title: Rautamies

text:
Varakkaana liikemiehenä Starkille on siunaantunut lukuisia vastustajia, jotka taistelevat joko häntä tai hänen "alter egoaan" Rautamiestä vastaan. Pitkän uransa aikana Rautamies onkin otellut miltei kaikkia Marvel-universumin roistoja vastaan. Alla luettelo pääasiallisesti Rautamieheen liittyvistä vihollisista:
1960-luvulla Rautamiestä ääninäytteli John Vernon hahmon nimikkosarjassa.


title: Rautamies

text: 1990-luvun sarjassa "Rautamies" nimihahmoa ääninäytteli Robert Hays. Hahmo vieraili myös "Hämähäkkimies"-animaatiosarjassa jaksoissa: 37 "Venomin paluu", 38 "Carnage", 39 "Pilkku", 61–63 "Salatut Sodat" ja 64 "Minä todella, todella vihaan klooneja" (takauma). Lisäksi hän esiintyi "Hulk"-animaatiossa 1990-luvulla ja takaumaroolissa "Ihmenelosissa" vuonna 1995, joka oli osa Marvelin animaatiouniversumia.


title: Rautamies

text: Viimeisin vieraileva rooli Rautamiehellä oli vuonna 2007 vuoden 2006 "Ihmeneloset"-animaatiosarjassa, jossa hän taisteli Tohtori Doomia vastaan yhdessä Ihmenelosten kanssa.


title: Rautamies

text: Rautamiehen kolmas nimikkosarja "" ilmestyi Yhdysvalloissa vuoden 2009 alussa. Sarjassa hahmo on tällä kertaa nuorempi kuin edellisisissä sarjoissa. Rautamiehen äänenä toimii Adrian Petriw. Sarjassa hahmon pääapureina toimivat samassa lukiossa opiskelevat Rhodey ja Pepper Potts. Tonyn isä kuoli sarjan mukaan lentokoneonnettomuudessa, jonka syyllisenä Tony pitää Stanea.


title: Pekka Ala-Pietilä

text: Pekka Juhani Ala-Pietilä (s. 13. tammikuuta 1957 Asikkala) on suomalainen yritysjohtaja. Hän työskenteli yli 20 vuotta Nokian palveluksessa. Vuosina 2011–2015 Ala-Pietilä oli Solidiumin hallituksen puheenjohtaja. Vuodesta 2016 lähtien Ala-Pietilä toimii Sanoman hallituksen puheenjohtajana.


title: Pekka Ala-Pietilä

text: Vuonna 1985 Ala-Pietilä valmistui kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta. Hän työskenteli vuosina 1984–2006 eri tehtävissä Nokia Oyj:ssä, muun muassa Nokia Mobile Phonesin toimitusjohtajana vuosina 1992–1998 ja Nokia Yhtymän toimitusjohtajana vuosina 1999–2005.


title: Pekka Ala-Pietilä

text: Ala-Pietilä oli vahva ehdokas pääjohtaja Jorma Ollilan seuraajaksi, mutta päätti vuonna 2005 ettei hae tehtävää ja erosi pian sen jälkeen yhtiön palveluksesta.


title: Pekka Ala-Pietilä

text: Lähdettyään Nokiasta Ala-Pietilä perusti entisen opiskelukaverinsa Antti Öhrlingin kanssa virtuaalimatkapuhelinoperaattori Blykin. Ala-Pietilä oli yrityksen toimitusjohtaja vuosina 2006–2011. Elokuussa 2011 hän siirtyi yhtiön hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Pekka Ala-Pietilä

text: Ala-Pietilä on Huhtamäki Oy:n hallituksen puheenjohtaja (2013–, jäsen vuodesta 2012), SAP AG:n hallintoneuvoston jäsen (2002–) ja Pöyry Oyj:n (2006–) sekä Sanoma Oyj:n (2014–) hallituksen jäsen.


title: Pekka Ala-Pietilä

text: Helmikuussa 2011 hänet valittiin valtion sijoitusyhtiö Solidiumin hallituksen puheenjohtajaksi. Ala-Pietilä vapautettiin tehtävästä huhtikuussa 2015.


title: Pekka Ala-Pietilä

text: Ala-Pietilä on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Paroni von Münchhausen

text: Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen (11. toukokuuta 1720 – 22. helmikuuta 1797) oli saksalainen, Hannoverissa syntynyt vapaaherra, joka sepitti mielellään liioiteltuja kertomuksia sotamuistoistaan.


title: Paroni von Münchhausen

text: Rudolf Erich Raspe (1737–1794) kirjoitti tarinoista kirjan "Baron Munchausen's Narrative of his Marvellous Travels and Campaigns in Russia" (tunnetaan myös nimellä "The Surprising Adventures of Baron Munchausen") ja se julkaistiin Lontoossa 1785. Osa materiaalista tuli paronin kertomuksista, osan Raspe lainasi muista lähteistä. Paroni itse ei ollut mielissään siitä, että Raspen kirja teki hänestä kuuluisan valehtelijan (saks. "Lügerbaron", suom. "valehtelijaparoni"). Paronin kuoleman jälkeen lähes unohdettiin, että hän oli ollut oikea henkilö.


title: Paroni von Münchhausen

text: Münchhausen kertoi tarinoissaan muun muassa lentäneensä tykinkuulalla, käyneensä kuussa kuumailmapallolla, vetäneen itsensä omista hiuksistaan ylös suosta sekä saaneensa sormuksen, joka tekee hänestä näkymättömän.


title: Paroni von Münchhausen

text: Suomeksi tarinat ilmestyivät ensimmäisen kerran vuonna 1856 nimellä "Parooni Mynkhausin kummalliset matkat ja retket maalla ja merellä". Tarinat on käännetty ja julkaistu sittemmin monta kertaa uudelleen.


title: Paroni von Münchhausen

text: Josef von Báky ohjasi vuonna 1943 tarinoista elokuvan "Münchhausen". Vuonna 1988 Terry Gilliam ohjasi elokuvan "Paroni von Münchhausenin seikkailut".


title: Paroni von Münchhausen

text: Paronin mukaan on nimetty sairaus, Münchhausenin oireyhtymä, josta kärsivät teeskentelevät sairastavansa tauteja saadakseen huomiota ja hoitoa.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Pakko-oireinen häiriö (myös OCD, lyhenteenä sanoista obsessive-compulsive disorder) on psykiatrinen häiriö, joka luokitellaan ICD-10 tautiluokituksessa ahdistuneisuushäiriöihin. Pakko-oireita voi liittyä myös muihin psyykkisiin häiriöihin kuten masennukseen. Pakko-oireinen häiriö ilmenee monissa muodoissa, mutta useimmiten se esiintyy potilaan pakonomaisina ajatusmalleina ja/tai tapana tehdä joitakin rituaalinomaisia tehtäviä eli pakkotoimintoja, joiden tarkoituksena on suojella ihmistä oletetulta uhkalta tai katastrofilta. Potilas yrittää varmistaa, ettei itse aiheuta muille tai itselle peruuttamatonta vahinkoa. Useimmilla ihmisillä on pakonomaisia tai ahdistavia ajatuksia ja impulsseja. Pakko-oireesta kärsivä ahdistuu näistä ajatuksista, ja pakkotoimintojen avulla hän yrittää poistaa tai vähentää huolta ja siitä seuraavaa puutetta.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Pakko-oireisen häiriön erottaminen muista ahdistuneisuuden muodoista, kuten tavallisesta jännityksestä ja stressistä, on tärkeää. Henkilöllä, joka vaikuttaa tiettyyn aiheeseen takertuneelta tai on täydellisyyttä tavoitteleva, ei välttämättä ole pakko-oireista häiriötä. Pakko-oireiseksi potilas voidaan määritellä silloin, kun pakonomaisiin ajatuksiin tai toimintoihin menee aikaa yli kaksi tuntia päivässä tai kun oireista on muuten merkittävää haittaa ihmisen toimintakyvylle.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Nykytutkimus on osoittanut, että pakko-oireinen häiriö on paljon yleisempi kuin aiemmin luultiin. Noin 2–3 prosentilla Yhdysvaltain väestöstä oletetaan olevan pakko-oireinen häiriö tai sen oireita. Monet häpeilevät oireitaan, minkä vuoksi näihin lukuihin ei ole kirjattu läheskään kaikkia häiriöstä kärsiviä ja prosentit voivat olla korkeammatkin.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Häiriöön sairastumisen voi nähdä äärimmäisenä stressireaktiona. Henkilön itselleen asettamien tai sisäistämien äärimmäisten vaatimusten tai ihanteiden ja todellisuuden välillä on sovittamaton ristiriita. Jos ihminen ei voi toteuttaa vaatimuksiaan tai elää niiden mukaan, aiheuttaa se voimakkaan ahdistuksen, jota pyritään hallitsemaan pakkoajatuksilla (obsessiot) ja pakkotoiminnoilla eli rituaaleilla (kompulsiot).


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Tuoreet tutkimukset ovat paljastaneet mahdollisen geneettisen mutaation, joka voisi olla pakko-oireisen häiriön aiheuttaja. Tutkijat ovat löytäneet hSERT-geenissä mutaation perheissä, joissa esiintyy pakko-oireista häiriötä ja jotka eivät ole toisilleen sukua. Ensimmäisen asteen sukulaisista (vanhemmat, sisarukset, lapset) 3–20 prosentilla on todettu sama häiriö, mutta edelleen lienee lähes mahdotonta sanoa, onko lopulta kyse geneettisestä vai sosiaalisesta perimästä, todennäköisesti molemmista. Yleensä pakkoneurootikot ovat kasvaneet tavalla tai toisella ahdistavassa ympäristössä ja pyrkineet sopeutumaan siihen omaa käyttäytymistään ja tunnetilaansa säädellen – ja lopulta kovan hinnan sopeutumisestaan maksaen.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Joidenkin tapausten uskotaan johtuvan ainakin osittain lapsuuden aikaisesta streptokokki-infektiosta. Näitä tapauksia kutsutaan nimellä PANDAS. Naisilla pakko-oireinen häiriö saattaa ainakin osittain johtua alhaisista estrogeenitasoista.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Pakkotoiminnot ovat toimintoja, joita potilas suorittaa, yleensä toistuvasti, yrittääkseen torjua pakkomielteensä tai saadakseen niihin helpotusta. Muiden mielestä nämä pakkotoiminnot voivat olla turhia. Potilaasta itsestään ne tuntuvat kuitenkin tärkeiltä, ja ne pitää suorittaa tietyillä tavoilla ikävien seurausten pelon aiheuttaman stressin vuoksi. Potilas saattaa esimerkiksi tarkastaa yhä uudestaan, onko pysäköity auto lukittu, tai sytyttää ja sammuttaa valot useita kertoja ennen huoneesta lähtöä. Potilas, joka pelkää taudin saamista, peseytyy jatkuvasti ja välttää koskemasta likaisiin esineisiin tai roskiin. Yleensä toiminnot suoritetaan niin tottuneesti, etteivät muut huomaa niitä. Tyypilliset pakkotoiminnot ovat ylenmääräinen peseytyminen ja peseminen, tarkistelu, tavaroiden hamstraaminen, koskettelu, laskeminen ja järjestely sekä muut rituaalinomaiset toiminnot, joiden potilas tuntee helpottavan pakkomiellettä.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Pakko-oireisen ihmisen rituaalit saattavat olla varsin pikkutarkkoja. Esimerkiksi pakko-oireinen tupakoitsija voi uskoa, että tupakoinnin lopettaminen on mahdollista vain kuukauden 13. tai 27. päivänä ja vain kun hänellä on illalla neljä savuketta hallussaan.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Suurin osa potilaista tiedostaa, etteivät heidän käytöksensä ja ajatuksensa ole järkeviä, mutta he tuntevat ne välttämättömiksi saadakseen pelon tunteet pois. Koska potilaat ovat tietoisia käytöksensä järjenvastaisuudesta mutta eivät saa pakko-oireitaan pois, pakko-oireista häiriötä pidetään yhtenä turhauttavimmista ahdistuneisuushäiriöistä. Henkilö, joka pakonomaisesti tarkistelee, onko ulko-ovi lukossa, voi uskotella itselleen, että oven tarkistelun aiheuttama ajankulu ja stressi eivät ole mitään verrattuna murtovarkaan uhriksi joutumisen aiheuttamiin ongelmiin, ja ajattelevat siksi tarkistelun olevan parempi vaihtoehto. Käytännössä tämä voi johtaa pitkään tarkistelun kierteeseen.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Kaikki potilaat eivät toteuta pakkotoimintoja. Viime vuosina on diagnosoitu enemmän puhtaasti obsessiivista pakko-oireista häiriötä. Tämä pakko-oireisen häiriön muoto toteutuu vain pään sisällä. Tällaisia ovat esimerkiksi sanojen tai fraasien toistelu tai laskeminen.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Pakkomielteet eli pakkoajatukset ovat epämiellyttäviä tai ahdistavia ajatuksia, joita potilas ei voi lakata ajattelemasta. Tyypillisiä pakkomielteitä ovat taudin saamisen pelko sekä itsensä tai toisten satuttaminen. Pakkomielteet ovat tyypillisesti automaattisia, tiheään esiintyviä, ahdistusta aiheuttavia ja vaikeasti hallittavissa tai lopetettavissa. Potilaan mieltä kalvaa useimmiten asia, jota hän eniten pelkää. Potilaat, jotka pelkäävät loukkaavansa tai satuttavansa itseään tai jotakuta toista, ovat itse asiassa taipuvaisia tekemään näin huomattavasti epätodennäköisemmin kuin keskiverto henkilö.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Häiriö heikentää usein elämän laatua. Kuten monet muut stressihäiriöt, pakko-oireinen häiriö voi aiheuttaa myöhemmin masennusta. Häiriön aiheuttama ahdistus voi johtaa toivottomuuden tunteeseen. Pakko-oireisen häiriön vaikutukset, varsinkin sen oireiden aiheuttama ajankulu, voivat aiheuttaa ongelmia työssä ja ihmissuhteissa. Myös tietoisuus häiriön järjenvastaisuudesta voi ahdistaa. Vakavaa pakko-oireista häiriötä sairastavilla henkilöillä voi mennä pakkotoimintoihin useita tunteja päivässä. Pakkomielteen laukeamista välttääkseen he usein myös välttävät tiettyjä tilanteita tai paikkoja.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Jotkut menestyvät kuitenkin työssään ja ihmissuhteissaan, ja moni osaa piilottaa pakko-oireensa kokiessaan ne hävettäviksi.


title: Pakko-oireinen häiriö

text:
Jotta OCD-diagnoosin voisi tehdä, on oltava DSM-IV-TR:n kriteereiden mukaan joko pakkomielteitä, pakkotoimintoja tai molempia. DSM-IV-TR nimeää diagnoosin kriteereiksi seuraavat pakkomielteet ja pakkotoiminnot.
Näiden kriteereiden lisäksi kyseisen henkilön täytyy jossakin häiriön vaiheessa "itse huomata", että nämä toiminnot ovat kohtuuttomia tai tarkoituksettomia. Pakkomielteiden tai pakkotoimintojen täytyy olla ennen kaikkea aikaa kuluttavia (niihin kuluu aikaa enemmän kuin tunti päivässä), niiden täytyy aiheuttaa ahdinkoa tai aiheuttaa sosiaalisten, ammatillisten tai koulunkäyntiin liittyvien toimintojen heikkenemistä. OCD aiheuttaa usein masennusta muistuttavia tunteita.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Pakko-oireinen häiriö on erilainen kuin peliriippuvuus tai ylensyönti. Pakko-oireiset eivät aktiivisesti halua toteuttaa pakkotoimintojaan, kun taas peliriippuvaiset ja ylensyöjät saavat ainakin jonkun verran mielihyvää toiminnastaan.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Termi pakko-oireinen tarkoittaa yleensä puhekielessä henkilöä, joka on pikkutarkka tai täysin johonkin tehtävään syventynyt. Tällainen käytös ei kuitenkaan välttämättä ole pakko-oireista. On tärkeää erottaa OCD muista ahdistuneisuushäiriöistä, kuten tavanomaisesta jännityksestä ja stressistä. Henkilöllä, jolla on merkkejä sairaalloisesta kiintymyksestä toiseen henkilöön tai objektiin yleisesti tai jolla on perfektionismin ominaisuuksia, ei välttämättä ole OCD:ksi määriteltyä tilaa.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Joillakin potilailla on muita samanaikaisia sairauksia, kuten sosiaalisten tilanteiden pelko, Touretten syndrooma, ihon pakonomainen nyppiminen, ruumiinkuvahäiriö tai karvojennyppimishäiriö. Usein myös pakko-oireisesta häiriöstä kärsivät sairastuvat masennukseen.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Jos ja kun pakko-oireisen häiriön tunnistaa, itsehoito saattaa olla hyvinkin tehokasta. Jotkut ovat parantuneet tai saaneet huomattavaa helpotusta tutustumalla Edna Foan suomennettuun kirjaan "Kerrasta poikki" ja noudattamalla sen itsehoito-ohjelmaa.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Käyttäytymisterapia (BT) ja kognitiivinen käyttäytymisterapia (CBT) ovat pakko-oireiseen häiriöön sopivia hoitomuotoja. Lääkkeet voivat nopeuttaa ja helpottaa hoitoa, mutta asiantuntijoiden mukaan nämä kaksi terapian muotoa ovat selvästi parhaat vaihtoehdot. Lääkkeet eivät yleensä hillitse oireita yhtä hyvin, ja oireet palaavat, jos lääkitys lopetetaan.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: BT:ssä tai CBT:ssä käytetään ERP:tä (Exposure Response Prevention - Altistus, vasteen välttäminen) – aluksi esimerkiksi tautikammoinen joutuu koskettamaan jotakin vain miedosti saastaiseksi mieltämäänsä, kuten pyyhettä, joka on koskettanut toista pyyhettä, joka on koskettanut ”likaisessa” paikassa, kuten koulussa, ollutta kirjaa koskettanutta hammastikun päätä. Sen jälkeen he tajuavat, että he voivat koskettaa jotakin hieman enemmän ”saastaista”.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Pakko-oireiset ovat usein peloissaan siitä, että he olisivat hulluja tai tulossa hulluksi. He ovat usein erittäin sairaudentuntoisia oireidensa suhteen ja saattavat hävetä oireitaan siinä määrin, etteivät kerro niistä kenellekään. Monelle pakko-oireista kärsivälle on helpottavaa saada tietää, ettei hän ole ainoa, joka kärsii, ja että "tavallisilla" ihmisilläkin on pakko-oireita, joihin he eivät kuitenkaan kiinnitä erityistä huomiota.


title: Pakko-oireinen häiriö

text: Lääkehoitona voi kokeilla SSRI-lääkkeitä. Vaste ei kuitenkaan tule nopeasti ja vaikka hoito olisi tehoavaakin (ehkä alle 50 % tapauksista), niin potilaat mielellään lopettavat lääkityksen, sillä he eivät mielellään käytä lääkkeitä. Jotkut lääkkeet, kuten gabapentiini, on joissain tapauksissa todettu toimiviksi hoidossa. Oireet tahtovat palautua, kun lääkitys lopetetaan.


title: Kapteeni Amerikka

text: Kapteeni Amerikka (), oikealta nimeltään Steven Rogers (esiintynyt Suomessa myös nimellä Kapteeni Armoton) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari. Kapteeni Amerikan loivat Joe Simon ja Jack Kirby. Kapteeni Amerikka oli silloisen Timely Comicsin (nykyinen Marvel Comics) kolmas hahmo heti Ihmissoihdun ja Prinssi Namorin jälkeen. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen "Captain America Comics" -lehden ensimmäisessä numerossa (maaliskuu 1941).


title: Kapteeni Amerikka

text: Kapteeni Amerikka luotiin toisen maailmansodan aikana erityisen Supersotilasseerumin avulla (josta nykyään on vedetty johtopäätöksiä steroideihin ja niiden väärinkäyttöön). Kapteeni Amerikka nähdään usein Amerikan henkisenä symbolina ja hänet yhdistetään usein Kostajiin, joiden johtajana Kapteeni on usein toiminut vuodesta 1964 lähtien.


title: Kapteeni Amerikka

text: Kapteeni Amerikasta on tehty kaiken kaikkiaan kolme televisioelokuvaa ja useita animaatioelokuvia.


title: Kapteeni Amerikka

text: Vuonna 2007 Kapteeni Amerikka kuoli sala-ampujan (luultavasti superrikollinen Kallo) luotiin oikeustalon portaille. Myöhemmin paljastui että Kapteeni Amerikka ei kuollutkaan vaan tuli siirretyksi johonkin päin aikaa ja avaruutta.


title: Kapteeni Amerikka

text: Steve Rogers syntyi heinäkuun neljäs päivä vuonna 1917 Manhattanin Lower East Sidella, New Yorkissa irlantilaisille siirtolaisille Sarah ja Joseph Rogersille. Aikaisin 1940-luvulla ennen Yhdysvaltain liittymistä Toiseen maailmansotaan, Rogers pyrki liittymään armeijaan taistellakseen halveksimaansa natsi-Saksaa vastaan. Koska heiveröisen Rogersin fysiikka ei riittänyt sotilaalliseen palvelukseen, hänet otettiin mukaan kokeelliseen ohjelma Jälleensyntymään, jossa tiedemies Abraham Erskine yritti luoda täydellistä sotilasta supersotilasseerumin avulla. Erskinen uute osoittautuu menestykseksi, mutta ohjelmaan soluttautunut saksalaisten vakooja ampuu Erskinen. Raivostunut Rogers kuitenkin taltuttaa ampujan ja Erskinen menestyksekäs kaava jää ikuisiksi ajoiksi salaisuudeksi.


title: Kapteeni Amerikka

text: Myöhemmissä tarinoissa kuitenkin paljastetaan, ettei Steve Rogers olekaan ensimmäinen supersotilasseerumia kokeillut ihminen. Päivää ennen Rogersin saamaa seerumiannosta jotkut armeijan upseereista päättävät, ettei Rogers ole sovelias kokeeseen ja antavat keskeneräistä seerumia Clinton McIntyrelle. Seerumi tekee McIntyrestä epävakaan ja hän ryhtyy myöhemmin palvelemaan AIM:sia. Nuorten Kostajien Patriootti on Bradleyn pojanpoika.


title: Kapteeni Amerikka

text: Yhdysvaltain hallitus tekee uudistetusta Steve Rogersista symbolinsa, joka palvelee niin propaganda-aseena natseja vastaan (varsinkin Punakalloa), kuin myös käytännössä rintamalla. Rogersille annetaan koodinimi Kapteeni Amerikka ja hänelle annetaan Yhdysvaltain lippuun perustuva univormu (jonka Rogers suunnitteli itse) ja luodinkestävä kilpi. Kapteenille annetaan myös uusi identiteetti kömpelönä rivisotilaana. Vaikka Rogers itse ei ole edes teini-iässä, hän ystävystyy pian kasarmin maskotin, James Buchanan ”Bucky” Barnesin kanssa.


title: Kapteeni Amerikka

text: Barnes kuitenkin oppii tuntemaan Rogersin salaisen minän ja lupaa pitää salaisuuden omana tietonaan, mikäli hän saisi palvella Kapteeni Amerikkaa tämän apurina. Rogers suostuu ja kouluttaa Barnesia vaativaa tehtävää varten. Myöhemmin Kapteeni Amerikka tapaa presidentti Franklin D. Rooseveltin, joka antaa Kapteenille uuden, miltei tuhoutumattoman kilven. Uusi kilpi on tehty teräksen ja vibraniumin sekoituksesta. Metalliseoksen uudelleenluonti on käytännössä mahdotonta, mutta se on vahvempaa kuin adamantium. Kilpi on kuitenkin kevyt ja sitä voi heittää kuin bumerangia, niin, että Kapteeni saa kilpensä palaamaan käteensä. Yhdessä kilpensä, Buckyn ja Hyökkääjät-nimisen supersankarijoukkion kanssa Kapteeni Amerikka taistelee natseja vastaan maailmansodassa.


title: Kapteeni Amerikka

text: Myöhemmin paljastuu, että Kapteeni Amerikan luonut projekti on osa Ase Plus -ohjelmaa, jonka tarkoitus on luoda yli-ihmisiä mutanttien vastaiseen taisteluun. Rogers on ”Ase I”, ensimmäinen elävä ase. Hänen katoamisensa jälkeen teki Ase Plussa useita muita supersotilaskokeita eri olennoilla, eläimillä, vähemmistöryhmillä ja mutanteilla, joista tunnetuimpia ovat Wolverine (Ase X) ja Fantomex (Ase XIII).


title: Kapteeni Amerikka

text: Toisen maailmansodan viimeisinä päivinä vuonna 1945 Kapteeni Amerikka ja Bucky yrittivät pysäyttää Paroni Zemon, joka yritti tuhota salaista aselaitosta. Zemo laukaisee lentokoneen, jonka kyydissä on räjähteitä. Bucky yrittää purkaa pommia, mutta epäonnistuu ja räjäyttää lentokoneen ilmassa. Rogers putoaa räjähdyksen voimasta mereen, josta häntä ei löydetä. Lopulta viranomaiset julistavat Rogersin kuolleeksi.


title: Kapteeni Amerikka

text: Peläten Kapteeni Amerikan kuoleman olevan isku yhdysvaltalaisten moraalille, presidentti Truman pyytää William Naslundia ottamaan Kapteeni Amerikan roolin itselleen. Samalla hän saa ”Buckyksi” nuoren pojan nimeltään Fred Davis. Kaksikko jatkoi seikkailujaan, kunnes androidi Adam II tappaa Naslundin. Naslundin seuraajaksi valitaan Jeffrey Mace, Patriootti Davisin jatkaessa Buckyna. Davis kuitenkin haavoittuu ampumavälikohtauksessa vuonna 1948 ja Mace kouluttaa FBI:n agentin Betsy Rossin uudeksi apurikseen. Myöhemmin, ennen vuotta 1953 Mace vetäytyy roolistaan ja nai apurinsa Rossin. Mace sairastuu syöpään ja kuolee vuosikymmeniä myöhemmin.


title: Kapteeni Amerikka

text: Myöhemmin nimeämättömäksi jäänyt mies löytää saksalaisesta varastosta Supersotilasseerumin kadonneet kaavat. Koska mies on Kapteeni Amerikan suuri ihailija, hän pyytää Yhdysvaltain hallitusta luomaan itsestään uuden Kapteenin. Hallitus myöntyykin, koska tarvitsee esikuvan Korean sotaan. Mies käy läpi kasvokirurgisen prosessin, jonka aikana hänen piirteensäkin muokataan Steve Rogersin kaltaisiksi. Korean sota kuitenkin loppuu ja Kapteeni Amerikka siirtyy opettajaksi. Täällä hän tapaa nuoren orvon, Jack Monroen, jonka kouluttaa apurikseen. Parivaljakko alkaa taistella kommunismia vastaan.


title: Kapteeni Amerikka

text: Uusin Kapteeni Amerikka ja myös seerumia nauttinut Monroe eivät kuitenkaan tiedä, että ilman ”vita-säde” -käsittelyä seerumi ajaa nauttijansa paranoidiksi. 1954-luvulla kaksikko hyökkäilikin miltei jokaisen kommunistiksi epäilemänsä kimppuun. Lopulta FBI vaivuttaa molemmat syvään koomaan, josta heidät herätetään vasta 1970-luvulla, vuosia oikean Kapteeni Amerikan, Steve Rogersin palattua. Oikea Kapteeni Amerikka kuitenkin pysäyttää kaksikon.


title: Kapteeni Amerikka

text: Captain America: Reborn #1 paljastaa että Steve Rogers ei kuollutkaan; ase jota käytettiin siirsi hänet paikkaan jossa aika ja avaruus ovat sekaisin. Punakallo yritti käyttää Sharon Carteria ja Tohtori Doomin kehittämää laitetta tuodakseen hänet takaisin, muta koska Sharon tuhosi koneen, Kapteeni Amerikka on hyppinyt ajassa ja avaruudessa, tapahtumissa jotka ovat tapahtuneet hänen elämänsä aikana, sisältäen Normandian maihinnousun, äitinsä kuoleman ja Euroopan toisen maailmansodan ajan Buckyn kanssa. Hän taistelee toisen maailmansodan tapahtumat uudelleen. Sitten Kapteeni Amerikka päätyy ajassa hetkeen jolloin Tri. Abraham Erskine ruiskuttaa häneen Supersotilasseeriumia.


title: Kapteeni Amerikka

text:
Kapteeni Amerikalla on aseenaan vibraniumista luotu tuhoutumaton kilpi. Kilven halkaisija on 76 cm ja se painaa noin 5 kg. Kilpi on myös aerodynaaminen. Lisäksi kun Kapteeni Amerikka heittää kilven, palaa kilpi hänen luoksensa. Välillä hän on myös käyttänyt energiakilpeä hänen oikean kilpensä tuhouduttua.
Supersotilasseerumi lisäsi hänen voimiaan runsaasti, mutta yli-inhimillisiä voimia hänellä ei ennestään ole. Kapteeni Amerikka on pätevä kaikissa kamppailulajeissa, monikielinen, ammattilainen useimpien aseiden ja ajoneuvojen käytössä. Kapteeni Amerikka kykenee nostamaan 544 kg ja juoksemaan melkein 80,5 km/h.


title: Kapteeni Amerikka

text: Kapteeni Amerikka on erinomainen johtaja, hän on johtanut Kostajia usein ja johti Salatuissa Sodissa sankareiden joukkoa.


title: Kapteeni Amerikka

text: Kapteeni Amerikka nähdään perinteisesti Marvel-universumin mahtavimpana sankarina. Hän on oikeamielinen ja urhea ja haluaa aina nähdä hyvää ihmisissä. Jo hänen alkuperästään supersankarina, hän on vannoutunut suojelemaan muita ja puolustamaan vapautta ja oikeutta.


title: Kapteeni Amerikka

text: Hän on ollut Kostajien johtajana vuodesta 1964 koska hän on valmis uhraamaan henkensä muiden ja tehtävän vuoksi.KostajatKapteeni Amerikalla,kuten muillakin supersankareilla, on vastustajinaan suuri joukkio erilaisia superroistoja ja konnia. Näistä merkittävimpiä ovat:


title: Kapteeni Amerikka

text: Ultimate Marvel -jatkumon Kapteeni Amerikan loivat Mark Millar ja Bryan Hitch. Ultimate Kapteeni Amerikan ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen "Ultimates"-lehden ensimmäisessä numerossa.


title: Kapteeni Amerikka

text: Ultimate-jatkumossa Steve Rogers on hento vapaaehtoinen supersotilaskokeessa, joka käy läpi kuukausien steroidihoitoa, kirurgista käsittelyä ja lopulta supersotilasseerumikäsittelyn tullakseen Kapteeni Amerikaksi. Bucky on Kapteenin lapsuudenaikainen ystävä, joka seuraa Rogersia tämän tehtävillä valokuvaajana. Rogersin viimeinen tehtävä vie hänet Islantiin, jossa tämä pysäyttää avaruusolentojen teknologiaan perustuvan pommin. Rogers kuitenkin vajoaa mereen ja hyytävässä lämpötilassa vajoaa koomaan. Vuosikymmeniä myöhemmin Tony Starkin tutkimusryhmä löytää hänet.


title: Kapteeni Amerikka

text: Chris Evans näyttelee Steve Rogersia Marvel Cinematic Universen elokuvissa "" (2011), "The Avengers" (2012), "" (2014), "" (2015), "" (2016) ja "" (2017), "" (2018) ja "" (2019).


title: Kapteeni Amerikka

text: Kapteeni Amerikka vieraili Hämähäkkimies-animaatiosarjassa jaksossa ”Kissa” sekä tarinoissa ”Kuusi unohdettua soturia” ja ”Salaiset sodat”. Hänen äänenään toimi David Hayter. Kapteeni Amerikasta on myös 1960-luvun animaatio, jonka kuvitti Jack Kirby.


title: OCD

text: OCD voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hammerfest

text: Hammerfest () on kunta ja kaupunki Valassaaren () länsirannalla Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Keskustaajaman lisäksi Valassaarella sijaitsee mm Rypefjordin taajama. Hamerfestin kunnan pinta-ala on 820 km² ja asukkaita 10 072 (2013). Hammerfest on eräs maailman pohjoisimpia kaupunkeja. Yötön yö kestää siellä yli 2 kuukautta.


title: Hammerfest

text: Hammerfestin kunta rajautuu Valassaarella etelässä Kvalsundin kuntaan. Hammerfestin kunnan eteläisin osa sijaitsee Seilandin saaren pohjoisosassa, joka rajautuu etelässä Alattion kuntaan ja idässä Kvalsundin kuntaan. Hammerfestin kuntaan kuuluu myös Sørøyan saaren itäosa, joka rajautuu lännessä Hasvikiin. Hammerfestin keskustaajamasta noin 4 km:n etäisyydellä luoteessa sijaitsee tärkeä teollisuussaari Melkøya. Lisäksi Hammerfestin kunnan alueella sijaitsevat mm saaret Store Kamøya, Vinna, Sandøya, Hája ja Lille Kamøya.


title: Hammerfest

text: Hammerfest sai kaupunginoikeudet 1789. Saksalaiset polttivat kaupungin vetäytyessään sieltä helmikuussa 1945. Hammerfestiin liitettiin vuoden 1992 alusta Sørøysundin kunta.


title: Hammerfest

text: Perinteisesti kalastus on ollut Hammerfestin tärkein elinkeino, kaupunki oli monta vuotta Findus-kalatehtaan kotikaupunki. Nykyään Hammerfest on Statoilin vetämän Lumikki-maakaasukentän tukikohta.


title: H. P. Blavatsky

text: Helena Petrovna Blavatsky o.s. (von) Hahn (), tunnetaan myös nimillä Madame Blavatsky ja H. P. B. (12. elokuuta 1831 Jekaterinoslav, Venäjän keisarikunta (nykyisin Dnipropetrovsk, Ukraina) – 8. toukokuuta 1891 Lontoo, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta), oli spiritualisti, okkulttinen kirjailija ja Teosofisen seuran perustajajäsen. Blavatsky oli karismaattinen johtaja ja kiistelty hahmo. Hänellä oli suuri vaikutus itämaisen esoteerisuuden leviämisessä länsimaissa.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn elämästä ja merkityksestä on kiistelty. Joidenkin mukaan hän oli huijari, toisaalta vastakkainen näkemys Blavatskysta pyhimyksenä syntyi hänen viimeisinä vuosinaan hänen seuraajiensa parissa.


title: H. P. Blavatsky

text: Helena Petrovna Blavatskyn molemmat vanhemmat olivat aatelista sukua. Helenan isä oli kapteeni Peter (Pjotr) Aleksejevitš von Hahn. Helenan äiti Helena (Jelena) Andrejevna von Hahn, omaa sukua Dolgorukov, oli lapsen syntyessä vasta 17-vuotias.


title: H. P. Blavatsky

text: Helena Andrejevna von Hahn kuoli vuonna 1842, ja 11-vuotias Helena sekä tämän kaksi nuorempaa sisarusta päätyivät isovanhempien kasvatettavaksi Saratoviin isän ollessa pitkiä aikoja sotakomennuksilla. Helenan äidinäiti oli Jelena Pavlovna Fadejeva (omaa sukua Dolgorukov) ja äidinisä Andrei Mihalovitš Fadejev. Saratovin maalaiskartanosta tuli Helenan koti seuraavien neljän vuoden ajaksi. Helenan isoäiti oli hankkinut kotiopettajattaria, ja Helenan opiskeli kieliä.


title: H. P. Blavatsky

text: Vuonna 1846 Helenan isoisä nimitettiin Transkaukasiassa olevien valtionmaiden piirin johtajaksi, ja hän muutti vaimoineen Tbilisiin. Hahnin lapset seurasivat hieman myöhemmin perässä. Vuonna 1846 hän teki isänsä kanssa matkan Ranskaan ja Lontooseen, jossa opiskeli pianonsoittoa. Tbilisissä Fadejevien lukuisten vieraiden joukossa oli varakuvernööri Nikifor Vasiljevitš Blavatski, johon myös Helena tutustui. Blavatskissa Helenaa ilmeisesti viehätti se, että hän tunsi vieraita maita ja suhtautui vakavasti Helenan okkulttisiin viehtymyksiin.


title: H. P. Blavatsky

text: Helenan ja Nikiforin häitä vietettiin 7. heinäkuuta 1849 (joidenkin tietojen mukaan jo 1848). Ei tiedetä varmasti, mikä sai vasta 17-vuotiaan Helenan avioitumaan itseään huomattavasti vanhemman Nikifor Blavatskin kanssa. Syynä ei ollut ainakaan ihastus, sillä tuore rouva Blavatsky ilmeisesti kieltäytyi täyttämästä aviollisia velvollisuuksiaan ja karkasi muutaman kuukauden päästä ratsastaen takaisin Tbilisiin. Isovanhemmat ottivat yhteyttä Helenan isään, joka lupasi tulla Odessaan keskustelemaan tilanteesta. Helena suostui tähän mutta livahti matkalla kahdelta saattajaltaan ja päätyi lopulta Konstantinopoliin.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn seuraavien vuosien liikkeistä ei ole kovin tarkkaa tietoa, mutta hänen tiedetään matkustelleen ympäri Eurooppaa muun muassa kreivitär Kiseljovan kanssa. 18-vuotiaan naisen karkaaminen aviomieheltään yksin Eurooppaan oli 1800-luvun puolivälissä hyvin erikoinen tapaus, ja se aiheutti skandaalin Venäjän seurapiireissä. Myös huhut alkoivat kiertää. Erään huhun mukaan hän olisi ollut aikansa kuuluisan oopperalaulajan ja carbonareihin kuuluneen Agardi Metrovichin rakastajatar (muiden rakastajien ohella) tai kaksiavioinen vaimo, ja hänellä olisi ollut ainakin yksi avioton lapsi. Lapsen isäksi mainittiin muiden muassa Venäjän keisarinnan serkku, ruhtinas Emile von Sayn Wittgenstein. Blavatskyn kerrottiin ansaitsevan elantonsa toisinaan Pariisin puolimaailmassa, toisinaan ratsastamalla turkkilaisessa sirkuksessa, hämärissä liiketoimissa, meediona tai antamalla pianokonsertteja Lontoossa.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn itsensä mukaan hän vietti tuon ajan matkustellen ympäri maailmaa etsien Viisasten kiveä ja tavanneensa Lontoossa intialaisen ruhtinaan, josta tuli hänen mestarinsa, Morya. Hän kertoi myös oleskelleensa Egyptissä koptilaisen papin Paulos Metamonin oppilaana ja liittyneensä druusien salaseuraan. Kaksi vuotta kestäneistä Etu-Intian niemimaan matkoistaan Blavatsky kirjoitti sadunomaisen artikkelisarjan "Moskovskije vedomostille" nimimerkillä Radda-Bai. Hän väitti myös matkustaneensa vuonna 1852 Quebeciin tapaamaan intiaaneja sekä sieltä New Orleansiin tutustumaan voodoo-kulttiin. Seuraavana vuonna hän yritti kahden amerikkalaisen kanssa päästä Nepalin kautta Tiibetiin, mutta rajan ylitys estettiin.


title: H. P. Blavatsky

text:
Vuonna 1858 Blavatsky palasi jälleen Venäjälle Pihkovaan tapaamaan perhettään ja sukulaisiaan. Siellä hän kertoi matkoistaan. Blavatskyn sisaren ja hänen tätinsä muistelmien mukaan häntä seurasivat spiritistiset ilmiöt. Spiritistisiä ilmiöitä oli alkanut ilmaantua Yhdysvalloissa noin vuosikymmen aikaisemmin, ja myös Pihkovan asukkaat olivat kuulleet niistä. Uutinen Helenan ”mediumistisuudesta” levisi nopeasti. Kykyjään hän esitteli yleisölle Jahontovin kartanon illanvietoissa. Useimmat paikalla olleista epäilivät kuitenkin tulleensa huijatuiksi.
Keväällä 1859 eversti von Hahn, Helena, Vera ja Elisabeth (everstin tytär hänen toisesta avioliitostaan) matkustivat Pietariin. Sieltä he matkustivat Rugodevoon, Pihkovan lääniin, jossa sijaitsi Veran edesmenneeltä aviomieheltään perimä maatila. Keväällä 1860 Helena, Vera ja hänen kaksi poikaansa matkustivat Tbilisiin tapaamaan isovanhempiaan. Kaksi vuotta myöhemmin Blavatsky matkusteli Gruusiassa, Mustanmeren rannikolla ja Transkaukasian vuorilla.


title: H. P. Blavatsky

text: Helenan välit Nikiforiin olivat ilmeisesti ystävälliset, koska hän anoi vuonna 1862 passia Juri-nimiselle pojalle, joka merkittiin herra ja rouva Blavatskin ottolapseksi. Joidenkin huhujen mukaan poika olisi ollut Helenan avioton lapsi, ja samaa epäili myös hänen isänsä, kunnes Helena esitti lääkärintodistuksen todistaakseen viattomuutensa.


title: H. P. Blavatsky

text: Juorut levisivät vuosia myöhemmin uudelleen Saksassa, ja hän hankki Teosofista seuraa suojellakseen toisen lääkärintodistuksen naistentautien lääkäriltä Leon Oppenheimerilta, jonka mukaan hän kärsi "anteflexio uterista" (kohdun epänormaalista asennosta), joka ”on todennäköisesti synnynnäistä, koska tutkimuksen mukaan hän ei ole koskaan synnyttänyt eikä hänellä ole ollut gynekologista sairautta”. Allekirjoituksen todisti oikeaksi tohtori Roeder, kuninkaallinen piirilääkäri, ja se julkaistiin Oppenheimerin elinaikana. Juri kuoli vuonna 1867, ja hänen hautajaisissaan olivat läsnä vain Helena Blavatsky ja Agardi Metrovich. Ilman virallisia papereita ollut poika haudattiin Metrovichin nimellä. Blavatsky väitti osallistuneensa samana vuonna mieheksi pukeutuneena Giuseppe Garibaldin joukoissa Mentanan taisteluun ja haavoittuneensa vakavasti.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatsky kertoi oleskelleensa vuonna 1870 Tiibetissä kashmirilaisen adeptin luona. Blavatskyn perhe ei tuolloin ollut kuullut hänestä mitään viiteen vuoteen, ja hänen pelättiin kuolleen.


title: H. P. Blavatsky

text: Heinäkuussa 1871 Blavatsky oli matkalla Pireuksen satamasta höyrylaiva "Eunomialla" Egyptiin, kun laivalla ollut ruutivarasto räjähti ja 30 matkustajaa kuoli. Blavatsky selvisi vahingoittumattomana mutta menetti käteisvaransa ja matkatavaransa. Viimein perille päästyään hän herätti jälleen huomiota seurapiireissä esittelemällä psyykkisiä ilmiöitä. Hän perusti myös spiritismiseuran nimeltä Société Spirité, jossa pian ilmeni huijaustapaus. Kirjeessä tädilleen Blavatsky kertoi, että oli yllättänyt Suezin kanavalta hankkimansa meediot petkuttamasta seuran jäseniä. Pian Kairoon saapui myös Agardi Metrovich, jota Helenan täti Nadežda oli pyytänyt poikkeamaan Kairon kautta tavatakseen Blavatskyn. Pian saapumisensa jälkeen Mitrovich kuitenkin sairastui lavantautiin ja kuoli, ja Blavatsky järjesti hänen hautajaisensa.


title: H. P. Blavatsky

text: Tapauksesta on myös toinen versio, jonka mukaan Metrovich olisi ollut laivalla Blavatskyn kanssa ja saanut surmansa räjähdyksessä. Kolmannen version mukaan Metrovich todellakin kuoli Kairossa, mutta kuolinsyy oli myrkytys, jota on epäilty myös salamurhaksi.


title: H. P. Blavatsky

text: Kairosta Blavatsky matkusti Palestiinan, Syyrian ja Libanonin kautta Konstantinopoliin, josta laivalla Odessaan, jonne hän saapui vuoden 1872 kesällä. Tämä oli hänen viimeinen käyntinsä Venäjällä. Hän viipyi kotimaassaan vajaan vuoden ja matkusti sitten Pariisiin, kuten hän sanoi mestarinsa häntä kehottaneen. Pariisissa hän vietti aikansa maalaten ja kirjoittaen. Pariisista hän matkusti New Yorkiin, jonne hän saapui heinäkuussa 1873.


title: H. P. Blavatsky

text: New Yorkissa Blavatsky asettui osoitteeseen Madison Street 222, jossa sijaitsi tuolloin naisten yhteisasunto. Hän elätti itsensä suunnittelemalla mainoskortteja kaulus- ja paitatehtaalle. Tällä välin Blavatskyn isä oli kuollut, ja hänen siskonsa lähetti hänelle osan perintörahoista, joilla hän pystyi hankkimaan oman pienen vuokra-asunnon 14. Streetin ja 4. Avenuen kulmasta. Vuonna 1874 hän hankki osakkuuden maatilasta 1000 dollarilla, mutta menetti rahat kumppanin kadottua. Blavatsky nosti asiasta oikeuskanteen. Tämän jälkeen hän ansaitsi hieman rahaa kääntämällä venäjäksi spiritistisiä kirjoituksia amerikkalaisista lehdistä. Saman vuoden lokakuussa hän osti "Daily Telegraphin" numeron, jossa selostettiin spiritistisiä aineellistumisia, joita sattui vanhalla maatilalla Vermontissa. Artikkelin oli kirjoittanut toimittaja Henry Steel Olcott.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatsky matkusti Vermontiin, missä hän tutustui Olcottiin. Palattuaan kahden viikon kuluttua takaisin New Yorkiin hän kirjoitti kokemuksistaan artikkelin ”Hämmästyttäviä henki-ilmiöitä”, joka julkaistiin New Yorkin "Daily Telegraphissa" 30. lokakuuta 1874. Artikkelissa hän haastoi tunnetun spiritismin arvostelijan, tohtori George Beardin 500 dollarin summalla tuottamaan samoissa oloissa henkien näyttäytymisten kaltaiset ilmiöt. Beard ei kuitenkaan ottanut haastetta vastaan. Tämän jälkeen hän kirjoitti useita artikkeleita "Spiritual Scientist" -lehteen.


title: H. P. Blavatsky

text: Maatilaan liittyvä julkisuus toi hänen elämäänsä Michael Betanellyn, jonka kanssa Blavatsky avioitui 3. huhtikuuta 1875. Hän oli kuullut entisen miehensä kuolleen, vaikka näin ei ollut. Avioliitto Betanellyn kanssa kesti vain neljä kuukautta, ja ilmeisesti se oli solmittu Blavatskyn puolelta pelkästään taloudellisin syin. Hänen mukaansa eron syynä oli se, että puheistaan huolimatta Betanelly ei ollut halunnut pitää suhdetta enää platonisena. Samaan aikaan myös oikeuskäsittely päättyi, ja Blavatsky sai korvauksena 1146 dollaria. Blavatskyn ja Olcottin henkiset harrastukset olivat hiljalleen keränneet heidän ympärilleen muitakin kiinnostuneita, ja tämä johti viimein Teosofisen Seuran perustamiseen 17. marraskuuta 1875. Seura alkoi kuitenkin saada vihollisia spiritistien taholta, koska Blavatsky väitti, että spiritismin ilmiöt eivät olleet peräisin kuolleiden hengiltä vaan elementaaleilta, astraalisilta olioilta ja 'kuorilta'. Seuraavina kuukausina Olcott luennoi ja Blavatsky piti keskusteluiltoja New Yorkin salongissaan ja molemmat myös kirjoittivat ahkerasti.


title: H. P. Blavatsky

text: Vuodesta 1876 lähtien Blavatskyn päätyönä oli "Hunnuton Isis", jonka kirjoittaminen kesti kaksi vuotta. Ensimmäisen painoksen tuhat kappaletta myytiin loppuun yhdeksässä päivässä. Useimmat lehdet antoivat siitä myönteisiä lausuntoja mutta jotkut syyttivät kirjoittajaa ”transsendentaalisten mielettömyyksien levittämisestä”. Suuresta alkuinnostuksesta huolimatta kiinnostus seuraa kohtaan hiipui, ja teoksen julkaisun jälkeen Olcott, Blavatsky ja William Quan Judge olivat Teosofisen seuran ainoat aktiiviset jäsenet. Blavatsky päätti siirtää seuran päämajan Intiaan. Ennen muuttoa hän otti Yhdysvaltojen kansalaisuuden, jotta ei herättäisi venäläisenä turhaan epäluuloa Brittiläisessä Intiassa.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatsky ja Olcott saapuivat Bombayhin 16. helmikuuta 1879. Intiassa Blavatskysta tuli suuri uutinen koko englanninkieliselle lehdistölle. Useimmat lehdet eivät kuitenkaan toivottaneet häntä tervetulleeksi, ja etenkin lähetyssaarnaajat vastustivat häntä, osa piti häntä jopa antikristuksena. Sanomalehti "Indian Spectator" suhtautui kuitenkin häneen suopeasti, ja Blavatsky kirjoittikin siihen useita vastineita syyttäjilleen. Toinen teosofeille suopea lehti oli vaikutusvaltainen "The Pioneer", jossa oli toimittajana A. P. Sinnett.


title: H. P. Blavatsky

text: Huhtikuussa 1879 Olcott ja Blavatsky tekivät matkan pohjoiseen. Britannian hallituksella oli kuitenkin epäluuloja Blavatskya kohtaan, minkä vuoksi heitä seurasi koko matkan poliisietsivä. Lokakuussa 1879 ilmestyi ensimmäinen "The Theosophistin" numero. Pian tämän jälkeen Blavatsky sai kirjeen Kairossa tapaamaltaan Emma Coulombilta, joka pyysi apua jouduttuaan taloudellisiin vaikeuksiin. Blavatsky lupasi auttaa, ja Coulombit saapuivat Bombayhin maaliskuussa 1880. Samana vuonna teosofien majapaikka päätettiin siirtää Breach Candyssa vuorenhuipulla sijaitsevaan bungalowiin.


title: H. P. Blavatsky

text: Olcott ja Blavatsky tekivät jälleen matkoja, pitivät luentoja ja perustivat looseja. Rasittavan matkaohjelman johdosta Blavatsky kuitenkin sairastui munuaistulehdukseen. Tämän johdosta hän matkusti kahdeksi päiväksi Sikkimiin lepäämään gurunsa luokse. Joulukuun 17. samana vuonna Teosofinen Seura muutti jälleen, tällä kertaa Madrasiin Adyar-joen varrella sijaitsevaan pylvästaloon. Tämän jälkeen Blavatsky oleskeli kolme kuukautta brittiläisen Rhodes E. Morganin ja hänen vaimonsa luona Nilgirivuorilla, ja kirjoitti siellä kirjoitussarjan ”Sinisten vuorten kansa”. Heikentyvä terveys pakotti hänet lopulta vaihtamaan pysyvästi leudompaan ilmanalaan, ja 20. helmikuuta 1884 Olcott, Blavatsky ja osa seuran henkilökuntaa lähtivät kohti Nizzaa.


title: H. P. Blavatsky

text: Kuitenkin jo kahdentoista päivän kuluttua saapumisesta he siirtyivät Pariisiin, jossa W. Q. Judge oli heitä odottamassa. Sieltä käsin Blavatsky teki viikon matkan Sinnettien luo Englantiin sekä kreivitär Gaston d'Adhémarin luo Enghienin linnaan, jossa hän aloitteli seuraavaa suurta teostaan, "Salaista oppia". Kesäkuussa he saivat Lontoosta uutisia, jonka mukaan teosofia oli siellä saavuttamassa suurta suosiota seurapiireissä. Uusiin tukijoihin kuuluivat muun muassa Robert Browning, Matthew Arnold, Sir William Crookes ja Sir William Fletcher Barrett. Elokuussa Blavatsky ja joukko muita teosofeja lähtivät Saksaan Mary Gebhardin vieraaksi, jossa he viipyivät kolme kuukautta.


title: H. P. Blavatsky

text: 21. syyskuuta ilmestyi "The Timesissa" artikkeli, jonka mukaan Blavatsky oli huijari. Todisteena olivat Emma Coulombin "Christian College Magazinelle" luovuttamat kirjeet, joita hän väitti Blavatskyn kirjoittamiksi. Olcott lähti välittömästi Madrasiin, ja lokakuussa Blavatsky siirtyi Lontooseen ja sanoutui irti seuran kirjeenvaihtaja-sihteerin virasta. Arundalen luota hän lähetti "The Timesiin" kirjeen, jossa kielsi kirjoittaneensa Coulombien väittämiä kirjeitä. Kirje julkaistiin 9. lokakuuta 1884. Madrasin teosofit puolestaan syyttivät Coulombeja liukulevyjen ja salaovien rakentamisesta Blavatskyn yksityisiin tiloihin.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatsky palasi Intiaan marraskuussa 1884. Hänen mukanaan oli pastori C. W. Leadbeater. Vaikka hänen maineensa oli Euroopassa kokenut kolauksen, Madrasissa opiskelijat ottivat hänet hurraten vastaan. Joogafilosofia ja usko mahatmoihin kuului heidän ikivanhoihin perinteisiinsä, ja tapauksen johdosta opiskelijat olivat joutuneet vastakkain lähetyssaarnaajien ja professorien kanssa.


title: H. P. Blavatsky

text: Tammikuussa 1885 Blavatskyn terveys jälleen heikkeni ja huhtikuussa, hieman toivuttuaan, hän lähti viimeisen kerran Intiasta. Oleskeltuaan joitakin kuukausia Italiassa hän asettui viimein Saksaan Würzburgiin. Siellä hän jatkoi "Salaisen opin" kirjoittamista seuranaan kreivitär Constance Wachtmeister. Joulukuussa 1885 ilmestyi Psyykkisen tutkimuksen seuran raportti, jossa Blavatskya pidettiin ”historian monitaitoisimpana, kekseliäimpänä ja mielenkiintoisimpana huijarina.” Richard Hodgsonin kirjoittama raportti perustui hänen syksyllä 1884 Madrasissa tekemiinsä tutkimuksiin ja haastatteluihin. Komitea ei sen sijaan hyväksynyt Hodgsonin arvelua, jonka mukaan silmänkääntötemppujen syynä olisi ollut peitellä hänen todellista ammattiaan venäläisenä vakoojana.


title: H. P. Blavatsky

text: Keväällä 1886 Blavatsky päätti muuttaa Oostendeen, jossa hän teki 14:n tunnin työpäiviä kirjan parissa. Syyskuussa 1886 hän lähetti "Salaisen opin" ensimmäisen osan käsikirjoituksen Adyariin Intiaan, T. Subba Row'n ja H. S. Olcottin tarkastettavaksi. Vuoden 1887 maaliskuussa Blavatsky kärsi jälleen munuaistulehduksesta, joka aiheutti tuntikausien tajuttomuuden kerrallaan. Hänen uskottiin jo kuolevan, mutta hän kuitenkin parantui ja jatkoi jälleen "Salaisen opin" kirjoittamista. Syyskuussa 1887 Blavatsky muutti Lontooseen Upper Norwoodiin, jossa Bertram Keightley ja tohtori Archibald Keightley ryhtyivät oikolukemaan, korjaamaan ja järjestelemään tekstiä.


title: H. P. Blavatsky

text: Lontoossa perustettiin uusi teosofinen aikauslehti, "Lucifer". Syyskuun alussa myös Wachtmeister saapui Lontooseen. Tilanahtaus pakotti Teosofisen seuran muuttamaan uuteen paikkaan Lansdowne Roadille, joka oli lähempänä Lontoon keskustaa. Kirjoitustyö jatkui, ja talossa vieraili useita kuuluisuuksia, tutkijoita ja toimittajia keskustelemassa Blavatskyn kanssa. Myös Olcott saapui Lontooseen ja avusti Blavatskya perustamaan Teosofisen seuran esoteerisen osaston, johon kuului kaksitoista henkilöä: kreivitär Wachtmeister, Isabel Cooper-Oakley, Emily Kislingbury, Laura Cooper, Annie Besant, Alice Cleather, Archibald Keightley, Herbert Coryn, Claude Wright, G. R. S. Mead, E. T. Sturdy ja Walter Old.


title: H. P. Blavatsky

text: Lokakuussa 1888 ilmestyivät "Salaisen opin" ensimmäiset kappaleet painosta. Kirja lähetettiin arvosteltavaksi lontoolaiselle toimittajalle W. T. Steadille, joka päätyi lähettämään sen aktivisti Annie Besantille. Kirja teki Besantiin suuren vaikutuksen, ja kiittävä arvostelu julkaistiin Steadin "Review of Review'ssä". Tämän jälkeen Besant kävi tapaamassa Blavatskya ja liittyi Teosofiseen seuraan.


title: H. P. Blavatsky

text: Seuraavaksi Blavatsky keskittyi kirjoittamaan teoksia "Teosofian avain" ja "Hiljaisuuden ääni". Lisäksi hän kirjoitti pitkiä kirjeitä Amerikan ja Intian osastoille. Teosofinen seura muutti jälleen, tällä kertaa Annie Besantin tilavaan asuntoon Avenue Road 19:een. Blavatskya vaivasi reuma, ja hän joutui käyttämään ajoittain pyörätuolia. 1. kesäkuuta 1890 ilmestyi newyorkilaisessa "The Sunissa" artikkeli ”Erään humpuukin historia”, jota seurasi 20. kesäkuuta koko sivun aukeama, jossa tohtori Elliot Coues väitti Blavatskya petkuttajaksi, jonka tarkoituksena oli kerätä rahaa ja peitellä vakoilutoimintaa. Lisäksi Coues oli kaivanut esiin kaikki vanhat huhut hänen väitetyistä rakastajistaan sekä aviottomasta lapsesta ja sanoi voivansa todistaa kaikki väitteensä. Tohtori Coues oli ollut jo pikään kiinnostunut teosofiasta ja oli myös käynyt tapaamassa Blavatskya. Blavatsky kertoi jo vuoden 1888 lopulla tohtori J. S. Buckille lähettämässään kirjeessä Couesin havittelevan jonkinlaista johtoasemaa Teosofisessa seurassa, johon hän ei kuitenkaan suostunut.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatsky nosti asiasta oikeuskanteen. Ennen kuin asiaa oli päästy käsittelemään, "The Sunin" lakimiehet myönsivät, etteivät pysty todistamaan moraalittomuussyytettä, johon kanne perustui. Keväällä 1891 Lontooseen levisi influenssaedipemia. Blavatsky sai myös tartunnan, ja hän kärsi useita päiviä kovasta kuumeesta. Keskipäivällä, 8. toukokuuta Helena Blavatsky kuoli Avenue Road 19.ssä kolmen läheisen oppilaansa läsnä ollessa. Hänen kuolemansa päätti myös kesken olleen oikeuskanteen. "The Sun" julkaisi Blavatskyn kuoleman johdosta W. Q. Judgen artikkelin hänen elämästään ja ilmoitti, että heitä oli johdettu harhaan tohtori Couesin taholta.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn ruumis tuhkattiin Wokingissa Etelä-Englannissa 11. toukokuuta 1891, ja hänen tuhkansa jaettiin teosofien kolmen pääkeskuksen, New Yorkin, Madrasin ja Lontoon kesken.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn päätyö oli teosofinen oppi, johon hän sulautti vaikutteita eri tahoilta. Eniten Blavatskyn ajatteluun vaikuttaneista oppisuunnista, teoksista ja auktoriteeteista voidaan mainita ainakin buddhalaisuus, Bhagavad Gita ja hindulainen tantrismi, Kabbala (erityisesti Eliphas Levi), Raamattu, Zohar ja Talmud, hermetismi, ruusuristiläisyys, gnostilaisuus, zarathustralaisuus, kaldealaiset, vapaamuurarius, spiritismi, mystiikka, Jakob Böhme ja Mestari Eckhart, alkemia ja magia, aikansa tieteellinen kirjallisuus, Robert Fludd, Paracelsus, maailman mytologiat esimerkiksi germaaninen mytologia, Popol Vuh ja Gilgameš (myös otteita Kalevalasta), antiikin kirkkoisät Irenaeus, Tertullianus, Origenes ja Eusebius, filosofit, etenkin Platon ja uusplatonilaisuus, Porfyrios, Plotinos ja Ammonios Sakkas sekä historioitsijat ja monet muut antiikin kirjailijat kuten Plinius vanhempi, Ovidius, Homeros ja Josefus. Eräänä lähteenä Blavatsky käytti tieteiskirjallisuuden edelläkävijä Edward Bulwer-Lyttonin kirjaa Vril – Tuleva rotu. Lisäksi Blavatsky väitti opiskelleensa huomattavien lamojen oppilaana Tiibetissä, Ladakhissa, Nepalissa ja Mongoliassa ja perehtyneensä muun muassa vajrayanan esoterismiin eli Kālacakrayanaan, Nepalin svābhāvikoiden oppiin ja synkretistiseen shamanismiin.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn opetuksista on löydettävissä paljon piirteitä, jotka ovat yhteisiä useimmille okkulttis-gnostilaisille järjestelmille, ja siksi usein on vaikea todeta täsmällisesti, mistä jokin ajatus on omaksuttu. Jotkut hänen opetuksistaan sen sijaan voidaan löytää lähes sellaisenaan tai hieman muuntuneina buddhalaisista ja hindulaisista opetuksista. Tällaisia ovat esimerkiksi sellaiset ajanjaksot kuin kalpat ja jugat, mandaloissa kuvatut mantereet ja ihmisrodut, ihmisen olemuspuolet eli prinsiipit, siddhit eli yliaistilliset kyvyt sekä joiltakin piirteiltään teosofinen oppi juuriroduista.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn opetuksiin liittyivät keskeisesti mahatmat, jotka hänen mukaansa olivat Tiibetissä asuvia, henkisesti korkealle kehittyneitä adepteja. Mahatmat muodostivat veljeskunnan, jonka jäseniä olivat muun muassa 'mestarit' Kuthumi ja Blavatskyn henkilökohtainen opettaja, Morya. Teosofien mukaan Mahatmat olivat yhteydessä Teosofisen seuran jäseniin enimmäkseen kirjeiden välityksellä. Mahatmakirjeitä on vuosien 1870–1900 väliltä noin 300 kappaletta. Blavatskyn on väitetty kirjoittaneen itse suurimman osan niistä, mutta joidenkin tutkijoiden mielestä kirjeiden käsialassa ja tyylissä on liikaa eroavaisuuksia, jotta niitä voisi pitää saman henkilön kirjoittamina.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn mukaan kaikkien uskontojen taustalla on esoteerinen oppi, joka oli muinoin levinnyt ympäri maailman. Nykyisin se on hänen mukaansa löydettävissä täydellisenä vain muutamissa maanalaisissa kirjastoissa, jotka ovat henkisen veljeskunnan hallinnassa. Tästä opista osa on esitetty muinaisessa "Dzyanin kirjassa", jonka runoista hän selitti osan teoksissaan "Hunnuton Isis" ja "Salainen oppi".


title: H. P. Blavatsky

text: Tämän opin mukaan ilmenneen kaikkeuden alkulähde on absoluutista eli Parabrahmanista ulosvirrannut jumaluusvoima, Logos. Se ilmenee kolminaisuutena siten että ensimmäinen, Isä-Äiti, on kaiken alkujuuri, toinen eli Poika aloittaa elämän ja muodon kaksinaisuuden, ja kolmas on maailmanjärki, jonka osia ovat ihmismonadit. Jokaisella galaksilla ja aurinkokunnalla on omat pienemmät Logoksensa. Kaikkeudenjärki ilmenee ulkokohtaisesti Fohatina, voimana, joka liittää kokoon muodot ja laittaa liikkeelle kosmisen kehityksenlain.


title: H. P. Blavatsky

text: Elämä ilmenee aineellisella tasolla eri luonnonvaltakuntien kautta, joita ovat mineraali-, kasvi-, eläin- ja ihmiskunta. Jälleensyntyvät monadit kehittyvät näiden muotojen kautta karman lain ohjaamina jatkuvasti korkeammille asteille. Maapallo käy läpi seitsemän eri ilmentymää eli manvantaraa niin, että se ensimmäisen kolmen kauden aikana tiivistyy eteerisestä kiinteäksi, kunnes neljännen (eli nykyisen) kauden aikana kehitys muuttuu taas päinvastaiseksi. Maailmassa vaikuttaa mestareiden eli esoteeriseen viisauteen vihittyjen veljeskunta eli niin kutsuttu Valkoinen Veljeskunta, jonka johtajana on aurinkokuntamme Logos, ja tämän alapuolella olentohierarkia, johon kuuluvat dhyan chohanit, kumaarat, buddhat, mahachohanit, chohanit ja mestarit. Blavatsky mainitsi useita mestareita, joita ovat olleet esimerkiksi Buddha, Zarathustra, Jeesus, Pythagoras ja Christian Rosenkreutz.


title: H. P. Blavatsky

text: Ihmiskunnan kehitys jakautuu seitsemään juurirotuun, jotka puolestaan jakautuvat useisiin alarotuihin. Nykyinen ihmiskunta edustaa viidettä, arjalaista, juurirotua ja on jo siirtynyt kehityksen ylöspäin vievälle, henkistävälle kaarelle. Juurirotujen vaihtuminen tapahtuu luonnonmullistusten kautta, jotka käsittävät mantereiden vajoamisia ja kohoamisia, ja voivat kestää satojatuhansia vuosia. Jokainen juurirotu käy läpi neljä ajanjaksoa eli yugaa, jotka ovat satya yuga, treta yuga, dvapara yuga ja kali yuga. Nykyinen ihmiskunta elää parhaillaan kali yugaa, joka alkoi vuonna 3102 eaa.


title: H. P. Blavatsky

text: Ihminen on mikrokosmos, ja eri planeettakausien kehityksellä on ihmisessä omat vastaavuutensa esimerkiksi aisteina sekä tajunnan eri tasoina ja ominaisuuksina. Ihmisessä voidaan siten erottaa seitsemän prinsiippiä, jotka ovat ātma eli kaikkiallinen henki, buddhi eli henkinen sielu, manas eli inhimillinen sielu, kāma rūpa eli himo- tai tunnekeho, linga sharīra eli fyysisen kehon kaksoispuoli eli astraalikeho, prāna eli elonhenkäys elävässä olennossa ja sthūla sharīra eli fyysinen keho. Neljännen juurirodun aikana ihmiskunnassa oli vielä toimivana ”kolmas silmä” eli henkinen näkökyky, jonka fyysinen elin on nyt surkastunut ja tunnetaan käpyrauhasena.


title: H. P. Blavatsky

text: Monadien henkinen kehitys tapahtuu karman lain kautta, mutta ihmisyksilö voi nopeuttaa omaa kehitystään elämällä moraalisesti oikein. Rukoilu sen tavallisessa merkityksessä on epäjumalanpalvelusta, koska eksoteeristen uskontojen jumalat (kuten Jehova) ovat rajallisia, luotuja olentoja. Ihmisen sen sijaan tulisi pyrkiä toimimaan sopusoinnussa oman jumalallisen itsensä eli ātma-buddhi-manaksen kanssa. Ihmisen kuollessa kolme alinta prinsiippiä tuhoutuvat ja neljä ylintä jatkavat kāma lokaan, joka vastaa katolilaisuuden kiirastulta tai antiikin mytologian Haadesta. Tämän jälkeen ātma-buddhi-manas irtaantuu kāma rūpasta ja jatkaa devakhāniin eli taivaaseen, jossa se pysyy 1 000–1 500 vuotta. Tämän jälkeen se jälleensyntyy maailmaan.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatsky ei pitänyt esittämiään oppeja täydellisinä tai ehdottomina, vaan piti teosofian yhtenä päämääränä luonnon selvittämättömien lakien tutkimista.


title: H. P. Blavatsky

text: Teosofian synnyn ja leviämisen syistä on esitetty useita käsityksiä. Blavatskyn vaikuttimiksi on mainittu itämaisen filosofian tuominen länteen, kristinuskon vastustaminen, hindulaisten käännyttäminen buddhalaisuuteen synkretistisen opin avulla, Intian ja muiden Aasian kansojen vapauttaminen siirtomaavallasta, uusien spiritistisiä ilmiöitä koskevien selitysmallien luominen sekä viimeiseksi Blavatskyn henkilökohtaiset syyt, jotka ehkä liittyivät hänen joissakin kirjeissä mainitsemiinsa ”nuoruuden synteihin”, joita hänellä oli tarve hyvittää. Antikolonialistisia epäilyjä herätti etenkin hindulainen uudistusliike Arya Samaj, jonka kanssa Teosofinen seura oli liitossa vuosina 1878–82. Ystävälleen ja parapsykologian tutkijalle A. N. Aksakoville kirjoittamassaan kirjeessä Blavatsky todisteli vaikutusvaltaansa Intiassa kirjoittamalla miten ”tyhmiä aaseja” teosofit ovat ja miten hän voi johtaa heitä haluamaansa suuntaan.


title: H. P. Blavatsky

text: On myös pohdittu, oliko teosofian taustalla jokin poliittinen aate. Tiedetään, että nuoruudessaan Blavatsky oli liikkunut radikaaleissa liberaalis-nationalistisissa piireissä, mutta hänellä ei ilmeisesti ollut koskaan mitään selkeää yhteiskunnallis-poliittista linjaa. Sosialismiin ja anarkismiin hän suhtautui pitkään hyvin kielteisesti, mutta muutti mieltään 1880-luvulla ja kutsui Besantin vasemmistolaista toimintaa ”käytännön teosofiaksi”.


title: H. P. Blavatsky

text: Mikael Niinimäen mukaan toisaalta oli tietty ydinteosofia, johon Blavatsky uskoi vakavasti, ja toisaalta julkisuudessa esitetty ”propagandistinen” opetus, joka vaihteli eri aikoina tarpeiden ja roolien mukaan. Vaikka teosofisen opin syntyyn vaikuttaneista tekijöistä onkin erilaisia käsityksiä, yleensä pidetään selvänä, että sen suosio liittyi 1800-luvun lopun luonnontieteellisen maailmankäsityksen ja konservatiivisen kristinuskon väliseen kilpailuun. Monille ajattelijoille ei riittänyt kristillisyys, joka tuntui olevan ristiriidassa tieteen kanssa. Toisaalta materialistinen maailmankatsomus herätti monissa ihmisissä turvattomuuden tunnetta.


title: H. P. Blavatsky

text:
Lapsena Helenan kerrottiin olleen lämminsydäminen ja lempeä, vaikka saattoikin äkisti kimpaantua. Hänen vanhempiaan huolestutti etenkin se, että Helena leikki mieluummin palvelijoiden lasten kanssa kuin vertaistensa. Lisäksi hän oli jo lapsena taipuvainen kokemaan erilaisia outoja ilmiöitä. Helenan täti Nadezhda Fadejev kirjoitti sisarentyttärestään:
Blavatskyn tavanneet kuvasivat häntä ennen kaikkea adjektiiveilla älykäs, aito ja tarmokas. Hänen hyvinä puolinaan mainitaan avoimuus, iloisuus ja uskollisuus ystäviä kohtaan, ja häntä pidettiin nokkelana keskustelijana. Toisaalta monet loukkaantuivat hänen horjumattomuutensa, kiivautensa, karkeutensa ja suorasukaisuutensa vuoksi, ja hän usein tyrmistytti seurapiirit kielenkäytöllään. H. S. Olcottin mukaan Blavatsky hankki lukemattomia ystäviä mutta kadotti heidät usein nähden heidän muuttuvan henkilökohtaisiksi vihamiehiksi. Hän usein sai jonkun henkilön tuntemaan että tämä oli ainutlaatuinen ja hänen ainoita tosiystäviään. Olcott epäili että Blavatskyn mielestä hän ja muut tavalliset ihmiset eivät olleet muuta kuin ”talonpoikia shakkipelissä, joita hän ei kovinkaan sydämenpohjasta rakastanut.”


title: H. P. Blavatsky

text: Työssään hänen sanottiin olevan väsymätön, ei koskaan tyytyväinen ja aina edistämässä jotain ajatusta. William Butler Yeats kirjoitti ystävälleen Blavatskystä: ”Hän on inhimillisin elossa oleva henkilö. Hän on kuin vanha talonpoikaisnainen ja on omistanut koko elämänsä vain istumiseen suuressa tuolissaan kynä kädessään. Vuosikausia hän on kirjoittanut 12 tuntia päivässä.” Huolimatta monista huijaussyytöksistä monet pitivät Blavatskya harvinaisen aitona ihmisenä. Amerikkalainen taiteilija Edmund Russel kirjoitti Blavatskysta: ”Hän inhosi kaikkea teennäisyyttä ja silti hänet kruunattiin huijareiden kuningattareksi.”


title: H. P. Blavatsky

text: Vaikka kasvisruokavalio kuuluu nykyisin teosofisiin ihanteisiin, Blavatsky ei noudattanut sellaista eikä vaatinut sitä muiltakaan. Hän oli ylipainoinen ja myös tupakoi paljon. Hänen on myös mainittu käyttäneen nuorempana hasista ja oopiumia, sekä jotain soman tapaista juomaa jonka tarkoituksena oli avustaa häntä selvänäkökyvyssä. Alkoholia hän ei tiettävästi käyttänyt lainkaan. Myöskään hasiksen käytöstä ei ole todisteita hänen myöhemmiltä vuosiltaan.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn tiedetään kokeneen ajoittain persoonallisuuden jakautumisia, joista hän muun muassa kirjoitti sisarelleen: "”Ja juuri tähän aikaan aloin tuntea kummallista kaksinaisuutta. Useita kertoja päivässä tunnen, että paitsi minua, on joku toinen, täysin erillinen minusta, läsnä ruumiissani.”" Jotkut tutkijat ovat pitäneet tätä alter egoa samana kuin useissa spiritistisissä yhteyksissä Blavatskyn kautta ilmestynyt John King, joka myöhemmin Blavatskyn mielessä muuttui teosofian mestari Moryaksi. Myös useat teosofit kuten W. B. Yeats olivat vakuuttuneita Blavatskyn normaalista tietoisuudesta riippumattoman transsipersoonan olemassaolosta selityksenä mestarisanomille. Eversti Olcottin mukaan Blavatskyn kirjoittaessa hänet saattoi 'vallata' kolmekin eri henkilöä.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn aiemmat kytkökset spiritismiin olivat tutkijoiden tiedossa. Jotkut väittivät Blavatskyn paljastaneen heille yksityisesti että kyseessä olivat pelkät silmänkääntötemput, mutta hän ei koskaan myöntänyt sellaista julkisesti. Blavatskyyn esimerkiksi väitettiin tuottavan tekstiä tai kuvan paperille mielensä voimalla, aineellistavan esineitä suljettuun rasiaan ja kirjeitä ilmaan.


title: H. P. Blavatsky

text: Tunnetuimmat yksittäiset Blavatskya vastaan esitetyt huijaussyytökset ovat Psyykkisen tutkimuksen seuran tekemä niin sanottu "Hodgsonin raportti", siihen kytkeytyvä Coulombien tapaus sekä V. S. Solovjovin teos "A Modern Priestess of Isis" (1893).


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn opetukset ovat kiinnostaneet tutkijoita nykypäiviin saakka. Hänestä on kirjoitettu lukuisia elämäkertoja ja muistelmia, sekä hänen opetuksiaan puoltavia ja kritisoivia tutkimuksia. Monissa maissa teosofit ja heidän vastustajansa ovat kirjoittaneet vuorotellen toistensa väitteitä kumoavia kirjoja.


title: H. P. Blavatsky

text: Coulombien tapauksena tunnettu, Helena Blavatskyn ja Emma ja Alexis Coulombin välinen kiista sai alkunsa toukokuussa 1884. Ilmeisesti jo pitkään jatkunut epäsopu Coulombien ja Madrasin teosofien välillä johti viimein Coulombien karkottamiseen ja erottamiseen Teosofisesta seurasta, sekä useisiin syytöksiin, muun muassa salakuuntelusta, herjauksesta ja kiristämisyrityksistä. Samalla paljastui joukko Blavatskyn yksityisiin tiloihin tehtyjä rakennelmia, jotka Coulombien mukaan oli tehty Blavatskyn pyynnöstä erilaisten huijausten suorittamista varten.


title: H. P. Blavatsky

text: Teosofisen seuran jäsenet eivät kuitenkaan uskoneet väitteitä, vaan syyttivät liukulevyjen ja salaovien rakentamisesta Coulombeja. Heidän mukaansa Emma Coulombilla oli tähän mahdollisuus, koska hän toimi taloudenhoitajana Blavatskyn poissa ollessa, joten hänellä oli avaimet kaikkiin seuran tiloihin. Epäilyksiä tuki myös se, että Coulombeilla oli koko seuran päämajan yläkerta omassa käytössään Blavatskyn oleskellessa Euroopassa. Lisäksi teosofit pitivät tutkimustensa perusteella rakennelmia varsin uusina, eikä salaovia ollut mahdollista avata tai sulkea helposti ja äänettömästi.


title: H. P. Blavatsky

text: Muutamaa kuukautta myöhemmin, 21. syyskuuta 1884 ilmestyi "The Timesissa" artikkeli, jonka mukaan Blavatsky oli huijari. Todisteena olivat Emma Coulombin "Christian College Magazinelle" luovuttamat kirjeet, joita hän väitti Blavatskyn kirjoittamiksi. Osa kirjeistä sisälsi muun muassa ohjeita Coulombeille erilaisten huijausten suorittamiseksi. Tuolloin Saksassa oleskellut Blavatsky kirjoitti "Timesiin" kirjeen, jossa kielsi kirjoittaneensa Coulombien väittämiä kirjeitä ja lähti matkalle takaisin Intiaan. Kairossa hän pysähtyi keräämään Emma Coulombia vastaan todistusaineistoa, jolla oli tarkoitus tuhota hänen uskottavuutensa mahdollisessa oikeudenkäynnissä.


title: H. P. Blavatsky

text: Joulukuussa 1884 Adyariin saapui Psyykkisen tutkimuksen seuran Richard Hodgson, jonka tarkoituksena oli perehtyä seuran parissa tapahtuneisiin paranormaaleiksi väitettyihin ilmiöihin. Hodgson vietti Adyarissa kolme kuukautta, jona aikana hän haastatteli silminnäkijöitä ja muita todistajia, sekä tutki päämajaan tehtyjä rakennelmia. Hodgson sai myös haltuunsa osan Coulombien kirjeistä sekä muita asiakirjoja, jotka hän lähetti Englantiin tutkittavaksi. Tutkimuksen teki käsiala-asiantuntija F. G. Netherclift, jonka loppupäätelmä oli, että kaikki tutkitut viisi kirjettä olivat saman henkilön (Hodgsonin mukaan Blavatskyn) kirjoittamia. Hodgson kirjoitti tutkimuksistaan 200-sivuisen raportin, jossa hän syytti Blavatskya erittäin monipuoliseksi ja taitavaksi huijariksi.


title: H. P. Blavatsky

text: Hodgsonin raporttia pidettiin pitkään psyykkisen tutkimuksen malliesimerkkinä. Kuitenkin myöhemmin on julkaistu raportin kohta kohdalta kumoavia tutkimuksia. Näistä maininnanarvoisia ovat esimerkiksi A. E. Watermanin (oik. Walter A. Carrithers, Jr.) "Orbituary: The Hodgson report on Madame Blavatsky 1885–1960" (1963) sekä tutkimuksessa usein lainattu Vernon Harrisonin "J'Accuse" (1986). Waterman muun muassa osoitti Coulombien kirjeiden tutkimuksen dokumentoinnissa vakavia puutteita.


title: H. P. Blavatsky

text: Elliot Coues todistettavasti osti myöhemmin kirjeet itselleen, mutta ei jostain syystä koskaan käyttänyt niitä hyökkäyksessään Blavatskya vastaan. Harrisonin mielestä tähän oli syynä ilmeisesti se, että Coues tiesi kirjeet väärennöksiksi tai ainakin vahvasti epäili sitä. Myöhemmin kirjeet tuhosi joko Coues tai hänen perillisensä.


title: H. P. Blavatsky

text: Venäläinen kirjailija Vsevolod Solovjov tutustui Blavatskyyn Pariisissa vuonna 1884, ja hänestä tuli nopeasti teosofian suosija. Hän oli aikeissa ryhtyä edistämään teosofiaa Venäjällä ja kertoi SPR:lle Blavatskyn mestarin, Moryan ilmestyneen hänelle. Hän kirjoitti tapauksesta venäläisessä tieteellisessä julkaisussa 1. heinäkuuta 1884: "”Olosuhteet joissa ilmiö tapahtui pienimmissä yksityiskohdissaan, itseni huolellisesti tarkastamana, eivät jätä minulle pienintäkään epäilystä sen aitoudesta.”" Solovjov pyörsi kuitenkin äkisti kantansa vuonna 1886. Joidenkin mukaan syynä oli joulukuussa 1885 ilmestynyt Hodgsonin raportti, jossa Blavatskya pidettiin huijarina. Solovjov perui myös aiemmat puheensa mestarin ilmestymisestä ja piti tapausta hallusinaationa.


title: H. P. Blavatsky

text: Kirjeenvaihto Blavatskyn kanssa ei kuitenkaan loppunut kokonaan. Kaksi vuotta Blavatskyn kuoleman jälkeen, vuonna 1893 Solovjov julkaisi Blavatskya arvostelevan kirjan "A Modern Priestess of Isis". Kirjassaan hän esitteli paitsi omia näkemyksiään Blavatskysta, myös hänen kirjeitään, joista ehkä kuuluisin on otsikoitu nimellä ”Tunnustukseni”. Dramaattiseen sävyyn kirjoitetussa kirjeessä Blavatsky sanoi ”vihanneensa miestään, rakastaneensa yhtä miestä syvästi mutta silti enemmän okkulttista tiedettä”. Muut 'tunnustukset' eivät ole näin selviä, mutta kirjeestä voi päätellä että hän koristi teosofisen propagandansa 'psyykkisillä kokeilla' ja yleisöä hämmästyttävällä mystiikalla, mutta myös sen että hän uskoi vilpittömästi olevansa itämaisten Mahatmojen lähettiläs.


title: H. P. Blavatsky

text: Monet teosofiset kirjoittajat ovat kuitenkin epäilleet kirjeen aitoutta. Heti teoksen ilmestymisen jälkeen Blavatskyn sisar Vera Zhelihovsky kirjoitti kirjalle oman vastineensa "H. P. Blavatsky and a Modern Priest of Truth". Blavatskyn elämäkerran kirjoittajan John Symondin mukaan kyseisen kirjeen olemassaolosta ei ole muuta todistetta kuin Solovjovin sana. Mikael Niinimäki puolestaan pitää kirjettä aitona, perustuen Solovjovin esittämiin todistajanlausuntoihin.


title: H. P. Blavatsky

text: Amerikkalainen spiritualisti William Emmette Coleman hyökkäsi kiivaasti Blavatskya vastaan hänen kuolemansa jälkeen. Kirjoituksessaan "The Sources of Madame Blavatsky's Writings" (1895) Coleman sanoi löytäneensä "Hunnuton Isis" -teoksesta yli 2 000 muista teoksista kopioitua kohtaa ilman asianmukaisia viitteitä. Hän luetteli kirjoituksessaan osan käytetyistä teoksista sekä niistä otettujen lainausten lukumäärät. Lisäksi hän väitti Blavatskyn tehneen useita virheitä tiibetin- ja sanskritinkielisten sanojen kirjoitusasussa, sekä lainanneen kaikki teosofian opetukset muista kirjoista, oppisuunnista tai auktoriteeteilta. Colemanin mukaan myös suuri osa "Teosofisesta sanakirjasta" oli kopioitu muista lähteistä.


title: H. P. Blavatsky

text: Kirjoituksessaan "Critical Historical Review of The Theosophical Society" (1893) Coleman luetteli useita Blavatskyn oletettuja huijauksia, niihin osallistuneet henkilöt sekä lyhyen kuvauksen toteutuksesta. Hän väitti, että loppuvaiheessa kaikki Teosofisen seuran sisäpiirin henkilöt olivat mukana huijauksissa tai vähintäänkin olivat niistä tietoisia ja että Blavatsky oli itse kirjoittanut kaikki mahatmakirjeet. Blavatskyn kuoleman jälkeen ilmestyneistä kirjeistä hän piti vastuullisena W.Q. Judgea. Coleman ei kuitenkaan esittänyt kirjoituksessaan mitään todisteita väitteilleen vaan sanoi esittävänsä ne tulevassa kirjassaan, jota ei kuitenkaan koskaan ilmestynyt. Joidenkin mukaan syynä oli San Franciscon maanjäristys vuonna 1906, joka tuhosi Colemanin kirjaston ja muistiinpanot. Coleman kuoli kolme vuotta myöhemmin. Mikael Niinimäki (1979) vahvistaa "Teosofista sanakirjaa" koskevien plagiaattiväitteiden pitävän paikkansa ainakin neljän pääteoksen osalta. Kuitenkin hän pitää todisteita Blavatskyn taipumuksesta transsiin ja automaattikirjoitukseen vakuuttavina ja katsoo, että teosofian vastustajat eivät ole ottaneet tätä huomioon.


title: H. P. Blavatsky

text: Useat teosofiset kirjailijat ovat kyseenalaistaneet Colemanin väitteet. Blavatskyn elämäkerran kirjoittajan Sylvia Cranstonin mukaan hänen tutkimusapulaisensa löysi vain kuusi 70:stä väitetystä plagiaatista, jotka Colemanin mukaan oli otettu Alexander Winchellin teoksesta "World life". Colemanin väitteitä on tutkinut myös teosofi ja historioitsija Michael Gomes, jonka mukaan väitteet eivät pidä paikkaansa vaan lähes jokainen lainaus "Hunnuttomassa Isiksessä" on merkitty tavalla tai toisella (teoksessa on noin 2 400 viitettä).


title: H. P. Blavatsky

text: Helena Blavatsky oli yksi Teosofisen seuran perustajajäsenistä. Nykyisin seuraan kuuluu noin 40 000 jäsentä, ja sillä on 60 kansallista osastoa eri puolilla maailmaa. Teosofinen liike on vaikuttanut voimakaasti new age -liikkeen syntymiseen, johon on omaksuttu useita Blavatskyn tunnetuksi tekemiä käsitteitä.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatsky oli hyvin tuottelias kirjoittaja. Hänen pääteoksensa olivat "Hunnuton Isis" ja "Salainen oppi", jotka molemmat sisälsivät kaksi osaa. Muut Blavatskyn kirjoitukset on koottu 14-osaiseen kirjasarjaan "Collected Writings", jonka toimitti Blavatskyn sukulainen Boris de Zirkoff (1902–1981) Lisäksi siihen on koottu paljon kirjeenvaihtoa, otteita Blavatskyn muistikirjasta, asiakirjoja, piirroksia, kirjoitusten konsepteja, lehtiartikkeleita ja valokuvia.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatsky innoitti aikanaan useita taiteilijoita, muusikoita ja kirjailijoita. Eräitä heistä olivat William Butler Yeats, George W. Russell ja Charles Johnston, joita pidetään eräinä Irlannin kirjallisuuden elvyttäjistä. Yeats ja Johnston myös tapasivat Blavatskyn ja perustivat tämän jälkeen loosin Dubliniin.


title: H. P. Blavatsky

text: Mohandas Gandhi tutustui Bhagavad Gitaan teosofien välityksellä, ja Blavatskyn teoksella "Teosofian avain" oli suuri vaikutus hänen ajatteluunsa. Myös eräät muut yhteiskunnalliset uudistajat kuten Herbert Burrows, Edward Carpenter ja Annie Besant saivat vaikutteita teosofiasta, ja Besantista tuli Olcottin jälkeen Kansainvälisen Teosofisen Seuran presidentti. Blavatskyn pitkäaikainen ystävä ja työtoveri eversti H. S. Olcott tunnetaan buddhalaisuuden elvyttäjänä, ja hänen kuolinpäivänsä on kansallinen juhlapäivä Sri Lankassa.


title: H. P. Blavatsky

text: Rudolf Steinerin perustama Antroposofinen liike on saanut vaikutteita Blavatskyn opetuksista. Arjalaisen rodun käsite omaksuttiin 1900-luvun vaihteessa kehiteltyyn ariosofiaan, jonka puolestaan epäillään vaikuttaneen natsien aatteeseen.


title: H. P. Blavatsky

text: Blavatskyn teokset ovat vaikuttaneet seuraaviin johtajiin, ajattelijoihin, tieteilijöihin, kirjailijoihin, taiteilijoihin ja muusikoihin:


title: Finnmarkin lääni

text: Finnmarkin lääni (, , kveeniksi "Finmarkun fylkki") on Norjan lääni maan koillisosassa Pohjois-Norjan alueella. Se on Norjan lääneistä pohjoisin, pinta-alaltaan suurin ja väkiluvultaan pienin. Lääni rajautuu lännessä Tromssan lääniin, etelässä Suomeen, idässä Venäjän Murmanskin alueeseen ja pohjoisessa Barentsinmereen. Sen hallinnollinen keskus on Vesisaari. Läänissä on 75 758 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 48 631,08 neliökilometriä.


title: Finnmarkin lääni

text: Finnmarkin lääniin kuuluu yhteensä 19 kuntaa:Väkiluvultaan suurin kunta on Alattio, pinta-alaltaan suurin taas Koutokeino.


title: Teno (kunta)

text: Teno (, ) on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Asukkaista valtaosa on saamelaisia. Kunnan hallinnollinen keskus on Tenon kylä (pohjoissaameksi "Deanušaldi", norjaksi "Tana bru"). Kunnan korkein kohta on Rastegaissa-tunturi (1 067 m). Tana on kaksikielinen kunta (norja ja pohjoissaame).


title: Teno (kunta)

text: Pääelinkeinot ovat maatalous, poronhoito, lohenkalastus, kaivosteollisuus ja palveluelinkeinot.


title: Teno (kunta)

text: Tenon kunta rajoittuu pohjoisessa Gamvikin kuntaan ja Tenonvuonoon, koillisessa Berlevågin ja Vesisaaren kuntiin, idässä Uuniemen kuntaan, etelässä Suomen Utsjoen kuntaan, lounaassa Kaarasjoen ja Porsangin kuntiin ja lännessä Lebesbyn kuntaan.


title: Teno (kunta)

text: Tenoon liitettiin vuoden 1964 alusta Pulmangin kunta.


title: Teno (kunta)

text: Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Tenon kunnassa oli 2 900 asukasta.


title: Teno (kunta)

text: Allikkaniemi (Alleknjarg), Jouluvuono (Leirpollen), Kiippakuru (Skiippagurra), Lankovuono (Laggo), Lohiniemi (Laksnes), Lottojoki (Seida), Maskijoki (Masjok), Pekansaari (Norskholmen), Pulmanki (Polmak), Punakas (Bonakas), Rautuvuono (Smalfjorden), Ruostevielma (Rustefjelbma), Sirma (Sirbma), Tenon kylä (Tana bru), Venekenttä (Båteng)


title: Hämäläiset

text: Hämäläiset ovat Hämeen historiallisen maakunnan (Kanta-Häme, Päijät-Häme, Keski-Suomi, läntinen Kymenlaakso, eteläinen Pirkanmaa, Uusimaa) asukkaita.


title: Hämäläiset

text: Hämäläiset ovat vanha suomalainen heimo. Hämäläiset mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1042, jolloin Novgorodin ensimmäisessä kronikassa kerrotaan Novgorodin tekemästä sotaretkestä hämäläisiä eli jäämejä vastaan.


title: Hämäläiset

text: Hämäläiset puhuvat hämäläismurteita, joiden puhuma-alue ulottuu myös Satakunnan historiallisen maakunnan alueelle. Siksi myös satakuntalaiset luetaan usein hämäläiseen heimoon kuuluviksi ja Hämeen onkin sanottu ennen ulottuneen "suolamerestä suolamereen", siis Suomenlahdesta Pohjanlahteen. Hämäläinen asutus ja nautinta-alueet ylsivät esihistoriallisella ajalla etelässä Uudenmaan rannikolle asti. Hämäläiset kärsivät tappion ruotsalaisia vastaan niin sanotun toisen ristiretken seurauksena arviolta vuosina 1249-1250. Ristiretken vanavedessä tehdyn ruotsalaisten Uudenmaan kolonisaation myötä hämäläisten asutus alueella pieneni.


title: Hämäläiset

text: Hämäläismurteiden sanotaan säilyttäneen muinaisen pohjoiskantasuomen kielen piirteitä enemmän kuin muiden suomen murteiden.


title: Hämäläiset

text: Hämäläisiä on pidetty harkitsevaisina, luotettavina, hitaina, sitkeinä ja peräänantamattomina, sellaisina, jotka eivät aivan helposti ryhdy tekemään mitään mutta sen, minkä ryhtyvät tekemään, tekevät aina huolellisen sitkeästi loppuun asti. Hämäläisten maakuntalaulu on "Hämäläisten laulu", jonka viimeisessä säkeistössä lauletaan: "niin uljaita on urhoja, on järkeä on kuntoa, jos toimeen tartutaan". Monet yleiset, erityisesti hämäläisiin liitettävät käsitykset liitetään myös kaikkiin suomalaisiin. Hämäläisiä onkin pidetty "oikeina kunnon suomalaisen perikuvina", joissa suomalaisen luonteen ominaispiirteet tulevat näkyviin vielä selvemmin kuin muissa suomalaisissa heimoissa.


title: Hämäläiset

text: Kaarlo Hännisen "Kansakoulun maantieto ja kotiseutuoppi yksiopettajaisia kouluja varten" vuodelta 1929 sanoo hämäläisistä seuraavaa: ""Hämäläinen on vankka varreltaan, hartehikas ja vahva. Silmät ovat harmaansiniset, tukka usein vaalea. Työssään hän on erittäin kestävä ja käytännöllinen. Hän on oikein suomalaisen perikuva.""


title: Hämäläiset

text: Rautakaudesta puhuttaessa Hämeellä saatetaan tarkoittaa aluetta, jolla nykyisin sijaitsevat Kanta-Hämeen, Pirkanmaan, Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakunnat. Historiallisesti se on jakautunut Satakunnan ja Hämeen historiallisen maakunnan kesken. Aluetta on asuttu yhtäjaksoisesti kivikaudelta lähtien. Arkeologi Julius Ailio esitti jo 1900-luvun alussa, että nykyiset hämäläiset polveutuvat suoraan kivikauden asukkaista. Vallitsevaksi tuli kuitenkin käsitys, jonka mukaan hämäläisten esi-isät levittäytyivät Hämeeseen rannikolta Kokemäenjoen reittiä pitkin vasta 300-luvulla jaa. Alueen aikaisempi väestö yhdistettiin saamelaisiin. Nykyisin kaikki arkeologit ja kielitieteilijät eivät enää ole varmoja, että todellisuus oli aivan näin yksinkertainen.


title: Hämäläiset

text: Joka tapauksessa merovingi- ja viikinkiajoilla Hämeen eri osista on runsaasti arkeologisia löytöjä. Alueen väestö kuului kulttuurisesti samaan kokonaisuuteen Varsinais-Suomen ja Satakunnan asukkaiden kanssa. Löydöt keskittyvät Kanta-Hämeen, Pirkanmaan ja Päijät-Hämeen alueille, mutta niitä on pienempi määrä myös Keski-Suomesta. Hämeen asukkaat hankkivat turkiksia ja muita erämaan tuotteita ja välittivät niitä rannikon kauppapaikoille. Hämäläisen eränkäynnin arvioidaan ulottuneen jopa Uudeltamaalta Perämeren rannikoille ja nykyisen itärajan taakse. On kuitenkin tuntematonta, olisiko jo rautakaudella ollut olemassa hämäläinen identiteetti ja hämäläisyyden käsite. 1100- ja 1200-luvun venäläisissä kronikoissa mainittu jäämien heimo saattoi joissakin yhteyksissä tarkoittaa hämäläisiä, jotka ehkä hahmotettiin omaksi kansakseen ainakin ulkopuolisesta näkökulmasta tarkasteltuna.


title: Hämäläiset

text: Hämeestä levisi asutusta Savon suuntaan. Luultavasti tästä syystä nimitys Hämäläinen on säilynyt yleisesti sukunimenä. Myöhemmin ristiretkiajalla asutus- tai ainakin kulttuurivirtaus kääntyi päinvastaiseksi ja karjalainen vaikutus ulottui Lahden tienoille saakka. 1200-luvun kuluessa sinetöitiin monenlaisten levottomuuksien jälkeen hämäläisten kääntyminen kristinuskoon ja liittyminen Ruotsin valtaan. Kanta-Häme muodostui Hämeen keskusalueeksi. Alueen historiallisesta merkityksestä todistavat muun muassa kaksi keskiaikaista linnaa (Hämeen linna ja Hakoisten linna).


title: Saint-Barthélemy

text: Saint-Barthélemy (myös nimiä Saint Barts, Saint Barths, tai Saint Barth käytetään) on saari Karibianmerellä. Se on osa Ranskaa, ja on hallinnollisesti Ranskan merentakainen yhteisö ("COM collectivité d’outre-mer"). Saari sijaitsee noin 200 kilometriä Guadeloupesta pohjoiseen. Se on 17,5 km pitkä ja 4 km leveä. Saaren pinta-ala on 25 km² ja sillä on noin 9 300 asukasta (2013).


title: Saint-Barthélemy

text: Syyskuussa 2017 hurrikaani Irma tuhosi saaren rakennuskannan ja infrastruktuurin lähes kokonaan.


title: Saint-Barthélemy

text: Kristoffer Kolumbus löysi Saint-Barthélemyn vuonna 1496 ja nimesi sen veljensä Bartholomén mukaan. Se kuului aluksi Ranskalle (vuodesta 1648 alkaen), kunnes vuonna 1785 Ruotsi osti sen siirtomaakseen. Saari siirtyi takaisin Ranskan alaisuuteen hiukan alle sata vuotta myöhemmin, vuonna 1878. Saaren pääkaupunki Gustavia on nimetty Ruotsia vuodet 1771–1792 hallinneen kuningas Kustaa III:n mukaan.


title: Saint-Barthélemy

text: Aikaisemmin Saint-Bartlélemy kuului Guadeloupen departementtiin, mutta vuonna 2003 järjestetyssä kansanäänestyksessä saarelaiset ilmaisivat halunsa irrottautua Guadeloupesta omaksi Ranskan merentakaiseksi yhteisökseen ("COM collectivité d’outre-mer"). Laki uudesta asemasta vahvistettiin helmikuussa 2007. Saarella on pieni lentokenttä, Kustaa III – Saint-Jean – Saint-Barthélemyn lentoasema (tunnus: SBH).


title: Kade

text: Kade on suomalaisen kansanperinteen noita, jolla on taikavoimia ja jonka uskotaan voivan vahingoittaa toista kateudellaan.


title: Kade

text: Usein kade katsoi pahalla silmällä, joten kateen katseen kohteeksi joutuminen oli vaarallisinta. Ketä tahansa saatettiin pitää mahdollisena kateena, jonka vuoksi kateilta oli hyvä suojautua varmuuden vuoksi. Kade saattoi vahingoittaa muillakin loitsuilla. Usein varsinkin onnen kääntyminen huonoksi katsottiin kateiden syyksi. Onnea saatettiin tavoitella takaisin taikatempuilla ja loitsuilla, jotka suunnattiin kateita vastaan. Monia vaivoja pidettiin kateiden syynä. Koska ihmiset sairastuivat toisinaan, eikä onnikaan ollut aina myötäinen, uskottiin kateita olevan paljon. Sananlasku kertookin: "Katehia kaikki kansa, velhoja joka veräjä."


title: Kade

text: Kateellisten taikoja tai pelkkää katsetta on pelätty myös monissa muissa kulttuureissa.


title: Boycott

text: Boycott on vuonna 1987 perustettu englanniksi laulava suomalainen rock-yhtye, jonka keulakuvina toimivat laulusolisti Tommi Läntinen ja kitaristi Hombre Lampinen. Yhtyeen musiikkia on kutsuttu termillä classic rock, mutta 1990-luvun alkupuolella sen musiikki alkoi muistuttaa enemmän popmusiikkia. Boycott lopetti toimintansa 1990-luvun alussa, minkä jälkeen Läntinen aloitti soolouransa. Boycott oli vuonna 1992 esiintymässä Pori Jazzeilla. Boycott teki paluun vuonna 2007. Yhtyeen tutuin hittikappale on ”Gotta Rock”. Myös coverkappaleet ”My Sharona” ja ”Roadrunner” ovat menestyneitä hittejä.


title: Boycott

text: Paluunsa yhteydessä vuonna 2007 Boycott julkaisi uutta materiaalia 15 vuoden tauon jälkeen. Viikolla 23 jaettiin radioasemille uusi single, Graham Parker -cover ”Hey, Lord (Don’t Ask Me Questions)”. Seuraava single, ”Keep Things Alright”, julkaistiin syksyllä 2007. 26. syyskuuta ilmestyi kokoelmalevy "Boycott Hits Back", joka sisältää yhtyeen suurimmat hitit, mutta myös edellä mainitut uudet kappaleet.


title: Boycott

text: Boycott on keikkaillut 2000-luvulla melko satunnaisesti: Down By The Laiturilla Turussa 26.7.2006, Tavastia-klubilla Helsingissä 9.8.2006, Kokkolassa 30.6.2007, Down By The Laiturilla 25.7.2007, Turusta Tukholmaan matkustavalla Isabella-laivalla 5.–18.11.2007 ja 28.–29.3.2008, Apollo Live Clubilla Helsingissä 2.4.2008 sekä Lohjan Rantajameissa 12.7.2008.


title: Boycott

text: Vuonna 2017 tulee kuluneeksi tasan 30 vuotta yhtyeen syntymästä, ja Boycott julkaisee uuden studioalbumin, aktivoituu keikoille, ja ensimmäinen single ”Still I Rise” julkaistiin 3. maaliskuuta. Toinen single ”Partners in Crime” julkaistiin 12. toukokuuta ja kolmas single "Thunder" julkaistiin 22. syyskuuta. Uuden studioalbumin tuottaa Okko Laru. Toukokuussa 2016 äkillisesti kuollut yhtyeen kitaristi Hombre Lampinen ei ole mukana yhtyeen paluussa.


title: Boycott

text: Boycottin uusi studioalbumi The Mighty ilmestyi 20. lokakuuta 2017. Levyn julkaisua juhlittiin levynjulkkarikeikalla G Livelabissa, Helsingissä.


title: Tromssan lääni

text: Tromssan lääni (, , kveeniksi "Tromssan fylkki") on Norjan lääni maan pohjoisosassa Pohjois-Norjan alueella. Se sijaitsee Norjanmeren rannikolla Napapiirin pohjoispuolella ja rajautuu idässä Finnmarkin lääniin sekä etelässä Suomeen, Ruotsiin ja Nordlandin lääniin. Sen hallinnollinen keskus on Tromssa. Läänissä on 164 330 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 25 862,92 neliökilometriä.


title: Tromssan lääni

text: Tromssan lääni on kauttaaltaan suhteellisen vuoristoista aluetta. Monin paikoin vuoret ovat hyvin jyrkkiä ja niiden väleissä on kapeita laaksoja, joiden pohjalla virtaa jokia. Toisin paikoin ylhäällä vuorilla on myös jäätiköitä, ja läänin korkein kohta Jiehkkevárri (1 833 m) on erään jäätikön laki. Jiehkkevárri sijaitsee Lyngenin niemimaalla ja on osa Lyngsalpene-vuoristoa, jossa ovat läänin muutkin korkeimmat huiput. Muuallakin läänissä rannikoiden jyrkät ja teräväpiirteiset vuoret kohoavat suoraan merenpinnasta satojen metrien ja jopa yli 1 000 metrin korkeuteen. Vuoret antavat suojaa pitkin vuonoja oleville vihreille laitumille. Sisämaan laajoissa laaksoissa vuorten rinteitä päällystävät koivumetsät. Lähellä läänin itäisiä rajaseutuja vuorten keskimääräinen profiili muuttuu jonkin verran rannikkovuoria pyöreämmäksi.


title: Tromssan lääni

text: Paikallisen kansanperinteen mukaan vuoret ovat peikkoja, jotka ovat auringon paisteessa jähmettyneet kiveksi. Näin on selitetty monien vuorten erikoisia muotoja tai hahmoja. Eräs läänin tunnetuista teräväpiirteisistä vuorimuodostumista on Senjan saaren ulkorannikolla sijaitseva Okshornan (”Djevelens tanngard”, ), jonka jyrkät ja keihäsmäiset huiput nousevat satoja metrejä suoraan merestä. Toisenlainen tunnettu vuorenhuippu on 1 238 metriä korkea Tromsdalstinden, jonka pyöreähkö laki kohoaa Tromsdalen-laakson perukalla, Tromssan kaupungin taustalla.


title: Tromssan lääni

text: Tromssan alppiklubilla (Troms Turlag) on 650 kilometriä merkittyjä retkeilyreittejä ympäri lääniä.


title: Tromssan lääni

text:
Lääni käsittää lukuisia saaria, mukaan lukien kaksi Norjan rannikon suurinta saarta:
Eri saaret voivat erota maastollisesti toisistaan hyvinkin paljon. Jotkut ovat matalia, ja tuuli pääsee puhaltamaan niillä vapaasti. Toisilla saarista on jopa yli 1 000 metriä korkeita vuoria, jolloin vuoret tarjoavat myös jonkin verran tuulensuojaa. Myös Tromssan kaupunkisaaren ympärillä on runsaasti muita vuoristoisia saaria, jotka suojaavat kaupunkia merituulilta.


title: Tromssan lääni

text: Alueen ilmastoon vaikuttaa lämmin Golfvirta, minkä vuoksi talvet rannikoilla ovat pohjoiseen sijaintiin nähden leutoja mutta lumisia, ja lämpötilat liikkuvat tuolloin noin −3 °C ja −6 °C välillä. Sisämaan alueilla on talvisin viileämpää, ja lämpötilat saattavat ajoittain laskea −30 °C alapuolelle. Sisämaassa ilma on tosin kuivempaa, mikä vähentää pakkasen purevuutta suhteessa rannikon kosteampaan ilmaan. Kesäisin lämpötilat vaihtelevat yleensä 10 °C ja reilusti yli 20 °C välillä, mikä tekee alueesta varsin hedelmällistä.


title: Tromssan lääni

text: Asutusalueiden ulkopuolella on laajoja ja käytännössä koskemattomia erämaa-alueita. Vuorten alempia irtokivirinteitä päällystävät tyypillisesti koivumetsät. Erityisen rikkaan kasviston omaavat alueen liitukivivuoret. Läänin tunnuskukka on niittykullero ("Trollius europaeus").


title: Tromssan lääni

text:
Läänin alueella liikkuvia suurpetoeläimiä ovat susi ("Canis lupus"), karhu ("Ursus arctos"), ilves (Lynx lynx) ja ahma ("Gulo gulo"). Euroopan suurin merikotkien ("Haliaeetus albicilla") pesäke sijaitsee Nord-Fugløyan saarella, läänin pohjoisosassa. Muutoin rikkaan linnuston omaavat esimerkiksi erämaiden kosteikot. Kaloja on runsaasti sekä alueen järvi- että merivesissä. Tunnetuin alueen pyydetyistä merikaloista lienee turska ("Gadus morhua"). Muita pyyntikaloja ovat seiti ("Pollachius virens"), ruijanpallas ("Hippoglossus hippoglossus"), puna-ahven ("Sebastes marinus"), kolja ("Melanogrammus aeglefinus"), kissakala ("Anarhichas lupus") ja merikrotti ("Lophius piscatorius"). Vaeltavista kaloista lohet ovat yleisiä joissakin läänin joissa. Muita alueen tunnettuja vaeltavia kaloja ovat merinieriä ja meritaimen ("Salmo trutta trutta"). Laajimmalle levinnyt vaeltamaton makean veden kala on nieriä ("Salvelinus alpinus") ja sitä tavataan järvistä kaikkialla läänissä. Myös taimenia ("Salmo trutta") tavataan monista alueen järvistä. Lisäksi haukia ("Esox lucius"), ahvenia ("Perca fluviatilis"), harjuksia ("Thymallus thymallus"), siikoja ("Coregonus lavaretus") ja mateita ("Lota lota") löytyy joistakin järvistä ja joista, mutta ne eivät ole yhtä yleisiä kuin edelliset.
Läänin vanhimmat jäljet ihmisasutuksesta ovat yli 10 000 vuotta vanhoja ja juontavat juurensa paimentolaiskulttuuriin. Läänistä on löydetty myös maailman pohjoisimpia merkkejä viikinkien ajalta. Runsaat meren antimet yhdistettynä paikalliseen maanviljelyyn loivat perustan Tromssan läänin alueen ensimmäiselle pysyvälle asutukselle. Alkuperäinen saamelaisväestö on pitkään hyödyntänyt rantoja porotokkiensa kesälaitumina. Talvella taas poroja on laidunnettu sisämaassa Suomen ja Ruotsin raja-alueilla. Etelämpää, kuten Gudbrandsdalenista, kotoisin olleet maanviljelijät veivät omaa viljelykulttuuriaan kohti pohjoista asuttaessaan Tromssan läänin sisäosia. Lääniä asuttivat myös suomalaisperäiset kveenit, mikä näkyy joidenkin paikkojen rakennustyylissä ja kulttuurissa.


title: Tromssan lääni

text: Tromssan lääniin kuuluu 24 kuntaa:


title: Tromssan lääni

text: Läänin alueella asuu 154 642 ihmistä, ja väkiluku on kasvava. Läänin asukkaista 56% asuu saarilla (suuri osa Tromssan kaupungissa, jonka keskusta on rakennettu saarelle). Lääni käsittää kolme, muihin väestökeskittymiin suhteutettuna, suurempaa kaupunkia.


title: Tromssan lääni

text:
Kolme suurinta väestökeskittymää ovat:
Läänin 25 kuntaa käsittävät monia pienempiä kyliä ja asutuksia. Tromssan lääni on virallisesti kaksikielinen. Alueella asuu alkuperältään niin norjalaisia, saamelaisia kuin suomalaisiakin.


title: Tromssan lääni

text: Läänin vilkkaimmat tiet autoliikenteelle ovat läänin halki kulkeva Eurooppatie 6 ja Suomesta Tromssaan kulkeva Eurooppatie 8. E6 on eräs koko Norjan pääteistä ja yhdistää esimerkiksi Tromssan läänin sekä pohjoisempaan Finnmarkin lääniin että eteläisempään Nordlandin lääniin. E8 on läänin ainut suoraan Suomen puolelle johtava tie. Tämä Tromssaan päättyvä tie kulkee Paatsivuonossa () sijaitsevan Nordkjosbotnin ja Omasvuonossa () sijaitsevan Yykeänperän () läheisen risteyksen välisen matkan samaa reittiä E6-tien kanssa ja kääntyy risteyksestä kohti Kilpisjärveä ja Suomea. Seuraavaksi lähimmät Suomeen johtavat tiet kulkevat Finnmarkin läänin puolelta. Ruotsiin Tromssan läänistä ei johda yhtäkään suoraa tietä, vaan lähimmät Ruotsin risteykset ovat joko Nordlandin läänin puolella tai Suomen Enontekiössä. Kuten muuallakin Norjassa, on Tromssan läänissäkin runsaasti eri paikkoihin johtavia pistotietyyppisiä tai lenkkejä tekeviä lääninteitä (). Lääninteitä pienemmät tiet eivät yleensä ole enää asvaltoituja.


title: Tromssan lääni

text: Vuoristoisesta maastosta johtuen osalle teistä on rakennettu maantietunneleita, jotka alittavat rannikoiden jyrkkiä vuorenseinämiä tai puhkaisevat teitä kokonaisten vuorijonojen läpi, jolloin tietyt tunnelit voivat olla useita kilometrejä pitkiä. Joissakin paikoissa osa teistä on rakennettu kulkemaan säännöllisesti kulkevien autolauttayhteyksien kautta, jolloin esimerkiksi leveän vuonon poikki ei ole tarvinnut rakentaa erittäin pitkää siltaa tai merenpohjan alittavaa tunnelia (usein tällaiset vaihtoehdot ovat poissuljettuja vuonojen syvyyden vuoksi). Norjan rannikon pisintä lauttareittiä kulkevat Hurtigruten-laivat pysähtyvät neljässä Tromssan läänin satamassa, jotka sijaitsevat Kieruassa (), Tromssassa (), Finnsnesissä ja Harstadissa.


title: Tromssan lääni

text: Norjan rannikkoalueilla asuville tyypilliseen tapaan, vesialueiden läheisyydestä johtuen, paikalliset saattavat liikkua myös jonkin verran veneillä, sillä jotkin saarilla sijaitsevista tai vuorten ympäröimistä rantapaikoista ovat maantieyhteyksien ulkopuolella.


title: Tongareva

text: Tongareva (Penrhyn, Mangarongaro) on atolli Cookinsaarilla. Se on Cookinsaarten pohjoisin paikka. Atollilla asuu noin 500 ihmistä. He puhuvat pääasiassa tongarevan kieltä. Tongareva sijaitsee noin 1365 kilometrin päässä Cookinsaarten pääsaari Rarotongasta. Atollin suurimmat kylät ovat Omoka ja Tetautau.


title: Tongarevan kieli

text: Tongareva (mangarongaro, penrhyn) on austronesialainen kieli, jota puhutaan Tongarevan saarella, pohjoisilla Cookinsaarilla. Kielellä oli vuonna 2011 noin 200 äidinkielistä puhujaa. Kieli on läheistä sukua rarotongalle ja lähes kaikki tongarevan puhujat osaavat myös rarotongaa.


title: Lisääntyminen

text: Lisääntyminen biologiassa tarkoittaa eliön ominaisuutta tuottaa kaltaisiaan jälkeläisiä. Kaikki tunnetut eliöt lisääntyvät, ja lisääntymistä pidetäänkin yhtenä elävän luonnon muusta luonnosta erottavana seikkana. Jotta tietyn lajin yksilömäärä säilyisi samana, täytyy jälkeläisiä kuolleisuuden vuoksi tuottaa enemmän, kuin yksilöitä edellisessä sukupolvessa oli. Eläimillä lisääntymiseen vaaditaan yleensä eri sukupuolta olevien yksilöiden seksuaalista kanssakäymistä.


title: Lisääntyminen

text:
Suvuton lisääntyminen on yksinkertaisin keino lisääntyä. Siinä perimäaines kopioidaan suoraan jälkeläisille, joten jälkeläiset ovat emonsa klooneja, ellei mutaatiota synny. Lähes kaikki yksisoluiset eliöt (bakteerit, alkueläimet) lisääntyvät suvuttomasti, samoin monet monisoluiset kasvit, esimerkiksi sanikkaiset ja siemenkasvit.
Kasvullinen lisääntyminen


title: Lisääntyminen

text:
Tässä lisääntymistavassa uusi jälkeläinen saa alkunsa erityisistä haploidisista sukusoluista eli "gameeteista". Uusi yksilö on ainutlaatuinen yhdistelmä kahden yksilön geenien alleeleja, jotka syntyvät geneettisen rekombinaation seurauksena. Kahden sukupuolen gameetit yhtyvät siitoksella, joka voi olla:
Suvullisen lisääntymisen etu on, että sen yhteydessä tapahtuu ominaisuuksien vaihdosta eli kahden eri yksilön ominaisuudet sekoittuvat. Uudet ominaisuudet saattavat olla parempia kuin aikaisempien yksilöiden ja edistävät siten yksilön selviämis- ja lisääntymismahdollisuuksia.


title: Lisääntyminen

text: Partenogeneesissä eli neitseellisessä lisääntymisessä uusi yksilö kehittyy hedelmöittämättömästä munasolusta. Näin syntyvät muun muassa mehiläiskoiraat. Partenogeneettisesti syntyviä kasveja on paljon enemmän kuin eläimiä.


title: Lisääntyminen

text:
Partenogeneettisen lisääntymisen seurauksena kuhnurit ovat kromosomistoltaan haploidisia. Sen sijaan mehiläisnaaraat kehittyvät hedelmöittyneistä munasoluista, joten ne ovat kromosomistoltaan diploidsia. Tosin esimerkiksi kirvat lisääntyvät partenogeneettisesti, mutta niillä on diploidinen kromosomisto sillä niiden munasolun kromosomit kahdentuvat, vaikka solulima ei jakaudukaan.
Nisäkkäillä partenogeneesi on äärimmäisen harvinainen poikkeusilmiö, mutta joillakin liskolajeilla se on ainoa lisääntymistapa. Sitä esiintyy myös linnuilla, sammakkoeläimillä, matelijoilla ja kaloilla, vaikka se ei yleensä olekaan niiden pääasiallinen lisääntymistapa.


title: Taalainmaa

text: Taalainmaa () yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Taalainmaan pinta-ala on 29 236,7 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 276 605 asukasta, joten väestötiheys oli 9,5 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Taalainmaa

text: Taalainmaa kuuluu pääosin Taalainmaan lääniin ja pieniltä osin Gävleborgin lääniin.


title: Taalainmaa

text: Taalainmaan suurimmat kaupungit ovat Borlänge ja Falun. Alueella on vahvat kansanperinteet mm. murteissa, taiteessa, kansanpuvuissa ja kirkkojen rakentamisessa. Maakunnassa on aikaisemmin ollut myös laajaa kaivostoimintaa sekä rauta- ja terästeollisuutta, mutta nykyisin maa- ja metsätalous sekä puunjalostusteollisuus työllistävät eniten.


title: Taalainmaa

text:
Kansallisromantiikan kaudella ruotsalaiset taiteilijat hakivat Taalainmaalta "alkuperäistä" ruotsalaisuutta hieman samaan tapaan kuin suomalaiset etsivät suomalaisuuden juuria Karjalasta.Taalainmaalla oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 276 605 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: Tabernaakkeli

text: Tabernaakkeli (lat.) tarkoittaa:


title: Hoosianna (albumi)

text: Hoosianna on tamperelaisen gospel-rock -yhtye Terapian seitsemäs ja viimeinen albumi. Albumi äänitettiin kesän 2003 aikana ja julkaistiin 15. marraskuuta 2003 Maata näkyvissä -festareiden yhteydessä. Levyn viimeinen kappale "Tule niin näet" on uudelleen levytetty versio Tule & Kazo -levyn nimikkokappaleesta.


title: Maharashtra

text: Maharashtra (महाराष्ट्र) on Intian kolmanneksi laajin ja toiseksi väkirikkain osavaltio. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan siellä on 112 374 333 asukasta. Se sijaitsee Intian länsirannikolla Goan naapurina. Maharashtran pääkaupunki on Mumbai, entiseltä nimeltään Bombay. Osavaltion virallinen kieli on marathi.


title: Maharashtra

text: Maharashtrassa on ollut asutusta kivikaudelta asti. Vanhimmat kirjalliset dokumentit ovat 300-luvulta eaa.


title: Maharashtra

text:
Maharashtran halki kulkevat Länsi-Ghatin vuoret. Niiltä saavat alkunsa suuret joet Godavari ja Krishna, jotka laskevat Bengalinlahteen.
Maharashtran ilmastoa hallitsee monsuuni-ilmiö. Vuodessa voidaan erottaa neljä vudodenaikaa: maaliskuusta toukokuuhun on kuumaa ja kuivaa, kesäkuusta syyskuuhun kuumaa ja sateista, loka-marraskuussa lämmintä ja kuivaa ja joulukuusta helmikuuhun viileää ja kuivaa.


title: Maharashtra

text: Maharashtra on Intian teollistuneimpia osavaltioita. Siellä on ennen kaikkea petrokemian teollisuutta. Mumbain liepeillä on Bollywood, Intian filmiteollisuuden keskus.


title: Maharashtra

text: Laajoilla alueilla sademäärä ei riitä maanviljelyn harjoittamiseen. Ruokaa on koetettu tuottaa käyttämällä sähkisiä kastelupumppuja ja toisaalta valitsemalla kuivuutta kestäviä hybridilajikkeita. Maharashtra on Intian suurin sokeriruo'on tuottaja. Hirssi, durra ja palkokasvit ovat yleisimpiä viljelykasveja. Riisiaä kasvatetaan siellä missä sademäärä ylittää 1000 mm vuodessa, ja vehnää talvilajikkeena niillä pelloilla, joillakosteus riittää talvisaikaan.


title: Maharashtra

text: Energiaa saadaan vesivoimasta ja hiiltä polttavista lämpövoimaloista. Intaian ensimmäinen ydinvoimala on Tarapurissa, 113 km Mumbaista pohjoiseen.


title: Maharashtra

text: Ajantan ja Elloran luolastot Maharashtrassa ovat UNESCO:n maailmanperintökohteita.


title: Maharashtra

text: Osavaltio jakautuu hallinnollisesti kuuteen osa-alueeseen, jotka jakautuvat edelleen 35 piiriin. Piirit jakautuvat 109 osaan, jotka jakautuvat vielä 357 "talukaan".


title: Maharashtra

text: Kuusi osa-aluetta ovat Amravati, Aurangabad, Konkan, Nagpur, Nashik, Pune.


title: Jamie Uys

text: Jacobus Johannes Uys (30. toukokuuta 1921 – 29. tammikuuta 1996) oli eteläafrikkalainen elokuvaohjaaja, joka nousi kuuluisuuteen satiiristen slapstick-komedioidensa "Hassut jumalat" (1980) ja "Hassut jumalat 2" (1989) ansiosta. Hän ohjasi myös luontoelokuvia ja piilokameraelokuvia.


title: Flash Gordon

text: Flash Gordon on tieteissarjakuva, jota piirsi alun perin Alex Raymond. Flash Gordon kehitettiin toisen avaruussankarin, Buck Rogersin, kilpailijaksi. Ensimmäinen Flash Gordon julkaistiin 7. tammikuuta 1934.


title: Flash Gordon

text: Suomessa sarjakuvaa on joskus julkaistu myös nimillä Salama Gordon, Iskevä Salama, Sami Salama, Vaajanyrkki, Tiikeri Tom ja Blixt Gordon. Pisimpään Flash Gordonia piirsi Dan Barry.


title: Flash Gordon

text: Sarjakuvan päähenkilö ja sankari on Flash Gordon, ja hänen apureitaan ovat tohtori Hans Zarkov ja Dale Arden. Nämä kolme ovat joutuneet planeetta Mongolle, jota hallitsee tyrannimainen Ming, sarjakuvan konna. Flash Gordon ystävineen liittoutuu prinssi Barinin kanssa, joka pyrkii syrjäyttämään Mingin.


title: Flash Gordon

text: Flash Gordonista tehtiin kolme sarjafilmiä 1930–1940-luvulla. Niissä pääosaa esitti Buster Crabbe, ja niitä esitettiin Yhdysvalloissa televisiossa 1950-luvulla ja uudestaan 1970-luvun puolivälissä. 1950-luvulla Flash Gordonista tehtiin myös tv-sarja (pääosassa Steve Holland), josta leikattiin pitkä fiktio vuonna 1957.


title: Flash Gordon

text: Vuonna 1980 Flash Gordonista tehtiin jälleen uusi elokuvasovitus "Flash Gordon – iskevä salama". Flash Gordonia esitti Sam J. Jones ja Mingiä Max von Sydow. Elokuva tunnetaan parhaiten musiikistaan, jonka teki Queen. Flash Gordonista on tehty myös useita animaatiosarjoja.


title: Flash Gordon

text: George Lucas oli nuorena innokas Flash Gordonin ihailija, ja halusi tehdä sarjakuvan pohjalta elokuvan, jossa hän olisi käsitellyt Flash Gordonia modernina myyttinä. Oikeudet omistanut Dino De Laurentiis ei kuitenkaan ollut kiinnostunut Lucasin tulkinnasta. Lucas kirjoitti sen sijaan "Tähtien sodan", johon hän otti runsaasti vaikutteita Flash Gordonista. Flash Gordon ja Dale Arden olivat sekä Luke Skywalkerin ja Leia Organan että Anakin Skywalkerin ja Padmé Amidalan esikuvina.


title: Japanilainen puutarha

text: Japanilaisia puutarhoja perustetaan kotien, temppelien ja linnojen yhteyteen sekä yleisiin puistoihin. Puutarhan alkuperäinen idea oli olla pyhäkkö, ei arkipuutarha. Siksi puutarhat ovat usein aidattuja tai joillakin tiiviillä seinillä katseilta suojattuja. Portteja käytetään sekä puutarhan rajoilla että sisäosissa ja niiden pitää olla tyyliltään puutarhaan sopivia. Puutarhat ovat yksinkertaisia. Lisäksi talo ja puutarha muodostavat yhdessä kokonaisuuden.


title: Japanilainen puutarha

text: Historialliset japanilaiset puutarhat olivat kivien tai aitojen ympäröimiä. Oleellisinta oli silloin saada paikalle luonnonkauneutta. Vaikutteita saatiin Kiinasta ja Koreasta, mutta tyyli kehittyi japanilaista estetiikkakäsitystä vastaavaksi. Myös uskonnolliset näkemykset ovat vaikuttaneet puutarhoihin.