title: Celsiusaste

text: SI-järjestelmän myötä Celsius-asteikko otettiin käyttöön lähes koko maailmassa 1970-luvulle mennessä. Fahrenheit-asteikko on yhä käytössä lähinnä vain Yhdysvalloissa, ja sielläkin tieteellisissä yhteyksissä käytetään yleensä Celsius-asteikkoa. Kanadassa lämpötilat ilmoitetaan usein kummankin asteikon mukaan, etenkin Yhdysvaltojen rajan läheisyydessä. Isossa-Britanniassa Celsius-asteikkoa alettiin käyttää säätiedotuksissa vuonna 1962, mutta Fahrenheit-asteikkoa voidaan käyttää yhä epävirallisesti esimerkiksi mediassa.


title: I, Robot (elokuva)

text: I, Robot on Isaac Asimovin "Robotit"-kirjakokoelman maailmaa ja henkilöitä mukaileva tieteiselokuva, joka on kuvattu Vancouverissa, Brittiläisessä Kolumbiassa, mutta sijoittuu Chicagoon. Elokuva käsittelee robotiikan eettisyyttä sekä ihmisen ja tietokoneen eroa. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa 16. heinäkuuta 2004.


title: I, Robot (elokuva)

text: Elokuva sijoittuu vuoteen 2035, jolloin robotit ovat ihmisten apulaisia ja työntekijöitä. Elokuvan päähenkilö Del Spooner (Will Smith) on Chicagon murharyhmän rikosetsivä, joka kokemansa auto-onnettomuuden seurauksena kammoaa robotteja. Hän alkaa ratkoa ystävänsä, robotiikan erikoislaitoksen U.S.R:n tiedemiehen tohtori Alfred Lanningin murhaa. Spooner epäilee Lanningin uusinta projektia, robotti Sonnya murhasta. U.S.R:n robotteja ohjaavat robotiikan kolme pääsääntöä, jotka estävät robottia vahingoittamasta ihmistä. Tohtori Lanning on kuitenkin muokannut Sonnya siten että se voi itse päättää noudattaako sääntöjä vai ei, jonka takia Sonnysta tuli inhimillinen.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Vesikko on Vesikko-luokan sukellusvene, joka laskettiin vesille 10. toukokuuta 1933 Crichton-Vulcanin telakalla Turussa. Vuoteen 1936 asti veneen nimenä oli vain sen valmistustunnus CV 707. Hollantilainen Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw -insinööritoimisto oli tilannut aluksen Crichton-Vulcanilta lokakuussa 1930 kaupallisena sukellusveneprototyyppinä. Suomen valtio osti sen vuonna 1936, ja se sai nimen "Vesikko".


title: Sukellusvene Vesikko

text: Saksalla ei 1930-luvulla saanut olla Versailles’n rauhansopimuksen vuoksi sukellusveneitä, minkä vuoksi niitä, samoin kuin muita aseita, oli kehiteltävä ulkomailla. Sukellusvenelaivaston rakentamiseksi oli perustettu saksalainen peiteyritys Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw eli IvS. Saksan panssariaselajia ja ilmavoimia kehiteltiin muun muassa Neuvostoliitossa.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Toisin kuin Suomen laivaston muut sukellusveneet, "Vesikko" ei kuulunut suomalaisten suunnitelmiin, vaan se oli osa Saksan salaista laivaston uudelleenrakentamisohjelmaa.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Tavoitteena saksalaisilla oli luoda täysin uusi liikekannallepanotyyppi, joka edustaisi uutta tekniikkaa eikä ensimmäisen maailmansodan aikaisia standardeja. Tätä varten rakennettiin kaksi koemallia, E1 Espanjassa ja CV-707 Suomessa. Jälkimmäinen valittiin myöhemmin uuden laivaston ensimmäiseksi alustyypiksi. Kummankin aluksen rakentamisen rahoitti Reichsmarine.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Saksan laivaston salaisena yhdysupseerina Suomessa toimi komentajakapteeni evp Karl Bartenbach, jonka virallinen nimitys oli Suomen puolustusvoimien laivastoasiantuntija. Hänen johdollaan Suomessa rakennettiin IvS:n suunnittelema, 496 tonnin Vetehis-luokka sekä 100 tonnin "Saukko", jota oli tarkoitus käyttää Laatokalla. Saksan laivastolle tuli suunnitella 200–250 tonnin alus, joka silti vastaisi iskukyvyltään 496 tonnin Vetehis-luokan sukellusveneitä.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Päätös "Vesikon" rakentamisesta tehtiin vuonna 1930 useiden hallituksen sisäisten neuvottelujen jälkeen. Koska Liliput-projekti oli Versaillesin rauhansopimuksen vastainen, asiakirjoissa ei mainittu Saksaa ja päätettiin, että sukellusvenettä ei saisi myydä kuin Kansainliittoon kuuluville ja kyseiseen aseeseen oikeutetuille valtioille. Suomen valtio sai veneeseen etuosto-oikeuden.


title: Sukellusvene Vesikko

text: CV-707:n rakentaminen aloitettiin vuonna 1931 Turussa Crichton-Vulcanin telakalla, missä myös Vetehis-luokan veneet oli rakennettu. Teknisesti veneestä tuli aikansa kehittyneimpiä: sen sukellussyvyys oli kaksinkertainen aikaisempiin saksalaisiin sukellusveneisiin nähden, ja sen runko pystyttiin rakentamaan ilman niittausta sähköhitsaamalla, mikä lisäsi paineenkestävyyttä, vähensi vuotoja ja nopeutti rakentamista. Saksalaiset testasivat "Vesikkoa" Turun saaristossa purjehduskausina 1933 ja 1934.


title: Sukellusvene Vesikko

text: "Vesikko" on saksalaisen IIA-luokan sukellusveneen prototyyppi. Saksalaiset rakensivat luokan sukellusveneitä Deutsche Werken telakalla Kielissä kuusi kappaletta (U-1–U-6), ja pidemmän toimintamatkan omaavia IIB-, IIC- ja IID-luokan veneitä yhteensä 44 kappaletta.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Suomen puolustusministeriön ja Crichton-Vulcanin välisessä sopimuksessa Suomella oli veneen osto-optio vuoteen 1937 asti, ja Suomen valtio otti aluksen käyttöönsä syksyllä 1934 ja purjehti sillä kauden 1935. Kun eduskunta hyväksyi hankinnan, alus liitettiin vuonna 1936 "Vesikko"-nimisenä Suomen laivastoon. Talvisodan aikana "Vesikko" partioi joulukuussa 1939 Suomenlahdella.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Yleisen liikekannallepanon yhteydessä lokakuussa 1939 "Vesikko", "Vesihiisi" ja "Saukko" määrättiin valvontatehtäviin läntiselle Suomenlahdelle. Talvisodan sytyttyä "Vesikko" partioi aluksi Hangon edustalla. 18. joulukuuta se määrättiin siirtymään Viipurinlahdelle Koivistoon, missä oli käynnissä taistelu Saarenpään linnakkeen ja kahden neuvostoliittolaisen taistelulaivan välillä. "Vesikon" saapuessa Viipurinlahdelle seuraavana iltana taistelu oli kuitenkin jo päättynyt. Kova pakkanen vaikeutti sukellusvenetoimintaa, ja "Vesikko" palasi 22. joulukuuta telakalle Helsinkiin, mihin päättyi sen osallistuminen talvisotaan.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Kesäkuussa 1941 sukellusveneet ottivat jälleen taisteluvarustuksen ja siirtyivät valmiusasemiin Suomenlahdelle. "Vesikon" tukeutumispaikaksi määrättiin Vahterpää Loviisan edustalla. Jatkosodan puhjettua 25. kesäkuuta kaikki veneet määrättiin partiointitehtäviin itäiselle Suomenlahdelle. 3. heinäkuuta 1941 "Vesikko" upotti Suursaaren itäpuolella neuvostoliittolaisen kauppalaiva "Vyborgin" torpedoimalla sen 700 metrin etäisyydeltä. Kahdesta ammutusta torpedosta jälkimmäinen meni ohi, mutta ensin laukaistu osui laivan peräosaan, mikä aiheutti sen uppoamisen. Kolme neuvostoliittolaista vartiomoottorivenettä aloitti "Vesikon" takaa-ajon ja yritti tuhota sen syvyyspommeilla, mutta "Vesikko" pääsi vahingoittumattomana takaisin tukikohtaansa Vahterpäähän.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Neuvostoliittolaisessa historiankirjoituksessa "Vyborgin" upotusta vähäteltiin ja väitettiin, että "Vyborgia" vastaan hyökkäsi yhtä aikaa useita sukellusveneitä ja saksalaisia vesilentokoneita ja että torpedoja ammuttiin toistakymmentä.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Loppuvuoden 1941 "Vesikko" operoi Helsingistä käsin ja teki kolme partiointimatkaa Viron rannikolle. Purjehduskaudella 1942 alus suoritti saattuepalvelusta Ahvenanmerellä ja sukellusvene-etsintöjä Helsingin edustalla.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Kesäkuun alussa 1944 "Vesikko" suojasi evakuointikuljetuksia Karjalankannaksella. Suomen ja Neuvostoliiton aselevon jälkeen se määrättiin 19. syyskuuta 1944 palaamaan satamaan. Merivoimien sota-aluksena "Vesikko" purjehti viimeisen kerran joulukuussa 1944.


title: Sukellusvene Vesikko

text: "Vesikon" päälliköinä sodan aikana toimivat luutnantti Kauko Pekkanen (1939), kapteeniluutnantti Olavi Aittola (1940 ja 1941), kapteeniluutnantti Antti Leino (1942), kapteeniluutnantti Pentti Airaksinen (1942), kapteeniluutnantti Eero Pakkala (1943), kapteeniluutnantti Olavi Syrjänen (1943) ja kapteeniluutnantti Lauri Parma (1944).


title: Sukellusvene Vesikko

text: Tammikuussa 1945 liittoutuneiden valvontakomissio määräsi suomalaiset sukellusveneet riisuttaviksi aseistaan. Pariisin rauhansopimus 1947 kielsi Suomen puolustusvoimilta sukellusveneiden omistamisen. Sukellusveneet "Vetehinen", "Vesihiisi", "Iku-Turso" ja "Saukko" myytiin vuonna 1953 Belgiaan metalliromuksi. "Vesikko" kuitenkin säästettiin, koska puolustusvoimissa toivottiin, että rauhansopimuksen ehtoja voitaisiin tulevaisuudessa lieventää ja Vesikkoa käyttää koulutusveneenä. Veneen säilytyspaikkana toimi Valmet Oy:n telakka Helsingin Katajanokalla, josta sen siirtoon ryhdyttiin vuonna 1963.


title: Sukellusvene Vesikko

text:
Kirkkonummen Upinniemessä (entinen Helsingin Laivastoasema) Suomenlahden meripuolustusalueella on neljä kasarmia, jotka on nimetty "Vetehisen", "Vesihiiden", "Iku-Turson" ja "Saukon" mukaan.
Vuonna 1959 merivoimat päätti myydä "Vesikon", koska rauhansopimukseen ei ollut saatu lievennyksiä ja koska Valmet valitti sukellusveneen säilyttämisen haittaavan sen telakkatoimintaa. Silloisen Sotahistoriallisen Tutkimuslaitoksen ja entisten sukellusveneupseerien aktiivisuuden ansiosta myynti kuitenkin peruttiin, ja "Vesikko" luovutettiin Sotamuseolle.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Sotamuseo siirrätti Vesikon Suomenlinnan Susisaareen Tykistölahden rannalle ja entisöi sen alkuperäiseen asuunsa. Entisöintityöt kestivät yli vuosikymmenen ja olivat poikkeuksellisen työläät, sillä suuri osa veneen kalustosta ja varusteista oli sodan jälkeen purettu ja otettu muuhun käyttöön. Lisäksi vene oli joutunut Valmetin telakalla ilkivallan kohteeksi. Lahjoitusvaroilla ja vapaaehtoistyöllä entisöinti saatiin kuitenkin vietyä päätökseen, ja se avattiin museoksi Suomen merivoimien vuosipäivänä 9. heinäkuuta 1973.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Peruskunnostus aloitettiin syksyllä 2011 sen sijaintipaikassa Susisaaressa. Sitä nostettiin 80 cm, jotta vesi ei enää pääsisi sen kanssa kosketuksiin. Remontti valmistui kokonaisuudessaan vuonna 2013, jolloin Vesikon 80-vuotisjuhlanäyttely avattiin Suomenlinnassa.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Kunnostusten aluksi uusittiin Vesikon meressä puhki ruostunut köli, maalattiin ulkopinnat ja uusittiin lankuilla päällystetty kansi. Koneet ja sähkölaitteet huollettiin, ja esimerkiksi puhetorvet uusittiin osittain. Kunnostuksen rahoitustilanne on hyvä, sillä Vesikko on suosituin Sotamuseon käyntikohde. Korjaustöihin kului 3-4 vuoden pääsylipputulot.


title: Sukellusvene Vesikko

text: Keväällä 2013 päätökseen saadussa kunnostuksessa aluksen pintaosat saivat vuoden 1943 maalauskaavion mukaisen värityksen. Peruskorjaus maksoi 400 000 euroa, jonka kustannuksissa avusti Maanpuolustuskorkeakoulu.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistus (myös "reformaatio") on 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia. Uskonpuhdistuksen taustalla oli jo kauan jatkunut paaviuden alennustila sekä levinnyt turmeltuneisuus kirkon piirissä.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen aloittajana pidetään luterilaisen käsityksen mukaan yleisesti saksalaista Wittenbergin yliopiston teologian professoria, tohtori Martti Lutheria, vaikkakin jo ennen häntä jotkut "esiuskonpuhdistajat", esimerkiksi John Wycliffe ja Jan Hus, olivat hyökänneet kirkon virallista oppia vastaan. Lutherin anekauppaa vastaan suuntautuneet 95 teesiä aloittivat levitessään laajan liikkeen, joka myöhemmin sai uusia muotoja. Ranskassa olivat jo aiemmin mm. uskonpuhdistajat Guillaume Farel sekä Theodore Beze julistaneet reformoidun kirkon oppeja. Uskonpuhdistukseen liittyi Lutherin lisäksi joukko muita teologeja, joiden näkemykset poikkesivat Lutherin ajatuksista paljonkin. Niinpä katolisen kirkon jakaantuminen ei loppunut vain luterilaisten syntyyn, vaan synnytti myös anglikaanisen ja reformoidun kirkon sekä lukuisan joukon erilaisia vapaita suuntia.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen keskeisiä henkilöitä olivat eräät saksalaiset, sveitsiläiset ja ranskalaiset teologit. Lutherin lisäksi tärkeimpiä olivat Ulrich Zwingli, Philipp Melanchthon ja Jean Calvin. Näiden hengellisten uskonpuhdistajien lisäksi myös maallisten ruhtinaiden valtatavoitteet korostuivat uskonpuhdistuksessa: uskonpuhdistus antoi heille tilaisuuden vapautua katolisen kirkon vallasta. Euroopassa oli lähes koko keskiajan käyty kiivasta valtataistelua paavin ja piispojen sekä maallisten ruhtinaiden vallanjaosta (muun muassa investituurariita). Esimerkiksi Ruotsin uskonpuhdistus toteutettiin täysin kuningasjohtoisesti, sillä se tarjosi kuningas Kustaa Vaasalle mahdollisuuden ottaa kirkko hallintaansa ja peruuttaa sen runsas omaisuus kruunulle. Toinen tärkeä esimerkki oli Henrik VIII:n johdolla toteutettu uskonpuhdistus Englannissa.


title: Uskonpuhdistus

text: Uudelle ajalle tultaessa paavius oli laitoksena yli tuhatvuotias, mutta vasta myöhäiskeskiajalla paavin valta oli kivunnut huippuunsa. Aivan 600-luvun alussa hallinneen paavi Gregorius Suuren on katsottu siirtäneen läntisen kristillisyyden uudelle ajalle, ja hänen kautensa jälkeen paavien uskonnollinen ja maallinen valta-asema oli huomattavasti vahvistunut.


title: Uskonpuhdistus

text: Myöhäiskeskiajalla ja uuden ajan alussa paavin suuri maallinen valta ja rikkaus johtivat väärinkäytöksiin. Yksi esimerkki turmeltuneista renessanssipaaveista oli Innocentius VIII, jonka kuoltua paavinistuin oli sekasortoisessa tilassa. Jo hänen hallintokaudellaan kansalaiset olivat antaneet hänelle pilkkanimen ”"Rooman isä"” hänen lukuisten aviottomien lastensa vuoksi, eikä paavien moraali parantunut hänen kuoltuaankaan. 1400-luvun lopulla etevän lääkärin kerrotaan pystyneen tutkimaan paavin hovissa kaikkia siihen aikaan tunnettuja seitsemää kuppatautia.


title: Uskonpuhdistus

text: Vuonna 1492 tuleva paavi Aleksanteri VI onnistui lahjomaan kardinaalien enemmistön, minkä jälkeen hän nousi paaviksi. Paavi aloitti kautensa lupaavasti, mutta pian hän lopetti uskonnollisen työn ja keskittyi kokoamaan itselleen rikkauksia. Hän jakoi lapsilleen sekä kirkollisia virkoja että maa-alueita Kirkkovaltiosta. Paavi myös suunnitteli tekevänsä Kirkkovaltiosta maallisen valtion ja antavan sen sitten pojalleen.


title: Uskonpuhdistus

text: Aleksanteri VI kuoli 1503. Hänen seuraajansa oli Julius II, joka keskittyi mieluummin sodankäyntiin kuin uskonnolliseen työhön. Hänestä kertoo vuonna 1513 ilmestynyt kirjoitus "Julius exclusus" (”Ulos jätetty Julius”). Kirjoitus kuvaa kuollutta Julius II:ta, joka yrittää päästä Taivaaseen mutta jota ei päästetä sisään. Kirjoituksen lopussa paavi yrittää vielä avata taivaanportteja aarrekammionsa avaimella.


title: Uskonpuhdistus

text: Vaikka useat renessanssipaavit olivat moraaliltaan turmeltuneita, monet heistä pyrkivät kuitenkin myös panostamaan tieteisiin ja taiteisiin ja kehittämään Roomaa uusilla rakennushankkeilla. Siinä heitä arvosteltiin kirkon ja sen johtamisen laiminlyönnistä. Juuri tähän "Julius exclusus" puuttui kuvaamalla paavi Juliuksen Pietarille Taivaassa pitämää puhetta. Kun Julius kertoo Rooman ”loistavista palatseista, hyvätuloisista papeista, useista rikkaista ja aseistetuista piispoista, purppuraan puetuista kardinaaleista” ja ”sotakoneista ja palavista soihduista” ja kysyy Pietarin mielipidettä paavin hovin loistosta, Pietari vastaa: ”Näen maallisen tyrannin, Kristuksen vihollisen ja kirkon turmelijan”.


title: Uskonpuhdistus

text: Paaviuden alennustila oli herättänyt yksittäisten teologien ja piispojenkin keskuudessa halua korjata kirkon ongelmia. Näkyviä varhaisia uskonpuhdistajia olivat olleet John Wycliffe Englannissa ja Jan Hus Tšekissä. Heidät molemmat tuomittiin harhaoppisina, ja Jan Hus poltettiin elävältä Konstanzin kirkolliskokouksen aikana. Näiden yksittäisten paavin arvostelijoiden lisäksi paavin ylivalta-asemaa oli alettu kyseenalaistaa myös kirkolliskokousten piirissä.


title: Uskonpuhdistus

text: Suuren skisman aikana läntinen kristillisyys oli jakautunut useisiin leireihin, jotka kukin tunnustivat omaa paaviaan. Kiistan ratkaisua oli yritetty hakea kirkolliskokouksista. Pisassa pidetty kirkolliskokous oli vain lisännyt skismaan kolmannen osapuolen taistelemaan paavinkruunusta, mutta Konstanzin kokouksessa onnistuttiin lopettamaan skisma ja valitsemaan paaviksi Martinus V. Kirkolliskokous myös vaati, että siitä eteenpäin kokous tulisi pitää korkeintaan kymmenen vuoden väliajoin. Ajatus paavin yläpuolella olevasta konsiilista osoittautui toimimattomaksi, sillä seuraavat paavit pitivät tiukasti kiinni ylivallastaan. Baselissa kokoontunut kirkolliskokous ei tuottanut juurikaan konkreettista tulosta. Sen päätyttyä paavi Pius II hyökkäsi voimakkaasti kirkolliskokousaatetta vastaan. Myöskään uskonpuhdistuksen kynnyksellä pidetty viides lateraanikonsiili vuosina 1512–1517 ei pystynyt muuttamaan kirkon epäkohtia. Se kyllä arvosteli kirkon silloista tilaa ja vaati uudistuksia, mutta paavi oli kokousta voimakkaampi eikä konsiilin päättämiin toimenpiteisiin ryhdytty.


title: Uskonpuhdistus

text: Katolisen opin mukaan synneistä oli mahdollisuus vapautua joko hyvitystöiden taikka kiirastulen kautta. Myöhäiskeskiajalla anekirjeistä eli ostettavista vapautuksista, muodostui yhä kasvava tulonlähde paavin kuurialle. Rahoja ei kuitenkaan käytetty esimerkiksi köyhien auttamiseen, vaan puolet tuloista kuului paavi Leo X:lle ja puolet tämän valtuuttamalle ”anekomissaarille”, Mainzin arkkipiispa Albrechtille. Saatuaan paavilta luvan anekaupan harjoittamiseen kahdeksaksi vuodeksi arkkipiispa laati kaupalle seuraavanlaiset säännöt:


title: Uskonpuhdistus

text: Yksi kohde anekaupasta saaduille varoille oli Pietarinkirkon rakentaminen. Kirkon rakentaminen vaati paljon varoja, joita kerättiin kirkon siunaamalla anekaupalla pohjoista Eurooppaa myöten, mikä johti lopulta uskonpuhdistukseen ja protestanttisten kirkkojen eroamiseen katolisesta kirkosta.


title: Uskonpuhdistus

text: Vuonna 1517 saksalainen augustinolaismunkki Martti Luther julkaisi 95 teesiä katolisen kirkon anekauppaa vastaan. Teesit sisälsivät paavin oppia kyseenalaistavia ajatuksia: ”Joka luulee anekirjeen takaavan itselleen autuuden, hän tulee oppi-isineen iankaikkisesti tuomituksi"” (teesi 32), ”Jokaisella kristityllä on, jos hänen katumuksensa on todellinen, täydellinen anteeksianto rangaistuksesta ja syynalaisuudesta, ja se kuuluu hänelle ilman anekirjeitäkin” (teesi 36) tai ”Opetettakoon kristityille, että se, joka antaa köyhälle tai lainaa tarvitsevalle, tekee paremmin, kuin jos hän lunastaisi aneen” (teesi 43).


title: Uskonpuhdistus

text: Lutherin ajatusten leviämistä helpotti Johannes Gutenbergin keksimä painokone. Aluksi teesit eivät juuri kiihdyttäneet tunteita, eikä Luther siten joutunut väittelemään niiden oikeaoppisuudesta. Joulukuussa 1517 teesit painettiin, ja sen jälkeen ne alkoivat levitä ympäri Saksaa. Ehkä innokkaimman vastaanoton ne saivat humanistien piirissä. Muun muassa tunnettu ajattelija Erasmus Rotterdamilainen tuki alussa Lutheria.


title: Uskonpuhdistus

text: Kun Lutherin ajatukset alkoivat levitä, myös katolinen kirkko kiinnitti asiaan huomiota. Anekaupasta vastannut arkkipiispa Albrecht raportoi Lutherista Roomaan. Alkupuolella vuotta 1518 dominikaanien veljeskunta julisti Lutherin harhaoppiseksi. Huomattavaa asiassa on, että Luther kohdisti teeseissään kiivaimman arvostelun juuri aneita myyvään dominikaanipappi Johann Tetzeliin. Alkukesästä 1518 Luther sai haasteen saapua Roomaan kuulusteluja varten. Tilanne kuitenkin muuttui maallisen politiikan sekaantuessa alkavaan uskonpuhdistukseen.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen aikaan paavina oli Leo X. Hän muistutti käytökseltään tyypillistä renessanssiruhtinasta eikä aluksi kiinnittänyt saksalaisten munkkien väliseen riitaan juurikaan huomiota. Katolisella kirkolla olisi ehkä ollut mahdollisuus estää uskonpuhdistus, mutta se ei reagoinut Lutherin uusien oppien nostattamaan väittelyyn tarpeeksi ajoissa, eikä Roomassa heti ymmärretty tilanteen vakavuutta. Paavi olisi helposti voinut tuomita Lutherin roviolle, mutta samalla paavi olisi voinut menettää Lutherin vaaliruhtinaan, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinvaalien ennakkosuosikin tuen. Se sai paavin viivyttelemään.


title: Uskonpuhdistus

text: Lopulta tuli päätös, ettei Lutheria vaadita saapumaan Roomaan, vaan paavin legaatin kardinaali Cajetanuksen piti suorittaa kuulustelut Augsburgin valtiopäivien yhteydessä. Kuulusteluissa ei kuitenkaan edistytty, sillä Cajetanuksen vaatimuksista huolimatta Luther ei perunut näkemyksiään. Luther alkoi kuulustelujen aikana pohtia jopa sellaista mahdollisuutta, että paavi itse oli antikristus. Luther yritti vielä vedota paaviin saadakseen uuden kuulustelun. Samassa pyynnössä Luther totesi Cajetanuksen olevan toimissaan epäpätevä ja puolueellinen. Lokakuussa 1518 Luther lopulta pakeni paavin lähettilään luota muutaman ystävänsä avustuksella.


title: Uskonpuhdistus

text: Kesäkuussa 1519 Leipzigissa järjestettiin yli kolmiviikkoinen väittely, Leipzigin väittely, kirkon opetuksista. Väittelijöinä olivat Luther, Andreas Karlstadt ja Johann Eck. Väittelyn ensimmäisenä aiheena oli vapaa tahto, josta keskustelivat Karlstadt ja Eck. Lutherin ja Eckin väittely paaviudesta alkoi 4. heinäkuuta. Keskustelussa Luther otti "sola scriptura" -kannan (suom. "Raamattu yksin"), jossa hän nosti Raamatun arvovallan paavin ja kirkolliskokousten yläpuolelle. Eck taas syytti Lutheria Wycliffen ja Husin ajatusten omaksumisesta, mihin Luther vastasi muun muassa: "Mitä tulee Husin lausumaan, että 'ei ole autuuden ehto uskoa, että Rooman kirkko on kaikkien muiden yläpuolella', niin en välitä siitä, onko se peräisin Wycliffeltä vai Husilta." Samoin Eck syytti Lutheria kirkolliskokouksen hylkäämisestä.


title: Uskonpuhdistus

text: Väittely ei tuonut ratkaisua kiistoihin, vaan pikemminkin jakoi teologeja entisestään. Leipzigin teologien piirissä Eckin katsottiin voittaneen väittelyn, kun taas humanistit pitivät Lutheria voittajana. Eri yliopistoilta pyydettiin väittelystä laadittujen selostusten pohjalta mielipidettä asiassa. Leuvenin ja Kölnin yliopistot ilmoittivat heti vastustavansa Lutherin esittämiä ajatuksia.


title: Uskonpuhdistus

text: Väittelyn vain kärjistettyä riitaa Luther alkoi hahmotella kirjallisesti kirkon uudistamiseen tähtäävää ohjelmaansa. Kesällä ja syksyllä 1520 hän kirjoitti kolme merkittävää teosta, "Saksan kansan kristilliselle aatelille", "Kirkon Babylonian vankeudesta" ja "Kristityn vapaudesta". Niistä "Saksan kansan kristilliselle aatelille" vetosi keisari Kaarle V:nteen ja totesi, ettei Raamatun tulkinta ollut vain piispojen ja paavin etuoikeus. Siten Luther kehotti maallisia säätyjä ryhtymään paavin ja piispojen puolesta kirkon uudistamiseen, mikäli nämä itse eivät siihen suostuisi. Samoin Luther asetti maalliset ammatit samalle tasolle pappien ammatin kanssa. Tällöin papisto ei olisi esimerkiksi talonpoikien yläpuolella. "Kirkon Babylonian vankeudesta" taas esitteli Lutherin käsitystä sakramenteista. Hän kyseenalaisti katolisen kirkon seitsemän sakramenttia, joista vain ehtoollisen ja kasteen hän hyväksyi täysin, ripin taas osittain. "Kristityn vapaudesta" sisälsi Lutherin näkemyksen, jonka mukaan "kristitty on riippumaton ja vapaa kaikesta eikä kenenkään alamainen" mutta "on velvollinen palvelemaan kaikessa ja on jokaisen alamainen". Nämä kolme kirjoitusta asettivat kyseenalaisiksi useita kirkossa hyväksyttyjä näkemyksiä.


title: Uskonpuhdistus

text: Vuonna 1519 Saksan vaaliruhtinaat olivat korottaneet keisarikseen Kaarle V:n. Paavin ei tarvinnut enää ajatella suhteitaan Lutherin vaaliruhtinaaseen, sillä tätä ei paavin harmiksi ollut valittu keisariksi. Kesäkuussa vuonna 1520 paavi Leo X antoi bullan Lutheria vastaan. Bullassa paavi uhkasi julistaa Lutherin harhaoppisena pannaan, mikäli tämä ei kuudessakymmenessä päivässä peruisi teesejä. Bullaa oli jo saman vuoden tammikuussa edeltänyt Lutheria vastaan nostettu syyte kerettiläisyydestä. Bullan taustalla oli Lutherin väittelykumppani Leipzigistä, sillä Johann Eck oli heti väittelyn jälkeen matkannut Roomaan saadakseen paavin esittämään Lutherille pannauhkauksen.


title: Uskonpuhdistus

text: Johann Eckin oli tarkoitus vastata bullan julkaisemisesta Saksassa yhdessä Hieronymus Aleanderin kanssa. Yllättäen hänen tielleen kasautui esteitä. Ensinnäkin Erfurtissa yliopisto kieltäytyi julkaisemasta bullaa. Samassa kaupungissa ylioppilaat varastivat bullan kirjakauppiailta ja viskasivat sen jokeen. Leipzigissä tilanne ei ollut sen parempi, sillä nyt Eck itsekin joutui varomaan opiskelijoita. Vaaliruhtinas Fredrik Viisas ei hänkään suostunut julkaisemaan bullaa. Sen sijaan itse keisarin puheille päästyään Aleander onnistui paremmin, ja muutamassa kaupungissa Lutherin teokset poltettiin. Myös Kölnissä oli tarkoitus hävittää Lutherin tuotantoa. Aie kuitenkin peruuntui, sillä poltettaviksi onnistuttiin piilottamaan myös Lutherin vastustajien kirjoituksia.


title: Uskonpuhdistus

text: Luther itse kiivastui paavin uhkauksista ja puolestaan ekskommunikoi paavin omalta osaltaan. Hän järjesti ylioppilaiden kanssa Wittenbergissä polttotilaisuuden, jossa paloi paavin bullakirjeen lisäksi myös joukko kanoniseen lakiin liittyviä teoksia. Ele oli merkittävä, sillä kanoninen laki oli keskiajalla erittäin merkittävä niin kirkko-oikeuden kuin maallisenkin oikeuden kannalta. Polttaminen ei herättänyt pelkkää tyytyväisyyttä Wittenbergin asukkaissa. Lutherin kollegankin tiedetään kirjoittaneen tapauksesta: "Mitä tuo kapinen munkki julkeaakaan tehdä?" Lutherin ja paavin kiista aiheutti kuohuntaa koko saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella, mistä paavin lähettiläs raportoi Roomaan:


title: Uskonpuhdistus

text: Paavi julisti Lutherin pannaan, mutta ajoitus oli väärä ja vain kiihdytti katolisen kirkon vastustajien mieliä. Luther toivoi keskustelua paavin ja uudistusmielisten kanssa, jotta katolisen kirkon epäkohdat saataisiin korjattua. Paavi kieltäytyi kuuntelemasta Lutherin esittämää kritiikkiä mutta tuomitsi silti tämän ajatukset. Seurauksena oli, ettei epäkohdista puhuttu ja opillisia väittelyitä aiheesta järjestettiin vain muutamissa kaupungeissa.


title: Uskonpuhdistus

text: Kun paavi oli ekskommunikoinut Lutherin, paavin lähettiläät vaativat tälle myös valtakunnankirousta. Lutherin vastustajat olisivat halunneet estää hänen saapumisensa myös Wormsin valtiopäiville, mutta vaaliruhtinas Fredrik Viisas halusi järjestää Lutherille kuulustelut. Pysyäkseen Fredrikin kanssa hyvissä väleissä keisari Kaarle V suostui antamaan Lutherille vapaan kulkuoikeuden valtiopäiville. Luther suostui tulemaan valtiopäiville, vaikka tiesikin, että Jan Hus oli aikoinaan poltettu kulkuoikeudesta huolimatta.


title: Uskonpuhdistus

text: Luther puolusti valtiopäivillä kirjoituksiaan ja kieltäytyi yhä peruuttamasta niitä. Tämän jälkeen Kaarle V vaati Lutherin tuomitsemista harhaoppisena. Kovista vaatimuksistaan huolimatta keisari suostui takaamaan Lutherille vapaan kulkuoikeuden myös kotimatkalle. Muutaman viikon kuluttua keisari sai allekirjoitettavakseen Wormsin ediktin, jossa Luther päätettiin julistaa valtakunnankiroukseen. Kirous merkitsi käytännössä, että kenellä tahansa oli oikeus vangita Luther ja tuoda hänet keisarin eteen. Lisäksi Lutherin teokset määrättiin poltettavaksi, ja niiden painaminen, ostaminen ja myyminen kiellettiin ehdottomasti. Samoin ihmisiä kiellettiin majoittamasta, syöttämästä ja juottamasta Lutheria, eikä minkäänlaista tukea saanut antaa hänelle sanoin eikä teoin. Myös Lutherin kannattajien omaisuuden vainoaminen ja ryöstäminen sallittiin.


title: Uskonpuhdistus

text: Wormsin valtiopäivien jälkeen Lutherin olinpaikka ei ollut yleisessä tiedossa. Monet uskoivat hänen jo kuolleen vastustajiensa salamurhan uhrina, mutta todellisuudessa vaaliruhtinas Fredrik Viisas oli järjestänyt hänet turvapaikkaan Wartburgin linnaan.


title: Uskonpuhdistus

text: Vaikka Luther joutui piilottelemaan, eivät hänen kannattajansa jääneet toimettomiksi. Leipzigin väittelyyn osallistunut Andreas Karlstad oli yksi niistä Lutherin kannattajista, jotka yrittivät reformoida kirkkoa Wittenbergissä. Uudistusohjelma oli katolisen kirkon mittapuulla radikaali: maallikoiden ehtoollinen jumalanpalvelusten yhteydessä haluttiin sallia, nunnille ja munkeille taata oikeus poistua luostareistaan ja pappien selibaatti poistaa. Vanhaan testamenttiin vedoten osa halusi kuvainraastoa eli ikonoklasmia, kuvakieltoa myös kirkkoihin. Vaaditut uudistukset eivät kuitenkaan toteutuneet tarpeeksi nopeasti, mikä lisäsi väkivaltaa ja levottomuuksia kaupungissa. 1. maaliskuuta 1522 Luther palasi piilopaikastaan Wittenbergiin.


title: Uskonpuhdistus

text: Luther alkoi saarnata kaupungin väelle. Hänen kritiikkinsä ei kohdistunut ensisijaisesti itse uudistuksiin vaan niiden toteuttamistapaan. Tosin kuvainraastoon hän suhtautui kielteisesti perustellen, että tärkeämpää oli hävittää ihmisten sydämiin juurtuneet epäjumalankuvat. Samoin Luther sanoi, että "usko otetaan vastaan vapaaehtoisesti ja itsestään ilman pakotteita", millä hän torjui kannattajiensa väkivaltaiset toimet.


title: Uskonpuhdistus

text: Vuoden 1522 toinen merkittävä tapahtuma uskonpuhdistuksen kannalta oli Lutherin Uuden testamentin saksankielisen käännöksen ilmestyminen. Hän oli käyttänyt käännöstyöhön Wartburgin linnassa yksitoista viikkoa. Ajatus Raamatun kääntämisestä kansankielelle ei ollut uusi, sillä jo ennen Lutheria oli Erasmus Rotterdamilainen suositellut asiaa. Käännöstyössä Luther ei ollut nojautunut latinankieliseen painokseen, vaan pääasiassa kreikankieliseen alkutekstiin. Lutherin työ saavutti kansan parissa suurta suosiota, ja jo samana vuonna Lutherin Raamatusta otettiin uusi painos. Hepreankielisen Vanhan testamentin saksantaminen kesti Lutherilta selvästi Uutta testamenttia kauemmin, sillä koko Raamattu Lutherin kääntämänä ilmestyi vasta vuonna 1534.


title: Uskonpuhdistus

text: Lutherin korviin kantautui 1523 tieto hänen raamatunkäännöksensä kieltämisestä joillakin Saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueilla. Luther palasi asiaan samana vuonna teoksessaan "Maallisesta esivallasta". Siinä hän esitteli opin Jumalan kahdesta regimentistä, ja sen mukaan maallista ja uskonnollista valtaa ei pitäisi sekoittaa toisiinsa.


title: Uskonpuhdistus

text: Tammikuun lopussa vuonna 1523 järjestettiin Zürichissä alueen papiston keskuudessa uskonnollinen keskustelu. Mukana keskustelussa oli Ulrich Zwingli, sveitsiläinen kirkkoherra ja teologi. Kokouksessa hän esitteli oppiaan "yksin Kristuksen evankeliumista" uskon ainoana lähteenä. Samaten Zwingli katsoi, että evankeliumi päti myös, vaikkei kirkko sitä vahvistaisikaan. Hänestä tuli pian sveitsiläisen ja eteläsaksalaisen uskonpuhdistusliikkeen kärkihahmo.


title: Uskonpuhdistus

text: Jo vuonna 1519 Zwingli oli kohonnut Sveitsin merkittävimmäksi papiksi. Taustalla hänellä oli humanistinen ajattelutapa, johon hän oli tutustunut muun muassa Erasmus Rotterdamilaisen kirjoitusten kautta. Kun Zwingli sai kirkkoherran viran Zürichin Grossmünsteristä, viran ehtona oli, että saarnojen tuli perustua Raamattuun. Zwingli suostui, ja vähitellen hän alkoi myös uudistaa kirkkoa poistamalla siitä tavat, joita ei voitu perustella Raamatulla.


title: Uskonpuhdistus

text: Zwingli piti kirkossa tapahtuvia muutoksia liian hitaina. Vuonna 1523 käydyn keskustelun seurauksena Zürichin kaupungin raati salli Zwinglin ja muiden pappien jatkaa saarnaamista, minkä lisäksi se itse alkoi panna toimeen uudistuksia. 1520-luvun puolivaiheilla kirkkojen pyhäinjäännökset ja kuvat kiellettiin, luostarilaitostoiminta lopetettiin, samoin latinankielinen messu. Vieläkin radikaalimpia toimia vaatineet erosivat uudesta yhteisöstä ja perustivat "kasteenuusijoiden" yhteisöjä. Nuo uudet liikkeet korostivat aikuiskastetta ja suhtautuivat kielteisesti myös maalliseen esivaltaan. Syntyneet ryhmät eivät olleet yhtenäisiä, ja niiden opit erosivat toisistaan huomattavasti. Yleisesti kasteenuusijat kieltäytyivät aseiden käytöstä, mutta oli myös poikkeuksia: melchiorilaisiksi kutsuttu ryhmä muun muassa valtasi aseellisesti Münsterin. Kaupunki kuitenkin vallattiin takaisin, ja sen johtajisto kidutettiin hengiltä. Muutenkaan kasteenuusijat eivät olleet yleisesti kovin arvostettuja, ja heitä vainottiin esivaltaan kohdistuvan tottelemattomuuden tähden. Näistä liikkeistä kehittyi myöhemmin vapaakirkollisia suuntauksia.


title: Uskonpuhdistus

text: Zwinglin toiminta ei rajoittunut pelkästään teologiseen työhön, vaan hän halusi koko Sveitsin asettuvan uskonpuhdistusohjelmansa kannattajaksi. Ajatus ei saanut kaikkialla vastakaikua. Toinen ongelma oli, että Sveitsissä uskonpuhdistus oli monissa kysymyksissä eri linjoilla Lutherin kannattajien kanssa. Vuonna 1529 ongelmaa yritettiin ratkaista Marburgin uskontokeskustelun avulla, missä Lutherin ja Zwinglin kannattajien ristiriitoja yritettiin selvitellä. Pääaiheena oli ehtoolliskysymys, mutta siitäkään ei saavutettu yksimielisyyttä. Luther näki ehtoollisen asettamisen Jumalan lupauksena, kun taas Zwingli piti sitä ainoastaan vertauskuvallisena. Käytännössä kiistojen ratkaisemattomuus erotti orastamassa olevat protestanttisen kirkon ja reformoidun kirkon toisistaan.


title: Uskonpuhdistus

text: Kun Zwingli ei saanut aikaan yksimielisyyttä protestanttien välille, hän yritti saada ajatustensa taakse ainakin Sveitsin. Tavoitteen saavuttamiseksi hän ei sulkenut pois edes sotilaallista toimintaa, ja Sveitsin uskonpuhdistusliikkeen kannattajat ryhtyivät sotaan katolisia kantoneja vastaan. Sotapappina toiminut Zwingli menetti henkensä sodassa vuonna 1531. Kaatumisen jälkeen hänen ruumiinsa paloiteltiin neljään osaan ja poltettiin. Sota itse päättyi katolilaisten voittoon, mikä heikensi Sveitsin uskonpuhdistusliikkeen voimaa.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistusliikkeen leviäminen herätti myös laajaa levottomuutta Saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueen talonpoikien keskuudessa. Talonpoikien liikehdintä oli merkittävää varsinkin siinä mielessä, että he muodostivat valtakunnan väestöstä kolme neljäsosaa. Jo aiemmin feodaaliruhtinaat olivat pyrkineet hallitsemiensa alueiden yhtenäistämiseen, mikä oli rajoittanut talonpoikien oikeuksia. Kapinointia ja liikehdintää oli nähtävillä paikallistasolla jo 1300-luvulla, mutta uskonpuhdistus ja Lutherin ajatukset kristityn vapaudesta toivat niihin uusia sävyjä. Vuosina 1524–1525 syntyi laajamittaista liikehdintää, joka sai pian vallankumouksen piirteitä. Liikehdintään liittyi myös aateliston ja porvariston edustajia.


title: Uskonpuhdistus

text: Talonpoikaissotana tunnetun protestiliikkeen taustalla piili useita uskonpuhdistukseen liittyviä ajatuksia. Uskonpuhdistaja ja radikaali teologi Thomas Müntzer vaikutti paljolti siihen, että talonpojat uskoivat taistelevansa tasa-arvoisen "Jumalan valtakunnan" puolesta. 1525 julkaistiin nimellä "Schwabenin talonpoikien kaksitoista artiklaa" tunnettu julistus. Siinä vaadittiin osin uskonnollisin perusteluin metsästystä, puunhakkuuta ja kalastusta vapautettavaksi rajoituksista. Samoin kymmenyksinä kerättävän verotuksen ja maaorjuuden poistaminen olivat vaatimuslistalla. Minkäänlaisia neuvotteluja ei kuitenkaan käyty.


title: Uskonpuhdistus

text: Ruhtinaat ja maanomistajat kävivät talonpoikia vastaan omilla joukoillaan, joiden varustelu ja organisointi oli huomattavasti kapinaliikettä korkeammalla tasolla. Kapina tukahdutettiin, ja arviolta 100 000 kapinaan osallistunutta talonpoikaa teloitettiin. Kapinoinnin jälkiseurauksena ruhtinaiden suhtautuminen Lutheriin viileni, sillä he pitivät tätä yhtenä syyllisenä levottomuuksiin. Luther puolustautui syytöksiä vastaan. Vielä kapinan alussa hän oli yrittänyt ottaa maltillista kantaa tilanteeseen, mutta väkivaltaisuuksien lisääntyessä hän oli kehottanut ruhtinaita kaikin tavoin kukistamaan kapinaliikkeen.


title: Uskonpuhdistus

text: Talonpoikaiskapinan säikäyttämänä Luther alkoi luoda seurakunnille selkeitä sääntöjä radikaalien toimien välttämiseksi. Ensimmäisenä toimena puututtiin jumalanpalvelukseen. Uudistustyö johti kolmen asiaa käsittelevän kirjoituksen julkaisuun: "Saksalainen messu" vuonna 1525, "Pieni kirja kasteesta" 1526 ja "Pieni kirja vihkimisestä" 1529. Lutherin uudelleen järjestämässä jumalanpalveluksessa saarna korostui, minkä lisäksi otettiin mukaan koko seurakunnan yhteinen virrenlaulanta. Osana uudistustyötä Luther myös käänsi virsiä saksan kielelle.


title: Uskonpuhdistus

text: Kirkon omaisuutta Luther käsitteli vuonna 1523 ilmestyneessä kirjoituksessaan "Yhteisen arkun järjestyksessä". Siinä hänen kaavailemiaan ajatuksia olivat muun muassa seurakunnan omaisuuden ja tulojen kerääminen kymmenen esimiehen valvontaan. Varojen käyttökohteina taas olisivat kirkon työntekijöiden lisäksi opettajat ja köyhät. Järjestelmään kuuluivat myös vaaliruhtinaan järjestämät tarkastukset, joissa rahankäytön lisäksi tutkittaisiin myös siveyttä ja "Jumalan sanan todellisen opin" noudattamista. Alkujaan Lutherin ideana oli ollut jättää tarkastukset piispojen vastuulle, mutta koska yksikään piispa ei ollut hylännyt katolisuutta, siirrettiin vastuu hallitsijalle.


title: Uskonpuhdistus

text: Vuonna 1524 julkaistiin Lutherin kirjoitus "Kaikkien Saksan kaupunkien raatimiehille, että he perustaisivat ja pitäisivät yllä kristillisiä kouluja". Siinä Luther esitteli ajatuksiaan koulunkäynnin järjestämisestä. Hän ei halunnut jättää kasvatustyötä pelkästään vanhemmille, vaan tuoda työhön mukaan myös esivallan. Luther kirjoitti: "Hyvät herrat, onko todellakin tarpeen käyttää joka vuosi niin paljon varoja aseisiin, teihin, siltoihin, patoihin ja muuhun sellaiseen kaupunkien ylläpitämiseksi? Vai olisiko mieluummin annettava edes sen verran janoiselle, köyhälle nuorisolle, että valittaisiin yksi taitava mies tai kaksikin koulumestariksi?"


title: Uskonpuhdistus

text: Lutherin ideoiden mukaan suoritetut tarkastukset paljastivat pian, kuinka huonolla tolalla seurakuntien ja pappienkin tietämys uskonnollisista asioista oli. Ongelmaa lievittääkseen Luther laati vuonna 1529 kaksi katekismusta. Niistä "Vähä katekismus" suunnattiin tavalliselle kansalle, ja se oli kirjoitettu kansantajuisella kielellä. "Iso katekismus" taas tarkoitettiin papiston ja opettajien käyttöön.


title: Uskonpuhdistus

text: Siinä missä Keski-Euroopan teologit väittelivät kiistellyistä uskonkohdista, toteutettiin Ruotsin uskonpuhdistus poliittisten tavoitteiden pohjalta. Maan uskonpuhdistus käynnistyi virallisesti 1527 Västeråsin valtiopäivillä. Käytännössä uskonpuhdistuksen taustalla oli hallitsija Kustaa Vaasan halu heikentää voimakkaan katolisen kirkon valtaa paikallisen hallinnon kustannuksella. Konkreettisesti Ruotsin uskonpuhdistus merkitsi kirkon omaisuuden takavarikoimista valtiolle ja suhteiden katkeamista paaviin. Ruotsin uskonpuhdistajista merkittävimmäksi nousi Wittenbergissä opiskellut Olaus Petri.


title: Uskonpuhdistus

text: Koska nykyinen Suomi oli osa Ruotsin valtakuntaa, maan uskonpuhdistus vaikutti myös Suomessa. Suomen uskonpuhdistuksen tärkein henkilö oli Mikael Agricola. Hänen toimintansa Suomen kirkon uudistamiseksi oli maltillista, eikä vanhoja traditioita hylätty kovinkaan radikaalisti. Yleisesti Agricolan uudistukset olivatkin Olaus Petrin uudistuksia maltillisempia ja vanhaa traditiota kunnioittavampia.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen kantavia ajatuksia oli Raamattu ylimpänä kristillisenä opinkappaleena. Siksi raamatunkäännösten tekeminen kansankielelle oli tärkeää. Suomessa työstä vastasi Agricola, jonka käännöstyö loi perustan suomen kirjakielelle.


title: Uskonpuhdistus

text: Protestanttisen uskon omaksunut Ruotsi oli myöhempinä vuosina merkittävä voimatekijä Euroopan katolilaisten ja protestanttien välisissä riidoissa. Esimerkiksi kolmikymmenvuotisessa sodassa Ruotsilla oli kuningas Kustaa II Aadolfin johdolla merkittävä osa.


title: Uskonpuhdistus

text: Ruotsin tavoin uskonpuhdistus oli Englannissa pikemminkin poliittinen kuin uskonnollinen. Uskonpuhdistus levisi keskisessä Euroopassa, mutta Britteinsaarilla uudistuspaineet olivat paljon vähäisempiä. Maassa oli toki ennenkin arvosteltu kirkkoa, esimerkkinä John Wycliffe, mutta pääasiallinen uudistusvaatimus tuli humanistien puolelta. Sen sijaan vankassa asemassa oleva kuningas Henrik VIII suhtautui kielteisesti Lutherin ajatuksiin vähentää sakramentteja tai kääntää Raamattu kansankielelle. Kuninkaan toiminta oli niin katolismyönteistä, että paavi jopa antoi hänelle arvonimen "defensor fidei" ('uskon puolustaja').


title: Uskonpuhdistus

text: Tilanne muuttui selvästi siinä vaiheessa, kun Henrik halusi erota vaimostaan Katariina Aragonialaisesta. Paavi Klemens VII ei hyväksynyt menettelyä. Saadakseen tahtonsa läpi Henrik kutsui maan papiston koolle ja nimitytti vuonna 1531 itsensä maan kirkon johtoon. Thomas Cranmer nostettiin Canterburyn arkkipiispaksi. Seuraavana vuonna välirikko katolisen kirkon kanssa sinetöitiin lopullisesti uudella suprematialailla:


title: Uskonpuhdistus

text: Henrik VIII:n toiminnan ansiosta anglikaanisesta kirkosta tuli maan valtionkirkko. Koska uskonpuhdistuksen luonne ei piillyt teologisissa kysymyksissä, uuden kirkon oppi ei alkuun juuri poikennut katolisen kirkon ajatuksista. Näkyvimpänä merkkinä uudistuksista luostaritoiminta lakkautettiin ja paavin ylivalta kumottiin, mutta esimerkiksi messu ja pappien selibaatti jätettiin ennalleen. Vasta Henrik VIII:n kuoltua uskonpuhdistus ulottui myös opinkappaleisiin. Edvard VI:n hallituskaudella uudistukset ulottuivat jo oppiin ja liturgiaan. 1552 ilmestyi anglikaaninen uskontunnustus "42 artiklaa". Henrik-kuninkaan kuoltua myös ulkomaisten teologien, etupäässä Jean Calvinin, vaikutus alkoi ulottua myös Englantiin.


title: Uskonpuhdistus

text: Myöhempinä vuosina osoittautui, ettei Englannin uskonpuhdistus ollut järin vakaalla pohjalla. Kuningatar Marian valtakaudella vuonna 1554 katolilaisuus palasi jälleen Englannin uskoksi. Se merkitsi paitsi paavin ylivallan paluuta, myös laajoja protestanttien vainoja. Kuningattaren kuolema vuonna 1558 nosti Elisabet I:n valtaan. Hänen aikanaan anglikaaninen kirkko perustettiin uudelleen.


title: Uskonpuhdistus

text: 1530-luvulla uskonpuhdistus oli jo levinnyt laajalle. Vuonna 1536 julkaistiin uskonpuhdistaja Jean Calvinin pääteos "Institutio Christianae Religionis" (), ja Calvinin maine alkoi levitä. Pian hän jatkoi 1531 kuolleen Ulrich Zwinglin työtä Sveitsin kirkon uudistamiseksi.


title: Uskonpuhdistus

text: Vuonna 1536 Calvin pysähtyi Geneven kaupunkiin. Siellä häntä pyydettiin uudistamaan kaupunkia uskonpuhdistuksen periaatteiden mukaisesti. Calvinin laatima kirjoitus "Artikkeli kirkon järjestämiseksi" aloitti kalvinismin. Voimakkailla toimillaan Calvin loi asteittain reformoitua kirkkoa selvästi omaksi linjakseen. Joinakin vuosina hänen työnsä kärsi vastustuksen vuoksi, mutta vähitellen työ alkoi tuottaa tuloksia. Oltuaan jonkin aikaa pakolaisena Genevestä Calvin pääsi palaamaan vuonna 1541. Tapauksen jälkeen Calvin suunnitteli Genevelle ankaran kirkkojärjestyksen. Kirkkokurin säilymistä valvoi konsistori, ja rikkomuksista saattoi saada jopa kuolemantuomion. Calvinin vuonna 1559 perustama Geneven teologinen seminaari levitti opiskelijoiden kautta uskonpuhdistusta yhä laajemmalle.


title: Uskonpuhdistus

text: Calvinin toiminta vaikutti ratkaisevasti reformoidun kirkon kehittymiseen. Geneveen luotu kirkkojärjestys levisi laajalle ja sai paljon kannatusta. Calvinin järjestelmässä ei ollut lainkaan piispoja, vaan seurakunnan toimijat olivat pastoreita, opettajia, diakoneja ja "siveellisyystuomareina" toimivia vanhimpia. Pastorien ja vanhimpien muodostama konsistori valvoi siveellisen järjestyksen säilymistä. Se saattoi syyttää esimerkiksi kiroilijoita, juomareita, tappelupukareita, tanssijoita ja piirileikkien ohjaajia. Valvontaelimen eteen saattoi joutua myös, ellei ymmärtänyt uskoa tarpeeksi hyvin. Tosin tällöin rangaistuksetkin olivat lieviä.


title: Uskonpuhdistus

text: Merkittävä piirre reformoidussa kirkossa oli myös se, että siitä kehitettiin valtiosta riippumaton. Luterilaisen näkemyksen mukaan kuuliaisuus valtiota kohtaan oli kristityn velvollisuus, kun taas kalvinistit saattoivat sallia myös vastarinnan esivaltaa kohtaan. Teologisesti reformoituun kirkkoon liittyy myös ajatus ennaltamääräämisopista. Sen mukaan toiset ihmiset on jo ennalta määrätty pelastukseen ja toiset kadotukseen. Ajatus herätti vastustusta myös reformoidun kirkon omien teologien keskuudessa, vaikka Calvin katsoi voivansa perustella opin suoraan Raamatulla. Ennaltamääräämisoppiin liittyy myös korkea uskonnollinen työmoraali, joka muodostui merkittäväksi tekijäksi kalvinistilaissiirtolaisten lähdettyä Amerikkaan.


title: Uskonpuhdistus

text: Keisari Kaarle V kutsui 1530 koolle Augsburgin valtiopäivät, joilla käsiteltiin kirkon oppiriitoja. Samoilla valtiopäivillä esiteltiin Philipp Melanchthonin laatima luterilainen tunnustus. Vastauksena tunnustukseen syntyi vastakirjoitus, jonka keisari katsoi kumoavan protestanttiset ajatukset. Protestanteille annettiin puoli vuotta aikaa kääntyä takaisin katolilaisuuteen. Protestanttisen opin omaksuneet ruhtinaat yrittivät vielä vedota keisariin Melanchthonin laatimalla puolustuksella, mutta Kaarle V hylkäsi senkin. Siihen vastauksena protestanttiset ruhtinaat muodostivat keisaria vastaan Schmalkadenin liiton.


title: Uskonpuhdistus

text: Kaarle V piti muodostettua liittoumaa uhkana varsinkin sen ranskalaisyhteyksien takia. Turkkilaisten hyökkäys kuitenkin pakotti keisarin suuntaamaan huomiotaan toisaalle. Keisari ja protestanttiset ruhtinaat solmivat vuonna 1532 aselevon. Kaarle V joutui jättämään Saksan eikä palannut ennen 1540-luvun alkua. Uskonriitoja yritettiin sillä välin ratkaista oppikeskustelujen avulla.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen levitessä myös sen omat opit olivat hajaantuneet. Luterilaisilla, eteläsaksalaisilla ja reformoiduilla teologeilla oli erimielisyyksiä, minkä lisäksi osin reformoidusta kirkosta syntyneet vapaat suunnat erosivat opiltaan kaikista muista. Protestanttisten ryhmien välille ei haluttu hajaannusta ja välirikkoa, mikä johti useisiin oppikeskusteluihin teologien välillä. Vuonna 1536 kokoontui Wittenbergissä joukko teologeja. Mukana olivat Luther, hänen työtoverinsa Philipp Melanchthon sekä wittenbergiläisiä ja Zwingliä puoltaneita teologeja. Wittenbergin oppikeskusteluissa onnistuivat luterilaiset ja eteläsaksalaiset teologit saavuttamaan yksimielisyyden, sillä osanottajat hyväksyivät Melanchthonin laatiman luterilaisen tunnustuksen. Myös ehtoolliskysymyksestä päästiin yhteisymmärrykseen. Siellä hyväksyttiin Lutherin näkemys, jonka mukaan Kristuksen ruumis ja veri ovat ehtoollisviinissä ja -leivässä todellisesti läsnä. Erimielisyydet, joihin ei saatu ratkaisua, jätettiin vain pois sopimusasiakirjasta.


title: Uskonpuhdistus

text: Sen sijaan sveitsiläiset teologit kieltäytyivät hyväksymästä Wittenbergin sopimusasiakirjaa. Reformoidun kirkon sisällä ei hyväksytty luterilaista näkemystä ehtoollisesta vaan puollettiin Zwinglin esittämiä ajatuksia. Kolmeatoista vuotta myöhemmin Calvin yritti vielä saada aikaan sopua, mutta hänen onnistui vain turvata reformoidun kirkon yhtenäisyys. Sen sijaan luterilaisuuden kanssa ei päästy lähentymään. Reformoitu oppi pikemminkin erkani kauemmas luterilaisuudesta.


title: Uskonpuhdistus

text: Keisari Kaarle V toivoi vielä 1530-luvun alussa voivansa säilyttää kirkon yhtenäisyyden ainakin valtakuntansa alueella. Hän yritti vedota paaviin uuden kirkolliskokouksen aikaansaamiseksi. Paavi ei suoranaisesti kieltäytynyt, mutta poliittisista syistä Ranska asettui vastustamaan sitä. Vastakaikua ei tullut myöskään protestanttien suunnalta, sillä he halusivat paavista riippumattoman, vain Raamatun auktoriteetikseen tunnustavan kokouksen. Kaarle V:n kirkolliskokousajatus ei edennyt, joten hän pyrki sen sijaan pitämään pienempiä oppikeskusteluja sovittelunhaluisiksi tiedettyjen teologien välillä. Muutamat oppikeskustelut eivät kuitenkaan tuottaneet suurempaa tulosta. Regensburgissa tosin saatiin jonkinlainen ratkaisuehdotus aikaan, mutta sekä Luther että paavin kuuria tyrmäsivät sen.


title: Uskonpuhdistus

text: Suora sotilaallinen yhteenotto keisari Kaarle V:n ja Schmalkaldenin liiton välillä vältettiin aina vuoteen 1546 asti. Aikaisemmin italialaissodat ja turkkilaiset olivat Kaarlen suurimmat uhkakuvat, mutta kun 1544 solmittiin Crépyn sopimus Ranskan kuningas Frans I:n kanssa, Kaarlen voimavarat vapautuivat Schmalkaldenin liittoa vastaan. Sopimuksella purettiin aikaisempi Ranskan ja protestanttien välinen liitto. Samoin Kaarle sai puolelleen Saksin herttua Moritsin. Kaiken lisäksi paavi Paavali III kehotti katolisia ruhtinaita ryhtymään uskonsotaan protestantteja vastaan.


title: Uskonpuhdistus

text: Luther kuoli helmikuussa 1546. Vielä saman vuoden heinäkuussa puhkesi Schmalkaldenin liiton ja Kaarle V:n välille Schmalkaldenin sota. Kaarle V:n onnistui kukistaa protestanttiset ruhtinaat. Voitettuaan sodan hän saattoi sanella Augsburgin interimin, väliaikaisjärjestelyn, jossa protestantit joutuivat luopumaan kaikista uudistuksistaan lukuun ottamatta maallikkojen ehtoollista ja pappien avioliittoja. Tosin nämäkin uudistukset sallittaisiin vain seuraavaan kirkolliskokoukseen saakka. Keisari kohotti puolelleen loikanneen Saksin herttua Moritsin vaaliruhtinaaksi. Takinkäännön takia protestantit alkoivat nimittää Moritsia "Meissenin Juudakseksi".


title: Uskonpuhdistus

text: Augsburgin interim ajoi uskonpuhdistuksen ahtaalle mutta ei kyennyt mitätöimään sitä. Sen vaikutukset olivat laajempia Etelä-Saksassa kuin pohjoisessa, missä protestantit puolustautuivat päätöstä vastaan tehokkaammin. Tilanne muuttui yllättäen vuonna 1552, kun vaaliruhtinas Morits loikkasi uudelleen toiseen leiriin. Tällä kertaa hän kävi keisaria vastaan, joka valmistautumattomana oli vähällä jäädä keväällä 1552 Moritsin vangiksi. Keisari Kaarle joutui alistumaan uuteen tilanteeseen ja sallimaan protestantismin seuraaviin valtiopäiviin asti.


title: Uskonpuhdistus

text: Seuraavat valtiopäivät kokoontuivat Augsburgissa vuonna 1555. Kaarle-keisarin veli Ferdinand I vastasi neuvotteluista. Ferdinand joutui valtiopäivillä myöntymään luterilaisten vaatimuksiin, mikä merkitsi, että Kaarle V:n suunnitelmat kitkeä protestantismi Saksasta romuttuivat. Luterilaiset säädyt tunnustettiin vastedes Saksalais-roomalaisen keisarikunnan laissa. Tunnustus ei kuitenkaan koskenut reformoituja. Valtiopäivät hyväksyi "Cuius regio, eius religio" -periaatteen ("Kenen maa, sen uskonto"), jonka mukaan maallisille ruhtinailla taattiin oikeus määrätä alamaistensa uskonto. Pian Saksa jakautui eri kirkkoja tunnustaviin ruhtinaskuntiin. Piispojen kääntyminen luterilaisuuteen sallittiin, vaikkakin heidän oli tällöin luovuttava maallisesta vallastaan.


title: Uskonpuhdistus

text: Saksaan syntyi paljon luterilaisia alueita. Niiden keskuudessa Lutherin kirjoituksia pidettiin arvossa, vaikkakin teologit kävivät keskusteluja hänen opistaan. Liiallisten väittelyiden ja epäsovun välttämiseksi otettiin vuonna 1577 käyttöön "Yksimielisyyden ohje" ("Formula concordiae"), josta tuli luterilaisuuden lopullinen tunnustus.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksella oli merkitystä myös Ranskan historiassa. Jo uskonpuhdistuksen alkuvuosina Ranskassa oli ilmennyt kiinnostusta sitä kohtaan, ja vuonna 1522 evankeliumit käännettiin ranskaksi. Toisaalta uskonpuhdistushenkeä rajoitti katolisen kirkon vankka jalansija maassa. Samoin uskonpuhdistuksen voimakkuuteen vaikutti alati vaihteleva suurvaltapoliittinen tilanne: ulkopolitiikassaan kuningas Frans I oli lähes jatkuvasti sodassa katolisen Kaarle V:n kanssa.


title: Uskonpuhdistus

text: Ranskan uskonpuhdistajilla oli kuitenkin omat suojelijansa hovissa, sillä Frans I:n sisar Margareeta Navarralainen kuului Ranskan uskonpuhdistajien tukijoihin. Kuningas itse ei suhtautunut maansa protestantteihin yhtä myötämielisesti, vaan heitä vainottiin paitsi polttamalla roviolla myös luovuttamalla inkvisition käsiin. Henrik II:n valtakaudella toimet protestantteja vastaan kiristyivät: muun muassa Ranskan parlamenttiin perustettiin erillinen "kerettiläisoikeudenkäyntien parlamentti" ().


title: Uskonpuhdistus

text: Lopulta tilanne Ranskassa muuttui kaoottiseksi. Protestantismi ja varsinkin ranskalaissyntyisen Calvinin kalvinismi sai tukijoita myös ylhäisön piirissä, ja siksi maahan syntyi katolinen ja protestanttinen puolue. Sovitteluyrityksistä huolimatta Ranska ajautui kahteen leiriin. Seuraavina vuosikymmeninä keskinäiset vihamielisyydet purkautuivat useaan otteeseen sekä verilöylyinä että uskonsotina. Näistä tapahtumista tärkeimpiä lienevät Ranskan uskonsodat 1562–1598 sekä Pärttylinyön verilöyly 1572. Uskonnollinen väkivalta hiipui vasta Nantesin ediktin taattua Ranskan protestanteille omatunnon- ja uskonvapauden vuonna 1598 alkaakseen uudelleen Nantesin Ediktin laatineen kuningas Henrik IV:n murhan jälkeen 1604. Uskonsotia käytiin sen jälkeen Ranskassa kiihtyvällä tahdilla koko 1600-luvun. Uskonvainot saavuttivat huippunsa Ludvig XIV:n aikana, jolloin [absolutismi] ja itsevaltius sekä tyrannia saavutti huippunsa Ranskassa. Ludvig XIV:n peruutettua Nantesin Ediktin vuonna 1685, kymmeniä tuhansia hugenotteja pakeni pois Ranskasta. Hugenotteja vainottiin Ranskassa aina 1700-luvun alkupuolelle asti.


title: Uskonpuhdistus

text: Skotlannin kirkko erosi katolisesta kirkosta vuonna 1560, kun parlamentti hyväksyi John Knoxin ankaran kalvinistisen uskontunnustuksen. Tämä johti sisällissotaan ja katolisen kuningatar Maria Stuartin kukistumiseen. Jo aiemmin uskonpuhdistajana Skotlannissa toiminut Knox oli paennut maasta Marian tultua valtaan ja tutustunut Calviniin Genevessä sekä jyrkentynyt tämän kannattajaksi ja palannut vuonna 1559.


title: Uskonpuhdistus

text: Kuuden vuoden kuluttua vuonna 1523 Lutherin teesien julkaisusta paavi Hadrianus VI luetutti Nürnbergin valtiopäivillä paaviudelle huomattavan poikkeuksellisen julistuksen:


title: Uskonpuhdistus

text: Hadrianus VI:n kirkon puolesta esittämä "synnintunnustus" oli merkittävä askel vastauskonpuhdistuksen alkamista ajatellen. Katolinen kirkko tunnusti olevansa syyllinen alkaneeseen kirkkojen jakaantumiseen, mutta enempää Hadrianus VI ei saanut aikaan. Hänen uudistussuunnitelmansa saivat vastustajia paavin kuuriasta, ja lopulta paavin varhainen kuolema vielä samana vuonna esti uskonpuhdistuksen kunnollisen alkamisen.


title: Uskonpuhdistus

text: Uudistushalut eivät olleet kirkon sisällä kovinkaan pysyviä, sillä jo Hadrianuksen seuraajaksi valittu Klemens VII sekaantui uudelleen vallitseviin poliittisiin kiistoihin ja valta-asemasta käytyihin taisteluihin. Vuonna 1527 Roomaa ryöstelivät niin espanjalaiset sotilaat kuin saksalaiset palkkasoturitkin, minkä lisäksi kaupunkia koettelivat pian sekä nälänhätä että rutto. Paavi Klemens itse vietti seitsemän kuukautta vangittuna Castel Sant'Angelossa.


title: Uskonpuhdistus

text: Klemens VII:n seuraaja Paavali III päätti aloittaa kirkossa todellisen uudistustyön. Se merkitsi Trenton kirkolliskokouksen kutsumista koolle vastoin useiden maallistuneiden kardinaalien tahtoa.


title: Uskonpuhdistus

text: Paavi Paavali III antoi vuonna 1540 vahvistuksensa ja siunauksensa kuusi vuotta aikaisemmin perustetulle jesuiittajärjestölle. Jesuiittaveljeskunta kehittyi Pariisissa opiskelleiden nuorten miesten ryhmästä, jonka johtajana toimi entinen ritari Inigo López de Loyola, tunnetumpi nimellä Ignatius Loyola (1491–1556). Uskonpuhdistuksen aikakaudella jesuiitat olivat paaville uskollisia ja halusivat palvella kirkkoa. Jesuiitoilla oli myös oma sotilaallinen organisaatio, jonka johtaja toimi paavin alaisuudessa. Jesuiitat eivät muiden hengellisten seurojen tapaan olleet sidottuja luostareihin tai muihin keskuksiin, mikä mahdollisti jäsenille liikkuvan elämän. Jäsenmäärä kasvoi huomattavasti vuoden 1556 tuhannesta jäsenestä, ja vuonna 1750 jesuiittoja oli jo 22 590.


title: Uskonpuhdistus

text: Jesuiittoja alettiin pian järjestön perustamisen jälkeen syyttää siitä, että he noudattivat "tarkoitus pyhittää keinot" -tyyppistä toimintamallia ja että järjestön tavoitteekseen ilmoittama "sielujen pelastumisen auttaminen" sisälsi myös joukon muita päämääriä. Jesuiitat toimivat ympäri Eurooppaa katolisten ruhtinaiden hoveissa mutta harjoittivat myös laajaa käännytystyötä varsinkin Amerikassa ja Itä-Aasiassa.


title: Uskonpuhdistus

text: Yksi jesuiittaveljeskunnan alkuperäisistä tavoitteista oli päästä "valtaamaan" takaisin katolisuudelle sen protestantismille menettämät alueet Euroopasta. Euroopassa tapahtuvan työn keinoina olivat koulutus ja diplomatia. Jesuiittojen toiminta Euroopassa oli osaltaan pysäyttämässä protestantismin leviämistä Puolaan, Itävaltaan ja eteläiseen Saksaan.


title: Uskonpuhdistus

text: Paavi Paavali III kutsui Trenton kirkolliskokouksen koolle vastauksena protestanttiseen uskonpuhdistukseen, ja tarkoitus oli vahvistaa katolisen kirkon oppia ja rakenteita. Kirkolliskokous kesti yhteensä kahdeksantoista vuotta. Syynä olivat kulloisenkin paavin ja keisarin väliset riidat ja poliittisten tilanteiden vaihtelu. Kirkolliskokous kesti paavien Julius III, Marcellus II ja Paavali IV hallintojen ajan ja päättyi Pius IV:n paaviuden aikana, joten kulloinenkin paavi vaikutti omalta osaltaan kokouksen pitkittymiseen. Esimerkiksi Paavali III:n riitaannuttua keisari Kaarle V:n kanssa kirkolliskokous siirrettiin Bolognaan.


title: Uskonpuhdistus

text: Lopulta kirkolliskokous saatiin päätökseen 1563. Sen tuloksena katolinen kirkko uudistui monella osa-alueella, minkä lisäksi aikaisempia uskonkappaleita dogmatisoitiin. Uskonopin alueella kirkolliskokous otti kantaa muun muassa Raamattuun ja traditioon, perisyntiin ja sakramentteihin. Esimerkiksi erään päätöksen mukaan apostoliseen traditioon tuli suhtautua yhtä kunnioittavasti kuin Raamattuun, mikä oli muun muassa Lutherin ajatusten vastainen kanta. Kirkolliskokous osallistui myös kirkon reformoimiseen. Kirkolliskokous päätti esimerkiksi, että Uskonpuhdistuksen konkreettisena seurauksena oli uusien kirkkojen ja oppisuuntien syntyminen. Katolisesta kirkosta irrottautui useita uusia suuntia, joista tärkeimmäksi muodostuivat luterilaisuus, reformoitu kirkko ja anglikaaninen kirkko. Lisäksi protestanttiset liikkeet haarautuivat edelleen, jolloin syntyi puritanismin kaltaisia liikkeitä. Reformoidusta kirkosta irtaantuneista "uudestikastajista" taas kehittyi useita vapaita suuntia. Varhaisia tällaisia liikkeitä ovat esimerkiksi baptistit ja mennoniitat. Myöhemmin syntyivät muun muassa metodismi, helluntailaisuus, adventismi, hutteriitit, evankelioiva herätyskristillisyys sekä pelastusarmeija.


title: Uskonpuhdistus

text: Nykypäivän kristityistä 1,1 miljardia on katolisia, 225 miljoonaa ortodokseja ja 77 miljoonaa anglikaaneja. Reformoidun kirkon jäseniä on noin 75 miljoonaa. Luterilaisiin kirkkoihin kuuluvia on maailmanlaajuisesti noin 72 miljoonaa. Euroopassa luterilaisiin kirkkoihin kuuluu noin 36 miljoonaa jäsentä. Pohjoismaat ja Saksa ovat luterilaisuuden vankinta kannatusaluetta. Saksassa on eniten luterilaisia, noin 12 miljoonaa. Seuraavaksi eniten luterilaisia on Ruotsissa (6,5), Etiopiassa (6,4), Tansaniassa (5,8), Indonesiassa (5,8) ja Tanskassa (4,4 miljoonaa). Luterilaisuus on valtionkirkko Islannissa ja Tanskassa.


title: Uskonpuhdistus

text: Jäsenmäärältään suurimmat luterilaiset kirkot sijaitsevat Ruotsissa (noin 6,5 miljoonaa jäsentä), Etiopiassa (Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus, 6,4 miljoonaa), Tansaniassa (5,8 miljoonaa), Tanskassa (4,4 miljoonaa) ja Suomessa (noin 4,1 miljoonaa). Saksan yhdistyneessä evankelisluterilaisessa kirkossa (VELKD) on yhteensä 9,7 miljoonaa jäsentä, mutta luterilaiset jakautuvat kahdeksaan maakirkkoon, joista suurin on Hannoverin kirkko, noin 2,8 miljoonaa.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen kantava opillinen riita katolisen kirkon ja protestanttien välillä oli kysymys siitä, mihin kirkon oppien on etupäässä perustuttava. Lutherin ja myöhemmin muiden uskonpuhdistajien vaatimus oli saattaa opin perustaksi Raamattu ("sola scriptura"). Katolinen kirkko taas katsoi, että myös apostoliseen traditioon tuli suhtautua samalla kunnioituksella kuin Raamattuun. Kysymys oli sikäli tärkeä, että esimerkiksi paavin valta-asemaa ei ollut säädetty Raamatussa, vaan oppi Rooman piispan ylemmyydestä perustui juuri kirkon traditioon.


title: Uskonpuhdistus

text:
Toinen tärkeä riidan aihe olivat sakramentit ja niiden määrä. Erityisesti ehtoollisen luonne synnytti kiistelyä. Luterilainen kirkko hylkäsi katolisen opin transsubstantiaatiosta eli siitä, että ehtoollisleipä ja viini muuttuisivat salatulla tavalla Kristuksen ruumiiksi ja vereksi. Sen sijaan luterilaiset katsoivat, että Kristus on läsnä leivässä ja viinissä. Luterilaiset pitivät katolista ehtoollisoppia pakanallisena taikauskona. Reformoidun kirkon jäsenet taas eivät suostuneet hyväksymään myöskään luterilaista ehtoolliskäsitystä, vaan ehtoollinen nähtiin symbolisena. Siten Kristuksen katsottiin olevan ehtoollisessa läsnä vain hengellisesti.
Riitaa aiheuttivat myös erilaiset virkakäsitykset. Luterilaiset eivät pitäneet katolilaisten tapaan pappeutta sakramenttina. Katolilaisille pappeus oli ehdoton sakramentti, mutta luterilaiset saattoivat nähdä sen pelkkänä käytännön vaatimana järjestelynä. Reformoidun kirkon parissa seurakuntajärjestys perustui Calvinin näkemykseen, jonka hän katsoi muistuttavan alkuseurakuntia. Calvinin mallissa virkoja oli neljä:
Reformoitu käsitys seurakunnasta ei siis sisältänyt lainkaan piispaa, piispoja johtavasta paavista puhumattakaan. Katolinen kirkko ei voinut hyväksyä tällaista oppia, sillä apostolisessa traditiossa painotettiin piispuuden merkitystä. Kirkkoisäksi laskettu Cyprianus oli jo alkukirkon aikaan esittänyt näkemyksensä, jonka mukaan "piispa on kirkossa ja kirkko piispassa, ja ellei joku ole piispan kanssa ei hän ole kirkossa".
Erittäin tärkeä oppiriita oli myös näkemys siitä, kuinka ihminen voi saavuttaa pelastuksen. Katolinen kirkko näki, että synnit oli korvattava sovitustyöllä tai anekirjeellä. Myös kiirastulioppi oli käytössä. Sen sijaan luterilaiset katsoivat, että pelastus saavutetaan yksin uskosta, yksin armosta (Sola fide, sola gratia). Reformoidussa kirkossa taas kehitettiin aivan muusta kristillisyydestä poikkeava oppi predestinaatiosta, ennaltamääräyksestä. Sen mukaan ihminen ei itse voi vaikuttaa pelastumiseensa, vaan Jumala on jo ennalta päättänyt, ketkä pelastuvat ja ketkä tuomitaan kadotukseen.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistus muutti syvästi Euroopan alueiden uskonnollista jakautumista. Ennen uskonpuhdistusta Euroopan kristilliset alueet olivat jakautuneet joko katolisuuteen tai ortodoksisuuteen. Käytännössä katolisuus oli vallitsevassa asemassa kaikkialla Länsi- ja Keski-Euroopassa.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen jälkeen tilanne oli muuttunut huomattavasti. Ruotsin valtakunta ja muut Pohjoismaat olivat hylänneet katolisuuden ja siirtyneet lähes täysin luterilaisuuteen. Kustaa II Aadolfin aikakaudella Ruotsissa oli jopa säädetty kuolemantuomio kaikille maassa tavattaville katolisille papeille paavin lähettejä lukuun ottamatta. Saksalais-roomalaisen keisarikunnan osalta tilanne oli monimutkaisempi. Pohjoiset alueet ja Preussi olivat vahvasti luterilaisia, kun taas etelässä oli katolisten alueiden lisäksi myös kalvinistisia seutuja. Puola ja Itävalta säilyivät pääosin katolisina alueina, kun taas Böömi, Määri ja Unkarin kuningaskunta kääntyivät pääosin luterilaisuuteen. Etelä-Euroopassa ja varsinkin Italiassa katolisuus pysyi vankassa asemassa. Sveitsistä taas tuli reformoidun kirkon kannatusalue. Uskonpuhdistuksen loppuvaiheissa protestantismi saavutti myös Ranskan, missä protestantteja oli arvioiden mukaan parhaimmillaan noin kymmenen prosenttia väestöstä.


title: Uskonpuhdistus

text: Myöhemmin, vastauskonpuhdistuksen edetessä, katolinen kirkko pääsi taas valtaan useilla alueilla. Jesuiittaveljeskunnan voimakas toiminta Keski-Euroopassa oli osittain pysäyttämässä protestantismin leviämistä. Seuraavina vuosina vaikutuspiirit riippuivat paljolti poliittisesta tilanteesta useiden sotien ja kahnausten takia.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistus loi syvän kuilun protestanttisten kirkkojen ja katolisuuden välille. Syntyneiden kirkkojen ja oppisuuntien välillä oli jännitteitä, jotka uskonpuhdistusta seuraavina vuosina purkautuivat uskonsotina. Esimerkiksi kolmikymmenvuotinen sota alkoi protestanttisten ja katolilaisten välisenä uskonsotana, vaikkakin siitä myöhemmin kehittyi poliittinen suurvaltasota. Toinen esimerkki on Ranskan protestanttien ja katolilaisten väliset uskonsodat vuosina 1562–1598.


title: Uskonpuhdistus

text: Erimielisyydet purkautuivat paitsi sotina, myös verilöylyinä ja vainoina. Tunnetuimpiin niistä kuuluu Pärttylinyön verilöyly, jossa arvioidaan saaneen surmansa noin 30 000 ihmistä. Myös "Pariisin verihäinä" tunnettu verilöyly oli katolilaisten väkivaltaista mellakointia protestanttisia hugenotteja vastaan.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistus myös pakotti katolisen kirkon uudistumaan, ja syntyi vastauskonpuhdistus. Siten uskonpuhdistus vaikutti myös Trenton kirkolliskokouksen kautta katoliseen oppiin. Trenton kirkolliskokous aiheutti paitsi uudistuksia kirkon sisällä, myös paluun joihinkin jo hylättyihin menetelmiin. Yksi päätöksistä oli paavin inkvisition perustaminen uudelleen. Inkvisitio sai alkunsa 1200-luvulla hallinneen paavi Gregorius IX:n aikana. Virallisesti perustettu inkvisitiolaitos oli "Pyhä virasto harhaoppien vastustamista varten". Virastolle annettiin tehtäväksi valvoa uskon puhtautta ja tarvittaessa rangaista kerettiläisiä.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen pääasialliset vaikutukset olivat kirkollisia, mutta se vaikutti laajasti myös tavalliseen maalliseen elämään. Maallisten ruhtinaiden sekaantuessa uskonpuhdistukseen se sai myös poliittisia piirteitä. Esimerkiksi Saksalais-roomalainen keisarikunta jakautui eri oppia tunnustaviin alueisiin, joiden välille muodostui jännitteitä. Toiset politiikkaankin kytkeytyvät vaikutukset liittyivät ihmisten moraalikäsitysten muuttumiseen: esimerkiksi reformoidussa kirkossa hyväksyttiin esivallan vastustaminen, jos esivallan ei voitu enää katsoa "palvelevan Jumalan kunniaa". Samalla reformoidut perustelivat kansanvaltaa ja kansojen vapautta uskonnollisesta näkökulmasta, jonka mukaan seurakunta oli Jumalan kansa ja siten valtiollinenkin järjestys perustui siihen. Samoin uskonpuhdistuksen omaksuneiden piirissä Luther nähtiin paikoin vapauttajana, joka johti kristikunnan ulos pitkäaikaisesta pimeydestä. Uskonpuhdistuksen voidaan katsoa myös lisänneen tavallisen kansanosan itsetuntoa suhteessa esimerkiksi papistoon.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen vaikutukset ulottuivat seuraavina vuosikymmeninä ja -satoina myös Amerikan mantereelle, jonne protestantit lähtivät siirtolaisiksi. Sinne kotiutui useita vapaiden suuntien lahkoja. Nykyään näistä lahkoista tunnetuimpia ovat esimerkiksi amishit. Samoin on sanottu, että Amerikkaan muuttaneiden reformoidun kirkon jäsenten korkea uskonnollinen työmoraali oli osittain vaikuttamassa nykyaikaisen kapitalismin syntyyn.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen vaikutukset ulottuvat myös tieteelliseen vallankumoukseen. Paikoin protestanttien parissa syytettiin katolilaisten konservatiivisissa tavoissaan harjoittavan "magiaa". Kun kirkkoa oli riisuttu, protestanttisissa kirkoissa oli karsittu myös traditioihin perustuvia käytäntöjä. Protestanttien mukaan Jumalan palvelemista olivat ennen kaikkea eettiset teot, eivät niinkään kirkolliset menot. "Maagisina" pidettyjen käytäntöjen hylkääminen sai jatkoa valistusajan sarastaessa 1600-luvulla. Nyt valistusfilosofit menivät uskonpuhdistajia pidemmälle ja hylkäsivät uskonnon tunnustuksellisuuden. He riisuivat uskonnoista uskonnolliset ja siten "järjenvastaiset" piirteet ja pyrkivät luonnontieteiden kautta luomaan uutta maailmankuvaa. Tosin taustalla oli yhä paljolti kristillisen etiikan piirteitä.


title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen myötä kirkkomusiikki sai uusia piirteitä. Jumalanpalveluksissa käytetty kieli muuttui latinasta kansankielelle. Luterilaisessa kirkossa musiikki nousi keskeiseen asemaan osittain Lutherin oman musiikinharrastuksen ja arvostuksen vuoksi. Virrestä tuli luterilaisen kirkon keskeinen kirkollisen musiikin muoto, jota yleensä laulaa jumalanpalveluksissa koko seurakunta. Monet virret olivat alkuun uusia sovituksia vanhoista gregoriaanisista kirkkolauluista tai maallisia lauluja, joille kirjoitettiin uudet kirkolliset sanat. Luther sävelsi myös itse useita virsiä, joista tunnetuin on koko uskonpuhdistuksen "tunnuslauluksi" noussut "Ein' feste Burg" (eli "Jumala ompi linnamme" suomalaisessa virsikirjassa).


title: Uskonpuhdistus

text: Kalvinistisessa kirkossa käytettiin jumalanpalveluksissa vain suoraan Raamatusta tulevia tekstejä, eikä luterilaisen virsirunouden kaltaista taidemuotoa syntynyt. Jean Calvin piti kuitenkin Lutherin tavoin seurakunnan yhteislaulua tärkeänä. Tätä tarkoitusta varten psalmeista tehtiin runomittaisia, loppusoinnullisia käännöksiä, joihin sävellettiin uusia sävelmiä. Näitä lauluja koottiin kirjoihin, joita nimitettiin "psalttareiksi". Myöhemmin psalttarin lauluja sovitettiin myös moniäänisiksi teoksiksi kotona laulettavaksi.


title: Uskonpuhdistus

text: Kun jumalanpalveluskieli oli Englannissa vaihtunut latinasta englantiin Edvard VI:n valtakaudella syntyi myös uusia musiikin muotoja. Näistä keskeisin oli "anthem", joka muistuttaa läheisesti motettia. Aikansa merkittävin säveltäjä Englannissa oli katolinen William Byrd, joka kuitenkin johti Chapel Royalin kuoroa ja toimi anglikaanisen kirkon palveluksessa. Byrdin laaja tuotanto sisältää myös katolista kirkkomusiikkia.


title: Celsius

text: Celsius viittaa seuraaviinCelsius on ollut seuraavien ruotsalaisten ja suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Kvestori

text: Kvestori () oli antiikin roomalainen virkamies. Kvestorit valittiin äänestämällä. Vuoden 420 eaa. tienoilla kvestoreita oli neljä, myöhemmin heidän määräänsä lisättiin kymmeneen. Vuonna 81 eaa. kvestoreita oli jo 20. Jotkut kvestorit toimivat Rooman kaupungissa virkamiehinä ja toiset provinsseissa kuvernöörien apulaisina.


title: Kvestori

text: Kvestoriksi haluavan patriisin täytyi olla 28-vuotias, plebeijin taas 30-vuotias. Valitseminen kvestoriksi teki henkilöstä automaattisesti senaatin jäsenen.


title: Kvestori

text: Kvestori oli ensimmäinen askel roomalaisella virkamiesuralla, jota kutsuttiin nimellä cursus honorum.


title: Kvestori

text: Euroopan parlamentissa kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä. Heidän vastuullaan on Euroopan parlamentin jäseniä koskevia hallinnollisia ja taloudellisia asioita.


title: Kvestori

text: Latinankielen sanasta quaestor johdettu taloushallinnon virkanimike. Kvestori toimii kvestuurin osastopäällikkönä ja vastaa muun muassa taloussuunnittelusta ja tilinpäätöksistä. Virkaan vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto.


title: Kvestori

text: Kvestorin virkanimike on käytössä pääasiassa Helsingin yliopistossa.


title: Ositus

text: Ositus on kokoelma joukon erillisiä epätyhjiä osajoukkoja, jotka yhdessä sisältävät kaikki joukon alkiot.


title: Ositus

text:
Täsmällinen määritelmä: Olkoon formula_1 epätyhjä joukko. formula_2 on formula_1:n "äärellinen ositus", jos formula_4 kaikilla formula_5 ja
formula_6.
formula_7 on formula_1:n "ääretön ositus", jos formula_4 kaikilla formula_10 ja
formula_11.


title: M/S Silja Serenade

text: M/S Silja Serenade on virolaisen Tallinkin omistama autolautta. Se liikennöi säännöllisesti Helsinki–Maarianhamina–Tukholma-reittiä Silja Line -brändin alaisena. Helsingin ja Tukholman välisen liikenteen lisäksi se on liikennöinyt myös reitillä Turku–Maarianhamina–Tukholma vuosina 1993–1995. Pysähdys Maarianhaminassa lisättiin Helsinki–Tukholma-reitille vuonna 1999 tax-free-oikeuden säilyttämiseksi.


title: M/S Silja Serenade

text: Laivan tilasi vuonna 1987 Effoa-Suomen Höyrylaiva Oy. Laiva valmistui vuonna 1990 myöhässä Wärtsilä Meriteollisuuden konkurssin vuoksi, joka myöhästytti kaikkien telakalla rakenteilla olevien laivojen valmistumista. Lopulta rakennustöitä jatkettiin pikavauhtia perustetun Masa-Yardsin telakalla. Nykyisin laivan omistaa Tallink Silja Oy.


title: M/S Silja Serenade

text: "Silja Serenade" uudistettiin vuoden 2006 alussa Turun korjaustelakalla Naantalissa. Laiva uudistettiin toistamiseen alkuvuodesta 2014. Alus liikennöi Suomen lipun alla, ja sen kotisatama on Maarianhamina.


title: M/S Silja Serenade

text: "Silja Serenaden" sisaralus on M/S "Silja Symphony".


title: M/S Silja Serenade

text: "Silja Serenade" lähtee sisarlaivansa M/S "Silja Symphonyn" ja Viking Linen M/S "Gabriellan" ja M/S "Mariellan" tapaan joka toinen ilta Helsingin Eteläsatamasta ja jatkaa Maarianhaminan kautta Tukholmaan. Laiva on Tukholmassa päivän, ja illalla se lähtee taas takaisin kohti Helsinkiä. Tukholmassa satama on Värtahamnen, Maarianhaminassa Maarianhaminan satama ja Helsingissä Olympiaterminaali.


title: M/S Silja Serenade

text: "Silja Serenaden" toiminnallinen keskus on 143 metriä pitkä, avara kävelykatu Promenade. Promenaden lattia on tiikkipäällysteinen, ja sen ympärille rakentuvat molemmin puolin ravintolat, baarit, myymälät ja muut palvelut. Näiden palveluiden yläpuolella ovat hyttiosastot. Promenade-, DeLuxe Promenade- ja Family Promenade -luokkien hyteistä on näkymä Promenadelle. Sekä Promenaden peräpäässä että katossa on suuret ikkunat. Promenaden kattoikkunat ovat samalla Moonlight Promenaden ikkunoita, joista voi katsella Promenadea ylhäältäpäin. Promenadella järjestetään matkan aikana viihde-esityksiä, ja sisäänkäynti alukselle tapahtuu sen kautta. "Silja Serenade" oli valmistuessaan maailman ensimmäinen laiva, jossa on kävelykatu."Silja Serenaden" kaikissa hyteissä on puhelin, WC ja suihku.


title: M/S Silja Serenade

text: Lisäksi:


title: Pimeä energia

text: Pimeä energia on eräissä kosmologisissa teorioissa oletettua energiaa, joka täyttää koko avaruuden ja jolla on negatiivinen paine. Pimeä energia työntää galaksijoukkoja poispäin toisistaan. Galaksit itsessään eivät laajene, koska gravitaatio on paljon voimakkaampi voima kuin pimeä energia. Pimeän energian luonnetta tai mahdollista välittäjähiukkasta ei tunneta.


title: Pimeä energia

text: Planck-satelliitin mittausten perusteella pimeän energian osuus maailmankaikkeuden massaenergiasta on 68,3 %. Pimeän aineen osuus on 26,8 % ja tavallisen aineen 4,9 %.


title: Pimeä energia

text: Yleisen suhteellisuusteorian mukaan maailmankaikkeus voi olla avoin, laakea tai suljettu riippuen massatiheydestä. Pimeän energian olemassaololla spekuloitiin jo 1960-luvulla, kun kävi ilmeiseksi, että galaksien tähtien massa ei riitä siihen, että maailmankaikkeuden geometria olisi laakea. Laskelmissa maailmankaikkeus saatiin laakeaksi joko lisäämällä aineen määrää tai olettamalla voima, joka kiihdyttää avaruuden laajenemista.


title: Pimeä energia

text: 1980-luvulla kehitetty inflaatioteoria antoi vahvistusta oletukselle, että maailmankaikkeus olisi laakea. Inflaatioteorian mukaan minkä tahansa muotoinen maailmankaikkeus muokkautuu laakeaksi pian alkuräjähdyksen jälkeen tapahtuvassa inflaatiossa.


title: Pimeä energia

text: Vuonna 1998 kaksi tutkimusryhmää laski maailmankaikkeuden laajenemisnopeuden vaihtelut mittaamalla eri etäisyyksillä olevia Ia-tyypin supernovia. Tällaisten supernovien absoluuttinen magnitudi on aina sama, minkä ansiosta supernovan etäisyys on laskettavissa näennäisen magnitudin perusteella. Supernovan punasiirtymä osoittaa, millä nopeudella se etääntyy Maasta. Näiden tietojen perusteella voidaan laskea, millä nopeudella maailmankaikkeus on laajentunut supernovan räjähdyshetkellä. Tulokset osoittivat, että maailmankaikkeuden laajeneminen on alkanut kiihtyä 5–7 miljardia vuotta sitten.


title: Pimeä energia

text: Myös maailmankaikkeuden iänmääritys viittaa kiihtyvään laajenemiseen. Ennen pimeän energian havaitsemista maailmankaikkeuden laajenemisen oletettiin hidastuvan ajan mittaan ja keskimääräinen laajenemisnopeus laskettiin Hubble-avaruuskaukoputkella kefeideistä otettujen kuvien perusteella. Maailmankaikkeuden iäksi saatiin noin 9 miljardia vuotta. Linnunradasta on kuitenkin löytynyt yli 13 miljardin vuoden ikäisiä tähtiä. Kun laskelmissa huomioitiin supernovahavaintojen mukainen kiihtyvä laajeneminen, maailmankaikkeuden iäksi saatiin noin 13,7 miljardia vuotta, jolloin maailmankaikkeus osoittautui tähtiään vanhemmaksi. Tämänhetkinen arvio maailmankaikkeuden iästä on noin 13,82 miljardia vuotta.


title: Pimeä energia

text: Vuonna 2000 tutkijat mittasivat Linnunrataa lähellä olevien galaksien liikkeitä ja totesivat, että jokin voima vastustaa painovoimaa ja työntää galakseja poispäin toisistaan. Vuonna 2011 julkaistiin 200 000 galaksin liikkeitä seurannut tutkimus, joka vahvisti, että pimeän energian vaikutus on pysynyt samanlaisena viimeisten seitsemän miljardin vuoden aikana. Galaksien liikkeet ovat supernovista riippumaton todiste pimeän energian olemassaolosta.


title: Pimeä energia

text: Maailmankaikkeus osoittautui laakeaksi WMAP-satelliitin kosmisesta taustasäteilystä tekemien mittausten perusteella vuosina 2003–2008. Myöhemmin Planck-satelliitti on vahvistanut, että maailmankaikkeuden tavallinen ja pimeä aine yhteensä kattavat vain 31,7 % laakeuteen vaadittavasta kriittisestä tiheydestä, joten loput 68,3 % maailmankaikkeuden massaenergiasta on pimeää energiaa. Tämä on tarkin arvio pimeän energian määrästä ja kolmas todiste pimeän energian olemassaolosta.


title: Pimeä energia

text: "Tyhjiöenergia": Jos pimeä energia on yhtä voimakasta joka paikassa kaikkina aikoina, laajeneminen lienee tyhjän avaruuden ominaisuus. Tällöin pimeä energia voitaisiin huomioida yleisessä suhteellisuusteoriassa käyttämällä kosmologista vakiota, jolla olisi nollasta poikkeava arvo. Ongelmana on se, että kokeiden perusteella Casimirin ilmiön aiheuttava tyhjiöenergia on 10 kertaa voimakkaampi voima kuin kosmologisista havainnoista laskettu avaruuden laajenemista kiihdyttävä voima, eikä mikään teoria selitä, mistä ero johtuu.


title: Pimeä energia

text: "Kvintessenssi": Kvintessenssillä tarkoitetaan, että maailmankaikkeuden laajenemista kiihdyttävä voima olisi jokin tuntematon kvanttikenttä. Ongelmana on selittää, miksi kiihtyminen on havaintojen perusteella kasvanut samassa suhteessa avaruuden laajenemisen kanssa eli samalla tavalla kuin tyhjiöenergia kiihdyttäisi laajenemista.


title: Tiedekeskus Heureka

text:
Heureka on suomalainen tiedekeskus Vantaan Tikkurilassa. Se sijaitsee pääradan ja Keravanjoen risteyskohdassa. Vuonna 1989 toimintansa aloittaneessa tiedekeskuksessa tutustutaan tieteeseen ja teknologiaan hauskalla tavalla itse tehden ja kokeillen. Yleisö voi kokea oivaltamisen iloa elämyksellisissä vuorovaikutteisissa näyttelyissä, planetaariossa ja tapahtumissa. Heurekan ydinajatuksena on jakaa oivaltamisen iloa kaikille. Heureka on yksi Suomen suosituimmista vapaa-ajan keskuksista, jossa käy keskimäärin lähes 300 000 vierailijaa vuosittain. Nimi Heureka viittaa Arkhimedeen sanomaksi arveltuun lauseeseen "Olen löytänyt sen!".
Tiedekeskus Heureka on taloudellista voittoa tavoittelematon yleishyödyllinen yhteisö, jonka toiminnasta vastaa Tiedekeskussäätiö. Tiedekeskussäätiö on laajapohjainen yhteistyöjärjestö, johon osallistuvat Suomen tiedeyhteisö, opetuselämä, elinkeinoelämä, valtiovalta ja paikallishallinto. Säätiön 10 taustayhteisöä osallistuu aktiivisesti Heurekan toimintaan sitä tukien ja kehittäen. Säätiön korkein päättävä elin on valtuuskunta, jonka päätökset toteuttaa hallitus. Päivittäistä toimintaa johtaa Heurekan toiminnanjohtaja apunaan johtajisto ja muu Heurekan henkilökunta.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Heurekan toiminnanjohtajana on elokuusta 2014 alkaen toiminut Tapio Koivu.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Tiedekeskus Heurekan juuret juontavat Helsingin yliopistoon ja maailmalla tiedekeskuksiin tutustuneisiin tieteilijöihin. Alullepanijoita olivat dosentit Tapio Markkanen, Hannu I. Miettinen ja Heikki Oja. Alkusysäyksenä oli 20.–26.5.1982 Helsingin Säätytalossa pidetty Fysiikka 82 -näyttely. Saman vuoden syksyllä perustettiin tiedekeskusprojekti, jota aluksi tukivat Suomen Akatemia, opetusministeriö ja eräät säätiöt. Projektista syntyi Tiedekeskussäätiö vuosien 1983–1984 vaihteessa. Säätiön alkuperäiset perustajajäsenet olivat Helsingin yliopisto, Teknillinen korkeakoulu, Tieteellisten seurain valtuuskunta ja Teollisuuden keskusliitto.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Vantaa tarjoutui tiedekeskuksen isäntäkaupungiksi ja osittaiseksi maksajaksi vuonna 1984 ja osoitti tiedekeskukselle paikan Tikkurilan eteläpuolella sijaitsevalta tontilta. Rakennus maksoi 80 miljoonaa markkaa eli noin 13,5 miljoonaa euroa. Vuoden 1985 aikana käydyssä arkkitehtikilpailussa annettiin kaksi ensimmäistä palkintoa, joista toteutettavaksi valittiin Mikko Heikkisen, Markku Komosen ja Lauri Anttilan ehdotus "Heureka". Tästä tiedekeskus sai nimensä.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Ennen rakennuksen valmistumista pidettiin joitakin näyttelyitä kokeeksi muissa paikoissa: Fysiikka -82 Säätytalossa, lääketieteen yleisönäyttely Pulssi keväällä 1985 Talin tenniskeskuksessa, Suomen kansasta ja kielestä kertova Vipunen syksyllä 1985 Säätytalossa sekä teknisiä tieteitä esitellyt Teknorama Helsingin Messukeskuksessa keväällä 1987. Tiedekeskuksen sisältösuunnitelma valmistui 1986. Rakennuksen peruskivi muurattiin lokakuussa 1987, ja rakennus valmistui vuotta myöhemmin. Tiedekeskuksen kokonaispinta-ala on 8 200 m, josta näyttelytilaa on noin 2 500 m . Tiedekeskus Heureka avattiin yleisölle 28. huhtikuuta 1989.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Päänäyttely on saanut vaikutteita Gunnar Asplundin suunnittelemasta näyttelystä Tukholman kaupunginkirjastossa. Sylinterinmuotoista päänäyttelytilaa ympäröivässä pilarihallissa esitellään tieteen erilaisia sovelluksia. Päänäyttely uusitaan lähes vuosittain.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Päänäyttelyalueella sylinterihallissa on esillä erilaisiin tieteenaloihin liittyviä kohteita. Esillä olevia aihepiirejä ovat mm. ruoansulatus ja suoliston toiminta, rahan valmistus, kaupungit ja puolustaminen. Suolistossa suhisee -näyttely on suunniteltu yhteistyössä Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin kanssa. Näyttely esittelee hauskasti ja havainnollisesti terveen ruoansulatuskanavan rakennetta ja toimintaa sekä kertoo, miten elimistö hankkii ravinnosta tarvitsemansa rakennusmateriaalit ja polttoaineen. Kolikon tie -näyttely on Suomen Rahapajan kanssa yhteistyössä suunniteltu juhlanäyttely. Näyttelyssä kerrotaan rahan valmistuksesta ja ominaisuuksista. Älykäs kaupunki -näyttely kertoo tieto- ja viestintätekniikkan hyödyntämisestä kaupungin toimintojen, turvallisuuden, energiatehokkuuden ja ympäristöystävällisyyden parantamisessa. Suojaan! -näyttely esittelee tieteen ja teknologian merkitystä nykyajan puolustusvoimissa vertaamalla ihmisen ja luonnon eri suojautumiskeinoja.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Heureka-klassikot-näyttelyyn on koottu valikoima taattuja suosikkeja Heurekasta ja muista tiedekeskuksista. Näyttely esittelee erilaisia näyttäviä fysiikan ilmiöitä, joita voi kokea koko keholla. Illuusiokohteet osoittavat, miten aivojen ja aistien yhteistoiminta luo hämmästyttäviä ilmiöitä päämme sisällä. Tiedettä pallolla -näyttelykohde on Yhdysvaltain meren ja ilmakehän tutkimuslaitoksen (NOAA) kehittämä suuri pallo, jonka pinnalle projisoidaan lukuisia erilaisia havainnollistuksia ilmastosta, valtameristä, maa-alueista ja tähtitieteestä.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Päänäyttelyn ohella Heurekassa on esillä samanaikaisesti yleensä kaksi erilaista vaihtuvaa näyttelyä. Vaihtuvissa näyttelyissä aihepiireinä on ollut useita eri aiheita, muun muassa dinosaurukset, ihminen, urheilu, metsät, elokuva, lentäminen ja muinaiset kulttuurit.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Heurekan ulkonäyttelyalue tiedepuisto Galilei avattiin vuonna 2002. Se on auki joka vuosi kesäkauden. Galilei on ikään kuin "tieteellinen leikkipuisto". 7 500 m²:n alueella sijaitsee kymmeniä kohteita, joissa monessa elementtinä on vesi. Kohteet perustuvat lähinnä matematiikan, fysiikan ja musiikin ilmiöihin. Ulkopuistossa sijaitsee myös liikkuvista taideteoksista tunnetun taiteilijan Osmo Valtosen hiekkapiirturi. Galileissa on lisäksi pohjoisen pallonpuoliskon havupuulajeja esittelevä arboretum.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Heurekan edustalla olevalla piha-alueella on pysyvästi esillä kivipuisto, jossa on nähtävillä Suomen kallioperän tyypillisiä ja epätyypillisiä kiviä. Kivet on sijoitettu siten, että ne muodostavat samalla levinneisyytensä kartoituksen eri alueilla Suomessa. Kivipuutarhan tarkoitus on osoittaa tiedekeskuksen vieraille jo aluksi, ettei tiedekeskuksen viesti liity pelkästään tekniikan saavutusten esittelyyn, vaan luonnon ja kulttuurin pitkään kiertokulkuun. Pääsisäänkäynnin edustalla on perenna-alue, jonka kasvit on valittu Carl von Linnén historiallisen luokituksen mukaan.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Heurekan planetaario on yksi Euroopan moderneimmista planetaarioista. Planetaario avattiin täysin uudistuneena 26.12.2007. Teatteri oli vuoteen 2007 asti nimeltään Verne-teatteri, jossa esitettiin superelokuvia sekä erikoisdiaprojektorilla erityisesti koko 500 neliömetrin puolipallokupua hyödyntäviä multimediaohjelmia. Nykyisen planetaarion digitaalinen Sky Skan -planetaario-laitteisto mahdollistaa liikkuvan kuvan heijastamisen koko kupuun ja luo näin vahvan elokuvaelämyksen. Käytössä myös perinteinen tähtitaivasprojektori erikoisohjelmiin. Planetaariossa on 135 istuinpaikkaa. Planetaarioelokuvia kävi katsomassa vuonna 2013 kaikkiaan 171 495 Heureka-kävijää. Kävijämäärä nousi koko planetaarion historian suurimmaksi.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Heurekassa voi näyttelyiden lisäksi seurata päivittäin tiedeteatteriesityksiä, osallistua erilaisiin laboratorio- ja työpajaohjelmiin sekä katsella rottien koripallo-otteluita. Lisäksi Heurekassa järjestetään yksittäisiä muita tapahtumia, kuten tieteen päiviä, tiedelomia ja tiedeleirejä kesällä. Heurekan auditoriossa järjestetään säännöllisesti yleisöluentoja eri aihepiireistä. Myös planetaariossa järjestetään yleisöluentoja. Muita palveluita Heurekassa ovat tiedekauppa ja ravintola sekä kokouskäyttöön vuokrattavat ryhmätyötilat ja 220-paikkainen auditorio.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Vuodesta 1989 vuoteen 2011 Heurekan kävijämäärä oli keskimäärin noin 280 000 kävijää vuodessa. Keväästä 1989 alkaen vuoden 2014 loppuun Heurekan näyttelyitä on nähnyt Heurekassa kaikkiaan yli 7,3 miljoonaa kävijää. Kun lasketaan mukaan Heurekan näyttelyitä muualla nähneet, nousee kokonaisyleisömäärä lähes 25 miljoonaan.


title: Tiedekeskus Heureka

text:
Tiedekeskus Heurekassa vieraili vuoden 2013 aikana kaikkiaan 409 403 kävijää. Enemmän kävijöitä on ollut ainoastaan Heurekan avajaisvuonna 1989, jolloin uuteen tiedekeskukseen kävi tutustumassa 431 244 henkilöä reilun kahdeksan kuukauden aikana. Vuosi 2013 oli ennätyksellinen Heurekassa erityisesti huiman suosion saavuttaneen Body Worlds -näyttelyn myötä. Näyttely houkutteli Heurekaan uusia kävijöitä, ja esimerkiksi nuorten aikuisten ja opiskelijoiden määrä kasvoi
aiempiin vuosiin verrattuna huomattavasti. Myös koululaiskävijöiden määrä kasvoi edellisvuosista. Koululaiskävijöitä oli vuonna 2013 74 390 (54 716 vuonna 2012).


title: Tiedekeskus Heureka

text: Kävijämäärältään Heureka on Suomen suosituimpia maksullisia vierailukohteita ja museoiden joukossa se on ollut useana vuonna suosituin. Kun tiedekeskusta 1980-luvulla suunniteltiin, sen vuosittaiseksi kävijämääräksi arvioitiin 250 000. Pitkän ajan keskiarvo 25 vuoden aikana on noussut hieman korkeammaksi eli 285 000 vierailijaan vuosittain. Käyntimäärä vaihtelee vuosittain melko paljon riippuen mm. Heurekan ja sen kilpailijoiden tarjonnasta sekä taloudellisesta tilanteesta, joka vaikuttaa eri kävijäryhmien kysyntään ja kulutuspäätöksiin.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Rakennukseen kuuluu näyttelytilojen lisäksi auditorio, luokkahuoneet, yhdistetty planetaario- ja superlaajakangaselokuvateatteri, ravintola ja myymälä. Rakennuksen julkisivussa on radan puolella käytetty peililasia, jonka tehtävänä on suojata rakennusta junaradan melua vastaan. Julkisivun rakenteet jaksottuvat sadan metrin pituisen kokonaisuuden 31 tasaväliseen osaan, joita vastaavat spektrien värit perustuvat laboratoriossa tehtyyn analyysiin ja sen perusteella luotuihin erikoismaaleihin. Pilarihallin ulkoseinien verhouksessa on käytetty tuuman paksuisia esijännitettyjä valkobetonilevyjä. Pinnaltaan hiekkapuhallettujen kuorielementtien koko on 60 x 120 cm.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Tiedekeskuksen keskeinen sisätila ja sen arkkitehtoninen polttopiste on 14 metriä korkea sylinterimäinen näyttelyhalli. Päänäyttelyhallin pilarimoduuli on 9,6 metriä molemmissa suunnissa. Sen pilarit koostuvat osapilareista, joita keskialueella on neljä, reunoilla kaksi ja kulmissa yksi. Näillä rakenteilla pyritään havainnollistamaan kuorman suhteellista kertymää.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Päänäyttelyhallia ympäröi pilarihalli sekä liimapuukaarien kannattelema kaarihalli. Verne-teatterin pallo ja ympyrän sektorin muotoinen auditorio leikkautuvat ja työntyvät moduulirunkoiseen pilarihalliin ja osittain toisiinsa. Kuhunkin kohteeseen on kehitetty sille soveltuva ja ominainen rakennusjärjestelmä. Rakenteiltaan ja materiaaleiltaan tiedekeskus on eräänlainen konglomeraatio. Siinä on betoni-, teräs- ja puukonstruktiota. Rakennus on koottu pääosiltaan esivalmisteisista komponenteista, mutta siinä on myös paikalla rakennettuja osia.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Näyttelytilojen alapohjaan on rakennettu puolilämmin huoltotila näyttelyn tarvitsemia LVIS-elementtejä varten. Ulosotot ja liitosmahdollisuudet on sijoitettu systemaattisesti 2,4 metrin ruudussa koko rakennukseen. Tällä mahdollistettiin riittävä joustavuus näyttelyiden pystyttämistä varten.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Heurekan toimintaa ylläpitää Tiedekeskussäätiö, jonka taustayhteisöjä ovat Aalto-yliopisto, Elinkeinoelämän keskusliitto, Helsingin yliopisto, Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, Tieteellisten seurain valtuuskunta, Suomen työ- ja elinkeinoministeriö, Suomen valtiovarainministeriö ja Vantaan kaupunki.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Heurekan rahoitus tulee avustuksina Vantaan kaupungilta ja opetus- ja kulttuuriministeriöltä sekä omasta tulorahoituksesta: pääsylippu- ja vuokratuloista, varainhankinnasta ja näyttelyviennin tuloista. Koko Heurekan rahoitus on noin yhdeksän miljoonaa euroa, josta oman toiminnan osuus vuonna 2011 oli 48 prosenttia. Vantaan kaupungin sekä opetus- ja kulttuuriministeriön osuus koko rahoituksesta oli vuonna 2011 yhteensä 52 prosenttia. Yhteiskunnallinen tuki on merkittävästi pienempi kuin monille muille kulttuurilaitoksille. Osa rahoituksesta tulee myös yritysyhteistyön kautta. Vaihtuvilla näyttelyillä on usein pääyhteistyökumppani ja muita kumppaneita. Heurekalla on myös kaksi säätiön kokonaan omistamaa yhtiötä: Tiedekauppa Magneetti Oy, jolla on Heureka Shop -niminen kauppa sekä Heurekassa että Helsingin keskustassa Kampin kauppakeskuksessa, sekä vientitoimintaa hoitava Heureka Overseas Productions Oy Ltd.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Professori Per-Edvin Persson oli Tiedekeskus Heurekan toimminnanjohtaja vuodesta 1991 alkaen, ja hänen jäädessään eläkkeelle syyskuussa 2013 johtajaksi tuli Anneli Pauli. Elokuussa 2014 tehtävässä aloitti Tapio Koivu.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Tiedekeskussäätiön palveluksessa oli vuoden 2011 lopussa 66 kuukausipalkkaista työntekijää ja 40 osa-aikaista tai määräaikaista työntekijää. Henkilötyövuosia samana vuonna tehtiin 83. Tämän lisäksi vapaaehtoiset tekivät 4,5 henkilötyövuotta. Heurekassa on ollut vapaaehtoisia vuodesta 1998, ja vuonna 2007 heitä oli talossa noin 60–70.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Tiedekeskussäätiön palveluksessa oli vuoden 2013 lopussa 66 vakituista, 9 määräaikaista ja 30 osa-aikaista työntekijää. Henkilötyövuosien kokonaismäärä oli 75. Tämän lisäksi vapaaehtoisia oli kaikkiaan 66 henkilöä ja heidän panoksensa vastasi 4,6 henkilötyövuotta. Lisäksi Heurekassa työskenteli vuonna 2013 joukko oppivelvollisuus- ja työharjoittelijoita sekä siviilipalvelusmies.


title: Tiedekeskus Heureka

text: Tiedekeskus Heureka kuuluu kolmeen tiedekeskusverkostoon: ASTC ("Association of Science-Technology Centers"), ECSITE ("The European Network of Science Centres and Museums") ja NSCF ("Nordisk Science Centerförbund").


title: Tiedekeskus Heureka

text: Tiedekeskussäätiö on lahjoittanut Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan soveltavan kasvatustieteen laitokselle tiedekeskuspedagogiikan tutkimusjohtajan toimen, johon valittiin Heurekan tutkimus- ja kehityspäällikkö, professori Hannu Salmi.


title: Avaruusromu

text: Avaruusromu on Maata avaruudessa kiertävää ihmisen aikaansaamaa romua. Kookkaampia romuja ovat esimerkiksi rikkinäiset satelliitit ja kantorakettien vaiheet. Pienempiä romuja ovat esimerkiksi maalinhituset, miehitettyjen avaruusalusten jättämät roskat ja jätteet, astronauteilta kadonneet työkalut sekä törmäyksistä aiheutuneet jäänteet. Avaruusromu aiheuttaa törmäysvaaran satelliiteille ja miehitetyille avaruusaluksille. Jopa maalihiukkasen kaltaiset kappaleet voivat aiheuttaa merkittäviä vaurioita, koska kappaleiden törmäysnopeus voi olla jopa 35 000 km/h.


title: Avaruusromu

text: Vanhin avaruusromu on laukaistu National Aeronautics and Space Administrationin Vanguard 1 -satelliitti , jota varhaisemmat neuvostoliittolaiset Sputnik 1 ja Sputnik 2 sekä yhdysvaltalainen Explorer 1 ovat jo pudonneet ilmakehään niiden matalien kiertoratojen takia. Vanguard pysyy kiertoradalla vuoteen 2248 saakka.


title: Avaruusromu

text: National Aeronautics and Space Administrationin arvioi jo vuonna 2011 romun määrän kriittiseksi.


title: Avaruusromu

text: Vuonna 1957 avaruuteen laukaistun Sputnikin jälkeen ihmiskunta on lähettänyt avaruuteen noin 7 500 satelliittia, joista noin 4 300 kiertää yhä Maapalloa. Kesäkuussa 2016 Maata kiersi 1 419 toimivaa satelliittia. Tammikuussa 2018 määrä olin noin 1 200. Loput ovat avaruusromua.


title: Avaruusromu

text: Tutkimuslaitos "United States Space Surveillance Network" arvioi vuonna 2015, että kiertoradalla on yli 21 000 yli kymmensenttimetristä keinotekoista kappaletta. Vastaavasti 1–10 senttimetrin kappaleita olisi melkein 500 000.


title: Avaruusromu

text: Euroopan avaruusjärjestö arvioi tammikuussa 2018, että maata kiertää vajaat 30 000 yli kymmensenttimetristä keinotekoista kappaletta. Vastaavasti 1–10 senttimetrin kappaleita on arviolta 750 000. Sitä pienempiä on 166 miljoonaa.


title: Avaruusromu

text: Tammikuussa 2007 Kiinan armeija laukaisi ballistisen ohjuksen kohti avaruutta. Vajaan 900 kilometrin korkeudessa ohjus iskeytyi valtavalla nopeudella jo aikaisemmin rikkoutuneeseen sääsatelliittiin, joka pirstoutui tuhansiksi pieniksi palasiksi. Ohjuskokeen seurauksena Maapalloa kiertävälle radalle syntynyi vajaat 3 500 havaittavissa olevaa avaruusromun palaa, ja tätä pienempiä kappaleita arviolta 150 000. Tämä ohjuskoe on eniten avaruusromua synnyttänyt yksittäinen tapahtuma ihmiskunnan historiassa. Yli 20 prosenttia kaikesta Maata kiertävästä avaruusromusta on peräisin tuosta vajaa tuhat kiloa painaneesta sääsatelliitista.


title: Avaruusromu

text: Maata kiertävien satelliitit kulkevat sitä hitaammin, mitä korkeampi kiertorata on kyseessä. Matalilla radoilla satelliittien nopeus on keskimäärin 27 000 km/h Maahan nähden. Vielä noin 1 800 kilometrin korkeudessa ratanopeus on 25 000 km/h luokkaa. Geostationaarisilla radoilla noin 36 000 kilometrin etäisyydellä ratanopeus on likimain nolla Maahan nähden. Satelliittien keskinäiset nopeudet kiertoradoilla voivat olla suurempia, kuten 11. helmikuuta 2009 tapahtuneessa Iridium 33- ja Kosmos 2251 -satelliittien törmäyksessä Siperian yläpuolella noin 700 kilometrin korkeudessa. Törmäysnopeus oli noin 35 000 km/h.


title: Avaruusromu

text: Suurimmaksi uhkaksi koetaan 1–10 cm:n kokoiset kappaleet, jotka saattavat aiheuttaa merkittävää tuhoa osuessaan toimivaan satelliittiin. Näitä kappaleita on paljon, ja niiden tarkka seuraaminen on hankalaa. Noin 5–10 cm:n kokoisia kappaleita voidaan seurata Maasta käsin säännöllisesti. Muiden kappaleiden esiintymistodennäköisyyden määrittelyyn käytetään tietokoneohjelmia ja todennäköisyysmalleja, joilla törmäysriski arvioidaan. Avaruustomua törmää luotaimiin ja satelliitteihin kuitenkin melko harvoin. Törmäykset ovat aina merkittäviä riskejä, jotka tulee huomioida: avaruusromun kappaleet saattavat iskeytyä useiden miljoonien eurojen arvoisiin satelliitteihin tai miehitettyihin avaruusasemiin tehden nämä toimintakyvyttömiksi.


title: Avaruusromu

text: Ihmisen aiheuttaman romun lisäksi avaruusaluksiin törmää mikrometeoriitteja. Törmäysten vaarallisuus johtuu siitä, että tyypillinen törmäysnopeus on 11 km/s.


title: Avaruusromu

text: Vuonna 2010 Euroopan unioni ehdotti Yhdysvalloille toimintatapoja (code of conduct), jotta avarauusromua syntyisi jatkossa mahdollisimman vähän. Talvella 2011 yhteensä 37 Yhdysvaltain kongressin republikaanisenaattoria allekirjoitti tätä vastustavan julkilausuman pyrkien estämään Barack Obaman hallintoa liittymästä sopimukseen.


title: Avaruusromu

text: Merkittävin avaruuden seurantakalusto on Yhdysvaltain ja Kanadan ilmapuolustuksella North American Aerospace Defense Commandoilla. Vuonna 2010 Australia oli pääsemässä Yhdysvaltain avaruusseuranta-aseman kotipaikaksi. Australiasta nimittäin näkee eteläisen taivaan, ja lisäksi se voi olla edullinen paikka Yhdysvalloille Kiinan avaruustoiminnan seuraamiseen.


title: Avaruusromu

text: Avaruudessa olevaa avaruusromua voidaan seurata Maasta käsin, jos se on tarpeeksi kookasta. National Aeronautics and Space Administration käyttää seurantaan tutka- ja kaukoputkiverkostoaan. Sen avulla voidaan havaita kaikki 30 cm suuremmat kappaleet geosynkroniselta radalta ja keskimäärin 5–10 cm:n tai suuremmat kappaleet matalilta kiertoradoilta.


title: Avaruusromu

text: Euroopan avaruusjärjestö valvoo avaruusromua. Valvontaan käytetään muun muassa Saksassa Bonnin lähellä sijaitsevaa TIRA-tutkaa (Tracking and Imaging Radar). Sen 34-metrisen lautasantennin avulla voidaan havaita jopa 2 cm:n kokoinen kappale 1 000 kilometrin etäisyydeltä. Seurantaan on käytetty myös Norjan EISCAT-tutkia (European Incoherent Scatter Radar) Tromsössä ja Lonyearbyenissä Huippuvuorilla. Näillä tutkilla päästään matalilla radoilla 2 cm tarkkuuteen. Osa Euroopan avaruusjärjestön avaruusromumittauksista tehtiin 1990-luvun lopussa Sodankylästä EISCAT-tutkalla. Ranskan sotilaallinen Grand Réseau Adapté à la Veille Spatiale -tutka ja Saksan sotilaallinen tutka seuraavat muun muassa avaruusromua Euroopan unionin alueen yläpuolella.


title: Avaruusromu

text: Kaikkiaan Maasta käsin voidaan seurata 19 000 kiertolaisen liikettä. Muiden kappaleiden todennäköisen olemassaolon arvioinnissa joudutaan turvautumaan laskennallisiin malleihin.


title: Avaruusromu

text: Matalien kiertoratojen mikrometeoriitti- ja avaruusromutörmäyksistä on saatu tarkinta tietoa National Aeronautics and Space Administrationinin Long Duration Exposure Facility -satelliitista. Se oli kiertoradalla maalitauluna 68 kuukautta ja tuotiin takaisin sukkulalla. Myös Euroopan avaruusjärjestön Eureca-alus ja Hubblen aurinkopaneelit on tuotu maahan avaruussukkulalla, ja niiden saamia osumia on analysoitu. Suomalainen DEBIE-laite mittaa Euroopan avaruusjärjestön PROBA-satelliitilla tällaisia törmäyksiä. Kansainvälisellä avaruusasemalla on ollut laitteen uudempi versio DEBris In Orbit Evaluator.