title: Mikroilmasto

text: Lumipeitteen syvyys ja sen pysyvyys, veden kertyminen, tuulisuus, ja paikalliset lämpöolot voivat vaihdella maaston kohdan mukaan paljonkin. Paljaat kalliot varastoivat lämpöä päivän aikana, avoimen alueen laidalla tuulee enemmän, meren läheisyys voi aiheuttaa pärskeitä jne.


title: Mikroilmasto

text: Puutarhurit käyttävät hyväkseen tietoa mikroilmastosta sijoittelemalla arkoja kasveja suotuisiin paikkoihin sekä muokkaamalla olosuhteita esimerkiksi tuulensuojien ja kohopenkkien avulla tai parantamalla maaperän lämmönjohtokykyä.


title: Mikroilmasto

text: Jotta eri säähavaintoasemilla tehtävät havainnot olisivat vertailukelpoisia ja edustaisvat paikkakuntien eikä mikroilmastojen välisiä eroja, Maailman ilmatieteen järjestö WMO on suosittanut, että säähavaintoasemat sijoitetaan mahdollisimman samanlaisiin olosuhteisiin (ruohokentälle, tasainen maasto, lämpömittarit valkeaksi maalattuun kojuun, sadepöntön etäisyys puista vähintään puun korkeus ja niin edelleen).


title: Méav

text: Méav Ní Mhaolchatha, nykyisin usein lyhyemmin Méav, on irlantilainen laulaja. Hän on nykyään sooloartisti, mutta on ollut mukana monissa projekteissa. Hän laulaa englanniksi, iiriksi ja ranskaksi.


title: Méav

text: Méav tulee musikaalisesta perheestä Dublinista. Hän aloitti laulu-, harppu- ja piano-opinnot varhaisessa vaiheessa ja jatkoi niitä opiskellessaan lakitiedettä Dublinin Trinity Collegessa.


title: Méav

text:
Méav on kiertänyt maailmaa laajasti nuoresta iästään huolimatta. Hän oli Lord of the Dance-ryhmän päävokalisti kolmen kuukauden ajan vuonna 2000 Etelä-Afrikan kiertueella. Vuosina 1996-1999 hän oli mukana kolmella "RTE Concert Orchestran" kiertueella Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Hän on esiintynyt niin ikään Riverdance-yhtyeen kanssa kotimaansa lisäksi Lontoossa ja New Yorkissa. Méav lauloi myös Irlannin presidentin Mary McAleesen virkaanastujaisissa. Anúna-yhtyeen jäsenenä Méav kiersi maailmaa Kanadassa, Skandinaviassa, Marokossa ja Espanjassa sekä teki yhteistyötä mm. Elvis Costellon, Brian Kennedyn ja the Chieftainsin kanssa. Méav on lisäksi ollut Irlannin kansallisen kamarikuoron jäsen ja käynyt tämän kanssa kiertueella Brasiliassa ja useassa Euroopan maassa. 2002 hän lauloi pääesiintyjänä festivaaleilla Etelä-Koreassa (jossa hän on suosittu), osana
jalkapallon MM-kilpailujen juhlallisuuksia.


title: Luosto

text: Ukko-Luosto on Luostotuntureiden korkein laki, sen korkeus on 514 metriä merenpinnasta. Tunturi sijaitsee Suomen Lapissa, Sodankylän kunnassa 30 kilometriä Sodankylän keskustasta kaakkoon. Luostotunturit kuuluvat osittain Pyhä-Luoston kansallispuistoon. Luoston alueella sijaitsee Ilmatieteen laitoksen säätutka, kaksi laskettelukeskusta, kolme hotellia ja kylpylä.


title: Luosto

text: Myös Lampivaaran ametistikaivos viiden kilometrin päässä tunturista liittyy Luoston matkailutoimintaan. Luostolta pääsee Lampivaaraan lumikulkuneuvolla tai ulkoilutietä pitkin kesällä jalkaisin ja talvella hiihtäen.


title: Luosto

text: Luosto on yksi viidestä PoroCupin Suomen Cupin osakilpailujen pitopaikasta.


title: Luosto

text:
Luoston alueella sijaitsevalla Ukko-Luoston sekä Aittakurun alueella järjestettiin vuosittain elokuun aikana LuostoClassic -tapahtuma. Tapahtuma oli klassisen musiikin tapahtuma, joka järjestettiin tunturiluonnossa.
Jukolan viesti kilpailtiin Pyhä-Luoston maisemissa vuonna 1994.


title: Luosto

text: Luostotunturit muodostavat luoteis-kaakkoissuuntaisen kvartsiittiselänteen.


title: Kolin kansallispuisto

text: Kolin kansallispuisto on yksi tunnetuimmista Itä-Suomen luontokohteista ja nähtävyyksistä, ja Suomen tunnetuimpia kansallismaisemia. Kansallispuiston koko on 3000 ha (30 km²) ja se rajoittuu Joensuun, Kontiolahden ja Lieksan kuntien alueelle. Kolin kansallispuisto on perustettu lailla 10. huhtikuuta 1991, laajennettu vuonna 1996.


title: Kolin kansallispuisto

text: Kolin kansallispuisto on jaettu kolmeen eri vyöhykkeeseen keskeisten suojelutavoitteiden mukaan.


title: Kolin kansallispuisto

text: Kansallismaisemaa ja geologiaa huomioidaan vyöhykkeellä joka kattaa Kolin korkeimmat huiput. Kulttuurivyöhyke sijaitsee aivan kylän tuntumassa. Kulttuurivyöhykkeellä ylläpidetään perinnemaisemien monimuotoisuutta kaskeamalla, laiduntamalla ja hoitamalla ahoja mm. niittämällä. Pihapiirit vanhoine rakennuksineen, aholla ja hakamaalla laiduntavat kyytöt ja lampaat keskellä avointa koivikoiden reunustamaa kulttuurimaisemaa, ovat kaskikulttuurin helmiä. Erityisesti ahojen monimuotoinen kasvilajisto tarvitsee säilyäkseen vuosittaista ylläpitoniittoa. Luontovyöhykkeelle suojellaan vaarojen metsäluontoa. Kolin luonto on maastollisesti hyvin vaihtelevaa ja sen ansiosta pienelläkin alueella on suuri määrä erilaisia biotooppeja ja lajisto siten hyvin monimuotoista. Kallioiden laet ovat karuhkoja, varjoisat rinteet vanhojen kuusikoiden tai koivikoiden peitossa ja laaksojen alarinteiltä rehottavat varjoisan kosteat lehdot.


title: Kolin kansallispuisto

text:
Tunnetuin näköalapaikka on Ukko-Koli, jolta aukeaa mahtava näkymä itään Pieliselle.
Huipun läheisyydessä sijaitsevat Kolin luontokeskus Ukko sekä Break Sokos Hotel Koli. Kolilla on kesäisin toiminnassa kaksi pitkää maisemahissiä etelä- ja pohjoispuolelle. Kaudella 2015-2016 Kolilla toimi kaksi laskettelukeskusta Loma Koli ja Ukko Koli. Kaudelle 2016-2017 on vain Ukko Koli. Loma Koli lopettaa kokonaan toimintansa.


title: Neppis

text: Neppis tai neppaus on pienillä leikkiautoilla hiekalla pelattava kilpa-ajopeli. Neppiksen säännöt ovat yksinkertaiset: omalla vuorollaan kukin kilpailija neppaa eli tuuppaa koukistetulla etusormella autoaan eteenpäin kilparadalla. Jos auto kellahtaa tai putoaa radalta, se palautetaan takaisin kulloisenkin neppauksen alkupisteeseen. Nopeiten radan kiertänyt voittaa.


title: Neppis

text: Suosituimmillaan neppis oli 1970-luvun loppupuolella, mutta se on kasvattanut suosiotaan 2000-luvun alusta lähtien. ”Virallinen” neppisauto on muovirunkoinen, 1950-luvun kilpa-auton muotoinen leikkiauto, jossa on metalliset akselit ja tukevat mustat muoviset pyörät.


title: Neppis

text: Neppiksillä kilpaillaan hiekkaan rakennetulla radalla, joka on noin 15 senttimetriä leveä. Rataan voi tehdä myös hyppyreitä ja kuoppia. Radan voi tehdä mistä materiaalista vain, mutta suosituinta on tehdä se hieman märästä, hienojakoisesta hiekasta. Itse kilpa-ajon säännöt voivat vaihdella kisajärjestäjän mukaan.


title: Neppis

text: Kilpailijat neppaavat vuorollaan autoaan eteenpäin eli tuuppaavat sitä koukistetulla etusormen syrjällä. Useimmiten autoa nepataan kolme kertaa omalla vuorolla. Auton voi asettaa leveyssuunnassa haluamaansa kohtaan ennen neppauksen aloittamista, ja keulaa voi kääntää koska tahansa kilpailun aikana. Nopeimmin radan kiertänyt voittaa. Jos pelaajan neppisauto lentää radalta ulos tai jos auto kääntyy väärin päin (menee "kelliin"), pelaaja joutuu palaamaan neppauksen alkupisteeseen, tai jos auto jää kyljelleen ("puolikelli"), auto pitää sijoittaa neppauksen puoliväliin. Radan manipulointi kilpailun aikana on kiellettyä.


title: Neppis

text: Neppikseen on kehitetty myös vaikeutettuja sääntöjä.


title: Neppis

text: Neppistä harrastettiin jo 1960-luvulla Helsingissä Eläintarhanajojen innoittamana. Suosituinta neppis oli 1970- ja 1980-luvuilla, mutta 1990-luvulla lajin suosio romahti. Sen harrastusta pitivät yllä työporukat ja teekkarit. 2000-luvulta lähtien suosio on noussut. Alun perin harrastus oli lasten suosiossa, mutta sittemmin sen pariin ovat palanneet myös aikuiset.


title: Neppis

text: Neppiksen virallinen kisa-auto on suomalaisen Hot-Toysin valmistama Formula-Neppis. Egma Oy lanseerasi jo 1960-luvulla muovisen leluauton, joka muistutti 1950-luvun kilpa-autoa. Pelaaja voi parannella eli virittää neppistään leikkaamalla korista osia pois tai lisäämällä painoa pohjaan. Toisinaan paikallissäännöt kuitenkin kieltävät tällaisen virittelyn. Neppistä on ajettu myös metallisilla leikkiautoilla.


title: Neppis

text: Suomalaisia neppisliigoja ovat muun muassa Superneppis, Spedeneppis ja Neppisweekly. Harrastajia on Suomessa satoja ja lajia on viety myös ulkomaille. Simo Pihkala on tuomaroinut kolmen mainitun liigan yhteistä Helsinki Neppis Champion -kilpailua vuodesta 2012.


title: Neppis

text: Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijajärjestö Kannunvalajat järjestää vuosittain toukokuun puolivälissä Suomenlinnan Gran Prix -neppiskilpailun. Suomenlinnan ajot on järjestetty joka vuosi vuodesta 1996 alkaen, ja niiden keskeisenä organisaattorina sekä päätuomarina on toiminut Arto Aniluoto.


title: Neppis

text: Vuonna 2014 julkaistiin oululaisen Frozen Visionin kehittämä neppis-mobiilipeli "Nepcar Racing." Pelin kehitys aloitettiin kesällä 2013, ja sitä rahoitti muun muassa Microsoft.


title: Sauvosaari

text: Sauvosaari on Kemin kaupungin keskusta, joka ulottuu rautatieasemalta meren rantaan. Sauvosaaresta pohjoiseen on Koivuharjun kaupunginosa ja etelässä Peurasaari. Sauvosaaren kaupunginosa kuuluu Sauvosaaren suuralueeseen.


title: Amerikansaksinokka

text: Amerikansaksinokka ("Rynchops niger") on sekä Pohjois- että Etelä-Amerikassa elävä rantalintu.


title: Amerikansaksinokka

text: Amerikansaksinokka on saanut nimensä suuresta saksien muotoisesta nokastaan, jonka alapuoli on lähes kaksi kertaa yläpuoliskoa pitempi. Linnun suora nokka myös toimii miltei saksien tapaan.


title: Amerikansaksinokka

text: Linnun selkä, niska ja päälaki ovat mustia. Otsa, kaula ja höyhenpeitteen koko alapuoli ovat puolestaan valkoisia. Linnun jalat ovat väriltään kirkkaanpunaiset.


title: Amerikansaksinokka

text: Amerikansaksinokan levinneisyys ulottuu Pohjois- ja Etelä-Amerikassa Atlantin ja Karibianmeren rannikoille New Yorkista Argentiinaan ulottuvalla alueella, sekä Tyynenmeren rannikolla Kaliforniasta aina Etelä-Amerikkaan asti.


title: Amerikansaksinokka

text: Lajin tyypillisiä elinpaikkoja ovat, rannikoiden lisäksi, laguunit, jokisuistot, meret, hiekkasärkät ja merenrannikon tulvamaat.


title: Amerikansaksinokka

text: Naaras munii kerrallaan 2–4 munaa, joita se sitten hautoo 21–26 vrk.


title: Amerikansaksinokka

text: Amerikansaksinokat syövät pääasiassa pieniä kaloja, kuten hopeakylkiä ja hammaskarppeja. Toisinaan linnut syövät myös äyriäisiä ja muita pieneliöitä.


title: Yhteisökylä

text: Yhteisökylä on asumisen ja elämisen muoto, jonka tavoite on toteuttaa kestävää elämäntapaa. Yhteisökylät ovat kohtalaisen omavaraisia paikallistalouksia. Suomen yhteisökylähanke on Suomen kestävän elämäntavan yhteisöt ry:n (SKEY), Elävä Maa ry:n ja Maan ystävien maaseuturyhmän alkuunpanema. Tavoitteena on alkuunsaattaa ja tukea muodostuvia kestävää elämäntapaa etsiviä yhteisöjä.


title: Can

text: Can (vuoteen 1970 The Can) oli vuonna 1968 perustettu saksalainen kokeellista rock-musiikkia soittanut yhtye. Can oli yksi krautrockin tärkeimmistä yhtyeistä. Yhtyeen toiminta loppui 1970-luvun lopussa, joskin 1980-luvulla yhtye teki lyhyen comebackin albumillaan "Rite Time".


title: Can

text: Canin tärkeimmät jäsenet olivat Holger Czukay, Michael Karoli, Jaki Liebezeit, Irmin Schmidt, Malcolm Mooney ja Damo Suzuki.


title: Punaolkaturpiaali

text: Punaolkaturpiaali ("Agelaius phoeniceus") lienee Amerikan runsaslukuisin lintulaji. Yksistään USA:ssa on arvioitu asustavan kaksi punaolkaturpiaalia jokaista ihmistä kohtaan. Laji sopeutuu muuttuviin oloihin helposti. Talvella turpiaalit kerääntyvät suunnattomiksi, jopa miljoonien yksilöiden jättiparviksi. Niitä pidetään pahoina tuholaisina viljapelloilla. Silloin unohtuu helposti se, että punaolkaturpiaalit myös auttavat pitämään kurissa tuhohyönteisten kantoja.


title: Punaolkaturpiaali

text: Aikuinen naaras sekä nuoret yksilöt sukupuolesta riippumatta ovat päältä ruskeita ja alta ruskea- ja ruskeankeltajuovaisia. Koiraalla höyhenpuku on kokonaan musta, lukuun ottamatta hartioiden punaista höyhenpeitettä jolla on merkitystä soidinmenoissa ja reviirikäyttäytymisessä.


title: Punaolkaturpiaali

text: Pituus: 18-24 cm Siipiväli: 33 cm Paino: 52 g


title: Punaolkaturpiaali

text: Punaolkaturpiaali pesii suuressa osassa Pohjois- ja Keski-Amerikkaa. Kanadassa ja USA:n pohjoisosassa pesivät linnut liittyvät syksyllä etelämpänä pesivien lajitoveriensa joukkoon.


title: Punaolkaturpiaali

text: Kosteikot, ruohomaat ja suot.


title: Punaolkaturpiaali

text: Punaolkaturpiaalinaaraat saapuvat pesimäpaikoille noin viikon verran koiraita myöhemmin. Koiraat kosiskelevat naaraita laulullaan ja siipiään esitellen. Suotuisassa suoympäristössä koiras voi onnistua saamaan kumppanikseen jopa 15 naarasta. Vaikka koiras pariutuukin kaikkien niiden kanssa, se ei välttämättä ole kaikkien poikasten isä. Mikäli sen tarkkaavaisuus herpaantuu, muut koiraat voivat onnistua livahtamaan parittelemaan naaraiden kanssa. Naaras punoo pesämaljan, usein turvalliseen paikkaan veden ylle. Se munii 3-5 munaa. Poikaset kuoriutuvat 12 vrk kestävän haudonnan päätteeksi.


title: Punaolkaturpiaali

text: Osassa USA:ta levisi 1970-luvulla suoranainen hysteria syksyisten turpiaaliparvien tuhotessa satoja. Lisäksi hengityselinsairautta aiheuttavan sienen havaittiin viihtyvän lintujen ulosteessa. Tämän vuoksi lepäileviä parvia myrkytettiin. Yletön vaino ei kokonaiskantaan kuitenkaan vaikuttanut.


title: Aribert Heim

text: Aribert Ferdinand Heim (28. kesäkuuta 1914 Bad Radkersburg, Itävalta – 10. elokuuta 1992 Kairo) oli itävaltalainen SS-lääkäri.


title: Aribert Heim

text: Heim syntyi poliisi-isän ja kotirouvan perheeseen. Hän opiskeli lääketiedettä ja suoritti tohtorin väitöksensä Wienissä, ennen kuin ilmoittautui vapaaehtoisesti SS-joukkoihin keväällä 1940. Lokakuussa 1941 hänet lähetettiin Mauthausen-Gusenin keskitysleirille, missä hän teki lääketieteellisiä kokeiluja vangeilla. Häntä syytettiin muun muassa vankien tappamisesta ilman puudutusta suoraan sydämeen annetuilla myrkkypistoksilla. Häntä kutsuttiin yhdeksi natsi-Saksan ”kuoleman tohtoreista”. Myöhemmin hänet lähetettiin SS-kenttäsairaalaan Wieniin.


title: Aribert Heim

text: Aribert Heim oli yksi etsityimmistä natsirikollisista. Saksassa on tullut esille tietoja, että Heim toimi toisen maailmansodan aikana SS-lääkärinä Pohjois-Suomessa, erityisesti Oulun alueella. Heimin komennus Saksan kuudennen SS-vuoristodivisioonan palvelukseen Pohjois-Suomeen alkoi helmikuussa 1942 ja jatkui asiakirjojen mukaan ainakin saman vuoden lokakuuhun. Natsien oman kantakortiston mukaan komennus Suomessa jatkui todennäköisesti pitempäänkin. Asiasta on kirjoittanut muun muassa saksalainen viikkolehti Der Spiegel ja tiedon vahvistavat myös televisio-ohjelman "A-piste" tekemät selvitykset.


title: Aribert Heim

text: 15. maaliskuuta 1945 Yhdysvaltain sotilaat pidättivät Heimin ja lähettivät sotarikollisten leirille. Heim vapautui leiriltä jostain syystä ja jatkoi tohtorin toimiaan Baden-Badenissa aina katoamiseensa asti 1962. Hänelle oli vihjattu, että Itävallan poliisi tutkii hänen sodanaikaisia toimiaan.


title: Aribert Heim

text: Heimin on kansainvälisesti etsintäkuulutettu ja aina vuoteen 2009 asti hänen uskottiin mahdollisesti elävän. Heimin raportoitiin oleskelevan Etelä-Amerikassa, Espanjassa ja Balkanilla. Vielä heinäkuussa 2008 hänen uskottiin asuvan Argentiinan ja Chilen rajaseudulla.


title: Aribert Heim

text: Tammikuussa 2009 saksalainen ZDF-kanava uutisoi, että Heim onkin ollut kuolleena jo useita vuosia – hän kuoli syöpään Kairossa vuonna 1992 nimellä Tarek Farid Hussein. Simon Wiesenthal -keskuksen johtaja Efraim Zuroff kuitenkin epäilee, että Heim on lavastanut kuolemansa. Hänen ruumistaan ei ole löytynyt.


title: Aribert Heim

text: Syyskuussa 2012 Baden-Württembergin osavaltion alioikeus Landgericht Baden-Baden lopetti rikosprosessin Heimia vastaan julistettuaan hänet kuolleeksi. Oikeusviranomainen katsoi todistetuksi, että Heim on identtinen henkilön Tarek Hussein Farid kanssa, ja että tämä kuoli Kairossa vuonna 1992 syöpäsairauteen.


title: Kemin kirkko

text: Kemin kirkko (vuoteen 1978 "Kemin kaupunginkirkko" erotukseksi silloisen Kemin maaseurakunnan, nykyisen Keminmaan kirkosta) on Kemin seurakunnan pääkirkko. Kirkkorakennus on arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema ja se rakennettiin rapatusta tiilestä vuosina 1900–1902. Kirkon vihki käyttöön Oulun hiippakunnan piispa Juho Koskimies 8. maaliskuuta 1903. Tyyliltään kirkko on uusgoottilaisvaikutteinen tornillinen pitkäkirkko, jossa on kaksi sivulaivaa. Tornin yläosassa on pienpäädyt ja pienet kulmatornit. Kirkon pituus on 32 metriä, leveys 21 metriä ja harjakorkeus 19 metriä. Kellotornin korkeus on 44 metriä. Istumapaikkoja kirkossa on 1 200. Pneumaattiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1935 ja niissä on 30+4 äänikertaa ja kolme sormiota. Kirkontornin kellot ovat vuodelta 1901.


title: Kemin kirkko

text: Kirkko on arkkitehtuuriltaan suunnittelijallensa Josef Stenbäckille ominaista uusgotiikan ja kansallisromantiikan sekoitusta, joskin se on näistä kirkoista ensimmäisiä. Goottisen perintöön vahvimmin liittyvät kirkon laivojen päätyikkunat ja pääsisäänkäynnin massiivinen pyöröikkuna. Laivojen päätyikkunat ovat uusgotiikan tyypilliset kolmoisikkunat, joista keskimmäinen on korkein, ja niiden huiput ovat Suomessa perin harvinaisesti holvikaaren muotoiset. Sama muoto toistuu laivapäätyjen yläosan pienissä koristeikkunoissa sekä tornin keskiosan koristeissa. Myös alttariseinällä on ikkunat, joiden lasimaalaukset toimivat alttaritauluna. Aikansa uutuus oli ikkunoiden koko: lasin halventuminen mahdollisti paremman valon saannin kirkkosaliin. Muuta uusgotiikalle tunnusomaista kirkossa on tornin huippu ja osaltaan sen pikkutornit sekä nurkkausten ulkoseinäin suuret tukikolmiopilarit. Sisätilojen holveilla tavoitellaan katedraalimaista vaikutelmaa.


title: Kemin kirkko

text: Kansallisromantiikasta arkkitehtuurissa puhuu ennen kaikkea kirkon epäsymmetrinen muoto sekä pyörötornit. Kirkon länsiosassa sijaitseva torni on sijoitettu keskiakselista sivuun ja alttarin puolelle kirkkoa. Myös tietty selkeys myös kirkon sisätiloissa kuuluu kansallisromantiikkaan. Yksityiskohtien hienostuneen käsittelyn, joka erityisesti tornissa ilmentyy, voisi laskea toisaalta jugendin ihanteeksi, jos ei aivan sen tyyliseksi. Pikkutornien käyttö liittyy kansallisromantiikkaan; samaa aihetta hyödynsi Lars Sonck samaan aikaan suunnitellussa Tampereen tuomiokirkossa ja itse arkkitehti käytti niitä monessa muussakin kirkossaan (mm. Joensuun, Pyhärannan, Räisälän ja Nilsiän kirkoissa).


title: Kemin kirkko

text: Alttaritauluna on vuodesta 1986 ollut Lauri Ahlgrénin lasimaalaus "Pyhä Kolminaisuus". Kolmiosaisiin ikkunoihin maalattuna vasemmanpuolinen kuvaa Jeesusta, keskimmäinen Isää ja oikeanpuolimmainen Pyhää Henkeä. Lisäksi kuorin seinällä on suurikokoinen krusifiksi. Sen tilalla oli vuosina 1953–1987 alttaritauluna Erkki Koposen vuonna 1953 maalaama "Ylösnousemus" (244 x 596 cm öljymaalaus kankaalle). Krusifiksin palattua sen paikalle se siirrettiin Paattionlehdon siunauskappeliin Kemin pohjoisella hautausmaalla.


title: Kemin kirkko

text: Kirkkorakennus on peruskorjattu vuoden 2003 aikana. Sen aikana kirkon väritys uusittiin vastaamaan alkuperäistä vaaleanpunais-mustaa. Aiemmin kirkon seinien väri oli harmaa ja peltikatteen torneineen punainen. Myös sisätiloissa suoritettiin korjauksia muun muassa poistamalla takaa penkkirivejä.


title: Kemin kirkko

text: Kirkkopihalla sijaitsee myös Kemin sankarihautausmaa – varsinaiset hautausmaat sijaitsevat kaupungin keskustan ulkopuolella Peurasaaressa ja Paattiossa. Kemin sankarihautoihin on haudattu 381 vainajaa.


title: Kemin kirkko

text: Sankarihauta-alue perustettiin tammikuussa 1940, mutta jo vuonna 1921 alueelle oli pystytetty kuvanveistäjä Evert Porilan veistämä pronssinen sankaripatsas vapaussodan sankarivainajille. "Rukoileva sotilas" -niminen muistomerkki oli Kemin ensimmäinen julkinen ulkoveistos. Emil Filénin talvisodan sotilaita esittävä graniittireliefi paljastettiin itsenäisyyspäivänä 1949.


title: Michael Johnson (juoksija)

text: Michael Duane Johnson (s. 13. syyskuuta 1967 Dallas, Texas) on yhdysvaltalainen entinen pikajuoksija. Hän voitti urallaan neljä olympiakultaa ja kahdeksan maailmanmestaruutta. Hän juoksi 400 metriä 22 kertaa alle 44 sekunnin ja 200 metriä 17 kertaa alle 20 sekunnin (joista kuusi kertaa alle 19,80). Hänellä oli hallussaan 400 metrin maailmanennätys 43,18 vuosina 1999–2016. Johnson voitti viestit mukaan lukien jokaisen käymänsä MM- sekä olympiafinaalin. Hänen juoksutyylilleen tunnusomainen piirre oli voimakas takakeno.


title: Michael Johnson (juoksija)

text: Johnson valittiin vuosina 1996 ja 1999 .Johnson oli voittamassa myös pitkän viestin kultamitaleja 1999 Sevillassa ja 2000 Sydneyssä, mutta myöhemmin suoritukset hylättiin hänen joukkuetoveriensa Antonio Pettigrew'n sekä Alvin ja Calvin Harrisonin doping-tapausten myötä.


title: Michael Johnson (juoksija)

text: Johnson juoksi uransa aikana kahdeksan virallista maailmanennätystä ja lisäksi epävirallisen maailmanennätyksen harvoin juostulla 300 metrin matkalla. Voimassa olevat maailmanennätykset lihavoituna.


title: Syke

text: Syke tai SYKE voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Syke (yhtye)

text: Syke on vuonna 1984 perustettu urjalalainen iskelmäyhtye. Syke on soittanut myös saksalaista musiikkia. Yhtye lopetti toimintansa marraskuun lopussa 2013.


title: Kultatöyhtökakadu

text: Kultatöyhtökakadu ("Cacatua galerita") on papukaijalintu, jota pidetään yleisesti myös lemmikkinä.


title: Kultatöyhtökakadu

text: Kultatöyhtökakadun höyhenpeite on kokonaan valkoinen. Sillä kuitenkin on keltainen töyhtö, joka sojottaa yleensä supussa päälaella. Kakadu levittää sulkapäähineensä koko komeuteensa kosiskellessaan ja reviirinäytösten yhteydessä. Se kohottaa töyhtönsä myös tekeytyäkseen todellista isommaksi ja pelästyttääkseen vihollisensa. Pystyssä oleva töyhtö saattaa olla jopa 14 senttimetriä korkea.


title: Kultatöyhtökakadu

text: Aikuisen linnun pituus on 45–55 senttimetriä ja paino 815–975 grammaa.


title: Kultatöyhtökakadu

text: Kultatöyhtökakadu elää Australiassa ja Uudessa-Guineassa sekä läheisillä Arusaarilla. Se on istutettu myös Uuteen-Seelantiin ja useille Indonesian saarille. Australiassa sitä tavataan pohjois-, itä- ja kaakkoisrannikon osavaltioissa Fizroy-joelta Tasmaniaan. Lajin esiintymisalueen pinta-ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä ja sen kokonaispopulaatio on noin 500 000 yksilöä.


title: Kultatöyhtökakadu

text: Kultatöyhtökakadun elinympäristöä ovat trooppiset metsät, savannimetsät ja maanviljelysseudut.


title: Kultatöyhtökakadu

text: Yhteen lyöttäytyneen kultatöyhtökakaduparin suhde on yleensä elinikäinen. Myöhään keväällä tai kesällä parven parit siirtyvät pesimään yksikseen vähän matkan päähän toisistaan. Pari vahvistaa siteensä hieromalla nokkiaan yhteen ja sukien toisiaan. Pariteltuaan linnut rakentavat pesän puunkoloon, jonne naaras munii 2–3 valkeaa, soikeaa munaa. Molemmat emot hautovat yhteensä noin kuukauden. Poikaset pysyvät pesässä jopa kolme kuukautta molempien emojen kantaessa niille syötävää. Vielä pesästä lähdön jälkeenkin poikaset liikkuvat yksissä emojen seurassa ja liittyvät pääparveen. Ne ruokailevat emojensa rinnalla, kunnes ovat oppineet etsimään ravintoa omin päin.


title: Kultatöyhtökakadu

text: Kultatöyhtökakadu syö enimmäkseen siemeniä. Se koluaa maata ja puita tuntien ajan päivässä löytääkseen heinien ja hedelmien siemeniä. Parvet hakeutuvat aterioimaan sopivina hetkinä metsiin ja viljelysmaille. Yksittäisistä siemenistä ei juuri ole ravintotarpeen tyydyttäjiksi, mutta vahvalla nokallaan ja kätevällä kielellään kakadut rikkovat siemenkuoren nopeasti ja näin ne pystyvät käsittelemään suuren määrän siemeniä lyhyessä ajassa. Ne syövät myös hedelmiä, marjoja, pähkinöitä, kukkia, silmuja, juuria sekä hyönteisiä ja niiden toukkia. Linnut siirtyvät ruokailumailleen aamulla, syövät useita tunteja ja lentävät sitten sulattelemaan ateriaansa. Myöhään iltapäivällä ne jatkavat ruokailua. Talvisin ne joutuvat syömään myös vihreitä kasvinosia.


title: Kultatöyhtökakadu

text: Kultatöyhtökakadun tai celebesinkakadun alalajin lahjoitti sulttaani al-Kamil keisari Fredrik II:lle. Tieto on peräisin Fredrik II:n teoksesta "De arte venandi cum avibus". Lajia ovat selvitelleet suomalaiset tutkijat, ja tutkimuksen perusteella on voitu osoittaa varhaisin kulttuuriyhteys Euroopan ja Wallacen linjan itäpuolisten alueiden välillä.


title: Ekskommunikaatio

text: Ekskommunikaatio (, kirkkolatinassa ”karkottaa yhteydestä”) eli kirkon yhteydestä erottaminen tarkoittaa kristillisessä teologiassa kirkollisten oikeuksien menettämistä joksikin aikaa, kokonaan tai kunnes on tarvittavassa määrin osoittanut katumusta kirkon yhteydestä erottamiseen johtuneiden syiden suhteen. Ekskommunikoitua henkilöä ei aina eroteta kirkon virallisesta jäsenyydestä vaikka pappisoikeudet menetettäisiinkin erottamisen jakson ajaksi. "Ekskommunikoida" tarkoittaa kirkollisesta yhteydestä sulkemista.Ekskommunikaation kaltaista toimenpidettä on käytetty muissakin uskonnoissa.


title: Ekskommunikaatio

text: Ekskommunikaatiota perustellaan Uuden testamentin kohdilla ja . Ekskommunikaatio on aluksi sekä itäisessä, että läntisessä kristinuskossa liittynyt katumuksen sakramenttiin. Alun perin synnintekijöiltä, jotka olivat virallisesti ekskommunikoitu tai tehneet ekskommunikaatioon johtavan teon vaadittiin julkinen synnintunnustus. Tämän tilalle 500-luvulta alkaen tuli yksityinen katumuksen sakramentti, johon liittyi papin antama synninpäästö. Alun perin kristillisessä kirkossa ei eroteltu ekskommunikaatiota ja anateemaa ja ekumeenisten kirkolliskokousten uskonoppia käsitteleiden kanonien mukaan jokainen, joka opetti tuomittavalla tavalla piti asettaa anateemaan, eli erottaa kristittyjen yhteydestä.


title: Ekskommunikaatio

text: Roomalaiskatolisessa ja ortodoksisessa kirkossa ekskommunikaatiokäytäntö on jatkunut katkeamattomana ekumeenisten kirkolliskokousten ajoista lähtien. Näissä kirkoissa ekskommunikaation perusteet määräytyvät kanonisen oikeuden perusteella, mutta piispalla on mahdollisuus käyttää harkintaa kanonisen lain ulkopuolelle jäävissä tapauksissa. Ekskommunikaation keskeisimmät perusteet ovat kirkon opista poikkeaminen, kirkon auktoriteetin uhmaaminen tai sen säädösten noudattamatta jätääminen.


title: Ekskommunikaatio

text: Ortodoksisen ja katolisen kirkon eroaminen eli Suuri skisma tapahtui lopullisesti paavi Leo IX:n legaatin kardinaali Humbertuksen ja Konstantinopolin patriarkan Mikael Kerularioksen ekskommunikoitua toisensa vuonna 1054. 911 vuotta kestäneet ekskommunikaatiomääräykset peruttiin ekumenian hengessä vuonna 1965.


title: Ekskommunikaatio

text: Ekskommunikaatio on usein määräaikainen. Ekskommunikaatiossa ihminen säilyy kirkon jäsenenä, vaikka ei saakaan osallistua kirkon sakramentteihin tai pyhiin toimituksiin. Ekskummunikaatio ei ole ainoastaan rangaistus vaan myös "sielun lääke" eli pedagoginen toimenpide johon turvaudutaan vasta viimeisenä toimenpiteenä. Sen avulla pyritään herättämään katumus niin, että ihminen voi palata täyteen kirkon yhteyteen.


title: Ekskommunikaatio

text: Katolisessa kirkossa ekskommunikaatiot ovat vähentyneet Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen jälkeisinä vuosikymmeninä, ja tapauksia tulee julkisuuteen muutamia vuosittain.


title: Ekskommunikaatio

text: Roomalaisatolisen kirkon kanoni 1331 kieltää ekskommunikoitua henkilöä toimittamasta jumalanpalveluksia, osallistumasta sakramentteihin tai toimimasta kirkon hallinnossa millään tavalla. Ekskommunikoitu pappi voi esimerkiksi toimittaa katumuksen sakramentin vain hätätilanteessa ja kanoninen juristi ei voi toimia tuomarina kirkollisessa oikeudessa. Roomalaiskatolisessa kirkossa erotellaan ekskommunikaatiot "ferendae sententiae" ja "latae sententiae", joista edellinen on kirkollisen oikeuden julistama ja jälkimmäinen automaattinen, joka astuu voimaan heti rikkeen tapahtuessa. "Latae sententie" -ekskommunikaatiot tulevat julkisiksi, kun valtuutettu kirkon johtaja julistaa ne. Esimerkiksi paavi Johannes Paavali II julisti arkkipiispa Marcel Lefebvren "latae sententiae" -ekskommunikaation muutama päivä sen jälkeen, kun tämä oli vihkinyt piispoja ilman paavillista valtuutusta.


title: Ekskommunikaatio

text: Kanoneissa määriteltyjä rikkeitä, joista rangaistuksena on ekskommunikaatio ovat kanonien mukaan skismaattisuus, harhaoppisuus ja uskosta luopuminen (apostaasi). Pyhien lahjojen pois heittäminen tai häpäisy aiheuttaa automaattisen ekskommunikaation, jonka voi poistaa vain paavi. Lisäksi pappi voi menettää rikkeestä pappeutensa. Paavin fyysisestä vahingoittamisesta seuraa ekskommunikaatio, piispan interdikti. Muita ekskommunikaation johtavia rikoksia ovat esimerkiksi piispojen vihkiminen ilman paavin siunausta, rippisalaisuuden rikkominen ja abortin hankkiminen. Brasiliassa tämä on herättänyt vastustusta seurauksena abortista, joka tehtiin isäpuolen raiskattua yhdeksänvuotiaan tytön. Ekskommunikaation saivat tytön äiti, lääkärit ja muut henkilöt, jotka olivat osallisia aborttiin.


title: Ekskommunikaatio

text: Ekskommunikaation voi kumota pappi tai piispa sen jälkeen kun henkilö on tunnustanut syntinsä ja katunut sitä. Joissain erittäin vakavissa tapauksissa vain paavi voi purkaa ekskommunikaation.


title: Ekskommunikaatio

text: Ortodoksissa kirkoissa ekskommunikaatiolla tarkoitetaan määräaikaista ehtoollisyhteydestä erottamista. Katumuksen sakramentin yhteydessä rippi-isä voi määrätä katuvalle katumusharjoituksia (epitimia), jotka voivat olla paastoamista, maahankumarruksia, rukouksia, hyväntekeväisyyttä tai vakavimmilaan ehtoollisyhteydestä erottaminen eli ekskommunikaatio. Kanoneissa on määritelty satoja rikkeitä, joista voidaan epitimiana antaa ekskommunikaatio. Näiden katumusharjoitusten ei katsota olevan rangaistuksia tai kostoa vaan kirkon kanonisen perinteen mukaan niiden tarkoitus on pedagoginen ja pastoraalinen. Niillä pyritään muuttaa katuvaa ihmistä ja suojelemaan yhteisöä synniltä.


title: Ekskommunikaatio

text: Kanonisen oikeuden mukaisten kurinpidollisten rangaistusten kuten ekskommunikaation soveltamisessa on ortodoksisessa kirkossa usein vähemman tärkeissä asioissa noudatettu "ekonomia"-periaatetta, jonka mukaan rikkeen rangaistusta ei välttämättä panna täytäntöön. Oikeus soveltaa ekonomia-periaatetta kuuluu piispainkokoukselle tai synodille, joka voi puolestaan delegoida oikeuden yksittäisille piispoille kanonisen oikeuden rajoissa.


title: Ekskommunikaatio

text: Ekskommunikaatioon johtavia rikkeita on kanonien mukaan muun muassa avioeron jälkeinen uusi avioliitto. Basileios Suuren 4. kanoni määrää toisen avioliiton yhteydessä 1–2 ja kolmannen avioliiton yhteydessä 4–5 vuoden ekskommunikaation ja avioliittoja pidettiin siviiliavioliittoina kunnes ekskommunikaatio oli päättynyt. Toisien kanonien mukaan ajat ovat kaksi ja viisi vuotta. Vaikka kirkon perinne korostaa avioliiton sakramentaalisuutta ja ainutkertaisuutta, toisen ja kolmannen avioliitton solmimista perustellaan inhimillisellä heikkoudella ja ekumenia-periaatteella. Niihin tarvitaan kuitenkin piispojen myöntämä kirkollinen avioero, johon yleensä myönnytään. Neljäs kirkollinen avioliitto kiellettiin piispainkokouksessa vuonna 940.


title: Ekskommunikaatio

text: Protestanttiset kirkot ovat nykyisin yleisesti luopuneet ekskommunikaatiosta tai siitä käytetään muita termejä, esimerkiksi "kirkkokuri".


title: Ekskommunikaatio

text: Uskonpuhdistuksen jälkeen roomalaiskatolisesta kirkosta erkaantuneissa uusissa protestanttisissa kirkoissa ekskommunikaatiot jatkuivat aluksi niin, että valtio osallistui ekskommunikoidun rankaisemiseen. Esimerkiksi Württembergin avioliittosäädöksessä vuodelta 1553 määrätään esiaviollisesta sukupuoliyhteydestä rangaistukseksi vangitseminen tai yhteisöstä karkottaminen sekä ekskommunikointi kirkosta. 1600-lukuun mennessä käytäntö oli hitaasti poistunut käytöstä lukuun ottamatta muun muassa Skotlantia ja Pohjois-Amerikan siirtomaita. 1950-luvulle tultaessa ekskommunikaatiota annettiin protestanttisessa maailmassa enää vain joissain papiston harhaoppitapauksissa episkopaalisessa ja presbyteerisessä kirkossa, joissa 1900-luvulla oli huomiota herättäneitä harhaoppi-oikeudenkäyntejä. Pienet ja ankarat Pohjois-Amerikan protestanttiset kirkot ovat myös säilyttäneet ekskommunikaation kirkkokurin keskeisenä elementtinä.


title: Ekskommunikaatio

text: Protestanttisessa Saksassa ekskommunikaatio on jälleen toisen maailmansodan jälkeen tullut jossain määrin merkittävämmäksi, kun joidenkin jäsenkirkkojen sääntöihin on otettu määräys ehtoolliseen osallistumisen kieltämisestä. Rangaistuksesta määrää pappi ja seurakunnan johtajat varoituksen jälkeen ja siitä voi valittaa. Käytännössä rangaistuksen toimeenpanon valvonta on kuitenkin vaikeaa.


title: Ekskommunikaatio

text: Nykyään Luterilaisessa kirkossa käytännöt vaihtelevat paikalliskirkoittain, vaikka valistuksen myötä rangaistuksesta on pääsääntöisesti luovuttu. Luterilaisen maailmanliiton, jonka jäsen myös Suomen evankelis-luterilainen kirkko on, mukaan ekskommunikaatio on äärimmäinen kirkkokurin muoto, jota voidaan käyttää vain viimeisenä keinona kirkon ykseyden ja sen jäsenten uskon säilyttämiseksi.


title: Ekskommunikaatio

text: Luterilaisen kirkon opin määrittelevät tärkeysjärjestyksessä Raamattu, kolme vanhakirkollista uskontunnustusta ja luterilaiset tunnustuskirjat. "Yksimielisyyden kirjassa" määritellyt luterilaisen kirkon tunnustuskirjat ovat Augsburgin tunnustus (1530), Augsburgin tunnustuksen puolustus (1530), Lutherin Iso ja Vähä katekismus (1529), Schmalkaldenin uskonkohdat (1537) ja Yksimielisyyden ohje (1577).


title: Ekskommunikaatio

text: Tunnustuskirjoissa viitataan ekskommunikaation kaltaiseen rangaistukseen useassa kohdassa. Martti Lutherin Isossa katekismuksessa todetaan, että "Röyhkeitä ja hillittömiä on kyllä käskettävä pysymään poissa ehtoolliselta, eiväthän he ole valmiita vastaanottamaan syntien anteeksiantamusta" ja Philipp Melanchthon toteaa Augsburgin tunnustuksen puolustuksessa, että "..rikolliset ja sakramenttien halveksijat suljetaan seurakunnan yhteyden ulkopuolelle. Näin tehtäessä noudatetaan sekä evankeliumia että vahoja kirkollisia määräyksiä. Määräaikaa ei kuitenkaan panna, sillä "kaikki eivät ole samaan aikaan soveliaita".


title: Ekskommunikaatio

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko ei erota jäseniään kirkon yhteydestä mistään syystä, ja kirkkokurista on tullut lähinnä sielunhoidollinen käsite.


title: Ekskommunikaatio

text: Anglikaanisen kirkon kanonin B16 ("Of notorious offenders not to be admitted to Holy Communion") mukaan hiippakunnan piispa voi seurakuntapapin esityksestä kieltää seurakuntalaisen osallistumisen ehtoolliseen "ilkeämielisestä ja avoimesta riitelystä lähimmäisen kanssa tai muusta vakavasta ja avoimesta synnistä ilman katumusta".


title: Ekskommunikaatio

text: Jean Calvin katsoi, että julkisen skandaalin aiheuttavien syntien tapauksessa synnintekijää piti estää osallistumasta ehtoolliseen siihen asti, kun tämä osoittaa katumusta pyrkimyksenään suojella kirkkoa ja tehdä siitä Jumalan kunnian palvelija maan päällä. Toisaalta, Ulrich Zwinglin seuraajat suhtautuivat ekskommunikaatioon varauksellisesti ja pitivät sitä vanhan paavillisen suvaitsemattomuuden jäänteenä. Zwingli katsoi alun perin, että "Herra itse" oli asettanut ekskommunikaation ja vielä vuonna 1525 oli käytännön kannalla. Perustettuaan Zürichin valtionkirkon hän kuitenkin muutti mielensä ja katsoi sen olevan kirkon edun vastaista.


title: UART

text: UART, (Universal Asynchronous Receiver Transmitter), sarjaliikennepiiri on tyypillisesti mikropiiri, joka muuntaa rinnakkaismuotoista tietoa sarjamuotoiseksi ja päinvastoin. UART-piiriä käytetään usein asynkronisessa sarjamuotoisessa tietoliikenteessä tietokoneen ja oheislaitteen välillä.


title: UART

text: Tunnettuja sarjaliikennepiirien tunnuksia ovat mm 16450 ja 16550.


title: UART

text: eUART tai EUART (Enhanced UART) on "UART":sta kehitetty piiri, joka esimerkiksi kykenee synkronisoimaan baudinopeuttaan automaattisesti vastaanotetun datan perusteella.


title: PAD-laite

text: PAD (Packed Assembler/Disassembler) on pakettipohjaisissa X.25-tietoliikenneverkoissa käytettävä laite, jonka tarkoituksena on yhdistää käyttäjien terminaalit X.25 -verkkoon. PAD-laitteessa on modeemeja ja sarjaportteja sekä yhteys X.25-verkkoon. Käyttäjät kytkeytyvät PAD-laitteeseen modeemin ja sarjaportin kautta, jolloin PAD-laite muodostaa yhteyden X.25 verkon tietokoneeseen ja muuntaa käyttäjältä tulevan tietoliikenteen X.25 verkkoon sopivaksi pakettipohjaiseksi liikenteeksi.


title: Banaanikerttuli

text: Banaanikerttuli ("Coereba flaveola") on latinalaisessa Amerikassa elävä varpuslintulaji. Banaanikerttuli luettiin aiemmain omaan banaanikerttulien heimoonsa, mutta luokitellaa nykyisin kuuluvaksi tangaroihin.


title: Banaanikerttuli

text: Banaanikerttulin vatsapuoli on kirkkaankeltainen, muu ruumis ja siivet ovat lähinnä tummanharmaat. Linnun nokka on pitkä, hoikka ja kaareva. Sen erittäin terävällä kärjellä lintu pystyy tekemään reiän kukan sivulle. Linnun pituus on 10,5-11,5 cm.


title: Banaanikerttuli

text: Banaanikerttulin levinneisyysalue ulottuu Keski-Amerikasta ja Etelä-Amerikkaan, ja sitä tavataan Meksikosta Pohjois-Argentiinaan. Banaanikerttulin tapaa myös Karibianmeren saarilla sekä silloin tällöin Floridassa.


title: Banaanikerttuli

text: Banaanikerttulin tapaa todennäköisimmin alangoilta, vaikkakin sitä on nähty myös 1 200 metrin korkeudelta. Elinympäristö on vaihteleva, sitä näkee savanneilla, kosteissa sademetsissä ja jopa joillain aavikoilla.


title: Banaanikerttuli

text: Naaras munii 2-3 vaaleaa munaa, joita se sitten hautoo noin kaksi viikkoa. Koiras rakentaa naaraan kanssa pesän, mutta munimisen jälkeen koiraasta tulee passiivisempi.


title: Banaanikerttuli

text: Banaanikerttuli pitää makeasta ja se tulee välillä jopa ihmisten koteihin syömään sokeria. Se käyttääkin runsaasti aikaa ja energiaa meden ym. sokeripitoisen ravinnon etsimiseen. Se hallitsee monia tapoja, joilla pääsee siemailemaan kasvien mettä. Toisin kuin kolibrit, banaanikerttuli ei kykene leijumaan ilmassa. Sen sijaan se roikkuu yleensä oksista pää alaspäin. Nimensä banaanikerttuli on saanut mieltymyksestään kypsiin banaaneihin, tosin banaanikerttuli pitää myös muista hedelmistä. Kaikki banaanikerttulin ravinto ei kuitenkaan ole makeaa, sillä lintu syö myös hyönteisiä, joita se noukkii lehdiltä nokallaan.


title: Ympäristömuuttuja

text: Ympäristömuuttujat ovat prosessin käynnistyessään saamaa dataa. Ympäristömuuttujat ovat yksinkertaisia avain/arvopareja, jotka äitiprosessi välittää lapsiprosessille. Ympäristömuuttujia käytetään muun muassa Unix-käyttöjärjestelmissä ja Microsoft Windowsissa, aikaisemmin myös MS-DOSissa. Jokaisella prosessilla on oma ympäristönsä, joka kopioidaan lapsiprosessille sitä käynnistettäessä.


title: Ympäristömuuttuja

text: Esimerkki ympäristömuuttujasta on PATH-määritys. Tämä ympäristömuuttuja määrittelee hakupolun, luettelon hakemistoista, joista haetaan käynnistettävää ohjelmaa. Unix-ympäristössä yleisiä ympäristömuuttujia ovat:


title: Ympäristömuuttuja

text: Unixien bourne shellissä asetuskomento on 'export' ja ympäristön näyttää 'env'.


title: Ympäristömuuttuja

text: Web-ympäristössä käytettävässä CGI-tekniikassa kutsuttavan ohjelman parametrit (esimerkiksi codice_1) välitetään CGI-ohjelmalle (codice_2) yleisimmin QUERY_STRING-ympäristömuuttujassa (muuttujan arvona codice_3).


title: Ympäristömuuttuja

text:
Windows- ja DOS-ympäristössä ympäristömuuttujia muutetaan ja näytetään komentotulkissa 'set'-komennolla.
DOS-muuttujia ovat muun muassa:


title: Etelänkeiju

text: Etelänkeiju ("Oceanites oceanicus") on pieni Antarktiksen tuntumassa elävä merilintu. Heinrich Kuhl antoi lajille englanninkielisen nimen "Wilson's Storm-petrel" skotlantilaisen ornitologin Alexander Wilsonin kunniaksi.


title: Etelänkeiju

text: Yläperän valkea laikku paistaa räikeästi päältä muuten noenmustassa ja alta mustanruskeassa höyhenpuvussa. Lajista tunnetaan 2 alalajia, nimialalaji "O. o. oceanicus" ja eteläisempi "O. o. exasperatus". Aikuisen linnun pituus on noin 15-19 cm ja sen siipien kärkiväli on noin 38-42 cm. Aikuinen etelänkeiju painaa 34-45 grammaa.


title: Etelänkeiju

text: Etelänkeiju pesii Etelä-Atlantin syrjäisillä saarilla lähellä Etelämannerta. Muulloin sen tapaa enimmäkseen merellä. Eteläisen pallonpuoliskon talven lähestyessä etelänkeiju muuttaa päiväntasaajan yli Pohjois-Atlantin vesille. Maailman populaatio on kooltaan noin 6 miljoonaa yksilöä. Laji ei ole uhanalainen.


title: Etelänkeiju

text: Lajin elinympäristöä ovat valtameret ja niiden kallioiset pikkusaaret.


title: Etelänkeiju

text: Etelänkeiju pesii yhdyskunnittain joko rantakallioille tai rinteiden hienojakoiseen maahan. Naaras munii 1 munan, jota molemmat puolisot hautovat noin 43 vrk. Ne myös ruokkivat ja hoitavat poikasta yhdessä. Laji liikkuu pesimäaikana öisin välttääkseen ryöstelevät kihut ja lokit.


title: Etelänkeiju

text: Etelänkeijujen ravintoa ovat krillit, pikkukalat ja nilviäiset.


title: Akatemiaprofessori

text: Akatemiaprofessori on tutkija, joka on nimitetty professoriksi tai joka on myönnetty professorien nimeksi akatemiassa, ei yliopistoviranomaisilla. Tällaisia professoreita on Suomessa, Venäjällä ja joissakin muissa maissa. Akatemiaprofessoriksi voidaan nimittää ansioitunut tutkija, joka edistää tutkimusta oman tieteenalansa piirissä.


title: Akatemiaprofessori

text: Suomessa nimittäjänä toimii Suomen Akatemia, joka on perustutkimuksen valtiollinen rahoitusorganisaatio. Tehtävä on tarkoitettu määräaikaiseen täysipäiväiseen tutkimustyöhön. Akatemiaprofessori toteuttaa omaa tutkimussuunnitelmaansa, johtaa tutkimusryhmänsä työtä ja antaa ohjausta nuorille tieteenharjoittajille. Se syntyi 1970 uudelleen perustetun Suomen Akatemian myötä, jonka yhteydessä akateemikon virkojen tilalle luotiin määräaikaisuuteen perustuva tutkijaprofessori- eli nykyinen akatemiaprofessorijärjestelmä.


title: Akatemiaprofessori

text: Akatemiaprofessorin tehtävä on viisivuotinen. Heitä on yhteensä 32 kappaletta (vuonna 2015: 42).


title: Akatemiaprofessori

text: Kaksi professuuria on varattu tiettyjen tieteenalojen tutkimukseen: Minna Canth -akatemiaprofessuurin tutkimusala on tasa-arvon ja sukupuolentutkimus. Martti Ahtisaari -akatemiaprofessuurin ala on kansainvälinen konfliktien hallinta. Ensin mainittuun valittiin 1999–2004 ensimmäisenä Ulla Vuorela ja jälkimmäiseen 2013– ensimmäisenä hollantilainen oikeustieteilijä Jan Klabbers.


title: Akatemiaprofessori

text: Laki tieteellisen tutkimuksen järjestelystä (760/1969) tuli voimaan vuoden 1970 alussa. Lain nojalla perustettiin 15 sopimuspalkkaista tutkijaprofessorin virkaa. Vuonna 1982 perustettiin 16. professuuri ja 1988 niitä oli 21. Tutkijaprofessuureilla korvattiin osin vanhan Suomen Akatemian tieteen akateemikon virkoja. Tutkijaprofessorin virka oli päätoiminen ja sen haltija vapautui varsinaisen virkansa hoitamisesta. Viroilla ei ollut tarkoitus palkita ansioituneita henkilöitä, vaan turvata lahjakkaille tutkijoille hyvät työskentelyolosuhteet.


title: Akatemiaprofessori

text: Tutkijaprofessorin virkoja täytettiin vain silloin, kun ehdolla oli erittäin päteviä tutkijoita. Virkoja ei julistettu avoimiksi, vaan kuusi valtion tieteellistä toimikuntaa ehdottivat sopivia henkilöitä. Tieteen keskustoimikunta sai sitten esittää enintään kolmea tutkijaa kutakin tutkimusalaa kohden. Lopullisesti asian päätti tasavallan presidentti, jolla oli nimitysvalta. Tutkijaprofessoreille myönnettiin kunkin toimikunnan tutkimusmäärärahoista varat työtiloihin, työvälineisiin, avustavaan henkilöstöön, matkoihin ja muunlaisiin työkuluihin. Kustannusten jaosta toimikunnan ja yliopiston tai laitoksen kesken laadittiin sopimus.


title: Akatemiaprofessori

text: Vuoden 1969 lain mukaan tutkijaprofessorin virkaan voitiin nimittää pysyvästi tai enintään viiden vuoden määräajaksi kerrallaan. Kausien pituudet olivat 1970-luvulla tyypillisesti lyhyitä. Tavallisesti uusi henkilö nimitettiin kolmivuotiskaudelle ja nimitys uusittiin aina ensin kaksivuotiskaudeksi. Toisaalta jotkut tutkijat saivat viisivuotisen kauden ja joku jopa vakinaisen viran. Uusia tutkijaprofessoreja nimitettiin 1980-luvulla 35. Heistä viisivuotisen kauden sai 17, nelivuotisen kauden 3 ja kolmivuotisen kauden 14. Olavi Nevanlinna nimitettiin 1986 aluksi vain vuodeksi ja seuraavana vuonna viisivuotiskaudelle. Ensimmäinen viransijainen vapaana olevaan professuuriin oli Antti Vaheri 1979 ja käytäntö sai lainvoiman 1980.


title: Akatemiaprofessori

text: Vuonna 1995 tutkijaprofessoreita alettiin kutsua akatemiaprofessoreiksi. Saman vuoden alussa nimityskäytäntöä muutettiin niin, että akatemiaprofessorien nimitysoikeus siirtyi pois presidentiltä ja päätöksentekijäksi tuli Suomen Akatemian hallitus. Virkojen täyttö tapahtui ilmoittautumismenettelyllä toimikuntien tekemiin ehdotuksiin tukeutuen.


title: Akatemiaprofessori

text: Etevän, kansainvälisesti tunnustetun tutkijan tuli ilmoittautua puolitoista vuotta ennen virassaan aloittamista. Hän laati tutkimussuunnitelman ja julkaisuluettelon, joiden perusteella kyseinen toimikunta valitsi kyvykkäät ehdokkaat. Heistä pyydettiin lausunnot asiantuntijoilta, jotka olivat yleensä ulkomaalaisia. Tämän jälkeen Akatemian hallitus päätti nimityksistä syksyllä ja valitut akatemiaprofessorit aloittivat viroissaan seuraavan vuoden elokuun alussa.


title: Akatemiaprofessori

text: Akatemiaprofessuurien kaudet muuttuivat 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa. Lähes kaikki uudet nimitykset olivat määräaikaisia. Vuonna 2003 virkaansa toistaiseksi nimitettyjä oli vain kaksi eli Kari Alitalo ja Risto Näätänen. Viroista voivat kaikki tutkijat vapaasti kilpailla, sillä niitä ei ollut etukäteen varattu millekään tietylle tutkimusalalle. Tähän sääntöön oli kuitenkin yksi poikkeus. Suomen Akatemian hallitus perusti 13. helmikuuta 1998 valtion talousarvioesityksen mukaisesti vaihtuva-alaisen Minna Canth -akatemiaprofessorin viran edistämään naistutkimusta. Virkaa ei varattu naisten tutkijanurien edistämiseen, vaan sen tutkimusala oli etukäteen määrätty. Ensimmäinen virkaan nimitetty oli Ulla Vuorela, jonka viisivuotinen kausi alkoi elokuussa 1999.


title: Akatemiaprofessori

text: Vuoden 2017 tammikuussa akatemiaprofessorin tehtävässä olleet henkilöt:


title: Akatemiaprofessori

text: Akatemiaprofessori-nimitys tuli käyttöön 1995. Sitä ennen käytettiin nimitystä tutkijaprofessori. Vuoteen 1991 saakka virantoimitus alkoi 1. syyskuuta ja päättyi 31. heinäkuuta. Tähän sääntöön oli kuitenkin joitakin poikkeuksia. Seuraavaksi siirryttiin menettelyyn, jossa virassa aloitettiin elokuun alussa ja kausi päättyi heinäkuun lopussa. Tähänkin pääsääntöön oli joitakin poikkeuksia.


title: Akatemiaprofessori

text:
Lisäksi yleisen historian professori Juha Sihvola (JY) valittiin akatemiaprofessoriksi kaudelle 2012–2016, mutta hän menehtyi kesäkuussa 2012.
** Akateemikoksi syksyllä 2015 valittu professori Ilkka Hanski (viimeisin akatemiaprofessorikausi 2012–2016) menehtyi toukokuussa 2016.


title: Akatemiaprofessori

text:
Akateemiset professoreja toimii myös Venäjällä:
ja eräissä muissa maissa, esimerkiksi Kazakstanin alueellinen johtoakatemia (~100 professorit, vuonna 2018).


title: Akatemiaprofessori

text: Lisäksi Kiinassa voi Kiinan tiedeakatemia myöntää "Kiinan tiedeakatemian Einstein-professorin" aseman () erinomaisille ulkomaisille tutkijoille.


title: Akatemiatutkija

text: Akatemiatutkija on yliopistossa työskentelevä tutkija, jonka virallinen työnantaja ja palkanmaksaja on kuitenkin yliopiston sijaan Suomen Akatemia. Akatemiatutkijan virkaan vaaditaan tohtorin tutkinto. Edellytyksenä on menestyksekäs, korkeatasoinen ja itsenäinen tieteellinen työskentely. Työ sisältää lisäksi opetusta ja ohjausta. Tehtävät ovat määräaikaisia tai toistaiseksi voimassa olevia. Vastaväitelleille on Suomen Akatemiassa suunnattu tutkijatohtorin virat.


title: Axtec

text: Axtec on sähköisesti ohjattu kaksikurkkuinen alaimukaasutin jota käytettiin OAO AvtoVaz autotehtaan valmistamissa Lada-merkkisissä henkilöautoissa vuosina 1992–1995.


title: Axtec

text: Vuonna 1992 voimaan tulleiden kiristyneiden pakokaasupäästöihin kohdistettujen säädöksien (US-83) myötä Ladan kaasutin muutettiin sähköohjatuksi Axtec versioksi "21053-1107010-62".


title: Axtec

text: Ilman ja polttoaineen seossuhdetta ohjataan Axtec kaasuttimessa sähköisesti Lambda-anturin antamilla viesteillä ja ilma-polttoaineseoksen ohjausyksiköllä. Tämä ohjausyksikkö tunnetaan paremmin nimellä AXTEC AFR. Ohjausyksikkö ohjaa vastaanottamiensa viestien avulla kahta solenoidisuutinta, joilla annostellaan kaasuttimen polttoainevirtausta. Solenoidisuuttimet on asennettu kaasuttimen pääannostelu- ja tyhjäkäyntipiirille.


title: Axtec

text: Uudistetut päästösäädökset edellyttivät myös katalysaattoria pakolliseksi varusteeksi. Vähäpäästöisessä Ladassa käytettiin lisäksi sytytysohjainlaitteella ohjattua kärjetöntä virranjakajaa ja pakokaasujen takaisinkierrätys- (EGR) ja puhdistusjärjestelmää. Puhdistusjärjestelmän tärkeimpänä komponenttina toimi kolmitoimikatalysaattori.


title: Malleekana

text: Malleekana ("Leipoa ocellata") on isojalkakanoihin kuuluva Australiassa elävä kanalintu. Malleekana on "Leipoa"-suvun ainut laji.


title: Malleekana

text: Malleekanan ruumis on pullea, kuten monilla muillakin kanalinnuilla. Linnun pyrstö on pitkä ja muutenkin kookas. Koiras nostaa ja levittää sen soidinmenoissaan näyttääkseen vielä todellista isommalta.


title: Malleekana

text: Pituus: 60 cm Paino: 1,5-2 kg


title: Malleekana

text: Malleekana pesii Australian puolikuivissa osissa. Levinneisyysalue ulottuu Länsi-Australian eteläosasta itään aina Luoteis-Victoriaan sekä Uuden Etelä-Walesin keskiosiin asti.


title: Malleekana

text: Rannikon nummet ja puolikuivat metsä- ja pensastoalueet.


title: Malleekana

text: Malleekanat ovat kaikkiruokaisia, mutta niiden ravintoa ovat lähinnä siemenet, hedelmät, kukat, silmut ja selkärangattomat eliöt.


title: Ajos

text: Ajos on saari, kaupunginosa ja taajama Kemissä. Kaupunginosa on tunnettu Veitsiluodon teollisuusalueesta (Stora Enson paperitehtaat) ja Kemin satamasta. Ajoksen saari on myös pientalovaltainen asuinalue.


title: Ajos

text: Ajos kuuluu Hepolan suuralueeseen, johon kuuluvat myös Hepolan ja Rytikarin kaupunginosat. Ajoksen maapinta-ala on noin 14,64 km², väkiluku () ja työpaikkojen lukumäärä 1 868 (2006). Ajoksen taajaman väkiluku puolestaan oli vuoden 2011 lopussa 350 henkeä ja maapinta-ala 0,81 km².


title: Täpläinterferometria

text: Täpläinterferometria on tähtitieteessä menetelmä, jolla parannetaan kaukoputken tarkkuutta poistamalla ilmakehän aiheuttama häiriö.


title: Täpläinterferometria

text:
Kohteesta otetaan peräkkäin muutaman sekunnin aikana tuhansia kuvia, joista jokaisen valotusaika on 2-5 millisekuntia. Kuvat asetetaan päällekkäin tietokoneella siten, että niiden kirkkaimmat pisteet osuvat päällekkäin. Tämän jälkeen syntyneestä kuvasta häivytetään ylimääräinen informaatio tuottamalla siitä tietokoneella ns. keskimääräinen bispektri ja Fourierin spektri, josta tuotetaan lopullinen kuva.
Matemaattinen käsittely suodattaa pois kuvan leviämisen ilmakehän väreillessä eli ns. seeing-kiekon.
Seeing-kiekko koostuu kirkkaista läiskistä.
Näin päästään lähelle kaukoputken todellista erotuskykyä ja kaukoputken tarkkuus kasvaa noin 30-kertaiseksi.


title: Täpläinterferometria

text: Infrapunakuvalle voidaan käyttää pidempää 100 millisekunnin valotusaikaa.


title: Täpläinterferometria

text: Nykyään käytetään tähtitieteessä tavallisesti valokuvausfilmiä 10 kertaa herkempiä CCD-kennoja, jotka ottavat talteen 70% tulevista valonsäteistä. Tekniikan edistymisen takia täpläinterferometria (speckle-interferometria) on käytössä nykyään laajalla alueella.


title: Täpläinterferometria

text: Täpläinterferometrian keksi Antoine Labeyrie 1970. Täpläinterferometrian ajatus on eliminoida pois valonlähteestä yhtä kuvapistettä vastaavan ns. Airyn kiekon leviäminen laajalle alueelle, samaan tapaan kuin väreilevästä tai aaltoilevasta vedestä heijastuva valonlähteen kuva täplittyy.


title: Täpläinterferometria

text: Yhdessä alle 10 millisekunnin aikana otetussa kuvassa ilmakehän luontainen väreily on "jäätynyt" paikoilleen. Ilmakehä on silti levittänyt yksittäistä kuvaa eli aivan kaukoputken teoreettiseen erotuskykyyn ei tälläkään menetelmällä ylletä.


title: Täpläinterferometria

text:
Täpläinterferometrian käyttöä rajoitti aluksi pienten valotusaikojen tarve: menetelmä ei sovi himmeille kohteille, jotka vaativat suuria valotusaikoja, tarvitaan myös suuria suurennuksia.
Toinen rajoittava tekijä oli suuren laskentatehon omaavien tietokoneiden harvinaisuus: Menetelmä vaati raskaita matemaattisia muunnoksia.
Tietokoneiden laskentakapasiteetti on tehostunut sitten 1970-luvun ja tehokkaat supertietokoneet yleistyneet.


title: Tutkimusapulainen

text: Tutkimusapulainen (engl. Research Assistant (myös tutkimusavustaja)) on yliopistossa, sairaaloissa tai muissa tutkimuslaitoksissa oleva tehtävä, jossa toimivat tyypillisesti korkeakoulun loppuvaiheen perusopiskelijat, mutta myös tehtävään koulutuksen saaneet 2. asteen tutkinnon suorittaneet henkilöt. Tehtävä voi olla osa-aikainen tai kokopäiväinen.


title: Tutkimusapulainen

text: On tavallista, että tutkimusapulaisina toimivat perusopiskelijat työskentelevät osana tutkimusryhmää ja tekevät pro gradu -tutkielmansa (tai teknillisellä alalla diplomityönsä) tutkimusaiheestaan. Tutkimusapulaisen tehtävä voi olla luonnollinen ponnahduslauta jatko-opinnoille ja siihen liittyvään työtehtävään.


title: Tutkijakoulutettava

text: Tutkijakoulutettava (myös tohtorikoulutettava) on yliopiston jatkokoulutustehtävä, johon vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto. Kansainvälisissä yhteyksissä tutkijakoulutettavasta käytetään nimitystä "doctoral student".


title: Tutkijakoulutettava

text: Tutkijakoulutettavien työtehtävät koostuvat pääosin itsenäisestä tai osana tutkimusryhmää suoritettavasta tutkimustyöstä sekä osaston tai laitoksen opetustoimintaa tukevasta työstä. Tohtorikoulutettavan keskeisimpiä tavoitteita ovat tieteellisten jatko-opintojen käyminen, väitöskirjan laatiminen ja lopulta itse tohtorintutkinnon suorittaminen.


title: Tutkijakoulutettava

text: Tutkijakoulutettavan nimike sijoittuu niin sanotun neliportaisen tutkijanurajärjestelmän ensimmäiselle portaalle. Tutkijakoulutettavat ovat kirjoilla jatko-opiskelijana siinä tiedekunnassa tai osastossa, jossa he työskentelevät. Osa tutkijakoulutettavista opiskelee tutkijakouluissa, jotka myöntävät myös rahoitusta. Aikaisemmin tutkijakoulut olivat kansallisia ja opetusministeriön alaisia, mutta nyttemmin ne ovat siirtyneet yliopistojen alaisuuteen. Muita jatko-opiskelijoille tarkoitettuja tehtäviä on mm. assistentti, mutta tästä nimikkeestä ollaan yleisesti luopumassa. Mikäli tutkijakoulutettava jatkaa tohtorintutkinnon suoritettuaan työtään yliopistossa, hänen nimikkeensä on yleensä tutkijatohtori.


title: Tutkijakoulutettava

text: Tutkijakoulutettavan rahoitus voi tapahtua esimerkiksi yliopiston omana rahoituksena, projektirahoituksena, apuraharahoituksena tai palkallisen tutkijakoulupaikan kautta. Palkkaus riippuu sekä työn vaativuusasteesta että tutkijan henkilökohtaisesta suoritustasosta.


title: Time Stranger Kyoko

text: Time Stranger Kyoko () on Arina Tanemuran luoma kolmiosainen shōjo-manga. Sarja sisältää runsaasti vaikutteita fantasiasta ja tieteisfiktiosta, vaikka Tanemura onkin sanonut ettei pidä kummastakaan tyylilajista. "Time Stranger Kyoko" julkaistiin alun perin japanilaisessa "Ribon"-lehdessä.


title: Time Stranger Kyoko

text: Egmont Kustannus julkaisi "Time Stranger Kyokon" kolmena pokkarina suomeksi syksyllä 2005. Sarja on ensimmäinen suomennettu shōjo-manga.


title: Time Stranger Kyoko

text: "Time Stranger Kyokon" tarina sijoittuu 2900-luvulle. Maapallo on yhdistynyt yhdeksi valtioksi. Maan kuningaskunnan prinsessa Kyoko Suomi haluaisi elää tavallista elämää, joten hänen täytyy herättää kaksoissiskonsa Ui. Uin herättämiseen tarvitaan kaksitoista Strangeria, joiden sijaintia ei tiedetä.


title: Arkhimedeen ruuvi

text: Arkhimedeen ruuvi on toiminut alkukantaisena vedennostokeinona muinaisen Egyptin ajoista lähtien.


title: Arkhimedeen ruuvi

text: Kaikessa yksinkertaisuudessaan Arkhimedeen ruuvi koostuu ruuvikierteestä, jonka ympärillä on vedenpitävä sylinteri. Laitteen toinen pää asetetaan veden alle ja ruuvikierrettä pyöritetään. Ruuvikierteen alapäässä oleva vesi kiertyy akselin ympärillä ylöspäin kunnes se pääsee valumaan ulos laitteen toisesta päästä.


title: Arkhimedeen ruuvi

text: Arkhimedeen ruuvin periaatetta on sen käytännöllisyyden vuoksi sovellettu vuosisatoja monissa erilaisissa laitteissa ja yhteyksissä kuten esimerkiksi lihamyllyissä, jätepuristimissa, öljynporauksessa ja maansiirrossa.


title: Arkhimedeen ruuvi

text: Arkhimedeen ruuvin periaate toimii myös turbiinissa nesteen valuessa alaspäin. Vesivoimaruuvin (, ) periaatteella toimivat voimalaitokset ovat pieniä (teholuokka 10–100 kW, rakennevirtaama 0,1–10 m³/s, putouskorkeus 1–10 m). Laitoksia on käytössä muun muassa Isossa-Britanniassa, Itävallassa, Puolassa, Saksassa ja Sveitsissä.


title: Rujo, rampa ja perisokea

text: Rujo (myös ruho), Rampa ja Perisokea esiintyvät suomalaisissa loitsurunoissa. Nämä pahat veljekset tekevät noituuksia ihmisten vahingoksi. He ovat kolme Loviattaren (tunnetaan nimillä Louhi, Louheatar, Lovetar) eli Pohjolan emännän yhdeksästä pojasta. Heidän äitinsä hedelmöittyi tuulesta tai yhtymällä Tursaaseen tai piruun.


title: Rujo, rampa ja perisokea

text: Pistosanojen, noidannuolta parantavien loitsujen mukaan pojat ovat osaltaan vastuussa ensimmäisestä noidannuolesta. Veljet takovat noidannuolet maailmanpuun lastuista ja ampuvat ne umpimähkään:


title: Rujo, rampa ja perisokea

text: Ensimmäisen nuolistaan pojat ampuvat maahan, toisen taivaaseen. Kolmas noidannuoli osuu kallioon, ja kimpoaa siitä ihmisiin. Siitä lähtien noidannuolet ovat sairastuttaneet ihmisiä. ("katso myös:"noidannuolten synty)


title: Rujo, rampa ja perisokea

text: Joissain runoissa Loviatar tai vastaava hahmo synnyttää yhdeksän sairautta.


title: Lakeuden Ursa

text: Lakeuden Ursa ry on Etelä-Pohjanmaan alueella aktiivisesti toimiva tähtitieteellinen yhdistys, jonka tarkoituksena on paitsi yhdistää alan harrastajia maakunnan alueella, myös edistää tähtitieteen harrastusta, tehdä tunnetuksi tähtitaivaan ja ilmakehän ilmiöitä sekä tarjota tietoa aiheesta kiinnostuneille.


title: Lakeuden Ursa

text: Lakeuden Ursa ry. on perustettu vuonna 1986 ja yhdistyksen jäsenmäärä on noin 150 jäsenen paikkeilla. Suurimmillaan Lakeuden Ursan jäsenmäärä oli vuoden 2009 alkupuolella, jolloin yhdistyksellä oli lähes 250 jäsentä. Lakeuden Ursan kotipaikka on Seinäjoki.


title: Lakeuden Ursa

text:
Lakeuden Ursalle valmistui syksyllä 2006 tähtitieteellinen havaintokeskus eli observatorio Honkakylän lähellä sijaitsevan Sahannevan laitamille. Observatorion nimenä on "Sahannevan observatorio" (). Sahannevan observatorion päähavaintovälineenä toimii toistaiseksi Meaden valmistama 14-tuumainen LX200GPS Schmidt-Cassegrain -teleskooppi.
Päähavaintovälineen rinnalle hankittiin vuoden 2008 keväällä laajakenttäiseksi kuvauskaukoputkeksi Sky-Watcher Equinox 100 Pro 2 -linssiteleskooppi.


title: Lakeuden Ursa

text: Kerhoiltoja vietetään joka toinen keskiviikko ja niiden yhteydessä pidetään tähti- tai aurinkonäytös, jotka ovat myös yleisölle avoimia (näytösmaksu).


title: Lakeuden Ursa

text: Lakeuden Ursa on julkaissut omaa jäsenlehteä jo 1980-luvun lopusta lähtien, joskin alkuaikoina lehti oli lähinnä parisivuinen A5-kokoinen tiedotuslehtinen. Tuolloin "lehden" nimenä oli Tähtitaivas. Vuonna 1998 lehden nimeksi vaihtui Kassiopeja, ja lehden sivumäärä kasvoi kahdeksaan.


title: Lakeuden Ursa

text: Tärkein muutos Kassiopeja-lehden julkaisussa tapahtui vuonna 2004, kun lehden fyysiset mitat kasvoivat A4-kokoon ja sivumääräkin lisääntyi lähemmäs kahtakymmentä, jolloin lehti muistutti enemmän oikeaa lehteä kuin pelkkää tiedotuslehtistä.


title: Lakeuden Ursa

text: Viime vuosina jäsenlehden julkaiseminen on kuitenkin jäänyt väliin, sillä sähköiset tiedotuskanavat ovat paljolti korvanneet paperilla julkaistavat aineistot.


title: Dope

text: Dope on yhdysvaltalainen vuonna 1997 perustettu alternative metal -yhtye. Dope tuli julkisuuteen nopeasti ja teki Epic Recordsin kanssa levytyssopimuksen jo vuonna 1998. Bändin debyytti-albumi "Felons and Revolutionaries" julkaistiin vuonna 1999 ja siitä tuli heti menestys. Dope on keikkaillut mm. Slipknotin, Sevendustin ja monien muiden yhtyeiden kanssa. Yhtyeen yksi tunnetuimmista kappaleista on "Die Motherfucker Die". Dopen kappale "Nothing For Me Here" löytyy Guitar Hero III -pelistä.


title: Tskhinvali

text: Tskhinvali (, ) on kaupunki Georgian pohjoisosassa maasta irrottautuneen ja osittain tunnustetun Etelä-Ossetian alueella. Etelä-Ossetia pitää sitä pääkaupunkinaan, mutta Georgian aluejaon mukaan se on piirivapaa kaupunki Šida Kartlin hallintoalueella. Kaupunki sijaitsee Didi Liakhvi -joen varrella Gorin kaupungin luoteispuolella.


title: Tskhinvali

text: Vuosina 1934–1961 kaupungin nimi oli ”Staliniri” Josif Stalinin mukaan. Osseetit kutsuvat kaupunkia nimellä ”Cxinval”, jossa ei ole georgian kielen nominatiivisuffiksia ”-i”. Toinen ossetiankielinen nimi kaupungille on ”Tšreba”. Tskhinvali perustettiin vuonna 1922 ja liitettiin Georgian rautatieverkkoon 1940. Kaupunki oli aiemmin alueellinen teollisuuskeskus, ja siellä toimi sahoja, elintarvike-, tekstiili- ja kemiantehtaita. Vuonna 1989 74 prosenttia asukkaista oli osseetteja, 16 prosenttia georgialaisia ja 9 prosenttia muita.


title: Tskhinvali

text: Suurin osa georgialaisista on jättänyt kaupungin. Etelä-Ossetian sodassa 1990–1992 kaupunki vaurioitui pahoin Georgian hallituksen ja ossetialaisten separatistien taistellessa keskenään. Se kärsi jälleen vahinkoja Venäjän–Georgian sodassa vuonna 2008.


title: Buick 8

text: Buick 8 on Stephen Kingin kirjoittama kauhuromaani vuodelta 2002. Kirjasta ollaan suunnittelemassa elokuvasovitusta, jonka ohjaajaksi on merkitty Tobe Hooper, joka tunnetaan parhaiten elokuvista "Texasin moottorisahamurhat" ja "Poltergeist". Tobe Hooper on ohjannut myös aiemmin parista Kingin tarinasta elokuvia, "Kauhujen kaupungin" ja "The Manglerin".


title: Buick 8

text:
Kirja kertoo pennsylvanialaisesta poliisiasemasta, jossa työntekijät ovat keksineet uuden harrastuksen: eräältä huoltoasemalta löytynyt auto on päätetty hinata aseman vajaan.
Autossa kaikki ei ole kuitenkaan hyvin. Esineet katoavat sen läheisyydessä, lämpötilat sen ympärillä laskevat ja nousevat,sekä autosta pääsee maailmaan erikoisia olentoja. Autoon ei myöskään tartu mikään lika eikä se naarmuunnu. Jännitys tiivistyy, kunnes Buickin salaisuus ratkeaa.


title: Vinssi

text: Vinssi tai vintturi on nosto- tai vetolaite, jossa vetävä vaijeri tms. kiertyy pyörivän telan ympäri. Vinssit voidaan jakaa karkeasti kahteen eri luokkaan, mekaanisiin, esimerkiksi käsi- tai akselivetoisiin, sekä erilaisilla "välittäjävoimilla" toimiviin, esimerkkinä hydrauli- tai sähkövinssi. Yksinkertaisissa vinsseissä on vain yksi pyörä ja sen yli kulkeva köysi, mutta monimutkaisissa laitteistoissa voi olla useiden pyörien ketjuttamisesta syntynyt vaihteisto.


title: Vinssi

text: Nostokurki on toimintaperiaatteeltaan monimutkainen vinssi. Vinssejä käytetään paljon myös purjeveneissä ja laivoissa.


title: AMD K6-III

text: AMD K6-III on AMD:n valmistama x86-suoritin. Se julkaistiin 22. helmikuuta 1999, jolloin suoritin oli nopein markkinoilla oleva x86-suoritin. K6-III jäi viimeiseksi ja nopeimmaksi Socket 7 -suoritinkantaan valmistetuksi suorittimeksi.


title: AMD K6-III

text: K6-III oli käytännössä AMD K6-2, johon oli lisätty 256 kilotavua L2-välimuistia samalle piirille. Tämän takia piiristä tuli suuri (21,4 miljoonaa transistoria) ja vaikea valmistaa, eikä ydin toiminut vakaasti yli 500 megahertsin kellotaajuuksilla. K6-III oli kokonaislukusuorituskyvyltään erinomainen, mutta 3dnow! ei ollut riittävä apu huonohkoon liukulukusuorituskykyyn, joten K6-III ei pystynyt kunnolla kilpailemaan Intel Pentium III:n kanssa pelimarkkinoilla.


title: AMD K6-III

text:
Työpöytäkäytössä, johon K6-III olisi suorituskykynsä puolesta sopinut erinomaisesti, Intelin maine taas oli niin paljon parempi, että yritykset halusivat ostaa Intelin suorittimia, vaikka AMD olisi tarjonnut selvästi paremman teho-hinta-suhteen.
AMD keskittyikin saattamaan AMD Athlonin mahdollisimman nopeasti markkinoille, ja Athlonin julkaisun jälkeen AMD vähensi K6-III:n valmistusta, sillä Athlon korvasi K6-III:n AMD:n huippumallina; sen valmistus ei maksanut paljoa enempää, mutta suuremman kellotaajuuden ja erinomaisen liukulukusuorituskyvyn ansiosta sitä pystyttiin myymään ulos selvästi paremmalla hinnalla.


title: AMD K6-III

text: Huhtikuussa 2000 AMD julkisti uuden version K6-III:sta, K6-III+:n. Se oli valmistettu 180 nanometrin prosessilla ja suunniteltu alun perin kannettaviin tietokoneisiin. Suoritin nousi erityisesti ylikellottajien suosioon.


title: AMD K6-III

text: Merkittävä uusi ominaisuus K6-III+ssa oli PowerNow-nimellä kulkenut ominaisuus, joka tarkoitti, että suorittimen kellotaajuutta pystyttiin laskemaan silloin kun täyttä suorituskykyä ei tarvittu. Tämä mahdollisti selvästi pidemmän akunkeston kannettavalle tietokoneelle kevyessä käytössä.


title: Aivoinfarkti

text: Aivoinfarkti on sairaus, jossa osa aivokudoksesta jää ilman happea ja tuhoutuu. Syynä on aivovaltimoiden tukkeutuminen. Useimmiten tukkeuma johtuu hyytymästä ahtaassa valtimossa, mutta se voi syntyä myös muualta tulleesta hyytymäpalasesta.


title: Aivoinfarkti

text: Aivoinfarktin tyypillisiä oireita ovat äkillisesti alkavat toispuoliset halvausoireet ja puheen tuottamisen ongelmat. Tilannetta pahentaa infarktialueelle ilmaantuva kudosturvotus.


title: Aivoinfarkti

text: Aivoinfarkti iskee usein täysin yllättäen, ja oireet kehittyvät nopeasti huippuunsa muutamissa minuuteissa tai harvemmin tunneissa.


title: Aivoinfarkti

text: Sairastunut ei itse välttämättä edes tunnista oireitaan. Pyydä häntä:Mikäli jokin näistä ei onnistu, sairaalan päivystykseen on hakeuduttava välittömästi. Muista merkitä ylös myös kellon aika, jolloin oireet ilmaantuivat.


title: Aivoinfarkti

text: Äkisti alkaneissa halvausoireissa tulee aina soittaa hätänumeroon 112. Hätäkeskuspäivystäjä arvioi potilaan riskin ja hälyttää tarvittavaa apua. Aivoinfarkti ja aivoverenvuoto voivat aiheuttaa samankaltaiset oireet, ja diagnoosi edellyttääkin aivojen kuvantamista, esimerkiksi tietokonetomografiaa.


title: Aivoinfarkti

text: Liuotushoitoon soveltuva potilas tulisi kuljettaa suoraan liuotushoitoa antavaan sairaalaan. Verihyytymän tukkima verisuoni avataan liuotushoidolla, jos aivoinfarktin oireiden alkamisesta on kulunut alle 4,5 tuntia. Verisuoni voidaan myös onnistua avaamaan valtimonsisäisellä katetrihoidolla, jos kuvantamistutkimuksissa havaitaan kyseessä olevan suuren verisuonen tukos. Parhaan lopputuloksen varmistamiseksi sairaalassa aivoinfarktin sairastanutta hoidetaan useimmiten aivoverenkiertohäiriöyksikössä, joka on näiden sairauksien akuuttihoitoon ja varhaiskuntoutukseen erikoistunut yksikkö.


title: Aivoinfarkti

text: Laskimonsisäisen liuotushoidon keskeisimpiä vasta-aiheita ovat verenvuoto ja laaja-alainen infarkti. Suomessa liuotushoitovalmiutta ei ole kaikissa sairaaloissa etenkään virka-ajan ulkopuolella. Sen sijaan yliopistollisissa sairaaloissa on valmius vaativimpiinkin hoitomuotoihin kuten valtimonsisäiseen liuotukseen, leikkaukseen tai tukoksen mekaaniseen poistamiseen.


title: Aivoinfarkti

text: Aivoinfarktista kuntoutuminen on hidasta eikä toimintakyky välttämättä ikinä palaa entiselleen. Aivovaurion asteeseen vaikuttavat verenkiertohäiriön vaikeusaste, sijainti ja kesto. Kolmen kuukauden kuluttua aivoinfarktista noin 50–70 % on toipunut päivittäisissä toimissaan itsenäisiksi.


title: Aivoinfarkti

text: Kerran aivoinfarktin sairastaneella on korkeahko riski sairastua uudelleen. Kaikille sairastuneille aloitetaan uusien tukkeutumien ehkäisy joko veritulpan syntyä estävillä tai veren hyytymistaipumusta vähentävillä lääkkeillä. Jatkohoidossa potilaan jäljellä olevaa toimintakykyä pyritään ylläpitämään ja aktivoimaan esimerkiksi fysioterapialla, puheterapialla ja toimintaterapialla.


title: Aivoinfarkti

text: Aivoinfarktin riski suurenee iän myötä . Muita riskitekijöitä ovat esimerkiksi tupakointi, alkoholin ja huumeiden käyttö, epäterveellinen ruokavalio, vähäinen liikunta sekä henkinen kuormitus. Nuorilla potilailla voi syynä olla rakenteellinen poikkeama aivoverisuonissa tai verenhyytymistaipumusta lisäävä sairaus. Aivovaltimon tukkiva hyytymä voi myös lähteä liikkeelle esimerkiksi sydämestä, johon on syntynyt hyytymiä eteisvärinä-rytmihäiriön seurauksena.


title: Aivoinfarkti

text: Insuliiniresistenssiä on alustavasti epäilty myös aivoinfarktin, kuten sydän- ja verisuonitautienkin, riskitekijäksi. Kohonnut verenpaine on tärkein yksittäinen, hoidettavissa oleva riskitekijä.


title: Mike (kukko)

text: Mike (1945–1947) oli kukko, joka eli 18 kuukauden ajan ilman päätä.


title: Mike (kukko)

text: Maanantaina 10. syyskuuta vuonna 1945 maanviljelijä Lloyd Olson Fruitassa, Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa oli kutsunut anoppinsa päivälliselle. Olson meni vaimonsa kehotuksesta tappamaan kanaa ruuaksi, mutta yrittäessään katkaista 5 ja puolen kuukauden ikäisen Mike-kukon kaulaa hän epäonnistui, ja jäljelle jäi toinen korva sekä osia aivoista. Se jäi henkiin, ja Olsonit söivät päivälliseksi jotain muuta.


title: Mike (kukko)

text: Päätön Mike kykeni suoriutumaan normaaleista kanalle kuuluvista toiminnoista ilman päätä. Koska Lloyd Olson ei ollut saanut kanaa tapetuksi, hän päätti pitää sen hengissä. Mike jopa kasvoi kokoa, kun sille syötettiin maidon ja veden sekoitusta pipetillä suoraan kaula-aukkoon. Kerrotaan, että Mike olisi syönyt jopa maissin jyviä. Syödessään se oli kuitenkin tukehtua omaan limaansa, ja Olsonit päättivät jatkaa ruokintaa käyttäen apunaan ruiskua.


title: Mike (kukko)

text: Mike ei kuitenkaan pystynyt kiekumaan normaalin kukon lailla, vaan tuottamaan ainoastaan korisevaa ääntä. Päättömyydestään huolimatta se kasvoi 1,1 kilogrammasta lähemmäs 3,6 kilogramman painoiseksi.


title: Mike (kukko)

text: Päätön kukko saavutti kuuluisuutta, ja Mikeä alettiin kierrättää ympäri maata erilaisissa näytöksissä muiden eläinkummajaisten kuten kaksipäisen vasikan kanssa. Mike pääsi myös joidenkin sanomalehtien etusivulle. Monet eläinaktivistit esittivät Olsonia kohtaan kritiikkiä.


title: Mike (kukko)

text: Miken näkeminen maksoi 25 senttiä, ja kuukaudessa esiintymistulot kohosivat peräti 4 500 dollariin. Miken rinnalla esitettiin myös irrallista kukon päätä, joka ei kuitenkaan ollut Miken oma pää, jonka oli kissa syönyt. Myöhemmin viranomaiset tutkivat Mikeä ja totesivat, ettei se tuntenut kärsimystä.


title: Mike (kukko)

text: Maaliskuussa 1947 eräässä motellissa Phoenixissa paluumatkalla esitysmatkalta, Mike tukehtui keskellä yötä. Olsoneilla ei ollut käytössään ruiskua, jolla Miken kurkku oli tavallisesti puhdistettu, eikä mitään ollut tehtävissä. Jostakin syystä herra Olson väitti pitkän aikaa myyneensä Miken ja kertoi tarinoita, että se olisi jatkanut kiertue-elämää vielä vuonna 1949.


title: Mike (kukko)

text: Myöhemmin asiaa on tutkittu, ja todettu, että yrittäessän teurastaa Mikeä, terä ei ollut leikannut kaulalaskimoa, ja verisuonen tukoksen seurauksena verenvuoto oli estynyt, eikä Mike ollut vuotanut kuiviin. Vaikka Miken pää oli lähes kokonaan irti, sen toinen korva ja osia aivorungosta oli kiinni vartalossa. Kanalinnun refleksejä ohjailee suurimmilta osin aivorunko, ja tämän johdosta Mike kykeni jatkamaan suhteellisen normaalia kukon elämää.


title: Aivoverenvuoto

text: Aivoverenvuoto (aivohemorragia) tarkoittaa veren vuotamista aivokudokseen tai johonkin muuhun kallonsisäiseen tilaan. Tärkein syy on kauan kestänyt ja huonosti hoidettu tai hoitamaton verenpainetauti. Aivovaltimoihin syntyy tällöin rappeutumamuutoksia ja seinämän heikkouksia. Aivoverenvuotoriskiä lisäävät veren hyytymistä ehkäisevä lääkehoito, verenvuototaudit ja aivokasvaimet. Etenkin nuorilla syynä voi olla poikkeama verisuonen rakenteessa.


title: Aivoverenvuoto

text: Aivoverenvuodot muodostavat 10–15 prosenttia kaikista aivoverenkiertohäiriöistä. Suomessa siihen sairastuu vuosittain noin 2000 henkilöä.


title: Aivoverenvuoto

text: Aivoverenvuodot on käytännöllistä jakaa sijainnin perusteella erityisesti aivokalvojen suhteen, koska näiden riskitekijät poikkeavat toisistaan ja hoito suoritetaan eri tavalla.Varsinaisesta aivoverenvuodosta eli intraserebraalivuodosta käytetään useimmiten lyhennettä ICH (intracerebral hemorrhage). Tällöin vuoto syntyy johonkin aivokudoksessa kulkevaan verisuoneen ja veri purkautuu aivokudokseen (kuten nimikin viittaa). Intraserebraalivuodot voivat olla kooltaan millimetreistä aina useisiin senttimetreihin. Ventrikkeleiden (aivokammioiden) lähelle syntyneet tai suuremmat vuodot purkautuvat usein ventrikkeleihin (intraventrikulaarinen vuoto) ja aiheuttavat näin ollen usein aivo-selkäydinneste- eli likvorkierron häiriöitä.


title: Aivoverenvuoto

text: Aivoalueesta riippuen ICH aiheuttaa erilaisia oireita aina päänsärystä, lievistä tuntupuutoksista tai halvausoireista aina syvään tajuttomuuteen ja elintoimintojen häiriintymiseen. Suuret ja esimerkiksi elintoiminnoista vastaaville aivoalueille sijoittuvissa vuodoissa leikkaushoidosta usein pidättäydytään ja vuoto johtaa lähes aina kuolemaan.


title: Aivoverenvuoto

text: Subaraknoidaalivuoto purkautuu aivojen lukinkalvonalaiseen tilaan. Vuoto näkyy tietokonekerroskuvauksessa aivojen reuna-alueilla sirppimäisenä alueena, joten se voi olla vaikeampi havaita kuin aivokudokseen purkautuva vuoto. Subaraknoidaalivuoto hoidetaan akuutissa vaiheessa yleensä kirurgisesti, krooninen (pitkittynyt, ei-akuutti) vuoto voidaan hoitaa kirurgisesti tai konservatiivisesti (ei kirurgisia hoitotoimenpiteitä).


title: Aivoverenvuoto

text: Vuoto alkaa usein valveilla ollessa. Päässä voi tuntua äkillinen humahdus, kipu tai risahdus. Alkuoireita seuraa voimakas päänsärky, johon liittyy pahoinvointia ja oksentelua. Ylä- ja/tai alaraajojen halvaantuminen joko tois- tai molemminpuolisesti on tavallinen oire. Se voi ilmetä pelkästään lihasten halvaantumisena tai siihen voi liittyä tuntohäiriöitä.


title: Aivoverenvuoto

text: Pikkuaivojen lisäksi verenvuodossa syntyy halvausten asemasta liikkeiden yhteistoimintahäiriöitä. Verenvuoto aivojen alempiin osiin aiheuttaa usein tajuttomuutta ja häiriöitä hengityksen säätelyssä. Vuoto kohottaa yleensä painetta kallon sisällä, ja verenpaine nousee. Aivoverenvuoto varmistetaan ja erotetaan aivoinfarktista tietokonekerroskuvauksella.


title: Banshee

text: Banshee (iiriksi "Bean Sidhe", gaeliksi "Ban Sith") on irlantilaisessa ja kelttiläisessä kansanperinteessä yliluonnollinen olento, jonka yöllisen läpitunkevan vaikerruksen ja ulvonnan uskottiin ennustavan äänen kuulleen henkilön perheenjäsenen kuolemaa. Irlannissa bansheen uskottiin varoittavan vain puhdasverisiä irlantilaisia sukuja. Walesissa on oma vastineensa bansheelle, gwrach y Rhibyn eli Rhibynin noita, joka vieraili vain vanhojen walesilaisisten sukujen luona. Kirjailija Walter Scottin mukaan myös joissakin Skotlannin Ylämaan perheissä uskottiin eräänlaisiin kodinhaltijoihin tai bansheehen.


title: Banshee

text: Banshee ennustaa itkien ja valittaen erittäin kovaäänisesti omaisen tai läheisen kuolemaa. Se esiintyy useimmiten nuoren naisen, ylvään rouvan tai vanhan ruman naisen hahmossa. Banshee saattaa näyttää hyvinkin irvokkaalta: sillä voi olla terävä kieli, torahammas tai vain yksi sierain. Perimätiedon mukaan banshee ilmoittaa vain viiden suuren irlantilaissuvun jäsenten kuolemista. Banshee voi pohjautua muinaiseen kolmihahmoiseen kelttiläiseen sodan- ja kuolemanjumalattareen (Badhbh, Macha ja Mor-Rioghain), johon viittaisi myös bansheen kyky esiintyä kolmessa hahmossa. Nykyfiktiossa ja elokuvissa banshee kuvataan yleensä kirkujana, joka tappaa ihmisiä kammottavalla äänellään, joka pirstoo jokikisen lasin ympäriltään.


title: Banshee

text: Jos henkilö kuulee bansheen ulvontaa, hänen läheisensä tulee kuolemaan. Bansheen ulvonta kuuluu aina kolme kertaa. Jos bansheen näkee tai kuulee tämän itkun, on itse tuomittu kuolemaan. Jos bansheita on useampia, ne saattavat varoittaa vaarasta.


title: Autiotupa

text: Autiotupa (lyhenne "at") on avoin lyhytaikaiseen majoittumiseen tarkoitettu maksuton asumus. Autiotuvat sijaitsevat yleensä erämaissa, kansallispuistoissa ja retkeilyreittien varrella. Kaikille kulkijoille avoimia maksuttomia rakennuksia ei juuri muualla maailmassa ole kuin Suomessa sekä vähäisemmässä määrin Ruotsissa, Norjassa ja Isossa-Britanniassa. Suomen Lapissa on ainakin 458 autiotupaa.


title: Autiotupa

text: Autiotupaperinne on alkanut 1700-luvun loppupuolella, jolloin kulkureittien varrelle alettiin rakentaa majoitustiloja kulkijoille. 1800-luvulla alkoivat viranomaiset rakentaa näitä tupia. Myöhemmin 1900-luvulla autiotupia alettiin rakentaa matkailukäyttöön. Autiotupia ja -kotia on rakennettu myös poronhoidon ja metsästyksen tarpeisiin.


title: Autiotupa

text: Tuvat voidaan karkeasti jakaa virallisiin ja epävirallisiin tai huollettuihin ja huoltamattomiin tupiin. Virallisia autiotupia ylläpitää pääasiassa Metsähallitus. Pääosa Suomen autiotuvista sijaitsee Pohjois- ja Itä-Suomessa. Autiotupien koko voi vaihdella melkoisesti. Muotkatunturin erämaassa on hädin tuskin kahden hengen majoitukseen riittävä Lahtisen kämppä ja Urho Kekkosen kansallispuistossa 16 hengen Luirojärven kämppä, jota kutsutaankin myös "Luirojärven Hilttoniksi". Myös Karhunkierroksen varrella on kaksi uutta noin 20 nukkumapaikan kämppää: Jussinkämppä ja Ansakämppä. Muita kansallispuistojen ja erämaiden tupatyyppejä ovat varaustupa ja päivätupa. Lisäksi retkeillessä voi majoittua kammissa, kodassa tai laavulla.


title: Autiotupa

text: 1900-luvun puolivälissä Lapin läänin autiotupatoimikunta kirjoitti aikaisemmin kirjoittamattomat kulkijan käskyt muistiin. Näissä säännöissä opastetaan tulisijan käytössä, puuhuollossa ja ennen kaikkea muiden matkaajien huomioimisessa. Etusija majoitukseen on aina väsyneemmällä ja myöhemmin tuvalle tulleella kulkijalla kuin siellä jo levänneellä matkaajalla.


title: Reumakuume

text: Reumakuume on A-ryhmän streptokokkibakteerin laukaisema vasta-aine- ja tulehdusreaktio, joka vahingoittaa sidekudosta yleisesti mutta erityisesti niveliä ja sydäntä. Sydämessä vahingoittuvat kaikki kolme kerrosta: sydänpussi, sydänlihas ja sydämen sisäkalvo. Useat reumakuumeen pitkäaikaisseuraukset johtuvat sydämen läppävaurioista, joiden syynä on sydämen sisäkalvon tulehdus. Reumakuumeen muita piirteitä ovat niveltulehdukset monessa nivelessä yhtä aikaa.


title: Reumakuume

text: Harvinainen reumakuumeeseen liittyvä sairaus on korea eli "tanssitauti", jolle ovat ominaisia pakkoliikkeet. Sitä on yleensä lapsilla ja nuorilla. Reumakuume alkaa useimmiten nieluinfektiosta eli angiinasta. Syynä voi olla myös tulirokko. Reumakuume on kuitenkin muuttunut harvinaiseksi streptokokki-infektioiden antibioottihoidon ansiosta.


title: Reumakuume

text: Potilaalla on yleensä kuumetta ja tulehduskipuja. Laboratoriokokeista lasko, CRP ja veren valkosolut ovat koholla tulehduksen merkkinä. Vasta-ainereaktio streptokokkeja kohtaan (AST-koe) on poikkeava. Potilaalla saattaa olla ihonalaisia kyhmyjä sekä punaisia tai sinipintaisia ihottumaläiskiä vatsassa tai rintakehän sivulla.


title: Reumakuume

text: Streptokokkibakteeri hoidetaan antibiootilla, yleensä penisilliinillä tai kefalosporiinilla. Pitkäaikainen vuosia kestävä tai tarvittaessa toistuva antibioottihoito on tarpeen uusien tulehdusten ehkäisemiseksi. Tulehdusoireita lievitetään tulehduskipulääkkeillä. Muu hoito määräytyy tilanteen mukaan.


title: Benjihyppy

text: Benjihypyssä sidotaan köysi valjaiden avulla nilkkojen ympärille ja hypätään alas korkealta tasanteelta. Hyppy tapahtuu useiden kymmenien tai jopa yli sadan metrin korkeudesta. Köysi on erikoisvalmisteista ja erittäin venyvää.


title: Benjihyppy

text: Benjihypyn idea on kotoisin Vanuatun Pentecostsaarelta. Siellä paikallinen alkuasukasheimo suoritti rituaalisen miehuuskoehypyn noin 25 metristä siten, että hyppääjän jalkaan oli sidottu jäykkä liaani.


title: Benjihyppy

text: Benji teki maailmanlaajuisen läpimurtonsa, kun uusiseelantilainen A. J. Hackett hyppäsi vuonna 1987 benjin Pariisin Eiffel-tornista. Häntä olivat innoittaneet Oxfordin yliopiston huimapäisten opiskelijoiden ”The Dangerous Sports Clubin” 1970-luvun lopulla suorittamat hypyt. Laji levisi Ranskaan ja muualle maailmaan.


title: Benjihyppy

text: Benjiköysi koostuu noin 900:sta millin paksuisesta kuminauhasta. Köysi kiinnitetään usein hyppääjän molempiin jalkoihin. Lisäksi kiinnitys yleensä varmistetaan valjailla, jotta kiinnitys ei olisi vain yhden pisteen varassa. Köysiä voi olla eripaksuisia ja köyttä valittaessa otetaan huomioon hyppykorkeus ja hyppääjän paino.


title: Benjihyppy

text: Tavallisesti benji hypätään joltakin tasanteelta, kuten sillalta tai ajoneuvonosturin työkorista. Hypyn voi tehdä myös paikallaan ilmassa pysyvästä helikopterista tai kuumailmapallosta.


title: Benjihyppy

text:
Benjihyppy tuli Suomeen Ranskasta, jossa lajia kutsutaan sanalla "Benji". Englanninkielisissä maissa tunnetumpi sana on "Bungy" tai "Bungee".
Skybreakers toi benjihypyt Suomeen vuonna 1990 ja on vuosien ajan kehittänyt lajia ja tuonut sen yleisön tietoisuuteen. Ensimmäinen yleisöhyppytilaisuus järjestettiin Kirkkonummen Peuramaalla keväällä 1990 ja tapahtuma sai suurta huomiota mediassa.


title: Benjihyppy

text: Benjihypyillä on Suomessa ollut useita järjestäjiä:Benjihyppy on riskeiltään verrattavissa kiipeilyyn, laskuvarjohyppyihin ja muihin vastaaviin korkealla suoritettaviin lajeihin; eli oikein tehtynä se on täysin turvallinen. Useimman hyppääjän kannalta ongelma ja riski liittyy siihen, että hän ei itse tiedä mitään lajista ja asettaa itsensä täysin järjestävän ryhmän ammattitaidon, osaamisen ja tarkkaavaisuuden armoille.


title: Benjihyppy

text: Maailmalla tapahtuneet onnettomuudet ovat käytännössä kaikki järjestäjien ammattitaidon herpaantumisen tai puuttumisen syytä. Hyppääjä pystyy omalla väärällä toiminnallaan aiheuttamaan myös vaaratilanteita, mutta ne ovat äärimmäisen harvinaisia.


title: Benjihyppy

text: Eniten kuolemantapauksia sattui tiettävästi noin 10-15 vuotta sitten Thaimaassa, kun turisteja ammuttiin katapulttina maasta kohti yläilmoja. Köysi venytettiin liian kireälle ja asiakkaita menehtyi siitä aiheutuneissa vaaratilanteissa.


title: Benjihyppy

text: Suomessa ei ole tapahtunut yhtään kuolemantapausta eikä edes "läheltä-piti"-tilannetta. Pieniä nirhaumia, haavoja ja revähtämisiä tai muita sellaisia sattuu muutamia joka kesä. Kevyen hyppääjän selkä saattaa kipeytyä, jos käytössä oleva köysi on liian paksu (eli ei jousta riittävästi), mutta suomalaisilla ryhmillä on useimmiten käytössä monia eripaksuisia köysiä. Myös silmät joutuvat hypyssä kovalle rasitukselle sillä seurauksella, että pienet vauriot ovat mahdollisia.


title: MP3-soitin

text:
MP3-soitin, Digital audio player (DAP) on laite, joka kykenee toistamaan MP3-ääniformaattia ja mahdollisesti muita tiedostoformaatteja. MP3-soitin voi olla matkapuhelimessa, tietokoneohjelmassa, DVD-soittimessa, pelikonsolissa tai olla erillinen kannettava soitin, portable audio player (PAP).
MP3-soittimet yleistyivät nopeasti vuosituhannen alussa ja niiden myynti oli huipussaan 2000-vuosikymmenen loppupuolella. Soittimien valmistajia oli monia, joista tunnetuimmat lienevät Apple – iPodin valmistaja – ja Creative. Muodin mukaisesti useita soittimia oli saatavina eri värisinä. Älypuhelimien yleistyminen päätti erillisten MP3-soittimien suosion, koska älypuhelin voi toistaa mp3 tiedostoja ja ne mahdollistivat myös musiikin streamaamisen internetistä ja videoiden katselun, jotka eivät olleet mahdollisia MP3 soittimilla.


title: MP3-soitin

text: MP3-soittimeen ladataan musiikkia USB-yhteyden välityksellä, joissakin laitteissa voi olla paikka erilliselle muistille kuten USB-muistitikulle tai SD-muistikortille jolloin soittimeen mahtuvan musiikkin määrä voi riippua myös erillisen muistin koosta. Sisäänrakennettujen muistien koot ovat tosin nykyisin useimpiin tarkoituksiin riittävät.


title: MP3-soitin

text: MP3-tiedostoja voi ladata verkosta käyttämällä vertaisverkko-ohjelmia tai verkkokauppoja. Niitä voi myös tallentaa CD-levyiltä tarkoitukseen sopivalla ohjelmalla. Varhaisimmat CD-soittimet eivät tukeneet MP3-formaattia. Yleensä soittimessa on teksti MP3, mikäli soitin toistaa myös MP3-tiedostoja. Tällöin yhdelle CD-levylle mahtuu paljon enemmän musiikkia koska MP3-tiedosto on pakattu.


title: Kemin kaupungintalo

text: Kemin kaupungintalo on Kemin kaupungintalo, vesitorni ja maamerkki. Talo on 52 metriä korkea. Kaupungintalo valmistui vuonna 1940 ja siihen on myöhemmin tehty laajennuksia. Kaupungintalo on otettu modernin arkkitehtuurin tutkimus- ja suojelujärjestö Docomomon kohdelistalle vuonna 2010.


title: Kemin kaupungintalo

text: Talon katolla on näköalatasanne ja kahvio.


title: Kemin kaupungintalo

text: Kemin ensimmäinen kaupungintalo valmistui vuonna 1896. Koska samaan rakennukseen siirtyivät myös kaupunginkirjasto ja kansakoulu, alettiin taloa kutsua "lukuhuoneentaloksi". Vuosina 1905–1930 rakennus oli Kemin Suomalaisen Porvari-yhteiskoulun käytössä. Kun yhteiskoulu sai oman koulurakennuksen, kunnostettiin lukuhuoneentalo uudelleen kaupungin virastotaloksi. Kauan eivät virastot ehtineet lukuhuoneentalossa sijaita, kun talo tuhoutui tulipalossa 13. helmikuuta 1931.


title: Kemin kaupungintalo

text: Kaupungin virastoja varten tarvittiin tiloja, mutta lisäksi kasvavassa kaupungissa ei ollut vielä vesitornia ja vesijohtoverkostoa. Kaupunginjohto päätti yhdistää nämä hankkeet yhteen tornitaloon. Talon suunnitteleminen annettiin Tampereen kaupunginarkkitehdille Bertel Strömmerille. Strömmerin suunnitelmat hyväksyttiin huhtikuussa 1939 ja niiden pohjalta päästiin rakentamaan uutta kaupungintaloa nykyiselle paikalleen. Rakennus valmistui kesällä 1940. Rakennukseen tuli 13 maanpäällistä kerrosta, joista ylimmät neljä kerrosta sisälsivät 500 m³:n suuruisen vesisäiliön. Näin Kemin kaupunki sai kaupungintalon lisäksi vesitornin.


title: Kemin kaupungintalo

text: Lapin sodan aikana 1944 saksalaiset joukot yrittivät räjäyttää talon, mutta kuin ihmeen kaupalla se jäi pystyyn. Tämä johtui siitä, että saksalaiset eivät olleet tietoisia vesitornin tyhjentämisestä, joka vähensi ratkaisevasti ylimpien kerrosten painoa. Myös rakennuksen luja raudoittaminen rakennusvaiheessa esti romahdusta. Räjäytysyrityksestä on muistolaatta talon vanhanosan kivijalassa. Muistolaatassa lukee: ”7. lokakuuta 1944 Hitlerin joukot yrittivät tuhota räjäyttämällä tämän talon, mutta rakentajien työ kesti.”


title: Kemin kaupungintalo

text: Sodan jälkeen kaupungintalo kunnostettiin ja siihen rakennettiin Strömmerin suunnitelmien pohjalta nelikerroksinen lisäosa.


title: Kemin kaupungintalo

text: Kemin kaupunki järjesti syksyllä 1963 suunnittelukilpailun kaupungintalon laajentamiseksi. Kilpailuun kutsuttiin arkkitehdit Aarne Ervi, Risto-Veikko Luukkonen ja Heikki Siren. Kilpailun parhaaksi valittiin Ervin suunnitelma "Kehittyvä Kemi", jonka pohjalta Ervi laati lopulliset suunnitelmat. Rakennustyöt aloitettiin helmikuussa 1965 ja rakennuksen lopputarkastus pidettiin helmikuussa 1969. Laajennuksen yhteydessä remontoitiin myös rakennuksen vanha osa. Vanhan osan valkeaksi rapatut julkisivut päällystettiin samanlaisilla laattapintaisilla betonielementeillä kuin uudisosakin. Uuteen osaan sijoitettiin kolme 500 kuution vesisäiliötä, joten kaupungintalon vesisäiliöiden kokonaistilavuus on 2 000 kuutiota.


title: Hialeah

text: Hialeah on kaupunki Miami-Daden piirikunnassa Floridassa Yhdysvalloissa. Kaupungissa oli vuonna 2009 218 896 asukasta, mikä tekee siitä Floridan osavaltion viidenneksi suurimman kaupungin. Vuoden väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 226 419 asukasta. Hialeah on osa Miamin ja South Floridan metropolialueita. Kaupunki on perustettu vuonna 1925.


title: Hialeah

text: Hialeahissa asuu Hialeah Gardensin jälkeen suhteellisesti toiseksi eniten espanjankielistä väestöä Yhdysvalloissa. Yli 90 prosenttia kaupungin asukkaista puhuu espanjaa äidinkielenään.


title: Hialeah

text: Hialeahin koordinaatit ovat 25°51'38" pohjoista leveyttä ja 80°17'38 läntistä pituutta. Kaupungin pinta-ala on 51,1 neliökilometriä, josta 49,8 km² on maa-aluetta ja 1,3 km² vesialuetta.


title: Hialeah

text: Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 226 419 asukasta, 70 704 kotitaloutta ja 57 482 perhettä. Väestötiheys on 4,543.7/km². Kaupungin asukkaista 88,01% on valkoihoisia, 2,41% afroamerikkalaisia, 0,13% alkuperäisamerikkalaisia, 0,40% aasialaisia, 0,02% Tyynen valtameren alueelta tulevia, 5,47% muihin rotuihin kuuluvia ja 3,55% kahteen tai useampaan rotuun kuuluvia. 85,17% väestöstä on latinotausta.


title: Hialeah

text: Miesten keskitulo on Hialeahissa 23 133 Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja naisten keskitulo 17 886 dollaria vuodessa. Kaupungin väestöstä 18,6% ja perheistä 16% elää köyhyysrajan alapuolella. Köyhyysrajan alapuolella elävästä väestöstä 22,2% on alle 18-vuotiaita ja 22,4% yli 65-vuotiaita.


title: Akhaltsikhe

text: Akhaltsikhe (, "uusi linna", , ) on kaupunki Akhaltsikhen piirikunnassa Samtskhe-Džavakhetin alueella Georgiassa. Kaupunki toimii Samtskhe-Džavakhetin alueen hallinnollisena keskuksena ja siellä on 20 000 asukasta (2014).


title: Akhaltsikhe

text: Pieni Potsakhovi-joki jakaa Akhaltsikhen kaupungin kahtia: pohjoispuolen vanhaankaupunkiin ja eteläpuolen uuteen kaupunginosaan. Kaupunkinäkymää hallitsee vanha "Rabatin linnoitus", joka seisoo kukkulalla kaupungin yllä. Linnoituksessa on moskeija ja raunioitunut madrassa. Noin kymmenen kilometrin päässä Akhaltsikhen kaupungista sijaitsee vanha Saparan luostari, jonka päärakennus, pyhän Saban kirkko, on rakennettu 1200–1300-luvuilla.


title: Okko Laru

text: Okko Laru (s. 15. joulukuuta 1969) on suomalainen muusikko. Hän on toiminut lauluntekijänä, studiomuusikkona ja tuottajana.


title: Okko Laru

text: Nykyisin Okko Laru toimii Universal Musicin kotimaisen musiikin tuottajana. Hän tekee edelleen myös lauluntekijän ja studiomuusikon töitä. Okko Laru on toiminut ammattimuusikkona useissa yhtyeissä, kuten muun muassa Broadcastissa. Larun pääinstrumentti on rummut. Okko Laru on myös tuottanut useita bändejä ja artisteja, muun muassa Hectoria, Tik Takia ja Olavi Uusivirtaa.


title: Algol-muuttuja

text:
Algol-tyyppinen pimennysmuuttuja on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, joka on saanut nimensä β Persein eli Algolin mukaan. Valonvaihtelut johtuvat pääosin kahden kirkkaudeltaan ja lämpötilaltaan erisuuruisen tähden peittäessä toisiaan.
Tähden kirkkaus on suurimman osan ajasta melko tasainen, kirkkauskäyrässä on syvä pääminimi ja melko matala sivuminimi.
Pääminimi johtuu kirkkaamman ja kuumemman tähden pimentymisestä kylmemmän taakse. Tähti on kirkkaustasanteella maksimissa, kun molemmat tähdet näkyvät yhtä aikaa. Algol-tyypissä näin on suurimman osan ajasta.


title: Algol-muuttuja

text:
Algol-tyypin esikuvan Algolin valonvaihtelu on ollut tiedossa
pitkän aikaa, mutta se selitettiin johtuvaksi kahdesta tähdestä vasta 1800-luvun loppupuolella. Montanari kirjoitti säännöllisestä vaihtelusta vuonna 1667, ja vuonna 1783 Goodricke mittasi vaihtelun jaksoksi 2,867 vuorokautta. Hän esitti kaksi vaihtoehtoista selitystä: joko tähti käänsi tummemman puolensa maahan päin tai sitä kiersi joku tumma kappale, joka aiheutti osittaisia tähdenpimennyksiä. Vuonna 1881 Edward Charles Pickering vahvisti, että kyse oli kaksoistähdestä.


title: Algol-muuttuja

text:
Algol-tyypin jakso on 0,1 – 10 000 vuorokautta.
UX Ursae Majoris -muuttujat ovat Algol-muuttujia, joiden
jakso on 0,07–0,5 päivää, kirkkauden vaihtelu alle 1,5 magnitudia ja absoluuttinen kirkkaus +2 – +4.
Tähtien massahävikki on yli 10 Auringon massaa vuodessa.


title: Algol-muuttuja

text:
Zeta Aurigae -tyypin pimennysmuuttujassa on G- tai K-tyypin keltainen tai oranssi jättiläinen ja B-tyypin pääsarjan tähti. Kun oranssi jättiläinen laajenee, massavirta tähtien välillä alkaa, koska
jättiläistähti täyttää Rochen silmukan.
VV Cephei -tyypin muuttujissa suurempi tähti on tyypin M punainen jättiläinen.


title: Algol-muuttuja

text:
Joillain pimennysmuuttujilla havaitaan voimakas kromosfäärin aktiivisuus.
W Serpentis -tähdet ovat aktiivisia Algol-systeemejä.
RS Canum Veneticorum -tähdet ovat spektriluokan F tai myöhäisempiä tähtiä, ja BY Draconis -tähdet muistuttavat RS Canum Venaticorum -tähtiä.


title: J-P Virtanen

text: Jukka-Pekka ”J-P” Virtanen (s. 17. huhtikuuta 1966) on suomalainen kosketinsoittaja. Hän on vaikuttanut yhtyeissä, artistien taustayhtyeissä ja levyillä sekä toiminut palkattuna jäsenenä eri yhtyeissä. Hänellä on myös oma nimikkoyhtye The JP's.


title: J-P Virtanen

text: Kriitikko Petri Silas on sanonut, että J-P Virtanen on ”juurevan urkujazzin johtava tulenkantaja Suomessa”.


title: Wivi Lönn

text: Olivia Mathilda ”Wivi” Lönn (20. toukokuuta 1872 Tampere – 27. joulukuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja Suomen ensimmäinen oman toimiston perustanut naisarkkitehti. Wivi Lönn opiskeli Polyteknillisen opiston arkkitehtuurin linjalla ja valmistui vuonna 1896. Lönnin uran keskeisimmät rakennukset syntyivät 1900-luvun alussa. Aktiivisin vaihe kesti hieman yli 15 vuotta, ja jo 1930-luvun alussa hän käytännössä vetäytyi kokonaan alalta.


title: Wivi Lönn

text: Keskeisin osa Lönnin tuotannosta on Tampereen ja Jyväskylän ympäristössä. Tampereella sijaitsevat muun muassa entinen Tampereen suomalainen tyttökoulu ja keskuspaloasema. Armas Lindgrenin kanssa Lönn suunnitteli muun muassa Helsinkiin Uuden ylioppilastalon ja Tallinnaan Estonia-teatterin. Lönn suunnitteli yli 30 koulua, vaikkakaan kaikkia ei toteutettu. Koulujen lisäksi hän piirsi useita teollisuusrakennuksia, muun muassa Parviaisen tehtaille. Lönnin töiden vahvuutena on pidetty taitavia pohjaratkaisuja ja tilan taloudellista käyttöä, mutta arkkitehtonisesti hän ei oikeastaan poikennut aikansa tyylistä.


title: Wivi Lönn

text: Olivia Mathilda Lönn syntyi Tampereella vuonna 1872. Hänen isänsä oli panimomestari Emanuel Wilhelm Lönn ja äitinsä Johanna Maria Mathilda Sirén. Olivia oli perheen toinen lapsi. Hänen isoveljensä Fredrik Wilhelm oli syntynyt 1870. Olivian jälkeen perheeseen syntyivät vielä vuonna 1874 Emil Arvid ja vuonna 1876 Aina Maria. Perhe asui Onkiniemen oluttehtaan lähistöllä tehtaan omistamassa huvilassa. Lönn muisteli viihtyisää ja kaunista lapsuudenkotiaan lämmöllä vielä vanhuuden päivillään.


title: Wivi Lönn

text: Mathilda-äiti jäi isän kuoleman takia vuonna 1888 neljän lapsen yksinhuoltajaksi, ja perhe joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Mathilda Lönn muutti lapsineen Amuriin ja elätti perhettä pitämällä täysihoitolaisia. Äidillä ei ollut varaa kouluttaa lapsia ylioppilaiksi saakka, mutta keskikoulun kaikki lapset suorittivat. Keskikoulun päästötodistuksen Wivi Lönn sai 1891 Tampereen suomalaisesta tyttökoulusta. Hänellä meni kuusiluokkaisen koulun suorittamiseen kahdeksan vuotta. Pitkittyminen johtui mahdollisesti sairastelusta, sillä ensimmäiselle ja toiselle luokalle jäämisen syyksi oli merkitty poissaolo.


title: Wivi Lönn

text: Keskikoulussa Lönnillä oli erinomainen matematiikan opettaja, jonka ansiosta hän oppi laskemaan ylioppilastason matematiikkaa. Matematiikassa hän oli luokkansa paras. Keskikoulun viimeisillä luokilla Lönn oli alkanut käyttää nimestään lyhennettyä muotoa Vivi ja pian sen jälkeen muotoa Wivi. Puhuttelunimi vakiintui myöhemmin hänen arkkitehtinä käyttämäkseen nimeksi.


title: Wivi Lönn

text: Lönn aloitti 1892 Tampereen teollisuuskoulun rakennusosastolla, josta valmistui kone- ja rakennusmestareita. Hän oli koulun toinen naisoppilas. Lönnin uravalintaan vaikutti todennäköisesti hänen äitinsä antama esimerkki voimakkaasta, palkkatyön avulla itsenäisesti toimeentulonsa hankkivasta naisesta. Mathida Lönn kannusti tytärtään taiteelliselle uralle ja hyvän koulutuksen hankkimiseen. Taiteelliset ja matemaattiset lahjat periytyivät Wivi Lönnille mahdollisesti äidin suvusta, sillä Sirénin sukuun kuului muun muassa arkkitehti J. S. Sirén.


title: Wivi Lönn

text: Naisille oli vuonna 1891 taattu teollisuuskouluun yhtäläinen opiskeluoikeus, mutta Lönnistä tuli eräänlainen yksityisoppilas. Hän oli kurssin 14 oppilaan joukossa ainoa naisoppilas. Häntä kohdeltiin erittäin suojelevasti, eikä koulussa pidetty sopivana, että hän olisi istunut yhdessä poikien kanssa. Hän sai paljon henkilökohtaista opetusta, mistä oli hänelle ammatillista hyötyä. Harjoitustunneilla opettaja oli aina Lönnin vierellä, ja kokeet sekä muut kuulustelut hän teki yksityisesti.


title: Wivi Lönn

text: Lönn suoritti kaksivuotisesta kurssista vain ensimmäisen vuoden. Hän oli kurssinsa paras, ja ilmeisesti sen takia pääopettaja ja arkkitehti Georg Schreck suositteli siirtymistä Helsingin Polyteknilliseen opistoon. Lönn hyväksyttiin syksyllä 1893 opiston arkkitehtuuriosaston ylimääräiseksi oppilaaksi. Varsinaiseksi oppilaaksi hän ei päässyt, sillä siihen edellytettiin ylioppilastutkintoa tai lyseon päästötodistusta. Lönn opiskeli Helsingissä kolmen vuoden ajan ja valmistui arkkitehdiksi 1896. Hänen ei tarvinnut suorittaa ensimmäistä vuosikurssia rakennusmestariopintojen ansiosta. Lönniä ennen arkkitehtuuriosastolla oli aloittanut neljä naista. Heistä kolme oli valmistunut ennen Lönniä, josta tulikin Suomen neljäs arkkitehdiksi valmistunut nainen.


title: Wivi Lönn

text: Lönn oli taloudellisten syiden takia aloittanut entisen opettajansa Onni Tarjanteen toimistossa jo ennen valmistumistaan. Tarjanteen toimistossa hän osallistui Kansallisteatterin piirtämiseen. Valmistuttuaan Lönn työskenteli yli vuoden, heinäkuulta 1896 lokakuulle 1897, arkkitehtuurin pääopettajan Gustaf Nyströmin toimistossa. Nyström tuki Lönnin uraa ja antoi tälle myös vastuullisia tehtäviä.


title: Wivi Lönn

text: Lönn työskenteli Nyströmin toimistossa, kun hän sai entiseltä koulultaan Tampereen suomalaiselta tyttökoululta kutsun tulla suunnittelemaan oppilaitoksen uuden rakennuksen. Koululle oli päätetty rakentaa uudisrakennus, jonka suunnittelijaksi Lönn haluttiin. Tilaustyön ansiosta Lönn päätti perustaa Tampereelle oman toimiston. Hänestä tuli siten Suomen ensimmäinen itsenäisesti työskennellyt naisarkkitehti. Lönnin uran päätuotanto sijoittuu 1900-luvun alkuun, ja töitä oli niin paljon, että hän joutui palkkaamaan avustajia, joista monet olivat naisia, muun muassa piirtäjänä toiminut arkkitehti Hilja Gestrin. Lönnillä oli enimmillään kuusi työntekijää. Lönn vaati alaisiltaan paljon ja tarkisti aina iltaisin näiden tekemät työt. Luovan suunnittelutyön Lönn teki aina itse.