title: Matkapuhelin

text: Ensimmäisen yhä käytössä olevan toisen sukupolven (2G) verkon avasi kaupalliseen käyttöön vuonna 1991 suomalainen Radiolinja, joka on sittemmin sulautunut osaksi Elisaa. Tuolloin käyttöön otettiin digitaaliset GSM-matkapuhelinverkot. Suomessa se merkitsi myös kilpailun alkamista matkapuhelinmarkkinoilla, sillä aiemmin niitä oli hallinnut yksinään Tele NMT450- ja NMT-900 -verkoillaan.


title: Matkapuhelin

text: Vuonna 2001 japanilainen NTT avasi ensimmäisen kaupallisen WCDMA-standardiin perustuvan kolmannen sukupolven (3G) matkapuhelinverkon.


title: Matkapuhelin

text: Nykyään 3G -verkkojen perusominaisuuksia ovat nopeat datayhteydet jotka on toteutettu HSPA-perheen HSDPA ja HSUPA-tekniikoilla. Näitä kutsutaan vaihtelevasti nimillä 3.5G, 3G+ ja turbo 3G. Datansiirtonopeuksia on ennestään nopeuttanut LTE-tekniikka, jota on kutsuttu myös nimillä 3.9G.


title: Matkapuhelin

text: Matkapuhelimen perustyyppi on nykyään GSM-puhelin, jolla voi soittaa ja lähettää sekä vastaanottaa tekstiviestejä. Uudemmissa malleissa puhelin voi valita useammasta eri taajuusalueesta, jolloin kyseessä on kaksi-, kolmi- tai jopa nelitaajuuspuhelin. Yksinkertaista matkapuhelimen Internet-selailua varten kehitettiin WAP-puhelimet, kuten Nokia 7110 vuodelta 1999, joka perustui paljolti Nokia 6150:n tekniikkaan.


title: Matkapuhelin

text: Seuraavana kehitysvaiheena olivat GPRS-matkapuhelimet, joiden pakettikytkentäinen tietoliikenneratkaisu mahdollisti puhelukanavan varaavaa piirikytkentäistä datasiirtoa joustavamman ratkaisun tiedonsiirrolle esimerkiksi WAP:ia varten. Manner-Suomeen kolmelle televerkko-operaattorille valmistuivat GPRS-verkot keskikesäksi 2001 ja ne olivat maanlaajuiset niin kuin GSM-verkot muutoinkin.


title: Matkapuhelin

text: Seuraavat kehitysvaihe GPRS:ää nopeamman EGPRS:n eli EDGE:n myötä olivat kamerapuhelimet, joista alkoi kehittyä multimediapuhelimia. Kun tietoliikenne ja puhe alkoivat siirtyä 3G-verkossa musiikin ja musiikkivideoiden lataaminen tuli mielekkääksi. Multimediapuhelimien vei melko pitkälle Sony Ericsson, jossa ruotsalaisen puhelinyritys Ericssonin kumppanina oli japanilainen viihde-elektroniikkayritys Sony. Samaan aikaan, kun mediapuhelimet yleistyivät, alettiin edullisempiin malleihin lisätä viihdytykseksi FM- eli ULA-radio, vaikkei puhelimissa ollut 3G:ä eikä kameraa. 2010-vuosikymmenen alusta älypuhelimet ottivat markkinoilla entistä suuremman roolin ja lopulta valtasivat ne niin kutsutuilta peruspuhelimilta. Älypuhelimia myytiin peruspuhelimia enemmän ensimmäistä kertaa vuonna 2013.


title: Matkapuhelin

text: Matkapuhelinten määrän moninkertaistuttua alkoivat laitteet erota toisistaan niihin liittyvien ominaisuuksien perusteella. Tavallisia, pääasiassa vain puheluiden soittamiseen tarkoitettuja puhelimia on kutsuttu peruspuhelimiksi, kuten esimerkiksi Nokian 1000-sarja. Halvan hinnan avulla niitä pyrittiin markkinoimaan kehitysmaihin. Samankaltaisia, tosin ominaisuuksiltaan monipuolisempia, olivat Nokian 2000- ja 3000-sarjat.


title: Matkapuhelin

text: Kamerapuhelimiksi sanotaan matkapuhelimia, joissa on digitaalikamera. Digitaalikamera sisältyy hyvin moniin tavallisiin puhelimiin, mutta kameran tarkkuus on parantunut VGA:sta useiden miljoonien pikselien kameroihin. Samalla myös videoleikkeet ovat kehittyneet näiden myötä.


title: Matkapuhelin

text: Multimediapuhelimiksi sanottiin matkapuhelimia, joissa oli yleensä digitaalikamera sekä riittävästi sisäänrakennettua tai SD-muistia musiikki- tai videotiedostojen tallentamiseen. Sonyn kautta viihde-elektoniikan kokemusta hankkinut Sony Ericsson sekä Nokia toivat 2000-vuosikymmenen puolivälissä markkinoille runsaasti tämän tyyppisiä laitteita. Näitä olivat mm. Nokia N93, SonyEricsson K750 ja SonyEricsson K800. 2010-luvun puolivälissä käytännössä halvimmatkin älypuhelimet oli varustettu monipuolisilla multimediatoiminnoilla, joten nimitys on jäänyt vähitellen pois käytöstä.


title: Matkapuhelin

text: Älypuhelimiksi kutsutaan sellaisia matkapuhelimia, joille on ominaista saatavilla oleva laaja valikoima monipuolisia sovelluksia, mediantoisto sekä nopeat Internet-yhteydet matkapuhelin- tai WLAN-verkkojen avulla.


title: Matkapuhelin

text: Aikaisemmin matkapuhelimissa ei ollut monia tyyppejä samalla perustekniikalla. Varhaiset matkapuhelimet olivat ajoneuvoon kiinteästi asennettavia kokonaisuuksia jotka käsittivät yleensä radio-osan ja kojelautaan asennetun luurin. NMT-puhelimien myötä puhelimen saattoi ottaa autosta mukaansa, salkkumallinen puhelin sisälsi radion, akun ja luurin. Vasta kädessäpidettävien matkapuhelimien yleistyttyä muotoilu loi toisistaan eroavia tyyppejä. Matkapuhelimia oli suorakaiteen muotoisia ja läppätyyppisiä, missä näppäimistöjä suojasi aukikäännettävä kansi. Ulosvedettävä antenni oli pakollinen ominaisuus USAssa, sillä käyttäjät vaativat sen. Monissa TV-sarjoissa ja elokuvissa kuvattiin tarkasti miten sankari veti antennin ulos ja vastasi puheluun.


title: Matkapuhelin

text: Nokia oli jo 1990-luvulla maailmanlaajuisesti merkittävä valmistaja ja sen tuotteet hallitsivat aikakautensa muotoilutrendejä matkapuhelimissa. Nokia ryhtyi pienentämään suorakaiteen muotoisia puhelimiaan, ensimmäinen ”käsikapula” oli Nokia 1011 joka oli varsin kookas. Se oli ensimmäinen massatuotettu GSM-puhelin. Sitä seurasivat 2010 ja Nokia 2110, joista varsinkin jälkimmäinen ”ventti-kymppi” oli menestys, ja muotoilijansa Frank Nuovon yksi parhaista töistä. Puhelimien taidokkaat vaihtokuoret, muun muassa puujäljitelmä, olivat suuri menestys. Nokia 2110:a myytiin myös Mobira 5000 -ja Philips/Technophone -nimillä hieman erilaiseksi muotoiltuna, muun muassa näyttö oli erilainen.


title: Matkapuhelin

text: Näitä seurasivat 1630 ja 8110 eli ”banaani” ja tuloksena oli yhdellä kädellä läppää kääntämättä käytettävä suklaapatukkapuhelin. 1630 oli maailman ensimmäinen puhelin johon oli tarjolla aurinkokennolla varustettu akku, ja 8110:n akut olivat edistyksellisiä litium-akkuja.


title: Matkapuhelin

text: Pian näiden jälkeen Nokia toi markkinoille 5110-puhelimen jossa kuoret olivat helposti vaihdettavissa ilman työkaluja, sekä 6110-mallin, joka oli edellisen luksusmalli, sekä pian sen jälkeen kaksitaajuuspuhelin 6150, joka toimi sekä GSM 900 että 1800 verkoissa. 6110:n erikoisuus oli kuoren valon suunnan mukaan muuttuva väri.


title: Matkapuhelin

text: Näitä seurasi 7110 jossa ”peukalopyörä” ja 6200-sarja sisäisillä antenneilla ja sittemmin Bluetooth-ominaisuuksilla.


title: Matkapuhelin

text:
Varsinaisia erikoisuuksia olivat pienet 8210 ja kromattu 8850 joka ei ollut varsinainen myyntimenestys heikohkon toiminnallisuuden takia, sekä titaanikuorinen 8920.
Samoihin aikoihin Nokia toi markkinoille Communicator-tuoteperheen, joka alun suuresta ja kömpelöstä mallista on kehittynyt yhdeksi markkinoiden myydyimmäksi malliksi, ja jonka muotoilu on koko ajan seurannut samaa linjaa.


title: Matkapuhelin

text: Sittemmin Nokialla on ollut useita markkinoita haastavia malleja, vedenpitäviä mutta 7280 ja 7380 erottuvat massasta koska niissä ei ole perinteistä näppäimistöä vaan valintakiekko.


title: Matkapuhelin

text: Erityisesti Samsung toi vuosituhannen alkuvuosina Aasian markkinoille uusia läppäpuhelimia, jotka olivat kooltaan pieniä ja paksuja. Niitä alettiin kutsua simpukkapuhelimiksi. Nokia myöhästyi tästä muodista ja menetti sen vuoksi markkinaosuuttaan kahdesta kolmeen prosenttiyksikköä. Simpukkapuhelimeen on usein helpompi vastata vaikkapa sormikkaat kädessä, sillä ne on yleensä suunniteltu niin, että kun läppä avataan, aukeaa myös linja.


title: Matkapuhelin

text: 2010-vuosikymmenen alussa myytiin Euroopassa älypuhelimia jo enemmän kuin peruspuhelimia. Älypuhelimien muotoilu ja ulkonäkö muistuttavat eri valmistajilla huomattavasti toisiaan. Tyypillinen nykyaikainen älypuhelin on alle yhden senttimetrin paksuinen suorakaiteen muotoinen laatta ja sen näyttöruutu peittää laitteen etupuolen lähes kokonaan.


title: Matkapuhelin

text: Nykyisin matkapuhelimissa ja erityisesti älypuhelimissa niihin asennetun käyttöjärjestelmän merkitys on huomattava. Aikaisemmin kuluttaja ei yleensä tiennyt mikä käyttöjärjestelmä puhelimessa oli eikä sillä ollut vaikutusta valintoihin laitetta ostettaessa. Nykyisin aivan halvimpia peruspuhelimia lukuun ottamatta kuluttaja laitteen ostaessaan valitsee käyttöjärjestelmien ja niiden ympärille rakennettujen ekosysteemien välillä. Ekosysteemi käsittää käyttöjärjestelmän ohella muun muassa sen tukemat sovellukset ja sovelluskaupat, joissa sovelluksia on mahdollisuus selata ja hankkia. Nykyisin yleisimpiä älypuhelimien käyttöjärjestelmiä ovat Android, iOS ja Windows Phone. Sovellukset eivät ole keskenään yhteensopivia käyttöjärjestelmien välillä. Sovelluksista yleensä onkin oma versio kullekin käyttöjärjestelmälle erikseen.


title: Matkapuhelin

text: Nykyään käytetyin matkapuhelinteknologia on GSM. Se tunnetaan niin sanottuna toisen sukupolven (2G) teknologiana. Sitä ennen Suomessa oli käytössä ensimmäisen sukupolven analoginen NMT-tekniikka. Matkapuhelimilla toimivassa tiedonsiirrossa nykyään yleisin tekniikka on GPRS, joka mahdollistaa huomattavasti aiempaa nopeamman ja halvemman tiedonsiirron matkapuhelimiin. GPRS on niin sanottua 2,5. sukupolvea, eli 2,5G. Seuraavasta sukupolvesta, eli 3G, on olemassa useampia kilpailevia standardeja, joista yleisimmät ovat Euroopassa suosittu UMTS ja Pohjois-Amerikassa, Japanissa ja Korean tasavallassa suosittu CDMA2000. Neljännen sukupolven standardeja (4G) tulee olemaan mm. LTE ja erityisesti sen kehittyneempi versio LTE-Advanced.


title: Matkapuhelin

text: Analogisten matkapuhelinverkkojen käytössä on ollut vuosikymmenten mittaan useita eri taajuusalueita. Pohjoismaisen NMT-verkon käytössä oli aluksi 450 MHz:n taajuus, jonka rinnalle saatiin myöhemmin 900 MHz taajuus. Vanhan verkon kapasiteetti ei kyennyt enää vastaamaan kasvaneeseen kysyntään ja uusia käyttäjiä ohjattiin 900 MHz:n verkkoon. NMT-puhelimet eivät kyenneet vaihtamaan näiden taajuuksien välillä. Digitaalisten matkapuhelinverkkojen taajuudet vaihtelevat alueittain. GSM-verkkojen käytössä oli aluksi 900 MHz:n taajuus ja myöhemmin myös 1 800 MHz. Muualla on käytössä 850 MHz:n ja 1 900 MHz:n taajuudet. Puhelimia jaotellaan myös sen perusteella kuinka monella taajuudella ne kykenevät toimimaan. Kaksitaajuuspuhelimet käyttävät kahta taajuusaluetta kun taas kolmitaajuuspuhelimet toimivat kolmella taajuusalueella. Tämä laajentaa puhelimen käyttömahdollisuuksia liikuttaessa paikasta toiseen, kun eri verkkojen väliset sopimukset kattavat kaikki kaksi tai kolme verkkoa.


title: Matkapuhelin

text: WAP on avoin maailmanlaajuinen standardi kokonaisvaltaisten langattomien ratkaisujen kehittämiseen, esimerkiksi tiedonsiirtoon matkapuhelimen ja Internetin tai tietokonesovellusten välillä. WAP-tekniikan avulla oli mahdollisuus kehittää monipuolisia vuorovaikutteisia ja reaaliaikaisia langattomia palveluja, kuten langattomia pankkipalveluja ja Internet-pohjaisia uutispalveluja, joita voidaan käyttää matkapuhelimilla ja muilla langattomilla laitteilla. 2010-vuosikymmenellä operaattorit ovat vähitellen lakkauttaneet wap-palvelut tarjoten vastaavia palveluita muilla alustoilla.


title: Matkapuhelin

text: Matkapuhelin voi toimia myös maksulaitteena. Tätä käyttöä kutsutaan mobiilimaksamiseksi. Vuodesta 2010 lähtien useat uudet matkapuhelinmallit on varustettu NFC-sirulla, jolloin matkapuhelimella voidaan maksaa esimerkiksi julkisen liikenteen matkalippu. Aiemmin tämä on tapahtunut tilaamalla se tekstiviestinä puhelimeen, NFC-sirulla se tapahtuu viemällä puhelin lähelle maksulaitetta. NFC-ominaisuutta voi hyödyntää myös matkakortin tietojen tarkistamiseen asentamalla älypuhelimeensa siihen tarkoitettu sovellus.


title: Matkapuhelin

text: Matkapuhelimien valmistuksessa käytetään robotteja ja automaattisia tuotantolinjoja. Suomalaiset JOT Automation ja Elektrobit olivat maailman johtavia matkapuhelinten valmistuksessa käytettävien koneiden tuottajia. Suomi oli vielä 2000-luvun alkuun saakka yksi merkittävistä matkapuhelimien valmistusmaista. Nykyään matkapuhelimien valmistus on siirtynyt pääasiassa Itä-Aasian maihin.


title: Matkapuhelin

text: Suomen sosiaali- ja terveysministeriö on määrännyt asetuksella, että Suomessa myytävien matkapuhelinten SAR-arvo saa olla enintään kaksi wattia kilolle. Suomessa myydyt älypuhelimet saattavat kuitenkin ylittää viisinkertaisesti kyseisen enimmäisarvon.


title: Matkapuhelin

text: Sveitsin kansanterveyslaitos julkaisi vuonna 2018 tutkimuksen, jonka mukaan matkapuhelimeen puhuminen heikentää teini-ikäisten visuaalista muistia. Vaikutus oli selvin niillä tutkimukseen osallistuneilla, jotka pitivät puhelinta oikealla korvalla. Tämän ajatellaan selittyvän sillä, että oikea aivopuolisko vastaa visuaalisesta hahmottamisesta. Tutkimusta pidetään luotettavana, koska käyttötiedot kerättiin suoraan operaattoreilta.


title: Matkapuhelin

text: Maailman terveysjärjestön alainen Maailman syöpätutkimuksen kattojärjestö IARC (The International Agency for Research on Cancer) varoitti vuonna 2011, että matkapuhelimen käyttö voi aiheuttaa syöpää. Perusteluna oli langattomien puhelinten käyttöön yhdistetty kohonnut aivosyöpäriski. Syöpävaarallisuusluokittelussa matkapuhelinsäteily luokitellaan luokkaan , mahdollisesti syöpää aiheuttavat aineet. Luokkaan 2b kuuluvat aineet, joista on vain vähän näyttöä karsinogeenisyydestä eläimille ja ei riittävää näyttöä karsinogeenisyydestä ihmisille, tai vain vähän näyttöä karsinogeenisyydestä ihmisille ja ei riittävää näyttöä karsinogeenisyydestä eläimille.


title: Matkapuhelin

text: Nykyisten tutkimusten seuranta-ajat eivät ole riittävän pitkiä osoittamaan mahdollista syöpäriskiä kokonaisuudessaan, koska syövän kehittyminen kestää vähintään kymmenen, joskus kaksi- tai kolmekinkymmentä vuotta.


title: Mänttä

text: Mänttä on entinen Suomen kaupunki ja nykyään osa Mänttä-Vilppulan kaupunkia. Mänttä sijaitsee Pohjois-Hämeessä, Pirkanmaan maakunnassa. Vuoden 2008 lopussa Mäntässä asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km.


title: Mänttä

text: Mäntän naapurikunnat olivat Jämsä (vuoteen 2000 Kuorevesi), Keuruu ja Vilppula. Mäntän keskustaajamassa on 7 840 asukasta (31.12.2016).


title: Mänttä

text: Mänttä on vanha teollisuuspaikkakunta. Kaupunki on ollut vahvasti kytköksissä Serlachiuksen sukuun, jonka perintö lyö edelleen leimansa kaupunkiin. Nyt Serlachiuksen tehtaat kuuluvat Metsäliitto-yhtymään kuuluvaan Metsä Tissue Oyj -yritykseen. Serlachiuksen nimi näkyy edelleen museoissa, joita Gösta Serlachiuksen säätiöllä on kaupungissa kaksi. Serlachius-museo Gustaf esittelee teollisuushistoriaa, taidemuseo Göstassa on oman kokoelman lisäksi vaihtuvia näyttelyitä.


title: Mänttä

text: Kaupunki markkinoi itseään taidekaupunkina. Vuonna 2006 se tavoitteli Suomen ehdokkuutta vuoden 2011 Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Vuosittaisia mänttäläisiä kulttuuritapahtumia ovat Mäntän kuvataideviikot ja Mäntän musiikkijuhlat.


title: Mänttä

text: 1.1.2009 Mäntän kaupunki yhdistyi naapurinsa Vilppulan kanssa siten, että Mäntän kaupunki liitettiin Vilppulan kuntaan ja laajentunut kunta otti käyttöönsä Mänttä-Vilppula-nimen ja kaupunki-nimityksen. Vaakunaksi tuli Vilppulan vaakuna ja hallinnon paikaksi Mänttä. Mänttä-Vilppula jatkaa taidekaupunki-imagon käyttöä.


title: Mänttä

text: Mäntän keskusta sijaitsee Keurusselän ja Kuorevesi-järven välisellä kannaksella, jonka poikki Keuruun reitin vedet laskevat Ruovettä kohti. Alue on tyypillistä Järvi-Suomea ja vettä onkin neljännes entisen kaupungin kokonaispinta-alasta. Keurusselästä vedet purkautuvat Vuollesalmen ja Virtasalmen kautta Koskenlampeen ja siitä edelleen Mäntänkoskea myöten Mäntänlahteen, jossa niihin yhtyvät Kuorevedeltä tulevat vedet. Mäntän tunnetuin luonnonnähtävyys on 190 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Mäntänvuori keskustan kaakkoispuolella. Vuori ympäristöineen on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi vuonna 1946.


title: Mänttä

text: Mäntässä on asukasmääräänsä nähden suhteellisen runsas koulutustarjonta. Mäntän lukiossa opiskelee vuosittain noin 250 opiskelijaa ja SASKY koulutuskuntayhtymään kuuluvassa Mäntän seudun koulutuskeskuksessa vielä enemmän useilla aloilla. Tampereen ammattikorkeakoulun Mänttä-Vilppulan yksikössä koulutetaan tradenomeja, sairaanhoitajia ja tuotantotalouden insinöörejä.


title: Mänttä

text: Serlachius-museoiden lisäksi Mäntässä on kulttuurikeskus "Pekilo", joka saa nimensä selluloosatehtaan historiaan vaikuttavan pekilosienen mukaan.


title: Mänttä

text: TUL:n urheiluseura Mäntän Valo on laaja yleisseura.


title: Mänttä

text: Mäntän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "hilpakkavelli" eli luusoppa, rusinasoppa sekä "pannukakko".


title: Mänttä

text: Alaranta, Aravala, Asemankulma, Isoniemi, Joenniemi, Juhola, Keikanniemi, Keskikauppala, Koskela, Kukkarokivi, Käänninniemi, Länsi-Koskela, Moisio, Monhanrinne, Mustalahti, Mäkikylä, Pättiniemi, Raja-aho, Rusinniemi, Savosenmäki, Seppälä, Sillanpää, Tammikangas, Tammiranta, Vuohijoki, Vuohimetsä, Vuorenalusta.


title: Mänttä

text: Mänttä kuului vuoteen 1604 saakka kirkollisesti Sääksmäen pitäjään, jonka erämaa-aluetta se oli ollut keskiajalta saakka. Ruoveden yhteydessä se joutui vuonna 1628 Keuruun kappeliseurakuntaan, joka itsenäistyi omaksi seurakunnaksi vuonna 1651. Hallinnollisesti Mänttä erotettiin Längelmäestä vuonna 1776 ja liitettiin Keuruun pitäjään ja samalla Vaasan lääniin. Kun Vilppulan seurakunta itsenäistyi Ruovedestä vuonna 1904, siihen liitettiin myös Mänttä, joka näin palasi Hämeen lääniin.


title: Mänttä

text:
Valtio perkautti Mäntänkosken vuosina 1833–1834. Sihteeri Gustaf Hobin vuokrasi koskessa olleet myllyt vuosiksi 1854–1855 ja perusti kosken alajuoksulle vuonna 1854 sahan, jonka hän myi kapteeni Anselm Grahnille vuonna 1859. Grahn rakennutti sahan yhteyteen myllyn ja myi sahan helsinkiläiselle kauppaneuvos C. W. S Sundmanille vuonna 1861. Tuomari A. Palmfelt oli jo vuosina 1853–1854 vuokrannut Mäntänkosken läntisen haaran ja perustanut yhdessä vuorimestari Fredrik Tengströmin kanssa kosken varrelle pienen pajan. He myivät vuokraoikeutensa vuonna 1857 kauppaneuvos Henrik Borgströmille, joka myi ne edelleen apteekkari Gustaf Adolf Serlachiukselle vuonna 1868. Serlachius rakennutti samana vuonna läntisen haaran partaalle puuhiomon, mistä alkoi Mäntän teollisuuden varsinainen kehitys.
Liikenneyhteydet Mänttään olivat aluksi huonot, kunnes laivaliikenne Vilppulaan alkoi vuonna 1870 ja Tampere–Haapamäki-rata valmistui vuonna 1883. Samaan aikaan rakennettiin myös maantie Ruovedeltä Mäntän kautta Keuruulle. G. A. Serlachius rakennutti vuosina 1895–1897 kapearaiteisen rautatien Vilppulan rautatieasemalta Mänttään; rata muutettiin normaalilevyiseksi vuonna 1930. Henkilöliikenne Mäntän radalla lopetettiin ja siirrettiin linja-autoilla hoidettavaksi vuonna 1953.
Mäntänkosken äärelle kehittynyt tehdasalue erotettiin Vilppulasta omaksi seurakunnakseen vuoden 1921 alusta ja samana vuonna valtioneuvosto määräsi Mäntän taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Itsenäiseksi kunnaksi Mänttä erotettiin vuoden 1922 alusta lähtien. Nimi Mänttä on peräisin alueen vanhimmasta talosta, jonka Tuomas Niilonpoika Mäntsä (1570–1618) perusti Sääksmäen erämaahan Keurukoskelle. Yhdyskunnan itsenäistyessä siellä oli 2 733 asukasta, mutta vuonna 1930 jo 3 620 asukasta. Mäntän kirkkona toimi alkuvuosina Pelastusarmeijalta vuokrattu kokoushuone, kunnes vuonna 1928 valmistui Serlachius Oy:n lahjoitusvaroin arkkitehti Wäinö Palmqvistin suunnittelema kirkko. Mäntästä tuli kauppala 1948 ja kaupunki 1973.


title: Mänttä

text: Kansalaissodan aikana Mäntän suojeluskunta joutui Vilppulasta tulleiden punaisten piirittämäksi. Suojeluskuntalaiset ja Keuruulta tulleet apujoukot hyökkäsivät 11. helmikuuta 1918 tehdaskylää vastaan, jolloin punaiset joutuivat perääntymään Vilppulaan. Tämän jälkeen Mäntästä tuli valkoisen armeijan joukkojen kokoamispaikka. Talvisodan aikana 20. tammikuuta 1940 Neuvostoliiton ilmavoimat tekivät pommihyökkäyksen Mänttään. Itse tehdasalue säästyi tuhoilta, mutta ympäristön asuinalueella neljä ihmistä sai surmansa ja useita haavoittui.


title: Mänttä

text: Tunnettuja mänttäläisiä on muiden muassa varatuomari Keijo Liinamaa, joka toimi Mäntän kauppalanjohtajana, valtakunnansovittelijana kahteen otteeseen ja Suomen toistaiseksi viimeisen virkamieshallituksen pääministerinä vuonna 1975.


title: Modeemi

text: Modeemi (modulaattori/demodulaattori) on laite, joka moduloi digitaalisen signaalin analogiselle siirtotielle ja myös palauttaa "(demoduloi)" analogisesta signaalista digitaalisen signaalin. Modeemeja käytetään siirrettäessä tietoa esimerkiksi puhelinlinjoilla tai radioteitse (esimerkiksi matkapuhelimet, langattomat lähiverkot, Bluetooth-laitteet). Nykyään yhä useampi laite sisältää modeemin ja joissain laitteissa niitä voi olla monta, esimerkiksi monta eri tietoliikennestandardia tukevassa matkapuhelimessa tai tietokoneessa.


title: Modeemi

text: Ensimmäiset modeemit otettiin käyttöön SAGE-ilmatorjuntajärjestelmässä 1950-luvulla. Kaupallisia modeemeja tuli markkinoille tietokoneiden yleistymisen myötä 1960-luvulla. Vuonna 1981 julkistettu Hayes Smartmodem ja sen seuraajat vaikuttivat runsaasti BBS-järjestelmien käyttöön ja ylläpitoon.


title: Modeemi

text: Unix-koneiden välinen uucp-verkko toimi pitkälti modeemien varassa. Verkko välitti muun muassa sähköpostia ja Usenet-viestejä. Kiinteiden Internet-yhteyksien käyttöönotto yliopistojen ja verkon solmukohtien välillä vähensi modeemiyhteyksien tarvetta ja ne jäivät yhä enemmän kotikäyttäjien, pienyritysten ja syrjäisempien alueiden yhteysmuodoksi.


title: Modeemi

text: Ennen ADSL-yhteyksien yleistymistä vuosituhannen vaihteessa analogiset modeemit olivat ISDN-sovittimen ohella yleisin tapa saada kotiin Internet-yhteys. Analogisten modeemien välityskyky oli hyvillä linjoilla 56/33 kbps, eli päästiin hyödyntämään digitaalisen puhelinverkon yhdelle puhelinyhteydelle varaama kaista kokonaan. Yleensä modeemissa on myös pakkaustoiminto, jolloin pakkaamattomia tekstitiedostoja voi siirtää jopa 300 kbps nopeudella. Nopeus riitti esimerkiksi WWW-selailuun, kunhan isoja kuvia ei käytetty liikaa.


title: Modeemi

text: Useimpien modeemien toimintoja ohjataan Hayes Microcomputer Productsin kehittämällä AT-komentokielellä (tällöin puhutaan Hayes-yhteensopivuudesta). Alla muutama esimerkki, joissa  tarkoittaa Carriage Return -ohjausmerkkiä:


title: Montesquieu

text: Charles-Louis de Secondat, La Brèden ja Montesquieun paroni (18. tammikuuta 1689 Château La Brède, Ranska – 10. helmikuuta 1755 Pariisi, Ranska) oli kuuluisa filosofi ja valistuksen ajan kirjailija. Hän oli koulutukseltaan juristi, mutta varallisuutensa ansiosta pystyi keskittymään kirjoittamiseen.


title: Montesquieu

text: Montesquieun tunnetuimmat teokset ovat "Persialaisia kirjeitä" (1721) ja "De l'Esprit des Lois" (1748, Lakien henki, ei suom.), jota pidetään hänen pääteoksenaan. "De l'Esprit des Lois" on laaja teos, jossa käsitellään monia lainsäädännön aloja ja vertaillaan eri maissa eri aikakausina voimassa olleita lain säännöksiä. Teos tunnetaan kuitenkin parhaiten siitä, että siinä Montesquieu esittelee vallan kolmijako-oppinsa, jolla on ollut hyvin suuri merkitys länsimaisten demokratioiden hallitusmuotojen kehitykselle. Montesquieu piti vallan keskittymistä pahimpana kansalaisten vapautta uhkaavana asiana. Hänen esittämänsä ratkaisu tähän uhkaan on vallan kolmijako-oppi, jonka mukaan lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan piti olla eri ihmisten käsissä.


title: Montesquieu

text: Pääteoksensa "Lakien henki" Montesquieu julkaisi anonyymisti vuonna 1748. Kirja sai paljon huomiota ja arvostusta Euroopassa ja Britannian Amerikan-siirtokunnissa. Katolisissa maissa se herätti myös vastustusta, ja Montesquieun arvostelijoiden mukaan hän pyrki heikentämään uskonnon asemaa ja luonnollista lakia. Ranskassa katolinen kirkko kielsi Montesquieun Lakien hengen sekä muita teoksia, jotka asetettiin katolisen kirkon kiellettyjen teosten listalle. Kuitenkin muualla Euroopassa, etenkin Britanniassa, niitä arvostettiin suuresti. Lakien henki oli myös myyntimenestys, se myi 22 painosta loppuun kahden ensimmäisen vuoden aikana.


title: Montesquieu

text: Montesquen mukaan ""hallitusvalta pitää rakentaa siten, että yhdenkään ihmisen ei tarvitse pelätä toista"", ja tämä ja hänen esittämänsä tarkka vallan ositus ja osien tasapainotus ("checks and balances") vaikutti myöhemmin ratkaisevasti USA:n perustuslakiin ja sen isään, James Madisoniin.


title: Montesquieu

text: Kirja omistaa neljä kappaletta Englannin ja sen vapauden turvaavan vallanjaon käsittelemiseen. Montesquieu oli myös huolissaan siitä, että Ranskassa monarkin valtaa rajoittava aatelin voima oli katoamassa.


title: Montesquieu

text: Vaikka Montesquieu ei ollut puhdasverinen liberaali, hänen "vallan kolmijako-opistaan" tuli osa liberalismin ydintä ja hän sanoi, että kaupankäynnillä oli "taipumus parantaa ihmiset uskonnollisesta, etnisestä ja valtiollisesta kiihkoilusta. Se opetti heidät vihaamaan sotia ja nauttimaan kansallisuuksien ja yksilöiden eroavuuksista."


title: Montesquieu

text: Lakien hengessä Montesquieu puoltaa perustuslaillisuutta, vallanjakoa, orjuuden lakkauttamista, ihmisoikeuksia ja laillisuusperiaatetta.


title: Montesquieu

text: Toisaalta Montesquieulla oli monia myöhempien valistusajattelijoiden näkemyksiä konservatiivisempia kantoja. Hän esimerkiksi hyväksyi perinnöllisen vallan ja ensiksi syntyneen lapsen etuoikeudet (esikoisoikeuden). Hänestä nainen saattoi johtaa hallitusta muttei perhettä.


title: Meksiko

text: Meksiko ( tai "Méjico"), virallisesti Meksikon yhdysvallat (), on Pohjois-Amerikan eteläosassa sijaitseva 119,5 miljoonan asukkaan maa, jonka rajanaapureita ovat Yhdysvallat, Belize ja Guatemala. Maan pääkaupunki on México, josta käytetään usein myös englanninkielistä versiota Mexico City. Meksiko on asukasluvultaan maailman suurin espanjankielinen maa. Se on Pohjois-Amerikan maista pinta-alaltaan kolmanneksi ja asukasluvultaan toiseksi suurin.


title: Meksiko

text: Meksiko sijaitsee Pohjois- ja Etelä-Amerikan välisellä kannaksella Sen pohjoinen rajanaapuri on Yhdysvallat, ja kaakossa sitä rajoittavat Guatemala ja Belize. Läntisellä ja eteläisellä rannikolla on Tyynimeri ja itäisellä rannikolla Meksikonlahti ja Karibianmeri. Meksikon eteläisimmät osat kuuluvat Keski-Amerikkaan, mutta suurin osa maasta on Pohjois-Amerikassa.


title: Meksiko

text: Maa on suurimmaksi osaksi ylänköä tai vuoristoa, joka on jatketta Pohjois-Amerikan Kordillieereille. Suurin Meksikon maantieteellisistä alueista on Meksikon ylätasanko, joka ulottuu Yhdysvaltain rajalta México eteläpuolelle. Sitä reunustavat Läntinen ja Itäinen Sierra Madre. Läntinen Sierra Madre on pääosin vulkaanista. Kumpikin vuorijonoista on noin pitkä ja kohoavat noin . Reunavuoristot yhtyvät Meksikon ylängön eteläpuolella. Tästä tuliperäisestä alueesta käytetään nimitystä Sierra Volcánico Transversal ja se on muodostunut sammuneiden ja toimivien tulivuorten ketjusta. Etelärannikolla sijaitsee Eteläinen Sierra Madre, joka kohoaa keskimäärin korkeuteen.


title: Meksiko

text: Ylänköalue jatkuu käytännössä yhtenäisenä Tehuantepecinkannakselle asti, jossa Meksikonlahden ja Tyynenmeren rannikon alankoalueet yhtyvät. Siitä kaakkoon kohoaa Guatemalan puolelle jatkuva Chiapasin ylänkö, ja sen itäpuolella on Jukatanin niemimaan alanko.


title: Meksiko

text: Meksikossa on kaikkiaan 150 jokea, mutta yli puolet Meksikon kaikesta pintavedestä virtaa vain viidessä suuressa joessa: Usumacinta, Grijalva, Papaloapán, Coatzacoalcos ja Pánuco.


title: Meksiko

text: Meksikon alue on geologisesti epävakaata, sillä maanjäristykset ja tulivuorenpurkaukset ovat yleisiä. Maa sijaitsee Tyynenmeren tulirenkaalla. Tunnettuja tulivuoria ovat maan korkein vuori Pico de Orizaba ja aivan pääkaupungin kaakkoispuolella kohoava Popocatépetl.


title: Meksiko

text: Meksiko ulottuu trooppisesta subtrooppiseen ilmastoon. Paikalliset korkeuserot vaikuttavat kuitenkin erityisesti etelässä ilmastoon ja maa jaetaankin korkeuseron mukaan ilmastovyöhykkeisiin. Kuuma vyöhyke eli tierra caliente ulottuu rannikolta 800–1 000 metrin korkeuteen ja siellä lämpötila vaihtelee 20–30 celsiusasteen välillä. Sen yläpuolella on lähes ulottuva lauhkea vyöhyke eli tierra templada, jossa vuoden keskilämpötila on 18 celsiusastetta. Ylimpänä on kylmä vyöhyke jossa keskilämpötila on 10–15 celsiusastetta ja vuorokautiset sekä vuosittaiset lämpötilavaihtelut ovat melko suuret. Pääkaupungissa Méxicossa lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on 23 celsiusastetta. Kylmimmän kuukauden keskilämpötila on yhdeksän celsiusastetta. Yli puolet maasta on kuivaa aluetta jossa sademäärä jää alle 600 millimetrin. Runsaimmin vettä sataa itärannikolla – vuodessa. Sadekausi on kesällä, toukokuusta lokakuuhun. Elokuun ja lokakuun välisenä aikana maahan saattaa iskeä trooppisia myrskyjä joko Tyyneltämereltä tai Karibianmereltä, mutta ne ovat harvoin kehittyneet täysimittaisiksi hurrikaaneiksi asti.


title: Meksiko

text: Meksikon pohjoisosan ja Yhdysvaltain lounaisosan kasvillisuus ja eläimistö muistuttaa hyvin paljon toisiaan. Maan eteläosan luonto taas on lähinnä keskiamerikkalaista tyyppiä. Pohjoisosassa kasvaa enimmäkseen havupuita, mutta siellä on myös tammia. Kuivilla aroseuduilla kasvaa pensaita ja kaktuksia. Eläimistöön kuuluvat muun muassa peurat, puumat, ilvekset, kojootit, haisunäädät ja piikkisiat. Maan eteläosien sademetsissä kasvaa eri palmulajeja sekä muun muassa mahonki ja palisanteri. Etelän eläimiä ovat muun muassa opossumit, tapiirit, vyötiäiset ja käärmeet. Keskusylängöllä on ruohoaroja, pensastoja ja aavikoita. Siellä kasvaa muun muassa kaktuksia, agaaveja ja jukkia. Rannikolla on laajoja mangroverämeitä.


title: Meksiko

text: Meksiko on käyttänyt neljää aikavyöhykettä helmikuusta 2015 lähtien.


title: Meksiko

text: Meksikon alueen ensimmäiset ihmiset olivat varhaisia intiaaneja, jotka muuttivat sinne pleistoseenikauden loppuvaiheissa. Jotkut arkeologit ja kielitieteilijät uskovat ihmisen eläneen Meksikossa jo  –  sitten.


title: Meksiko

text: Wisconsi-jääkauden jälkeen Meksikon asukkaat joutuivat siirtymään kuivuvan ilmaston seurauksena suurriistan metsästyksestä pienempien eläinten metsästämiseen ja villikasvien keräämiseen. Maissin viljely alkoi noin 5000 eaa. Seuraavien muutaman vuosituhannen aikana alettiin viljellä muun muassa avokadoja, chiliä, revonhäntiä, papulajia "Phaseolus acutifolius" ja kurpitsoja.


title: Meksiko

text: Keski-Amerikassa on vuoteen 2000 eaa. mennessä syntynyt kyläyhteisöjä, jotka ovat suurimmalta osalta riippuvaisia maanviljelystä. Näitä on erityisesti Meksikon eteläosissa, mutta niitä on löydetty myös maan pohjoisosista. Niin sanotun muodostavan kauden keskivaiheilla maanviljelykylistä alkoi syntyä monimutkaisempia yhteiskuntia poliittis-uskonnollisten pääkaupunkien ympärille. Merkittävimpiä olmeekkikeskuksia olivat San Lorenzo Tenochtitlán ja La Venta.


title: Meksiko

text: Muodostavan kauden loppuvaiheessa intiaaniyhteiskunnat muotoutuivat entistä monimutkaisemmiksi, ja alueella tehtiin tarkkoja kalentereita. Varhaisimpia tiheästi asuttuja kaupunkeja oli Meksikon Teotihuacán, jossa asui  – . Mayat vaikuttivat klassisella kaudella Meksikon eteläosissa, vaikka heidän suurimmat kaupunkinsa olivatkin Guatemalassa ja Hondurasissa.


title: Meksiko

text: Klassinen kausi hajosi useiden vuosisatojen jälkeen, mutta sen syytä ei ole varmasti tiedossa. Teotihuacán poltettiin noin vuonna 750. Seuraavien parin sadan vuoden aikana pohjoisesta tulleet tolteekit perustivat oman keskuksensa Meksikon keskiosiin ja perustivat pääkaupungikseen Tulan.


title: Meksiko

text: Viimeinen suuri kansa, jonka Meksikon laakson vehreys houkutteli asuttavan alueelle, oli asteekit. He perustivat 1300-luvun alkupuolella Texcocojärven soisille saarille Tenochtitlánin. Asteekit hallitsivat 1500-luvun alkupuolella isoa osaa Meksikon keski- ja eteläosissa. Valtakunta perustui kaupunkivaltioiden löyhään yhteenliittymään, jota Tenochtitlán valvoi.


title: Meksiko

text: Hernán Cortés valloitti Meksikon vuosina 1519–1521 ja perusti Espanjalaisen siirtokunnan, joka hallitsi maata lähes 300 vuoden ajan.


title: Meksiko

text: Espanjan valloittajat, konkistadorit, saapuivat Tenochtitlániin vuonna 1519, vangitsivat asteekkivaltakunnan johtajan Montezuman ja asettuivat tämän kanssa palatsiin asumaan. Näin espanjalaiset saattoivat hallita asteekkeja Montezuman avulla. On monesti väitetty atsteekkien suhtautuneen alussa espanjalaisiin ystävällisesti, koska asteekit uskoivat Hernán Cortésin olevan ennustusten mukaisesti idästä palannut jumala Quetzalcóatl. Joka tapauksessa ystävällismielisyys päättyi 1521, kun espanjalaiset surmasivat monia asteekkiylimyksiä. Lisäksi heidän tuomansa isorokko teki tuhojaan. Espanjalaiset perustivat siirtomaan nimeltä "Uusi Espanja" ja rakensivat sen pääkaupungin Meksikon vanhan Tenochtitlánin raunioille. Kaupunki sai nimensä mexica-heimosta.


title: Meksiko

text: Espanjalaisten hallinto perustui "encomienda"-nimiseen feodaalijärjestelmään, jossa espanjalaistaustainen maanomistaja sai tietyn alueen hallintaansa, ja sen alkuasukkaiden piti tehdä hänelle ilmaiseksi työtä. Maanomistajan vastuulla oli alaisten hyvinvointi ja sivistyksen ja kristinuskon levitys.


title: Meksiko

text: Miguel Hidalgo julisti 16. syyskuuta 1810 Meksikon itsenäiseksi pienestä Doloresin kaupungista käsin, mikä johti itsenäisyyssotaan, joka päättyi viimein itsenäistymiseen vuonna 1821.


title: Meksiko

text: Agustín de Iturbide julistautui Meksikon keisariksi vuonna 1822, mutta hänen valtakautensa päättyi maanpakoon ja tasavallan perustamiseen 1824 Guadalupe Victoria ensimmäisenä presidenttinä. Itsenäisyyden alkuaikojen vahva mies oli Antonio López de Santa Anna, joka hallitsi maan politiikkaa 1833–1855.


title: Meksiko

text: 1860-luvulla Ranskan Napoleon III pyrki Meksikon herraksi ja asetti Itävallan keisari Frans Joosef I:n veljen, arkkiherttua Maksimilianin Meksikon keisariksi konservatiivien ja katolilaisten tuella. Toinen Meksikon keisarikunta päättyi Benito Juárezin tukijoiden voittoon ja tasavallan palautukseen 1867. Tasavaltalainen kenraali Porfirio Díaz nousi presidentiksi 1876 ja lopulta diktaattoriksi. Hänen valtakautensa kesti suurimman osan vuosista 1876–1911.


title: Meksiko

text: Vuoden 1910 uudelleenvalinta oli liikaa Díazin vastustajille. Tällöin puhkesi suuri Meksikon vallankumous, aluksi Francisco I. Maderon johdolla. Vallankumous johti Díazin syrjäyttämiseen ja monen vuoden taisteluihin. Maderon syöksi vallasta 1913 kenraali Victoriano Huerta. Sisällissotaan osallistuivat Pancho Villa ja Emiliano Zapata, jotka kohosivat myöhemmin kansallissankareiksi.


title: Meksiko

text: Vallankumous laantui Venustiano Carranzan johdolla säädettyyn vuoden 1917 perustuslakiin. Carranza surmattiin ja häntä seurasi Álvaro Obregón 1920. jota puolestaan seurasi Plutarco Elías Calles. Obregón valittiin uudelleen 1928, mutta hänet murhattiin ennen kuin hän astui virkaansa. Calles perusti tämän jälkeen Institutionaalisen vallankumouspuolueen, joka pysyi vallassa seitsemänkymmentä vuotta vuoden 2000 vaaleihin asti. Seuraavan kuuden vuoden ajan Calles johti maata käytännössä puoluejohtajan asemasta, vaikka virallisesti presidentteinä olivat Emilio Portes Gil, Pascual Ortiz Rubio ja Abelardo Rodríguez. Vuoden 1934 vaaleihin Calles valitsi ehdokkaakseen suositun osavaltion kuvernöörin Lázaro Cárdenasin. Cardenas valittiin, ja osoittautuikin itsenäisemmäksi kuin kolme edeltäjäänsä. Cardenasin suuri saavutus oli maareformi, joka paransi köyhien meksikolaisten oloja merkittävästi. Hän myös laajensi puolueen kannattajapohjaa. Vuonna 1938 hän karkotti ulkomaiset öljy-yhtiöt Meksikosta. Maa menetti pääomaa, ja sen kansallinen öljy-yhtiö kamppaili vanhentuneiden laitteiden kanssa vuosikymmenten ajan.


title: Meksiko

text: Meksikosta tuli 1942 toisen maailmansodan aktiivinen osapuoli, kun Saksa oli upottanut kaksi meksikolaista tankkeria. Meksikolaisia sotilaita osallistui jossain määrin sotatoimiin, mutta merkittävämpää oli sen tuottamat raaka-aineet Yhdysvaltain sotateollisuuteen. Sodan jälkeen maan väkiluku alkoi kasvaa selvästi, kun maa teollistui.


title: Meksiko

text: Meksiko vaurastui, ja myös poliittisesti rauhoittui, vaikka PRI hallitsikin puoluekenttää käytännössä ilman vastavoimia. Maassa oli kuitenkin myös levottomuuksia, kun Meksikon hallitus pyrki panostamaan vain ja ainoastaan talouskasvuun. Opiskelijoiden ja työväestön ääni pyrittiin pitämään sivussa. Sisäministeri Gustavo Díaz Ordaz halusi näyttää ulkomaalaisille vakaata maata Méxicon vuoden 1968 olympialaisissa. Hän määräsi muun muassa asevoimien ottamaan haltuunsa UNAM-yliopiston ja pidättämään opiskelijaliikkeen johtajia. Tilanne kärjistyi Tlatelolcon verilöylyyn, jossa surmattiin satoja opiskelijoita vain kymmenen päivää ennen olympialaisten alkua.


title: Meksiko

text: Vuonna 1970 presidentiksi valittu Luis Echeverría vei yllättäen politiikkaa vasemmistolaiseen suuntaan. Hän panosti maaseudun hyvinvointiin, mutta samaan aikaan julkisen puolen velka kasvoi huomattavasti. Hallitus joutui vuonna 1976 devalvoimaan peson. Samana vuonna löydettiin valtava merenalainen Cantarellin öljykenttä, josta tuli merkittävin Meksikon öljyntuotannon lähde.


title: Meksiko

text: Vuonna 1988 presidentinvaaleissa vaalikomissio julisti vallankumouspuolueen Carlos Salinasin voittajaksi vastustajien rikossyytteistä ja protesteista huolimatta. Salinas tuki uusliberalismia, kritisoi työväenliittoja ja maatalouden "ejido"-järjestelmää. Hän allekirjoitti NAFTA-vapaakauppasopimuksen Kanadan ja Yhdysvaltojen kanssa. Se ja vaatimukset intiaanien oikeuksien turvaamisesta johtivat zapatista-kapinaan köyhässä eteläisessä Chiapasissa. Hallitus taltutti kapinan ja rauhansopimus solmittiin maaliskuussa.


title: Meksiko

text: Ernesto Zedillo voitti elokuun 1994 vaalit. Joulukuussa 1994 osakekurssit romahtivat, kun hallitus päästi peson kellumaan. Tammikuuhun 1995 peso menetti kolmanneksen arvostaan, minkä vuoksi Yhdysvaltain ja kansainvälisen yhteisön oli annettava Meksikolle 50 miljardia dollaria lainaa maan talouden pelastamiseen. Hallitus yritti vielä kukistaa zapatistoja, mutta myöntyi vuoden 1995 lopulla suurempaan autonomiaan mayoille. Kapina kiihtyi kuin vasemmistolainen EPR hyökkäsi hallituksen joukkoja vastaan 1996. Joulukuussa 1997 puolisotilaalliset joukot tappoivat 45 intiaania chiapasilaisessa kylässä. Tapaus herätti kansainvälistä huomiota.


title: Meksiko

text: Vuonna 1997 vallankumouspuolue kärsi vakavan tappion menettäessään enemmistönsä alahuoneessa ensimmäisen kerran sitten vuoden 1929. Sen alamäki jatkui kun Vicente Fox voitti vuoden 2000 presidentinvaalit ensimmäisenä opposition ehdokkaana kautta aikain.


title: Meksiko

text: Meksikossa järjestettiin kesäkuussa 2006 presidentin- ja parlamenttivaalit. Toisella kierroksella PAN:n Felipe Calderónia oli vastassa PRD:n Andrés Manuel López Obrador, joka hävisi niukasti. Kuukausien protestien ja äänten osittaisen uudelleenlaskennan jälkeen keskusvaalilautakunta julisti Felipe Calderónin voittajaksi syyskuussa.


title: Meksiko

text: Presidentti Calderón julisti sodan huumekartelleja vastaan joulukuussa 2006. Meksikon hallituksen mukaan huumesodassa oli elokuun alkuun 2010 mennessä kuollut . Suurin osa kuolleista on saanut surmansa huumejengien välisissä yhteenotoissa.


title: Meksiko

text: Meksiko palasi PRI-puolueen valtaan, kun vuonna 2012 Enrique Peña Nieto valittiin presidentiksi. Hänen valtakautensa alussa Meksikossa onnistuttiin uudistamaan muun muassa maan vanhentuneita viestintä-, energia- ja koulutusjärjestelmiä. Peña Nieton suosio kuitenkin romahti Igualan opiskelijasieppaustapauksen, hänen vaimonsa talokauppaskandaalin ja kituvan talouden takia.


title: Meksiko

text: Meksiko on presidentiaalinen liittovaltio. Presidentti on sekä valtionpäämies että toimeenpanovallan ylin haltija. Hän on maan poliittinen johtohahmo, ja hän nimittää hallituksen ja on armeijan päällikkö. Presidentti valitaan suoralla kansanäänestyksellä kuusivuotiskaudeksi, eikä valinta toiselle kaudelle ole mahdollista. Erillistä varapresidenttiä ei ole, vaan presidentin estyessä viranhoidosta hänen sijaisensa on korkeimman oikeuden presidentti.


title: Meksiko

text: Liittokongressissa ("Congreso de la Unión") on kaksi kamaria, 500-jäseninen edustajainhuone ("Cámara de Diputados") ja 128-jäseninen senaatti ("Cámara de Senadores"). Edustajainhuoneen edustajista 300 valitaan yhden edustajan vaalipiireistä ja 200 suhteellisella vaalilla kolmivuotiskausille. Senaattiin valitaan neljä jäsentä jokaisesta osavaltiosta ja Distrito Federalista. Kolme näistä valitaan enemmistövaalilla ja neljäs koko valtion kattavassa suhteellista vaalitapaa käyttävän äänestyksen perusteella.


title: Meksiko

text: Kongressi säätää lait, määrää veroista, julistaa sodan, hyväksyy budjetin ja kansainväliset sopimukset ja vahvistaa diplomaattien nimitykset. Senaatti on pääasiassa vastuussa ulkopolitiikasta, kansainvälisistä sopimuksista ja presidentin nimityksien vahvistamisesta. Edustajainhuone käsittelee valtion tulo- ja menoarviot.


title: Meksiko

text: Meksikossa on kolme suurta puoluetta ja useita pienempiä puolueita. Institutionaalinen vallankumouspuolue PRI hallitsi Meksikon puoluekenttää lähes koko 1900-luvun, mutta 1900-luvun lopun jälkeen kentälle ovat nousseet oikeostalainen Partido Acción Nacional (PAN) ja siitä irronnut vasemmistolainen Partido de la Revolución Democrática (PRD). Nämä kolme puoluetta saavat selvästi eniten ääniä, ja niiden asemaa on 2000-luvulla vahvistettu pienempien puolueiden kustannuksella. Vuonna 2012 valitussa senaatissa on edustajia seitsemästä ja vuonna 2015 valitussa edustajainhuoneessa yhdeksestä puolueesta.


title: Meksiko

text: Oikeus on riippumaton lainsäädäntö- ja toimeenpanovallasta. Korkein oikeusaste on Suprema Corte de Justicia de la Nación, jossa on 11 viisitoistavuotiskausille valittua jäsentä. Presidentti nimittää heidät senaatin suostumuksella.


title: Meksiko

text: Meksikossa on 31 osavaltiota ja lisäksi erillinen liittovaltion alue (México tai "Distrito Federal"), jossa sijaitsee maan pääkaupunki México:Meksiko on OECD:n mukaan ostovoimapariteetiltaan maailman 11:ksi suurin talous ja latinalaisen Amerikan toiseksi suurin. Meksikon talous kärsi pahoin vuonna 2009 maailmanlaajuisen taantuman takia. Maan bruttokansantuote laski peräti 4,7 prosenttia (Suomen ennätykselliset 7,8 prosenttia). Taantuma oli maailman suurimpia. Talous alkoi kasvaa kuitenkin uudestaan heti seuraavana vuonna. Meksikon taloudelle on ollut 1980-luvun jälkeen tyypillistä epätasainen kasvu, koska maa ei ole pystynyt tuottamaan riittäviä töitä samaan tahtiin, mitä asukasluku on kasvanut.


title: Meksiko

text: Meksiko on panostanut vapaakauppaan, josta sillä on sopimukset yli 50 valtion, kuten Yhdysvaltojen, Japanin ja Euroopan talousalueen kanssa. Ylivoimaisesti tärkein kauppakumppani on Yhdysvallat, jonne viedään yli 80 prosenttia viennistä. Yhdysvalloissa meksikolaistuotteiden asema on vahva, sillä niiden matka Yhdysvaltoin markkinoille on lyhyt. Ulkomaankaupan osuus bruttokansantuotteesta on noin neljännes, ja Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimus NAFTA:n solmimisen jälkeen maan talouden sitoutuneisuus erityisesti Yhdysvaltain taloussuhteisiin kasvanut merkittävästi.


title: Meksiko

text: Meksiko on yksi latinalaisen Amerikan teollistuneimpia valtioita, ja valmistusteollisuus tuottaa noin viidenneksen bruttokansantuotteesta ja kuudennes työvoimasta työskentelee valmistusteollisuuden parissa. Teollisuussektoreista suurimmat ovat metalli-, kone- ja laiteteollisuus sekä elintarvike-, juoma- ja tupakkateollisuus. Meksikossa on runsaasti niin sanottua "maquiladiora"-teollisuutta. Siinä käytettävät raaka-aineet ovat lähinnä yhdysvaltalaisia, ja tehtaissa kootaan lopputuotteita ulkomaan markkinoille.


title: Meksiko

text: Iso osa Meksikosta on liian kuivaa tai vuoristoista maantaloudelle, ja arviolta vain noin viidennes maasta on viljeltävissä olevaa. Tästä syystä Meksikoon tuodaan huomattava määrä viljaa. Maan merkittävimmät viljelysalueet ovat Meksikonlahden rannikon ja Chiapasin ylängön trooppiset alueet, pohjoisen ja luoteisen seutujen viljelysmaat ja niin sanottu Bajío ylätasangon alueella. Arvokkaimmat viljelyskasvit ovat kahvi ja sokeriruoko. Maa on lisäksi maailman vaniljan tuottajia. Muita tärkeitä viljelykasveja ovat banaani, ananas, papaija, mango, kaakao ja riisi. Meksikon erikoisuuksia ovat agaavet, kuituagaaveita kasvatetaan kuidun takia ja tequila-agaavesta tuotetaan tequilaa.


title: Meksiko

text: Meksikossa on merkittäviä luonnonvaroja. Se on maailman suurin hopean tuottaja, ja lisäksi se kuuluu maailman suurimpiin öljyvaltioihin. Muita merkittäviä varoja ovat sinkki, bauksiitti, lyijy, kulta, elohopea, kadmium, antimoni ja mangaani. Valtion talous riippuu voimakkasti öljytuloista, sillä 2000-luvulla ne ovat tuoneet noin 40 prosenttia julkisista tuloista.


title: Meksiko

text: Meksikon työttömyysaste oli maaliskuussa 2017 3,5 prosenttia. Se oli silloin alimmillaan yli kymmeneen vuoteen. Työvoima on hyvin miesvoittoista, sillä miesten osuus työväestöstä on 70 prosenttia. Miesvoittoisuus on korkea jopa muihin latinalaisen Amerikan maihin verrattuna. Lisäksi naisten palkkataso selvästi miesten palkkatasoa pienempi. Työttömyysaste vaihtelee huomattavasti myös alueittain. Kaupungeissa työttömyys on vähäistä, mutta maaseudulla se voi olla jopa 25–30 prosenttia. Siellä asiaan vaikuttaa maatalouden kausityöttömyys ja satotilanne.


title: Meksiko

text: Vuonna 2008 arvioitiin, että maan väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella 18,2 prosenttia, jos mittana käytetään ruoan saatavuutta, mutta yli 47 prosenttia, jos mittarina ovat rahavarat.


title: Meksiko

text: Meksikossa on yli , joista kahdellatoista on yli kolmekilometrinen kiitotie.


title: Meksiko

text: Meksikon maaliikenneverkko on latinalaisen Amerikan kattavimpia. Maassa on päällystettyjä maantietä joista on nelikaistaisia. Maan rautateitä on myyty yksityisille.


title: Meksiko

text: Satamakaupunkeja ovat Altamira, Coatzacoalcos, Lazaro Cardenas, Manzanillo, Salina Cruz ja Veracruz. Satamien yksityistäminen lisäsi niiden liikevaihtoa. Vuonna 2008 satamien kautta kulki 3,3 miljoonaa konttiyksikköä eli TEUta tavaraa, lamavuonna 2009 niitä oli 2,9 miljoonaa.


title: Meksiko

text: Meksikon tilastokeskuksen mukaan vuonna 2015 maassa oli . Se on maailman suurin espanjankielinen valtio. Vuonna 2011 Meksikon väkiluku kasvoi 1,102 prosenttia vuodessa, mikä on maailman valtioista 105. sijalla.


title: Meksiko

text: Meksikon väestöstä suurin osa intiaanien ja eurooppalaisten yhteisiä jälkeläisiä mestitsejä, joita vuoden 2010 tilastojen mukaan oli 64,3 prosenttia väestöstä. Alkuperäisasukkaita väestöstä oli 18,0 ja meksikon valkoihoisia 15,0 prosenttia väestöstä. Alkuperäisasukkaista alle puolet asuivat enää heimoyhteisöissä.


title: Meksiko

text: Espanja on Meksikon virallinen kieli ja koulujen opetuskieli. Sitä puhuu myös suurin osa kansasta. Maassa puhutaan kuitenkin myös yli 50 intiaanikieltä. Vuonna 2015 intiaanikieliä puhui 6,5 prosenttia kansasta. Niistä 12,3 prosenttia ei osannut espanjaa. Oaxacan, Yucatánin ja Chiapasin osavaltioissa intiaanikielten osuus oli yli neljännes.


title: Meksiko

text: Meksikossa ei ole virallista uskontoa, sillä valtio ja kirkko on erotettu toisistaan, mutta katolisten osuus väestöstä on silti suuri. Guadalupen neitsyt on maan suojeluspyhimys, ja Guadalupen neitsyen basilikassa käy vuosittain satojatuhansia ihmisiä. Vuoden 2010 tilastojen mukaan väestöstä 82,7 prosenttia katolisia, 5,0 prosenttia evankelikaalisia, 1,6 prosenttia helluntailaisia, 1,4 prosenttia Jehovan todistajia. Uskonnottomien osuus oli 4,7 prosenttia. Monet alkuperäisasukkaista on synkretistejä: heillä katolisuuteen on sekoittunut paljon perinteisiä uskomuksia.


title: Meksiko

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että HIVin kantajia oli noin 0,3 % aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 200 000 henkeä. ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut noin , mutta sitä sai alle 60 prosenttia heistä, noin .


title: Meksiko

text: Meksikon koulujärjestelmän ydin on pakollinen yhdeksänvuotinen peruskoulu, josta valtio on vastuussa. Useimmissa osavaltioissa valtio osallistuu myös kolmevuotisen esikoulun ja kolmevuotisen lukion järjestämiseen. Kaikkiaan 87 prosenttia opetuksesta järjestetään julkisin varoin.


title: Meksiko

text: Meksikossa on ilmeisesti Amerikan vanhin yliopisto. Espanjalaiset perustivat sen heti valloituksensa jälkeen vuonna 1551. Perussa aloitteli yliopisto samaan aikaan, ja on epäselvää, kumpi aloitti toimintansa Amerikan ensimmäisenä. Yhdysvaltain vapaussodan alkaessa 1775 Meksikosta oli valmistunut jo lähes ja toistatuhatta tohtoria. Yliopisto suljettiin 1866 mutta avattiin uudelleen 1910. Vuonna 1995 tämä Universidad Nacional Autónoma de México (UNAM) oli edelleen maan suurin yliopisto yli sadallatuhannella opiskelijallaan. Sen lisäksi jokaisessa maan osavaltiossa on oma yliopistonsa, ja monet niistä toimivat useilla paikkakunnilla.


title: Meksiko

text: Meksikolla on pitkä kirjallinen traditio. Nunna Sor Juana Inés de la Cruz (1651–1695) kirjoitti runoja ja hänet muistetaan naisten oikeuksien puolustajana. José Joaquín Fernández de Lizardia (1776–1827) pidetään ensimmäisenä tärkeänä Latinalaisen Amerikan romaanikirjailijana satiirinsa "El Periquillo Sarniento" (n. 1816) ansiosta. Häntä on kutsuttu Meksikon Voltaireksi.


title: Meksiko

text: Runoilija Octavio Paz sai kirjallisuuden Nobelin palkinnon 1990. Toisena Meksikon kirjallisuuden jättiläisenä pidetään Carlos Fuentesia, joka on myös ollut Nobel-ehdokkaana.


title: Meksiko

text: Kuvataiteissa Meksikolla on myös perinteitä. Eurooppalaisvaikutteinen uskonnollinen traditio muuttui naturalistiseksi maisema- ja aihekuvaukseksi 1800-luvun puolivälissä. Vallankumous ja murrosvaiheet ovat vaikuttaneet selvästi modernin taiteen aiheisiin ja ilmaisuun. Esimerkkejä 1900-luvun tyylisuunnista ovat maalarit Diego Rivera ja Frida Kahlo. Kehitys ja tyylisuunnat ovat nähtävissä pääkaupunki Meksikon taidemuseoissa ja rakennusten koristeluissa.


title: Meksiko

text: Katolisuuteen on Meksikossa sekoittunut alkuperäisväestön usko, mikä on tuonut uskontoon synkretismiä. Esimerkkejä tästä ovat kuolleiden päivä ja Guadalupen neitsyt, joka liitettiin pakanalliseen Tonantzin-jumalattareen. Monin paikoin perinteisten "curanderos"-parantajien kansanlääketiedettä käytetään hyödyksi.


title: Meksiko

text: Meksiko on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1900 alkaen. Eniten mitaleita se on saanut kotikisoissaan 1968, jolloin niitä tuli etenkin uinnista ja nyrkkeilystä. Silloin tällöin sillä on ollut pieni joukkue myös talviolympialaisissa. Eniten mitaleita, neljä, on saanut uimahyppääjä Joaquín Capilla vuosina 1948–1956. Eniten mitaleja Meksikoon on tullut nyrkkeilystä (12) sekä yleisurheilusta ja uimahypyistä kymmenen. Yhteensä mitaleja on tullut 55, eniten kotikisoissaan 1968 yhdeksän mitalia.


title: Meksiko

text: Urheilulajeista tärkein on jalkapallo, kuten monessa muussakin Latinalaisen Amerikan maassa. Jokaisella osavaltiolla on oma edustusjoukkueensa. Meksikon jalkapallomaajoukkue on päässyt maailmanmestaruuskisoissa neljännesvälieriin asti vuodesta 1994 alkaen. MM-kilpailuja Meksiko on isännöinyt vuosina 1970 ja 1986. Gold Cupin Meksiko on voittanut viidesti. Toukokuussa 2017 se oli FIFA-rankingissa sijalla 16. Myös härkätaistelut ja hevoskilpailut eli "charrería" ovat suosittuja. Baseball levisi Meksikoon 1800-luvulla rautatieläisten mukana, ja maassa on pelattu baseball-liigaa vuodesta 1925. Nyrkkeily on myös erittäin suosittua Meksikossa, ja sieltä on tullut monia tunnettuja nyrkkeilijöitä: Julio César Chávez, Oscar de la Hoya ja Ricardo López.


title: Marraskuu

text: Marraskuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden yhdestoista kuukausi. Sitä edeltää lokakuu ja seuraa joulukuu. Marraskuussa on 30 päivää. Suomessa marraskuu on etelässä lyhyiden ja harmaiden päivien, syysmyrskyjen, syyssateiden ja monesti myös ensilumen aikaa. Siksi sitä pidetäänkin usein talvikuukautena. Pohjoisessa se on kaamoksen alun ja alkutalven aikaa.


title: Marraskuu

text: Marraskuun latinankielinen nimi "november" tulee yhdeksää merkitsevästä sanasta "novem", sillä ennen Julius Caesarin kalenteriuudistusta marraskuu oli vuoden yhdeksäs kuukausi.


title: Marraskuu

text: Marraskuun keskilämpötilat vaihtelevat eri puolilla Suomea. Vuosina 1981–2010 keskilämpötilat olivat Vantaalla 0,4 astetta, Lahdessa −0,6 astetta, Tampereella −0,6 astetta, Jyväskylässä −2,0 astetta, Rovaniemellä −5,5 astetta ja Sodankylässä −7,1 astetta. Tyypillinen päivälämpötila Etelä-Suomessa marraskuun alussa on noin 4–5 astetta ja kuun lopulla enää noin 0–2 astetta. Pohjois-Suomessa marraskuun alussa tyypillinen päivälämpötila on pari astetta pakkasta, kuun lopulla kuitenkin on toisinaan jo koviakin pakkasia Keski-Lapissa päivisin vaikkakin toisinaan voi Keski-Lappia myöten olla plusasteita.


title: Marraskuu

text: Kuukauden suomenkielinen nimi viittaa siihen, että Etelä-Suomessa maa on silloin usein yöpakkasten vuoksi roudassa, minkä vuoksi useimmat ruohovartiset kasvit kuolevat eli tulevat "martaiksi". Pohjois-Suomessa pysyvän lumen aika alkaa heti marraskuun alusta. Etelä-Suomessa marraskuu on pääosin synkkä ja lumeton, sateet tulevat etelässä useammin vetenä tai räntänä kuin lumena, tosin lyhyet lumiset jaksot ovat Etelä-Suomessakin jo tavallisia. Ensilumi sataa etelärannikolla vasta marraskuun puolivälin paikkeilla, kun se on Lapissa satanut keskimäärin jo lokakuun alkupäivinä. Marraskuun aikana sademäärät vähenevät Suomessa elo-lokakuun runsaiden syyssateiden jäljiltä. Marraskuussa sateet voivat olla hyvin pitkäkestoisia, jopa vuorokauden mittaisia, mutta niiden tuoma sademäärä ei ole yleensä korkea. Loppuvuodesta sateet ovatkin lähinnä pitkäkestoisia tihkusateita. Auringonpaistetta saadaan marraskuisin todella niukasti, johtuen runsaasta pilvisyydestä. Ajoittain pohjoiselta napaseudulta pyrkivät arktiset kylmänpurkaukset voivat tuoda väliaikaisesti kuivaa pakkasilmaa eteläiseen Suomeenkin saakka ja rikkoa tämän lähes taukoamattoman pilvisyyden. Lähes kaikki muuttolinnut ovat marraskuussa jo muuttaneet etelään, paitsi eräät Etelä-Suomessa vielä tähänkin aikaan majailevat vesilinnut ja rastaat, jotka siirtyvät etelämmäksi vasta talven reunalla tai jäiden tulon aikaan.


title: Marraskuu

text: Eteläisellä pallonpuoliskolla marraskuu on loppukevättä tai alkukesää. Esperanza Basella ollaan vielä jokseenkin talvisissa lukemissa. Korkein siellä mitattu marraskuun lämpötila on kuitenkin ollut +23, joka on selkeästi kesälukema. Ushuaia on selkeästi keväisemmissä lukemissa. Melbournessa on marraskuussa jo selkeästi kesäistä (yli +10 asteen keskiarvo). Darwinissa on muutenkin niin sanottu pysyvä kesä, niin marraskuussa noustaan jo hellelukemissa ja valmistaudutaan sadekauteen.


title: Marraskuu

text: Pohjoisella pallonpuoliskolla marraskuu on normaalisti loppusyksyä tai alkutalvea. Huippuvuorilla eletään jo talvea ja pakkaslukemia. Berliinissä on vielä (keski)syksy. Miamissa on kesäinen lämpötila, vaikka siellä siirrytäänkin niin sanotusti talveen. Sademäärä vähenee selkeästi marraskuun aikana.


title: Moottorivaunu

text: Moottorivaunu on omalla voimallaan kulkeva rautatievaunu, toisin sanoen siinä ei tarvita erillistä veturia koneiston ollessa sulautettu vaunuun. Moottorivaunuista muodostetussa junassa voi olla myös moottorittomia liitevaunuja. Yleisnimitys junalle, joka koostuu vain moottorivaunuista ja niiden liitevaunuista, on moottorijuna. Lisäksi moottorijunat jaetaan käyttövoiman mukaan dieselmoottorijuniin ja sähkömoottorijuniin.


title: Moottorivaunu

text: Nykyisin Suomessa VR:n käyttämät moottorijunat ovat paikallisliikenteen Sm1, Sm2, Sm4 ja Sm5 sekä kaukoliikenteen Sm3 (Pendolino). Karelian Trains käyttää Sm6-junia (Allegro) Helsingin ja Pietarin välisessä liikenteessä. Nämäkin junayksiköt ovat italialaisperäisiä Pendolinoja, mutta poikkeavat Sm3-yksiköistä mm. tekniikaltaan ja pituudeltaan. Vähäliikenteisillä radoilla käytetään uusia Dm12-moottorivaunuja. Lisäksi mm. Porvoon museorautatiellä ajetaan Dm7-kalustolla eli "lättähatuilla".


title: Moottorivaunu

text: Moottorijuna pystyy usein liikennöimään huomattavasti mäkisemmässä maastossa kuin veturijuna, jos sen teho/painosuhde on riittävän hyvä; uudet Sm5 -sähkömoottorijunat selvinnevät jopa 35 promillen nousuista ja laskuista.


title: Moottorivaunu

text: Jos moottorivaunuja ja mahdollisesti liitevaunuja käytetään kokonaisuuksina, joiden vaunuja ei irroteta toisistaan, tällaisesta kokonaisuudesta käytetään nimitystä junayksikkö tai yksikkö. Usein voidaan useita junayksiköitä liittää yhteen yhdeksi junaksi.


title: Moottorivaunu

text: Junayksiköt muodostuvat moottorivaunuista, joissa on vetokoneisto ja usein myös liitevaunuista, joissa ei ole vetokoneistoa. Jos liitevaunuun on rakennettu ohjaamo, nimitetään sitä ohjausvaunuksi. Vastaavasti liitevaunua, jossa ei ole ohjaamoa, saatetaan nimittää välivaunuksi. Joskus moottorivaunusta käytetään nimitystä vetovaunu erotukseksi liitevaunuista.


title: Moottorivaunu

text: Eräät junayksiköt tai niiden välivaunusto on nivelrakenteinen. Tällöin niiden lyhyehköt vaunut on yhdistetty toisiinsa kiinteästi nivelellä, jonka kohdalla on yksi- (Talgo) tai kaksiakselinen teli (Sm5, Siemens Desiro, DB VT 11.5, TGV PSE jne.).


title: Moottorivaunu

text: Joissakin moottorijunissa, erityisesti eräissä suurnopeusjunissa, kuten ranskalainen TGV, saksalainen ICE ja ICE2 sekä ruotsalainen X2000, junayksikön vetokoneistotekniikka on keskitetty junayksikön toisessa tai molemmissa päissä olevaan, suhteellisen raskaaseen, veturimaiseen, mutta junayksikköön kuuluvaan osaan, jossa ei kuitenkaan kuljeteta matkustajia, ja jonka irrottaminen junayksiköstä on usein tehty suhteellisen helpoksi, jotta se olisi esimerkiksi vikatilanteissa mahdollisimman nopeasti vaihdettavissa. Näiden moottorijunan osien kohdalla puhutaan vetopäästä (). Niinpä suurnopeusjunayksikössä voi olla esimerkiksi kaksi vetopäätä ja 10 välivaunua.


title: Moottorivaunu

text: Helsingin lähiliikenteen Sm1- ja Sm2-paikallisjunien junayksiköt muodostuvat yhdestä vetovaunusta (moottorivaunusta) ja yhdestä ohjausvaunusta. Vetovaunu ja ohjausvaunu ovat käytännössä toisiinsa kiinteästi kytkettyjä, sillä ne irrotetaan toisistaan vain poikkeustapauksissa. Sm4-junayksiköissä on kaksi moottorivaunua kytketty kiinteästi toisiinsa. Sm 3- eli Pendolino-junan erikoisuus on tekniikan jakaminen eri vaunuihin tavoitteena mahdollisimman tasainen painon jakautuminen eri vaunuihin ja tämän mahdollistama alhainen akselipaino, joka puolestaan sallii suhteessa suuremmat nopeudet. Sm 3 -junassa on kuusi vaunua, joista neljä vetovaunua, ja kaksi liitevaunua, joissa ei ole vetokoneistoa, mutta joissa on muuntajat ja tehonsäätölaitteet.


title: MD5

text: MD5 on niin kutsuttu message-digest -algoritmi, jota käytetään muun muassa kryptografiassa. MD5 on yksi monista Ronald Rivestin kehittämistä tiivistealgoritmeista ja se perustuu aikaisempaan MD4-algoritmiin, jonka analyysit osoittivat mahdollisesti turvattomaksi. Algoritmin referenssitoteutus on esitetty IETF:n standardissa RFC 1321.


title: MD5

text: Vuonna 2004 löydettiin MD5:llä koodatusta tiivisteestä heikkous: kaksi viestiä, joiden MD5-tiivisteet olivat samat. Heikkouden löytäminen keskeytti aikaisemman vastaavan hajautetun MD5CRK-projektin. Matemaattisesti merkkijonoja jotka tuottavat saman tiivisteen on rajattomasti, mutta niiden löytäminen on erittäin työlästä.


title: MD5

text: MD5-algoritmi tuottaa tuloksenaan 128-bittisen tiivisteen, joka tyypillisesti esitetään 32-merkkisenä heksakoodatussa muodossa. Esimerkiksi merkkijonon "The quick brown fox jumped over the lazy dogs" MD5-tiiviste on 8c1788205b6abffb0c6a4a1f4b10395a.


title: MD5

text: MD5-tiiviste, samoin kuin muutkin kryptografiset tiivistealgoritmit, perustuvat kahteen pääajatukseen:Korkeampaa tietoturvaa vaativissa sovelluksissa käytetään esimerkiksi SHA-1-tiivisteitä, jotka ovat 160-bittisiä.


title: MD5

text: Todellisuudessa ei ole mahdollisuutta tuottaa MD5-tiivisteestä alkuperäistä viestiä. Jos tämä olisi mahdollista, sen käyttö tiedon pakkaamisessa olisi äärimmäisen suositeltavaa, koska esimerkiksi neljän gigatavun tiedosto voitaisiin rakentaa vain 32 merkin jonosta. Siksi sitä kutsutaan yhden suunnan hajakoodausalgoritmiksi ().


title: MD5

text: MD5-tiivisteen murtaminen on silti mahdollista. Asiaa pitää lähestyä toiselta kantilta. Luodaan itse MD5-tiivisteitä eri sanoista ja merkeistä, ja sitten verrataan niitä alkuperäiseen. Jos ne ovat samoja, voidaan lähes varmuudella sanoa että tämä tiiviste on kyseiselle merkkijonolle. Kotitietokoneen nopeus ei yleensä riitä MD5-tiivisteiden tehokkaaseen läpikäymiseen.


title: MD5

text: Internetissä on kuitenkin useita palveluita jotka tarjoavat tietokannan eri sanojen ja merkkijonojen tiivisteistä. Syöttämällä MD5-tiivisteen, esimerkiksi "1ad99cbe9e425d4f19c53a29d4f12597", kyseiselle palvelulle, se käy tietokantansa läpi ja katsoo onko kyseiselle tiivistelle ennen etsitty oikea merkkijono. Tässä tapauksessa oli, ja alkuperäinen viesti on "kissa".


title: MD5

text: Toinen palvelu, nyttemmin lopetettu milw0rm.com, tarjosi vuosia ilmaiseksi prosessointiaikaa. Palvelun avulla luotiin MD5-tiivisteitä. Kun lähetetyn tiivisteen vuoro tuli jonossa, aloitettiin tiivisteiden luominen ja vertaaminen. Sivustolta pystyi käymään tarkistamassa tiivisteen tilan ja mahdollisesti kerätä alkuperäinen viesti (esimerkiksi salasana).


title: MD5

text: Monet Unix-järjestelmät tallentavat käyttäjän salasanainformaation laskemalla salasanasta MD5-koosteen, joka sitten talletetaan salasanatietokantaan. Näin salasana ei paljastu, vaikka salasanatietokannan sisältö joutuisi vääriin käsiin. Myöskään salasana ei koskaan kulje verkossa suojaamattomana, sillä työasema lähettää kirjoitetusta salasanasta koosteen palvelimen haasteen (engl. "challenge") saannin jälkeen. Näin vain MD5-kooste kulkee verkon yli. Samaisesta syystä järjestelmänvalvojat tai muu IT-henkilöstö ei pysty kertomaan käyttäjälle hänen salasanaansa hänen hukattuaan sen. Näissä tapauksissa käyttäjän on luotava uusi salasana.


title: MD5

text: MD5-tarkistesummia käytetään paljon avoimen lähdekoodin ohjelmissa, jossa sen tehtävänä on varmistaa ettei ohjelmakoodia ole muutettu. Tällä tavoin vältetään muun muassa troijalaiset ja virustartunnat. Samalla summalla voidaan myös varmistaa, että esimerkiksi ladatun ohjelman ISO-levykuvaan ei ole tullut virheitä siirron aikana. Jos levykuva ladataan toisiopalvelimelta (engl. "mirror") niin tällöin levykuvan eheyden ja muuttumattomuuden tarkastaminen on välttämätöntä. Toisiopalvelimia ei valvota niin tehokkaasti kuin pääasiallista latauspalvelinta, joten tietoa on saatettu muuttaa. Siihen on esimerkiksi voitu ujuttaa haitallista koodia.


title: Taidemusiikin aikakaudet

text: Länsimaisen taidemusiikin aikakaudet ja niiden tyylit voidaan karkeasti jaotella seuraavasti:


title: Mika Waltari

text: Mika Toimi Waltari (19. syyskuuta 1908 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 26. elokuuta 1979 Helsinki, Suomi) oli merkittävä suomalainen kirjailija. Tavattoman tuotteliaana tunnetun Waltarin julkaisuluettelo käsittää romaaneja, runoja, novelleja, pienoisromaaneja, satuja, näytelmiä, kuunnelmia, propagandamateriaalia, arvosteluja, elokuvakäsikirjoituksia, matkakertomuksia ja sarjakuvariimejä.


title: Mika Waltari

text: Waltarin menestysteoksia ovat olleet kansainvälisille bestseller-listoille nousseet laajat historialliset romaanit, joista tunnetuin on "Sinuhe egyptiläinen" (1945), nykyaikaan sijoittuvat pienoisromaanit sekä "Komisario Palmu" -dekkarit, jotka on myös filmattu. Waltarin elokuvakäsikirjoituksista menestynein on "Kulkurin valssi" (1941).


title: Mika Waltari

text: Waltarin synnyinkoti oli Helsingin Siltasaaressa Saariniemenkatu 6:ssa olleessa talossa. Kuvanveistäjä Jouko Toiviaisen suunnittelemassa muistolaatassa nykyisen talon seinässä lukee: ”Tällä paikalla sijainneessa talossa syntyi 19.9.1908 kirjailija akateemikko Mika Waltari”, ja siinä on myös Waltarin kasvokuva.


title: Mika Waltari

text: Waltarin pappisisä Toimi Waltari kuoli pojan ollessa viisivuotias, jolloin kasvatusvastuu jäi äidille. Mikalla oli kaksi veljeä: Samuel (kutsumanimeltä Samuli) ja Erkki. Samuli oli Mikaa kaksi vuotta vanhempi ja Erkki viisi vuotta nuorempi.


title: Mika Waltari

text: Mikan isä Toimi ja setä Toivo Waltari olivat molemmat teologeja ja julkaisivat lukuisia uskonnollisia kirjoja. Kirjat julkaisi useimmiten Suomen Merimieslähetys.


title: Mika Waltari

text:
Waltari kirjoitti 1926 ylioppilaaksi Helsingin suomalaisen normaalilyseon klassiselta linjalta. Hän oli koulun pilalehden "Pillerin" toimittaja. Koulun jälkeen Waltari aloitti teologian opinnot Helsingin yliopistossa mutta siirtyi elämänkatsomuksellisen kriisin jälkeen pian filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteelliseen osastoon. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui 1929. Hänen käytännöllisen filosofian pro gradu -tutkielmansa "Taivaallinen ja maallinen rakkaus" käsitteli uskonnon ja erotiikan välistä suhdetta.
Kirjallisen uran Waltari aloitti 17-vuotiaana Merimieslähetyksen tilaamalla uskonnollisella kertomuksella "Jumalaa paossa". Waltari oli mukana myös Tulenkantajien piirissä ja ehti ennen läpimurtoteostaan "Suuri illusioni" (1928) kirjoittaa runoja ja salanimellä Kristian Korppi kauhunovellikokoelman "Kuolleen silmät". Hän piti aluksi itseään nimenomaan runoilijana. Runoilijaryhmänä aloittanut, varsin lyhytaikainen Tulenkantajat ei ollut ohjelmallisesti yhtenäinen ryhmä. Yhteistä siihen kuuluneille oli vain iloinen, vapautunut perusmieliala, luottamus ihmisyyteen ja nuoren tasavallan sekä suomalaisen kulttuurin tulevaisuuteen ja kiinnostus kirjallisuuden ja tekniikan alan uusiin ilmiöihin. Runosta proosaan siirtyneen Waltarin "Suuri illusioni" ilmensi näitä tunnelmia, ja teoksesta tuli 1920-luvun kulttiromaani. Toisin kuin muut tulenkantajat, Waltari pystyi nopeasti sopeutumaan enemmistöön ja kirjoittamaan sekä viihdettä että taidetta.


title: Mika Waltari

text: Tammikuussa 1930 Mika Waltari matkusti Rivieralle, jossa oleskeli Nizzassa, Mentonissa ja Monte Carlossa. Helmikuun alussa hän jatkoi matkaansa Pariisiin ja viipyi siellä maaliskuun loppupuolelle asti. Matka auttoi Waltarin eroon kiusallisesta tuttavuudesta Minna Craucheriin. Vuonna 1932 murhattu Craucher oli esikuvana "Suuren illusionin" madame Spindelille.


title: Mika Waltari

text: Waltari aloitti varusmiespalveluksensa 1930 Uudenmaan rykmentissä Santahaminassa, jonne tuolloin kuljettiin meritse. Jo palvelukseen astuessaan Waltari oli kuuluisuus. Hänet määrättiin aliupseerikoulutukseen Parolaan. Reserviupseerikoulussa hän tunsi tiettyä ”aateluuden tuntoa” vastuun lisääntymisen myötä. Upseerikoulutuksessa hän joutui auto-onnettomuuteen. RUK:n kuljetusauton tieltä suistumisessa hän loukkasi päänsä, ja hänet vapautettiin kesken palveluksen. Toinen syy vapautukseen oli hänen sairastamansa kuiva keuhkopussitulehdus.


title: Mika Waltari

text: Waltari kirjoitti asevelvollisuusajastaan armeijamyönteisen omaelämäkerrallisen teoksen "Siellä missä miehiä tehdään" (1931) vielä Tilkassa toipuessaan. Toisaalta isänsä ystävälle Jalo Sihtolalle lähettämässään kirjeessä Waltari tekee selväksi, ettei viihdy armeijassa. Waltari-tutkija Panu Rajala on arvellut, että Waltarin yksi vaikutin armeijamyönteisen teoksen tekemiseen oli, että hänen morsiamensa Marjatta Luukkosen isä oli lääkintäkenraalimajuri Emil Luukkonen ja Waltari halusi miellyttää tulevaa appeaan.


title: Mika Waltari

text: Waltari meni 1931 naimisiin Marjatta Luukkosen kanssa. Perheeseen syntyi 1932 tytär Satu. Perheensä elättämiseksi Waltari omaksui ammattikirjoittajan työmoraalin. Hänellä oli vakinainen työ "Suomen Kuvalehden" toimittajana vuoteen 1938 saakka, jolloin hän jäi vapaaksi kirjailijaksi. 1930-luvulla hän kirjoitti romaaneja, novelleja, satuja, runoja ja 26 näytelmää. Vuosikymmen olikin hänen uutterimpia kirjoittajarupeamiaan, minkä osaltaan mahdollisti opintojen loppuun vieminen jo aiemmin.


title: Mika Waltari

text: Sotien aikana Waltari työskenteli Valtion tiedoituslaitoksessa. Hän osallistui sotapropagandan tekoon muun muassa kirjoittamalla tietokirjat "Neuvostovakoilun varjossa" (1942, näköispainos 1994), "Totuus Virosta, Latviasta ja Liettuasta" (1941, salanimellä Nauticus) sekä romaanit "Antero ei enää palaa" (1940) ja "Rakkaus vainoaikaan" (1943). Hän kirjoitti paljon lehtiartikkeleita, isänmaallisia reportaaseja rintamalta ja sanomalehtien pääkirjoituksia.


title: Mika Waltari

text: Waltari osallistui lokakuussa 1942 suomalaisten kirjailijoiden vierailuun Weimarin kirjailijakokoukseen, joka pidettiin ministeri Joseph Goebbelsin suojeluksessa.


title: Mika Waltari

text: Syksyllä 1946 hän aloitti Istanbuliin suuntautuneen matkan, jonka aikana hän poikkesi vajaaksi viikoksi Sveitsiin ja tapasi siellä myös Jean-Louis Perret’n, jonka "Sinuhe"-ranskannoksen ensimmäinen osa ilmestyi 1947–1948 ja nosti "Sinuhen" maailmanmaineeseen.


title: Mika Waltari

text: Sodan jälkeen ilmestyi muinaiseen Egyptiin sijoittunut romaani "Sinuhe egyptiläinen" (1945), josta tuli kansainvälinen menestys ja Waltarin pääteos. Sinuhen jälkeen Waltari kirjoitti useita historiallisia romaaneja, kuten "Mikael Karvajalka" (1948), "Mikael Hakim" (1949) sekä kristinuskon varhaisvaiheista kertovat "Valtakunnan salaisuus" (1959) ja "Ihmiskunnan viholliset" (1964).


title: Mika Waltari

text: Vuoden 1964 jälkeen Waltarin innoitus kuihtui. Hän yritteli vielä yhtä historiallista romaania aiheena Maltan ritarikunta, mutta se jäi valmistumatta. Hän pystyi suunnittelemaan päässään kirjan henkilöt ja juonen, mutta kun tuli aika alkaa kirjoittaa tarinaa paperille, hän ei saanut syntymään lainkaan tekstiä. Tämä oli kirjoittamista rakastaneelle Waltarille raskasta.


title: Mika Waltari

text: Loppuvuosinaan Waltari nautti arvostusta, jota aktiivivuosina ei aina herunut, sillä häntä pidettiin usein vain viihdekirjailijana. Varsinaisen kirjailijanuran päätyttyä Waltari esiintyi vielä paljon julkisuudessa. Hän oli Suomen Akatemian jäsen, mikä velvoitti hänet auttamaan ja opastamaan nuoria kirjailijoita. Waltari oli aktiivisesti mukana neuvottelemassa kirjojensa käännöksistä sekä suunnittelutyössä, kun hänen vanhoista töistään julkaistiin uusia painoksia ja lyhyempiä tekstejä koottiin kokoelmateoksiksi. Hän muun muassa kirjoitti esipuheita kirjojensa uusintapainoksiin.


title: Mika Waltari

text: Maaliskuussa 1972 Mika Waltari ja Väinö Linna osallistuivat näkyvästi WSOY:n yhtiökokoukseen, jota edelsi kuohunta kustantamon johdossa: hallintoneuvosto päätti tammikuussa erottaa pääjohtaja Hannu Tarmion äänin 5–3, minkä seurauksena kustannusliikkeen kirjailijat kärkiniminään juuri Waltari ja Linna asettuivat puolustamaan Tarmiota. Lopulta yhtiökokous kumosi erottamispäätöksen.


title: Mika Waltari

text: Vanhalla iällä Waltarin voimia verotti keuhkosyöpä. Häneltä leikattiin toinen keuhko vuonna 1968, ja sen jälkeen hän oli hauras. Hän ei kuitenkaan lopettanut tupakointia. Kesällä 1979 syöpä uusiutui, ja elokuun 26. päivä Waltari kuoli. Hän kieltäytyi kivunlievitykseen tarjotusta morfiinista sanoen: ”Kuolema on niin ainutkertainen, että haluan kokea sen selvällä järjelläni”. Waltari on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Mika Waltari

text: Waltarin tytär Satu Waltari, myöhemmin Satu Elstelä, oli myös kirjailija. Satu Waltarin aviomies oli teatteriohjaaja Esko Elstelä, ja heidän poikansa, Waltarin tyttärenpoika Joel Elstelä on julkaissut yhden romaanin ja yhden novellikokoelman.


title: Mika Waltari

text: Waltari asui suurimman osan elämästään Helsingin Etu-Töölössä osoitteessa Tunturikatu 13. Nuoren avioparin vuonna 1932 ostamassa asunnossa on noin 135 neliötä, viisi huonetta, halli, kylpyhuone, WC ja keittiö. Waltari selitti myöhemmin tuotteliaisuuttaan sillä, että hänen täytyi saada poikkeuksellisen suuri asunto maksetuksi ja lisäksi elättää perheensä.


title: Mika Waltari

text: Mika Waltari oli erittäin tuottelias kirjailija, jonka tuotantoon kuuluu yli 25 romaania, viitisentoista pienoisromaania, 34 näytelmää ja lisäksi kuunnelmia, pieniä dialogeja, elokuvakäsikirjoituksia, runoja, matkakertomuksia, novelleja ja lukuisia muita tekstejä. Hänen ensimmäinen julkaistu teoksensa oli "Jumalaa paossa" vuonna 1925, ja viimeiset tekstit hän saneli "Ihmisen ääni" -sarjassa ilmestyneeseen teokseen vuonna 1978. Hänen teoksistaan on otettu jatkuvasti lisäpainoksia ja niitä on julkaistu myös erilaisina kokoelmina; esimerkiksi hänen näytelmänsä julkaistiin yhtenä kokoelmana vasta 1999.


title: Mika Waltari

text: Waltarin läpimurtoteos oli "Suuri illusioni", josta tuli 1920-luvun kulttiromaani. Nuori lukijakunta otti omakseen Pariisissa Hotel de Sueden huoneessa parissa kuukaudessa syntyneen teoksen. Se on yhä käännetyin suomalainen esikoisromaani. Seuraava romaani "Appelsiininsiemen" (1931) on kertomus aikansa nuorison elämästä.


title: Mika Waltari

text: Vuosina 1933–1935 Waltari kirjoitti kolme romaania – "Mies ja haave" (1933), "Sielu ja liekki" (1934) ja "Palava nuoruus" (1935) – jotka ilmestyivät myöhemmin hieman lyhennettyinä yhteisteoksena nimellä "Isästä poikaan" (1942). Kuva kolmen sukupolven Helsingistä piirtyy pitkälti Waltarin oman suvun vaiheiden kautta. "Surun ja ilon kaupunki" (1936) on yhdenpäivänromaani, joka esittää katkelmia 1930-luvun Helsingin asukkaiden elämästä. Markku Envall on arvioinut sen herätteiden tulleen niin F. E. Sillanpään "Ihmiset suviyössä" -maalaiskuvauksesta kuin Euroopassa tuohon aikaan tunnustetusta unanimismin aatteestakin. Sen vaikutuksesta Waltari tarkastelee kaupunkia eräänlaisena henkisenä yhteisönä, jossa ihmiskohtalot koskettavat toisiaan. Helsinki-romaanien sarjallaan Waltari nosti suomalaisessa kirjallisuudessa esille kaupungin ja nousevan keskiluokan kuvausta.


title: Mika Waltari

text: Sotavuosina Waltari kirjoitti kaksi tendenssiromaania: talvisotaa kuvaavan "Antero ei enää palaa" (1940) ja välirauhan aikaan sijoittuvan "Rakkaus vainoaikaan" (1943). Lisäksi hän kirjoitti Ruotsin historiasta kertovan romaanin "Kaarina Maununtytär" ja 1800-luvun Suomeen sijoittuvan "Tanssi yli hautojen".


title: Mika Waltari

text: Myös salapoliisiromaanit "Kuka murhasi rouva Skrofin?" (1939) ja "Komisario Palmun erehdys" (1940) ilmestyivät sotavuosina, ja niitä seurasi yli kaksikymmentä vuotta myöhemmin "Tähdet kertovat, komisario Palmu!" (1962).


title: Mika Waltari

text: Waltari oli pitkään ollut kiinnostunut egyptologiasta, ja sodan jälkeen ilmestyi muinaiseen Egyptiin sijoittunut romaani "Sinuhe egyptiläinen" (1945), josta tuli kansainvälinen menestys ja Waltarin pääteos. Englanninkielinen käännös pääsi Yhdysvalloissa bestseller-listalle. Sinuhe on ilmestynyt 41 kielellä.


title: Mika Waltari

text: Sinuhen jälkeen Waltari kirjoitti historialliset romaanit "Mikael Karvajalka" (1948) ja "Mikael Hakim" (1949). ”Hakimia” Markku Envall pitää länsimaisessa kirjallisuudessa ainutlaatuisena käyntikorttina islamilaiseen maailmaan. Sen tapa kuvata muslimimaailmaa sisältä päin on hänestä ollut radikaali jo ilmestymisaikanaan Suomen kaltaisessa läpeensä luterilaisessa maassa. Myös "Johannes Angelos" (1952) kertoo kristityn ja islaminuskoisen maailman kohtaamisesta. Teos sijoittuu Konstantinopolin piirityksen aikoihin 1400-luvulle. "Johannes Angeloksessa" Waltari käytti myös osia vuotta aikaisemmin tekemästään käsikirjoituksesta, joka käsitteli Johanneksen nuoruusvuosia. Käsikirjoitus julkaistiin vasta Waltarin kuoleman jälkeen 1981 nimellä "Nuori Johannes".


title: Mika Waltari

text: Manilianus-romaanit "Valtakunnan salaisuus" (1959) ja "Ihmiskunnan viholliset" (1964) kertovat kristinuskon varhaisvaiheista. Historiallisten romaanien sarjaan kuuluu lisäksi "Turms, kuolematon" (1955). Tekijä suuntasi historialliset teoksensa yleismaailmalliselle lukijakunnalle; ainoastaan "Mikael Karvajalka" tapahtuu osittain Suomessa.


title: Mika Waltari

text: Waltarin historiallisille romaaneille tyypillistä on suuri sivumäärä, yleensä noin 800–1000 sivua. Niissä esiintyy kuvitteellisten päähenkilöiden lisäksi usein runsaasti todellisia historian merkkihenkilöitä. Waltari tutustui etukäteen perusteellisesti aikakauteen, johon aikoi romaaninsa sijoittaa, joten niiden ympäristö on yksityiskohtia myöten todenmukainen.


title: Mika Waltari

text: "Neljä päivänlaskua" (1949) on eräänlainen romaani romaanista. Se sijoittuu aikaan, jolloin Waltari kirjoitti ”kiusallista ja häiritsevää” "Sinuhea". Kirjailijan omien sanojen mukaan teos on ”valepukuun verhottu, sentimentaalinen rakkauskertomus”.


title: Mika Waltari

text: Vuonna 1958 ilmestynyttä suppeaa aikalaisromaania "Feliks onnellinen" Markku Envall pitää parhaana suomalaisena uskonnollisena romaanina. Ilmestymisaikanaan ristiriitaisen vastaanoton saanut kirja pohtii kysymystä, kuinka voi olla kristitty nykyaikana. Envallin arvion mukaan romaani on parhaiten ymmärrettävissä tekijänsä teologisen tiedekunnan aikaisen kurssitoverin Erkki Niinivaaran omintakeista ajattelua vasten.


title: Mika Waltari

text: Kirjallisesti merkittävimpinä pidetään usein Waltarin niin sanottuja pienoisromaaneja, joille on ominaista voimakas aistillisuus ja erotiikka. Pienoisromaaneja ilmestyi Waltarilta pääasiassa 1940-luvulla ja 1950-luvun alussa. Pienoisromaanit "Ei koskaan huomispäivää" (1942) ja "Jokin ihmisessä" (1944) Waltari julkaisi ensin omakustanteina. WSOY kieltäytyi julkaisemasta Waltarin moraalisesti epäilyttäviksi katsomiaan, rikosta ja kiellettyä rakkautta käsitteleviä teoksia. Näissä teoksissa kirjailija saattoi ilmaista itseään ilman menestyskirjailijan paineita, ja näin ihmismielen yöpuolen kartoittaminen sekä elämänfilosofinen ja eksistentiaalinen pohdiskelu kävivät mahdollisiksi. Vuonna 1953 WSOY saattoi julkaista kuuden pienoisromaanin kokoelman "Kuun maisema". Kaikkiaan Mika Waltari kelpuutti 13 teostaan yhteisniteeseen "Pienoisromaanit".


title: Mika Waltari

text: Tunnetuimpia pienoisromaaneja on "Vieras mies tuli taloon", jolla Waltari voitti WSOY:n pienoisromaanikilpailun 1937. Markku Envall pitää kirjaa osoittelevuudessaankin eräänlaisena suomalaisvastineena D. H. Lawrencen "Lady Chatterleyn rakastajalle". Teos oli Waltarin ensimmäinen käännösmenestys.


title: Mika Waltari

text: "Fine van Brooklynissa" (1941) kokematon tiedemies matkustaa Bretagneen ja joutuu siellä laskelmoivan naisen valtaan. "Jokin ihmisessä" sijoittuu päällisin puolin alamaailmaan ja lienee luettavissa kirjailijaa kiinnostaneen kalvinismin valossa. "Ei koskaan huomispäivää" on kolmiodraama rikoksesta ja sen tunnustamisesta. Samalla se on kuvaus levottomasta ajasta kahden maailmansodan välissä.


title: Mika Waltari

text: Waltari kirjoitti uransa aikana myös kolmisenkymmentä näytelmää. Jotkut niistä toimivat suurten romaanien esitöinä, kuten "Sinuhe Egyptiläisen" kanssa samaan ajanjaksoon sijoittuva "Akhnaton, auringosta syntynyt" (1936) ja 1500-lukua kuvaava "Paracelsus Baselissa" (1943). Osa näytelmistä oli poliittisia, kuten "Yö yli Euroopan" (1934), joka kertoo aikansa poliittisista aatteista ja niiden välisistä jännitteistä. Keveämmistä näytelmistä monet ovat tulleet tunnetuksi myös elokuvina, kuten "Kuriton sukupolvi" (1936), "Gabriel, tule takaisin" (1945), "Noita palaa elämään" (1946) ja "Huhtikuu tulee" (1949). Näytelmistä on myöhemmin julkaistu kokoelma "Mika Waltarin näytelmät" (1999).


title: Mika Waltari

text: Waltari oli ahkera elokuvakäsikirjoittaja. Ehdottomasti tunnetuin hänen käsikirjoittamistaan elokuvista on T. J. Särkän ohjaama "Kulkurin valssi" (1941). Muita ovat esimerkiksi "Helmikuun manifesti" (1939) ja "Oi, kallis Suomenmaa" (1940). Suunnitellessaan elokuvaa "Maailman kaunein tyttö" (1953) Armi Kuuselan kunniaksi ohjaaja-tuottaja Veikko Itkonen antoi lehdille haastattelun, jossa hän sanoi, että elokuvan käsikirjoituksen tulee tekemään Mika Waltari. Waltari itse sai tietää tästä suunnitelmasta ensimmäistä kertaa lukiessaan Itkosen haastattelua lehdestä. Kilttinä miehenä hän kuitenkin suostui käsikirjoittajaksi.


title: Mika Waltari

text: Waltarin teosten pohjalta on tehty 33 elokuvaa. Suomalaisille tunnetuimpia lienevät Matti Kassilan ohjaamat "Komisario Palmu" -elokuvat ja näytelmien pohjalta tehdyt komediat, kuten "Gabriel, tule takaisin". Pienoisromaanin "Ei koskaan huomispäivää" pohjalta on tehty elokuva "Verta käsissämme". "Vieras mies tuli taloon" on filmattu kahdesti, ja sen nimestä on tullut lentävä lause.


title: Mika Waltari

text: Näytelmänsä "Omena putoaa..." pohjalta tekemästään elokuvan "Omena putoaa" käsikirjoituksesta Waltari sai Jussi-palkinnon. Jo heti ensi-illan jälkeen käsikirjoitusta kiitettiin Waltarin parhaaksi, samoin sen dialogia.


title: Mika Waltari

text: Kansainväliselle yleisölle tunnetuin Waltarin romaanin pohjalta tehty elokuva on kuitenkin Michael Curtizin ohjaama "Sinuhe, egyptiläinen" (1954), jonka käsikirjoituksen tosin tekivät Philip Dunne ja Casey Robinson.


title: Mika Waltari

text: Waltari kirjoitti nuoruudessaan paljon runoja, ja hän pitikin itseään aluksi ennen kaikkea runoilijana. Hänen ensimmäiset runonsa ilmestyivät Nuoren Voiman Liiton antologiassa "Nuoret runoilijat" vuonna 1926 nimellä "Kristian Korppi", ja nopeassa tahdissa sen jälkeen ilmestyivät "Sinun ristisi juureen" (1927) ja "Muukalaislegioona" (1929) ja "Valtatiet" (1928) yhdessä Olavi Laurin (Olavi Paavolainen) kanssa. Myöhemmin Waltarin runoja ilmestyi kokoelmissa "Runoja 1925–1945" ja "Pöytälaatikko".


title: Mika Waltari

text: Waltari kirjoitti matkakertomuksia. "Yksinäisen miehen juna", vuonna 1929 ilmestynyt saman vuoden kesään sijoittuva matkakertomus, kuvaa vastavalmistuneen kandidaatin matkaa Konstantinopoliin. Matkakirjassa "Lähdin Istanbuliin" (1948), joka kuvaa sodanjälkeistä Eurooppaa, Waltari kirjoittaa matkasta, jonka hän teki "Sinuhen" ilmestyttyä löytääkseen aineistoa seuraavia historiallisia romaanejaan varten. Waltarin lehdissä ilmestyneitä matkakertomuksia on julkaistu Rudy de Casseresin ja Raimo Salomaan toimittamassa kokoelmassa vuonna 1989.


title: Mika Waltari

text: Asevelvollisuusajastaan Waltari kirjoitti armeijamyönteisen omaelämäkerrallisen teoksen "Siellä missä miehiä tehdään" 1931. Teosta on sanottu oikeiston ”tilaamaksi” vastineeksi Pentti Haanpään armeijakriittiselle "Kentälle ja kasarmille". Markku Envall on luonnehtinut sitä 1984 "Kirjailijoiden kentät ja kasarmit" -teoksessa edelleen myönteisimmäksi varusmieselämän kuvaukseksi Suomen kirjallisuudessa.


title: Mika Waltari

text: Waltarin välityönään pitämä aloitteleville kirjailijoille tarkoitettu opas "Aiotko kirjailijaksi?" ilmestyi 1935. Muun muassa Kalle Päätalo on maininnut oppaan merkityksen oman kirjailijauransa alkuvaiheessa.


title: Mika Waltari

text: Waltari ryhtyi vuonna 1934 kirjoittamaan runomuotoiset tekstit Asmo Alhon piirtämään sarjakuvaan "Kieku ja Kaiku", joka ilmestyi "Kotiliedessä" vuoteen 1975. Näitä riimittelyjä on arvioitu Waltarin kotimaassa luetuimmiksi teksteiksi.


title: Mika Waltari

text: Waltarin alun perin eri lehtiin kirjoittamia novelleja on myöhemmin julkaistu kokoelmissa "Novelleja" ja "Viisi ässää ja muita kertomuksia". Hän kirjoitti myös satuja, joita on julkaistu muun muassa kokoelmissa "Dshinnistanin prinssi" ja "Kiinalainen kissa".


title: Mika Waltari

text: Vuonna 1978 ilmestyi "Ihmisen ääni" -sarjassa Ritva Haavikon toimittama Waltarin tekstien retrospektiivinen valikoima. Kirjaan "Ihmisen ääni. Nöyryys − intohimo" koottiin Waltarin kirjoituksia eri vuosikymmeniltä tuotannon alusta lähtien ja näin pyrittiin luomaan yhtenäinen kuva Waltarin maailmankatsomuksesta. Kirja sisältää muun muassa lyhennelmän hänen pro gradu -tutkielmastaan vuodelta 1928. Osan kirjoituksista Waltari laati erityisesti tätä kirjaa varten sen ilmestymisvuonna 1978, ja ne jäivät hänen viimeisiksi kirjallisiksi töikseen.


title: Mika Waltari

text: Vasta Waltarin kuoltua ilmestyivät teokset "Mikan runoja ja muistiinpanoja 1925–1978" (1979) ja "Kirjailijan muistelmia" (1980) Haavikon toimittamina. Haavikko haastatteli 1970-luvulla Waltaria hänen elämästään ja työstään. Haastattelut olivat pitkiä, ja niiden pohjalta Haavikko toimitti artikkelimuotoisen 370-sivuisen Waltarin elämäkerran "Mika Waltari: Mielikuvituksen jättiläinen", joka valmistui 1982. Waltarin tytär Satu Elstelä on todennut, ettei muistelmien antama kuva aina vastaa todellisuutta. Ongelmaa on käsitellyt Markéta Hejkalová kirjoittamassaan elämäkerrassa "Mika Waltari. The Finn" sekä Waltari-tutkija Juha Järvelä.


title: Mika Waltari

text: Waltari oli ammattikirjoittaja ja otti huomioon toiveet, joita tekstien tilaajat hänelle esittivät. Esimerkiksi "Gabriel, tule takaisin" -komedia sai alkunsa Helge Raninin pyynnöstä. Hän toivoi kiertueella esitettäväksi nelinäytöksistä hauskaa näytelmää, jossa on yksi lavastus, kolme naisroolia ja suuri miesrooli.


title: Mika Waltari

text: Waltari oli kirjoittajana monipuolinen, hän hallitsi niin kevyet komediat kuin vakavat ja pohdiskelevat teokset. Hänet muistetaan myös ahkeruudestaan: vain harva suomalainen kirjailija on pystynyt samanlaiseen kirjoitusnopeuteen ja julkaisutiheyteen. Kriitikoitaan hämätäkseen – ja ehkä nolatakseenkin – Waltari osallistui kirjoituskilpailuihin usein salanimillä.


title: Mika Waltari

text: Viihteellisimpiä kirjojaan ja novellejaan Waltari julkaisi myös salanimillä, ehkä siksi ettei itsekään arvostanut niitä kovin paljon tai sitten vain kätkeäkseen tuotteliaisuuttaan.


title: Mika Waltari

text: Mika Waltaria kuvaillaan usein rauhalliseksi, ystävälliseksi ja lämpimäksi ihmiseksi. Waltarin elämään kuului kuitenkin myös dipsomania-tyyppinen alkoholismi sekä vaikeita unettomuus- ja masennuskausia, jotka pakottivat hänet monesti sairaalahoitoon. Tapahtumat seurasivat toisiaan yleensä tietyssä järjestyksessä: työn loppuun saattaminen, masennus, juomaputki, suhde tai ihastuminen, oivallus uudesta aiheesta ja työhön palaaminen.


title: Mika Waltari

text: Selvinä kausina juopotteluretket nolottivat Waltaria, ja hänen suhteensa alkoholiin oli ongelmallinen. Hän kuitenkin puhui asiasta melko avoimesti vanhemmalla iällä. Waltari kertoi julkisesti myös mielisairaalakokemuksistaan lehtihaastattelussa 1970-luvulla. Tekoa pidettiin melko rohkeana, sillä tuolloin mielisairauksia pidettiin usein häpeällisenä ja salailtavana asiana.


title: Mika Waltari

text: Mika Waltari oli saanut ankaran kristillisen kasvatuksen ja kamppaili koko ikänsä kristinuskon kanssa. Vaikka hän keskeytti teologian opintonsa, hän osallistui säännöllisesti kurssinsa vuosijuhliin. "Turms, kuolematon" -romaanissa Waltari saattoi luonnostella omaa käsitystään uskonnosta, koska etruskien uskonnosta ei tiedetä paljoa. Reijo Vahtokarin mukaan "Turmsissa" on nykyajan käsittein suorastaan new age -piirteitä. Sen jälkeen kirjailija kuitenkin palasi kotoiseen Helsinkiin ja kristinuskoon kirjassa "Feliks onnellinen".


title: Mika Waltari

text: Usko tarjosi Waltarille perusteen myönteisen elämänkatsomuksen omaksumiselle ihmisten aiheuttamista pettymyksistä huolimatta. Tästä huolimatta kirjailija esiintyi toistuvasti alituisena skeptikkona. Waltari tunnusti, ettei ihminen voi elää ilman uskoa, mutta ajatteleva ihminen ei voi myöskään elää ilman epäilyä. Siitä huolimatta Waltarin myöhäistuotanto osoittaa kirjailijan löytäneen kristinuskosta sellaista toivoa ihmiskunnan tulevaisuudelle, joka tuntui tyystin hävinneen hänen pääteoksestaan "Sinuhe egyptiläisestä" (1945).


title: Mika Waltari

text: Mika Waltaria pidetään usein oikeistolaisena, kuitenkin liberaalina ja suvaitsevana. Katri Vala kutsui Waltaria ”kokoomuslaiseksi moralistiksi ja äitienpäiväpuhujaksi”. Waltari kuvaili vuonna 1972 olevansa ”harhaileva äänestäjä”, jonka äänestysvalinta perustuu enemmän henkilöön kuin puolueeseen. Hän kertoi myös äänestävänsä aina naista, koska naiset ovat hänen mielestään paljon miehiä järkevämpiä.


title: Mika Waltari

text: Waltari suomensi kansallissosialistien kulttiteoksen, Hanns Heinz Ewersin kirjoittaman Horst Wesselin elämäkerran "" (WSOY, 1933). Muistelmissaan Waltari kertoo, ettei tuohon aikaan tuntenut kansallissosialistista aatetta kovin hyvin. Vuonna 1939, ennen toisen maailmansodan alkua, hän kirjoitti matkastaan Euroopassa artikkelin, jossa kuvaili natsi-Saksaa melko myönteiseen sävyyn.


title: Mika Waltari

text: Mika Waltarin tekstit ovat hyvin visuaalisia, ja kuvataide vaikutti hänen kirjoittamiseensa. Waltari on kertonut ympäröineensä itsensä kuvataiteella. Taulut olivat hänelle ystäviä ja seuralaisia. Hän oli myös ahkera taidenäyttelyissä ja museoissa kävijä. Waltarin itsensä mukaan:


title: Mika Waltari

text: Ateneumin taidemuseossa syksyllä 2008 esitettyyn näyttelyyn koottiin Mika Waltarille tärkeiden Eemu Myntin, Yrjö Saarisen, Otto Mäkilän, Mauno Markkulan ja Aimo Kanervan teoksia. Näyttelyn yhteydessä julkaistiin muun muassa kirja, johon on koottu kaikki Waltarin kirjoitukset näyttelyn viidestä taiteilijasta. Kirjan muut artikkelit kertovat Waltarin suhteesta kuvataiteeseen.


title: Mika Waltari

text: Waltari palkittiin vuonna 1952 Pro Finlandia -mitalilla. Waltarin kunniaksi Suomen Kirjailijaliitto myöntää vuosittain Waltari-palkinnon ansioituneille nuorille kirjailijoille.


title: Mika Waltari

text: Helsingin Etu-Töölössä on lähellä Waltarin kotia Mika Waltarin muistomerkki. Veikko Hirvimäen veistos "Kuningasajatus" on saanut ideansa "Turms kuolemattomaan" sisältyvästä lauseesta ”Ihmisessä itsessään ovat pisimmät matkat.” Aikoinaan käytiin kiivasta keskustelua, millainen sen tulisi olla. Monet olisivat halunneet näköispatsaan. Waltari itse totesi, että kun hänestä aika jättää, hänen muistokseen voitaisiin rakentaa Helsingin keskustaan julkinen pisoaari.


title: Mika Waltari

text: Kirjailijan muistoa vaalii vuonna 2000 perustettu Mika Waltari -seura, joka muun muassa julkaisee Illusioni-nimistä vuosikirjaa.


title: Mika Waltari

text: Helsingin Töölön kirjaston neljännen kerroksen monitoimitila avattiin Mika Waltari -saliksi nimettynä kirjailijan syntymän 99-vuotispäivänä 19. syyskuuta 2007.


title: Mika Waltari

text: Waltarille omistettuja nimikkotaivaankappaleita ovat asteroidi n:o 4266 (Mika Waltari) ja asteroidi n:o 4512 (Sinuhe).


title: Mika Waltari

text: Vuosi 2008 oli Waltarin syntymän satavuotisjuhlavuosi, ja Waltaria muistettiin monissa tilaisuuksissa, lehtiartikkeleissa sekä radio- ja televisio-ohjelmissa. Rahapaja julkaisi Waltarin kunniaksi nimellisarvoltaan 10 euron hopeisen juhlarahan. "Sinuhe egyptiläinen" äänestettiin tuolloin suomalaisten rakkaimmaksi kirjaksi. Syksyllä WSOY julkaisi Panu Rajalan kirjoittaman 850-sivuisen Waltarin elämäkerran "Unio mystica: Mika Waltarin elämä ja teokset" sekä Marketa Hejkalován kirjoittaman englanninkielisen teoksen "Mika Waltari the Finn", joka on käännös tšekin kielestä. "Aku Ankka" -lehdessä julkaistiin sarjakuvataiteilija Kari Korhosen laatima, Waltarille omistettu 11-sivuinen juhlasarjakuva, jossa esiintyvät myös itse Waltari sekä ”vanhentuneet” Kieku ja Kaiku.


title: Madeira

text: Madeira () on Portugalille kuuluva itsehallinnollinen saariryhmä Pohjois-Atlantilla noin 580 kilometriä Pohjois-Afrikan rannikolta luoteeseen. Madeira kuuluu maantieteellisesti Makaronesiaan ja koostuu seitsemästä tuliperäisestä saaresta, joista suurimmat ja ainoat asutetut ovat Madeira ja Porto Santo. Pääsaaresta noin 40 kilometriä kaakkoon sijaitsevat kolme saarta käsittävät Desertassaaret. Hallinnollisesti Madeiraan kuuluu vielä 280 kilometrin päässä kaakossa sijaitsevat kaksi saarta käsittävät Selvagenssaaret. Madeirasta puhuttaessa voidaan viitata yhtä lailla koko hallinnolliseen alueeseen, maantieteelliseen saariryhmään tai pelkästään Madeiran saareen.


title: Madeira

text: Madeiran historian varhaisimmat luotettavat tiedot eurooppalaistoiminnasta ulottuvat 1400-luvun alkupuolelle. Madeirasta on myös huomattavasti vanhempia, mutta epävarmoja viittauksia heti ajanlaskun alusta lähtien. Madeiran virallinen kirjoitettu historia alkoi portugalilaisten saapumisen myötä vuodesta 1418. Portugalissa vuonna 1974 tapahtunut neilikkavallankumous kaatoi maata hallinneen sotilasjuntan, minkä seurauksena Madeiralle myönnettiin autonomia kaksi vuotta myöhemmin. Madeira liittyi Portugalin mukana Euroopan unioniin vuonna 1986. Madeiran elintaso on noussut autonomian ja EU-jäsenyyden aikana. Madeiran presidentti Miguel Albuquerque on toiminut virassaan maaliskuusta 2015 lähtien. Hänen edeltäjänsä Alberto João Jardim ehti olla presidentin virassa 37 vuotta.


title: Madeira

text: Madeiran väkiluku oli vuonna 2011 yhteensä 267 938, joista valtaosa eli yli 240 000 ihmistä asui Madeiran saarella. Madeiran pääkaupunki on pääsaaren eteläosassa sijaitseva Funchal, jonka asukasluku oli 112 015 vuonna 2011. Kuten muuallakin Portugalissa, saarilla puhutaan portugalia, valtauskonto on katolilaisuus ja rahayksikkö euro. Madeira on suosittu turistikohde, ja matkailu on alueen taloudelle tärkeä tulonlähde. Madeira tunnetaan muun muassa madeiraviinistä ja pääsaarta halkovista vesikanavista eli levadoista. Funchalissa järjestetään vuosittain uudenvuoden ilotulitus, joka on päässyt Guinnessin ennätysten kirjaan maailman suurimpana.


title: Madeira

text: Madeiran hallinnollinen alue sijaitsee Atlantin valtameressä noin 580 kilometriä Pohjois-Afrikan rannikosta länteen ja noin tuhat kilometriä Portugalin pääkaupungista Lissabonista lounaaseen. Kanariansaaret sijaitsevat noin 450 kilometriä etelään ja Azorit alle tuhat kilometriä luoteeseen. Pääsaaren Madeiran lisäksi alueeseen kuuluvat toinen asuttu saari Porto Santo, alle 40 kilometriä pääkaupunki Funchalista kaakkoon sijaitsevat Desertassaaret sekä 280 kilometriä eteläkaakkoon sijaitsevat Selvagenssaaret. Saarten yhteispinta-ala on noin 801 neliökilometriä ja ainoastaan Madeira ja Porto Santo ovat niistä asuttuja. Saariryhmä syntyi vulkaanisen toiminnan seurauksena miljoonia vuosia sitten. Madeira ja Desertassaaret ovat saarista nuorimpia, kun taas Porto Santo ja Selvagenssaaret ovat iältään vanhempia.


title: Madeira

text: Madeiran saari sijaitsee suuren vedenalaisen kilpitulivuoren päällä, joka kohoaa noin kuusi kilometriä valtameren pohjasta. Madeira on saariryhmän geologisesti nuorin saari. Se syntyi useiden vedenalaisten tulivuorenpurkausten seurauksena. Ensimmäinen purkauksen arvioidaan tapahtuneen noin 15 miljoonaa vuotta sitten, mutta merenpinnan yläpuolelle Madeira alkoi kuitenkin kohota vasta noin viisi miljoonaa vuotta sitten. Purkaukset päättyivät noin 700 000 vuotta sitten, jonka jälkeen saarta kulutti voimakas eroosio. Vulkaaninen toiminta aktivoitui myöhemmin uudestaan ja muokkasi saaren pintaa. Viimeisimmät tulivuorenpurkaukset tapahtuivat noin 6 500 vuotta sitten. Madeira on noin 57 kilometriä pitkä ja 22 kilometriä leveä. Pinta-alaa sillä on noin 740 neliökilometriä. Korkeuserot Madeiran saarella ovat suuria. Korkein vuori Pico Ruivo kohoaa 1 862 metrin korkeuteen. Toiseksi ja kolmanneksi korkeimmat vuoret ovat Pico das Torres (1 851 m) ja Pico do Areeiro (1 818 m). Saarta ympäröi syvä merialue. Jo muutaman kymmenen kilometrin päässä saaren pohjoisrannikosta on jo 2 500–4 000 metrin syvänteitä. Madeiralla kulkee yli 2 000 kilometriä levadoita, jotka kuljettavat sateisesta vuoristosta vettä saaren kuivempaan etelä- ja kaakkoisosaan, joka sopii paremmin maanviljelylle ja asutukselle. Virtaava vesi tuottaa samalla vesivoimaa.


title: Madeira

text: Porto Santo on toinen asutuista saarista ja sijaitsee noin 40 kilometriä Madeiran koillispuolella. Pituutta Porto Santolla on noin 11 kilometriä, leveyttä 6 kilometriä ja pinta-alaa yhteensä noin 40 neliökilometriä. Saaren iäksi on arvioitu 13,5–18 miljoonaa vuotta. Saaren pääkaupunki on Vila Baleira. Saaren muodostavat kaksi vulkaanisperäistä ylänköaluetta, joiden välissä sijaitsevalla matalammalla alueella sijaitsee saaren lentokenttä. Saaren korkein kohta Pico do Facho nousee 516 metriä merenpinnan yläpuolelle. Porto Santon ilmasto on kuiva ja kastelu on haaste kaikelle maanviljelylle. Porto Santon pääsaaren ympärarillä sijaitsee kuusi pienempää luotoa: Ilhéu da Cal, Ilhéu das Cenouras, Ilhéu de Cima, Ilhéu de Fora, Ilhéu de Ferro ja Ilhéu da Fonte da Areia.


title: Madeira

text: Desertassaaret koostuvat kolmesta pääsaaresta. Suurin saarista on 12 kilometriä pitkä ja 2 kilometriä leveä Deserta Grande, jonka korkein kohta kohoaa 490 metriä merenpinnan yläpuolella. Ilha do Bugio on noin 7,5 kilometriä pitkä 800 metriä leveä. Pienin saarista Ilhéu Chão on noin 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä, ja nousee loivasti pohjoispäässä lähes sadan metrin korkeuteen. Saaret ovat kalastajien suosiossa, mutta niillä ei saa mennä maihin yli kymmenen metrin päähän rantaviivasta. Desertassaaret ja Selvagenssaaret olivat yksityisomistuksessa vuoteen 1971 asti, jolloin Portugalin hallitus osti ne.


title: Madeira

text: Selvagenssaaret sijaitsevat noin 280 kilometriä Funchalista kaakkoon ja ne ovatkin lähempänä Kanariansaaria kuin pääsaarta Madeiraa. Desertas- ja Selvagenssaarten välinen merialue on paikoitellen jopa 4,5 kilometriä syvä. Selvagenssaaret muodostuvat kahdesta ryhmästä, joiden yhteispinta-ala on noin 2,8 neliökilometriä. Pohjoisen ryhmän muodostavat Selvagem Grande sekä kaksi pienempää saarta, Palheiro da Terra ja Palheiro do Mar. Eteläisen ryhmän muodostavat Selvagem Pequena ja Ilhéu de Fora sekä useat pienemmät luodot. Saaret ovat niin matalia, ettei niillä synny orografista sadetta, joten sateiden välissä voi kulua kolmekin vuotta.


title: Madeira

text: Madeira sijaitsee subtrooppisella vyöhykkeellä. Saaren pohjoisosassa vallitsee pikemminkin lauhkea ilmasto, sillä itä-länsi suunnassa kulkeva keskimäärin 1 000 metriä korkea vuoristo jakaa saaren etelä- ja pohjoispuoliskoihin aiheuttaen niiden välillä ilmastollisia eroja. Korkeat vuoristoketjut pakottavat Madeiran pohjoisrannikolle puhaltavat kosteat ja lämpimät pasaatituulet kohoamaan ylöspäin tiivistyen sumuksi ja pilviksi. Korkeat vuoret hidastavat pilvien kulkeutumista etelään, joten sateet keskittyvät enimmäkseen saaren pohjoispuolelle ja vuorille. Eniten sadepäiviä on marras- ja maaliskuun välisenä aikana, kun taas vähiten sadepäiviä on toukokuusta syyskuuhun. Golfvirran jatke Kanarianvirta vaikuttaa merilämpötiloihin.


title: Madeira

text: Funchalin keskilämpötila on joulukuusta huhtikuuhun 16–21 astetta, minkä jälkeen se kohoaa vähitellen saavuttaen heinä-elokuussa 20–25 astetta. Loka-joulukuun välisenä aikana Funchalissa on keskimäärin 18–21 astetta. Lämpötilat eivät juuri kohoa 27–28 asteen yli paitsi harvoin lämpimän itätuulen puhaltaessa Afrikan suunnasta.


title: Madeira

text: Korkeus merenpinnasta on Madeiran ilmastossa merkittävä tekijä. Ylös vuorille mentäessä keskilämpötila laskee noin 3 °C jokaista 500 metrin nousua kohden. Subtrooppinen vyöhyke ulottuu noin 300 metriin ja välimerenilmasto 300–750 metriin merenpinnasta. Tosin korkeimmillakin huipuilla voidaan kesäpäivänä päästä 20 celsiusasteeseen. Madeiran saarelle on tyypillistä mikroilmastot, joihin vaikuttaa korkeus merenpinnasta sekä tuulet. Madeiralla on viime aikoina ollut havaittavissa muutoksia ilmastossa. Sateita on tullut huomattavasti vähemmän kuin 1990-luvun alussa, talvet ovat lämpimämpiä, keskilämpötilat ovat nousseet ja kuivuus on lisääntynyt.