title: Last.fm

text: Myös Fring tukee Last.fm -palvelua, joka mahdollistaa kuuntelun S60 3rd -puhelimilla. Joillain alueilla Xbox 360 tukee myös Last.fm -palveluita.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Helsingin kaupunginteatteri ("HKT") on Suomen suurin ammattiteatteri, jonka ohjelmistossa on viidellä eri näyttämöllä ja lämpiöissä ulkomaisia ja suomalaisia puhenäytelmiä, komedioita, musiikkiteatteria, oman tanssiryhmän Helsinki Dance Companyn tuotantoja ja lastenesityksiä.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Teatterin johtaja vuosina 1998–2016 oli Asko Sarkola, syksystä 2016 alkaen Kari Arffman.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Helsingin kaupunginteatteri panostaa yleisötyöhön ja taidekasvatukseen. Teatteri järjestää muun muassa teosesittelyjä, kulissikierroksia, avoimia harjoituksia, työpajoja, teatterivierailuja, koululaisten teatterileirejä sekä pitkäkestoisempia yleisötyönprojekteja. Tarjolla on sekä kaikille avointa toimintaa että tietyille ryhmille, kuten koulu- ja päiväkotiryhmille, työyhteisöille ja ikäihmisille järjestettyjä työpajoja.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Helsingin kaupunginteatteri tuottaa vuosittain noin 20 uutta ensi-iltaa. Esityksiä nähdään vuoden aikana noin tuhat, ja teatterissa käy vuosittain noin 300 000 katsojaa. Vakituista henkilökuntaa teatterilla on noin 240. Teatterin vuosittainen budjetti on noin 21,5 miljoonaa euroa, kun siitä vähennetään peruskorjaus- ja vuokra-avustukset. Omien tuottojen osuus tästä on noin 46 % ja kaupungin ja valtion toiminta-avustuksien osuus on noin 54 %. Teatterilla on viisi näyttämöä: suuri ja pieni näyttämö, studio Pasila, Arena-näyttämö ja Lilla Teatern, jonka ohjelmisto on pääasiallisesti ruotsinkielistä.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Toiminta nykyisessä teatterirakennuksessa Eläintarhanlahden rannalla alkoi syksyllä 1967. Helsingin kaupunginteatterilla on kaksi edeltäjää, joiden historia on värikäs ja merkittävä osa suomalaista teatterihistoriaa. Vanhimman perusosan juuret ulottuvat 1900-luvun alkuun. Helsingin Työväenteatterin viralliseksi perustamisvuodeksi on merkitty 1902, Kansan Näyttämön 1907. Koiton Näyttämön yhdistyessä Kansan Näyttämöön 1934 syntyi Helsingin Kansanteatteri. Nämä kaksi yhdistyivät Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriksi 1948. Tässä vaiheessa omat työtilat olivat vasta kaukainen haave. Tärkeimpiä esityspaikkoja olivat Koiton näyttämö, Vallilan näyttämö ja Vanha ylioppilastalo. Kaupunginteatteri syntyi Kansanteatteri-Työväenteatterista vuonna 1965, jolloin Helsingin teatterisäätiö perustettiin.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Helsingin kaupunginhallitus järjesti 1960 yleisen arkkitehtuurikilpailun kaupunginteatterin suunnittelusta. Ensimmäinen palkinto annettiin arkkitehtien Timo Penttilän ja Kari Virran ehdotukselle Arlecchino, avustajana oli arkkitehti Pekka Ilveskoski. Päätös uuden teatteritalon rakentamisesta tehtiin 1965. Arkkitehti Timo Penttilän toimiston suunnittelema valmis teatterirakennus luovutettiin Helsingin teatterisäätiön hallintaan 7. syyskuuta 1967.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Syksyllä 1989 valmistui lisärakennus, joka käsitti muun muassa lavastamon laajennuksen, studio Elsan harjoitus- ja esitystilan sekä uuden lippumyymälän. Lisärakennuksen suunnittelusta vastasi Arkkitehdit Oy Timo Penttilä-Kari Lind-Sakari Tilanterä.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Syksyllä 2000 Kaupunginteatteri sai uuden haasteen kun Helsingin kaupunginhallitus teki päätöksen taloudellisiin vaikeuksiin joutuneen Teatteri Pienen Suomen sulauttamisesta osaksi Helsingin kaupunginteatteria. Yhdistymisellä haluttiin turvata lasten- ja nuortenteatteritoiminnan jatkuminen, ja Helsingin kaupunginteatteri sai tehtäväkseen taata lastenteatteritarjonnan määrän säilyminen Helsingissä. Yhdistyminen toteutui elokuun alussa vuonna 2001. Sen myötä Kaupunginteatteri sai Pasilaan uuden tilan, joka nimettiin Teatteristudio Pasilaksi.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Teatteristudio Pasila sijaitsee Itä-Pasilassa, ja sen on suunnitellut arkkitehti Pentti Piha. Aiemmin näissä tiloissa ovat toimineet Teatteri Pieni Suomi ja sen edeltäjä Intimiteatteri.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Helsingin kaupunginteatterista tuli 1. elokuuta 2005 kaksikielinen sen yhdistyessä Lilla Teaternin kanssa. Yrjönkadulla sijaitsevassa Lillanissa esitetään näytelmiä pääasiallisesti ruotsin kielellä. Lilla Teaternin taiteelliseksi johtajaksi valittiin yhdistymisen yhteydessä näyttelijä Pekka Strang, joka toimi tehtävässään vuoden 2013 loppuun saakka. Lilla Teaternin johtajana toimi 2014 - 2016 ohjaaja Raila Leppäkoski. Vuodesta 2017 alkaen Lillanin taiteellinen johtaja on ollut Marina Meinander.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Syksyllä 2010 Kaupunginteatteri sai käyttöönsä Helsingin Hakaniemessä uuden Arena-näyttämön, jonka teatteri on vuokrannut Komediakiinteistöt Oy:ltä. Toiminta käynnistyi keväällä 2010 yhteistyössä Musiikkiteatteri UIT Oy:n kanssa.


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Kaupunginteatterin teatteritaloa alettiin peruskorjata kesällä 2015, korjauksen kustannusarvio on 56 miljoonaa euroa. Korjauksen aikana teatteri toimi väistötiloissa muun muassa Ryhmäteatterin entisissä tiloissa Pengerkadulla ja Linnanmäen Peacock-teatterissa. Ensi linjalla sijaitseva teatteritalo ja sen ympäröivä puisto suojellaan. Peruskorjaus valmistui tammikuussa 2017, ja teatteri avattiin yleisölle elokuussa 2017.Rauno Ahonen, Laura Alajääski, Iikka Forss, Sari Haapamäki, Helena Haaranen, Riitta Havukainen, Heidi Herala, Vuokko Hovatta, Pekka Huotari, Sanna-June Hyde, Juha Jokela, Risto Kaskilahti, Santeri Kinnunen, Jouko Klemettilä, Pertti Koivula, Petrus Kähkönen, Merja Larivaara, Tuukka Leppänen, Sanna Majuri, Kari Mattila, Vappu Nalbantoglu, Emilia Nyman, Jari Pehkonen, Tiina Peltonen, Raili Raitala, Matti Olavi Ranin, Leena Rapola, Matti Rasila, Pia Runnakko, Sanna Saarijärvi, Eero Saarinen, Eppu Salminen, Ursula Salo, Heikki Sankari, Sampo Sarkola, Aino Seppo, Antti Timonen, Marjut Toivanen, Kaisa Torkkel, Leenamari Unho, Leena Uotila, Mikko Vihma, Eija Vilpas, Joachim Wigelius, Linda Zilliacus


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Jyrki Karttunen (tanssiryhmän taiteellinen johtaja), Jenni-Elina von Bagh, Sofia Hilli, Kirsi Karlenius, Jyrki Kasper, Aksinja Lommi, Kai Lähdesmäki, Heidi Naakka, Kaisa Niemi, Unto Nuora, Sami Paasila, Mikko Paloniemi, Inka Tiitinen


title: Helsingin kaupunginteatteri

text: Helsingin Kansanteatterista sekä Helsingin Työväenteatterista on kirjoitettu historiikit: Pirkko Kosken teokset "Kansan Teatteri I-II" ja "Teatterinjohtaja ja aika" sekä Matti Aron "Kestävä kaarisilta". Uusi historiikki, Pirkko Kosken ja Misa Palanderin toimittama "Kansaa teatterissa - Helsingin Kaupunginteatterin historia", julkaistiin teatterin satavuotisjuhlien yhteydessä elokuussa 2007. Teatteri Pienestä Suomesta on myös kirjoitettu historiikki, Eeva Mustosen "Moderni uusioperhe ja pieni kapina". Myös 1973 perustetun Helsingin Kaupunginteatterin Tanssiryhmän 30-vuotishistoriikki, Aino Kukkosen "Stretch - Tanssiryhmä teatterissa", ilmestyi syksyllä 2003. Lokakuussa 2004 ilmestyi pukusuunnittelija Sari Salmelan 30-vuotistaiteilijajuhlateos "Näyttämöpukuja".


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Sinebrychoffin taidemuseo (puhekielessä "Siffi") on Bulevardin varrella Helsingin Punavuoressa Suomen ainoa vanhaa eurooppalaista taidetta esittelevä museo. Sinebrychoffin taidemuseo on osa Suomen Kansallisgalleriaa.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Museolla on useita yksityishenkilöiltä lahjaksi saatuja kokoelmia. Rungon muodostaa kauppaneuvos Paul Sinebrychoffin (1859–1917) kokoamat taideteokset ja taideteollisuuden tuotteet, jotka hänen puolisonsa Fanny o.s. Grahn (1862–1921) testamenttasi valtiolle vuonna 1921. Lahjoitus sisältää 400 pienoismaalausta, ruotsalaisten taiteilijoiden maalaamia muotokuvia Kristiina-kuningattaren ajoilta 1800-luvulle, kymmeniä flaamilais-hollantilaisten mestarien maalauksia sekä italialaisia renessanssiajan maalauksia. Kokoelmaan kuuluu myös arvokkaita huonekaluja, pronssi- ja hopeaesineitä sekä posliiniastioita.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Lahjoituksin karttuneet maalauskokoelmat käsittävät vanhempaa eurooppalaista taidetta 1300-luvulta 1800-luvun alkuun. Kokoelma sisältää englantilaista, espanjalaista, hollantilaista, flaamilaista, italialaista ja ranskalaista maalaustaidetta. Kokoelmassa on muun muassa Rembrandtin maalaus "Lukeva munkki" (1661).


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Museon erikoiskokoelmissa on yli sata maalausta käsittävä vanhemman ruotsalaisen muotokuvataiteen kokoelma. Se painottuu 1600- ja 1700-lukujen taiteeseen. Maalauskokoelmaa on kartutettu yli sadan vuoden ajan ostoin ja lahjoituksin.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Paul Sinebrychoffin vuosina 1899-1910 keräämä miniatyyrimaalaustenkokoelma on Pohjoismaiden suurimpia. Se antaa kattavan katsauksen ruotsalaisen miniatyyritaiteen kehityksestä, ja kokoelmassa on myös esimerkkejä muiden maiden miniatyyritaiteesta.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Museon vanhan grafiikan kokoelma syntyi vuonna 1900, kun Collanin kokoelma hankittiin Antellin valtuuskunnan varoilla. Collanin kokoelma ja vuonna 1919 testamenttilahjoituksena saatu Ramsayn kokoelma käsittävät yhdessä noin 2500 lehteä. Kokoelmissa om vanhaa ulkomaista piirustustaidetta vain muutamia lehtiä.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Sinebrychoffin taidemuseon ikonikokoelmassa on bysanttilaisia, kreetalaisia, venäläisiä ja karjalaisia ikoneja myöhäiskeskiajalta 1800-luvulle. Kokoelma perustuu hankintoihin, lahjoituksiin ja deponointeihin.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Paul ja Fanny Sinebrychoffin hopeakokoelmassa on 29 esinettä ja se on läpileikkaus pohjoismaisesta kultasepäntyöstä vuosina 1660-1760. Siihen kuuluu sekä Kööpenhaminassa, Tukholmassa ja Kristianiassa valmistettuja esineitä, että maaseutukaupunkien kultaseppien töitä.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Sinebrychoffit keräilivät myös antiikkihuonekaluja. Museon empiresalin kalusto hankittiin todennäköisesti 1850-luvulla. Perimätiedon mukaan kalusto ostettiin keisarillisesta hovista, Ropshan linnasta Venäjältä. Kustavilaisen salongin huonekalut ovat 1700- ja 1800-luvuilta.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Sinebrychoffien lahjoituskokoelmaan kuuluu myös Keski-Euroopassa tehtyjä lasiesineitä, joiden joukossa on pikareita, juomalaseja ja pokaaleja pääasiassa 1700- ja 1800-luvuilta. Kokoelmassa on myös muutamia pienikokoisia pronssisia pöytäveistoksia. Lisäksi museon kokoelmiin on tullut veistoksia muiden kokoelmien ja lahjoitusten mukana. Niiden joukossa on Johan Tobias Sergelin "Fauni" sekä "Eros ja Psykhe".


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Museo on digitoinut lähdes 900 kirjettä käsittävän kauppaneuvos Paul Sinebrychoffn kirjekokoelman, joka kertoo taidekokoelman keräämisestä 1900-luvun taitteessa.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Talon rakennutti Paul Sinebrychoffin setä, liikemies Nikolai Sinebrychoff, ja se on valmistunut vuonna 1842. Sen länsipuolella sijaitsi Sinebrychoffin panimo 1800-luvulta vuoteen 1992 saakka. Nikolai itse ei muuttanut koskaan taloon, vaan pysyi Suomenlinnassa, missä hän toimitti varuskunnalle olutta ja muuta tavaraa. Alun perin talo oli hänen veljensä perheen asuntona ja edustuskäytössä. Kun taidemuseo perustettiin, sen käytössä oli aluksi vain osa rakennuksesta, sillä osa siitä oli Sinebrychoffin toimitusjohtajan asuntona 1970-luvulle saakka.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Museon vieressä sijaitseva keltainen puurakennus on siirretty nykyiselle paikalleen vuonna 1823. Vuodesta 2003 siinä on toiminut säännöllisesti museon työpaja Siffin ateljee.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Museorakennuksen takana sijaitsee Sinebrychoffin puisto. Nikolai Sinebrychoff perusti sen omistamansa panimon laajalle tontille, mutta se oli alusta lähtien avoinna myös yleisölle. Nykyään se kuuluu Helsingin kaupungille.


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Italian ja Orientin lumo – Ippolito Caffi, 1.2.–27.5.2018


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Piranesi – Rauniot puhuvat, 16.2.–27.5.2018


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Andrea Angione – Terribilis est locus iste, 21.9.2017–28.1.2018


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Minä en ole minä – Tunnettuja ja unohdettuja muotokuvia, 8.6.–31.12.2017


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: 100 vuotta 100 kuvaa – Hannu Pakarinen, 8.6.–3.9.2017


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Caesar van Everdingen – Siveltimen mestari Rembrandtin aikaan, 16.2.–14.5.2017


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Ikonit – Pyhä, kaunis ja maallinen, 16.4.2016 − 30.4.2017


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Asetelma – Elämä tarjottimella, 29.9.2016–8.1.2017


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Tiepolo – Venetsialaisia fantasioita.Rolando ja Siv Pieraccinin kokoelma, 2.6.−4.9.2016


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Venäläiset mestarit – Aivazovskista Repiniin, 11.2.–8.5.2016


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Menneisyyden jäljet – Livio Ceschinin grafiikkaa, 8.10.2015–31.1.2016


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Taidesalonki ‒ Konstsalongen 100 vuotta, 8.10.2015–10.1.2016


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Rokokoo – Pohjoisia tulkintoja. Berndtson, Edelfelt, Watteau, 28.5.–6.9.2015


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Gösta & Paul – Serlachiuksen ja Sinebrychoffin kokoelmat kohtaavat, 6.2.2015–3.5.2015


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Veistoksellisen kaunis – Uusklassismin kuvanveiston helmiä, 4.9.2014–19.4.2015


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Pehr Hilleström – Välähdyksiä 1700-luvun elämästä, 4.9.2014–11.1.2015


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Naisten matkassa – Teoksia Ateneumin kokoelmista, 27.3.–10.8.2014


title: Sinebrychoffin taidemuseo

text: Sinebychoffin taidemuseo herätti loppukesällä ja syksyllä 2015 keskustelua näyttelystä, jonka nimi oli "Coca-Cola-pullo 100 vuotta". Taidemuseo esitteli taideteoksia Coca-Cola-yhtiön kokoelmista sekä pullon suunnitteluun ja patentointiin liittyviä muotteja ja piirustuksia. Tapahtuma toteutettiin yhteistyössä Coca-Cola Finland Oy:n kanssa. Esillä oli muun muassa Andy Warholin, Joseph Beuysin ja Steve Kaufmanin teoksia. Näyttelyä vastustettiin adressilla, jonka otsikko oli "Kansallisgalleria ei saa mainostaa Coca-Colaa verorahoillamme". Museonjohtaja Kirsi Eskelinen, joka toimi ennen johtajaksi nimittämistään Gösta Serlachiuksen taidesäätiön kokoelmapäällikkönä totesi Sinebrychoff-yrityksen tukeneen museota viidentoista vuoden aikana noin 700 000 eurolla. Vuonna 2015 museo sai yritykseltä tukea 50 000 euroa.


title: Insinöörilakki

text: Insinöörilakki tai "imppulakki" on Insinööriliiton hyväksymä sekä aiemmin valmistuneiden insinöörien että AMK-insinöörien ja insinööriopiskelijoiden käyttämä violetti kahdeksankulmainen samettilakki mustalla silkkitupsulla, joka on kiinnitetty oikealle sivulle. Insinöörilakissa on kokardi mustassa samettireunassa keskellä lipan yläpuolella. Kokardi on kullanvärinen Insinööriliiton tunnus tammenlehvin.


title: Insinöörilakki

text: Insinöörilakin ideoi vuonna 1969 helsinkiläinen insinööriopiskelija Heikki Silván Helsingin Teknillisen Opiston (HTO) oppilaskunnan keväisin järjestettävään “Pälvinpäivän Pimaus” -tapahtumaan..


title: Insinöörilakki

text: Lakki suunniteltiin yhdessä E. R. Wahlman Oy:n kanssa. Alaosa otettiin ruotsalaisesta ylioppilaslakista, kahdeksankulmainen päällinen kuvasi mutterin kantaa, tekniikan väri on violetti, oikealla sivulle oleva tupsu on rakennusalan vanha merkki. Lakin logona oli alkuaan Tillander Oy:n valmistama kullattu HTO:n hammasrataslogo tammenlehvin. Ensimmäisen kerran lakki oli käytössä 19.4.1969 oppilaskunnan tapahtumassa, jossa Hietalahden torilta lähteneen kulkueen reitti oli Bulevardi - Etelä-Esplanadi – Havis Amandan patsas - Pohjois-Esplanadi - Kolmen sepän patsas. Yleisradio teki tapahtumasta suoran radio-ohjelman, jossa nuortenradion vetäjä haastatteli opiston rehtori Y. J. Cl. Collania ja tempauspäällikkö Heikki Silvánia. Imppulakiksi ristittyä lakkia käytettiin julkisesti myös kahden viikon kuluttua tapahtuman jälkeisenä Vappuna 1969.


title: Insinöörilakki

text: Insinöörilakki oli alkuvuosina suosittu ja paljon käytetty. Sen käyttö tosin unohtui vuosiksi, kunnes noin kolmekymmentä vuotta myöhemmin kehittämisensä jälkeen insinööriopiskelija Vesa Järvinen herätti perinteen uudelleen henkiin. Insinöörilakkia käyttävät nykyisin niin insinööriopiskelijat kuin valmistuneet insinööritkin.


title: Insinöörilakki

text: Insinöörilakin käyttöoikeus on insinööritutkinnon suorittaneilla ja insinööritutkintoa opiskelevilla ensimmäisen opiskeluvuoden vapusta alkaen. Insinöörilakkia tulee käyttää "insinöörimäisissä tilaisuuksissa" eli opiskelijatapahtumissa ja vastaavissa tilaisuuksissa lakkiohjesäännön mukaisesti. Vappuna insinöörit ja insinööriopiskelijat voivat käyttää lakkia vasta kello kahdentoista jälkeen. Vappuaattona järjestetään perinteisesti insinöörilakituksia eri puolilla Suomea.


title: Madeira (viini)

text: Madeira on makea väkevä viini, jota valmistetaan Portugalille kuuluvalla Madeiran saarella. Sen alkoholipitoisuus on 18–21 tilavuusprosenttia ja väri rusehtavan keltainen.


title: Madeira (viini)

text: Madeira valmistetaan käymisteitse viinirypäleistä kuten tavallinenkin viini. Käyminen kuitenkin keskeytetään lisäämällä viiniin brandya. Mitä aikaisemmin käyminen keskeytetään, sitä enemmän viiniin jää rypäleistä peräisin olevaa sokeria ja sitä makeampaa viinistä tulee. Käymisen jälkeen viini sijoitetaan lämmitettyyn tilaan (37–60 °C) 3–6 kuukaudeksi. Käsittely antaa viinille sille ominaisen maun. Lämpökäsittely tekee viinille keinotekoisesti saman asian, mikä ennen tapahtui laivamatkojen aikana laivan ruumassa trooppisessa ilmastossa. Alhaisemmilla lämpötiloilla saadaan parempilaatuista viiniä. Alhaisemmat lämpötilat vaativat vastaavasti pidemmän kypsytysajan; jopa vuosikymmenien kypsytys on mahdollista.


title: Madeira (viini)

text: Madeiraa on neljää päälaatua:


title: Madeira (viini)

text: Makeuteen vaikuttavat sekä valmistuksessa käytetyt rypälelajikkeet että se, missä vaiheessa käyminen keskeytetään.


title: Madeira (viini)

text: Jos viinipullon etiketissä ei mainita rypälelajiketta, kyseessä on yleensä vähemmän arvostetuista rypälelajikkeista tehty sekoitus. Jos rypälelajike mainitaan etiketissä, vähintään 85 prosenttia viinistä pitää olla valmistettu kyseisestä rypäleestä.


title: Madeira (viini)

text: Jos pullon etiketissä ei mainita valmistusvuotta, kyseessä on eri ikäisistä viineistä tehty sekoitus. Etiketissä voidaan mainita, kuinka pitkään viiniä on kypsytetty tammitynnyreissä (esimerkiksi 3, 5, 10 tai 15 vuotta). Jos etiketissä mainitaan valmistusvuosi, kyseessä on niin sanottu vuosikertaviini (vintage), joka on valmistettu kyseisen vuoden rypälesadosta. Tällöin myös rypälelajike on mainittu. Vuosikertaviinejä on kypsytetty tammitynnyreissä vähintään 20 vuotta.


title: Madeira (viini)

text: Hapellisissa olosuhteissa tapahtuvan kypsytyksen ja lämpökäsittelyn ansiosta Madeira säilyy pitkään. Avaamaton pullo säilyy käytännössä pienen ikuisuuden. Avattukin pullo säilyy useita kuukausia, jopa vuoden. Madeira ei kypsy tai parane pullossa, vaan kypsyminen päättyy, kun viini pullotetaan. Pullot pitäisi säilyttää pystyasennossa ja suojata valolta. Pulloja ei kannata turhaan liikutella säilytysaikana. Ilmankosteus ei saa olla liian pieni tai suuri, ettei korkki mene pilalle.


title: Madeira (viini)

text: Madeiran omaleimaisuus syntyi 1600-luvun lopulla, kun Britannia rajoitti viinien myyntiä siirtomaissaan, etenkin Amerikassa. Sinne laivattavaan viiniin sekoitettiin säilöntäaineeksi tislattua viinaa, ja matkan varrella viini lämpeni, mikä loi sen omaleimaisen maun.


title: Aitoo

text: Aitoo on kylä ja taajama Luopioisissa, joka on vuodesta 2007 lähtien ollut osa Pälkänettä. Aitoon taajamassa on 423 asukasta (31.12.2011). Aitooseen kuuluvat myös Kaukkala ja Lemmittylä. Kyläkeskuksen vieressä on Kouvalanjärvi.


title: Aitoo

text: Aitoossa on yksi kauppa, alakoulu sekä Anna Tapion koulu. Ammatillista erityisopetusta tarjoava Aitoon koulutuskeskus sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä kyläkeskuksesta. Alueen postinumero on 36720 Aitoo. Aitoo valittiin Pirkanmaan vuoden kyläksi vuonna 2002.


title: Aitoo

text: Aitoo on tunnettu jokakesäisistä Aitoon kirkastusjuhlista, jotka järjestää Aitoon VPK. Honkalassa järjestettävän jo yli 120 vuotta jatkuneen festivaalin ohjelmisto muodostuu sekä eturivin rockmusiikista että iskelmämusiikista. Kirkastusjuhlille kutsutaan vain suomalaisia artisteja.


title: Rahka

text: Rahka eli maitorahka on kiinteähkö hapatettu maitotuote. Siitä käytetään myös nimityksiä kvarkki ja uunipiimä.


title: Rahka

text: Lämmitetty lehmänmaito hapatetaan. Hapatuksen tuloksena syntynyttä "piimää" valutetaan harsopussissa tai siivilässä, jolloin siitä poistuu suurin osa herasta.


title: Rahka

text: Rahkasta voidaan tehdä jälkiruokaa yhdistämällä siihen hedelmiä tai marjoja sekä kermavaahtoa. Nimitystä rahka käytetään myös tällaisesta jälkiruoasta (esimerkiksi luumurahka ja mansikkarahka).


title: Rahka

text: Rahkaa käytetään myös muun muassa rahkapiirakan ja pääsiäisherkkuna nautittavan pashan valmistukseen. Karjalaisessa kulttuurissa rahkapiirakasta käytetään nimitystä "piimäpiirakka".


title: Rahka

text: Maitorahka on tehokas proteiinin lähde. Tämän takia monet kehonrakentajat ja voimanostajat käyttävät sitä osana ruokavaliotaan.


title: Rusina

text: Rusinat ovat kuivattuja viinirypäleitä. Ne kuivataan joko auringossa tai kuivatusuunissa, kunnes kosteus on 15–25 prosenttia. Rusinoita käytetään leivonnassa, ruoanlaitossa ja siman mausteena. Niitä syödään myös sellaisenaan. Rusinat ovat erittäin makeita, koska niissä on sokereita noin 60 prosenttia, josta noin puolet on hedelmäsokeria. Rusinantyyppisiä tuotteita ovat:Luomurusinoita ei ole käsitelty rikkidioksidilla, muut usein on. Rusinoiden pintakäsittelyyn käytetään myös kasviöljyä.


title: Ilmapuntari

text: Ilmapuntari eli barometri on ilmanpaineen mittaamiseen käytettävä laite. Se voi käyttää joko vettä, ilmaa, elohopeaa tai elektronista paineanturia. Ilmanpaineen muutosten perusteella voidaan ennustaa säätä.


title: Ilmapuntari

text: Evangelista Torricelli nimetään yleisesti ilmapuntarin keksijäksi,mutta historialliset dokumentit osoittavat että Gasparo Berti, italialainen matemaatikko ja astronomi, olisi rakentanut tahattomasti vesi-ilmapuntarin vuosien 1640–1643 välillä.Ranskalainen filosofi ja tiedemies René Descartes suunnitteli ilmapuntarin jo vuonna 1631, mutta ei ole todisteita että hän olisi kyennyt rakentamaan sen.


title: Ilmapuntari

text: Vuonna 1630 Giovanni Battista Baliani kirjoitti kirjeessään Galileo Galileille, että hänen kokeensa, jossa hän oli yrittänyt lapota vettä yli 20 metriä korkean kukkulan yli oli epäonnistunut. Galileon selitys ilmiölle oli, että tyhjiön voima veti veden ylös, ja tietyllä korkeudella vettä oli yksinkertaisesti niin paljon, ettei tyhjiö voinut kannatella sitä enää enempää.


title: Ilmapuntari

text: Galileon idea saavutti Rooman joulukuussa 1638 hänen "Discorsissaan". Raffaele Magiotti ja Gasparo Berti innostuivat näistä ajatuksista ja päättivät yrittää etsiä lappoa paremman tavan tuottaa tyhjiö. Magiotti suunnitteli tällaisen kokeilun, jonka Berti 1639–1641 toteutti.


title: Ilmapuntari

text: Bertin kokeilu koostui vedellä täytetystä pitkästä putkesta, jonka molemmat päät oli suljettu. Putki seisoi altaassa joka oli täynnä vettä. Putki avattiin alapäästä ja vesi pääsi valumaan altaaseen. Kuitenkin vain osa vedestä tuli ulos, ja veden pinta putken sisällä pysyi tarkasti 10,3 metrin tasolla, samalla korkeudella jonka Baliani ja Galileo olivat havainneet rajoittavan lapon käyttöä. Mikä tärkeintä tässä kokeilussa, laskenut vesi oli jättänyt tyhjää tilaa putken yläpäähän, jolla ei ollut aikaisemmin kosketusta ilman kanssa. Näytti mahdolliselta että putken yläpäähän muodostui tyhjiö.


title: Ilmapuntari

text: Perinteisesti oli ajateltu (erityisesti aristoteelien keskuudessa), että ilmalla ei ollut painoa. Jopa Galilei oli hyväksynyt sen yksinkertaisena totuutena. Torricelli kyseenalaisti tämän, ja ehdotti sen sijaan että ilmalla oli paino, ja se oli voima joka piti veden putkessa. Hän näki barometrin mittausvälineenä, eikä pelkkänä välineenä luoda tyhjiö. Tämän vuoksi häntä yleisesti pidetään ilmapuntarin keksijänä.


title: Ilmapuntari

text: Johtuen Torricellin naapurustossa liikkuvista huhuista joiden mukaan hän oli mukana jonkinlaisessa noituudessa, että hänen oli pidettävä kokeensa salassa välttääkseen pidätyksen. Hänen oli myös jatkossa käytettävä raskaampaa nestettä kuin vesi, ja hän päätteli että käyttämällä elohopeaa putkesta voitaisiin tehdä lyhyempi. Elohopealle, joka on 14 kertaa raskaampaa kuin vesi tarvittiin vain 80cm pitkä putki, toisin kuin veden tapauksessa 10,5m


title: Ilmapuntari

text: Vuonna 1646 Blaise Pascal ja Pierre Petit olivat toistaneet ja hioneet Torricellin kokeilua kuultuuan siitä Marin Mersenneltä, joka oli itse nähnyt Torricellin tekevän kokeen vuonna 1644. Pascal aikoi testata aristoteelien ehdotusta jonka mukaan nesteessä olevat "höyryt" täyttivät tyhjän tilan. Hän korvasi veden viinillä, koska aristoteelit odottivat sen seisovan matalammalla suuremman "höyry"määrän johdosta. Pascal suoritti kokeen julkisesti, ja viini ei seissyt matalammalla kuin vesi.


title: Ilmapuntari

text: Kuitenkin Pascal meni vielä pidemmälle testatessaan mekaanista teoriaa. Jos, kuten Torricel ja Pascal epäilivät, ilmalla olisi paino, painoa olisi vähemmän korkeammalla. Siksi Pascal kirjoitti langolleen Lorin Perierille, joka asui lähellä vuorta nimeltä Puy de Dome, ja pyysi häntä tekemään mittauksia. Syyskuussa 1648 Perier teki huolellisia mittauksia, ja totesi että elohopeapatsas seisoi matalammalla mitä korkemmalle mentiin.


title: Ilmapuntari

text:
Käsitys, jonka mukaan laskeva ilmanpaine ennustaa myrskyä, tarjoaa teoreettisen perusteen "myrskylasiksi" tai "Goethen ilmapuntariksi" nimetylle laitteelle. Se nimettiin Johann Wolfgang von Goethen, saksalaisen tiedemiehen ja kirjailijan mukaan, joka kehitti yksinkertaisen mutta tehokkaan vesi-ilmapuntarin käyttäen Torricellin luomia periaatteita.
Vesi-ilmapuntari koostuu lasiastiasta, joka on sinetöity puolilleen vettä. Siinä on kapea nokka joka nousee vesirajan alapuolelta. Nokan kärki on avoin ilmanpaineen muutoksille. Kun ilmanpaine on alhaisempi kuin astian sinetöinnin aikaan, nokan vedenpinta nousee astian vedenpinnan yläpuolelle, korkeapaineella se laskee pinnan alapuolelle. Tällaisen ilmapuntarin variaatio voidaan helposti tehdä kotona.


title: Ilmapuntari

text: Elohopeabarometri koostuu vähintään 84cm korkeasta lasiputkesta, joka on suljettu toisesta päästä ja yhdistetty elohopeasäiliöön toisesta päästä. Elohopean paino luo tyhjiön putken yläpäähän. Elohopea liikkuu putkessa kunnes se on tasapainossa ilmakehän siihen kohdistaman painon kanssa. Korkeapaine pakottaa elohopean korkeammalle putkeen, matalapaineella elohopea laskee. Koska lämpötila vähentää elohopean tiheyttä, asteikko on säädetty kompensoimaan tätä.


title: Ilmapuntari

text: Torricelli dokumentoi, että elohopeapatsaan korkeus muuttui hieman joka päivä, ja päätteli tämän johtuvan ilmakehän paineen muutoksista. Hän kirjoitti että "elämme ilma-elementin valtameren pohjalla".


title: Ilmapuntari

text: Elohopeabarometrissä paine ilmaistaan tuumina tai millimetreinä (torr). Paineen merkintä liittyy elohopeapatsaan korkeuteen. 1 ilmakehä vastaa noin 760 millimetriä elohopeaa.


title: Ilmapuntari

text:
5. kesäkuuta 2007 Euroopan unionin direktiivi alkoi rajoittaa elohopean myyntiä, mikä käytännössä lopetti elohopeailmapuntarien tuotannon Euroopassa.
Aneroidi- eli rasiailmapuntarissa on joustava metallirasia, jonka sisällä on tyhjiö. Sen keksi ranskalainen insinööri ja keksijä Lucien Vidie 1800-luvulla. Rasia on valmistettu berylliumin ja kuparin sekoituksesta. Pienet ilmanpaineen muutokset kutistavat tai laajentavat rasiaa. Rasiaan on yhdistetty vivusto, joka vahvistaa liikkeen ja liikuttaa neulaa asteikolla, joka tavallisessa koti-ilmapuntarissa on tyypillisesti hehtopascal (hPa) eli millibaari (mB) ja elohopeamillimetri (mmHg). Monesti ilmapuntarissa on myös manuaalisesti käännettävä neula, jolla voi havainnoida ilmanpaineen vaihtelua. Koska ilmanpaineen vaihtelut ovat hyvin pieniä, täytyy ilmapuntaria kopauttaa tarkan lukeman saamiseksi.


title: Ilmapuntari

text:
Barografissa on aneroidi-ilmapuntari, joka liikuttaa kellokoneiston käyttämälle rummulle viivaa piirtävää neulaa. Neula piirtää viivaa paperille tai noetulle foliolle.
On olemassa myös muita epätavallisempia ilmapuntareita, myrskylasin variaatioista kuten Collinsin pöytäbarometrista, aina perinteisimpiin malleihin kuten Hooken otheometri ja Rossin Sympiesometri. Jotkut, kuten hainöljybarometri toimivat vain tietyllä lämpötila-alueella.


title: Ilmapuntari

text: Ilmanpainetta on käytetty sään ennustamiseen 1800-luvulta alkaen. Käytettäessä myös tuulihavaintoja, ilmanpaineen avulla voidaan tehdä lyhyen ajan ennustuksia. Kerättäessä ilmanpainetietoja useilta asemilta, voidaan luoda sääkarttoja. Isobaarit ovat sääkartassa ilmanpainealueiden rajoja. Paikallinen korkeapaine toimii lähestyvien sääjärjestelmien esteenä. Suuri ja nopea paineen lasku, vähintään 3,5 hPa, voi ennakoida matalapainetta. Paineen nouseminen ennakoi korkeapainetta ja säätilan paranemista.


title: Ilmapuntari

text: Elohopean tiheys muuttuu lämpötilan mukaan, joka tulee ottaa huomioon elohopeailmapuntaria luettaessa. Tätä varten elohopeailmapuntarissa on yleensä mukana lämpömittari. Myös aneroidi-ilmapuntarissa voi olla kaksoismetallista tehty lämpötilakompensaattori. Kotikäyttöön myytävissä ilmapuntareissa sitä ei yleensä ole.


title: Ilmapuntari

text: Koska ilmanpaine laskee noustessa merenpinnasta (ja nousee laskeuduttaessa sen tasolle), ilmapuntarin lukema on sidottu tiettyyn paikkaan. Muulloin lukema pitää ensin muuttaa merenpinnan tason painetta vastaavaksi. Lentokoneiden mekaaniset korkeusmittarit ja laskuvarjohyppääjien käyttämät käsikorkeusmittarit perustuvat tähän ilmiöön. Niissä on aneroidi, joka reagoi paineeseen, ja asteikkona on paineasteikon sijaan korkeusasteikko, joko jalkoina tai metreinä. Ilmanpaineen ja korkeuden vastaavuus on noin -12 pascalia per metri ylöspäin (1 hPa per 8 m). Ilmapuntaria voi käyttää lentokoneen korkeusmittarin säätöön. Aneroidikorkeusmittarissa on ruuvi tai säätöpyörä, josta sen voi kalibroida kulloiseenkin käyttöpaikkaan sopivaksi.


title: Ilmapuntari

text: Noustaessa tai laskeuduttaessa korkeusmittari säädetään lentokentän QFE-arvoon. QFE (Field Elevation) riippuu kentän merenpintakorkeudesta sekä vallitsevasta säästä. Kun ollaan päästy matkalentoon, korkeusmittari säädetään QNH-arvoon (Nautical Height), joka vastaa korkeutta merenpinnasta.


title: Elio de Angelis

text: Elio de Angelis (26. maaliskuuta 1958 Rooma – 15. toukokuuta 1986 Marseille) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja.


title: Elio de Angelis

text: De Angelis aloitti uransa kartingissa. Hän voitti Italian Formula 3 -mestaruuden vuonna 1977 ja kilpaili seuraavana vuonna British F1 -sarjassa. Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa de Angelis ajoi vuosina 1979–1986. Hän starttasi urallaan 108 GP-kilpailuun, joissa ajoi 2 voittoa ja 3 paalupaikkaa sekä keräsi MM-pisteitä 122. De Angeliksen paras sijoitus MM-sarjassa oli kolmas kaudella 1984, mutta hänen pisteensä jäivät MM-kärjestä 38 pistettä vajaaksi.


title: Elio de Angelis

text: De Angelis sai surmansa Paul Ricardin radalla Ranskassa ajetuissa Formula 1 -testiajoissa vuonna 1986. Onnettomuus sattui, kun Brabham-auton takasiiveke irtosi ja auto syöksyi rata-aitaan. Sen seurauksina hän sai vammoja päähän ja rintaan. Paikalla ei ollut riittävästi ratatyöntekijöitä ja helikopterin saapuminen kesti noin 30 minuuttia. De Angelis kuoli 29 tuntia onnettomuuden jälkeen Marseillessa. Kuoleman aiheutti de Angeliksen hengittämä savu onnettomuuden aikana. De Angelis oli viimeisin F1-autoa ajaessaan surmansa saanut kuljettaja, kunnes Roland Ratzenberger kuoli vuoden 1994 San Marinon GP:n aika-ajoissa. Kunnianosoituksena de Angelikselle vuonna 1989 Formula 1 -läpimurtonsa tehnyt Jean Alesi käytti kypärässään lähes täsmälleen samanlaista väritystä.


title: Elio de Angelis

text: De Angelis oli myös taitava pianonsoittaja.


title: Kiivit

text: Kiivit ovat Uudesta-Seelannista peräisin olevia lentokyvyttömiä lintuja, jotka muodostavat heimon "Apterygidae" ainoan suvun "Apteryx". Ne luokiteltiin aiemmin kiivilintujen ("Apterygiformes") lahkon ainoaksi heimoksi, mutta nykyisin niiden katsotaan kuuluvan strutsilintuihin. Kiivit ovat lentokyvyttömistä linnuista pienimpiä. Ne ovat myös Uuden-Seelannin kansallinen symboli, jota uusiseelantilaiset arvostavat niin paljon, että jopa kutsuvat itseään ”kiiveiksi”. Kiivi jaetaan viiteen lajiin.


title: Kiivit

text: Kiivien evoluutio on kiistanalainen. Ne ovat kuitenkin kehittyneet ympäristössä, jossa ainoat maanisäkkäät ovat olleet lepakkoja. Tällöin linnut ja jossain määrin myös matelijat ovat täyttäneet ekologisia lokeroita, jotka muualla maailmassa ovat tyypillisiä nisäkkäille. Linnuksi kiivi onkin hyvin nisäkäsmäinen, koska sillä on monia nisäkäsmäisiä piirteitä: esimerkiksi kuulo- ja hajuaisti ovat hyvät, toisin kuin linnuilla yleensä.


title: Kiivit

text: Kiivi on suunnilleen kanan kokoinen lentokyvytön lintu, mutta kiivin muna on kuusi kertaa kananmunan kokoinen. Se vie niin paljon tilaa naaraan ruumissa, että se ei pysty syömään kolmeen päivään ennen munimista ja kykenee astelemaan vain jalat haarallaan kuin ankka. Munittuaan naaras jättää munan koiraan huoleksi. Koska kiivit eivät lennä, niiden ei myöskään tarvitse olla erityisen kevyitä. Niinpä niillä ei ole onttoja luita, kuten linnuilla yleensä, vaan luuydintä nisäkkäiden tapaan. Kiivin muna saattaa painaa jopa 450 grammaa.


title: Kiivit

text: Kiivit ovat arkoja yöeläimiä, joilla on erittäin hyvin kehittynyt hajuaisti. Toisin kuin linnuilla yleensä, niiden sieraimet sijaitsevat pitkän nokan kärjessä. Ne etsivät ruokaa kaivamalla nokalla maata ja syövät matoja, hyönteisiä ja muita selkärangattomia. Ne syövät myös hedelmiä ja tilaisuuden tullen pieniä rapuja, sammakoita ja iilimatoja.


title: Kiivit

text: Vuonna 2010 pelättiin silloin vallinneen kuivuuden ja siitä seuraavan nälän voivat tappaa sukupuuttoon muutenkin uhanalaiset linnut. Auringon kivikovaksi polttama maa esti tuolloin kiivejä kaivamasta matoja, hyönteisiä ja toukkia, jotka ovat lintujen pääravintoa. Kiivi liikkuu yleensä öisin, mutta nälkä pakotti sen tuolloin liikkumaan myös päiväsaikaan, jolloin kiivit joutuivat alttiiksi myös paahtavalle kuumuudelle. Ruskokiivejä on jäljellä 25 000. Muuten kiivejä ovat uhanneet muun muassa ihmisen Uuteen-Seelantiin tuomat vieraslajit, kuten kärppä. Tätä ennen ne ovat ehtineet sopeutua muun muassa jääkauden tuomaan kylmyyteen sekä suurikokoisia lentokyvyttömiä moa-lintuja saalistaneisiin haastinkotkiin, joiden saalistus teki useimmista Uuden-Seelannin linnuista aikoinaan yöeläimiä; haastinkotkat kuitenkin hävisivät kun saarille saapunut ihminen tappoi niiden pääravintona olleet moat sukupuuttoon.


title: Verenkierto

text: Verenkierto on järjestelmä, jolla elimistön soluille kuljetetaan verisuonten avulla ravintoa ja happea, sekä solujen tuottamia kuona-aineita ja hiilidioksidia kuljetetaan maksaan ja keuhkoihin käsiteltäväksi ja poistettavaksi elimistöstä. Lisäksi verenkierto tasoittaa elimistön eri osien lämpötila- ja happamuuseroja kuljettamalla lämpöenergiaa ja vety-ioneja. Myös hormonit ja elimistön puolustussolut leviävät verenkierron avulla paikasta toiseen.


title: Verenkierto

text: Verisuonet jakautuvat kolmeen eri päätyyppiin: valtimoihin, laskimoihin ja hiussuoniin. Nämä muodostavat ihmisillä ja muilla selkärankaisilla täysin suljetun järjestelmän, jonka sisällä veri kiertää. Sydänlihaksen supistuminen kohottaa sydämessä olevaa painetta niin paljon, että veri virtaa verisuoniin.


title: Verenkierto

text: Verenpaineella tarkoitetaan tavallisesti sydämestä verta poispäin vievien ison verenkierron suurten valtimoiden sisällä vallitsevaa painetta. Sen mittayksikkönä on perinteisesti elohopeamillimetri (mmHg). Suurten valtimoiden paine on suurimmillaan systolen aikana ja pienimmillään juuri ennen uutta systolea (diastolinen verenpaine). Pienen verenkierron verenpainearvot ovat huomattavasti matalampia. Keuhkovaltimorungon systolinen paine on 20–25 mmHg ja diastolinen noin 10 mmHg.Valtimoissa veri etenee paineen vaikutuksesta. Laskimoissa pelkkä paine ei riitä, vaan niissä on myös läppiä, jotka estävät veren takaisin virtausta. Valtimoissa vastaavia läppiä tiedetään esiintyvän kirahvin kaulassa.


title: Verenkierto

text: Sikiökaudella lähes 90 % verenkierron minuuttitilavuudesta ohittaa pienen verenkierron. Ohitusteitä on kaksi: sydämen eteisten välinen soikea aukko sekä aortan ja keuhkovaltimorungon välinen valtimotiehyt. Soikea aukko sulkeutuu yleensä syntymän jälkeen verenpaineen vaikutuksesta nopeasti läpällä, joka on siinä valmiina. Valtimotiehyt sulkeutuu muutamien päivien tai viikkojen kuluttua syntymästä.


title: Verenkierto

text: Verenkiertoa eri elimistön osissa tai elimissä voidaan säädellä joko humoraalisesti eli ainevälitteisesti tai neuraalisesti eli hermostollisesti.


title: Verenkierto

text: Verenkierron neuraalista eli hermostollista säätelyä ohjaa ydinjatkeen vasomotorinen keskus, joka saa tietoa verenkierron tilasta niin hermojen kuin kemiallistenkin aineiden avulla. Hermoja pitkin tulevat viestit ovat peräisin baro- tai tilavuusreseptoreilta. Baroreseptorit mittaavat painetta ja niitä löytyy aortankaaren seinämästä ja karotispoukamasta. Tilavuusreseptorit puolestaan mittaavat veren tilavuutta ja ne sijaitsevat suurten verisuonten ja sydämen seinämissä. Vasomotorisesta keskuksesta lähtevät autonomisen hermoston hermosyitä sydämeen, jotka muodostavat sydänpunoksen suurten verisuonten lähtökohtaan sydämen tyveen. Lisäksi vasomotorisesta keskuksesta lähtee erillisiä sympaattisia hermoja valtimoiden seinämiin.


title: Verenkierto

text: Verenkierron humoraalinen eli ainevälitteinen säätely perustuu muun muassa elimistön tai verisuoniston erittämiin aineisiin ja kuona-aineisiin. Verisuonia supistavia aineita ovat vasopressiini, adrenaliini, noradrenaliini, endoteelisolujen erittämät endoteliinit sekä verenvuodon yhteydessä tromboksaani ja serotoniini. Verisuonia laajentavia aineita ovat kaliumionit, tietyt hapot (esimerkiksi maitohappo), hiilidioksidi, histamiini ja typpioksidi. Myös hapen vähyys aiheuttaa verisuonten laajenemista.


title: Meioosi

text:
Kypsymisjakautuminen eli meioosi on sukusolujen tumanjakautuminen, jossa syntyy neljä haploidista sukusolua toisin kuin mitoosissa, jossa syntyy kaksi diploidista solua. Meioosissa on kaksi perättäistä tumanjakautumista, mutta DNA kahdentuu vain kerran. Ensimmäistä jakoa kutsutaan vähennysjakautumiseksi (M1) ja toista puoliintumisjakautumiseksi (M2). Meioosin biologinen tarkoitus on ylläpitää geenivaihtelua, toisin sanoen meioosi sekoittaa geenejä johtaen hieman vanhemmista poikkeavaan jälkikasvuun. Geneettinen variaatio on keskeistä evoluution ja luonnonvalinnan kannalta. Haploidiset sukusolut tuotetaan meioosilla, jotka yhdistyessään munasolun hedelmöittymisessä luovat taas diploidisen perimän. Geenit voivat siis uudelleenjärjestäytyä meioosin aikana monella eri tavalla, minkä seurauksena syntyy monenlaisia sukusoluja. Näin hedelmöityksessä syntyy ainutlaatuisia yksilöitä, poikkeuksen muodostavat samasta hedelmöittyneestä munasolusta kehittyneet identtiset kaksoset.
Ennen meioosia solu monistaa tuman sisältämän DNA:n, luo lisää soluelimiä ja kasvaa. Tätä seuraa kaksi solunjakaantumista ilman myöhempiä DNA:n kahdentumisia.


title: Meioosi

text: Meioosin ensimmäisen jaon ("I jako") profaasissa kahdentuneet vastinkromosomit pariutuvat, minkä jälkeen ne eroavat toisistaan sellaisinaan ja siirtyvät eri pooleihin, eli tuman navoille ja sitä kautta uusiin soluihin. Meioosin toisessa jaossa ("II jako") kromosomit jakautuvat. Tämän jälkeen on neljä solua, joissa jokaisessa on yksi tytärkromosomi.


title: Meioosi

text: Ensimmäisen jaon vaiheet ovat profaasi I, metafaasi I, anafaasi I sekä telofaasi I. Profaasi I jakaantuu viiteen osaan: leptoteeni, tsygoteeni, pakyteeni, diploteeni sekä diakineesi. Leptoteenin aikana kromosomit alkavat tiivistyä, tsygoteenissä ne alkavat pariutua, pakyteenissä pariutuminen on valmis, diploteenissä homologiset sisarkromosomit vaihtavat geneettistä materiaalia ns. kiasma-rakenteiden välityksellä, sekä lopuksi diakineesissä sentromeerit muodostuvat. Diploteenissä tapahtuva DNA-materiaalin vaihto on toinen kahdesta tekijästä, jotka aikaansaavat geenivaihtelua meioosissa. Kiasmojen määrä vaihtelee lajeittain (esimerkiksi "Drosophila melanogaster" -banaanikärpäsen uroksilla ei esiinny lainkaan kiasmoja), sekä niiden esiintymistaajuus on yleensä suurempi, mitä lähempänä ollaan kromosomin päitä.


title: Meioosi

text: Profaasi I:tä seuraa metafaasi I. Metafaasi I on toinen tekijöistä, jotka aiheuttavat geenivaihtelua. Yksi kromosomipari voi päätyä kahdella eri tavalla tuman ekvaattorin suhteen. 23 kromosomiparia johtaa 2 eri tapaan järjestää kromosomit. Mikroputkista koostuva kromosomit erottava tumasukkula muodostuu myös metafaasi I:den aikana (engl. "spindle apparatus"). Seuraavassa anafaasi I:ssä kromosomit työnnetään erilleen toisistaan, mikäli tietyt signaalit sallivat tämän. Solussa on tarkat varotoimenpiteet epäonnistumisten varalta, eikä anafaasiin edetä, mikäli kaikki kromosomiparit eivät esimerkiksi ole orientoituneet oikealla tavalla. Tämä sisältää tiettyjen proteiinien hajottamista, jotka estävät anafaasin alkua. Telofaasi I:ssä solut erotetaan aktiinista koostuvan renkaan supistuessa ja siten erottaen solulimat toisistaan.


title: Meioosi

text: Toisen jaon alussa on lajikohtainen tauko. Jotkut lajit etenevät toiseen jakoon suoraan ensimmäisen loputtua, kun taas toisilla meioosin eteneminen pysähtyy joksikin aikaa. Toinen jako on verrattavissa ilman DNA:n kahdentumista tapahtuvaan mitoosiin.


title: Meioosi

text: Mikäli huolimatta solun tarkoista varotoimijärjestelmistä meioosi epäonnistuu, seurauksena on useimmiten poikkeuksellinen määrä kromosomeja meioosista valmistuvissa soluissa. Kromosomihäiriöiden tunnetuin esimerkki on Downin syndrooma. Siinä ihmisellä on 47 kromosomia, joista kromosomia 21 on kolme kappaletta.


title: Meioosi

text: Kromosomeja voi olla myös yksi liian vähän. Yleisesti voidaan sanoa, että yksilöt, joilla on poikkeava määrä kromosomeja, selviävät huonommin (jos ollenkaan) verrattuna yksilöihin, joilla on normaali komplementti kromosomeja.


title: Virvoitusjuoma

text: Virvoitusjuoma on yleinen nimitys eri tavoin valmistetuille alkoholittomille tai vain vähän (enintään 2,8 %) alkoholia sisältäville juomille. Niitä voidaan nauttia sekä ruoan kanssa että sellaisenaan janon tyydyttäjänä. Virvoitusjuomia ovat esimerkiksi kivennäisvedet, hedelmämehu- ja esanssilimonaatit, alkoholittomat viinit ja kalja. Monet virvoitusjuomat koostuvat pääasiassa vedestä, sokerista ja aromeista. Virvoitusjuomissa on usein mukana myös erilaisia happoja, kuten fosforihappoa, hiilihappoa ja sitruunahappoa. Light- eli kevytvirvoitusjuomissa käytetään sokerin sijasta keinotekoisia makeutusaineita, kuten aspartaamia ja asesulfaamia.


title: Virvoitusjuoma

text: Tunnettuja virvoitusjuomamerkkejä ovat muun muassa Coca-Cola, Dr Pepper, Mountain Dew, Sprite, 7 Up, Pepsi ja Fanta.


title: Virvoitusjuoma

text: Kofeiinipitoisia virvoitusjuomia kutsutaan energiajuomiksi, vaikka ne eivät varsinaisesti sisällä energiaa muita virvoitusjuomia enempää. Energiajuomamerkkejä ovat esimerkiksi Red Devil, ED, Mad Croc, Teho ja Red Bull.


title: Virvoitusjuoma

text: Virvoitusjuomia myydään yleensä tölkeissä tai pulloissa, baareissa myös laseittain niin että tiskillä yhdistetään vesi, makusiirappi ja hiilihappo. Yhdysvaltalaiset juovat virvoitusjuomansa usein jäiden kanssa, ja tapa on levinnyt yhdysvaltalaistyylisiin hampurilaispaikkoihin.


title: Virvoitusjuoma

text: Suomalaiset juovat vuodessa hiilihapollisia virvoitusjuomia keskimäärin noin 60 litraa, norjalaiset noin 115 ja ruotsalaiset noin 75 litraa. Sokerittomat kevytvirvoitusjuomat ovat Suomessa enemmän naisten kuin miesten suosiossa.


title: Virvoitusjuoma

text: Sokeripitoiset virvoitusjuomat sisältävät runsaasti energiaa, mutta energian saaminen niiden välityksellä ei aiheuta vastaavaa kylläisyyden tunnetta kuin kiinteän ruoan nauttiminen. Lisäksi virvoitusjuomissa on hyvin vähän tai ei ollenkaan ravintoaineita. Maailman syöpärahaston yhteenvetotutkimuksen mukaan korkeasti sokeroitujen juomien kulutusta tulisi vähentää, koska ne lihottavat ja kohottavat näin ollen syöpäriskiä.


title: Virvoitusjuoma

text: Kevytjuomissa käytettyjen makeutusaineiden turvallisuudesta käydään säännöllisesti julkista keskustelua. Niiden vaikutuksia hampaisiin on myös tutkittu ja havaittu, että aspartaami ei aiheuta reikiä. Happamuutensa takia kevytjuomat aiheuttavat kuitenkin haittoja hampaiden kovakudokselle.


title: Virvoitusjuoma

text: Virvoitusjuomien myynnin voidaan katsoa Suomessa alkaneen 1865, kun August Ludvig Hartwall perusti Helsinkiin kivennäisvesikioskeja, joissa myytiin myös makeisiin mehuihin sekoitettua mineraalivettä (sekä Koskenkorva-viinan ja kivennäisveden sekoituksen, "kossuvissyn" esiastetta). Vuoden 1865 kesä oli kuuma ja kaivovesien laatu Helsingissä oli huono, joten juomat tekivät kauppansa. Suomen ensimmäisiä pullotettuja virvoitusjuomia olivat Omenapore ja Sitruunasooda. Virallisesti Coca-Cola tuli Suomeen Helsingin olympialaisissa vuonna 1952, tosin Helsingin Stockmannilla Coca-Colaa oli saatavilla jo 1930-luvulla.


title: Virvoitusjuoma

text: Virvoitusjuomat yleistyivät Suomessa vasta 1950-luvulla ja pysyivät juhlajuomina 1970-luvulle asti.


title: Virvoitusjuoma

text: Ranskalaisen "60 Millions de Consommateurs" -lehden teettämässä laboratoriotutkimuksessa tarkasteltiin Ranskan 19 suosituinta virvoitusjuomaa. Tutkituista juomista kymmenessä todettiin olevan pieniä määriä alkoholia. Coca-Colan ja Pepsin alkoholipitoisuus oli noin 0,001 prosenttia.


title: Didrichsenin taidemuseo

text: Didrichsenin taidemuseo sijaitsee Helsingin Kuusisaaressa Viljo Revellin Gunnar ja Marie-Louise Didrichsenille (synt. Granfelt) suunnittelemassa talossa.


title: Didrichsenin taidemuseo

text: Rakennuksen ensimmäinen osa Villa Didrichsen valmistui kodiksi vuonna 1958 ja varsinainen näyttelysiipi vuonna 1964. Museo avattiin yleisölle vuonna 1965. Didrichsenien taideharrastuksesta syntynyttä elämäntyötä ovat jatkaneet perheen neljä lasta, joista Peter Didrichsen toimii museonjohtajana.


title: Didrichsenin taidemuseo

text: Aluksi Didrichsenit keräsivät perinteistä suomalaista taidetta, mutta siirtyivät vähitellen modernismiin. Museossa on myös vaihtuvia näyttelyitä. Sitä ympäröivässä merenrannalla sijaitsevassa puistossa on moderneja veistoksia, muun muassa Pohjoismaiden suurin Henry Moore -kokoelma ja Marie-Louise Didrichsenin muistolle omistettu Eila Hiltusen "Crescendo".


title: Didrichsenin taidemuseo

text: Didrichsenin taidemuseo suljettiin huhtikuussa 2013 laajamittaisen peruskorjauksen vuoksi. Se avautui uudelleen Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2014.


title: Reskontra

text: Reskontra on osa kirjanpitoa. Se on luettelo yrityksen tai muun organisaation tapahtumista. Yleisimpiä ovat maksuvalvontaan käytetyt "myyntireskontra" ja "ostoreskontra". Ostoreskontra on luettelo ostoveloista eli saapuneista laskuista ja niiden maksamisesta ja myyntireskontra on luettelo myyntisaamisista, lähetetyistä laskuista ja niihin saapuneista suorituksista. Reskontriin kirjatut tapahtumat viedään myös kirjanpidon tileille mutta saatavien ja maksujen suoritusten valvonta tapahtuu reskontrien kautta. Reskontrien toiminnallisuus on osana taloushallinnon tietojärjestelmiä.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Suomen Kansallisteatteri (alkuperäiseltä nimeltään "Suomalainen teatteri") on vuonna 1872 perustettu, maailman vanhin suomenkielinen ammattiteatteri. Suomen Kansallisteatteri on taiteellinen teatteri, jonka tavoitteena on tarjota kaikille suomalaisille suomenkielistä teatteritaidetta. Alusta asti ohjelmistossa ovat vaihdelleet kotimainen draama, ulkomaiset näytelmät sekä klassikot.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Kansallisteatteri kuuluu teatteri- ja orkesterilain piiriin. Teatteri on yhtiömuodoltaan osakeyhtiö (Suomen Kansallisteatterin Osakeyhtiö), ja sen suurin osakkeenomistaja on Suomen Kansallisteatterin Säätiö. Teatterirakennus sijaitsee Helsingin keskustassa Rautatientorin laidalla.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Kansallisteatteri on kansallinen kulttuurilaitos ja sen toiminnan on tarkoitus ulottua kaikkiin kansalaisiin. Varhaisvuosinaan Suomalainen teatteri esiintyi paljonkin Helsingin ulkopuolella. Muiden muassa Pori, Viipuri ja Turku olivat tärkeitä ja toistuvia esiintymispaikkoja. Nykyisin kansallisteatterin vuonna 2010 perustettu Kiertuenäyttämö vie teatteria sinne, mistä katsojat eivät teatteriin pääse: sosiaalityön ja terveydenhuollon yksiköihin, vankiloihin ja vastaanottokeskuksiin. Kiertuenäyttämön tavoite on edistää terveyttä, hyvinvointia ja tasa-arvoa taiteen keinoin.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Kansallisteatteri on Suomen kansallinen päänäyttämö. Siellä on esiintynyt useita merkittäviä näyttelijöitä, kuten Ida Aalberg, Arthur ja Selma Lundahl, Jalmari ja Joel Rinne, Uuno Laakso, Ella Eronen, Tarmo Manni, Tauno Palo, Ansa Ikonen, Eeva-Kaarina Volanen, Jussi Jurkka, Hannes Häyrinen, Seela Sella, Pentti Siimes sekä Esko Salminen. Merkittävimpiä ohjaajia ovat olleet muun muassa Wilho Ilmari, Pekka Alpo, Edvin Laine, Esko Elstelä, Eugen Terttula, Arto af Hällström, Antti Einari Halonen, Mika Myllyaho, Laura Ruohonen, Kristian Smeds ja Paavo Westerberg.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Suomen Kansallisteatteri perustettiin 22. toukokuuta 1872 nimellä Suomalainen teatteri. Ajatuksen oli esittänyt professori Fredrik Cygnaeus jo vuonna 1859, jolloin hän ylioppilaiden teatteriesityksiä nähtyään ehdotti, että maahan perustettava uusi ammattiteatteri voisi olla suomenkielinen. Kymmenen vuotta myöhemmin sai kantaesityksensä Aleksis Kiven näytelmä "Lea", jota pidetään suomenkielisen näyttämötaiteen syntyhetkenä. Vuonna 1872 eräät talonpoikaissäädyn edustajat tekivät valtiopäiville esityksen, että muutamaa vuotta aikaisemmin käyttöön otetussa uudessa teatteritalossa ryhdyttäisiin esittämään myös suomenkielisiä näytelmiä. He protestoivat teatterille annettavaa julkista tukea, koska pitivät sen toimintaa pelkästään pääkaupungin ruotsinkieliselle sivistyneistölle suunnattuna. Helsingin yliopiston estetiikan dosentti Kaarlo Bergbom laati lehtikirjoituksen, jossa hän asettui tukemaan talonpoikia ja korosti, miten tärkeä olisi myös suomenkielinen valistavaa isänmaallista draamaa esittävä laitos.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Pian tämän jälkeen uusi suomenkielinen ammattiteatteri perustettiin Helsingissä Kaarlo Bergbomin johdolla. Hänestä tuli myös sen ensimmäinen johtaja. Kieliriitojen repimän Helsingin sijaan Suomalainen Teatteri päätti aloittaa toimintansa Porissa. Se oli varakas kauppakaupunki, jossa suomen- ja ruotsinkielinen väestö tulivat keskenään hyvin toimeen. Lisäksi Porissa oli erilaista näyttämötoimintaa harrastettu jo vuosikymmenten ajan ja kaupungissa oli myös valmiina esiintymistilat Hotelli Otavan yläkerran salissa. Suomalaisen Teatterin ensimmäinen näytäntö esitettiin Hotelli Otavan tiloissa 13. lokakuuta 1872. Loppuunmyydyn tilaisuuden aloitti prologi "Alkajaisnäytelmä", jota seurasivat J. L. Runebergin runosta "Pilven veikko" mukailtu kuvaelma sekä Sakari Topeliuksen näytelmät "Saaristossa" ja "Sotavanhuksen joulu". Tilaisuus päättyi orkesterin soittamaan "Maamme"-lauluun. Näytännön jälkeisellä juhlaillallisella pitivät puheita muun muassa tehtailija Antti Ahlström sekä valtiopäivämies Edvin Avellan. Teatterin ensimmäisiä näyttelijöitä olivat August Aspegren, Bruno Böök, Selma Heerman, Edvard Himberg, Amanda Kaarlonen, Ismael Kallio, Aukusti Korhonen, Lydia Lagus, Benjamin Leino, Arthur Lundahl, Salida Savolainen, Aurora Toikka, Selma Tötterman ja Oskari Vilho.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Suomalainen Teatteri viipyi Porissa vielä loka–marraskuun ajan, jonka jälkeen se jatkoi matkaansa Tampereelle. Ohjelmistossa oli muun muassa Aleksis Kiven kirjoittama "Kihlaus". Sen kantaesitys oli Porissa 25. lokakuuta ja myöhemmin näytelmää esitettiin myös Tampereella sekä Helsingissä. Seuraavana vuonna Suomalainen Teatteri asettui pääkaupunkiin, josta se sai tilat vanhasta Arkadia-teatterista nykyisen eduskuntatalon läheisyydestä. Teatterin johtajana jatkoi Kaarlo Bergbom yhdessä sisarensa Emilie Bergbomin kanssa. Alkuvuosinaan se jaettu puhe- ja lauluosastoihin, joista ensin mainittu kiersi ahkerasti myös Helsingin ulkopuolella. Merkittäviä esiintymispaikkoja olivat muun muassa Pori, Viipuri, Turku ja Oulu. Lauluosasto eli Suomalainen Ooppera aloitti näytöksensä Viipurissa marraskuussa 1873, mutta se lakkautettiin taloudellisten vaikeuksien johdosta jo vuonna 1879.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Uusi teatterirakennus kohosi vuonna 1902 Rautatientorin varrelle. Arkkitehti Onni Törnqvist-Tarjanteen suunnitteleman talon vihkiäisissä 9. huhtikuuta 1902 teatterin nimi vaihdettiin virallisesti Suomen Kansallisteatteriksi. Rakennusta laajennettiin 1930-luvulla, ja 1954 valmistui rakennuksen takaosaan Pieni Näyttämö, jonka sisäänkäynti on Kaisaniemen puiston puolella. Uudisrakennuksen arkkitehteina toimivat Kaija ja Heikki Siren.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Kaarlo Bergbomin kaudella esitettiin suomalaisista kirjailijoista Aleksis Kiven ja Minna Canthin sekä maailmankirjallisuuden klassikoista Goethen, Molièren, Schillerin ja Shakespearen näytelmiä sekä oman aikansa teoksista muun muassa Henrik Ibsenin Nukkekoti. Teatterin johtajina ovat toimineet lisäksi muun muassa Eino Kalima (1917–1950), Arvi Kivimaa (1950–1974), Kai Savola (1974-1992) ja Maria-Liisa Nevala (1992–2010) ja apulaisjohtajina muun muassa Pekka Alpo, Wilho Ilmari, Jack Witikka, Eugen Terttula ja Lars Svedberg. Vuodesta 2010 lähtien Kansallisteatterin pääjohtajana on toiminut Mika Myllyaho.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Kansallisteatterissa on neljä näyttämöä: Suuri näyttämö (885 paikkaa), Pieni näyttämö (307 paikkaa), Willensauna (154 paikkaa) sekä Omapohja (80 paikkaa). Kansallisteatterin ohjelmisto levittäytyy myös joskus muihin tiloihin, kuten esimerkiksi lämpiöihin, harjoitushuoneisiin ja maalaamoon. Lisäksi Kiertuenäyttämöllä ja Lavaklubilla on omat ohjelmistonsa.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Suuri näyttämö sijaitsee Kansallisteatterin päärakennuksessa, ja sen sisäänkäynti on Rautatientorin puolelta. Katsomossa on yhteensä 885 paikkaa, jotka ovat jakautuneet permannon ja kahden parven kesken. Näyttämöaukon leveys on yhdeksän metriä ja näyttämötornin korkeus 19 metriä. Suuren näyttämön yhteydessä sijaitsee useiden Kansallisteatterin tunnettujen henkilökunnan edustajien muotokuvia.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Pieni näyttämö ja Willensauna sijaitsevat Kaisaniemen puiston puolella teatterirakennusta. Osoite on Bergbominkuja 2. Näyttämöistä Willensauna sijaitsee katutasossa ja Pieni näyttämö toisessa kerroksessa. Rakennus valmistui vuonna 1954 Kaija ja Heikki Sirenin suunnittelemana.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Pientä näyttämöä oli suunniteltu jo Eino Kaliman aloitteesta, mutta vasta Arvi Kivimaan aikana suunnitelmat saivat tulta. Rakennuksen suunnittelija on Heikki Siren, jolta työ tilattiin 1950. Ehdoksi asetettiin, että rakennus täyttäisi tilan mahdollisimman tehokkaasti. Rakennus vihittiin pienen näyttämön käyttöön syyskuussa 1954, ja samaan rakennukseen tuli teatteriravintola. Ravintolan paikalle vuonna 1976 rakennettu Willensauna on saanut nimensä paikalla aikoinaan sijainneen kylpylähotelli Villensaunan mukaan. Willensaunan suunnittelivat Heikki Siren ja Kai Savola.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Nykyisin pienellä näyttämöllä on 309 paikkaa ja Willensaunassa 152. Pienen näyttämön ohjelmisto rakentuu erityisesti klassikoille ja komedialle, Willensaunan puolestaan kokeilevalle ohjelmistolle ja lastenteatterille.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Omapohja sijaitsee varsinaista teatteritaloa vastapäätä Itäisellä Teatterikujalla. Näyttämö otettiin käyttöön vuonna 1987. Omapohja-nimi juontaa juurensa paikalla toimineesta matkustajakodista. Omapohjassa on 80 numeroimatonta paikkaa. Omapohja on tarkoitettu erityisesti kokeilevalle teatterille. Omapohjan suunnittelivat Heikki Siren ja Kai Savola.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Kansallisteatterissa on vuosittain noin 15 ensi-iltaa.


title: Suomen Kansallisteatteri

text: Historiallisesti esitetyimpiä klassikoita ovat olleet muun muassa Shakespeare, Tšehov, Molière ja Gogol. Modernimmasta maailmankirjallisuudesta on esitetty muun muassa Samuel Beckettin, Bertolt Brechtin, Dario Fon, Ödön von Horváthin, Slawomir Mrozekin, Arthur Schnitzlerin, Arthur Millerin, Tennessee Williamsin, Marin Sorescun, Lájos Marotin, Yukio Mishiman ja Yasmina Rezan näytelmiä.


title: Suomen Kansallisteatteri

text:
Teatterissa esitetään myös suomalaisia uusia näytelmiä. Ohjelmistossa on ollut esimerkiksi Heikki Ylikankaan, Kerttu-Kaarina Suosalmen, Reko Lundánin, Michael Baranin ja Pirkko Saision näytelmiä. 2000-luvun alun puhutuimpia suomalaisia näytelmiä ovat olleet esimerkiksi Sofi Oksasen "Puhdistus" sekä Kristian Smedsin ohjaama Väinö Linnan "Tuntematon sotilas" -romaanin näytelmädramatisointi. Ohjelmistossa on aina myös lapsille suunnattuja näytelmiä.
Lähde


title: Saigon (täsmennyssivu)

text: Saigon ("Sài Gòn") on Hồ Chí Minhin kaupungin entinen (ja nykyisin epävirallisesti käytetty) nimi.


title: Saigon (täsmennyssivu)

text: Saigon on myös:


title: Monacon Grand Prix

text: Monacon Grand Prix () on perinteinen autokilpailu ja 1950-luvulta lähtien myös Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajetaan Monacon kaduille tehdyllä katuradalla, Circuit de Monacolla.


title: Monacon Grand Prix

text: Monacon Grand Prix on järjestetty vuodesta 1929 alkaen. Vuodesta 1955 lähtien se on ollut vuosittain osana Formula 1 -sarjaa. Kilpailuviikonloppu alkaa muista poiketen jo torstaisin, sillä perjantai on Monacossa perinteinen markkinapäivä.


title: Monacon Grand Prix

text: Monacon Grand Prix’tä ajetaan La Condaminen ja Monte Carlon kaupunginosien kaduilla ja ahdas katurata onkin täynnä ylä- ja alamäkiä ja tiukkoja mutkia. Nämä seikat tekevätkin radasta ehkäpä vaativimman F1-kilparadan. Monella tapaa Monacoa pidetään vanhentuneena kilparatana, sillä kapeat kadut eivät juuri anna mahdollisuutta ohituksiin. Tapahtuman historia ja spektaakkelimaisuus turvaavat kuitenkin sen tulevaisuuden pitkäksikin aikaa. Suomalaisista Monacon kilpailun ovat voittaneet kerran Keke Rosberg, Mika Häkkinen, Kimi Räikkönen sekä kolme kertaa Nico Rosberg.


title: Monacon Grand Prix

text: Monacon Grand Prix’n järjestää vuosittain Automobile Club de Monaco, joka on vastuussa myös Monte Carlon rallin ja Monaco Kart Cupin järjestämisestä.


title: Monacon Grand Prix

text: "Punataustaiset kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan."


title: Jochen Rindt

text: Karl Jochen Rindt (18. huhtikuuta 1942 Mainz, Saksa – 5. syyskuuta 1970 Monza, Italia) oli saksalainen, Itävaltaa edustanut kilpa-ajaja. Hän on Formula 1 -historian ainoa kuljettaja, joka on voittanut maailmanmestaruuden kuolemansa jälkeen.


title: Jochen Rindt

text: Rindt voitti Le Mansin 24 tunnin ajon vuonna 1965 Masten Gregoryn kanssa. Rindtin lisäksi vain Mike Hawthorn, Phil Hill ja Graham Hill ovat voittaneet sekä F1-mestaruuden että Le Mansin 24 tunnin ajon.


title: Jochen Rindt

text: Jochen Rindt jäi orvoksi jo pikkulapsena, kun hänen molemmat vanhempansa kuolivat toisen maailmansodan pommituksissa Hampurissa vuonna 1943. Hänen Grazissa Itävallassa asuneet isovanhempansa adoptoivat hänet, ja Jochen muutti heidän luokseen.


title: Jochen Rindt

text: Rindt osallistui kouluaikoinaan hiihtokilpailuihin, ja häneltä murtui kahdesti raaja. Hän päätti vaihtaa moottoriajoneuvoilla kilpailemiseen. Aluksi hän ajeli mopolla ja myöhemmin motocross-pyörällä. Saatuaan ajokortin Rindt joutui ajotapansa vuoksi usein poliisin kanssa tekemisiin. Hänet erotettiin useasta yksityiskoulusta kapinallisen käytöksen takia. Rindt ryhtyi harrastamaan kilpa-autoilua ja kilpaili Formula Junior Cooper -sarjassa vuonna 1963. Rindtin nuoruuden esikuva oli saksalainen kilpa-autoilija Wolfgang von Trips, joka menehtyi Monzan radalla vuonna 1961.


title: Jochen Rindt

text: Jochen Rindt ponnahti kansainväliseen tietoisuuteen Britannian Formula 2 -sarjassa vuonna 1964, kun hän toisessa kilpailussaan voitti lyömättömänä pidetyn britin Graham Hillin. Jo sitä ennen hän oli ehtinyt kerätä voittoja useissa pikkuformuloiden luokissa.


title: Jochen Rindt

text: Ajajan lahjoistaan huolimatta Rindt ehti kiertää F1-sarjaa vuodesta 1964 pitkään ennen kuin hän vihdoin sai kilpailukykyisen auton alleen kaudelle 1969 siirryttyään Lotus-talliin; tosin hän oli jo Cooper-tallissa kaudella 1966 sijoittunut MM-sarjassa kolmanneksi. Ensimmäisellä Lotus-kaudellaan Rindt saavutti 22 pistettä ja kuljettajien sarjan neljännen tilan.


title: Jochen Rindt

text: Kaudella 1970 hän ehti voittaa viidesti ja hankkia tavoittamattoman johdon MM-sarjassa ennen kuin hän menehtyi Italian GP:n harjoituksissa sattuneen ulosajon seurauksena Monzassa.


title: Jochen Rindt

text: Rindt menestyi myös urheiluautoluokissa. Hänellä on muun muassa Le Mansin 24 tunnin ajon voitto vuodelta 1965.


title: Jochen Rindt

text: Rindt kuoli kesken kauden 1970, kun hän ajoi ulos jarruakselin katkettua Monzan radalla Italian GP:n harjoituksissa. Onnettomuus sattui ennen radan viimeistä mutkaa, Parabolicaa. Kauden päätteeksi Rindtin suomalainen leski Nina Rindt (o.s. Lincoln) vastaanotti edesmenneen miehensä puolesta maailmanmestarin palkinnon.


title: Jochen Rindt

text: Rindt haudattiin Grazin kaupunkiin.


title: Jochen Rindt

text: Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja "kursivointi" nopeinta kierrosta.


title: Alkuin

text: Alkuin tai Alcuin (noin 732–19. toukokuuta 804) oli munkki ja opettaja sekä Kaarle Suuren tärkein neuvonantaja. Alkuin oli niin sanotun karolingirenessanssin keskushenkilö.


title: Alkuin

text: Alkuin oli kotoisin Englannin Yorkista. Hän sai koulutuksensa Yorkin katedraalikoulussa opettajanaan mestari Ethelbert. Kun Ethelbert nimitettiin vuonna 766 Yorkin arkkipiispaksi, tuli Alkuinista koulun johtaja.


title: Alkuin

text: Matkallaan Roomaan 781 Alkuin tapasi Kaarle Suuren. Kaarle sai houkuteltua Alkuinin hoviinsa Aacheniin. Vuosina 782–796 Alkuinin oppilaina olivat kuningas itse, hänen sukulaisensa, hoviin opiskelemaan lähetetyt nuorukaiset sekä palatsikappelin papit. Alkuin toi frankkien valtakuntaan englantilaiset opetusmenetelmät ja edisti vapaiden taiteiden opiskelua. Hän lähti hovista vuonna 796 saatuaan apotin viran Toursin Saint Martinin luostarissa. Alkuin vietti siellä viimeiset vuotensa.


title: Alkuin

text: Alkuin kirjoitti useita oppikirjoja sekä suuren määrän kirjeitä, jotka ovat säilyneet.


title: Calabria

text: Calabria (calabrian kielellä "Calàbbria") on hallinnollinen alue Etelä-Italiassa. Catanzaro on toiminut sen pääkaupunkina vuodesta 1970, mutta alueparlamentti sijaitsee edelleen entisessä pääkaupungissa Reggio di Calabriassa.


title: Calabria

text: Alue on tunnettu kirkkaista uimavesistään, maataloustuotteistaan (oliivit, sitruunat, juustot ja viinit) sekä värikkäästä historiastaan. Keskellä Calabriaa on Aspromonten vuoristo, jossa on kansallispuisto ("Parco nazionale dell’Aspromonte").


title: Calabria

text: Calabria on Italian köyhintä aluetta: bruttokansantuote asukasta kohden on maan alhaisin, 60 prosenttia maan keskimääräisestä (16 800 euroa v. 2016).


title: Monte Carlo

text:
Monte Carlo (, , monegassiksi Monte-Carlu) on yksi Monacon hallintoalueista.
Monte Carlo tunnetaan kasinostaan, Formula 1 -kilpailustaan sekä Rallye Monte Carlo -rallikilpailusta.


title: Pääsiäismuna

text: Pääsiäismuna on koristeltu muna, joita annetaan lahjaksi pääsiäisenä. Perinteisesti on koristeltu kananmunia, mutta nykyisin suklaiset munat ovat yleistyneet, ja myynnissä on myös pahvisia karamelleilla täytettyjä munia. Suklaamunien sisään on usein piilotettu pieni yllätys. Koristeltuja kananmunia on käytetty elämän tunnuskuvana.


title: Pääsiäismuna

text: Koristellut munat, niistä kuoriutuvat untuvikot ja puput ovat perinteisiä uuden elämän ja hedelmällisyyden tunnuksia. Esimerkiksi kalevalainen maailmansyntyruno kertoo munasta, joka särkyy pudotessaan veteen. Joidenkin mukaan muinaisten germaanien kevätjuhlassa uhrattiin munia ja jäniksiä. Munia tuova tai kätkevä pupu on suosittu satuhahmo..


title: Pääsiäismuna

text: Juutalaiseen pääsiäiseen kuuluvat kovaksikeitetyt munat uuden elämän symbolina, ja heidän arvellaan omaksuneen perinteen kenties muinaisten roomalaisten kevätjuhlista.


title: Pääsiäismuna

text: Kananmuna soveltui hyvin kristillisen ylösnousemususkon symboliksi. Se on päältäpäin eloton ja kylmä, mutta kätkee elämän sisäänsä. Kananmuna sopi myös Jeesuksen kalliohaudan symboliksi.


title: Pääsiäismuna

text: Ensimmäiset kirjalliset merkinnät maalattujen pääsiäismunien antamisesta on 900-luvulta. Lähteen mukaan Tessalonikin luostarin igumeni antoi munkeille pääsiäisyönä maalatut pääsiäismunat.


title: Pääsiäismuna

text: Pääsiäismunan suosioon on vaikuttanut myös käytännöllisiä syitä. Katolisissa maissa pääsiäismunien suosiota on lisännyt eläinkunnan tuotteista kieltäytyminen pääsiäistä edeltävän paaston aikana, minkä vuoksi munia jäi yli. Munat tuli käyttää pääsiäisenä, ennen kuin ne pilaantuivat.


title: Pääsiäismuna

text: Kristillisestä pääsiäismunaperinteestä kerrotaan Maria Magdaleenan legendaa. Legendan mukaan Maria Magdaleena matkusti keisari Tiberiuksen luo kertomaan ylösnousseesta Kristuksesta. Tiberius vastasi hänelle, että ylösnousemus on yhtä mahdollinen kuin pöydällä olleen kananmunan muuttuminen punaiseksi. Samassa muna muuttui punaiseksi ja siitä tuli ensimmäinen pääsiäismuna.


title: Pääsiäismuna

text: Pääsiäismunien koristelu on erityisen suosittua Puolassa ja muissa slaavilaisissa maissa. Kuuluisa jalokiviseppä Peter Carl Fabergé toimitti loistokkaita hopeamunia tsaarin hoviin.


title: Pääsiäismuna

text: Joissakin maissa pääsiäismunia piilotetaan ja lapset saavat etsiä ne. Karjalaisperinne ovat munataistelut: kovaksi keitetyt kananmunat kopsautetaan vastakkain ja se, jonka muna jää ehjäksi, voittaa.


title: Shiva-kraatteri

text: Shiva-kraatteri on väitetty Intian rannikolla oleva muinainen asteroidin aiheuttama törmäyskraatteri. Se sijaitsee Intian valtameren pohjassa Mumbain kohdalla. Jotkut tutkijat arvelevat, että Shiva-kraatteriin liittyvä valtava asteroiditörmäys olisi aiheuttanut dinosaurusten joukkotuhon, ei Chicxulubiin Jukatanille tapahtunut varmistettu törmäys, joka joidenkin arvioiden mukaan olisi tapahtunut jo noin 300 000 vuotta ennen varsinaista liitukauden loppua, jolloin liitueliöt ja dinosaurukset katosivat. Törmäys on mahdollisesti laukaissut Deccanin laakiobasalttipurkaukset. Toisten mukaan kraatterin jäänteeltä näyttävät muodostumat ovat syntyneet muuten kuin asteroidin törmäyksessä tapahtuneissa geologisissa muutoksissa.


title: Shiva-kraatteri

text: Kiistellyn 65 miljoonaa vuotta vanhan Shiva-kraatterin olemassaolo on päätelty samankeskisistä geofysikaalisista poikkeamista, porausnäytteistä ja järistysaaltojen heijastumista. Kraatterimainen muodostuma on hyvin epämääräinen. Kraatterin mitat ovat nykyään noin 400 × 600 kilometriä ja sen keskus on mahdollisesti Bombayn ylänkö, joka on noussut ylös 5 km ympäristöstään, tai vedenalainen vuori. Alueella on runsaasti kaasu- ja öljyesiintymiä. Kraatteri on suureksi osaksi hautautunut maan sisään ja se on eroosion kuluttama.


title: Shiva-kraatteri

text: Shivaksi kutsuttu muodostuma näyttää syntyneen laakiopurkausten kestäessä. Geologit eivät ole yksimielisiä siitä, että Shiva-kraatteriksi kutsuttu muodostuma on valtavan, noin 40 kilometrin läpimittaisen jättiasteroidin törmäyksen aiheuttama, niin kuin jotkut tutkijat ajattelevat. Sankar Chatterjee kollegoineen pitää sitä parempana teoriana dinosaurusten tuhoon kuin Chicxulub-kraatteria, joka on ehkä syntynyt Shivaa ja liitukauden loppua hieman aiemmin.


title: Hyvä kirjanpitotapa

text: Hyvä kirjanpitotapa tarkoittaa kirjanpitolakia täydentäviä periaatteita jotka sallivat useita ratkaisuja kirjanpidon käytännön toteuttamisessa ja soveltamisessa kirjanpitovelvollisen oloihin. Hyvää kirjanpitotapaa ei ole laissa täsmällisesti määritelty, mutta sen piirteitä löytyy useista lähteistä: kirjanpitolaista, kirjanpitoasetuksesta, muusta lainsäädännöstä, kirjanpito- ja muun lainsäädännön nojalla annetuista kirjanpitoa koskevista viranomaismääräyksistä, kirjanpitolautakunnan ohjeista ja lausunnoista jne.


title: Hyvä kirjanpitotapa

text: Kirjanpitovelvollisen on kirjanpitolain 1:3 §:n mukaan noudatettava kaikissa kirjanpidon vaiheissa, sekä juoksevassa kirjanpidossa että tilinpäätöksessä, hyvää kirjanpitotapaa.


title: Chicxulubin kraatteri

text: Chicxulubin kraatteri on Mesoamerikassa Etelä-Meksikossa Jukatanin niemimaalla oleva nyt jo maaperään hautautunut suuri impaktissa syntynyt törmäyskraatteri. Törmäys tapahtui 66 miljoonaa vuotta sitten. Alkuperäinen kraatteri oli läpimitaltaan noin 100 kilometriä ja syvyydeltään 10 kilometriä. Sittemmin se on laajentunut ja madaltunut, nyt sen halkaisija on noin 200 kilometriä.


title: Chicxulubin kraatteri

text: Kraatterin synnyttänyt asteroidi oli laskelmien mukaan läpimitaltaan 12–15 kilometriä, ja sen nopeus osumahetkellä 20 km/s. Kraatterin synnyttäneen törmäyksen ajatellaan nykyään laajalti olevan syynä dinosaurusten joukkotuhoon. Törmäyksen ja joukkotuhon yhteyttä on joskus epäilty, ja vaihtoehdoksi dinosaurusten häviämiseen on tarjottu esimerkiksi Deccanin laavapurkauksia Intiassa, mutta ne kestivät kauan, ja massatuho oli äkillinen.


title: Chicxulubin kraatteri

text: Asteroidi synnytti törmätessään maanjäristyksiä, tulipaloja, maanvyöryjä ja tsunameita. Ilmakehään joutuneet materiaalit pimensivät taivaan pitkäksi aikaa. Lisäksi ilmaan nousi vesihöyryä ja rikkiyhdisteitä, joista syntyi pimentäviä pienhiukkasia ja happamia sateita. Vastaavan kokoisia asteroiditörmäyksiä tapahtuu maapallolla ehkä kerran sadassa miljoonassa vuodessa.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Aljaksandr Ryhoravitš Lukašenka (, , s. 30. elokuuta 1954 Kopys, Valko-Venäjä) on Valko-Venäjän presidentti. Hänet valittiin presidentiksi vuonna 1994. Vuonna 1996 hänen ensimmäistä kauttaan pidennettiin seitsemään vuoteen ja hänet valittiin uudelleen 2001 ja 2006.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Länsimaiden uutisissa Lukašenka näkyy yleensä Neuvostoliitto-nostalgialla ratsastamisesta, opposition vainoamisesta ja vaalitulosten väärennyssyytöksistä.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Lukašenka syntyi virallisen vuoden 1997 elämäkertansa mukaan Kopysin kylässä Vitsebskin alueella. Vuoden 1994 presidentinvaalikampanjan aikana hän sanoi vielä syntyneensä viereisessä Aleksandrian kylässä Mahiljoun alueella . Lukašenka kasvoi ilman isää ja sai sukunimensä äidiltään.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Vuonna 1975 Lukašenka valmistui Mahiljoun pedagogisen instituutin historianlaitokselta. Hän nai opiskelijatoverinsa Galinan ja heillä on kaksi poikaa.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Lukašenka työskenteli lukuisissa alemmissa valtion tehtävissä, kommunistisen nuorisojärjestön Komsomolin ohjaajana koulussa Škloussa 1975–1977, upseerinarvoisena poliittisen työn tekijänä rajavartiojoukoissa ja Neuvostoliiton armeijassa 1975–1977 ja 1980–1982, komsomolin kouluttajana Mahiljoussa, kolhoosin varajohtajana Škloun piirissä 1983–1985, rakennusmateriaaleja tuottavassa tehtaassa varajohtajana ja puoluesihteerinä kollektiivitilalla 1985–1987.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Vuonna 1985 Lukašenka valmistui Valko-Venäjän valtiollisesta maatalousakatemiasta Horkista kolmen vuoden kurssien jälkeen.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Vuonna 1990 Lukašenka valittiin Valko-Venäjän sosialistisen neuvostotasavallan korkeimpaan neuvostoon. Hän perusti "Kommunistit demokratian puolesta" -ryhmän kommunistipuolueen sisälle, joka ajoi kommunismin periaatteita kunnioittavaa demokratiaa Neuvostoliittoon ja puolusti maan saavuttamaa suvereniteettia. Hän sanoo olleensa ainoa korkeimman neuvoston jäsen, joka äänesti joulukuussa 1991 Neuvostoliiton hajottavaa sopimusta vastaan. Neuvostoliiton hajottua Lukašenka palasi vähäksi aikaa valtion maatilan johtoon.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Saatuaan mainetta korruption vastustajana, Lukašenka valittiin 1993 parlamentin korruption vastaisen komitean johtoon. Vaikka hän piti yhteyttä vasemmistolaisiin kommunisteihin, hän joutui kommunistipuolueen epäsuosioon hyökkäyksillään puolueen nomenklatuurin korruptiota ja etuoikeuksia vastaan. Joulukuussa hän syytti 70 korkeaa virkamiestä, mukaan lukien Stanislav Šuškevitšia, parlamentin puhemiestä ja virkaatekevää presidenttiä valtion varojen kavalluksesta. Šuškevitšista tehtiin syntipukki noin sadan Yhdysvaltain dollariin kirjaamisesta jättämättä huvilansa rakennuksessa. Hän hävisi luottamusäänestyksen ja joutui eroamaan.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Uuden perustuslain jälkeisissä presidentinvaaleissa heinäkuussa 1994 sitoutumaton ehdokas Lukašenka voitti vaalin populistisella kampanjalla. Lukašenka sai ensimmäisellä kierroksella 45 % äänistä, Vjatšeslav Kebitš 15  % ja Šuškevitš vain 10 %. Toisella kierrokselle 10. heinäkuuta Lukašenka sai yli 80 % äänistä. Nuoren ja kokemattoman Lukašenkan voitto tuli monille yllätyksenä. Hän julisti puhdistavansa hallinnon korruptiosta, kannatti palkkojen ja työolojen säilyttämistä ennallaan ja Neuvostoliiton hajotessa menetettyjen säästöjen palauttamista ja yhteistyön vahvistamista Venäjän kanssa.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Lukašenka vastusti markkinatalousuudistuksia ja "ryöstöyksityistämistä". Hänen tullessaan valituksi vain 2 % Valko-Venäjän taloudesta oli yksityistetty, ja riippuvuus Neuvostoliiton taloudesta johti 50 % pudotukseen tuotannossa vuosina 1991–1994. Lukašenka kaksinkertaisti vähimmäispalkat ja määräsi tiukan hintasäännöstelyn. Valko-Venäjä on riippuvainen Venäjän kaupasta muun muassa kaasun- ja öljyntuonnissaan, jota oli mahdoton maksaa ilman valuuttaa. Tämä teki talousliitosta Venäjän kanssa välttämättömyyden.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Kahden ensimmäisen vuoden aikana Lukašenkan vastaiset äänet voimistuivat sekä koti- että ulkomailla. Vuonna 1995 Maailmanpankki ja Maailman kauppajärjestö (WTO) kieltäytyivät lainaamasta lisää rahaa Valko-Venäjälle talousuudistusten viipyessä.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Syyskuussa 1995 kaksi amerikkalaista siviililentäjää ajautui naapurimaassa järjestetyn kilpailun aikana kuumailmapallolla Valko-Venäjän ilmatilaan. Ilmavoimat ampui heidät alas vaikka kilpailusta ja siihen liittyvistä mahdollisista rajanylityksistä oli ilmoitettu ja sovittu hyvissä ajoin ennakkoon. Joulukuussa 1995 Lukašenka pääsi otsikoihin sanomalla saksalaisen "Handelsblattin" haastattelussa, ettei Hitlerin hallinto ollut pelkästään pahaksi Saksalle. Tämä tulkittiin niin että hänen mielestään vahvan johtajan malli voisi auttaa Valko-Venäjääkin.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Lukašenka järjesti 1995 kansanäänestyksen, jossa kysyttiin, pitäisikö yhteistyötä Venäjän kanssa vahvistaa, tehdä venäjästä virallinen kieli, palauttaa neuvostoaikaiset kansalliset symbolit pienin muutoksin ja antaa presidentille oikeus hajottaa parlamentti, jos se on rikkonut perustuslakia. Noin 75% äänestäjistä vastasi kyllä kaikkiin neljään kysymykseen, mikä oli kova isku nationalisteille.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Toinen kansanäänestys uudesta perustuslaista ja presidentin kauden jatkamisesta kahdella vuodella järjestettiin 24. marraskuuta 1996. Äänestäjät saivat ottaa kantaa neljään presidentin ehdotukseen ja kolmeen parlamentin vastaehdotukseen. Lukašenka ja parlamentti olivat kuitenkin eri mieltä äänestyksen tavoitteista. Lukašenka piti äänestystä sitovana, kun taas parlamentin mukaan se oli vain neuvoa-antava. Parlamentti ehdotti myös presidentinviran lakkauttamista ja ajoi Lukašenkan tuomitsemista valtakunnanoikeudessa. Joukkotiedotusvälineet olivat kuitenkin lähes kokonaan presidentin valvonnassa. ETYJ piti äänestystä laittomana ja kieltäytyi lähettämästä tarkkailijoita seuraamaan sitä. Näissä olosuhteissa Euroopan unioni ja Yhdysvallat eivät hyväksyneet tulosta. Lukašenka ilmoitti 70,5 % äänestäjistä hyväksyneen aloitteen. Venäjän pääministeri Viktor Tšernomyrdin ja presidentti Jeltsin välittivät kiistassa Lukašenkan ja parlamentin välillä, mutta sopu ei kestänyt kauan.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Uuden perustuslain mukaan perustettiin uusi kaksikamarinen parlamentti korkeimman neuvoston tilalle. Presidentin valtaa kasvatettiin huomattavasti ja toimikautta pidennettiin. Uusi parlamentti koottiin 110:stä Lukašenkan tukijasta. Parlamenttiin perustettiin myös 60-paikkainen ylähuone, jonne presidentti sai nimittää itse kuusi jäsentä. Presidentti sai myös oikeuden nimittää puolet korkeimman oikeuden jäsenistä. Pääministeri ja kaksi muuta ministeriä erosivat protestina toimen johdosta, kuten myös seitsemän yhdestätoista korkeimman oikeuden jäsenestä. Marraskuun 1996 lopulla kokoontunut uusi parlamentti julistautui lailliseksi ja kumosi viraltapanosyytteet. Toisaalta noin 70 Lukašenkan vastustajaa entisestä parlamentista kokoontui toisella puolella kaupunkia, muttei saanut tehtyä päätöksiä vähälukuisuutensa vuoksi.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Vuoden 1998 alussa Venäjän keskuspankki lopetti Valko-Venäjän ruplan kaupan, mikä johti valuutan arvon romahdukseen. Lukašenka otti keskuspankin haltuunsa ja määräsi valuuttakurssit entisille tasoilleen, mikä johti valuuttapakoon. Lukašena syytti sabotöörejä talousongelmista ja pidätytti 30 valtion virkamiestä ja satoja muita rangaistiin. Huhtikuussa hän karkotti Yhdysvaltain, Britannian, Ranskan, Saksan, Kreikan, Italian ja Japanin suurlähettiläät, joita hän syytti salaliitosta Valko-Venäjää vastaan. Kaikki nämä maat vetivät lähettiläänsä pois, kuten myös Venäjä väliaikaisesti.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Valko-Venäjä hankki valuuttatuloja 1990-luvulla viemällä 400 miljoonan dollarin arvosta aseita Iraniin, Sudaniin, Irakiin ja Jugoslaviaan. Kosovon sodan puhjetessa 1999 Lukašenka ehdotti Venäjälle ja Jugoslavialle "slaavien unionia". Idea sai vähän kannatusta ja haudattiin hiljaa. Irakin sodan jälkeen 2003 Yhdysvallat kertoi useiden korkea-arvoisten irakilaisten saaneen Valko-Venäjän passin. Yhdysvallat syytti Valko-Venäjää kaupasta "pahan akselin" kanssa ja nimitti Lukašenkaa "Euroopan viimeiseksi diktaattoriksi."


title: Aljaksandr Lukašenka

text: EU huolestui Valko-Venäjän tilanteesta Venäjältä toimitetun kaasun kulkiessa Valko-Venäjän läpi. Naapurimaiden Puolan, Latvian ja Liettuan liityttyä EU:hun, se otti erityisen kiinnostuksen maan asioihin. Jopa Venäjä, joka muodosti Valko-Venäjän kanssa löyhän talousliiton huhtikuussa 1998, huolestui liiton käytännön toteutuksesta.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: 1990-luvun lopulla Lukašenka ajoi valtioliittoa Venäjän kanssa. Neuvotteluja käytiin Boris Jeltsinin kaudella ja asiasta sovittiin periaatteessa 1996. Tavoitteena oli vuoteen 2005 mennessä pyrkiä yhteiseen valuuttaan ja yhtenäiseen lainsääntöön. Vladimir Putin suhtautui asiaan huomattavasti nihkeämmin, eikä toteutus edennyt.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Vuoden 1996 kansanäänestys jatkoi Lukašenkan presidenttikautta vuoteen 2001. Yhdysvallat ja Euroopan unioni pitävät kansanäänestyksen avoimuutta kyseenalaisena. Lukašenka kampanjoi syyskuun 2001 vaaleissa samankaltaisella pohjalla kuin edellisissäkin vaaleissa 1994; valtionomistuksen säilyttämisellä, liitolla Venäjän kanssa, mutta ilman šokkiterapiaa, vahvalla presidentinvallalla järjestyksen säilyttämiseksi, Naton laajenemisen estämisellä ja yleisellä länsivastaisuudella. Hänen merkittävimpänä vastaehdokkaanaan oli Vladimir Gontšarik (Владимир Гончарик; Уладзімір Ганчарык; Uładzimir Hančaryk). Lukašenka voitti vaalit ylivoimaisesti jo ensimmäisellä kierroksella, mutta Etyjin tarkkailijoiden mukaan vaalit eivät olleet hyväksyttävästi järjestetyt, vastaehdokkaita häirittiin järjestelmällisesti eikä heille annettu puheenvuoroa valtion mediassa.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Arvostelusta huolimatta Lukašenka sanoi hallintonsa olevan ainoa vaihtoehto epävakaudelle. Hän korostaa itseään kansan ihmisenä, ja häntä kutsutaan usein epävirallisesti termillä "baćka", joka merkitsee isää, mutta on kannaltaan muinainen slaavien heimopäällikköä merkitsevä sana.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Syksyllä 2002 Valko-Venäjä karkotti Etyjin tarkkailijat, jolloin EU ja Yhdysvallat laittoivat Lukašenkan ja joukon korkeita valkovenäläisiä virkamiehiä viisumikieltoon. YK:n ihmisoikeusjärjestö UNCHR ilmaisi päätöslauselmassaan huhtikuussa 2003 vakavan huolensa Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteesta.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: 17. lokakuuta 2004 järjestettiin parlamenttivaalien yhteydessä kansanäänestys perustuslain muuttamisesta, jotta Lukašenka voisi asettua ehdolle kolmannelle kaudelle. Virallisten tulosten mukaan 79,42 % äänestäjistä kannatti muutosta. Valtion TV-kanavia syytettiin ehdotusta kannattavan materiaalin esittämisestä vaalipäivänä, vaikka se on lain mukaan kiellettyä. Liettualainen "Baltic Surveys" sai ehdotuksen kannatukseksi vain 48%, mutta kysely oli vääristynyt pienen otannan ja sen kaupunkeihin keskittymisen vuoksi.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Lukašenkan hallitus on joutunut Venäjän ja muiden maiden painostuksen kohteeksi talouden vapauttamiseksi. Vaikka hallinto on vähitellen vapauttanut taloutta, pienyritykset kärsivät edelleen epäselvästä lakijärjestelmästä ja valtionyritysten yksityistämisiä vastustetaan ankarasti. Muun muassa yhteisyritys Ford Motorsin kanssa kaatui tähän. Talouskasvu on jatkunut vakaana ja korkeana ja Valko-Venäjä on palkkojen osalta yksi maailman tasa-arvoisimmista maista, mutta esimerkiksi Maailmanpankin mukaan kasvu on keskittynyt tietyille sektoreille ja palkkojen korotukset ovat syöneet tuottavuuden kasvun.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Presidentinvaali järjestettiin 19. maaliskuuta 2006. Vaalikomission mukaan Lukašenka sai äänistä 82,6 prosenttia, kun opposition yhteinen ehdokas Aljaksandr Milinkevitš jäi kuuteen prosenttiin. Äänestysprosentti oli 92,6. Oppositio ilmoitti jo hyvissä ajoin, ettei hyväksy vaalitulosta. Mielipidemittauksissa ennen vaaleja Lukašenkalle ennustettiin 75–80 prosentin äänisaalista. Tsjom-mielipidetutkimuslaitoksen mukaan Lukašenkaa kannatti 40 prosenttia. Mielipidemittausten mukaan Lukašenka olisi voittanut vaalit joka tapauksessa ilman tuloksen vääristelyä.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Vaalien jälkeen EU kielsi Lukašenkalta ja noin 40 hänen hallintonsa jäseneltä pääsyn EU:n alueelle ja jäädytti näiden varat. Myös välit Venäjän kanssa viilenivät loppuvuodesta 2006 Venäjän nostettua Valko-Venäjälle toimittamansa maakaasun hintaa. Tässä tilanteessa Valko-Venäjän vaali suhteitaan lähinnä samoin kansainvälisen yhteistyön ulkopuolelle joutuneeseen Iraniin ja eräisiin USA-kriittisiin Etelä-Amerikan maihin.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Suhteet EU:hun paranivat vuoden 2008 syksyllä, kun Valko-Venäjä vapautti mielipidevangit ja pyrki järjestämään mallikelpoisesti vuoden 2008 parlamenttivaalit. Liennytystä johti Etyjin puheenjohtaja Alexander Stubbin vierailu Minskissä 7. lokakuuta 2008. Pian tämän jälkeen EU kumosi väliaikaisesti viisumikiellot. EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden lämpiämisen syyksi on mainittu se, että maa ei ole tunnustanut Abhasiaa ja Etelä-Ossetiaa, kuten Venäjä on toivonut.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Huhtikuussa 2009 Lukašenka vieraili Italiassa, jossa hän tapasi Silvio Berlusconin ja paavi Benedictus XVI:n. Kyseessä oli ensimmäinen Länsi-Eurooppaan suuntautunut vierailu kymmeneen vuoteen. Toukokuussa 2009 Venäjä kielsi valkovenäläisten maitotuotteiden tuonnin terveyssyistä sekä autojen ja traktorien tuonnin. Lukašenka haukkui Vladimir Putinin kovin sanoin, mutta pyysi välittömästi Venäjältä lisää lainaa. Lukašenka jättäytyi protestiksi pois Moskovassa järjestetystä kokouksesta, jossa olisi perustettu Kollektiivisen turvallisuusjärjestön nopean toiminnan joukot ja kutsui kokouksessa tehtyjä päätöksiä laittomiksi.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Vuonna 2010 Lukašenka jatkoi vierailujaan Etelä-Amerikassa ja suhteiden solmimista Venezuelan ja Brasilian kanssa. Tuolloin Lukašenka sopi öljytoimituksista Venezuelan Hugo Chávezin kanssa Ukrainan Odessa-Brody-putkiston kautta. Maaliskuussa 2010 Kiinan varapresidentti Xi Jinping sopi vierailullaan Valko-Venäjän kanssa noin 10 miljardin dollarin arvoisista yhteistyöhankkeista.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Venäjän ja Valko-Venäjän suhteiden huononeminen jatkui, kun Lukašenka syytti heinäkuussa 2010 Venäjän NTV:tä ja muuta mediaa maan vastaisesta propagandasta etupäässä NTV:n esittämän "Kummisetä"-dokumentin () vuoksi. Vastineeksi Lukašenka tapasi Georgian johtaja Mikheil Saakašvilin Ukrainassa 12. heinäkuuta, ja tämä asettui puolustamaan Lukašenkaa.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Vuoden 2010 presidentinvaaleissa Lukašenka sai riippumattoman ovensuukyselyn mukaan 35 % ja Andrei Sannikov 24 % äänistä, mikä vastaa aika hyvin puolueettomia arvioita heidän todellisista vaalituloksistaan. Viranomaisten ilmoituksen mukaan Lukašenka sai lähes 80 % ja Sannikov vain reilut 2 % äänistä. Lehtori Timo Laineen arvion mukaan koko oppositio olisi äänestänyt Sannikovia toisella kierroksella ja näin tästä olisi tullut presidentti, ellei vaalituloksia olisi väärennetty.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Lukašenka oli NKP:n jäsen vuoteen 1991 ja Kommunistit demokratian puolesta -puolueen edustaja (1991–1992).


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Lukašenka tunnetaan neuvostonostalgialla ratsastamisesta ja KGB:kin toimii yhä Valko-Venäjällä. Maan talousjärjestelmä on voimakkaasti sekatalous, jossa on pienen yksityistuotannon lisäksi vahva valtioenemmistöinen teollisuus.


title: Aljaksandr Lukašenka

text: Lukašenka väheksyy valkovenäjän kieltä. Hän järjesti kansanäänestyksen, jonka tuloksena venäjästä tuli toinen virallinen kieli. Hänen näkemyksensä mukaan "valkovenäjällä ei voi ilmaista mitään suurta". Hänen äitinsä on valkovenäläinen, ja hänen lapsuuden kotiseutunsa oli valkovenäläinen kylä.


title: Dorian Grayn muotokuva

text:
Dorian Grayn muotokuva on Oscar Wilden kirjoittama romaani. Vuonna 1890 se ilmestyi sarjana Lippincott's Magazine -aikakauslehdessä ja seuraavana vuonna kirjana. Romaani sijoittuu 1800-luvun lopun Lontooseen.
Basil Hallward maalaa kauniin nuoren miehen muotokuvaa. Lordi Henry Wotton näkee kuvan ja haluaa tutustua sen malliin. Basil vastustelee, koska hän tuntee Lordi Henryn huonon maineen eikä halua tämän turmelevan puhdasmielistä Dorian Graytä. Juuri silloin Dorian astuu sisään ja ihastuu heti Lordi Henryn nokkeluuteen ja sulavuuteen. Henry imartelee Dorianin kauneutta ja surkuttelee sitä, että kauneus on niin katoavaista. Tämä saa Dorianin vaipumaan synkkyyteen. Epätoivossaan hän toivoo, että muotokuva vanhenisi ja hän itse saisi pitää ikuisesti kauneutensa ja nuoruutensa. Pelästyneenä nuoren miehen kiihkeydestä Basil yrittää tuhota maalauksen, mutta Dorian estää sen ja vie taulun kotiinsa.


title: Dorian Grayn muotokuva

text: Dorianin toiveen toteutumisesta alkaa hänen tuhonsa. Itsekäs elostelija lordi Henry opastaa Dorianin moraalittomien nautintojen maailmaan. Hän alkaa vierailla oopiumiluolissa ja prostituoitujen luona. Hänestä tulee tunteeton ja kyyninen, hän aiheuttaa kylmyydellään rakastettunsa Sibylin itsemurhan ja lopulta murhaa Basil Hallwardin, muotokuvansa tekijän ja omatuntonsa. Paheellinen elämä ei kuitenkaan kuluta häntä lainkaan. Hän pysyy jatkuvasti nuorena ja kauniina, mutta hänen muotokuvansa muuttuu vähitellen rumuuden ja inhon perikuvaksi, aivan kuin jokainen hänen tekemänsä synti tahraisi sitä. Dorian piilottaa maalauksen muilta. Lopulta hän päättää tuhota maalauksen, koska se voisi todistaa hänen veriteostaan. Hän yrittää lyödä maalausta veitsellä, jolla hän surmasi Basil Hallwardin. Palvelija kuulee huudon, ja Dorian löydetään huoneesta kuolleena veitsi sydämessään. Hän on vanhentunut ja muuttunut hirvittävän näköiseksi, kun taas maalaus on muuttunut alkuperäiseksi.


title: Dorian Grayn muotokuva

text: Aikalaisiltaan Dorian Grayn muotokuva sai tylyn tuomion. Se herätti ”moraalittomuudellaan” ja homoseksuaaliseksi ymmärretyllä asetelmallaan pahennusta, ja kirjaa käytettiin myöhemmin todisteena oikeudenkäynnissä Wildeä vastaan.


title: Dorian Grayn muotokuva

text: Lukija voi tulkita Wilden teosta monella tasolla. Sen voi tulkita olevan viktoriaaninen trilleri, josta voi nauttia pelkästään sen luoman tunnelman ja jännityksen takia. Samalla sen voi tulkita olevan moraalinen allegoria, joka kuvaa viattoman ihmismielen myrkytystä ja rappiota. Sitä voi pitää myös psykologisena teoksena tai filosofisena pohdintana taiteen olemuksesta sekä taiteen ja elämän välisestä suhteesta: Jäljitteleekö taide elämää vai elämä taidetta, ja mitä tapahtuu, kun ihminen arvostaa elämän esteettistä puolta enemmän kuin eettistä.


title: Dorian Grayn muotokuva

text:
Kirjasta on tullut luettu klassikko ja siitä on tehty useita elokuvasovituksia:
Lisäksi kirjasta on tehty useita dramatisointeja. Intertekstuaalisuutta ilmenee myös muissa teoksissa, esimerkiksi elokuvassa "Herrasmiesliiga", jossa Stuart Townsend esittää Dorian Graytä sekä James Bluntin laulussa "Tears and Rain".


title: Dorian Grayn muotokuva

text: Kirja on suomennettu neljään eri otteeseen: Helmi Setälä vuonna 1906, Aulis Nopsanen vuonna 1947, Kai Kaila vuonna 1963 ja Jaana Kapari-Jatta 2009.Elokuvasovitukset


title: Dorian Grayn muotokuva

text: Näytelmäsovitus


title: Herman Melville

text: Herman Melville (1. elokuuta 1819 New York, New York – 28. syyskuuta 1891 New York, New York) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Melville toimi nuoruudessaan merimiehenä. Hän saavutti kirjallisen uransa alkupuolella menestystä merta käsitelleillä seikkailukertomuksillaan, mutta myöhemmin hänen suosionsa hiipui ja kuollessaan hänet oli melkein unohdettu. Myöhemmin Melville on tunnustettu yhdeksi amerikkalaisen kirjallisuuden keskeisistä klassikoista. Hänen tunnetuin teoksensa on valaanpyytäjistä kertova "Moby Dick".


title: Herman Melville

text: Herman Melville syntyi New Yorkissa vuonna 1819. Hän oli kolmas Allan ja Maria Gansevoort Melvillin (Maria lisäsi myöhemmin miehensä kuoleman jälkeen ylimäärisen e-kirjaimen sukunimeen) kahdeksasta lapsesta. Hermanin molemmat isoisät olivat osallistuneet Yhdysvaltain vapaussotaan. Allan Melvill oli Hermanin syntymän aikaan menestyvä ylellisyystuotteiden, kuten silkin ja kölninveden, maahantuoja. Perhe elikin suhteellisen hyvissä oloissa. Yritys kaatui kuitenkin vuonna 1830, ja perhe muutti Albanyyn Maria Melvillin sukulaisten luokse. Allan Melvill yritti perustaa uutta yritystä siellä, mutta hän kuoli keuhkokuumeeseen vuonna 1832.


title: Herman Melville

text: Isänsä kuoleman jälkeen Herman Melville kävi väliaikaisesti eri kouluja teki monia eri palkkatöitä. Hänen mahdollisuuksiansa työllistyä heikensi myös vuoden 1837 talouslama. Monet Melvillen varhaisista yhteiskunnasta vieraantuneista kertojista ovatkin peräisin tämän ajanjakson turhautumisesta. Taloudelliset vaikeudet ja vaellushalu ajoivat Melvillen lopulta merille. Hän lähti 4. kesäkuuta 1839 hyttipoikana kauppalaiva "St. Lawrencelle" ja vietti neljä kuukautta ulkomailla. Mukana oli myös pysähdys Liverpoolissa, mistä hän sai inspiraationsa romaanin "Redburn – ensimmäinen merimatka" englantilaisen kaupunkiköyhyyden kuvauksiinsa.


title: Herman Melville

text: Palattuaan Yhdysvaltoihin Melville teki jälleen tilapäisiä töitä. Hän päätyi jälleen merille, kun hän lähti valaanpyyntialus "Acushnetin" mukana Tyynellemerelle 3. tammikuuta 1841. Melville jätti 9. heinäkuuta 1842 yhdessä Richard Tobias Greenen kanssa aluksen Nuku Hivalla Marquesassaarilla ja karkasi saaren sisäosiin. Paikalliset naapuriheimoja kohtaan aggressiiviset ja jopa kannibalismia harjoittaneet taipiit nappasivat Melvillen ja Greenen. Tärkein lähde Melvillen Nuku Hivan -ajasta on hänen seikkailullinen matkakirjansa "Taipii – kappale polynesialaisten elämää", jonka perusteella hän oli saarella sekä vankina että vieraana. Melville asui taipiiden luona neljä viikkoa ja listautui sen jälkeen australiaiselle valaanpyyntialukselle "Lucy-Ann". Hän kieltäytyi aluksella työnteosta, ja hänet vangittiin Tahitilla. Sieltä hän pääsi Havaijille, missä hänestä tuli Yhdysvaltain laivaston "USS United Statesin" miehistönjäsen. Elokuussa 1843 alkanut kotimatka Havaijilta päättyi Bostoniin 14 kuukautta myöhemmin.


title: Herman Melville

text: Melvillestä tuli paikallinen kuuluisuus Lansingburghissa hänen Tyynenmeren tarinoidensa ansiosta. Ystävät ja perheenjäsenet innostivat häntä kirjoittamaan seikkailuistaan, ja hänen ensimmäinen teoksensa "Taipii – kappale polynesialaisten elämää" julkaistiin 1846. Kirjasta tuli suosittu, vaikka yhdysvaltalainen Harper and Brothers ei suostunutkaan julkaisemaan sitä. Kirja julkaistiin Lontoossa, ja sitä myytiin noin 6 000 kappaletta myös Yhdysvalloissa. Kirjaa myös pääasiassa kehuttiin, vaikka esimerkiksi Britanniassa sen todenmukaisuutta epäiltiin ja Yhdysvalloissa vastustettiin sen esittämää kritiikkiä lähetystyöntekijöitä kohtaan. Vuonna 1847 Melville avioitui Elizabeth Shaw’n kanssa. He saivat neljä lasta, kaksi poikaa ja kaksi tytärtä.


title: Herman Melville

text: Melville vastasi hänen kahden ensimmäisen romaanin totuudenmukaisuuden epäilijöille julkaisemalla vuonna 1849 hyvin allegorisen rakkaustarinan "Mardi". Se sai heikon vastaanoton, mutta samana vuonna ilmestynyt "Redburn – ensimmäinen merimatka" puolestaan vastaanotettiin lämpimästi. Sen ansiosta Melville pystyi julkaisemaan seuraavana vuonna teoksen "Valkotakki, eli, Maailma sotalaivassa".


title: Herman Melville

text:
Melville tapasi Pittsfieldissä kesällä 1850 Nathaniel Hawthornen, jonka kanssa ystävystyi. Kirjailijat viettivät paljon aikaa keskustellen intellektuelleista ja filosofisista asioista. Hawthorne myös vaikutti Melvillen seuraavan romaanin "Moby Dick" sisältöön, sillä hän kannusti Melvilleä tekemään allegorisen tarinan suoran valaanpyyntikertomuksen sijaan. Vaikka kirja on nykyään todella tunnettu, omana aikanaan se oli paha pettymys. Sitä myytiin koko Melvillen elinaikana vain 3 000 kappaletta. Hänen seuraava romaaninsa "Pierre" oli vieläkin suurempi pettymys.
"Pierren" julkaisun jälkeen Melville yritti saada töitä konsulaattina. Hän julkaisi vuosina 1853–1856 neljätoista novellia ja pientä kirjoitelmaa sanomalehdissä. Melvillen taloudellinen tilanne heikkeni, eikä hänen ensimmäisiä runojaan suostuttu julkaisemaan. Hän joutui myymään talonsakin, mutta sai lopulta 1866 töitä tullitarkastajana. Hän jatkoi kuitenkin kirjoittamista, ja joitain hänen runojaan julkaistiinkin. Melville jäi eläkkeelle 1889 ja kuoli 1891. Kirjallisuuspiirit olivat tuolloin käytännössä unohtaneet hänen uransa, ja The New York Timesin kuolinilmoituksessa "Moby Dick" oli kirjoitettu väärin.


title: Herman Melville

text: Vuosikymmeniä Melvillen kuoleman jälkeen hänen monitasoinen ja syvällinen pääteoksensa "Moby Dick" löydettiin ja myöhemmin se on tunnustettu yhdeksi amerikkalaisen kirjallisuuden tärkeimmistä romaaneista. Moby Dickin aiheena on pakkomielteisen valaanpyytäjän Ahabin kostoretki myyttistä valkoista valasta vastaan. Romaania voidaan lukea kuin meriseikkailukertomusta, mutta se sisältää lisäksi rikkaita kielikuvia, yleisempiä allegorioita mm. ihmisen toivottomasta kamppailusta luonnonvoimia vastaan, kuin myös kirjallisen modernismin enteitä. Melvillen tärkeimpiin kirjallisiin innoittajiin kuului hänen läheinen ystävänsä Nathaniel Hawthorne, jolle Moby Dick on omistettu.


title: Valburg

text: Valburg tai Walburga (710 – 25. helmikuuta 779) on katolinen pyhimys, joka syntyi varakkaaseen perheeseen Englannissa. Ajan tavan mukaan hänet laitettiin kymmenen vuoden ikäisenä luostariin. Kyseinen luostari oli tarkoitettu erityisesti naisille, jotka eivät menneet naimisiin. Se tunnettiin hyvästä koulutuksesta. Luostarissa häntä valmisteltiin lähetystyöntekijäksi tuolloin vielä ei-kristilliseen Saksaan.


title: Valburg

text: Vuonna 748 Valburg matkusti yhdessä veljiensä Willibaldin ja Winibaldin kanssa Württembergiin avustamaan Saksan apostoliksi kutsuttua pyhää Bonifatiusta, joka valtaosan lähteistä mukaan oli hänen enonsa. Tämä oli ensimmäisiä, joka kutsui naisia mukaan lähetystyöhön.


title: Valburg

text: Laivamatka Englannin kanaalin yli oli myrskyisä, ja laiva joutui merihätään. Legendan mukaan Valburg rukoili koko ajan polvillaan laivan kannella, kunnes laiva saapui satamaan. Sen tähden hän on yhä merimiesten suojelijatar ja suojelupyhimys myrskyä vastaan.


title: Valburg

text: Aluksi Valburg asui nunnaluostarissa, mutta siirtyi vuonna 761 Heidenheimin miesluostarin johtoon. Se oli saksalaisen lähetystyön tukipaikkoja. Johtamalla vaikutusvaltaista luostaria Valburgista tuli yksi tärkeimmistä naisista kristillisessä Euroopassa. Hän on hyvä esimerkki niistä etenemismahdollisuuksista, joita lahjakkailla naisilla oli keskiajalla. Valburgin kerrotaan tehneen ihmeitä. Hän pelasti lapsen nälästä kolmella tähkällä ja rauhoitti raivotautisen koiran. Hänen kerrotaan myös pelastaneen lapsivuodekuumeessa olleen äidin. Niinpä Valburg onkin suojeluspyhimys sairauksia, raivotautia, nälänhätää ja katoa vastaan sekä sairaiden, vastasynnyttäneiden ja maanviljelijöiden suojelija. Korkeasti koulutettu Valburg saattoi tuntea parantavia kasveja.


title: Valburg

text: Valburg kuoli Heidenheimin luostarin vuosikirjojen mukaan 25. helmikuuta 779. Hänen kuolemansa jälkeen Heidenheimin luostari menetti merkityksensä ja myöhemmin lakkautettiin. Valburgkin unohdettiin vuosisadaksi.


title: Valburg

text: Sata vuotta myöhemmin paavi Hadrianus II julisti Valburgin pyhimykseksi, ja hänen muistopäiväkseen tuli katolisessa kalenterissa kuolinpäivä 25. helmikuuta. Valburgin luut siirrettiin pyhimykseksi julistamisen jälkeen 1. toukokuuta 870 Eichstättin Pyhän ristin kirkkoon, joka on nykyään pyhän Valburgin benediktiiniläisluostari. Tästä tuli Valburgin muistopäivä, suomeksi vappu, ensin Englannissa ja myöhemmin myös Pohjoismaissa.


title: Abbedissa

text: Abbedissa on katolisessa kirkossa benediktiiniläis-, sisterssiläis-, kartusiaani-, birgittalais- tai klarissalaisnaisluostarin johtajatar. Abbedissa toimii nunnien johtajana.


title: Boeing 787 Dreamliner

text:
Boeing 787 Dreamliner on Boeingin kehittämä keskikokoinen, kaksimoottorinen pitkänmatkan laajarunkokone. Siihen mahtuu 200–300 matkustajaa mallista ja sisustuksesta riippuen. Kone on ensimmäinen pääasiassa muovikomposiiteista valmistettu reittiliikenteessä käytettävä matkustajakone.
Alkuperäisen suunnitelman mukaan ensimmäisen koneen piti tulla käyttöön toukokuussa 2008 ennen Pekingin olympialaisia, mutta projekti myöhästyi todella pahoin, ja kone otettiin ensimmäisen kerran kaupalliseen käyttöön vasta lokakuussa 2011.