title: Skellefteå

text: Skellefteån alueen läpi virtaava Skelleftejoki (joskus suom. "Helettijoki") oli aikoinaan rajajoki, jonka eteläpuolella asui helsinglantilaisia eli ruotsalaisia ja pohjoispuolella lappalaisia ja suomalaisia. Alueen suomalaista väestöä kutsuttiin keskiaikaisissa kirjoituksissa kveeneiksi ja heidän maataan Kvenlandiksi, esimerkiksi Ottar Haalogalantilaisen kuvauksessa n. vuodelta 890 sekä islantilaisen Níkulás Bergssonin "Leiðarvísir og borgarskipan" -nimisessä kuvauksessa pohjoisen kansoista vuodelta 1157.


title: Skellefteå

text: 1400-luvulla Skellefteån alueen asukkaita yritettiin käännyttää kristityiksi, mutta turhaan. Norlantilaiset kääntyivät kristinuskoon vasta satoja vuosia myöhemmin, toisin kuin muualla Ruotsissa. Syy äkilliseen mielenkiintoon Skellefteån aluetta kohtaan oli ensisijaisesti lohi, jota tultiin kalastamaan alueelle.


title: Skellefteå

text: Alueen vanhasta asutuksesta huolimatta Skellefteån kaupunki on Norlannin nuorimpia. Kaupungin perusti virallisesti kirkkoherra Nils Nordlander vuonna 1845. Vuonna 1967 kaupunkiin liitettiin Skellefteån maalaiskunta sekä Bureå, Byske ja Jörn. Kaupungin arvonimen Skellefteå menetti vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Skellefteån kuntaan tulivat kuulumaan vielä Burträsk ja Lövånger. Nykyinen Skellefteån kunta on pinta-alaltaan ja väkiluvultaan paljon suurempi kuin entinen Skellefteån kaupunki.


title: Skellefteå

text: Nykyään Skellefteå on kehittynyt teollisuus- ja kaivoskaupungiksi ja monet vanhat puurakennukset ovat saaneet väistyä tiilitalojen tieltä. Kaupungin suurin työnantaja on kaivosyhtiö Boliden, joka työllistää noin 1 200 henkilöä. Skellefteåta kutsutaan joskus "kultakaupungiksi" (ruots. "guldstaden") siellä kaivettavan kullan takia.


title: Skellefteå

text: Skellefteåsta on kotoisin jääkiekkoseura Skellefteå AIK.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamar (, translitteroitu myös Tamara, noin 1160 – 18. tammikuuta 1213) oli Georgian kuningatar vuosina 1184–1213. Hän kuului Bagrationi-dynastiaan ja oli ensimmäinen Georgiaa itsenäisesti hallinnut nainen. Hänen hallituskauttaan pidetään Georgian keskiaikaisen monarkian ”kulta-aikana”.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamarin isä, kuningas Giorgi III, julisti hänet kruununperilliseksi ja yhteishallitsijaksi vuonna 1178. Aateliset kuitenkin vastustivat Tamarin nousua valtaistuimelle Giorgin kuoleman jälkeen. Tamar onnistui siitä huolimatta kukistamaan oppositionsa ja aloitti energisen ja kunnianhimoisen ulkopolitiikan, jonka onnistumiseen vaikutti kilpailevien valtakuntien eli seldžukkien ja Bysantin romahtaminen. Voimakkaan sotilaseliitin tukemana Tamar kykeni käyttämään hyödykseen edeltäjiensä saavutuksia ja rakentamaan suurvallan, joka hallitsi Kaukasuksen aluetta, kunnes se luhistui mongolien hyökkäyksissä kaksi vuosikymmentä Tamarin kuoleman jälkeen.


title: Tamar (Georgia)

text: Koska Tamarin hallitusaika liitetään kukoistavaan kulttuurikauteen ja koska hän oli naishallitsija, häntä on idealisoitu ja romantisoitu. Hän on merkittävä symboli Georgian populaarikulttuurissa, ja Georgian ortodoksinen kirkko on kanonisoinut hänet.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamar syntyi noin vuonna 1160 kuningas Giorgi III:lle ja tämän vaimolle Burdukhanille, Alanian kuninkaan tyttärelle. Tamarilla oli mahdollisesti pikkusisko , mutta hänet mainitaan Tamarin kauden aikalaislähteissä vain kerran.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamarin nuoruusvuosina Georgia oli suuren mullistuksen keskellä. Kapinallinen aatelisryhmä hyökkäsi vuonna 1177 hänen isäänsä Giorgia vastaan. Kapinalliset pyrkivät syrjäyttämään Giorgin ja nostamaan valtaistuimelle hänen veljenpoikansa Demnan, jota monet pitivät murhatun isänsä Davit V:n oikeutettuna kruununperillisenä. Aatelisille Demnan puolustaminen oli lähinnä vain veruke kuninkaanvallan heikentämiseksi. Heitä johti kruununtavoittelijan appi Ivane Orbeli. Giorgi III onnistui murskaamaan kapinan ja aloitti väkivaltaisen taistelun tärkeimpiä häntä vastustaneita aatelissukuja vastaan; Ivane Orbeli teloitettiin ja hänen selviytyneet perheenjäsenensä karkotettiin Georgiasta. Prinssi Demna kastroitiin ja sokaistiin setänsä käskystä. Hän ei selviytynyt silpomisesta ja kuoli pian vankilassa.


title: Tamar (Georgia)

text: Kun kapina oli kukistettu ja kruununtavoittelija eliminoitu, Giorgi valitsi Tamarin hallitsemaan kanssaan ja kruunasi hänet yhteishallitsijaksi vuonna 1178. Tällä kuningas yritti estää vallanperimyskiistojen syntymisen kuolemansa jälkeen ja vahvistaa oman sukuhaaransa laillisiksi kruununperijöiksi. Samaan aikaan hän värväsi joukkoihinsa miehiä ala-aatelin ja säädyttömien keskuudesta pitääkseen aateliston poissa vallasta.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamar hallitsi yhdessä isänsä kanssa kuuden vuoden ajan. Kun Giorgi kuoli vuonna 1184, Tamar jatkoi ainoana hallitsijana ja hänet kruunattiin uudelleen Gelatin katedraalissa Kutaisin lähellä Länsi-Georgiassa. Hän peri suhteellisen vahvan kuningaskunnan, mutta aatelisten hajottavia pyrkimyksiä ei ollut vielä saatu läheskään tukahdutettua. Tamarin valtaannousulla oli runsaasti vastustajia: vastustus oli reaktio hänen isänsä sortopolitiikkaa vastaan, mutta lisäksi myös uuden hallitsijan sukupuoli nähtiin heikkoutena. Koska Georgiaa ei ollut koskaan aikaisemmin hallinnut nainen, osa aatelistosta kyseenalaisti Tamarin valtaannousun laillisuuden ja muut yrittivät käyttää hänen nuoruuttaan ja oletettua heikkouttaan hyödykseen saadakseen itselleen autonomisemman aseman. Tamarin vaikutusvaltaisella tädillä kuningatar ja Georgian kirkon katolikos Mikael IV Mirianisdzella oli keskeinen rooli Tamarin vallan vakiinnuttamisessa. Nuori kuningatar joutui kuitenkin tekemään aatelistolle merkittäviä myönnytyksiä. Hänen täytyi palkita katolikos Mikaelin tuki nostamalla hänet kansleriksi, joten Mikael oli nyt sekä kirkollisen että maallisen hierarkian huipulla.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamaria painostettiin myös erottamaan isänsä nimittämiä henkilöitä, joihin lukeutui konstaapeli Qubasar, aateliton georgialaistunut kiptšakki, joka oli auttanut Giorgi III:ta hyökkäyksessä kapinallisia aatelisia vastaan. Yksi harvoista Giorgi III:n arvonimettömistä palvelijoista, jotka pelastuivat tältä kohtalolta, oli varainhoitaja Qutlu Arslan. Hän johti nyt aatelisten ja varakkaiden kansalaisten neuvostoa, joka yritti rajoittaa kruunun valtaa luomalla uuden "karavi"-neuvoston. Sen jäsenillä olisi ollut yksinoikeus tehdä politiikkaa. Tämä ”feodaalisen perustuslaillisuuden” yritys keskeytyi, kun Tamar pidätytti Qutlu Arslanin ja hänen tukijansa alistettiin kruunun valtaan. Tamarin ensimmäiset toimet aristokraattisen eliitin vallan rajoittamiseksi kuitenkin epäonnistuivat. Hän ei onnistunut käyttämään kirkollista synodia katolikos Mikaelin erottamiseen, ja aatelisneuvosto "darbazi" puolusti oikeuttaan hyväksyä kuninkaallisia asetuksia. Aateliset jopa pakottivat Tamarin naimisiin rusien prinssi Jurin kanssa.


title: Tamar (Georgia)

text:
Dynastisen pakon ja ajan hengen mukaisesti aateliset vaativat Tamaria solmimaan avioliiton, jotta maan armeijalle saataisiin johtaja ja kruunulle perillinen. He valitsivat Jurin, Vladimir-Suzdalin murhatun prinssi Andrei I Bogoljubskin pojan, joka eli maanpaossa Pohjois-Kaukasuksen kiptšakkien parissa. Tamarin täti Rusudan hyväksyi valinnan ja prinssi tuotiin Georgiaan kuningattaren puolisoksi vuonna 1185. Juri osoittautui kyvykkääksi sotilaaksi mutta vaikeaksi ihmiseksi, ja hän riitautui pian vaimonsa kanssa. Puolisoiden välinen kireä suhde heijasteli oletettavasti kitkerää ryhmien välistä kamppailua hovissa, jossa Tamar puolusti yhä voimakkaammin oikeuksiaan hallitsevana kuningattarena.
Tamarin onni kääntyi, kun voimakas katolikos Mikael kuoli. Kuningatar kohotti hänen paikalleen kansleriksi tukijansa Anton Glonistavisdzen. Tamar laajensi valtaansa vähitellen ja kohotti hänelle uskollisia aatelisia korkeisiin asemiin hovissa. Heihin kuului erityisesti Georgiassa Mkhargrdzeli-nimellä tunnetun armenialaistuneen Zakaridi-kurdisuvun jäseniä.


title: Tamar (Georgia)

text: Seuraavaksi Tamar suostutteli aatelisneuvoston hyväksymään avioeronsa Jurista, jota syytettiin sodomiasta ja juomisesta. Hänet lähetettiin Konstantinopoliin vuonna 1187. Juri yritti vallankaappausta kaksi kertaa: häntä auttoivat aateliset, jotka halusivat rajoittaa Tamarin kasvavaa valtaa. Hän kuitenkin epäonnistui ja katosi valokeilasta vuoden 1191 jälkeen. Kuningatar valitsi toisen aviomiehensä itse. Hän oli Davit Soslan, alanialainen prinssi, jonka 1700-luvun georgialainen oppinut prinssi Vakhušti sanoi polveutuvan Giorgi I:stä, Georgian 1000-luvun alun kuninkaasta. Davit oli kyvykäs sotilaskomentaja, josta tuli Tamarin merkittävä tukija ja jolla oli keskeinen rooli Juria tukevien kapinallisten aatelisten kukistamisessa.


title: Tamar (Georgia)

text: Vaikka Davit Soslanin asema kuningaspuolisona näkyi taiteessa, asetuksissa ja kolikoissa, hänen asemansa oli alisteinen Tamarille, jonka kanssa hän jakoi kruununsa ja jolta hän sai valtansa. Tamariin viitattiin edelleen arvonimellä "mepeta mepe" ’kuninkaiden kuningas’. Georgian kielessä ei ole kieliopillista sukua, joten "mepe" ’kuningas’ ei välttämättä viittaa mieheen. Sana voidaankin kääntää myös hallitsijaksi. Toisaalta sanalla "mepe" on myös naispuolinen vastine "dedopali" ’kuningatar’, jolla viitattiin kuningatarpuolisoihin tai kuninkaan lähimpiin ja häntä vanhempiin naispuolisiin sukulaisiin. Tamarista käytetään georgialaisissa kronikoissa ja joissakin asetuksissa ajoittain nimitystä "dedopali". "Mepe"-nimitystä onkin saatettu käyttää Tamarin tapauksessa korostamaan hänen asemansa ainutlaatuisuutta muihin naisiin verrattuna.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamar ja Davit saivat kaksi lasta. Vuonna 1191 kuningatar synnytti Giorgi-nimisen pojan – tulevan kuningas Giorgi IV Lašan. Tapahtumaa juhlittiin kuningaskunnassa laajalti. Tytär Rusudan nousi veljensä jälkeen Georgian valtaistuimelle vuonna 1223.


title: Tamar (Georgia)

text: Kun Tamar oli onnistunut lujittamaan valta-asemansa ja löytämään luotettavia tukijoita – Davit Soslanin, Mkhargrdzelit ja muita aatelissukuja – hän elvytti edeltäjiensä harjoittaman ekspansionistisen ulkopolitiikan. Tamarin isoisoisän Davit IV:n ja isän Giorgi III:n aikana georgialaiset olivat nousseet aktiivisiksi toimijoiksi alueellaan, mutta toistuvat dynastiset riidat ja seldžukkien valtakunnan paikalliset seuraajat, kuten ildenizidien Azerbaidžan, širvanšahit ja ahlatšahit, olivat pidätelleet heitä. Tamarin hallinnossa ja erityisesti hänen hallituskautensa toisella vuosikymmenellä georgialaiset toimeliaistuivat jälleen.


title: Tamar (Georgia)

text: 1190-luvun alussa Georgian hallinto alkoi sekaantua ildenizidien ja širvanšahien asioihin. Georgialaiset auttoivat kilpailevia paikallisia prinssejä ja supistivat Širvanin vasallivaltiokseen. Ildenizidien atabeg Abu Bakr yritti estää georgialaisia etenemästä, mutta kärsi tappion Davit Soslanille Şəmkirissä ja menetti pääkaupunkinsa georgialaisten suojatille vuonna 1195. Vaikka Abu Bakr kykenikin jatkamaan hallintoaan vuotta myöhemmin, ildenizidit onnistuivat vain vaivoin torjumaan georgialaisten uudet yllätyshyökkäykset.


title: Tamar (Georgia)

text: Vuonna 1199 Tamarin armeijat saavuttivat uuden suuren voiton, kun kaksi veljestä, Zakare ja Ivane Mkhargrdzeli, syrjäyttivät šaddadididynastian Armenian kuningaskunnan entisestä pääkaupungista Anista, jonka he saivat kuningattarelta läänitysalueekseen. Tukikohdastaan Anista veljekset hyökkäsivät Armenian keskialueille ja valloittivat paikallisilta muslimihallitsijoilta linnoituksen ja piirikunnan toinen toisensa jälkeen: Bžni vallattiin vuonna 1201 ja Dvin kaatui vuonna 1203. Georgialaisten menestyksestä hermostunut uudelleen voimistuneen Rumin seldžukkisultanaatin hallitsija Suleiman II kokosi vasalliemiireistään koalition ja hyökkäsi Georgiaa vastaan. Davit Soslan kuitenkin järjesti väijytyksen ja löi hänen joukkonsa Basianin taistelussa vuonna 1203 tai 1204. Tamarin kronikoitsija kuvaa, kuinka armeija koottiin Vardzian kalliokaupunkiin ennen kuin se marssi Basianiin ja kuinka kuningatar puhutteli joukkojaan kirkon parvekkeelta.


title: Tamar (Georgia)

text: Mkhargrdzelit valloittivat Karsin Georgian kruunun puolesta vuonna 1206, mutta heidät karkotettiin Akhlatin muureilta vuonna 1209. Tämä pysäytti kamppailun armenialaisalueista, ja Vanjärven alue jäi suhteellisen turvallisesti uuden isäntänsä eli Damaskoksen aijubididynastian haltuun. Vuonna 1209 Mkhargrdzeli-veljekset hävittivät georgialaisten ja armenialaisten vuosikirjojen mukaan Ardabīlin kostoksi siitä, että paikallinen muslimihallitsija oli hyökännyt Aniin ja joukkomurhannut kaupungin kristittyä väestöä. Viimeisessä suuressa sotaretkessään veljekset johtivat Tamarin hallitsemilta alueilta kootun armeijansa Nahitševanin ja Culfan kautta Pohjois-Iranin Marandiin, Tabriziin ja Qazviniin ryöstäen useita asutuskeskuksia matkansa varrella.


title: Tamar (Georgia)

text: Merkittäviin tapahtumiin Tamarin hallituskaudella kuului Trebizondin keisarikunnan syntyminen Mustanmeren rannikolle vuonna 1204. Valtion perustivat Aleksios Komnenos ja hänen veljensä Daavid georgialaisten joukkojen avustuksella. Se syntyi murenevan Bysantin valtakunnan koillisten maakuntien alueelle Pontoksessa. Bysanttilaiset maanpakolaisprinssit Aleksios ja Daavid olivat Tamarin sukulaisia, ja heidät kasvatettiin Georgian hovissa. Tamarin virallisen historioitsijan mukaan Georgian Trebizondin-retkikunnan tarkoitus oli rangaista Bysantin keisari Aleksios IV Angelosta, koska hän oli takavarikoinut Georgian kuningattaren Antiokian ja Athosvuoren luostareille tarkoitetun rahalähetyksen. Parempi selitys Tamarin hankkeelle Pontoksessa on kuitenkin se, että hän halusi käyttää hyväkseen länsieurooppalaisten neljättä ristiretkeä Konstantinopolia vastaan ja perustaa ystävällismielisen valtion aivan Georgian lounaispuolelle. Lisäksi häntä lienee ajanut dynastinen solidaarisuus syrjäytettyjä Komnenoita kohtaan.


title: Tamar (Georgia)

text: Vaikuttaa siltä, että Tamar halusi hyödyntää Bysantin valtakunnan heikkoutta ja ristiretkiläisten aijubidisulttaani Saladinille kärsimää tappiota vahvistaakseen Georgian kansainvälistä asemaa ja saadakseen itselleen Bysantin kruunun perinteisen roolin kristittyjen suojelijana Lähi-idässä. Georgialaiset kristityt lähetyssaarnaajat toimivat aktiivisesti Pohjois-Kaukasuksella, ja Tamarin virallinen kronikka ylistää hänen tukeneen ja suojelleen kristinuskoa. Hänen sanotaan tukeneen kirkkoja ja luostareita koko itäisen Välimeren alueella Egyptistä Bulgariaan ja Kyprokselle.


title: Tamar (Georgia)

text: Georgian hovi huolehti georgialaisten luostariyhteisöjen suojelusta erityisesti Pyhällä maalla. 1100-luvulla Jerusalemissa oli kirjoilla kahdeksan georgialaista luostaria. Saladinin elämäkertakirjailija Bahā' al-Dīn ibn Šaddād kertoo, että sen jälkeen kun aijubidit olivat valloittaneet Jerusalemin vuonna 1187, Tamar lähetti sulttaanin luokse lähettiläitä vaatimaan georgialaisten luostarien takavarikoidun omaisuuden palauttamista. Saladinin vastausta ei ole tallennettu jälkipolville, mutta kuningattaren yritys vaikuttaa onnistuneen: Jacques de Vitry, josta tuli Akkon piispa hieman Tamarin kuoleman jälkeen, antaa lisää todisteita georgialaisten läsnäolosta Jerusalemissa. Hän kirjoittaa, että muista kristityistä pyhiinvaeltajista poiketen georgialaiset päästettiin kaupunkiin vapaasti ja heidän lippunsa liehuivat vapaina. Ibn Šaddād väittää lisäksi, että Tamar ylitti Bysantin keisarin tarjouksen todellisen ristin pyhäinjäännöksistä – hän tarjosi niistä 200 000 kultakolikkoa Saladinille, joka oli saanut jäänteet sotasaaliina Hattinin taistelusta. Hanke ei kuitenkaan onnistunut.


title: Tamar (Georgia)

text: Vaikka Tamarin hallituskauden poliittiset ja kulttuuriset saavutukset olivatkin Georgian historiassa ennennäkemättömiä, niiden juuret ulottuivat pitkälle vaiheikkaaseen menneisyyteen. Tamar oli urotöistään velkaa erityisesti isoisoisänsä Davit IV:n (hallitsi 1089–1125) uudistuksille ja kauempana historiassa Davit III:lle ja Bagrat III:lle, jotka toimivat useiden georgialaisten kuningas- ja ruhtinaskuntien poliittisen yhtenäisyyden arkkitehteina 1000-luvun alussa. Tamar kykeni rakentamaan hallintonsa heidän menestyksensä luomalle pohjalle. Hänen valtakautensa viimeisiin vuosiin mennessä Georgian valtio oli saavuttanut keskiaikaisen suurvalta-asemansa ja arvovaltansa huippukohdan. Tamarin valtakunta ulottui Suurelta Kaukasukselta pohjoisessa Erzurumiin etelässä ja zygien alueelta luoteessa Gəncən lähistölle kaakossa. Georgiasta oli tullut pan-kaukasialainen valtakunta: sille uskollinen zakaridihallinto piti hallussaan Armenian pohjois- ja keskiosia, Širvan oli sen vasalli ja Trebizond liittolainen. Ajan georgialainen historioitsija ylistää Tamarin hallineen maita "Pontoksen mereltä [Mustameri] Gurganin merelle [Kaspianmeri], Speristä Derbentiin ja koko tämän- ja tuonpuoleiselta Kaukasukselta kasaarien ja skyyttien maille saakka."


title: Tamar (Georgia)

text: Kuninkaallista arvonimistöä vastaavasti suurenneltiin. Se ei heijastellut nyt vain Tamarin valtaa Georgian kuningaskunnan perinteisillä alueilla, vaan siihen kuului myös uusia osia, jotka korostivat Georgian kruunun hegemoniaa ympäröivillä mailla. Niinpä Tamarin nimissä lyödyissä kolikoissa ja annetuissa asetuksissa hänen sanotaan olevan "Jumalan tahdosta, abhaasien, kartvelien, arranilaisten, kakhetilaisten ja armenialaisten kuninkaiden kuningas ja kuningatarten kuningatar; širvanšah ja šahanšah; koko Idän ja Lännen autokraatti, Maailman ja Uskon loisto; Messiaan esitaistelija."


title: Tamar (Georgia)

text: Kuningatar ei koskaan saavuttanut autokraattista valtaa, ja aatelisneuvosto jatkoi toimintaansa. Tamarin oma arvovalta ja "patronqmoban" eli georgialaisen feodalismin laajeneminen estivät vaikutusvaltaisimpia prinssejä hajottamasta kuningaskuntaa. Tamarin hallituskausi oli Georgian feodalismin historian klassinen ajanjakso. Yritys ulottaa feodaalisia käytäntöjä alueille, joilla niitä ei aiemmin tunnettu juuri lainkaan, sai kuitenkin aikaan vastustusta. Niinpä vuonna 1212 Georgian koillisrajan vuoristolaiset Pkhovissa ja Didossa kapinoivat. Ivane Mkhargrdzeli tukahdutti kapinan kolmen kuukauden raskaiden taistelujen jälkeen.


title: Tamar (Georgia)

text: Koska Georgian hallussa oli nyt kukoistavia kaupan keskuksia, teollisuus ja kauppa toivat maalle ja hoville uutta vaurautta. Naapurivaltioilta perityt verot ja sotasaaliit kasvattivat kuninkaallista aarrekammiota, ja syntyi sanonta "talonpojat olivat kuin aatelisia, aateliset kuin prinssejä ja prinssit kuin kuninkaita".


title: Tamar (Georgia)

text: Vaurauden myötä esiin nousi omaperäinen georgialainen kulttuuri, jossa sekoittuivat kristityt ja maalliset vaikutteet ja joka oli sukua sekä Bysantille lännessä että Iranille idässä.


title: Tamar (Georgia)

text: Georgian monarkia halusi alleviivata yhteyttään kristinuskoon ja esittää asemansa lahjana Jumalalta. Georgialaisen uskonnollisen arkkitehtuurin kaanon määriteltiin uudelleen ja maahan rakennettiin useita suurimittaisia katedraaleja kupoleineen. Bysantista saatuja kuninkaanvallan ilmentymiä muunneltiin eri tavoin tukemaan Tamarin odottamatonta asemaa itsenäisesti hallitsevana naisena. Viisi säilynyttä kuningatarta esittävää monumentaalista kirkkomuotokuvaa on suunniteltu selkeästi bysanttilaista kuvastoa noudatellen, mutta niissä korostetaan myös Georgialle spesifisiä teemoja ja niissä on vaikutteita iranilaistyyppisistä naiskauneuden ideaaleista. Myös Georgian läheistä suhdetta Lähi-itään korostettiin ajan georgialaisissa kolikoissa, joiden tekstit on kirjoitettu georgiaksi ja arabiaksi. Kuningatar Tamarin nimissä noin vuonna 1200 lyödyssä kolikkosarjassa oli kruunapuolella bysanttilaisen aiheen paikallinen variantti ja klaavapuolella arabiankielinen kirjoitus, jossa Tamar julistettiin "Messiaan esitaistelijaksi".


title: Tamar (Georgia)

text: Ajan georgialaiset kronikat vaalivat kristittyä moraalia. Patristinen kirjallisuus jatkoi kukoistustaan, mutta se oli menettänyt aiemman valta-asemansa maalliselle kirjallisuudelle, joka oli huomattavan omaperäistä, vaikka kehittyikin läheisessä yhteydessä viereisiin kulttuureihin. Kehityssuunta saavutti huippunsa "Pantterintaljaisessa" ("Vepkhistqaosani"), Šota Rustavelin eeppisessä runossa, joka ylistää "ritarillisuuden ajan" ideaaleja ja jota kunnioitetaan Georgiassa nykyään maan omaperäisen kirjallisuuden suurimpana saavutuksena.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamar eli pidempään kuin miehensä Davit Soslan ja kuoli "tuhoisaan sairauteen" lähellä pääkaupunkiaan Tbilisiä kruunattuaan aiemmin poikansa Giorgin yhteishallitsijaksi. Tamarin historioitsija kertoo, että kuningatar sairastui äkillisesti keskustellessaan valtion asioista visiiriensä kanssa Natšarmagevin linnassa lähellä Gorin kaupunkia. Hänet kuljetettiin Tbilisiin ja sitten läheiseen linnaan Agaranissa, jossa hän kuoli ja jossa hänen alamaisensa surivat häntä. Hänen ruumiinsa siirrettiin Mtskhetan katedraaliin, josta se vietiin haudattavaksi Gelatin luostariin. Siellä oli Georgian kuninkaallisen dynastian sukuhauta. Tutkijoiden valtaosa on sitä mieltä, että Tamar kuoli vuonna 1213, vaikka onkin joitakin epämääräisiä viitteitä siitä, että hän olisi kuollut aiemmin vuonna 1207 tai 1210.


title: Tamar (Georgia)

text: Myöhemmin syntyi useita Tamarin hautapaikkaa koskevia legendoja. Eräässä niistä kerrotaan, että Tamar haudattiin salaiseen syvennykseen Gelatissa, jotta hänen vihollisensa eivät voisi häpäistä hänen hautaansa. Toisessa versiossa ehdotetaan, että Tamarin jäänteet haudattiin uudelleen kaukaiseen paikkaan mahdollisesti Pyhällä maalla. Ranskalainen ritari Guillaume de Bois väitti Besançonin piispalle 1200-luvun alun Palestiinassa kirjoitetussa kirjeessään, että hän oli kuullut georgialaisten kuninkaan suuntaavan Jerusalemia kohti valtavan armeijan saattamana ja valloittaneen jo useita saraseenien kaupunkeja. Kuningas kantoi kirjeen mukaan mukanaan äitinsä, "voimakkaan kuningatar Tamarin" ("regina potentissima Thamar") jäänteitä, sillä kuningatar ei ollut kyennyt tekemään pyhiinvaellusmatkaa Pyhälle maalle elinaikanaan ja oli testamentannut ruumiinsa haudattavaksi Pyhän haudan lähelle.


title: Tamar (Georgia)

text: 1900-luvulla kysymys Tamarin haudan sijainnista nousi akateemisen tutkimuksen ja laajemman populaarin kiinnostuksen kohteeksi. Georgialainen kirjailija Grigol Robakidze kirjoitti vuoden 1918 esseessään Tamarista: "Tähän mennessä kukaan ei ole saanut selville, missä Tamarin hauta sijaitsee. Hän kuuluu kaikille ja ei kenellekään: hänen hautansa on georgialaisen sydämessä. Ja georgialaisten näkökulmasta se ei ole hauta vaan kaunis maljakko, jossa kuihtumaton kukka, suuri Tamar, kukoistaa." Vaikka puhdasoppisen akateemisen näkökulman mukaan Tamarin hauta on edelleen Gelatissa, sitä ei ole luostarista löydetty useista arkeologisista tutkimuksista huolimatta. Ne aloitti Ekvtime Taqaišvili vuonna 1920.


title: Tamar (Georgia)

text: Vuosisatojen kuluessa Tamar on noussut georgialaisen historiallisen pantheonin hallitsevaksi hahmoksi. Hänen hallituskautensa rakentaminen "kulta-ajaksi" alkoi kuitenkin jo hänen elinaikanaan ja hän itse nousi aikakautensa polttopisteeseen. Useat keskiaikaiset georgialaiset runoilijat, Šota Rustaveli mukaan lukien, väittivät saaneensa inspiraation teoksiinsa Tamarilta. Legendan mukaan Rustaveli jopa riutui rakkaudesta kuningatarta kohtaan ja päätti päivänsä luostarissa. Rustavelin eepoksen dramaattinen kohtaus, jossa kokenut kuningas Rostevan kruunaa tyttärensä Tinatinin, on allegoria siitä, miten Giorgi III nosti Tamarin yhteishallitsijaksi rinnalleen. Rustaveli kommentoikin seuraavasti: "Leijonanpentu on yhtä hyvä, olkoonkin se naaras tai uros".


title: Tamar (Georgia)

text: Kuningatar oli useiden ajan panegyriikkojen aiheena. Niihin kuuluivat Tšakhrukhadzen "Tamariani" ja Ioane Šavtelin "Abdul-Mesia". Häntä ylistettiin kronikoissa, erityisesti kahdessa hänen valtakauteensa keskittyvässä kertomuksessa – "Tamarin, kuningatarten kuningattaren elämä" ja "Hallitsijoiden historiat ja ylistykset" – joista tuli ensi käden lähteitä siihen, miten hänet kohotettiin Georgian kirjallisuudessa pyhäksi. Kronikoitsijat ylistävät häntä "leskien suojelijaksi" ja "kolmesti siunatuksi" ja painottavat erityisesti hänen hyveitään naisena: kauneutta, nöyryyttä, rakkautta armoon, uskollisuutta ja puhtautta. Vaikka Georgian kirkko kanonisoikin Tamarin vasta paljon myöhemmin, hänet nimettiin jo elinaikanaan pyhimykseksi kaksikielisessä, kreikaksi ja georgiaksi kirjoitetussa kolofonissa, joka oli kiinnitetty Vanin evankeliumien käsikirjoitukseen.


title: Tamar (Georgia)

text: Tamarin ihannointia vahvistivat lisäksi tapahtumat hänen seuraajiensa valtakausilla: kahden vuosikymmenen sisällä hänen kuolemansa jälkeen Kovaresmian ja mongolien hyökkäykset päättivät Georgian valta-aseman äkillisesti. Myöhemmät kansallisen heräämisen kaudet olivat liian hetkellisiä noustakseen Tamarin hallitusajan saavutusten tasolle. Kaikki nämä asiat vaikuttivat Tamarin kulttiin, jossa ihannoidun kuningattaren ja todellisen henkilön välinen raja hämärtyi.


title: Tamar (Georgia)

text: Kansan muistissa Tamar on saanut legendaarisen ja romanttisen julkisivun. Kansanlaulujen, runojen ja kertomusten monipuolisessa joukossa hänet esitetään ihanteellisena hallitsijana, pyhänä naisena, johon heijastettiin joskus tiettyjä esikristillisten jumaluuksien ja kristittyjen pyhimysten piirteitä. Esimerkiksi ossetialaisessa legendassa kuningatar Tamarin pojan siittää auringonsäde, joka loistaa ikkunan läpi. Toisessa myytissä Georgian vuorilta Tamar yhdistetään esikristilliseen sään jumalaan Pirimzeen, joka hallitsee talvea. Samoin tavoin Pšavin ylämaa-alueella Tamar yhdistyi esikristilliseen parantamisen ja naisen hedelmällisyyden jumalattareeseen.


title: Tamar (Georgia)

text: Vaikka Tamar liikkuikin ajoittain armeijansa mukana ja hänen kuvataan suunnitelleen joitakin sotaretkiä, hän ei osallistunut varsinaisiin taisteluihin. Silti sotilaalliset voitot hänen hallituskaudellaan myötävaikuttivat hänen imagoonsa esikuvallisena soturikuningattarena. Se heijastuu myös 1500-luvun suosittuun venäläiseen tarinaan "Povest o tsaritse Dinare", jossa kuvitteellinen georgialainen kuningatar taistelee Persian valtakuntaa vastaan.


title: Tamar (Georgia)

text: Nykyinen käsitys kuningatar Tamarista muodostui pitkälti 1800-luvun romantiikan ja georgialaisten intellektuellien kasvavan nationalismin vaikutuksessa.


title: Tamar (Georgia)

text: 1800-luvun venäläisessä ja länsimaisessa kirjallisuudessa kuningatar Tamarin kuvaan heijastuivat eurooppalainen käsitys itämaista, joiden osaksi Georgia luettiin, ja naisten asemasta ja ominaisuuksista niissä. Tirolilainen kirjailija Jakob Philipp Fallmerayer kuvaili Tamaria "kaukasialaiseksi Semiramiiksi". "Eksoottisesta" Kaukasuksesta innostunut venäläinen runoilija Mihail Lermontov kirjoitti romanttisen "Tamara"-nimisen runon (; 1841), jossa hän käytti vanhaa georgialaista legendaa seireenimäisestä vuoristoprinsessasta ja nimesi hänet kuningatar Tamariksi. Vaikka Lermontovin kuvaus Georgian kuningattaresta tuhoisana viettelijättärenä ei nähtävästi perustunutkaan minkäänlaisiin historiallisiin tapahtumiin, se oli tarpeeksi vaikutusvaltainen nostaakseen esille kysymyksen Tamarin seksuaalisuudesta, jota 1800-luvun eurooppalaiset kirjailijat jonkin verran käsittelivät. Mili Balakirev muunsi Lermontovin runon sinfoniaksi, joka esiteltiin eurooppalaiselle yleisölle vuonna 1912 osana Ballets russes'n ohjelmistoa, jonka Léon Bakst suunnitteli ylellisen itämaiseksi. Knut Hamsunin näytelmä "Dronning Tamara" vuodelta 1903 ei menestynyt yhtä hyvin, mutta teatterikriitikot näkivät siinä "nykyaikaisen naisen pukeutuneena keskiaikaiseen asuun" ja lukivat näytelmää "kommentaarina 1890-luvun uudesta naisesta".


title: Tamar (Georgia)

text: Georgian kirjallisuudessa Tamaria romantisoitiin myös, mutta hyvin eri tavalla kuin Venäjällä tai Länsi-Euroopassa. Georgialaiset romantikot seurasivat keskiaikaista perinnettä, jossa Tamar esitettiin herttaisena, pyhänä naisena, joka hallitsi jatkuvasti sotivaa valtiota. Tätä kuvaustapaa inspiroi lisäksi Tamaria esittävän 1200-luvun seinämaalauksen löytyminen raunioituneesta Betanian luostarista. Sen paljasti ja restauroi prinssi Grigori Gagarin 1840-luvulla. Freskosta tehtiin lukuisia kaiverruksia, jotka kiersivät ympäri Georgiaa ja innoittivat runoilija Grigol Orbeliania omistamaan maalaukselle romanttisen runon. Lisäksi Georgian älymystö, joka reagoi Venäjän valtaan ja maan kansallisten instituutioiden sortoon, vertasi Tamarin hallituskautta oman aikansa poliittiseen tilanteeseen ja valitti kirjoituksissaan maan lopullisesti kadonnutta menneisyyttä. Niinpä Tamarista tuli Georgian kukoistuskauden henkilöitymä, ja tämä käsitys hänestä on säilynyt nykyaikaan saakka.


title: Palokuntanuoret

text: Palokuntanuoret toimivat palokuntien nuoriso-osastoissa. Suomessa toimii eri palokuntien alaisuudessa yli 500 nuoriso-osastoa. Näihin nuoriso-osastoihin kuuluu kymmenisentuhatta 7–17-vuotiasta tyttöä ja poikaa. Ohjaajia on noin 2 000.


title: Palokuntanuoret

text: Nuoriso-osasto on jaettu varhaisnuoriin ja nuoriin. Varhaisnuoriksi lasketaan 7–9-vuotiaat, ja nuoriksi sitä vanhemmat lapset. Useissa palokunnissa varhaisnuoret myös harjoittelevat eri aikaan kuin nuoret.


title: Palokuntanuoret

text: Palokuntanuorisotyöllä on pitkät perinteet. Ensimmäinen palokunnan poikakomppania perustettiin Lahden VPK:hon vuonna 1908. Palokuntien poikaosastot yleistyivät Suomessa nopeasti, mutta ongelmana oli toiminnan järjestäytymättömyys. Vuonna 1952 perustettiin valtakunnallinen palokuntapoikatyötoimikunta. Tytöt tulivat mukaan 1970-luvulla, jolloin toiminnan nimi muuttui palokuntanuorisotyöksi. Myös monessa muussa maassa palokuntanuorisotyö on osa palokuntien toimintaa.


title: Palokuntanuoret

text: Palokuntanuorisotyön tarkoituksena ei ole kouluttaa uusia jäseniä palokunnan hälytysosastoon. Palokuntanuorisotyön tärkeimpiä periaatteita on antaa nuorille tietoja ja taitoja joita he voivat hyödyntää myöhemmässä elämässään, vaikka eivät jatkaisikaan palokuntauralla. Nuori voi kuitenkin siirtyä 16–18-vuotiaana palokunnan hälytysosastoon, jolloin hänellä on usein jo hyvät pohjatiedot. Palokuntanuorisotyön tarkoituksena on myös kasvattaa turvallisuustietoisia ja auttavaisia kansalaisia sekä tarjota ilmainen ja hyödyllinen harrastus. Vaikka nuori lopettaisikin palokuntauransa kesken, on hän oppinut paljon hyödyllisiä taitoja ja tietoja.


title: Palokuntanuoret

text: Palokuntanuorten vuoden kohokohtia ovat erilaiset leirit. Leirejä on viikonlopun mittaisista leireistä aina viikon mittaisiin leireihin. Leireillä opitaan uutta ja kerrataan vanhaa, kilpaillaan, pidetään hauskaa ja tutustutaan muihin palokuntalaisiin. Niillä myös suoritetaan erilaisia kursseja.


title: Palokuntanuoret

text: Palokuntanuoret myös kilpailevat erilaisissa palokuntataito- ja urheilukilpailuissa. Kilpailut voivat olla oman palokunnan sisäisiä, alueellisia, valtakunnallisia tai kansainvälisiä.


title: Palokuntanuoret

text: Palokuntanuorten kurssit tähtäävät sekä arjen turvallisuuteen perehtyneiden vastuuntuntoisten kansalaisten kasvattamiseen että vankan paloalan koulutuspohjan antamiseen miehistöön siirtyville nuorille. Kursseja järjestetään pääsääntöisesti pelastusliittojen järjestämillä kesäleireillä. Vuoden 2014 kesäleirin nimi on Viksu ja vuoden 2015 Rovio. Seuraavassa lista yleisimmistä nuorten kursseista:


title: Seinämaalaus

text: Seinämaalaus (myös muraali, latinan sanasta "murus" ’muuri, valli’) maalataan seinään, kattoon tai muuhun pysyvään rakenteeseen. Seinämaalauksessa kuvaan yhdistetään tekstiä, hahmoja, taustoja tai symboleita.


title: Seinämaalaus

text: Seinämaalaukset ovat tavallisesti suurikokoisia. Aiheet ovat usein uskonnollisia, poliittisia tai yhteiskunnallisia. Maalaukset ovat perinteisesti julkisissa rakennuksissa kuten kirkoissa ja niitä käytetään usein osana sisustusarkkitehtuuria.


title: Seinämaalaus

text: Seinämaalaukset voivat olla kaupallisia tai ei-kaupallisia. Ennen suurikokoiset maalatut mainokset olivat yleinen seinämaalausten laji. Myös poliittista mainontaa on joissakin maissa seinämaalauksina.


title: Seinämaalaus

text: Yleisimmät seinämaalausten tekniikat ovat:


title: Vulcan

text: Vulcan voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Viili

text: Viili on Pohjoismaissa yleinen hapanmaitotuote. Se on samantapaista kuin jogurtti tai kefiiri, mutta sen rakenne on sekoittamattomana venyvä eli "pitkä". Lisäksi käymisprosessissa bakteerien aineenvaihdunta antaa viilille hieman erilaisen maun. Skandinaavistyyppinen "pitkä piimä" eli venyvä viili on Suomessa vanhastaan vain läntinen hapanmaitotuote. Savossa ja Karjalassa tehtiin "lyhyttä piimää" eli lohkeilevaa viiliä. Nykyiset kaupalliset viilit ja piimät Suomessa ovat bakteerikannaltaan pitkäpiimäisiä.


title: Viili

text: Viilin happaman maun tasapainottamiseksi sitä syödään usein sokerin, hillon, kanelin, inkiväärin, talkkunan tai marjojen kanssa. Kaupoista on saatavilla tavallisen viilin lisäksi hedelmien tai marjojen makuisia viilejä. Myös muroja, mysliä tai hiutaleita käytetään usein, Pohjois-Ruotsissa myös murennettua kovaa leipää.


title: Viili

text: Useimmat perinteiset viilikannat sisältävät hiivalajeja, kuten "Kluveromyces marxianus" ja "Pichia fermentans". Viilissä havaittuja maitohappobakteerikantoja ovat "Lactococcus lactis var. cremoris", "Lactococcus lactis var. lactis var. diacetylactis" ja "Leuconostoc mesenteroides var. cremoris", jotka saavat maidon proteiinit koaguloitumaan. Tämä tekee viilistä paksua ja antaa sille sen tyypillisen aromin. Viilin pinnalle nousevan samettimaisen pinnan puolestaan muodostaa "Geotrichum candidum" -home, joka myös vaikuttaa viilin aromiin.


title: Viili

text: Edellä luetelluista mesofiileista maitohappobakteerikannoista venyvän "liman" muodostava kanta "Lc. lactis var. cremoris" muodostaa fosfaattipitoisia heteropolysakkarideja, jotka ovat samantyyppisiä kuin kefiirissä olevissa rakeissa. Kannan muodostamat eksopolysakkaridit luovat viilille sen tyypillisen venyvän rakenteen, ja sen tiedetään tuovan monia hapanmaitotuotteille tyypillisiä funktionaalisia terveyttä edistäviä ominaisuuksia.


title: Viili

text: Kermaa hapattamalla valmistetaan ruoanlaittoon ja leivontaan käytettävää smetanaa ja kermaviiliä.


title: Viili

text: Pohjoismaiden ulkopuolella makuviilin tyyppisiä tuotteita syödään mm. Yhdysvalloissa, varsinkin itärannikolla. Englanninkielinen termi on junket.


title: Kefiiri

text: Kefiiri on alun perin Kaukasukselta ja Tiibetistä kotoisin oleva maitojuoma. Se valmistetaan lisäämällä lehmän- tai vuohenmaitoon kefiirinsiementä aikaisemmasta kefiirierästä ja antamalla juoman käydä.


title: Kefiiri

text: Suomessa kefiiriä valmistaa ja markkinoi Valio. Jotkut yksityiset henkilöt jakavat myös Suomessa ja muissa maissa omaa kefiirinsiementään uusille kasvattajille.


title: Kefiiri

text: Kefiirinsiemen on sienimäistä, kukkakaalia muistuttavaa kasvustoa, joka sisältää bakteereita ja hiivoja. Usein käytettyjä ovat "Lactobacillus acidophilus" ja "Saccharomyces kefir", mutta hiivojen ja bakteerien yhdistelmä vaihtelee viljelmästä toiseen. Siemen pannaan tölkkiin, joka täytetään maidolla – ei kuitenkaan aivan täyteen, mikäli kansi on tiivis, sillä käymisprosessissa vapautuu hiilidioksidia. Kefiirierän annetaan hautua huoneenlämpötilassa vuorokauden verran tai kauemmin, jolloin se joutuu käymistilaan. Näin saatu juoma on hapanta ja hiukan alkoholipitoista (0–2 %). Paksuus on jogurtin luokkaa, mutta sitä voidaan vaihdella valmistusaikaa, lämpötilaa ja siemenen määrää muuttamalla.


title: Kefiiri

text: Raemaisen kefiirinsiemenen voi helposti erottaa valmiin juoman pinnalta uutta viljelmää varten. Jotkut suosittelevat, että siemen pitäisi pestä vedellä valmistuserien välissä, toiset eivät. Siemen kasvaa käyttökerrasta toiseen, joten lopulta viljelmän voi jakaa kahteen osaan. Sitä voi säilyttää jonkin aikaa jääkaapissa, mikäli haluaa pitää taukoa kefiirin valmistamisesta.


title: Kefiiri

text: Kefiiristä on useita muunnelmia, joissa maidon sijaan bakteerien kasvualustana käytetään jotakin muuta nestettä. Vesikefiiri valmistetaan veteen, johon kefiirinsiementen lisäksi lisätään hiukan sokeria, kuivahedelmiä kuten viikunoita sekä sitruunaa tai sitruunamehua, joka estää haitallisten bakteerien pesiytymisen kefiirierään.


title: Kefiiri

text: Kefiiriä on valmistettu tuhansia vuosia Kaukasuksella lehmän- ja vuohennahkaisissa säkeissä. Uutta maitoa lisättiin viljelmään sitä mukaa kun valmista kefiiriä juotiin. Legendan mukaan kefiirin siemen oli profeetta Muhammadin lahja seudun asukkaille. Paikalliset vartioivat juomaa mustasukkaisesti, jotta se ei menettäisi parantavaa voimaansa. Marco Polo tutustui vastaavanlaiseen maitojuomaan matkoillaan.


title: Kefiiri

text: Tarina kertoo edelleen, että 1900-luvun alussa venäläiset lääkärit halusivat käsiinsä kefiirin siemeniä potilaitaan varten. Matkaan lähetettiin kaksi juustotehtailijaa, Blandovin veljekset. Siemenen viekoittelussa syöttinä käytettiin kaunista venäläisnaista Irina Saharovaa, jonka tehtävänä oli hurmata paikallinen ruhtinas. Suostuttelu ei kuitenkaan tuntunut tuottavan tulosta, joten seurue lähti pettyneenä kotimatkalle. Irinaan mieltynyt ruhtinas lähetti miehensä ryöstämään Irinan itselleen morsiameksi. Tämä kuitenkin pelastettiin naimakaupalta, ja tsaari määräsi ruhtinaan antamaan Irinalle korvaukseksi kefiirin siemeniä. Näin kefiiri saapui Venäjälle, jossa sitä alettiin valmistaa teollisesti. Vielä nykyäänkin kefiiri on suosituinta Venäjällä ja Itä-Euroopassa sekä kaakkoisessa Aasiassa.


title: Kefiiri

text: Kefiirin ja muidenkin fermentoituneiden maitotuotteiden myönteisiin terveysvaikutuksiin on uskottu jo kauan: kefiiriä käytettiin muun muassa tuberkuloosin hoitoon. Sen lisäksi, että kefiiri sisältää useita vitamiineja ja hivenaineita, sen väitetään hoitavan lukuisia sairauksia, pidentävän elinikää ja olevan hyväksi ruoansulatukselle. Erään tutkimuksen mukaan kefiiri saattaa suojata allergioilta.


title: Luton Town FC

text: Luton Town Football Club on jalkapalloseura Lutonin kaupungista Englannista. Joukkue pelaa Englannin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla ykkösliigassa, jonne se nousi kauden 2017–2018 päätteeksi. Joukkueen lempinimi on ""The Hatters"", mikä juontaa juurensa kaupungin perinteiseen hattuteollisuuteen.


title: Luton Town FC

text: Luton Town syntyi, kun "Luton Wanderers" ja "Luton Excelsior" yhdistyivät vuonna 1885. Luton Town oli yksi Southern Leaguen perustajaseuroista vuonna 1894, ja vuonna 1897 se siirtyi Football Leagueen, mutta palasi takaisin Southerniin vuonna 1900. Seura muutti nykyisille asuinsijoilleen Kenilworth Roadille vuonna 1905.


title: Luton Town FC

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Southern Leaguesta muodostettiin Football Leaguen kolmosdivisioonan etelälohko, ja Luton pelasi siinä kaikkiaan 17 vuoden ajan, kunnes kaudella 1936/1937 nousi sarjaporrasta ylemmäs. Vuonna 1959 Luton pelasi historiansa ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran FA Cupin finaalissa, jossa hävisi Nottingham Forestille. Seuraavien vuosien aikana tapahtui notkahdus, ja seura putosi nopeasti neljänteen divisioonaan.


title: Luton Town FC

text: Lutonin paluu huipulle alkoi kaudella 1967/1968, jolloin se voitti neljännen divisioonan, ja nousi pikaisesti 2. divisioonaan saakka, jossa pelasi kauteen 1981/1982. Tuollain David Pleatin toimiessa managerina se voitti 2. divisioonan mestaruuden ja nousi korkeimmalle sarjatasolle.


title: Luton Town FC

text: Ray Harford (1945–2003) oli yksi Luton Townin historian menestyksekkäimmistä managereista. Hän tuli manageriksi toukokuussa 1987 John Mooren tilalle toimittuaan apulaisvalmentajana edelliskauden, jonka loppupisteissä Luton oli sijoittunut seitsemännelle tilalle. Harfordin valmennuskaudella kuuluisa Lutonin miehistö, johon kuuluivat muun muassa Les Sealey, Brian Stein, Danny Wilson ja Mick Harford, voitti Liigacupin loppuottelussa Wembleyllä Arsenalin maalein 3–2. Kyseinen Liigacupin onkin Luton Townin historian ainoa suuren luokan voitto. Kaksi vuotta myöhemmin, tammikuussa 1990 Harford kuitenkin erotettiin tehtävästään, kun joukkue ajautui putoamisuhan alle.


title: Luton Town FC

text: Harfordin tilalle manageriksi tuli Jim Ryan, joka pelasti seuran putoamiselta. Hän kuitenkin sai potkut kauden 1990/1991 jälkeen. Manageriksi tuli David Pleat toistamiseen seuran historian aikana, mutta kauden 1991/1992 viimeisellä ottelukierroksella varmistui seuran putoaminen kakkosdivisioonaan. Pleat jatkoi tehtävässään kesään 1995 saakka, kunnes siirtyi Sheffield Wednesdayn peräsimeen. Seuraaja Terry Westley potkittiin pihalle heti kuuden kuukauden kuluttua, eikä hänen seuraajansa Lennie Lawrence kyennyt estämään Luton Townin sijoittumista sarjataulukossa viimeiseksi ja putoamista 2. divisioonaan (entinen 3. divisioona).


title: Luton Town FC

text: Lawrence erotettiin kauden 1999/2000 lopulla neljän menestyksettömän vuoden jälkeen. Hänet korvattiin Ricky Hillillä, joka kuitenkin erotettiin varsin nopeasti Lutonin jatkettua surkeita otteita, samoin kuin seuraajansa Lil Fuchillon alaisuudessa. Entinen Wimbledonin manageri Joe Kinnearkaan ei kyennyt estämään Lutonin putoamista Football Leaguen alimmalle sarjatasolle, tuolloiseen 3. divisioonaan, ensimmäistä kertaa kolmeenkymmeneen vuoteen.


title: Luton Town FC

text: Kinnearin alaisuudessa Luton kuitenkin sijoittui kaudella 2001/2002 kolmosdivisioonassa toiseksi ja nousi ylemmälle sarjatasolle. Kaudella 2002/2003 Luton sijoittui 2. divisioonassa yhdeksänneksi, ja seuraavana kesänä seuran siirryttyä uusien omistajien käsiin Kinnear korvattiin entisellä Luton-pelaajalla Mike Newellillä.


title: Luton Town FC

text: Uudet omistajat menettivät vallan organisaatiossa, kun seuran kannattajayhdistys "Trust in Luton" hankki enemmistön seuran päätukijoilta, Hatter Holdingsista. Päätösvallan siirryttyä paikallisen yhtymän käsiin, sai Trust in Luton 10 % osuuden ja paikan seuran hallituksessa.


title: Luton Town FC

text: Kaudelle 2003/2004 Luton Town oli yksi ennakkosuosikki putoajaksi, mutta kaikkien yllätykseksi Newell vei seuran lähelle pudotuspelipaikkaa. Menestyskulku kiihtyi, kun 2004/2005 Luton voitti koko uuden nimen saaneen entisen 2. divisioonan, nykyisen Ykkösliigan, ja nousi näin myös uuden nimen saaneeseen Mestaruussarjaan.


title: Luton Town FC

text: Maaliskuun 15. 2007 Mike Newell erotettiin ja Brian Stein toimi väliaikaisena managerina Kevin Blackwellin nimittämiseen 27. maaliskuuta 2007 saakka. Blackwell erotettiin tehtävästään tammikuussa 2008 ja hänen seuraajakseen nimitettiin 16. tammikuuta 2008 entinen Lutonin pelaaja Mick Harford.


title: Luton Town FC

text: Luton putosi vuodesta 2007 alkaen kolmesti peräkkäin sarjaporrasta alemmas, konferenssiin asti. Selvitystilaan joutumisen jälkeen seuralle määrättiin ykkösliigan kaudella 2007/2008 kymmenen pisteen menetys ja talousvaikeuksien jatkuttua kolmenkymmenen pisteen menetys kakkosliigan kaudelle 2008/2009. Luton pelasi liigan ulkopuolella viisi vuotta ennen nousua takaisin kakkosliigaan vuonna 2014.


title: Konrad Huber

text: Konrad Walentin ”Konni” Huber (4. marraskuuta 1892 Helsinki – 4. joulukuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen haulikkoampuja ja olympiamitalisti. Hänen Pariisin kisoissa 1924 voittamansa hopea oli Suomen viimeinen olympiakisoissa saavutettu haulikkolajien mitali ennen Marko Kemppaisen Ateenan vuoden 2004 hopeamitalia. Huber oli myös ensimmäinen suomalainen haulikkolajien maailmanmestari.


title: Konrad Huber

text: Huber oli mukana jälleen Helsingin kisoissa 1952, kun haulikkoammunta 28 vuoden tauon jälkeen palasi olympiakisojen ohjelmaan. Veteraani saavutti erinomaisen viidennen sijan.


title: Konrad Huber

text: Huber oli koulutukseltaan diplomi-insinööri, ja hän työskenteli isänsä perustamassa vesijohtoliikkeessä. Isä oli Sveitsissä syntynyt Robert Huber (1844–1905), joka tuli Suomeen vuonna 1872 rakentamaan Helsingin vesijohtoverkkoa ja perusti samalla vesijohtoliikkeen, joka myöhemmin tunnettiin Huber-nimellä.


title: Super Mario Sunshine

text: Super Mario Sunshine () on Nintendon kehittämä ja alun perin vuonna 2002 GameCubelle julkaisema tasohyppelypeli. Se on Mario-sarjan toinen 3D-tasohyppelypeli, jota edelsi kuusi vuotta aiemmin julkaistu "Super Mario 64".


title: Super Mario Sunshine

text: Peli alkaa, kun Mario, Peach, Peachin pitkäaikainen taloudenhoitaja Toadsworth ja suuri joukko toadeja lentävät auringon syleilemälle lomakeskussaarelle nimeltä Isle Delfino. Saavuttuaan paikalle he huomaavat epäonnekseen, että jotakin on pahasti vialla.


title: Super Mario Sunshine

text:
Varjo-Mario, outo Mariota muistuttava henkilö, on sotkuillaan saastuttanut saaren ja aiheuttanut Shine Spritejen, saaren energialähteiden, katoamisen. Mario joutuu syntipukiksi väärin perustein ja lupaa puhdistaa saaren käyttäen apunaan F
.L.U.D.D.:ia, Gadd Science, Inc. -yhtiön uusinta, vettä ruiskuttavaa keksintöä. Toimivina ruiskuttimina ovat raketti-, turbo-, leijumis- ja normaaliruiskuttimet.


title: Super Mario Sunshine

text: Peli etenee Marion kerätessä Shine Spritejä takaisin ja jahdatessa Varjo-Mariota ympäri eri puolilla saarta olevia alueita, kunnes Varjo-Mario pelin keskivaiheilla onnistuu kidnappaamaan Peachin. Tämän jälkeen selviää, että Varjo-Mario onkin itse asiassa naamioitunut Bowser Jr., Bowserin oma lapsi. Bowser Jr. paljastaa Mariolle, kuinka Bowser oli kertonut hänelle Peachin olevan hänen äitinsä, jonka Mario itse yrittää kidnapata. Kun Mario tämän jälkeen voittaa Bowser Jr.:n ohjastaman Mecha-Bowserin ja nappaa Varjo-Marion lopuissakin kentissä, Delfino Plaza tulvii, ja Marion on mentävä Corona Mountainin sisällä sijaitsevaan laavaluolaan kohtaamaan Bowser. Bowserin ja Marion välisen lopputaistelun jälkeen rauha palaa saarelle, mutta pelaaja voi vielä jatkaa puuttuvien Shine Spritejen keräilyä tai pelata uudelleen aikaisempia tehtäviä.


title: Super Mario Sunshine

text: Mario voi pelissä juosta, uida, liukua ja hyppiä seiniä pitkin sarjan edellisen osan Super Mario 64:n tapaan. Uutena ominaisuutena Mario hallitsee myös nuorallakävelyn. Peli perustuu sarjan aiemmista osista poiketen suurelta osin myös F.L.U.D.D.-ruiskun käyttöön: pelin alussa Mariolla on käytössään vesiruisku sekä leijuntalaite, ja myöhemmin pelistä löytyy F.L.U.D.D.:iin myös kaksi lisäosaa, nopean juoksemisen mahdollistava turbo sekä erityisen korkeissa hypyissä auttava raketti. Marion apuna on myös aiemmista Mario-peleistä tuttu Yoshi.


title: Super Mario Sunshine

text: Pelin aloituspaikkana ja keskusalueena toimii Delfino Plaza -kaupunki, jossa on myös eniten Shine Spriteja (17). Delfino Plazasta pääsee pelin edetessä kaikille muille pelialueille muun muassa putkien ja Varjo-Marion piirustusten kautta. Jokaisella pelialueella paitsi Delfino Plazalla ja Delfino Airstripillä on 8 tehtävää, joista jokaisesta saa yhden Shine Spriten. Jokaisella alueella on myös 1 Shine Sprite, jonka saa keräämällä alueelta yhden tehtävän aikana 100 rahaa. Tämän lisäksi kaikilla alueilla on myös 30 sinistä rahaa, jotka on piiloteltu ympäri aluetta. Kun on kerännyt 10 sinistä rahaa, voi ostaa Shine Spriten Delfino Plazalta. Pelissä on myös salaisia tasoja, jotka tunnistaa siitä, että salaisen tason alussa näytettävässä välianimaatiossa Varjo-Mario varastaa Marion F.L.U.D.D.:in. Salaiset tasot ovat tämän takia haastavia; Marion pitää selviytyä tason läpi vain akrobaattisia kykyjään käyttäen. Jokaisella pelialueella on yksi tai kaksi salaista tasoa. On myös salaisia tasoja joissa F.L.U.D.D.:ia voi käyttää, esim. Gelato Beachissa oleva Sand Bird is Born sekä Delfino Plazalla oleva The Seedbed ja The Water Fall.


title: Wynton Marsalis

text: Wynton Marsalis (s. 18. lokakuuta 1961 New Orleans) on yhdysvaltalainen trumpetisti ja säveltäjä. Hän on yksi merkittävimmistä elävistä jazzmuusikoista, joka esittää laajasti myös taidemusiikkia. Hän on tehnyt 16 taidemusiikkilevytystä ja yli 30 jazzlevyä ja on ainoana voittanut Grammy-palkintoja molemmista musiikinlajeista. Tämä tapahtui vuonna 1983. Vuonna 1997 hän voitti Pulitzer-palkinnon ensimmäisenä jazzmuusikkona jazzoratorioteoksestaan "Blood on the Fields", joka käsitteli orjuutta.


title: Wynton Marsalis

text: Marsalis on tunnettu kontroversaalina hahmona jazzpiireissä, koska hän ei pidä 1960-luvun jälkeisestä avantgarde-jazzista eikä fuusiosta. Häneen kulminoituvat jazztraditioon liittyvät kiistat. Myös Marsaliksen suuruudesta soittajana on väitelty, vaikka nykyään lähes kaikki tunnustavat hänen merkittävyytensä trumpetistina. Jotkut syyttivät Marsalisia Miles Davisin 1960-luvun tyylin liiallisesta imitoimisesta varsinkin hänen uransa alkuaikoina. Toisaalta monet jazzkriitikot ylisitivät häntä aluksi, koska näkivät Marsalisin uutena huippulahjakkaana muusikkona, joka turvaisi jazzin tulevaisuuden. Myös klassisen musiikin alalla ykköstrumpetisteihin kuuluva Maurice André on todennut, että Marsalis on mahdollisesti kaikkien aikojen suurin trumpetisti.


title: Wynton Marsalis

text: Marsaliksen isä oli New Orleansissa vaikuttava jazzpianisti. Ensimmäisen trumpettinsa Wynton-poika sai kuusivuotiaana Al Hirtiltä. 12-vuotiaana hän aloitti soittamisen vakavassa mielessä ja ryhtyi pian orkesterimuusikoksi. Sittemmin hän vaikutti muun muassa Art Blakeyn yhtyeessä ja Herbie Hancockin kvintetissä ennen oman kvintettinsä perustamista.


title: Paloauto

text: Paloauto on palo- ja pelastustoimen tehtävien hoitamiseen tarkoitettu auto.


title: Paloauto

text: Ensimmäiset ”palokärryt” olivat rattaiden päälle asennettuja vesipumppuja, joita vedettiin mies- tai hevosvoimin. Käsipumpuilla toimivia palokärryjä oli jo 1700-luvulla, höyrykone tuli pumppausvoimaksi 1830-luvulta alkaen. Bensiinillä toimivat ruiskut kehitettiin 1900-luvun alussa ja ensimmäiset autot otettiin palontorjunnassa käyttöön 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla. Autoja käytettiin aluksi vain ruiskumestareiden ja palomiesten kuljetukseen, kun taas vesisäiliöt, pumput ja tikkaat tulivat palopaikalle hevosten vetäminä. Varsinaiset paloautot tulivat markkinoille 1910-luvun alkupuolella. Palontorjunnan autoistuminen merkitsi matkojen pidentymistä ja yhä useammin palokunta ehti onnettomuuspaikalle muuhunkin kuin jälkisammutukseen.


title: Paloauto

text: Tiettävästi Suomen ensimmäinen paloauto otettiin käyttöön Helsingissä vuonna 1913. Auto oli akkukäyttöinen eikä se ilmeisesti ollut hitautensa ja suuren painonsa vuoksi kovin ahkerassa käytössä. Helsingin palolaitokselle hankittiin bensiinikäyttöinen Scania-Vabis -paloauto vuonna 1917, ja seuraavaksi saatiin paloautot Turkuun vuonna 1919 ja Poriin vuonna 1921. Kaksi viimeksi mainittua autoa ovat säilyneet jälkipolville ja Turun Daimler-merkkinen auto on vanhin tiedossa oleva paloauto Suomessa. Tampereen ensimmäinen paloauto oli J. W. Enqvistin Lielahden tehdaspalokunnan käytössä vuodesta 1922. Autot yleistyivät palontorjunnassa hitaasti, koska palopäälliköt, joiden vastuulla oli kaluston saattaminen palopaikalle, eivät luottaneet autojen epävarmaan tekniikkaan. Usein autot olivat myös liian heikkotehoisia painavan kaluston kuljettamiseen. Tyypillinen 1920-luvun paloauto oli paikallisen puusepän Ford T- tai Chevrolet-alustalle muotoilema kori, jossa oli kalustolaatikon lisäksi istumatila muutamalle palomiehelle. Paloautojen teollinen valmistus aloitettiin kuitenkin jo vuonna 1923. Paloautojen korit muuttuivat umpinaisiksi 1930-luvun puolivälistä lähtien, jolloin niiden muotoilussa tavoiteltiin muodin mukaista virtaviivaisuutta.


title: Paloauto

text: Suomessa Sisäasiainministeriön pelastusosasto on laatinut Suomen Palopäällystöliiton kanssa ohjeen koskien pelastusautoja (paloautoja). Ohjeessa on määritelty auton väritys, varustus ja rakenne. Ohjeen mukaan auton tulee olla punaisen värisävy RAL 3000 tai sitä kirkkaampi. Paloauton huomiovärinä on valkoisen värisävy RAL 9010 tai sitä vaaleampi värisävy. Asetus ei koske lentokenttien pelastusajoneuvoja, jotka ovat väritykseltään keltaisia. Paloautoja on pelastuslaitosten lisäksi käytössä muun muassa eri yritysten ja teollisuuslaitoksien omilla palokunnilla, Finavialla, puolustusvoimilla sekä yksityisillä ihmisillä keräily- ja museoautoina.


title: Paloauto

text: Hälytystehtävässä olevassa paloautossa käytetään huomion ja näkyvyydyn lisäämiseksi sinisiä valoja ja vilkkuja sekä sireeniä. Hälytysajossa olevalle paloautolle on aina annettava esteetön kulku.


title: Paloauto

text:
Tällä hetkellä suomalaisissa paloautoissa näkee kahdenlaisia tunnuksia, sillä hätäkeskuslaitoksen tarpeiden vuoksi kaikkien pelastusajoneuvojen tunnukset muutetaan vuonna 2011. Entiset ns. kuntatunnukset poistuvat, ja tilalle tulee uudenlainen tunnusjärjestelmä. Tunnus koostuu viranomaistunnuksesta, pelastuslaitostunnuksesta, asematunnuksesta ja tehtävätunnuksesta.
Tunnus koostuu viranomaistunnuksesta, maakuntatunnuksesta, asematunnuksesta ja tehtävätunnuksesta. Viranomaistunnus kertoo, minkä viranomaisen käytössä kyseinen ajoneuvo on. Paloautoissa viranomaistunnus on R (=Rescue=pelastustoimi). Viranomaistunnusta käytetään pääasiallisesti vain radioliikenteessä, mutta se merkitään ajoneuvoon silloin, jos ajoneuvo ei muuten ole selkeästi tunnistettavissa pelastustoimen ajoneuvoksi (esim. pelastuslaitoksen veneisiin ja aluksiin viranomaistunnus merkitään). Seuraava tunnuksen osa on pelastuslaitostunnus, joka kertoo minkä pelastuslaitoksen käytössä ajoneuvo on. Pelastuslaitostunnus on kaksikirjaiminen. Pelastuslaitostunnuksen jälkeinen osa on kaksinumeroinen asematunnus, joka kertoo ajoneuvon asemapaikan. Jokaisella pelastuslaitoksen asemalla on oma numerotunnuksensa (10-99). Asematunnusta seuraavat numerot muodostavat tehtävätunnuksen.


title: Paloauto

text: Alla on lueteltuna kolmasien numeroiden merkitys. Sulkujen sisällä on kyseisen tunnuksen perässä olevan mahdollisen neljännen numeron merkitys(kalustotunnus/järjestysnumero).


title: Paloauto

text:
Esimerkiksi tunnus HE101 tarkoittaa Helsingin pelastuslaitoksen 10. aseman (Helsingin keskuspelastusasema 1.sammutusautoa (Höökiä).
Näiden tunnusten lisäksi auton kyljessä voi olla auton omistavat organisaation tunnus, nimi sekä päätehtävän kertova lisäteksti (esimerkiksi Säiliöauto).


title: Paloauto

text: HUOM! nämä tunnukset koskevat vain pelastustoimen ajoneuvoja eli paloautoja. Muilla viranomaisilla on erilaiset tunnusjärjestelmät.Kiitokori hallitsee Suomen paloautomarkkinoita Saurus-autoillaan 80 prosentin markkinaosuudella. Puolustusvoimien toimituksiin erikoistunut oululainen Conlog tekee autoja muutamalla miljoonalla. Muita valmistajia ovat lappeenrantalainen Kulkeva 1,5 miljoonan euron myynnillä, ja tammelalainen Paja Viher-Vehmas.


title: Juudas

text: Juudas voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tehdaspalokunta

text: Tehdaspalokunta on jonkin (teollisuus)yrityksen sisällä toimiva oma itsenäinen palokuntansa. Tehdaspalokunta toimii yrityksen alaisuudessa ja hoitaa yrityksen alueella palo- ja pelastustoimen tehtäviä. Tehdaspalokunnalla voi olla myös niin kutsuttu sammutussopimus paikallisen aluepelastuslaitoksen kanssa, jolloin tehdaspalokunta suorittaa tehtäviä myös yrityksen ulkopuolella. Tehdaspalokunnan henkilöstö on yleensä sivutoimista, eli hoitavat palokunnan tehtäviä omien töidensä ohella. Joissakin teollisuuslaitoksissa on myös päätoimista pelastushenkilöstöä. Suomessa on noin 200 tehdaspalokuntaa.


title: Jean Piaget

text: Jean Piaget (9. elokuuta 1896 Neuchâtel – 16. syyskuuta 1980 Geneve) oli sveitsiläinen kehityspsykologi.


title: Jean Piaget

text: Piaget syntyi Sveitsin ranskankielisessä osassa, opiskeli kotikaupunkinsa Neuchâtelin yliopistossa sekä Zürichissä ja valmistui eläintieteen alalta filosofian tohtoriksi 1918. Hän kiinnostui älykkyyden mittaamisesta ja lasten kehityskausista vasta työskennellessään Ranskassa poikakoulun opettajana. Vuonna 1921 Piaget palasi Sveitsiin Geneveen Rousseau-instituutin johtajaksi.


title: Jean Piaget

text: Hän meni naimisiin 1923 entisen opiskelijansa Valentine Châtenayn kanssa ja he saivat kolme lasta Jacqueline (s. 1925, naimisissa Robert Louis de Dardellin kanssa), Lucienne (s. 1927) ja Laurent (s. 1931). Hän tarkkaili lapsiaan pienestä pitäen. Havaintojensa pohjalta hän kirjoitti yli 60 kirjaa ja satoja artikkeleita ja loi geneettiseksi epistemologiaksi nimetyn kasvatustieteellisen teorian.


title: Jean Piaget

text: Piaget'n geneettisen epistemologian mukaan lapsen sosiaalinen, henkinen ja fyysinen kehitys etenevät käsi kädessä, eikä lapsi voi käsittää kehitystasoonsa nähden liian monimutkaisia asioita.


title: Jean Piaget

text: Piaget'n mukaisia (Piaget, 1970) ajattelun kehityksen vaiheita ovat:


title: Jean Piaget

text: 1. Sensomotorinen kausi (~0–2 v.)


title: Jean Piaget

text: 2. Esioperationaalinen vaihe (~2–6 v.)


title: Jean Piaget

text: 3. Konkreettisten operaatioiden vaihe (~7–11 v.)


title: Jean Piaget

text: 4. Formaalien operaatioiden vaihe (~11–12 v.)


title: Jean Piaget

text: Väitetään, että formaalin ajattelun jälkeistä ajattelua on olemassa, ja sitä on alettu kutsua postformaaliksi ajatteluksi. On kuitenkin epäselvää, onko kyse uudesta kehitysvaiheesta. Tätä vaihetta ei pidetä yleisesti hyväksyttynä uutena kehitysvaiheena Piaget'n tarkoittamalla tavalla .Teoriaa on kritisoitu vaiheittaisuudesta, koska siirtymät vaiheesta toiseen eivät ole käytännössä ole selkeitä hyppäyksiä, eivätkä kaikki Piaget'n kuvaamat vaihdeiden osa-alueet kehity samassa tahdissa. Teoria ei myöskään ota huomioon kulttuurieroja eikä harjoituksen vaikutusta kehitykseen.


title: Tunturikoivu

text: Tunturikoivu ("Betula pubescens" subsp. "czerepanovii") on hieskoivun alalaji, joka tunnettiin aiemmin omana lajinaan nimellä "Betula tortuosa". Tunturikoivu ei ole hieskoivun ja vaivaiskoivun risteymä, vaikka ulkonäkö voisi antaa aihetta luulla niin. Vaivaiskoivu kyllä risteytyy helposti tunturikoivun ja hieskoivun kanssa.


title: Tunturikoivu

text: Tunturikoivu on pensasmainen puu. Talvilaiduntavat porot syövät tunturikoivun lehtiä ja nuoria oksia, monet hyönteiset, esimerkiksi tunturimittari, syövät sen lehtiä, ja ankarat talvet voivat vahingoittaa lumen yläpuolelle jääviä osia.


title: Tunturikoivu

text: Pohjois-Euroopassa tunturikoivu kasvaa Skandien vuoristossa Etelä-Norjasta Ruijaan Jäämeren rannikolle asti, Suomen pohjoisosissa ja täältä Kuolan niemimaalle ja muualle Venäjän pohjoisosiin. Tunturikoivu on ainoa alkuperäinen puulaji Islannissa ja Grönlannissa.


title: Tunturikoivu

text: Suomessa tunturikoivua esiintyy runsaimmin Lapin koivuvyöhykkeellä Inarissa ja Enontekiöllä. Etelämpänä se esiintyy matalien havupuiden kanssa Lapin harvakasvuisissa metsissä Keski-Lappiin saakka, esimerkiksi Sodankylään. Etelämpänä sen korvaavat hies- ja rauduskoivu.


title: Tunturikoivu

text: Tunturikoivu kasvaa metsänrajalta 300–650 m:n korkeudesta 980 metriin asti.


title: Tunturikoivu

text: Tunturikoivua käytetään runsaasti polttopuuna, sillä se on yleensä ainoa puu tunturialueiden läheisyydessä. Rakennuspuuksi siitä ei ole, sillä se on ohutrunkoinen ja useimmiten mutkainen.


title: KWrite

text: KWrite on KDE-työpöytäympäristöön kuuluva kevyt tekstieditori.KDE 2.x:ssä KWrite ei käyttänyt KParts-teknologiaa, jonka avulla sovelluksia voidaan upottaa toisiinsa. KWrite kirjoitettiin uudelleen tälle teknologialle, joten käyttäjä voi käyttää esimerkiksi Vim-editoria KWriteen upotettuna. Muita vaihtoehtoja ovat "Qt Designer -pohjainen tekstieditori" sekä "KDE:n kehittynyt tekstieditori (KATE)". Jälkimmäinen on oletusvaihtoehto, joka käyttää Kate-tekstieditoria.


title: KWrite

text: KWrite kuuluu KDE:n "kdebase"-pakettiin. KWrite on yhdistetty Kate-tekstieditoriin, ja sen lähdekoodi on "kate/"-hakemistossa.


title: KPDF

text: KPDF on Xpdf:ään perustuva ilmainen PDF-tiedostojen lukuohjelma KDE työpöytäympäristölle. Vuonna 2008 Okular korvasi KPDF:n "KDE Software Compilation 4" tuoteperheen PDF-lukijana.


title: KPDF

text: KPDF:n tärkeimmät ominaisuudet ovat:


title: Harjasusi

text: Harjasusi ("Chrysocyon brachyurus") on Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin. (Vanha rinnakkaisnimi harjakoira ("Chrysocyon jubatus")).


title: Harjasusi

text: Harjasudella on punaruskea turkki, pitkä ja kapea kuono, suuret korvat, valkea hännänpää ja mustat, pitkät jalat, sekä lähes valkea kurkku. Paino on 20-25 kg ja on säkäkorkeudeltaan vähintään 90 cm korkea. Nimestään huolimatta harjasusi muistuttaa enemmän kettua kuin sutta, mutta ei ole kuitenkaan läheistä sukua kummallekaan.


title: Harjasusi

text: Harjasuden elinaluetta on Etelä-Amerikan keski- ja itäosa. Tätä uhanalaista eläinlajia tavataan luonnosta enää hieman yli 2 000 yksilöä. Harjasusi on Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin. Lajin harventuminen johtuu pääasiassa elinympäristön tuhoutumisesta, kun ruhotasangot raivataan pois ja tilalle laitetaan soijaviljelmiä.


title: Harjasusi

text: Harjasusi on kaikkiruokainen syöden pieniä nisäkkäitä, kalaa, lintuja ja niiden munia. Myös hedelmiä kuten banaaneja ja tomaatinkaltaisia hedelmiä, joita tuottaa koisokasvi nimeltään lobeira, ("Solanum lycocarpum"). Lobeira on tomaatin sukulainen ja sen hedelmät muistuttavat jättiläistomaatteja. Harjasuden ravintoon kuuluu myös vihanneksia ja niiden juuria. Harjasusi saalistaa enimmäkseen öiseen aikaan.


title: Harjasusi

text: Harjasusi on yksiavioinen, eikä muilla susilla ole asiaa pariskunnan elinpiirille. Harjasusiuros ja -narttu muodostavat parin, mutta elelevät tietyllä alueella erillään ja yksikseen ja ovat toistensa kanssa tekemisissä lähinnä vain paritteluaikana. Toisin kuin monet muut koiraeläimet, harjasudet eivät kaiva pesäluolaa, vaan pesä voi olla tiuhassa heinikossa tai kallionhalkeamassa. Kantoaika on suunnilleen 65 vuorokautta. Pentuja syntyy 1–5, enimmillään jopa 7. Vanhemmat vahtivat jälkikasvuaan vuorotellen, eikä pentuja jätetä juuri koskaan yksin. Myös uros osallistuu pentujen hoitoon ja oksentaa niille ruokaa. Harjasusiuros vie myös pesällä olevalle naaraalle ruokaa. Vuoden iässä harjasusi on saavuttanut aikuisen harjasuden mitat.


title: Harjasusi

text: Harjasudet viestivät toisilleen haukkumalla kuin koirat ja jättämällä hajumerkkejä elinpiirilleen.


title: La Llorona

text: La Llorona, "Valittava nainen", on meksikolaisten kansantarinoiden kummitus, joka näyttäytyy jokien ja vesistöjen varrella itkemässä lapsiaan, jotka hän oli hukuttanut. Kummituksen nimestä ja alkuperästä on useita tarinoita.


title: La Llorona

text: Kansanperinteen mukaan La Llorona oli oikealta nimeltään Rosa, "ruusu". Hän oli kaunis, nuori palvelijanainen, joka rakastuu paikalliseen mieheen, vuosien varrella he saavat useita lapsia. Mies jättää hänet, joissain versioissa toisen naisen takia tai halutessaan pysyä erossa vaimosta ja lapsistaan. Tarinan mukaan La Llorona murhaa lapsensa hukuttamalla heidät, joko säästääkseen heidät köyhyydeltä, vapauttaakseen itsensä etsimään uutta miestä tai kostona aviomiehensä lähtemiselle. Esimerkiksi New Mexicossa suositun version mukaan La Llorona hukuttaa lapsensa Rio Grandeen, koska ei pysty enää elättämään heitä, ja täydenkuun aikaan naisen aaveen voi kuulla itkemässä joen rannalla.


title: Paholaisen jalanjäljet

text: Paholaisen jalanjäljet ovat Lounais-Englannissa Devonin kreivikunnassa 9. helmikuuta 1855 havaitut tuntematonta alkuperää olevat jalanjäljet. Ilmiön aiheuttajaa kutsuttiin paholaiseksi. Jäljet jatkuivat yli 160:n kilometrin matkan halki maaseudun, ja ylittivät katkeamattomana kaikenlaisia esteitä kuten jokia ja lumen peittämiä talojen kattoja, sekä myös hyvin ahtaita aukkoja kuten 10 cm halkaisijaltaan olevia putkia.


title: Tannhäuser

text: Tannhäuser (tai "Tannhäuser und der Sängerkrieg auf Wartburg", eli "Tannhäuser ja Wartburgin laulukilpailu") on Richard Wagnerin kirjoittama ja säveltämä ooppera. Se perustuu keskiaikaiseen Tannhäuserin legendaan. Oopperan ensiesitys oli Dresdenissä vuonna 1845.


title: Tannhäuser

text: Wagner teki vuosien mittaan muutoksia Tannhäuseriin. Suurimmat muutokset hän teki uuden musiikillisen tyylinsä innoittamana Pariisin esitykseen vuonna 1861. Molempia versioita esitetään ja levytetään. Suomessa Tannhäuser esitettiin ensimmäisen kerran 5. elokuuta 1857 Helsingissä.Thüringenin aatelismiehiä ja -naisia, pyhiinvaeltajia, kolme sulotarta, nuorukaisia, seireenejä, nymfejä, najadeja, bakkhantteja, satyyreja sekä fauneja.


title: Tannhäuser

text: Ooppera tapahtuu Thüringenissä 1200-luvun alussa.


title: Tannhäuser

text: Ritari ja minnelaulaja Tannhäuser on ollut pitkään Venusbergissä (Hörselberg Eisenachin lähellä) jumalatar Venuksen rakastajana. Hän on kuitenkin kyllästynyt ja pyytää Venusta päästämään hänet pois, mutta Venus kieltäytyy ja yrittää suostutella häntä jäämään. Lopulta Tannhäuser julistaa pelastuksensa olevan Mariassa, jolloin Venus katoaa ja Tannhäuser huomaa olevansa laaksossa lähellä Wartburgin linnaa. Hänen ohitseen kulkee joukko pyhiinvaeltajia matkalla Roomaan. Paikalle saapuu metsästysseurue, jota johtaa maakreivi Hermann mukanaan joukko minnelaulajia. Nämä tunnistavat Tannhäuserin ja pyytävät häntä tulemaan Wartburgin linnassa pidettävään laulukilpailuun. Tannhäuser ei aluksi halua tulla heidän mukaansa, mutta muuttaa mielensä, kun ritari Wolfram von Eschenbach, yksi minnelaulajista, kertoo maakreivin veljentytär Elisabethin ikävöineen Tannhäuseria siitä asti, kun tämä lähti. Tannhäuser suostuu lähtemään seurueen mukaan.


title: Tannhäuser

text: Laulajien sali Wartburgin linnassa. Elisabeth tulee iloisena saliin kuultuaan Tannhäuserin palanneen ja tervehtii häntä. Tämä harmittaa Wolframia, joka on rakastunut Elisabethiin. Laulukilpailu alkaa ja paikalle saapuu joukko aatelisia ritareita. Useat minnelaulajista laulavat lauluja rakkaudesta, mutta Tannhäuser pilkkaa näitä ja väittää, etteivät he osaa kuvata rakkautta oikein. Lopulta hän itse laulaa Venusta ylistävän laulun. Tällöin paikalla olevat ymmärtävät hänen olleen Venusbergissä ja uhkaavat surmata hänet, mutta Elisabeth estää heitä ja pyytää, että Tannhäuser saisi etsiä armahdusta synneilleen. Maakreivi Hermann määrää Tannhäuserin lähtemään pyhiinvaellusmatkalle Roomaan ja pyytämään paavilta synneilleen anteeksiantoa. Jos sitä ei anneta, hän ei saa koskaan palata.


title: Tannhäuser

text: Tannhäuserin lähdöstä on kulunut aikaa, ja Elisabeth sekä Wolfram odottavat hänen paluutaan Wartburgin laaksossa. Pian pyhiinvaeltajat saapuvat, mutta Elisabethin kauhuksi Tannhäuser ei ole heidän joukossaan. Elisabeth pyytää Neitsyt Mariaa ottamaan hänet luokseen ja palaa tämän jälkeen Wartburgiin jättäen Wolframin yksin. Pimeän tultua Wolfram tapaa Tannhäuserin, joka aikoo palata Venusbergiin. Tannhäuser kertoo Wolframille, että paavi kieltäytyi antamasta hänen syntejään anteeksi ja sanoi, että ennemmin hänen sauvaansa kasvaisi lehtiä. Venus ilmestyy paikalle ja pyytää Tannhäuseria tulemaan hänen luokseen. Wolfram yrittää kaikin tavoin estää Tannhäuseria lähtemästä ja mainitsee lopulta Elisabethin nimen. Samaan aikaan paikalle saapuu hautajaissaatto ja Venus katoaa. Tannhäuser saa kuulla Elisabethin kuolleen, jolloin hän kuolee itsekin. Samalla paikalle tulee joukko pyhiinvaeltajia, jotka kertovat, että paavin sauvaan on kasvanut lehtiä ja näin ollen Tannhäuser on saanut syntinsä anteeksi.


title: Tannhäuser

text: Osia Tannhäuserin libretosta on käännetty suomeksi.


title: Transatlantic

text: Transatlantic on yhdysvaltalainen progressiivista rockia soittava superyhtye, jonka muodostivat vuonna 1999 laulaja/kosketinsoittaja Neal Morse (silloinen Spock's Beardin jäsen), rumpali Mike Portnoy (Dream Theater), kitaristi Roine Stolt (The Flower Kings) sekä basisti Pete Trewavas (Marillion). Yhtye on vuoteen 2010 mennessä julkaissut kolme studioalbumia, kaksi livealbumia sekä kolme demo/uudelleenmiksattua albumia. Transatlantic lopetti toimintansa Neal Morsen päätettyä jättää yhtye vuonna 2003. Tämä päätös ei kuitenkaan ollut lopullinen ja monien yllätykseksi bändi kasasi uudelleen rivinsä vuonna 2009, jolloin se kirjoitti sekä äänitti uuden studioalbumin, "The Whirlwindin", joka julkaistiin syksyllä 2009. Transatlantic on ilmoittanut julkaisevansa uuden albumin vuonna 2014.


title: Transatlantic

text: Yhtyeen nimi "Transatlantic" tulee siitä, että siinä soittavat muusikot ovat kotoisin Atlantin valtameren molemmilta puolilta. Neal Morse ja Mike Portnoy ovat molemmat Yhdysvalloista, kun taas basisti Pete Trewavas on englantilainen ja kitaristi Roine Stolt ruotsalainen.


title: Titsian Tabidze

text: Titsian Tabidze (, 21. maaliskuuta 1895 – joulukuu 1937) oli georgialainen runoilija ja yksi georgialaisen symbolistisen liikkeen johtohahmoista. Hänet pidätettiin keksityin maanpetossyyttein, ja hän joutui Stalinin vainojen uhriksi. Tabidze oli tunnetun venäläisen kirjailijan Boris Pasternakin läheinen ystävä; Pasternak käänsi hänen runouttaan venäjäksi. Tabidze tunnettiin yleisesti pelkällä etunimellään "Titsian".


title: Titsian Tabidze

text: Tabidze syntyi georgialaisortodoksisen papin perheeseen Imeretin alueella Länsi-Georgiassa, silloisessa Kutaisin kuvernementissa Venäjän keisarikunnassa. Hän sai koulutuksensa Moskovan yliopistossa, ja palasi Georgiaan, jossa hänestä tuli vuonna 1916 yksi Siniset sarvet -symbolistiryhmän perustajista ja ideologeista. Myöhemmin Tabidze yhdisti eurooppalaisia ja itämaisia virtauksia eklektiseksi runoudeksi, joka lähestyi futurismia ja dadaismia ja joka sai vaikutteita myös georgian kirjallisuuden klassikoista, vaikka Siniset sarvet olivatkin aikaisemmin hyökänneet niitä vastaan. Neuvostovallan perustamisen jälkeen vuonna 1921 hän valitsi sovittelevan suhtautumistavan bolševikkeja kohtaan. Huolimatta puolivillaisista yrityksistään ylistää "sosialismin rakentajia" hän ei hylännyt futuristista ja dekadenttia tyyliään.


title: Titsian Tabidze

text: Tabidze oli huomattavan venäläisen kirjailijan Boris Pasternakin ystävä ja kirjeenvaihdon osapuoli hänen teoksessaan ""Kirjeitä georgialaisille ystäville"". Pasternak tunsi Titsianin "pidättyväisenä ja monimutkaisena sieluna, joka oli täysin kiintynyt hyvään ja kykeni selvänäköisyyteen ja itsensä uhraamiseen". Hän käänsi Tabidzen runoutta venäjäksi.


title: Titsian Tabidze

text: Vuoden 1936 alussa neuvostoliiton lehdistö julkaisi useita taiteen formalismia kritisoineita artikkeleita. Titsian Tabidzea ja useaa hänen kollegaansa kuten Konstantine Gamsakhurdiaa, Simon Tšikovania ja Demna Šengelaiaa moitittiin heidän "epäonnistumisestaan vapauttaa itsensä vanhoista perinteistä, ja luoda läheisemmät yhteydet kansaan". Jotkut Neuvostoliitossa meneillään olevista poliittisista vainoista kauhistuneet kirjailijat hyväksyivät kritiikin julkisesti, mutta Tabidze kuului tästä kieltäytyneisiin ja jopa kritiikkiin vastanneisiin kirjailijoihin. Pasternak näki Tabidzen uhmakkuuden seuraukset, ja kehotti vilpittömässä yksityiskirjeessä ystäväänsä jättämään hyökkäykset huomiotta: "Luota vain itseesi. Kaivaudu porallasi syvemmälle, ilman pelkoa tai suosiota, vaan itseesi, itseesi. Jos et löydä kansaa, maata ja taivasta sieltä, luovu etsinnästäsi, sillä ei ole muuta paikkaa, mistä etsiä."


title: Titsian Tabidze

text: 10. lokakuuta vuonna 1937 Tabidze erotettiin Georgian kirjailijaliitosta ja pidätettiin samana päivänä. Häntä syytettiin maanpetturuudesta, ja kidutettiin vankilassa, jossa hän katkeran humoristisesti nimesi ainoaksi kumppanikseen neuvostovastaisessa toiminnassaan 1700-luvun georgialaisen runoilijan, Besikin. Kahden kuukauden sisällä hänet teloitettiin, vaikka siitä ei annettukaan minkäänlaista ilmoitusta. Tabidzen katoaminen oli šokki: hänen elinikäinen ystävänsä, symbolistinen runoilija Paolo Iašvili, joka oli aikaisemmin pakotettu tuomitsemaan useita kumppaneitaan kansanvihollisiksi, ampui itsensä metsästysaseella kirjailijaliiton rakennuksessa.


title: Titsian Tabidze

text: Tabidzen perhe ja ystävät pitivät yllä toivoa hänen jäämisestään eloon. Vuonna 1940 Pasternak auttoi Tabidzen vaimoa Ninaa laatimaan vetoomuksen Titsianin puolesta Lavrenti Berijalle. Totuus runoilijan kohtalosta tuli julki vasta 1950-luvun puolivälissä Stalinin kuoleman jälkeen.


title: Pro-ana

text: Pro-ana (oikeammin , joskus myös pro-ano, "anoreksian puolesta") on nimitys ihmisille, jotka pitävät anoreksiaa sairauden sijaan elämäntapana ja haluttavana tilana. Pro-anat useimmiten joko sairastavat anoreksiaa tai haluavat "saavuttaa" anoreksiatilan.


title: Pro-ana

text: Asiantuntijoiden mukaan pro-ana on vain yksi anoreksian ilmenemismuoto, mutta itse pro-anorektikot kieltävät tämän usein, koska heidän mielestään monet heistä eivät ole sairaita. Jotkut pitävät anoreksiaa puhtaasti elämäntapana, johon lääkäreiden ja läheisten ei tulisi puuttua.


title: Pro-ana

text: Pro-anat tekevät usein samanhenkisille suunnattuja kotisivuja, jotka sisältävät neuvoja laihduttamiseen ja keskustelupalstoja. Usein tällaiset sivustot sisältävät myös kuvia äärilaihoista ihmisistä: ne on tarkoitettu "laihdutusinspiraatioksi" ("thinspiration"). Tarkoituksena on, että kuvat kannustavat laihtumaan yhä enemmän.


title: Pro-ana

text: Useat kotisivutilaa tarjoavat palveluntarjoajat pyrkivät poistamaan pro-anoreksia -sivustot palvelimiltaan, koska niiden koetaan yllyttävän ihmisiä laihtumaan sairaalloisen laihoiksi ja jopa kuolemaan tällä tavoin. Monilla sivustoilla on myös periaatteesa 18 vuoden ikäraja, mutta sen valvonta on vaikeaa. Kotisivujen sijasta pro-anorektikot kokoontuvat usein myös suljetuilla keskustelufoorumeilla, joissa on harvemmin ulkopuolisia häiriötekijöitä.


title: Bai Baoshan

text: Bai Baoshan syntyi Kiinassa Pekingin suurkaupungin lähialueella vuonna 1958. Bain uskotaan murhanneensa 14 ihmistä kostoksi yhteiskunnalle kärsimästään 13 vuoden vankeustuomiosta murhasta ja ryöstöstä. Bai surmasi uhrinsa Pekingin ja lounaisen Xianjingin alueella.


title: Bai Baoshan

text: Maaliskuussa 1996 Baoshan hyökkäsi vartiopoliisin kimppuun Pekingissä ja varasti tämän aseen surmaten tällä yhden ja haavoittaen kuutta. Myöhemmin samana vuonna ryöstön yhteydessä tapahtuneesta tupakkakauppiaan murhasta epäillään myös Baoshania. Viranomaiset uskovat Baoshanin matkustaneen pohjoiseen Hebein maakuntaan ja hyökänneen jälleen poliisin kimppuun paeten tämän aseen kera. Xinjiangissa hän tappoi 10 ihmistä, mm. poliiseja, vartiomiehiä ja siviilejä ja varasti noin 200 000 USD arvosta rahaa. Bain tiedetään myös tappaneen rikoskumppaninsa.


title: Bai Baoshan

text: Bai teloitettiin toukokuussa 1998 Xianjingin maakunnan alueella.


title: Super Mario 64

text: Super Mario 64 () on Nintendon kehittämä ja vuonna julkaisema tasohyppelypeli Nintendo 64 -pelikonsolille. Peli julkaistiin vuonna 1997 Euroopassa. Peli oli "Pilotwings 64":n ohella ainoa Nintendo 64:n julkaisupeli. "Super Mario 64" oli konsolinsa lippulaivoja ja sitä on myyty yhteensä 12 miljoonaa kappaletta. Lukumäärään ei ole laskettu mukaan myyntejä Wiin Virtual Consolesta.


title: Super Mario 64

text:
Super Mario 64 oli "Mario"-pelisarjan ensimmäinen 3D-tasohyppelypeli. Peli vaikutti genreensä, kuten "Super Mario Bros." oli tehnyt noin 10 vuotta aiemmin. "Vallankumouksellisena" pidetty Super Mario 64 jätti jälkensä pelialalle ja se on vaikuttanut useisiin kolmiulotteisiin peleihin.
Alun perin Super Mario 64 nimettiin Nintendo 64:n mukaan, mutta myöhemmin lehdistötilaisuudessa Shigeru Miyamoto myönsi sen tulevan siitä, että peli on 64-bittinen.


title: Super Mario 64

text: Pelistä julkaistiin uusi versio Nintendo DS -käsikonsolille vuonna 2004 nimellä "Super Mario 64 DS". Juoni ja hahmot poikkeavat hieman alkuperäisestä, sillä tässä pelissä pääsee pelaamaan Marion lisäksi myös Yoshilla, Luigilla ja Wariolla. Peli on saatavilla myös Wiin Virtual Console -ominaisuuden kautta. Tämän avulla peliä pääsee pelaamaan alkuperäistä suuremmalla 576i-resoluutiolla.


title: Super Mario 64

text:
Pelin tarinassa Prinsessa Peach on kutsunut Marion linnaansa syömään kakkua. Seikkailu alkaa linnan pihamaalta, ja kun Mario astuu tohkeissaan linnaan, hän huomaa siellä olevan meneillään jotain outoa. Koko paikka on aivan hiljainen. Bowser on kidnapannut Prinsessan ja pitää häntä panttivankinaan. Hän on myös varastanut linnaa suojelevat tehotähdet (Power Stars), ja kätkenyt ne pääasiassa erilaisista huoneista löytyvien maalausten sisälle sekä erilaisiin oveliin piilopaikkoihin. Maalaukset toimivat portaaleina Sienivaltakunnan eri kolkkiin. Kerättyään tehotähtiä Mario pääsee uusiin maailmoihin.
Mariolla on kerättävänään 120 tähteä 15 erilaisesta kentästä. Jokaisessa kentässä on seitsemän erilaista tehtävää, joiden suorittamisesta palkitaan tähdellä. Lisäksi pelissä on lukuisia salaisia alueita etsittävänä. Mario pystyy muun muassa uimaan, lentämään, muuttumaan metalliseksi ja näkymättömäksi, ampumaan itsensä tykillä ja kävelemään pilvissä.


title: Super Mario 64

text: "Super Mario 64:ssä" on runsaasti uusia liikkeitä verrattuna vanhempiin "Mario"-peleihin 3D-maailmaan siirtymisen myötä. Mario voi juosta, kävellä, hiipiä, uida, kiivetä ja hyppiä suuria matkoja pelaajan käyttäessä vain analogista sauvaansa ja A-nappia. Koska Marion tavaramerkki oli aiemmissa peleissä juuri hyppiminen, panostettiin "Super Mario 64:ssä" erityisen suuresti hyppelyyn. Tavallisen hypyn lisäksi pelaaja voi tehdä tuplahyppyjä, triplahyppyjä, takaperinvoltteja, pitkiä hyppyjä sekä seinähyppyjä, jotka eivät olleet mahdollisia ensimmäisissä, 2D:hen perustuvissa Mario-peleissä.


title: Super Mario 64

text: Mariolla on myös pari fyysistä taisteluliikettä. Hänen perusiskunsa on lyöminen, joka ilmassa tehtäessä muuttuu hyppypotkuksi. Hyökätessään juostessaan suorittaa Mario heittäytymisen. Niin ikään kumartumisnappia painettaessa ilmassa Mario tekee Ground Pound -liikkeen, jolla voi murskata alla olevia esteitä. Mario voi myös tehdä erikoispitkän hypyn, jonka saa aikaan painamalla ensin kumartumisnäppäintä liikkeessä ja sen jälkeen hyppynäppäintä.


title: Super Mario 64

text: Super Mario 64 sijoittuu prinsessa Peachin suureen linnaan, jossa on neljä kerrosta, pohjakerros, pääkerros ja kaksi yläkerrosta, ja torni, joka sijaitsee ylimpänä. Näissä kerroksissa on maalauksia, joiden sisälle hyppäämällä Mario matkustaa aina uuteen maailmaan. Kaikki tasot sisältävät kuusi varsinaista tehtävää sekä yhden erikoistehtävän, joka suoritetaan keräämällä 100 kolikkoa.


title: Super Mario 64

text: Jokainen taso on aina yksittäinen tapahtumapaikka, jossa pelaaja voi seikkailla vapaasti ilman aikarajoitteita. Suorittaakseen tasossa olevan tehtävän ja löytääkseen tehotähden, täytyy pelaajan suorittaa joku erityinen tavoite, johon annetaan vihje aina ennen tason sisälle sukeltamista. Kerättyään tarpeeksi tehotähtiä pääsee pelaaja haastamaan Bowserin, jonka voitettuaan avautuu pääsy seuraavaan kerrokseen, jossa odottavat taas uudet tasot ja tehtävät. Pohjakerrokseen päästäkseen tarvitsee 8 tehotähteä, ensimmäiseen yläkerrokseen 30 tehotähteä, ylimpään kerrokseen 50 tehotähteä ja torniin 70 tehotähteä.


title: Super Mario 64

text: Mario saa pelin aikana avukseen kolme erikoislakkia. Siipilakki mahdollistaa lentämisen, Metallilakki tekee Mariosta voittamattoman ja mahdollistaa kävelyn veden alla. Näkymättömyyslakki myös tekee Mariosta voittamattomen sekä mahdollistaa joidenkin seinien läpi kävelemisen. Jokaisen lakin vaikutus kestää vain vähän aikaa, joten niitä käyttäessä tulee toimia nopeasti.


title: Super Mario 64

text: Joissain tasoissa pinkki Pommi-Ommi () voi avata Mariolle piilotettuja tykkejä, joiden sisään kiipeämällä Mario pystyy lentämään kaukaisiin paikkoihin. Mikäli tykkiin hyppää Siipilakki päässään, voi Mario alkaa lentää todella nopeasti ja korkealla.


title: Super Mario 64

text: Super Mario 64:n tekemisessä kesti hiukan alle kaksi vuotta, mutta peliä oltiin suunniteltu jo viisi vuotta. Pelin ohjaaja ja tuottaja Shigeru Miyamoto kehitteli peliä ensin SNES:ille, mutta päätti myöhemmin tehdä sen Nintendo 64-konsolille teknisten rajoitusten takia.


title: Super Mario 64

text: Kehittely alkoi hahmoilla ja kamerakulmilla. Kuukausia käytettiin pelkästään kameran toiminnan miettimiseen. Aluksi harkittiin isometristä kuvakulmaa, mutta lopuksi päädyttiin vapaaseen kamerankääntelyyn. Hyvin toimiva 3D-kamera onkin yksiä Super Mario 64:n ylistetyimpiä ominaisuuksia. Super Mario 64 julkistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Peli oli tällöin 50-prosenttisen valmis. Alun perin peliin oltiin suunniteltu 32 tasoa, mutta määrä pienennettiin lopuksi viiteentoista.


title: Super Mario 64

text: Shigeru Miyamoto on sanonut, että peli on saanut useita vaikutteita tosielämästä. Esimerkiksi eräs hahmo on kuin ohjaaja Takashi Tezukan vaimo, joka on usein hiljainen, mutta eräänä työntäyteisenä päivänä hän oli hermostuessaan suorastaan räjähtänyt. Pelissä on hahmo, joka kutistuu kun Mario katsoo sitä, mutta suurenee, kun Mario katsoo poispäin. Pelissä on myös aiempaa enemmän puzzleja, joka saattaa osittain johtua siitä, että peliä kehitettiin samaan aikaa n kanssa. Zelda julkaistiin pari vuotta Marioa myöhemmin, mutta osa Zeldan puzzleista on siirretty Marioon.


title: Super Mario 64

text: Pelissä merkittävä ominaisuus kuitenkin oli hahmon lähes täysin vapaa liikutettavuus isolla kokonaisella alueella, kun taas samana vuonna Sonyn PlayStationille julkaistussa Crash Bandicoot -pelissä olivat tasot ns. käytävätyyppisiä.


title: Jussi Saukkonen

text: Jussi Jaakko Saukkonen (vuoteen 1948 Johan Jaakoppi, 17. helmikuuta 1905 Oulu – 6. huhtikuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajana kymmenen vuoden ajan vuosina 1955–1965 ja opetusministerinä Virolaisen hallituksessa 1964–1966. Hän oli eduskunnan toisena varapuhemiehenä 1962–1964.


title: Jussi Saukkonen

text: Saukkonen opiskeli Helsingin yliopistossa Pohjoismaiden historiaa ja suomen kieltä. Opiskeluaikanaan hän kuului Akateemiseen Karjala-Seuraan, jonka yleissihteerinä hän toimi 1930–1931. Saukkonen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1930 ja maisteriksi vuonna 1933. Valmistuttuaan hän toimi Karkkilan yhteiskoulun suomen kielen ja historian lehtorina sekä rehtorina vuosina 1931–1944. Saukkonen oli myös Karkkilan työväenopiston johtaja vuosina 1931–1942.


title: Jussi Saukkonen

text: Ennen eduskuntaan nousemista Saukkonen oli toiminut Munkkiniemen yhteiskoulun historian lehtorina 1945–1949. Hän nousi eduskuntaan varasijalta, kun Arvi Oksala kuoli vuonna 1949. Saukkonen nimitettiin samana vuonna Munkkiniemen yhteiskoulun rehtoriksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1972 saakka.


title: Saviniemi (Hamina)

text: Saviniemi on noin puoli kilometriä Haminan keskustasta sijaitseva kaupunginosa, joka sijaitsee pääosin meren rannalla. Saviniemessä sijaitsevat vesitornit ja terveyskeskus. Alueella sijaitsee rivi-, pari- ja omakotitaloja. Saviniemestä löytyy leikkikenttä, nurmikenttä ja uimapaikka. Saviniemi on Haminan toiseksi suurin kaupunginosa heti Tallinmäen jälkeen. Saviniemessä on myös oma Saviniemen Asukasyhdistys ry, joka ajaa asukkaiden asioita, pitää siivoustalkoita, järjestää Saviniemi-päivän, jäsenretkiä ynnä muita tapahtumia kuten juhannuskokon.


title: Suomen leijona (majakka)

text: Suomen leijona on majakka Itämerellä, 46 kilometriä Utöstä lounaaseen. Väritykseltään sinivalkoinen majakka sijaitsee kuutisen kilometriä Suomen aluevesirajan ulkopuolella mutta Suomen talousvyöhykkeellä. Majakka on Suomen eteläisin rakennelma.


title: Suomen leijona (majakka)

text: Suomen leijona on niin kutsuttu "pohjamajakka" eli "kasuunimajakka", joka on perustettu merenpohjaan 10 metrin matalikolle keskelle avomerta. Sen rakennustyöt aloitettiin 1980-luvun alkupuolella, ja käyttöön majakka otettiin vuonna 1987. Tarvitsemansa energian majakka saa tuuligeneraattorista. Majakan valovoima on 23 000 kandelaa, ja sen valotunnus on valkoinen vilkku 12 sekunnin välein.


title: Suomen leijona (majakka)

text: Alueella on mitattu Itämeren korkeimmat aallot, liki 13 metriä. Rakenteessa sovellettiin uutta kevyttä rakennetta, jonka teoriassa piti antaa luonnonvoimille pienempi pinta-ala hyökättäväksi ja myös joustaa hiukan. Kasuunin halkaisija on vesirajassa vain metrin, mutta silti koko rakennelma alkoi kallistua vuoden 1992 lopulla. Lopulta koko yläosa katkesi ja putosi mereen helikopteritasoineen. Lisäämällä kiviainesta ja betonia saatiin kasuunia stabiloitua, ja vinolle tyngälle hitsattiin uusi suora osa, joka on vähän matalampi, noin 12 m. Tuulivoimala korvattiin aurinkokennoilla ja valovoimaa vähennettiin: kantomatka on nykyään noin 8 mpk. Turvallisuutta parantavat iso passiivinen tutkaheijastin ja AIS-lähetin.


title: Arvo Salminen

text: Arvo Ilmari Salminen (5. elokuuta 1896 Pori – 26. heinäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja hallitusneuvos. Hänellä oli loppututkinto sekä teologisesta että lainopillisesta tiedekunnasta. Salminen toimi Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1946–1955. Puheenjohtajuuden lisäksi hän toimi 1945–1948 ja 1951–1958 kansanedustajana sekä opetusministerinä Sakari Tuomiojan johtamassa puolipoliittisessa virkamieshallituksessa 1953–1954.


title: Arvo Salminen

text: Salminen pääsi ylioppilaaksi vuonna 1915. Hän suoritti vuonna 1921 teologian erotutkinnon ja sai myös pappisvihkimyksen. Hän suoritti pastoraalitutkinnon vuonna 1923. Myöhemmin Salminen suoritti myös ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1933 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1936.


title: K. F. Lehtonen

text: Kustaa Fredrik Lehtonen (alkuaan Gustaf Fredrik Skytt, 20. lokakuuta 1883 Hämeenlinna – 6. elokuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi lyhyen aikaa kokoomuksen puheenjohtajana 1945–1946.


title: K. F. Lehtonen

text: Kustaa Lehtonen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereella vuonna 1903 ja valmistui agronomiksi Mustialassa vuonna 1908. Lehtonen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940 ja 1943 vaaleissa. Lehtonen aloitti poliittisen uransa Kajaanin maalaiskunnan kunnanvaltuustossa, jossa hän oli valtuutettuna vuosina 1931–1945. Lehtonen toimi kokoomuksen kansanedustajana ensin vuosina 1933–1936. Hän nousi takaisin eduskuntaan Väinö Kokon kuoltua joulukuussa 1943 ja toimi kansanedustajana vaalikauden loppuun huhtikuuhun 1945 asti.


title: K. F. Lehtonen

text: Lehtonen oli kokoomuksen puoluevaltuuston jäsen vuosina 1934–1948. Puolueen varapuheenjohtajana toiminut Lehtonen valittiin eroamaan joutuneen puheenjohtajan Edwin Linkomiehen seuraajaksi 1945. Valinta ei ollut suunniteltu vaan johtui lähinnä yllättävästä tilanteesta, jossa varapuheenjohtaja Lehtosen valinta oli helppo ratkaisu. Lehtosen jälkeen kokoomuksen puheenjohtajaksi tuli Arvo Salminen seuraavana vuonna 1946.


title: K. F. Lehtonen

text: Lehtonen teki pääosan työurastaan Kajaani Oy:n palveluksessa. Hän aloitti Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön maatalousosaston päällikkönä ja sosiaalisen työn johtajana Kajaanissa vuonna 1919 ja jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 1952. Lehtosen kirjoittama Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön (myöh. Kajaani Oy) 25-vuotishistoriikki ilmestyi 1932.


title: K. F. Lehtonen

text: Lehtoselle myönnettiin vuonna 1944 maanviljelysneuvoksen arvonimi. Arvonimen myöntämisen perusteena oli Lehtosen työ Kainuun maatalousneuvonnan perustan rakentamisessa ja yleisemmin toiminta maakunnan taloudellisten ja yhteiskunnallisten olojen kehittämisen hyväksi.


title: K. F. Lehtonen

text: Kajaanin maanviljelysseura nimesi vuonna 1952 Lehtosen kunniajäsenekseen. Nimitys oli tunnustus hänen kolmekymmentävuotisesta työstään maa- ja karjatalouden neuvontajärjestön johtokunnassa. Myöhemmin Kajaanin maanviljelysseura perusti K. F. Lehtosen nimeä kantavan rahaston.


title: Pekka Pennanen

text: Pekka Pennanen (24. helmikuuta 1872 Kesälahti – 18. heinäkuuta 1960 Kesälahti) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Kansallisen Kokoomuspuolueen puheenjohtajana vuosina 1936–1942. Pennanen oli kansanedustaja vuosina 1907–1919 ja myöhemmin 1922–1945. Hän toimi Ingmanin toisen hallituksen toisena maatalousministerinä 1924–1925.


title: Pekka Pennanen

text: Pennanen oli talonpoikaissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä 1904–1906 ja hänet valittiin ensimmäiseen eduskuntaan 1907 Nuorsuomalaisen puolueen edustajana. Pennanen toimi kansanedustajana vuoteen 1914 asti. Uudelleen Pennanen valittiin eduskuntaan, niin ikään Nuorsuomalaisten edustajana vuosiksi 1917–1918. Kolmannen kerran Pennanen nousi eduskuntaan vuonna 1922, tuolloin kokoomuksen edustajana. Tätä edustajakautta jatkui aina vuoteen 1944 asti. Pennanen istui 42 valtiopäivillä. Hän on kokoomuksen pitkäaikaisin kansanedustaja.


title: Pekka Pennanen

text: Pennanen toimi useasti kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Häntä ei pidetty kovin karismaattisena poliitikkona, mutta hän oli hyvä kompromissiehdokas. Pennanen nimitettiin toiseksi maatalousministeriksi Ingmanin toiseen hallitukseen Maalaisliiton erottua hallituksesta.


title: Pekka Pennanen

text: Kokoomuksen ja Isänmaallisen Kansanliikkeen (IKL) yhteistyön syventyessä Pennanen erosi protestiksi kokoomuksen puoluehallituksesta vuoden 1932 lopulla. Pennanen oli vastustanut aiemmin jyrkästi Lapuan liikkeen harjoittamaa väkivaltaa ja nuorsuomalaisen perinteen mukaisesti painottanut laillisuutta. Kokoomus kärsi kovan vaalitappion vuoden 1933 eduskuntavaaleissa ja IKL erosi kokoomuksesta omaksi ryhmäkseen. Tämän jälkeen kokoomuksen puheenjohtajana toiminut J. K. Paasikivi alkoi puhdistaa puoluetta IKL:stä, mikä mahdollisti myös Pennasen paluun. Pennanen valittiinkin Paasikiven seuraajaksi kokoomuksen puheenjohtajana syksyllä 1936.


title: Pekka Pennanen

text: Puheenjohtajana Pennanen oli Paasikiven linjalla. Hän ei ollut maltillisen siiven ensimmäinen vaihtoehto Paasikiven seuraajaksi, mutta Pennasta pidettiin sopivana. Hän ei ärsyttänyt puolueen radikaalia siipeä ja kykeni kokoamaan puolueen rivejä.


title: Pekka Pennanen

text: Eduskuntatyönsä lisäksi Pennanen oli presidentin valitsijamiehenä kuusi kertaa vuosina 1925, 1931, 1937, 1940, 1943 ja 1950. Lisäksi Pennanen toimi Kesälahden kunnallislautakunnan esimiehenä sekä kirkolliskokouksen jäsenenä.


title: Pekka Pennanen

text: Pennasen vanhemmat olivat maanviljelijä Pekka Pennanen ja Walpuri Berg. Hän meni naimisiin vuonna 1910 Emma Hirvosen kanssa. Heille syntyi kaksi lasta: tytär Selma vuonna 1911 ja poika Heikki vuonna 1913. Pennasen poika Heikki kaatui talvisodassa.


title: Goljatsammakko

text:
Goljatsammakko, myös goljatinsammakko ("Conraua goliath"), on myrkyllinen verraten pienellä alueella Länsi-Afrikassa Kamerunissa ja Päiväntasaajan Guineassa, mahdollisesti edelleen myös Gabonissa elävä sammakkolaji, joka voi kasvaa jopa 30 cm:n pituiseksi ja kolmen kilogramman painoiseksi. Pehmeä ja liukas iho on päältä siniharmaa tai vihertävä, vatsapuolelta kellanoranssi. Sammakko tunnetaan erityisesti huimista loikistaan: se voi loikata kerralla jopa kolmen metrin matkan, vaikkakin se ei yleensä jaksa tehdä näitä loikkia peräkkäin kolmea useampaa. Goljatsammakko syö ravinnokseen hyönteisiä.
Tämä maailman suurin sammakkolaji elää suurimman osan ajastaan viidakkopuroissa, missä se on taitava uimaan ja sukeltamaan vahvojen takaraajojensa ansiosta. Harvoin noustessaan maalle goljatsammakko hyppää häirittäessä välittömästi takaisin veteen. Koiras on suurempi kuin naaras, mikä on harvinaista sammakoilla. Sen lisääntymisestä ei tiedetä paljoa, mutta munat lasketaan sadekauden aikana. Goljatsammakko on yöaktiivinen.


title: Goljatsammakko

text: Goljatsammakosta on tullut uhanalainen, koska sitä pyydystetään sekä ravinnoksi että myytäväksi sammakkokilpailuihin ja eläintarhoihin. Myös elinympäristön tuhoutuminen on ollut sille haitaksi.


title: Kyösti Haataja

text: Kyösti Haataja (19. helmikuuta 1881 Oulu – 10. elokuuta 1956 Pälkäne) oli suomalainen poliitikko ja Maanmittaushallituksen pääjohtaja vuosina 1917–1929. Haataja toimi Helsingin yliopiston talousoikeuden dosenttina 1926–1929 ja professorina vuosina 1930–1948.


title: Kyösti Haataja

text: Kyösti Haataja toimi Kansallisen Kokoomuspuolueen puheenjohtajana vuosina 1926–1932. Eduskunnassa hän istui vuosina 1917–1918 vanhasuomalaisten sekä 1918–1919 ja 1929–1930 kokoomuksen edustajana.


title: Kyösti Haataja

text: Kyösti Haatajan ainoa lapsi oli hammaslääketieteen professori Johannes Haataja.


title: Pekka Gronow

text: Pekka Heikki Tapani Gronow (s. 1. marraskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen musiikkitieteilijä ja Helsingin yliopiston etnomusikologian dosentti. Hän työskenteli Yleisradion äänitearkiston päällikkönä 1989–2006 ja arkistoasiantuntijana 2007–2008. Gronow tuli tunnetuksi 1960-luvulla radiossa toimittamistaan blues- ja jazz-musiikkiohjelmista. Hän on kirjoittanut useita kirjoja äänilevyteollisuudesta ja populaarimusiikista. 1960-puolivälissä hän perusti yhdessä M. A. Nummisen kanssa Eteenpäin!-levy-yhtiön, joka julkaisi Nummisen tuotannon lisäksi muutakin underground-musiikkia.


title: Pekka Gronow

text: Gronow sai Suomen tietokirjailijat ry:n Tietokirjailijapalkinnon vuonna 2001 ja Association for Recorded Sound Collections -järjestön tunnustuspalkinnon (Lifetime Achievement Award) vuonna 2002.


title: Hugo Suolahti

text: Viktor Hugo Suolahti (vuoteen 1906 Palander; 7. lokakuuta 1874 Hämeenlinna – 23. helmikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, filologi ja Helsingin yliopiston rehtori.


title: Hugo Suolahti

text: Suolahden vanhemmat olivat lehtori Edvard Wilhelm Palander ja Aurora Ottilia Kockström. Suolahti kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1892 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1896. Tämän jälkeen hän teki useaan otteeseen tutkimuksia Saksassa ja väitteli filosofian tohtoriksi 1900, väitöskirjan aiheena oli "Die althochdeutschen Tiernamen I".


title: Hugo Suolahti

text: Suolahti toimi ruotsin ja saksan kielten opettajana Helsingissä 1899–1912. Vuonna 1901 hänet valittiin Helsingin yliopiston germaanisen filologian dosentiksi. Kun yliopiston romaanisen ja germaanisen filologian professuuri jaettiin kahtia 1911, Suolahdesta tuli germaanisen filologian professori. Tätä virkaa hän hoiti yli neljäkymmentä vuotta, aina vuoteen 1941 asti. Tiedemaailmassa Suolahden keskeisin erikoisala oli sanahistoria. Hänen sanastotutkimuksensa vaikuttivat merkittävästi suomalaiseen germaanisen filologian tutkimukseen.


title: Hugo Suolahti

text: Suolahti oli myös huomattava yliopistollinen hallintomies. Hän toimi ensin Helsingin yliopiston vararehtorina vuosina 1917–1923, sitten rehtorina 1923–1926 ja lopulta kanslerina 1926–1944. Suolahti toimi myös Hämäläis-Osakunnan inspehtorina. Vuodesta 1921 hän toimi myös ylioppilastutkintolautakunnan puheenjohtajana, oltuaan sen jäsen jo vuodesta 1900. Suolahti oli myös alansa julkaisujen toimittaja sekä useiden eri yhdistysten, lautakuntien ja säätiöiden hallitusten jäsen, samoin kuin Suomen kulttuurirahaston kunniaesimies ja Kansallispankin hallintoneuvoston varapuheenjohtaja.


title: Hugo Suolahti

text: Politiikassa Suolahti toimi Kansallisen Kokoomuspuolueen ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1918–1919 ja uudelleen valittuna vuonna 1925, jolloin hän oli myös puolueen asettama ehdokas presidentinvaalissa. Kansanedustajana Suolahti oli Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä valittuna vuosina 1919–1921.


title: Hugo Suolahti

text: Suolahden puoliso vuodesta 1905 oli Greta Maria von Fieandt (1877–1950). Heille syntyi neljä lasta. Pentti Linkola on Suolahden tyttärenpoika. Suolahden veljiä olivat lääketieteen tohtori, kenraali Eino Suolahti ja historiantutkija Gunnar Suolahti.


title: Miss Sixty

text: Miss Sixty on italialaisen Sixty srl:n nuorille ja nuorekkaille aikuisille naisille suunnattu vaatemerkki, joka syntyi vuonna 1991. Merkin alla myydään paitoja, farkkuja, takkeja, hameita, käsilaukkuja, kenkiä ja hajuvesiä. Nimi Miss Sixty viittaa vaatemerkin 1960-luku-retrohenkisyyteen.


title: Miss Sixty

text: Nykyisin Miss Sixty on suosittu merkki, jonka vaatteet ovat keskimääräistä kalliimpia. Julkkiksista muun muassa Mischa Barton, Emma Watson ja Jonne Aaron ovat suosineet Miss Sixtyn vaatteita.


title: Jiří Holeček

text: Jiří Holeček (s. 18. maaliskuuta 1944 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkoslovakialainen jääkiekkomaalivahti. Hän oli maailman parhaimpia maalivahteja 1960- ja 1970-luvulla.


title: Jiří Holeček

text:
Holeček muistetaan armottomana taistelijana ja hänen torjuntatyylinsä oli omaperäinen. Hän torjui paljon jään pinnassa. Hän pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueen maalivahtina MM-kisoissa vuodesta 1966 aina 1970-luvun lopulle saakka ja oli voittamassa kolmea maailmanmestaruutta vuosina 1972, 1976 ja 1977 sekä olympiahopeaa Innsbruckista 1976 ja -pronssia Sapporosta 1972. Holeček valittiin kotimaansa parhaaksi maalivahdiksi viisi kertaa vuosina 1971, 1973, 1975, 1976, 1978 ja hän sai myös Tšekkoslovakian kultaisen mailan vuonna 1974.Holeček voitti Tšekkoslovakian liigamestaruuden vuosina 1967, 1969–1972 ja 1974. Hän pelasi 488 liigaottelua.
Holeček pelasi 164 maaottelua Tšekkoslovakian maajoukkueessa.


title: Teinititaanit

text: Teinititaanit () on sarjakuvia julkaisevan DC Comicsin supersankariryhmä, jonka loivat Bob Haney ja Bruno Premiani. Ryhmä seikkaili ensi kerran "The Brave and the Bold" sarjakuvan numerossa 54 vuonna 1964. Teinititaanit seikkailee Yhdysvalloissa oman sarjakuvalehtensä "Teen Titans":in sivuilla. Teinititaanien jäsenet ovat valtaosin supersankarien (kuten "Batmanin", "Ihmenaisen" ja "Salaman") tausta-apureita. Ryhmä on toiminut myös nimillä "Uudet Teinititaanit" (The New Teen Titans, The New Titans) ja "Titaanit" (The Titans).


title: Teinititaanit

text: Teinititaanit -sarjakuvaa on usein kutsuttu "teini-ikäisille suunnatuksi saippuasarjaksi"; Teinititaanit keskittyykin usein enemmän hahmojen välisiin ihmissuhteisiin kuin itse toimintaan. Sen kaikki jäsenet ovat hyviä ystäviä keskenään (jäsenet tuntevat toistensa salaiset henkilöllisyydet), mikä tekee Teinititaaneista DC-universumin yhtenäisimmän ryhmän.


title: Teinititaanit

text: Teinititaanit ovat esiintyneet myös televisiosarjoissa: tälläkin hetkellä Yhdysvaltojen kaapelikanavilla esitetään Warner Brosin tuottamaa samannimistä animaatiosarjaa joka kesti viisi kautta.


title: Teinititaanit

text: Uusien Titaanien esiintuomisesta vastasivat "Marv Wolfman" sekä piirtäjä "George Peréz", ja ryhmä esiintyi ensimmäisen kerran lehdessä "DC Comics presents #26" ("Lokakuu" "1980").


title: Teinititaanit

text: Teinititaaneilla on ollut useita jäseniä:


title: Sydänsähkökäyrä

text: Sydänsähkökäyrä eli elektrokardiogrammi (lyhenne EKG) on sydämen toimintaan liittyviä sähköimpulsseja ja sitä kautta sydämen toimintaa kuvaava käyrä. Myös nimitystä "sydänfilmi" käytetään arkikielessä. Menetelmä on nimeltään elektrokardiografia. Se on ei-invasiivinen, edullinen ja erittäin yleinen tutkimus lääketieteellisessä diagnostiikassa. Tutkimuksessa potilaan iholle kiinnitetään elektrodeja, joilla mitataan sydämen aiheuttamia sähköisiä potentiaaleja.


title: Sydänsähkökäyrä

text: Yleisimmin käytetyssä kytkennässä sydänsähkökäyrää mitataan käyttäen kymmentä iholle kiinnitettävää elektrodia. Näistä kuusi on rintakehällä (elektrodit V1 - V6) ja neljä raajoissa (elektrodit I, II, III, sekä maadoituselektrodi). Elektrodien välisiä jännitevaihteluita tarkastelemalla muodostetaan 12 eri sähköistä kytkentää (käyrää), joiden avulla sydämen sähköistä toimintaa tarkkaillaan.