title: Azerit

text: Useat lähteet, kuten Encyclopaedia Iranica, selittävät, miten "Azerbaidžanin turkkia puhuvat ovat lähtöisin pääosin aiemmista iranilaisen kielen puhujista, joita elää yhä alueella pienissä taskuissa." Iranilaisten talyšien ja tatien läsnäolo Azerbaidžanissa on lisätodiste alueen aiemmasta iranilaisesta luonteesta. Näiden nykyisten ryhmien edeltäjinä myös muinaisia azareita on esitetty nykyisten azereiden esi-isiksi.


title: Azerit

text: "Encyclopædia Britannica" kertoo Azerbaidžanin tasavallan azereista seuraavaa:


title: Azerit

text: Kaukasialainen alkuperä koskee pääosin Kaukasuksen alueen azereita, joista valtaosa asuu nykyään Azerbaidžanin tasavallassa. Toistuvista invaasioista ja muuttoliikkeistä huolimatta on todisteita siitä, että Kaukasian albanialaiset mahdollisesti assimiloituivat kulttuuriltaan ensin muinaisiin iranilaisiin ja myöhemmin oğuz-turkkilaisiin. Kaukasian albanialaisista on saatu huomattavasti tietoa koskien esimerkiksi heidän kieltään, historiaansa, varhaista kääntymistään kristinuskoon ja läheisiä siteitään armenialaisiin. Monet akateemikot uskovat, että udin kieli, jota puhutaan yhä Azerbaidžanissa, on jäänne albanialaisten kielestä.


title: Azerit

text: Tämä kaukasialainen vaikutus ulottui etelään Iranin Azerbaidžaniin. Ensimmäisellä vuosituhannella eaa. toinen kaukasialainen kansa, mannait, asuttivat suurta osaa Iranin Azerbaidžanista. Assyrialaisten kanssa käytyjen poliittisten konfliktien heikentämien mannaiden uskotaan joutuneen valloitetuiksi ja assimiloiduiksi meedialaisiin vuoteen 590 eaa. mennessä.


title: Azerit

text: Azerbaidžanin azerit muistuttavat geneettisesti erityisesti muita turkkilaisia kansoja, kuten turkmeenit, ja toisaalta Lähi-idän alueen asukkaita, eivätkä niinkään kieliryhmänsä muita kansoja.


title: Azerit

text: Cambridgen yliopiston geneetikkoryhmä teki tohtori Maziar Ashrafian Bonabin (Iranin azerin) johtamana tutkimuksen Iranin geneettisestä maisemasta. Bonab huomautti ryhmänsä tehneen laajamittaisia DNA-testejä Iranissa eri kieliryhmien edustajien kanssa, joihin kuului niin indoeurooppalaisten kuin ei-indoeurooppalaistenkin kielten puhujia. Tutkimuksen mukaan Iranin azereilla ei ole samanlaista fiksaatioindeksiä ja muita geneettisiä markkereita kuin Anatolian ja Euroopan turkkilaisilla. Geneettinen fiksaatioindeksi ja muut geneettiset piirteet kuten viimeinen yhteinen kantaisä ja mitokondrio-DNA olivat heillä kuitenkin samanlaisia kuin Iranin persialaisilla.


title: Azerit

text: Vuonna 2003 tehdyn tutkimuksen mukaan " osoittavat, että indoeurooppalaista kieltä puhuvat armenialaiset ja turkkilaista kieltä puhuvat azerit (Azerbaidžanin tasavallassa) ovat geneettisesti läheisempää sukua naapureilleen Kaukasiassa kuin kielisukulaisilleen muualla". Tutkimuksen tekijöiden mukaan tämä on osoitus Kaukasuksen alkuperäisväestön keskuudessa tapahtuneesta kielenvaihdosta. Keskiaasialaisilta saadusta rajallisesta geneettisestä materiaalista on osoituksia (erityisesti haploryhmä H12), huomattavimmin turkmeeneilta, enemmän kuin naapurikansoilla georgialaisilla ja armenialaisilla. Mitokondrio-DNA-analyysin mukaan azereiden suhde iranilaisiin on läheisin suuremman länsieuraasialaisen ryhmän kautta, joka on toissijainen Kaukasuksen ryhmään nähden, mutta tutkimus ei sisältänyt azereita vaan georgialaisia, jotka ovat asettuneet heidän kanssaan samaan klusteriin muissa tutkimuksissa. DNA-testeistä voidaan päätellä, että Kaukasian azereilla on perimää eri tahoilta, ja he ovat sukua läheisyysjärjestyksessä kaukasuslaisille, iranilaisille ja lähi-itäläisille, eurooppalaisille ja turkmeeneille. Muiden mitokondrio-DNA- ja Y-kromosomi-analyysien mukaan Kaukasuksen populaatiot ovat geneettisesti eurooppalaisten ja Lähi-idän asukkaiden välillä, mutta yleisesti ottaen enemmän sukua Lähi-idän asukkaille. Eräässä tutkimuksessa kaukasuslaisten huomattiin olevan mitokondrio-DNA:ltaan lähempänä eurooppalaisia, mutta Y-kromosomeiltaan lähempänä Lähi-idän asukkaita, minkä arvellaan johtuvan lukuisista Lähi-idästä alueelle tulleista, pääosin miehistä koostuvista invaasioista. Toinen, vuonna 2003 tehty tutkimus liittää Azerbaidžanin iranilaiset (talyšit ja tatit) maan azereihin:


title: Azerit

text: Historiallisesti turkkilaisen kielen puhujat Iranin Azerbaidžanissa ja Kaukasuksella kutsuivat itseään turkkilaisiksi tai muut viittasivat heihin turkkilaisina, ja uskonnollinen identiteetti ylitti kansallisen identiteetin. Kun Taka-Kaukasiasta tuli osa Venäjän keisarikuntaa, Venäjän viranomaiset, jotka kutsuivat perinteisesti kaikkia turkkilaisia kantoja tataareiksi, alkoivat kutsua azereita azerbaidžanilaisiksi/-beidžanilaisiksi tai Kaukasian tataareiksi erottaakseen heidät muista turkkilaisista kansoista. Venäläinen Brockhausin ja Efronin tietosanakirja viittaa myös azereihin azerbeidžanilaisina joissakin artikkeleissaan. Tietosanakirjan artikkelin Turkkilais-tataarit mukaan:


title: Azerit

text: Maailmassa elää arviolta 24–33 miljoonaa azeria, mutta heidän lukumääräänsä on vaikea vahvistaa. Suuri enemmistö asuu Azerbaidžanin tasavallassa ja Iranin Azerbaidžanissa. Iranissa asuu 16–23 miljoonaa azeria, pääosin maan luoteisissa osissa. Azerbaidžanin tasavallassa azereita on taas noin 7,6 miljoonaa. Mahdollisesti miljoonia ihmisiä käsittävä diaspora on levittäytynyt naapurimaihin ja ympäri maailmaa. Huomattavia azeriyhteisöjä on Turkissa, Georgiassa, Venäjällä, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Saksassa ja muissa valtioissa.


title: Azerit

text: Vaikka Azerbaidžanin väestötietoja pidetään säännöllisten väestönlaskentojen vuoksi luotettavina, Iranin luvut ovat edelleen kyseenalaisia. 1900-luvun alusta saakka Iranin hallitukset ovat välttäneet tilastojen julkaisemista maan etnisistä ryhmistä. Epäviralliset arviot azerien määrästä Iranissa vaihtelevat 20–24 prosentin välillä. Monet Irania tutkivat, kuten Nikki Keddie, Patricia J. Higgins, Shahrough Akhavi, Ali Reza Sheikholeslami ja muut, väittävät kuitenkin, että azerit saattavat käsittää jopa kolmasosan Iranin väkiluvusta.


title: Azerit

text: Suuri azereiden diasporayhteisö elää Azerbaidžanin ja Iranin ulkopuolella. Ethnologuen mukaan yli miljoona azerin pohjoisen murteen puhujaa eli eteläisessä Dagestanissa, Armeniassa, Georgiassa, Kazakstanissa, Kirgisiassa, Turkmenistanissa, Uzbekistanissa, Venäjällä ja Virossa vuonna 1993. Muut lähteet, kuten maiden väestönlaskennat, vahvistavat azerien levittäytymisen koko entisen Neuvostoliiton alueelle. Ethnologuen luvut ovat vanhentuneita Armenian suhteen, jossa Vuoristo-Karabahista käyty konflikti on vaikuttanut azereiden määrään. Ethnologue kertoo lisäksi, että miljoona eteläistä azeria asuu Iranin ulkopuolella, mutta nämät luvut ovat todennäköisimmin viittaus Irakin turkomaaneihin, jotka ovat erillinen, mutta sukua oleva turkkilainen kansa.


title: Azerit

text: Azerit ovat ylivoimaisesti suurin etninen ryhmä Azerbaidžanissa (yli 90 prosenttia), ja he hallitsevat yleensä maan elämän eri aloja. Toisin kuin suurin osa Iranin azereista, he ovat maallistuneita Neuvostoliiton vuosikymmeniä kestäneen virallisen ateismin vaikutuksesta. Toinen Neuvostoliiton jättämä perintö on korkea lukutaitoaste, jonka arvioidaan olevan 98,8 prosenttia. Vaikka suurin osa kaupungeissa elävistä azereista on kouluttautuneita, koulutustaso on maaseudulla suhteellisen huono. Samanlainen epätasa-arvo toteutuu myös terveydenhuollossa.


title: Azerit

text: Azeriyhteiskuntaan on vaikuttanut syvästi Armenian kanssa käyty sota Vuoristo-Karabahista, sillä se on pakottanut lähes miljoona azeria jättämään kotiseutunsa ja rasittanut maan taloutta. Azerbaidžan on hyötynyt öljyteollisuudesta, mutta korkea korruptio on estänyt vaurauden leviämisen kansan keskuuteen. Monet azerit ovat turhautuneet maansa politiikkaan, ja nykyisen presidentin İlham Əliyevin valtaan nostaneita vaaleja on kuvattu "korruptiosyytösten ja poliittista oppositioita kohtaan tehtyjen brutaalien hyökkäysten tärvelemiksi". Näistä ongelmista huolimatta Azerbaidžan on kokemassa renessanssin, sillä positiiviset talousennusteet ja aktiivinen poliittinen oppositio vaikuttavat kykenevän parantamaan tavallisten azereiden elämänlaatua.


title: Azerit

text: Azerbaijanit elävät Iranissa pääosin maan luoteisissa maakunnissa: Āzārbāyjān-e Sharqīissa, Āzārbāyjān-e Gharbīissa, Ardabīlissa Zanjānissa, Kordestānissa, Qazvīnissa , Hamadānissa ja Markazīssa. Lukuisia azereita elää lisäksi Teheranissa, Farsin provinssissa ja muilla alueilla. Yleisesti ottaen tutkijat, kuten antropologi Patricia Higgins, ovat pitäneet Iranin azereita "hyvin integroituneena kielivähemmistönä". Itse asiassa ennen Pahlavikautta 1900-luvulla "iranilainen identiteetti ei ollut yksinomaan persialainen, vaan ylietninen", sillä suuri osa maan poliittisesta johdosta 1000-luvulta alkaen oli ollut turkkilaista. Iranilaiset ja turkkilaiset ryhmät olivat integroituneita, ennen kuin 1900-luvun nationalismi ja kommunalismi alkoivat muuttaa yleisiä käsityksiä. Kitkasta huolimatta Iranin azerit nousivat hyvin edustetuiksi "poliittisen, sotilaallisen ja intellektuaalisen hierarkian, sekä myös uskonnollisen hierarkian" kaikilla tasoilla.


title: Azerit

text: Katkeruutta aiheutti Pahlavien politiikka, joka tukahdutti azerin kielen käyttöä paikallishallinnossa, kouluissa ja lehdistössä. Iranin vallankumouksen myötä vuonna 1979 paino kuitenkin siirtyi pois nationalismista uuden hallinnon nostaessa uskonnon tärkeimmäksi yhtenäisyyden luojaksi. Islamilaisen vallankumoushallituksen sisälle nousi azerinationalistinen ryhmittymä, jota johti ajatollah Kazem Shariatmadari, joka kannatti suurempaa alueellista autonomiaa ja halusi uudistaa perustuslain mainitsemaan maallistuneet ja oppositiopuolueet, mutta tämä kiellettiin. Toukokuussa 2006 Iranin azerit seurasivat mellakoita, jotka syntyivät monien azerien mielestä loukkaavan, sanomalehdessä julkaistun sarjakuvan vuoksi. Sarjakuvan piirsi Mana Neyestani, etninen azeri, joka erotettiin kiistan vuoksi toimittajansa lisäksi.


title: Azerit

text: Ajoittaisista ongelmista huolimatta azerit muodostavat olennaisen ryhmän Iranissa. Nykyisin azerien elinolot muistuttavat Iranissa läheisesti persialaisten oloja:


title: Azerit

text:
Andrew Burke kirjoittaa:
Azereita on Iranissa korkeissa valta-asemissa, ja ajatollah Ali Khamenei on maan nykyinen ylin johtaja. Azerit ovat Iranissa konservatiivisia verrattuna suurimpaan osaan Azerbaidžanin azereita. Tästä huolimatta Azerbaidžanin itsenäistymisen jälkeen vuonna 1991 kontaktit ja kiinnostus yhteistyöhön ovat lisääntyneet rajan molemmin puolin.


title: Azerit

text: Azerit ovat monessa suhteessa euraasialaisia ja heillä on kaksi kulttuuria, sillä pohjoiset azerit ovat omaksuneet venäläis-neuvostoliittolaisia ja itäeurooppalaisia vaikutteita, kun taas eteläiset azerit ovat pysyneet turkkilais-iranilaisen ja persialaisen perinteen piirissä. Nykyaikainen azerikulttuuri on saavuttanut huomattavasti kirjallisuuden, taiteen, musiikin ja elokuvan aloilla.


title: Azerit

text: Azerit puhuvat azerin kieltä, joka on turkkilainen kieli ja ymmärrettävissä turkin kielen puhujille huolimatta pienistä eroista ääntämyksessä, sanastossa ja kieliopissa. Muita toistensa kesken ymmärrettäviä turkkilaisia kieliä ovat turkmeeni ja Irakin turkomaanien sekä kaškaiden puhuma turkki. Azerin kieli on kehittynyt läntisestä oğuz-turkkilaisesta kielestä, joka vakiintui Azerbaidžaniin 1000-luvulla. Varhainen oğuz oli pääosin puhekieli. Kirjakieleksi se alkoi kehittyä 1200-lukuun mennessä. Varhainen puhuttu azeri, joka syntyi oğuz-kielestä, alkoi historiallisten kertomusten ("dastan") myötä. Niihin kuuluvat "Dede Korkutin kirja" ja "Köroğlu", jotka sisältävät turkkilaista mytologiaa. Jotkut varhaisimmista azerinkielisistä teksteistä on jäljitetty runoilija Nəsimin (kuoli 1417) ja vuosikymmeniä myöhäisemmän Füzulin (1483–1556) laatimiksi. Safavidien Persian šaahi Ismail I kirjoitti azerinkielistä runoutta nimimerkillä "Khatā'i". Nykyaikainen azerikirjallisuus jatkoi aiempaa humanistista perinnettä, joka välittyy Səməd Vurğunin, Reza Barahenin, Shahriarin ja lukuisten muiden kirjailijoiden teoksista.


title: Azerit

text: Azerit ovat yleensä kaksikielisiä, puhuen sujuvasti joko venäjää (Azerbaidžanin tasavallassa) tai persiaa (Iranissa). Noin viisi miljoonaa henkeä Azerbaidžanin kahdeksan miljoonan hengen väestöstä puhuu venäjää. Lisäksi vuonna 1999 noin 2 700 azeria ilmoitti Azerbaidžanin tasavallassa venäjän äidinkielekseen (0,04 prosenttia azerien väkiluvusta). Iranilainen tutkimus vuonna 2002 paljasti, että Iranilaisista kotitalouksista 90 prosentissa osataan puhua persiaa, 4,6 prosentissa vain ymmärretään kieltä ja 5,4 prosentissa ei osata puhua persiaa eikä sitä ymmärretä. Azeri on maan puhutuin vähemmistökieli (23,3 prosenttia kotitalouksista).


title: Azerit

text: Valtaosa azereista on šiiamuslimeita. Uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluvat sunnalaiset, zarathustralaiset, kristityt, juutalaiset ja bahá'ít. Azerbaidžanin tasavallan azereista tuntematon määrä harjoittaa uskontoaan, sillä maa on maallistunut. Monet pitävät itseään muslimeina kulttuurin kautta. Kristittyjä azereita on Azerbaidžanin tasavallassa noin 5 000, joista suurin osa on kääntynyt uskontoon hiljattain. Jotkut azerit ovat maaseutualueilla säilyttäneet esi-islamilaiset animistiset perinteensä, kuten joidenkin paikkojen pitämisen pyhänä ja joidenkin puiden ja kivien kunnioittamisen. Azerbaidžanin tasavallassa muiden uskontojen juhlapäiviä vietetään usein islamilaisten juhlien lisäksi, kuten nowruzia ja joulua. Neuvostoliiton kaatumisen jälkeen azerit ovat enenevässä määrin palanneet islamilaisen perintönsä pariin viimeaikaisten raporttien kertoessa monien nuorten azerien kiinnostuneen islamista.


title: Azerit

text: Azerikulttuuriin kuuluu erilaisia esittäviä taiteita, kuten tanssi ja musiikki. Azerien kansantanssit ovat muinaisia ja muistuttavat Kaukasuksen ja Iranin naapurikansojen tansseja. Ryhmätanssi on yleinen tanssimuoto, jota tavataan Balkanilta Kaspianmerelle. Ryhmätanssissa esiintyjät muodostavat puoliympyrän tai ympyrän, ja "näiden tanssien johtaja toteuttaa usein erikoisliikkeitä sekä merkinantoja ja muutoksia askeleissa, liikkeissä tai ryhmän liikesuunnassa usein elehtimällä kädellään, jossa pidetään nenäliinaa". Yksintansseja esittävät sekä miehet että naiset, ja niihin kuuluu askelsarjojen lisäksi hienovaraisia kädenliikkeitä.


title: Azerit

text: Azerien musiikkiperinne voidaan jäljittää laulaviin bardeihin, joita kutsutaan nimellä "ashiq" ja joiden ammatti on säilynyt nykyaikaan saakka. Modernit ashiqit soittavat sazia (luuttua) ja laulavat "dastaneita" (historiallisia balladeita). Muihin soittimiin kuuluvat tar (toisentyyppinen luuttu), duduk (puhallinsoitin), kamancha (viulu) ja dhol (rummut). Azerien klassinen musiikki, nimeltään "mugham", sisältää usein tunteellisen lauluesityksen. Säveltäjät Üzeyir Hacıbəyov, Qara Qarayev ja Fikrət Əmirov loivat hybridityylin, jossa yhdistyvät mugham ja länsimainen klassinen musiikki. Toiset azerit, erityisesti Vaqif Mustafazadə ja Əzizə Mustafazadə, ovat sekoittaneet jazzia mughamiin. Jotkut azerimuusikot ovat saaneet kansainvälistä arvostusta, mukaan lukien Rəşid Behbudov (joka osasi laulaa yli kahdeksalla kielellä) ja Müslüm Maqomayev (neuvostokauden poptähti).


title: Azerit

text: Iranissa azerimusiikki on kuitenkin kulkenut eri polkua. Iranilaisen azerilaulaja Hossein Alizadehin mukaan "historiallisesti uskonnolliset valtaapitävät vastustivat Iranissa vahvasti musiikkia, minkä vuoksi sen oli pakko siirtyä maan alle". Niinpä suurin osa iranilaisesta azerimusiikista esitetään Iranin ulkopuolella maanpakolaisyhteisöissä.


title: Azerit

text: Azerielokuvaa ja televisiota näytetään pääosin Azerbaidžanissa ja vain rajoitetusti Iranissa. Jotkut azerit ovat nousseet huomattaviksi elokuvantekijöiksi, kuten Rüstəm İbrahimbəyov, joka kirjoitti Cannesin elokuvajuhlien Grand Prix'n ja parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarin voittaneen "Auringon polttaman" vuonna 1994. Monet Iranin azerit ovat nousseet merkittäviksi Iranin elokuvaperinteessä, joka on saanut ylistystä kriitikoilta 1980-luvulta lähtien.


title: Azerit

text: Urheilu on historiallisesti ollut tärkeä osa azerien elämää. Lukuisia kilpailuita järjestettiin hevosilla ratsastaen, ja runoilijat ja kirjailijat kuten Gatran Tabrizi ja Nezāmī ylistivät niitä. Muihin vanhoihin urheilulajeihin kuuluvat paini, keihäänheitto ja härkäpaini.


title: Azerit

text: Neuvostoliiton perinne on nykyaikana auttanut joitakin azereita nousemaan huomattaviksi urheilijoiksi olympiatasolle asti. Azerbaidžanin valtio tukee maan urheiluperinnettä ja rohkaisee nuorten osallistumista urheiluun. Jalkapallo on erittäin suosittua sekä Azerbaidžanin tasavallassa että Iranin Azerbaidžanissa. Merkittäviä azerijalkapalloilijoita on useita, kuten Ali Daei, maailman johtava maalintekijä kansainvälisissä otteluissa ja Iranin jalkapallomaajoukkueen entinen kapteeni. Azeriurheilijat ovat menestyneet erityisesti painonnostossa, voimistelussa, ammunnassa, keihäänheitossa, karatessa, nyrkkeilyssä ja painissa. Painonnostajat, kuten Iranin Hossein Rezazadeh, kaksinkertainen olympiavoittaja vuosilta 2000 ja 2004, sekä Nizami Pashayev, joka voitti Euroopan raskaansarjan mestaruuden vuonna 2006, ovat menestyneet kansainvälisesti.


title: Azerit

text: Shakki on eräs yleinen ajanviettotapa Azerbaidžanissa. Maasta on lähtöisin useita merkittäviä pelaajia, kuten Teymur Rəcəbov ja Şəhriyar Məmmədyarov, joilla on molemmilla korkeat kansainväliset sijoitukset.


title: Azerit

text: Azerbaidžanin tasavaltaan ja Iranin Azerbaidžaniin on erillisten sosiaalis-poliittisten evoluutioiden vuoksi kehittynyt erilliset instituutiot. Azerbaidžanissa kehitys alkoi 1900-luvulla Venäjän ja Neuvostoliiton instituutioiden pohjalta niin, että valtio hallitsi tiukasti valtaosaa yhteiskunnan toiminnoista. Myöhemmin vuosisadan lopulla maa on edennyt länsimaisten sosiaalisten mallien omaksumista kohti. Itsenäistymisen jälkeen höllentynyt kontrolli on sallinut paikallisen kansalaisyhteiskunnan kehityksen. Iranin Azerbaidžanissa kuitenkin islamilaiset teokraattiset instituutiot hallitsevat lähes kaikkia yhteiskunnan osa-alueita, ja eniten poliittista valtaa on Iranin ylimmällä johtajalla ja valvojien neuvostolla. Silti molemmat yhteiskunnat ovat muuttumassa. Azerbaidžanissa on maallinen demokraattinen järjestelmä, jota haittaavat poliittinen korruptio ja syytteet vaalivilpistä. Azerbaidžanin kansalaisyhteiskunta on vasta kehittymässä:


title: Azerit

text: Näistä ongelmista huolimatta Azerbaidžanissa on aktiivinen poliittinen oppositio, joka vaatii laajempia demokraattisia uudistuksia. Iranissa azerit ovat kietoutuneet Islamilaisen tasavallan teokraattiseen hallintoon, eikä heillä ole minkäänlaista merkittävää maallista kansalaisyhteiskuntaa, joka voisi haastaa maan hallinnon. Iranin hallituksen politiikka Iranin Azerbaidžanissa on aiheuttanut merkkejä kansalaislevottomuuksista, ja lisääntynyt kanssakäyminen Azerbaidžanin tasavallan azerien kanssa sekä satelliittitelevisiolähetykset Turkista ovat elvyttäneet azerinationalismia alueella.


title: Azerit

text: Azerinaiset ovat historiallisesti kamppailleet miesten valta-asemaa vastaan mutta saavuttaneet huomattavasti 1900-luvun aikana. Azerbaidžanissa naisille annettiin äänioikeus vuonna 1919. Naiset ovat saavuttaneet länsimaalaistyylisen tasa-arvoisen aseman suurissa kaupungeissa, kuten Bakussa, vaikka maaseudulla vallitsevatkin perinteisemmät näkemykset. Eräs erityisen yleinen ongelma on väkivalta naisia kohtaan, erityisesti maaseutualueilla. Rikoksista, kuten raiskauksista, rangaistaan Azerbaidžanissa ankarasti mutta niitä raportoidaan vain harvoin, samoin kuin monissa muissa entisen Neuvostoliiton osissa. Azerinaiset pakotettiin "luopumaan hunnusta", minkä suhteen käytännöt ovatkin Azerbaidžanin tasavallassa ja Iranin Azerbaidžanissa huomattavan erilaiset. Naiset ovat aliedustettuja politiikassa, mutta he ovat saavuttaneet korkeita asemia parlamentissa. Azerinainen on Azerbaidžanin korkeimman oikeuden päätuomari, ja kaksi muuta naista toimii tuomareina perustuslakituomioistuimessa. 6. marraskuuta 2002 Azerbaidžanin parlamentin edustajista 12 prosenttia oli naisia (15 edustajaa). Azerbaidžanin tasavalta on myös yksi harvoista muslimivaltioista, jossa abortti on saatavilla tarvittaessa.


title: Azerit

text: Iranissa naisten jatkuva epätasa-arvoinen kohtelu on saanut osakseen voimistuvaa kritiikkiä, jonka esittäjiin on kuulunut Shirin Ebadi, vahvasta naisten oikeuksien puolustamisesta Nobelin rauhanpalkinnon voittanut iranilainen. 1980-luvulta lähtien on syntynyt ruohonjuuritason liikkeitä, jotka tavoittelevat sukupuolten välistä tasa-arvoa. Hallituksen kieltoja uhkaavia mielenosoituksia järjestetään säännöllisesti, ja ne hajotetaan usein välivalloin, kuten kesäkuussa 2006, kun "[t]uhannet naiset ja heitä tukevat miehet kokoontuivat yhteen 12. kesäkuuta Teheranin Haft Tir -aukiolle" ja hajaannutettiin "brutaalilla sorrolla". Aikaisemmat iranilaiset johtajat, kuten Mohammad Khatami, lupasivat naisille suurempia oikeuksia, mutta hallitus on vastustanut muutoksia, jotka se tulkitsee islamilaisen doktriinin vastaiseksi. Vuoteen 2004 mennessä yhdeksän azerinaista oli valittu parlamenttiin (Majlis), ja vaikka suurin osa kannattaa sosiaalista muutosta, joidenkin kannat ovat sukupuolikysymyksissä konservatiivisia. Azerinaisten sosiaalinen tilanne muistuttaa suureksi osaksi Iranin muiden naisten tilannetta.


title: Helmut Rellergerd

text: Helmut Rellergerd (s. 25. tammikuuta 1945 Dahle) on saksalainen kirjailija, joka on tullut tunnetuksi kirjailijanimellä Jason Dark. Tätä pseudonyymiä ovat tosin käyttäneet muutkin kirjailijat. Kirjailijan tuotantoon kuuluu mm. Jerry Cotton ja Yöjuttu -sarjat.


title: Helmut Rellergerd

text: Rellergerd muutti syntymäkaupungistaan Dortmundiin, missä hän vietti poikavuotensa ja kävi koulunsa. Hän kokeili lehtimiehen uraa, mutta päätyi lopulta vanhempiensa toiveitten mukaisesti laborantiksi. Työnsä ohella hän kuitenkin kirjoitti. Vuonna 1973 hän jätti lopullisesti laboratoriotyönsä ja antautui kirjailijanuralle.


title: Helmut Rellergerd

text: 1973 hän kirjoitti kustantaja Bastei-Verlagin kauhusarjaan "Gespenster-Krimi" aave-etsivä -tarinan "Die Nacht des Hexers" (suom. "Noidan yö", "Yöjuttu" 7/1985), joka oli ensimmäinen "John Sinclair" -kertomus. 50. tarinan jälkeen John Sinclair sai oman nimikkolehtensä "Geisterjäger John Sinclair" vuonna 1978. Sarjan 1616. numero ilmestyi 30.06.2009. Rellergerd on kirjoittanut sarjan kaikki osat muutamaa alkuaikojen poikkeusta lukuun ottamatta. John Sinclair -sarjaa on julkaistu Suomessa nimellä Yöjuttu.


title: Helmut Rellergerd

text: Rellergerd on kertonut pitävänsä Dan Brownin romaaneista ja John Carpenterin elokuvista.


title: Disturbed

text: Disturbed on yhdysvaltalainen metallimusiikkia soittava yhtye, joka perustettiin Chicagossa vuonna 1996. Yhtyeen tyylin tarkempi määrittely on herättänyt kiistoja, mutta yleisesti yhtyeen musiikkia pidetään alternative metallina. Yhtye on tähän mennessä julkaissut kuusi albumia, joista ensimmäinen, "The Sickness", ilmestyi vuonna 2000. Yhtyeen albumit "Believe", "Ten Thousand Fists", "Indestructible" ja "Asylum" sijoittuivat kaikki ensimmäisellä listaviikollaan Yhdysvalloissa ykkösiksi. Viimeisin albumi on nimeltään "Immortalized" (2015). Vuonna 2011 David Draiman tiedotti, että yhtye jää tauolle jäsenten keskittyessä sivuprojekteihinsa musiikin parissa. Disturbed kuitenkin teki comebackin kesäkuussa 2015 julkaisemalla uuden "The Vengeful One"-musiikkivideon.


title: Disturbed

text: Yhtye perustettiin vuonna 1994 nimellä Brawl. Ensimmäisten demonauhoitusten jälkeen alkuperäinen laulaja, Erich Awalt, erosi. Loput jäsenet laittoivat mainoksia useaan lehteen, minkä ansiosta David Draiman hakeutui yhtyeen uudeksi laulajaksi. Useat ihmiset vastustivat David Draimanin tuloa yhtyeeseen, mutta erityisesti kitaristi Dan Donegan painotti, että David Draiman aiotaan pitää yhtyeessä. Yhtyeen nimi muuttui Disturbediksi, kun yhtye oli solminut levytyssopimuksensa. Uusi nimi oli Draimanin idea.


title: Disturbed

text: Levytyssopimuksen jälkeen vuonna 2000 yhtye julkaisi esikoisalbuminsa "The Sickness". Tämä albumi sai paljon suosiota ympäri Eurooppaa ja on myynyt yli neljä miljoonaa kappaletta sen Yhdysvaltain julkaisun jälkeen. Kuitenkin albumin julkaisun jälkeen Steve Kmak joutui jättämään yhtyeen hänelle sattuneen tapaturman takia.


title: Disturbed

text: "Believe" julkaistiin kaksi vuotta "The Sickness"-albumin jälkeen. Tämäkin myi runsaasti.


title: Disturbed

text: "Ten Thousand Fists" -albumi julkaistiin vuonna 2005, "Indestructible" vuonna 2008 ja yhtyeen tuorein levy "Asylum" vuonna 2010. Tähän mennessä Disturbed on myynyt yli 10 miljoonaa albumia maailmanlaajuisesti. Yhtye on julkaissut uuden Immortalized-albumin vuonna 2015.


title: Disturbed

text: Yhtye järjesti "Music as a Weapon" -kiertueen vuonna 2001. Kiertue oli Disturbedin järjestämä ja koostui lähinnä hard rock- ja nu metal-esiintyjistä. Disturbed oli kiertueella vakinaisena pääesiintyjänä. Disturbed on osallistunut vuosina 2001, 2003 ja 2006 Ozzfest-kiertueelle, ja yhtye teki myös "Indestructible"-kiertueen kolmannen albuminsa ilmestymisen jälkeen vuonna 2008. Disturbed esiintyi ensimmäisen kerran pääesiintyjänä Suomessa 2. marraskuuta 2008 Helsingin jäähallissa. Disturbed esiintyi Turussa Ruisrockissa vuoden 2009 heinäkuussa. Disturbed esiintyi Helsingin Hartwall areenalla 15. marraskuuta 2010. Viimeksi Disturbed esiintyi Suomessa Helsingin Hartwall Arenalla 7. maaliskuuta 2017, jolloin yhtye lämmitteli Avenged Sevenfoldia yhdessä Chevellen kanssa. Seuraavan kerran yhtye esiintyy Suomessa Hyvinkään Rockfest-festivaalin yhtenä pääesiintyjistä lauantaina 8. kesäkuuta 2019.


title: Disturbed

text: Disturbed tuli kuuluisuuteen aikomuksenaan "palauttaa majesteettisuus metalliin". Tästä huolimatta syntyi kiistaa siitä, mitä tyylilajia heidän musiikkinsa edustaa. Media mainosti yhtyettä heavy metallina. Tämä kohahdutti metalliyhteisöä, josta osa ei kelpuuttanut Disturbedin suoraa ja yksinkertaista tyyliä aidon metallin joukkoon. Sen sijaan se leimasi yhtyeen nu metalliksi, joka on yleisesti vähemmän arvostettua metallimusiikkipiireissä sen rap-taustan takia. Disturbedin solisti David Draiman puolusti ensin kantaansa heavy metallista, mutta väsyi lopulta kritiikkiin ja nykyään hän luokittelee yhtyeensä musiikin hard rockiksi.


title: Disturbed

text:
Disturbedin musiikkia voi kuulla useissa video- ja tietokonepeleissä sekä elokuvissa. Kappale "Down with the Sickness" esiintyy Kuolleiden aamunkoitto -elokuvan lopputeksteissä , The One (Jet Li) , Kadotettujen kuningatar -elokuvan soundtrack sisältää Disturbedin ja Kornin säveltämiä ja esittämiä kappaleita. Kappale "Stricken" on Guitar Hero III ja Project Gotham Racing 4 -peleissä ja kappale "Decadence" pelissä . Kappale "Liberate" on Tony Hawk’s Underground 2 -pelin soundtrackillä, kappale "Indestructible" on pelissä sekä kappale "Down With The Sickness" esiintyy Rock Band 2 -pelissä.
Disturbed on myös coveroinut showpainija Stone Cold Steve Austinin tunnusmusiikin, "Glass Shatters".


title: Sami Kapanen

text: Sami Hannu Antero Kapanen (s. 14. kesäkuuta 1973 Vantaa) on suomalainen jääkiekon SM-liigajoukkue KalPan päävalmentaja.


title: Sami Kapanen

text: Sami Kapasella on takanaan pitkä pelaajaura jääkiekkoilijana. Hän pelasi viimeksi kaudella 2013–14 SM-liigan KalPassa. Kapanen on yksi pisimmän NHL-uran tehneistä suomalaisista jääkiekkoilijoista. Hän päätti pelaajanuransa vuoden 2010 Jääkiekon MM-kisojen jälkeen, mutta ilmoitti huhtikuussa 2011 tehneensä kahden vuoden sopimuksen KalPan kanssa kaudesta 2011–2012 eteenpäin. Kapasen toimitusjohtajuus KalPassa siirtyi hänen veljelleen Kimmo Kapaselle, kun aktiiviharjoittelu alkoi uudelleen. Lisäksi hän on toinen KalPan omistajista.


title: Sami Kapanen

text: Kapanen on pelannut SM-liigassa 402 ottelua tehopisteillä 120+173=293. NHL:ssä Kapanen pelasi yhteensä 831 ottelua tehopistein 189+269=458. Kapanen on myös toiminut Suomen jääkiekkomaajoukkueen kapteenina, viimeksi MM-kilpailuissa 2010.


title: Sami Kapanen

text: Monipuolisuudestaan tunnettu Kapanen on pelannut paitsi laidassa, myös keskushyökkääjänä ja erikoistilanteissa jopa puolustajana.


title: Sami Kapanen

text: Sami Kapanen aloitti uransa ammattitasolla 17-vuotiaana SM-liigassa pelaavan KalPan hyökkääjänä. Ennen liigadebyyttiä hän oli pelannut jääkiekkoa myös junioritasolla Joensuun Kiekko-Pojissa ja Etelä-Vantaan Urheilijoissa. Kapasen tie kulki neljän Kuopiossa vietetyn vuoden jälkeen Helsingin IFK:hon. Erittäin nopean, kovaakin peliä kestävän Kapasen varasi NHL:ään Hartford Whalers maailmanmestarijoukkueen jäsenenä.


title: Sami Kapanen

text:
Whalers osoitti alusta asti Kapaselle suunnittelevansa tälle merkittävää roolia joukkueessa. Hyvin alkanut matka kohti Pohjois-Amerikkaa koki takaiskun hänen loukkaannuttuaan harjoitusleirillä; onnettomuus oli katkaista Kapasen uran tyystin. Tilanteessa puolustaja oli tulossa avojäällä taklaamaan Kapasta, mutta tämä kaatui ja sai iskun taklaajan polvesta suoraan leukaansa. Kapanen yritti vaihtoaitiossa selviytyä seuraavaan vaihtoon, muttei kyennyt palaamaan jäälle, ja pukukopissa alkoivat myös hengitysvaikeudet.
Vakavien oireiden vuoksi kiekkoilija vietiin sairaalaan. Röntgenkuvauksissa ei löytynyt vakavia vammoja, ja vamma diagnosoitiin aivotärähdykseksi. Kapasen mukaan hänen kävelynsä muuttui päivä päivältä vaivalloisemmaksi, ja kymmenen metrin kävelyn jälkeen täytyi aina kyykistyä lepäämään, mikä lievitti kipua. Magneettikuvauksissa ilmeni kuitenkin, että aivojen takalohkossa oli verta, joka oli vuotanut myös selkärangan ympärille, ja verihyytymiä oli pitkin selkärangan ympäristöä.


title: Sami Kapanen

text: Tulokaskautensa aikana Kapanen pelasi 35 ottelua Hartfordin paidassa tehoilla 5+4=9, ja loppukauden hän vietti farmiseura Springfield Falconsin riveissä pelaten 28 ottelua tehopistein 14+17=31. Tämän jälkeen Kapanen vietti Whalersissa yhden kauden, jonka jälkeen organisaatio muutti Carolinaan ja vaihtoi nimensä Carolina Hurricanesiksi.


title: Sami Kapanen

text: Ensimmäisen Carolinassa vietetyn kautensa aikana Kapanen iski 81 ottelussa 63 tehopistettä, ja kausien 1999–2000 sekä 2001–2002 aikana Kapanen pelasi myös tähdistöottelussa, ja hänet valittiin kyseisinä kausina myös liigan nopeimmaksi luistelijaksi. Kapanen vietti Hurricanesissa yhteensä kuusi kautta. Kaudella 2001–2002 Hurricanes pääsi Stanley Cup -finaaleihin, mutta joukkue hävisi Detroit Red Wingsille otteluvoitoin 4–1. Jos Carolina olisi voittanut finaalisarjan, Kapasesta olisi tullut Jere Lehtisen jälkeen toinen suomalainen sekä maailmanmestaruuden että Stanley Cupin voittanut pelaaja.


title: Sami Kapanen

text:
7. helmikuuta 2003 Kapanen siirrettiin Philadelphia Flyersiin, jossa pelasivat tuolloin suomalaispelaajat Lasse Kukkonen ja Antero Niittymäki. Philadelphiassa pelatessaan Kapasesta tuli puolustavampi hyökkääjä. Hän pelasi Flyersin mukana kaksissa seuraavissa pudotuspeleissä yhteensä 17 tehopisteellä. aikana Kapanen palasi Suomeen ja nosti Mestikseen pudonneen kasvattajaseuransa KalPan takaisin SM-liigaan. Tämän jälkeen hän palasi Flyersin riveihin kaksivuotisella sopimuksella.
Kesällä 2008 Kapanen jätti NHL-kaukalot ja siirtyi takaisin KalPaan. Hän saavutti seuraavalla kaudella joukkueen kanssa pronssimitalin. Kapanen valittiin myös SM-liigan tähdistökentälliseen ja hän voitti myös Raimo Kilpiö-palkinnon. Viimeisellä kaudellaan Kapanen pelasi KalPan riveissä 28 ottelua tehoin 6+16=22, ja hänet valittiin jälleen tähdistökentälliseen. Tämän jälkeen Kapanen pelasi vielä yhden arvokisaturnauksen edustaen Suomen maajoukkuetta kapteenina vuoden 2010 kisoissa, jonka jälkeen hän julkisti tiedon peliuransa jatkamisesta 2011 KalPassa "maybe". Keväällä 2011 hän kertoi tehneensä kaksivuotisen sopimuksen Kalpan kanssa. Kaudella 2011–2012 hänestä tuli eniten maaleja tehnyt pelaaja KalPan seurahistoriassa. Kapanen on Marko Palon ja Mika Niemisen ohella vuoden 1995 maailmanmestareista ainoa, joka ei voittanut urallaan Suomen mestaruutta.


title: Sami Kapanen

text: Kapanen on pelannut aikuisten arvokisoissa yhteensä 77 ottelua tehopistein 24+21=45. Hän on pelannut maajoukkueen kanssa kolmet olympialaiset sekä seitsemän MM-turnausta. Arvokisoissa hän on saavuttanut MM-kullan lisäksi kaksi olympiapronssia ja kolme MM-hopeaa. Kapanen pelasi viimeisen arvokisaturnauksensa vuonna 2010.


title: Sami Kapanen

text: Kapanen edusti Suomea olympialaisissa 1994, 1998 ja 2002. Maailmanmestaruuskisoissa 1994, 1995, 1996, 1998, 2001, 2009 ja 2010. Kapanen valittiin myös vuoden 2004 World Cupin ja Torinon 2006 olympialaisten joukkueisiin, mutta joutui loukkaantumisten takia jäämään pois. Suomi sijoittui molemmissa toiseksi.


title: Sami Kapanen

text: Kapanen ja Kimmo Timonen ovat SM-liigaseura KalPan suurimmat omistajat. Lisäksi Kapanen toimii KalPa Hockey Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Kapasen isä Hannu Kapanen on tunnettu valmentaja ja entinen pelaaja.


title: Sami Kapanen

text: Sami Kapanen nimitettiin KalPan toimitusjohtajaksi toukokuun 2010 lopussa. Entinen toimitusjohtaja Kari Penttilä siirtyi samalla seuran varapuheenjohtajaksi. Hänen veljensä Kimmo Kapanen on entinen maalivahti ja toimii 2011 alkaen KalPan toimitusjohtajana.


title: Sami Kapanen

text: Kapanen toimi kaudella 2015–2016 KalPan A-nuorten päävalmentajana ja valmensi joukkueen SM-pronssille.


title: Sami Kapanen

text: Kaudesta 2016–2017 alkaen Kapanen toimii KalPan liigajoukkueen valmentajana.


title: Sami Kapanen

text: Kapanen erosi pitkäaikaisesta puolisostaan Petrasta vuonna 2011. Parilla on neljä yhteistä lasta, joista vanhin, Kasperi, pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 16-vuotiaana joulukuussa 2012.


title: Locum tenens

text: Locum tenens (latinaa, suomeksi "paikan pitäjä, sijan pitäjä, sijainen") on henkilö, joka väliaikaisesti täyttää ja suorittaa jonkun toisen virallisen henkilön tehtävät ja velvollisuudet. Hän toimii siis enemmänkin sijaisena kuin varahenkilönä.


title: Locum tenens

text: Termiä käytetään muun muassa lääketieteessä, jossa poissa olevalla lääkärillä voi olla "locum tenens" hoitamassa poissa olevan potilaita, sekä teologiassa, jossa esimerkiksi joku piispoista saattaa hoitaa "locum tenens" toisen alueen piispan tehtäviä.


title: Locum tenens

text: "Locum tenens" sanana on samaa alkuperää kuin sotilastermi luutnantti.


title: Islamilainen filosofia

text: Islamilainen filosofia () voidaan kuvata pyrkimykseksi luoda harmonia toisaalta järjen ja filosofian, ja toisaalta uskon ja islamin uskonnollisten opetusten välille. Islamilaisella filosofialla voidaan tarkoittaa myös yleisesti islamilaisen kulttuuripiirin sisällä syntynyttä filosofiaa.


title: Islamilainen filosofia

text: Islamilainen filosofia vaikutti merkittävästi eurooppalaiseen filosofiaan varsinkin keskiajalla. Iso osa antiikin filosofista perintöä säilyi läpi varhaiskeskiajan islamilaisen filosofian piirissä, ja islamilainen filosofia onkin pitkälle helleenisen filosofian perillinen, ennen kaikkea (uus-) platonismin ja aristotelismin. Sittemmin islamilainen filosofia on jakautunut ennen kaikkea šiialaisen ja sunnalaisen suuntauksen mukaan ja etenkin sunnalaisuuden piirissä antiikin pakanallinen perinne on hylätty ja filosofian harjoittaminen pitkälti tyrehtynyt.


title: Islamilainen filosofia

text: Islamilainen filosofia voidaan määritellä monella tavalla. Tässä artikkelissa islamilaiseksi filosofiaksi lasketaan islamilaisessa kulttuuripiirissä syntynyt filosofia. Määritelmä ei tarkoita sitä, että filosofia olisi keskittynyt uskonnollisiin aiheisiin, tai että se olisi edes muslimien tuottamaa.


title: Islamilainen filosofia

text: Varhaisen ja klassisen islamilaisen filosofian alkulähteinä ovat toimineet paitsi islamin usko itse, myös antiikin Kreikan filosofinen perintö, joka päätyi islamilaisten haltuun heidän valloitettuaan Aleksandrian, Syyrian ja Gundishapurin akatemian. Varhaiset filosofiset väittelyt keskittyivät lähinnä uskonnon ja järjen välisen suhteen pohdiskeluun, myöhemmät taas ottivat esimerkkinsä suoraan kreikkalaisesta filosofiasta.


title: Islamilainen filosofia

text: Uskonnon ja filosofian yhteen saattaminen on aina ongelmallista, koska klassiset filosofit eivät aseta minkäänlaisia ennakkoehtoja sille, millaisiin johtopäätöksiin tutkimuksissa tulisi tulla, kun taas uskonnollisilla ajattelijoilla on yleensä aina joko suurempi tai pienempi joukko uskonnollisia oppeja, joiden katsotaan olevan väistämättä tosia. Tämän vuoksi jotkut ovat katsoneet, ettei kukaan voi olla yhtä aikaa sekä todellinen filosofi että jonkun uskonnon todellinen kannattaja. Tältä näkökannalta kaikki yritykset ajattelutapojen yhteensaattamiseksi on tuomittu epäonnistumaan.


title: Islamilainen filosofia

text: Jotkut ovat kuitenkin sitä mieltä, että tällainen ajattelutapojen synteesi on mahdollinen. Yksi tapa on käyttää filosofisia argumentteja uskonnollisten periaatteiden todistamisessa. Tätä kutsutaan apologetiikaksi, ja se on monien uskontojen, kuten juutalaisuuden, kristinuskon ja islamin, kirjallisen perinteen yleisesti käyttämä tekniikka. Toinen tapa synteesin muodostamiseksi on pitäytyä ottamasta kantaa mihinkään uskonnolliseen kysymykseen, ellei ole ensin päätynyt niihin myös filosofisella analyysillä. Tätä eivät kuitenkaan muslimit yleisesti pidä uskonnon todellisena harjoittamisena.


title: Islamilainen filosofia

text: Kolmas tapa on filosofisen analyysin soveltaminen omaan uskoon kysymällä sellaisia kysymyksiä kuin:Islamilaisen filosofian merkittäviä saavutuksia ovat: Varsinainen islamilainen filosofia (merkityksessä oikeaoppisen islamin ja filosofisen ajattelun syntetisoiminen) syntyi, kun yksittäiset henkilöt käyttivät "ijtihádin" metodeja ja pyrkivät tutkimaan Koraanin opetuksia, jotka oli aiemmin otettu vastaan pelkästään sokealla uskolla, jumalallisena ilmoituksena. Ensimmäinen protesti tällaista ajattelutapaa vastaan olivat niin kutsutut qadariitit (arabian "qadara" 'kyetä, mahtaa'), jonka jäsenet uskoivat vapaaseen tahtoon, vastakohtana jabariiteille ("jabar" 'voima, rajoitus'), jotka uskoivat fatalismiin.


title: Islamilainen filosofia

text: "Kalam" tai "islamilainen teologia" tarkoittaa toimintaa, jossa niin siraan ja hadithiin kuin yhtä hyvin tieteeseen ja lakiin liittyviä kysymyksiä alettiin tutkia myös Muhammadin omien uskomusten tai Koraanin ja Sunnan lainopillisen tulkinnan ulkopuolelta. Se syntyi Muhammadin kuoleman jälkeen. Kalamin harjoittaminen oli aktiivisinta mu'tazilismin piirissä sen ollessa vallitseva teologinen suuntaus.


title: Islamilainen filosofia

text: Islamilaisen perinteen suhde kalamiin on ambivalentti. Etenkin hanbalistisen "fiqh"-koulukunnan piirissä siihen on suhtauduttu kategorisen kielteisesti. Toisaalta kalam-koulukunnilla on kuitenkin vakiintunut paikkansa islamilaisessa ortodoksiassa. Yleisesti kalamin rooliksi on nähty islamin puolustaminen harhaoppeja vastaan, missä teologiseen spekulaatioon ja varsinaiseen filosofiaan on suhtauduttu kielteisesti islamille vieraana aineksena.


title: Islamilainen filosofia

text: Ortodoksinen kalam sellaisena kuin se vakiintui 1000-luvulta alkaen oli pitkälti varsinaisesta antiikin perintöä seuraavasta filosofiasta irrallinen ilmiö, vaikka antiikin filosofista perintöä, kuten sokraattista metodia, ehkä käytettiinkin argumentaation välineenä. Missä katolilaisen kristinuskon piirissä Tuomas Akvinolainen ja muut skolastikot pyrkivät muodostamaan kristillisen opin ja pakanallisen filosofian (arab. "falsafa") synteesin, islamin piirissä tällaisia yrityksiä vastaan hyökättiin jyrkästi. Al-Ghazali, jota jotkut tutkijat ovat verranneet asemansa puolesta Tuomas Akvinolaiseen katolilaisuudessa, on hyvä esimerkki tästä tendenssistä sunnalaisen islamin piirissä, joka hänen jälkeensä vain voimistui.


title: Islamilainen filosofia

text: Varsinaisesti filosofisia kysymyksiä pohdittiin kalamin piirissä eniten mu'taziliittien toimesta, ja tämän koulukunnan syrjäytyminen ja sen myöhempi asema harhaoppisena merkitsivät filosofisen teologian harjoittamisen lakkaamista.


title: Islamilainen filosofia

text: Toisella vuosisadalla Muhammadin Mekasta muuton jälkeen Irakin Basran teologisissa kouluissa syntyi opillisia erimielisyyksiä. Eräs oppilas nimeltä Wasil ibn Atha erotettiin koulusta, koska hänen ajattelunsa oli ristiriidassa islamin perinteisten opetusten kanssa. Hän perusti oman koulun, ja loi systemaattisen järjestelmän joidenkin edeltäneiden filosofian, ennen kaikkea qadariittien, opetuksista. Tätä uutta koulukuntaa tai lahkoa kutsuttiin mu'taziliiteiksi (sanasta "i'tazala" 'erottautua, olla eri mieltä'). Koulukunnan tärkeimmät opinkohdat olivat:Kaksi ensimmäistä opinkohtaa sai mutaziliitit kutsumaan itseään "oikeudenmukaisuuden ja ykseyden partisaaneiksi". Kolmas opinkohta sai aikaan sen, että tiedon hankkiminen käsitettiin pakolliseksi kaikille ihmisille, kaikkina aikoina ja kaikissa paikoissa.


title: Islamilainen filosofia

text: Mu'tazilitiitit haastoivat "kalamin" ja yhdistivät kreikkalaista filosofiaa, erityisesti Platonin ja Aristoteleen opetuksia, teologiaansa ja filosofiaansa. He joutuivat jatkuvasti puolustamaan ajatuksiaan aikansa oikeaoppista islamilaisuutta vastaan. Tämän vuoksi he kääntyivät hakemaan tukea filosofiasta, ja muodostivat rationaalisen teorian nimeltä " 'Ilm-al-Kalam" (Sanan tiede), joka pyrki löytämään teologisia vastauksia filosofisen dialektiikan avulla. Sitä harjoittaneita filosofeja kutsuttiin mutakallamineiksi. Tämä nimitys tuli pian yleiseksi nimitykseksi kaikille, jotka pyrkivät hakemaan uskonnollisille opetuksille filosofisia vahvistuksia.


title: Islamilainen filosofia

text: Aluksi mutakallaminit joutuivat puolustautumaan sekä oikeaoppisia että pakanallisia osapuolia vastaan, ja heidän opetuksensa olivat näiden välimaastossa. Myöhemmät sukupolvet sen sijaan suuntautuivat enimmäkseen filosofeja vastaan. Mu'taziliittien vastustajia olivat hadíth-oppineet ja myöhemmin ash'ariitit.


title: Islamilainen filosofia

text: Aš'ariitit on sanut nimensä Abu al-Hasan Al-Aš'arista (k. 935). Aš'ariitit kehittyivät mu'taziliittien piiristä mutta kääntyivät sittemmin heitä vastaan. He lakkauttivat islamin teologian filosofian ja suhtautuivat kielteisesti kaikenlaiseen metafyysiseen spekulaatioon mutta sallivat filosofian metodeja käytettävän tieteen ja teknologian palveluksessa sikäli kuin johtopäätökset sopivat yhteen islamin oppien kanssa.


title: Islamilainen filosofia

text: Al-Aš'ari kunnostautui kuitenkin itse metafyysikkona puolustamalla okkasionalismia, jonka tunnetuin edustaja Uuden ajan länsimaisessa filosofiassa oli Nicolas Malebranche. Al-Aš'ahirin mukaan kaikkien tapahtumien ainoa syy on Jumalassa, ja kaikki kausaaliset tapahtumat maailmassa ovat näin ollen Jumalan välittömän tahdon ilmausta. Tästä näkökulmasta edes ihmeet eivät näyttäydy anomalioina kuin inhimillisestä perspektiivistä; ihmeitä voi ilmetä, koska Jumala suhde maailmaan ei ole minkään rationaalisen periaatteen rajoittama. Ašariittien okkasionalistisen opin tunnetuin kannattaja ja puolustaja oli 1000-luvulla vaikuttanut teologi, mystikko ja filosofi Al-Ghazali.


title: Islamilainen filosofia

text: Ašahrismia on arvosteltu siitä, että okkasionalistisella opilla olisi ollut haitallinen vaikutus tieteen kehittymiseen. Koska Jumala nähdään yleensä rationaalisena paremminkin kuin mielivaltaisena agenttina, hänen käyttäytymisensä tuntuisi tässä katsannossa järkevältä tulkita lainmukaiseksi. Okkasionalismi ei kuitenkaan johda välttämättä tällaiseen helposti luonnontieteellisen tutkimuksen kanssa yhteensopivaan lopputulokseen. Okkasionalismi voidaan tulkita myös siten, että absoluuttisesti transsendentin Jumalan toiminta on viime kädessä ihmisjärjen ylittävää. Näin, jos Jumalan mieli todella mielletään absoluuttisen transsendentiksi, koko ajatus luonnonlakien rationaalisesta ymmärtämisestä voi vaikuttaa tuhoon tuomitulta.


title: Islamilainen filosofia

text: Sanalla filosofia ("falsafa") viitattiin islamilaisessa perinteessä nimenomaan islamin perinteelle ulkoiseen antiikin filosofian perinteeseen (ennen kaikkea uusplatonismiin ja aristotelismiin). Sille ei muodostunut koskaan institutionaalisesti vakiintunutta asemaa islamilaisessa kulttuurissa. Toisin kuin Euroopan yliopistoissa, filosofia ja luonnontiede (so. luonnonfilosofia) eivät kuuluneet islamilaisten korkeakoulujen eli madrassojen opetusohjemaan, ja opetusta annettiin vain yksityisesti. Huomattavan monet antiikin perinnettä ylläpitävistä filosofeista (esimerkiksi Avicenna ja Averroës) tienasivat elantonsa lääkäreinä. Ainoa luonnontiede, jota opetettiin madrassoissa oli astronomia, koska se katsottiin hyödylliseksi; sitä tarvittiin islamilaisten kalenteripyhien ajankohdan laskemiseksi ja rukoilun suunnan määrittämiseksi. Varsinaisen antiikin perinnettä jatkavan filosofian ("falsafa") harjoittaminen oli pitkälti "maanalaista" toimintaa, johon suhtauduttiin suopeimmissa tapauksissa epäluuloisesti. Huolimatta siitä, ettei kulttuuriympäristö suhtautunut itsenäiseen filosofiseen tutkimukseen erityisen myötämielisesti, islamin kultakausi onnistui yhtä kaikki tuottamaan merkittäviä saavutuksia antiikin perinnettä jatkavan filosofian saralla.


title: Islamilainen filosofia

text: "Falsafa" on myös sikäli merkittävä ilmiö, että juuri tämän islamin hallitsevan kulttuuripiirin katsotaan vallitsevan näkemyksen mukaan vaikuttaneen ratkaisevalla tavalla antiikin filosofian elpymiseen Euroopassa myöhäisenä keskiaikana. Vaikka islamilaisen kulttuuripiirin vaikutus länsimaiseen ajatteluun on kiistatonta (esimerkiksi matematiikan osalta), filosofian ja aristotelismin suhteen vallitseva näkemys on myös kyseenalaistettu uudemmassa tutkimuksessa. Ranskalainen keskiajan tutkija Sylvain Gouguenheim on esittänyt, että todellisuudessa Aristoteleen teokset rantautuivat Eurooppaan Bysantin kautta ja käännettiin suoraan kreikasta, eikä Espanjalla olisi ollut merkittävää vaikutusta filosofian harjoittamisen elpymiseen. Joka tapauksessa Euroopan skolastikot lukivat aktiivisesti etenkin Averroëksen kirjoituksia ja saivat tältä vaikutteita ajatteluunsa.


title: Islamilainen filosofia

text: 800-luvulla persialaiset ja arabit tutustuivat kreikkalaiseen filosofiaan ennen kaikkea kalifi al-Ma'munin ja hänen seuraajiensa ansiosta. Arabialaiset oppineet käänsivät arabiaksi, usein syyrian kielestä, kaikki Aristoteleen säilyneet teokset sekä suuren määrän muuta kreikkalaista filosofista ja tieteellistä kirjallisuutta.


title: Islamilainen filosofia

text: Seurauksena syntyi islamilainen peripateettinen koulukunta, johon kuuluivat merkittävimpinä al-Kindi, al-Farabi, Avicenna (arab. Ibn Sina) Averroës (Ibn Rušd). Mutakallaminit pitivät kaikkien näiden opetuksia harhaoppisina. Koulukunta ei ainoastaan kääntänyt ja jäljitellyt kreikkalaisen filosofian töitä, vaan laajensi niitä lähes jokaisella alueella sekä teoriassa että käytännössä. Abbasidien kalifaatin aikana 900- ja 1000-luvulla islamilainen maailma oli tieteissä korkeimmalla tasolla koko Välimeren alueen kulttuuripiirissä.


title: Islamilainen filosofia

text: Koulukunta vaikutti myös suuresti kreikkalaisen, hindulaisen ja muun ennen islamia syntyneen tiedon välittämisessä kristittyyn länsimaailmaan. Erityisesti heillä oli vaikutusta Aristoteleen filosofian tunnetuksi tekemisessä. Näihin ajattelijoihin kuuluvat muun muassa al-Farabi, Avicenna ja al-Kindi. Arabialaista filosofista kirjallisuutta käännettiin heprean ja latinan kielille erityisesti Espanjassa. Nämä käännökset vaikuttivat modernin eurooppalaisen filosofian syntyyn. Myös egyptiläiset filosofit Moses Maimonides (joka oli juutalainen) ja Ibn Khaldun olivat merkittäviä tässä työssä.


title: Islamilainen filosofia

text: Kaikki nämä filosofit yhdistivät aristotelista ja uusplatonilaista ajattelua islamin opetuksiin. Opillisesti he olivat hyvin epäortodoksisia, joko kerettiläisiä muslimeita tai muita kuin muslimeita, ja on osittain kyseenalaista missä määrin heitä voidaan pitää juuri islamilaisen filosofian edustajina.


title: Islamilainen filosofia

text: Aristoteles pyrki kyllä osoittamaan, että Jumala on yksi, mutta hänen näkemyksensä oli, että materia on ikuista, ja siitä seurasi, että Jumala ei voinut olla maailman luoja. Hän oli myös sitä mieltä, että Jumalan tiedot ovat ainoastaan maailmankaikkeuden yleisten lakien mukaisia, eikä Jumala voi tietää yksityisistä ja aksidentaalisista asioista. Tämä tekee profetoimisen mahdottomaksi. Toinen mutakallamineja shokeerannut seikka oli peripateetikoiden teoria älystä. Peripateetikot opettivat, että ihmisen sielu oli ainoastaan passiivinen kyky, joka kykeni ottamaan vastaan erilaisia aistimuksia — ja että tiedon ja hyveen kautta se sai kyvyn yhdistyä Jumalasta alkunsa saavan aktiivin järjen kanssa. Tämän myöntäminen olisi tarkoittanut sielun kuolemattomuuden kieltämistä.


title: Islamilainen filosofia

text: Mutakallaminit loivat filosofisen järjestelmän selittääkseen materian luomisen, ja siihen tarkoitukseen he ottivat käyttöön Demokritoksen teorian atomeista. He opettivat, että atomit ovat kaikkein pienimpiä ja jakamattomia kappaleita, joita ei voida mitata painossa tai koossa. Alun perin atomit loi Jumala, ja niitä luodaan lisää aina tarpeen mukaan. Ruumiit tulevat oleviksi ja kuolevat atomien yhteenliittymisen ja eroamisen seurauksena. Tämä ei kuitenkaan poistanut ongelmaa materian alkuperäisestä luomisesta.


title: Islamilainen filosofia

text: Jos ajatellaan, että Jumala toteutti tekonsa tietyllä hetkellä omasta "tahdostaan", tietyn päämäärän vuoksi, täytyy myöntää, että Jumala oli jotenkin epätäydellinen ennen tahtonsa totettamista tai päämäärän saavuttamista. Tämän ongelman kiertämiseksi mutakallaminit laajensivat teoriansa atomeista käsittämään myös ajan, ja väittivät, että aivan kuten avaruus koostui atomeista ja tyhjyydestä, aika koostui vastaavasti pienistä jakamattomista hetkistä. Koska maailman luominen oli tapahtunut, he pystyivät todistamaan sillä Jumalan olemassaolon sekä sen , että hän oli yksi, kaikkivoipa ja kaikkitietävä.


title: Islamilainen filosofia

text: Vanhin säilynyt uskonnollis-filosofinen teos on juutalaisen filosofin Saadia Gaonin (892-942) teos "Emunot ve-Deot", "Uskomusten ja mielipiteiden kirja". Tässä teoksessa Saadia käsittelee mutakallamineja kiinnostaneita kysymyksiä, kuten materian luomista, Jumalan ykseyttä, Jumalan ominaisuuksia ja sielua. Saadia kritisoi muita filosofeja voimakkaasti. Hänelle luominen ei ollut ongelma: Jumala loi maailman "ex nihilo", tyhjästä, aivan niin kuin Raamattu esittää. Hän haastoi mutakallaminien teorian atomeista, sillä se oli hänen mielestään yhtä järjen ja uskonnon vastainen kuin filosofien teoria materian ikuisuudesta.


title: Islamilainen filosofia

text: Todistaakseen Jumalan ykseyden, Saadia käytti mutakallaminien ajatuksia. Jumalan ominaisuuksiin voidaan lukea ainoastaan essentiaaliset ominaisuudet ("sifat al-datiat"), ei toiminnallisia ominaisuuksia ("sifat-al-af'aliyat"). Sielu on substanssi, oleellinen ominaisuus, joka on vielä taivaallisia sfäärejäkin hienostuneempi. Tässä Saadia oli eri mieltä kuin mutakallaminit, jotka pitivät sielua aksidenssina, eli satunnaisena tai epäoleellisena ominaisuutena. Hän käytti yhtä mutakallaminien periaatetta todistaakseen näkemyksensä: "Vain substanssi voi olla aksidenssin substraatti." Hän kirjoitti: "Jos sielu olisi vain aksidenssi, sillä ei itsellään voisi olla sellaisia aksidensseja kuin viisaus, ilo tai rakkaus." Näin Saadia oli kaikella tavalla "Kalamin" tukija, ja jos hän joskus erosi sen opetuksista, se tapahtui vain siksi, että hän halusi pitää kiinni uskonnollisista näkemyksistään — aivan kuten juutalaiset ja islamilaiset peripateetikot, jotka luopuivat aristotelismistaan heti kun olivat vaarassa haavoittaa oikeaoppista uskoa.


title: Islamilainen filosofia

text: 1100-luku näki "kalamin" hiipumisen, sillä se ei enää löytänyt puolestapuhujia ollessaan sekä filosofien että oikeaoppisten hyökkäysten kohteena.


title: Islamilainen filosofia

text: Persialainen Al-Ghazali (1058-1111) hyökkäsi teoksessaan "Tuhfat al-Falasafa" (Filosofien tuho) filosofeja vastaan, mikä sai kuitenkin reaktiona aikaan lyhyeksi jääneen filosofeille myönteisen virtauksen. Esimerkiksi kaksi islamilaisen peripateettisen koulukunnan suurinta filosofia, Ibn Rajan (Avempace) ja Averroës ottivat kummatkin asiakseen filosofian puolustamisen.


title: Islamilainen filosofia

text: Koska kaikki persialaisessa ja arabialaisessa ympäristössä syntyneet ajatukset sekä kirjalliset ja filosofiset liikkeet vaikuttivat aina myös juutalaisuuteen, Al-Ghazali löysi itselleen jäljittelijän Judah ha-Levistä. Tämä otti tehtäväkseen uskontonsa vapauttamisen spekulatiivisen filosofian kahleista, ja kirjoitti teoksen "Kuzari", jossa hän pyrki vastustamaan kaikkea filosofiaa koulukunnasta riippumatta. Hän moitti mutakallamineja siitä, että he pyrkivät tukemaan uskontoa filosofialla. Hän kirjoitti: "Käsitän sen saavuttaneen korkeimman tason täydellisyyden, joka on vakuuttunut uskonnollisista totuuksista ilman että on tarkoin tutkinut ja järkeillyt niitä" ("Kuzari" V). Sitten hän käsitteli mutakallaminien keskeisimpiä ajatuksia, kuten Jumalan ykseyden todistamista, ja vastasi: "Antaako "Kalam" enemmän tietoa Jumalasta ja hänen ominaisuuksistaan kuin mitä profeetta antoi?" (Ib. III ja IV). Hänen silmissään myöskään aristotelismi ei saanut armoa; uusplatonilaisuus sopi hänelle jotenkuten.


title: Islamilainen filosofia

text: Averroës, Maimonideen aikalainen, päätti islamilaisen filosofian suuren kauden. Tämä suuren Aristoteleen kommentaattorin rohkeus nostatti oikeaoppisten vihan, ja he hyökkäsivät erottelematta kaikkia filosofeja vastaan ja tuomitsivat kaikki filosofiset kirjoitukset poltettaviksi. Hänen opetuksensa eivät eronneet suuresti Ibn Bajan ja Ibn Tufailin opetuksista, jotka seurasivat Ibn Sinan ja Al-Farabin opetuksia. Kuten kaikki islamilaiset peripateetikot, hänkin hyväksyi hypoteesit sfäärien älystä ja universaalista virtauksesta, jonka kautta liike siirtyy paikasta paikkaan ja näin maailmankaikkeuden jokaiseen paikkaan — hypoteesit, jotka arabialaisten filosofien mielestä poisti Aristoteleen oppiin puhtaasta energiasta ja ikuisesta materiasta liittyvän dualismin. Hän kirjoitti: "Materia ei ole ainoastaan ikuinen, mutta muoto on potentiaalisesti sisäänrakennettuna materiassa; muutoin se olisi luomista "ex nihilo"." Tämän teorian mukaan maailman olemassaolo ei ole ainoastaan mahdollisuus, kuten Avicenna opetti, vaan välttämättömyys.


title: Islamilainen filosofia

text: Kun islamilainen filosofia ajettiin ulos islamilaisista kouluista, se löysi turvapaikan juutalaisten parista, jotka välittivät sen edelleen kristittyyn maailmaan. Joukko huomattavia miehiä, kuten Ibn Tibbon, Narboni ja Gersonides, käänsivät arabialaisten filosofien töitä hepreaksi ja kommentoivat niitä. He tutkivat erityisesti Averroëksen teoksia.


title: Islamilainen filosofia

text: Averroëksen kuolema merkitsi käytännössä myös koko "arabialaisen peripateettisen koulun" ajan loppua. Filosofia alkoi hiipua islamilaisen maailman läntisissä osissa, kuten Espanjassa ja Pohjois-Afrikassa, mutta säilyi pitempään itäisissä osissa, pääosin Iranissa ja shiialaisuuden piirissä.


title: Islamilainen filosofia

text: Ibn Rušdin jälkeen merkittävimmiksi suuntauksiksi nousivat Ibn Arabin koulukunta, Suhrawardi-koulu sekä Mullah Sadran koulukunta. Nämä koulukunnat ovat merkittäviä, sillä ne ovat edelleen islamilaisen maailman merkittävimmät filosofiset koulukunnat.


title: Islamilainen filosofia

text: Ibn Rušdin jälkeinen islamilainen filosofia jaetaan yleensä kahteen pääluokkaan šiialaisen ja sunnalaisen suuntauksen mukaan. Kaikki nykyaikaiset filosofit eivät kuitenkaan hyväksy tätä jaottelua. Kyseinen aikakausi voidaan kuitenkin jakaa ajattelijoihin, jotka opettivat enimmäkseen šiialaisen näkemyksen mukaisesti, ja ajattelijoihin, jotka eivät enimmäkseen opettaneet šiialaisen nökemyksen mukaisesti. Jako ei kuitenkaan ole täysin yksikäsitteinen, ja tuottaa myös joukon päällekkäisyyksiä.


title: Islamilainen filosofia

text:
Ajattelijat, jotka opettivat enimmäkseen šiialaisesti:
Ajattelijat, jotka opettivat enimmäkseen muutoin kuin šiialaisesti:


title: Islamilainen filosofia

text: Filosofit:


title: Islamilainen filosofia

text: Teosofit:


title: Islamilainen filosofia

text: Filosofian vastustajat:


title: Islamilainen filosofia

text: Filosofian historia:


title: Islamilainen filosofia

text: Gnostilaiset ja sufilaiset:


title: Islamilainen filosofia

text: Islamilaisen filosofian perinne on edelleen hengissä, vaikka monet ovatkin uskoneet sen taantuneen huomattavasti Mullah Sadran ja Suhrawardin kultaisten päivien jälkeen. Mullah Sadran oppia kutsutaan nimellä "Hikmat-e-Mota’aliye" ja Suhrawardin oppia nimellä "Hikmat al-Ishraq". Nykyisissä islamilaisissa maissa muun muassa "hikmatin" tai "hikmahin" opetus on edelleen jatkunut ja kukoistanut.


title: Islamilainen filosofia

text: Islamilaisen filosofian perinteikkäisiin mestareihin, jotka ovat olleet aktiivisia viimeisen parin kymmenen vuoden aikana, voidaan lukea Allameh Tabatabaei (علامه طباطبائى), lukuisien teosten kirjoittaja, mukaan lukien laaja 27-osainen Koraanin kommentaario "al-Mizan" (الميزان); Abul-Hasan Rafi’i Qazwini (سيد ابوالحسن رفيعى قزوينى), Mullah Sadran koulukunnan suuri mestari, joka on kirjoittanut vain vähän, mutta on opettanut monia tunnettuja oppilaita kuten Sayyid Jalal-al-Din Ashtiyania (جلال الدين آشتيانى), joka on opiskellut sekä hänen että Allamah Tabatabain kanssa; ja Allamah Muhammad Salih Ha’iri Simnaninia, joka on ollut lojaali peripateettisen filosofian seuraaja.


title: Islamilainen filosofia

text: Nuorempiin perinteiseen islamilaiseen filosofiaan nojaaviin oppineisiin, jotka ovat olleet aktiivisempia viime aikoina, voidaan lukea Mirza Mahdi Ha‘iri, joka on ainoa perinteisen "hakimin" edustaja, jolla on laajaa kokemusta länsimaailmasta, ja joka on kirjoittanut muun muassa teokset "Ilm-I Kulli" ja "Kavoshha-ye Aqli-Nazari"; "Murtaza Motahhari", Allamah Tabatabai tunnetuin oppilas ja Iranin islamilaisen vallankumouksen marttyyri; sekä Seyyed Hossein Nasr.


title: Karhunmetsästys

text: Karhunmetsästys suoritetaan yleensä koirajahdilla, jonka jälkeen metsästäjä surmaa kiinni ajetun karhun ampumalla. Pääasiallisin karhun metsästysmuoto nykyisin on metsästys yhden tai kahden koiran avulla. Metsästysmuoto vaatii metsästäjältä hyvää karhun elintapojen, käyttäytymisen ja aistien tuntemusta. Vanhoja ja nykyisin kiellettyjä tapoja pyydystää karhu olivat haaskapyynti, karhunkierros, pesäpyynti, myrkkypyynti, loukut ja ansat.


title: Karhunmetsästys

text: Karhun metsästysaika Suomessa on 20. elokuuta – 31. lokakuuta, muulloin siihen voidaan myöntää poikkeuslupia. Suomessa annetaan vuosittain noin 150 karhunkaatolupaa, vuonna 2016 183 kpl. Suomessa on noin 1700–1800 karhua. Suomen metsästyslaki kieltää karhun ampumisen haaskalta, korjaamattomalta pellolta tai ajamalla se liikkeelle pesästä.


title: Karhunmetsästys

text: Aluksi metsästäjä hankkii tietoja karhun tai karhujen olinpaikoista. Teidenylitykset jälkineen, vierailut viljapelloilla, jätökset ja muut asiaatuntemattomalle lähes huomaamattomat merkit kertovat karhun läsnäolosta. Työ on pitkäjännitteistä, jopa vuosia kestävää. Jäljistä voidaan päätellä karhun koko tai onko kyseessä emo pentuineen. Jäljistä voidaan jopa tunnistaa tietty yksilö. Emoa pentuineen ei metsästetä, sillä se on lain mukaan kiellettyä.


title: Karhunmetsästys

text: Koira(t) pyritään päästämään mahdollisimman tuoreelle, usein edellisöiselle, hajujäljelle. Arka koira ei suostu seuraamaan karhunjälkeä. Aluksi koirat seuraavat karhua ääneti. Kun koira tai koirat saavat kosketuksen karhuun tai havaitsevat karhun pakenevan tuoreeltaan, alkaa seisontahaukku tai pysäyttämiseen pyrkivä ajo. Koirat pitävät haukullaan yhteyttä toisiinsa ja lauman johtajana pitämäänsä isäntään. Koirajahtia voidaan täydentää sijoittamalla passimiehiä karhun oletetuille metsästyksen aikaisille kulkureiteille.


title: Karhunmetsästys

text: Koirien lähestyessä karhu valitsee yhden kolmesta käyttäytymisvaihtoehdosta vaistonsa tai kokemuksensa mukaan: joku yksilö pakenee heti jopa kymmeniä kilometrejä jättäen koirat ja miehen kannoiltaan. Karhu valitsee elinpiirinsä tuntemuksen ja ajan eli koirien etäisyyden perusteella itselleen suotuisia kulkureittejä, kuten soita ja tiheikköjä. On arveltu, että näin käyttäytyvät ne karhut, jotka ovat tapaamisalueellaan tulokkaita. Paetessaan ne palaavat alkuperäiselle, paremmin tuntemalleen reviirilleen.


title: Karhunmetsästys

text: Toinen käyttäytymismalli on pakeneminen puuhun. Se lienee peruja suden ja karhun elosta samalla reviirillä. Pentujaan suojeleva karhuemo käskee pennut puuhun.


title: Karhunmetsästys

text: Kolmas ja ilmeisesti yleisin käyttäytymismalli on se, että karhu jää puolustautumaan lyhyen paon jälkeen. Karhu valitsee itse pysähtymispaikkansa, lähes poikkeuksetta tiheäpuustoisen, paljon näköesteitä, siis nuorta tai kaatunutta puustoa sisältävän maastonkohdan. Arvellaan, että karhu valitsee suojapaikkansa elinpiirinsä tuntemuksen perusteella. Tämänkin käytöksen alkusyynä voi olla maastoedun hankkiminen karhun ainoaa luontaista vihollista, sutta vastaan. On myös mahdollista, että karhu on sopeutunut ihmiseen sikäli, että se välttää näyttäytymistä (vastaavankaltaista sopeutumista on todettu myös hylkeellä).


title: Karhunmetsästys

text: Koira ei aiheuta karhulle välitöntä vaaraa. Vielä tässä vaiheessa metsästys ei ole erityisen vaarallista myöskään metsästäjälle ja koirille. Metsästyksen eteneminen riippuu nyt koirien tai koiran työskentelystä tavalla, johon niitä ei voi valmentaa. Koira painostaa karhua sen olinpaikassa. Karhu yrittää vastaavasti karkottaa koirat hyökkäyksin. Samalla karhu varoo vaistonsa tai kokemuksensa ohjaamana näyttäytymästä ihmiselle.


title: Karhunmetsästys

text: Metsästäjän tehtävä on lähestyä ääneti tuulen alta pysäytyspaikkaa. Kokenut karhukoira pyrkii kiinnittämään karhun huomion itseensä ja houkuttelemaan karhun isäntänsä näköpiiriin. Tämä vaatii koiralta rohkeutta ja luontaisia taitoja. Joskus laumana työskentelevät koirat rohkaistuvat toisistaan metsästyksen kannalta liikaa ja aggressiivisuudellaan painostavat karhun uuteen pakoon, mikä ei ole toivottavaa.


title: Karhunmetsästys

text: Jos metsästäjä pääsee lähietäisyydelle, hänen täytyy vielä yrittää hakeutua esteettömälle ampumalinjalle edelleenkin paljastumatta. Ampumaetäisyydet ovat karhujahdissa lyhyitä, käytännössä aina alle sata metriä. Laukausta seuraa karhujahdin kriittisin vaihe. Osuman saanut karhu käy hyvin vaaralliseksi. Tavallisimmin karhu kaatuu lähes heti lyhyen paon jälkeen, mutta voi kohdistaa aggressionsa koiriin tai harvemmin metsästäjään muutamina jäljellä olevina hetkinään.


title: Karhunmetsästys

text: Metsästäjä ei lähesty edes kaatunutta karhua varomattomasti. Koirien käytös sekä karhun korvien ja jalkojen asento voivat kertoa karhun olevan vielä hengissä. Jos korvat ovat päänmyötäisesti ja takajalat kylkien alla, kuolleeksi tekeytynyt karhu hyökkää aina metsästäjän tullessa hyökkäysetäisyydelle.


title: Karhunmetsästys

text: Karhu on ennen muuta kasvinsyöjä ja käyttää haaskoja ravintonaan vain tilaisuuden tullen. Susi on arka käyttämään muiden kaatamia eläimiä haaskana, mutta karhu on lähes ennakkoluuloton tässä. Yhdelle haaskalle saattaa ilmestyä monia karhuja, jotka ruokailevat arvojärjestyksessä. Arvojärjestyksen määrää lähinnä karhun koko. Emo pentuineen voi olla arka käymään yhteisellä haaskalla, sillä urokset surmaavat pentuja saadakseen pennuttoman naaraan kiimaan ja jatkamaan omaa sukuaan.


title: Karhunmetsästys

text: Haaskapyynti on tapahtunut lavoilta, puihin tai pylväiden varaan rakennetuista suojista, joiden eteen haaska on laadittu.


title: Karhunmetsästys

text: Aiemmin yleinen pyyntimuoto oli pyynti talvipesältä. Pesä etsittiin tai löydettiin sattumalta ja merkittiin, eli tehtiin niin kutsuttu karhunkierros.


title: Karhunmetsästys

text: Karhu ryhtyy etsimään talviunipaikkaa itselleen ensilumien tultua. Havaittuaan karhun jälkiä lumessa metsästäjä alkoi kiertää laajoja ympyröitä karhun jälkien ympärillä. Jos hän kierroksellaan löysi karhun jäljet uudelleen, hän aloitti uuden kierroksen karhun menosuuntaan. Jos taas metsästäjä huomasi kiertäneensä kokonaisen ympyrän ylittämättä karhun jälkiä toista kertaa, hän alkoi pienentää ympyrää kunnes karhun pesäpaikka löytyi. Hän merkitsi paikan esimerkiksi puihin kiinnitetyillä nuolilla löytääkseen sen myöhemmin talvella karhun kaatoa varten.


title: Karhunmetsästys

text: Myöhemmin talvella karhu häädettiin pesästä ja surmattiin ampumalla, aiemmin keihästämällä. Ansoina on käytetty häkkejä, hirsistä rakennettuja loukkuja tai karhunrautoja.


title: Karhunmetsästys

text: Metsästysasetuksen mukaan jos asetta käytetään hirven tai karhun ampumiseen, patruunan luodin painon oltava vähintään yhdeksän grammaa ja osumaenergian 100 metrin päässä piipun suusta mitattuna vähintään 2 700 joulea (E 100 > 2 700 J) tai, milloin luodin paino on vähintään 10 grammaa, osumaenergian vastaavalla tavalla mitattuna vähintään 2 000 joulea (E 100 > 2 000 J). Kokovaippaista luotia ei saa käyttää. Tehdasladattuja vaatimukset täyttäviä patruunoita on saatavilla mm kaliipereissa .260REM ja 6,5x55SE, sekä näitä tehokkaammissa kaliipereissa.


title: Karhunmetsästys

text: Metsästäjällä pitää olla ampumakoe (karhukoe) suoritettuna. Haulikkoa, jousta tai käsiasetta, kuten pistoolia tai revolveria, ei saa käyttää. Haulikkoa käytetään vain ns. SRVA (Suurriistavirka-apu) tilanteissa, kuten esimerkiksi poliisin järjestämässä kolarissa vammautuneen karhun jahdissa. Tämä ei ole lain tarkoittamaa metsästystä, mistä syystä metsästyslakia ja -asetusta ei tarvitse kaikilta osin noudattaa.


title: Karhunmetsästys

text: Suosittuja rotuja ovat laikat (länsi- ja itärodut), Karjalan karhukoira, harmaanorjanhirvikoira, jämtlanninpystykorva. Myös muita hirvenmetsästyksessä käytettäviä pystykorvarotuja käytetään. Nykyään myös ajavat koirat ovat tulleet muotiin kuten venäjänajokoira, amerikankettukoira ja plotinajokoira.


title: Karhunmetsästys

text: Saaliiksi saadun karhun kunniaksi on Suomessa perinteisesti järjestetty juhlat, karhunpeijaiset, joissa syödään karhun lihaa. Peijaisperinne ei ole vieläkään katkennut, ja sitä on monin paikoin yritetty elvyttää.


title: Jännityslukemisto

text:
Jännityslukemisto alkoi ilmestyä vuonna 1935, kustantajana Ilmarinen. Vuonna 1958 sen nimi vaihtui muotoon Jännityslukemisto-Seikkailukertomuksia, kun siihen yhdistettiin Ilmarisen lehti Seikkailukertomuksia (1936-1957). Vuonna 1963 lehden nimi kääntyi toisin päin muotoon Seikkailukertomuksia jännityslukemisto vuoteen 1965, jolloin lehti lopetettiin.
Lehdessä julkaistiin sekä käännöstarinoita että suomalaisten (Marton Taiga, Matti Hälli, Outsider) kirjoittamia tarinoita.


title: Jännityslukemisto

text: Lehdessä oli myös sarjakuvia, mm. Pantterityttö ja Iskevä Salama (Flash Gordon).


title: Jännityslukemisto

text: Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä Jännityslukemisto oli kaikista lehdistä vuonna 1943 sijalla 19, vuonna 1953 sijalla 10 ja vuonna 1963 (nimellä Seikkailukertomuksia) sijalla 52.


title: Pakoputkisto

text: Pakoputkisto on polttomoottoriin liittyvä osa, jonka tehtävä on johtaa kuumat pakokaasut pois moottorista, puhdistaa niitä ja vähentää niistä aiheutuvaa meluhaittaa.


title: Pakoputkisto

text: Pakoputkistosta puhutaan toisinaan myös kaasuturbiinien kohdalla, mutta tämä artikkeli käsittelee asiaa lähinnä polttomoottorikäyttöisten ajoneuvojen näkökulmasta.


title: Pakoputkisto

text: Pakoputkisto koostuu pakosarjasta, pakokaasujen jälkikäsittelylaitteistosta, äänenvaimentimista ja niitä yhdistävistä putkista. Tyypillisessä nykyaikaisessa dieselkäyttöisessä henkilöautossa pakoputkisto koostuu pakosarjasta, turboahtimesta, hiukkasloukusta, katalysaattorista ja äänenvaimentimista.


title: Pakoputkisto

text: Pakosarja on kanavisto, jossa sylinteristä poistuva pakokaasu virtaa. Pakosarjan tärkein tehtävä on yhdistää eri sylintereistä virtaavat pakokaasut halutulla tavalla.


title: Pakoputkisto

text: Pakosarjan muodolla ja kanavien oikealla yhdistämisellä on suuri merkitys moottorin toiminnassa. Pakosarjan suunnittelu riippuu siitä onko moottorissa turboahdin vai ei, ja minkälaista ahtamistapaa käytetään. Vapaasti hengittävän nelitahtimoottorin pakosarjan suunnittelu on ehkä yksinkertaisin esimerkki. Tavoitteena on yhdistää sylintereistä virtaavat pakokaasut siten, että pakoputkessa pakokaasujen virtaama on mahdollisimman tasaista. Tämä toteutetaan mitoittamalla pakosarjan jokainen kanava samanmittaiseksi, jolloin kustakin sylinteristä virtaa vuorotellen pakokaasuja pakoputkeen, ja haitallisia painepulssien yhdistymisiä ei pääse tapahtumaan. Tällöin virtausvastus saadaan pidettyä mahdollisimman pienenä.


title: Pakoputkisto

text: Turboahdetun moottorin pakosarjan suunnittelu riippuu käytetystä ahtamistavasta. Tasapaineahtamisessa pakosarjaan suunnitellaan suuri säiliö, joka tasaa pakokaasujen painepulssit. Turboahtimen turbiini kokee täten lähes vakiopaineen. Impulssiahtamisessa pakokaasujen painepulssit johdetaan vaimentumattomana turbiinille. Moottorin sytytysjärjestyksestä ja sylinteriluvusta riippuen tiettyjen sylinterien pakokaasukanavat yhdistetään, ja turboahtimelle tulee yleensä kaksi kanavaa. Henkilöautoissa käytetään impulssiahtamista sen nopean heräämisen vuoksi. Tyypillisessä turboahdetun 4-sylinterisen henkilöauton pakosarjassa yhdistetään sylinterit 1-3 ja 2-4.


title: Pakoputkisto

text: Turboahdinsovelluksissa pakosarja pyritään pitämään mahdollisimman lyhyenä, jotta pakokaasut eivät ehtisi jäähtymään ennen turbiinia.


title: Pakoputkisto

text: Katalysaattori on laite, jonka toiminta perustuu pakokaasujen puhdistamiseen katalyysiä hyödyntämällä. Bensiinimoottorin katalysaattori on kolmitoimikatalysaattori. Pakokaasut puhdistuvat kolmella tavalla:


title: Pakoputkisto

text: Dieselmoottoreissa kolmitoimikatalysaattorin käyttö ei ole mahdollista, sillä dieselmoottori toimii ilmaylimäärällä, jolloin typen oksidien pelkistäminen ei ole mahdollista. Dieselmoottorin katalysaattori on kaksitoimikatalysaattori, joka hapettaa palamattomat hiilivedyt sekä hiilimonoksidin.


title: Pakoputkisto

text: Katalysaattori kiinnitetään auton pakoputkistoon tyypillisesti turboahtimen ja hiukkasloukun jälkeen. Katalysaattorin sisällä on keraaminen kennosto, joka on päällystetty hyvin ohuella kerroksella jalometalleja - platinalla, palladiumilla, ceriumilla tai rodiumilla. Kennosto on hyvin tiheä, jotta katalyyteille saadaan tarvittava pinta-ala reaktion riittävän nopealle tapahtumiselle.


title: Pakoputkisto

text: Moottorin ohjaustekniikka säätelee ilman ja polttoaineen seossuhdetta lambda-anturin avulla katalysaattorin toiminnan kannalta optimaaliseksi. Oikean seossuhteen lisäksi katalysaattori tarvitsee noin 250 °C:n lämpötilan toimiakseen tehokkaasti. Katalysaattori ei siis toimi heti auton käynnistämisen jälkeen, vaan vasta pakokaasujen lämmitettyä katalysaattorin oikeaan toimintalämpötilaan. Katalysaattoriautoissa on käytettävä lyijytöntä bensiiniä, koska lyijy pilaisi lambda-anturin ja estäisi katalysaattorin toiminnan peittämällä katalyytin. Suomessa lyijyllistä bensiiniä ei kuitenkaan ole nykyään edes saatavilla.


title: Pakoputkisto

text: Katalysaattori haittaa pakokaasujen virtausta, mikä heikentää moottorin tehoa ja lisää polttoaineen kulutusta. Nämä ongelmat ovat kuitenkin lieventyneet katalysaattorien kehittyessä. Katalysaattori myös vaimentaa moottorin ääntä.


title: Pakoputkisto

text: Katalysaattori on varsin herkkä komponentti, eikä se kestä kovin hyvin esimerkiksi väärän seossuhteen aiheuttamaa liiallista lämpenemistä. Seurauksena voi olla katalysaattorin kennoston sulaminen ja katalysaattorin tukkeutuminen.


title: Pakoputkisto

text: Katalysaattorin käyttö vähentää päästöjä merkittävästi. Bensiiniautoissa katalysaattori on ollut pakollinen EU-maissa vuodesta 1992.


title: Pakoputkisto

text: Jo vuonna 1969 tiedettiin että tetraetyylilyijy heikentää auton katalysaattorin toimintaa.


title: Pakoputkisto

text: Diesel-moottorin hiukkaspäästöjä voidaan vähentää pakoputkeen asennettavalla hiukkassuodattimella eli DPF:llä (Diesel Particulate Filter). Suodattimessa on keraaminen kenno, joka kerää polttoaineen palamisesta syntyneet nokihiukkaset sisäänsä. Tämän vuoksi suodattimen virtausvastus kasvaa vähitellen. Moottorinohjausjärjestelmä valvoo suodattimen kuntoa ja käynnistää tarvittaessa puhdistuspolton eli regeneroinnin, jolla suodattimen keräämät hiukkaset poltetaan. Puhdistuspoltossa suodatin kuumennetaan n. 450 °C polttolämpötilaan lisäämällä moottorin kuormitusta esim. sähkölaitteiden ja ilmastoinnin kompressorin avulla ja ruiskuttamalla sylintereihin pieni polttoaineannos juuri ennen pakoventtiilin aukeamista. Joissakin järjestelmissä polttoaineeseen lisätään myös tankkauksen yhteydessä automaattisesti pieni määrä noen palamislämpötilaa alentavaa lisäainetta.


title: Pakoputkisto

text: Puhdistuspoltoista huolimatta suodatin joudutaan monesti uusimaan ajotavasta riippuen tyypillisesti 100 000–200 000 kilometrin välein.


title: Pakoputkisto

text: Tärkeä osa pakokaasujen käsittelyä on pakokaasujen uudelleenkierrätys eli EGR (Exhaust Gas Recirculation). Järjestelmä kierrättää osan pakokaasuista takaisin imusarjaan. Järjestelmää ohjataan venttiilillä, jota hallitsee moottorinohjausyksikkö. Järjestelmä vähentää polttomoottorin tuottamia NO-päästöjä vähentämällä ilmaylimäärää sylintereissä. Tällöin palotapahtuman yhteydessä ei muodostu niin paljoa typen oksideja. Vastoin yleistä käsitystä EGR ei vähennä polttomoottorin tuottamaa tehoa, sillä täydellä kuormalla järjestelmää ei käytetä. Järjestelmä toimii parhaiten diesel-moottorissa, joka käy osakuormalla suurella ilmaylimäärällä ja tuottaa paljon NO-päästöjä. Parhaimmillaan pakokaasuista voidaan kierrättää jopa 50%.


title: Pakoputkisto

text: EGR-järjestelmällä saavutetaan myös nopeampi moottorin lämpeäminen käyntilämpötilaan. Haittapuolena on pakokaasujen imusarjaa likaava vaikutus.


title: Pakoputkisto

text: Äänenvaimentimet ovat tärkeitä moottorimelun vaimentamiseksi. Äänenvaimennin on pakoputkeen liitetty metallinen säiliö. Äänenvaimentimet voidaan jakaa kahteen päätyyppiin: Absorptiovaimentimiin ja reflektiovaimentimiin. Nimensä mukaisesti absorptiovaimennin perustuu painepulssien absorpoitumiseen johonkin huokoiseen materiaaliin. Reflektiovaimentimissa painepulsseja yritetään kumota heijastamalla niitä.


title: Pakoputkisto

text: Pakokaasuäänen syntymiseen vaikuttaa useat tekijät. Moottorin sylinteriluku, sytytysjärjestys ja moottorin geometria tuottavat erilaisia ominaistaajuuksia. Taajuudet muuttuvat moottorin käyntinopeuden muuttuessa. Moottorin tuottama ääni on useiden taajuuksien sekoitus joten on vaikea rakentaa täydellisesti toimivaa vaimenninta. Joissain tapauksissa käytetään erillistä resonaattoria, [?] mutta tilanpuute auton alla usein asettaa rajoituksensa tälle. Nyrkkisääntönä voidaan pitää; mitä isompi äänenvaimennin, sitä pehmeämpi/hiljaisempi ääni.


title: Pakoputkisto

text: Pakokaasuäänellä on yleensä kaksi ominaistaajuutta, 100–200 Hz ja 2000–6000 Hz. Äänenvaimennin voi olla myös putken ympärille rakennettu vaimennin, jolloin putki on kyljistä rei'itetty ja pakoputkea ympäröi ääntä eristävä kerros. Tämän tyyppistä vaimenninta kutsutaan läpivirtaavaksi, tai absorptiovaimentimeksi. Ne eivät vaimenna ääntä niin tehokkaasti, mutta ne muodostavat vähemmän virtausvastusta. Vaimentimet voivat olla pyöreitä, ns. putkimallisia, tai ovaalin muotoisia.


title: Pakoputkisto

text: Läpivirtaavat vaimentimet suodattavat äänestä tehokkaasti korkeita taajuuksia, joten äänestä tulee matala. Reflektiovaimentimet puolestaan toimivat päinvastaisesti, eli ne leikkaavat äänestä matalia taajuuksia. Henkilöautojen pakoputkistoissa normaalisti käytetäänkin näiden yhdistelmää, eli autoa edestä taakse katsoessa pakoputkistossa on ensin läpivirtaava-, sitten kammiotyyppinen vaimennin, eli puhekielessä takapönttö. Tällä ratkaisulla saadaan yleensä vaimennettua ääntä tarpeeksi.


title: Pakoputkisto

text: Äänenvaimentimissa yksi tärkeä ominaisuus on virtausvastus ja siitä muodostuva pakokaasujen vastapaine. Pakokaasujen on vaimennuttava ja virrattava vaimentimen läpi tehokkaasti – mikäli äänenvaimennin aiheuttaa suurta virtausvastusta, saattaa tämä näkyä moottorissa tehohäviönä. NASCAR kilpa-autoissa ei ole lainkaan äänenvaimentimia, koska pakoputkiston virtausvastukset halutaan minimoida.


title: Pakoputkisto

text: Myös nelitahtimoottorissa pakoputkella on oma merkitys tuotettuun tehoon. Pakoputkistoa suunniteltaessa on tärkeää muistaa joka vaiheessa ajoneuvon käyttötarkoitus, millä kierrosalueella moottoria yleensä käytetään, eli haluaako huipputehon korkeilla kierroksilla, vai tasaista vetoa alhaisemmilla käyntinopeuksilla. On myös syytä miettiä, kuinka tärkeää polttoainetaloudellisuus sekä pakoputken hiljaisuus tai äänenlaatu on. Korkeampiviritteisissä nelitahtimoottoreissa esimerkiksi 4-sylinterisissä, käytetään 4-2-1 tai 4-1 pakoputkistoa. Kyseisessä numerosarjassa (4-2-1) ensimmäinen luku tarkoittaa moneltako sylinteriltä pakosarja alkaa (4 sylinteriä). Toinen numero (2) tarkoittaa moneksiko putkeksi pakosarja muuttuu, eli tässä tapauksessa 2 putkeksi. Viimeinen numero (1) tarkoittaa mitenkä pakoputki tästä jatkuu, jos on jatkuakseen. Eli 4-2-1-pakoputki lähtee 4:stä sylinteristä ja muuttuu matkalla 2-putkiseksi ja lopulta tulee ulos yhtenä ainoana putkena. 4-2-1 rakenteella saadaan yleensä tasainen vääntö kierrosalueen alapäähän, 4-1 rakenteella puolestaan huipputehoa korkeammille kierroksille. 4-1 putkessa on tärkeää, että kunkin pakosarjan putken pituus on sama, koska pakokaasut tulevat vuorotellen eri sylintereistä, ja tulevat tällöin yhteiseen putkeen "jonossa". Pakoputken halkaisijalla on myös merkitystä moottorin toimintaan. Halkaisijaltaan pienemmät putket tehostavat kaasujen virtausta pienemmillä kierroksilla, josta useimmiten on seurauksena tasainen vääntökäyrä alhaisemmilla moottorin nopeuksilla, ja tätä kautta moottorin käyttäytyminen on pehmeää ja harmonista. Mutta tällaisella rakenteella korkeimmilla kierroksilla saatava huipputeho tai ns. terävyys katoaa tai ainakin pienenee, koska tällöin putken pieni halkaisija estää kaasujen virtausta. Pienemmän putken äänenlaatua tai -voimakkuutta on myös helpompi hallita. Liian pieni halkaisija sen sijaan saattaa aiheuttaa turhaa lämpökuormaa moottorille, josta voi seurata moottorivaurio. Halkaisijaltaan isommalla putkella saadaan tehoa kierrosalueen yläpäähän, mutta tällöin virtaus heikentyy sekä häiriintyy alemmilla kierroksilla. Putken halkaisijan valinta on tältä osin kompromissi, jos halutaan sekä vääntöä alakierroksille että tehoa korkeammille kierroksille. Koska pakokaasut jäähtyvät sekä supistuvat edetessään kohti pakoputkiston loppua, olisi hyvä jos putken halkaisija olisi suurimmillaan pakoputken alussa (kohdassa josta yksittäinen putki alkaa), ja pienenisi vaiheittain putkiston loppua kohden. Näin putkistosta saadaan siltä osin hyvä-ääninen, ja tehostetaan kaasujen virtauksia varsinkin pienillä kierroksilla.


title: Pakoputkisto

text: Kaksitahtimoottoreissa käytetään erilaista pakoputkistoa kuin muissa moottoreissa. Kaksitahtisia moottoreita voi olla yksi- tai useampisylinterisiä. Korkeaviritteisen kaksitahtimoottorin pakoputki muodostuu yleensä paisuntakammiosta ja äänenvaimentimesta. Halvemmissa useampisylinterisissä konstruktioissa käytetään pakosarjaa, joka jatkuu vain yhteen paisuntakammioon. Korkeampiviritteisissä tai muuten paremmissa sovelluksissa käytetään jokaiselle sylinterille omaa paisuntakammiota. Joissakin nykyisissä kaksitahtipakoputkissa on jatkeena vielä katalysaattori. Paisuntakammio on kartiomainen ja lieriömäinen rakenne, joka oikein mitoitettuna tuottaa alipaineen, joka tehostaa sylinterin huuhtelua kaasujenvaihdon aikana sekä antaa kaiun ja työntää seosta takasin sylinteriin. Oikein mitotettu pakoputki toimiikin tavallaan ahtimen tavoin. Paisuntakammion ensimmäinen kartio tehostaa huuhtelua ja oikein mitoitettuna palamatonta seosta meneekin runsaasti tästä syystä pakoputkeen. Toinen kartio tuottaa kaiun, joka kääntää virtauksen takaisin sylinteriin päin, jolloin edellä mainittu palamaton seos virtaakin takaisin sylinteriin. Riippuen putken mitoituksesta saadaan tietyllä kierroslukualueella tehtyä melko suuriakin ylitäytöksiä moottoriin, joka ilmenee ns. tehopiikkinä. Oikein mitoitettuna se myös estää kokonaistoiminnallisesti polttoaineseoksen päätymisen palamattomana pakoputkistoon huuhtelun aikana suunnitellulla kierroslukualueella, vaikkakin pakoputkessa hetkellisesti käykin palamatonta seosta. Kaksitahtimoottorin pakoputkeen pääsee aina jossain määrin palamatonta seosta lukuun ottamatta suorasuihkutteisia moottoreita. Tästä johtuu kaksitahtimoottoreiden huonohko hyötysuhde. Sellaisissa rakenteissa, missä ei ole paisuntakammiota ollenkaan ilmiö vain tehostuu ja polttoainetaloudellisuus huononee entisestään, sekä myös moottorin tuottamat päästöt ovat suuremmat.


title: Pakoputkisto

text: Paisuntakammion keksi saksalainen Walter Kaaden 1950-luvun lopulla työskennellessään MZ:n kilpaosastolla. Suzuki oli ensimmäinen läntinen valmistaja, joka hyödynsi Kaadenin tutkimuksia omissa kaksitahtisissa moottoripyörissään.


title: Pakoputkisto

text: Pakoputkeen voi liittyä hukkaputki, joka ei johda mihinkään. Sillä sotketaan kaasuvirtauksia, että teho alenee ja vääntöalue siirtyy alemmaksi.


title: Luettelo suomalaisista tähtitaivaan kohteiden nimityksistä

text: Tämä on luettelo suomalaisista tähtitaivaan kohteiden nimityksistä. Nimitykset eivät ole kansainvälisiä, vaan ovat alkuperältään suomalaisia. Osan näistä tunsi jo kansantietous. Suurimmalla osalla tähtikuvioista on suomalainen nimi, tosin suuri osa näistä on uudehkoja käännöksiä.


text: Katso: tähdistö


title: Bielefeld

text: Bielefeld on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltion itäosissa Saksassa Teutoburgin metsän reunalla. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 326 870 asukasta.


title: Bielefeld

text: Bielefeld on Westfalenin itäosan voimakas kulttuuri- ja talouskeskus. Se on myös merkittävä yliopisto- ja kongressikaupunki.


title: Bielefeld

text: Ensimmäiset kirjalliset maininnat kaupungista ovat 1000-luvun ensimmäiseltä vuosisadalta. Se sai kaupunkioikeudet ilmeisesti vuonna 1214. 1300-luvulla se liittyi Hansaliigaan. Vuonna 1647 se siirtyi Brandenburgin alaiseksi. Kaupunki vaurioitui toisessa maailmansodassa pahoin, mutta tuhoutuneet osat on rakennettu uudelleen.


title: Bielefeld

text: Kaupungissa on perinteisesti tuotettu pellavaa, Saksan ensimmäiset mekaaniset pellavankehruukoneet tulivat sinne vuonna 1851.


title: Bielefeld

text: Kaupunki kasvoi kuntaliitosten avulla 1973. Sen jälkeen rakennettu metro on parantanut liikenneyhteyksiä.


title: Teutoburgin metsä

text: Teutoburgin metsä () on metsäinen kukkula-alue Saksassa Ala-Saksin ja Nordrhein-Westfalenin osavaltioissa. Teutoburgin metsä on kuuluisa Teutoburgin taistelusta, joka käytiin vuonna 9 jaa. germaaniheimojen ja roomalaisten välillä. 1800-luvun historiantutkijat paikansivat taistelun tälle alueelle, ja aluetta ryhdyttiin kutsumaan antiikin lähteistä tunnetulla nimellä Teutoburgin metsä. Nykyisin kuitenkin pidetään lähes varmana, että paikannus oli väärä.


title: Teutoburgin metsä

text: Teutoburgin metsä on keskisen Euroopan ylänköjen pohjoinen jatke, joka rajoittuu idässä Weser-joelle, pohjoisessa Osnabrückin kaupunkiin ja kaakossa Paderborniin. Sen jakaa laakso, jossa Bielefeldin kaupunki sijaitsee, pohjoiseen ja eteläiseen Teutoburgin metsään. Eteläisen metsän korkein kohta on Velmerstot (468 m) ja pohjoisen Dörenberg (331 m). Ems-joen alkulähde sijaitsee eteläisessä Teutoburgin metsässä.


title: Teutoburgin metsä

text: Tacituksen kuvauksen mukaan vuoden 9 jaa. taistelu, jossa yhdistyneet germaaniheimot tuhosivat kolme roomalaista legioonaa, käytiin "Teutoburgin metsässä". Käsitteen uskottiin pitkään tarkoittavan tämän artikkelin käsittelemää aluetta. 1800-luvulla taistelu otettiin saksalaisen nationalismin symboliksi. Vuonna 1875 germaanien johtajalle Arminiukselle ("Hermannille") pystytettiin metsään monumentti Detmoldin kaupungin lähelle paikkaan, jota silloisten teorioiden mukaan pidettiin taistelun todennäköisimpänä tapahtumapaikkana. Vasta tämän jälkeen nimitys Teutoburgin metsä alkoi vakiintua alueen yleiseksi nimitykseksi.


title: Teutoburgin metsä

text: Taistelun tarkka sijaintipaikka löytyi kuitenkin 1980-luvulla arkeologisten tutkimusten jälkeen Kalkriesen seudulta Osnabrückin läheltä, lähes sadan kilometrin päässä Teutoburgin metsästä. Tämä tekee alueen nimestä historiallisesti katsoen virheellisen.


title: Familiar to Millions

text: Familiar To Millions on brittiläisen rock-yhtye Oasiksen konserttitallennealbumi, joka julkaistiin 13. marraskuuta 2000. Se on taltiointi konsertista, joka pidettiin 21. heinäkuuta 2000 Lontoon Wembley-stadionilla. Albumi on saatavana tupla-CD-, CD-, DVD- ja VHS-versioina. DVD:llä on mukana dokumentti show'n rakentamisesta ja valmistelusta, ohjauksen seurausta, yleisön kommentteja ja katsomotunnelmia sekä Gallagherin veljesten haastattelut. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti noin 1,5 miljoonaa kappaletta ja parhaimmillaan se nousi Ison-Britannian albumilistan sijalle 5, joka on todella korkea sijoitus livealbumille. Albumin kannen on suunnitellut kansitaiteilija Simon Halfon.CD1


Familiar to Millions


title: Refluksitauti

text: Ruokatorven refluksitauti on sairaus, jossa mahalaukun hapan sisältö virtaa väärään suuntaan eli ruokatorveen ja aiheuttaa närästysoireen ja joskus myös ruokatorven tulehduksen eli esofagiitin. Refluksitauti on krooninen sairaus, joka huonontaa siitä kärsivän elämänlaatua.


title: Refluksitauti

text: Lapsilla refluksitaudin oireet voivat poiketa aikuisten oireista, ja heidän sairautensa saattaa olla vaikeampi tunnistaa.


title: Refluksitauti

text: Barrettin ruokatorvi kehittyy 6–14 %:lle refluksitautia sairastavista henkilöistä. Barrettin ruokatorvesta jo kärsivien potilaiden elinikäinen sairastumisvaara syöpään on suunnilleen 0,5 %/vuosi.


title: Refluksitauti

text: Närästyksen voi poistaa välittömästi nauttimalla vatsan happamuuden neutraloivaa ainetta, esimerkiksi kalsiumin ja magnesiumin karbonaattisuoloja sisältävää lääkettä. Pidempiaikaisia vaikutuksia saa lääkkeillä, jotka hillitsevät mahalaukun parietaalisolujen haponmuodostusta, kuten ranitidiinilla.


title: Refluksitauti

text: Refluksitautia epäiltäessä voidaan tehdä gastroskopia eli mahalaukuntähystys. Siinä nähdään ruokatorven, mahalaukun ja ohutsuolen alkuosan limakalvojen tila. Refluksitaudin hoidossa voidaan vaikeassa tapauksessa käyttää leikkausta.


title: Kiderakenne

text: Kiderakenne on atomien järjestys kiteisessä aineessa. Kiderakenne koostuu "alkeiskopeista", jotka toistuvat tasavälisessä avaruushilassa. Alkeiskopin särmien pituuksia kutsutaan "kideakseleiksi" ja niiden muodostamia kulmia "hilakulmiksi".


title: Kiderakenne

text: "Alkeiskoppi" on kiderakenteen perusosa. Se on pienin rakenne, jota toistamalla koko kiderakenne saadaan rakennettua. Alkeiskoppi rakentuu molekyyleistä, atomeista tai ioneista, joita voidaan kuvata kovina, pyöreinä palloina.


title: Kiderakenne

text: "Kidejärjestelmä" on hilan pisteryhmä, joka ei sisällä atomien paikkoja alkeiskopissa. Kidejärjestelmiä on seitsemän (laskevassa symmetriajärjestyksessä), kuutiollinen, tetragoninen, heksagoninen, trigoninen, rombinen, monokliininen ja trikliininen. Erilaisten avaruushilojen luokittelun esitti ensimmäisenä saksalainen fyysikko, professori Mauritius Ludovicus (Moritz Ludvig) Frankenheim 1835 julkaisussaan "Die Lehre von der Cohäsion, umfassened die Elasticität der Gase, die Elasticität und Coharenz der flüssigen und festen Körper und die Krystallkunde", Breslau, 1835. Hän teki kuitenkin virheen (15 hilaa), jonka ranskalainen fyysikko Auguste Bravais korjasi 1848. Hän todisti olemassa olevan 14 "Bravais'n hilaa".


title: Kiderakenne

text:
Bravais'n hilat määritellään kolmella hilavektorilla (hilavakio) "a", "b" ja "c" ja niiden välisillä kulmilla α, β ja γ. Koordinaatistona on yleensä oikeakätinen koordinaatisto. Bravais'n hiloja on edellä mainitut seitsemän, joiden sisällä esiintyy 1–4 variaatiota.Kiderakenteen tärkeä tekijä sen ominaisuuksien kannalta on "tiivispakkauksellisuus", joka kertoo hilassa olevan tyhjän tilan määrästä, jos atomit oletetaan koviksi, pyöreiksi palloiksi. Yleisesti voidaan sanoa, että aineen kiderakenne määräytyy siten, että kiteen energia tulee mahdollisimman pieneksi.
Tasossa tiivein pakkaus saadaan aikaan siten, että jokaisella atomilla on kuusi naapuriatomia, jotka muodostavat sen ympärille säännöllisen kuusikulmion. Tällaista tasoa sanotaan "tiivispakkaustasoksi", ja "tiivispakkaussuunta" on suunta, jossa tällaisen rakenteen atomit sijaitsevat peräkkäin jonossa toisiaan koskettaen. Kolmiulotteisessa avaruudessa tiivein pakkaus saadaan Keplerin konjektuurin mukaan siten, että tällaisia tasoja pinotaan päällekkäin. Tämä voidaan tehdä kahdella tavalla. Jos ne pinotaan toisensa päälle siten, että joka toisessa atomikerroksessa atomit tulevat vastaaviin kohtiin, muodostuu "heksagonaalinen tiivispakkausrakenne" (ns. ABABAB-pinous). Ne voidaan kuitenkin pinota myös siten, että vain joka kolmannessa tasossa atomit sattuvat samoihin kohtiin (ns. ABCABC-pinous), jolloin syntyy pintakeskeinen kuutiollinen rakenne (PKK). Nimensä mukaisesti tämä voidaan käsittää muodostuvaksi myös kuution muotoisista yksikkökopeista, joiden halki tiivispakkaustasot kulkevat niiden avaruuslävistäjien suuntaisesti. Kiteissä voi kuitenkin esiintyä myös pinousvirheitä, jotka ovat tyypillisiä kidevirheitä.


title: Kiderakenne

text: Kolmas yleinen kiderakenne on tilakeskeinen kuutiollinen (TKK). Sitä ei voida muodostaa edellä kuvatun kaltaisista tiivispakkaustasoista, ja se onkin hieman vähemmän tiivis kuin edellä mainitut.


title: Kiderakenne

text: Tilakeskeisiä ja pintakeskeisiä kuutiollisia sekä heksagonaalisia tiivispakkausrakenteita esiintyy varsinkin metalleilla, mutta alhaisissa lämpötiloissa myös jalokaasuilla niiden esiintyessä kiinteässä olomuodossa. Sitä vastoin yksinkertainen kuutiollinen kiderakenne on harvinainen ja esiintyy alkuaineista ainoastaan poloniumilla.


title: Kiderakenne

text: Timanttimainen kiderakenne on eräänlainen pintakeskisen rakenteen muunnos. Siinä on atomi kaikilla pintakeskeisen kuutiollisen kiderakenteen mukaisilla paikoilla, mutta lisäksi kuutiomaisen kopin sisällä on neljä atomia sijoittuneina kuution avaruuslävistäjille siten, että niiden etäisyys kuution kärjistä on neljäsosa avaruuslävistäjän pituudesta. Paitsi timantilla, tämä kiderakenne esiintyy myös piillä ja germaniumilla.


title: Kiderakenne

text: "Koordinaatioluku" ilmaisee, montako välitöntä naapuria kullakin atomilla on. Sekä pintakeskisessä kuutiollisessa(fcc) että heksagonisessa tiivispakkauksessa(hcp) koordinaatioluku on 12. Heksagonisessa tiivispakkauksessa (hcp) jokaisella atomilla on kuusi naapuria samassa tasossa sekä lisäksi kolme lähinnä ylemmässä ja kolme lähinnä alemmassa tasossa. Pintakeskisessä kuutiollisessa (fcc) tasossa jokaisen atomin lähimmät naapuriatomit ovat niiden kahdentoista neliön keskipisteessä, jotka rajoittavat kyseiseen atomiin liittyviä kuutiomaisia yksikkökoppeja. Tilakeskisessä kuutiollisessa rakenteessa koordinaatioluku on 8, yksinkertaisessa kuutiollisessa 6.


title: Kiderakenne

text: Kiderakenteella on "pakkaustiheys", joka on PKK- ja heksagonisella rakenteella 74 % ja TKK-rakenteella 68 %. PKK- ja heksagonisessa rakenteessa on tiivispakkaustasoja, TKK-rakenteessa niitä ei ole. Tiivispakkaustasot toimivat usein liukutasoina plastisen muodonmuutoksen siirrosliukumisessa.


title: Kiderakenne

text: Ioniyhdisteiden kiderakenteet eroavat alkuaineiden kiderakenteista siinä, että niissä esiintyy eri alkuaineiden ioneja. Esimerkiksi ruokasuolan eli natriumkloridin kiderakenne muistuttaa yksinkertaista kuutiollista, mutta kidehilan joka toisen atomin paikalla on natrium- (Na ja joka toisen paikalla kloridi-ioni (Cl) siten, että jokaisella ionilla on välittöminä naapureina kuusi vastakkaismerkkistä ionia.


title: Kiderakenne

text: Atomien väliin jäävään tyhjään tilaan voi sijoittua pienempiä "välisija-atomeja". Tyhjä tila muodostaa erilaisia säännöllisiä monitahokkaita.


title: Gurdžaanin piirikunta

text: Gurdžaanin piirikunta () on piirikunta Kakhetin hallintoalueella Georgiassa. Piirikunnassa on noin 70 900 asukasta (vuonna 2006) ja sen pinta-ala on 846 neliökilometriä. Piirikunnan keskuksena toimii Gurdžaanin kaupunki.


title: Gurdžaanin piirikunta

text: Gurdžaani kuuluu Georgian viininviljelyalueeseen. Piirikunnan merkittävimpiin nähtävyyksiin kuuluu Qvelatsmindan 700-luvulla rakennettu, Georgian ainoa kaksikupolinen kirkko.


title: Karelin piirikunta

text: Karelin piirikunta () on piirikunta Šida Kartlin hallintoalueella Georgiassa. Piirikunnassa on noin 51 200 asukasta (vuonna 2006) ja sen pinta-ala on 1 093 neliökilometriä. Sen keskus on Karelin kaupunki. Osa piirikunnasta sijaitsee itsenäiseksi julistautuneen Etelä-Ossetian alueella.


title: Karelin piirikunta

text: Kareli sijaitsee Mtkvari-joen ja Tbilisin–Batumin rautatien varrella. Piirikunnan merkittävimpiin monumentteihin kuuluu Qintsvisin luostari, joka on tunnettu 1100–1200-luvuilla rakennetun Pyhän Nikolaoksen kirkon huomattavasta seinämaalauksesta.


title: Lääkeaaloe

text: Lääkeaaloe ("Aloë vera", myös esim. "Aloë barbadensis" tai "Curaçao aloe") on aaloeihin kuuluva mehikasvi, jolla on paksut mehevät lehdet, joista kasvi on tunnistettavissa. "Aloë vera" muodostuu tikarimaisista, kovista vihreistä lehdistä, jotka kasvavat kasvin keskeltä ruusukkeena siten, että täysikasvuiset lehdet suojaavat uusia versoja. Aaloen lehdet sisältävät yli 99 prosenttia vettä, ja ne voivat kasvaa 60–90 senttimetriä pitkiksi. Lehden halkaisija on 7,5–10 senttimetriä tyvessä ja paino on 1,5–2 kiloa. Kasvi on korjuuvalmis 3–4 vuoden ikäisenä. Aaloeta viljellään Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Karibialla ja Afrikassa ja Aasiassa sekä joillakin Tyynenmeren saarilla. Lehtien sisus on rakenteeltaan geelimäistä, ja sitä voi käyttää ulkoisesti ja sisäisesti moniin vaivoihin.


title: Lääkeaaloe

text: Aaloeita on yli 300 lajia, mutta vain muutamalla niistä on hyödyllisiä terveyteen vaikuttavia ominaisuuksia. Tehokkain niistä on lääkeaaloe. Vastaavanlaisia vaikutuksia on myös muilla aaloelajeilla, kuten esimerkiksi "Aloë perryi Bakerilla", piikkiaaloella ("Aloë ferox") sekä rohtoaaloella ("Aloë arborescens"), jota käytetään Japanissa ja Venäjällä.


title: Lääkeaaloe

text: Lääkeaaloe tulee neljässä vuodessa korjuukelpoiseksi, jolloin sen lehtien sisällä oleva hyytelö kerätään talteen, säilötään ja pullotetaan. Näin saatu tuote on mahdollisimman suuressa määrin luonnonmehun kaltaista. Aaloehyytelöä voidaan nauttia sisäisesti sen ravintoarvon hyödyntämiseksi. Sitä voidaan myös yhdistää muihin aineisiin, jolloin sitä käytetään paikallisena voiteena ihonhoitoon ja sen parantamiseksi.


title: Lääkeaaloe

text: Lääkeaaloe, jota on perinteisesti kutsuttu usein myös ihmekasviksi, luonnonparantajaksi, palovammakasviksi, ensiapukasviksi ja taivaansauvaksi, on ollut ihmiskunnan monella eri nimellä tuntema hyödyllinen lääkekasvi likimain 4 000 vuotta. Etelä-Amerikassa aaloesta käytettiin nimeä "taivaallinen lääkäri". Venäläisessä kansanlääkintäperinteessä aaloeta sanotaan kuolemattomuuden kasviksi. Jamaikalla kasvi tunnetaan nimellä "single bible". Japaninkielinen nimi "isha-irasu" tarkoittaa "lääkäriä ei tarvita", ja Malesiassa se on saanut nimekseen "lydia byah" eli "anopinkieli".


title: Lääkeaaloe

text: George Ebers löysi vuonna 1862 ensimmäisenä merkintöjä aaloen käytöstä jo antiikin ajoilta 3 500 eaa. peräisin olevasta yrttilääkeluettelon sisältäneestä papyruskääröstä. Tutkijat ovat myöhemmin todenneet, että aaloeta käytettiin sekä Intian että Kiinan kulttuureissa. Vanhoissa intialaisissa kirjoituksissa on useita viittauksia aaloeen "ayurveda"-lääketieteessä sekä hindujen pyhässä kirjassa, "vedassa", jossa aaloeta nimitetään hiljaiseksi parantajaksi. Antiikin Kreikan ja Rooman lääkärit, kuten Dioskorides ja Plinius vanhempi, käyttivät aaloeta tehokkaasti hyväkseen. Idän lääketieteen tärkeänä ajatuksena oli löytää "panacea", yleislääke. Aaloeta sanottiin "sopusointuiseksi parantajaksi", koska sen katsottiin pystyvän tasapainottamaan elimistön epätasapainotiloja. Persiasta ja Intiasta on löydetty merkkejä aaloen käytöstä 600-luvulla eaa. Oletettavasti sitä olivat tuoneet arabialaiset kauppiaat. He käyttivät aaloesta nimeä ”aavikon lilja”.


title: Lääkeaaloe

text: Tarinan mukaan Aristoteles suostutteli Aleksanteri Suuren valloittamaan Intian valtameressä sijaitsevan Sokotran saaren saadakseen haltuunsa saaren runsaat aaloeviljelykset haavoittuneiden sotilaiden hoitamiseen. Toinen tarina kertoo, että Aleksanteri Suuri oli haavoittunut vihollisen nuolesta Palestiinan-sotaretkellä, jolloin haava tulehtui eikä tahtonut parantua. Aleksanteri oli kuitenkin hankkinut opettajakseen Aristoteleen, joka lähetti papin tuomaan aaloeöljyä Sokotran saarelta. Sillä haava parani muutamassa päivässä. Tämän jälkeen Aleksanteri valtasi Sokotran varmistaakseen aaloeviljelmät itselleen. Kerrotaan, että hän antoi kunnian myöhemmistä menestyksekkäistä sotaretkistään aaloelle, sillä sotilaat eivät enää pelänneet haavoittumista – olivathan he löytäneet parannusaineen, joka teki heistä lähes haavoittumattomia. Heillä oli taisteluvaunuissaan multaa, jossa kasvatettiin aaloekasveja. Egyptissä kuningattaret Nefertiti ja Kleopatra puolestaan arvostivat aloen kosmeettisia ominaisuuksia kauneudenhoidossaan. Aaloe mainitaan useaan otteeseen sekä Vanhassa että Uudessa Testamentissa, esimerkiksi kun Nikodemus hiipi Jeesuksen haudalle ja voiteli hänet mirhalla ja aaloella (Joh.19:39).


title: Lääkeaaloe

text: Aloe vera eli lääkeaaloe sisältää yli 200 vaikuttavaa ainetta, joista kaikki ovat elimistöllemme tärkeitä itsessään, mutta niiden yhteisvaikutus mahdollistaa aaloen parantavan vaikutuksen. Aaloe on säilynyt ulostuslääkkeiden joukossa useiden maiden lääkeluetteloissa aina meidän päiviimme asti. Sen kuori sisältää "aloiini"-nimistä ainetta, jonka vaikutus pieninä annoksina voi olla voimakkaasti ulostava, ja suurina annoksina se toimii oksetusaineena. Nykytutkimusten mukaan myrkytysvaara on huomattava.


title: Lääkeaaloe

text: Aloe vera sisältää mm. vitamiineja, mineraaleja, aminohappoja, entsyymejä, mono- ja polysakkaridejä ja steroleja. Paitsi ravintoaineita, se sisältää myös antrakinoneja, joista tärkeimmät:


title: Lääkeaaloe

text:
"Aloe Vera Barbadensis Miller" -kasvin sisältämät ravintoaineet:
retinoli, tiamiini, riboflaviini, pyridoksiini, syanokobalamiini, askorbiinihappo, E-vitamiini, foolihappo, niasiini, betakaroteeni, koliini


title: Lääkeaaloe

text: Kalsium, kalium, magnesium, natrium, kupari, rauta, sinkki, mangaani


title: Lääkeaaloe

text:
Lysiini, treoniini, valiini, metioniini, isoleusiini, fenyylialaniini, tryptofaani, arginiini,
asparagiinihappo, seriini, glutamiinihappo, glysiini, alaniini, kysteiini, tyrosiini, histidiini, proliini, hydroksiproliini, leusiini


title: Lääkeaaloe

text:
Oksidaasi, katalaasi, amylaasi, bradykinaasi, sellulaasi, lipaasi, allinaasi, fosfataasi,
kreatiinifosfokinaasi, dehydrogenaasi, SGO-transaminaasi, SGP-transaminaasi


title: Lääkeaaloe

text: Asemannaani, arabinoosi, galaktoosi, glukoosi, mannoosi, ramnoosi, ksyloosi, heksuronihappo, glukuronihappo, galakturonihappo, selluloosa


title: Lääkeaaloe

text: Kampesteroli, lupeoli, betasitosteroli


title: Lääkeaaloe

text: Ligniini, sapogeniini, salisyylihappo