title: Talbot

text:
Suomessa Uudenkaupungin autotehtaalla on valmistettu Talbot Horizonia, Solaraa ja ”isoa Talbotia”, mallia 1510. Muita Talbot-malleja ei valmistettu Suomessa. Talbot Horizonia markkinoitiin Scan-Auton ja Talbot 1510 ja Talbot Solara -malleja Maan Auton myyntiverkostojen kautta. Uudenkaupungin tehtaalla kehitettiin Horizonista myös moottoripetrolilla toimiva malli (Horizon Petro). Juuri ennen valmistuksen loppumista Horizonista ja 1510:stä esiteltiin myös dieselversiot sekä Horizonista koemielessä myös sähköauto. Suomessa Talbotia valmistettiin lähes 32 000 kappaletta,
joista Horizoneja oli 17 931 kappaletta. Talbot Solara- ja 1510-malleja valmistettiin yhteensä 14 047 kappaletta.


title: Talbot

text: Talbot menestyi Suomen automarkkinoilla 1980-luvun ensimmäisen puoliskon ajan melko hyvin. Paras myyntivuosi oli 1982, jolloin rekisteröitiin 7 044 uutta Talbotia. Tuona vuonna Talbot oli ensirekisteröintitilastossa seitsemännellä sijalla. Talbotin menestyksekkäimmän mallin, Horizonin, paras myynti (4 178 autoa) saavutettiin samana vuonna. Kaikista automalleista Horizon sijoittui tuolloin kymmenenneksi.


title: Talbot

text: Vuoden 1999 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 11 447 Talbot-autoa. Tästä määrästä Horizoneja oli 6 622, 1510-mallia 3 242 ja Solaraa 1 556 autoa.Talbot-Lago -talli osallistui muun muassa vuoden 1950 Le Mansin 24 tunnin ajoon kuljettajanaan ranskalainen Louis Rosier. Kilpailu päättyi Talbotin ja Rosierin voittoon.


title: Talbot

text: Talbot osallistui myös samana vuonna ajettuun ensimmäiseen Formula 1 -kauteen. Myös tällöin Louis Rosier oli kuljettajana, ja kausi päättyi Talbotin kolmanteen ja Rosierin neljänteen sijaan. Kauden jälkeen Talbot vetäytyi kilpailuista, mutta Rosier ajoi vielä kaudella 1951 yksityistallissa Talbotilla. Vuonna 1952 Talbotin tarina formuloissa päättyi yksityistallienkin osalta, kun Formula 1:ssä siirryttiin kaksilitraisiin F2-autoihin.


title: Talbot

text: PSA:n aloitettua uudestaan Talbotien valmistamisen, palasi Talbot kahdeksi kaudeksi F1:een. Talbot ryhtyi Ligier-tallin kumppaniksi, ja tarjosi Matra-yhteyksiensä kautta tallille kilpailukykyisen moottorin. Vaikka tallin nimi virallisesti olikin "Ligier-Matra", oli Talbot sen pääsponsori ja näkyvin brändi.


title: Talbot

text: Kaudella 1981 Jacques Laffite ja Talbot saavuttivat neljännen sijan, ja kaudella 1982 Talbot tuli kahdeksanneksi Laffitten ja Eddie Cheeverin ansiosta.


title: Talbot

text:
Talbot oli mukana myös ralliautoilussa 80-luvulla, kuljettajanaan mm Henri Toivonen.
Myöhemmin 80-luvulla Peugeot osallistui ralliautoilun MM sarjaan tallinimellä Peugeot Talbot Sport.


title: Key West

text: Key West on kaupunki ja samanniminen saari Yhdysvaltain Floridan osavaltion Florida Keys -saaristossa. Kaupunki on Monroen piirikunnan hallintokeskus (). Key West on Florida Keysin läntisin paikka. Kaupungin asukasluku on 25 478 (). Kaupunki on 207 km lounaaseen Miamista ja 170 km koilliseen Kuuban pääkaupungista Havannasta.


title: Key West

text: Ensimmäinen eurooppalainen vierailija Key Westissä oli Juan Ponce de León vuonna 1521. Key West tunnettiin pitkään nimellä Cayo Hueso, joka tarkoittaa luista saarta. Vuonna 1822 Yhdysvaltain laivaston kommodori Matthew Perry nostatti Yhdysvaltain lipun saarelle ja julisti saaren Yhdysvaltain omaisuudeksi.


title: Key West

text: Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Key Westin pinta-ala on 19,2 km², josta on maata 15,4 km² ja vettä 3,8 km² (19,73 %).


title: Key West

text: Key West sijaitsee trooppisella ilmastovyöhykkeellä. Viilein ja kuivin kuukausi on tammikuu, jolloin on yhtä lämmintä kuin Suomessa heinäkuussa, ja vettä sataa vain noin neljä senttiä. Heinä-, elo-, syys- ja lokakuissa on kaikissa yhtä lämmintä, vuorokausien keskilämpötilan ollessa 26 astetta. Ne ovat samalla myös vuoden sateisimmat kuukaudet ja niiden yhteen laskettu sademäärä onkin yli 100 cm, mikä on 1,5 kertaa enemmän kuin Suomessa koko vuoden aikana satava sademäärä. Loppukesä on sateiden lisäksi voimakkaiden tuulten, helteiden ja trombien aikaa. Key West lukeutuu yhdeksi Yhdysvaltojen aurinkoisimmista kaupungeista.


title: Key West

text: Key Westiin osui voimakas Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla luokkaa neljä edustanut hurrikaani Irma 10. syyskuuta vuonna 2017. Hurrikaani aiheutti kaupungissa tulvia ja katkaisi sähkön- ja vedenjakelun useaksi päiväksi. Aiempia suuria hurrikaaneja olivat hurrikaani Wilma 24. päivä lokakuuta 2005 ja hurrikaani Georges syyskuussa 1998.


title: Key West

text: Vuonna 2000 76,66% väestöstä puhui englantia virallisena kielenä, espanjaa 17,32%, 1,06% puhui italiaa, 1,02% puhui ranskaa ja saksaa äidinkielenään puhui 0,94% väestöstä. Muuta kieltä kuin englantia puhui yhteensä 25,33% väestöstä.


title: Key West

text: Key West liitettiin rautatiellä mantereeseen 1912 ja 1938 rautatie muutettiin valtatieksi. Yhdysvaltain U.S. Route 1 -valtatie päättyy Key Westiin. Saaren suurin korkeus merenpinnasta on vain 4,9 metriä ja koko 5,4 x 3,2 kilometriä.


title: ZAZ

text: ZAZ (ukrainaksi Запорізький автомобілебудівельний завод "Zaporizkyi avtomobilebudivelnyi zavod", "Zaporožets") on ukrainalainen autotehdas Zaporižžjassa, jonka omia malleja ovat vuodesta 1987 valmistettu viistoperäinen Tavria ja siitä johdettu porrasperäinen Slavuta-malli. ZAZ-tehdas, vanha Kommunar -traktoritehdas, alkoi valmistaa pikkuautoa vuonna 1959, ja sen ensimmäinen malli oli kovasti Fiat 600:n näköinen, alun perin Moskvitš-tehtaalla suunniteltu "Moskvitš 444", joka sai nimen "ZAZ 965", Suomessa Jalta. Seuraava malli oli NSU Prinziä ulkoisesti muistuttavalla korilla varustettu 966, jota Konela Oy ei ottanut myyntiin edellisestä mallista saatujen huonojen kokemusten vuoksi. Erityisesti moottori tuotti ongelmia; ilmajäähdytys toimi siten, että jäähdytyspuhallin ei puhaltanut, vaan imi kuuman ilman pois koneen ympäriltä, mikä ei osoittautunut luotettavaksi ratkaisuksi. Moottori, jonka kestoiäksi oli laskettu n. 150 000 km, käytännössä harvoin kesti edes viittäkymmentätuhatta. Molemmat mallit olivat takamoottorisia ja ilmajäähdytteisiä. Jaltaa valmistettiin, kunnes Tavria tuotiin markkinoille.


title: ZAZ

text: Miljoonas ZAZ-henkilöauto, mallimerkinnältään ZAZ-968A ja ulkonäöltään samanlainen kuin ZAZ-968, valmistui vuonna 1976. ZAZ-968 ja ZAZ-968A muistuttivat ulkoisesti länsisaksalaista NSU Prinziä.


title: ZAZ

text: ZAZ on juuri ostanut FSO:n haltuunsa, jolla se saa helpon pääsyn EU:n markkinoille. Samalla se on tullut ostaneeksi kilpailijansa, sillä FSO on yksi myydyimmistä merkeistä Ukrainassa.


title: ZAZ

text: Takamoottorisen Jaltan seuraaja oli ZAZ Tavria. Se oli tekniikaltaan Samaran kaltainen etuvetoinen monikäyttöauto, mutta kooltaan huomattavasti pienempi. Vuonna 1988 markkinoille tulleen Tavrian moottori oli Samaran 1,1-litrainen. Vieläkin pienempi Neuvostoliittolainen pikkuauto oli 2-sylinterisellä moottorilla varustettu Oka. Zazin tuotteita ei ole tuotu Suomeen.


title: ZAZ

text: Nykyisin ZAZ:n tuottamat Daewoo Lanos, Lada Samara, Opel Astra ja muutamat Dacia ja Mercedes-Benz -mallit ovat suositumpia kuin ZAZin omat mallit.


title: ZAZ

text: ZAZ:in (Jaltan) maahantuojana Suomessa toimi muitakin neuvostoliittolaisia autoja edustanut Oy Konela Ab ja se oli hankintahinnaltaan edullisin automerkki Moskvitshin sekä itäsaksalaisen Trabantin ohella. Ensimmäiset Jalta-autot tuotiin Suomeen vuonna 1965 ja merkkiä myytiinkin parin vuoden ajan melko hyvin. Vuonna 1965 se maksoi 4 290 markkaa (vuoden 2005 rahassa 6 456 euroa), kun esimerkiksi Volkswagen Kuplan perusmalli maksoi 5 990 markkaa (9 015 €). Jaltan edullinen hankintahinta antoi anteeksi auton melko karkean viimeistelyn, mutta rakenteeltaan pulmallinen moottori kesti ilman korjauksia pahimmillaan vain noin 20 000 kilometrin ajon.


title: ZAZ

text: Vuosimallien 1962–1969 Jalta muistuttaa etuosaltaan suuresti Fiat 600-autoa, sitä vastoin takaosa ja V4-moottori ovat omaa suunnittelua. Autolehden 1965 koeajon mukaan Jaltassa on paljon huonosti suunniteltuja yksityiskohtia. Esimerkiksi jarrut ovat heikkotehoiset ja auto on meluisa. Kuljettajan istuinta on vaikea siirtää pituussuunnassa kiskojen tiukkuuden vuoksi. Istuimet ovat melko kovat ohuen pehmusteen vuoksi. Huonot häikäisysuojat eivät suojaa auringolta ollenkaan.


title: ZAZ

text: Bensiinillä toimiva lämmityslaite aiheutti monen Jaltan tulipalon ja tuhoutumisen. Ajossa vaihteet ulisevat, varsinkin ylin vaihde nelonen. Vaihteista ykkönen on synkronoimaton, muut vaihteet on synkronoitu.


title: ZAZ

text: Nelisylinterisen 887 cm³ ilmajäähdytteisen V-moottorin suurin teho on 20 kW /4000 r/min (27 hv) ja suurin vääntömomentti 52 Nm /2400-2600 r/min (5,3 kpm). Kuumalla säällä moottori saattaa kuumeta liikaa jäähdytyksen ollessa tehoton.


title: ZAZ

text: Tekniikan Maailma 13/1965 mittasi Jaltan kiihtyvyydeksi 0-50 km/t 10,6 sekuntia ja 0-80 km/t 30,2 sekuntia. Huippunopeus on lehden mukaan 104,2 km/t, valmistajan mukaan 100 km/t. Suorituskyky on heikko. Koeajoselostuksensa yhteenvedossa TM:n testiryhmä totesi: ”Jaltaa voitaisiin luonnehtia hyväksi yritykseksi rakentaa jokamiehen käyttöauto. Todellisuudessa asia kuitenkin lienee niin, että nykyinen Jalta on taakse jäänyt yritys. Sen kehitystyö on vaatinut niin paljon aikaa, että meidän markkinoillemme ehtiessään auto on jo vanhentunut.”


title: ZAZ

text: Jaltan myynti alkoi vauhdikkaasti, mutta merkin kysyntä hiipui 1960-luvun loppua kohti ja uudempaa mallia (ZAZ 968) tuotiin vain 64 kappaletta. Vuoden 1969 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 973 Jalta-merkkistä autoa. Erikseen tilastoiduista merkeistä Jalta oli brittiläisen Sunbeamin ohella ainoa, jota ei ollut rekisteröity minään muuna kuin henkilöautona. Jaltan tuonti Suomeen päättyi vuonna 1970. Vuoden 1999 lopussa Suomessa oli rekisterissä vain kolme ZAZ-autoa, kaikki 1960-luvulta.


title: Kannibalismi

text: Kannibalismi tarkoittaa samaa lajia olevan yksilön syömistä. Myös eläintä, joka syö oman lajinsa edustajia, kutsutaan kannibaaliksi. Ihmistä, joka syö toista ihmistä, kutsutaan nimellä ihmissyöjä eli antropofagi.


title: Kannibalismi

text: Termi ”kannibaali” tulee espanjasta. Kristoffer Kolumbus oletti saapuessaan Amerikkaan, että Haitin asukkaat olisivat Kiinan suurkaanin alamaisia. Valmistautuessaan tapaamiseen hänellä oli mukanaan arabian ja heprean taitajia. Kuullessaan nimen Caniba tai Canima hän oletti sanan viittaavan Mendevillen kuvaamiin koirapäisiin ihmisiin (cane-bal). Samuel Purchas on väittänyt sanan tarkoittavan ”uljaita miehiä” karibien kielellä. Richard Hakluyt toi sanan englantiin ja Shakespeare käytti sitä näytelmässään "Myrsky" Caliban-hirviön nimenä.


title: Kannibalismi

text: Kannibalismia pidetään yleisesti ruokatabuna. Sitä on kuitenkin harrastettu uskontoon ja sodankäyntiin liittyvissä rituaaleissa. Joidenkin antropologien mukaan se on ollut yleistä muinaisuudessa, toiset taas suhtautuvat siihen suurella epäilyksellä ja uskovat, että tapa on ollut todella harvinainen, ja ”villien” ihmissyöntiä on liioiteltu perusteluna vieraiden kansojen sivistämiselle. Suomessa muun muassa Ahvenanmaalla on tehty arkeologisia löytöjä, joiden on väitetty kertovan kivikautisesta kannibalismista.


title: Kannibalismi

text: Korowai-heimo Kaakkois-Papualla on yksi harvoja ihmisryhmiä, jossa kannibalismia harjoitetaan. Uuden-Guinean fore-heimon ruumiskannibalismia, joka johti Kuru-taudin leviämiseen, on kyseenalaistettu. Antropologi Marvin Harrisin mukaan ruumiiden silpominen oli hautajaisriitti, joka eurooppalaisten saapumisen aikaan sattuneen nälänhädän vuoksi muuttui kannibalistiseksi uskonnolliseksi riitiksi.


title: Kannibalismi

text: Espanjalaisesta Gran Dolina -luolasta on löydetty yli 800 000 vuotta vanhoja luita, joissa on merkkejä ihmissyönnistä, muun muassa jälkiä lihanleikkaamisesta. Tutkijat ovat arvelleet, ettei ihmissyönti ollut pelkästään rituaali, vaan myös ravinnontarpeen täyttämistä ja tapa hyötyä reviirikiistoista.


title: Kannibalismi

text: Kannibalismia on tavattu Amerikoissa, etenkin asteekkien kukkaissotien kyseessä ollessa. Suuret määrät asteekkisodissa vangittuja vihollisia ensin uhrattiin jumalille, sitten ruumiit valmistettiin ruoaksi totuttujen tapojen mukaan. Paloitelluista ruumiinosista valmistettiin muhennosta, jota höystettiin tomaateilla ja maustettiin pippureilla.


title: Kannibalismi

text: Kannibalismia on tiedetty harjoitetun ensimmäisen ristiretken aikana. Joidenkin ristiretkeläisten tiedetään syöneen kuolleiden vihollistensa ruumiita Ma’aratin valloituksen jälkeen. Sitä harjoitettiin myös marssilla Jerusalemiin. Kyseessä oli luultavasti nälän ja kuumeisuuden yhdistelmä, mahdollisesti myös halu terrorisoida vihollista. Jotkut kieltäytyivät syömästä kristittyjen toveriensa lihaa, mutta söivät tapettujen muslimien ruumiita.


title: Kannibalismi

text: Kannibalismia on väitetty tapahtuneen Ukrainassa 1930-luvun nälänhätien yhteydessä, Kiinassa sisällissodan ja suuren harppauksen aikana. Myös toisen maailmansodan aikana saarretussa Leningradissa ja japanilaisten joukkojen keskuudessa kannibalismia harjoitettiin. Japanilaisten kannibalismi on hyvin dokumentoitua ja siitä on silminäkijätodisteita. Siihen ajauduttiin, kun ruoka loppui. Japanilaiset sotilaat tappoivat jopa toisiaan, jos siivilejä ei ollut käytettävissä. Vangittuja vihollissotilaita teloitettiin ja syötiin myös psykopatologisiin tarkoituksiin. Tunnetuin esimerkki kannibalismista tapahtui Chichi-jiman saarella Japanissa. 2. syyskuuta 1944 käydyssä ilmataistelussa ammuttiin alas yhdeksän amerikkalaista lentäjää (heistä yhden, aliluutnantti George H. W. Bushin, pelasti sukellusvene USS Finback). Kahdeksan kiinnisaatua lentäjää mestattiin, valmistettiin ruuaksi ja syötiin. Tapaus tuli ilmi vuonna 1945 sodan jälkeen, ja sotarikosoikeudenkäynnissä vuonna 1947 kolmestakymmenestä japanilaisesta syytetystä viisi todettiin syyllisiksi murhaan ja hirtettiin.


title: Kannibalismi

text: Vuoden 1972 Andien lento-onnettomuudessa eloonjääneet joutuivat turvautumaan kannibalismiin pysyäkseen hengissä.


title: Kannibalismi

text: Vuonna 2001 saksalainen Armin Meiwes etsi netistä vapaaehtoisen uhrin ja kutsui tämän luokseen. Uhrin omasta pyynnöstä Meiwes tappoi tämän ja söi hänen pakastettuja ruumiinosiaan. Tapaus järkytti saksalaisia ja muita ihmisiä ympäri maailman.


title: Kannibalismi

text: Kannibalismisyytöksiä on käytetty myös propagandana. Brittiläisen kolonialismin laajentumisen aikana orjuutta pidettiin laittomana, jollei voitu osoittaa, että ihmisten olot orjina olivat paremmat kuin vapaudessa. Kannibalismia pidettiin todisteena tästä, ja syytökset olivat laajoja.


title: Kannibalismi

text: William Arens väitti kirjassaan "The Man-Eating Myth: Anthropology and Anthropophagy" (New York: Oxford University Press, 1979) kannibalismiväitteitä käytetyn leimaamaan toista ihmisryhmää moraalisesti alemmaksi. Esimerkkejä tästä ovat väitteet juutalaisista syömässä kristittyjen ja muslimien lapsia ja antiikin kreikkalaisten syytökset kaukaisempia, ei-helleenisiä barbaareja vastaan.


title: Kannibalismi

text: Etupäässä japanilaiset historioitsijat, kuten Kuwabara Jitsuzo (1870–1931), ovat 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa väittäneet kiinalaisilla olevan erityisen rikkaan kannibalismin historian. Väitteet kärjistyivät molemmin puolin toisen kiinalais-japanilaisen sodan aikana. Vielä 1980-luvulla Key Ray Chong väitti kiinalaisten harjoittaneen kannibalismia myös nälänhädistä riippumatta.


title: Kannibalismi

text: Arensin työn jälkeen kannibalismisyytöksiin on suhtauduttu skeptisemmin ja ymmärretty syytösten olevan itse tapahtumaa yleisempiä.


title: Kannibalismi

text: Vuonna 1994 väitettiin Jugoslavian keskitysleireille suljettujen pakolaisten pakotetun syömään toistensa lihaa. Väitteet osoittautuivat tekaistuiksi.


title: Kannibalismi

text: Ihmissyöntiä on pidetty keinona varmistaa surmatun vihollisen elinvoiman karkottaminen. Hautajaisrituaaleissa sitä on tehty varmistamaan kunnioitetun heimon jäsenen kuolemattomuus. Surmatun vihollisen elinvoiman omaan haltuun saaminen on luultavasti yleisempää. Esim. 1600-luvulla jesuiitat kertovat irokeesien ja huronien harjoittaneen rituaalista kannibalismia juuri tämän periaatteen takia. Ellei vihollista adoptoitu, häntä todennäköisemmin kidutettiin, ja jos vihollinen osoittautui urheaksi, hänen sydämensä tai lihaansa voitiin syödä, jotta vihollisen voima siirtyisi näin syöjiin. Atna intiaaneilla kannibalismi perustui uskomukseen siitä, että kaatuneen henki saattoi kostaa, ellei soturi söisi vähän rasvaa surmatun vihollisen sydämen läheltä.


title: Kannibalismi

text: Kansanperinteessä kannibalismi liitetään pahuuteen, esim. sadussa "Hannu ja Kerttu".


title: Kannibalismi

text: Mytologiassa kannibalismi on laajennettu universaaliksi periaatteeksi, kuten hindujumala Kalin tapauksessa. Kalin kerrotaan juoneen demonien veri estääkseen niitä nousemasta uudelleen. Kreikan mytologiassa Kronoksen tarinassa on kannibalismin teemaa.


title: Kannibalismi

text: Taiteessa helvetti on usein kuvattu suuna, joka syö ihmisiä. Kristittyjen ehtoollisessa tapahtuu symbolista ihmissyöntiä. Katolisen dogmin mukaan leipä ja viini muuttuvat oikeaksi Kristuksen vereksi ja lihaksi ehtoollisessa.


title: Kannibalismi

text: Kannibalismia tapahtuu joillain eläinlajeilla. Selkärankaisilla kannibalismi ei ole yleistä kaloja ja kanoja lukuun ottamatta, mutta sitä voi tapahtua vankeudessa, ruuan puutteesta tai stressistä. Jänikset, hiiret, rotat ja hamsterit saattavat syödä poikasensa, jos pesää uhataan. Petolinnuilla, etenkin pöllöillä, kannibalismi on varsin tavallista. Poikasia kuoriutuu useimmiten enemmän kuin mitä emot pystyvät ruokkimaan. Tällöin nuorimmainen ei saa riittävästi ravintoa ja heikkenee, kunnes lopulta kuolee. Välittömästi kuoltuaan poikanen muuttuu sisarustensa silmissä ravinnoksi. Joillain hailla esiintyy kohdun sisäistä kannibalismia.


title: Kannibalismi

text: Leijonaurokset pyrkivät tappamaan toisten urosten poikasia saattaakseen naaraat aikaisemmin kiimaan. Poikaset saattavat tulla myös syödyksi, vaikka tappamisen ensisijaisena tarkoituksena ei olekaan ravinnon hankinta, vaan oman perimän jatkaminen. Simpanssit saattavat syödä muita kuin omia poikasiaan.


title: Kannibalismi

text: Hyönteisistä rukoilijasirkkanaaras ja hämähäkeistä mustaleski voi syödä koiraan parittelun jälkeen.


title: Rapanui

text: Rapanui tarkoittaa seuraavia:


title: Lasi

text: Lasi on sulatettujen silikaattien jähmettyessä muodostunut amorfinen massa. Lasi on haurasta, kovaa ja yleensä läpinäkyvää. Sulatetun silikaatin jäähtyessä atomit eivät enää palaudu kiteiseen muotoon, vaan jähmettynyt massa jää lasiksi.


title: Lasi

text: Tavallinen ikkunalasi läpäisee näkyvää valoa, mutta vain hieman ultraviolettisäteilyä. Lasi ei juurikaan johda sähköä, sen jälkeen kun se on jähmettynyt, mutta ennen sitä, kun se on vielä juoksevaa, se johtaa erittäin hyvin sähköä. Lasi ei myöskään johda erityisen hyvin lämpöä, minkä vuoksi se täytyy jäähdyttää hitaasti. Jos lasi jäähdytetään tai lämmitetään liian nopeasti, lämpötila sitoutuu epätasaisesti ja luo jännitystiloja. Vähäinenkin ulkopuolinen voima saattaa purkaa näitä jännityksiä, jolloin lasi pirstoutuu lähes räjähdysmäisesti. Tämän on saattanut moni huomata kaataessaan kuumaa tai kylmää nestettä juomalasiin, joka on ollut lämpötilaltaan vastakkainen.


title: Lasi

text: Viistehiottuja lasisia "korukiviä" kutsutaan myös nimellä Similitimantti.


title: Lasi

text: Lasin komponentteja ovat lasinmuodostajat, sulatteet eli flussit, stabilointiaineet sekä toissijaiset materiaalit kuten puhdistus- ja värjäysaineet.


title: Lasi

text: Lasin perusraaka-aine ja pääasiallinen lasinmuodostaja on piidioksidi eli kvartsi, joka on piidioksidin (SiO) muodossa. Se muodostaa useimpien lasityyppien painosta 60–80 prosenttia. Sulaessaan kvartsi sitkistyy paksuksi nesteeksi. Kun tätä nestettä jäähdytetään valvotusti jähmettymispisteeseen, atomit eivät asetu kiteille ominaiseen säännölliseen järjestykseen, vaan ne jähmettyvät nesteiden tapaan epäsäännölliseen rakenteeseen. Ne eivät kuitenkaan voi liikkua kuten nesteen atomit.


title: Lasi

text: Jos kvartsia sulatetaan yksin hiekan muodossa, syntyy helposti särkyvää ja haurasta materiaalia, josta ei voi muotoilla esineitä. Sen vuoksi kvartsin joukkoon sekoitetaan yhdisteitä, jotka synnyttävät kovempaa ja työstettävämpää lasia ja samalla laskevat sen sulamispistettä, mikä oli entisaikoina myös tärkeää.


title: Lasi

text: Sulatteita eli flusseja lisätään materiaaliin sen kemiallisen kestävyyden lisäämiseksi ja jotta se sulaisi matalammassa lämpötilassa. Flussina käytetään soodaa sisältävää natronlasia tai potaskaa sisältävää kalilasia.


title: Lasi

text: Stabilointiaineita kuten kalkkikiveä lisätään lasin kemiallisen kestävyyden lisäämiseksi.


title: Lasi

text: Läpinäkymätön lasi eli opaali- tai maitolasi syntyy siten, että jo lasin raaka-aineseokseen lisätään kiteytyviä aineita, esimerkiksi kryoliittiä, fluorisälpää tai luutuhkaa. Lasin värjäämiseen käytetään metallioksideja ja eräitä muita aineita:


title: Lasi

text: Jos halutaan valmistaa väritöntä lasia, hiekan tavallisesti sisältämät värjäävät metallioksidit täytyy poistaa.


title: Lasi

text: Natronkalkkilasi eli soodalasi valmistetaan sekoittamalla piidioksidia, natriumkarbonaattia ja kalsiumkarbonaattia. Sen koostumus on piidioksidi, (SiO) n. 70–75 % (kvartsihiekasta), natriumoksidi (NaO) n. 10–15 % (soodasta) ja kalsiumoksidi, (CaO) n. 8–14 % (kalkkikivestä). Natronkalkkilasi on helposti sulavaa ja edullista, ja sitä on suurin osa markkinoilla olevasta kirkkaasta ja läpinäkyvästä lasista.


title: Lasi

text: Lyijylasi eli kristalli valmistetaan sekoittamalla ja sulattamalla piin, kaliumin ja lyijyn oksideja. Kristalli on paksua lasia, jolla on korkea valon taitekerroin. Kristalli on myös pehmeää ja säilyttää plastisen muovailtavuutensa, joten sitä käytetään hiottujen ja kaiverrettujen lasiesineiden valmistamiseen.


title: Lasi

text: Optinen lasi on kristallilasia, jonka tuottamiseksi lasimassaan lisätään lantaanioksidia ja toriumia. Optista lasia käytetään kameroiden linssien raaka-aineena, koska se dispergoi eli hajottaa kaikenväristä valoa.


title: Lasi

text: Borosilikaattilasia valmistetaan piidioksidista, boorihaposta, fosforihaposta ja joskus myös alumiinioksidista. Borosilikaattilasin kemiallinen rakenne on huomattavan kestävä, sen lämpölaajeneminen on häviävän pientä, ja se kestää vahvojakin lämpöshokkeja. Sen vuoksi sitä käytetään esimerkiksi kuumuutta kestävien keittoastioiden valmistamisessa. Tunnettu kauppanimi on borosilikaattilasille on PYREX.


title: Lasi

text: Kvartsilasi on seostamatonta lasia, jonka jälkikäsittely on haastavaa. Sen sulamislämpötila on noin 2 000 °C ja se on kimmoisaa. Se myös läpäisee ultraviolettivaloa.


title: Lasi

text: Merkittävä osa lasiraaka-aineesta on kierrätyslasia.


title: Lasi

text: Raaka-aineet sekoitetaan oikeassa suhteessa, jolloin saadaan "mänkiä". Tämä seos sulatetaan noin 1 500 °C:ssa lasiuunin sisällä olevassa upokkaassa tai vannassa. Sulatuksen jälkeen lasimassan lämpötila lasketaan työlämpöön, noin 1 000 °C. Lasimassan työstöä ja muokkausta seuraa lasin jäähdytys.


title: Lasi

text: Ikkunalasia (tasolasi, lasilevyt) valmistettiin aikaisemmin muun muassa vetämällä. Nykyisin käytetyin tasolasin valmistusmenetelmä on "float"-menetelmä, joka oli käytössä muun muassa Pilkingtonin Lahden lasitehtaalla. Float-menetelmässä pitkän uunilinjan alkupäässä syötetään raaka-aineet sisään. Niiden sulettua lasi valutetaan sulan tinan päälle. Massaa vedetään jatkuvasti eteenpäin ja lasilevyn paksuus säädetään vetonopeudella. Lasista saadaan tällöin molemmilta pinnoiltaan erittäin tasaista ja sileää. Jäähdytyksen jälkeen, uunilinjan toisessa päässä, levy leikataan sopiviksi paloiksi.


title: Lasi

text: Toinen valmistusmenetelmä on lasinpuhallus. Pullot ja hehkulamput valmistetaan nykyisin koneellisesti puhaltamalla. Automaattikoneet puhaltavat paineilmalla jopa 590 000 pulloa vuorokaudessa tai 900 hehkulamppua minuutissa.


title: Lasi

text: Lasilautasia, tuhkakuppeja, ja huokeita juomalaseja tehdään valurautamuoteissa puristamalla.


title: Lasi

text: Lasia valmistetaan Suomessa muun muassa Nuutajärven, Humppilan sekä Iittalan tehtaissa. Ainoa pakkauslasin valmistaja Suomessa oli Karhulan pakkauslasitehdas. Muita tunnettuja, nyttemmin jo lakkautettuja lasitehtaita ovat muun muassa Riihimäen, Kumelan lasitehdas Riihimäellä sekä Ryttylän ja Nybyn lasitehtaat. Näiden lisäksi Suomessa toimii lukuisia pienempiä lasitehtaita sekä yksittäisiä lasinpuhaltajia ja muita valmistajia.


title: Lasi

text: Peililasi ja korkealaatuiset ikkunalasit saadaan hiomalla ja kiillottamalla levylasia. Lasi voidaan koristella esimerkiksi kaivertamalla, etsaamalla tai maalaamalla. Lasi kestää hyvin happoja, mutta poikkeuksen tekevät fluoriyhdisteet, joilla voidaan syövyttää kuvioita lasin pinnalle. Hiekkapuhaltamalla lasia läpi levyn, johon on leikattu kuvioita, saadaan kuviot näkymään lasissa himmentyneenä pintana.


title: Lasi

text: Nykypäivänä suurin osa lasista valmistetaan koneilla. Kuitenkin pieni osa joistakin lasisista taide- ja koriste-esineistä valmistetaan puhaltamalla. Lasinpuhallus on vanhaa arvossa pidettyä käsityötä. Rautaisessa, noin puolentoista metrin pituisessa puhalluspillissä on erityinen suukappale. Pillin toiseen päähän otetaan kimpale lasisulatetta, joka puhalletaan ontoksi. Sulatetta lisäten ja koko ajan pilliä pyöritellen lasi muovataan halutuksi esineeksi, joko vapaasti tai muottia käyttäen.


title: Lasi

text: Suomalainen lasitaide on noussut maailmanmaineeseen 1940-luvulta alkaen usean yrityksen voimin. Merkittävimpiä yhtiöitä ovat Riihimäen Lasi ja Nuutajärvi sekä Iittala, joka valmistaa mm. Tapio Wirkkalan ja Alvar Aallon suunnittelemia lasistoja. Muita tunnettuja suomalaisia muotoilijoita ovat esimerkiksi Kaj Franck, Timo Sarpaneva, Kerttu Nurminen ja Nanny Still. He ovat muotoilleet monipuolisesti lasiesineitä sekä juhla- että arkikäyttöön.


title: Lasi

text: Lasi on amorfinen aine, joita joskus nimitetään "kiinteiksi nesteiksi" niiden järjestäytymättömyyden vuoksi ja koska lasissa ei tapahdu sen jäähtyessä selvää ensimmäisen asteen faasimuutosta. Lasilla ei myöskään ole selvää sulamispistettä, vaan kuumennettaessa se pehmenee vähitellen. Siinä tapahtuu kuitenkin toisen asteen faasimuunnos, ns. "lasisiirtymä". Lasi ei siten huoneenlämmössä muuta muotoaan pitkänkään ajan kuluessa, kuten suosittu kaupunkitarina vanhoista valuvista ikkunalaseista kertoo. Helpompi selitys näille on, että huonolaatuinen ikkunalasi on asennettu painavampi pää alaspäin. Näin tehtiin ikkunan vakauden ja ulkonäön vuoksi.


title: Lasi

text: Lasin valumisnopeus riippuu lämpötilasta. Hyvin korkeissa lämpötiloissa voidaan havaita merkittävää taipumista. Lasin puhallus perustuu tähän. Sen sijaan huoneenlämmössä ikkunoiden valuminen ei ole havaittavissa hyvinkään pitkissä ajoissa. Joidenkin laskelmien mukaan merkittävään valumiseen kuluisi huoneenlämmössä aikaa monta kertaa koko universumin iän verran.


title: Lasi

text: Jos kirkkojen ikkunalasi olisi valunut muutamassa sadassa vuodessa niin paljon, että ikkunoiden alaosat olisivat yläosia paksumpia, niin tuhansia vuosia vanhojen lasiesineiden tulisi jo olla valunut muodottomiksi möykyiksi. Näin ei kuitenkaan ole tapahtunut. Muinaisen Egyptin ja antiikin Rooman ajoilta on säilynyt useita lasiesineitä nykypäiviin saakka, eikä niissä ole havaittu lainkaan valumista. Lasi kestää syövyttävää rikkihappoa.


title: Lasi

text: Vanhin tunnettu lasilaatu on alkalikalkkilasi, jota valmistetaan soodan, hiekan ja kalkin seoksesta. Egyptissä siitä valmistettiin lasitettuja kivihelmiä jo noin vuonna 4000 eaa. Jo varhain havaittiin, että lasi voitiin saada värilliseksi lisäämällä siihen eri malmeja. Tällaista värillistä lasia käytettiin keramiikan lasitukseen sekä jalokivien jäljitelmiin.


title: Lasi

text: Vanhimmat tunnetut lasiastiat ovat Egyptistä n. vuodelta 1500 eaa., ja niitä valmistettiin Egyptissä huomattavia määriä jo 1300-luvulla eaa. Niitä valmistettiin yleensä upottamalla metallitankoon kiinnitetty, kankaalla päällystetty hiekkaydin sulaan lasiin, jossa sitä pyöritettiin astian muotoilemiseksi haluttuun muotoon. Hiekkaydin poistettiin, kun lasi oli valmis. Lasinpuhallus keksittiin Egyptissä tai Syyriassa noin vuonna 50 eaa., ja se syrjäytti nopeasti vanhemmat lasiastioiden valmistusmenetelmät.


title: Lasi

text: Keskiajalla kuuluisin lasiteollisuuden keskus oli Venetsia. Suomen ensimmäisen lasitehtaan perusti G. Jung Uuteenkaupunkiin vuonna 1681.


title: Lasi

text: Roomalaiset alkoivat käyttää lasia ikkunoissa 300-luvulla. Vuonna 674 Englantiin saatiin ensimmäinen lasi-ikkuna. Ikkunat valmistettiin pyörittämällä nopeasti tangon päässä olevaa lasimassaa, jolloin syntyi pullonpohjan kaltaisia lasinpaloja, jotka sitten liitettiin yhteen. Suomessa lasi-ikkunat alkoivat yleistyä 1700- ja 1800-luvuilla.


title: Lasi

text: Lasinpuristuskoneet tulivat käyttöön 1810-luvulla, ja puoliautomaattisiksi ne saatiin noin vuonna 1900.


title: Pyhä Dominicus

text: Pyhä Dominicus de Guzmán (Espanjaksi: "Santo Domingo;" 8. elokuuta 1170 Caleruegassa – 6. elokuuta 1221 Bolognassa) oli espanjalainen pappi joka perusti saarnaajaveljestön eli dominikaanisääntökunnan, latinaksi "Ordo Praedicatorum". Dominicus kanonisoitiin 13. heinäkuuta 1234 paavi Gregorius IX:n toimesta. Pyhimystä kunnoitetaan katolisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Dominicuksen juhlaa vietetään 8. elokuuta eli pyhimyksen syntymäpäivänä. Hän on astronomien, astronomian, Dominikaanisen tasavallan, väärin syytettyjen ihmisten, Santo Domingo Pueblon, Vallettan, Birgun ja Managuan suojeluspyhimys ja hänen symboleitaan ovat esimerkiksi lilja, kirja, ruusukko ja soihtua pitelevä koira. Dominicuksen uskotaan vastaanottaneen ruusukkorukouksen pyhältä Neitsyt Marialta vuonna 1214 albigenssien ja muiden harhaoppisten käännyttämiseksi. Pyhimys on muun muassa pyhän Franciscus Assisilaisen ja pyhän Simon Stockin aikalainen.


title: Pyhä Dominicus

text: Pyhä Dominicus syntyi vuonna 1170 Caleruegassa, Espanjassa, ilmeisesti aatelissäätyiseen Felix de Guzmánin ja myöhemmin vuonna 1828 paavi Leo XII:n autuaaksijulistaman Azan Joannan perheeseen, jolla oli huomattavia yhteyksiä. Hän aloitti vuonna 1184 opinnot yliopistossa Palenciassa ja vielä kesken opintojen Osman piispa Martin de Bazan asetti hänet katedraalin kanoniksi. Hänen saamansa stipendi auttoi häntä opintojen jatkamisessa. 25-vuotiaana mies vihittiin papiksi ja hänestä tehtiin pian subpriori, sekä kun priori Diego d'Azevadosta tuli Osman piispa, noin vuonna 1201, pyhä Dominicus tuli prioriksi hänen sijaansa. Silloin hän oli viettänyt kontemplatiivista elämää kuusi tai seitsemän vuotta.


title: Pyhä Dominicus

text: Vuosina 1203 ja 1205 Dominicus seurasi Osman piispa Diegoa tämän diplomaattisella matkalla Tanskaan neuvottelemaan avioliittoa kuningas Alfonso IX:n Ferdinand-pojalle. 1206 Dominicus sai tehtäväkseen toimia Languedocin kerettiläisiä albigensseja vastaan. 1207 piispa Diego palasi takaisin Osmaan. Dominicus jatkoi kuitenkin toimintaansa alueella. 1210-1211 Dominicus saarnasi Toulousessa harhaoppisia vastaan. Dominicus perusti saarnaajayhteisönsä 1215 Toulousessa. Yhteisö noudatti Pyhän Augustinuksen nimissä kulkevaa ns. augustiinolaissääntöä. 22. joulukuuta 1216 paavi Honorius III vahvisti Dominicuksen toiminnan ja 3. joulukuuta 1218 hän myönsi sääntökunnalle pyhän Sixtuksen kirkon Roomassa.


title: Pyhä Dominicus

text: Bolognaan pyhä Dominicus oli saapunut 21. joulukuuta vuonna 1218 ja vuonna 1220 paavi Honorius III vahvisti hänen asemansa sääntökunnan johdossa. Samana vuonna paavi lähetti heidät muiden yhteisöjen munkkien kanssa saarnaamaan Lombardiassa. Pyhimyksen johdolla sadantuhannen harhaoppisen kerrotaan palanneen kirkkoon. Vuoden 1221 lopulla pyhä Dominicus palasi Roomaan kuudennen ja viimeisen kerran, jossa hän sai arvokkaita myönnytyksiä järjestölleen. Saman vuoden tammikuussa, helmikuussa ja maaliskuussa julkaistiin bullia, jotka suosittelivat sääntökuntaa kirkossa. Vuoden 1221 toukokuussa hän palasi Bolognaan, mutta siellä vakava sairastuminen iski häneen ja hän kuoli kolmen viikon sairastamisen jälkeen. Paavi Gregorius IX kanonisoi pyhän Dominicuksen 13. heinäkuuta vuonna 1234 julistaen, ettei epäillyt miehen pyhyyttä sen enempää kuin pyhän Pietarin ja pyhän Paavalinkaan.


title: Pyhä Dominicus

text: "Pääartikkeli: Dominikaanit"


title: Pyhä Dominicus

text: Saarnaajaveljestön ("lat. Ordo Praedicatorum," O.P.) toiminnan keskipisteenä tuli olemaan toiminta harhaoppeja vastaan. Veljeskunta toimi suoraan paavin alaisuudessa. Jo pian sääntökunnasta muodostui myös yksi tärkeimmistä keskiaikaisista oppineiden yhteisöistä. Tärkein 1200-luvun dominikaanioppineista oli epäilemättä pyhimys ja kirkonopettaja (latinaksi niin sanottu "Doctor Angelicus", enkelimäinen opettaja) Tuomas Akvinolainen (1225 – 1274). Muita tunnettuja dominikaaneja ovat pyhä Raymundus Peñafortelainen (n. 1175 – 1275), pyhä Albert Suuri (n. 1200 – 1280), pyhä Pius V (1504 – 1572), pyhä Katariina Sienalainen (1347 – 1380) ja pyhä Vincent Ferrer (1350 – 1419). Sääntökunnan motto on latinaksi "Laudare, Benedicere, Praedicare" eli suomeksi "ylistää, siunata, saarnata".


title: Pyhä Dominicus

text: Itämeren alueelle dominikaanit saapuivat jo varhain. Säilyneet lähteet osoittavat dominikaanien yhteyksistä Turun hiippakuntaan jo 1200-luvun alkupuolelta alkaen. Turkuun rakennettiinkin Suomen ensimmäinen dominikaaniluostari, vaikka dominikaaniveljet tulivat eri puolilta Ruotsia. Luostarin vaikutus jatkui Kustaa Vaasan ja Mikael Agricolan aikoihin saakka. Luostari paloi 1537. Nykyään dominikaanit vaikuttavat Suomessa "Studium Catholicum" -säätiössä Helsingin Ritarikadulla, joka vihittiin 15. marraskuuta 1950 ja maassa toimii myös dominikaanien maallikkoryhmä.


title: Pyhä Dominicus

text: Nykyään dominikaanit vaikuttavat yli 100 maassa ja heillä on suunnilleen 6500 veljeä, 4000 nunnaa, 35 000 aktiivista sisarta ja yli 100 000 maallikkoa. Vuonna 2016 dominikaaneilla oli 560 seurakuntaa. Vuonna 1901 sääntökunnalla oli 14 kanonisoitua pyhimystä ja 215 autuasta. Kirkolla on ollut neljä dominikaanista paavia, nimittäin autuas paavi Innocentius V (n. 1225 - 1276), autuas paavi Benedictus XI (1240 - 1304), pyhä paavi Pius V (1504 - 1572) ja Jumalan palvelija paavi Benedictus XIII (1650 - 1730). Dominikaaneilla on myös oma riituksensa, dominikaaninen riitus, joka on yksi katolisen kirkon läntisistä riituksista ja jonka pyhä Dominicus perusti vuonna 1215.


title: Saab 2000

text: Saab 2000 on ruotsalaisen Saab AB:n valmistama, kahdella potkuriturbiinimoottorilla varustettu matkustajalentokone, joka on luokkansa nopeimpia maailmassa. Kone on varustettu lasiohjaamolla, joka tarkoittaa mittariston muodostuvan kuudesta EFIS-monitorista. Lisäksi varalla on pienet perinteiset mittarit. Saab 2000:lla on CATII-kelpoisuus. Koneeseen mahtuu matkustamoversiosta riippuen enimmillään 58 matkustajaa. Lentokoneen miehistöön kuuluu kaksi lentäjää sekä yksi tai kaksi stuerttia/lentoemäntää. Konetyyppiä on valmistettu yhteensä 63 kappaletta. Valmistus päättyi vuonna 1999.


title: Pobeda

text: Pobeda (, ”voitto”) GAZ-M20 oli neuvostoliittolaisen GAZ-autotehtaan vuosina 1946–1958 valmistama automalli. Auton suunnittelun sai tehtäväkseen GAZin tehtaan suunnitteluosasto jo vuonna 1943, pääsuunnittelijana ansioitunut Andrei Lipgart. Autoon suunniteltiin aluksi kuusisylinterinen moottori, mutta Josif Stalin ei laitetta hänelle sitä esiteltäessä hyväksynyt ja niin moottoriksi valittiin 2 111 cm³ sivuventtiilinelonen, teholtaan vain 50 hv. Auto oli suunniteltu pikavauhtia 20 kuukaudessa ja se kärsi alkuun vakavista puutteista ja vioista. Etupään erillisjousitus oli hutera, polttoaineenkulutus valtava, takajousitus veltto ja auto kärsi myös monenlaisista valmistusvioista. Vuoteen 1948 mennessä lastentaudit oli kuitenkin voitettu ja auto osoittautui vankaksi ja kestäväksi. Koska auto painoi noin 1 400 kg, se ei ollut nopea, mutta suunnittelun lähtökohtana olikin hyvä etenemiskyky Neuvostoliiton huonoilla teillä. Vankka rakenne, isot pyörät, korkea maavara ja hitaaksi välitetty voimansiirto tekivät autosta hyvän etenijän myös Suomen heikoilla kelirikkoteillä. Pobedaa tuotiin runsaasti Suomeen, koska länsimaisten hyödykkeiden tuonti oli valuuttapulan vaivaamassa maassa ankarasti säännösteltyä. Pobedaa käytettiin paljon taksiautona. Sen kokonaistuotantomäärä oli 235 599 kpl. Pobedan seuraaja oli Volga. Pobedasta tehtiin Puolassa lisenssivalmistetta nimellä Warszawa, josta valmistettiin 23 vuoden aikana erilaisia versioita yhteensä 253 000 kappaletta.


title: Pobeda

text: Vielä vuonna 1963 Suomessa oli rekisterissä 5 644 Pobedaa. Se oli tuolloin 15. yleisin automerkki. Vuoden 1970 alussa Pobeda-autoja oli rekisterissä enää 174 kappaletta.


title: Nivelakseli

text: Nivelakseli eli kardaaniakseli on kone-elin, jonka tarkoitus on välittää mekaanista momenttia ja pyörimisliikettä sekä sallia pyörimisakselin suunnan muutos. Kardaaninivel on muun muassa autoissa ja työstökoneissa käytetty kardaaniripustuksen ajatukseen perustuva nivelkytkentä, jonka avulla siirretään voimakoneesta tuleva liike käyttö- eli kardaaniakseliin vaikka akselien suunnat toisiinsa nähden muuttelevat.


title: Nivelakseli

text: Nivelakseleita käytetään muun muassa takavetoisissa ja nelivetoisissa ajoneuvoissa vaihteistosta tulevan momentin siirtämiseksi vetopyörästöön, toisin sanoen kardaaniakseli välittää voiman moottorilta tasauspyörästön kautta taka-akselille.


title: Nivelakseli

text: Nivelakseli voi olla useammasta osasta koottu, ja akseliputkien välissä on ristinivel, joka mahdollistaa vetävien takapyörien jouston. Nivelakseli voi pyöriä ajoneuvon alla vapaana, tai se voi olla koteloitu vaurioitumisen välttämiseksi tai muista syistä (esimerkiksi aerodynamiikka).


title: Nivelakseli

text: Traktoreista välitetään voima voimanottoakselista traktorin perään liitettäviin työkoneisiin nivelakselilla. Nivelakselin varsi on teleskooppinen, jotta työkoneen nosto sekä lasku ei vioittaisi akselia.


title: Reino Palmroth

text: Reino Wilhelm Palmroth (2. huhtikuuta 1906 Ruovesi – 2. toukokuuta 1992 Helsinki) oli sanoittaja ja radiotoimittaja, kirjailija ja majuri. Hänet tunnettiin erityisesti nimimerkeillään Palle ja Reino Hirviseppä, joista ensimmäistä hän käytti sanoittaessaan muun muassa kupletteja ja poliittisesti kantaa ottavia lauluja, jälkimmäistä taas kirjailija- ja runoilijanimenä sekä erilaisissa vakavamielisemmissä teoksissa. Palmroth on suomalaisen iskelmä- ja lauluperinteen merkkihahmoja.


title: Reino Palmroth

text: Palmroth toimitti 1930-luvulla suosittuja revyitä Yleisradiossa. Toisen maailmansodan aikana hän työskenteli valtion propagandatoimistossa ja sanoitti lauluja, joilla nostatettiin taisteluhenkeä. Monet näistä lauluista kiellettiin sodan jälkeen. Niistä ehkä tunnetuin oli "Silmien välliin" -sotakupletti. Vakavammista lauluista tunnetaan paatoksellinen ja nationalistinen Akateemisen Karjala-Seuran marssi ja äärioikeistolaiselle Isänmaalliselle Kansanliikkeelle sanoitettu "Talonpoikaismarssi", jotka levytti vuonna 1935 IKL:n omistama Mustan Karhun Yhtye. Palmroth ideoi ja järjesti sota-aikana useimmiten Helsingin messuhallista radioidut suositut asemiesillat, joissa esiintyivät tuon ajan nimekkäimmät viihdetaiteilijat. Asemiesiltoja järjestettiin vuosina 1941–1944 kaikkiaan 125.


title: Reino Palmroth

text: Palmroth oli myös perustamassa Iloista Teatteria. Teatteri jouduttiin kuitenkin lakkauttamaan lähinnä poliittisista syistä. Iloisen Teatterin tilalle perustettiin Punainen mylly, jonka toimintaan Palmroth ei enää osallistunut.


title: Reino Palmroth

text:
Palmroth oli pitkään Sotamuseon intendentti ja siinä tehtävässä vastuussa muun muassa sodanaikaisesta sotasaalisnäyttelystä. Tämän perusteella suomalaiset kommunistit yrittivät saada hänet syytteeseen asekätkennästä. Asekätkentäsyyte raukesi pian.
Palmroth katsoi kuitenkin parhaaksi vetäytyä intendentin tehtävästä oma-aloitteisesti.


title: Reino Palmroth

text: Myöhemmissä radiopakinoissaan Palmroth muisteli humoristiseen sävyyn esimerkiksi upseerin uraansa ja saamaansa sotilaskoulutusta.


title: Reino Palmroth

text: Siviilissä Palmroth toimi muun muassa Chymoksen sosiaali- ja mainospäällikkönä, Suomi-Filmin myyntipäällikkönä ja elokuvavalmistamo Opuksen toimitusjohtajana.


title: Reino Palmroth

text: Myöhemmällä iällä Palmroth esiintyi julkisesti heinäkuussa 1971 Yleisradion uutislähetyksessä juuri kuolleen jazzlegenda Louis Armstrongin muistosanat.


title: Reino Palmroth

text: Palmroth sai kamarineuvoksen arvon vuonna 1982.


title: Reino Palmroth

text: Palmrothin ensimmäinen vaimo oli oopperalaulaja Aulikki Rautawaara. Hänen toinen puolisonsa oli Mary Apostol vuosina 1932–1953 ja kolmas Kaija Lanekari (Ukkonen) vuosina 1954–1990.


title: Reino Palmroth

text: Reino Palmrothin vanhin veli oli runoilija Mikael Vasunta (oik. Yrjö Mikael Palmroth (Hirviseppä)) (1891–1935), joka esiintyi Yrjö Hirvisepän nimellä pääosassa Teuvo Pakkalan 1920-luvun alkupuolella tekemässä elokuvassa "Sotapolulla".


title: Reino Palmroth

text: Hänen toinen veljensä Toivo Palmroth (1903–1947) vaikutti säveltäjänä sekä 1930-luvulla muutaman kotimaisen elokuvan miespääosassa salanimellä Toivo Palomurto. Elokuvia olivat muun muassa "Roinilan talossa" (1935) ja "Kaikenlaisia vieraita" (1936).


title: Reino Palmroth

text: Reino Palmrothin kolmas veli oli lakimies ja diplomaatti Gunnar Palmroth (1913–1965). Hän työskenteli Suomen ulkoasiainministeriössä vuodesta 1938. Palmroth toimi konsulina Frankfurt am Mainissa Länsi-Saksassa 1948–1950 ja ulkoministeriön kauppapoliittisen osaston päällikkönä 1953–1955. Tämän jälkeen hän toimi suurlähettiläänä Puolassa ja samalla Bulgariassa ja Romaniassa 1955–1958 sekä Ranskassa 1958–1965. Gunnar Palmroth sai nimityksen suurlähettilääksi Ruotsiin, mutta kuoli sydäninfarktiiin ennen viran vastaanottamista.


title: Inkvisitio

text: Inkvisitio oli katolisen kirkon laitos, joka toimi sen määrittelemää harhaoppisuutta vastaan. Inkvisitio syntyi vuonna 1184, ja siitä muodostui kirkon pysyvä harhaoppisuutta vastustava laitos.


title: Inkvisitio

text: Kun kristinusko nousi valtionuskonnoksi, harhaoppiset pakotettiin karkotuksen uhalla oikeaan uskontoon. Kirkkoisä Augustinus opetti, että kirkko voi pakottaa harhaoppiset kirkon jäseniksi.


title: Inkvisitio

text: Keskiajalla kehittyi pysyvä järjestelmä harhaoppeja vastaan. Inkvisitio oli vastaus voimistuvaan kataariharhaoppiin (albigenssit) Etelä-Ranskassa.


title: Inkvisitio

text: Paavi Gregorius IX loi 1231 paavillisen inkvisitiolaitoksen. Inkvisitio saattoi kiduttaa harhaoppisuudesta epäiltyjä. Kidutuksessa voitiin käyttää muun muassa niin sanottua strappadoa. Virallisesti lasten ja vanhusten kidutus oli kiellettyä, mutta kieltoa ei aina noudatettu. Verenvuodatus tai kuulustellun tappaminen oli kielletty. Koska harhaoppisuus oli myös maallisen oikeuden vastaista, inkvisitio saattoi kuitenkin luovuttaa epäillyn maalliselle tuomioistuimelle kidutettavaksi. Myös inkvisition langettaman kuolemantuomion täytäntöönpano oli maallisen hallinnon vastuulla. Tällä tavalla kirkko tavallaan välttyi kantamasta vastuuta tapahtumasta. Inkvisition oikeuskäytännössä syytetyllä oli vain vähäiset mahdollisuudet puolustautua. Tavallisesti tuomari ja syyttäjä olivat sama henkilö.


title: Inkvisitio

text: Espanjan ja Portugalin valloitusten myötä inkvisitio vietiin myös Amerikan mantereelle.


title: Inkvisitio

text: Espanjassa inkvisition toiminta oli tehokkainta. Tunnetuin inkvisiittori oli dominikaanipriori Tomás de Torquemada, joka oli suurinkvisiittorina 1483–1498. Espanjan inkvisition huono maine on kuitenkin suurelta osin protestanttien ja muiden Espanjan-vastaisten tahojen propagandan synnyttämä. Englanti oli 1500-luvulla sodassa Espanjaa vastaan ja protestantit taas ärsyyntyivät, kun liike ei saanut kannatusta Espanjassa. Propagandan yhtenä keinona olivat tuulesta temmatut tarinat. Esimerkiksi vuonna 1564 julkaistu Reginaldus Montanuksen teos "Espanjan Pyhän Inkvisition erilaisten salaisten käytäntöjen paljastus" levisi laajasti erikielisinä käännöksinä ympäri Eurooppaa, vaikka sen tiedot olivat kyseenalaisia.


title: Inkvisitio

text: Torquemadan kautta lukuun ottamatta inkvisitio toimi sääntöjensä mukaisesti. Säännöt sallivat ainoastaan sellaisen kidutuksen, joka kesti alle viisitoista minuuttia ja joka ei jättänyt kuulusteltavalle näkyviä haittoja. Raajoja ei saanut vahingoittaa eikä verta vuodattaa. Kaiken kaikkiaan kuulustelijat käyttivät kidutusta vain äärimmäisen harvoin (noin 2 prosentissa tapauksista), koska sitä ei pidetty tehokkaana keinona saada selville kuulusteltavien todellisia motiiveja. Arvioidaan, että yli kahdensadan vuoden aikana inkvisitio surmasi enintään 2 800 ihmistä, joista 1 500 Torquemadan lyhyellä kaudella.


title: Inkvisitio

text: Paavi Paavali III perusti 1542 vakituisen elimen, jonka tarkoitus oli puolustaa uskon eheyttä ja tutkia ja kieltää virheelliset opinkappaleet. Tämä elin, "Sacrae Congregationis Sancti Officii", ryhtyi paikallisten inkvisitioiden valvojaksi.


title: Inkvisitio

text: Galileo Galilei perui Nikolaus Kopernikukselta omaksumansa väitteen Maan kiertämisestä Auringon ympäri 22. kesäkuuta 1633, inkvisition kuulustelun jälkeen. Galilei sai ankarat nuhteet. Tuomio sisälsi määräykset, ettei aurinkoa saanut sanoa tähdeksi ja että auringon kiertäminen oli esitettävä oletuksena eikä tosiasiana. Galilei teki muutokset ja kirja poistettiin indeksistä. Uusittua painosta ei julkaistu, koska yksikään kustantaja ei suostunut julkaisemaan sitä.


title: Inkvisitio

text: Italialainen Pierluigi Canovi on sanonut ennallistaneensa arkistotyön tuloksena pari sataa erilaista inkvisition käyttämää kidutuskojetta. Hänen inkvisitionäyttelynsä kiersi 2000-luvulla useissa Euroopan maissa.


title: Gyroskooppi

text:
Gyroskooppi on nopeasti pyörivä pyörä, joka on ripustettu
kardaanisen rengassysteemin sisälle, siten että ripustuksen kääntäminen ei käännä pyörää. Pyörimismäärän säilymisen vuoksi pyörä säilyttää asentonsa. Gyroskooppeja käytetään asennon mittaamiseen ja asennon vakauttamiseen. Myös muulla tavalla toteutettuja laitteita kutsutaan gyroskoopeiksi.


title: Gyroskooppi

text: Sen keksi ranskalainen heiluristaan tunnettu fyysikko Léon Foucault vuonna 1852.


title: Gyroskooppi

text:
Foucault kehitti gyroskoopilla keinon todistaa maan pyöriminen. Gyroskooppia käytetään myös laivojen keinumisen vaimentimien ohjaamiseen. Gyroskooppi tunnistaa laivan keinumisen ja ohjaa vakautuseviä niin, että keinuminen vaimenee. Nopean pyörähdyksensä ja
pyörähdysmomentin säilymisen ansioista sen akselin suunta avaruudessa
säilyy.


title: Gyroskooppi

text: Gyroskooppeja käytetään muun muassa hyrräkompasseissa, gyroteodoliiteissa, uusissa älypuhelimissa, sekä Nintendon Nintendo 3DS:ssä. Inertianavigointilaitteet eivät olisi mahdollisia ilman gyroskooppeja - niiden avulla laite tunnistaa asentonsa.


title: Gyroskooppi

text: Gyroskoopin toiminta perustuu liikkeen säilymisen lakiin. Massallisten kappaleiden liikenopeuden ja -suunnan muutosta vastustaa massan hitaus. Myös kappaleiden pyörimisliike pyrkii säilymään. Hyrräliikkeestä sekä muista mekaanisen liikkeen ominaisuuksista löytyy lisää tietoa mekaniikan ja dynamiikan oppikirjoista, kyseessä ei ole mikään painovoimaa vastustava ilmiö. Ellei tasapainottelevalla leluhyrrällä olisi tukipistettä, ei se pystyisi estämään itseään kaatumasta.


title: Gyroskooppi

text: Kun pyörivää kappaletta (esimerkiksi hyrrää) kallistetaan, se kääntyy ympäri akselia, joka on kohtisuorassa kallistusakselia vasten. Nämä kulmat voidaan yhdistää muistisääntöön, jossa nostetaan oikean, nyrkkiin puristetun käden peukalo ylös esittämään hyrrän pyörimisakselia. Kun etusormella osoitetaan eteenpäin ja keskisormella vasemmalle, kuvaa etusormi sitä akselia, jonka ympäri hyrrää kääntämällä se kääntyy keskisormen osoittaman akselin ympäri.


title: Gyroskooppi

text: Polku- ja moottoripyörien pystyssä pysyminen selitetään usein hyrräliikkeen ansioksi: pyörivä pyörä pyrkii kääntymään kallistuksen vastaiseen suuntaan ja pitämään täten kulkuneuvoa pystyssä. Hyrrävoiman osuus pystyssä pysymiseen ei ole kuitenkaan merkittävä. Tutkimuksissa hyrrävoima on voitu kumota tai kääntää päinvastaiseksi ja polkupyörä pysyy silti hyvin pystyssä.


title: Gyroskooppi

text: Nykyisin käytetään myös niin sanottuja lasergyroja eli lasergyroskooppeja, joissa laservalo kulkee kahdessa vastakkaisessa suunnassa. Kuituoptisissa gyroskoopeissa puolestaan tarkkaillaan valon kulkua eri suuntiin kuitusilmukassa.


title: Baker (saari)

text: Baker on asumaton pieni 1,6 neliökilometrin kokoinen atolli Tyynen valtameren keskiosassa lähellä päiväntasaajaa noin 2 600 kilometriä lounaaseen Honolulusta.


title: Baker (saari)

text: Saari on Yhdysvalloille kuuluva kansallinen villieläinten suojelualue, jota hoitaa "U.S. Fish and Wildlife Service". Siellä kasvaa neljää ruoholajia ja joitakin pensaita, mutta siellä ei ole makeaa vettä. Saari on pääasiassa merieläinten ja -lintujen pesimäaluetta. Pääsy saarelle on luvanvaraista ja rajoitettu lähinnä tiedemiehille. Länsiosassa on joitain raunioita ja hautausmaa. Saarella ei ole satamaa.


title: Baker (saari)

text: Bakerin löysi ensimmäistä kertaa vuonna 1818 nantucketilainen valaanpyyntialus Equator kapteeninaan Elisha Folger. Seuraavan kerran sen näki elokuussa 1825 Loper kapteeninaan Obed Starbuck. Nimensä se sai Michael Bakerilta, joka kävi saarella 1834. Hän nousi saarelle uudelleen 1839 hautaamaan amerikkalaisen merimiehen Gideon Howlandin.


title: Baker (saari)

text: Yhdysvallat otti saaren haltuunsa sen guanoesiintymien vuoksi 1857 ja vuosina 1859–1878 American Guano Company kaivoi sieltä guanoa. Brittiläisen John T. Arundelin yhtiö piti saarta päämajanaan Tyynenmeren kaivosoperaatioissaan 1886–1891. Saarta yritettiin myös asuttaa 1935, jolloin saarelle muutti neljä siviilihenkilöä. Asukkaat rakensivat majakan ja joitain rakennuksia. Heidät evakuoitiin 1942 Japanin muodostaman uhan vuoksi. Toisen maailmansodan aikana saarella oli Yhdysvaltain joukkoja ja sinne rakennettiin lentokenttä, jossa on 1 665 metrin pituinen kiitotie. Sodan jälkeen saari jäi asumattomaksi. Kiitotie on nykyisin täysin kasvien peitossa ja käyttökelvoton. Saarelle jäi villiintyneitä kissoja, jotka tuhottiin 1964.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Matthias Alexander Castrén (myös muodossa Matias Aleksanteri Castrén; 2. joulukuuta 1813 Tervola – 7. toukokuuta 1852 Helsinki) oli Helsingin yliopiston ensimmäinen suomen kielen professori ja uralilaisten kielten tutkimuksen ja etnografian uranuurtaja. Castrénin tutkimukset loivat pohjaa muun muassa fennougristiikalle ja etnolingvistiikalle.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Hän teki kaksi matkaa Siperiaan, jossa tutki useita alueen kieliä. Hän työsti lopulta peräti 14 siperialaisen kielen kieliopit. Castrén keräsi matkoiltaan myös laajan kansatieteellisen ja arkeologisen kokoelman. Ennen Siperian-matkojaan hän oli tutkinut saamelaisia ja runonlauluperinnettä. Tutustuttuaan vienalaiseen runokieleen Castrén kirjoitti kehutun ruotsinnoksen "Kalevalasta".


title: Matthias Alexander Castrén

text: Matthias Alexander Castrén syntyi Tervolassa 1813. Hänen isänsä oli kappalainen Christian Castrén, josta tuli myöhemmin Rovaniemen kirkkoherra, ja äitinsä Susanna Sofia Fellman. Sekä Castrénin että Fellmanin suvut olivat vanhoja pappissukuja. Matthias oppi jo kotona sekä suomen että ruotsin kielen. Tervola oli suomenkielistä aluetta, mutta säätyläisperheessä ruotsin osaaminen oli välttämätöntä.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Christian Castrénin kuoltua Susanna-äiti muutti lapsineen Ouluun, jossa Matthias Alexander aloitti 1826 triviaalikoulussa. Tätä ennen hän oli saanut vain kotiopetusta.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén siirtyi koulun jälkeen opiskelemaan Keisarilliseen Aleksanterin Yliopistoon Helsinkiin. Yliopistossa ei pystynyt vielä opiskelemaan suomea pääaineena, mutta Carl Niclas Keckman toimi suomen kielen lehtorina ja opetti moninaisista aiheista. Castrén oli todennäköisesti seurannut jonkun verran Keckmanin opetusta, sillä hän pyrki hankkimaan kaiken tiedon suomesta ja sen sukukielistä.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén kuului opiskeluaikanaan Lauantaiseuraan yhdessä monien muiden Pohjalaisen Osakunnan jäsenten kanssa, mikä edisti kiinnostusta suomen kielen tutkimiseen. Hän valmistui 1836 filosofian maisteriksi. Hän oli opiskellut itämaisia ja klassisia kieliä sekä filosofiaa ja pyrki ilmeisesti papiksi. Castrén kiinnostui Pohjois-Euraasian kieli- ja kansatieteesta erityisesti Elias Lönnrotin "Kalevalan" ansiosta. Hänen ystäväpiiriinsä kuuluivat Lönnrotin lisäksi Zachris Topelius, J. L. Runeberg ja J. V. Snellman, joten hänen uransa suuntaan vaikuttivat todennäköisesti muutenkin suomalaisuuden nousu ja kansallisromanttinen ajattelu.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén lähti 1838 osakuntatoverinsa Carl Robert Ehrströmin matkakumppaniksi Lappiin, jossa hän sai ensimmäisen kosketuksensa saamen kieleen. Hän tutki siellä saamelaista kansanrunoutta ja mytologiaa. Castrén julkaisi 1839 keräämänsä aineiston pohjalta väitöskirjansa "De affinitate declinationum in lingua Fennica, Esthonica et Lapponica". Siinä hän kirjoitti suomen, viron ja saamen deklinaation yhteisistä piirteistä. Tutkimustensa ansiosta Castrén nimitettiin 1840 Keisarillisen Aleksanterin Yliopiston suomen ja muinaisten pohjoisten kansanheimojen kielten dosentiksi.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Palatessaan Lapista hän kuuli Pietarin tiedeakatemian suunnittelemsta Siperian-tutkimusmatkasta. Castrén otti yhteyttä Anders Johan Sjögreniin ja ilmoitti halukkuutensa retkikunnan kielentutkijaksi. Kun Pietarin tiedeakatemian vastaus venyi, Castrén anoi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralta matka-avustusta aitoon runonlauluperinteeseen ja runojen mytologiseen taustaan tutustumiseen. Castrén pääsi matkalle Vienan runomaille, ja hän tapasi kesällä 1839 sekä Arhippa Perttusen että Vaassila Kieleväisen.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Venäjän Karjalan matkojen ansiosta Castrén tutustui vienalaiseen runokieleen. Sen ansiosta hän pystyi perehtymään "Kalevalan" käännöstyöhön. Castrénin ruotsinnos ilmestyi 1841, ja se oli teoksen ensimmäinen täydellinen käännös. Sitä pidettiin erinomaisena. Castrén osallistui muutenkin "Kalevalaa" koskeneeseen keskusteluun. Hän taipui uskomaan, että sen muinaisrunot olivat pitkälti mytologisia.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Suomen ja sen sukukielten tutkimuksia alkoi ilmestyä sitä tahtia, että vuonna 1841 perustettiin niitä varten julkaisusarja "". Sen perustajiin kuuluivat muun muassa Castrén ja Elias Lönnrot.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrénin ensimmäinen suurempi tutkimusmatka käynnistyi marraskuussa 1841, jolloin hän lähti Lönnrotin kanssa Lappiin. Castrén sai tammikuussa 1842 tietää Pietarin tiedeakatemian periaatepäätöksestä Siperian alkuperäiskansojen laajasta tutkimushankkeesta. Hänelle kirjoittanut Anders Johan Sjögren neuvoi Castrénia lähtemään Arkangeliin tutkimaan nenetsin kieltä.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Arkangelissa Castrén kuuli, että Suomen valtion varoista oli myönnetty hänelle apuraha samojedikielten tutkimiseen. Castrén aloitti kesällä 1842 työn Arkangelissa nenetsien avustuksella. Tämän jälkeen hän aloitti matkan arktiksen rannikkoa pitkin ja saapui helmikuussa 1843 Pustozerskiin, josta hän jatkoi Petšoraa pitkin Ust-Tsilmaan ja Ižmaan. Castrén sai syyskuussa valmiiksi komin kieliopin käsikirjoituksen, jonka hän lähetti Pietarin tiedeakatemiaan.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Syksyllä Castrén kulki Usajokea itään. Tämän matkan aikana hänen terveytensä alkoi heikentyä. Obdorskiin hän saapui marraskuussa ja teki siellä huomioita nenetsin ja suomen kielten sukulaisuudesta. Castrénin terveydentila alkoi kuitenkin olla huolestuttava, ja hän joutui helmikuussa 1844 matkustamaan lääkärinhoitoa varten Obia pitkin Berezovoon. Lääkärin mukaan Castrén sairasti keuhkotautia, minkä takia hän joutui lähtemään kotimatkalle.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén palasi toukokuussa 1844 Helsinkiin. Siellä hän viimeisteli komin kielioppinsa "Elementa grammatices Syrjaenae", jonka nominitaivutusta käsittelevä osa "De nominum declinatione in lingua Syrjaena" hyväksyttiin väitöskirjaksi.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén lähti helmikuussa 1845 uudestaan Siperiaan. Hänen matkatoverinaan oli vastavalmistunut maisteri Johan Reinhold Bergstadi. Kazaniin he saapuivat huhtikuussa. Siellä Castrén viimeisteli marin kielioppinsa "Elementa grammatices Tscheremissae". He jatkoivat toukokuussa eteenpäin ja tekivät tutkimuksia Irtyšin ja Obin varrella asuneiden hantien parissa. Toropkovassa Castrén tapasi metsänenetsejä, joiden kieli metsänenetsi oli vielä Castrénin aikana tieteelle tuntematon.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén täydensi loppukesän Surgutissa hantin kieliopin käsikirjoitusta. Surgutista Castrén ja Bergstadi jatkoivat matkaansa Narymiin, missä Castrén tutki selkupeita. Selkupilaisten alueella he matkustivat reellä, kunnes he saapuivat maaliskuussa 1846 Tomskiin. Huhtikuussa heidän tiensä erkanivat Jeniseiskissä. Castrén tutki paikallisiin selkupin murteita ja antoi Bergstadille tehtäväksi tutkia keetin kieltä.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén ja Bergstadi palasivat toukokuun lopussa Jeniseiskiin. He jatkoivat sen jälkeen pohjoiseen. Matkan aikana Castrén keräsi myös evenkien, keettien ja selkuppien perinteistä esineistöä. Dudinkaan Castrén ja Bergstadi saapuivat syyskuun alussa. Sairastunut Bergstadi ei kuitenkaan pystynyt jatkamaan matkaa Tolstoi Nosiin, missä Castrén tutki alueen samojedikieliä ja keräsi kansatieteellistä aineistoa. Paluumatkalla hän otti Bergstadin mukaansa, joka ei kuitenkaan pystynyt jatkamaan enää ja joutui palaamaan Suomeen. Castrén palasi Jeniseiskiin, jossa työskenteli keetin kielen parissa.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén sairasteli itsekin, mutta kesän lähestyessä pystyi jatkamaan matkaansa etelään. Hän kulki Krasnojarskin ja Minusinskin kautta Sajanvuoristoon. Hän tapasi kamasseja ja tutki kamassia sekä kahta turkkilaista kieltä, hakassia ja tofaa.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén saapui maaliskuussa 1848 Irkutskiin. Hän oli tuolloin varsin heikkokuntoinen. Sieltä hän lähetti Pietariin kielitieteellisiä muistiinpanoja ja arkeologis-etnologisen kokoelman. Irkutskista Castrén matkusti Baikaljärven yli burjaattien alueelle. Kjahtasta hän teki matkansa toisen vierailun Kiinassa, ja toukokuussa hän saapui Nertšinskiin, joka oli hänen matkansa itäisin piste. Siellä Castrén tutki evenkiä sekä seudun muinaishautoja ja piirtokirjoituksia.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén lähti kesäkuussa paluumatkalle. Se kesti sairastelun takia yli puoli vuotta. Hän kärsi keuhkotaudin lisäksi myös punataudista ja keripukista. Pietariin Castrén saapui vasta tammikuun lopulla ja Helsinkiin helmikuussa 1849.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrénin terveys kohentui Suomessa, ja hän alkoi valmistella tutkimustulostensa julkaisemista. Hantin kielioppi "Versuch einer ostjakischen Sprachlehre nebst kurzem Wörterverzeichniss" (1849) valmistui ensimmäisenä. Castrén piti Helsingissä myös kuuluisan esitelmensä ”Hvar låg det Finska folkets vagga?” Siinä hän esitti kansantajuisesti teoriansa siitä, että suomalaiset olivat lähtöisin Altailta. Castrénin mukaan suomalais-ugrilaisten alkukoti olisi ollut Altain länsirinteillä Sajanin vuoristossa.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrénin professorin virkaa varten kirjoittamassaan väitöskirjassaan "De affixis personalibus linguarum Altaicarum" hän vertailee uralilaisten, turkkilaisten, mongolialaisten ja tunguusilaisten kielten persoonapäätteitä. Castrén nimettiin 14. maaliskuuta 1851 Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston ensimmäiseksi suomen kielen ja kirjallisuuden professoriksi.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Professorina Castrén luennoi etnologiasta, suomalaisesta ja suomalais-ugrilaisesta mytologiasta sekä "Kalevalasta". Hän kirjoitti myös matkakuvaustaan ja työskenteli pääteoksensa, samojedikielten kieliopin parissa. Castrénin tuberkuloosi puhkesi kuitenkin uudelleen 1852. Vaikka hän jaksoi välillä työskennelläkin, hän ei saanut teostaan viimeisteltyä ja kuoli toukokuussa.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Hänen laajan kirjallisen jäämistönsä Franz Anton von Schiefner toimitti julkaistavaksi vuosina 1853–1862. Pietarin tiedakatemia julkaisi tuona aikana peräti kaksitoista sakankielistä nidettä "Nordische Reisen und Forschungen von Dr. M. Alexander Castrén" -sarjana.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén oli mennyt naimisiin 1850 tunnettuun Tengströmien sukuun kuuluneen Natalia Tengtströmin kanssa. Natalian isä oli filosofian professori Johan Jakob Tengström. He saivat 1851 pojan. M. A. Castrénin kuoltua Natalia jäi 21-vuotiaana leskeksi. Heidän poikansa Robert Castrén oli tunnettu poliitikko ja lehtimies, joka kuoli 32-vuotiaana umpilisäkkeen tulehdukseen.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén oli kielitieteilijänä jopa maailmanlaajuisesti poikkeuksellinen. Vaikeissa olosuhteissa keräämistään aineistoista hän työsti yhteensä 14 kielen kieliopit. Hän oli myös vertailevan uralistiikan ja Siperian kielten tutkimuksen uranuurtaja. Hän olikin luomassa pohjaa fennougristiikan kehittymiselle, ja toisaalta hänen tutkimuksensa olivat aloittamassa sekä uralistiikan että altaistiikan tutkimuksia. Lisäksi Castrén oli aloittamassa kielitieteellistä kenttätyötä, joten häntä voidaan pitää jopa etnolingvistiikan perustajana.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrénista voidaan katsoa saaneen alkunsa kiinnostus suomensukuisten kansojen kielen ja kulttuurin alkukodin ja kansojen yhteyksien selvittämiseen. Vaikka Castrénin ajatukset suomalais-ugrilaisten kansojen alkukodista Altailla olivat pitkälti yhdistelmiä romanttisista muinaistarinoista, Raamatun vedenpaisumuskertomuksesta ja kielivertailuista, ne vaikuttivat laajalti muun muassa käsitykseen suomalaisten mongolialaisesta alkuperästä.


title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén tunnetaan taitavana aineiston kerääjänä ja muistiinpanijana. Monet hänen aikansa kielentutkijoista harrastivat lähinnä vain filosofisia spekulaatioita. Pietarin tiedeakatemia kokosi 1853–1862 Castrénin tutkimuksia sekä matkamuistelmia, mytologiaa ja uralilais-altailaisten etnologiaa koskevat luennot teokseksi "M. A. Castréns nordische Reisen und Forschungen I-XII", joka innoitti muitakin tutkijoita tekemään matkoja sisä-Venäjälle.


title: Matthias Alexander Castrén

text: M. A. Castrénin muistopatsas (1921) on Helsingissä Matiaksenlehdossa Kansallismuseon vieressä, Eduskuntatalon puolella Ostrobotnia-talon tuntumassa. Kulttuurijärjestö M. A. Castrénin seura on nimetty Castrénin mukaan. Seura pyrkii luomaan yhteyksiä ja edistämään vuorovaikutusta Suomen ja Venäjän uralilaisia kieliä puhuvien kansojen välillä, tekemään niiden kulttuuria tunnetuksi Suomessa sekä tukemaan kansojen kulttuuripyrkimyksiä ja kielen käyttöä. Myös Helsingin Kalliossa sijaitseva Castréninkatu on saanut nimensä Matthias Alexander Castrénin mukaan.


title: León (Espanja)

text: León on kaupunki Luoteis-Espanjassa, Kastilia ja Leónin itsehallintoalueessa Leónin maakunnassa. Kaupungissa on 127 817 asukasta (2015), neljännes maakunnan väestöstä ja se on siten maakunnan suurin kaupunki.


title: León (Espanja)

text: Leónin maamerkkejä ovat goottilainen katedraali, Real Colegiata de San Isidoro ja Casa de Botines, joka on yksi arkkitehti Antoni Gaudín varhaisimpia töitä.


title: León (Espanja)

text: León perustettiin vuonna 68 roomalaisen Legio VII Geminan tukikohdaksi ja sitä kutsuttiin nimellä "Legio" (), josta tulee myös kaupungin nykyinen nimi.


title: León (Espanja)

text: Visigoottikuningas Leovigild valloitti kaupungin 500-luvulla ja muslimit vuonna 712. Vuonna 856 kuningas Ordoño I asutti kaupungin uudelleen ja Ordoño II teki siitä Leónin kuningaskunnan pääkaupungin 914. Al-Mansur Ibn Abi Aamir ryösti kaupungin vuonna 987, mutta kuningas Alfonso V rakensi sen uudelleen.


title: León (Espanja)

text: León oli pysähdyspaikka pyhiinvaeltajille matkalla Santiago de Compostelaan. 1500-luvulta lähtien kaupungin tärkeys alkoi vähentyä.


title: León (Espanja)

text: Espanjan sisällissodassa León liittyi kesäkuussa 1936 taisteluun tasavaltalaisia vastaan.


title: León (Espanja)

text: 1980-luvulta lähtien León on ollut leonilaisen nationalismin polttopiste, kansallismieliset ovat pyrkineet eroamaan Kastilia ja Leónista ja luomaan oman autonomisen alueen, jopa oman valtion, joka muodostettaisiin Leónin, Salamancan ja Zamoran maakunnista.


title: León (Espanja)

text: Paikallisia juhlapäiviä ovat: 24. kesäkuuta, 29. heinäkuuta ja 5. lokakuuta.


title: Leónin kuningaskunta

text: León oli keskiaikainen kuningaskunta Espanjassa. Se muodostui Leónin kaupungin ympärille Asturian García I:n (909–914) siirrettyä pääkaupunkinsa rannikon Oviedosta keskustasangolle.


title: Leónin kuningaskunta

text: Kuningaskunta laajeni etelään ja itään, ja vallatusta alueesta muodostettiin Burgosin kreivikunta, kunnes 930-luvulla kreivi Fernán González alkoi laajentaa maitaan ja tavoitteli perinnöllistä itsenäisyyttä. Hän otti Kastilian kuninkaan arvonimen alueen lukuisten linnojen mukaan ja liittoutui Córdoban kalifaatin kanssa Leónia vastaan, kunnes Sancho I pysäytti Kastilian valloitukset.


title: Leónin kuningaskunta

text: Kuningaskuntien keskinäiset riidat hyödyttivät muita ja Navarran Sancho III Suuri (1000–1035) valloitti Kastilian 1020-luvulla ja Leónin viimeisenä elinvuonnaan, jättäen Galician itsenäiseksi. Hänen kuolemansa jälkeen hänen poikansa Fernando peri Kastilian kreivikunnan ja valloitti 1037 Leónin ja Galician. Hän hallitsi maita Leónin Ferdinand I:nä lähes kolmekymmentä vuotta, kuolemaansa 1065 asti.


title: Leónin kuningaskunta

text: Kristitty Espanja oli köyhää ja takapajuista etelän rikkaaseen ja sivistyneeseen Córdobaan verrattuna. Kuitenkin sisäisissä riidoissa valtakunta hajosi ja muslimien verottamat kristityt valtakunnat pystyivät vuorostaan vaatimaan muslimeilta lahjoituksia. Näin Ferdinandista tuli Barcelonan kreivien ja Aragonian kuninkaiden tavoin mahtavan rikas. Hänen kuolemansa jälkeen valtakunta jaettiin hänen kolmen poikansa kesken, joista Garcia selvisi välienselvittelyssä viimein voittajaksi.


title: Leónin kuningaskunta

text: Rikkautta käytettiin sponsoroimaan Clunyn luostaria, jonne apotti Hugh (k. 1109) rakennutti valtavan kirkon. Apostoli Jaakob vanhemman hauta Santiago de Compostelassa houkutteli pyhiinvaeltajia, ja reitin varrelle rakennettiin romaaniseen tyyliin mahtavia kirkkoja.


title: Leónin kuningaskunta

text: Alfonso VI:n Toledon valloitus 6. toukokuuta 1085 oli ensimmäinen suuri virstanpylväs reconquistassa. Kristityt arabit saapuivat Al-Andalusista pohjoiseen autioille rajamailla ja toivat muassaan visigoottien ja klassisen kulttuurin sivistyksen jäänteet. Tällöin syntyi idea reconquistasta, ristiretkestä etelän islamilaista Espanjaa vastaan. Toledon jälkeen tavoite muuttui rahavaatimuksista kohti aluevalloituksia. Kuninkaat käyttivät itsestään usein keisarin tai koko Espanjan kuninkaan nimeä.


title: Leónin kuningaskunta

text: Atlantin rannikon kreivikunta sai itsenäisyyden Portugalin kuningaskuntana vuonna 1139. León ja Kastilia irtautuivat jälleen 1157, kun Alfonso VIII:n tappio heikensi Kastiliaa. Leónia hallitsivat jälleen omat kuninkaansa, Ferdinand II (1157–1188) ja Alfonso IX (1188–1230). León valloitti merkittäviä alueita Extremadurassa.


title: Leónin kuningaskunta

text: Kastilian Ferdinand III yhdisti maat jälleen 1230. Kastilian myöhemmätkin kuninkaat käyttivät Leónin kuninkaan arvonimeä korkeampana tittelinä, mutta kulttuuri oli etupäässä kastilialaista. Asturian-leónin kieli korvautui vähitellen kastilialla. León säilyi jossain määrin itsehallinnollisena 1300-luvun ensimmäiselle puoliskolle asti.


title: Leónin kuningaskunta

text: Yhdistyneessä Espanjassa Leónista tuli 1500-luvulla kapteenikenraalin hallitsema maakunta. Leónin maakunta muodostettiin vuonna 1833. Nykyisin Leónin maat kuuluvat Kastilia ja Leónin ja Extremaduran itsehallintoalueisiin ja Portugaliin.


title: ZSD Nysa

text: Nysa oli puolalainen pakettiauto, jota valmistettiin 1950-luvulta vuoteen 1994. Nysasta valmistettiin myös ambulansseja ja poliisiautoja.


title: ZSD Nysa

text: Nysa oli pääosin tarkoitettu armeijan ja tiedustelun käyttöön, ja sen sivuovi oli suunniteltu tehokkaaseen poistumiseen. Puolan mellakantorjuntajoukot (ZOMO) käyttivät tummansinisiä Nysia, ja monet puolalaiset yhä yhdistävät tumman Nysan ZOMOon.


title: ZSD Nysa

text: Nysa vastasi aika lailla Saksan demokraattisen tasavallan Barkasia, paitsi että Nysa oli suurempi. Barkasin ja Nysan muotoilu olivat perin samankaltaisia. Suomeen on tuotu muutama Nysa kokeilumielessä 1960-luvulla. Jopa Puolassa Nysa on jo harvinainen auto, toisin kuin vaikkapa Zuk, joka on hieman samankaltainen auto.


title: ZSD Nysa

text: Nysan valmistus lopetettiin 1990-luvulla, kun Puolan ZOMO järjestettiin uudelleen eikä heillä ollut varaa ostaa niin hitaita ja täysin vanhentuneita autoja. Näin ZOMO siirtyi länsimaisiin pakettiautoihin ja Nysan valmistus lakkasi vuonna 1994 380 575 valmistetun Nysan jälkeen. Nykyään PFS-yritys valmistaa Nysa-tehtaalla Polonez Truck -autoa ja Clic-kaupunkiautoa.


title: Maanmittaus

text: Maanmittaus on toimintaa, jossa määritetään mittausten avulla Maan pinnalla olevien kohteiden sijaintia, kokoa ja muotoa. Maanmittauksen osa-alueita ovat geomatiikka ja kiinteistötalous. Termi maanmittaus kuitenkin viittaa enemmän "käytännön" maanmittaustoimintaan, jonka tavoitteina ovat:Maanmittausta suorittavana viranomaisena Suomessa on Maanmittauslaitos, jonka historia ulottuu vuoteen 1633. Lisäksi maanmittausta suorittavat kunnat ja kaupungit sekä alan yritykset. Maanmittausalan nykyisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassa maanmittari ja kartoittaja.


title: Hadrianus IV

text: Paavi Hadrianus IV (n. 1100 – 1. syyskuuta 1159) oli paavina 4. toukokuuta 1154 – 1. syyskuuta 1159. Hänen oikea nimensä oli Nicholas Breakspear ja hän oli ensimmäinen – ja toistaiseksi ainoa – englantilainen, joka on ollut paavina. Hadrianus syntyi luultavasti Abbots Langleyssä Hertfordshiressä.


title: Hadrianus IV

text: Hänen isänsä Robert oli pappi Bathin hiippakunnassa. Hänestä tuli munkki St Albansissa, johon Nicholas pyrki mutta ei päässyt, vaan apotti käski hänen ”odottaa ja jatkaa opintojaan niin, että olisi soveliaampi”. Nicholas ei halunnut odottaa vaan lähti Pariisiin, jossa hänestä tuli Pyhän Rufusin luostarin munkki. Luostarissa hänestä tuli ensin priori ja vuonna 1137 hänet valittiin yksimielisesti apotiksi.


title: Hadrianus IV

text: Hänen uudistusintoisuutensa apottina johti valituksiin, jotka kantautuivat Roomaan asti. Valitukset kuitenkin herättivät myönteistä huomiota paavi Eugenius III:ssa, joka nosti hänet kardinaali-piispaksi Albanoon.


title: Hadrianus IV

text: Vuodesta 1152 vuoteen 1154 Nicholas toimi paavin lähettiläänä Skandinaviassa, jossa hän organisoi Trondheimin uuden arkkihiippakunnan asioita ja teki järjestelyjä, jotka johtivat siihen, että Uppsala tunnustettiin Ruotsin metropoliitan sijaintipaikaksi.


title: Hadrianus IV

text: Kun Nicholas palasi Skandinaviasta, paavi Anastasius IV otti hänet vastaan kunnioittavasti, ja Anastasiuksen kuollessa Nicholas valittiin paaviksi 4. joulukuuta 1154. Hän ryhtyi heti taistelemaan Arnold Brescialaista vastaan, joka johti paavin maallista yksinvaltiutta vastustavaa liikettä. Levottomuudet johtivat erään kardinaalin murhaan, jolloin Hadrianus teki palmusunnuntaina 1155 ennenkuulumattoman teon ja julisti Rooman kirkonkiroukseen. Senaatti päätti karkottaa Arnoldin, mutta paavi pystyi Fredrik I Barbarossan tuella saamaan hänet kiinni ja hänet palautettiin takaisin Roomaan, missä hänet hirtettiin, jonka jälkeen ruumis poltettiin ja tuhka heitettiin Tiber-jokeen.


title: Hadrianus IV

text: Hadrianus kruunasi Fredikin keisariksi Pyhän Pietarin kirkossa 18. kesäkuuta 1155. Seremonia suututti roomalaiset niin, että paavin piti lähteä kaupungista, johon hän saattoi palata vasta marraskuussa 1156.


title: Hadrianus IV

text: Valtiopäivillä Besançonissa lokakuussa 1157 paavin lähettiläät toivat Barbarossalle kirjeen Hadrianukselta, jossa viitattiin paavin keisarille myöntämiin etuihin ("beneficia"). Saksalainen kansleri käänsi sanan feodaalisessa merkityksessä hallitsijan alamaiselle antamina oikeuksina. Barbarossa raivostui vihjailuista, että hän olisi riippuvainen paavista ja välikohtaus päättyi lopulta paavin kirjeeseen, jossa paavi totesi, että "beneficia"lla hän tarkoitti vain hyvää tekoa ("bonum factum") eli kruunausta. Välirikko heidän välillään kasvoi ja Hardrianus oli aikeissa julistaa keisari pannaan, kun hän kuoli Anagnissa 1. syyskuuta 1159.


title: Howland

text: Howland on pieni (1,84 km²) Yhdysvalloille kuuluva asumaton atolli Tyynenmeren keskiosissa noin 2 600 kilometriä Honolulusta lounaaseen. Saarella sijaitsi pieni yhdyskunta vuosina 1935–1942. Toisessa maailmansodassa japanilaiset pommittivat saarta Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeisenä päivänä. Iskussa kuoli kaksi ihmistä. Kaksi päivää myöhemmin japanilainen sukellusvene pommitti saarella sijainneet asuinrakennukset. Saaren viimeiset asukkaat evakuoitiin 31. tammikuuta 1942 saarelle saapuneeseen yhdysvaltalaisen hävittäjään. Yhdysvaltalaissotilaat miehittivät saaren syyskuussa 1943, ja saarella oli laivaston lentokenttä toukokuuhun 1944 asti.


title: Howland

text: Saari on nykyään kansallinen villieläinten suojelualue, ja sitä hallinnoi U.S. Fish and Wildlife Service.


title: Espanjan itsehallintoalueet

text: Vuoden 1978 perustuslaki jakaa Espanjan seitsemääntoista itsehallintoalueeseen (). Aluejako perustuu toisaalta historiallisiin kuningaskuntiin ja toisaalta muihin hallinnollisiin yksiköihin, kuten maakuntiin (esimerkiksi La Rioja). Kaikilla itsehallintoalueilla on oma lippu ja vaaleilla valittavia itsehallintoelimiä kuten parlamentti. Espanjalaisessa itsehallintomallissa autonomian taso vaihtelee alueittain. Baskimaa ja Navarra keräävät omat veronsa (), kun muiden itsehallintoalueiden verotuksesta vastaa keskushallinto.


title: Espanjan itsehallintoalueet

text: Espanja on perustuslain mukaan virallinen kieli koko maassa. Sen ohella viidellä itsehallintoalueella on oma kielensä, jolla on virallinen asema espanjan rinnalla. Kaksikielisiä itsehallintoalueita ovat Baleaarit, Katalonia ja Valencia (katalaani) sekä Baskimaa (baski) ja Galicia (galego). Lisäksi baski on virallinen kieli osassa Navarran itsehallintoaluetta.


title: Jarvis

text: Jarvis on pieni (4,5 km²) Yhdysvalloille kuuluva asumaton saari eteläisellä Tyynellä valtamerellä (0°22' S, 160°03' W) suunnilleen puolessa välissä Havaijia ja Cookinsaaria. Se on yksi Linesaarista.


title: Jarvis

text: Saari sijaitsee vajaat 50 kilometriä päiväntasaajan eteläpuolella. Sen ympärillä on koralliriutta. Jarviksella ei ole satamaa, mutta sen läheltä on kartoitettu joitakin soveliaita ankkurointipaikkoja. Rantaviivalla on kaksi veneille sopivaa maihin laskupaikkaa, joista toinen on merkitty kummelilla. Saaren keskiosissa on kuivunut laguuni, josta louhittiin guanoa noin 20 vuoden ajan 1800-luvulla.


title: Jarvis

text: Jarviksella sateet ovat vähäisiä, eikä siellä ole makean veden varantoa. Kasvillisuus on lähinnä matalaa varvikkoa ja heinikkoa. Saarella pesii meri- ja rantalintuja. Saari on kansallinen villieläinten suojelualue ja sitä hallinnoi US Fish and Wildlife Service.


title: Jarvis

text: Saaren löysi brittiläinen laiva "Eliza Francis" 21. elokuuta 1821. Yhdysvallat otti saaren hallintaansa vuonna 1858 ja perusti sinne guanolouhoksen. Guanon loputtua 1879 amerikkalaiset lähtivät saarelta. Uusiseelantilaiset ja brittiläiset yrittivät käynnistää jonkinlaista toimintaa saarella, mutta luopuivat yrityksistään vähin äänin. Yhdysvaltalaiset palasivat vuonna 1936, mutta evakuoivat pienen siirtokuntansa toisen maailmansodan takia 1942. Toisen maailmansodan alussa japanilainen sukellusvene pintautui saaren länsirannikolla ja pommitti kansitykeillään paikalle saapuneita uudisasukkaita, jotka luulivat amerikkalaisen sukellusveneen tulleen noutamaan heidät. Iskusta ei seurannut kuolonuhreja. 7. helmikuuta 1942 USCGC Taney evakuoi saaren väestön turvaan japanilaisten hyökkäyksiltä. Myöhemmin japanilaiset pommittivat saaren pohjoisosassa sijaitsevaa laskeutumisaluetta synnyttäen näkyviä kraattereita alueelle.


title: Johnstonin atolli

text: Johnstonin atolli on pieni (2,8 km²) Yhdysvalloille kuuluva atolli pohjoisella Tyynellämerellä noin 1 400 kilometriä Havaijilta länteen.


title: Johnstonin atolli

text: Alueella on pääsaaren lisäksi pienet "Sand Island" ja "Akau" ja "Hikina" -saaret. Kaksi jälkimmäistä ovat keinotekoisia saaria.


title: Johnstonin atolli

text: Saarella oli sotilastukikohta ja se on kansallinen villieläinten suojelualue. Sitä hallinnoivat "United States Defense Threat Reduction Agency" (DTRA) ja "US Fish and Wildlife Service". Tukikohdassa asui noin 1 100 sotilas- ja siviilihenkilöä.


title: Johnstonin atolli

text: Saarella on asfaltoitu kiitotie lentokoneille.


title: Johnstonin atolli

text: Johnstonin atolli oli aiemmin Yhdysvaltojen ydinaseiden koealueena ja sinne on haudattu paljon ydinjätteitä.


title: Johnstonin atolli

text: Sotilastukikohta suljettiin 2004, minkä jälkeen saarella ei ole ollut vakituista asutusta.


title: L. Onerva

text: L. Onerva (oik. Hilja Onerva Lehtinen, 28. huhtikuuta 1882 Helsinki – 1. maaliskuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen runoilija. Onerva kirjoitti myös novelleja ja romaaneja sekä toimi suomentajana ja kriitikkona. Teoksissaan hän käsitteli usein naisen elämään kuuluvia vapauden ja sitoutumisen välisiä ristiriitoja. Onerva muistetaan myös vivahteikkaasta suhteestaan runoilija Eino Leinoon.


title: L. Onerva

text: L. Onerva oli vanhempiensa Johan ja Serafina Lehtisen ainoa lapsi. Hänellä oli vain muutamia muistikuvia äidistään, sillä tämä joutui mielisairaalaan Onervan ollessa seitsemänvuotias. Tämän jälkeen Onervaa hoiti hänen isänäitinsä, josta tuli isän tapaan Onervalle hyvin läheinen. Isä muutti 1893 Karhulaan sahalaitoksen isännöitsijäksi, mutta Onerva jäi Helsinkiin koulunkäynnin vuoksi. Hän kävi pikkulasten koulua ja aloitti yhdeksänvuotiaana Helsingin suomalaisen tyttökoulun valmistavalla luokalla. Vuonna 1893 Onerva aloitti viisivuotisen tyttökoulun.


title: L. Onerva

text: Onerva piti opiskelusta, opettajista ja koulutovereistaan ja menestyi tyttökoulussa hyvin. Tyttökoulun jälkeen hän siirtyi jatko-opistoon, jossa hän harrasti monenlaisia asioita. Onerva oli lahjakas: hän lauloi, kirjoitti, maalasi ja lausui hyvin. Jatko-opistossa hän luki myös ranskaa ja suoritti opettajan tutkinnon vuonna 1902. Kaksi vuotta jatko-opistossa opiskeltuaan Onerva alkoi valmistautua ylioppilaskirjoituksiin Suomalaisen yhteiskoulun yksityisoppilaana, koska jatko-opistossa ylioppilastutkintoa ei voinut suorittaa. Hän kirjoitti vuonna 1901 ylioppilaaksi ja sai tutkinnon arvosanaksi muutamaa pistettä vajaan kiitettävän. Viimeisenä kouluvuotenaan Onerva pohti elämänuraansa ja tulevaisuuttaan. Valinta oli vaikea, sillä Onervaa kiinnostivat monet taiteenalat. Jatko-opistossa Onerva oli innostunut teatterista, ja hän suunnitteli vakavasti näyttelijättären uraa. Syksyllä 1902 Onerva kirjoittautui yliopistoon historiallis-filologiseen osastoon, mutta ei koskaan valmistunut.


title: L. Onerva

text: Vuonna 1905 L. Onerva kihlautui Väinö Strengin kanssa, jonka oli tavannut yliopiston osakuntatoiminnassa, ja he menivät naimisiin saman vuoden lokakuussa. Nuoripari muutti Räisälään, Karjalankannakselle Strengien sukukartanoon. Onerva kaipasi kuitenkin uudessa kodissaan lapsuudenkotiinsa ja ikävöi kovasti isäänsä, jonka luona hän vieraili useasti avioliiton alkuaikoina. Myöhemmin aviopari muutti takaisin Helsinkiin. Onervaa ja Strengiä vaivasi jatkuva rahapula. Onerva hankki tuloja toimimalla viransijaisena opettajana ja avaamalla miehensä kanssa Lahteen elokuvateatterin. Teatteri ei menestynyt, ja Onerva joutui pyytämään rahaa kuluihinsa isältään. Keväällä 1908 Streng ja Onerva muuttivat erilleen, mutta kirjoittivat kuitenkin yhä toisilleen. Myöhemmin pari erosi lopullisesti.


title: L. Onerva

text: Onerva tapasi Eino Leinon ensimmäistä kertaa 1900-luvun alussa ollessaan vielä jatko-opistossa. Hän pyysi tuolloin Leinolta juhlarunoa jatko-opiston konventtiin. Onerva kysyi Leinolta, mikä soveltuisi hänen tulevaisuuden urakseen parhaiten. Leino vastasi hänelle leikillisesti: ”Menkää naimisiin.” Onerva ja Leino tapasivat myöhemmin uudelleen ja rakastuivat intohimoisesti. He eivät kuitenkaan koskaan menneet naimisiin ja asuivat yhdessä vain ulkomailla. Onerva ja Leino elivät ulkomailla yhdessä viisi kuukautta majaillen eri puolilla Eurooppaa. Matkalla Onervan ja Leinon elämistä rajoitti rahapula, eikä matka ollut kovin onnistunut. Onerva merkitsi Leinolle paljon: hän oli tälle samalla rakastajatar, äiti ja kumppani. Leino vaikutti myös Onervan tuotantoon. Onervan ja Leinon suhde muuttui vähitellen ystävyydeksi, eikä heidän välejään katkaissut edes Onervan avioliitto Leevi Madetojan kanssa tai Leinon solmimat avioliitot. Onerva käsitteli rajua ja kipeää suhdettaan Leinoon muutamissa novelleissaan, "Inari"-romaanissaan ja runokokoelmassaan "Iltakellot". Onerva oli Leinon tukena tämän kuolemaan asti ja hoiti muun muassa Leinon raha-asioita. Kun Leino kuoli vuonna 1926, Onerva alkoi kirjoittaa hänestä elämäkertaa. Alun perin elämäkerran oli tarkoitus valmistua jo seuraavana vuonna, mutta se ilmestyi lopulta vasta vuonna 1932. Onerva on jäänyt Eino Leinon varjoon, vaikka Leino itse ei koskaan vähätellyt Onervan merkitystä. Onervan tuotanto ja persoona ovat kuitenkin aina saaneet vähemmän huomiota kuin Eino Leinon.


title: L. Onerva

text: L. Onerva solmi toisen avioliittonsa Leevi Madetojan kanssa. Onerva ja Madetoja tutustuivat Leinon kautta, kun Madetoja sävelsi musiikkia Leinon näytelmiin. Madetoja oli häntä viisi vuotta nuorempi, lahjakas nuori säveltäjä. Tuttavuus syveni vähitellen rakkaudeksi. Pari kuulutettiin kolmasti avioliittoon vuonna 1913, ja he ilmoittivat kaikille olevansa naimisissa. Todellisuudessa Onerva ja Madetoja vihittiin vasta vuonna 1918. Avioliitto jäi lapsettomaksi, vaikka he toivoivat lasta. He pysyivät yhdessä aina Madetojan kuolemaan asti, mutta avioliittoa varjostivat riidat ja kummankin alkoholiongelmat.


title: L. Onerva

text: 1920-luvulla Onerva oli tuottelias, mutta vuosikymmenen loppupuolella hänen terveytensä alkoi horjua. Hän oli ajoittain sairaalahoidossa sydämensä, reumatisminsa ja hermojensa vuoksi. Sairauksistaan huolimatta Onerva sai valmiiksi 1930-luvulla runokokoelmat "Yö ja päivä" sekä "Rajalla" ja novellikokoelman "Häistä hautajaisiin". 1930-luvun lopussa Onerva siirrettiin Kivelän sairaalaan ja sieltä Veikkolan parantolaan vakavien alkoholiongelmien vuoksi. Vuonna 1942 Onerva joutui Nikkilän mielisairaalaan. Madetojan terveys alkoi samoihin aikoihin heikentyä, eikä hän jaksanut enää tukea mielisairaalassa olevaa vaimoaan kuten ennen. Sairaalassa yksinäinen Onerva keskittyi kirjoittamaan runoja ja alkoi myös piirtää uudelleen. Tänä aikana syntyi tuhansia runoja ja piirustuksia. Näitä runoja julkaistiin vuonna 1945 kokoelmassa "Pursi" ja neljä vuotta myöhemmin kokoelmassa "Kuilu ja tähdet". Leevi Madetoja kuoli vuonna 1947, ja seuraavana vuonna Onerva pääsi pois mielisairaalasta ystäviensä avulla. Runokokoelma "Iltarusko" vuodelta 1952 jäi hänen viimeiseksi julkaistuksi teoksekseen, mutta hän kirjoitti runoja ahkerasti aina kuolemaansa asti. L. Onerva kuoli 1. maaliskuuta 1972 lähes 90-vuotiaana.


title: L. Onerva

text: L. Onerva oli varsin kiistelty, omana aikanaan radikaali kirjailija, joka uskalsi kirjoittaa sovinnaista moraalia vastaan. Tuotannossaan Onerva korosti yksilön oikeutta toimia vapaasti ja päättää itsenäisesti omista asioistaan. Hänen teoksensa jakoivat vahvasti aikalaisten mielipiteitä, mutta ne myös menestyivät: hän sai teoksistaan yhteensä seitsemän valtion kirjallisuuspalkintoa vuosina 1908–1910, 1921, 1923, 1927 ja 1933. Vuonna 1944 hänelle myönnettiin Aleksis Kiven rahaston kunniapalkinto. Onervan uran alun runoissa näkyy Eino Leinon runojen vaikutus, ja myöhemmin hänen tuotantonsa sai vaikutteita tulenkantajilta, joihin Onerva myös itse kuului.


title: L. Onerva

text: L. Onervan kirjailijan ura sai alkunsa, kun hän vuonna 1899 lähetti Maila Talviolle runojaan arvioitaviksi. Talvio ei kuitenkaan pitänyt itseään pätevänä tehtävään ja esitteli Onervan J. H. Erkolle, jotta tämä kommentoisi Onervan runoja. Erkko opasti nuorta runoilijaa, antoi hänelle kirjoittamista koskevia neuvoja ja yritti etsiä Onervalle kustantajaa. Hän myös antoi tulevalle kirjailijalle nimen L. Onerva. Onervalle ei löytynyt kustantajaa, mutta hän sai kuitenkin Erkon avustuksella runojaan julkaistuksi Nuori Suomi-nimisessä joulualbumissa. L. Onervan esikoiskokoelma "Sekasointuja" ilmestyi lokakuussa 1904 Albert Gebhardin myötävaikutuksella. Kokoelman runot Onerva oli pääasiassa kirjoittanut vuosina 1900–1903. Runokokoelma sai hyvän vastaanoton niin arvostelijoilta kuin lukijoiltakin. Nuoriin lukijoihin vetosi erityisesti "Sekasointuja"-kokoelman rohkeus ja epäsovinnaisuus.


title: L. Onerva

text: Vuonna 1905 Onerva alkoi kirjoittaa novelleja, joista lopulta tuli romaanin osia. Romaanin nimeksi tuli "Mirdja" sen päähenkilön mukaan. Onerva oli kiinnostunut symbolismista ja dekadenssista, ja ne vaikuttavat Mirdjan taustalla. Romaanissa ilmenee dekadentti narsismi: Mirdja ihailee omaa kauneuttaan ja kaipaa lisäksi miestä ihailemaan itseään. Mirdja kohtaa ongelmia yrittäessään yhdistää itsenäisen naisen yksilöllisyyden ja rakkauden keskenään. Mirdja kokeilee useita erilaisia naisen rooleja ja erilaisia tapoja rakastaa. Hänen kokeilunsa ja suhteensa päättyvät kuitenkin onnettomasti. Mirdjasta on löydettävissä paljon aineksia myös Onervan omasta elämästä: Mirdja menee naimisiin Runarin ja Onerva Väinö Strengin kanssa, ja sekä Mirdja että Onerva huomaavat, ettei avioelämä vastaa heidän kuvitelmiaan. Mirdjassa esiintyy myös Rolf Tanne, jonka esikuvana on pidetty Eino Leinoa. Mirdja ilmestyi vuonna 1908, ja se herätti aikalaisissa paljon paheksuntaa. Mirdjassa esiintyvä eroottisen vapauden kannatus ja perinteisten perhearvojen halveksiminen sai muun muassa naislähetystön nuhtelemaan kirjailijaa. Myönteisen vastaanoton teos sai intellektuelleilta nuorilta, jotka pitivät sen yksilöllisyyteen pyrkivän naisen ajatusten ja mielialojen kuvauksesta. Onerva sai Mirdjasta vuonna 1908 valtion kirjallisuuspalkinnon, jonka arvo oli tuhat markkaa. Palkinto herätti vastustusta, ja Kotimaa-lehdessä esitettiin naisten vastalause Mirdjalle ehdotetun palkinnon johdosta. Onerva ammensi omasta elämästään aineksia myös vuonna 1913 ilmestyneeseen "Inari"-romaaniinsa. Inari on nainen, jonka rakkaus häilyy kahden miehen, taiteilija Porkan ja pianisti Alvian, välillä. Miesten esikuvina ovat Eino Leino ja Leevi Madetoja. Onerva myös myönsi, että Inarin rakkauselämä ja tämän kohtalo heijastavat hänen omaa elämäänsä.


title: L. Onerva

text: Onerva kirjoitti urallaan myös paljon lehtiin. Vuonna 1915 alkoi ilmestyä "Sunnuntai"-lehti, jonka päätoimittajana Eino Leino toimi. Lehti pysyi hengissä kaksi vuotta, ja Onerva toimi sen toimitussihteerinä. Toimitussihteerin tehtävien lisäksi Onerva kirjoitti aktiivisesti "Sunnuntaihin". Hän julkaisi lehdessä omia runojaan "Liesilauluja"-kokoelmasta ja esimerkiksi ensimmäisen luvun romaanistaan "Yksinäisiä". Onerva laati "Sunnuntaihin" myös kirjallisuuskritiikkiä ja suomensi lehteen joitakin kaunokirjallisia tekstejä. "Sunnuntain" lisäksi Onerva kirjoitti 1917 perustettuun oikeistososialidemokraattiseen lehteen "Työn Valta", johon hän kirjoitti teatteriarvosteluja. Ennen näihin lehtiin kirjoittamista Onerva oli ollut avustamassa myös kulttuuriliberaalisen "Päivä"-lehden (1907–1911) teossa. Kirjallisuusarvosteluja Onerva kirjoitti myös Helsingin Sanomiin kahteen otteeseen 1910–1911 ja 1925–1926.


title: Midwaysaaret

text: Midwaysaaret on 6,2 neliökilometrin kokoinen Yhdysvalloille kuuluva atolli pohjoisella Tyynellämerellä, Luoteisten Havaijisaarten saariketjussa. Se on noin kolmasosan matkaa Honolulusta Tokioon. Saarilla on laivasto- ja lentotukikohta.


title: Midwaysaaret

text: Atolli kuuluu Yhdysvaltain pieniin erillissaariin.


title: Midwaysaaret

text: Saaret koostuvat rengasmaisesta koralliriutasta ja useista pienistä hiekkasaarista. Suurimmat saaret ovat "Sand Island" ja "Eastern Island". Alue on kansallinen villieläinten suojelualue, ja sitä hallinnoi United States Fish and Wildlife Service.


title: Midwaysaaret

text: Midwaylla käytiin toisen maailmansodan aikana 4. kesäkuuta – 7. kesäkuuta 1942 Yhdysvaltojen ja Japanin välinen Midwayn taistelu.


title: Palmyran atolli

text: Palmyran atolli on Yhdysvalloille kuuluva asumaton 12 neliökilometrin kokoinen atolli pohjoisella Tyynellämerellä. Se on tällä hetkellä yksityisomistuksessa. Atolli sijaitsee noin puolessa välissä Havaijia ja Samoaa. Sitä hallitaan suoraan Washingtonista käsin. Vakituista asutusta ei ole. Atolli koostuu noin 50 pikkusaaresta, joita peittää tiheä kasvillisuus, kookospalmut ja balsan tapaiset puut. Saarten korkeuserot ovat pienet, korkemmat kohdatkaan eivät kohoa kahta metriä merenpinnan yläpuolelle.


title: Palmyran atolli

text: Palmyran löysi kapteeni Edmund Flanning vuonna 1798. Toisen maailmansodan aikana saarella oli katuja, penkereitä ja kiitoteitä, mutta ne ovat kasvaneet umpeen ja muuttuneet käyttökelvottomiksi. Vuonna 1990 havaijilainen sijoittaja osti saaret Fullard-Leon-veljeksiltä 75 vuodeksi. Hänen tarkoituksenaan oli muuttaa atolli matkailukohteeksi, mutta ainakaan vielä se ei ole toteutunut.


title: Wake

text: Wake eli Wake Island on 6,5 km² kokoinen Yhdysvalloille kuuluva atolli pohjoisella Tyynellä valtamerellä, noin 2/3-matkan päässä Havaijilta Pohjois-Mariaanien saarille. Se on Yhdysvaltojen territorio.


title: Wake

text: Wake on kolmen keskuslaguunia ympäröivän saaren (Wake, Wilkes ja Peale) muodostama atolli, jotka ovat yhteydessä penkereen välityksellä. Saaret ovat sammuneen vedenalaisen tulivuorenkraatterin reunojen jäänteitä ja laguuni on entinen kraatteri. Wakensaari sijaitsee länteen kansainvälisestä päivämäärärajasta joten se on päivän edellä Yhdysvaltojen 50 osavaltiota.


title: Wake

text: Espanjalaiset löysivät saaren vuonna 1568. Britit vierailivat siellä vuonna 1796 ja nimesivät sen kapteeni William Waken mukaan. Yhdysvaltalainen Charles Wilkes kartoitti atollin 1841m, ja vuonna 1899 Yhdysvallat liitti sen alueisiinsa saadakseen sinne lennätinaseman. 1930-luvun puolivälissä siitä tehtiin laivastotukikohta, ja sinne rakennettiin paikka Guamiin ja Filippiineille lentävien vesitasokoneiden yöpymistä varten. Yhdysvallat aloitti ymyös sukellusvenetukikohdan rakennustyöt, mutta se jäi kesken toisen maailmansodan alkaessa.


title: Wake

text: Toisessa maailmansodassa Wakellä käytiin useita taisteluita ja Japani valloitti saaren, koska yhdysvaltalaisilla ei ollut riittävästi sotilaita puolustamaan saarta. Japani käynnisti hyökkäyksensä Wakea kohtaan 18. joulukuuta 1941. Saari antautui 23. joulukuuta 1941.


title: Wake

text: Japanilaisten antauduttua yhdysvaltalaiset palasivat saarelle 1945. Siellä on edelleen sotilaslentokenttä, ja NOAA:n ja NWS:n tutkimusasemia. Saarille asuu joitakin satoja Yhdysvaltain asevoimien sotilaita. Siviilikoneet voivat laskeutua kentälle hätätilanteessa. Saarella on myös autettu merihätään joutuneita, vuonna 1975 vietnamilaisia ja 1995 kiinalaisia.


title: Wake

text: Ihmisen toiminta keskittyy Waken ja Wilkesin saarille. Pealen saarella on hyvin vähän toimintaa eikä lainkaan asutusta. Wilkesin saaren länsiosa on linnustonsuojeualue, jossa elää noin miljoona lintua.


title: Minneapolis

text: Minneapolis on Yhdysvaltain Minnesotan osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Minneapolis on Minnesotan osavaltion suurin kaupunki. Kaupungissa asuu noin 400 000 ihmistä, esikaupunkialueineen ja yhteenkasvaneen naapurikaupunki Saint Paulin kanssa määrä nousee yli kolmeen miljoonaan. Minneapolisin ja Saint Paulin muodostama metropolialue tunnetaan Yhdysvalloissa yleisesti myös nimellä Twin Cities. Kaupunki sijaitsee Mississippi-joen varrella.


title: Minneapolis

text: Nimi "Minneapolis" tarkoittaa "järvien kaupunkia". Kaupunki perustettiin joen pohjoispuolelle, koska eteläpuolella sijainnut Fort Snellingin linnoitus omisti joen eteläpuolen maat, eikä sinne saanut aikanaan rakentaa ilman lupaa. Vuonna 1867 kaupungin arvon saanut Minneapolis kasvoi metsätalouden ja viljatalouden voimalla todelliseksi "myllykaupungiksi". Saint Anthonyn putous tuotti vesivoimaa kasvavan kaupungin sahojen ja myllyjen tarpeisiin. Mantereen poikki kulkeva Northern Pacific Railway kulki myös aikoinaan kaupungin läpi.


title: Minneapolis

text: Minnesotan yliopiston alkuperäinen kampus perustettiin Minneapolisiin, nykyään yliopisto levittäytyy halki osavaltion. Minneapolis on vuosien saatossa saanut myös huonon maineen väkivaltaisuuteensa ja järjestäytyneen rikollisuuden takia. Viime vuosina Minneapolis on kehittynyt Yhdysvaltain somalipakolaisten ja -siirtolaisten keskukseksi , jopa siinä määrin että joitakin tienviittoja ja opasteita kaupungissa on kirjoitettu myös somalin kielelle. Kuuluisia minneapolislaisia ovat muun muassa Richard Dean Anderson, Bob Dylan ja Prince.


title: Minneapolis

text: Kaupungissa oli vuonna 2006 372 833 henkilöä. Minneapolisin ulkomaalaisväestö lisääntyi vuosina 1990-2000 127%. Minneapoliksen väestöstä valkoisia on 65,2%, afroamerikkalaisia 16,6%, latinoja 10,6%, aasialaisia 5,8% ja intiaaneja 1,3%. Minneapolisissa on suhteessa neljänneksi eniten homoja, lesboja ja biseksuaalisia henkilöitä, he muodostavat 12,5% väestöstä .


title: Minneapolis

text:
Kaupungin keskusta sijaitsee aivan leveyspiirin 45° N eteläpuolella. Siellä vallitsee äärevä mannerilmasto: kesän lämpöennätys on 42.2 °C ja talven pakkasennätys −40.6 °C tammikuulta 1888. Suurin mitattu lumensyvyys on ollut kaksi ja puoli metriä.
Minneapolisin seudulla on kevytraitiotieverkosto, jonka Hiawatha-linjalla pääsee lentoasemalle asti. Pelkästään sitä linjaa käyttää joka arkipäivä keskimäärin 30 500 matkustajaa. Vuonna 2008 lentoasema valittiin maailman kolmanneksi parhaaksi sarjassa, johon kuuluvat lentoasemat, joilla käy vuosittain 25–40 miljoonaa matkustajaa. Ydinkeskustan kortteleissa on toisen kerroksen tasalla jalankulkusiltoja, jotka yhdistävät liikehuoneistoja toisiinsa.


title: Minneapolis

text: Minneapolisissa on kolme ammattilaisurheiluareenaa, Target Center, Target Field ja U.S. Bank Stadium. Niillä pelaavat maan huippusarjojen joukkueet Minnesota Twins (baseball), Minnesota Vikings (amerikkalainen jalkapallo), sekä Minnesota Lynx ja Minnesota Timberwolves (koripallo). Ylipäänsä osavaltion ammattilaisurheilu on keskittynyt Twin Citiesin alueelle. Kaupungin Minnesotan yliopiston joukkue on menestynyt etenkin koripallossa NCAA:ssa.


title: Minneapolis

text: Myös Winnipeg (Kanada) on ollut Minneapolisin ystävyyskaupunki.


title: Sikotauti

text: Sikotauti eli parotiitti on paramyksoviruksen aiheuttama, yleensä lasten tulehdustauti, joka tarttuu pisara- ja hengitystietartuntana.


title: Sikotauti

text: Oireita ovat kuume sekä sylkirauhastulehdus, joka aiheuttaa turvotusta ensin toisella puolen ja sitten toisella puolen kaulaa. Noin 40 prosenttia sairastaa sikotaudin täysin oireettomasti. Muutamalla prosentilla ainoana oireena on aivokalvontulehdus. Muita taudin komplikaatioita ovat aivokudoksentulehdukset ja kivestulehdukset. Kivestulehdus taas saattaa johtaa miehen hedelmättömyyteen (vaarallisempi murrosiän ohittaneilla miehillä).


title: Sikotauti

text: Tautia hoidetaan levolla sekä oireiden mukaisesti muun muassa kuumetta alentavien lääkkeiden avulla. Vuodesta 1982 lähtien tautia vastaan on Suomessa ollut maksuttomana tarjolla MPR-rokote, joka aiheuttaa immunisaation sikotaudin lisäksi myös tuhkarokkoon ja vihurirokkoon.


title: Sikotauti

text: Sikotauti leviää osaksi laumaimmuniteetin heikkenemisen takia.


title: Timantti

text: Timantti on yksi viidestä hiilen allotrooppisesta olomuodosta. Timantti ei siis sisällä muita alkuaineita kuin hiiltä. Timantin jokainen hiiliatomi on sp³ -hybridisoitunut ja sitoutunut neljään naapurihiiliatomiin neljällä tetraedrisesti suuntautuneella lujalla σ(sp³, sp³) -sidoksella. Tällöin muodostuu timanttikiteen läpi ulottuva säännöllinen verkkorakenne. Timantti syntyy maan alla kovassa paineessa ja kuumuudessa, ja se on luonnossa esiintyvistä aineista kovin. Kaikista olemassa olevista aineista timantti on neljänneksi kovin hypertimantin, reniumdiboridin ja ultrakovan fullereenin jälkeen. Timantti on suosittu jalokivikoruissa. Timantteja on myös mahdollista valmistaa keinotekoisesti grafiitista.


title: Timantti

text: Sana timantti johtuu kreikan kielen sanasta "adamas", joka tarkoittaa voittamatonta ja viittaa timantin suureen kovuuteen.


title: Timantti

text: Timantti on kiiltävää ja kovaa, Mohsin kovuusasteikolla 10 ja Rosiwallin asteikolla 140 000. Fullereenikärjellä timantin kovuudeksi on pystytty mittaamaan 167 GPa (±6), mikä tekee siitä maailman kolmanneksi kovimman aineen, kun laskuihin otetaan mukaan ihmisen syntetisoimat aineet.


title: Timantti

text: Timantin maailmanlaajuinen haluttavuus liittyy sen kovuuteen jolla voidaan leikata muita aineita. Teollisuus pystyy käyttämään sitä tehokkaasti hyväkseen jalostaessaan tuotteitaan myytäväksi. Timantti ei välttämättä ole kaikkein kovin luonnossa esiintyvä aine, sillä tietokonemallinnuksen mukaan Ionsdaleiitti ja wurtziitti-boorinitridi ovat puhtaina esiintyessään sitä kovempia.


title: Timantti

text: Timantin ominaisuudet eivät sen kiderakenteen vuoksi kuitenkaan ole samat kaikissa suunnissa. Oktaedrin tahkojen suunnassa se lohkeaa melko helposti.


title: Timantti

text: Timantin sulamispiste on yli 3 500 °C. Sen kovuus ja korkea sulamispiste johtuvat hilarakenteen lujista σ-sidoksista.


title: Timantti

text: Timantti johtaa hyvin lämpöä, mutta ei juuri ollenkaan sähköä. Hyvä lämmönjohtavuus johtuu siitä, että hiiliatomien lämpövärähtely etenee atomihilassa nopeasti. Sen sijaan sidoselektronit ovat tiukasti σ-sidoksiin sidottuja eivätkä pääse liikkumaan atomihilassa, minkä vuoksi timantit ovat hyviä sähkön eristeitä. Eräiden epäpuhtauksina esiintyvät aineet saattavat kuitenkin tehdä timantista puolijohtavan; sellaisia ovat varsinkin siniset timantit.


title: Timantti

text: Timantti reagoi kemiallisesti vain harvojen aineiden kanssa. Hapen vaikutuksesta se kuitenkin syttyy 720 °C:n lämpötilassa ja ilmassakin noin 850 °C:ssa, jolloin se palaa kokonaan hiilidioksidiksi.


title: Timantti

text: Timantilla on poikkeuksellisen korkea näkyvän valon taitekerroin. Valon aallonpituuden ja siten sen värin mukaan se vaihtelee välillä 2,417–2,419, ja sen dispersio on myös suuri, 0,044. Suuren taitekertoimen vuoksi valo kokonaisheijastuu timantissa melko pienilläkin tulokulmilla, eri värit kuitenkin dispersion vuoksi eri suuntiin. Tämän vuoksi varsinkin briljantin muotoon hiotut timantit välkehtivät valossa kirkkaasti kaikissa väreissä.