title: Suomen lentoasemat ja -paikat

text: Seuraavat lentoasemat ovat pääasiassa vain siviili-ilmailua varten eikä niillä ole pysyvää sotilaslentotoimintaa:


title: Suomen lentoasemat ja -paikat

text: Seuraavat lentoasemat ovat niin sanottuja yhteistoimintakenttiä, joilla on sekä siviili- että sotilasliikennettä:


title: Suomen lentoasemat ja -paikat

text: Seuraavat lentoasemat ovat pääosin sotilaskäytössä, ja siviililiikennettä on niillä jossain määrin rajoitettu:


title: Suomen lentoasemat ja -paikat

text: Seuraavassa on lueteltu Suomen lentopaikat:


title: Suomen lentoasemat ja -paikat

text: Seuraavassa on lueteltu maanteillä olevia varalaskupaikkoja, jotka ovat Puolustusvoimien käytössä:Matkustajamäärät Finavian ylläpitämillä lentoasemilla vuonna 2017.


title: Saunalahti Group

text: Saunalahti Group Oyj (aikaisemmin nimillä Jippii Group Oyj ja Saunalahden Serveri) oli suomalainen internet- ja teleoperaattori. Saunalahti aloitti toimintansa vuonna 1996 ja listautui Helsingin pörssiin vuonna 2000. Teleoperaattori Elisa osti yrityksen vuonna 2005.


title: Saunalahti Group

text: Saunalahti sulautettiin emoyhtiöönsä Elisaan vuoden 2011 lopussa, Saunalahti toimi erillisenä brändinä lokakuuhun 2014, kunnes Elisa yhdisti kuluttajaoperaattoritoimintansa Elisa Saunalahdeksi.


title: Saunalahti Group

text: Saunalahti koottiin laajasti erilaisista internet-operaattoreista. Runkona oli vuonna 1996 perustettu "Nettilinja". Siihen yhdistettiin Jaakko Rytsölän ja Antti Rytsölän omistama "DLC Data Link Connections" sekä "Scifi Communications" keväällä 1998. Melkein heti seuraavaksi Nettilinja osti yritysasiakkaisiin erikoistuneen "ClariNET Oy:n". Saman vuoden kesällä Nettilinjan nimeksi muutettiin "Saunalahden Serveri". Tämän jälkeen yritykseen yhdistettiin seitsemän operaattoria: "Atlas Internet", "Dystopia", "Icenet", "Netlife", "Nettihansa" ja "WW NET Finland". Kesällä 1999 Saunalahden Serveri osti "Netti Finlandin" ja Turun Puhelin sai kymmenen prosenttia yrityksen osakkeista, minkä se myöhemmin kasvatti 20 prosenttiin. Samana vuonna Saunalahden Serveri osti vielä "Internet Connections Finlandin" ja "Q-Netin".


title: Saunalahti Group

text: Saunalahti-nimellä ei ole mitään tekemistä Saunalahti-nimisen paikan kanssa. Nimi keksittiin mainostoimistossa. Sen tarkoitus oli tarjota uudenlaisesta asiasta turvallinen mielikuva, sauna veden äärellä.


title: Saunalahti Group

text: Helmikuussa 2000 Saunalahden Serveri muutti nimensä "Saunalahdeksi". Huhtikuussa 2000 yritys listautui Helsingin Pörssiin IT-kuplan hengessä. Samalla se avasi ensimmäisen "Jippii!" -portaalin Suomen ulkopuolelle Norjaan. Samana vuonna yritys muutti nimensä "Jippii Groupiksi". Nimi muutettiin, koska suomalainen Saunalahti-nimi ei sopinut kansainvälistyvälle konsernille.


title: Saunalahti Group

text: Saksaan tehtyjen investointien kulujen seuranta ja integrointi muuhun toimintaan epäonnistui täysin. Yritys osti muun muassa saksalaisen "Gigabell" -yhtiön konkurssipesältä. Kaupan seurauksena Jippii Group ajautui lähes itse konkurssiin. Yrityksen Saksan liiketoiminnasta luovuttiin loppuvuodesta 2001.


title: Saunalahti Group

text:
Vuonna 2003 yrityksen nimi muutettiin jälleen Saunalahdeksi, nyt nimelle "Saunalahti Group Oyj". Heinäkuussa 2004 myytiin yrityksen Jippii -verkkoportaali brittiläiselle Itouch -yhtiölle. Lopulta suomalainen pörssiyhtiö Elisa osti yrityksen vuonna 2005.
Saunalahti Group Oyj:sta tehtiin Elisan tytäryritys, ja se keskittyi tarjoamaan palveluita kuluttaja-asiakkaille. Vuonna 2009 Elisa ilmoitti, että se tekee Saunalahdesta kuluttajatuotteiden pääbrändin.


title: Saunalahti Group

text: Keväällä 2001 yhtiö antoi positiivisia pörssitiedotteita tulevaisuuden näkymistään. Kuitenkin loppukesästä sijoittajille ilmeni yhtiön vaikea tilanne ja pörssikurssi romahti murto-osaan vuoden alkuun verrattuna. Samalla heräsi epäilyjä, että yritysjohto tiesi jo vuoden alussa yrityksen kehnosta taloustilanteesta. Saataviaan oli perimässä mm. Turkulainen Netello Systems ja oikeudenkäynti oli tuolloin jo käynnissä.


title: Saunalahti Group

text: Toukokuussa 2006 Jippiin entistä johtoa vastaan nostettiin syytteitä useista raskaista pörssirikoksista. Jippiille vaadittiin myös yhteisösakkoa. Käräjäoikeus hylkäsi kaikki syytteet lokakuussa 2007, mutta syyttäjä valitti tuomiosta hovioikeuteen.


title: Saunalahti Group

text: Jippiitä ja syytettyjä puolustaneet asianajajat esittivät käräjäoikeudelle 4,4 miljoonan euron laskun töistään. Kai Kotiranta (Borenius & Kemppinen) laskutti 621 000 € Jippiin hallituksen jäsenen puolustamisesta. Mika Taberman (Juridia) laskutti 585 000 €. Valtakunnansyyttäjä teki perusteettomista palkkioista kantelun Asianajajaliittoon. Käräjäoikeuden päätöksen mukaan valtio korvaa vaatimuksista yhteensä 1,2 miljoonaa euroa.


title: Saunalahti Group

text: Toukokuussa 2009 Helsingin hovioikeus tuomitsi Jippiin entisen toimitusjohtajan Harri Johannesdahlin ja hallituksen entisen puheenjohtajan Ilpo Kuokkasen liiketoimintakieltoon ja ehdottomaan vankeuteen kirjanpito- ja tiedottamisrikoksista, sekä toisen myös törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäyttämisestä. Sen lisäksi hovioikeus langetti muille entisille Jippiin avainhenkilöille lukuisia ehdollisia vankeustuomioita, sakkorangaistuksia sekä liiketoimintakieltoja. Myös päävastuullinen tilintarkastaja sai ehdollisen vankeustuomion avunannosta kirjanpitorikokseen. Elisan maksettavaksi lankesi 200 000 euron yhteisösakko ja sisäpiirintiedon väärinkäytöstä tuomitut määrättiin menettämään valtiolle rikoksen tuottama taloudellinen hyöty, yhteensä noin 770 000 euroa. Korkein oikeus hylkäsi lähes kaikki juttuun liittyvät valitusluvat.


title: Saunalahti Group

text: Huhtikuussa 2010 Kuokkanen kanteli Korkeimmalle oikeudelle hovioikeuden tuomarin esteellisyydestä, ja oikeus määräsi vankeustuomiot keskeytettäviksi kesäkuussa 2010. Marraskuussa 2010 oikeus poisti aikaisemman tuomion ja palautti asian käsittelyyn Helsingin hovioikeuteen koska Korkeimman oikeuden mielestä hovioikeudenneuvos Riitta Rajala oli ollut asian käsittelyssä esteellinen. Joulukuussa 2012 hovioikeus päätyi samalle kannalle kuin käräjäoikeus vuonna 2007, ja hylkäsi kaikki jutussa esitetyt rikossyytteet yksimielisellä päätöksellä. Hovioikeus kritisoi päätöksessään avoimesti syyttäjän toiminnan objektiivisuutta ja oikeudenmukaisuutta. Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa, joten hovioikeuden ratkaisu jäi voimaan.


title: Elisa (yritys)

text: Elisa Oyj (aiemmin Elisa Communications Oyj, sitä ennen Helsingin Puhelin Oyj) on suomalainen pörssiyhtiö. Tietietoliikenne-, ICT- ja online-palveluyrityksen päämarkkina-alueet ovat Suomi ja Viro. Elisalla on yli 6,2 miljoonaa kuluttajien, yritysten ja julkishallinnon organisaatioiden liittymää.


title: Elisa (yritys)

text: Elisa on johtava mobiiliverkko-operaattori ja kiinteän verkon operaattori Suomessa ja markkinakakkonen Virossa. Yhteistyö Vodafonen ja Telenorin kanssa mahdollistaa kansainväliset palvelut. Yhtiön palveluvalikoimaan kuuluvat kiinteät ja mobiilit puhelinliittymät ja laajakaistaliittymät, joita myydään sekä Elisa- että Elisa Saunalahti-brändeillä. Lisäksi palveluihin kuuluvat kaapelitelevisioliittymät ja liittymien oheispalvelut.


title: Elisa (yritys)

text: Elisa on julkisesti noteerattu Nasdaq Helsinki Suuret Yhtiöt -listalla, osakkeenomistajia on noin 190 000. Liikevaihto vuonna 2017 oli 1,79 miljardia euroa ja henkilöstömäärä 4 700. Yhtiön kotipaikka on Helsinki.


title: Elisa (yritys)

text: Daniel Wadén perusti Helsingin puhelinyhdistyksen (HPY) 31. tammikuuta 1882, kun senaatti oli siihen antanut luvan. Ensimmäinen puhelinlinja oli Kaivopuiston ravintolasta Oopperakellariin.


title: Elisa (yritys)

text: Helsingin puhelinyhdistyksen liiketoiminta yhtiöitettiin "Helsingin Puhelin Oy":ksi vuonna 1994. Osakeyhtiön omistajana pysyi Helsingin puhelinyhdistys. Julkiseksi osakeyhtiöksi muuttunut "Helsingin Puhelin Oyj" listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1997. Entinen puhelinyhdistys muuttui ensin osuuskunnaksi, sitten osakeyhtiöksi nimellä "HPY Holding Oyj" ja sulautui viimein pörssinoteerattuun tytäryhtiöönsä vuonna 2000.


title: Elisa (yritys)

text: Nimi "Elisa Communications" otettiin käyttöön 14. tammikuuta 2000.


title: Elisa (yritys)

text: Elisa on kansainvälinen naisen etunimi. Lisäksi Elisa oli HPY:n vanhan, jo käytöstä poistetun sähköpostijärjestelmän nimi. HPY otti 1985 käyttöön yhtiön sisäisen X.400-sähköpostin, jonka nimi oli Elisa (Elektroninen Integroitu Sanomanvälitysjärjestelmä). Elisa-nimellä haettiin myös mielleyhtymiä internetin e-alkuisiin käsitteisiin kuten e-bisnes.


title: Elisa (yritys)

text: Nimen ottaminen koko yhtiön nimeksi kohtasi yhtiön hallituksessa vastustusta, sillä erään jäsenen mukaan ”liiketoimintaa harjoittavalle yhtiölle ei sovi naisen nimi”.


title: Elisa (yritys)

text: Emoyhtiön nimi muutettiin muotoon "Elisa Oyj" vuonna 2003.


title: Elisa (yritys)

text: Vuoden 2001 alussa Elisa erosi Finnet-liitosta.


title: Elisa (yritys)

text: Radiolinja oli GSM-operaattori, joka perustettiin 1988. Radiolinja oli alun perin mukana suomalaisten paikallispuhelinyhtiöiden yhteenliittymässä, Finnetissä. Elisa hankki enemmistön Radiolinjasta 1998. Radiolinjan nimeksi muutettiin Elisa 2004 ja yhtiö sulautui Elisaan vuoden 2005 lopussa.


title: Elisa (yritys)

text: Radiolinjan fuusiossa tapahtunutta Elisan itselleen suuntaamaa osakeantia käsitellään yhä oikeudessa. Joidenkin pienomistajien mielestä Elisa alihinnoitteli osakkeensa.


title: Elisa (yritys)

text: Saunalahden juuret ulottuvat vuoteen 1998, jolloin kolme keskikokoista Internet-operaattoria yhdistyi. Yrityksen nimi oli tuolloin Saunalahden Serveri Oy. Nimi vaihtui vuonna 2000 Jippii Groupiksi ja vuonna 2003 Saunalahti Group Oyj:ksi. Elisa osti Saunalahti Groupin vuonna 2005 ja veti yhtiön pois Helsingin pörssistä maaliskuussa 2006. Saunalahden tulos oli sitä ennen useana vuonna tappiollinen. Saunalahti sulautettiin emoyhtiöönsä Elisaan vuoden 2011 lopussa. Nykyään se on Elisan brändi, jolla tarjotaan kuluttajille matkapuhelinliittymiä sekä mobiili- ja internetpalveluita. Lokakuussa 2014 Elisa ja Saunalahti saivat uuden yhteisen ilmeen.


title: Elisa (yritys)

text: Suomessa EUnet-verkon toiminnasta vastasi vuoden 1992 loppuun asti Suomen UNIX-käyttäjäin yhdistys (FUUG) ry. Vuoden 1993 alusta alkaen verkon toiminnasta vastasi EUnet Finland Oy, jonka yksi omistajista FUUG oli. Saunalahti Group Oyj osti vuonna 2002 KPNQwest Finlandin, jonka liiketoiminnoista muodostettiin EUnet Finland konsernin sisällä. EUnet-nimi on historiallisista syistä käytössä myös joissakin muissa maissa toimivilla saman alan yrityksillä. Uusmyynti loppui 1. kesäkuuta 2006.


title: Elisa (yritys)

text: Kolumbus oli alkuaan Finnet-yhtiöiden Internet-liittymien tavaramerkki. Nimi valittiin ideana löytöretkeily ja uuden maailman löytäminen. Merkin alla myytiin myös muita Internet-palveluita kuten hakemisto- ja sähköisen kaupankäynnin palveluita, sovellusvuokrausta ja webmediatoteutuksia. Kolumbuksen web-portaalissa aloitti myös sittemmin Habbo Hoteliksi (nykyisin Habbo) muuttunut "Hotelli Kultakala" -niminen verkkopeli. Vuonna 2001 Kolumbus-liiketoiminta yhtiöitettiin Elisa-konsernin tytäryhtiöksi nimellä "Kolumbus Oy".


title: Elisa (yritys)

text: Kuitenkin jo vuonna 2002 Kolumbuksen nimeksi tuli Elisa Internet. Kolumbuksen slogan oli "Internet on pyöreä!" vuosina 1999–2003.


title: Elisa (yritys)

text: Vuonna 2004 Kolumbus-tuotemerkki tuotiin markkinoille uudelleen. Tällä kertaa kyseessä oli Elisan GSM-verkossa toimiva matkapuhelinliittymä, joka oli tarkoitettu halpaliittymämarkkinoille. Kolumbus alkoi toisena Suomessa Cubion jälkeen tarjota kiinteähintaisia puheluita. Kolumbus-merkkisten matkapuhelinliittymien uusmyynti päättyi vuoden 2009 alussa. Kolumbus-tuotemerkki on vielä 2013 kuitenkin edelleen käytössä vanhoilla matkapuhelinasiakkailla.Silloisen Radiolinjan verkossa soitettiin maailman ensimmäinen kaupallisessa verkossa soitettu GSM-puhelu vuonna 1991 ja 13. marraskuuta 2006 Elisan verkossa Vierumäellä soitettiin yhteistyössä Nokian kanssa maailman ensimmäinen UMTS 900 MHz -teknologiaan perustuva 3G-/HSDPA-puhelu. Tähän asti 3G-puhelut ovat kulkeneet 2,1 GHz taajuudella, mutta kokeilu osoitti GSM:n kanssa jaettavan taajuuden käytön olevan mahdollista.


title: Elisa (yritys)

text: Vuoden 2006 keväällä Elisa avasi Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäisen HSDPA-verkon. HSDPA on päivitys UMTS:iin, tuoden mukanaan merkittävän nopeuden nousun datansiirtoon. Marraskuussa 2006 Elisan HSDPA-verkko, joka toimi nopeudella 1,8 Mbit/s tukiasemasta mobiililaitteeseen, ja joka oli tarjolla 40 prosentille suomalaisista, oli vielä Suomen ainoa kaupallisesti tarjolla oleva HSDPA-verkko.


title: Elisa (yritys)

text: Vuonna 2001 kilpailuvirasto tuomitsi Elisan määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Yrityksen katsottiin käyttäneen muun muassa kaksoishinnoittelua, kohtuutonta hinnoittelua, syrjivää hinnoittelua sekä vaikeuttaneen markkinoille pääsyä. Elisa tuomittiin maksamaan noin 4,2 miljoonan euron suuruisen seuraamusmaksun.


title: Elisa (yritys)

text: Maaliskuussa 2018 viestintävirasto puuttui Elisan harjoittamaan lainvastaiseen puhelinmarkkinointiin. Elisan puhelinmyyjät olivat lähestyneet erityisesti Moi Mobiilin asiakkaita näennäisesti muiden palveluiden tiimoilta, mutta puhelun aikana alkaneet myydä Elisan puhelinliittymiä jopa 90 prosentin alennuksella listahinnoista. Tietoyhteiskuntakaari kieltää matkaviestinverkon puhelinliittymien markkinoinnin kuluttajalle puhelimitse muuten kuin kuluttajan nimenomaisesta pyynnöstä.


title: Elisa (yritys)

text: Elisan suurin yksittäinen osakkeenomistaja Novator Finland Oy vaati syksyllä 2007 ylimääräisen yhtiökokouksen koollekutsumista käsittelemään Elisan yhtiörakenteen muuttamista ja uuden hallituksen valitsemista. Kokouksen alla Novator luopui vaatimasta yhtiöjärjestyksen muutosta ja ehdotti vain kahden oman ehdokkaansa valitsemista hallitukseen. Ylimääräinen yhtiökokous pidettiin 21.1.2008, mutta Novator ei saanut siinä riittävää kannatusta ehdotukselleen.


title: Elisa (yritys)

text: Joulukuussa 2017 hollantilaisen KPN:n huhuttiin suunnittelevan Elisan ostamista.


title: Elisa (yritys)

text: 27. Kesäkuuta 2018 Elisa ilmoitti avanneensa maailman ensimmäisen kaupallisen 5G verkon Tampereelle ja Tallinnaan, Viron pääkaupunkiin.


title: Elisa (yritys)

text: Uudet Elisan liittymät ja palvelut myydään kahden eri brändin alla, jotka nykyisin muodostuvat Elisasta ja Saunalahdesta.


title: Elisa (yritys)

text: Elisa Saunalahti on liittymäbrändi, joka tarjoaa kuluttajille mobiili- ja internetpalveluita. Saunalahti syntyi vuonna 1998, kun pienet internetoperaattorit DLC Data Link Connection, SciFi ja Nettilinja yhdistyivät. Yhtiön nimeksi piti alun perin tulla Nettilinja. Yhtiö vaihtoi nimeään välillä Jippiiksi, mutta myöhemmin nimi vaihdettiin takaisin Saunalahdeksi. Saunalahti Group oli Elisan tytäryhtiö.


title: Elisa (yritys)

text: Elisa on profiloitu "laatutietoisiksi asiakkaiksi" nimitetylle asiakaskunnalle, lisäksi Elisan yritystuotteet ja palvelut tuotetaan nykyisin Elisa-brändillä.


title: Elisa (yritys)

text: Elisa tuottaa kuluttaja-asiakkaille myös elämyksellisiä palveluita, kuten esimerkiksi Elisa Viihdettä, Elisa Kirjaa ja Elisa Vahti Liveä.


title: Elisa (yritys)

text:
Elisa Viihde on digitaalinen tv-palvelu, joka tarjoaa käyttäjilleen videovuokraamon, maksuttomia kanavia, tallennustilaa, etäkäyttömahdollisuuden puhelimella, tabletilla ja tietokoneella ja laajakaistan. Palvelussa on myös julkaistu alkuperäistuotantona sarjoja.
Elisa Kirja on sähköisten kirjojen palvelu. Palvelusta voi ostaa e-kirjoja ja äänikirjoja, joita voi lukea ja kuunnella tietokoneella, e-kirjojen lukulaitteella tai ilmaisella Android- ja iOS-laitteille saatavalla Elisa Kirja -sovelluksella. Elisa Kirjasta on ostettavissa yli 9 000 teosta, ja siellä on laajin valikoima suomenkielisiä e-kirjoja.


title: Elisa (yritys)

text: Elisa Vahti Live -palvelulla voi katsella ja tallentaa livekuvaa. Palveluun sisältyy videokamera, jonka lähettämää kuvaa voi katsella puhelimella tai tietokoneella.


title: Elisa (yritys)

text: Lisäksi Elisa ylläpitää mobiilimaksamispalvelua Elisa Lompakko.


title: Elisa (yritys)

text: Elisalla on erittäin paljon rekisteröityjä omistajia, noin 190 000. Suurin osa Elisan omistajista omistaa alle 1000 osaketta. Osakkaiden suuri lukumäärä johtuu siitä, että Helsingin Puhelinyhdistyksen osuustodistuksella sai vuonna 1999 150 osaketta myöhemmin Elisaksi muuttuneessa HPY Holding Oyj:ssä. Osakkaiden määrää on lisännyt myös sulautuneiden yhtiöiden osakkeenomistajien saamat osakkeet.


title: Elisa (yritys)

text: Yhtiön suurin osakkeenomistaja on Solidium, joka omistaa 10 prosenttia osakkeista (3.2.2017).


title: Elisa (yritys)

text: Kesäkuussa 2009 uutisoitiin, että Suomen valtio oli luovuttanut kaikki omistamansa 16 006 000 Elisa Oyj:n osaketta valtion kokonaan omistamalle Solidiumille apporttina. Suomen valtion omistus oli noin 9,62 prosenttia Elisan osakepääomasta ja äänimäärästä.


title: Elisa (yritys)

text: Koko osakekannan markkina-arvo vuoden 2016 lopussa oli noin 5,2 miljardia euroa.


title: Elisa (yritys)

text: Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut 1. heinäkuuta 2003 lähtien Veli-Matti Mattila.


title: Elisa (yritys)

text: Elisan hallituksen jäsenet ovat:


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Tampere-Pirkkalan lentoasema on Pirkkalassa sijaitseva matkustajamäärällä mitattuna Suomen yhdeksänneksi ja kansainvälisten matkustajien määrällä mitattuna neljänneksi vilkkain lentoasema. Lentoaseman päällikkönä on toiminut huhtikuusta 2014 alkaen Mari Nurminen.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Lentoaseman matkustajamäärät kasvoivat voimakkaasti aina ennätykselliseen vuoteen 2008 saakka, jolloin lentoasemaa käytti 709 356 matkustajaa. Lentoasemasta muodostui merkittävä keskus erityisesti niin sanotulle halpalentoliikenteelle aina vuoteen 2011 saakka, jonka jälkeen Ryanair alkoi vähentää vuorojaan Tampereelta. Vuonna 2016 matkustajamäärä oli enää 208 930 matkustajaa. Vuonna 2017 matkustajamäärät kääntyivät jälleen kasvuun Air Balticin aloitettua uuden lentoyhteyden Riikaan.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Lentoasemalta on päivittäiset reittilennot Finnairilla Helsinkiin ja Scandinavian Airlinesilla Tukholmaan. Näiden lisäksi lentoasemalta on Ryanairin halpalentoja Budapestiin ja Bremeniin. Yhteydet ovat kausittaisia eli toiminnassa kesäaikaan, kumpikin kahdesti viikossa. Kentältä liikennöi myös Air Baltic Riikaan kuudesti viikossa alkaen keväästä 2017. Talvikaudella Finnair lentää viikoittain lentoasemalta Kittilään Nordic Regional Airlinesin liikennöimänä.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Lentoasemalla on kaksi terminaalia. Uudelleen käyttöönotetusta vanhasta terminaalista (Terminaali 2) on muodostunut erillinen halpalentoterminaali. Terminaali 2:n toiminnasta vastaa Finavian tytäryhtiö Airpro Oy. Lentoasemalle suunniteltiin aiemmin uuden terminaalin rakentamista halpalentoyhtiöitä varten, mutta suunnitelmat peruuntuivat ja vanha terminaali päätettiin peruskorjata. Peruskorjauksessa uusittiin talotekniikka, kaikki rakennuksen pinnat ja rakennettiin laajennus, johon sijoittui uusi matkatavara-aula. Uudistunut terminaali avattiin matkustajille huhtikuussa 2015.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Suomeen ilmavoimien Satakunnan Lennostoon kuuluva Hävittäjälentolaivue 21 lensi Pirkkalasta F-18 Horneteilla vuoteen 2014 asti. Lennosto aloitti toimintansa Pirkkalassa vuonna 1986 Saab 35 Draken -torjuntahävittäjillä.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Lentoaseman lähialueille on kaavailtu yritysaluetta, jota markkinoidaan nimellä Pirkkala CLX. Tällä hetkellä lentoasema sijaitsee syrjässä muusta yhdyskuntarakenteesta.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Tampereen lentokenttä perustettiin vuonna 1936 Härmälään, mistä Finnairin edeltäjä Aero Oy lensi Helsinkiin, Vaasaan, Ouluun ja Kemiin. Vuonna 1941 Härmälään rakennettiin ensimmäinen matkustajaterminaali. Härmälän kentällä oli myös sotilaallinen luonne, koska Valtion lentokonetehdas sijaitsi kentän läheisyydessä.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Veljekset Karhumäki aloitti lennot Tukholmaan 1950-luvulla. Kenttä asfaltoitiin vasta vuonna 1958. Härmälästä lensi 1,5 miljoonaa matkustajaa vuoteen 1979 mennessä, jolloin se suljettiin ja Tampere-Pirkkalan lentoasema avattiin. Tampere-Pirkkalan avaamisen jälkeen Härmälän lentokenttä oli yleisilmailun käytössä vielä vuoteen 1982.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Vuonna 1997 silloinen Ilmailulaitos valitsi Tampere-Pirkkalan lentoaseman vuoden lentoasemaksi.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Lentoaseman yhteyteen avattiin vuonna 2017 Patrian ja Tredun yhteishankkeena toteutettu ilmailualan koulutuskeskus, jossa koulutetaan henkilöstöä lentoyhtiöiden ja huolto-organisaatioiden tarpeisiin. Keskukseen siirtyi Patrian lentokoulu Helsingistä Malmin lentokentältä sekä Tredun lentokoneasennuskoulutus, joilla on yhteensä noin 300 opiskelijaa. Koulutustoiminta keskuksessa alkoi toukokuussa ja se vihittiin käyttöönsä lokakuussa.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Tampere-Pirkkalan lentoaseman kiitotie on 2 700 metriä pitkä. Lisäksi lentoaseman ympäristössä on rullausetäisyydellä teitä, joita voidaan käyttää lentotoimintaan.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Vuonna 2018 kiitotiellä toteutetaan täydellinen peruskorjaus, jossa rakennetaan uusia rullausteitä sekä kääntöpaikkoja ja kiitotie päällystetään uudelleen. Töitä aloitetaan alkuvuodesta ja ne saadaan päätökseen kesällä, jolloin kiitotie on neljän viikon ajan suljettuna. Remontilla varmistetaan lentoliikenteen kasvun edellytykset tulevaisuudessa. Investoinnin hinta on kokonaisuudessaan noin 15 miljoonaa euroa.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Lentoasema sijaitsee noin 15 kilometriä Tampereen keskustasta lounaaseen. Seututie 308 (Lentoasemantie) yhdistää lentoaseman pohjoiseen Tampereen kehätielle Tampereen ja Nokian suuntiin ja yhdystie 3003 etelään Lempäälän suuntaan.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Lentoasemalle ykkösterminaalin eteen kulkee Tampereen seudun joukkoliikenteen linja-auto 1A Tampereen keskustasta Pirkkalan Suupantorin kautta 1–2 kertaa tunnissa. Reitti kulkee sekä linja-autoaseman että rautatieaseman ohi. Lisäksi kentälle liikennöi Tokeen Liikenteen linja-autoyhteys rautatieasemalta.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Terminaali 1:n edessä on taksitolppa.


title: Tampere-Pirkkalan lentoasema

text: Lentoasemalle on kaavailtu raideyhteyttä osana Tampereen oikorataa Pirkanmaan maakuntakaavassa 2040. Yhteys palvelisi sekä tavara- että henkilöliikennettä. Myös raitiotien jatkamista lentoasemalle tulevaisuudessa on ehdotettu.


title: Saladin

text: Saladin (arabiaksi: صلاح الدين يوسف بن أيوب, "Ṣalāḥ al-Dīn Yūsuf ibn Ayyūb", kurdiksi: سهلاحهدین ئهیوبی, "Selah'edînê Eyubî" , persiaksi: صلاحالدین ایوبی, "Salāh-ed-Dīn-e Ayyūbī") (noin 1138 Tikrit – 4. maaliskuuta 1193 Damaskos) oli kurdilainen muslimihallitsija joka perusti aijubidien dynastian Egyptissä ja Syyriassa. Hän taisteli myös ristiretkeilijöitä vastaan ja tuli tunnetuksi sotataidoistaan ja armeliaisuudestaan.


title: Saladin

text: Saladin oli syntyjään kurdi. Vuonna 1152 hän astui Syyrian hallitsijan Nur al-Dinin palvelukseen ja osoitti pian pätevyytensä taisteluissa ristiretkivaltioita vastaan. Hänen sedästään Shirkuhista tuli 1169 Egyptin visiiri, mutta setä kuoli kahden kuukauden kuluttua, ja Saladin otti hänen paikkansa. Saladin teki Egyptistä aijubidien vasallivaltion Egyptin fatimidihallitsijoiden valituksista huolimatta. Hän syrjäytti Egyptin kalifaatin 1171 ja otti sulttaanin arvonimen.


title: Saladin

text: Saladin ei Nur al-Dinin käskyistä huolimatta halunnut aloittaa sotaa Jerusalemin kuningaskuntaa vastaan, ja siksi Nur al-Din oli jo aloittamassa sodan Saladinia vastaan mutta kuoli 1174. Saladin käytti tilannetta hyväkseen ja valtasi Damaskoksen mutta hän ei kyennyt valtaamaan kahta tärkeää kaupunkia Aleppoa ja Mosulia, joita Nur al-Din oli hallinnut.


title: Saladin

text: Vuonna 1187 Saladin hyökkäsi Jerusalemin kuningaskuntaa vastaan ja murskasi kuningaskunnan joukot Hattinin taistelussa. Hän myös vangitsi Jerusalemin kuninkaan Guy de Lusignanin. Jerusalemin kaupungin Saladin valtasi 3. lokakuuta 1187. Pian kaikki kaupungit Tyrosta lukuun ottamatta olivat hänen hallussaan.


title: Saladin

text: Jerusalemin kukistuminen sai aikaan kolmannen ristiretken, jossa läntinen kristikunta valtasi takaisin Akkon kaupungin. Englannin Rikhard I Leijonamieli löi Saladinin Arsufin taistelussa 1191. Saladin ja Rikhard sopivat 1192, että Jerusalem pysyisi muslimien käsissä mutta olisi avoin kristityille pyhiinvaeltajille.


title: Saladin

text: Saladin kuoli seuraavana vuonna 4. maaliskuuta 1193 Damaskoksessa.


title: Saladin

text: Saladinin hahmo on mukana Ridley Scottin vuonna 2005 ohjaamassa elokuvassa Taivas maan päällä ja Peter Flinthin vuonna 2007 ohjaamassa elokuvassa Arn – Temppeliritari, jossa hänet esitetään viisaana ja armeliaana johtajana.


title: Saladin

text: Assassin’s Creed -tietokonepelissä kaduilla toimivat julistajat mainitsevat Saladinin nimen. Saladin on mukana yhtenä tärkeimmistä hahmoista peleissä Civilization IV, ja . ja -pelissä on Saladiniin liittyvä osio.


title: Nordea

text:
Nordea on Pohjoismaiden ja Itämeren alueen suurin finanssipalvelukonserni. Nordealla oli vuonna 2017 noin 10 miljoonaa kotitalousasiakasta ja noin 0,6 miljoonaa yritysasiakasta. Taseensa perusteella (779,15 mrd. USD) Nordea luokiteltiin vuonna 2015 Ruotsin suurimmaksi ja maailman 37. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi. Nordea-konsernin emoyhtiö on pörssilistattu "Nordea Bank Oyj", jonka kotipaikka on Suomi.
Suomessa Nordea on markkinaosuudella mitattuna OP-ryhmän jälkeen toiseksi suurin pankki tai pankkiryhmä. Sen osuus Suomen talletuksista oli 28 % ja lainoista 27 % vuonna 2016.


title: Nordea

text: Nykyinen Nordea sai alkunsa ruotsalaisen Nordbankenin ja suomalaisen Merita Pankin yhdistyttyä vuonna 1997 nimellä MeritaNordbanken. Nordbanken omisti uudesta yhtiöstä 60 prosenttia, äänivallasta 50 prosenttia. MeritaNordbankeniin liitettiin vuonna 1998 tanskalainen Unibank. Unibankin omistajat saivat uuden pankin osakkeista 30 prosenttia. Vuonna 2000 siihen liitettiin norjalainen "Christiania Bank og Kreditkasse". Heinäkuussa 2001 MeritaNordbanken osti ruotsalaisen "Postgirot Bankin".


title: Nordea

text: Nordea-nimi otettiin käyttöön vuoden 2000 marraskuussa. Uusi nimi tuli sanoista "Nordic" "Ideas" (’pohjoismaiset ideat’). Tätä aikaisemmin entisten pankkien nimet olivat MeritaNordbankenin aputoiminimiä.


title: Nordea

text: Sampo-konserni nousi Nordean suurimmaksi omistajaksi vuoden 2009 aikana, jolloin sen osuus yhtiössä kasvoi noin 20 prosenttiin ja ohi Ruotsin valtion. Kevään 2011 yhtiökokouksessa Sammon hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos valittiin yksimielisesti myös Nordean hallituksen johtoon. 1990-luvun alun pankkikriisin peruja Ruotsin valtiolla oli merkittävä omistusosuus Nordeasta. Omistusosuus väheni asteittain vuodesta 1995 ja viimeiset osakkeensa valtio myi syyskuussa 2013. Tuolloin Ruotsin valtio sai viimeisestä seitsemän prosentin omistuksestaan yhteensä noin 2,5 miljardia euroa, jotka hallitus kertoi käyttävänsä valtionvelan lyhentämiseen.


title: Nordea

text: Financial Times uutisoi lokakuussa 2016 Nordean ja hollantilaisen ABN AMROn neuvotelleen yhdistymisestä kesästä 2016 lähtien, mutta lehden mukaan kauppa olisi kariutunut ABN AMROn hylättyä Nordean ostotarjouksen. Nordean spekuloitiin samalla haaveilleen mahdollisen kaupan myötä pääkonttorinsa siirtämisestä Alankomaihin, jotta pankki pääsisi pakoon Ruotsin kireitä pääomavaatimuksia. Nordean hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos kuitenkin totesi marraskuun 2016 lopulla, että pankkien yhdistyminen on epätodennäköistä ja keskusteluja asiasta tuskin jatketaan. Wahlroosin mukaan Nordea ei tuolloin ollut halukas siirtämään pääkonttoriaan Ruotsin pankkisääntelystä huolimatta.


title: Nordea

text: 2010-luvulla Nordea on vähentänyt toimintojaan Pohjoismaiden ulkopuolella ja pyrkinyt keskittymään kotimarkkinoihinsa Pohjoismaissa. Osana tätä kehitystä Nordea lopetti pankkitoimintansa Venäjällä, Baltian maissa ja Puolassa. Samaan aikaan se on myös tehnyt yritysostoja kotimarkkinoillaan ostamalla muun muassa norjalaisen verkossa toimivan Gjensidige Bankin kesällä 2018.


title: Nordea

text: Puolasta Nordea vetäytyi vuonna 2013 myytyään pankki-, henkivakuutus-, ja rahoitustoimintonsa puolalaiselle PKO Bank Polskille. Kauppahinta oli noin 700 miljoonaa euroa. Puolassa Nordea oli toiminut 1990-luvun alusta lähtien ja sillä oli konttoreita maan suurimmissa kaupungeissa. Nordean mukaan Puolan kiristyneet säännökset liittyen hallintoon ja toimintaan olisivat vaikeuttaneet pankin yhtenäisen toimintamallin toteuttamista. Nordean konsernijohtaja Christian Clausen piti kauppaa järkevänä kaikkien osapuolten kannalta.


title: Nordea

text: Keväällä 2015 Nordea kertoi luopuvansa Venäjän kuluttajaliiketoiminnasta siihen liittyvien suurten riskien vuoksi. Nordea lopetti lainaamisen Venäjän yksityisasiakkaille ja myi pankkikonttorinsa maassa.


title: Nordea

text: Norjalainen DNB-pankkikonserni ja Nordea ilmoittivat elokuussa 2016 aikovansa yhdistää pankkitoimintonsa Baltian maissa. Yhdistyneen pankin nimeksi tuli Luminor ja se aloitti toimintansa lokakuun 2017 alussa. Nordean arvion mukaan Luminor on Baltian maiden kolmanneksi suurin toimija rahoituspalveluissa 16 % osuudella talletuksista ja 23 % osuudella luotonannosta. DNB ja Nordea saivat molemmat uuden yhtiön äänivallasta 50 prosenttia. Syksyllä 2018 Nordea tiedotti myyvänsä osuutensa Luminorista pääomasijoittaja Blackstonelle.


title: Nordea

text: Vuoden 2016 Panama-tietovuodon mukaan Nordea oli Ruotsin Finanssivalvonnan ("Svenska Finansinspektionen") varoituksista huolimatta ollut mukana veroparatiisitoiminnassa. Ruotsin Finanssivalvonnan mukaan Nordean tavassa valvoa rahanpesua on “vakavia puutteita”, mistä pankille on annettu kaksi varoitusta. Vuonna 2015 Nordea joutui maksamaan suurimman mahdollisen sakon, yli 5 miljoonaa euroa. Nordean Luxemburgin jaosto oli tietojen mukaan rahoittanut asiakkailleen lähes 400 offshore-yritystä Panamassa sekä Brittiläisillä Neitsytsaarilla vuosina 2004–2014. Vuonna 2012 Nordea oli pyytänyt lakiasiaintoimisto Mossack Fonsecaa muuttamaan asiakirjojen päiväyksiä niin, että kolmen tanskalaisen asiakkaan valtakirjat olisivat olleet voimassa jo vuodesta 2010.


title: Nordea

text: Muutkin ruotsalaiset pankit olivat tietovuodossa mainittuina, mutta Nordea mainittiin Panama-paperien asiakirjoissa 10 902 kertaa ja sitä seuraava pankki 764 kertaa.


title: Nordea

text: Seuraamuksena vuotaneista asiakirjoista Ruotsin Finanssivalvonta ilmoitti 4. huhtikuuta 2016 aloittaneensa tutkinnan Nordean toimista. Ruotsin valtiovarainministeri Magdalena Andersson luonnehti Nordean toimia ”rikokseksi” ja ”täysin hyväksymättömäksi”. Nordean yksityispankkipalveluiden johtaja Thorben Sanders myönsi 2016, että ennen vuotta 2009 he eivät tutkineet asiakkaita estääkseen mahdollista veronkiertoa, mutta vuoden 2009 lopulla he olivat päättäneet, ettei Nordea tulisi enää mahdollistamaan veronkiertoa”. Nordean toimitusjohtaja Casper von Koskull kertoi pankin sisäisen tutkinnan valmistumisen yhteydessä olevansa pettynyt Nordean toimintaperiaatteiden puutteisiin pitäen nykytilaa "sietämättömänä". Ruotsin pääministeri Stefan Löfven ilmoitti huhtikuussa 2016 tietovuotoon liittyen olevansa erittäin kriittinen Nordean toimintaan ja rooliin sanoen, että ”hekin ovat häpeälistalla”.


title: Nordea

text: Nordean pääkonttori siirtyi Ruotsista Suomeen vuonna 2018. Siirtyminen toteutettiin rajat ylittävänä käänteisenä sulautumisena, jossa emoyhtiö "Nordea Bank AB (publ)" sulautuu perustettavaan suomalaiseen tytäryhtiöön. Siirrolla Nordea tavoitteli noin miljardin euron säästöjä. Siirto koski vain emoyhtiötä; toimintaansa Nordea jatkoi muissakin Pohjoismaissa.


title: Nordea

text: Pääkonttorin siirtoon johti Ruotsin aikomus vuonna 2017 korottaa pankkien maksamia vakausmaksuja. Jo ennen korotusta maksu oli kolminkertainen EU:n pankkiunioniin kuuluviin maihin verrattuna. Ruotsissa vakausmaksu on käytännössä vero, joilla rahoitetaan valtion menoja. EU:n pankkiunionissa maksulla on katto, ja maksut rahastoidaan pankkikriisien varalta. Korotuksen myötä Ruotsin maksusta olisi tullut Nordeaa koskeva pysyvä vero ilman ylärajaa. Vakausmaksun vuoksi Nordea päätti siirtyä pois Ruotsista joko Kööpenhaminaan tai Helsinkiin. Valinnan Helsingin hyväksi ratkaisi se, että Suomi on EU:n pankkiunionin jäsen. Tanskalta tämä etu puuttui. Ongelma oli myös Tanskan tapa lähdeverottaa Nordean osinkoja, joka olisi kohdellut eri maissa asuvia osakkaita eri tavoin.


title: Nordea

text: Nordea saa siirrosta useita hyötyjä. Vakausmaksu on EU:n pankkiunionissa selvästi Ruotsia edullisempi. Myös pankin vakavaraisuusvaatimus pienenee Ruotsin 17,7 prosentista todennäköisesti selvästi matalammalle tasolle. Pienempi vakavaraisuusvaatimus vapauttaa pankin pääomia, mikä voi tarkoittaa suurempia osinkoja omistajille. Vapautuksen suuruus voi nousta viiteen miljardiin euroon. Siirron yhteydessä pankkiasiakkaiden talletussuoja siirtyy Ruotsista Suomeen. Tästä seuraa Nordealle kustannuksia.


title: Nordea

text: Ruotsissa Nordean muutto aiheutti arvostelua. Sitä pidettiin muun muassa suurena mainehaittana Ruotsille. Arvostelun kohteena oli myös Ruotsin sosialistihallitus, erityisesti valtionvarainministeri Magdalena Andersson, jonka mielestä mielestä Nordean poismuutto olisi Ruotsille hyväksi, sillä suuri Nordea vaarantaa Ruotsin kansantalouden vakauden.


title: Nordea

text: Nordea muutti vuoden 2017 alusta Suomen, Tanskan ja Norjan tytärpankkinsa ruotsalaisen emoyhtiönsä sivuliikkeiksi. Kotipaikan siirtymisen myötä 1. lokakuuta 2018 konsernin aiempi ruotsalainen emoyhtiö purkautui ja sen vastuut siirtyivät perustetulle suomalaiselle "Nordea Bank Oyj" -emoyhtiölle. Siirtymisen myötä Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa konsernin pankkitoimintaa harjoittavat nykyään Nordea Bank Oyj:n sivuliikkeet.


title: Nordea

text: Nordea on jakautunut neljään liiketoiminta-alueeseen: "Personal Banking", "Commercial & Business Banking", "Wholesale Banking" ja "Asset & Wealth Management".


title: Nordea

text: Nordean osake on noteerattu Helsingin, Tukholman ja Kööpenhaminan pörsseissä.


title: Nordea

text: Suurimmat osakkeenomistajat (tilanne 31.8.2018): (14.11.2008)


title: Abloy

text: Abloy Oy (aikaisemmin Ab Låsfabriken-Lukkotehdas Oy, Ab Lukko Oy) on suomalainen lukkovalmistaja, joka on kuulunut vuodesta 1994 lähtien ruotsalaisen Assa Abloy -konsernin omistukseen. Assa Abloy on yksi maailman johtavista lukko- ja lukitusjärjestelmien valmistajista. Yhtiö on listattu Tukholman pörssissä. Koko lukituskonsernin henkilöstömäärä oli vuonna 2016 noin 47 000.


title: Abloy

text: Vuonna 2016 Abloy äänestettiin Suomen yhdeksänneksi arvostetuimmaksi tuotemerkiksi "Markkinointi & Mainonta" -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä.


title: Abloy

text: ABLOY-lukko käyttää "haittoina" pyöriviä kiekkoja ja onkin ensimmäisiä kiekkohaittaisia lukkoja. Se, että niiden lukkiutumiseen ei tarvita jousia, tekee lukosta varmatoimisen ja vähemmän alttiin jumiutumiselle. Tiirikointia vaikeuttavat levyissä olevat useat valelovet, jolloin tiirikoija ei tiedä, mikä lovista on oikea. Lukko aukeaa, kun kaikki kolot muodostavat uran, johon lukitustanko painuu. Vanhimmanmallisten ABLOY-lukkojen avaamisen on kuitenkin olemassa rikollispiireissä nimellä "vempele" tunnettu väline.


title: Abloy

text: Osa lukkojen suojauksesta johtuu patenteista. Lukoista, joissa patentit ovat edelleen voimassa, saa avainkopioita luvallisesti teetettyä vain Abloyn Joensuun tehtaalla. Vanhimpien Abloy-lukkojen, kuten ura-avaimien, patentit ovat umpeutuneet: kaksoisura-avainten vuonna 1996, ja Exec-avaimen eli niin sanotun "mustapään" kopiosuojauspatentti maaliskuussa 2013. Tämän jälkeen on markkinoille tullut avainten aihioita, joiden avulla useimmat suutarit voivat valmistaa avainkopion.


title: Abloy

text: ABLOY-lukon kehitti helsinkiläinen konttorikonemekaanikko Emil Henriksson (1886–1959) vuonna 1907. Lukkoa valmistamaan perustettiin vuonna 1918 Ab Låsfabriken-Lukkotehdas Oy. Seuraavana vuonna nimeksi vaihdettiin "Ab Abloy Oy." Yhtiön nimi saatiin yhdistämällä Ab ja Oy nimen L-kirjaimeen.


title: Abloy

text: Vuonna 1921 Abloyn talousasiat olivat sekaisin ja yhtiö kriisissä. Yhtiön nimi vaihdettiin muotoon "Ab Omega Oy" luultavasti sillä ajatuksella, että laskut jätettäisiin maksamatta ja aloitettaisiin uuden firman nimissä tyhjältä pöydältä. Kuitenkin jo 1922 nimi palautettiin takaisin Abloyksi.


title: Abloy

text: Abloy antoi Kone- ja Siltarakennus Oy:lle yksinoikeuden lukkojen valmistukseen. Yhtiö maksoi Abloylle 5 % lukkojen nettohinnasta. Vuonna 1934 Kone- ja Siltarakennus osti Abloy-tavaramerkin ja rekisteröi sen itselleen.


title: Abloy

text: Wärtsilä osti Kone- ja Siltarakennuksen vuonna 1935. Kesäkuussa 1989 Wärtsilä osti IKON-yrityksen, joka oli Saksan johtavia lukkosylinterin valmistajia. Se ei kuitenkaan ollut kannattava, mikä aiheutti sittemmin murheita Abloylle, joka menestyi hyvin Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.


title: Abloy

text: Wärtsilän toimintaa jatkoi monialayhtiö Metra Oy, jonka osa Abloy oli. Alkuvuonna 1990 syntyi Abloy Oy, jonka toimitusjohtajaksi kutsuttiin Matti Virtaala. Yhtiön palveluksessa oli tuolloin 1 300 työntekijää, ja sen liikevaihto oli puoli miljardia markkaa. Metran toimitusjohtajana vuonna 1991 aloittanut Georg Ehrnrooth ajatteli, että monialayhtiöiden aika oli ohitse. Siksi tuotevalikoimaa supistettiin ja mentiin entistä syvemmälle kansainvälisille markkinoille. Abloy oli halunnut useaan otteeseen ostaa Ruotsista kilpailijansa Assan, joka oli osa Securitasia, mutta se kieltäytyi tarjouksesta vuoteen 1993 asti, jolloin se otti asian itse esille. Abloy oli kilpailijaansa suurempi, joten suomalaiset halusivat konsernissa määräysvallan. Tappiollinen IKON kuitenkin heikensi Abloyn neuvotteluasemia. Kevätkesällä 1994 syntyi sopimus, jossa Metra sai 55 prosenttia osakkeista mutta sitoutui myymään osakkeitaan markkinoille niin, että omistusosuus putoaisi alle puoleen. Uusi yhtiö, ASSA Abloy AB, listattiin Tukholman pörssiin, ja sen toimitusjohtajaksi tuli Carl-Henrik Svanberg. Hän otti Matti Virtaalasta itselleen yhteistyökumppanin


title: Abloy

text: Vuoden 1994 lopussa se oli laskenut 48,3 prosenttiin. Metra Oy, jonka nimi muutettiin vuonna 2000 takaisin Wärtsilä Oy:ksi, on sittemmin myynyt koko omistuksensa Assa Abloy Ab:ssä.


title: Abloy

text: Abloyn 100-vuotisjuhlavuoden näyttely oli Joensuun taidemuseon Readymade-näyttely 1.6.-30.9. 2007. Näyttelyssä teollisesti valmistetut tuotteet käyvät vuoropuhelua suomalaisen readymade-taiteen kärkinimien Kari Cavénin, Juhani Harrin, Ismo Kajanderin kanssa. Abloy julkaisi juhlavuoden kunniaksi juhlalehden ja Abloyn yrityshistoriasta kertovan kirjan.


title: Abloy

text: 30. tammikuuta 2009 Abloyn Joensuun tehtaalla syttyi vaarallinen tulipalo, joka aiheutti miljoonien eurojen taloudelliset vahingot. Palon aikana tehtaalla oli räjähdysvaara, sillä tehtaalla säilytetään vaarallisia kemikaaleja, muun muassa syanidia. Tulipalossa loukkaantui tehtaan huoltomies hänen hengitettyään vaarallisia palokaasuja.


title: Abloy

text: Abloy Oy:n tuotemerkkeinä Suomessa on ABLOY. Yritys valmistaa erilaisia lukitusratkaisuja. Näitä ovat mekaaniset ja sähköiset lukkorungot, avainpesät ja niihin liittyvät komponentit, sähköiset oviautomatiikkalaitteet, mekaaniset ovensulkijat, riippu- ja kalustelukot ja rakennushelat.


title: Abloy

text: Abloy Oy:llä on tehtaat Joensuussa ja Björkbodan kylässä Kemiönsaarella. Tuotteita myydään yli 70 maahan kaikkiin maanosiin.


title: Abloy

text: Tampereen tehdas päätettiin sulkea vuonna 2010, ja tehtaan toiminta päättyi vuoden 2011 lopussa. Abloy myi vuonna 2012 tehtaan tontin YIT:lle joka suunnittelee tontille asuintaloja. Tonttia alettiin puhdistaa vuonna 2013, ja tehtaan purku alkoi maaliskuussa 2015. Purku saatiin valmiiksi samana vuonna. YIT suunnitteli tehtaan tontille Tohlopinranta-nimistä asuinaluetta, jonka rakentaminen aloitettiin vuoden 2017 alussa.


title: Abloy

text: Abloy Oy Tampereen tehdas eli Rakennushelat-liiketoimintayksikkö Epilänharjun kaupunginosassa aloitti toimintansa vuonna 1917 Oy Excelsior Ab:n nimisenä entisessä perunajauhotehtaan kiinteistössä. Sen perustivat tanskalaissyntyisen urkurakentaja Jens Zachariassenin jälkeläiset. Alkuvaiheessa pienvalimon tuotevalikoimaan kuuluivat saranat ja muut rakennushelat ja sodan aikana muun muassa armeijan saappaiden korkoraudat. Tehtaalla oli sen historian aikana useita omistajia, niistä viimeisin oli Abloy. Tehtaan valmistamien ovenpainikkeiden ja muiden helojen tuotemerkki oli EXO.


title: Lauri Viita

text: Lauri Arvi Viita (17. joulukuuta 1916 Pirkkala – 22. joulukuuta 1965 Helsinki) oli tamperelainen runoilija, kirjailija ja kirvesmies. Häneltä ilmestyi neljä runokokoelmaa ja kaksi romaania, joista tunnetuimpia ovat runokokoelma "Betonimylläri" (1947) ja romaani "Moreeni" (1950). Viita kuuluu sodanjälkeisen suomalaisen kirjallisuuden kärkinimiin.


title: Lauri Viita

text: Lauri Viita syntyi 1916 Emil ja Alfhild Viidan kuusilapsisen perheen nuorimmaiseksi Pirkkalan kunnan Pispalan kylässä, joka on sittemmin liitetty Tampereen kaupunkiin. Emil Viita oli muuttanut Pispalaan Virroilta ja Alfhild Viidan (o.s. Nikander) vanhemmat olivat kotoisin Vesilahdelta ja Hämeenkyröstä. Viita kävi Tampereen klassillisessa lyseossa keskikoulun ja osan lukion ensimmäistä luokkaa mutta jätti koulun kesken. Isäänsä seuraten hän kouluttautui kirvesmieheksi ja työskenteli rakennustyömailla. Sotavuodet 1939–1944 hän palveli rintamalla. Vuonna 1939 hän solmi ensimmäisen avioliittonsa Kerttu Solinin kanssa. Se päättyi eroon 1948. Liitosta syntyi kaksi lasta.


title: Lauri Viita

text: Sodan jälkeen Viita julkaisi esikoisrunokokoelmansa "Betonimylläri" (1947), jonka omaperäinen, niukka tyyli sekä taitava rytmin ja riimien käyttö saivat innostuneen vastaanoton. Betonimyllärin menestyksen rohkaisemana Viita luopui kirvesmiehen ammatista ja ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi. Viidan toinen runoteos "Kukunor" (1949) oli vaatimattomampi menestys: pitkää, fantasiallista ja vertauskuvallista runoelmaa kritisoitiin liian vaikeaksi. Kahta runoteosta seurasi romaani "Moreeni" (1950), pitkälti omaelämäkerrallinen kertomus pispalalaisen työläisperheen vaiheista 1900-luvun alusta 1930-luvulle. Runokokoelmissaan "Käppyräinen" (1954) ja "Suutarikin, suuri viisas" (1961) Viita irtautui perinteisistä runokaavoista ja otti vaikutteita sekä modernista vapaamittaisesta runoudesta että kansanrunoista.


title: Lauri Viita

text: Viita avioitui 1948 Aila Meriluodon kanssa. Myös Meriluoto oli kohuttu nuori runoilija, ja hänen esikoiskokoelmansa "Lasimaalaus" (1946) oli ollut vielä suurempi menestys kuin Viidan "Betonimylläri". Viita ja Meriluoto saivat neljä lasta. Avioliittoa ja luomistyötä kuitenkin rasittivat Viidan mielenterveydelliset ongelmat, joiden vuoksi Viita joutui viettämään pitkiä kausia hoidossa mielisairaaloissa.


title: Lauri Viita

text: Viita sai skitsofrenia-diagnoosin 1940-luvun lopulla. Jälkikäteen psykiatrian professori Raimo K. R. Salokangas on esittänyt eriävän mielipiteensä Viidan elämää ja psykohistoriaa käsittelevässä teoksessaan "Kirjailijan kieli ja mieli" (2012). Hänen mukaansa Viita kärsi kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä.


title: Lauri Viita

text: Meriluoto otti avioeron 1956. Kolmannen avioliittonsa Viita solmi Anneli Kuurinmaan kanssa 1962, ja liitosta syntyi poika.


title: Lauri Viita

text: Vuonna 1965 Viita julkaisi toisen romaaninsa "Entäs sitten, Leevi", joka oli tarkoitettu romaanitrilogian ensimmäiseksi osaksi. Hän kuitenkin kuoli tapaturmaisesti saman vuoden joulukuussa. Viitaa kuljettaneeseen taksiin törmäsi maantiellä rattijuopon ajama kuorma-auto, ja Viita kuoli saamiinsa vammoihin seuraavana päivänä Töölön sairaalassa 49-vuotiaana. Rattijuoppo sai vuoden ja viiden kuukauden vankeustuomion. Kuolinpäivänä ilmestyi kirjallisuuslehti Parnassossa jäähyväisenä Viidan runosikermä "Onni". Tosin tilanpuutteen vuoksi siitä puuttui viimeinen, kahdeksas sikermä.


title: Lauri Viita

text: Viita palkittiin teoksistaan "Betonimylläri", "Moreeni" ja "Suutarikin, suuri viisas". Elinaikanaan hän sai seuraavat palkinnot:


title: Lauri Viita

text: Kirjailijan perintöä vaalii Tampereella Lauri Viita -seura. Se pitää yllä kirjailijan lapsuudenkotiin Tampereen Pispalaan vuonna 1977 perustettua museota.


title: Lauri Viita

text: Viidan tekstejä on yllättävissäkin paikoista. Hänen säkeitään on muun muassa Tampereen keskustan "Kivikirjasto"-muistomerkissä ja joidenkin hotelli Ilveksen 18. kerroksen huoneiden tapeteista.


title: Lauri Viita

text: Tampereen kaupungin kulttuuriraittien sarjassa on julkaistu Lauri Viita -raitti. Sivustolla on tulostettava esite sekä lyhyt esittelyvideo.


title: Lauri Viita

text: Heikki Kujanpää on ohjannut vuonna 2004 näytelmän ja sen pohjalta vuonna 2008 elokuvan "Putoavia enkeleitä", joka kertoo Viidan ja Aila Meriluodon myrskyisästä avioliitosta. Elokuvassa Viitaa näyttelee Tommi Korpela.


title: Amelia Earhart

text: Amelia Mary Earhart (24. heinäkuuta 1897 – katosi 2. heinäkuuta 1937) oli yhdysvaltalainen ilmailun uranuurtaja ja ensimmäisiä naispuolisia lentäjiä. Hän katosi Tyynellämerellä 2. heinäkuuta 1937 yrittäessään maailmanympärilentoa.


title: Amelia Earhart

text: Amelia Earhart syntyi Atchisonissa Kansasissa 24. heinäkuuta 1897. Hänen isänsä oli rautateiden lakimies Edward Earhart ja äiti Amelia Otis. Isän alkoholismin vuoksi Amelia asui melkein koko lapsuutensa isovanhempiensa luona. Jo lapsena hän kapinoi sukupuolirooliaan vastaan. Hän kiipeili puissa, metsästi rottia kiväärillä ja keräsi sanomalehtileikkeitä naisista miesten ammateissa. Vuonna 1915 hän valmistui lukiosta (high school) hyvin arvosanoin. Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1917 hän työskenteli apusairaanhoitajana kanadalaisessa sotilassairaalassa ja sosiaalityöntekijänä Bostonissa. Vuonna 1919 hän alkoi opiskella Columbian yliopistossa New Yorkissa lääketiedettä. Opiskelu ei kuitenkaan miellyttänyt häntä, ja hän palasi vajaan vuoden päästä vanhempiensa luokse Los Angelesiin.


title: Amelia Earhart

text: Vuonna 1920 Earhart pääsi ensimmäistä kertaa lentämään lentokoneessa, ja siitä lähtien hänellä oli vain yksi ainoa päämäärä: lentäminen. Lentotunnit maksoivat tuohon aikaan tuhat dollaria, mutta hänen vanhempansa eivät suostuneet rahoittamaan niitä. Hän työskenteli kuin vimmattu 28 erilaisessa työssä. Hän oli 24-vuotias, kun hän vuonna 1921 otti Neta Snookilta Los Angelesissa ensimmäiset lentotunnit. Puolen vuoden kuluttua hän osti säästöillään ja äidiltä ja nuoremmalta sisareltaan lainaamilla rahoilla ensimmäisen lentokoneensa Kinner Airstarin, jolla hän saavutti myös lyhytaikaisen naisten maailmanennätyksen korkeuslennossa (4 300 m).


title: Amelia Earhart

text: Earhartin vanhemmat erosivat 1924, ja hän muutti äitinsä kanssa itärannikolle. Äitinsä takia hän myi lentokoneensa ja osti rahoilla urheiluauton. Earhart työskenteli Bostonissa opettajana ja myöhemmin sosiaalivirkailijana. Eräänä huhtikuun iltapäivänä 1928 hän sai puhelun työpaikalleen. Puhelimessa ollut mies kysyi häneltä, haluaisiko hän lentää Atlantin valtameren yli. Häntä haastattelivat projektin koordinaattorit, joiden joukossa oli kirjankustantaja ja toimittaja George Putnam, ja häntä pyydettiin liittymään miehistöön, jonka muina jäseninä olivat ohjaaja Wilmer Stultz ja apuohjaaja-mekaanikko Louis Gordon.


title: Amelia Earhart

text: Ryhmä lähti 17. kesäkuuta 1928 Trepassey Harborista Newfoundlandista Fokker D7-lentokoneella ja laskeutui 21 tuntia myöhemmin Walesiin Burry Portiin. Kun miehistö palasi Yhdysvaltoihin, heille järjestettiin (ticker-tape) paraati New Yorkissa, ja Yhdysvaltain presidentti Calvin Coolidge piti heille vastaanoton Valkoisessa talossa. Earhart oli kuitenkin vain matkustajana koneessa, mikä harmitti häntä. Silti hän sai enemmän huomiota kuin ohjaaja Wilmer Stultz. Earhartia juhlittiin sankarittarena, ja hänet valittiin "vuoden naiseksi". Hänestä tuli pian nuorten amerikkalaisten naisten idoli, ja hän antoi jatkuvasti haastatteluja ja piti luentoja, joissa hän puhui siitä, kuinka naiset ovat paenneet sukupuolensa luomasta vankilasta ja että naisia pitäisi kohdella samojen vaatimusten mukaisesti kuin miehiä, mutta toisaalta naiset ovat käyttäneet sukupuoltaan liikaakin hyväkseen tekosyynä. Valtamerenylityksestä lähtien lentäminen oli kiinteä osa Earhartin elämää. Hän tuli kolmanneksi Clevelandissa pidetyssä naisten lentokilpailussa (Will Rogers antoi kilpailulle lempinimen ”Powder Puff Derby”). Hänen elämäänsä astui myös Putnam. He ystävystyivät Atlantin ylityksen valmistelujen aikana ja menivät naimisiin 7. helmikuuta 1931. Earhart kuvasi avioliittoaan kumppanuudeksi, jossa molemmat ovat ohjaimissa (”partnership” with ”dual control”).


title: Amelia Earhart

text: 20. toukokuuta 1932 Earhart nousi Newfoundlandista Harbor Gracesta Lockheed Vega -lentokoneella tarkoituksenaan lentää Pariisiin ja toistaa Charles Lindberghin yksinlento päivälleen viisi vuotta tämän oman lennon jälkeen. Voimakkaat pohjoistuulet, jäätävät olosuhteet ja tekniset ongelmat pakottivat hänet laskeutumaan Irlantiin Londonderryn lähellä olevalle laitumelle. Hän sai useita kunnianosoituksia: Yhdysvaltain kongressilta Distinguished Flying Cross, Ranskan Kunnialegioonan ritarimerkin ja Yhdysvaltain presidentti Herbert Hooverilta National Geographic Societyn kultamitalin.


title: Amelia Earhart

text: 11. tammikuuta 1935 Earhartista tuli ensimmäinen ihminen, joka lensi yksin Tyynenmeren yli Honolulusta Kalifornian Oaklandiin. Myöhemmin samana vuonna hän teki yksinlennon Los Angelesista Méxicoon ja takaisin Newarkiin New Jerseyyn. Heinäkuussa 1936 hänelle luovutettiin Purduen yliopiston rahoittama Lockheed 10E Electra, ja hän ryhtyi suunnittelemaan maailmanympärilentoa.


title: Amelia Earhart

text: Hänen lentonsa ei olisi ensimmäinen maailmanympärilento, mutta se olisi pisin, 29 000 mailia (noin 46 700 kilometriä), sillä reitti seuraisi päiväntasaajaa. Suunnistajaksi valittiin Fred Noonan, joka oli erittäin kokenut sekä merisuunnistuksessa (hänellä oli merikapteenin pätevyys) että lentosuunnistuksessa. Hän oli hiljattain jättänyt Pan Amin, missä hän oli auttanut yhtiötä perustamaan vesitasoreittejä Tyynenmeren yli. Hän toivoi, että lennon tuoma julkisuus auttaisi häntä perustamaan Floridaan suunnistuskoulun.


title: Amelia Earhart

text: 17. maaliskuuta 1937 he lensivät ensimmäisen osuuden Kalifornian Oaklandista Havaijin Honoluluun. Lento jatkui kolmen päivän kuluttua, mutta laskutelineen pyörä räjähti nousussa ja kone kääntyi menosuuntaansa (ground-looped). Vakavasti vaurioitunut lentokone meni Kaliforniaan korjattavaksi, ja lento peruutettiin. Seuraava yritys alkoi Miamista. Tällä kertaa aikomuksena oli lentää lännestä itään. He lähtivät matkaan 1. kesäkuuta, ja lukuisten Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasiassa tehtyjen välilaskujen jälkeen he saapuivat 29. kesäkuuta Laeheen Papua-Uuteen Guineaan. Oli lennetty jo 22 000 mailia (noin 35 000 kilometriä). Jäljellä oleva 7 000 mailia (noin 11 300 kilometriä) lennettäisiin kokonaan Tyynenmeren yllä.


title: Amelia Earhart

text: 2. heinäkuuta 1937, keskiyöllä maailmanaikaa (GMT), Earhart ja Noonan nousivat Laelta. Heidän päämääränsä oli 2 556 mailin (noin 4 113 kilometrin) päässä sijaitseva Howlandsaari, tasainen maakaistale, joka on 2 000 metriä pitkä, 500 metriä leveä ja 3 metriä korkea. Heidän viimeinen vahvistettu paikkaraporttinsa ja näköyhteys heihin oli Nukumanusaarten yllä, 800 mailin (noin 1 300 kilometrin) päässä lähtöpisteestä. Yhdysvaltain rannikkovartioston kutteri USCGC Itasca oli asemissa Howlandilla tehtävänään pitää yhteyttä Earhartin Lockheed Electra 10E:en ja ohjata Earhart saarelle, kun hän lähestyisi sitä.


title: Amelia Earhart

text: Seurasi väärinymmärryksiä tai virheitä. Vieläkin kiistellään, miksi lopullinen lähestyminen Howlandille radiosuunnistuksen avulla ei toteutunut, vaikka Earhartin radioviestin perusteella pääteltiin, että Earhart ja Noonan uskoivat tulleensa hajanaisen pilvisyyden alueelle Howlandin kohdalle. Heidän paikannusvirheensä oli viisi meripeninkulmaa eli noin yhdeksän kilometriä. Ongelmana oli se, että Electran radioviesti kuului, mutta radioyhteyttä toiseen suuntaan ei saatu.


title: Amelia Earhart

text: Kaksisuuntaista radioyhteyttä yritettiin turhaan saada useita tunteja. Sitten yksisuuntainenkin yhteys katosi, vaikka myöhemmin Tyynenmeren radio-operaattorit ehkä kuulivat uponneesta Electrasta lähtöisin olevia signaaleja.


title: Amelia Earhart

text: Yhdysvaltain viranomaiset käyttivät Earhartin etsintöihin neljä miljoonaa dollaria. Etsintä oli siten aikansa kallein ja intensiivisin ilma- ja merietsintäoperaatio, jonka organisoivat Yhdysvaltain laivasto ja rannikkovartiosto. Useat tutkijat uskoivat, että lentokoneesta loppui polttoaine ja se syöksyi mereen. Kuitenkin yksi ryhmä (The International Group for Historic Aircraft Recovery - TIGHAR) on esittänyt, että he olivat ehkä lentäneet suoraa reittiä, jonka Earhart määritteli viimeisessä Howlandissa vastaanotetussa viestissä, Nikumaroron (tuolloin tunnettu nimellä Gardner) saarelle nykyisessä Kiribatissa, laskeutuneet sinne ja kadonneet. TIGHARin tutkimukset ovat tuottaneet teoriaa tukevaa dokumentoitua arkeologista ja epätieteellistä näyttöä mutta ei todisteita.


title: Amelia Earhart

text: Vuonna 1940 Nikumarorostä löydettiin luita ja joitakin esineitä, joiden epäiltiin kuuluneen Earhartille. Silloisen analyysin mukaan luut olivat miehen, mutta vuonna 2018 valmistuneen uuden analyysin mukaan luiden mitat vastasivat Earhartin kokoa.


title: Amelia Earhart

text: Earhartin konetta etsittiin viimeksi kesällä 2012, mutta etsintä päättyi yhtä tuloksettomana kuin aiemmatkin.


title: Amelia Earhart

text: Erästä jo vuonna 1991 löydettyä metallinpalaa voitaisiin vuonna 2014 julkaistujen tutkimusten mukaan pitää koneen osana. Pala löytyi Nikumaroron atollilta, ja sen ominaisuudet pitävät yhtä koneen erikoisikkunan paikkaukseen käytetyn metalliosan kanssa. Tigharin meren pohjaa saaren lähellä kartoittaneen kaikuluotaimen kuvissa on tulkittu näkyvän koneen runko.


title: Amelia Earhart

text: Maaliskuussa 2018 Earhartin ilmoitettiin viimein 99% varmuudella löytyneen.


title: Amelia Earhart

text: Rosalind Russellin elokuva "Flight for Freedom" on kuvitteellinen näkemys Earhartin elämästä lisättynä tuhdilla annoksella Hollywoodin toisen maailmansodan aikaista propagandaa.


title: Wrightin veljekset

text:
Wrightin veljeksiä, Orville Wrightia (19. elokuuta 1871 – 30. tammikuuta 1948) ja Wilbur Wrightia (16. huhtikuuta 1867 – 30. toukokuuta 1912), pidetään yleisesti ensimmäisen toimivan lentokoneen suunnittelijoina ja rakentajina sekä ensimmäisen ohjatun, moottorikäyttöisen ilmaa raskaamman lennon suorittajana ja useiden muiden ilmailun merkkipaalujen saavuttajina.
Kuitenkin jotkut henkilöt ja valtiot ovat alusta lähtien kyseenalaistaneet sen olivatko Wrightin veljekset ensimmäisiä lentokoneen keksijöitä. Esimerkiksi Brasilian hallituksen kanta on, että brasilialainen Alberto Santos-Dumont olisi ollut lentokoneen keksijä.


title: Wrightin veljekset

text: Wrightin veljekset varttuivat Daytonissa, Ohiossa, missä heillä oli polkupyörien kunnostus-, suunnittelu- ja valmistusyhtiö "(Wright Cycle Company)". Perustaen toimintansa Sir George Cayleyn ja Otto Lilienthalin työhön, he laajensivat lennon teknologiaa vielä nykyäänkin käytetyillä ohjauksen periaatteilla. He olivat tutustuneet ja alkujaan luottaneet sen hetkiseen ilmailua käsittelevään kirjallisuuteen, kuten Lilienthalin taulukoihin, mutta havaittuaan että Smeatonin kerroin (muuttuja nostovoiman ja vastuksen kaavassa) oli väärä, he teettivät työntekijällään Charlie Taylorilla tuulitunnelin, jonka avulla he tekivät käytännön kokeita. Heidän työnsä ja projektinsa polkupyörien, hammasrattaiden, polkupyörien moottoreiden ja (pyöräillessä tarvittavan) tasapainon kanssa olivat keskeisiä heidän kyvyssään rakentaa mekaaninen lentokone.


title: Wrightin veljekset

text: Wrightin veljekset tekivät aluksi liitokoneita käyttäen rakenteessa mutkikasta järjestelmää nimeltä "siipien taivuttaminen" ("wing warping"). Mikäli yksi siipi taipuisi tietyllä tapaa, se saisi enemmän nostovoimaa, mikä saisi koneen nousemaan. Mikäli he voisivat vaikuttaa siihen, miten paljon siivet taipuvat, se tekisi lentämisestä paljon helpompaa. Tehdäkseen siipien taipumisen mahdolliseksi ensimmäisissä liitokoneissa, heidän täytyi jättää etu- ja takatuet, jotka pitivät liitimen koossa ilman jäykkiä tukivaijereita. Siipien kiertämistä ohjattiin vaijerilla, joka kulki siipien läpi ja edelleen ohjaajan pitelemiin ohjaussauvoihin, joka pystyi kääntämään jompaakumpaa sauvaa kääntääkseen koneen vasemmalle tai oikealle. Vuonna 1900 he lähtivät Kitty Hawkiin Pohjois-Carolinaan jatkaakseen lentämisen tutkimusta. He valitsivat Kitty Hawkin (oikeastaan Kill Devil Hillin) siellä esiintyvän voimakkaan ja vakaan tuulen takia.


title: Wrightin veljekset

text: Vuosina 1901 ja 1902 he testasivat liitimiä Kitty Hawkissa. 23. maaliskuuta 1903 he hakivat patenttia uudelle tekniikalle, jossa siipiä taivuttamalla hallitaan sivuttaisliike sekä käännetään siipiä ("controlling lateral movement and turning by wing warping"). Heille myönnettiin kyseinen patentti 23. toukokuuta 1906: Yhdysvaltain patentti numero 821 393, Lentävä kone ("Flying-Machine").


title: Wrightin veljekset

text: Vuonna 1903 he rakensivat "Wrightin lentokoneen" (Wright Flyer), veistivät potkurit ja saivat Charlie Taylorin polkupyöräverstaassaan Daytonissa rakentaman moottorin. 17. joulukuuta 1903 Orville Wright nousi ilmaan. Orvillen 12 sekuntia kestänyt, 36 metriä (120 jalkaa) pitkä ohjattu lento myös valokuvattiin. Saman päivän neljännellä lennolla, päivän ainoalla lennolla joka oli tosiasiallisesti ohjattu, Wilbur Wright lensi 259 metriä (852 jalkaa) 59 sekunnissa.


title: Wrightin veljekset

text: Kolme päivää ennen historiallista ensilentoa Wilbur ja Orville Wright päättivät kokeilla suunnittelemaansa ja rakentamaansa lentokonetta. Tuona aamuna sää oli juuri sopiva lentokoetta ajatellen. Sää oli viileä ja ilmassa kävi heikko tuulenvire. Veljekset lämmittivät Wright Flyerin kotitekoisen moottorin sopivaan lämpötilaan ja nostivat merkkilipun salkoon. Läheisen pelastusaseman henkilöstö tiesi lipusta, että Wrightit olivat taas aikeissa kokeilla lentoa ja kiiruhti testipaikalle avustamaan veljeksiä kokeen valmistelussa. He myös varmistivat nopean avun mikäli jokin menisi pahasti vikaan.


title: Wrightin veljekset

text: Wright Flyer oli nostettu lentoa varten 20 metriä pitkille kiskoille, joita pitkin se oli tarkoitus singota ilmaan. Kiskoja käänneltiin sen mukaan mistä tuuli tuli, jotta onnistunut lento olisi mahdollisimman helppo tehdä. Veljekset olivat antaneet näille lentoonlähtökiskoille leikkimielisen nimen "Suuri risteysasema".


title: Wrightin veljekset

text: Wrightit arpoivat lentovuoronsa heittämällä kolikkoa ja tuona päivänä oli Wilburin vuoro nousta lentokoneen kyytiin. Koneen kuljettajan täytyi olla vatsallaan maaten siipien välissä eikä matkustajia voinut ottaa kyytiin. Moottorin lämmittyä kylliksi Wilbur asettui lentäjän paikalle ja valmistautui lähtöön. Kello oli tuolloin puoli yksitoista aamulla.


title: Wrightin veljekset

text: Wright Flyerin kahden potkurin lavat pyörivät vinhasti laukaisualustalla ja ampaisivat lentokoneen vauhdilla eteenpäin, kun sitä paikallaan pitelevä köysi katkaistiin. Wilbur makasi koneen kyydissä ja Orville yritti pysytellä parhaan kykynsä mukaan juosten sen vauhdissa kannatellen samalla siipeä ylhäällä. Koe näytti tuottavan toivotun lopputuloksen, kun lentokone irtosi kiskoista noin 12 metriä ennen niiden päättymistä. Ongelmia kuitenkin tuotti se tosiasia, ettei ihminen ollut koskaan todella lentänyt moottorilentokoneella. Wilbur ei osannut ohjata konetta aivan oikealla tavalla ja yritti ohjata sen liian jyrkästi ylös. Kone ei ehtinyt kuin 4,5 metrin korkeuteen, kun ilma loppui sen siipien alta. Nosteen kadottua koko komeus putosi maahan ja vaurioitui niin pahasti, ettei uusintalento tullut kysymykseen enää samana päivänä. Wilbur selvisi onnettomuudesta vammoitta.


title: Wrightin veljekset

text: Vaikka kone ei ollut vieläkään lentänyt toivotulla tavalla, veljekset olivat tyytyväisiä kokeen lopputulokseen. Wright Flyer oli edennyt neljän sekunnin pyrähdyksen aikana noin 30 metriä. Veljekset olivat niin varmoja onnistumisestaan, että lähettivät kotiin sähkeen, jossa kertoivat kokeensa lupaavasta tuloksesta.


title: Wrightin veljekset

text: Joulukuun 17. päivä ei ollut säältään suotuisa uutta lentoa ajatellen. Ilma oli kylmä ja tuuli puhalsi kiivaasti. Wrightit olivat saaneet korjattua lentokoneen kolme päivää aiemmin saamat vauriot ja päättivät nyt kokeilla uutta lentoa huonosta säästä huolimatta. Kello 10 he nostivat merkkilipun jälleen kerran salkoon ja valmistautuivat kokeeseen. Puolen tunnin kuluttua Wright Flyer oli valmiina kiskoilla ja moottorit lämpiämässä. Nyt oli Orvillen vuoro kokeilla koneen ohjaamista.


title: Wrightin veljekset

text: Paikalle oli saapunut viisi todistajaa seuraamaan veljesten yritystä lentää ensimmäistä kertaa potkurilentokoneella, poika ja neljä miestä, joiden joukossa oli myös valokuvaaja valmiina ottamaan kuvia Wrightien lennosta.


title: Wrightin veljekset

text: Lentokonetta paikallaan pitelevä köysi irrotettiin ja Wright Flyer lähti liukumaan kiskoja pitkin vastatuuleen. 12 metrin päässä kiskojen päästä, se nousi jälleen ilmaan, mutta tällä kertaa pidemmäksi aikaa, kuin aiemmin. Kone vaappui herkästi tuulessa, mutta tästä huolimatta Orville sai pidettyä sen lennossa suunnilleen 12 sekuntia ja teki näin ollen maailman ensimmäisen lennon varsinaisella lentokoneella. Matkaa lennolle kertyi 36 metriä. Maasta käsin historiallista lentoa seurannut Wilbur oli unohtanut käynnistää sekuntikellon, joten ensilennon tarkkaa kestoa on mahdotonta sanoa. Lento oli kuitenkin heidän mielestään kiistatta ensimmäinen onnistunut lento moottoroidulla ilma-aluksella ihmiskunnan historiassa.


title: Wrightin veljekset

text: Ensimmäisestä onnistuneesta lennostaan innostuneina Wrightin veljekset päättivät kokeilla vielä uudemman kerran. Kaikkiaan he tekivät tuona tuulisena torstaina peräti neljä onnistunutta lentoa. Pisin näistä lennoista oli lähes minuutin mittainen.


title: Wrightin veljekset

text: Lentoja todistivat neljä hengenpelastajaa ja kylän poika. Wrightin veljekset kutsuivat vain muutaman todistajan ensimmäisille lennoilleen, sillä he halusivat varjella patenttioikeuksiaan.


title: Wrightin veljekset

text: Veljekset perustivat lentokentän Huffman Prairieen Daytonin lähellä ja jatkoivat työtään vuonna 1904 käyttäen hyväkseen katapulttia lähdössä, jolla he kompensoivat paikan heikkoja tuulia. Vuoden loppuun mennessä Wrightin veljekset pystyivät tekemään toistuvasti 5 minuutin lentoja, kierrellen ympäri preeriaa, aluetta, joka on nykyään osa Wright-Pattersonin ilmavoimien tukikohtaa.


title: Wrightin veljekset

text: Vuosina 1904 ja 1905 Wrightin veljekset tekivät yli 80 lentoa Huffman Prairielta Daytonissa Ohiossa, kutsuen katsojiksi lehdistöä, ystäviä ja naapureita. Heidän saavutuksiaan ei kuitenkaan juuri tunnettu Ohion ulkopuolella. Täällä he suorittivat ensimmäisen kierroksen ilmassa ja 5. lokakuuta 1905 Wilbur teki ennätyksen: yli 39 minuuttia ilmassa ja 24 1/2 mailia (39,4 kilometriä) kiertelyä Huffman Prairien yläpuolella.


title: Wrightin veljekset

text: Veljeksistä tuli maailmankuuluja vuosina 1908 ja 1909 Wilburin kiertäessä Eurooppaa esitellen heidän lentokonettaan, samalla kun Orville esitteli konetta Yhdysvaltain armeijalle Fort Myerissa.


title: Wrightin veljekset

text:
14. toukokuuta 1908 veljekset tekivät ensimmäisen kahden hengen lennon Charlie Furnasin ollessa matkustajana. Thomas Selfridgestä tuli ensimmäinen henkilö, joka kuoli moottorikäyttöisessä lentokoneessa 17. syyskuuta 1908 potkurivian aiheuttaessa matkustajaa kuljettavan koneen maahansyöksyn, jota Orville ohjasi armeijan testilennolla Fort Myerissa Virginiassa. Loppuvuodesta 1908 Madame Hart O. Bergistä tuli ensimmäinen lennolla ollut nainen, kun hän lensi Wilbur Wrightin kanssa Le Mansissa Ranskassa.
Vuonna 1909 suurta mielenkiintoa herätti Wilburgin lento Vapaudenpatsaan ympäri New Yorkissa. Samana vuonna veljekset voittivat ensimmäisen Yhdysvaltain sotilasilmailusopimuksen, kun he rakensivat koneen joka täytti vaatimukset kaksipaikkaisesta yli tunnin lentoon pystyvästä lentokoneesta, jonka keskinopeus olisi 40 mailia (noin 64,4 kilometriä) tunnissa. Vuonna 1909 he rakensivat Wright Flyereita myös Daytonin ja Saksan tehtaissa. Samana vuonna he perustivat Wright Companyn.


title: Wrightin veljekset

text: Wrightin veljekset ottivat yli 300 valokuvaa lennoista ja muista tuon ilmailun pioneeriajan tapahtumista, valokuvat ovat saatavilla Yhdysvaltain kongressin kirjastossa.


title: Wrightin veljekset

text: Wilbur Wright kuoli lavantautiin 45-vuotiaana, kun taas Orville Wright kuoli 76-vuotiaana sydänkohtaukseen korjatessaan kotinsa ovikelloa Oakwoodissa Ohiossa.


title: Wrightin veljekset

text: Air Force Magazine: The First Military Airplane


title: Tähtijärjestelmä

text: Tähtijärjestelmä on useamman tähden muodostama kaksoistähti, kolmoistähti, nelostähti ja niin edelleen. Tähtijärjestelmissä komponentit kiertävät toisiaan painovoiman sitomina. Järjestelmän tähdet ovat aina lähellä toisiaan, eri tähtijärjestelmät kaukana toisistaan.


title: Tähtijärjestelmä

text: Termiä tähtijärjestelmä käytetään joskus myös tarkoitettaessa galaksia tai tähtijoukkoa. Myös yhtä tähteä yhdessä sitä kiertävän planeettajärjestelmän kanssa voidaan kutsua tähtijärjestelmäksi.


title: Valmiusyhtymä

text: Valmiusyhtymä on Suomen puolustusvoimien rauhanajan prikaati, meripuolustusalue tai lennosto, joka pitää yllä korkeaa valmiutta. Valmiusyhtymien perustamilla joukoilla luodaan yhdessä muiden joukkojen kanssa poliittis-sotilaallisen painostuksen sekä strategisen iskun ennaltaehkäisyn ja torjunnan valtakunnallinen kyky.


title: Valmiusyhtymä

text: Valmiusyhtymällä tulee olla valmius vastaanottaa johdettavakseen 1–2 sille alun perin orgaanisesti kuulumatonta joukkoyksikköä, jotka voivat olla esimerkiksi taistelua tukeva tykistöpatteristo tai kolmen orgaanisen jääkäripataljoonan lisänä taisteleva jääkäripataljoona, kaksi jääkäripataljoonaa tai mekanisoitu taisteluosasto, jossa voi olla taistelevia panssarivaunuja ja/tai taistelua tukevia telahaupitseja. Näin ollen valmiusyhtymä jo perusratkaisussaan on muunnoksin tarpeen mukaan vahvistettavissa oleva sotatoimiyhtymä eikä koostumukseltaan vakioprikaati, jota vain satunnaisesti vahvistetaan.


title: Valmiusyhtymä

text: Maavoimien valmiusyhtymiä ovat:


title: Valmiusyhtymä

text: Alun perin jokaiselle kolmelle maanpuolustusalueelle (nykyisin operatiivisia sotilasläänejä) päätettiin kouluttaa ja varustaa vuoteen 2008 mennessä Prikaati 2005 -mallin mukainen valmiusprikaati, joka oli aikaisempia sodan ajan jääkäriprikaateja kevyempi, nopeammin liikkuva ja tulivoimaisempi.


title: Valmiusyhtymä

text: Prikaatin henkilöstön määrä on noin 5 000 henkeä. Kantahenkilöstöä niissä on suhteellisesti enemmän kuin jääkäriprikaateissa ja reserviläisiä kutsutaan nykyistä useammin kertausharjoituksiin. Näin valmiusprikaatit saadaan tarvittaessa taisteluvalmiiksi lyhyellä liikekannallepanoajalla. Valmiusprikaatien esikunnat ja komentopaikat on sijoitettu ajoneuvoihin. Porin ja Karjalan Prikaatien perustamat valmiusyhtymien esikunnat sijoitetaan Pasi-vaunuihin, Kainuun Prikaatissa esikunta sijoitetaan Nasu-telakuorma-autoihin. Yhtymien pääkalustona ovat Porin Prikaatissa Pasit, Karjalan Prikaatissa pataljoonista on CV9030-rynnäkköpanssarivaunut ja Leopard 2A4 -taistelupanssarivaunut sekä Kainuun Prikaatissa Nasut. Kaikilla kolmella Prikaati 2005:llä on moderni ja liikkuva tykistöjärjestelmä joka perustuu Patria 155 K 98 -kanuunoihin sekä voimakkaaseen ja liikkuvaan kranaatinheittimistöön, joka on Kainuun Prikaatissa sijoitettu kranaatinheitin-telakuorma-autoihin ja tullaan tulevaisuudessa sijoittamaan Porin ja Karjalan Prikaatien perustamissa valmiusyhtymissä AMOS-kranaatinheitinajoneuvoihin.


title: Valmiusyhtymä

text: Merivoimien valmiusyhtymiä ovat:


title: Valmiusyhtymä

text: Ilmavoimien valmiusyhtymiä ovat:


title: Suomen ilmavoimat

text: Suomen ilmavoimat () on yksi Suomen puolustusvoimien kolmesta puolustushaarasta. Muut kaksi ovat maavoimat ja merivoimat.


title: Suomen ilmavoimat

text: Nimitys "ilmavoimat" tuli käyttöön 1. elokuuta 1940 välirauhan aikana. Sitä ennen "ilmavoimia" oli kutsuttu ilmapuolustusjoukoiksi. Uusiin ilmavoimiin kuuluivat ilmavoimien esikunta, lentojoukot, ilmatorjuntajoukot, joiden osana toimi ilmavalvonta, Suomen tapauksessa ilmavalvonta-alueet sekä ilmavoimien asevarikko.


title: Suomen ilmavoimat

text: Suomen sisällissodan aikana hallituksen eli Suomen tasavallan joukkojen, valkoisten lentojoukkoja perustettaessa oli sekä lentokoneiden että lentohenkilöstön saamiseksi turvauduttava ulkomaiseen apuun. Puolueettoman Ruotsin viralliset tahot suhtautuivat torjuvasti avunpyyntöihin, mutta yksityiset Ruotsin kansalaiset halusivat auttaa Suomen hallituksen joukkoja. Se osti 20. helmikuuta 1918 Ruotsista N.A.B. Albatros -koneen (Ruotsissa valmistettu saksalaisen Albatros-koneen muunnos kulki nimellä SW 20) Aftonbladetin toimittaja Waldemar Langletin keräämillä lahjoitusvaroilla. Suomen armeijan ensimmäisen sotilaskoneen lensivät Haaparannasta 25. helmikuuta ruotsalaiset luutnantit Per Svanbäck ja John-Allan Hygerth, josta tuli 10. maaliskuuta Suomen ilmavoimien ensimmäinen komentaja. Kone teki välilaskun Kokkolassa ja pakkolaskun Pietarsaareen, josta lähdettäessä moottori leikkasi kiinni. Sen korjaaminen kesti niin pitkään, että toinen kone ehti palveluskäyttöön sitä ennen ja N.A.B. Albatross sai myöhemmin Suomen ilmavoimissa tunnuksen F2 (F=, ).


title: Suomen ilmavoimat

text: Ruotsalainen kreivi Eric von Rosen lahjoitti Suomen tasavallan joukoille Morane-Saulnier Parasol -lentokoneen ruotsalaisen Enoch Thulins Aeroplanfabrikin lentokoulun käytössä olleen muunnoksen Thulin Typ D. Luutnantti Nils Kindberg lensi sen Uumajasta Vaasaan 6. maaliskuuta 1918. Lahjoittaja von Rosen oli koneessa matkustajana. Tämäkin kone tuotiin Suomeen vastoin Ruotsin virallista linjaa. Se ei ollut saanut lähtölupaa Ruotsista ja Kindberg sai 100 kruunun sakon luvattomasta poistumisesta maasta. Tätä konetta pidetään Suomen ilmavoimien ensimmäisenä lentokoneena, koska aiemmin saapunut ja pian rikkoutunut N.A.B. Albatross oli korjattavana eikä täten vielä palveluskäytössä. Thulin Typ D sai tunnuksen F1 tuhoutuen kuitenkin pian miehistöineen huhtikuussa 1918 putoamiseen Näsijärveen Tampereella.


title: Suomen ilmavoimat

text: "Ilmavoimien vuosipäivää" ei vietetä ensimmäisen koneen, N.A.B. Albatrossin hankkimisen tai sen Suomeen tuomisen päivämääränä 20. tai 25. helmikuuta, vaan von Rosenin lahjoittaman Thulin Typ D:n luovutuksen päivämääränä 6. maaliskuuta (vuodesta 1923). Vuonna 1920 tapahtuneen tuhoisimman Suomen ilmavoimien onnettomuuden (sotia lukuun ottamatta), alppilentäjien surman päivämääränä 7. syyskuuta on puolestaan "ilmavoimien vainajien muistopäivä".


title: Suomen ilmavoimat

text: Suomen ilmavoimien nimenä oli vuoden 1937 loppuun saakka "ilmailuvoimat" ja sen synty tapahtui joulukuussa 1918, kansainvälisesti varhain. Esimerkiksi Ison-Britannian Kuninkaalliset ilmavoimat perustettiin itsenäisenä aselajina 1. huhtikuuta 1918 ja Ruotsin Lentoase vuonna 1925.


title: Suomen ilmavoimat

text: Ilmavoimat on organisoitunut viiteen joukko-osastoon:ILMAVE johtaa ilmavoimien toimintaa komentajan apuna. Komentajana on 29. toukokuuta 2017 alkaen toiminut kenraalimajuri Sampo Eskelinen. ILMASK kouluttaa puolustushaaran varusmiehet ja kantahenkilökunnan. KARLSTO ja LAPLSTO ovat operatiivisia hävittäjälennostoja, joiden toiminta-alue kattaa koko valtakunnan ilmatilan. Ne operoivat McDonnell Douglas F/A-18 Hornet -torjuntahävittäjiä. Lisäksi SATLSTO operoi satunnaisesti edellä mainittujen lennostojen hävittäjillä, sekä siihen kuuluva Tukilentolaivue operoi EADS CASA C-295M -kuljetuskoneita sekä Pilatus PC-12 -yhteyskoneita.


title: Suomen ilmavoimat

text: Ilmavoimien sodanajan organisaatioon kuuluu kaksi F/A-18-hävittäjälaivuetta, yksi Hawk-koulutuslentolaivue, neljä valmiustukikohtaa, yksi tukilentolaivue ja neljä yhteyslentolaivuetta. Kokonaishenkilöstövahvuus on 38 000 henkeä.


title: Suomen ilmavoimat

text: Ilmavoimissa tapahtui vuoden 2005 alussa kaksi koulujen nimi- ja organisaatiomuutosta. Tikkakoskella sijainneen Ilmavoimien viestikoulun (IlmavVK) nimi muutettiin Ilmasotakouluksi (IlmaSK), josta samalla tuli ilmavoimien puolustushaarakoulu. Kauhavalla sijainnut Ilmasotakoulu muuttui Lentosotakouluksi (LentoSK), jonne vuoden 2005 lopulla keskitettiin Hawk-suihkuharjoituskonekoulutus ja -kalusto. Vinka-kalusto siirtyi puolestaan sitä ennen Kauhavalta Tikkakoskelle. Lisäksi Tikkakoskella sijainnut Tukilentolaivue (TukiLLv) lakkautettiin itsenäisenä joukko-osastona ja liitettiin Ilmasotakouluun.


title: Suomen ilmavoimat

text: Vuonna 2012 julkistetussa ja vuoteen 2015 mennessä toteutetussa puolustusvoimauudistuksessa Ilmavoimien teknillinen koulu ja Lentosotakoulu päätettiin lakkauttaa sekä siirtää niiden toiminnot Ilmasotakouluun. Viestikoelaitos liitettiin Puolustusvoimien tiedustelulaitokseen ja Ilmavoimien materiaalilaitos Puolustusvoimien logistiikkalaitokseen. Tikkakoskelle perustettiin pääjohtokeskusten tehtävät kootusti hoitava Ilmaoperaatiokeskus. Tukilentolaivueen toiminnot kuljetus- ja yhteyskoneineen siirrettiin Pirkkalaan Satakunnan lennoston alaisuuteen.


title: Suomen ilmavoimat

text: Taistelukoneet:


title: Suomen ilmavoimat

text: Jatkokoulukoneet:


title: Suomen ilmavoimat

text: Kuljetuskoneet:


title: Suomen ilmavoimat

text: Koulukoneet:


title: Suomen ilmavoimat

text: Yhteyskoneet:


title: Suomen ilmavoimat

text: 1970-luvun alusta alkaen ilmavoimat ja valtiojohto ovat pyrkineet hankkimaan suorituskykyisempiä hävittäjäkoneita. Tuolloin suuret lentokonetuottajat alkoivat myydä yhtä suorituskykyisiä koneita sotilasliittojensa ulkopuolisiin maihin. Tässä jouduttiin valtiotasolla ulkopoliittiseen tasapainoiluun länsimaisten ja neuvostoliittolaisten koneiden välillä 1970- ja 1980-luvulla. 1990-luvulla tapahtunut siirtyminen yhteen hävittäjäkoneeseen, Hornetiin, on globaali trendi, myös suurissa maissa. Hornetien rooli Suomessa oli torjuntahävittäjä. Nykyisin Hornet kykenee myös ilmasta maahan kykyyn. Sillä on silti aivan yhtä hyvä ilmasta ilmaan kyky. Koneen rooli on siis nykyisin monitoimihävittäjä. Torjuntahävittäjä roolia on harjoiteltu myös ulkomaisten ilmavoimien koneita vastaan, esimerkiksi 2000-luvulla Hornetit ovat käyneet ilmataisteluharjoituksia Luftwaffen MiG-29-koneita vastaan Saksassa. Puolustuspoliittisen selonteon linjausten myötä 2010-luvulle mennessä lisätään F-18 Hornet -hävittäjiin ilmasta maahan -iskukykyä, toisin sanoen niiden rynnäkkökoneominaisuuksia otettaisiin käyttöön. Näin ollen F-18 Hornetista tulisi F/A-18 Hornet aseistuksensa perusteella, jolloin se olisi muutakin kuin tutka- ja infrapunaohjuksin varustettu torjuntahävittäjä.


title: Suomen ilmavoimat

text: Vuoden 2004 lopulla keskusteltiin ja vuonna 2005 päätettiin ilmavoimien peruslentokoulutuksen siirtämisestä Patria Aviationin hoidettavaksi. Ilmavoimien koulutuksessa on kysymys sopivien lentäjätyyppien etsimisestä, ja sen toteuttaminen yrityksessä voi olla vaikeaa jopa entisille sotilaslentäjille. Toisaalta on keskusteltu yhteiseurooppalaisen lentokoulun saamisesta Suomeen. Suomen rauhallisempi ilmatila ja suuret harvaan asutut alueet puoltavat tätä, kun taas huono lentosää ja Natoon kuulumattomuus ovat sitä estämässä.


title: Suomen ilmavoimat

text: Huhtikuussa 2006 puolustusvoimien silloinen komentaja Juhani Kaskeala arvioi julkisesti, että Suomi joutuu 2020-luvulla Hornet-kaluston vanhenemisen myötä miettimään pystyykö se ylläpitämään omaa ilmapuolustusta. Ilmapuolustusyhteistyö Euroopan maiden kesken on Kaskealan mukaan joka tapauksessa edessä parin vuosikymmenen kuluessa.


title: Suomen ilmavoimat

text: Valmet Vinka ja Redigo olivat suomalaisen lentokoneteollisuuden viimeiset omat lentokoneet. Tämä kansallisen konetuotannon lopettaminen oli noin vuosikymmentä edellä esimerkiksi Hollantia. Toisaalta kotimaisen tuotannon vahvuus on aina Suomessa ollut lisenssivalmistus ja loppukokoonpano, jotka ovat ilmavoimille tärkeitä kriisiaikana huoltovarmuuden ylläpitämiseksi. Ilmavoimien tarkoitus on korvata myös nykyiset Valmet L-90 TP Redigo- ja Piper Chieftain -yhteyskoneet yhdellä konetyypillä. Pilatus PC-12-koneet otettiin käyttöön vuoden 2010 aikana. Pilatuksista ensimmäiset saapuivat Suomeen useita kuukausia suunniteltua aikaisemmin heinäkuun alussa ja loput kesän aikana.


title: Suomen ilmavoimat

text: Harjoitushävittäjänä jatkaa British Aerospace Hawk Mk.51 2010-luvulle asti. Tällöin koko EU:n 1970-luvulla käyttöön otetut harjoitushävittäjät alkavat olla suhteellisen ikääntyneitä. Suomessa Ilmavoimat on jo jatkanut Hawkien elinikää erikoistoimin. Kesäkuussa 2007 julkistettu kauppa 18 käytetystä sveitsiläisestä Hawk Mk66:sta (toimitus 2009–2010) kerrotaan kuitenkin mahdollistavan Hawkien palveluksen harjoitushävittäjinä aina 2020-luvun puoliväliin asti.


title: Suomen ilmavoimat

text: Fokker F.27 -kuljetuskoneiden korvaajaksi valittiin espanjalainen CASA C-295. Toisena vaihtoehtona esillä oli italialainen Alenia C-27J Spartan. Tarjouspyynnöt lähetettiin valmistajille tammikuussa 2005 ja arviointilennot päättyivät keväällä 2006. Toimitusten oli määrä sijoittua vuoden 2008 alkupuolelle, mutta ne aikaistuivat noin vuodella. Kuljetuskoneet ovat jatkossa enemmän kansainvälisiin tehtäviin liittyviä ja laskuvarjojoukot käyttävät enenevästi maavoimien helikoptereita kuljetuksiinsa.


title: Suomen ilmavoimat

text: 18. tammikuuta 2007 puolustusministeriön muodostama työryhmä ehdotti, että Suomeen hankittaisiin noin kaksi raskaan kuljetuskoneen ja ilmatankkauskoneen yhdistelmää. Mahdollisesti konetyyppi olisi Airbus A330 MRTT. Yksinomaan Ilmavoimien käyttöön koneet olisivat liian kalliita ja niille olisi liian vähän käyttöä, joten ehdotettiin, että koneet tulisivat Finnairin ja Puolustusvoimien yhteiskäyttöön. Tämä oli 1950- ja 1960-luvulla toimintamoodi esimerkiksi helikoptereiden Imatran voiman ja rajavartiolaitoksen sekä ilmavoimien välillä. Tällä kertaa Finnair tyrmäsi hankkeen täysin sen kaupallisen roolin vastaisena.


title: Suomen ilmavoimat

text: Niin sanottu HX-hävittäjähanke etenee tarjouspyyntöihin. Kyseeseen tulee lähinnä neljä eri monitoimihävittäjätyyppiä. Nämä ovat Boeing F/A-18 Super Hornet, Lockheed Martin F-35, sekä Dassault Rafale ja Saab JAS 39 Gripen NG/E. Vuoden 2018 lopulla Suomen Ilmavoimat osallistuu ensi kertaa Yhdysvalloissa pidettävään Red Flag-ilmasotaharjoitukseen. Harjoitukset pidetään Alaskassa sekä Nevadassa, ja niihin tullaan lähettämään 6 kpl nykyisiä Hornet F/A-18 C/D-hävittäjiä.


title: Suomen ilmavoimat

text: Suomen ilmavoimat operoi 1990-luvun jälkipuolelle asti kaikkia sotilaallisia ilma-aluksia. Helikopteri oli pääosin rahdinkuljetusväline ja pelastusväline. Helikoptereita ei alun alkaen hankittu maahanlaskujoukkoja varten, vaikka laskuvarjojääkärit käyttivät niitä toiminnassaan. Helikoptereiden siirto maavoimille Utin jääkärirykmentin alaisuuteen erilliseksi helikopteripataljoonaksi on merkki niiden käytön luonteen muuttumisesta osaksi maavoimien taktiikkaa.Suomen armeijan ensimmäisen palvelukäyttöön tulleen lentokoneen lahjoittanut Eric von Rosen oli maalauttanut siipiin onnenmerkkinsä, sinisen hakaristin. Sen taustaväri puolestaan tuli valkoisesta maalista, jolla koneen siivissä ollut Thulinin tehtaan T-tunnus oli peitetty. Hakaristi määrättiin ylipäällikkö Gustaf Mannerheimin päiväkäskyllä ilmavoimien konetunnukseksi. Akseli Gallen-Kallela puolestaan suunnitteli sotalentäjien merkin, myöhemmältä nimeltään Suomen lentomerkin keskellään hakaristi – väriltään musta eikä sininen kuten von Rosenin merkissä. Kuitenkin viimeistään toisen maailmansodan myötä hakaristi viittaa ensisijaisesti kansallissosialismiin ja sen rikoksiin, joten Suomen ilmavoimat muutti tunnukset 1945: konetunnukseksi tuli valko-sini-valkoinen ympyrä sekä majuri Olavi Seeven muuntamaan ohjaajan lentomerkkiin tuli kultainen kotka (malli sotilaslentäjän virkapäähineestä) ja vaakasiivet. Silti Ilmavoimien esikunnan ja Ilmasotakoulun tunnuksissa on edelleen hakaristi kuin myös ilmavoimien joukko-osastojen lipuissa ja kunniamerkeissä, joissa se on väriltään musta.


title: Suomen ilmavoimat

text: Suomen ilmavoimat otti vuonna 2002 käyttöön oman yleistunnuksen, jossa ovat Suomen lentomerkin keskuskuviot eli siipikehä, osin avautuva vaakunaruusu ja kotka, mutta lentomerkistä poiketen heraldisten sääntöjen mukaisena: siipikehä pyörii vastapäivään ja kotka etenee eli lentää oikealta vasemmalle (edestä katsottuna).


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegard Bingeniläinen (saks. Hildegard von Bingen, lat. Hildegardis Bingensis; noin 16. syyskuuta 1098 Bermersheim vor der Höhe tai Niederhosenbach, Rheinland-Pfalz, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 17. syyskuuta 1179 Rupertsbergin luostari, Bingen am Rhein, Rheinland-Pfalz) oli saksalainen abbedissa, kirjailija, mystikko ja kirkkomusiikin säveltäjä. Häneltä on säilynyt laaja kirjallinen tuotanto muun muassa teologian, kosmologian, luonnonhistorian ja lääketieteen aloilta. Historioitsijoiden huomio on kohdistunut Hildegardiin vasta aivan viime aikoina. Tutkimus oli aiemmin laiminlyönyt sekä hänet että Elisabet Schönaulaisen. Saksalaiset historioitsijat pitivät heitä merkittävinä vain saksan kielen kehityksen ilmentäjinä. Tuon ajan naismystikkojen kirjoituksia vähäteltiin, ja usein niiden tekijöiksi on epäilty miehiä.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegard oli pienestä pitäen nähnyt näkyjä, mutta ei ollut uskaltanut kertoa niistä, koska samanlaisia kokemuksia ei ollut muilla. Hänen kuvaustensa perusteella nykyajan neurologit ovat arvelleet, että kyse olisi migreenin oireista. Kun Hildegard vuonna 1141 sairastui, hän näki entistä voimakkaampia näkyjä. Toivuttuaan hän alkoi osallistua enemmän julkiseen elämään ja kirjoittaa kirjeitä, muun muassa neljälle paaville, keisari Fredrik I Barbarossalle ja Bernhard Clairvauxlaiselle. Kirjeiden ohella Hildegardilta on säilynyt laaja muu kirjallinen tuotanto.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegardin kanonisointiprosessi käynnistyi jo vuonna 1228. Asia ei kuitenkaan vuosisatojen kuluessa edennyt, ja vasta 1900-luvulta alkaen hänelle pyrittiin saamaan asema kirkonopettajana. Hildegardin muistopäivää vietetään 17. syyskuuta. Paavi Benedictus XVI liitti hänet virallisesti pyhimysluetteloon vuonna 2012.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegard Bingeniläisen syntymäaika on epävarma, mutta syntymävuodeksi on päätelty 1098. Hildegardin vanhemmista tiedetään vain nimet Hildebert ja Mechthilde sekä heidän ylhäinen syntyperänsä. Hildegard syntyi aatelisperheen kymmenentenä lapsena joko Bermersheim vor der Höhessä tai mahdollisesti Schlossböckelheimissa Nahen jokilaaksossa. Hildegard oli jo syntymästään sairaalloinen. Pyhimyselämäkerrassaan Hildegard kertoo nähneensä näkyjä jo aivan pikkulapsena.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Vanhemmat lunastivat hänelle kymmenyksillään merkittävällä summalla paikan kirkon huomassa, mutta ajankohta on kiistanalainen. Hagiografian mukaan hän olisi mennyt luostariin kahdeksanvuotiaana. Kyse oli Disibodenbergiin paikallisen benediktiiniläisluostarin yhteydessä olevasta naisyhteisöstä, jonne hän meni vanhemman nunnan, kreivi Stephan II Sponheimilaisen tyttären Jutan avuksi. Jutan luostariin menon ajankohdaksi tosin tiedetään vuosi 1112, jolloin Hildegard olisi ollut neljätoistavuotias. Hildegard antoi luostarilupauksen 1114, ja kuten muutkin lupauksen antaneet hän sai sääntökunnan käytännön ("Regula Benedicti") mukaisen koulutuksen. Niiden 24 vuoden ajalta, jotka Jutta ja Hildegard olivat samassa luostarissa, ei ole kirjattuja muistiinpanoja. Disibodenberg on nykyisen Saksan alueella olevassa Pfälzerwaldissa. Jutta oli näkijä ja sai sen vuoksi paljon seuraajia, jotka tulivat tapaamaan häntä luostariin. Hildegard on kertonut, että Jutta opetti häntä lukemaan ja laulamaan psalmeja, mutta pyhiä kirjoituksia hänelle ei opetettu.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Jutan kuoltua vuonna 1136 muut nunnat valitsivat 38-vuotiaan Hildegardin yksimielisesti sisaryhteisönsä opettajaksi, "magistraksi". Paavi Eugenius III asetti 1147 lautakunnan tutkimaan Hildegardin kirjoituksia. Bernhard Clairvauxlainen tuki voimakkaasti Hildegardia, ja niin paavi hyväksyi hänen näkynsä aidoiksi Pyhän Hengen ilmentymiksi.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Disibodenbergin apotti Kuno pyysi Hildegardia priorittareksi, mutta kun Hildegardin maine kasvoi ja nunnaksi pyrkiviä oli yhä enemmän, hän halusi itselleen ja nunnilleen enemmän itsenäisyyttä ja pyysi apotti Kunolta lupaa muuttaa aiemmin hylättyyn Rupertsbergin luostariin. Kun apotti torjui Hildegardin ehdotuksen, Hildegard kääntyi tämän esimiehen puoleen ja sai hyväksynnän Mainzin arkkipiispalta Heinrich I:ltä. Munkkien vastustuksesta huolimatta naisille rakennettiin oma luostari 1147–1152. Osa lähteistä kertoo, että apotti Kuno ja Disibodenbergin munkit vastustivat muuttoa edelleen, varsinkin kun nunnilla oli melkoinen varallisuus. Silloin Hildegard sairastui eikä halvaantumisen vuoksi päässyt nousemaan vuoteestaan. Hänen mukaansa sairastumisen syynä oli se, että Jumala oli tyytymätön, kun hän ei ollut noudattanut tämän käskyä siirtää nunnat Rupertsbergiin. Vasta kun apotti itsekään ei saanut Hildegardia liikahtamaan, hän päätti myöntää nunnille oman luostarin. Hildegard ja parikymmentä nunnaa siirtyivät noin vuonna 1150 Rupertsbergin luostariin, jonka johtajana ja myös Hildegardin rippi-isänä ja kirjurina toimi Volmar. Toisen nunnaluostarin Hildegard perusti vuonna 1165 Eibingeniin, ja tämän sivuluostarin nunnat olivat peräisin alemmista yhteiskuntaluokista.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegard alkoi nähdä näkyjä kolmevuotiaana. Jumala oli hänelle ”elävä valo”, ja tietoisuutta Jumalasta hän sanoo ”elävän valon häivähdykseksi”. Hän sanoi näkevänsä kaiken Jumalan valossa viiden aistinsa välityksellä. Hän ei ollut transsissa eivätkä näyt tulleet unessa, kuten tuon ajan näkijöillä yleensä, vaan hän näki kaiken ”sielunsa silmin”. Hildegard ei ollut innokas kertomaan näyistään, vaan uskoutui vain Jutalle ja opettajalleen, myöhemmälle kirjurilleen Volmarille. Hänellä oli paljon näkyjä koko elämänsä ajan, ja hän oli 42-vuotias, kun hän vuonna 1141 sai näyn, jota hän piti Jumalan ohjeena ”kirjoittaa muistiin mitä näet ja kuulet”. Hildegard kuvaa kamppailuaan ensimmäisessä teologisessa kirjoituksessaan, joka oli "Scivias" (”Tunne tiet”):


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegardin eloisien, etenkin juuri valoa koskevien kuvausten perusteella, on neurologi ja tieteen popularisoija Oliver Sacks diagnosoinut näkyihin liittyviä fyysisiä aistimuksia migreeniksi. Sacksin mukaan kuvaukset Hildegardin käsikirjoituksissa vahvistavat, että tämä kärsi myös pälvisokeudesta.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Vähän ennen kuolemaansa Hildegard joutui ristiriitatilanteeseen Mainzin papiston kanssa. Muuan Rupertsburgiin haudattu mies oli kuollut kirkon yhteydestä erotettuna, ja siksi papisto halusi siirtää hänen ruumiinsa pois siunatusta maasta. Hildegard ei hyväksynyt ajatusta vaan vastasi, että se on synti ja että mies oli kuollessaan otettu kirkon yhteyteen. Luostari julistettiin tapauksen vuoksi kahteenkin otteeseen joksikin aikaa pannaan.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegardin nunnat sanoivat nähneensä hänen kuolinpäivänään 17. syyskuuta 1179 kahden valonsäteen välähtäneen taivaasta hänen kuolinhuoneensa poikki. Hildegardin elämälle ovat leimallista hänen valonäkynsä, ja hän näyttää kuollessaankin olleen saman valon merkitsemä.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Jo Hildegardin eläessä munkit Gottfried Disibodenilainen ja Dieter Echternachilainen aloittivat hänen sanelemanaan pyhimyselämäkerran kirjoittamisen. Seuraavan elämäkerran aloitti Guibert Gemblouxlainen.


title: Hildegard Bingeniläinen

text:
Hildegardin sävellykset samoin kuin sekä näkyihin perustuvat että luonnontieteelliset tekstit sisältyvät pääasiassa kahteen käsikirjoitukseen: Dendermonden käsikirjoitukseen ja Riesencodexiin. Dendermonden käsikirjoitus jäljennettiin todennäköisimmin Hildegardin valvonnassa Rupertsbergissa, ja Riesencodex jäljennettiin Hildegardin kuolemaa seuranneena vuonna, luultavasti liitettäväksi mukaan kanonisointipyyntöön.
Hildegard kehitti omat kirjoitusmerkit. Monet keinotekoisten kielten kehittäjät pitävät häntä keskiaikaisena edeltäjänään hänen laulutekstejään varten kehittämiensä sanojen ja luomansa kirjoituksen vuoksi. Tutkijoiden mukaan Hildegard käytti "lingua ignotaa" nunnien keskeisen yhteishengen luomiseen.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: 2000-luvulla keskiaikaisen kirkon naisiin kiinnitetty huomio on nostanut Hildegardin suosituksi. Saksankielisissä maissa häneen on kohdistunut eri alojen tutkimusta jo 1900-luvun alkupuolelta, ja vuosituhannen vaihteen tienoilla kiinnostus heräsi myös muun muassa Suomessa. Erityiseen suosioon on noussut hänen musiikkinsa, ja 1990-luvulla hänen kirkkolaulunsa olivat jonkin aikaa musiikkiäänitteiden myyntitilastojen kärkisijoilla. Sävellyksiä on säilynyt 70–80, mikä on laajimpia keskiaikaisten säveltäjien tuotantoja. Häneltä jäi lisäksi yli sata kirjettä – koko kirjeenvaihto sisältää 390 kirjettä – 72 laulua, 70 runoa ja 9 kirjaa. Hildegard on Leoninuksen ohella yksi länsimaisen musiikinhistorian ensimmäisistä nimeltä tunnetuista säveltäjistä, ja ensimmäinen, jonka elämäkerta tunnetaan.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegardin tunnetuimpiin teoksiin kuuluu moraliteetti "Ordo virtutum" (”Hyveiden näytelmä”). Hänen sävellystensä tarkkaa syntyajankohtaa ei tiedetä, mutta arvellaan, että "Ordo virtutum" olisi sävelletty viimeistään 1151. Moraliteetti koostuu yksiäänisistä sävelmistä Animalle (ihmisen sielu) ja 16 Hyveelle. Paholaisella on siinä puheosa. Tutkijoiden mukaan Paholaisen osaa olisi kantaesityksessä esittänyt Volmar ja Hildegardin nunnat olisivat esittäneet Animan ja Hyveiden osia.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: "Ordo virtutumin" lisäksi Hildegard sävelsi liturgisia lauluja, jotka on koottu yhteen nimellä "Symphonia armoniae celestium revelationum" (Taivaallisten ilmoitusten sopusuhtainen yhteissointi, 1150–1160). Tämä laaja runojen ja musiikin kokoelma sisältää 77 hetkipalveluksiin tarkoitettua runoa. Musiikillisesti hienoimpia niistä ovat viisi sekvenssiä ja kolme hymniä. Lisäksi runoihin kuuluu 34 antifonia, 14 responsoriota, kahdeksan messunosaa ja muita teoksia. Hänen musiikkinsa on monofonista eli yksiäänistä. Hildegardin sävellystyylille ovat ominaisia korkealle kohoavat melodiat, jotka usein ylittävät silloisen normaalin laulun rajat. Esimerkiksi hymnissä ”Ave, generosa” sävelala ulottuu e:stä c1:een, mikä ylittää huomattavasti tuon ajan lauluäänen tavallisen ulottuvuuden. Lisäksi hymnin musiikissa on rohkeaa, intohimoista deklamaatiota. Hildegard Bingeniläinen käyttää lauluissaan ajalle tyypillistä neumikirjoitusta, joten muun muassa sävellyksen rytmi jää esittäjän tulkinnan varaan.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Sävellysten lisäksi Hildegard kirjoitti kolme näkykirjaa, joista ensimmäinen, "Scivias" ("Tunne tiet"), valmistui 1151. Sen jälkeen syntyivät "Liber vitae meritorum" ("Kirja elämän ansioista") ja "De operatione Dei" ("Jumalan teoista", myös nimellä "Liber divinorum operum"). Näissä teoksissa, joista viimeinen valmistui, kun Hildegard oli noin 75-vuotias, hän aluksi kuvaa kunkin näyn, sitten selittää sen Raamattua käyttäen. Hänen näkyjensä kerronta kuvitettiin runsaasti hänen ohjeidensa mukaan, ja kirjalliseen muotoon saattamisessa hän sai apua munkki Volmarilta ja nunna Richardisilta. Kirja oli kuuluisa keskiajalla, osin paavi Eugenius III:n suosittelun ansiosta, ja se jäljennettiin myöhemmin vuonna 1513 Pariisissa.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Näkykirjojen lisäksi Hildegard kirjoitti teoksen "Physica", joka käsittelee luonnontieteellisiä kysymyksiä, sekä teoksen "Causae et Curae" (”Sairauksien syistä ja hoidoista”). Hildegard tunnettiin parantajankyvyistään, ja hoitokeinoina hän käytti tinktuuroita, yrttejä ja jalokiviä. Molemmissa teksteissä hän kuvaa ympärillään olevaa luontoa, kuten kaikkeutta, eläimiä, kiviä ja mineraaleja. Hän oli erityisen kiinnostunut kasvien, eläinten ja kivien parantavista ominaisuuksista, mutta hän tutki myös Jumalan vaikutusta ihmisen terveyteen. Esimerkki hänen parantajankyvyistään on sokean parantaminen Reinin vedellä. ”Vehreys” ("viriditas") on Hildegardille jumalallisen voiman ilmentymä maan päällä. Tämä 'vehreys' eli elämänvoima läpäisee elämän kaikkinensa. Se oli Hildegardille symboli, joka kuvasi kuivuuden ja mehuttomuuden vastakohtaa.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Maallisista teksteistä ei ilmene, että ne pohjautuisivat näkyihin tai jumalallisiin lähteisiin.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegard sanoo näkykirjoituksissaan, että neitsyys on hengellisen elämän korkein aste. Hän kirjoitti kuitenkin myös maallisesta elämästä, kuten äitiydestä. Monissa teksteissä Hildegard kuvaa sukupuoliyhdynnän tuottamaa mielihyvää naisen näkökulmasta.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Lisäksi sekä kirjeissä että näyissä on kohtia, joissa hän arvostelee lihallisten ilojen väärinkäyttöä. Hän tuomitsee samaa sukupuolta olevien seksin ja itsetyydytyksen synnit. Synnintunnustuksen jälkeen tarvitaan ankaraa katumusta, joka tapahtuu paastoamalla ja ruumillisina katumusharjoituksina, jotta näistä synneistä saataisiin Jumalan anteeksiantamus. Esimerkki teoksesta "Scivias", II kirja, 6. Näky.78:


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Ihmiset ilmentävät Jumalan luomisvoimaa, ja miehellä ja naisella on maailmassa toisiaan täydentävät osat.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegard oli yhteydessä paaveihin, esimerkiksi Eugenius III:nteen ja Anastasius IV:nteen, sekä valtiomiehiin, esimerkiksi Apotti Sugeriin ja Saksan keisariin Fredrik I Barbarossaan. Hän piti yhteyttä moniin muihinkin aikansa merkittäviin henkilöihin, kuten Bernard Clairvauxlaiseen, joka edisti hänen työtään apotti Kunon pyynnöstä Trierin kirkolliskokouksessa 1147 ja 1148. Hänestä tuli ”prophetissa teutonica”, saksalainen naisprofeetta, jota sanottiin myös ”Reinin Sibyllaksi”. Hildegard Bingeniläisen laaja kirjeenvaihto on merkittävä osa hänen kirjallista tuotantoaan, sillä kirjeissään hän puhuu jälkipolville kaikkein välittömimmin.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegard kirjoitti 500-luvulta peräisin olevien alkuperäisten yksinkertaisten Pyhän Benedictuksen sääntöjen selitykset "Regulae S. Benedicti Explanatio". Näihin Benedictus Nursialaisen luostarisääntöihin perustui myös Hildegardin oma käsitys oikeasta elämänjärjestyksestä. Apotit ja abbedissat pyysivät häntä rukoilemaan erilaisten asioiden puolesta ja kysyivät hänen mielipidettään. Hän matkusti laajasti neljällä saarnamatkallaan.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Hildegardilla oli muutamia melko kiihkomielisiä kannattajia, kuten Guibert Gemblouxlainen, joka kirjoitti hänelle usein ja josta Volmarin kuoltua 1173 tuli hänen kirjurinsa 1177. Lisäksi Hildegard antoi vaikutteita monille oman aikansa ja seuraavien vuosisatojen nunnille. Näistä erityisesti merkittävä oli lähiseuduilla asunut näkijä Elisabet Schönaulainen, jonka kanssa hän kävi kirjeenvaihtoa.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Vakiintuneesta poikkeavan retoriikan soveltajana hän antoi panoksensa retoriikan kristilliselle eurooppalaiselle perinteelle, mikä antaa oikeutuksen käyttää hänestä nimitystä teologi, ja teki varsin omaperäisiä teologisia tulkintoja. Hän piti kiinni siitä, että hänen luostariinsa ei tule alhaissyntyisiä noviiseja. Heitä varten hän perusti sivuluostarin Eibingeniin. Hän myös sanoi, että ”nainen voi olla miehestä tehty, mutta miestä ei voi tehdä ilman naista”. Keskiajan retoriikkaan kuului saarna, kirjeen kirjoittaminen ja runous. Se että Hildegard käytti näitä retoriikan lajeja, kertoo hänen merkityksestään naisretoorikkona, joka ylitti naisille asetetut kiellot yhteiskunnallisesta osallistumisesta ja raamatuntulkinnasta. On hyvin vaikuttavaa, että naisen, hyvistä piireistä olevan abbedissan ja tunnustetun profeetankin, julkinen saarnaaminen hyväksyttiin tuona aikana. Hän teki neljä saarnamatkaa Saksan halki ja puhui sekä papeille että maallikoille kirkoissa ja julkisilla paikoilla, pääasiassa arvostellen ankarasti pappien turmeltuneisuutta ja vaatien uudistuksia.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Todennäköisesti hän oli oppinut yksinkertaista latinaa ja kristinuskon opinkappaleita, mutta ei saanut opetusta seitsemässä vapaassa taidossa, joista keskiajalla muodostui oppineiden luokkien kaiken opetuksen perusta. Triviumiin kuuluivat kielioppi, retoriikka ja dialektiikka (tai logiikka). "Quadrivium" koostui aritmetiikan, geometrian, tähtitieteen ja musiikin teorian opinnoista. Hänen ulkomaailman kanssa käymänsä kirjeenvaihto, niin hengellinen kuin yhteiskunnallinenkin, oli ristiriidassa sen ajatuksen kanssa, että luostari on paikka, jonne nainen on suljettu. Kirjeenvaihto on todisteena Hildegardin hienostuneesta tyylistä ja tiukasta keskiaikaisen kirjeenkirjoituksen rakenteesta. Bruce Holsinger on esittänyt, että Hildegard loi sävellyksissään yhteyden musiikin ja naisen ruumiin välille, tosin näkemystä on arvosteltu liian pitkälle menevänä. Hildegardin "Symphonian" tekstit ja sävellykset liittyvät naisen halun anatomiaan, ja siten sitä sanotaan sapfoniseksi tai että se käsittelee Sapfoa, ja se liittää näin hänet naisretoorikkojen historiaan.


title: Hildegard Bingeniläinen

text: Etenkin feministiset tutkijat ovat olleet kiinnostuneita Hildegardista. Hän puhuu itsestään ”heikomman sukupuolen” jäsenenä ja pikemminkin vähättelee naisia, vaikkakin alkuun ilmeisen epävarmasti. Asiaa on kuitenkin tarkasteltava patriarkaalisen kirkkohierarkian taustaa vasten. Hildegard sanoo itseään usein oppimattomaksi naiseksi, jolla ei ole kykyä selittää Raamattua. Sanomalla tämän itse hän sai uskottavuutta väitteelle, että kaikki hänen kirjoituksensa ja sävellyksensä olivat peräisin Jumalasta, mikä antoi hänelle pohjaa puhua aikana, jolloin harva nainen sai ääntään kuuluviin. Hildegard puhui simoniaa ja muita sellaisia kirkon käytäntöjä vastaan, joita hän ei hyväksynyt.