title: Saturn V

text: S-IVB:n rakensi Douglas Aircraft Company Huntington Beachissä. Se oli 17,85 m korkea ja halkaisijaltaan 6,60 m. Siinä oli yksi J-2 -moottori ja sen ajoaine oli nestemäisen hapen ja vedyn yhdistelmä. Ajoainesäiliöillä oli yhteinen väliseinä kuten toisessa vaiheessa mutta sitä ei suunniteltu aivan yhtä tiukalla massasuhteella. Vaiheen peräosassa oli kaksi asennonkorjausmoottoria, joita käytettiin parkkiradalla ja lennon trans-lunar-vaiheessa. Asennonkorjausmoottoreita käytettiin myös ullage-moottoreina ennen translunar injection -polttoa. Vaiheiden välistä sovitinta lukuun ottamatta kolmas vaihe oli lähes identtinen Saturn IB:n toisen vaiheen kanssa.


title: Saturn V

text: Kolmatta vaihetta käytettiin kahdesti lennon aikana. Ensimmäisellä kerralla 2,5 minuutin poltolla muokattiin kiertorataa ja toisella 6 minuutin poltolla trans lunar injectionilla (TLI) suunnattiin kohti Kuuta.


title: Saturn V

text: Saturn V Instrument Unit oli Saturn V -raketin ohjauskeskus, ja se vastasi mm. raketin ohjauksesta lennon aikana. Se suunniteltiin George C. Marshall Space Flight Centerissä ja sen rakensi IBM Space Systems Centerissään Huntsvillessä.


title: Saturn V

text: Yksikkö sijaitsi kolmannen vaiheen päällä Apollo-aluksen alla. Yksikössä ollut tietokone ohjasi rakettia välillä hetki ennen lähtöä ja kolmannen vaiheen irtautumista, jolloin se irtosi kolmannen vaiheen mukana varsinaisesta Apollo-avaruusaluksesta. Siinä oli raketin ohjaus- ja telemetriajärjestelmät. Se laski raketin sijaintia ja nopeutta kiihtyvyys- ja asentomittausten perusteella ja teetti tarvittavat ohjausliikkeet.


title: Saturn V

text: Mikäli lento olisi jouduttu keskeyttämään laukaisun jälkeen olisi miehistö paennut raketin kärjestä pelastustornilla ja myöhemmissä vaiheissa huoltomoduulilla. Mikäli raketti olisi jouduttu tuhoamaan olisi tästä vastaava toimitsija ensin sammuttanut moottorit kauko-ohjauksella ja muutaman sekunnin jälkeen lähettänyt toisen käskyn raketin kylkeen kiinnitetyille suuntauspanoksille. Tämän tauon aikana miehistö pakenisi. Räjähdykset olisivat tehneet leikkauksia polttoaine- ja hapetinsäiliöihin ja levittäneet aineet sekoittumisen minimoimiseksi.


title: Saturn V

text:
Itsetuhojärjestelmä oli pois päältä niin pitkään kuin raketti oli laukaisualustalla. Kun S-IVB -vaihe saavutti kiertoradan itsetuhojärjelmä kytkeytyi palauttamattomasti pois päältä.
Neuvostoliiton vastine Saturn V:lle oli kesken jäänyt N-1 raketti. Saturn V oli pidempi, massiivisempi ja suurempi hyötykuormakapasiteetiltaan.
N-1 oli enemmän kartion muotoinen ja sen ensimmäinen vaihe oli leveämpi kuin Saturn V:n.
N-1:llä tehtiin ennen ohjelman lopettamista vain neljä epäonnistunutta koelentoa. Saturn V:n ensimmäisessä vaiheessa oli viisi tehokasta moottoria toisin kuin N1:ssä, jossa oli 30 pienempää moottoria. Neuvostoliitolla ei ollut vastaavia suuria moottoreita.
Lentojen "Apollo 6" ja "Apollo 13" aikana Saturn V selviytyi moottorin menetyksestä. Myös N1:ssä oli vastaavia kompensointijärjestelmiä, mutta ne eivät pelastaneet kertaakaan rakettia. N1:n kehittämisen voidaan nähdä kaatuneen puutteelliseen rahoitukseen.


title: Saturn V

text: Saturn V:n nimellinen huipputyöntövoima oli 34,02 MN.


title: Saturn V

text: ja hyötykuormakapasiteetti 118 000 kg LEO:lle.


title: Saturn V

text: Apollo 15:n Saturn V -raketilla lähtötyöntövoima oli 34,8 MN, Skylabin Saturn V:llä vähän enemmän, 35,1 MN. Toistaiseksi yksikään käytössä oleva raketti ei ole ylittänyt Saturn V:tä korkeudessa, massassa tai hyötykuormakapasiteetissa (2008). Venäläisillä Energija-testiraketeilla oli sama työntövoima kuin SA-513:llä, 35,1 MN.


title: Saturn V

text: Avaruussukkulan huipputyöntövoima on 30,1 MN


title: Saturn V

text:
ja hyötykuormakapasiteetti LEO:lle (pl. itse sukkula) on 28800 kg, mikä on noin 25 % Saturn V:n vastaavasta.
Jos sukkula lasketaan hyötykuomaksi kapasiteetti olisi 112 000 kg. Tähän vastaava vertailu olisi Saturn V:n kolmas vaihe S-VIB ja Apollo 15, mikä olisi 140 976 kg.


title: Saturn V

text: Muut nykyiset lähinnä satelliittien laukaisuun käytetyt raketit ovat huomattavasti pienempiä. Eurooppalaisen Ariane 5:n uusimman version Ariane 5 ECA:n kapasitetti on 10 000 kg geostationääriselle siirtoradalle (GTO). Yhdysvaltalainen Delta 4 Heavyn kapasiteetti on 13 100 kg GTO:lle. Atlas V-raketin kapasiteetti on 25 000 kg LEO:lle ja 13 605 kg GTO:lle.


title: Saturn V

text: Suurinta työntövoimaa pidetään usein raketin suuruuden mittana mutta sen määrittäminen ei ole ongelmatonta mm. seuraavista syistä:


title: Saturn V

text: Muutokset hyötykuormakapasiteetissa voivat johtua myös rakenteiden massan pienennyksistä tai lentoradan uudelleen muotoilusta eikä niinkään muutoksista moottorin työntövoimassa. Moottorien ja vaiheiden työntövoiman ja hyötykuorman määritykselle ei ole yhtä ehdotonta määritystapaa.


title: Saturn V

text:
Kunkin Saturn V -laukaisun tapahtumat mitattiin ja analysoitiin ja niistä tehtiin Launch Evaluation Reportit, joissa on mm. työntövoima-aika -kuvaajat kullekin vaiheelle.
Rakettivaiheen valmistuttua rakennuspaikassaan se siirrettiin Kennedy Space Centeriin. Ensimmäinen ja toinen vaihe olivat niin isoja, että ne täytyi kuljettaa vesiteitse proomuilla. S-IC kuljetettiin rakennuspaikastaan New Orleansista Mississippijokea pitkin Meksikonlahdella ja edelleen Floridan eteläpuolitse ja pitkin Intracoastal Waterwaytä Vertical Assembly Buildingiin (nykyisin Vehicle Assembly Building). S-II rakennettiin Kaliforniassa, joten se täytyi kuljettaa Panaman kanavan läpi.


title: Saturn V

text: Kolmas vaihe ja instrumentointiyksikkö voitiin kuljettaa Aero Spacelinesin erikoisvalmisteisilla lentokoneilla Pregnant Guppyllä ja Super Guppyllä.


title: Saturn V

text: Vertical Assembly Buildingissa vaiheet tarkastettiin vielä vaaka-asennossa ennen pystyyn nostamista. Nasa rakennutti myös vaiheiden korvikkeiksi mallit, joita voitiin käyttää myöhässä olevan vaiheen tilalla. Mallit olivat samankokoiset ja massaiset kuin oikeat vaiheet ja niissä oli samat sähköliitännät kuin oikeissa.


title: Saturn V

text: Nasa päätti käyttää rakettien siirtoon ja laukaisuun liikutettavaa laukaisualustaa, joka kuljetettiin kasaushallista laukaisupaikalle. Crawler-Transporterin rakensi Marion Power Shovel Ohiosta. Raketti kasattiin ryömijän päällä olevalle Mobile Launcher Platformille Vertical Assembly Buildingissa ja koko laitos ajettiin 5 km:n matka laukaisupaikalle. Laukaisualustat ja ryömijät ovat edelleen käytössä, nyt avaruussukkuloiden laukaisualustana. (2008)


title: Saturn V

text: Saturn V kuljetti Apollo-avaruuslentäjät Kuuhun. Kaikki Saturn V-lennot laukaistiin John F. Kennedy Space Centerin Launch Complex 39:stä. Kun raketti oli poistunut laukaisutornista, lennonjohto siirtyi Johnson Space Centerin Houstoniin.


title: Saturn V

text: Keskimäärin rakettia käytettiin lennolla vain 20 minuuttia. Vaikka "Apollo 6" ja "Apollo 13" kärsivät moottorivaurioista raketin tietokoneet pystyivät kompensoimaan tämän polttamalla muita moottoreita pidempään eikä hyötykuormaa menetetty kertaakaan.


title: Saturn V

text: Ensimmäinen vaihe paloi 2,5 minuuttia ja kulutti 2 000 000 kg ajoainetta nostaen raketin 61 km:n korkeuteen ja antaen sille 8600 km/h nopeuden.


title: Saturn V

text: Ensimmäisen vaiheen sytytys alkoi 8,9 sekuntia ennen laukaisua. Keskimmäinen moottori syttyi ensimmäisenä ja sitä seurasivat loput neljä vastakkaisina pareina 300 ms porrastuksella rakenteellisen kuorman vähentämiseksi. Kun raketin tietokoneet varmistivat täyden työntövoiman raketti vapautettiin kahdessa vaiheessa. Ensiksi rakettia pitelevät käsivarret vapautuivat ja toiseksi raketin jo kiihdyttäessä ylöspäin sitä hidastivat metalliset kartiomaiset tapit, jotka vedettiin reikien läpi. Hidastusvaihe kesti puoli sekuntia. Irti päästyään raketti ei enää voinut turvallisesti asettua alustalle mikäli moottorit sammuisivat.


title: Saturn V

text: Tornin ohitus kesti noin 12 sekuntia. Tornia ohittaessaan raketti kääntyi poispäin tornista vastakkaisen tuulen ja moottorivaurioiden varalta. 130 metrin korkeudella raketti alkoi kallistua ja sitten nyökätä oikeaan atsimuuttiin.


title: Saturn V

text:
Neljä ulkokehällä olevaa moottoria suuntautuivat pois keskustasta, jotta yhden moottorien sammuessa liian varhain kokonaistyöntövoima olisi kohti aluksen massakeskipistettä. Saturn V kiihdytti nopeuteen 500 m/s 2 km:n korkeudessa. Alkuvaihe kului korkeuden saavuttamiseen ja lopussa nostettiin nopeutta tarvittava määrä.
80 sekunnin kohdalla raketti saavutti dynaamisen paineen maksimin, Max Q:n. Dynaaminen paine riippuu ilman tiheydestä ja raketin nopeuden neliöstä. Max Q:n jälkeen raketin nopeus kasvaa edelleen mutta ilman tiheys laskee niin nopeasti, että dynaaminen paine vähenee.


title: Saturn V

text: 135,5 sekunnin kohdalla keskimmäinen moottoreista sammutettiin kiihtyvyyden vähentämiseksi, sillä ajoaineen vähetessä keventynyt raketti kiihtyi nopeammin. F-1-moottoria ei voi sammuttaa asteittain, joten tämä oli helpoin tapa. Loput moottorit paloivat kunnes polttoaine tai hapetin loppui. Miehistö koki suurimman kiihtyvyyden 4 G:tä eli 39 m/s², juuri ennen ensimmäisen vaiheen sammutusta. Ensimmäinen vaihe irtosi 300 ms moottorien sammumisen jälkeen. Tämä tehtiin kahdeksan pienen kiinteän polttoaineen moottorin avulla noin 62 km:n korkeudella. Ensimmäinen vaihe jatkoi vielä 110 km:n korkeuteen ja putosi sitten Atlanttiin 560 km:n päähän laukaisualustasta.


title: Saturn V

text: Toinen vaihe paloi 6 minuuttia ja vei raketin 185 km:n korkeuteen ja kiihdytti 24 600 km/h nopeuteen lähelle kiertoratanopeutta.


title: Saturn V

text: Toisessa vaiheessa oli kaksivaiheinen sytytysjärjestelmä, joka vaihteli ohjelman lennoista toiseen. Ensimmäisten miehittämättömien lentojen ensimmäisessä vaiheessa kahdeksan kiinteäajoaineista ullagemoottoria paloivat neljän sekunnin ajan, jonka jälkeen viisi J-2-moottoria syttyivät. Ensimmäisillä seitsemällä miehitetyllä lennolla käytettiin vain neljää ullagemoottoria ja lopuilla neljällä niitä ei ollut ollenkaan. Toisessa osassa, noin 30 sekuntia ensimmäisen vaiheen irtoamisen jälkeen, ensimmäisen ja toisen vaiheen välinen välikappale irtosi toisesta vaiheesta. Tämä tuli suorittaa tarkasti, sillä väliosa ei saanut missään tapauksessa osua moottoreihin ja väliä oli vain metri. Väliosan irrottamisen aikaan myös pelastustorni irrotettiin.


title: Saturn V

text: Noin 38 sekuntia toisen vaiheen syttymisen jälkeen raketin ohjaus siirtyi esiohjelmoidusta nyökkäysrutiinista instrumenttiyksikön ohjaamalle Iterative Guidance Modelle, joka toimi kiihtyvyys- ja korkeusmittausten pohjalta. Jos instrumenttiyksikkö veisi raketin sallittujen rajojen ulkopuolelle miehistö voisi keskeyttää tai ottaa raketin haltuunsa ja ohjata sitä.


title: Saturn V

text: Noin 90 sekuntia ennen toisen vaiheen loppua keskimmäinen moottori sammutettiin pituussuuntaisen pogo-värähtelyn vähentämiseksi. Apollo 14:stä lähtien raketissa oli pogo-värähtelyn estäjä, joka esti tämän liikkeen. Keskimmäinen moottori tuli kuitenkin edelleen sammuttaa kiihtyvyyden rajoittamiseksi. Samoihin aikoihin nestemäisen hapen virtausta pienennettiin ja ajoaineen seossuhde muuttui. Tällä pyrittiin saamaan polttoaine mahdollisimman vähäksi toisen vaiheen lopuksi. Tämä tehtiin ennakkoon määritetyssä delta-v:ssä.


title: Saturn V

text: Toinen vaihe ja väliosa irtosivat sekunti toisen vaiheen sammumisen jälkeen ja sekunnin kymmenyksen jälkeen kolmas vaihe syttyi. Kiinteän ajoaineen jarruraketit toisen ja kolmannen vaiheen väliosassa paloivat erottamisen helpottamiseksi.


title: Saturn V

text: S-II putosi Maahan noin 4200 km:n päähän laukaisualustasta.


title: Saturn V

text: Kolmas vaihe paloi ensimmäisessä poltossa 2,5 minuuttia. Kuulennoilla kolmas vaihe jäi tässä vaiheessa vielä kiinni ja alus kiersi Maan kaksi ja puoli kertaa parkkiradalla, minkä aikana miehistö ja lennonjohto tarkastivat aluksen toimintaa ja valmistautuivat Trans Lunar Injectioniin (TLI).


title: Saturn V

text: Varhaisimmilla Apollo-lennoilla parkkirata oli väliltä 180–165 km. Tämä on verrattain matala Maan kiertorata, eikä olisi pidemmän aikaa vakaa ilmakehän kitkan vuoksi. Viimeisillä kolmella Apollo-lennolla väliaikainen parkkirata oli vielä matalampi, vain noin 150 km suuremman hyötykuorman mahdollistamiseksi. Kahdella Maan kiertoradalle suuntautuneella lennolla Saturn V -lennolla, "Apollo 9" ja Skylab kiertoradat olivat paljon korkeammat.


title: Saturn V

text: TLI tapahtui noin kaksi ja puoli tuntia laukaisun jälkeen. Kolmas vaihe sytytettiin toisen kerran ja alus lähti kohti Kuuta. Poltto kesti melkein 6 minuuttia ja aluksen nopeudeksi tuli lähes 11,2 km/s, pakonopeus. Tällä nopeudella saavutettiin energiatehokas siirtymä, sillä Kuun painovoima avustaisi siirtymää ja Kuun kiertoradalle jarrutuksessa tarvittiin pienempää polttoaineen kulutusta.


title: Saturn V

text: Pari tuntia TLI:n jälkeen Apollo:n komentomoduuli (CSM) irrottautui kolmannesta vaiheesta, kääntyi 180 astetta ja telakoitui Kuumoduuliin (LM). CSM ja LM irrottautuivat sitten kolmannesta vaiheesta ja jatkoivat kohti Kuuta.


title: Saturn V

text: Kolmas vaihe ja siinä kiinni oleva instrumentointiyksikkö poistettiin aluksen radalta purkamalla siitä jäljelle jäänyt ajoaine. Apollo 13:a edeltävät kolmannet vaiheet (pl. "Apollo 9") ohjattiin Kuun ohilennolle, jonka oli tarkoitus ohjata ne Auringon kiertoradalle. "Apollo 9"':n S-IVB ohjattiin suoraan Auringon kiertoradalle. Apollo 13:sta lähtien kolmas vaihe ohjattiin törmäämään Kuuhun.


title: Saturn V

text: Aiemmilla lennoilla Kuuhun jätetyillä seismometreillä voitiin havaita törmäykset. Saatu data auttoi selvittämään Kuun sisustan olemusta.


title: Saturn V

text: "Apollo 12"':n kolmannelle vaiheelle kävi kuitenkin toisin. Syyskuun 3. 2002 Bill Yeung löysi oletettavasti asteroidin, jolle hän antoi väliaikaisen nimen J002E3. Se vaikutti kiertävän Maata ja pian spektrianalyysissä paljastui sen olevan valkoisen titaanioksidi-maalin peitossa. Apollo 12:n S-IVB oli tarkoitus ohjata Auringon kiertoradalle, mutta poltto kesti liian kauan ja vaihe kiersi Kuun liian kaukaa päätyen juuri ja juuri kiertoradalle Maan ja Kuun ympäri. Sen arvellaan gravitatiivisten perturbaatioiden seurauksena siirtyneen kiertämään Aurinkoa, mutta palanneen 31 vuoden kuluttua kiertämään Maata. Vaihe jätti Maan jälleen kesäkuussa 2003.


title: Saturn V

text:
1968 luotiin Apollo Applications Program, jonka tavoitteena oli hyödyntää Apollo-ohjelmasta ylijäänyttä laitteistoa tieteen tekemiseen. Suunnitelmien keskiössä oli idea avaruusasemasta, joka lopulta toteutui Skylab-ohjelmana. Skylab laukaistiin Saturn INT-21 -raketilla
, mikä on kaksivaiheinen johdannainen Saturn V:stä.


title: Saturn V

text:
Alkuperäinen suunnitelma oli nk. 'wet workshop' -konsepti, missä Saturn 1B -raketti ammuttaisiin kiertoradalle ja sen käytetty S-IVB -vaihe muokattaisiin avaruudessa avaruusasemaksi. Toteutettavaksi valittiin kuitenkin nk. 'dry workshop' -konsepti, missä
Saturn IB:n S-IVB-vaihe muokattiin Maassa avaruusasemaksi ja laukaistiin Saturn V:llä. Saturn V:n kolmannesta vaiheesta tehty varaosa on näytteillä National Air and Space Museumissa.


title: Saturn V

text: Kolme miehistöä eli Skylabissä toukokuun 25. 1973 helmikuun 8. 1974 välillä. Skylab pysyi kiertoradalla heinäkuun 11. 1979. Sen toivottiin pysyvän kiertoradalla niin pitkään, että avaruussukkulat olisivat ennättäneet tehdä sinne lentoja ja korottaa sen kiertorataa, mutta ensimmäinen sukkula lensi vasta 1981. Skylabin olisi ajateltu toimivan tukikohtana uudemmille asemille, mutta jälkikäteen tarkasteluna on todettu että siitä ei kuitenkaan olisi ollut juurikaan apua, sillä sitä ei oltu suunniteltu kunnostettavaksi ja täydennettäväksi.


title: Saturn V

text:
Peruutetun toisen Saturn V:n tuotantoerän ensimmäisessä vaiheessa olisi ollut todennäköisesti F-1A-moottorit, mikä olisi parantanut suorituskykyä huomattavasti.
Muita muutoksia olisivat luultavasti olleet siivekkeiden poisto, sillä ne eivät massaansa nähden tarjonneet paljonkaan hyötyä, sekä pidennetty S-IC-vaihe tehokkaampia F-1A-moottoreita varten ja uudet versiot J-2-moottoreista ylempään vaiheeseen.


title: Saturn V

text:
Lukuisia Saturn V:hen perustuvia Saturn-raketteja ehdotettiin myös.
Näitä olivat mm. Saturn INT-20, missä olisi S-IVB-vaihe ja välivaihe kiinnitettynä suoraan S-IC-vaiheeseen, ja Saturn V-23(L),


title: Saturn V

text: missä olisi ensimmäisessä vaiheessa viiden alkuperäisen F-1-moottorin lisäksi, neljä strap-on booster-rakettia, kaksi F-1:tä kussakin: Tällöin raketissa olisi ollut kaikkiaan kolmetoista F-1-moottoria.


title: Saturn V

text: Avaruussukkulaa suunniteltiin aluksi käytettäväksi yhdessä Saturn V -raketin kanssa tavarakuljetuksiin. Suunnitelmat etenivät aina Saturn-Shuttle-malliin, missä oli toteutuneen kaltainen sukkula ja ulkoinen tankki, mutta tankki olisi kiinnitetty muokattuun versioon S-IC:stä, jota käytettäisiin sukkulan lennon kahtena ensimmäisen minuuttina ja sukkulan moottorit veisivät sen sitten kiertoradalle. Sukkulaa olisi sitten käytetty avaruusaseman logistiikkaan ja Saturn V:lla laukaistaisiin aseman komponentit.


title: Saturn V

text: Saturn V:n toisen tuotantoerän peruuttaminen kuitenkin lopetti tämän suunnitelman ja jätti Yhdysvallat ilman raskaan sarjan rakettia. Tämä on valitettavaa siinä mielessä, että Kansainvälinen avaruusasema olisi voitu kasata huomattavasti nykyistä vähemmillä lennoilla. "Saturn-Shuttle"-konsepti olisi luultavasti myös estänyt "Challengerin" ja sen miehistön 1986 tuhonneen tapaisen onnettomuuden tapahtumisen.


title: Saturn V

text: Saturn V olisi ollut peruutetun "Voyager"-ohjelman Mars-luotainten kantoraketti. Sitä olisi käytetty myös ydinvoimakäyttöisen RIFT-vaiheen testiohjelmassa ja myöhemmin NERVA:ssa.


title: Saturn V

text: Yhdysvaltalaiset ehdotelmat Saturn V:tä suuremmiksi raketeiksi 1950-luvun lopulta 1980-luvun alkuun nimettiin yleisesti Nova-raketeiksi. Kaikkiaan näitä ehdotelmia oli yli kolmekymmentä.


title: Saturn V

text: Wernher von Braun ja muut suunnittelivat rakettia, jossa olisi kahdeksan F-1-moottoria, jolloin sillä olisi voitu laukaista miehitetty avaruusalus suoraan Kuuhun. Strap-on booster-rakettien lisääminen olisi mahdollistanut suuren aluksen lähettämisen toiselle planeetalle tai miehitetyn aluksen lähettämisen Marsiin.


title: Saturn V

text: Nasa suunnittelee rakentavansa uuden raskaansarjan kantoraketin, Ares V:n avaruussukkulan rakettien pohjalta. Tämä olisi vain hiukan lyhyempi kuin Saturn V, mutta pystyisi nostamaan saman massan (~125-130 tonnia) kuin edeltäjänsä. Raketti on nimetty kunnianosoituksena Saturn V:lle. Sitä käytettäisiin miehittämättömiin raskaisiin nostoihin kuten Saturn INT-21/Skylab -konstruktiota, mutta tavoitteena olisi tukea miehitettyjä kuulentoja ja tulevaisuudessa 2030-luvulla jopa miehitettyä lentoa Marsiin.


title: Saturn V

text:
Vuodesta 1964 vuoteen 1973 Saturn V:hen käytettiin 6,5 miljardia dollaria, eniten vuonna 1966 1,2 miljardia.
Eräs pääsyistä Apollo-ohjelman keskeyttämiseen oli sen hinta. 1966 Nasan budjetti oli suurimmillaan 4,5 miljardia dollaria, noin 1,5 prosenttia Yhdysvaltain bruttokansantuotteesta. Samana vuonna puolustusministeriön budjetti oli 63,5 miljardia eli 7 %.


title: Saturn V

text: 2008 näytteillä on kolme Saturn V:tä, kaikki vaaka-asennossa:


title: Saturn V

text: Näistä vain Johnson Space Centerissä oleva koostuu kokonaan lentoon tarkoitetuista osista. U.S. Space & Rocket Centerissä on myös täysikokonen pystyssä oleva malli Saturn V:stä.


title: Saturn V

text: SA-515:n ensimmäinen vaihe sijaitsee Michoud Assembly Facilityssä New Orleansissa ja kolmannesta vaiheesta tehtiin vara-Skylab, joka on näytillä National Air and Space Museumissa.


title: Saturn V

text: Saturn V:n rakennuspiirustukset ja muut suunnitelmat ovat mikrofilmillä Marshall Space Flight Centerissä.


title: Litteä maa

text: Litteä maa on muinaisaikainen näkemys, jonka mukaan maa ei muistuta muodoltaan palloa vaan litteää kappaletta. Tämä oli vallitseva ja yleensä itsestäänselvyytenä pidetty käsitys monissa muinaisissa kulttuureissa kuten Kreikassa klassiseen kauteen saakka, Lähi-idän pronssi- ja rautakautisissa kulttuureissa hellenistiseen kauteen saakka, muinaisessa Intiassa Gupta-kauteen eli ajanlaskumme alkuaikoihin, Kiinassa 1600-luvulle saakka sekä Amerikan alkuperäiskulttuureissa. Ennen tieteen kehittymistä uskottiin lähes kaikkialla yleensä myös, että litteää maata ympäröi ylösalaisen maljan muotoinen taivaankansi.


title: Litteä maa

text: Käsitys, että Maa on pallo, kehittyi kreikkalaisen tähtitieteen vaikutuksesta, jonka aloitti Pythagoras 500-luvulla eaa., joskin useimmat esisokraattiset filosofit pitivät kiinni litteän Maan mallista. Aristoteles hyväksyi käsityksen pallomaisesta Maasta empiirisin perustein noin vuonna 330 eaa., ja tieto Maan pallonmuotoisuudesta alkoi sen jälkeen levitä hellenistisen maailman ulkopuolellekin.


title: Litteä maa

text: Yleistä väärinkäsitystä, että oppineet eurooppalaiset olisivat vielä Kolumbuksen aikana uskoneet litteään maahan ja että vasta hänen matkansa olisivat romuttaneet käsityksen, sanotaan joskus litteän maan myytiksi. Vuonna 1945 brittiläinen Historical Association listasi sen eräässä pamfletissaan toiseksi kahdestakymmenestä historiallisesta väärinkäsityksestä.


title: Litteä maa

text: Uskomus litteään maahan esiintyy ihmiskunnan vanhimmissa kirjoituksissa. Varhaisen Mesopotamian ajattelun mukaan maailma oli litteä kiekko, joka kellui valtameressä. Tämä näkemys on vallalla myös varhaisissa kreikkalaisissa kartoissa.


title: Litteä maa

text: Varhaisessa egyptiläisessä ja babylonialaisessa myyttisessä ajattelussa maailmaa pidettiin litteänä levynä, joka kellui valtameressä. Samanlainen malli esiintyy Kreikassa Homeroksen eepoksissa, joiden mukaan "Okeanos, ympyrämäistä maata ympäröivä personifioitu vesimassa, on siittänyt kaiken elämän ja mahdollisesti kaikki jumalat."


title: Litteä maa

text:
Juutalaisilla käsitys maan litteydestä esiintyi sekä raamatullisina aikoina että niiden jälkeen. Midrašin ja Talmudin tavoin myöskään Targum ei pidä Maata pallomaisena, jonka ympäri aurinko kiertäisi 24 tunnissa, vaan "litteänä maalevynä, jonka yläpuolella Aurinko tekee puoliympyrän muotoisen kierroksen 12 tunnissa."
Myös eräät Raamatun kohdat ilmentävät käsitystä, että Maa oli vedessä kelluva kiekko. Juutalaisen käsityksen mukaan vuoret kannattelivat taivaankantta, jonka yläpuolella oli vettä. Sadevesi tuli taivaankannen reikien läpi, taivaankanteen olivat asetetut myös aurinko ja tähdet.


title: Litteä maa

text: Pyramiditeksteistä ja Kuolleiden kirjasta ilmenee, että egyptiläisen käsityksen mukaan Nun, valtameri, oli pyöreä vesimassa, joka ympäröi kuivaa maata tai saaria ("nbwt", ja muistutti täten oleellisesti muita muinaisen lähi-idän käsityksiä ympyrämäisestä, veden ympäröimästä vaasta.


title: Litteä maa

text: Sekä Homeroksen että Hesiofoksen mukaan Akhilleuksen kilvessä oli kuvattuna senaikaisen käsityksen mukainen litteä maa.


title: Litteä maa

text: Tämä runollinen perimätieto maata ympäröivästä merestä, Okeanoksesta ja litteästä kiekosta esiintyy myös kyproslaisella Stasinuksella. Mimnermos, Aristofanes ja Apollonios Rhodios kertovat myös tarkempia yksityiskohtia tuohon aikaan yleisistä käsityksistä.


title: Litteä maa

text: Homeroksen kuvaus litteän maan kosmografiasta Akhilleuksen kilvessä toistui paljon myöhmmin Quintus Smyrnaeuksen teoksessa Posthomerica, jossa jatketaan kertomusta Troijan sodasta.


title: Litteä maa

text: Useat esisokraattiset filosofit uskoivat, että maailma oli litteä. Tätä mieltä olivat useiden lähteiden mukaan Thales (noin 550 eaa.), Leukippos (n. 440 eaa) ja Aristoteleen mukaan myös Demokritos (n. 460-370 eaa.)


title: Litteä maa

text:
Thales ajatteli, että litteä maa kellui vedessä puupalan tavoin. Anaksimandroksen (n. 550 eaa.) maa on lyhyen litteällä päällä varustetun sylinterin muotoinen. Hänen mukaansa se pysyi vakaana, koska se oli yhtä etäällä kaikista muista kohteista. Miletoslaisen Anaksimeneen mukaan maa oli litteä ja ratsasti ilmassa, ja samaan tapaan aurinko, kuu ja muut taivaankappaleet, jotka kaikki ovat tulisia, ratsastavat ilmassa litteytensä vuoksi.
Ksenofanes Kolofonilainen (noin 500 eaa.) piti myös maata litteänä ja katsoi sen koskettavan yläpuoleltaan ilmaa ja ulottuvan alapuoleltaan äärettömän syvälle.


title: Litteä maa

text: Käsitys maan litteydestä vallitsi 400-luvulle saakka eaa. Samaa mieltä olivat myös Anaksagoras ja hänen oppilaansa Arkhelaos, jonka mukaan Maa kuitenkin oli keskeltä hieman kovertunut lautasen tavoin. Tällä tavoin hän selitti sen, että Aurinko ei nouse ja laske kaikkialla maailmassa samaan aikaan.


title: Litteä maa

text: Hekataios Miletoslainen uskoi, että maa oli litteä ja veden ympäröimä. Herodotos piti "Historiateoksessaan" naurettavana käsitystä, että vesi ympäröi maailmaa, joskin useimmat tutkijat ovat sitä mieltä, että hän kuitenkin uskoi maan olevan litteä, päätellen siitä, että hän kirjoittaa "maan ääristä" ja "laidoista".


title: Litteä maa

text:
Muinaisina aikoina Intiassa oli vallalla kosmologinen käsitys, jonka mukaan Maa oli kiekko, jossa neljä maanosaa oli ryhmittynyt keskusvuoren, Merun ympärille samaan tapaan kuin kukan terälehdet. Maanosien ulkopuolelta niitä ympäröi valtameri. Käsitystä kehittävät edelleen jainalainen ja buddhalainen kosmologia, joiden mukaan kosmos oli valtavan suuri, pienen planeettakunnan laajuinen tasainen valtameren peittämä ja vuoristojen ympäröivä levy, johon manteret olivat sijoittuneet
pieninä saarina.


title: Litteä maa

text:
Muinaiset pohjoismaiset ja germaaniset kansat uskoivat litteän maan kosmografiaan, jossa maata ympäröi valtameri ja jossa keskellä maata oli maailmanpylväs (Irminsull tai maailmanpuu (Yggdrasil). Pohjoismaisen uskomuksen mukaan maata ympäröivässä valtameressä istui Jormungandr-niminen käärme.
Nihonshokin, "Japanin kronikoiden" ensimmäinen kappale kuvaa muinaista japanilaista käsitystä, että maa oli litteä ja että kuiva maa kellui vedessä "kuin öljy":


title: Litteä maa

text:
Muinaisessa Kiinassa vallitseva käsitys oli, että Maa oli litteä ja neliön muotoinen, kun taas taivas oli pyöreä.
. Tätä käsitystä ei juuri kyseenalaistettu, ennen kuin eurooppalainen tähtitiede tuli maassa tunnetuksi 1600-luvulla.
Englantilainen sinoligi Cullen korostaa, että vanhassa kiinalaisessa tähtitieteessä ei tunnettu maan pallonmuotoa:


title: Litteä maa

text: Kiinalaisten käsitys Maan muodosta pysyi lähes muuttumattomana vanhimmista ajoista siihen saakka, kunnes he ensimmäisen kerran joutuivat tekemisiin modernin tieteen kanssa 1600-luvun jesuiittalähetyssaarnaajien välityksellä. Taivas oli vaihtelevasti kuvattu maan yllä olevan sateenvarjon kaltaiseksi (Kai Tian -teoria) tai sitä ympäröivän pallon muotoiseksi (Hun Tian -teoria) taikka aineettomaksi, jolloin taivaankappaleet liikkuisivat vapaasti (Hsúan yeh -teoria), mutta maata pidettiin aina litteänä, joskin ehkä reunoiltaan ulos pullistuvana.


title: Litteä maa

text: Kiinalaiset tähtitieteilijät kuten Zhang Heng (78-139) käyttivät usein munaa pyöreän taivaan vertauskuvana:


title: Litteä maa

text: Kaarevan munan käyttö vertauskuvana on saanut jotkut nykyiset historioitsijat, erityisesti Joseph Needhamin, esittämään, että kiinalaiset tähtitieteilijät kuitenkin olivat perillä maan pallomaisuudesta. Munavertauksen tarkoituksena oli kuitenkin lähinnä kuvata Maan sijaintia taivaaseen nähden, ei sen muotoa.


title: Litteä maa

text: Kuten teoksessa Huai Nan Zu huomautetaan, toisella vuosisadalla eaa. kiinalaiset tähtitieteilijät yrittivät mitata Auringon etäisyyden soveltamalla oleellisesti samaa menettelyä, jolla Eratosthenes oli määrittänyt maapallon ympärysmitan. Olettamalla, että maa oli litteä, he päätyivät arvioon 100 00 Li-yksikköä, mikä on noin kolme suuruusluokkaa liian pieni arvo.


title: Litteä maa

text: On oletettu, että merenkulkijat tarjoisivat ensimmäiset havaintoihin perustuvat todisteet siitä, ettei maa ole litteä. Koska kreikkalaiset olivat merenkulkijakansaa, heidän oli helpompi omaksua tämä käsitys kuin esimerkiksi kiinalaisten, joiden kosmologia perustui kiinteästi maahan.


title: Litteä maa

text: Pythagoraan (600-luku eaa.) on sanottu usein olleen ensimmäinen maapallo-näkemyksen kannattaja, joskin monet esisokraattiset pythagoralaiset uskoivat litteään maahan.


title: Litteä maa

text:
Aristoteles piti fysikaalisen teoriansa ja havaintojen perusteella jo varmana, että Maa oli pallomainen.
Ensimmäisellä vuosisadalla ajanlaskun alettua käsitys maan pallomuodosta oli jo yleisesti hyväksytty länsimaisessa kulttuurissa. Ptolemaios (90-168) piirsi kuuluisat karttansa pallomaisen maan mukaisiksi ja teki niihin leveys- ja pituuspiirit. Hänen kirjoituksensa olivat perusta Euroopan tähtitieteelle läpi keskiajan, joskin myöhäisantiikissa ja varhaiskeskiajalla (noin 300-600 luvuilla) esitettiin myös näkemyksiä litteän maan puolesta. Nykyään usein virheellisesti luullaan, että keskiajalla uskottiin litteään maahan.


title: Litteä maa

text: Myös keskiajalla kristityt teologit hyväksyivät yleensä ilomielin käsityksen maan pallonmuotoisuudesta. Heidän mukaansa pallo oli muoto, joka oli lähimpänä täydellisyyttä, joten Jumalan oli luodessaan maan täytynyt antaa sille tämä muoto.


title: Litteä maa

text:
Myös Intiassa oppi maan pallonmuodosta tuli yleisesti hyväksytyksi ajanlaskumme ensimmäisten vuosisatojen aikana, kun tietämys kreikkalaisesta tähtitieteestä levisi sinne saakka.
Edistykselliset intialaiset tähtitieteilijät hyökkäsivät ankarasti maassa vallinneita perinteisiä käsityksiä vastaan, hylkäsivät osan niistä ja tekivät yrityksiä uuden paradigman omaksumiseksi. Niinpä nekin heistä, jotka pitivät maata litteänä, pitivät sen ympärysmittaa yhtä pitkänä kuin kreikkalaiset olivat päätelleet päiväntasaajan olevan.


title: Litteä maa

text: "Litteän maan myytillä" tarkoitetaan käsitystä, että eurooppalaiset oppineet olisivat vielä Kolumbuksen aikana olettaneet maan olevan litteä. Varsinkin 1800-luvulla romanttinen käsitys Euroopan pimeästä ajasta kiinnitti enemmän huomiota litteän maan malliin kuin se oli historiallisesti koskaan saanut.


title: Litteä maa

text: Vuonna 1945 Historical Association listasi pamfletissaan kaksikymmentä tavallista historiaa koskevaa virheellistä käsitystä. Niiden joukossa toisena oli käsitys "Kolumbuksesta ja litteästä maasta".


title: Litteä maa

text: Tämä käsitys on esiintynyt joissakin yleisesti käytetyissä oppikirjoissakin. Esimerkiksi Thomas A. Baileyn teoksen "The American Pageant" vanhemmissa painoksissa sanotaan: "Kolumbuksen taikauskoiset merimiehet  ... tulivat suuremmassa määrin kapinanhaluisiksi...koska he pelkäsivät purjehtivansa maailman reunan yli"; kuitenkaan historiallisissa lähteissä ei ole tällaista mainintaa. Todellisuudessa merimiehet olivat kuitenkin todennäköisesti ensimmäisiä, jotka tunsivat Maan kaarevuuden jokapäiväisten havaintojensa perusteella, esimerkiksi nähdessään, kuinka vuoristot katoavat horisontin alapuolelle purjehdittaessa kauas rannikosta.


title: Litteä maa

text: Jotkut nykyiset tutkijat katsovat, että jotkut 1800-luvulla hyvin vaikutusvaltaiset historioitsijat kuten Andrew Dickson White olivat ensimmäisiä, jotka väittivät keskiajan kristittyjen uskoneen litteään maahan. Sen sijaan 1900-luvun loppupuolella esimerkiksi historioitsija ja uskontotieteilijä Jeffrey Burton Russell on väittänyt, että Whiten ja muiden väitteet keskiaikaisten kristittyjen käsityksistä ovat virheellisiä. Tämän he ovat osoittaneet sitaateilla teologisista kirjoituksista useiden vuosisatojen ajalta ja yrittäneet tehdä päätelmiä myös Whiten ja muiden samoja käsityksiä levittäneiden motiiveista.


title: Litteä maa

text:
Russellin mukaan se yleinen väärinkäsitys, että ihmiset ennen suurten löytöretkien aikaa uskoivat litteään maahan, tuli kansanomaiseksi sen jälkeen, kun Washington Irving vuonna 1828 julkaisi teoksensa "A History of the Life and Voyages of Christopher Columbus". Vaikka jotkin väitteet, joita Irvingin mukaan olisi Kolumbusta vastaan esitetty, esiintyivät kirjallisuudessa jo pian Kolumbuksen kuoleman jälkeen,
niissä ei mainita kenenkään väittäneen maata litteäksi, eikä ennen Irvingiä kukaan ole väittänytkään heidän olleen sitä mieltä. Nykyiset historioitsijat ovatkin päätelleet, että Irving keksi tämän itse.


title: Litteä maa

text: Ainoa Kolumbuksen aikalainen, jonka tiedetään olleen toista mieltä, oli Lateraanikirkon kaniikki Zacharia Roomassa vuonna 1496. Teoksensa luvussa "Että maa ei ole pyöreä" hän esittää, että "väittäessään maata pyöreäksi Ptolemaios ja Plinius eivät pystyneet esittämään mitään todisteita, vaan he esittivät käsityksensä pelkästään järkeilyn perusteella." Huomattavaa on, että vain runsaat kaksikymmentä vuotta Kolumbuksen jälkeen, vuonna 1514, Kopernikus hylkäsi litteän maan ajatuksen kahdella lauseella ja totesi, että löytääkseen sille kannattajia hänen oli palattava Kreikan varhaiskauteen saakka, joskin hän näki enemmän vaivaa osoittaakseen, että muut senaikaiset käsitykset olivat virhepäätelmiä ja että maa oli pallon muotoinen. Itse asiassa 1490-luvulla ei kiistelty maan muodosta vaan sen koosta sekä Aasian itärannikon sijainnista.


title: Litteä maa

text: Teoriaa litteästä maasta on kuitenkin pyritty vähäisissä määrin puolustelemaan vielä viime vuosinakin länsimaissa. 1800-luvulla brittiläinen Samuel Rowbotham herätti jälleen henkiin teorian maan litteästä muodosta. Britanniasta saikin alkunsa Samuel Shentonin perustama Flat Earth Society, jonka oppeja teki sittemmin Yhdysvalloissa tunnetuksi sen kalifornialainen puheenjohtaja Charles K. Johnson (k. 2001). Toinen tunnettu litteän maan puolestapuhuja oli 1900-luvun alussa yhdysvaltalainen Wilbur Glenn Voliva. Yksittäisten raamatunkohtien väitetään vapaa-ajattelijoiden mukaan puhuvan maan litteyden puolesta, mutta modernit raamatuntutkijat tulkitsevat useimpien jakeiden tarkoittavan maan olevan pallon muotoinen.


title: Maanpiiri

text: Ennen muinoin maanpiiri kuvasi sitä litteää aluetta, jolla maata oli, toisin sanoen litteää maanmuotoa.


title: Maanpiiri

text: Maanpiiri tarkoittaa nykyään lähinnä maapallon pintaa, tai sellaista maa-aluetta, jonka pystyy yhdestä kohdasta näkemään. Maanpiirin runollisempaan käsitteeseen kuuluu yleensä jonkin alueen rajaaminen; piirin ulkopuoliset alueet jätetään huomiotta. Esimerkiksi jos sanotaan, että ensilumi peitti maanpiirin, tarkoitetaan, että lumi peitti kaiken näkyvän tai kaiken lähistöltä, vaikka valtaosa maapallon pinnasta ei saisikaan lumipeitettä.


title: Savonlinja

text: Savonlinja-yhtiöt on Mikkelissä kotipaikkaansa pitävä, Suomen toiseksi suurin yksityinen linja-autoyhtiö. Autojen määrältään ainoastaan Koiviston Auto on suurempi. Yhtiö työllistää yli 700 linja-autoalan ammattilaista ja omistaa yli 500 linja-autoa. Savonlinja liikennöi etupäässä Itä- ja Kaakkois-Suomessa, pääkaupunkiseudulla ja Turun ympäristössä.


title: Savonlinja

text: Kai Honkanen nimitettiin 1. elokuuta 2016 alkaen Savonlinja-yhtiöiden toimitusjohtajaksi ja hallituksen puheenjohtajaksi. Kain isä Raimo O. Honkanen on siirtynyt syrjään yrityksen operatiivisesta toiminnasta. Savonlinjan perusti Kai Honkasen isoisä Toivo vuonna 1924 ja vuonna 1956 vetovastuuseen tuli Raimo.


title: Savonlinja

text: Maatilallisen poika Toivo Johannes Honkanen kiinnostui uudesta ja kasvavasta maantieliikenteen alasta 1920-luvun alussa. Hänen vanhempiensa omistama pieni maatila ei tarjonnut elantoa kaikille, vaan osan perheestä oli työskenneltävä sen ulkopuolella. Toivo J. kirjoittautui vuonna 1924 autokouluun Lappeenrantaan ja saikin myöhemmin samana vuonna todistuksen ”täydellisen autokurssin” suorittamisesta. Ajokortin saatuaan hän sanoutui irti Kaukaan tehtaalta ja aloitti kuorma-auton kuljettajana. Töitä ei kuitenkaan ollut kovin säännöllisesti. Kun Honkanen sai kieltävän vastauksen Saimaan Osuus-Autolta työpaikkahakemukseensa Lappeenranta–Lauritsala-välille, hän päätti aloittaa liikennöinnin tuolla linjalla itsenäisenä yrittäjänä. Saatuaan tarvittavan käsirahan kasaan ja loppuosaan vekselin Toivo J. Honkanen hankki vuoden 1924 Fordin viipurilaisesta autoliikkeestä. Liikennöinti alkoi 1. joulukuuta 1924.


title: Savonlinja

text: Vuoteen 1939 mennessä Savonlinjat oli kasvanut Suomen suurimmaksi Linja-autoliiton jäsenliikennöitsijäksi 81 autollaan. Kahta vuosikymmentä myöhemmin vuonna 1959 sijoitus oli kolmas ja autoja 70, ja vuonna 1972 Savonlinja oli toiseksi suurin automäärällä 189.


title: Savonlinja

text: Vuoden 2015 lopussa Savonlinja erosi ExpressBus-markkinointiyhteenliittymästä, jossa Savonlinja oli ollut perustamisesta lähtien. Tammikuussa 2016 pikavuororeitit nimettiin Suomireiteiksi ja jokaiselle vuorolle annettiin oma numeronsa.


title: Savonlinja

text: Lokakuussa 2018 Savonlinja myi Kymen Charterlinelle vuonna 1985 Etelä-Suomen linjaliikenne Oy:n ja osan Kymenlaakso reiteistään.


title: Savonlinja

text: Savonlinjan palvelutarjontaan kuuluu kaupunkien ja kuntien sopimusliikenne, seutu- ja lähiliikenne, pikavuoro-, vakiovuoro-ja tilausajoliikenne sekä tapahtumakuljetukset ja elämysmatkat.


title: Savonlinja

text: Savonlinja-yhtiöt ajaa paikallisliikennettä Lappeenrannassa, Kuopiossa, Savonlinnassa, Varkaudessa ja Turussa sekä HSL-alueella.


title: Savonlinja

text: Vakiovuoroliikennettä ajetaan Etelä-, Keski- ja Itä-Suomessa.


title: Savonlinja

text: Savonlinjojen pikavuororeitit ovat:


title: Savonlinja

text: Palveluliikennettä ajetaan Kuopiossa, Savonlinnassa, Joensuussa, Lappeenrannassa, Pieksämäellä, Espoossa, Tuusulassa, ja Kouvolassa.


title: Savonlinja

text: Savonlinja Oy:n lisäksi linjaliikennettä hoitaviin Savonlinja-yhtiöihin kuuluvat:


title: Savonlinja

text: Savonlinja on ollut kesäkuusta 2016 saakka ensimmäinen iso linja-autoliikenteen ja kaukoliikenteen Avainlippu-yritys.


title: Rockradio

text: Rockradio oli Yleisradion rockmusiikkiin erikoistunut radio-ohjelma, jota lähetettiin vuosina 1980–1990 ja 2000–2009.


title: Rockradio

text: Yleisradiolla oli 1980-luvulle asti radiolähetysten monopoli Suomessa. Pitkään maassa kuului kaksi valtakunnallista suomenkielistä radiokanavaa ja sen lisäksi yksi ruotsinkielinen. Radio oli tiukasti yhteiskunnan säätelemä, ja sen ohjaukseen vaikuttivat eduskunnan poliittiset voimasuhteet. Radiolla nähtiin olevan voimakas kansansivistystehtävä, ja siksi sen musiikkitarjontakaan ei vastannut kansan mieltymyksiä, vaan klassisella musiikilla ja muulla korkeakulttuurilla oli yliote. Populaarimusiikkia soitettiin hyvin säästeliäästi vielä 1970-luvullakin. Lisäksi käytössä olivat kiellettyjen levyjen listat, joille pääsi vähänkin arveluttava musiikki. Tosin joitakin vapaamielisempiä kausia oli ollut, muun muassa 1960-luvun lopun Reporadio, jolloin radiotoiminnassa heijastui poliittinen radikalismi ja voimakas yhteiskunnallinen tiedostaminen, joka useimmiten oli sidoksissa poliittisen vasemmiston ideologiaan. 1970-luvun loppupuolella kuitenkin koitti uusi kurin ja vanhoillisten arvojen aika myös radiossa. Poliittisista syistä Yleisradion hallinto oli jaettu kahteen eri osastoon: Kokoomuspuoleen johtamaan vanhoilliseen radio yhteen ja vasemmistojohtoiseen Radio kahteen. Nämä molemmat toimitukset jakoivat keskenään kahden suomenkielisen kanavan, yleisohjelman ja rinnakkaisohjelman sisällön tuottamisen. Näistä pääosin vain rinnakkaisohjelma soitti populaarimusiikkia.


title: Rockradio

text: Radion kuuntelijatutkimukset osoittivat 1970-luvun lopussa, että nuoret kuuntelevat yhä vähemmän radiota. Tästä huolestuneena joukko Yleisradion radio 2 -yksikön rock-toimittajia laati radion johdolle muistion, jossa esitteli asian ja sille ratkaisuehdotuksen. He moittivat radion musiikkipolitiikkaa liiasta sivistävyydestä ja musiikkitarjontaa sekä sisällön että lähetysaikojen puolesta nuorille sopimattomana.


title: Rockradio

text: Myös Soundi-lehti osallistui kampanjaan keräämällä festivaaleilla ja lukijoiden avulla muun muassa kouluissa allekirjoituksia rock-kanavaa puoltavaan adressiin. Adressin oli allekirjoittanut yli 16 000 henkilöä.


title: Rockradio

text: Radion johto suostui ehdotukseen ja myönsi rock-radiolle säännölliset lähetysajat ja lisää resursseja Radio 2:n viihdeohjelmien toimituksen alaisuudessa.


title: Rockradio

text: Alkuperäinen Rockradio aloitti toimintansa 2. kesäkuuta 1980 kello 15 uutisten jälkeen Yleisradion rinnakkaisohjelma-kanavalla ja Heimo Holopaisen toimittamana.


title: Rockradio

text: Jotkut vanhoista rockohjelmista, kuten Härmärock, Matkalla maineeseen ja Viikon pop-LP siirtyivät osaksi Rockradiota, toiset jatkoivat vanhoilla paikoillaan. Rockradio-ohjelmaa lähetettiin aluksi kahden tunnin iltapäivälähetyksinä maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin. Myöhemmin esitysaika vaihteli. 1980-luvulla Rockradion kanssa vuorotteli arkipäivinä Radio 1:n tuottama nuortenradio-niminen makasiiniohjelma, joka keskittyi rockin sijasta enemmän tanssi- ja diskomusiikkiin.


title: Rockradio

text: Rockradion toimittajia olivat muun muassa Jake Nyman, Heikki Harma (Hector), Holle Holopainen, Jukka Haarma, Juhani Kansi, Juha Tynkkynen, Tero Liete, Aki Sirkesalo, Hannu "Hauta" Blommila ja Outi Popp, joista kukin toi lähetyksissä esiin oman personnallisuutensa ja tyylinsä. Monet heistä olivat radion rock-ohjelmien vanhoja toimittajia ja muuten alan ammattilaisia sekä esiintyviä rock-muusikoita, kuten Heikki "Hector" Harma ja Heimo Holopainen, joka edelleen myös työskenteli muun muassa studiomuusikkona. Toimittaja Juha Tynkkynen siirtyi pari vuotta rock-radion aloittamisen jälkeen pahimman kilpailijan Radio Cityn palvelukseen. Vuonna 1988 myös Heimo Holopainen siirtyi kaupallisen paikallisradion palvelukseen toimien Radio Sykkeen päätoimittajana.


title: Rockradio

text: Uuden rock-musiikin, laajasti käsitettynä sisältäen muun muassa soulin, bluesin ja reggaen, esittelyn ja uutuuksien seurannan lisäksi Rockradiolle oli määritelty tavoitteeksi myös nuorten maailmankuvan välittäminen ja nuorten ongelmien käsittely sekä niihin liittyvä tiedottaminen ja valistustyö . Tässä suhteessa se ei ollut identtinen amerikkalaisten ja eurooppalaisten radioiden rock-ohjelmien kanssa, jotka enimmäkseen toimivat kaupalliselta pohjalta, ja niissä varottiin puhumasta liian arkaluontoisista aiheista. Radion valistus- ja tiedostamiseen herättämistehtävät olivat Suomessa edelleenkin voimakkaasti esillä ja yleisesti hyväksyttyjä, vain siitä, minkälaiseen maailmankuvaan ja -katsomukseen kuuntelijoita tuli herättää, vallitsi joskus erimielisyys.


title: Rockradio

text: Erilaisen rock-musiikin lisäksi lähetyksissä oli myös juontajien tekemiä sketsejä, jotka käsittelivät ajankohtaisia asioita räväkällä tyylillä sekä pyrkivät myös valistamaan kuuntelijakuntaa, muun muassa muistuttamalla festariyleisöä raskauden ehkäisyn tarpeellisuudesta, tupakoinnin ja liiallisen alkoholin käytön vaaroista. 1980-luvun alun Rockradiosta saivat alkunsa Heimo Holopaisen sittemmin tunnetuksi tulleet radiohahmot, kuten Leo Eläin, Susi-Kalle Andersson ja Kapteeni Sika.


title: Rockradio

text: Kaupallisesti tuotetun musiikin lisäksi Rockradiossa saivat sijansa myös kuuntelijoiden lähettämät omat musiikkituotteet, muun muassa kellarinauhat ja nauhaposti -nimisessä osiossa. Myös haastatteluja ja raportteja oli ohjelmassa, samoin kuin vastauksia kysymyksiin sekä suosikkiäänestyksiä. Myös kriittiset analyysit rock-tuotannosta ja levy-yhtiöistä kuuluivat Rockradion ohjelmaan.


title: Rockradio

text: Soittolistoja ei 1980-luvulla Yleisradiossa vielä ollut, vaan levyvalinnat perustuivat toimittajien omiin mieltymyksiin tai harkintaan.


title: Rockradio

text: Rockradio järjesti myös vuosittain suorana radioituja ja televisioita Härmärock-konsertteja, joissa esiintyivät suomalaisen rockin huippunimet.


title: Rockradio

text: Vuoden 1981 kuuntelijatutkimusten mukaan Rockradio oli onnistunut tavoitteessaan eli oli houkutellut erityisesti alle 30-vuotiaat takaisin radioiden ääreen. Tutkimuksessa selvisi myös se, että Rockradio oli suositumpi nuorten keskuudessa kuin varsinaisesti nuorille suunnattu Nuortenradio ja sen asiaohjelmat, erityisesti tämä näkyi ikäryhmässä 13 - 20-vuotiaat. Myös hieman vanhempien kuuntelijoiden keskuudessa Rock-radio oli seurattu, erityisesti sen toimittajat Jake Nyman ja Outi Popp.


title: Rockradio

text:
Yleisradion radio 2:n tuottama Rockradio sai voimakasta kritiikkiä 1980-luvun alussa Radio 1:n Nuortenohjelmien toimittajalta Anneli Tempakalta sekä vanhemman polven toimittajalta Maija Dahlgrenilta. Erityisesti he kritisoivat ohjelmissa soitettavan uudemman suomalaisen rockin kielenkäyttöä, mutta myös toimittajien puheita ja asenteita, joiden he väittivät olevan poliittisesti värittyneitä.
. Asiassa nähtiin jatkumoa 1960- ja 70-luvuilla radiossa käydyille kulttuurisodille, joissa oli osin kysymys myös poliittisista ja maailmankatsomuksellisista erimielisyyksistä . Kiistan taustalla nähtiin myös kilpailu kuuntelijoista, koska Rockradio houkutteli radion ääreen nuoria suurin joukoin ja jätti varjoonsa perinteiset nuorten ohjelmat, jotka olivat varsin sovinnaisia ja konservatiivisia sekä selkeästi aikuisten ehdoilla ja näkökulmasta tehtyjä. Radio oli tuolloin poliittisesti jakautunut Kokoomusjohtoiseen Radio 1:een ja vasemmistojohtoiseen Radio 2:een, ja juopa niiden välillä oli usein näkyvä. Ne muun muassa jakoivat radion rinnakkaisohjelman iltapäivien nuortenohjelma-ajan vuoropäivinä. Jo rockradiota luotaessa sitä tukevan muistion laatijat olivat arvostelleet radio 1:n nuortenohjelmien toimitusta kritiikittömyydestä ja pelkästä kaupallisten levyntuottajien etujen ajamisesta sekä kotimaisen musiikin syrjimisestä .


title: Rockradio

text: Kritiikissä Rockradio ja sen toimittajat usein leimattiin Reporadiosta tutuin äänenpainoin kommunisteiksi ja kommunistisen propagandan levittäjiksi. Erona kuitenkin oli se, että 1980-luvulla nuoriso ei ollut enää kiinnostunut politiikasta vaan oli enemmänkin politiikan vastaista, niin olivat myös monet Rockradion toimittajista. . He kuitenkin saivat kritiikkiä, erityisesti Holopainen, muun muassa siviilipalvelukseen kehottamisesta, väkivaltaa ihannoivia sanoituksia ja rivouksia sisältävien kappaleiden soittamisesta.


title: Rockradio

text: Vielä 1970-luvulla julkisuudessa esitetty kritiikki esimerkiksi huonosta kielenkäytöstä ja ärsyttävistä mielipiteistä aiheutti helpolla toimittajille varoituksia ja potkuja Yleisradion johdolta. Nyt ei käynyt niin, vaan keskustelu pysyi lähinnä vanhempien piirissä lehtien palstoilla, mutta toimittajat, myös Holopainen, saivat jatkaa hyväksi katsomallaan ja suosiota saavuttaneella tyylillään.


title: Rockradio

text: 1980-luvun loppupuolelle tultaessa Rockradiolle ja yleensäkin nuorten ohjelmille suunnattuja resursseja pienennettiin sekä lähetysaikoja supistettiin ja pirstottiin. Elettiin aikaa, jolloin paikallisradiot olivat tekemässä tuloaan Suomeen. Tämä toi uuden haasteen myös Yleisradiolle ja Rockradiolle.


title: Rockradio

text: Yleisradion suuressa kanavauudistuksessa Rockradion tilalle tuli uusi rock- ja popmusiikkiin keskittynyt radiokanava Radiomafia, joka aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 1990.


title: Rockradio

text: YleQ-radiokanava herätti Rockradion nimen ja muodon henkiin 2000-luvulla. Esitysaika oli nyt alkuillasta. Juontajana oli Tero Liete.


title: Rockradio

text: Rockradio jatkui vuodesta 2007 vuoden 2009 loppuun Radio Suomessa keskiviikon ja torstain myöhäisillassa. Toimittajina olivat Tero Liete, Kalevi Pollari ja Kai Ulmanen.


title: Rockradio

text: Vuonna 2010-2011 Rockradion tilalle tuli Radio Suomessa perjantaisin lähetetty 50-minuuttinen Nyrokradio.


title: Asunto

text: Asunto on ihmisen käyttämä asumista, elämistä ja irtainta varten rakennettu säältä turvattu eli suojattu tila.


title: Asunto

text: Asunnon kokoon ja laatuun vaikuttavat muun muassa kulttuuriset perinteet, maantieteellinen sijainti ja käytettävissä olevat rakennustarpeet. Perinteisiä asuntoja ovat esimerkiksi talo, mökki, jurtta, tiipii, kota ja iglu.


title: Asunto

text: Länsimaissa tavallisimpia asuinrakennustyyppejä ovat omakotitalo, paritalo, rivitalo ja kerrostalo. Vuonna 2009 Suomessa asuinkerrostaloissa asui 32,7 % asuntokunnista, omakotitaloissa 47 % ja rivitaloissa 19,8 %. Ruotsissa taas asuinkerrostalossa asui 40,1 % asuntokunnista, omakotitaloissa 50,8 % ja rivitalossa 8,7 %. Saksassa taas yli puolet, 53,1 %, asuu kerrostaloissa, omakotitaloissa 29,2 % ja rivitaloissa 16 %. Isossa-Britanniassa suurin osa, 60,9 %, asuu rivitaloissa, kerrostaloissa 14,2 % ja omakotitaloissa 24,7 %. Suomessa prosentissa asunnoista ei ole suihkua ja 0,8 % asunnoista ei sisällä sisävessaa.


title: Asunto

text: Nykyisin yhä useampi ihminen asuu kaupungeissa tai niiden laitamilla. Asumisen siirtyminen maaseudulta kaupunkeihin, kaupungistuminen, on maailmanlaajuinen ilmiö. Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan vuonna 2001 noin 924 miljoonaa henkilöä asui suurkaupunkien läheisyyteen rakennetuissa slummeissa, joissa asuntojen laatutaso ja varustus ovat hyvin vaatimattomia. Slummiväestön määrä on kasvussa.


title: Asunto

text: Suomessa asunnot luokitellaan käyttötavan mukaan "jatkuvaan asuinkäyttöön" tarkoitetuiksi tai "vapaa-ajan asunnoiksi". Asuntoon liittyvät määritykset on koottu lähinnä Suomen rakentamismääräyskokoelman osaan "Asuntosuunnittelu" (G1).


title: Asunto

text: Asumistaso on Suomessa jatkuvasti parantunut. Yhden ihmisiän aikana on saatettu siirtyä hellahuoneesta väljempään vuokrahuoneistoon ja edelleen pieneen omistusasuntoon. Asumistason huippu on monelle ollut omakotitaloon muutto.


title: Asunto

text: Suomen muinainen väestö eli kalastuksesta ja metsästyksestä ja asui kivikaudella pääasiassa vesistöjen äärellä. Tavallisin asunto oli pyöreä pystypuista koottu kota, jonka keskellä oli tulisija. Kota katettiin havuilla, turpeilla, tuohilla tai nahoilla. Kota oli sekä lepoa että työskentelyä varten, siellä nukuttiin, mutta tehtiin myös erilaisia puhdetöitä ja huollettiin välineitä. Pääkodan lisäksi asumiseen kuului vaihteleva määrä "sivukotia", joissa suoritettiin eri toimintoja.


title: Asunto

text: Vähitellen kota kehittyi kevyestä pystypuukartiosta tukevammaksi asumukseksi. Seinien alaosaksi salvottiin neliömäinen tai suorakaiteen muotoinen, osin maahan upotettu hirsikehikko. Kehikon päältä lähtivät seinät ja katon muodostavat pystypuut.


title: Asunto

text: Jo kivikaudella hirsikodista saatettiin muodostaa perättäisiä, rivitalomaisia rakennuksia. Kussakin, jopa kymmeniä metrejä pitkässä rakennuksessa saattoi asua useampia perheitä tai yksi sukuklaani.


title: Asunto

text: Nuorakeraamisen kulttuurin aikana Suomessa tehtiin myös majoja, joissa oli erillinen katto. Seinät ja katto oli punottu riu'uista ja vahvistettu savella. Nurkissa oli maahan upotetut paalut.


title: Asunto

text: Vähitellen (Suomessa keskiajalla) tavallisimmaksi asuntotyypiksi tuli kokonaan hirsinen savupirtti ja savutupa. Hirret olivat veistämättömiä ja lattia kodan tapaan maanvarainen. Kurkihirren, muutaman katto-orren ja riukujen varaan ladottiin turve- ja tuohikate, joka pidettiin paikoillaan yläpuolisella riukukerroksella. Lämmitys tapahtui kiukaalla, jonka päällyskivet oli tiivistetty savella. Savu kertyi korkean hirsikehikon yläosaan. Myöhemmin se johdettiin ulos puisen "lakeisen" kautta. Huoneeseen tuli luonnonvaloa savuaukosta, sekä kahden hirren väliin koverretusta matalasta valoaukosta, "akkunasta", jotka voitiin sulkea työntöluukulla. Vetoa vähennettiin pingottamalla valoaukkoihin sianrakosta tehty kalvo, jonka läpi ei nähnyt, mutta joka päästi lävitseen valoa. Pimeään aikaan poltettiin päreitä. Hirsinen savutupa oli luontevaa rakentaa kotaa suuremmaksi, jolloin asumistoiminnot keskittyivät samaan tilaan useampien sivukotien asemasta. Savutupa oli tavallinen asumismuoto Suomen syrjäseuduilla vielä 1900-luvun alussa, ja harvinaisina savutupia tavattiin eteläisen Suomen harvaan asutuilla alueilla 1930-luvulla sekä Ilomantsin ja Pielisjärven kuntien syrjäseuduilla vielä 1950-luvun alussa.


title: Asunto

text: Rautakaudella maanviljely ja karjanhoito yleistyivät. Asutus muuttui puolikiinteäksi. Ajanlaskumme ensimmäisen vuosituhannen lopussa maanviljely nousi pääelinkeinoksi, ja alkoi kiinteä asuminen. Pihapiiritoiminnat erikoistuivat: savutuvan lisäksi tarvittiin karjasuoja, keittokota, riihi ja aitta sekä sauna.


title: Asunto

text: Savutuvan rinnalle tuli 1700-luvulla savuhormillinen raasutupa eli takkatupa. Kehitys tarkoitti myös asunnon muun varustetason ja rakennustekniikan paranemista. Korotettu puurakenteinen lattia, pärekatto, veistetyt sisäseinät, ikkunalasin yleistyminen ja kehittyneemmät vesikattoratkaisut tarkoittivat oleellista asumisen muutosta. Edellytyksenä oli asumisen juurtuminen paikalleen. Pimeä savuinen pirtti vaihtui valoisaan tupaan. Siirtyminen raasutupaan kesti kuitenkin lähes parisataa vuotta.


title: Asunto

text: Eri rakennuksiin eriytyneet toiminnot yhdistettiin monihuoneisten rakennusten yleistyessä. Tupa yhdistettiin aluksi vieressä olleeseen apurakennukseen, ja väliin rakennettiin "porstua" – syntyi 1600-luvulta lähtien yleisin talotyyppi Suomessa, paritupa. Kehitystä nopeutti Talontarkastussääntö vuodelta 1681, jonka mukaan jo yhden manttaalin tiloilla tuli olla "asuintuvan" lisäksi "vierastupa". Parituvan pienempi huone saattoi toimia aittana, saunana tai riihenä. Myöhemmin porstua jaettiin usein kahteen osaan eteiseksi ja kamariksi.


title: Asunto

text: Pikku hiljaa paritupaa jatkettiin yhä useammalla huoneella ja vastaavasti useammalla toiminnolla. Varsinais-Suomessa syntyi isoripi, yhtenäiseksi kokonaisuudeksi salvottu suurrakennus, jossa saattoi olla toistakymmentä huonetilaa. Pohjoisempi pohjalaistalo oli usein kaksikerroksinen jykevä ja pitkä talotyyppi. Itäisempi suurperheeseen perustuva kulttuuri kehitti kaksikerroksisen suurikokoisen karjalaistalon, jossa eläinsuojat sijaitsivat alakerroksessa ja asuintilat niiden päällä saman katon alla.


title: Asunto

text: Asuinhuoneisto on jatkuvaan asuinkäyttöön tarkoitettu asunto. Asuinhuoneistossa tulee olla riittävästi tarkoituksenmukaista tilaa lepoa, oleskelua ja vapaa-ajan viettoa, ruokailua ja ruoanvalmistusta, hygienian hoitoa sekä asumiseen liittyvää välttämätöntä huoltoa ja säilytystä varten. Asuinhuoneen huonealan tulee kuitenkin aina olla vähintään 7 m². Ulkotilaa tulee järjestää riittävästi leikkipaikkoja ja oleskelualueita varten. Vuonna 2005 Suomessa oli 2 667 732 asuinhuoneistoa, joiden keskimääräinen pinta-ala oli 78 m².


title: Asunto

text: Tilat tulee varustaa käytön edellyttämällä tavalla. Asuinhuoneistossa on aina oltava käymälä, pesumahdollisuus sekä perusvarustus ruoanlaittoa varten.


title: Asunto

text: Asunnot on rakennettava "esteettömiksi" eli niiden on sovelluttava myös liikkumisesteellisten henkilöiden käyttöön. Esteettömyydestä on yksityiskohtaisia määräyksiä Suomen rakennusmääräyskokoelmassa.


title: Asunto

text: Asunnon tyyppi ilmoitetaan Suomessa yleensä huoneiden lukumäärän mukaan, keittiötyyppi ja mahdollinen sauna merkittynä erikseen, esimerkiksi 1h+kk, 2h+tupak+s tai 4h+k+s. Huoneluvun mukaan käytetään myös termejä "yksiö", "kaksio" ja "kolmio."


title: Asunto

text: Yksiö on asuntotyyppi, jossa on vain yksi asumiseen tarkoitettu huone. Asunnon huoneluvuksi ilmoitetaan esimerkiksi 1h+kk tai 1h+k. Asuinhuone merkitään yleensä olohuoneeksi.


title: Asunto

text: Kaksio on asuntotyyppi, jossa on kaksi asumiseen tarkoitettua huonetta. Asunnon huoneluvuksi ilmoitetaan esimerkiksi 2h+kk tai 2h+k. Huoneet merkitään yleensä olohuoneeksi ja makuuhuoneeksi.


title: Asunto

text: Kolmio on asuntotyyppi, jossa on kolme asumiseen tarkoitettua huonetta. Asunnon huoneluvuksi ilmoitetaan esimerkiksi 3h+k. Huoneet merkitään yleensä yhdeksi olohuoneeksi ja kahdeksi makuuhuoneeksi.


title: Asunto

text: Sivuasunto on pääasunnon yhteydessä sijaitseva pienempi asunto. Sivuasunto voi olla varustettu täysin itsenäiseksi ruoanlaitto- ja peseytymistiloineen tai sillä voi olla pääasunnon kanssa yhteiskäyttöisiä tiloja. Sivuasunnolla voi olla oma sisäänkäyntinsä.


title: Asunto

text: Vuonna 2005 Suomessa talouksista 13,5 prosenttia asui yksiöissä, 29,9 prosenttia kaksioissa, 22,8 prosenttia kolmioissa ja 32,8 prosenttia tätä suuremmissa asunnoissa. Lopuissa 1,1 prosentissa talouksista asunnon huoneluku oli tuntematon.


title: Asunto

text: Suomessa katsotaan "ahtaasti asuviksi" ne perhekunnat, joiden asunnossa on vähemmän kuin yksi asuinhuone henkeä kohti, kun keittiötä ei lasketa asuinhuoneeksi. Vuonna 2005 ahtaasti asuvia oli 19,5 prosenttia väestöstä.


title: Asunto

text: Asuinhuoneita ovat jatkuvaan asuinkäyttöön tarkoitetut, huoneen määrityksen täyttävät , esimerkiksi makuuhuone, olohuone, tupa, keittiö, takkahuone ja työhuone. Asuinhuoneiden lisäksi asunnossa voi olla muita huoneita ja tiloja, esimerkiksi parvi, alkovi, pyykkihuone tai komero.


title: Asunto

text: Ruoanvalmistustilana voi olla keittiö, keittokomero tai keittotila. Mikäli keittotila ja -kalusteet ovat samassa huonetilassa asuinhuoneen kanssa, sitä usein kutsutaan "tupakeittiöksi".


title: Asunto

text: Pesutilana on kylpyhuone, joskus myös erillinen wc-tila, ja Suomessa yleensä myös sauna. Saunatila saattaa kerros- ja rivitaloissa olla yksityisen asunnon sijasta taloyhtiön yhteisessä käytössä. Tällöin saunassa saattaa olla asuntokohtaiset vakiovuorot tai erikseen varattavissa kullekin päivälle. Soluasunnoissa WC- ja suihkutilat ovat yleensä yhteiset kahden tai useamman asuinhuoneiston kesken.


title: Asunto

text: Lisäksi asunnossa voi olla huonetiloja muuhun käyttöön, esimerkiksi kodinhoitotila ja varastointitiloja. Erilaiset käytävät, tuulikaappi, eteinen ja aulatilat lasketaan asunnon "liikennetiloiksi".


title: Asunto

text: Asunto voi olla varustettu parvekkeella. Siihen voi myös kuulua oleskeluterassi ja oma piha. Rivitaloissa oma pieni piha on yleistä, kerrostalojen kohdalla parvekkeen olemassaolo vaihtelee asuntokohtaisesti.


title: Asunto

text: Asuinhuone on huonetila, joka on ensisijaisesti tarkoitettu jatkuvaan asumiskäyttöön. Asuinhuoneena ei pidetä esimerkiksi eteistä, käytävää, kylpyhuonetta tai muuta sellaista huonetilaa.


title: Asunto

text: Asuinhuoneen huonealan tulee olla vähintään 7 m². Huonekorkeuden tulee olla vähintään 250 cm, joskin vähäinen osa voi olla matalampikin, ei kuitenkaan alle 220 cm. Jos huoneen sisäkatto on vino, korkeus määritetään huonealan keskikorkeutena. Alaan ei kuitenkaan lueta alle 160 cm:n korkuista osaa.


title: Asunto

text: Asuinhuoneessa on oltava ikkuna, jonka valoaukko (lasiosa) on pinta-alaltaan vähintään 10 prosenttia huoneen lattiapinta-alasta. Ikkunan tulee olla välittömässä yhteydessä ulkoilmaan, ja ainakin osan siitä tulee olla avattavissa. Osaan huoneiston asuinhuoneista voidaan luonnonvalo kuitenkin järjestää johonkin muuhun tilaan suunnatun ikkunan kautta.


title: Asunto

text: Huoneen pääikkunan edessä tulee olla vähintään 8 metriä rakentamatonta tilaa. Pientalossa mitta voi olla – viihtyisyys huomioiden – pienempikin.


title: Asunto

text: Lattian tulee olla maanpintaa korkeammalla. Osassa huoneiston huoneista lattiataso voi olla vähäisessä määrin maanpinnan alapuolella. Maanpinta mitataan pääikkunan kohdalta.


title: Asunto

text:
Asunnon minimivarustetasoa ei ole lailla määritelty. Rakentamisen yhteydessä kerätään tietoa asuntojen laatutasosta väestötietojärjestelmää ja tilastointia varten. Rakennuksista kerätään tiedot muun muassa runko- ja julkisivumateriaaleista, rakennustavasta, pinta-aloista, lämmitystavasta ja käytetystä polttoaineesta, sekä varusteista (sähkö, kaasu, viemäri, vesijohto, hissi, koneilmastointi, aurinkopaneeli). Jokaisesta asunnosta kerätään tiedot huoneistoalasta, huoneluvusta, keittiötyypistä ja asunnon varusteista (wc, amme tai suihku, sauna, parveke tai terassi, lämmin vesi).
Näiden lisäksi asunnot varustetaan nykyisin lähes poikkeuksetta tietoliikenneyhteyksillä: puhelinverkolla sekä televisio- ja radiolähetysten yhteisantenni- tai kaapeliverkkoliitynnällä, usein myös paikallisverkkokaapeloinnilla tietokoneita varten. Myös erilaiset "turvajärjestelmät" – esimerkiksi murtosuojahälyttimet ja sisäpuhelimet – ovat yleistymässä.


title: Asunto

text: Suomessa asunnon hallinta voi perustua asunto-osakeyhtiön osakkeiden tai kiinteistön, rakennuksen tai niiden osan omistamiseen, vuokrasopimukseen tai asumisoikeuden omistamiseen. Osaomistusasunnon asukas omistaa asunnon yhdessä rakennuttajayhtiön kanssa. Työsuhdeasunnossa asukas asuu vuokralla työnantajan omistamassa asunnossa, ja asumisaika on sidottu työsuhteeseen. Omistusasumisen osuus Suomessa on kansainvälisesti suuri.


title: Asunto

text: Vuonna 2005 Suomessa asuinhuoneistoista 58,3 prosenttia oli omistusasuntoja, 31 prosenttia vuokra-asuntoja ja 1,2 prosenttia asumisoikeusasuntoja. Lopuilla 9,5 prosentilla hallintaperuste oli jokin muu tai se ei ollut tiedossa.


title: Asunto

text: Asunto-osakeyhtiön osakas maksaa osakkeiden hankintahinnan lisäksi kuukausittain taloyhtiölle yhtiövastiketta yhtiöjärjestyksessä määrätyn vastikeperusteen mukaisesti. Vastaavasti asunnon omistajalla on osakemäärän mukainen äänivalta yhtiökokouksessa asioista päätettäessä. Tämän lisäksi osakkeenomistajan tulee yleensä maksaa käyttö- ja jätevesimaksut, sähkö ja mahdolliset sauna- ja autopaikkamaksut. Kun taloyhtiössä tehdään korjauksia, esimerkiksi putkiremontti, kustannukset kohdistetaan kullekin asunnolle yhtiöjärjestyksen määräämällä tavalla yleensä joko huoneiston pinta-alan tai osakemäärän mukaan.


title: Asunto

text: Vuokralla asuva maksaa vuokranantajalle vuokran ja sopimuksesta riippuen myös vesimaksun, sähkön ja mahdolliset sauna- ja autopaikkamaksut. Yleensä on asetettava talteen myös takuuvuokra, joka on yleensä 1–3 kuukauden vuokraa vastaava vakuus. Vuokralainen ei maksa remonteista, vaan niiden kustannukset kuuluvat asunnon omistajalle.


title: Asunto

text: Asumisoikeusasunnossa asuva maksaa asumisoikeuden ostettuaan kuukausittaista käyttövastiketta sekä vesimaksut, sähkön ja mahdolliset sauna- ja autopaikkamaksut. Korjaukset maksaa omistajayhtiö.


title: Asunto

text: Kiinteistön tai rakennuksen omistaja maksaa kaikki kulutuksen ja asumisen kustannukset korjauksia myöten itse.


title: Asunto

text: Asuinrakentamista ohjataan kaavoituksella, lainsäädännöllä ja kunnan suorittamalla rakennusvalvonnalla. Tarkoitus on taata asuinalueiden, rakennusten ja asuntojen riittävä turvallisuus, terveellisyys ja viihtyisyys.


title: Asunto

text: Kaavoituksella säädellään muun muassa rakennusten sijoittelua, korkeutta, muotoa ja julkisivumateriaaleja. Lainsäädäntö – jonka osana on Suomen rakentamismääräyskokoelma – määrittää vaadittavia rakentamistapoja ja -laatua. Kuntien rakennusvalvonta tarkistaa suunnitelmien ja rakennustyön hoidon asianmukaisuuden.


title: Lapsilisä

text: Lapsilisä tarkoittaa valtion lapsiperheille maksamaa etuutta ja tulonsiirron muotoa, jolla kompensoidaan lapsen huollosta aiheutuvia kustannuksia. Lapsilisällä voi nähdä olevan lapsiperheen toimeentuloa tukevan vaikutuksen ohella syntyvyyttä lisäävä kannustinvaikutus.


title: Lapsilisä

text: Suomen lainsäädäntöön lapsilisä tuli vuonna 1948 pohjoismaisen mallin mukaan. Se syntyi Vasemmistoliiton edeltäjän SKDL:n aloitteesta. Se oli ensimmäinen laaja toimeentuloturvan muoto ja nosti sosiaalimenojen osuuden kerralla lähes Tanskan ja Ruotsin tasolle, noin 10–12 prosenttiin bruttokansantulosta.


title: Lapsilisä

text: Lapsilisien edeltäjänä valtion työntekijöiden perheille maksettiin lapsilisää jo 1920-luvulta lähtien, mutta toisen maailmansodan jälkeen helmikuussa 1948 säädettiin perhepalkka työnantajan maksettavaksi. Jo samana vuonna perhepalkka muutettiin valtion maksamaksi kaikkien lapsiperheiden lapsilisäksi. Vuonna 1948 köyhimmille lapsiperheille maksettiin lisäksi perhelisää.


title: Lapsilisä

text: Lapsilisää maksetaan jokaisesta Suomessa asuvasta alle 17-vuotiaasta lapsesta. Lapsilisän maksaa Kansaneläkelaitos ja se on verotonta tuloa, joka voidaan maksaa myös lapselle itselleen, mikäli lapsen etu sitä vaatii. Vuonna 2013 Kela maksoi lapsilisiä yhteensä noin 1,49 miljardia euroa.


title: Lapsilisä

text: Lapsilisän suuruus nousee lasten lukumäärän kasvaessa, vaikka lapsesta aiheutuvat kustannukset yleensä pienenevät sitä mukaa, kun lasten lukumäärä kasvaa ja hankittuja tavaroita voidaan hyödyntää uudelleen. Lapsilisät kattavat kuitenkin vain osan lapsesta johtuvista kustannuksista. Toisin sanoen perheissä, joissa on enemmän lapsia, materiaalinen elintaso laskee enemmän kuin perheissä, joissa on vähän lapsia.


title: Lapsilisä

text: Lapsilisän ostovoima heikkeni yli viidenneksen vuosien 1995–2010 välillä. Ostovoiman heikkeneminen haluttiin pysäyttää vuonna 2011 sitomalla lapsilisät elinkustannusten muutoksia seuraavaan kansaneläkeindeksiin. Syksyllä 2012 hallitus antoi kuitenkin uuden lakiesityksen vuosien 2013–2015 indeksikorotusten perumisesta. Esityksen mukaan kyseisiä indeksikorotuksia ei tehtäisi myöskään takautuvasti vuoden 2015 jälkeen, vaan lapsilisien tason aleneminen jäisi pysyväksi.


title: Lapsilisä

text: Lapsilisien taso on ollut poliittinen kiistan aihe lähes koko tukimuodon olemassaolon ajan. Aluksi vasemmisto ja oikeisto kiistelivät sen maksamisesta ja määrästä. 2000-luvulla on keskusteltu rikkaimmille perheille maksettavan tuen tarpeellisuudesta sekä siitä, kuinka lapsilisät tulisi huomioida toimeentulotuen varassa olevien perheiden kohdalla. Vuonna 2014 lapsilisiä päätettiin leikata noin seitsemän prosenttia. Rinnalle luotiin kuitenkin järjestelmä, jossa vanhemmat saavat lapsista verovähennystä tulojensa mukaan (ns. lapsivähennys).


title: Lapsilisä

text: Monissa maissa kuten Ruotsissa lapsiperheitä tuetaan Suomen lapsilisäjärjestelmän kaltaisilla tuilla. Tuet voivat olla rahana maksettavia tulonsiirron kaltaisia tukia tai veropalautuksia. Usein lapsilisien tarpeellisuutta selvitetään vanhempien tulojen tarkistamisella.


title: Lapsilisä

text: Kun lapsilisä otettiin Suomessa käyttöön 1948, vastaavanlainen järjestelmä oli jo Pohjoismaiden lisäksi useimmissa Länsi-Euroopan maissa. Yhdysvalloissa lapsilisän kaltaista etuutta ei ole koskaan otettu käyttöön.


title: Koskenkorva (viina)

text: Koskenkorva eli Koskenkorva Viina, puhekielessä Kossu, on suomalainen Altia Oyj:n valmistama ja omistama alkoholijuomamerkki.


title: Koskenkorva (viina)

text: Koskenkorva tuli markkinoille 1953. Puolen litran pullollinen maksoi tuolloin 495 markkaa (vastaa ostovoimaltaan noin 15,44 euroa vuonna 2012). Usean vuosikymmenen ajan juomaa sai vain 0,5 litran lasipullossa. Sitä ei myöskään viety ulkomaille. 1990-luvulla Koskenkorvaa alkoi saada muissa pakkausko’oissa ja muunnelmina. Vuonna 2008 perinteinen 0,5 litran lasipullo maksoi 10,49 euroa.


title: Koskenkorva (viina)

text: Koskenkorvan nimi tulee Koskenkorvan tehtaista, jotka on perustettu samannimiseen kylään Ala-Koskenkorvan tilan maille. Pullon etiketissä luki alun perin ”Koskenkorvan viinaa”, sittemmin ”Koskenkorvan viina” ja nykyään ”Koskenkorva Viina”. Muotoa on arvosteltu kielenvastaisena.


title: Koskenkorva (viina)

text: Koskenkorvan perinteinen etiketti esittää Pohjanmaan latomaisemaa. Sen suunnitteli Lasse Linnanmäki. Välillä oli käytössä myös Tapio Wirkkalan suunnittelema abstrakti kuva-aihe. Koskenkorva oli Alkon myydyin tuotemerkki, kunnes Hartwall Original Gin Long Drink ohitti sen vuonna 2005. Koskenkorva oli myös Alkon myydyin viina 35 vuoden ajan 1980–2015, kunnes Leijona-viina ohitti sen myynnissä. Kun eri vahvuuksiset (38 % ja 30 %) tuotteet laskettiin yhteen, Koskenkorvaa myytiin kuitenkin edelleen Leijonaa enemmän.


title: Koskenkorva (viina)

text:
Koskenkorva on viljasta valmistettua kirkasta viinaa, johon on lisätty sokeria 3 g/litra. Se valmistettiin alun perin perunasta, mutta nykyisin raaka-aineena on ohra. Perinteisen Koskenkorvan alkoholipitoisuus on 38 tilavuusprosenttia.
Koskenkorva on saanut nimensä Etelä-Pohjanmaalla sijaitsevasta 3 000 asukkaan Ilmajoen Koskenkorvan kylästä, jossa tuote tislataan jatkuvatoimisessa tislauslaitoksessa Koskenkorvan tehtailla 96-prosenttiseksi alkoholiksi. Tisle laimennetaan pohjavedellä 38-prosenttiseksi. Pullotus tapahtuu Altian Rajamäen tehtaalla.


title: Koskenkorva (viina)

text: Valmistusprosessi on enemmän teollisuusetanoli- kuin vodkaprosessi, koska siinä käytetään monimutkaista jatkuvatoimista tislausta yksinkertaisen panostislauksen sijaan, eikä tuotetta suodateta aktiivihiilellä kuten monia vodkia. Juomaan lisätyn sokerin vuoksi Koskenkorva ei ole vodka, koska vodkaan ei lisätä mausteita. Maustetut vodkat ovat siten vodkasekoituksia.


title: Koskenkorva (viina)

text: Toukokuussa 2009 voimaan tulleen EU-direktiivin mukaan Koskenkorva kuitenkin luokitellaan vodkaksi.


title: Koskenkorva (viina)

text:
Koskenkorvaa saa kirkkaan 38-prosenttisen ohraviinan lisäksi 32- ja 30-prosenttisina. Koskenkorva Vodka -juomat ovat vahvempia (40 %, 60 %, 80 %) vodkia tai miedompia juomasekoituksia. Niissä ei ole perinteistä peltomaisemaetikettiä, ja ne on suunnattu ensisijaisesti ulkomaanmyyntiin.
Etiketissä oleva numerosarja 013 on Alkon vanha tuotenumero. Alkuperäinen tuotenumero oli 23, mutta numero on vuosien saatossa vaihtunut monta kertaa. Enää numerosarjalla ei ole merkitystä.


title: Drinkki

text: Drinkki (tunnetaan myös cocktailina eli "kimarana") on alkoholipohjainen juomasekoitus. Drinkkejä voi tehdä myös alkoholittomina. Alkoholien lisäksi käytetään drinkkeihin yleensä alkoholittomia juomia kuten virvoitusjuomia ja mehuja. Usein ne ovat koristeellisia ja niiden maut ovat hyvin vaihtelevia.


title: Drinkki

text: Drinkkien historiasta löytyy monia eri tarinoita alkoholipohjaisten juomien kehittymisestä näyttäviksi juomasekoituksiksi. Erään tarinan mukaan cocktailit keksittiin Yhdysvaltojen kieltolain aikaan Los Angelesin salakapakoissa, joissa kehittyi tarve maustamalla ja koristelemalla viedä huomio kotipolttoisen viinan pahasta mausta. Kerrotaan myös, että täällä joku asiakkaista olisi todennut juoman olevan ”korea kuin kukon pyrstö (kukko = cock, pyrstö = tail)”, ja näin olisi cocktail saanut nimensä.


title: Drinkki

text: Drinkkien pohjana käytetään etenkin seuraavia alkoholijuomia:Erilaisille drinkeille on erilaisia laseja:Drinkkejä voidaan valmistaa kolmella eri tavalla, "rakentamalla", "ravistamalla" tai "sekoittamalla".


title: Drinkki

text: Kun drinkki rakennetaan, valmistetaan juoma suoraan tarjoiluastiaan kaataen ainesosat miedoimmasta vahvimpaan ja eniten sokeria sisältävästä vähiten sokeria sisältävään. Ensin siis sokeriliemet ja siirapit, sitten mehut, seuraavaksi liköörit ja viimeiseksi väkevät sokerittomat alkoholit. Tällä tavoin juoman mennessä pilalle tai kaatuessa siitä aiheutunut kustannus on mahdollisimman pieni. Samalla pystytään jo hieman ”esipesemään” muun muassa mittavälineet.


title: Drinkki

text: Drinkit ravistellaan yleensä silloin kun mukana on ainesosia jotka tavallisesti eivät sekoittuisi keskenään (esimerkiksi kerma, sokeri, siirapit ja jotkin hedelmämehuista). Ravistamisessa käytetään apuna cocktailravistinta eli shakeria, joka täytetään korkeintaan puoleen sen omasta tilavuudesta. Ravistuksen on myös määrä viilentää drinkkiä.


title: Drinkki

text: Sekoittamista käytetään yleensä silloin, kun mukana on helposti toisiinsa liukenevia ainesosia. Sekoitettaessa käytetään sekoitusastiaa sekä baarilusikkaa, ja sekoittamisen jälkeen sekoitus siirretään tarjoiluastiaan nopeasti, etteivät sulavat jäät aiheuta drinkin vesittymistä.


title: Drinkki

text: Ian Flemingin luoman salaisen agentin James Bondin lempijuoma, vodkamartini, toteutetaan oikeaoppisesti sekoittamalla, ei ravistamalla. Ravistettaessa Martineista tulee sameita. James Bond -elokuvissa Bond halusi kuitenkin aina vodkamartininsa ”ravistettuna, ei sekoitettuna”.


title: Thukydides

text: Thukydides (; n. 455 eaa. – n. 395 eaa.) oli antiikin kreikkalainen historioitsija. Hän on kirjoittanut teoksen "Peloponnesolaissota".


title: Thukydides

text: Thukydides oli vauras ateenalainen, jonka isä oli Traakian kuningas Oloros. Thukydides oli myös sukua Miltiadeelle ja Kimonille. Kun Peloponnesolaissota alkoi, Thukydides oli noin 20-vuotias, ja hän otti osaa taisteluihin Ateenan puolella. Hänet nimitettiin kenraaliksi ("strategos") vuonna 424 eaa., mutta hänet karkotettiin sen jälkeen kun hän ei kyennyt puolustamaan Amfipoliita spartalaista Brasidasta vastaan. Maanpakolaisena Thukydides matkusti ympäri Peloponnesosta. Sodan loputtua 404 eaa. hän palasi Ateenaan mutta muutti pian Traakiaan, jossa hän alkoi kirjoittaa kirjaa. Thukydideen "Peloponnesolaissodan historian" tapahtumat päättyvät vuoteen 411 eaa.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Iran-Contra-skandaalin (tunnetaan myös nimellä "Irangate") perusta oli Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin salaiset asekaupat Iraniin sen ollessa verisessä sodassa naapurinsa Saddam Husseinin Irakin kanssa vuosina 1980–1988. Asekaupoista saadut tulot ohjattiin Nicaraguan demokraattisesti valittua vasemmistolaista sandinistihallitusta vastaan taisteleville Contra-sisseille. Kauppojen oli tarkoitus vaikuttaa kahdella tavalla:Kaupat tehtiin vastoin kongressin päätöksiä, jotka olivat kieltäneet Contra-sissien rahoittamisen ja aseiden myynnin Iraniin. Lisäksi sekä aseiden myynti että sissien tukeminen oli ristiriidassa YK:n sanktioiden kanssa.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Israelin hallitus lähestyi Yhdysvaltoja elokuussa 1985 haluten toimia välikätenä 508 TOW-panssarintorjuntaohjuksen kuljettamisessa Iraniin vastapalveluksena pastori Benjamin Weirin vapauttamisesta, jota militantit ryhmät pitivät panttivankina Libanonissa. Israel korvasi Iraniin myymänsä ohjukset ostamalla Yhdysvalloilta uudet ohjukset. Toisin sanoen Israel myi Iranille Yhdysvalloilta ostamansa ohjukset, ja tällainen aseiden jälleenmyynti olisi tarvinnut Yhdysvaltain kongressin suostumuksen. Lupaa ei kuitenkaan ollut, koska Reaganin hallinto ei halunnut tuoda julki sitä, että he tosiasiallisesti myivät aseita Iraniin. Yhdysvallat oli nimittäin kehottanut liittolaisiaankin luopumaan aseiden myymisestä Iraniin. Lisäksi amerikkalaiset halusivat pysyä puolueettomina Iranin ja Irakin välisessä sodassa ja asemyyntien paljastuminen olisi voinut kyseenalaistaa puolueettomuuden. Lisäksi Yhdysvallat harjoitti politiikkaa, jonka mukaan terroristien kanssa ei neuvoteltu. Presidentin kansallisen turvallisuuden asioiden avustaja Robert McFarlane lähestyi puolustusministeri Caspar Weinbergeriä ja järjesti yksityiskohdat. Siirto suoritettiin seuraavan kahden kuukauden aikana.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Marraskuussa 1985 alkoi uusi neuvottelukierros, jossa israelilaiset ehdottivat 500 HAWK-ilmatorjuntaohjuksen laivaamista Iraniin kaikkien jäljellä olevien yhdysvaltalaispanttivankien vapauttamiseksi. Kenraali Colin Powell ymmärsi, että kaupanteko vaatisi suostumuksen kongressilta, koska sen yhteisarvo ylittäisi 14 miljoonaa dollaria. McFarlane ilmoitti, että presidentti oli päättänyt tästä huolimatta tehdä kaupat. Israel lähetti ensimmäisen 18 ohjuksen sarjan Iraniin marraskuun lopussa, mutta iranilaiset eivät hyväksyneet ohjuksia. Tämän takia loput ohjuskuljetukset pysäytettiin. Neuvottelut jatkuivat israelilaisten ja iranilaisten välillä seuraavien muutaman kuukauden ajan.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Väitetään Reaganin hyväksyneen tammikuussa 1986 suunnitelman, jossa israelilaisten sijaan yhdysvaltalainen välikäsi myisi aseet Iraniin vastapalvelukseksi panttivankien vapauttamisesta ja tuotot myynneistä ohjattaisiin Contrille. Suunnitelmaa alettiinkin toteuttaa. Iranilaiset kuitenkin ottivat lisää panttivankeja vapautettuaan entisiä, joten asekaupat tuli lopettaa. Esimerkiksi helmikuun aikana 1 000 TOW-ohjusta kuljetettiin Iraniin. Toukokuusta marraskuuhun kuljetettiin vielä joitakin aseita ja varaosia.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Asekauppojen tuotto ohjattiin eversti Oliver Northin kautta, joka toimi Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden neuvonantajan John Poindexterin avustajana, aseostoksiin Contra-sisseille (espanjan sanasta "contrarevolucionario", vastavallankumouksellinen). Sandinistien vallanmenetys 1990 kansallisissa vaaleissa on monien mielestä juuri Yhdysvaltain Contra-sissien tukemisen tulos, joidenkin mukaan vastaavasti vuoden 1985 toukokuussa aloitetun kauppasaarron.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Yhdysvallat syytti sandinisteja Neuvostoliiton ja Kuuban tukemiksi, sekä vastaavasti El Salvadorin Yhdysvaltain tukemaa hallitusta vastaan taistelevien vasemmistolaississien tukemisesta. Vuonna 1985 sandinistit saavuttivat suurimman puolueen aseman vaaleissa, joita muut itsenäiset tarkkailijat läntisistä demokratioista pitivät rehellisinä ja vapaina, mutta joita Reaganin hallitus syytti tuloksen vääristelystä.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Monet konservatiiviset kommentaattorit yhtyivät Reaganin näkemykseen ja jättivät kansainvälisten tarkkailijoiden havainnot huomioimatta verraten Nicaraguan vaaleja kommunististen maiden yhden kandidaatin vaaleihin. Tämä siitäkin huolimatta, että sandinisteja haastoi kuusi muuta puoluetta, jotka saivat 35 paikkaa maan edustajiston 96 paikasta.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Reaganin hallitus, vastoin kongressin lainsäädäntöä (erityisesti 1982–1983 Boland Amendment), siirsi rahoitusta ja aseita Contrille Iran-kaupoista. Contrat, joita johtivat kaadetun Somozan hallinnon (1936–1979) entiset kansalliskaartilaiset, vastaanottivat aseita ja koulutusta Yhdysvaltain tiedustelupalvelulta CIA:lta. Koulutus painottui etenkin sissitaktiikoihin, kuten infrastruktuurin tuhoamiseen ja salamurhiin.


title: Iran-Contra-skandaali

text: NSAn arkistojen mukaan , Oliver North oli ollut yhteyksissä ja henkilokohtaisesti tavannut Manuel Noriegaan, Panaman sotilas johtajaan jota syytettiin huumekaupoista ja rahanpesusta. Toimittaja Gary Webbin kirjoitukset paljastivat 1996 miten CIA hankki rahoitusta contrille huumeiden välittämisellä USA:ssa.


title: Iran-Contra-skandaali

text: Marraskuussa 1986 ensimmäiset syytökset aseita panttivangeista -sopimuksista nousivat julkisuuteen, kun 3. marraskuuta libanonilainen lehti Ash-Shiraa raportoi, että Yhdysvallat oli myynyt aseita salaa Iranille varmistaakseen kuuden yhdysvaltalaisen panttivangin vapauttamisen Libanonissa iranilaismielisten militanttiryhmien hallusta. Salainen operaatio Contra-sissien tukemiseksi paljastui vasta, kun aseita kuljettanut lentokone ammuttiin alas Nicaraguassa. 21. marraskuuta kansallisen turvallisuuden neuvoston jäsen Oliver North ja hänen sihteerinsä Fawn Hall alkoivat silputa dokumentteja, jotka liittivät heidät ja muut skandaaliin. Yhdysvaltain oikeusministeri Edwin Meese myönsi 25. marraskuuta, että tuotot salaisista asekaupoista Iranissa oli ohjattu laittomasti antikommunistisille kapinallisille Nicaraguaan.


title: Kauhukirjallisuus

text: Kauhukirjallisuus on kirjallisuuden laji, joka käsittelee kauhua herättäviä asioita tai olentoja. Usein tarkoituksena on herättää lukijassa samaa kauhun tunnetta, jota teoksen henkilötkin kokevat. Yliluonnolliset ilmiöt ovat perinteisesti käytetty teema, esimerkiksi kummitukset, vampyyrit ja ihmissudet. Kauhukirjallisuus ei kuitenkaan välttämättä sisällä yliluonnollisuuksia, vaan voi käsitellä esimerkiksi julmia rikoksia.


title: Kauhukirjallisuus

text: Kauhuteemoja on löydettävissä vanhimmista myyteistä ja kummitus-, vampyyri- yms. tarinat ovat kuuluneet kansanperinteeseen ympäri maailmaa. Grimmin veljesten kokoamat ja toimittamat kansansadut sisältävät kauhuelementtejä.


title: Kauhukirjallisuus

text: Modernin kauhukirjallisuuden juuret ovat 1700–1800-lukujen vaihteen englantilaisessa goottilaisessa romaanissa, joka liittyi kirjallisuuden romanttiseen suuntaukseen, kuvaten ihmismielen selittämätöntä ja pimeää puolta. Kauhufiktiota onkin kutsuttu myös kauhuromantiikaksi, mutta termi sopii huonosti suureen osaan uudempaa kauhua. Goottilaisen kauhun perusteoksena on pidetty Horace Walpolen "The Castle of Otrantoa" (1764). Goottilaiselle romaanille tyypillistä ovat kirotut paikat, suvussa kulkevat kiroukset, aaveet, hulluus jne. Tyylin nimi tulee siitä, että tarinat sijoitettiin usein (uus)goottilaisiin rakennuksiin. Mary Shelleyn "Frankenstein, uusi Prometheus" vuodelta 1818 on tunnettu goottilaisen romaanin muunnelma, joskin sitä on pidetty myös ensimmäisenä tieteisromaanina. Myöhäisempi goottilaisen romaanin perillinen on Bram Stokerin "Dracula".


title: Kauhukirjallisuus

text: Goottilaisen romaanin suurelta osin korvasivat Englannissa viktoriaanisella kaudella lyhyet kummitustarinat, joiden mestariksi on mainittu M. R. James ja parhaiksi tarinoiksi Algernon Blackwoodin ”Pajut” ja Oliver Onionsin ”Kutsuva kaunokainen” (suomeksi antologiassa "Englantilaiset aaveet").


title: Kauhukirjallisuus

text: Merkittävä kauhukirjallisuuden vaikuttaja 1800-luvulla oli Edgar Allan Poe, joka käytti goottilaistyyppistä kuvastoa ja kehitti kauhua enemmän psykologiseen suuntaan. Yliluonnollisuuksilla on vähän tai ei lainkaan osuutta Poen tarinoissa, muuten kuin symbolisessa merkityksessä. Poe otti myös paljon vaikutteita omasta elämästään. Poe on harvoja kauhukirjallisuutta kirjoittaneita, joilla on keskeinen asema myös valtavirtakirjallisuudessa. Kauhun vaikuttajana lähes yhtä merkittävä on H. P. Lovecraft, vaikka häntä ei valtavirtakirjallisuudessa pidetäkään Poeen verrattavana.


title: Kauhukirjallisuus

text: Eräänä kauhun nykyjuonteena on ollut äärimmäisen väkivallan tavoittelu (etenkin splatterpunk). Suuri osa nykykauhusta onkin hyvin väkivaltaista, mutta genrestä löytyy silti yhä muitakin ulottuvuuksia.


title: Kauhukirjallisuus

text: Nykyisistä kauhukirjailijoista varmasti tunnetuin on Stephen King, joka aloitti uransa vuonna 1974 ilmestyneellä Carrie–kirjallaan. Stephen Kingin ansioksi katsotaan muun muassa kauhun tuominen perinteisiltä goottilaistyyppisiltä tapahtumapaikoilta (hautausmaat, vanhat linnat jne.) sivistyneen yhteiskunnan ja uuden teknologian keskelle. Clive Barker pyrki 1980-luvulla kirjoittamillaan Veren kirjoilla kauhun peruskliseiden kiertämiseen. Anne Rice on jatkanut vampyyriromaanin perinnettä aiempaa psykologisemmin. Thomas Harrisin "Hannibal Lecteriä" kuvaavat kirjat elokuvaversioineen ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että ”eksentrisistä” ja yliälykkäistä sarjamurhaajista on tullut nykyviihteessä jopa kliseenomaisia hahmoja.


title: Kauhukirjallisuus

text: Muita tunnettuja nykykauhukirjailijoita ovat muun muassa Dan Simmons, Joe R. Lansdale, Ramsey Campbell, R. L. Stine ja Peter Straub.


title: Kauhukirjallisuus

text: Ensimmäinen suomalainen kauhuromaani oli vuonna 1851 julkaistu Axel Gabriel Ingeliuksen "Det gråa slottet" joka suomennettiin vuonna 1888 nimellä "Harmaa linna". Sakari Topelius oli kirjoittanut kauhunovelleja jo 1840-luvulla ja 1859 ilmestyi hänen tunnettu romaaninsa "Linnaisten kartanon viheriä kamari". Mika Waltari puolestaan kirjoitti aikanaan Poe-vaikutteisia kauhunovelleja nimimerkillä "Kristian Korppi". Kotimaista nykykauhua edustavat muun muassa Boris Hurtta ja Kari Nenonen.


title: Kauhukirjallisuus

text: Ensimmäinen akateeminen kauhuromantiikan tutkimus Suomessa lienee kirjallisuudentutkija Eino Railon väitöskirja "Haamulinna", joka tarkastettiin Helsingin yliopistossa 1925. Alaotsikkona on "Aineistohistoriallinen tutkimus Englannin kauhuromantiikasta". Vuonna 2007 ilmestyi Jukka Sarjalan teos "Salonkien aaveet", joka käsittelee Suomen varhaista kauhukirjallisuutta.


title: Yrjö Hakanen

text: Yrjö Hakanen (s. 24. elokuuta 1952 Helsinki) on entinen Suomen Kommunistisen Puolueen puheenjohtaja. Puoluetta vuosina 1990–2013 johtanut Hakanen on ollut yksi pitkäaikaisimmista suomalaisista puoluejohtajista. Hakanen oli Helsingin kaupunginvaltuutettu 2004-2017.


title: Yrjö Hakanen

text: Hakasen vanhemmat olivat arkkitehteja. He eivät olleet mukana poliittisessa toiminnassa. Yrjö omaksui vasemmistolaisen maailmankatsomuksensa lukiovuosinaan Tapiolan yhteiskoulussa. Hakasen poliittinen ura alkoi 1970-luvulla Suomen Kommunistisen Puolueen opposition eli niin sanottujen taistolaisten riveissä. Vuonna 1971 Hakanen liittyi Akateemiseen Sosialistiseuraan, ja 1974 hänet hyväksyttiin SKP:n jäseneksi. Valtiotieteitä Helsingin yliopistossa opiskellut Hakanen vaikutti aluksi ensisijaisesti ylioppilaspolitiikassa. Hän oli Ylioppilaslehden (HYY) toimittaja (1976–1977) ja Sosialistisen Opiskelijaliiton Soihdunkantaja-lehden päätoimittaja (1977–1978). Hakanen kuului SOL:n työvaliokuntaan vuodesta 1973 alkaen, ja vuosina 1978-1980 hän toimi järjestön puheenjohtajana. 1970-luvun lopulla Hakanen nousi myös SKDL:n liittoneuvostoon (1979–1985) ja SKP:n keskuskomitean varajäseneksi (1978–1981). Hakanen valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1982.


title: Yrjö Hakanen

text: Hakanen oli Taisto Sinisalon läheinen liittolainen ja hän toimi 1980-luvun alussa Sinisalon poliittisena sihteerinä. Samaan aikaan Hakanen oli myös muun muassa oppositiolle keskeisen Tiedonantaja-yhdistyksen sihteeri. Arvo Aallon johtama SKP erotti opposition vuosina 1985–1986, jolloin Hakanen oli mukana perustamassa Suomen Kommunistista Puoluetta (yhtenäisyys). Hän toimi aluksi sen varapuheenjohtajana (1986–1988) ja pääsihteerinä (1988–1990). Hakanen kuului myös Demokraattisen Vaihtoehdon johtoon. Vuonna 1990 Hakanen valittiin SKPy:n puheenjohtajaksi, kun Esko-Juhani Tennilä joutui jättämään tehtävän siirtyessään Vasemmistoliiton eduskuntaryhmään.


title: Yrjö Hakanen

text: Hakasella oli läheiset suhteet Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen. Vuonna 1990 Hakanen sai NKP:ltä ainakin 2,8 miljoonaa markkaa SKPy:n käyttöön. Hän oli yhteyksissä NKP:n johtoon aina Neuvostoliiton lakkauttamiseen asti. Itäblokin romahtamisen jälkeen Hakanen on arvostellut muun muassa sosialistimaiden keskusjohtoisuutta ja yksipuolista valtiollistamista.


title: Yrjö Hakanen

text: Vuonna 1990 SKPy:n jäsenet liittyivät SKP:n enemmistön tavoin Vasemmistoliittoon, jonka liittovaltuustoon hän kuului 1990–1993. SKPy jatkoi toimintaansa Vasemmistoliiton ohella ja se suuntautui Hakasen johdolla uuden rekisteröidyn puolueen perustamiseen, jolloin puolueiden tiet erkanivat. Kommunistit erotettiin Vasemmistoliitosta ja uusi SKP muodostettiin 1996. Hakanen johti puoluetta alusta alkaen.


title: Yrjö Hakanen

text: Hakanen luopui puolueen puheenjohtajuudesta kesäkuussa 2013 ja hänen seuraajakseen valittiin Juha-Pekka Väisänen.


title: Yrjö Hakanen

text: Vuonna 1999 Hakanen oli ensimmäistä kertaa ehdolla valtakunnallisissa vaaleissa. Tästä alkaen hän on ollut SKP:n ehdokkaana kaikissa vaaleissa vuoden 2009 europarlamenttivaaleja lukuun ottamatta.


title: Yrjö Hakanen

text:
Kuntavaaleissa 2017 Hakanen sai 1403 ääntä, mikä ei riittänyt valtuustopaikkaan.
Hakasen poika Tapio on DJ Orkidea, yksi Suomen tunnetuimmista dj:istä.


title: Libreville

text: Libreville on Gabonin pääkaupunki. Se on satamakaupunki Gabon-joen rannalla, lähellä Guineanlahtea, Estuairen provinssissa. Sen asukasluku vuonna 2013 oli 703 940 henkeä.


title: Libreville

text: Nykyisen Librevillen alueen alkuperäisasukkaita ovat alueen 1500-luvulla asuttaneet mpongwet. Libreville sai alkunsa Édouard Bouët-Willaumez vuonna 1843 perustaman Comptoir du Gabonin rakennuttamasta kylästä. Comptoir du Gabonin tarkoituksena oli toimi orjakauppaa vastaan ja sen tukikohta perustettiin Gabonin estuaariin paikalle, jonka Bouët-Willaumez oli saanut paikalliselta kuninkaalta nimeltä Denis Rapontchombo vuonna 1839. Ranskalaiset levittivät täältä käsin vaikutusvaltaansa uusilla sopimuksilla eri paikallsiten päälikköjen kanssa. Vuonna 1849 yhteensä viisikymmentä "Elizia" tai "Ilizia"-nimiseltä laivalta vapautettua orjaa tuotiin Gaboniin Senegalista ja heidät asutettiin nimen "Libreville" () saaneeseen kylään. Nimen antoi Bouët-Willaumez ja se oli viittaus Freetownin kaupunkiin Sierra Leonessa, jonne britit olivat samaan tapaan asuttaneet vapautettuja orjia jo aikaisemmin. Vuonna 1850 Fort d’Aumale päätettiin siirtää meren rannikolta Okolon ylängölle Librevillen lähelle ja vuonna 1865 paikalle rakennettiin myös hallinnollinen rakennus, sairaala ja sotilaiden rakennuksia. Kun Ranskan Kongon siirtomaa perustettiin vuonna 1888 oli laajentunut käsittämään myös lähialueen kyliä ja vuosisadan loppuun saakka se oli alueen ainoa kaupunki, sekä Ranskalaisen hallinnon keskus alueella. Se menetti asemansa kun Ranskan päiväntasaajan Afrikka perustettiin vuonna 1910 ja pääkaupunki siirtyi Brazzavilleen.


title: Libreville

text: Gabonin siirtomaata alettiin kehittää toden teolla vasta 1900-luvun alussa ja Libreville hyötyi kehityksestä paikallsiena hallinnon keskuksena. Gabonpuun hyödyntäminen toi mukanaan taloudellisen kasvun ennen ensimmäisen maailmansodan syttymistä ja Gabonissa siiryttiin omavaraistaloudesta markkinatalouteen. Paikallisia luonnonvaroja hyödyntävät yhtiöt perustivat konttorinsa Librevilleen, mikä loi työpaikkoja ja niiden tarpeisiin kehitettiin infrastruktuuria, kuten satamia ja iemäröintiä. Vuonna 1940 kaupunki liitettiin teillä Owendoon, Kangoon ja Lambarénén. Kaupunkiin saapui asukkaita muualta Gabonista ja Länsi-Afrikassa, missä he sekoittuivat paikallisten mpongwejen kanssa. Gabonin itsenäistyttyä muuttoliike kaupunkiin lisääntyi etenkin öljyn löytymisen tuoman taloudellisen kasvun takia. Monet uusista asuinalueista muodostuivat slummeiksi. Nykyaikaisemman kaupunkikuvan Libreville sai vuonna 1977, jolloin rakennettiin uusia rakennuskia ja teitä kaupungissa järjestettyä Afrikan yhtenäisyysjärjestön kokousta varten. Vuonna 1990 kaupungissa oli laajoja poliittisia levottomuuksia. Väkivaltaisuuksia kaupungissa syttyi myös presidentti Ali Bongo Ondimban uudelleenvalinnan yhteydessä vuonna 2016.


title: Libreville

text: Puu on ollut pitkään Gabonin tärkeimpiä vientituotteita. Gabonpuun lisäksi maasta viedään eebenpuuta, pähkinäpuuta ja mahonkia. Muihin vientituotteisiin lukeutuvat esimerkiksi kaakao ja kumi. Puuhun liittyen Librevillessä toimii sahoja ja vaneritehtaita, joiden lisäksi on esimerkiksi elintarvike- ja laivanrakennusteollisuutta. Kaupunki on hyötynyt Gabonista löydetyitä öljyvaroista, mutta suurimmat öljykentät sijaitsevat Port-Gentilin alueella.


title: Libreville

text:
Vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Librevillen asukasluku oli 703 940. Alueen alkuperäisasukkaita ovat mpongwet. Sittemmin kaupunkiin on muuttanut asukkaita muualta Gabonin maaseudulta ja siirtomaa-aikana myös Länsi-Afrikasta. Kaupungin uudet asukkaat ovat keskittyneet esimerkiksi Nombakelen ja Derrière la prisonin tai Derrière
l’hopitalin kaupunginosiin. Kamerunista lähtöisin olevat fangit asettuivat etenkin Lalalan kaupunginosaan.


title: Libreville

text: Libreville on Gabonin koulutuksen keskus ja kaupungissa toimii vuonna 1970 toimintansa aloittanut Omar Bongon yliopisto.


title: Libreville

text: Kaupungin pohjoispuolella sijaitsee Léon-Mban kansainvälinen lentoasema (LBV), joka toimii myös lentoyhtiö Air Gabonin pääpaikkana. Lentoasema on nimetty Aéroport international Léon Mbaksi maan ensimmäisen presidentin Léon Mban mukaan. Sieltä on lentoja yli 74 kohteeseen: Frankfurtiin, Pariisiin ja useihin Afrikan maihin. Kaupungin tieyhteydet sisämaahan ovat parantuneet ajan myötä.


title: Auringonnousu

text:
Auringonnousu on hetki, jolloin Auringon yläreuna kohoaa horisontin yläpuolelle. Auringonnousu ja siitä seuraava päivä koetaan sillä maanpinnan alueella, joka kääntyy kohti Aurinkoa siten, että Aurinko alkaa valaista sitä. Ennen auringonnousua on kolmenasteista hämärää:
Auringonnousun ajankohta riippuu vuodenajasta, havaintopaikan maantieteellisestä sijainnista (leveyspiiri eli latitudi, pituuspiiri eli longitudi). Päivänpituuden ja siten nousuaikojen vaihtelu vuodenajan mukaan johtuu maan pyörimisakselin kallistumisesta kiertorataansa nähden ja maan sijainnista kiertoradallaan auringon ympäri. Maan pyörimisakselin kaltevuuskulma on noin 23°26'.


title: Auringonnousu

text: Talvipäivänseisauksen aikana 21. joulukuuta Auringon keskipiste ei nouse horisontin yläpuolelle pohjoisella napapiirillä, joka on leveyspiirillä 66°34’ N.


title: Auringonnousu

text:
Vastaavasti kesäpäivänseisauksen aikana 21. kesäkuuta Auringon keskipiste ei laske horisontin alapuolelle pohjoisella napapiirillä.
Aurinko on kauimpana pohjoisessa Kravun kääntöpiirillä, 23°26' N. Tällöin päivä on pisimmillään ja auringonnousu aikaisimmillaan. Samalla auringon sijaintikulma pohjoisnavalla on keskipäivällä suorimmillaan: 23°26'.


title: Auringonnousu

text: Kevät- ja syyspäivänpäiväntasausten aikana Aurinko paistaa kohtisuoraan (zeniitissä) päiväntasaajalla. Valoisan alueen raja kulkee tällöin napojen kautta, yö ja päivä ovat samanpituiset keskenään (12 h) ja yhtä pitkät kaikkialla, kun nousu- ja laskuaikoja tarkastellaan Auringon keskipisteen mukaan. Kevätpäiväntasauksessa Aurinko siirtyy näennäisesti päiväntasaajan yli pohjoiselle pallonpuoliskolle, jolloin päivä pitenee ja auringonnousu aikaistuu aina kesäpäivänseisaukseen asti. Samaan aikaan eteläinen pallonpuolisko kääntyy talvipuolelle päivän vastaavasti lyhetessä. Pohjoisnavalla Aurinko nousee ensimmäisen kerran puoli vuotta kestäneen yön jälkeen kevätpäiväntasauksen aikaan, jolloin alkaa puoli vuotta kestävä päivä. Päivän pidetessä kesää kohti yöttömän yön raja siirtyy etelämmäksi ja on eteläisimmillään kesäpäivänseisauksen aikaan napapiirillä asti.


title: Auringonnousu

text: Suomen normaaliaika on UTC +2.00.


title: Auringonnousu

text: Aurinko siirtyy tunnissa 15° länteen. Kahden samalla leveyspiirillä sijaitsevan paikan nousuaikojen ero saadaan suoraan pituuspiirien (longitudien) erosta: aurinko nousee tuntia aiemmin 15° idempänä olevassa paikassa. Aikavyöhykkeet vastaavat maantieteellisen sijainnin mukaisia paikallisaikoja vain pituuspiireillä, jotka ovat 15° kulman monikertoja: esimerkiksi Suomen aikavyöhykettä UTC+2 vastaa pituuspiiri 30°. Se on maan itäisissä osissa. Pituuspiirin 30° länsipuolisilla alueilla aurinko nousee normaaliaikaan nähden "liian myöhään".


title: Auringonnousu

text: Aikavyöhykkeellä UTC+12 aurinko nousee samaan aikaan kuin aikavyöhykkeellä UTC-12, mutta edellisellä on jo seuraava päivä. Päivämääräraja on siis likimain 180° itään tai länteen Greenwichistä.


title: Auringonnousu

text: Auringonvalo ei kulje ilmakehän läpi suoraviivaisesti. Aurinko ei siis ole todellisuudessa siinä suunnassa, mistä sen valo näyttää tulevan. Valo taittuu voimakkaimmin, kun Aurinko on lähellä horisonttia, siis juuri auringonnousun ja -laskun aikoihin. Valon taittumista eli refraktiota aiheuttavat ilmakehän tiheyserot, joihin vaikuttavat sääilmiöt kuten kosteus, lämpötila ja ilmanpaine. Merkittävin tiheysero syntyy korkeuseroista - tiheys pienenee korkeuden mukana.


title: Auringonnousu

text: Refraktion vuoksi aurinko vaikuttaa olevan enimmillään noin 0,5° korkeammalla kuin se todellisuudessa on. Tämä on likimain saman verran kuin Auringon läpimitta. Ilmiö vaikuttaa suoraan auringonnousu- ja laskuaikoihin.


title: Auringonnousu

text: Ilmakehän refraktion vaikutuksesta Aurinko näyttää toisinaan litistyneeltä lähellä horisonttia.


title: Auringonnousu

text: Auringonnousun aikoihin taivaalla näkyy usein aamurusko.


title: Auringonnousu

text: Maan kiertorata on ellipsin muotoinen, mistä johtuen maan etäisyys auringosta ei ole vakio eikä vastaavasti kiertonopeuskaan ole vakio ympäri vuoden. Kiertoradan epäkeskeisyydestä ja kiertonopeuden vaihtelusta seuraa, että Aurinko joko "edistää" tai "jätättää" viralliseen kellonaikaan verrattuna. Mikäli Auringon sijainti kuvattaisiin samassa paikassa päivittäin keskipäivällä, syntyisi pisteet yhdistämällä kahdeksikkoa muistuttava analemmaksi kutsuttu kuvio. Ilmiö aikaistaa tai viivästyttää auringonnousuaikaa enimmillään noin 15 minuuttia. Käytännössä tämä havaitaan Suomessa siitä, että vuodenvaihteessa päivät näyttävät pitenevän nopeammin iltapuolesta kuin aamusta. Tällöin keskipäivän hetki samoin kuin auringonnousu on siirtynyt keskimääräistä myöhemmäksi.


title: Auringonnousu

text: Nousu- ja laskuaikojen ajankohta riippuu siitä, mitä määritelmää käytetään. Esimerkiksi nousuajat voidaan laskea seuraaville tapauksille:


title: Auringonnousu

text: Useimmissa maissa nousuajat lasketaan auringon yläreunan mukaan ottaen huomioon valon taittuminen ilmakehässä.


title: Auringonnousu

text: Suomalaisissa almanakoissa auringon nousu- ja laskuajat ilmoitettiin ennen auringon keskipisteen, nykyään (vuodesta 1975 lähtien) yläreunan mukaan..


title: Pico (tekstieditori)

text: Pico on Unix-käyttöjärjestelmien ehkä tunnetuin tekstieditori. Picon on kehittänyt Washingtonin yliopisto, ja se toimitetaan sähköpostiohjelma Pinen mukana. Picoa pidetään aloittelijalle helppona editorina, mutta edistyneet käyttäjät eivät yleensä pidä siitä sen melko rajoittuneiden toimintojen vuoksi.


title: Pico (tekstieditori)

text: Nano on vapaammalla lisenssillä levitetty vaihtoehto Picolle.


title: Munniharppu

text: Munniharppu, myös juutalainen/juutalaisen harppu, märistysrauta tai suuharppu, on idiofoneihin kuuluva soitin, joka koostuu äänirautaa muistuttavasta tangosta, joka on taivutettu kehykseksi hevosenkengän tai pikemminkin tatin muotoon. Tangon keskellä on joustavasta metalliliuskasta tehty levy, jonka päähän on tehty taite siten, että sitä on helppo näppäillä.


title: Munniharppu

text: Soitinta soitetaan siten, että kehystangon kapea kohta (tatin jalka) painetaan hampaita vasten, ja harppua pidetään kiinni kehyksen leveästä osasta (tatin lakki). Kielen on saatava liikkua vapaasti. Ääni syntyy kieltä näppäilemällä suuontelon toimiessa instrumentin kaikukoppana. Äänen korkeutta muutetaan samaan tapaan kuin laulaessa, suuontelon muotoa muuttamalla kielen ja poskilihasten avulla. Soittimen ääni on verraten hiljainen. Sitä voi vahvistaa ulos- tai sisäänhengityksellä soittimen kielen ja kehysraudan välitse.


title: Munniharppu

text: Munniharppu on soittimena vanha, ja se on tullut suurelle yleisölle erityisen tutuksi lännenelokuvista.


title: Rintaliivit

text: Rintaliivit ovat rintoja tukeva naisten alusvaate. Rintaliivit muistuttavat bikinien yläosaa, mutta bikineissä se on osa uimapukua eikä niitä kutsuta rintaliiveiksi.


title: Rintaliivit

text: Yleensä tytöt alkavat käyttää rintaliivejä noin 11-14-vuotiaina, jolloin rinnat alkavat useimmiten olla jo sen verran kookkaat, että ne tarvitsevat tukemista. Käytön aloittamisesta eteenpäin rintaliivejä käytetään yleensä läpi elämän.


title: Rintaliivit

text: Japanissa on myynnissä rintaliivejä myös miehille.Rintaliivien kokomerkintä muodostuu kahdesta osasta: ympäryksestä sekä kuppikoosta. Ympärys mitataan rinnan alapuolelta ja merkitään eurooppalaisen menetelmän mukaan 5 cm välein. Ympäryksen pitäisi olla niin tiukka, että se pysyy napakasti paikallaan myös rintojen alla, eikä nouse selkäpuolella liiaksi. Usein oikea rintaliivien ympärysmitta on yhtä tai kahta kokoa vartalon ympärysmittaa pienempi, sillä rintaliivit tehdään yleensä venyvästä ja joustavasta materiaalista, joka menettää käytön kestäessä joustavuuttaan eli venyy. Kupin tulisi olla tarpeeksi suuri ja sopivan muotoinen siten, että rinta asettuu siihen tiiviisti jättämättä kuppiin ylimääräistä tilaa tai pursuamatta kupin reunoilla.


title: Rintaliivit

text: Kuppikoko saadaan selville mittaamalla rintakehän ympärysmitta rintojen päältä korkeimmalta kohdalta sekä rintojen alapuolelta. Rintojen ympärysmittaa on joskus hankala mitata, joten sovittaminen on paras tapa löytää oikea koko.


title: Rintaliivit

text: Standardin EN 13402 mukaan liivikoko määritetään rinnanympäryksen ja rintojen alapuolisen ympärysmitan erotuksen mukaan seuraavasti:


title: Rintaliivit

text: Jos ympärysmitta rintojen alta on esimerkiksi 75 cm ja rintojen kohdalta mitattu 90 cm eli erotus on 15 cm, rintaliivien koko on 75B.