title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 19.–20. helmikuutaMäkiosuuden paras oli heikkona hiihtäjänä tunnettu Hubert Schwarz, jolle Günther Schmieder hävisi vajaat kaksi pistettä. Jouko Karjalainen lähti hiihto-osuudelle noin 1,5 minuuttia Schwarzia jäljessä ja Tom Sandberg vielä 10 sekuntia Karjalaisenkin takaa. Sandberg oli selvästi hiihto-osuuden nopein ja nousi loppupään lähtönumerolla niukasti ohi Konrad Winklerin ja Uwe Dotzauerin.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 23.–24. helmikuutaYhdistetyn joukkuekilpailu oli nyt ensimmäistä kertaa MM-ohjelmassa. Itä-Saksa otti ratkaisevan johdon jo mäkiosuudella ja lähti Gundersen-menetelmällä käydylle hiihto-osuudelle yli kaksi minuuttia ennen Norjaa ja yli kolme minuuttia ennen Suomea. Suomalaiset ottivat Norjan etumatkan kiinni kahdella ensimmäisellä osuudella ja loppukirissä Suomen Jorma Etelälahti oli videokuvan perusteella niukasti Norjan Tom Sandbergiä parempi. Virallisen maalikameran puuttumisen vuoksi FIS päätti lopulta antaa hopeamitalit molemmille joukkueille.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 21. helmikuutaEnsimmäisen kierroksen jälkeen kuusi parasta olivat 1,6 pisteen sisällä, ykkösenä Armin Kogler ja toisena Horst Bulau. Toisella kierroksella numerolla 13 hypännyt Jari Puikkonen teki kilpailun pisimmän, 85,5-metrisen hypyn, josta hän sai 128,9 pistettä. Vain Kogler pystyi ohittamaan hänet kokonaistuloksissa niukasti 83,5 metrin hypyllään.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 28. helmikuutaKilpailu käytiin lumisateessa ja sankassa sumussa. Edellisenä talvena nuorten maailmanmestaruuden voittanut Matti Nykänen hyppäsi jo harjoituksissa kahdesti virallista mäkiennätystä pidemmälle ja teki myös kilpailussa molempien kierrosten pisimmät hypyt, 108,5 metriä ja 102,5 metriä.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 26. helmikuutaMäkihypyn joukkuekilpailu oli nyt ensimmäistä kertaa virallisena lajina MM-ohjelmassa. Tuloksiin laskettiin molemmilta kierroksilta joukkueen kolmen parhaan hyppääjän pisteet. Ensimmäisen kierroksen jälkeen Itävalta johti 4,2 pisteen erolla Norjaan ja Suomi oli neljäntenä lähes 50 pistettä kärkeä ja yli 20 pistettä kolmantena ollutta Itä-Saksaa jäljessä. Norja nousi toisella kierroksella niukasti ohi Itävallan ja Suomi, viimeisenä hyppääjänään 101,5 metriä hypännyt Matti Nykänen, selvästi ohi Itä-Saksan.


title: Angelo Moore

text: Angelo Moore (käyttää myös taiteilijanimeä Dr Mad Vibe) on yhdysvaltalainen muusikko ja Fishbone-yhtyeen johtohahmo (laulu, saksofoni, theremin). Dr. Mad Vibe -projektissaan hän soittaa muitakin soittimia.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1980

text: Vuoden 1980 talviolympialaiset järjestettiin Lake Placidissa, Yhdysvalloissa. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) kilpailtiin kaikkiaan kymmenessä lajissa. Kilpailut toimivat myös kyseisen vuoden maailmanmestaruuskilpailuina.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1976

text: Vuoden 1976 talviolympialaiset järjestettiin Innsbruckissa, Itävallassa. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) kilpailtiin kaikkiaan kymmenessä lajissa. Kilpailut toimivat myös kyseisen vuoden maailmanmestaruuskilpailuina. Kilpailupaikkana toimi Seefeld, normaalimäkihyppykilpailut pidettiin Casino Arenan Toni Seelos Olympiaschanzella.


text: Alun perin kolmanneksi sijoittui Neuvostoliiton Galina Kulakova, joka hylättiin positiivisen doping-testin jälkeen.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1972

text: Vuoden 1972 talviolympialaiset järjestettiin Sapporossa, Japanissa. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) kilpailtiin kaikkiaan kymmenessä lajissa. Kilpailut toimivat myös kyseisen vuoden maailmanmestaruuskilpailuina.


title: Merituuli

text:
Merituuli ("maa-merituuli", "merituuli-maatuuli") on meren ja rannikon päällä tapahtuva ilmavirtaus, joka johtuu maan ja meren lämpötilaeroista. Nämä aiheuttavat ilmanpaine-eroja meren ja maan välille. Meren paikalla voi olla meren lahti, järvi tai leveä joki.
Käytännössä merituuli viriää, kun Aurinko lämmittää maanpintaa. Jos merenpinta on silloin riittävän kylmä, maanpinnalta kohonneen lämpimän ilman tilalle tulee mereltä kylmää ilmaa. Kaikkina aurinkoisina päivinä merituulta ei kuitenkaan synny, sillä merkitystä on myös vallitsevalla tuulen suunnalla ja nopeudella. Matalapaine estää merituulen. Merituulta esiintyy loppukevään lämpimistä päivistä aina keskikesään asti.
Merituuli on voimakkaimmillaan iltapäivällä, ja Auringon laskiessa se hiipuu kokonaan.


title: Merituuli

text: "Maatuuli" on syysöinä rannikoiden läheisessä saaristossa esiintyvä, usein merituulta heikompi ilmiö. Maatuulta havaitaan myös kesällä yöllä ja varhain aamulla. Maatuulen vallitessa meri on lämmin, ja manner jäähtynyt.


title: Merituuli

text: Kun kuumana kesäpäivänä Aurinko lämmittää meren lähellä olevaa maata, lämmin ilma laajenee. Laajetessaan ilma nostaa ylempiä ilmakerroksia ylöspäin luoden ylemmäksi ilmakehään (1km-3km) yläkorkeapaineen. Yläkorkeapaine pyrkii tasaamaan paine-eron puhaltamalla tuulta takaisin merelle ylämatalan suuntaan. Ylävirtaus siirtää massaa meren ylle aiheuttaen meren pinnan tasolle alakorkeapaineen, vastaavasti poistuva massa maan yllä aiheuttaa maan pinnan läheisyydessä alamatalan. Maanpinnan lähelle viriää alailmakehän paine-eroja tasoittava mereltä virtaava viilentävä tuuli, merituuli. Merituuli aiheuttaa maan pinnan lähelle konvergenssia (nousuvirtauksia) ja meren päälle divergenssiä (laskuvirtauksia).


title: Merituuli

text: Meren korkea ja maan matala ovat hienosti sanottuna termisiä matala- ja korkeapaineita. Päivän kuluessa merituuli voimistuu ja sen alue ulottuu yhä kauemmas merelle, sekä muuttaa suuntaansa etelärannikolla kaakosta lounaaseen (mikä johtuu Maan pyörimisestä) ikään kuin seuraten Auringon suuntaa. Samalla merituulen vaikutusala etenee yhä edemmäs sisämaahan.


title: Merituuli

text:
Mantereen ylle syntyy ilmakehän epävakaisuutta ja kumpupilviä varsinkin juuri merituulen vaikutusalan ulkopuolelle. Monesti syntyy rannikon seutuville kylmää rintamaa muistuttava merituulirintama, jonka kohdalla pilveilyn ja ukkosenkin todennäköisyys voi olla suuri.
Kumpupilvistä voi noin kuudessa tunnissa kasvaa ukkosmyrskyjä. Samaan aikaan kun merituulen rajalla sisämaassa sataa kuuroina ja ehkä ukkostaa, rannikolla voi olla täysin aurinkoista. Kuuropilvet voivat ajautua merituulen päätyttyä sisämaasta rannikolle.


title: Merituuli

text: Helsingissä havaitaan merituulta noin 30 päivänä. Kesällä vaikutus on jopa 2-5 astetta. Merituulen nopeus on yleensä 3-9 m/s, mutta joskus se voi olla voimakkaampikin. Kevään ensimmäisinä päivinä merituuli leviää vain muutaman kilometrin verran sisämaahan, mutta laajenee keskikesällä jopa 50 km:n päähän, useimmiten kuitenkin hieman yli 20 km:n päähän.


title: Merituuli

text: Merituuli vaatii, että lämpötilaero on 5–15 °C meren pinnan ja maan välillä. Merituuli viriää noin kello 10 (välillä 9-12). Merituuli on voimakkaimmillaan iltapäivällä, heikkenee illalla nopeasti ja tyyntyy Auringon laskiessa. Yleinen tuuli vaikuttaa huomattavasti merituuleen ja siinä tapahtuviin muutoksiin. Kyllin voimakas tuuli joko maan tai meren suunnasta estää merituulen ala- tai ylävirtauksen. Ilman yleinen virtaus on alle 5 m/s mereltä (jottei ylävirtaus mene tukkoon) tai alle 8 m/s maalta (jottei mereltä maalle menevä alavirtaus mene tukkoon) merituulen vallitessa. Virtaus havaitaan aamuisin kello 7-8 aikoihin, ennen merituulen viriämistä. Merituuli syntyy helpoiten heinäkuisessa korkeapaineessa, mutta hyvin voimakkaaseen korkeapaineeseen liittyvä laskuvirtaus estää merituulen. Merituuli syntyy silloin, kun alatroposfääri ei ole liian vakaa. Matalapaine estää merituulta.


title: Merituuli

text: Toisaalta syyskesällä tai syksyllä varsinkin yöllä voi meri olla lämmin ja maa kylmä. Tällöin syntyy pilviä meren ylle ja maatuuli, eli maalta tuulee merelle päin. Maatuuli on merituulta selvästi heikompi ja katkonaisempi. Maatuulen nopeus on vain 1-4 m/s. Maatuuli estyy ulkoisen tuulen takia merituulta helpommin. Maatuuli voi lämmittää saaristoa illansuussa mantereelta tuomallaan lämpimällä ilmalla niin, että siellä on päivän lämpimin hetki päivän päätyttyä. Lämmin meri myös voimistaa muuten syntynyttä kumpupilvisyyttä syksyllä ja luo silloin edellytyksiä ukkoselle Suomen rannikkoseuduille melko myöhään syksyllä. Lämpötilainversio synnyttää usein lähes tyynen kerroksen maanpinnan lähelle, ja maatuuli puhaltaa havaitsijan yllä eikä sitä havaita. Saaristossa maatuuli havaitaan helpommin, koska siellä inversio syntyy harvemmin. Saaristossa on monesti lämpimintä alkuillasta, kun lämmin ilma vaeltaa sinne maatuulen tuomana. Merituuli ja maatuuli ovat usein yksinään riippuen maan ja meren lämpötilasta. Syksyllä maatuuli voi esiintyä, vaikkei päivällä olisi merituulta. Samoin keväällä voi olla vain päivällä merituuli, ei öistä maatuulta.


title: Merituuli

text: Merituulirintamaksi kutsutaan sitä linjaa, johon asti merituulen vaikutus maalla yltää. Merituulirintaman takana lämpimän maan yllä olevan ilmamassan alueella voi olla kumpupilviä.


title: Merituuli

text: Merituulirintama on 100-500 m leveä, ja sen lähestyminen voidaan havaita joskus tuulenpuuskana ja äkillisenä puiden kohinana.


title: Gordoninsetteri

text: Gordoninsetteri on Skotlannista peräisin oleva keskikokoinen seisova lintukoira. Hyvien metsästysominaisuuksien lisäksi se on myös rauhallinen perhekoira.


title: Gordoninsetteri

text: Gordoninsetterin säkäkorkeus on tavallisesti uroksilla 60–65 senttimetriä ja nartuilla 58–63 senttimetriä. Gordoninsetterin väitetään usein olevan kookkain ja vankin settereistä, mutta väitteelle ei löydy perustaa vanhoista kuvista ja kirjallisuudesta, joissa gordoninsetterit ovat jopa nykyisiä pienempiä ja kevytrakenteisempia. Koossa ei kuitenkaan tule mennä liiallisuuksiin: ylijalostus on gordoninsetterinkin vaarana. Käyttökoirarodulle metsästykseen soveltuvuus asettaa hyvin ankarat puitteet, joista ei voi tinkiä myöskään ulkomuodon ja rakenteen osalta. Gordoninsetterin tulee olla rakenteeltaan tyylikäs ja sopusuhtainen.


title: Gordoninsetteri

text: Gordoni on voimakas metsästyskoira, jonka liikkumisen tulee olla tyylikästä: liikkeet ilmentävät nopeaa ja kestävää laukkaavaa juoksua. Jo ensi vilkaisulla tulee ilmetä, että kyseessä on laukkaamalla liikkuva metsästyskoira – mikäli näin ei ole, ei kysessä ole oikea rotutyyppi.


title: Gordoninsetteri

text: Gordoninsetterin ilmettä leimaa lempeä katse ja kauniisti laskeutuvat korvat. Kallo-osa on syvä; hieman jykevämpi kuin irlanninsetterillä ja hieman pyöreämpi kuin englanninsetterillä. Huuli on selväpiirteinen, mutta ei missään nimessä roikkuva, kuten ei myöskään kaulanahka – gordoninsetteri ei ole raskastekoinen rotu. Rungoltaan gordoninsetteri on lihaksikas ja tiivis, hoikka käyttökoira. Sillä on kuitenkin syvä ja voimakas rintakehä.


title: Gordoninsetteri

text: Karva on kauttaaltaan mahdollisimman vartalonmyötäistä. Eturaajojen ja reisien takaosassa karva on pitkää ja sileää. Myös vatsan alapuolella karva on hieman pitempää. Gordoninsetterin turkin väri on kiiltävän musta parkinruskein tan-merkein. Valkoinen täplä rinnassa on sallittu. Rodun jalostuksen alkuaikoina valkoinen väri nähtiin suorastaan sairautena, vaikka sillä ei koiran ulkomuotoon tai käyttöominaisuuksiin olekaan mitään vaikutusta.


title: Gordoninsetteri

text: Gordoninsettereillä on pitkä karva, joka vaatii melko paljon hoitoa. Tässä on kuitenkin jonkin verran eroja erityyppisten koirien välillä: metsästysrotuna sille ei haluta jalostaa liiallista karvapeitettä, koska siitä olisi metsästyksessä jo haittaa. Viime aikoina on kuitenkin tullut muutamia kasvattajia, jotka jalostavat rodun alkuperästä piittaamatta väärän tyyppistä gordoninsetteriä. Näillä koirilla koko ja rakenne ei enää sovellu vaativaan metsästystyöskentelyyn. Koiria jalostetaan seurakoiriksi sekä näyttelyjä varten ja karvapeitteen määrää ("volyymiä") kasvatetaan ei-rotutyypilliseksi.


title: Gordoninsetteri

text: Metsästysretken jälkeen turkki kaipaa hoitoa mahdollisten risujen tai kuran takia. Oikeatyyppinen turkki ei kuitenkaan kerää risuja siinä määrin, mitä runsaampi ja pehmeämpi karvapeite. Ihanneturkki gordoninsetterillä on sellainen, joka suojaa koiraa riittävästi huonossa säässä tapahtuvassa metsästyksessä, mutta ei vaadi juurikaan leikkaamista. Vain tassukarvojen leikkaaminen riittää. Varsinaisesti gordoninsetteri ei ole trimmattava rotu.


title: Gordoninsetteri

text:
Gordoninsetteri on ystävällinen koira, mutta ison kokonsa ja metsästysviettinsä takia se vaatii hyvän peruskoulutuksen.
Gordoninsetteri soveltuu myös seurakoiraksi, mutta tarvitsee paljon virikkeitä ja liikuntaa. Pelkäksi sohvakoiraksi se ei sovi.
Gordoninsetteri on lapsiystävällinen rotu ja kiintyy syvästi omistajiinsa.


title: Gordoninsetteri

text: Gordoninsetteri vaatii omistajaltaan paljon: sillä tulee olla mahdollisuudet metsästykseen tai ainakin harrastava omistaja, joka kanavoi koiran aktiivisuuden jollakin muulla tavoin. Tämän vuoksi gordoninsetteriä ei tulisi ottaa sellaiseen kotiin, jolla ei ole mahdollisuutta metsästämiseen.


title: Gordoninsetteri

text: Omistajalle, jolla on mahdollisuus metsästää kanalintuja ja tahto sekä kärsivällisyyttä kouluttaa koiransa toimivaksi seisojaksi, rotu antaa paljon. Gordoninsetteri on tunnettu hyvästä kontaktinpidosta, mistä on Suomen peitteisissä maastoissa pelkästään etua. Rotu soveltuu hyvin myös avoimiin tunturi- ja peltomaastoihin. Gordoninsetteri on ns. "yhden miehen koira" ja tästä syystä side koiran ja sen omistajan välille kehittyy metsästettäessä hyvin voimakkaaksi.


title: Gordoninsetteri

text: Gordoninsettereitä osallistuu vuosittain brittiläisten kanakoirien kokeisiin lukuisasti (KAME, KATU ja KAKE – myös KAER). Startteja on vuosittain noin 60–80 ja palkitsemisprosentti on viime vuosina kivunnut noin 20 %:iin. Vuonna 2003 gordoninsetteri oli metsästyskokeiden palkitsemisprosentin perusteella paras rotu brittiläisistä kanakoirista. Metsästyksen lisäksi gordoninsetteri soveltuu myös moneen muuhun harrastustoimintaan hyvän koulutettavuutensa ansiosta.


title: Gordoninsetteri

text: Rodun koulutettavuus ja palvelunhalu tulee esille muun muassa siinä, että gordoninsetteri on yleensä helposti opetetettavissa noutajaksi. Kanalintujen metsästyksen lisäksi gordoninsetteri sopii hyvin myös sorsastukseen.


title: Gordoninsetteri

text: Gordoninsetteri kehitettiin Skotlannissa 1700-luvulla paikallisista settereistä. Sitä pidetään vanhimpana setterirotuna. Gordoninsetteriä kehitti Gordonin herttua Aleksander, jolta rotu sai myös nimensä. Hänen kerrotaan halunneen luoda Skotlannin olosuhteisiin sopiva voimakas seisoja. 1800-luvulla rotu oli hyvin suosittu, ja ensimmäisten koiranäyttelyiden myötä ryhdyttiin jalostamaan yhä kookkaampaa ja vankempaa koiraa. Rodun kehityksessä on ilmeisesti käytetty muitakin koirarotuja, kuten paimenkoiria, vihikoiraa ja irlanninvesispanielia.


title: Gordoninsetteri

text: Suomeen ensimmäiset gordoninsetterit tuotiin jo 1800-luvulla, mutta rotu yleistyi vasta 1990-luvulla.


title: Gordoninsetteri

text: Pentua valittaessa kannattaa kiinnittää huomiota siihen, että vanhemmilla on näyttöä metsästysominaisuuksista. Gordoninsetteri kuuluu Suomen Kennelliiton perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan PEVISAan. Rotua varjostaa melko korkea lonkkaniveldysplasia- eli HD-mainintojen määrä: noin 40 % lonkkakuvatuista koirista on saanut HD-maininnan (suunnilleen saman verran kuin muissakin setteriroduissa). Erityisesti tietyissä linjoissa on runsaasti HD-mainintoja. Tämän vuoksi kannattaa kiinnittää erityistä huomiota pennun hankinnassa vanhempien ja näiden aikaisempien pentueiden HD-terveyteen. Pentujen rekisteröimiseksi vanhemmilta vaaditaan lonkkakuvaustulos (C tai parempi).


title: Hannu Rantakari

text: Hannu Juhani Rantakari (8. tammikuuta 1939 Tampere – 1. tammikuuta 2018 Tampere) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia vuoden 1964 kesäolympialaisissa Tokiossa hypyssä.


title: Hannu Rantakari

text: Tokion olympialaisissa Rantakari sijoittui hyppykilpailun kolmannen sijansa lisäksi kahdeksanneksi joukkuekilpailussa ja 48:nneksi 12-ottelussa. Hän osallistui myös Méxicon 1968 olympialaisiin ja sijoittui kymmenenneksi joukkuekilpailussa, 32:nneksi renkailla sekä 73:nneksi 12-ottelussa. MM-kilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan kahdeksanneksi nojapuilla ja rekillä vuonna 1962.


title: Hannu Rantakari

text: Rantakari edusti kotimaassaan Tampereen Kilpa-Veljiä ja sittemmin Tampereen Sisua. Hän voitti Suomen mestaruuden moniottelussa vuonna 1963 sekä yhteensä kuusi telinemestaruutta vuosina 1963–1967. Hänet valittiin vuosina 1961 ja 1964. Voimistelun maailman rankinglistalla hän oli 14:s vuonna 1964 ja 20:s vuonna 1965.


title: Olli Laiho

text: Olli Laiho (18. helmikuuta 1943 Savonlinna – 31. toukokuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen telinevoimistelija, olympiamitalisti ja liikkeenjohtaja. Hän saavutti vuoden 1968 kesäolympialaisissa Méxicossa hopeaa hevosella. Sen jälkeen ei suomalainen voimistelija ole voittanut olympiamitalia.


title: Olli Laiho

text: Méxicon olympialaisissa Laiho sijoittui hevoskilpailun kakkossijansa lisäksi nojapuilla 15:nneksi, 12-ottelussa 41:nneksi ja joukkuekilpailussa kymmenenneksi. Hän osallistui jo neljä vuotta aiemmin Tokion kesäolympialaisiin ja sijoittui joukkuekilpailussa kahdeksanneksi sekä 12-ottelussa 26:nneksi. MM-kilpailuissa hänen paras saavutuksensa oli kuudes sija hevosella vuonna 1966. EM-kilpailuissa hän saavutti hevosella pronssia vuonna 1965 ja sijoittui viidenneksi vapaaliikkeissä vuonna 1967. Vuonna 1967 hän voitti universiadeissa hevosvoimistelun. Olli Laihon urheilu-ura päättyi olkapäävammaan.


title: Olli Laiho

text: Laiho edusti kotimaassaan Helsingin Voimistelijoita ja Norssin Turnareita. Hän voitti moniottelun Suomen mestaruuden vuonna 1966 sekä yhteensä kahdeksan telinemestaruutta vuosina 1964–1967.


title: Olli Laiho

text: Olli Laiho on toiminut Norssin Turnarien ja Espoon Golfseuran puheenjohtajana sekä Suomen Voimisteluliiton hallituksessa. Opetusministeriö myönsi hänelle vuonna 2004 Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon.


title: Olli Laiho

text: Urheilun ulkopuolella Laiho toimi muun muassa Amer-yhtymän toimitusjohtajana vuosina 1990–1992 sekä Suomen itsenäisyyden juhlarahaston (Sitra) projektinjohtajana.


title: Arto Nilsson

text: Arto Harald Nilsson (s. 19. maaliskuuta 1948 Helsinki) on suomalainen yrittäjä, entinen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.


title: Arto Nilsson

text: Nilsson saavutti pronssia Méxicon 1968 olympialaisten kevyessä välisarjassa (alle 63,5 kg). Hän voitti kenialaisen John Olulun tuomariäänin 3–2, länsisaksalaisen Gert Puzichan äänin 5–0 sekä bulgarialaisen Petar Stoitševin kehätuomarin keskeytyksellä toisessa erässä. Välieräottelussaan hän hävisi hallitsevalle olympiavoittajalle, puolalaiselle Jerzy Kulej'lle pistein 0–5. Kisojen päättäjäisissä hän toimi Suomen joukkueen lipunkantajana.


title: Arto Nilsson

text: Madridin EM-kilpailuissa 1971 Nilsson hävisi välisarjan (alle 67 kg) avausottelussaan bulgarialaiselle Ivan Kiriakoville tuomariäänin 1–4.


title: Arto Nilsson

text: Koulutukseltaan Nilsson on ekonomi ja on toiminut Timanttiset-ketjun omistajana sekä toimitusjohtajana.


title: Nokia 6111

text: Nokia 6111 on Nokian matkapuhelin, joka julkaistiin vuoden 2005 kesäkuussa.


title: Nokia 6111

text: Siinä on panostettu etenkin kameraan ja musiikkiominaisuuksiin. Siinä on radio ja mahdollisuus siirtää musiikkia tietokoneelta. Lisäksi siinä on yhden megapikselin kamera, sisäänrakennettu salama ja mahdollisuus nauhoittaa videokuvaa jopa tunnin ajan. Laitteessa on myös sähköposti-ominaisuus.Sitä on saatavilla eri väreinä (vaaleanpunainen, musta, hopeanharmaa ja joissain kaupoissa myös vaaleansininen). Siinä on myös bluetooth, SMS sekä infrapuna.


title: Reima Virtanen

text: Reima Valdemar Virtanen (s. 5. marraskuuta 1947 Kemi) on suomalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.


title: Reima Virtanen

text: Vuonna 1990 Kemin kaupunginteatterissa esitettiin Reima Virtasen elämään pohjautuvaa näytelmää "Hopeanyrkki". Sen oli käsikirjoittanut Juha-Pekka Hotinen ja ohjannut Olli Saariaho.


title: Reima Virtanen

text: Vuonna 1969 Virtanen debytoi EM-kisoissa Bukarestissa ja saavutti pronssia keskisarjassa. Hän voitti puolivälierissä Ison-Britannian mestarin Dave Wallingtonin. Semifinaaleissa hän hävisi Jugoslavian mestarille Mate Parloville. Vuonna 1971 järjestettiin EM-kisat Madridissa, jossa hän jälleen saavutti pronssia keskisarjassa. Virtanen kukisti puolivälierissä tulevan ammattilaisten Euroopan-mestarin, alankomaalaisen Rudi Koopmansin. Semifinaaleissa hän hävisi tällä kertaa romanialaiselle Alec Nastacille. Virtanen nyrkkeili uransa aikana 200 ottelua, joista 30 kansainvälisissä turnauksissa.


title: Suoju

text: Suoju () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suojoen alajuoksun varrella noin 18 Petroskoista pohjoiseen. Taajamassa on 2 800 ja kunnassa 4 400 asukasta (vuonna 2012).


title: Suoju

text: Suojun kunnan pinta-ala on 235,4 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kontupohjan piirin Kentjärven ja koillisessa Jänispellon kuntiin, idässä Äänisenrannan piirin Järventakuisen kuntaan, kaakossa Petroskoin kaupunkipiirikuntaan ja Meliorativnyin kuntaan, etelässä Uuden-Vilkan ja lounaassa Garnizonnojen kuntiin sekä lännessä Prääsän piirin Tšalnan kuntaan. Pinta-alasta suurin osa on metsää.


title: Suoju

text: Kunnan alueella virtaavat Suojoki ja Padas. Järviä ovat Ukšjärvi, Surmalahti (ven. "Surgubskoje"), Kentjärvi, Lohmoijärvi ja Urozero. Hyötykaivannaisiin kuuluu savi. Luonnonsuojelualueita ovat Urozeron luonnonmuistomerkki sekä visakoivun rauhoitusalue Tšarvitšan kylän lähellä.


title: Suoju

text: Suojun taajamaan luetaan Suojun asema (ven. "Šuiskaja") sekä Alisen-Besoutsan ("Nižni Besovets"), Ylisen-Besoutsan ("Verhni Besovets"), Matkatšun ("Matkatši") ja Yližagjan eli Ylängön ("Verhovje") kylät. Muut kylät ovat Kossalmi ("Kosalma"), Naamoila ("Namojevo"), Suojun Tšuppu ("Šuiskaja Tšupa") ja Tšarvitša ("Tsarevitši"). Karelskaja Derevnjan taajama on vuonna 2009 perustettu uusi pientaloalue. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 83 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 4 % karjalaisia, 3 % valkovenäläisiä, 2 % suomalaisia ja 2 % ukrainalaisia.


title: Suoju

text: Suojun Pyhän Nikolauksen pogosta mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1496. Venäjän keisarikunnan aikainen Suojun kunta eli volosti sijaitsi Petroskoin pohjoispuolella Äänisjärven rannalla Suo- ja Suunujokien alajuoksujen ympärillä. Kunta kuului Aunuksen kuvernementin Petroskoin kihlakuntaan. Sen naapureina olivat pohjoisessa Kentjärven ja Kontupohjan kunnat, idässä Jallahti, etelässä Petroskoin kaupunki ja Pyhäjärven kunta sekä lännessä Säämäjärvi. Kuntaan kuului noin 20 kylää, muun muassa Suoju, Suolusmäki, Viitana, Naamoila ja Koskenkylä. Seudun asutus oli etupäässä venäläistä. Eräissä kylissä kuten Naamoilassa ja Viitanassa asui lyydiläisiä.


title: Suoju

text: Suojun kunta lakkautettiin Neuvostoliitossa 1920-luvulla ja liitettiin kyläneuvostona Äänisenrannan piiriin. Jatkosodan aikana 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Vuosina 1947–1963 Suoju kuului Petroskoin kaupunkiin. Vuosina 1956–1991 sillä oli kaupunkimaisen taajaman status.


title: Suoju

text: Suojun kautta kulkee Muurmannin rata sekä Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Suojun rautatieasemalta on linja-autoyhteydet Petroskoihin, Kontupohjaan, Suojärvelle ja Aunukseen. Kunnan länsipuolella sijaitsee Petroskoin (Besovetsin) lentoasema.


title: Suoju

text: Kunnassa toimii puunjalostuslaitoksia, maatalousyritys sekä Petroskoin yliopiston maatalouden tiedekunnan opetustila.


title: Suoju

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kulttuurikeskus, kirjasto, poliklinikka, kahvila, ruokala, posti, pankki ja kauppoja. Taajamassa on ortodoksinen kirkko.


title: Suoju

text: Kunnan alueella sijaitsee lukuisia muinaisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu Tšarvitšan tsasouna ja taiteilija Veniamin Popovin huvila. Historiallisia kohteita ovat akateemikko Filipp Fortunatovin hauta Kossalmella sekä lento-onnettomuuksien uhrien muistomerkit Besovetsin lentokentän tienhaarassa ja Suojärven maantien varrella. Seudulla on paljon lomakyliä.


title: Risto Björlin

text: Risto Uolevi Björlin (s. 9. joulukuuta 1944 Vaasa) on suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painin olympiamitalisti ja Euroopan-mestari. Björlin edusti seuratasolla Vaasan Tovereita, Vaasan Voima-Veikkoja ja Kuortaneen Kuntoa. Hän paini pääasiassa alle 57 kilon sarjassa, johon hän oli poikkeuksellisen pitkä, 170-senttinen.


title: Risto Björlin

text: ”Riku” Björlin osallistui painiuransa aikana kolmiin olympiakisoihin, joista viimeisissä, Münchenissä 1972 hän voitti pronssimitalin. Björlin sai EM-kilpailuissa pronssia, hopeaa sekä kirkkaimpana saavutuksenaan Euroopan mestaruuden 57-kiloisissa vuoden 1969 kisoista Modenasta.


title: Risto Björlin

text: Omien sanojensa mukaan Björlin ei uhrannut kaikkea urheilulle, vaan keskittyi samanaikaisesti myös perhe- ja siviilielämään. Muidenkaan mielestä hän ei harjoittelijana ollut ”itsensä rääkkääjä”.


title: Risto Björlin

text: Björlinin ensimmäinen painiseura oli Vaasan Toverit. Hän saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa vuonna 1962, jolloin hän sijoittui 52-kiloisten sarjassa hopealle Reino Salimäen jälkeen. Seuraavana vuonna hän edusti Vaasan Voima-Veikkoja, voitti Suomen-mestaruuden ja paini neljä ottelua Hälsingborgin MM-kilpailuissa. Tokion 1964 olympialaisten edustuspaikasta hän kilpaili Salimäen kanssa ja voitti tämän toisessa katsastusottelussa pistein 7–0 ensimmäisen ottelun päätyttyä tasan. Tokiossa hän sai vastaansa kaksi kovaa vastustajaa, Italian Ignazio Fabran ja Länsi-Saksan Rolf Lacourin, ja hävisi molemmille.


title: Risto Björlin

text: Björlin siirtyi sarjaa ylemmäksi 57-kiloisiin vuonna 1965. Tässä sarjassa hän pysyikin pitkään, vaikka loppuaikoina se tiesi kovaa laihduttamista ennen punnitusta. Kuortaneelle muuton myötä hän siirtyi edustamaan Kuortaneen Kuntoa. Vuonna 1966 Björlin voitti ensimmäisen Pohjoismaiden-mestaruutensa ja sijoittui Essenin EM-kilpailuissa neljänneksi. Vuonna 1967 hän uusi Pohjoismaiden-mestaruutensa ja sijoittui kärkikuusikkoon Bukarestin MM-kilpailuissa. Vuonna 1968 hän voitti kolmannen kerran PM-kultaa ja saavutti pronssia Västeråsin EM-kilpailuissa. Méxicon olympialaisissa hän voitti selätyksellä Guatemalan J. Raxon Tubacin (ajassa 4.38) ja Puolan Józef Lipieńin (ajassa 9.00), mutta hävisi pisteillä Jugoslavian Karlo Covicille ja kultaa lopulta voittaneelle Unkarin János Vargalle sijoittuen kahdeksanneksi.


title: Risto Björlin

text: Vuoden 1969 MM-kilpailuissa Mar del Platassa Björlin karsiutui kolmen ottelun jälkeen, mutta PM-kilpailuissa hän voitti jälleen kultaa. Modenan EM-kilpailut olivat tavallista heikompitasoiset, koska Itäblokin maat lähtivät kisoista pois lippukiistan vuoksi. Björlin otti kisoissa kaksi selkä- ja kaksi työvoittoa, mikä riitti voittamaan kultamitalin ennen Jugoslavian Covicia ja Italian Giuseppe Bognannia.


title: Risto Björlin

text: Itä-Berliinin EM-kilpailuissa 1970 Björlin ei menestynyt, mutta samana vuonna hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuden ja sijoittui Edmontonin MM-kilpailuissa kuuden parhaan joukkoon. Sofian EM-kilpailuihin 1971 valittiin Björlinin sijasta nouseva tähti Pertti Ukkola. Katowicen EM-kilpailuissa 1972 Björlin voitti Bulgarian Hristo Traikovin, mutta Traikov voitti lopulta kultaa, ja Björlin sijoittui viidenneksi. SM-kilpailuissa Björlin hävisi Ukkolalle, mutta tuli valituksi Münchenin olympialaisiin 57-kiloisten sarjaan, kun taas Ukkola joutui laihduttamaan 52-kiloisiin.


title: Risto Björlin

text: Münchenin olympialaisissa Björlin joutui viime hetkiin saakka tekemään kovasti töitä päästäkseen punnituksessa alle säädetyn 57 kilon painorajan. Painimatolla hän aloitti urakkansa selättämällä Tanskan Jørn Krogsgaardin ajassa 2.48. Kahdelle seuraavalle vastustajalleen hän oli aiemmin hävinnyt, mutta nyt hän voitti Yhdysvaltain David Hazewinkelin pistein 5–2 ja Korean An Chun-Youngin pistein 4–2. Neljännellä kierroksella Björlin selätti Tšekkoslovakian Jan Neckářin ajassa 1.21 ja sai viidennelle kierrokselle lepovuoron. Kahdessa viimeisessä ottelussaan Björlin kärsi pistetappion olympiavoittoa puolustaneelle János Vargalle ja Länsi-Saksan Hans-Jürgen Veilille, mutta kun Neuvostoliiton Rustem Kazakov voitti seitsemännellä kierroksella Vargan, sai Kazakov kultaa, Veil hopeaa ja Björlin pronssia.


title: Risto Björlin

text: Vuonna 1973 Björlin jätti Helsingin EM-kilpailut väliin, mutta keskittyminen Teheranin MM-kilpailuihin ei tuonut menestystä. Madridin EM-kilpailuihin 1974 Björlin pääsi vain sen ansiosta, että katsastukset voittanut Pertti Ukkola loukkasi kätensä. Madridissa Björlin saavutti kuitenkin Suomen ainoan mitalin, hopeaa Neuvostoliiton Farhat Mustafinin voittaessa kultaa. Vuonna 1975 Björlin voitti kuudennen Pohjoismaiden-mestaruutensa, tällä kertaa 63 kilon sarjassa. Leningradin EM-kilpailuissa keväällä 1976 hän hävisi kummatkin ottelunsa ja lopetti kilpauransa siihen. Kesällä hän toimi vielä Pertti Ukkolan harjoitusvastustajana. Montréalin olympialaisissa Ukkola voitti kultaa.


title: Risto Björlin

text: Risto Björlin oli yhdeksänlapsisen perheen toiseksi vanhin lapsi. Hän valmistui ammattikoulun levyseppälinjalta, mutta ei tehnyt koskaan tämän alan töitä. Varusmiespalveluksensa hän suoritti Vaasassa, ensin Jääkäripataljoonassa ja sitten Rannikkopatteristossa. Huhtikuussa 1965 hän avioitui Riitta Ahonpään kanssa, ja perheeseen syntyivät lapset Marjut (s. 1966) ja Markus (s. 1971). Oy Strömberg Ab:n kojeistoasentajan töistä hän siirtyi 1960-luvun puolivälissä ensimmäiseen pidempiaikaiseen työpaikkaansa, Kuortaneelle liikuntasihteeriksi ja raittiusohjaajaksi. Oman painiuransa jälkeen hän toimi Suomen Painiliiton valmentajana vuosina 1978–1980.


title: Jyväskylän rautatieasema

text: Jyväskylän rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Jyväskylän kaupungin alueella. Asema on risteysasema, josta risteää rata neljään eri ilmansuuntaan; niistä kolmella on henkilöliikennettä.


title: Jyväskylän rautatieasema

text: Jyväskylän asema on avattu vuonna 1897, kun Jyväskylä liitettiin Suomen rataverkkoon ja rautatie Haapamäeltä valmistui. Rautatie Jyväskylästä Suolahdelle valmistui 1898. Rautatieasemarakennus on ajalleen tyypillisesti toteutettu Rautatiehallituksen arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelemien tyyppipiirustusten pohjalta. Asemarakennus edustaa kansallisromanttista puuarkkitehtuuria. Asemaa on laajennettu vuosina 1923 ja 1968–69. Lisäksi asema-alueella sijaitsevat tältä aikakaudelta asemapäällikön asuinrakennus ja varastorakennus sekä myöhempinä lisinä muun muassa Thure Hellströmin suunnittelema asemaravintola (1916) ja kaksi kaksikerroksista asuinrakennusta talousrakennuksineen (1921). Rautatieaseman alue kuuluu sopimukseen valtakunnallisesti merkittävien asema-alueiden suojelusta sekä Museoviraston kokoomainventointiin valtakunnallisesti arvokkaista kulttuuriympäristöistä.


title: Jyväskylän rautatieasema

text: Risteysasema Jyväskylästä tuli vuonna 1918, kun rata Pieksämäelle avattiin. Jyväskylän liikenteellistä merkitystä kasvatti myös vuonna 1978 avattu oikorata Jämsänkoskelle. Säynätsaloon avattiin ratayhteys 1970 ja rata Keljonlahteen 1968. Molempien ratayhteyksien liikenne on loppunut vuosituhannen vaihteessa.


title: Jyväskylän rautatieasema

text: Aseman yhteydessä toimi vaiheittain vuosina 1890–1950 rakennettu veturitalli. Asemakaavalla suojellun rakennuksen pinta-ala on 2 100 m². Kaupunki myi rakennuksen vuonna 2006 Kiinteistö Oy Jyväskylän Luovan toiminnan keskukselle kulttuurikäyttöön. Sitä ennen rakennus oli pääosin vuokrattuna varastokäyttöön.


title: Jyväskylän rautatieasema

text: Asemarakennus siirtyi VR-yhtymän omistukseen vuonna 1995 mutta perinteinen asemakäyttö loppui vuonna 2002, kun viereen rakennettu uusi Jyväskylän matkakeskus valmistui. Vanhan aseman alue muutettiin liike-, palvelu- ja asumiskäyttöön. Vanha asemaravintola on herännyt uudestaan henkiin ravintolana 2010-luvulla.


title: Jyväskylän rautatieasema

text: Varsinaisen henkilö- ja tavararatapihan lisäksi Jyväskylän liikennepaikka käsittää niin kutsutun Seppälänkankaan sivuradan, joka haarautuu -radasta noin kilometri asemalta koilliseen. Kaikkiaan noin kuuden kilometrin mittaisella sivuradalla liikennöidään ainoastaan vaihtotyönä. Jyväskylän vaihtotyöyksiköt hoitivat sivuradan varrella Tourulassa sijaitsevan Kankaan paperitehtaan sekä Palokankaan tehtaiden vaihtotyöt. Ratalinja katkaistiin Seppäläntien kohdalta poistamalla tasoristeys lokakuussa 2010. Kankaan tehtaan lopetettua vuonna 2010, sivuraiteella liikennöivät enää radankunnossapito- ja museokalusto.


title: Jyväskylän rautatieasema

text: Lähes kaikki matkustajajunat sekä Tampereen että Pieksämäen suuntaan liikennöivät raiteelta 1. Myöhäinen Pendolino-vuoro Helsinkiin sekä Seinäjoen taajamajunat lähtevät raiteelta 2 ja Vaasan taajamajuna raiteelta 4. Suorat taajamajunavuorot Jyväskylän ja Vaasan välillä lopetettiin lokakuussa 2015.


title: Yö paholaisen linnassa

text: Yö paholaisen linnassa on vuonna 1971 julkaistu belgialainen kauhufantasia, jonka on ohjannut Jean Brismée.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1968

text: Vuoden 1968 talviolympialaiset järjestettiin Grenoblessa, Ranskassa. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) kilpailtiin kaikkiaan kymmenessä lajissa. Kilpailut toimivat myös saman vuoden maailmanmestaruuskilpailuina.


title: Bumerangi (elokuva)

text: Bumerangi on Reginald Hudlinin ohjaama romanttinen komedia vuodelta 1992.


title: Bumerangi (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kaipaa elokuvaan hieman lisää juonta ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Kyösti Laasonen

text: Kyösti Kalevi Laasonen (s. 27. syyskuuta 1945 Kitee) on suomalainen jousiammunnan olympiamitalisti ja maailmanmestari. Hän on Tomi Poikolaisen ohella menestynein suomalainen jousiampuja. Myös hänen veljensä Kauko Laasonen oli olympiatason jousiampuja.


title: Kyösti Laasonen

text: Kyösti Laasonen voitti kultaa ensimmäisissä jousiammunnan Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 1968. Maastoammunnassa hän saavutti MM-pronssia vuonna 1969 ja tauluammunnassa EM-pronssia vuonna 1970 sekä MM-hopeaa vuonna 1971. Jousiammunta oli Münchenissä 1972 ensi kertaa 52 vuoteen olympialaisten ohjelmassa. Laasonen epäonnistui ensimmäisenä kilpailupäivänä mutta nousi lopulta olympiapronssille. Hän hävisi voittajalle, maailmanennätystuloksen 2528 ampuneelle Yhdysvaltain 18-vuotiaalle John Williamsille 61 pistettä.


title: Kyösti Laasonen

text: Laasonen saavutti jälleen MM-hopeaa tauluammunnassa vuonna 1973. Vuoden 1976 EM-kilpailuissa hän voitti henkilökohtaisen pronssin ja joukkuekilpailussa kultaa. Montrealin olympialaisissa 1976 hän jäi 15:nneksi. Vuonna 1978 hän voitti toisen henkilökohtaisen Euroopan-mestaruutensa. Moskovan olympialaisissa 1980 hän sijoittui seitsemänneksi Tomi Poikolaisen voittaessa kultaa.


title: Kyösti Laasonen

text: Laasosen uran toinen huippuhetki oli maailmanmestaruus Italian Punta Alassa 1981. Hän ampui tuloksen 2541 ja voitti yhdysvaltalaisen, vuoden 1976 olympiavoittajan Darrell Pacen, joka voitti toisen olympiakultamitalinsa vuonna 1984, yhdellä pisteellä ja tämän maanmiehen Richard McKinneyn kahdella pisteellä. Joukkuekilpailussa Suomi sai hopeaa. Neljännen kerran Laasonen kilpaili olympialaisissa vuonna 1984, jolloin hän sijoittui 28:nneksi.


title: Kyösti Laasonen

text: Laasonen lopetti urheilu-uransa vuonna 1987, kun hän jäi kuudenneksitoista MM-kisoissa eikä täten saanut rahoitusta olympialaisiin valmistautumiseen. Aktiiviuransa jälkeen hän on jatkanut jousiammunnan valmentajana. Hän toimi muun muassa Tomi Poikolaisen tukihenkilönä. Seuratasolla hän edustaa Porin Jousiampujia.


title: Veijareita vai vartijoita

text: Veijareita vai vartijoita on Dennis Duganin ohjaama komedia vuodelta 2003.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1964

text: Vuoden 1964 talviolympialaiset järjestettiin Innsbruckissa, Itävallassa. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) kilpailtiin kaikkiaan kymmenessä lajissa. Kilpailut toimivat myös saman vuoden maailmanmestaruuskilpailuina.


text: Mäkihypyssä kilpailtiin ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran kolmen kierroksen systeemillä. Tämä kolmen kierroksen systeemi pelasti pienessä mäessä Veikko Kankkosen, jonka ensimmäinen hyppy epäonnistui pahoin. Suurmäessä Kankkonen jäi hopealle horjahdettuaan toisessa hypyssään saaden osalta tuomareista matalat tyylipisteet ja yksi heistä oli suomalainen Hannu Koskivuori, joka sai kuulla kotimaassaan runsaasti vihanilmauksia seuraavien viikkojen ajan.


title: Säämäjärvi

text: Säämäjärvi (, ) on kylä sekä historiallinen Aunuksen Karjalan kunta ja Neuvosto-Karjalan hallintopiiri nykyisen Prääsän piirin alueella Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Säämäjärvi

text: Säämäjärven kylä kuuluu nykyään Jessoilan kuntaan. Se sijaitsee Säämäjärven kaakkoisrannalla Petroskoista Suojärvelle vievän maantien varressa. Säämäjärven kylän eteläpuolella Suojärven-Petroskoin radalla on samanniminen rautatieasema. Kylässä asui vuoden 2012 lopussa 69 ihmistä.


title: Säämäjärvi

text: Venäjän keisarikunnan Säämäjärven kunta kuului Aunuksen kuvernementin Petroskoin kihlakuntaan. Se käsitti Säämäjärven, Vahatjärven ja Sotjärven ympäristöt. Sen naapureina olivat pohjoisessa Munjärven kunta, idässä Suojun ja Pyhäjärven kunnat, etelässä Vieljärven kunta sekä lännessä Suomen puolella Suojärven kunta. Vuonna 1917 Säämäjärven kuntaan kuului 79 kylää ja niissä oli noin 7 700 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Suurimpia Säämäjärven kyliä olivat Jessoila, Säämäjärvi, Veskelys, Alasalmi, Kurmoila, Lahti, Yläne, Tšalkki, Prokkoila ja Salmenniska. Säämäjärven kunta lakkautettiin Neuvostoliitossa 1920-luvulla ja liitettiin Säämäjärven piiriin.


title: Säämäjärvi

text: 14 lasta hukkui veneilyonnettomuudessa Säämäjärvellä Venäjän Karjalassa kesäkuussa 2016.


title: Säämäjärvi (järvi)

text: Säämäjärvi (, ) on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Prääsän piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Sen pinta-ala on noin 270 neliökilometriä. Järven pituus on 22 kilometriä ja suurin leveys 14 kilometriä. Keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys 24,5 metriä. Järven ulappa on aava. Saaria on noin 80. Säämäjärveen laskee pohjoisesta päin monia pieniä jokia. Säämäjärvi puolestaan laskee Säpsäjokea pitkin Vahatjärveen, jonka kautta kulkeva Suojoki laskee Äänisjärveen.


title: Säämäjärvi (järvi)

text: Säämäjärven ympäristö muodosti aikoinaan Säämäjärven kunnan ja sittemmin piirin. Säämäjärven rannikon kylistä suurimpia ovat Säämäjärven, Jessoilan, Prokkoilan ja Lahden kylät.


title: Säämäjärvi (järvi)

text: Järvestä kalastetaan siikaa, muikkua ja kuhaa. Siinä elää myös järvilohia.


title: Säämäjärvi (järvi)

text: Moskovalaisten kesäleirille osallistuneiden lasten vene kaatui mahdollisesti ukkoskuuron voimasta 19. kesäkuuta 2016 vastaisena yönä Säämäjärvellä. 14 lasta hukkui.


title: DLR

text: DLR eli Saksan ilmailu- ja avaruuskeskus (Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. eli DLR) on sekä Saksan avaruusjärjestö että ilmailun ja avaruustekniikan tutkimuslaitos.


title: DLR

text: DLR:in pääkonttori on Kölnissä. Organisaatiossa työskentelee 5 100 ihmistä 31 eri instituutissa. DLR:llä on toimistot Brysselissä, Pariisissa ja Washington D.C.:ssä. Vuonna 2011 DLR:n kansallinen budjetti oli 242 miljoonaa euroa ja lisäksi sen kautta budjetoitiin ESAan 714 miljoonaan euroa.


title: DLR

text: DLR on Saksan siiviiliavaruusohjelman hallinto. Se edustaa Saksaa esim. ESAssa ja sen kautta maksetaan pääosa Saksan jäsen- ja ohjelmamaksuista ESAaan. Se myös rahoittaa Saksan osallistumiset NASAn jne. avaruusohjelmiin.


title: DLR

text: Avaruustoiminnassa DLR on myös kaukokartoitustutkijataho. Sen ZKI-yksikkö eli ”Zentrum für satellitengestützte Kriseninformation” on satelliittidataan perustuva kriisinhallintayksikkö, joten DLR on myös turvallisuusalan toimija avaruustoiminnassaan.


title: DLR

text: DLR oli vuodesta 1969 nimeltään Deutsche Forschungs- und Versuchsanstalt für Luft- und Raumfahrt (DFVLR). DFVLR syntyi, kun yhdistettiin Aerodynamische Versuchsanstalt (AVA), Deutsche Versuchsanstalt für Luftfahrt (DVL) ja Deutsche Forschungsanstalt für Luftfahrt (DFL). Vuonna 1972 siihen liittyi Gesellschaft für Weltraumforschung (GfW). Vuonna 1989 DFVLR sai nykyisen nimensä Deutsche Forschungsanstalt für Luft- und Raumfahrt (DLR). Vuonna 1997 Deutschen Agentur für Raumfahrtangelegenheiten (DARA) yhdistettiin DLR:ään ja DLR:n aukikirjoitettu muoto muuttui muotoon Deutsches Zentrum für Luft-und Raumfahrt.


title: DLR

text: 2000-luvun alussa DLR liittyi Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren-tutkimusorganisaation jäseneksi (HGF), mihin kuuluu muun muassa Fraunhofer-tutkimuslaitos.


title: DLR

text: Vuonna 2010 DLR on yksi EU-alueen harvoista avaruus- ja ilmailutekniikkaa kehittävistä organisaatioista, jonka budjettia ei leikattu vuonna 2008 alkaneen laman tukitoimien aikaansaaman valtionvelan vähentämiskeinona. Vuonna 2011 DLR:n kansallinen avaruusbudjetti on 242 miljoonaa euroa ja sen kautta panostetaan ESAan 714 miljoonaan euroa. DLR:n ylimmät johtajat ovat


title: DLR

text: Huhtikuussa 2011 avaruushallinnon johtoon noussut Gerd Gruppe oli aiemmin ollut 20 vuotta Baijerin osavaltion hallinnossa.


title: Sarah Jezebel Deva

text: Sarah Jezebel Deva (oik. Sarah Jane Ferridge; s. 25. helmikuuta 1977 Lontoo) on brittiläinen laulaja. Hän on toiminut taustalaulajana muun muassa Therionin, The Kovenantin, Mortiisin ja Gravewormin albumeilla. Deva on myös laulanut taustalla Cradle of Filthin albumeilla vuodesta 1996 lähtien, mutta häntä ei virallisesti pidetä yhtyeen jäsenenä. Devalla on lisäksi oma yhtye Angtoria. Hän aloitti laulamisen 11-vuotiaana. Hänen äänialansa on neljä oktaavia.


title: Sarah Jezebel Deva

text: Deva on maininnut lempimusiikikseen Madonnan, Princen, A-han, Duran Duranin sekä monia muita 1980–1990-lukujen pop-artisteja. Raskaamman musiikin puolelta hän kuuntelee muun muassa Guns N’ Rosesia, Mayhemia, Faith No Morea, 1349:a, Metallicaa ja Dissectionia.


title: Tungutjärvi

text: Tungutjärvi on järvi Uikujoen vesistössä Belomorskin piirin länsisosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Tungutjärven pinta on 119 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven suurin pituus ja leveys on noin 12 kilometriä. Järven länsipäässä sijaitsee Koivuniemen kylä, joka on nykyisin autio. Tungutjärvi laskee järven pohjoisrannalta alkavaa Tungutjokea myöten Uikujokeen.


title: Graveworm

text: Graveworm on italialais-saksalainen melodista black metalia soittava yhtye. Yhtye ottaa vaikutteita myös goottimetallista, doom metalista ja uusimmilla albumeilla myös death metalista. Graveworm perustettiin vuonna 1997.


title: Graveworm

text: Graveworm teki levytyssopimuksen Serenades Recordsin kanssa vuonna 1997. Samana vuonna yhtye teki kiertueen Crematoryn, Therionin ja Lake of Tearsin kanssa. Kiertueen jälkeen Graveworm julkaisi ensimmäisen albuminsa, "When Daylight's Gone". Vuonna 1998 yhtyeeltä ilmestyi EP "Underneath the Crescent Moon", jossa taustalla lauloi Sarah Jezebel Deva.


title: Graveworm

text: Yhtye julkaisi toisen täysimittaisen albuminsa, "As the Angels Reach the Beautyn" vuonna 1999. Sen jälkeen se teki kiertueen Agathodaimonin kanssa. Vuonna 2002 Graveworm vaihtoi levy-yhtiötään tekemällä levytyssopimuksen Nuclear Blastin kanssa.


title: Graveworm

text: Yhtyeen tuorein albumi on vuoden 2011 lokakuussa julkaistu "Fragments of Death".


title: Paul Allender

text: Paul Allender (s. 17. marraskuuta 1970) on brittiläinen kitaristi ja muusikko, joka tunnetaan luultavasti parhaiten työstään metalliyhtye Cradle of Filthin kitaristina vuosina 1992–1996 ja jälleen vuodesta 2000 eteenpäin.


title: Paul Allender

text: Allender on soittanut myös yhtyeissä The Blood Divine (1996–1997) ja Primary Slave (1997–2000).


title: Paul Allender

text: Kun Paul oli kuusivuotias, hänen isänsä perehdytti hänet taistelulajeihin. Tämä muutti Paulin elämän täysin ja taistelulajeista tuli hänen perheensä hallitseva taiteenmuoto. Paul sai ensimmäisen kitaransa 14-vuotiaana. Hän soitti kitaraa epäsäännöllisesti, kunnes 19-vuotiaana kitaransoitosta muodostui hänen vakituinen harrastuksensa.


title: Risto Hurme

text: Risto Edvard Hurme (s. 16. toukokuuta 1950 Turku, Suomi) on entinen nykyaikainen viisiottelija, miekkailija ja olympiamitalisti.


title: Risto Hurme

text: Risto Hurme harrasti syntymäkaupungissaan Turussa telinevoimistelua Raija-sisaren vedettyä veljensä Riston ja Reinon mukaansa Turun Urheiluliiton voimistelusalille, mutta muutto Espooseen toi tälle lopun. Urheiluharrastukset jatkuivat uinnin parissa Laaksolahden Virin ja Viherlaakson Veikkojen riveissä. Pian ykköslajiksi nousi nykyaikainen viisiottelu siinä määrin, että koulumenestyskin kärsi pahasti.


title: Risto Hurme

text: Viisiottelun ohessa Hurme kehittyi myös taitavaksi miekkailijaksi ja pääsi edustamaan Suomea olympialaisissa myös tässä kakkoslajissaan. Viisiottelun viimeinen laji, juoksu, oli hänelle monesti tuskainen.


title: Risto Hurme

text: Vuonna 1968 Hurme voitti viisiottelussa B-sarjan Suomen mestaruuden. Seuraavana vuonna hän oli Budapestissa nuorten MM-kisoissa kahdeksas ja joukkuekilpailussa yhdeksäs. San Antonion MM-kisoissa 1971 hän kilpaili miesten sarjassa ja sijoittui neljänneksi edellään vain Neuvostoliiton Boris Oništšenko ja kaksi unkarilaista. Joukkuekilpailussa Suomi oli kuudes. Samana vuonna Hurme voitti Suomen mestaruuden neliottelussa (johon viisiottelun lajeista ei kuulu ratsastus). MM-kisojen jälkeen Hurme siirtyi San Antonioon opiskelemaan ja harjoittelemaan stipendin turvin. Hän menestyi lajissaan myös Yhdysvaltain kilpailuissa ja sai lempinimen "San Antonion ritari".


title: Risto Hurme

text: Minskin kansainvälisissä kilpailuissa vuoden 1972 alkupuolella Hurme sijoittui neljänneksi, ja myös Martti Ketelä ja Veikko Salminen sijoittuivat kymmenen parhaan joukkoon. Münchenin olympialaisissa kaikki kolme suomalaista valittivat kurkkukipua ennen ensimmäisen päivän lajia, ratsastusta, ja Hurmeella oli hieman kuumettakin. Hän sai ratsastettavakseen vikuroivan First Lady -ratsun ja sai osuudesta vaatimattomat 950 pistettä maksimin ollessa 1100. Ketelä ja Salminen selviytyivät paremmin, ja Suomen sijoitus joukkuekilpailussa oli ensimmäisen lajin jälkeen kuudes.


title: Risto Hurme

text: Miekkailuosuudella Hurme sijoittui viidenneksi ja sai 981 pistettä. Kaikki suomalaiset voittivat pitkän päivän alkupuolella maailmanmestari Boris Oništšenkon, mutta Hurme jaksoi säilyttää tasonsa muita suomalaisia pidempään. Kolmantena päivänä Hurme ja Salminen saivat lääkityksen joukkueen ylilääkäriltä Helmer Kvistiltä. Ampumaosuudella Hurme teki huipputuloksen 195 ja oli kolmanneksi paras 1044 pisteellä. Päivän päätteeksi suomalaisia uhkasi hylkääminen dopingkäryn vuoksi. Järjestäjillä oli kaksi kiellettyjen aineiden luetteloa, ja Hurmeen ja Salmisen saamat lääkkeet oli mainittu toisella niistä. Lääkintakomissiossa tehtiin lopulta päätös, että kyseessä oli vain väärinkäsitys ja suomalaiset saisivat jatkaa kilpailua.


title: Risto Hurme

text: Neljännen päivän uintiosuudella Yhdysvallat oli vahva, mutta Suomi pysyi sen edellä ja oli ennen viimeistä lajia joukkuekilpailussa kolmantena. Salminen oli uintiosuuden toiseksi paras 1216 pisteellään, ja Hurmeen saalis oli 1068 pistettä. Viisiottelun päättäneellä juoksuosuudella suomalaisilla oli varaa hävitä Yhdysvaltain ottelijoille yhteensä 50 sekuntia saavuttaakseen pronssin. Hurme voitti omassa erässään Charles Richardsin kahdella sekunnilla ja Salminen lisäsi johtoa 77 sekuntiin. Viimeisessä erässä Ketelä hävisi Yhdysvaltain Scott Taylorille 74 sekuntia, joten kymmenen pisteen erolla Suomi voitti pronssia. Palkintojenjakotilaisuudessa suomalaiset saivat vain yhden yhteisen mitalin, jonka joukkueen yhteisellä päätöksellä sai henkilökohtaisessa kilpailussa parhaiten menestynyt, kahdeksanneksi sijoittunut Hurme. Tämä on edelleen, yli 45 vuotta myöhemmin, Suomen viimeisin olympiamitali nykyaikaisesta viisiottelusta.


title: Risto Hurme

text: Lontoon MM-kisoissa 1973 Hurme teki virheettömän ratsastusosuuden saaden 1100 pistettä. Miekkailuosuudella hän oli kolmas mutta sai ammunnassa vain tuloksen 189 ja putosi kokonaistilanteessa neljänneksi. Kaksi viimeistä lajia Hurme suoritti oman tasonsa mukaisesti, ja lopputuloksissa hän oli neljäs 39 pisteen päässä pronssimitalista. Neuvostoliitto vei kolmoisvoiton. Joukkuekilpailussa Suomi oli kuudes. Vuonna 1974 Hurme oli MM-kisoissa 13:s ja vuonna 1975 kahdeskymmenes. Hän oli mukana vielä vuonna 1976 Montréalin olympialaisissa sijoittuen joukkuekilpailussa seitsemänneksi ja henkilökohtaisessa kilpailussa 11:nneksi.


title: Risto Hurme

text: Kalpamiekkailijana Hurme voitti henkilökohtaisen Suomen mestaruuden vuonna 1969 ja edusti Suomea Münchenin olympialaisissa sekä Wienin MM-kisoissa 1971 ja Göteborgin MM-kisoissa 1973.


title: Risto Hurme

text: Hurme valmistui hammaslääkäriksi ja muutti myöhemmin pysyvästi Yhdysvaltoihin. Siellä hän voitti miekkailijana muun muassa Yhdysvaltain mestaruuden.


title: Risto Hurme

text: Risto Hurmeen veli Reino Hurme voitti kalpamiekkailun joukkuekilpailussa SM-kultaa vuonna 1972.


title: Brian Johnson

text: Brian Johnson (s. 5. lokakuuta 1947 Dunston, Gateshead) on brittiläinen laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten urastaan yhtyeessä AC/DC, johon hän on kuulunut vuodesta 1980. Vuonna 2016 Johnson jäi yhtyeestä tauolle terveytensä vuoksi. 1970-luvulla hän oli glam rock -yhtye Geordien solisti.


title: Brian Johnson

text: Johnson syntyi Dunstonissa Englannissa 5. lokakuuta 1947. Hänen isänsä Alan oli brittijalkaväen vääpeli ja myöhemmin hiilikaivostyöläinen, ja hänen äitinsä Ester De Luca oli italialaissyntyinen. Brian oli neljästä lapsesta vanhin.


title: Brian Johnson

text: Johnsonin ensimmäisiä yhtyeitä olivat Gobi Desert Canoe Club ja Fresh. Vuodesta 1970 alkaen hän lauloi glam-yhtyeessä The Jasper Hart Band. Yhtye esitti "Hair"-musikaalin kappaleita ja pehmorock-covereita.


title: Brian Johnson

text: Johnson perusti Geordien vuonna 1972 yhdessä joidenkin muiden The Jasper Hart Bandin jäsenten kanssa. Glam rockia esittäneen Geordien kanssa hän julkaisi joitakin menestyneitä singlejä, kuten Britannian top 10:een noussut ”All Because of You”. Glam rock -kuume alkoi kuitenkin lopulta viiletä, joten Johnson jätti yhtyeen vuonna 1976. Seuraavat vuodet Johnson eli syrjässä musiikkialalta, kunnes palasi Geordieen lyhyeksi aikaa vuonna 1980.


title: Brian Johnson

text: Johnson liittyi AC/DC:n laulajaksi vuonna 1980 Bon Scottin kuoleman jälkeen. Eläessään Scott oli sanonut, että Brian Johnson on paras laulaja, jonka hän on koskaan tavannut. Kitaristi Malcolm Young pyysi Johnsonin koelauluihin, joissa hän kävi kaksi kertaa. Toisella kerralla Johnson loi improvisoimalla sanat kappaleeseen "Givin the Dog a Bone". Muutama päivä koelaulujen jälkeen Johnsonille ilmoitettiin, että hän oli päässyt yhtyeeseen ja uuden AC/DC-albumin teko aloitettiin välittömästi.


title: Brian Johnson

text: AC/DC:n kanssa Brian Johnson on tehnyt yhdeksän studioalbumia, yhden kokoelma-albumin ja kaksi livealbumia. AC/DC hyväksyttiin Rock`n Roll Hall of Fameen maaliskuussa 2003.


title: Brian Johnson

text: Yksi Brian Johnsonin tavaramerkeistä on hänen lippalakkinsa, jota hän käyttää lähes joka konsertissa ja vapaa-aikana. Johnsonin laulutyyli on korkea, mutta käheä.


title: Brian Johnson

text: Johnson meni naimisiin ensimmäisen vaimonsa Carolin kanssa vuonna 1968, ja he erosivat "Razor`s Edgen" tekemisen aikana. Nykyään hän on naimisissa Brendan kanssa, ja heillä on kaksi tytärtä: Joanne ja Kala. Johnson asuu tällä hetkellä Floridassa.


title: Brian Johnson

text: Johnson on ollut lapsesta asti jalkapalloseura Newcastle Unitedin suuri kannattaja.


title: Franz Reindl

text: Franz Reindl (s. 24. marraskuuta 1954 Garmisch-Partenkirchen, Länsi-Saksa) on entinen saksalainen jääkiekkoilija ja nykyinen urheilujohtaja.Reindl pelasi ensimmäisen kerran Saksan maajoukkueessa kaudella 1971-72.Reindl valittiin Saksan jääkiekkoliiton puheenjohtajaksi vuonna 1992, jonka lisäksi hän toimi maajoukkueen apulaisvalmentajana vuosina 1991-94. Reindl valittiin myös vuoden 2001 maailmanmestaruuskilpailujen pääsihteeriksi sekä Euroopan yhdistelmäjoukkueen joukkueenjohtajaksi vuoden 2016 jääkiekon maailmancupissa.


title: Franz Reindl

text: Franz Reindlin tytär Franziska on myös olympiatasolla esiintynyt jääkiekkoilija.


title: Työssäoppiminen

text: Työssäoppiminen on osa toisen asteen ammatillista perustutkintoa ja on laajuudeltaan vähintään 20 opintoviikkoa, joka voidaan suorittaa osissa. Työssäoppimisjaksot toteutetaan oppilaitoksen ja yrityksen yhteistyönä. Opetus tapahtuu työpaikalla, aidossa oppimisympäristössä. Työssäoppimisen tarkoituksena on siirtää osa tutkintoon kuuluvista tavoitteista käytännön työtehtävien yhteydessä työpaikoilla opittaviksi. Oppilaitos vastaa työssäoppimispaikkojen järjestämisestä.


title: Työssäoppiminen

text: Työssäoppimassa suoritetaan ammattiosaamisen näytöt. Ammattiosaamisen näytöt sekoitetaan usein näyttötutkinnon (ammatillinen perustutkinto, ammatti- tai erikoisammattitutkinto) tutkintotilaisuuteen. Ammattiosaamisen näyttöön riittää ammatilliseen perustutkintoon liittyvä alle puolen vuoden työssäoppiminen . Tämä tarkoittaa, että ammattiosaamisen näytöt suoritetaan tutkinnon osittain.


title: Työssäoppiminen

text: Työharjoittelusta työssäoppiminen poikkeaa oppimistavoitteiden laadun suhteen. Työssäoppimisessa korostuu kokonaan uuden opiskelu, työharjoittelussa jo opitun kertaaminen, soveltaminen ja harjaannuttaminen. Työssäoppimiseen kuuluu oman työn päivittäinen raportointi ja työajan seuranta. Vuorovaikutustaitojen ja muiden työelämävalmiuksien harjaannuttaminen.


title: Usko Viitanen

text: Usko Samuel Viitanen (23. helmikuuta 1928 Orimattila – 6. kesäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (baritoni). Viitanen opiskeli laulua kotimaassa mm. Lea Piltin johdolla sekä Italiassa. Hän oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperaan vuosina 1959-1981. Parhaiten hän menestyi italialaisissa oopperoissa. Viitasen tunnetuimpia rooleja olivat mm. Verdin "Rigoletton" nimiosa, "Don Carlosin" Rodrigo ja "Otellon" Jago sekä Aulis Sallisen "Punaisen viivan" Agitaattori. Hän julkaisi vuonna 1985 muistelmateoksen "Laulujen lunnaat".


title: Usko Viitanen

text: Usko Viitasen puoliso oli balettitanssija ja tanssipedagogi Virpi Laristo.


title: Usko Viitanen

text: Viitanen on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Maxis

text: Maxis perustettiin videopelejä kehittävänä yrityksenä vuonna 1987. Yritys valmisti erityisesti simulaatiopelejä, joita ovat esimerkiksi "SimCity"- ja "The Sims" -pelisarjat. Muita tunnettuja pelejä ovat "Spore-" ja "Darkspore-"pelit.


title: Maxis

text: Vuonna 2004 yritys suljettiin, ja Maxis säilyi Electronic Artsin omistamana tuotemerkkinä, kunnes se lakkautettiin lopullisesti vuonna 2015.


title: Maxis

text: Will Wright ja Jeff Braun perustivat Maxisin vuonna helpottaakseen pelinsä julkaisemista. Vuonna julkaistu "SimCity" menestyi erikoisuudestaan huolimatta hyvin. Vaikka Maxis suunnitteli vuosien varrella useita hieman epäonnistuneitakin "Sim"-sarjan pelejä, vuonna julkaistu "The Sims" jatko-osineen osoittautui todelliseksi menestysartikkeliksi.


title: Maxis

text: Electronic Arts osti Maxisin 28. heinäkuuta 1997, mutta tämä jatkoi vielä useita vuosia itsenäisenä pelistudiona. Helmikuussa 2004 Maxisin studio sulautettiin lopullisesti Electronic Artsiin, ja Maxis jäi elämään tuotemerkkinä. Will Wrightin studio Kalifornian Emeryvillessä suljettiin maaliskuussa 2015.


title: Maxis

text: Yhtiön ensimmäinen julkaistu peli oli "SkyChase" -niminen lentopeli, jonka Brøderbund julkaisi vuonna 1988.


title: Maxis

text: Seuraavana vuonna yhtiö julkaisi menestyksekkään "SimCity"-pelinsä.


title: King’s X

text: King’s X on yhdysvaltalainen rock-yhtye, joka on toiminut samassa triokokoonpanossa vuodesta 1980 lähtien. Eri tyylilajeja metallisrifiitelystä stemmalaulun kautta gospeliin yhdistänyt yhtye on aina ollut enemmän muusikoiden ja kriitikkojen kuin suuren yleisön suosikki.


title: King’s X

text: Yhtye sai alkunsa Springfieldissä Missourin osavaltiossa kristillisen rockyhtyeen Petran keikalla vuonna 1980, kun Phil Keagyn kanssa kiertueella olleet basisti-laulaja Doug Pinnick (s. 3.9.1950) ja rumpali-laulaja Jerry Gaskill (s. 27.12.1957) tapasivat lahjakkaaksi havaitsemansa kitaristi-laulajan Ty Taborin (s. 17.9.1961). Kolmikko perusti aluksi The Edge -nimellä Top40- ja rockklassikoita soittaneen uuden cover-yhtyeen, joka alkoi saavuttaa mainetta. Kolmikko alkoi myös tuottaa omia sävellyksiään. Yhtyeen nimi vaihtui Sneak Preview'ksi vuonna 1983 ja tällä nimellä se myös teki yhden albumin vuonna 1984. Yhtye houkuteltiin levytyssopimuksen toivossa Houstoniin, Teksasiin vuonna 1985. Levytyssopimus kariutui, mutta yhtye pääsi ZZ Topin videotuottajana kunnostautuneen Sam Taylorin suojiin. Hänen lujassa ohjauksessaan musiikki kehittyi 80-lukulaisesta popista kohti heavyriffittelyn ja stemmalaulut yhdistävää vaikeasti luokiteltavaa tyyliä, josta nyt Taylorin painostuksesta King’s X:ksi nimensä vaihtanut bändi tuli sittemmin tunnetuksi.


title: King’s X

text: Levytyssopimus solmittiin Megaforcen kanssa 1987. Kaksi ensimmäistä albumia ”Out of the Silent Planet” (1988) ja ”Gretchen Goes to Nebraska” (1989) keräsivät paljon positiivista kritiikkiä. King’s X:ää pidettiin yleisesti yhtenä 1990-luvun suurista nimistä, mutta levyjä ostava yleisö oli eri mieltä. Vaikka kolmas levy ”Faith Hope Love by King’s X” (1990) olikin yhtyeen kaupallisesti menestynein levy ja johti levytyssopimukseen suuren Atlanticin kanssa, alkoi yhtyeen jäseniä häiritä tuottaja Taylorin halu tuoda kristillistä tematiikka voimakkaasti esiin. Välirikko tapahtui seuraavan, epätasaisen neljännen levyn (1992) jälkeen. Yhtye etsi uutta suuntaa grungetuottaja Brendan O'Brienin johdolla. ”Dogman” (1994) on soitoltaan raadollisesti, rakenteeltaan ja soundiltaan pelkistyneempi levy, jolla ei juuri kuulu aiempia gospel-vaikutteita. Tämä heijastui myös sanoituksissa, jotka alkoivat enemmän heijastella ihmisluonteen nurjia puolia. Atlanticin panostus yhtyeeseen laski ja loppui kaupallisesti flopanneen ”Ear Candy” -levyn jälkeen. Uusi levy-yhtiö löytyi Metal Bladeltä. 1990-luvun lopun ja 2000-luvun alun albumit yhtye on pääosin tuottanut itse. Siinä, missä vuoden 1998 ”Tape Head” -albumi oli paluuta yhtyeen perusilmaisuun, hidastempoinen ”Please Come Home Mr. Bulbous” (2000) ja "Manic Moonlight" konelooppeineen (2001) edustavat kokeellisempaa tuotantoa. Vuoden 2003 vanhasta Edge- ja Sneak Preview-aikaisesta materiaalista uudelleenäänitetyn "Black Like Sunday" -albumin (2003) jälkeen levy-yhtiö vaihtui jälleen kerran, nyt Inside Outiksi. Onnistunut "Live All Over the Place" -livealbumi (2004) ja Michael Wagenerin tuottama "Ogre Tones" (2005) näyttävät taas kääntäneen yhtyeen musiikillisen kurssin nousuun.


title: King’s X

text: 1990-luvun lopulta lähtien yhtyeen jäsenet ovat tehneet lukuisia soololevyjä ja olleet mukana sivuprojekteissa. Näistä mainittakoon Ty Taborin, Rod Morgensteinin ja John Muyngin Platypus, Pinnick-Gales-Pridgen, 3rd Ear Experience ja KXM


title: Martti Valtonen

text: Martti Valtonen (s. 1947) on teoreettisen sähkötekniikan emeritusprofessori Teknillisessä korkeakoulussa (nykyisin Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulu). Hän opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa radiotekniikan diplomi-insinööriksi ja valmistui tekniikan tohtoriksi vuonna 1975.


title: Martti Valtonen

text: Valtonen ryhtyi vuonna 1972 kehittämään APLAC-piirisimulointiohjelmaa. Alun perin opiskelijoille pidettäviä laskuharjoituksia elävöittämään suunniteltu ohjelmisto kasvoi myöhemmin laajasti maailmalla käytössä olevaksi piirisuunnitteluohjelmistoksi.


title: Master Drummers of Burundi

text: Master Drummers of Burundi on burundilaisista lyömäsoittajista ja tanssijoista koostuva maailmanmusiikkiyhtye. Se perustettiin 1960-luvulla. Yhtye on esiintynyt muun muassa Joni Mitchellin albumilla "The Hissing of Summer Lawns" vuonna 1975. Master Drummers of Burundin levytyksiin kuuluvat muun muassa "The Master Drummers of Burundi" (1994) ja "The Drummers of Burundi" (1999).


title: Kustaa Inkeri

text: Kustaa Aadolf Inkeri (12. marraskuuta 1908 Laitila – 16. maaliskuuta 1997 Turku oli suomalainen matemaatikko, akateemikko ja Turun yliopiston matematiikan laitoksen johtaja. Häntä pidetään suomalaisen lukuteorian koulukunnan perustajana.


title: Kustaa Inkeri

text: Kustaa Adolf Inkeri syntyi Laitilassa 12. marraskuuta 1908. Hänen isänsä oli maanviljelijä Kustaa Edvard Inkeri, jolla oli viisi lasta. Elinolojensa parantamiseksi perhe muutti useita eri kertoja tilalta ja paikkakunnalta toiselle, joten Kustaa Adolf varttui hyvin monenlaisissa ympäristöissä.


title: Kustaa Inkeri

text:
Kustaa Inkeri kirjoitti ylioppilaaksi Turussa vuonna 1928.
Suoritettuaan asepalveluksensa hän kirjautui opiskelijaksi Turun yliopistoon. Opintojaan Kustaa Inkeri rahoitti antamalla yksityistunteja. Ollessaan vielä opiskelija hän meni naimisiin liikemiehen tytär Fanny Ranghild Vännin kanssa. Heidän ensimmäinen lapsensa, joka oli poika, syntyi ennen Inkerin valmistumista.
Perheeseen syntyi myöhemmin vielä neljä muuta lasta.


title: Kustaa Inkeri

text:
Pääaineensa matematiikan lisäksi Kustaa Inkeri opiskeli perustutkintoaan varten sivuaineinaan fysiikkaa ja tähtitiedettä. Inkeri valmistui maisteriksi vuonna 1936. Vuosina 1936–1937 hän toimi assistenttina Turun yliopiston tähtitorniisa ja 1938–1945 Forssan Yhteiskoulun matematiikan ja luonnonopin opettajana sekä 1945–1946 Turun toisen lyseon vanhempana lehtorina.
Toinen maailmansota keskeytti Inkerin työn opettajana. Sotien aikana Inkeri toimi jonkin aikaa komppanianpäällikkönä rintamalla ja jatkoi sen jälkeen ammattiupseerina. Suhteellisen rauhallisen jatkosodan rintamasotavaiheen aikana Inkeri järjesti sotilaille mahdollisuuden suorittaa yliopiston perusopintoja matematiikassa.


title: Kustaa Inkeri

text:
Kustaa Inkeri väitteli tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 1946 Kalle Väisälän ohjauksessa. Tuohon aikaan Kalle Väisälä oli yliopiston ainoa matematiikan professori. Inkerin väitöskirja "Untersuchungen über die Fermatsche Vermutung" käsitteli Fermat'n ongelmaa, johon Inkeri monissa myöhemmisäkin tutkimuksissaan palasi. Väiteltyään Kustaa Inkeri luopui oppikoulun opettajan tehtävästään. Yliopistossa ei tuolloin ollut ainoatakaan matematiikan assistentin paikkaa. Vuonna 1947 yliopistoon perustettiin kuitenkin matematiikan apulaisprofessuuri, jonka hoitajaksi vuonna 1948 myös dosentin arvon saanut Kustaa Inkeri nimitettiin. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1950. Tuolloin hän sai nimityksen matematiikan professorin virkaan, jota Teknilliseen korkeakouluun siirtynyt Kalle Väisälä oli pitkään hoitanut oman toimensa ohessa. Turun yliopiston matematiikan professorina ja matematiikan laitoksen johtajana Inkeri
toimi vuonna 1972 tapahtuneeseen eläkkeelle siirtymiseensä asti. Kustaa Inkerin kauteen ajoittuu laitoksen toiminnan huomattava laajentuminen.


title: Kustaa Inkeri

text: Inkerin tutkimustyö kohdistui lukuteoriaan. Hänen tunnetuin tuloksensa koski Fermat'n yhtälön formula_1 mahdollisten ratkaisujen kokoa, mutta hän julkaisi tutkimuksia myös muista Diofantoksen yhtälöistä ja mm. binäärisistä neliömuodoista ja eräiden lukujen irrationaalisuudesta. Inkerin tieteelliset artikkelit on julkaistu Kanadassa kirjana "Collected Papers of Kustaa Inkeri" vuonna 1992. Vuonna 1951 Kustaa Inkeri kutsuttiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi. Tiedeakatemian kunniapalkinto hänelle myönnettiin 1972. Suomen matemaattinen yhdistys kutsui Inkerin kunniajäsenekseen 1977. Emil Aaltosen Säätiön kunniapalkinnon Inkeri sai 1972. Inkeri kirjoitti myös kansantajuisia artikkeleita lukuteoriaan liittyvistä aiheista Matemaattisten Aineiden Aikakauskirjaan ja Arkhimedekseen. Kustaa Inkerin opetusaineet yliopistossa ulottuivat lukuteoriasta ja algebrasta reaali- ja kompleksianalyysiin. Kustaa Inkerin oppilaista seitsemän on väitellyt tohtoreiksi, heistä kuusi lukuteorian alalta. Kaikki seitsemän ovat toimineet professoreina Suomen yliopistoissa. Inkerin oppilaiden ohjaamien väitöskirjojen määrä on lähes 250.


title: Kustaa Inkeri

text:
Kustaa Inkeri kuoli Turussa 16. maaliskuuta 1997. Hänen muistokseen pidettiin alkukesästä vuonna 1999 lukuteorian symposiumi
Turku Symposium on Number Theory in Memory of Kustaa Inkeri (University of Turku, 31.5.–4.6.1999).


title: Kustaa Inkeri

text: Artikkeli perustuu suurelta osin Tauno Metsänkylän Kustaa Inkerin koottuja teoksia varten kirjoittamaan matemaatikon muotokuvaan, ks.


title: Republic RC-3 Seabee

text: Republic RC-3 Seabee oli Yhdysvalloissa valmistettu pieni amfibiokone.


title: Republic RC-3 Seabee

text: Seabee alkoi yksityishenkilön hankkeena. Percival H. (Spence) Spencer lensi suunnittelemansa ja rakentamansa puurakenteisen Seabeen prototyypillä vuonna 1941. Hän oli suunnittellut lentokoneita aiemminkin. Hän oli alkanut vuonna 1937 Vincent Larsenin kanssa suunnitella lentovenettä nimeltään Spencer Larsen SL-12. Spencer kuitenkin erkani hankkeesta. Hän rakensi Long Islandilla (New Yorkin osavaltiossa) vuonna 1940 paremman vesikoneen, joka sai nimekseen Spencer S-12 Amphibian Air Car. Se oli kaksipaikkainen rinnakkainistuttava lentovene, jonka voimalaitteena oli 110 hevosvoimainen ilmajäähdytetty Franklin-mäntämoottori ja työntöpotkuri. Toinen maailmansota poisti tarpeen tällaisen harrastealuksen käytöltä.


title: Republic RC-3 Seabee

text: Toisen maailmansodan jälkeen Spencer työskenteli Republic Aircraft Corporation-lentokonetehtaassa, joka etsi myös harrastekoneideoita uusien sotakoneiden kysynnän lopahdettua sodan loppupuolella. Spencer myi oikeutensa Amphibian Air Car-lentokoneeseen Republicille joulukuussa 1943. Hän sai tehtäväkseen muuttaa kone kokometalliseksi. Kone muuttui kolmipaikkaiseksi. Yhtiä nimesi sen uudestaan: Republic RC-1 Thunderbolt Amphibian. Tavoite oli myydä sitä 3500 dollarilla, mutta hinta nousi 12000 dollariin. RC-1 ei vastannut hintatasoonsa kohdistuvia odotuksia, joten sen suunnittelu meni kokonaan uusiksi.


title: Republic RC-3 Seabee

text: Koneesta tuli 4-paikkainen ja nimeksi tuli RC-3 Seabee. Nyt kone oli yksinkertaistettu. Siihen meni esimerkiksi vain 3 400 niittiä, kun edellinen versio tarvitsi 9650 niittiä. Kokoonpanoaika putosi 2 500 tunnista 400 tuntiin!


title: Republic RC-3 Seabee

text: Myyntitavoite oli ollut 6 000 konetta, mutta koneita tehtiin vain 1 076 kappaletta. Tuotanto päättyi vuonna 1948.


title: Republic RC-3 Seabee

text: Kone sopi hyvin käyttöön maissa, joissaa on paljon rannikkoa, järviä ja saaria sekä erämaa-alueita. 1940-luvun lopulta jatkuen koko 50-luvun Seabee oli yksi suosituimmista koneista muun muassa ambulanssikoneena tehtävissä, joissa jouduttiin laskeutumaan ja nousemaan erämaiden pieniltä järviltä. Näissä tehtävissä kone palveli pääasiassa Kanadassa ja Yhdysvalloissa, mutta myös muun muassa Norjassa (17), Ruotsissa (n. 30) ja Suomessa (2 kpl).


title: Republic RC-3 Seabee

text: Ensimmäinen suomalainen Seabee, OH-EGA, oli ensimmäinen toisen maailmansodan loppumisen jälkeen Suomeen maahantuotu lentokone. Sen omistaja - lisenssiviranomaisen mielestä tarpeeksi merkittävä tuontiluvan antamiseksi oli Enso-Gutzeit Oy. Kone lennettiin suoraan tehtaalta Helsinkiin syksyllä 1947 ja rekisteröitiin Suomen ilma-alusrekisteriin 14. marraskuuta 1947. Koneen asemapaikkana oli Savonlinnan Laitaatsilta. Sen ohjaajana toimi pitkään hävittäjä-ässä, lentomestari Yrjö Turkka, myöhemmin Martti Turkka. Konetta käytettiin henkilökuljetusten lisäksi uittojen valvontaan. OH-EGA tuhoutui laskettuaan pyörät alhaalla veteen, Imatran Kaukopään Saunarantaan 30. syyskuuta 1958. Kone meni ympäri vaurioituen pahasti ja se poistettiin rekisteristä tuhoutuneena 8. syyskuuta 1959.


title: Republic RC-3 Seabee

text: Toinen suomalainen Seabee, OH-SBB, rekisteröitiin kesäkuussa 1951 helsinkiläiselle Olavi Peltoselle. Sen myöhemmät käyttäjät olivat Pohjolan Voima Oy (henkilökuljetukset 1952-1964), Veikko Asikainen, S. W. Särkkä ja Selma-Kaarina Lappalainen. Pohjolan Voiman toimeksiannosta Atomienergia Oy käytti OH-SBB:tä uraanin etsintään vuosina -1957-1958. OH-SBB tuhoutui Puumalan Pistohiekalta 6. elokuuta 1967 sakattuaan lentoonlähdössä pystysuoraan järveen. OH-SBB poistettiin rekisteristä 28. syyskuuta 1967.


title: Republic RC-3 Seabee

text: Päijät-Hämeen ilmailumuseossa esillä ollut Republic RC-3 Seabee tunnukseltaan OH-EGA lunastettiin vuonna 2011 Punkaharjulle Metsämuseo Luston kokoelmiin. Lustossa kone puhdistettiin ja ripustettiin näytteille tammikuussa 2012. Kone on jätetty onnettomuuden jälkeiseen asuun, ja moottori on asetettu erikseen näytteille.


title: Veikko Salminen

text: Veikko Ilmari Salminen (s. 12. elokuuta 1945 Helsinki) on suomalainen kilpauransa päättänyt nykyaikainen viisiottelija, uimari, miekkailija ja olympiamitalisti.


title: Veikko Salminen

text: Helsingin Sörnäisissä kasvanut "Veka" Salminen oli TUL:n mestaruuksia uimahypyissä voittaneen ja monissa muissakin urheilulajeissa menestyneen Reino Salmisen poika. Myös Veikko harrasti uimahyppyjä, otteli kaveriporukassa innokkaasti nyrkkeilijänä ja palkittiin jo 9-vuotiaana Helsingin Työväen Uimarien parhaiten kehittyvänä uimarina. Vapaauintiviesteissä hän voittikin 1960-luvulla ensimmäiset aikuisten Suomen mestaruutensa, mutta kun hän jäi niukasti Tokion 1964 olympiajoukkueen ulkopuolelle hävittyään viimeisissä katsastuksissa seuratoveri Esa Lepolalle, ryhtyi hän harkitsemaan lajin vaihtoa. Ensin Salminen aikoi siirtyä juoksu-urheiluun Veikkaus Oy:n työtoverinsa Pauli Nyn houkuttelemana, mutta Salmisen sattumalta tapaama viisiotteluvalmentaja Wäinö Korhonen sai hänet siirtymään viisiottelun pariin.


title: Veikko Salminen

text: Ensimmäisiin kansainvälisiin kilpailuihinsa viisiottelijana Salminen osallistui Moskovassa vuonna 1965. Oikuttelevan hevosen selässä hän jäi ratsastusosuuden pisteissä lähes nollille, ja ratsastus oli jatkossakin hänelle ongelmallisimpia viisiottelun osalajeista. Uinti ja juoksu olivat hänen vahvuuksiaan. Vuonna 1965 hän voitti Suomen mestaruuden neliottelussa (johon viisiottelun lajeista ei kuulu ratsastus). Vuonna 1968 hän voitti Suomen mestaruuden neliottelun lisäksi kolmiottelussa (josta ratsastuksen lisäksi puuttuu miekkailu) mutta pääsi Méxicon olympialaisiin vain varamieheksi.


title: Veikko Salminen

text: Warendorfin MM-kilpailuissa 1970 Salminen sijoittui 34:nneksi. Seuraavan vuoden MM-kisoissa San Antoniossa hän oli 24:s ja joukkuekilpailussa kuudes.


title: Veikko Salminen

text: Minskin kansainväliset kilpailut vuoden 1972 alkupuolella sujuivat suomalaisittain hyvin: Risto Hurme sijoittui neljänneksi, Martti Ketelä kuudenneksi ja Veikko Salminen kymmenenneksi. Nämä kolme valittiin Suomen edustajiksi Münchenin olympialaisiin. Kisapaikalla kaikki suomalaiset valittivat kurkkukipua ja Hurmeella oli hieman kuumettakin ennen ensimmäisen päivän lajia, ratsastusta. Salminen kokosi 1015 pistettä (maksimi 1100) ja Ketelä vielä enemmän, ja Suomen sijoitus joukkuekilpailussa oli ensimmäisen lajin jälkeen kuudes.


title: Veikko Salminen

text: Suomalaisten pitkä päivä miekkailuosuudella alkoi hyvin, kun jokainen kolmesta voitti vuorotellen Neuvostoliiton hallitsevan maailmanmestarin, Boris Oništšenkon. Jatko ei sujunut yhtä hyvin, ja Salminen oli osuudella kolmikon heikoin 772 pisteellään.


title: Veikko Salminen

text: Kolmantena päivänä Salminen ja Hurme saivat lääkityksen joukkueen ylilääkäriltä Helmer Kvistiltä. Ampumaosuudella Hurme teki huipputuloksen 195, mutta Salminen ampui tuloksen 182, joka tuotti vain 714 pistettä. Päivän päätteeksi suomalaisia uhkasi hylkääminen dopingkäryn vuoksi. Järjestäjillä oli kaksi kiellettyjen aineiden luetteloa, ja Hurmeen ja Salmisen saamat lääkkeet oli mainittu toisessa niistä. Lääkintäkomissiossa tehtiin lopulta päätös, että kyseessä oli vain väärinkäsitys ja suomalaiset saisivat jatkaa kilpailua.


title: Veikko Salminen

text: Neljännen päivän uintiosuudella Yhdysvallat oli vahva, mutta Suomi pysyi sen edellä ja oli ennen viimeistä lajia joukkuekilpailussa kolmantena. Salminen ui 300 metrin matkalla ajan 3.27,4 ja oli uintituloksissa toinen Yhdysvaltain Charles Richardsin jälkeen. Salminen sai uinnistaan 1216 pistettä, ja myös Hurme ja Ketelä ylsivät yli tuhanteen pisteeseen.


title: Veikko Salminen

text: Viisiottelun päättäneellä juoksuosuudella suomalaisilla oli varaa hävitä Yhdysvaltain ottelijoille yhteensä 50 sekuntia saavuttaakseen pronssin. Hurme kasvatti omassa erässään eroa kahdella sekunnilla, ja Salminen voitti John Fitzgeraldin 25 sekunnilla, joten Ketelällä oli varaa hävitä viimeisessä erässä Scott Taylorille 77 sekuntia. Kesällä akillesjänteensä loukannut Ketelä ei ollut yhtä hyvässä juoksukunnossa kuin aikaisempina vuosina, mutta Taylor saapui maaliin vain 74 sekuntia Ketelää nopeampana, joten kolmen sekunnin, kymmenen pisteen erolla Suomi voitti pronssia. Palkintojenjakotilaisuudessa suomalaiset saivat vain yhden yhteisen mitalin, joka päätettiin antaa henkilökohtaisessa kilpailussa parhaiten menestyneelle Hurmeelle. Tämä on edelleen, yli 45 vuotta myöhemmin, Suomen viimeisin olympiamitali nykyaikaisesta viisiottelusta. Salminen sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 17:nneksi.


title: Veikko Salminen

text:
Münchenin olympialaisten jälkeen Salminen harjoitteli San Antoniossa ja kilpaili Yhdysvalloissa. Kalpamiekkailijana hänet valittiin Montréalin 1976 olympiajoukkueen varamieheksi.
Veikko Salmisen sisar Irmeli Salminen saavutti SM-mitaleja uinnissa. Salmisen lapset Ismo ja Laura ovat myös kilpailleet nykyaikaisessa viisiottelussa PM- ja MM-tasolla. Ismo keskittyy nykyisin 400 metrin ja 800 metrin juoksuun.


title: Veikko Salminen

text: Ammatiltaan Veikko Salminen oli palomies.


title: XD-Picture Card

text: xD-Picture Card on eräs flash-muistin korttityyppi. xD-nimitys tulee sanoista "extreme digital". xD-muistikortteja käyttävät ainakin Olympus, Kodak ja Fujifilm omissa digitaalikameroissaan. Olympuksen ja Fujifilmin kehittämä korttityyppi tuli markkinoille heinäkuussa 2002. Uudempaa tekniikkaa edustavat xD-M- ja xD-H-muistikortit. Ne eivät kuitenkaan sovi kaikkiin kameroihin.


title: XD-Picture Card

text: xD-kortit ovat pieniä ja nopeampia kuin vanhat kilpailijansa SmartMedia (SM), MultiMediaCard (MMC) ja MemoryStick (MS). Nopeudeltaan xD häviää SecureDigitalille (SD) ja pienen koon vuoksi sen suurin teoreettinen kapasiteetti on pieni. xD on Fujifilmin ja Olympuksen omaa tekniikkaa, eivätkä sen tekniset tiedot ole julkisia.


title: XD-Picture Card

text: xD-kortti eroaa monista muista korttityypeistä siten, että xD-kortti ei sisällä muistiohjainpiiriä, vaan pelkän flash-muistipiirin, ja xD-kortin pinnit ovat suoraan flash-muistipiirin pinnit ja protokolla täten suora flash-protokolla. Seurauksena tästä pinnejä tarvitaan enemmän kuin ohjainpiirin sisältävillä kilpailijoillaan ja xD on alttiimpi yhteensopivuusongelmille. Ohjainpiirin puuttuminen teoriassa mahdollistaisi pienemmät valmistuskustannukset ja pienemmän fyysisen koon, mutta käytännössä pienen markkinaosuuden ja harvojen valmistajien vuoksi kortit ovat kilpailijoitaan kalliimpia, ja myös kooltaan uudet microSD-kortit ovat xD:tä pienempiä.


title: XD-Picture Card

text: Fujifilm on lisännyt uusiin kameroihinsa tuen xD:n lisäksi myös SD:lle, mikä käytännössä tarkoittaa sitä, että Fujifilm on pikkuhiljaa luopumassa xDn käytöstä ja siirtymässä yleisempään SD:hen.


title: Martti Ketelä

text: Martti Einar Ketelä (24. lokakuuta 1944 Kotka – 26. kesäkuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija, miekkailija ja olympiamitalisti.


title: Martti Ketelä

text: Kotkassa syntynyt Ketelä muutti jo nuorena Turkuun, jossa poliisi-isä tutustutti hänet viisiottelulajeihin. Muun muassa ratsastustunneilla hän alkoi käydä 10-vuotiaana. Lopullisesti lajivalinta sinetöityi Paavo Louekarin, Turun 5-ottelijat -seuran perustajan ansiosta. Louekarin muutettua 1960-luvulla Helsinkiin Ketelä seurasi mukana ja liittyi Helsingin Nykyaikaisiin 5-ottelijoihin.


title: Martti Ketelä

text: Vuonna 1964 Ketelä saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa, hopeaa neliottelussa (johon viisiottelun lajeista ei kuulu ratsastus). Seuraavana vuonna nuorten MM-kisoissa Leipzigissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kymmenenneksi ja sai joukkuekilpailussa Seppo Ahon ja Ville Haikalan kanssa pronssia. Vuonna 1966 hän voitti ensimmäisen aikuisten Suomen mestaruutensa, lajina kolmiottelu (josta ratsastuksen lisäksi puuttuu miekkailu). Jönköpingin MM-kisoissa 1967 hän oli 29:s. Méxicon 1968 olympialaisissa Ketelä sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 20:nneksi ja joukkuekilpailussa Seppo Ahon ja Jorma Hotasen kanssa viidenneksi. Budapestin MM-kilpailuissa 1969 hän oli 19:s ja Warendorfin MM-kisoissa 1970 sijalla 25.


title: Martti Ketelä

text: Minskin kansainväliset kilpailut vuoden 1972 alkupuolella olivat suomalaisittain Münchenin olympialaisten suhteen lupaavat: Ketelä sijoittui kuudenneksi, Risto Hurme vieläkin paremmin neljänneksi ja Veikko Salminen kymmenenneksi. Tämä kolmikko valittiin olympialaisiin, joiden alkaessa heillä kaikilla oli kurkkukipua ja Hurmeella hieman kuumettakin. Ensimmäisestä lajista, ratsastuksesta, Ketelä selviytyi poikkeuksellisen hyvin ja sai parhaana suomalaisena 1045 pistettä. Suomi oli joukkuekilpailussa tuossa vaiheessa kuudes.


title: Martti Ketelä

text: Miekkailuosuuden alkajaisiksi jokainen kolmesta suomalaisesta voitti vuorotellen maailmanmestarin, Neuvostoliiton Boris Oništšenkon, mutta jatko ei sujunut heiltä kaikilta yhtä hyvin. Hurme oli osuudella viides 981 pisteellä ja Ketelä sai koottua 810 pistettä. Kolmannen päivän ampumaosuudella Suomi pysyi yhä mitalitaistelussa mukana varsinkin Hurmeen huippusuorituksen ansiosta, mutta päivän päätteeksi joukkuetta uhkasi hylkääminen dopingkäryn vuoksi. Hurme ja Salminen olivat saaneet vaivoihinsa lääkettä, ja kisajärjestäjillä oli kaksi kiellettyjen aineiden luetteloa, joista toisessa miesten saamat lääkkeet oli mainittu. Lääkintakomissiossa tehtiin lopulta päätös, että kyseessä oli vain väärinkäsitys ja suomalaiset saisivat jatkaa kilpailua.


title: Martti Ketelä

text: Neljännen päivän uintiosuudella mitaleista taistellut Yhdysvallat oli vahva, mutta Suomi pysyi sen edellä ja oli ennen viimeistä lajia joukkuekilpailussa kolmantena. Ketelä ilmestyi uinnin lähtöpaikalle vasta eränsä esittelyn jo ollessa menossa mutta keräsi kohtuulliset 1016 pistettä vaikka olikin suomalaiskolmikon hitain.


title: Martti Ketelä

text: Viisiottelun päättäneellä juoksuosuudella suomalaisilla oli varaa hävitä Yhdysvaltain ottelijoille yhteensä 50 sekuntia saavuttaakseen pronssin. Hurme voitti omassa erässään Charles Richardsin kahdella sekunnilla ja Salminen John Fitzgeraldin 25 sekunnilla, joten Ketelällä oli varaa hävitä viimeisessä erässä Scott Taylorille 77 sekuntia. Kesällä akillesjänteensä loukannut Ketelä ei ollut yhtä hyvässä juoksukunnossa kuin aikaisempina vuosina. Puolimatkan väliaikapisteellä suomalainen oli vain 27 sekuntia yhdysvaltalaista hitaampi mutta loppumatkalla kesän juoksuharjoittelutauko näkyi väsymyksenä. Taylor saapui maaliin 74 sekuntia Ketelää nopeampana, joten kolmen sekunnin, kymmenen pisteen erolla Suomi voitti pronssia. Palkintojenjakotilaisuudessa suomalaiset saivat vain yhden yhteisen mitalin, joka päätettiin antaa henkilökohtaisessa kilpailussa parhaiten menestyneelle, kahdeksanneksi sijoittuneelle Hurmeelle. Tämä on edelleen, yli 45 vuotta myöhemmin, Suomen viimeisin olympiamitali nykyaikaisesta viisiottelusta.


title: Martti Ketelä

text: Ketelän sijoitus Münchenin olympialaisten henkilökohtaisessa kilpailussa oli 19:s. Lontoon MM-kisoissa 1973 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 14:nneksi ja joukkuekilpailussa kuudenneksi. SM-kilpailuihin hän osallistui 30 vuoden ajan vuosina 1966–1995 yhtä vuotta (1987) lukuun ottamatta.


title: Martti Ketelä

text: Ketelän serkku Enzio Forsblom oli Sibelius-Akatemian urkujensoiton professori vuosina 1969–1986.


title: Will Wright

text: William R. Wright (s. 20. tammikuuta 1960 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen tietokonepelisuunnittelija ja toinen Maxis-peliyhtiön perustajista. Hän on suunnitellut suositut "The Sims"- ja "SimCity"-tietokonepelit. Muita hänen suunnittelemiaan pelejä ovat muun muassa "The Urbz", "SimAnt", "SimEarth" sekä "Spore".


title: Will Wright

text: Wright on saanut BAFTAn "Academy Fellowship" palkinnon British Academy Games Awards 2006/7 tapahtumassa.


title: APLAC

text: APLAC on alun perin professori Martti Valtosen Teknillisessä korkeakoulussa kehittämä piirisimulointiohjelmisto. Nykyään APLACin omistaa AWR-APLAC Corporation.


title: APLAC

text: Piirisimulaattoria käytetään sähköisten piirien toiminnan tutkimiseen tietokonesimulaatiolla. Kun piirin toimintaa voidaan testata rakentamatta piiriä fyysisesti, säästetään prototyyppikierroksia, aikaa ja rahaa.


title: APLAC

text: APLACin tarina alkoi vuonna 1972, kun assistentti (nyk. professori) Martti Valtonen kehitti pienen piirisimulointiohjelman laskuharjoituksia elävöittämään. 1980-luvulla Mobira (nykyisin Nokia Mobile Phones) kiinnostui ohjelmistosta, mikä johti pitkään tutkimusyhteistyöhön. Vuonna 1998 APLACin kehitys siirtyi APLAC Solutions Oy:lle.


title: Vähäheikkilä

text: Vähäheikkilä () on kaupunginosa Turussa, keskustan eteläpuolella. Se kuuluu keskustan suuralueeseen. Naapurikaupunginosia ovat Martti eli IV pohjoisessa, Korppolaismäki lännessä, Mäntymäki ja Luolavuori idässä ja Puistomäki etelässä. Vähäheikkilän rakennuskanta koostuu pääasiallisesti 1900-luvun alkuvuosikymmeninä rakennetuista puutaloista ja omakotitaloista. Alueella on myös muutamia kerrostaloja ja pienteollisuutta.


title: Vähäheikkilä

text: Vähäheikkilä kuului aikaisemmin Kaarinan kuntaan, ja alueen väkiluvun kasvaessa se muodostettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi vuonna 1905. Se liitettiin Turkuun vuonna 1939.


title: Vähäheikkilä

text: Vähä-Heikkilän ala-aste, entinen kansakoulu, perustettiin vuonna 1905 ja sen uudet laajennusosat valmistuivat vuonna 2005. Alueella sijaitsee myös erityisammattikoulu, Ammattiopisto Spesia.


title: Vähäheikkilä

text: Vähäheikkilän väkiluku on 1065 (2007) ja vuotuinen väestönmuutos -3,90%. Asukkaista 18,82% on alle 15-vuotiaita, ja 15,00% on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 91,41% asukkaista, ruotsia 6,50% ja muita kieliä 2,08%.


title: Ubisoft

text: Ubisoft Entertainment S.A. (aikaisemmin Ubi Soft Entertainment Software) on ranskalainen videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys. Se on Euroopan kolmanneksi suurin ja Yhdysvaltojen seitsemänneksi suurin itsenäinen videopeliyritys.


title: Ubisoft

text: Guillemotin perheen viisi veljestä perustivat Ubisoftin vuonna 1986 Ranskassa. Yhtiön ensimmäisellä vuosikymmenellä myönteisiä arvosteluja julkaisuista saivat esimerkiksi tasohyppely "Twinworld" (1989), urheilupeli "Pro Tennis Tour" (1989, jatko-osa 1991), sci-fi-seikkailupeli "B.A.T." (1990, jatko-osa 1992) ja sotastrategiapeli "Battle Isle" (1991). Teknisellä toteutuksellaan huomiota herätti toimintapeli "Unreal" (1990). Lisäksi Ubisoft julkaisi PC Engine -konsolin maskottipelin (tunnettu nimillä "PC Kid" ja "Adventures of Bonk") 16-bittisille tietokoneille nimellä "BC Kid" (1992). Suopeat arviot saaneet pelit olivat lähinnä Amigalle ja Atari ST:lle julkaistuja. 8-bittisistä käännöksistä positiivista huomiota sai kenties eniten roolipeli "Iron Lord" (1989, Commodore 64:n käännös 1990)


title: Ubisoft

text: Yritys sai pian yhteistyökumppaneikseen suuria pelitaloja, kuten Electronic Artsin, Sierra On-Linen ja Microprosen. Ennen vuosikymmenen vaihdetta yritys oli laajentanut toimintaansa myös USA:han.


title: Ubisoft

text: Yhtiö on hankkinut Red Storm Entertainmentin vuonna 2000 ja saanut siten haltuunsa "Rainbow Six" -pelisarjan oikeudet ja jatkokehityksen.


title: Ubisoft

text: Vuonna 2001 Ubisoft osti The Learning Companyn saaden oikeudet muun muassa "Myst"- ja "Prince of Persia" -pelisarjoihin.


title: Ubisoft

text: Yhtiö on ostanut saksalaisen SunFlowers-pelitalon ja siten saanut oikeudet "Anno"-pelisarjaan. "Anno"-sarjan kehitys on myöhemmin jatkunut Ubisoftin omistamassa Blue Byte -studiossa.


title: Ubisoft

text: Ubisoftilla on useita tytäryhtiöitä, ja se omistaa muun muassa suomalaisen RedLynx-studion sekä saksalaisen Blue Byte -studion.


title: Ubisoft

text: Ubisoft Motion Pictures on vastuussa elokuvasovitusten tekemisestä yhtiön peleistä, esimerkkinä "Assassin’s Creed" -elokuva.


title: Ubisoft

text:
Ubisoftilla on 29 pelikehitysstudiota 17 maassa.
"Uplay" on Ubisoftin kehittämä digitaalinen pelien kauppa- ja jakelupalvelu. Se on saatavilla PC:lle, PlayStation 4:lle, Xbox One:lle, Wii U:lle, PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle, iOS:lle sekä Androidille.


title: Ubisoft

text: Ubisoftilla on joukko tunnettuja pelejä ja pelisarjoja:


title: Kapselihotelli

text: Kapselihotelli () on Japanissa yleinen majoitusliiketyyppi. Siinä on huoneistoon sijoitettu päällekkäin ja rinnakkain useita samansuuruisia, pieniä kapseleita. Kapselin koko on yleensä noin 2x1x1 metriä eli tilaa siinä on vain nukkumista varten. Jokaisessa kapselissa on yleensä myös televisio ja radio sekä minibaari.


title: Kapselihotelli

text: Kapselihotellien koko vaihtelee. Joissakin on vain 50 kapselia, suurimmissa yli 700. Yöpyminen niissä on suhteellisen edullista: Tavallinen hinta on 3 000–4 000 jeniä (21–29 €). Yksityisyydestä huolehditaan verholla tai suljettavalla luukulla. Peseytymistilat ovat yhteiset, ja monesti kapselihotelleissa on myös uima-allas. Tupakointi ja syöminen ei ole kapseleissa suotavaa: hotellissa on yleensä ravintola tai vähintään myyntiautomaatti.


title: Kapselihotelli

text: Alun perin kapseleissa yöpyi liikemiehiä, joilla päivä venyi liian pitkäksi tai ravintolailta liian kosteaksi. Nykyisin niitä käyttävät muun muassa reppumatkailijat. Etenkin viikonloppuisin asiakkaina on niitä, jotka ovat liian päihtyneitä kyetäkseen palaamaan turvallisesti kotiin, tai häpeäisivät olotilaansa perheensä edessä.


title: Kapselihotelli

text: Ensimmäinen kapselihotelli perustettiin vuonna 1977 Osakaan. Kiinan Shanghaihin suunniteltiin avattavan maan ensimmäinen kapselihotelli vuonna 2010.


title: Kapselihotelli

text: Kapseli Oy Ltd ilmoitti kesäkuussa 2014 tuovansa kapseleihin perustuvan majoitusratkaisun Helsinkiin ja etsivänsä projektilleen rahoitusta.


title: Kapselihotelli

text: Forssalainen AdhocHaus Oy on saanut Patentti- ja Rekisterihallituksen mallisuojan omalle majoitusmoduulilleen, joka on jo tuotannossa. Tuotteet olivat myös mukana Finavian ja Vantaan Innovaatioinstituutin Relaxation Area projektissa Helsinki-Vantaan lentokentällä syksystä 2013 kevääseen 2014.


title: Liivinmaan sota

text: Liivinmaan sota käytiin vuosina 1558–1583 Liivinmaan eli nykyisten Viron ja Latvian alueen hallinnasta. Sota alkoi Liivinmaan liiton ja Venäjän välisenä sotana, mutta siihen osallistuivat myöhemmin myös Puola-Liettua, Ruotsi ja Tanska-Norja. Sota päättyi Liivinmaan liiton hajoamiseen ja sen alueen jakamiseen muiden Itämeren valtioiden kesken. Vaikka Liivinmaan sota päättyikin vuonna 1583, sen ääripää ulotetaan joskus vuoteen 1629 tai jopa vuoteen 1661.


title: Liivinmaan sota

text: Liivinmaan liitto oli 1500-luvulle tultaessa heikentynyt useista ulkoisista ja sisäisistä syistä johtuen. Saksan apu Liivinmaalle oli lähes tyrehtynyt sen desentralisoitumisen myötä. Keisari Maksimilian I:n ja Kaarle V:n uudistukset keskusvallan lujittamiseksi eivät onnistuneet. Preussin jouduttua Puolan alaisuuteen vuonna 1525 Liivinmaan liitto ei voinut odottaa enää tukea siltäkään suunnalta. Preussin harjoittama politiikka palveli Puolan etuja. Liivinmaan liitto oli lisäksi sisäisesti hajaantunut uskonpuhdistuksen takia, mikä aiheutti keskinäisiä ristiriitoja eri territorioruhtinaiden välille. Pitkän rauhallisen jakson myötä Liivinmaan liiton sotalaitos oli rappeutunut pahoin. Liivinmaan ritarikunnalla oli vain noin 150–200 ritariveljeä, mikä oli vain kolmasosa sen huipun ajoista. Talonpojat olivat menettäneet aseenkanto-oikeutensa ja näin taisteluharjaannuksensa. Liivinmaan liiton valtiollinen luonne oli perustaltaan heikko, sillä se perustui löyhään säätyvaltais-territoriaaliseen liittolaissuhteeseen. Liivinmaan liittoa oli yritetty modernisoida, mutta yritykset olivat kaatuneet uudistusten vaatiman maallistumisen vastustamiseen.


title: Liivinmaan sota

text: Samaan aikaan kun Liivinmaan liitto heikkeni monet sen naapureista vahvistuivat merkittävästi. Puola-Liettuan unioni oli myöhäiskeskiajalla noussut Keski-Euroopan voimakkaimpien valtojen joukkoon. Preussin alistamisen myötä se pääsi myös puuttumaan Baltian asioihin enenevissä määrin. Myös Skandinavian maat Ruotsi ja Tanska vahvistuivat unionitaisteluiden päätyttyä ja sisäisten uudistusten myötä. Puola-Liettuaa ja Skandinaviaa suurempi uhka oli kuitenkin idässä sijainnut Venäjä. Moskovan suuriruhtinaskunta oli laajentunut voimakkaasti kaikkiin ilmansuuntiin. Moskovan ongelma, kuten myöhemmän Venäjänkin, oli sen hallitseman Itämeren rannikkoalueen suppeus. Erityisesti pyrkimys päästä Itämerelle ajoi Iivana IV Julmaa. Venäjän tavoitteena oli estää Ruotsia ja Liivinmaan hallitsijoita liittoutumasta keskenään ja toisaalta se pyrki saamaan jalansijaa Itämeren rannalla. Venäjä oli käynyt sotaa aiemminkin Liivinmaan liiton kanssa, mutta maiden välillä vallitsi rauha, jota ylläpidettiin rauhansopimuksen uudistamisilla. Novgorodissa vuonna 1554 tehdyssä sopimuksessa Venäjän pyrkimys vaikuttaa Baltian asioihin tuli ilmi ensikertaa peittelemättömästi. Tällöin Moskova vaati Tarton hiippakuntaa maksamaan niin sanottua uskonveroa, jonka koko Liivinmaan piti taata. Ehtoihin ei Liivinmaan puolelta suostuttu ja seuraavien vuosien aikana näistä ehdoista käytiin pitkiä neuvotteluja.


title: Liivinmaan sota

text: Liivinmaalla puhkesi vuonna 1556 koadjuuttorisodaksi kutsuttu sisällissota, joka johti läheisempiin yhteyksiin Puola-Liettuan kanssa. Sota johtui Riian arkkipiispan maakreivi Wilhelmin yrityksestä päästä Liivinmaan johtoon, mihinkä hän käytti hyväkseen sukulaisuussuhteitaan Preussin ja Puolan hallitsijoihin. Häntä tuki ritarikunnan maamarsalkka Jaspar Münster, joka tavoitteli maamestariksi pääsyä. Ennen kuin arkkipiispa ehti toimia juonittelut tulivat ilmi ja ritarikunnan joukot valloittivat arkkihiippakunnan. Puolalaisten painostus pakotti osapuolet kuitenkin neuvotteluihin. Posvolin sopimuksella 1557 sovittiinkin, että arkkipiispa pääsi takaisin virkaansa ja että ritarikunta solmisi Puolan kanssa Venäjän vastaisen puolustus- ja hyökkäysliiton. Liiton oli tarkoitus tulla voimaan viiden vuoden kuluttua.


title: Liivinmaan sota

text: Iivana IV Julma tulkitsi Posvolin sopimuksen ja Tarton uskonveron maksamatta jättämisen rikkovan vuoden 1554 välirauhansopimusta ja hän keskitti venäläisiä joukkoja Liivinmaan rajalle. Jo ennen venäläisten hyökkäystä maamestari Fürstenberg oli ryhtynyt puolustusvalmisteluihin lokakuussa 1557. Valmistelut eivät kuitenkaan olleet kovin tehokkaita säätyjen välinpitämättömyyden takia. Venäläiset aloittivat hyökkäyksen 22. tammikuuta 1558. Venäläisten noin 40 000 miehen armeija hyökkäsi rajan yli Peipsijärven pohjois- ja eteläpuolelta Ivangorodista Narvaan ja Pihkovasta Vastseliinaa kohti. Kolmas hyökkäyssuunta kohdistui Ostrovista Marienhausenia ja Marienburgia kohti. Joukkoja johti Venäjän vasalli Kazanin kaani Šigal. Narva antautui toukokuussa pommitusten ja tulipalojen runtelemana. Sieltä venäläiset jatkoivat Pohjois-Viroon Tallinnan lähistölle saakka. Marienburgia vastaan hyökänneet venäläiset eivät onnistuneet valtaamaan siellä sijainnutta ritarikuntalinnaa. Epäonnistuttuaan tässä joukot etenivät Riian edustalle, josta ne kuitenkin kääntyivät takaisin hävittäen maaseutua. Hyökkäysten tuloksena venäläiset miehittivät itäisen Virumaan ja Tarton hiippakunnan.


title: Liivinmaan sota

text: Hyökkäyksen johdosta Liivinmaan maapäivät olivat päättäneet Wolmarissa vuoden 1558 maaliskuussa koota tsaarin vaatiman veron. Ennen kuin summa oli saatu lainaamalla kokoon, oli Moskovaan lähetetty neuvottelijoita. Tsaari ei ollut kuitenkaan enää kiinnostunut rauhan solmimisesta Narvan kukistuttua. Kesäkuun lopulla maapäivät kokoontuivat Tartossa päättämään, mistä päin apua tuli yrittää saada. Vaihtoehtoina olivat Puola, Ruotsi ja Tanska. Maapäivät kallistuivat Tanskan puoleen, koska Ruotsi ja Puola olivat olivat osoittautuneet vastahakoisiksi auttamaan Liivinmaata. Avun takaamiseksi oltiin valmiita antamaan Tanskalle takaisin sen vanha herruus Harju- ja Virumaassa. Tanskasta ei kuitenkaan tullut sellaista apua, kuin oli odotettu. Tanskan avulla saatiin kuitenkin aikaan aselepo Venäjän kanssa vuonna 1559. Tsaari suostui sopimukseen, jotta hän olisi voinut ratkaista krimintataarikysymyksen eli samanaikaisen Venäjän–Krimin sodan tilanteen Devlet I Girayta vastaan. Aselevon aikana Tanska sai jalansijan Liivinmaalta, kun piispa Johannes Münchhausen myi Saarenmaan ja Kuurinmaan hiippakunnat Tanskan kuninkaan veljelle Magnukselle 26. syyskuuta 1559. Rauhan aikana alkoi myös voimistua mielipide, jonka mukaan tukea piti hakea Puolalta. Tämä ei kuitenkaan olisi voinut onnistua Fürstenbergin ollessa maamestarina, mutta hänet syrjäytti puolalaismielisen Gotthard Kettler. Kettler aloitti valtaan päästyään neuvottelut puolalaisten kanssa Vilnassa. Puolan kanssa solmittiin 31. elokuuta 1559 sopimus, jonka mukaan Puolan kuningas ottaisi ritarikunnan valtansa alle. Sopimuksen mukaan ritarikunnan eteläosan linnat Bauskasta Ludseniin piti luovuttaa Puolalle. Sodan jälkeen ritarikunta voisi lunastaa ne takaisin. Seuraavana päivänä solmittiin toinen sopimus, jossa puolalaisvalta laajeni edelleen. Sen mukaan Liivinmaa liitettäisiin Puolaan ja Kettleristä tulisi Liivinmaan herttua. Hieman myöhemmin Riian arkkipiispa solmi Puolan kanssa saman kaltaisen sopimuksen linnojen luovuttamisesta. Kettler valittiin neuvotteluista palattuaan 17. syyskuuta 1559 maamestariksi ja siihen asti muodollisesti maamestarina ollut Fürstenberg sai haltuunsa ritarikuntalinnoja Etelä-Virosta.


title: Liivinmaan sota

text: Ruotsi oli pysytellyt sodan alkuvaiheen puolueettomana, vaikka ruotsalaisilla oli esimerkiksi Tallinnassa paljon kannatusta. Kustaa Vaasa oli solminut Venäjän kanssa Moskovan rauhansopimuksen ennen Liivinmaan sotaa ja hänen mukaansa Ruotsi ei olisi voinut sekaantua Liivinmaan tapahtumiin ilman vaaraa Venäjän suhteiden huonontumisesta. Ruotsilla oli kuitenkin vuoden 1557 syksystä lähtien tarkkailijoita Tallinnassa. Suomen herttua Juhana neuvotteli itsenäisesti ritarikunnan kanssa Suomen aatelin tukemana joidenkin tukikohtien luovuttamisesta Ruotsille. Neuvottelut eivät kuitenkaan johtaneet mihinkään.


title: Liivinmaan sota

text: Liivinmaalla pidettiin jälleen maapäivät Riiassa, jossa päätettiin kantaa erityinen sotavero alueelta. Maamestari Kettler kokosi lisäksi joukkoja ritarikunnan vastahyökkäystä varten. Vastahyökkäys alkoikin aselevon päätyttyä 1. marraskuuta 1559. Hyökkäys sujui alussa hyvin ja se eteni Tarton edustalle saakka. Tarton linnaa ei kuitenkaan pystytty valtaamaan ja samoin kävi Lajusten linnan valtausyritykselle. Joulukuun aikana ritarikunnan hyökkäys tyrehtyi ja sitä seurasi venäläisten hävitysretket. Venäläiset piirittivät Marienburgin linnan ja se antautui piirityksen jälkeen 9. helmikuuta 1560. Ritarikunta oli vararikon partaalla ja tilannetta helpottaakseen Kettler ryhtyi panttaamaan Kuurinmaan linnoja. Goldingenin, Hasenpothin ja Durbenin linnat annettiin Puolalle ja Grobin Preussille. Linnojen panttaamisesta huolimatta Puola ei tukenut Liivinmaata sotilaallisesti, vaan se yritti kiristää lisää linnoja. Tämän lisäksi Tanskan Magnus, jolle oli annettu alueita Saarenmaalta ja Kuurinmaalta, ja Kettlerin välille syttyi sota, jonka ratkaisemiseksi saatiin aikaan sopimus vuoden 1560 elokuussa. Venäläisten uusi hyökkäys alkoi 2. elokuuta. Ritarikunta kävi viimeisen suuren kenttätaistelunsa Härgämäessä, jossa se kärsi suuren tappion. Vaikka herttua Magnus oli luvannut auttaa ritarikuntaa, ei tältä suunnalta lopulta apua tullutkaan. Puolalaisilta tuli apuun vain pieniä joukko-osastoja. Pohjoisessa venäläiset piirittivät Viljantin. Puolustavat joukot aloittivat palkkojen maksun myöhästymisen takia kapinan ja linna kukistui 21. elokuuta. Ritarikunnan entinen maamestari Fürstenberg joutui venäläisten vangiksi. Viljannin valtauksen jälkeen venäläiset valtasivat ilman vastarintaa Tarvastun, Põltsamaan ja Ruhjan. Vain piiritetty Paidelinna piti yllä vastarintaa, vaikkakin puolustusta vaikeutti Läänemaalla alkanut talonpoikaiskapina. Venäläiset luopuivat Paldelinnan piirityksestä lokakuun lopulla. Piirityksen loppuminen pelasti Harjumaan ja Tallinnan. Etelässä venäläiset kukistivat pienet puolalaiset joukot Wendenissä. Tämän jälkeen he etenivät Väinäjoen lähistölle, mutta vetäytyivät sieltä takaisin. Venäläisten hyökkäys tyrehtyi lopulta lokakuussa.


title: Liivinmaan sota

text: Venäläisten hyökkäyksen jälkeen alkoi noin vuoden kestänyt vaihe, joka johti Liivinmaan lopulliseen hajoamiseen. Liivinmaan itäosa oli venäläisten hallussa ja he pitivät nämä alueet, vaikka puolalainen lähetystö vaatikin näitä alueita Puolalle Moskovassa vuonna 1561 käydyissä neuvotteluissa. Liivinmaan etelä- ja keskiosat joutuivat Kettlerin ja Puolan kuninkaan sopimuksen mukaisesti Puolan suojeluherruuteen. Vilnassa 28. marraskuuta 1561 käydyt neuvottelut johtivat ritarikunnan lopulliseen hajoamiseen. Kettler sai haltuunsa Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunnan ja Puola muut alueet lukuun ottamatta Riikaa, joka pysyi osana Saksan keisarikuntaa. Tanskalainen herttua Magnus sai 29. tammikuuta 1562 Vilnassa käydyissä neuvotteluissa puolet Virosta ja lisäksi hän sai pitää Kuurinmaan hiippakunnalliset osat. Ruotsalaiset olivat aloittaneet aktiivisemman toiminnan Liivinmaalla Kustaa Vaasan kuoltua ja Eerik XIV:n noustua valtaan. Eerikin käskystä ruotsalaiset lähettivät lähetystön Tallinnaan, jossa neuvoteltiin Harju- ja Järvamaan liittämisestä Ruotsiin. Neuvottelujen tuloksena Tallinnan porvarit sekä Harju- ja Virumaan vasallit sanoivat irti uskollisuutensa Saksalaiselle keisarikunnalle ja vannoivat 4.–6. kesäkuuta 1561 uskollisuudenvalan Eerikille. Näin kaikki Liivinmaan naapurivallat olivat osallistuneet sen maiden jakamiseen keskenään. Sota ei kuitenkaan päättynyt tähän.


title: Liivinmaan sota

text: Viron valtauksen jälkeen Eerikille ja Juhanalle tuli erimielisyyksiä ulkopolitiikan suunnasta. Juhanan mielestä tuli liittoutua Puola-Liettuan kanssa Venäjän laajentumisen estämiseksi. Eerikin mielestä suhteita Venäjään ei pitäisi heikentää, jotta Ruotsi voisi hyötyä sen länteen suuntautuvasta kaupasta. Ruotsin pitäisi sitä vastoin estää Tanskan ja Puolan vallan liiallinen kasvu. Juhanan ja Eerikin erimielisyydet johtivat Juhanan vangitsemiseen ja sotaan Tanskaa, Puola-Liettuaa ja Pohjois-Saksan hansakaupunkeja vastaan. Alkoi niin sanottu Pohjoismainen seitsenvuotinen sota. Baltia oli sodan sivunäyttämö.