title: Pimeä keskiaika

text: Tämä käsitys keskiajasta eli pitkälle 1900-luvulle saakka tieteellisessäkin historiankirjoituksessa, ja vasta toisen maailmansodan jälkeen se on murtunut useiden tutkijoiden työn tuloksena. Klemettilän mukaan keskiajalla julmuudesta puhumisen tavat olivat omanlaisensa, jonka vuoksi niistä on seurannut myöhemmin monia väärinkäsityksiä. Usein on myös jätetty huomioimatta keskiajan kirjoittajien ideologiaan, didaktiikkaan ja propagandaan liittyvät päämäärät. Lisäksi kuva-aineiston ja draamamateriaalin käytössä ja tulkitsemisessa on ollut samanlaisia ongelmia. Joka tapauksessa käsitys keskiajan pimeydestä elää yhä sitkeästi yleisessä historiatietoisuudessa vanhentuneiden yleisesitysten sekä monien teemaa hyödyntäneiden kaunokirjallisuuden ja populaarikulttuurin teosten takia.


title: Ollie

text: Ollie (alun perin "ollie pop") on yleisimpiä rullalautailutemppuja. Nykyiseen muotoonsa ollien kehitti Rodney Mullen vuonna 1981. Tempun vaikutus rullalautailuun on ollut suuri, sillä se mahdollisti hyppäämisen tasamaalta.


title: Ollie

text: Kokeneet rullalautailijat voivat suorittaa ollien lähes mistä tahansa jalkojen asettelusta, mutta yleensä se aloitetaan asettamalla takajalka lähelle laudan takareunaa, "tailille", ja etujalka hieman laudan keskikohtaa edemmäs. Tästä asennosta ponnistetaan takajalalla, jolloin laudan "tail" osuu maahan ja saa laudan nousemaan ilmaan samanaikaisesti lautailijan kanssa. Tämän jälkeen lautaa voidaan ohjata sen karhean pinnan, "gripin", ansiosta hieman korkeammalle nostamalla jalkoja lähemmäs keskivartaloa. Tämän vaiheen jälkeen lauta tulisi palauttaa vaakasuoraan asentoon jalkojen asentoa muuttamalla, jolloin ollie on korkeimmillaan, ja on aika aloittaa laskeutuminen, "ländääminen". "Ländääminen" pyritään tekemään trukkiruuvien kohdalle, jotta tärähdys olisi mahdollisimman pieni, eikä lauta vahingoittuisi. Erityisesti korkealta laskeuduttaessa huono "ländääminen" saattaa aiheuttaa laudan katkeamisen ja johtaa kaatumiseen.


title: Ollie

text:
Rullalautailun alkuvaiheessa lautailija joutuu päättämään, harjoitteleeko hän kulkemaan vasen vai oikea jalka edellä. Tätä kutsutaan "stanceksi" tai "stänssiksi". "Regular stanceen" päätyvät kulkevat vasen jalka edellä, "goofy stancella" lautailevat taas oikea jalka edellä.
Yleensä jompikumpi tapa tuntuu alusta asti luontevammalta.
Temppujen kuvailussa etujalalla tarkoitetaan lautailijan valitseman "stänssin" mukaista etujalkaa.
"Switch ollie" tehdään vastakkaiselta "stänssiltä", kuin ollie. Lautailija joutuu siis ponnistamaan etujalallaan, jota hän normaalisti käyttäisi laudan ohjailuun ilmalennon aikana, ja suorittamaan etujalan tehtävät ponnistusjalallaan. Tämä tuo temppuun huomattavaa lisävaikeutta, ja sitä voisikin verrata väärällä kädellä kirjoittamiseen.


title: Ollie

text: "Nollie" tehdään samaan suuntaan kuin ollie, mutta ponnistaminen tapahtuu etujalalla laudan etuosasta. Myös nolliessa lautailija joutuu käyttämään jalkojaan vastoin niiden yleistä tehtävää.


title: Ollie

text: "Fakie ollie" tehdään samaan suuntaan kuin switch ollie, mutta ponnistaminen tapahtuu laudan etuosasta. Lautailija voi siis käyttää ponnistamiseen valitsemansa "stancen" takajalkaa, mikä helpottaa temppua huomattavasti verrattuna switch ollieen ja nollieen.


title: Kaupunkivaltio

text: Kaupunkivaltio on kaupungin ja sen lähialueen käsittävä pieni valtio. Kaupunkivaltion käsite on erityisen tuttu antiikin Kreikan historiasta, jossa kaupunkivaltiot tunnetaan nimellä "polis". Kaupunkivaltiot olivat samoihin aikoihin tyypillisiä myös etruskeilla.


title: Kaupunkivaltio

text: Jo ennen antiikin aikaa kaupunkivaltioita oli esiintynyt muun muassa Sumerin ja Foinikian alueella. Kreikan kaupunkivaltioiden katoamisen jälkeen kaupunkivaltiot ovat kuuluneet Euroopan historiaan varsinkin keskiajan ja renessanssin Italiassa. Nykyään kaupunkivaltioita on maailmassa enää muutama. Näistä hyvänä esimerkkinä toimii Monacon ruhtinaskunta. Kaupunkivaltioita ja erityisesti poliksia tutkinut The Copenhagen Polis Centre -tutkimusyksikkö on tunnistanut historiasta yhteensä 37 erilaista kaupunkivaltiokulttuuria.


title: Kaupunkivaltio

text: Ensimmäisenä kaupunkivaltiot kehittyivät pronssikaudella Sumerissa noin 3100–2350 eaa., jossa tunnetuimpia varhaisia kaupunkivaltioita olivat Uruk, Ur ja Lagaš. Tämän jälkeen kaupunkivaltioita syntyi 2000–1000-luvuilla eaa. muun muassa Syyriaan (mm. Ebla), Palestiinaan (Hazor), Assyriaan (Assur), Anatoliaan (Kanesh, Durhumit, Purushattum) ja Foinikiaan (Arwad, Byblos, Sidon, Tyros) sekä foinikialaisten perustamina siirtokuntina eri puolille Välimerta (mm. Karthago).


title: Kaupunkivaltio

text: Antiikin kreikkalaiset kaupunkivaltiot eli polikset kehittyivät varhaisella rautakaudella Kreikan niin kutsuttujen ”pimeiden vuosisatojen” aikana, ja ne levisivät ympäri itäisen Välimeren aluetta noin 750–550 eaa. Kreikkalaisten kaupunkivaltioiden ydinaluetta olivat Manner-Kreikka ja Kreikan saaristo sekä Vähän-Aasian rannikko, mutta niitä perustettiin myös muun muassa niin kutsuttuun Suur-Kreikkaan Italian eteläosiin, Pohjois-Afrikan rannikolle, Mustallemerelle sekä läntisen Välimeren rannikolle.


title: Kaupunkivaltio

text: Polis oli tyypillinen tapa, jolla kreikkalaiset yhteisöt olivat antiikin aikana järjestäytyneet. Kukin polis oli oma poliittinen kokonaisuutensa, jolla oli omat poliittiset instituutionsa, lakinsa ja oikeudenkäyttönsä sekä omat uskonnolliset ja yhteisölliset käytäntönsä, ja näin niitä voidaan pitää itsenäisinä valtioina. Polikset olivat tyypillisesti pieniä ja kaupunkikeskeisiä. Valtion asioista päätettiin kansankokouksissa, jotka pidettiin hallinnon keskuspaikalla, joka oli normaalisti kaupungin agora eli tori.


title: Kaupunkivaltio

text: Poliksien valta-kautta Kreikassa olivat arkaainen ja klassinen kausi noin 700–323 eaa. Tärkeimmät kaupunkivaltiot olivat Ateena, Sparta ja Theba. Yhteensä poliksia on arvioitu olleen eri laskutavoilla 500–. Koska antiikin ajan Kreikka ei muodostanut yhtä tiettyä valtiota, aikakauden historia esitetään usein yksittäisten polisten historiana sekä niiden välisten suhteiden kautta. Hellenistisellä ja roomalaisella kaudella polikset menettivät itsenäisyytensä ja poliittisen merkityksensä, vaikkakin kaupungit säilyttivät monia polisten ulkoisia muotoja.


title: Kaupunkivaltio

text: Etruskeilla oli kaksitoista kaupunkivaltioita, joihin lukeutuvat muun muassa Caere, Tarquinia ja Vulci. Rooman valtakunta sai alkunsa Rooman kaupunkivaltiosta, joka oli alun perin suurin Latiumin alueen 20 kaupunkivaltiosta. Muita Latiumin kaupunkivaltioita olivat alun perin muun muassa Tibur ja Praeneste.


title: Kaupunkivaltio

text: Keskiajalla pohjoisen Italian kaupungeista kehittyi kaupunkivaltioita Ludvig II:n kuoleman vuonna 875 jälkeen. Alun perin niitä hallitsi usein paikallinen piispa, ja myöhemmin niistä kehittyi neuvostojen johtamia tasavaltoja. Sydänkeskiajalla tällaisia kaupunkivaltioita oli Pohjois-Italiassa noin 300. 1400-luvulle tultaessa suurin osa niistä oli päätynyt kolmen suurimman eli Firenzen, Milanon ja Venetsian vallan alle.


title: Kaupunkivaltio

text: Myöhäiskeskiajan Saksassa, erityisesti sen eteläosissa, oli noin 100 kaupunkivaltiota ("Reichsstädte", "Freie Städte"). Sveitsiin kehittyi 1200–1300-luvuilla kahdeksan kaupunkivaltiota, jotka säilyivät 1800-luvulle saakka. Utrechtin unionin yhdistämän Alankomaiden tasavallan voidaan katsoa koostuneen 57 yhteen liittyneestä kaupunkivaltiosta.


title: Martin Heidegger

text: Martin Heidegger (26. syyskuuta 1889 Meßkirch – 26. toukokuuta 1976 Freiburg im Breisgau) oli saksalainen filosofi, joka tunnetaan eksistentialistisesta ja fenomenologisesta ajattelustaan, joka koski ”olemiskysymystä”. Heideggerin vaikutus on ulottunut filosofiaan, dekonstruktioon, kirjallisuusteoriaan, teologiaan ja arkkitehtuurin teoriaan.


title: Martin Heidegger

text: Heidegger on ollut kiistelty hahmo johtuen hänen jäsenyydestään kansallissosialistisessa puolueessa ja Hitleriä tukevista lausunnoistaan, joista hän ei ilmaissut katumusta.


title: Martin Heidegger

text:
Heidegger syntyi Meßkirchin pikkukaupungissa Badenissa vaatimattomiin alemman keskiluokan oloihin, vanhimpana kolmesta lapsesta. Hänen lapsuuden maailmansa oli vahvasti katolinen; isä Friedrich Heidegger toimi käsityöläisammattinsa ohella paikallisen kirkon suntiona. Katolisen kirkon tuella lahjakas poika pääsi oppikouluun ja lukioon läheiseen Konstanziin ja myöhemmin Freiburgiin. Suoritettuaan ylioppilastutkinnon vuonna 1909 Heidegger vietti lyhyen aikaa jesuiittaseminaarissa ja ryhtyi opiskelemaan papiksi Freiburgin yliopistossa. Teologian opinnot vaihtuivat kuitenkin pian filosofiaan ja luonnontieteisiin. Keskiajan skolastiikan ja mystiikan ohella Heidegger perehtyi erityisesti Edmund Husserlin fenomenologiaan, antiikin filosofiaan ja uudempaan logiikkaan ja kulttuurifilosofiaan (Wilhelm Dilthey). Vuonna 1913 Heidegger suoritti tohtorin tutkinnon loogista psykologismia käsittelevällä työllä; vuonna 1916 hän sai dosentin arvon Johannes Duns Scotuksen kategoria- ja merkitysoppia käsittelevällä habilitaatiotyöllä, jonka ohjasi uuskantilainen Heinrich Rickert. Vuonna 1917 Heidegger avioitui taloustieteen ylioppilaan Elfride Petrin kanssa. Avioliitosta syntyi kaksi poikaa, Jörg (s. 1919) ja Hermann (s. 1920), ja se kesti Heideggerin kuolemaan saakka.
Palveltuaan ensimmäisessä maailmansodassa Heidegger aloitti akateemisen työn Freiburgissa Husserlin assistenttina ja yksityisdosenttina. Vaikka Heidegger ei vuosina 1916–1926 julkaissut mitään, hänen fenomenologiaa, hermeneutiikkaa, Platonia, Aristotelesta, Paavalia, Augustinusta, Descartesia, Leibnizia, Kantia ja saksalaista idealismia käsitelleet luentonsa herättivät nopeasti suurta huomiota Saksassa. Hänen oppilaisiinsa kuuluivat 1920-luvulla Hans-Georg Gadamer, Leo Strauss, Hans Jonas, Karl Löwith ja Herbert Marcuse. Vuonna 1923 Heidegger sai professuurin Marburgin yliopistosta, jossa hän tutustui muun muassa protestanttiseen teologi Rudolf Bultmanniin. Vuonna 1925 Heideggerilla oli rakkaussuhde Hannah Arendtin kanssa. Tämä oli 18-vuotias opiskelija, joka edusti valtaväestöön sulautunutta juutalaista porvaristoa. Paljon myöhemmin Arendt kutsui Heideggeria 1920-luvun saksalaisen filosofian ”salaiseksi kuninkaaksi”.


title: Martin Heidegger

text:
Heidegger suunnitteli pitkään julkaisevansa ”fenomenologisille Aristoteles-tulkinnoille” omistetun laajan tutkielman, mutta tämä hanke muuttui teokseksi "Sein und Zeit" ("Oleminen ja aika", 1927), josta muodostui nopeasti filosofinen sensaatio. Teoksen ilmestyminen varmisti hänen nimityksensä Freiburgin filosofian professoriksi Husserlin jäädessä eläkkeelle vuonna 1928. Hänelle tarjottiin toistuvasti myös arvostettua professuuria Berliinin yliopistosta, mutta suurkaupunkielämää vierastava Heidegger kieltäytyi. Vuonna 1929 ilmestynyttä Kant-tulkintaa "Kant und das Problem der Metaphysik" seurasi huomiota herättänyt julkinen väittely Ernst Cassirerin kanssa Davosissa. Tämän jälkeen Heidegger ei enää eläessään julkaissut laajaa yhtenäistä tutkielmaa, vaan hänen myöhempi tuotantonsa muodostuu etupäässä luentojen ja esitelmien pohjalta syntyneistä lyhyemmistä kirjoituksista ja julkaisematta jääneistä muistiinpanoista.
Pian Adolf Hitlerin valtaannousun jälkeen Heidegger valittiin Freiburgin yliopiston rehtoriksi, ja toukokuussa 1933 hän liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen. Heidegger ei ollut aiemmin osallistunut politiikkaan, mutta hän vierasti syvästi Weimarin tasavallan edustamaa nykyaikaista kansanvaltaista massayhteiskuntaa. Virkaanastujaispuheessaan hän esitti epäsuorasti kansallissosialistisen ”vallankumouksen” loistavana mahdollisuutena Saksan henkiseen uudistumiseen ja uudenlaisen tieteen syntyyn.


title: Martin Heidegger

text: Heidegger sai kuitenkin nopeasti pettyä natsien rotuteoreetikkoja suosivaan ”tiedepolitiikkaan” ja irtisanoutui rehtorin tehtävistä jo alkuvuodesta 1934. Rehtorin virassa toimiessaan Heidegger otti toistuvasti julkisesti kantaa Hitlerin politiikan puolesta ja ajoi läpi natsien korkeakoulu-uudistusta, johon kuului yliopistodemokratian ja akateemisen vapauden kaventaminen; natsien rotuopin ja antisemitismin hän kuitenkin sivuutti täysin, ja vetosi jopa varovaisesti eräiden juutalaisten kollegojen irtisanomista vastaan. On väitetty, että varovaisuussyistä Heidegger kuitenkin lopetti yhteydenpidon ystäväänsä Karl Jaspersiin, jolla oli juutalainen vaimo, eikä tehnyt elettäkään tukeakseen juutalaissyntyistä Husserlia, joka oli syrjäytetty akateemisesta maailmasta, vaan jäi jopa pois tämän hautajaisista vuonna 1938 ja suostui kustantajan ehdotuksesta poistamaan omistuskirjoituksen Husserlille "Olemisen ja ajan" viidennestä painoksesta 1942.


title: Martin Heidegger

text:
"Der Spiegel" -lehden haastattelussa Heidegger kommentoi näitä väitteitä myöhemmin. Siinä hän kiistää suhteensa loppumisen Jaspersin kanssa ja esittää todisteena kirjeitä vuosilta 1934-38. Lisäksi hän huomauttaa, että hän puolusti Husserlin asemaa ja hyväksyi omistuskirjoituksen poistamisen "Olemisesta ja ajasta" vuonna 1942 vain sillä ehdolla, että kiitos esitetään kirjassa muualla (sivulla 28).
Vielä rehtorinvirasta luovuttuaan keväällä 1934 Heidegger liittyi Saksalaisen lakiakatemian oikeusfilosofisen toimikuntaan, jossa hän toimi yhdessä tunnettujen natsien ja rasistien kuten Alfred Rosenberg ja Julius Streicher kanssa. Tavatessaan Heideggerin Roomassa vuonna 1936, hänen entinen oppilaansa Karl Löwith paheksui erityisesti yhteyttä Streicheriin, joka tunnettiin hanakkana antisemiittinä. Koska toimikunta osallistui muun muassa kuuluisien Nürnbergin rotulakien valmisteluun, on Heideggerin jäsenyyttä pidetty rehtoriuttakin raskauttavampana seikkana.


title: Martin Heidegger

text: Poliittisen toimintansa hiipuessa Heidegger keskittyi luennoimaan Friedrich Nietzschen ja esisokraatikkojen ajattelusta ja Friedrich Hölderlinin runoudesta sekä kirjoittamaan katkelmallisia tutkielmia, jotka julkaistiin vasta Heideggerin kuoltua – näistä merkittävin oli toiseksi pääteokseksikin kutsuttu "Beiträge zur Philosophie (Vom Ereignis)" (1936–38, julkaistu 1989). Natsihallinto suhtautui häneen epäluuloisesti, ja hänen luentojaan ilmeisesti tarkkailtiin. Heideggerin vähäisestä arvostuksesta kertoo sekin, että hänet määrättiin toisen maailmansodan lopulla rintamapalvelukseen Volkssturm-kansanmiliisissä, vaikka useimmat akateemisen eliitin edustajat vapautettiin. Sodan päätyttyä 1945 ranskalaiset miehitysviranomaiset asettivat Heideggerin opetuskieltoon, osittain Jaspersilta saadun lausunnon nojalla, ja puhdistuskäsittelyissä hänet luokiteltiin natsismin myötäilijäksi ("Mitläufer"). Vaikea tilanne vei Heideggerin hermoromahduksen partaalle ja hän joutui viettämään jonkin aikaa parantolassa. Sodan jälkeen hän etupäässä vaikeni natsismista ja sen rikoksista sekä omasta poliittisesta sitoutumisestaan, puhuen joskus häpeillen poliittisesta ”harharetkestään” ("Irrtum"); tästäkin syystä hänen suhteestaan natsismiin on käyty kiivasta keskustelua, erityisesti Victor Faríasin aihetta koskevan kirjan ilmestyttyä 1987.


title: Martin Heidegger

text: Opetuskielto raukesi jo 1949, ja vuonna 1951 Heidegger sai emeritusprofessorin arvon. Vaikka natsimenneisyys jäi tahraamaan hänen julkisuuskuvaansa Saksassa, hänen kansainvälinen maineensa kasvoi nopeasti erityisesti Ranskassa, Japanissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Yhdysvalloissa. Hän jatkoi kirjoittamista ja seminaarien ja luentojen pitämistä aina kuolemaansa saakka. Hän vieraili myös toistuvasti Ranskassa, jossa hän piti useita kutsuseminaareja ystävänsä, runoilija René Charin kodissa; Sveitsissä hän taas järjesti yhdessä psykiatri Medard Bossin kanssa niin kutsuttuja Zollikon-seminaareja psykoanalyytikko-opiskelijoille. Lisäksi hän teki vaimonsa kanssa useita matkoja Kreikkaan. Heidegger vietti paljon aikaa julkisen ja akateemisen elämän ulkopuolella Schwarzwaldissa sijainneessa mökissään, jossa hän kirjoitti suuren osan tuotannostaan. Hänen vuodesta 1975 alkaen ilmestyneiden koottujen teostensa kokoelma ("Gesamtausgabe") käsittää yli sata nidettä.


title: Martin Heidegger

text: Nuoren Heideggerin tärkeimmät filosofiset taustavaikuttajat olivat Aristoteles, Wilhelm Dilthey ja Edmund Husserl; teologisia innoittajia olivat Paavali, Martti Luther ja Søren Kierkegaard. Aristoteleen ontologiasta ja sen olevaa olevana koskevasta peruskysymyksestä hän kiinnostui jo lukiolaisena tutustuessaan Franz Brentanon väitöskirjaan "Von der mannigfachen Bedeutung des Seienden nach Aristoteles" (1862). Filosofian opintojensa alkuvaiheessa hän syventyi erityisesti Husserlin fenomenologian läpimurtoteokseen "Logische Untersuchungen" (osat I ja II, 1900–1901), jonka hän näki syvällisenä murroksena suhteessa 1800-luvun lopun naturalismiin ja uuskantilaisuuteen sekä uutena avauksena klassiseen aristoteeliseen ensimmäisen filosofian eli metafysiikan hankkeeseen. Heidegger katsoi, ettei fenomenologiassa pohjimmiltaan ollut kyse uudesta filosofisesta koulukunnasta vaan filosofian klassista perinnettä antiikin Kreikasta saksalaiseen idealismiin saakka motivoineen perusvireen elvyttämisestä. Jo varhain Heidegger kuitenkin myös katsoi Lutherin skolastiikkaa kohtaan esittämän arvostelun ja Diltheyn elämän hermeneutiikan osoittaneen, ettei Aristoteleesta Husserliin ulottuva länsimaisen metafysiikan perinne ole kyennyt riittävällä tavalla kohtaamaan elämän ilmiötä ja sen tosiasiallista, ajallis-historiallista ja äärellistä luonnetta, vaan elämän olemisen tapa on alistettu muille metafyysisille ihanteille – erityisesti "pysyvän läsnä olevuuden" ihanteelle, jota edustavat Platonin ideat, Aristoteleen metafyysinen Jumala mutta myös Hegelin absoluuttinen tieto. Heideggerin puhuikin 1920-luvun alussa filosofisesta hankkeestaan elämän ”faktisuuden hermeneutiikkana”, joka etsi uudenlaisia käsitteitä ja ajattelun rakenteita elämän ilmiön tulkitsemiseksi radikaalissa ajallisuudessa.


title: Martin Heidegger

text: Heideggerin hermeneuttinen hanke syveni kuitenkin nopeasti koskemaan ontologian perusteita ylipäätään; hän katsoi, että filosofiassa unohtuneen elämän ajallisuuden tarkastelu tarjosi mahdollisuuden asettaa uudelleen jo antiikissa lukkoonlyöty kysymys "olemisen mielestä" ("Sinn des Seins"), siis todellisuuden mielekkäästä jäsentymisestä todelliseksi. Oleminen oli Kreikasta saakka pohjimmiltaan ymmärretty pysyvänä läsnäolona ja siten määrätyn ajan ulottuvuuden, nykyisyyden, pohjalta. Sikäli kuin elämän ja eletyn todellisuuden välillä vallitsee välttämättä rakenteellinen yhteys, mahdollistaa elämän ajallisuuden tarkastelu olemisen itsensä ajallisen jäsentymisen uudenlaisen tarkastelun - näin elämän hermeneutiikasta syntyy "fundamentaaliontologia", tutkimus, jonka kohteena on perinteisen ontologian ajattelematta jäänyt ajallinen perusta. Tämän siirtymän pohjalta syntyi Heideggerin varhainen pääteos "Oleminen ja aika" (1927), joka korvasi Heideggerin aiemmin suunnitteleman Aristoteles-kommentaarin: teos pyrkii avaamaan kysymyksen olemisen mielestä analysoimalla ihmisen olemassaolon, elämän tai ”täällä-olon” ("Dasein") ajallisia rakenteita. Kiireessä viimeistelty teos jäi kuitenkin kesken; "Olemisesta ja ajasta" ilmestyi vain ensimmäinen puolisko, joka käsittää "Daseinin" eksistentiaalisen analytiikan. Ilmestymättä jäivät systemaattisen osan varsinainen huipentuma, jossa kysymys olemisen mielestä oli määrä vastata ajallisuuden pohjalta, sekä suunniteltu laaja historiallinen osa.


title: Martin Heidegger

text: "Olemisen ja ajan" analyysi kuvaa elämän mielekkyysrakenteen, josta käytetään kokonaisnimeä "huoli" ("Sorge"), kolmitahoista ajallista rakennetta: mielekkäänä eletty nykyisyys ("Gegenwart") mahdollistuu vain siten, että elämällä on lähtökohtaisesti historiallisena suhde omaan menneisyyteensä tai ”olleisuuteensa” ("Gewesenheit") ja sitä määrittää olennaisesti sen avoimista mahdollisuuksista muodostuva tulevaisuus ("Zukunft").


title: Martin Heidegger

text: Heideggerin tavoitteena oli löytää eurooppalaiselle filosofian harjoittamiselle uusi alku. Sen olisi pitänyt olla hänen arvostelemaansa kartesiolaista metafysiikkaa paremmin perusteltu mutta myös ”alkuperäisempi” kuin antiikin kreikkalaisen filosofian tarjoama lähtökohta, jonka Heidegger katsoi kehittyneen äärimmäiseen huipentumaansa ja päätepisteeseensä G.W.F. Hegelin ja Friedrich Nietzschen ajattelussa. Kysymys olemisesta, olemisen mielestä, joka filosofian historiassa oli unohtunut, olisi Heideggerin mukaan voinut tarjota tien tähän uuteen alkuun. Heideggerin muotoileman ajattelun tarkoituksena ei siis ollut kysyä minkään olevan ominaisuuksia. Niin tekisi aristoteelinen, luokitteleva tiede. Heideggerin mielestä oli tarpeellista pohtia, mitä oleminen ylipäätään on ja mitä merkitsee se, että jotakin on.


title: Martin Heidegger

text: Myöhemmin Heidegger keskittyi esimerkiksi taiteen filosofiaan ja teknologisen todellisuuskäsityksen arvosteluun. Hänen mukaansa maailman teknisen käytön ja hyödyntämisen kohteena näkevä ”laskeva ajattelu” on vain yksi ajattelemisen tapa, joka typistää vaarallisella tavalla käsityksen luonnosta ja ihmisestä. Myöhäisteoksissaan Heidegger halusi raivata tietä toisenlaiselle, ”silleen jättävälle” ("Gelassenheit") ajattelulle. Tämän käsitteen hän oli lainannut Mestari Eckhartilta ja muilta saksalaisilta mystikoilta, joiden ajattelussa sanapari merkitsi passiivisen jättäytyvää suhdetta Jumalaan.


title: Martin Heidegger

text: Martin Heidegger kirjoitti pitkän uransa aikana paljon, ja toisen maailmansodan jälkeisinä vuosinaan hän vaikutti laajasti tekniikan filosofiaan, kielifilosofiaan ja taidefilosofiaan. Heidegger katsoi, että löytääksemme filosofialle uuden ja ihmisen eksistentiaalista rakennetta paremmin vastaavan alun, filosofian ja tieteen luonteen olisi muututtava. Termien ”filosofia” ja ”tiede” asemasta Heidegger puhuukin omasta hankkeestaan mieluummin yksinkertaisesti ”ajatteluna” ("Denken"). Hänen erottelunsa ”laskevan ajattelun” ja ihmisen olemassaoloa paremmin vastaavan eli ilmiöt ”silleen jättävän” ajattelun välillä on vaikuttanut laajasti mannermaiseen filosofiaan.


title: Martin Heidegger

text: Heideggerin lähestymistavoissa ja kielenkäytössä 1930-luvulla tapahtunutta muutosta kutsutaan toisinaan hieman harhaanohtavasti ”käänteeksi” ("Kehre") – Heidegger itse totesi ymmärtävänsä ”käänteen” laajempana ajattelun murroksena, jonka toteuttamiseen hänen työnsä tähtäsi alusta saakka.


title: Martin Heidegger

text: 1920-luvun alussa Heideggerin oppilaisiin kuului juutalaissyntyinen Hannah Arendt, josta Yhdysvaltoihin muutettuaan tuli merkittävä itsenäinen filosofi. Huolimatta natsismin aiheuttamasta pitkästä välirikosta erityisesti Heideggerin tulkinnat antiikin filosofiasta vaikuttivat ratkaisevasti Arendtin omaan työhön, jossa hän tosin arvostelee Heideggerin ajattelua. Ranskan vastarintaliike sai jo toisen maailmansodan aikana vaikutteita Heideggerilta. Heideggerin työn tärkeimpiä jatkajia ranskalaisessa filosofiassa oli Jean-Paul Sartre, jonka edustamasta eksistentialismista Heidegger tosin irtisanoutui Jean Beaufret'lle osoittamassaan ”Kirjeessä ’humanismista’” ("Brief über den ”Humanismus”", 1946). Heideggerilta ovat ammentaneet vaikutteita niin postmodernistit kuin jälkistrukturalistitkin. Emmanuel Levinas, Jacques Derrida ja monet muut fenomenologista filosofiaa hyödyntäneet ajattelijat ovat velkaa Heideggerille, vaikka heidän suhteensa Heideggeriin onkin ollut myös arvosteleva. Wienin piiri ja sen työhön pohjautuva angloamerikkalainen analyyttinen filosofia suhtautui Heideggeriin jyrkän torjuvasti, mutta varsinkin viime vuosikymmeninä Heideggerin vaikutus Yhdysvalloissa on ollut huomattava, vaikka Heidegger itse katsoi ajattelemisen kotiutuneen parhaiten omaan kotikieleensä, saksan kieleen.


title: Martin Heidegger

text: Myös amerikkalaisvastaisuus on suurelti Heideggerin muovaamaa. Hän paheksui Amerikkaa modernismin ruumiillistumana. Se edusti teknologiaa, kulutuskeskeisyyttä ja keskivertoihmisen vapautta Venäjän tavoin, vain Euroopassa näitä osattiin hillitä perinteiden avulla. Kulttuurista oli tullut pelkkä kulutushyödyke. Jean-Paul Sartren kaltaiset kommunistit omaksuivat Heideggerin ajattelun muunneltuna vasemmistoälymystön aseeksi Yhdysvaltoja vastaan. Venäjää ei enää nähty uhkana.


title: Martin Heidegger

text: Suomessa tunnetuimpia heideggerilaisia ovat olleet Yrjö Reenpää, joka kirjoitti Heidegger-vaikutteisia tutkimuksia jo 1950-luvulla, sekä Lauri Rauhala, Lauri Routila ja Juha Varto. Matti Juntunen kirjoitti Heideggerista uraauurtavan pienoistutkimuksen vuonna 1967. Myöhempinä vuosikymmeninä Heideggerin ajattelu on ollut läsnä usean suomalaisfilosofin, kuten Jukka Hankamäen, Aki-Mauri Huhtisen, Leena Kakkorin ja Reijo Kupiaisen tutkimuksissa. Arto Haapala on toimittanut Heideggeria käsittelevän artikkelikokoelman, jossa on julkaistu kansainvälisten Heidegger-tutkijoiden kirjoituksia, ja Helsingissä vuonna 2004 järjestetyn "Heidegger Suomessa" -tutkijakollokvion pohjalta ilmestyi ensimmäinen kokoelma kotimaisten tutkijoiden Heidegger-aiheisia kirjoituksia ("Heidegger – Ajattelun aiheita", 2006).Kirjeenvaihtoa


title: Sammy Hagar

text: Samuel Roy ”Sammy” Hagar (s. 13. lokakuuta 1947 Monterey, Kalifornia), tunnetaan myös nimellä ”Red Rocker”, on yhdysvaltalainen rockmuusikko. Hänet tunnetaan Van Halenin laulajana ja soolokappaleistaan ”I Can't Drive 55”, ”There's Only One Way To Rock”, ”Eagles Fly”, ”Winner Takes It All” ja ”Give to Live”. Kaksi hänen soolouransa singleä ("Give to Live" ja "Little White Lie") on yltänyt Mainstream Rock -listan ykköseksi yhteensä kahdeksaksi viikoksi. Kolme hänen soololevyistään on myynyt platinaa Yhdysvalloissa.


title: Sammy Hagar

text: Hagar tuli tunnetuksi Montrosen vahvana laulajana. Montroseen hän liittyi vuonna 1973. Hän teki kaksi studioalbumia Montrosen kanssa. Tunnetuin hitti Montrosen ajalta lienee "Bad Motor Scooter".


title: Sammy Hagar

text: Vuonna 1976 Hagar siirtyi soolouralle. Samana vuonna julkaistiin hänen ensimmäinen sooloalbuminsa "Nine on a Ten Scale". Pian Hagar saavutti suosiota muun muassa 1977 kultalevyyn oikeuttavan määrän myyneen Sammy Hagar lp:n, joka sisälsi hitin ”Red”. Vuosien 1977–1980 välisenä aikana julkaistiin viisi Sammy Hagarin nimeä kantamaa studioalbumia ja yksi livealbumi ("All Night Long").


title: Sammy Hagar

text: Menestystä tuli vuonna 1981 yli miljoona kappaletta Yhdysvalloissa myydyn "Standing Hampton" albumin myötä, joka sisälsi neljä suurta hittiä "Heavy Metal", "I'll Fall In Love Again", "There's Only One Way To Rock" ja cover-kappale "Piece of My Heart". Menestystä jatkoivat platinaa myyneet albumit "Three Lock Box" (1982) ja "VOA" (1984), joista nousi tunnettuja soolokappaleita kuten, "Your Love Is Driving Me Crazy", "Three Lock Box", "VOA" ja ehkä Hagarin kuuluisin kappale ”I Can't Drive 55”, josta tehtiin tunnettu musiikkivideo, jossa Hagar ajaa poliiseja pakoon Ferrari 512 BB:lla. Tunnettujen kappaleiden kuten ”There's Only One Way To Rock” ja ”I Can't Drive 55” takia Hagar alettiin tuntea nimellä ”Red Rocker”.


title: Sammy Hagar

text: Vuonna 1985 Hagar esiintyi ensimmäisen kerran suosion huipulla olleen Van Halen -yhtyeen kitaristin Eddie Van Halenin kanssa Farm Aid -konsertissa Illinoisissa, jossa he esittivät ikimuistoisesti Led Zeppelin -coverin ”Rock and Roll”. Pian tämän esiintymisen jälkeen 1980-luvun kuuluisimpiin yhtyeisiin kuulunut Van Halen tarjosi hänelle paikkaa yhtyeestä eronneen David Lee Rothin korvaajana. Van Haleniin Hagar liittyi vuonna 1985. Tämä siivitti Hagarin välittömästi miljoonien yhdysvaltalaisten suosikkilaulajaksi. Vaikka Van Halenin suosio laantui hieman Hagarin tulon jälkeen, syntyi silti todella upeita raskaamman rockin kappaleita. Samalla Hagar toi yhtyeeseen myös herkkyyttä ja jatkoi myös David Lee Rothin energisyyttä, kuten esimerkiksi kappaleet ”Not Enough”, ”Why Can’t This Be Love”, ”When It’s Love”, ”Love Walks In” ja ”Dreams” osoittavat.


title: Sammy Hagar

text: Vuonna 1987 julkaistiin Hagarin jo kymmenes sooloalbumi "I Never Said Goodbye", jossa bassoa soitti Van Halenin kitaristi Eddie Van Halen. Hiteiksi albumilta nousi "Give to Live" ja livehitti "Eagles Fly", jonka Hagar esitti usein myös Van Halenin kanssa keikkaillessa.


title: Sammy Hagar

text: Hagar ehti tehdä neljä studioalbumia ja yhden livealbumin Van Halenin laulajana, kunnes ura yhtyeessä kariutui vuonna 1996 erimielisyyksiin Eddie Van Halenin kanssa. Juorut kertovat, että Hagar oli Havaijilla vaimonsa kanssa, kun Eddie halusi hänet studioon. Kun Hagar ei ilmestynyt paikalle, hänet erotettiin yhtyeestä. Tämä antoi mahdollisuuden soolouralle, vaihtelevalla menestyksellä. Riidat Eddie Van Halenin kanssa on sittemmin saatu sovittua, ja Hagar palasi yhtyeeseen vuoden 2004 alkupuolella, mutta erosi taas 2006. Hagar on soittanut yhteiskeikkoja Van Halenin entisen basistin ja hyvän ystävänsä Michael Anthonyn kanssa vuodesta 2004 lähtien.


title: Sammy Hagar

text: Vuonna 2007 Hagar myi 80 % Cabo Wabo -tequilamerkistään Gruppo Camparille ja ansaitsi 80 miljoonaa dollaria. Samana vuonna Cabo Wabo oli Yhdysvaltojen toiseksi eniten myynyt tequilamerkki.


title: Sammy Hagar

text: Vuonna 2008 Hagar perusti yhdessä Van Halenin Michael Anthonyn (basso), sooloartisti Joe Satrianin (kitara) ja Red Hot Chili Peppersin Chad Smithn (rummut) kanssa hard rock-superyhtye Chickenfootin.


title: Sammy Hagar

text: Hagarin Live-esiintymiset olivat aivan omaa luokkaansa, sillä yleensä pelkkä lava ei riittänyt. Hän kiipesi usein jonnekin korkealle esimerkiksi erilaisiin lavastustelineihin. Esimerkkinä "Van Halen - Live Without a Net" DVD:ltä, kappaleet "I Can't drive 55" ja "Ain’t Talkin’ ’Bout Love". Hagar myös teki suuria hyppyjä lavalla edestakaisin juosten ja samalla laulaen.


title: Spatiaalinen tilastotiede

text: Spatiaalinen tilastotiede on tilastotieteen osa-alue, jossa aineiston kukin havainto on sidottu määrättyyn paikkaan. Alueellistettujen muuttujien teoriassa kaikki ympäristön luonnolliset ominaisuudet ajatellaan syntyneen kuhunkin pisteeseen ympäristön prosessin tuloksena. Mitattavat suureet sisältävät siten autokorrelaatiota lähialueensa kanssa, jota spatiaalinen tilastotiede pyrkii selvittämään.


title: Spatiaalinen tilastotiede

text: Tilastotieteen jakaumaa vastaa spatiaalisessa tilastotieteessä pisteprosessi.


title: Spatiaalinen tilastotiede

text: Spatiaalista tilastotiedettä sovelletaan muun muassa geostatistiikassa sekä spatiaalisessa ekonometriassa.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Indiana Jones and the Fate of Atlantis on LucasArtsin kehittämä ja julkaisema graafinen seikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna 1992 ja se oli seitsemäs SCUMM-pelimoottoria hyödyntänyt peli.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Pelin päähenkilö on Indiana Jones, mutta sen juoni ei perustu elokuvaan toisin kuin LucasArtsin aiempien Indiana Jones -pelien. "Indiana Jones and the Fate of Atlantis" käytti samankaltaista "Indy Quotient" -pisteenlaskujärjestelmää kuin "Indiana Jones and the Last Crusade: The Graphic Adventure". Juonen innovaationa oli sen jakaminen kolmeen haaraan.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: "Indiana Jones and the Fate of Atlantis" alkaa, kun Indiana Jones saa tietää natsien etsivän Atlantiksen tarunomaista kaupunkia. Platonin dialogien mukaan Atlantis oli teknologisesti aikaansa huimasti edellä ja vajosi mereen. Natsit haluavat tuon kadonneen teknologisen tietämyksen haltuunsa hinnalla millä hyvänsä. Indiana Jones lyöttäytyy yhteen vanhan tuttavansa Sophia Hapgoodin kanssa, joka esitelmöi työkseen Atlantiksen ihmeistä.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Seikkailu on mahdollista selvittää kolmella eri tavalla. Ensimmäisessä Indiana etsii Atlantista yhdessä Hapgoodin kanssa, toisessa yksin. Näissä seikkailu keskittyy ongelmien ratkomiseen päättelemällä. Kolmas mahdollisuus pelata on toimintapainotteisempi.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Kaikissa kolmessa vaihtoehdossa seikkaillaan samoilla paikoilla lähinnä Välimeren ympäristössä. Pelin viimeinen, merenalaiseen Atlantikseen sijoittuva osa on kaikilla vaihtoehdoilla samanlainen.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Avaimena Atlantiksen löytämiseen on Platonin kadonnut dialogi "Hermokrates", jossa hän olisi käsitellyt Atlantista tarkemmin kuin säilyneissä dialogeissaan. Todellisuudessa dialogia tuskin on koskaan kirjoitettukaan.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Pelissä on monista LucasArtsin seikkailupeleistä poiketen mahdollista kuolla. Kuollessa tulee esiin kuolinruutu, joka kertoo saavutetut pisteet.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Peli julkaistiin alun perin 3½ tuuman levykkeillä, mutta vuonna 1993 julkaistiin kokonaan puhuttu versio CD:llä. Lisäksi pelistä tehtiin erillinen toimintapeli nimellä "".


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Pelin juonen pohjalta tehtiin myös sarjakuva, jonka julkaisi Dark Horse Comics vuonna 1991.


title: Indiana Jones and the Fate of Atlantis

text: Pelille suunniteltiin jatko-osaa nimeltä "Indiana Jones and the Iron Phoenix", mutta se päätettiin perua. Monet fanit ovat pitäneet pelistä niin paljon, että ovat päättäneet tehdä sille omia jatko-osia. Kenties tunnetuin näistä on vuodesta 1998 työn alla ollut "Indiana Jones and the Fate of Atlantis 2". Toinen tunnettu peli on "Indiana Jones and the Fountain of Youth", jossa Indiana Jones etsii nuoruuden lähdettä.


title: Epeiroksen despotaatti

text: Epeiroksen despotaatti oli yksi niistä valtioista, jotka syntyivät neljännen ristiretken jälkeen vuonna 1204. Se piti itseään Bysantin valtakunnan perillisenä Nikaian ja Trebizondin keisarikuntien kanssa. Ne vastustivat Latinalaista keisarikuntaa, jonka olivat perustaneet Konstantinopolin valloittajat.


title: Epeiroksen despotaatti

text: Despotaatin perusti Mikael Dukas, keisari Isaak II Angeloksen ja Aleksios III:n serkku. Mikael oli aluksi liitossa Montferratin Bonifatiuksen kanssa, mutta kapinoi lopulta häntä vastaan. Konstantinopolin patriarkka Johannes Kamateros ei hyväksynyt Mikaelia Bysantin keisariksi, vaan hän seurasi Theodoros I Laskariksen mukana Nikaiaan. Mikael puolestaan tunnusti paavi Innocentius III:n ja katkaisi siteet Konstantinopoliin.


title: Epeiroksen despotaatti

text: Mikael hallitsi vuoteen 1214, jolloin hänet murhattiin ja Epeiroksen hallitsijaksi tuli hänen velipuolensa Theodoros. Theodoroksen aikana saatiin vallattua Thessaloniki. Hän liittoutui myös bulgaarien kanssa ja valtasi Trakian latinalaisilta. Vuonna 1230 Theodoros rikkoi sopimuksensa bulgaarien kanssa. Bulgaarien Ivan Asen II kukisti hänet taistelussa. Taistelun jälkeen Theodoros vangittiin ja sokaistiin. Theodoroksen veljenpojasta Mikael II:sta tuli uusi hallitsija.


title: Epeiroksen despotaatti

text: Vuonna 1246 Nikaia valtasi Thessalonikin, ja vuonna 1248 Johannes I Vatatzes pakotti Mikaelin tunnustamaan hänet keisariksi. Johannes puolestaan tunnusti Mikaelin virallisesti Epeiroksen despootiksi. Mikael liittoutui myös Akhaian ruhtinaan Wilhelm II Villehardouinin kanssa vuonna 1248. Seuraavien vuosikymmenien aikana Epeiros oli aina välillä Nikaian liittolainen ja toisinaan sen vihollinen. Epeiros joutui myös taistelemaan Sisilian Manfredia vastaan, joka yritti vallata Albanian.


title: Epeiroksen despotaatti

text: Vuonna 1249 Nikaian keisari Mikael VIII Palaiologos valtasi Epeiroksen pääkaupungin Artan, mutta se saatiin vallattua takaisin samalla, kun nikaialaiset valtasivat takaisin Konstantinopolin. Vuonna 1267 Sisilian Kaarle I valtasi Kerkyran ja suurimman osa Epeirosta. Kun Mikael II kuoli vuonna 1271, hänen tilalleen tuli hänen poikansa Nikeforos. Vuonna 1279 Nikeforos julistautui Kaarlen vasalliksi, mutta Kaarlen kukistuttua Nikeforos menetti Albanian Bysantille.


title: Epeiroksen despotaatti

text: Vuonna 1292 Nikeforos menetti myös suurimman osan valtakunnastaan Kaarlen pojalle Filip I:lle. Nikeforos kuoli vuonna 1292. Hänen poikansa Tuomaksen ollessa vielä alaikäinen Bysantin vaikutus kasvoi. Tuomaksen holhooja oli Andronikos II Palaiologoksen sisar Anna. Vuonna 1306 hän kapinoi Filipiä vastaan.


title: Epeiroksen despotaatti

text: Vuonna 1318 Tuomaksen murhasi Nikolas Orsini, joka meni naimisiin Tuomaan lesken, Andronikoksen tyttären kanssa. Vuonna 1323 Nikolaksen syrjäytti hänen veljensä Johannes. Johanneksen taas murhasi hänen vaimonsa Anna. Seuraavaksi hallitsi Nikeforos II Orsini, joka pakeni Italiaan Andronikos III:n vallatessa Epeiroksen vuonna 1337. Serbia valtasi vuorostaan Epeiroksen Johannes V Palaiologoksen ja Johannes VI Kantakuzenoksen sisällissodan aikana. Nikeforos sai vallattua Epeiroksen takaisin vuonna 1356, mutta hänen kuoltuaan vuonna 1359 despotaatti liitettiin jälleen Bysantin valtakuntaan.


title: Satunnaisotanta

text: Satunnaisotanta tarkoittaa, että otos on kerätty jollakin satunnaisuuteen perustuvalla menetelmällä. Jokainen alkio poimitaan populaatiosta riippumatta muiden alkioiden poiminnasta. Satunnaisotanta on tärkeää, koska sen ansiosta saatuja tuloksia voidaan yleistää koko populaatioon.


title: Satunnaisotanta

text: Yksinkertainen satunnaisotanta (simple random sampling, SRS) on yksinkertaisin otantamenetelmä, jossa jokaisella alkiolla on sama todennäköisyys tulla valituksi otokseen.


title: Satunnaisotanta

text: Yksinkertainen satunnaisotanta ei ole kaikissa tilanteissa tehokkain mahdollinen, koska otokseen valikoituvat alkiot eivät välttämättä ole perusjoukon tunnuslukujen estimoinnin kannalta informatiivisia. Siksi tarvitaan usein suhteellisen suuri otos perusjoukosta, jotta estimaatit olisivat tarkkoja. Suuren otoksen hankkiminen voi tulla kalliiksi, mikä vähentää otantamenetelmän käytettävyyttä. Mikäli perusjoukosta on saatavilla lisäinformaatiota, olisi mahdollista suorittaa tehokkaampi otanta käyttäen tätä lisätietoa.


title: Satunnaisotanta

text: Otanta voidaan tehdä joko "palauttaen" valittu alkio takaisin perusjoukkoon tai "ilman palautusta". Tehtäessä otanta palauttaen sama alkio voi tulla otokseen monta kertaa.


title: Stringit

text: Stringit ovat sekä naisten että miesten käyttämä alus- ja uimahousumalli. Se on pieni, kankainen tai nahkainen vaatekappale, jossa olennaista on jalkojen, yleensä pakaroiden, välistä kulkeva narumaisen ohut osa, joka on kiinni lanteiden ympäri kulkevassa osassa. Stringien etuna on muun muassa saumojen näkymättömyys housujen läpi sekä vähäisempi hiostavuus, kun kangasta on vähemmän kuin perinteisimmissä malleissa.


title: Stringit

text: Stringejä ei pidä sekoittaa tangoihin, joissa takakappaleen koko on tyypillisesti paljon isompi kuin stringeissä, ainoastaan sivuosat ovat kapeat.


title: Stringit

text: Stringien kaltaiset vaatteet olivat ensimmäisiä ihmisen käyttämiä vaatteita. Stringit olivat alun perin miehille tarkoitettuja alusasuja.


title: Stringit

text: Khoisankansat, jotka ovat Kalaharin aavikon alkuperäiskansaa, käyttävät edelleen tällaisia vaatteita. Sana "tanga" on saatu heiltä ja se on käytössä sellaisenaan useissa laajalle levinneissä kielissä. Japanilaisten miesten "fundoshi"-stringit ovat 2000 vuotta vanha keksintö. Samurait käyttivät niitä alusvaatteina sotavarusteissaan. Fundosheja käyttivät käytännössä kaikki japanilaismiehet toiseen maailmansotaan asti. Nykyisin niitä käytetään lähinnä uima-asuina.


title: Stringit

text: Intiassa Shivan palvojat ja jotkin pyhät miehet ovat käyttäneet asua nimeltä "Kowpeenam" tai "Langot" (Marathiksi: लंगोट). Hindujumaluus Murugan kuvataan pukeutuneena asuun.


title: Stringit

text: Sana "stringit" tulee englannin sanasta "G-string". Nykyiset stringit olivat alun perin eksoottisten tanssijoiden käyttämä vaate, josta tuli muoti-ilmiö Etelä-Amerikassa, erityisesti Brasiliassa 1970-luvulla. Brasiliassa, jossa pakaroita tavallisesti korostettiin ja esiteltiin, stringeistä tuli uima-asumuoti. Uima-asujen takakappale oli niin kapea, että se saattoi mennä käyttäjän pakaroiden väliin, mistä syntyi stringien perusmalli. Toisaalta jo Louis Réardin vuonna 1946 suunnittelemien maailman ensimmäisten bikinien alaosa oli string-mallinen.


title: Stringit

text: Alun perin stringejä kutsuttiin Brasiliassa sanalla "bundas". Englannissa käytetään sanaa "thong" "hihna" tai sanaa "G-string", josta suomenkielinen nimitys ja foneettinen mukaelma "stringit" on tullut.


title: Stringit

text: 1980-luvun loppupuolella tämä vaatekappale oli raivannut tiensä läntiseen maailmaan ja stringit tulivat yhä suositummaksi alusvaatemalliksi 1990-luvulle asti. Vuodesta 2003 lähtien stringit ovat olleet eniten myytyjä naisten muotituotteita. Stringien suosiota kasvatti niiden huomaamattomuus muodissa olevien ihonmyötäisten tai vaaleiden housujen tai hameen alta.


title: Puhelinmyynti

text: Puhelinmyynti tai telemarkkinointi on etämyynnin ja suoramarkkinoinnin muoto, jossa tarjolla olevaa tuotetta markkinoidaan, ja kauppa tehdään puhelimitse. Telemarkkinoinnin keinoin tapahtuvana kauppana voidaan pitää myös edustajalle (oman yrityksen tai asiakasyrityksen) kanssa sovittua tapaamista. Puhelinmyynti kasvoi runsaasti etenkin 1990-luvulla.


title: Puhelinmyynti

text: Puhelimitse tapahtuvaa myyntityötä tekevät myyntineuvottelijat, jotka yleensä voivat soittaa tietokoneavusteisesti asiakkaille. Soittojärjestelmä soittaa jatkuvasti taustalla rekisterin numeroihin ja asiakkaan vastatessa puheluun yhdistyy se vasta siinä vaiheessa vapaana olevalle myyntineuvottelijalle, tai myyntineuvottelija voi itse tietokoneelta valita asiakkaansa esimerkiksi hänen ikänsä, työnsä ja ostohistoriansa perusteella. Myyntineuvottelijan työpaikkana voi olla muun muassa Call Center tai Contact Center. Asiakasyritykset ulkoistavat puhelinmyyntityön yleensä yhä useammin. Työ voi olla joko inbound- tai outbound-perustaista, eli myyntineuvottelija ottaa vastaan asiakkaan puheluita tai sitten soittaa asiakkaan suuntaan.


title: Puhelinmyynti

text: Kuluttajansuojalain mukaan puhelinmyynnissä on heti puhelun alussa kerrottava, että kyseessä on myyntipuhelu. Puhelinmyynnissä kuluttajalla on 14 vuorokauden ajan tuotteen saapumisesta mahdollisuus perua kauppa. Asiakkalle on lähetettävä kaupasta kirjallinen vahvistus, jossa on oltava tiedot kaupan perumista varten.


title: Puhelinmyynti

text: Puhelinmyynnistä voi kieltäytyä joko ilmoittamalla erikseen jokaiselle yritykselle markkinointikiellosta tai ilmoittautumalla puhelinmyynnin kieltävään rekisteriin, joka kattaa kaikki Suomen Asiakkuusmarkkinointiliiton jäsenyritykset. Kieltoa voi tehostaa ilmoittamalla esimerkiksi Väestörekisterikeskuksen puhelin- tai nettipalvelussa, ettei halua tietojaan Väestötietojärjestelmästä luovutettavan markkinointitarkoituksiin. Samoin Ajoneuvoliikennerekisteriin voi tehdä luovutuskiellon Trafin kautta sähköisesti tai puhelimitse. Myös pankeille, vakuutusyhtiöille ja muille tahoille, joissa on jo asiakkaana, voi lähettää erillisen kiellon markkinoida lisää esimerkiksi säästämis- tai vakuutuspalveluita.


title: Puhelinmyynti

text: Suomen Kuluttajaliitto on ollut huolissaan siitä, että jos asiakas on kieltäytynyt telemarkkinoinnista, markkinointikieltoa ei aina noudateta. Puhelinmyynnin haitaksi on koettu myös se, että ihmiset vastaavat vieraisiin numeroihin aiempaa harvemmin. Tämä on kasvava ongelma esimerkiksi viranomaisille, Kelalle tai Postin lähetysten jakajille. Lapsille tulevat markkinointipuhelut johtuvat usein tahattomasti siitä, että lasten puhelinliittymät näkyvät virallissa tiedostoissa vanhempien nimillä. Tämän voi välttää muuttamalla lasten liittymänumerot salaisiksi ja kehottamalla lapsia välttämään omien puhelinnumeroidensa kirjoittamista kilpailu- tai arpajaislipukkeisiin.


title: Puhelinmyynti

text: Suomen Postin teettämän tutkimuksen mukaan puhelinmyynti on vähiten pidetty osoitteettoman suoramarkkinoinnin muoto. Tutkimuksen mukaan 61 % kuluttajista ei halua tai ei voi ottaa vastaan myyntipuheluita ja 5 % kuluttajista pitää sitä mieluisimpana muotona.


title: Christine Arron

text: Christine Arron (s. 13. syyskuuta 1973 Les Abymes, Guadeloupe) on ranskalainen entinen pikajuoksija, joka on juossut voimassa olevan 100 metrin juoksun Euroopan ennätyksen.


title: Christine Arron

text: Arron muutti Ranskaan vuonna 1990. Hänen ensimmäinen valmentajansa oli Fernand Urtebise, joka valmensi myös 400 metrin aitojen maailmanmestaria Stéphane Diaganaa.


title: Christine Arron

text:
Arron sijoittui Ateenan MM-kilpailuissa 1997 100 metrillä neljänneksi ja kuului Ranskan pronssijoukkueeseen 4 × 100 metrin viestissä. Ajallaan 10,95 hän löi Marie-José Perecin 100 metrin Ranskan ennätyksen vuonna 1998 ja paransi sitä itse vielä 10,85:een. 19. elokuuta samana vuonna hän paransi Budapestin EM-kisoissa Euroopan ennätyksen lukemiin 10,73. Toisen mestaruutensa hän voitti juostessaan ankkuriosuuden 4 × 100 metrin viestissä. Arron valittiin vuoden eurooppalaiseksi naisurheilijaksi vuonna 1998. Vuoden 1999 MM-kilpailuissa Sevillassa hän voitti pikaviestissä hopeaa Patricia Girardin, Muriel Hurtisin ja Katia Benthin kanssa. 100 metrillä hän sijoittui kuudenneksi.
Arron karsiutui Sydneyn olympialaisissa 2000 100 metrin välierissä. Pikaviestissä Ranska oli neljäs. Lonkkavamman vuoksi hän joutui jättämään väliin vuoden 2001 MM-kilpailut. Tämän jälkeen hän piti vuoden verran taukoa yleisurheilusta, jonka pariin palasi poikansa syntymän jälkeen vuonna 2003. Kotikisoissaan vuonna 2003 Arron voitti ankkurina Ranskalle pikaviestikultaa. Uudet Ranskan ennätyslukemat 41,78 teki joukkue Girard, Hurtis, Sylviane Félix, Arron. 100 metrillä Arron oli viides. Hän sijoittui Budapestin MM-hallikisoissa 2004 seitsemänneksi 60 metrin juoksussa. Saman vuoden Ateenan olympialaisissa 4 × 100 metrin mitali oli pronssinen; joukkuetovereina olivat Véronique Mang, Hurtis ja Félix. Arron kuitenkin karsiutui 100 metrin loppukilpailusta, vaikka oli kauden aikaisempien esitystensä perusteella yksi ennakkosuosikeista. Hän karsiutui välierissä myös 200 metrillä.


title: Christine Arron

text: Kaudella 2005 Arron oli paremmassa iskussa kuin vuosiin. Hän sai pronssia 100:lla ja 200:lla metrillä Helsingin MM-kisoissa, sekä voitti viisi kuudesta Kultaisen liigan osakilpailusta. Vuoden 2006 hallikaudella Arron juoksi 60 metrin ennätyksekseen, ja samalla Ranskan ennätykseksi ajan 7,06. MM-hallikisoissa Moskovassa hän sijoittui 60 metrillä neljänneksi. Arron joutui kuitenkin jättämään väliin lähes koko kesäkauden loukkaantumisten vuoksi.


title: Christine Arron

text: Arronin ja valmentaja Guy Ontanonin valmennussuhde päättyi vuoden 2007 alussa, ja uutena valmentajana aloitti ex-aitajuoksija Stéphane Caristan. Arron palasi radoille kesällä 2007 päätavoitteenaan Osakan MM-kisat, joissa sijoittui 100 metrillä kuudenneksi. Hän jätti väliin 200 metrin kilpailun ja karsiutui Ranskan joukkueen mukana vaihdon epäonnistuessa pikaviestissä. Osakan jälkeen Arron osallistui jäljellä olleisiin Kultaisen liigan kilpailuihin, joista parhaaksi sijoitukseksi voitto Zurichin 100 metrin kilpailussa, sekä Stuttgartin GP-finaaliin, jossa 100 metrillä sijoittui kolmanneksi.


title: Christine Arron

text: Arron karsiutui Pekingin olympialaisissa 2008 100 metrin puolivälierissä. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui 100 metrillä kahdeksanneksi ja kuului pikaviestissä Ranskan hopeajoukkueeseen. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Arron karsiutui jatkosta 100 metrin alkuerissä. Pikaviestissä hän juoksi ankkuriosuuden viidenneksi sijoittuneessa Ranskan joukkueessa.


title: Christine Arron

text: Arron ilmoitti joulukuussa 2012 lopettavansa uransa.


title: Klaus Kinkel

text: Klaus Kinkel (s. 17. joulukuuta 1936 Metzingen) on saksalainen poliitikko ja maansa entinen ulkoministeri. Hän edustaa Vapaita demokraatteja (FDP). Kinkel on nykyisin asianajaja ja Telekom-säätiön puheenjohtaja. Hän oli FDP:n puheenjohtaja 1993–1995.


title: Klaus Kinkel

text: Kinkel valmistui oikeustieteen tohtoriksi ja työskenteli sisä- ja ulkoministeriössä. Vuodet 1979–1982 hän oli ulkomaantiedustelupalvelu Bundesnachrichtendienstin johtaja.


title: Klaus Kinkel

text: Hän on ollut Saksan ulkoministeriön valtiosihteeri 1982–1991, liittopäiväedustaja 1994–2002, oikeusministeri 1991–1992 ja ulkoministeri 1992–1998.


title: Klaus Kinkel

text: Ulkoministerinä Kinkel vaikutti ratkaisevasti Suomen EU-jäsenyyden ratkeamiseen yhdessä valtiosihteeri Hans von Ploetzin kanssa.


title: JVC

text: Victor Company of Japan tai "Japan Victor Company", lyhennettynä JVC, on suuri kansainvälinen yhtiö, jonka päämaja sijaitsee Jokohamassa, Japanissa. Se valmistaa ääni-, video- ja kulutuselektroniikkatuotteita. Yritys on tunnettu VHS-järjestelmän kehittäjänä.


title: JVC

text: JVC perustettiin vuonna 1927 nimellä ”The Victor Company of Japan” yhdysvaltalaisen Victor Talking Machine Companyn tytäryhtiöksi. Vuonna 1932 JVC aloitti radioiden valmistamisen, ja vuonna 1939 yhtiö esitteli Japanin ensimmäisen television. Vuodesta 1953 vuoteen 2008 JVC oli Panasonicin (Matsushita oli vaihtanut nimensä Panasoniciksi) tytäryhtiö. Nykyään Panasonic omistaa alle 50 % JVC:n osakkeista.


title: JVC

text: JVC kehitti VHS-formaatin ja esitteli vuonna 1976 Aasiassa ja Euroopassa sekä vuonna 1977 Yhdysvalloissa ensimmäisen kuluttajille tarkoitetun VHS-nauhurinsa. Sony oli esitellyt Betamax-formaatin vuotta aiemmin, ja 1980-luvulla käytiinkin formaattisotaa Betamax- ja VHS-nauhojen välillä. Betamax oli pienempi kuin VHS, ja sillä saatiin parempi kuvanlaatu. VHS kuitenkin selvisi voittajana, koska VHS-nauhurit olivat edullisempia ja VHS-kasetille mahtui aluksi pidempi tallennus, 120 minuuttia. Sony alkoi valmistaa VHS-nauhureita vuonna 1988.


title: JVC

text: Tytäryhtiöitä ovat olleet muun muassa Victor Music Industries ja Victor Entertainment, joiden toiminnot kuuluvat nykyään JVC Kenwood Victor Entertainment -yritykselle. Yritys tuottaa ja jakelee musiikkia, elokuvia ja muuta viihdettä, kuten animea ja televio-ohjelmia.


title: JVC

text: Aiemmin Pack-In-Video ja Victor Interactive Software kuuluivat yhtiöön, jotka yhdistettiin ja myytiin Marvelous Entertainment -yhtiölle.


title: JVC

text: JVC:n tuotteita myydään Japanissa Victor-merkillä. JVC ei kuitenkaan saa käyttää Victor-tuotemerkkiä Japanin ulkopuolella, joten muualla maailmassa tuotteita markkinoidaan JVC-merkkisinä.


title: JVC

text: 1960- ja 1970-luvuilla JVC käytti Japanin ulkopuolella tavaramerkkiä Nivico tai JVC Nivico.


title: JVC

text: Maailmalla JVC:n tuotteista tunnetuin on luultavasti "JVC BoomBlaster" -cd-soitin, jota tätä nykyä markkinoidaan "Kaboom!"-nimellä.


title: JVC

text: JVC:n tuotteita Suomeen maahantuo Hedengren.


title: Palmukasvit

text: Palmukasvit ("Arecaceae", vanhin heimosta käytetty nimi on "Palmae") on yksisirkkaisten kasvien heimo, joka kuului aiemmin ainoana ryhmänä lahkoon "Arecales". Valtaosa palmuista kasvaa tropiikissa ja loput subtropiikissa. Pohjoisimman lajin, kääpiöpalmun ("Chamaerops humilis"), levinneisyys ulottuu Etelä-Ranskaan ja 44° leveyspiirille. Palmusukuja tunnetaan 189–205 ja lajeja noin 2 500.


title: Palmukasvit

text: Heimoon kuuluu sekä puita että pensaita ja jokunen köynnöskasvikin. Lehdet ovat ikivihreitä, ja niiden koko vaihtelee pienestä hyvin suureen. Palmukasveilla on suuri taloudellinen merkitys, sillä niistä tuotetaan esimerkiksi öljyjä, kookostuotteita ja taateleita.


title: Palmukasvit

text: Juuren anatomiaa: juurissa ei ole oikeita pituuskasvuvyöhykkeitä, ja niissä on säteittäisesti pidentyneitä ilmakammioita.


title: Palmukasvit

text: Varren anatomiaa: siiviläputkissa on yksinkertaiset siivilälevyt. Keskuslieriön keton eli endodermin soluissa on O:n muotoiset paksunnokset. Päällysketon eli epidermin soluseinien selluloosakuidut ovat sikin sokin. Piidioksidikappaleet ovat pyöreitä.


title: Palmukasvit

text: Lehden anatomiaa: Epidermisolut ovat suorakaiteen muotoisia, samoin sen alaiset solut, mutta ne ovat pidentyneet. Ilmarakojen apusolut jakautuvat vinosti. Kuitujänteitä on mesofyllissä ja päällyskettoon liittyneinä. Poikittaissuonien tupet ovat kuituisia.


title: Palmukasvit

text: Lisääntymiselimet: Kasvit ovat yksikotisia (hede- ja emikukat samassa kasviyksilössä). Kukinto on sijainniltaan lehtihankainen, ja sen tyvellä on kaksikölinen esilehti. Osakukinnot ovat viuhkomaisia ja niissäkin on lateraaliset esilehdet, eli osakukinnot ovat cincinnuksia. Hedekukassa on periaatteessa kolmilukuinen hetiö, mutta heteitä saattaa olla paljon. Heteenponsi kiinnittyy palhoon tyvestään. Hedekukassa on emiön jäänne (pistillodi). Emikukat ovat joutoheteellisiä, ja niissä on yhdestä neljään, joskus jopa kymmenen aluksi erillistä emilehteä. Ne voivat kasvaa yhteen. Siemenaiheessa on kaksi kalvoa, sydämen laitasolukko, massiivinen kalatsan yläpuolinen solukko ja siitereiästä kehittynyt alkiorakon imuelin (haustorio). Kussakin hedelmässä on ainakin yksi, toisinaan jopa kymmenen pyöreää siementä. Siemenkuoren uloimmat solukerrokset ovat tavallisesti paksuuntuneet, ja siemenessä on hemiselluloosapitoinen ravintovarasto (endospermi), josta alkio ottaa ravintonsa siitereiästä eli mikropylestä syntyneen imuelimen avulla. Sirkkalehti ei ole yhteyttävä ja sirkkajuuri on vahva ja haarautuva.


title: Palmukasvit

text: Palmukasvien fytokemiaan kuuluvat flavonoidisulfaatit, joita on runsaasti.


title: Palmukasvit

text: Palmukasvit ovat ns. kommelinidien (yksisirkkaisten entinen alaluokka Commelinidae) evoluutiopuun ensimmäinen oksa ja muodostavat oman selväpiirteisen lahkonsa ja heimonsa. Aiemmin ne liitettiin ryhmään nimeltä Spadiciflorae, johon sisällytettiin ne yksisirkkaisheimot, joissa kukinto on tiheä tähkä eli puikelo, jota suojaa usein iso lehti, spatha. Palmukasvien ohella siihen kuuluivat kairapalmukasvit (Pandanaceae), panamapalmukasvit (Cyclanthaceae) ja vehkakasvit (Araceae). Kolme viimeksi mainittua heimoa viedään nykyisin lahkoihin Pandanales ja Alismatales, jotka eivät ole välitöntä sukua toisilleen eivätkä palmukasveille.


title: Palmukasvit

text: Palmukasvit jaetaan viiteen alaheimoon:Myöhäisliitukautisissa Gondwana-mantereen trooppisten osien jättämissä kerrostumissa palmukasvien siitepölyä, lehtiä ja puuta on runsaasti myös Afrikassa ja Intiassa, missä palmuja on nykyään suhteellisen vähän. Siitepölyä on myös eoseenikauden kerrostumissa noin 54 miljoonan vuoden takaa. Oligoseenikauteen mennessä ilmasto kylmeni ja muuttui epäsuotuisammaksi palmukasveille. On arveltu, että palmukasvit ovat monimuotoistuneet tasaiseen tahtiin niiden ilmaannuttua maapallolle liitukaudella noin 100 miljoonaa vuotta sitten. Missä on niiden fossiileja, siellä on ollut trooppisia sademetsiä tai niiden kaltaisia elinympäristöjä. Ensimmäiset palmut lienevät olleet suokasveja, kuten ovat nykyiset palmujen evoluutiopuun tyven haarat: rottinkipalmut ("Calamus"), nipapalmu ("Nypa fruticans") ja "Mauritia"-suku. Noin 77 miljoonaa vuotta vanhat Teksasista löydetyt lehti-, varsi- ja hedelmäfossiilit on tunnistettu nykyäänkin elossa olevaan palmettojen sukuun ("Sabal") kuuluviksi. Niiden hedelmät ovat voineet olla tuolloin kasvinsyöjähirmuliskojen ravintoa.


title: Palmukasvit

text: Seychellienpalmu ("Lodoicea"-suku) kasvaa ainoastaan Seychellien saaristossa, vaikka sen hedelmät leviävät laajalti meren välityksellä. Saariston ja Intian välinen maayhteys katkesi non 63,4 miljoonaa vuotta sitten, joten ko. palmulaji on yhtä vanha tai saapunut saaristoon myöhemmin jollain keinoin jostain muualta. Nipapalmujen suvulla näyttää olleen lähes yleismaailmallinen levinneisyys tertiäärikauden alkuaikoina, sillä sen fossiileja on löytynyt mm. Tasmaniasta, Englannista ja eri puolilta Uutta mannerta. Länsi-Malesialaisen "Eugeissona"-suvun (tai hyvin samankaltaista) siitepölyä on löydetty kaikkialta tropiikista. Ranskassa on varhaisoligoseenisia ja myöhäismioseenisia puufossiileja, jotka kuuluvat eräille Coryphoideae-alaheimon lajeille; ne ovat nykyään amerikkalaisia. Uuden-Seelannin eteläisimpien osien eoseenikallioista löytyy Calamoideae-alaheimon lehti- ja hedelmäfossiileja; lähimmät nykyään elävät alaheimon edustajat kasvavat Itä-Australiassa. Palmukasvien nykyinen levinneisyys näyttäisiä selittyvän paremmin levittäytymisellä (dispersaali) kuin vastinlajien eli lähisukuisten lajien sijoittumisella eri alueille (vikarianssi). Saaristoalueilla palmukasvit ovat voineet hypellä saarelta toiselle kuten eräät myrttikasvit (Myrtaceae), begoniat (heimo Begoniaceae) ja saippuamarjakasvit (Sapotaceae).


title: Palmukasvit

text: Palmuja esiintyy vähän Afrikan mantereella, enemmän sitä vastoin Madagaskarissa. Erityisen huomionarvoinen on tässä suhteessa kolmiopalmujen suku ("Dypsis") ja sen lähisuvut. Madagaskarilaiset lajit ovat piikittömiä toisin kuin afrikkalaiset, mikä johtuu mahdollisesti suurten kasvissyöjien puuttumisesta Madagaskarissa. Afrikassa palmujen monimuotoisuus alkoi vähetä eoseenikauden lopulla noin 34 miljoonaa vuotta sitten, mikä johtunee siitä, että palmukasvien monimuotoisuus lisääntyi muilla alueilla, ja ilmaston muuttumisesta epäedullisemmaksi Afrikassa. Amerikassa ja Indo-Malesian alueella sen sijaan on säilynyt vakaammin suhteellisen lämpimiä ja kosteita alueita, joita palmukasvit suosivat, sekä myös ympäristöjen epäyhtenäisyyttä.


title: Palmukasvit

text: Paleontologit käyttävät palmufossiileja ilmaston osoittajina sen perusteella, että nykyään(kin) palmut kasvavat tietynlaisessa ilmastotyypissä, jossa kylmimmät lämpötilat eivät laske –10 °C, ja vuoden keskilämpötila on yli 10 °C. Palmut ovat yksisirkkaiskasveiksi suhteellisen kookkaita ja niillä on suhteellisen suuret siemenet, mikä liittyy kosteiden ja lämpimien olojen suosintaan. Palmukasvit voivat olla hyvin huomiota herättävä osuus kasvillisuuden keskellä. Nipapalmu hallitsee eräitä mangroverämeitä suosimalla vähäsuolaisempia olosuhteita kuin monet muut mangrovekasvit; niinpä sitä kasvaa jokien rantavesissä vuorovesivyöhykkeelle asti. Nipapalmulla on erikoisia sopeutumia juuriston hapensaannin turvaamiseksi. Calamoideae-alaheimon palmut ovat tärkeitä liaaniosakkaita Kaakkois-Aasian sademetsissä. Amazonin sademetsissä palmukasvit ovat huomattava osuus puustosta, vaikka lajimäärä ei niissä olekaan suuri.


title: Palmukasvit

text: Palmukasvit ovat yksisirkkaisten suurin puuvartisryhmä. Niillä on putkilokasvien pitkäikaisimmät puu- ja nilasolukot, joiden keinoa pysyä toimintakykyisinä ei tunneta. Palmun tyven kuljetussolukkojen on pysyttävä toimintakykyisinä kasvin koko jopa monta sataa vuotta kestävän eliniän, silla sekundaarista kasvua ei ole. Palmujen pidentyessä niiden spiraalimaisesti järjestyneet kuljetussolukot suoristuvat ja syyt kasvavat paksuutta ja lujittavat runkoa. Sekä juurten että varren perussolukot voivat pysyä jonkin aikaa erilaistumattomina, mutta niissä tapahtuu jonkin verran solujen jakaantumista ja/tai niiden laajentumista, jolloin varteen muodostuu onteloita. Näin varsi pitenee ja paksuuntuu; ilmiötä nimitetään diffuusiksi sekundaariseksi paksuuskasvuksi. Ainakin joillakin palmulajeilla on myös yksisirkkaisille ominaista sekundaarista paksuuskasvua. Putkilot voivat olla palmuilla hyvin pitkiä, joten ne ovat alttiita ilmakuplien syntymiselle (embolismille). Eräillä Calamoideae-alaheimon lajeilla ne voivat olla puolen millimetrin levyisiä ja lähes neljän metrin pituisia; ne ulottuvat jopa 18 nivelvälin yli. Tapaa, jolla ne selviytyvät ilmakuplista ei tunneta.


title: Palmukasvit

text: Palmukasvit ovat pääasiassa hyönteispölytteisiä, ja pölyttäjinä toimivat kovakuoriaiset (mm. eräät kärsäkkäät), mesipistiäiset ja kärpäset. Joissakin, enimmäkseen medettömissä kukissa on todettu kemiallisten reaktioiden aikaansaamaa lämmöntuotantoa (termogeneesi), ja kääpiöpalmu ("Chamaerops humilis") houkuttelee kärsäkkäitä lehdistään haihduttamilla yhdisteillä. Kovakuoriaiset saattavat munia hedekukintoihin; vuoripalmuilla ("Chamaedorea") ja niiden sukulaisilla on kukissaan oksalaattikiteitä, jotka estävät hyönteisiä käyttämästä niitä ravintonaan. Palmukasvien evoluutiossa on tapahtunut siemenen koon lisääntymistä. Se saattaa liittyä puuvartisuuteen. Pääasiassa eläimet toimivat niiden levittäjinä, joskin merivirrat voivat toimittaa samaa virkaa (esim. kookospalmu, Cocos nucifera).


title: Palmukasvit

text: Palmukasveihin luetaan kuuluviksi 183 sukua ja 2361 lajia.


title: Palmukasvit

text: Suvut, joilla on suomenkielinen nimi:Muita palmusukuja:


title: Palmukasvit

text: Palmukasvien heimossa on paljon taloudellisesti merkittäviä lajeja. Niitä käytetään ravinto-, kuitu-, vaha- ja nautintoaine- ja koristekasveina. Seuraavassa esimerkkejä:


title: Arecales

text: Arecales on yksisirkkaisten kasvien Commelinids-ryhmään kuuluva kasvilahko. Siihen kuuluu kaksi heimoa.


title: Arecales

text: Arecales-lahko sai nykyisen muotonsa vuonna 2016 julkaistussa APG IV -luokittelussa, sitä ennen lahkoon luokiteltiin pelkästään palmukasvit, APG III -luokittelussa "Dasypogonaceae" oli vielä ilman lahkosijoitusta.


title: Theodor Höijer

text: Carl Theodor Höijer (20. helmikuuta 1843 Helsinki – 31. lokakuuta 1910 Helsinki) oli aikansa johtava suomalainen arkkitehti. Höijerin on sanottu olleen ensimmäinen suomalainen arkkitehti, joka loi menestyksekkään uran ja kestävän jälkimaineen ilman asemaa rakennushallinnossa. Hänen on siten katsottu muovanneen arkkitehtien toimenkuvaa Suomessa.


title: Theodor Höijer

text: Höijerin tuotanto edustaa pääasiassa uusrenessanssia ja sijaitsee suurelta osin Helsingissä. Hän suunnitteli kaupunkiin kymmeniä asuintaloja ja teollisuusrakennuksia, joista huomattava osa purettiin 1950–1960-luvuilla.


title: Theodor Höijer

text:
Höijerin isä oli menestynyt käsityöläinen, helsinkiläinen sisustusverstaan omistaja Henrik Höijer, joka halusi pojalleen arkkitehdin koulutuksen. Höijer kävi Helsingin teknillistä reaalikoulua 1856–1860, mutta ilman ylioppilastutkintoa hän ei päässyt uralle Intendentinkonttoriin. Sen sijaan hän pääsi harjoittelijaksi lääninarkkitehti G. T. Chiewitzin toimistoon ja jatkoi 1863–1868 opintojaan Tukholman vapaiden taiteiden akatemiassa Fredrik Wilhelm Scholanderin johdolla. Valmistuttuaan vuonna 1868 Höijer palasi Suomeen.
Helsingissä Höijer oli aluksi kaksi vuotta perheyrityksensä palveluksessa ja sen jälkeen toiset kaksi Yleisten rakennusten ylihallituksen pääjohtaja Hampus Dalströmin apulaisena. Vuonna 1872 hän perusti arkkitehtitoimiston yhdessä Frans Sjöströmin, Axel Loenbohmin ja Theodor Deckerin kanssa. Yhteistyö päättyi vuonna 1876, mistä alkaen Höijerillä oli oma toimisto. Samana vuonna tapahtui myös hänen läpimurtonsa Helsingin teollisuusnäyttelyn näyttelyrakennusten suunnittelijana. Vuosina 1872–1876 Höijer myös toimi ensimmäisen kerran arkkitehtuuripiirustuksen opettajana Polyteknillisessä opistossa (nykyinen Teknillinen korkeakoulu). Toisen kerran hän oli samassa tehtävässä vuosina 1902–1903.


title: Theodor Höijer

text: Höijerin tärkeimmät työnantajat hänen uransa alkuvuosina olivat Sinebrychoffin panimo sekä Helsingin kaupunki ja seurakunta. Hän suunnitteli asuin- ja liikerakennuksia useille kaupungin nousevaan porvaristoon kuuluneille gryndereille, joista erityisesti yhteistyö Fredrik Wilhelm Grönqvistin kanssa osoittautui hänen uralleen keskeiseksi. Uran huippua edusti Ateneumin taidemuseon toteuttaminen valtiolle; senaattori Leo Mechelin valitsi Höijerin voittajaksi ohi rakennushallituksen arkkitehtien. Höijer itse sen sijaan ei koskaan päässyt rakennushallituksen yliarkkitehdiksi, vaikka haki virkaa kahdesti. 1890-luvun alussa Höijer oli myös itse toisena omistajana Huberin talon rakennushankkeessa, mutta joutui henkilökohtaisen vararikon vuoksi myymään osuutensa yhtiökumppanilleen Robert Huberille. Höijerin koti ja työhuone jäivät kuitenkin vuokralaisiksi hänen itse suunnittelemaansa taloon.


title: Theodor Höijer

text: 1900-luvulle tultaessa Höijer jäi nuorempien arkkitehtien varjoon eikä kyennyt kunnolla omaksumaan uutta kansallisromanttista tyylisuuntausta. Hänen uransa päättyi sairauskohtauksesta johtuneeseen osittaiseen halvaantumiseen vuonna 1905.


title: Theodor Höijer

text: Höijer oli myös Tekniska Föreningen i Finland -järjestön perustajajäsen ja sen arkkitehtiklubin puheenjohtaja vuodesta 1895 sekä Helsingin kaupunginvaltuutettu vuosina 1881–1892.


title: Theodor Höijer

text: Höijerin suunnittelemat rakennukset sijoittuvat suurimmaksi osaksi hänen synnyinkaupunkiinsa Helsinkiin, johon hän 1870–1890-luvuilla suunnitteli useita liike- ja asuinrakennuksia sekä uusrenessanssityylisiä kerrostaloja. Näihin lukeutuvat muun muassa: Teollisuusrakennuksia Höijer suunnitteli Helsingissä muun muassa Sinebrychoffin panimokortteliin Hietalahdessa, Töölön sokeritehtaalle sekä Kone ja Silta -yhtiön konepajalle Sörnäisiin. Nämäkin on kaikki purettu.


title: Theodor Höijer

text: Höijer suunnitteli myös keskiaikaisen Helsingin pitäjän kirkon korjaustyöt uusgotiikan tyylisuunnan mukaisesti kirkon kärsittyä mittavat vauriot tulipalossa vuonna 1893. Muualla Suomessa Höijer töihin kuuluu esimerkiksi Messukylän uusi kirkko (1879) sekä joitakin teollisuusrakennuksia.


title: Ateneum (antiikki)

text: Ateneum (, "Athēnaîon", ) oli alkujaan Athene-jumalattarelle pyhitetty temppeli. Sittemmin sillä tarkoitettiin korkeampaa sivistys- tai opetuslaitosta. Rooman keisari Hadrianus rakensi kuuluisan "Athenaeumin".


title: Ateneum (antiikki)

text: Ateneum on löydetty Rooman keskusaukion Piazza Venezian alta vuonna 2008, jolloin paikalle rakennettiin Rooman metron C-linjaa.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Ateneumin taidemuseo on Helsingissä sijaitseva kuvataiteille omistettu museo ja osa Kansallisgalleriaa. Taidemuseo sijaitsee Rautatientorin laidalla, Theodor Höijerin piirustusten mukaan tehdyssä rakennuksessa, Ateneumissa. Taidemuseon johtajana toimii joulukuusta 2018 alkaen Marja Sakari, joka toimi aikaisemmin Kiasman intendenttinä.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Ateneum-rakennus valmistui vuonna 1887. Aikaisemmin rakennuksessa sijaitsivat Ateneumin taidemuseon lisäksi myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu (1848–1939), jonka nimi muuttui 1939 Suomen Taideakatemian kouluksi (vuodesta 1985 Kuvataideakatemia), sekä Taideteollinen korkeakoulu vuoteen 1982 asti.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Ateneumin taidemuseo toimi väliaikaisissa tiloissa Kansakoulukadulla peruskorjauksen aikana 1985-1991. Valtion taidemuseoksi muuttuneen organisaation päärakennus avattiin yleisölle toukokuussa 1991 yli kuusi vuotta kestäneen peruskorjauksen valmistuttua. Nykytaiteen museo toimi Ateneumissa 1991–1998.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Uusrenessanssia edustava Ateneum on rakenteeltaan symmetrinen. Sen fasadi on koristeltu veistoksin ja korkokuvin jotka sisältävät runsaasti symboliikkaa. Pääovien yläpuolella toisessa kerroksessa on kolmen taiteilijan, arkkitehti Donato Bramanten, taidemaalari Rafaelin ja kuvanveistäjä Feidiaan rintakuvat. Niiden yläpuolella kolmannessa kerroksessa on neljä päätykolmiota kannattelevaa naishahmoa eli karyatidia jotka symboloivat neljää taiteen klassista lajia: arkkitehtuuria, maalaustaidetta, kuvanveistoa ja musiikkia. Fasadi huipentuu päätykolmion veistosryhmään jossa Taiteen jumalatar siunaa eri taiteenalojen tuotteet. Kaikki nämä veistokset ovat Carl Sjöstrandin käsialaa.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Julkisivun toisen kerroksen ikkunoiden väleissä on suomalaisia ja kansainvälisiä taiteilijoita esittäviä korkokuvia, jotka on veistänyt Ville Vallgren. Korkokuvia on kaikkiaan kuusitoista, ja ne esittävät seuraavia henkilöitä:


title: Ateneumin taidemuseo

text: Päätykolmiossa veistosryhmän alla lukee kultaisin kirjaimin latinankielinen lause "Concordia res parvae crescunt" (”Sovussa pienet asiat kasvavat”). Lause viittaa Suomen taidepiirien pitkään kamppailuun Ateneum-rakennuksen saamiseksi. Se on alkuosa roomalaisen historioitsijan Sallustiuksen teoksessa "Jugurthan sota" olevasta mietelauseesta "Concordia res parvae crescunt, discordia maximae dilabuntur" (”Sovussa pienet asiat kasvavat, epäsovussa suuret tuhoutuvat”).


title: Ateneumin taidemuseo

text: Ateneum-rakennuksessa toimivat Ateneumin taidemuseo ja Kuvataiteen keskusarkisto sekä Taidemuseoalan kehittämisyksikkö Kehys, jotka ovat Kansallisgallerian toimintayksiköitä. Talossa on myös Ateneum-sali, joka on esittävän taiteen tärkeä esiintymisfoorumi Helsingissä.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Ateneumin taidemuseon historian suosituin näyttely oli Picasso-näyttely, joka pidettiin vuosien 2009 ja 2010 taitteessa. Neljän ja puolen kuukauden aikana näyttelyssä vieraili lähes 315 000 kävijää. Toiseksi eniten kävijöitä, noin 305 000, oli Edelfelt-näyttelyllä, joka kesti viisi kuukautta vuodenvaihteessa 2004–2005. Kolmanneksi suosituin näyttely oli Tove Janssonin näyttely, joka keräsi 294 000 kävijää kuuden kuukauden aikana vuonna 2014. Neljänneksi suosituin oli vuoden 2014 Helene Schjerfbeckin 4,5 kuukautta kestänyt näyttely, jota kävi katsomassa 231 000 kävijää.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Ateneumin taidemuseon kokoelma on yksi Kansallisgallerian kolmen museon taidekokoelmista. Siinä ovat maalaus- ja veistoskokoelma, grafiikka- ja piirustuskokoelma ja kansainvälinen kokoelma.


title: Ateneumin taidemuseo

text: Keväällä 2013 Ateneumin teoksista 55 julkaistiin Googlen Art Projectissa.


title: Phase-change Dual

text: Phase-change Dual (PD-levy) on Panasonicin 1995 kehittämä CD-levyn tyyppinen uudelleenkirjoitettava optinen levyformaatti. PD-levylle voi tallentaa 650 megatavua tietoa ja levyn on ilmoitettu kestävän noin 500 000 uudelleenkirjoitusta. DVD-RAM-formaatti kehittyi PD:stä. Myös PD-levyn ympärillä on kotelo.


title: Mordechai Vanunu

text: Mordechai Vanunu (tunnetaan myös nimellä John Crossman) () (; s. 13. lokakuuta 1954) on israelilainen ydinteknikko ja rauhanaktivisti, joka paljasti Israelin ydinaseohjelman brittilehdistölle vuonna 1986. Israelin tiedustelupalvelu Mossadin agentit kaappasivat hänet Roomasta ja kuljettivat Israeliin, jossa hänet tuomittiin maanpetoksesta vankeuteen. Hän vapautui keväällä 2004 kahdeksantoista vuoden vankeuden jälkeen, mutta hän ei saa poistua Israelista.


title: Mordechai Vanunu

text: Vanunu syntyi Marrakechissä Marokossa juutalaiseen perheeseen: hänen isänsä oli rabbi. Perhe muutti Israeliin vuonna 1963. Vanunu palveli kolme vuotta Israelin armeijassa, sotilasarvoltaan hän on kersantti. Armeijan jälkeen Vanunu opiskeli filosofiaa Ben-Gurionin yliopistossa.


title: Mordechai Vanunu

text: Yliopistoaikanaan Vanunu arvosteli Israelin hallitusta ja perusti yliopistossa muiden juutalaisten opiskelijoiden ja viiden palestiinalaisen opiskelijan kanssa niin sanotun Campus-ryhmän, jonka päämääränä oli rauhan luominen Palestiinaan.


title: Mordechai Vanunu

text: Vanunu työskenteli teknikkona Dimonan ydinreaktorilla vuosina 1976–1985. Hän oli huippusalaisella kakkoslaitoksella operaattorina ja oli yksi vain 150:stä työntekijästä, jotka pääsivät laitoksen sisään. Eräänä päivänä Vanunu salakuljetti laitokseen kameran ja alkoi kierrellä kuvaamassa laitoksen laitteita ja tiloja niinä aikoina kun paikalla ei ollut ketään. Valokuvat paljastivat laitoksen tarkoituksena olevan valmistaa ydinaseita.


title: Mordechai Vanunu

text: Vuoden 1985 lopulla Vanunu erotettiin Dimonasta säästösyistä useiden muiden työntekijöiden ohella. Vanunu myi omaisuutensa ja lähti pitkälle matkalle Kaukoitään. Hän vietti aikaa muun muassa Kathmandussa, Nepalissa ja päätyi lopulta Australiaan. Hän tutustui Sydneyssä anglikaanikirkkoon ja kääntyi kristityksi kesällä 1986. Hän otti kasteen ja alkoi käyttää nimeä John Crossman.


title: Mordechai Vanunu

text: Vanunu kertoi Sydneyssä ystävilleen työstään Israelissa. Kolumbialainen toimittaja Oscar Guerrero ymmärsi tarinan arvon ja rohkaisi Vanunua julkistamaan ydinreaktorilla ottamansa kuvat. Miehet alkoivat kaupitella kuvia lehtiin, mutta eivät aluksi onnistuneet, sillä heitä pidettiin huijareina. Englantiin matkustaneen Guerreron onnistui lopulta vakuuttaa englantilaisen "Sunday Timesin" toimittajat aiheen merkityksestä ja kuvien aitoudesta. Lehti lähetti toimittajansa Australiaan tapaamaan Vanunua ja sen jälkeen lennätti tämän Lontooseen. Siellä Vanunu kertoi lehdelle kaiken mitä tiesi Dimonasta. "Sunday Times" tarjosi hänelle lopulta 100 000 dollaria tarinasta ja valokuvista sekä osuuksia lehtien ja kirjojen julkaisuoikeuksista.


title: Mordechai Vanunu

text: Sillä aikaa kun Vanunu oli kaupitellut tarinaansa Australiassa, Israelin tiedustelupalvelu Mossad oli saanut hänestä vihiä ja lähetti lopulta partion Lontooseen sieppaamaan hänet. Mossad ei halunnut siepata Vanunua Britanniassa, joten he houkuttelivat hänet Roomaan yhdysvaltalaiseksi turistiksi tekeytyneen ja Vanunun hurmanneen naisagentin Cheryl Bentovin avulla. Vanunu ja Bentov saapuivat Roomaan 30. syyskuuta 1986, ja Vanunu houkuteltiin taloon, missä hänet tainnutettiin. Hänet ajettiin rannikolle, mistä israelilainen rahtilaiva kuljetti hänet Israeliin.


title: Mordechai Vanunu

text: "Sunday Times" alkoi julkaista Vanunun paljastuksiin liittyvää artikkelisarjaa valokuvineen ja piirustuksineen samaan aikaan kun Vanunua kuulusteltiin Israelissa. Artikkeli osoitti, että Israelilla oli ilmeisesti vähintään 150–200 nykyaikaista ydinpommia, eli paljon enemmän kuin aiemmin oli arveltu. Vanunun tilanne selvisi muulle maailmalle 40 päivää pidätyksen jälkeen. Hänet pantiin syytteeseen marraskuussa 1986, ja hänet tuomittiin vakoilusta ja maanpetturuudesta 18 vuodeksi vankeuteen. Israelin ulkopuolella perustettiin Vanunun vapauttamista vaativia liikkeitä.


title: Mordechai Vanunu

text: Vanunu vapautui vuonna 2004. Israelin valtio pitää Vanunua yhä uhkana maan turvallisuudelle, eikä hän saa poistua maasta tai tavata ulkomaisia tai olla yhteydessä ulkomaisiin toimittajiin. Vanunu tuomittiin uudelleen heinäkuussa 2007 puolen vuoden vankeuteen ulkomaalaisille toimittajille puhumisesta.


title: Mordechai Vanunu

text: Vuonna 2007 Vanunu ilmoitti haluavansa lähteä Israelista, joka hänen mukaansa rikkoo ihmisoikeuksia.


title: Lavra

text: Lavra (, "käytävä", ) on ortodoksisessa kirkossa käytetty nimitys, joka tarkoittaa tietyn alueen merkittävintä pääluostaria. Lavran yhteydessä voi olla useita skiittoja eli sivuluostareita. Alun perin lavra tarkoitti joukkoa erakkojen keljoja tai luolia, joiden yhteydessä saattoi olla kirkko ja ruokasali.


title: Lavra

text: Venäjän ortodoksisessa kirkkossa on viisi luostaria, jotka ovat saaneet lavran arvon. Tunnetuimpia näistä ovat Aleksanteri Nevskin lavra Pietarissa, Petšerskin lavra Kiovassa sekä Troitse-Sergijevin lavra Moskovan läheisyydessä.


title: Uusrenessanssi

text: Uusrenessanssi oli rakennus- ja sisustustaiteessa sekä taideteollisuudessa 1800-luvun jälkipuolella esiintynyt kertaustyyleihin kuulunut suuntaus. Tyyli sovelsi renessanssille ominaisia muotoja ja tyylipiirteitä.


title: Uusrenessanssi

text: Uusrenessanssin edustajia Suomessa olivat muun muassa arkkitehdit:


title: Erottaja

text: Erottaja () on Mannerheimintien eteläpäässä Helsingin keskustassa sijaitseva pieni aukio. Mannerheimintien lisäksi samalta aukiolta johtavat myös Eteläesplanadi itään Kauppatorille, lyhyt "Erottajankatu" etelään sekä Bulevardi länteen Hietalahden suuntaan. Mannerheimintien ja Eteläesplanadin risteys on välimatkapiste, josta etäisyydet Helsingin ja muiden paikkakuntien välilä lasketaan.


title: Erottaja

text: Nimensä Erottaja on saanut siitä, että 1800-luvulla Erottaja-tori ja Erottajankatu erottivat varsinaisen kaupungin sen länsipuolella olleesta niin sanotusta Uudenmaan esikaupungista eli nykyisistä Kampin ja Punavuoren kaupunginosista. Nykyäänkin Kampin ja Kaartinkaupungin raja kulkee Erottajankatua pitkin. Se on samalla myös kahden erisuuntaisen ruutukaava-alueen rajana.


title: Erottaja

text: Erottajalla, Esplanadin puiston länsipäässä, sijaitsee Svenska teatern ("Ruotsalainen teatteri"). Sen edessä on Lauttasaareen johtavan bussilinjan 20 päätepysäkki. Erottajan kautta kulkevat myös raitiolinjat 1 (Eira–Bulevardi–Töölö–Sörnäinen–Käpylä), 3 (Olympiaterminaali–Eira–ErottajaBulevardi–Kallio–Töölö), 6 (Arabia–Hietalahti) ja 10 (Kirurgi–Pikku Huopalahti) sekä bussilinja 24 (Merikatu–Seurasaari). Erottajalle, Svenska teaternin ja Eteläesplanadin väliselle aukiolle pystytetään syksyllä 2017 kuvanveistäjä Eva Langen 4-osainen ”Flera delar – En helhet” (monta osaa, yksi kokonaisuus) -niminen veistos.


title: Erottaja

text: Jatkosodan aikana 8. marraskuuta 1942 yksi neuvostoliittolainen pommikone yllätti Helsingin ilmatorjunnan ja pudotti kaksi pommia Erottajalle. Räjähdyksissä sai surmansa 50 ja haavoittui 114 elokuvateatterista poistumassa ollutta ihmistä.


title: Erottaja

text: Erottaja on kallein tontti "Monopoly"-lautapelin suomenkielisessä painoksessa. Erottaja on myös kirjailija Karo Hämäläisen vuonna 2011 ilmestyneen finanssitrillerin nimi. Romaanin keskeiset tapahtumat sijoittuvat Rake-talossa toimivaan fiktiiviseen Erottaja Investment Partners -nimiseen varainhoitoyhtiöön.


title: Kalmojuuret

text: Kalmojuuret ("Acorus") ovat yksisirkkaisiin kuuluva suku, joka yksin edustaa kalmojuurikasvien heimoa Acoraceae ja lahkoa Acorales. Aiemmin kalmojuuret luokiteltiin vehkakasvien heimoon Araceae.


title: Kalmojuuret

text: Kalmojuuret ovat monivuotisia ruohoja, joiden silmut talvehtivat joko maan pinnalla tai sen alla. Ne kasvavat vesistöjen rannoilla ja soiden tuntumassa. Niiden lehdet ovat miekkamaiset, vihreät tai kellanvihreät, tyvestään punertavat. Hyvin pienikokoiset kukat ovat järjestäytyneet puikeloksi, jonka pituus on 4–10 cm. Kalmojuuria on käytetty yrtteinä, rohtokasveina ja koristekasveina.


title: Kalmojuuret

text: Kalmojuuriin kuuluu kaksi lajia:Lahko muodostaa yksisirkkaisten kladogrammissa eli evoluutiopuussa ensimmäiseksi eroavan kehityslinjan. Sen apomorfioita eli ominaisuuden kehittyneempiä muotoja kantamuotoon verrattuna voivat olla kukinnon eräät ominaisuudet, kuten vanallisuus, tiheän tähkämäinen puikelo (spadix) ja siihen liittyvä kookas suojuslehti (spatha) sekä kukkien perättömyys. Lisäksi tulee pari anatomista piirrettä: putkiloiden puuttuminen kuljetussolukosta ja siemenen ulkovalkuainen (perispermi).


title: Kalmojuuret

text: Heimotasolla apomorfioita tulee lisää, ja ne koskevat pääasiassa anatomisia ominaisuuksia. Lehdet ovat syrjittäisiä, reuna on varren puolella (isobifasiaalisuus). Kukintovanassa on kaksi erillistä kuljetussolukkoa. Yksittäisissä kukissa ei ole suojuslehtiä, kukinnossa kylläkin yksi iso. Emilehden selkäpuolella ei ole johtojännettä, ja sikiäimen lokeroissa on erittäviä solukarvoja (trikoomia). Emin vartalo on leveä ja massiivinen. Siemenaiheen kalvoissa (integumenteissa) on karvoja, ja siemenaiheessa ns. hypostaasirakenne on kookas keskuksineen ja säteittäisine soluineen.


title: Nancy Spungen

text: Nancy Laura Spungen (27. helmikuuta 1958 Philadelphia, Pennsylvania – 12. lokakuuta 1978 Chelsea, New York) nousi kuuluisuuteen punkyhtye Sex Pistolsin basistin Sid Viciousin tyttöystävänä. Nancyn elämä oli tuskainen alusta asti, ja se myös päättyi traagisesti.


title: Nancy Spungen

text: Nancy syntyi 27. helmikuuta 1958 Deborah ja Frank Spungenin ensimmäisenä lapsena. Perheeseen syntyi myöhemmin myös kaksi muuta lasta, Susan (Suzy) ja David. Spungenit olivat keskiluokkainen juutalainen perhe. Isä oli liikemies, ja äiti perusti luontaistuotekaupan. He asuivat Pennsylvanian osavaltiossa, Philadelphian ulkopuolella sijaitsevassa lähiössä nimeltä Huntingdon Valley.


title: Nancy Spungen

text: Deborah epäili jo Nancyn lapsuudesta alkaen, että tyttö ei ollut täysin normaali lapsi. Nancyn synnytys oli vaikea; hänen ihonsa oli keltainen veren korkean bilirubiinitason takia, ja vauva joutui välittömästi verensiirtoon. Äitinsä kertoman mukaan verensiirrosta toivuttuaan Nancy itki jatkuvasti ja potki ilmaan voimakkaasti, aivan kuin olisi taistellut jotakin vastaan. Jo vauvana Nancy huusi paljon ja itki lähes taukoamatta, eivätkä vanhemmat saaneet tätä millään hiljaiseksi. Jo hyvin nuorena Nancyn käytöksessä alkoi ilmetä myös väkivaltaisia piirteitä, ja hänellä oli vaikeuksia solmia suhteita toisiin ihmisiin. Vaikka Nancy oli loistava oppilas koulussa ja myös hyvin älykäs, hänet erotettiin lopulta koulusta väkivaltaisuuden ja huonon käytöksensä vuoksi. Nancy kärsi myös yksinäisyydestä, sillä hänellä ei ollut juurikaan ystäviä.


title: Nancy Spungen

text: 11-vuotiaana Nancy yritti käydä lastenhoitajan kimppuun saksien kanssa ja uhkasi tappaa tämän. Nancya käytettiin psykiatrilta toiselle – lääkärit eivät kuitenkaan nähneet Nancyssa mitään vikaa ja tarjosivat vain lääkkeitä tämän avuksi: ensin Ataraxia ja sitten Thorazinea. Nancy näki harhoja eikä itsekään välillä ymmärtänyt, mitä oli ollut tekemässä kohtauksen mentyä ohi. Nancyn oletetaan sairastaneen skitsofreniaa, mutta koska sairautta ei tuolloin juurikaan tunnettu, lääkärit kielsivät Nancyn ongelmat ja väittivät tämän olevan täysin normaali lapsi.


title: Nancy Spungen

text: Nancy asui häiriintyneille lapsille osoitetuissa sisäoppilaitoksissa, koska hänen vanhempiensa oli mahdotonta saada aggressiivista ja ajoittain ylivilkasta lastaan kuriin. Jos Nancya ei jokin asia miellyttänyt, hän hoiti asian väkivalloin. Hyvänä esimerkkinä tästä toimii Nancyn raivokohtaus hänen äitinsä kieltäessä häneltä pääsyn museoon, jonne hän sillä hetkellä halusi. Nancy hyökkäsi äitinsä kimppuun vasara aseenaan ja löi tätä moneen kertaan olkapäihin ja käsivarsiin. Ennen kohtausta Nancy ilmoitti äidilleen tappavansa hänet, ja äidin kertoman mukaan se olisi saattanut olla mahdollistakin. Nancy hoki myös usein 11-vuotiaasta asti haluavansa kuolla. Hänen äitinsä kuvaa kirjoittamassaan kirjassa myös "Sen ilmeen", kun hän katsoi jotain kuin tyhjää.


title: Nancy Spungen

text: Jo lapsena Nancy alkoi tuntea vetoa rockmusiikkiin. Hänen suosikkeihinsa kuuluivat mm. The Beatles ja Hair-musikaali. Teini-ikään tullessaan Nancy kiinnostui myös pojista ja huumeista, ja musiikkimaku vaihtui rankempaan rockiin. Myös Nancyn ongelmat kasvoivat koko ajan, ja hän käyttäytyi edelleen väkivaltaisesti. Ensimmäisen kerran Nancy kokeili huumeita 13 vuoden iässä, mutta omien sanojensa mukaan hän oli ollut heroiinikoukussa jo 11-vuotiaana. Tuolloin hän myös väitti olleensa raskaana ja tehneensä abortin. 14-vuotiaana Nancy kiidätettiin sairaalaan hänen työnnettyään rautalankaisen vaateripustimen sisäänsä. Rautalanka oli lävistänyt kohdunseinämän ja aiheuttanut rajun verenvuodon. Tällä tavoin Nancy yritti tehdä itselleen abortin. Lääkärin tutkimukset kuitenkin osoittivat, ettei Nancy ollut missään vaiheessa raskaana ollutkaan.


title: Nancy Spungen

text: Nancy joutui tekemisiin virkavallan kanssa jäätyään kiinni varastettujen hiihtovälineiden hallussapidosta huoneessaan opiskelijakampuksella yliopistossa Coloradossa. Nancy jouduttiin kuitenkin poistamaan koulusta, tai koulun johto olisi luovuttanut Nancyn poliisille varastetun tavaran hallussapidosta ja huumeiden ostamisesta yliopistoon soluttautuneelta huumepoliisin agentilta. Tällöin Nancylle olisi todennäköisesti jäänyt merkintä rikosrekisteriin. Nancyn isä ei saanut kertoa erottamisen todellista syytä. Niinpä Nancy kuvitteli, että hänen isänsä haki hänet pois koulusta ilkeyttään, ja olikin tälle pitkään katkera.


title: Nancy Spungen

text: Nancy haaveili kuuluisuudesta ja totesi muutamaan otteeseen: "Kuolen ennen kuin täytän 21 vuotta, ja kun kuolen, kuolen kuuluisana". Hän toivoi myös löytävänsä rockmuusikon poikaystäväksi.


title: Nancy Spungen

text: 17-vuotiaana Nancy muutti omilleen asumaan New Yorkiin. Huumeet olivat hänelle jo tuttuja tähän aikaan, ja hän löysi työtä go-go-tyttönä. Myöhemmin hän muutti Lontooseen ja alkoi seurustella Sex Pistols -yhtyeen basistin, Sid Viciousin, kanssa. Tällöin Nancy nousi myös median tietoisuuteen, tosin hieman negatiivisessa valossa. Nancy nähtiin vain epätoivoisena narkkarina ja bändärinä. Edelleen elossa olevien, Lontoon rock- ja punkpiireissä Nancyn aikana vaikuttaneiden ihmisten (muun muassa Chrissie Hynde) mukaan juuri kukaan ei pitänyt Nancystä Lontoossa. Nancy oli ylimielinen, aggressiivinen ja hyökkäävä. Hänellä katsottiin olevan huono vaikutus Sidiin. Joissakin piireissä oltiin sitä mieltä, että oli Nancyn syytä, että Sid alkoi käyttää huumeita. Sex Pistols hajosi Yhdysvaltain-kiertueellaan, ja Nancy ryhtyi Sidin manageriksi hieman ennen kuolemaansa. Nancyn onnistui järjestää muutama esiintymiskeikka Sidille New Yorkissa, mutta koska ura ei lähtenyt nousuun, pariskunta vaipui yhä syvemmälle huumeiden, alkoholin ja epätoivon maailmaan.


title: Nancy Spungen

text: 12. lokakuuta 1978 Nancy löydettiin kuolleena Hotel Chelsean huoneen nro 100 kylpyhuoneen lattialta. Häntä oli puukotettu mahaan 20 cm pitkällä metsästysveitsellä, ja Vicious pidätettiin epäiltynä murhasta. Sidin syyllisyydestä tai syyttömyydestä ei kuitenkaan milloinkaan saatu varmuutta. Nancyn äiti kertoo kirjassaan omista epäilyistään Sidin hänelle lähettämien kirjeiden perusteella. Deborah saattoi kuvitella Nancyn vaatineen Sidiä puukottamaan hänet vedoten rakkauteen, mihin Sid on suostunut. Sidin jo varhaisista ajoista tunteneet ihmiset, kuten Johnny Rotten, kuitenkin sanoivat, etteivät voisi kuvitella Sidin koskaan tappaneen ketään. Nancy oli koko elämänsä hyvin itsetuhoinen ja oli yrittänyt riistää itse henkensä moneen kertaan onnistumatta siinä. Nancy oli itse käynyt ostamassa metsästysveitsen, jolla hänet murhattiin. Sid Viciousin entinen yhtyekaveri Steve Dior kertoi vuonna 2007 uskovansa, että Sid oli syytön Nancyn murhaan. Dior uskoo tappajan olleen huumekauppias, joka ryösti Sidin ja Nancyn asunnon. Nancyn todettiin olleen raskaana kuollessaan.


title: Nancy Spungen

text: Sid kuoli vain muutamaa kuukautta myöhemmin, 3. helmikuuta 1979, huumeiden yliannostukseen. Hän oli juuri päässyt vankimielisairaalasta maksettuaan takuurahat, ja silloisten lehtitietojen mukaan hän oli juhlinut vapautumistaan iloisissa tunnelmissa. Muutaman oluen jälkeen Sid oli piikittänyt itseensä heroiinia ja ottanut yliannostuksen. Hän kuoli nukkuessaan, ja kuolinsyyksi pääteltiin vahingossa otettu heroiinin liika-annos. Joidenkin tietojen mukaan heroiiniannoksen hänelle oli antanut hänen oma äitinsä Anne Beverley.


title: Nancy Spungen

text: Nancyn elämästä on kirjoitettu kirja, "Nancy" (alkuperäisen teoksen nimi "And I Don't Want To Live This Life"). Kirjan on kirjoittanut Nancyn äiti Deborah Spungen. Deborah sanoo kirjoittaneensa kirjan, jotta ihmiset tietäisivät myös Nancyn toisenlaisen puolen lehdistön luoman huora- ja narkkarikuvan sijaan. Deborah halusi kirjassaan kertoa Nancyn vaikeasta elämästä, tämän itsetuhoisuudesta ja siitä, kuinka vakavasti sairas Nancy oli. Kirja on myös puolustuspuheenvuoro niiden vanhempien puolesta, joilla on vaikeita lapsia.


title: Nancy Spungen

text: Nancyn ja Sidin traagisesta rakkaustarinasta on myös tehty vuonna 1986 valmistunut Alex Coxin ohjaama elokuva "Sid & Nancy", jossa Sidiä näyttelee Gary Oldman ja Nancyä Chloe Webb.


title: Anaksarkhos

text: Anaksarkhos (, vaikutti n. 340 eaa.) oli kreikkalainen Demokritoksen kouluun kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Abderasta, Traakiasta.


title: Anaksarkhos

text: Anaksarkhos oli Aleksanteri Suuren ystävä ja matkaseuralainen tämän Aasian valloitusretkellä. Diogenes Laertioksen mukaan Aleksanteri väitti olevansa jumala, Zeus-Amonin poika. Anaksarkhos osoitti hänen saamaansa haavaa ja huomautti: "Tuohan on kuolevaisen verta, ei "ikhoria", jota virtaa kuolemattomissa jumalissa".


title: Anaksarkhos

text: Plutarkhos kertoo, että hän olisi Kallistheneen kanssa väitellessään neuvonut kaikkia kumartamaan Aleksanteria jumalana jopa hänen elinaikanaan. Tämän kerrotaan tapahtuneen Baktrassa vuonna 327 eaa. Paljon todennäköisemmin näin teki kuitenkin sisilialainen Kleon.


title: Anaksarkhos

text: Diogenes Laertios kertoo myös, että Anaksarkhoksen vihollinen, Kyproksen tyranni Nikokreon, määräsi tämän kuolemaan murskattuna huhmareessa. Anaksarkhos suhtautui tuomioonsa pilkallisesti. Cicero kertoo saman tarinan. Samanlaista tarinaa kerrotaan tosin myös Zenon Elealaisesta.


title: Anaksarkhos

text: Anaksarkhoksen filosofisesta ajattelusta ei tiedetä paljoakaan. Hänen viitataan kuitenkin yleensä onnellisuusfilosofina ja nimityksellä "eudaimonikos", "onnellinen". Demokritoksen koulukunta uskoi onnellisuuden olevan elämän päämäärä.


title: Tyrannosaurus rex

text: Tyrannosaurus oli liitukauden lopun Maastricht-vaiheella, 68-65 miljoonaa vuotta sitten elänyt teropodidinosaurus. Sen ainoa laji Tyrannosaurus rex (lat. ”tyranniliskojen kuningas”), lyhyesti T. rex tai puhekielessä T-Rex, on Tyrannosauridae-heimon suurin laji ja yksi suurimmista teropodeista. "Tyrannosaurus rex" oli myös yksi viimeisistä dinosauruksista (lintuja lukuun ottamatta), joka kuoli sukupuuttoon liitukauden joukkosukupuutossa 65 miljoonaa vuotta sitten.


title: Tyrannosaurus rex

text: Viihdeteollisuus on tehnyt "Tyrannosaurus rexin" yhdeksi kuuluisimmista dinosauruksista, ja se on 1990-luvusta lähtien esiintynyt elokuvissa, kirjoissa, videopeleissä ja monessa muussa mediassa, esimerkiksi "Jurassic Parkissa".


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus rex" liikkui voimakkailla takaraajoillaan. Kaksikyntiset eturaajat ovat pienet. Pää on raskas, ja sitä tasapainottaa pitkä häntä. Täydellisin ja suurin fossiileista on Chicagossa Fieldin luonnonhistoriallisessa museossa näytteillä oleva Sue. Nimestään huolimatta sen sukupuolta ei tiedetä. Sen pituus on 12,8 metriä, arvioitu elopaino 6,4 (tai 9,5) tonnia, korkeus lantion kohdalta 4 metriä, kallon pituus 1,5 metriä ja hampaiden pituus 19,05–30,5 senttimetriä. Aikuiset tyrannosaurukset painoivat yleensä 6–8 tonnia. "Tyrannosaurus rexiä" pidettiin pitkään suurimpana koskaan eläneenä maapetona, mutta 1990-luvulla löydettiin kaksi sitä suurempaa lihansyöjädinosaurusta, "Spinosaurus" ja "Giganotosaurus".


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus rexillä" saattoi ainakin poikasiässä olla höyheniä, koska niitä oli sen kahdella lähimmällä sukulaisella ja useilla muilla lihansyöjädinosauruksillakin. Aikuiselle yksilölle täysi höyhenpeite olisi voinut olla suuren koon vuoksi tukahduttavan kuuma, joten on mahdollista, että höyhenpeite katosi tai harveni eläimen aikuistuessa. Noin 125 miljoonaa vuotta sitten elänyt höyhenpeitteinen kaukainen sukulainen "Yutyrannus" oli kuitenkin yli 9 metriä pitkä ja painoi arviolta 1,5 tonnia. Fossiilinäyttöä höyhenistä on vaikea saada, koska pehmeät osat useimmiten tuhoutuivat nopeasti.


title: Tyrannosaurus rex

text: Ensimmäinen kokonainen "Tyrannosaurus rexin" luuranko paljastettiin yleisölle vuonna 1915 asennossa, jossa se seisoi pystyssä jalkojen ja hännän muodostaman kolmion varassa. Useiden museoiden luurangot ovat edelleen koottuina tähän asentoon, vaikka jo 1970-luvulla todettiin, että se olisi aiheuttanut vakavaa rasitusta tietyille kehon osille. 1990-luvulla elokuva Jurassic Park popularisoi tieteen oikeana pitämän tavan kuvata "Tyrannosaurus rex" selkäranka ja häntä vaakasuorassa. Myös näkemykset sen nopeudesta ovat muuttuneet. Aiemmin sen nopeudeksi arvioitiin jopa 80 kilometriä tunnissa, mutta uudempien tutkimusten mukaan maksinopeus oli 35–40 km/h. Esimerkiksi "Triceratops" ja "Edmontosaurus", joita "Tyrannosaurus rex" on todistettavasti syönyt, olivat nekin suuria ja hitaita eläimiä.


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus rex" kasvoi alle kymmenkiloisesta yli kuusitonniseksi noin 20 vuodessa. Ensimmäisten noin 10 vuoden ajan kasvu oli hidasta. Poikasena "Tyrannosaurus rex" saattoi olla hyvinkin nopea, mutta sen kasvaessa raajojen pituus lyheni suhteessa vartaloon ja painopiste siirtyi eteenpäin. Tämä ja kasvanut massa tekivät aikuisesta huomattavasti raskasliikkeisemmän. Keho saavutti tonnin painon noin 13-vuotiaana, minkä jälkeen paino kasvoi jopa 1,79 tonnin vuosivauhtia. Kuuluisan paleontologi Jack Hornerin mukaan useimmat fossiilit osoittavat, että "Tyrannosaurus rexin" luut kasvoivat paksuutta vielä aikuisenakin. Useimmilla nykyään elävillä eläimillä luusto lakkaa kasvamasta aikuisena. Naaraiden on uskottu kasvaneen uroksia suuremmiksi, mutta tutkijat eivät ole tästä yksimielisiä. Fossiilien sukupuolen määrittäminen on vaikeaa.


title: Tyrannosaurus rex

text: Vuonna 1988 nimen "Nanotyrannus lancensis" saanut löytö saattaa olla keskenkasvuinen "Tyrannosaurus rex".


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus rex" on ainoa suuri lihansyöjä, jonka tiedetään eläneen Maastricht-vaiheen lopulla. Sitä pidettiin aiemmin petona, mutta sen on myös esitetty olleen raadonsyöjä. Nykyään useimmat tutkijat uskovat sen olleen molempia. Vuonna 2013 julkaistussa uutisessa kerrottiin koteloituneen "Tyrannosaurus rexin" hampaan löytyneen "Hadrosauruksen" hännästä, mikä kiistatta todistaa "Tyrannosaurus rexin" metsästäneen elävää riistaa. Sen ravintona olivat suuret kasvinsyöjädinosaurukset, ainakin "Hadrosaurus", "Triceratops" ja "Edmontosaurus". Tutkijat uskovat sen pystyneen haukkaamaan kerralla jopa 230 kg lihaa.


title: Tyrannosaurus rex

text: Fossiiliaineiston mukaan "Tyrannosaurus rex" murskasi luita syödessään, ja sen lannasta on löytynyt luunsiruja. Tämän jotkut ovat katsoneet todisteeksi raadonsyönnistä. Tietokonemallinnuksella on puruvoimaksi arvioitu 35 000–57 000 N (noin 3 600–5 800 kg). Tutkimuksessa vanhojen eläinten puruvoima todettiin nuoria suhteellisesti suuremmaksi, mikä voi viitata siihen, että niiden ruokavalio muuttui ajan myötä.


title: Tyrannosaurus rex

text: Fossiiliaineistosta on löydetty merkkejä siitä, että "Tyrannosaurus rex" harjoitti kannibalismia.


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus rexin" fossiileja on löydetty Pohjois-Amerikasta Montanasta, Texasista, Utahista, Wyomingista, Albertasta ja Saskatchewanista ja New Mexicosta. Mongoliasta on löydetty "Tarbosaurus bataarin" fossiileja, jota osa tutkijoista pitää samana lajina.


title: Tyrannosaurus rex

text: Ensimmäinen löytö tehtiin vuonna 1892, kun paleontologi Edward Drinker Cope löysi myöhäisen liitukauden kerrostumista fossiloituneen selkärangan ja antoi löydölle nimeksi "Manospondylus gigas". Täydellisemmän luurangon löysi Barnum Brown vuonna 1902, ja Henry Fairfield Osborn nimesi sen vuonna 1905 "Tyrannosaurus rexiksi". Henry Osborn huomasi kuitenkin vuonna 1917 "Manospondyluksen" ja "Tyrannosaurus rexin" samaksi lajiksi, mutta hän ei kuitenkaan yhdistänyt nimiä. Vuonna 2000 tuli voimaan uusi International Code of Zoological Nomenclature (ICZN), jonka mukaan nimi "Tyrannosaurus rex" säilytetään, koska se on vakiintunut, vaikka "Manospondylos gigas" on alkuperäinen nimi. Kaiken kaikkiaan on löydetty noin kolmenkymmenen "Tyrannosaurus rexin" fossiileita, ja ainakin yhdessä luurangossa on mukana pehmeää kudosta ja proteiineja.


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus rexin" lähellä toisiaan sijainneet ja eteenpäin osoittaneet silmät takasivat niille hyvän syvyysnäön. Sen silmät olivat softballin kokoiset. Sillä oli myös valtava hajukäämi, johon hajuhermot liittyvät. Tietokonetomografia on osoittanut myös hajuhermojen olleen erittäin suuria. Korvat olivat samankaltaiset kuin nykyisten krokotiilien, joilla on erinomainen kuulo.


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus rex" eli metsäisissä jokilaaksoissa ja soilla. Fossiililöydöt sijoittuvat silloiselle Laramidian saarelle, joka käsitti nykyisen Pohjois-Amerikan länsiosan Alaskasta Meksikon keskiosiin. Ilmasto liitukaudella oli nykyistä lämpimämpi mutta viileni Maastricht-vaiheen loppua kohti. Sademäärä ja ilman hiilidioksidipitoisuus olivat suuret, joten kasvit tuottivat valtavasti biomassaa, jota suuret kasvinsyöjät käyttivät ravinnokseen.


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus rex" on luultavasti kuuluisin kaikista dinosauruksista. Se on ainoa dinosaurus, joka yleisesti tunnetaan sekä tieteellisen suvun että lajin nimellä.


title: Tyrannosaurus rex

text: "Tyrannosaurus" esiintyy muun muassa viidessä suositussa Jurassic Park -elokuvassa: "Jurassic Park", "", "Jurassic Park III", "Jurassic World" ja "". Se esiintyy myös "Esihistoriallinen puisto" -sarjan lähes joka osassa, "Matkalla dinosaurusten kanssa" -sarjan viimeisessä osassa ja monissa vanhoissakin elokuvissa, esimerkiksi "King Kongissa", ja se esitettiin myös Historyn "Esihistoriallinen tappeluklubi" -sarjassa.


title: Aristeas

text: Aristeas () oli puolilegendaarinen kreikkalainen runoilija ja ihmeidentekijä. Hän vaikutti Vähä-Aasian Prokonnesoksessa eli Marmaran saarella 600-luvulla eaa.


title: Aristeas

text: Herodotos kertoo, että korkea-arvoiseen sukuun kuulunut Aristeas olisi kaatunut kuolleena maahan huovuttajan luona ollessaan. Huovuttaja sulki liikkeensä ja lähti hakemaan Aristeaan sukulaisia, mutta ruumis oli kadonnut ennen kuin sukulaiset ehtivät paikalle. Seitsemän vuotta myöhemmin Aristeaan kerrottiin ilmestyneen esiin Prokonnesoksessa ja kirjoittaneen "Arimaspeia"-runon, minkä jälkeen hän katosi uudelleen.


title: Aristeas

text: "Arimaspeia" () kertoo Aristeaan matkoista kaukana pohjoisessa. Hän oli tavannut siellä issedonialaisten heimon, jolta hän oli saanut tietoja vielä kauempana pohjoisessa asuneista fantastisista kansoista: yksisilmäisistä arimaspeista, jotka taistelivat kulta-aarteita vartioivien aarnikotkien kanssa, sekä hyperborealaisista, joiden luona Apollon asui talvella. Runosta on jäljellä vain katkelmia.


title: Aristeas

text: Herodotoksen kertoman mukaan Aristeas ilmestyi 240 vuotta kuolemansa jälkeen Metapontionissa, eteläisessä Italiassa. Hän käski, että hänelle tuli pystyttää patsas ja Apollonille uusi alttari. Hän kertoi matkustaneensa kuolemansa jälkeen Apollonin seurassa pyhän korpin hahmossa.


title: Poales

text: Poales on yksisirkkaisten kasvien lahko, jonka merkittävin heimo on heinäkasvit (Poaceae). Poales-lahko käsittää nykyluokittelun mukaan 17 heimoa, 997 sukua ja yli 18 000 lajia. 10 000 lajia käsittävien heinäkasvien ohella suurimpia heimoja ovat sarakasvit (5 430 lajia), ananaskasvit (1 770 lajia) ja Eriocaulaceae (1 160 lajia).


title: Poales

text: Lahkon kasvit ovat lähinnä ruohoja, harvoin pensaita tai köynnöksiä. Pienet ja tuulipölytteiset kukat sijaitsevat tavallisesti kukinnoissa. Lehdet ovat silposuoniset ja usein hyvin kapeat. Poales on yksi menestyksekkäimpiä kasviryhmiä nykymaailmassa. Lisäksi monet sen lajeista ovat eräitä tärkeimmistä hyötykasveista, kuten vehnä, riisi, maissi ja ananas.


title: Poales

text: Lahkoon kuuluu seuraavat 15 heimoa:


title: Hippasos

text: Hippasos (, n. 500 eaa.) oli kreikkalainen pythagoralaisiin kuulunut esisokraattinen filosofi. Hän oli kotoisin Metapontionista, Suur-Kreikasta.


title: Hippasos

text: Hippasos oli Pythagoraan oppilas. Hänen sanotaan keksineen, että luvun 2 neliöjuuri on irrationaaliluku. Kun luku oli osoittautunut irrationaaliseksi, pythagoralaiset surmasivat hänet, sillä lukumaagikkoina he eivät halunneet uskoa, että niin perustavanlaatuinen luku voisi olla loputtoman pitkä ja jaksoton.


title: Hippasos

text: Hippasos oli myös ensimmäisiä, joka tutki akustiikkaa ja resonanssi-ilmiötä. Hänen alkuperäisistä töistään on säilynyt vain vähän.


title: Epikharmos

text: Epikharmos (, n. 540–450 eaa.) oli kreikkalainen komediarunoilija ja pythagoralaisiin luettu esisokraattinen filosofi.


title: Epikharmos

text: Epikharmos oli kotoisin Kosin saarelta. Hän oli lääkäri Helothaleen poika. Hän muutti jo varhaisessa iässä Megara Hyblaiaan Sisiliaan, ja Gelonin tuhottua kaupungin vuonna 484 eaa. Syrakusaan. Hän vietti lopun elämäänsä siellä Hieronin hovissa. Hän kuoli 90-vuotiaana, tai Lukianoksen ("Macrobii", 25) mukaan 97-vuotiaana. Kaupunkilaiset pystyttivät hänen kunniakseen messinkisen patsaan, johon Theokritos teki kaiverruksen ("Epigr." 17).