title: Avaruustutkimusasema

text: Se toimii kuten maanpäällinen observatorio. Tutkijat tekevät mittausehdotuksia Nasalle (tai muulle observatoriota ylläpitävälle organisaatiolle), ja observatorion mittausaikaa käyttöönsä saavat parhaat esitykset laatineet tutkijat. Observatorio suunnataan heidän suunnitelmansa mukaisesti, ja mittauksia tehdään valituilla instrumenteilla. Euroopan avaruusjärjestö (ESA) kutsuu vastaavia satelliitteja fasiliteeteiksi.


title: Avaruustutkimusasema

text: Suuri määrä avaruustutkimusasemia on lähetetty kiertoradalle, ja suurin osa niistä on lisännyt tietämystämme kosmoksesta suuressa määrin.


title: Avaruustutkimusasema

text: Maanpäällinen tähtitiede on rajoittunutta maan ilmakehän takia. Ilmakehä aiheuttaa häiriötä sähkömagneettiseen säteilyyn suodattamalla ja suojelemalla maapalloa siltä. Tämän takia onkin hyvä sijoittaa tähtitieteellinen tutkimusasema avaruuteen. Kun teleskooppi kiertää maapalloa ilmakehän ulkopuolella, sitä eivät häiritse lämpöväreily, paine-erosta johtuva häiriö eivätkä muut ilmakehän ilmiöt, valosaaste ynnä muu sellainen.


title: Avaruustutkimusasema

text: Jotkin maanpäälliset teleskoopit (kuten "Very Large Telescope, VLT") pystyvät vähentämään häiriöitä kehittyneen optiikkansa avulla, joka pystyy reagoimaan ilmakehän muutoksiin (adaptiivinen ja aktiivinen optiikka). Tämän ansiosta parhaat maanpäälliset teleskoopit ovat jopa Hubble-avaruusteleskooppia laadukkaampia. Mutta avaruudesta johdettava tähtitiede on tärkeämpää, koska optinen ikkuna ja radio-ikkuna ovat ainoat elektromagneettisen spektrin alueet, joita Maan ilmakehä ei vaimenna suuressa määrin. Esimerkiksi röntgentähtitiede on lähes mahdotonta Maasta käsin. Se on merkittävässä asemassa nykypäivän tähtitieteessä kiertoradalla olevien röntgenteleskoopilla varustettujen satelliittien ansiosta. Yksi esimerkki tällaisesta teleskoopista on Chandra. Ilmakehä vaimentaa suuresti myös infrapuna- ja ultraviolettisäteilyä.


title: Avaruustutkimusasema

text: Avaruustutkimusasemat voidaan yleisesti jakaa kahteen osa-alueeseen: tutkimusasemiin, jotka kartoittavat koko taivasta, ja tutkimusasemiin jotka tarkkailevat valittuja taivaan kohteita.


title: Avaruustutkimusasema

text: Monet avaruustutkimuslaitokset ovat jo suorittaneet tehtävänsä, kun muut vielä jatkavat toimintaa. Satelliitteja ovat lähettäneet Nasan, ESAn ja Japanin avaruusjärjestöt.


title: Avaruustutkimusasema

text: Nasan "Great Observatories" -ohjelmaan kuuluvia satelliitteja:


title: Röntgen

text: Röntgen voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pori Jazz

text: Pori Jazz on vuosittain heinäkuussa Porissa, Satakunnassa järjestettävä jazzfestivaali. Festivaalin järjestää "Pori Jazz 66 ry", joka on yleishyödyllinen, voittoa tavoittelematon yhdistys. Sen sijaan taloudelliseen voittoon pyrkii jazzfestivaalia tukeva "Pori Jazz Oy". Ensimmäinen festivaali pidettiin kesällä 1966. Pori Jazz on eräs Euroopan suurimmista jazzmusiikkifestivaaleista ja Taloustutkimuksen mukaan Suomen kiinnostavin ja tunnetuin kesätapahtuma. Festivaalilla on esiintynyt jazzin ohella bluesin, hip hopin, popin, reggaen, rockin, soulin ja swingin supertähtiä. Pori Jazz kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin.


title: Pori Jazz

text: Pori Jazzin taiteellisena johtajana vuoteen 2009 toimi Jyrki Kangas. Hän oli myös festivaalin taustayhdistyksen Pori Jazz 66:n toiminnanjohtaja vuodesta 1971–1976, 1979–1990, hallituksen jäsen ja sen puheenjohtaja 1970, 1990–1993. Pori Jazzin taiteellinen johtaja on Mikkomatti Aro. Toimitusjohtajaksi valittiin Janne Niemisen jälkeen keväällä 2018 Aki Ruotsala. Ruotsalan kommentti, että homoja ei ole, on vain homoutta, herätti pahennusta, ja hänen 1. elokuuta 2018 alkavaksi sovittu työsuhteensa purettiin 6. kesäkuuta 2018. Lokakuun 1. päivästä 2018 lähtien toimii toimitusjohtajana Miika Ranne.


title: Pori Jazz

text: Konsertteja pidetään eniten Kirjurinluodossa, jossa on pääkonserttipaikkana käytettävä Kirjurinluoto Arena. Festivaalin koko ohjelmistosta on yleisölle maksutonta noin puolet.


title: Pori Jazz

text: Festivaalilla on esiintynyt joka vuosi suomalainen jazzrumpali Reiska Laine. Yhdysvaltalainen jazztrumpetisti Ted Curson esiintyi Pori Jazzeilla alusta asti 46 vuoden ajan viimeisimpään elinvuoteensa 2012 saakka.


title: Tom Hanks

text: Thomas Jeffrey ”Tom” Hanks (s. 9. heinäkuuta 1956 Concord, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvantekijä. Hänet tunnetaan rooleistaan elokuvissa "Big" (1988), "Philadelphia" (1993), "Forrest Gump" (1994), "Apollo 13" (1995), "Pelastakaa sotamies Ryan" (1998), "Vihreä maili" (1999), "Cast Away – tuuliajolla" (2000), "Da Vinci -koodi" (2006), "Captain Phillips" (2013) ja "Saving Mr. Banks" (2013), minkä lisäksi hänet tunnetaan äänirooleistaan piirroselokuvissa "Napapiirin pikajuna" (2004) ja "Toy Story" -elokuvasarjassa.


title: Tom Hanks

text: Hanks on ollut ehdolla moniin palkintoihin uransa aikana. Hän voitti Golden Globe -palkinnon ja parhaan miespääosa Oscar-palkinnon roolistaan elokuvassa "Philadelphia", minkä lisäksi hän voitti Golden Globen, Oscarin, SAG-palkinnon ja People’s Choice -palkinnon pääroolistaan elokuvassa "Forrest Gump". Hän sai Baftan jakaman Stanley Kubrick Britannia Award for Excellence in Film -palkinnon vuonna 2004.


title: Tom Hanks

text: Hanks tunnetaan myös yhteistyöstään ohjaaja Steven Spielbergin kanssa elokuvissa "Pelastakaa sotamies Ryan", "Ota kiinni jos saat" (2002), "Terminaali" (2004) ja "Bridge of Spies" (2015), sekä minisarjassa "Taistelutoverit" (2001), joka aloitti Hanksin menestyksekkään uran ohjaajana, käsikirjoittajana ja tuottajana. Spielberg ja Hanks olivat vastaavia tuottajia myös vuoden 2010 minisarjassa "The Pacific", joka on "Taistelutoverit"-sarjan tavoin toiseen maailmansotaan liittyvä sarja.


title: Tom Hanks

text: Hanks syntyi Concordissa, Kaliforniassa sukujuuriltaan portugalilaiselle äidille ja englantilais-irlantilaiselle isälle. Hän opiskeli myöhemmin California State Universityssä, Sacramentossa, mutta hänen näyttelijänuransa alkoi Clevelandissa, jonne eräs ohjaaja hänet kutsui. Hanks on ollut naimisissa näyttelijätär Rita Wilsonin kanssa vuodesta 1988. He tapasivat tehdessään elokuvaa "Apua, meitä autetaan!" (1985). Heillä on kaksi yhteistä lasta, Chester Marlon (s. 1990) ja Truman Theodore (s. 1995). Hanks oli aikaisemmin naimisissa syöpään menehtyneen Samantha Lewesin kanssa vuodesta 1978 vuoteen 1987. Hänen kanssaan Tom Hanks sai myös kaksi lasta, joista toinen on myös näyttelijä, Colin Hanks (s. 1977) ja Elizabeth (s. 1982).


title: Tom Hanks

text: Tom Hanks on "National Space Societyn" jäsen. Tom Hanks on tukenut demokraattien ehdokkaita kaikissa viimeisimmissä presidentinvaaleissa. Hanks väittää olevansa sukua James Hanksille, joka on yksi Nancy Hanksin mahdollisista isistä. Nancy Hanks oli Yhdysvaltain presidentti Abraham Lincolnin äiti.


title: Tom Hanks

text: Hanksille myönnettiin marraskuussa 2016 Yhdysvaltain korkein siviileille myönnettävä kunniamerkki, Presidentin vapaudenmitali.


title: Tom Hanks

text: Hanks on toiminut niin näyttelijänä, ohjaajana kuin käsikirjoittajana. Vuonna 1996 Hanks ohjasi ensimmäisen kerran elokuvassa "That Thing You Do!", samassa elokuvassa Hanks näytteli myös itse ja hän jopa käsikirjoitti elokuvan. Hanks on yksi maailman parhaiten palkattuja näyttelijöitä. Kahdesta viimeisimmästä elokuvastaan Hanks sai palkkaa noin 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria elokuvalta. "Forrest Gump" -elokuva tuotti hänelle kuitenkin noin 70 miljoonaa dollaria.


title: Tom Hanks

text: Hanksille myönnettiin kaikkien aikojen nuorimpana Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 2002. Hänet äänestettiin vuonna 2006 Forbes-lehden äänestyksessä Yhdysvaltain luotettavimmaksi julkisuuden henkilöksi.


title: Tom Hanks

text: Vuonna 2010 Forbes julkaisi "Hollywood's Animation A-List" listan, jossa lueteltiin kymmenen menestyksekkäintä hollywood-näyttelijää animaatioiden parissa. Menestys mitattiin elokuvien lipputulojen perusteella, minkä myötä Hanks oli listalla jaetulla seitsemännellä tilalla yhdessä Ben Stillerin kanssa. Keväällä 2013 Tom Hanks esiintyy New Yorkissa pääosassa Broadway-näytelmässä Lucky Guy, jonka on kirjoittanut Nora Ephron.


title: National Football League

text: National Football League (NFL) on Yhdysvalloissa toimiva amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliiga. Liigassa on osakkaina ja siinä pelaa 32 joukkuetta, jotka on jaettu kahteen 16 joukkueen konferenssiin: AFC ("American Football Conference") ja NFC ("National Football Conference"). Vuodesta 2002 lähtien molempien konferenssien joukkueet ovat jakaantuneet maantieteellisesti kutakuinkin tasaisesti. Konferenssit on jaettu neljään neljän joukkueen divisioonaan: East (itä), North (pohjoinen), South (etelä) ja West (länsi). NFL perustettiin vuonna 1920 nimellä American Professional Football Association, mutta nimi vaihtui jo vuonna 1922 National Football Leagueksi eli NFL:ksi.


title: National Football League

text: NFL:n runkosarja alkaa joka vuosi syyskuun alussa ja kestää 17 viikkoa, minkä aikana jokainen joukkue pelaa 16 ottelua. Kunkin divisioonan jäsenet pelaavat toisiaan vastaan yhden koti- ja vierasottelun eli yhteensä kuusi ottelua. Loppuihin kymmeneen otteluun liiga määrää kiertävällä periaatteella neljä vastustajaa oman konferenssin jostakin toisesta divisioonasta, neljä vastustajaa vastakkaisen konferenssin jostakin divisioonasta sekä kaksi vastustajaa samasta konferenssista edellisen vuoden sijoitusten perusteella.


title: National Football League

text: Runkosarjan päätteeksi kummastakin konferenssista, AFC:stä ja NFC:stä, kuusi joukkuetta saa paikan tammikuun alussa pelattaviin , jotka ratkaistaan kerrasta poikki -menetelmällä. Pudotuspeliturnauksen päätteeksi kummankin konferenssin mestariksi selvinneet joukkueet kohtaavat NFL:n loppuottelussa, Super Bowlissa, joka pelataan ennalta määritellyssä kaupungissa.


title: National Football League

text: NFL:n tähdistöottelu on nimeltään Pro Bowl, johon valitaan miehitys kummankin konferenssin joukkueista. AFC:n ja NFC:n tähdistöt valitaan yhdistetyssä äänestyksessä, jossa pelaajat ja valmentajat sekä yleisön äänet ratkaisevat kokoonpanot.


title: National Football League

text: NFL on eräällä mittarilla ylivoimaisesti seuratuin kansallinen urheiluliiga maailmassa. Kauden 2016–17 runkosarjan otteluita seurasi paikan päällä keskimäärin 69 487 katsojaa per ottelu, mikä on yli 27 000 katsojaa enemmän kuin seuraavaksi eniten katsojia kerännyt Saksan Bundesliiga. Toisaalta NFL:n runkosarjassa pelataan huomattavasti vähemmän otteluita kuin useimmissa muissa suurissa urheiluliigoissa.


title: National Football League

text: NFL-joukkueita on nykyään 32. NFL on viidestä suuresta pohjoisamerikkalaisesta urheilun pääsarjasta ainoa, jonka kaikki joukkueet sijaitsevat Yhdysvalloissa. Miltei kaikissa Yhdysvaltojen suurimmissa kaupungeissa on NFL-joukkue.


title: National Football League

text: Vuonna 2017 NFL:n arvoltaan ja liikevaihdoltaan suurin joukkue oli Dallas Cowboys: sen arvoksi laskettiin vuoden 2017 osalta noin 4,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja liikevaihdoksi 840 milj USD.


title: National Football League

text: NFL:n pelikausi kestää elokuusta kalenterivuoden yli helmikuuhun. Näytösottelut pelataan elokuussa, runkosarja syyskuusta joulukuuhun ja pudotuspelit tammikuussa. Pelikauden nimeämisestä aiheutuu helposti sekaannusta, sillä esimerkiksi kauden 2006 pudotuspelit pelattiin vasta tammikuussa 2007. Tällöin puhutaan yleisesti "kauden 2006 pudotuspeleistä", mutta termi "vuoden 2007 pudotuspelit" tarkoittaa samaa asiaa. Yhtenäisyyden vuoksi englanninkielinen NFL-aiheinen kirjallisuus sekä media pyrkii käyttämään termiä "kausi", ei termiä "vuosi". Selvyyden vuoksi loppuottelu Super Bowl merkitään roomalaisin numeraalein, ei vuosiluvun mukaan (esimerkiksi Super Bowl XLI).


title: National Football League

text: Ennen varsinaisen runkosarjan alkua NFL-joukkueet pelaavat neliviikkoisen, neljän ottelun harjoituskauden (, virallisesti "exhibition games"). Otteluissa on tarkoitus peluuttaa lähinnä varamiehistöjä ja antaa tulokkaille näyttömahdollisuuksia ennen kuin en jäljiltä joukkueita pienennetään runkosarjaa varten 53 pelaajaan per joukkue.


title: National Football League

text: Varsinainen pelikausi () alkaa syyskuun alussa, Labor Dayn jälkeisenä torstaina nk. "NFL Kick Off" -ottelulla, ja kestää 17 viikkoa eli kierrosta. Runkosarjan ottelut käydään enimmäkseen sunnuntai-iltapäivisin ja -iltaisin. Joka kierroksella pelataan myös yksi valtakunnallisesti televisioitu maanantai-illan ottelu (vuodesta 1970 lähtien nimellä Monday Night Football).


title: National Football League

text: Muutamia ylimääräisiä järjestelyjä muuten säännölliseen aikatauluun aiheuttavat juhlapyhät sekä yliopistojalkapallon () kausi. Kaksi Thanksgiving- eli kiitospäivän ottelua pelataan aina torstaina ja kotijoukkueina ovat perinteen mukaisesti Detroit Lions sekä Dallas Cowboys vierasjoukkueiden vaihdellessa. Noin kolme viikkoa ennen NFL:n runkosarjan päätöstä ohjelmaan lisätään otteluja lauantai-iltapäiviksi ja -illoiksi, kun yliopistojen runkosarja on jo päättynyt ja jäljellä ovat enää vuodenvaihteen jälkeen pelattavat yliopistojen loppuottelut (nk. "bowl games" tai "Bowl Championship Series").


title: National Football League

text: Runkosarjassa kaikki joukkueet pelaavat 16 ottelua – kauteen sisältyy siis yksi vapaa viikko kullekin joukkueelle – ennalta määrätyn kaavion mukaisesti:


title: National Football League

text: Tämä kaavio on voimassa vuosina 2002–2009, ja siinä kaikki joukkueet pelaavat kahdeksan vuoden aikana vähintään kaksi kertaa (koti- ja vierasottelun) kaikkia muita liigan joukkueita vastaan.


title: National Football League

text: Runkosarjan päätyttyä joulukuun lopussa (tai tammikuun ensimmäisinä päivinä) alkaa play off -kausi (), johon pääsee molemmista konferensseista 6 joukkuetta: divisioonien voittajat ja kaksi seuraavaksi parasta joukkuetta voitto-tappio -suhteen perusteella. Pudotuspelit pelataan konferenssien sisäisinä kerrasta-poikki –periaatteella, ja niiden perusteella ratkaistaan konferenssien mestaruudet. Ensin pudotuspeleihin selviytyneistä neljä vähiten pisteitä runkosarjassa kerännyttä (molemmissa konferensseissa) joukkuetta pelaavat siten että 3. pelaa 6. vastaan ja 4. pelaa 5. vastaan. Sitten jäljelle jääneet neljä pelaavat keskenään niin, että jälleen eniten pisteitä kerännyt pelaa vähiten kerännyttä vastaa jne. Lopulta näiden kahden voittajat pelaavat keskenään pääsystä Super Bowliin.


title: National Football League

text: ja kesken pelataan helmikuun ensimmäisenä sunnuntaina NFL:n loppuottelu eli Super Bowl.


title: National Football League

text: Pro Bowl on NFL-liigan tähdistöottelu, joka pelataan AFC:n ja NFC:n välillä. Se siirrettiin vuonna 2010 pelattavaksi viikkoa ennen Super Bowlia, kun se aiemmin pelattiin Super Bowlin jälkeen. Ottelu on pääasiallisesti pelattu vuodesta 1980 Honolulun Aloha Stadiumilla. Se pelattiin Floridassa 2010 ja Arizonassa 2015.


title: National Football League

text: Suurin osa NFL:n pelaajista on värvätty Yhdysvaltojen eri yliopistoista. NFL järjestää joka huhtikuussa kolmipäiväisen värväystilaisuuden, jossa seitsemän kierroksen aikana joukkueet valitsevat ehdokkaaksi asetettuja yliopistopelaajia. Ennen vuotta 2010 tilaisuus oli kaksipäiväinen ja se ajoittui aina viikonlopulle. Vuonna 2010 tilaisuus oli kolmipäiväinen ja ensimmäinen varauskierros järjestettiin torstai-iltana parhaaseen televisionkatseluaikaan, toinen ja kolmas varauskierros perjantai-iltana ja kierrokset 4–7 lauantaina aamupäivällä.


title: National Football League

text: Kaikki NFL-joukkueet osallistuvat tilaisuuteen ja jokaiselle joukkueelle on annettu kullekin kierrokselle varausnumero edellisen vuoden sarjamenestyksen perusteella. Pienimmällä numerolla eli kierroksen ensimmäisenä valitsee joukkue, jolla on edellisellä kaudella ollut eniten tappiota (ts. huonoin voittoprosentti). Kierroksen viimeisenä valitsee Super Bowl -voittaja. NFL Draftin perimmäisenä ajatuksena on, että heikosti menestyneet joukkueet voivat parantaa mahdollisuuksiaan seuraavalla kaudella varaamalla yliopistojen parhaimmat NFL-tulokkaat ensin.


title: National Football League

text: Värväysnumerot ovat samalla tavalla kauppatavaraa kuin NFL-pelaajatkin. Joukkueet voivat vaihtaa varausnumeroita keskenään esimerkiksi osana pelaaja- tai valmentajakauppoja tai vaikkapa vaihtaa kaksi suurempaa varausnumeroa yhteen pienempään. Varausnumeroilla on merkitystä sekä pelaajien jakautumiseen eri joukkueiden kesken että heidän uransa alkupalkkaan. Tavallisesti liigan ykkösvarauksen sopimus asettaa lähtötason peruspalkalle erilaisine bonuksineen, mitä agentit käyttävät ohjenuorana erityisesti ensimmäisellä kierroksella varattujen pelaajien palkkaneuvotteluissa.


title: National Football League

text: NFL-pelaajien taattu vähimmäispalkka määräytyy NFL:n pelaajayhdistyksen (NFLPA) ja NFL:n välisen työehtosopimuksen mukaisesti. Se oli esimerkiksi kaudella 2007 tulokkaille 285 000 Yhdysvaltain dollaria. Summa kasvaa pelivuosien mukaan.


title: National Football League

text: Jokaisen pelaajan palkka on neuvoteltavissa pelaajan ja joukkueen välillä, mutta se ei saa alittaa vähimmäisrajoja. Liigan parhaiden pelaajien suurimmat vuosipalkat ovat noin kymmenkertaisia vähimmäisrajoihin nähden. Kaudella 2008 parhaiten palkattu pelaaja oli Pittsburgh Steelersin pelinrakentaja Ben Roethlisberger, jonka palkkakattobudjetissa huomioitava palkkarasite oli 27,7 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: National Football League

text:
Vuonna 1994 NFL asetti joukkueille palkkakaton (), joka säätelee pelaajille maksettavan kumulatiivisen palkan määrää. Palkkakatto lasketaan monimutkaisella kaavalla, jossa otetaan huomioon muun muassa kaikkien NFL-joukkueiden liikevaihto edelliseltä vuodelta. NFL ei ole paljastanut kaavan tarkkaa sisältöä, mutta palkkakaton kehitys on ollut viime vuosina selvästi nousujohteinen.
Pelaajien bonusten vuoksi joukkueen vuosittainen pelaajabudjetti voi olla suurempi kuin palkkakatoksi ilmoitettu summa:


title: National Football League

text: Palkkakattojärjestelmän etuna pidetään sitä, että jokaisella NFL-joukkueella on samanverran rahaa pelaajien hankkimiseen joka vuosi. Näin suurten markkina-alueiden isotuloiset joukkueet eivät voi käyttää rajattomasti rahaa houkutellakseen liigan kaikkia tähtipelaajia samaan joukkueeseen. Tilanne on päinvastainen kuin esimerkiksi baseballissa, jossa New York Yankeesin palkkabudjetti oli vuonna 2006 198 miljoonaa dollaria. Seuraavaksi suurimman joukkueen, Boston Red Soxin palkkabudjetti oli puolestaan ”vain” 121 miljoonaa dollaria.


title: National Football League

text: Palkkakattojärjestelmän vastustajien pääargumentti on näkemys NFL:n halusta maksimoida joukkueiden tuottavuus pelaajien palkkojen kustannuksella. Kasvavista lipputuloista, oheismateriaalin myynnistä ja stadionien tuotoista ei ole hyötyä pelaajille, ainoastaan joukkueiden omistajille. Lisäksi on pelätty lahjakkaiden urheilijoiden siirtymistä sellaisiin ammattilaislajeihin, joissa palkkakattoa ei ole. Palkkakattojärjestelmän yli kymmenvuotisen historian aikana tällaisia siirtymisiä on tapahtunut kuitenkin vain muutamia. Vasta-argumentteja heikentää myös se tosiasia, että suurimmat palkkatulot ohjautuvat pelaajille enimmäkseen heidän henkilökohtaisista sponsorisopimuksistaan, ei NFL:n peruspalkasta.


title: National Football League

text: NFL ja NFL:n pelaajayhdistys NFLPA neuvottelivat 8. maaliskuuta 2006 uuden työehtosopimuksen, jolla jatkettiin edellistä sopimusta (ml. siihen liittyvää palkkakattojärjestelmää) vuoteen 2013 saakka.


title: National Football League

text: NFL:llä on tarkka järjestelmä pelaajien pelipaitojen numeroinnissa. Liigan otteluissa pelaajien numero ilmaisee heidän pelipaikkansa. Sääntö otettiin käyttöön 5. huhtikuuta 1973, jotta tuomareiden olisi helpompaa seurata pelaajia heidän pelipaikkansa mukaan. Numerointi helpottaa myös katsojia. Vuoteen 2004 asti laitahyökkääjät saivat käyttää vain 80-alkuisia numeroita. NFL muutti sääntöä, jotta merkittävien pelaajien pelinumeroita voitaisiin ”jäädyttää”, kuten muissakin joukkuelajeissa. Lisäksi joukkueissa oli usein laitahyökkääjiä ja sisempiä laitahyökkääjiä niin monta, että 80-alkuisia numeroita ei yksinkertaisesti ollut enää vapaana. Laitahyökkääjä Keyshawn Johnson aloitti trendin valitessaan numerokseen 19 vuonna 1996, koska New York Jetsillä ei ollut enää 80-alkuisia numeroita. Vuonna 2004 NFL:n draftissa kolme ensimmäisenä valittua laitahyökkääjää valitsivat numerokseen 11. Kauden 2005 alussa NFL:ssä pelasi jo 30 laitahyökkääjää, joiden numerot olivat 10 ja 19 väliltä.


title: National Football League

text: Vuoden 2006 kakkosvaraus, New Orleans Saintsin keskushyökkääjä Reggie Bush, esitti NFL:lle anomuksen, jossa hän pyysi saada käyttää yliopistoaikojensa numeroa 5. Hänen anomuksensa hylättiin ja saman tien alkoi keskustelu numerointijärjestelmän muuttamisesta hieman joustavammaksi yliopistosarjojen tapaan.


title: National Football League

text:
Vaikka hyökkäyksen linjamiehistä senttereiden pitäisi käyttää numeroita 50–59, he useimmiten päätyvät numeroihin 60–79 joukkueiden linjamiesten ja tukimiesten korkean lukumäärän takia.
NFL:n ja NFL:n pelaajayhdistyksen välisen työehtosopimusneuvottelujen jälkeen maaliskuussa 2006 Paul Tagliabue ilmoitti siirtyvänsä eläkkeelle komissaarin tehtävistä heinäkuussa 2006. Huhtikuussa 2006 NFL asetti työryhmän valmistelemaan uuden komissaarin nimeämistä. Työryhmä esitteli ehdokkaat NFL-joukkueiden omistajien yhteisissä kokouksissa ennen äänestystä. Komitea koostui seitsemästä NFL-omistajasta: Jerry Richardson (Carolina Panthers), Woody Johnson (New York Jets), Jerry Jones (Dallas Cowboys), Robert Kraft (New England Patriots), Al Davis (Oakland Raiders), Lamar Hunt (Kansas City Chiefs) ja Mike McCaskey (Chicago Bears). Kahdeksas jäsen oli komitean puheenjohtaja Dan Rooney, Pittsburgh Steelersin omistaja.


title: National Football League

text: Ehdokkaiden määrä rajattiin 185:stä ensin yhteentoista ja haastattelujen jälkeen viiteen 30. heinäkuuta omistajien tapaamisessa Detroitissa ja uusi komissaari valittiin 8. elokuuta 2006 kolmipäiväisessä kokoontumisessa Chicagossa. Tullakseen hyväksytyksi voittajaehdokkaalla oli oltava 22 joukkueen tuki 32:sta. Al Davisin mukaan kolmetuntinen äänestys oli ajoittain jopa riitaisa, mutta lopulta viidennessä äänestyksessä komissaariksi valittiin yksimielisesti äänin 32-0 Roger Goodell, NFL:n operatiivinen johtaja. Lopullinen yksimielisyys seurasi vasta, kun vähemmistössä olleet pienten markkina-alueiden NFL-omistajat lopulta taipuivat enemmistön edessä.


title: National Football League

text: Goodellin vastaehdokkailla (asianajotoimisto Covington & Burlingin osakas Gregg Levy, asianajotoimisto Squire Sanders & Dempseyn osakas Frederick Nance, sijoitusyhtiö Fidelity Investmentsin operatiivinen johtaja ja hallituksen varapuheenjohtaja Robert L. Reynolds ja energiayhtiö Constellation Energyn toimitusjohtaja Mayo Shattuck) ei lopulta ollut paljonkaan mahdollisuuksia äänestyksessä.


title: National Football League

text: Ennen kuin NFL:n virallinen valintaprosessi alkoi, julkisuudessa väläyteltiin muitakin ehdokkaita: NFL:n lakimies Jeff Pash, Atlanta Falconsin toimitusjohtaja ja pitkäaikainen liigavaikuttaja Rich McKay sekä Dick Cass, Baltimore Ravensin toimitusjohtaja. Yhdysvaltain entinen presidentti Bill Clinton ja ulkoministeri Condoleezza Rice nousivat myös esille eri medioissa, mutta kummankin ”ehdokkuus” oli lähinnä julkisuuden ruokkimaa poliittista peliä ja spekulointia.Pro Football Hall of Fame on oikeastaan NFL:n Hall of Fame eli museo Cantonissa, Ohion osavaltiossa. Museossa on esillä lajiin liittyviä historiallisia esineitä, mutta erityisesti kaikkien Hall of Fame -kunniamaininnan saaneiden pelaajien, valmentajien ja NFL-vaikuttajien pronssiset rintakuvat.


title: National Football League

text: Erillinen valitsijakomitea asettaa joka vuosi ehdolle NFL:n historian parhaimpia pelaajia. Lopullisessa äänestyksessä valitaan vähintään kaksi, mutta ei enempää kuin kuusi uutta Hall of Famen jäsentä. Teoriassa jokainen pelaaja voidaan asettaa ehdokkaaksi sen jälkeen, kun hänen peliuransa päättymisestä on kulunut viisi vuotta. Ehdokkaaksi voidaan asettaa myös omistajia ja NFL:ssä merkittäviä toimijoita, kuten omistajia tai joukkueiden työntekijöitä.


title: Tom of Finland

text: Tom of Finland (oik. Touko Valio Laaksonen; 8. toukokuuta 1920 Kaarina – 7. marraskuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen homoeroottinen kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä, jonka tuotanto vaikutti merkittävästi 1900-luvun lopun homokulttuuriin. Tom of Finland on kansainvälisesti tunnetuimpia suomalaisia kuvataiteilijoita. Laaksosen taiteilijanimi tulee peitenimestä, jota hän käytti vuonna 1957 piirtäessään yhdysvaltalaiseen, homoille suunnattuun "Physical Pictorial" -kehonrakentajalehteen. Tom of Finlandin piirroshahmot merimiehistä, moottoripyöräilijöistä, tukkijätkistä ja nahkaan pukeutuneista miehistä loivat uudenlaisen kuvan maskuliinisesta homomiehestä. Muun muassa Village Peoplen jäsenet ja Freddie Mercury ottivat piirroksista innoitusta ulkoiseen olemukseensa.


title: Tom of Finland

text: Laaksonen vietti lapsuutensa Kaarinassa, ja hänellä oli neljä sisarusta: täyssisarukset Kaija ja Hely, ja lisäksi Pentti ja Salme hänen isänsä aiemmasta liitosta. Laaksosen molemmat vanhemmat, isä Edvin Laaksonen ja äiti Suoma Laaksonen (o.s. Ritalahti), työskentelivät opettajina, ja perhe asui Ristimäen koulurakennuksen yhteydessä. Laaksosilla oli kesäpaikka Kakskerrassa.


title: Tom of Finland

text: Laaksonen kirjoitti ylioppilaaksi Turussa ja muutti vuonna 1939 Helsinkiin opiskellakseen mainontaa. Vapaa-ajallaan hän piirsi eroottisia piirustuksia, mutta piti ne piilossa ja lopulta myös tuhosi ne liityttyään armeijaan helmikuussa 1940. Jatkosodassa Laaksonen toimi tulenjohtajana Helsingin ilmatorjuntarykmentissä, ja hänelle myönnettiin ansioistaan Vapaudenristi. Myöhemmin Laaksonen kertoi kiinnostuksensa univormuihin heränneen nimenomaan armeijassa ja varsinkin saksalaissotilaiden asujen myötä. ”Teoksissani ei ole poliittista kannanottoa eikä ideologiaa. Mietin piirtäessäni ainoastaan kuvaa itsessään. Natsifilosofia, rasismi ja kaikki se, inhottaa minua, mutta piirsin heitä silti – heillä oli seksikkäimmät univormut.” Sodan päätyttyä Laaksonen palasi takaisin opintojensa pariin.


title: Tom of Finland

text: Laaksosen varhaisia töitä pidetään romanttisempina ja pehmeämpinä verrattuna hänen myöhempään tuotantoonsa. Hänen kuvissaan esiintyi tuolloin lähinnä keskiluokkaisia miehiä, kun taas hänen tunnetuimmat hahmonsa ovat moottoripyöräilijöitä, tukkijätkiä ja muita maskuliinisuutta edustavia miehiä. Kuvat eivät olleet myöskään niin dramaattisia kuin hänen myöhemmät teoksensa: hahmot eivät olleet korostetun lihaksikkaita eivätkä poseeraukset eroottisia.


title: Tom of Finland

text: Vuonna 1956 Laaksonen lähetti piirustuksiaan yhdysvaltalaislehteen "Physique Pictorial", joka julkaisi kuvat nimimerkillä ”Tom of Finland”. Tämä noudatti lehden yleisiä nimikonventioita: muita taiteilijoita olivat muun muassa ”Bruce of Los Angeles” ja ”Spartan of Hollywood”. Yksi Laaksosen tukkijätkäkuvista päätyi lehden kanteen asti. Laaksonen valitsi taiteeseensa tietoisesti maskuliinisia miestyyppejä: tukkijätkäperinnettä ihailtiin Suomessa miehekkäänä, ja moottoripyöräily nähtiin toisen maailmansodan jälkeisessä maailmassa kapinana yhteiskunnan normeja kohtaan. Tällaiset voimakkaat miesmallit eivät olleet aikaisemmin kuuluneet näkemykseen stereotyyppisestä homomiehestä.


title: Tom of Finland

text: Vapaa-ajalla kehitetty piirrostyyli alkoi heijastua päivätyöhön mainostoimistossa. Kun Touko piirsi Philipsin mainosta varten kuvan perheestä, asiakas ei hyväksynyt sitä. Perheen isä oli liian seksikäs.


title: Tom of Finland

text: 1970-lukuun asti Laaksosen työt päätyivät pitkälti yksityisille keräilijöille ja olivat lähinnä niiden nähtävissä, jotka olivat tekemisissä homopornografian tai siihen liittyvien alakulttuureiden kanssa. Rikoslain muuttumisen myötä Laaksosenkin teokset päätyivät lähemmäs valtavirtaa. Vuonna 1973 hän piti ensimmäisen näyttelynsä hampurilaisessa pornokaupassa. Se oli menestys, ja Laaksonen ryhtyi vapaaksi taiteilijaksi ja alkoi julkaista muun muassa eroottisia sarjakuvakirjoja. Samana vuonna hän lopetti päivätyönsä Helsingissä sijaitsevassa kansainvälisessä mainostoimistossa. 1970-luvulla myös Laaksosen taide muuttui: hänen piirroksistaan tuli entistä fotorealistisempia eli valokuvamaisempia. Suuri osa Laaksosen teoksista perustuu valokuviin, mutta toisaalta hän korostaa hahmojensa maskuliinisia piirteitä, kuten leukaa ja lihaksia. Laaksonen kuvasi itse suuren osan hyödyntämistään valokuvista.


title: Tom of Finland

text: Laaksonen piirsi myös useita sarjakuvia, muun muassa "Kake"-sarjaa. Viiksekäs Kake onkin hänen tunnetuin yksittäinen hahmonsa.


title: Tom of Finland

text: Vuonna 1979 Laaksonen ja ystävä ja liikekumppani Durk Dehner perustivat Tom of Finland Companyn, ja vuonna 1984 Tom of Finland -säätiö alkoi kerätä, tallettaa ja esitellä homoeroottista taidetta.


title: Tom of Finland

text: Vuonna 1989 Tom of Finlandin töitä oli esillä New Yorkissa New Museumissa. Suomen ensimmäinen Tom of Finland -näyttely oli Muu-galleriassa vuonna 1990, vuosi ennen Laaksosen kuolemaa. Vuonna 1990 hänelle myönnettiin Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu. Viimeinen Tom of Finlandin elinaikana pidetty näyttely oli Amos Andersonin taidemuseon sarjakuvanäyttely vuonna 1991. Laaksonen menehtyi keuhkoahtaumatautiin 71-vuotiaana Helsingissä marraskuussa 1991.


title: Tom of Finland

text: Tom of Finlandin viimeisen elinvuoden aikana Ilppo Pohjola teki taiteilijasta dokumenttielokuvan "Daddy and the Muscle Academy" (1991), joka sai Jussi-palkinnon.


title: Tom of Finland

text: Kun Tom of Finlandin kuolemasta tuli kuluneeksi 15 vuotta, Helsingin kaupungin Taidemuseo järjesti kesällä 2006 siihen mennessä suurimman Suomessa nähdyn Tom of Finland -näyttelyn, jonka yhteydessä Like julkaisi Tom of Finlandin töistä teoksen "Ennennäkemätöntä – Unforeseen".


title: Tom of Finland

text: Vuonna 2011 Turussa järjestettiin yhtenä kulttuuripääkaupunkivuoden tapahtumana Tom of Finlandin retrospektiivinen näyttely kulttuurikeskus Logomossa.


title: Tom of Finland

text: Laaksosen eroottisia kuvituksia esiteltiin Helsingin Muu-gallerian näyttelyssä vuonna 2014. Näyttelyn ohella Tom of Finlandin töistä julkaistiin Liken kustantama kokoelma "Sarja kuvia".


title: Tom of Finland

text: Vuonna 2016 Helsingin Taidehalli järjesti näyttelyn "The Pleasure of Play", joka on tähän mennessä laajin Tom of Finlandin tuotantoa esitellyt näyttely. Näyttelyssä oli esillä sekä klassisia piirroksia miehistä nahkatakeissaan että harvemmin esillä olleita teoksia, kuten herkkiä akvarelleja. Esillä oli myös taiteilijan kokoamia kuvakollaaseja, jotka näyttävät miten hän tutki aikansa kuvastoa soveltaakseen sitä omissa töissään. Lähes 200 teoksen kokonaisuus sisälsi töitä 1930-luvulta vuoteen 1991. New Yorkin Artists Spacen kokoamaa näyttelyä oli täydennetty taiteilijan henkilöhistoriaa valottavilla teoksilla ja dokumenteilla, kuten varhaisilla maisemamaalauksilla sekä perhealbumeista lainatuilla valokuvilla.


title: Tom of Finland

text: Vuoden 2017 tammikuussa sai Turun kaupunginteatterissa kantaesityksensä musikaali "Tom of Finland", joka keskittyy Laaksosen taiteeseen ja unelmiin. Tuomas Parkkisen kirjoittaman musikaalin on ohjannut Reija Wäre, ja musiikin ovat säveltäneet Jussi Vahvaselkä ja Jori Sjöroos.


title: Tom of Finland

text: Tammikuun 27. päivänä 2017 Göteborgin elokuvajuhlien avajaisissa sai maailmanensi-iltansa elämäkertaelokuva "Tom of Finland", jonka on ohjannut Dome Karukoski. Suomessa elokuva tuli teatterilevitykseen 24. helmikuuta 2017. Laaksosta näyttelee Pekka Strang, Veliä Lauri Tilkanen ja sisar Kaijaa Jessica Grabowsky. Elokuvan tuottivat Helsinki-Filmi, Anagram Väst Fridthjof Film Neutrinos Productions ja Film Väst.


title: Tom of Finland

text: Suomen posti julkaisi syyskuussa 2014 Tom of Finland -pienoisarkin, jossa on kolme 1. luokan postimerkkiä. Postimerkkien julkaisu herätti kohua Suomessa ja huomiota myös ulkomailla. Muun muassa "Time", "The Guardian", BBC ja "The Washington Post" kirjoittivat merkeistä. Postimerkit on mainittu Suomen Postin historian suosituimmaksi, ja niiden kerrotaan saaneen enemmän kansainvälistä huomiota kuin mikään muu postimerkki maailmassa aikaisemmin. Merkkejä tilattiin ennalta 178 maahan.


title: Tom of Finland

text: Yleisradion ulkomaankirjeenvaihtajalleen Venäjälle lähettämät Tom of Finland -merkein varustetut kirjeet päätyivät näyttelyihin Tampereen Postimuseoon sekä Lontoon Victoria and Albert Museumiin. Venäjän valtapuoluetta Yhtenäistä Venäjää edustavan Pietarin kaupunginvaltuutetun Vitali Milonovin mukaan merkit ovat Venäjän homopropagandalain vastaisia.


title: Tom of Finland

text: Seta myönsi Postille postimerkkijulkaisusta Asiallisen tiedon omena -kunniamaininnan.


title: Tom of Finland

text: Tekstiilialan yritys Finlayson julkaisi vuonna 2014 Tom of Finland -teemaisen malliston. 21 maahan myytävä mallisto on mennyt parhaiten kaupaksi Suomessa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa.


title: Tom of Finland

text: Tom of Finland -tuotemerkillä avattiin 2016 nettikasino TOM’s Casino, jota operoi maltalainen peliyhtiö Lunas Entertainment. Yhteistyön tarkoituksena on tukea Tom of Finland -säätiötä rahallisesti, jotta säätiö voi huolehtia taidekokoelmastaan. Tom of Finland -tuotteet pitävät sisällään myös seksivälinemalliston, joka kantaa nimeä Tom Of Finland Pleasure Tools. Merkin erotiikkavälineiden valikoimaan kuuluu muun muassa liukuvoiteita, kaulapantoja, kivespainoja ja dildoja.


title: Tom of Finland

text: Laaksosen elämänkumppani oli tanssija Veli ”Nipa” Mäkinen, jonka kanssa hän vietti 28 vuotta elämästään. Mäkinen menehtyi kurkunpäänsyöpään heinäkuussa 1981.


title: Tom of Finland

text: Laaksonen ei koskaan paljastanut seksuaalista suuntaustaan sukulaisilleen, lukuun ottamatta siskoaan Kaijaa. Suku ei tiennyt mitään myöskään Laaksosen henkilöllisyydestä Tom of Finlandina ennen taiteilijan kuolemaa. Elämänkumppaninsa Nipan Laaksonen oli esitellyt kämppäkaverinaan.


title: Tom of Finland

text: Laaksonen oli piirtämisen ohella lahjakas muusikko. Hänen isänsä toimi kuoronjohtajana ja Laaksonen opiskeli 1940-luvulla musiikkia Sibelius-Akatemiassa. Laaksonen lauloi nuorena bassoa kuorossa ja toimi sodan jälkeen ravintolapianistina. Hänen sävellyksistään ainakin yksi, Aino Kallaksen runoon sävelletty ”Vihmalintu”, on levytetty vuonna 1949 esittäjänään sekakuoro Kulkuset Edvin Laaksosen johdolla.


title: Tom of Finland

text: Laaksonen kävi uransa vuoksi usein Yhdysvalloissa, mutta elämänkumppaninsa Nipan menehdyttyä hän alkoi viettää maassa yhä enemmän aikaa. Viimeisinä vuosinaan hän vietti kaikki talvet Etelä-Kaliforniassa. Sisarenpoika Tapani Vinkala kuvaa enoaan seuralliseksi, huumorintajuiseksi ja lapsirakkaaksi mieheksi, joka osallistui mielellään lasten leikkeihin. Laaksonen tunnettiin myös tyylistään tarkkana pukeutujana, ja hänen mielestään vaatteet tekivät miehen.


title: Jeriko

text: Jeriko (, ) on kaupunki Palestiinassa Länsirannalla. Se sijaitsee Jerusalemin itäpuolella lähellä Jordanjokea. Kaupunki on ollut Palestiinalaishallinnon hallussa vuodesta 1994 lähtien ja kuuluu Jerikon kuvernoraattiin. Vuoden 2016 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli 23 220.


title: Jeriko

text: Jeriko lienee yksi maailman vanhimmista yhtäjaksoisesti asutetuista kaupungeista. Raamatussa se tunnetaan paikkana, jonne Israelin heimot ensimmäiseksi hyökkäsivät Joosuan johdolla palattuaan Egyptistä.


title: Jeriko

text: Jeriko on yksi maailman vanhimmista asutuskeskuksista, josta on löydetty jälkiä mesoliittisen kauden metsästäjien vierailuista jo noin vuodelta 9000 eaa. Vuoteen 8000 eaa. mennessä asutuskeskus oli järjestäytynyt pieneksi kaupungiksi, jonka ympärille rakennettiin massiivinen kivimuuri. Kaupungissa lienee ollut tähän aikaan noin 2 000–3 000 asukasta. Jerikossa vallinnut neoliittinen kulttuuri oli täysin omaperäinen, ja sen syntyminen merkitsi siirtymistä metsästäjä-keräilijäyhteiskunnasta maanviljelyyn ja siten pysyvään asutukseen. Noin vuonna 7000 eaa. ensimmäiset asukkaat korvasi toinen neoliittinen ryhmä, joka saapui mahdollisesti Syyrian pohjoisosista.


title: Jeriko

text: Vuosina 6000 eaa.–5000 eaa. Jerikosta ei ole juuri löydetty jälkiä asutuksesta. Tämän kauden jälkeen paikalle saapuivat ensimmäiset keramiikkaa valmistaneet ihmiset, mutta tämä kulttuuri oli muuten aiempaa primitiivisempi. Jeriko kaupungistui jälleen 3000-luvun lopussa muun Palestiinan tavoin. Noin vuonna 2300 eaa. alueelle saapui kuitenkin nomadisia kansoja, luultavasti amorilaiset, ja neljäsataa vuotta myöhemmin kanaanilaiset eli foinikialaiset, joiden kulttuuri oli urbaani ja levittäytyi koko Välimerelle.


title: Jeriko

text: Raamatussa Jeriko mainitaan useita kertoja. Raamatun mukaan Israelin heimot hyökkäsivät kaupunkiin Joosuan johdolla ylitettyään Jordanjoen. Ernest Sellin ja Carl Watzinger löysivät arkeologissa kaivauksissa Jerikosta vuosien 1907-1909 välillä tuhoutuneiden muurien jäännöksien verkoston, jota he alun perin pitivät Raamatun kertomina Jerikon muurina, mutta nykyisin arkeologit suhtautuvat siihen skeptisesti ja ajoittavat ne aikaisemmalle kaudelle. Tämän jälkeen kaupunki hylättiin, kunnes Hiel beteliläinen rakensi sen muurit uudelleen 800-luvulla eaa. Vanhan testamentin Jeriko on löydetty Tall Al-Sulṭānin kummulta nykyisen kaupungin ulkopuolelta, ja alueella on tehty useita kaivauksia, joiden eräänä tärkeänä tavoitteena on ollut määritellä, milloin israelilaiset saapuivat Kanaaninmaahan. Tämänaikainen kaupunki saattoi tuhoutua noin 1300-luvulla eaa., eikä Hielin rakentamasta kaupungista ole jäänyt juuri jälkiä, mutta 600-luvulla eaa. paikalla oli merkittävä asutuskeskus. Myöhemmät Jerikot rakennettiin eri paikalle. Roomalaiskaudella Herodes rakensi Jerikoon talvikartanon, jossa hän kuoli vuonna 4 eaa. Tältä alueelta noin 1,6 kilometriä Vanhan testamentin kaupungista etelään on löydetty jälkiä muistakin hienoista roomalaisajan rakennuksista. Ristiretkiajan kaupunki rakennettiin puolestaan Vanhan testamentin kaupungin itäpuolelle paikalle, jossa nykyinenkin Jeriko sijaitsee.


title: Jeriko

text: Umaijadien valtakaudelta on jäänyt Jerikon pohjoispuolelle huomattava Khirbat al-Mafjarin 700-luvun rakennuskompleksi, joka vahingoittui maanjäristyksessä eikä koskaan valmistunut. Rakennusryhmään kuului palatsi, moskeija ja kylpylä. Osmanien valtakaudella Jeriko oli vain pieni kylä. Palestiinan brittiläinen mandaatti perustettiin vuonna 1920, minkä jälkeen kaupungista tuli talvilomakohde.


title: Jeriko

text: Jeriko alkoi laajeta, kun se liitettiin Jordaniaan vuonna 1949. Kaupunkiin tuli paljon palestiinalaisia pakolaisia sen jälkeen, kun Israelin valtio perustettiin, mutta he lähtivät suurimmaksi osaksi muualle Kuuden päivän sodan jälkeen vuonna 1967. Vuoden 1993 Oslon rauhanprosessin myötä kaupunki annettiin Palestiinalaishallinnon haltuun. Nykyisin merkittävä tulonlähde kaupungille ovat kristityt matkailijat ja pyhiinvaeltajat.


title: Epipaleoliittinen kausi

text: Epipaleoliittinen kausi (toisinaan sama kuin mesoliittinen aikakausi) on kivikauden jakso, joka sijoittuu myöhäispaleoliittisen aikakauden loppuun.´Sitä luonnehtivat pienet piikiviterät, mikroliitit, sekä metsästys ja keräily. Euroopassa epipaleoliittinen aikakausi oli noin 11000-7600 eaa. Pyreneiden seudun Azilin kulttuurin aikoihin, ja Lähi-idässä noin 20000-12000 eaa. Kebaran ja Natufin kulttuurien aikoihin. Natufin kulttuuri hankki elatuksensa metsästyksellä ja muun muassa villiviljan keräilyllä.


title: Epipaleoliittinen kausi

text: Kausi on osittain sama kuin mesoliittinen kausi ja päättyy holoseenikauden alkuun eli jääkauden päättymiseen. Tätä kausinimeä käytetään mesoliittisen kauden sijasta nimenomaan kulttuureissa, joissa jääkauden aikaisella jäätiköitymisellä ei ollut merkittävää vaikutusta. Epipaleoliittistä kulttuuria on esiintynyt muun muassa Lähi-idässä, Anatoliassa, ja Kyproksella.


title: Epipaleoliittinen kausi

text: Euroopassa yleinen isälinjan haplotyyppi epipaleoliittisella ajalla oli I. Äitilinjan haplotyypeistä yleinen oli U5b. Saksassa enemmän U5b1 ja Ranskassa U5b2.


title: Mesoliittinen kausi

text: Mesoliittinen kivikausi (keskimmäinen kivikausi, kreikan "mesos" keski, "lithos" kivi) on Euraasian esihistorian vaihe, joka ajoittuu paleoliittisen ja neoliittisen kivikauden väliin. Toisin sanoen se tarkoittaa jääkauden jälkeistä metsästäjä-keräilijä-kivikautta.


title: Mesoliittinen kausi

text: Mesoliittinen kivikausi tunnetaan varsinkin pienistä kiviteristä, mikroliiteista, joista koottiin suurempia aseita ja työkaluja. Aseita ja metsästysvälineitä olivat esimerkiksi nuolten kärjet, harppuunan- tai keihään kärjet ja puukonterät. Myös leikkuusirpit, kaapimet, uurtimet, taltanterät, poranterät ja leikkaavat kivensirut olivat mikroliiteistä valmistettuja työkaluja. Kivensirut kiinnitettiin luu- ja puuvarsiin liimalla ja siteillä.


title: Mesoliittinen kausi

text: Aiemmin keksitty kivikirves yleistyi mesoliittisella ajalla, sillä jääkauden jälkeen puut levisivät yli Euroopan. Polttopuiden tuottaminen kävi kirveellä helposti. Puita karsittiin, katkottiin ja muotoiltiin hiotulla kivikirveellä käyttöön sopivaksi. Tämä johti puun työstöön sopivien terien kehittymiseen ja puuesineiden monipuolistumiseen.


title: Mesoliittinen kausi

text: Mesoliittisella ajalla osattiin valmistaa lankoja, nuoria ja köysiä. Näistä valmistettiin esimerkiksi verkkoja ansoja ja kalastusta varten. Mesoliittisella kaudella opittiin valmistamaan kankaita.


title: Mesoliittinen kausi

text: Asumukset saattoivat olla mm. kupumaisia risumajoja ja kotia, mutta asumuksille saatettiin tehdä vaivalloisia perustuksia. Jos asuinpaikka oli valittu onnekkaasti, kylä saattoi olla pysyvä tai melkein pysyvä. Monipuolisen ja riittävän toimeentulon varmistamiseksi tuli osata kalastaa ja metsästää sekä keräillä esimerkiksi kasveja, marjoja, pähkinöitä ja nilviäisiä. Silloin yhteisö joutui liikkumaan suotuisille paikoille elinkeinoaan harjoittamaan. Suurten eläinten katoaminen Euroopasta lisäsi kiinnostusta peurojen ja hirvien metsästykseen.


title: Mesoliittinen kausi

text: Vanhastaan osattiin veneillä ainakin ruuhilla. Talvella hiihdettiin ja vedettiin rekiä. Koiraa, joka oli kesytetty aiemmin, saatettiin käyttää rekien vetoeläimenä. Liikkumisen motiivina oli usein raaka-aineiden ja ravinnon hankinta, siirtyminen pitkiä matkoja ja kaupankäynti.


title: Mesoliittinen kausi

text: Paleoliittisen kauden loisteliaiden kalliomaalauksien tekemistä ei jatkettu mesoliittisella kaudella ja ilmaisu muuttui symbolisemmaksi. Kuviointi koostui merkeistä ja kuvailevia aiheita oli vähemmän. Esineiden abstrakti koristelu naarmuttamalla ornamentteja ja verkkokuvioita luisiin ja mahdollisesti puisiin käyttöesineisiin. Kallioihin saatettiin kaivertaa tai maalata kuvioita, joiden merkitys lähenteli magiaa tai talismaniaa.


title: Mesoliittinen kausi

text: Joillakin esineillä oli epäkäytännöllinen käyttötarkoitus. Vaatekoristeet esiintyivät entiseen tapaan, mutta eräillä esineillä saattoi olla uskonnolliseen kulttiin liittyviä funktioita. Tällaisia esineitä olivat amuletit tai talismanit sekä eläinaiheiset sauvat. Paleoliittisen kauden venukset väistyivät muun muassa eläinpatsaiksi.


title: Mesoliittinen kausi

text: Joiltain mesoliittisilta paikoilta on löydetty hautaryhmiä, kalmistoja. Pysyvimmillä asuinpaikoilla hautaaminen tehtiin asumusten lähelle. Eräissä paikoissa perustettiin kalmistoja saariin tai etäämmälle asuinpaikoista. Hauta-antimet kuvastavat hyvin elämäntapoja ja uskomuksia, vaikka tulkintoja niistä on erilaisia. Liikkuvan väestön hautauksia tunnetaan vähemmän. Ohessa esimerkiksi Toulousen museon valokuvia hautauksista.


title: Mesoliittinen kausi

text:
Noin 11 600 vuotta sitten päättyi jääkauden viimeinen vaihe, kylmä nuorempi dryaskausi ja ilmasto kostui. Alkoi preboreaalikausi, joka oli vielä viileä, mutta lämpenevä. Jääkauden aikainen kuiviin ja kylmiin oloihin sopeutunut suurriista hävisi. Pohjois-Euroopassa asutus levisi kauden alussa pohjoiseen, kun jääkauden mannerjää vetäytyi. Britannia irtautui mannermaasta noin 7500 kalenterivuotta eaa.
Mesoliittiset ihmiset olivat enimmäkseen vuodenaikojen mukaan liikkuvia metsästäjiä, keräilijöitä ja kalastajia, mutta varsinkin rannikolla asetuttiin asumaan paikoilleen. Mesoliittikauden edetessä ilmasto lämpeni nykyistä lämpimämpään atlanttiseen lämpökauteen, ja merenpinta nousi jatkuvasti. Niinpä rantaviiva muuttui varsinkin mesoliittikauden alussa monissa paikoissa maailmassa. Alussa asutus oli liikkuvaa, myöhemmin pysyvämpää vesien äärellä.


title: Mesoliittinen kausi

text: Ranskassa mesoliittista kautta edelsi epipaleoliittinen kausi 12000–9500 BP, jota luonnehtivat Azilin, Valorguien ja le Montadien kulttuurit, joista kehittyivät mesoliittiset Sauvaterrian 8000–7000 eaa. ja Tardenoisin 6000–4500 eaa. ja Castelnovian kulttuurin kulttuurit. 9000–7000 vuotta sitten vallinnut Etelä-Ranskan ja Sveitsin Sauvaterren kulttuuri ulottui myös Pohjois-Ranskaan ja Belgiaan.


title: Mesoliittinen kausi

text: Lepenski Virin kylä Tonavan varrella Serbiassa on tullut tunnetuksi vanhana asutuskeskuksena, jossa vainajat haudattiin ikään kuin makaavaan buddhalaisasentoon.


title: Mesoliittinen kausi

text: Itä-Euroopassa mesoliittinen kulttuuri jatkoi jääkauden aikaista epi-gravetten kulttuurin perinnettä.


title: Mesoliittinen kausi

text:
Tanskassa vallitsi Maglemosen kulttuuri 7500–6000 eaa., joka
levisi Skandinavian eteläosassa ja aivan eteläpuolella Englannista Puolaan. Tämä kulttuuri käsitti liikkuvia metsästäjä/keräilijä/kalastajia. Muita Tanskan mesoliittisia olivat Kongemosen 8000–7200 vuotta sitten. Kongemosen kulttuurin aikoihin mikroliitit hävisivät, tilalle tulivat taas suuremmat työkalukivet. Myöhäismesoliittiseen Ertebollen kulttuuriin liittyivät lopulta myös saviastiat, jotka saapuivat maanviljelyalueilta .


title: Mesoliittinen kausi

text: Myös: Lyngbyn kulttuuri Tanskassa, Keski-Norjalainen Fosnan kulttuuri, 9500–5000 eaa. ja Hensbackan kulttuuri Ruotsissa.


title: Mesoliittinen kausi

text: Myöhäisellä mesoliittisella ajalla syntyi Tanskaan paikallaan tai lähes paikallaan pysyvää asutusta rannikoille, mistä oli saatavilla runsaasti meritavintoa. Ehkä paikallaan pysyvään kulttuuriin ja vieraisiin kulttuurivaikutteisin liittyi kalmistohautojen ilmestyminen.


title: Mesoliittinen kausi

text:
Belgiassa mesoliittista kautta edelsi epipaleoliittinen kausi vielä nuoremmalla dryaskaudella. Tämän jälkeen preboreaalikaudella noin 8250–7000 eaa. vallitsi varhainen mesoliittinen kulttuuri, sitten boreaalikaudella 7000–5500 eaa.
keskimesoliittinen 7000–6100 eaa. ja myöhäismesoliittinen
6100–5300 eaa. Mesoliittikauden päättänyt maanviljely saapui tänne noin 5300 eaa. atlanttisella lämpökaudella.
Epipaleoliittisen ja mesoliittisen kauden rajalla 8400–7700 eaa. oli epi-Ahrensburgin kulttuuri


title: Mesoliittinen kausi

text:
7900–5300 eaa. Beuronian vallitsi Beuronian-kulttuuri, joka jaetaan
varhaismesoliittisiin vaiheisiin A ja B sekä myöhäismesoliittiseen C-vaiheeseen. C-vaihe oli keskisellä ja myöhäisellä boreaalisella jaksolla.


title: Mesoliittinen kausi

text: 6200–5500 eaa. R.M.S ja 5700–5200 eaa. Montbanien.


title: Mesoliittinen kausi

text: Kun jääkauden jälkeen mannerjää vetäytyi Itämeren yltä kadoten Keski-Ruotsin puolelle, Ahrensburgin kulttuurin ja Maglemosen- ja Swidryn- jälkeisissä paleoliittisissä kulttuureissa eläneet ihmiset saattoivat levittäytyä pohjoiseen, luoteeseen ja koilliseen asumattomiin erämaihin. Luonto palautui nopeasti ilmaston lämmetessä ja viileä pre-boreaalinen luonto vaihtui metsäiseen (boreaaliseen) ja monipuoliseen elinympäristöön.


title: Mesoliittinen kausi

text: Näin alkoi eurooppalaisesti katsoen toinen suuri asutustapahtuma, jossa Pohjois-Eurooppa ja luoteis-Venäjä asutettiin Itämeren itäpuoli ja länsipuoli kiertäen. Ihmiset seurasivat jäätikön reunasta hieman kauempana tutkien hitaasti laskevan Itämeren ja Pohjanmeren rantoja. Venäjän jokijärjestelmän tarjoamat mahdollisuudet hyväksi käyttäen asutettiin laajoja alueita aina tundraa myöten ja samoin käytettiin Norjassa ja Lapissa hyväksi meren antimia.


title: Mesoliittinen kausi

text: Paleoliittisen kauden lopussa ihmisiä asui Etelä-Liettuassa, Ruotsissa ja Tanskassa asti mannerjäätikön naapurina. Mesoliittisen kauden alussa ensimmäiset ihmiset tekivät pitkiä etsintäretkiä, joissa he etsivät uusia seutuja asettuakseen sinne elämään. Paikalliset olosuhteet muovasivat tapa- ja esinekulttuuria eriyttäen ne lopulta omanlaisekseen. Pioneeriasutukselta kesti 400–600 vuotta omaksua seudun mahdollisuudet ja asettua sinne asumaan. Asuttaminen oli niin nopeaa, että Norjassa asutuksella on lähes samat ajoitukset kaikkialla ja alueet Etelä-Suomesta aina Finnmarkin Lappiin asutettiin alle 1000 vuodessa.


title: Mesoliittinen kausi

text: Tanskassa Erteböllen kulttuuri eli paikalleen asettuneena, kun taas Etelä-Norjan Fosnan kulttuuri oli seudun pioneeriasuttajia. Etelä-Ruotsin Hensbackan kulttuuri ja Pohjois-Norjan Komsan kulttuuri kehittyivät arktisiksi merenkävijöiksi hyvin varhain. Nopea levittäytyminen voidaan laskea merikelpoisten veneiden ansioksi. Keski- ja Pohjois-Ruotsi oli elinkelvotonta aluetta jääkauden jälkeisen suuren jäätikön takia. Kehittyessään ne eriytyivät vielä Sandarnan kulttuuriksi ja Lihultin kulttuuriksi Etelä-Ruotsissa myöhäismesoliittisellä kaudella.


title: Mesoliittinen kausi

text: Itämeren kaakkois- ja itäpuolelle syntyi kulttuurien tilkkutäkki, jossa esimerkiksi Komornican kulttuuri asusti Luoteis-Puolassa, Neman kulttuuri Koillis-Puolassa ja Liettuassa, Kudlajevkan kulttuuri Valkovenäjällä, Narvan kulttuuri Latviassa, Kundan kulttuuri Virossa, Veretjen kulttuuri Luoteis-Venäjällä ja Suomusjärven kulttuuri Suomessa. Myöhäismesoliittisia kulttuureja syntyi vielä Itämeren etelä puolelle. Näitä olivat Chojnice-Pienkin kulttuuri ja Janislawicen kulttuuri Puolassa.


title: Mesoliittinen kausi

text: Suomen mesoliittisen kauden kehityksestä ja piirteistä tarkemmin omassa artikkelissa.


title: Mesoliittinen kausi

text: Lähi-idässä tapahtui mesoliittisella kaudella kehitystä kohti maanviljelyä niin sanotussa Natuf-kulttuurissa, jonka ihmiset keräilivät piikivisirpeillä villiä viljaa ja metsästivät muun muassa gaselleja.


title: Mesoliittinen kausi

text: Pohjois-Afrikassa oleva Saharan autiomaa oli nykyistä kosteampi, savannimainen, ja siellä vallitsi niin sanottu Capsan kulttuuri, joka on melko huonosti tunnettu.


title: Mesoliittinen kausi

text: Euroopassa paleoliittisen kauden loppuvaihetta sanotaan epipaleoliittiseksi, mutta Lähi-Idässä epipaleoliittinen ja jääkauden jälkein metsästäjä-keräilijä-kausi ovat sama asia.


title: Mesoliittinen kausi

text: Pohjois-Amerikassa oli mesoliittista kautta alkuosaltaan vastaava arkaainen eli liittinen kausi ennen maanviljelyn syntyä.


title: Neoliittinen kausi

text: Neoliittinen kausi eli nuorempi kivikausi (kreikan "neos" uusi, "lithos" kivi) oli kausi esihistoriassa. Se ajoittuu noin vuosiin 6000–3500 eaa., mutta ajoitus vaihtelee paljon alueesta ja kulttuurista riippuen. Neoliittisen ajan alkuna on pidetty yleensä kotieläinten ja viljelykasvien käyttööntuloa sekä kyläasutuksen ja -kulttuurin kehittymistä. Aikakausi päättyi, kun metalleja alettiin käyttää aseiden ja työkalujen valmistukseen.


title: Neoliittinen kausi

text: Suomessa Neoliittinen kivikausi tarkoittaa aikaa, jolloin keramiikka alkoi tulla käyttöön. Muualla Euroopassa keramiikan käyttö ja maanviljely alkavat yleisesti samaan aikaan. Tätä äkillistä muutosta metsästäjä-keräilijästä viljelijäksi kutsutaan neoliittiseksi vallankumoukseksi. Ennen neoliittista vallankumousta elanto hankittiin metsästämällä, kalastamalla ja keräilemällä luonnon kasveja ja sieniä. Maanviljely alkoi Lähi-idässä kauden 9800–8700 eaa. päättymiseen mennessä Levantissa tai Eufratin latvoilla Pohjois-Mesopotamiassa.. Joidenkin lähteiden mukaan ruista olisi viljelty jo 11 000 eaa.


title: Neoliittinen kausi

text: Maanviljelyä edelsi Lähi-idässä tehostettu villiviljan keräily ja varastointi noin 13 000 eaa.. Tällöin huomattiin, että kerättävän ravintokasvin siemenestä itää uutta viljaa. Vilja oli helposti varastoitavaa ja turvasi hengissä pysymisen silloin, kun riistaa ei ollut..


title: Neoliittinen kausi

text: Maanviljelyn laajamittainen aloittaminen muutti ihmisten elämäntavan pysyvään asuinpaikkaan perustuvaksi. Ihmiset alkoivat asua taloissa, vaikka toisaalta kaskiviljely piti yllä myös liikkuvaa elämäntapaa. Ainakin joillain alueilla kiinteä asutus näyttää edeltäneen maanviljelyä, joten on vaikea sanoa, onko kiinteä asutus johtunut maanviljelystä vai kenties toisin päin. Ei tiedetä varmuudella, alkoiko viljely sattumalta, joistakin uskonnollisista syistä vai muun ravinnon puutteen takia. Joidenkin mielestä jääkauden päättymisen aikaiset ilmastonmuutokset ajoivat ihmisiä viljelemään maata. Ilmaston äkillinen kuivuminen on voinut hävittää Lähi-idässä metsiä ja niissä viihtyviä riistaeläimiä ja siten edistää viljelyn omaksumista. Tällöin ihmiset asettuivat asumaan järvien, jokien ja lähteiden lähelle.


title: Neoliittinen kausi

text: Maanviljelyn väitetään helpottaneen ihmisen elämää. Se kuitenkin vaati metsästystä enemmän työtä ja näyttää alentaneen elinikää, koska taudit levisivät nopeammin tiheästi asutuissa kiinteissä kylissä kuin liikkuvissa metsästäjäryhmissä.


title: Neoliittinen kausi

text: Puhe neoliittisesta vallankumouksesta on pitkälti dramatisointia: metsästys säilyi viljelyn alettua vielä pitkään pääelinkeinona. Maanviljely vaati paljon työtä metsästykseen verrattuna. Viljelyyn ei vaadittu suuria keksintöjä ja viljelykasvit saatiin luonnosta, joten maata alettiin viljellä eri puolilla maailmaa samoihin aikoihin. Varhaisessa maanviljelyssä ei vielä osattu käyttää työkaluja, mutta pikkuhiljaa ihmiset oppivat käyttämään ensin keppejä maan muokkaamiseen ("kaivukeppi") ja myöhemmin kehittyneempiä välineitä kuten kuokkaa ja vielä myöhemmin auraa. Myös kastelujärjestelmä kehittyi. Vilja varastoitiin saviastioihin suojaan tuholaisilta.


title: Neoliittinen kausi

text: Muualla kuin Lähi-idässä maanviljelyn alku tapahtui hieman eri tavalla. Esimerkiksi Amerikassa viljeltiin pitkään huonosti säilyviä kurpitsaa, chilipippuria ja papua puutarhaviljelynä ennen varsinaisen varastoitavan viljan viljelyn aloittamista. Maanviljely on saattanut kehittyä Lähi-itää aiemmin Afrikassa, esimerkiksi Egyptissä, josta on löydetty 16 300-10 000 vuotta vanhoja jauhinkiviä liittyen muun muassa Esnan kulttuuriin. Joidenkin tietojen mukaan maata olisi viljelty jo noin 25 000 vuotta sitten Melanesiassa.


title: Neoliittinen kausi

text: Domestikaatioksi sanotaan kasvin ottamista viljelyyn tai puutarhakasvatukseen tai eläimen kesyttämistä kotieläimeksi.


title: Neoliittinen kausi

text: Varhaisia maanviljelykeskuksia:Viljelytapoja:


title: Neoliittinen kausi

text: Maataloutta helpottavia keksintöjä:


title: Neoliittinen kausi

text: Jääkaudella Lähi-idässäkin vallitsi suurriistan metsästyskulttuuri niillä alueilla, jotka eivät olleet liian kuivia asumiseen. Jo tällä metsästyskaudelle kerättiin ja syötiin villien kasvien jyviä, nykytiedon mukaan jo noin 21 000 eaa.. Jääkauden lähestyessä loppuaan Lähi-idän ilmastossa tapahtui muutoksia, joiden seurauksena monet aikaisemmat metsät ja arot kuivuivat. Niinpä suurriista hävisi laajoilta alueilta, ja ihmiset alkoivat epipaleoliittisella ajalla metsästää enemmän pientä riistaa, mm. gaselleja ja kerätä etanoita. Luonnonvaraista emmervehnää kerättiin piikivisirpeillä jo noin 18 000-13 000 eaa. Riistan määrä kasvoi taas ilmaston kostuttua aivan jääkauden lopussa, mutta pian ilmasto kuivui taas pariksi tuhanneksi vuodeksi. Tällöin Levantissa syntyi ainakin puoliksi liikkuvaa metsästykseen ja keräilyyn perustuvaa mesoliittista elämäntapaa, ja ihmiset rakensivat pyöreäpohjaisia taloja. Maata alettiin viljellä nykykäsityksen mukaan ensiksi Lähi-idän vuoriston ja aron rajalla. Tämä hedelmällinen puolikuu ulottuu Levantista Turkin eteläosan kautta Etelä-Iraniin ja Zagrosvuorista pohjoiseen ja itään. Tällä maatalouden syntyalueella ja varhaisella leviämisalueella kasvaa villiä emmervehnää ja elää villejä lampaita.


title: Neoliittinen kausi

text: On kiistelty siitä, miksi ja millä tavoin viljely alkoi Lähi-idässä. Joidenkin mukaan viljely olisi alkanut siten että ilmaston kuivuttua ihmiset muuttivat jokien ja lähteiden lähelle, joissa heidän olisi hengissä pysyäkseen ollut pakko muiden elinkeinojen lisäksi alkaa viljellä maata. Tätä keidasteoriaa kannatettiin 1900-luvun alussa, ja monet uudet löydöt tukevat sitä, mm. se, että esihistoriallinen Jeriko sijaitsi joen laskuviuhkan lähellä. Toisten mukaan maanviljely alkoi sadeviljelynä niillä alueilla, jossa satoi tarpeeksi viljakasveille. Maanviljelyyn olisi saattanut ajaa muun muassa väestönkasvu, joka johti riistan loppumiseen. Ensimmäiset merkit viljan viljelystä ovat noin vuosien 13 500-8500 eaa. tienoilta Levantista tai Kaakkois-Turkista. Noin 9000-8000 eaa. joissain paikoissa Levantissa Syyriassa, Libanonissa, Israelissa ja Jordaniassa luultavasti viljeltiin maata.


title: Neoliittinen kausi

text: Ensimmäiset täysin varmat merkit maanviljelystä ovat noin vuodelta 8000 eaa. nykyisten Israelin ja Syyrian alueelta. Samoihin aikoihin maanviljelyn keksimisen kanssa kesytettiin vuohi ja lammas, myöhemmin myös muita kotieläimiä. Noin 7000 eaa. hieman aiemmin keksitty keramiikka levisi laajalle. Maanviljely levisi pian Levantista itäiseen Anatoliaan, Mesopotamiaan ja Iraniin.


title: Neoliittinen kausi

text: Noin 6000 eaa. syntyi Lähi-idässä nykyisen tyylistä maataloutta, jossa kasvatettiin sikoja, lampaita, nautoja sekä viljeltiin ohraa ja vehnää. Eri eläimet kesytettiin hieman eri aikoina, ja eri viljalajit otettiin viljelykseen hieman eri tahtiin. Viimeistään noin 5400 eaa. Lähi-idässä alettiin laajoilla alueilla viljellä maata kastelemalla, toisin sanoen johdettiin kastelukanavilla vettä pelloille. Arkeologisten löydösten perusteella vaikuttaisi että alussa kastelua harjoitettiin sadeviljelyalueen rajalla Pohjois-Mesopotamiassa ja Zagrosvuorten rinteillä Iranissa. Pian kasteluviljely levisi Mesopotamian alangoille, jossa tätä tehokasta maanviljelyä esiintyi suurissa määrin vasta Uruk-kaudella noin 4000 eaa. Silti muinaisessa Mesopotamiassa yksittäisen viljelijän pellon tuotto oli epävarmaa. Maanviljelyn yleistyminen johti maan tuoton lisääntymiseen. Tästä seikasta sekä väestön kasvusta seurasi siirtyminen kiinteään ja tihenevään asutukseen. Tämä kehitys johti lopulta sivilisaation syntyyn. Väestö jakautui Lähi-idässä neoliittisella kaudella tai oli jakautunut paimentolaisiin ja jokilaaksojen viljelijöihin.


title: Neoliittinen kausi

text: Maanviljely ja karjanhoito tulivat Intiaan noin 7000 eaa. lännestä, luultavasti sieltä muuttaneen kansan mukana.


title: Neoliittinen kausi

text:
Varhainen neoliittinen perinne levisi etelässä ainakin Vindhya-vuorille asti. Viljeltiin vehnää. Noin 6000 eaa. tulivat saviastiat.
Tunnettuja varhaisia lännen löytöpaikkoja ovat Pakistanin Mehrgarh ja Intian Bhirrana. Kuparin sulatus alkoi noin 4800 eaa. Monesti kuparikausikin katsotaan neoliittiseksi. Pikkukylistä kasvoi paikoin suuria linnoitettuja keskuksia vuoteen 3000 eaa mennessä. Idempänä riisi levisi Intiaan välillä 5500–4500 eaa. Itäiseen kulttuuriin liittyi muun muassa nuorapainannekeramiikkaa ja mikroliittityökaluja. Etelä-Intiassa saatettiin viljellä jo noijn 3000 eaa. Yhä laajemmalle viljely levisi noin 1900-1400 eaa.
Tällä alueella viljeltiin paljon hirssiä. Punamusta kuparikivikauden keramiikka levisi Etelä-Intiaan.
Neoliittikausi päättyi Pohjois-Intiassa paikoin jo 3000 eaa. pronssikauteen, viimeistään noin 1400 eaa. rautakauteen.


title: Neoliittinen kausi

text: Thaimaan alueelle levittäytyi riisin viljely noin 4000–2000 eaa, ehkä jo aiemmin. Prossin käyttö alueella alkoi noin 2100 eaa.


title: Neoliittinen kausi

text: Kiinassa joko viljeltiin tai kerättiin riisiä 9500 eaa. Jangtsejoen keskijuoksulla. Pengtoushanissa Etelä-Kiinan sisämaassa viljeltiin domestikoitua riisiä noin 8200-7800 eaa. Riisinviljely alkoi luultavasti Etelä-Kiinasta noin 11500-6200 eaa.. Riisinviljely yleistyi voimakkaasti Kiinassa noin 6000–3000 eaa.


title: Neoliittinen kausi

text: Ehkä jo aiemmin, noin 8500 eaa., oli Pohjois-Kiinaan lännestä tei etelästä levinnyt maatalous ja karjanhoito. Noin 7000 eaa. vallinneessa tyypillisessä varhaisneoliittisessa Peilingangin kulttuurissa Keltaisenjoen laaksossa viljeltiin hirssiä, pidettiin sikoja kotieläimiä, kalastettiin, metsästettiin peuraa ja asuttiin kylissä. Talot olivat pyöreitä ja neliömäisiä, puoliksi maanalaisia, lattiat laastattu. Talojen tai majojen seinät oli luultavasti tehty oksista ja mudasta. Työkalut olivat kiveä, luuta ja puuta. Saviastiat olivat karkeatekoisia. Hautauksista päätellen yhteiskunta oli tasa-arvoinen.


title: Neoliittinen kausi

text: Noin 5000 eaa. nousi Wei-joen laaksossa Yangshaon kulttuuri. Yangshaon kylät koostuivat talorykelmistä. Nämä olivat eri sukuryhmien asuinsijoja. Kyliä ympäröi vallihauta, muttei muuri. Hautaukset oli huolellisesti tehtyjä, ruumis haudattiin monesti kahteen kertaan: ensin ruumis mätäni ensimmäisessä haudassa, luut kaivettiin esiin ja haudattiin toisen kerran. Haudat olivat usein syvällä.


title: Neoliittinen kausi

text:
Yangshaon savenvalajat tuottivat taitavasti maalattua keramiikkaa. Yangshaon haudoissa oli eroja saviastioiden määrässä, mikä kieli huomattavista varallisuuseroista. Yangshaon kulttuuri eli hirssin viljelyllä. Yangshaon kaudella ihmiset hoitivat ensi kertaa silkkitoukkia, ja tekivät hampusta vaatteita. Sikojen rinnalle olivat kotieläimiksi tulleet myös nauta, lammas ja vuohi. Metsästys oli yhä tärkeä elinkeino.
Yangshaon loppuvaiheesta noin 3000 eaa. on löydetty Kiinan historian ensimmäinen metalliesine, joka on pronssiveitsi.


title: Neoliittinen kausi

text: Noin 3500-3000 eaa. Shangondin niemimaalla kehittyi Longshan-kulttuuri, jota luonnehtivat muurien ympäröimät linnoitetut kylät. Kulttuuri levittäytyi asteittain Keltaisen joen laaksoon Yangshaon paikalle. Leviäminen pohjautui ainakin osin sotaretkiin. Jotkut Longshanin asutuskeskukset olivat suuria, kooltaan 200-400 hehtaaria. Longshanin perinteen mustat ohutseinäiset saviastiat olivat erittäin taitavasti dreijalla tehtyjä. Oraakkeliluut ilmestyivät. Kiinan myöhempi kulttuuri pohjautui pitkälle Longshan-kulttuuriin suunnilleen samaan aikaan Jangtsen alajuoksulla vallinneeseen Liangtsun kulttuuriin. Liangzun kulttuuria luonnehti jade ja luiden kasaaminen hautoihin.


title: Neoliittinen kausi

text: Maanviljelyn synty oli sivilisaation synnyn edellytys. Maatalouden tuottama viljaylijäämä mahdollisti ruokaa tuottamattoman väestön elättämisen. Tämä väestö oli esimerkiksi ylimystöä, pappeja ja käsityöläisiä. Näin maanviljely edisti yhteiskunnallisten kerrostumien syntyä. Toisaalta muun muassa puuvillan viljely edisti kauppaa, koska se loi edellytyksen kankaiden kudonnalle. Varastoitava vilja mahdollisti omistamattoman väestön kontrolloinnin ja sotaa käyvien armeijoiden ruokkimisen. Viljelyn aiheuttama väestönkasvu loi painetta sotiin viljelysmaiden omistuksesta, ja ruokki siten valtion syntyä, koska sodat vaativat selkeää johtoa. Maanviljelyn syntyyn näyttää liittyneen taipumus muodostaa paikallaan pysyviä asutuksia, maanomistus, ympäristön muokkaaminen, suuremmat väestötiheydet ja kasvis- ja viljaravinnon osuuden lisääntyminen ruokavaliossa, muutokset sosiaalisissa hierarkioissa, ylijäämiin perustuva kaupankäynti ja uusien teknologioiden kehittyminen.


title: Neoliittinen kausi

text: Maanviljely levisi alussa noin 7000 eaa. Etelä-Anatoliasta Kreikkaan ja Kreetalle, jonka jälkeen noin 6000 eaa. Serbiaan ja Romaniaan. Noin 6000–4000 eaa. maanviljely levittäytyi kaskiviljelijöiden nauhakeraamisen kulttuurin mukana kohti pohjoisempaa Keski-Eurooppaa, jonne maanviljely saapui jo 4500–4000 eaa. Yleensä Euroopan varhaisia maanviljelijöitä pidetään ei-indoeurooppalaisina, mutta arkeologi Colin Renfrew on esittänyt, että indoeurooppalaisten osittaista muuttoa Eurooppaan ja sekoittumista metsästäjäkansoihin on tapahtunut samanaikaisesti maanviljelykulttuurin leviämisen kanssa. Alkuperäinen metsästäjäväestö aloitti maanviljelyä nauhakeraamisen kulttuurin tapaan ensin kaskiviljelyllä. Maanviljely levisi nopeasti ensiksi lämpimille Välimeren rannoille, joista se levisi hitaasti sisämaahan, ja noin 2000 eaa. alettiin viljellä monilla vuoristoalueilla, esimerkiksi Apenniineilla ja Alpeilla.


title: Neoliittinen kausi

text: Maanviljely pani alulle nopean väestönkasvun. Maanviljelyn voima piilee siinä, että se mahdollistaa suuria väestön tiheyksiä. Keskimäärin maanviljelijällä on 50 kertaa enemmän ravintoa jouleina kuin metsästäjillä. Sama pinta-ala elätti erään arvion mukaan 100-150 kertaa enemmän väestöä kuin metsästys.. Suuret väestötiheydet mahdollistivat melko suurten asutuskeskusten synnyn. Metsästäjä-keräilijöiden väestötiheys saattoi olla 0,1 asukasta/km², kun taas maata viljelevien väestön asuinalueiden väestön tiheys saattoi olla 50 kertaa suurempi, 5 asukasta/km². Puutarhoja viljelevän väestön väestötiheys voi olla 1 asukasta/km² ja alkeellista maanviljelyä harjoittavan väestön tiheys 3 asukasta/km². Kasteluviljely saa aikaan vielä suurempia väestön tiheyksiä. Maanviljely, varsinkin kasteluviljely, liittyi paikallaan asuvaan väestöön, joka ei kierrä vuodenaikojan mukaan lukuun ottamatta puolipaimentolaisia.


title: Neoliittinen kausi

text: Maatalous levisi Suomeen ensin idästä tattarinviljelyksen muodossa. Kouvolan Jaalasta on löytynyt merkkejä tattarinviljelyskulttuurista ajalta 5300 eaa.. Maanviljelys levisi siis Suomeen yllättävän aikaisin, jo samoihin aikoihin kuin Keski-Eurooppaan. Myöhemmin maanviljelys on todennäköisesti levinnyt osiin Suomea myös etelästä. Karjanhoito saapui suomeen viimeistään noin 3200 eaa. nuorakeraamisen kulttuurin mukana. Ahvenanmaalla on merkkejä maanviljelyksestä vuodelta 4200 eaa. ja Keski-Suomessa ainakin 2000 eaa. Maanviljelyyn liittyy Kiukaisten kulttuuri noin vuosien 2400–1200 eaa. välillä. Turusta Niuskalasta on löydetty vuodelta noin 1500 eaa. peräisin olevia ohranjyviä.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Kalkoliittinen kausi eli kuparikausi oli esihistoriallinen ajanjakso noin 5000–3300 eaa., jolloin osattiin sulattaa kuparia. Kupari oli yhä harvinaista, ja yleensä työkalut tehtiin kivestä. Ennen kuparikautta luonnonkuparia osattiin takoa ehkä 8500 eaa. Taotun kuparin kautta pidetään joskus kuparikautena, joskus kivikautena.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Kuparin lisäksi saatettiin tuntea muitakin metalleja, esimerkiksi lyijy. Kuparin lisäksi tunnettiin saviastiat ja maanviljely. Lähi-idässä kehitys kohti sivilisaatiota tapahtui kalkoliittisella kaudella. Kuparin tärkeimpiä kehitysalueita olivat Lähi-idässä vuoristoiset Turkki, Iran ja Turkestan. Etelä- ja Väli-Amerikan intiaanit elivät eurooppalaisten saapuessa kuparikautta. Euroopassa ei monilla alueilla varsinaista kuparikautta ollut lainkaan. Indoeurooppalaiset lienevät levittäytyneet laajalle alueelle Euroopassa jo kuparikaudella. Vasarakirveskulttuurin kirveet olivat kuparikirveiden jäljitelmiä. Muottiin kuparia alettiin valaa vasta 3200–3000 eaa., suurten sivilisaatioiden synnyn aikoihin.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Kuparikausi, kivi-kuparikausi tai kalkoliittinen kausi (khalkoliittinen kausi, kreikan sanoista χαλκος "chalcos" ’kupari’ ja λίθος "lithos" ’kivi’) oli noin 5000/4500–3500 eaa., jos ei lasketa mukaan varhaisinta kylmänä taottua luonnonkuparia, jota osattiin käsitellä ehkä jo 8000 eaa. (haarukassa 9500–6000 eaa.).


title: Kalkoliittinen kausi

text: Lähi-idässä kuparikaudella tapahtui kehitystä kohti sivilisaatiota: yhteisöjen väkiluku kasvoi ja syntyi melko suuria kyliä. Kalkoliittinen kausi luetaan joskus kivikauteen, joskus metallikauteen. Siksi sitä sanotaan toisinaan kivi-kuparikaudeksi eli eneoliittiseksi kaudeksi. Kaudella osattiin melko yleisesti viljellä maata. Kuparin käytön kehitys oli hidasta ja vei tuhansia vuosia. Aluksi kuparia ei osattu käsitellä taitavasti. Pronssikausi alkoi, kun kupariin opittiin sekoittamaan tinaa.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Lähi-idässä käytettiin laajalla alueella kuparimineraali malakiittia väriaineena ja koriste-esineiden tekoon jo Natuf-kaudella. Etelä-Levantista on löydetty malakiittihelmiä ajalta noin 10000 eaa. Kupari otettiin käyttöön varhaisissa kylissä, joissa asuttiin neliömäisissä taloissa, kasvatettiin karjaa ja viljeltiin maata. Luonnosta löytyvää kuparia alettiin löytöjen mukaan takoa noin 8500-7500 eaa. monessa paikassa Kaakkois-Turkissa Syyrian rajalla, esimerkiksi Cayonussa, Asikli Hyukissa. Cayonusta on löydetty varhaisia neuloja, naskeleita, koukkuja ja niin edelleen. Muuten monet varhaiset kupariesineet ovat helmiä. Jo Cayonussa osattiin kuparia hieman kuumentaa ennen muokkausta, muttei sulattaa. Mutta taottu kupari yleistyi vasta noin 6000 eaa. Keramiikan keksiminen synnytti savenpolttouunit. Ehkä tämän takia kuparia alettiin sulattaa noin 5000 eaa. Varhaista kuparin sulatusta tapahtui Mersinissä. Kuparinkäsittelytaito näyttää levinneen Turkista laajalle Iraniin ja Etelä-Palestiinaan. Se levisi varhain myös Balkanille Romaniaan asti. Kuparin käsittelytaitoa levitti jokin kansa, jonka eräs isälinjan Y-haplotyyppi oli J2. Lähi-idässä kuparin sulatuskaudella noin 5000-3500 eaa. tapahtui kehitystä kohti sivilisaatiota: syntyi tuhansien asukkaiden kasteluviljelyllä, karjanhoidolla ja kalastuksella eläviä väestökeskuksia, joiden keskus oli temppeli. Yhteiskuntaluokat alkoivat syntyä. Noin 3700-3000 eaa. alettiin kupariin sekoittaa arseenia ja myöhemmin tinaa, jolloin pronssikausi alkoi.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Kaukasusvuoristokin oli kuparialuetta. Kupari levisi muun muassa Maikopiin Kaukasiaan ja niin sanottuun kurgaanikulttuuriin.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Kupari levisi Balkanilla laajalle vuoteen 5000 eaa. mennessä luultavasti Turkista. Toisaalla kupari levisi merenkulkijoiden mukana Espanjan seuduille. Balkanin tunnettuja kuparikautisia kulttuureja olivat Vinčan kulttuuri ja Tripoljen kulttuuri. Nämä loivat suuria kaupunkimaisia kyliä. Espanjassa oli kuparikautinen Los Millaresin kulttuuri. Nauhakeraaminen perinne levitti kuparia Eurooppaan. Alppien jäätiköiltä löydetty Ötzi eli 3300 eaa. kuparikautta.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Noin 3500 eaa. alkaen Balkanin kuparikautiset kulttuurit tuhoutuivat.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Varhaisia taottuja kuparihelmiä oli Mehrgarhissa sen I-vaiheessa joskus 7000-5500 eaa. Kuparin sulatus levisi Pakistaniin syntyvän induskulttuurin alueelle noin 4500 eaa. ilmeisesti sitä levittäneen väestön mukana. 5. vuosituhannen Kiinassa tunnettiin kupari, mutta harvinaisena. Kuparin sulatus alkoi noin 3000 eaa., ja pian myös pronssi ilmestyi alueelle. Varhaista kuparia oli mm. Jiangzhain ja Hongshanin kulttuureissa. Kuparin käytön leviäminen Kaakkois-Aasiassa oli muottivalua 4500-4000 eaa. Siellä on myös merkkejä maanviljelyn hyvin varhaisesta kehityksestä.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Suurten järvien alueella alettiin käyttää kuparia noin 5000 eaa., jolloin syntyi niin sanottu vanha kuparikulttuuri. Etelä-Amerikassa omaksuttiin kulta noin 2000 eaa. ja kupari noin 1400–1100 eaa. Mesoamerikassa kupari ilmaantui joskus 600–880 jaa.


title: Kalkoliittinen kausi

text: Kalkoliittista kautta kutsutaan monilla nimillä.


title: Çatal Hüyük

text: Çatal Hüyük (turkiksi "Çatal Höyük", /ʧɑtɑl højyk/, ”haarukkakumpu”) oli vuosina 7 400–6 200 eaa. kukoistanut kivikautinen asutuskeskus Turkin Anatoliassa Konyan tasangolla. Asutuskeskuksen nimi voidaan kirjoittaa myös muodoissa "Çatalhöyük" ja "Çatalhüyük". Se on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2012.


title: Çatal Hüyük

text: Radiohiiliajoitus näyttäisi ensimmäisen metsästäjä-keräilijä-yhteisön asettuneen asumaan noin 7 400 eaa. Çatalhöyükin kukkuloille. Seutu oli kosteaa, ja siellä oli paljon hyttysiä, joten asuinpaikan valinnan syytä voi vain arvailla. Sinne vähitellen syntynyttä asutuskeskusta pidetään maailman vanhimpana kaupunkina. Sen asutushistoria alkoi yli 9 000 vuotta sitten, ja ennen kuin paikka autioitui, siellä asui enimmillään 10 000 ihmistä.


title: Çatal Hüyük

text: Çatal Hüyükin asutus koostui yhteen liitetyistä neliömäisistä taloista. Yksi mahdollinen syy talojen yhteen liittämiseen oli tarve linnoittautua. Alueen asukkaat harjoittivat elinkeinonaan muun muassa obsidiaanin (laavalasin) kauppaa, metsästystä ja maanviljelyä ja palvoivat härkää. Asutuskeskuksessa arvioidaan asuneen vuonna 6000 eaa. 13 hehtaarin alalla 5 000–8 000 ihmistä. Pääasutuksen lähellä oli joen takana hieman pienempi kylä. Se oli asuttuna 6 200–5 200 eaa. Koko kohteen pinta-ala on 37 hehtaaria.


title: Çatal Hüyük

text: Çatal Hüyükia on joskus kutsuttu vanhimmaksi tunnetuksi kaupungiksi. Se oli aikoinaan Lähi-idän nopeimmin kasvanut asutuskeskus. Suuresta koostaan huolimatta Çatal Hüyük näyttää kuitenkin olleen "ylikasvanut" maanviljelijäkylä: siellä ei ole merkkejä ammattien erikoistumisesta, jota pidetään yhtenä kaupunkien tunnusmerkkinä.


title: Çatal Hüyük

text: Çatal Hüyükin asutuskeskuksesta on löydetty kymmenen kerrostumaa. Taloissa ei ollut ovia, vaan niiden sisäänkäynti oli katolla. Talot oli rakennettu melko yhtenäisen kaavan mukaan. Niissä oli olohuone, varastohuone ja keittiö. Varsinkin asutuksen alussa metsästys ja kasvien keräily olivat pääelinkeinot. Kaivauksissa on löytynyt jäänteitä lampaista, vuohista, nautakarjasta ja hevosista, mutta vain vähän sikojen tai villisikojen jäänteitä. Siitepölyanalyysistä tiedetään että alueella viljeltiin vehnää ja ohraa.


title: Çatal Hüyük

text: Esinelöydöissä on pieniä savi- ja kivipatsaita, luukahvaisia tikareita, obsidiaania, piikiveä ja keramiikka-astioita.


title: Çatal Hüyük

text: Rakennusten seinissä oli härkien, lintujen, metsästyskohtausten ja muiden tapahtumien kuvia ja myös tulivuorenpurkauksen kuva (joka saattaa esittää kaksihuippuista Hasan-vuorta Kappadokian lähellä). Seinissä oli myös komeroita, koristeellisia pilareita sekä häränpäitä ja pieniä nurkkahyllyjä. Lattioissa oli pyöreitä syvennyksiä. Jotkut paikat näyttävät jonkinlaisilta härkäjumalan palvonta-alttareilta, sillä ne on koristeltu häränsarvi- ja häränpääveistoksin. Lattioilla oli korkeampia suorakaiteen muotoisia kohtia ja suorakaiteita, joita reunustivat härän sarvet. Kuparia ja lyijyä osattiin sulattaa. Koreihin varastoitiin viljaa, manteli- ja pistaasipähkinöitä sekä hedelmiä. Çatal Hüyükissa saattoi olla jonkinlaista kasteluviljelyä.


title: Tähdet ja avaruus

text: Tähdet ja avaruus on kahdeksan kertaa vuodessa ilmestyvä erikoisaikakauslehti, jossa julkaistaan tähtitieteeseen ja sen harrastukseen sekä avaruustekniikkaan liittyviä artikkeleita, uutisia ja haastatteluja. Lehti sisältää myös lähialoja, kuten geotieteitä koskettelevia artikkeleita.


title: Tähdet ja avaruus

text: Lehti on Tähtitieteellinen yhdistys Ursa ry:n jäsenlehti ja sen voi tilata myös ilman jäsenyyttä.


title: Tähdet ja avaruus

text: Lehden päätoimittaja on Marko Pekkola, toimitussihteeri Laura Koponen, toimittajat Sakari Nummila ja Elina Nieppola sekä taittaja Heikki Laurila. Lehteä avustaa joukko tähtitieteeseen ja -harrastukseen erikoistuneita vapaita toimittajia. Myös monet tähtitieteen ja luonnontieteellisten alojen suomalaistutkijat vastaavat lehdessä lukijoiden kysymyksiin.


title: Tähdet ja avaruus

text: Vuonna 2018 Ursan jäsenmaksu oli 46 euroa ja irtonumeroiden hinta oli 8,80 euroa. Lehden toimitus sijaitsee Helsingissä, ja lehti painetaan Vaasassa UPC Printillä. Lehden levikki on noin 19 100 kappaletta (keväällä 2017) ja lukijoita se kerää noin 77 000 (arvio syksyltä 2015).


title: Tähdet ja avaruus

text: Lehti perustettiin vuonna 1971. Sen nimenä oli vuoteen 1976 "Tähtiaika". Lehden ensimmäisenä vastaavana toimittajana oli vuoden 1975 puoliväliin Kari Kaila. Hänen jälkeensä lehden vastaavaksi toimittajaksi tuli Juhani Kyyrö. Vuosina 1979–1998 lehden vastaavana toimittajana oli Seppo Linnaluoto. Suunnilleen saman ajan Heikki Oja oli lehden toimitussihteerinä vaikuttaen voimakkaasti lehden sisältöön.


title: Naturismi

text: Naturismi tai nudismi tarkoittaa tapaa olla ja toimia alasti, etenkin järjestäytyneesti sosiaalisissa yhteyksissä. Naturismin ja nudismin määritelmät vaihtelevat maittain ja kielittäin. Pohjois-Amerikassa sana ”nudismi” on yleisempi, Euroopassa ”naturismi”; vaikka termit ovat suureksi osaksi päällekkäisiä, niiden välille voidaan myös tehdä ero. Joka tapauksessa molempia yhdistää se, että ei-seksuaalista alastomuutta sosiaalisissa tilanteissa pidetään terveellisenä ja luonnollisena.


title: Naturismi

text: Joillekin naturismi on tarkkaan harkittu elämäntyyli, joillekin alastomuuden harjoittaminen on satunnaista ja huoletonta, esimerkiksi päivä alastonrannalla. Laajimmassa merkityksessä kaikkia, jotka harjoittavat sosiaalista alastomuutta tai virkistäytymistä alastomana voi pitää naturisteina – esimerkiksi vuoden 2006 kyselytutkimuksen mukaan yksi neljästä yhdysvaltalaisesta oli uinut tai ottanut aurinkoa alasti, mutta itseään naturisteina pitävien määrä on pienempi. Naturismissa alastomuus ei ole seksuaalista: naturistit eivät kiellä seksuaalisuuden merkitystä, mutta hylkäävät käsityksen alastomuuden ja seksin väistämättömästä yhteydestä. Myös lapset ovatkin yleensä tervetulleita naturistien tapahtumiin.


title: Naturismi

text: Kansainvälisen naturistiliiton mukaan naturismi on ”luonnon kanssa sopusoinnussa oleva elämäntapa, johon kuuluu yhteinen alastomana toimiminen yhdistyneenä omanarvontunnon vahvistamiseen sekä toisten ja ympäristön huomioon ottamiseen, terveellinen elämä puhtaassa luonnossa”. Naturismin ja nudismin välillä voidaankin nähdä ero yhteisöllisyydessä ja järjestäytyneisyydessä: nudistit eivät välttämättä kuulu mihinkään laajempaan yhteisöön ja harjoittavat alastomuutta pikemminkin kotona tai perhepiirissä, naturistit vuorostaan elävät ja harrastavat yhdessä samanlaisia asioita kuin muutkin, mutta alastomina. Naturismin ideologialle tärkeää on yhteisöllisyys: jaetut toimintatavat ja säännöt. Nudismi perustuu taas pikemminkin henkilökohtaiseen tarpeeseen olla alasti. Jokapäiväisessä kielenkäytössä nudismia ja naturismia ei useinkaan eroteta toisistaan, vaan usein nudismi viittaa kaikkeen alastomuuteen ja sen julkiseen harrastamiseen liittyvään. Myös Suomessa nudismi viittasi pitkään yleisesti alastomuuden harjoittamiseen.


title: Naturismi

text: Termien nudismi ja naturismi käyttö vaihtelee myös kulttuureittain: Pohjois-Amerikassa sana nudismi on käytetympi. Jotkut nudismin tai naturismin harjoittajat pitävät eri syistä jommastakummasta termistä, toiset alastonkulttuurin harjoittajat eivät vuorostaan samastu kumpaankaan nimitykseen. Sanaa naturismi saatetaan pitää vähemmän leimaavana kuin nudismia ympäröivän kulttuurin piirissä.


title: Naturismi

text: Naturismia on harjoitettu Euroopassa pitkään. Sen juuret ulottuvat 1900-luvun alun Saksan alastonkulttuuriin (). Alastomuutta harjoittaneet ihmiset kokoontuivat yhdessä maaseudulle luonnonrauhaan, suurin joukoin ja perheet yhdessä. Naturismin suosio länsimaissa kasvoi toisen maailmansodan jälkeen. Naturistiyhdistyksiin kuuluu yhteensä noin 450 000 henkeä. Käsite naturismi määriteltiin vuonna 1974 Ranskan Cap d’Agdessa, joka tunnetaan naturistikaupunkina.


title: Naturismi

text: Erityisen merkittäviä naturistimaita ovat Saksa, Ranska ja Yhdysvallat. Euroopassa naturismi on perhekeskeistä ja ideologia korostaa sosiaalisia yhteyksiä ja yhteyttä luontoon. Euroopassa on kymmeniä suuria naturistirantoja, joita kansoittavat tuhannet ihmiset.


title: Naturismi

text: Naturismin alle on kehittynyt myöhemmin ”täydellisen alastomuuden ja luonnollisuuden tilaan” pyrkiviä alakulttuureita, kuten smooth-kulttuuri tai nudest nudist -kulttuuri. Suuntauksien harjoittajat ajelevat ihokarvansa kokonaan pois.


title: Naturismi

text: Suomessa järjestäytyneitä naturisteja on noin 600 henkeä, naturistirannoilla ihmisiä käy noin kymmenkertainen määrä. Suomen vanhin naturistiyhdistys on vuonna 1987 perustettu Luonnonmukaiset ry; muita yhdistyksiä ovat Suomen naturistiklubi ry ja Suomen Naturismin Ystävät ry. Suomen Naturistiliitto perustettiin näiden yhdistysten kattojärjestöksi vuonna 2004.


title: Kari Lahtinen

text:
Kari "Lacu" Lauri Kalevi Lahtinen (s. 25. marraskuuta 1969) on suomalainen rumpali, joka soittaa nykyisin Popedassa.
Ennen Popedaa Lahtinen on soittanut muun muassa Hanoi Rocksissa, Dave Lindholmin Canpaza Gypsys -kokoonpanossa, Nuket -yhtyeessä ja Colme Cowboyta -yhtyeen "Kuuden tähden hotellissa", jonka vierailevat solistit olivat keikoillakin Pelle Miljoonasta Pate Mustajärveen. Hänellä on harrastuksena tamperelainen pikkubändi Siunattu hulluus. Lacu on soittanut myös Graham Bonnetin kanssa.


title: Kari Lahtinen

text: Lahtinen soitti viimeisen keikkansa Hanoi Rocks -yhtyeessä 7.3.2008 Englannissa ja ensimmäisen keikkansa Popedassa 11.3.2008 Levi Areenalla. Lahtinen sai keväällä 2009 kaksospojat vaimonsa Rachaelin kanssa.


title: Jemeljan Pugatšov

text: Jemeljan Ivanovitš Pugatšov (Емелья́н Ива́нович Пугачёв) (s. 1740 tai 1742, teloitettiin 1775) oli venäläinen kasakkasoturi ja sittemmin kapinajohtaja ja kruununtavoittelija keisarinna Katariina II:n aikana.


title: Jemeljan Pugatšov

text: Pugatšov oli syntyjään Donin kasakka. Hänen tiedetään avioituneen Sofia Nedjuževan kanssa vuonna 1758 ja samana vuonna osallistuneen Venäjän joukoissa seitsenvuotisen sodan retkeen Preussiin kreivi Zahar Tšernyševin alaisuudessa. Ensimmäisessä Turkin sodassa (1768–1774) Pugatšov oli kasakkahorunži (vastasi podporutšikia, aliluutnanttia), palveli kreivi Pjotr Paninin alaisuudessa ja osallistui Benderin piiritykseen 1770.


title: Jemeljan Pugatšov

text: Hän palasi sodasta invalidina ja eli muutamia vuosia kiertelevää elämää. Viranomaiset pidättivät hänet useita kertoja sotilaskarkurina. Hän vieraili usein vanhauskoisten luostareissa, mikä jätti häneen merkittävän vaikutuksen. Hän todisti myös Uralin kasakoiden kapinaa 1772 ja sen kovakouraista kukistusta. Hänet pidätettiin Kazanissa ja tuomittiin sotilaskarkuruudesta Siperiaan, mutta hän pakeni vangitsijoiltaan Volgan itäpuolisille tasangoille.


title: Jemeljan Pugatšov

text: Vuonna 1773 hän julisti olevansa syrjäytetty keisari Pietari III, jonka Katariina Suuri oli syrjäyttänyt, ja joka oli murhattu 1762. Pugatšov määräsi maaorjuuden lakkautettavaksi ja keräsi merkittävän määrän kannattajia, mukaan lukien Uralin kasakat, Uralin tehtaiden ja kaivosten työläiset, talonpojat, papiston ja baškiirit. Kaivos- ja tehdastyöväki oli taustaltaan kruunun talonpoikaistoa, joka oli määrätty pakkotyöhön. Kapinallisten määrä kasvoi nopeasti, kun he kykenivät lyömään hallituksen joukot.


title: Jemeljan Pugatšov

text: Venäjän hallitus suhtautui kapinaan aluksi yliolkaisesti. Lokakuussa 1773 Pugatšovin päästä luvattiin 500 ruplan palkkio. Syksyllä Pugatšovin joukot piirittivät ja Orenburgin, tärkeän kauppa- ja teollisuuskeskuksen Uraljoen varrelta. Marraskuussa Pugatšovista luvattiin jo 28 000 ruplan palkkio. Tällöinkin Katariina piti Voltairen kanssa käymässään kirjeenvaihdossa kapinaa pelkkänä vitsinä. Maanomistajien paetessa Moskovaan Katariina ymmärsi kapinan laajuuden ja lähetti tammikuussa armeijan kenraali A. I. Bibikovin johtamana kukistamaan sitä.


title: Jemeljan Pugatšov

text: Kapinan menestyksen ansiosta Pugatšov hallitsi alisen ja keskisen Volgan ja Uralin alueita ja niiden linnoitukset olivat kapinallisten käsissä Kazaniin saakka. Baškiirit, Salavat Julajevin johtamina, liittyivät kapinaan. Bibikov löi Pugatšovin Tatištševossa, Orenburgin länsipuolella, mutta Pugatšov valloitti Kazanin heinäkuussa ja poltti sen kirkot ja luostarit, ja surmasi kaikki, jotka eivät olleet valmiina liittymään hänen puolelleen. Hänet lyötiin jälleen muutamaa päivää myöhemmin, mutta hän pakeni Volgan yli, aikeenaan hankkia vahvistuksia Donin kasakoiden joukosta.


title: Jemeljan Pugatšov

text: Kapina huipentui heinäkuussa 1774, jolloin Pugatšov alkoi piirittää Kazania 20 000 miehen joukolla. Kenraali Panin lähti kapinallisia vastaan suurella armeijalla, mutta huoltovaikeudet ja heikko taistelutahto hyydytti hänen ponnistuksensa kuukausiksi. Pugatšov valloitti Saratovin elokuussa ja piiritti Tsaritsynin. Michelsohnin ja Suvorovin joukot viimein löivät kapinalliset 3. syyskuuta 1774 aiheuttaen heille kymmenen tuhannen miehen tappiot.


title: Jemeljan Pugatšov

text: Paninin kostotoimet Penzan valloituksen jälkeen lisäsivät kapinallisten hämminkiä. 14. syyskuuta 1774 Pugatšovin omat kasakat luovuttivat hänet hänen yrittäessään paeta joukkojensa rippeiden kanssa Volgan itäpuolella. Aleksandr Suvorov asetti hänet metallihäkkiin, jossa hänet kuljettiin Moskovaan teloitettavaksi julkisesti 21. tammikuuta 1775. Häkki on säilynyt ja on näytteillä Moskovassa Historiallisessa museossa Punaisen torin laidalla.


title: Aortta

text: Aortta () on ison verenkierron suurin valtimo, joka lähtee sydämen vasemmasta kammiosta ja vie happipitoista verta kaikkialle kehoon. Aortan tyvessä on aorttaläppä (), joka sallii veren virtauksen vasemmasta kammiosta aorttaan mutta estää takaisinvirtauksen. Aorttaläppä on puolikuuläppä, jolla on taskumainen rakenne, ja veren virratessa aorttaan läppä painautuu aortan seinämää vasten.


title: Aortta

text: Aortan sekä muiden suurten valtimoiden rakenne koostuu sidekudoksisesta ulkokerroksesta, lihaskerroksesta ja sisäkerroksesta, jonka pinnassa on endoteelivaippa. Lihaskerros muodostuu sileistä lihaksista, ja sen paksuus valtimoissa on suurempi kuin laskimoissa. Lihaskerroksen ansiosta elimistö voi säädellä eri elimistön osissa kiertävän veren määrää. Sekä hormonit että autonominen hermosto osallistuvat lihaskerroksen supistumistilan säätelyyn.


title: Aortta

text: Aortan osat ja niistä lähtevät haaratAortan sairauksia ovat esimerkiksi aorttaläpän ahtauma ja sen vuoto sekä aortan laajentuma.


title: Aortta

text: Tavallinen aortan laajentuma ei yleensä aiheuta oireita. Laajentuman suurentuessa se voi joskus aiheuttaa selkään säteilevää kipua. Suuri laajentuma saattaa puhjeta, mikä johtaa yleensä kuolemaan.


title: Aortta

text: Suonen sisäkalvon repeämässä tuntuu äkillinen voimakas ja repivä kipu, yleensä rinnan ja selän alueella. Jos tällaista kipua tuntuu, on syytä hakeutua välittömästi hoitoon.


title: Pavel Miljukov

text: Pavel Nikolajevitš Miljukov (, 27. tammikuuta 1859 Moskova, Venäjä – 3. maaliskuuta 1943 Ranska) oli tunnustettu historioitsija ja venäläinen valtiomies. Hän oli keväällä 1917 Venäjän väliaikaisen hallituksen ulkoministeri.


title: Pavel Miljukov

text: Miljukov aloitti opinnot Moskovan yliopistossa 1877 ja julkaisi kolmiosaisen teoksen Venäjän kulttuurista. Hänet tunnettiin myös liberaaleista mielipiteistään, joiden vuoksi hänet erotettiin opetusvirastaan 1895. Hän lähti ulkomaille ja matkusteli laajasti. Hän kirjoitti maanalaiseen lehteen "Osvoboždenijaan". Vallankumousvuonna 1905 hän oli perustamassa ammattiliittojen keskusjärjestöä ja Perustuslaillisdemokraattista puoluetta (kadettipuolue). Hän toimi puolueen keskuskomitean jäsenenä ja oli toimittajana sen päivälehdessä.


title: Pavel Miljukov

text: Kun ensimmäinen valtakunnanduuma hajotettiin heinäkuussa 1906, Miljukov oli mukana laatimassa Viipurin manifestia, jossa yllytettiin hallituksen vastaiseen passiiviseen vastarintaan. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Miljukovin kanta oli isänmaallis-puolustuksellinen, ja hän syytti tsaari Nikolai II:n hallitusta tehottomuudesta valjastaa valtion voimavaroja sotaponnistukseen. Miljukovista tuli duuman enemmistöä hallinneen opposition eli niin sanotun edistyksellisen blokin johtava hahmo. Marraskuussa 1916 Miljukov otti entistä jyrkemmän kannan ja syytti hallitusta maanpetturuudesta. Kun Nikolai II syrjäytettiin helmikuun vallankumouksessa maaliskuussa 1917, Miljukov halusi säilyttää monarkian, mutta ei juuri saanut tukea. Miljukov oli muodostamassa ruhtinas Lvovin hallitusta, jossa hänestä itsestään tuli ulkoministeri. Miljukov pakotettiin eroamaan toukokuussa hallituksen epäsuositun sotapolitiikan johdettua mellakoihin Pietarissa. Hän pyrki kokoamaan oppositiota Aleksandr Kerenskin vasemmistolaisempaa hallitusta vastaan, muttei saanut tukea.


title: Pavel Miljukov

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen Miljukov pakeni Etelä-Venäjälle, missä hän toimi valkoisten joukkojen poliittisena neuvonantajana Venäjän sisällissodan aikana. Hän siirtyi sieltä Ranskaan. Maanpaossa Miljukov joutui monien attentaattien kohteeksi. Miljukov kuoli Aix-les-Bains'ssa vuonna 1943.


title: Velaarinen nasaali

text: Velaarinen nasaali ("äng-äänne") on suomessa ja monessa muussakin kielessä esiintyvä äänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa (IPA:ssa) äng-äännettä merkitään kirjaimella .


title: Velaarinen nasaali

text: Useimmissa eurooppalaisissa kielissä tämä äänne esiintyy vain sanan keskellä tai lopussa. Sen sijaan esimerkiksi vietnamin kielessä se on yleinen sanan alussakin, esimerkiksi tavallisimmassa vietnamilaisessa sukunimessä Nguyễn.


title: Velaarinen nasaali

text: Saamelaiskielissä äännettä merkitään kirjaimella Ŋ.


title: Velaarinen nasaali

text: Suomessa -äänteen asema on äännejärjestelmässä marginaalinen. Omaperäisessä sanastossa se esiintyy foneemina ainoastaan kaksoiskonsonanttina , jolloin se kirjoitetaan "ng". Tämä on "nk"-yhtymän astevaihtelupari. Vahvan asteen "nk":ta vastaa heikossa asteessa "ng" eli .


title: Velaarinen nasaali

text: Suomen vierassanoissa esiintyy myös lyhyt -foneemi, esim. "englanti" . Sen sijaan suomen "nk"-yhdistelmässä esiintyvä lyhyt on "n"-foneemin allofoni (samankaltainen variantti), esim. "kenkä" .


title: Velaarinen nasaali

text:
Suomen kielen aakkosissa äng-äänteellä ei ole omaa kirjainta, joten se on merkittävä poikkeus kielen muutoin hyvin foneettisessa ortografiassa. Äng-äänne kirjoitetaan monimutkaisten sääntöjen mukaan joko n- tai g-kirjaimena: lyhyt sanassa kirjoitetaan , kun taas pitkä taivutusmuodossa kirjoitetaan . Poikkeuksia ja hankalasti määriteltäviä lisäsääntöjä on kuitenkin lukuisia, erityisesti lainasanoissa: kirjoitetaan , kirjoitetaan , kirjoitetaan , jne.
Suomen kielen useissa eteläisissä murteissa [ŋk]-konsonanttiyhtymä on yleisesti osallistumatta astevaihteluun (niissä sanotaan esim. [keŋkän] ja [kaupuŋkissa]), joten niiden puhujien oli ennen vanhaan usein vaikea lausua [ŋŋ]-geminaattaa.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiskierto on jakso, jonka aikana hedelmällisessä iässä olevan naisen kuukautiset eli menstruaatio tulevat kerran. Kuukautiskierrossa on eri vaiheita ja se kestää ihmisillä keskimäärin 28 vuorokautta eli kuun kierron verran, mistä kuukautiset ovat saaneet nimensä. Kuukautiskierron katsotaan alkavan ensimmäisestä kuukautisvuotopäivästä.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautisten aikana kohdun vanha limakalvo poistuu ja sen mukana pieni määrä verta. Kuukautisvuoto valuu emättimen kautta ulos. Kuukautisvuodon valuminen vaatteisiin pyritään estämään kuukautissuojilla, kuten tamponilla, terveyssiteellä tai kuukautiskupin eli niin sanotun kuukupin avulla.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiskierto alkaa ("menarke") tytön ollessa murrosikäinen, yleensä kahdesta-kolmeen vuotta rintojen kasvun ja valkovuodon alkamisesta. Myös rasvakudoksen määrällä, perimällä ja liikunnalla on vaikutusta alkamisajankohtaan. Tyypillistä on, että kuukautisten alkaessa tytön murrosiän kasvupyrähdys on jo takanapäin, ja tytöllä on jo pitkälle kehittyneet rinnat ja häpykarvoitusta. Kuukautisten alkamisen jälkeen tyttö kasvaa enää noin 5 cm pituutta, mutta osa tytöistä kasvaa enää noin 2-3cm ja osa vielä jopa kymmenen senttiä. Kuitenkin kasvupyrähdys on monilla tytöillä vielä edessäpäin, etenkin jos kuukautiset alkavat nuorena. Kuukautiset alkavat suurimmalla osalla tytöistä 12–14-vuotiaana, mutta voivat alkaa paljon nuorempana tai vanhempanakin. Suomalaisilla tytöillä kuukautisten keskimääräinen alkamisikä on suunnilleen 13 vuotta. Kuukautiset voivat aiheuttaa kipuja ja niitä voi lievittää muun muassa särkylääkkeillä.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiset päättyvät vaihdevuosiin eli "menopaussiin", jotka tavallisesti alkavat 45. ja 55. ikävuoden välillä ja kestävät muutaman vuoden. Vaihdevuosiin voi liittyä monenlaisia fyysisiä ja psyykkisiä oireita, kuten kuumia aaltoja, univaikeuksia, ärtyneisyyttä ja mielialamuutoksia.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiskierron pituus on yksilöllistä, ja on yleensä 24–35 päivää keskiarvon ollessa 28 päivää. Kuukautiset kestävät yleensä 3–5 päivää, mutta 2–7 päivän vaihteluväliäkin voidaan pitää vielä normaalina.


title: Kuukautiskierto

text: Kasvissyöjillä kuukautiskierto on keskimäärin hieman pidempi kuin sekasyöjillä.


title: Kuukautiskierto

text: Keskimäärin nainen menettää kuukautisten aikana 35 millilitraa verta. 10-80 millilitran välillä olevaa verimäärän menetystä pidetään normaalina.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiskipujen laatu on yksilöllistä. Joillakuilla on huomattavia kipuja ja toisilla niitä ei ole ollenkaan. Kipua esiintyy yleisimmin alavatsassa, mutta se voi säteillä myös alaselkään ja jalkoihin.


title: Kuukautiskierto

text: Tutkimuksen mukaan kuukautisten aikana tunnettavalla kivulla ja synnytyksen alkuvaiheessa tunnettavalla kivulla on yhteys: mitä kivuliaammat kuukautiset, sitä kivuliaampi on synnytyksen aikana tunnettava kipu.


title: Kuukautiskierto

text: Vastoin uskomusta kuukautiskierto ei synkronoidu toisten ihmisten kanssa samanaikaiseksi.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautisten aikana voi käyttää erilaisia kuukautissuojia, kuten terveyssiteitä, tamponeja tai kuukautiskuppia, estämään vaatteiden sotkeutumista kuukautisvuotoon. Kertakäyttöinen terveysside asetetaan alushousujen sisäpinnalle siten, että siteen imukykyinen puoli tulee ylöspäin, jolloin kuukautisvuoto imeytyy siihen. Tamponi on kertakäyttöinen emättimeen sisään työnnettävä sukkulanmallinen imukykyinen kuukautissuoja. Kuukautiskuppi on silikoninen kuppi, joka asetetaan emättimeen siten, että vuoto jää kuppiin, ja tyhjennetään muutaman kerran vuorokaudessa.


title: Kuukautiskierto

text: Tamponin ja kuukautissienen käyttöön liittyy mahdollisesti toksisen šokkioireyhtymän (TSS) riski. Kuukautissieni on tehty pesusienestä, joka on merieläin. Tällaisen sienen käyttö kuukautissuojana ei välttämättä ole suositeltavaa. Sieneen tarttuu elinympäristössään hiekkaa, ja tutkimuksissa niistä on löydetty bakteereita, hiivasieniä ja hometta. Tamponi imee kosteutta, mutta se ei erittele kuukautisvuotoa ja emättimen omaa luonnollista kosteutta, mikä voi kuivattaa limakalvoja. Terveyssiteissä on usein muovia, joka voi saada aikaan hiostavan olon.


title: Kuukautiskierto

text: Muun muassa erilaisiin nikseihin erikoistunut sivusto Lifehacker vinkkasi, että kuukautisten aikana voi olla yhdynnässä "ilman sotkua", kun asettaa kohdunsuulle pienen meikkisienen tai pari. Vaikka tällaista tarkoitusta varten on kehitetty erityisiä tuotteita tai suojaukseen voidaan käyttää vaikkapa pessaaria, vinkki oli esitetty siinä tarkoituksessa, että polyesteristä valmistettu meikkisieni voi ajaa saman asian paljon edullisemmin. Meikkisieniä ei ole tarkoitettu tai testattu vaginaaliseen käyttöön, eikä siten tällaiseen käyttöön turvalliseksi todettu, joten gynekologi Jan Gunterin mukaan niitä ei tule työntää emättimeen.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiskierron alussa tulevat kuukautiset. Munarakkula alkaa kypsyä ja puhkeaa (ovulaatio) noin kierron puolivälissä, jolloin kypsä munasolu irtoaa ja hedelmöittyminen on mahdollista. Munasolun irtoamisesta kuluu melkein aina 14 vuorokautta kuukautisten alkamiseen, jolloin kuukautiskierto alkaa alusta.


title: Kuukautiskierto

text: Hypotalamus tuottaa gonadotropiineja vapauttavaa hormonia (GnRH), joka stimuloi aivolisäkkeen tuottamaan follikkelia stimuloivaa hormonia (FSH) ja luteinisoivaa hormonia (LH). GnRH:ta erittyy hypotalamuksesta 60–90 minuutin välisinä pulsseina, mikä on edellytys sen biologiselle aktiivisuudelle.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiskierron alussa FSH stimuloi tertiäärisiä follikkeleja kypsymään. Kasvava follikkeli tuottaa lisääntyvässä määrin estradiolia. Kun follikkeli on kasvanut tarpeeksi, se alkaa erittää inhibiiniä, joka estää FSH:n tuotannon.


title: Kuukautiskierto

text: Estradioli aiheuttaa kohdun limakalvon paksuuntumisen. Se on normaalilla matalalla tasollaan gonadotropiinien tuotantoa inhiboiva. Kun follikkeli on täysikokoinen ja tuottaa tarpeeksi suuren määrän estradiolia, säätely kuitenkin kääntyy vastakkaiseksi ja estradioli stimuloikin gonadotropiinituotantoa. Tämän aiheuttama piikki LH:n määrässä aiheuttaa follikkelin puhkeamisen eli ovulaation. Jäljelle jäävä osa follikkelista muodostaa keltarauhasen, joka tuottaa progesteronia ja estradiolia.


title: Kuukautiskierto

text: Progesteroni aiheuttaa kohdun limakalvon muuttumisen erittävään tilaan. Ellei hedelmöittymistä tapahdu, progesteroni- ja estradiolitasot putoavat johtaen keltarauhasen surkastumiseen ja kohdun limakalvon irtoamiseen. Tästä seuraa kuukautisvuoto. Vähentynyt inhibiinitaso aiheuttaa kohoavan FSH:n määrän, joka puolestaan aloittaa uuden kuukautiskierron.


title: Kuukautiskierto

text: Jos hedelmöittyminen tapahtuu, istukan erittämä hCG-hormoni (Human chorionic gonadotropin) pitää yllä keltarauhasta.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiskierron fysiologiset tapahtumat pystyttiin osoittamaan lopullisesti 1900-luvun alkupuolella.


title: Kuukautiskierto

text: Kuukautiskivut (latinaksi dysmenorrea tai algomenorrea) saattavat johtua endometrioosista. Epänormaalin runsas kuukautisvuoto (latinaksi Menorragia tai hypermenorrea) voi johtua esimerkiksi kuparikierukasta tai kilpirauhasen vajaatoiminnasta.


title: Kuukautiskierto

text: Epäsäännölliset kuukautiset on tavallinen kuukautisiin liittyvä häiriö. Polymenorrea tarkoittaa liian usein tulevia kuukautisia, oligomenorrea liian harvoin tulevia kuukautisia. Jos kuukautisia ei tule yli 180 päivään, on kyse amenorreasta.


title: Kuukautiskierto

text: Naisten lisäksi muillakin nisäkäsnaarailla on havaittu esiintyvän kuukautisia, lähinnä kädellisillä, mutta myös joillain muillakin nisäkäslajeilla. Koirilla kuukautisia kutsutaan juoksuajaksi ja juoksuaika yleensä on ihmisen huomattavissa, sillä veri yleensä jää peräaukon lähelle, varsinkin jos koiran turkki on vaalea. Jotkut koiranartut saattavat myös nuolla veren pois.


title: Porkkana

text: Porkkana ("Daucus carota") on juureksena viljelty sarjakukkaiskasvi. Sen paksuuntunut pääjuuri on väriltään tavallisesti oranssi, ja siinä on puunkuorta muistuttava ohut kuori. Juuri sisältää runsaasti A-vitamiinin esiastetta beta-karoteenia, joka antaa sille oranssin värin. Porkkana on perunan jälkeen Suomen suosituin juures; sitä syödään jopa yhdeksän kiloa henkeä kohden vuodessa.


title: Porkkana

text: Viljelykseen porkkana otettiin ensimmäiseksi Keski-Aasiassa, mahdollisesti Afganistanissa. Euroopassa sitä on viljelty viimeistään 1100-luvulta lähtien. Useimmat nykyisin viljellyt lajikkeet polveutuvat Hollannissa 1600-luvulla viljellyistä porkkanoista. Viljellyt muodot kuuluvat alalajiin "Daucus carota" subs. "sativa".