title: Panathenaia

text: Suuren Pathenaian ohjelman oletetaan olleen seuraava:Suureen Panathenaia-juhlaan kuuluivat monilajiset kisat, johon kuului musiikki-, runo- ja urheilukilpailuja. Panathenaian kisat olivat luonteeltaan panhelleeniset eli yleiskreikkalaiset, toisin sanoen niihin otti osaa paljon ihmisiä myös muista kaupungeista eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Kisat eivät kuitenkaan koskaan kohonneet yksiksi varsinaisista panhelleenisistä kisoista, koska ne olivat muita kisoja selkeämmin yhden suuren kaupungin hallinnassa, eivät puolueettomalla maaperällä. Toisekseen osa kisaohjelmasta, kuten heimokilpailut ja osa hevoskilpailuista, oli tarkoitettu vain ateenalaisille. Kuten yleensä, naiset eivät saaneet kilpailla.


title: Panathenaia

text: Musiikkikilpailuiden voittajat saivat palkinnoksi kultaisen seppeleen, jonka arvo saattoi olla tuhat drakhmaa. Urheilukilpailuiden voittajat saivat Athenelle pyhitettyjen oliivipuiden lehvistä tehdyt seppeleet sekä amforoita, niin kutsuttuja panateenalaisia amforoita, jotka oli täytetty samojen puiden sadosta saadulla öljyllä. Amforoiden toiselle puolelle oli kuvattuna Athene-jumalatar kahden pylvään välissä; toisella puolella oleva kuva esitti sitä urheilulajia, josta palkinto myönnettiin. Amforoita annettiin useita, esimerkiksi 300-luvulla eaa. nuorten stadionjuoksun voittaja sai niitä 60. Öljyä yhdessä amforassa oli noin 38–39 litraa. Näin palkintojen arvo oli rahallisesti laskettuna huomattava, ja yksiin kisoihin niitä valmistettiin yli tuhat kappaletta. Amforoita on säilynyt lukuisia, ja niitä on löydetty eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Osasta lajeja myönnettiin pronssisia kolmijalkoja. Heimokilpailuiden voittajaheimoille annettiin rahaa ja härkiä.


title: Panathenaia

text: Kisojen järjestämisestä vastasivat "athlothetai"-virkamiehet, joita oli kymmenen. Nämä valittiin arvalla neljäksi vuodeksi, Suuresta Panathenaiasta seuraavaan.


title: Panathenaia

text: Panathenaia-juhlaan kuului Peisistratoksen ajoista lähtien rhapsodien eli runonlaulajien kilpailut, joissa lausuttiin säkeitä Homeroksen "Iliaasta" ja "Odysseiasta". Perikleen ajoista lähtien juhlan yhteydessä pidettiin myös musiikkikilpailut. Niitä oli neljä: laulu aulos-huilun säestyksellä, aulos-huilun soittaminen, laulu kitharan säestyksellä sekä kitharan soittaminen. Kilpailut järjestettiin juhlan ensimmäisenä päivänä. Ainakin musiikkikilpailut järjestettiin Perikleen odeionilla.


title: Panathenaia

text: Kisojen yleisurheilulajien kilpailulajeina oli muun muassa eripituisia juoksuja ("stadion", "diaulos" eli kaksi stadionia, "hippios" eli kaksi diaulosta sekä "dolikhos"), myös soihtujuoksu, sekä paini ("pale"), viisiottelu ("pentathlon") ja "pankration". Kilpailut järjestettiin juhlan toisena ja kolmantena päivänä, alun perin joko Agoralla tai Arkaaisella agoralla ja myöhemmin Panateenalaisella stadionilla. Stadion jälleenrakennettiin vuoden 1896 ensimmäisiä nykyaikaisia olympiakisoja varten.


title: Panathenaia

text: Kisojen hevoskilpailuihin kuuluivat nelivaljakkoajot, keihäänheitto ratsastettaessa sekä "apobates" eli vaunukilpailu, jossa ohjastaja hyppäsi välillä juoksemaan vaunujen viereen. Viimeksi mainittu laji oli kilpailulajina lähinnä vain Ateenassa. Kilpailut järjestettiin juhlan neljäntenä päivänä, mutta apobates vasta seitsemäntenä. Puolisotilaalliset hevoslajit järjestettiin Agoralla, muut hippodromilla.


title: Panathenaia

text: Muihin kilpailuihin kuului heimokilpailuja, jossa kilpailivat Attikan kymmenen fyleä eli heimoa. Kilpailuita oli kolmea lajia, miehuus- ja voimakilpailu ("euandria"), purjehduskilpailu sekä kilpailu pyrrhisessä sotatanssissa ("pyrrhikhē", "pyrrhikhios") aulos-huilun säestyksellä. Purjehduskilpailut järjestettiin Pireuksessa todennäköisesti Kantharoksesta niemen toiselle puolelle Munikhiaan, ja niitä pidettiin ainakin noin vuodesta 380 eaa. lähtien.


title: Panathenaia

text: Hekatombaion-kuun 28. päivä alkoi soihtujuoksulla ("lampadēdromia") ja yöllisillä juhlilla ("pannykhis"). Soihtujuoksu juostiin Dipylon-portilta Athene Poliaan alttarille. Jokaisella kilpailijalla oli palava soihtu, ja voittaja sai sytyttää alttarilla palaneen tulen, jota käytettiin uhriseremoniassa. Yöllisiin juhliin kuului laulua ja tanssia Athenen kunniaksi.


title: Panathenaia

text: Juhlan huipentuma oli juhlakulkue, joka kuljetti Athenelle uuden peploksen. Suuressa Panathenaiassa kulkue oli suurempi ja peplos suurempaa kokoa. Kulkue alkoi aamunkoitteessa. Se sai alkunsa Kerameikoksesta Pompeion-rakennukselta, jota käytettiin kulkueen valmistelupaikkana. Kulkue kulki Agoran poikki niin kutsuttua Panathenaia-juhlan tietä pitkin ja nousi ylös Akropoliille. Matkaa oli hieman yli kilometrin verran. Ainakin hellenistisellä kaudella Athenen peplos kuljetettiin kulkueessa pyörillä varustetussa laivassa ikään kuin sen purjeena. Parthenonin friisin on perinteisesti tulkittu esittävän Panathenaia-juhlan kulkuetta, vaikkakin siitä on myös muita tulkintoja, joissa friisin on nähty kuvaavan ennemmin myyttistä aikaa.


title: Panathenaia

text: Kulkueeseen osallistuivat papit ja kaupungin kaikki virkakunnat, athlothetait, peploksen neulomiseen osallistuneet ja edeltävien päivien kilpailuiden voittajat, sekä kaiken ikäisiä ylhäisten perheiden miehiä, naisia ja lapsia, kaneforoksia, hipparkkien johtamaa ratsuväkeä ja efebejä. Siihen ottivat osaa myös muiden kaupunkien ja erityisesti siirtokuntien lähettiläät, sekä metoikkien edustajat, joilla oli kulkueessa palvelutehtäviä alemman asemansa merkkinä. Kulkueessa kuljetettiin myös uhrieläimet. Kun kulkue oli saapunut Akropoliille, Athene Poliaan alttarilla suoritettiin suuri teurasuhri eli "hekatombi" (”sadan härän uhri”), jossa teurastettiin niin monta nautaa kuin tarvittiin koko juhlaväen ruokkimiseksi.


title: Panathenaia

text: Peplos vietiin Athene Poliaan muinaiselle puiselle kultikuvalle, joka sijaitsi aiemmin Athene Poliaan temppelissä ja klassiselta kaudelta lähtien sen aseman perineessä Erekhtheionissa. Suurempaa peplosta ei kuitenkaan puettu kulttikuvan ylle pienemmän tavoin, vaan se oletettavasti ripustettiin pyhäkön seinälle. Seremonian jälkeen seurasivat suuret juhlapidot.


title: Panathenaia

text: Pieni Panathenaia () eli ”vuotuinen Panathenaia” () oli juhlan alkuperäinen muoto. Se kesti kaksi tai kolme päivää Hekatombaion-kuun 28. päivän ympärillä; mahdollisesti kyseessä olivat 28.–29. päivä. Alun perin juhlaa kutsuttiin vain Athenaiaksi tai Panathenaiaksi, mutta suuremman juhlan perustamisen jälkeen sitä alettiin kutsua Pieneksi Panathenaiaksi. Ajan kuluessa sen merkitys väheni suuremman juhlan maineen kasvaessa.


title: Panathenaia

text: Pienen Panathenaian ohjelma tunnetaan huonosti verrattuna Suureen Panathenaiaan. Varsinaiseen juhlapäivään (Hekatombaion 28, alkoi auringonlaskusta) ajoittuivat suuremman juhlan tavoin soihtujuoksu, yöllinen juhla, juhlakulkue ja uhri. Juhlakulkueessa kuljetettiin pienempi peplos Athenen kulttikuvalle, ja puettiin sen ylle. Uhritoimituksessa uhrattiin kymmenittäin nautoja, kaunein Athene Niken temppelillä ja loput Athene Poliaan alttarilla. Seremonian jälkeen seurasivat suuret juhlapidot.


title: Panathenaia

text: Lisäksi juhlaan tiedetään kuuluneen ainakin kuoro- ja dithyrambiesityksiä tai -kilpailuita sekä ilmeisesti heimojen asetanssikilpailu. Urheilukilpailuista ei ole tietoa, ja oletetaan, että eivät olleet ohjelmassa. Näin ohjelma vaikuttaa olleen jossain määrin samanlainen kuin Suuressa Panathenaiassa, mutta paljon pienemmässä mittakaavassa. Pieni Panathenaia vaikuttaakin olleen lähinnä paikallinen attikalainen juhla, siinä missä Suuri Panathenaia keräsi osallistujia myös muualta kreikkalaisesta maailmasta.


title: Chinese Democracy

text: Chinese Democracy on Guns N’ Rosesin kuudes studioalbumi. Axl Rose aloitti levyn kirjoittamisen jo 1994, mutta valmis tuote julkaistiin vasta 23. marraskuuta 2008. Chinese Democracy on yhtyeen viimeisin studioalbumi sitten vuoden 1993 cover-albumin The Spaghetti Incident?. Albumien julkaisuväli on päivälleen 15 vuotta. Albumin kansilehden kiitoksissa Axl Rosen pitkään kiitoslistaan on mahtunut myös Kimi Räikkönen ja Jarmo Luukkonen.


title: Chinese Democracy

text: Albumia on väitetty maailman kalleimmaksi, valmistuksessa on arvioitu käytetyksi noin 13–15 miljoonaa dollaria. Levy on äänitetty 7 eri studiossa, ja sillä soittaa 11 eri muusikkoa monien bändivaihdoksien takia. Levyn ilmestymisviikolla levy myi kohtuullisesti, mutta sen jälkeen myynti laski. Vuoden 2009 alusta myynti on noussut tasaisesti ja levy on myynyt maailmanlaajuisesti noin 5 miljoonaa, ja päihittää näin bändin The Spaghetti Incident?, Live Era ja Greatest Hits -levyt.


title: Chinese Democracy

text: Axl Rose oli ainoa alkuperäisen Guns N’ Rosesin jäsen, joka esiintyi levyllä. Muut jäsenet olivat jättäneet yhtyeen vuoden 1993 jälkeen.


title: Chinese Democracy

text: Kitaristi Bucketheadin jätettyä yhtyeen maaliskuussa Axl Rose antoi lausunnon, jossa mainittiin albumin ilmestymisestä muutaman kuukauden kuluessa. Joulukuussa Guns N’ Roses -manageri Merck Mercuriadiaksesta tuli Sanctuary Music Groupin toimitusjohtaja. Tammikuussa 2005 Rose allekirjoitti Sanctuaryn kanssa julkaisusopimuksen, joka kattoi hänen menneen ja tulevan tuotantonsa, myös uudet kappaleet, jotka Rose oli äänittänyt Universal Musicille.


title: Chinese Democracy

text: Maaliskuun "New York Timesin" artikkelin mukaan albumin tuotantokustannukset olivat ylittäneet 13 miljoonaa dollaria, mikä tekisi siitä luultavasti kaikkien aikojen kalleimman levyn. Mercuriadis kuitenkin luonnehti artikkelia roskaksi kirjeessään Timesille. Hän väitti, että Timesin käyttämät lähteet eivät ole olleet tekemisissä projektin kanssa. Kesäkuussa Richard Fortus kertoi, että Rose oli äänittämässä albumin lauluosuuksia ja että levy olisi tulossa ennen vuoden loppua, todennäköisesti jouluksi. Elokuussa Merck Mercuriadis kertoi, että "Chinese Democracy" on täysin valmis. Sp1at kuitenkin kertoi, että levyn julkaisu saattaa taas siirtyä. Syinä olivat kitaristi Richard Fortuksen konsertointi Nenan kanssa ja vanhojen yhtyetovereiden, Slashin ja Duff McKaganin, Rosea vastaan nostama oikeushaaste.


title: Chinese Democracy

text:
Tammikuussa Rose kertoi "Rolling Stone" -lehdelle, että ”tänä vuonna ihmiset kuulevat uutta musiikkia”. Toukokuussa hän totesi, että bändillä on materiaalia kahden ja puolen albumillisen verran ja että levy julkaistaisiin syksyllä kiertueen yhteydessä.
Rose vahvisti levyn julkaisuvuodeksi 2006 ”Video Music Awardsissa”. Joulukuussa Axl Rose kertoi avoimessa kirjeessään, että albumi saatetaan julkaista maaliskuun kuudes päivä 2007. ”Tämä ei ole lupaus eikä valhe”, hän lisäsi.


title: Chinese Democracy

text: Helmikuussa Del Jamesin kirjoittamassa artikkelissa bändin virallisella kotisivulla kerrottiin Chinese Democracyn nauhoitusten päättyneen. Kitaristi Ron Thalin sekä Frank Ferrerin olivat mukana albumilla.


title: Chinese Democracy

text: Huhtikuussa Axl Rose antoi lopullisen Chinese Democracy -albumin materiaalin levy-yhtiön käsiin. Geffen Records vahvisti asian Therockradio.comille. Amerikkalainen kauppa Best Buy julkaisi levyn mahdollisen kappalelistan ja kannen. Lokakuun 22. päivä julkaistiin viimein virallinen julkaisupäivä: 23. marraskuuta 2008. Samaan aikaan Guns N’ Rosesin virallisille internet-sivuille ilmestyi kuunneltavaksi uusi single ”Chinese Democracy”.


title: Chinese Democracy

text: Kauan odotettu kiertue käynnistyi Aasiassa joulukuussa 2009. Kiertue käsitti konsertteja Aasiassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Kiertue sai hyvän vastaanoton, hyvät arvostelut, ja osa sen konserteista on ollut loppuunmyytyjä ja loput ainakin melkein täynnä. Kiertueen ohjelmistoon sisältyivät kaikki Chinese Democracyn kappaleet, melkein kaikki Appetite For Destructionin kappaleet sekä osa Use Your Illusion -levyjen ja Lies-levyn kappaleista.


title: Chinese Democracy

text: Kappaleen ensimmäinen demo äänitettiin vuonna 1999, mutta se vuoti nettiin 2004. Kappale on tehty tribuutiksi John Lennonille. Kappaleen soolosta on ollut kiistaa, sillä alun perin äänitetty Queen-kitaristi Brian Mayn soolo ei päätynyt levylle. Levyn soolot soittavat Robin Finck, Buckethead ja Bumblefoot. Kappaletta on esitetty livenä vuodesta 2009 lähtien.


title: Chinese Democracy

text: Kappaleesta vuosi julkisuuteen 23 sekunnin huonolaatuinen demo 2002 kun sen hyvin varhainen demo-oltiin juuri äänitetty. Kappaleesta levisi nettiin vielä sen jälkeen neljä demoa vuosina: 2004, 2005, 2006 ja 2007. Kappaleen on kirjoittanut: Axl Rose, Paul Tobias sekä Dizzy Reed, ja kappaleen on sanoittanut Axl Rose. Kappaleessa on mukana sekä akustinen kitara ja sähkökitaroita. Kappale oli tunnetusti ensimmäinen valmis kappale albumille ja se valmistui 2006, kun kitaristi Bumblefoot äänitti omat kitaraosuutensa albumille. Vaikka kitaristi Buckethead jätti yhtyeen 2004 hänen akustiset kitara osuudet jäivät kappaleeseen. Kappaleen liveä on kehuttu monta kertaa tehokkaammaksi, ja energisemmäksi kuin studioversiota. Kappale on ollut mukana yhtyeen live settilistalla jo vuodesta 2004 lähtien. Kappale on esitetty livenä yhtyeen Chinese Democracy -kiertueella vuodesta 2004 alkaen.


title: Chinese Democracy

text: Kappale oli albumilla paikalla 12. Kappale kertoo enimmäkseen Axl Rosen tuntemuksista, ja kappaleen väliin on laitettu osa Martin Luther Kingin ”I Have A Dream” -puheesta, sekä lainauksia elokuvista kuten Cool Hand Luke. Kappaletta on soitettu livenä vuodesta 2002 lähtien. Kappale kuultiin myös 2002 MTV Music Awards-gaalassa. Kappale on saanut hyvän vastaanoton ja sitä on kehuttu jopa mestariteokseksi. Kappaletta on myös sanottu yhdeksi yhtyeen herkimmistä kappaleista.


title: Chinese Democracy

text: Prostitute sävellettiin vuonna 1999, tai ennen sitä. Kappaleen ovat säveltäneet Axl Rose ja Paul Tobias, ja sen on sanoittanut Axl Rose. Kappale on rockia, mutta siinä on myös pop rockin ja industrial-musiikin vaikutteita. Kappaleen alussa on myös hip-hop rumpukomppi. Kappale vuoti nettiin ensimmäisen ja ainoan kerran vuonna 2006, jolloin se oli vasta varhaisessa demovaiheessa.


title: Chinese Democracy

text: Kappale sai hyvän vastaanoton ja sitä kehuttiin nerokkaaksi yhdistelmäksi monien eri tyylisuuntien osista. Prostitute-nimestäkin on noussut pientä kohua. Kappale kertoo prostituoidusta, joka rakastuu mieheen. Mies ei ota rakkautta tosissaan, koska nainen on huora.


title: Chinese Democracy

text: Kappale on esitetty livenä yhtyeen Chinese Democracy kiertueella vuodesta 2009 lähtien.


title: Chinese Democracy

text: Kappale äänitettiin vuosina 2000–2006, ja sen demoja vuoti julkisuuteen 4, vuosilta 2002, 2004, 2006 ja 2007. Kappaleen ovat säveltäneet Axl Rose sekä Tommy Stinson, ja sen on sanoittanut Axl Rose. Kappale on esitetty livenä yhtyeen Chinese Democracy -kiertueella. Kappaletta ei saatu esittää 2009–2010-kiertueella oikeuskohun takia. Kappale esitettiin ensimmäistä kertaa livenä 2004.


title: Chinese Democracy

text: Kappale vuosi nettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2004. Sen jälkeen sitä esitettiin radiossa muutaman kerran. ”Sorry” on äänitetty muista kappaleista poiketen vain kolme kertaa, minkä jälkeen se päätyi miksausstudioon. Kappale on tietävästi äänitetty vuonna 2003. Axl Rosen ideasta Sebastian Bachin taustalaulu lisättiin kappaleeseen vuonna 2005.


title: Chinese Democracy

text: Kappaleen kitarasoolot soittavat Buckethead sekä Robin Finck. Kappale oli valmis jo vuonna 2000, mutta se julkaistiin vasta 2008. Sitä on esitetty Guns N' Rosesin Chinese Democracy Tourin keikoilla vuodesta 2009 lähtien.


title: Chinese Democracy

text: ”This I Love” on yksi ainoista kappaleista, joka ei vuotanut nettiin ennen levyn julkaisua. Rose on sanoittanut ja säveltänyt kappaleen. Kappaleessa pianoa muista levyn kappaleista poiketen soittaa Axl Rose, eikä Dizzy Reed. Kappaletta on soitettu livenä yhtyeen Chinese Democracy World Tour -kiertueella. Se on saanut myönteistä palautetta, ja se onkin onnistunut hyvin. Kappale on soitettu kaikilla 2009, 2010, 2011 ja 2012 keikoilla paitsi kolmella tähän mennessä.


title: Suurpelto

text: Suurpelto () on yhä rakenteilla oleva alue Espoon Henttaan, Mankkaan ja Olarin välissä. Suurpelto ulottuu etelässä Olarista Turunväylälle asti ja itäinen osa siitä sijaitsee Kehä II:n itäpuolella, Mankkaan puolella. Lännessä se rajautuu Espoon laajaan ja metsäiseen 880 hehtaarin keskuspuistoon. Suurpellon pinta-ala on kaikkiaan 325 hehtaaria ja 89 hehtaaria siitä tulee olemaan puistoja.


title: Suurpelto

text: Suurpellon suunniteltiin valmistuvan vuosien 2010–2015 välissä. Kaava-alueita on kaikkiaan 7, joista rakenteilla olevilla alueilla 1, 2 ja 3 sekä alueella 3A on vahvistettu asemakaava . Rakennusoikeutta on yhteensä noin miljoona kerrosneliömetriä.


title: Suurpelto

text: Suurpeltoon rakennetaan omistus-, vuokra- ja asumisoikeusasuntoja noin 10 000–15 000 asukkaalle. Asuntoja rakennetaan kerrostaloista pientaloihin, valtaosa taloista on kerrostaloja. Suurpellon kaava-alueiden 1 ja 2 infrastruktuuri on pääosin valmis. Kaikki taloyhtiöt liitetään automaattiseen jätteenkeräysjärjestelmään, joka kulkee katujen alla.


title: Suurpelto

text: Kehä II:lta on rakennettu oma eritasoliittymä Suurpeltoon.


title: Suurpelto

text: Alueen rakentaminen aloitettiin 18. tammikuuta 2007 espoolaisittain 7-vartisella lapiolla. Lapion varressa olivat aluksi valtuuston puheenjohtaja Eero Akaan-Penttilä, kaupunginhallituksen puheenjohtaja Jukka Mäkelä, kaupunginjohtaja Marketta Kokkonen, teknisen toimen johtaja Olavi Louko, Asuntosäätiön toimitusjohtaja Anja Mäkeläinen, VVO:n toimitusjohtaja Olli Salakka ja kaupungininsinööri Martti Tieaho, jälkimmäisellä kierroksella seitsenvartista heiluttivat valtuuston aloittava puheenjohtaja Markku Sistonen, kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja Pekka Vaara, maanomistajien edustaja Bengt Sohlberg, KPMG:n Lasse Lagus, Fennican Pekka Raatikainen ja projekti-insinööri Satu Lehtonen.


title: Suurpelto

text: Asuntorakentamisen alettua muurattiin Suurpellon peruskivi 20.8.2009 Klariksentiellä. Kyseistä hetkeä ja aikaa kuvaamaan aikakapseliin tallennettiin lista muuraukseen osallistuneista henkilöistä, muurauspäivänä ilmestyneistä sanomalehdistä Helsingin Sanomat, Hufvudstadsbladet ja Länsiväylä, tilaisuuden kutsu, kuva Suurpellosta ennen rakentamista, Olarin päiväkodin lasten helminauha Suurpellon savesta sekä Suomessa 2009 käytössä olevat kolikot. Peruskivi asetettiin Klariksentien päähän, kadulle josta asuntorakentaminen alkoi.


title: Suurpelto

text: Suurpellon puistokadun ja Henttaan puistokadun varteen suunnitellaan asuntojen lisäksi liike-ja palvelutiloja päivittäisille peruspalveluille ja vapaa-ajan harrastuksille. Toimitiloja on kaavoitettu Kehä II varteen. Alueelle on suunnitteilla kansainvälinen koulu ja suomenkielinen peruskoulu sekä useita päiväkoteja.


title: Suurpelto

text: Suurin alueen puisto on Suurpellon länsipuolella sijaitseva luonnontilainen Espoon keskuspuisto.


title: Suurpelto

text: Kesällä 2017 avattiin pohjoisosaan ensimmäisenä Suomessa rakkauden puutarha. Puutarhaan voivat asukkaat itse käydä istuttamassa oman hedelmäpuun rakkautensa merkiksi. Puisto sijaitsee osoitteessa Hentebynkatu 4. Ajatus puutarhasta on syksyltä 2016, jolloin 26 Espoon kaunginvaltuutettua jättivät valtuustoaloitteen ekologisesti kestävän rakkauden metsän perustamisesta.


title: Suurpelto

text: Opinmäen kampus otettiin käyttöön 12. elokuuta 2015. Koulukeskuksessa on tilat kansainväliselle koululle, suomenkieliselle peruskoululle, varhaiskasvatukselle, liikuntahalli sekä tilat kirjastolle, työväenopistolle ja nuorisotoimelle.


title: Suurpelto

text: Suurpellon keskus on ostoskeskus Kehä II:n varrella, johon on suunniteltu kaikkiaan 16 000 neliömetriä liiketilaa ja noin 300 parkkipaikkaa. Suurpellon keskuksen rakentaa rakennusyhtiö NCC. Rakennus valmistuu kahdessa eri vaiheessa. Ensimmäinen vaihe valmistui ja avattiin asiakkaille 16.11.2017 ja siinä on noin 4 500 neliömetriä liiketilaa kahdessa kerroksessa. Suurin vuokralainen oli K-Supermarket.


title: Suurpelto

text: Suurpeltoon liikennöivät HSL:n bussilinjat ovat


title: Suurpelto

text: Lisäksi lähelle pääsee linjoilla


title: Suurpelto

text: Bussit kulkevat Henttaan puistokatua pitkin alueen poikki. Syöttöliikenne busseilla länsimetrolle kulkee Matinkylään linjoilla 532 ja 533, sekä Niittykummun kautta Tapiolaan linjalla 118/B.


title: Suurpelto

text: Suurpellon luonto on tyypillistä maalaisympäristön luontoa. Peltoaukeita ympäröivät metsät ja asutusalueet. Metsät ovat suurelta osin Espoon kaupungin ulkoilukäyttöön hankkimia kangasmetsiä, mutta siellä täällä on pieniä vanhan metsän ja lehtometsälaikkuja. Peltojen itäpuolella on suojeltu pähkinälehto. Myös lähiympäristön asukkaat käyttävät Suurpellon aluetta ja Keskuspuistoa virkistysalueenaan.


title: Kiekko-Espoo

text: Kiekko-Espoo on espoolainen 1984 perustettu juniorityötä tekevä jääkiekkoseura. K-Espoo on espoolaisten kasvattajaseurojen Espoo Bluesin ohella edustusorganisaatio. Kiekko-Espoon ja Bluesin joukkueet pelaavat valtakunnallisilla sarjatasoilla C-, B- ja A-junioreissa. Espoon Bluesin ja Kiekko-Espoon juniorijoukkueet pelasivat vuoteen 2014 Kiekko-Espoo Juniorit ry:n alaisuudessa.


title: Kiekko-Espoo

text: Vuonna 2017 Bluesin junioriorganisaatiosta erkaantuneet Espoon Kiekkoseura ja Espoon Palloseura käynnistivät oman juniorien edustusjoukkuehankkeensa ja perustivat Kiekko-Espoo ry:n. Joukkue pelaa C-A-junioreissa Kiekko-Espoon nimellä. Kun Espoo United kaatui keväällä 2018 päätti taustaorganisaatio perustaa myös aikuisten edustusjoukkueen. Se aloitti kaudella 2018-19 Suomi-sarjassa.


title: Kiekko-Espoo

text: Divisioonakarsinnoissa jaossa oli liigaannousijoiden tilalle kaksi uutta paikkaa. Yhteensä divisioonaan selvityisi ensi kaudeksi siis viiden joukkueen sarjasta kolme parasta. Ainoana sarjapaikkaansa joutui puolustamaan VaKi. Kakkosesta se sai seurakseen Heinolan Peliitat, KOOVEEN, Kiekko-Espoon ja Lohi-Kiekon Jyväskylästä. Vuotta aiemmin divisioonasta pudonnut Peliitat joutui kamppailemaan jatkopaikkansa puolesta tiukasti kakkosdivarin etelälohkossa, kun taas Kiekko-Espoo oli selvittänyt tiensä samassa lohkossa itsensä selväksi ykköseksi vain kaksi tappiota kärsineenä. Karsintasarja oli tasainen. Kiekko-Espoo hävisi vierasottelunsa Heinolassa ja Jyväskylässä, mutta jäi sarjataulukon karsintaviivan päälle yhdeksällä pisteellään. Lohi-Kiekon kotonaan maalein 14–1 voittanut ryhmä teki sarjassa eniten maaleja (44) ja päästi vähiten (26). Kiekko-Espoon tärkein pelaaja oli runkosarjassa yli kaksi pistettä per ottelu tehnyt Jarmo Muukkonen. Karsinnoissa eniten tehopisteitä tekivät Jukka Tuovinen (5+7=12), Mikko Lempiäinen (6+5=11), Jan Långbacka (5+4=9), Arto Pappila (4+5=9) ja Olli Saalasti (2+7=9). 17-vuotias Petro Koivunen pelasi viisi peliä, ja hän teki kuusi maalia ja antoi kaksi maalisyöttöä. Joukkueen maalivahti oli aiemmin JYP:ssä liigaa pelannut Harri Tammiruusu.


title: Kiekko-Espoo

text: Divisioonan voitti 68 pistettä kerännyt JoKP, joka nousi sarjan ensimmäiseksi pysyvästi jo kahdeksannella sarjakierroksella. Toisesta paikasta liigakarsintaan taistelivat median suosikki Jokerit sekä erinomaisen kauden pelannut sarjatulokas Kiekko-Espoo. Koko kauden kakkos- ja kolmostiloja keskenään vaihdelleet joukkueet saivat eroa aikaan sijoituksissaan vasta runkosarjan viimeisellä neljänneksellä, jolloin rivinsä uudelleen koonnut Jokerit taisteli itsensä K-Espoon ohi kahdeksan pisteen turvin. Kohun saattelemana Kalervo Kummolan suojiin siirtynyt Jokerit sai kasaan 64 ja Kiekko-Espoo 56 pistettä. Jokereiden maaliero oli 278–173. Jarmo Toivosen valmentama Kiekko-Espoo teki 50 maalia vähemmän ja päästi neljä enemmän.


title: Kiekko-Espoo

text: Edellisvuoden nuorisotähti Teemu Selänne pelasi ensimmäisen kautensa miesten sarjassa ja oli helsinkiläisten paras pistemies (36+33=69), vaikka joutuikin jättämään yhdeksän peliä väliin kiireiden vuoksi. Myös Espoossa oltiin panostettu nuoriin pelaajiin. Joukkueen rungon oli annettu hitsautua kakkosessa, eikä kokoonpanoon tehty suuriakaan muutoksia. Joukkueen tärkein pelaajahankinta oli jyväskyläläinen maalivahti Risto Dufva. Valtaosa pelaajista oli 1960–1970-lukujen taitteessa syntyneitä espoolaisia. Seuran omat kasvatit Petro Koivunen, Jan Långbacka ja Mikko Lempiäinen muodostivat joukkueen tehokolmikon. Erityisen hyvä Kiekko-Espoo oli erikoistilanteissa. Se teki 59 ylivoima- ja 11 alivoimamaalia, ja alivoimapelikin toimi kohtalaisesti. Petro Koivunen teki eniten ylivoimamaaleja koko sarjassa (12), puolustaja Sami Nuutinen yhden vähemmän.


title: Kiekko-Espoo

text: Rinnanmitalla Kari Torkkelin valmentamalle TuTo:lle jäi pisteen vähemmän kerännyt Kiekko-Espoo. Kaksikolla ei suurtakaan panosta missään vaiheessa kautta ollut, sillä erot sekä ylös- että alaspäin olivat suhteellisen selvät. Varsinkin espoolaisille kausi oli silti suunnaton pettymys. Ensimmäinen kausi oli ollut erittäin onnistunut, ja houkutuksista huolimatta seuran lupaavat omat kasvatit olivat vielä jääneet divisioonaan, joten K-Espoon oletettiin yhä taistelevan kärkipään sijoista. Nuorista joukkueen olivat jättäneet vain Jokereihin siirtynyt Jan Långbacka sekä puolustajalupaus Peter Ahola, joka siirtyi Bostonin yliopistoon. Lisäksi Jukka Tuovinen ja Jukka-Pekka Hienonen vaihtoivat joukkuetta. Muuten pysyi joukkue lähes samana.


title: Kiekko-Espoo

text: Uusia pelaajia Matinkylässä olivat jyväskyläläinen hyökkääjä Marko Virtanen (22 maalia 30 pelissä), yli kymmenen kautta Extraliigaa Litvínovissa pelannut tšekkipuolustaja Jordan Karakavrilidis sekä omista kasvateista muun muassa Juha Ylönen ja Tom Laaksonen. Karakavrilidis tosin siirtyi jo kesken kauden pelaamaan II divisioonaa Iisalmelle tehtyään 24 pelissä tehot 7+12=19. Ilmeisesti merkittävin menetys oli Martti Merran jättäytyminen sivuun valmennusryhmästä, sillä espoolaisten peli ei käynnistynyt missään vaiheessa kautta. Tosin Petro Koivunen pelasi hyvin, eikä edes asepalveluksen samanaikainen suorittaminen juuri vaikuttanut hänen pelaamiseensa. Koivunen teki kauden aikana 60 pistettä (25+35) ja oli joukkueen paras pistemies. Kiekko-Espoo teki kauden aikana peräti 214 maalia, mutta päästi niitä 229.


title: Kiekko-Espoo

text: Vantaalaisten perässä tulivat 49 pistettä keränneet Karhu-Kissat sekä Kiekko-Espoo. Kiekko-Espoo aloitti kautensa kolmella tappiolla – loppu sujuikin jo paremmin, sillä kahdeksasta viimeisestä pelistään se ei hävinnyt yhtäkään. Espoolaiset olivat sinnitelleet kiekkoinnostuksensa turvin mukana hyvin ja yhtenäisenä rintamana, mutta tähän kauteen se joutui lähtemään pelkäämistään asetelmista, eli lupauksensa menettäneenä. Koko edelliskauden ykkösketju oli vaihtanut joukkuetta. Omista nuorista pelaajista vakituisen pelipaikan sai muun muassa Jere Lehtinen. Espoolaiset menestyivät kuitenkin pelaajamenetyksistä huolimatta – nimenomaan joukkueena. Niukkojen voittojen takia Kiekko-Espoon maaliero oli 186–166.


title: Kiekko-Espoo

text: Kärkipäässä pääjoukosta erottui kolmikko Kiekko-Espoo, Kärpät ja KooKoo. Kiekko-Espoo ratkaisi kilvan edukseen kauden puolivälissä pelaten putkeen 12 ottelua ilman tappioita. Koko kauden aikana vain seitsemän peliä hävinneet espoolaiset keräsivät 69 pistettä. Espoossa joukkuetta oli rakennettu kohti liigakelpoisuutta pitkäjännitteisesti omista kasvateista. Samoilla linjoilla seurassa oli valmistauduttu tähänkin kauteen. Lähtökohdat olivat hyvät, sillä seuran 1970-luvun alkupuolella syntyneet kuuluivat ikäluokkansa parhaimmistoon Suomessa. Juha Ylönen (HPK) ja Lahteen siirtyneet Tommy Kiviaho sekä Teemu Sillanpää jättivät Kiekko-Espoon kesän aikana, mutta muuten joukkue pysyi muuttumattomana. Vastaavasti espoolaislähtöinen Jan Långbacka palasi seuraan kahden Jokereissa pelaamansa vuoden jälkeen, ja joukkueen omista junioreista kasvoi uusia vastuunkantajia. Isokokoinen Tom Laaksonen teki ensimmäisellä kaudellaan Kiekko-Espoossa 43 pelissä tehot 23+18=41. Laaksosta tehokkaammin espoolaisista kiekkoilivat Tero Lehterä (23+33=56), Riku Kuusisto (22+33=55), Mikko Lempiäinen (21+30=51), Jan Långbacka (17+33=51) ja Jere Lehtinen (32+17=49).


title: Kiekko-Espoo

text: SM-liigakarsinnassa Kiekko-Espoo sai vastaansa liigan viimeiseksi sijoittuneen JoKP:n. Suurempien yleisömäärien toivossa Matinkylän sijasta Helsingin jäähallissa karsinnat pelannut Kiekko-Espoo ja JoKP pelasivat täyden sarjan. Avausottelussa paikkaansa puolustanut JoKP otti 3–4-vierasvoiton. Divisioonan parhaaksi valmentajaksi valittu Martti Merra sai kuitenkin valettua uskoa joukkueeseensa. Kiekko-Espoo voitti seuraavan ottelutn täynnä yleisöä olleessa Joensuun jäähallissa 2–8. Joensuulaisten maalivahtina pelasi Juha Virenius. Kolmannessa pelissä Kiekko-Espoon maalivahtina pelasi Ari Hilli, sillä kahdessa ensimmäisessä karsintapelissä pelannut Sami Äikää joutui umpisuolileikkaukseen. Hilli pelasi hyvin, ja K-Espoo voitti kolmannen pelin Petteri Kanervan jatkoaikamaalilla 3–2. Näin ollen JoKP tarvitsi kaksi voittoa säilyäkseen sarjassa. Viidettä ja ratkaisevaa peliä oli saapunut seuraamaan Helsingin jäähalliin peräti 7 776 katsojaa. Kotijoukkueen Tero Lehterä teki maalin reilut kymmenen minuuttia ennen täyttä peliaikaa. Kiekko-Espoo voitti 2–1 ja nousi liigaan voitoin 3–2. Nousua oli yritetty jo parin vuoden ajan, mutta seuran johtajien mielestä se tuli silti aavistuksen liian aikaisin. Jan Långbacka teki viidessä pelissä tehot 3+3=6 ja Jere Lehtinen 2+4 = 6. Espoolaisten paras maalintekijä karsinnoissa oli Riku Kuusisto 4+0=4.


title: Kiekko-Espoo

text: Neljänteen sijaan päättyneen kauden 1997-98 jälkeen Kiekko-Espoon nimi muuttui Espoo Bluesiksi. Seura kantoi K-Espoon historiaa mukanaan. Kiekko-Espoon pelaajista Jere Lehtisen ja Timo Hirvosen numerot jäädytettiin ja paidat nostettiin Tapiolan monitoimiareenan kattoon. Tuon seuran taival päättyi vuonna 2016 talousvaikeuksiin. 1998-2016 Kiekko-Espoon nimellä pelasi useita juniorijoukkueita, mutta seuralla ei ollut aikuisten edustusjoukkuetoimintaa. Seuran nimi ja tunnus pysyivät vanhan yhdistyksen hallussa, joka pyöritti Bluesia.


title: Kiekko-Espoo

text: Bluesin kaatumisen jälkeen seuran entinen omistaja Jussi Salonoja käynnisti yleisseurahankkeensa. Kiekko-Espoo oli yksi nimivaihtoehdoista, mutta Salonoja päätyi Espoo Unitediin. Espoo Unitedin taru päättyi kahden kauden jälkeen keväällä 2018.


title: Kiekko-Espoo

text: Kiekko-Espoon ja Bluesin junioritoiminnan ytimen muodostivat pitkään junioriseurat EJK, EKS, EPS ja Jäähonka. Näistä seuroista EPS ja EKS erosivat yhteistyöstä 2010-luvun puolivälissä erimielisyyksien vuoksi. Vuonna 2017 seurat aloittivat oman pelaajapolkunsa C-A-junioreihin. Sen nimeksi tuli Kiekko-Espoo.


title: Kiekko-Espoo

text: Unitedin kaatumisen jälkeen Espooseen syntyi aikuisten edustusjoukkuetasolle merkittävä tyhjiö. Juniorien pelaajapolulle ei ollut enää ylintä pysäkkiä kun ensin Blues ja sitten United katosivat kartalta. Kiekko-Espoo ry perusti joukkueen myös miesten sarjoihin. Seuran urheilutoiminnan johtoon pestattiin Bluesista ja Unitedista tuttu konkaripelaaja Kim Hirschovits.


title: Kiekko-Espoo

text: Edustusjoukkuetta pyörittää osakeyhtiö, jota hallinnoi Kiekko-Espoo ry. Sen jäseniä ovat EKS ja EPS. Yhdistyksen sääntöjen mukaan Blues Juniors voi liittyä mukaan samoilla oikeuksilla muiden junioriseurojen kanssa.


title: Kiekko-Espoo

text: Toisin kuin kaksi vuotta aiemmin perustettu United, Kiekko-Espoon uusi tuleminen sai espoolaisen jääkiekon kasvatit vahvasti taakseen. Osakeyhtiön osakkaiksi lähti lukuisia Kiekko-Espoon ja Bluesin kasvatteja. Joukkoon kuuluvat mm. Tomi Sallinen, Jere Sallinen, Jani Lajunen, Ville Lajunen, Arto Laatikainen, Toni Kähkönen, Veli-Matti Savinainen, Mikko Koskinen, Mikko Lehtonen ja Matti Järvinen.


title: Kiekko-Espoo

text: Kiekko-Espoo palasi miesten edustusjoukkuetasolle tasan 20 vuotta sen jälkeen, kun alkuperäisen seuran nimi muuttui Bluesiksi. Uusi Kiekko-Espoo aloitti pelit kaudella 2018-19 Suomi-sarjassa. Se pelaa kotiottelunsa Espoonlahden jäähallissa.


title: Montreal Canadiens

text: Montreal Canadiens (' , virallisesti ') on NHL-seura, jonka kotikaupunki on Montréal Québecissä, Kanadassa. Se on yksi NHL:n perustajista ja kuudesta alkuperäisestä Original Six -joukkueesta. Stanley Cup -mestaruuden seura on voittanut 24 kertaa, useammin kuin mikään muu organisaatio.


title: Montreal Canadiens

text: Seuran maineikkaimpia pelaajia ovat olleet laitahyökkääjät Maurice "Rocket" Richard ja Guy Lafleur. Richard'n aikana Canadiens koki 1950-luvun lopun mestaruussuman: viisi peräkkäistä Stanley Cupin voittoa. Lafleurin johdolla seura ylsi neljän Cupin putkeen 1976–79. Muita kiekkohistoriaan jääneitä Canadiensin pelaajia ovat olleet maalivahdit Georges Vézina, George Hainsworth, Jacques Plante, Lorne "Gump" Worsley, Ken Dryden ja Patrick Roy, puolustajat Émile Bouchard, Doug Harvey, Serge Savard, Guy Lapointe ja Larry Robinson sekä hyökkääjät Howie Morenz, Hector "Toe" Blake, Elmer Lach, Bernie "Boom Boom" Geoffrion, Dickie Moore, Jean Béliveau, Henri Richard, Yvan Cournoyer, Jacques Lemaire, Steve Shutt, Bob Gainey, Chris Nilan ja Saku Koivu.Montréalin farmiseura AHL:ssa on Laval Rocket.


title: Montreal Canadiens

text: "(Tilanne 3. joulukuuta 2018)"Saku Koivu oli uransa alusta lähtien joukkueensa yksi tärkeimmistä pelaajista ja hänet valittiin vuonna 1999 ensimmäisenä eurooppalaisena NHL:n historian menestyksekkäimmän joukkueen kapteeniksi. Koivun sopimus Canadiensin kanssa päättyi kesällä 2009, eikä hänelle tarjottu uutta sopimusta, sillä seura halusi "uudistaa kasvonsa".


title: Pittsburgh Penguins

text: Pittsburgh Penguins on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Pittsburghista, Pennsylvanian osavaltiosta. Joukkue on pelannut National Hockey Leaguessa kaudesta 1967–1968 lähtien. Sen tunnetuimpia pelaajia ovat olleet Mario Lemieux, Jaromír Jágr, Sidney Crosby, Paul Coffey, Ron Francis ja Jevgeni Malkin.


title: Pittsburgh Penguins

text: Joukkue pelasi perustamisesta asti pitkään sinivalkoisissa väreissä, mutta siirtyi kaudella 1979–1980 käyttämään paikallisten NFL:n Pittsburgh Steelersin ja MLB:n Pittsburgh Piratesin kantamia mustavalkokultaisia värejä molempien joukkueista voitettua omat ammattilaissarjansa vuonna 1979. Penguins on voittanut Stanley Cup -mestaruuden viidesti vuosina 1991,1992, 2009, 2016 ja 2017. Vuonna 2008 seura pelasi myös finaaleissa, mutta hävisi Detroit Red Wingsille otteluvoitoin 4–2.


title: Pittsburgh Penguins

text: Penguins oli talousvaikeuksissa ennen 1990-lukua, eikä menestynyt kovin hyvin. Kun seura sai vuonna 1984 sopimuksen Mario Lemieux'n kanssa, seura alkoi pikkuhiljaa elpyä. Se voitti Stanley Cupin vuonna 1991, ja toisti voittonsa seuraavana vuonna. Marion huuma ei kuitenkaan kestänyt sen kauempaa, ja Penguins koki uudet vaikeutensa 2000-luvulla. Se jäi monena vuotena peräkkäin ulos pudotuspeleistä, kunnes Sidney Crosbyn ja Jevgeni Malkinin hankkiminen toi sen takaisin liigan parhaimmistoon. Seura on päässyt sen jälkeen tasaisesti pudotuspeleihin ja kuulunut mestariehdokkaisiin.


title: Pittsburgh Penguins

text: Mario Lemieux on ollut tulokauskaudestaan asti joukkueen todellinen tukipilari johdattaen sen kahteen Stanley Cup -voittoon seuran kapteenina, tehden paljon tehopisteitä, voittaen lukuisia henkilökohtaisia palkintoja, uhmaten Gretzkyn ennätyksiä. Aktiivipelaajauran jälkeen hän on toiminut seuran osaomistajana. Lemieux on voittanut Stanley Cupin myös seuran omistajana vuosina 2009, 2016 ja 2017."V = voitot, H = häviöt, T = tasapelit, JAH = jatkoaikahäviötTM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit"


title: Pittsburgh Penguins

text: "1967–1974: ei neljännesvälieriä, 1974–1981: karsintakierros1981–1993: divisioonien välierät, divisioonien finaalit, konferenssien finaalit1993–: konferenssien puolivälierät, konferenssien välierät, konferenssien finaalit"


title: Florence Foster Jenkins

text: Florence Foster Jenkins (19. heinäkuuta 1868 – 26. marraskuuta 1944) oli yhdysvaltalainen sopraano, joka tuli tunnetuksi laulutaidon puutteesta.


title: Florence Foster Jenkins

text: Jenkins oli syntyjään Florence Foster, ja hän oli kotoisin Pennsylvaniasta. Hän opiskeli musiikkia lapsena ja olisi halunnut jatkaa opintojaan ulkomailla. Hänen isänsä ei suostunut kustantamaan opintoja, joten hän karkasi Philadelphiaan lääkäri Frank Thornton Jenkinsin kanssa. Tästä tuli myöhemmin hänen miehensä, mutta pari erosi vuonna 1902. Florence Foster Jenkins sai elantonsa opettajana ja pianistina. Isänsä kuoltua 1909 Jenkins peri huomattavan omaisuuden ja hän pystyi aloittamaan laulu-uran, jota hänen vanhempansa ja entinen miehensä olivat vastustaneet. Hän otti osaa Philadelphian musiikkielämään, perusti Verdi Clubin ja rahoitti sen toimintaa, otti laulutunteja, levytti ja järjesti esiintymisiä, joista ensimmäinen oli vuonna 1912.


title: Florence Foster Jenkins

text: Jenkinsin äänityksistä käy selvästi ilmi, että hänellä oli vain vähän sävelkorvaa ja rytmitajua. Hän pystyi vain vaivoin ylläpitämään sointia. Levyiltä voidaan kuulla, kuinka säestäjä tekee muutoksia kompensoidakseen Jenkinsin temponmuutoksia ja rytmivirheitä. Tästä huolimatta tai pikemminkin juuri siksi hänestä tuli omalaatuisella tavalla erittäin suosittu. Kuulijat rakastivat Jenkinsiä ilmeisesti tämän tarjoaman hauskuutuksen eivätkä niinkään musikaalisuuden takia. Kriitikot kuvailivat usein hänen työtään kiertelevään tyyliin, joka kenties herätti yleisön uteliaisuuden. Ystävilläkään ei ollut sydäntä sanoa rehellistä mielipidettään.


title: Florence Foster Jenkins

text: Huolimatta lahjojen puutteestaan Jenkins oli vakuuttunut suuruudestaan. Hän vertasi itseään tunnettuihin sopraanoihin Frieda Hempeliin ja Luisa Tetrazziniin ja ohitti usein yleisön seasta kuuluneen naurun todeten sen tulevan hänen kilpailijoiltaan ”ammattikateudesta”. Hän oli tietoinen itseensä kohdistuvasta arvostelusta ja onkin sanonut: ”Ihmiset voivat sanoa, että en osaa laulaa, mutta kukaan ei voi väittää, etten olisi laulanut.”


title: Florence Foster Jenkins

text: Musiikki, jota Jenkins valitsi esityksiinsä oli sekoitus tyypillistä oopperaohjelmistoa säveltäjiltä Wolfgang Amadeus Mozart, Giuseppe Verdi ja Richard Strauss (jotka kaikki ovat selvästi hänen teknisen tasonsa yläpuolella), liedejä (muun muassa Johannes Brahmsin sävellyksiä ja Joaquín Valverden "Clavelitos", joka oli hänen suosikki-encorekappaleensa), ja lauluja, joita hän itse tai hänen säestäjänsä Cosme McMoon (salanimi) oli säveltänyt. Hän pukeutui usein tyylikkäisiin, itse suunnittelemiinsa asuihin, joissa toisinaan oli kimallenauhoja ja siivet. "Clavelitos"-kappaleessa hän heitteli kukkia yleisön joukkoon heiluttaen viuhkaa, lisää kukkia hiuksissaan. Konserttisalien koristelutkin hän loi itse.


title: Florence Foster Jenkins

text: Vaikka yleisö kaipasi lisäesiintymisiä, Jenkins rajoitti harvinaiset esiintymisensä muutamaan suosikkipaikkaan sekä vuotuiseen konserttiin Ritz-Carltonin juhlasalissa New Yorkissa. Yleisö rajoittui aina hänen uskollisiin klubinaisiinsa ja muihin valikoituihin ihmisiin – lippujen jakelun hän hoiti itse. 25. lokakuuta 1944 Jenkins lopulta suostui yleisön pyynnöstä esiintymään Carnegie Hallissa. Tapahtuma myytiin loppuun viikkoa aikaisemmin. Jenkins kuoli vain kuukautta myöhemmin 76-vuotiaana.


title: Florence Foster Jenkins

text: On väitetty, että Jenkinsin koko 32 vuoden ura oli nokkela kepponen. Väite on ristiriidassa toisen väitteen kanssa, jonka mukaan hänen kuolemansa johtuu Carnegie Hallin esiintymisen saamasta kritiikistä. Kummankaan väitteen tueksi ei kuitenkaan ole näyttöä, vaan kaikki viittaa siihen, että Florence Foster Jenkins tunsi kuollessaan samaa onnellista, itsevarmaa täyttymystä, joka luonnehti hänen koko taiteilijanuraansa.


title: Florence Foster Jenkins

text: Jenkinsin äänitykset on julkaistu kahdella CD:llä, "The Unbeliavable Glory of the Human Voice" (RCA Victor) ja "Murder on the High Cs" (Naxos).


title: Florence Foster Jenkins

text: Chris Ballancen Jenkins-näytelmää esitettiin vuonna 2001 Edinburgh Fringe -taidefestivaaleilla.


title: Florence Foster Jenkins

text: Peter Quilterin kirjoittama Jenkins-komedia "Suurenmoista" sai Suomen-ensi-iltansa lokakuussa 2006 Helsingin kaupunginteatterissa, pääosassa Riitta Havukainen. Syksyllä 2009 näytelmä sai ensiesityksensä Åbo Svenska Teaterissa, pääroolissa Pirkko Mannola. Näytelmän kantaesitys oli Lontoossa vuonna 2005.


title: Florence Foster Jenkins

text: Stephen Frearsin ohjaamassa elokuvassa "Florence" (2016), Jenkinsiä näyttelee Meryl Streep. Xavier Giannolin komediaelokuva "Marguerite" (2015) noudattaa Jenkinsin tarinaa löyhästi. Aikakausi on sama, 1920-luku, mutta ympäristönä on Ranska, ja tarinassa Marguerite on vakuuttunut kyvyistään. Elokuva on saanut lukuisia palkintoja.


title: Aleksios III Angelos

text: Aleksios III Angelos (1153-1211) oli Angelos-sukuinen Bysantin keisari vuosina 1195-1203. Aleksios kaappaasi vallan veljeltään Isaakilta kun tämä oli metsästysretkellä Traakiassa vuonna 1195. Sen jälkeen, kun Isaak oli saatu kiinni Makedoniassa, hänet sokaistiin ja vangittiin. Aleksioksen hallitsemisen heikkous johti valtion rappeutumiseen.


title: Aleksios III Angelos

text: Syrjäytetyn Isaakin poika Aleksios pakeni Svaabian Filipin luokse, jossa hän tapasi Montferratin Bonifatiuksen, joka oli yksi neljännen ristiretken johtajista. Aleksios lupasi maksaa ristiretkeläisten velat venetsialaisille jos he auttaisivat hänet valtaan. Mutta kun ristiretkeläiset saapuivat Konstantinopolin edustalle, huomattiin, että kansa ei halunnutkaan Aleksiosta keisariksi vaan se oli tyytyväistä Aleksios III:een. Ristiretkeläiset päättivät asettaa Isaakin pojan keisariksi väkivalloin. Vuonna 1203 hyökättiin kaupunkia kohti. Yllättäen keisari Aleksios III pakeni kaupungista tyttärensä Irenen kanssa ja jätti perheensä kaupunkiin. Aleksios IV kruunattiin keisariksi ja hänen isänsä Isaak II:sta tuli hänen kanssahallitsijansa.


title: Aleksios III Angelos

text: Aleksios III pakeni Traakiaan ja yritti palata valtaan Aleksios V:n kanssa, mutta yritys epäonnistui. Lopulta Aleksios päätyi vävynsä Theodoros I Laskariksen luokse Nikaiaan. Aleksios yritti kaapata vallan Theodorokselta, mutta hänet kukistettiin. Loput elämästään Aleksios vietti luostarissa Nikaiassa.


title: Kirgiisin kieli

text: Kirgiisin kieli (kirgiisiksi кыргыз тили, قىرعىز تىلى, "kyrgyz tili") on Kirgisiassa ja sen lähialueilla asuvien kirgiisien puhuma turkkilainen kieli. Kirgiisi on Kirgisian tasavallan virallinen kieli.


title: Kirgiisin kieli

text: Vuonna 1989 entisen Neuvostoliiton alueella laskettiin olevan 2,5 miljoonaa kirgiisiä, joista 97,8 % puhui kirgiisiä äidinkielenään. Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan Kirgisiassa asui 3,1 miljoonaa kirgiisiä. Heitä on myös Uzbekistanissa (175 000 henkeä), Tadžikistanissa (yli 64 000), Kazakstanissa (noin 15 000) ja Venäjällä (31 800 vuonna 2002). Kiinan Xinjiangin alueella kirgiisejä on noin 140 000, heistä valtaosa Kyzylsun kirgiisien piirikunnassa. Pieniä ryhmiä on Afganistanin koillisosassa ja Pakistanissa.


title: Kirgiisin kieli

text: Kirgiisi kuuluu turkkilaisten kielten itäisen haaran kirgiisiläis-kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähin sukukieli on altai, tai pikemminkin sen etelämurteet. Molempien kielten pohjana ovat Jenisein muinaisten kirgiisiheimojen murteet, joihin on sekoittunut kiptšakkilaisia ja mongolilaisia aineksia. Nykyinen kirgiisin kieli muotoutui Tienšanin vuoristoalueella 1300–1500-lukujen aikana.


title: Kirgiisin kieli

text: Kieli jakautuu pohjoiseen ja eteläiseen murreryhmään. Monet piirteet ovat yhteisiä useille eri murteille, joita ei voida selkeästi erottaa toisistaan.


title: Kirgiisin kieli

text: Kirgiisin kirjakieli syntyi vuosina 1923–1924 reformoidun arabialaisen kirjaimiston pohjalta. Vuonna 1928 siirryttiin Neuvostoliiton turkkilaisten kansojen yhteiseen latinalaiseen kirjaimistoon (ns. uusi kirjaimisto) ja vuonna 1940 kyrilliseen aakkostoon, jota on täydennetty lisämerkeillä ө, ү ja ң. Kirjakielen normit perustuvat eri murteiden yhteisiin piirteisiin.


title: Kirgiisin kieli

text:
"Kirgiisin kirjaimisto"
Suuri osa kirgiiseistä osaa venäjää ja monet myös uzbekkia, tadžikkia tai uiguuria. Kirgisian itsenäistymisen jälkeen kirgiisi julistettiin maan viralliseksi kieleksi ja sen käyttöä on pyritty laajentamaan. Venäjällä on yhä virallinen asema ”kansojen välisen kommunikaation välineenä”. Nykyään kirgiisiä osaa 70 % tasavallan koko väestöstä.


title: Kirgiisi

text: Kirgiisi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: 473

text: Glycerius Länsi-Rooman keisariksi maaliskuun alussa.


title: Buada

text: Buada on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Buadan pinta-ala on 2,6 neliökilometriä ja asukasluku 739 ("2011"). Alue sijaitsee kokonaan sisämaassa. Se rajoittuu pohjoisessa Denigomoduun ja Nibokiin, idässä Anibareen, etelässä Menengiin ja Yareniin sekä lännessä Aiwoon ja Boeen.


title: Aiwo

text: Aiwo (joskus "Aiue", aiemmin myös "Yangor") on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta ("district"). Se sijaitsee saaren länsirannikolla ja rajautuu pohjoisessa Denigomodun, idässä Buadan ja etelässä Boen alueisiin. Aiwon pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2011 oli 1 220.


title: Aiwo

text: Aiwo on yksi Naurun teollisuuden merkittävimmistä keskuksista. Sen vuoksi sitä (kuten myös Yarenia) toisinaan pidetään virheellisesti valtion pääkaupunkina. Valtiolla ei todellisuudessa ole pääkaupunkia.


title: Boris Berezovski

text: Boris Abramovitš Berezovski (, 23. tammikuuta 1946, Moskova – 23. maaliskuuta 2013, Lontoo) oli venäläinen oligarkki. Hän aloitti liiketoimintansa Neuvostoliiton perestroikan aikana ja pääsi presidentti Boris Jeltsinin lähipiiriin neuvonantajaksi. Berezovski tuki uuden presidentti Vladimir Putinin valintaa, mutta ajautui sittemmin poliittisiin ristiriitoihin. Berezovski lähti vapaaehtoiseen maanpakolaisuuteen ensin Ranskaan ja myöhemmin Isoon-Britanniaan.


title: Boris Berezovski

text: Viimeiset vuodet hänet tunnettiin Lontoossa asuvana Venäjän poliittista johtoa arvostelevana miljardöörinä Berezovski oli etniseltä taustaltaan juutalainen. Englannissa asuessaan Berezovski muutti viralliseksi nimekseen Platon Elenin elämäänsä perustuneen elokuvan päähenkilön mukaan.


title: Boris Berezovski

text: Berezovski opiskeli metsätaloutta ja matematiikkaa. Hän valmistui tohtoriksi 1983 ja liittyi tiedeakatemian jäseneksi 1991. Liiketoimintansa Berezovski aloitti perestroikan aikaan vuonna 1989 harjoittamalla valtion AvtoVAZ-tehtaan autojen (muun muassa Lada) jälleenmyyntiä laillisin mutta myös laittomin keinoin. Käytettyjen autojen kaupalla hän teki ensimmäisen miljoonansa.


title: Boris Berezovski

text: 1990-luvun alun villeinä vuosina monien liikemiesten tavoin myös Berezovski joutui venäläisten mafiaryhmien kanssa hankaluuksiin, sillä hänen uskottiin tehneen yhteistyötä vaikutusvaltaisen Moskovan tšetšeenimafian kanssa. Hänet yritettiin murhata monesti, esimerkiksi vuonna 1994 autopommilla.


title: Boris Berezovski

text: Berezovski oli yksi presidentti Boris Jeltsin lähipiiriin kuuluneista liikemiehistä. Rahallisesta tuestaan hän sai palkkioksi jäsenyyden turvallisuusneuvostossa. Hän saavutti valtaa useissa entisissä valtionyhtiöissä, mukaan lukien AvtoVAZ, Aeroflot ja joitakin öljy-yhtiöitä, joista yksityistettiin Sibneft. Berezovski sai hallintaansa Venäjän suurimman tiedotusvälineimperiumin, muun muassa ORT-televisiokanavan ja Izvestija-sanomalehden. Näiden medioiden tuella oli merkittävä vaikutus Jeltsinin uudelleenvalintaan 1996.


title: Boris Berezovski

text: Berezovski oli pääneuvottelija neuvoteltaessa vuoden 1994 rauhaa Tšetšeniaan. Hän toimi lyhyen aikaa IVY:n pääsihteerinä ja valittiin duumaan 1999. Berezovski tuki Vladimir Putinin presidentinvaalikampanjaa 2000.


title: Boris Berezovski

text: Hän kuitenkin vastusti Putinin toista Tšetšenian sotaa, minkä jälkeen Putin aloitti hänen ja muiden oligarkkien liiketoimien tutkimisen. Viranomaiset syyttivät Berezovskia veronkierrosta ja kavalluksesta. Boris Berezovskia syytettiin Venäjällä muun muassa laittomasta yritystoiminnasta ja rahanpesusta.


title: Boris Berezovski

text: Berezovski erosi duumasta ja muutti Lontooseen. Hänelle myönnettiin vuonna 2003 poliittinen turvapaikka Britanniassa. Venäjän luovutusvaatimukset eivät tuottaneet tulosta.


title: Boris Berezovski

text: Berezovskin media kritisoi Putinia voimakkaasti muun muassa Kurskin onnettomuuden hoidosta. Hallitus painosti Berezovskia luopumaan kahdesta valtakunnallisesta televisiokanavasta ja monista muista yrityksistään. Boris Berezovski syytti Venäjän turvallisuuspalvelua, FSB:tä ja Putinia pommi-iskuista 1999, jotka johtivat toiseen Tšetšenian sotaan.


title: Boris Berezovski

text: Amerikkalainen journalisti Paul Klebnikov kirjoitti Berezovskin elämäkerran syyskuussa 2000. Kirja väitti Berezovskilla olevan yhteyksiä tšetšeenimafiaan ja sotaherroihin. Klebnikov murhattiin marraskuussa 2004. Talouslehti Forbes on yhdistänyt Boris Berezovskin nimen Paul Klebnikovin murhaan.


title: Boris Berezovski

text: Berezovski tuki myrkytettyä FSB:n agenttia Aleksandr Litvinenkoa rahallisesti. Väitetään, että juuri ennen Berezovskin maanpakoa Litvinenko olisi määrätty tappamaan hänet, mutta hän olisi kieltäytynyt, minkä vuoksi Berezovski olisi ollut kiitollisuudenvelassa.


title: Boris Berezovski

text: Berezovski on kerskunut rahoittaneensa Ukrainan ”oranssin vallankumouksen”. Venäjän vaatimuksesta hän joutui brittien kuulusteltavaksi sanottuaan haastattelussa, että on suunnittelemassa vallankumousta Venäjällä.


title: Boris Berezovski

text: Venäjän valtio syytti Boris Berezovskia vallankaappauksen suunnittelemisesta keväällä 2007. Myöhemmin kesällä Moskovassa asiasta aloitettiin oikeudenkäynti. Syynä oli Guardian-lehdelle 13. huhtikuuta annettu haastattelu, jossa Berezovski sanoi Venäjän vallan vaihtumiseen tarvittavan voimankäyttöä.


title: Boris Berezovski

text: Brasilialainen tuomari on antanut Berezovskista pidätysmääräyksen rahanpesuun osallistumisesta.


title: Boris Berezovski

text: Berezovskia kohtaan tehtiin epäonnistunut murhayritys vuonna 2007 Britannian sisäisen turvallisuuspalvelun virkailijoiden mukaan. Brittihallituslähteen mukaan tämä ilmentää FSB:n jatkuvaa valmiutta toimia läntisiä tahoja vastaan. Venäjän hallituksen kriitikkoja kohti tehdyt hengenvaaralliset hyökkäykset Britanniassa ovat sotkeneet maiden ulkopoliittiset suhteet.


title: Boris Berezovski

text: Vuonna 2011 Berezovski kävi Britanniassa oikeutta Roman Abramovitšia vastaan. Berezovskin mukaan Abramovitš pakotti hänet myymään 43 % Sibneftistä ja osuutensa RUSALista alihintaan, ja hän vaatii 5,5 miljardia US-dollaria korvauksia. Abramovitš on todistanut, että Berezovski oli hänen ”kummisetänsä”, jolle hän maksoi poliittisesta suojelusta 1990-luvulla.


title: Boris Berezovski

text: Berezovski löytyi 23. maaliskuuta 2013 hirtettynä kylpyhuoneensa suihkuun. Ruumiista ei löytynyt väkivallan merkkejä eikä muitakaan todisteita rikoksesta, mutta murhaa ei pystytty täysin sulkemaan pois, joten kuolinsyy jouduttiin jättämään avoimeksi. Berezovskin tiedettiin olleen masentunut ja valtavan taloudellisen paineen alla ennen kuolemaansa.


title: Boris Berezovski

text: Berezovski oli naimisissa, ja häneltä jäi kuusi lasta.


title: Kansallinen hallintokoulu

text: Kansallinen hallintokoulu (, ENA) on Ranskassa sijaitseva oppilaitos. Se perustettiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Pariisiin, mutta on sittemmin siirretty Strasbourgiin. Se kouluttaa johtavia ranskalaisia virkamiehiä ja muita johtajia.


title: Kansallinen hallintokoulu

text: Koulun käynyttä kutsutaan enarkiksi (). Ranskassa enarkit ovat arvostettuja poliittisia johtajia ja huippuvirkamiehiä, mutta heitä on myös syytetty teknokraattisiksi ja ylimielisiksi. Myös syytöksiä ”koulutuksellisesta nepotismista” on esitetty.


title: Kansallinen hallintokoulu

text: Suomesta enarkkikoulutukseen pääsee vuosittain 1–2 henkilöä. Pääsyyn vaaditaan ainakin akateeminen loppututkinto ja hyvä ranskan kielen taito. Enarkkikoulutus antaa myös Suomessa hyvän lisän henkilön urakehitykseen.


title: Kyösti Virrankoski

text: Kyösti Tapio Virrankoski (s. 4. huhtikuuta 1944 Kauhava) on entinen Euroopan parlamentin jäsen ja entinen kansanedustaja. Virrankoski oli Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja ja toimi vuoden 2008 EU:n budjetin yleisesittelijänä. Lisäksi hän oli talousarvion valvontavaliokunnan jäsen sekä maatalousvaliokunnan varajäsen. Virrankoski on ollut Kauhavan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1973 vuoteen 2000. Hän oli valtuuston puheenjohtaja koko 1990-luvun.


title: Kyösti Virrankoski

text: Virrankoski työskenteli Euroopan parlamentissa vuosina 1996–2009. Keskustan kansanedustajana hän toimi vuosina 1991–1995. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Lisäksi hän työskenteli puolustusministerin poliittisena sihteerinä vuosina 1983–1987.


title: Kyösti Virrankoski

text: Kyösti Virrankoski on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri ja varsinaiselta ammatiltaan matematiikan lehtori.


title: Ewa

text: Ewa on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Alueella asuu 446 asukasta ("2011").


title: Ewa

text: Ewassa on muun muassa Kayserin korkeakoulu. Se on nimetty lähes neljäkymmentä vuotta Naurulla viettäneen saksalaisen lähetyssaarnaja Alois Kayserin mukaan.


title: Rivendell

text: Rivendell on haltioiden asuinpaikka Keski-Maassa J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" sekä "Taru sormusten herrasta". Meren länsipuolella Valinorissa sitä kutsutaan myös nimellä ”Viimeinen Kotoisa Koti Meren Itäpuolella”. Sen perusti Elrond Puolhaltia Auringon Toisella Ajalla (neljä tai viisi tuhatta vuotta ennen "Taru sormusten herrasta" -kirjan tapahtumia). Elrondin lisäksi Rivendellissä asuu muitakin haltiaylimyksiä, kuten Arwen Undomiel ja Glorfindel.


title: Rivendell

text: Kirjassa "Hobitti eli sinne ja takaisin" hobitti Bilbo Reppuli pysähtyi kääpiöiden kanssa Rivendellissä matkalla Yksinäiselle Vuorelle ja myös palatessaan Kontuun Gandalfin kanssa.


title: Rivendell

text: "Tarussa sormusten herrasta" Frodo Reppuli ja hänen ystävänsä matkaavat Rivendelliin, missä he tapaavat syntymäpäiväjuhliensa jälkeen sinne muuttaneen Bilbon. Myös monet muut haltiat, kääpiöt ja ihmiset ovat saapuneet Rivendelliin eri teitä; Elrondin neuvostossa he kaikki saavat tietää Valtasormuksesta, ja heidän täytyy päättää, mitä sille tehdään. Lopulta hobitti päättää sen kysymyksen.


title: Rivendell

text: Rivendell sijaitsee lähellä Bruinenjokea (yksi Bruinenin haara tulee lähelle Rivendelliä) hyvin kätkettynä Sumuvuorten juurikukkuloille.


title: Rivendell

text: Rivendellin nimi sindariksi on "Imladris", joka tarkoittaa ”syvää laaksoa kuilussa”.


title: Sumeri

text: Sumerin kieli (omakieliseltä nimeltään "emeĝir" ’alkuperäinen kieli’) on maailman vanhin tunnettu kieli, josta on säilynyt kirjoitettua tekstiä. Sumerin kieltä puhuttiin Mesopotamian Sumerissa noin vuodesta 4000 eaa vuoteen 1600 eaa. Sumerilaiset keksivät maailman vanhimman kirjoitusjärjestelmän, nuolenpääkirjoituksen noin vuoden 3200 eaa. paikkeilla. Ensimmäiset kirjoitetut tekstit olivat piktografisia, joten niiden kirjaimellinen tulkitseminen on ollut ongelmallista. Vaikka akkadi syrjäytti sumerin puhekielenä vuoden 1600 eaa. paikkeilla, sumeri säilyi arvovaltansa vuoksi tieteen, uskonnon ja matematiikan kielenä aina toiselle vuosisadalle ennen ajanlaskumme alkua. Sumerin kielellä oli kaksi sosiolingvististä muunnelmaa: "emeĝir" ja "emesal". Edellinen oli yleinen puhekieli, jälkimmäistä puolestaan käytettiin lauluissa ja naisten kielenä sekä mytologiassa ja uskonnossa jumalattarien kielenä.


title: Sumeri

text: Vallitsevan näkökulman mukaan sumerin kieli on isolaattikieli, eli sille ei ole löydetty sukulaiskieliä. Monet ovat yrittäneet rinnastaa sumeria uralilaisiin, altailaisiin sekä dravidakieliin, mutta toistaiseksi heikoin tuloksin. Erityisen ahkerasti töitä tämän eteen on tehnyt unkarilainen Fred Hámori, jonka teoria tosin on jäänyt varsin pienen kannattajajoukon tukemaksi. Vuonna 2016 ilmestyneessä kirjassaan "Etymological Dictionary of the Sumerian language" suomalainen assyrologi Simo Parpola on esittänyt, että sumeri kuuluisi uralilaisiin kieliin. Uralilaisten kielten tutkijat ovat ensi kommenteissaan suhtautuneet Parpolan teoriaan epäillen.


title: Sumeri

text: Typologisesta näkökulmasta sumeri edustaa agglutinoivaa kielityyppiä. Se on etenkin sijataivutuksen ja verbijärjestelmänsä osalta erityisen rikas; sijamuotoja ja moduksia (tai tarkemmin modaaliprefiksejä) on kumpiakin kymmenisen kappaletta. Substantiivit jaetaan elollisiin ja elottomiin, tämän vuoksi myös verbitaivutuksessa on erilliset muodot 3. persoonan muodoille riippuen siitä, onko lauseen agentti elollinen vai eloton.


title: Sumeri

text: Sumerin genetiiviketjut ovat syntaksin kannalta harvinainen piirre. Sumerissa genetiivilausekkeen pääsana edeltää attribuuttia tai attribuuttiketjua ja genetiivin tunnukset kasautuvat attribuuttiketjun perään.Syntaktisesti oleellinen seikka on myös sumerin jakaantunut ergatiivisuus. Transitiiviverbien yhteydessä agentti ja objekti koodataan eri tavalla, kuin intransitiivilauseessa (jossa ei luonnollisesti ole objektia). Pronominien osalta sumeri toimii nominatiivi-akkusatiivi-kielten tavoin.


title: Sumeri

text: Perussanajärjestys sumerissa on SOV (subjekti-objekti-verbi). Ditransitiiviverbien pakollinen hyötyjä (epäsuora objekti) puolestaan edeltää agenttia.


title: Sumeri

text: Sanastolle ominainen piirre sumerissa on sanavartaloiden yksitavuisuus; monitavuisia sanavartaloita on melko vähän. Yleensä monitavuiset sanat ovat enemmän tai vähemmän leksikaalistuneita yhdyssanoja: "lugal" < "lú" ’mies’ + "gal" ’suuri’; "nam-til" ’elämä’ < "nam" ’kohtalo’ + "til" ’elää’.


title: Sumeri

text: Sumerin kielen fonologiasta kertovat muun muassa seemiläisiin kieliin – erityisesti akkadiin – omaksuttu sumerinkielinen lainasanasto, sekä sumerilaisten tekstien ortografia, joka heijastaa toisinaan melko selkeästikin kielen fonologisia prosesseja.


title: Sumeri

text: Perinteinen näkemys sumerin klusiilisarjasta sisältää foneemit /p t k b d g/. Sumerin klusiileille foneemisen sointiopposition olemassaolosta ei olla täysin varmoja. Epävarmuutta luo muun muassa se, että akkadilaiset eivät aikaisimmissa teksteissään erottaneet kielensä klusiilien sointia, vaan kirjoittivat kaikki klusiilinsa soinnittomina (BA DA GA), vaikka heidän kielessään sointioppositio varmuudella oli. Täten olisi pääteltävä, että sumerin merkit BA DA GA voidaan lukea joko /pa ta ka/ tai /ba da ga/. Merkit PA TA KA puolestaan edustaisivat jotakin klusiilisarjaa, jota akkadissa ei ollut, kuten aspiroituneita klusiileja /p' t' k'/. Vaikka tällaisen klusiilisarjan olemassaolosta onkin näyttöä ja se on laajalti hyväksytty kielioppeihin, yleisesti translitteraatioissa noudatetaan vielä vanhempaa näkemystä.


title: Sumeri

text: Frikatiiveja sumerin kielessä oli ainakin neljä. Spirantteja niistä edustaa yksi /ḫ/ (h jonka alla on ylösalaisin käännetty sirkumfleksi). Ei ole täyttä varmuutta siitä, oliko tämä velaarinen vai faryngaalinen frikatiivi. Myös laryngaalisen /h/:n olemassaolosta on löydetty merkkejä akkadiin adaptoiduista lainasanoista, kuten sum. "é-gal" ’palatsi’ > akk. "ḫekallum". Sibilantteja sumerin kielessä oli kolme /s š z/, joista viimeisen ääntöasusta ei ole varmuutta. Myös liudentuneen /ś/:n esiintymisestä on ollut keskustelua, mutta konkreettisen todistusaineiston löytäminen on osoittautunut ongelmalliseksi.


title: Sumeri

text: Nasaalit /n m ĝ/, joista jälkimmäinen edustaa velaarista nasaalia voivat kaikki esiintyä niin sanan alussa, sisällä kuin lopussakin. Perinteisen näkemyksen mukaan sumerin likvidoiksi on rekonstruoitu /l r/. Kuitenkin arvellaan, että sumerissa oli kaksi likvidasarjaa: /l r/ (LA RA) ja /l r/ (LÁ RÁ). Lateraali /l/ on oletettu syyksi siihen, miksi sumerin kielessä satunnaisesti sananloppuiset lateraalit katoavat. Esimerkiksi "lál" menettää l:n sananloppuisena, mutta säilyttää sen vokaalien välissä; mutta "làl" säilyttää lateraalinsa aina. Foneettisesti /l/ on ajateltu dentaaliseksi, /l/ alveolaariseksi lateraaliksi. Lateraalien distribuutio heijastuu myös assimilaatioissa: "Enlil-la" < /enlil-ra/; mutta "Enlil-lá" < /enlil-ak/.


title: Sumeri

text: Kahden resonantin sarjaa /r r/, joista jälkimmäisen on ajateltu edustavan foneemia /dr/ on perusteltu muun muassa sillä, että muutamissa akkadilaisissa lainasanoissa sumerin /d/ on vaihtunut /r/:ksi (esimerkiksi ne, joissa on sumerin rakentamista tarkoittava sana "dù" KAK < /dru/). Tämän lisäksi muutamat äännevaihtelut tukevat kahden resonantin olemassaoloa. Esimerkiksi "enkud" ’veronkerääjä’ + "ak" (GEN) > "enku-rá" /enkudr-ak/. Muutamissa akkadin sumerilaisperäisissä lainasanoissa /r/ on lainattu faryngaalina /ḫ/. Tämä saattaa viitata siihen, että sumerissa oli myös uvulaarinen resonantti /R/. Uvulaaria tukeva aineisto on kuitenkin häviävän pieni.


title: Sumeri

text: Ehkä ongelmallisin tutkimuskohde sumerin fonologiassa on vokaaliston rekonstruointi. Koska akkadissa vokaaleja oli vain neljä /i e u a/, ei sumeristakaan varmuudella tunnisteta muita vokaaleja. Foneemia /o/ on usein esitetty täydentämään sumerin vokaalistoa, mutta tämän todistaminen on ollut äärimmäisen vaikeaa. Jokseenkin hyväksyntää /o/:n edustajaksi on kuitenkin saanut muun muassa "u". Myös sumerin nasaalivokaalit ovat herättäneet keskustelua. Etenkin sumerin laveilla vokaaleilla näyttää olleen nasaaliset varianttinsa. Toistaiseksi kuitenkin ainoa konteksti, missä nasaalivokaaleiden [ã ĩ ê] on todettu esiintyneen, on prefiksiketjun ns. neutraaliprefiksissä. Vokaalin nasaalisuus selittäisi sen, miksi bilabiaaliset klusiilit nasaalistuvat prefiksin jäljessä: ì-ba > im-ma /ĩ-ba/ > /ĩ-ma/. Nasaalisuutta tukee myös se, että prefiksi kirjoitetaan merkillä NI.


title: Sumeri

text: Vokaalien foneemisen pituusopposition olemassaolosta ei ole täyttä varmuutta, kuitenkin akkadiin lainattujen sumerilaisten sanojen perusteella on voitu osoittaa, että pitkiä vokaaleja on sumerissa esiintynyt, esimerkkinä sum. "an" > akk. "ānu" ’taivas’; mutta sum. "al" > akk. "allu" ’kuokka’ (tällöin sum. syvämuodot /ān/ ja /al/).


title: Sumeri

text: Sanapaino sumerissa oli mahdollisesti toisella tavulla. Tätä on yritetty todistaa muun muassa sillä, että akkadiin lainatuissa sumerilaisissa sanoissa ensimmäinen vokaali toisinaan katoaa, sum. "Amar-Utu" /amar-utu-ak/ > akk. "Marduk".


title: Sumeri

text: Monesti on esitetty myös kysymys siitä, oliko sumeri tonaalinen kieli. Muutamat kielentutkijat puoltavat toonien olemassaoloa sillä, että sumerissa on valtava määrä homonyymeja. Toisaalta illuusion homonyymeista saattaa luoda ainoastaan puutteellinen tietämys sumerin fonologiasta – etenkin vokaaliston osalta.


title: Sumeri

text: Kun amorilaiset valtasivat Sumerin, kieli rajoittui papiston kieleksi ja klassiseksi kieleksi myöhemmän ajan latinan tapaan. Jotkut tutkijat väittävät, että sumeria olisi puhuttu joillain alueilla Etelä-Irakissa vielä 1700 eaa.Armas Salonen luettelee kirjoissaan muutamia sumerin kielen substraatteja, eli jäänteitä alueen sumerilaisia edeltävistä kielistä. Osa sanoista on tietenkin voinut kulkeutua sumerilaisille naapurikansoilta.Yhteenveto yllä olevista kolmesta ryhmästäToisten mukaan esimerkiksi Sumerin paikannimissä näkyy vanhempia kieliä.


title: Sorsan IV hallitus

text: Sorsan IV hallitus oli Suomen tasavallan 63. hallitus, punamultahallitus, jonka muodostivat SDP, Keskusta, RKP ja SMP. Vuoden 1983 eduskuntavaalien tuloksen perusteella aloittanut hallitus toimi 6. toukokuuta 1983 – 30. huhtikuuta 1987. Hallitus toimi koko vaalikauden.


title: Sorsan IV hallitus

text: Sorsan IV hallitus oli erotessaan kaikkien aikojen pitkäikäisin suomalainen hallitus: se ohitti ennätyksen edellisen haltijan eli Kivimäen hallituksen (1932–1936) 62 päivällä. Se kuitenkin menetti ennätyksen seuraajalleen Holkerin hallitukselle. Nykyisin Sorsan IV hallitus on ikätilastossa neljännellä sijalla. Sorsan IV hallitus aloitti 20 vuotta kestäneen, koko vaalikauden ikäisten hallitusten sarjan. Kyseessä on edelleen viimeisin hallitus, jossa Keskusta oli toisena hallituspuolueena. Tämän jälkeisillä vaalikausilla Keskusta on aina joko toiminut pääministeripuolueena (1991–1995, 2003–2011 ja 2015 lähtien) tai jäänyt oppositioon (1987–1991, 1995–2003 ja 2011–2015).


title: Sorsan IV hallitus

text: Hallituksen syntyvaiheista on erilaisia näkemyksiä. Helsingin Sanomien Unto Hämäläinen kirjoittaa, että "ainakin vuodesta 1983 oli tapana, että kaksi suurinta keskustelivat etukäteen hallituskumppaneista". Pekka Vennamon mukaan etukäteen eivät keskustelleet Keskusta ja SDP vaan SDP ja SMP, ja Keskustalle SMP:n tulo neuvotteluihin oli yllätys. Vennamon mukaan Sorsa ei antanut periksi, vaikka Väyrynen yritti torjua SMP:n mukaantulon, ja SMP tuli neuvotteluihin ja hallitukseen. Kalevi Sorsa oli heti eduskuntavaalien jälkeen varmistanut Pekka Vennamolta, että SMP olisi käytettävissä hallitusneuvotteluissa. Antti Blåfieldin ja Pekka Vuoriston mukaan Keskusta asetti kynnyskysymykseksi hallitukseen tulolleen puolueen puheenjohtajan Paavo Väyrysen pääsyn ulkoministeriksi; samaan aikaan SDP pyrki hallitusneuvotteluissa rikkomaan "keskipuolueiden" rintaman ja pelaamaan hallituksessa SMP:n avulla Keskustaa ja RKP:ta vastaan. Tämän varmistaakseen Sorsa asetti SMP:n pääsylle hallitukseen kaksi ehtoa: puolueen oli noudatettava hallituksen linjaa kaikissa keskeisissä asioissa eikä Veikko Vennamo saanut tulla hallitukseen. Pekka Vennamo hyväksyi molemmat ehdot. Johannes Virolainen on kirjoittanut, että SDP veti vennamolaiset hallitukseen toisaalta palkkioksi SMP:n tuesta Mauno Koiviston presidenttiehdokkuudelle edellisvuonna pidetyssä vaalissa, mutta toisaalta SDP halusi sitoa vennamolaiset kannattamaan vasemmistolaista politiikkaa.


title: Sorsan IV hallitus

text: Sorsan neljännen hallituksen aloittaessa toimintansa Suomessa elettiin voimakkaan talouskasvun aikaa. Suomen bruttokansantuote nousi vuosina 1979–1984 yhteensä 28 prosenttia, mitä lähelle OECD-maista pääsi ainoastaan Japani. Kasvun ripeys oli hämmästyttänyt talousasiantuntijatkin, koska Euroopan maissa vastaava kasvu oli keskimäärin vain yhdeksän prosentin luokkaa. Raakaöljyn hinnan nousu johti idänkaupan nousuun, ja samaan aikaan tapahtunut Yhdysvaltain dollarin kallistuminen lisäsi yritysten vientituloja, vaikkakin myös kasvatti raaka-ainekustannuksia. Talouden myönteisiin piirteisiin kuului myös inflaation talttuminen. Vuonna 1984 Suomen kauppatase oli ennätykselliset kuusi miljardia markkaa ylijäämäinen. 1980-luvun puolivälissä kävi selväksi, että Suomen kilpailukyvyn ylläpitäminen edellytti konsensusta eli kansalaispiirien neuvotteluhalukkuutta ja keskinäistä luottamusta. Toisaalta tämä merkitsi päätöksenteon keskittymistä ja suurtenkin kysymysten ratkaisemista suppeassa piirissä, mistä seurasi puolueiden ja hallituksen roolin korostuminen ja vastaavasti eduskunnan budjetti- ja muunkin vallan kaventuminen.


title: Sorsan IV hallitus

text: Eduskunnan syksyllä 1982 tekemän päätöksen mukaisesti perustettu ympäristöministeriö aloitti toimintansa lokakuun alussa 1983, ja ensimmäiseksi ympäristöministeriksi tuli sisäministeri Matti Ahde. Toinen sosiaali- ja terveysministeri Vappu Taipale siirtyi joulukuun alussa 1984 sosiaalihallituksen pääjohtajaksi, ja tässä yhteydessä SDP päätyi kierrättämään ministeriensä salkkuja siten, että Taipaleen paikan peri liikenneministeri Matti Puhakka, uudeksi liikenneministeriksi siirtyi sisäministeri Matti Luttinen ja uudeksi sisäministeriksi nousi kansanedustaja Kaisa Raatikainen. Ahti Pekkala, joka oli toiminut valtiovarainministerinä kauemmin kuin kukaan hänen edeltäjistään, siirtyi helmikuun alussa 1986 Oulun läänin maaherraksi, ja hänen tilalleen hallitukseen tuli Suomen Pankin johtokunnan jäsen Esko Ollila. Opetusministeri Kaarina Suonio siirtyi kesäkuun alussa 1986 Tampereen apulaiskaupunginjohtajaksi ja hänen tilalleen tuli kansanedustaja Pirjo Ala-Kapee.


title: Notaari

text: Notaari on eräiden, nykyisin yleensä lainoppineisuutta vaativien tehtävien nimike. Nimitys tulee latinan kielen sanasta "nota" ’merkki’, josta seuraa "notitia" ’muistiinpanot’. "Notarius" oli luotettu kirjuri / sihteeri, "notarius publicus" julkinen notaari. Notaareja on perinteisesti ollut oikeusistuimissa ja kirkossa. Myös pankkien notariaattipalvelujen nimi on samaa juurta. Monissa Euroopan maissa notaarilaitos on virallisia tehtäviä hoitava oikeudellinen instituutio. Eurooppalaisessa perinteessä notaarit ovat virallisesta asemastaan huolimatta yleensä yksityisiä ammatinharjoittajia.


title: Notaari

text: Käräjäoikeudessa käräjänotaari on tuomioistuinharjoittelua (auskultointi) suorittava juristi. Käräjänotaariksi käräjäoikeuteen valittavalta vaaditaan ylemmän oikeustieteellisen korkeakoulututkinnon suorittamista ja hovioikeudessa vannottua tuomarinvalaa tai annettua tuomarinvakuutusta. Käräjänotaari perehtyy käräjäoikeuden kanslian tehtäviin sekä laamannin määräyksestä käsittelee ja itsenäisesti ratkaisee tiettyjä oikeudelle ratkaistavaksi tuotuja asioita, ei kuitenkaan erityisen vaikeita tai erityisen vakavia rikosasioita; käräjänotaari voi toimia eräissä asioissa myös lautamieskokoonpanon puheenjohtajana. Tuomioistuinharjoittelun suorittanut juristi voi hakea hovioikeudelta oikeutta käyttää varatuomarin arvonimeä.


title: Notaari

text: Myös hovioikeudessa ja hallinto-oikeudessa voi olla käräjänotaareja.


title: Notaari

text: Lisäksi esimerkiksi vakuutusoikeudessa ja hallinto-oikeuksissa työskentelee valmistelevissa tehtävissä notaarin nimikkeellä viranhaltijoita, jotka eivät osallistu itse asian ratkaisemiseen.


title: Notaari

text: Julkinen notaari on viranhaltija, joka todistaa virallisesti allekirjoituksia, tallelokeron avaamisia ja sulkemisia, arvontoja sekä muita sellaisia. Julkiselta notaarilta vaaditaan oikeustieteen kandidaatin tai maisterin tutkinto. Julkisia notaareita ovat virkansa puolesta maistraatin päällikkö, henkikirjoittajat sekä ylitarkastajat sekä kihlakunnan viraston päällikkö. Joitakin julkisen notaarin palveluita tarjotaan myös Suomen konsulaateissa.


title: Notaari

text: Varanotaari ja oikeusnotaari ovat alempia oikeustieteellisia yliopistotutkintoja.


title: Notaari

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tuomiokapituleissa on perinteisesti ollut notaarin virka. Virka poistui kirkkojärjestyksen sääntelystä vuoden 2004 uudistuksessa. Viran kelpoisuusehtona oli tällöin soveltuva ylempi korkeakoulututkinto. Tuomiokapitulin notaarin tehtävät vaihtelevat jonkin verran hiippakuntien kesken. Yleensä notaari toimii tuomiokapitulin sihteerinä ja eräiden hallintoasioiden esittelijänä. Vuonna 2006 Lapuan hiippakunnassa ei ole notaarin virkaa. Suuri osa notaareista on ollut hallintotieteilijöitä tai pappeja. Evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksen kansliaan kuuluu notaarin tehtävänimike. Tehtävä ei ole erillinen virka, vaan kirkkohallitus tai kirkolliskokouksen kansliavaliokunta nimittää siihen kirkolliskokouksen toimikaudeksi henkilön, joka yleensä päätoimenaan hoitaa muuta tehtävää. Myös kirkollisissa virkaanasettajaisissa (esimerkiksi piispan, kirkkoherran ja kappalaisen) toimii notaari, joka lukee virkamääräyksen.


title: Notaari

text: Suomen katolisen kirkon hiippakunnan kuuriassa ja oikeusistuimessa toimii notaari. Vatikaanin kuuriassa "apostolinen protonotaari" on korkea viranhaltija. Nimitystä käytetään myös korkeana arvonimenä.


title: Alois Kayser

text: Alois Kayser (1877–1944) oli saksalainen katolinen lähetyssaarnaaja. Hän vietti noin neljäkymmentä vuotta elämästään Naurun saarella, Tyynellämerellä. Hän kuoli Chuukissa, Mikronesiassa.


title: Alois Kayser

text: Kayser kirjoitti naurun kielen kieliopin sekä mahdollisesti sanakirjan. Naurun hallitus nimesi myöhemmin maan ainoan koulun Kayserin mukaan.


title: 193

text: 193 oli niin sanottu kolmen keisarin vuosi. Rooman keisareina olivat vuoden aikana Pertinax, Didius Julianus ja Septimius Severus.


title: Éomer

text: Éomer on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Éomer

text: Eorlin huoneen Éomer oli Théodwynin, Théodenin sisaren, poika. Hänellä oli sisar, Éowyn. Sen jälkeen, kun he olivat orpoutuneet, Théoden adoptoi heidät ja kasvatti heitä kuin omia lapsiaan.


title: Éomer

text: Éomer oli Markin kolmas marsalkka ja ihmisten voimakas johtaja. Hän ja hänen "éored"insa jahtasivat Uruk-haita, jotka olivat napanneet Meriadoc Rankkibukin ja Peregrin Tukin vangeikseen ja leiriytyneet Fangornin metsän liepeille. Siellä "éored" surmasivat kaikki Uruk-hait. Éomer ei nähnyt hobitteja, sillä nämä pakenivat taistelun riehuessa. Myöhemmin hän tapasi Aragornin, Gimlin ja Legolaksen Rohanin tasangoilla, ja antoi heille kaksi hevosta.


title: Éomer

text:
Éomer palasi Edorasiin, ja kertoi tavanneensa Samoojan ja tämän ystävät. Kuitenkin, Gríma Kärmekielen neuvosta, hänet pidätettiin.
Hänet vapautettiin kun Théoden toipui Sarumanin hallinnasta, ja hän taisteli kuninkaansa rinnalla Helmin Syvänteen taistelussa, jossa hänen éoredinsa ajoivat Sarumanin puoliörkit ja mustainmaalaiset Huornien metsään, jossa huornit surmasivat nämä. Myöhemmin hän ratsasti Aragornin, Théodenin ja Gandalfin kanssa Rautapihaan, jonne Saruman oli vangittu. Éomer ratsasti Pellenorin Kenttien taisteluun kuninkaansa kanssa, ja taisteli urheasti Rohanin ja Gondorin puolesta. Hän käytteli taistelussa miekkaansa nimeltä Gúthwinë. Vuonna 3019 Kolmatta Aikaa Pellenorin Kentillä Angmarin Noitakuningas tappoi Théodenin ja Éomerista tuli hänen seuraajansa. Éomer oli Rohanin 18. kuningas ja kolmannen sukuhaaran ensimmäinen. Hän uudisti valansa Aragornille sen jälkeen kun tämä oli kruunattu Kuningas Elessariksi ja vannoi ikuista ystävyyttä Rohanin ja Gondorin välille.


title: Éomer

text: Hänet tunnettiin nimellä Éomer Éadig, eli "Siunattu", koska hänen valtakaudellaan Rohan toipui sodan jäljiltä ja siitä tuli jälleen rikas ja hedelmällinen maa. Éomer tapasi Lothírielin, Dol Amrothin prinssi Imrahilin tyttären ollessaan Gondorissa ja avioitui tämän kanssa. Lothíriel synnytti pojan, Elfwinen, josta tuli Rohanin seuraava kuningas Éomerin kuoltua vuonna 63 Neljättä Aikaa.


title: Éomer

text: Peter Jacksonin ohjaamassa New Line Cineman elokuvatrilogiassa Grima karkoittaa Éomerin ennen kuin tämä tapaa Aragornin, eikä hän palaa ennen kuin Helmin Syvänteen taistelun loppupuolella. Hänen hahmonsa korvasi elokuvassa Erkenbrandin, joka palaa Helmin Syvänteelle Gandalfin kanssa. Éomeria elokuvatrilogiassa esittää uusiseelantilainen näyttelijä Karl Urban.


title: Infinitiivi

text: Infinitiivi on verbin substantiivinen nominaalimuoto. Toisin sanoen verbiä, joka on infinitiivimuodossa, käytetään kuten mitä tahansa substantiivia. Se taipuu sijamuodoissa ja toimii lauseenjäsenenä kuten nominit.


title: Infinitiivi

text: Suomen kielessä vain MA- ja MINEN-infinitiivit taipuvat kaikissa sijamuodoissa; A-, E- ja MAINEN-infinitiivit taipuvat vain jossain sijamuodoissa. Persoonamuodot ovat nominien persoonamuotoja, eivät verbien persoonamuotoja.


title: Infinitiivi

text: Suomen kielessä on neljä infinitiivimuotoa, ja ensimmäisellä infinitiivillä on kaksi muotoa.


title: Wolof

text: Wolof tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Wolofin kieli

text: Wolof on nigeriläiskongolainen kieli. Kieltä puhuvat äidinkielenään wolofit, mutta suurin osa muistakin senegalilaisista ymmärtää kieltä. Kieli on Senegalin puhutuin.


title: Wolofin kieli

text: Äidinkielenään kieltä puhuu kaikkiaan noin 3 976 500 ja toisena kielenään noin 3 500 000 ihmistä. Wolofia puhutaan Senegalin lisäksi Gambiassa, jossa se on monin paikoin yleiskielen asemassa, ja jonkin verran Mauritaniassa. Wolofissa on muutamia alueellisia murteita.


title: Fujitan asteikko

text: Fujitan asteikolla mitataan tornadon tai trombin aiheuttamaa tuhoa, joka riippuu tornardon tai trombin nopeudesta. Asteikolla nopeus ulottuu 18 m/s:stä äänen nopeuteen noin 330 m/s:iin. F5:tä voimakkaampaa tornadoa ei ole havaittu. Heikon tornadon eli F0:n tuulet puhaltavat 18-32 m/s ja äärimmäisen voimakkaan tornadon eli F5:n 120-150 m/s. Veden yllä kulkeva tornado eli vesipatsas, joka ei käy maalla missään vaiheessa, ei aiheuta minkäänlaista tuhoa, jolloin se luokitellaan saman tien F0:ksi.


title: Fujitan asteikko

text: Fujitan asteikko sai nimensä japanilaiselta Tetsuya Thodore Fujitalta (1920-1998), joka tutki tornadoja ja voimakkaita ukkosmyrskyjä. Vuonna 1953 hän muutti Japanista Yhdysvaltoihin ja sai kutsumanimekseen Mr. Tornado. Hän tiesi, että myrskyissä tuulen nopeuden mittaminen on vaikeaa, joten hän ehdotti vuonna 1971 käyttöön asteikkoa, jossa voimakkuuden mittaus tapahtuisi tuhojen mukaan. Tämä asteikko nimettiin Fujitan asteikoksi.


title: Hunnun Herra

text: Hunnun herra on vesilahtelaisten kansantarinoiden kristillinen saarnaaja, joka käännytti alkuperäisen uskonnon kannattajia. Hunnun herran kerrotaan saapuneen Hinsalaan Hinsalan salmen yli, mutta pudonneen jäihin ja tulleen sieltä pelastetuksi. Aluksi hän puhui vain latinaa, mutta kotiuduttuaan oppi suomen. Paikallisen pakanapäällikkö Kirmukarmun kerrotaan vainonneen Hunnun herraa, ja lopulta repineen tältä kädet irti. Hunnun herra kuitenkin toipui paikallisten hoidossa käsiensä menetyksestä ja jatkoi saarnaamista. Lopulta vaikuttuneena Hunnun herran uhrimielestä, ja pettyneenä Novgorodin sotaretkellään omiin jumaliinsa, Kirmukarmu kääntyi kristityksi. Tarina on ehkä säilynyt opetustarinana siitä, että kristillinen uhrautuvuus voittaa lopulta.


title: Hunnun Herra

text: Hunnun herraa kutsuttiin myös Kalannin Kalaksi. Tämä tarjoaa yhtymäkohdan piispa Henrikiin, joka "Piispa Henrikin surmavirren" mukaan kasvoi "Kaalimaassa". Saagoissa toistuvan pilan mukaan skandinaavit sanoivat Englannin rahvaan elävän pelkällä kaalilla ja piispa Henrikkiä on vanhastaan pidetty alkujaan englantilaisena.


title: Hunnun Herra

text: Suomalaisen Folk-metalyhtyeen Korpiklaanin kappale Vesilahden veräjillä kertoo Hunnun Herrasta.


title: Hyötöreaktori

text: Hyötöreaktori () on ydinreaktorityyppi, joka tuottaa omaa fissiiliä ydinpolttoainettaan toisesta aineesta, kuten toriumista tai U-238:sta. Hyötöreaktorit voidaan jakaa termisiin ja nopeisiin () fission aikaansaavien neutronien energian (nopeuden) mukaan. Näistä terminen hyötöreaktori on yksinkertaisempi, ja soveltuu paremmin toriumille, kun taas nopeat soveltuvat paremmin uraanille. Eräs terminen hyötöreaktori on sulasuolareaktori ("MSR - Molten Salt Reactor"), jossa sekä polttoaineen lähtöaine (Th) että varsinainen polttoaine (U) ovat nestemäisessä muodossa sulan suolan joukossa.


title: Hyötöreaktori

text: Siinä, missä muissa ydinreaktoreissa fissiossa vapautuvia neutroneja hidastetaan sopivalla väliaineella kasvattamaan fission todennäköisyyttä, nopeissa reaktoreissa hidastamista tapahtuu vähemmän, vähemmän tiheiden hidastinaineiden käytön myötä (kuten nestemäisen natrium tai heliumin). Sen sijaan tarvittavan suuri määrä fissioita varmistetaan käyttämällä väkevämpää polttoainetta, jossa fissiilejä, eli "halkeavia" ytimiä on riittävän tiheässä ketjureaktion varmistamiseksi. Tällä myös yritetään välttää fissiomateriaalin hukkaa, joka syntyy joidenkin ytimien pelkästään absorboidessa hitaat neutronit. Reaktorin nimi tulee nimenomaan nopeista, hidastamattomista neutroneista.


title: Hyötöreaktori

text: Reaktorin jäähdytykseen ja samalla lämpöenergian siirtämiseen käytetään nesteytettyä kaasua tai alhaisen sulamispisteen omaavan metallisuolan liuosta, jolla on pieni hidastavuusvaikutus ja hyvä lämmönsiirtokyky. Ylivoimaisesti yleisin on tähän asti ollut natrium, mutta myös lyijy-vismutti -seoksen ja puhtaan lyijyn käyttöä tutkitaan. Fissiota hallitaan normaaliin tapaan säätösauvoilla.


title: Hyötöreaktori

text: Hyötöreaktorin suurin etu on sen kyky hyödyntää esimerkiksi uraanin niitä isotooppeja, jotka eivät kykene ylläpitämään fissiota. Tämä perustuu transmutaatioon, eli alkuaineen muuttumiseen toiseksi neutronikaappauksen seurauksena. Uraanin fissiiliä isotooppia U-235 huomattavasti yleisempi on "halkeamiskelpoinen eli fissioituva, mutta ei fissiili" U-238, joka ei kykene ylläpitämään ketjureaktiota. Sen sijaan nopeilla neutroneilla säteilytettäessä U-238 muuttuu neptunium-239:ksi, joka muuttuu plutonium-239:ksi beetahajoamisen seurauksena. Plutonium-239 on fissiili ja käy siis ydinpolttoaineeksi tai ydinaseisiin. Prosessi on niin tehokas, että uutta plutoniumia syntyy uraanista enemmän, kuin mitä sitä kuluu neutronien ja energian tuottamiseen. "Hyötämisestä "puhutaan, kun ei fissiilistä, mutta kuitenki fertiilistä (ydinpoltto-)aineesta (kuten U tai Th) tehdään fissiiliä polttoainetta esim. neutronikaappauksen eli absorption keinoin ja näin syntynyttä ydinpolttoainetta käytetään osana ketjuprosessia ja energian tuottoon. Hyötöreaktorin käynnistämiseen siis riittää tietty määrä fissiiliä polttoainetta, minkä jälkeen rektoria voidaan "tankata" vain fertiilillä polttoaineella.


title: Hyötöreaktori

text: U-235:n ohella mahdollisia hyötöreaktorissa käytettäviä ”lähtöaineita” ovat U-238 (→Pu-239), torium-232 (→U-233), ja Pu-240 (→Pu-241). Normaalissa termisessä eli hitaassa kevytvesireaktorissa polttoaineen 95-97% sisältävästä U-238:sta voidaan hyödyntää vain alle 1 %. Nopeassa reaktorissa jopa 70 %. U-238:n ja Th-232:n ollessa luonnossa huomattavasti yleisempiä, hyöty on ilmeinen.


title: Hyötöreaktori

text:
Pääasiallisesti kiinteän U-238-polttoaineen käyttöön tarkoitetun, nopeaan hyötöreaktoriin liittyviä ongelmia ovat muun muassa jäähdytysaineen hankalat ominaisuudet (esimerkiksi natrium syttyy palamaan joutuessaan kosketuksiin veden kanssa), reaktorissa oleva suuri määrä plutoniumia ja hallitsemattoman ketjureaktion mahdollisuus.
Th-232-polttoaineenaan käyttävässä termisessä eli hitaassa ns. sulasuola-hyötöreaktorissa (MSR - Molten Salt Reactor) vastaavia ongelmia ei ole koska polttoaine on valmiiksi nestemäinen, sulanut suolaliuos (esim. LiF-BeF-ThF-UF), mikä ei myöskään vaadi jäähdytysaineita tai raskasta ja kallista paineastiaa, vaan toimii itsessään lämmönkuljettajan roolissa. Koska suolan kiehumispiste ylittää reaktorin käyttölämpötilan, reaktori toimii ilmakehän paineessa. Laitoksen aktiivisella alueella ei voi tapahtua höyrypaineräjähdyksiä. Suola ei missään olosuhteissa syty palamaan, eikä reaktorin polttoaine voi sulaa koska se on jo sulassa muodossa.


title: Hyötöreaktori

text:
Ensimmäinen ketjureaktio nopeassa reaktorissa saatiin käynnistymään 1946 Yhdysvalloissa ("Clementine"-reaktori). Useat muutkin maat olivat jo aloittaneet tutkimustyön tällä saralla, mutta Yhdysvalloissa saavutettiin myös seuraava merkittävä virstanpylväs, kun 1951 EBR 1 -reaktorista tuli ensimmäinen sähköä tuottanut reaktori maailmassa. Kohta kuitenkin Britannia, Saksa, Ranska, Neuvostoliito ja Japani rakensivat kukin tahollaan omat koereaktorinsa.
Tasaisesti kiihtynyt kehitys saavutti huippunsa 1980-luvun alkuun tultaessa ja useissa maissa oli käynnissä ohjelmia prototyyppi- ja kaupallisen koon nopeita hyötöreaktoreja varten.


title: Hyötöreaktori

text:
Näistä mainittakoon Ranskan Superphénix, Saksan SNR-300, Monju Japanissa ja BN-600 Neuvostoliitossa.
1990-luvulla kiinnostus teollisuusmaissa laimeni ja vuosikymmenen loppuun mennessä useat maat olivat sulkeneet tärkeimmät hyötöreaktorinsa ja yhä jatkuvistakin ohjelmista useimmat kokivat rahoituksen pienenemisen. Yksi syy oli se, että ei koettu pakottavaa tarvetta panostaa niiden kehitykseen. IAEA:n mukaan 2000-luvulla kiinnostus ydinvoimaa kohtaan on jälleen hieman lisääntynyt ja lisännyt tietoisuutta niistä keskipitkän ja pitkän aikavälin hyödyistä, joita suljetun polttoainekierron nopeat hyötöreaktorit tarjoavat.
Suurin käytössä ollut hyötöreaktori oli ranskalainen Superphénix, jonka sähköteho oli 1200 MW. Se käynnistyi 1985 ja tavoitteena oli sähkön ja plutoniumin tuotanto. Projektia rasittivat lukuisat ongelmat ja poliittinen vastustus, eikä se päässyt täyttämään siihen kohdistettuja odotuksia. Ranska sulki laitoksen lopullisesti 1998 ja sitä alettiin purkaa.


title: Hyötöreaktori

text: Protyyppireaktoriksi rakennettu 280 MW Monju Japanin Tsurugaissa käynnistyi 1994, mutta jo 1995 joulukuussa laitoksessa sattui huomiota herättänyt toisiopiirin natriumvuoto. Vuoto ei ollut erityisen vaarallinen, mutta tapahtuman salailu oli osasyynä siihen, että seuraavana vuonna reaktori suljettiin. Uusittu reaktori käynnistettiin uudelleen toukokuussa 2010 ja Japanin atomienergiaviraston tavoitteena on päästä ajamaan sitä täydellä teholla 2013. Monju on Superphénixin lailla natriumjäähdytteinen nopea reaktori, joka käyttää UO/PuO sekaoksidipolttoainetta "MOX"ia. Mutta toisin kuin allastyyppinen Superphénix, sen primäärinen jäähdytys on piirityyppiä.


title: Hyötöreaktori

text: Energianlähde, joka tuottaa käydessään uutta polttoainetta on luonnollisesti hyvin houkutteleva, joten nopeita reaktoreita on tutkittu laajalti. Tutkimus on edennyt niin pitkälle, että suurimmat hyötöreaktoreiden käytön tekniset esteet on jo ratkaistu ja maailmalla on käytetty useita sähköntuotantoon soveltuvia hyötöreaktoreita, mm. Ranskassa, Isossa-Britanniassa ja Japanissa. Lisäksi koereaktoreita on ollut Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa, Ranskassa, entisessä Neuvostoliitossa sekä Intiassa ja Japanissa. Hyötöreaktoritekniikan polttoainetaloudellisten etujen vuoksi useimmissa suurissa teollisuusmaissa pidettiin selvänä, että ydinvoiman tuotannossa siirrytään ajan oloon hyötöreaktoreiden käyttöön, mutta nyttemmin monissa maissa, kuten Ranskassa, Saksassa ja Britanniassa, ollaan hyötöreaktoreiden voimalaitoskäytöstä luovuttu tai luopumassa poliittisella päätöksellä.


title: Hyötöreaktori

text: Kuten kaikesta uraanin tai plutoniumin fissiilejä isotooppeja sisältävistä aineista, myös hyötöreaktorin polttoaineesta on teoriassa mahdollista valmistaa ydinaseita. Käytännössä sellaista ei tiettävästi ole tapahtunut tai edes suunniteltu, koska tunnetaan huomattavasti yksinkertaisempiakin tapoja aloittaa ydinaseen rakentaminen. Monet asiantuntijat pitävät kuitenkin hyötöreaktorien tuottamaa plutoniumia sisältävää käytettyä ydinpolttoainetta riskinä ydinaseiden rajoittamiselle.


title: Hyötöreaktori

text: Venäjällä toimivat Belojarskissa BN-600 ja BN-800, jotka ovat natriumjäähdytettyjä allastyyppisiä reaktoreja, joiden sähkönteho on 600 MW ja 800 MW.


title: Hyötöreaktori

text:
Intia on rakentamassa uudentyyppisen PFBR-nimisen 500 MW:n hyötöreaktorin, joka tulee käyttämään uraania ja toriumia polttoaineena. Intiassa on maailman suurimmat torium-esiintymät ja projekti on elintärkeä maan energiapolitiikassa.
Lähde: IAEA:n "Power Reactor Information System" -tietokanta


title: Torron asteikko

text: Torron asteikko mittaa tornadojen voimakkuutta. Se perustuu havaittuun tuulennopeuteen, tutkamittauksiin ja tornadon tekemiin vaurioihin ja on Fujitan asteikkoa tarkempi. Asteikko alkaa nollasta ja on yläpäästään avoin. Heikko tornado T0 on 17-24 m/s, supertornado T10 on 121-134 m/s.


title: Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko

text: Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko luokittelee hurrikaanit tuulen nopeuden perusteella voimakkuusryhmiin. Luokittelun perustana on suurin havaittu 1-minuutin keskituuli 10 metrin korkeudella. Herbert Saffir kehitti asteikon Robert Simpsonin kanssa vuonna 1971.


title: Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko

text: (Taulukon värit ovat samat, joita käytetään monissa hurrikaanien reittikartoissa).


title: Matti Pellonpää

text: Matti Kalervo ”Peltsi” Pellonpää () oli tunnettu suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi etenkin Aki Kaurismäen elokuvien vakionäyttelijänä.


title: Matti Pellonpää

text: Pellonpää palkittiin uransa aikana muun muassa Euroopan elokuva-akatemian myöntämällä parhaan eurooppalaisen miesnäyttelijän Felix-palkinnolla roolistaan elokuvassa "Boheemielämää" (1992) ja valtion elokuvataiteilijapalkinnolla roolista elokuvassa "Varjoja paratiisissa" (1986).


title: Matti Pellonpää

text: Vuonna 1999 perustettiin Pellonpään kunniaksi vuosittain jaettava Matti Pellonpää -palkinto.


title: Matti Pellonpää

text: Matti Pellonpää aloitti näyttelijänuransa klassisen aseman saavuttaneissa elokuvissa "Pojat" (1962) sekä "Akseli ja Elina" (1970). Pellonpään ensimmäinen päärooli oli Mika Kaurismäen elokuvassa "Arvottomat" (1982).


title: Matti Pellonpää

text: Elokuvarooliensa ohella Pellonpää teki myös merkittävän uran ääninäyttelijänä. Hän esimerkiksi esiintyi äänenä lasten animaatiosarjassa "Vili Vilperi". Lisäksi hän muun muassa luki radiolle lastenkirjallisuutta ("Jänis Vemmelsääri", "Nalle Puh", "Pinterin pihassa", "Liisa Ihmemaassa", "Pekka Töpöhäntä", "Grimmin sadut") ja näytteli useissa kymmenissä kuunnelmissa, joista mainittakoon esimerkiksi "Pikku ystävätär", "Yksi päivä Toivo Hyytiäiselle", "Dostojevskin ikonit", "Moskovan marraskuu", "Fallesmannin Arvo ja minä", "Maailmanrannan mies", "Kukkia madonnalle", "Tulen viemää", "Nuku mut", "Lyhtykaloja", "Lokakuussa ilman naista", "Voodoo Chile" sekä "Neurovelho"-sarja ja "Jorge Luis Borges" -sarja.


title: Matti Pellonpää

text: Pellonpää esiintyi postuumisti valokuvien ja elokuvakatkelmien muodossa myös Aki Kaurismäen elokuvissa "Kauas pilvet karkaavat" (1996) ja "Mies vailla menneisyyttä" (2002) sekä Mika Kaurismäen elokuvassa "LA Without a Map" (1998).


title: Matti Pellonpää

text: Pellonpää toimi laulajana ja sanoittajana 1989–1995 toimineessa Peltsix-yhtyeessä. Aiemmin 1970-luvulla hän toimi rumpalina ja laulajana teatterikoululaisten kokoonpanossa Johan Lewis & Korjaa Bois (roolinimellä Tino Sandos). Juice Leskisen kanssa Pellonpää teki lastenlauluja. Ajoittain hän toimi myös Leskisen Juice Leskinen Grand Slamissä näennäiskitaristina ja Popedassa näennäisbasistina. Popeda myös nimesi Pellonpään yhtyeensä kummisedäksi. Hänelle pidettiin muistokonsertti Tavastialla elokuussa 1995, jossa esiintyivät muun muassa Peltsix, Johan Lewis & Korjaa Bois, Eppu Normaali, Popeda, Leningrad Cowboys ja Juice Leskinen Grand Slam.


title: Matti Pellonpää

text: Pellonpää julkaisi lastenmusiikkia sisältävän albumin "Jurtzantaa!" vuonna 1985, jonka yksi tunnetuimmista kappaleista on "Keke Rosberg formula rock". Lauluja olivat tekemässä muun muassa Leskinen, Mika Sundqvist ja Jukka Siikavire. Sovittajana toimi Anssi Tikanmäki.


title: Matti Pellonpää

text: Pellonpää sai Berliinin elokuvajuhlilla 1992 Euroopan elokuva-akatemian myöntämän parhaan eurooppalaisen miesnäyttelijän Felix-palkinnon roolistaan elokuvassa "Boheemielämää".


title: Matti Pellonpää

text: Vuonna 1986 Pellonpää palkittiin valtion elokuvataiteilijapalkinnolla roolistaan elokuvassa "Varjoja paratiisissa". Vuonna 1987 hänelle ojennettiin Viitasaaren elokuvaviikoilla elokuvasta myös Humanismin käsi -palkinto.


title: Matti Pellonpää

text: Pellonpää sai Parhaan miespääosan Jussin elokuvasta "Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa" (1990). Vuonna 1995 hän sai Sokeain kuunnelmapalkinnon kuunnelmasta "Isäni, sankari".


title: Matti Pellonpää

text: Elokuvan 100-vuotisjuhlan kunniaksi julkaistiin 1996 postimerkkisarja suomalaisista elokuvista. Yhdessä merkissä komeilee Matti Pellonpää "Varjoja paratiisissa" -elokuvan roskakuski Nikanderina.


title: Matti Pellonpää

text: Matti Pellonpää muistetaan paitsi lahjakkaana näyttelijänä, myös boheemina. Helsingissä hän viihtyi varsinkin ravintola Kosmoksessa, jonne hänen postinsakin tuli pitkään. Tampereella Pellonpää oli tuttu näky muun muassa ravintola Tillikassa. Pellonpää eli pitkään asunnottomana ja nukkui usein myös Kaurismäen veljesten tuotantoyhtiön sohvalla. Rahan pyytäminen kuului ”kohteliaaksi pummiksi” luonnehditun näyttelijän imagoon.


title: Matti Pellonpää

text: Matti Pellonpää seurusteli vuosia Sanna Fransmanin kanssa.


title: Matti Pellonpää

text: Pellonpää menehtyi Vaasassa 13. heinäkuuta 1995 sairauskohtaukseen 44-vuotiaana. Hän oli lapsesta saakka potenut sydänvikaa. Hänet haudattiin Malmin hautausmaalle.


title: Matti Pellonpää

text: Malmilla hautausmaalla on syntynyt perinne, jossa tuntemattomat kävijät tuovat Matti Pellonpään haudalle avatun pullon Koskenkorvaa, jossa saattaa olla kukka.


title: Minas Ithil

text: Minas Ithil () on Gondorin vartiotorni J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Se sijaitsee itään Minas Anorin kaupungista. Tornin nimeksi tuli Minas Morgul ("Mustan Velhouden Torni") sen jälkeen, kun Nazgûlit valloittivat sen Kolmannella Ajalla.


title: Minas Ithil

text: Númenorin tuhouduttua Isildur ja Anárion, Elendilin pojat, perustivat Gondorin. Isildur rakensi Minas Ithilin lähelle Mordorin vuorirajaa, kun taas Anárion perusti Minas Anorin.


title: Minas Ithil

text: Kun Sauron palasi Númenorin tuhon jälkeen, hän hyökkäsi jäljellä olevien númenorilaisten kimppuun. Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto löi Sauronin vuonna 3441 Toista Aikaa.


title: Minas Ithil

text: Vuonna 1980 Kolmatta Aikaa Nazgûlit palasivat Mordoriin (sen jälkeen kun Angmarin Noitakuningas voitettiin). Sormusvarjot alkoivat piirittää Minas Ithiliä pian paluunsa jälkeen, ja ottivat kaupungin komentoonsa. Minas Ithil täyttyi hirveillä pedoilla ja siitä tuli paha paikka. Niinpä sitä alettiin kutsua nimellä Minas Morgul.


title: Minas Ithil

text: "Taru sormusten herrasta" -kirjan tapahtumia, Lännen Armeija rikkoi sillan joka johti Morgulin laaksoon, ja sen pellot sytytettiin tuleen, eivätkä he tavanneet minkäänlaista vastarintaa, koska kaikki kaupungin joukot olivat tuhoutuneet Pelennorin kenttien taistelussa. Kaupunki oli silti liian paha, että siellä olisi voinut ihminen asua. Sormuksen Sodan jälkeen kuningas Elessar neuvoi Faramiria rakentamaan uuden kaupungin Minas Tirithistä kaakkon, Emyn Arnenille. Faramir hallitsi vaimonsa Éowynin kanssa ja Minas Morgul hylättiin kokonaan, mutta maa oli niin tuhottu, ettei siinä kasvanut mikään eikä siinä voinut asua moniin vuosiin.


title: Syöksyvirtausasteikko

text: Syöksyvirtausasteikko ilmaisee syöksyvirtauksien voimakkuuden. Syöksyvirtauksia tulee kesäisistä ukkospilvistä. Niiden rajana on puuskarintama.


title: Uhrin pano

text: Uhrin pano eli loitsun pano on kansantarinoissa jonkinlainen loitsu, rituaali tai taika, jolla tavoitellun asian toteutumiseen liittyy ehto tai lupaus menettää jotain. Kyseessä ei siis ole varsinainen uhritoimitus, vaan ikään kuin sopimus jonkun yliluonnollisen tahon kanssa, jonka ehdot voitiin täyttää myöhemminkin.


title: Uhrin pano

text: Kansantarinoissa kerrotaan, että uhreja on pantu, mutta siitä, miten tämä käytännössä tapahtuu, ei ilmeisesti ole säilynyt kuvausta. Minkä yliluonnollisen voiman tai henkiolennon kanssa ehdoista on neuvoteltu, ei sekään ole selvää.


title: Cape

text: Cape (CAPE, lyhenne sanoista , konvektion käytettävissä oleva energia) on ilmakehän epävakautta kuvaava tunnusluku, joka lasketaan ilmakehän pystysuuntaisesta lämpötila- ja kosteusrakenteesta esimerkiksi radioluotauksen avulla. Suuret cape-arvot kertovat siitä että nousuliike voi kiihtyä voimakkaaksi; siksi suuri cape liittyy usein voimakkaaseen konvektioon ja suureen ukkosen todennäköisyyteen. Capen yksikkö on joulea kilogrammaa kohti, J/kg. Ei ole mitään ehdotonta raja-arvoa, jota suuremmilla cape-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Jopa tornadoita on havaittu pienillä cape-arvoilla.


title: Cape

text: Capen kuvaama noste on päasiallinen nousuliikkeiden voimakkuutta määräävä tekijä silloin, kun tuulishear on heikkoa. Voimakas shear vaikuttaa nousu- ja laskuliikkeisiin, eikä sitä oteta huomioon capen laskennassa. Cape-arvojen ja rajuilmojen esiintymisen välillä on huono korrelaatio, mutta yhdistämällä tietoa capesta ja tuulikentän rakenteesta alimman neljän kilometrin kerroksessa voidaan arvioida mahdollisesti syntyvien rajuilmojen tyyppiä.


title: Cape

text: Suomen olossa karkeasti Cape 250 tietää ukkosta, 350 kovaa ukkosta. Jos Cape on yli 800, ovat vaaralliset myrskynpuuskat mahdollisia.


title: Cape

text: Cape kuvaa nostetta, jonka jonkun alkusyyn liikkeelle sysäämä ilmapaketti kokee. Ilmapaketti joutuu noustessaan pienempään paineeseen ja jäähtyy adiabaattisesti. Radioluotauksesta nähdään paketin ympäristön lämpötila, ja jos arvioidaan nousevan paketin seuraavan adiabaattia, capea voidaan arvioidan näiden kahden viivan väliin jäävästä pinta-alasta.


title: Cape

text: Jotta nousuliike alkaisi, paketin pitää ensin nousta korkeudelle, jossa se on ympäristöään lämpimämpi (vapaan konvektion taso, , LFC). Siitä nousuliike jatkuu kunnes paketti jäähtyy ympäristöä kylmemmäksi. Lähtötaso määritetään tuomalla ilmapaketti ensin kuiva-adiabaattisesti tiivistymiskorkeudelle ja siitä kostea-adiabaattisesti pisteeseen, jossa kostea-adiabaatti leikkaa ympäristön lämpötilan. Integraalin alarajana voidaan käyttää myös jotain vakiokorkeutta, tai tiivistymiskorkeutta.


title: Cape

text: Pinta-alan määrittämistä vastaa laskennallisesti integraali, joten capen yhtälö kirjoitetaan


Cape


title: Cape

text: missä "parcel" on ilmapaketti, "env" ympäristö ja z pystykoordinaatti. Yhtälössä esiintyvä T on virtuaalilämpötila, jonka määrittämisessä kosteus on otettu huomioon. Graafisessa menetelmässä oikean ja virtuaalisen lämpötilan erotus jätetään usein huomioimatta, mikä johtaa capen aliarvioimiseen.


title: Cape

text: Cape-lukuja lasketaan säännöllisesti radioluotauksista ja monista numeerisista sääennustusmalleista, esimerkiksi GFS-mallista. Ennusteen laatimishetken Cape jollain paikkakunnalla ei kerro kaikkea tulevasta ukkosen riskistä, sillä päivän mittaan alueelle virtaa uutta ilmaa eri korkeuksilla, ja Cape kasvaa jos ilmakehän yläosa jäähtyy tai alaosa lämpenee.


title: Cape

text: Ei ole mitään ehdotonta raja-arvoa, jota suuremmilla cape-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Jopa tornadoita on havaittu pienillä cape-arvoilla. Monet lähteet kuitenkin luettelevat suuntaa antavia arvoja.


title: Total totals -indeksi

text: Total totals -indeksi (TT-indeksi, TT-luku, engl TT-index) on ilmakehän epävakaisuutta kuvaava luku, joka lasketaan lämpötilavähetteestä ja ilman kosteudesta. Se muodostuu kahdesta osasta: VT (Vertical totals) on lämpötilan erotus 850 ja 500 hPa paineessa. CT (Cross Totals) on 850 hPa:n kastepisteen ja 500 hPa:n lämpötilan erotus.


title: Total totals -indeksi

text: Kuten muillekaan epävakaisuusindekseille, TT:llekään ei ole mitään ehdottomia raja-arvoja, jota suuremmilla TT-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Sekä TT-indeksille että sen osille on kuitenkin määritetty ohjeellisia raja-arvoja, jotka liittyvät ukkosten voimakkuuteen ja yleisyyteen. Mitä isompi TT, sitä suurempi todennäköisyys ja kovempia ukkosia. Kalliovuorten itäpuolella tyypillisesti TT 44 kertoo yksittäisistä ukkoskuuroista, kun taas TT yli 56 liittyy yleisiin ukkosiin, joiden joukossa on rajuja ukkosia ja tornadoja.


title: Total totals -indeksi

text: VT:n arvo 40 vastaa kuiva-adiabattista lämpötilan pystyvähetettä koko kerroksessa, mutta yleensä pienemmätkin arvot, noin 26 asteesta ylöspäin, kuvaavat riittävää hydrostaattista instabiilisuutta. Konvektiopilvien syntymiseen tarvitaan myös riittävästi kosteutta alatroposfäärissä, mitä kuvaavat CT:n arvot 18:stta ylöspäin. On kuitenkin mahdollista, että tarvittava kosteus on 850 hPan tason (noin 1,5 km) alapuolella, jolloin se ei näy CT- eikä siten myöskään TT-indeksissä.


title: Lifted-indeksi

text: Lifted-indeksi, englanniksi "lifted index", LI on ilmakehän epävakautta kuvaava luku. Ilmakehän voimakas epävakaisuus ruokkii ukkosia synnyttävää konvektiota. Se lasketaan vertaamalla lämpötilaa, johon ilmakupla jäähtyisi nostettaessa sitä maanpinnalta jollekin tietylle tasolle keskitroposfääriin tuolla tasolla havaittuun ympäristön lämpötilaan. Lämpötilojen erotus kertoo nosteesta.