title: Jooga

text: Intian muslimivallan aikana 1200–1700-luvuilla joogeista tuli pelättyjä palkkasotureita ja maantierosvoja, jotka elivät yhteiskunnan laitamilla ja vastustivat muslimiarmeijoita. Askeetikot olivat erityisen hyviä sotureita yhteisönsä rakenteen sekä kehonsa, mielensä ja tunteidensa hallinnan ansiosta. Muslimivallan kaudella hindulaisuuden ja islamin opit myös sekoittuivat keskenään monissa synkretistisissä liikkeissä, mikä näkyi esimerkiksi hathajoogaa harjoittavien kanphata-joogien opetuksissa.


title: Jooga

text: Joogien sotaisuus säilyi aina 1800-luvulle, jolloin brittiarmeija pakotti heidät laskemaan aseensa ja etsimään muita toimeentulokeinoja. Joogan maine sivistyneiden hindujen keskuudessa oli tuolloin hyvin alhainen, ja briteille joogit edustivat intialaisen kulttuurin takapajuisuutta ja hindulaisuuden rappiota. Orientalistitutkijat päättelivät, että vanhojen klassisten tekstien ”todellinen jooga” oli sen sijaan älyllistä ja filosofista. Orientalistien näkemys tarjosikin siirtomaavallan alla eläneille intialaisille keinon uskonnollisen ja kansallisen identiteetin luomiseen, ja syntyi uushindulainen liike.


title: Jooga

text: Intiassa joogasta tuli 1900-luvun alussa itsenäisyysliikkeen keskeinen työkalu, Intian uudistumisen ja kansallisen vapauden symboli. Vallankumoukselliset ryhmät harjoittivat taistelutaitojaan joogan peitenimellä, ja toisaalta joogasta tuli ruumiinkulttuurin muoto, joka toi itsenäisyyden ihanteen yksilön ruumiin tasolle. Aiemmin rappion symbolina pidetty hathajooga tulkittiin uudelleen eurooppalaisten ihanteiden mukaisesti fyysiseksi harjoitteluksi ja erotettiin aiemmasta maagisuskonnollisesta kontekstistaan.


title: Jooga

text: Shri Tirumalai Krishnamacharya (1888–1989) oli merkittävässä asemassa modernin joogan synnyssä. Monet nykyisin suosituimmista joogamuodoista perustuvat hänen opetuksiinsa, ja moni vuosisadan lopun kansainvälisesti tunnettu joogaguru oli hänen oppilaansa. Krishnamacharya oli etenkin asanapainotteisen hathajoogan uranuurtaja, mutta hän opetti myös esimerkiksi klassisia joogatekstejä ja meditaatiota.


title: Jooga

text: Ensimmäisenä länsimaalaisena itseään joogiksi kutsui jo vuonna 1849 kirjailija Henry David Thoreau, joka jäljitteli omalla elintavallaan intialaisia askeetikkoja.


title: Jooga

text:
Nuori intialainen uushindulainen filosofi Swami Vivekananda matkusti vuonna 1893 Yhdysvaltoihin Chicagoon. Siellä hän osallistui Maailman uskontojen parlamenttiin, missä hän esitteli hindulaisuutta ja joogaa ja tuli tunnetuksi yhdysvaltalaislehdistön kirjoitettua hänestä paljon. Vivekananda julkaisi amerikkalaiselle lukijakunnalle suunnatun kirjasarjan joogan eri muodoista. Samalla hän muotoili joogaa koskevat opetuksensa ymmärrettävälle kielelle, jollaista niistä edelleen käytetään. Joogalla Vivekananda ei kuitenkaan tarkoittanut hathajoogaa tai fyysisiä asanaharjoituksia, joihin hän suhtautui torjuvasti. Vivekanandan ansiosta joogan menetelmät tulivat kansainvälisen yleisön tietoisuuteen.
Länsimaihin jooga tuli 1800-luvun itämaisuuteen heränneen kiinnostuksen myötä. Joogan ideat levisivät laajalle länteen etenkin Teosofisen Seuran kautta, ja nuorisokulttuuriin jooga löysi tiensä hippiliikkeen kautta. Nykyisin jooga on vakiintunut osaksi länsimaista vaihtoehtouskonnollisuutta. Samalla joogan henkisyys on toisaalta ollut häviämässä, ja se on alettu nähdä pelkkänä kehollisena terapiana ja rentoutumismuotona. 1990-luvulla joogan liikunnallisimmista muodoista kuten astanga- ja bikramjoogasta tuli länsimaissa hyvin suosittuja.


title: Jooga

text: Joogan asemaa intialaisena kansanperinteenä on 2000-luvulla voimakkaasti vahvistettu Intiassa. Maassa nimitettiin vuonna 2014 maailman ensimmäinen ”joogaministeri”, kun Intian kansanpuolueen kansanedustajasta Shripad Yesso Naikista tuli joogan ja intialaisen perinnelääkinnän edistämiseen keskittyvän ministeriön johtaja. Astuttuaan virkaan joogaministeri Naik kertoi yrittävänsä osoittaa maailmalle, että jooga on intialainen taidemuoto, joka kuuluu intialaisille. Intiassa on myös perustettu perinnetietoutta keräävä ja säilyttävä digitaalinen kirjasto TKDL, johon on arkistoitu esimerkiksi joogaa koskevia tekstejä ja muita aineistoja. Arkiston tehtävä on osoittaa, että joogaharjoitukset ovat intialaista kansanperinnettä eikä kukaan yksityinen ihminen voi omistaa niitä. Joogasta on tehty Intiassa myös osa armeijan, peruskoulujen, sairaaloiden ja muiden julkisten instituuttien ohjelmaa, ja joogaa opetetaan 600 000 koulussa. Pääministeri Narendra Modi on korostanut joogan kuulumista hinduidentiteetiin. Jooga on keskeisessä asemassa myös Intian tunnetuimman nykygurun Baba Ramdevin uskonnollisessa ja hindunationalistisessa poliittisessa ohjelmassa. Jooga on ollut vuodesta 2016 Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa.


title: Jooga

text: Patañjalin "Joogasutra" noin kahdentuhannen vuoden takaa on nykyisin nostettu joogan tärkeimmäksi ja lähes ainoaksi auktoriteetiksi. "Joogasutrassa" on kuvattu kahdeksanosainen joogamenetelmä:


title: Jooga

text: Joogatyylejä on lukuisia, ja uusia luodaan nykyisin nopealla tahdilla. Joogan tutkija Matti Rautaniemen mukaan joogatyylit voidaan jakaa kolmeen tyyppiin: perinteisiin, moderneihin ja postmoderneihin.


title: Jooga

text: "Bhagavadgitassa" esitellyt lähestymistavat:


title: Jooga

text: "Joogasutrassa" esitellyt joogapolut:


title: Jooga

text: Keskiaikaisissa teksteissä esitellyt näkemykset joogan menetelmistä:Lähestymistavan mukaan nimettyjä joogabrändejä:


title: Jooga

text: Kohderyhmän mukaan nimettyjä joogatyylejä:


title: Jooga

text: Joogatyylejä on myös luotu yhdistämällä joogaa muihin lajeihin kuten akrobatiaan, SUP-lautailuun, pilatekseen tai tanssiin.


title: Jooga

text: Joogan tehokkuus liikuntamuotona riippuu siitä, millaisia harjoituksia tehdään ja millä tempolla. Joissain tutkimuksissa joogan tehokkuuden on havaittu vastaavan kevyttä kävelyä, ja toisissa joogasta on havaittu olevan selkeitä aerobisia hyötyjä. Asanaharjoittelun on todettu parantavan lihaskuntoa, notkeutta ja tasapainoa. Joogan on myös katsottu vaikuttavan terveyteen sitä kautta, että se lieventää stressiä ja kohentaa mielialaa, minkä seurauksena ihminen elää aiempaa aktiivisemmin ja syö vähemmän.


title: Jooga

text: Yhdysvalloissa vuonna 2008 tehdyn tutkimuskatsauksen mukaan sydän- ja verisuonitautitutkimuksissa havaittiin säännöllisten joogaharjoitusten aiheuttamia positiivisia muutoksia riskitekijöiden kuten insuliiniresistenssi ja kolesterolitasojen kohdalla, ja säännöllinen joogaharjoitus saattaa mahdollisesti vähentää sairastumisriskiä. Jooga ei näyttänyt auttavan epilepsiakohtauksiin tai menopausaalisiin oireisiin. Joogalla saattaa tutkimuskatsauksen mukaan olla joitakin positiivisia vaikutuksia ADHD:n, selkävaivojen, rannekanava-syndrooman, masennuksen, MS-taudin, ärtyneen suolen ja reuman oireisiin. Astman kohdalla ei havaittu kliinisten tulosten parantumista, mutta osin tulokset viittasivat vähentyneeseen lääketarpeeseen. Joogalla ei liikuntamuotona ollut merkittävää aerobista suorituskykyä kohottavaa vaikutusta.


title: Jooga

text: Väärin tehdyt jooga-asennot voivat aiheuttaa vammoja kuten hermostovaurioita, ruston repeämisiä ja jopa halvauksia. Suomessa noin 90 prosenttia joogavammoista on rasitusvammoja, ja akuutteja loukkaantumisia on alle kymmenen prosenttia. Vammoja aiheutuu herkimmin joogan fyysisimmissä muodoissa kuten astangajoogassa.


title: Ydinfysiikka

text: Ydinfysiikka tutkii atomien ytimiä, niiden rakennetta, reaktioita ja rakenteisiin vaikuttavia voimia. Ydinfysiikassa keskeisiä tutkimuslaitteita ovat hiukkaskiihdyttimet ja erilaiset säteilyn ilmaisimet. Hiukkaskiihdyttimet ovat tyypillisesti huomattavasti pienempiä kuin hiukkasfysiikassa käytettävät.


title: Ydinfysiikka

text: Ydinfysiikan sovelluksia löytyy monilta yhteiskunnan osa-alueilta: Ydinvoimalla tuotettiin vuonna 2009 maailman sähköenergiasta 14%. Lääketieteessä käytetään laajalti ydinfysiikkaan perustuvia kuvausmenetelmiä, kuten magneettikuvaus, varjoainekuvaukset ja positroniemissiotomografia, sekä sädehoitoa syöpää vastaan. Yhdeksällä maailman valtiolla tiedetään olevan varastoituina ydinaseita. Geologiassa ja arkeologiassa käytetään radioaktiivisuuteen perustuvia ajoitusmenetelmiä, kuten radiohiiliajoitusta.


title: Ydinfysiikka

text: Suomessa ydinfysiikkaa tutkitaan Aalto-yliopistossa, Jyväskylän yliopistossa ja Åbo Akademissa. Lisäksi Suomi on mukana kansainvälisen FAIR-tutkimuslaitoksen rakentamisessa.


title: Ydinfysiikka

text: Atomin ydin on varaukseltaan positiivinen hiukkasmuodostelma, jota atomissa ympäröi varaukseltaan negatiivinen elektroniverho. Lähes koko atomin massa on keskittynyt ytimeen. Ydin koostuu protoneista ja neutroneista, joita sitoo toisiinsa vahva ydinvoima.


title: Ydinfysiikka

text: Ytimillä on useita eri energiatiloja, joista alinta nimitetään perustilaksi ja muita viritystiloiksi. Ydin voi päätyä johonkin viritystilaansa ydinreaktion tai radioaktiivisen hajoamisen seurauksena. Viritystilat purkautuvat yleensä nopeasti gammahajoamisen avulla, jolloin ydin säteilee suurienergiaista sähkömagneettista säteilyä, gammasäteilyä. Jos ytimen viritystila on viritystilaksi hyvin pitkäikäinen (puoliintumisajaltaan yli miljoonasosasekunnin), kutsutaan sitä isomeeriseksi eli metastabiiliksi viritystilaksi.


title: Ydinfysiikka

text: Ytimen rakennetta ja energiatiloja arvioidaan usein niin sanotun kuorimallin perusteella. Kuorimalli on samankaltainen atomifysiikan Bohrin mallin energiatasojen ja elektronikuorien kanssa.


title: Ydinfysiikka

text: Ydinfysiikan historian voi laskea alkavan radioaktiivisuuden löytämisestä vuonna 1896. Tuolloin ranskalainen fyysikko Henri Becquerel havaitsi, että uraanisuolat lähettävät näkymätöntä säteilyä, joka tummentaa lähelle asetettuja hyvin suojattuja valokuvauslevyjä. Tämän löydön motivoimana Marie Curie alkoi tutkia järjestelmällisesti erilaisia metalleja, suoloja, oksideja ja mineraaleja löytäen toriumin radioaktiivisuuden. Yhdessä aviomiehensä Pierre Curien kanssa hän onnistui löytämään ja erottelemaan vuonna 1898 tutkimistaan mineraaleista pieniä määriä kahta radioaktiivista ennestään tuntematonta alkuainetta, radiumia ja poloniumia.


title: Ydinfysiikka

text: Vuoden 1899 tammikuussa Ernest Rutherford ilmoitti havainneensa Becquerelin löytämän säteilyn koostuvan kahdenlaisista säteistä: helposti absorboituvasta alfasäteilystä ja läpäisevämmästä beetasäteilystä. Tutkimalla magneettikenttien vaikutusta säteilyyn havaittiin, että alfa- ja beetasäteily koostuvat varatuista hiukkasista, ja että näiden lisäksi oli olemassa vielä läpäisevämpi kolmas säteilymuoto, gammasäteily, johon magneettikenttä ei vaikuta. Joseph John Thomson, joka oli löytänyt elektronin vuonna 1897, osoitti tarkoilla mittauksillaan, että beetahiukkaset ovatkin itse asiassa elektroneja. Rutherford tunnisti pian myös alfahiukkaset heliumiksi. Becquerel havaitsi, että alfahiukkaset emittoituivat radioaktiivisesta lähteestä keskenään samalla nopeudella, mutta beetahiukkasten spektri oli jatkuva – Vaikutti siis siltä, että energian säilymislaki ei pätisikään beetahajoamisessa.


title: Ydinfysiikka

text: Löydettyään elektronin Thomson esitti atomille rusinapullamallin, jossa atomin arveltiin koostuvan positiivisesta massasta, jossa siellä täällä olisi negatiivisesti varautuneita elektroneja. Tämän mallin kumosivat vuonna 1911 Hans Geiger ja Ernest Marsden Rutherfordin johtamana kokeella, joka osoitti, että atomin massa onkin keskittynyt hyvin pienelle alueelle atomin keskustaan, ytimeen. Rutherford onnistui ensimmäisenä myös muuntamaan keinotekoisesti alkuainetta toiseksi ydinreaktion avulla vuonna 1919.


title: Ydinfysiikka

text: Nykyaikainen käsitys ytimen rakenneosasista muodostui kuitenkin vasta vuonna 1932, kun James Chadwick löysi protonia muistuttavan, mutta neutraalin alkeishiukkasen, neutronin. Italialainen fyysikko Enrico Fermi päätteli, että varauksettomuutensa ansiosta neutroni olisi erityisen helppo saada törmäämään ytimeen. Hän suoritti työtovereineen 1930-luvulla lukuisia kokeita, joissa hän tutki neutroneiden aikaansaamia ydinreaktioita. Kun Otto Hahn ja Fritz Strassmann havaitsivat 1939, että pommittamalla uraania neutroneilla saadaan uraaniytimet fissiohajoamaan, Fermi arveli, että uraanin fissiossa syntyisi myös vapaita neutroneita. Tämä johti ajatukseen ketjureaktiosta, jonka avulla uraanista voisi saada vapautumaan suuria määriä energiaa.


title: Ydinfysiikka

text: Fission löytyminen tapahtui samana vuonna toisen maailmansodan puhkeamisen kanssa, ja sen mahdollinen sovellus sodankäynnissä tunnistettiin nopeasti. Jo vuonna 1939 Albert Einstein ja kolme muuta merkittävää tiedemiestä ottivat yhteyttä Yhdysvaltain presidentti Franklin Rooseveltiin kertoen, että voisi olla mahdollista rakentaa uraanin fissioon perustuva atomipommi. Tämän seurauksena Yhdysvaltain armeijassa aloitettiin tutkimustyö, joka huipentui Manhattan-projektiin ja maailman ensimmäiseen ydinkokeeseen.


title: Ydinfysiikka

text: Tärkeimmät tunnetut radioaktiivisen hajoamisen muodot ovat alfa-, beeta- ja gammahajoaminen. Radioaktiivisessa hajoamisessa ytimestä emittoituu hiukkasia tai sähkömagneettista säteilyä, ja ydin muuttuu samalla joko toiseksi ytimeksi tai siirtyy matalaenergiaisemmalle viritystilalleen (tai perustilalleen). Jotkin raskaat ytimet voivat myös fissioitua spontaanisti. Näiden lisäksi tunnetaan myös harvinaisempia hajoamistapoja, kuten sisäinen konversio, neutroniemissio ja kaksoisbeetahajoaminen.


title: Ydinfysiikka

text: Kaikki luonnossa esiintyvät vetyä raskaammat alkuaineet ovat syntyneet erilaisten ydinreaktioiden seurauksena varhaisessa maailmankaikkeudessa, tähtien palamisessa ja supernovaräjähdyksissä. Tätä prosessia kutsutaan nukleosynteesiksi.


title: Ydinfysiikka

text: Tunnetuimmat ydinreaktiot ovat fissio ja fuusio. Fissioreaktiossa raskas ydin hajoaa kahteen tai useampaan osaan absorboituaan esimerkiksi neutronin. Jos tällaisessa neutroneilla indusoidussa fissiossa syntyy riittävästi neutroneja, voidaan saada aikaan ketjureaktio. Käytössä olevat ydinvoimalat hyödyntävät tätä ilmiötä sähköntuotannossa.


title: Ydinfysiikka

text: Fuusiossa kaksi atomiydintä yhdistyy törmätessään toisiinsa. Auringon ja muiden tähtien säteilemä energia on peräisin erilaisista fuusioreaktioista, pääasiassa vedyn fuusioitumisesta heliumiksi. Käytännöllistä fuusioreaktoria ei olla vielä onnistuttu rakentamaan sähköntuotantoon, mutta kehitystyötä tehdään mm. kansainvälisen ITER-koereaktorin muodossa.


title: Operationalisointi

text: Operationalisointi tarkoittaa teoreettisen käsitteen yhdistämistä kohteessa havaittaviin mitattaviin ominaisuuksiin. Tavoitteena on pystyä mittaamaan ja havainnoimaan teorian käsittelemiä asioita mahdollisimman tarkasti. Jotta teoriaa voidaan tutkia ja kehittää empirian tasolla, on teorian käsitteet operationalisoitava ja siihen perustuen mitattava. Operationalisointi on välttämätön linkki teorian ja empirian välillä.


title: Operationalisointi

text: Operationalisointi on loogista toimintaa, jonka avulla kiinnostuksen kohteena olevasta ilmiöstä hankitaan mittaamisen tai havaintojen avulla tietoa niin, että ilmiötä voidaan selittää ja ymmärtää. Arkielämässä ja luonnontieteissä on valmiiksi operationalisoituja mittayksiköitä kuten tilavuuden, pituuden, painon, lämpötilan mitat, jne., joita voi heti käyttää ja ymmärtää mittaustuloksia. Operationalisointia tarvitaan, kun vakiintuneita mittoja ei ole käytössä, kuten uuden tutkimisessa, organisaation toiminnan mittaamisessa, ihmisen käyttäytymisen mittaamisessa jne.


title: Operationalisointi

text: Operationalisointi alkaa kiinnostuksen kohteena olevan ilmiön kuvaamisella, etenee käsitteellistämisen ja mallintamisen kautta mittaamiseen tai havainnointiin. Operationalisointi on päättelyketju, jossa tunnistetaan seuraavat vaiheet.Operationalisointia tarvitaan aina, kun ei ole tarkoitukseen sopivia eli valideja mittoja. Validi mitta on sellainen, joka mahdollisimman tarkasti vastaa ilmiön alkuperämittaa tai ihanteellista mittaa.


title: Operationalisointi

text: Tärkeää on selittää ilmiö siinä ympäristössä, johon se kuuluu. Ilmiö pitää selittää jonkin laajemman kokonaisuuden suhteen. Vygotski varoittaa, että irrotetaan tutkittava asia siitä kokonaisuudesta, jonka oleellinen osa se on, ja vain tätä osaa tutkimalla päädytään yleensä virheellisiin johtopäätöksiin. Esimerkki valaisee liian suppean tarkastelun vaaroja. Jos halutaan tutkia veden ominaisuuksia tulen sammuttamisessa ja valitaan kokonaisuuden kannalta liian pieni yksikkö tarkastelun kohteeksi, tässä tapauksessa alkuaineet happi ja vety, päädytään johtopäätökseen, että vety on räjähdysaltis kaasu ja happi palamista hyvin ylläpitävä kaasu ja tästä syystä mitä ilmeisimmin niiden yhdistelmä räjähtää käsiin, eikä siten sovellu tulen sammuttamiseen. Virhepäätelmä johtuu tietenkin siitä, että tarkastelun kohteeksi on otettu liian pieni ja kokonaisuudesta irrotettu osa, josta puuttuvat kokonaisuudelle ominaiset piirteet.


title: Operationalisointi

text: Käsite on jonkin ilmiön tiivis kuvaus. Käsite on ilmiölle ominaisten piirteiden kokonaisuus, joka voidaan joskus kuvata muutamalla sanalla tai lauseella, joskus kuvaus edellyttää laajempaa selostusta. Käsite on määriteltävä positiivisin termein ilmaisemalla mitä se on ja vältettävä määrittelyä negatiivisin termein, mitä se ei ole. Käsitteelle annetaan lyhyt nimi, jotta sitä olisi helpompi käyttää normaalissa toiminnassa.


title: Operationalisointi

text: Käsitteen määrittelyssä on tärkeää itse käsitteen kuvaamisen lisäksi se, mihin laajempaan pääkäsitteeseen se kuuluu ja mitkä käsitteet ovat sen kanssa rinnakkaisia eli pääkäsitteen alakäsitteitä. Näin hyvä määrittely kuvaa sen käsiteperheen, johon tarkasteltava käsite kuuluu. Täsmällisessä määrittelyssä käsiteperheen kuvaus on voitava suorittaa peittävin ja toisensa poissulkevin käsittein. Peittävä tarkoittaa samaa kuin aukottomuus. Toisensa poissulkeva tarkoittaa, etteivät käsitteet ole edes osittain päällekkäisiä.


title: Operationalisointi

text: Palapelin kokoamisen säännöt antavat valaisevan esimerkin. Palapelin kuva on oikea ja valmis vasta kun se on aukoton, jokainen pala on saatu oikealle paikalleen ja sen lisäksi palaset eivät saa olla päällekkäisiä vaan niiden välisen rajapinnan on oltava ”teräväreunainen”. Palapelissä kunkin palan reunaviiva vastaa täsmälleen palaa sivuavien palojen reunaviivaa.


title: Operationalisointi

text: Käytännön tilanteissa käytetään paljon käsitteitä, jotka eivät täytä vaatimusta peittävyydestä ja toisensa poissulkevuudesta, mutta ovat kuitenkin hyödyllisiä, koska ne palvelevat tarkoitustaan riittävän hyvin. Tällöin on hyvä tuntea kuinka paljon nämä lähikäsitteet ovat keskenään päällekkäisiä.


title: Operationalisointi

text: Malli on todellisuutta kuvaava esitys, usein todellisuutta yksinkertaisempana, ja sen avulla pyritään saamaan ymmärrettäväksi ja hallittavaksi muutoin liian epämääräinen tai moninainen ilmiö. Kun ilmiö on kuvattu ja määritelty käsittein, on sen käsitteet mallinnettava mittaamista varten. Mittaukseen tarkoitetut mallit esitetään tavallisesti matemaattisin suurein ja itse malli kuvaa näiden suureiden välillä vallitsevia vaikutussuhteita, riippuvuuksia.


title: Operationalisointi

text: Mittaaminen on ilmiöiden ymmärtämisen ja selittämisen oleellinen keino. Mittaamisen avulla saatu tieto johtaa ilmiön parempaan ymmärtämiseen ja sitä kautta ilmiön parempaan hallintaan tai sen huomioon ottamiseen päätöksenteossa. Hyvässä toimintaa koskevassa teoriassa käsitteiden on oltava sellaisia, joihin voidaan ”tarttua” käytännön ohjaustyössä. Soveltajan on voitava ymmärtää tekemisen tasolla olevien asioiden ja teorian käsitteiden välillä vallitsevia riippuvuuksia. Teoriasta on saatava käytännössä toimiva väline. Teoreettinen työ tavallaan kulminoituu kehitettyyn malliin. Sen jälkeen on käytännön vuoro ja siinä on vastattava miten mittaukset toteutetaan, miten tuloksia pitää analysoida ja miten johtopäätöksiä tehdään.


title: Operationalisointi

text: Operationalisointi on oleellinen keino teorianmuodostuksessa. Operationalisointi on välttämätön linkki teorian ja empirian välillä. Ellei ilmiötä voida ymmärtää, ei niistä voi kehittää teorioitakaan. Teoria on yleinen, monia yksityistapauksia koskevan tiedon esitys. Teorian hyvyys riippuu sen pätevyydestä ja sovellusten hyödyllisyydestä. Yleensä teoria on sitä parempi ja arvokkaampi, mitä suurempi on sen yksinkertaisuus verrattuna sen kuvaamien asioiden lukumäärään ja moninaisuuteen. Teoriat pyrkivät selittämään ilmiöiden merkityksiä ja säännönmukaisuuksia. Teorian hyöty on ilmiöiden merkityksen ja säännönmukaisuuksien ymmärtäminen ja sen perusteella toimiminen. Teoria voidaan kuvata kirjallisesti, mistä syystä sitä voidaan hyödyntää eri tahoilla ja eri aikaan sen kirjalliseen esittämiseen ja kuvaukseen perustuen.


title: Operationalisointi

text: Teoriaa lähellä oleva käytännönläheinen käsite on kokemus. Kokemus on käytännön työssä opittua säännönmukaisuutta, johon sisältyy usein myös toiminnallinen valmius käyttää säännönmukaisuutta hyväksi. Teorian ja käytännön ero on niiden hyödyntämisen laajuudessa. Kokemus on yleensä yksilöihin sidottua ja sitä voi parhaiten hyödyntää se, joka kokemuksen on hankkinut. Teoriaa voidaan soveltaa tehokkaasti ja laajasti, koska se on yleensä ilmaistu täsmällisesti kirjallisessa muodossa.


title: Operationalismi

text: Operationalismin mukaan jokainen tieteellinen käsite pitää määritellä operationaalisesti eli tietyn mittauksen avulla. Esimerkiksi lämpötila määritellään operationaalisesti suureeksi, jota mitataan lämpömittarilla.


title: Operationalismi

text: Operationalismin mukaan erilaiset mittaustavat, esimerkiksi elohopea- ja kaksoismetallilämpömittarit, määrittelevät eri käsitteet. Tieteessä käytetään kuitenkin vain yhtä lämpötilan käsitettä ja lämpötilaa voidaan mitata eri tavoin.


title: Operationalismi

text: Operationalismia muotoili muiden muassa P. W. Bridgman (1882 - 1961).


title: Methodenstreit

text: Methodenstreit (saksaa, ) oli itävaltalaisten ja saksalaisten taloustieteilijöiden kiista tieteellisistä metodeista, joilla taloustiedettä tulisi tutkia, sekä yleisesti ottaen ihmisten toiminnan selittämisen epistemologisesta muodosta.


title: Methodenstreit

text: Gustav von Schmoller ja historiallinen koulukunta uskoivat, että taloustieteilijät kykenivät päättelemään uusia ja parempia sosiaalisia lakeja tilastoista ja historiallisesta materiaalista. He eivät luottaneet taloustieteellisiin teorioihin, jotka eivät pohjautuneet historiallisiin tutkimuksiin.


title: Methodenstreit

text: Carl Menger ja muut itävaltalaiset taas uskoivat, että ihmisten toiminta on palautettavissa filosofiseen logiikkaan eikä niinkään monimutkaista asiaa kuin ihmisten motiiveja ja sosiaalista yhteistyötä voi tutkia laveista yleisistä tilastoista.


title: Methodenstreit

text: Yleisesti ottaen käsite "itävaltalaisen taloustieteen koulukunta" syntyi Schmollerin käytettyä sitä kriittisessä kirja-arviossaan. Hän tarkoitti käsitteellä lähinnä hämäryyttä ja takaperoisuutta.


title: Ranskan ympäriajo

text: Ranskan ympäriajo (, puhekielessä usein pelkkä "Tour") on maailman tunnetuin vuosittain järjestettävä pyöräilykilpailu. Se ajettiin ensimmäisen kerran vuonna 1903 ja on siitä lähtien järjestetty joka vuosi paitsi maailmansotien aikana 1915–1918 ja 1940–1946. Ranskan ympäriajo on yksi kolmesta suuresta pyöräilyn kolmiviikkoisesta etappikilpailuista (kaksi muuta ovat Italian ympäriajo ja Espanjan ympäriajo).


title: Ranskan ympäriajo

text:
Kilpailun reitti vaihtelee vuodesta toiseen; viime vuosina kilpailun kokonaispituus on ollut 3 000 ja 4 000 kilometrin välillä. Maaliin päässeiden ajajien keskinopeus koko kilpailun ajalta on noin 40 kilometriä tunnissa, eli ajassa mitattuna satulassa on viime vuosina istuttu lähes sata tuntia. Kilpailua pidetään yleisesti yhtenä maailman rankimpina yhtäjaksoisina urheilusuorituksina jo pelkästään vuoristo-osuuksiensa takia joita ovat Ranskan keskiylänkö, Pyreneet ja Alpit. Valtaosa etapeista ajetaan yhteislähtönä, jolloin joukkuetaktiikka on tärkeässä roolissa. Muutama etappi ajetaan henkilökohtaisena aika-ajona yksin kelloa vastaan ja nimenomaan henkilökohtaiset aika-ajoetapit ovat siivittäneet monet ajajat kokonaiskilpailun voittoon. Myös joukkueittain ajettava aika-ajo on useana vuonna kuulunut kilpailuun yhtenä etappina.
Kilpailun voittajan on kuitenkin oltava pyöräilyn varsinainen monilahjakkuus, sillä käytännössä voittajan on oltava vahva sekä vaativissa vuoristonousuissa että aika-ajossa. Moni vahva ajaja, jolla on heikkouksia joissakin näistä osa-alueista keskittyykin kokonaiskilpailun voiton sijasta yksittäisillä etapeilla pärjäämiseen mikä selittääkin sen että joidenkin ajajien unelmana on voittaa "Tourilla" pelkästään yksi etappi. Valtaosalla ajajista tehtävänä on kuitenkin ensisijaisesti oman tallin vahvimpien ajajien tukeminen.


title: Ranskan ympäriajo

text:
Kokonaiskilpailun johtaja pitää yllään keltaista paitaa, "maillot jaune'a". Parhaan mäkiajajan, "vuorten valtiaan", päällä taas on "maillot à pois rouges", punapilkkuinen valkoinen paita. Paras kirimies kantaa päällään vihreää paitaa, "maillot vert" ja kokonaiskilpailussa parhaiten sijoittuneella nuorella ajajalla on valkoinen paita, "maillot blanc".
Suomalaisista kilpailuun ovat ottaneet osaa Joona Laukka vuosina 1997–1998, Kjell Carlström vuosina 2005–2007 ja Jussi Veikkanen vuonna 2009.


title: Ranskan ympäriajo

text: Tourin menestynein kilpailija oli muutamien vuosien ajan seitsemään voittoon pyöräillyt yhdysvaltalainen Lance Armstrong. Vuonna 2012 USADA esitti kuitenkin yli tuhatsivuisessa raportissaan todisteita Armstrongin dopinginkäytöstä. Tämän perusteella Armstrongin kaikki voitot mitätöitiin. Vuosien 1998-2005 Toureille päätettiin olla nimeämättä uusia voittajia hänen tilalleen. Nykyisin eniten voittoja, viisi kappaletta, on neljällä ajajalla: ranskalaisilla Jacques Anquetililla ja Bernard Hinaultilla, belgialaisella Eddy Merckxilla ja espanjalaisella Miguel Induráinilla.


title: Ranskan ympäriajo

text: Eddy Merckx on ainoa kilpailija, joka on voittanut mäkikilpailun, yhdistelmäkilpailun, pistekilpailun ja kokonaiskilpailun sekä aggressiivisimman ajajan palkinnon samana vuonna (1969).


title: Ranskan ympäriajo

text: Useimmin Ranskan ympäriajoon ovat osallistuneet George Hincapie, Stuart O'Grady ja Jens Voigt, 17 kertaa. Heistä Hincapie ajoi maaliin 16 kertaa peräkkäin. Joop Zoetemelk sallistui kilpailuun yhteensä 16 kertaa, voitti kokonaiskilpailun sekä yhdistelmäkilpailun kerran ja sijoittui 10 parhaan joukkoon 12 kertaa. Hän ei keskeyttänyt kilpailua kertaakaan. Myös Sylvain Chavanel on osallistunut Ranskan ympäriajoon 16 kertaa.


title: Ranskan ympäriajo

text: Ranskan ympäriajon alkuvuosina kilpailijat ajoivat yksinään ja säännöissä toisinaan kiellettiin ryhmässä ajaminen. Tämä johti suuriin aikaeroihin kilpailun voittajan ja toiseksi tulleen välillä. Nykyään kilpailijat ajavat ryhmässä, joten aikaerot ovat pienentyneet. Alla olevassa taulukossa on listattu kymmenen pienintä aikaeroa voittajan ja toiseksi tulleen välillä. Suurin aikaero oli vuoden 1903 Ranskan ympäriajossa, jolloin kilpailun voitti Maurice Garin 2h 49m 45s ennen Lucien Pothieriä.


title: Ranskan ympäriajo

text: 32 ajajaa on voittanut vähintään 10 etappia (mukaan lukien puolitetut etapit ja pois lukien joukkueaika-ajot). Vielä aktiivisten ajajien nimet on lihavoitu.


title: Ranskan ympäriajo

text: Kolme ajajaa on yhtenä vuonna voittanut vähintään 8 etappia:


title: Ranskan ympäriajo

text: Ranskan ympäriajon nopein etappi ajettiin vuoden 1999 kipailussa Lavalista Blois'in. Etapin pituus oli 194,5 km ja sen voitti Mario Cipollini ajalla 3h 51m 45s. Cipollinin keskinopeus oli 50,34 km/h. Nopein täysymittainen aika-ajoetappi oli vuoden 2005 avausetappi Fromentinesta Noirmantier-en-l'lle (19 km). Sen voitti David Zabriskie, jonka keskinopeus nopeus oli 54,676 km/h. Chris Boardman ajoi vuoden 1994 prologissa tätäkin nopeammin. Hänen keskinopeutensa 7,2 kilometrin mittaisella etapilla oli 55,152 km/h. Kaikkein nopein etappi Ranskan ympäriajossa on ollut vuoden 2005 67,5 kilometrin mittainen kilpailun joukkueaika-ajo. Etapin voitti Discovery Channel -joukkue, jonka keskinopeus oli 57,32 km/h.


title: Vesivoimala

text: Vesivoimala eli vesivoimalaitos on vesivoimaa tuottava voimalaitos. Vesivoimalan toiminta-ajatus perustuu veden potentiaalienergiaan, joka muuntuu korkeuseron vaikutuksesta liike-energiaksi. Veden liike-energia muunnetaan edelleen turbiinilla generaattorin pyörimisenergiaksi.


title: Vesivoimala

text: Maailman suurin vesivoimala on Kiinassa sijaitseva Kolmen rotkon pato, jonka sähköteho on 22 500 megawattia.


title: Vesivoimala

text: Pumppuvoimalaitos on vesivoimalaitoksen ja pumppaamon yhdistelmä, jota käytetään sähkövarastona.


title: Vesivoimala

text: Vesivoimaa on hyödynnetty jo antiikin ajoista lähtien, jolloin vesimyllyjä käytettiin muun muassa viljan jauhamiseen. 1770-luvulla ranskalainen insinööri Bernard Forest de Bélidor julkaisi teoksensa "Architecture Hydraulique", jossa hän kuvaili hydraulisia vaaka- ja pystyakselilaitteita. Vesivoimaa hyödynnettiin ensimmäinen kerran teollisesti vuonna 1880, jolloin sitä käytettiin 16 kaarilamppua sai virtansa vesivoimasta michiganilaisessa tuolitehtaassa. Vuonna 1882 avattiin ensimmäinen varsinainen sähköä tuottava vesivoimala Fox Riverille, Appletonissa, Wisconsinissa. Neljä vuotta myöhemmin Pohjois-Amerikkaan oli rakennettu 45 vesivoimalaa ja ennen vuosikymmenen loppua Yhdysvalloissa sähköä tuotti jo yli 200 vesivoimalaa.


title: Vesivoimala

text: Maailman kymmenen suurinta vesivoimalaa sijaitsevat pääosin Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. Kiinassa on rakenteilla Baihetanin pato, jonka maksimiteho tulee olemaan 13 050 MW ja Brasiliassa Belo Monten pato, joka tulee saavuttamaan 11 000 MW:n maksimitehon. Näiden lisäksi rakenteilla on viisi yli 6 000 MW:n maksimitehon saavuttavaa vesivoimalaa, joista kaksi Kiinassa, ja yksi Myanmarissa, Pakistanissa ja Etiopiassa.


title: Vesivoimala

text: Suomessa on yli 220 vesivoimalaa.


title: Lateksi

text: Lateksi on mikroskooppisen polymeerihiukkasten ja veden muodostama seos, eli emulsio. Luonnosta saatava lateksi, eli luonnonkumi on eräistä puukasveista saatavaa maitiaisnestettä, joka koaguloituu joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa. Luonnonkumista valmistetaan kautsua, joka on kumiteollisuuden raaka-aine. Lateksia voidaan valmistaa myös synteettisesti pinta-aktiivisilla aineilla käsiteltyjä monomeereja polymerisoimalla.


title: Lateksi

text: Lateksin merkitykseksi arkikielessä on tullut vesiohenteisen maalin sideaine tai siveltävä ilmassa jähmettyvä muovimassa (käyttökohteena esimerkiksi: lateksimaskit ja kondomit). Maaliteollisuuden raaka-aineena synteettiset lateksit ovat usein akryylipohjaisten polymeerien vesiseoksia eli dispersioita.


title: Lateksi

text: Lateksi voi ihokosketuksessa aiheuttaa allergisia reaktioita. Lateksia, joka ei synnytä allergisia reaktioita, valmistetaan hopeahelmikin ("Parthenium argentatum") maitiaisnesteestä.


title: Seksuaalisen hyväksikäytön tapaukset katolisessa kirkossa

text: Seksuaalisen hyväksikäytön yleisyys ja nimenomaan lapsiin kohdistunut, usein pitkäaikainen hyväksikäyttö katolisessa kirkossa alkoi tulla maailmanlaajuiseen tietoisuuteen vuonna 2002, kun yhdysvaltalainen päivälehti Boston Globe julkaisi aiheesta laajan jutun. Tällöin käynnistynyt julkinen keskustelu ja tutkimus ovat paljastaneet vastaavaa hyväksikäyttöä maailmanlaajuisesti katolisen kirkon piirissä Amerikan lisäksi Euroopassa, Australiassa, Aasiassa ja Afrikassa.


text: Katoliset papit ovat käyttäneet hyväksi alaikäisiä henkilöitä, enimmäkseen murrosikäisiä poikia. Pennsylvanian osavaltionyliopiston professorin Philip Jenkinsin 30-vuotinen tutkimus paljasti yhden 2 252 papista syyllistyneen seksuaalirikokseen lasta kohtaan. Tutkimuksen mukaan katoliset papit eivät tee seksuaalirikoksia lapsia kohtaan enempää kuin muut miesryhmät. Esimerkiksi isät, opettajat ja protestanttiset pastorit syyllistyvät tutkimusten mukaan lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön katolisia pappeja useammin.. Katoliseen kirkkoon vahvasti suunnattu julkisuus on herättänyt kysymyksiä median puolueettomuudesta ja tavasta esittää asiaa tiedotusvälineissä.


text: Kirkon oppien mukaan seksuaalinen hyväksikäyttö on kuolemansynti. Lapsen seksuaalisen hyväksikäytön julistaminen "kuolemansynniksi" ei siten ole merkinnyt mitään näille papeille. Siitä, missä määrin esitettyihin lukuihin voidaan luottaa, puhuu omaa kieltään se, että paavina toimiva Franciscus totesi vuonna 2014, että katolisen kirkon oman tutkimuksen perusteella 2 % katolisesta papistosta on hyväksikäyttänyt lapsia. Kaikkiaan 414 000 papista se merkitsee noin 8000 henkilöä, eli yksi viidestäkymmenestä katolisesta papista on hyväksikäyttänyt lasta seksuaalisesti.


text: Useissa tapauksissa katolisen kirkon paikallinen hallinto suhtautui epäilyihin seksuaalisesta hyväksikäytöstä tavalla, joka myöhemmin todettiin maallisen ja kirkkolain perusteella rikolliseksi. Eräät piispat nimittäin tyytyivät siirtämään seksuaalisesta hyväksikäytöstä epäillyt papit seurakunnasta toiseen sen sijasta, että heidät olisi saatettu oikeuden eteen vastaamaan syytteisiin. Hallinnon suurimpana virheenä onkin pidetty haluttomuutta ilmoittaa seksuaalirikoksista poliisille ja tapahtumien järjestelmällistä salaamista. Sen takia väärinkäytökset ovat jatkuneet jopa vuosikymmeniä. Hiippakunnat ovat mieluummin maksaneet uhreille rahallisia korvauksia kuin suostuneet juttujen käsittelyyn oikeudessa. Esimerkiksi 1990-luvun puolivälissä Dublinin arkkipiispa Connel lainasi rahaa papille, joka oli käyttänyt hyväkseen alttaripoika Andrew Maddenia. Raha käytettiin korvauksen maksamiseen, jotta Madden ei olisi ilmoittanut tapahtuneesta poliisille. Arkkipiispa kielsi lainanneensa rahaa nimenomaan tähän tarkoitukseen ja sanoi tarkoittaneensa lainan vain rahavaikeuksiin joutuneelle papille.


text: Vyyhden alettua purkautua tuli päivänvaloon jatkuvasti uusia tapauksia, ja Yhdysvalloissa Portlandin arkkihiippakunta anoi 6. heinäkuuta 2004 konkurssisuojaa. Hiippakunta oli ratkaissut osapuolten sopimuksella yli sata oikeusjuttua ja suostunut yhteensä 53 miljoonan dollarin korvauksiin. Myös Tucsonin arkkihiippakunta Arizonassa ilmoitti heinäkuussa 2004 harkitsevansa konkurssisuojaa.


text: Tilastollisten tutkimusten mukaan seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyneiden määrä katolisen papiston keskuudessa ei ole keskimääräistä korkeampi. Tutkimus Chicagon arkkihiippakunnan 2 200 papin keskuudessa arvioi 1,8 % papeista syyllistyneen asemansa jonkinlaiseen väärinkäyttöön, ei kuitenkaan välttämättä rikoksiin. Näistä 40 papista 39:n arvioitiin mahdollisesti syyllistyneen alaikäisten hyväksikäyttöön ja yhden lapsen hyväksikäyttöön.


text: Vuoden 1990 jälkeen kahdeksan katolisen kirkon piispaa on eronnut Yhdysvalloissa ja 11 muualla maailmassa seksiskandaalien vuoksi, joko omien tai seurakuntiensa pappien toimien vuoksi. Tapauksia on ollut Itävallassa, Sveitsissä, Skotlannissa, Walesissa, Puolassa, Irlannissa, Tanskassa ja Saksassa. Katolinen kirkko ja paavi ovat tuominneet teot jälkeenpäin.


text: Irlannin hallituksen määräämissä tutkimuksissa paljastui vuosikymmeniä kestänyt katolisten pappien harjoittama lasten seksuaalinen hyväksikäyttö ja sen salailu katolisessa kirkossa. Asiasta nousi laaja kansainvälinen keskustelu marraskuussa 2009, kun hallituksen teettämä raportti osoitti kirkon johtajien salanneen laajalle levinnyttä katolilaispappien harjoittamaa lasten hyväksikäyttöä vuosina 1975-2004. Irlannin hyväksikäyttöön syyllistyneiden pappien uhrien lukumääräksi on ilmoitettu 14 500 henkeä.


text: Vatikaani julkaisi 20. maaliskuuta 2010 paavi Benedictus XVI:n anteeksipyynnön irlantilaisille hyväksikäytön uhreille. Paavin mukaan hyväksikäyttöön syyllistyneiden pappien tulee vastata teoistaan maallisessa oikeudessa. Kyseinen kirje oli paavin ensimmäinen virallinen teksti koko aiheesta. Paavin kotimaassa Saksassa sekä Hollannissa ja Itävallassa puhjenneista skandaaleista kirje vaikeni. Monet uhrit eri maissa ilmaisivat pettymyksensä paavin kirjeeseen. Julkisuudessa on käyty keskustelua myös paavin omasta osuudesta rikosten peittelyyn. Esimerkiksi New York Times on raportoinut, että paavin ollessa vielä Münchenin piispa Joseph Ratzinger hänen alueellaan ilmeni hyväksikäyttötapauksia, joita ei viety oikeuteen. Samaten kardinaali Ratzinger johti myös yli 20 vuotta katolisen kirkon opin puhtautta valvovaa yksikköä, jolle mm. eräät yhdysvaltalaiset piispat olivat raportoineet laajasta kuurojen lasten hyväksikäytöstä. Ratzinger ei kuitenkaan puuttunut asiaan.


text: Italiassa 29. maaliskuuta 2010 uutisten mukaan muutoshaluiset katolilaiset sanoivat, että pappien naimattomuuspakon ja hyväksikäytön välillä on olemassa selvä yhteys. Milanon entinen arkkipiispa, kardinaali Carlo Maria Martini kehotti kirkkoa harkitsemaan uudestaan luopumista katolisten pappien selibaattipakosta. Kirkkoa ja itse paavia syytetään siitä, ettei katolinen kirkko ole ottanut riittävän vakavasti eri puolilla maailmaa paljastuneita pappien lapsia kohtaan tehtyjä seksuaalirikostapauksia. Tiettävästi paavi Benedictus XVI vastusti keskustelua selibaattipakon poistamisesta.


text: Suomen katolisessa kirkossa papit pysyvät edelleen naimattomina. Muutokseen ei kirkon piirissä nähdä tarvetta, on todennut Helsingin piispa Teemu Sippo.


text: Kaiken kaikkiaan katolinen kirkko on maksanut tähän mennessä Amerikassa vahingonkorvauksia 2,6 miljardia dollaria. Irlannissa korvaukset ovat olleet 1,1 miljardia euroa.


title: LucasArts

text: LucasArts oli videopelien kehittäjä sekä julkaisija ja elokuvayhtiö Lucasfilm Ltd.:n tytäryhtiö. Se tunnettiin erityisesti "Tähtien sota"- ja "Indiana Jones"-elokuvasarjoihin liittyvistä peleistään sekä seikkailupeleistään. Vuonna 2012 Disney osti Lucasfilmin ja samalla LucasArtsin. LucasArtsin oma pelien kehitys päättyi, ja yhtiö jatkaa oikeuksien lisensoijana muille peliyhtiöille.


title: LucasArts

text: Yhtiö sai alkunsa vuonna 1982 perustetusta George Lucasin elokuvayhtiö Lucasfilmin peliosastosta (Games Group). Lucas halusi laajentaa yhtiötään uusille viihteen alueille, ja yhteistyössä Atarin kanssa peliosasto tuotti ensimmäiset pelinsä, kuten "Ballblazer" ja "Rescue on Fractalus". Näitä ei kuitenkaan julkaistu, sillä laittomat kopiot peleistä levisivät kuukausia ennen suunniteltuja julkaisupäivämääriä. Pelit löysivät tiensä kauppojen hyllyille vasta myöhemmin, kun Epyx ilmaisi kiinnostuksensa niihin. Vuonna 1984 pelit julkaistiin Lucasfilm Games -nimen alla.


title: LucasArts

text: Ensimmäisen seikkailupelinsä, "Labyrinthin", Lucasfilm Games julkaisi vuonna 1986. Se perustui samannimiseen Lucasfilmin elokuvaan. Seuraavana vuonna julkaistiin "Maniac Mansion", joka oli varsinainen lähtölaukaus yhtiön maineelle tasokkaiden seikkailupelien kehittäjänä ja joka käytännössä aloitti koko "point-and-click" (osoita-ja-klikkaa) -seikkailupelien lajityypin. "Maniac Mansionia" seurasi "Zak McKracken and the Alien Mindbenders". Sekä "Maniac Mansion" että "Zak McKracken" saivat osittain ristiriitaisen vastaanoton, mutta niillä on nykyään jonkinlainen kulttimaine. 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa LucasArts julkaisi myös arvostettuja toisen maailmansodan lentosimulaattoreita: "Battlehawks 1942", "Their Finest Hour: The Battle of Britain" sekä "Secret Weapons of Luftwaffe".


title: LucasArts

text: Vuonna 1990 Lucasfilm Gamesista tuli osa uutta LucasArts Entertainment Companya yhdessä Industrial Light & Magic- ja Skywalker Sound -yhtiöiden kanssa. Myöhemmin ILM ja Skywalker Sound yhdistyivät Lucas Digital Ltd.:ksi, jolloin LucasArtsista tuli entisen peliosaston virallinen nimi.


title: LucasArts

text: 1990-luvulla LucasArts julkaisi useimmat tunnetuimmista seikkailupeleistään, kuten "Monkey Island" -sarjan neljä osaa sekä "Indiana Jones and the Fate of Atlantisin", "Day of the Tentaclen", "Sam & Max Hit the Roadin", "The Digin" ja "Grim Fandango" -seikkailut. Näitä pelejä pidetään edelleen parhaina lajityyppinsä edustajina, ja alan harrastajat ovat luoneet pelien käyttämästä pelimoottorista, SCUMMista, virtuaaliversion ScummVM:n, joka mahdollistaa vanhojen pelien pelaamisen nykyaikaisilla koneilla, toisilla käyttöjärjestelmillä ja jopa erilaisilla laitealustoilla (esimerkiksi PocketPC).


title: LucasArts

text: Lucasfilmin omistamaan "Tähtien sota" -lisenssiin LucasArts koski pelien kehittäjänä ensimmäisen kerran vasta 1990-luvun alkupuolella julkaistessaan avaruustaistelusimulaattori "X-Wingin". Vain CD-ROM:lla julkaistu multimediapeli "Rebel Assault" oli yksi yhtiön suurista menestyksistä, ja sitä pidettiin yleisesti yhtenä CD-asemien myyntiä suuresti vauhdittaneena pelinä "Mystin" ohella. LucasArtsin myöhempiä "Tähtien sota" -julkaisuja ovat muun muassa "TIE Fighter", "Dark Forces" sekä ja vuosituhannen vaihteesta alkaen uuden "Tähtien sota" -trilogian tapahtumiin perustuvat pelit. Tietokoneroolipeli "Knights of the Old Republic" on kerännyt jonkin verran kiitosta. Suosituin Lucasartsin tuottama peli on "Star Wars Battlefront". Se valmistui vuonna 2004 ja myi platinaa. "Battlefront" sai jatko-osan marraskuussa 2005. Samoin yksi uusimmista vuonna 2008 tehty "Tähtien sota" -peli on "".


title: Tapiola

text: Tapiola () on kaupunginosa Espoon kaakkoisosassa. Tapiola on Suur-Tapiolan keskus ja yksi suurimmista Espoon aluekeskuksista. Tapiola on Espoon merkittävin kulttuurin, tieteen ja liike-elämän keskittymä.


title: Tapiola

text: Tapiolan rakennutti pääosin Asuntosäätiö 1950- ja 1960-luvulla puutarhakaupungiksi. Alueen alkuperäisen asemakaavan laati Otto-Iivari Meurman. Myöhemmin Asuntosäätiö teetti asemakaavaan huomattavia muutoksia ja antoi suunnittelun arkkitehtiryhmälle, jota johti Aarne Ervi. Kukin ryhmän jäsen suunnitteli alueen osan ja sen rakennukset. 1960-luvun puoliväliin mennessä rakennettiin moderni puutarhakaupunki, joka nosti suomalaisen kaupunkisuunnittelun maailmanmaineeseen.


title: Tapiola

text: Tapiola sai nimensä Asuntosäätiön järjestämässä nimikilpailussa. Ruotsinkielinen nimi Hagalund johtuu Hagalundin kartanosta, jonka maihin nykyisen Tapiolan aluekin aikaisemmin kuului, joskin kartanon päärakennus sijaitsee nykyisen Otaniemen alueella, jonka Kehä I erottaa Tapiolasta. Alkuperäisen Tapiolan pohjoisin osa on myöhemmin erotettu omaksi kaupunginosakseen, jonka nimi on Pohjois-Tapiola.


title: Tapiola

text: Tapiola on Espoon kulttuurinen keskus, sillä Espoon kulttuurikeskus (jossa muun muassa Tapiola Sinfonietta toimii), Espoon kaupunginmuseo (WeeGee-talossa) sekä Espoon Kaupunginteatteri sijaitsevat Tapiolassa. Kulttuurikeskuksen yhteydessä toimii Tapiolan kirjasto.


title: Tapiola

text: Museovirasto määritteli inventoinnissaan vuonna 2009 Tapiolan yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Tapiolan vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 1990. Tapiola on myös yksi ympäristöministeriön vuonna 1994 valitsemasta Suomen 27 kansallismaisemasta.


title: Tapiola

text: Tapiolan liikekeskustaa on myöhemmin huomattavasti laajennettu rakentamalla sinne liike- ja toimistorakennuksia alkuperäisestä Tapiolasta poikkeavaan tapaan. Liikekeskuksen kehittäminen jatkuu edelleen. Uutta tilaa toimistoille, kulttuurille ja palveluille saadaan, kun pysäköinti ja huolto siirretään maan alle 3 000 auton pysäköintilaitokseen. Myös kaupunginteatteri siirtyy uusiin tiloihin liikekeskustan tuntumaan. Uudistus liittyy Länsimetroon, jonka 2017 käyttöön otettu Tapiolan metroasema sijaitsee kalliopysäköintiluolan alapuolella.


title: Tapiola

text: Myös Tapiolan asuntokantaa ja ympäristöä korjausrakennetaan. Tärkeimpinä peruskorjaamishankkeina ovat Mäntyviidan julkisen kaupunkitilan ilmeen parantaminen ja nykyisen asuntokannan peruskorjaaminen.


title: Tapiola

text: Tapiolan keskustassa on monipuolinen palveluvalikoima. Tapiolassa on kaksi kauppakeskusta (vuonna 1968 avattu Heikintori ja vuonna 2013 avattu Ainoa) sekä Stockmannin Tapiolan tavaratalo. Tapiolassa on myös ruokakauppoja (K-Supermarket, Stockmann Herkku), kirjakauppa (Akateeminen), Alko, posti, pankkien konttoreita, Forex, pesuloita, urheiluliikkeitä, valokuvausliikkeitä, parturi-kampaamoja sekä muita pienehköjä kauppaliikkeitä.


title: Tapiola

text: Julkisia palveluita alueella ovat muiden muassa Tapiolan terveyskeskus, kirjasto, Kela ja maistraatti.


title: Tapiola

text: Tapiolassa toimii kolme suomenkielistä peruskoulua, joista Aarnivalkean ja Jousenkaaren koulut ovat alakouluja ja Tapiolan koulu on yläkoulu. Alueella on myös ruotsinkielinen alakoulu Vindängens skola. Lisäksi Tapiolassa toimii kolme lukiota: Tapiolan lukio, Etelä-Tapiolan lukio ja Espoon aikuislukio. Aivan Tapiolan naapurissa Otaniemessä toimii Aalto-yliopiston insinööritieteiden, kemian tekniikan, perustieteiden ja sähkötekniikan korkeakoulut.


title: Tapiola

text: Tapiolan keskustassa sijaitsevat Tapiolan uimahalli sekä keilahalli. Keskustan tuntumassa on lisäksi Tapiolan tennispuisto. Tuulimäen väestönsuojassa voi harrastaa painia, judoa, ammuntaa (ilma-aseet ja jousi), pöytätennistä, telinevoimistelua ja miekkailua. Väestönsuojassa on myös skeittihalli ja kuntosalin yhteydessä on nyrkkeilykehä. Läntisessä Tapiolassa sijaitsee Tapiolan urheilupuisto, jossa on muun muassa jääkiekkoseura Espoo Unitedin kotihalli Espoo Metro Areena sekä palloilu- ja kuntoilukeskus Esport Center.


title: Tapiola

text: Tapiolan keskustan keskusallas ympäristöineen on suurelta osin Aarne Ervin suunnittelemaa. Ervin käsialaa ovat 1960-luvun aikana valmistuneet Tapiolan uimahalli ulkoaltaineen, Heikintori, Tapiolan keskustorni ja sen viereinen Tapiontorin ostoskeskus, sekä vuonna 1974 valmistunut Tapiola Garden -hotelli.


title: Tapiola

text: Tapiolaan valmistui eniten asuntoja 1950- ja 1960-luvuilla. Alueen asunnot ovat enimmäkseen asuinkerrostaloja. Puistokaupunkina maineensa luoneesta Tapiolasta löytyy myös useita viheralueita, kuten Tapiolan keskuksesta pohjoiseen sijaitseva Silkkiniitty, laaja ruohokenttä, joka ulottuu Pohjois-Tapiolaan asti. Keskustan itäpuolella Otsolahden pienalueella on myös viheralueita sekä venesatama.


title: Tapiola

text: Itäkartanon alue Tapiolan keskuksesta itään on kuuluisa 1950-luvulla rakennetuista kerrostaloistaan, joihin arkkitehdit ympäri maailman käyvät tutustumassa. Itäkartanon osakeskus toimi koko Tapiolan keskuksena ennen nykyisen keskusalueen rakentamista. Tästä muistona alueen pääkadun Mäntyviidan varrella on edelleenkin muun muassa elokuvateatteri Kino Tapiola ja liikehuoneistoja. Alue kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien kulttuuriympäristöjen luetteloon. Alueen korkein ja vanhin talo on 11-kerroksinen, valkoinen Mäntytorni. Liikekeskustan itäpuolella sijaitsee myös vuonna 1965 valmistunut Tapiolan kirkko.


title: Tapiola

text: Tapiolan keskustan länsipuolella sijaitsee Länsikorkee, joka voidaan edelleen jakaa Hakalehdon ja Jousenkaaren pienalueisiin. Hakalehdon alueella on 1960-luvulla rakennettuja kerrostaloja ja matalia atriumtaloja. Jousenkaaressa sijaitsevat muun muassa Viljo Revellin suunnittelemat, vuodesta 1959 vuoteen 1961 valmistuneet taskumattitalot. Jousenkaaressa on myös matalampia asuintaloja sekä pieni Oravannahkatorin ostoskeskus.


title: Tapiola

text: Tapiolassa sijaitsevat muun muassa Metsä Groupin sekä LähiTapiolan pääkonttorit. Etelä-Tapiolaan Länsiväylän varrelle valmistui syksyllä 2005 Euroopan korkein puurakenteinen toimistorakennus, Modular-officeksi nimetyn rakennuksen ensimmäisenä käyttäjänä toimi Finnforest vuoden 2012 loppupuolelle, jolloin Sito-yhtiöt Oy siirtyi käyttäjäksi.


title: Tapiola

text: Tapiolan liikennettä palvelevat pääosin Kehä I, Länsiväylä sekä lukuisat pienemmät pääkadut itse Tapiolassa.


title: Tapiola

text: Tapiola sijaitsee marraskuussa 2017 valmistuneen Länsimetron varrella. Tapiolan metroasema palvelee Tapiolan keskustaa ja Urheilupuiston metroasema läntistä Tapiolaa. Aiemmat Espoon suorat Länsiväylää kulkevat seutulinjat korvautuivat eri puolille Espoota päättyvillä liityntälinjoilla. Samalla myös Tapiolan keskustan läpi kulkevia kevyen liikenteen väyliä parannetaan uusilla pyöräily- ja kävelyteillä.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Moskovan teatterikaappaus oli tšetšeeniterroristien 23.–26. lokakuuta 2002 Moskovan Duprovkassa teatterissa tekemä panttivankikaappaus. Tšetšeenien "Islamilaisen erikoisrykmentin" noin 40 jäsentä ottivat teatteriyleisön 850 ihmistä panttivangeiksi ja vaativat Venäjän välitöntä vetäytymistä toisen Tšetšenian sodan lopettamiseksi.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Tapahtumapaikka oli Valtion kuulalaakeritehtaan teatterikeskus numero 1, jossa esitettiin loppuunmyytyä näytelmää "Nord-Ost".


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Kaappaajat vapauttivat muslimipanttivangit ja osan lapsista, kaappauksen aikana yhteensä noin 200 henkeä, mutteivät yleisön joukossa olleita ulkomaalaisia. Osa panttivangeista pakeni ikkunoiden kautta; yksi ammuttiin hänen yrittäessään paeta, kuten myös teatteriin ulkopuolelta tunkeutunut nainen. Puhelinkeskusteluista teatterissa olleiden kanssa saatiin tietää terroristien aseistautuneen kranaatein ja räjähtein. Räjähteitä oli myös asetettu rakennuksen eri puolille.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Kaappaus loppui sisäministeriön OSNAZ-erikoisjoukkojen tainnutettua kaikki rakennuksen sisällä olijat Kolokol-1 -taistelukaasulla. Kaasu tappoi virallisten tietojen mukaan 129 panttivankia, mutta Venäjällä on liikkunut tietoja kuolleitten kokonaismäärän nousseen jo 200:aan, kun huomioidaan myöhemmin vuoden sisällä kaasun aiheuttamiin terveysongelmiin menehtyneet.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Kaappaajat eivät yrittäneet räjäyttää teatterissa olleita pommeja, joiden aitoudesta ei ole varmuutta. Venäjän erikoisjoukot teloittivat kaikki tajuttomat kaapparit ampumalla päähän. Tekoa pidettiin julmana, mutta sen kerrottiin olevan ainoa tapa estää kaappaajia räjäyttämästä mahdollisesti hallussaan olleita räjähteitä.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Presidentti Vladimir Putin puolusti vapautusiskua televisiopuheessa ja väitti sen silti säästäneen satojen ihmisten hengen ja julisti päivän kansalliseksi surupäiväksi.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Tiedot kaapparien lukumäärästä vaihtelivat välillä 15–50. Virallinen lukema on 36. Noin puolet kaappareista oli naisia. Joukossa oli myös yksi arabitaustainen taistelija, joka oli ajanut partansa, ettei herättäisi huomiota Moskovassa.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Kaapparien johtajana oli Movsar Barajev (alun perin Suleimenov), joka oli kuuluisan edesmenneen tšetšeenikidnappaajan Arbi Barajevin sukulainen.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Kapinallinen tšetšeenikomentaja Šamil Basajev otti myöhemmin kaappauksen vastuulleen ja sanoi Tšetšenian hallituksen ja presidentti Aslan Mashadovin irti tapahtuneesta. Venäjän hallitus väittää saaneensa puhelinkuuntelulla selville Mashadovin tietäneen tapahtuneesta etukäteen.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Mihail Trepaškin, entinen FSB-everstiluutnantti ja sittemmin lakimies ja yksityinen tutkija, jota Venäjän hallitusta vastustavat liikemiehet ovat tukeneet, on kertonut julkisuudessa varoittaneensa FSB:tä (Venäjän turvallisuuspalvelua) tulevasta terrori-iskusta jo edellisessä heinäkuussa. Trepaškin joutui pian sen jälkeen korkeimman oikeuden sotilaskollegion eteen laittomasta aseen hallussapidosta ja vakoilusta syytettynä ja tuomittiin neljäksi vuodeksi vankeuteen.


title: Moskovan teatterikaappaus

text: Kaappaus tapahtui vain pari päivää ennen Kööpenhaminassa alkavaa tšetšeenien maailmankongressia, ja Venäjä yritti painostaa Tanskan hallitusta kieltämään kongressin järjestämisen. Venäjän painostuksesta Tanska kuitenkin pidätti Tšetšenian presidentin Aslan Mashadovin rauhanneuvottelijan Ahmed Zakajevin, mutta myöhemmin hänet vapautettiin ja hän sai poliittisen turvapaikan Britanniasta. Kaikki rauhantunnustelut Tšetšenian ja Venäjän välillä lopetettiin, ja monet valtiot sekä EU tuomitsivat jyrkin sanoin tšetšeeniterrorismin. Kaappaus vaikutti myös lakiin, jolla kielletään Venäjän lehdistöä uutisoimasta terroristien sanomisia.


title: Asterix seikkailee

text: Asterix seikkailee (ranskaksi "Astérix") on ranskalaisten käsikirjoittaja René Goscinnyn (1926–1977) ja piirtäjä-käsikirjoittaja Albert Uderzon (s. 1927) luomien Asterix-aiheisten sarjakuva-albumien nimi. Sarja sijoittuu noin vuoteen 50 eaa., jolloin Julius Caesarin johtamat roomalaiset olivat valloittaneet koko Gallian yhtä gallialaiskylää lukuun ottamatta. Tarinat kertovat tässä kylässä asuvista kumppanuksista Asterixista ja Obelixista. Roomalaiset eivät ole saaneet vallatuksi kylää, sillä tietäjä Akvavitix valmistaa yli-inhimilliset voimat antavaa taikajuomaa. Kylää ympäröi metsän lisäksi neljä roomalaisleiriä, joiden elämää kyläläiset säännöllisesti häiritsevät. Sarja on tunnettu lukuisista viittauksistaan ja sanaleikeistään.


title: Asterix seikkailee

text: Sarjaa työstivät vuodesta 1959 vuoteen 1977 asti Goscinny ja Uderzo yhdessä. Tämän jälkeen Uderzo jatkoi sarjan tekemistä yksin, kunnes vuonna 2012 julkistettiin sarjan uudet tekijät, käsikirjoittaja Jean-Yves Ferri ja kuvittaja Didier Conrad.


title: Asterix seikkailee

text: "Asterix seikkailee" -sarjakuvan loivat René Goscinny ja Albert Uderzo. Sarjakuvaa käsikirjoitti Goscinny ja piirsi Uderzo, ja tarinoiden synopsiksen he kehittelivät yhdessä.


title: Asterix seikkailee

text: Goscinny halusi päähenkilön olevan pieni kooltaan, kun taas Uderzo olisi halunnut Asterixin olevan suuri ja vahva soturi. Tämän ristiriidan takia syntyi Asterixin aisapari, Obelix, vaikka alkujaan sarjassa piti olla vain yksi päähahmo. Kumppaneiden kanssa seikkaileva koira Idefix esiintyi ensimmäisen kerran albumissa "Asterix lyö vetoa" vuonna 1964. Hahmo syntyi Uderzon ”pakkomielteestä” () lisätä seikkailuihin sankareita seuraava koira. Goscinny ei aluksi innostunut ajatuksesta, mutta Idefixistä tuli kuitenkin ensiesiintymisensä jälkeen sarjan vakiohahmo.


title: Asterix seikkailee

text: Goscinny ja Uderzo keksivät ix-loppuiset nimet historiallisen gallialaispäällikkö Vercingetorixin mukaan. Heidän tietämättään jo aiemmin oli ollut eräitä samalla tavalla nimettyjä fiktiohahmoja, kuten kirjailija Jean Nohainin vuonna 1952 keksimä Tortorix.


title: Asterix seikkailee

text: Asterix ilmestyi ensimmäisen kerran ranskalaisessa "Pilote"-lehdessä 29. lokakuuta 1959. Se sai ristiriitaisen vastaanoton. Kielteinen arvostelu syytti sarjaa sovinismista ja rasismista. Kun kustannusyhtiö Dargaud osti "Piloten" 1961, se julkaisi ensimmäisen Asterix-seikkailun albumina. Ensimmäinen painos oli vaatimattomat 6 000 kappaletta.


title: Asterix seikkailee

text: Goscinny kuoli 1977 ja tämän jälkeen Uderzo otti vastuun myös sarjan käsikirjoittamisesta, työstäen yksin kaikkiaan yhdeksän albumia vuosina 1980–2009. 84-vuotiaana vuonna 2011 Uderzo ilmoitti jäävänsä eläkkeelle. Sarjan uusiksi tekijöiksi valittiin käsikirjoittaja Jean-Yves Ferri ja kuvittaja Didier Conrad, joiden työtä valvoo Uderzo itse. Ferrin ja Conradin ensimmäinen albumi "Asterix ja piktit" ilmestyi 2013. Lopettamisilmoituksestaan ja uusista tekijöistä huolimatta Uderzo on kuitenkin ilmaissut halunsa käsikirjoittaa vielä ainakin yhden Asterix-albumin.


title: Asterix seikkailee

text: Sarjasta tuli nopeasti maailmanmenestys, ja Asterix-albumeja on vuoteen 2012 mennessä myyty yli 350 miljoonaa kappaletta. Niitä on julkaistu 107 eri kieli- ja murreversiona. Albumien suomentajina ovat toimineet Jorma Kapari ja Outi Walli. Walli on suomentanut 22 albumia ja Kapari 13. Eija Pokkinen suomensi yhden albumin, "Asterixin harharetket".


title: Asterix seikkailee

text: Kymmenien sarjakuva-albumien lisäksi Asterixista on julkaistu muun muassa lukuisia animoituja ja näyteltyjä elokuvia, lauta- ja videopelejä sekä kuva-, peli- ja tietokirjoja.


title: Asterix seikkailee

text: Sarjakuvan gallialaisten mieshenkilöiden nimien sananloppu "-ix" on saatu muun muassa Caesarin teoksessa "Gallian sota" esiintyvistä gallialaisnimistä, joista kuuluisin on Vercingetorix. Sarjassa muille kansallisuuksille on vastaavasti omat nimipäätteensä. Esimerkiksi roomalaisten mieshenkilöiden nimet päättyvät "-us", kreikkalaisten "-os" ja egyptiläisten "-is". Gallialaisten naisten nimet päättyvät "-ine".


title: Asterix seikkailee

text: Asterix


title: Asterix seikkailee

text: Obelix


title: Asterix seikkailee

text: Akvavitix


title: Asterix seikkailee

text: Aladobix


title: Asterix seikkailee

text: Smirgeline


title: Asterix seikkailee

text: Amaryllix


title: Asterix seikkailee

text: Caravellix


title: Asterix seikkailee

text: Trubadurix


title: Asterix seikkailee

text: Senilix


title: Asterix seikkailee

text: Idefix


title: Asterix seikkailee

text: Julius Caesar


title: Asterix seikkailee

text: Merirosvot


title: Asterix seikkailee

text: Asterix-albumeissa nimet ovat sanaleikkejä, ja niiden käännöstapa vaihtelee kielen mukaan. Päähenkilöistä yleensä Asterix ja Obelix ovat tämän nimisiä myös käännöksissä (kirjoitusasu on joissakin kielissä "-iks"), mutta muut nimet on usein korvattu käännöskielen omilla sanaleikeillä.


title: Asterix seikkailee

text: Asterixin kotikylä sijaitsee roomalaisessa Armorican provinssissa nykyisen Bretagnen pohjoisrannikolla. Jokaisen albumin ensimmäisellä sivulla on Gallian kartta, jonka perusteella kylä olisi ilmeisesti jossain nykyisen Finistèren departementin alueella. Useampaakin seudulla sijaitsevaa muinaislöytöä on väitetty ”todelliseksi Asterixin kyläksi”.


title: Asterix seikkailee

text: Gallialainen kylä on itsenäinen: vaikka Rooma miehittääkin koko Galliaa, itse Julius Caesar on useasti todennut, että Asterixin kylää se ei hallitse. Kylä on hyvin vakaa, eivätkä ulkopuoliset vaikutteet aiheuta sen elämään koskaan pysyvää muutosta. Kylässä on tiivis yhteishenki, jota lujittavat yhteinen taistelu roomalaisia vastaan sekä kylätappelut ja kyläjuhlat. Asterixin kotikylässä on ehkä joitain kymmeniä asukkaita.


title: Asterix seikkailee

text: Kylän erottaa muista, roomalaisten vallan alaisista gallialaiskylistä sen hallussa oleva taikajuoma, jonka avulla se pystyy puolustautumaan roomalaisia valloittajia vastaan. Juoman salaisuuden tuntee vain tietäjä Akvavitix. Rooman valtakunnan kukistamista kylä ei tavoittele, mutta se antaa taikajuomaa joskus myös muiden hädänalaisten käyttöön.


title: Asterix seikkailee

text: Kylän johdossa ovat päällikkö sekä poikkeustilanteissa kyläneuvosto, johon kuuluvat päällikkö Aladobixin lisäksi yleensä tietäjä Akvavitix, soturit Asterix ja Obelix, sekä bardi Trubadurix. Vallankäyttäjiin kuuluu ainoastaan miehiä; naisten tehtävä kylässä on kotitöiden tekeminen, joskin muutama vahvaluonteinen nainen käyttää kylässä jonkin verran epämuodollista valtaa. Naisilta on myös normaalisti kielletty taikajuoman käyttö ja tappeleminen. Avioliitto on kylässä tärkeä instituutio. Esimerkiksi Asterixin naimattomuutta ihmetellään ja naisen asumista naimattoman miehen talossa paheksutaan.


title: Asterix seikkailee

text: Kylän ruoka hankitaan villisikoja metsästämällä ja pienimuotoisella maanviljelyksellä. Vaurauden keräämistä ei normaalisti arvosteta. Obelixin valmistamien hiidenkivien tarkoitus ei ole selvä. Niillä on ehkä keräilyarvoa, mutta harva hankkii niitä kotiinsa yhtä enempää. Hiidenkiviä on joskus käytetty kylän puolustamisessa.


title: Asterix seikkailee

text: Kyläläiset uskovat gallialaisiin jumaliin, joita "Asterix ja ennustaja" -albumin mukaan on yli neljäsataa. Puheessaan he viittaavat useimmin heimon jumalaan Teutatekseen, jota pidetään kaikkitietävänä. Kyläläisten suurin pelko on se, että taivas putoaisi heidän niskaansa. Kylän arkipäivässä uskonnolla on kuitenkin vain vähäinen merkitys, lukuun ottamatta "Asterix ja ennustaja" -albumia, jossa kylä joutuu taikauskoisen hysterian valtaan.


title: Asterix seikkailee

text: Asterix-albumien tapahtumat sijoittuvat Gallian sodan päättymisen jälkeisiin vuosiin, jolloin koko muu Gallia on liitetty Rooman valtakuntaan. Ensimmäisen albumin "Asterix gallialainen" alussa on kuvattu Vercingetorixin antautuminen Alesian taistelun jälkeen.


title: Asterix seikkailee

text: Kylää ympäröi neljä roomalaista sotilasleiriä, Akvarium, Ciderium, Laudanum ja Periferium. Roomalaisten tavoite on valloittaa tämä viimeinenkin itsenäinen gallialaiskylä. Kyläläisten ja roomalaisten välillä onkin jatkuvia aseellisia yhteenottoja, vaikka varsinaista sotatilaa kylässä ei olekaan. Roomalaissotilaiden kimppuun käyminen on kyläläisille usein vain tapa huvitella ja ylläpitää yhteishenkeä. Joskus he tekevät roomalaisleireihin kostoiskuja. Asterix ja Obelix käyvät roomalaisten kimppuun myös usein retkillään kaukana kotikylästään. Roomalaisten lisäksi kyläläiset ovat kahakoineet esimerkiksi normanneja ja gootteja vastaan.


title: Asterix seikkailee

text: Koska roomalaiset eivät aseellisesti pärjää Asterixin kylälle, he pyrkivät usein valloittamaan sen jonkin aseettoman juonen avulla, siinä usein lähes onnistuenkin. Tällaisia juonia kuvataan esimerkiksi albumeissa "Asterix ja riidankylväjä" sekä "Jumaltenrannan nousu ja tuho". Kaikesta huolimatta kylän ja roomalaisten välillä tapahtuu joskus pienimuotoista keskinäistä avunantoa, esimerkiksi goottien uhan edessä.


title: Asterix seikkailee

text: Caesar kuvaa Gallian tapahtumia pääteoksessaan "Gallian sota". Asterixin tapahtumat sijoittuvat likimain kirjoja seuraavaan aikaan. Sarja lainaa monin paikoin Caesarin teoksia ja monet tarinat pohjautuvat teoksissa kerrottuihin tapauksiin.


title: Asterix seikkailee

text: Historiallisin osin Asterixin kuvaus ei ole aivan tarkka. Roomalaisten ote Galliasta ei ollut niin tiukka kuin Asterixissa annetaan ymmärtää; edes Caesar ei propagandistisessa kirjoituksessaan väitä näin, vaan gallit kapinoivat usein. Caesarin asema Roomassa ei ollut aivan vakiintunut. Asterixissa kuvataan monin paikoin roomalaisten välisiä erimielisyyksiä ja sisällissotia, mutta ilmeisesti kahtiajako Roomassa oli tätäkin syvempi. Suuri osa Asterix-albumeista sijoittuu vuosiin, jolloin Caesar todellisuudessa ei ollut vielä kaapannut valtaa tai jolloin hän kävi sisällissotaa kilpailijoitaan vastaan eri puolilla valtakuntaa, eikä hallinnut yksinvaltiaana Roomassa.


title: Asterix seikkailee

text: Colosseum on jo sarjakuvassa olemassa, vaikka oikeasti se rakennettiin vasta yli sata vuotta myöhemmin. Itse Roomakin oli vaatimattomampi kuin sarjakuvissa esitetty.


title: Asterix seikkailee

text: Caesarin kirjoituksissa usealla gallialaispääliköllä on rix-päätteinen nimi, joka ilmeisesti viittaa näiden henkilöiden korkeaan asemaan, mahdollisesti kuninkuuteen. Kyseessä ei ole ilmeisesti kaikille gallimiesten nimille yhteinen piirre, kuten Asterixista voisi ymmärtää. Asterixin ja useiden muiden hahmojen käyttämät sulkakypärät ovat saaneet innoituksensa Vercingetorixia esittävistä nykyajan taideteoksista, mutta todellisuudessa tällaisia kypäriä lienee käyttänyt vain eräs Etelä-Ranskassa elänyt galliheimo. Ei myöskään ole tietoa, pitivätkö kaikki gallimiehet viiksiä ilman partaa kuten Asterixissa annetaan ymmärtää.


title: Asterix seikkailee

text: Obelixin ammatti ”hiidenkivien” eli alkutekstissä menhir-kivien toimitusmiehenä viittaa Pohjois-Ranskassa runsaisiin muinaisiin megaliitteihin, jotka todellisuudessa ovat peräisin tuhansia vuosia varhaisemmalta ajalta.


title: Asterix seikkailee

text: Trubadurixin hahmossa on viitteitä muinaisten kelttien bardeihin, jotka olivat sekä laulajia että opettajia, eräänlaisia alemman tason tietäjiä.


title: Asterix seikkailee

text: Jotkin Asterix-albumit antavat virheellisen kuvan tiettyjen maiden ja kansojen suhteesta tuolloiseen Rooman valtakuntaan. Esimerkiksi Britanniasta tuli todellisuudessa roomalainen provinssi vasta sata vuotta Caesarin ajan jälkeen, gootit ilmaantuivat Rooman valtakunnan rajoille vasta useita vuosisatoja myöhemmin ja viikingit aloittivat purjehdusretkensä vasta lähes tuhat vuotta myöhemmin.


title: Asterix seikkailee

text: Asterix-maailmaan on tuotu humoristisia elementtejä, jotka ovat lähtöisin nykypäivästä. Esimerkiksi kansalliset stereotypiat tai viittaukset ensimmäiseen maailmansotaan ja toiseen maailmansotaan ovat tavallisia. Useasti viitataan humoristisesti nykyisen liike-elämän piirteisiin.


title: Asterix seikkailee

text: Pariisin lähellä on sarjaan pohjautuva teemahuvipuisto Parc Astérix. Se avattiin vuonna 1989.


title: Asterix seikkailee

text: Ranskalaiset ovat usein nähneet Asterixissa poliittisia vertauskuvia. Sarjan on nähty kuvaavan esimerkiksi nykyajan ranskalaisten piiloisänmaallisuutta tai viittaavan toisen maailmansodan aikaiseen Ranskan miehitykseen ja vastarintaliikkeeseen. Koska sarja syntyi Charles de Gaullen presidenttikautena, monet aikalaiset arvelivat sen viittaavaan vertauskuvallisesti nimen omaan de Gaulleen, joka tunnetiin Ranskan suvereniteetin puolustajana ja jonka sukunimeen puheet Galliasta tuntuivat vihjaavaan ( = Gallia). Goscinny ja Uderzo kiistivät nämä selitykset pötypuheena.Asterixin hahmosta on tehty tähän mennessä kymmenen animaatioelokuvaa:


title: Asterix seikkailee

text: Lisäksi on valmistunut neljä näyteltyä elokuvaa:


title: Asterix seikkailee

text:
Asterixista on tehty myös vuonna 1967 TV-elokuva "Deux Romains en Gaule".
Asterix-teemalla on julkaistu myös mm. Monopoly.


title: Lasse Virén

text: Lasse Artturi Virén (s. 22. heinäkuuta 1949 Myrskylä) on suomalainen kestävyysjuoksija ja nelinkertainen olympiavoittaja sekä kansanedustaja. Virén voitti ja juoksut 1972 Münchenin ja 1976 Montrealin olympialaisissa. Hän juoksi uransa aikana lisäksi maailmanennätyksen molemmilla matkoilla ja kahdella maililla sekä useita suomenennätyksiä.


title: Lasse Virén

text: Virén on viimeisin juoksulajeissa olympiavoiton saavuttanut suomalainen. Virén edusti urallaan urheiluseura Myrskylän Myrskyä. Hän lopetti aktiiviuransa 1980 Moskovan olympialaisten jälkeen.


title: Lasse Virén

text: Virén toimi kansanedustajana 1999–2007 ja 2010–2011 Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmän jäsenenä. Hän toimi kotikuntansa Myrskylän kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1993–2012.


title: Lasse Virén

text: Lasse Virén syntyi vuonna 1949 Myrskylässä kuorma-autoilija Ilmari Virénin ja Elvi Virénin perheeseen. Hänellä on kaksi isoveljeä ja yksi pikkuveli. Isosisko Iiris kuoli puolivuotiaana. Samassa talossa asuivat myös isän vanhemmat. Nuori Lasse käytti vapaa-aikansa urheilemiseen, kuten hiihtoon.


title: Lasse Virén

text: Virén alkoi harjoitella kestävyysjuoksua vakavissaan 16-vuotiaana, mutta vielä omin päin. Hän aloitti säännöllisen harjoittelun vuonna 1967 pienillä määrillä veljensä Nissen ohjaamana ja maaottelujuoksija Pertti Sariomaan neuvomana. Lisäksi hän teki ruumiillista työtä isänsä puukuljetusyrityksessä. Virén sijoittui vuonna 1967 A-poikien SM-maastojuoksussa toiseksi ja voitti mestaruuden . Sen jälkeen hän juoksi A-poikien Suomen-ennätyksen 8.32,8 ja ajan 14.59,4.


title: Lasse Virén

text: Virén kävi vuonna 1968 vapaaehtoisena armeijan urheilujoukoissa. Siellä häntä valmensi Hannu Posti, jonka alaisuudessa harjoitukset kovenivat ja harjoitusmäärä kasvoi kolmanneksella. Tulokset eivät kuitenkaan heti parantuneet. Virén sijoittui maastojuoksun SM-kisoissa nuorten sarjassa 16:nneksi ja 11:nneksi ajalla 15.20,0. Armeijalegendan mukaan Virén olisi juossut armeijassa vuosina 1967–1968 Cooperin testissä hurjan tuloksen . Todellisuudessa hän juoksi kyseisen matkan juoksutestissä.


title: Lasse Virén

text: Vuonna 1969 harjoitusmäärä kasvoi jälleen lähes kolmanneksella ja tulokset alkoivat parantua. Virén voitti maastojuoksun Suomen-mestaruuden ja juoksi nuorten Pohjoismaiden-ennätykset niin (13.55,0) kuin (8.05,2). Hän edusti Suomea aikuisten sarjan maaotteluissa Norjaa (voitto), Ruotsia (voitto) ja Iso-Britanniaa (3. sija) vastaan. Hän voitti aikuisten sarjan Kalevan kisoissa ajalla 14.10,2.


title: Lasse Virén

text: Syksyllä 1969 Virén pyysi juoksuvalmentaja Rolf Haikkolaa valmentajakseen. Haikkola piti Viréniä hyvin lupaavana ja ryhtyi valmistelemaan tälle harjoitusohjelmaa. Koska Haikkola ei halunnut työnantajansa tietävän valmennussuhteesta, Virén nimesi itselleen sijaisvalmentajan liittoa varten.


title: Lasse Virén

text: Vuoden 1970 alussa Virén harjoitteli Utahissa Brigham Youngin yliopiston suojissa ja kilpaili sen puolesta. Harjoittelun pääpaino Amerikassa oli intervalliharjoittelussa, ja Virén kilpaili kaksitoista kilpailua hallissa ja radalla. Palattuaan Suomeen Virénin lihakset olivat kovan asfalttiharjoittelun ja hallikisojen jäljiltä jumissa. Sen vuoksi hänen alkukauden kilpailunsa menivät heikosti, ja harjoittelumatkaa arvosteltiin rahanhukkana. Elokuussa Virén jo juoksi ennätyksensä 13.43,0. Hän oli samalla matkalla Kalevan kisoissa neljäs ja Ruotsi-ottelussa ensimmäinen.


title: Lasse Virén

text: Vuoden 1970 lopulla valmentaja Haikkola teki Virénille harjoitussuunnitelman seuraavan kesän Helsingin Euroopan-mestaruuskilpailuja varten. Virén oli maalis-huhtikuun vaihteessa 1971 kolmen viikon ajan Kanariansaarilla ensimmäisellä ulkomaanleirillään. Virénin harjoittelua myös kovennettiin. Kilpailukauden 1971 aluksi Virén voitti maastojuoksun SM-hopeaa. Toukokuussa hän juoksi Roomassa SE-ajan 13.35,2 ja alitti EM-kisarajan. Kalevan kisoissa Virén otti hopeaa. Sen jälkeen hän juoksi Suomen-ennätyksen 7.54,0 ja oman ennätyksensä 3.47,3.


title: Lasse Virén

text: Virén valittiin EM-kisoihin ja kutsuttiin viimeistelyleirille Vierumäelle. Siellä hän kuitenkin erehtyi tekemään muiden mukana ylimääräisen tyhjennysharjoituksen, josta hän ei enää ehtinyt kunnolla palautua ennen EM-kisoja.


title: Lasse Virén

text: Haikkola ja Virén olivat asettaneet Virénin tavoitteeksi Helsingin EM-kisojen mestaruuden. Tyhjennysharjoituksesta yhä väsynyt Virén sijoittui 17:nneksi , jossa hän kärsi lisäksi tönimisestä, ja seitsemänneksi .


title: Lasse Virén

text: Heti EM-kisojen jälkeen Virén rikkoi Heinolassa Juha Väätäisen Suomen ennätyksen ajalla 13.29,8. Loppukaudella Virén juoksi neljässä maaottelussa. Hän sijoittui kauden päätteeksi maailmantilastossa viidenneksi ja 12:nneksi. Vuoden aikana hän juoksi .


title: Lasse Virén

text: Valmentaja Haikkola uudisti Virénin harjoittelun olympiavuodeksi 1972. Tavoitteena oli kehittää Virénille kyky vastata pitkällä kirillä sen ajan kovimpien kirimiesten loppukiriin, joka alkoi ennen maalia. Vauhtitavoitteiksi asetettiin 13.15:n ja 27.30:n taso. Tulostavoitteena oli olympiakisoissa menestyminen. Harjoitusmäärää nostettiin . Vuodessa harjoituskertoja oli noin 772.


title: Lasse Virén

text: Talvella 1971–1972 Virén kilpaili eteläisellä pallonpuoliskolla ja harjoitteli Espanjassa. Maalis–huhtikuussa 1972 Virénin harjoitustehot olivat suurimmillaan. Virén matkusti juoksija Seppo Tuomisen kanssa huhtikuussa yhdeksäksi päiväksi Ranskan Font Romeuhun vuoristoleirille korkeanpaikan harjoitteluun.


title: Lasse Virén

text: Viisi viikkoa ennen olympiakisoja Virén juoksi maaottelussa Suomen-ennätyksen 13.19,0; hän paransi aiempaa ennätystä 10,8 sekunnilla. Tulos oli samalla kaikkien aikojen maailmantilaston kolmas. Oslossa hän juoksi Suomen-ennätyksen 27.52,4. Kalevan kisoissa Virén otti kultaa 1 500 metrillä ja rikkoi seuraavana päivänä Tukholmassa maailmanennätyksen ajalla 8.14.0. Virén pääsi olympialaisiin ehjän kauden jälkeen, ja päätettiin, että hän osallistuisi päämatkansa lisäksi myös .


title: Lasse Virén

text: Virén voitti ensimmäisen olympiakultansa 3. syyskuuta 1972 Münchenin olympialaisten juoksussa uudella maailmanennätysajalla 27.38,4. Virén kaatui juoksun puolivaiheissa törmättyään Mohammed Gammoudin kanssa, mutta nousi heti ylös, saavutti kärkijoukon ja meni keulaan hiljentämään vauhtia. Juoksu oli vauhdinjaoltaan nykivä: alkupuolisko juostiin lujaa (13.44,0), kuudes ja seitsemäs kilometri hitaasti ja loppu jälleen lujaa. Viren aloitti loppukirinsä 600 metriä ennen maalia. Hän juoksi viimeisen kierroksen aikaan 56,4 tai 56,0 ja viimeisen kilometrin 2.29,2.


title: Lasse Virén

text: Virén voitti toisen kultamitalinsa juoksussa olympiaennätysajalla 13.26,4, hitaan alkuvauhdin jälkeen. Hän johti viimeisen kierroksen alkaessa, joutui päästämään takasuoralla Mohammed Gammoudin ja Steve Prefontainen ohitseen, mutta nousi uudelleen johtoon viimeisessä kaarteessa.


title: Lasse Virén

text: Palattuaan olympialaisista Virén juoksi 14. syyskuuta Helsingissä maailmanennätyksen 13.16,4.


title: Lasse Virén

text: Vuosi 1973 oli Virénille välivuosi. Päätavoitteeksi asetetiin Montrealin olympialaiset 1976, jota ennen oli pieniä välitavoitteita, kuten EM-kisat 1974. Kesällä 1973 Virén voitti Kalevan kisoissa pronssia ja maastojuoksun SM-kisoissa hopeaa. Hän voitti maaottelujuoksut Tukholmassa ja Helsingissä, mutta jäi Edinburghin Euroopan cupin finaalissa viidenneksi.


title: Lasse Virén

text: EM-kisavuodeksi 1974 Virénin harjoitusmäärää nostettiin vuoden 1972 tasosta noin kymmenen prosenttia. Virén kilpaili ja harjoitteli talven jälleen ulkomailla ja palasi Suomen hallikisoihin helmikuussa. Joitain harjoituksia tehtiin kokeilumielessä olympiamaratonia ajatellen. Kevään maastojuoksun SM-kisoissa Virén otti hopeaa, mutta loukkasi nilkkansa ja kipeytti reitensä. Harjoittelemisesta tuli tuskaista, ja Virénin tekniikka kärsi kivun seurauksena. Elokuun alussa Virén juoksi kuitenkin Turussa ajan 13.30,6, mikä herätti toiveita menestymisestä EM-kisoissa. Ennen niitä Kalevan kisoissa Virén otti hopeaa ja voitti .


title: Lasse Virén

text: Rooman EM-kilpailuissa syyskuussa 1974 Virén sijoittui seitsemänneksi ja otti pronssia ajalla 13.24,6. Hän voitti samana vuonna vielä maaottelujuoksut Helsingissä ja Sotšissa.


title: Lasse Virén

text: Virénin kipeä reisi leikattiin tammikuussa 1975. Leikkauksessa reiden hamstring-lihasten koteloa avarrettiin, ja kivut katosivat kokonaan. Näin Virén pystyi palaamaan kovaan harjoitteluun olympialaisia varten. Vähäharjoitteisen alkukauden johdosta vuodelle 1975 harjoituskilometrejä ehdittiin kerryttää kuitenkin vain . Virén voitti kauden 1975 aikana maaottelujuoksut Helsingissä ja Palermossa, mutta jäi Nizzan Euroopan Cupin finaalissa viidenneksi.


title: Lasse Virén

text: Vuoden 1976 alussa Virén kilpaili ja harjoitti jälleen Amerikassa: Brasiliassa, Kolumbiassa vuoristoleirillä ja Puerto Ricossa. Hän palasi Suomeen harjoittelemaan helmikuun alussa. Testit olivat rohkaisevia olympiamaratonia ajatellen. Keväällä Virén lähti Kenian Nyahururuun vuoristoleirille, jossa hän juoksi parhaimmillaan viikossa. Huhtikuussa hän juoksi Kaivopuistossa maailman kaikkien aikojen nopeimmassa ajassa 1.14.21.


title: Lasse Virén

text: Virén kärsi alkukesän aikana nenäontelotulehduksen, joka vei hänet kolmeksi viikoksi sairaslevolle. Poskionteloiden märkä poistettiin punkteerauksella. Toipumisen jälkeen ensimmäiset kilpailut menivät vielä huonosti, mutta kesän kuluessa kunto palasi normaalitasolle. Virén juoksi ennätyksensä 3.41,8 ja Helsingin Maailmankisoissa 27.43,1. Kalevan kisoissa hän voitti kultaa ajalla 13.24,78.


title: Lasse Virén

text: Virén kantoi Suomen lippua Montrealin olympialaisten avajaisissa. hän saavutti uransa helpoimman olympiavoiton: hän ohitti ainoan uhkaajansa, Portugalin Carlos Lopesin ennen maalia ja voitti kultaa uransa toiseksi parhaalla ajalla 27.40,38. Kilpailun jälkimmäisen puoliskon hän juoksi aikaan 13.31. Kilpailun jälkeen KOK:n tekninen valiokunta kuulusteli Viréniä siitä, kun hän oli nostanut piikkarinsa epäilyttävän näkyvästi käsiinsä heti juoksun jälkeen. Virén selitti kärsineensä vain varpaan verirakosta. Lopulta Virén vapautettiin mainostamisepäilyistä, ja hän sai jatkaa kisoja.


title: Lasse Virén

text: Virénin olympiavoitot nostivat hänet suomalaisten silmissä Paavo Nurmen veroiseksi juoksukuninkaaksi, jonka kotiinpaluuta vastassa oli tuhansittain ihmisiä.


title: Lasse Virén

text: Pian Montrealin jälkeen Virén mursi nilkkansa hirvimetsässä astuttuaan kahden kiven väliseen koloon. Vamma jouduttiin leikkaamaan, ja Virénin juoksu-ura oli hetken vaakalaudalla. Jalka kuitenkin parani juoksukuntoon, ja valmistautuminen Moskovan olympialaisiin 1980 jatkui. Virén joutuisi valitsemaan kisoissa viiden kilometrin ja maratonin välillä, sillä ne juostiin samana päivänä. Virénin harjoittelua oli tarkoitus kasvattaa vuodesta 1977 alkaen olympiavuoteen asti yli kymmenen prosenttia vuodessa. Nilkan loukkaantuminen aiheutti kuitenkin aluksi harjoitusmäärän keventämisen huomattavasti. Lokakuussa 1977 hän juoksi uransa toisella maratonilla New Yorkin maratonin seitsemänneksitoista.


title: Lasse Virén

text: Nilkka vaivasi Viréniä vielä vuonna 1978, eikä harjoittelua pystytty palauttamaan halutulle tasolle, vaan kilometrejä kertyi vain . Leikkaus oli aiheuttanut sen, että Virénin jalan voima oli vähentynyt ja juoksutekniikka muuttunut. Virén harjoitteli talvella ulkomailla ja kävi keväällä jälleen Keniassa vuoristoleirillä. Euroopan-mestaruuskisat 1978 Virén joutui jättämään väliin polvivaivan vuoksi.


title: Lasse Virén

text: Kaudella 1979 Virénin parhaita aikoja olivat 13.32,2 ja 28.04,7. Olympiavuoden 1980 talvella Virén pystyi jälleen harjoittelemaan täydellä teholla. Kesän kilpailuissa Virén kärsi kuitenkin lihasjäykkyydestä, joka johti nivusrevähtymään. Sen seurauksena hän joutui siirtämään nopeusharjoitukset kesäkuun lopulle.


title: Lasse Virén

text: Virén osallistui kolmansiin olympiakisoihinsa Moskovassa 1980. Hänellä oli pieniä vaikeuksia selvitä alkuerästään jatkoon, sillä nestetankkaus jäi kuumana päivänä vajaaksi. Finaalissa Virén johti vielä viimeisen kierroksen alussa ja sijoittui viidenneksi ajalla 27.50,5. Juoksun jälkeen hän katui sitä, ettei ollut aloittanut kiriä viisi kierrosta ennen maalia. Maratonilla Virén keskeytti 20 kilometrin jälkeen vatsa- ja jalkavaivojen vuoksi. Virén päätti aktiiviuransa Moskovan olympialaisten jälkeen. Hän juoksi vielä kahtena seuraavana vuonna ajat 14.41 ja 14.22.


title: Lasse Virén

text:
Ratajuoksijan uransa jälkeen Virén on juossut useita maratoneja, kuten New Yorkissa 1983 aikaan 2.23.54 ja Tukholmassa 1995 aikaan 2.42.37. Virén juoksi vielä 1990-luvulla useissa maratoneissa ja lyhyempien matkojen juoksutapahtumissa eri puolilla maailmaa, yleensä kutsuvieraana eikä kilpailijana.
Virénin kärkitulokset hänen kilpavuosiltaan. Lihavoituna omat ennätykset.


title: Lasse Virén

text: Virénin harjoittelu oli ajanjaksoonsa nähden poikkeuksellisen kovaa. Hän harjoitteli usein vaihtelevalla nopeudella, vauhtileikitellen. Olympialaisten edellä Virénin harjoittelu oli suunniteltu vuodeksi eteenpäin, minkä ansiosta hän oli olympiakisojen aikaan huippukunnossa. Suurimman osan ajasta Virén harjoitteli yksin kotikylänsä Myrskylän ympäristössä: kesäisin metsäpoluilla ja talvisin teillä, lisäksi kovan lumisateen sattuessa kotinsa juoksumatolla. Virén teki yhden tunnin aamulenkin kello kuudelta, meni päiväksi töihin poliisina, ja jatkoi harjoittelua töiden jälkeen. Hän suoritti myös korkean paikan harjoittelua Etelä-Amerikassa ja Keniassa.


title: Lasse Virén

text: Virénin vuosittaiset harjoituskilometrimäärät:


title: Lasse Virén

text: Virénin valmentajan Rolf Haikkolan mukaan Virénillä on poikkeuksellisen suuri sydän, hänellä on kestävyysjuoksijalle ihanteellinen lihassolujakauma hitaiden ja nopeiden solujen välillä, ja hänen punasolumassansa oli 36,4–45,0 ml/kg, mikä oli selvästi normaalia suurempi.


title: Lasse Virén

text: Mauno Saaren Virén-kirjan mukaan Virénin poikkeuksellisuuden yksi syy saattoi olla luteinisoivan hormonin luontaisen tuotannon omituinen piikki, joka syntyi aina kilpailutilanteen yhteydessä. Juoksijan luontainen hormonitaso oli sen seurauksena poikkeuksellisimmillaan isoissa kisoissa. Kehon omaa testosteronin tuotantoa säätelevä hormoni oli Virénillä korkeimmillaan olympiakisoissa ja matalammalla kansallisen tason kisoissa.


title: Lasse Virén

text: Venäläisissä tutkimuksissa Virénin juoksutekniikka todettiin äärimmäisen taloudelliseksi.


title: Lasse Virén

text: Haikkolan mukaan Virénin psykologiset ominaisuudet olivat poikkeuksellisia. Psykologisten tutkimusten mukaan Virén on keskitasoa älykkäämpi ja hyvin nopea päässälaskussa ja havaintotarkkuutta vaativissa tehtävissä. Virén oli Haikkolan mukaan urheilijana hyvin voimakastahtoinen, sopeutuvainen ja motivoitunut. Hän oli ennen kilpailuja kylmän rauhallinen ja luottavainen, ja hänen vireystilansa oli korkea. Virén myös luotti tehtyihin suunnitelmiin ja oli kilpailuissa rohkea ja riittävän röyhkeä.


title: Lasse Virén

text: Haikkolan mukaan Virén oli taktisesti mestarillinen ja osasi käyttää kaikkia valmiuksiaan kulloistenkin kilpailutilanteiden mukaan. Virénin juoksulinjat olivat äärimmäisen tehokkaat, sillä hän hallitsi kaarrematematiikan mestarillisesti juoksemalla kaarteet hyvin lähellä sisäreunaa, voittaen näin jopa kymmeniä metrejä kilpailijoihinsa nähden.


title: Lasse Virén

text: Virénin sanottiin keskittyneen vain olympiakisoihin, sillä hänen kansainvälinen menestyksensä välivuosina jäi vaatimattomaksi. Virén itse sanoi, että se ei ollut tarkoitus, vaan hän vain kärsi välivuosina vammoista ja niistä johtuvasta harjoituksen puutteesta.


title: Lasse Virén

text: Virén oli tasavallan presidentti Urho Kekkosen valitsijamiesehdokkaana Liberaalisen Kansanpuolueen listoilla vuoden 1978 presidentinvaalissa, mutta ei tullut valituksi. Pian sen jälkeen hän siirtyi Kansallisen Kokoomuksen riveihin. Hän oli presidentin valitsijamies kokoomuksen listoilla 1982 ja 1988.


title: Lasse Virén

text: Virén toimi Myrskylän kunnanvaltuuston jäsenenä 1980-luvulla ja puheenjohtajana 1992–2012.


title: Lasse Virén

text: Kokoomuksen kansanedustajana Uudenmaan vaalipiiristä Virén on ollut 1999–2007 ja uudelleen 2010–2011 noustuaan eduskuntaan varasijalta Jukka Mäkelän tilalle. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hän ei enää ollut ehdolla. Eduskunnassa Virén piti vuosina 2000–2006 yhteensä puheenvuoroa, joiden aiheita olivat useimmin valtion talousarvio ja tieliikenne.


title: Lasse Virén

text: Virén oli Suomen urheiluliiton hallituksessa 1990–1991 ja 1993–1994.


title: Lasse Virén

text: Virén työskenteli poliisikonstaapelina 1970–1979 ja Suomen Yhdyspankin markkinointitehtävissä projektipäällikkönä 1979–1992. Vuonna 1992 hän siirtyi yrittäjäksi sukunsa kuljetusliikkeeseen.


title: Lasse Virén

text: Virén on ollut naimisissa Päivi Virénin (o.s. Kajander) kanssa vuodesta 1976. Heillä on kolme poikaa (s. 1977, 1981 ja 1987). Pojista Matti Virén (s. 1987) on kansallisen tason keskimatkanjuoksija.


title: Kesäolympialaiset 1972

text: Vuoden 1972 kesäolympialaiset (26. elokuuta 1972 – 11. syyskuuta 1972) järjestettiin Münchenissä, Saksan liittotasavallassa. 121 kansakunnan 7 123 urheilijaa kilpailivat 23 urheilumuodossa. Urheilullista sisältöään paremmin kisat muistetaan Münchenin verilöylystä: palestiinalaiset Musta syyskuu -järjestön terroristit ottivat 5. syyskuuta 11 israelilaista olympiaedustajaa panttivangiksi. Epäonnistunut vapautusyritys johti kymmenen panttivangin sekä viiden terroristin ja yhden poliisin kuolemaan. Kansainvälisen olympiakomitean päätöksellä kisoja jatkettiin surmansa saaneiden urheilijoiden muistotilaisuuden jälkeen.


title: Kesäolympialaiset 1972

text: Kansainvälinen politiikka oli mukana Münchenin olympialaisissa jo ennen niiden alkamista. 12 Afrikan maata uhkasi vetäytyä kisoista, mikäli Rhodesian sallittaisiin osallistua niihin. Rhodesia puolestaan ei hyväksynyt Kansainvälisen olympiakomitean 9. elokuuta esittämää kompromissiratkaisua, jonka mukaan rhodesialaiset urheilijat saisivat olla mukana Britannian kansalaisina eivätkä oman maansa nimellä. Rhodesian 52-jäseninen olympiajoukkue saapui Müncheniin 11. elokuuta, ja maan urheilijat olivat kirjoittaneet passeihinsa omakätisesti "Ison-Britannian kansalainen". KOK taipui äänestyksen jälkeen boikotilla uhanneiden maiden painostukseen ja päätti vain neljä päivää ennen kisojen avajaisia, 22. elokuuta, sulkea Rhodesian olympiajoukkueen kisojen ulkopuolelle.


title: Kesäolympialaiset 1972

text: Urheilullisella puolella Yhdysvaltain Mark Spitz voitti uinnissa seitsemän kultaa. Suomen Lasse Viren voitti 10 000 metrin juoksun maailmanennätysajalla sekä myöhemmin vielä 5 000 metrin kilpailun. Neuvostoliiton Olga Korbut aloitti voimistelussa "lapsinaisten" aikakauden. Koripallossa Neuvostoliitto katkaisi Yhdysvaltojen voittokulun dramaattisessa ja suorastaan skandaalinkäryisessä finaalissa. Kaikkiaan Münchenin olympialaisissa tehtiin 50 maailmanennätystä ja 164 olympiaennätystä.


title: Kesäolympialaiset 1972

text:
München valittiin kisojen pitopaikaksi ennen Madridia ja Montrealia.
Mexicon kesäolympialaisten ohjelmassa oli 195 kilpailutapahtumaa 23 urheilulajissa.Vuoden 1972 kesäolympialaisiin osallistui 121 maata.


title: Kesäolympialaiset 1972

text: Kisojen selvästi menestyksekkäimmät maat olivat Yhdysvallat ja Neuvostoliitto.


title: Kesäolympialaiset 1976

text: XIIX olympiadin kisat pidettiin Montrealissa, Kanadassa 17. heinäkuuta — 1. elokuuta 1976. Turvatoimet olivat ennennäkemättömät edellisissä kesäolympialaisissa koetun Münchenin verilöylyn vuoksi.


title: Kesäolympialaiset 1976

text: Montreal valittiin kisojen isäntäkaupungiksi ennen Moskovaa ja Los Angelesia, jotka saivat järjestettäväkseen kahdet seuraavat olympialaiset.


title: Kesäolympialaiset 1976

text: Montrealin kesäolympialaisten ohjelmassa oli 198 kilpailutapahtumaa 23 urheilulajissa.


title: Kesäolympialaiset 1976

text: Vuoden 1976 kesäolympialaisiin osallistui 92 maata. 31 Afrikan maata boikotoi kisoja Uuden-Seelannin osallistumisen vuoksi, koska se oli kisannut Etelä-Afrikan kanssa rugbyssä samana vuonna. Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) ei katsonut voivansa sulkea Uutta-Seelantia kisoista, koska rugby oli tuolloin olympialaisten ulkopuolinen laji. Kisoja boikotoineet Afrikan maat olivat Algeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Kongon kansantasavalta, Egypti, Etiopia, Gabon, Gambia, Ghana, Kenia, Libya, Lesotho, Madagaskar, Malawi, Mali, Marokko, Niger, Nigeria, Sudan, Swazimaa, Tansania, Togo, Tunisia, Uganda, Ylä-Volta ja Sambia. Samasta syystä kisoja boikotoi myös Irak ja Etelä-Amerikan maista Guyana.


title: Kesäolympialaiset 1976

text: Egypti, Tunisia, Kamerun ja Marokko boikotoivat myös kisoja, mutta muutama näiden maiden urheilija ehti osallistua kilpailuihin ennen boikottipäätöstä.


title: Kesäolympialaiset 1976

text: Taiwan boikotoi kisoja, sillä isäntämaa Kanadan hallitus ei ollut tunnustanut maata ja taiwanilaisia ei aluksi päästetty maahan. Monet maat, mukaan lukien Yhdysvallat, uhkasi myös boikotoivansa kisoja tukeakseen Taiwania. Taiwanin sallittiin lopulta osallistua kisoihin, mutta maa päätti kuitenkin boikotoida Kanadassa pidettyjä olympialaisia.


title: Kesäolympialaiset 1976

text: Kisoja boikotoi myös Kiinan kansantasavalta pitkään jatkuneen nimikiistan takia. Manner-Kiina ei tunnustanut Kiinan tasavaltaa ja jäi pois olympialaisista 1950-luvulta lähtien, aina 1980-luvulle asti, protestina Taiwanin osallistumiselle.


title: Kesäolympialaiset 1976

text: Kisojen menestyksekkäin maa oli Neuvostoliitto.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuus eli science fiction -kirjallisuus on kirjallisuudenlaji, joka käsittelee tieteen ja tekniikan vaikutusta ihmisiin ja koko yhteiskuntaan.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Termi "science fiction" on amerikkalaisen tieteislehtien toimittajan Hugo Gernsbackin keksimä. Suomessa termin tieteiskirjallisuus loi tohtori Eino Kauppinen 1950-luvun alkupuolella.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuudelle on laadittu erilaisia määritelmiä. Tieteiskirjallisuuden rajat eivät ole yksiselitteisen selkeät. Tieteiskirjallisuus lähenee monia kirjallisuudenlajeja, erityisesti kauhu- ja fantasiakirjallisuutta. Näillä kolmella lajilla onkin yhteiset juuret 1800-lukua edeltävässä ei-realistisessa kirjallisuudessa.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuuden kulta-aikana pidetään aikakautta 1930-luvun puolivälistä 1950-luvun loppuun. Kulta-aikaa seurasi "uusi aalto", joka oli jopa tieteen ja tieteisfiktion vastaista. Modernilla ajalla ilmaantui kyberpunk. Nykyään esillä on ollut myös termi spekulatiivinen fiktio, joka viittaa laajasti kauhuun, fantasiaan ja tieteiskirjallisuuteen.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuus oli alun alkujaan viihteellisin keinoin tieteellisiä faktoja kertovaa tietokirjallisuutta. Edgar Allan Poen mukaan lajityypissä oli kyse ikään kuin ”vilkaisusta puoliksi suljettujen luomien ali tulevaisuuteen, läpi ajan ja avaruuden”. Vaikka lajityyppi mielletään yleisesti angloamerikkalaiseksi, tieteiskirjallisuus oli levinnyt jo 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa ympäri maailman. Esimerkiksi Kiinassa esiteltiin 1900-luvun ensimmäisinä vuosina "kexuo xiaoshuo" – karkeasti käännettynä tieteistarinat, ja sekä latinalaisessa Amerikassa että Australiassa ensimmäiset tieteisteokset julkaistiin jo 1800-luvun puolella.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Mary Shelleyn vuonna 1818 julkaisemaa kirjaa "Frankenstein" pidetään yleisesti varhaisen tieteiskirjallisuuden merkkipaaluna, sillä se kuvaa tieteellisen kokeen ennakoimattomia seurauksia. Teos mainitaan yleensä myös goottilaisen kauhuromantiikan eräänä merkkiteoksena, ja liitetään usein kauhukirjallisuuden genreen.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuuden isäksi nimitetään usein ranskalaista Jules Verneä, jonka kirjoissa esiintyvistä keksinnöistä monet ovat myöhemmin toteutuneetkin. Hän esitti esimerkiksi 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa, että ilmaa raskaammat lentolaitteet eli lentokoneet tulevat olemaan suurempi menestys kuin ilmaa kevyemmät eli kuumailmapallot. Kuitenkin jo ennen Verneä Ranskassa oli ilmestynyt yli 100 tieteiskirjallisuudeksi luokiteltavaa teosta.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Proto-scifi tarkoittaa niitä tieteisteoksia, jotka on kirjoitettu ennen varsinaista lajityypin syntyä. Shelleyn ja Vernen teokset kuuluvat niihin, samoin kuin antiikin ajoista saakka moninaiset teokset: Lukianoksen (125–200) satiirit, kuten "Tosi tarina"; Voltairen (1694–1778) "Mikromegas"; William Godwinin (1756–1836) "Man on the Moon" tai Jonathan Swiftin (1667–1745) "Gulliverin retket". Samoin moni tieteenharjoittaja kirjoitti kaunokirjallisia teoksia osittain aikansa tieteellisiin teorioihin pohjautuen; Johannes Keplerin (1571–1630) "Somnium" on eräs varhainen esimerkki tästä.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuus alkoi muotoutua omaksi lajikseen vasta 1800-luvun lopulla, jolloin teollisen vallankumouksen ja Charles Darwinin kehitysopin vaikutukset heijastuivat kirjailijoiden, muun muassa Jules Vernen ja H. G. Wellsin tuotantoon. Monet tieteiskirjallisuuden yksittäiset ainekset ja piirteet olivat kuitenkin esiintyneet jo aiemmassa kirjallisuudessa. Varsinaisen tieteiskirjallisuuden – lajin sisäisistä käytänteistä tietoisen kirjallisuuden – kirjoittaminen käynnistyi laajemmin vasta 1920-luvulla. Erityisesti 1900-luvun alun Amerikassa ja Englannissa lajityyppi keskittyi tähtitieteen ja avaruusmatkailun kansantajuistamiseen kaunokirjallisuuden keinoin, mutta mukana olivat myös monenlaiset muut vaikutteet, kuten psykologiset, poliittiset ja utopistiset teemat. Luonnontieteelliseen ja tekniseen tarkkuuteen pyrkivää tieteiskirjallisuutta kutsutaan kovaksi scifiksi.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Myös poliittiset utopiat ja dystopiat koetaan tieteiskirjallisuudelle läheiseksi. Platonin "Valtiosta" Aldous Huxleyn "Uljaaseen uuteen maailmaan", George Orwellin "Vuonna 1984:ään" ja Ursula K. Le Guinin "Osattomien planeettaan".


title: Tieteiskirjallisuus

text: Lajityyppi on kokenut monia vaiheita 1950-luvun tummasävyisestä maailmanlopun kirjallisuudesta 1970-luvun feminismiin ja 1980-luvun kyberpunkin virtauksiin. Nykyisin tieteiskirjallisuus sisältää moninaisia alalajeja. Valtavirtakirjallisuus myös käyttää enenevässä määrin tieteiskirjallisuuden aineksia.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Avaruusooppera-sanan juuret ovat saippuaoopperassa, väljimmillään sillä tarkoitetaan mitä tahansa avaruuteen sijoittuvaa seikkailua, mutta toisaalta sillä voidaan viitata myös kyseisen alalajin laatuun: toimintapainotteiset, liioittelevat tai viihteelliset avaruusseikkailut leimataan monesti avaruusoopperoiksi. Parhaimmillaan avaruusoopperat ovat taidokkaita luomuksia, mutta ne voivat myös parodioida lajin militaristisia puolia.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuudessa kerronta on monesti suoraviivaisempaa ja selkeämpää kuin kaunokirjallisuudessa yleisesti. Sekä tieteiskirjoja että tavanomaista näytelmäkirjallisuutta kirjoittanut Orson Scott Card on arvioinut syyksi sen, että tieteiskirjallisuudessa älyllisyys ja sanoma ovat usein itse tarinan ominaisuuksia, eikä niitä tarvitse luoda tekstiin tyylikikoilla tai vertauskuvallisella kerronnalla. Monet yleisen kirjallisuuden asiantuntijat ja kriitikot kuitenkin pitävät helppolukuista tyyliä merkkinä taiteellisten ansioiden puutteesta. Tätä Orson Scott Card pitää väärinkäsityksenä:


title: Tieteiskirjallisuus

text: Varhaiset tieteiskertomukset 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa olivat kuvitelmia tulevaisuudesta ja yhteiskunnallisia utopioita. Itsenäistymisen jälkeen ilmestyi useita teoksia, joiden voi sanoa edustavan Euroopassa 1800-luvun loppupuolelta asti yleistä tulevaisuuden sota -lajityyppiä. Jännitysromaaneissa taas esiteltiin tulevaisuuden keksintöjä, aika- ja avaruusmatkoja. 1940-luvun lopulta alkaen tieteiskirjallisuus oli yleisimmin nuortenkirjallisuutta, mutta nykyaikaisen tieteiskirjallisuuden käsite tuli Suomessa 1950-luvulla tunnetuksi. Vuonna 1968 ilmestyi Erkki Ahosen "Paikka nimeltä Plaston", joka oli ensimmäinen vakava aikuisten tieteisromaani pitkään aikaan. 1970-luvun romaaneissaan Ahonen pohti ihmisen ja tekniikan suhdetta muuttuvassa yhteiskunnassa.


title: Tieteiskirjallisuus

text: Suomalainen science fiction -fandom järjestäytyi 1970-luvun lopulla. 1980-luvulla harrastajalehdet alkoivat julkaista tieteisnovelleja ja Suomen tieteiskirjoittajat perustettiin. Suomalaisia tieteisromaaneja alkoi ilmestyä säännöllisesti 1990-luvulta alkaen. Tunnettuja tieteiskirjailijoita ovat muun muassa Risto Isomäki ja Hannu Rajaniemi. Tieteiskirjallisuutta ovat kirjoittaneet myös Johanna Sinisalo, Leena Krohn, Maarit Verronen, Pasi Ilmari Jääskeläinen, Tero Niemi ja Anne Salminen, Anne Leinonen sekä J. Pekka Mäkelä.


title: Luettelo paaveista

text: Tämä on luettelo paaveista Vatikaanivaltion virallisen kalenterin ("Annuario Pontificio 2001") kanssa. Varhaiset vuosilukutiedot ovat suuntaa antavia.


title: Luettelo paaveista

text: Catholic Encyclopedia:


title: Luettelo vaalikauden 2003–2007 kansanedustajista

text: Tämä on luettelo vaalikauden 2003–2007 kansanedustajista eduskuntaryhmittäin. Tässä luettelossa on eduskunnan kokoonpano sellaisenaan, kuin se oli ennen vaalikauden päättymistä. Luettelon lopuksi on luetteloituna edustajanvaihdokset. Suurin osa edustajista valittiin vaaleissa 2003, mutta osa nousi eduskuntaan varaedustajan paikalta. Eduskunnan toimikauden aikana toimi kolme hallitusta: Jäätteenmäen ja Vanhasen I hallitus ja lisäksi alussa toimitusministeristönä Lipposen II hallitus.


text: Eduskunnan keski-ikä oli 3. helmikuuta 2007 51 vuotta. Nuorimmat kansanedustajat olivat vihreillä, joiden 11 kansanedustajan keski-ikä oli 39 vuotta. Korkein keski-ikä oli Ruotsalaisen kansanpuolueen edustajilla, 53 vuotta. Nuorin kansanedustaja oli vihreiden Oras Tynkkynen, 29 vuotta, ja vanhin RKP:n Jörn Donner, 74 vuotta. Ennen häntä ikäpuhemies oli kauden aikana kokoomuksen Kalevi Lamminen.


text: Vuonna 2003 järjestetyissä eduskuntavaaleissa valittiin Suomen eduskuntaan 200 kansanedustajaa 15 vaalipiiristä. Valituista 62 ei ollut aiemmin toiminut kansanedustajana. Eduskuntaan palasivat Arto Bryggare ja Sinikka Hurskainen. Suurimman äänimäärän keräsi SDP:n puheenjohtaja Paavo Lipponen. Vähiten ääniä valituista sai Pertti Salovaara.


text: Uuden eduskunnan valtakirjat tarkastettiin maanantaina 24. maaliskuuta ja ensimmäinen täysistunto pidettiin seuraavana päivänä. Valtiopäivät 2003 avattiin keskiviikkona 26. maaliskuuta.


text: Lähde:


title: Anneli Taina

text: Anneli Kristiina Taina (o.s. Jussila, s. 21. kesäkuuta 1951 Imatra) on maaherra, joka on Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja vuodesta 2010 lähtien.


title: Anneli Taina

text: Taina on syntynyt Imatralla, mutta asunut pitkään Tampereella. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Hämeen läänin pohjoisen/Pirkanmaan vaalipiirin edustajana vuosina 1987–1999. Taina oli lyhyen aikaa asuntoministerinä Ahon hallituksessa vuonna 1995. Vuoden 1995 eduskuntavaalien jälkeen Tainasta tuli Suomen toinen naispuolinen puolustusministeri Elisabeth Rehnin jälkeen Lipposen I hallitukseen 1995–1999.


title: Anneli Taina

text: Jätettyään eduskunnan Taina valittiin Etelä-Suomen läänin maaherraksi vuonna 2004. Läänien lakkauttamisen myötä valtioneuvosto nimitti Tainan Etelä-Suomen läänin tilalle perustetun Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajaksi vuonna 2009.


title: Käytettävyys

text: Käytettävyys () on apuvälineen tai muun valmistetun esineen, palvelun tai ympäristön helppokäyttöisyyttä tietyn tavoitteen saavuttamiseksi. Käytettävyydellä voidaan myös viitata helppokäyttöisyyttä mittaaviin menetelmiin sekä oppiin niistä periaatteista joita soveltamalla tuotteesta, palvelusta tai ympäristöstä saadaan helppokäyttöisempi.


title: Käytettävyys

text: Ihmisen ja koneen välisessä vuorovaikutuksessa käytettävyydellä viitataan yleensä tietokoneohjelmiston tai verkkosivun helppokäyttöisyyteen.


title: Käytettävyys

text: Käytettävyydellä () voidaan myös viitata aikaan, jonka laitteet kuten palvelimet ja paperikoneet ovat käytössä.


title: Käytettävyys

text: ISO 9241-11 -standardi määrittelee käytettävyyden seuraavalla tavalla: "Se vaikuttavuus, tehokkuus ja tyytyväisyys, jolla tietyt määritellyt käyttäjät saavuttavat määritellyt tavoitteet tietyssä ympäristössä".


title: Käytettävyys

text: Tietotekniikan saralla Jakob Nielsen on tunnetuin käytettävyyden uranuurtaja. Hän on laajentanut ISO-määritelmää opittavuuden, muistettavuuden ja virheiden vähyyden kriteereillä:


title: Käytettävyys

text: Näillä tekijöillä voidaan osaltaan luoda puitteita käytettävyyden mittaamiselle ja luoda epämääräiseksi ja mielipiteenomaiseksi koetusta asiasta konkreettinen ja hallittava.


title: Käytettävyys

text: Nielsen on saattanut käytettävyysnäkökulman suuremman yleisön tietoisuuteen. Hänen teoksiinsa viitataan suurimmassa osassa käytettävyyteen liittyvissä artikkelissa.


title: Käytettävyys

text: Käytettävyydessä voidaan soveltaa myös Claude Shannonin informaatioteoriaa, tavoitteena kasvattaa tieto–häly-suhdetta. Tämä onnistuu kasvattamalla tiedon osuutta ja vähentämällä hälyn osuutta. Paul Fitts puolestaan on esittänyt Fittsin lain, jonka mukaan


title: Käytettävyys

text: Fittsin lain mukaan tietokoneen näytöllä helpoimmin osoitettavat alueet ovat näytön kulmat, reunat ja kursorin kunkin hetkinen sijainti.


title: Käytettävyys

text: MacKenzie on esittänyt, että Fittsin laki on johdettavissa Shannonin informaatioteoriasta.