title: TuTo Hockey

text: Rebels järjestää myös fanimatkoja. Ensimmäinen kauden 2007–2008 matka tehtiin 9. joulukuuta 2007 Vaasaan, jossa TuTo voitti kotijoukkue Sportin luvuin 1–8. Valmentaja Lehkonen antoi joukkueensa suorituksesta osakunnian Rebels-faneille: ”- Pelaajat saivat varmasti paljon virtaa fanien kannustuksesta, uskoi Lehkonen.”.


title: Mylly (peli)

text: Mylly on vanha strateginen lautapeli. Peli on tarkoitettu kahdelle pelaajalle. Pelin alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta Egyptin Kurnasta löydetty kappale on mahdollisesti varhainen myllypelin lauta. Pelin nimi ja säännöt vaihtelevat alueittain. Suomessa peli tunnetaan mylly-nimen lisäksi nimellä miilu.


title: Mylly (peli)

text: Pelilauta koostuu kolmesta sisäkkäisestä neliöstä, joiden kulma- ja sivujen keskipisteisiin pelaajat voivat laittaa nappuloita. Lisäksi neliöt ovat kytköksissä toisiinsa siten, että keskimmäisen neliön sivujen keskipisteet on yhdistetty ulommaisen ja sisimmäisen neliöiden vastaavien sivujen keskipisteisiin. Ulommaiselta neliöltä ei ole suoraa yhteyttä sisimpään neliöön.


title: Mylly (peli)

text: Pelin alussa kumpikin pelaaja saa yhdeksän nappia, jotka sijoitetaan laudalle vuorotellen. Kun nappulat on vapaavalintaisesti sijoitettu laudalle, pelaajat koettavat vuorotellen siirtää nappuloita viivojen leikkauspisteistä toisiin viivoja pitkin. Siirron on päätyttävä johonkin lähimpään viivan leikkauspisteeseen, eli nappulaa ei saa kuljettaa ympäri lautaa yhdellä siirrolla. Jos pelaaja onnistuu siirtämään nappulan siten, että samalla viivalla on kolme saman pelaajan nappulaa, eli mylly, hän saa poistaa yhden sellaisen vastustajan nappulan, joka ei ole myllyssä. Paras tilanne on niin sanottu sahamylly, jossa pelaaja pystyy siirtämään yhtä nappulaa edestakaisin siten, että jokaisella siirrolla syntyy mylly.


title: Mylly (peli)

text: Kun pelaajalla on jäljellä kolme nappulaa, voi nappula hyppiä siirrolla mihin tahansa laudalla vapaana olevaan ruutuun. Tämä antaa tasoitusta alakynnessä olevalle pelaajalle, mutta harvoin muuttaa pelin lopputulosta. Pelaaja voittaa mikäli hän onnistuu poistamaan 7 (vastustajalle jää vain 2 nappulaa jäljelle, eikä vastustaja voi enää muodostaa myllyä) vastustajan nappulaa laudalta. Myös jumittamalla vastustajan nappulat voi voittaa.


title: Mylly (peli)

text: On laskettu, että myllyssä on noin 10 erilaista asetelmaa, ja mahdollisten pelien määrä on lähes 10.


title: Mylly (peli)

text: Lokakuussa 1993 Ralph Gasser onnistui löytämään optimaalisen pelistrategian myllyyn. Hän osoitti, että tällöin mylly päättyy aina tasapeliin. Gasser kehitti myös toistaiseksi parhaiten myllyä pelaavan tekoälyn, jota pidetään maailman parhaana myllyn pelaajana.


title: Myrskylinnut

text: Myrskylinnut () oli Gerry Andersonin ja Sylvia Andersonin luoma 1960-luvun televisiosarja, joka käytti supermarionaatioksi kutsuttua nukkeanimaatiotyyliä. Sarjaa tehtiin vuosina 1964–1966 yhteensä 32 jaksoa. Tulevaisuuteen sijoittuva sarja kertoo kansainvälisestä pelastuspartiosta, jolla on käytössään erilaisia lentäviä kulkuneuvoja. Hahmot esiintyivät myös kahdessa pitkässä elokuvassa: "Thunderbirds Are Go!" (1966) ja "Thunderbird 6" (1968). Sarjan tunnusmusiikin on säveltänyt Barry Gray.


title: Myrskylinnut

text:
Suomessa "Myrskylintuja" on esitetty Yle TV2 -kanavalla keväällä 1966 ja syksyllä 1973, myöhemmin Kolmoskanavalla, MTV3:lla ja SubTV:llä. Vuonna 2008 "Myrskylintuja" esitettiin maksullisella MTV3 Scifi -kanavalla.
Vuonna 2004 Jonathan Frakes ohjasi sarjaan perustuvan "Myrskylinnut"-elokuvan oikeilla näyttelijöillä. Elokuva ei menestynyt taloudellisesti tai kriitikkojen parissa.


title: Anne Rice

text: Anne Rice (s. "Howard Allen O'Brien", 4. lokakuuta 1941) on yhdysvaltalainen kauhu- ja fantasiakirjailija, joka käsittelee teoksissaan pääasiassa perinteisiä kauhuolentoja kuten vampyyreita, muumioita ja noitia. Hänen teoksensa ovat vaikuttaneet goottialakulttuuriin merkittävästi, ja Rice on myös julkaissut useita teoksia jotka käsittelevät sadomasokistisia teemoja.


title: Anne Rice

text: Rice kirjoitti ensimmäisen romaaninsa "Veren vangit (Interview with the Vampire)" vuonna 1973 ja julkaisi sen vuonna 1976.


title: Anne Rice

text: Rice syntyi irlantilaiskatolisen perheen toisena tyttärenä. Hän oli naimisissa edesmenneen runoilija Stan Ricen kanssa ja on kirjailija Christopher Ricen äiti. Hänen tyttärensä Michelle syntyi syyskuussa 1966, mutta kuoli leukemiaan elokuussa 1972.


title: Anne Rice

text: Rice syntyi ja on viettänyt suurimman osan elämästään New Orleansissa, jota hän on myös käyttänyt taustana useimmille tarinoilleen. Hänet tunnetaan taiteen ja kulttuurien tuntijana, ja Rice onkin perheineen matkustellut usein tutustumaan taiteeseen, jota hän on myöhemmin käyttänyt tarinoissaan.


title: Anne Rice

text: Rice on myös julkaissut teoksia nimimerkeillä Anne Rampling ja A. N Roquelaure, joista jälkimmäistä hän käytti pääasiassa julkaisemaan enemmän aikuisille suunnattua materiaalia. Hänen proosaansa kuvataan usein sanoilla täyteläinen ja kuvaileva, ja hänen hahmonsa ovat usein seksuaalisesti vapaita. Hänen tarinoissaan on myös usein homoeroottisia sävyjä. Rice käsittelee teoksissaan myös filosofisia ja historiallisia teemoja, jotka hän punoo tarinoidensa paksuun juonistoon.


title: Anne Rice

text: Kriittinen analyysi Ricen teoksista löytyy S. T. Joshin teoksesta "The Modern Weird Tale" (2001).


title: Anne Rice

text: Rice kuvasi itseään aiemmin ateistiksi, mutta vuonna 1998 hän ilmoitti palanneensa katoliseen uskoon, jota oli harjoittanut viimeksi 18-vuotiaana. Lokakuun 2005 "Newsweekin" haastattelussa hän vahvisti uskonsa ja sanoi että kirjoittaisi vain Herralle. Vuonna 2005 hän julkaisi teoksen "Christ the Lord: Out of Egypt", joka on ensimmäinen osa Jeesuksen elämästä kertovasta trilogiasta. Myöhemmin Rice kuitenkin kertoi jättäneensä järjestäytyneen kristinuskon.


title: Anne Rice

text: Vampyyrikronikat


title: Anne Rice

text: New Tales of the Vampires "(Vampyyritarinoita, jotka eivät sinänsä liity Kronikoiden jatkumoon, mutta sijoittuvat samaan fiktiiviseen maailmaan)"


title: Anne Rice

text: Lives of The Mayfair Witches


title: Anne Rice

text: Christ the Lord


title: Anne Rice

text: Itsenäisiä romaaneja


title: Anne Rice

text: Novelleja


title: Anne Rice

text: Teoksia julkaistu nimimerkillä Anne Rampling:


title: Anne Rice

text: Eroottista kirjallisuutta julkaistu nimimerkillä A. N. Roquelaure:


title: Supermarionaatio

text: Supermarionaatio (supermarionettianimaatio) on eräissä televisiosarjoissa ja elokuvissa käytetty nukkehahmotekniikka, jonka kehitti brittiläinen AP Films. Sitä käytettiin muun muassa 1960-luvun suositussa "Myrskylinnut"-sarjassa. Supermarionaatiossa nukkeja ohjaillaan ohuilla langoilla kuten tavallisia marionetteja, mutta niistä poiketen langoissa kulkee myös sähkövirta, jolloin nukkehahmojen sisässä olevia solenoidimoottoreita voidaan kauko-ohjata. Näin saadaan esimerkiksi hahmojen suu ja silmät liikkumaan.


title: Bökars

text: Bökars on kartano, joka sijaitsee 20 kilometriä Porvoon keskustasta etelään. Sen rakennutti Kymi Osakeyhtiön vuorineuvos Einar Ahlman eläkepaikakseen 1930-1935 ja sen suunnittelusta vastasi arkkitehti Birger Liljeqvist. Tavoitteena oli luoda paikasta aito uusmaalainen viljelytila, sen mailla sijaitsi esimerkiksi riihi ja tuulimylly. Bökars siirtyi Armi ja Viljo Ratian omistukseen 1960-luvun puolivälissä. Amer-yhtymä osti Marimekon vuonna 1985 ja sai kaupassa myös Bökarsin.


title: Kupittaan jäähalli

text: Marli Areena (Kupittaan monitoimihalli) on marraskuussa 2006 valmistunut urheiluhalli Turussa. Se tunnetaan jääkiekkojoukkue TUTO Hockeyn kotihallina. Aiemmin samalla paikalla sijaitsi Kupittaan jäähalli.


title: Kupittaan jäähalli

text: Alun perin Kupittaalle rakennettiin tekojäärata vuonna 1962. Tällöin jää ei ollut vielä edes katettu, vaan joukkueet pelasivat avojäällä. Vuonna 1973 rata katettiin, ja Kupittaan jäähalli valmistui.


title: Kupittaan jäähalli

text: Kupittaalla ovat pelanneet turkulaisjoukkueet TPS ja TUTO. Typhoonin (entinen Elysée Arena, HK Areena, Turkuhalli nyk. Gatorade Center ) valmistuttua loppusyksystä 1990 TPS siirtyi pelaamaan Artukaisiin, ja hallista tuli TUTO Hockeyn kotihalli. Vanhan hallin tilalle oli pitkään suunniteltu uutta, ja TUTO pelasi viimeiset Mestis-ottelunsa vanhassa hallissa keväällä 2005.


title: Kupittaan jäähalli

text: Uuden Kupittaan monitoimihallin ensimmäinen ottelu pelattiin 16. marraskuuta 2006, jolloin TUTO Hockey kohtasi Mestis-ottelussa Heinolan Kiekon. Kupittaan halli on myös turkulaisen ringetteseuran Turku Ringeten kotihalli. Hallissa pelaa myös kaukalopalloliigan joukkue Turun Pyrkivä. Syyskuusta 2011 syyskuuhun 2012 saakka halli tunnettiin nimellä OS/G Areena.


title: Lobo (sarjakuvahahmo)

text: Lobo on Keith Giffenin ja Roger Sliferin luoma sarjakuvahahmo ja antisankari. Hän esiintyi ensimmäisen kerran DC Comicsin "Omega Men" -sarjassa 1983.


title: Lobo (sarjakuvahahmo)

text: Alun perin Lobo suunniteltiin vain ylilyöväksi parodiaksi Marvelin Wolverinesta, mutta suosion vuoksi hahmosta tuli pysyvä osa DC:n universumia. Hän esiintyi sekä L.E.G.I.O.N -sarjassa että R.E.B.E.L.S. -sarjassa ja lopulta vuonna 1990 omassa hitiksi nousseessa minisarjassaan "Lobo: Viimeinen Kzarnialainen" ("The Last Czarnian"), jonka tekivät Simon Bisley ja Alan Grant.


title: Lobo (sarjakuvahahmo)

text: Lobo on palkkionmetsästäjä sekä luonteeltaan äärimmäisen äkkipikainen ja väkivaltainen. Hän käyttää myös paljon voimasanoja. Jotain hänen luonteestaan kertoo se, että hän on kuollut joitakin kertoja mutta on käännytetty takaisin jopa helvetistä. Hän on myös päästänyt päiviltä Joulupukin. Ulkonäöltään hän muistuttaa rock -yhtye "Kiss":in laulajia.


title: Lobo (sarjakuvahahmo)

text:
Lobo on yksi universumin parhaimmista jäljittäjistä, sekä varsin taitava kemisti.
Hänellä on supervoimat ja tarkemmat aistit kuin tavallisilla ihmisillä sekä on kestävämpi (ei suoranaisesti haavoittumaton). Hän paranee saamistaan vammoista lähes välittömästi. Jokaisesta veripisarasta, mikä hänestä vuodatetaan, kloonautuu uusi Lobo; kloonit eivät ole yhtä supervoimakkaita kuin Lobo eivätkä pysty kloonautumaan edelleen.


title: Lobo (sarjakuvahahmo)

text: Hänen heikko kohtansa on liiallinen alkoholin nauttiminen (hän humaltuu juotuaan liikaa eli hänen kohdallaan tämä tapahtuu useasti), rämäpäinen asenne ja delfiinit; delfiinit ovat ainoa asia josta hän aidosti välittää.


title: Espresso

text: Espresso on vahva, italialaistyyppinen kahvi, joka valmistetaan pakottamalla lähes kiehuva (85–95 °C) vesi noin 8–18 baarin paineella hienoksi jauhetun kahvijauheen läpi noin 20–30 sekunnin aikana.


title: Espresso

text: Tuloksena on noin 25–35 ml heti nautittavaa kahvia, joka nautitaan pienestä mokkakupista sokerilla maustettuna. Juoman pinnalle muodostuu kahvin rasvoista ja kahviin paahdettaessa sitoutuneen hiilidioksidin vaikutuksesta vaahtoa, "cremaa". Espressoon käytettävät kahvinpavut ovat yleensä seos tummaksi paahdettua arabiankahvia- sekä robusta-kahvia. Espresso nautitaan joko sellaisenaan tai erilaisten kahvijuomien kuten cappuccinon tai caffè latten ainesosana.


title: Espresso

text: Espressoa juodaan kaikkialla Etelä-Euroopassa, erityisesti Italiassa (tunnetaan nimellä "caffè" tai "caffè espresso"), Portugalissa ja Ranskassa. Italiassa espresso nautitaan usein sokerin sekä biscotti-keksin kera.


title: Espresso

text: Erilaisia espressokahvin muunnelmia on sadoittain, sillä kaikkia muunnelmia (nimetään pääosin adjektiivein, esimerkiksi pitkä, kuuma tai suuressa kupissa) voidaan sekoittaa keskenään, jolloin syntyvällä espressotyypillä saattaa olla hyvin pitkä nimi.


title: Esihistoriallinen arkeologia

text: Esihistoriallinen arkeologia on se arkeologian ala, joka tutkii esihistoriaa eli aikaa, jolta ei ole säilynyt kirjoitettuja dokumentteja. Koska tutkittavalta ajanjaksolta ei ole kirjallisia lähteitä eli ihmiset eivät tuolloin osanneet kirjoittaa tai kirjoitus ei ole säilynyt, voidaan menneisyydestä saada jonkinlainen käsitys ainoastaan materiaalisten jäänteiden kautta. Se tarkoittaa mm. löytyvien käyttöesineiden, rakennusten jäänteiden, jätteiden ja hautojen tutkimista.


title: Esihistoriallinen arkeologia

text: Esihistoriallinen ajanjakso voi vaihdella paikasta riippuen. Esimerkiksi vuonna 3000 eaa. nykyisen Suomen alueella elettiin esihistoriaa ja kivikautta. Samaan aikaan Egyptissä kuitenkin osatiin kirjoittaa. Arkeologian osa-alueiden rajoja on siis mahdoton vetää ottamatta huomioon sitä, mistä ajanjaksosta ja maantieteellisestä alueesta puhutaan.


title: Esihistoriallinen arkeologia

text: Esihistoriallisen arkeologian vastaparina pidetään historiallista arkeologiaa. Käytännössä niillä ei usein ole muuta eroa kuin historiallisen ajan tuoma etu käyttää historiantutkimusta ja kirjallisia lähteitä arkeologian apuna. Kaivaustekniikassa historiallinen arkeologia eroaa silloin, kun tutkimuskohteet vaativat erityisiä työtapoja, kuten kaupunkiarkeologiassa.


title: Patrick Vieira

text: Patrick Vieira (s. 23. kesäkuuta 1976 Dakar, Senegal) on senegalilaissyntyinen ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Kesästä 2018 lähtien hän on toiminut OGC Nicen päävalmentajana.


title: Patrick Vieira

text: Vieira syntyi Senegalissa, mutta muutti jo pienenä Pariisiin. Vieira muistetaan parhaiten pitkästä urastaan Englannin Valioliigan Arsenalissa. Vieira oli pitkään lontoolaisseuran kantavia voimia. Arsenal ja Vieira voittivat Valioliigan kolmesti (1998, 2002, 2004) ja FA Cupin neljästi (1998, 2002, 2003, 2005). Juventus osti miehen Arsenalista kesällä 2005 13,7 miljoonalla punnalla. Kesällä 2006 Vieira siirtyi sopupeliskandaalin ryvettämästä Juventuksesta Internazionaleen. Tammikuun 2010 siirtoikkunan aikana Vieira palasi Valioliigaan siirtymällä Manchester Cityn riveihin.


title: Patrick Vieira

text: Ranskan maajoukkuetta Vieira edusti 107 kertaa ja teki maaotteluissa kuusi maalia. Hän oli mukana, kun Ranska voitti kultaa maailmanmestaruuskilpailuissa 1998 ja Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2000. Vieira peri kapteeninnauhan Zinédine Zidanelta Ranskan maajoukkueessa vuoden 2006 MM-kisojen jälkeen.


title: Patrick Vieira

text: Vieira lopetti uransa vuonna 2011 ja hän siirtyi Manchester Cityn kehitysjohtajaksi. Marraskuussa 2015 hän teki kahden vuoden valmentajasopimuksen New York City FC:n kanssa ja hän aloittaa työnsä 1. tammikuuta 2016.


title: Patrick Vieira

text: Vieirain johdolla New York City sijoittui kausilla 2016 ja 2017 MLS:n runkosarjassa konferenssinsa toiseksi. Kaudella 2017 sijoitus oli toinen myös koko maan sijoituksissa. MLS Cupissa tie katkesi konferenssin puolivälieriin molempina kausina. Kesäkuussa 2018 Vieira jätti New York Cityn ja siirtyi Ligue 1:n OGC Nicen päävalmentajaksi.


title: Patrick Vieira

text: Arsenal FC


title: Patrick Vieira

text:
FC Internazionale Milano
Manchester City


title: Transformers

text: Transformers on Hasbron ja Takara Tomyn vuonna 1984 aloittama lelusarja roboteista, jotka pystyvät muuntautumaan muun muassa autoiksi, lentokoneiksi ja robottieläimiksi. Tätä ”ensimmäistä aaltoa” kutsuttiin pitkään fanien keskuudessa nimellä Generation 1. Myöhemmin nimi tuli viralliseksi.


title: Transformers

text: Transformers on yhdistelmä japanilaisen leluvalmistajan Takaran Diaclone- ja Micro Change-lelusarjoista, joihin Hasbro hankki oikeudet vuonna 1983


title: Transformers

text: Transformersista on tehty useita televisiosarjoja, sarjakuvia ja pelejä sekä vuonna 1986 tehty animaatioelokuva "". Heinäkuussa 2007 sai ensi-iltansa Michael Bayn ohjaama "Transformers"-elokuva, jonka tuotti Steven Spielberg.


title: Transformers

text: Transformers-sarjakuvalehteä julkaisi Suomessa Semic vuosina 1987–1991, sekä Egmont vuonna 2003 ja 2008.


title: Transformers

text: Transformerit ovat kotoisin kaukaa avaruudessa sijaitsevalta Cybertron-planeetalta, jossa kaikki elämä on mekaanista. Robotit ovat jakaantuneet hyviin Autobotteihin sekä pahoihin Decepticoneihin, jotka ovat taistelleet keskenään jo kauan. Robotit tulivat aikanaan myös Maapallolle jatkamaan keskinäistä taisteluaan, missä ne tuottivat paljon vahinkoa myös ihmisille.


title: Transformers

text: Vuosikymmenten aikana useat amerikkalaiset kustantajat ovat tuottaneet Hasbron hallinnoimalla lisenssillä Transformers sarjakuvia. Marvel aloitti ensimmäisenä 1984 neliosaisella sarjalla mikä jatkui lopulta 80 numeroa aina vuoteen 1991. Vuonna 1993 G.I. Joe lehden sivuilta sai alkunsa Transformers Generations 2, mikä tosin lopetettiin 12. numeroonsa. 2000-luvun alussa Dreamwave herätti menestyksekkäästi brändin uudelleen ja myi yli miljoona lehteä ennen konkurssiaan 2004. Kehutuimpia Dreamwaven sarjoista on kolme "" -minisarjaa. Devil's Due julkaisi Dreamwaven kanssa samaan aikaan neljä G.I. Joe / Transformers crossoveria. IDW Publishing on julkaissut syksystä 2005 lähtien Transformers sarjakuvia.


title: Transformers

text: Isossa-Britanniassa Titan Books on julkaissut omia tarinoitaan amerikkalaisten sarjakuvien ohella sekä Marvelin aikoina, että IDW Publishingin aikana.


title: Transformers

text:
Marvelin Transformers-sarjakuvalehteä julkaisi Suomessa Semic vuosina 1987-1991. Vuonna 2003 Egmont julkaisi 9 Transformers Armada -lehteä ja 2008 Bansai lehden sivuilla oli IDW:n Movie Prequel sarjakuvaa.
Semic julkaisi amerikkalaisen Marvelin Transformers sarjakuvia vuosina 1987–1991.
Vuonna 2003 Egmont julkaisi yhteistyössä ruotsalaisen ja norjalaisen kustantajan kanssa 9 "Transformers: Armada" -sarjakuvaa. Lehdissä on 48 sivua kanadalaisen Dreamwave-kustantamon "Transformers"-sarjakuvia, jokainen lehti koostui kahdesta erillisestä tarinasta. "" sarjakuvan osat 1-9, "" vol. 1 lehdissä 1-6/2003 sekä kolme ensimmäistä numeroa "" vol. 1:stä lehdissä 7-9/2003.


title: Termoplastinen

text: Termoplastinen tarkoittaa lämpömuovattavaa sidosainetta. Esimerkiksi puu koostuu selluloosasta ja ligniinistä. Ligniini on puun termoplastinen sidosaine. Näin ollen tavallinen puu voidaan muovata uuteen muotoon lämmön ja paineen avulla.


title: Termoplastinen

text:
Termoplastisille muoveille on tyypillistä, että ne pehmenevät kuumennettaessa ja kovettuvat jäähdytettäessä. Termoplastiset muovit sopivat uudelleenkäytettäviksi, koska ne kestävät useita lämmitys- ja jäähdytyskertoja. Niitä sanotaankin "kestomuoveiksi". Muoveja, joita ei voida muovata uudelleen, sanotaan kertamuoveiksi.
Termoplastiset aineet muovautuvat helposti lämpötilan ollessa lasisiirtymälämpötilan, "T", yläpuolella.


title: Termoplastinen

text: Synteettisiä termoplastisia polymeereja ovat esimerkiksi polyamidi ja polyetyleeni.


title: Kaupunkiarkeologia

text: Kaupunkiarkeologia on arkeologian osa-alue, jonka kiinnostuksen kohteena on nimensä mukaisesti kaupungit ja ihmisten elämä niissä sekä niiden muodostuminen. Suomessa kaupunkiarkeologia on historiallisen ajan arkeologiaa, koska esihistoriallisia kaupunkeja ei tunneta.


title: Kaupunkiarkeologia

text: Kaupunkeja tutkittaessa arkeologeilla on käsissään usein suuria määriä löytöjä, rakenteita ja runsaasti maata. Tästä syystä kaivaukset ovat suuritöisiä ja vaativat usein myös koneiden käyttöä. Kaupunkien tutkimuksessa voidaan hyödyntää myös karttojen analyysejä ja kirjoitettujen lähteiden tutkimista.


title: Luettelo Suomen kirkkopitäjistä

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen kirkkopitäjistä. Pitäjät on jaoteltu suunnilleen nykymaakuntien mukaisesti. Luovutetun Karjalan eteläosan kirkkopitäjien maakuntana on Karjalankannas ja pohjoisosan kirkkopitäjien maakuntana on Laatokan Karjala. Karjalankannaksen yhteyteen on merkitty myös sen länsipuoliset luovutetut pitäjät Suursaari, Säkkijärvi, Vahviala ja Jääski. Historiallisesti Laatokan Karjalaan kuuluneet ja osittain luovutetut Parikkala ja Uukuniemi on merkitty nykymaakuntansa Etelä-Karjalan yhtetyteen. Historiallisesti Pohjois-Karjalaan kuulunut ja luovutettu Pälkjärvi on merkitty Laatokan Karjalan yhteyteen.


title: Luettelo Suomen kirkkopitäjistä

text: Luettelossa ovat mukana vain evankelis-luterilaiset kirkkopitäjät, joten ortodoksiset pitäjät entisen Käkisalmen läänin alueelta eivät ole luettelossa.


title: Luettelo Suomen kirkkopitäjistä

text: Luetteloon on otettu ainoastaan ennen vuoden 1865 kunnallisasetusta olemassa olleet seurakunnat. Vuoteen 1865 mennessä kaikki luettelossa mainitut seurakunnat eivät olleet itsenäisiä kirkkoherrakuntia, vaan osa niistä oli vielä kappeliseurakuntia. Tehdasseurakuntiin viitataan sen pitäjän yhteydessä, jonka alueella ne toimivat.


title: Luettelo Suomen kirkkopitäjistä

text: Luterilaiset itsenäiset ja kappeliseurakunnat, jotka olivat olemassa ennen vuotta 1550 on lueteltu myös artikkelissa Suomen keskiaikaiset seurakunnat. Maalaiskuntien perustamisvuodet vuodesta 1865 lähtien ovat artikkelissa Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan.


title: Kokkolan Hermes

text: Kokkolan Hermes on 1953 perustettu kokkolalainen jääkiekkoseura. Se perustettiin, kun GBK:n ja KPV:n jääkiekkoilijat yhdistivät toimintansa. Joukkueen virallinen, rekisteröity nimi on Edustus Hermes Ry. Kaudella 2008–2009 Hermes pelasi Suomi-sarjassa, mutta joutui jättämään sarjan kesken taloudellisten vaikeuksien takia. Keväällä 2009 Hermes pelasi jääkiekon Keskimaan alueen III-divisioonan ylemmässä loppusarjassa Juniori Hermeksen nimellä. Voitettuaan sarjan Juniori Hermes nousi II divisioonaan, jonka jälkeen perustettiin edustuskiekkoilua varten uusi seura Edustus Hermes Ry, joka otti II divisioonassa Juniori Hermeksen paikan.


title: Kokkolan Hermes

text: Hermes pelasi Suomen pääsarjassa kaksi kautta 1960-luvulla. Kaudet olivat 1959–1960 ja 1966–1967. Kummallakin kerralla Hermes jäi sarjan viimeiseksi. Ensimmäisellä kerralla joukkue nappasi kaksi voittoa, mutta jälkimmäinen visiitti pääsarjassa oli umpisurkea ja toi ainoastaan yhden tasapelipisteen.


title: Kokkolan Hermes

text: Kaudella 1995–1996 Hermes voitti silloisen Fazer-liigan runkosarjan jättäen taakseen muun muassa SaiPan, joka pudotuspeleissä onnistui kuitenkin kaatamaan Hermeksen "kaikkien aikojen joukkueen" voitoin 3–1. Kauden 1995–1996 joukkueessa pelasi muun muassa NHL:stä tullut Igor Vjazmikin, Aleksandrs Semjonovs, Jouni Kalliokoski, Marko Lapinkoski, Marko Toivola ja maalilla Kimmo Vesa.


title: Kokkolan Hermes

text: Hermes tunnetaan hyvästä maalivahtivalmennuksesta, jonka työn hedelmiä ovat muun muassa Miika Wiikman, Iiro Tarkki, Joni Puurula, Teemu Lassila, Niklas Bäckström, Juuso Riksman ja Mika Noronen. Hermeksestä huipulle on noussut myös useita kenttäpelaajia, muun muassa Jukka Hentunen ja Jukka-Pekka Laamanen sekä Hermeksen entinen ykköskenttä Timo Pärssinen, Aki Uusikartano ja Antti Virtanen. Hentunen pelasi samaan aikaan Hermeksen kakkoskentässä.


title: Kokkolan Hermes

text: Kaudella 2008–2009 Hermes ajautui taloudellisiin vaikeuksiin ja joutui jättämään Suomi-sarjan kesken syyskaudella. Kokkolassa jouduttiin miettimään uuden seuran mahdollisuuksia ja Kokkolaan saatiin uusi edustusjoukkue joka joutui aloittamaan vuoden 2009 alusta Jääkiekon III-divisioonassa. Seura pelasi III-divisioonan kevätkauden Juniori Hermeksen nimellä, ja joukkueessa pelasi osa Suomi-sarjan pelaajista ja A-junioreista, jotka joutuivat myös jättämään sarjansa kesken Hermeksen konkurssin takia.


title: Kokkolan Hermes

text: III-divisioonan Hermes voitti häviämättä kertaakaan ja nousi kaudeksi 2009–2010 Jääkiekon II-divisioonaan.


title: Kokkolan Hermes

text: Kauden 2009–2010 päätteeksi Hermes nousi Suomisarjaan.


title: Kokkolan Hermes

text: Kaudella 2014–2015 Hermes sijoittui Suomisarjan runkosarjan kolmanneksi ja pudotuspeleissä toiseksi.Jääkiekkoliiton lisenssikomitea päätti antaa Hermekselle niin sanotun villi kortti -paikan kaudeksi 2015–2016 Mestikseen.


title: Kokkolan Hermes

text: Kaudella 2015–2016 Hermes ylsi Mestiksen runkosarjassa 76 pisteellä kuudennelle sijalle ja pääsi pudotuspeleihin vastustajanaan Jokipojat. Pudotuspelisarja Hermeksen ja Jokipoikien välillä kesti 7. peliin asti jolloin Jokipojat pudotti Hermeksen. Veikkauksen kultainen kypärä -kilpailun palkittu Hermekseltä oli Janne Kivilahti. Maalivahti Denis Godla nimettin ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja hän voitti Pasi Nurminen -palkinnon (paras maalivahti). Puolustaja Ossi Ikonen nimettiin toiseen tähdistökentälliseen.


title: Kokkolan Hermes

text: Kaudeksi 2017–2018 Kokkolan Hermes nimettiin Oulun Kärppien yhteistyöjoukkueeksi. Keskeisenä syynä tähän on Kärppien aiemman yhteistyöjoukkeen, Kajaanin Hokin tekemä konkurssi. Hokki säilytti sarjapaikkansa karsinnoissa vielä loppukeväällä 2017 mutta ajautui vaikean taloustilanteensa myötä vararikkoon. Aiempi sopimusyhteistyöjoukkue oli ollut Vaasan Sport.


title: Kajaanin Hokki

text: Kajaanin Hokki on vuonna 1968 perustettu kajaanilainen jääkiekkoseura, joka pelaa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomi-sarjassa. Aiemmin jääkiekkotoiminta oli osa Kajaanin Palloilijoiden (KaPa) toimintaa, mutta 1960-luvun lopulla KaPa päätti keskittyä yksinomaan jalkapalloon. Tällöin perustettiin jääkiekon kajaanilainen erikoisseura Kajaanin Hokki. Hokin perustajavoimia on muun muassa Kari Ryhänen. Hokki pelasi 15 kautta Mestistä.


title: Kajaanin Hokki

text: Junnuhokki on Kajaanin Hokin junioriseura. Junnuhokissa on 9 nuorten joukkuetta ja naisjoukkue sekä luistelukoulu.


title: Kajaanin Hokki

text: Hokki nousi Suomi-sarjasta Mestikseen kaudeksi 2002–03 voitettuaan Suomi-sarjan mestaruuden aikaisemmalla kaudella 2001–2002. Hokki on pelannut Mestiksen pudotuspeleissä joka vuonna lukuun ottamatta kautta 2009–2010, jolloin joukkue sijoittui runkosarjassa sijalle 9. Kaudella 2005–2006 Hokki ylsi Mestiksen pronssiotteluun TuToa vastaan jääden kuitenkin neljänneksi.


title: Kajaanin Hokki

text: Viidennellä Mestis-kaudellaan 2006–2007 Hokki teki historiaa – oma piste-ennätys runkosarjassa (45 ottelua, 63 pistettä), välierissä voitto Vaasan Sportista otteluvoitoin 3–1 ja ensimmäinen mitali, joka kirkastui kultaiseksi. Finaaleissa Hokki kaatoi moninkertaisen Mestis-mestarin ja liigapaikkaa tavoittelevan Mikkelin Jukurit suoraan voitoin 3–0.


title: Kajaanin Hokki

text: Hokki otti kautta aikain ensimmäisen Mestis-mestaruutensa 7. maaliskuuta 2007. Ratkaisuottelu pelattiin Mikkelissä, jossa Jukurit kaatui 1–0, ja Hokin voittomaalista vastasi Aleksi Sillanpää. Maalivahti Joni Myllykoski torjui nollapelin finaalisarjan päätösottelussa. Joukkue sai kaudella 2007–2008 hopeaa hävittyään TuTolle finaalisarjassa 3–1, mutta seuraavalla kaudella Hokki voitti saman joukkueen pronssitaistossa.


title: Kajaanin Hokki

text:
Kauden 2016–2017 jälkeen Edustushokki ry jäi ilman Mestis-lisenssiä ja ajautui konkurssiin. Kesäkuussa 2017 Hokin ilmoitettiin kuitenkin jatkavan sarjatasoa alempana Suomi-sarjassa uuden taustayhtiön, Hokki Kainuu Oy:n alla.Kajaanin jäähalli valmistui vuonna 1989, jolloin Kajaanin Hokki pelasi II-divisioonassa. Halli remontoitiin vuonna 2008 ja 2011 uusittiin kaukalo. Jäähallin 2 372 katsojapaikkaa koostuvat 781 istumapaikasta ja 1 591 seisomapaikasta.
Muokkaa kokoonpanoa


title: Jokipojat

text: Jokipojat (Mehtimäki Oy) on alkujaan vuonna 1953 perustettu joensuulainen jääkiekkoseura, jonka edustusjoukkue pelaa Mestiksessä. Jokipojat on ilmoittanut tavoitteekseen pelaamisen Liigassa, jonne on mahdollista nousta ns. liigalisenssiprosessin kautta. Jokipoikien kotipelit pelataan Joensuun Mehtimäellä PKS Areenalla (Mehtimäen jäähalli). Jokipojilla on myös juniorijoukkueet kaikissa ikäluokissa. Junioreiden sekä naisten jääkiekkotoiminta on eriytetty Juniori Jokipojat ry:n alle.


title: Jokipojat

text: 1950-luvulla jääpallo oli niin Joensuussa kuin koko Suomessakin talvinen ykköspalloilulaji. Jääkiekko alkoi kuitenkin vähitellen vallata sijaa. Joensuun ensimmäinen jääkiekon erikoisseura, Kiekko-Karhut  perustettiin marraskuussa 1953. Pian myös muita urheiluseuroja etunenässä TUL:ään kuulunut Joensuun Pallo-Toverit (JoPT) sekä Joensuun Maila-Pojat ottivat jääkiekon ohjelmistoonsa. Joensuun kiekkoherruudesta käytiin kovia taistoja maakuntasarjassa tai muissa kaupungin sisäisissä otteluissa. Otteluita pelattiin Pielisjoen varrella Pötkällä, jonne valmistui vuonna 1954 Joensuun ensimmäinen jääkiekkokaukalo. Jääpallotaustansa ansiosta JoPT ja Maila-Pojat olivat paremmin luistelevia joukkueita, minkä vuoksi Kiekko-Karhut yleensä jäi alakynteen kaupungin kahdelle muulle joukkueelle. Kaudella 1958–59 JoPT:sta tuli ensimmäinen joensuulainen joukkue, joka nousi maakuntasarjasta valtakunnan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle, Jääkiekkoliiton Suomen sarjaan. Tässä vaiheessa sarjaan lähteneen joukkueen nimi muuttui Peli-Tovereiksi (PeTo).


title: Jokipojat

text: Joensuun Maila-Poikien onnistui päästä jääkiekon Suomen sarjaan Peli-Tovereiden vanavedessä. JMP:n johto päätti kuitenkin pysyä ensisijaisesti jääpalloseurana, minkä vuoksi JMP:n ja Kiekko-Karhujen jääkiekkoilijat yhdistivät voimansa ja perustivat syyskuussa 1960 Suomen sarjaan pelaamaan uuden seuran, Joensuun Kiekko-Pojat. Uutta seuraa, JoKP:tä, kutsuttiin heti alusta lähtien kansan suussa lempinimellä Jokipojat. JoKP sinetöi vähitellen asemansa vakiojoukkueena Suomen sarjan itälohkossa. Syksystä 1961 lähtien sarjaotteluita pelattiin uudessa kaukalossa Mehtimäellä, jossa yleisöä hemmoteltiin etenkin paikallistaistoilla PeToa vastaan. JoKP sai menestystä kausina 1961–62 ja 1963–64, kun joukkue pääsi lohkovoittonsa ansiosta pelaamaan Mestaruussarjan karsinsarjaan. Vastus oli kuitenkin molemmilla kerroilla liian kova ja Jokipoikien oli tyytyminen entiseen sarjatasoonsa. Kaudesta 1966–67 kehkeytyi joensuulaisyleisön kannalta ikimuistoinen, kun JoKP:n kanssa samassa lohkossa oli peräti neljä helsinkiläisjoukkuetta. Joensuussa saatiin nähdä legendaarisia otteluita stadilaisia vastaan: Töölön Vesa, HJK ja Karhu-Kissat saivat poistua Mehtimäeltä tappion kera JoKP:n käsittelyn jälkeen, mutta HIFK otti JoKP:sta 2–1-voiton joulukuussa 1966 paukkupakkasessa (–24 °C) ja 3 300 katsojan edessä pelatussa ottelussa. Kauden lopulla JoKP:n sijoitus itälohkossa oli neljäs. Vuosikymmenen lopulla kaudella 1968–1969 Jokipojille avautui muutaman vuoden tauon jälkeen mahdollisuus nousuun, kun JoKP pääsi lohkovoittonsa jälkeen pelaamaan Mestaruussarjan karsintasarjaa. Siellä Jokereiden, TPS:n ja kumppaneiden kyyti oli kuitenkin liian kovaa, eikä JoKP saanut viidessä ottelussa kuin yhden voiton.


title: Jokipojat

text: Kaudelle 1970-71 JoKP oli vahvistunut merkittävästi ja ponnisti Suomen sarjan itälohkosta Mestaruussarjan karsintapeleihin. Kuuden joukkueen karsintasarjassa JoKP onnistui voittamaan 4 ottelua, mikä riitti lunastamaan paikan Mestaruussarjaan seuraavaksi kaudeksi.  Puuttuvat pisteet otettiin viimeisessä ottelussa, jossa JoKP murskasi nousunsa jo varmistaneen Karhu-Kissat kotikaukalossaan maalein 9-0. Kokemattomilla pelaajilla Mestaruussarjakauteen 1971-72 lähtenyt JoKP sai tuntea nahoissaan rutinoituneiden pääsarjajoukkueiden kovan tason. JoKP sai kasaan SM-sarjan peleissään 3 voittoa, 3 tasapeliä ja 26 tappiota musertavalla maalierolla 79–229. Edessä oli paluu takaisin Suomen sarjaan. Jokipoikien paras pistemies Mestaruussarjakaudella oli joukkueen 18-vuotias kuopus Jari Kapanen, joka teki pelaamissaan 30 ottelussa tehot 14+6=20.


title: Jokipojat

text: Kaudet 1972–73 ja 1973–74 JoKP pelasi taas vanhassa tutussa Suomen sarjan itälohkossa sijoittuen  molempina kausina viidenneksi kahdeksan joukkueen lohkossa. Mestaruus- ja Suomen sarjan väliin perustettu syksyllä 1974 uusi sarjataso, 1. divisioona. Suomen sarjan tilalle tuli 2. divisioona,  jonka itälohkossa JoKP sijoittui toiseksi kaudella 1974-75. Seuraavaksi kaudeksi 1975–76 JoKP nousi yllättäen 1. divisoonaan,  kun sarjaan oli vapautunut yksi ylimääräinen paikka, jonka Jokipojat otti karsintaottelujen kautta. Taival 1. divisoonassa jäi sillä erää yhden kauden mittaiseksi, koska nopeasti avautuneen paikan takia JoKP pelaajamateriaali oli sarjassa säilymiseen liian heikko.


title: Jokipojat

text: Seuraavat 4 kautta Jokipojat pelasi 2. divisioonan itälohkossa. Nousukarsintapelejä pelattiin kausilla 1976–77 ja 1978–79, mutta karsintapelien taso oli edelleen liian kova JoKP:lle. Vihdoin kaudella 1979–80 onni lykästi Jokipoikia. Juha Eskelisen ja Juhani Långströmin valmennuksessa joukkue raivasi ensin tiensä 1. divisioonan karsintasarjaan. Sinne päästyään Jokipojat pelasi vakuuttavasti jättäen kilpakumppanit Kiekko-67:n, Valtit ja Jukurit taakseen. Näin JoKP oli noussut vihdoin maan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle.


title: Jokipojat

text: Kausi 1980–1981  oli nousijajoukkue JoKP:lle vaikea, ja sarjapaikka säilyi vasta karsintojen kautta. Seuraavat kaudet olivatkin sitten selkeästi parempia JoKP:n päästyä myös mukaan pudotuspeleihin. Kausi 1982–1983 oli JoKP:n ensimmäinen kausi, joka pelattiin jäähallissa. Uusi halli ja menestys kaukalossa saivat aikaan buumin, jonka ansiosta 1. divisioonan runkosarjassa toiseksi sijoittuneella JoKP:lla oli sarjan paras yleisökeskiarvo, 2959 silmäparia. JoKP:n tehotrion hyökkäyspäässä muodostivat Jon Fontas, Pekka Räsänen ja Hannu Kapanen, jotka iskivät yhteensä 84 maalia. Kauden päätteeksi JoKP pääsi pelaamaan SM-liigan karsintoja Oulun Kärppiä vastaan. Kärpät oli kuitenkin parempi otteluvoitoin 3–2 säilyttäen täten pääsarjapaikkansa. Haave liigasta jäi kuitenkin kytemään Joensuussa.


title: Jokipojat

text: Seuraavina kausina menestys oli vaatimattomampaa, mutta keväällä 1987 Tapani Hämäläisen valmentama nuori joukkue (keski-ikä 22 vuotta) pääsi taas maistelemaan liigakarsintaa. Neljän joukkueen karsintasarjassa Tuton, HPK:n sekä Kalpan taidot olivat kuitenkin liikaa Jokipojille, joka jäi jumboksi saatuaan vain yhden tasapelipisteen.


title: Jokipojat

text: Vielä kaudella 1987-1988 JoKP joutui pettymään jäätyään niukasti Liiga-karsintojen ulkopuolelle, mutta lopulta kausi 1988̣–1989 olikin sitten täysosuma. Jokipojat pelasi vakuuttavasti läpi kauden johtaen sarjaa 8. kierroksesta runkosarjan loppuun saakka. Divisioonan voittajana JoKP:lla oli edessään karsintasarja SM-Liigassa viimeiseksi jäänyttä Porin Ässiä vastaan. Kumpikin joukkue voitti kaksi ensimmäistä kotiotteluaan ja lopulta edessä oli ratkaiseva 5. ottelu. Täysi tupa 5040 katsojaa todisti JoKP-hurmosta kotijoukkueen taisteltua voiton maalein 5-3. Jokipojat oli noussut ensimmäistä kertaa SM-Liigaan.


title: Jokipojat

text: Liiga-kaudelle 1989–90 JoKP hankki muutaman vahvistuksen, joista nimekkäin oli paluumuuttaja Markku Kyllönen. Totuus JoKP:n tasosta paljastui kuitenkin heti syksyn peleissä, joissa tuli paljon tappioita ja pisteitä kertyi vain harvakseltaan. JoKP pysyi karsijan paikalla käytännössä läpi koko runkosarjan. Vaatimattomasta menestyksestä huolimatta JoKP:n kotipelejä kävi katsomassa hieno määrä eli keskimäärin 3 799 katsojaa ottelua kohden. Liigakarsinnoissa revanssinhaluinen Ässät voitti kaksi ensimmäistä kohtaamista maalin erolla, mutta kolmannessa ottelussa se ei antanut enää JoKP:lle mahdollisuuksia ja jyräsi takaisin Liigaan maalein 9-4 ja otteluvoitoin 3-0.


title: Jokipojat

text: Kaudella 1990-91 Jokipojat satsasi tsekkivahvistuksiin (Rostislav Vlach ja Antonin Stavjana) ja nuorten sijasta hieman kokeneempiin pelimiehiin. Tämä taktiikka kannatti, ja JoKP jyräsi suoralla nousulla takaisin SM-Liigaan. Toinenkin kausi pääsarjassa oli vaikea: pisteitä kertyi harvakseltaan, ja vaikka runkosarjan loppua kohden peliesitykset paranivat, edessä olivat kuitenkin karsinnat. Siinä vastaan tuli divarin voittaja, silloin vielä melko tuntematon Kiekko-Espoon joukkue, joka yllätti joensuulaiset ja kampesi JoKP:n pois SM-liigasta.


title: Jokipojat

text: Seuraavan kauden 1992-93 1. divisioonassa JoKP paineli vahvan hyökkäyspelaamisensa ansiosta runkosarjan voittoon. Slovakkivahvistus Lubomir Kolnik paukutti maalikuninkuuden arvoisesti 46 maalia. Neljän joukkueen SM-Liigan karsintasarjassa Jokipojat kuitenkin tuhri mahdollisuutensa, eikä karsinnoista jäänyt käteen kuin jumbosija. Seuraava kausi oli melkein toisinto edellisestä: JoKP päätyi runkosarjassa toiseksi TuTon vanavedessä, mutta karsintasarjassa Jokipoikien paukut eivät riittäneet silläkään kertaa. Kausi päättyi muutenkin synkästi, kun taustayhtiö Joensuun Kiekko-Pojat ry päätyi vararikkoon kesällä 1994. SM-liigaan nousua oli yritetty riskillä eli 1. divisioonassa pelattuihin kausiin nähden liian kalliilla joukkueilla.


title: Jokipojat

text: Vararikon jälkeen JoKP siirsi kaiken jääkiekkotoimintansa sisarseura Kiekko-Karhuille, millä nimellä Joensuussa jatkettiin taas 1. divisioonassa pikaisen 2. divisioonan vierailun jälkeen. Kaksi ensimmäistä kautta divarissa olivat uutta tulemista tehneelle joensuulaiselle jääkiekolle hyviä, kun Kiekko-Karhut oli heti mukana pudotuspeleissä. Kaudella 1996-97 alkusarjaa seuranneesta ylemmästä jatkosarjasta Kiekko-Karhut lähti pudotuspeleihin jopa piikkipaikalta, mistä muistona Joensuun jäähallin katossa roikkuu Kiekko-Karhujen logolla varustettu runkosarjan voittajan viiri. Kiekko-Karhut eteni SM-Liigan karsintasarjan ensimmäiseen vaiheeseen, jossa vastaan asettunut Kärpät kuitenkin pudotti Kiekko-Karhut, eikä joensuulaisjoukkue päässyt ottelemaan liigapaikasta Kalpaa vastaan.


title: Jokipojat

text: 1990-luvun viimeiset vuodet olivat sekavampaa aikaa eikä niistä jäänyt Jokipojille paljoa hyvää muisteltavaa: kolmen kauden aikana oli yhteensä 4 päävalmentaja ja myös pelaajia tuli ja meni tiuhaan tahtiin. Jotain ikimuistoista kuitenkin tapahtui: Vuonna 1998 Kiekko-Karhut vaihtoi nimensä Jokipojiksi, joka oli ollut Joensuun Kiekko-Poikien lempinimi seuran perustamisesta lähtien. Kaudella 1999-2000 Jokipoikien talousvaikeuksien takia osa kärkipelaajista jätti joukkueen kesken kaiken, mutta tästäkin huolimatta Jokipojat saavutti runkosarjassa kelvollisen viidennen sijan ja pääsi taas parin vuoden tauon jälkeen mukaan pudotuspeleihin. Avauskierroksella Jokipojat pudotti ensin KooKoon jatkosta, mutta sitä seuranneesta välieräsarjasta Vaasan Sport eteni Jokipoikien kustannuksella SM-Liigan karsintoihin.


title: Jokipojat

text: Vuonna 2000 1. divisioonan nimi muuttui Mestikseksi ja samalla SM-Liiga suljettiin, mikä tarkoitti, ettei Jokipojat voinut enää asettaa tavoitteekseen liigakarsintoja. Kautta 2000-2001 leimasivat talousvaikeudet, ja lopulta Jääkiekkoliitto pudotti Jokipojat sarjaporrasta alemmas, kun seuran taustayhdistys Kiekko-Karhut ry oli päättänyt hakea itsensä konkurssiin. Uuden taustayhdistyksensä, Joensuun Kiekko ry:n siipien suojissa Jokipojat jatkoi edustuskiekkoilua Suomi-sarjassa, jossa vierehti 3 kautta. Kaudelle 2004-2005 Jokipojat onnistui nousemaan takaisin Mestikseen.


title: Jokipojat

text: Ensimmäinen Mestis-kausi nousun jälkeen oli vaikea, vaikka joukkueessa pelasi NHL:n työsulun takia 21 ottelua Caroline Hurricanesin hyökkääjä Pavel Brend. Lopulta Jokipokien täytyi lunastaa sarjapaikkansa Suomi-sarjan karsintojen kautta. Seuraavana kolmena kautena Jokipojat pelasi tuloksellisesti melko tasaisia kausia sijoittuen runkosarjassa sijoille 6-8, mutta pudoten kuitenkin jatkosta pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella.


title: Jokipojat

text: Kausi 2008-2009 olikin sitten edellisiin verrattuna huima menestys valmentaja Jarno Pikkaraisen johdolla. Jokipojat venyi runkosarjan voittoon, eikä vähiten hyvän puolustuspelin ansiosta, sillä Jokipojat päästi sarjassa vähiten maaleja. Hyvä meno jatkoi pudotuspeleissä, ja Jokipojat eteni finaaliin saakka raivattuaan ensin tieltään Lekin ja Tuton. Loppuotteluissa Vaasa Sport oli kuitenkin vahvempi ja voitti mestaruuden. Kaudella 2009-2010 Jokipojat jatkoi mitalin kiilto silmissään. Syksyllä Jokipoikien peli haki vielä uomiaan, mutta Jokipoikien otteet aina vaan paranivat tasaisesti ja lopulta Jarno Pikkaraisen suojatit päättivät runkosarjan toiseen sijaan KooKoon vanavedessä. Puolivälierissä Kiekko-Vantaa ei kyennyt pysäyttämään joensuulaisten neljän kentällisen tasaista vyöryä, vaan Jokipojat vei ottelusarjan suoraan kolmella voitolla. Välierissä vastaan luistellut Leki joutui myös toteamaan Jokipojat paremmakseen suoraan kolmessa ottelussa. Näin Jokipojat oli jälleen raivannut tiensä Mestiksen finaaliin, jossa vastaan asettui D Team Jyväskylästä. Kaksi ensimmäistä finaaliottelua päättyivät Jokipoikien hyväksi maalin erolla. Kolmannessa kohtaamisessa Mehtimäellä Jokipojat ei enää jättänyt vastustajalle mitään jossiteltavaa, vaan jyräsi Mestiksen mestaruuteen maalein 6-3 4362 hengen yleisön riemuitessa.


title: Jokipojat

text: Kauden päätteeksi Jokipojat pääsi vielä pelaamaan Liiga-karsintoja Tampereen Ilvestä vastaan. Jokipojat pelasi karsintasarjassa joukkueena hyvin ja kaikki ottelut olivat tiukkaa taistelua pienten marginaalien sisällä. Ilveksen SM-Liigassa rutinoituneet pelaajat olivat kuitenkin ratkaisevasti parempia ja täten Ilves säilytti liigapaikkansa otteluvoitoin 4-1.


title: Jokipojat

text: Yhden todella huonon kauden jälkeen Jokipojat ylsi jälleen kevään 2012 pudotuspeleissä finaaliin. Kausi 2011-2012 alkoi hieman vaisusti, mutta oli nousuvoittoinen ja päättyi hopeamitaliin hävityn finaalisarjan päätteeksi Vaasan Sportia vastaan.


title: Jokipojat

text: Kaudella 2012–2013 Jokipojat sijoittui neljänneksi voittaen Sportin puolivälierissä 4-1 sekä häviten välierät Jukureille 3-0 ja pronssiottelun TUTO Hockeylle.


title: Jokipojat

text: Kaudella 2013–2014 Jokipojat hävisi KooKoolle puolivälierissä otteluvoitoin 4-1. 7.2.2014 Jukurit - Jokipojat 3-2 VL ottelu mukaan lukien, on Jokipojat hävinnyt Mikkelin Jukureille 15 mestisottelua perätysten. Se on ykkösdivisioonan sekä mestistason historian pisin tappioputki samojen seurojen välillä. Keväällä 2014 Jokipoikien taustayhtiö HokiJoki Oy hakeutui velkasaneeraukseen. Saneerauksesta johtuneiden puutteellisten tietojen vuoksi Mestiksessä pelaamiseen oikeuttavaa lisenssiä ei myönnetty kaudelle 2014-2015. Kuitenkin 19. kesäkuuta 2014 Jääkiekkoliitto tiedotti, että uudelle taustayhtiölle Mehtimäki Oy:lle on myönnetty ehdollinen lisenssi Suomi-sarjaan.


title: Jokipojat

text: Varsinainen lisenssi kaudelle 2014–2015 myönnettiin 25.8.2014. Tammikuussa 2015 uutisoitiin, että Jokipojat haki Mestis-lisenssiä kaudelle 2015-2016. Jokipojat voitti mestaruuden ja nousi seuraavaksi kaudeksi takaisin Mestikseen.


title: Jokipojat

text: Kaudella 2015-2016 Jokipojat voitti Mestiksen pronssia.


title: Jokipojat

text:
Mehtimäen jäähalli, PKS Areena, Joensuu
Miehet


title: Jokipojat

text: Muokkaa kokoonpanoa


title: Jokipojat

text: Joukkueen peliasu jäljittelee NHL:ssä pelaavan New Jersey Devilsin peliasua.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit on vuonna 1970 perustettu mikkeliläinen jääkiekkoseura, joka aloitti kaudella 2016–2017 SM-liigassa. Sarjatasoa alempana Mestiksessä Jukurit on saavuttanut kultaa seitsemästi, hopeaa neljästi ja pronssisijan kerran. Jukurit pelaa kotiottelunsa Kalevankankaan jäähallissa. Seuran virallinen, rekisteröity nimi on Jukurit HC Oy.


title: Mikkelin Jukurit

text: Mikkelin Jukurit sai alkunsa 28. heinäkuuta 1970, kun Mikkelin Palloilijoiden ja Mikkelin Pallo-Kissojen jääkiekkojaostot yhdistyivät. Jukurit merkittiin yhdistysrekisteriin 17. marraskuuta 1970. Vajaa 40 vuotta myöhemmin 15. toukokuuta 2009 seura ilmoitti yhtiöittävänsä toimintansa ja aloittavansa yhteistyön SM-liigaseura SaiPan kanssa.


title: Mikkelin Jukurit

text: Vasta perustettu Jukurit peri MP:n paikan maakuntasarjan Keski-Suomen lohkossa. Jukurit piipahti 1970-luvun loppuvaiheilla myös 1. divisioonassa, mutta ei kyennyt vakiinnuttamaan paikkaansa sarjatasolla. Parhaaksi saavutukseksi jäi kauden 1977–1978 viides sija. Keväällä 1980 Jukurit putosi 2. divisioonaan.


title: Mikkelin Jukurit

text: Seuraavat runsaat puolitoista vuosikymmentä Jukurit tahkosi 2. divisioonaa vaihtelevalla menestyksellä. Seuran historia saavutti käännekohdan kaudella 1998–1999. Tuolloin Matti Turunen aloitti työt Jukureiden toiminnanjohtajana ja valmentajaksi palkattiin jyväskyläläinen Risto Dufva. Jukurit ampaisi saman tien nousuun ja sai sarjapaikan vasta perustetusta Suomi-sarjasta kaudelle 1999–2000. Keväällä 2000 Jukurit juhli Suomi-sarjan mestaruutta ja palasi 20 vuoden tauon jälkeen 1. divisioonaan, jonka nimi muutettiin Mestikseksi SM-liigan sulkemisen myötä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit juhli jo heti ensimmäisen Mestis-kauden jälkeen sarjan mestaruutta keväällä 2001. Sarjan voittopokaali pysyi Mikkelissä vielä kaksi seuraavaa vuotta (2002 ja 2003), kunnes Jukurit joutui tunnustamaan KalPan paremmakseen Mestiksen finaaleissa keväällä 2004.


title: Mikkelin Jukurit

text: Kauden 2004–2005 päätteeksi Jukureiden oli tyytyminen neljänteen sijaan. Sport tiputti Jukurit välierävaiheessa ja Jukurit hävisi myös pronssi-ottelun TuTolle. Jukurit pelasi kuitenkin mestaruuskantaan keväällä 2006 voitettuaan Sportin finaaleissa otteluvoitoin 3–1, kausi oli Dufvan viimeinen Jukureissa.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit aloitti kauden 2006–2007 Reijo Ruotsalaisen johdolla, mutta hän sai väistyä Pekka Lipiäisen tieltä tammikuussa. Jukurit saavutti Mestiksessä hopeaa ja pääsi pelaamaan SM-liigan tasonmittauksiin KalPaa vastaan. Kuopiolaiset vei sarjan suoraan otteluvoitoin 0–4, ja Jukureiden kausi päättyi seitsemän ottelun tappioputkeen.


title: Mikkelin Jukurit

text: Kausi 2007–2008 meni Kari Makkosen johdolla. Vaikeasta ja ailahtelevasta kaudesta huolimatta Jukurit saavutti pronssia voittamalla KooKoon kauden viimeisessä ottelussa. Makkonen aloitti Jukureiden penkin takana myös syksyllä 2008, mutta sai pian tehdä tilaa Pekka Lipiäiselle. Kaudesta koitui Jukureiden osalta katastrofi, ja joukkue jäi ensimmäistä kertaa sen Mestis-historian aikana ulos pudotuspeleistä. Sijoitus oli yhdeksäs.


title: Mikkelin Jukurit

text: Lipiäisen siirryttyä vastuuvalmentajaksi Jukureiden peli parani huomattavasti Makkosen aikojen esityksistä. Täten Lipiäinen solmi Jukureiden kanssa sopimuksen kaudesta 2009–2010.


title: Mikkelin Jukurit

text: " Selityksiä: "


title: Mikkelin Jukurit

text: Keväällä 1998 Jukureiden kauden viimeiseen II divisioonan otteluun Kalevankankaalla myytiin 27 pääsylippua. Kauden yleisökeskiarvo oli alle 200 katsojaa. Arto Rantanen ja muu seuran johto alkoi olla valmis yrittämään ylöspäin. Joukkueessa ei ollut suuria ulkoisia arvoja joille rakentaa, mutta se oli käytännössä velaton. Vesa Kääriäinen ja Seppo Hujanen alkoivat koota Seppo Simpasen ja Jukka Toivakan ympärille muita paikallisesta jääkiekosta kiinnostuneita liikemiehiä Rantasen, Kääriäisen, Reino Rouhiaisen, Veijo Ruthin, Seppo Viherkorven ja muun seurajohdon tueksi. Paikallisista liikemiehistä mukana olivat alusta lähtien Reijo Björkman, Pertti Oksa ja Reijo Turunen. Seppo Hujanen järjesti mikkeliläisille vierailun Hartwall-areenalle, jossa Aake Kalliala ja Hjallis Harkimo isännöivät liigaottelua ja suosittelivat kovasti jääkiekkotoimintaan ryhtymistä. Mikkeliläisliikemiesten joukko alkoi tämän jälkeen laskea seuraavan kauden budjetin perusteita Arto Rantasen tekemien arvioiden pohjalta. Joukosta muodostui Jukureiden edustusjoukkueen tukiryhmä, jonka koollekutsujana oli ensin Toivakka ja sitten Simpanen. Yhtenä Jukureiden kehittämiskonsulttina toiminut helsinkiläinen Kim Pihl vihjasi mikkeliläisille, että Oulun Kärpät SM-liigakarsintoihin johtanut valmentaja Risto Dufva oli vielä keväänkorvalla 1998 ilman kiinnitystä seuraavaksi kaudeksi. Seppo Hujanen muistelee, että Jokereiden toimitusjohtaja Matti Virmanen suositteli Dufvaa parhaana miehenä, joka oli saatavilla.


title: Mikkelin Jukurit

text: Kärppien päävalmentajan tehtävistä sivuun kesken kaiken joutunut Dufva oli Vierumäen urheiluopistolla maaliskuussa 1998, kun Kim Pihl soitti hänelle ja ehdotti tutustumista Mikkelin mahdollisuuksiin. Ajatus ei oikein innostanut, Dufva kertoo. Kärppien kanssa oli sovittu, että hän nauttii täysistä palkkaeduista vielä vuoden. Useat I divisioonan seurat tarjosivat Dufvalle valmentajanpaikkaa. Hän lähti kuitenkin tapaamaan II divisioonan ihmisiä, kun Arto Rantanen soitti hänelle ja kertoi tunnin kestäneessä puhelussa mikkeliläisten pitkän tähtäyksen suunnitelmista. Dufva tapasi ensimmäisen kerran Jukurien seurajohtoa ja edustusjoukkueen uuden tukiryhmän jäseniä Mikkelissä sijaitsevat Maksin Puhvetti -ravintolan kabinetissa. Keskusteluissa mikkeliläiset kertoivat haluistaan nostaa Jukurit I divisioonaan. Dufva toppuutteli innokkaimpia, mutta loi uskoa eteenpäinmenolle, jos kaikki osapuolet sitoutuisivat projektiin. Kun tukiryhmä ja Jukurien hallitus vielä sitoutuivat toiminnanjohtajan palkkaamiseen, Dufva yllätti itsensä tekemällä kaksivuotisen valmentajasopimuksen Jukurien kanssa huhtikuussa 1998. Pitkäjännitteinen seuran kehittämistyö kiinnosti enemmän kuin taloudellisissa vaikeuksissa olleiden I divisioonanseurojen tuuliset tehtävät. Hän muutti perheineen Mikkeliin.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit tarvitsivat vielä toimitusjohtajan. Dufvan ja Kärppien toimitusjohtajan Juha Junnon välit olivat yhä kunnossa, ja hän kysyi Junnolta neuvoja, kuinka Mikkeliin saataisiin pätevä henkilö Jukurien ammattijohtajaksi. Junno oli työskennellyt aikoinaan Kuopiossa ja hän tiesi, että silloinen kuopiolainen Matti Turunen asui tätä nykyä väliaikaisesti Mikkelissä. KalPan puheenjohtajana ja toiminnanjohtajana 1990-luvun alkuun asti toiminut Turunen opiskeli nyt Suomen Nuoriso-opistossa Mikkelissä. Dufva soitti Turuselle, ja he tapasivat saman tien. Dufvalla oli jo sopimus, ja jos Turunen lupautuisi toiminnanjohtajaksi, epäonnistumisen riskiä ei käytännössä ollut. Jukurit tarjosivat tyydyttävät työsuhteen ehdot ja haasteellisen mahdollisuuden, joten Turunen lupautui toiminnanjohtajaksi kolmeksi vuodeksi, kevääseen 2001 saakka. Hän aloitti työn kesäkuun alussa 1998. Jukurit oli ollut jo vuosikymmenet syrjässä jääkiekkokulttuurin kehityksestä, mutta Dufvan ja Turusen palkkaamisen ansiosta seura sai hyödykseen valmiit kontaktit Jääkiekkoliittoon ja useisiin tärkeisiin jääkiekkoseuroihin.


title: Mikkelin Jukurit

text: Koko kauden tilastot eurohockey.netissä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Risto Dufva pyysi entistä pelikaveriaan Pekka Lipiäistä kakkosvalmentajakseen. Dufvan nimi oli tunnettu jääkiekkopiireissä paitsi seuravalmentajana, myös nuorisomaajoukkueen tehtävistä, joten tulijoita Mikkeliin oli ainakin II divisioonan joukkueista. Joukkueessa oli lopulta uusia pelaajia lähes puolet. Kausi alkoi murskavoitolla Anjalankoskella. Kotiavausta Varkautta vastaan oli seuraamassa lähes 700 maksanutta katsojaa, eli miltei 500 enemmän kuin edelliskauden keskiarvo. Jukurit voitti ottelun murskaluvuin 9–1.


title: Mikkelin Jukurit

text: Syyskausi huipentui kahteen otteluun Kouvolaa vastaan. Marraskuun puolivälissä pelattiin Mikkelissä, Jukurit voitti ottelun 4–3. Kalevankankaan hallissa oli yli tuhat tyytyväistä katsojaa. ""Suuren mahtavan KooKoon kaataminen on tässä sarjassa henkinen kynnys, jonka nyt pystyimme ylittämään"", valmentaja Dufva irrotteli pelin jälkeen.


title: Mikkelin Jukurit

text: Joulukuussa pelattiin Kouvolassa uusintaottelu sarjan voitosta, koska KooKoon ja Jukureiden pisteet olivat tasan. Voittaja pääsi suoraan II divisioonan ylempään jatkosarjaan. Kiekkokiinnostus oli nyt jo selvästi lyönyt Mikkelissä läpi, sillä Kouvolaan lähti kolme bussillista Jukuri-faneja ja letka henkilöautoja. Jukurit voitti niukasti 2–1. Jukurit sai voittonsa ansiosta kuukauden ottelutauon.


title: Mikkelin Jukurit

text: Lasse Kanerva oli ylivoimaisesti lohkon tehokkain hyökkääjä. Niinpä Mikkelissä ei ihmetelty, kun hän sai joulun jälkeen kutsun KalPan liigamiehistöön otteluihin SaiPaa ja Jokereita vastaan. Myös muu joukkue ahkeroi harjoituksissa joulutauolla, ja Dufva totesi loppiaisen alla, ettei hänellä ole koskaan ollut näin kiitollista ryhmää. Tunnelma oli nousuvireinen. Jatkosarjassa tuli vastaan kovia joukkueita, Tampereen KooVee, Turun Kiekko-67, Kotkan Titaanit, Kouvolan KooKoo, Heinolan Kiekko, Kiekko-Vantaa ja Pitäjänmäen Tarmo Helsingistä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukureiden pelaajat asettivat keskenään tavoitteeksi nousun neljän parhaan joukkoon. Ison pettymiksen riski oli pienentynyt, sillä Suomen Jääkiekkoliitto oli päättänyt perustaa uuden Suomi-sarjan divisioonien väliin, joten vain viimeiseksi eli kahdeksanneksi jäävä joukkue joutuisi seuraavalla kaudella takaisin II divisioonaan. Nousu tuntui Jukureista jopa todennäköiseltä vuoden vaihteessa 1998–1999. Siitä tuli kuitenkin ennakuitua vaikeampi tehtävä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Ylempi jatkosarja alkoi Jukureilta loppiaisena loistavasti. Ensin Kiekko -67 kaatui Kalevankankaalla 7–3. Kolmen päivän päästä vieraaksi tuli KooVee, Jukurit voitti ottelun hienosti 5–3. Paikalla oli kauden yleisöennätys, yli 1 700 maksanutta katsojaa.


title: Mikkelin Jukurit

text: Tammikuun puolimaissa Jukurit johti yllättäen ylempää jatkosarjaa, mutta siitä alkoivat vaikeudet. Kiekko-Vantaa voitti Jukurit Myyrmäen hallissa, ja Jukurit hävisi viisi seuraavasta kuudesta ottelustaan. Joukkue putosi sarjan kärjestä muutamassa viikossa seitsemänneksi niukasti putoamisviivan yläpuolelle ennen Turkua. Jukurien yleisömäärä väheni tappioden myötä hälyttävästi. Kun Kiekko-Vantaa tuli Kalevankankaalle helmikuussa, oli yleisöä tuhat vähemmän kuin KooVeen pelissä kuukausi sitten, nyt runsaat 700. Tässä pelissä tapahtui kuitenkin käänne parempaan, Jukurit voitti 4–2. Jukurit voitti Vantaan jälkeen kolme seuraavasta neljästä pelistään, näin se tiesi heille paikkaa Suomi-sarjasta, eikä playoffeistakaan jääty kuin yhden pisteen päähän.


title: Mikkelin Jukurit

text: Dufvan ensimmäisen kauden tuloksena Jukureiden uskottavuus palautui, keskiyleisömäärä oli noin 1 000. Sen sijaan Jukurien taloustilanne aiheutti harmaita hiuksia seuran johtajille, se oli noin puoli miljoonaa markkaa tappiolla. Jukurit toteutti liigatason markkinointia, mutta keräsi II divisioonan tuotot, todettiin. Pääsponsorien panostuksia aikaistettiin, ja he lainoivat Jukureille omia henkilökohtaisia varojaan.


title: Mikkelin Jukurit

text: Tilastot runkosarjasta ja eurohockey.netissä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Joukkue uudistui kevään ja kesän aikana, osa edellisen kauden pelaajista lopetti pelaamisen. Jukureilla oli hyvä maine nousevana ja laadukkaana seurana, uusia pelaajia Jukureihin tuli 16. Dufva ja Lipiäinen saivat kauden lopulla avukseen kolmannen valmentajan, Jussi Karin, jonka vastuulle tuli fyysisen harjoittelun ohjaaminen. Dufva sai kesällä 1999 kiinnityksen 19-vuotiaiden maajoukkueen kakkosvalmentajaksi seuraavan kevättalven MM-kisoihin saakka. Lipiäisen vastuu korostui pelikauden aikana Dufvan kiireiden takia. Kahteen lohkoon jaettu uusi sarjataso herätti II divisioonan aluelohkoja enemmän kiinnostusta. Jukurien kanssa etelälohkoon kuuluivat KalPa, Kiekko-Vantaa, KooVee, Anjalankoski, Pitäjänmäen Tarmo, Heinolan Kiekko ja Kotkan Titaanit. Suomi-sarja avattiin Mikkelissä 18.9. Jukurien ja Kiekko-Vantaan ottelulla. Jukurit jatkoi siitä mihin viimekaudellä jäi: paikalla yli tuhatpäinen yleisö, ja Lasse Kanerva polttelee punalamppua.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit menestyi Suomi-sarjassa jopa paremmin kuin II divisioonan neloslohkossa: Jukurit voitti runkosarjan ylivoimaisesti. Syksyn 1999 odotetuin kohokohta oli konkurssin takia liigasta suoraan Suomi-sarjaan pudonneen KalPan ensimmäinen vierailu Kalevankankaalla 13.11. Paikalla oli 1 700 hengen yleisö. Mikkeliläisten riemuksi Jukurit voitti ottelun 7–3. Runkosarjassa Jukurien yleisökeskiarvo oli 1 050.


title: Mikkelin Jukurit

text: Suomi-sarjan playoffit alkoivat maaliskuun alussa. Kaksi ensimmäistä sarjaa pelattiin paras kolmesta systeemillä, ja finaalit paras viidestä. Jukurit selvitti ensin välinsä Kotkan Titaanien kanssa kahdella kotivoitolla. Sitten vastaan tuli pohjoislohkon Haukiputaan Ahmat, jolle riitti yksi käynti Mikkelissä, koska Jukurit voitti myös vieraspelinsä. Mikkeliläiset saivat loppuotteluvastustajakseen tutun Kiekko-Vantaan. Finaalissa pelattiin Suomi-sarjan mestaruudesta sikäli aidosti, että myös hävinnyt joukkue pääsi I divisioonan karsintoihin. Jukurit voitti ensimmäisen kohtaamisen Kalevankankaalla 3–1, ja toisen Vantaalla 2–3 Mikko Hakkaraisen jatkoaika maalilla. Kolmas loppuottelu pelattiin Mikkelissä, Jukurit voitti ottelun jatkoajalla 3–2 Lasse Kanervan tekemällä maalilla. Suomi-sarjan mestaruutta juhlittiin Kalevankankaalla noin 3 500 katsojan voimin. Aalto kiersi katsomoa. Kyseessä oli maaliskuun viides kotiottelu ja samalla viides perättäinen Mikkelin jääkiekon kaikkien aikojen yleisöennätysottelu. Jukurien viiden Suomi-sarjan playoff-pelin yleisö keskiarvoksi tuli mahtavat 2 900 katsojaa, joka oli sata kertaa enemmän kuin Jukurien kevään 1998 viimeisen kotiottelun makseneiden katsojien määrä.


title: Mikkelin Jukurit

text:
Jukureiden kausi huipentui I divisioonan karsintoihin Savonlinnan SaPkoa vastaan. Nousukarsintojen paras viidestä -sarja alkoi Mikkelissä viikon kuluttua Suomi-sarjan päättymisestä, lauantaina 25.3. Jälleen syntyi uusi yleisöennätys. Yli 3 700 ihmistä saapui seuraamaan ottelua. SaPko voitti ottelun 2–6. Toinen karsintaottelu oli seuraavana päivänä Talvisalossa Jukureille vielä ankarampi, SaPko johti ensimmäisen erän jälkeen jo 5–0 ja voitti lopulta 6–1.
Kolmas ottelu pelattiin Mikkelissä 29.3. Yleisömäärä romahti lähes puoleen verrattuna ensimmäiseen SaPko-otteluun, 2 100 katsojaa. Yleisön usko myönteiseen lopputulokseen oli vähentynyt selvästi, vaikka tarkkanäköisimmät huomasivat Jukurien pelanneen Savonlinnassa kaksi viimeistä erää tasaväkisesti. Jukurit pelasi taitavammin ja tehokkaammin kuin aiemmissa peleissä. Niinpä Tero Tourunen vei kotijoukkueen johtoon jo toisella minuutilla. Jyri Paavola teki luvuiksi 2–0 vielä ensimmäisessä erässä, mutta SaPko kavensi vielä ensimmäisessä erässä ja tasoitti toisen erän alussa pelatessaan ylivoimaa. Herkko Suvannon ja Antti Laakson maalit toisen erän jälkipuolella käänsivät ottelun Jukureille. SaPko ketti vielä rynnistää, mutta Jyri Paavola teki kolmannessa erässä lopputulokseksi 5–2. Ottelun lopputulos merkitsi sitä, että yleisön kadonnut innostus palautui. Savonlinnaan matkusti kaikkiaan 300 Jukuri-fania. Muut kuuntelivat ottelun Radio-Aaltosesta. Jukurit voitti ottelun 1–4, ja ratkaisu siirtyi Mikkeliin. Kun Jukurien pelaajat tulivat aamulla ensimmäiseen verryttelyharjoitukseen, jäähallin pääovilla oli jo ruuhkaa, koska iltapäivällä pelattavan ottelun ennakkomyynti oli alkanut. Halli oli miltei loppuun myyty, 4 200 ihmistä. Ottelusta tuli Jukurien näytös. Mikko Hakkarainen teki Jukurien avausmaalin jo kolmannella minuutilla. Sama mies oli asialla myös kymmenen minuutin päästä, jolloin Jukurit pelasi ylivoimaa. Jukurien Antti Laakso onnistui toisen erän ensi sekunneilla. Kolmannen erän alkupuolella Laakso ampui jo neljännen maalin, ja ottelu alkoi olla ratkennut. Yleisö juhli äänekkäästi jo kolmannen erän alusta lähtien. Dufva otti Jukureille aikalisän hieman yli minuutti ennen loppua. Joukkue pitkitti sillä voiton nautintoa. Jukurit kaatoi SaPkon 4–0, ja nousi I divisioonaan, joka nimitettiin liigansulkemisen myötä Mestikseksi.


title: Mikkelin Jukurit

text: Tilastot runkosarjasta ja playoffeista eurohockey.netissä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit voitti Mestiksen mestaruuden heti ensimmäisellä kaudellaan sarjassa. Runkosarjassa joukkue sijoittui toiseksi TuTon jälkeen.


title: Mikkelin Jukurit

text: Tilastot runkosarjassa ja playoffeissa eurohockey.netissä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit lähti toiseen Mestis-kauteensa ennakkosuosikkina ja hallitsevana mestarina. Otteluohjelma oli tiiviimpi kuin muilla Mestis-joukkueilla, sillä kauteen mahtui myös kansainvälisiä otteluita Continental Cupissa. Jukurit sijoittui lopulta Continental Cupissa neljänneksi ja voitti jälleen Mestiksen mestaruuden. Jukurit vei myös Mestiksen runkosarjan nimiinsä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Keväällä 2002 Mestiksen mestaruutta juhlineesta Jukuri-joukkueesta ei tällä kaudella pelannut Mikkelissä kuin kourallinen pelaajia. Helpotusta arkeen ei tuonut myöskään se seikka, että Mikkelin jäähalliin saatiin jää vasta hetkeä ennen ensimmäistä Mestiksen kotiottelua. Siihen saakka joukkueen piti matkustella ympäri maakuntaa harjoitusjään perässä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Runkosarja oli tällä kaudella tasaisempi kuin edellisellä kaudella. Sen sai todeta myös hyvin runkosarjan aloittanut Jukurit, joka sinnitteli hyvillä otteillaan aivan kärjen tuntumassa. Tasaisuus takasi sen, ettei ero kärkeen revennyt missään kohdassa tavoittamattoman pitkäksi. Jukurit eteni myös tänätalvena Continental Cupiin edelliskauden mestaruutensa myötä, ensimmäinen kierros pelattiin Latviassa. Kovasta pelitahdista ja loukkaantumistilanteesta huolimatta peli kulki. Syksyn pimeinä iltoina Jukuri-joukkue näytti venyvän kerta toisensa jälkeen tärkeämmissä paikoissa voittoon. Ennen joulutaukoa oli tiedossa vielä toinen Continental Cupin turnaus Italiassa. Niukka putoaminen jatkosta koitui loppukaudesta joukkueen hyväksi, sillä joulun jälkeen voitiin kaikki voimavarat kohdistaa nimenomaan kotimaan tapahtumiin ja mestaruusjahtiin. Runkosarja päättyi Jukureiden osalta vieraskiertueeseen, ja sen aikana Jukurit teki uuden piste-ennätyksen Mestiksessä; 70 pistettä 44 ottelussa. Lisäksi merkille pantavaa oli alle sata (86) päästettyä maalia, eli puolustuspeli oli ollut läpi sarjan kiitettävän tehokasta.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit sai jälleen puolivälierissä vastaansa Hermeksen, se piti Jukureita tiukalla aina loppu vihellykseen asti, mutta lopulta Jukurit vei sarjan nimiinsä suoraan 3–0. Näin Jukurit eteni välieriin taistelemaan finaalipaikasta Sportin kanssa. Yritys oli kova ja marginaalit ottelusarjassa olivat minimaaliset. Vaikka Sport lopulta saikin toisen pelin nimiinsä, joutui se katkeran kalkin nielleenä tunnustamaan savolaiset paremmakseen. Päätösottelu oli todellinen trilleri Vaasassa ja vasta toisessa jatkoerässä tullut ratkaisu oli kotiyleisölle karvas pala nieltäväksi.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit vastaansa finaalisarjaan saanut K-Vantaa otti ohjat käsiinsä finaalisarjassa. Vantaa vei ensimmäisen ottelun Mikkelissä, kuten myös toisen Vantaalla. Kolmannessa ottelussa sarja oli ensimmäistä kertaa katkolla Vantaalle. Jukurit tuli otteluun sillä liikkeellä, mitä se oli runkosarjassa esittänyt. Nyt Vantaan liike ei riittänyt ja Jukurit palkitsi kotiyleisön ensimmäisellä finaalivoitolla. Neljännessä ottelussa Vantaa kuittasi tasoituksen nopeaan tahtiin ja siirtyi heti perään johtoon. Jukurit näytti menettäneen otteensa. Vantaa näytti kulkevan vastustamattomasti kohti voittoa. Puolitoista minuuttia ennen päätöstä Risto Dufva teki ratkaisun, otti aikalisän ja maalivahdin pois. Paine siirtyi Vantaan päätyyn, mutta maalia ei saatu. Kotijoukkueen luotsi Jarmo Kauppi päätti runsaat 40 sekuntia ennen erän päätöstä ottaa vuorostaan aikalisän. Eipä tiennyt Kauppi mikä odotti aloituksen takana. 37 sekuntia ennen kuin palkintojenjako oli valmis alkamaan Pasi Järvinen pudotti Valtti-areenan katon kotiyleisön niskaan; laukaus ohitti Joni Hallikaisen. Spektaakkeli oli valmis, kun toisen jatkoerän alussa Tero Koposen veto ohitti vielä Hallikaisen ja vei ratkaisun viidenteen finaaliin Mikkeliin.


title: Mikkelin Jukurit

text: Viidennessä finaalissa Jukureilla oli ratkaisun avaimet käsissään, mutta kolmannen erän nukahtaminen vei ottelun jälleen jatkoajalle. Petri Lehtonen päästi riemun valloilleen laukomalla voiton ja mestaruuden Jukureille.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit lähti neljänteen mestiskauteen jälleen korkein tavoittein ja odotuksin. Joukkueen runko säilyi edellisestä kaudesta kohtalaisen ehjänä. Suurimmat muutokset tapahtuivat puolustuspäässä, kun muutama avainpelaaja vaihtoi maisemia ja molemmat maalivahdit vaihtuivat. Joukkue pelasi alkusyksystä vahvan harjoitusottelujakson ja muun muassa tasapäisiä otteluja liigajoukkueita vastaan.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit saivat edellisen kauden Mestis-mestaruutensa ansiosta kolmennen peräkkäisen Suomen edustuspaikan Continental Cuppiin. Ensimmäinen retki Jukureilla suuntautui lokakuun puolivälissä Slovakian Zvoleniin, jossa joukkue osallistui toisen kierroksen turnaukseen. Jukurit selvitti turnauksen tappioitta kehnoista olosuhteista huolimatta. Marraskuussa joukkue suuntasi kulkunsa kohti Itävaltaa, jossa pelattiin välieräturnaus. Jukurit kärsi Linzin kovatasoisessa turnauksessa kolme tappiota ja putosi jatkosta.


title: Mikkelin Jukurit

text:
Jukurit kärsi tappion heti runkosarjan avausottelussa Järvenpäässä ja muutenkin ensimmäinen neljännes oli tavanomaista nihkeämpi. Joukkue kuitenkin nappasi heti tärkeät pisteet KalPalta ja Hermekseltä, eikä kärki päässyt karkaamaan. Vaikeimpana hetkenä syyskaudesta mainittakoon marraskuu, jolloin joukkue kärsi mestishistoriansa suurimman tappion Vaasassa (2–9) ja esitti kovin takkuisia otteita kotihallissaankin voitoista huolimatta muun muassa FPS:aa ja Salamoja vastaan.
Maalivahdit Mikael Vuorio ja Mikko Strömberg taistelivat syyskauden ykkösvahdin viitasta, eikä tittelin haltijasta ollut täyttä varmuutta, mikä ainakin joukkueessa nähtiin postiivisena asiana. Kevättä kohden Strömberg valtasi ykkösveskarin tittelin ja säilytti asemansa aina finaalipeleihin asti. Joulutauko osui joukkueelle hyvään saumaan ja miehiä saatiin jälleen parsittua lisää vahvuuteen, puolustajat Jussi Timonen ja Ville Hyrkäs liittyivät uusina mukaan. Vuoden alkajaisiksi joukkue esittikin tasokasta kiekkoa KalPaa vastaan kotihallissaan ottelussa, jossa kuopiolaisten viime hetken tasoitus jakoi pisteet. Jukurit kärsi kauden ainoan kotitappion runkosarjassa tammikuussa joukkueelta kauden aikana voittamattomaksi jääneelle Vaasan Sportille. Viimeisellä kierroksella runkosarjan voitto oli sekä Jukureille että KalPalle katkolla. Jukurit hölmöili Kajaanissa ottelun loppuvaiheet, mutta jatkoajalle venynyt taistelu tiesi runkosarjan voittoa KalPan kärsittyä tappion Vantaalla.


title: Mikkelin Jukurit

text: Puolivälierissä Kiekko-Vantaa tarjosi jälleen kunnon vastuksen. Runkosarjassa vakuuttavasti kotiotteluissa esiintynyt Jukurit kärsi kaksi kertaa tappion vantaalaisille, mutta eteni jatkoon otteluvoitoin 3–2. Välierissä vastaan asettui Kouvolan KooKoo. Välieräsarja katkesi suoraan kolmen ottelun jälkeen, mutta totuuden nimissä ei Jukurit aivan selkeästi parempi ollut yhdessäkään kohtaamisessa. Erityisesti Jukureita piinasi kouvolalaisten maalissa hienosti torjunut Jaakko Suomalainen. Finaalissa Jukurit kohtasi kaikki aiemmat pudotuspeliottelunsa voittaneen KalPan. Kaksi ensimmäistä ottelua päättyi kotivoittoihin, mutta sitten sarja alkoi kääntyä kuopiolaisten suuntaan, kun he nappasivat kolmannessa ottelussa Mikkelissä selkeän 1–4 voiton. Neljännessä kohtaamisessa mestaruus oli jo katkolla kuopiolaisille kotihallissaan, mutta Jukurit onnistui vielä venymään jatkoerässä voittoon. Huipennus nähtiin sitten jälleen Kalevankankaalla miltei täyden salin edessä. Jukurit ei onnistunut säilyttämään vahvan avauserän tuomaa johtoasemaa, vaan KalPa kiri tasoihin ja lopulta jatkoerässä mestariksi. Matti Tiihonen viimeisteli nelosketjun laidassa mestaruuden ratkaisseen jatkoaikaosuman.


title: Mikkelin Jukurit

text: – "Kaikki yrittivät parhaansa ja meidän pitää olla tyytyväisiä. Voitettiin hopea ja olen siitä tosi tyytyväinen", sanaili Dufva tappiosta huolimatta.


title: Mikkelin Jukurit

text: Valmennusryhmä säilyi samana; päävalmentaja Dufva, apunaan Lipiäinen ja Aho. Mestiksen mestarilla oli kauden päätteeksi mahdollisuus nousta SM-liigaan, mikäli joukkue täyttäisi Sm-liiga kriteerit. Mikael Vuorio matkasi muualle ja Jukurit hankki kakkosmaalivahdikseen Jukuri-kasvatti Kai Tillasen Ahmoista. Mikko Strömberg jatkoi ykköskassarina. Kenttäpelaajista Jukurit menetti 11 muualle ja hankki 8 uutta pelaajaa. Pahimmat menetykset olivat Petri Lehtonen, Ilkka Vaarasuo ja Jussi Timonen. Uusia pelaajia olivat muun muassa Juha Silvander, Joni Tuominen ja Juha Salmu.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit sai play offien ensimmäiselle kierrokselle vastaansa Salamat. Jukurit aloitti puolivälieräsarjan jo tuttuun tyyliin hieman säästellen. Jukurien vaarallisuus palautui kuitenkin kaikkien mieleen viimeistään Kirkkonummen kamppailun päätöserässä, kun Jukurit takoi viisi maalia taululle. Kolmas kamppailu Mikkelissä oli enää kosmetiikkaa, vaikka Salamat lopussa lähelle pääsikin. Numerollisesti jännittävä kamppailu oli kotijoukkueen hanskassa täydet minuutit ja Jukurit raivasi tiensä välieriin suoraan voitoin 3–0. Välierät käynnistyivät 22.3. Mikkelissä, Jukurit saivat vastaansa Sportin. IS Veikkaaja kertoi ennen välierä sarjaa Jukureita vaivanneesta flunssa-aallosta. Kymmenkunta miestä oli sivussa viikonlopun harjoituksista, ensimmäiseen otteluun päästiin kuitenkin parhaalla kokoonpanolla ainoastaan Ilkka Kallioinen joutui jäämään pois. Jukurit voitti ottelun 5–0. Vajalukuinen Jukurit hävisi myös kaksi seuraavaa ottelua, ja joutui pronssi-otteluun TuTon kanssa. TuTo oli parempi kauden päätösottelussa ja Jukurit joutui tyytymään neljänteen sijaan.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit lähti kauteen samalla valmennuskolmikolla (Dufva–Lipiäinen–Aho) kuin edelliskauteen. Ykkösmaalivahti vaihtui, kun Mikko Strömberg matkasi muualle ja Jaakko Suomalainen KooKoosta saapui Mikkeliin. Pahoja menetyksiä olivat Juha Silvander ja Esa Saksinen, vahvistuksia muun muassa Petri Lehtonen, Mika Niemi, Petri Koskinen, Harri Suutarinen, sekä tulevaisuuksien NHL-mies Mikko Mäenpää.


title: Mikkelin Jukurit

text: KalPa nousi edelliskeväänä Jääkiekon SM-liigaan ja Jukurit voitti runkosarjan viiden pisteen erolla Sportiin. Jukurien paras pistemies oli Petri Lehtonen, joka oli neljäs runkosarjan pistepörssissä. Lisäksi tehokkaita olivat Mika Niemi ja Samuli Piiroinen.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit voitti play-offeissa ensimmäisellä kierroksella Jokipojat voitoin 3–1, sekä välierissä Hokin 3–2. Näin ollen Mestiksen unelmafinaalissa kohtasivat Mikkelin Jukurit ja Vaasan Sport. Sport oli ensimmäisessä parempi, mutta Jukurit vei kolme seuraavaa ja otti taas mestaruuden. Kauden päätteeksi valmentaja Dufva ilmoitti jättävänsä seuran ja siirtyvänsä SM-liigan JYP:iin. Hänen saavutuksiaan Mikkelin urheiluhistoriassa ovat neljä Mestiksen mestaruutta, kaksi perättäistä sarjanousua ja esiintyminen Continental Cupin finaalissa. Lisäksi meriitiksi voi lukea useat Jukureista SM-liigaan ponnistaneet pelaajat.


title: Mikkelin Jukurit

text: Tilastot runkosarjassa eurohockey.netissä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Joukkueen uutena päävalmentajana aloitti 29. huhtikuuta 2006 Reijo Ruotsalainen. Kakkosvalmentajaksi Jukurit pestasi Pasi Parviaisen. Uudeksi toiminnanjohtajaksi kesken kauden nimettiin 15. tammikuuta 2007 tradenomi Mikko Romo. Maalivahtivalmentajaksi tuli Mikko Eloranta, joka on valmentanut muun muassa Venäjän pääsarjassa. Ykkäskassari vaihtui kun Jaakko Suomalainen matkasi Ouluun, ja Ari Reunanen saapui Jukureihin. Jukureista lähti 12, ja tuli 10 pelaajaa. Lähtijöitä oli muun muassa Niemi, Piiroinen, Sipiläinen, Erholtz, Mäenpää ja Salmivirta. Tulijoita muun muassa Tuomas Tikkanen, Ossi Pellinen, Lauri Kinos, Turo Asplund, Timo Kuuluvainen, Tuomas Immonen, sekä Andreas Sundin. Lisäksi Daniel Wågström tekaisi joulun alla loppukauden mittaisen sopimuksen , mutta pelasi vain yhden ottelun, Mestiksen taso yllätti hänet. Patrik Bäärnhielm kävi try outilla, muttei saanut sopimusta. Kolme ruotsalaista pelaajaa olivat Jukurien ensimmäiset ulkomaalaisvahvistukset Mestiksessä.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit aloitti kauden vahvasti pelaamalla 11 tappiotonta peliä. Jukureiden vahva vire kuitenkin alkoi hiipua joulukuun aikana, valmentajien ja pelaajien välit olivat menneet poikki. Antti Laakso ja Petri Lehtonen totesivatkin kauden jälkeen, että lopettaminen oli todella lähellä joulun jälkeen. Tämä johti siihen, että Jukurit hävisi 4 peliä putkeen, mikä sivuaa seuran ennätystä Mestiksessä. Jukurit onnistui voittamaan runsaan kuukauden aikana vain häntäpään joukkueita. Tämä taas johti lopulta Reijo Ruotsalaisen potkuihin, mitkä herätti paljon keskustelua. Jukureiden uudeksi päävalmentajaksi nimettiin Pekka Lipiäinen, jonka väli vuosi jäi lyhyeksi, sillä hän toimi Jukureiden a-junioreiden vastuuvalmentajana alku kaudesta. Jukurit aloitti Playoffit Jokipoikia vastaan. Jukurit voitti puolivälierät puhtaasti otteluvoitoin 3–0 ja eteni kohti välieriä TuToa vastaan. Jukurit voitti heppoisen TuTon voitoin 3–1 ja pääsi jo kuudennen kerran Mestiksen finaaleihin. Vastaan asettui Kajaanin Hokki, joka oli ottanut välierävoiton Sportista. Liitto kuitenkin ilmoitti ennen finaalipelejä, että Jukurit pääsisi SM-liigan tasonmittaukseen, vaikka häviäisikin finaalit. Tämä mahdollisesti heikensi jukuripelaajien motivaatiota, sillä Hokki vei mestaruuden selvästi otteluvoitoin 3–0. Jukurit saivat kuitenkin toisen hopeansa mitä voidaan pitää hyvänä saavutuksena, sillä moni ei uskonut että Jukurit pääsisi finaaleihin. Tappiostaan huolimatta Jukurit sai 125 000 € palkintorahoja, koska se oli voittanut edellisellä kaudella mestaruuden.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit pelasi siis tasonmittaukset KalPaa vastaan, ja ne menivät puhtaasti otteluvoitoin 4–0 (3–2ja, 5–4ja, 8–2, 5–2) KalPalle. Vaikka Jukurit olisikin voittanut tasonmittaussarjan, KalPa ei olisi pudonnut Mestikseen ja Jukureiden liigakelpoisuus olisi ratkaistu vasta 31.3.2007 pidettävässä kokouksessa.


title: Mikkelin Jukurit

text:
Kautta tarkemmin käsittelevä artikkeli: Jukurit 2007–2008.
Jukureiden valmentajana aloitti 26.3.2007 Kari Makkonen. Avukseen hän sai Jukurien pitkä aikaisen kakkosvalmentajan, ja edelliskauden loppu puolella päävalmentajana toimineen Pekka Lipiäisen. Kaudella 2006–2007 Jukureiden kakkosvalmentajana toiminut Pasi Parviainen siirtyy valmentamaan Jukureiden A-nuoria. Molemmat maalivahdit vaihtuivat; Joni Myllykoski ja Pekka Lahikainen muodostivat Jukurien maalivahti kaksikon. 9 pelaajaa matkasi muualle ja 8 saapui Jukureihin. Pahoja menetyksiä oli muun muassa Tikkanen, Pellinen, Mälkiä, Kanerva ja Sundin. Uusina mukaan lähtivät muun muassa Jussi-Mikko Makkonen, Jesse Uronen, Matti Koistinen, sekä kesken kauden Jokereista Mika Rontti. Jukurien selkeä tavoite kauteen lähdettäessä oli mitalin kirkastaminen hopeasta kultaan.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit ilmoitti 7.2.2008 Kari Makkosen kahden vuoden jatkosopimuksesta ja ilmoitti, että seuralla on yhtiöittämisprosessi meneillään. Jäähalliin kaivattaisi ravintola- ja aitiotiloja nyt selvitetään mahdollisuutta, että osa rahoituksesta tulisi yksityiseltä sektorilta.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit joutui tyytymään kolmanteen sijaa runkosarjassa, hävittyään runkosarjan päätösottelu Vantaalla 3–2. Näin Jukurit sai Sportin puolivälieriin vastaansa, mikäli Jukurit olisi voittanut Vantaan, Jukurit olisi sijoittunut toiseksi ja olisi saanut viime aikoina heikosti pelanneen Jokipojat vastaansa. TuTo voitti runkosarjan ylivoimaisesti 105 pisteellä, toiseksi sijoittuneelle KooKoolle pisteitä kertyi 84, kuten myös Jukureille. KooKoo sijoittui kuitenkin Jukurien edelle, sillä heidän maaliero oli 2 maalia Jukureita parempi, eli ei jäänyt toinenkaan sija kauas. Jukureille sarja oli vuoristorataa, voitto- ja tappio putkia. Jukurien puolustus oli hyvä, ja joukkue päästi sarjassa toiseksi vähiten maaleja. Sen sijaan Jukurien ongelmat olivat maalinteossa. Joni Myllykoski pelasi 44 ottelussa ja Pekka Lahikaisen oli tyytyminen yhteen peliin toiseksi viimeisellä kierroksella.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit voitti puolivälierissä Sportin voitoin 3–2. Ottelusarja oli jo 1–2 vaasalaisille, mutta Jukurit kiri tasoihin ja ohi. Puolivälirien viidennen ottelun ja välierien ensimmäisen ottelun välissä oli vain yksi päivä. Jukureita vastaan asettui viikon huilannut hallitseva mestari Kajaanin Hokki. Hokki voitti kaksi ensimmäistä kohtaamista, mutta Jukurit oli kahdessa seuraavassa parempi. Ratkaisu venyi siis viidenteen otteluun Kajaaniin, jonka Jukurit hävisi 2–6. Näin ollen Jukurit päätyi pronssi-otteluun KooKoota vastaan, jonka se voitti 4–2. Jukurit voitti Mestis-pronssia.


title: Mikkelin Jukurit

text: Kautta tarkemmin käsittelevä artikkeli: Mikkelin Jukurit kaudella 2008–2009.


title: Mikkelin Jukurit

text: Jukurit aloittivat toisen kautensa päävalmentaja Kari Makkosen johdolla. Apulaisvalmentajana jatkoi Pekka Lipiäinen, joka siirtyi kesken kauden päävalmentajaksi. Jukurien tavoitteena tulevaan Mestis -kauteen on sijoittua neljän parhaan joukkoon runkosarjassa. Pahimmat menetykset Jukurit kokivat, kun maalivahti Joni Myllykoski, sekä kenttäpelaajat Matti Koistinen, Lauri Kinos, Timo Kuuluvainen, Tomi Lindfors ja Jesse Uronen siirtyivät muualle. Antti Laakso ja Petri Lehtonen sen sijaan lopettivat uransa. Uusina mukaan lähtivät muun muassa maalivahti Ari Reunanen, sekä kenttäpelaajat Miikka Lindholm, Sami Kautto, Tommi Lehtonen, sekä kanadalainen Kory Baker ja ranskalainen Nicolas Besch.


title: Mikkelin Jukurit

text: Harjoitusottelut menivät Jukureilta kohtalaisesti, mutta alkukausi meni huonosti. Jukurit erotti päävalmentaja Kari Makkosen tehtävistään 13. lokakuuta ollen sarjassa toiseksi viimeisenä. Päävalmentajan paikan otti Pekka Lipiäinen.


title: Mikkelin Jukurit

text: Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelannut Jukurit päätettiin nostaa kaudeksi 2016–2017 SM-sarjaan. Jääkiekon SM-liiga Oy:n lisenssitoimikunta oli hyväksynyt Jukurien liigalisenssihakemuksen. Liigan ja Mestistä hallinnoivan Suomen jääkiekkoliiton välinen sopimus antoi mikkeliläisille mahdollisuuden anoa Liigaan pääsemislisenssiä. Jukurit oli toiminut näin ja täyttänyt samalla lisenssin ehdot. Se todisti, että seuralla oli/on edellytykset menestyä myös korkeimmalla portaalla.


title: Mikkelin Jukurit

text: Vuoteen 2016 asti SM-liigan toimitusjohtajana toiminut Kimmo Rannisto korosti, että Jukurien organisaatio osoitti valmiutta ja vahvaa suunnitelmallisuutta liigapaikan eteen. Rannisto toi myös esille mikkeliläisten tarjoaman maantieteellisen kattavuuden sekä yksityiskohtaisen esitelmän Liigan hallitukselle. Hän halusi korostaa, ettei Jukureilta vaadittu urheilullista menestystä vielä ensimmäisten kausien aikana, koska se olisi osoittanut liian haasteelliseksi.


title: Mikkelin Jukurit

text: Helmikuussa 2017 Jukureista tuli eurooppalaisten joukkueiden liittouman () jäsen.


title: Tuatha Dé Danann

text: Tuatha Dé Danann ("jumalatar Danun kansa") olivat Irlannin kelttiläisessä mytologiassa jumalten heimo. Lebor Gabála Érenn eli "Valloitusten kirja" kertoo heimon vaiheista Irlannissa. Tuatha Dé Danann hallitsivat taikavoimia, ja he asuivat alun perin myyttisillä lännen saarilla, mutta lähtivät sieltä Irlantiin suurella pilvellä . Varhaisissa tarinoissa kerrotaan, että Tuatha Dé Danann olisi karkotettu taivaasta siksi, että he tunsivat taikuuden. Sen jälkeen he laskeutuivat sumupilvellä alas Irlantiin.


title: Tuatha Dé Danann

text: Pian tulonsa jälkeen Tuatha Dé Danann löivät Firbolg-nimisen kansan Mag Tuireadhin ensimmäisessä taistelussa. Magh Tuireadhin toisessa taistelussa he löivät fomorit, jättiläisten heimon. Myöhemmin milesialaiset eli keltit kukistivat Tuatha Dé Danann, ja heidät ajettiin alamaailmaan, jossa he tarujen mukaan yhä elävät näkymättöminä henkinä, jotka tunnetaan nimellä Aes Sidhe. .


title: Kiekko-Vantaa

text: Kiekko-Vantaa (lyh. K-Vantaa tai KiVa, usein puhekielessa "Lohipaidat" tai "Lohi") on vuonna 1994 perustettu vantaalainen jääkiekkoseura, joka on pelannut Mestiksessä sen alusta asti kaudesta 2000-2001. Sen kotihalli on Tikkurilassa sijaitseva Trio Areena, jossa on tilaa 2004 katsojalle. Kiekko-Vantaan tunnus on johdettu Vantaan vaakunasta.


title: Kiekko-Vantaa

text: Kiekko-Vantaa nousi Mestikseen sarjaa perustettaessa keväällä 2000 ja sen paras saavutus on ollut vuonna 2003 tullut Mestiksen hopeamitali, jolloin se taipui Jukureille otteluvoitoin 3-2 johdettuaan sarjaa jo 0-2. Vantaalaiset ovat Mestiksen historian aikana vain kerran jääneet pudotuspelien ulkopuolelle; kaudella 2007-2008 Kiekko-Vantaan lopullinen sijoitus oli yhdeksäs. Keväällä 2010 Kiekko-Vantaa hakeutui yrityssaneeraukseen maksamattomien velkojen takia. Velkaa oli tuolloin 350 000 €. Lisäksi Kiekko-Vantaa solmi yhteistyösopimuksen SM-liigassa pelaavien HIFK:n ja Jokereiden kanssa. Tämä lisäksi seuralla on jo parin kauden ajan ollut vastaavanlainen sopimus Suomi-sarjassa pelaavan TuusKin kanssa. Lisäksi seura tekee satunnaista yhteistyötä myös Espoo Bluesin ja Porvoo Huntersin kanssa.


title: Kiekko-Vantaa

text: Kiekko-Vantaalla on myös laajaa junioritoimintaa ja se on edustusseura useille vantaalaisille jääkiekkoseuroille kuten EVU. Kiekko-Vantaan omat kasvatit Antti Niemi ja Ilari Filppula ja seurassa pelanneista pelaajista Valtteri Filppula, Sean Bergenheim, Antti Pihlström, Pauli Levokari ja Ruudun veljekset Jarkko ja Tuomo ovat pelanneet Pohjois-Amerikan NHL- ja AHL-liigoissa.


title: Kiekko-Vantaa

text: Kiekko-Vantaan maalilauluna toimii Gary Glitterin "Rock and Roll (Part Two)".


title: Kiekko-Vantaa

text: Kiekko-Vantaa perustettiin vuonna 1994 yhdistämällä VaKi ja VHT, joka oli aikaisemmin muodostettu yhdistämällä LÄ-KI:n, TJV:n ja EVU:n edustustoiminta. Kaudella 1994-1995 Kiekko-Vantaa oli III-divisioonan kaikkien vaiheiden ykkönen nousten seuraavaksi kaudeksi II-divisioonaan, jossa Kiekko-Vantaa vietti neljä kautta ennen nousemistaan vasta perustettuun Suomi-sarjaan kaudeksi 1999-2000. Heti ensimmäisenä vuotenaan Kiekko-Vantaa selvisi sarjassa loppuun saakka voittamalla puolivälierissä KOO-VEE:n otteluvoitoin 2-1 ja välierissä KoMu HT:n voitoin 2-0, ennen kuin se hävisi finaalissa Mikkelin Jukureille voitoin 0-3. Molemmat Kiekko-Vantaa ja Jukurit nousivat I-divisioonaan, Kiekko-Vantaa pudottamalla Hyvinkään Ahmat ja Jukurit SaPKon. Tuona keväänä I-divisioona lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin uusi Jääkiekkoliiton "Mestaruussarja" eli "Mestis". Kiekko-Vantaa on siis yksi Mestiksen perustajaseuroista ja on pelannut Mestiksessä yhtäjaksoisesti siitä lähtien.Muokkaa kokoonpanoa


title: Kiekko-Vantaa

text: "Päivitetty keväällä 2012."


title: Kiekko-Vantaa

text:
Kiekko-Vantaan kasvattajaseuroja ovat "Kiekko-Vantaa Itä" Itä-Vantaalla ja "Etelä-Vantaan Urheilijat" Länsi-Vantaalla. Kasvattajaseurojen pelaajat liittyvät C-juniori-ikäisenä "Kiekko-Vantaan Juniorit ry.":n C-juniorijoukkueisiin. Lisäksi kasvattajaseuroilla on harrastetoimintaa vanhemmissakin ikäluokissa niille, jotka eivät mahdu juniorijoukkueisiin. "Kiekko-Vantaan Juniorit ry." pelaa Kiekko-Vantaan alaisuudessa ja Kiekko-Vantaa-nimellä.
"Kiekko-Vantaa Idän" edustusjoukkue pelaa nimellä "HC Vantaa" jääkiekon II-divisioonassa, ja "EVU":n edustusjoukkue jääkiekon III-divisioonassa. Molemmat joukkueet toimivat harrastemielessä ja koostuvat lähinnä omista yli-ikäisistä junioreista.


title: Nakke

text: Nakke oli Suomessa vuosina 1955–1992 ilmestynyt sarjakuvalehti. Sitä julkaisi 1955–1965 Valiolehdet (nimellä "Nakke Nakuttaja") ja 1966–1992 A-lehdet. Nimensä lehti sai sarjakuvahahmo Nakke Nakuttajasta ().


title: Nakke

text: Nakke-lehdessä seikkaili myös monia muita hahmoja, esimerkiksi Anselmi Panda ("Andy Panda"), Väiski Vemmelsääri ("Bugs Bunny"), Tipi ja Sylvesteri ("Tweety and Sylvester"), Repe Sorsa ("Daffy Duck"), Elmeri ("Elmer Fudd"), Putte Possu ("Porky Pig"), Viiksi-Vallu ("Yosemite Sam") sekä Kelju K. Kojootti ja Maantiekiitäjä ("Wile E. Coyote and the Road Runner"). Anselmi Pandaa lukuun ottamatta näitä voidaan yhteisesti kutsua Looney Tunes -hahmoiksi samannimisen amerikkalaisen animaatiosarjan mukaan.


title: Nakke

text: Väiski Vemmelsääri esiintyi lehdessä aluksi nimellä Pelle Pupu, mutta nimi yhdenmukaistettiin televisiossa käytettyyn suomennokseen.


title: Nakke

text: Nakessa oli 1950- ja 1960-luvulla usein samoja piirtäjiä kuin "Aku Ankka" -lehdessäkin: Chase Craig, Harvey Eisenberg, Paul Murry, Gil Turner ja Vive Risto. Molemmilla sarjakuvilla oli Yhdysvalloissa sama tuotantoyhtiö, "Western Publishing". Naken omien sarjojen piirtäjä oli alun perin useimmiten Dan Gormley, joka teki myös Anselmi Pandaa. Gormley lopetti sarjakuvien piirtämisen vuonna 1958, jonka jälkeen hänestä ei tiedetä muuta kuin että hän kuoli vuonna 1988. Gormleyn sarjoja julkaistiin suomeksi paljon vielä 1960-luvullakin.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Fysiikka (; , "Physicae Auscultationes" eli ”Fysiikan luennot”) on Aristoteleen kirjoittama fysiikkaa ja luonnontieteen yleisiä perusteita tarkasteleva teos, joka kuuluu Aristoteleen filosofian keskeisiin teoksiin. Se on kokoelma tutkielmia tai luentomuistiinpanoja, jotka käsittelevät enemmän teoreettisia, metodologisia ja filosofisia asioita kuin mitään erityisiä fyysisiä teorioita tai selvityksiä tehdyistä kokeellisista tutkimuksista. Se on asettanut perustan sille, kuinka tieteilijät tutkivat maailmassa tapahtuvia muutoksia. Yksi teoksen pääaiheista on liike ("kinēsis").


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen teosten täsmällistä kirjoittamisjärjestystä ei tunneta, mutta on todennäköistä, että ainakin jotkut osat "Fysiikasta" ovat suhteellisen varhaisia ja syntyneet Aristoteleen ensimmäisellä Ateenan-kaudella, toisin sanoen tämän toimiessa Platonin Akatemiassa. Osa puolestaan saattaa olla myöhäisempiä lisäyksiä ja täydennyksiä, kun Aristoteleen ajattelu kehittyi ja hän luennoi luonnontieteistä laajemmin. Teos vaikuttaa Aristoteleen johdannolta luonnontieteisiin, jolloin se olisi toiminut tämän muiden luonnontieteellisten opetusten perustana.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles käsittelee teoksessaan paljon esisokraattisten filosofien ajatuksia ja kritisoi niitä usein. Hän kiinnittää erityisesti huomiota Empedokleen ja Anaksagoraan teorioihin. Platonin vaikutus teokseen on melko vähäinen, koska tämän ajattelun painopiste ei ollut luonnontieteissä. Missä vaikutus on nähtävissä, Aristoteleen ja Platonin voidaan nähdä päätyvän päinvastaisiin lähestymistapoihin, Platonin väheksyessä ja Aristoteleen suosiessa empiiristä tutkimusta.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen säilyneiden teosten tavoin myöskään "Fysiikkaa" ei ollut alun perin tarkoitettu julkaistavaksi. Sen ovat muokanneet teokseksi myöhemmät toimittajat; samalla on lisätty muun muassa teoksen jako kirjoihin. Andronikos Rhodoslainen asetti Aristoteleen teokset nykyisin tunnettuun järjestykseen, ja siinä "Fysiikka" avaa Aristoteleen fysiikkaa, kosmologiaa ja biologiaa käsittelevien töiden sarjan.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: "Fysiikka" toimi luonnontieteiden perustana 1600-luvulle saakka, jolloin Galileo Galilei ja monet muut tieteilijät perustivat nykyaikaisen fysiikan.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: "Fysiikka" koostuu kahdeksasta kirjasta.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja I käsittelee tieteilijälle ominaista lähestymistapaa luonnon ja maailmassa tapahtuvien muutosten tutkimiseen. Tähän kuuluu huomautuksia käytetyistä metodeista sekä selvitys muutoksen peruselementeistä ja prinsiipeistä: Muutoksessa ovat jäseninä jokin ”ominaisuus”, jonka sen vastakohta voittaa; molemmat kuuluvat ”subjektiin” tai ”substraattiin”, joka ei itse muutu muutoksessa. Muutos suuntautuu siis aina jostakin asiasta kohti sen vastakohtaa.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles myös selvittää pääpiirteittäin edeltäjiensa näkemyksiä. Käsiteltyihin edeltäjiin kuuluvat Parmenides, Melissos, Demokritos, Empedokles, Anaksimandros, Anaksagoras ja Platon.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja II esittelee termin ”luonto” ("fysis") ja määrittelee sen ”kykynä laittaa itsensä liikkeeseen”. Näin ollen luonnollisia ovat ne kappaleet, jotka kykenevät aloittamaan liikkeen eli kasvamisen, ominaisuuksien hankkimisen, siirtymisen ja lopulta syntymisen ja kuolemisen. Luontoon kuuluvat näin elementit ja niiden sekoitukset sekä kasvit, eläimet ja niiden osat. Keinotekoiset kappaleet eivät synny, eivätkä ne voi kasvaa tai ruokkia itseään.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Tässä yhteydessä Aristoteles esittelee myös näkemyksensä neljästä syystä. Hän painottaa luontoon liittyvänä erityisesti päämäärähakuista eli teleologista syytä. Sen vastakohtana ovat sellaiset asiat, joiden mukaan luonto ei toimi, kuten sattuma ja onni. Jokin asia tapahtuu sattumalta silloin, kun kaikki siihen normaalisti johtavat tasot sattumalta yhdistyvät ilman, että olisi tarkoituksella valittu. Tällöin lopputulos on samanlainen kuin jos se olisi seurannut teleologisesti. Tämä pätee sekä ihmisten tekemissä päätöksissä että luonnossa.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja III ja kirja IV muodostavat kokonaisuuden, joka määrittelee esiehdot liikkeelle. Kirja III alkaa kiistanalaisella määrittelyllä, johon liittyvät prinsiippeinä potentiaalisuus ja aktuaalisuus. Jokin asia voi olla jotain "potentiaalisesti" ja tulevaisuudessa olla sitä "aktuaalisesti". Kaikki luonnonilmiöt voidaan redusoida tähän samaan muotoon.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirjan loppuosassa käsitellään äärettömyyttä ja rajattomuutta, ominaisuuksia, jotka eivät voi kuulua millekään fyysiselle lukumäärälle, vaan voivat olla olemassa ainoastaan potentiaalisesti ihmismielessä niin, että kaikkia lukuja voi joko kasvattaa rajattomasti (yhteenlaskulla) tai jakaa rajattomasti (jakolaskulla).


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja IV jatkaa liikkeen esiehtojen käsittelyä tutkimalla 1) paikkaa ("topos") ja erilaisia tapoja, joilla kappale voi olla toisessa kappaleessa. Kappaleet voivat olla jossakin paikassa ilman, että meidän täytyisi hyväksyä tyhjyyden olemassaolo; sekä 2) aikaa ("khronos"), joka on aina läsnä liikkeen tapahtuessa ja joka ei Aristoteleen mukaan ole olemassa itsessään vaan ainoastaan suhteessa muihin asioihin. Ajan, paikan ja ihmisen sielun väliset suhteet eivät ole paikoilleen asettuneita. Aika määritellään ”liikkeen määränä suhteessa "edellä olleeseen" ja "jälkeen olevaan"”, joten sitä ei voi olla olemassa ilman liikettä. Sielu, joka kykenee mittaamaan liikkeen, tekee myös ajan olevaksi.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja V sekä kirja VI käsittelevät sitä, kuinka liike toimii. Kirja V määrittelee neljä liikkeen lajia, riippuen vastakohdan sijainnista: kvantiteetin kategoriassa (esimerkiksi muutos koossa: suuresta pieneen), kvaliteetin kategoriassa (esimerkiksi muutos värissä: vaaleasta tummaan), paikan kategoriassa (paikalliset muutokset tapahtuvat yleensä ylhäältä alas tai päinvastoin), tai kiistellymmin myös substanssin kategoriassa. Substansseilla ei kuitenkaan voi olla vastakohtaa. Esimerkiksi ”ihmisen vastakohta” ei ole määritelty; näin ollen ei voida sanoa, että jostakin ei-ihmisestä tulisi ihminen, sillä syntyminen ja häviäminen eivät ole liikettä liikkeen täydessä merkityksessä.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja VI käsittelee sitä, kuinka muuttuva asia voi saavuttaa vastakohtansa, jos sen täytyy kulkea läpi lukemattomien välitilojen. Se tutkii rationaalisilla ja loogisilla argumenteilla jatkuvuuden ja jakamisen käsitteitä. Muutos (ja vastaavasti aika ja paikka) eivät ole jaettavissa jakamattomiin osiin; ne eivät ole matemaattisesti diskreettejä vaan jatkuvia, jaettavissa loputtomiin. Tästä seuraa Aristoteleen mukaan, että ei voi olla olemassa muutoksen ensimmäistä tasoa, eli ei ole olemassa määrättyä hetkeä, jolloin muutos alkaa.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Tämä käsittely sekä nopeutta ja liikkeen neljän eri lajin käyttäytymistä koskeva käsittely mahdollistavat lopulta sen, että Aristoteles kykenee vastustamaan Zenon Elealaisen väitteitä siitä, että liikkeen olemassaolo on absurdia. Aristoteles vastaa samalla Zenonin paradokseihin ja osoittaa niiden logiikassa olevat virheet.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja VII käsittelee suppeasti liikkujan ja liikuttajan välistä suhdetta. Aristoteles määrittelee sen hyvin eri tavalla kuin Platon, jonka teorian mukaan sielu kykenee laittamaan itsensä liikkeelle ("Lait" kirja X, "Faidros", "Faidon"). Aristoteles sen sijaan sanoo, että kaikki, mikä liikkuu, on jonkin toisen liikuttamaa. Hän yrittää myös määritellä liikkeen lajit ja niiden nopeudet yhteismitallisiksi määrittelemällä paikallisen muutoksen ("phorà") perustavanlaatuisimpana muutoksena, johon kaikki muut voidaan redusoida.


title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja VIII käsittää melkein neljänneksen koko "Fysiikasta", ja todennäköisesti muodosti alun perin itsenäisen luentosarjan. Se käsittelee kahta asiaa hyvin monenlaisilla argumenteilla: 1) maailmankaikkeuden aikarajoja, sekä 2) kosmologista argumenttia eli ensimmäisen liikuttajan olemassaoloa. Kysymys kuuluu, onko maailmankaikkeus ikuinen, vai onko sillä ollut alku ja tuleeko sille joskus loppu. Aristoteles vastaa maailmankaikkeuden olleen aina olemassa, sillä argumentin "creatio ex nihilo" (”luominen tyhjästä”) esitti ensimmäisenä vasta paljon myöhemmin kirkkoisä Augustinus. Aristoteleella on myös filosofiset perusteet sille, että hän kieltää sen, ettei liikettä joskus olisi ollut olemassa. Vastaus perustuu kirjassa aiemmin esitettyyn. Liikkeen ikuisuuden todistavat myös substanssin olemassaolo; se on puhdasta ja ikuisen laatuista, eikä siinä voi olla mitään epätäydellistä — näin sen ei tarvitse myöskään liikkua mihinkään tullakseen täydellisemmäksi. Konkreettisesti tämä näkyy taivaankappaleissa. Ensimmäisinä liikutettavina asioina niiden tulee liikkua ikuista, yksittäistä ja yhtäjaksoista liikettä, eli ympyränmuotoista liikettä. Sitä ei saa aikaan mikään kosketus vaan rakkaus ja harras halu.


title: KooKoo

text:
KooKoo on vuonna 1965 perustettu kouvolalainen jääkiekkojoukkue, joka on pelannut kaudesta 2015–2016 alkaen SM-liigassa. Seuran virallinen, rekisteröity nimi on KooKoo Hockey Oy.
KooKoon perustivat Kouvolan kuntotalolla 3. marraskuuta 1965 kouvolaiset urheiluseurat KPL ja Sudet, joilla oli aiemmin jääkiekko sivulajina. Seuran ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin 17. marraskuuta 1965, jolloin seura voitti Kuusankosken Puhdin maalein 4–2. Jääkiekko-osaamista uusi seura sai runsaasti Lappeenrannasta, josta useat sen ensimmäisten vuosien pelaajat ja valmentajat olivat kotoisin.


title: KooKoo

text: KooKoo aloitti liiton virallisissa sarjoissa kaudella 1966–1967, jolloin se osallistui maakuntasarjan Etelä-Suomen lohkoon. Kaudella 1967–1968 seura pelasi maakuntasarjan Suur-Savon lohkoa, jossa se sijoittui neljänneksi. Se pelasi maakuntasarjassa ilman suurta menestystä kaksi seuraavaa kautta. Kaudella 1970–1971 se sijoittui Kymenlaakson lohkossa toiseksi ja pääsi Suomi-sarjan karsintaan, mutta ei vielä tuolloin päässyt sarjaporrasta ylemmäksi.


title: KooKoo

text: KooKoo nousi toiseksi korkeimmalle sarjatasolle eli Suomi-sarjaan kauden 1971–1972 päätteksi. Se pääsi myös mukaan vuonna 1974 uuteen sarjaan, ensimmäiseen divisioonaan. Vuonna 1982 Kouvolaan rakennettiin jäähalli, mikä paransi toimintaedellytyksiä huomattavasti. Ensimmäinen jäähallissa pelattu ottelu marraskuussa 1982 KooKoon ja SaPKon välillä päättyi KooKoon 7–4-voittoon yli 4 000 katsojan edessä. Seura pääsi yrittämään nousua SM-liigaan ensimmäisen kerran kaudella 1984–1985 sijoituttuaan runkosarjassa kolmanneksi. Karsintasarjassa KooKoo ei kuitenkaan saavuttanut yhtään voittoa. Kaudella 1985–1986 joukkuetta valmensi Reino Ruotsalainen, jonka valmennuksessa joukkue sijoittui runkosarjassa jälleen kolmanneksi. Neljän joukkueen liigakarsinnassa joukkue sijoittui niin ikään kolmanneksi ja joutui näin jatkamaan divisioonassa. Kaudella 1986–1987 seura juhli ensimmäistä liiganousuaan voitettuaan divisioonan runkosarjan ylivoimaisesti ennen TuToa.


title: KooKoo

text: KooKoon ensimmäinen kausi jääkiekon SM-liigassa oli vaikea. Keväällä 1988 seuran joukkue pelasi tasaisen viiden ottelun karsintasarjan lahtelaisen Kiekkoreippaan kanssa. Neljäs ottelu venyi jatkoajalle, jossa Lasse Tasala ratkaisi voiton kouvolalaisille. Sen jälkeen seura säilytti liigapaikkansa kotijäällään pelatussa ratkaisevassa viidennessä ottelussa.


title: KooKoo

text: Toisen kautensa liigassa KooKoo pelasi kaudella 1988–1989 Urpo Ylösen valmentamana. Tällöin joukkue saavutti toistaiseksi parhaan sijoituksensa liigan yhdeksäntenä.


title: KooKoo

text: Joukkueen viimeisin kausi liigassa oli hyvin ailahtelevainen, ja se putosi takaisin ensimmäiseen divisioonaan hävittyään karsinnassa Hockey Reippaalle.


title: KooKoo

text: KooKoo aloitti 1990-luvun ensimmäisessä divisioonassa. Joukkue kuului sarjan kärkeen, vaikka sen talous oli ajautunut liigavuosien veloista johtuen vaikeuksiin. KooKoo putosi takaisin alasarjoihin vuonna 1997, kun ensimmäisen divisioonan joukkuemäärää supistettiin neljällä. Seuran yksiselitteinen tavoite oli nousta takaisin ensimmäiseen divisioonaan. Joukkue selvisi karsintoihin asti, mutta Hyvinkään Ahmat voitti sen luvuin 3–2.


title: KooKoo

text: Kaudella 1998–1999 KooKoo selvisi jälleen karsintoihin. Se onnistui voittamaan Uudenkaupungin Jää-Kotkat otteluin 3–2 ja nousi kahden vuoden tauon jälkeen takaisin ensimmäiseen divisioonaan.


title: KooKoo

text: KooKoo aloitti syksyllä 1999 ensimmäisessä divisioonassa. Vuonna 2000 joukkue siirtyi vastaperustettuun Mestikseen. Keväällä 2005 seura ilmoitti lopettavansa edustustason kiekkoilun, mutta joukkueen pelit jatkuivat uusien taustatekijöiden voimin. Keväällä 2010 seura voitti Mestiksen runkosarjan ensimmäisen kerran 23 vuoteen, ja kauden päätteeksi sen joukkue saavutti pronssimitalit voittamalla LeKin 4-2. KooKoon paras sijoitus on kauden 2013–2014 Mestiksen mestaruus.


title: KooKoo

text: Kookoo nousi takaisin SM-liigaan kaudeksi 2015–2016. Kaudella 2015–2016 Kookoo otti 26 voittoa, joista 16 tuli varsinaisella peliajalla, kokonaispistesaldo oli 78 ja lopputulos oli 11.


title: KooKoo

text: Kauden 2017–2018 alussa KooKoo teki seurahistoriaa jääkiekon SM-liigassa olemalla ensimmäistä kertaa sarjakärjessä. Joulukuussa 2017 seuran A-juniorijoukkue voitti Nuorten SM-liigan alkusarjan viimeisessä ottelussaan sarjakolmosen Oulun Kärpät 3–0 ja varmisti näin ensimmäistä kertaa paikkansa ylempään loppusarjaan, mihin pääsee alkusarjan kymmenen parasta. A-junioreiden sija oli lopulta alkusarjan kahdeksas.


title: KooKoo

text: KooKoo pelaa kotiottelunsa Lumon Areenalla, joka sijaitsee noin 800 metrin päässä Kouvolan keskustasta. Lumon Areenan katsojakapasiteetti on 6 200 katsojaa, ja se on siten Suomen kahdeksanneksi suurin jäähalli.


title: KooKoo

text: Kouvolan jäähallin virallinen yleisöennätys on vuodelta 1985 I-divisioonan ottelusta KooKoo-SaiPa, jota seurasi 5 350 katsojaa. Mestis-ajan yleisöennätys on 5 194 katsojaa kevään 2014 viidennessä finaalissa, jossa KooKoo varmisti Mestiksen mestaruutensa ottamalla neljännen voittonsa Mikkelin Jukureista.


title: KooKoo

text: Yleisöennätys kasvoi jo heti ensimmäisessä liigapelissä, jolloin katsojia saapui 5 251. Seuraava ennätys on 5 894 katsojaa syntyi 28. tammikuuta 2017 ottelussa KalPaa vastaan.


title: KooKoo

text:
Kouvolan jäähallin remontti aloitettiin keväällä 2015.KooKoo aateloi 13 ensimmäistä Hall of Famen jäsentä seuran 50-vuotisjuhlaottelussa 21. marraskuuta 2015 Turun Palloseuraa vastaan.
KooKoon virallinen kannattajayhdistys on Kuudes Kenttäpelaaja Ry (lyh. KKP), joka on perustettu vuonna 2001. Yhdistyksen tarkoituksena on viedä kouvolalaista fanikulttuuria eteenpäin. Yhdistykseen kuului kaudella 2010–2011 ensimmäisen kerran yli sata jäsentä, tarkalleen 118. Tammikuussa 2012 yhdistyksen jäsenmäärä oli 135, joka syntyi kotipeleissä pidetyssä rekrytointikampanjassa. Kolmannen liigakauden keväällä jäsenmäärä oli kasvanut jo lähes kolmeensataan.


title: KooKoo

text:
Kuudes Kenttäpelaaja Ry järjestää kauden aikana vieraspelimatkoja. Yhdistys on järjestänyt toisinaan Mestis-otteluihin Revanssiviikonlopun ansiosta niin sanottuja megamatkoja, joissa katsojat pääsevät ilmaiseksi peleihin. Joulukuussa 2010 Turkuun lähti katsojia kuusi bussilastia ja marraskuussa 2011 Mikkeliin viisi bussillista.
Miehet


title: KooKoo

text: KooKoolla on historiansa aikana ollut myös käytössä muutama erilainen logo.