title: Merirosvous

text: Intian valtamerellä liikkuneista 1600- ja 1700-lukujen eurooppalaisista merirosvoista kuuluisimpia ovat Henry Avery ja William Kidd (”kapteeni Kidd”). Seychellit oli merirosvojen tukikohtana, kunnes britit ja ranskalaiset karkottivat heidät pois 1700-luvulla. Kuuluisa merirosvopäällikkö Oliver de Vasseur teki vastarintaa aina vuoteen 1810. 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa Madagaskar oli merirosvojen pesäpaikka. Entinen merirosvo James Plaintain asettui sinne eläkkeelle 1715 ja julisti itsensä kuninkaaksi valloittaen verisissä sodissa koko saaren. Hän oli myös orjakauppias. Vuonna 1728 merirosvokuningas pakeni kapinan vuoksi.


title: Merirosvous

text: Suomessa on viimeksi annettu tuomioita merirosvouksesta sota-aikana vuonna 1943. Tällöin joukko luvialaisia kalastajia tuomittiin Eurajoen käräjillä 4 kuukauden – 1,5 vuoden vankeusrangaistuksiin heidän vietyään naftatynnyreitä ja muuta irtaimistoa Luvian saaristossa 31. lokakuuta 1943 karille ajaneen saksalaisen moottorialus "Paulin" hylystä. Varastetun omaisuuden arvo oli noin 50 000 sen ajan markkaa.


title: Merirosvous

text: Vuonna 2007 merirosvojen hyökkäyksestä ilmoitettiin IMO:lle (International Maritime Organization, Kansainvälinen merenkulkujärjestö) 263 kertaa. Laivojen kaappaukset, ryöstöt ja miehistön jäsenten sieppaukset lisääntyivät 10 % vuonna 2007. Merirosvot kaappasivat 292 merimiestä vuonna 2007, kun edellisenä vuonna luku oli vain 188. Viisi henkilöä kuoli ja kolme on yhä kadoksissa. Tilastoja vinouttaa se, että kaikkia hyökkäyksiä ei ilmoiteta.


title: Merirosvous

text: Osa aiemmin aktiivisista merirosvousalueista on rauhoittunut, mutta Somalian ja Nigerian rannikot ovat entistäkin vaarallisempia. Kesäkuussa 2008 YK:n päätöksellä pyydettiin jäsenmaiden laivastoja turvaamaan merirosvojen uhkaamat kuljetukset alueella..


title: Merirosvous

text: Merirosvoilun taustalla on usein köyhyyttä ja alueen epävakaa tilanne. Nykyään merirosvousta esiintyy pääasiassa Kaakkois-Aasiassa, Afrikassa ja Etelä-Amerikassa, joissa merirosvot käyttävät nopeita kumiveneitä, tuliaseita ja veitsiä. Suurin osa merirosvouksesta tapahtuu nykyisin Indonesian, Somalian, Bangladeshin, Nigerian ja Intian rannikoilla. Merirosvoutta on vaikea torjua, koska hyökkäykset tehdään pienillä kalastusaluksilla öisin, jolloin kiinnijäämisen riski on pieni. Nykyiset, suuretkin alukset toimivat hyvin pienellä miehistöllä, joten valtaukseen ei tarvita kuin muutama hyvin aseistetun miehen joukko. Päivisin nämä merirosvot ovat tavallisia kalastajia, jotka ovat kaikkien epäilysten ulkopuolella. Joillain alueilla lainsuojaton elämäntapa on periytynyt isältä pojalle sukupolvien ajan. Merirosvous on myös vakava ympäristöuhka. Useissa tapauksissa merirosvot ovat vallanneet suuriakin öljytankkereita ja ottaneet miehistön vangiksi. Laiva on voinut ajelehtia kymmeniäkin minuutteja vailla ohjausta, kun rosvot ovat keränneet saalistaan. Ryöstön kohteeksi joutuvat niin risteily- kuin rahtialuksetkin.


title: Merirosvous

text: Nykypiraateilla on käytössään uusinta tekniikkaa ja tehokkaita aseita, ja laivanvaltaus onnistuu myös maalta. Merirosvot pystyvät jäljittämään aluksia ja salakuuntelemaan niiden viestejä. Usein rosvot tietävät täsmälleen, millaista lastia laiva on kuljettamassa ja minne. Saaliina ovat miehistö ja lasti, joista rosvot vaativat lunnaita. Kaappauksen jälkeen lunnaiden maksaminen jää usein ainoaksi vaihtoehdoksi saada alus takaisin.


title: Merirosvous

text: Merirosvous Afrikan sarven alueella on tehnyt sen rannikkovesistä yhden maailman vaarallisimmista laivaväylistä. Vuonna 2006 merirosvot iskivät vain kymmenen kertaa mutta 2007 31:een alukseen. Vuoden 2008 kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana hyökkäykset ovat edelleen lisääntyneet jo yli 30 laivaan. Merirosvoille on maksettu miljoonia dollareita lunnaita. Tämä on tehnyt merirosvouksesta tuottoisan liiketoimen joka uhkaa alueen tasapainoa estäen muun muassa avustuskuljetukset nälänhädän uhkaamalle alueelle pahentaen Afrikan sarven ruokakriisejä. Somaliassa valtiovallan heikkous antaa merirosvoille vapaat kädet. Somalian tilanteen johdosta kesäkuussa 2008 YK:n päätöksellä tuomittiin merirosvous ja pyydettiin laivastoja turvaamaan merirosvojen uhkaamat kuljetukset alueella. Pelkona on, että merirosvous leviää naapurimaihin. Somalialaiset merirosvot ovat puolustaneet toimintaansa kalastusvesien suojaamisena ryöstökalastajia ja ongelmajätteitä dumppaavia aluksia vastaan .


title: Merirosvous

text: Nigeriassa kapinalliset harjoittavat merirosvoutta rahoittaakseen toimintansa. Hyökkäysten määrä oli vuonna 2006 12 ja kasvoi 42:een vuonna 2007. Se on yleistä etenkin Niger-joen suistossa.


title: Merirosvous

text: Pahinta merirosvoaluetta oli ennen 2000-lukua Kaakkois-Aasian merialueet, etenkin Etelä-Kiinan meri, Malakan salmi ja Indonesian merialueet. Vuodesta 1980 lähtien Kaakkois-Aasian vesillä on hyökätty yli 2000 alukseen. Yhteenotoissa on saanut surmansa satoja ihmisiä. Ongelma on todellisuudessa suurempi, sillä varustamot eivät ilmoita kaikkia laivoihinsa kohdistuneita hyökkäyksiä. Asiakkaiden menettämisen pelosta varustamot eivät tunnusta merirosvousta ongelmaksi, vaan se kuitataan meriromantiikan tarinoina. Kansainvälisen merenkulkujärjestön mukaan Indonesian viranomaiset ovat tehneet hyvää työtä merirosvouksen vähentämiseksi. Vuonna 2006 hyökkäyksiä oli 50, mutta vuonna 2007 vain 43 kappaletta.


title: Merirosvous

text: Alueella tiedetään olevan ainakin 20 haamulaivaa, jotka purjehtivat väärennetyillä papereilla, varastavat lastin satamista ja myyvät sen harmaan tavaran välittäjille, jotka eivät halua tietää lastin alkuperää. Ne kuljettavat myös laittomia siirtolaisia. Nämä alukset purjehtivat useimmiten mukavuuslippurekisterissä. Haamulaivat eivät voisi toimia ilman tulli- ja satamavirkailijoiden lahjontaa.


title: Arkkiatri

text: Arkkiatri ( 'yli-/pää-' ja "iatros" 'lääkäri') on korkein Suomessa lääkärille myönnettävä arvonimi. Tasavallan presidentti myöntää sen, ja Suomessa voi olla vain yksi arkkiatri kerrallaan.


title: Arkkiatri

text: Arkkiatreilla on pitkä historia. He ovat alun perin olleet hallitsijoiden henkilääkäreitä. Rooman valtakunnassa arkkiatrit olivat keisarin henkilääkäreitä ("archiatri palatini"). Neron lääkäri Andromakhos vanhempi oli ensimmäinen jota kutsuttiin arkkiatriksi.


title: Arkkiatri

text: Ruotsin kuninkaan hovilääkäreitä alettiin kutsua arkkiatreiksi: ensimmäisenä "Kasper Fidler"iä eli "Casparus Fidlerusta" (1570–1613) Kaarle IX:n aikana. Myöhemmin arkkiatriksi nimettiin hovilääkärien lisäksi muitakin ansioituneita lääkäreitä. Arvonimeä myönnettiin Ruotsissa aina vuoteen 1856 ja uudelleen se otettiin käyttöön 1995.


title: Arkkiatri

text: Arkkiatrin arvon Suomessa on saanut kaikkiaan 12 lääkäriä, joista itsenäisyyden aikana vuoden 1928 jälkeen kuusi. Nykyiselle arkkiatrille Risto Pelkoselle arvonimi myönnettiin vuonna 1995.


title: SS-Verfügungstruppe

text: SS-Verfügungstruppe (SS-VT) (suomennettuna SS-käyttöjoukko) oli natsi-Saksan aikainen puolisotilaallinen järjestö, jonka juuret olivat erilaisissa oikeistolaisissa saksalaisissa maanpuolustusjärjestöissä kuten Freikorps ja kansallissosialistisen puolueen SA. Nämä järjestöt käytännössä sulautettiin vuonna 1934 SS-Verfügungstruppeksi eli taistelutukijoukoiksi. Tällöin muodostettiin kaksi rykmenttiä: pohjoiseen Saksaan SS-Standarte ”Germania” ja eteläiseen SS-Standarte ”Deutschland”. SS-Verfügungstruppesta tuli SS-joukkojen aseistettu siipi ja osa kansallissosialistista puoluetta (Wehrmachtin asemasta).


title: SS-Verfügungstruppe

text: Vuonna 1936 SS-VT:n joukkoja osallistui Reininmaan valtaukseen ja 1938 Itävallan miehittämiseen. Tällöin perustettiin myös Itävaltaan SS-rykmentti ”Der Führer”. Vuoden 1938 loppupuolella SS-VT alistettiin Oberkommando der Wehrmachtille ja 10. lokakuuta "SS-Brigadeführer" Paul Hausserin alaisuuteen. Toisen maailmansodan aikana Saksan joukkojen uudelleenorganisoinnin yhteydessä SS-VT muuttui Waffen-SS:ksi.


title: Odin

text: Odin (myös Wotan, Wodan, Woden, Wodanaz, Oden tai Óðinn ) on muinainen germaaninen jumala, jota palvottiin sekä Manner-Euroopassa, Englannissa että Skandinaviassa. Odin on "Jumalten kuningas", ylimystön, sodan, viisauden, runouden ja kuoleman jumala. Odinissa on myös šamanistisia piirteitä. Myyteissä Odinia kutsutaan usein erilaisilla lisänimillä, jotka tavallisesti viittaavat sotaan tai Odinin ulkomuotoon.


title: Odin

text: Odin-kultin juuret ovat hämärän peitossa, mutta sen uskotaan voimistuneen kansainvaellusajalla. Siihen vaikuttivat roomalaisesta kulttuurista ja uskonnosta omaksutut elementit kuten keisarikultti, roomalaiset sodanjumalat ja ilmeisesti myös mithralaisuus. Nykyisin Odin muistetaan parhaiten viikinkien jumalana. Nykyisin on myös olemassa uuspakanallisia ryhmiä, jotka palvovat Odinia ja toisinaan nimittävät itseään "odinisteiksi".


title: Odin

text: Jumalat jakautuvat Edda-eepoksessa kuvatussa skandinaavisessa mytologiassa kahteen perhekuntaan, aasoihin ja vaaneihin. Odin on ensimmäisen aasan, alkujumala Búrin pojan Borin poika. Hänellä on kaksi veljeä: Vili ("tahto") ja Ve ("pyhä"). Yhdessä isänsä ja veljiensä kanssa Odin tappoi vihollisensa Ymir-jättiläisen ja teki tämän ruumiista maailman. Odinin vaimo Asgardissa on Frigga, mutta hänelle on mainittu muitakin vaimoja. Thor, Balder, Hodr, Vidar ja Vali ovat Odinin poikia.


title: Odin

text: Odin on erilainen kuin muut jumalat. Hän on hurja ja arvaamaton. Odin on saanut šamanistisia kykyjä mystisillä teoillaan. Odin on muun muassa luopunut toisesta silmästään, jotta saisi juoda Mimirin vartioimasta viisauden lähteestä. Odinista tuli myös hirtettyjen suojelusjumala sen jälkeen, kun hän "uhrasi itsensä itselleen" saadakseen lisää viisautta. Sen hän teki lävistämällä itsensä keihäällä ja roikkumalla hirtettynä maailmanpuusta (Yggdrasil) yhdeksän päivää ja yötä. Sinä aikana hän oppi suuria viisauksia ja keksi riimut. Yhdeksän päivän ja yön jälkeen Odin herätti itsensä henkiin taikuudella.


title: Odin

text: Odin on myös sodan jumala. Odin korvasi alkujaan sodan jumalana toimineen Tyrin sen jälkeen, kun Fenris-susi puri Tyrin käden poikki niin, ettei tämä kelvannut enää sodan jumalaksi. Odin antaa voiton taistelussa ja aloittaa taisteluita. Odin voi kääntää taistelun viime hetkellä niin, että voiton puolella ollut häviääkin taistelun. Kun Odinilta kysyttiin miksi, Odin vastasi: "Harmaa susi tarkkailee jumalten saleja." Se tarkoitti, että Ragnarök uhkasi jumalia koko ajan ja Odin halusi urheita sotureita Valhallaan.


title: Odin

text: Sotureiden hankintakeinoja oli monenlaisia. Odinin kerrotaan muun muassa käskeneen rakkauden ja hedelmällisyyden jumalatarta Freijaa etsimään jostain kaksi kuningasta sekä tekemään sodan näiden välille, jotta kaatuneet saapuisivat Valhallaan.


title: Odin

text: Odinin valtakunnat ovat Gladsheim, Valskialf ja Valhalla, joka oli Asgårdin, jumalten kartanon, juhlasali ("kaatuneiden sali"). Odinin valtaistuin on nimeltään Hlidskialf ja istuessaan valtaistuimellaan Odin näkee kaiken, mitä maailmassa tapahtuu.


title: Odin

text: Valhallaan saapuvat taisteluissa kuolleet soturit Friggan ja Odinin luvalla. Siellä he saavat nauttia kunniakkaasta elämästään kuoleman jälkeen, mutta ovat velvollisia taistelemaan hänen rinnallaan, kun ragnarök koittaa.


title: Odin

text: Odinilla on aseenaan keihäs nimeltään Gungnir, joka osui aina kohteeseensa. Gungnirin kautta vannottua valaa ei voinut kukaan rikkoa. Ratsunaan hänellä on kahdeksanjalkainen Sleipnir-hevonen, joka on Lokin poika. Vaikka Odin on kaikkitietävä, hänellä on kaksi korppia, Hugin ja Munin (Ajatus ja Muisti). Joka aamu hän lähettää ne maailmalle keräämään uutta tietoa, ja puolen päivän aikaan ne palaavat takaisin kertomaan Odinille kaiken, mitä olivat nähneet ja kuulleet. Jos hän saa kuulla korpeilta jotakin huonoa maailmasta, hän saattaa synnyttää sodan kansojen välille tai muutoin aiheuttaa kuolemaa. Odinilla on myös kaksi sutta: Geri (teko) ja Freki (tahdonvoima).


title: Viitoitusjärjestelmä

text: Viitoitusjärjestelmä tarkoittaa merenkulussa tapaa merkitä luodattu vesiväylä viitoilla ja poijuilla merialueelle.


title: Viitoitusjärjestelmä

text: Suomessa käytetään kansainvälistä A-viitoitusjärjestelmää, joka sisältää kardinaali- ja lateraalijärjestelmän. Lisäksi käytössä on kolme muuta viittaa: kari- ja turvavesi- ja erikoismerkki. Pääväylillä käytetettävät viitat, poijut ja reunamerkit on usein varustettu valotunnuksin.


title: Viitoitusjärjestelmä

text:
Kardinaalijärjestelmän viitat ja poijut osoittavat sen ilmansuunnan jolta puolelta väylä kulkee suhteessa viittaan eli kummalta puolen viitta ohitetaan veneellä. Viitat ja poijut on maalattu mustakeltaisiksi siten, että värien järjestys kertoo ilmansuunnan. Viittojen mustaa väriä vastaa sininen heijastin ja keltaista väriä keltainen heijastin .
Lateraalijärjestelmään kuuluu kaksi viittaa, oikeanpuoleinen ja vasemmanpuoleinen viitta. Nimensä mukaisesti ne osoittavat väylän sijainnin nimelliskulkusuuntaan katsottuna.


title: Viitoitusjärjestelmä

text: Nimelliskulkusuunta on merkitty nuolella merikarttaan ja sen määrittely Suomen merialueilla noudattaa pääsääntöisesti seuraavaa periaatetta: Nimelliskulkusuunta on avomereltä sisämaahan päin ja Pohjanlahdella pituussuuntaan etelästä pohjoiseen sekä Suomenlahden pituussuuntaan lännestä itään. Satamaan johtavissa väylissä nimelliskulkusuunta on satamaan päin.


title: Viitoitusjärjestelmä

text: Käytännössä veneen turvallinen reitti tulee varmistaa ajan tasalla olevasta merikartasta.


title: SS-divisioona Leibstandarte Adolf Hitler

text: Leibstandarte Adolf Hitler (LAH, LSSAH tai Leibstandarte) oli 1. SS-panssaridivisioona ("1. SS-Panzer-Division Leibstandarte SS Adolf Hitler"). Leibstandarten tarina alkoi kansallissosialistisen puolueen varhaisvuosina Adolf Hitlerin henkilökohtaisena eliittiturvamiesjoukkona.


text: Toisessa maailmansodassa joukko kasvoi kokonaiseksi divisioonaksi, joka kantoi Adolf Hitlerin nimeä käsivarsinauhoissaan. Leibstandarte oli Kolmannen valtakunnan kuuluisimpia divisioonia. Leibstandarte Adolf Hitler oli merkittävin saksalainen osapuoli Prohorovkassa Kurskin taistelussa.


text: Yksikön tunnuksena ollut avain tulee sen ensimmäisen komentajan Joseph Dietrichin sukunimestä, joka tarkoittaa tiirikkaa.


text: Leibstandarten osastoja syyllistyi useisiin sotarikoksiin siviiliväestöä ja sotavankeja kohtaan.


title: Malmedyn verilöyly

text: Malmedyn verilöyly on sotarikos, johon saksalainen sotilasyksikkö Kampfgruppe Peiper syyllistyi 17. joulukuuta 1944 Belgiassa Ardennien taistelun aikana toisessa maailmansodassa. Tätä sotarikosta kutsutaan Malmedyn verilöylyksi joukkomurhan tapahtumapaikan lähellä sijainneen Malmedyn kaupungin mukaan. Välikohtauksessa murhattiin amerikkalaisia sotavankeja. Verilöyly ei ollut suurin eikä raain Waffen-SS:n sotarikoksista, mutta se on yksi eniten julkisuutta saaneista.


title: Malmedyn verilöyly

text: Saksan ja länsiliittoutuneiden välinen sodankäynti oli ollut suhteellisen siistiä verrattuna itärintamalla käytyyn hävityssotaan. Neuvostoliitossa saksalaiset olivat kohdelleet julmasti maan siviiliväestöä ja sotavankeja koko sodan ajan. Loppua kohden sodan luonne muuttui raaemmaksi myös lännessä, ja Malmedyn verilöyly muistutti piirteiltään lukemattomia itärintaman verilöylyjä.


title: Malmedyn verilöyly

text: Kampfgruppe Peiper syyllistyi myös muihin sotavankien ja siviilien teloituksiin Belgiassa, ja niitä käsiteltiin Malmedyn verilöylystä käydyssä sotarikosoikeudenkäynnissä sodan jälkeen. Osa Waffen SS -miehistä tuomittiin entisessä Dachaun keskitysleirissä, jossa oikeudenkäynti järjestettiin. Oikeudenkäynnin piirteistä ja tuomioiden oikeutuksesta on käyty keskustelua aina tähän päivään saakka. Yhdysvaltain senaatin alakomitean raporttiin perustuvan arvion mukaan taisteluosasto Peiperiin kuuluneet SS-miehet teloittivat etenemisensä aikana 362 sotavankia, joista murhattiin Malmedyssa 86, sekä ainakin 111 belgialaista siviiliä. Uhreja oli todennäköisesti enemmän, sillä saksalaiset teloittivat yksistään Stavelotissa 130 siviiliä, joukossa lapsia, naisia ja vanhuksia.


title: Malmedyn verilöyly

text: Yhdysvaltalaisen aikakauslehti Timen toukokuussa 1936 julkaisemassa artikkelissa "Catechism for Hitler" pohdittiin, mitä Adolf Hitler oli valmis tekemään saadakseen muilta valtioilta vaatimansa alueet. Pieni kaupunki nimeltä Malmedy kuului siihen osaan Belgiaa, jonka Hitlerin uskottiin haluavan. Muutaman vuoden kuluttua kaikki tiesivät, mihin Saksan johtaja oli ollut valmis. Asetelmat olivat kuitenkin muuttuneet sen jälkeen monella tapaa. Kesällä 1940 Wehrmacht oli käyttänyt Ardennien aluetta oikopolkuna ohittaakseen Ranskan massiivisen Maginotin puolustuslinjan. Neljä vuotta myöhemmin alue kuului jälleen liittoutuneille, jotka olivat edenneet kesän aikana Normandiasta ja pysähtyneet nyt kovenevan saksalaisvastarinnan ja varustepulan vuoksi Saksan rajoille. Hitler toivoi kääntävänsä vielä sodan kulun yllätysiskulla kohti Antwerpenin satamakaupunkia. Tällä liikkeellä saataisiin brittiläiset ja yhdysvaltalaiset joukot erotettua toisistaan, ja parhaimmassa tapauksessa mahdollisuus erillisrauhan solmimiseen lännessä.


title: Malmedyn verilöyly

text: Operaatio Wacht am Rhein alkoi saksalaisten massiivisella hyökkäyksellä Yhdysvaltain joukkojen asemiin 16. joulukuuta 1944. Länsiliittoutuneiden käsityksen mukaan Saksa oli kuluttanut voimansa yli neljän sotavuoden aikana eikä kykenisi enää suuriin operaatioihin. Wehrmacht oli menettänyt yli miljoona miestä pelkästään kuluneen kesän aikana. Onnistuneesti salattujen valmistelujen vuoksi hyökkäys tuli länsiliittoutuneille täytenä yllätyksenä. Koska Luftwaffe oli liian heikko saavuttaakseen ilmaherruutta, hyökkäyksessä pyrittiin käyttämään hyödyksi vallitsevaa sumuista ja pilvistä säätä, joka esti liittoutuneiden ilmasotatoimet alueella.


title: Malmedyn verilöyly

text: Saksalla ei ollut enää riittävästi polttoainetta Romanian öljykenttien jouduttua Neuvostoliiton käsiin elokuussa. Moottoroidut yksiköt joutuivat taistelemaan jatkuvan polttoainepulasta johtuvan huolen alaisina. Osa hyökkäyksen kohteista ja etenemisreitin etapeista oli valittu juuri siksi, että niissä tiedettiin olevan yhdysvaltalaisten huoltovarikkoja. Operaation onnistumisen kannalta tärkeintä oli nopeus, ja tämä asetti kaikentasoisille johtajille kovat suorituspaineet etenemisen ylläpitämisestä. Pienetkin pysähdykset saattoivat tarkoittaa hyökkäyksen epäonnistumista. Yllätyksen suoma etu ei kestäisi kauan, eikä sääonni tulisi suosimaan hyökkääjiä loputtomiin.


title: Malmedyn verilöyly

text: SS-Oberstgruppenführer Sepp Dietrichin johtaman 6. SS-Panssariarmeijan tehtävä oli murtautua vihollislinjojen läpi Monschaussa ja Losheimergrabenissa, ylittää Maas-joki ja vallata viimein Antwerpen. Johtajansa mukaan nimetty taisteluosasto Kampfgruppe Peiper hyökkäsi 6. SS-Panssariarmeijan vasemmalla sivustalla tarkoituksena edetä Ligneuvillen, Stavelotin, Trois-Pontsin and Werbomontin kautta ja vallata Maas-joen ylittävät sillat Huyn ympäristössä. Hitler oli valinnut reitin henkilökohtaisesti.


title: Malmedyn verilöyly

text: SS-Obersturmbannführer Joachim ”Jochen” Peiper oli kyvykkääksi tiedetty ja arvostettu sotilas, joka oli edennyt Waffen-SS:n riveissä pitkälle nuoruudestaan huolimatta. Sodan alussa hän oli toiminut SS:n päällikön Heinrich Himmlerin adjutanttina. Taisteluihin hän oli osallistunut ensimmäistä kertaa Ranskassa 1940. Vuoden 1941 lopusta lähtien Peiper palveli itärintamalla, jossa hänen yksikköään kutsuttiin nimellä ”soihtupataljoona” sen tuhoamien kylien vuoksi. Itärintamalla Peiper oli kunnostautunut myös Harkovassa ja Kurskin taisteluissa.


title: Malmedyn verilöyly

text: Koko operaation menestys riippui nopeasta pääsystä Maas-joen silloille. Pääkohteen saavuttamiseksi Peiperin oli edettävä mahdollisimman nopeasti yhdysvaltalaisten asemien läpi ja sivuutettava paikat, joissa yhdysvaltalaisia vastaan taisteleminen veisi liikaa aikaa. 1. SS-panssaridivisioona Leibstandarte SS Adolf Hitlerin panssari- ja moottoroiduista osastoista koottu taisteluosasto joutui kuitenkin käyttämään raskaalle kalustolle riittämättömiä teitä.


title: Malmedyn verilöyly

text: Adolf Hitlerin antaman ohjeen mukaan operaatio tuli suorittaa julmuuksia kaihtamatta. Tämä toimisi pelotteena vihollisille. Samoin kenraali Dietrich kehotti joukkojaan osallistumaan taisteluun ”terrorin ja pelon aallon lailla ilman inhimillisiä rajoituksia”. Peiperin alaisilleen antamaan ohjeistukseen ei kuulunut suoraa käskyä julmuuksista tai teloituksista, vaikka hänen kerrotaan niin vihjanneen. Yhden komppanianpäällikön kerrotaan sanoneen: ”Tiedätte mitä tehdä vangeille, ilman että minun täytyy sitä sanoa.”


title: Malmedyn verilöyly

text: Taisteluosasto Peiper törmäsi vaikeuksiin alusta asti. Yhdysvaltalaisten vastarinta hidasti saksalaisten Volksgrenadier-divisioonien etenemistä pohjoisella läpimurtoalueella, ja aiheutti liikennetukoksen saksalaisten rintaman takana. Peiper liitti ryhmänsä mukaan taisteluun, jonka ansiosta hän pääsi etenemään, tosin vasta kuuden aikaan aamulla vuorokauden kuluttua operaation alkamisesta. Läpimurtokohdan Honsfeldin alueella SS-miehet ampuivat 19 yhdysvaltalaista sotavankia.


title: Malmedyn verilöyly

text: Polttoainepulasta kärsivän Peiperin lähettämä panssaroitu osasto siirtyi Büllingeniin valtaamaan bensiinivarastoa. Kohdattuaan vastarintaa peräytyvä osasto vangitsi 254. Pioneeripataljoonan C-komppaniaan kuuluneita amerikkalaisia sotilaita läheisessä Wirzfeldin kylässä. Saksalaiset veivät noin 50 sotavangilta kellot ja muut arvoesineet ja kuljettivat heidät takaisin Büllingeniin, missä heidät teloitettiin.


title: Malmedyn verilöyly

text: Mikäli Peiper olisi päättänyt jatkaa pohjoiseen, hän olisi voinut saavuttaa helpon, mutta suuren sotilaallisen voiton saartamalla kaksi vihollisdivisioonaa. Tätä hän ei kuitenkaan voinut tietää, ja KG Peiper jatkoi ennalta määrättyä reittiä valtaamaan Ligneuvillea. Tämä liike hidasti Peiperiä, sillä maasto muuttui vaikeammaksi ja teiden kunto heikkeni etenemisen myötä. Pienestä maalaiskylästä Thirimontista oli mahdotonta edetä suoraan Ligneuvilleen, ja taisteluryhmä Peiper joutui jälleen vaihtamaan suuntaa kohti Baugnezin risteystä, josta oli yhtä pitkä matka sekä Malmedyyn, Ligneuvilleen että Waimesiin.


title: Malmedyn verilöyly

text: Alueen amerikkalaiset yksiköt yrittivät reagoida suurhyökkäykseen. 285. kenttätykistön tulenjohtopataljoonan patteri B oli irrotettu Aachenin alueelta pohjoisesta ja komennettu siirtymään etelään osallistumaan Ardennien taisteluun. Patteri pakkautui 21 kuorma-autosta ja viidestä ambulanssista koostuneeseen saattueeseen ja aloitti matkan. Malmedyssa saattue sai pioneerieverstiluutnantti Pergriniltä tietoja siitä, että alueella on saksalaisia joukkoja, mutta patteri B:n päällikkö päätti tästä huolimatta jatkaa matkaansa ennalta määrättyä reittiä.


title: Malmedyn verilöyly

text: SS-Obersturmführer Werner Sternebeckin johtama kärkiosasto, joka koostui kahdesta Panzerkampfwagen IV -panssarivaunusta ja kahdesta puolitelavaunusta, saavutti Baugnezin viiden tien risteyksen kello 12 ja yhden välillä. Sternebeck lähestyi risteystä idästä. Pohjoisessa sijatsevasta Malmedysta risteykseen saapunut Patteri B:n saattue oli juuri ohittanut sen ja jatkoi etelään kohti Ligneuvillea.


title: Malmedyn verilöyly

text: Sternebeckin panssarit avasivat tulen, tuhosivat saattueen ensimmäisen ja viimeisen auton ja pakottivat sen pysähtymään. Taisteluun tottumattomat tykkimiehet ja kuljettajat eivät osanneet juurikaan toimia tehokkaasti jouduttuaan yhtäkkiä tulen alle. Yhdysvaltalaiset juoksivat ajoneuvoista ulos ja suojautuivat läheiseen Café Bodarwén rakennukseen sekä tien varrella oleviin ojiin. Kaksi panssarivaunua teki kiertoliikkeen ja palasi saattueen lähelle. Sternebeck komensi panssarivaunuaan eteenpäin puskemaan yhdysvaltalaisten autoja edestä. Samalla hän tulitti konekivääreillä ojien pientareita kehottaen täten yhdysvaltalaisia antautumaan. Tykistön sotilailla ei ollut raskasta aseistusta eikä panssarintorjuntavälineitä, joten heidän oli pakko antautua. Taistelu oli kestänyt noin viisi minuuttia.


title: Malmedyn verilöyly

text: Aikataulusta pahasti jäljessä oleva Peiper saapui paikalle vihaisena välikohtauksen aiheuttamasta viiveestä ja komensi Sternebeckin osastoineen jatkamaan kohti Ligneuvillea. Taisteluryhmän komentaja nousi komentovaunuunsa Pantheriin ja seurasi Sternebeckiä, mutta jätti paikalle ryhmän Waffen SS -miehiä. Tarinan mukaan täydellistä englantia puhuva Peiper olisi lähtiessään huikannut komentovaunustaan vangeille: "”It’s a Long Way to Tipperary!”" Kello oli tuolloin noin 13.30.


title: Malmedyn verilöyly

text: Vangit vietiin läheiselle pellolle, jonne tuotiin perässä tulevien taisteluryhmä Peiperin osastojen mukana päivän aikana vangittuja amerikkalaisia. Heidätkin koottiin risteykseen. Mukana vankijoukossa oli tykkimiesten lisäksi ambulanssinkuljettajia, liikennettä ohjanneita sotapoliiseja ja 86. rykmentin pioneereja. Kello kahteen mennessä noin 120 sotavankia värjötteli kokoamisalueella risteysalueen ainoan talon, Café Bodarwén eteläpuolella.


title: Malmedyn verilöyly

text: Noin klo 14.15 saksalaiset avasivat tulen kohti vankeja. Ensin kajahti kaksi peräkkäistä pistoolin laukausta, joiden jälkeen SS-miehet alkoivat tulittaa kivääreillä ja konepistooleilla kiivaasti. Ampuminen kesti kolmesta viiteen minuuttia. Amerikkalaiset joutuivat paniikkiin, osa yritti paeta, mutta enemmistö kaatui siihen paikkaan. Pellolle kaatuneiden joukossa oli haavoittuneita ja joitakin haavoittumattomia, jotka yrittivät teeskennellä kuollutta. Waffen SS -miehet vaeltelivat ruumiiden väleissä tarkkaillen elonmerkkejä. Välillä he pysähtyivät potkaisemaan tai tökkimään kivääreillä eläväksi epäilemäänsä ruumista. Epäilyttävissä tapauksissa he ampuivat varmistuslaukauksen maassa makaavan päähän.


title: Malmedyn verilöyly

text: Kolmeen mennessä Baugnezissa oli kuitenkin hiljaista ja saksalaisten sotilaiden määrä risteyksessä väheni, kun joukot seurasivat osastoja kohti Ligneuvillea.


title: Malmedyn verilöyly

text: Eri tavoin hengissä selviytyneet sotavangit pysyivät toistaiseksi maassa ja kuiskuttelivat toisilleen peläten saksalaisten olevan vielä lähistöllä. Patteri B:hen kuulunut William Merriken oli säästynyt hengissä olemalla liikkumatta, vaikka yksi saksalaisten ampumista ”armonlaukauksista” oli osunut hänen polveensa lävistettyään ensin jalan päällä maanneen toverin pään. Yksi yhdysvaltalaisista oli onnistunut piilottelemaan yhdessä kulkueen autoista. Haavoittuneet tulivat tajuihinsa, ruumiita uskottavasti esittäneet uskalsivat vilkuilla ympärilleen ja etsiä pakoreittiä tai toisia elossa olevia. Osa makasi maassa tuntikausia odotellen varmaa tilaisuutta yrittää pakoa.


title: Malmedyn verilöyly

text: Ohi kulkevien SS-osastojen ajoneuvoista ammuttiin ajoittain maassa makaavia ruumiita ja eloonjääneitä kohti. Jotkut miehet selvisivät, koska suhteellisen tiiviin muodostelman vuoksi heidän ruumiinsa suojasivat toisiaan. Lähimpänä saksalaisia olleet kuolivat varmemmin. Yhteensä noin 60 haavoittunutta ja järkyttynyttä henkiinjäänyttä yritti pakoa suunnaten länteen ja luoteeseen. Eräs suurempi ryhmä törmäsi läheisessä risteyksessä olleisiin Waffen SS -miehiin, jotka avasivat jälleen tulen ja surmasivat osan pakoa yrittävistä vangeista. Muutama joutui toisten saksalaisyksiköiden vangeiksi. Koska he pelkäsivät joutuvansa vaiennetuksi, he eivät puhuneet kenellekään Baugnezista ennen kuin sota oli ohi.


title: Malmedyn verilöyly

text: Everstiluutnantti Pergrin, joka oli aiemmin varoittanut patteri B:n saattuetta mahdollisista vihollisista, arvasi tulituksen kuullessaan saattueen joutuneen ongelmiin. Pergrin eteni pienen osaston kanssa varovaisesti kohti risteystä ja törmäsi kolmeen henkiin jääneeseen, jotka kertoivat tapahtuneesta. Heidän laillaan muutamia kymmeniä miehiä pelastui, mutta ruumiit jäivät pellolle vielä kuukaudeksi.


title: Malmedyn verilöyly

text: Café Bodarwén omistaja, rouva Adèle Bodarwé näki joukkoteloituksen. Hän katosi lopullisesti vielä saman päivän aikana. Saksalaisten polttaman kahvilan raunioista löytyi myöhemmin osa ihmisruumiista. Verilöylyä tutkinut Henry Rogister pitää mahdollisena, että kyseessä oli Adèle Bodarwén jäännökset.


title: Malmedyn verilöyly

text: Liittoutuneet saivat uutisia teloituksista myös La Gleizesta sekä Cheneux’n kylästä Stoumontin alueella. Trois-Pontsissa panssarijoukkueen johtaja Clifford Elliott löysi kymmenen murhattua siviiliä.


title: Malmedyn verilöyly

text: Yhdysvaltojen armeijan 3. panssaridivisioonan tiedustelukomppaniaan kuulunut William Barron vangittiin partioineen St. Vithissä. Hänet pantiin ajamaan taisteluryhmä Peiperiin kuuluneen osaston muodostaman marssirivistön keula-autoa. Kun rivistö lähestyi Baugnezin risteystä vastaan tuli polkupyörää ajava belgialainen poika. Barron näki takana olleen panssarivaunun kyydissä kulkevan SS-miehen ampuvan pojan ilman mitään syytä.


title: Malmedyn verilöyly

text: Stavelotin lähellä yksi tai pieni ryhmä siviilejä ampui muutaman laukauksen kohti SS-miehiä. Lisäksi joukko haulikoin aseistautuneita siviilejä oli vanginnut haavoittuneen SS-korpraali Edmund Tomczakin, jota he olivat uhkailleet. Osa belgialaisista siviileistä piilotteli haavoittuneita ja taistelusta väsyneitä yhdysvaltalaisia. SS-miehet kävivät läpi kylän rakennukset ja löysivät niistä kahdeksan yhdysvaltalaissotilasta. Kostotoimena Peiperin SS-miehet raahasivat kaduille 130 kaupungin asukasta, jotka he teloittivat. Näistä 60 oli miehiä, 47 naisia ja 23 lapsia. Yksi teloitettaviksi valituista naisista yritti protestoida saksalaisille vedoten siihen, että ryhmä jonka mukana hänet tullaan teloittamaan koostuu vain viattomista siviileistä. Yksi SS-miehistä vastasi hänelle kohauttaen olkapäitään: "Syyttömät joutuvat maksamaan syyllisten vuoksi. Stavelotilaiset ovat piilotelleet amerikkalaisia sotilaita." Vanhin teloitetuista oli 78-vuotias ja nuorin yhdeksän kuukautta vanha vauva.


title: Malmedyn verilöyly

text: Peiper ei koskaan saavuttanut pääkohdettaan Maas-joen siltoja. Liittoutuneet joko puolustivat niitä sitkeästi tai räjäyttivät ne vetäytyessään. Sään parannuttua liittoutuneiden ilmavoimat pystyivät hidastamaan taisteluryhmää ja aiheuttamaan sille tappioita 18. joulukuuta lähtien. Liittoutuneet tuhosivat pääosan ryhmän panssaroidusta kalustosta ja saartoivat sen. Idässä oleva saksalaisten pääarmeija yritti turhaan murtautua taisteluryhmän luo 22. joulukuuta. Peiper antoi käskyn räjäyttää lopun kalustonsa, etteivät ne jäisi liittoutuneiden sotasaaliiksi. Jouluaattona taisteluryhmä murtautui saarroksista marssien jalkaisin alueen metsien halki. Alkuperäisestä 4 000:n vahvuudesta noin 800 palasi saksalaisten linjoille. Lisäksi SS-miehet jättivät omistaan taakseen 300 haavoittunutta.


title: Malmedyn verilöyly

text: Kun Kampfgruppe Peiper oli varustettu uudelleen, se jatkoi Ardennien taistelua. Uudenvuoden aattona 1944 liittoutuneet saivat jälleen tietoja taisteluryhmän suorittamista teloituksista. Vastaavia raportteja tuli myös seuraavan vuoden tammikuun 10.–13. väliseltä ajalta.


title: Malmedyn verilöyly

text: Tarkkaa lukua taisteluryhmä Peiperin teloittamista sotavangeista ja siviileistä ei tiedetä. Eri lähteiden mukaan Peiperin SS-miehet teloittivat yksistään 538–749 sotavankia. Taulukossa olevat varovaiset lukumäärät perustuvat Yhdysvaltojen senaatin alakomitean raporttiin:


title: Malmedyn verilöyly

text: On myös esitetty, että yhdysvaltalaiset olisivat puolestaan teloittaneet joitakin antautuneita SS-miehiä kostona Baugnezin risteyksessä ja muualla tapahtuneista joukkoteloituksista. Yhdysvaltojen 328. jalkaväkirykmentin esikunta antoi 21. joulukuuta 1944 käskyn seuraavan päivän hyökkäystä varten: ”Yhtäkään SS-miestä tai laskuvarjojääkäriä ei tule ottaa vangiksi, vaan heidät tulee ampua välittömästi.”


title: Malmedyn verilöyly

text:
Baugnezin risteyksestä tuli Ardennien taistelun ajaksi ei-kenenkään-maata, ja vasta 14. tammikuuta Yhdysvaltain 30. jalkaväkidivisioona otti alueen haltuunsa. Yksi Pergrinin pioneerikomppanioista kaivoi 72 ruumiista esille lumen alta. Jotta tapahtuneen luonteesta saataisiin selkoa, ruumiille tehtiin nopeasti ruumiinavaus.
Ruumiinavauksen tulokset:Myöhemmin keväällä lumen sulaessa paikalta löytyi vielä yli kymmenen ruumista.


title: Malmedyn verilöyly

text: Osa henkiinjääneistä antoi todistuksensa tapahtuneesta vielä samana päivänä ja loput sitä mukaa, kun he pääsivät omiensa luo. Eri aikoina ja paikoissa annetut todistukset olivat pääpiirteiltään samanlaisia. Tulitukseen johtaneista seikoista oli epäselvyyttä. Vangit liikuskelivat kuitenkin jonkin verran, ja osa oli kuullut amerikkalaisupseerin huutaneen ”Pysykää paikoillanne!” Joidenkin mukaan pieni ryhmä olisikin yrittänyt tai aikonut yrittää paeta.


title: Malmedyn verilöyly

text: Yhdysvaltalaisen luutnantti Schumackerin myöhemmin Dachaussa antaman todistuksen mukaan hän ja pari muuta yrittivät paeta, ennen kuin saksalaiset avasivat tulen hänen peräänsä. Toinen luutnantin pakokumppaneiksi nimeämistä sotilaista löytyi vähän kauempana muista pellolle tapetuista, mikä viittaa paon yrittämiseen. Jos asiat tapahtuivat kuten Schumacker kertoi, on mahdollista, että saksalaiset avasivat tulen häntä kohti. Tämä olisi voinut säikäyttää muut yhdysvaltalaiset, jotka olisivat yrittäneet pakoa, ja saksalaiset vuorostaan olisivat alkaneet siksi tulittaa kaikkia vankeja.


title: Malmedyn verilöyly

text: Eräiden todistusten mukaan paikalla ollut saksalaisupseeri olisi komentanut miehiään: ”Macht alles kaputt!” (). Joidenkin mukaan SS-miehet avasivat tulen ilman syytä. Suuri osa henkiinjääneistä todisti, että paikalla ollut SS-upseeri tähtäsi vankeja ja ampui kaksi laukausta näitä kohti. Sodan jälkeen oikeudenkäynnissä Patteri B:n saattueen varapäällikkö luutnantti Virgil Lary tunnisti ensimmäisten kohti tähdättyjen pistoolilaukausten ampujaksi SS-Oberschütze Georg Phelpsin, joka palveli Waffen SS -joukoissa romanialaisena vapaaehtoisena. Laryn tunnistus otettiin todesta, vaikka hänen antamansa todistukset olivat osittain muuttuneet ajan kuluessa.


title: Malmedyn verilöyly

text: Ehkä paikalla ollut upseeri halusi päästä operaatiota viivyttävästä haittatekijästä tai sitten toimia ”terrorin ja pelon aaltona”. Jälkimmäisen syyn puolesta puhuisi seikka, että saksalaiset yrittivät varmistaa kaikkien teloitettujen kuolleen.


title: Malmedyn verilöyly

text: Revisionistien suosiman selityksen mukaan vangit oli riisuttu aseista ja jätetty marssimaan tai odottamaan kohti toista etenevää saksalaisosastoa. Nämä olisivat avanneet tulen, koska luulivat vankeja sumun vuoksi taisteluosastoksi. Toisen teorian mukaan vangit olisivat tarttuneet ympärille jääneisiin aseisiin ja avanneet tulen kohti taisteluryhmä Peiperiä. Nämä teoriat eivät ole uskottavia. Vaikka Peiperin osastot lähettivät päivää myöten pieniä vartioimattomia tai kevyesti vartioituja vankiosastoja kohti saksalaisten pääjoukkoja, olisi vartioimaton yli 100 miehen vahvuinen ryhmä ollut liian iso riskitekijä. Toiseksi juuri aseista riisutut ja kokemattomat sotilaat olisivat tuskin sankarillisesti avanneet tulta heitä konekiväärein tähtääviä saksalaisia kohti.


title: Malmedyn verilöyly

text: Vihaisen ja kiireisen komentajan osuutta teloitukseen on pidetty mahdollisena, mutta Joachim Peiperiä ei ole voitu osoittaa teloituskäskyn antajaksi. Lyhyen pysähdyksensä aikana Baugnezissa Peiper määräsi antamaan ensiapua amerikkalaisvangille panssarinjohtaja Fisherille, joka oli haavoittunut vakavasti. Fisher selvisi hengissä sodasta. Myöhemmin Gleizessa Peiper vangitsi majuri Harold D. McCownin johtaman ryhmän. McCown oli jo kuullut Malmedysta ja hän kysyi Peiperiltä, mitä saksalaiset tulisivat tekemään heille. Peiper oli vakuuttanut, että McCown ja hänen miehensä olisivat turvassa, koska Peiperillä ei sanojensa mukaan ollut tapana teloittaa vankejaan. Majuri McCown todisti myöhemmin oikeudenkäynnissä Peiperin puolesta.


title: Malmedyn verilöyly

text:
Edellisissä tapauksissa Peiper oli käyttäytynyt kunniallisesti. Hänen syyllisyytensä komentajana oli todennäköisesti välillinen ja liittyi hermostuneen ja aggressiivisen ilmapiirin luomiseen. Tällöin esimerkiksi pakoa yrittävän yksittäisen sotilaan perään ampuminen, joka on laillista, oli saattanut säikäyttää linjojen takana liikkuvan ja taistelukosketuksista hermostuneen osaston ampumaan kohti lähintä vihollista, vaikka nämä olisivat antautuneita vankeja.
Verilöylyä tutkineen Henry Rogisterin teorian mukaan Peiper antoi ohjeet vankien vartioimisesta 1. panssarirykmentin komentajalle SS-Sturmbannführer Pötschkelle. Hän välitti nämä edelleen vahdeiksi jääneille sotilailleen, jotka käsittivät ohjeet käskyksi teloittaa vangit. Peiperin oman pohdinnan mukaisesti on mahdollista, että teloituksiin osallistuneet halusivat kostaa terroripommitukset. Tämä ei kuitenkaan anna motiivia jopa satojen siviilien murhaamiseen. Stavelotissa Peiperin miehet olivat kohdanneet lievää vastarintaa. Yksi tai useampi siviili oli ampunut heitä kohti kaupungin ulkopuolella muutamia laukauksia. Lisäksi ryhmä haulikoin aseistautuneita belgialaissiviilejä oli vanginnut SS-korpraalin ja uhkaillut tätä. Aseellinen vastarinta olisi antanut jonkinlaisen laillisen ja moraalisen perusteen teloituksille, mutta ei ylilyönteihin kuten aseettomien lasten, naisten ja vanhusten murhaamiselle. Lisäksi Stavelotissa kuten myös muualla KG Peiperin miehet käyttivät motiivina yhdysvaltalaissotilaiden piilottelua, jota ei voi pitää laillisena oikeutuksena teloituksille.


title: Malmedyn verilöyly

text: Viihteessä, kuten tapauksesta tehdyssä amerikkalaisessa tv-sarjassa, saksalaiset teloittivat sotavangit silkasta tappamisen ilosta. Näin tuskin oli, mutta varmaa syytä murhaan, tulikäskyn olemassaoloa tai sen antajan henkilöllisyyttä ei todennäköisesti saada koskaan tietää. Joka tapauksessa kyseessä oli sotarikos. Vaikka vangit olisivat yrittäneet joukkopakoa, se ei anna oikeutta teloittaa maassa makaavia haavoittuneita päähän ampumalla tai ruhjomalla näiden kalloja.


title: Malmedyn verilöyly

text: Malmedyn joukkomurhan tapauksen käsittely aloitettiin Dachaussa 12. toukokuuta 1946. Se oli osa Yhdysvaltain armeijan oikeudenkäyntisarjaa natsisotarikollisten tuomitsemiseksi. Entinen keskitysleiri oli valittu paikaksi, koska suurena ja tyhjänä kiinteistönä se tarjosi riittävät tilat sekä miehittäjille että vangeille. Tieto siitä, että paikalla oli murhattu lukemattomia ihmisiä kansallissosialismin nimissä, antoi oman lisänsä oikeudenkäynneille. Oikeuden jäsenten ei tarvinnut kuin kävellä muutamia kymmeniä metrejä kaasukammioiden ja polttouunien viereen ymmärtääkseen sen, mihin saksalaiset pystyivät.


title: Malmedyn verilöyly

text: Syytettyinä teloituksista olivat vastuullisena Joachim Peiper ja 71 hänen alaisuudessaan palvellutta SS-miestä. Lisäksi syytettyjen listalla olivat armeijan komentaja, esikuntapäällikkö ja armeijakunnan komentaja. Yksi heistä ehti tehdä itsemurhan ennen käsittelyjen alkamista. Lisäksi yksi ranskalaissyntyinen syytetty vapautettiin Saksan värväämiä elsassilaisia koskeneen yleisen armahduksen vuoksi. 73 jäi tuomittavaksi oikeudessa.


title: Malmedyn verilöyly

text: Oikeudenkäynnin asetelmat ovat herättäneet arvostelua varsinkin jälkeenpäin. Suuri osa kuulustelijoista ja syyttäjistä oli juutalaisia, jotka ymmärrettävistä syistä tunsivat vihaa natseja kohtaan. Pääkuulustelijana toimi luutnantti William R. Perl, joka oli Yhdysvaltoihin paennut Itävallan juutalainen. Ennen pakoaan hän oli ollut sionistiaktiivi, joka oli toimittanut Euroopan juutalaisia Palestiinaan. Hänen vaimonsa oli selviytynyt hengissä naisille tarkoitetusta Ravensbrückin keskitysleiriltä. Pääsyyttäjänä toimi Burton F. Ellis, entinen öljy-yhtiön veroasianajaja, joka oli toiminut sotilaslakimiehenä vuodesta 1942.


title: Malmedyn verilöyly

text: Puolustuksen pääasianajajana toimi everstiluutnantti Willis M. Everett, joka ei ollut osallistunut urallaan yhteenkään oikeudenkäyntiin eikä osannut saksaa vaan joutui turvautumaan tulkkiin. Hän oli myös saapunut maahan vasta muutamaa viikkoa aiemmin, eikä hänellä ollut myöskään minkäänlaista taistelukokemusta. Everett ei ollut ehtinyt haastatella jokaista asiakastaan ennen istuntojen alkamista.


title: Malmedyn verilöyly

text: Oli muitakin epäkohtia. Ryhmä amerikkalaisia upseereja toimi sekä tuomareina että lautamiehinä. Kuulopuheet otettiin huomioon todistajanlausunnoissa kuten myös oikeuden ulkopuolella annetut lausunnot, joiden antajia ei voinut ristikuulustella. Joillekin todistajille myönnettiin rahapalkkio ja osalle syytetyistä ei myönnetty lupaa todistaa omasta puolestaan. Silminnäkijöitä, kuten paikallista maanviljelijää Henri LeJolya sekä 15-vuotiasta poikaa, ei kutsuttu todistajiksi.


title: Malmedyn verilöyly

text: Kaksi kuukautta kestäneiden istuntojen loppuvaiheessa Peiper tarjoutui ottamaan syyn ja vastuun niskoilleen, mikäli hänen alaisensa vapautettaisiin syytteestä, mutta ehdotus hylättiin. Todistusten ajoittaisesta ristiriitaisuudesta huolimatta oikeus totesi sotarikoksen tapahtuneen. 16. heinäkuuta 1946 luettujen tuomioiden mukaan kaikki syytetyt olivat syyllisiä.Uudelleenkäsittelylautakunta oli amerikkalaisen miehitysarmeijan sisäinen elin, joka seurasi automaattisesti oikeudenkäyntiä. Tuomioihin tyytymätön Willis Everett lähetti lautakunnan jäsenille 228-sivuisen analyysinsa oikeudenkäynnistä. Käyttäen lähteinään tuomittujen kirjoittamia valituksia Everett esitti useita syytöksiä kuulustelijoiden toimia ja sotatuomioistuimen menettelyä vastaan. Uudelleenkäsittelylautakunta suositteli 31 kuolemantuomion muuttamista vankeusrangaistuksiksi sekä joidenkin tuomittujen vapauttamista. Yhdysvaltojen miehitysalueen komentaja Lucius D. Clay hyväksyi lautakunnan muutosehdotukset.


title: Malmedyn verilöyly

text: Kylmän sodan käynnistämän poliittisen muutoksen vuoksi entiset natsit pääsivät uudelleen merkittäviin asemiin antikommunistisessa Saksan liittotasavallassa. "Stille Hilfe" oli apujärjestö, joka työskenteli vangittujen ja tuomittujen sekä paossa olevien natsien ja saksalaisten sotavankien auttamiseksi. Stille Hilfen perustajajäseniin kuului entisiä natseja ja korkea-arvoisia SS-miehiä kuten Wilhelm Spengler ja Heinrich Malz. He olivat myös seuranneet oikeudenkäyntiä ja puhuivat nyt tuomittujen puolesta.


title: Malmedyn verilöyly

text: SS-miehet esittivät valaehtoiset todistuksensa vuoden 1948 alussa, joissa he väittivät tulleensa kohdelluksi väkivaltaisesti ja epäoikeudenmukaisesti oikeudenkäynnin tutkimusvaiheen aikana. Syytekohdissa puhuttiin muun muassa valeoikeudenkäynneistä, uhkailuista ja kiduttamisista. Everett vei asian edelleen Yhdysvaltojen armeijalle.


title: Malmedyn verilöyly

text: Epäily siitä, että yhdysvaltalainen oikeusistuin olisi toiminut epäeettisesti herätti myös yhdysvaltalaiset. Armeijan ministeri Kenneth Royall lykkäsi kuolemantuomioita ja perusti tuomari Gordon A. Simpsonin johtaman komission tutkimaan oikeudenkäyntiä. Kuusi viikkoa kestäneen tutkintansa jälkeen komissio julkaisi raporttinsa 14. syyskuuta 1948. Komission mukaan vankeja ei ollut kidutettu, mutta tutkinnan aikana oli tehty muita virheitä, kuten valeoikeudenkäyntien käyttö. Se suositteli viimeisten 14 kuolemantuomion muuttamista vankeusrangaistuksiksi.


title: Malmedyn verilöyly

text: Yksi komission tuomareista ei hyväksynyt sen ratkaisua sellaisenaan. Edward L. Van Roden uskoi tuomittuja ja toi syytöksensä ilmi useissa julkisissa tilaisuuksissa. Yhdysvaltalainen rauhanliikkeen aktivisti James Finucane kirjoitti artikkelin Van Rodenin nimissä rauhanasiaa ajavaan ja ihmisoikeuksia puolustavaan lehteen "The Progressive". Artikkeli sai aikaan suurta kohua, ja kenraali Lucius D. Clay muutti välittömästi kuusi kuolemantuomiota vankeusrangaistuksiksi, kieltäytyen kuitenkin vaikuttamasta loppujen tuomioihin muuten kuin lykkäämällä niitä. Muun muassa Joachim Peiper pysyi yhä kuolemaantuomittuna. Tiedot artikkeliinsa Finucane oli saanut Rudolf Aschenauerilta ja hän välitti ne edelleen senaattori Joseph McCarthylle.


title: Malmedyn verilöyly

text:
Myös Yhdysvaltain senaatti huolestui aiheen saamasta julkisuudesta. Sen asevoimien komitea nimitti kolmimiehisen alakomitean johtajanaan Connecticutin senaattori Raymond E. Baldwin. Se perustettiin 29. maaliskuuta 1949, jolloin kylmä sota ja Berliinin saarto olivat jo käynnissä. Alakomitea tutki oikeudenkäyntiä useiden kuukausien ajan ja haastatteli yhteensä 108 todistajaa, mukaan lukien syytettyjä, muita vangittuina olleita saksalaisia, heidän asianajajiaan, kuulusteluryhmän jäseniä, sotaoikeuden jäseniä, sotaoikeutta valvoneita henkilöitä, dokumentteja tutkineen valvontaryhmän jäseniä, vankilan pappeja ja muita mukana olleita tahoja. Alakomitea kävi läpi sotaoikeuden ja uudelleenkäsittelylautakunnan asiakirjat, tuomittujen lähettämät todistuskirjeet sekä tutustui tapahtumapaikkoihin.
Joseph McCarthyn kolme ensimmäistä vuotta senaatissa olivat kuluneet ilman merkittäviä aikaansaannoksia. Aavistaessaan poliittisen uransa hiipuvan hän hankki Baldwinilta oikeuden osallistua alakomitean kuulusteluihin, joissa esiintyi tavalla, joka opittiin tuntemaan myöhemmin ”mccarthyismina”. Malmedyn verilöyly sopi hänen poliittisiin tavoitteisiinsa, sillä McCarthyn osavaltiossa Wisconsinissa asui paljon saksalaissukuisia äänestäjiä.


title: Malmedyn verilöyly

text: McCarthy otti kuulusteluissa aggressiivisen roolin ja yritti hallita niitä. Hän esitti haastateltaville vääristelemiään väitteitä, kuten ”SS-miehet olivat pääosin 15–16-vuotiaita” ja ”kaikki tutkinnassa mukana olleet olivat juutalaisia” sekä haukkui haastateltavia valehtelijoiksi. Kun Baldwin ei suostunut McCarthyn ehdotukseen William Perlin asettamisesta valheenpaljastuskokeeseen, McCarthy lähti komiteasta väittäen Baldwinin yrittävän valkopestä Yhdysvaltojen armeijaa. Tämän jälkeen McCarthy yritti murentaa Baldwinin arvovaltaa senaatissa, mutta jäi toiseksi asevoimien komitean osoitettua tukeaan alakomitealle. Arvovaltatappion kärsinyt McCarthy hyväksyi alakomitean raportin myöhemmin kaikessa hiljaisuudessa.


title: Malmedyn verilöyly

text: Senaatin alakomitean raportti totesi oikeudenkäynneissä menetellyn ajoittain kyseenalaisesti. Menetelmät, kuten valeoikeudenkäyntien järjestäminen ja lupaukset vapauttamisesta todistusta vastaan olivat sen mielestä tuomittavia. McCarthyn aktiivisuudesta huolimatta alakomitea ei löytänyt tukea väitteille, joiden mukaan vankeja olisi järjestelmällisesti pahoinpidelty, kidutettu tai pidetty nälässä tutkinnan aikana. Osan vankien esittämistä syytekohdista alakomitea totesi normaaliksi menettelyksi myös Yhdysvaltojen oikeuslaitoksessa. Näitä olivat muiden muassa ilmiantajien käyttö ja eristyksessä pitäminen tutkinnan aikana. Alakomitean raportti teki kuitenkin tyhjäksi äänekkäimpien arvostelijoiden, kuten Van Rodenin syytökset.


title: Malmedyn verilöyly

text: Alakomitean raportin myöntämien virheiden ja kylmän sodan kiihtymisen vuoksi kuolemantuomioita ei toteutettu vaan ne muunnettiin vankeusrangaistuksiksi, joita myöhemmin lyhennettiin. Viimeinen vangeista, Peiper, vapautui vuoden 1956 jouluksi. Myöhemmin 1964 häntä epäiltiin myös osallisuudesta italialaisen Bovesin kaupungin tuhoamiseen ja sen asukkaiden joukkomurhaan 1943. 6. SS-panssariarmeijan johtaja SS-kenraali Josef ”Sepp” Dietrich vapautettiin salaa lokakuussa 1955, mutta kaksi vuotta myöhemmin hänet tuomittiin saksalaisessa oikeudenkäynnissä 19 kuukaudeksi vankeuteen osuudestaan pitkien puukkojen yönä 1934 suoritettuihin murhiin.


title: Malmedyn verilöyly

text: Malmedyn verilöylyn oikeudenkäynnin puolueellisuuden sekä poliittisista seikoista kumottujen tuomioiden vuoksi ne syytetyistä, jotka olivat todella syyllistyneet julmuuksiin, saivat paeta ansaitsemaansa tuomiota. Vastaavasti ne, jotka saattoivat olla syyttömiä, kärsivät tuomionsa tarpeettomasti. Dachaun oikeudenkäyntien tarkoituksena oli näyttää amerikkalaisille ja maailmalle natsi-Saksan tarkoituksellinen julmuus. Jalon päämäärän toteuttamisen sijasta ne onnistuivat herättämään arvosteluja ja epäilyksiä, jotka ovat kestäneet tähän päivään saakka.


title: Malmedyn verilöyly

text: ”"Myönnän, että Normandian taistelun jälkeen yksikköni oli koottu lähinnä nuorista ja fanaattisista sotilaista. Suuri osa heistä oli menettänyt vanhempansa, siskonsa ja veljensä pommitusten aikana. He olivat itse nähneet Kölnissä tuhannet silpoutuneet ruumiit terroripommituksen jäljiltä. Heidän vihansa vihollista kohtaan oli niin suuri, että vannon, etten kyennyt pitämään heitä koko aikaa aisoissa."” Joachim ”Jochen” Peiper yksiköstään sodan jälkeen.


title: Malmedyn verilöyly

text: Vapauduttuaan Peiper muutti Ranskaan, jossa hänet surmattiin vähän aikaa sen jälkeen, kun hänen menneisyytensä oli tullut julkisuuteen. Peiperin talo sytytettiin palamaan palopommilla, ja hänen ruumiinsa löydettiin sen raunioista 14. heinäkuuta 1976. Peiperin surmaajista ei ole tietoa, mutta ”Kostajiksi” itsensä nimennyt ryhmä otti vastuun teosta jälkeenpäin.


title: Malmedyn verilöyly

text:
Kyseenalaistettu historioitsija, apologisti ja salaliittoteoreetikko David Irving väittää ettei paikalla tapahtunut minkäänlaista joukkomurhaa vaan lyhyt tulitaistelu, jonka amerikkalaiset hävisivät. Irving tukee väittämiä, joiden mukaan yhdysvaltalaiset kiduttivat Dachaussa vankeina pitämiään saksalaisia tunnustusten saamiseksi.
Malmedyn sotavankien ruumiit haudattiin väliaikaisiin hautoihin Henri-Chapellessa, 35 kilometriä Malmedysta pohjoiseen. Väliaikainen hautausmaa muutettiin sodan jälkeen pysyvästi sotilashautausmaaksi. Vaikka suuri osa Euroopassa kuolleista yhdysvaltalaisista kuljetettiin takaisin Yhdysvaltoihin sodan lopulla ja sen jälkeen, hautausmaalla on yhä 21 Malmedyssa murhatun ruumista.


title: Malmedyn verilöyly

text: Baugnezin risteykseen on rakennettu muistomerkki. Muistomerkki on luonnonkivistä rakennettu muuri, johon lisätyt mustat kivet kaiverrettuine nimineen symboloivat teloituksessa kuolleita. Nimiä on yhteensä 84 kappaletta. Muistolaattaan on kaiverrettu omistustekstin lisäksi sitaatti Abraham Lincolnin Gettysburgin taistelun jälkeen pitämästä puheesta:


title: Malmedyn verilöyly

text: "Niiden Yhdysvaltojen armeijan sotilaiden muistolle, jotka natsijoukot teurastivat sotavankeina tällä paikalla 17. joulukuuta 1944" * ”"Me jatkamme päättäväisinä, jotta nämä miehet eivät olisi menettäneet henkeään turhaan"” "(A. Lincoln)"


title: Numa Pompilius

text: Numa Pompilius (21. huhtikuuta 753 eaa. – 673 eaa.) oli toinen muinaisen Rooman kuninkaista. Hänen väitetään hallinneen 715–673 eaa. Tarinan mukaan hän oli rauhaan ja uskontoon suuntautunut ja perusti suurimman osan Rooman uskonnollisista perinteistä. Hänen mukaansa Rooman valtiollista uskontoa kutsutaan Numan uskoksi. Hän myös rakennutti Janus-temppelin.


title: Numa Pompilius

text: Numa Pompiliuksen väitettiin syntyneen 21. huhtikuuta 753 eaa., Rooman kaupungin syntymäpäivänä. Hänen isänsä nimi oli Pompilius Pompon, ja hän oli ylhäistä sukua Curesin sabiinikaupungissa. Sabiinien kuningas Titus Tatius antoi hänelle puolisoksi tyttärensä Tatian. Numa Pompilius ei muuttanut yhdessä Titus Tatiuksen kanssa Roomaan, vaan jäi Curesiin huolehtimaan vanhasta isästään. 13 vuoden avioliiton jälkeen Tatia kuoli, jolloin Numa alkoi viettää aikaansa vaellellen yksinään maaseudulla sekä pyhissä lehdoissa ja niityillä. Hänen väitetään retkillään solmineen suhteen nymfi Egeriaan, suhteen ollessa enemmän henkistä kuin ruumiillista.


title: Numa Pompilius

text: Romuluksen kuoltua Roomaa oli vuosi hallittu siten, että kahdensadan patriisin muodostama senaatti, joka oli jakaantunut kahteenkymmeneen kymmenhenkiseen decuriaan, valitsi arvalla yhden decurian kerrallaan käyttämään ylintä valtaa. Näistä kymmenestä kukin käytti kuninkaan arvomerkkejä ja valtaa viiden päivän ajan, jolloin hänen arvonimensä oli interrex. Viidenkymmenen päivän välein vuoroon tuli seuraava decuria. Lopulta päädyttiin siihen, että senaattorit päättivät valita uuden kuninkaan. Koska senaattorit olivat jakaantuneet kahteen ryhmään, alkuperäisiin roomalaisiin ja sabiineihin, sovittiin että toinen osapuoli saa valita kuninkaan, mutta oman ryhmänsä ulkopuolelta. Niinpä roomalaiset senaattorit valitsivat viisaudestaan ja maltillisuudestaan tunnetun sabiinin, Numa Pompiliuksen.


title: Numa Pompilius

text: Kaksi senaattoria lähetettiin pyytämään Numa Pompiliusta suostumaan kuninkaan virkaan. Tämä ei kuitenkaan ollut suostuvainen, sillä hän piti Rooman kuninkuutta liian epävarmana tehtävänä kaltaiselleen hiljaiseen ja mietiskelevään elämään tottuneelle. Lisäksi hän oli tietoinen siitä, että roomalaiset olivat Romuluksen aikana käyneet paljon sotia, ja epäili etteivät nämä innostuisi hänen vastenmielisyydestään väkivaltaan. Hän ei taipunut edes senaattorien puhuessa siitä, kuinka hänen suostumattomuutensa voisi ajaa Rooman sisällissotaan. Lopulta Numan isä sekä sukulainen Marcius saivat hänet suostumaan vedoten siihen, että kyse oli jumalien suomasta lahjasta ja mahdollisuudesta palvella jumalia johdattamalla kokonainen kansa hyveellisyyteen. Curesin asukkaiden sekä suotuisten ennusmerkkien myötä Numa päätti suostua ja lähti Rooman lähettiläiden mukaan.


title: Numa Pompilius

text: Numan saapuessa Roomaan kansa riemuitsi, ja kyseisen päivän interrexin Spurius Vettiuksen kutsuttua koolle kansankokouksen se valitsi Numan yksimielisesti kuninkaaksi. Myös augurin tutkimat enteet vahvistivat Numan valinnan kuninkaaksi.


title: Numa Pompilius

text: Numan kerrotaan lisänneen kymmenen kuukauden kalenteriin kaksi uutta kuukautta, tammi- ja helmikuun ("Ianuarius", "Februarius") ja määränneen juhlien paikat. Hän sääti sallitut ja kielletyt päivät, esimerkiksi oikeusjuttuja sai laittaa alulle vain tiettyinä päivinä. Kalenterin oli suunniteltu osuvan vuodenkierron kanssa yksiin joka kahdeskymmenes vuosi, mutta laskelmat eivät onnistuneet, vaan roomalaiset joutuivat ottamaan käyttöön 22 tai 23 vuorokauden mittaisen karkauskuukauden. Karkauskuukausi lisättiin joka toinen vuosi vuoden viimeisen kuun, helmikuun, lopulle. 100-luvulla eaa. vuodenvaihde siirtyi tammikuun alkuun.


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Modulaatio tarkoittaa elektroniikassa ja tietoliikennetekniikassa signaalin muokkaamista toisella signaalilla. Sen käänteisoperaatio on demodulaatio.


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Tiedonsiirrossa modulaatiota käytetään lähetettävän signaalin siirtämiseksi toisen signaalin yhteydessä. Tämä on tarpeen esimerkiksi ääni- tai kuvasignaalin siirtämiseksi radioteitse suuritaajuisen kantoaallon avulla, joko analogisessa tai digitaalisessa muodossa.


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Tehoelektroniikassa modulaatiota käytetään esim. puolijohdetehokytkimien ohjauksessa moottorikäytöissä. Moottorikäytölle (taajuusmuuttaja) syötetään tavallisesti 50 Hz verkkojännite, jonka taajuus muokataan puolijohdetehokytkimien avulla halutun taajuiseksi pulssimaiseksi jännitteeksi. Modulointimenetelmänä käytetään tyypillisesti pulssinleveysmodulaatiota (Pulse Width Modulation, PWM).


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Modulointimenetelmät ovat keinoja lähettää tietoa "siirtotien", esimerkiksi radioaaltojen tai parikaapelin välityksellä. Moduloinnilla siirrettävä tieto sovitetaan siirtotielle.


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Nykyään yhä useammin moduloivat viestit ovat digitaalisia (erityisesti CW- ja PM-moduloinnit). Perinteisessä radiotekniikassa käytetään myös analogisia viestejä (erityisesti AM- ja FM-moduloinnit).


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Yksinkertaisin modulointi on lähettää yhdellä ja samalla kantoaaltotaajuudella, ja välittää viesti katkomalla tätä kantoaaltoa "(CW, Continuous Wave)". Vanhin esimerkki on sähkötys Morsen aakkosilla mutta tekniikkaa käytetään myös esimerkiksi tiedon välittämiseen valokaapelissa.


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Amplitudimodulaatiossa (AM, "Amplitude Modulation") viesti välitetään kantoaallon amplitudin vaihteluina. Tämä menetelmä on yksinkertainen, mutta hyvin herkkä häiriöille. Radiotekniikan alkuaikoina (ennen nykyisiä ULA-lähetyksiä) radiolähetykset lähetettiin amplitudimoduloituna. Amplitudimodulaation tuloksesta voidaan jättää pois myös kantoaalto tai jopa toinen moduloidun spektrin sivunauha (DSB-SC ja SSB). AM-modulaattorin energiatehokkuus on heikko, joten nykyään suositaan hakkuri-tyyppisiä modulaattoreita, kuten "delta-sigma" modulaattoreita.


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Taajuusmodulaatiossa (FM, "Frequency Modulation") kantoaallon taajuus vaihtelee tietyllä (kapealla) taajuusalueella. Viestin kulloinenkin arvo on kulloinenkin taajuus. Tämä menetelmä ei ole kovin herkkä häiriöille ja perinteiset ULA-radiolähetykset lähetetään FM-moduloituna. "Ks. myös GMSK."


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Vaihemodulointi (PM, "Phase Modulation") on tekniikka, joka soveltuu erityisesti digitaalisen tiedon modulointiin. Tässä tekniikassa lähetetään yksi kantoaallon pulssi kerrallaan, ja seuraava pulssi lähetetään mahdollisesti hieman erivaiheisena (esimerkiksi 1/4 aaltoa myöhästytettynä). Viesti lähetetään näinä vaihesiirtoina. Vaihesiirto ei itse asiassa tule sellaisenaan siirtotiestä lävitse, vaan vaihesiirrot aiheuttavat kantoaallon lisäksi eritaajuisia häiriöitä siirtotielle (ks. FFT-muunnos). Vaihesiirrot ovat kuitenkin helppoja tuottaa ja ne ovat helppoja havaita kantoaallon lähellä olevien taajuuksien häiriöistä. PM-modulointia käytetään esimerkiksi GSM-verkon EDGE-koodauksessa. Vaihemodulointi voidaan yhdistää amplitudimodulointiin, jolloin kantoaallon vaiheen lisäksi moduloidaan sen amplitudia (QAM). Tätä tekniikkaa käytetään erityisesti monissa suuria datansiirtonopeuksia vaativissa sovelluksissa, kuten ADSL:ssä, digitaalitelevisiossa ja moderneissa matkapuhelinstandardeissa Ks. myös PSK.


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Delta-sigma -modulointi (ΔΣ,"Delta-sigma modulation") tai Sigma-delta -modulointi on tapa muuntaa analogisia signaaleja digitaalisiksi signaaleiksi. Sigma-delta modulointia käytetään yleisesti A/D -ja D/A -muuntimissa.


title: Modulaatio (elektroniikka)

text: Laajakaistaiset modulointimenetelmät voivat hyödyntää laajaa taajuuskaistaa yhtäaikaisesti. Tällöin myös useat lähettäjät voivat lähettää yhtä aikaa eikä erillistä kanavanvarausta tarvita. Laajakaistaisella moduloinnilla on myös sotilaallisia sovelluksia, sillä lähetystä voi olla mahdotonta erottaa kohinasta. Laajakaistaisia modulointimenetelmiä ovat muun muassa CDMA (FHSS ja DSSS) ja UWB.


title: GMSK

text: GMSK () on taajuusmodulaation ja vaihemodulaation yhdistävä FSK-tyyppinen digitaalisen tiedon modulointiin tarkoitettu menetelmä. GMSK pyrkii käyttämään mahdollisimman kapeaa taajuusaluetta, jolloin se soveltuu hyvin digitaalisten radiosignaalien koodaamiseen. GSM-järjestelmä käyttää GMSK-modulointia siirtämään digitaalista puhetta ja dataa (GPRS).


title: GMSK

text: GMSK-moduloinnissa lähetettävän datan bittivirta muunnetaan sakara-aaltosignaalien vaihe-eroiksi ja tämä sakara-aaltosignaali suodatetaan sopivan levyisen Gaussin funktion (filtterin) mukaan pyöristetyiksi pulsseiksi. GMSK-signaali muodostetaan pyöristetystä pulssista taajuusmodulaatiolla.


title: GMSK

text: Taajuusmoduloinnissa lähetin ja vastaanotin on synkronoitava ja GSM tekee sen lähettämällä purskeen pelkkää kantoaaltoa säännöllisesti FCCH (Frequency Correction CHannel) -kanavalla.


title: GMSK

text: GMSK on MSK:n alalaji "(Minimum Shift Keying)".


title: PSK

text: Vaiheavainnus eli PSK () kuuluu eksponentiaalisten modulaatiomenetelmien luokkaan. Vaihemoduloinnissa moduloiva signaali, viesti, muuttaa kantoaallon vaihetta suoraan ja hetkellinen vaihe kertoo sanoman arvon. Digitaalisessa vaihemoduloinnissa on päätettävä, mitä vaihetta käytetään millekin binäärisen symbolin arvolle. Esimerkiksi BPSK:ssa, binäärisessä vaiheavainnuksessa, voidaan määritellä vaihe nolla astetta merkitsemään viestin arvoa 0 ja +180 astetta merkitsemään viestin arvoa 1.


title: PSK

text: Vaihemoduloinnissa on lähetin ja vastaanotin synkronoitava.


title: PSK

text: PSK:n lajeja ovat:


title: PSK

text: BPSK, Binary Phase Shift Keying, binäärinen vaiheavainnus käyttää kahta kantoaallon vaihetta ilmaisemaan binäärisen viestin arvon 0 tai 1 esimerkiksi 0 ja +180 astetta. Modulointinopeus (Baud) on sama kuin bittinopeus, koska käytössä on vain kaksi symbolia. Yleinen ja yksinkertainen tapa synkronoida lähetin ja vastaanotin on lähettää nollavaiheista kantoaaltoa tietyn ajanjakson ajan ja vastaanotin synkronoi itsensä ja tietää, että tämä vaihe esittää binääristä nollaa.


title: PSK

text: QPSK, Quadrature Phase Shift Keying, nelivaiheinen vaiheavainnus käyttää neljää kantoaallon vaihetta, esimerkiksi 0, +90, +180 ja +270 astetta, ja voi ilmaista 4 numeroarvoa 0 - 3 eli kaksi bittiä (00, 01, 10, 11). QPSK signaalikonstellaatio on identtinen 4-QAM signaalin kanssa.


title: PSK

text: 8PSK, 8-PSK, 8 Phase Shift Keying, 8-vaiheavainnus on PSK:n muoto, jossa symbolissa on käytössä 8 vaihetta ja siten voidaan ilmaista 8 numeroarvoa 0 - 7 eli kolme bittiä (000, 001, 010, 011, 100, 101, 110, 111). Esimerkiksi EDGE käyttää 8PSK-modulointia GSM-verkossa datasiirtoon (vrt. GMSK).


title: Bohrin säde

text: Bohrin atomimallissa Bohrin säde (formula_1) on elektronin alimman energiatilan säde:


Bohrin säde


title: Bohrin säde

text: missä:


title: Bohrin säde

text: ja


title: Bohrin säde

text: Bohrin säteen arvo on 5,29189379×10 m, noin 53 pikometriä (tai noin puoli ångströmiä).


title: Bohrin säde

text: Bohrin sädettä käytetään usein atomifysiikan laskuissa mittayksikkönä.


title: Aarnihauta

text: Aarnihaudat ovat suomalaisessa kansanperinteessä taianomaisia paikkoja, joihin on haudattu aarre. Samantapaisia tarinoita on kerrottu laajalti Euroopassa.


title: Aarnihauta

text: Monin paikoin Suomessa hiidenkiukaita eli röykkiöhautoja on voitu pitää aarnihautoina. Tämä uskomus oli todennäköisesti syntynyt siitä, että röykkiöhaudoista löydettiin toisinaan vainajan mukaan laitettuja arvoesineitä. Joskus aarnihaudan uskottiin olevan salaperäisellä kentällä tai aukiolla, joskus taas suossa tai veden alla.


title: Aarnihauta

text: Monissa tarinoissa kerrottiin virvatulten eli aarnivalkeiden (tai aarretulien, aarreliekkien) palavan aarnihaudan luona. Varsinkin juhannusyönä ajateltiin virvatulten merkitsevän aarteen paikkaa. Virvatulen ilmaantuminen aarnihaudalle merkitsi yleensä otollista aikaa saada aarre nousemaan maan kätköistä, tai että aarre oli jo kohonnut esiin. Usein aarretta merkitsevän virvan kerrottiin olevan vihreä tai sininen. Harvinaisia kertomuksissa aarnihautoihin yhdistettyjä ilmiöitä ovat aarnihaudalta kohoava savu tai sieltä kantautuvat äänet, jopa aavemaiset ihmisäänet. Yleensä kertomuksiin virvatulista ei kuitenkaan kuulu savua tai ääniä, vaan virvatulet ovat tunnusomaisesti hiljaisia.


title: Aarnihauta

text: Aarnihaudalla saattoi olla vartijanaan haltiamainen olento, josta voitiin käyttää nimityksiä "Aarni", Kratti tai haltija. Olento saattoi maata aarteen päällä sitä vartioiden, tai puhdistaa arvometalleja liekillä, jolloin näkyi virvatuli. Kaikkiin tarinoihin aarnihaudoista ei kuitenkaan kuulu tällaista olentoa.


title: Aarnihauta

text: Tarinat kertoivat ihmisten paenneen vainoja ja jättäneen aarnihautoihin kalleuksiaan. Aarre saattoi olla esimerkiksi rahoja kuparikattilassa. Myös alueella asuneiden lappalaisten tai taruolentojen kerrottiin lähdettyään jättäneen aarnihautoihin aarteita.


title: Aarnihauta

text: Useissa tarinoissa aarnihautoja tehdessä oli pantu sellainen uhri (katso uhrin pano), että aarteen saisi ylös vain tiettyjä tunnustekoja tekemällä tai vain tiettyyn aikaan (kuten juhannusyönä). Eräs tunnusteko oli jonkun rautaesineen heittäminen aarreliekkiin. Erään aarteen saattoi taas nostaa vain hautaajan omalla kädellä, ja tämän takia käsi varastettiin hänen haudastaan. Usein tunnusteko kuitenkin oli hyvin vaikea tai täysin mahdoton toteuttaa, kuten karauttaa paikalle yksiöisellä (eli eilen syntyneellä) orilla yksiöistä jäätä myöten, tai kyntää maa kukolla ja karhia kanalla.


title: Aarnihauta

text: Jos mies oli rikas, saatettiin hänen maillaan arvella olevan aarnihauta, josta mies kävi aika ajoin nostamassa lisää kalleuksia.


title: Kanavointi

text: Kanavointi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Afrikaans

text: Afrikaans eli afrikaansi on hollannista kehittynyt kieli, jota puhutaan Etelä-Afrikassa ja Namibiassa. Sitä nimitetään joskus myös "die Taaliksi" (). Afrikaans on nuorin standardisoitu länsigermaanisen kieliryhmän kieli. Se kehittyi 1700-luvun puolivälissä Kapmaan alueella puhutusta hollannin murteesta, kaphollannista ().


title: Afrikaans

text: Etelä-Afrikassa afrikaans on valtakieli afrikaanerien ja värillisten (afrikaansiksi "Bruinmense, Kleurlinge") keskuudessa. Värilliset muodostavat noin puolet kaikista afrikaansin puhujista. Maantieteellisesti se on puhutuin kieli Länsi- ja Pohjois-Kapin provinsseissa. Afrikaansista on olemassa kolme päämuotoa: kapafrikaans, Oranjejoen afrikaans ja yleiskielen pohjana ollut "Oosgrens-Afrikaans". Kapafrikaansia ja Oranjejoen afrikaansia puhuvat pääasiassa värilliset, ja niissä on havaittavissa enemmän englannin ja malaijin vaikutusta.


title: Afrikaans

text: Afrikaans kehittyi omaksi kielekseen vaiheittain 1700-luvulla Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian Kapmaan siirtokunnassa puhutusta kaphollanniksi nimitetystä hollannin murteesta, joka oli saanut vaikutteita paikallisilta khoikhoilta, aasialaisilta orjilta sekä ranskalaisilta ja saksalaisilta siirtolaisilta.


title: Afrikaans

text: Kielitieteilijät ovat erimielisiä siitä, miten afrikaans kehittyi omaksi kielekseen. Yleensä sen katsotaan eriytyneen omaksi kielekseen brittivallan aikana osittain englannin ja afrikkalaisten kielten vaikutuksesta, kun yhteys entiseen emämaahan, Alankomaihin, oli katkennut eikä siihen kohdistunut enää voimakkaita normatiivisia paineita. Afrikaansia on pidetty myös seurauksena eri hollannin murteiden konvergenssista ja tasoittumisesta ilman merkittävää ei-eurooppalaisten kielten vaikutusta. Kreolinäkemyksen mukaan afrikaans on puolestaan puolikreolikieli, joka syntyi eurooppalaisen väestön puhuman hollannin ja alkuperäisasukkaiden puhumien hollannin pohjalta syntyneiden pidgin-kielten vuorovaikutuksesta.


title: Afrikaans

text: Afrikaansin syntymisen tarkkaa ajankohtaa on vaikea määrittää, mutta virallisesti sen olemassaolo tunnustettiin vuonna 1925 kun siitä tuli Etelä-Afrikan unionin toinen virallinen kieli. Kielinä afrikaans ja hollanti kuitenkin muistuttavat toisiaan yhä siinä määrin, että ainakin kirjoitettuina niiden keskenäinen ymmärrettävyys on säilynyt.


title: Afrikaans

text: Afrikaans oli pitkään syrjitty ja halveksittu kieli: kun buurien asuinalueet joutuivat englantilaisten valtaan ja afrikaaneriälymystö pitäytyi standardihollannissa, afrikaans jäi oppimattoman kansan kieleksi. 1800-luvun loppupuolella buurien kansallisuustunne alkoi voimistua, ja he alkoivat perustaa omia ”kristillis-kansallisia” koulujaan, korostaa afrikaansin luonnetta omana hollannista erillisenä kielenään ja muodostaa itselleen uutta identiteettiä afrikaanereina. "Broederbond" ja kansallispuolue pyrkivät aggressiivisesti levittämään afrikaansin käyttöä hollannin kustannuksella.


title: Afrikaans

text: Afrikaans sai virallisen kielen aseman englannin rinnalla vuonna 1925. Afrikaansinkielinen Raamattu julkaistiin 1930-luvun alkupuolella, kielen käyttöä kouluissa lisättiin ja useita järjestöjä, kuten "Afrikaanse Taal en Kultuurvereniging" (Afrikaansin kieli- ja kulttuuriseura) ja "Afrikaanse Kultuurvereniginge" (Afrikaansinkielisten kulttuurijärjestöjen liitto), perustettiin.


title: Afrikaans

text: Kansallispuolueen valtakaudella afrikaansin asema julkisten palveluiden kielenä vahvistui, ja myös englanninkieliset lapset velvoitettiin opettelemaan afrikaansia kouluissa. Mustien eteläafrikkalaisten mielessä afrikaans liittyi maan sortojärjestelmään ja vuonna 1976 Soweton mellakat saivat alkunsa afrikaansin käyttöä kouluissa vastustaneesta mielenosoituksesta.


title: Afrikaans

text: Apartheid-kaudella afrikaansin kielenhuollossa vaikutti "suiwert Afrikaans" -liike (), joka vastusti vieraita vaikutteita ja erityisesti anglismeja. Tämän vuoksi afrikaansiin kehitettiin lukuisia uudissanoja englanninkielisten termien välttämiseksi. Afrikaansissa käytetään esimerkiksi sanoja "rekenaar" ja "blitsverkoper" asioista, joille hollannissa käytetään englantiperäisiä lainasanoja "computer" ja "bestseller".


title: Afrikaans

text: Vuoden 1994 jälkeen afrikaansista tuli yksi maan 11 virallisesta kielestä, ja sitä puhuu äidinkielenään noin 13 prosenttia maan väestöstä. Rotuerottelun poistuttua afrikaansinkielinen kirjallisuus onkin pyrkinyt tuomaan yleiseen tietoisuuteen afrikaansinkielisten värillisten elämäntapaa, kulttuuria ja kieltä.


title: Afrikaans

text: Langenhoven on kirjoittanut sanat Etelä-Afrikan toiseen kansallislauluun ”Die Stem van Suid Afrika”. Muita tärkeitä kirjailijoita olivat Etienne Leroux, Eugene Marais, W. E. G. Louw ja tuottelias, monipuolinen Uys Krige. Monet afrikaansinkieliset kirjailijat, kuten Suomessakin tunnettu André Brink, ovat kirjoittaneet sekä englanniksi että afrikaansiksi. Brink kuului niin sanottuihin Sestigers-kirjailijoihin eli kuusikymmenlukulaisiin, jotka toivat afrikaansinkieliseen kirjallisuuteen avoimet seksuaalisuuskuvaukset, yhteiskunnallisen realismin ja modernistisen kerronnan. Runoilijoista Breyten Breytenbach osallistui apartheidin vastaiseen taisteluun ja joutui kahdeksaksi vuodeksi eteläafrikkalaiseen vankilaan.


title: Gao Xingjian

text: Gao Xingjian (, pinyin: "Gāo Xíngjiàn"; s. 4. tammikuuta 1940 Ganzhou, Jiangxin maakunta) on kiinalainen kirjailija, ohjaaja ja kuvataiteilija. Gao tunnettiin kulttuurivallankumouksen jälkeisessä Kiinassa lähinnä näytelmäkirjailijana, dramaturgina ja ohjaajana. 1980-luvulla hän muutti Ranskaan ja ryhtyi julkaisemaan laajemmin myös novelleja, romaaneja sekä esseitä. Gao on Ranskan kansalainen ja hänen teoksensa ovat virallisesti kiellettyjä Kiinan kansantasavallassa. Gaolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 2000.


title: Gao Xingjian

text: Gao Xingjianin alkuperäinen kotikaupunki on Taizhou Jiangsun maakunnassa. Hän on saanut Ranskan taiteen ja kirjallisuuden kunniamerkin ("Chevalier de l'Ordre des Arts et des Lettres") vuonna 1992.


title: Gao Xingjian

text: Gaon isä työskenteli Bank of China -pankissa, ja hänen äitinsä oli Nuorten miesten kristillisen yhdistyksen jäsen. Gaon äiti oli myös näyttelijättärenä Japanin vastaisessa teatterissa Kiinan-Japanin sodassa. Äitinsä vaikuttamana Gao innostui maalaamisesta, kirjoittamisesta ja teatterista jo lapsena. Keskikouluvuosinaan hän luki paljon lännestä käännettyä kirjallisuutta, ja opiskeli piirustusta, maalaamista ja veistotaidetta Yun Zongyinin opastuksella. Vuonna 1950 Gao muutti perheineen Nanjingiin, Jiangsun maakunnan pääkaupunkiin. Hän pääsi Nanjingin keskikouluun 1952. (Koulu liitettiin myöhemmin Jinlingin yliopistoon, ja tunnetaan nykyään nimellä Nanjingin yliopisto.)


title: Gao Xingjian

text: Vuonna 1957 Gao valmistui keskikoulusta ja päätti jatkaa taiteellisesta lahjakkuudestaan huolimatta äitinsä neuvon mukaisesti Pekingin kansainväliseen yliopistoon ("Beijing Foreign Studies University, BFSU") taideakatemian ("Central Academy of Fine Arts") sijaan. Gao valmistui yliopiston Ranskan-osastolta 1962, minkä jälkeen hän hakeutui töihin "Chinese International Bookstore (中国国际书店)" -kirjakauppaan kielenkääntäjäksi. 1970-luvulla hän päätyi Anhuin maakuntaan maalaistöihin ”uudistamaan ajatteluaan” Kiinan kulttuurivallankumouksen uudelleenkoulutusohjelman myötä, ja toimi tämän jälkeen kiinan kielen opettajana Gangkoun (港口中学) keskikoulussa jonkin aikaa. Vuonna 1975 hänen sallittiin palata Pekingiin, ja hänestä tuli "Construction in China" (《中国建设》) -lehden ranskalaisesta käännöksestä vastanneen ryhmän johtaja.


title: Gao Xingjian

text: Vuonna 1977 Gao työskenteli Kiinan ulkomaansuhteiden komiteassa ("Committee of Foreign Relationship"). Toukokuussa 1979 hän vieraili Pariisissa muiden kiinalaisten kirjailijoiden, muun muassa Ba Jinin kanssa. He työskentelivät komitean alaisina kääntäen ranskaa kiinaksi. Gaosta tuli Pekingin kansantaiteen teatterin näytelmäkirjailija 1980. Gao tunnetaan kiinalaisen absurdismin uranuurtajana näytelmiensä "Signal Alarm" (《绝对信号》, 1982) ja "Bus Stop" (《车站》, 1983) myötä, jotka hän kirjoitti urallaan Pekingin kansantaiteen teatterissa. Gao otti vaikutteita eurooppalaisesta draamasta, minkä vuoksi häntä pidettiin Kiinassa avantgardistisena kirjailijana. Hän myös kritisoi Kiinan hallintoa avoimesti näytelmissään "The Primitive" (1985) ja "The Other Shore" (《彼岸》, 1986).


title: Gao Xingjian

text: Vuonna 1986 Gaolle diagnosoitiin virheellisesti keuhkosyöpä. Osoittauduttuaan terveeksi hän aloitti kymmenkuukautisen vaelluksen Jangtse-jokea seuraten. Myöhemmin hän kirjoitti matkastaan romaanin nimeltä "Sielun vuori" (《灵山》). Gao voitti kirjallaan Nobelin kirjallisuuspalkinnon. Ruotsin Nobel-komitea kuvasi sen muistelmia, kaunokirjallisia aineksia ja vaihtelevia kertojahenkilöitä käyttävää kerrontaa sanoin: ”Yksi niistä kaunokirjallisista teoksista, joita on mahdotonta verrata mihinkään muuhun kuin itseensä.”


title: Gao Xingjian

text:
Gao pakeni Kiinasta Pariisiin 1987 ja sai Ranskan pysyvän kansalaisuuden. Poliittisen "Fugitives"-teoksen (1989) myötä kaikki Gaon teokset kiellettiin Kiinassa, sillä teos sisälsi viittauksia Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitukseen.
1970-luvulla Kiinan kulttuurivallankumouksen myötä ”uudelleenkoulutukseen” päätynyt Gao poltti lähes kaiken varhaisesta, poliittisesti arkaluontoisesta tuotannostaan. Tämän vuoksi hän ei ole julkaissut lainkaan runoteoksia. Yksi Pekingissä kirjoitettu, lyhyt, kirjailijan modernia tyyliä muistuttava runo vuodelta 1986 on kuitenkin säilynyt:


title: Gao Xingjian

text: " 天葬台 "


title: Gao Xingjian

text: " 宰了 / 割了 / 烂捣碎了 / 燃一柱香 / 打一声呼哨 / 来了 / 就去了 / 来去都干干净净 "


title: Gao Xingjian

text: Runo on myös käännetty englanniksi:


title: Gao Xingjian

text: " Cut / Scalped / Pounded into pieces / Light an incense / Blow the whistle / Come / Gone / Out and out "Gao on kuuluisa maalauksistaan, erityisesti sumi-e-teoksistaan. Hänen teoksilleen on järjestetty muun muassa seuraavat taidenäyttelyt:Vaikka Gao Xingjianista ei juurikaan puhuta kiinalaismedian tai -hallinnon puolelta, Kiinan virallinen uutislehti Yangcheng Evening News (《羊城晚报》) kritisoi hänen töitään vuonna 2001. Kiinalaiskolumnisti kutsui häntä "kamalaksi kirjailijaksi", ja kommentoi hänen Nobel-voittoaan "naurettavaksi". Kiinassa viettäminä varhaisvuosinaan Gaon töitä esitettiin laajalti. Eurooppaan muuton ja teosten kieltämisen myötä hänestä on kuitenkin tullut lähes tuntematon Kiinassa.


title: Gao Xingjian

text: Gaon töiden kieltäminen herätti kiivasta keskustelua kiinalaiskirjailijoiden keskuudessa. Monet kiinalaiskirjailijat ovat sitä mieltä, että Gaon käännetyt teokset ovat avanneet Ruotsin Nobel-akatemialle uusia lähestymistapoja kiinalaiseen nykykirjallisuuteen, ja että Nobel-voitto oli positiivinen asia Kiinan kirjallisuudelle. Ennen vuoden 2000 Nobel-voittoa, jotkut kiinalaiskirjailijat, muun muassa Hu Yaoheng (胡耀恒), Pan Jun (潘军), olivat jo arvioineet Gao Xingjianin voittavan sen. Kiinalaiskirjallisuudella on ollut suuri vaikutus Itä-Aasian kirjallisuuteen, ja sen elementtejä käytetään laajalti useissa kielissä, kuten japanissa, koreassa ja vietnamissa. Tämän lisäksi Nobelin kirjallisuuspalkinnon jo mentyä 1900-luvulla Japaniin, monet kirjailijat arvioivat sen pian saapuvan myös kiinalaiskirjailijalle.


title: Seinäjoen ammattikorkeakoulu

text: Seinäjoen ammattikorkeakoulu (SeAMK) () on Seinäjoella sijaitseva ammattikorkeakoulu. Se toimii myös Ilmajoella. Vuonna 2015 SeAMKissa opiskelee noin 5 000 opiskelijaa.


title: Seinäjoen ammattikorkeakoulu

text: SeAMKin toiminta keskittyy kahdelle kampukselle. Pääkampus sijaitsee teknologia- ja innovaatiokeskus Framissa, Joupin ja Marttilan kaupunginosissa ja Ilmajoen kampus sijaitsee koulutilalla kunnassa. Seinäjoen ammattikorkeakoulua hallinnoi Seinäjoen Ammattikorkeakoulu Oy.


title: Seinäjoen ammattikorkeakoulu

text: Seinäjoen ammattikorkeakoulu tarjoaa koulutusta tutkimus- ja kehittämispalveluja kuudella koulutusalalla. Alat ovat kulttuuriala, liiketalouden ala, luonnonvara-ala, ravitsemisala, sosiaali- ja terveysala sekä tekniikan ala. Mahdollisuutena on opiskella AMK-tutkinto päiväopintoina (päivätoteutus) tai työn ohessa (monimuotototeutus). Tarjolla on lisäksi ylempien AMK-tutkintojen koulutusta, erikoistumisopintoja, täydennyskoulutusta sekä avoimen AMK:n opintoja.


title: Seinäjoen ammattikorkeakoulu

text: SeAMKissa toteutetaan soveltavaa tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoimintaa (TKI), jolla on tiivis yhteys opetukseen ja opinnäytetöihin. TKI-toiminnalla edistetään ja tuetaan alueen yritysten ja organisaatioiden kehitystoimintaa.


title: Seinäjoen ammattikorkeakoulu

text: SeAMKissa on yli 25 koulutusta, joista osa on englanninkielisiä. Valikoimassa on ammattikorkeakoulututkintoon johtavia koulutuksia, joissa voi suorittaa tutkinnon joko päivätoteutuksena opiskellen tai monimuotoisena joustavasti työn ohessa.


title: Seinäjoen ammattikorkeakoulu

text: SeAMK tarjoaa myös ylempään AMK-tutkintoon johtavaa koulutusta, joka on tarkoitettu korkeakoulututkinnon suorittaneille ja työelämässä jo kokemusta saaneille henkilöille.


title: Seinäjoen ammattikorkeakoulu

text: SeAMK tarjoaa tutkintoon johtavaa koulutusta seuraavilla aloilla ja tutkintonimikkeillä:


title: Seinäjoen ammattikorkeakoulu

text: Seinäjoen ammattikorkeakoulu aloitti toimintansa vuonna 1992. Se muodostettiin yhdistämällä viisi oppilaitosta: Seinäjoella toimineet kauppaoppilaitos, teknillinen oppilaitos, sosiaalialan ja terveydenhuollon oppilaitokset sekä Ilmajoella toiminut maatalousoppilaitos. Vuonna 1995 Seinäjoen ammattikorkeakoulu oli yksi yhdeksästä vakinaistamisluvan saaneista ammattikorkeakouluista 39 hakijan joukossa. Vuonna 1997 oppilaitokseen liitettiin Tuomarniemen metsäoppilaitos Ähtärissä, vuonna 1999 Jurvan käsi- ja taideteollisuusoppilaitos, Kauhajoen koti- ja laitostalouden oppilaitos sekä Kauhavalla toiminut Suomen Yrittäjäopisto. Jurvassa aloitettiin muotoilualan amk-koulutus ja kulttuurialan koulutukseksi siirrettiin tekniikan alalta myös rakennuskonservointi, joka lakkautettiin 2013, samalla kun Jurvan, Ähtärin ja Kauhajoen toiminta siirrettiin Seinäjoelle.


title: Wallis ja Futuna

text: Wallis ja Futuna eli virallisesti Wallisin ja Futunan yhteisö on Ranskan merentakainen alue eteläisellä Tyynellämerellä. Alue koostuu kolmesta pääsaaresta (Wallis (Uvéa), Futuna ja Alofi) ja noin 20 pienemmästä saaresta ja luodosta. Saarista vain Wallis ja Futuna ovat asuttuja. Wallis ja sen pääkaupunki Mata-Utu on alueen hallinnollinen keskus.


title: Wallis ja Futuna

text: Wallis ja Futunan yhteenlaskettu maapinta-ala on 142 neliökilometriä. Suurimmalla saarella Wallisilla on pinta-alaa 77,9 neliökilometriä. Futunan pinta-ala on 64 neliökilometriä ja Alofin 51 neliökilometriä. Wallis on tuliperäinen ja pinnanmuodostukseltaan hyvin tasainen saari. Sen korkein kohta Lulu Fakahega on 145 metrin korkeudella merenpinnasta. Saarella on matala laguuni, jonka ympärillä on useita hiekkasärkkiä. Saarella on myös useita kraatterijärviä. Futuna ja sen naapuri Alofi sijaitsevat 230 kilometrin päässä lounaaseen Wallisista. Pinnanmuodostukseltaan ne ovat mäkisempiä kuin Wallis Futunan korkeimman kohdan Puken sijaitessa 524 metrin ja Alofin Kolofaun ollessa 417 metrin korkeudella merenpinnasta. Wallisin ja Futunan alkuperäistä metsää on jäljellä enää vähän hakkuiden takia. Puuta käytetään polttoaineena. Metsien häviäminen on lisännyt eroosiota. Alofilla metsä on säilynyt lähes alkuperäisessä kunnossaan.


title: Wallis ja Futuna

text: Lapitakulttuurin edustajat asuttivat Wallisin ja Futunan vuosina 1500–500 eaa. Futunalta löydettyjä esineitä on ajoitettu 2 800 vuoden päähän, mutta on todennäköistä että saarella on vielä vanhempia löytämättömiä merkkejä ihmisasutuksesta. Saarten asuttamisen jälkeen Futuna joutui Samoan vaikutusvallan piiriin, ja 1400-luvulta jaa. eteenpäin Wallis kärsi tongalaisten hyökkäyksistä. Hyökkäykset aiheuttivat paljon tuhoa, ja osittain tämän takia tongalaiset linnoitukset ovat saaren harvoja arkeologisia jäänteitä.


title: Wallis ja Futuna

text: Alankomaalaiset tutkimusmatkaajat Jaques Le Maire ja Wilhelm Schouten saapuivat Futunalle vuonna 1616 ja antoivat sille nimen "Hoorn" Alankomaissa sijaitsevan Hoornin mukaan. Seuraava alueella käynyt eurooppalainen oli brittiläinen Samuel Wallis, joka kävi Uvealla vuonna 1767. Tämän jälkeen saari nimettiin Wallisiksi ja toisin kuin nimi Futunan nimi Hoorn, se on käytössä edelleen. 1800-luvun puolivälistä lähtien saarista tuli suosittu pysähdyspaikka valaanpyytäjien keskuudessa. Heitä seurasivat kauppiaat ja lähetyssaarnaajat, joista ensimmäiset olivat katolilaisia. Pierre Bataillon toimi Wallisilla ja Pierre Chanel Futunalla vuodesta 1837 lähtien. Paikallinen kuningas Niuluki surmasi Chanelin vuonna 1841 tehden tästä Tyynenmeren alueen ensimmäisen pyhimyksen. 1800-luvun puolivälin jälkeen Wallis ja Futuna ajautuivat pikkuhiljaa Ranskan alaisuuteen. Virallisesti Ranska otti alueen haltuunsa vuosina 1886–1888.


title: Wallis ja Futuna

text: Toisessa maailmansodassa Wallis ja Futuna asettuivat Vichyn Ranskan puolelle Vapaata Ranskaa vastaan. Yhdysvallat otti kuitenkin saaret haltuunsa toukokuussa 1942 noin 2 000 miehen voimin. Enimmillään amerikkalaisia oli saarilla 6 000, ja he rakensivat alueelle useita lentokenttiä. Wallis ja Futunasta tuli Ranskan merentakainen alue 29. heinäkuuta 1961.


title: Wallis ja Futuna

text: Wallis ja Futunassa valtaa käyttää lähinnä "aliki"-niminen yläluokka. Yläluokan joukosta valitaan kuningas, joka voi nousta valtaan tai hävitä valtansa riippuen julkisesta tuesta. Futunalla on kaksi kuningasta kahdessa erillisessä kuningaskunnassa. Yhteensä kuningaskuntia on kolme ja ne ovat nimeltään Alo, Sigave ja Wallis. Kuningasjärjestelmästä on seurannut ongelmia Wallisilla, jossa paikallinen kuningas Tomasi Kulimoetoke II hallitsi itsevaltaisesti täyttäen tärkeimmät virat sukulaisillaan. Hän myös muun muassa kumosi oikeuden kuolemantuottamuksesta langettaman 18 kuukauden vankilatuomion pojalleen. Myöhemmin kuningas yritettiin kaataa Ranskan tuella, ja seuranneissa mellakoissa kuoli yksi ihminen. Tomasi Kulimoetokea ei saatu kaadetuksi, mutta hän kuoli vuonna 2007.


title: Wallis ja Futuna

text: CIA:n "The World Factbookin" arvion mukaan Wallis ja Futunalla asui vuonna 2011 yhteensä 15 398 asukasta. Väestönkasvua oli samana vuonna 0,357 prosenttia. Vuoden 2001 arvion mukaan 60 prosenttia asukkaista on alle 20-vuotiaita. Alue menettää jatkuvasti asukkaita maastamuuton takia. Noin 99 prosenttia alueen asukkaista on uskonnoltaan katolilaisia. Alueella puhutaan tongalle sukua olevaa wallisin kieltä ja samoalle sukua olevaa futunaa. Alueen virallinen kieli on kuitenkin ranska.


title: Toivo Tuomainen

text: Toivo ”Topi” Tuomainen (25. syyskuuta 1926 Maaninka – 13. marraskuuta 2002 Juankoski) oli suomalainen elokuvanäyttelijä, muusikko ja kenttäpäällikkö. Häntä pidetään yhtenä savolaisuuden lupsakkuuden henkilöitymistä. Hän teki merkittävimmän osan moniulotteisesta elämäntyöstään Kuopiossa.


title: Toivo Tuomainen

text: Aikansa tunnetuimmaksi kuopiolaiseksi hänet nosti suomalainen mainoskulttuuri, hän esiintyi vuosikymmeniä yhden elektroniikkakauppaketjun mainosmiehenä ja hänet tunnettiin yleisesti "Mustan Pörssin Topina". Kotimaisen kansansuosion lisäksi erityisesti 1970- ja 1980-luvuilla hän sai runsaasti ihailijapostia myös silloin vielä Neuvostoliittoon kuuluneesta Virosta.


title: Toivo Tuomainen

text: Tuomaisella oli rooli monissa Rauni Mollbergin elokuvissa, kuten "Maa on syntinen laulu" (1973), "Siunattu hulluus" (1975) ja "Aika hyvä ihmiseksi" (1977). Tästä viimeisestä hän sai elokuvataiteen valtionpalkinnon vuonna 1978; hän esiintyi Talonomistaja Takkusena. Elokuvien teon aikana Mollbergista ja talousmiehenäkin tunnetusta Tuomaisesta tuli niin läheiset ystävykset, että Tuomainen hoiti vuosia myös Mollbergin elokuvien budjetoinnit ja kirjanpidot.


title: Toivo Tuomainen

text: Tuomainen esiintyi vielä pääosarooleissa myös muun muassa Olli Soinion elokuvassa "Aidankaatajat eli heidän jälkeensä vedenpaisumus" (1982) ja Matti Ijäksen ohjaamassa televisioelokuvassa "Viimeinen keikka" (1984) sekä lukuisten elokuvien pienrooleissa, esimerkiksi Olli Soinion ohjaamassa elokuvassa "Kuutamosonaatti" (1988) kauppiaan roolissa. Lopulta Musta Pörssi alkoi viedä miehen ajan kokonaan.


title: Toivo Tuomainen

text: Tuomainen aloitti uransa maaninkalaiselta kolmen hehtaarin tilalta maailmalle ponnistaneesta rengistä ja sisävesihinaajan lämmittäjän apulaisesta monivaiheisen kauppiasuran kautta yrittäjäjärjestön toiminnanjohtajaksi, joksikin aikaa pankinjohtajaksikin. Koulutusta Tuomaisella oli takanaan vain viisi luokkaa kansakoulua, hän oli mitä suurimmassa määrin "self made man". Tuomaisen voi sanoa etsineen itseään, mikä monilahjakkuudelle lienee usein tunnusomaista. Hänellä oli työuransa aikana ollut ainakin 28 eri ammattia. Yleensä niitä oli kaksi tai kolme yhtaikaa.


title: Toivo Tuomainen

text:
Esiintyvänä taiteilijana Tuomainen aloitti jo jatkosodan aikana useilla viihdytyskiertueilla rintamilla yhdessä Jurkan teatteriperheen kanssa. Keikkamuusikkovuosien ja harrastelijateatterien jälkeen elokuvaohjaaja, akateemikko Rauni Mollberg löysi hänet yhdeksi luottonäyttelijäkseen, mikä nosti hänet lopulta koko kansan tietoisuuteen, etenkin pääosarooli elokuvassa "Siunattu hulluus".
Vetäydyttyään seitsemissäkymmenissä eläkkeelle Tuomainen keskittyi Savon sydämeen jo 1500–luvulla juurtuneen Tuomaisen suvun sukuselvityksen tekoon ja toimi viime vuosinaan sukuseuran kunniapuheenjohtajana. Tiedostoihin ehti hänen aikanaan kertyä jo yli 9 000 Tuomaista, mutta työ jäi silti kesken. Aikaa kun piti löytyä myös mieluisalle Lions-harrastukselle, kotiseututyölle ja shakin peluulle.


title: Toivo Tuomainen

text: Tuomainen kiteytti usein perimmäisenä pyrkimyksenään elämässä aina olleen, että hänen lähellään ihmisillä olisi hyvä mieli.


title: Toivo Tuomainen

text: Tuomainen oli parinkymmenen vuoden ajan avioliitossa Annikki o.s. Räihän kanssa. Avioliitosta syntyivät lapset Matti (s. 1947), Leila (s. 1949), Anneli (s. 1951) ja Raimo (s. 1957). Avioliiton jälkeen hänen pitkäaikainen elämänkumppaninsa oli Kaarina Miettinen.


title: Melonta

text: Melonta on vesillä liikkumisen muoto, jossa kanoottia tai kajakkia melotaan melalla. Avokanoottia melotaan tyypillisesti yksilapaisella ”inkkarimelalla”, kajakkia kaksilapaisella. Kajakkeja on yksiköitä ja kaksikoita sekä kilparadalla nelikoitakin. Avokanootteja on sooloja, kaksikoita ja aina usean hengen miehistökanootteihin asti. Melontaa harrastetaan vapaa-ajan liikuntamuotona, retkeilynä ja kilpaurheiluna.


title: Melonta

text: "Retkimelonta" on patikointiin tai vaellukseen verrattavissa oleva liikuntamuoto. Retkimelojat melovat yleensä meressä, järvissä tai joissa, tavoitteenaan retkeily ja maisemien katselu. Retkimelontaa voi harrastaa sekä kajakilla että avokanootilla.


title: Melonta

text: "Kuntomelonta" on kuntoilumuoto, jossa melotaan sileillä vesillä yleensä erityisillä kuntokajakeilla.


title: Melonta

text: "Koskipuljaus" tai koskimelonta on myös vauhdikas vapaa-ajan laji. Siinä on myös useita kilpalajeja, jotka näet alla kilpailukohdassa. Koskimelontaa harrastetaan koskissa, jotka on luokiteltu koskiluokkiin I-VI helpoimmasta vaikeimpaan. Koskimelojan varusteisiin kuuluu aina kypärä.


title: Melonta

text: Kanootit ja kajakit ovat eri olosuhteissa melko erilaisia. Tyypillisesti koskessa tarvitaan suunnanmuutoksia, jolloin kanootit ja kajakit ovat lyhyempiä ja levämpiä kuin esimerkiksi meriretkeilyssä, jossa kuljetaan kapeilla ja suuntavakailla välineillä. Olosuhteet vaikuttavat myös melan valintaan.


title: Melonta

text: Ratamelonta on kilpalaji, jossa melotaan melontaradalla kilpaa toisia kilpailijoita vastaan. Käytettävät kajakit ovat erittäin kapeita ja kiikkeriä. Melottavat matkat ovat olympialaisissa 200, 500 ja 1 000 metriä. Ratamelonnassa melotaan yksin, kahdestaan tai nelistään. Kajakkimelat ovat erityisesti ratamelontaan kehitettyjä ”kuppimeloja”.


title: Melonta

text: Maratonmelonta on melonnan kestävyyslaji. Melonta tapahtuu luonnon vesissä, mutta ratamelontakaluston kaltaisella kalustolla.


title: Melonta

text: Koskimelonta


title: Melonta

text: Kanoottipoolo on tyypillisesti uima-altaassa tai luonnon veteen merkityllä kentällä pelattava joukkuelaji. Tavoitteena on saada pallo vastapuolen maaliin.


title: Melonta

text: Surfski-melonta on yleensä trooppisissa olosuhteissa tapahtuvaa avomerimelontaa. Surfskikajakki on ulkoisilta mitoiltaan hyvin paljon ratakilpakajakin kaltainen. Suurin ero on kuitenkin siinä, että surfskikajakissa ei istuta sisällä vaan päällä. Laji on suosittu erityisesti Havaijilla, Australiassa ja Etelä-Afrikassa. Lajin arvostetuin kilpailu on Havaijilla vuosittain melottava Molokai.


title: Melonta

text: Freestylemelonta on lajina vauhdikas ja vaatii harrastajaltaan hyvän fysiikan lisäksi loistavan kordinaation. Freestylemelonnassa tehdään erilaisia vertikaali- ja horisontaalitason liikkeitä koskessa aalloissa ja stoppareissa. Laji on kehittynyt nopeasti ja samalla varusteet ovat muuttuneet. 90-luvulla rodeo-melonnasta alkunsa saanut laji on kehittynyt nopeasti ja nykyään laji pitää sisällään huiman määrän erilaisia freestylemelontaliikkeitä.


title: Melonta

text: Kanoottipurjehdus on purjehtimista kanootilla.


title: Melonta

text: Melonnassa Suomella on ollut olympialaisissakin menestystä, esimerkkinä Helsingin olympialaisten kultamitalistit 1952, Sylvi Saimo, Thorvald Strömberg, Yrjö Hietanen ja Kurt Wires, sekä Barcelonan olympialaisissa 1992 kultaa voittanut Mikko Kolehmainen. Jenni Honkanen sijoittui myös hyvin Ateenan olympialaisissa 2004.


title: Melonta

text: Melontaturvallisuuden neuvottelukunnassa on jäseniä melontaa harrastavista järjestöistä ja melontaturvallisuuteen liittyvistä viranomaistahoista. Neuvottelukunta kokoontuu vähintään kerran vuodessa ja muutoin tarvittaessa. Melontaturvallisuuden neuvottelukunta on Suomen Kanoottiliitto ry:n esityksestä antanut ohjeen melonnan turvallisuudesta 24.4.2002. Turvaohjetta on tarkennettu Suomen Melontakouluttajat ry:n esityksestä 9.11.2012.


title: Modulaatio

text: Modulaatio voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Pohjois-Aasia

text: Pohjois-Aasiaan lasketaan yleensä kuuluvan vain Siperia.


title: Pohjois-Aasia

text: Suurin kansanryhmä ovat venäläiset. Suurin etninen vähemmistöryhmistä ovat burjaatit, ja muita merkittävimpiä ovat jakuutit, saksalaiset ja tataarit.


title: Pohjois-Aasia

text: Pohjois-Aasian pohjoisimmat osat kuuluvat kylmään vyöhykkeeseen, mutta suurin osa pinta-alasta on kuitenkin lauhkealla vyöhykkeellä. Pohjois-Aasiassa vaikuttaa mannerilmasto eli kesän ja talven lämpötilaerot ovat suuret. Ilmasto on kosteudeltaan hyvin kuiva.


title: Pohjois-Aasia

text: Pohjois-Aasian suuria jokia ovat Jenisei, Amur, Lena. Vuoristoja ovat mm. Altain vuoristo ja Verhojanskvuoristo. Suurin järvi Siperiassa on Baikaljärvi. Suurimmat kaupungit ovat Länsi-Siperian Novosibirsk, Omsk ja Itä-Siperian Irkutsk.


title: Ceteris paribus

text: Ceteris paribus on latinaa ja tarkoittaa "muiden asioiden pysyessä yhtäläisinä". Kausaliteettia selitettäessä voidaan käyttää termiä "ceteris paribus" viittaamaan siihen, että selitetyn lähtötilanteen ja annettujen lähtöarvojen lisäksi myös kausaalisen prosessin ulkopuolisten tekijöiden muutos saattaa vaikuttaa prosessin lopputulokseen.


title: Ceteris paribus

text:
Termiä käytetään usein taloustieteissä kuvaamaan dynaamisen järjestelmän tiettyjen osaprosessien toimintaa, kun kaikki vaikuttaa kaikkeen.Voidaan esimerkiksi sanoa, että jos pihvin hinta laskee,"ceteris paribus", yhä useammat ihmiset ostavat pihviä.
Tällöin muita kysyntään liittyviä muutoksia kuin lihan hinnan muutos ei tapahdu.


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtti (aiemmin votjakki) on kieli, joka kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten permiläiseen haaraan. Udmurtin lähimpiä sukukieliä ovat muut permiläiset kielet eli komi ja komipermjakki. Permiläiset kielet ovat melko lähellä toisiaan, joten udmurtintaitoinen voi ymmärtää melko hyvin komia ja komipermjakkia.


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtit käyttävät itsestään nimitystä "udmurt" (удмурт). Eri murteissa esiintyvät myös muodot "udmort" (удморт), "ukmort" (укморт) ja "utmort" (утморт). Nimi on yhdyssana ja sen katsotaan muodostuvan osista "ud" 'niitty' ja "mort" 'ihminen'. Suomen kielessä suositellaan käytettäväksi nimitystä "udmurtti" sekä ihmisestä että kielestä.


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtteja on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 554 000, joista 339 800 puhuu udmurtin kieltä. Udmurtin puhujista 324 000 asuu Venäjällä. He asuvat pääasiassa Udmurtiassa, mutta lisäksi heitä asuu runsaasti Baškortostanissa, Tatarstanissa sekä Kirovin alueella ja Permin aluepiirissä. Udmurtti jakautuu kolmeen murteeseen, jotka ovat pohjois-, keski- ja eteläudmurtti.


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtian tasavallan asukkaista yli 30% on udmurtteja. Maaseudulla udmurtti on kaikkialla valtakieli. Udmurtin kielellä on tasavallassa virallinen asema, mutta käytännössä koulutuksen, median ja hallinnon kieli on venäjä. Udmurtinkielistä koulujärjestelmää ei ole, mutta kieltä opetetaan maalaiskouluissa aineena. Parhaiten kieli on säilynyt tasavallan eteläosissa, jossa sitä on tukenut ympäristön monikielisyys (tataari, tšuvassi, mari).


title: Udmurtin kieli

text: Lähes kaikki udmurtit ovat nykyisin vähintään kaksikielisiä (udmurtti-venäjä) tai monikielisiä (udmurtti-venäjä-tataari). Udmurtin kieltä ei maaseudun suurten, elinvoimaisten ja suhteellisen yhtenäisten puhujayhteisöjen johdosta kuitenkaan voi pitää akuutisti uhanalaisena.


title: Udmurtin kieli

text: Venäjän euroviisuedustajana vuonna 2012 Bakussa oli udmurtialaisten Buranovon mummojen kuoro, joka laulaa rock-väritteistä musiikkia udmurtin kielellä. Myös edustuskappale on udmurtinkielinen.


title: Udmurtin kieli

text:
Udmurtin aakkostoon kuuluu 38 kirjainta.
Udmurtissa on 29 konsonanttifoneemia.


title: Udmurtin kieli

text:
Lyhenteiden selitykset:
Bil. = bilabiaalinen
Lab. = labiodentaalinen
Den. = dentaalinen (apikodentaalinen)
Alv. = alveolaarinen
Pal. = palataalinen
Vel. = velaarinen (palatovelaarinen)


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtin äännejärjestelmää luonnehtii obstruenttien soinnillisuuskorrelaatio. Äänteitä on enemmän kuin useimmissa suomalais-ugrilaisissa kielissä. Soinnillisten sibilanttien ja affrikaattojen ääntäminen eroaa merkittävästi venäjästä. Toisin kuin useimmissa muissa uralilaisissa kielissä, udmurtissa sanapaino on viimeisellä tavulla. Tätä on pidetty turkkilaisten kielten vaikutuksena. Udmurtissa ei ole pitkien ja lyhyiden äänteiden oppositiota eikä vokaalisointua.


title: Udmurtin kieli

text:
Udmurtti on agglutinoiva kieli, jonka sijapäätteet ovat myöhäsyntyisiä ja useimmissa tapauksissa identtisiä komin kielen kanssa. Sijoja on murteesta riippuen 15-17. Kieliopillista sukua ei ole. Nominit, adjektiivit ja adverbit ovat usein identtisiä.
Possessiivisuffikseja käytetään samaan tapaan kuin useimmissa muissa uralilaisissa kielissä. Kolmannen persoonan possessiivisuffiksia käytetään myös määräisenä artikkelina.


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtissa on kaksi mennyttä aikaa (neutraali ja evidentiaali) sekä preesens ja futuuri. Erikoinen piirre on verbien preesens-vartalon merkitseminen frekventatiivisesta verbinjohtimesta syntyneellä affiksilla futuurin ollessa tunnukseton. Kopulaa ei käytetä, mutta predikatiivi kongruoi pääsanan luvussa. Moduksia ovat indikatiivin lisäksi imperatiivi ja konditionaali.


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtissa on vapaa sanajärjestys, mutta neutraalit lauseet ovat yleensä SOV-tyyppiä. Sivulauserakenteet muistuttavat turkkilaisten kielten vastaavia. Esimerkiksi relatiiviset konjunktiot ovat useimmista uralilaisista kielistä poiketen sivulauseen lopussa.


title: Udmurtin kieli

text: Pääosa udmurtin sanastosta on yhteistä muiden permiläisten kielten kanssa. Kulttuurisanat ovat tavallisimmin lainattu tataarista. Vanhempi turkkilainen lainasanakerrostuma on bolgaarinturkkilaiset lainat. Moderniin yhteiskuntaan liittyvä sanasto on tavallisimmin lainattu venäjästä, vaikka 1990-luvulta alkaen on luotu myös runsaasti uudissanoja.


title: Udmurtin kieli

text: Muista suomalais-ugrilaisista kielistä marin kielellä on ollut merkittäviä lainakosketuksia udmurttiin. Nykyisen Marin tasavallan itä- ja pohjoisosissa on ollut merkittävää udmurttiasutusta, joka on marilaistunut.


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtin kieli jaetaan kolmeen päämurteistoon (etelä-, keski-, pohjoinen), jotka ovat keskenään helposti ymmärrettäviä. Venäjän suomalais-ugrilaisista kielistä udmurtin puhuma-alue on kompaktein ja se sijaitsee pääosin Udmurtian tasavallan alueella. Ilmeisesti udmurtilaistuneista tataareista koostuvat besermanin murteen puhujat. Tämä eroaa huomattavasti muusta udmurtista ja sitä on pidetty jopa omana kielenään.


title: Udmurtin kieli

text: Udmurtit ovat alun perin olleet jakautuneena useisiin eksogaamisiin ryhmiin, joita on kutsuttu voršudeiksi. Ilmeisesti eräillä voršudeilla on muista udmurteista poikkeavat etniset juuret, sillä näiden nimet ovat eräiden obinugrilaisten etnonyymien kanssa yhteneviä. Myös tšuudien kansallisuudennimeä vastaava nimi on kuulunut udmurttien voršudinimistöön. Kaksi suurempaa udmurttien heimoa ovat olleet nimeltään Vatka ja Kalmez ja yleensä kaikki udmurtit ovat kuuluneet jompaankumpaan. Näiden välisenä rajana on ollut Vjatka-joki.


title: WiMAX

text: WiMAX (Worldwide Interoperability for Microwave Access) on vuosituhannen alussa kehitetty langaton laajakaistatekniikka. WiMAX perustuu IEEE 802-sarjan avoimeen 802.16 standardiin, joka valmistui syksyllä 2001 ja julkaistiin 8. huhtikuuta 2002. Standardin kehitys jatkui ja sen viimeisin versio IEEE Std 802.16-2004 hyväksyttiin kesäkuussa 2004. 2010-vuosikymmenen puolivälissä WiMAXin tekniikka oli vanhentunutta ja uudemmat tekniikat kuten LTE ovat syrjäyttäneet sen.


title: WiMAX

text: WiMAX Forum omistaa WiMAX-tavaramerkin ja valvoi sitä käyttävien laitteiden yhteensopivuutta. Siihen kuului yli 520 yritystä ympäri maailmaa. Siihen kuuluivat esimerkiksi johtokunnassa olevat Alcatel-Lucent, AT&T, British Telecom, Fujitsu, Intel, Motorola, ja Samsung. Suomalaisista yrityksistä mukana olivat myös Elektrobit, NetHawk, TeliaSonera ja Tieto. Nokia vetäytyi WiMAXista 2009.


title: WiMAX

text: WiMAX-tekniikan tarkoituksena on tarjota käyttäjille liikennöintinopeuksiltaan kaapelimodeemi- ja DSL-yhteyksiä vastaava langaton verkkoyhteys, jonka käyttö ei ole sidoksissa esimerkiksi rakennuskohtaisiin rajoihin. Käytännössä WiMAXin toimintaa voidaan verrata WLAN-verkkoon, mutta sen toiminta-alue on huomattavasti suurempi. Teoreettinen kantama voi optimaalisissa olosuhteissa olla jopa viisikymmentä kilometriä – käytännössä kolmenkymmenen kilometrin ylittäminen lienee kuitenkin epävarmaa, ja yhteydet yli 20 kilometrin etäisyyksiltä vaativat toimiakseen suoran näköyhteyden tukiasemaan. Kantamaan vaikuttavat radioaaltojen etenemistä vaimentavat fyysiset esteet sekä vaikeat sääolosuhteet, kuten vesi- tai lumisade ja sumu.