title: Neuroni

text: Viejähaarake eli aksoni on kaapelimainen väylä, jonka pituus voi olla jopa kymmentuhatkertainen soomaosan halkaisijaan nähden. Esimerkiksi ihmisessä on peräti yli metrin mittaisia aksoneja. Aksoni kuljettaa neuroniin tulleen hermoimpulssin eteenpäin synapsin välityksellä joko toiseen neuroniin tai kohde-elimeen. Useimmiten neuronissa on vain yksi aksoni, jonka tyviosa liittyy soomaan aksonikeon kohdalla. Aksonin pää on runsaasti haaroittunut mahdollistaen näin viestinviennin useille muille neuroneille tai kohdesoluille. Ihmisellä ääreishermostossa neuronin aksonia peittää usein Schwannin soluista rakentuva myeliinituppi, joka toimii eristeenä. Myelinisoituneessa aksonissa hermoimpulssi kulkee nopeammin (100 m/s) kuin myelinisoitumattomassa. Keskushermostossa myeliinituppia muodostavat Schwannin solujen sijasta oligodendrosyytit. Aksoneita, jotka kuljettavat hermoimpulsseja kohti keskushermostoa, kutsutaan afferenteiksi ja keskushermostosta poispäin hermoimpulsseja kuljettavia aksoneita kutsutaan puolestaan efferenteiksi. Esimerkiksi hypotalamuksen sisäisiä aksoneita sanotaan "intrinsisiksi". (Kaikilla intrinsisillä neuroneilla eli "interneuroneilla" ei edes ole aksonia, tai se on suhteessa hyvin lyhyt.)


title: Neuroni

text: Kahden neuronin välillä olevaa yhteyttä kutsutaan synapsiksi. Jos neuroni liittyy lihassoluun, kutsutaan niiden yhtymäkohtaa hermo-lihasliitokseksi. Yhden neuronin yhteydet kasvavat ihmisellä aivoissa vastasyntyneen noin 2500 yhteydestä per neuroni 20-vuotiaan noin 15 000 yhteyteen per neuroni.


title: Neuroni

text: Neuronilla on yksi aksoni, jota pitkin se lähettää hermoimpulsseja. Aksoni haarautuu moneen otteeseen ja päättyy synapseihin, jotka kytkeytyvät muiden neuronien dendriitteihin, soomaan, toiseen aksoniin tai kohdesoluun. Hermoimpulssin voimakkuus ei voi koskaan vaihdella – se on aina samansuuruinen ja lähettää signaalin jokaiseen aksonin haaraan. Hermoimpulssien taajuus sen sijaan voi vaihdella. Lepotilassa neuroni lähettää impulssin suuruusluokkaa 10 kertaa sekunnissa. Nopeimmillaan neuroni pystyy noin 100 impulssin sekuntivauhtiin ja hitaimmillaan impulssit voivat lakata kokonaan.


title: Neuroni

text: Neuronin toimintaan vaikuttavat siihen tulevien ärsykkeiden voimakkuus ja laatu. Osa ärsykkeistä on "eksitoivia" eli neuronin toimintaa kiihdyttäviä, toiset taas "inhiboivia" eli toimintaa ehkäiseviä. Muualta tulevat impulssit välittyvät synapsiraon läpi dendriittiin, joka vaikuttaa neuronissa vallitsevaan potentiaaliin eli jännite-eroon – eksitoivat dendriitit kasvattavat potentiaalia, inhiboivat taas vähentävät sitä.


title: Neuroni

text: Neuronin solukalvolla on ionipumppuja ja muita soluelimiä, jotka pumppaavat toisia ioneja ulos solusta ja toisia soluun sisään. Näiden pumppujen toiminta kasvattaa jännite-eroa solukalvon eri puolilla siten, että potentiaali kasvaa ennen pitkää riittävän suureksi ja aiheuttaa sen purkautumisen hermoimpulssina, joka kulkee soomasta kohti aksonin kärkiä. Dendriittien toiminta edesauttaa tai hidastaa tätä potentiaalin kasvua ja siten neuronin syketahtia.


title: Neuroni

text: Neuronin toiminta muuttuu ajan kuluessa tilanteisiin reagoiden. Pitkään kiihdytetty solu alkaa väsyä jo energian puutteesta eikä jaksa enää sykkiä normaalilla nopeudella. Samoin synapsissa olevat välittäjäaineet kuluvat jatkuvassa käytössä nopeammin kuin niitä ehditään tuottaa ja palauttaa, jolloin synapsin kautta tulevan signaalin vahvuus alkaa heikentyä.


title: Neuroni

text: Yksi neuroni tuhoutuu 0,5 Br vahvuisesta iskusta ihmisen pääkalloon. Sen takia mm. nyrkkeilijöillä on normaalia vähemmän neuroneja. Neuronien jatkuva tuhoutuminen on usein haitaksi aivojen toiminnolle ja terveydelle.


title: Neuroni

text: Tutkijat uskoivat aina vuoteen 1998, ettei uusia neuroneita syntyisi enää aikuisiällä. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että hajukäämissä ja hippokampuksessa syntyy uusia neuroneita, joita tarvitaan ainakin suunnistukseen liittyvän paikkatiedon oppimisessa ja muistamisessa, tapahtumien ajankohdan muistamiseen sekä työmuistin sisältämien tietojen siirtämiseen säilömuistiin.


title: Neuroni

text: Neuronien väliset yhteydet muuttuvat ja kehittyvät ihmisen sisäisen ajattelun ja kokemusten, ulkoisen ympäristön kautta. Voidaan siis sanoa, että 20-vuotiaana ihmisen "rakenteellinen", neuronikytkentöihin perustuva tapa ajatella on pääosin muodostunut. Sen päälle tuleva oppimiseen perustuva tapa ajatella voi vielä muuttua koko ihmisen eliniän ajan.


title: Neuroni

text: Neuroni oppii pidemmällä aikavälillä sopeuttamaan toimintaansa. Sen dendriitit voivat kasvaa tehokkaammiksi tai surkastua pienemmiksi käytön mukaan. Samoin sen aksonikärjet voivat haarautua ja levitä muualle sopivien kasvuaineiden ollessa läsnä. Esimerkiksi jos synapsin toisella puolella oleva neuroni kuolee, aksoni lähtee etsimään uutta neuronia, johon yhdistyä. Solun aksoni itse asiassa kasvaa jatkuvasti, mutta synapsin löytäessään aksonin kärki alkaa tuhota itseään kasvuvauhdilla, jolloin aksoni näyttää pysähtyvän.


title: Neuroni

text: Jos neuronin dendriitit eivät enää saa impulsseja jotka saisivat hermosolun toimimaan (liipaistuksi), dendriitit (vastaanottimet) alkavat surkastua ja ennen pitkää koko solu tuhoutuu. Tämä on lapsen aivojen kehityksessä normaalia turhien yhteyksien karsimista – merkittävä osa vauvan aivojen neuroneista tuhoutuu murrosikään mennessä. Neuroneita voi kuitenkin tuhoutua myös hapenpuutteen, kasvaimen, aivoverenvuodon aiheuttaman paineen tai fyysisen iskun seurauksena.


title: Neuroni

text: Neuronin sisällä on myös lukuisia soluelimiä, joiden tarkka merkitys neuronin impulssien lähettämiselle on vielä epäselvä. Onkin mahdollista, että neuroni tallentaa jotain tietoa toiminnastaan näihin elimiinsä ja tavallaan voi "muistaa" historiaansa .


title: Hermosto

text: Hermosto on kompleksisen eliön hermosoluihin eli neuroneihin ja niiden sähkökemialliseen viestintään perustuva tiedonvälitys- ja säätelyjärjestelmä, joka vastaanottaa sekä eliön sisäistä että sen ulkopuolelta tulevaa informaatiota, muokkaa sitä ja ohjaa sen perusteella elimistön toimintaa edistäen eliön sopeutumista ympäristöönsä.


title: Hermosto

text:
Hermosto jakaantuu anatomisesti keskushermostoon eli sentraaliseen hermostoon ja ääreishermostoon eli perifeeriseen hermostoon, joilla kummallakin on sekä somaattisia että autonomisia toimintoja. Keskushermostoon kuuluvat aivot ja selkäydin. Aivot vastaanottavat ja muokkaavat informaatiota sekä säätelevät monia elintoimintoja ja käyttäytymistä. Ns. korkeampia aivotoimintoja ovat muun muassa oppiminen ja muisti sekä ihmisillä kyky tuottaa puhetta. Selkäydin sijaitsee selkärangan suojaamassa selkärangankanavassa ja välittää viestejä aivojen ja ääreishermoston välillä.
Ääreishermosto koostuu selkäydin- ja aivohermoista sekä niiden neuronien jatkeista. Neuroneissa impulssien liikkeen nopeus voi olla jopa sata metriä sekunnissa.


title: Hermosto

text: Ääreishermostossa autonomisen hermoston osat kulkevat pääasiassa erillään sensorisista, motorisista ja somaattisista hermosyistä.


title: Hermosto

text: Sekä ääreishermostossa että keskushermostossa on motorisia ja sensorisia neuroneja. Sensoriset hermosyyt välittävät aistinsoluissa syntyvän informaation keskushermostolle ja siksi sen hermosyitä kutsutaan tuoviksi eli afferenteiksi hermosyiksi (latina. "affero" = saapua). Motoriset hermosyyt puolestaan kuljettavat keskushermoston käskyt lihaksille, jonka vuoksi niitä kutsutaan efferenteiksi eli vieviksi hermosyiksi (latin. "effero" = poistua).


title: Hermosto

text: Fysiologisesti ääreishermosto jaetaan somaattiseen ja autonomiseen hermostoon. "Somaattinen hermosto" on tahdonalainen ja sen avulla säädellään poikkijuovaisten lihasten eli luustolihasten liikkeitä. "Autonominen hermosto" eli vegetatiivinen hermosto on suurimmalta osin tahdosta riippumaton sillä se säätelee sydänlihaksen ja sileän lihaksiston toimintaa sekä vaikuttaa erilaisten rauhasten eritykseen. Se säätelee muun muassa sydämen sykettä, hengitystä, ruoansulatuselinten toimintaa ja hikoilua.


title: Hermosto

text: Autonomisen hermoston toiminta jaetaan edelleen sympaattisiin ja parasympaattisiin toimintoihin. Yleisesti voidaan sanoa, että "sympaattisen hermoston" toiminnot ovat kehon energiavarastoja kuluttavia, kun taas "parasympaattisen hermoston" toiminta auttaa elimistöä palautumaan.


title: Hermosto

text:
Sympatikus eli sympaattinen toimii yhtäkkisissä kriisitilanteissa, esimerkiksi pelästyttäessä tai suututtaessa. Tällöin muun muassa sydämen syke nopeutuu vilkastuttaen verenkiertoa, hengitystiet avautuvat ja hien eritys lisääntyy. Sympatikus osallistuu myös moniin ”normaalitoimintoihin” kuten kehon lämpötilan säätelyyn.
Parasympaattinen hermosto vaikuttaa usein päinvastoin kuin sympaattinen hermosto, ei kuitenkaan aina. Se toimii vilkkaasti nukkuessa, levätessä ja ruokaa sulattaessa. Se muun muassa hidastaa sykettä ja nopeuttaa ruoansulatuskanavan toimintaa.


title: Novaja Zemlja

text: Novaja Zemlja () on Venäjälle kuuluva kaksoissaari ja sitä ympäröivä pienten saarten ryhmä manner-Venäjän pohjoispuolella Pohjoisella jäämerellä.


title: Novaja Zemlja

text: Novaja Zemljan kaksi pääsaarta ovat pohjoinen ("Severnyi", 48 904 km²) ja eteläinen ("Južnyi", 33 275 km²). Pohjoissaari on Euroopan neljänneksi suurin saari ja eteläsaari kuudenneksi suurin. Saariston kokonaispinta-ala on 82 179 km. Pääsaaret erottaa toisistaan Matotškin Šar -salmi ja mantereen puoleisesta Vaigatšin saaresta Karansalmi. Lisäksi saaret erottavat Pohjoiseen jäämereen kuuluvat kaksi merialuetta toisistaan: itäisemmän Karanmeren ja läntisemmän Barentsinmeren.


title: Novaja Zemlja

text: Saaret ovat vuoristoisia ja geologisesti ne ovat Uralvuorten jatke. Pohjoissaaren korkein kohta on "Gora Sedova" (1 591 m) ja eteläsaaren 1 292 metrin korkuinen vuori. Pohjoissaaren peittävät suurimmaksi osaksi jäätiköt, eteläsaarella on jäätöntä, karua tundraa.


title: Novaja Zemlja

text: Luonnonvaroihin kuuluvat kupari, lyijy, sinkki ja asfaltti. Eläimiä ovat muun muassa naali, jääkarhu, mursu ja valkoposkihanhi.


title: Novaja Zemlja

text: Tutkimusmatkailija Hugh Willoughby kävi saarilla 1553 ja Willem Barents 1596, koillisväylän etsimisen yhteydessä, mutta Pohjois-Venäjän asukkaat tunsivat saaret jo keskiajalla.


title: Novaja Zemlja

text: Novaja Zemlja, sen ilmatila ja läheiset merialueet toimivat ydinaseiden testipaikkana kylmän sodan aikana. Yhteensä alueella tehtiin syyskuun 21. päivän 1955 ja lokakuun 24. päivän 1990 välillä 132 ydinräjäytystä. Näistä 87 tehtiin ilmakehässä, yksi pinnalla, kaksi veden pinnalla, kolme veden alla ja 42 maan alla.


title: Novaja Zemlja

text: Testialue rakennettiin 1950-luvulla. ”Alue A”, "Tšоrnaja Guba" (70,7° N, 54,6° E), oli käytössä 1955–1962. Aluetta B, "Matotškin Šar" (73,4° N, 54,9° E), käytettiin maanalaisissa kokeissa 1964–1990. Alue C, "Suhoi Nos" (73,7° N, 54,0° E), oli käytössä 1957–1962 ja 1961 siellä räjäytettiin 50 megatonnin kokoinen Tsar-Bomba. Novaja Zemljalle on myös haudattu paljon radioaktiivista jätettä aina käytetyistä polttoainesauvoista ydinreaktoreihin saakka.


title: Novaja Zemlja

text: Hallinnollisesti saaret muodostavat Arkangelin alueeseen kuuluvan Novaja Zemljan kaupunkipiirikunnan (ven. "gorodskoi okrug Novaja Zemlja"), jonka keskus on Belušja Guban kaupunkityyppinen taajama (71,537 °N, 52,343 °E).


title: Novaja Zemlja

text: Novaja Zemljan kaupunkipiirikunnan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 2 429, josta 1 972 henkeä asui Belušja Guban taajamassa ja 457 oli kirjattu maaseutuasukkaiksi. Kaikki maaseutuasukkaat on kirjattu Rogetšjovon (Рогачёво) taajaman asukkaiksi. Heinäkuun 2013 alun asukasluvuksi kaupunkipiiri ilmoitti 2 623, josta sotilashenkilöitä oli 1 736. Siviilejä oli 603 ja lisäksi lapsia 284. Kaupunkipiirikunta ilmoittaa pinta-alakseen 137 800 neliökilometriä.


title: Novaja Zemlja

text: Rogetšjovossa toimii sotilaslentokenttä . Saarilla on useita sää- ja geofysikaalisia asemia.


title: Novaja Zemlja

text: Saarilla asuu pääasiassa länsirannikolla alkuperäisväestönä noin 100 nenetsiä. Valtaosa väestöstä saa elantonsa kalastuksesta, metsästyksestä ja hylkeenpyynnistä..


title: Maghreb

text: Maghreb (, ’länsi’) on alkuperältään arabiankielinen nimitys Pohjois-Afrikan alueille Niilin länsipuolella ja Saharan pohjoispuolella. Maghreb tarkoittaa ”auringonlaskun maita”. Vastaavasti "mashrek" tarkoittaa ”auringonnousun maita”, mutta sanaa ei käytetä yhtä yleisesti.


title: Maghreb

text: Maghrebilla viitataan yleensä Marokkoon, Algeriaan ja Tunisiaan, mutta Maghrebin maihin kuuluvat myös Libya ja Mauritania.


title: Maghreb

text: Arabiankielisessä maailmassa Marokko tunnetaan nimellä "Al-Maghreb".


title: Lavrenti Berija

text: Lavrenti Pavlovitš Berija (; ; 29. maaliskuuta 1899 Merheul, Gruusia, Venäjän keisarikunta – 23. joulukuuta 1953 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen kommunistijohtaja ja turvallisuuspäällikkö. Hän vastasi Neuvostoliiton sisäisestä turvallisuudesta ja toimi NKVD:n johtajana vuodet 1938–1953. Hänet muistetaan erityisesti Josif Stalinin suurten puhdistusten toimeenpanijana 1930-luvulla, vaikka oli vastuussa vain ”loppusiivouksesta” 1938–39. Hänen valtansa oli vahvimmillaan toisen maailmansodan aikana ja sen päätyttyä. Stalinin kuoltua hänet syrjäytettiin ja Stalinin seuraajat teloittivat hänet.


title: Lavrenti Berija

text: Berija oli syntyisin Merheulista, Abhasiasta, Gruusiasta (nyk. Georgia). Etniseltä taustaltaan hän oli mingreli.


title: Lavrenti Berija

text: Berijan liittymisvuodeksi bolševikkeihin on ilmoitettu 1917, jolloin hän oli opiskelija. On väitetty että Berijan liittyminen on väärennetty ja että hän liittyi puolueeseen vasta 1919.


title: Lavrenti Berija

text: Vuonna 1920 tai 1921 hän liittyi Tšekaan, bolševikkien poliittiseen poliisiin. Menševikkien hallitsemassa Gruusian tasavallassa tapahtui bolševikkien vallankaappaus puna-armeijan tukemana, jossa Tšeka oli vahvasti mukana. Vuonna 1922 Berija oli Gruusian Tšekan seuraajan, OGPU:n, varapäällikkö.


title: Lavrenti Berija

text: Berija oli varhain maanmiehensä Josif Stalinin tukena hänen valtaannousussaan kommunistisessa puolueessa ja neuvostohallituksessa. Vuonna 1924 Berija johti kansallismielisten kapinan tukahduttamista Tbilisissä, jossa sanotaan teloitetun 5 000. Tästä hänet nimitettiin palkinnoksi Transkaukasian SFNT:n OGPU:n salaisen poliittisen osaston johtoon. Vuonna 1931 hänestä tuli Gruusian kommunistisen puolueen pääsihteeri ja koko Transkaukasian 1932. Tässä toimessa hän oli vastuussa Stalinin puhdistuksista ja pakkokollektivisoinnista.


title: Lavrenti Berija

text: Kun Stalinin puhdistukset alkoivat 1934 Sergei Kirovin murhasta, Berija toimitti puhdistukset Transkaukasiassa ja nujersi poliittisesti myrskyisät tasavallat.


title: Lavrenti Berija

text: Elokuussa 1938 Stalin nimitti hänet sisäasiain varakansankomissaariksi huolehtimaan sisäisestä turvallisuudesta ja poliisivoimista. Nikolai Ježovin alainen NKVD pidätti ja tuomitsi miljoonia valtion vihollisiksi syytettyjä ihmisiä kuolemaan ja pakkotyöleireille. Marraskuussa 1938 Berija asetettiin NKVD:n johtoon ylilyönneistä syytetyn Ježovin tilalle, ja sen jälkeen NKVD puhdistettiin ja puolet sen väestä korvattiin Berijan kaukasialaisilla luottomiehillä.


title: Lavrenti Berija

text: Berijan nimi yhdistetään läheisesti puhdistuksiin, vaikka hän vapauttikin leireiltä 100 000 syyttömänä vangittua, ja syy vieritettiin Ježovin niskoille. Pidätykset ja teloitukset jatkuivat kuitenkin lähes entiseen tapaan, ja 1940 niiden tahti kiihtyi taas. Berija valvoi myös väestön pakkosiirtoja Puolan itäosasta ja Baltian maista. Maaliskuussa 1940 järjestettiin 25 700 puolalaisen teloitus.


title: Lavrenti Berija

text: Maaliskuussa 1939 Berija tuli ehdolle kommunistisen puolueen politbyrooseen. Vaikka hänestä ei tullut jäsentä ennen kuin 1946, hän oli käytännössä jo yksi Neuvostoliiton johtajista. Helmikuussa 1941 hänestä tuli kansankomissaarien neuvoston puhemies (pääministeri) ja heinäkuussa 1941 Saksan hyökkäyksen jälkeen valtion puolustuskomitean (GKO) jäsen. Toisen maailmansodan aikana hän oli vastuussa sotatuotannosta vankityövoimalla. Hän oli vastuussa erityisesti ammusten ja Georgi Malenkovin kanssa lentokoneiden ja lentokoneiden moottorien tuotannosta.


title: Lavrenti Berija

text: Vuonna 1944, kun saksalaiset oli ajettu Neuvostoliiton maaperältä, Berija järjesti erilaisten natsien kanssa yhteistoiminnasta syytettyjen kansalaisuuksien pakkosiirtoja, mukaan lukien tšetšeenien, inguušien, Krimin tataarien ja volgansaksalaisten. Kaikki nämä kansat karkotettiin Keski-Aasiaan, ja huomattava osa kuoli.


title: Lavrenti Berija

text: Joulukuussa 1945 Berija luopui asemastaan sisäisten asioiden ministeriössä (MVD, NKVD:n seuraaja) mutta varapääministerinä hallitsi yhä kansallisen turvallisuuden asioita. Stalin lähestyi 70. ikävuottaan, ja salainen vallanperimyskamppailu hallitsi sodanjälkeisiä vuosia. Sodan jälkeen Stalinin todennäköisin seuraaja oli Andrei Ždanov, Leningradin puolueen johtaja sodan aikana ja kaikkien kulttuuriasioiden vastaava vuodesta 1946. Vuonna 1946 Berija liittoutui Malenkovin kanssa Ždanovia vastaan. Leningradin intellektuellit, kuten Anna Ahmatova, joutuivat vainotuiksi.


title: Lavrenti Berija

text: Ždanov kuoli äkillisesti elokuussa 1948 ja Berija ja Malenkov pönkittivät valtaansa Ždanovin tukijoiden puhdistuksella. Yli 2000 teloitetun joukossa olivat Ždanovin varamies Aleksei Kutzenov, talousjohtaja Nikolai Vozneseski, Leningradin puoluejohtaja Pjotr Popkov ja Venäjän SFNT:n pääministeri Mihail Rodionov. Ždanovin kuoleman jälkeen Nikita Hruštšovia alettiin pitää mahdollisena vaihtoehtona Berijan–Malenkovin akselille.


title: Lavrenti Berija

text: Sodan jälkeisinä vuosina Berija valvoi neuvostotyylisten salaisten poliisijoukkojen perustamista Varsovan liiton maihin. Neuvostoliiton ja Jugoslavian (Titon) välirikon jälkeen hän järjesti Unkarissa László Rajkin ja Tšekkoslovakiassa Rudolf Slánskýn pidätykset ja näytösoikeudenkäynnit.


title: Lavrenti Berija

text: Salaisen poliisin suoran kontrollin hän jätti alaisilleen kuten Viktor Abakumoville ja Vsevolod Merkuloville mutta huolehti yhä yleisistä turvallisuusasioista. Heinäkuussa 1945 hänestä tehtiin Neuvostoliiton marsalkka, vaikka hän ei ollut ikinä ollut sotilaskomentaja. Hänen organisaatiollaan oli kuitenkin ollut merkittävä osa Neuvostoliiton voitossa toisessa maailmansodassa.


title: Lavrenti Berija

text: Josif Stalin kuoli 5. maaliskuuta 1953 neljän päivän tajuttomuuden jälkeen. Hän oli syönyt päivällistä Berijan ja muiden neuvostojohtajien kanssa aamuviiteen saakka. Ulkoministeri Vjatšeslav Molotov väitti 1993 julkaistuissa muistelmissaan Berijan ylpeilleen Stalinin myrkyttämisellä, vaikka mitään tähän viittaavaa ei ole ilmennyt. Berijan kerrotaan kuitenkin estäneen lääkärinavun saamisen ”nukkuvalle” Stalinille. On mahdollista, että muutkin neuvostojohtajat pysyivät passiivisina ja antoivat Stalinin kuolla.


title: Lavrenti Berija

text: Stalinin kuoleman jälkeen Berija yhdisti entisen NKVD:n (maaliskuusta 1948 MVD) ja NKGB:n yhdeksi MVD:ksi, jonka johdossa hän oli. Hänen liittolaisensa, Malenkov, nimitettiin pääministeriksi ja hän oli aluksi voimakkain mies Stalinin jälkeisessä Neuvostoliitossa. Berija nousi ensimmäiseksi varapääministeriksi, ja hän oli toiseksi korkein johtaja, ja ottaen huomioon Malenkovin todellisten johtajankykyjen puutteen hän olisi saattanut nousta johtoasemaan. Hruštšovista tuli puolueen pääsihteeri, mikä oli pääministeriyttä alempi asema.


title: Lavrenti Berija

text: Huolimatta Berijan menneisyydestä Stalinin julmimpana apurina hän oli eturivissä aloitettaessa Stalinin kuoleman jälkeistä vapautumista. Berija keskeytti vasta-aloitetun juutalaisvainon ja vapautti suuren määrän poliittisia vankeja. Huhtikuussa hän allekirjoitti määräyksen, jolla kiellettiin kidutus Neuvostoliiton vankiloissa. Vähemmistökansojen asemaa parannettiin ja presidium (entinen politbyroo) ja ministerineuvosto suostuteltiin sallimaan Itä-Saksalle poliittisia ja taloudellisia uudistuksia.


title: Lavrenti Berija

text: Useat kirjoittajat uskovat Berijan vapaamielisyyden olleen suosiontavoittelua, jolla pyrki valtaan. Hänen menneisyytensä uskotaan kuitenkin estäneen sen, että hän olisi voinut olla uskottava vapautumisen keulakuva. Olennaisena osana Neuvostoliiton uudistuksia salainen poliisi otettiin valtion ja puolueen valvontaan, eikä Berija voinut tehdä tätä, koska poliisi oli hänen valtansa takeena.


title: Lavrenti Berija

text: Useat puoluejohtajat epäilivät Berijan motiiveja. Hruštšov vastusti Berijan–Malenkovin liittoa, mutta ei aluksi kyennyt haastamaan sitä. Tilaisuus tuli kesäkuussa 1953, kun Itä-Saksan kansannousu puhkesi Itä-Berliinissä. Tämä vakuutti Molotovin, Malenkovin ja Nikolai Bulganinin siitä, että Berijan politiikka oli vaarallista ja että se heikensi Neuvostoliiton asemaa. Muutamia päiviä Berliinin tapahtumien jälkeen Hruštšov suostutteli puolueen muut johtajat vallankaappaukseen Berijaa vastaan, ja pääliittolainen Malenkov hylkäsi hänet nopeasti.


title: Lavrenti Berija

text: Kuvaukset Berijan viimeisistä hetkistä vallassa eroavat toisistaan suuresti. Viimeisimpien kuvausten mukaan Hruštšov kutsui presidiumin koolle 26. kesäkuuta ja hyökkäsi Berijaa vastaan ja syytti tätä brittien agentiksi. Berija oli syytöksistä täysin ymmällään. Myös Molotov ja muut puhuivat Berijaa vastaan, ja Hruštšov ehdotti hänen välitöntä erottamistaan. Georgi Malenkov painoi nappia, ja marsalkka Georgi Žukov ja ryhmä aseistettuja miehiä ryntäsi huoneeseen ja pidätti Berijan.


title: Lavrenti Berija

text: Berija vietiin Lefortovon vankilaan ja sitten Moskovan ilmapuolustuksen komentajan ja Hruštšovin sota-ajan ystävän, kenraali Kiril Moskalenkon päämajaan. Hänen pidätyksensä pidettiin salassa, kunnes hänen lähimmät luottomiehensä saatiin vangittua. Puna-armeijan yksiköt riisuivat aseista Berijan alaiset NKVD:n joukot Moskovassa. Pravda ilmoitti Berijan pidätyksestä 10. heinäkuuta ja antoi kunnian Malenkoville ja kertoi Berijan rikkoneen puoluetta ja valtiota vastaan. Syksyllä länsivalloissa levisi huhu, että Berija olisi päässyt pakenemaan. Huhu osoittautui virheelliseksi 29. marraskuuta. 16. joulukuuta ilmoitettiin, että Berija ja kuusi rikoskumppania olivat olleet ulkomaisen tiedustelun palkkalistoilla ja juonineet jo vuosia ottaakseen vallan Neuvostoliitossa ja palauttaakseen kapitalismin.


title: Lavrenti Berija

text: Berija tuomittiin erityistuomioistuimessa, eikä hänelle sallittu edustajaa eikä valitusoikeutta. Kun kuolemantuomio julistettiin, Berija anoi Moskalenkon mukaan armoa polvillaan, mutta hänet ja hänen alaisensa teloitettiin välittömästi. Hänen vaimonsa ja poikansa lähetettiin työleirille. Berijan kuoleman jälkeen MVD hajotettiin ja salainen poliisi alennettiin ministeriöstä komiteaksi (nimellä KGB), eikä kukaan tiedustelujohtaja enää saanut samanlaista valta-asemaa kuin Berija.


title: Lavrenti Berija

text: Berijan kuoleman jälkeen Hruštšov käytti häntä syntipukkina vuosien 1955–1964 destalinisaatiokampanjassa. Hruštšovin ajan jälkeen Berijasta ei juuri kuultu ennen Neuvostoliiton romahdusta 1991. Sittemmin arkistojen avautuminen ja silminnäkijöiden haastattelu on paljastanut koko kuvan Berijan urasta. Vuonna 1999 historioitsija Anton Antonov-Ovsejenko julkaisi kirjansa "Berija", joka on ensimmäinen henkilökuva. Kirjassa Berija paljastettiin myös sadistiksi.


title: Lavrenti Berija

text: Berija etsi Moskovasta teini-ikäisiä tyttöjä, jotka hänen apurinsa toimittivat hänelle, joskus viisi, kuusi tai seitsemänkin kerrallaan. Tytöt pakotettiin strippaamaan, ja sen jälkeen Berija raiskasi heidät.


title: Lavrenti Berija

text: Berijan myös oletetaan henkilökohtaisesti kiduttaneen ja tappaneen monia puhdistusten uhreista, etupäässä naisia. Hänen entisestä asunnostaan, joka on nykyisin Tunisian lähetystönä, on löytynyt uhrien hautoja. Vuoden 2001 remontin yhteydessä keittiön seinien takaa löytyi ihmisluita. Kellarissa, jossa Berija käytti puhalluslamppua uhriensa kidutukseen, seinät ovat hiiltyneet mustiksi.


title: Lavrenti Berija

text: Maaliskuussa 2000 Venäjän federaation korkein oikeus hylkäsi Berijan sukulaisten anoman vuoden 1953 tuomion kumoamisen. Vaikka oikeus totesi, että syytteet maanpetoksesta ja vakoilusta olivat perusteettomia, se perusti päätöksensä hänen tunnettuihin henkilökohtaisiin ja poliittisiin rikoksiinsa. Berijan pojan Sergo Berijan mukaan hänen isänsä maine on loattu valehtelemalla ja vailla pohjaa olevalla panettelulla.


title: Synapsi

text: Synapsi eli hermoliitos on kahden hermosolun liitospinta, jonka kautta hermoimpulssi siirtyy tai jää siirtymättä hermosolusta toiseen. Hermosolusta lähtee viejähaarakkeita, aksoneja, jotka nimensä mukaan vievät hermoimpulssia eteenpäin. Viejähaarake haaroittuu päästään useaksi hermoliitospäätteeksi ja päät muodostavat joko hermoliitoksen hermosolujen tuojahaarakkeiden eli dendriittien kanssa tai hermo-lihasliitoksen, joka on muutoin hermoliitoksen kaltainen järjestelmä, mutta jossa tiedon vastaanottajana toimii lihas.


title: Synapsi

text: Kun keskushermostosta lähtee käsky esimerkiksi lihaksille, tieto välittyy hermosolujen välityksellä. Peräkkäisten hermosolujen määrä riippuu kohteesta. Käsky välittyy hermosolusta toiseen hermoliitosten kautta. Virittäytynyt hermosolu vapauttaa viejähaarakkeensa hermoliitospäätteestä hermoliitosrakoon välittäjäaineita, joita on varastoitu valmiiksi välittäjäainerakkuloihin. Siitä onko tarkoituksena kiihdyttää vai estää toimintaa riippuu, mitä välittäjäainetta vapautuu hermoliitosrakoon. Vastaanottavan hermosolun tuojahaarakkeen vastaanottajat tunnistavat välittäjäaineet, jotka sitoutuvat vastaanottajiin ja aiheuttavat vasteen. Vastaanottajat välittävät tiedon solun sisään, jonka seurauksena ionikanavien toiminta muuttuu siten että solukalvon lepojännite muuttuu. Solukalvon jännite on negatiivinen, mutta jos hermoliitos kiihdyttää hermoimpulssia, jännite purkautuu. Tällöin kalvojännite on hetken positiivinen, ja vastaanottavassa hermosolussa syntyy toimintajännite, joka ajaa tietoa edelleen eteenpäin. Estävä hermosolu aiheuttaa jännitteen kasvun, joka aiheuttaa ionikanavien välityksellä kalvojännitteen hetkellisen muuttumisen entistä negatiivisemmaksi, ja estää tiedon edelleen siirron tai rentouttaa lihaksen.


title: Puukko

text: Puukko on yksiteräinen varsinaisesti työkaluna käytettävä veitsi, jonka kara on upotettu noin terän pituiseen päähän. Erotukseksi muista veitsistä suomalaisen puukon yhteydessä karaa kutsutaan ruodoksi ja päätä tavallisesti kahvaksi. Ilmaus "yksiteräinen" kertoo, että terän toinen reuna on teroittamaton erotukseksi esimerkiksi tikarista.


title: Puukko

text: Puukolla veistetään ja vuollaan, kairataan ja kaiverretaan, nyljetään riistaeläimiä ja perataan kalaa, paloitellaan saalista. Taitava käyttäjä tuottaa sillä kauniisti leikattuja käyttöesineitä, morsiuslahjojakin. Retkeilijä voi puukkonsa avulla muun muassa rakentaa tarvittaessa yöpymissuojan, sytyttää nuotion, ruokailla ja päästä avannosta.


title: Puukko

text: Puukko on esimerkiksi rakennusmiesten, puuseppien ja eränkävijöiden suosima työkalu. Puukkoa käytetään myös teräaseena ja se on nykyisin myös keräilyesine.


title: Puukko

text: Sanan ”puukko” alkuperä on selitetty kahdellakin tavalla. Suomen kieleen pohjautuva selitys viittaa sanojen "suu" → "suukko" kehitykseen, jolloin sanasta "puu" olisi tullut ajan myötä "puukko". Toinen selitys liittyy saksalaiseen alkuperään. Ala-saksilainen sana "pook", joka tarkoittaa kauppiaiden käyttämää tikaria, olisi otettu Suomessa käyttöön ja annettu suomalaiselle yleistyökalulle.


title: Puukko

text: Terminä puukko tarkoittaa lähes aina puukahvaista veistä, vaikka kahvamateriaaleja on monia, kuten tuohi, muovi, sarvi tai luu. Suomessa puu on ollut kaikkein yleisin. Saamelaispuukkojen kahvat on perinteisesti valmistettu poronsarvesta.


title: Puukko

text: Puukko koostuu vähimmillään terästä, terään kiinteästi kuuluvasta ruodosta ja kahvasta.


title: Puukko

text: Puukon helassa tai kahvassa voi olla muotoilu, jota kutsutaan väistiksi, väistimeksi tai murteissa fästiksi, ja joka estää pistäessä tai leikattaessa sormea joutumasta terään. Väistin voi hankaloittaa vuolemista.


title: Puukko

text: Puukon osat:Tupen osat:Puhekielessä on puukolle muodostunut useita lähinnä tyypillistä käyttöä kuvaavia nimityksiä, kuten metsästyspuukko, kalapuukko ja niin edelleen. Nämä eivät useinkaan ole tarkkoja ja vakiintuneita määritelmiä. Esimerkiksi yleispuukko, on yleisesti käytetty nimitys, kun tarkoitetaan tavallista puukkoa.


title: Puukko

text: Toinen esimerkki on nimitys kalapuukko. Sellainen saattaa olla varta vasten tehty kalastuskäyttöön, jolloin sen materiaalit ja muotoilu tukevat kalojen avaamista ja jopa perkaamista. Usein kyseessä on vain tavallinen puukko, jota omistaja käyttää kalastaessaan ja kutsuu kalapuukoksi.


title: Puukko

text: Puukkojen kaupallistumisen myötä on kauppoihin ilmestynyt lukematon määrä lähinnä metsästäjille ja kalastajille suunnattuja veitsiä, joita markkinoidaan puukkoina, vaikka ne muodoiltaan vastaavat enemmän pohjoisamerikkalaisia ja keskieurooppalaisia veitsiä kuin puukkoa. Usein paikkakuntansa mukaan nimettyjä.


title: Puukko

text: Venäjällä kehitettiin 1900-luvun alussa suomalaisesta puukosta oma mallinsa, joka edelleen kutsutaan suomalaiseksi veitseksi ("finski nož" tai "finka"). Venäläinen malli eroaa suomalaisesta puukosta siten, että siinä on yleensä sormisuoja eli väistin, joka perinteisessä puukossa ei ole.


title: Puukko

text: Suomalaisten puukkojen suosion ansiosta mitä tahansa suorateräistä ja viistoperäistä veistä alettiin kutsua ”suomalaiseksi”. Erityisesti ne olivat rikollisten suosiossa. Niinpä ”suomalaisten veitsien” valmistus ja myynti kiellettiin nimeltä mainiten Neuvostoliiton rikoslaissa vuonna 1935.


title: Puukko

text: Suomalaisen veitsen pohjalta kehitettiin puna-armeijan käyttöön mallin vuonna 1940 tiedustelijan veitsi NP-40 ja armeijan veitsi NA-40, joiden eri mallit olivat Varsovan liiton joukkojen käytössä 1960-luvulle asti.


title: Puukko

text: Puukoista ovat kirjoittaneet kulttuurihistorian kannalta muun muassa Sakari Pälsi (teos "Puukko") ja Jukka Kemppinen (teos "Puukot"). Timo Hyytinen on julkaissut aiheesta useita teoksia, ja Hyytiselle myönnettiin vuonna 1989 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto teoksesta "Suuri puukkokirja".


title: Puukko

text: Suomen Kansallismuseon puukkokokoelma on merkittävä. Kauhavalla, joka on puukkoteollisuuden perinteisiä keskuksia ja edelleen vahva puukkopitäjä, on puukkomuseo.


title: Bad Vugum

text: Bad Vugum on Kari Heikosen, Antti Penttilän ja Jyrki Raatikaisen Oulussa vuonna 1987 perustama levy-yhtiö.


title: Bad Vugum

text: Aluksi tarkoitus oli julkaista vain Raatikaisen oman Radiopuhelimet-yhtyeen levyjä. Myöhemmin yhtiö on julkaissut muun muassa yhtyeiden Aavikko, Circle, Faff-Bey, Keuhkot, The Leo Bugariloves, Sweetheart, CMX, Jimi Tenor, Jolly Jumpers, Mieskuoro Huutajat ja Deep Turtle levyjä.


title: Bad Vugum

text: Kari Heikonen osti vuonna 2002 koko yhtiön itselleen ja yhdisti sen toiminnan vuotta aiemmin perustamaansa BV² Produktionsiin. Nykyään kaikki uustuotanto ilmestyy nimellisesti BV² Produktions -merkin alla, ja vanhalla Bad Vugum -logolla ilmestyy lähinnä uusintajulkaisuja. Kaikki toiminta tapahtuu kuitenkin Bad Vugum Oy:n sisällä. BV² on julkaissut levyjä muun muassa yhtyeiltä Cleaning Women, Kaucas, Kometa ja Hotguitars.


title: Bad Vugum

text: Yhteensä julkaisujen määrä on pitkälle toista sataa.


title: Bad Vugum

text: BV²:n myötä Bad Vugum laajensi julkaisutoimintaansa myös sarjakuvien puolelle lisensoimalla Daniel Clowesin "Ghost World" -albumin suomeksi vuonna 2003.


title: Ringette

text: Ringette on Sam Jacksin Kanadassa vuonna 1963 kehittämä naisten jääpeli, jossa on yhdistetty jääkiekon nopea pelirytmi ja koripallon pelistrategia. Toisin kuin jääkiekossa, ringetessä ei sallita lainkaan taklauksia, joten pelissä korostuvat erityisesti joukkueen pelitaktiikka ja taito. Juhani Wahlsten toi pelin Suomeen vuonna 1979. Nykyään Suomessa on jo tuhansia ringeten harrastajia. Peliä pelataan paikalliselta harrastetasolta aina valtakunnalliseen SM-sarjaan asti, nuorimpien harrastajien ollessa vain 3–4-vuotiaita.


title: Ringette

text: Ringeten pelikenttänä käytetään jääkiekkokaukaloa. Jäähän on maalattu molempiin päihin kentän päädyn ja siniviivan väliin ohut punaviiva ns. ringetteviiva. Ringetteviivojen välisellä alueella eli keskialueella saavat kaikki pelaajat pelata samanaikaisesti. Kentän päädyn ja ringetteviivan välisellä alueella eli hyökkäys- tai puolustusalueella saa olla samanaikaisesti enintään kolme kenttäpelaajaa kummastakin joukkueesta (sekä puolustavan joukkueen maalivahti). Tällä säännöllä peli pysyy liikkuvana ja vauhdikkaana. Maalivahdilla on oma merkitty alue, jonne muut pelaajat eivät saa mennä. Jos oma pelaaja kuitenkin menee maalivahdin alueelle siirtyy aloitusvuoro vastustajalle, mutta jos vastustaja menee alueelle tulee maalivahdin aloitus.


title: Ringette

text: F-juniorit pelaavat puolikkaalla kentällä, jonka keskelle maalataan viiva. Viiva toimii kuten tavallisen kokoisen kentän siniviiva eli sen yli pitää syöttää.


title: Ringette

text: Pelivälineenä käytetään kumista rengasta, tuttavallisemmin rinkulaa. Mailana on suoravartinen ringettemaila. Käytössä on myös komposiittimailoja.


title: Ringette

text:
Alkuun pääsyyn riittävät pelkät luistimet, viiltosuojattu kaulasuoja ja kypärä. Viiltosuojattu kaulasuoja on pakollinen alusta alkaen, koska tapaturman sattuessa lisenssi ei korvaa, mikäli pelaajalla ei ole ko. suojusta. Maalivahti saa yleensä lainata varusteensa seuralta. Harrastuksen edetessä myös varusteet kehittyvät. Sarjapeleissä pakollisia varusteita ovat jääkiekkoluistimet, kasvosuojuksellinen kypärä, polvi- ja kyynärsuojat, viiltosuojattu kaulasuoja sekä pelihanskat. Peleissä kaikkien varusteiden paitsi kypärän, pelihanskojen ja luistimien tulee olla piilossa housujen tai pelipaidan alla. Jos sääntöä ei noudateta, pelaaja lähetetään koppiin kunnostamaan varusteensa. Maalivahti käyttää jääkiekkomaalivahdin mailaa ja suojuksia.
Suomessa valmistettuja mailoja myydään paljon ulkomaille, muun muassa Kanadaan ja Ruotsiin.


title: Ringette

text: Ringeten säännöt on kehitetty naisten ehdoilla, koska ringette on naisten oma urheilulaji. Taklaaminen ja kontaktipelaaminen on täysin kielletty. Ringette onkin nimenomaan taito- ja älylaji eikä voimalaji. Taklauksista, koukkaamisista, kamppaamisista yms. tuomitaan jäähyllä. Viivarikkomuksista saa vastapuoli aloituksen. Ringeten säännöt korostavat yhteispeliä, sillä siniviivat saa ylittää vain syöttämällä rinkula viivan yli toiselle pelaajalle. Joukkueeseen kuuluu vähintään seitsemän pelaajaa, joista kentällä on yhtä aikaa maalivahti sekä viisi kenttäpelaajaa. Vaihdot tapahtuvat SM-, B/N-, C- sekä D-ikäluokissa lennossa ja sitä alemmissa vaihtokellon mukaan.


title: Ringette

text: Luistelutaito ja peliäly ovat ringettepelaajan tärkeimmät taidot, ja ringette onkin parhaimmillaan hyvin vauhdikasta katseltavaa. Harjoituksissa opitaan hallitsemaan kaikki luistelun osatekijät. Ringetteä voidaan pelata missä tahansa sääntöjä soveltaen. Se sopii kaikille iästä ja koosta riippumatta.


title: Ringette

text: "Ringeten maailmanmestaruuskilpailut" ovat Kansainvälisen Ringetteliiton ("IRF") järjestämät turnaukset, joita on pidetty vuodesta 1990 lähtien. Ensimmäinen kilpailu järjestettiin Kanadassa ja niihin otti osaa kuusi Kanadalaista joukkuetta, sekä Suomen– ja Yhdysvaltojen– maajoukkueet.


title: Ringette

text: Hallitseva maailmanmestari on Suomi, joka voitti Kanadan Mississaugassa, Kanadan Ontariossa järjestetyissä kilpailuissa 2017. Mestaruus on Suomen kuudes peräkkäinen ja yhteensä kahdeksas.


title: Ringette

text: "Ringeten World Club" on Kansainvälisen Ringetteliiton ("IRF") järjestämät turnaukset. Mukana on joukkueita "Kanadan liigasta" ("NRL"), "Suomen SM-sarjasta" ja "Ruotsin Dam-SM-sarjasta". Turnaukset on järjestetty vuosina 2008 ja 2011. Vuonna 2014 ne jouduttiin perumaan rahoituksen takia.


title: Nanjingin verilöyly

text: Nankingin verilöyly viittaa laajamittaisiin julmuuksiin, joihin japanilaiset syyllistyivät kiinalaisia siviilejä kohtaan Nankingin (nyk. Nanjing) jouduttua keisarillisen Japanin armeijan valtaan 13. joulukuuta 1937. Arvioiden mukaan verilöylyssä sai surmansa 100 000–300 000 kiinalaista.


title: Nanjingin verilöyly

text: Vuonna 1928 Kiinan hallitus siirsi pääkaupungin Pekingistä (Beijing) Nankingiin (Nanjing). Bei-jing tarkoittaa pohjoista (pää)kaupunkia, kun taas Nan-jing eteläistä. Kaupunki kasvoi noin neljännesmiljoonasta nelinkertaiseksi 1930-luvun puoliväliin mennessä. Vuonna 1931 Japani hyökkäsi Mantšuriaan käyttäen invaasion verukkeena japanilaisten hallitseman rautatien räjäytystä. Seuraavina vuosina Japani vahvisti otettaan Kiinasta, joka kamppaili sisällissodan kurimuksessa. Kommunistien ja Guomindangin sota edisti japanilaisten valloituksen etenemistä. Marras-joulukuussa 1937 Japanin armeija eteni Shanghain vallattuaan ja oli jo Nanjingin porteilla.


title: Nanjingin verilöyly

text: Japani aloitti 9. joulukuuta 1937 massiivisen hyökkäyksen Nanjingiin siellä olleiden sotilaiden kieltäydyttyä antautumasta. 12. päivänä Kiinan joukot vetäytyivät Nanjingista Jangtse-joen toiselle puolelle. Seuraavana päivänä 4 japanilaista divisioonaa hyökkäsi kaupunkiin. Nanjing joutui japanilaisten hyökkääjien haltuun ja alkoi kuusi viikkoa kestänyt joukkomurha.


title: Nanjingin verilöyly

text: 13. päivä japanilaiset teloittivat suuren joukon pakolaisia, jotka koettivat ylittää Jangtse-jokea ilman soveltuvia kulkuneuvoja. Japanilaisen sotilaan arvion mukaan joen rannalle ja joessa uivia ihmisiä tapettiin tuona päivänä yli 50 000. Itse kaupungissa oli japanilaisten saapuessa noin 100 000 ihmistä kaduilla, joukossa sotilaita. Japanilaiset alkoivat ampua väkijoukkoja. Seuraavana päivänä tappaminen jatkui tankkien ja tykistön kera. Kiinalaisia sotilaita oli vangittu, mutta osa oli vaihtanut siviiliasuun. Japanilaiset pidättivät kenet tahansa, jota epäilivät sotilaaksi. Kymmeniätuhansia näitä nuoria miehiä ja aiemmin kaupungin ympäristössä vangittuja sotilaita ammuttiin kerralla. Vangit teloitettiin sarjatuliaseilla ja vielä eloonjääneet puukotettiin yksittäin pistimillä. Vankeja myös poltettiin ja myrkytettiin kaasulla.


title: Nanjingin verilöyly

text: Kaupungissa julmuuksien kohteeksi joutuivat suurelta osin siviilit. Mielettömyyksiin kuului ampumisen ja puukottamisen lisäksi kaulojen katkaisu, vatsan avaaminen, sydämen repiminen rinnasta, mestaus, hukuttaminen, elävältä hautaaminen, polttaminen, naskalilla pisteleminen sekä jopa kastraatio ja emättimen kautta hengiltä survominen. Arviolta 20 000 kiinalaista naista joutui japanilaisten sotilaiden raiskaamaksi ennen kuin sotilaat tappoivat heidät. Joukossa oli alle 10-vuotiaita lapsia, vanhuksia, nunnia ja raskaana olevia naisia.


title: Nanjingin verilöyly

text: Ulkomaalaiset olivat perustaneet kaupunkiin turva-alueen, jota japanilaiset sotilaat eivät kuitenkaan kunnioittaneet. Tapahtui useita alueen loukkauksia ja nuorten miesten vangitsemisia ja joukkoteloituksia alueen sisällä. Kaupunki ryöstettiin perinpohjaisesti ja sen rakennuksia poltettiin.


title: Nanjingin verilöyly

text: Japanissa ei ole käsitelty toisen maailmansodan tapahtumia avoimesti, kuten esimerkiksi Saksassa on tehty. Tapahtumien selittäminen jakaantuu kolmeen vaiheeseen. Japanin-Kiinan -sodan aikana ja heti sen jälkeen japanilainen media oli sensuroitua, eikä kansalla ollut tietoa sodan todellisista tapahtumista. Toisessa vaiheessa, sodan jälkeisestä ajasta 1970-luvulle asti, Japanissa ei kielletty Nanjingin verilöylyn todenmukaisuutta. Joukko japanilaisten sotilaiden tunnustuksia ja päiväkirjoja julkaistiin. Tapahtumia ei kuitenkaan korostettu kouluopetuksessa ja vähättelyn ilmapiiri oli ilmeinen.


title: Nanjingin verilöyly

text: Kolmas vaihe alkaa 1970-luvulta ja rajoittuu lähteiden puitteissa 1990-luvun alkuun. Tällöin alettiin, noin vuodesta 1972 alkaen, kieltää Nanjingin verilöylyn todenperäisyys. Surmansa saaneiden lukumäärän väitettiin olevan huomattavasti nykyään todenmukaisena pidettyä, yli 300 000 pienempi, noin 38 000–42 000. Suurempia lukuja väitettiin kiinalaisten suurentelemiksi. Teoksessa esitetään antautuneiden ja vangittujen sotilaiden tappamisen olevan jotain muuta kuin "verilöyly". Ainakin vielä vuonna 1990 teos oli Japanin opetusministeriön mukaan virallisen historiakäsityksen mukainen.


title: Nanjingin verilöyly

text: Totuutta on koetettu muuntaa Japanissa muuttamalla historiankirjojen merkityksiä, mikä on saanut paheksuntaa osakseen ulkomaiden taholta. Tämä ei kuitenkaan ole saanut Japanin opetusministeriötä myöntämään, että totuuden muuntaminen olisi ollut virhe. Viralliselta taholta on myös esitetty väitteitä, joiden mukaan Nanjingin verilöylyä ei koskaan tapahtunut ja että kyseinen tapahtuma on kiinalaisten keksimä tarina. Näin ovat väittäneet muun muassa sen kaltaiset tahot kuin parlamentin jäsen Shintarō Ishihara ja Japanin Houstonin-konsuli.


title: Nanjingin verilöyly

text: Japani ei ole vieläkään tunnustanut Nanjingin verilöylyä virallisesti. Tämä aiheuttaa kitkaa maiden välille ja estää maan sisällä tapahtuvan historian uudelleenarvioinnin.


title: Nanjingin verilöyly

text: Yli 300 000 kiinalaista kuoli joukkoteloituksissa, mutta myös yksittäin kuuden viikon aikana. Joidenkin japanilaisten arvioiden mukaan 6 000 ihmistä sai surmansa. Japanin ulkoministeri Hirota Koki ilmoitti kuitenkin 17. tammikuuta 1938 Japanin Washingtonin lähetystöön, että "tutkimusten mukaan yli 300 000 kiinalaista tapettu". Myös valokuvat ja filmit paikan päältä todistavat joukkomurhan laajuudesta. Myös Saksan Nanjingin lähetystön Berliiniin lähettämät ja 1991 julkaistut asiakirjat todistavat tapahtumien keston ja joukkomurhan mittakaavan. Kaukoidän sotatuomioistuimen luku 200 000 perustuu niihin ruumiisiin, jotka on kerätty avustusjärjestöjen hautaamien, rekisteröityjen ruumiiden perusteella (195 240 haudattua uhria). Tähän lukuun ei siis sisälly hävinneitä, poltettuja, hukutettuja tai muiden kuin avustusjärjestöjen työntekijöiden hautaamia tai pienemmässä mittakaavassa tapettujen ruumiita.


title: Nanjingin verilöyly

text: Tapahtumasta tehtiin Kiinassa 2009 suurelokuva, kiinaksi 南京！南京！ ("Nanjing! Nanjing!") ja englanniksi "The city of life and death" ("Elämän ja kuoleman kaupunki"). Myös vuoden 2011 ilmestyneen "Flowers of War - Taistelu vapaudesta" elokuvan alku kertoo tapahtumasta.


title: Glögi

text: Glögi on maustettu, kuumana nautittava, yleensä alkoholipitoinen juoma (vertaa "Glühwein", hehkuviini). Glögin kantamuotoa, maustettua viinaa, käytettiin muun muassa virvoittamaan kylmässä säässä ratsastaneita tai hiihtäneitä viestinviejiä ja postimiehiä Pohjoismaissa.


title: Glögi

text: Glögin valmistus aloitetaan kiehauttamalla vettä ja lisäämällä siihen mausteita. Muutaman minuutin haudutuksen jälkeen seos siivilöidään, ja siihen lisätään esimerkiksi mustaherukkamehua ja kirkasta viinaa, rommia tai muuta alkoholijuomaa sekä manteleita. Glögi voidaan myös valmistaa viiniin. Yleisimmät suomalaisen glögin mausteet ovat neilikka, kaneli ja inkivääri, joilla saadaan glögiin jouluinen maku. Suomessa glögi yhdistetään yleensä jouluun. Muita yleisiä mausteita ovat pomeranssinkuori ja kardemumma. Glögiin käytetään usein samoja mausteita kuin piparkakkuihin. Lisäksi glögissä voi olla rusinoita tai manteleita.


title: Glögi

text: Kaupoissa valmiina myytävät glögit perustuvat nykyään yleensä rypälemehuun, joskus myös mustaherukkamehuun, sekahedelmämehuun, omenamehuun tai viiniin. On olemassa myös väkevämpiä, rommipohjaisia glögejä. Kaupoista saatava valmisglögi lämmitetään ennen tarjoilua, mutta jos se on viinipohjaista tai väkevän alkoholista, sitä ei tule lämmittää kiehumispisteeseen asti. Kokonaisten manteleiden tai rusinoiden laittaminen glögiin joko lämmitettäessä tai juuri ennen juomista on tavallista.


title: Glögi

text: Suomessa valmistetaan useita erimerkkisiä glögejä. Joukossa on alkoholittomia, mietoja ja väkevän alkoholisia. Alkoholiton glögi oli alkujaan vain lasten juoma, mutta nykyisin sen nauttiminen on yleistä myös aikuisten keskuudessa. Väkevässä glögissä voi olla esimerkiksi 22 % alkoholia.


title: Glögi

text: 1800-luvun alkupuolelta alkaen glögi on ollut miesten talvijuoma, johon sekoitetettiin mehua, siirappia ja viinaa, ja sekoitetus kuumennettiin. Padan pohjalle laitettiin mausteita, ja se nautittiin laskiaisen yhteydessä ulkosalla. Glögi on tullut Suomeen Ruotsista. Vielä 1800-luvun lopussa juotiin glögiä, johon oli sekoitettu viiniä, mutta kieltolain myötä glögin juonti hävisi melkein kokonaan. 1920-luvulla Jalostaja yritti tuoda markkinoille tehdasvalmisteista glögiä, mutta tuote ei menestynyt. Kieltolain jälkeen 1930-luvulla glögiä mainostettiin suomenruotsalaisissa aikakauslehdissä, ja 1950−1960-luvuilla glögin juonti oli lähinnä suomenruotsalainen perinne. 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa glögireseptejä alkoi ilmestyä myös suomenkielisissä aikakauslehdissä, minkä jälkeen glögistä on tullut koko Suomen jouluperinne.


title: Glögi

text: Suomen sana "glögi" on peräisin ruotsin sanasta "glögg", joka puolestaan on muotoutunut sanoista "glödgat vin" eli lämmitetty viini.


title: Selittäminen

text: Selittäminen pyrkii löytämään vastauksen kysymykseen "miksi?". Tieteenfilosofiassa selittäminen nähdään teorioiden ja hypoteesien eräänä tarkoituksena: hypoteesin tulee toisaalta selittää oma tutkimuskohteensa, ja toisaalta tuottaa siihen liittyviä ennusteita, joita voidaan testata.


title: Selittäminen

text: Tieteellisessä selittämisessä selitettävä asia kytketään muihin asioihin, joiden sanotaan selittävän sen. Teorian sanotaan olevan selitysvoimaltaan toista samaa asiaa koskevaa teoriaa vahvempi silloin, kun se kykenee ennustamaan ja muutoin selittämään kaikki samat asiat kuin toinenkin teoria, mutta selittää sen lisäksi myös joidenkin sellaisten tosiasioiden syyt, joita toinen teoria ei selitä.


title: Selittäminen

text: Selitys voi olla "proksimaalinen" tai "ultimaattinen". Esimerkiksi ihmisten tapauksessa proksimaalinen selittäminen viittaa siihen, "miten" ihminen käyttäytyy. Nälkä saattaa ajaa ihmisen etsimään ruokaa. Ultimaattinen selitys puolestaan kertoo siitä, "miksi" ihminen käyttäytyy siten kuin käyttäytyy. Esimerkiksi evoluutioteoreettisia selityksiä sille, miksi eläimelle on kehittynyt näläntunne, voidaan pitää ultimaattisina.


title: Selittäminen

text: Proksimaalinen ja ultimaattinen selitys ovat "teoreettista selittämistä", joka on vallitseva tieteellinen tapa, jolla asioita selitetään. Se on kausaalinen selitys, joka kuvaa tapahtuvaa asiantilaa, kun lähdetään tietyistä alkuehdoista. Yleisin teoreettisen selittämisen malli on Hempelin–Oppenheimin malli eli peittävän lain malli. Lisäksi tieteessä käytetään myös erilaisia tilastollisen selittämisen malleja.


title: Selittäminen

text: Kausaalisessa selityksessä ilmiö selitetään syillä, joiden uskotaan aiheuttavan ilmiön. Tällöin puhutaan syy-seuraussuhteesta eli syysuhteesta. Esimerkiksi kappaleen liiketila muuttui, koska siihen vaikutti voima.


title: Selittäminen

text: Kausaalisessa selityksessä syyn ja seurauksen tulisi olla ajallisesti ja paikallisesti lähellä toisiaan. Tuottamalla syy pitäisi saada aikaan seuraus, eikä mikään kolmas tekijä saisi vaikuttaa syysuhteeseen. Kausaalisessa selittämisessä on ongelmallista se, että tutkittavaa kohdetta ei pystytä täysin eristämään ja että seuraukset voivat vaikuttaa syihin. Usein ilmiön ehdoksi annetaan vain yksi syy, esimerkiksi ”Matti kuoli syöpään”, vaikka ilmiön taustalla voi olla useita syitä. Voidaan myös kysyä: mikä oli syyn syy?


title: Selittäminen

text: Determinismin mukaan kaikilla tapahtumilla on tietty, luonnonlaeista johtuva syy. Sattumasta ja todennäköisyyksistä puhuminen tarkoittaa vain, että tietomme syistä on vajavaista. Indeterminismi taas väittää, että on olemassa todellista satunnaisuutta eikä kaikkea voi selittää syillä. Luonnontieteissä indeterminismi on saanut tukea kvanttimekaniikasta, jossa ilmiöitä ei aina voida ennustaa tarkasti.


title: Selittäminen

text: Funktionaalisessa selityksessä ilmiö selitetään osoittamalla, että sillä on jokin tehtävä. Esimerkiksi kukat ovat värikkäitä, jotta ne houkuttelisivat pölyttäviä hyönteisiä.


title: Selittäminen

text: Tieteellisessä maailmankuvassa funktionaalinen selitys ei saa tarkoittaa teleologista eli päämäärään perustuvaa selitystä (katso jäljempänä).


title: Selittäminen

text: Teleologisella tai finaalisella selityksellä tarkoitetaan päämäärästä lähtevää selitystä. Luonnontieteissä, kuten fysiikassa, ei ole sijaa päämääräselityksille. Myöskään biologiassa luonnonvalinnalla ei katsota olevan mitään erityistä pitkän tähtäimen päämäärää. Ihmistieteissä käytetyt intentionaaliset selitykset sen sijaan ovat eräs päämääräselitysten laji. Samoin historiallinen eli "geneettinen selittäminen" on usein teleologista, eli lopputuloksellista. Usein historiallinen selittäminen erotetaan ultimaattisesta siten, että historiallinen on vaikeampaa taivuttaa kausaaliseksi selittämiseksi.


title: Selittäminen

text: Intentionaalinen selitys selittää ihmisen käyttäytymisen johtuvan hänen haluistaan ja uskomuksistaan. Tavoitteena on ymmärtää ihmistä osana tämän sosiaalista ympäristöä. Käytännöllisen syllogismin mukaan ihmisen tekemä teko on selitetty, jos se seuraa hänen tavoitteestaan sekä käsityksestään, joka koskee tavoitteen ja keinon välistä yhteyttä. Esimerkiksi: koululainen osti kalliin muotivaatteen, koska hän haluaa hyväksyntää ikätovereiltaan.


title: Selittäminen

text: Reduktionismin mukaan kokonaisuus voidaan hajottaa osiinsa, joita tutkitaan erikseen. Esimerkiksi biologiset ilmiöt voitaisiin selittää täysin fysiikan ja kemian avulla.


title: Selittäminen

text: Reduktionismia vastustaa holismi, jonka mukaan kokonaisuus ei ole vain osiensa summa vaan kokonaisuudessa ilmenee uusia ominaisuuksia. Tällaista ilmenemistä kutsutaan emergenssiksi. Esimerkiksi ihmisen mieltä ei voisi täysin palauttaa fysikaalisiksi tiloiksi. Yhteiskuntatieteissä holismin vastakohta on individualismi ja kiistan aiheena on yksilön ja yhteisön suhde.


title: Selittäminen

text: Wesley Salmon (1990) tutki tieteellisen selittämisen historiaa, ja kritisoi vallitsevaa C. G. Hempelin ja Paul Oppenheimin loogisesta empirismistä ”perittyä” vallitsevana pitämäänsä näkemystä ja esitteli oman induktiivis-tilastollisen selittämismallinsa. Salmonin mukaan mm. modernin fysiikan ilmiöitä ei pystytä selittämään dedkutiivis-nomologisesti, vaan rinnalle tarvitaan myös tilastollista selittämistä. Salmon tiivisti analyysinsä seuraavasti:


title: Selittäminen

text: Deduktiivis-nomologinen (D-N) eli peittävän lain mallin mukainen selitys pyrkii osoittamaan ilmiön lainalaisuuden. Mallin mukaan tieteellinen selitys onnistuu liittämään ilmiön osaksi jotain yleistä lakia. Mallissa selitys sisältää tilannetta kuvaavat alkuehdot ja yleisen lain, joista selitettävä ilmiö seuraa loogisesti. Se on näin eräs kausaalisen selittämisen malli.


title: Selittäminen

text: Deduktiivis-nomologinen selitys jollekin ilmiölle on validi deduktiivinen päätelmä, jonka johtopäätös kertoo, että selitettävä tapahtuma todella tapahtui. Deduktiivista argumenttia kutsutaan selitykseksi, sen premissejä selittäviksi ("explanans") ja johtopäätöstä selitettäväksi ("explanandum"). Riippuen erilaisista reunaehdoista, selitystä voidaan pitää joko mahdollisena tai totena.


title: Selittäminen

text: Salmonin näkemyksen mukaan deduktiivis-nomologista mallia voidaan käyttää paitsi yksittäisten tosiseikkojen myös yleisten säännönmukaisuuksien selittämiseen dedusoimalla ne edelleen yhä yleisemmistä laeista.


title: Selittäminen

text: Induktiivis-tilastollinen eli induktiivis-statistinen (I-S) selitys pyrkii kattamaan selitettävän ilmiön jollakin tilastollisella lailla, ennemmin kuin kategorisella tai universaalilla lailla. Induktiivis-statistisessa selittämisessä päättely on luonteeltaan induktiivista eikä deduktiivista. D-N-tyyppiä voidaan pitää yleisemmän I-S-tyypin rajoitetumpana tapauksena.


title: Selittäminen

text: Deduktiivis-tilastollinen eli deduktiivis-statistinen (D-S) selitys, jota voidaan pitää D-N-tyypin erikoistapauksena, selittää tilastollisia säännönmukaisuuksia dedusoimalla yleisemmistä tilastollisista laeista.


title: Selittäminen

text: Siinä missä argumentit pyrkivät osoittamaan, että jokin asia on tai sen tulisi olla jollakin tavalla, selitykset pyrkivät osoittamaan "miksi" tai "miten" jokin on. Selittämisessä ei pyritä argumentin tavoin osoittamaan, että jokin väite on totta, vaan osoittamaan, miksi se on totta.


title: Selittäminen

text: Oikeutuksessa puolestaan on kyse syystä sille, että jollakin henkilöllä on joku uskomus; selityksestä sille, miksi uskomus on tosi; tai kuvauksesta siitä, miten joku tietää sen minkä tietää. Esimerkiksi jos yritetään löytää oikeutus varkaudelle, pyritään usein selittämään varkaan motiivit (kuten nälkäisen perheen ruokkiminen).


title: Selittäminen

text: Siinä missä argumentit ja selitykset voidaan sekoittaa keskenään, sama voi tapahtua myös oikeutusten ja selitysten suhteen. On tärkeää huomata, milloin selitys "ei ole" oikeutus. Rikostutkijat voivat pyrkiä löytämään selityksiä rikollisten käyttäytymiselle. Tämä voi auttaa sen ymmärtämisessä, miksi rikoksia tehdään, ja tätä kautta niiden ehkäisyssä. Selityksen ehdottaminen ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tutkija tuntisi sympatiaa rikollisen näkemyksiöä tai tekoja kohtaan. Myös kauheita tapahtumia ja tekoja voidaan pyrkiä selittämään ja ymmärtämään, ilman että tällöin olisi kyse tekoihin kannustamisesta.


title: Selittäminen

text: Humen giljotiinin mukaan mistään tieteellisestä selityksestä ei voida sinällään johtaa arvoja tai toivottavia asiaintiloja.


title: Iso-Tarus

text: Iso-Tarus on keskikokoinen järvi Padasjoella. Sen korkeus merenpinnasta on 129,9 metriä. Järvi laskee Taruksenojan ja Heinjoen kautta Päijänteeseen. Suomen partiolaisten Tarus-Finnjamboree järjestettiin heinä-elokuun vaihteessa 2004 Iso-Taruksen alueella ja Taruksella on pidetty myös puolustusvoimien leirejä. Iso-Taruksen rannoista osa kuuluu Tarusjärven retkeilyalueeseen ja osa Suomen pelastusliiton ja Suomen puolustusvoimien yhteiseen Evon harjoitusalueeseen.


title: Iso-Tarus

text: Järvellä on järjestetty myös 2008 ravustuksen Suomen mestaruuskilpailut.


title: Iso-Tarus

text: Iso-Taruksen pohjoisrannalla on pysäköintialue, telttailualue, tulentekopaikka ja uintipaikka. Järven itärannalla on varattavissa oleva laavu, Vonkamies. Osa itärannasta rajoittuu maanpuolustusjärjestöjen Padasjoen koulutuskeskukseen.


title: Finnjamboree

text: Finnjamboree on Suomen Partiolaisten suurleiri ja kansainvälinen jamboree, joka järjestetään noin kuuden vuoden välein. Tähän mennessä se on järjestetty seitsemän kertaa.


title: Finnjamboree

text: Loisto oli neljäs Finnjamboree, joka järjestettiin Hangossa 18.–26. heinäkuuta 1996 ja sille osallistui noin 14 500 partiolaista. Loistolla oli neljä alaleiriä: Kipinä, Revontuli, Tuuli ja Slööri.


title: Finnjamboree

text: Vartiolaiset kävivät leirin aikana monissa ohjelmapisteissä. Lisäksi leirin aikana oli useita yhteisiä ohjelmia, kuten avajaiset, messu, seminaareja, näyttelyitä, vierailupäivän markkinat sekä päättäjäiset. Leirin aikana kilpailtiin Scout-jollien maailmanmestaruudesta sekä Suomen Partiolaisten suunnistusmestaruuksista.


title: Finnjamboree

text: Partiolaisten keskuudessa esiintyi leirin aikana Kauramies (Antti Brax), jonka tehtävänä oli suojella uhanalaisia rantakauroja. Elinvoimansa hän sai kaurapuurosta.


title: Finnjamboree

text: Tarus oli viides Finnjamboree, joka järjestettiin 28. heinäkuuta – 5. elokuuta 2004 Padasjoella, Iso-Tarus -järven rannalla. Tarukseen osallistui noin 12 000 suomalaista sekä noin 1 000 ulkomaalaista partiolaista. Taruksen leirinjohtajana toimi Marjukka Aaltonen ja varaleirinjohtajana Kaj Kanervavuori. Leirin aikana satoi suuren osan ajasta, ja lehdistössä huomioitiinkin tämä muun muassa maininnalla siitä, että monet muut ulkoilmatapahtumat olisi vastaavilla sademäärillä jouduttu keskeyttämään.


title: Finnjamboree

text: Tarus rakennettiin, kuten partioleirit yleensäkin, lähinnä vapaaehtoisvoimin. Alueella oli muun muassa kahviloita, leirisairaala sekä ensiapupisteitä, palokunta, turva (järjestyksenvalvojat) sekä kauppoja. Leirin osallistujat jaettiin kahteen luokkaan: vartiolaiset sekä muut. Vartiolaiset kiersivät leirin eri toimintapisteissä, kun taas muut olivat töissä palvelutehtävissä tai savuissa. Savu tarkoittaa yhden tai useamman lippukunnan muodostamaa majoittumisyksikköjä, joissa leiriläiset asuivat. Savut sijaitsivat alaleireissä, joita oli seitsemän: Kulo, Uitto, Justeeri, Patikka, Korpi, Stocken ja Savotta. Pienimmät partiolaiset majoittuivat vanhempiensa kanssa perheleiri Lastussa.


title: Finnjamboree

text: Kilke oli kuudes Finnjamboree. Se järjestettiin Hämeenlinnassa, Evon uudessa nuorisoleirikeskuksessa 28. heinäkuuta – 5. elokuuta 2010. Leirille osallistui noin 10 000 partiolaista, joista 600 oli ulkomaalaisia. Kilke jaettiin seuraaviin viiteen alaleiriin, jotka olivat Kaleva, Raffu, Tuikku, Lapa ja perheleiri Pöpö.


title: Finnjamboree

text: Kilkkeellä toimi neljä tehtävälaaksoa: Ilmalaakso, Vesilaakso, Maalaakso ja Tulilaakso.


title: Finnjamboree

text: Roihu oli järjestyksessään seitsemäs Finnjamboree. Se järjestettiin 20.–28. heinäkuuta 2016 edellisen Finnjamboreen tapaan Evon nuorisoleirikeskuksessa Hämeenlinnan Evolla. Leirille osallistui noin 17 000 osallistujaa, joista noin 3 000 oli ulkomaalaisia partiolaisia. Roihun perheleiri oli nimeltään Riehu.


title: Karelia

text: Karelia tarkoittaa seuraavia asioita:Carelia tarkoittaa seuraavia asioita:Katso myös


title: Miilu

text: Miilu on puuhiilen valmistusta varten rakennettu maahauta. Miilua käytetään puun kuivatislaukseen, jolloin siinä kuumennetaan suljetussa, vähähappisessa tilassa lehtipuuta joka palaa epätäydellisesti. Miilu on peitetty tavallisesti turpeella ja havuilla ja tiivistetty huolellisesti. Puuhiiltä käytettiin muun muassa rautaruukeilla masuuneissa. Puut kuljetettiin ruukeille jokia pitkin, ja miilut poltettiin ruukkien lähellä.


title: Miilu

text: Nykyisin miiluissa valmistetaan muun muassa grillihiiltä.


title: Tervas

text: Tervas on havupuun, etenkin männyn, pihkaista puuainesta, jota käytettiin muun muassa tervanpolttoon. Tervas syntyy elävän havupuun vahingoittuessa ja keloutuessa hitaasti. Tervaista puuainesta syntyy myös ruostesienten aiheuttaman tervasrosotaudin vaivaamiin puihin runsaan pihkavuodon johdosta. Tervanvalmistuksen raaka-ainetta eli pihkaista puuainesta tehtiin aiemmin myös vahingoittamalla (koloamalla) mäntyjä tarkoituksellisesti. Tervas säilyy pitkään pihkaisuutensa ansiosta. Sitä voi käyttää myös sytykkeenä tulta tehdessä.


title: Loisto

text: Loisto voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ceyloninkaneli

text: Ceyloninkaneli ("Cinnamomum verum"; vanhentunut, ei enää tieteellisessä käytössä: "C. zeylanicum") on kanelipuiden sukuun kuuluva trooppinen puu, joka on peräisin Sri Lankan saarelta. Ceyloninkanelin nuorten versojen kuivatusta kuoresta jauhetaan mausteena käytettävää kanelia.


title: Ceyloninkaneli

text: Ceyloninkaneli ei juurikaan sisällä myrkyllistä kumariinia. Halvemmassa kassiakanelissa kumariinia on yli 200-kertaisesti. Kassiakaneli on myös ceyloninkanelia voimakkaamman makuista ja siksi yleisemmin käytössä.


title: Inkivääri

text: Inkivääri eli mausteinkivääri ("Zingiber officinale") on yksisirkkainen ruohovartinen kasvi, joka on kotoisin Aasiasta. Sitä on viljelty jo muinaisista ajoista lähtien ja nykyään sitä käytetään lähinnä mausteeksi. Kasvi kuuluu inkiväärikasvien heimoon, johon kuuluu myös muita tunnettuja maustekasveja kuten kardemumma ja maustekurkuma.


title: Inkivääri

text: Nimi "inkivääri" on tullut suomeen joko varhaisuusruotsin sanasta "ingefähr" tai muinaisruotsin muodosta "ingefär(a)". Ruotsiin sana on tullut keskialasaksan kautta latinan sanasta "gingiber", joka on lainaa kreikan sanasta "zingίberis".


title: Inkivääri

text: Määrällisesti suurin inkiväärintuottajamaa on Intia, mutta parhaina pidetyt laadut tulevat Jamaikalta.


title: Inkivääri

text:
Inkivääri on monivuotinen, 60-150 cm korkea ruoho. Varsi ja lehdet ovat täysin vihreitä. Varressa on pystyjä raitoja, ja se on aavistuksen vaaleampi kuin lehdet. Kasvin lehdet ovat suikeita ja lehtisuonet lehden suuntaiset. Lehdet asettuvat varteen vuoroittain. Jos inkiväärin maanpäällistä osaa katkaisee, lähtee haavasta mieto inkiväärin tuoksu, eli hento sitrusmainen aromi.
Inkiväärillä yleensä tarkoitetaan kasvin maavartta, jota myös nimitetään virheellisesti juureksi. Maavarsi on sisältä kuituinen ja voimakkaan keltainen, ja siihen muodostuu ohut vaalean kellanruskea kuori. Maavarteen muodostuu silmuja, joista kasvaa maanpäällinen ilmavarsi ja juuret.


title: Inkivääri

text: Ruohon kukinto nousee suoraan juurakosta, ja kasvaa omana vartena jossa ei ole lehtiä. Kukinto muistuttaa hieman käpyä. Keltapunaiset kaksikotiset kukat muodostuvat "kävyn" suomujen väliin.


title: Inkivääri

text: Jo Dioskorideen ja Pliniuksen teksteissä mainitaan inkivääri, jonka uskotaan tulleen roomalaisten mukana Eurooppaan. On väitetty, että pyramidien rakentajat söivät makeita inkivääristä tehtyjä kakkuja. Myöhemmin, noin 2400 eaa. eräs kreikkalainen Rodoksella asuva leipuri keksi tehdä pikkuleivän, jonka maustoi inkiväärillä. Se lienee ollut ensimmäinen inkiväärileipä (gingerbread eli piparkakku). Vielä 1300-luvulla inkivääri oli pippurin ohella tavallisin mauste Euroopassa.


title: Inkivääri

text: Inkivääristä käytetään mausteeksi kasvin maavartta, joko tuoreena tai kuivattuna jauheena. Jauhe on väkevä ja vaaleankeltainen mauste, joka on peräisin Kaukoidästä, mistä se on levinnyt liki koko maailmaan. Sen nimi tulee sanskritin kielestä. Kasvupaikoillaan tropiikissa sitä käytetään tuoreena tai hillottuna, mutta Euroopassa useammin kuivattuna ja jauhettuna. Kuiva ja tuore inkivääri maistuvat koko lailla erilaiselta. Siksi, jos reseptissä on mainittu toinen, sitä ei ole syytä korvata toisella.


title: Inkivääri

text: Euroopassa, varsinkin Englannissa ja Saksassa, inkivääriä käytetään hedelmäruokien kuten kurpitsasäilykkeiden ja leivonnaisten, etenkin keksien ja pikkuleipien sekä juomien kuten ginger ale maustamiseen. Skandinaviassa se kuuluu jouluruokiin kuten piparkakkuihin ja glögiin. Ruotsalainen klassikkojäätelöannos "Aurorakällarens glass" sisältää punssikastiketta ja hillottua inkivääriä. Viilin päälle siroteltuna inkiväärijauhetta käytetään usein yhdessä sokerin kanssa.


title: Inkivääri

text: Japanissa syödään mietoon mausteliemeen säilöttyjä inkiväärilastuja (kutsutaan nimellä "gari") mm. sushin lisukkeena. Sokeriin säilötty tai tuore inkivääri on yleinen kiinalaisessa keittiössä, ja intialainen ja thai-keittiö käyttävät paljon inkivääriä maustesekoituksissaan. Thaikeittiö käyttää inkiväärin lisäksi toista saman heimon lajia, galangaa ("Alpinia galanga"), josta käytetään joskus myös nimeä "thaimaalainen inkivääri".


title: Inkivääri

text:
Inkivääriä käytetään myös luontaislääkinnässä. Inkivääriteellä hoidetaan niin vilustumista kuin vatsavaivojakin. Yksi syy tähän lienee se, että inkiväärin nauttiminen lisää syljen eritystä, mikä taas helpottaa nielemistä. Sitä on käytetty myös pahoinvoinnin estämiseen niin merimatkojen kuin raskaudenkin aikana. Inkiväärillä voi hoitaa myös ummetusta. Inkivääripohjaisia ravintolisiä ei suositella raskauden tai imetyksen aikana.
Inkivääriuutteita käytetään myös reumaattisten sairauksien yhteydessä kipua lievittämään ja edistämään nivelten notkeutta.


title: Inkivääri

text: Inkivääri sisältää keskimäärin 1-3% eteeristä öljyä ja karvasaineista, 6-8% lipidejä. Eteerinen öljy sisältää pääkomponentteina zingibereeniä (CH) (n. 30%) ja bisaboleenia (CH). Hartsi sisältää karvasaineita, joita kutsutaan gingeroleiksi (6-gingeroli, CHO), sekä näiden dehydraatio- ja hajoamistuotteita, shogaoleja (6-shogaoli, CHO), ja zingeronia (CHO).


title: Inkivääri

text:
Inkiväärin sisältämät karvasaineet kiihdyttävät ruuansulatusnesteiden eritystä ja näin ollen inkivääriä käytetään lisäämään ruokahalua ja edistämään ruuansulatusta.
Jauhettu inkivääri (940-2000 mg) estää matkapahoinvointia yhtä hyvin kuin 100 mg difenhydramiinia kun se otetaan noin 25 minuuttia ennen matkaa. Inkiväärin vaikutus ei kohdistu lääkkeiden tavoin keskushermostoon, vaan suoraan vatsan eritystoimintaan.


title: Inkivääri

text: Inkivääri menestyy suojaisassa paikassa puutarhassa tai parvekkeella myös eteläisessä Suomessa. Kaupasta ostettu inkiväärinjuuri istutetaan sisällä 6–10 cm syvyyteen kylvömultaan valoisaan paikkaan, jossa on lämmin alusta – esimerkiksi patterin päälle ikkunalaudalle. Istutusruukun tulee olla vähintään 20 cm korkea sekä 20 cm leveä, ja siinä on oltava pohjassa reiät. Ruukku on hyvä asettaa syvään vatiin, jolloin sitä on helppo kastella reilusti. Mullan tulee kuitenkin antaa kuivahtaa kastelukertojen välillä, sillä mukulat mätänevät helposti. Lehdet ilmaantuvat pintaan 2–8 viikossa.


title: Inkivääri

text: Taimet siirretään parvekkeelle tai suojaisaan puutarhaan kun yöhallat ovat ohitse. Kesä-heinäkuussa kasvun ollessa kiivaimmillaan lannoitetaan 3–4 kertaa pintamultaan kompostoidulla lannalla. Mukulasato korjataan syksyllä ennen pakkasten tuloa. Mukulat säilytetään jääkaapissa. Parhaimmillaan inkivääri kukkii näyttävästi.


title: OWL

text: OWL (Web Ontology Language) on W3C:n standardoima tiedon kuvailukielien perhe, joka on suunniteltu käytettäväksi niin, että tietokoneohjelmat voisivat paitsi esittää niin myös tehdä päättelyä ja tulkintoja kuvaillusta tiedosta. OWL:a voi käyttää esimerkiksi kuvailemaan WWW-sivujen metatietoja, mutta sitä voidaan käyttää myös laajemmin minkä tahansa ontologia-pohjaisen tiedon kuvailuun. OWL:a pidetään yhtenä Semanttisen Webin keskeisistä teknologioista, ja se onkin saavuttanut merkittävästi sekä akateemista että kaupallista kiinnostusta.


title: OWL

text: OWL jakautuu kolmeen alakieleen, jotka ilmaisuvoiman kasvavassa järjestyksessä ovat OWL Lite, OWL DL ja OWL Full. Kielistä OWL Lite ja OWL DL pohjautuvat kuvailevaan logiikkaan (engl. Description logic), jonka laskennalliset ominaisuudet tunnetaan hyvin. Toisin kuin usein luullaan, OWL itsessään ei ole laajennus RDF tai RDF Schema -kuvailukieliin. Ne kuitenkin ovat keskenään suurelta osin yhteensopivat (OWL-Full on yhteensopiva RDFS:n kanssa).


title: OWL

text: Ontologia-pohjaisella kehityksellä on tietotekniikassa pitkä historia. Käsitteenä ontologia on peräisin filosofiasta, jossa se merkitsee oppia olevaisesta. Filosofiasta tekoälytutkimuksen kautta muuhun tietojenkäsittelyyn tuodulla ontologia-termillä tarkoitetaan käsitteiden ja niiden välisten suhteiden toimialakohtaista formaalia mallinnusta, jonka avulla tiedon pohjalta voidaan tehdä päätelmiä ja tulkintaa.


title: OWL

text: 1990-luvun alusta alkaen, lukuisat tutkimustyöt ovat tähdänneet tekoälytutkimuksen tiedon kuvailumenetelmien () ja ontologioiden kuvailukielien tuomista käyttökelpoiseksi osaksi World Wide Webiä. Tämä työ on keskeisesti ollut OWL-kielen kehityksen taustalla. Tarkalleen ottaen OWL-kieli on laadittu tutkimustyön pohjalta DAML+OIL-kuvailukielestä. Kielen kehityksestä vastasi W3C, jonka luoma ”Web Ontology Working Group” aloitti toimintansa 1. marraskuuta 2001 James Hendlerin ja Guus Chreiberin johdolla. Ensimmäinen työversio (W3C:n ”working draft”) määrityksestä julkaistiin elokuussa 2002. Muodollinen W3C:n suositus OWL-dokumenteista tuli 10. päivä helmikuuta 2004. Työstä vastannut työryhmä lakkautettiin kuitenkin vasta 31. toukokuuta 2004.


title: Alien – kahdeksas matkustaja

text: Alien – kahdeksas matkustaja () on Ridley Scottin ohjaama kauhu/tieteiselokuva vuodelta 1979. Elokuva voitti Oscar-palkinnon parhaista erikoistehosteista. Elokuvan alien-hirviön suunnitteli sveitsiläinen kuvataiteilija H. R. Giger, ja se kuuluu kauhuelokuvien tunnetuimpiin hirviöhahmoihin.


title: Alien – kahdeksas matkustaja

text: "Alien" uudisti lajityyppiä yhdistämällä scifiä ja psykologista trilleriä. Sen kulunutta ja eletyn näköistä maailmaa on arvostettu. Elokuvassa näkyy 1970-luvun lopun näkemys low tech -tulevaisuudesta. Elokuvien pohjalta on tehty myös pelejä ja kirjoja. Syksyllä 2014 julkaistiin selviytymiskauhu- ja hiiviskelypeli "", joka sijoittuu 15 vuotta "Alien – kahdeksas matkustaja" -elokuvan jälkeen. Elokuvasta julkaistiin vuonna 2003 erityinen ohjaajan versio.


title: Alien – kahdeksas matkustaja

text: On vuosi 2122. Kaupallisen Weyland-Yutani konsernin M-luokan tähtienvälisen malminkuljetusaluksen "USCSS Nostromo" keskustietokone vastaanottaa paluumatkallaan maahan hätäsignaalin Zeta 2 Reticulum tähteä kiertävältä "LV-426" -planeetalta ja suuntaa sitä kohti herättäen samalla aluksen seitsemän henkisen miehistön pitkän matkan horrostilasta. Emoalus vaurioituu laskussa planeetalle ja samalla kun sitä korjataan, osa ryhmästä menee etsimään signaalin lähdettä. Aluksen tietokone analysoi signaalia ja saa selville sen olevan varoitus- eikä hätämerkki.


title: Alien – kahdeksas matkustaja

text: Ryhmä on kuitenkin kohdannut jo vieraan elämänmuodon, ja se kiinnittyy yhteen ryhmän jäsenistä. Ryhmällä ei ole muuta mahdollisuutta kuin tuoda vieras eliö mukanaan alukseen pelastaakseen toverinsa. Pian havaitaan, että olennolla on täydellinen puolustusmekanismi. Kun tuntematonta eliötä yritetään poistaa ryhmän jäsenestä leikkauksen avulla, sen veri osoittautuu voimakkaaksi hapoksi, joka syövyttää avaruusaluksen metallinkin.


title: Alien – kahdeksas matkustaja

text:
Painajainen alkaa, kun vieras olio purskahtaa ryhmän jäsenen rintakehästä ulos ja piiloutuu aluksen sokkeloihin. Pian kaikkien henki on vaarassa, kun peto kasvaa täyteen mittaansa ja alkaa yksitellen tappaa miehistöä. Myös joistakin miehistön jäsenistä paljastuu uusia asioita ja huomataan, ettei olento olekaan ainoa vaaratekijä.
Joitain kohtauksia kuvatessa, kuten ruokailukohtausta, ohjaaja ei kertonut näyttelijöille, missä Alien milloinkin lymyili, tai mitä seuraavana tulisi tapahtumaan, kasvattaakseen näyttelijöiden reaktioiden aitoutta.
Vuonna 1995 "Alien – kahdeksas matkustaja" valittiin Yhdysvaltojen National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.


title: Aliens – paluu

text: Aliens – paluu () on James Cameronin ohjaama elokuva vuodelta 1986. Se on ensimmäinen jatko-osa Ridley Scottin ohjaamalle tieteiselokuvalle "Alien – kahdeksas matkustaja". Pääosissa esiintyvät Sigourney Weaver, Michael Biehn, Lance Henriksen, Carrie Henn, Bill Paxton ja Paul Reiser.


title: Aliens – paluu

text: Elokuva perustuu James Cameronin, David Gilerin ja Walter Hillin käsikirjoitukseen. Elokuva on lajityypiltään nopeatempoinen toimintaseikkailu, toisin kuin alkuperäinen "Alien". Elokuva menestyi erittäin hyvin. Se seurasi Cameronin "Terminator – tuhoajaa" ja vakiinnutti hänen asemansa menestyvänä toimintaelokuvien ohjaajana. Elokuva kuvattiin Englannissa 18 miljoonan dollarin budjetilla.


title: Aliens – paluu

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Aliens – paluu" -elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta.


title: Aliens – paluu

text: Elokuvan alussa "Nostromo"-rahtialuksen ainoa selviytynyt jäsen Ellen Ripley (Sigourney Weaver) pelastetaan avaruudesta sen jälkeen, kun hän on ollut 57 vuotta hyperunessa. Ripley saa kuulla, että Hadley’s Hope -niminen siirtokunta on perustettu LV-426-planeetalle, josta Nostromon miehistö löysi Alienin. Siirtokuntaan menetetään yhteys ja Ripley lähtee vastahakoisesti Weyland-Yutanin järjestämän pelastusretkikunnan mukaan neuvonantajana. Mukana on joukko kovia merijalkaväen sotilaita. LV-426:lla joukko toteaa, että Alienit ovat tappaneet siirtokuntalaiset. Retkikunta joutuu ansaan ja Alienit uhkaavat heitä.


title: Aliens – paluu

text: Retkikunta törmää henkiinjääneeseen pikkutyttöön nimeltä Rebecca ”Newt” Jorden (Carrie Henn), jonka perheen kohtalo esitellään elokuvan ohjaajan versiossa. Retkikunnan sotilaiden yrittäessä tuhota Alieneita Weyland-Yutanin edustaja Carter Burke (Paul Reiser) sabotoi kamppailua ja aikoo tuoda Alienin sikiöitä yhtiölleen tutkittaviksi, joka onnistuisi vain käyttämällä retkikunnan muita jäseniä loisisäntinä sikiöille. Retkikunnan taistellessa henkensä edestä suurta Alien-joukkoa vastaan Newt joutuu olentojen haltuun, mutta piittaamatta omasta hengestään Ripley tahtoo pitää kiinni Newtille antamastaan lupauksesta olla hylkäämättä tätä. Alieneiden lisäksi Ripley joutuu taistelemaan myös aikaa vastaan, sillä siirtokunnan ylikuormittunut fuusioreaktori on lämpöydinräjähdyksen partaalla.


title: Aliens – paluu

text: Ripley tunkeutuu reaktorirakennuksen sydämeen ja pelastaa Newtin juuri kuoriutuvalta facehuggerilta ja kohtaa ensimmäistä kertaa Alien-kuningattaren. Hän pakenee Newtin, Hicksin (Michael Biehn) ja Bishopin (Lance Henriksen) kanssa emoalukselle, jossa hän kohtaa jälleen kuningattaren, joka vaurioittaa Bishopin toimintakyvyttömäksi repimällä tämän kahtia. Ripley pudottaa kuningattaren lastaustrukilla ilmalukkoon ja lopulta avaruuteen. Eloonjääneet Ripley, Newt, Hicks ja Bishop asettuvat pakoaluksen hyperunikammioihin.


title: Sulkava (kala)

text: Sulkava ("Abramis ballerus", syn. "Ballerus ballerus") on Suomessa tavattavan lahnan sukuinen kalalaji.


title: Sulkava (kala)

text: Sulkava muistuttaa hopeanhohtoisine kylkineen särkeä, mutta sen evät ovat huomiota herättävän suuret, sulkamaiset. Sulkava on myös hieman samannäköinen lahnan ja pasurin kanssa. Pituus on maksimissaan 40 cm ja paino yleensä alle kilon.


title: Sulkava (kala)

text: Sulkavaa esiintyy Itämeren valuma-alueella Elbestä itään, Ruotsin eteläosassa sekä pohjoisen suunnasta Mustaanmereen ja Kaspianmereen laskevissa vesistöissä. Suomessa sen esiintymisalue on eteläinen. Sulkava ei siedä suolavettä, joten sitä tavataan järvissä ja joissa, rannikoilla vain jokisuissa.


title: Sulkava (kala)

text: Sulkava syö vesihyönteisiä kuten vesikirppuja, sekä jossain määrin myös kasveja.


title: Blade Runner

text: Blade Runner on vuonna 1982 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen neo-noir tieteiselokuva, jonka on ohjannut Ridley Scott. Sen pääosia esittävät Harrison Ford, Rutger Hauer, Sean Young ja Edward James Olmos. Hampton Fancherin ja David Peoplesin kirjoittama käsikirjoitus perustuu löyhästi Philip K. Dickin romaaniin "Palkkionmetsästäjä" vuodelta 1968. Elokuva sijoittuu dystopiseen Los Angelesiin vuonna 2019 ja kuvaa tulevaisuutta, jossa vaikutusvaltainen Tyrell-yhtiö on rakentanut synteettisiä ihmisiä eli replikantteja työskentelemään avaruussiirtokunnissa. Kun Roy Battyn (Hauer) johtama joukko replikantteja pakenee takaisin Maahan, ylirasittunut poliisi Rick Deckard (Ford) ottaa viimeiseksi toimeksiannokseen vastahakoisesti vastaan tehtävän etsiä heidät. Tutkinnan aikana Deckard tapaa kehittyneen replikantin, Rachaelin (Young), joka saa hänet kyseenalaistamaan tehtävänsä.


title: Blade Runner

text: Alkujaan "Blade Runner" tuotti odotettua vähemmän Pohjois-Amerikan teattereissa ja jakoi kriitikkoja; osa kehui sen teemallista monimutkaisuutta ja visuaalia ilmettä, kun taas toiset olivat tyytymättömiä sen epätavanomaiseen tahditukseen ja juoneen. Siitä on kuitenkin sittemmin muodustunut suosittu kulttielokuva, ja monet kriitikot pitävät sitä tänä päivänä yhtenä parhaista tieteiselokuvista kautta aikojen. Lavastuksestaan kehuttu "Blade Runner" on säilynyt neo-noir-elokuvien johtavana esimerkkinä ja sillä on ollut suuri vaikutus moniin myöhempiin tieteiselokuviin, -videopeleihin, -animeihin ja -televisiosarjoihin. Vangelisin säveltämä elokuvan soundtrack oli kehuttu ja se oli ehdolla parhaan sävellyksen Baftaan ja Golden Globeen vuonna 1983.


title: Blade Runner

text: Philip K. Dickin teokset saivat elokuvan myötä huomiota ja myöhemmin hänen töihinsä perustuvia elokuvia tehtiin useampi. Ridley Scott pitää "Blade Runneria" ”todennäköisesti” hänen elokuvistaan kokonaisimpana ja henkilökohtaisempana. Vuosi ensi-iltansa jälkeen elokuva voitti arvostetun Hugo-palkinnon parhaasta dramaattisesta esityksestä, ja vuonna 1993 se valittiin säilytykseen Yhdysvaltain National Film Registryyn ”kulttuurillisesti, historiallisesti tai esteettisesti merkittävänä”.


title: Blade Runner

text: Elokuvasta on tehty seitsemän eri versiota elokuvastudioiden johtohenkilöiden tehtyä kiisteltyjä muutoksia. Ohjaajan versio julkaistiin vuonna 1992 testinäytösten tuotettua voimakkaita reaktioita yleisössä. Elokuva julkaistiin ensimmäisten joukossa DVD:nä — tosin keskinkertaisella ääni- ja videolaadulla. Vuonna 2007 Warner Bros. julkaisi 25-vuotisjuhlaksi digitaalisesti remasteroidun "The Final Cut" -version, joka on ainoa johon Scottilla on ollut täydellinen luova toimivalta. Tätä versiota esitettiin valikoiduissa teattereissa ja se julkaistiin DVD:nä, HD DVD:nä ja Blu-raynä.


title: Blade Runner

text: Jatko-osa "Blade Runner 2049" sai ensi-iltansa lokakuussa 2017.


title: Blade Runner

text: Los Angelesissa, marraskuussa 2019, eläkkeelle jäänyt poliisi Rick Deckard (Harrison Ford) joutuu konstaapeli Gaffin (Edward James Olmos) pidättämäksi ja viedään entisen esimiehensä Harry Bryantin (M. Emmet Walsh) luokse. Deckard oli aiemmin toiminut ”blade runnerina” (alkuperäinen suomennos ”teräratas”), jonka tehtävä oli jäljittää ja ”siirtää syrjään” (eli eliminoida) replikantteja, bio- ja geeniteknologialla luotuja androideja. Bryant kertoo kuinka neljä vanhentunutta tekniikkaa edustavaa replikanttia on saapunut laittomasti Maahan. Kyseiset replikantit edustavat Tyrell-yhtiön Nexus-6 -mallia, joiden elinkaari on vain neljä vuotta, ja nyt ne ovat tulleet Maahan kenties pidentääkseen elämäänsä.


title: Blade Runner

text: Deckard näkee videon blade runnerista nimeltä Holden (Morgan Paull), joka suorittaa nauhalla paraikaa Voight-Kampffin testiä. Kyseistä testiä käytetään erottamaan ihmiset replikanteista arvioimalla testattavan haastattelukysymyksiin antamien vastausten empaattisuutta. Videolla testattu yksilö, Leon (Brion James), ampuu Holdenia, kun Holden kysyy Leonin äidistä. Bryant tahtoo Deckardin eliminoivan Leonin sekä kolme muuta replikanttia: Roy Battyn (Rutger Hauer), Zhoran (Joanna Cassidy) ja Prisin (Daryl Hannah). Deckard yrittää kieltäytyä, mutta joutuu lopulta suostumaan, kun Bryant vihjaa, että kieltäytymisestä saattaa seurata Deckardille jotain ikävää.


title: Blade Runner

text: Deckard lähtee Tyrell-yhtiön toimistolle yhdessä Gaffin kanssa varmistaakseen, että testi toimii myös Nexus-6 -mallien kanssa. Siellä hänelle selviää, että Eldon Tyrellin (Joe Turkel) apulainen Rachael (Sean Young) on kokeellinen replikantti, joka uskoo olevansa ihminen. Rachaelin tajuntaan on istutettu ylimääräisiä muistoja, jotka toimivat eräänlaisena ”emotionaalisena vallina”. Sen seurauksena Rachaelille täytyy suorittaa tavallista laajamittaisempi Voight-Kampffin testi, jotta hän paljastuisi replikantiksi.


title: Blade Runner

text: Samaan aikaan kun Deckard etsii johtolankoja replikanttien olinpaikasta, ne pyrkivät pääsemään Tyrellin puheille pakottaakseen tämän pidentämään heidän elinkaartaan. Roy ja Leon saapuvat laboratorioon, jossa Hannibal Chew (James Hong) valmistaa replikanttien silmiä. Chew ohjaa replikantit Tyrellin kanssa työskentelevän lahjakkaan suunnittelijan, J. F. Sebastianin (William Sanderson), luokse. Rachael käy tapaamassa Deckardia tämän asunnolla ja yrittää todistaa ihmisyytensä näyttämällä tälle erästä perhevalokuvaa. Mutta kun Deckard paljastaa muistojen kuuluvan todellisuudessa Tyrellin jo menehtyneelle sukulaistytölle, Rachael pudottaa valokuvan lattialle ja lähtee kyynelehtien pois. Sillä välin Pris tapaa Sebastianin tämän Bradbury Buildingissa sijaitsevassa asunnossa ja onnistuu saavuttamaan tämän luottamuksen.


title: Blade Runner

text: Käydessään Leonin hotelihuoneessa Deckard löytää Leonin valokuvien joukosta Zhoran kuvan sekä replikanttikäärmeen nahan, joka johdattaa Zhoran työpaikkana toimivalle strippiklubille. Deckard eliminoi Zhoran, mutta saa Bryantilta käskyn tappaa myös Rachaelin, joka on kadonnut Tyrell-yhtiön päämajasta. Deckard sattuu näkemään Rachaelin väkijoukossa, mutta saa kimppuunsa Leonin. Rachael kuitenkin tappaa Leonin Deckardin pudottamalla pistoolilla. Kaksikko palaa yhdessä Deckardin asunnolle ja intiimin keskustelun jälkeen Deckard lupaa olla eliminoimatta Rachaelia. Kun Rachael yrittää sitten lähteä tiehensä, Deckard suutelee häntä.


title: Blade Runner

text: Roy saapuu Sebastianin asunnolle ja kertoo Prisille Leonin ja Zhoran kuolleen. Sebastian asettuu heidän puolleen ja paljastaa kärsivän ”Metusalahin syndrooman” aiheuttamasta nopeutuneesta ikääntymisestä. Sebastian ja Roy pääsevät sisään Tyrellin kattohuoneistoon, missä Roy vaatii luojaltaan pidempää elämää. Tyrell kertoo sen olevan mahdotonta. Roy tunnustaa tehneensä ”kyseenalaisia asioita”, mutta Tyrell vähättelee Royn syyllisyydentunnetta ylistäen tämän kehittynyttä muotoilua sekä saavutuksia. Roy suutelee Tyrellia ja tappaa tämän. Sebastian juoksee hissille Roy perässään, mutta ajaa hissillä alakertaan yksin. "Final Cutissa" Bryant kertoo Deckardille, että Sebastianin ruumis löydettiin Tyrellin asunnosta, mutta muissa versioissa Sebastianin kohtalo jää arvoitukseksi.


title: Blade Runner

text: Deckard saapuu Sebastianin asunnolle ja saa yllättäen kimppuunsa Prisin. Deckard onnistuu tappamaan Prisin juuri ennen kuin Roy saapuu paikalle. Royn lyhyt elämä alkaa olla kuitenkin lopuillaan ja hän ajaa Deckardia takaa katolle. Deckard yrittää paeta hyppäämällä viereiseen rakennukseen, mutta hänen hyppynsä jää lyhyeksi, ja hän päätyy roikkumaan rakennuksesta törröttävään palkkiin. Kun Deckard lopulta menettää otteensa sateen liukastamasta palkista, hypystä vaivatta selvinnyt Roy pelastaa hänet. Viimeisillä hetkillään Roy pitää yksinpuhelun elämästään:


title: Blade Runner

text: Roy kuolee Deckardin silmien edessä tämän istuessa hiljaa paikoillaan.


title: Blade Runner

text: Gaff saapuu paikalle ja toteaa Deckardin työn tehdyksi, mutta ennen lähtöään huutaa tälle Rachaelia koskien: ”Sääli, ettei hän jää eloon. Mutta toisaalta, kuka jää?” Deckard palaa asuntoonsa ja löytää Rachaelin elossa nukkumasta hänen sängyllään. Kun he lähtevät pois, Deckard löytää yksisarvista esittävän origamin, joka toimii Gaffin käyntikorttina. Elokuvan lopusta on tehty kaksi versiota: toisessa Deckard ja Rachael poistuvat kerrostalosta kohti epävarmaa tulevaisuutta, kun taas toisessa heidän nähdään ajavan idyllisen maiseman halki.


title: Blade Runner

text: Filmin suurimpia vahvuuksia on visuaalisesti kaunis ja huolellisen yksityiskohtaisesti toteutettu tummasävyinen lavastus – sekoitus sadetta, pursuavaa savua ja loputtomasti muuttuvia keinovaloja, jotka yhdessä synnyttävät mielikuvan dystooppisesta yhteiskunnasta ja kurjasta, loppuunkulutetusta Maa-planeetasta.


title: Blade Runner

text: Ohjaaja Ridley Scott halusi kuvan näyttävän pimeältä, mutta sisältävän silti useita valokerroksia. Kuvaaja Jordan Cronenweth käytti työssään monimutkaisia väripaletteja. Hän valitsi usein voimakkaita valonlähteitä, jotka oli sijoitettu juuri ja juuri pois näkyvistä. Näin hän valaisi elokuvan ainutlaatuisella tavalla. Kuvaajan mantra elokuvaa tehdessä oli: ”Kyse ei ole siitä, mitä valaistaan, vaan siitä, mitä ei valaista.”. Cronenwethin kanssa työskentelivät läheisesti konseptisuunnittelija Syd Mead, tuotantosuunnittelija Lawrence G. Paull, art director David Snyder, puvustajat Michael Kaplan ja Charles Knode, sekä trikkikuvausvalvoja Douglas Trumbull.


title: Blade Runner

text: Elokuvan vastaanotto oli alusta asti ristiriitainen. Elokuvan koenäytöksissä studioiden johtajat eivät pitäneet siitä, vaan eräs tuottaja jopa sanoi elokuvan ”muuttuvan tylsemmäksi jokaisella katselukerralla”. Kommenteissa arvosteltiin toisaalta Vangeliksen musiikin vähäistä käyttöä, toisaalta kyseenalaistettiin kertojaäänen käyttöä elokuvassa.


title: Blade Runner

text: "Blade Runner" sai aluksi myös kielteisiä arvosteluja, ja elokuvateattereissa yleisön reaktiot vaihtelivat hämmennyksestä nauruun, jopa raivoon. Teatterilevitys käynnistyi huonosti Yhdysvalloissa, mutta onnistui hieman paremmin muualla maailmassa. Elokuvan suosio ja kulttimaine alkoivat kuitenkin kasvaa, kun sen levityksessä kokeiltiin ajan uusia jakelukanavia: videokasetteja ja kaapeli-TV-lähetyksiä.


title: Blade Runner

text: Blade Runner valittiin yhdeksi kaikkien aikojen ensimmäisistä elokuvista, joka julkaistiin DVD-formaatissa.


title: Blade Runner

text: Nykyään monet pitävät "Blade Runneria" modernina klassikkona sekä 2000-luvun tärkeiden teemojen ja huolenaiheiden ennustajana. Siihen myös viitataan useissa muissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten "Num3roiden" kolmannen kauden jaksossa Hardball. Yksityiskohtaisen ja omaperäisen tulevaisuudenkuvansa ansiosta sitä myös pidetään yhtenä kaikkien aikojen vaikutusvaltaisimmista elokuvista. Sen visuaalista tyyliä on jäljitelty runsaasti, ja sitä pidetään kyberpunk-genren määritelleenä elokuvana. Se on myös monien tieteentekijöiden suosikkielokuva. Blade Runner myös toi kirjailija Philip K. Dickin Hollywoodin tietoisuuteen ja sen jälkeen hänen kirjojensa pohjalta on tehty lukuisia elokuvia.Ridley Scott ilmoitti elokuussa 2011 tekevänsä elokuvalle jatkoa, joka ei tule olemaan alkuperäisen elokuvan uudelleenfilmatisointi, vaan sen jatko-osa, joka sijoittuu muutaman vuoden päähän ensimmäisestä elokuvasta.


title: Blade Runner

text: Saman ohjaajan toisen tieteiselokuvan "Prometheuksen" (2012) Blu-ray-julkaisu sisältää vihjauksen mahdollisesta yhteydestä Alien-universumin Weylandin ja "Blade Runner" -universumin Tyrellin kanssa: Blu-rayn ”pääsiäismunan” mukaan Weyland puhuu edesmenneestä mentoristaan, joka muun muassa asui pyramidin huipulla katsoen enkelten kaupunkia (Los Angeles).


title: Blade Runner

text: Helmikuussa 2015 "Blade Runner 2049" -elokuvan tuotannon aloittaminen varmistui. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Michael Green ja Hampton Fancher joka kirjoitti myös ensimmäisen "Blade Runner" -elokuvan. Harrison Ford palaa "Rick Deckardin" rooliin 33 vuoden jälkeen. Ridley Scott tuottaa ja Denis Villeneuve ohjaa elokuvan. Ensi-ilta oli 6. lokakuuta 2017.


title: Ernst Haeckel

text: Ernst Heinrich Philipp August Haeckel (16. helmikuuta 1834 Potsdam – 8. elokuuta 1919 Jena) oli saksalainen biologi ja filosofi, joka kansantajuisti Charles Darwinin evoluutioteoriaa. Hän oli myös taitava piirtäjä ja tieteellinen väittelijä.


title: Ernst Haeckel

text: Ernst Haeckelin vanhemmat olivat Philipp August Haeckel ja Charlotte Sethe. Hän avioitui serkkunsa Anna Sethen kanssa vuonna 1862.


title: Ernst Haeckel

text: Haeckel opiskeli lääketiedettä, eläintiedettä ja anatomiaa. Tutkimustensa ansiosta hänestä tuli eläintieteen (vertaileva anatomia) professori Jenan yliopistossa. Tässä virassa hän oli vuosina 1862–1909. Haeckel keksi useita nykyisin käytössä olevia käsitteitä, muun muassa ekologian vuonna 1866 ja fylogenian. Hän myös perusti uuden kunnan, alkueläimet ("Protista"). Hän nimesi satoja ellei tuhansia uusia eliölajeja, pääasiassa selkärangattomia eläimiä.


title: Ernst Haeckel

text: Monistisen ajattelunsa Haeckel esitteli teoksessaan "Maailmanarvotukset" (Welträtsel, 1899, suom. 1912). Hän pyrki selittämään siinä monia ongelmia, joita tutkijat olivat siihen asti pitäneet mahdottomina ratkaista.


title: Ernst Haeckel

text: Haeckel on tullut kuuluisaksi sikiökuvista, joista osa on väärennöksiä. Tämä tuli ilmi jo Haeckelin eläessä. Siitä huolimatta nämä sikiökuvat ovat esiintyneet monissa evoluutiobiologian kirjoissa kauan.


title: URI

text: URI "(Uniform Resource Identifier)" on merkkijono, jolla kerrotaan tietyn tiedon paikka (URL) tai yksikäsitteinen nimi (URN). Erityisesti URIn erikoistapausta URL:ää "(Uniform Resource Locator)" käytetään osoittamaan WWW-sivuja.


title: URI

text:
Esimerkiksi seuraava URI on myös URL:
Se noudattaa yleistä URIn rakennetta:


title: URI

text:
Kaikki URIt, joiden avulla tieto voidaan löytää Internetistä, ovat URL:iä. URI voi sisältää myös skeemoja, joiden avulla voidaan vain yksikäsitteisesti nimetä tieto.Tavallisin URI-skeema on "http". Sen tarkempi rakenne on:
Omistaja on tavallisesti DNS-nimi, mutta se voi olla myös IP-osoite. Polku on vinoviivoilla (/) tarkennettu tiedon sijaintipaikka omistajan sisällä. Useimmiten se kuvaa hakemistorakennetta, ja toiminto voi olla esimerkiksi lisätieto halusta muuttaa tietoa. Toiminto koostuu usein et-merkein (&) erotelluista muuttuja-arvopareista, joiden osat on eroteltu yhtäläisyysmerkillä (=).
Lopussa voi olla vielä ristikkomerkillä (#) erotettuna tiedon osan kuvaava tunniste. Tätä tietoa ei kuitenkaan lähetetä verkon ylitse, vaan käyttäjälle etsitään tiedosta kyseinen kohta paikallisesti.


title: URI

text: Osana omistajaa voidaan myös kertoa HTTP-palvelimen käyttämän TCP-portin numero kaksoispisteen (:) jälkeen. Oletuksena porttinumero on 80, mutta se voi olla esimerkiksi 8080, jos samassa tietokoneessa halutaan käyttää useita palvelimia yhtä aikaa.


title: URI

text: Tämä saattaa kuitenkin olla mahdotonta käytettäessä IPv6-osoitteita, jotka on jaettu kaksoispisteillä. Tällöin IP on ympäröitävä hakasulkein.


title: URI

text: URN ("Uniform Resource Name") on URI-skeema, jonka avulla ei voi löytää tietoa, vaan se yksikäsitteisesti nimeää jonkin tiedon.


title: URI

text: Esimerkiksi seuraava URN-skeema nimeää kirjan ISBN-numeron avulla:


title: URI

text:
XML-nimiavaruudet kuvataan URI-tyyppisesti merkkijonolla, joka yksikäsitteisesti määrittelee käytettävän nimiavaruuden. Se on tyypiltään kuten URL:
Se ei kuitenkaan välttämättä ole käyttökelpoinen WWW-sivuna. (On toki suositeltavaa, että URL:n takaa löytyy jonkinlainen kuvaus käytetystä nimiavaruudesta.) Koska tämä tunnus muistuttaa HTTP-skeeman mukaista URL:ää, mutta ei ole käytettävissä WWW-sivuna, se ei itse asiassa ole määritelmän mukainen URI.


title: URI

text: URI määritellään seuraavissa RFC-dokumenteissa:


title: Väkipuukko

text: Väkipuukko eli skramasaksi on lyhyt yksiteräinen, suora miekka tai pitkä puukko, joka muistuttaa nykyajan viidakkoveistä ja lapinleukua. Aseen terän pituus vaihtelee 20–80 cm:n välillä. Teriä oli erimuotoisia. Väkipuukoista myös yleensä puuttui väistin, käsiä suojaava ja iskuja torjuva osa terän ja kahvan välissä. Niissä ei myöskään ollut välttämättä pontta, kuten miekassa.


title: Väkipuukko

text: Väkipuukko oli varsinkin germaanikansojen suosiossa varhaisella keskiajalla. Väkipuukkoja käytettiin Suomessakin, jossa se oli varsinkin merovingiajalla erittäin yleinen. Väkipuukko säilyi esimerkiksi englantilaisten jousimiesten vara-aseena ja yleistyökaluna 1450-luvulle asti.


title: Väkipuukko

text: Saksien kansa sai ilmeisesti nimensä suosimastaan väkipuukosta, jonka germaanisia nimiä olivat "seax" tai "sax".


title: Nobina Finland

text: Nobina Finland Oy on ruotsalaisen Nobina AB:n tytäryhtiö Suomessa, joka toimii joukkoliikennealalla. Vuoden 2006 alussa se oli pääkaupunkiseudun kolmanneksi suurin liikennöitsijä Helsingin Bussiliikenne Oy:n ja Transdevin jälkeen. Tuolloin yhtiöllä oli busseja pääkaupunkiseudulla noin 270. Vuoden 2015 alkuun mennessä Nobina oli noussut HSL-alueen suurimmaksi toimijaksi ohi Helsingin Bussiliikenteen.


title: Nobina Finland

text: Vuonna 1926 liikenne alkoi Muuralaan, Espoon keskuksen lähelle. Samoihin aikoihin liikenne alkoi myös Soukkaan, Kivenlahteen ja Kauklahteen. 1954 perustettiin Espoon Auto, joka ajoi vihreillä busseilla Espoon sisäisiä linjoja ja seutulinjoja Helsinkiin.


title: Nobina Finland

text: Ruotsalainen emoyhtiö perustettiin vuonna 1990 nimellä Swebus, kun SJ Buss ja GDG yhdistettiin ja ne muodostivat Ruotsin suurimman linja-autoyhtiön.


title: Nobina Finland

text: Helsingin seudun linja-autoliikenteen kilpailuttamiseen valmistautuminen 1990-luvun puolivälissä toi ulkomaalaiset omistajat pääkaupunkiseudulle. Ruotsalainen Swebus tuli Suomeen ostamalla ensin vuonna 1994 Hannu Tehirannan omistaman HPT-TransBus Oy:n (tunnettu paremmin nimellä TransBus) ja vuotta myöhemmin Espoon kaupungin omistaman Espoon Auton. Swebusilla oli Suomessa kaksi aputoiminimeä, TransBus ja Espoon Auto. Skotlantilainen Stagecoach osti Swebusin vuonna 1996. TransBus ja Espoon Auto säilyivät vielä aputoiminiminä, mutta vuonna 1998 nimeksi tuli Stagecoach Finland ja konsernin väritys otettiin Suomessa käyttöön. Espoon Auto- ja TransBus-nimet katosivat kokonaan.


title: Nobina Finland

text: Stagecoach lopetti toimintansa Pohjoismaissa vuonna 1999, jolloin yritys myi Pohjoismaiden liiketoiminnan. Tällöin syntyi Concordia Bus, kun uusi omistaja, norjalainen Schøyen Gruppen AS yhdisti Swebusin ja Stagecoach Finlandin liiketoiminnot. Suomen tytäryhtiön nimeksi tuli Concordia Bus Finland. Omistaja ajautui kuitenkin 2004 taloudellisiin vaikeuksiin, ja liiketoiminta päätyi vuonna 2005 kansainvälisille pääomasijoittajille.


title: Nobina Finland

text: Vuonna 2009 suunniteltiin Concordia Busin listaamista Tukholman pörssiin. Siellä oli kuitenkin jo listattuna Concordia Maritime, joten yrityksen oli vaihdettava nimeä. Uudeksi nimeksi tuli Nobina, joka otettiin käyttöön 1.12.2009. Suomen tytäryhtiön nimeksi tuli Nobina Finland Oy Ab.


title: Nobina Finland

text: Nobina Finlandilla on varikot Espoon Klovissa ja Vantaan Rajatorpassa (Nobina Finland West), Vantaan Hakunilassa (Nobina Finland East) ja Helsingin Roihupellossa (Nobina Finland South).


title: Nobina Finland

text: Nobinalla on aikojen saatossa ollut useampia ns. kylmävarikoita, joissa ei ole ollut henkilökuntaa päivystämässä. Niitä on ollut mm. Espoon Hannuksenpellossa ja Helsingin Hakuninmaalla A-katsastusasemien yhteydessä ja Espoon Kiviruukin teollisuusalueella.


title: Nobina Finland

text: Nobina Finland hoitaa tällä hetkellä seuraavat HSL:n linjat:


title: Nobina Finland

text: Nobinalla on käytössään useita eri merkkisiä busseja. Nobina oli ensimmäinen liikennöitsijä joka hankki suuren määrän VDL Citea busseja Helsingin seudulle ja syksyllä 2015 Nobina hankki suuren sarjan Mercedes-Benz Citaroita, joita muilla ei käytännössä ole ollut.


title: Nobina Finland

text:
Joulukuussa 2009 otettiin käyttöön uusi väritys, paksu vaaleanvihreä raita keskellä, joka tuli käyttöön uusissa busseissa vasta vuoden 2010 lopussa. Ne jäivät myös viimeisiksi uusiksi busseiksi konsernivärityksessä, sillä syksyllä 2011 HSL alkoi vaatia omaa tilaajaväritystä uusiin busseihin. Joulukuusta 2009 lähtien muutamien käytössä olleiden bussien väritys muutettiin teippaamalla bussin alaosassa olleen oranssi-sinisen raidan (Concordian väritys) tilalle vaaleanvihreä raita. Sittemmin liikenteeseen on saatu myös useampia käytettynä hankittuja Oslon seudun tilaajaviranomaisen, Ruterin värityksessä olevia busseja.
Elokuussa 2015 n. 48% busseista oli jo HSL:n tilaajavärityksessä.


title: Nobina Finland

text: Käytössä olevat autosarjat:


title: Lehtimäki Group

text: Lehtimäki Group (virallisesti Lehtimäen Matkat Oy) on suomalainen linja-autoyrityskonserni, johon kuuluvat emoyhtiön osana matkatoimisto Lehtimäki Matkat sekä Lehtimäen Liikenne Oy:hyn kuuluvat tilausajoja ajava Lehtimäki Tilausajot ja paikallisliikennettä ajava Lehtimäki Liikenne. Lehtimäki Group on Lehtimäen Matkat Oy:n aputoiminimi. Lehtimäen Liikenne osti vuonna 2006 Arolan Kuljetuksen, 2011 Töysan Linjan liiketoiminnan Helsingissä, sekä 2013 aiemmin Helsingin Bussiliikenteen omistaman Suomen Turistiauto Oy:n.


title: Lehtimäki Group

text: Yhtiön perustaja, talousneuvos Alarik Lehtimäki (1906–1981) aloitti liikennöitsijän uransa vuonna 1932 Lahden sisäisessä liikenteessä, joka kasvoi vauhdikkaasti sotavuosiin saakka. Vuosi 1952 oli käännekohta Lahden seudun liikenteessä, sillä tällöin lahtelaiset liikennöitsijät perustivat Lahden Liikenne Oy:n, johon myös Alarik Lehtimäki liittyi osakkaaksi. Uudelle yhtiölle siirtyi Lehtimäeltä parikymmentä autoa ja Lehtimäelle itselleen jäi vain linja Lahdesta Nastolan Villähteelle. Nastolaan syntyi 1950-luvulla kuitenkin nopeasti uutta teollisuutta, mikä merkitsi kasvua myös Lehtimäen yhtiön toiminnalle. Vuosina 1961–1969 yhtiö hankki joka vuosi neljä uutta linja-autoa, eikä tänä aikana yhtäkään autoa poistettu käytöstä. Yritys muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1968. 1980-luvulla yhtiön johdossa toimivat Alarik Lehtimäen pojat, toimitusjohtaja Leo Lehtimäki ja korjaamopäällikkö Pekka Lehtimäki. Vuonna 1987 yhtiöllä oli 24 linja-autoa, siinä työskenteli 38 henkilöä ja sen liikevaihto oli noin 7,3 miljoonaa markkaa.


title: Lehtimäki Group

text: Lehtimäen Matkat Oy -konsernin liikevaihto vuonna 2013 oli 9,5 miljoonaa euroa, josta Lehtimäen Liikenne Oy:n osuus oli 7,7 miljoonaa euroa. Konsernin liiketulos oli 0,4 miljoonaa euroa.


title: Lehtimäki Group

text: Lehtimäki Liikenne liikennöi Nastolan Uudestakylästä Lahteen ja Hollolaan. Se liikennöi myös Hollolan kouluvuoroja.


title: Lapinleuku

text: Lapinleuku tai lyhyemmin vain leuku on Lapissa poromiehillä yleisesti käytössä oleva isokokoinen (harvemmin yli 30 cm) tupessa kannettava veitsi, jota ei käytetä juurikaan tavallisen puukon tapaan vuolemiseen, vaan se palvelee enemmän vesurin tapaan lyöntityökaluna vaivaiskoivuista ja muista puumaisista varvuista nuotioon puita kerättäessä. Myös lihan ja ruhojen paloitteluun se on tehokas työkalu. Leu’un teräkulma (teroituskulma) on yleensä jyrkempi kuin puukon; tämä yhdessä ison koon ja leveän terän kanssa aiheuttavat leu’un huonon soveltuvuuden vuolemiseen. Vuolemista varten lapissa kannetaankin vyöllä myös pienempää puukkoa, jota saamelainen kutsuu nimellä "unna-niibas" ( ”pieni veitsi”; leuku puolestaan on "stuorra niibas", "iso veitsi" ). Lappalainen vuolupuukko, ja varsinkin sen tuppi, on koristeellisempi kuin useimpien muiden suomalaisten puukkojen, mutta on käytettävyydeltään yhtä hyvä. Perinteinen tuppi on ollut puoliksi luusta tehty.


title: Lapinleuku

text: Nyttemmin valmistetaan puukon kokoluokkaa olevia pienempiä leukuja. Terän leveyden ja kärjen pyöreyden vuoksi tämäkin leu’un pienennetty versio, ”turistipuukko”, on käyttöominaisuuksiltaan tavallista puukkoa huonompi ja pienuutensa vuoksi hakkaamiseen liian kevyt.


title: Lapinleuku

text: Leu’un tuppi on myös koristeellinen; sen alapäähän muotoillaan tuppinahan kärjestä joskus "tuuliläppä", kalanpyrstömäinen koriste, toisinaan taas tupen koko alaosa valmistetaan luusta tai sarvesta. Erot ovat perinteisesti seutukohtaisia. Leu’ulle on tunnusomaista, että se uppoaa tuppeensa lähes kokonaan, vain kourainta leveämpi ponsi päätyheloineen jää näkyviin.


title: Ammusveitsi

text: Ammusveitsi on veitsi tai tikari, johon on lisätty on jonkinlainen ampumisominaisuus. Jotkin ammusveitset ampuvat oman teränsä, jolloin kyseessä on ns. "mekaaninen heittoveitsi", toiset taas erillisiä luoteja patruunoista. Terän ampuminen tapahtuu veitsen kahvaan viritetyn voimakkaan kierrejousen avulla. Luoteja ampuvissa malleissa kahvan sisään ladataan patruuna tai patruunoita. Sekä luotien että terän tehokas kantomatka on hyvin lyhyt ja tarkkuus huono.


title: Ammusveitsi

text: Erilaisia ammusveitsiä on valmistettu yksittäiskappaleina jo satoja vuosia ja teollisestikin muun muassa Yhdysvalloissa ja Venäjällä useaan otteeseen, mutta niistä ei ole koskaan tullut suosittuja itsepuolustus- eikä ammattilaiskäytössä, vaan lähinnä erikoisuuksia asekeräilijöiden kokoelmiin. Ammusveitsi on ampuma-aseeksi liian tehoton ja epätarkka, veitsen tai tikarin tehtävät taas hoitaa tavallinen teräase paremmin.