title: Puuvilla

text: Puuvillan ominaisuuksiin kuuluu hyvä kosteuden imukyky, rypistyvyys, hidas kuivuminen, kaikkien luonnonkuitujen tapaan maatuminen, lujuus märkänä ja hyvä pesunkestävyys. Puuvilla palaa nopeasti sekä melko suurella liekillä, joten tulen ja puuvillan kanssa kannattaa olla varovainen.


title: Puuvilla

text: Tärkeimmät puuvillantuottajamaat ovat Yhdysvallat, Kiina, Intia ja Pakistan. Ne tuottavat yli 60 % maailman puuvillasta. Puuvilla on monien Länsi- ja Keski-Afrikan maiden yksi tärkeimmistä vientituotteista.


title: Puuvilla

text: Laadukkaimmat puuvillakankaat on valmistettu kampapuuvillasta. Kudontavaiheessa lyhyet kuidut on kammattu yhdensuuntaisiksi, jolloin kankaaseen saadaan sileä pinta, joka ei nukkaannu kovin helposti. Kampapuuvillatuotteet ovat halpapuuvillaa huomattavasti kalliimpia, mutta niiden käyttöikä on pidempi ja käyttömukavuus suurempi. Pellavan ja puuvillan sekoitusta kutsutaan nimellä parkkumi. Parkkumivaatteissa yhdistyy pellavan lujuus ja kestävyys sekä puuvillan miellyttävyys iholle.


title: Puuvilla

text: "Puuvillaperkaalin" kangas on kudottu tiheään erittäin ohuista langoista. Lankatiheys on yleensä vähintään 200 TC. Sen ansiosta kangas on erityisen sileää ja pehmeää, himmeästi hohtavaa ja  kestävää käytössä.


title: Puuvilla

text: "Puuvillasatiinin" kiilto saadaan aikaan kudontatekniikalla, jossa lanka kulkee ensin neljän loimilangan yli, yhden ali, taas neljän yli ja niin edelleen. Näin kankaasta tulee myös erittäin sileää, tiivistä ja kestävää. Kaunis kiilto ja pehmeys säilyvät pitkään, kun silität tai mankeloit lakanat pesun jälkeen.


title: Puuvilla

text: Puuvilla tunnettiin Intiassa jo esihistoriallisella ajalla. Intiasta puuvilla levisi sitten Egyptiin, Kiinaan ja Persiaan. Euroopassa puuvillateollisuus lähti liikkeelle Espanjasta 1100-luvulla.


title: Puuvilla

text: Amerikan mantereellakin tunnettiin puuvilla ja puuvillasta tehty kangas jo 5800 eaa., mistä on todisteena luolasta Tehuacán, Meksikossa tehty löytö.


title: Puuvilla

text: Parkkumikangasta alettiin valmistaa Saksassa ja Flanderissa 1300-luvulla. Suomessa alettiin kehrätä ja kutoa puuvillaa 1700-luvulla.


title: Puuvilla

text: Puuvillan merkitystä maailman historiassa on vaikea liioitella. Englannin Itä-Intian kauppakomppania alkoi 1600-luvulla tuoda Intiasta puuvillakankaita. Kankaita oli eri laatuisia. Ne olivat kevyitä, värikkäitä, pesunkestäviä ja säilyttivät värinsä hyvin. Tämän vuoksi ne menestyivät kaupallisesti hienosti. Eurooppalaiset tekstiilityöläiset eivät pystyneet kilpailemaan näiden kankaiden kanssa ja he alkoivat vaatia tuontisuojaa. Tämän he saivatkin ja 1700-luvulla puuvillakankaiden tuonti oli kielletty lähes koko Euroopassa. Käsittelemätöntä puuvillaa sai edelleen tuoda ja erityisesti Englannissa se kannusti teollisuutta sen hyödyntämiseen. Puuvillakankaan päätyövaiheet ovat kehräys ja kutominen. Vaateteollisuus oli kotiteollisuutta, jossa naiset perinteisesti kehräsivät langat ja miehet kutoivat kankaat. Kehrääminen oli huomattavasti aikaa vievempää ja ongelma paheni sen jälkeen kuin, John Kay keksi lentävän sukkulan vuonna 1733, jolla kankaan kutomisen nopeus kaksinkertaistui.


title: Puuvilla

text: Kehräysongelma sai odottaa ratkaisua pari vuosikymmentä. Vuonna 1764 James Hargreaves valmisti kehruu-Jennynä tunnetun laitteen. Tämä varsin yksinkertaisen oloinen kone kahdeksankertaisti kehräämisen tehokkuuden ja muutti Englannin teollisen kehityksen suunnan. Samalla se edisti myös lapsityövoiman käyttöä, koska pieni- ja näppäräsormiset lapset olivat tehokkaampia katkenneiden lankojen yhteenliittämisessä. Ennen kehruu-Jennyä kotityöläiset kehräsivät käsin noin 250 000 kg puuvillaa. Vuonna 1785 määrä oli jo 7 milj. kg.


title: Puuvilla

text: Richard Arkwright oli keskushahmo varsinaisen tekstiiliteollisuuden synnyssä. Hän innostui ystävänsä, kelloseppänä toimineen John Kayn (samanniminen henkilö kuin lentävän sukkulan keksijä, mutta vuosikymmeniä nuorempi) kanssa tekstiiliteollisuudesta. John Kay oli naapurinsa Thomas Highsin kanssa kehittänyt parannetun version kehruu-Jennystä. Kehruu-Jennyn tuottama puuvillalanka ei ollut riittävän lujaa loimilangaksi, mutta kelpasi kudelangaksi. Parannettu kehruukone pystyi tekemään lujempaa lankaa. Rikhard Arkwright omi tämän keksinnön, lisäsi ulkoisen voiman lähteen, joka aluksi oli hevosten pyörittämä kehä, ja rakensi sitten vuonna 1770 vesivoimalla toimivan tehtaan syrjäiseen paikkaan turvaan luddiiteilta. Tätä tehdasta voidaan pitää ensimmäisenä nykyaikaisena tehtaana. Vuonna 1792 Arkwrightilla oli palveluksessa 5000 henkilöä ja hänellä oli omaisuutta puolimiljoonaa puntaa, mikä oli silloin todella paljon.


title: Puuvilla

text: Seuraava henkilö puuvillakankaan kutomisen kehittämisessä oli Edmund Cartwright. Tämä maalaispappi kiinnostui kankaanvalmistuksesta ja kehitti vuonna 1785 kangaspuiden mekaniikkaa niin, että siinä voitiin hyödyntää ulkopuolista voimanlähdettä, joten voidaan puhua kutomakoneesta. Kesti kuitenkin vielä puoli vuosisataa, ennen kuin kutomakone oli automatisoitu täysin. Kutomakoneiden määrä kasvoi Cartwrightin keksinnön jälkeen niin, että vuonna 1851 Englannissa oli toiminnassa neljännesmiljoona kutomakonetta. Määrä Englannissa lisääntyi tämän jälkeen noin sadallatuhannella vuosikymmenessä ja maksimi saavutettiin 1913, jolloin Englannissa oli niitä 805.000 kappaletta. Koko maailmassa oli tuolloin melkein 3 miljoonaa kutomakonetta.


title: Puuvilla

text: Puuvillateollisuuden ja kutomojen määrän kasvaessa myös raaka-aineen tarve kasvoi. Yhdysvaltain eteläosa oli ilmastoltaan sopiva paikka kasvattaa puuvillaa. Ongelmana oli, että ainoa siellä kasvava lajike oli hankala, koska sen kodassa oli paljon tahmeita siemeniä, 3 kg yhtä puuvillakiloa kohden. Siementen erottaminen ei ollut taloudellista edes orjatyövoimalla. Puuvillan karstausongelman ratkaisi Eli Whitney 1797. Hänen kehittämänsä "Cotton gin" -nimellä tunnettu puuvillansiementenerotuskone oli yksinkertainen ja helposti rakennettavissa, mikä johti Whitneyn ongelmiin oikeuksiensa puolustamisessa eikä hän pystynyt tällä keksinnöllään rikastumaan.


title: Puuvilla

text: Puuvillan turvin Yhdysvaltain etelävaltiot alkoivat rikastua. Puuvillasta tuli 1800-luvun alussa tärkein kauppatavara maailmankaupassa. Yhdysvallat tuotti tästä kaksi kolmasosaa. Puuvillan tuotanto kasvoi suunnilleen nollasta 1800-luvun alussa lähes 1 mrd. kg määrään ennen sisällissodan alkamista. Puuvillatuotanto kärjisti ongelmia, kun orjuus sallittiin yhä useammassa osavaltiossa, koska puuvillapelloille tarvittiin työvoimaa. Pohjoisesta vietiin vuoden 1793 ja 1861 välillä 800 000 orjaa etelävaltioihin.


title: Puuvilla

text:
Kiinalaiset onnistuivat kasvattamaan puuvillaa kuun pimeällä puolella 15.1.2019
Pohjois-Kiinan geenimuunneltu puuvilla vähentää "Helicoverpa zea" -perhostoukkien kantoja. Luultavasti on niin, että puuvillakasviin lisätty Bt-bakteerin geeni suojaa myös muita kasveja, joita perhosentoukat tuhoavat. Bt-bakteeri tuottaa tuholaismyrkkyä, jonka epäillään olevan haitaton ihmisille, muille nisäkkäille, kasveille, kaloille ja useille hyönteisille. Se kuitenkin tappaa perhosentoukkia hyvin valikoivasti. "Helicoverpa zea"-perhostoukkalajin lisäksi muut lajit, joihin myrkky tehoaa, eivät vielä ole tiedossa.


title: Prostituutio

text: Prostituutio () eli seksinmyynti eli seksityö on tulojen hankkimista harrastamalla seksiä sitä ostavan asiakkaan kanssa. Seksinmyyjää kutsutaan seksityöntekijäksi tai prostituoiduksi.


title: Prostituutio

text: Seksinmyynti on laitonta useimmissa maailman maissa. Monissa maissa se on rajoitettu punaisten lyhtyjen alueelle ja toimintaa on rajoitettu kieltämällä bordellit, ehdottaminen ja mainostaminen. Seksinmyynti on monissa tapauksissa harmaata taloutta eli siitä jäävät maksamatta verot.


title: Prostituutio

text: Kehitysmaissa köyhyys ajaa harjoittamaan seksityötä. Lisäksi seksityön harjoittamiseen halua kohota yhteiskunnassa. Kadulla työskentelevät seksityöläiset ovat usein etnisiin vähemmistöihin kuuluvia, köyhiä ja heiltä puuttuvat koulutus ja markkinoimiskelpoiset taidot.


title: Prostituutio

text: 15 prosenttia yhdysvaltalaisista miehistä on ainakin kerran elämässään maksanut seksistä (TNS-kysely vuonna 2004). Australiassa 2000-luvulla tehdyn kyselyn mukaan 15,6 prosenttia 16–59-vuotiaista miehistä on maksanut seksistä; 1,9 prosenttia oli maksanut seksistä tuoreimman vuoden aikana.


title: Prostituutio

text: Useiden tutkimusten mukaan seksinmyynti on vähentynyt seksuaalisesti vapaamielisimmissä maissa, todennäköisesti ei-kaupallisen seksin harrastamisen muututtua helpommaksi.


title: Prostituutio

text: Suurimmassa osassa maailman maista joko seksinmyynti tai seksin ostaminen on kielletty erikseen lailla. Useimmissa länsimaissa järjestäytymätön seksikauppa on laillista. Paritus eli toisten seksityöllä ansaitseminen on joiltain osin laitonta useimmissa maailman valtioissa mutta bordellit ovat laillisia muun muassa Saksassa, Alankomaissa, Kreikassa, osassa Espanjaa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Prostituutio

text: Paritus on kiellettyä kaikissa Euroopan maissa.


title: Prostituutio

text: Seksinosto on rangaistavaa muutamassa valtiossa: Ruotsi kielsi seksinoston vuonna 1999, Norja ja Islanti vuonna 2009 ja Ranska vuonna 2016.


title: Prostituutio

text: Iso-Britannia kielsi seksin ostamisen parittajan avulla työskentelevältä myyjältä tai ihmiskaupan kohteena olevalta vuonna 2008.


title: Prostituutio

text: Suomessa seksin myyminen on sallittua mutta paritus ja seksin osto paritettavilta henkilöiltä tai ihmiskaupan uhreilta on vuodesta 2015 ollut kiellettyä. Myös seksin myynnin julkinen mainonta on Suomessa kiellettyä.


title: Prostituutio

text: Tuomari Susan Himel kumosi Kanadan bordellit ja parittajat kieltävän lain vuonna 2010. Himelin mukaan lait rikkovat perustuslain takaamaa ”oikeutta elämään, vapauteen ja turvallisuuteen”. Haasteen olivat tehneet seksinmyyjät, joista yksi kertoi, miten kieltolain vuoksi hän on joutunut työskentelemään kadulla ja siksi hänet on hakattu ja raiskattu. Seksityöläisiä on jopa murhattu. Vuonna 2012 Ontarion vetoomustuomioistuin vahvisti Himelin päätöksen.


title: Prostituutio

text: Norjassa seksin myynti lisääntyi ostokiellon (2009) jälkeen. Ruotsinkin ostokiellosta on huonoja kokemuksia. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International julkaisi vuonna 2016 tutkimuksen, jonka mukaan ostokiellon toimeenpano ja valvonta aiheuttavat Norjassa jatkuvia ihmisoikeusloukkauksia: ostokielto esimerkiksi altistaa seksinmyyjät väkivallalle, häädöille ja uhkaa heidän oikeuttaan terveydenhuoltoon ja lain suojaan. Järjestö asettui kannattamaan ostokiellon sijaan rangaistavuudesta luopumista eli kaiken aikuisten välisen suostumuksellisen seksikaupan rikosoikeudellisen säätelyn poistamista.


title: Prostituutio

text: Tutkija Anna Kontulan mukaan osuuskuntabordellien salliminen parantaisi seksityöntekijöiden työturvallisuutta, kun taas seksinostokielto saattaisi heikentää seksinmyyjien itsemääräämisoikeutta ja lisätä paritusrikollisuutta, mihin Ruotsinkin kokemukset viittaavat.


title: Prostituutio

text: Seksinmyyjiä auttavan Pro-tukipisteen mukaan ostokielto voisi siirtää toiminnon pimentoon, jolloin etenkin parittajien armoilla olevat seksityöntekijät kärsisivät. Yleisestikin Pohjoismaisten järjestöjen mukaan seksinostokielto vahingoittaisi erityisesti heikoimmassa asemassa olevia seksityöntekijöitä.


title: Prostituutio

text: Kansainvälistä seksikauppaa tutkinut sukupuolentutkimuksen professori Marjut Jyrkinen kieltäisi seksin myymisen kokonaan, koska sen pitäminen rikoksena osoittaisi, että toiminta ei ole yhteiskunnallisesti hyväksyttävää. Hän katsoo myös, että kriminalisointi itsessään ole riittävä syy seksin myyntiin liittyvien ihmisoikeusloukkauksien kitkemiseksi. Seksityöstä väitöskirjaa valmistelevan tutkija Niina Vuolajärven mukaan moni muu asia vaikuttaa kriminalisointia enemmän seksin myynnin yleisyyteen ja ilmenemismuotoihin. Hänen mukaansa seksityöntekijöiden aseman parantaminen edellyttäisi muutoksia maahanmuuttopolitiikkaan, työlainsäädäntöön ja sosiaalipolitiikkaan eli rakenteisiin, jotka asettavat ihmiset eriarvoisiin lokeroihin.


title: Prostituutio

text: YK:n pääsihteeri Ban Ki-Moonin mukaan lait, jotka rankaisevat homoseksuaalisuudesta, seksin myynnistä ja ruiskuhuumeiden käytöstä, ovat keskeinen este sille, että AIDS:n vastainen työ saavuttaisi tärkeimmät kohderyhmänsä. AIDS-komission jäsen, entinen korkeimman oikeuden tuomari Michael Kirby sekä tutkija Michael Wong kirjoittavat, että Australia on hyvä esimerkki sallivampien lakien hyödyistä.


title: Prostituutio

text: Vuonna 2012 YK:n Aids-komissio vaati seksityön laillistamista kaikkialla muiden ammattien tavoin. Bordellit ja paritus tulisi sallia. Komission mukaan seksityön vastaiset lait estävät AIDSin-vastaista taistelua. YK:n silloinen pääsihteeri Ban Ki-Moon ja YK:n kehitysohjelma tukivat raporttia.


title: Prostituutio

text: Antropologi Laura Agustínin mukaan thaimaalaisten seksityöntekijöiden mielestä ihmiskaupan vastaiset toimet ovat heidän suuri ongelmansa. Hänen mukaansa ihmiskaupan vastustamisen nimissä "autetaan" ihmisiä, jotka eivät sitä haluaisi tai jotka jopa kokevat "auttamisen" tuhoavan heidän elämänsä.


title: Prostituutio

text: Seksin myynnin kaltaista käyttäytymistä on havaittu myös joillakin eläinlajeilla, kuten simpansseilla ja jääpingviineillä.


title: Diego de Alvarado

text: Diego de Alvarado oli espanjalainen konkistadori, joka perusti Villa de San Salvadorin huhtikuussa 1525 paikkaan nimeltä "La Bermuda", lähelle "Suchitoton" kaupunkia. Kaupungista tuli myöhemmin San Salvador, El Salvadorin pääkaupunki.


title: Diego de Alvarado

text: Diego de Alvaradon serkku oli kapteeni Pedro de Alvarado, joka kesäkuussa 1524 aloitti valloitussodan Cuzcatlanissa.


title: Pariisin kommuuni

text: Pariisin kommuuni (, "commune" = "kunta") tarkoittaa vallankumoushallitusta, joka hallitsi Pariisia 18. maaliskuuta – 30. toukokuuta 1871, vaikkakin se julistettiin virallisesti perustetuksi vasta 28. maaliskuuta. Kommuunin jäsenistä käytetään nimitystä kommunardit. Termillä 'Commune de Paris' oli perinteitä jo Ranskan vallankumouksen ajoilta, jolloin Pariisia hallitsi Pariisin kommuuni.


title: Pariisin kommuuni

text: Pariisin kommuunin syntymisen taustalla oli 1871 Ranskan sodassa Saksaa vastaan kokeman tappion nostattama kansannousu ja vallankumouksellisten aatteiden leimahtaminen. Saksalaisten rauhanehtoihin kuului Pariisin miehitys. Kaupunki itse ja sen kansalliskaarti olivat pitäneet valloittajat pois kaupungista kuuden kuukauden ajan. Pariisin väestö oli miehitystä vastaan, ja he rajoittivat preussilaisten joukkojen hallinnoiman alueen pieneen osaan kaupunkia ja pitivät vahtia sen rajoilla. Adolphe Thiersin hallinnoima kolmannen tasavallan hallitus oli huolissaan siitä, että työläiset aseistautuisivat kansalliskaartin varustein ja provosoisivat Preussin johtamia saksalaisia. Tämän estämiseksi, 18. maaliskuuta, ranskalaiset joukot tunkeutuivat Pariisiin ottamaan aseet haltuunsa. Kansalliskaarti kieltäytyi luovuttamasta niitä, ja Ranskan hallituksen joukot joutuivat pakenemaan Versailles'n kaupunkiin julistaen sodan Pariisille.


title: Pariisin kommuuni

text: 26. maaliskuuta uusi 81-jäseninen kaupunginvaltuusto valittiin presidenttinään Louis-Auguste Blanqui. 28. maaliskuuta Pariisin kommuuni julistettiin perustetuksi. Eräät paikalliset vyöhykkeet säilyttivät piirityksenaikaiset organisaationsa. Pariisin kommuuni lakkautti asevelvollisuuden ja korvasi vakinaisen armeijan kaikkien asetta kantamaan pystyvien kansalaisten muodostamalla kansalliskaartilla. Kommuuni myös laittoi lailla jäihin kaikki maksamattomat sota-ajan vuokrat ja kielsi panttilainaamoja myymästä tavaroita ulos. Panttilainaamojen jäädyttämisen syy oli pelko siitä, että työläiset olivat mahdollisesti sodan aikana pantanneet työkalunsa. Kommuuni myös erotti kirkon valtiosta ja teki kaikesta kirkon omaisuudesta valtion omaisuutta, kielsi uskonnon kouluista, siirsi velkavelvoitteita ja kielsi velkakoron. Kirkkojen sallittiin jatkaa uskonnollista toimintaa vain jos ne tarjosivat iltaisin tilat julkisille poliittisille kokouksille. Tämä määräys teki kirkoista tärkeitä kommuunin poliittisia keskuksia. Kommuuni otti myös käyttöön vanhan Ranskan suuren vallankumouksen aikaisen ajanlaskun.


title: Pariisin kommuuni

text: Samaan aikaan paikalliset, piirityksen aikana muodostetut kokousryhmät jatkoivat omien tavoitteidensa ajamista, useimmiten paikallisten työläisten alaisuudessa. Vaikka kommuunin hallinto oli muodollisesti reformistinen, oli kokonaisuus ennemminkin vallankumouksellinen. Näitä aatteita edustivat muun muassa anarkistit, sosialistit, Blanquistit ja liberaalimmat tasavaltalaiset. Tietyillä poliittisilla ratkaisuilla, erilaisten vallankumouksellisten ennennäkemättömällä yhteistyöllä ja suurella työläisvallan määrällä Pariisin kommuuni on saanut vankkumattoman aseman anarkistien ja marxilaisten sosialistien juhlinnan kohteena aina tähän päivään saakka.


title: Pariisin kommuuni

text: Hallituksen Versailles’n-armeija hyökkäsi kommuunin kimppuun 2. huhtikuuta, ja kaupunkia pommitettiin jatkuvasti. Hyökkääjän ylivoima oli niin suuri, että huhtikuun puolesta välistä asti se kieltäytyi neuvottelemasta. Joukot saavuttivat ja mursivat kaupunginmuurin lännestä käsin 21. toukokuuta. Kovin vastarinta tuli itäisistä työväenkortteleista, joissa taistelu jatkui kahdeksan päivän katutaisteluissa ennen lopullista tappiota Bellevillessä ja Menilmontantissa. Hallituksen joukot syyllistyivät monesti aseettomien kansalaisten tappamiseen. Kuolonuhreja uskotaan olleen 30 000. Pidätetyistä 30 000:sta monet ammuttiin ja 7 000 karkotettiin Uuden Kaledonian rangaistussiirtolaan.


title: Pariisin kommuuni

text:
Vastarinnan murennuttua viimeiset kommunardit ammuttiin Père-Lachaisen hautausmaan muuria vasten, joka nykyään tunnetaan tapahtuman johdosta "kommunardien muurina". Tuhansia muita kommuunin jäseniä marssitettiin oikeudenkäynteihin Versailles'hin. Muutamat harvat kommunardit pakenivat, pääasiallisesti pohjoisessa olevien preussilaisten linjojen läpi. Lopulliset kommunardien tappioiden uskotaan olleen 20 000–40 000; hallituksen menetykset liikkuvat 9 000:n tuntumassa. Pariisi jatkoi sotatilan alaisuudessa seuraavan viiden vuoden ajan.
Kommuunin kaatumisen jälkeen sen johtoa arvosteltiin liian lempeistä otteista haudanvakavassa tilanteessa. Karl Marxia ärsytti se, että kommunardit olivat "haaskanneet kallista aikaa" järjestäessään demokraattisia vaaleja sen sijaan, että olisivat kerralla tehneet lopun Versailles’n armeijasta ja hallituksesta. Ranskan kansallispankki miljardeine frangeineen jäi kommunardeilta tyystin koskematta ja vartioimatta. Kommuuni vain pyysi kohteliaasti lainaa pankista. He pelkäsivät, että pankin valtaaminen aiheuttaisi tuomion maailmalta. Niinpä paljon rahaa siirrettiin Pariisista Versailles’hin rahoittamaan armeijaa, joka murskaisi kommuunin. Marxin näkemyksiä Pariisin kommuunista voi lukea hänen kirjoituksestaan "Kansalaissota Ranskassa".


title: Pariisin kommuuni

text: Pariisin kommuunia ovat myöhemmin ihailleet monet sosialistijohtajat. Mao Zedong viittasi usein siihen, ja Vladimir Lenin piti Marxin ohella kommuunia ”elävänä esimerkkinä proletariaatin diktatuurista”. Hän vaati, että hautajaisissa hänet käärittäisiin punaiseen lippuun, joka oli säästynyt Pariisin kommuunin ajoilta. Neuvostoliiton avaruuslento Voshod 1 vei mukanaan palasen kommunardilippua.


title: Vierassana

text: Vierassanat tai sivistyssanat ovat sanoja, jotka on omaksuttu kieleen muista kielistä mutta jotka eivät ole täysin kotiutuneet siihen. Vierassanat, kuten lainasanat yleensäkin, kulkeutuvat yleensä valtakielistä pienempiin kieliin tai ihailluista väheksyttyihin kieliin, ja näin yhtenäistävät kieliä ja vähentävät kielten moninaisuutta ja omaleimaisuutta. Muinaisia lainasanoja, jotka ovat jo vankka osa kansanperinnettä, ei lasketa vierassanoiksi.


title: Vierassana

text: Vierassanat katsotaan monissa maissa vahingollisiksi omalle kielelle. Esimerkiksi Ranskassa vierassanat ja myös vieraat rakenteet on kielletty kaikesta julkisesta tekstistä. Islannissa kielitoimisto tekee jokaisen uuden ei-skandinaavisen vierassanan tilalle skandinaavisista sanoista johdetun vastineen, jota on siitä lähtien käytettävä.


title: Vierassana

text: Suomessa kielitoimisto ei anna sitovia ohjeita sanojen käytöstä, vaan ainoastaan suosituksia. Suomen kieltä on kehitetty luomalla uudissanoja vierassanojen tilalle. Esimerkiksi "elektrisiteetistä" on tullut "sähkö" ja englannin "smiley" on saanut suomalaisen vastineen "hymiö". Kaikki omaperäiset uudissanat eivät ole menestyneet, esimerkiksi "kärkky" ei ole syrjäyttänyt "bakteeria".


title: Vierassana

text: Suomessa etenkin kulttuurin tai ammatillisen erityisalueen lainasanoja on kutsuttu "sivistyssanoiksi". Ne on lainattu kieleen vieraista kielistä siksi, ettei omassa kielessä ole ollut vastaavaa sanaa tai sanan paremman ammatillisen statusarvon vuoksi. Kaikki eivät suosittele sivistyssana-termiä käytettäväksi Suomessa. Termin katsotaan tukevan asennetta, jonka mukaan valtakielten matkiminen on sivistystä. Alun perin sivistyssanaksi kutsuttiin pelkästään niin sanotuista sivistyskielistä kuten kreikasta ja latinasta lainattuja sanoja. Myös sivistyssanakirjat ovat kohdanneet arvostelua nimensä vuoksi. Sen sijaan suositellaan käytettäväksi nimitystä vierassana, vaikka tämä käsitteenä sisältääkin myös lainatut nuorison puhekielen sanat. Puhekieli ei kuitenkaan kuulu varsinaiseen kirjoitettuun kieleen, joten sivistyssanakirjojen nimittäminen vierassanakirjoiksi ei kaiketi hämärtäisi niiden tarkoitusta. Sivistyssanakirja sisältääkin sivistyssanojen lisäksi tyypillisesti muitakin lainasanoja.


title: Vierassana

text: Termin "vierassana" mallina ovat olleet ruotsin "främmande ord", saksan "Fremdwort" ja englannin "foreign word". 1900-luvun alusta 1970-luvulle puhuttiin "vierasperäisistä sanoista", kunnes ilmaisu korvattiin lyhyemmällä muodolla vierassana. Vierassanat ovat useimmiten hahmoltaan epäsuomalaisia sanoja. Niiden äännerakenteessa on usein suomelle vieraita piirteitä. Vierassanat on tapana jakaa "yleislainoihin", "erikoislainoihin" ja "sitaattilainoihin". Ensimmäisenä jaon esitti E. A. Tunkelo "Virittäjässä" 1907. Terho Itkonen on käyttänyt nimityksiä "kotoistuneet (vieras)sanat", "varsinaiset vierassanat" ja "vieraskieliset sanat". Kotoistunut sana on esimerkiksi "versio", joka on äännerakenteeltaan suomenmukainen. Monissa yleiskielen sanoissa on kuitenkin äännerakenteen vieraudesta kertova yksityiskohta, esimerkiksi sananalkuinen konsonanttiyhtymä. Suurin osa vierassanoista on erikoislainoja eli varsinaisia vierassanoja. Tällainen on esimerkiksi sana "demokratia", jolla on myös suomenkielinen vastine "kansanvalta". Usein vierassanoja käytetään, vaikka tarjolla on suomen kielen sana. Vieraskieliset sanat eli sitaattilainat taas kirjoitetaan suomessa samoin kuin lähtökielessä, eri kirjaimistoa käyttävän lähtökielen sanat siirtokirjoitettuna.


title: Vierassana

text: Jo vanhan kirjasuomen aikana nuoria ruotsalaisia lainasanoja välteltiin, jos tarjolla oli suomalainen vastine. Asetustekstien suomennoksissa oli sellaisia ilmauksia kuin "deductioni" (lausunto), mutta niitä käytettiin paremman puutteessa. Suomen kielen sanastoa kehitettiin määrätietoisesti 1800-luvulla.


title: Vierassana

text: Luonteva vierassanojen käyttö edellyttää, että käytölle on olemassa jokin selkeä ja kiistaton peruste. Esimerkiksi jollekin vierassanalle ei ole olemassa omakielistä vastinetta, jolloin tunnetun vierassanan käyttö saattaa olla ainoa käytännöllinen tapa ilmaista asia. Omakielinen vastine saattaa olla unohtunut, jolloin vierassana on ainoa mieleen tuleva. Omakielisen vastineen tarkka määritelmä saattaa poiketa vierassanan määritelmästä, jolloin vierassana voi olla tarkkuutensa vuoksi sopivampi. Vierassana voi olla myös heikon väittelijän tehokeino, jolloin vierassanan avulla yritetään hämätä vastapuolta tarvitsematta turvautua valheisiin.


title: Vierassana

text: Sivistyssanoja käytetään toisinaan myös pinnallisena keinona puheen ylevöittämiseksi, jolloin ”tylsän tavanomaisesta ilmaisusta” tuleekin ”banaali ja triviaali ekspressio”. Toisaalta joidenkin vierassanojen kohdalla kotimaisen vastineen käyttäminen voi kuulostaa asiantuntevammalta. Näin on esimerkiksi monien englanninkielisten datatekniikan termien kohdalla, joiden nimittäminen sivistyssanoiksi on kyseenalaista.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle (24. helmikuuta 1500 Gent, Flanderi – 21. syyskuuta 1558 Yusten luostari, Espanja) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija Kaarle V vuosina 1519–1556. Hän oli myös Espanjan kuningas 1516–1556 nimellä Kaarle I (Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa hänet tunnettiin nimillä "Carlos Quinto" ja "Carlos V"). Kaarle kuului Habsburgien sukuun.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlen hallitsijakausi oli sotaisa: Ranskan kuningasta Frans I:tä vastaan hän kävi yhteensä neljä sotaa. Turkkilaisten hyökkäyksiä oli torjuttava useaan kertaan. Wormsin valtiopäivillä 1521 Kaarle oli esittänyt kielteisen kantansa uskonpuhdistukseen, mutta taistelujen myötä (muun muassa Schmalkaldenin sota) hän joutui taipumaan sopimukseen uskonvapaudesta, joka vahvistettiin Augsburgin uskonrauhassa 1555. Hänen hallitsijakaudellaan espanjalaiset myös valloittivat laajoja alueita Keski- ja Etelä-Amerikassa.


title: Kaarle V (keisari)

text: Vuonna 1556 Kaarle luopui kruunuistaan ja vetäytyi elämänsä viimeisiksi vuosiksi luostariin. Keisarina ja Itävallan hallitsijana häntä seurasi hänen nuorempi veljensä Ferdinand I, Espanjan kuninkaana taas hänen poikansa Filip II.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle syntyi Gentissä, Flanderissa 24. helmikuuta 1500 vanhan keisari Maksimilian I:n pojanpojaksi. Hänen isänsä oli Burgundin arkkiherttua Filip Komea ja äitinsä Johanna, jota on kutsuttu Mielipuoleksi hermostollisten vaikeuksiensa takia. Johanna oli Kastilian kuningattaren Isabellan tytär ja perijä.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlen isä kuitenkin kuoli pian ja nuori kruununperillinen siirtyi tätinsä Margareeta Itävaltalaisen holhoukseen ja varttui tämän burgundilaisen ritariaatteen kyllästämässä hovissa. Margareeta oli Alankomaiden käskynhaltija ja hallitsi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ”kruununjalokiveä”: Reinin suistoa ja Hollannin maakunnan suuria kauppakaupunkeja. Filip Komean kuollessa Kaarle oli vain kuusivuotias. Kaarlen kehitys oli hidasta ja muutenkin hän vaikutti sopimattomalta hallitsemaan mitään. Koska hän myös oli sulkeutunut ja vähäpuheinen, hänen oli hankala luoda tarpeellisia suhteita hovissa.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlen kotiopettajina toimivat Vilhelm de Croy, josta myöhemmin tuli hänen pääministerinsä, sekä myös Adrian Florisz Dedel, myöhempi paavi Hadrianus VI. Kaarle oppi puhumaan sujuvasti useita kieliä: saksaa, ranskaa ja flaamia. Myöhemmin hän oppi kohtalaisesti myös espanjaa, jonka taidon Espanjan parlamentti ("Cortes generales") olikin asettanut ehdoksi sille, että hän saattoi tulla myös Espanjan hallitsijaksi. Hänen on kerrottu sanoneen: ”Minä puhun espanjaa Jumalalle, italiaa naisille, ranskaa miehille ja saksaa hevoselleni”. Tästä sanonnasta on kuitenkin olemassa eri versioita, ja usein sen on väitetty olevan peräisin Preussin Fredrik Suurelta.


title: Kaarle V (keisari)

text: Burgundilaisilta edeltäjiltään Kaarle peri kaksijakoisen suhtautumisensa Ranskan kuninkaisiin. Hänen äidinkielensä oli ranska, ja hän oli omaksunut monia vaikutteita ranskalaisesta kulttuurista. Nuorena hän kävi useita kertoja Pariisissa, Länsi-Euroopan silloin suurimmassa kaupungissa. Hänen kerrotaankin sanoneen: ”Pariisi ei ole kaupunki vaan kokonainen maailma” (). Hänelle kihlattiin Ranskan kuninkaan Frans I:n molemmat tyttäret, Louise ja Charlotte Valoislainen, mutta he kuolivat nuorina. Kaarle sai perinnökseen myös Valois-dynastian kuninkaallisen ja burgundilaisen herttuallisen haaran välisen pitkäaikaisen poliittisen ja dynastisen vihamielisyyden.


title: Kaarle V (keisari)

text: Vuonna 1506 Kaarle peri isältään Burgundin territoriot, joihin tuolloin kuuluivat erityisesti Alankomaat ja Franche-Comté. Suurin osa niistä oli Pyhän roomalaisen keisarikunnan ja siihen kuuluneen Saksan kuningaskunnan läänityksiä, poikkeuksena kuitenkin hänen synnyinpaikkansa Flanderissa, joka oli satavuotisen sodan jäljiltä yhä Ranskan läänityksenä. Koska hän oli alaikäinen, keisari Maksimilian I nimitti hänelle sijaishallitsijaksi hänen tätinsä Margareeta Itävaltalaisen (1480–1530), joka oli syntyjään Itävallan arkkiherttuatar ja avioliittojensa myötä Asturian leskiprinsessa ja Savoijin leskiherttuatar. Margaret toimi sijaishallitsijana vuoteen 1515 saakka. Hän sai pian todeta olevansa sodassa Ranskaa vastaan, sillä Flanderin läänityshallitsijana Kaarlea vaadittiin maksamaan veroa Ranskan kuninkaalle, kuten hänen isänsäkin oli tehnyt. Sodan tuloksena Ranska luopui vuonna 1528 vanhoista vaatimuksistaan Flanderiin.


title: Kaarle V (keisari)

text: Vuosina 1515–1523 friisiläiset talonpojat kapinoivat Pier Gerlofs Donian ja Wijard Jelckaman johdolla Kaarlen hallitusta vastaan. Kapinalliset saavuttivat aluksi menestystäkin, mutta kärsivät sittemmin useita tappiota, joiden jälkeen viimeiset kapinallisjohtajat vangittiin ja teloitettiin vuonna 1523.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlen aikana hänen Burgundin-alueitaan laajennettiin liittämällä niihin Tournai, Artois, Utrechtin ja Groningenin provinssit sekä Geldern. Kaarlen burgundilaiset edeltäjät olivat jo yhdistäneet seitsemäntoista provinssia, mutta nimellisesti ne kaikki olivat joko Ranskan tai Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan läänityksiä. Vuonna 1549 Kaarle sääti pragmaattisen sanktion, jolla Alankomaat julistettiin yhdeksi kokonaisuudeksi, joka oli kuuluva hänen perillisilleen.


title: Kaarle V (keisari)

text:
Kastilian valtiopäivät ("Cortes") vannoivat Valladolidissa 1506 ja Madridissa 1510 tunnustavansa Kaarle V:n Asturian prinssiksi ja ensisijaiseksi kruununperilliseksi äitinsä, kuningatar Johannan sijasta. Toisaalta vuonna 1502 Aragonian "Cortes" vannoi Saragosassa valalla tunnustavansa hänen äitinsä, Johannan, kruununperilliseksi, mutta Saragosan arkkipiispa vakuutti, että tämä vala ei ollut pätevä eikä voinut muuttaa vallanperimysjärjestystä, ellei sitä vahvistettu "Cortesin" ja kuninkaan välisellä muodollisella sopimuksella.
Niinpä hänen isoisänsä, Aragonian kuningas Ferdinand Katolilaisen kuoltua 23. tammikuuta 1516 Johanna peri Aragonian kruunun ja tuli samalla myös sen yhteyteen kuuluneiden Katalonian, Valencian, Napolin, Sisilian ja Sardinian hallitsijaksi, kun taas Kaarlesta tuli kenraalikuvernööri. Flaamilaiset kuitenkin halusivat Kaarlen omaksuvan kuninkaan arvon, mitä kannatti myös hänen isoisänsä, keisari Maksimilian I, ja paavi Leo X. Näin ollen Kaarle julistettiin Ferdinand II:n 14. maaliskuuta 1516 pidettyjen hautajaisten jälkeen sekä Kastilian että Aragonian kuninkaaksi yhdessä äitinsä kanssa. Lopulta Kastilian sijaishallitsija, kardinaali Jiménez de Cisneros joutui hyväksymään tapahtuneen tosiasian ja tunnusti Kaarlen koko Espanjan kuninkaaksi.


title: Kaarle V (keisari)

text: Koska oli täysin poikkeuksellista, että Kaarle omaksui kuninkaan arvonimen äitinsä ollessa vielä elossa, neuvottelut Kastilian "Cortesin" kanssa Valladolidissa vuonna 1518 osoittautuivat vaikeiksi, ja Kaarlen vaatimuksille asetettiinkin seuraavat ehdot: hänen oli opeteltava puhumaan espanjaa, hän ei saanut nimittää virkoihin vierasmaalaisia, hän ei saanut kuljettaa jalometalleja pois Kastiliasta ja hänen oli kunnoitettava äitinsä, kuningatar Johannan oikeuksia. Myös Aragonian "Cortes" ja Katalonian "Corts" esittivät vastalauseita, mutta lopulta hänet tunnustettiin Aragonian kuninkaaksi ja Barcelonan kreiviksi yhdessä äitinsä kanssa. Ferdinand II oli valloittanut myös Navarran kuningaskunnan, mutta hän oli vannonut kunnioittavansa sen asemaa eri kuningaskuntana. Kaarlen noustua Espanjan valtaistuimelle Navarran "cortes" vaati häntä saapumaan kruunajaisseremoniaan, mutta kun Kaarle kieltäytyi, asiasta tehtiin suuri joukko valituskirjelmiä.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle saapui Espanjaan syksyllä 1516. Hänen sijaishallitsijansa Jiménez de Cisneros valmistautui tapaamaan hänet, mutta sairastui matkalla, mahdollisesti myrkytettynä, ja kuoli ennen kuin oli tavannut kuninkaan.


title: Kaarle V (keisari)

text: Vaikka Espanjasta tuli hänen valtapiirinsä ydin, hän ei koskaan täysin kotiutunut sinne ja varsinkin ensimmäisinä vuosinaan hän koki olevansa vieras hallitsija. Kun maassa ei enää ollut Ferdinandin ja Isabellan kaltaisia voimakkaita hallitsijoita, Kaarle kohtasi yhä kasvavat määrät valituksia ja kasvavan anarkian. Espanjalaisetkaan eivät pitäneet Kaarlesta, joka ei ennestään osannut espanjaa ja joka toi mukanaan flaamilaisen seurueen. Saksalaisen kasvatuksen saanut Kaarle ei ollut edes Espanjan aateliston mieleen. Myös Kaarlen päätös nimittää virkoihin vain espanjalaista syntyperää olevia herätti herätti raivoa espanjalaisissa, sillä Kaarle oli juuri sitä ennen nimittänyt Toledon arkkipiispaksi ja Espanjan primaaksi neuvonantajansa, alankomaalaista sukua olevan 19-vuotiaan pojan.


title: Kaarle V (keisari)

text: Vaikeuksista huolimatta Kaarle asui suurimman osan elinajastaan Espanjassa, myös viimeiset, luostarissa viettämänsä vuodet. Lopulta Kaarlen tunnuslauseesta "Plus Ultra" ('Vielä pidemmälle'), tuli Espanjan kansallinen motto.


title: Kaarle V (keisari)

text: Espanjassa oli vanhastaan ollut useita kuningaskuntia, jotka oli vastikään yhdistetty ja joilla oli erilaiset valtiolliset perinteet. Kastilia oli autoritaarinen kuningaskunta, jossa kuninkaan oma tahto oli lain ja "Cortesin" yläpuolella. Sitä vastoin Aragoniassa laki sitoi hallitsijaakin, ja Navarrassa monarkian suorastaan katsottiin perustuvan kansan ja hallitsijan väliseen sopimukseen. Kaarle V:n ja hänen seuraajiensa aikana erot aiheuttivat epäselvyyttä ja kiistoja, sillä alueittaiset perinteet rajoittivat heidän absoluuttista valtaansa. Kaarlen aikana kuninkaan valta kasvoi, vaikka ennen äitinsä kuolemaa vuonna 1555 maan kuninkuus kuului vain osittain hänelle.


title: Kaarle V (keisari)

text: Espanjassa Kaarle sai osakseen vastustusta myös siksi, koska hän peri korkeita veroja ulkomaisiin sotiin, joihin kastilialaisilla ei juuri ollut mitään intressiä, ja koska hän sopimuksestaan huolimatta nimitti flaamilaisia korkeisiin virkoihin Espanjassa ja Amerikassa syrjäyttäen täten kastilialaiset ehdokkaat. Vastarinta huipentui comuneros-kapinaan, jonka Kaarle kukisti. Välittömästi kukistettuaan tämän kapinan Navarran syrjäytetty kuningas Henrik II ryhtyi valtaamaan maataan takaisin. Sotilaalliset operaatiot kestivät vuoteen 1524 saakka, jolloin Hondarribia antautui Kaarlen sotavoimille, mutta vasta Madridin ja Cambrain sopimukset vuonna 1528 tekivät lopun toistuvista rajakahakoista.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaiken tämän jälkeen Kastilia saatiin vakaasti yhdistetyksi Habsburgien valtakuntaan, ja se tuotti suuren osan valtakunnan sotilaallisista ja taloudellisista resursseista. Kaarlen hallitsijakaudella budjetin vajaus kuitenkin kasvoi tavattomasti, mistä hänen seuraajansa, Espanjan kuningas Filip II:n aikana seurasi valtionvararikko.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlen hallitsijakaudella Espanja valloitti Amerikan mantereella asteekkien valtakunnan Meksikossa ja Inkavaltakunnan Perussa sekä laajoja alueita muualtakin Keski- ja Etelä-Amerikassa. Kaarle myös järjesti Fernão de Magalhãesin käyttöön viisi laivaa, joiden matka, ensimmäinen maailmanympäripurjehdus, soi Espanjalle myöhemmin mahdollisuuden laajentaa imperiumiaan myös Tyynellemerelle ja valloittaa Filippiinit. Nämä aluevaltaukset eri puolilla maailmaa antoivat aiheen sanontaan, jota myöhemmin on käytetty myös Brittiläisestä imperiumista: sanottiin, että Kaarlen valtakunnassa ”aurinko ei koskaan laskenut”. Se ei tosin tarkkaan ottaen pitänyt paikkaansa ennen kuin Espanja valloitti Filippiinit vasta Kaarlen seuraajan, Filip II:n hallitsijakaudella.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlen perimä Aragonian valtakunta käsitti myös Napolin ja Sisilian kuningaskunnat sekä Sardinian. Aragonia oli aikaisemmin hallinnut myös Milanon herttuakuntaa, mutta vuotta ennen Kaarlen nousua valtaistuimelle Ranska oli vallannut sen Marignanon taistelussa 1515. Vuonna 1522 Kaarle onnistui valloittamaan Milanon takaisin, kun hänen keisarilliset sotajoukkonsa voittivat ranskalais-sveitsiläisen armeijan Bicoccassa. Vuonna 1524 Ranskan Frans I sai jälleen aloitteen käsiinsä, tunkeutui Lombardiaan ja valloitti siellä jälleen Milanon ja monia muita kaupunkeja. Vain Pavia jäi valloittamatta, ja siellä Kaarlen keisarilliset sotajoukot vangitsivat Fransin 24. helmikuuta 1525, keisarin syntymäpäivänä, kukistivat hänen armeijansa ja ottivat jälleen hallintaansa Milanon ja Lombardian. Tämän jälkeen Espanja pystyi pitämään hallinnassaan kaikki italialaiset alueensa, vaikka niihin jatkuvasti hyökättiin monelta taholta. Habsburgien valtakunnan käymää kauppaa Välimerellä pyrki estämään myös Osmanien valtakunta. Vuonna 1538 Espanja ja kaikki italialaiset valtiot muodostivat Pyhän liiton karkottaakseen osmanit, mutta liittouma kärsi tappion Prevezan taistelussa 1538. Ratkaiseva voitto osmaneista saatiin merellä vasta Kaarlen kuoleman jälkeen Lepanton taistelussa vuonna 1571.


title: Kaarle V (keisari)

text: Jo ennen Kaarlen valtaantuloa Espanja oli valloittanut siirtomaita Amerikasta, pääasiassa Karibianmeren saarilta. Kaarlen hallitsijakaudella konkistadorit kuten Hernán Cortés ja Francisco Pizarro kuitenkin laajensivat suuresti Espanjan amerikkalaisa alueita valloittamalla asteekkien ja inkojen valtakunnat, jotka vuosien 1519 ja 1542 välillä liitettiin Kaarlen valtakuntaan Uuden Espanjan ja Perun varakuningaskuntina. Nämä onnistuneet valloitukset yhdessä Magalhãesin vuonna 1522 tekemän maailmanympäripurjehduksen kanssa saivat Kaarlen vakuuttuneeksi siitä, että hänellä oli jumalallinen kutsumustehtävä kristikunnan johtajana, joka yhä koki olevansa islamin vakavasti uhkaamana. Valloitukset vahvistivat Kaarlen asemaa myös siten, että valtion rahastoon saatiin suuri määrä kultaa ja hopeaa. Konkistadori Berbal Diaz del Castello huomauttikin: "Me tulimme auttamaan Jumalaa ja hänen Majesteettiaan, tuomaan valon pimeydessä olleille, ja myös hankkimaan vaurautta, jota useimmat miehet himoitsevat."


title: Kaarle V (keisari)

text: Vuonna 1528 Kaarle luovutti Venezuelan provinssin Bartholoméus V. Welserin hallittavaksi, sillä hän ei pystynyt maksamaan tälle velkojaan rahana. Tämä hallintaoikeus, joka tunnettiin nimellä Klein-Venedig ("Pikku Venetsia"), peruutettiin vuonna 1546. Vuonna 1550 Kaarle kutsui Valladolidiin koolle kongressin, jossa oli käsiteltävä kysymystä siitä, olivatko uuden maailman alkuperäiskansoja vastaan käytetyt voimatoimet moraalisesti oikeutettuja. Tähän kokoukseen osallistui muun muassa Bartolomé de las Casas.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle V:n uskotaan olleen ensimmäinen, joka jo vuonna 1520 ehdotti kanavan rakentamista Panamankannaksen poikki.


title: Kaarle V (keisari)

text: Isoisänsä, keisari Maksimilian I:n kuoltua vuonna 1519 Kaarle peri Habsburgien monarkian kruunun. Hän oli myös luonnollinen ehdokas Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi. Keisarin asema ei kuitenkaan ollut perinnöllinen, vaan vaaliruhtinaat valitsivat keisarin. Muita varteenotettavia ehdokkaita vaalissa olivat Saksin vaaliruhtinas Fredrik III, Ranskan kuningas Frans I ja Englannin kuningas Henrik VIII. Vaaliruhtinaiden kokous, "kur", päätti 28. kesäkuuta 1519 valita Kaarlen keisariksi. Vuonna 1530 paavi Klemens VII kruunasi hänet keisariksi Bolognassa, mutta hän jäi valtakunnan viimeiseksi paavin kruunaamaksi keisariksi.


title: Kaarle V (keisari)

text: Keisarin valtaa rajoitti saksalaisten ruhtinaiden vahva asema. Heillä oli luja jalansija keisarikunnan alueilla, mutta Kaarle ei sallinut niin käyvän myös Alankomaissa.


title: Kaarle V (keisari)

text: Inkvisitio tuli keisarikunnassa käyttöön vuonna 1522. Vuodesta 1550 lähtien kuolemantuomio uhkasi kaikkia kerettiläisiä, jotka eivät katuneet. Myöskään poliittisissa kysymyksissä ei suvaittu poikkeavia mielipiteitä, ei varsinkaan Kaarlen syntymäkaupungissa, jossa Kaarle itse Alban herttuan tukemana kukisti Ghentin kapinan helmikuussa 1540. Vuonna 1556 Kaarle luopui keisarin kruunusta veljensä Ferdinandin hyväksi. Kuitenkin pitkäaikaisen kiistan ja asian byrokraattisen käsittelyn vuoksi keisarinhovi ei hyväksynyt hänen kruunusta luopumistaan ennen kuin 24. helmikuuta 1558, johon saakka Kaarle oli yhä laillisesti keisari.


title: Kaarle V (keisari)

text: Suurelle osalle Kaarlen valtakautta antoivat leimansa ristiriidat Ranskan kanssa, joka sai todeta olevansa Kaarlen hallitsemien alueiden ympäröimänä samaan aikaan, kun se vielä havitteli Italian herruutta. Vuonna 1520 Kaarle vieraili Englannissa, jossa hänen tätinsä, Katariina Aragonialainen, taivutteli aviomiestään Henrik VIII:tta liittoutumaan keisarin kanssa. Vuonna 1508 Henrik löi Kaarlen Sukkanauharitarikunnan ritariksi. Tapauksen kunniaksi pystytetty muistolaatta on yhä paikoillaan Windsorin linnan Pyhän Yrjön kappelissa.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlen ensimmäinen sota hänen pitkäaikaista vihollistaan Ranskan Frans I:tä vastaan alkoi vuonna 1521. Kaarle liittoutui Englannin ja paavi Leo X:n kanssa Ranskaa ja Venetsiaa vastaan. Aluksi hän menestyi hyvin, sai karkotetuksi ranskalaiset Milanosta, voitti ja vangitsi Fransin Pavian taistelussa 1525. Päästäkseen vapaaksi Ranskan kuninkaan oli Madridin rauhansopimuksessa 1526 luovutettava Burgundi Kaarlelle ja lopetettava tukensa Navarran kuninkuutta tavoitelleelle Henrik II:lle.


title: Kaarle V (keisari)

text: Päästyään vapaaksi Frans ja Pariisin parlamentti tuomitsivat rauhansopimuksen, koska se oli allekirjoitettu pakon alaisena. Tämän jälkeen Ranska liittyi Cognacin liittoutumaan, jonka paavi Klemens VII oli solminut Englannin Henrik VIII:n, Venetsian, Firenzen ja Milanon kanssa vastustaakseen keisarikunnan ylivaltaa Italiassa. Seuranneessa sodassa Kaarle V:n joukot ryöstivät Rooman vuonna 1527 ja käytännössä vangitsivat paavi Klemens VII:n ja samalla estivät tätä mitätöimästä Englannin Henrik VIII:n ja Katariina Aragonialaisen avioliittoa. Tämän vuoksi Henrik katkaisi välinsä Roomaan ja pani samalla alulle Englannin uskonpuhdistuksen. Muutoin sota jäi ratkaisemattomaksi. Vuonna 1529 Cambrain rauhansopimuksessa, jota sanotaan "rouvien rauhaksi", koska sen neuvottelivat keskenään Kaarlen täti ja Fransin äiti, Frans luopui vaatimuksistaan Italiassa mutta sai pitää Burgundin.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kolmas sota syttyi vuonna 1535 Milanon viimeisen Sforza-herttuan kuoltua. Silloin asetti oman poikansa, Filip II:n Milanon herttuaksi, vaikka Frans vaati sitä itselleen. Tämäkin sota jäi ratkaisemattomaksi. Frans ei onnistunut valloittamaan Milanoa, suurimman osan Kaarlen liittolaisen Savoijin herttuakunnan]] alueista kylläkin, mukaan luettuna sen pääkaupungin, Torinon. Nizzassa vuonna 1538 tehty aselepo lopetti sodan, mutta vain lyhyeksi ajaksi. Vuonna 1542 alkoi uusi sota, jossa Frans liittoutui osmanisulttaani Suleiman I:n kanssa, kun taas Kaarle liittoutui jälleen Henrik VIII:n kanssa. Vaikka Ranskan ja osmanien laivastot onnistuivat valloittamaan Nizzan, Ranska ei onnistunut etenemään Juareziin saakka, kun taas keisarikunnan ja Englannin sotavoimien tunkeutuminen Kaarlen itsensä johdolla pohjois-Ranskaan aluksi onnistui, mutta lopulta siitä luovuttiin, ja vuonna 1544 tehty rauhansopimus palautti valtakunnat rajoineen sellaiseksi kuin ne olivat olleet ennen sotaa.


title: Kaarle V (keisari)

text: Viimeisen sodan Kaarle kävi Fransin poikaa ja seuraajaa Henrik II:ta vastaan vuodesta 1551 lähtien. Kaarle saavutti aluksi voittoja Lorrainessa, jossa hän valloitti Metzin, mutta Italiassa ranskalaiset voittivat hänet. Kaarle luopui kruunusta sodan vielä kestäessä ja jätti sodan johdon pojalleen Filip II:lle ja veljelleen Ferdinand I:lle.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle oli jatkuvasti sodassa Osmanien valtakuntaa ja sen sulttaania Suleiman Suurta vastaan. Hänen suuri tappionsa Mohácsin taistelussa Unkarissa 1526 sai suuren osan Eurooppaa kauhun valtaan.


title: Kaarle V (keisari)

text: Vuonna 1529 osmanit yrittivät valloittaa Wienin, mutta epäonnistuivat, ja näin muslimien eteneminen Keski-Euroopassa saatiin pysäytetyksi. Kaarlen ja Suleimanin kamppailu Välimeren herruudesta ratkesi kuitenkin sulttaanin hyväksi, vaikka espanjalaiset saavuttivatkin voittoja ja onnistuivat muun muassa valloittamaan Tunisin vuonna 1535. Osmanien laivasto hallitsi itäistä Välimerta voitettuaan Prevezan taistelun vuonna 1538 ja vielä ylivoimaisemmin Kaarlen kuoleman jälkeen vuonna 1560 käydyn Djerban taistelun jälkeen. Samaan aikaan islamilaiset barbareskit, jotka toimivat sulttaanin vallan ja valvonnan alaisina, tekivät toistuvasti tuhojaan Espanjan ja Italian rannikoilla, lamauttivat Espanjan merikaupan ja nakersivat Habsburgin vallan perustuksia.


title: Kaarle V (keisari)

text: Vuonna 1536 Ranskan Frans I liittoutui Sulemainin kanssa Kaarlea vastaan. Vaikka Frans vuonna 1538 taivuteltiinkin allekirjoittamaan rauhansopimus, hän liittoutui osmanien kanssa uudetaan vuonna 1542. Seuraavana vuonna Kaarle liittoutui Henrik VIII:n kanssa ja pakotti Fransin allekirjoittamaan Crépy-en-Laonnois'n aselevon. Vuonna 1547 Kaarle allekirjoitti osmanien kanssa nöyryyttävän Adrianopolin rauhan, koska alituisiin sotatoimiin oli kulunut liiaksi varoja. Tässä sopimuksessa Kaarlesta käytetään vain arvonimeä "Espanjan kuningas" hänen pitkän arvonimiluettelonsa sijasta, sillä sopimustekstin laatijoiden mukaan maailmassa saattoi olla vain yksi keisari, joka oli Suleiman. Keisarikunnan valtiopäivilläkin protestanttiset edustajat usein äänestivät Turkkia vastaan käytyihin sotiin myönnettäviä määrärahoja vastaan, sillä monet protestantit pitivät muslimien etenemistä hyvänä vastapainona katolisille mahdeille.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle V yritti neuvotella liittosopimuksesta myös Persian safavidien kanssa saadakseen osmanit kahden rintaman sotaan. Yhteisymmärrykseen päästiinkin, mutta suuret välimatkat aiheuttivat suuria vaikeuksia. Safavidit kuitenkin ryhtyivät sotaan osmaneja vastaan vuonna 1532, jolloin näiden oli jaettava sotilaalliset voimavaransa kahdelle suunnalle. Näin Kaarleen osmanien taholta kohdistunut uhka joksikin ajaksi helpottui.


title: Kaarle V (keisari)

text: Sotilaallisten saavutustensa ohella Kaarle tunnetaan parhaiten protestanttisen uskonpuhdistuksen vastustajana. Osa saksalaisista ruhtinaista hylkäsi katolisen kirkon ja muodosti Schmalkaldenin liiton haastaakseen Kaarlen vallan sotilaallisin keinoin.


title: Kaarle V (keisari)

text: Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijana Kaarle kutsui Martti Lutherin vuonna 1521 Wormsin valtiopäiville luvaten taata hänen turvallisuutensa, jos hän saapuisi paikalle. Aluksi hän oli väheksynyt Lutherin teesejä nimittäen niitä ”kahden munkin väliseksi riidaksi”, mutta myöhemmin hän julisti Lutherin kannattajineen valtakunnankiroukseen. Hän ei voinut kuitenkaan ryhtyä tarmokkaisiin toimiin protestanttisuutta vastaan, kun hänellä oli täysi työ muiden huolenaiheiden kanssa.


title: Kaarle V (keisari)

text: Vuosina 1524–1526 Saksassa käytiin talonpoikaissota, ja vuonna 1531 muodostetiin luterilainen Schmalkaldenin liitto. Kaarle delegoi vastuun Saksasta enenevässä määrin veljelleen Ferdinandille keskittyen itse muualla kohtaamiinsa ongelmiin.


title: Kaarle V (keisari)

text: Jotta uskonsotia ei olisi syttynyt muissa Kaarlen hallitsemissa maissa, kutsuttiin vuonna 1545 osittain hänen aloitteestaan koolle Trenton kirkolliskokous, joka aloitti vastauskonpuhdistuksen. Kaarle saikin muutamat Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaiset ruhtinaat katolisen kirkon puolelle. Lutherin kuolinvuonna 1546 hän julisti Schmalkaldenin liiton laittomaksi, vaikka se oli jo saanut hallintaansa erään toisen ruhtinaan alueet. Hän karkotti liiton joukot Etelä-Saksasta; Mühlbergin taistelussa hän voitti Juhana Fredrikin, ja vuonna 1547 hän vangitsi Hessenin Filip Jalomielisen. Augsburgin interimissä 1548 päästiin väliaikaiseen sopuun, kun protestanteille tehtiin eräitä myönnytyksiä, kunnes Trenton kirkolliskokous palauttaisi yhtenäisyyden. Protestantit kuitenkin yleensä hylkäsivät välirauhan ja jotkut heistä vastustivat sitä aktiivisesti. Protestanttiset ruhtinaat nousivat vuonna 1542 Ranskan Henrik II:n tuella kapinaan Kaarlea vastaan, minkä vuoksi Kaarle vetäytyi Alankomaihin.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlen hallitsijakaudella Ignatius Loyola perusti jesuiittajärjestön, jonka tarkoituksena oli vastustaa protestanttisuutta rauhanomaisesti, intellektuaalisin keinoin, kun taas Espanja joidenkuiden kirjoittajien mukaan välttyi uskonsodilta pitkälti Kaarlen väkivallattomien toimien ansiosta.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle kärsi turvonneesta alaleuasta, mikä vaiva paheni Habsburgien suvun myöhemmissä sukupolvissa ja onkin antanut aiheen termille Habsburgin leuka. Tähän vaikutti suvun pitkäaikainen sisäsiittoisuus, jota yleisesti harjoitettiin hallitsijasuvuissa alueiden pysyttämiseksi dynastian hallinnassa. Hänen oli vaivalloista pureksia ruokansa asianmukaisesti, ja sen vuoksi hänellä oli pitkään myös ruoansulatushäiriöitä. Sen vuoksi hän tavallisesti söi yksin. Hän kärsi myös epilepsiasta. ja vakavasta kihdistä, jonka todennäköisesti aiheutti enimmäkseen punaista lihaa sisältänyt ruokavalio. Hänen vanhuudessaan kihti teki hänet raajarikoksi. Luovuttuaan vallasta häntä jouduttiin Yusten luostarissa kuljettamaan kantotuolilla. Hänen huoneisiinsa jouduttiin rakentamaan luiska, jotta niihin pääsisi helpommin.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle luopui hallitsemistaan alueista vaiheittain. Ensin hän luovutti Sisilian ja Napolin valtaistuimet, jotka molemmat olivat paavin läänityksiä, sekä Milanon herttuakunnan pojalleen Filipille vuonna 1554. Hän ilmoitti asiasta 25. heinäkuuta, ja vuoden lokakuussa paavi Julius III kruunasi Filipin Napolin ja Sisilian kuninkaaksi. Seuraavana vuonna, 25. lokakuuta 1555 hän ilmoitti julkisesti Alankomaiden valtiopäivillä luopuvansa näistä maista ja Charolais'n kreivikunnasta voidakseen vetäytyä luostariin. Espanjan kruunun hän luovutti tammikuussa 1556 vähin äänin Filipille.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle vetäytyi Yusten luostariin Extremaduraan, mutta hän harjoitti yhä laajaa kirjeenvaihtoa ja seurasi keisarikunnan asioita kuolemaansa saakka. Hän kärsi vakavasta kihdistä, ja jotkut tutkijat ovat päätelleet, että hän päätti luopua vallasta sen jälkeen, kun vuonna 1552 sattunut kohtaus pakotti hänet lykkäämään yritystään Metzin takaisinvaltaamiseksi, missä hänet sitten voitettiin. Hän eli yksinään erillisessä luostarissa, jossa oli rivissä kelloja joka seinällä, minkä jotkut historioitsijat arvelevat symboloineen hänen valtakauttaan ja ajan puutetta. Kaarlen veli Ferdinand I, joka jo hallitsi Habsburgeille vanhastaan kuuluneita alueita, seurasi häntä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarina sen jälkeen, kun hän vähän ennen kuolemaansa luopui keisarin arvostaankin.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle kuoli malariaan 21. syyskuuta 1558. Kaksikymmentäkuusi vuotta myöhemmin hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin San Lorenzo de El Escorialin luostarin kuninkaalliseen Pantheoniin.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle meni 10. maaliskuuta 1526 Sevillassa naimisiin serkkunsa, Portugalin (1503–1539) kanssa, joka oli Juhana III:n sisar.


title: Kaarle V (keisari)

text: Heidän lapsiaan olivat:


title: Kaarle V (keisari)

text: Isabella hallinnoi usein Espanjaa Kaarlen ollessa muissa maissa. Koska Filip II oli Portugalin kuningas Manuel I:n tyttärenpoika, Filipillä oli sijansa myös Portugalin kruununperimysjärjestyksessä, ja hän vaatikin itselleen myös Portugalin kruunua setänsä, Henrik I:n kuoltua vuonna 1580. Täten sai alkunsa Iberian unioni.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarlella oli myös useita rakastajattaria. Heidän kanssaan hän sai lapsia, joista kahdesta tuli myöhemmin Alankomaiden kuvernöörejä:Kaarle V:n vaakuna oli hyvin monimutkainen, sillä se oli yhdistetty hänen hallitsemiensa maiden ja alueiden vaakunoista. Oheinen kuva esittää vaakunaa hänen valtapiirinsä ollessaan laajimmillaan. Tällöin hän oli Kastilian, Léonin, Aragonian, Molempain Sisiliain ja Granadan kuningas, ja näiden maiden vaakunat on yhdistettyinä kilven ensimmäisessä ja neljännessä kentässä. Lisäksi hän oli Itävallan arkkiherttua, Burgundin ja Brabantin herttua, Flanderin ja Tirolin kreivi, ja näiden alueiden vaakunat ovat yhdistetyinä toisessa ja kolmannessa kentässä. Kilven ulkopuolella ovat kuvattuina Herakleen pylväät ja niissä tunnuslause "Plus Ultra", mikä viittaa merentakaiseen imperiumiin. Kilven ympärillä on Kultainen talja osoittamassa hänen asemaansa ritarikunnan suurmestarina. Sen jälkeen kun hänet vuonna 1519 kruunattiin keisariksi, vaakunaan lisättiin keisarikunnan kruunu sekä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kaksipäinen kotka ja sen taakse Burgundin espanjalainen risti. Aragonian ja Sisilian vaakunoiden yhteyteen lisättiin vuonna 1520 Jerusalemin, Napolin ja Navarran vaakunat.


title: Kaarle V (keisari)

text: Keisariperhe hankki Kaarlen hallitsijakaudella myös Unkarin, Böömin ja Kroatian kuninkuuden, mutta nämä arvot kuuluivat sekä nimellisesti että tosiasiallisesti hänen veljelleen Ferdinandille, joka pani alulle Habsburgien neljäsataa vuotta kestäneen valtakauden näissä maissa.


title: Kaarle V (keisari)

text:
Kaarle V:n testamentin mukaan Unkarin, Dalmatian, Kroatian ja muiden itäisten alueiden kuninkuus tuli kuulumaan hänen
pojanpojalleen, Filip II:n pojalle, Asturian prinssi Kaarlelle, joka kuitenkin kuoli nuorena.


title: Kaarle V (keisari)

text: Kokonaisuudessaan Kaarlen arvonimiluettelo kuului seuraavasti:


title: Kaarle V (keisari)

text: "Kaarle, Jumalan armosta Pyhä Rooman keisari, ikuinen Augustus, Saksan kuningas, Italian kuningas, koko Espanjan, Kastilian, Aragonian, Léonin, Unkarin, Dalmatian, Kroatian, Navarran, Grenadan, Toledon, Valencian, Galician, Mallorcan, Sevillan, Cordoban, Murcian, Jaénin, Algarvesin, Algecirasin, Gibraltarin ja Kanariansaarten kuningas, Molempain Sisiliain, Sardinian ja Korsikan kuningas, Jerusalemin kuningas, Länsi- ja Itä-Intian sekä valtameren saarten ja manteren kuningas, Itävallan arkkiherttua, Burgundin, Brabantin, Lorrainen, Styrian, Kärtnenin, Carniolan, Limburgin, Luxemburgin, Gelderlandin, Neopatrian ja Württenbergin herttua, Alsacen maakreivi, Schwabenin, Asturian ja Katalonian ruhtinas, Flanderin, Habsburgin, Tirolin, Gorizian, Barcelonan, Artois'n, Burgundin Pfalzin, Hainaut'n, Hollannin, Zeelandin, Ferretten, Kyburgin, Namurin, Roussillonin, Cerdagnen, Drenthen ja Zutphenin kreivi, Pyhän Rooman keisarikunnan, Burgaun, Oristanon ja Gocianon maakreivi, Frieslandin, Wendin marskimaan, Pordenonen, Biskajan, Molinin, Salinsin, Tripolin ja Mechelenin herra."


title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle V:een liittyy suuri joukko legendoja ja kansantarinoita. Myös kaunokirjallisuudessa on runsaasti viittauksia hänen elämäänsä liittyviin historiallisiin tapahtumiin ja romanttisiin seikkailuihin, hänen suhteeseensa Flanderiin ja hänen vallastaluopumiseensa. Hänen nimeään käytetään myös kaupallisten tuotteiden markkinointiin.


title: Suomen kuningas

text: Suomen kuningas viittaa seuraaviin asioihin:


title: Kruder & Dorfmeister

text: Kruder & Dorfmeister on kahden itävaltalaisen miehen, Peter Kruderin ja Richard Dorfmeisterin muodostama tuottajaduo. Heidät tunnetaan etenkin remikseistään erilaisista pop, hip hop ja drum n bass -kappaleista. Remiksit luokitellaan usein downtempo-genreen, kappaleille ominaisia ovat jazz- ja bossanovamaiset äänimaailmat ja rauhallinen tempo.


title: Kruder & Dorfmeister

text: Molemmat tekevät myös täysin omia kappaleita, Dorfmeister yhdessä Rupert Huberin kanssa muodostavat yhtyeen Tosca kun taas Kruder käyttää nimeä Peace Orchestra.


title: Apollo 18

text: Apollo 18 oli Apollo-avaruusohjelman peruutettu lento. Muut peruutetut lennot olivat Apollo 19 ja Apollo 20.


title: Apollo 18

text: Ennen peruutusta ("NASA OMSF, Manned Space Flight Weekly Report" – July 28, 1969) Apollo 18:n suunniteltiin laskeutuvan Kuussa Schroterin laaksoon helmikuussa 1972. Muut Nasan lähteet listaavat laskeutumispaikaksi Kopernikuksen kraatterin.Nasan peruutettua Apollo 18 -lennon Schmitt siirrettiin tiedeyhteisön painostuksesta Apollo 17 -lennolle. Geologi Schmitt oli ensimmäinen tiedemies Kuussa ja kahdestoista Kuussa kävellyt ihminen.


title: Apollo 18

text: Monissa lähteissä myös Apollo–Sojuz-yhteislennon (1975) Apollo-alusta kutsutaan nimellä Apollo 18. Se oli viimeinen USA:n miehitetty avaruuslento ennen avaruussukkulan ensilentoa 1981.


title: Suomen kuntavaalit

text: Kuntavaalit (myös kunnallisvaalit) ovat vaalit, joissa valitaan kuntien ja kaupunkien valtuustoihin valtuutetut ja varavaltuutetut. Suomessa kuntavaaleista säädetään perustuslaissa, kuntalaissa, vaalilaissa ja Ahvenanmaata koskien sen omassa lainsäädännössä.


title: Suomen kuntavaalit

text: Valtuusto valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla joka neljäs vuosi. Vuoden 2012 kunnallisvaaleihin saakka vaalipäivä oli lokakuun neljäs sunnuntai ja uusi kunnanvaltuusto aloitti toimikautensa vaalivuotta seuraavan kalenterivuoden alusta. Toimikausi päättyi seuraavan vaalivuoden loppuun. Vuoden 2017 kuntavaaleista lähtien vaalit järjestetään eduskuntavaalien tavoin huhtikuun kolmantena sunnuntaina ja uudet valtuustot aloittavat toimintansa kesäkuussa. Pääsiäisen vuoksi vaalit kuitenkin aikaistettiin vuonna 2017 ja suunnitellaan aikaistettavan vuonna 2025.


title: Suomen kuntavaalit

text: 1980-luvulla valtuutettuja oli lähes 13 000, ja 1990-luvulta lähtien määrä on laskenut joka vaaleissa. Vuonna 2017 henkilöitä valittiin 8 999. Kuntien määrä on samassa ajassa pudonnut 445:stä 295:een ja ehdokkaiden määrä suunnilleen puolittunut noin 67 tuhannesta 34 tuhanteen.


title: Suomen kuntavaalit

text: Suomen suuriruhtinaskunnassa asetettiin uusi kunnallisasetus vuonna 1873. Sen mukaan kunnalliset oikeudet ja velvollisuudet tulivat kaikkien kuntalaisten yhteisiksi. Kaupunginvaltuutetut valittiin kolmeksi vuodeksi, siten että vuosittain kolmannes valtuutetuista oli erovuorossa. Täten uudet vaalit järjestettiin vuosittain. Ehdokkaaksi saattoi asettua yli 25-vuotias miespuolinen kuntalainen. Äänivalta vaaleissa kuitenkin riippui maksetusta veroäyristä, joten yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta ei ollut.


title: Suomen kuntavaalit

text: Vuonna 1917 hyväksyttiin uusi kunnallisvaalilaki, joka takasi yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden. Ensimmäiset uuteen vaalilakiin perustuvat kunnallisvaalit pidettiin loppuvuodesta 1918 tai alkuvuodesta 1919 riippuen kunnasta. Lain mukaan pienimmällä vertausluvulla valittu kolmannes valtuustosta oli erovuorossa ensimmäisen toimivuoden lopussa, seuraava kolmannes toisen ja viimeinen kolmannes kolmannen vuoden lopussa. Tästä seurasi, että kunnallisvaalit oli järjestettävä joka vuoden joulukuussa. Näin jatkui vuoteen 1925 saakka, jolloin kunnallislakia muutettiin siten, että koko valtuusto valittiin yhdellä kerralla.


title: Suomen kuntavaalit

text: Vuoden 1925 kunnallislain muutoksesta huolimatta kunnallinen vaalikausi pysyi siihenastisena kolmivuotisena. Joulukuussa 1928 valittujen valtuustojen toimikausi jäi kuitenkin kaksivuotiseksi, kun eduskunta määräsi Lapuanliikkeen oikeistoradikaalin toiminnan seurauksena uudet kunnallisvaalit pidettäviksi ennenaikaisesti joulukuussa 1930. Joulukuussa 1936 valitut valtuustot istuivat kaikkiaan yhdeksän vuotta, koska vaaleja jouduttiin sotien vuoksi jatkuvasti lykkäämään. Kun uudet vaalit päästiin lopulta pitämään joulukuussa 1945, uusien valtuustojen toimikausi jäi eduskunnan päätöksen nojalla kaksivuotiseksi.


title: Suomen kuntavaalit

text: Marraskuussa 1955 eduskunta hyväksyi kunnallisen vaalikauden pidentämisen kolmivuotisesta nelivuotiseksi. Päätös tuli voimaan siten, että vuoden 1956 kunnallisvaaleissa valittujen valtuustojen toimikausi päättyi vuoden 1960 lopussa.


title: Suomen kuntavaalit

text: Pitkälle toisen maailmansodan jälkeen kunnallisvaalien tulosten erittelyssä pidettiin ensisijaisena valtuustoihin tulevaa porvarien ja sosialistien välistä voimasuhdetta. Ehdokaslistojen ja vaaliliittojen sekalaisuuden vuoksi ei tätä tarkempaan puoluelinjojen mukaiseen erittelyyn ollutkaan mahdollista päästä. Puoluelain säätämisen jälkeen kunnallisvaalien ehdokasasettelu siirtyi pääasiassa puolueiden tehtäväksi, ja 1970-luvulta lähtien vaalitilastoissa on käytetty täyttä puoluejakaumaa.


title: Suomen kuntavaalit

text: Vuoteen 1988 saakka kunnallisvaalit järjestettiin lokakuun ensimmäisenä sunnuntaina ja sitä seuranneena maanantaina. Vuonna 1990 eduskunta muutti vaalilakia siten, että kunnallisvaalit muuttuivat kaksipäiväisistä yksipäiväisiksi. Ensimmäiset yksipäiväiset kunnallisvaalit olivat vuonna 1992.


title: Suomen kuntavaalit

text: Nykyisin kuntavaaleissa ovat äänioikeutettuja 18 vuotta viimeistään vaalipäivänä täyttävät Suomen tai muun Euroopan unionin jäsenvaltion, Islannin tai Norjan kansalaiset, joiden kotikunta kyseinen kunta on. Kuntavaaleissa ovat äänioikeutettuja myös muut 18 vuotta viimeistään vaalipäivänä täyttävät ulkomaalaiset, joilla on ollut kotikunta Suomessa kahden edeltävän vuoden ajan. Tässä kunnallisvaalit poikkeavat eduskuntavaaleista ja presidentinvaalista, joissa äänioikeuteen vaaditaan ehdottomasti Suomen kansalaisuus. Kunta, jossa äänioikeutetulla on äänioikeus, määräytyy 51. päivänä ennen vaalipäivää.


title: Suomen kuntavaalit

text: Kuntavaalit toimitetaan samojen periaatteiden mukaan kuin eduskuntavaalitkin, eli tulokset lasketaan vaalipiireittäin D’Hondtin menetelmällä. Vaalipiireinä ovat kunnat. Ehdokkaita voivat asettaa rekisteröidyt puolueet ja valitsijayhdistykset. Valitsijayhdistyksen perustamiseen vaaditaan kymmenen äänioikeutetun allekirjoittama asiakirja. Oikeusministeriön päätöksellä pienessä kunnassa voidaan kelpuuttaa jopa vain kolmen äänioikeutetun muodostama valitsijayhdistys. Ehdokkaiden pitää olla kunnan asukkaita. Vaalikelpoisuudelle asetetaan kuntalaissa joitain rajoituksia: ehdokas ei saa olla johtavassa asemassa kunnan palveluksessa tai vastaavissa tehtävissä kunnan johtamassa yhteisössä tai kuntayhtymässä. Kunta-asioita valvovat valtion virkamiehetkään eivät ole kunnallisvaaleissa vaalikelpoisia.


title: Suomen kuntavaalit

text: Ahvenanmaalla kunnallisvaalit toimitetaan maakunnan omien säädösten mukaisesti. Vaalit toimitetaan joka neljäs vuosi, samanaikaisesti maakuntapäivävaalien kanssa.


title: Suomen kuntavaalit

text: Vaalien järjestelyssä tapahtuneesta virheestä tai lainvastaisuudesta voi valittaa hallinto-oikeuteen, joka voi oikaista vaalien tuloksen tai määrätä vaalit uusittaviksi. Kunnallisvaalit on uusittu Enontekiöllä (1972), Humppilassa (1980) ja Keminmaalla (1996). Vuoden 2008 vaalit uusittiin Kauniaisissa, Vihdissä, ja Karkkilassa sähköisen äänestysjärjestelmän ongelmista johtuen.


title: Polynesianrotta

text: Polynesianrotta ("Rattus exulans") on rottien sukuun kuuluva jyrsijälaji. Se on kolmanneksi yleisin rottalaji isorotan ja mustarotan jälkeen.


title: Polynesianrotta

text: Polynesianrotta on ulkoisesti samankaltainen kuin mustarotta, mutta pienempi. Sen ruumis on keskimäärin 12 senttimetriä pitkä ja hännän pituus on keskimäärin 13 senttimetriä. Turkki on tummanruskea ja vatsa harmaa. Polynesianrotta on kaikkiruokainen yöeläin, ja se syö pääosin siemeniä, hedelmiä, kaarnaa, hyönteisiä, liskoja ja lintujen munia. Se on ketterä kiipeilemään ja tekee joskus pesänsä puuhun.


title: Polynesianrotta

text: Polynesianrotta on tärkeä todiste ihmisten muutosta Tyynenmeren saarilla. Se ei pysty uimaan pitkiä matkoja, joten se on levinnyt eri saarille ihmisten mukana. Se on alun perin kotoisin Kaakkois-Aasiasta, mutta on levinnyt veneiden kyydissä muun muassa Havaijille ja Pääsiäissaarelle.


title: Kuuden päivän sota

text: Kuuden päivän sota (, ) oli 5.–10. kesäkuuta vuonna 1967 käyty sota arabivaltioiden Egyptin, Jordanian ja Syyrian muodostaman liittoutuman ja Israelin välillä. Arabivaltiot saivat taloudellista tukea Irakilta, Kuwaitilta, Saudi-Arabialta, Sudanilta ja Algerialta. Myös Neuvostoliitto ryhtyi tukemaan arabivaltioita.


title: Kuuden päivän sota

text: Konflikti alkoi, kun Egypti saartoi Israelin laivaliikenteen Tiraninsalmen kansainvälisellä vesireitillä, poisti UNEF-rauhanturvaajat Siinain niemimaalta ja alkoi siirtää omia joukkojaan niiden tilalle. Tämän johdosta Israel teki ennalta ehkäiseväksi julistamansa iskun, jolla se onnistui tekemään Egyptin ilmavoimat toimintakyvyttömäksi muutamassa tunnissa. Jordania puolestaan hyökkäsi Israelin kaupunkeihin Länsi-Jerusalemiin ja Netanyaan. Sodan lopussa Israelin hallintaan jäivät Gaza, Siinain niemimaa, Länsiranta ja Golanin kukkulat. Sodan tulos vaikuttaa merkittävällä tavalla alueen geopolitiikkaan yhä nykyäänkin.


title: Kuuden päivän sota

text: Vuonna 1956 käytyä Suezin–Siinain sotaa seurasi Lähi-idässä kymmenen verrattain rauhallista vuotta. Suezin sota oli päättynyt Egyptin kannalta sotilaalliseen häviöön, mutta poliittisen voittoon. Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton painostus pakotti Israelin vetäytymään Siinailta, minkä vastineeksi Egypti suostui lopettamaan sissiryhmien lähettämisen Israelia vastaan ja tekemään Siinaista UNEF-joukkojen valvoman aseettoman alueen.


title: Kuuden päivän sota

text: Yksikään arabimaa ei edelleenkään hyväksynyt Israelin olemassaoloa, ja molemmat osapuolet aseistautuivat parhaansa mukaan. Arabimaiden pääaseistaja oli Neuvostoliitto .


title: Kuuden päivän sota

text: Varhaisella 1960-luvulla Syyria alkoi aseistaa sissihyökkäyksiä ja terrorismia Israeliin. Tätä kutsuttiin "kansan vapaussodaksi", ja se pyrki vaikuttamaan Baath-puolueeseen kohdistuvaan sisäiseen oppositioon. Palestiinalaisista armeijoista merkittävä oli Jasser Arafatin johtama al-Fatah, josta muodostui lopulta PLO:n hallitseva ryhmittymä.


title: Kuuden päivän sota

text: Jordan-joen vedenkäytöstä oli neuvoteltu Israelin itsenäistymisestä saakka. Vuodesta 1953 vuoteen 1955 neuvotteluja veti Eisenhowerin asettama erityislähettiläs Eric Johnston. Arabiliiton lopulta hylättyä neuvottelutuloksen Jordania ja Israel aloittivat yksipuoliset toimet hylätyn neuvottelutuloksen mukaisten kastelujärjestelmien rakentamiseksi. Israelin johdettua veden Genesaretinjärvestä vastarakennettuun mittavaan kastelujärjestelmäänsä vuonna 1964 arabivaltiot alkoivat suunnitella Jordan-joen lähdejokien Hasbanin ja Baniaksen vesien ohjaamiseksi siten, etteivät ne enää virtaisi lainkaan Genesaretinjärveen. Suunnitelman toteutuminen olisi vähentänyt Israelin vedensaantia Jordan-joesta arviolta kolmasosalla, mikä olisi vastannut yhdeksäsosaa Israelin kokonaisvedensaannista. Israel ilmoitti pitävänsä suunnitelmaa sen suvereniteettia loukkaavana. Vastauksena Israel suoritti vuoden 1965 aikana useita sotilasoperaatioita Syyrian alueella ohitustöiden tuhoamiseksi. Syyria aloitti vastavuoroisesti israelilaiskohteiden tulituksen tykistöllä Golanin kukkuloilta.


title: Kuuden päivän sota

text: Marraskuussa 1966 palestiinalaississit iskivät Israeliin käyttäen Jordanian rajaa, minkä seurauksena Israel suoritti mittavan operaation rajaseudulle. Operaation tarkoitus oli PLO:n tukikohtien tuhoaminen, mutta se muuttui pian Israelin ja Jordanian keskinäiseksi yhteenotoksi. Taistelussa kuoli molemmilta puolilta kymmeniä ja haavoittui noin sata. Seurauksena Jordania aloitti täyden mobilisaation.


title: Kuuden päivän sota

text: Sotaa edeltäneet toimenpiteet arabimaissa:


title: Kuuden päivän sota

text: Israelin rajariita Syyrian kanssa laajentui 7. huhtikuuta 1967 ilmataisteluksi Golanin yllä. Taistelussa Syyria menetti kuusi MiG-21-hävittäjää taistelussa yhtä Israelin Dassault Mirage III -hävittäjää vastaan. Rajasota kiihtyi, ja osapuolet vaativat selkkausten lopettamista, uhaten vastapuolta totaalisella tuhoamisella. Esimerkiksi Syyrian puolustusministeri Hafez al-Assad totesi ajan olevan tullut aloittaa ""vapaussota sionistien savustamiseksi ilmaan arabien kotimaasta"".


title: Kuuden päivän sota

text:
Neuvostoliitto kiihdytti konfliktia lähettämällä arabeille vääriä tietoja Israelin joukkojenkeskityksistä Syyrian rajalla. Alueella olevien YK-joukkojen komentaja, kenraali Ensio Siilasvuo, ilmoitti välittömästi väitteiden olevan vääriä, mutta tämä ei estänyt Syyriaa vaatimasta Egyptiltä apua Israelia vastaan. Myös Jordania liittyi Egyptin ja Syyrian muodostamaan sotaliittoon. Arabimaat Marokosta Irakiin lähettivät joukkoja ja rahaa kiristäen tilannetta entisestään.
17. toukokuuta Egypti vaati alueella olevien YK:n rauhanturvajoukkojen vetämistä pois, mihin pääsihteeri U Thant taipui Israelin kieltäydyttyä joukkojen siirtämisestä omalle puolelleen. Egypti sulki Tiraninsalmen kansainvälisen vesireitin Israelin laivoilta 23. toukokuuta alkaen ja saartoi Eilatin sataman sekä Akabanlahden. Egyptin presidentti Gamal Abdel Nasser julisti puheessaan arabien olevan tarvittaessa valmiit taistelemaan ja tuhoamaan Israelin. Israel puolestaan oli jo Suezin sodan jälkeen julistanut, että Tiraninsalmen sulkeminen uudestaan olisi yhtä kuin sodanjulistus Israelia vastaan.


title: Kuuden päivän sota

text: 30. toukokuuta Egypti ja Jordania solmivat viisivuotisen liittosopimuksen, jolla Jordanian joukot siirtyivät Egyptin komentoon. Tämän seurauksena arabijoukot olivat vain 17 km:n päässä Israelin rannikosta, mikä mahdollistaisi panssarijoukkojen hyökkäyksen ja Israelin katkaisemisen kahteen osaan nopeimmillaan puolessa tunnissa.


title: Kuuden päivän sota

text: Israel tukeutui Yhdysvaltoihin, joka yritti purkaa saartoa diplomatian keinoin. Neuvostoliitto esti kaikki yritykset käsitellä tilannetta YK:n turvallisuusneuvostossa. Sotilaallisen voimatasapainon valossa Israelin tilanne vaikutti toivottomalta. Vaikka arabimaat eivät hyökkäisikään, ne voisivat näännyttää Israelin talouden, jonka armeijan mobilisointi oli tukahduttanut.


title: Kuuden päivän sota

text: Maanantaina 5.6.1967 Israelin ilmavoimat iski kello 7.45 yllättäen Egyptin yhdeksääntoista lentotukikohtaan tuhoten niissä olevat koneet. Tärkein kohde oli Kairon läntinen tukikohta, joka oli Tu-16-rykmentin sijoituspaikka. Egyptin kentille tehtiin noin 500 rynnäkkölentoa, minkä tuloksena tuhottiin 309 lentokonetta, ml. kaikki Tu-16-pommittajat, 27 Il-28-konetta, 12 Su-7-konetta, 90 MiG-21-, 20 MiG-19- ja 25 MiG-17-hävittäjää ja 32 kuljetuskonetta.


title: Kuuden päivän sota

text: Isku oli ajoitettu siten, että Egyptin henkilöstö oli matkalla palveluspaikoilleen, ja johtamisvalmius oli huono. Taktiikkaan kuului kiitoteiden tuhoaminen auringon suunnasta hyökäten Matran betonia läpäisevillä jarruvarjopommeilla tai tavallisilla 220 tai 450 kg pommeilla ja kentillä olevien koneiden tuhoaminen sen jälkeen tykkitulella. Osa pommeista varustettiin aikasytyttimillä korjaustöiden vaikeuttamiseksi.


title: Kuuden päivän sota

text: Israelin hävittäjät olivat lentäneet aluksi pitkälle Välimeren ylle ja sitten koukanneet jyrkästi etelään voidakseen hyökätä Egyptin tukikohtiin lännestä. Tämä taktinen liike varmisti iskun tehokkuuden. Egyptin ilmavoimat huomasivat Israelin koneet liian myöhään eivätkä ehtineet valmistautua. Israelin ilmavoimien komentaja Mordekai Hod oli antanut kuuluisan käskyn: ”Lennä, liidä vihollisesi ylitse ja tuhoa pirstaleiksi aavikolle, jotta Israel voi elää turvallisesti sukupolvien ajan.” Egyptiltä tuhoutui yli puolet 450:stä koneestaan ja niin Egypti menetti samalla ylivoimansa lentokoneiden määrässä.


title: Kuuden päivän sota

text: Egyptistä saamiensa väärien tietojen vuoksi Syyrian, Jordanian ja Irakin ilmavoimat aloittivat hyökkäyksen Israeliin. Israelin ilmavoimat iski takaisin ja iltaan mennessä vastapuolen ilmavoimat oli lamautettu. Muun muassa Syyrian ilmavoimat kärsi tappioita ⅔ vahvuudestaan, Jordanian ilmavoimat oli tuhottu samoin kuin Irakin ilmavoimien Länsi-Irakissa H3-tukikohdassa olleet koneet. Arabit olivat menettäneet 416 konetta tuhoutuneina ja 393 vaurioituneina. Näin sota oli käytännössä ratkaistu ennen sen alkua.


title: Kuuden päivän sota

text: Iltapäivällä Israelin ilmavoimat hyökkäsi Egyptin tutkia vastaan ja tuhosi 25 tutkaa, joista 16 Siinailla. Päivän aikana käytiin vain yksi iso ilmataistelu 20 MiG-21:n ja 16 Miragen välillä, jossa neljä MiGia ammuttiin alas. Israel saavutti lopulta ilmaherruuden menetettyään 26 konetta, näistä 19 Egyptin vastaiskussa lentokentille. Tämän jälkeen ilmavoimat keskitettiin tulitukitehtäviin.


title: Kuuden päivän sota

text: Pian ilmaiskun jälkeen kolme israelilaista divisioonaa hyökkäsi seitsemää egyptiläistä divisioonaa vastaan Siinailla. Israelin pohjoisdivisioona, jota komensi Israel Tal, eteni Gazan kaistan ja Al-Arishin lävitse. Kaksi divisioonaa, joita johtivat Avraham Yoffe ja Ariel Sharon, hyökkäsivät Abu-Ageilan alueella. Kuultuaan tappiosta Egyptin puolustusministeri, sotamarsalkka Abdel Hakim Amer määräsi kaikki joukot perääntymään Siinailta, mikä merkitsi Egyptin tappiota. Nopeus, taitava koordinointi ja ilmatuki käänsivät tilanteen Israelin eduksi. Merijalkaväki valtasi strategisesti tärkeän Sharm el-Sheikhin satamakaupungin, ja koko Siinai oli israelilaisten käsissä kolmessa päivässä.


title: Kuuden päivän sota

text: Jordanian kuningas Hussein oli arabijohtajista maltillisin. Jordania kuitenkin hyökkäsi Egyptin vaatimuksesta Länsi-Jerusalemiin sodan ensimmäisenä päivänä käyttäen raskasta tykistöä ja tunkeutuen joillekin alueille. 6. kesäkuuta Israelin puolustusvoimat saartoivat Jerusalemin Ammunition Hillin taistelussa ja seuraavana päivänä valtasivat nopeasti Länsimuurin ja Temppelivuoren. Jordan-joelle saavuttiin samana päivänä.


title: Kuuden päivän sota

text: Syyria kävi sotaa Golanin kukkuloilta käsin tyytyen ampumaan Pohjois-Israelia tykistöllä. Kun sotatoimet Siinailla olivat ohi, israelilaisilla oli riittävästi joukkoja pohjoiselle rintamalle. Sodan loppuvaiheessa Golanin kukkulat vallattiin vähäisin tappioin 10. kesäkuuta mennessä. Kaikkiaan sotatoimet kestivät kuusi päivää, mistä sota on saanut nimensä. Arabimaat menettivät yli 400 lentokonetta, lähes kaikki panssarivoimansa, laivoja ja kaatuneina arvioiden mukaan noin 15 000 sotilasta sekä upseeria. Israelin tappiot olivat 777 kaatunutta, 2 586 haavoittunutta ja 17 lentokonetta.


title: Kuuden päivän sota

text: Kuuden päivän sodan häviäminen olisi merkinnyt Israelin poistumista maailmankartalta, minkä tavoitteen arabit ilmoittivat selvästi. Syyrian puolustusministeri Hafiz al-Assad ilmoitti 20.5.1967 seuraavasti: ”Sotilaamme ovat nyt täydessä valmiudessa – – käynnistämään vapautustoimet ja kitkemään siionistit arabien asuinseuduilta. Sotilaana uskon, että aika on kypsä heidän tuhoamiselleen.” Arabijohtajien aggressiivisen antisionistista retoriikkaa oli noudattanut aiemmin myös Syyrian presidentti lausuen 22.5.1966: "Haluamme täydellisen sodan ilman rajoituksia, sodan, joka hävittää siionistit perustuksiaan myöten."


title: Kuuden päivän sota

text: Arabien tavoitteesta huolimatta Israel yllätti koko maailman voittamalla sodan. Israelin strategian mukaan arabinaapurit oli pystyttävä lyömään alle kymmenessä päivässä, minkä jälkeen maan talous olisi romahtanut murtaen myös asevoimat. Kuuden päivän sodan kulku noudatti kuitenkin yllättävän tarkasti Israelin strategiaa , ja maa säilytti olemassaolonsa.


title: Kuuden päivän sota

text: Syyria hyväksyi YK:n aselepoehdotuksen 8. kesäkuuta, mutta Israel hylkäsi sen, koska sen operaatiot olivat vielä kesken. Egypti suostui aselepoon 9. kesäkuuta ja lopullisesti aselepo solmittiin aamulla 10. kesäkuuta. Israelin sodan aikana valloittamat alueet jäivät sen miehittämiksi sodan jälkeenkin.


title: Kuuden päivän sota

text: Israel menetti sodassa kokonaisuudessaan 42–45 konetta eli 18 % taistelukonevahvuudestaan. On arvioitu, että Israelilla oli kesällä 1967 valmiina vähintään kaksi ydinasetta, joita olisi käytetty, jos sota oli kääntynyt tappiolliseksi, ilmavoimat tuhottu tai arabit käyttäneet joukkotuhoaseita.


title: Kuuden päivän sota

text: Heti sodan jälkeen Israel ehdotti arabimaille neuvotteluita. Se oli valmis vetäytymään valtaamiltaan alueilta vastineena juutalaisvaltion tunnustamisesta ja rauhansopimuksesta. Sudanin Kharthumissa pitämänsä kokouksen jälkeen arabimaat vastasivat kuuluisalla kolmen ein päätöksellään: ei rauhaa Israelin kanssa, ei Israelin tunnustamista, ei neuvotteluja Israelin kanssa . Myöhemmin samana vuonna myös YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi päätöslauselman n:o 242, jossa Israelia vaadittiin vetäytymään miehitetyiltä alueilta ja arabimaita tunnustamaan Israel.


title: Kuuden päivän sota

text: Länsirannan vallatuilta alueilta pakeni arviolta n. 300 000 palestiinalaista Jordaniaan. Golanin ja Itä-Jerusalemin asukkaat saivat Israelin kansalaisuuden Israelin liitettyä ne itseensä 1980-luvulla. YK:n turvallisuusneuvosto vaati Israelia vetämään asevoimansa valtaamiltaan alueilta . Arabimaita se vaati tunnustamaan Israelin ja solmimaan sen kanssa rauhan.


title: Kuuden päivän sota

text: Egyptin ja Israelin välinen vihanpito ei laantunut, vaan Suezilla käytiin vuosikausia ns. näännytyssotaa.


title: Kuuden päivän sota

text: Neuvostoliiton delegaatio vieraili Egyptissä 21. kesäkuuta ja maa sai 130 uutta taistelukonetta jo viikon kuluttua. Vuoden kuluttua arabimailla oli saman verran kalustoa kuin ennen sotaa. Israel osti Yhdysvalloista 131 konetta, kun Ranska ei enää suostunut myymään sille. Egypti teki laajamittaisia tykistökeskityksiä Israelin asemiin miehitetyllä Suezilla, PLO:n taistelijat hyökkäsivät Jordaniasta Israeliin ja israelilaiset kommandot Egyptiin. Israelilaiset mm. kaappasivat egyptiläisen P-12-tutkan ja kuljettivat sen Israeliin tutkimuksia varten. 21. lokakuuta 1967 egyptiläiset ohjusveneet upottivat israelilaisen "Eilat"-hävittäjän.


title: Kuuden päivän sota

text: Israel on 1970-luvulta alkaen sallinut kansalaistensa perustaa siirtokuntia miehitetyille alueille.


title: Kuuden päivän sota

text: Egyptin presidentti Nasser tarjoutui eroamaan epäonnistuttuaan sodassa, mutta eroa ei hyväksytty. Egyptin ja Israelin väliset taistelut jatkuivat 1969 Suezin kanavan varrella ja Israelin ilmaiskuilla Egyptiin. Yhdysvaltain neuvottelemana saavutettiin aselepo elokuussa 1970. Siinai palautettiin Egyptille vuonna 1982 (Camp Davidin rauhansopimus, 1978) vuoden 1973 Jom kippur -sodan jälkeen.


title: Kuuden päivän sota

text: Vuonna 1982 Israel palautti rauhansopimusta ja tunnustamista vastaan Egyptille Siinain niemimaan, joka pinta-alaltaan vastaa n. 90 % vuonna 1967 vallatusta alueesta. Miehitetyiksi jäivät Jordanialta vallattu Länsiranta ja Egyptiltä vallattu Gaza sekä Syyrialta vallattu Golan. Arabimaista Egyptin lisäksi vain Jordania on noudattanut YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 242 ja tunnustanut Israelin sekä solminut sen kanssa rauhan.


title: Kuuden päivän sota

text: Vuonna 2005 Israel luovutti Gazan Palestiinan itsehallinnolle.


title: Kuuden päivän sota

text: Sodan jälkeen Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen hyväksyttäväksi tarjottiin useita erilaisia päätöslauselmaehdotuksia. Muun muassa Neuvostoliitto vaati Israelin julistamista hyökkääjäksi ja sen asevoimien vetämistä vallatuilta alueilta ilman ehtoja. Mielipiteet siitä, mikä valtio tai valtiot olivat syyllisiä sodan syttymiseen menivät jyrkästi ristiin. Selvää oli vain se, että ensimmäisen laukauksen ampui Israel. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa Israelin ulkoministeri Abba Eban puolustautui toteamalla, että hyökkäys ja sodan aloitus voidaan suorittaa muutenkin kuin ampumalla. Hän vetosi hyökkäyskäsitteen määrittelyyn, jonka Neuvostoliitto itse oli vuonna 1957 Yhdistyneissä kansakunnissa esittänyt. Sen mukaan hyökkääjäksi on tuomittava valtio, joka sulkee toisen valtion rannikon tai satamat. Tämän tulkinnan mukaan sota alkoikin jo 17. toukokuuta, jolloin Egyptin presidentti Nasser ilmoitti sulkevansa Tiraninsalmen kansainvälisen vesireitin Israelin laivoilta. Yleinen käsitys Yhdistyneissä kansakunnissa oli, että Israelia saattoi "murhan sijaan syyttää korkeintaan hätävarjelun liioittelusta". Neuvostoliiton vaatimus Israelin julistamisesta hyökkääjäksi sai puolelleen 36 ääntä, vastaan äänesti 57 maata. Äänestämästä pidättyi 24 valtiota.


title: Espoon keskus

text: Espoon keskus () on Espoon kaupunginosa, joka sijaitsee likimain keskellä Espoota. Espoon keskuksen asuinalueita ovat Kiltakallio, Kirkkojärvi, Saarniraivio, Suna, Suvela ja Tuomarila.


title: Espoon keskus

text: Espoon keskus on Espoon hallinnollinen keskus, jossa toimivat Espoon kaupungintalo, valtuustotalo ja virastokeskus. Alueen kaupallinen keskus on Espoontorin ja Entressen kauppakeskuksien muodostama kokonaisuus Espoon aseman vieressä.


title: Espoon keskus

text: Espoon keskus kuuluu Vanhan-Espoon suuralueeseen ja Kanta-Espoon tilastoalueeseen. Espoon keskuksesta puhuttaessa käytetään usein virheellistä termiä ”Espoon keskusta”. Espoo ei ole kehittynyt yhden keskuksen ympärille, vaan se koostuu viidestä kaupunkikeskuksesta, joista yksi on Espoon keskus.


title: Espoon keskus

text: Espoon keskus sai nykyisen nimensä 1970-luvulla. Aiemmin paikalla oli pieni kirkonkylä, joka koostui viidestä suurehkosta tilasta, jotka ovat antaneet nimensä kaupunginosan nykyisille asuinalueille: Doms (Tuomarila), Jofs (Jouppi), Kirsti (Kirsti-alkuiset paikat Suvelassa), Dahl ja Suna. Kylässä on ollut pysyvää asutusta ainakin 700–800 vuotta, luultavasti paljon pidempään.


title: Espoon keskus

text: Kaupunginosan historiallisesti kenties merkittävin rakennus on Espoon tuomiokirkko, jonka vanhimmat osat ovat 1480-luvulta. Tätä ennen paikalla on sijainnut puinen kirkko. Samassa Espoonjoen kulttuurihistoriallisessa miljöössä sijaitsee myös Lagstadin kotiseututalo. Nykyisin ruotsinkielisen kotiseutuyhdistyksen avoimena pitämä talo oli valmistuessaan vuonna 1873 Espoon ensimmäinen kansakoulu ja toimi sotien aikana muun muassa synnytyslaitoksena, kun Naistenklinikka oli evakossa Espoossa. Espoon ensimmäisen vapaaehtoisen palokunnan Espoon VPK:n paloasema sijaitsi aiemmin Pappilanmäen juurella, johon on sittemmin vuonna 1995 rakennettu seurakuntatalo. VPK:n nykyinen rakennus on Espoonjoen eteläpuolella, Kannusillanmäen juurella.


title: Espoon keskus

text: 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulta lähtien Espoon keskusta on kehitetty voimakkaasti muun muassa rakentamalla uusia asuntoja ja viheralueita sekä parantamalla palveluita. Osana kehittämishanketta Espoon rautatieaseman yli kulkevat jalankulkusillat ovat saaneet uuden ilmeen. Virastokeskuksen aluetta on myös tarkoitus parantaa, mutta suunnittelua jarruttaa muun muassa sisäilmaongelmien takia tyhjillään seisovan vuonna 1971 rakennetun kaupungintalon avoin kohtalo.. Kaupunginvaltuustossa tasavertaista kannatusta ovat saaneet sekä kaupungintalon peruskorjaus että purkaminen.


title: Espoon keskus

text: Espoon keskuksen kaupallinen keskus sijaitsee juuri Espoon rautatieaseman eteläpuolella, ja se muodostuu vuonna 1988 valmistuneesta Espoontorin kauppakeskuksesta ja vuonna 2008 valmistuneesta Entressen kauppakeskuksesta. Entressen yhteydessä toimii myös kirjasto. Lisäksi Suvelan osa-alueella sijaitsee pieni ostoskeskus. Kannusillan väestönsuojan yhteydessä toimii teatteri- ja elokuvaesityksiin sekä konsertteihin suunniteltu Kannusali.


title: Espoon keskus

text: Espoon keskuksessa toimii seitsemän suomenkielistä peruskoulua: Hösmärinpuiston koulu (luokat 1–2), Jalavapuiston koulu (luokat 1–6), Kirkkojärven koulu (luokat 1–9), Kirstin koulu (luokat 1–6), Saarnilaakson koulu (luokat 7–9), Sunan koulu (luokat 1–6) ja Tuomarilan koulu (luokat 1–6). Lisäksi alueella toimii ruotsinkielinen yhtenäiskoulu Lagstads skola. Kirkkokadun varrella Kaivomestarin rakennuksessa sijaitsee Kuninkaantien lukio. Espoon keskuksessa sijaitsee myös ammatillista koulutusta tarjoava Omnia-koulutuskuntayhtymä, jolla on koulurakennuksia Kirkkokadun molemmin puolin.


title: Espoon keskus

text: Keski-Espoon uimahalli ja liikuntahalli toimivat Kaivomestarin rakennuksessa. Kannusillan väestönsuojan yhteydessä toimii monipuolinen urheiluhalli. Lisäksi Kirkkojärven alueella on urheilupuisto, joka koostuu nurmikentästä, tekonurmikentästä, jalkapallohallista ja skeittipuistosta. Suvelassa on hiekkainen urheilukenttä.


title: Espoon keskus

text: Espoon asemalla pysähtyvät rantaradan lähijunavuorot E, L, U, X ja Y. Aiemmin Helsingin ja Turun väliset kaukojunat pysähtyivät Espoossa, kunnes 25. lokakuuta 2015 alkaen pysähdyspaikaksi vaihtui Leppävaara.


title: Espoon keskus

text: Linja-autovuoroja on lukuisia - niin seudullisia kuin paikallisiakin. Helsinkiin pääsee useilla linjoilla esimerkiksi Finnoontien, Leppävaaran, Länsiväylän ja Turunväylän kautta. Sisäisiä linjoja on muun muassa Jorviin, Kivenlahteen, Leppävaaraan, Nuuksioon, Soukkaan ja Tapiolaan.


title: Balduin I

text: Balduin I oli Flanderin ja Hainautin kreivi (Balduin IX) ja neljännen ristiretken johtohenkilöitä. Hän peri Flanderin äidiltään kreivitär Margareetalta ja Hainautin isältään kreivi Balduinilta ja hän oli siten Luoteis-Euroopan merkittävimpiä mahtihenkilöitä. Hänestä tuli ristiretken myötä Latinalaisen keisarikunnan ensimmäinen keisari vuonna 1204 (hallitsi vain 1204–1205). Hänen kömpelö diplomatiansa aiheutti kuitenkin jo seuraavana vuonna sodan Bulgarian tsaari Kalojania (eli Johannesta) vastaan, vaikka tämä olisi bysanttilaisiin kohdistuvan vihamielisyytensä vuoksi ollut myös mahdollinen liittolainen. Balduin jäi Adrianopolin luona käydyssä taistelussa vangiksi ja kuoli vankeudessa. Häntä seurasi Konstantinopolin keisarina hänen veljensä Henrik Flanderilainen (1206–1216) ja Flanderi-Hainautin lääninherrana hänen alaikäinen tyttärensä kreivitär Johanna.


title: Muhammed

text: Muhammed (koko nimi Abū al-Qāsim Muḥammad ibn ʿAbd Allāh ibn ʿAbd al-Muṭṭalib ibn Hāšim (ابو القاسم محمد ابن عبد الله ابن عبد المطلب ابن هاشم)) ( noin 570 Mekka – 8. kesäkuuta 632 Medina) oli islamin uskonnon profeetta. Islamin opin mukaan on olemassa ainoastaan yksi Jumala, jonka lopullisen ja täydellisen ilmoituksen profeetta Muhammed välitti ihmiskunnalle. Perimätiedon mukaan vuodesta 610 alkaen Muhammed sai ilmestyksiä, joista koottiin hänen kuolemansa jälkeen Koraani. Muhammed saarnasi islaminuskoa aluksi Mekassa, mutta vuonna 622 hän siirtyi läheiseen Medinan kaupunkiin. Medinassa Muhammedista tuli niin uskonnollinen, sotilaallinen kuin poliittinenkin johtaja. Monivuotinen sota Mekkaa vastaan päättyi kaupungin valloitukseen vuonna 630. Muhammed kuoli Medinassa vuonna 632.


title: Muhammed

text: Suomessa ja Ruotsissa nimi on vanhastaan kirjoitettu muodossa "Muhammed", mutta nykyään nimimuoto Muhammad katsotaan mahdolliseksi. Muoto "Muhammad" on lähempänä modernia arabian kirjakieltä siten kuin sitä yleisimmin lausutaan. Nimen lausunta vaihtelee kuitenkin suuresti eri kielialueiden välillä (esimerkiksi persialainen muoto on "Mohammed"), ja sen suhteen esiintyy variaatioita myös arabian kielen ja sen kirjakielen lausunnan sisällä.


title: Muhammed

text: Tiedot Muhammedin elämästä perustuvat lähinnä islamilaiseen perimätietoon, ennen kaikkea niin sanottuihin hadith-kokoelmiin tai traditioihin sekä varhaisiin Muhammedin elämäkertoihin, jotka yhdessä muodostavat "sunnan". Islamilaisten traditioiden historiallinen luotettavuus on kuitenkin tutkijoiden mukaan hyvin heikko, ja varmaa faktatietoa Muhammedin elämästä on hyvin vähän, jos lainkaan. Vaikka tutkijoiden suuri enemmistö katsoo, että Muhammed oli todellinen historiallinen henkilö, muutamat historioitsijat ovat kyseenalaistaneet jopa tämän totunnaisen käsityksen.


title: Muhammed

text: Tarinat Muhammedin elämästä siirtyivät aluksi suullisena perimätietona, ja hadith-kokoelmia alettiin kirjata muistiin vasta verrattaen myöhään. Abbasidi-imperiumissa vallitsevana oppina oli niin kutsuttu Mu'tazilismi, joka korosti islamin opin tulkinnassa järkeä, eikä liikkeen piirissä perimätietoja pidetty kovin olennaisena. Kuitenkin juuri Abbasidi-imperiumin aikakausi oli merkitsi tunnettujen hadith-kokoelmien syntymistä. Niitä keräsivät tuolloin etenkin uskonnollisen opposition muodostaneet traditionalistit. Ongelmaksi kuitenkin muodostui, että kun anekdootteja Muhammedin elämästä käytettiin opillisissa ja juridissa kiistoissa, hadithien määrä alkoi kasvaa, ja erilaisia näkemyksiä kannattavat tahot tuntuivat aina löytävän jonkin anekdootin näkemyksensä tueksi. Tämä ongelma yritettiin ratkaista oppineiden toimesta perustamalla joukko sääntöjä, joiden perusteella perimätiedon oletettu autenttisuus voitaisiin ratkaista. Eräässä autenttiseksi hyväksytyssä hadithissa jopa Muhammed itse ennakoi tilanteen: "Tulee väärentäjiä, valehtelijoita, jotka tuovat teille haditheja, joita ette te, ettekä esi-isänne ole nähneet, varokaa heitä." Syntyi niin kutsuttu "hadith-tiede", jolla ei nimestään huolimatta ole mitään tekemistä oikean tieteen kanssa. Tällaisen tutkimuksen lopputuloksena syntyivät nykyisen ortodoksisen islamin "autenttisiksi" katsomat hadith-kokoelmat. Sunni-islamissa niitä edustavat niin sanottu Kutub al-Sittah, kuusi hadith-kokoelmaa, joiden katsotaan olevan aitoja ja luotettavia, ja joka määriteltiin Ibn al-Qaisaranin toimesta 1000-luvulla.


title: Muhammed

text: Nykyisin tutkijoiden keskuudessa vallitsevan näkemyksen mukaan, jonka teki tunnetuksi kuuluisa ja arvostettu orientalisti Joseph Schacht klassikko-teoksessaan "Origins of Muhammadan Jurisprudence" (1950), islamilaisen hadith-tieteen historiallinen luotettavuus on äärimmäisen heikko. Schachtin mukaan hadithien ja niiden kautta aikakauden intressit vaikuttivat sharian kehittymiseen paljon enemmän kuin todelliset historialliset tosiseikat. Nykyinen sunnilainen ortodoksia (Schact käsittelee yksinomaan sunni-islamia) syntyi tämän näkemyksen mukaan ennen kaikkea 800- ja 900-luvuilla. Opin ytimessä on neljä auktoriteettia: Koraani, sunna, analogia (qiyas) ja yksimielisyys (ijma). Sharia perustuu näihin neljään lähteeseen: Koraania ja sunnaa tulkitaan analogiaa hyväksikäyttäen, ja jokaisen todellisen muslimin oltava yhtä mieltä oikeasta tulkinnasta. Schachtin mukaan tämän opin artikuloi ensimmäisenä selvällä tavalla al-Shafi'i (767–820), joka tunnetaan parhaiten omaa nimeään kantavan sunni-islamin neljään ortodoksiseen juridiseen koulukuntaan kuuluvan opin perustajana. Schacht myös yhtyy Ignas Goldziherin näkemykseen, jonka mukaan juuri al-Shafi'i ensimmäisenä nosti sunnan siihen juridiseen asemaan, joka sillä on tämän päivän islamilaisessa ortodoksiassa.


title: Muhammed

text: Muhammedin elämäkerta, sellaisena kuin se tavallisesti esitetään, mukailee säilyneitä varhaisia arabiankielisiä Muhammedin elämäkertoja (arab. "sira"). Ensimmäinen Muhammedin elämäkerta oli tiettävästi Ibn Ishaqin kirjoittama Allahin Profeetan elämä ("Sīrat Rasūl Allāh", "Al-sīra al-Nabawiyya") kirjoitettiin vuoden 767 tietämillä (vuonna 150 islamilaista ajanlaskua). Tämä teos on kadonnut, mutta Ibn Hisham ja Al-Tarabi käyttivät sitä tiettävästi lähteenä kirjoittamissaan hieman myöhemmissä elämäkerroissa. Kolmas varhainen Muhammedin elämäkerran kirjoittaja oli Al-Waqidi.


title: Muhammed

text: Myös säilyneiden elämäkertojen historiallisen luotettavuuden katsotaan olevan suhteellisen heikko, vaikka elämäkerrat itse katsotaan yleensä autenttisiksi. Joissain viimeaikaisissa tutkimuksissa tutkijat ovat erottaneet toisistaan perimätiedot, jotka koskevat historiallisia tapahtumia perimätiedoista, jotka liittyvät lainsäädännöllisiin kysymyksiin. Etenkin jälkimmäisten luotettavuuden katsotaan olevan hyvin kyseenalainen, missä historiallisista tapahtumista kertovien perimätietojen katsotaan useimmissa tapauksissa olevan suhteellisen luotettavia.


title: Muhammed

text: Tässä esitetty elämäkerta perustuu tavanomaisiin islamilaisiin lähteisiin, ei kriittiseen ja tieteelliseen tutkimustietoon ellei toisin mainita. Se toisin sanoen vastaa ortodoksisen islamin käsitystä, ja sitä, mitä enemmistö muslimeista Muhammedin elämästä uskoo.


title: Muhammed

text: Muhammed syntyi vuoden 570 tienoilla Mekassa, nykyisen Saudi-Arabian alueella. Tarkkaa syntymävuotta ei tunneta, mutta se on ilmeisimmin laskettu 40 vuotta taaksepäin profeetanuran alusta. Mekka oli vilkas mutta pienimuotoinen kaupankäynnin keskus, jossa sijaitsi Kaaban pyhäkkö. Mekkalaisten uskonto perustui seemiläiseen polyteismiin, mutta myös astrologialla oli oma paikkansa.


title: Muhammed

text: Mekka sijaitsee vuorten ympäröimässä laaksossa. Esi-islamilaiseen aikaan pyhiinvaellusten yhteydessä toimi markkinoita, joissa käytiin vilkasta kauppaa ”jumalanrauhan” turvin. Pyhiinvaelluskuukausina verenvuodatus ei ollut sallittua. Maaperä ei ollut kovin hedelmällinen ja kaupunki muistutti enemmän savimajoista koottua suurta kylää. Kaaban pyhäkkö sai katon vasta Muhammedin nuoruudessa.


title: Muhammed

text: Muhammedin isä Abdullah kuului Mekan pääheimoon Quraišiin, mutta hän kuoli joko ennen pojan syntymää tai pian sen jälkeen. Muhammedin äiti Amina kuoli pian miehensä jälkeen. Islamilainen historiankirjoitus kuvaa perhettä köyhtyneeksi aateliksi, mutta tämä on saattanut olla myöhempää kaunistelua. Vanhempiensa kuoltua Muhammed kasvoi ensin isoisänsä Abdulmuttalibin ja tämän kuoltua setänsä Abu Talibin suojissa.


title: Muhammed

text: Muhammedin varhaisista vuosista ei ole tarjolla varmaa tietoa, ja lähteet voivat olla jopa keskenään ristiriitaisia. Perimätieto on keskittynyt Muhammedin ylistämiseen, ja totuus on saattanut jäädä sivuun. Nuori Muhammed paimensi setänsä ja naapureiden karjalaumoja, ja tätä työtä kesti kymmenenteen ikävuoteen asti. Tuolloin hän pääsi setänsä mukana kauppakaravaaneille ja tutustui Lähi-idän maihin. Yhden perimätiedon mukaan sedällä oli kauppa Mekassa ja Muhammed toimi siellä kauppa-apulaisena.


title: Muhammed

text: Täysi-ikäiseksi tultuaan Muhammedista tuli perimätiedon mukaan kauppias. Hänen ei tiedetä hoitaneen mitään suurempaa liiketoimintaa. Mikäli Muhammed toimi perimätiedon mukaisesti rikkaan lesken Khadijan edustajana kauppamatkoilla, hänen roolinsa on voinut rajoittua päällysmiehen osaan.


title: Muhammed

text: Perimätieto on kuvannut Muhammedia lukutaidottomaksi. Toisaalta tällä islamilaiset lähteet ovat halunneet korostaa Koraanin jäljittelemättömyyttä ja sitä, että sen sanamuodotkin ovat tulleet Jumalasta, ei ihmisestä. Toisaalta yksittäisten lähteiden mukaan Muhammed oli luku- ja kirjoitustaitoinen. Pakanakansan profeettaa tarkoittavan sanan "ummi" merkitys on hieman epävarma. Useimmat tutkijat tulkitsevat sanan viittaavan, ettei Muhammed ollut uskonoppinut vaan tavallisten ihmisten keskuudesta noussut profeetta.


title: Muhammed

text: Tarinoissa Muhammed matkusti ympäri Arabiaa ja kävi kauppareittejä pitkin myös Syyriassa. Rikas leski Khadija oli kuullut, kuinka luotettava, rehellinen, vilpitön ja kunniallinen hän oli. Khadija pyysi miestä hoitamaan hänen liikeasioitaan matkojensa aikana ja palattuaan huomasi hänen suoriutuneen tehtävistään erittäin hyvin. Samaten Khadijan alaiset puhuivat ainoastaan hyvää Muhammedista. Myöhemmin Khadija avioitui 25-vuotiaan Muhammedin kanssa. Khadijan ikä arvioidaan lähteestä riippuen 28 ja 40 vuoden väliin.


title: Muhammed

text: Perimätieto korostaa avioparin suurta ikäeroa, mutta todennäköisesti se ei ollut järin suuri – Khadijan kerrotaan synnyttäneen seuraavan kahden vuosikymmenen aikana useita lapsia. Heistä ainoastaan tytär Fatima Zahra eli riittävän vanhaksi saadakseen omia lapsia. Muhammedin ainoat lapsenlapset olivat pojat Hasan ibn Ali ja Husain ibn Ali sekä tyttäret Zainab bint Ali ja Umm Kulthum bint Ali. Muhammed asui Khadijan kanssa yksiavioisessa suhteessa ja vasta vaimonsa kuoleman jälkeen, vuonna 619, hän otti useita vaimoja. Vaimoja Muhammedilla oli yhteensä 13.


title: Muhammed

text: Keski-ikää lähenevä Muhammed kävi iltaisin vaeltelemassa kotikaupunkinsa Mekan lähistöllä vuorilla ja mietiskelemässä elämän suuria kysymyksiä. Tapa oli varsin yleinen munkeille, askeeteille ja vapaa-ajattelijoille. Perimätiedon mukaan noin vuoden 610 tienoilla Hiran luolassa ollut Muhammed näki enkelin.


title: Muhammed

text: Muhammed oli peloissaan ja epävarma tapahtuneesta, mutta hänen vaimonsa Khadijan kristitty serkku Waraqa oli vakuuttunut näyn todellisuudesta. Varhaisimmassa perinteessä enkeliä ei aina nimetä, mutta viimeistään Medinan kaudella nimeksi tuli arkkienkeli Gabriel (). Joidenkin lähteiden mukaan Muhammed sai ilmestyksensä ensin enkeli Israfililta kolmen vuoden ajan ja vasta sen jälkeen Gabrielilta.


title: Muhammed

text: Monet islamilaiset lähteet kertovat ensimmäisen ilmestyksen jälkeen seuranneesta välikaudesta ("fatra"), jolloin Muhammed ei saanut uusia ilmestyksiä vaan alkoi epäillä ensimmäistäkin ilmestystä. Tauon jälkeen ilmestykset alkoivat uudelleen, ja Muhammedin toiminta laajeni perhepiirin ulkopuolelle.


title: Muhammed

text: Muhammedin tärkeimmän ja varhaisimman elämäkerran kirjoittajan Ibn Ishaqin (k. 767) kirjoituksiin perustuvan Ibn Hishamin (k. 833) tekstilaitoksen mukaan ensimmäinen islaminuskoon kääntynyt henkilö oli Muhammedin vaimo Khadija. Ensimmäinen mieshenkilö oli tuolloin vasta kymmenvuotias Ali ibn Abi Talib.


title: Muhammed

text: Muhammed ei ollut ainoa arabialainen pohdiskelija, vaan niemimaalla oli yleisestikin vilkasta uskonnollista liikehdintää. Arabeja kääntyi kristinuskoon ja ennen kaikkea juutalaisuuteen. Vastaavasti osa ihmisistä tutustui näihin uskontoihin kuitenkaan kääntymättä niihin, mutta he omaksuivat eräänlaisen alkumonoteismin. Myöhemmin Muhammedin ilmestyksissä tästä yksijumalaisuudesta käytettiin nimitystä hanif. Ibn Hishamin kirjan "Profeetta Muhammedin elämäkerta" mukaan Muhammed noudatti "isämme Abrahamin uskontoa".


title: Muhammed

text: Muhammedin julkinen toiminta alkoi noin vuonna 613. Aluksi ilmestykset keskittyivät korostamaan Jumalan mahtavuutta, eikä muita jumalia vastaan suoranaisesti hyökätty. Pian kuitenkin ilmestyksissä kiellettiin muut jumalat ja alettiin korostaa yhteiskunnallista sanomaa. Mekan rikkaat kauppiaat eivät halunneet köyhää ryysyläistä samanarvoiseksi Jumalan edessä, ja lisäksi pelättiin uuden uskonnon myötä myös pyhiinvaelluksen kärsivän. Välirikon syynä lienee myös ollut uuden uskonnon ja vanhan heimopolitiikan väliset ristiriidat.


title: Muhammed

text: Muhammed sai aluksi suojelua omalta heimoltaan, jonka johtaja oli Muhammedin setä Abu Talib. Hän ei itse kääntynyt islaminuskoon, mutta suojeli kyllä veljenpoikaansa. Muhammed keräsi sanomalleen kannattajia eri ryhmistä, varsinkin köyhien joukosta. Muhammedin lähisukulaisista islaminuskoon kääntyivät ainakin hänen vaimonsa Khadija sekä Muhammedin veljenpoika ja tuleva neljäs kalifi Ali ibn Abi Talib.


title: Muhammed

text: Islamin ja vanhan uskonnon ajauduttua välirikkoon Muhammedin kannattajien valtaosa, vähävaraiset ja orjat, joutuivat vaikeaan asemaan. Islaminuskoon kääntyneitä rangaistiin heimoyhteisön sääntöjen mukaisesti, mutta kyse ei liene ollut ankarasta vainosta vaan enemmänkin kiusaamisesta ja painostuksesta. Perimätiedon mukaan Muhammed lähetti noin vuonna 615 heikompia kannattajia Etiopiaan. Tutkijat epäilevät tämän kertomuksen historiallisuutta.


title: Muhammed

text: Alkuaikojen ilmestyksissä korostetaan, että Muhammed ainoastaan välittää sanomaa Jumalalta ja varoittaa ihmisiä uhkaavasta tuomiopäivästä. Vastaanottamisen roolia on korostettua sillä, että ilmestyksissä Muhammedia puhutellaan yksikön toisessa muodossa. Vain muutamassa kohdassa hänet mainitaan nimeltä.