title: Pentti Linkola

text: Linkola on yksi Suomen lintutieteen pioneereista. Hänen ensimmäinen ornitologinen julkaisunsa on yhdessä Olavi Hildénin kanssa koottu "Suuri Lintukirja" (1955). Linkola oli myös yksi 1960-luvulla ilmestyneen laajan "Pohjolan linnut värikuvin" -teoksen kirjoittajista. Lintuja hän on tutkinut pitkään: hän on muun muassa rengastanut lintuja yli 60 vuotta ja vuonna 1974 Luonnontieteellisen keskusmuseon alaisuudessa toimivan Rengastustoimiston rengastajatoimikunta palkitsi hänet vuoden rengastajana.


title: Pentti Linkola

text: Esseekokoelma "Unelmat paremmasta maailmasta" (1971) oli Linkolan ensimmäinen kirjan muotoon koottu kannanotto luonnonsuojelun puolesta. Kokoelma, samoin kuten vuonna 1979 ilmestynyt "Toisinajattelijan päiväkirjasta", koostuu pääasiassa lehtiartikkeleista ja puheista. Tästä teoksesta Linkola sai vuonna 1983 Eino Leinon palkinnon. Vuonna 1989 Linkola julkaisi kirjan "Johdatus 1990-luvun ajatteluun", josta hänelle myönnettiin Lauri Jäntin palkinto vuonna 1990 ja vuonna 2004 kirjan "Voisiko elämä voittaa". Myös nämä kirjat on koottu hänen lehtikirjoituksistaan, joista useimmat oli vuosien kuluessa julkaistu "Suomen Kuvalehdessä".


title: Pentti Linkola

text: Linkolan ajattelun pääasiallinen lähtökohta on hänen huolensa maapallon ekologisesta tilasta. Hänen mukaansa elämän säilyminen maapallolla edellyttää paluuta maatalousyhteiskuntaan ja luontaistalouteen sekä ihmisten määrän jyrkkää vähentämistä. Elämän ensisijaisena vihollisena Linkola näkee väestöräjähdyksen ja toissijaisena henkeä kohden kasvavan luonnon kuormituksen. Linkola on vaatinut Kiinan yhden lapsen politiikan mallia muistuttavaa väestön määrän rajoittamista. Linkolan mukaan tekniikkaa luontoystävällisemmäksi muuttamalla ei voida ratkaista luonnon kuormittumisen ongelmaa, vaan väestön määrän vähentämisen lisäksi on laskettava tekniikan kehitystasoa.


title: Pentti Linkola

text: Ajattelussaan Linkola vaatii ihmistä palaamaan kapeampaan ekologiseen lokeroon siirtymällä takaisin matalampaan elintasoon sekä hylkäämällä modernin tekniikan. Väestönkasvu on Linkolan mielestä suurin uhka elämän jatkumiselle, ja hän onkin toistuvasti kertonut kannattavansa pidäkkeettömästi muun muassa terrorismia syyskuun 11. päivän terrori-iskuista Unabomberiin. Hän myös hyväksyisi suurkaupunkien vesijohtoverkkojen myrkyttämisen ja tautiepidemiat.


title: Pentti Linkola

text: Vihreän liikkeen alkuaikoina Linkola oli mukana muun muassa Koijärven protestissa. Pian vihreisiin liian radikaaliksi osoittautunut Linkola kuitenkin erkani liikkeestä, eikä ollut enää mukana, kun Vihreä liitto puolueena perustettiin. Suoraan toimintaan Linkola on osallistunut myöhemminkin.


title: Pentti Linkola

text: Vuonna 1995 Linkola perusti Luonnonperintösäätiön, jonka tarkoituksena on ostaa metsää luonnonsuojelualueiksi. Ylen Suuret suomalaiset -äänestyksessä moni laski Linkolan ansioksi sen, että hän "elää kuten opettaakin" Vuonna 1998 Suomen luonnonsuojeluliitto myönsi Linkolalle ympäristöpalkinnon puolivuosisataisesta elämäntyöstä Suomen luonnon hyväksi ja vuonna 2008 liiton juhlamitalin tunnustukseksi ympäristön hyväksi tehdystä työstä. Vuonna 1988 Linkola sai Lintutieteellisten Yhdistysten Liiton (nyk. BirdLife Suomi) kultaisen ansiomerkin linnuston suojelun eteen tehdystä työstä.


title: Pentti Linkola

text: Linkola suhtautuu vieraslajeihin jyrkän torjuvasti: minkit, supikoirat ja luonnossa vapaana liikkuvat kissat tulisi Linkolan mielestä hävittää Suomesta.


title: Pentti Linkola

text: Linkolan mukaan demokratia on "kuoleman uskonto", koska on kohtuutonta vaatia tavalliselta kansalta, että se osaisi toimia oikein. Hänen ajattelussaan onkin esiintynyt paljon vanhan ajan eliittiä ihannoivia ja keskivertokansalaisia (”roskaväkeä”) arvostelevia piirteitä, erityisesti Väinö Linnan päivillä vuonna 2000 pidetyssä puheessa, joka on julkaistu hänen kirjassaan "Voisiko elämä voittaa", sekä hänen artikkelissaan "Hiidenkiven" numerossa 1/2001. J. P. Roos on katsonut Linkolan edustavan ajattelussaan ekonatsismia. Jera ja Jyri Hännisen kirjan "Tuhansien aatteiden maa" mukaan ”Linkola on ehkä ainoa avoimesti fasismia ja diktatuuria kannattava julkisuuden henkilö Suomessa”.


title: Pentti Linkola

text: Linkola on kirjoittanut myös, että korkealla aineellisella elintasolla ihminen paitsi tuhoaa luontoa myös rääkkää itseään henkisesti. Tämän perusteella hän on kritisoinut muun muassa nykyaikaista koulutusta. Hänen mielestään nykyinen koulutusputki on ylipitkä. Aikuiskoulutusta Linkola vastustaa vielä enemmän, sillä hänen mielestään ihmisen ei pitäisi olla pakotettu opiskelemaan uutta nuoruutensa jälkeen, ohitettuaan luonnollisen oppimisikänsä. Teoksessaan "Voisiko elämä voittaa" Linkola kirjoittaa, että koululaitosta pitäisi vaalia yhteiskunnan silmäteränä mutta että opetuksen sisältöä pitäisi muuttaa nykyisestä.


title: Pentti Linkola

text: Linkola erosi kirkosta nuorena mutta liittyi takaisin siihen 2010-luvulla.


title: Pentti Linkola

text: Suomea Linkola on arvostellut kulutusyhteiskunnan pohjoiseksi sillanpääasemaksi, joka on tihutöissään erityisen röyhkeä jopa muihin teollisuusmaihin verrattuna. Linkola tuomitsee ajatukset, joiden mukaan Suomessa on vielä tilaa eikä suomalaisten tarvitsisi huolehtia väestöräjähdyksestä. Linkola on kirjoittanut, että suhteellisesti Suomea voidaan pitää maailman tiheimmin asuttuihin maihin kuuluvana, kun otetaan huomioon, millä ilmastovyöhykkeillä maailman maat sijaitsevat. Hän on huomauttanut, että Suomen ilmastovyöhykkeellä melkein kaikkialla muualla maapallolla vallitsee lähes väestötyhjiö. Lisäksi hän vihaa suomalaisten kesämökkeilyä turhana ja rantoja valtaavana ja muistuttaa siitä, että muualla maailmassa ihmisillä on tavallisesti vain yksi asunto. Norjan hän on tosin sanonut olevan ”toinen öykkärien maa”, koska sielläkin on monia loma-asuntoja.


title: Pentti Linkola

text: Linkola on luonnehdittu Suomen tunnetuimmaksi malthusilaiseksi, sillä hänen mukaansa kaikenlaiset ihmiskuntaa kohtaavat katastrofit ovat ainoa keino pelastaa maapallo ekologiselta tuholta. "Helsingin Sanomien" lukijaäänestyksessä Suomen kansallisaarteista Linkola oli neljäntenä.


title: Pentti Linkola

text:
Pentti Linkola sai ennen eläkkeelle jäämistään päätoimeentulonsa kalastuksesta, jota hän on harjoittanut verkoilla Päijänteellä, Suomenlahdella, Keiteleellä, Mallasvedellä ja vuodesta 1978 Vanajavedellä. Kalastus on painottunut talvikuukausiin. Kalastuksessa Linkola on välttänyt moottorikäyttöisiä apuvälineitä. Kesäaikana vesillä on liikuttu soutamalla ja talvella apuna on ollut hevonen. Tärkein saaliskala on ollut kuha.
Linkolalta on käännetty englanniksi esseekokoelma "Can Life Prevail? A Radical Approach to the Environmental Crisis". Sen julkaisi Arktos Media.


title: Nolanin kartta

text: Nolanin kartta on David Nolanin luoma poliittisen kirjon malli, joka pyrkii yksilöimään poliittiset aatteet perinteistä vasemmisto-oikeisto-akselia paremmin. Kartassa on taloudellisen vapauden ja henkilökohtaisen vapauden akselit.


title: Nolanin kartta

text: Kartan vaakasuora x-akseli kuvaa taloudellista vapautta (sosialismi...talousliberalismi) ja pystysuora y-akseli henkilökohtaista vapautta (arvokonservatismi...arvoliberalismi). Näin ollen kartan kulmia voi kuvata seuraavasti (vrt.):Hans Slomp on sijoittanut kartalle useampia suuntauksia, kuten alla olevassa kuvassa esitetään (siinä karttaa on käännetty 45 astetta, suuntaukset klikattavissa).


title: Sarja (matematiikka)

text: Matematiikassa sarja on äärettömän lukujonon termien yhteenlasku. Sarjateoria on tärkeä analyysin osa-alue, ja se kehittyi differentiaali- ja integraalilaskennan rinnalla 1600-luvun lopulta lähtien.


title: Sarja (matematiikka)

text: Sarjan summa määritellään sarjan äärellisten osasummien muodostaman lukujonon raja-arvona. Mikäli summa on olemassa, sarja on suppeneva.


title: Sarja (matematiikka)

text:
Sarjan formula_5 osasummia ovat
formula_6
formula_7
formula_8
formula_9
formula_10
formula_9


title: Sarja (matematiikka)

text:
Jos osasummien jonolle on olemassa raja-arvo, sarjan summa on
formula_12Sarja formula_13 on aritmeettinen, jos lukujono formula_14 on muotoa formula_15 eli jos kahden peräkkäisen termin erotus on vakio formula_16.


title: Sarja (matematiikka)

text: Sarja formula_13 on geometrinen, jos lukujono formula_14 on muotoa formula_19 eli jos kahden peräkkäisen termin suhde on vakio formula_20.Määritetään sarjan formula_32 summa.


title: Sarja (matematiikka)

text:
Osasumma formula_33
Summa on geometrinen summa; formula_34, termejä formula_35.
formula_36.


Sarja (matematiikka)


title: Sarja (matematiikka)

text: Monista funktioista voidaan muodostaa sarjamuotoinen esitystapa, sarjakehitelmä, jonka avulla funktion arvoja voidaan approksimoida käytännön laskentatehtävissä. Tällöin sarjakehitelmästä otetaan vain tietty määrä alkioita mukaan. Tällaisia sarjoja ovat esimerkiksi Taylorin ja Fourier'n sarja.


title: Poliittinen kirjo

text: Poliittinen kirjo on tapa kuvata eri poliittisten aatteiden edustajia sijoittaen heitä erilaisille akseleille. Perinteisin jako on vasemmistoon ja oikeistoon, eräs monipuolisempi on Nolanin kartta.


title: Poliittinen kirjo

text: Oikeiston ja vasemmiston vastakkainasettelu viittaa perinteisesti jakoon konservatismia sekä jyrkkiä yhteiskunnallisia uudistuksia kannattavien välillä. Käsitteet syntyivät Ranskan vallankumouksen aikana, jolloin ne viittasivat istumapaikkajärjestykseen Ranskan lainsäädännöllisissä elimissä. Oikeistolaisuuteen on perinteisesti kuulunut markkinatalouden suosiminen, vahva kansallismielisyys ja maanpuolustuksen arvostus. Vasemmiston tunnusmerkkinä on alun perin pidetty sosialismin kannattamista, mutta nykyään tämän on pääasiallisesti läntisissä demokratioissa korvannut sosiaalidemokratia tai punavihreys. Nykyisin vasemmisto–oikeisto-ulottuvuuden on nähty liittyvän ensisijaisesti verotusta, sosiaaliturvaa sekä valtion ja elinkeinoelämän suhteita koskeviin kysymyksiin. Vasemmisto painottaa valtion taloudellista, säätelevää ja palveluja tuottavaa roolia, kun taas oikeisto luottaa markkinavoimiin ja haluaa pitää valtion roolin pienenä.


title: Poliittinen kirjo

text: Politiikan tutkija Heikki Paloheimo erottaa Suomen puoluejärjestelmässä toisistaan seitsemän ristiriitaulottuvuutta, joita voidaan kutsua ideologisiksi ulottuvuuksiksi: Suomessa suurista puolueista oikeistolaisin on keskusta-oikeistolainen Kokoomus. Vasemmistopuolueiksi luetaan eduskuntapuolueista Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Vasemmistoliitto.


title: Kalakukko

text: Kalakukko on suomalainen perinneruoka, yleisemmin Savossa tarjottu ja valmistettu. Se on rekisteröity Euroopan unionin aidoksi perinteiseksi tuotteeksi heinäkuussa 2002.


title: Kalakukko

text: Kalakukossa ruistaikinakuoren sisään leivotaan yleisesti kalaa sekä sian kylkeä. Kalakukkoa paistetaan uunissa, perinteisestileivinuunissa, paisto kestää 5–7 tuntia.


title: Kalakukko

text: Sana "kukko" tai "kalakukko" on vanhastaan tunnettu taikinakuorisen paistoksen nimitys suomen murteissa likipitäen Viipuri–Raahe -linjan pohjoispuolella. Kalakukon "kukko" voi olla samaa kielellistä lähtöä kuin kanalintu-uros eli kukko, mutta yhtä hyvin nimen alkuperä voi olla huippua, kukkuraa tai kukkulaa tarkoittava sana "kukku". Jälkimmäistä tulkintaa tukee se, että kukkupäätä, kukkurapäätä on eräissä murteissa sanottu kukkopääksi. Näin sana kukko voisi olla lyhentymä kukkopiirakasta, jonka alkuperäinen merkitys oli muodoltaan pullea piirakka. Kolmannen selitysmallin mukaan nimi liittyy kätkemiseen ja paketoimiseen, kalakukon kuori on siis eräänlainen "kukkaro."


title: Kalakukko

text: Kalakukko on muun muassa muuttoliikkeen myötä tullut suosituksi Savon ulkopuolellakin. Kalakukon voi nauttia lämpimänä tai kylmänä. Perinteisesti kalakukon kuoren päälle sipaistaan voita.


title: Kalakukko

text:
Kalakukon avaamiseen liittyy kaksi erilaista koulukuntaa: Ensimmäisen mukaan kukon päälliseen leikataan pyöreä aukko tai kuorta lähdetään leikkaamaan spiraalimaisesti kukon ympäri sen mukaisesti, miten syönti edistyy. Silloin saadaan ensimmäinen pala kuorta nautittavaksi ja reiän kautta päästään käsiksi herkulliseen sisällykseen. Toisen koulukunnan mukaan kukko leikataan siivuiksi, joissa on sekä kuorta että sisällystä. Edellistä tapaa leikata kalakukko tavataan yleensä pohjoisemmassa Savossa.
Myös kalakukon perusraaka-aineesta on kaksi koulukuntaa. Toisen mukaan kalakukko tulee tehdä muikusta, toisen mukaan ahvenesta. Raaka-aineen mukaiset kutsumanimet ovat "muikkukukko" ja "ahvenkukko".


title: Kalakukko

text: Kalakukko voidaan myös valmistaa pataan, jolloin taikinakuorta asetellaan padan pohjalle ja kanneksi. Tällöin kukkoa nimitetään ”patakukoksi” tai ”kuppikukoksi”. Kukosta tunnetaan myös versio nimeltään ripakukko, jossa taikinakuoreen sijoitetaan vitsaksista punottu lenkki kahvaksi. Nykyisin kalakukkoja on saatavana myös purkitettuna säilykkeenä.


title: Kalakukko

text:
Suomussalmella, Kuusamossa ja myös Vienassa on savolainen kalakukko ollut tuntematon vielä 1950-luvulla. Siellä kalakukko tehtiin siten, että ruisleipätaikinalevylle ladottiin kevyesti suolatut kalat – mieluusti siikoja – ja levyn reunat käännettiin sivuilta kalojen päälle. Päädyt jäivät auki. Paistamisaika on vain leivän ja kalan kypsymiseen tarvittava aika, siis huomattavan lyhyt savolaiseen kukkoon verrattuna.
Tällaisessa kukossa eivät kalan ruodot ehtineet hautua pehmeiksi, vaan kalat oli ruodittava tavalliseen tapaan, mutta leipäaines maistui samalta kuin savolaisessa kalakukossa.
Vienasta Kuusamon kautta matkanneilla laukkukauppiailla on ollut niin sanottuja räätijauhoista leivottuja vaaleita kukonkuoria. Silminnäkijän mukaan heillä oli alkumatkasta varaa heittää leipäkuoria sammalikkoon ruokailupaikalla. Siis kala oli tärkeämpi kuin kuori.


title: Kalakukko

text: Kalakukkoon liittyy paljon kaskuja. Esimerkiksi Mikkelin Päämajassa, jatkosodan aikaan, Marsalkan pöydässä, jääkärikenraali Tuompo kertoi tarinan, jossa Taivaan portilta käännytettiin muuten sisäänpääsykelpoinen mies, kun hänen savolaisuutensa oli käynyt ilmi. Syyksi kerrottiin, ettei taivaassa yhden savolaisen takia ruveta kalakukkoja leipomaan. Tällöin oli Marsalkka kääntynyt Kuopiossa syntyneen tykistökenraali Nenosen puoleen ja todennut.


title: Kalakukko

text: Savossa puhutaan perinteisesti kalakukon laulamisesta tai kiekumisesta, jolla tarkoitetaan ääntä joka syntyy kun uunissa olevan kukon kuori murtuu ja täytteiden nesteet valuvat arinan pohjalle. Kiekumisen voi korjata lisäämällä murtumakohtaan leipomisesta ylijäänyttä taikinaa.


title: Kalakukko

text: Läheistä sukua kalakukolle on pohjoiskarjalainen lanttukukko, jonka täytteen perusraaka-aine on lanttu. Perinteisesti Itä-Suomessa kukkoja valmistetaan myös lihasta ja perunasta.


title: ADSL

text: ADSL () on verkkokytkintekniikka, jolla on mahdollista siirtää jopa 8 Mb/s tavallista puhelinlinjaa käyttäen. Tekniikan viimeisin versio, ADSL2+, mahdollistaa jopa 24 Mb/s nopeuden yhdessä puhelinparissa. ADSL:n nopeus perustuu korkeiden taajuuksien käyttöön. Tavallinen modeemi käyttää taajuuskaistaa 300–3400 hertsin alueella, ADSL taas 23 000–1 100 000 hertsin taajuusalueella.


title: ADSL

text: ADSL:n ominaispiirre on tiedonsiirron epäsymmetrisyys: sen tiedonsiirtonopeus on erilainen laskevaan suuntaan (8 Mb/s) ja nousevaan suuntaan (800 kb/s). Se sopiikin hyvin tyypilliseen Internetin kotikäyttöön, jossa pääpaino on sisällön siirtäminen verkosta kotiin.


title: ADSL

text: DSL:ää alettiin kehittää 1980-luvun puolivälissä, kun AT&T halusi parantaa keskusten välisten T1-yhteyksien suorituskykyä. T1-yhteydet vaativat kaksi parikaapelia, yksi kumpaankin suuntaan. Niiden piti olla eri kaapelinipuista, etteivät ne häiritsisi toisiaan. Linjan asentajien piti varmistua siitä, että valitut parit olivat riittävän häiriöttömiä ja niiden jatkokset hyvin tehtyjä. Pidemmillä yhteyksillä tarvittiin lisäksi toistimia.


title: ADSL

text: Digitaalisella signaalinkäsittelyllä pystyttiin parantamaan tiedonsiirron häiriönsietokykyä ja vähentämään siirrosta muille linjoille aiheutuvia häiriöitä. Tähän on käytettävissä erilaisia menetelmiä, tärkeimpinä CAP-, QAM- ja DMT-modulointitekniikat. DMT käyttää tiedonsiirtoon useita eri kantataajuuksia. Jos jokin taajuus välittyy heikosti tai on kovin häiriöinen, sillä välitettävien bittien määrää voidaan vähentää tai se voidaan kokonaan jättää käyttämättä. Häiriönsietokyky tarkoittaa myös sitä, että tiedon lähettäminen ei häiritse vastaanottoa ja yhtä kierrettyä parikaapelia voidaan käyttää sekä lähetykseen että vastaanottoon (ns. "full-duplex" -tila). Tärkeä ominaisuus on myös asentamisen automatisointi: ADSL pystyy automaattisesti kompensoimaan linjalla esiintyviä häiriöitä ja virheitä.


title: ADSL

text: Puhelinlinjoja ei ole alun perin suunniteltu ADSL:n tarvitsemien korkeataajuisten signaalien välittämiseen. Tästä syystä ADSL toimii täydellä kapasiteetillaan vain suhteellisen lyhyillä puhelinlinjoilla. Pidemmillä etäisyyksillä korkeammat taajuudet heikentyvät niin paljon ettei niitä voi käyttää enää tiedonsiirtoon. DMT:n täysi 8 Mb/s kapasiteetti toimii vain alle 2700 metrin puhelinlinjoilla, 2 Mb/s nopeudella se toimii noin 4800 metriin saakka.


title: ADSL

text: ANSI julkaisi ensimmäisen DMT:tä käyttävän ADSL-järjestelmän standardin T1.413 vuonna 1998. ITU:n vastaava standardi G.992.1 valmistui vuonna 1999. Se eroaa T1.413:sta yhteydenmuodostuksen osalta, itse DMT on samanlainen molemmissa standardeissa.


title: ADSL

text: Vuonna 2002 julkaistiin ITU-standardi G.992.4, joka kuvaa kehittyneemmän ADSL2-tekniikan. Vuonna 2005 julkaistu standardi G.992.3 edelleen toi parannuksia niin perinteiseen ADSL-tekniikkaan kuin ADSL2-tekniikkaan. ADSL2:n teoreettinen tiedonsiirtonopeus laskevaan suuntaan on 12 Mb/s ja nousevaan suuntaan 3,5 Mb/s.


title: ADSL

text: Uusin ADSL-tekniikka, ADSL2+, on kuvattu vuonna 2005 julkaistussa standardissa ITU G.992.5. ADSL2+:n teoreettinen siirtonopeus laskevaan suuntaan on 24 Mb/s ja nousevaan suuntaan 1,4 Mb/s, joskin Annex M -laajennuksella teoreettinen lähetysnopeus nousee 3 Mb/s tasolle. Se kykenee myös käyttämään 2,2 MHz:n kaistanleveyttä siirtotiellä aiempien tekniikoiden 1,1 MHz:n sijaan.


title: ADSL

text: ADSL-yhteys on epäsymmetrinen eli tietovirran nopeus riippuu kulkusuunnasta. Samoin tilaajajohdon eri päiden laitteet ovat erilaisia. Tilaajan päässä on ADSL-verkkokytkin eli ATU-R ja keskuksessa on DSL-keskitin eli ATU-C. DSL-keskitin erottaa tietoliikenteen puheliikenteestä ja lähettää sen edelleen tietoverkkoon. Näiden kytkinten välissä on lisäksi myös vahvistusasemia tai verkkokytkimiä, jotka korjaavat ja uudelleenlähettävät saatuja tietoja. Näin ollen saadaan vahva yhteys pitkienkin matkojen välillä, eikä tietoa katoa välissä.


title: ADSL

text: Nykyiset ADSL-tekniikat käyttävät modulaationa DMT:tä, OFDM:n kantataajuista muunnelmaa. ADSL- ja ADSL2-tekniikoissa laskevaan suuntaan käytössä oleva 1,1 MHz:n taajuusalue on jaettu 255 kanavaan. Kunkin kanavan häiriönsietokykyä ja tiedonsiirtonopeutta voidaan säätää erikseen. Nousevaan suuntaan käytetään taajuusaluetta 23–138 kHz, joka on jaettu 32 kanavaan. ADSL2+:n laskevan suunnan taajuusalue on 2,2 MHz ja kanavien lukumäärä 512.


title: ADSL

text: Tiedonsiirto ADSL:ssä perustuu kehyksiin. Kehyksessä on yksi tavu jokaista kanavaa kohden, alasuuntaan kehyksen koko on 255 tavua. ADSL:n kehys moduloidaan yhtenä symbolina DMT:tä käyttäen. Jokaisella kanavalla siirrettävät bitit moduloidaan käyttäen QAM-menetelmää: yhdessä siirrettävien bittien jokaista eri arvoa vastaa erilainen signaalin vaihekulmaa ja voimakkuutta kuvaava kompleksiluku. Kunkin kanavan voimakkuus säädetään sopivaksi, ja digitaalinen signaaliprosessori muuntaa diskreetillä Fourier-käänteismuunnoksella (IDFT) kunkin kanavan vaihetta ja voimakkuutta vastaavat taajuustason kompleksiluvut aikatason digitaaliseksi näytteiksi.


title: ADSL

text:
ADSL-tekniikassa kunkin symbolin kesto on 232 mikrosekuntia, kahden symbolin välillä on lisäksi
14,5 mikrosekunnin suojaväli. Alasuuntaan
yksi symboli vastaa siis 512 + 32 = 544 D/A-muuntimelle syötettävää lukua. 17 millisekunnin aikana siirrettävät 69 kehystä muodostavat yhden superkehyksen. Yksi kehyksistä käytetään synkronointiin, 68 kehyksen aikana voidaan siirtää tietoa. D/A-muunnin toimii 544•69/17 ms = 2,208 MHz taajuudella. Kunkin kanavan kapasiteetti on 68•8 b / 17 ms = 32 000b/s.


title: ADSL

text: Nousevaan suuntaan käytössä on 31 kanavaa, kussakin kehyksessä on 64 näytettä ja suojavälissä 4, ja A/D sekä D/A-muuntimet toimivat 276 kilohertsin (68•69/17 ms) taajuudella. Pilottikanavaa ei tarvita, mutta yhtä kanavaa käytetään ohjaustiedon siirtoon.


title: ADSL

text: Toimiakseen myös häiriöisen linjan yli mahdollisimman suurella nopeudella, ADSL tukee Reed–Solomon-virheenkorjausta. Tällöin osa kanavista varataan virheenkorjaustiedon siirtoa varten. Lyhytkestoisten häiriöiden varalta yhteen Reed–Solomon-lohkoon kuuluvaa dataa voidaan lähettää usean kehyksen aikana. Lisäksi QAM-moduloinnissa voidaan käyttää Trellis-koodausta: käänteisessä Fourier-muunnoksessa käytettävät kompleksiluvut valitaan niin, että niiden tunnistaminen on mahdollisimman helppo häiriöistä huolimatta. Yhdessä Reed–Solomon-virheenkorjaus ja Trellis-koodaus parantavat ADSL:n häiriönsietokykyä 5,5 desibeliä ja parantavat sen suorituskykyä noin 10 %.


title: Tekstiviesti

text: Tekstiviestit (lyhenne SMS, ) ovat lyhyitä viestejä (alun perin enintään 160 merkkiä), joita lähetetään matkapuhelinverkossa tyypillisesti matkapuhelimesta toiseen. Viestit välitetään tekstiviestikeskuksen kautta, joka pitää viestin tallessa, kunnes kohdematkapuhelin on taas verkossa. Tekstiviestit synnyttivät täysin uudenlaisen kulttuurin 1990-luvun loppupuolella, kun ihmiset pystyivät lähettämään toisilleen nopeita tiedonantoja ilman soittamista. Viestejä oli mahdollista lähettää ja lukea kellonajasta riippumatta. Tekstiviestien rajoitetun pituuden takia syntyi uusia lyhenteitä, jotkut niistä ovat päässeet normaalikirjoitukseenkin asti. Tekstiviestit muistuttavat eräiltä osin Internetin sähköpostia ja pikaviestejä.


title: Tekstiviesti

text: Tekstin siirtäminen radioyhteyden avulla ei ole sinänsä kovin uutta, sillä viestejä välitettiin kirjain kerrallaan Morse-koodilla jo 1800-luvun lopussa, kun ensimmäisiä langattomia yhteyksiä pystyttiin muodostamaan. Tuoreempi esimerkki GSM:ää edeltävältä ajalta on hakulaitteiden näyttöön välitettävä aakkosnumeerinen tieto.


title: Tekstiviesti

text: Kun GSM-järjestelmää alettiin yhteiseurooppalaisena hankkeena suunnitella 1980-luvun alussa, oli elektroniikka saavuttanut tason, jossa pienet vähän virtaa kuluttavat tekstinäytöt olivat mahdollisia ja mikroprosessoritekniikan avulla radiolaitteisiin pystyttiin integroimaan tarpeeksi älykkyyttä uusien mutkikkaidenkin toimintojen toteuttamiseksi. Tarvittiin vain oivallusta ja tahtoa ottaa myös tekstiviestintä osaksi matkapuhelinjärjestelmää. Lisäksi se piti tehdä järkevällä tavalla teknisesti ja osata ottaa huomioon, että paitsi tekstiviestien vastaanotto (kuten hakujärjestelmissä), myös sanoman kirjoittaminen matkapuhelimella tuli olla mahdollista.


title: Tekstiviesti

text: Suomessa on levinnyt käsitys, että tekstiviestin keksi teleinsinööri Matti Makkonen. Käsitys lähti leviämään, kun Helsingin Sanomien Kuukausiliite vuonna 2002 kertoi Makkosen ja kahden suomalaisen kollegan keskustelusta kööpenhaminalaisessa pizzeriassa. Miettiessään sovelluksia kehitteillä olevalle digitaaliselle matkapuhelintekniikalle he olivat alkaneet pallotella ajatusta tekstimuotoisista viesteistä, joita lähetettäisiin puhelimesta toiseen. Tosiasiassa tekstimuotoinen viestinvälitys oli käytettävissä erilaisissa järjestelmissä jo aiemmin, eikä tekstiviestille voi nimetä yksittäistä keksijää. Makkonen on itse koettanut vähätellä rooliaan tekstiviestin keksimisessä.


title: Tekstiviesti

text: Vuonna 1984 Pohjoismaat esittivät silloin kehitteillä olevaan GSM-järjestelmään tekstiviestiominaisuutta. Aluksi asia tuotiin J. Audestadin (Norja) vetämään GSM WP3 -alatyöryhmään. Vuoden 1985 helmikuussa GSM-päätyöryhmässä käsiteltiin tekstiviestipalvelua WP3:n työn (GSM Doc 90/84) sekä toisaalta Saksan ja Ranskan omasta yhteistyöstä syntyneiden ehdotusten (GSM Doc 19/85) pohjalta. Sen jälkeen SMS (Short Message Service) tuli osaksi GSM-spesifikaatioita vielä samana vuonna (GSM Doc.28/85) perustuen Saksan ja Ranskan ehdottamaan tekniikkaan, jossa viesti kulkee puhelimen signalointikanavalla ja on siten vastaanotettavissa vaikka puhelun aikana. Valittu menetelmä rajoitti viestipaketin pituuden 160 merkkiin. Suomalaiset edistivät tekstiviestiä sen syntyvaiheessa pohjoismaisten matkapuhelintyöryhmien kautta. Heidän ideansa johti kuitenkin valitun välitystekniikan osalta Pohjoismaiden esittämään toteutumatta jääneeseen kehityshaaraan (ns. Message Handling System -perustainen vaihtoehto).


title: Tekstiviesti

text: Seuraavassa vaiheessa, eli vuodesta 1987 eteenpäin, SMS-kehitys siirtyi GSM-päätyöryhmästä pieneen DGMH-ryhmään (Drafting Group Message Handling), jossa varsinainen tekninen tekstiviestispesifikaatio tehtiin norjalaisen puheenjohtajan vetämänä. Silloin määriteltiin mm. palveluperiaatteet, verkkoarkkitehtuuri ja järjestelmän toiminnallisuus SMS:n osalta. Aktiivisimpia maita tässä työssä olivat Suomi, Norja ja Englanti.


title: Tekstiviesti

text: Viimeisessä vaiheessa SMS:ään kehitettiin vielä lisäominaisuuksia kuten vastaajaviestistä ilmoittavat kuvakkeet, yksinkertaiset väri- ja kuvaominaisuudet sekä pitkät tekstiviestit. Tuolloin DGMH:n puheenjohtaja oli englantilainen.


title: Tekstiviesti

text: Ensimmäinen tekstiviesti uskotaan lähetetyn joulukuussa 1992 tietokoneelta matkapuhelimeen Vodafonen GSM-verkkoon Isossa-Britanniassa. Kyseessä oli verkon SMS-ominaisuuden testaus. Suomessa tekstiviesti tuli matkapuhelinasiakkaiden käyttöön vuoden 1994 aikana, mutta ensin vain verkosta puhelimeen päin. Vuonna 1995 saattoi myös puhelimesta näppäillä tekstiviestejä.


title: Tekstiviesti

text: Yleisimmät matkapuhelimet osaavat ketjuttaa viestejä siten, että jos viesti on yli 160 merkkiä pitkä, se jaetaan osiin ja lähetetään 160 merkin osissa. Jos vastaanottava puhelin osaa käsitellä pitkiä viestejä, ne näkyvät sellaisenaan normaalisti. Muussa tapauksessa viesti näytetään useana erillisenä viestinä. Verkossa pitkät tekstiviestit jaetaan 160 merkin pituuden mukaisesti, ja myös laskutetaan aina alkavan 160 merkin mukaisesti, vaikka viesti puhelintekniikan edistyttyä lähtee ja tulee vastaanottajalle näkyviin yhtenä pitkänä viestinä.


title: Tekstiviesti

text: Uusi kehittyvä tekstiviestinnän muoto on vuorosuuntainen pikaviestintä Internetiin kytketyn ohjelmistosovelluksen ja matkaviestimien välillä.


title: Tekstiviesti

text: Nykyisin liittymät tarjoavat myös rajattomia tekstiviestimääriä. Tämä on osittain syynä nuorten lisääntyneeseen tekstiviestien lähettelyyn; Pew Research Center -tutkimuslaitoksen tekemän tutkimuksen mukaan jopa kolmannes yhdysvaltalaisista nuorista lähettää päivässä yli 100 tekstiviestiä. Lisäksi noin 87% nuorista nukkuu matkapuhelimensa vieressä (moni nuori käyttää puhelinta herätyskellona).


title: Tekstiviesti

text: Tekstiviestit ovat erittäin kannattavaa teletoimintaa, sillä niistä voidaan veloittaa saman verran kuin minuutin puhelusta, vaikka se varaa tietoliikennekaistaa vain osan minuutin kestävästä matkapuhelusta. Erityisesti nuorille on ryhdytty tarjoamaan matkapuhelinliittymiä, joissa painottuu tekstiviestien suuri määrä.


title: Tekstiviesti

text: Henkilökohtaisen viestinnän lisäksi tekstiviestejä käytetään myös automatiikan ohjaamiseen teollisuudessa ja kiinteistöpalveluissa. Tekstiviestillä on mahdollista käynnistää esimerkiksi kiinteistön lämmitysjärjestelmä vaikkapa vapaa-ajan asunnoilla.


title: Tekstiviesti

text: Tekstiviesteillä on alkanut olla myös yhteiskunnallista merkitystä. Tekstiviesti on viesti, joka voidaan todentaa esimerkiksi telexin tapaan, joten se olemassaolon kiistäminen myöhemmin on lähes mahdotonta, koska IMEI-tunnukset yksilöivät matkapuhelimet ja SIM-kortit matkapuhelinsopimuksen.


title: Tekstiviesti

text: Tekstiviestejä on käytetty myös vaalivaikuttamiseen ja suoran kansalaistoiminnan järjestäytymiseen.


title: Tekstiviesti

text: Vaikka tekstiviestien lähettäminen on maailmanlaajuisesti yhä kasvussa, etenkin kehittyvillä markkinoilla, siihen kohdistuu enenevää kilpailua muiden tekstipohjaisten viestipalvelujen suunnalta. Niin sanottua tekstiviestin kuolemaa on ennustettu jo useampia kertoja, mutta toistaiseksi mitään ratkaisevaa käännettä ei maailmanlaajuisesti ole tapahtunut. Suomessa sen sijaan Viestintävirasto ilmoitti syksyllä 2013, että suomalaisten lähettämien tekstiviestien määrä oli ensimmäistä kertaa kääntynyt laskuun. Viestien määrä pieneni vuoden alussa 145 miljoonalla, kokonaismäärän ollessa noin 2,5 miljardia. Sama kehitys on nähtävissä muissakin Pohjoismaissa. Tekstiviestin vahvuutena on edelleen se, että kaikissa matkapuhelimissa on lähtökohtaisesti valmius tekstiviestien lähettämiseen ja vastaanottoon.


title: Ericsson

text: Ericsson (täydellinen nimi "Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson") (, ) on ruotsalainen telekommunikaatiojärjestelmien valmistaja.


title: Ericsson

text: Ericsson on ollut yli 140 vuoden ajan tele- ja informaatioteknologian edelläkävijä ja palvelutarjoaja. Yrityksellä on asiakkaita yli 180 maassa, ja sen toimittamien verkkojen kautta kulkee noin 40 prosenttia maailman mobiililiikenteestä.


title: Ericsson

text: Yrityksellä on n. 110 000 työntekijää (2. neljännesvuosiraportti), joista 23 % on naisia ja 77 % miehiä (31.12.2016).


title: Ericsson

text: Yrityksen perusti L. M. Ericsson käsivälitteisten lankapuhelinten aikakautena vuonna 1876.


title: Ericsson

text: Vuonna 1981 Saudi-Arabia otti käyttöönsä Ericssonin toimittaman järjestelmän ollen maailman ensimmäinen maa, jolla oli toimiva matkapuhelinverkko.


title: Ericsson

text: Matkapuhelinten valmistus siirrettiin vuonna 2001 perustetulle Sony Ericsson Mobile Communications -yhteisyritykselle.


title: Ericsson

text: Myös Suomessa Ericssonilla (viralliselta nimeltään Oy L M Ericsson Ab) on pitkät perinteet, sillä yritys rekisteröitiin Suomessa itsenäisen Suomen alkutaipaleella joulukuussa 1918.


title: Ericsson

text: Yrityksen toiminta pohjautuu erityisesti vahvaan osaamiseen tutkimuksessa ja tuotekehityksessä, yhteistyöhön paikallisten asiakkaiden kanssa sekä niin kansainvälisiin kuin paikallisiin asiakkaisiin keskittyvään palveluliiketoimintaan. T&K:ta tehdään tulevaisuuden mobiililaajakaistaverkkojen kehityksessä sekä pilvi-, tietoturva- ja IoT-alueilla.


title: Ericsson

text: Yrityksen juuret Suomessa juontavat emoyhtiön perustamisvuoteen 1876, jolloin puhelin keksittiin. Samana vuonna Daniel Johannes Wadén perusti teleyrityksen Helsinkiin luoden perustan Ericssonin toiminnalle Suomessa. Ericssonin perustaja Lars Magnus Ericsson osti Wadénin yrityksen vuonna 1918, ja virallisesti Oy L M Ericsson Ab rekisteröitiin joulukuussa 1918.


title: Ericsson

text: Ericssonilla on Suomessa n. 800 työntekijää. Kirkkonummella Jorvaksessa sijaitsevan pääkonttorin lisäksi Ericssonilla on Suomessa toimipisteet Helsingissä ja Jyväskylässä. Helsingin toimipiste toimii mediayksikkönä, josta käsin Ericssonin hoitaa mediahallintapalveluja MTV Oy:lle. Jyväskylästä käsin Ericsson tuottaa etäluennan palveluna yli 700 000 Landis+Gyrin luennassa olevalle energiamittarille.


title: Takuu

text: Takuu tarkoittaa taetta tai vakuutta jostakin, jonkin asian takaamista. Joku voi esimerkiksi mennä takuuseen toisen puolesta eli vastata toisen sitoumuksista.


title: Takuu

text: Takuu on sitoumus, jolla takuun antaja sitoutuu vastaamaan jostain velvoitteesta, joko omasta puolestaan tai toisen henkilön puolesta. Takuu on vapaamuotoinen sopimus, josta ei erikseen säädetä lailla, vaan sitä koskevat yleiset sopimus- ja velvoiteoikeudelliset periaatteet sekä takuusitoumuksessa sovitut ehdot. Takuu on erotettava takauksesta, josta säädetään erikseen takauslaissa.


title: Takuu

text: Tyypillinen kaupassa esiintyvä takuu on hyödykkeiden myynnissä myyjän tarjoama vapaaehtoinen kuluttajansuojaa laajentava lupaus. Tyypillisessä tilanteessa taataan esimerkiksi kodinkoneen toimivan moitteetta tietyn ajan.


title: Takuu

text: Oikeuskäytännössä takuun katsotaan kääntävän todistustaakan asiakkaan vastuusta myyjälle, jos myyty tuote vahingoittuu takuun aikana. Takuulla ei voi rajoittaa kuluttajan lakisääteisiä oikeuksia.


title: Takuu

text: Takuu eroaa tuotevakuutuksesta siten, että takuu on esinettä ostettaessa maksuton eikä aiheuta käytettäessä kuluja.


title: Takuu

text: Useimmat takuut eivät koske asiakkaan laiminlyönneistä tai force majeure -tilanteesta syntyneitä vahinkoja.


title: Myoni

text: Myoni (tunnus µ tai μ) on elektronin kaltainen alkeishiukkanen, joka kuuluu leptoneihin. Sen sähkövaraus on −1 "e" ja spin ½, eli samat kuin elektronilla. Myonin massa on noin 105,7 MeV/c, joka on noin 207-kertainen elektronin massaan verrattuna.


title: Myoni

text: Myoni kuuluu aineen toiseen perheeseen, eikä se ole vakaa hiukkanen. Sen keskimääräinen elinaika on 2,2 mikrosekuntia, joka on kuitenkin huomattavasti enemmän kuin useimmilla epävakailla hiukkasilla. Myoni hajoaa heikon vuorovaikutuksen vaikutuksesta negatiiviseksi elektroniksi ja kahdeksi neutriinoksi.


title: Myoni

text: Antimyoni on myonin antihiukkanen, jolla on yhtä suuri massa ja spin mutta vastakkainen sähkövaraus, +1 "e". Myonia vastaavaa neutriinoa kutsutaan myonin neutriinoksi.


title: Myoni

text: Carl David Anderson ja Seth Henry Neddermyer tutkivat sumukammion avulla kosmista säteilyä vuonna 1936 ja he löysivät hiukkasen, jonka massa on elektronin ja protonin massan välillä. Havainnon vahvistivat J. C. Street ja E. C. Stevenson vuonna 1937, jolloin he arvioivat, että tämän hiukkasen massa on noin 200-kertainen elektronin massaan nähden ja että sillä on täsmälleen sama sähkövaraus kuin elektronilla.


title: Myoni

text: Carl David Anderson kutsui hiukkasta mesotroniksi, ja vuonna 1947 sitä alettiin kutsua myymesoniksi, koska sillä oli samaa suuruusluokkaa oleva massa kuin mesoneilla. Kun sen ominaisuuksia tutkittiin tarkemmin, sen kuitenkin todettiin suurehkosta massastaan huolimatta muistuttavan enemmänkin elektronia kuin muita mesoneja, minkä vuoksi se nykyisin luokitellaan elektronin tavoin leptonien eikä mesonien ryhmään. Niinpä sen spin on 1/2, samoin kuin elektronilla, joten se on fermioni, toisin kuin mesonit, joiden spin on kokonaisluku eli ne ovat bosoneja. Täten hiukkanen sai nykyisen nimensä "myoni". Myöhemmin todettiin lisäksi, että mesonit koostuvat kahdesta kvarkeista, mutta myonilla ei ole tällaista sisäistä rakennetta, joten sen on kuuluttava alkeishiukkasiin, kun taas mesonit ovat hadroneita.


title: Myoni

text: Kosmisen hiukkasen törmätessä ilmakehän ylimmissä osissa ilmakehämolekyylien kanssa syntyy paljon pioneita ja kaoneita. Varattu pioni (formula_1) hajoaa usein myoniksi(formula_2) ja neutriinoksi (formula_3) reaktioissa formula_4 ja formula_5. Myös varatun kaonin (formula_6) hajotessa syntyy myoneita reaktioissa formula_7 ja formula_8. Syntyneet myonit ja neutriinot kiitävät kohti Maapalloa. Reaktiossa syntyneitä myoneita on helpompi havaita kuin neutriinoita, ja myonit ovatkin merkittävä havainnoinnin kohde kosmisen säteilyn tutkimuskokeissa.


title: Tau

text: Tau (isona kirjaimena Τ, pienenä τ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 19. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa taun lukuarvo on 300.


title: Tau

text: Latinalaisessa kirjaimistossa tauta vastaa kirjain T/t ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Т/т. Suomen kieleen tau translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "t".


title: Tau

text: Tau on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("tav"). Tauta käytettiin kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, ja sen muoto oli niissä kaikissa poikkeuksellisen yhtenevä, koostuen pystyviivasta ja sen päällä olleesta poikkiviivasta. Myös latinalaisen kirjaimiston T-kirjain kehittyi tästä muodosta.


title: Tau

text: Epigrafisissa lähteissä tausta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:Tietokoneissa tau koodataan eri merkistöissä seuraavasti:


title: Gluoni

text:
Gluoni on mittabosoneihin kuuluva alkeishiukkanen, joka välittää vahvaa voimaa eli värivoimaa. Se pitää kvarkit kiinni toisissaan, jolloin näistä voi muodostua protoneita, neutroneita ja muita hadroneita. Atomiytimet pysyvät koossa nimenomaan gluonien ansiosta. Nimitys gluoni tulee englanninkielisestä sanasta "glue", eli liima.
Gluonien olemassaolo todistettiin kokeellisesti vuonna 1979 DESY:n Petra-ilmaisimella.


title: Gluoni

text: Gluoneja on kahdeksaa eri tyyppiä ja niillä on myös itsellään värivaraus eli ne tuntevat vahvan vuorovaikutuksen. Tämän takia vahva vuorovaikutus on voimakkaampi suuremmalla etäisyydellä.


title: Gluoni

text: Gluonien kvarkkeja sitova vaikutus lakkaa, jos hadronit saatetaan tarpeeksi kuumaan ja suuripaineisiin olosuhteisiin törmäyttämällä niitä suurilla energioilla. Tällöin hadronit ikään kuin sulavat vapaiksi kvarkeiksi ja gluoneiksi, kvarkki-gluoniplasmaksi.


title: Gluoni

text: Toisin kuin fotoneja, joita on vain yhtä lajia, on kvanttikromodynamiikan mukaan olemassa kahdeksaa tyyppiä gluoneja, joilla on erilainen värivaraus.


title: Gluoni

text: Asia ei ole aivan helppo käsittää. Kvarkeilla on kolme erilaista värivarausta ja antikvarkeilla näiden antivärit. Gluoneilla voidaan ajatella olevan sekä väri että antiväri, mutta tämän selventämiseksi on tarkasteltava värivarausten matematiikkaa yksityiskohtaisemmin.


title: Gluoni

text: Kvanttimekaniikassa hiukkasten tiloja voidaan laskea yhteen superpositioperiaatteen avulla. Toisin sanoen hiukkasen tila voi olla perustilojen yhdistelmä, jossa kuhunkin perustilaan liittyy tietty todennäköisyys, jolla tämä tila havaitaan mitattaessa. Gluonien värivarauksen tapauksessa eräs sellainen tila voidaan ilmaista lausekkeella:


title: Gluoni

text: Tämä luetaan "punainen-antisininen plus sininen-antipunainen". (Tässä "r" merkitsee "punaista" () ja "b" "sinistä" ( värivarausta; kvarkkien kolmas värivaraus on "vihreä", "g" (). Tekijä formula_2 on mukana aaltofunktion normalisoimiseksi ja on asian ymmärtämiseksi epäoleellinen.) Jos tässä tilassa olevan gluonin värivaraus voitaisiin tavalla tai toisella suoraan mitata, tulokseksi saataisiin 50 %:n todennäköisyydellä punainen-antisininen ja 50 %:n todennäköisyydellä sininen-antipunainen.


title: Gluoni

text: Kvarkeista muodostuneiden hadronien kuten protonien ja neutronien sanotaan usein olevan "värittömiä", mutta täsmällisemmin sanottuna ne ovat "värisinglettitilassa", joka on matemaattisesti analoginen spinin singlettitilalle. Tällainen tila sallii niiden vuorovaikuttaa toisten värisinglettien, mutta ei muiden väritilojen kautta: koska gluonien välittämiä pitkän kantaman vuorovaikutuksia ei ole, tämä osoittaa, ettei ole myöskään singlettitilassa olevia gluoneja.


title: Gluoni

text: Tämä singlettitila voidaan esittää muodossa:


title: Gluoni

text: Toisin sanoen, jos tilan värivaraus voitaisiin mitata, tulokseksi saataisiin yhtä suurella todennäköisyydellä punainen-antipunainen, sininen-antisininen tai vihreä-antivihreä.


title: Gluoni

text: Näiden lisäksi on kahdeksan toisistaan riippumatonta väritilaa, jotka vastaavat gluonien kahdeksaa tyyppiä tai värivarausta. Koska tiloja voidaan yhdistää toisiinsa edellä kerrotulla tavalla, on olemassa useita tapoja kuvata näitä tiloja, jotka yhdessä muodostavat "värioktetin". Eräs yleisesti käytetty luettelo on:


title: Gluoni

text: Nämä ovat yhtäpitäviä Gell-Mannin matriisien kanssa: siinä punainen-antipunainen sijoittuu matriisin vasempaan yläkulmaan, punainen-antisininen vasemman laidan keskimmäiselle riville, sininen-antivihreä alarivin keskimmäiselle sarakkeelle ja niin edelleen. Oleellista tässä on, että nämä kahdeksan hiukkasten tilaa ovat lineaarisesti riippumattomia toisistaan ja myös singlettitilasta: mitään näistä ei tiloista ei voida laskea yhteen siten, että tuloksena olisi jokin kolmas näistä tiloista. Näitä ei myöskään voida laskea yhteen siten, että tuloksena olisi formula_4, formula_5 tai formula_6, muutoinhan kielletty singlettitila voitaisiin myös saada näitä yhteenlaskemalla. Gluonien värivaraukset voidaan valita muillakin tavoilla, mutta ne kaikki ovat matemaattisesti yhtäpitäviä ja ainakin yhtä monimutkaisia ja johtavat samoihin fysikaalisiin tuloksiin.


title: Gluoni

text: Matemaattisesti kvanttikromodynamiikka on mittakenttäteoria, jonka symmetriaryhmä on SU(3). Kvarkkeja käsitellään spinoreina, joiden triplettitila muodostaa mittaryhmän SU(3) fundamentaalin esityksen. Gluonit taas ovat vektorikenttiä Lien ryhmänsä adjungoidussa esityksessä, toisin sanoen ryhmän SU(3) oktettitilassa. Yleisessä Lien ryhmässä välittäjähiukkasten (kuten fotonien tai gluonien) lukumäärä on aina sama kuin tähän liittyvän esitystavan ulottuvuus. Yksinkertaisessa tapauksessa, jossa ryhmä on SU("N"), tämä luku on .


title: Gluoni

text: Ryhmäteorian termein toteamus, että gluoni ei esiinny singlettitilassa, johtuu suoraan siitä, että kvanttikromodynamiikan symmetriaryhmä on SU(3) eikä U(3). Ei ole mitään apriorista syytä, jonka vuoksi näin olisi välttämättä oletettava, mutta havainnot tukevat käsitystä, jonka mukaan symmetriaryhmä on SU(3).


title: Gluoni

text: Koska gluoneilla itselläänkin on värivaraus, ne osallistuvat vahvaan vuorovaikutukseen. Nämä kahden gluonin väliset vuorovaikutukset rajoittavat värikentät säikeen kaltaisiin "virtausputkiin", joissa niitä venytettäessä ilmenee vakiovoima. Tämän voiman vuoksi kvarkit pysyvät ikään kuin vangittuina niistä muodostuviin hadroneihin. Samasta syystä vahva vuorovaikutus ei ilmene suuremmilla kuin 10 metrin etäisyyksillä, mikä suunnilleen vastaa atomiytimen läpimittaa. Tietyn etäisyyden yläpuolella kahta kvarkkia toisiinsa sitovan virtausputken energia kasvaa lineaarisesti. Tarpeeksi suurilla etäisyyksillä tämä johtaa siihen, että tarvitaan vähemmän energiaa uuden kvarkki-antikvarkki-parin muodostamiseen kuin virtausputken pidentämiseen.


title: Gluoni

text: Samaan tapaan myös gluonit pysyvät vangittuina hadronien sisään. Tästä seuraa myös, että gluonit eivät suoraan vaikuta ytimessä olevien protonien ja neutronien välisiin voimiin, vaan niitä välittävät mesonit.


title: Gluoni

text: Vaikka normaalisti gluonit eivät liiku vapaasti, on ennustettu, että saattaa olla olemassa myös pelkistä gluoneista koostuvia hadroneja, joille on annettu nimi glueball ("liimapallo"). On myös esitetty hypoteettisia eksoottisia hadroneja, joissa gluonit olisivat pääkomponentteina. Ääriolosuhteissa kuten hyvin korkeassa lämpötilassa ja paineessa saattaa muodostua kvarkki-gluoniplasmaa. Sellaisessa plasmassa ei ole hadroneja, vaan kvarkit ja gluonit esiintyvät vapaina hiukkasina.


title: Gluoni

text: Ensimmäiset suorat havainnot gluoneista saatiin vuonna 1979, kun PETRA:ssa tehtiin elektronien ja positronien törmäyskokeita. Vähän aikaisemmin oli kuitenkin DESY:n DORIS-III:ssa havaittu ilmiö, joka viittasi kolmen gluonin hajoamiseen.


title: Gluoni

text:
Kokeellisesti kvarkkien vankeuden osoittaa se, että yritykset vapaiden kvarkkien löytämiseksi eivät ole onnistuneet. Vapaita gluoneja ei ole koskaan havaittu; kuitenkin Fermilabissa on tilastollisesti osoitettu top-kvarkkien muodostuminen.
Vaikka on saatu viitteitä eksoottisista hadroneista, glueballeja ei myöskään ole havaittu. Kvarkki-gluoniplasma on äskettäin havaittu Brookhaven National Laboratoryn (BNL) Relativistic Heavy Ion Colliderissa (RHIC).


title: Tuhatkauno

text: Tuhatkauno voi olla


title: Auguste Rodin

text: François-Auguste-René Rodin (12. marraskuuta 1840 Pariisi – 17. marraskuuta 1917 Meudon) oli ranskalainen kuvanveistäjä. Hän oli 1800-luvun huomattavimpia kuvanveistäjiä ja modernin veiston uranuurtaja. Rodinin vaikutus figuratiivisen kuvanveiston alueella on ollut merkittävä.


title: Auguste Rodin

text: Rodinin tunnetuimpiin teoksiin kuuluvat monumentaaliteos "Calais'n porvarit" (1886), pronssinen "Ajattelija" (1900) ja eroottinen marmoriveistos "Suudelma" (1889). Muotokuvista tunnetuimmat ovat Victor Hugon muistomerkki ja Honoré de Balzacin patsas.


title: Auguste Rodin

text: Auguste Rodin kasvoi Pariisin työväenluokkaisessa Mouffetardin piirissä. Hänen isänsä oli komisario ja äitinsä entinen ompelija. Rodin opiskeli Petite École -nimisessä taidekoulussa, joka antoi hänelle hyvän pohjan Ranskan 1700-luvun taiteen perinteissä. Hän opiskeli anatomiaa kuvanveistäjä Antoine-Louis Baryen oppilaana. Rodinia ei otettu arvostettuun École des Beaux-Arts -kouluun. Sen sijaan hän toimi usean vuoden ajan oppipoikana kuvanveistäjä Albert-Ernest Carrier-Belleusen ateljeessa ensin Pariisissa ja sodan 1870−1871 jälkeen Belgiassa. Siellä hän teki yhteistyötä belgialaisen kuvanveistäjä Antoine Van Rasbourghin kanssa. Brysselissä asuessaan hän teki myös paljon naisfiguureja ja rintakuvia.


title: Auguste Rodin

text:
Rodin matkusti Italiaan 1876. Matkalla hän pysähtyi useissa ranskalaisissa kaupungeissa ja tutki keskiaikaista ranskalaista arkkitehtuuria. Italiassa hän vaikuttui Michelangelon töistä ja otti tältä myöhemmin vaikutteita. Rodin teki 1870-luvun lopulla paljon miesfiguureja. Hänen ensimmäinen täysikokoinen julkisesti hänen omalla nimellään esitetty figuurinsa, "Pronssiaika", julkaistiin 1877 Brysselissä ja myöhemmin samana vuonna Pariisin salongissa. Ranskan taideministeriö osti myöhemmin teoksen.
Ranskan hallinto tilasi vuonna 1880 Rodinilta veistosryhmän "Helvetin portit". Työ ei ollut valmis sovittuna vuonna 1885, Rodin jatkoi sen työstämistä, eikä veistosta lopulta ehditty valaa pronssiin Rodinin elinaikana. Rodinin seuraava suuri tilaustyö oli "Calais'n porvarit": Rodin aloitti työn 1885 ja se kesti kymmenen vuotta. Koska Rodin oli suosittu, hän sai tilaustöitä läpi 1880-luvun lopun ja 1890-luvun. Näihin lukeutuivat esimerkiksi Victor Hugon ja Honoré de Balzacin muistomerkit. Rodin sai 1880-luvulla eroottisia vaikutteita kahdesta kirjallisuuden merkkiteoksesta, Danten "Infernosta" ja Baudelairen "Pahan kukista".


title: Auguste Rodin

text: Rodin pystytti oman paviljonkinsa Place de l'Almaan Pariisin maailmannäyttelyn 1900 aikaan ja täytti sen 150 veistoksellaan. Metropolitanin taidemuseossa avattiin vuonna 1912 kokonaan Rodinin töille omistetty näyttely. Rodin testamenttasi kokoelmansa Ranskalle ja vaati että Ranskaan perustetaan niille museo. Musée Rodin sijaitsee nykyisin Pariisin Hôtel Bironissa, missä Rodin piti ateljeetaan viimeisinä vuosinaan.


title: Auguste Rodin

text: Rodinin ateljeessa työskenteli 1890-luvulla monia myöhemmin tunnetuiksi nousseita kuvanveistäjiä, kuten Antoine Bourdelle, Francois Pompon ja Jules Desbois. Suomalaiset Sigrid af Forselles ja Hilda Flodin olivat Auguste Rodinin oppilaina, kuten myös Johannes Haapasalo vuonna 1906 muutaman kuukauden ajan. Rodinin vaikutteet näkyivät myöhemmin Haapasalon ihmishahmoisissa pronssitöissä, kuten "Puolustajassa" (1908).


title: Auguste Rodin

text: Vuonna 1895 Rodin hankki Meudonista läheltä Pariisia talon nimeltä "Villa des Brillants", jossa hän asui elämänkumppaninsa Rose Beuret'n kanssa kuolemaansa saakka. Siellä on myös heidän hautansa, jonka päällä on Ajattelija-patsas. Talon vieressä on ateljee, jossa on esillä Rodinin töitä. Puutarhasta on laaja näkymä Meudoniin. Nykyisin talo ja ateljee toimivat museona.


title: Auguste Rodin

text: Rodinin teokset ovat maalauksellisen vapaita ja impressionistisen eloisia. Ilmaisussa on mukana niin naturalistista realismia kuin romantiikan ilmaisua. Sanotaan, että hänen persoonallisessa veistotyylissään antiikin ja renessanssin piirteet yhdistyvät radikalismiin. Rodin kuvasi alastomia ihmisfiguureja ilmeikkäästi, ja hänet tunnettiin myös hyvänä piirtäjänä.


title: Auguste Rodin

text: Sommittelullisesti Rodinin teoksille on ominaista dramaattinen liike ja maalauksellinen, valoja ja varjoja taittava pintakäsittely. Niissä on voimakas liikevaikutelma ja intensiivinen, joskus jopa pateettinen tunnelma.


title: Auguste Rodin

text: Merkittävin kokoelma Rodinin tuotantoa sijaitsee hänelle omistetussa Musée Rodin -museossa Pariisissa.


title: Auguste Rodin

text: Suomen valtion taidemuseon kokoelmassa on seitsemän Rodinin teosta. Niistä jälkivaloksia ovat "Ajattelija" (n. 1880/1964), "Astuva mies" (1887-78/1963), pronssivalos "Helvetin portti" (1885/ennen 1887), sekä "Varjo" (1880/1964). "Helvetin portti" -nimisiä veistoksia ovat myös marmoriveistokset vuosilta 1885 (versio vuodelta 1889) ja lesborakkautta kuvaava veistos vuodelta 1885. Lisäksi kokoelmassa on Honoré de Balzacin muotokuva pienoisveistoksena (1897).


title: Jakolasku

text: Jakolasku on yksi aritmeettisista laskutoimituksista. Se on kertolaskun käänteisoperaatio. Jakoyhtälö liittyy kiinteästi jakolaskuun.


title: Jakolasku

text: Jos


title: Jakolasku

text: missä b ei ole nolla (nollalla ei voi jakaa, sillä tulos on määrittelemätön),


title: Jakolasku

text: (sanotaan ”c jaettuna b:llä”, joskus myös latinaan perustuen ”c per b”). Esimerkiksi 12 : 3 = 4, sillä 4 · 3 = 12.


title: Jakolasku

text: Jakolaskun vastausta, a:ta, nimitetään "osamääräksi"; lukua c "jaettavaksi" ja b "jakajaksi". Jakolaskua voidaan merkitä myös c / b tai formula_1 tai vanhahtavasti c ÷ b.


title: Jakolasku

text: Käsitteellisesti voidaan puhua kahdentyyppisestä jakolaskusta. Jos luku "c" ajatellaan jaettavaksi "b" yhtä suureen osaan, on kyseessä "ositusjako". Jos taas lasketaan, kuinka monta kertaa luku "b" sisältyy joukkoon "c", on kyseessä "sisältöjako". Kummassakin tapauksessa saadaan kuitenkin tulokseksi sama luku. Kun jakolasku käsitetään sisältöjaoksi, osamäärää c : b sanotaan myös lukujen c ja b suhteeksi.


title: Jakolasku

text: Kokonaislukujen joukossa jako ei aina mene tasan, vaan osamäärän ohella saadaan myös jakojäännös. Esimerkiksi jos luku 7 jaetaan 3:lla, saadaan osamääräksi 2 ja jakojäännökseksi 1, sillä 7 = 2 · 3 + 1. Jos jakolaskun c : b jakojäännös on nolla, sanotaan luvun c olevan "jaollinen" b:llä. Sen sijaan rationaalilukujen joukossa ei jakojäännöstä esiinny, vaan osamäärä on aina toinen rationaaliluku, ellei jakaja ole nolla. Tämän vuoksi sanotaan, että nollasta eroavien rationaalilukujen joukko on suljettu jakolaskun suhteen, eli kahden nollasta eroavan rationaaliluvun osamäärä on aina rationaaliluku. Rationaaliluvut voidaan ilmoittaa kahden kokonaisluvun osamäärinä muodossa formula_2. Näin merkittyinä niitä sanotaan murtoluvuiksi.


title: Pöytä

text: Pöytä on huonekalu, yleensä vaakasuora taso, joka on korotettu lattiasta jalkojen tai muun tukirakenteen avulla.


title: Pöytä

text: Pöytää käytetään työskentelyalustana muun muassa syödessä ("ruokapöytä") ja muissa käsin ja istuen tehtävissä toiminnoissa. Pöydän korkeus on tällöin noin 70–80 cm. Seisomatyötä tehtäessä tai korkean jakkaran ääressä istuttaessa pöydän tai muun työtason korkeus on noin 90–100 cm.


title: Pöytä

text: Teollisuudessa ja muussa ammattikäytössä pöydäksi voidaan kutsua mitä tahansa kalustetta, joka mahdollistaa käsillä tehtävän työn kumartelematta tai kurottelematta joko seisten tai istuen (esim. "kokoonpanopöytä", "pakkauspöytä"). Parhaan ergonomian saavuttamiseksi ne ovat usein monipuolisesti säädettäviä ja eri tehtäviä varten helposti muunneltavia. Tukevarakenteista, usein seinään tai lattiaan kiinnitettyä työpöytää, johon jokin työkone tai työstettävä kappale voidaan tukevasti kiinnittää työskentelyn ajaksi, kutsutaan "penkiksi" (esim. höyläpenkki, sorvipenkki).Pöytien perinteinen materiaali on massiivipuu, liimapuu tai erilaiset viilutetut puulevyt, kuten vaneri. Pöydänjalat voivat olla puun sijasta metallia. Puisen pöydänkannen pinnoitteena voi olla lakka, öljy, vaha, maali, melamiini tai laminaatti. Pöydänkantena eli ylätasona voidaan käyttää myös kivi- tai lasilevyä. Etenkin pihapöydät ja muut ulkokalusteet valmistetaan usein kokonaan muovista. Muita pihapöytien materiaaleja ovat massiivimäntyinen lahosuojattu liimalevy, trooppiset puulajit tai metallit.


title: Pöytä

text: Pöydänpinnan suojana ja somisteena voidaan käyttää pöytäliinaa.


title: Tyhjä

text: Tyhjä tarkoittaa tilaa, jossa ei ole mitään. Se voi viitata ainakin seuraaviin asioihin:


title: Louvre

text: Louvren taidemuseo () on suurin Pariisin museoista – sen pinta-ala on yli 160 000 neliömetriä, josta 58 470 neliömetriä on omistettu museon näyttelyille. Museo sijaitsee aivan Pariisin kaupungin sydämessä ja Seinen oikealla rannalla, sen ja Rue de Rivoli -kadun välissä ensimmäisessä arrondissementissa (kaupunginosa). Rakennus on entinen kuninkaallinen palatsi. Nykyisin Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n ratsastajapatsas on sijoitettu museorakennuksen historialliseen lähtöpisteeseen, mutta rakennus ei kuitenkaan ole tämän akselin mukaisesti sijoittunut ja symmetrinen. Louvre on yksi maailman vanhimmista museoista ja kolmanneksi suurin pinta-alan mukaan mitattuna. Museolla on pitkä Ranskan historian ja taiteen tallentamisen historia, joka alkoi Kapetingin suvun ajalta.


title: Louvre

text: Louvreen on sijoitettu eräitä maailman taiteen kuuluisimpia teoksia, kuten Leonardo da Vincin "Mona Lisa", Eugène Delacroix’n "Vapaus johtaa kansaa" ja Jacques-Louis Davidin "Horatiusten vala". Vuonna 2013 museossa vieraili 9,3 miljoonaa kävijää.


title: Louvre

text: Filip II Augustin hallituskaudella, vuosina 1190–1202, Louvren paikalle alettiin rakentaa linnoitusta.


title: Louvre

text: Keskiaikaisesta linnoituksesta on jäljellä vain sen perustukset alueen kaakkoiskulmassa. Linnoitusta laajennettiin varsinkin Kaarle V:n aikana vuodesta 1358 lähtien, jolloin Louvren ympärille rakennettiin puolustusmuurit. Samalla Louvresta tehtiin kuninkaan asuinpaikka. Vuonna 1546 Frans I päätti muuttaa linnoituksen renessanssityyliseksi palatsiksi, jolloin se rakennettiin lähes kokonaan uudestaan. Sen pääsuunnittelijoina toimivat arkkitehti Pierre Lescot ja kuvanveistäjä Jean Goujon.


title: Louvre

text: Palatsiin rakennettiin myöhemmin joukko lisärakennuksia. Katariina de’ Medici rakennutti eteläisemmän niistä pitkistä siipirakennuksista, jotka yhdistivät Louvren Tuileries’n palatsiin. Ranskan kuninkaat hankkivat palatsiinsa suuren joukon taideteoksia, joita siitä lähtien on säilytetty Louvressa. Louvre oli Ranskan kuninkaiden asuinpaikkana siihen saakka, kunnes Ludvig XIV siirsi hovin Versaillesiin. Sen jälkeen Louvre toimi kuninkaan suostumuksella monien taiteilijoiden asuin- ja työtiloina. Jo Ludvig XV suunnitteli Louvren avaamista yleisölle taidemuseoksi, mutta tämä toteutui vasta Ranskan suuren vallankumouksen aikana. Vuonna 1793 Ranskan tasavalta perusti Louvren tiloihin museon, jossa tehtävässä se palvelee edelleen.


title: Louvre

text: Louvren edessä kohoavasta lasisesta pyramidista (La Pyramide) on tullut tunnettu nähtävyys, jota ympäröi kolme pienempää lasista valmistettua pyramidia. Sen on suunnitellut kiinalaissyntyinen, yhdysvaltalainen arkkitehti I. M. Pei. Monien ranskalaisten mielestä pyramidin uusmoderni tyylisuuntaus pilaa Louvren renessanssipihan arvokkuuden.


title: Louvre

text: La Pyramiden rakennutti Ranskan entinen presidentti François Mitterrand. Hän omasta aloitteestaan täytti Pariisia egyptiläisillä obeliskeilla, taideteoksilla ja taideteollisuuden tuotteilla ja oli tuntenut niin kiihkeää hengenheimolaisuutta egyptiläistä kulttuuria kohtaan, että ranskalaiset vieläkin kutsuvat häntä "Sfinksiksi".


title: Louvre

text: Kaupunkitarinan mukaan La Pyramidessa rakentamisessa käytettiin 666 lasinpalasta. Tarina on alkujaan pyramidin rakennusvaiheessa julkaistusta lehtisestä, jossa lasinpalojen lukumääräksi ilmoitetaan 666, joskin muutamaa sivua aiemmin lukumääräksi oltiin ilmoitettu 672. Sanomalehdet käyttivät uutisoinnissa lukua 666. Sittemmin Louvre on ilmoittanut lasilevyjen lukumääräksi 673. Dan Brown herätti tarinan uudelleen kirjassaan "Da Vinci -koodi".


title: Louvre

text: Louvren museossa on yli 380 000 esinettä ja kokonaisuutta, 35 000 taideteosta kahdeksassa osastossa.


title: Oligarkit

text: Oligarkkeja ovat:


title: Suuseksi

text: Suuseksi eli oraaliseksi tai oraalinen seksi on seksuaalisen kanssakäymisen muoto, jossa vähintään toinen osapuolista käyttää suutaan, esimerkiksi kieltään, toisen sukupuolielinten hyväilyyn imemällä, nuolemalla tai suutelemalla. Suuseksi on usein osa esileikkiä. Suuseksin yhteydessä käytetään usein myös käsiä partnerin stimulointiin.


title: Suuseksi

text: Sukupuolitaudit voivat tarttua myös suuseksin välityksellä. Naisille on kehitetty suuseksiä varten ohuita kumisia suojia, jotka voidaan asettaa häpyhuulten suojaksi. Vastaavasti miehet voivat asettaa kondomin siittimen päälle suuseksin ajaksi. Suuseksi saattaa myös lisätä kurkunpään syövän riskiä, jos siinä tarttuu papilloomavirus, mutta kaikki tutkimustulokset eivät tue tätä väitettä.


title: Suuseksi

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) FinnTerveys2017-tutkimuksen mukaan hieman yli 40 % suomalaisista harrastaa suuseksiä.


title: Suuseksi

text: Fellaatiolla tarkoitetaan miehen siittimen stimulointia suulla. Kosketusherkkiä alueita siittimessä ovat siittimen kärki sekä esinahka. Osa miehistä pitää myös kivesten hyväilystä ja yleistä on samanaikainen siittimen stimulointi kädellä suuseksin aikana. Fellaatio voi päättyä miehen orgasmiin, jolloin partneri voi halutessaan nielaista siemennesteen tai sylkeä sen pois suustaan. Fellaatiota, jossa stimulointia vastaanottavan henkilön siitin ulottuu stimulointia antavan osapuolen kurkkuun, kutsutaan tekniikan tunnetuksi tehneen "Syvä kurkku" -elokuvan mukaan "syväkurkkufellaatioksi".


title: Suuseksi

text: Cunnilingus tarkoittaa naisen ulkoisten sukupuolielinten stimulointia suun tai kielen avulla. Partneri voi levittää sormillaan naisen häpyhuulia ja nuolla kielellään niiden välistä klitoriksen seutua. Riittävän kauan jatkunut stimulointi voi johtaa naisen orgasmiin.


title: Suuseksi

text: Cunnilingusta pidettiin viktoriaanisessa Englannissa epäsiveellisenä ja miehet kokivat sen alentavaksi.


title: Suuseksi

text: 69-asennossa eli "kuusysissä" kaksi ihmistä stimuloi yhtä aikaa toistensa sukupuolielimiä suullaan.


title: Suuseksi

text: Anilingus tarkoittaa suulla suoritettavaa peräaukon stimulointia.


title: Suuseksi

text: Suuseksissä tarttuvilta sukupuolitaudeilta voi suojautua suuseksisuojalla. Suuseksisuoja on ohut, neliön muotoinen liina, joka valmistetaan yleensä lateksista eli luonnonkumista. Liina asetetaan alueelle ennen kontaktia. Suuseksisuoja sopii käytettäväksi naiselle annettavassa suuseksissä sekä esimerkiksi peräaukon nuolemisen eli rimmingin tai anilinguksen yhteydessä suojaamaan seksiteitse tarttuvilta taudeilta. Suuseksisuojan voi tehdä myös tavallisesta kondomista leikkaamalla kondomin kärki pois ja sitten leikkaamalla kondomi pituussuuntaan auki. Kondomista tehty suuseksisuoja on kuitenkin kooltaan pienempi ja kestävyydeltään heikompi kuin suuseksisuojaliina.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Helsingin Jalkapalloklubi eli HJK on helsinkiläinen jalkapalloseura. Suomen mestaruuksilla mitattuna se on Suomen menestynein jalkapalloseura.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Ajatuksen seuran perustamisesta sai Franz Fredrik Wathén. HJK perustettiin virallisesti vuonna 1907 ja se voitti ensimmäisen jalkapallon Suomen-mestaruutensa vuonna 1911. Seura aloitti toiminnan jalkapallosta, mutta myöhemmin mukaan tulivat jääpallo ja jääkiekko, joissa molemmissa seura voitti Suomen-mestaruuksia 1920- ja 1930-luvuilla. Lisäksi HJK:ssa harrastettiin muun muassa keilailua, taitoluistelua ja käsipalloa. Vuodesta 1976 lähtien seura on keskittynyt jalkapalloon.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Vuodesta 1964 lähtien HJK on pelannut jalkapallon pääsarjatasolla. Se on ainoa suomalaisseura, joka on pelannut Mestarien liigan tai Eurooppa-liigan lohkovaiheessa. Seuran nykyinen kotistadion on Telia 5G -areena. Aikaisemmin HJK on pelannut ottelujaan Töölön pallokentällä ja Helsingin olympiastadionilla. HJK:lla on myös reservijoukkue Klubi 04, joka pelaa Ykkösessä. Se perustettiin vuonna 2004, kun seura osti Jokerien jalkapallojoukkueen. HJK:n naisjoukkue on voittanut useita Suomen-mestaruuksia.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Jalkapallon tultua Suomeen heräsi ajatus perustaa Helsinkiin jalkapallon oma erikoisseura. Vuoden 1907 alussa Franz Fredrik Wathén esitti ajatuksensa julkisuudessa, ja saman vuoden toukokuussa tehtiin periaatteellinen päätös perustaa Helsingin Potkupalloklubi eli Helsingfors Sparkbollsklubb. Kesäkuussa seuran virallinen perustamiskokous pidettiin Kaisaniemessä ja uuden seuran nimeksi otettiin Helsingin Jalkapalloklubi eli Helsingfors Fotbollsklubb. Ensimmäisen jalkapallo-ottelunsa HJK pelasi vielä samana vuonna Tammisaaressa paikallista tehdasjoukkuetta vastaan. HJK oli ollut kaksikielinen seura, mutta vuonna 1908 viralliseksi kieleksi valittiin suomi. Vuotta myöhemmin seuran ohjelmistoon otettiin mukaan jääpallo. Ensimmäisen Suomen-mestaruutensa HJK saavutti vuonna 1911, jolloin se voitti Åbo IFK:n maalein 7–1. Lisäksi vuonna 1912 seura juhli jalkapallon Suomen-mestaruutta, kun paikalliskilpailija HIFK kaatui samoin lukemin 7–1. Vuosikymmenen lopulla HJK voitti vielä kolme SM-kultaa vuosina 1917–1919. Vuonna 1917 seura voitti loppuottelussa ÅIFK:n maalein 4–2 ja kahtena seuraavana vuonna Viipurin Reippaan, ensin vuonna 1918 3–0 ja seuraavana vuonna lukemin 1–0. Muissa lajeissa seura saavutti ensimmäisen Suomen mestaruutensa jääpallossa. HJK voitti vuonna 1921 jääpallon SM-loppuottelussa Viipurin Sudet. Vuonna 1924 seuran ohjelmistoon otettiin mukaan keilailu, mutta tästä jouduttiin pian luopumaan. Seuraavan kerran lajivalikoimaa laajennettiin vuonna 1928, jolloin HJK aloitti toiminnan jääkiekossa. Seuraavana vuonna HJK juhli lajissa Suomen-mestaruutta.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Jalkapallossa aloitettiin sarjamuotoinen kausi vuonna 1930, mutta ensimmäistä kertaa HJK oli mukana Mestaruussarjassa vuonna 1931. Vuosina 1936 ja 1938 seura voitti Mestaruussarjan. Jääkiekossa HJK voitti vielä kaksi SM-kultaa 1930-luvulla. Sotien jälkeen HJK otti käsipallon lajivalikoimaansa, ja keilailu palasi seuran toimintaan. Aikaisemmin seurassa mietittiin myös koripallon ottamista mukaan ohjelmaan, mutta ajatuksesta luovuttiin. Käsipallossa seura voitti SM-hopeaa vuonna 1944. HJK:n naisjaosto aloitti toimintansa vuonna 1946, jolloin alkoi myös naisten käsipallo. Jalkapallossa alkanut mitaliton kausi loppui vuonna 1954, jolloin HJK voitti SM-pronssia. Seuran toimintaa vaikeuttivat taloudelliset ongelmat, eikä se pystynyt panostamaan lajeihin erikoisseurojen tapaan.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Vuonna 1960 HJK:n puheenjohtajaksi valittiin Apu-lehden omistaja Olli Lyytikäinen, joka tuki seuraa sekä taloudellisesti että tarjoamalla pelaajille työpaikkoja. Seuran toimintaa alettiin vähentää ja jääpallojaosto lakkautettiin vuonna 1963. Jalkapallossa HJK palasi Suomen-mestariksi valmentaja Aulis Rytkösen johdolla vuonna 1964. Mestaruuden myötä seura pääsi ensimmäistä kertaa Euroopan Cupiin kaudella 1965–1966. HJK hävisi kuitenkin molemmat alkukierroksen pelinsä Manchester Unitedia vastaan. Vuonna 1966 seura voitti ensimmäistä kertaa Suomen cupin. Jääkiekossa HJK oli pudonnut pääsarjasta, mutta nousi suurten taloudellisten panostusten ansiosta takaisin. Seura tavoitteli myös SM-kultaa, mutta sijoittui parhaimmillaan hopealle kaudella 1971–1972. Jääkiekkojaosto ajautui taloudellisiin ongelmiin ja lopulta päätti fuusioitua Karhu-Kissojen kanssa Helsingin Jääkiekkoklubiksi. Myös taitoluistelu lopetettiin vuonna 1972, jolloin jäljelle jäivät käsipallo ja jalkapallo. Naisten jalkapallossa HJK oli aloittanut toimintansa vuonna 1971, jolloin seura voitti heti Suomen-mestaruuden. Miesten joukkueen rahoittajaksi tuli Paavo Einiö, jonka tuella HJK palasi mestariksi kaudella 1973. Vuonna 1976 HJK:sta tuli jalkapalloon keskittynyt seura, kun käsipallotoiminta lakkautettiin.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Kaudella 1981 seura saavutti ensimmäisen tuplamestaruutensa HJK:n voitettua sekä cup- että Suomen-mestaruuden. Vuosina 1985, 1987 ja 1988 seura voitti jälleen mestaruuden Jyrki Heliskosken valmentamalla joukkueella. Ensimmäisellä Veikkausliiga-kaudella HJK palasi mestariksi kauden tauon jälkeen, mutta seuran toimintaa vaikeutti 1990-luvun lama. Vuoden 1991 alussa perustettiin saneerausohjelman ja organisaatiouudistuksen jälkeen HJK-Klubi Oy, jolla houkuteltiin sijoittajia. Kaudella 1992 HJK voitti Veikkausliigan mestaruuden, vaikka seura kärsi edelleen talousongelmista, joiden takia mietittiin jopa konkurssia. Seuraavina vuosina vakavat taloushuolet väistyivät ja HJK-Klubi Oy lakkautettiin. Kaudella 1996 HJK antoi ensimmäistä kertaa potkut valmentajalleen, kun Tommy Lindholm erotettiin huonosti alkaneen kauden takia. Joukkue joutui sarjakarsintaan, jotka se lopulta voitti yhteismaalein 2–1 Hangö IK:a vastaan. Huonosti menneen kauden myötä joukkueen pelaajisto vaihdettiin suuresti ja HJK palasi Suomen-mestariksi. Seura pääsi täten mukaan Mestarien liigan karsintoihin, joissa se voitti ensin FC Jerevanin ja FC Metzin. Tällöin HJK:sta tuli ensimmäinen Mestarien liigan lohkovaiheeseen päässyt suomalaisjoukkue. HJK jäi lohkonsa viimeiseksi, mutta onnistui voittamaan Benfican.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK muutti Finnair Stadiumille kauden 2000 aikana ja saavutti cup-mestaruuden. Ensimmäisen mestaruutensa vuosikymmenen aikana joukkue voitti vuonna 2002. Myös vuonna 2003 HJK voitti Suomen-mestaruuden, jonka lisäksi se voitti cup-mestaruuden. Talvella 2004 seura osti FC Jokerien jalkapallotoiminnan ja teki joukkueesta oman farmijoukkueensa, jonka nimeksi tuli Klubi 04. HJK juhli satavuotisjuhliaan vuonna 2007, mutta sijoittui liigassa seitsemänneksi. Kauden lopun joukkuetta valmensi Antti Muurinen. Suomen-mestariksi HJK palasi kaudella 2009. Myös seuraavana vuonna seura voitti Veikkausliigan-mestaruuden, minkä lisäksi seura pääsi Eurooppa-liigassa play-off-kierrokselle. HJK voitti kolmannen mestaruutensa putkeen kaudella 2011 ja neljäs tuli 2012, mikä merkitsi Suomen ennätystä peräkkäisten jalkapallomestaruuksien määrässä. Kaudella 2013 seura voitti jo viidennen perättäisen Suomen-mestaruutensa..


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Kaudella 2014–2015 HJK eteni ensimmäisenä suomalaisseurana Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen voitettuaan karsintojen viimeisellä kierroksella Rapid Wienin. Lisäksi seura voitti kuudennen perättäisen Suomen-mestaruutensa. Mestaruusputki päättyi lopulta kaudella 2015, jolloin mestariksi kruunattiin Seinäjoen Jalkapallokerho HJK:n jäädessä pronssille. HJK palasi mestaruuskantaan kaudella 2017 voittaen myös Suomen Cupin, ja kaudella 2018 tuli toinen mestaruus peräkkäin.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Seuran perustamisen jälkeen peliasujen väriksi valittiin valkoinen. Tällä värityksellä pelattiin vuoteen 1909 saakka, jolloin pelipaitojen värit vaihdettiin sinivalkoraitaisiksi. Värit olivat kannanotto suomalaisuusaatteen puolesta. Vuosien varrella HJK on käyttänyt muitakin kotipeliasuja, mutta värit ovat pysyneet samana. Vuodesta 1986 lähtien peliasu on ollut jälleen sinivalkoraitainen.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text:
HJK:n logo on peräisin vuodelta 1913 ja sen on suunnitellut Osmo Korvenkontio.
Juhlavuotenaan 2007 HJK käytti erityistä juhlalogoa, jossa oli kaksi tähteä varsinaisen logon päällä 20 mestaruuden merkiksi ja vuosiluvun sijasta "1907–2007". Perinteisen logon ohella HJK käytti 1990-luvun puolivälissä poikkeavaa tunnusta, jossa oli HJK-tekstin yläpuolella liekinvarrella varustettu jalkapallo.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK pelaa kotiottelunsa nykyisin Sonera Stadiumilla, jolla seura on pelannut vuodesta 2000 lähtien. Stadionin rakennutti Hjallis Harkimo ja HJK oli osaomistaja stadionia hallinnoivasta yhtiöstä.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Sonera Stadium valmistui vuonna 2000, jolloin stadionin nimioikeudet myytiin Finnairille kymmeneksi vuodeksi. Tämän johdosta stadion tunnettiin vuoteen 2010 asti nimellä Finnair Stadium. Vuonna 2010 stadionin nimioikeudet vanhenivat, jolloin TeliaSonera hankki nimioikeudet vuoteen 2013 asti. Kesästä 2010 lähtien stadionin nimi on ollut Sonera Stadium. HJK omistaa stadionin nykyisin kokonaan.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Stadionin alustana oli alun perin luonnonnurmi, mutta keväällä 2003 se korvattiin niin sanotulla Mondo-tekonurmella. Tekonurmen käyttöä on perusteltu sen sopivuudella ympärivuotiseen käyttöön. Tekonurmi on herättänyt vastustusta, mutta samalla stadionin käyttötunteja on pystytty nostamaan.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:n ensimmäinen kotikenttä oli vuonna 1915 valmistunut Töölön pallokenttä. Toinen HJK:n usein käyttämä pelipaikka oli Helsingin olympiastadion. Veikkausliigan aikana HJK pelasi Töölön pallokentällä vuosina 1992–1994 ja 1997–1998 sekä olympiastadionilla 1990–1991, 1995–1996 ja 1999. HJK:n suurimmat yleisömäärät ovat juuri olympiastadionilta. Pääsarjatason ennätys, 23 382 katsojaa, on vuonna 1996 pelatusta HJK-MyPa-ottelusta, ja Mestarien liigan HJK-PSV Eindhoven-ottelussa katsojia oli 34 146.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:n kotikentät


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Helsingin Jalkapalloklubilla on eniten aktiivisia kannattajia, ja se on seuratuin joukkue Suomessa. Viidestätoista suurimmasta pääsarjatason ottelun katsojamäärästä 12 on ollut HJK:n kotiotteluita. Helsingin Sanomien 2012 julkaiseman tutkimuksen mukaan HJK on paitsi menestynein, myös suosituin suomalainen jalkapalloseura. Sitä kannatti joka neljäs suosikkijoukkueensa ilmoittaneista; Uudellamaalla osuus oli peräti 59 prosenttia.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:n edusti Helsingin suomenkielistä porvariväestöä, tästä huolimatta seura piti kiinni perinteistään olla avoin kaikille kunniallisille kansalaisille kielestä, rodusta ja yhteiskunnallisesta asemasta riippumatta. Sillä oli laajalti kannatusta esimerkiksi Helsingin normaalilyseon ja Ressun lukion opiskelijoiden keskuudessa, suomenkielisten opiskelijoiden lisäksi HJK oli suosittu mm. kauppiaiden keskuudessa. Seuran kannattajien ydinjoukko tuli Helsingin kantakaupungista, mutta vuosikymmenten saatossa seurasta kehittyi leimallisesti myös töölöläinen joukkue, jossa HJK:n toiminta enimmäkseen pyöri. Vaikka HJK pitkään miellettiin töölöläiseksi porvarijoukkueeksi, on tämä leima kadonnut. Nykyään kannattajat tulevat eri yhteiskuntaluokista ja myös töölöläiskeskeisyys on vähentynyt. Tähän ovat vaikuttaneet muiden vahvan identiteetin omanneiden helsinkiläisseurojen katoaminen pääsarjatasolta sekä muuttoliikkeen sekoittama väestöpohja, lisäksi HJK ryhtyi jo varhaisessa vaiheessa 60- ja 70-luvuilla perustamaan juniorijoukkueita kantakaupungin ulkopuolelle rakennettuihin lähiöihin. Esimerkiksi Mestarien liigan lohkopelien aikaan HJK:sta tuli lähes koko Suomen edustaja. Toisaalta HJK on hyvin vihattu seura sekä Helsingissä että muualla Suomessa.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:lla oli äänekästä kannatusta jo 1930-luvulla. Kannattajat järjestivät myös huviretkiä ja kerhoiltamia. Toiminta kuitenkin hiipui sotien jälkeen pitkälti yleisen taloudellisen tilanteen heikkouden vuoksi. HJK:n ensimmäinen varsinainen kannattajaryhmä oli vuonna 1984 perustettu "Tölikän Raiku", jonka toiminta kuitenkin hiipui. Kannattajatoiminta järjestäytyi uudelleen 1999, kun "Forza HJK" perustettiin Mestarien liigan innostamana. Se on yksi Suomen vanhimmista edelleen toimivista faniyhdistyksistä. "Forzan" jäsenmäärä kasvoi tasaisesti ja korkeimmillaan se oli vuonna 2003, jolloin jäseniä oli noin 300. Vuonna 2006 "Forza HJK" jakautui, kun kannattajaryhmän sisällä puhjenneiden ristiriitojen vuoksi syntyi "Sakilaiset". "Forzalla" oli vuoden 2011 alussa 175 jäsentä, kun taas "Sakilaisiin" kuului noin 30 jäsentä. Kannattaryhmistä "Forza HJK" on profiloitunut perheystävällisempään kannattamiseen, kun taas "Sakilaisten" toiminta on anarkistisempaa ja villimpää. Nykyään löyhästi organisoitu Klubipääty toimii HJK kannattajien kattojärjestönä ja kaikki kannattajat kannattavat HJK:ta "Klubipäädyssä" Sonera Stadiumin eteläpäädyssä.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Seuran tunnussävelmäksi on noussut Vexi Salmen sanoittama ”Hoo-Jii-Koo”, joka perustuu englantilaisten Daniel Boonen ja Rod McQueenin säveltämään kappaleeseen ”Blue Is the Colour”. Englantilainen alkuperäisversio on tunnettu Chelsea FC:n kannatuslaulu. HJK:n edustusjoukkue lauloi itse ja levytti kappaleen ennen kautta 1973.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:n yleisösuosio jalkapallossa ja jääkiekossa 1950-luvulta eteenpäin


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: "Kursivoitu teksti" Toinen sarjataso


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:lla on historiansa aikana ollut useita merkittäviä kilpailijoita. 1900-luvun alkupuolella seuran tärkeimmät kilpailijat olivat muut helsinkiläiset pääsarjaseurat HIFK, HPS ja Kiffen, joiden kanssa HJK muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta jakoi mestaruudet ennen ensimmäistä maailmansotaa. Asetelmaa on vahvistanut ajoittain kiivaskin kilpailu pelaajista. Varsinkin 1960-luvulla käytiin kovaa kisaa elintilasta, kun pääsarjatasolla pelasi viisi helsinkiläisseuraa. Lopulta ainoastaan HJK säilyi pääsarjassa muiden joko pudottua alasarjoihin tai lopetettua kokonaan.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Helsingin ulkopuolella HJK:n merkittävin kilpailija on ollut Valkeakosken Haka. Seurat ovat Suomen kaksi menestyneintä, ja niiden välisiä kohtaamisia kohtaamisia pidetään klassikoina, sillä niissä taistellaan usein sarjan kärkisijoista. Esimerkiksi kauden 1999 mestaruus ratkesi Hakan hyväksi viimeisessä ottelussa Valkeakoskella, kun se onnistui voittamaan pisteen sarjassa edellä olleen HJK:n 1–0. Otteluissa on ollut paljon katsojia ja neljä pääsarjatason 11 suurimmasta yleisömäärästä on juuri HJK:n ja Hakan välisistä peleistä.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: 1990- ja 2000-luvulla HJK:n tärkeimmät kilpailijat Hakan ohella ovat olleet pääkaupunkiseudun seurat. Erityisesti samalla stadionilla pelannut FC Jokerit nousi Harry Harkimon merkittävillä panostuksilla nopeasti huipulle ja oli lyhyen historiansa aikana tärkeä paikallisvastustaja. Jokerit hankki HJK:sta muun muassa Shefki Kuqin ja nousi haastamaan HJK:n ylivaltaa pääkaupunkiseudulla. Noustuaan kaudeksi 2006 Veikkausliigaan FC Honka on ollut HJK:n merkittävin paikallisvastustaja. HJK:n nykyisen kotikentän suurimmat katsojamäärät ovat olleet juuri Jokereita ja Honkaa vastaan. Molempia vastaan on katsomossa ollut parhaimmillaan yli 10 000 katsojaa. Jokerien ja Hongan lisäksi muita paikalliskilpailijoita ovat olleet Finnairin Palloilijat, Atlantis FC ja AC Allianssi. 2010-luvulla HJK on pelannut ”Stadin derbyjä” HIFK:ta vastaan.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Helsingin Jalkapalloklubin organisaatio kostuu HJK Oy:stä ja useasta yhdistyksestä. Osakeyhtiö vastaa liigajoukkueen sekä A- ja B-poikien edustusjoukkueen toiminnasta. HJK ry on seuran ydin ja nykyään se vastaa naisten ja tyttöjen joukkueista sekä nuorempien poikien edustusjoukkueista. Muusta junioritoiminnasta huolehtii HJK-Juniorit ry ja reservijoukkue Klubi-04:n toimintaa hoitaa Talenttiklubi ry. Osakeyhtiön pääomistaja on Olli-Pekka Lyytikäinen, joka omistaa kaksi kolmasosaa osakkeista yhdessä siskonsa ja perheyhtiönsä A-lehtien kautta. Lyytikäinen on myös osakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja.Liiga-HJK ry:n puheenjohtajat Oy:n puheenjohtajat (2001–)Nykymuotoisena HJK yhtiöitettiin vuonna 2000. Yhtiömuotoa yritettiin myös aikaisemmin seuran 1990-luvun alun pahojen talousvaikeuksien käynnistämän saneerausohjelman yhteydessä. HJK-Klubi Oy perustettiin 1991, mutta osakeanti epäonnistui eikä seuraan saatu juurikaan uusia sijoittajia. Silloisesta yhtiöstä HJK ry omisti pääosan. Yhtiö laukkautettiin 1996 muun muassa verotussyistä ja edustusjoukkueen toiminta siirtyi takaisin HJK ry:lle.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: 2000-luvulla HJK:n liikevaihto pysyi keskimäärin noin 2 miljoonassa eurossa. 2010-luvulla on kuitenkin tapahtunut suurta kasvua ja HJK:n keskimääräinen liikevaihto on noussut jo lähes kuuteen miljoonaan euroon. Korkeimmillaan seuran liikevaihto on ollut kaudella 2014, kun se pelasi Eurooppa-liigan lohkovaiheessa. Liikevaihto nousi tuolloin lähes 9 miljoonaan euroon. HJK:n tulot koostuvat yrityskumppanuuksista, yritysliikunnasta ja Töölön jalkapallostadionin tapahtumien vuokrasta. Huomattavia tuloja tuovat myös eurocupien palkintorahat sekä pelaajien myynnit, mitkä vaihtelevat vuosittain merkittävästi. HJK saa muiden seurojen tapaan pienen osa nykyisestä Veikkausliigan televisiointisopimuksesta. HJK:lla oli 2000-luvun alussa myös oma televisiosopimus MTV3:n kanssa.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:n pääsponsorit ovat Apu, Adidas, Silja Line, Stadium, Carlsberg sekä Punamusta


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text:
HJK:n Hall of Fame perustettiin seuran 90-vuotisjuhlien yhteydessä, jolloin siihen nimettiin 16 henkilöä. Sittemmin sitä on täydennetty useampaan otteeseen. HJK:n 100-vuotiskaudella 2007 julkaistiin juhlakirja, jossa valittiin HJK:n kaikkien aikojen tähtijoukkue. Valinnoissa painotettiin pelaajan uraa HJK:ssa, ottelumääriä, saavutuksia, tilastoja ja merkitystä seuralle. Pelaajavalmentajaksi valittiin Aulis Rytkönen.
Klubi 04:n toiminta alkoi vuonna 2004, jolloin HJK osti FC Jokerien toiminnan. Koska HJK:lla ei voinut olla kahta liigajoukkuetta, aloitti Klubi 04 toimintansa Kakkosesta. Joukkue nousi Ykköseen kaudeksi 2006 voitettuaan sarjakarsinnoissa VG-62:n. Vuonna 2006 Klubi 04 sijoittui kuudenneksi, mutta seuraavalla kaudella joukkue oli viimeinen ja putosi sarjasta. Kaudeksi 2009 joukkue onnistui jälleen sarjanousussa. Klubi 04 pysyi sarjassa vuoteen 2010 asti, jolloin se putosi.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:lla on ollut myös muiden seurojen kanssa farmisopimuksia. Muun muassa vuosina 1994–1997 FC Honka oli HJK:n farmisopimuksen alaisena.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK:lla on juniorijoukkueet kaikissa poikien ikäluokissa. Lisäksi toimintaa on tyttöjen puolella. Seuralla on omat kaupunginosajoukkueet, ja kaiken kaikkiaan junioripelaajia on noin 1 400. HJK:n juniorijoukkueet toimivat HJK Juniorit ry:n alaisuudessa. HJK Juniorit on pääkaupunkiseudun suurin jalkapalloseura.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK on A- ja B-pojissa Suomen menestynein seura sekä mestaruuksissa että maratontaulukossa. Vuoteen 2009 mennessä seura on saavuttanut A-pojissa 13 ja B-pojissa 17 mestaruutta. B-tytöissä HJK on myös menestynein seura kymmenellä mestaruudellaan.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Kansainvälisen urheilututkimuskeskuksen CIES:n helmikuussa 2015 julkaiseman tutkimuksen mukaan HJK oli Suomen ja Pohjoismaiden suurin ja Euroopan 20. suurin kasvattajaseura. Tutkimus kattoi 468 seuraa 31 eurooppalaisesta pääsarjasta, ja kasvatiksi laskettiin pelaajat, jotka olivat edustaneet seuraa vähintään kolmen vuoden ajan ikävuosina 15–21. Sarjoissa pelasi yhteensä 36 HJK:n kasvattia.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Seura aloitti naisjoukkueen toiminnan vuonna 1971, jolloin Naisten SM-sarja aloitettiin. Joukkue voitti heti ensimmäisenä vuonna Suomen-mestaruuden. HJK hallitsi naisjalkapallon alkuvuosia, sillä se voitti viisi ensimmäistä mestaruutta. Vuosina 1979–1989 joukkue voitti seitsemän mestaruutta. HJK oli myös paras naisjoukkue 1990-luvulla, jolloin se voitti seitsemän mestaruutta. 2000-luvulla naisjoukkue voitti Suomen-mestaruuden vuosina 2000, 2001 ja 2005. HJK menestyi naisissa myös kansainvälisillä kentillä ja seura oli mukana vastaperustetussa naisten UEFA Cupissa kaudella 2001–2002. Joukkue eteni aina välieriin asti, jossa sen pudotti jatkopeleistä Umeå IK. Mestaruuden jälkeen monet pelaajat lähtivät seurasta, minkä takia HJK ei menestynyt SM-sarjassa edellisvuosien tapaan.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK Hurrikaanit -joukkue pelaa sähköpyörätuolijalkapalloa. Laji tuli Suomeen vuonna 2012 ja joukkue aloitti HJK:ssa 2015.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Miehet"Nuoret:"


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text:
A-pojat
B-pojat


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text:
Naiset
Jalkapallon ohella Helsingin Jalkapalloklubin virallisia lajeja ovat olleet jääpallo, jääkiekko, tennis, taitoluistelu,
käsipallo ja keilailu. Lisäksi seurassa on harrastettu yleisurheilua, luistelua, soutua, rugbya sekä maahockeyta, jaostoja näille lajeille ei kuitenkaan ollut ja usein niitä harrastettiin vain lyhyen aikaa ja kokeiluluontoisesti


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Jääpalloa pelattiin HJK:ssa vuosina 1909–1963. Seura menestyi lajissa hyvin eritysesti 1920-luvulla, jolloin se oli finaalissa seitsemän kertaa. 1930-luvulla menestys hiipui ja toisen maailmansodan jälkeen HJK sahasi liigan ja Suomensarjan välillä ja lopulta putosi maakuntasarjaan. Toiminta lakkasi, kun se karsittiin HJK:n talousvaikeuksien vuoksi 1963. HJK voitti lajissa kaikkiaan viisi mestaruutta, kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Vuosien varrella 22 HJK-pelaajaa edusti maajoukkuetta.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Saavutukset:


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text:
"Kaudet SM-kilpailuissa (ei pelattu 1940, 1942) (40):"
"Kaudet Suomensarjassa (7):"
"Kaudet Maakuntasarjassa (1):"
Jääkiekkoa pelattiin HJK:ssa vuosina 1928–1972. Ennen toista maailmansotaa HJK menestyi hyvin voittaen kolme mestaruutta ja ollen muilla mitaleilla seitsemän kertaa. Sodan jälkeen menestys oli vaatimattomampaa kunnes HJK 1960- ja 1970-luvun taitteessa panosti merkittävästi lajiin. Seura kuitenkin ajautui talousvaikeuksiin ja jääkiekkojaosto fuusioitui Karhu-Kissojen kanssa Helsingin Jääkiekkoklubiksi 1972.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text:
"Kaudet SM-sarjassa(ei pelattu 1930, 1940, 1942) (36):"
"Kaudet Suomensarjassa(6):"


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Tennistä harrastettiin HJK:ssa vuodesta 1916-1920-luvun alkuun


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Taitoluistelu kuului HJK:n ohjelmaan vuosina 1966–1972. Toiminta siinä oli varsin menestyksekästä, sillä HJK:n luistelijat voittivat yhteensä kuusi Suomen-mestaruutta. Myös taitoluistelu lakkautettiin talouskriisin jälkimainingeissa, kun sen toiminta siirtyi Helsingin Taitoluisteluklubille.Käsipalloa pelattiin HJK:ssa vuosina 1943–1976. HJK pelasi miesten pääsarjatasolla kahdeksan kautta ja naisten pääsarjatasolla kaksikymmentä kautta, lisäksi yhdistelmäjoukkue UK-HJK pelasi miesten pääsarjassa yhden kauden ja naisten pääsarjassa kaksi kautta. HJK voitti lajissa yhden hopean ja kaksi pronssia, naisten paras sijoitus on neljäs.


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: "Kaudet SM-sarjassa (8+1):"


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: "Kaudet naisten SM-sarjassa (20+2):"


title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: Keilailu oli HJK:n ohjemassa vuosina 1924-1925, sekä 1943. Keilailijat liittyivät vuonna 1925 Helsingin Keilaajiin jonka olivat perustaneet pitkälti Klubista aiemmin vuonna eronneet keilailijat


title: Suudelma

text: Suudelma on huulilla koskettamista joko tervehdykseksi, kunnioituksen tai alamaisuuden osoituksena, tai rakkauden ja hellyyden osoituksena. Suudelma on joskus myös seksuaalinen. Aiemmin suudelmaa on usein käytetty myös sopimusten vahvistamiseksi. Kristinuskossa suudelmalla on aina ollut suuri merkitys, ja se on jo kauan ollut tärkeä osa eurooppalaista tapakulttuuria. Myös kuvataiteessa ja elokuvissa suudelma on ollut tärkeässä osassa. Joissain kulttuureissa suutelemista ei kuitenkaan uskota esiintyvän juuri lainkaan.


title: Suudelma

text: Suudelmaa pidetään yleisesti turvallisena ja jopa hyödyllisenä toimintana, vaikka se voikin levittää taudinaiheuttajia. Tunnetuimpia suudelman lajeja ovat huulisuudelma, poskisuudelma, käsisuudelma, ranskalainen suudelma ja lentosuukko.


title: Suudelma

text: Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, onko suuteleminen opittua vai vaistomaista. Suudelman on arvioitu syntyneen haistelusta, sillä jotkut eläinlajit ja kansat hierovat neniään yhteen kohdatessaan. Vuonna 1960 eläintieteilijä Desmond Morris esitti, että suuteleminen on syntynyt äidin tavasta syöttää lastaan suusta suuhun. Psykologi Sigmund Freudin mukaan suutelu on paluuta lapsuudenaikaiseen nännin imemiseen.


title: Suudelma

text: Myös jotkin eläimet suutelevat. Simpanssien suudelmat ovat syviä kielisuudelmia. Elefantit laittavat suudellessaan kärsänsä toisen suuhun.


title: Suudelma

text: Oxfordin yliopiston tutkija Rafael Wlodarskin tutkimusten mukaan ihmiset suutelevat, sillä suuteleminen päästää ihmiset nuuhkimaan toistensa ominaistuoksua ja tätä kautta päättelemään, ovatko ihmiset toisilleen sopiva pari vai eivät.


title: Suudelma

text: Intialaisissa sanskritinkielissä teksteissä noin vuodelta 1500 eaa. kuvataan mahdollisesti suutelemista. Intialaisessa "Mahabharata"-runoelmassa ennen vuotta 350 eaa. kuvataan huulisuudelmaa hellyyden osoituksena. Myös "Kamasutrassa" 500-luvulta eaa. kuvaillaan erilaisia suudelmia. Jotkut tutkijat uskovat kreikkalaisten oppineen suutelemisen juuri intialaisilta Aleksanteri Suuren valloitusretken myötä 325 eaa.


title: Suudelma

text: Suutelulla on pitkä historia myös Euroopassa ja Lähi-idässä. Vanhassa testamentissa on useita mainintoja suutelusta: Jaakob suutelee isäänsä Iisakia, Aaron suutelee veljeään Moosesta ja tämä myöhemmin omaa appeaan. Myös jäähyväissuudelmista on Vanhassa testamentissa kuvauksia.


title: Suudelma

text: Rooman valtakunnassa suudelmat oli eroteltu eri lajeikseen. Roomalaiset puhuivat erikseen ystävyys- tai tervehdyssuudelmista, rakkauden suudelmista, intohimon suudelmista ja kunnioituksen suudelmista. Suudelman kautta levinneen tautiepidemian vuoksi keisari Tiberius kielsi suutelemisen väliaikaisesti. Roomalaiset eivät suhtautuneet sukupuolten välisiin suudelmiin kuitenkaan yhtä suopeasti kuin kristityt.


title: Suudelma

text: Rooman diktaattorin Julius Caesarin murhanneet senaattorit suutelivat Caesaria rintaan ja päähän ennen kuin ryhtyivät surmatekoon. Kunnioitusta ja alamaisuutta ilmentävillä suudelmilla salaliittolaiset pyrkivät hälventämään epäluuloisen Caesarin epäilyjä ja yllättämään hänet.


title: Suudelma

text: Uudessa testamentissa suudelmasta tuli pyhyyden merkki uskonveljien välille ja yhteenkuuluvuuden osoitus. Apostoli Paavali kehotti kaikkia uskovaisia antamaan toisilleen ”pyhiä suudelmia”. Apostoli Pietari puolestaan kehotti antamaan ”rakkauden suudelmia”. Toisaalta Juudas oli suudellut Jeesusta petollisesti kavaltaakseen tämän. Pyhä suudelma oli vuoteen 1528 saakka osa katolista messua, mutta nykyisin pyhällä suudelmalla ei ole yleensäkään osaa kristityissä jumalanpalveluksissa.


title: Suudelma

text: Kristinuskon yleistymisen myötä suutelemisesta tuli tärkeä osa eurooppalaisia käytöstapoja. Keskiajan kirjallisissa ja kuvallisissa lähteissä suutelemista esiintyy runsaasti. Suutelun kuvaukset kuitenkin vähenevät 1400-luvulta alkaen uuden tapasäännöstön myötä.


title: Suudelma

text: Tunnetussa eurooppalaisessa sadussa prinssi herättää pitkään ja syvään uneen vaipuneen prinsessa Ruususen suudelmalla. Sadussa suudelma on ase kuolemaa vastaan. Myös Richard Wagnerin oopperassa "Nibelungin sormus" neito herää sankarin suudelmalla.


title: Suudelma

text: Grimmin veljesten sadussa "Sammakkokuningas ja Rautainen Heikki" rupikonnasta sukeutuu kaunis prinssi. Alkuperäisessä tarinassa sammakko muuttui prinssiksi prinsessan viskattua sen seinään, mutta romanttisella 1800-luvulla muodonmuutos annetaan suudelman ansioksi. Samanlainen romanttisen suudelman lisäys tapahtui vanhalle "Lumikki"-sadulle 1900-luvulla.


title: Suudelma

text: Tutkijoiden mukaan useimmat kansat tuntevat suutelemisen. Jotkin kulttuurit Aasiassa, Afrikassa ja Etelä-Amerikassa eivät mahdollisesti tunne suutelemista, mutta kyse voi olla myös siitä, että asiasta ei haluta puhua ulkopuolisille. Jotkin eteläamerikkalaiset ja himalajalaiset kulttuurit pitävät suutelemista vastenmielisenä. Antropologi Bronislaw Malinowski kirjoitti, että Melanesian alkuasukkaat eivät tunteneet eurooppalaistyylistä suudelmaa. Ranskalaisen antropologi Paul d’Enjoyn mukaan vuonna 1897 kiinalaiset pitivät huulisuudelmaa kauhistuttavana. Tanskalainen tutkija Kristoffer Nyrop huomioi aikoinaan, että suomalaiset parit eivät suutele toisiaan vaikka saunovatkin yhdessä.


title: Suudelma

text: Persialaiset olivat 400-luvulla eaa. eläneen kreikkalaisen historioitsija Herodotoksen mukaan hyvin ahkeria suutelijoita etenkin tervehtiessään: samanvertaiset suutelivat toisiaan suulle, mutta alempiarvoinen suuteli toista poskelle tai jalkoihin. Kreikkalaiset itse eivät tervehdyssuudelmaa tuohon aikaan tunteneet. Varhaiskristittyjen parissa tervehdyssuudelma oli tärkeä osa kristillisen seurakunnan rakentamista.


title: Suudelma

text: Poskisuudelma kummallekin poskelle on nykyisin suosittua etenkin Ranskassa niin tervehtiessä kuin hyvästellessäkin. Itä-Euroopassa on myös miehillä ollut nykyaikaan saakka tavallista antaa toisilleen poskisuudelmia valtiovierailujen yhteydessä. Poskisuudelmassa suuta hieman suipistetaan, ja posket hipaisevat toisiaan ilman moiskahtavaa ääntä. Märkä poskisuudelma on yleensä epätoivottu, sillä se voi pilata vastaanottajansa ehostuksen. Käsisuudelma on tarkan muodollinen tervehdyssuudelma. Sen voi etiketin mukaan antaa naimisissa oleville ja tietyn aseman saavuttaneille naisille, ja se on soveliaampi antaa varttuneille kuin nuorille naisille. Käsisuudelmassa herrasmies kumartuu kohti tervehdittävän kättä, joka kohottaa samalla kätensä ylös, ja suutelija sipaisee huulillaan kädenselkää. Käsisuudelma on vanhastaan annettu lähinnä hansikkaaseen puetulle kädelle ja sisätiloissa.


title: Suudelma

text: Vanhassa juutalaisessa kulttuurissa suudelma oli kunnioituksen merkki, ja Uudessa testamentissa onkin mainintoja Jeesuksen saamista suudelmista, jopa jalkoihin. Kristinuskossa on edelleen yleistä osoittaa kunnoitusta suutelemalla johtajien jalkoja tai käsiä, tai paavin tai piispan sormusta. Paavi itse suutelee maata astuessaan ulos lentokoneesta kunnoituksesta isäntiään kohtaan. Pyhiinvaeltajat ovat aina suudelleet pyhiinvaelluskohteitaan, kuten Pyhän Pietarin patsasta Pietarinkirkossa. Etenkin ristin suutelu on kristityillä edelleen yleistä. Toisaalta syntiset joutuivat keskiaikaisessa kuvastossa suutelemaan nöyryyttävästi paholaisen takapuolta.


title: Suudelma

text: Uudella ajalla kunnioituksen tai alistumisen suudelma on tullut tunnetuksi elokuvien kautta mafian käyttämänä niin Italiassa kuin Yhdysvalloissakin.


title: Suudelma

text: Kristittyjen ehtoollisen huipentavaa suudelmaa on kutsuttu rauhansuudelmaksi. Seurakuntalaiset ovat sen antaneet toisilleen rukouksen jälkeen jo 100-luvun puolivälistä lähtien. Rauhansuudelman liturgiseksi paikaksi vakiintui ajan myötä se hetki, kun pappi oli sanonut ”pax vobiscum”. Rauhansuudelman kautta seurakuntalainen vapautui synneistään ja sai sielulleen levon. Keskiajalla suulle annettu rauhan suudelma jäi jo pois käytöstä, ja sen korvasi rauhan taulu, jota kierrätettiin suudeltavana. Nykyisin rauhan suudelmaa ei roomalaiskatolisessa kirkossa enää anneta.


title: Suudelma

text: Avioliitot vahvistetaan symbolisesti vihkimisen lopussa tapahtuvalla avioparin suudelmalla. Roomalaisessa laissa suudelma oli merkinnyt avioliittolupausta. Suudelmalla oli Rooman valtakunnassa muutenkin juridinen asema, sillä sopimus voitiin vahvistaa suudelmalla. Sopimuksen sinetöintiä suudelman kautta käytettiin vielä keskiajallakin aina 1500-luvun lopulle niin sopimuksissa kuin rauhanneuvotteluissakin. Joskus sopimuksen merkiksi suudeltiin ristiä.


title: Suudelma

text:
Keskiajalla ritariksi lyöty antoi seremoniatilaisuudessaan huulisuudelman seremoniamestarille ja vanhemmille ritareille, millä hänen osoitettiin tulleen ryhmän täysivaltaiseksi jäseneksi.
Suudelma on ystävyyden ja kiintymyksen osoitus, ja rakastavaiset vakuuttavat sillä toisilleen tunteidensa aitoutta ja vastavuoroisuutta. Kirjallisuudessa ja taiteessa suudelma on nähty rakkauden täyttymyksenä, ja suudelman tavoittelun kuvaukset ovatkin yleisiä. Kirjallisuudessa suudelman tavoittelija on yleensä mies ja naisella on suudeltavan osa. Romanttisen ensisuudelman merkitys kasvoi länsimaissa 1800-luvulla myyttiseksi, ja sitä kuvailtiin ylistäen niin kirjallisuudessa, taiteessa kuin oopperassakin.


title: Suudelma

text: Suudelmassa on aina ollut kyse myös erotiikasta ja seksuaalisuudesta. Suudelmassa ovat mukana useimmat aistit, joskin kuuloaistia on pyritty joskus rajaamaan sen ulkopuolelle: maiskautusääntä ei aina pidetä eroottisena. Huulet ovat tuntoherkkä alue, ja suudelman maku ja tuoksu voivat tarjota voimakasta seksuaalista nautintoa. Lemmensuudelmat ovat usein hyvin kosteita. Seksuaalisuuden ja suudelman yhteyttä on kuvattu kaunokirjallisuudessa ahkerasti: esimerkiksi romaaneissa "Vaarallisia suhteita" (1782) ja "Dracula" (1897) eroottinen suudelma-aihe on näkyvässä osassa.


title: Suudelma

text: Jotkut prostituoidut kieltäytyvät suutelemasta asiakkaitaan, sillä he kokevat suudelman jopa intiimimmäksi kuin yhdynnän.


title: Suudelma

text: Elokuvasuudelmat ovat yleensä lemmensuudelmia. Elokuvasuudelmasta tuli 1900-luvun elokuvan yksi tärkeimmistä raaka-aineista, ja siitä muodostui kiistaton käsite. Elokuvassa suudelmasta tuli spektaakkeli, katseen ja nautiskelun kohde, ja elokuva nosti juuri lemmensuudelman merkityksen muiden suudelman lajien edelle. Hollywoodissa suhde suudelmaan oli vuosien 1934–1968 aikana kaksijakoinen. Silloin voimassa olleen Haysin ohjeiston vuoksi suudelmaa ei saanut esittää himokkaana ja sen yhtäjaksoinen enimmäiskesto oli kolme sekuntia. Tällaiset rajoitukset toisaalta latasivat lyhyeksi pakotettuun elokuvasuudelmaan entistäkin suurempia merkityksiä ja intohimoa. Lemmensuudelmasta tuli ainoa sallittu viittaus miehen ja naisen väliseen sukupuoliseen kontaktiin. Suudelma toimi Hollywood-elokuvissa usein tarinoiden huippukohtana ja erityisesti loppuhuipentumana. Rakkauselokuvassa romanssin avainhetkeksi on muodostunut lähikuva valkokankaan täyttävien kasvojen suudelmasta, jota pohjustaa rakastavaisten vuorotellen näkyvät kasvot erillisissä puolilähikuvissa. Sensuurisääntöjen poistuttua elokuvasuudelman merkitys on vähentynyt ja arkipäiväistynyt.


title: Suudelma

text: Suutelemista tutkiva tiede on nimeltään "philematologia".


title: Suudelma

text: Suuteleminen aktivoi suuren osan aivoista. Huulissa ja kielessä on paljon hermopäitä, joista välittyy tieto suutelemisesta aivoihin: huuliin menee verta, suun sylkirauhaset erittävät sylkeä, veren testosteronitaso nousee, sekä hyvää oloa tuottavia endorfiineja ja oksitosiineja erittyy aivoihin. Verenpaine nousee ja pulssi kiihtyy. Verisuonet laajenevat, minkä seurauksena keho saa lisää happea. Energiankulutus nousee lepotilan yhdestä aina kuuteen kilokaloria per minuutti. Pupillit laajenevat ja posket alkavat punoittaa.


title: Suudelma

text: Tutkija Sheril Kirshenbaumin mukaan ihminen on kuin luotu suutelemaan: monipuolisen suutelulihaksiston lisäksi ihmisen huulet ovat ulkonevilta osiltaankin pehmeät ja punaiset.


title: Suudelma

text: Ihminen käyttää suudellessaan kaikkia 34 pään ja 112 vartalon lihasta. Myös ihmisen pään ainoa liikkuva luu, alaleuka, liikkuu suudeltaessa. Tärkein suudellessa käytettävä lihas on suun kehälihas, joka kiertää suuta ja saa huulet törrölleen. Iso ja pieni poskipäälihas sekä ylähuulen kohottajalihas sijaitsevat kasvojen sivuilla ja nostavat suupieliä ja alahuulta ylös. Alahuulen alasvetäjälihas ja suupielen alasvetäjä sijaitsevat alaleuassa ja vetävät alahuulta ja suupieliä alaspäin. Ulompi siipilihas on pieni lihas kasvojen sivulla ja vetää alaleukaa alas suuta avattaessa. Ulompi puremalihas, ohimolihas ja sisempi siipilihas sulkevat suun. Kielen lihakset, leuka-kielilihas, puikkolisäke-kielilihas, kieli-kitalihas ja kieliluu-kielilihas liikuttavat kieltä suudeltaessa.


title: Suudelma

text: Ihmisten on havaittu kääntävän suudellessaan päätään oikealle kaksi kertaa useammin kuin vasemmalle.


title: Suudelma

text: Kiihkeän suudelman aikana yli millilitra sylkeä siirtyy suusta toiseen. Ihmisen suussa on noin 600 bakteerilajia. Suudelmassa siirtyy miljoonia bakteereita: useimmat niistä ovat vaarattomia, mutta jotkin ovat taudinaiheuttajia. Myös allergisoivia aineita voi siirtyä.


title: Suudelma

text: Suutelemisen seurauksena erittyy oksitosiinia, dopamiinia, serotoniinia ja adrenaliinia, jotka tuottavat hyvänolon tunnetta. Suuteleminen erittää stressihormoneja vähentäviä kemikaaleja ja vähentää stressihormoni kortisolin määrää sitä enemmän, mitä kauemmin parin suhde on kestänyt. Miehillä suuteleminen lisää oksitosiinin tuotantoa, mutta eräässä tutkimuksessa naisten oksitosiinineritys yllättäen väheni, mikä tutkijoiden mukaan saattoi johtua koetilanteesta tai siitä, että naiset kaipaavat suudelman lisäksi muutakin sitoutuakseen kumppaniinsa.


title: Suudelma

text: Suudelma voi toimia alkavan suhteen koetinkivenä: onnistuneesta ensisuudelmasta voi seurata suhteen syveneminen, tai sen seurauksena suhde päättyy, jos suudelma ei tunnu oikealta. Suudelman kautta aivoihin välittyvät monipuoliset viestit paljastavat partnerin sopivuuden kumppaniksi. Suudellessa omaa nenää lähellä olevan partnerin tuoksusta voi saada selville, onko partnerin DNA riittävästi omasta poikkeava oman immuunijärjestelmänsä kannalta. Kiihkeän suudelman seurauksena erittyvä dopamiini voi myös aiheuttaa kemiallisen riippuvuuden suutelukumppaniin.


title: Suudelma

text: Suutelemisella on esitetty olevan paljon terveyshyötyjä. Suutelemisen aikana erittyvä sylki huuhtelee bakteerit hampaista, mikä ehkäisee plakin syntymistä. Suutelemisen on arveltu vahvistavan immuunijärjestelmää. Kielisuudelma harjoittaa kaikkia kasvolihaksia. Kiihkeä suudelma kuluttaa kaloreita. Suuteleminen lievittää jännitystä ja lisää hyvinvointia, etenkin kun se tapahtuu jonkun rakkaan kanssa. Suuteleminen rentouttaa mielen ja lisää läsnäolon tunnetta kuten meditointi.


title: Suudelma

text: Taudit tarttuvat suudelman kautta vain harvoin, mutta siinä voi kuitenkin levitä joitain tauteja, varsinkin jos vastaanottajan vastustuskyky on laskenut. C-vitamiinin puutos, antibioottien käyttö ja nestehukka altistavat tartunnoille suun kautta.


title: Suudelma

text: Taudinaiheuttajat leviävät syljen kautta kielen avulla kurkkuun, mistä mikrobit leviävät elimistöön. Jotkin mikrobit takertuvat poskien ja suun sisäpintoihin, kieleen tai hampaisiin, kuten streptokokki. Myös flunssavirus leviää syljen kautta.


title: Suudelma

text: Mononukleoosi on yleinen suudelman kautta leviävä tauti. Sytomegalovirus leviää syljen kautta. Herpes leviää huulissa olevien rakkojen kautta etenkin, kun rakko on auki. Myös enterorokko leviää suun rakkojen kautta. Hepatiitti A, B ja C leviävät syljen kautta. HI-virusta esiintyy syljessä, mutta sen ei tiedetä leviävän syljen kautta.


title: Suudelma

text: Huulipunat tahrasivat vastapuolen suudeltaessa, kunnes ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhdysvaltalainen Preston Sturges kehitti suudelmankestävän huulipunan.


title: Suudelma

text: Thaimaalainen aviopari Ekkachai ja Laksana Tiranarat suutelivat 14. helmikuuta 2013 Pattayalla suutelukilpailussa 58 tunnin, 35 minuutin ja 58 sekunnin ajan.


title: Suudelma

text: Vuonna 2007 englantilaisella musiikkifestivaalilla 30 000 yleisön jäsentä suuteli samanaikaisesti.


title: Sukupuolielin

text: Sukupuolielin eli sukuelin tai genitaali on keskeisesti suvulliseen lisääntymiseen erikoistunut tai siihen muuten tärkeänä liittyvä elin. Yksineuvoisilla eliöillä lisääntymiselimistö on kullekin sukupuolelle ominainen, jota ei ole toisella sukupuolella, mistä nimitys "sukupuolielin". Useilla eläimillä uroksen siitin ja nisäkkäillä myös naaraan emätin toimivat yhdyntäeliminä.