title: Impulse! Records

text: Yhtiö on parhaiten tunnettu free jazz levyjen julkaisijana ja sille levyttivät muun muassa Albert Ayler, John Coltrane, Charles Mingus, Pharoah Sanders, Archie Shepp ja Marion Brown. Levy-yhtiö ei ole julkaissut uusia levy säännöllisesti enää 1970-luvun lopun jälkeen. Tuotemerkin omistaa nykyisin Universal Music Group.


title: Impulse! Records

text: Vuonna 2006 levymerkin eri tyylilajien ja artistien tuotannosta koottiin neljän CD-levyn kokoelma ja Ashley Kahnin samanniminen historiikkiteos, molemmat nimellä "The House That Trane Built – The Story of Impulse Records". Samana vuonna julkaistiin myös erilliset kokoelmat Impulse-muusikoiden Gato Barbieri, John Coltrane, Keith Jarrett, Charles Mingus, Sonny Rollins ja McCoy Tyner tuotannosta.


title: Impulse! Records

text: Monet Impulsen tuottamien albumien kannet, samoin kuin Creed Taylorin muille levymerkeille tuottamien albumien kannet, olivat värivalokuvauksen mestarina pidetyn Pete Turnerin käsialaa.


title: Valtionuskonto

text: Valtionuskonto on valtion virallinen, lainsäädännössä määritelty uskonto. Lisäksi valtiolla saattaa olla virallinen kirkkokunta eli valtionkirkko.


title: Valtionuskonto

text: Valtionkirkko on valtiosta hallinnollisesti ja taloudellisesti riippuvainen kirkkokunta.


title: Valtionuskonto

text: Kansankirkoksi on kutsuttu valtakunnallista paikallisseurakuntien järjestelmää, johon kuuluu suuri osa kansasta. Kansankirkon jäsenet liitetään kirkkoon lapsena kasteen yhteydessä ja he maksavat kirkollisveroa. Käsitteen kansankirkko esitteli saksalainen teologi Friedrich Schleiermacher vuonna 1822/23. Käsitteellä kansankirkko haluttiin korostaa kirkon tehtävää kansan moraalisena ja uskonnollisena selkärankana ja korostaa kristillisiin arvoihin pohjautuvaa kulttuuria ja yhteiskuntaa. Käsite on suosittu saksalaisessa ja pohjoismaisessa protestanttisuudessa. Kansankirkon tavoitteena on ”kansan kristillistäminen”.


title: Valtionuskonto

text: Kansallissosialismin aikaisessa Saksassa kansankirkon käsite sovellettiin kansallismielisiin poliittisiin tarkoituksiin. Esimerkiksi kristinuskoon kääntyneitä kastettuja juutalaisia ei hyväksytty kansankirkon jäseniksi. Teologi Miikka Ruokasen mukaan Etelä-Afrikan rotuun perustuva kirkkokuntajako tai Venäjän ortodoksisen kirkon tukea isovenäläiselle kansallismieliselle politiikalle voidaan pitää kansankirkkokäsitteen vääristyminä.


title: Valtionuskonto

text: Virallisesti Pohjoismaissa valtionkirkko on Tanskassa, Islannissa ja aikaisemmin virallisesti myös Ruotsissa vuoteen 2000, Suomessa vuoteen 1869 ja Norjassa vuoteen 2017. Suomessa evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko ovat Tilastokeskuksen mukaan valtionkirkkoja, vaikka Suomen evankelis-luterilainen kirkko kutsuukin itseään ja ortodoksista kirkkoa epävirallisesti kansankirkoksi. Kirkon ja valtion suhdetta voidaan kuitenkin luonnehtia valtiokirkolliseksi, koska valtion ja kirkon väliset liitokset ovat niin voimakkaita. Suomalaiset ihmisoikeusjuristit katsovat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon aseman olevan yksiselitteisesti valtiokirkollinen. Myös vähemmistökirkkojen mielestä Suomessa on valtionkirkko. Norjassa valtio ja kirkko erotettiin toisistaan vuoden 2013 alussa.


title: Connemaraponi

text:
Connemaraponi (myös pelkkä connemara) on Länsi-Irlannista Connemaran alueelta kaikkialle maailmaan levinnyt kookas ponirotu.
Connemaraponi on ankaran kasvuympäristönsä erittäin kestäväksi muokkaama ponirotu, jota Connemaran alueen asukkaat käyttävät kaikkiin maatöihinsä. Se on myös erinomainen, hyppylahjoistaan kuuluisa ratsuponi. Risteytykset suurensivat rodun kokoa ja loivat sille kauniin ulkomuodon ja hienot liikkeet. Nykyinen connemara on isokokoinen ja jalo poni, jolla on erinomaisen puhdas rakenne. Se on vahvarunkoinen ja -luustoinen.


title: Connemaraponi

text: Connemaraponit ovat säkäkorkeudeltaan 128–148 cm. Myös ponikoon ylittäviä yksilöitä syntyy, mutta niitä ei hyväksytä rotuun (joskin ylikorkeat tammat voivat päästä esikantakirjaan). Yleisin väri on kimo, seuraavaksi yleisimmät ovat musta, ruunikko ja ruunivoikko. Myös päistärikköjä, rautiaita, voikkoja ja valkovoikkoja connemaraponeja esiintyy; valkovoikot yksilöt voi rekisteröidä rotuun, ja tammat hyväksytään esikantakirjaan, mutta valkovoikkoja oriita ei käytetä jalostukseen.


title: Connemaraponi

text: Rodun yhteydessä puhutaan joskus hallakkoväristä, mutta kyse on ilmeisesti ruunivoikkojen (mahdollisesti mustanvoikkojenkin) aiemmasta virheellisestä tunnistamisesta hallakoiksi. Ainakaan nykyään connemaroissa ei tiettävästi esiinny hallakkovärejä. Myös englanninkielinen hevosväritermi "dun" kattoi aiemmin suomenkielisen "hallakon" tapaan niin ruunihallakot kuin ruunivoikotkin.


title: Connemaraponi

text: Connemaraponin katsotaan polveutuvan kelttien Irlantiin 2 500 vuotta sitten tuomista poneista. Samasta ponikannasta katsotaan polveutuvan myös esimerkiksi ylämaan- ja shetlanninponien sekä vuonohevosten. Legendana kerrotaan myös, että connemaranponi polveutuisi Espanjan armadan haaksirikosta 1588 Irlannin rannoille pelastuneista andalusianhevosista, ja onkin mahdollista että tällä tavalla tai kauppiaiden mukana Irlantiin päätyneet espanjalaiset hevoset olisivat risteytyneet ja jonkin verran vaikuttaneet rotuun.


title: Connemaraponi

text: 1700-luvulta alkaen, erityisesti 1800-luvun lopulla, connemaroja risteytettiin runsaasti walesincobien, arabien, englannintäysiveristen, hackney-hevosten ja norfolk roadsterien kanssa tavoitteena parempi käyttöhevonen. Summittaiset risteytykset johtivatkin 1920-luvulla alkuperäisen connemaraponin lähes täydelliseen katoamiseen. Vuonna 1923 perustettiin connemaraponien kasvattajien yhdistys "Connemara Pony Breeders Society" suojelemaan rodun puhtautta, ja 1926 perustettiin rodun kantakirja. 1940-luvulla connemaroihin kuitenkin vielä risteytettiin arabian- ja englannintäysiveristä sekä irlanninvetohevosta sukusiitoksen ehkäisemiseksi.


title: Connemaraponi

text: Connemaraponi on yksi parhaista koko perheen hevosroduista, jolla myös aikuiset voivat sen koon ja vankan rakenteen ansiosta ratsastaa. Se on luonteeltaan älykäs ja helppo käsitellä, yleensä myös hyvin terve ja varmajalkainen.


title: Connemaraponi

text: Connemaraponeja risteytetään paljon täysiverihevosten kanssa, jolloin tuloksena on usein erinomaisia kilpahevosia ja etenkin esteratsuja. Myös puhtaat connemarat, jotka eivät aina jää ponikokoisiksi, menestyvät kilpailuissa erinomaisesti. Puoliksi connemara oli myös ainoa olympialaisissa koskaan kilpaillut poni, 145 cm korkea Stroller, joka kuului 1968 Ison-Britannian joukkueeseen ja voitti esteratsastuksessa henkilökohtaisen hopeamitalin. Connemarat ovat maailman menestyksekkäin ponirotu kilpaurheilussa, etenkin este- ja kouluratsastuksessa. Connemaroja kilpailee myös kenttäratsastuksen poniluokissa maailman huipputasolla. Connemarat ovat kilpailleet menestyksekkäästi myös valjakkoajossa.


title: Connemaraponi

text: Suomessa on yli 600 connemaraa (2007), ja varsoja syntyy vuosittain parikymmentä. Connemaraponeilla on Suomessa myös kantakirja.


title: Kainiitit

text: Kainiitit eli kainilaiset olivat gnostilainen ja antinomianistinen lahko, joka kunnioitti Kainia demiurgi Jahven, Vanhan testamentin Jumalan, ensimmäisenä uhrina. Monet gnostilaiset ryhmät pitivät Jahvea pahana luojajumalana, joka oli eri jumaluus kuin korkein Jumala.


title: Kainiitit

text: Kainin lisäksi kainilaiset kunnioittivat myös muita Raamatun "antisankareita", kuten Eesauta, Korahia, Sodoman ja Gomorran asukkaita sekä Juudas Iskariotia.


title: Kainiitit

text: Kainilaisuus oli melko pieni liike. Tertullianus ja Irenaeus mainitsevat, että heitä oli olemassa Rooman valtakunnan itäosissa toisella vuosisadalla. Yksi kainilaisten apokryfisiä tekstejä oli "Juudaksen evankeliumi".


title: Kärpäsloukku

text: Kärpäsloukku ("Dionaea muscipula") on lihansyöjäkasvi. Se on ainoa "Dionaea"-suvun lihansyöjäkasvi kihokkikasvien heimossa. Jotkut tutkijat ovat pitäneet lajia omaan heimoonsa, "Dionaeaceae", kuuluvana, koska sen emiön ja hetiön ominaisuudet poikkeavat muiden kihokkikasvien vastaavista. Kärpäsloukku kasvaa luonnonvaraisesti vain melko suppealla alueella Pohjois- ja Etelä-Carolinassa Yhdysvalloissa. Kärpäsloukku kuuluu yhdessä muun muassa mimoosien kanssa niihin harvoihin kasveihin, jotka pystyvät nopeisiin liikkeisiin.


title: Kärpäsloukku

text: Kärpäsloukku on punainen sisältään ja se houkuttelee hyönteiset sisälleen ja ärsytyskarvat sulkevat kasvin.


title: Kärpäsloukku

text: Kärpäsloukun saalistus perustuu lehtiin, jotka vaikuttavat sekä ulkonäöltään että olemukseltaan karhunraudoilta. Lehden sisällä on 3–6 ärsytyskarvaa. Kun hyönteinen tutkiessaan lehden sisäpuolta koskettaa kahteen kertaan karvaa kahdenkymmenen sekunnin aikana, loukku sulkeutuu hyönteisen ympärille 1–3 sekunnissa lämmön määrästä riippuen. Mikäli hyönteinen on turhan pieni sulatettavaksi, se saa muutaman minuutin aikaa paeta "hampaiden" väliin jääneistä raoista, mutta mikäli ei, loukku sulkeutuu pian tiiviisti ja alkaa erittää ruoansulatusentsyymejä sisältävää nestettä. Muutaman päivän tai viikon kuluttua, kun saalis on hyödynnetty, loukku aukeaa, ja tuuli puhaltaa loukkuun jääneet, sulamattomat osat pois. Loukku pystyy sulkeutumaan noin seitsemän kertaa ennen kuin se kuolee. Kärpäsloukun tiedetään syöneen myös nuoria sammakoita. Kärpäsloukun kasvattamista suositellaan vain kokeneemmille kasvattajille sen vaikean talvilevon takia. Kasvi vaatii kolmen kuukauden levon 0 - 8 celsiusasteen lämpötilassa. Tänä aikana kasvualusta on pidettävä riittävän kosteana varoen kuitenkin homeen ilmestymistä kasvualustaan tai talvehtivan kasvin osiin. Usein talvehtiminen epäonnistuu huolellisesta hoidosta huolimatta.


title: Kärpäsloukku

text: Kärpäsloukusta on jalostettu erilaisia lajikkeita kaupalliseen käyttöön, kuten esimerkiksi isoloukku, nopeasti sulkeutuva, kokonaan punainen tai vihreä ja lukuisia muita versioita.


title: Ratsuponi

text: Ratsuponi on ponityyppi, joka alun perin kehitettiin Isossa-Britanniassa ja jota nykyään jalostetaan eri puolilla maailmaa, muun muassa Yhdysvalloissa, Ranskassa, Saksassa ja Australiassa. Tavoitteena on hyväluonteinen, hyvärakenteinen ja kaunis poni, joka menestyy ratsastuskilpailuissa. Tähän pyritään risteyttämällä keskenään paitsi eri ponirotujen edustajia myös poneja ja hevosia (erityisesti täysiverisiä). Jalostus on hyvin tavoitteellista, harkittua ja säänneltyäkin, sillä ratsuponeilla on omat kantakirjansa ja hyväksytyllä ratsuponilla edellytetään muun muassa olevan tietty osuus poniverta suvussaan. Ratsuponi näyttää yleensä enemmän pienikokoiselta ja sirolta hevoselta kuin tyypilliseltä ponilta.


title: Ratsuponi

text: "Suomalainen ratsuponi" on Suomessa jalostettava ratsuponirotu. Rotua jalostetaan Suomen Hippoksen hyväksymän jalostusohjesäännön mukaan. Ratsuponijalostukseen hyväksyttävillä oreilla ei ole säkäkorkeusrajaa, ja yli 148 cm korkeat tammat voidaan esikantakirjata.


title: Ratsuponi

text: Ratsuponijalostukseen hyväksytyt rodut:


title: Ratsuponi

text: Ratsuponiohjelman mukaisessa jalostuksessa ensimmäisen polven risteytyksessä yhdistetään jalostusohjesäännön mukainen poni ja hevonen. Toisen polven risteytyksessä käytetään edellä mainittua risteytystä ja rotuponia, hevosta tai ratsuponia. Kolmannen polven risteytyksessä on oltava vähintään 25 prosenttia poniverta.


title: Ratsuponi

text: Ratsuponien värejä ei rajoiteta, eikä niille ole määrätty tarkkaa mittarajaa, mieluiten niiden tulisi kuitenkin olla säkäkorkeudeltaan lähelle 148 cm eli juuri hevos- ja ponikoon väliltä.


title: Ratsuponi

text: Ratsuponien tulee olla rakenteeltaan jaloja, sopusuhtaisia ja ryhdikkäitä. Askelten tulisi olla tarmokkaat, tahdikkaat, irtonaiset ja kevyet. Ratsuponit ovat luonteeltaan helposti käsiteltäviä, luotettavia ja yhteistyöhaluisia. Suorituskykyyn kiinnitetään jalostuksessa erityistä huomiota.


title: George Ignatieff

text: George Ignatieff, CC, (16. tammikuuta 1913 – 10. elokuuta 1989) oli kanadalainen diplomaatti, joka sai vuonna 1984 Pearsonin rauhanmitalin.


title: George Ignatieff

text: Ignatieff syntyi Pietarissa Venäjällä. Hänen äitinsä oli Natalja Meštšerskaja ja isä Nikolai II:n opetusministeri ja neuvonantaja, kreivi Pavel Ignatjev. Hänen isoisänsä oli keisari Aleksanteri III:n aikainen sisäministeri Nikolai Ignatjev. Venäjän vallankumouksen aikana perhe muutti länteen ja vuonna 1925 Kanadaan.


title: George Ignatieff

text: George Ignatieff opiskeli kanadalaisissa yliopistoissa ja Oxfordissa. Vuonna 1940 hän meni töihin Kanadan ulkoministeriöön. Ignatieff oli vuosina 1956–1958 Kanadan suurlähettiläs Jugoslaviassa, NATO:n edustajana vuosina 1963–1966,ja Kanadan YK:n suurlähettiläs vuosina 1966–1969. YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtaja hän oli vuosina 1968–1969. Ignatieff työskenteli Toronton yliopistossa vuosina 1980–1986.


title: George Ignatieff

text: Hän sai Order of Canada -kunniamerkin vuonna 1973.


title: George Ignatieff

text: Ignatieffin poika Michael Ignatieff on merkittävä kanadalainen kirjailija ja Harvardin yliopiston professori sekä vuoden 2006 helmikuusta lähtien Kanadan parlamentin jäsen.


title: Pharoah Sanders

text: Pharoah Sanders, alun perin Farrell Sanders, (s. 13. lokakuuta 1940 Little Rock, Arkansas) on yhdysvaltalainen saksofonisti.


title: Pharoah Sanders

text: Sanders tunnetaan yhtenä soittotyyliltään persoonallisimmista saksofonisteista. Hän muutti vuonna 1962 New Yorkiin. Siellä avantgarde-jazzista kiinnostunut Sanders alkoi soittaa Sun Ran yhtyeessä ja vaihtoi tämän kehotuksesta myös etunimensä. Vuodesta 1965 eteenpäin Sanders esiintyi John Coltranen yhtyeessä. Sanders oli mukana vuonna 1966 Ornette Colemanin levyllä Chappaqua Suite, joka oli tehty samannimisen elokuvan soundtrackiksi, mutta sitä ei käytetty. Musiikin elokuvaan teki Ravi Shankar. Sanders aloitti 1960-luvun lopulla uransa sooloartistina ja jatkoi avantgarde-jazzin perinnettä yhdistellen musiikkiinsa usein runsaasti myös etnisiä vaikutteita.


title: Pharoah Sanders

text: Sanders on vieraillut Suomessa ainakin Pori Jazz -festivaaleilla vuosina 1981 ja 2014, Turku Jazzissa 1988 ja April Jazzissa Espoossa 2008.


title: New Jersey Devils

text: New Jersey Devils on New Jerseyn osavaltion Newarkista kotoisin oleva yhdysvaltalainen NHL-seura. Se kuuluu itäiseen konferenssiin ja metropolien divisioonaan. Sillä on kolme Stanley Cupia vuosilta 1995, 2000 ja 2003. Joukkue pelaa kotiottelunsa Prudential Centerissä, jonne mahtuu 17 625 katsojaa. Devils oli ensimmäistä kertaa nykyisellä nimellään mukana NHL-liigassa kaudella 1982–1983. Devilsin farmijoukkue on Albany Devils.


title: New Jersey Devils

text: New Jersey Devilsin NHL-historia alkoi kaudella 1974–1975 Kansas Cityssä nimellä Kansas City Scouts. Kaudella 1976–1977 seura muutti Denveriin ja nimeksi vaihtui Colorado Rockies. Se säilyikin vuoteen 1982, kunnes eräs sijoittajaryhmä osti joukkueen samana vuonna ja siirsi sen New Jerseyhin. Joukkue on ottanut nykyisen nimensä Jerseyn paholaisen mukaan.


title: New Jersey Devils

text: Vuonna 1974 NHL laajensi sarjaa ottamalla mukaan joukkueet Kansas Citystä ja Washingtonista. Kansas Cityyn perustettiin tuolloin New Jersey Devilsin edeltäjä. Kansas Cityn uuden seuran nimeksi piti tulla Kansas City Mohawks. Chicago Blackhawks kuitenkin vastusti nimien samankaltaisuutta. Niinpä nimeksi otettiin Kansas City Scouts kaupungissa olevan patsaan mukaan.


title: New Jersey Devils

text: Scouts pelasi ensimmäisen ottelunsa NHL:ssa 9. lokakuuta 1974 Toronto Maple Leafsia vastaan. Ottelu päättyi Toronton voittoon lukemin 6–2. Rodeota arvostettiin Kansas Cityssä ja se sai parhaat ajat Scoutsin kotihallista Kemper Arenasta. Niinpä Scoutsin piti odottaa yhdeksän ottelua ennen kuin pääsi pelaamaan ensimmäisen kotiottelunsa. Sen ottelun Scouts hävisi Blackhawksille, mutta pian toinen laajennusjoukkue Washington Capitals kaatui luvuin 5–4. Kuten usein laajennusjoukkueilla, myös Kansas Cityllä oli huono avauskausi. Se keräsi ainoastaan 41 pistettä. Kausi 1975–1976 toi kuitenkin ainoastaan 12 voittoa. Joukkue ei päässyt kummallakaan kaudella pudotuspeleihin ja otti vain 27 voittoa 160 ensimmäisestä ottelustaan.


title: New Jersey Devils

text: Vaikka Scouts pelasikin paremman avauskauden kuin Capitals, alkoi seura kärsiä keskilännen taloudellisesta taantumasta. Toisella kaudellaan Scouts myi ainoastaan 2 000 kausikorttia ja oli lähes miljoona dollaria velkaa. Niinpä seura siirrettiin Denveriin ja sen uudeksi nimeksi tuli Colorado Rockies. Joukkue pelasi Denverissä vuoteen 1982 asti.


title: New Jersey Devils

text: Joukkue sai nimekseen 30. kesäkuuta 1982 New Jersey Devils, Jerseyn paholaisen mukaan. Yli 10 000 ihmistä äänesti paikallisissa sanomalehdissä nimestä. Devilsin kotihalliksi tuli East Rutherfordissa sijaitseva Brendan Byrne Arena, joka myöhemmin nimettiin Continental Airlines Arenaksi ja myöhemmin vuonna 2007 Izod Centeriksi. Devilsin ensimmäinen ottelu, joka pelattiin Pittsburgh Penguinsia vastaan päättyi 3–3 tasapeliin. Devilsin ensimmäinen voitto tuli paikallisvastustaja New York Rangersia vastaan. Lopulta Devilsin ensimmäisen kauden tuloksena oli 17 voittoa 14 tasapeliä ja 49 tappiota. Devils sijoittui toiseksi viimeiseksi Patrick-divisioonassa, kolmen pisteen erolla viimeiseen.


title: New Jersey Devils

text: Seuraavalla kaudella Wayne Gretzky nöyryytti julkisesti Devilsiä, kun Devils oli hävinnyt Gretzkyn Edmonton Oilersille 13–4. Gretzky oli järkyttynyt siitä, että entinen joukkuekaveri Ron Low pelasi niin huonossa joukkueessa ja sanoi:


title: New Jersey Devils

text: Myöhemmin Gretzky myönsi julkisesti, että hänen kommenttinsa meni liian pitkälle. Yksityisesti Gretzky piti lausuntoaan oikeana. Vastauksena monet Devils-fanit käyttivät Mikki Hiiri -vaatteita, kun Oilers pelasi New Jerseyssä.


title: New Jersey Devils

text: Kaudella 1983–1984 New Jersey isännöi vuosittain järjestettävää a. Ottelussa pelasi kaksi Devils-pelaajaa: maalivahti Chico Resch ja puolustaja Joe Cirella. Devilsin peli ei kuitenkaan toiminut, niinpä päävalmentaja Billy MacMillan sai väistyä ja tilalle tuli Tom McVie. Devils voitti koko kauden aikana ainoastaan 17 ottelua. Kauden jälkeen myös McVie erotettiin ja tilalle astui Doug Carpenter.


title: New Jersey Devils

text:
Kesällä Devils alkoi rakentaa joukkueen ydintä nuorista pelaajista. Joukkueeseen liittyivät John MacLean, Kirk Muller, ja Pat Verbeek, joista kaikista tuli avainpelaajia veteraanimaalivahti Reschin lisäksi. New Jersey pelasi kaudella 1986–1987 parhaan kautensa siihen mennessä, mutta edes se ei riittänyt ja Devils ei selvinnyt pudotuspeleihin.
Omistaja John McMullen palkkasi joukkueeseen Lou Lamoriellon joukkueen puheenjohtajaksi. Lamoriello nimitti itseänsä joukkueen toiminnan johtajaksi ennen kauden 1987–1988 alkua. Tätä pidettiin yllätyksenä, koska Lamoriello ei ollut koskaan aikaisemmin tehnyt töitä NHL-joukkueille, eikä häntä juuri tunnettu yliopistosarjojen ulkopuolella.


title: New Jersey Devils

text: Kaudella 1987–1988 Devils pääsi ensimmäistä kertaa historiassaan NHL:n pudotuspeleihin. Ensimmäisellä kierroksella Devils pudotti paikallisvastustaja New York Islandersin otteluvoitoin 4–2. Toisella kierroksella Devils voitti Washington Capitalsin voitoin 4–3. Devilsin taival päättyi vasta konferenssin finaalissa, jossa se joutui taipumaan Boston Bruinsille voitoin 4–3.


title: New Jersey Devils

text: Seuraavalle kaudella Devils jäi peleissä alle 0,5 pisteen keskiarvon eikä päässyt pudotuspeleihin. Kauden jälkeen Lamoriello teki sopimukset kahden Neuvostoliiton maajoukkueen tähtipelaajan kanssa; Vjatšeslav Fetisov ja Sergei Starikov vahvistivat Devilsiä. Devils oli varannut Fetisovin jo vuonna 1983, mutta hän ei ollut saanut lähteä Neuvostoliitosta, koska hän oli tärkeä maajoukkuepelaaja.


title: New Jersey Devils

text: Devils oli vaihtanut valmentajiaan usein. Jim Schoenfeld vaihtui John Cunniffiin kaudella 1989–1990. Cunniff vaihtui Tom McVieen 1990–1991, joka vaihtui seuraavalla kaudella Herb Brooksiin, joka oli valmentanut Yhdysvallat olympiakultaan vuonna 1980. Myös Brooks erotettiin ja tilalle tuli Jacques Lemaire.


title: New Jersey Devils

text: Kauteen 2007 saakka seura pelasi East Rutherfordin Continental Airlines Arenalla, johon mahtui 19 040 katsojaa.


title: Antraseeni

text:
Antraseeni tai antrasiini (CH) on polyaromaattinen hiilivety, jota tuotetaan kivihiilitervasta. Se sisältää kolme bentseenirengasta. Sitä käytetään punaisen väriaineen tuottamiseen, hyönteismyrkkyihin, puunsuoja-aineisiin ja pinnoitemateriaaleihin. Antraseeni on fenantreenin isomeeri. Antraseeni on kolme bentseenirengasta sisältävä aseeni eli se kuuluu lineaarisesti toisiinsa kytkeytyneiden bentseenirenkaiden aineryhmään.
Antraseeni polymerisoituu auringonvalossa diantraseeniksi ja hapettuu verrattain helposti antrakinoniksi. Antraseeni liukenee vähäisessä määrin etanoliin, eetteriin, bentseeniin ja trikloorimetaaniin, mutta ei veteen.


title: Häntä koipien välissä

text: Häntä koipien välissä on Leevi and the Leavings -yhtyeen kuudes albumi. Se julkaistiin vuonna 1988. Levy on yhtyeen myydyin 50 905 kappaleella, jos kokoelmat jätetään pois laskusta, ja se palkittiin platinalevyllä vuonna 1991. Sen tunnetuimpia kappaleita ovat ”Teuvo, maanteiden kuningas”, ”Rin Tin Tin”, ”Sopivasti lihava” ja ”Elina, mitä mä teen?”.


title: Häntä koipien välissä

text:
"Häntä koipien välissä" valittiin "1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään" -kirjan suomalaisen painoksen 80 suomalaisen albumin joukkoon. Musiikkiverkkomedia NRGM:n artikkelissa Tommi Forsström kutsui levyä yhtyeen kulta-ajan ”kruununjalokiveksi”, ja sanoi, että levy ”voisi olla minkä tahansa vuosikymmeniä toimineen bändin hittikokoelma tai Suomen kansan virallinen ääniraita”. Levy pääsi myös "Helsingin Sanomien" ”Viisikymmentä vedenjakajaa suomirockin historiasta” -listalle. Jarkko Jokelaisen mukaan Gösta Sundqvistin arkirealistiset tarinat muistuttivat pahimman ”juppikauden” aikana suomalaisten juurista maaseudulla.
Kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.


title: Antrakinoni

text: Antrakinoni eli 9,10-dioksoantraseeni (CHO) on aromaattinen orgaaninen yhdiste, jonka rakennekaava on CH(CO)CH. Sitä käytetään puunjalostusteollisuudessa katalyyttinä sekä punaisen väriaineen valmistamiseen. Alun perin sitä valmistettiin hapettamalla antraseeniä (CH) typpihapolla. Nykyään lähtöaineina käytetään bentseeniä ja ftaalianhydridiä tai indaania.


title: Antrakinoni

text: Antrakinonista käytetään myös nimityksiä "9,10-antrakinoni", "9,10-antraseenidioni" ja "difenyyliketoni".


title: Antrakinoni

text: Skyriini on kaksoisantrakinoni, jota sisältää muun muassa tatinriesa-niminen sieni.


title: Paul Getty

text: Sir John Paul Getty (7. syyskuuta 1932 – 17. huhtikuuta 2003) oli varakas yhdysvaltalaissyntyinen brittiläinen kirjakeräilijä, hyväntekeväisyyden harrastaja ja brittiläisen imperiumin ritarikomentaja. Hänen isänsä oli Jean Paul Getty vanhempi (1892–1976), aikansa rikkaimpia henkilöitä, ja äitinsä Anne Rork. Syntyjään John Paul Gettyn nimi oli Eugene Paul Getty, mutta myöhemmin hän otti nimikseen ja opittiin paremmin tuntemaan nimillä Paul Getty, John Paul Getty ja Jean Paul Getty nuorempi. Suvun varallisuus oli lähtöisin George Franklin Gettyn aloittamasta öljykaupasta.


title: Paul Getty

text:
John Paul Gettyn isä odotti, että poika osoittaisi taitonsa: Tämän ensimmäinen työ oli öljyn pumppaaminen sadalla dollarilla kuukaudessa. Getty kävi Saint Ignatius High Schoolin ja meni San Franciscon yliopistoon, mutta ei valmistunut. Getty ajautui Yhdysvaltain asevoimiin palvelemaan Korean sodassa.
John Paul Getty lahjoitti yli 140 miljoonaa puntaa kulttuurin hyväksi. National Gallery sai häneltä 50 miljoonaa puntaa. Gettylle annettiin brittiläisen imperiumin ritarikomentajan arvo vuonna 1987, mutta ei voinut toisen maan kansalaisena käyttää Sir-nimikettä. Joulukuussa 1997 Getty sai Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisuuden, ja luopui heti Yhdysvaltain kansalaisuudestaan. Vuonna 1994 Getty meni naimisiin kolmannen kerran, ja otti vaimokseen Victoria Holdsworthin, joka oli auttanut häntä voittamaan päihdeongelmansa.


title: Musiikkiluokka (albumi)

text:
Musiikkiluokka on Leevi and the Leavings -yhtyeen seitsemäs albumi, ja se ilmestyi kesällä 1989. Levyä on myyty 25 892 kappaletta, ja se palkittiin kultalevyllä vuonna 1990.
Kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.


title: Antilooppi

text: Antilooppi on nimitys, jota käytetään monista erilaisista onttosarvisten ("Bovidae") heimoon kuuluvista, Afrikassa ja Aasiassa elävistä sorkkaeläinlajeista.


title: Ayana Angel

text: Ayana Angel (s. 28. kesäkuuta 1975, Miami) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä ja malli. Hänellä on afroamerikkalaiset ja panamalaiset sukujuuret.


title: Ayana Angel

text: Angel syntyi Miamissa, Floridan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Hän muutti vuonna 2002 Kaliforniaan, jossa hän aloitti uransa pornoalalla.


title: Berliinin filharmonikot

text: Berliinin filharmonikot () on Saksan pääkaupungissa Berliinissä toimiva sinfoniaorkesteri. Benjamin Bilse perusti Berliinin filharmonikot vuonna 1862 nimellä "Bilsesche Kapelle". Orkesterin kapellimestarina toimii Simon Rattle elokuuhun 2018, ja hänen seuraajansa on venäläinen kapellimestari Kirill Petrenko, aloittaa tehtävässä todennäköisesti vuoden 2018 lopulla.


title: Berliinin filharmonikot

text: Soittajisto on maailman arvostetuimpia ja 2008 Gramophone-lehti luokitteli sen sinfoniaorkestereiden kakkoseksi hollantilaisen Concertgebouw'n kokoonpanon jälkeen.


title: Jukka Ranta (professori)

text: Professori Jukka Ranta työskentelee Teknillisessä korkeakoulussa. Hän on opiskellut muun muassa Britanniassa. Hänen erityisosaamisaluettaan on verkostoitumisen merkitys kilpailukykyyn. Häntä on käytetty myös Sitran luennoitsijana.


title: Alex Raymond

text: Alexander Gillespie Raymond () oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä.


title: Alex Raymond

text: Raymond piirsi "Blondie"- eli Touhulan perhe -sarjaa 1930-luvun alussa. Sitä seurasi 1930-luvun alussa kolme menestyssarjaa: Flash Gordon, Viidakko-Jim ja Salainen agentti X-9. Toisen maailmansodan päätyttyä Alex Raymond huipensi uransa luomalla Rip Kirbyn.


title: Alex Raymond

text: Rip Kirbyn ansiosta hän sai vuonna 1949 Reuben-palkinnon Yhdysvaltain kansalliselta sarjakuvantekijöiden järjestöltä.


title: Alex Raymond

text: Alex Raymond kuoli auto-onnettomuudessa 6. syyskuuta 1956.


title: Kihokit

text: Kihokit ("Drosera") on lihansyöjäkasvisuku, joka on levinnyt laajimmille maailmassa, joten niillä on täten hyvinkin erilaisia kasvuolosuhteita. Kihokit saalistavat lehdissä olevien karvojen päässä olevien limapisaroiden avulla. Hyönteinen lentää lehdelle ja kuvittelee todennäköisesti saavansa mettä tai kastetta, mutta jääkin siihen jumiin. Aluksi lima tukkii hyönteisen hengitystiet ja saalis kuolee. Tämän jälkeen karvat alkavat kääntyä pikkuhiljaa saalista kohti, jotta mahdollisimman moni karva pääsisi kosketukseen saaliin kanssa. Loppujen lopuksi koko lehti saattaa olla kietoutuneena saaliinsa ympärille. Lopuksi saaliista on jäljellä vain sulamattomat osat, esimerkiksi raajat ja kuoret.


title: Kihokit

text: Kihokkien elinympäristö on suo- ja rämealueilla. Useimmiten ne erottaa rahkasammaleen päällä näkyvästä punertavasta ruusukkeesta. Kihokit kasvavat aivan veden rajassa, ja joskus niitä löytyy jopa lähes kokonaan veden alta.


title: Kihokit

text: Kihokkeja kasvatetaan myös lääkkeiden raaka-aineiksi, useimmiten yskänlääkkeisiin ja muihin hengitykseen vaikuttaviin tekijöihin. Myös lihansyöjäkasviharrastajat kasvattavat monia kihokkilajeja. Tunnetuimpia lajeja harrastajien keskuudessa ovat esimerkiksi "Drosera capensis" sekä "Drosera aliciae".


title: Kihokit

text: Suomessa kasvavat kihokkilajit ovat: Huonekasvina viljeltyjä kihokkilajeja:


title: Kihokit

text: Muita kihokkilajeja:


title: Koelentäjä

text: Koelentäjä on lentäjä, joka testaa uuden lentokoneen tai -tyypin ominaisuuksia sen tuotekehittelyn aikana tai testaa lentokäyttöön tehtaalta tai suuremmasta huollosta tulevat koneet. Yleensä koelentäjän työnantaja on maansa ilmavoimat tai lentokonetehdas tai ilmailuviranomainen. Myös harrasterakenteisilla lentokoneilla on paikallisen ilmailuhallinnon määräämät koelentäjänsä.


title: Koelentäjä

text: Koelentäjä testaa lentokoneen kaikissa lentotiloissa, mutta erityisesti rajatiloissa, jotka riippuvat asiakkaan tarpeista. Esimerkiksi 1930-luvun puolivälistä eteenpäin potkurikonekauden loppuun asti suomalaiset koelentäjät, myös ilmavoimien koneiden hankintatilanteissa evaluointilentoja tehneet, joutuivat pohtimaan suurella nopeudella tehtävän syöksyn ongelmia liki kymmenen vuotta aiemmin kuin muiden maiden sotilaslentäjät. Tämä siksi, että Suomen ilmavoimat näkivät mahdollisessa sodassa vihollisen lukumääräisen ylivoiman kohdatessaan pystysyöksyn ainoana keinona suomalaiselle hävittäjälle irrottautua ilmataistelusta. Tällöin kohdattiin ennen tuntemattomia ilman kokoonpuristuvuuden ja rakenteen värähtelyn kytkeytymisilmiöitä, jotka tuhosivat muun muassa VL Myrsky -hävittäjiä. Vihollismaiden lentokoneiden testaaminen ilman käyttöohjekirjoja on oma koelentämisen laji. Ilmataisteluopin muuntuessa on suihkuhävittäjillä tehty koelentoja, jotka liittyvät poikkeuksellisiin lentotiloihin, esimerkiksi Saab Drakenin supersakkauksesta normaaliin lentotilaan siirtyminen tai Suhoj-hävittäjien Cobra- ja Hornet-hävittäjien frisbee-liikkeet, joilla lentäjä voi taistelutilanteessa selvitä hengissä takaa-ajettuna, vaikka vihollisen hävittäjän tykkituli on kohdistettu oikein. Lentokoneiden tuhoon johtuneet suuremmat onnettomuudet usein simuloidaan koelennoilla, mutta yleensä korkeammalla lentokorkeudella kuin onnettomuustilanne.


title: Koelentäjä

text: Alkujaan harvat koelentäjät olivat 1900-luvun alkupuolella koulutukseltaan muuta kuin lentäjiä, mutta useimmat olivat lentäjäksi kouliintuessaan oppineet lentokoneen tekniikan. Mekaanikon koulutus oli hyvä pohja aikana, jolloin moottorihäiriöt olivat jokapäiväisiä. Suuremmissa valtioissa koelentäjiä alettiin kouluttaa lentokoneinsinööreiksi tai valita insinöörien joukosta lentäjiksi kelpaavia.


title: Koelentäjä

text: 1940- ja 1950-luvut olivat koelentäjien kultakautta. Tällöin suunniteltiin kaikissa suurissa ilmailumaissa paljon uusia konetyyppejä, lentokone monimutkaistui järjestelmiltään ja lentonopeuden kasvoivat uusiin ulottuvuuksiin. Yhdysvalloissa ja Neuvostoliitossa koelentäminen kulminoitui monien koelentäjien valintaan astronauteiksi ja kosmonauteiksi 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa.


title: Koelentäjä

text: Tämän jälkeen koelentämisen määrä on konetyyppien määrän radikaalin laskun takia vähentynyt. Huoltokonelentäjät ovat 1970-luvulta alkaen olleet koelentäjät, jotka keräävät suurimman määrän lentotunteja, ”tiimaa”. Tämäkin vähenee lentokoneiden käytettävyyden noustessa kaasuturbiinien ja elektronikan luotettavuuden jatkuvasti noustua.


title: Koelentäjä

text: 2000-luvun alun eniten mediassa näkynyt koelento oli Airbus A380:n ensilento vuonna 2006.


title: Koelentäjä

text: Suomalaisia koelentäjiä


title: Koelentäjä

text: Muita


title: Koelentäjä

text: 1930-luvulta lähtien koelentäjät ovat olleet yksi etenkin amerikkalaisten elokuvien sankarikategorioista. Eräs tunnetuimmista koelentäjiin liittyvistä elokuvista on "Valiojoukko" vuodelta 1983.


title: Yökönlehdet

text: Yökönlehdet ("Pinguicula") ovat soilla esiintyviä lihansyöjäkasveja. Ne pyydystävät hyönteisiä lehdillään, joissa on kasvin erittämää rasvaa. Hyönteinen jää lehtiin kiinni eikä pääse pois. Yökönlehdet saalistavat yleensä vain hyttysiä pienempiä otuksia, mutta joskus lehdistä saattaa löytyä jopa sääski tai vastaava hyönteinen.


title: Yökönlehdet

text: Yökönlehtiä kasvaa monessa paikassa. Ne lajitellaan erilaisiin ryhmiin:


title: Yökönlehdet

text: Suomessa kasvavat lajit ovat:


title: Yökönlehdet

text: Muita lajeja:


title: Cyclomania

text: Cyclomania on Simo Halisen vuonna 2001 käsikirjoittama ja ohjaama romanttinen draamaelokuva. Elokuvan päähenkilöinä on kolme nuorta, jotka työskentelevät polkupyörälähetteinä. Kaverukset K (Lauri Nurkse) ja Eetu (Tommi Mujunen) harrastavat kilpapyöräilyä ja kumpikin tavoittelee maajoukkuepaikkaa. Kolmiodraama syntyy, kun kuvioihin mukaan tulee Oona (Elena Leeve). Elokuva voitti parhaan Jussi-palkinnon musiikista.


title: Cyclomania

text: "Cyclomania" on esitetty televisiossa Yle TV1 -kanavalla 29. syyskuuta 2003, 11. huhtikuuta 2005, 3. elokuuta 2009, 5. elokuuta 2009, 10. syyskuuta 2012 ja Yle TV2 -kanavalla 15. heinäkuuta 2016.


title: Cyclomania

text: Film-O-Holic.com-elokuvasivuston Juha Rosenqvist piti uutuuselokuvaa tuoreeltaan hieman haparoivana, mutta pirteänä ja kesäisen lämpimänä urheiluelokuvana, joka sattumalta tuotiin ensi-iltaan suuren hiihtodopingskandaalin aikoihin maaliskuussa 2001.


title: Federico Consolo

text: Federico Consolo (1841, Ancona – 1906, Firenze) oli italialainen säveltäjä, viulisti ja musiikintutkija. Hänen isänsä oli hepreantutkija Benjamin Consolo.


title: Federico Consolo

text: Consolo syntyi Anconassa ja opiskeli viulunsoittoa Firenzessä ja Brysselissä. Vuonna 1884 hän muutti Firenzeen ja omistautui sävellykselle. Consolon tuotantoon kuuluu San Marinon kansallislaulu ("Inno Nazionale", 1894). Lisäksi hän julkaisi muun muassa konserttoja ja liturgisia teoksia.


title: Winnipeg Beach

text: Winnipeg Beach on pikkukaupunki Manitoban provinssissa Kanadassa. Kaupunki sijaitsee Winnipegjärven eteläaltaan lounaisrannalla noin 70 kilometriä pohjoiseen provinssin pääkaupungista Winnipegistä. Winnipeg Beachin perusti Canadian Pacific Railwayn presidentti Sir William Whyte vuonna 1901 ja se sai kaupunkioikeudet 20. helmikuuta 1914.


title: Winnipeg Beach

text: Kaupungissa kuvataan kesäaikaan kanadalaista televisiosarjaa "Falcon Beach".


title: Winnipeg Beach

text: Asutus alueella sai alkunsa vuonna 1875, kun islantilaiset maahanmuuttajat perustivat "New Iceland" siirtokunnan Winnipegjärven länsirannalle. Alue käsitti noin 57,9 kilometriä pitkän kaistaleen Rivertonin lähellä sijaitsevalta Icelandic River -joelta aina Winnipeg Beachiin. Siirtokunta kuului tuolloin Luoteisterritorioihin, mutta jäi 12. maaliskuuta seuraavana vuonna perustetun Keewatinin piirin alueelle. Vuonna 1881 Manitoban provinssin aluetta laajennettiin, sisältäen siirtokunnan. Yhdyskunta oli täysin omavarainen aina vuoteen 1887 saakka ja alueelle muuttamista rajoitettiin. Ainoastaan islantilaista alkuperää olevien siirtolaisten oli mahdollista asettua siirtokunnan alueelle. Tämä rajoitus poistettiin vasta vuonna 1897.


title: Winnipeg Beach

text: Vuonna 1901 Canadian Pacific Railwayn johtaja Sir William Whyte hankki yhtiön omistukseen nykyisen Winnipeg Beachin alueen käsittäen noin 1,34 neliökilometrin ranta-alueen. yhtiö suunnitteli alueesta lomanviettopaikkaa Winnipegin asukkaille. Rautatie valmistui jo seuraavana vuonna ja 1904 turistikeskus oli valmis, mukaan lukien ranta-alueet, hotellit, ravintolat, läntisen Kanadan suurimman tanssilavan (noin 1 300 m²) ja läpsiperheiden tärkeimmän kohteen, huvipuiston vuoristoratoineen. Vuosina 1910–1912 kaupunkiin saapui 12–15 junaa ja yli 40 000 vierailijaa jokaisena viikonloppuna. Nykyisin kaupunkiin ei ole enää henkilöjunaliikennettä.


title: Winnipeg Beach

text: 1950-luvulle tultaessa Winnipeg Beachin suosio lomakohteena oli pitkälti hiipunut. Tanssihalli purettiin 1967 ja pian tämän jälkeen vuoristorata suljettiin huonokuntoisena ja lopulta purettiin. Kaupunki vietti hiljaiseloa aina 1990-luvulle saakka jolloin siitä muodostui jälleen suosittu lomailualue manitoba asukkaille. Nykyisin alueella on runsaasti kesämökkejä ja ranta on suosittu kohde auringonpalvojien keskuudessa.


title: Tom Poti

text: Thomas Emilio ”Tom” Poti (s. 22. maaliskuuta 1977 Worcester, Massachusetts) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa päättänyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi urallaan 14 kautta NHL-liigassa.


title: Tom Poti

text: Tom Poti syntyi ja varttui Massachusettsin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Hän kävi vuosina 1992–1996 vuoden Saint Peter-Marian High Schoolia Worcesterissa ja kolme vuotta Cushing Academya Ashburnhamissa Worcesterin piirikunnassa. Opiskelun ohessa hän pelasi koulujen jääkiekkojoukkueissa. Vuosina 1993 ja 1996 hänet valittiin NEPSACin (New England Prepartory School Athletic Council) parhaaksi puolustajaksi ja hän oli voittamassa vuonna 1996 NEPSACin mestaruutta Cushing Academy Penguinsin riveissä. Edmonton Oilers varasi Potin NHL:ään numerolla 59 kolmannella kierroksella.


title: Tom Poti

text: Vuodet 1996–1998 Poti kävi Bostonin yliopistoa ja pelasi yliopiston jääkiekkojoukkueessa. Vuonna 1997 hän pelasi Boston University Terriersin riveissä NCAA:n jääkiekkofinaalissa (Boston hävisi Pohjois-Dakotalle maalein 4–6) ja hänet valittiin tuolloin NCAA-turnauksen tähdistökenttään. Vuosina 1996 ja 1997 Poti edusti maataan nuorten (alle 20-vuotiaiden) maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Tom Poti

text: Poti aloitti NHL-uransa syksyllä 1998 ja hän vakiinnutti heti paikkansa Oilersin kokoonpanossa. Hän pelasi vahvan tulokaskauden, hän teki 21 tehopistettä, viisi maalia ja 16 syöttöpistettä, 73:ssa runkosarjaottelussa, viidenneksi eniten kaikista tulokkaista ja toiseksi eniten tulokaspuolustajista. Plusmiinustilastossa hänen lukemansa oli Oilersin paras, +10. Kauden jälkeen Poti valittiin NHL:n tulokkaiden tähdistökenttään. Kahdella seuraavalla kaudella hyökkäävänä puolustajana tunnettu Poti teki molemmilla yli kolmekymmentä tehopistettä, 35 pistettä (yhdeksän maalia ja 26 syöttöpistettä) kaudella 1999–2000 ja 32 pistettä kaudella 2000–2001. Hän oli molemmilla kausilla seuransa toiseksi tehokkain puolustaja, 1999–2000 Roman Hamrlíkin ja 2000–2001 Janne Niinimaan jälkeen, ja hän keräsi kummallakin kaudella Oilers-pelaajista kolmanneksi eniten jääaikaa, 1999–2000 hänen jääaikakeskiarvonsa oli yli 25 minuuttia ja 2000–2001 lähes 23 minuuttia. Poti jatkoi Oilersissa aina kevääseen 2002 saakka, jolloin Edmonton kauppasi hänet ja Rem Murrayn New York Rangersiin vaihdossa Mike Yorkiin ja neljännen kierroksen varausoikeuteen.


title: Tom Poti

text: Poti kuului myös Rangersissä pelatessaan seuransa vakiomiehistöön. Hän iski jokaisella täydellä Rangers-kaudellaan yli 20 tehopistettä, ja parhaimmillaan hän teki yhden kauden aikana 48 tehopistettä, mikä tapahtui kaudella 2002–2003, jolla hän teki 11 maalia ja antoi 37 maaliin johtanutta syöttöä. Poti oli 2002–2003 Rangersin tehokkain puolustaja, seuran sisäisen syöttöpörssin kärkinimi ja kaikkiaan kolmanneksi tehokkain koko kauden seurassa pelannut pelaaja. Vuonna 2003 Poti pääsi pelaamaan ensimmäistä kertaa urallaan ssa. Kaudella 2003–2004, jolla hän pelasi 67 ottelua (oli sivussa yksitoista ottelua selkävamman ja neljä muiden vaivojen vuoksi), Poti oli Rangersin toiseksi tehokkain puolustaja myöhemmin kaudella Toronto Maple Leafsiin kaupatun Brian Leetchin jälkeen ja työsulun jälkeisellä kaudella 2005–2006 hän oli kolmanneksi tehokkain Rangers-puolustaja Michal Rozsívalin ja Fjodor Tjutinin jälkeen. Blokattujen laukausten määrässä hän oli Rangersin kärkinimi 123:lla blokillaan.


title: Tom Poti

text: Heinäkuussa 2006, Rangers-sopimuksensa päättymisen jälkeen, Poti liittyi yksivuotisella sopimuksella paikalliskilpailija New York Islandersin riveihin. Poti sai kaudella 2006–2007 paljon vastuuta Islanders-puolustuksessa, hän pelasi 78 runkosarjaottelua ja keräsi selvästi eniten jääaikaa kaikista Islanders-pelaajista, keskimäärin 25 minuuttia ja 42 sekuntia ottelua kohden. Hän oli 44:llä runkosarjapisteellään (kuusi maalia ja 38 syöttöpistettä) toiseksi eniten pisteitä tehnyt Islanders-puolustaja kaksi pistettä enemmän tehneen, helmikuussa 2007 Edmontonton Oilersista Islandersiin tulleen Marc-André Bergeronin jälkeen. Poti blokkasi runkosarjassa yhteensä 170 laukausta, 14:nneksi eniten kaikista NHL-pelaajista. Kevään 2007 pudotuspeleissä, viidensissä pudotuspeleissään, Poti pelasi Islandersin ykköspuolustusparissa Bergeronin kanssa ja molemmat saivat viidessä ottelussa jääaikaa noin 27 ja puoli minuuttia ottelua kohden.


title: Tom Poti

text: Heinäkuussa 2007, viiden New Yorkin seuroissa pelatun vuoden jälkeen Poti teki vapaana agenttina sopimuksen Washington Capitalsin kanssa. Sopimus oli nelivuotinen ja kokonaisarvoltaan 14 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Poti pelasi viisi kautta Washingtonissa. Uransa loppuvaiheilla hän kärsi loukkaantumisista eikä hän kyennyt pelaamaan ehjiä kausia. Potin viimeiseksi kaudeksi jäi , jonka jälkeen hän lopetti pelaajauransa.


title: Tom Poti

text: Poti on edustanut maataan aikuisten arvokisoissa yhden kerran. Hän oli vuonna 2002 mukana Salt Lake Cityn olympiakisojen jääkiekkoturnauksessa. Yhdysvallat voitti turnauksessa hopeaa Kanadan viedessä kultaa. Poti pelasi turnauksessa kuusi ottelua, joissa hän antoi yhden maaliin johtaneen syötön.


title: Kolumbian intiaanikulttuurit

text: Kolumbian intiaanikulttuurit olivat varhaisia kulttuureita nykyisen Kolumbian alueella ennen eurooppalaisten valtakauden alkua alueella.


title: Kolumbian intiaanikulttuurit

text: Mesoamerikasta tuli Kolumbiaan asukkaita kahdessa aallossa 1200 ja 500 eaa. Tältä ajalta on löytynyt esineitä, jotka liittyvät useihin erillisiin kulttuureihin. Chibchat tulivat alueelle Nicaraguan ja Hondurasin suunnasta 400–300 eaa, ja pian heidän jälkeensä arawakit tulivat etelästä. Lähellä vuotta tuhat jaa. karibit asettuivat Karibianmerelle.


title: Kolumbian intiaanikulttuurit

text: San Augustinin alueella oli ennen maanviljelemisen alkua, noin 3300 eaa. – 600 eaa. yhteisö, joka tuotti monia kivirakennelmia.


title: Kolumbian intiaanikulttuurit

text: Espanjalaisten saapuessa Muisca-kulttuuri oli yhtä pitkälle kehittynyt kuin tunnetummat inkat, mayat ja asteekit. Espanjalaiset kelsivät monia pakanallisina pitämiään muisca-kulttuurin muotoja, mutta siitä huolimatta ne ovat eläneet yli viidensadan vuoden ajan. Muisca-kielen puhuminen kiellettiin 1770, ja nykyisin sen puhujia on vain vähän. Siitä on kuitenkin siirtynyt lainasanoja paikalliseen espanjan kieleen. Perinneruoat ja usko henkiin on säilynyt, parannusrituaaleja järjestetään edelleen.


title: Kolumbian intiaanikulttuurit

text: Tairona oli esikolumbiaaninen sivilisaatio nykyisissä Magdalenan ja La Guajiran osavaltioissa Kolumbiassa. Siitä on saatu tietoja vain arkeologisista löydöistä ja satunnaisista maininnoista espanjalaisten kirjoituksissa. Työkalujen perusteella tiedetään heidän harjoittaneen maanviljelyä, ja metalliesineistä voidaan päätellä kulttuurin muistuttaneen chibchojen ja inkojen kulttuuria, vaikka taironat eivät ilmeisesti olleet näille sukua. Taironien nykyjälkeläisiä ja viimeisiä esikolumbiaanisen ajan heimoista ovat Kogit, jotka elävät eristyksissä Sierra Nevada de Santa Martan vuoristossa Kolumbian pohjoisosassa.


title: Kaarle (Valois)

text: Kaarle (Valois) (1270 – 16. joulukuuta 1325) oli nimellisesti Aragonian kuningas ja Konstantinopolin keisari, mutta todellisuudessa Valois’n (1286–1325), Alençonin, Chartres’n, Anjoun (1290–1325) ja Mainen (1290–1325) kreivi.


title: Kaarle (Valois)

text: Kaarle oli Ranskan kuninkaan Filip III Rohkea ja Aragonian Isabellan poika. Hän oli erittäin kunnianhimoinen ja yritti saada hallintaansa lukuisia ruhtinaskuntia, joita hän olisi tarvinnut kustantaakseen ylellistä elämäntapaansa. Hänelle kuuluivat alun perin Valois’n ja Alençonin kreivikunnat sekä isältään saama apanaasi. Kaarlen vanhempi veli Filip IV Kaunis, joka vastusti isänsä uutta avioliittoa, tuki tässä veljeään Kaarlea. Filip IV Kaunis nimitti 1311 Kaarlen johtamaan valtuuskuntaa Tournain rauhanneuvotteluihin, jossa oli tarkoitus neuvotella flaamien kanssa. Neuvottelujen aikana Kaarle kuitenkin riitautui kuninkaan neuvonantajan Enguerrand de Marignyn kanssa, minkä jälkeen he olivat verivihollisia. Kiista päättyi Marignyyn teloitukseen 1315.


title: Kaarle (Valois)

text: Avioliittonsa kautta Kaarlesta tuli Anjoun, Mainen ja Perchen kreivi. Hän nai Napolin Kaarle II:n vanhimman tyttären. Hän tavoitteli eräässä vaiheessa sen perusteella Sisilian kruunua. Toisen avioliittonsa hän solmi Konstantinopolin viimeisen latinalaisen keisarin Baudouin II:n pojantyttären ja perillisen Katariinan kanssa, joten hänellä oli vaatimus tähänkin kruunuun. Pariskunta käytti Ranskassa itsestään nimitystä Konstantinopolin keisari ja keisarinna.


title: Kaarle (Valois)

text: Kaarle tavoitteli valtaa koko ikänsä. Vuonna 1280 paavi tunnusti hänet Aragonian kuninkaaksi enonsa Pietari III:n sijaan, jonka paavi oli julistanut kirkonkiroukseen. Näin hän kilpaili samasta kruunusta enonsa kanssa, joka Sisilian saaren valloituksellaan oli päätynyt paavin viholliseksi. Kaarle avioitui Anjoun Margueriten kanssa, sillä hänellä oli tarkoituksenaan vahvistaa asemiaan Sisiliassa ja tässä tavoitteessaan hän sai tukea paavilta. Kaarle yritti saada Aragonian sotatoimin, mutta aragonialaiset eivät suostuneet syrjäyttämään Pietaria paavin vaatimuksista ja kirkonkirouksesta huolimatta. Kaarlelle jäi vain kardinaalin hatulla suoritettu kruunaus vuonna 1285, minkä takia häntä myöhemmin kutsuttiin ”hattukuninkaaksi”. Myöhemmin hän luopui koko Aragonian tittelistä.


title: Kaarle (Valois)

text: Kaarle tavoitteli myös keisarin kruunua ja avioitui siksi vuonna 1301 Catherine de Courtenayn kanssa, joka oli nimellinen latinalaisen Konstantinopolin keisarin tittelin haltija ja keisari Baudouin II Porfyrogennetosin pojantytär. Saadakseen paavin siunauksen Kaarle teki sotaretken Italiaan, jossa hän avusti Anjoun Kaarle II:a taistelussa serkkuaan, Sisilian kuningasta Fredrik III:a vastaan. Paavi nimesi hänet vikaarikseen, mutta Kaarlen epäonninen sekaantuminen Italian politiikkaan pilasi hänen maineensa myös Ranskassa 1301-1302.


title: Kaarle (Valois)

text: Kaarle sai uuden tilaisuuden tavoitella kruunua 1308, kun keisari Albert Habsburgilainen kuoli. Kaarlen veli Filip IV rohkaisi häntä, koska ei halunnut itse ottaa sitä riskiä, että ei olisi tullut valituksi. Filip IV ajatteli, että oma veli olisi keisarina Ranskan kannalta myönteinen asia. Kaarlen ehdokkuus ei tuottanut tulosta, ja roomalaisten keisariksi valittiin luxemburgilainen kreivi Henrik VII. Kaarle hautoi kuitenkin edelleen ajatusta Courtenaylle kuuluvasta itäisen keisarikunnan kruunusta.


title: Kaarle (Valois)

text: Valois’n Kaarle oli kyvykäs sotilas ja sotapäällikkö. Hän johti menestyksellä joukkoja Flanderissa vuonna 1297. Filip IV antoi siksi Kaarlen johtaa joukkoja Italian retkellä, jossa vastassa oli Sisilian Fredrik. Tapahtumat päättyivät Caltabellottan häpeärauhaan vuonna 1302.


title: Kaarle (Valois)

text: Valloittamalla useita kaupunkeja Kaarle myötävaikutti Ranskan ja Englannin välisen rauhan aikaansaamiseen, joka solmittiin Ranskan kuninkaan Filip IV:n ja heidän sisarensa Isabellan, Englannin kuningattaren neuvotteluilla.


title: Kaarle (Valois)

text: Kuningas Ludvig X:n ennenaikainen kuolema 1316 sai Kaarlen tavoittelemaan merkittävää poliittista roolia, mutta hän ei voinut estää veljenpoikaansa Poitiers'n Filipiä tulemasta sijaishallitsijaksi ja pian sen jälkeen kuninkaaksi nimellä Filip V.


title: Kaarle (Valois)

text: Vuonna 1324, vuotta ennen kuolemaansa, hän johti menestyksekkäästi viimeisen veljenpoikansa Ranskan kuningas Kaarle IV Kauniin joukkoja, joiden tarkoituksena oli valloittaa Englannin kuninkaan Edvard II:n hallussa olevat alueet Guyennessä Etelä-Ranskassa sekä Flanderi.


title: Kaarle (Valois)

text: Valois’n Kaarle oli naimisissa kolme kertaa.


title: Kaarle (Valois)

text: Valois’n Kaarle avioitui 16. elokuuta 1290 Corbeil’ssa Anjoun ja Mainen kreivittären Margueriten (1273-1299) kanssa, joka oli Napolin kuninkaan Kaarle II:n ja Unkarin Marian tytär. Avioliitosta syntyi lapset:


title: Kaarle (Valois)

text: Toisen kerran Kaarle avioitui 1302 Saint-Cloud’issa Konstantinopolin nimellisen keisarinnan Catherine de Courtenay’n (1274-1307) kanssa. Tästä avioliitosta syntyi lapset:Kolmannen kerran Kaarle avioitui 1308 Poitiers’ssa Mahaut de Saint-Polin (1293-1358) kanssa, joka oli Saint-Polin kreivin Guy III de Châtillonin tytär. Avioliitosta syntyi lapset:Kaarle kuoli 16. joulukuuta 1325 Nogent le Roissa. Hänen pojastaan tuli Valois-suvun ensimmäinen Ranskan kuningas Filip VI. Tavattiinkin sanoa, että Valois’n Kaarle oli kuninkaan poika, veli, setä ja isä, mutta ei koskaan kuningas.


title: Massimo De Vita

text: Massimo De Vita (s. 29. toukokuuta 1941 Milano) on italialainen Disney-sarjakuvapiirtäjä, Pier Lorenzo De Vitan poika. Tunnetuinta De Vitan tuotantoa ovat olleet hänen Taikaviitta-tarinansa ja Indiana Hopo -sarjat. Hän aloitti ensin isänsä sarjojen tussaajana, mutta pääsi pari vuotta myöhemmin Topolino-lehteen töihin. Aluksi hän suunnitteli ulkomaisten sarjojen taittoa, mutta sai pian piirrettäväksi ensimmäisen tarinansa.


title: Massimo De Vita

text: Massimo aloitti Disney-uransa 1960-luvun alussa, tussaamalla isänsä sarjoja. Hänen ensimmäinen tarinansa oli Paperon de Paperoni contro Mandracchio vuodelta 1962. Hän on tunnettu sarjasta Olipa kerran... Amerikka, jossa Mikki Hiiri seikkaili Yhdysvaltain historian käännekohdissa. Näyte De Vitan varhaisimmasta tyylistä on tarina "Roope setä näkee kaiken" (vuodelta 1963) taskukirjassa Rohkea rokan syö. Ensimmäinen Suomessa julkaistu De Vitan tarina on Voitto kotiin (Aku Ankan naurupommi).


title: Massimo De Vita

text: 1970-luvulle tultaessa De Vita omaksui tyylin, joka oli hyvin lähellä Romano Scarpaa. 1970-luvun Scarpaa ja De Vitaa voi olla vaikea erottaa. Tärkeimmät erot ovat, että De Vitan viiva on paksumpi ja pehmeämpi ja hahmot hieman pyöreämpiä ja staattisempia kuin Scarpalla. Tällä tyylillä on piirretty suurin osa De Vitan klassisista Taikaviitoista.


title: Massimo De Vita

text: 1980-luvulla De Vita omaksui tyylin, joka oli lähempänä Giorgio Cavazzanoa. "Indiana Hopo" -tarinat edustavat tätä tyyliä. 1980-luvulla hän loi myös Taikamiekka -tarinasarjan. De Vita on luonut muun muassa Professori Zapotekin ja Marlinin. 1990-luvulla on julkaistu paljon hänen klassisia taikaviitta tarinoita ja hän on muutenkin ollut melkein alusta saakka Aku Ankan Taskukirjan kantava voima.


title: Massimo De Vita

text:
2000-luvulla on julkaistu paljon hänen Mikki Hiiri ja Mik de Hiir tarinoita. Hän ei ole piirtänyt 2000-luvulla yhtään Ankkatarinaa. Nykyään hän piirtää enemmän Mikki Hiiri -tarinoita, mutta hänet tunnetaan paremmin Ankoistaan.
Tänä vuonna internetissä on ollut adressi, jossa vaaditaan, että De Vitan pitäisi alkaa taas piirtämään ankka-sarjoja. Tähän mennessä taiteilija ei ole itse kommentoinut asiaa.


title: Tuvalu (täsmennyssivu)

text: Tuvalu tarkoittaa seuraavia:


title: Ivar Aminoff

text: Suomen historiasta tunnetaan kaksi Aminoffien aatelissukuun kuuluvaa Ivaria


title: Ivar Aminoff (ministeri)

text: Ivar (Iwar) Aminoff (2. joulukuuta 1868 Turku – 15. elokuuta 1931 Lemu) oli suomalainen lakimies ja poliitikko. Hän oli puolustusministerinä Aimo Cajanderin II hallituksessa 82 päivän ajan keväällä 1924, 11.3.1924–31.5.1924. Hänet valittiin hallitukseen ammattiministerinä, ei siis minkään puolueen edustajana.


title: Ivar Aminoff (ministeri)

text: Ivar Aminoffin vanhemmat olivat eversti Gregorius Aminoff ja Sara Adelaide Constance Sofia IthimaEus. Aminoff kouluttautui ylioppilaaksi 1880, sai oikeustutkinnon 1892 ja sai varatuomarin arvon 1896. Hän työskenteli asianajajana Turussa vuosina 1892–1916. Aminoff omisti Tenholan kartanon Lemussa vuodesta 1900.


title: Ivar Aminoff (ministeri)

text: Aminoff toimi vt. lääninsihteerinä 1905–1906 Turun ja Porin läänissä ja oli vt. maaherra 1918. Aminoff oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen 1904–1912 ja sen varapuheenjohtaja 1908. Hän oli Lemun kunnanvaltuutettuna 1919–1931.


title: Atahualpa

text: Atahualpa, joskus myös Atawallpa (noin 1502–1533), oli Perun inkavaltakunnan viimeinen hallitsija. Hänen isänsä Huayna Capac, joka kuoli vuonna 1528, jolloin Atahualpa ja hänen veljensä Huáscar jakoivat maan. He joutuivat kuitenkin pian sotaan keskenään. Atahualpa voitti ja tapatti veljensä vuonna 1532.


title: Atahualpa

text: Samana vuonna perjantaina 15. marraskuuta Atahualpa jäi Francisco Pizarron johtamien espanjalaisten konkistadorien vangiksi. Atahualpa maksoi vapauttamisekseen tyrmän täydeltä aarteita, mutta espanjalaiset nostivat häntä vastaan Pizarron-vastaisen salaliittosyytöksen, josta hänet tuomittiin poltettavaksi. Kun Atahualpa suostui ottamaan kasteen, tuomio muutettiin kuristamiseksi.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Pohjois-Amerikan intiaanit olivat alun perin ryhmä erilaisissa ympäristöissä asuvia alkuperäiskansoja, joiden esi-isät saapuivat Amerikkaan luultavasti kivikaudella Itä-Aasiasta. Historiassa henkimaailman ja luonnon yhteyteen liittyvä monesti shamanistinen uskonto erilaisine uhri- ja muine rituaaleineen oli useimmille intiaanikansoille tärkeä. Rituaaleilla uskottiin varmistettavan riistan ja viljelykasvien saatavuus vanhan kivikautisen perinteen mukaisesti. Sen sijaan elatuksen hankintatavat, asutuksen kiinteys, sotaisuus ja suhtautuminen varallisuuteen vaihtelivat huomattavasti alueesta toiseen.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Tekniikkansa pidemmälle kehittäneiden eurooppalaisten saapuminen 1600- ja 1700-luvuilla lähes tuhosi käytännössä kivikautta eläneet intiaanikansat ja heidän kulttuurinsa 1800-luvun loppuun mennessä. Hetkellisesti eurooppalaiset vaikutteet kuitenkin synnyttivät uusia kulttuureja, joista merkittävin oli Suurten tasankojen alueella vaikuttanut ja ratsujen käyttöön perustunut biisoninmetsästyskulttuuri.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Kolmen vuosisadan sisällä suurin osa intiaaneista kuoli eurooppalaisten tartuttamiin sairauksiin, joita vastaan heiltä puuttui immunitetti. Myös sodat vähensivät intiaanien määriä ja lukuisten eri heimojen rippeet sulautuivat toisiinsa intiaaneireservaateissa, joita Yhdysvaltain hallitus perusti eri puolille maata.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Myöhemmin 1900-luvun loppupuolella intiaanien asema on parantunut uudelleen ja heidän väkilukunsa on lähtenyt nopeaan kasvuun.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Amerikan ensimmäisten asukkaiden kulkureitti ja saapumisaika ovat edelleen väittelyn alla. Jotkut tutkijat uskovat muuttoliikkeen alkaneen yli 40 000 vuotta sitten, mutta useimmat tutkimustulokset viittaavat siihen, että asutus levisi mantereelle noin 15 000 vuotta sitten. Ensimmäisen ryhmän siirtymisen uskotaan tapahtuneen Aasiasta Pohjois-Amerikkaan Beringin salmen läpi. Siperiasta tehdyt löydöt viittaavat siihen, että viimeisen jääkauden lopun nopea lämpeneminen vaikutti ratkaisevasti ensimmäisen asutuksen syntyyn. Päätelmää vahvistavat lukuisat kulttuurilliset siteet, jotka yhdistävät Siperian kivikautiset yhteisöt Amerikan ensimmäisiin yhteisöihin. Erään teorian mukaan Amerikan ensimmäiset asuttajat olivat Euroopan lounaisia rannikkoalueita asuttaneita solutrealaisia, jotka vaelsivat nykyisen Ranskan ja Espanjan alueelta jään reunaa pitkin kulkevaa Atlantista reittiä.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Suurin osa Pohjois-Amerikan alkuperäisistä asukkaista on luokiteltu niin sanotuiksi amerintiaaneiksi, jotka muuttivat mantereelle ensimmäisissä ryhmissä. Luoteis-Kanadassa ja Lounais-Yhdysvalloissa elävät athabascan kieliset "na dene"-kansat kuten apassit ja navajot tulivat Amerikkaan myöhemmin. Pohjoisen eskimot, aleutit ja jupikit on perinteisesti nähty intiaaneihin kuulumattomana kolmantena ryhmänä, joka saapui mantereelle viimeisenä..


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Yhdysvalloissa ja Kanadassa lienee puhuttu alkujaan noin 500 intiaanikieltä.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Yhä useammat tutkijat uskovat, että Amerikan asuttajat saapuivat pieninä ryhminä ja jäivät loukkuun Alaskan puolelle. Eloonjäämisen takeeksi he käyttivät taitavasti hyödykseen kaiken mahdollisen riistan ja kasvisravinnon. Arkeologisten tutkimusten mukaan muinaiset intiaanit metsästivät suurriistaa, sillä useiden osavaltioiden alueelta kaivettujen mammuttien ja mastodonttien luiden välistä on löydetty muinaisen Clovis-kulttuurin nuolenkärkiä. Pysyviä asutuksia rakennettiin sattumanvaraisesti eri alueille, jonne riistan perässä kulkevat ryhmät hajaantuivat sukupolvien aikana.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Seuraavina vuosituhansina intiaanien lukumäärä kasvoi varsinkin maanviljelyn alun jälkeen. Pohjois-Amerikan nykyisen Meksikon pohjoispuolella eläneiden intiaanien määräksi noin vuonna 1500 on arvioitu 1–16 miljoonaa. Alhaisimman arvion mukaan 750 000 asui nykyisten Yhdysvaltain alueella ja noin 250 000 Kanadassa, ja lisäksi jonkun verran Alaskassa. Erään arvion mukaan intiaaneja olisi ollut 1500-luvun alussa yli kaksi miljoonaa ja määrä olisi pudonnut nopeasti tautien takia 1,5 miljoonaan. Näiden arvioiden mukaan usein esitetyt noin 6–8 miljoonaa intiaania olisivat vaatineet kokonaan toisenlaisen yhteiskunnan muun muassa Pohjois-Amerikan kaakkoisosiin. Väestö oli tiheintä maanviljelysalueilla sekä rannoilla, järvien lähellä ja jokilaaksoissa.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Erityisen tiheästi asuttuja seutuja olivat Kalifornia, Luoteisrannikko, jotkut lounaan maanviljelysalueet ja itäinen metsäalue. Harvinta asutus oli subarktisilla ja arktisilla alueella sekä Suurilla tasangoilla ja Great Basinissa.. Esimerkiksi Columbiajoen ylätasangolla väestötiheys oli keskimääräinen 0,01–1 as/100 km2. Intiaanien määrä oli alimmillaan juuri intiaanisotien päätyttyä vuosina 1890–1910, jolloin lukema oli alta 250 000. Vuonna 1980 tehdyn väestönlaskennan mukaan Yhdysvaltain ja Kanadan intiaaneja ja valkoisten ja intiaanien jälkeläisiä oli vähintään 1,5 miljoonaa ja vuoden 2010 väestönlaskenta kertoo intiaanien määräksi lähes kolme miljoonaa.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: 1970-luvulla vielä 0,33 miljoonaa intiaania osasi oman kansansa kieltä, mutta monet kielet olivat katoamassa.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Tämä kulttuurialue kuuluu lähinnä Kanadaan. Niin sanotulla subarktisella alueella asui runsaasti eri heimojen intiaaneja. Lähimpänä eskimoita asuvat kansat olivat omaksuneet joitakin näiden tapoja, mutta kokonaisuudessaan intiaanikulttuurit erosivat merkittävästi eskimoiden kulttuurista. Hirvi ja karibu olivat tärkeimmät riistaeläimet. Kyläheimot pysyivät tietyillä pyyntialueilla. Kanootti oli tärkein kulkuneuvo ja lumikengät olivat välttämättömät talvisilla pyyntimatkoilla.Pohjoisten intiaanien uskonto oli animismia, jossa tietäjät pyrkivät kosketuksiin henkimaailman kanssa torjuakseen kyläkuntaa uhkaavia onnettomuuksia.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Subarktisen alueen intiaanit jakautuvat kahteen suureen kieliryhmään, idässä algonkinit ja lännessä athabascan-kieliset. Varhaiset muuttoliikkeen seurauksena monet algonkinit vaelsivat 1000-luvun ensimmäisen puoliskon aikana joko Suurten järvien alueelle itään tai valtameren rantaa pitkin Etelä-Carolinaan. Heihin kuuluvat muun muassa Hudsoninlahden ja Hudsonjoen mahicanit, laajoille alueille levinneet delawaret ja shawneet sekä Yläjärveltä länteen asuvat creet ja ojibwat. Nykyään kansoja yhdistää lähinnä kielisukulaisuus. Osa athabaskoista vaelsi Kalliovuoria myötäillen aina nykyiseen New Mexicoon. Heistä parhaiten tunnetaan apaššit ja navajot


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Itäisen metsäalueen intiaanit aloittivat maakumpujen rakentamisen jo ennen ajanlaskun alkua. Mississippijoen itäpuolella vaikuttanut Hopewellin perinne keskittyi nykyisen Ohion ympäristöön ja monimutkaiset hautaseremoniat, maanviljely sekä Kalliovuorille asti ulottunut kauppaverkosto olivat Hopewellin kultin tunnusomaisimmat piirteet. Maanviljely mahdollisti väestön asettumisen kiinteisiin kyliin. Samalla aikakaudella kummunrakentajien ammattikunta erikoistui yhä suurempiin kumpurakennelmiin ja niiden ympärille kohosi korkeakulttuurisia intiaanikaupunkeja, joiden tyylisuunta jäljitteli Mesoamerikan pyramideja. Suurin ja Tunnetuin näistä kaupungeista oli Illinoisin alueella sijainnut Cahokia, joka ylitti koossa useimmat sen ajan metropolit. Tarkalleen tuntemattomasta syystä Cahokia autioitui vuoteen 1350 mennessä.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Yhdysvaltain koilliselle ja itäiselle metsäalueelle levittäytyneiden intiaanien elinkeinoista tärkein oli maanviljely lukuun ottamatta pohjoisimpia alueita, joissa viljely oli vähäistä vuotuinen kasvukauden lyhyyden vuoksi. Myös metsästys ja intiaaniriisin keruu oli yleistä. Lähes kaikki alueen intiaanit olivat Irokeesinkielisiä tai algonkinejä. Irokeesit asuivat suurissa kylissä, jotka yleisen tavan mukaan suojattiin tukevin paaluvarustuksin. Kylät muodostuivat pitkistä taloista, joihin mahtui runsaasti asukkaaita. Algonkinit puolestaan käyttivät pääosin wigwameita.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Erityisessä asemassa maata viljelevistä intiaaneista oli Erie- ja Ontariojärven sekä Saint Lawrence -joen alueen irokeesiliiga, joka ainoana Meksikon pohjoispuolisena intiaaniryhmänä muodosti poliittisen liiton 1500-luvulla. Eurooppalaisten siirtokuntien puristuksessa irokeesiliitto ei kyennyt toimimaan rauhanliittona vaan turvautui sotilaalliseen voimankäyttöön liittonsa ulkopuolisten heimojen tuhoamiseksi. Näiden iskujen seurauksena monet irokeesien naapureina Suurten järvien itäpuolella asuneet kansat joutuivat jättämään elinpiirinsä jo 1600-luvun aikana.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Englantilaisen siirtomaa-asutuksen ja irokeesien tieltä väistyneet algonkin-kansat liittoutuivat aluksi ranskalaisten kanssa, ja nousivat vuonna 1763 kapinaan brittilinnakkeita vastaan ottawien päällikön Pontiacin johtamina. Myöhemmin mohawkien Joseph Brant ja shawneiden Tecumseh kokosivat suurta intiaaniliittoa Yhdysvaltoja vastaan, mutta Pontiacin tavoin he epäonnistuivat uudisasutuksen tuhoamisessa.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Tämän kulttuurialueen tunnetuimmat kansat olivat cherokeet, creekit, choctawit ja chickasawit. Cherokeet puhuivat irokeesimurretta, muut kolme olivat muskogee-kieliryhmää. Nykyisen Mississippin osavaltion lounaisosissa asuneet natchezit lasketaan samaan kulttuuriryhmään kuluviksi. Natchezien juuret juonsivat Mississippin kulttuuriin, joissa ominaista olivat suuret temppelikummut olmeekien ja mayojen tyyliin. Natchezit sulautuivat naapurikansoihin 1700-luvun aikana ranskalaisia vastaan käytyjen sotien seurauksena. Myös monet muut kaakkoisen kulttuuripiirin heimoista katosivat ennen 1800-lukua. Cherokeet, choctawit, creekit ja chickasawit kulkivat kyynelten polun 1840 mennessä ja muuttivat Oklahoman intiaaniterritorioon Yhdysvaltain määräyksestä.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Tasangoilla eläneet intiaanit olivat joko Missourijoen ympäristön maanviljelijöitä tai läntisen lyhytheinäpreerian biisoninmetsästäjiä. Vielä ennen 1600-luvun puoliväliä lyhytheinäpreeria oli lähes vailla asutusta. Tasankojen laidoilla elävät heimot tekivät sinne jalkaisin metsästysretkiä biisonien perässä, mutta eivät asuneet siellä. Eurooppalaisten saapuminen muutti alueen kulttuurin, sillä etelästä tulleet hevoset ja idästä saapuneet tuliaseet mahdollistivat liikkuvan nomadielämän ratsujen selässä. Tiipii-asutus lisääntyi sen helpon purettavuuden takia ja leiripaikkaa voitiin muuttaa hetkessä. Ratsujen lisääntyminen sai monet heimot jättämään maanviljelyn. Muun muassa crow't, comanchet, mustajalat ja siouxit siirtyivät kokopäiväisiksi biisoninmetsästäjiksi. Jopa monet creet hylkäsivät pohjoiset metsät ja valitsivat ratsastavan biisoninmetsästäjän elintavan.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Varhaiselta 1800-luvulta eteenpäin tasangoilla käytiin monia intiaanisotia. Joskus sodan syyksi riitti pelkkä vaihtelunhalun tyydyttäminen tai sotainen kunnia, mutta usein sodat liittyivät myös verikostoihin. Yhdysvaltain siirtolaisasutuksen levitessä länteen 1830-luvun lopulla monet heimot unohtivat keskinäiset riitansa ja liittoutuivat amerikkalaisia vastaan. Vuosisadan puolivälissä alkanut Kalifornian kultaryntäys lisäsi ongelmia tasankointiaanien ja uudisasukkaiden välillä. Seuraavien vuosikymmenien sodat Yhdysvaltoja vastaan nostivat esiin monia intiaanijohtajia, jotka jäivät historiaan. Tällaisia olivat muun muassa siouxien Punainen Pilvi, Hullu Hevonen ja Istuva Härkä.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Preerioitten intiaanien vastarinta päättyi käytännössä 1870-luvulla, vaikka yksittäisiä taisteluita käytiin vielä seuraavillakin vuosikymmenillä. Kun Yhdysvallat oli hävittänyt lähes kaikki biisonit tasangoilta, intiaanien oli luovuttava tasankokulttuuristaan ja alistuttava elämään heille määrätyissä reservaateissa..


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Lounaisalueen alkuperäisiä intiaaneja ovat Arizonan ja Uuden Meksikon niin kutsutut "pueblointiaanit" ( = kylä). Heidän kulttuurinsa polveutui etupäässä hyvin tutkitusta esihistoriallisesta Anasazi-kulttuurista, jossa yhteisöt rakensivat kastelukanavia viljelyksilleen ja pystyivät lyhentämään satonsa kasvukautta monin erilaisin menetelmin. Pueblo-kylät muodostuvat taloryhmistä, jotka oli penkereittäin rakennettu yhteen. Varsinaiset pueblot asuvat pääasiassa Rio Granden varrella ja heidän länsipuolellaan elivät hopi-intiaanit, jotka edustivat samaa kulttuuria. Espanjalainen Francisco Vasquez de Coronadon retkikunta kohteli huonosti hopeja löytäessään näiden asumuksen kesällä 1540.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Kanadasta suuntautuneen muuttoliikkeen seurauksena apaššit ja navajot asettuivat pueblojen ympäristöön 1400–1600-lukujen aikana, ja omaksuivat näiden maanviljelyn. Myöhemmin kummatkin kansat muodostivat pysyvän uhan rauhanomaisille puebloille, ja sotivat Meksikoa ja Yhdysvaltoja vastaan 1800-luvun aikana.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Tämä kulttuurialue kattaa Kalliovuorten Suuret syvänteet. Utahissa ja sen ympäristössä vaikuttaneet Fremontin kulttuurin yhteisöt katosivat suurten ilmastonmuutosten seurauksena ennen vuotta 1500, ja heidän paikkansa täyttivät Uto-Asteekien kielikunnan shoshonit, utet ja paiutet. Eurooppalaiset uudisasukkaat käyttivät syvänteen intiaaneista halventavaa nimeä "diggers" (tonkijat) koska nämä olivat metsästäjä-keräilijöitä ja kaivoivat maasta juuria ravinnokseen. 1700-luvulla levinnyt hevoskulttuuri jakoi syvänteen heimot jyrkästi kahtia ja pohjoisimmat sekä eteläisimmät yhteisöt omaksuivat tasankointiaanien tiipiit ja ratsastuskulttuurin. Hevosten myötä syvänteen pohjoisten ja itäisten sotaisuus lisääntyi ja ryöstöretkien ohella he harjoittivat orjakauppaa, jonka olivat omaksuneet etelän espanjalaisilta.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Pohjoisten ylätasankojen ja Brittiläisen Kolumbian intiaanit olivat alun perin kalastajia, jotka asuivat suurissa kylissä jokien varsilla. Kesäisin kylien asukkaat hajaantuivat vuoristoihin pieninä ryhminä ravinnonkeruuta ja metsästystä varten. Tämän kulttuuripiirin asumustyyli vaihteli asuinalueen mukaan. Pohjoisimmat kansat käyttivät puoliksi maanalaisia asumuksia, joissa asui korkeintaan kaksi perhettä. Lähempänä tasankoja asuneiden yhteisöjen majat muistuttivat itäisten metsäintiaanien wigwameita. Ylänköjen kansoista tunnetuimmat olivat nez percet ja salishit. Itäisimmät ryhmät omivat 1700-luvun aikana monia piirteitä pohjoisten tasankojen kulttuurista ja 1800-luvun alussa ylängön heimoilla oli enemmän hevosia kuin pohjoisten tasankojen heimoilla. Ylänköintiaanit asuivat pitkään eristyksissä eurooppalaisista ja heidät kartoitettiin vasta vuosina 1805-1806, jolloin Lewisin ja Clarkin tutkimusretkikunta ylitti ylängöt ja purjehti alas Columbiajokea Tyynellemeren rannalle.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Luoteisrannikon heimot heimot kuten tlingitit, haidat, chinookit ja kwakiut elivät kalastuksella, pääasiassa lohenpyynnillä. He olivat muita mantereen intiaaneja lyhytkasvuisempia ja heidän talonsa muistuttivat Aasian koillisen rannikon korjakkien rakennuksia. Luoteisrannikon intiaanit eivät tavallisesti hankkineet omaisuutta taloudellisen hyödyn, vaan sosiaalisen arvostuksen vuoksi. Mielikuvitusrikkaan tarustonsa he esittävät muun muassa taitavin puuleikkauksin kanooteissa, arkuissa, taloustarvikkeissa ja erityisesti toteemipaaluissa. Eurooppalaisten kauppiaiden saapuessa luoteisrannikolle Chinookit kehittivät erityisen kauppakielen, joka oli sekoitus paikallisten heimojen sekä ranskalaisten ja englantilaisten yleisemmin käyttämistä sanoista. Kielen käyttö ulottui pohjoisessa Alaskaan ja etelässä Kaliforniaan.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Kalifornia oli Pohjois-Amerikan tiheimmin asuttuja alueita jo ennen ajanlaskun alkua. Alue oli kielellisesti hyvin hajanainen, sillä sen asukkaat koostuivat monista eri kieliperheistä. Yhteiskunnat olivat usein pitkälle kehittyneitä, päälliköiden johtamia heimoja. Kylien ja rakennusten koko ja laatu vaihtelivat olinpaikasta riippuen. Rannikkoseutujen chumashit ja muut kansat elivät alun perin kalastuksella. Sisämaan intiaanit keräsivät ravintokasveja ja monet heimot olivat riippuvaisia tammenterhoista ja hevoskastanjoista (Aesculus californica).. Maanviljely oli harvinaista tupakan ollessa ainoa viljeltävä kasvi. Rannikkoalueet olivat sateisia, koillisen sisämaan ollessa kuivaa aroa ja aavikkoa.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: 1700-luvulla espanjalaisten tulo ja myöhemmin 1850-luvun Kalifornian kultaryntäys vähensivät intiaanien määriä nopeasti. Kulkutaudit, mailta karkotukset ja tahallinen surmaaminen saivat aikaan sen, että arviolta 180 000 Kalifornian intiaania kuoli vuoteen 1880 mennessä.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Vuonna 2010 Yhdysvalloissa oli 565 liittovaltion tunnustamaa intiaaniheimoa, joiden oikeudet itsehallintoon ovat pääosin samoja kuin Yhdysvaltain osavaltioilla. Yli kolmannes Yhdysvaltain lähes kolmesta miljoonasta intiaanista asuu Kalifornian, Arizonan ja Oklahoman alueella. Vuonna 2010 Yhdysvaltain väkirikkaimmat intiaanikansat olivat cherokeet ja navajot..


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: 1980-luvulla alkanut kasinotalous on parantanut merkittävästi monien heimojen taloudellista asemaa, mutta varsinkin reservaateissa asuvien intiaanien koulutus ja ansiot ovat edelleen matalalla tasolla. Viimeisten vuosikymmenien aikana intiaanien perinteiset uskonnot ovat elpyneet ja vuosittaisia Pow-wow-tilaisuuksia järjestetään eri puolilla Pohjois-Amerikkaa.


title: Pohjois-Amerikan intiaanit

text: Kanadan intiaaniyhteisöistä creet ovat väestöluvultaan suurin intiaanikansa. Kolmannes Kanadan alkuperäiskansoista asuu maaseutujen reservaateissa. Yksinomaan Brittiläisessä Columbiassa Tyynenmeren rannikolla on satoja pieniä reservaatteja. Kaupungeista intiaaniasutus on keskittynyt eniten Vancouveriin, Edmontoniin ja Winnipegiin.


title: Place Vendôme

text: Place Vendôme on aukio Pariisissa, Ranskassa. Se sijaitsee Tuileries'n pohjoispuolella ja Église de la Madeleinen itäpuolella. Se on myös Rue de la Paix'n alkupiste.


title: Place Vendôme

text: Place Vendôme muodostettiin alun perin aurinkokuningas Ludvig XIV:n voitokkaiden armeijoiden kunniaksi, ja sen ensimmäinen nimi oli "Place des Conquêtes". Nimi kuitenkin vaihdettiin muotoon "Place Louis le Grand", kun joukkojen voitokkuus osoittautuikin varsin vaihtelevaksi. Aukiolla olevan Colonne Vendôme -pylvään pystytti Napoleon Austerlitzin taistelun muistoksi.


title: Place Vendôme

text: Ludvig XIV antoi aukion suunnittelun vuonna 1686 arkkitehti Jules Hardouin-Mansartin tehtäväksi. Kuningas joutui vetäytymään hankkeesta rahanpuutteen vuoksi, mutta yksityiset rahoittajat mahdollistivat rakentamisen jatkamisen. Hardouin-Mansartin suunnittelema aukiota kiertävä rakennus valmistui vuonna 1725.


title: Place Vendôme

text: Aukion laidalla sijaitsee maailmankuulu luksushotelli Hôtel Ritz Paris ja lukuisia johtavien muotitalojen myymälöitä.


title: Eckerö Line

text: Eckerö Line on Eckerö-konserniin kuuluva ahvenanmaalainen yritys. Varustamo liikennöi yhdellä aluksella Helsingin ja Tallinnan välistä reittiä.


title: Eckerö Line

text: Yhtiön laiva M/S "Finlandia" on ainoa Suomen lipun alla Tallinnaan liikennöivä matkustajalaiva, ja Eckerö Line on laivayhtiö, jolla on oikeus käyttää suomalaisen palvelun avainlippu-tunnusta.


title: Eckerö Line

text: Rederiaktiebolaget Eckerö perustettiin vuonna 1961 hoitamaan Ruotsin, Suomen ja Ahvenanmaan välistä autolauttaliikennettä. Nykyään yritys toimii emoyhtiönä Eckerö-konsernissa, johon kuuluu yhteensä viisi yritystä: varustamot Eckerö Line, Eckerö Linjen, Birka Cruises ja Eckerö Shipping sekä linja-autoyhtiö Williams Buss. Ålandsresor on Eckerö Linjenin matkatoimiston nimi.


title: Eckerö Line

text: Eckerö Linenä tunnetun laivayhtiön historia alkaa vuodesta 1994. Tuolloin Rederiaktiebolaget Eckerö ja ahvenanmaalainen Birka Line perustivat yhteisen yhtiön liikennöimään Helsingin ja Tallinnan välille nimellä Eestin Linjat. Syyskuussa 1994 linjalle bareboat-rahdattiin M/S "Alandia", ja myöhemmin toukokuussa 1995 linjalle tuotiin myös M/S "Apollo".


title: Eckerö Line

text: Vuoden 1998 alussa Oy Eestin Linjat Ab Ltd vaihtoi nimensä Oy Eckerö Line Ab Ltd:ksi. Rederiaktiebolaget Eckerö osti Birka Linen osakkeet yhteistyöyrityksestä. Linjalla liikennöi M/S "Alandia" siihen asti, kunnes uusi Gotlandslinjeniltä ostettu "Nord Gotlandia" telakoitiin ja muutettiin M/S "Nordlandiaksi". 10. helmikuuta 1998 uusi "Nordlandia" aloitti liikenteen Helsinki–Tallinna-linjalla.


title: Eckerö Line

text: 2. helmikuuta 2004 Rederi Ab Eckerö osti M/S "Transparadenin" Rederi Ab Engshipiltä. Alus sai nimekseen M/S "Translandia" ja aloitti toukokuussa 2004 liikennöimään M/S "Nordlandian" parina palvellen lähinnä rahtiasiakkaita. Maaliskuusta 2009 alkaen rahtialus M/S "Translandia" liikennöi uudesta Vuosaaren satamasta Tallinnaan. Yhtiön matkustaja-alus "Nordlandia" jatkoi liikennöintiä Länsisatamasta Tallinnan A-terminaaliin.


title: Eckerö Line

text: Helmikuussa 2012 varustamo ilmoitti ostaneensa Italiasta M/S "Moby Freedom" -nimisen laivan asettaakseen sen uudelleen nimettynä Helsinki–Tallinna-reitille. Alukselle järjestettiin nimikilpailu, jossa sen nimeksi valittiin M/S "Finlandia". Se korvasi M/S "Nordlandian" joulukuussa 2012.


title: Eckerö Line

text: Finlandian tultua liikenteeseen Eckerö Line ilmoitti myyneensä M/S "Translandian" ja asettavansa M/S "Nordlandian" rahtiliikenteeseen Vuosaaresta Tallinnaan. Kesäkuussa 2013 varustamo ilmoitti myyneensä M/S "Nordlandian" Belizeen Isabella Cruise Companylle.


title: José Carioca

text: José Carioca on Aku Ankka -sarjakuvissa ja -animaatioissa esiintyvä brasilialainen papukaija. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa elokuvassa "Saludos Amigos" vuonna 1942 ja toisen kerran elokuvassa "Kolme caballeroa" vuonna 1944. Samanniminen sarjakuvakin on Aku Ankka-lehdessä nähty. José Cariocan ystäviä ovat Panchito, Aku Ankka, Nestor ja Pedro. Brasiliassa Josè Carioca on hyvin suosittu sarjakuvahahmo ja hänet tunnetaan tavallisesti nimellä "Zé Carioca". Hän syö mielellään yltäkylläisesti ravintoloissa, maksamatta laskuaan. Tarinassa "Vettä, leipää ja lasku" José otti ystävänsäkin mukaan. José rakastaa Rosebellaa, Rositaa ja muita söpöliinejä. Hän on myös useasti joutunut vankilaan.


title: José Carioca

text: Vuonna 1989 julkaistu Aku Ankan taskukirjan erikoisnumero "José Carioca" on omistettu José Carioca -sarjakuville.


title: Iso-Syrtti

text: Iso-Syrtti eli Sidranlahti eli Sirtenlahti on vesialue Välimeressä Libyan pohjoisrannikolla. Lahden rannalla sijaitsevat muun muassa Bengasi ja Sirte. Ison-Syrtin vesi on koko Välimeren lämpimintä.


title: Iso-Syrtti

text: Tonnikalan kalastus on tärkeä elinkeino lahden seudulla asuville.


title: Tauno Viiri

text: Tauno Johannes Viiri (16. joulukuuta 1908 Ylitornio – 22. lokakuuta 2002 Vancouver, Kanada) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 35. Sotilasarvoltaan hän oli majuri.


title: Tauno Viiri

text: Viiri toimi suojeluskunnassa ja kirjoitti ylioppilaaksi Tornion yhteislyseosta vuonna 1927. Hän oli akateeminen maailmanmestari kiekonheitossa ja kuulantyönnössä vuonna 1929. Hän kunnostautui talvisodassa 3. Prikaatin komppanianpäällikkönä. Viiri nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 13. marraskuuta 1941, nimityshetkellä hän oli sotilasarvoltaan kapteeni. Nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa Timoskalan saarrostustaistelussa Räisälässä suoritettu rohkea saarrostus. Viiri johti sodan jälkeen Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin asekätkentää. Hän oli pidätettynä 23 kuukautta kuulusteluja varten vuosina 1945–1947. Viiri muutti asekätkentäjutun takia Ruotsiin vuonna 1948 ja sieltä edelleen Kanadaan vuonna 1952, jossa hän asettui asumaan Vancouveriin. Viiri työskenteli paikallisen puhelinyhtiön palveluksessa. Hänet on haudattu Ylitornioon Kaupinmäen hautausmaalle.


title: Pocahontas (vuoden 1995 elokuva)

text: Pocahontas on Disneyn animaatioelokuva vuodelta 1995. Elokuva kertoo intiaanityttö Pocahontasin ja englantilaisen siirtolaisen John Smithin kohtaamisesta. Elokuva kertoo todellisista henkilöistä, mutta elokuvan tapahtumat eivät ole historiallisesti tarkkoja.


title: Pocahontas (vuoden 1995 elokuva)

text: "Pocahontas" on Disneyn 33. piirrosklassikko. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 23. kesäkuuta 1995 ja Suomessa 1. joulukuuta 1995. Oscar-gaalassa 1996 elokuva sai kaksi palkintoa: se palkittiin parhaasta elokuvamusiikista ja elokuvan kappale ”Colors of the Wind” palkittiin parhaana lauluna.


title: Pocahontas (vuoden 1995 elokuva)

text: Elokuvalle on tehty jatko-osa, "Pocahontas II – matka uuteen maailmaan" (1998), jossa selviää kuinka Pocahontasille käy, kun hän lähtee John Rolfen kanssa Englantiin.


title: Pocahontas (vuoden 1995 elokuva)

text: Vuonna 1607 Virginia Companyn englantilaisia siirtolaisia kuljettava laiva lähtee kohti ”Uutta maailmaa”. Laivan kyytiin nousevat muun muassa kapteeni John Smith sekä matkan johtaja, kuvernööri Ratcliffe, joka uskoo alkuperäisamerikkalaisten piilottelevan suurta määrää kultaa ja aikoo löytää sen. Laiva joutuu matkalla myrskyyn, ja Smith joutuu pelastamaan nuoren ja kokemattoman Thomas-nimisen miehen hukkumiselta. Myöhemmin Smith myöntää, ettei ”Uusi maailma” jaksa kiinnostaa häntä kovinkaan paljon. Samaan aikaan Uudessa maailmassa paikallisen alkuasukasheimon päällikkö Powhatanin tytär, Pocahontas, saa ikäväkseen kuulla, että hänen isänsä aikoo naittaa hänet Kocoumille. Kocoum on rohkea soturi, mutta vilkasluonteisen Pocahontasin mielestä liian ”vakava”. Päällikkö Powhatan antaa Pocahontasille lahjaksi tämän kuolleen äidin kaulakorun. Pocahontas käy ystäviensä, syöpön Meeko-pesukarhun sekä Flit-kolibrin , kanssa tapaamassa Kaarnamuoria, joka on hengellinen puhuva paju ja varoittaa tyttöä englantilaisten tulosta.


title: Pocahontas (vuoden 1995 elokuva)

text: Rantauduttuaan kuvernööri Ratcliffe rakennuttaa eräälle aukealle linnoituksen ja nimeää sen Jamestowniksi. Sitten hän määrää miehensä kaivamaan kultaa. Smith poistuu paikalta mennäkseen tutkimaan Uuden maailman erämaita ja kohtaa lopulta Pocahontasin. Kaksikon välille syntyy nopeasti yhteys, ja kumpikin heistä osoittaa palavaa kiinnostusta toisen kulttuuria kohtaan. Ennen pitkää he rakastuvat toisiinsa, vaikka päällikkö Powhatan on käskenyt heimolaisia pysymään kaukana englantilaisista Kocoumin ja muiden sotureiden jouduttua taisteluun siirtolaisten kanssa. Tällä välin Meeko tapaa Ratcliffen hemmotellun koiran, Percyn, ja ryhtyy kiusaamaan tätä väsymättömästi. Pocahontas esittelee Smithin Kaarnamuorille, mutta he joutuvat pian piiloutumaan kahdelta Smithiä etsivältä englantilaismieheltä. Pocahontasin ystävä Nakoma saa tietää Pocahontasin ja Smithin suhteesta ja varoittaa Kocoumia. Myös Thomas lähtee seuraamaan Smithiä nähdessään tämän poistuvan leiristä vaivihkaa. Lopulta sekä Thomas että Kocoum sattuvat näkemään Pocahontasin ja Smithin suutelevan toisiaan. Mustasukkainen Kocoum raivostuu ja yrittää tappaa Smithin, mutta saa sen sijaan surmansa Thomasin luodista. Raivostunut päällikkö Powhatan julistaa sodan englantilaisia vastaan ja määrää Smithin teloitettavaksi aamunkoitteessa.


title: Pocahontas (vuoden 1995 elokuva)

text: Thomas varoittaa muita englantilaisia Smithin kohtalosta, jolloin Ratcliffe yllyttää heidät lähtemään taisteluun. Smithin pelastamisen sijaan Ratcliffe tosin suunnittelee hävittävänsä alkuasukasheimon löytääkseen heidän olemattoman kultansa. Pocahontas menee suruissaan Kaarnamuorin luokse. Meeko ojentaa Pocahontasille Smithin kompassin, joka osoittaa kohti Smithiä ja näin ollen kohti Pocahontasin omaa kohtaloa. Pocahontas onnistuu estämään Smithin teloituksen, mutta vihastunut Ratcliffe yrittää ampua päällikkö Powhatanin. Smith juoksee kuitenkin luodin eteen. Englantilaiset sieppaavat ja vangitsevat Ratcliffen. Loppujen lopuksi Smithin on pakko lähteä takaisin Englantiin haavansa vuoksi, mutta hän lupaa Pocahontasille palaavansa vielä joskus takaisin.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Mesoamerikan intiaanikulttuurit ovat Pohjois- ja Etelä-Amerikan välisessä Mesoamerikassa asuvia nykyäänkin monia intiaaniheimoja, muun muassa otomeja ja mayoja. Muinaiset intiaanit kehittivät ajan mittaan Mesoamerikassa lukuisia kaupunkimaisia kulttuureja. Nämä esikolumbiaaniset intiaanikulttuurit kehittyivät asteittain jääkauden lopun suurriistan metsästäjistä maanviljelijöiksi, ja lopulta kirjoitustaitoa omaaviksi valtiomaisiksi yhteiskunniksi. Mesoamerikan intiaanit kehittivät lopulta mutkikkaan sivilisaation, yhteiskunnan ja uskonnon, jossa ihmisuhreilla oli suuri merkitys.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Varhaista maissin viljelyä oli muun muassa Tehuacánin laaksossa noin 5000 eaa. Kiinteitä kyliä syntyi laajalle noin 3500 eaa alkaen. Noin 1600–1400 eaa alkoi syntyä julkisia rakennuksia Guatemalan rannikkoylängölle liittyen Ocósin kulttuurivaiheeseen. Tämä kulttuuri lienee saanut vaikutteita tuon ajan Ecuadorista ja Perusta, jonne oli meriyhteys. Noin 1200 eaa aloittaneita olmeekkeja on pidetty Mesoamerikan sivistyksen luojina. He rakensivat suuria monumentteja.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Mayat loivat jo varhain Jukatanin niemimaan seuduille kukoistavan sivistyksen, samoin kuin kirjoituksen keksijöinä pidetyt sapoteekit. Muita klassisia sivilisaatioita oli valtava keskus Teotihuacán ja misteekkien sivilisaatio. Monet klassiset sivilisaatiot romahtivat 650–900 jaa. Tämän jälkeen ylängölle ilmestyi pohjoisesta vaeltaneiden nahuatlia puhuneiden tolteekkien perustama valtakunta. Asteekkien valtakunta romahti espanjalaisvalloitukseen vuonna 1521. Korkealle sivistynyt mayakulttuuri tuhoutui jo ennen eurooppalaisten tuloa.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Mesoamerikan alue on laajasti ottaen Pohjois- ja Etelä-Amerikan välillä oleva maa Meksikosta Etelä-Amerikan pohjoisosalle Kolumbian pohjoisrajalle. Seudulla on ilmastoltaan ja kasvillisuudeltaan hyvinkin vaihtelevia alueita sademetsistä kuiviin autiomaihin, soisista alangoista korkeisiin vuoristoihin. Osaltaan ympäristön vaihtelevuus johti moninaiseen kulttuurien kirjoon. Kulttuurien monimuotoisuutta ja muutoksia lisäsivät lukuiset kansat ja niiden vaellukset alueella.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: On väitetty, että jo noin 50 000–20 000 eaa. olisi ollut kivikautisia ihmisiä, paleointiaaneja Mesoamerikassakin, mutta nämä löydöt ovat hyvin kiistanalaisia.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Varmemmin Mesoamerikassa oli ihmisiä noin 11000 eaa., jolloin alueelle levittäytyi ehkä pohjoisesta nykyisten Yhdysvaltain alueelta niin sanottu Clovisin kulttuuri, jonka paleointiaanit metsästivät suurriistaa, muun muassa mammutteja ja mastodontteja, mutta toki pienempääkin riistaa, muun muassa lintuja, ja kalastivat. Useimmin elämäntapa oli melko liikkuvaa melko pienissä, korkeintaan muutaman perheen ryhmissä. Jääkauden lopun ilmastonmuutos ja paleointiaanien harrastama tehokas metsästys hävittivät suurriistan alueelta vuoteen 7000–5000 eaa. mennessä. Niinpä noin 8000–6000 eaa alkoi kasvien keräily ja ehkä viljelykin olla merkittävällä sijalla paikallisten asukkaitten ravitsemuksessa. Teosinttia, maissin edeltäjä saatettiin keräillä tai viljellä Etelä-Meksikon Balsasin laaksossa jo noin 7000 eaa. jolloin se muuntui muutamasa sadassa vuodessa pienitähkäiseksi maissiksi.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Varhaisesta viljelystä alkoi niin sanottu arkaainen kausi. Viljeltiin puutarhapalstoilla lähinnä papuja tms. Noin 5000 eaa alettiin viljellä maissia, ja noin 3500 eaa syntyi Meksikon ylängölle ensimmäisiä pysyviä kyliä. Varhaista maanviljelyn kehitystä on tutkittu muun muassa Tehuacánin laaksosta ja Tlapacoyasta. Noin 2300–2000 eaa alkaen alettiin valmistaa saviastioita laajoilla alueilla, ja asutus kiinteytyi entistä useammalla alueella. Näin ollen vuoteen 2000 eaa mennessä olivat monet myöhemmät Mesoamerikan kulttuurin piirteet syntyneet. Mesoamerikan kehitys metsästyksestä maanviljelyyn ja laajaan kyläasutuksiin vei ehkä 1500–5000 vuotta riippuen maanviljelyn alun ajankohdasta, jota ei ole tarkasti ajoitettu. Se että Mesoamerikka ja Andien alue kehittyivät yhteiskuuniltaan Vanhan maailman korkeakulttuureja hitaammin, selittyy joidenkin tutkijoiden mielestä muun muassa maissin luonteisen evoluution hitaudella verrattuna ohraan ja sillä ettei Mesoamerikassa ollut juurikaan kesyttetäviä eläimiä. Amerikkojen vuoristoine maantiede hidasti myös kulttuurivaikutteiden vaihtoa.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Noin 1200 eaa. alkaen syntyi Meksikonlahden etelärannalle suuria olmeekkien päällikkökuntia, joiden vaikutus säteili Meksikon ylängölle asti. Tällöin oli syntynyt tavallisesta kansasta erillään elävä ylimystö. Rakennettiin suuria temppelikumpuja ja kivipäitä. Maissiin perustuva maanviljely muutti väkiluvun kasvun räjähdysmäiseksi. Kirjoitustaito ja ensimmäinen valtio saattoi syntyä San José Mogotessa sapoteekkien alueella joskus 500-luvulla eaa., missä viimeistään oli kasteluun perustuvaa viljelyä, jota arkeologiassa pidetään monesti sivilisaation synnyn edellytyksenä. Samaan aikaan mayojen alueella oli kasvavia esiklassisia asutuskeskuksia, muun muassa Nakbe ja El Mirador. Eräs merkittävä esiklassisen ajan lopun keskus oli ylängön Cuicuilco, jossa oli pyöreä pyramidi. Noin 250–750 eaa syntyi suuria kaupunkivaltioita Meksikon ylängölle, muun muassa Teotihuacán, joka lienee lopulta ollut suurvallan keskus. Sen väkiluku kasvoi jopa yli 200000:n. Etelä-Meksikossa ja Guatemalassa oli monia suuria, kymmenien tuhansien asukkaiden kokoisia keskenään taistelevia mayojen kaupunkikeskuksia, mm. Tikal ja Uaxactún. Sekä Teotihuacán että Jukatanin eteläosan mayakeskukset luhistuivat noin 750–900 jaa. ehkä kuivuuden, ehkä kapinoiden, ehkä vieraiden valloittajien takia. Ainakin Meksikon ylängölle tunkeutui pohjoisesta nahuatlia puhuvia vieraita heimoja. Lyhyeksi aikaa syntyi paikallisesti merkittäviä keskuksia kuten Xochicalco. 900-luvulla nousi Meksikon ylängöllä mahtava, sotainen tolteekkien valtakunta. Tolteekkien valtakunta luhistui 1100-luvun lopulla ehkä pohjoisesta tulleenchichimekkiheimon hyökkäyksiin. Samoihin aikoihin pohjoisella maya-alueella nousi niin sanottu Mayapánin liitto, joka jonkin ajan kuluttua jatkoi Mayapánin ylivaltana. Pohjoisetkin mayakayupungit hylättiin 1400-luvun puolivälistä alkaen. 1200-luvulta alkaen monet pienet nahuatlinkeltä puhuvien kansojen asuttamat kaupunkivaltiot kamppailivat keskenään ylivallasta Meksikon laaksossa Texcoco-järven ympärillä. 1400-luvulla eräs tepaneekkikuningas onnistui rakentamaan lyhytikäisen suurvallan Meksikon laaksoon. Mutta asteekkien Tenochtitlán ja suuri, sivistynyt Texcoco kukistivat tepaneekkien Atzapotzalcon. Myöhemmin Moctezuma I perusti asteekkien kaupunkiliiton ja laajensi asteekkien valtakuntaa muun muassa Veracruziin Meksikonlahden rannalle asti. Asteekit rakentelivat suuressa pääkaupungissaan temppeleitä, joissa uhrasivat joskus tuhansiakin ihmisiä. Asteekkivaltio luhistui melko nopeasti vuonna 1521, kun espanjalainen valloittaja Hernán Cortés johti joukkonsa ja intiaaniliittolaiset piirittämään asteekkien pääkaupunkia Tenochtitlánia.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Ensimmäinen kulttuurikausi Mesoamerikassakin oli niin sanottu paleointiaanien kausi eli liittinen jakso, jolloin ihmiset metsästivät suurempaa ja pienempää riistaa, ja kulkivat riistan, kalan ja muun perässä vuosikierron mukaan. Jo tällöin keräiltiin joitain syötäviksi kelpaavia kasveja.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Jotkut arkeologit väittävät, että Meksikossakin olisi asunut ihmisiä ainakin 40 000–25 000 vuotta sitten ennen viime jääkauden huippukautta, mutta tätä ei kyetä varmasti todistamaan. Löydöt näyttävät tihenevän ajalla 30 000 vuotta sitten. Esimerkikkinä kiistellyistä löydöistä ovat Tlapacoyan luu- ja työkalulöydöt 25 000–21 500 vuoden takaa. Myös Tequixquiacin luultyökaluöytöä pidetään varhaisena. Mutta ihmisen jäänteitä ei ole ajoitettu näin varhaiseen aikaan.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Useimmat tutkijat uskovat, että ihminen saapui Mesoamerikkaan vasta aikasintaan 13 000–12 000 eaa. Ensimmäiset täysin kiistattomat löydöt ajalta 10 500–10 000 eaa. liittyvät mammutin metsästäjiin. Mammutti lienee hävinnyt seudulta vuoteen 7500 eaa. mennessä. Noin 8000–6000 eaa. ilmasto muuttui jääkauden päättyessä, ja ihmiset huvensivat riistaeläinmäärää. Oli hankittava muita ravinnonlähteitä.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Noin 8000–6000 eaa. alkoi arkaainen kausi, jonka aikana ensin villikasvien keräily ja sitten maanviljely yleistyi, koska riista harvinaistui tehokkaan metsästyksen ja ilmastonmuutostenkin takia. Noin 8000–6000 eaa. alkoi puutarhaviljely, jossa viljeltiin esimerkiksi kurpitsaa, chilipippuria, avokadoa ja papuja. Osa ajasta juostiin riistan perässä ja kalastettiin, osan aikaa viljeltiin maata. Maissin edeltäjää viljeltiin noin 7000 eaa. Etelä-Meksikossa.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: 5000 eaa maanviljely alkoi vakiintua, vaikka ihmisten elämä oli melko liikkuvaa. Noin 5000 eaa. vain 10% ravinnosta saatiin puutarhoista, muu metsästyksestä, kasvien keräämisestä ja kalastuksesta. Samaan aikaan purjehdittiin jo Karibian merellä kulttuurin saarille leviämisestä päätellen. Helposti varastoitava maissi tuli mukaan kuvaan noin 5000–3000 eaa. Noin 3500 eaa. jolloin syntyivät ensimmäiset kiinteät kylät, joihin liittyi maissinviljely. Maissi kehittyi ajan mukana yhä isompitähkäisemmäksi ihmisen risteytystoiminnan takia. Niinpä noin 3500 eaa. viljeltiin Sipacatessa Escuintlassa Guatemalassa maissia. Maanviljelyn varhaista kehitystä Meksikon keskiylängöllä on seurattu Tehuacánin laaksossa ja Tlapacoyassa.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text:
Noin 2500–2300 eaa saviastioiden tekotaito levisi Mesoamerikassa laajalle. Tämä aloitti niin sanotun muotoutumisvaiheen. Varhasimmat Mesoamerikan saviastiat liittyvät niin sanottuun Purron-vaiheeseen. Monesti saviastiat liitetään kiinteään kyläasutukseen, johon liittyy maanviljelyä. Maissiin perustuva maanviljely mahdollisti väkiluvun nopean kasvun. Noin 1850 eaa ilmestyi Guatemalan ja Chapasin etelärannikon tuntumaan nopeasti kasvavia kyliä. Melkoiset taidokkaat saviastiat oli omaksuttu ehkä Ecuadorista. Viimeistään 1650 eaa oli syntynyt asetelma, jossa suuret yli tuhannen asukkaat keskuskylät hallitsivat pienempiä. Oli syntynyt päällikkökuntia.
Palatseja, pallokenttiä ja suuria maarakennetlmia tehtiin. Tämä ns Loconan kulttuuri levisi laajalle.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Meksikon ylängöllä vallitsi niin sanottu "red-on-buff" keramiikka, joka ulottui pohjoisessa ja idäsäs hieman Meksikon laaksosta itään ja pohjoiseen sekä etelässä Guerreroon ja Oaxacaan ja Tehuantepecin kannakselle San Lorenzoon asti, muttei La Ventaan.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Viimeistään vuonna 1200 eaa syntyi suuria olmeekkien rakentamia seremoniakeskuksia Meksikonlahden etelärannan tienoille nykyiseen Tabascon osavaltioon. Ensimmäisiä merkittäviä olmeekkien päällikkökuntia oli muutaman tuhannen asukkaan San Lorenzo noin 1200 eaa. ja levitti vaikutustaan Meksikon keskyylängölle asti. Olmeekkien kulttuurissa rakennettiin tasalakisia pyramidimaisia kumpuja, tehtiin suuria kiviveistoksia ja muuta monumenttiarkkitehtuuria. Uskotaan väestön jakautuneen pieneen johtavaan ylimystöön ja tavalliseen kansaan. Samaan aikaan Meksikon ylängöllä vaikutti Tlatilcon kulttuuri, jossa näkyi olmeekkivaikutusta. Olmeekkien vaikutus ulottuikin kauas Meksikon laaksosita pohjoiseen varsinkin Tyynenmeren rannikolla, ja lännempänäkin Tampicoon asti. Olmeekkien vaikutus kattoi myös koko Jukatanin ja ulottui Hondurasin länsiosiin asti. Olmeekit lienevät olleen mixe-zoqueita.. Noin 900 eaa olmeekkivaikutus heikkeni Meksikon ylängöllä San Lorenzon romahtaessa. Noin 700 eaa syntyi Meksikon ylängölle kasvava Cuicuicon keskus ja Tlatilco kasvoi kaupungiksi. Samoihin aikoihin, noin 500 eaa, syntyi Oaxacan laaksossa eteläisillä vuorilla sapoteekkien kulttuuri, joka varmuudelle ensimmäisenä käytti kirjoitusta. Luultavasti olmeekit levittivät vaikutteitaan varhaislle mayooille. Maya-alueella syntyi noin 1000 eaa varhainen Nakben keksus, jossa oli alkavaa monumenttirakentamista. Seuraavina vuosisatoina mayakeksuten määrä ja koko kasvoivat.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Mesoamerikan klassinen kausi oli 150 jaa.–n. 925 jaa. Klassisella ja jälkiklassisella ajalla kukoistivat suuret sivilisaatiot. Väestönkasvu paisutti Meksikon keskiylängön ja Jukatanin ja muutkin Mesoamerikan keskukset suuriksi kymmenient tuhansien, jopa 200 000 asukkaan kaupungeiksi. Keskukset kamppailivat vallasta keskenään, syntyi suuria imperiumeja. Ajoittain virtasi metsästäjä-keräilijäheimoja pohjoisesta. Mayojen suuri sivilisaatio nousi Jukatanin niemimaan eteläosissa, ja ajan mittaan monet mayakaupungit Tikal, Palenque ja Copán kasvoivat valtaviksi eliitin hallitsemiksi keskuksiksi. Ne taistelivat keskenään vallasta alueella.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Noin 200–700 jaa. Meksikon keskiylängöllä kasvoi lopulta valtavan suureksi Teotihuacánin huolellisesti rakennettu asutuskeskus, joka oli suuren imperiumin pääkaupunki. Vangiksi saatuja käsityöläisä virtasi kaupunkiin. Samoihin aikoihin vaikutti monia muitakin kulttuureja, muun muassa misteekkien ja sapoteekkien keskukset sekä Meksikonlahden rannikolla monet klassiset keskukset. Noin 750–900 Mesoamerikassa kuohui. Teotihuacán luhistui vuoden 750 jaa. tienoilla luultavasti kuivuuteen tai pohjoisesta tulleiden nahuatlia puhuvien heimojen hyökkäykseen niin kuin sapoteekkien Monte Albánkin. Keskinen maya-alue luhistui kuivuuteen ja sotiin, ja mayakulttuurin painopiste siirtyi pohjoiseen Jukataniin.


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Mesoamerikan jälkiklassista kautta noin 950–1521 jaa. luonnehtivat suurvaltojen ja hajanaisten paikalliskulttuurien jaksot Meksikon keskiylängöllä. Joskus tämän ajan ajatellaan olleen kasvavan kaaoksen ja sotien aikaa. Tolteekkien sotaisa valtio kukoisti ja levisi laajalle eteläiseen ja keskiseen Meksikoon joskus 900–1150 jaa. Pohjoisesta saapui uusia nahuatlia puhuvia heimoja, kikimekkejä, jotka luultavasti ryöstivät tolteekkien pääkaupungin Tulan. Tämän jälkeen Meksikon laaksossa oli kilpailevia kaupunkivaltioita. Asteekkien nousu suurvallaksi alkoi 1400-luvun puolivälin tienoilla. Noin 1200 jaa. alkaen kukoisti jälkiklassinen tolteekkivaikutteinen mayakulttuuri Jukatanin niemimaalla muun muassaChichen Itzassa. Maya-alue yhdistyi joskus noin vuonna 1000 jaa. ensin muutaman kaupungin vallan alle ja lopulta noin 1200 Mayapánin johtoon. Mayakulttuuri sammui vuoden 1450 tienoilla ehkä kapinoihin. Tolteekkivaltion romahdettua kaupungit kilpailivat keskenään ylivallasta Meksikon laaksossa. Asteekkikaupunki Tenochtitlán perustettiin luultavasti joskus 1200-luvulla, ja se kasvoi ajan mukana merkittäväksi keskukseksi. Vielä 1300-luvulla se oli tepaneekkien vasalli. Mutta 1420-luvulla Tenochtitlán ja Texcoco kukistivat yhdessä tepaneekit. Asteekkeja johti tällöin Izcoatl. Moctezuma I laajensi asteekkivaltion suurvallaksi ja perusti asteekkien kaupunkiliiton. Asteekkien valta romahti vuosina 1519–1521, kun Hernán Cortésin johdolla toimivat espanjalaiset vangitsivat ensin asteekkikuningas Montezuman eli Moctezuma II:n ja lopulta saartoivat Tenochtitlánin yhdessä tlaxcalteekkien kanssa. Eurooppalaiset voittivat asteekit, joilla ei ollut rauta-aseita ja tuliaseita, ja joiden taistelutaktiikka ainakin alussa oli melko tehotonta. Asteekkeja kuoli tämän jälkeen joukoittain eurooppalaisten mukanaan tuomiin sairauksiin, ja monet muut joutuivat espanjalaisten teloittamiksi ja kiduttamiksi sekä orjiksi kaivoksiin ja maatiloille. Voidaan väittää jälkiklassisen ajan säilyvän Tayasalin valloitukseen saakka vuonna 1697; "katso myös" Jukatanin espanjalaisvalloitus


title: Mesoamerikan intiaanikulttuurit

text: Keski-Amerikan varhainen kulttuurikeskus oli Tabascossa sijaitseva olmeekkien kantamaa. Meksikon eteläinen keskiylänkö ja varsinkin Meksikon laakso oli merkittävä kulttuurikeskus tuhansia vuosia. Jukatanin niemimaan eteläosissa sijaitseva Petén oli varhaisen mayasivilisaation nousun kantamaa.


title: M/S Almariya

text: M/S Almariya () on Transmediterranean omistama matkustaja-autolautta. Almariya on rakennettu Saksassa, Bremerhavenissa vuonna 1981 alun perin M/S "Olau Hollandia" -nimisenä. Alus liikennöi vuosina 1998–2012 Helsingin Länsisataman ja Tallinnan sataman A-terminaalin välillä ja vuonna 2013 Helsingin Vuosaaren ja Tallinnan D-terminaalin välillä rahtiliikenteessä. M/S "Nordlandia" oli viime vaiheessa ainoa Suomen lipun alla liikennöivä alus Tallinnaan, mistä se sai markkinointisloganin "Ainoa suomalainen laiva Tallinnaan." Myös "Nordlandian" korvannut M/S "Finlandia" liikennöi Suomen lipun alla.


title: M/S Almariya

text: "Almariyan" sisaralus on M/S "Moby Zaza" (alk. M/S "Olau Britannia")


title: M/S Almariya

text: Aluksella kuvattiin vuonna 2012 televisio-ohjelmaa "Laiva".


title: M/S Almariya

text: Tiedot Eckerö Linen ajoilta.


title: M/S Almariya

text: "Olau Hollandia" luovutettiin AG Weser Seebeckswerft -telakalta Olau Linelle maaliskuussa 1981, sisaralus "Olau Britannia" (nyk. M/S "Moby Zaza") taas vuonna 1982. Olau Line aloitti aluksella liikennöinnin Britannian Sheernessin ja Alankomaiden Vlissingenin välillä. Elokuussa 1989 Olau Line myi laivat ruotsalaiselle Nordström & Thulin AB:lle, sillä yhtiö itse hankki uudet alukset reitille.


title: M/S Almariya

text: Alus kävi Tukholmassa telakalla ja näyttäytymässä matkustajille. Vuoden 1990 alusta "Nord Gotlandiaksi" ristitty alus aloitti liikenteen Gotlandslinjen-brändin alaisuudessa Gotlannin saarelle, reitillä Nynäshamn/Oskarshamn–Visby. Joulukuussa 1997 alus myytiin Rederiaktiebolaget Eckerölle.


title: M/S Almariya

text: Tammikuun alussa 1998 laiva sai "Nordlandia"-nimensä ja aloitti 10. helmikuuta 1998 liikennöidä Helsinki–Tallinna-reitillä, jolla se risteili päivittäin vuoron Helsingistä Tallinnaan sekä takaisin. Helsinki–Tallinna-matka kesti kolme tuntia ja Tallinna–Helsinki kolme ja puoli tuntia. M/S "Nordlandia" muodosti osan Eurooppatie 67:ää, Via Balticaa, joka alkaa Suomessa Helsingistä ja jonka maantieosuus päättyy Suomessa Helsingin Länsisatamaan. Matkustajaliikenne päättyi vuoden 2012 lopussa, jolloin aluksen korvasi M/S "Finlandia".


title: M/S Almariya

text: "Nordlandia" liikennöi vuoden 2013 alussa rahtiliikenteessä Helsingin Vuosaaren satamasta Tallinnaan.


title: M/S Almariya

text: 11. kesäkuuta 2013 Rederiaktiebolaget Eckerö ilmoitti, että "Nordlandia" on myyty Isabella Cruise Companylle Belizeen. Laivan uudeksi nimeksi tuli M/S "Isabella I" ja sen kotisatamaksi Belize City.