title: Buchenwald

text: Buchenwald ei ollut samanlainen tuhoamisleiri kuin Puolan suuret leirit. Siitä huolimatta vankeja murhattiin julmasti ja heitä kuoli epäinhimillisiin työ- ja elinolosuhteisiin. Leirillä suoritettiin laajoja rokotetestauksia pilkkukuumetta vastaan vuosina 1942 ja 1943. Kaikkiaan testauksiin joutui 729 vankia, joista noin 280 kuoli. Heihin tartutettiin pilkkukuume, joka huonojen olosuhteiden vuoksi levisi epidemiana ja aiheutti paljon laajempaa tuhoa kuin terveissä aikuisissa yleensä.


title: Buchenwald

text: Natsit evakuoivat Buchenwaldin leirin liittoutuneiden lähestyessä. Vangit marssitettiin Itävallan tai Etelä-Saksan keskitysleireille. Näillä kuolemanmarsseilla tuhannet menehtyivät. Yhdysvaltalaiset ottivat leirin haltuunsa 11. huhtikuuta 1945. Länsiliittoutuneiden lähdettyä neuvostoliittolaiset ottivat leirin käyttöönsä. Neuvostokäytössä leiriä kutsuttiin nimellä "erikoisleiri 2", joka oli yksi . Leirissä säilytettiin saksalaisia sotavankeja ja poliittisia vankeja. Neuvostoliittolaisten omien tilastojen mukaan yli 7 000 kuoli leirillä. Kuolleet haudattiin joukkohautaan, eikä omaisille ilmoitettu kuolemantapauksista. Leiri oli käytössä vuoteen 1950, minkä jälkeen suurin osa parakeista on purettu.


title: Buchenwald

text: Nykyään Buchenwald toimii yleisölle avoimena museona.


title: Buchenwald

text: Vaikeista olosuhteista huolimatta vangit saivat organisoitua leirille aktiivista vastarintatoimintaa, joka saavutti konkreettisia tuloksia. Vastarintaliikkeen jäsenet pyrkivät hankkiutumaan mahdollisimman vaikutusvaltaisiin asemiin ja onnistuivatkin tässä jossain määrin. Heidän onnistui muun muassa salakuljettaa leiriin ampumatarvikkeita, piilottaa kuolemaan tuomittuja vankeja ja sabotoida aseiden tuotantoa, jossa vangit työskentelivät. Vapautuksen jo häämöttäessä vastarintaliike onnistui hidastamaan natsien lähtötoimia piilottamalla valittuja vankeja ja kieltäytymällä saapumasta nimenhuutoon niin, että SS-miesten ei onnistunut evakuoida leiriä täydellisesti. Juuri ennen vapautusta vangit aseistautuivat millä tahansa kättä pidemmällä ja nousivat kapinaan riisuen SS-miehet aseista.


title: Buchenwald

text: Leirillä pidettyjen naisvankien määrä oli noin 200–1 000. Ensimmäiset naisasukkaat olivat kahdenkymmenen poliittisen vangin ja kahden naispuolisen SS-vartijan ryhmä, jotka tulivat Ravensbrückin keskitysleiriltä Buchenwaldin bordellia varten vuonna 1941. Myöhemmin SS korvasi korruptiosta syytetyt naisvartijat miehillä.


title: Buchenwald

text: Naisvangeista suurin osa tuli Buchenwaldiin vuosina 1944 ja 1945 muilta keskitysleireiltä kuten Auschwitzista, Ravensbrückistä ja Bergen-Belsenistä. Useimmat heistä olivat juutalaisia. Naisille varattiin yksi parakki, jota johti "blockführerin" Franziska Hoengesberg. Naisvangeista useimmat siirrettiin myöhemmin Buchenwaldin alaleireille. Koska naisvankeja oli Buchenwaldissa suhteellisen vähän, heitä vartioimassa oli vain 23 naisvartijaa. Näiden valvojana ("Oberaufseherin") oli leirin johtajan vaimo Ilse Koch.


title: Buchenwald

text: Kun Buchenwaldin leiri evakuoitiin, SS lähetti miespuoliset vangit muille leireille. Jäljellä olleet 500 naisvankia (joiden joukossa oli Anne Frankin kanssa piilossa elänyt rouva van Daan alias Auguste van Pels) vietiin junalla ja jalan Theresienstadtin keskitysleirille. Useat heistä, Pels mukaan luettuna, kuolivat huhti–toukokuussa 1945.


title: Orokin kieli

text: Orokin kieli eli orokki on Venäjällä Sahalinin saarella asuvien orokkien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys "orok" perustuu ilmeisesti poroa tarkoittavaan sanaan "oron". Sitä ei tule sekoittaa orotšeihin tai orotšeneihin, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja. Nykyisin kansan ja kielen nimitykseksi on vakiintumassa ulta.


title: Orokin kieli

text: Orokit asuvat Sahalinin alueen Poronaiskin ja Noglikin piireissä. Pieni, kooltaan tuntematon ryhmä asuu Hokkaidōn saarella Japanissa.


title: Orokin kieli

text: Vuoden 1989 väestönlaskennassa osa Venäjän orokeista luettiin virheellisesti orotšeiksi. Tarkennettujen tietojen mukaan orokkeja oli 391 henkeä ja orokin kielen puhujia 130.


title: Orokin kieli

text: Venäjän vuoden 2002 väestölaskennassa orokit rekisteröitiin nimellä "ulta". Orokkeja laskettiin olevan 346 henkeä ja orokin puhujia 64. Tarkempi tilasto osoittaa, että Sahalinin 298 orokista kaikki osaavat venäjää, mutta vain 11 henkeä ilmoitti puhuvansa orokin kieltä.


title: Orokin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 47 orokin puhujaa.


title: Orokin kieli

text: Orokki kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran amurilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat ultša ja nanai. Kieli jakautuu pohjois- ja etelämurteeseen. Pohjoisryhmä on osannut myös evenkiä ja eteläorokit japania.


title: Orokin kieli

text: Vuonna 2008 julkaistiin orokin aapinen. Kieltä opetetaan aineena yhdessä koulussa.


title: Orokin kieli

text: 1990-luvulla tehdyssä kartoituksessa löydettiin noin 20 äidinkielistä orokin puhujaa, 8 kaksikielistä ja 9 orokkia vain passiivisesti osaavaa henkilöä.


title: Anaerobinen eliö

text: Anaerobinen eliö eli anaerobi on bakteeri tai mikrobi, joka ei käytä kasvaessaan happea.


title: Anaerobinen eliö

text: Bakteeria viljeltäessä happea ei saa olla läsnä, joten sitä varten on varattava hapettomat olosuhteet. Maljaus tehdään hapettomassa vetokaapissa, näyte siirretään maljaan ja sen päälle valetaan agar (joko PCA,VRB tai YGC). Anaerobista bakteeria voidaan myös viljellä ravintoliuoksessa, jossa se hakeutuu pohjalle.


title: Orotšin kieli

text: Orotšin kieli on Venäjän Kaukoidässä asuvien orotšien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys "orotši" tarkoittaa ”poronhoitajaa”, eikä sitä tule sekoittaa samankantaisiin nimityksiin orokit ja orotšenit, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja.


title: Orotšin kieli

text: Orotšit elävät etupäässä Habarovskin aluepiirissä. Suurin osa heistä asuu Tatariansalmen rannalla Sovetskaja Gavanin kaupungissa, sen lähiympäristössä sekä Vaninon piirissä. Pienempi ryhmä asuu Amurin rannoilla Amurskissa, Komsomolsk-na-Amuressa sekä Amurin ja Ultšan piireissä. Muutamia orotšiperheitä on Primorjen aluepiirissä.


title: Orotšin kieli

text: Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 883 orotšia. Heihin oli kuitenkin luettu mukaan myös Sahalinilla asuvia orokkeja. Tarkennettujen tietojen mukaan orotšeja oli 671 ja orotšin kielen puhujia 133 henkeä.


title: Orotšin kieli

text: Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 686 orotšia ja 257 orotšin puhujaa. Todellisuudessa orotšin puhujia arvioidaan olevan huomattavasti vähemmän. Tarkempi tilasto osoittaa, että Habarovskin aluepiirin 426 orotšista kaikki osaavat venäjää ja vain 18 henkeä ilmoitti puhuvansa orotšia.


title: Orotšin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 8 orotšin puhujaa.


title: Orotšin kieli

text: Orotši kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran amurilaiseen ryhmään. Sen lähimpiä sukukieliä ovat nanai ja udehe. Kieli jakautuu kolmeen murteeseen. Hadin murre muistuttaa eniten udehea, Tumninin ja Hungarin murteet ovat lähempänä nanaita.


title: Orotšin kieli

text: 1930-luvulla orotšia pidettiin virheellisesti udehen murteena ja udehea yritettiin opettaa orotšeille koulussa muutaman vuoden ajan. 2000-luvun alussa ilmestyi yksi orotšin kielen oppikirja.


title: Orotšin kieli

text: Orotšia voidaan pitää käytännöllisesti katsoen kuolleena kielenä. 1950-luvun lopulla vanhukset osasivat sitä vielä hyvin, mutta lapset ja nuoret puhuivat vain venäjää. Nykyään vanhukset muistavat muutamia lauseita ja sanoja, mutta hekään eivät käytä kieltä päivittäiseen kanssakäymiseen.


title: Agar

text: Agar eli agar-agar on eräistä valtamerten punalevistä eristetty polysakkaridiseos, jota käytetään mikrobiologiassa ja lääketieteessä mikrobien kasvualustana sekä elintarviketeollisuudessa hyytelöimisaineena. Agar sisältää 70 prosenttia agaroosia ja 30 prosenttia agaropektiiniä, ja se jähmettää vesiliuoksen jo 1–2 prosentin pitoisuuksissa.


title: Agar

text: Agarin käytön keksivät Fannie ja Walter Hess vuosina 1880–1881. Aikaisemmin käytetty Robert Kochin kehittämä liivatealusta menettää jähmeytensä huoneenlämpötilan yläpuolella, eikä se siten soveltunut tilanteisiin, joissa haluttiin viljellä mikrobeja korkeammissa lämpötiloissa, esimerkiksi ruumiinlämmössä.


title: Agar

text: Mikrobiologiassa käytettävä agar on bakteerilaskenta-agaria (, PCA). Agaria myydään useimmiten jauheena. Jauhetta annostellaan veteen ohjeen mukaisesti (1,2–1,6 %). Saatu seos keitetään 100 asteessa. Liuoksen annetaan jäähtyä, kunnes se on noin 50–70-asteista, minkä jälkeen agarliuosta voidaan kaataa kasvatusalustalle esimerkiksi petrimaljalle tai koeputkeen. Kun agar jäähtyy alle 45 asteeseen, se jähmettyy. Tämän jälkeen alustalle voidaan siirrostaa esimerkiksi "Escherichia coli"-viljelmä.


title: Agar

text: Agarmaljaan voidaan lisätä tarpeen vaatiessa lisäaineita riippuen haetun mikrobin yksilöllisistä vaatimuksista. Agariin voidaan lisätä esimerkiksi lihauutetta. Agarmaljaan voidaan myös lisätä tietylle mikrobille haitallista ainetta, jolloin saadaan puhdasviljelmä haluttua mikrobia. Tietyt mikrobit vaativat vitamiineja, hormoneja tai tiettyjä proteiineja, jotta kasvu ylipäänsä käynnistyisi.


title: Agar

text:
Agaroosigeelielektroforeesilla voidaan tutkia biologisia makromolekyylejä. Elektroforeesissa varaukselliset molekyylit erotellaan huokoisessa väliaineessa kulkevan sähkövirran avulla tavallisimmin molekyylien koon perusteella. DNA:ta ja RNA:ta tutkittaessa väliaineena käytetään useimmiten agaroosia.
Erottelun jälkeen tutkittavat molekyylit voidaan saada näkyviin UV-valossa, jos geeliin on sitä valettaessa lisätty UV-valoa absorboivaa etidiumbromidia (EtBr).


title: Agar

text: Geeliseokseen voidaan toisinaan lisätä myös useita erilaisia selkeyttäviä lisäaineita kuten synergeeliä. Geeli valetaan suorakulmion muotoon. Valuvaiheessa geeliin jätetyt ”kammat” jättävät agarin pintaan pieniä kuoppia suoran riviin. Näihin kaivoihin sitten voidaan pipetoida haluttu näyte.


title: Agar

text: Elintarvikkeissa ja esimerkiksi makeisissa agaria käytetään eläinperäisen liivatteen sijasta. Agarilla hyydytetyt tuotteet ovat etenkin vegaanien suosiossa. Hyytelön aikaansaamiseksi agarista keitetään noin 0,7 prosentin vesiliuos. Suuret annokset agaria ovat laksatiivisia.


title: Toksiini

text: Toksiini tarkoittaa biologisen organismin kuten eläimen, kasvin tai mikro-organismin tuottamaa myrkyllistä ainetta, joka syntyy eliön aineenvaihdunnassa (sekundaarimetabolia). Esimerkiksi homesienten tuottamia myrkkyaineita kutsutaan mykotoksiineiksi. Toksiineja ja niiden vaikutuksia elimistöön tutkii toksikologia. Joskus puhutaan erikseen toksinologiasta. Myrkyllisiä alkuaineita tai epäorgaanisia tai orgaanisia myrkkyjä ei kutsuta toksiineiksi. Eliöiden ympäristöönsä erittämiä toksiineja kutsutaan eksotoksiineiksi, esimerkiksi bakteerien sisällä olevia ja bakteerin kuollessa vapautuvia toksiineja kutsutaan endotoksiineiksi.


title: Toksiini

text: Monet toksiinit ovat eliöiden saalistusta, puolustautumista tai elintilan raivaamista varten. Eläinten toksiinit ulottuvat tappavista käärmeenmyrkyistä ihmiselle suhteellisen harmittomiin hyönteisten, esim. mehiläisten myrkkyihin. Kasvien myrkyt estävät usein eläimiä syömästä niitä. Nekin vaihtelevat hengenvaarallisista myrkkykatkon koniinista niittyleinikin karvasaineisiin. Jälkimmäiset aiheuttavat laitumilla niittyleinikkiä kasvavia syömättömiä tupsuja. Makrosienten myrkyt kuten valkokärpässienen amanitiinit ovat hengenvaarallisia, rouskujen karvasaineet lähinnä ärsyttävät mahaa. Mikrosienten toksiinit, mykotoksiinit ovat hyvin moninaisia Aspergillus flavuksen syöpää aiheuttavasta aflatoksiinista verisuonten supistuksen takia kuolioita aiheuttavaan torajyväsienen ergotamiiniin. Bakteeritoksiineja on äärimmäisen myrkyllisestä botulinumtoksiinista suolistossa elävän kolibakteerin endotoksiineihin.


title: Toksiini

text: Monista mikrobien toksiineista on kehitetty antibiootteja kuten penisilliinit ja tetrasykliinit, sekä erytromysiini ja streptomysiini sukulaisineen. Mikrobit erittävät niitä ympäristöönsä eksotoksiineina estääkseen kilpailevien mikrobien kasvua.


title: Knight Ridder

text: Knight Ridder oli yhdysvaltalainen sanomalehtiin ja Internet-julkaisuihin erikoistunut viestintäyhtiö. Ennen kesäkuussa 2006 tapahtunutta yhtiön myyntiä The McClatchy Companylle se oli 32:lla lehdellään Yhdysvaltojen toiseksi suurin sanomalehtien julkaisija. Yhtiön pääkonttori sijaitsi San Joséssa Kaliforniassa, jonne se oli siirtynyt vuonna 2000 Floridan Miamista.


title: Knight Ridder

text:
Knight Ridder syntyi kahden viestintäyhtiön fuusion tuloksena; John S. Knight perusti "Knight Newspapers, Inc.":n vuonna 1933 ja Herman Ridder "Ridder Publications, Inc.":n vuonna 1892. Molemmat yhtiöt menivät pörssiin vuonna 1969 ja ne fuusioituivat vuonna 1974. Yhtiö oli fuusion jälkeen hetken aikaa Yhdysvaltojen suurin sanomalehtien julkaisija.
Keväällä 2006 ilmoitettiin The McClatchy Companyn ostavan Knight Ridderin 6,5 miljardin dollarin kauppahinnalla. Yrityskauppa astui virallisesti voimaan 27. kesäkuuta samana vuonna.


title: Knight Ridder

text: Yhtiön ja sen edeltäjien julkaisemiin sanomalehtiin lukeutuivat muun muassa:


title: Evenin kieli

text: Evenin kieli (myös "eveeni", aikaisempi nimitys "lamuutti") on Venäjällä koillis-Siperiassa asuvien evenien puhuma tunguusikieli.


title: Evenin kieli

text: Evenit asuvat laajalla alueella Jakutiassa, Habarovskin ja Kamtšatkan aluepiireissä, Magadanin alueella sekä Tšukotkalla ja Korjakiassa. Vuonna 1989 eveneitä laskettiin olleen 17 100 henkeä ja evenin puhujia 7 850 henkeä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 19 100 eveniä ja 7 200 evenin puhujaa. Alueellisesti he jakautuivat seuraavasti:


title: Evenin kieli

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 93,3 % eveneistä osaa venäjää. Väestönlaskenta ei anna täyttä kuvaa kielitilanteesta, sillä suuri osa eveneistä puhuu äidin- tai toisena kielenään jakuuttia. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan äidinkieleltään eveninkielisiä oli 43,8 %, venäjänkielisiä 27,4 % ja ”muunkielisiä” 28,8 %. Toisena kielenään venäjää puhui 52,5 % ja ”muuta kieltä” 37,9 %. Kyseinen ”muu kieli” on yleensä jakuutti. Jakutian eveneistä osasi vuonna 2002 venäjää 89,5 %, jakuuttia 79,8 % ja eveniä vain 28,1 %.


title: Evenin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 5 700 evenin puhujaa.


title: Evenin kieli

text: Eveni kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran siperialaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat evenki, negidaali ja soloni. Kieli jakautuu kolmeen murreryhmään, jotka käsittävät yli kymmenen paikallismurretta. Itämurteita puhutaan Kamtšatkalla, Tšukotkalla, Magadanin alueella, osassa Habarovskin aluepiiriä sekä Jakutian Srednekolymskin piirissä, keskimurteita Jakutian Abyin, Allaihan, Moman, Oimjakonin ja Tompon piireissä sekä länsimurteita Jakutian Bulunin, Kobjain, Ust-Janskin ja Verhojanskin piireissä.


title: Evenin kieli

text: 1800-luvun puolivälissä laadittiin ensimmäinen evenin kielen aapinen, sanakirja sekä joitakin raamatuntekstien käännöksiä. Nämä julkaisut perustuivat kyrilliseen kirjaimistoon. 1930-luvun alussa luotiin itämurteeseen ja latinalaiseen aakkostoon perustunut kirjakieli. Vuonna 1937 palattiin kyrilliseen kirjaimistoon, jota vuonna 1952 täydennettiin lisämerkeillä ӈ, ө ja ӫ. 1960-luvulla alkoi syntyä paikallisia kirjakielen variantteja. Jakutiassa on sovellettu jakuutin kieleen perustuvaa kirjoitusjärjestelmää ja Kamtšatkalla vuotta 1952 edeltänyttä aakkostoa. Nykyään on olemassa ainakin neljä kirjakielen muunnelmaa: itäiseen Olan piirin murteeseen (Magadanin alue) perustuva virallinen variantti, Kamtšatkan variantti, Jakutian Indigirkan jokilaakson murteisiin perustuva variantti sekä Jakutian Kobjain piirin variantti.


title: Evenin kieli

text:
"Evenin kirjaimisto"
Eveniä käytetään opetusvälineenä kahdessa Jakutiassa sijaitsevassa koulussa. Oppiaineena sitä opetetaan 11 koulussa Jakutiassa ja 1–3 koulussa jokaisella muulla alueella. Kieltä opetetaan lisäksi Anadyrin, Palanan ja Jakutskin opettajaopistoissa, Magadanin ja Habarovskin pedagogisissa yliopistoissa, Jakutian valtionyliopistossa, Venäjän tiedeakatemian Pohjolan pienten kansojen instituutissa Jakutskissa sekä Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Eveniksi on julkaistu oppikirjoja, alkuperäistä runoutta, lastenkirjoja, kansanperinnekokoelmia sekä käännöskirjallisuutta. Kieltä käytetään jonkin verran paikallisissa sanomalehdissä. Jakutiassa ja Tšukotkalla lähetetään eveninkielisiä radio- ja TV-ohjelmia.


title: Evenin kieli

text: Eveni on vakavasti uhanalainen kieli. Viime vuosikymmeninä sen suullinen ja kirjallinen käyttö on vähentynyt. Puhujien kielitaito heikkenee ja kiinnostus omaa kirjakieltä kohtaan on vähäistä.


title: Ozurgetin piirikunta

text: Ozurgetin piirikunta () on piirikunta Gurian hallintoalueella Georgian länsiosassa. Piirikunnassa on 77 400 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 675 neliökilometriä. Sen keskus on Ozurgetin kaupunki, joka on myös Gurian pääkaupunki ja jossa on 18 600 asukasta (2014).


title: Ozurgetin piirikunta

text: Ozurgetin piirikunta rajatuu lännessä Mustaanmereen, etelässä Adžariaan, idässä Tšokhataurin ja pohjoisessa Lantškhutin piirikuntaan. Ozurgetin kaupunkiin haarautuu sivurata Batumin ja Tbilisin väliseltä rautatieltä. Kaupungin lisäksi piirikunnassa on neljä kaupunkityyppistä taajamaa: Laituri, Narudža, Ureki ja Nasakirali.


title: Ozurgetin piirikunta

text: Kaupungissa toimii historiallinen museo, joka on perustettu vuonna 1936, ja vuonna 1989 perustettu taidegalleria, jossa on esillä georgialaisten taiteilijoiden teoksia. Ozurgetissa on myös ulkomuseo, jonne on rakennettu varhaiskeskiaikaisen linnoituskaupungin kopio.


title: PCA

text: PCA voi tarkoittaa


title: The Haunted

text: The Haunted on ruotsalainen thrash metal -yhtye. Se perustettiin vuonna 1996, ja alkuperäisjäseniä olivat Patrick Jensen yhtyeestä "Witchery", sekä Jonas Björler, Adrian Erlandsson ja Anders Björler At the Gatesista. Kaikki jäsenet (nykyiset ja entiset) ovat kotoisin Göteborgista, paitsi nykyinen rumpali Per Möller Jensen, joka on Tanskasta, sekä Patrik Jensen, joka on Tukholmasta.


title: The Haunted

text: Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa "The Hauntedin" vuonna 1998. Julkaisun jälkeen Peter Dolving ja Adrian Erlandsson jättivät yhtyeen, ja Erlandsson liittyi myöhemmin Cradle of Filthiin. Uudeksi laulajaksi tuli Marco Aro ja rumpaliksi Per Möller Jensen. The Hauntedin toinen albumi "The Haunted Made Me Do It" julkaistiin vuonna 2000, ja se oli melodisempi ja niin sanotusti Göteborg-tyylisempi (katso At the Gates). Seuraavana vuonna 2001 yhtyeeltä ilmestyi livelevy "Live Rounds in Tokyo". Helmikuussa 2003 ilmestyi The Hauntedin kolmas kokopitkä "One Kill Wonder". Saman vuoden syksyllä Marco Aro jätti yhtyeen, ja hänen korvaajakseen yhtyeeseen palasi alkuperäinen laulaja Peter Dolving. Lokakuussa 2004 ilmestyi yhtyeen albumi "rEVOLVEr". Vuoden 2006 lopussa julkaistiin yhtyeen viides kokopitkä "The Dead Eye", minkä jälkeen yhtye on käynyt Suomessa ahkerasti.


title: The Haunted

text: Helmikuussa 2012 The Haunted julkisti kotisivuillaan tiedon, jonka mukaan Peter Dolving jättää yhtyeen. Hieman myöhemmin yhtye ryhtyi etsimään uutta laulajaa muun muassa kotisivujensa kautta.Entiset jäsenet


title: The Haunted

text: Studioalbumit


title: The Haunted

text: EP:t


title: The Haunted

text: Livealbumit


title: The Haunted

text: Kokoelmat


title: Kalevi Häkkinen

text: Paavo Kalevi ”Häkä” Häkkinen (12. maaliskuuta 1928 Hankasalmi – 21. maaliskuuta 2017 Hankasalmi) oli suomalainen alppihiihtäjä ja nopeuslaskija, joka toi lajin Suomeen. Häkkinen teki urallaan useita ennätyksiä ja vielä 80 vuotta täytettyäänkin jatkoi työtään ja koulutti uusia lupauksia.


title: Kalevi Häkkinen

text: Häkkinen edusti Suomea talviolympiakisoissa Cortinassa 1956 ja sijoittui alppiyhdistetyssä sijalle 11. 1960-luvulla Häkkinen siirtyi nopeuslaskuun, ja 1970-luvulla hän valmensi Suomen alppihiihtojoukkuetta kuusi vuotta. Häkkisen nopeuslaskuennätys lumella oli 205,011 km/h, jonka hän laski 60-vuotiaana Les Arcsissa Ranskassa. Häkkinen antoi muun muassa maastohiihtäjille laskuoppia. Hän sai itse aikanaan ohjeita muun muassa ralliajaja Rauno Aaltoselta, joka neuvoi Häkkistä, että vauhtia pitää vähentää terävästi ja nopeasti, jos sitä on liikaa.


title: Kalevi Häkkinen

text: Häkkinen kutsuttiin vuoden 1992 Albertvillen olympialaisiin avaamaan olympialaisten nopeuslaskuradan. Hän toimi myös Kansainvälisen hiihtoliiton nopeuslaskukomitean puheenjohtajana.


title: Kalevi Häkkinen

text: Häkärinteet, joka toimii Hankasalmella, 12 rinteellä ja viidellä hissillä on nimetty hänen mukaansa. Häkkinen ei omistanut kyseistä yritystä. Häkkinen toimi aktiivisesti nuorisotyössä päihteitä ja dopingia vastaan. Vuonna 2000 Häkkiselle myönnettiin Pro Urheilu -tunnustuspalkinto. Hän sai Hannu Koskivuori -mitalin vuonna 2005. Häkkinen sai vuoden 2012 Suomen Urheilugaalassa erikoispalkinnon pitkästä urastaan.


title: Limoncello

text: Limoncello on sitruunalikööri, jota tuotetaan eteläisessä Italiassa erityisesti Napolinlahden ja Amalfin rannikolla mutta myös Sisiliassa ja Sardiniassa. Limoncello tehdään sitruunasta, sokerista, alkoholista ja vedestä. Se tarjoillaan yleensä kylmänä pienistä laseista ruoan jälkeen. Perinteisesti keltaisen liköörin pohjalta on tehty erilaisia muunnoksia, kuten Meloncello.


title: Limoncello

text:
Eräs alkuperäinen resepti juoman valmistamiseksi kuuluu seuraavasti:
Kymmenen - viidentoista paksukuorisen sitruunan puhdistetut kuoret liotetaan huoneenlämmössä litrassa kirkasta viinaa (esimerkiksi vodkaa) vähintään kaksi viikkoa. Tämän jälkeen kuumennetaan kaksi litraa vettä kiehuvaksi ja sekoitetaan liuokseksi siihen 800 grammaa sokeria. Sokeriseoksen annetaan jäähtyä huoneenlämpöiseksi. Sitruunankuoriuute suodatetaan kirkkaaksi ja sekoitetaan yhteen sokeriseoksen kanssa. Valmis Limoncello pullotetaan sopiviin annospulloihin ja pannaan jääkaappiin kypsymään. Mitä pidempi säilytysaika, sitä hienostuneempi maku. Juoma tarjoillaan aina hyvin jäähdytettynä. Sopii hyvin esimerkiksi digestiiviksi eli aterian päätteeksi tarjottavaksi juomaksi.


title: Durio

text: Durio ("Durio zibethinus") on kaakkoisaasialainen malvakasvi ("Malvaceae"). Sen hedelmä näyttää lähinnä isolta piikkipallolta (malaijin "dury" tarkoittaa piikkiä).


title: Durio

text: Duriopuu kasvaa 25 m korkeaksi. Sen lehdet ovat 10-18 cm pitkät, 3-7 cm leveät. Päälypinta on kiiltävän vihreä, alapinta kullanhohtoinen. Piikkinen hedelmä painaa 1-5 kiloa.


title: Durio

text: Duriota kutsutaan hedelmien kuninkaaksi Malesiassa ja Singaporessa. Kuuluisa on myös durion useimpien kuvottavana kokema löyhkä, joka läpäisee kaikki mahdolliset muovikelmut, jopa tölkittämisen jälkeen lemu on vahvana ilmassa. Keittiömestari Anthony Bourdain esitti tuoksun kerran verbaalisessa muodossa: "Se haisee siltä kuin olisi haudannut jonkun, joka pitelee kokonaista stiltonjuustoa sylissään, ja kaivanut hänet esiin pari viikkoa myöhemmin." Hajun takia jotkin hotellit kieltävät durion syömisen hotellihuoneessa.


title: Durio

text: Kun durion ulkokuori avataan suurella veitsellä, sisältä paljastuu neljä vaalea hedelmälohkoa, joiden sisällä on kova siemen. Maukas hedelmä voidaankin nauttia useilla eri tavoilla: raakana, jäätelössä, vihanneksen tapaan, kakuissa, sipuleiden, suolan ja etikan kanssa paistettuna, kookosöljyssä paahdettuna tai hillojen ja makeisten muodossa.


title: Durio

text: Durion hedelmä voi painaa yli 2 kiloa, ja koska puut ovat usein 30 metriä korkeita, hedelmän putoaminen voi olla kohtalokasta - kuten Alfred Wallace pani merkille vuonna 1869: ""Kun hedelmät alkavat kypsyä, niitä putoilee päivittäin ja melkein tunneittain, eivätkä onnettomuudet ole lainkaan harvinaisia puiden alta kävelevien tai niiden alla työskentelevien ihmisten kohdalla. Kun durio pudotessaan osuu ihmiseen, se saa aikaan karmean haavan, terävät piikit repivät lihan auki ja itse osuma on varsin kova. Toisaalta kuolemantapaukset ovat harvinaisia: runsas verenvuoto estää tulehdukset, joita muutoin saattaisi esiintyä.""


title: Valeri Popovitš

text: Valeri Aleksandrovitš Popovitš (, s. 18. toukokuuta 1970 Gorki, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen jalkapalloilija, joka pelasi 1990-luvun alusta lähtien vuoteen 2010 Suomessa. Neuvostoliitossa syntyneellä Popovitšilla on sekä Suomen että Venäjän kansalaisuus. Popovitš teki liigaurallaan 166 maalia ja häntä onkin kuvailtu aikojen parhaaksi Suomessa pelanneeksi ulkomaalaispelaajaksi.


title: Valeri Popovitš

text: Uransa alkuaikoina Popovitš edusti silloisessa Neuvostoliitossa muun muassa moskovalaisseuroja TsSKA ja Spartak. 1990-luvun alussa hän siirtyi toisen venäläistaiturin, Oleg Ivanovin, kanssa Suomeen TPV:hen, josta kaksikko päätyi Ilveksen kautta Hakaan.


title: Valeri Popovitš

text: Lempinimellä ”Tsaari” tunnettu Popovitš edusti Hakaa yhteensä 15 kauden ajan ja saavutti muun muassa viisi Suomen-mestaruutta kunnes kauden 2008 päätyttyä seura ilmoitti, ettei se uusi Popovitšin sopimusta. Kesällä 2009 Haka ilmoitti ”jäädyttävänsä” Popovitšin pelinumeron 14. Kaudella 2009 Popovitš pelasi HJK:ssa, jossa hän saavutti uransa kuudennen Suomen-mestaruuden.


title: Valeri Popovitš

text: Popovitš pelasi Veikkausliigassa 395 ottelua ja teki 166 maalia. Hänet valittiin neljästi Veikkausliigan parhaaksi pelaajaksi. Hän on Veikkausliigassa eniten maaleja tehnyt pelaaja ja jakaa Kimmo Tarkkion kanssa ennätyksen yhden kauden tehtyjen maalien määrässä (23 maalia 29 ottelussa kaudella 1999 Hakassa). Suomen korkeimmalla sarjatasolla hän on historian viidenneksi paras maalintekijä Heikki Suhosen, Kai Pahlmanin, Ismo Liuksen ja Olavi Rissasen jälkeen.


title: Valeri Popovitš

text: Kaudeksi 2010 Popovitš siirtyi Kakkosessa pelaavan Ilveksen pelaaja-valmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella, jossa oli optio yhdestä lisävuodesta. Popovitš toimii Ilveksen edustusjoukkueen lisäksi Ilveksen Futis Akatemiassa (IFA), talenttiryhmissä sekä valmentajana jalkapallokouluissa.


title: Valeri Popovitš

text: Valeri Popovitš toimi vuosina 2012-2013 FC Hakan valmennuspäällikkönä. Nykyään hän työskentelee metalliallalla.


title: Valeri Popovitš

text: Nuoruudessaan Popovitš pelasi myös Neuvostoliiton juniorimaajoukkueissa. Hän voitti alle 16-vuotiaiden EM-pronssia vuonna 1986 ja alle 18-vuotiaiden EM-kultaa 1988. Vuonna 1989 hän osallistui nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin. Neuvostoliiton junioriedustusten takia hän ei ollut kelpoinen pelaamaan Suomen maajoukkueessa, vaikka hän sai vuonna 2006 Suomen kansalaisuuden.


title: Valeri Popovitš

text: Popovitš kärsii lentopelosta, mikä on hankaloittanut osallistumista euro-otteluiden vieraspelimatkoille. Itämeren rantavaltioissa pelattaviin otteluihin hän matkusti laivalla.


title: Valeri Popovitš

text: Popovitš on valmentanut Hakan junioreita, joissa pelaa myös hänen poikansa Anton. Myös hänen toinen poikansa Sasha on pelannut Valkeakosken Hakassa.


title: Tsalkan piirikunta

text: Tsalkan piirikunta () on piirikunta Georgian eteläosassa Kvemo Kartlin hallintoalueella. Piirikunnassa on noin 22 000 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 1 051 neliökilometriä. Vuonna 1989 asukkaita oli yli 44 000. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Tsalkan asukkaista 55,0 prosenttia oli armenialaisia, 22,0 prosenttia kreikkalaisia, 12,0 prosenttia georgialaisia ja 9,5 prosenttia azereita. Piirikunnan keskus on Tsalkan kaupunki.


title: Tsalkan piirikunta

text: Neuvostoaikana Tsalka oli yksi Georgian vaurammista alueista ja se tunnettiin maataloustuotteistaan. Talousromahdus 1990-luvulla koetteli aluetta kuitenkin pahoin. Suurin osa alueen kreikkalaisista on muuttanut pois ja heidän tilalleen on tullut georgialaisia Svanetian ja Adžarian vuoristoalueilta sen jälkeen kun luonnonkatastrofit tuhosivat heidän kotejaan. Etnisten ryhmien välillä on ollut Tsalkassa jännitteitä. Baku–Tbilisi–Ceyhan-öljyputki kulkee maakunnan halki.


title: Tsalkan piirikunta

text: Tsalkan alueella sijaitsee Kldekarin linna, joka oli samannimisen ruhtinaskunnan keskuspaikka ja jonka perusti 800-luvun lopulla ruhtinas Liparit I. Linna hallitsi ainoaa tietä Kartlista Džavakhetiin.


title: Lehtori

text: Lehtori (lyhenne leht.) on useiden opettajien virkanimike peruskouluissa, lukioissa, ammattikouluissa, ammattikorkeakouluissa ja joissain yliopistoissa. Virkaan vaaditaan yleensä ylempi korkeakoulututkinto. Lehtorin virkojen lisäksi oppilaitoksissa on muitakin opettajan tehtäviä (esim. tuntiopettaja).


title: Lehtori

text: Alkujaan lehtori tarkoitti pappia, joka luki jumalanpalveluksessa raamatunkohdan (latinan kielessä "lectio" = lukukappale, "lector" = lukija). Nykyisin lehtorin virka on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa pappisvirasta erillinen naisteologin virka. Virka perustettiin vuoden 1963 kirkolliskokouksessa.


title: Lehtori

text: Lehtori on myös arvonimi.


title: Lehtori

text: Lehtorin tehtäviin yliopistolla kuuluu opettamisen lisäksi hallinnollisia tehtäviä ja tutkimustyötä. Joissakin yliopistoissa uusia lehtoreita ei enää nimitetä, joskin vanhat lehtorit saivat pitää halutessaan nimikkeensä. Vastaavaa tehtävää hoitavat ovat jatkossa yliopisto-opettajia. Pätevyysvaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto, mutta useilla yliopisto-opettajilla on lisensiaatin tai tohtorin tutkinto.


title: Lehtori

text: Yliopistonlehtorilta vaaditaan tohtorin tutkinto, ja tehtävä on luonteeltaan hyvin lähellä aiempien apulaisprofessoreiden tehtäviä. Pedagoginen yliopistonlehtori taas vastaa opetuksen, mm. opetusmenetelmien, kehittämisestä.


title: Stenka Razin

text: Stepan (Stenka) Timofejevitš Razin (, 1630–16. kesäkuuta 1671 Moskova) oli Donin kasakoiden johtaja, joka johti kasakoiden hyökkäysretkeä Persiaan ja myöhemmin näiden kansannousua Venäjän hallitusta vastaan vuosina 1670–1671. Nimi kirjoitetaan suomen kielessä joskus muotoon Stenka Rasin.


title: Stenka Razin

text: Ensimmäinen historiallinen merkintä Stenka Razinista on vuodelta 1661, kun hän oli neuvottelemassa kalmukkitataarien luona. Pitkät sodat Ruotsin ja Puolan kanssa johtivat veronkorotuksiin ja väenottoihin. Monet talonpojat pakenivat etelään kasakoiden luo, jossa elämä oli vapaampaa.


title: Stenka Razin

text: Tyytymätön väkijoukko liikehti aluksi ilman johtajaa, kunnes 1667 Razin otti sen johtoonsa. Hän oli kokenut kasakkasoturi ja diplomaatti. Loppuvuodesta 1668 kasakat purjehtivat Kaspianmerellä Derbendistä Bakuun ryöstellen ja tuhoten. Kauppapaikkana toiminut Rašt hävitettiin ja ihmiset teurastettiin. Heinäkuussa 1669 Razinin lotjat tuhosivat Iranin laivaston, joka oli lähetetty tuhoamaan heidät. Palatessaan Astrahaniin Razin sai ja otti vastaan tsaarin virallisen armahduksen.


title: Stenka Razin

text: Kasakat valtasivat nopeasti Tšerkasskin, Tsaritsynin ja Astrahanin. Astrahanissa seuranneen yleisen verilöylyn ja ryöstön jälkeen julistettiin kasakoiden tasavalta. Kasakka-armeija jatkoi pohjoiseen ja valtasi Saratovin ja Samaran. Lähettiläiden välityksellä kansa alkoi napista jopa Novgorodissa ja Moskovassa asti. Talonpojat, joilla ei ollut mitään oikeuksia, oli helppo saada kapinoimaan lupauksilla tasa-arvosta.


title: Stenka Razin

text: Kapina kesti yli vuoden. Kapinalliset täytyi lyödä taistelussa kahdeksan kertaa. Lopulta kapina hajosi kapinallisten keskeisiin ristiriitoihin. Stenka Razin ja hänen veljensä Frol vangittiin vuonna 1671 viimeisessä linnakkeessaan Kagalnikissa. Keisarille uskolliset rikkaat kasakat luovuttivat haavoittuneen kapinapäällikön hallituksen joukoille.Heidät vietiin Moskovaan, heitä kidutettiin raa'asti, ja lopulta Stepan Razin revittiin kappaleiksi Punaisella torilla.


title: Stenka Razin

text: Neuvostoajan taiteessa ja kirjallisuudessa Stenka Razin oli suosittu hahmo. Eräässä romaanissa hänet kuvataan suoraselkäiseksi mutta epäonniseksi vapaussankariksi, joka joutui omiensa pettämäksi. Aleksandr Glazunov on säveltänyt sinfonisen runoelman "Stenka Razin" (1885) ja Dmitri Šostakovitš kantaatin "Stepan Razinin teloitus", sanat Jevgeni Jevtušenko (1964).


title: Stenka Razin

text: Kansansävelmä "Stenka Razinin" on sanoittanut Dmitri Nikolajevitš Sadovnikov. Hänen sanoituksensa mukaan donilainen atamaani Stepan Razin pitää miestensä arvonantoa tärkeämpänä kuin juuri vaimoksi ottamaansa persialaista prinsessaa ja heittää tämän siksi Volgaan hukkumaan.


title: Stenka Razin

text: Suomeksi laulun yksi kertosäkeistä kertookin Volgasta: "Volga, Volga, äiti armas..." Suomennetut sanat alkavat "Uivat venhot virran uomaa". Laulu tunnetaan Suomessa juomalauluna sanoilla "katon rajass' kulkee hauki" sekä "vodka vodka jag vill dricka". Lauluun ovat lisäksi laatineen suomenkieliset omat sanoituksensa muun muassa Jukka Kuoppamäki, Urpo Jokinen ja Saukki.


title: Stenka Razin

text: Viktor Klimenko julkaisi "Stenka Razinin" ja muita venäläisia lauluja albumilla "Stenka Rasin" vuonna 1970. Laulaja Frederik on Suomessa levyttänyt vauhdikkaan iskelmäkappaleen "Stenka Rasin" vuonna 1981. Raul Reimanin sanoitus perustuu alkuperäisen kansanlaulun sanoitukseen, mutta Jori Sivosen sävelmä on kokonaan uusi ja huomattavasti alkuperäistä nopeatempoisempi.


title: Nicole Richie

text: Nicole Camille Richie (ent. Escovedo, s. 21. syyskuuta 1981 Berkeley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja seurapiirijulkkis.


title: Nicole Richie

text: Nicolen ollessa yhdeksänvuotias muusikko Lionel Richie adoptoi hänet ensimmäisen vaimonsa Brendan kanssa. Nicole oli asunut heidän luonaan jo pikkulapsesta lähtien. Nicolen biologinen isä on muusikko Peter Michael Escovedo, kuuluisan lyömäsoittaja Pete Escovedon poika. Nicolen kummeina toimivat Michael Jackson sekä öljyperijätär Nancy Davis.


title: Nicole Richie

text:
Richie on ollut myös otsikoissa laihduttuaan liian hoikaksi. Tällöin paparazzikuvissa hänet voitiin nähdä näyttelijä Lindsay Lohanin kanssa, joka myös oli laihtunut huomattavasti. Richie on kieltänyt huhut syömishäiriöstä, jotka eivät olleet tosia, sillä myöhemmin hän kertoi laihtumisensa syyksi kilpirauhasen liikatoiminnan.
11. joulukuuta 2006 Richie pidätettiin, koska hän oli ajanut autoa huumeiden vaikutuksen alaisena. Richie myönsi poliisille ottaneensa reseptilääkkeitä ja polttaneensa marijuanaa. Hän joutui 90 tunniksi eli neljäksi päiväksi vankilaan rangaistukseksi. Richie joutui viettämään vankilassa vain 82 minuuttia. Tuomiota lyhennettiin vankilan ylikansoituksen vuoksi.


title: Nicole Richie

text: Richiellä oli usean vuoden on-off-suhde DJ Adam Goldsteinin kanssa. He kihlautuivat alkuvuodesta 2005, mutta kihlaus purkautui saman vuoden joulukuussa. Eron jälkeen pariskunta palasi takaisin yhteen, mutta he erosivat lopullisesti toukokuussa 2006. Richien on myös huhuttu tapailleen itseään 29 vuotta vanhempaa näyttelijä Jeff Goldblumia, joka on ollut hänen ihastuksensa lapsuudesta saakka.


title: Nicole Richie

text: Richie on seurustellut Good Charlotte -yhtyeen laulajan Joel Maddenin kanssa vuodesta 2006. He menivät naimisiin 11. joulukuuta 2010. Heillä on kaksi lasta, tammikuussa 2008 syntynyt tytär ja syyskuussa 2009 syntynyt poika.


title: Nicole Richie

text: Nicole tutustui jo pienenä Hilton-hotelliketjun perijättäreen Paris Hiltoniin, jonka kanssa Nicole nähtiin "Simple Life" -sarjassa, jonka ensimmäistä tuotantokautta alettiin esittää Yhdysvalloissa vuonna 2003. Lisäksi kaksikko on esiintynyt monissa muissa sarjoissa. Lapsuudesta saakka kestänyt ystävyys katkesi keväällä 2005, kun Paris ilmoitti katkaisseensa välit Nicoleen. Välirikon syynä huhutaan olleen Richie, jonka kerrotaan näyttäneen Hiltonin seksivideon "One Night in Paris" vierailleen syntymäpäiväjuhlillaan. Julkisesti Paris Hilton ilmoitti välirikosta hyvin suppeasti: "Se ei ole mikään suuri salaisuus että Nicole ja minä emme ole enää ystäviä. Nicole tietää mitä teki, siinä on kaikki mitä aion koskaan asiasta sanoa." Sittemmin Paris ja Nicole ovat kuitenkin sopineet riitansa ja heidän sarjansa jatkuu vielä yhdellä tuotantokaudella.


title: Nicole Richie

text: Nicole on myös esiintynyt lukuisissa keskusteluohjelmissa ja sarjoissa sekä vuonna 2005 ilmestyneessä komediassa "Kids in America".


title: Nicole Richie

text:
Kuten Paris Hiltonin, myös Richien on kerrottu suunnittelevan uraa laulajana. Elokuussa 2006 hänen kerrottiin saaneen valmiiksi jo kuusi kappaletta tulevalle albumilleen. Richieltä on jo ilmestynyt single, 'Dandelion', jota ei ole julkaistu kaupoissa. Hän on myös laulanut kappaleen 'Tell Him' American Dreams -ohjelmaan. Hänen on odotettu julkaisevan debyyttialbuminsa jo vuodesta 2005.
Richie on toiminut myös mallina Bongo Jeansille sekä Jimmy Choolle. Hän myös mainosti Diet Dr Pepper -juomaa vuonna 2005.


title: Nicole Richie

text: Vuonna 2008 Richie herätti huomiota tyylin muutoksella ja osallistumalla moniin hyväntekeväisyyskampanjoihin esimerkiksi tekemällä mainoksen UNICEFille miehensä Joel Maddenin kanssa. Julkisuudessa hän on kertonut äitiyden muuttaneen paljon häntä ihmisenä.


title: Georgian lippu

text: Georgian lippu on Georgian kansallinen tunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 14. tammikuuta 2004 viidensadan vuoden tauon jälkeen. Aikaisemmin se oli keskiaikaisen Georgian kuningaskunnan lippu. Lipun mittasuhteet ovat 100:147.


title: Georgian lippu

text: "Viiden ristin lippua" on käytetty ainakin 1200-luvulta lähtien. Lipun keskeinen elementti on Pyhän Yrjön risti (yhä käytössä Englannin lipussa) - Pyhä Yrjö on Georgian suojeluspyhimys. Georgialaisen tiedemiehen Giorgi Gabeskirian mukaan neljä ylimääräistä ristiä lisättiin mongolit maasta ajaneen Giorgi V:n hallituskaudella. Uusi muotoilu oli variantti Jerusalemin rististä, joita käytettiin ristiretkillä. Ristien sanotaan edustaneen Kristuksen viittä haavaa. Lipun mahdollisesta armenialaisesta alkuperästä on myös kiistelty.


title: Georgian lippu

text: Lippu putosi käytöstä myöhemmin keskiajalla, kunnes georgialaiset nationalistit herättivät sen henkiin maan uudelleenitsenäistymisen jälkeen 1991. Suurin osa georgialaisista kannatti lipun palauttamista, ja parlamentti teki lain lipun vaihtamisesta 1999. Presidentti Eduard Ševardnadze ei kuitenkaan hyväksynyt lakia. Mikheil Saakašvilin oppositiopuolue otti lipun symbolikseen, ja Georgian ruusujen vallankumouksen jälkeen lippu otettiin virallisesti käyttöön. Vaihdos herätti myös vastustusta, sillä monien näkökulmasta poliittisen puolueen lipun ottaminen kansallislipuksi on epädemokraattista.


title: Georgian lippu

text: Georgian lyhyen itsenäisyyden aikana 1918–1921 otettiin käyttöön kolmivärinen lippu. Lipun suunnittelija on maalari Jakob Nikoladze, joka voitti kilpailun sen suunnittelemisesta. Lippu poistettiin käytöstä kun Neuvostoliitto valtasi maan mutta otettiin uudelleen käyttöön 14. marraskuuta 1990 Georgian itsenäistyttyä. Lippu menetti suosiotaan, koska se assosioitiin kaaoottiseen 1990-luvun alkuun. Lipun viininpunainen väri symboloi hyviä menneitä ja tulevia aikoja, musta venäläisten hallintoa ja valkoinen toivoa rauhasta.


title: Georgian lippu

text: Neuvostoliitossa Georgian sosialistinen neuvostotasavalta otti käyttöön useita eri versioita Neuvostoliiton lipusta. Niissä oli joko Georgian nimi tai sirppi, vasara ja punainen tähti sinisessä auringossa sekä sininen palkki.


title: Umberto I

text: Umberto I (14. maaliskuuta 1844 – 29. heinäkuuta 1900) ("Umberto Rainerio Carlo Emanuele Giovanni Maria Ferdinando Eugenio, Principe del Piemonte") oli Italian kuningas 9. tammikuuta 1878 lähtien kuolemaansa saakka. Vasemmisto vihasi Umbertoa hänen vanhoillisuutensa vuoksi ja lopulta anarkisti Gaetano Bresci murhasi hänet.


title: Umberto I

text: Umberto oli Sardinian kuningas Viktor Emanuel II:n (vuodesta 1861 Italian kuningas) ja arkkiherttuatar Adelaiden poika. Hän syntyi Torinossa, joka oli tuolloin Sardinian kuningaskunnan pääkaupunki. Maaliskuussa 1858 hän liittyi Sardinian armeijaan ja taisteli Solferinossa 1859 ja Custozassa 1866.


title: Umberto I

text: 21. huhtikuuta 1868 Umberto nai serkkunsa, Savoijin prinsessa Margherita Teresa Giovannan. Heidän poikansa oli Napolin prinssi Viktor Emanuel, seuraava Italian kuningas.


title: Umberto I

text: Umberto I nousi valtaistuimelle isänsä murhan vuonna 1878 jälkeen ja otti arvonimen Umberto I, Italian kuningas, eikä Savoijin Umberto IV. Hän vaati isänsä haudattavaksi Roomaan Pantheoniin. Ensimmäinen murhayritys Umbertoa vastaan tapahtui jo 17. marraskuuta 1878 Napolissa. Kuningas torjui iskun miekallaan.


title: Umberto I

text: Umberton valtakausi oli levoton. Sardinian miehitettyä 1860 Molempain Sisiliain kuningaskunnan, sosialismin synnyn, imperialismin vastustuksen vuoksi ja kansalaisoikeuksien rajoituksien vuoksi. Ulkopolitiikassa Umberto kannatti kolmiliittoa Itävalta-Unkarin ja Saksan kanssa (vuodesta 1882). Afrikasta Italia valloitti Eritrean ja Somalimaan. Tullisota Ranskan kanssa johti talousvaikeuksiin 1888 ja italialaisten tappio abessinialaisille Adwan taistelussa 1896 söi kuninkaan suosiota. Seuraava murhayritys tapahtui 22. huhtikuuta 1897 Roomassa. Kuningas julisti sotatilalain levottomuuksien vuoksi.


title: Umberto I

text: Vuonna 1898 puhkesi nälkämellakoita leivän hinnan vuoksi ympäri Italiaa. Milanossa aseistamattomat mielenosoittajat marssivat palatsia kohti, jolloin kenraali Bava-Beccaris määräsi avaamaan tulen. Satoja mielenosoittajia kuoli, mutta kuningas palkitsi kenraalin kuninkaallisen palatsin urheasta puolustuksesta. Anarkisti Gaetano Bresci päätti surmata kuninkaan ja ampui tätä kolme kertaa Monzassa 29. heinäkuuta 1900. Bresci tuomittiin pakkotyöhön, ja hän kuoli jo vuoden kuluttua. Virallisen selityksen mukaan hän oli tehnyt itsemurhan.


title: Umberto I

text: Umberto I haudattiin Pantheoniin, toisena ja viimeisenä Italian kuninkaana. Virallisesti hänelle annettiin lisänimi "Hyvä".


title: Ba

text: Ba tarkoittaa seuraavia:


title: Ba

text: Ba on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Georgian vaakuna

text: Georgian vaakuna on yksi Georgian kansallistunnuksista maan lipun ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 1. lokakuuta 2004. Vaakunan on suunnitellut Mamuka Gongadze.


title: Georgian vaakuna

text: Vaakunan kilpeen on kuvattu maan suojeluspyhimys ja sen yhtenäisyyden symboli Pyhä Yrjö surmaamassa lohikäärmettä. Pyhää Yrjöä käytettiin vastaavanlaisena symbolina jo kuningas Giorgi III:n sinetissä 1100-luvulla. Punaista kilpeä kannattaa kaksi kultaista leijonaa. Ne ovat esiintyneet useiden georgialaisten kuninkaiden symboleissa. Vaakunan alaosan nauhaan on kirjoitettu maan tunnuslause "Dzala ertobašia" (, ’voima on yhtenäisyydessä’).


title: Georgian vaakuna

text: Itsenäisen Georgian entinen vaakuna oli käytössä Georgian demokraattisen tasavallan aikana 1918–1921 sekä uudelleen 1991–2004. Myös tässä vaakunassa Pyhä Yrjö ratsastaa hevosen selässä.


title: Schönhagen–Strassenin algoritmi

text: Matematiikassa Schönhagen–Strassenin algoritmi on asymptoottisesti nopea menetelmä suurten kokonaislukujen kertolaskuun. Sen kehittivät Arnold Schönhage (s. 1934) ja Volker Strassen (s. 1936). Algoritmin asymptoottinen suoritusaika on O(N log N log log N). Algoritmi käyttää nopeaa Fourier'n muunnosta ja algebrasta tuttuja renkaita.


title: Haimatulehdus

text: Haimatulehdus eli pankreatiitti on haiman tulehdus. Tulehduksessa haiman omat aktivoituneet ruoansulatusentsyymit aiheuttavat haiman kudostuhoa. Tauti jaetaan yleensä akuuttiin, krooniseen ja perinnölliseen haimatulehdukseen. Akuutti haimatulehdus voi olla tyypiltään lievä tai vaikea. Vaikeassa haimatulehduksessa henkilölle kehittyy paikallinen komplikaatio, kuten haimakuolio, absessi tai haiman pseudokysta, tai tulehdus aiheuttaa elinvaurion, kuten hengitysvajauksen tai vaurion verenkiertoelimistöön, munuaisiin, maksaan tai muihin elimiin. Jos paikallisia komplikaatioita tai elinvaurioita ei esiinny, henkilön katsotaan sairastavan lievää haimatulehdusta. Toistuvat haimatulehdukset aiheuttavat kroonisen haimatulehduksen, jossa haiman toiminta ajan myötä heikkenee. Hereditaarisen haimatulehduksen aiheuttaa geenivaurio, esimerkiksi mutaatio kationisen trypsinogeenin geenissä.


title: Haimatulehdus

text: Haimatulehduksen yleisimmät aiheuttajat maailmanlaajuisesti ovat alkoholinkäyttö ja sappikivitauti, joista johtuu noin 80 prosenttia tapauksista. Sairauden muita mahdollisia aiheuttajia ovat muun muassa hypertriglyseridemia, virustulehdukset, vaskuliitit ja fyysinen vamma. Sappi- ja haimatiehyiden ERCP-tutkimuksen jälkeen osa henkilöistä sairastuu haimatulehdukseen. Jotkut lääkeaineet, kuten atsatiopriini, kortikosteroidit, tietyt diureetit ja tulehduskipulääkkeet, saattavat harvoin aiheuttaa haimatulehduksen.


title: Haimatulehdus

text: Akuutin haimatulehduksen oireet ja vaikeusaste vaihtelevat paljon. Useimmat henkilöt sairastuvat lievään tautiin, mutta noin 20 prosenttia tapauksista on vaikeita haimatulehduksia. Yleisin oire on voimakas vyömäinen ylävatsakipu, joka voi säteillä selkään. Muita oireita ovat oksentelu, kuume, ruokahaluttomuus ja pahoinvointi. Vaikea haimatulehdus aiheuttaa noin 20-80 prosentille sairastuneista systeemisen tulehdusreaktion ja siihen liittyviä elinvaurioita samoilla mekanismeilla kuin esimerkiksi vaikea palovamma, monivamma tai sepsis.


title: Haimatulehdus

text: Kroonisen haimatulehduksen oireita ovat vatsakipu, ripuli ja pahoinvointi. Toistuva tai krooninen haimatulehdus johtaa haiman toiminnan heikkenemiseen, mistä voi olla seurauksena diabeteksen puhkeaminen, kun haiman endokriininen osa ei enää tuota insuliinia. Haiman ruoansulatusentsyymien erityksen loppuminen aiheuttaa ruoka-aineiden imeytymishäiriöitä.


title: Haimatulehdus

text: Paras tutkimus haimatulehduksen seulontaan on virtsan trypsinogeeni 2:n määritys liuskakokeella. Virtsan tai seerumin kohonnut amylaasipitoisuus viittaa haimatulehdukseen, ja riittävän korkea arvo on diagnostinen, mutta amylaasipitoisuus ei korreloi taudin vaikeusasteeseen. Seerumin lipaasipitoisuuden määrittämistä saatetaan myös käyttää. Haimatulehduksen vaikeusasteen selvittämisessä seurataan veren tulehdusarvoa eli CRP:tä. Radiologisista tutkimuksista parhaat ovat vatsan varjoainetehosteinen tietokonetomografia ja magneettikuvaus, mutta myös ultraäänitutkimusta voidaan käyttää apuna.


title: Haimatulehdus

text: Haimatulehdus hoidetaan sairaalassa. Hoidon perustana on riittävä suonensisäinen nesteytys, hengityksen ja verenkierron tukeminen, huolellinen seuranta ja kipulääkitys. Jos haimatulehdus johtuu sappikivitaudista, voidaan hoitona käyttää ERCP:n yhteydessä tehtävää sfinkterotomiaa eli sappitiehyen pääteosan (pohjukaissuolinystyn) halkaisua, jolloin tiehyeeseen kiilautunut sappikivi saadaan poistettua. Vaikeaa haimatulehdusta hoidetaan suojaavalla antibioottihoidolla, nesteytyksellä sekä toisinaan leikkauksella, jossa poistetaan tuhoutunutta haimakudosta. Vaikeaa haimatulehdusta sairastava henkilö saattaa tarvita teho-osastohoitoa, ja kuolleisuus vaikeaan tautimuotoon on 2–16 prosenttia. Suurin osa kuolemista johtuu tulehduksen aiheuttamasta elinvauriosta. Haimatulehdus saattaa parantumisenkin jälkeen uusiutua, ja paras ehkäisykeino on alkoholin käytön välttäminen.


title: Haimatulehdus

text: Akuutin haimatulehduksen ilmaantuvuus Suomessa on noin 70/100 000 vuodessa. Sairaus on viime vuosina lisääntynyt. Haimatulehduksen aiheuttaa Suomessa yleisimmin alkoholi (noin 70 prosenttia tapauksista) ja toiseksi yleisimmin sappikivitauti (20 prosenttia tapauksista).


title: Georgian lari

text: Lari (, ISO 4217 -koodi GEL) on Georgian rahayksikkö. 1 lari jaetaan 100 tetriin (). Lari on Georgiassa ainoa laillinen maksuväline, ja oikeus laskea niitä liikkeelle on Georgian pankilla.


title: Georgian lari

text: Lari otettiin käyttöön 2. lokakuuta 1995 muutamia vuosia Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Valuutan nimeksi otettu ”lari” tarkoittaa vanhassa georgian kielessä ”kätköä”, ”aarretta” tai ”omaisuutta”; ”tetri” on myös vanha rahayksikön nimi, joka on ollut käytössä jo 1200-luvulla. Ensimmäiseen vuoden 1995 setelisarjaan kuuluivat 1, 2, 5, 10, 50 ja 100 larin setelit. Myöhemmin on otettu käyttöön myös 20 ja 200 larin setelit, ja niitä on uudistettu useita kertoja. 1995 laskettiin liikkeelle myös 1, 2, 5, 10, 20 ja 50 tetrin kolikot. Ne suunnitteli Elgudža Amašukeli, Nodar Malazonia ja Batšana Malazonia ja ne on valmistettu ruostumattomasta teräksestä. Myöhemmin vuonna 2000 Georgian pankki laski liikkeelle Jeesuksen syntymän 2000-vuotisjuhlan ja Georgian valtion 3000-vuotisjuhlan muistoksi 10 larin kolikkoja, ja vuonna 2006 liikkeelle laskettiin uudenlainen 50 tetrin kolikko ja 1 ja 2 larin kolikot.


title: Georgian lari

text: Kolikoihin ja seteleihin on kuvattu georgialaisia kansallissymboleja ja maan historian kannalta tärkeitä henkilöitä ja paikkoja. Kaikkiin kolikoihin on kuvattu joko aurinkosymboli "bordžgali" tai Georgian vaakuna; muihin aiheisiin lukeutuvat viiniköynnöksen kärhi, riikinkukko, Alazanin laaksosta löydetty leijonapatsas, Gelatin luostarista löydetty Pyhää Mamaita esittävä hopeakorkokuva, uroshirvi Niko Pirosmanin maalauksesta ja aarnikotka Samtavisin kirkon reliefistä. Seteleihin kuvattuihin henkilöihin kuuluvat Niko Pirosmani (1 lari), Zakaria Paliašvili (2 laria), Ivane Džavakhišvili (5 laria), Akaki Tsereteli (10 laria), Ilia Tšavtšavadze (20 laria), kuningatar Tamar (50 laria), Šota Rustaveli (100 laria) ja Kakutsa Tšoloqašvili (200 laria).


title: Command & Conquer: Renegade

text: Command & Conquer: Renegade on Westwood Studiosin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka perustuu varhaisempiin "Command & Conquer" -sarjan osiin. Peli on ainoa ensimmäisestä persoonasta kuvattu Command & Conquer -sarjan peli. EA Games julkaisi pelin vuonna 2002. Peli on kolmiulotteinen ja sen koneet liittyvät C&C:n ensimmäiseen versioon. Yksinpelissä pelaaja kulkee Nick ”Havoc” Parkerina, ja suorittaa enemmän tai vähemmän rämäpäisiä tehtäviä GDIn piikkiin. Moninpelissä tarkoituksena on tuhota toisen puolen (GDI/Nod) tukikohta tai voittaa pisteillä peliajan loppuessa (pelityyli tunnetaan myös C&C-moodina). Lisäksi peliin suunniteltiin myös mm. deathmatchiä ja lipunryöstömoodia, mutta niitä ei ollut julkaisuversiossa. Deathmatch on kuitenkin saatavalla fanien tekemien modien avulla.


title: Robert Burns

text: Robert Burns (25. tammikuuta 1759 Alloway, Ayrshire – 21. heinäkuuta 1796 Dumfries, Dumfriesshire) oli skotlantilainen laulunkirjoittaja ja Skotlannin kansallisrunoilija. Hänet tunnetaan parhaiten skotinkielisestä tuotannostaan, vaikka hän kirjoitti myös englanniksi laajemman yleisön tavoittelemiseksi.


title: Robert Burns

text: Burnsia pidetään romantiikan edelläkävijänä. Hänestä tuli myös kulttuuri-ikoni Skotlannissa ja eri puolille maailmaa muuttaneiden skotlantilaisten siirtolaisten keskuudessa. Burnsin vaikutus skotlantilaiseen kirjallisuuteen on ollut merkittävä.


title: Robert Burns

text: Robert Burns syntyi 25. tammikuuta 1759, ja kuoli vain 37 vuotta myöhemmin sairauden murtamana. Lyhyen elämänsä aikana hän ehti tuottaa suren määrän runoja ja lauluja.


title: Robert Burns

text: Burnsilla ei ollut juuri muodollista koulutusta, mutta hän luki englantilaista kirjalisuutta.


title: Robert Burns

text: Elämänsä aikana Burns keräili kansanlauluja ympäri Skotlantia, usein muokaten ja parannellen niitä. Hänen runoaan "Auld Lang Syne" lauletaan usein vuoden vaihteessa () ja "Scots Wha Hae" oli kauan Skotlannin epävirallisen kansallislaulun asemassa. Hänen muita kuuluisia runojaan ovat "A Red, Red Rose", "A Man’s a Man for A’ That", "To a Louse" ja "To a Mouse".


title: Robert Burns

text: 25. tammikuuta järjestetään useissa englantilaisissa ja skotlantilaisissa kodeissa, kouluissa ja yhdistyksissä Burnsin kunniaksi niin kutsuttu Burnsin päivällinen Burnsin syntymäpäivän kunniaksi. Sitä juhlitaan jopa runsaammin kuin virallista kansallispäivää tai Pohjois-Amerikan skottilaista Tartaanipäivää ("Tartan Day").


title: Kataklysm

text: Kataklysm on kanadanranskalainen death metal -yhtye. Kataklysmin musiikki sisältää muun muassa äärimmäisen nopeata blast beatia, jonka vuoksi yhtye kutsuukin tyyliään "Northern Hyperblastiksi". Tyylisuuntauksen nimi viittaa myös yhtyeen pohjoiseen kotipaikkaan, Kanadaan. Kataklysm perustettiin vuonna 1991 Montrealissa. Seuraavana vuonna yhtye julkaisi demokasetin "The Death Gate Cycle of Reincarnation", jonka avulla se sai levytyssopimuksen Nuclear Blastin kanssa vuonna 1993. Samana vuonna samainen demo julkaistiin CD-muodossa. CD-versiolla oli lisätty bonukseksi "The Orb of Uncreation" -niminen kappale. Vuonna 1995 julkaistiin Kataklysmin ensimmäinen kokopitkä albumi "Sorcery".


title: Burnsin päivällinen

text: Burnsin päivällinen on perinteinen juhlapäivällinen, joka järjestetään tammikuun 25. päivän aikoihin skotlantilaisen runoilijan, Robert Burnsin kunniaksi. Päivällisellä tarjotaan yleensä viskiä, haggisia sekä peruna- ja lanttusosetta.


title: Burnsin päivällinen

text: Päivällisen aikana miehet yleensä pitävät hauskan puheen naisille, jonka jälkeen nostetaan malja naisille. Naiset pitävät vastapuheen miehille, jonka jälkeen nostetaan malja miehille. Usein lausutaan myös Burnsin runoja.


title: Haggis

text:
Haggis on skotlantilainen perinneruoka, joka paistetaan lampaan mahalaukussa. Täytteenä on yleensä kaurahiutaleita, lampaan maksaa, keuhkoa, sydäntä ja ihraa, sipulia, mausteita ja suolaa. Haggis tarjoillaan tavallisesti lanttu- ja/tai perunamuusin sekä viskikastikkeen kera.
Haggista tarjotaan usein Burnsin päivällisellä 25. tammikuuta. Juhlallisuuksiin liittyy säkkipillin soittoa ja Skotlannin kansallisrunoilijan, Robert Burnsin, haggis-aiheisen runon lausuminen.


title: Siida

text: Siida on Inarin kirkonkylässä sijaitseva museo- ja luontokeskus. Siidassa toimivat yhteistyössä Saamelaismuseo (Suomen saamelaisten kansallismuseo) sekä Metsähallituksen Ylä-Lapin luontokeskus. Museon johtaja on Sari Valkonen.


title: Siida

text: Sana "siida" on pohjoissaamea ja se tarkoittaa saamelaista lapinkylää tai porokylää.


title: Siida

text: Siidan johdantonäyttely esittelee pohjoisen luonnon ja kulttuurin kehitysvaiheita aikajanana varhaisimmista jääkauden jälkeisistä arkeologisista löydöistä nykyhetkeen. Siidan päänäyttely kertoo saamelaisten historiasta ja kulttuurista sekä pohjoisimman Lapin luonnosta. Perusnäyttelyiden lisäksi Siidassa järjestetään vaihtuvia näyttelyitä, joissa esitellään saamelaista taidetta ja kulttuuria, muiden alkuperäiskansojen kulttuuria, luontokuvia ja pohjoisen luonnon ilmiöitä.


title: Siida

text: Siidan sisätiloissa olevien näyttelyiden lisäksi kokonaisuuteen kuuluu seitsemän hehtaarin laajuinen ulkomuseoalue. Ulkomuseoalueen kiertävän polun pituus on noin 800 m. Polun varrella on lähes 50 tutustumiskohdetta. Hirsirakennusten lisäksi museoalueella voi tutustua erilaisiin siirrettäviin kota- ja laavurakennelmiin ja turverakennuksiin, sekä erilaisiin säilytys- ja pyydysrakenteisiin. Oman mielenkiintoisen lisänsä kokonaisuuteen antaa museoalueen läpäisevän puron varrella sijaitseva kultakämppä. Ulkomuseon näyttelyhalli sisältää Saamelaismuseon veneet ja ahkiot sekä muut ajokalut.


title: Siida

text: Siidan ympäristö on arkeologisesti mielenkiintoinen. Inarijärven rannalla Juutuajoen suulla olevassa saamelaismuseon kohteessa on ollut asutusta jo kivikaudella ja varhaisella metallikaudella, 6000 - 2000 vuotta sitten. Ulkomuseoalueen kaivauksissa on tavattu pyyntiväestön elämästä kertovia jäännöksiä ja esineitä, kodanpohjia ja niihin liittyviä tulisijoja sekä erilaisia työkaluja ja keramiikkaa ja palanutta luuta. Alue on muinaismuistolain nojalla rauhoitettu.


title: Siida

text: Siida avattiin 1. huhtikuuta 1998. Uudisrakennuksen suunnitteli professori Juhani Pallasmaa.


title: Siida

text: Saamelaismuseo vastaa museokokoelmiin ja saamelaisiin liittyviin tiedonhakuihin suoraan ja osana verkossa toimivaa Lapponica-tietopalvelutiimiä. Luontokeskuksen asiakaspalvelupisteessä on Pohjois-Lapin retkeilyneuvontapalvelu ja Inarin matkailuinfo. Siidan 2. kerroksessa on kahvila-ravintola.


title: Siida

text: Inarin saamelaismuseo perustettiin vuonna 1959. Samana vuonna aloitettiin museoon sopivien rakennusten kartoittaminen ja museokokoelmien kerääminen. Museon perusti Samii Litto – Saamelaisten yhdistys ry. Ensimmäiset rakennukset siirrettiin ulkomuseoalueelle vuonna 1960. Museo avattiin yleisölle kesäksi 1963. Vuodesta 1959 vuoteen 1997 saakka Inarin saamelaismuseo toimi paikallismuseona ja ulkomuseona, ja se oli avoinna ainoastaan kesäisin. Inarin saamelaismuseosta tuli jo 1960- ja 1970-luvuilla yksi Lapin suosituimmista matkailukohteista.


title: Siida

text: Vuodesta 1986 lähtien saamelaismuseon toiminnasta on vastannut Sámi Museum – Saamelaismuseosäätiö. Näyttelytoiminnan lisäksi säätiö edistää saamelaisten kansalliskulttuuria tukemalla tieteellistä tutkimustyötä ja sen tulosten levittämistä ja toimimalla yhteistyössä muiden maiden saamelaismuseoiden kanssa. Säätiön omistamat kokoelmat käsittävät ulkomuseon rakennuksineen, esinekokoelman, valokuvakokoelman, taidekokoelman, arkiston ja käsikirjaston. Saamelaismuseo sai vuonna 1999 valtakunnallisen erikoismuseon statuksen.


title: Siida

text: Saamelaismuseo tuotti vuonna 2007 yhteistyössä Johtti Sápmelaččat -yhdistyksen ja Metsähallituksen Tunturi-Lapin luontokeskuksen kanssa Länsi-Lapin porosaamelaisesta kulttuurista kertovan näyttelyn Enontekiön Hettaan. Vuodesta 2008 lähtien Saamelaismuseo on hoitanut Inarin Sevettijärvellä sijaitsevaa Kolttien perinnetaloa. Vuodesta 2012 lähtien saamelaismuseolla on ollut näyttelytoimintaa myös Tiede- ja taidetalo Ailigaksessa Utsjoella.


title: Nellim

text: Nellim (, ) on kolmen kulttuurin kylä Inarin kunnassa Inarijärven rannalla. Nellimissä asuu inarinsaamelaisia, kolttasaamelaisia ja suomalaisia, siksi kylää kutsutaan myös kolmen kulttuurin kohtauspaikaksi. Kylä sijaitsee noin 42 kilometrin päässä Ivalosta koilliseen, ja Venäjän rajalle on matkaa noin yhdeksän kilometriä. Kylässä on venesatama, ortodoksikirkko ja erähotelli. Tsarmitunturin erämaa-alue sijaitsee kylän lähellä.


title: Nellim

text: Nellim on Inarin vanhimpia asuttuja alueita. Kylän ympäristössä on merkkejä esihistoriallisesta asutuksesta aina kivikaudelta noin 8000 vuotta sitten. Ajasta on jäljellä moninaisia esihistoriallisia jäänteitä, kuten asuinpaikkoja, peurakuoppia ja kodanpohjia. Kylä onkin valtakunnallisesti merkittävä kulttuurihistoriallinen ympäristö.


title: Nellim

text: Nellim ja elämä kylässä ovat alkujaan syntyneet ja rakentuneet poronhoidon, kalastuksen ja metsästyksen varaan. Kyläkeskus on muodostunut inarinsaamelaisten asetuttua Konkelovuonon (nykyisin Nellimvuono) pohjukan rannoille 1870-luvulla - ensimmäisenä heistä Pehr Pehrinpoika Saijets eli Nuoran Pekka. Hän antoi perustamansa tilan nimeksi Nellim, josta kylän nimi on sitten lähtöisin. Suomalaisväestöä kylään alkoi muuttaa 1920- ja 1930-luvuilla savottatöihin. Toisen maailmansodan jälkeen, 1940-luvulla kylälle muutti Petsamon kolttasaamelaisia evakkoretkensä päätteeksi.


title: Nellim

text: Nellimin pääelinkeinot ovat poro- ja luontaistalous sekä matkailuala.


title: Nellim

text: Kylässä on Trifon Petsamolaiselle pyhitetty kolttasaamelaisten ortodoksikirkko.


title: Nellim

text: Keskimöjärven entisöity uittoränni on noin viiden kilometrin päässä Nellimin keskustasta. Se on 304 metriä pitkä, ja korkeuseroa on 16,8 metriä. Rännin luona järjestetään joka kesä perinteiset kyläjuhlat. Ränni oli käytössä vuosina 1929–1932, ja sitä pitkin uitettiin tukkeja Keskimmäinen-järvestä Nellim-järveen. Ränni on entisöity vuonna 1995.


title: Nellim

text: Kylän pohjoispuolella on Paatsjoen niska. Sieltä Inarijärven vedet lähtevät kohti Barentsinmerta. Silta on lähellä Venäjän rajaa, ja sen pohjoispuolella on Vätsärin erämaa-alue.


title: Nellim

text: Rautaportiksi kutsuttu jylhä, kallioseinämien ympäröimä lahdelma oli sotien aikaan (1939–1944) strategisesti tärkeä. Lahden molemmille puolille rakennettiin linnoituksia Jäämerelle johtavan tien puolustamiseksi. Alueella on vielä paljon toisen maailmansodan aikaisia rakennelmia. Alueen asutuksesta ja sota-ajan tapahtumista kertova Rautaportin historiapolku johtaa Paksuvuonosta entisöidylle uittorännille.


title: Triesen

text: Triesen on kunta Liechtensteinin kaakkoisosassa. Runsaalla neljällä ja puolella tuhannella asukkaallaan tämä pääkaupungin Vaduzin eteläinen naapurikunta on maan kolmanneksi suurin kunta. Se sijaitsee Reinin ja Liechtensteinin vuoriston välisessä kauniissa laaksossa.


title: Triesen

text: Ensimmäiset maininnat Triesenistä ovat vuodelta 1155 ollen näin yksi ruhtinaskunnan vanhimmista asutuskeskuksista. Kylä oli alun perin ylhäisön asuttama, ja vanhin siellä yhä asuva suku on 1200-luvulla ensi kertaa kirjallisesti mainittu De Trisunin aatelissuku.


title: Triesen

text: Triesen on muinaisen roomalaisen tien varrella, ja tien varrella on roomalaisen villan rauniot. Maan vanhin kappeli, Pyhän Mamertuksen kappeli, on Triesenissä.


title: Triesen

text: Triesenin kunnanjohtaja on Xaver Hoch. Kaupunginvaltuuston kymmenestä paikasta 5 on VU:lla, 4 FBP:llä ja yksi FL:llä. Maapäivävaaleissa 2005 Triesenistä valittiin maapäiville kolme edustajaa, kaksi VU:n ja yksi FBP:n.


title: Daniel Branca

text: Daniel Branca (7. joulukuuta 1951 Buenos Aires, Argentiina – 28. tammikuuta 2005 Buenos Aires, Argentiina) oli argentiinalainen sarjakuvapiirtäjä.


title: Daniel Branca

text: Aku Ankka oli Brancalle tuttu jo lapsuudesta saakka, sillä espanjankielistä Aku Ankka -lehteä oli ilmestynyt jo vuodesta 1944. Ensimmäisen työpaikkansa Branca sai taiteen alalta 16-vuotiaana, kun hänet palkattiin mainostoimistoon tekemään suunnittelijan ja animaattorin töitä.


title: Daniel Branca

text: Vuonna 1976 Branca muutti Espanjaan ja asettui Barcelonaan, joka oli tuolloin espanjalaisen sarjakuvan keskus. Jonkin aikaa Branca teki sekalaisia kuvitustöitä, kunnes vuonna 1977 hänelle tarjoutui mahdollisuus piirtää Disney-sarjoja tanskalaiskustantamo Egmontille. Branca tarttui tilaisuuteen ja ryhtyi piirtämään ankkasarjoja. Hän käytti esikuvinaan Carl Barksin klassikkotarinoita. Branca on tehnyt Aku Ankka -lehtiin myös erilaisia kansikuvia, joita nähtiin erityisesti 1980-luvulla.


title: Daniel Branca

text: Branca muutti takaisin Buenos Airesiin 1990-luvun puolivälissä. Branca kuoli äkillisesti sydänkohtaukseen tammikuun lopulla 2005 53-vuotiaana.


title: Antiminssi

text: Antiminssi (, , ) on ortodoksisessa kirkossa alttaripöydälle kuuluva silkkinen tai pellavainen liina. Piispan antaa sen tavallaan "valtakirjaksi" suorittaa liturgia kyseisessä kirkossa. Ensimmäiset maininnat antiminsseistä ovat 600-luvulta. Niitä painettiin aluksi puupainometelmällä mutta 1600-luvulta lähtien on käytetty syvä- että laakapainoa.


title: Antiminssi

text: Antiminssiin on kuvattu keskelle Kristuksen hautaaminen ja nurkkiin evankelistat tai heidän symbolinsa. Liinaan on myös merkitty, milloin ja kuka piispa on sen vihkinyt ja mille kirkolle.


title: Antiminssi

text: Antiminssin keskellä on pieni umpinainen tasku, johon on ennen vihkimistä sijoitettu pieni pala vahaan kastettua reliikkiä. Tämä on muisto Rooman vainojen ajalta, jolloin ehtoollinen asetettiin ja jaettiin marttyyrien haudoilla. Antiminssiä säilytetään kirkon tai tsasounan alttaripöydällä. Se taitetaan yhdeksänosaiseksi taitokseksi joka avataan määrätyllä tavalla eukaristian alussa. Antiminssillä on aina oma kääreensä, ilitoni, joka on sitä hiukan suurempi ja joka taitellaan antiminssin ympärille. Ennen antiminssin yleistymistä ilitonia käytettiin antiminssin lailla ja eukaristia suoritettiin sen päällä. Ilitonin kääre vaihtaa väriään liturgisten värien mukaan. Kokonaisuuden päällä säilytetään väliajat evankeliumikirjaa.


title: Antiminssi

text: Antiminssejä on olemassa runsaasti, koska vakiintunut tapa on että kun hiippakunnan piispa vaihtuu, uusi piispa siunaa ensimmäisen piispantarkastuksensa yhteydessä uuden antiminssin seurakunnan pääkirkkoon ja seuraavilla muihin kirkkoihin ja tsasouniin.


title: Peräpohjola

text: Peräpohjola (tunnettu myös nimellä Peräpohja, tai vanhempi "Överbotten") on historiallisen Pohjanmaan pohjoisin osa, jota välillä on pidetty erillisenä maakuntanakin, mutta joka nykyisin luetaan Lapin maakuntaan. Se kuului pitkään Oulun lääniin, mutta vuodesta 1938 se muodosti tuolloin perustetun Lapin läänin eteläosan. Peräpohjolan itäisintä osaa sisältänyt Sallan–Kuusamon alue luovutettiin Neuvostoliitolle vuonna 1940 ja uudelleen 1944.


title: Peräpohjola

text: Tavallisimmin Peräpohjolan katsotaan käsittävät seuraavat nykyiset ja entiset kunnat (entiset kunnat kursivoitu, kaupungit lihavoitu):


title: Peräpohjola

text: Joskus myös Muonio on laskettu Peräpohjolaan. Toisaalta Posio saatetaan laskea Koillismaahan.


title: Peräpohjola

text: Peräpohjolan mukaan on nimetty myös yksi suomen kielen murrealueista, peräpohjalaiset murteet. Siihen kuuluvat kaikki yllä olevat kunnat lukuun ottamatta Ranuaa, joka kuuluu pohjoispohjalaiseen murrealueeseen, ja Posiota, joka kuuluu savolaismurteiden Koillismaan murrealueeseen.


title: Peräpohjola

text: Viime vuosikymmeninä Peräpohjola on kärsinyt pahoista muuttotappioista alueen perinteisten luontoon perustuvien elinkeinojen kuihtuessa. Maakunnan teollisuus on keskittynyt Kemi–Tornion alueelle. Vaikka Peräpohjolan maaperä ja ilmasto eivät sovellu kovin hyvin maataloudelle, sillä on tärkeä asema varsinkin Ranuan, Posion, Sallan ja Tervolan kunnissa. Metsätalouden asema on myös vankka, sillä maakunta on huomattava puuntuottaja sekä paikallisille että muualla Suomessa toimiville puunjalostustehtaille.


title: Peräpohjola

text: Vaikka Peräpohjolaa kutsutaan usein Lapiksi tai Lapin esikartanoksi, sen luonto poikkeaa selvästi pohjoisemman Lapin luonnosta. Peräpohjolan maisemia hallitsevat metsien peittämät vaarajonot ja niiden välissä olevat suuret suot. Vaarajonojen korkeus on 50 ja 200 metrin välillä. Tunnetuimmat vaarat ovat Aavasaksa (242 metriä merenpinnan yläpuolella) ja Rovaniemen vieressä oleva Ounasvaara (204 m). Maakunnan itä- ja luoteisosissa on tuntureita, samaten kuin pohjoisimmassa osassa Tornionlaaksoa. Järvet ovat muodoltaan usein rikkonaisia ja vaarojen ympäröimiä. Järvet jakaantuvat lähinnä valtajokien mukaan joko Kemijoen tai Tornionjoen vesistöihin. Peräpohjola on osa pohjoista havumetsävyöhykettä. Maakunnan länsiosien maapinta-alasta 50–80 % on metsiä ja itäosien pinta-alasta 80 %. Metsien yleisin puu on mänty. Lehtipuuvaltaisia metsikköjä kasvaa aivan maakunnan lounaisosassa. Peräpohjolan soilla kasvaa pieniä mäntyjä, suot ovat laajoja rämeitä tai nevoja. Alueen ilmasto saa vaikutteita pohjoisesta sijainnista. Maataloudelle suotuisin ilmasto on rannikolla. Päivän pituus vaihtelee erittäin paljon vuodenaikojen mukaan, aivan kuten Lapissakin.


title: Peräpohjola

text: Läntisin osa nykyisen Lapin maakunnan tai aiemman Lapin läänin eteläosana määritellystä Peräpohjolasta ei alun perin ole kuulunut historialliseen Pohjanmaan maakuntaan vaan on alkujaan osa Ruotsin historiallista Länsipohjan maakuntaa, josta muu osa vuonna 1809 jäi osaksi Ruotsia, kun Suomi tuolloin tuli osaksi Venäjää ja Suomen ja Ruotsin raja vedettiin Tornionjokea pitkin. Siksi tästä Peräpohjolan läntisimmästä osasta vielä nykyäänkin käytetään myös toisinaan nimiä Länsipohja tai Länsi-Pohja.


title: Raku-keramiikka

text: Raku-keramiikka on perinteinen japanilainen tapa tehdä keramiikkaesineitä.


title: Raku-keramiikka

text: Ennen varsinaista lasituspolttoa esineet poltetaan raakapoltossa kuten perinteiset keramiikkaesineet. Lasite levitetään esineen pintaan ja asetetaan polttouuniin. Lasitteen ja esineen tulee olla kuivaa ennen polttoa, koska märät esineet menevät erittäin herkästi rikki polton aikana.


title: Raku-keramiikka

text: Poltettaessa esineet kuumennetaan nopeasti korkeaan lämpötilaan ja sitten tulikuumat esineet nostetaan esim. sahanpuruun savustumaan ja pelkistymään ja noin viiden minuutin kuluttua esineet jäähdytetään nopeasti kylmässä vedessä tai lumessa. Tämä saa aikaiseksi raku-esineille tyypillisen pinnan, jossa lasitus on täynnä pieniä halkeamia.


title: Raku-keramiikka

text: Pieniä raku-esineitä voi polttaa myös mikroaaltouunissa, jossa on pyörivä alusta. Mikroaaltouunin käyttö ei eroa tavallisesta raku-poltosta muuten kuin että poltettavat esineet ovat hyvin pieniä (esimerkiksi koruja) ja uunin tilalla on pieni, mikroaaltouuniin sopiva uuni.


title: Raku-keramiikka

text: Raku-keramiikassa on suositeltavaa käyttää karkeaa savea, eli siinä tulee olla myös erikokoisia rakeita. Hieno savi ei kestä suuria lämpötilan vaihteluita, joita tekniikan käytössä on. Esineet menevät yleensä rikki viimeistään veteen laitettaessa.


title: Raku-keramiikka

text: Jokainen raku-astia on ainutkertainen tuote, koska esimerkiksi lämpötilanvaihteluita on mahdotonta toistaa täsmälleen samalla tavalla. Myös savustuksen taso vaikuttaa raku-esineen väritykseen. Jos savustus onnistuu hyvin, lasittamattomat kohdat ovat hyvin tummia, jopa mustia. Esimerkiksi kuparilasitteen väriin voidaan vaikuttaa savustuksella. Jos kuparilasitteella lasitettu esine peitetään kokonaan puruilla se on kuparinvärinen, jos esinettä ei peitetä, esine on vihreä. Myös poltolla on vaikutusta lasitteiden väriin. Esimerkiksi kuparilasitteella saadaan punainen pinta, jos polttovaiheessa uunista poltetaan happi pois kokonaan. Lopputuloksena on punainen pinta, härän veri.


title: Raku-keramiikka

text: Raku-esineissä käytettävät lasitteet sisältävät metallioksideja, joten polton ja pelkistyksen jälkeen niissä on kaunis kiiltävä pinta. Metallioksideista johtuen raku-esineet ovat kuitenkin myrkyllisiä, joten niitä ei tule käyttää elintarvikkeiden säilytykseen. Myös poltossa ja savustuksessa syntyvät savut ovat myrkyllisiä, joten niiden hengittämistä tulee välttää.


title: Makkaratekniikka

text: Makkaratekniikka on tapa muovailla saviastioita tai muita esineitä. Makkaratekniikassa savesta muotoillaan pitkulaisia, makkaranmuotoisia pötköjä. Nämä pötköt asetellaan päällekkäin ja sen jälkeen pinnat siloitellaan. Makkaratekniikka on ehkä helpoin tapa tehdä keramiikkaesineitä.


title: Evankelista

text: Evankelista on henkilö, jolla katsotaan olevan kristillisen evankeliumin eli ilosanoman julistamisen lahja. Monissa kristillisissä yhteisöissä evankelista-nimitystä käytetään saarnaajista ja kyseisen kirkon tai liikkeen sananjulistajista. Evankelistan erityinen armolahja mainitaan Raamatussa (Ef. 4:11). Evankelista voi tarkoittaa myös henkilöä, joka on kirjoittanut Raamatun kaanoniin hyväksytyn evankeliumin. Näitä ovat Matteus, Markus, Luukas ja Johannes.


title: Evankelista

text: Evankelista-nimitystä käytettiin alkuseurakunnassa niistä henkilöistä, joilla oli ""Sanan julistamisen lahja"" - erityisesti evankeliumin, ilosanoman, julistamisen lahja. Heidän sanomansa liittyi kiinteästi Jeesuksen kuolemaan ihmiskunnan syntien tähden, hänen ylösnousemukseensa ja siihen, miten yksittäinen ihminen voi löytää yhteyden Jumalaan Kristuksen kautta.


title: Evankelista

text: Myöhemmin varhaiskristillisessä kirjoituksissa nimitys oli harvinainen ja sillä tarkoitettiin pääasiassa opettajaa. Tällöin evankelista seurakuntavirkana alkoi sekoittua toiseen seurakuntavirkaan, paimenvirkaan, jossa toimivan tehtävänä on opettaa seurakuntalaumaa.


title: Evankelista

text: Nykyään evankelista tarkoittaa pääasiassa henkilöä, joka on kirjoittanut Raamatun kaanoniin hyväksytyn evankeliumin. Näitä ovat Matteus, Markus, Luukas ja Johannes. Neljällä evankelistalla on omat symbolinsa, joita käytetään kristillisessä taiteessa, kuten ikoneissa; kyseiset symbolit ovat ihminen (tai enkeli), leijona, härkä ja kotka.


title: Evankelista

text: Monissa kristillisissä yhteisöissä evankelista-nimitystä käytetään saarnaajista ja kyseisen kirkon tai liikkeen sananjulistajista. Evankelistat voivat tehdä julistustyötään kotiyhteisössään, kiertävinä sananjulistajina tai toimia lähetystyössä lähetyskentillä. Maailmanlaajuisesti tunnetuin evankelista on Billy Graham. Tunnettuja edesmenneitä suomalaisia evankelistoja ovat muun muassa Niilo Kustaa Malmberg, Urho Muroma, Frank Mangs, Niilo Yli-Vainio ja Kalevi Lehtinen.


title: Evankelista

text: Evankelistat mainitaan Raamatussa mm. kohdissa Apt. 21:8, Ef. 4:11 ja Tim. 4:5.


title: Coitus Int

text: Coitus Int oli vuosina 1972–1975 toiminut suomalainen rockyhtye. Sen alkuperäisjäseniä olivat Mikko Alatalo, Juice Leskinen, Harri Rinne ja Max Möller. Alkuvaiheessa yhtyeeseen liittyi myös Pentti Penninkilampi.


title: Coitus Int

text: Yhtye perustettiin nimellä Los Coitus Interruptus. Se nauhoitti demonauhojaan Harri Rinteen asunnossa Tampereella vuosina 1972–1973. Keväällä 1973 yhtye solmi levytyssopimuksen Love Recordsin kanssa ja samalla bändin nimi lyheni muotoon Coitus Int. Ensimmäisen albumin äänitykset alkoivat toukokuussa 1973 ja jatkuivat tipoittain kesän läpi. Kesken levynteon bändiin otettiin mukaan rumpali Heikki Jokela ja kitaristi Jarmo Tuominen. Levyllä vierailevat kokeneemmat muusikot Seppo Hovi, Ronnie Österberg sekä levyn äänittänyt Måsse Groundstroem. Albumi Juice Leskinen & Coitus Int ilmestyi marraskuussa 1973. Levyltä muistetaan muun muassa kappaleet "Heinolassa jyrää", "Jeesus pelastaa" ja "Rokkaan". Albumin ilmestymisen aikaan Rinne ja Alatalo olivat jo jättäneet yhtyeen. Alatalo vieraili kuitenkin kaikilla myöhemmillä Coitus Int -levyillä. Leskinen soitti alkuun bassoa Rinteen tilalla.


title: Coitus Int

text: Keväällä 1974 ilmestyi single "Marilyn/Einarin polkupyörä", josta tuli iso hitti. "Marilyn" nostikin Coitus Int -bändin koko kansan tietoisuuteen. Kappale sai myös paljon kritiikkiä ja paheksuntaa osakseen. Kesän 1974 aikana Hessu Jokelan tilalle tuli rumpaliksi Juke Aronen ja samalla uudeksi basistiksi pestattiin Juuso Nordlund. Pian heidän liittymisensä jälkeen kitaristi Max Möller erotettiin yhtyeestä. Coitus Int osallistui Syksyn sävel -kilpailun esikarsintoihin "Jyrki boy" -kappaleella. Marraskuussa ilmestynyt single "Jyrki boy/Napoleonin mopo" jatkoi yhtyeen menestystä.


title: Coitus Int

text: Coitus Intin kakkosalbumi "Per Vers, runoilija" ilmestyi joulukuussa 1974 ja sisälsi useita myöhempiä Juice-klassikoita kuten "Panomies", "Elämässä pitää olla runkkua", "Juankoski Here I Come" ja "Kuopio tanssii ja soi". Levyn mukana oli Juho Juntusen piirtämä, aiheeseen liittyvä sarjakuvavihkonen. Levy myi pian yli kultalevyrajan ja siltä irrotettiin myös jukeboxeihin singlet "Juankoski, here I come/Panomies" sekä "Per Vers, runoilija/Tango Iloharjulla soi". Coitus Int säesti näihin aikoihin myös Muskan "Löysä nainen/Heitän hetulaa" -singlen B-puolella. Kappale oli myös kokonaan Juice Leskisen käsialaa. Keväällä 1975 yhtyeeltä ilmestyi vielä kaksi singleä, jotka tulivat yhtä aikaa kauppoihin. Singlet olivat "Se oli jautaa/Tarzanin kalsarit" ja "Löyly löi/Seminoloogie Boogie Woogie". Suosiostaan huolimatta yhtye kuitenkin lopetti Kuusrockin keikan jälkeen heinäkuussa 1975.


title: Coitus Int

text: Vuosina 1977–1978 Mikko Alatalo keikkaili ja levytti nimellä Mikko Alatalo & Coitus Inc. Se julkaisi neljä singleä ja albumin "Viimeinen lehmipoika" (1978).


title: Nebran kiekko

text: Nebran kiekko on pronssikautinen muinaisesine, joka löytyi vuonna 1999 itäisestä Saksasta Nebran kaupungin läheltä. Pronssinen kiekko on halkaisijaltaan 32 senttimetriä, ja siinä on taivaankappaleita kuvaavia kultakoristeita. Kiekko haudattiin maahan noin vuonna 1600 eaa. Se on hyvin merkittävä muinaisesine, ja sitä pidetään varhaisimpana toistaiseksi löydettynä tähtitaivaan todenmukaisena kuvauksena. Kiekkoa käytettiin mahdollisesti kylvön ja sadonkorjuun ajankohtien määrittämisessä.


title: Nebran kiekko

text: Nebran kiekon löysivät aarteenetsijät vuonna 1999 Mittelbergin mäestä Ziegelrodan metsästä Nebran kaupungin läheltä noin 180 kilometriä Berliinistä lounaaseen. Löytäjät vahingoittivat esinettä kaivaessaan sitä maasta, minkä seurauksena sen reuna hajosi, yksi tähti katosi ja kultaisesta kiekosta lohkesi iso palanen. Löytäjät eivät pystyneet myymään kiekkoa ja muita samasta paikasta löytämiään esineitä laillisesti, sillä arkeologiset löytöesineet kuuluvat lain mukaan osavaltiolle. He yrittivät vuonna 2003 myydä kiekkoa laittomasti antiikinkeräilijälle Sveitsissä baselilaisen hotellin alakerran baarissa 400 000 dollarilla, mutta tapaaminen oli poliisin järjestämä ansa, ja myyjät pidätettiin. Kiekko kuuluu nyt Saksi-Anhaltin osavaltiolle.


title: Nebran kiekko

text: Jotkut tutkijat epäilivät aluksi kiekon autenttisuutta ja väittivät sitä nykyaikaiseksi väärennökseksi. Tutkimuksissa todettiin kuitenkin, että kiekon pronssipinnan mikroskooppiset muutokset ovat voineet tapahtua vain pitkän ajan kuluessa, eikä sellaisia voida väärentää.


title: Nebran kiekko

text: Kiekko ja muut esineet haudattiin maahan noin vuonna 1600 eaa. Kiekkoa ei pystytty yksinään ajoittamaan, sillä sen kaltaista esinettä ei ollut aiemmin löydetty, eikä tutkijoilla ollut varmaa arkeologista kontekstia ajoitukselle. Kiekko pystyttiin kuitenkin ajoittamaan sen yhteydessä kaupiteltujen ja oletetusti samasta paikasta löytyneiden miekkojen ja reunuskirveiden tyylin perusteella.


title: Nebran kiekko

text: Kiekko valmistettiin ilmeisesti juuri Nebran tienoilla. Kiekon reunakoristeiden päät muodostavat kiekon keskipisteen kanssa tarkalleen 82 asteen kulman, joka on sama kulma kuin Nebrassa keskitalven ja keskikesän auringonlaskun välinen kulma horisontissa; pohjoisemmassa kulma on suurempi ja etelämmässä pienempi. Kiekossa käytetyn kuparin osoitettiin isotooppianalyysin avulla olevan peräisin pronssikautisesta kaivoksesta Itävallan Alpeilta.


title: Nebran kiekko

text: Nebran kiekko on halkaisijaltaan 32 senttimetriä ja painaa kaksi kilogrammaa. Se on tehty pronssista, ja siinä on useita lehtikultaisia koristeita. Pronssi on patinoitunut vihreäksi, sillä se sisältää kuparia, mutta alun perin se oli syvän sinivioletti. Kultaisten koristeiden oletetaan kuvaavan Kuun sirppiä, Aurinkoa (tai täysikuuta), tähtiä, aurinkolaivaa ja kahta horisonttia, joista toinen on irronnut. Kiekon reunassa on reikien kehä, josta kiekko on ehkä kiinnitetty johonkin.


title: Nebran kiekko

text: Tähtiä kiekossa on näkyvillä 30, joiden lisäksi reunan kaarikoristeen alla piilossa on kaksi tähteä. Useimmat tähdet ovat ilmeisen sattumanvaraisessa järjestyksessä ja tarkoitettu vain koristeiksi. Seitsemän tähteä muodostaa kuitenkin rykelmän, joka tunnistettiin Seulasten tähtikuvioksi. Kun kiekko oli saatu ajoitettua, kävi ilmi että siinä kuvattu tähtikuvio oli varhaisin tunnettu tähtitaivaan kuvaus koko maailmassa, 200 vuotta vanhempi kuin Egyptin vanhimmat kuvaukset.


title: Nebran kiekko

text: Auringon ja Kuun alapuolella olevan kaaren on arveltu esittävän aurinkolaivaa, jolla Auringon uskottiin taivaalla kulkevan. Aurinkolaivaa on kuvattu esimerkiksi pronssikautisen Skandinavian esineissä sekä muinaisen Egyptin uskonnollisessa kuvastossa. Kaaren on ehdotettu esittävän vaihtoehtoisesti myös sateenkaarta tai sirppiä.


title: Nebran kiekko

text: Nebran kiekko on mahdollisesti vanhin tähän mennessä löydetty todenmukainen esitys maailmankaikkeudesta. Sen on arvioitu saattaneen olla tähtitieteellinen laskuri, jolla määrättiin milloin sadot kylvettiin keväällä ja korjattiin syksyllä. Kiekkoon kuvattu Seulasten tähtikuvio alkaa näkyä taivaalla syksyllä juuri sadonkorjuun aikaan, ja se katoaa kesäksi näkyvistä keväällä kylvön aikoihin.


title: Nebran kiekko

text: Saksalaisten tutkijoiden mukaan kiekkoa käytettiin kehittyneenä tähtitieteellisenä kellona, jolla synkronisoitiin aurinkokalenteri ja kuukalenteri. Jotkut ovat arvailleet, että kiekko hylättiin kun Theran purkaus pimensi taivaan moneksi vuodeksi pilaten sadot ja lopettaen auringonpalvonnan alueella.


title: Spektriviiva

text: Spektriviiva on prismalla tai hilalla synnytetyssä valonlähteen spektrissä oleva tumma tai kirkas viiva.


title: Spektriviiva

text: Kukin alkuaine tuottaa itselleen tyypillisen muista eroavan joukon spektriviivoja. Siksi spektriviivojen paikasta voi päätellä, mitkä alkuaineet ovat viivat synnyttäneet. Absorptioviiva on tumma viiva kirkkaan spektrin päällä, ja emissioviiva on kirkas viiva tummemman tai mustan spektrin päällä. Kukin spektriviiva vastaa tiettyä valon aallonpituutta, ja kunkin spektriviivan synnyttää tietyn alkuaineen tietty säteilytapahtuma. Absorptioviiva syntyy, kun valo kulkee valoa viivan kohdalta imevän kaasun läpi. Tämä on tavallista tähdissä, jossa tähden pinnasta tuleva valo kulkee sen kaasukehän läpi. Emissioviiva syntyy, kun hehkuva kaasu säteilee valoa juuri emissioviivan aallonpituudella.


title: Spektriviiva

text: Voimakas magneettikenttä kahdentaa spektriviivoja, kyse on ns Zeeman-ilmiöstä.


title: Spektriviiva

text: Tähtien spektriviivoista voidaan päätellä, mitä molekyylejä, atomeja ja ioneja tähtien kaasuissa on. Näistä voidaan arvioida tähtien lämpötiloja. Kun tähti kuumenee, eri aineiden molekyylit hajoavat ensin neutraaleiksi atomeiksi ja sitten ionisoituvat. Neutraalin heliumin viivat näkyvät vain kuumien tähtien kaasukehissä, ja vielä kuumemmissa tähdissä näkyy vain ionisoituneen heliumin viivoja. Lämpötila vaikuttaa, miten suuri prosenttiosuus jostain aineesta on ionisoitunut. "Kylmissä" tähdissä esiintyy runsaasti molekyylejä.


title: Spektriviiva

text: Jos spektriviiva vaeltaa punaiseen päin, valonlähde liikkuu poispäin havaitsijasta, jos siniseen päin, valonlähde liikkuu havaitsijaa kohti. Spektrissä näkyy punasiirtymä ja Dopplerin ilmiö. Jos spektriviiva leviää, valonlähde pyörii. Tällöin nimittäin spektrissä esiintyy lievästi samanaikainen siirtymä punaiseen ja siniseen päin: tähden lähenevä ja pakeneva reuna vaikuttavat yhtaikaa spektriin.


title: Spektriviiva

text: Pyörimisen määrittämiseen käytetään usein magnesiumin spektriviivaa Mg II 448,1 nm, Sr II 421,5 nm ja He I 447,2 nm. Nämä viivat ovat luonnostaan teräviä.


title: Spektriviiva

text: Spektristä voi päätellä painovoiman tähden pinnalla: Jotkut spektriviivat voimistuvat huomattavasti, kun toiset voimistuvat vähemmän tähden säteen kasvaessa ja painovoiman pienetessä. Esimerkiksi strontiumin (Sr II) ja raudan (Fe I) viivat ovat painovoiman määrityskriteeri spektriluokkien F ja G tähdillä. Suhde Sr II/FeI kasvaa painovoiman pienetessä. Luokassa A vetyviivat , erityisesti HGamma , heikkenee tähden kirkastuessa ja säteen kasvaessa.


title: Spektriviiva

text: Eri alkuaineilla on niille tyypilliset spektriviivat, jotka muodostavat kunkin alkuaineen ominaissäteilyn. Niiden aallonpituudet noudattavat tiettyjä säännönmukaisuuksia, jotka johtuvat atomin rakenteesta ja elektronien energian kvantittumisesta. Yksinkertaisimman sarjan muodostavat vetyatomin spektriviivat. Niiden aallonpituudet saadaan kaavasta


Spektriviiva


title: Spektriviiva

text: missä "n" ja "n" ovat kokonaislukuja ja R Rydbergin vakio. Näistä näkyvän valon aallonpituusalueella ovat kuitenkin vain ne, joissa "n" on 2. Niiden osalta säännönmukaisuus todettiin jo vuonna 1885, ja nämä spektriviivat muodostavat Balmerin sarjan.


title: Pölykiekko

text: Pölykiekko on litteähkö tähden ympärillä havaittu pölymuodostuma, joka kiertää tähteä. Se havaitaan muun muassa infrapuna-alueessa. Tutkijoiden mukaan pöly on peräisin planeettoja kiertävien pikkuplaneettojen törmäilyistä. Monet havaitut pölykiekot vastaavat lähinnä Aurinkokunnan Kuiperin vyöhykettä. Pölykiekkoja on havaittu muun muassa Vegalta, Fomalhautilta, Beta Pictorikselta ja Denebolalla.


title: Pölykiekko

text: Monet pölykiekot ovat havaintojen mukaan rengasmaisia, tai niissä esiintyy monia renkaita. Pölykiekot tai renkaat voivat olla epäsymmetrisiä, esimerkiksi ylhäältä katsoen soikeita.


title: Pölykiekko

text: 1980-luvun alussa infrapunasatelliitti IRAS kartoitti taivasta muun muassa pölyn ulossäteilyn infrapunaisella aallonpituusalueella. Ensimmäiset pölykiekot havaittiin vuonna 1983 siitä, että jotkut tähdet säteilivät huomattavan ylimäärän infrapunasäteilyä, eli niillä on selvä IR-eksessi. Infrapunasäteily on keskustähden lämmittämän pölyhiukkasen ulossäteilyä.


title: Pölykiekko

text: Pölyä muodostuu esimerkiksi asteroidien törmäyksissä sekä komeettojen vaikutuksesta. Pölykiekon olemassaolo saattaa viitata mahdollisiin planeettoihin tai niiden muodostumisvaiheeseen. Monien pölykiekkojen rakenteissa on havaittu karkeilla teleskooppihavainnoilla ja tietokonelaskennalla piirteitä, jotka kertovat mahdollisten planeettojen aiheuttamista häiriöistä. Näissä pölykiekoissa näkyy muun muassa rengasmaisia tihentymiä ja harventumia, jotka tuovat mieleen asteroidivyöhykkeessä olevat aukot ja tihentymät, jotka johtuvat jättiläisplaneetta Jupiterin häiriöistä.


title: Pölykiekko

text: Pölykiekot voivat olla joko lähellä tähteään olevia kuumia pölykiekkoja ja kaukana olevia kylmiä kiekkoja. Kuumaa kiekkoa sanotaan monesti eksozodiakaaliseksi pölyksi eli Aurinkokunnan ulkopuoliseksi eläinradatavalopölyksi. Kuuma kiekko on esim. Eta Corvilla, kylmä Fomalhautilla.


title: Arosuohaukka

text: Arosuohaukka "(Circus macrourus)" on päiväpetolintuihin kuuluva haukka, joka on 2010-luvun alussa pesinyt Suomessakin muutaman parin voimin.


title: Arosuohaukka

text: Arosuohaukka on noin 40–50 cm pitkä ja siipien kärkiväli on noin 100–120 cm. Naaras on koirasta selvästi suurempi.


title: Arosuohaukka

text: Koiraan höyhenpuku on alta vaalea ja päältä vaaleanharmaa, lukuun ottamatta siivenkärkien mustia salmiakkikuvioita. Naaras on päältä ruskeankirjava ja vatsapuolelta vaaleampi.


title: Arosuohaukka

text:
Laji muistuttaa paljon niittysuohaukkaa ja sinisuohaukkaa. Koiraan erottaa sinisuohaukasta terävän siiven, lähes valkoisen värityksen ja käsisiiven mustan kuvion muodon perusteella. Naaras vaikea erottaa sinisuohaukasta: käsisiipi terävä, käsisulkien kärjet vaaleat. Nuori lintu muistuttaa enemmän nuorta niittysuohaukkaa viiruttoman rinnan, ruosteenpunertavan värityksen ja terävän siiven takia, mutta nuoren arosuohaukan kaulassa on selvä vaalea kauluri ja käsisiiven takareuna on vaaleampi kuin niittysuohaukalla.
Muiden kuin koiraspukuisten suohaukkojen määrittäminen vaatii asiantuntemusta ja kokemusta, lintu on nähtävä hyvin ja on tiedettävä tarkasti mitä katsotaan.


title: Arosuohaukka

text: Pesimäalueilla arosuohaukka suosii laajoja peltoalueita, ja kosteikkoisia niittyjä. Talvet se viettää myös avoimilla paikoilla. Muuttoaikoina viihtyy soilla, viljelyksillä, peltoaukeilla ja rantaniityllä.


title: Arosuohaukka

text: Arosuohaukka rakentaa pesänsä maahan korkean heinikon suojaan ja munii 4–6 vaaleaa munaa.


title: Arosuohaukka

text: Arosuohaukat pyydystävät pikkunisäkkäitä, liskoja ja lintuja. Saaliinsa ne yllättävät liitämällä matalalla niittyjen ja peltojen yllä.


title: Arosuohaukka

text: Arosuohaukka pesii Itä-Euroopan eteläosissa ja Keski-Aasiassa. Se on muuttolintu ja viettää talvensa pääosin Intiassa ja Etelä-Aasiassa. Länsi-Euroopassa lintu on harvinainen vieras. Suomessa arosuohaukka on pääsääntöisesti harvinainen harhailija erityisesti huhti-toukokuussa ja syyskuussa. Viime vuosina laji on pesinyt useaan otteeseen lähinnä Pohjanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan lakeuksilla, mutta jää nähtäväksi vakiintuuko laji Suomeen pysyväksi pesimälajiksi.


title: Kuuma jupiter

text: Kuuma jupiter on Jupiteria muistuttava, mutta tavallisesti useita kertoja Jupiteria massiivisempi kaasupitoinen eksoplaneetta, jonka kiertorata on hyvin lähellä planeettakunnan keskustähteä. Kuumalla jupiterilla on suuri vetypitoinen vaippa, joka on ulompana kaasua, sisempänä nestemäinen. Kuumalla jupiterilla ei ole kiinteää pintaa, mutta sen keskustassa on hyvin tiheä kivi-rautaydin.


title: Kuuma jupiter

text: Planeettatyyppinä kuumat jupiterit ovat ilmeisesti melko harvinaisia: tiettävästi vähemmällä kuin yhdellä prosentilla auringonkaltaisista lähitähdistä on seuralaisenaan kuuma jupiter. Kuumia jupitereita on kuitenkin helpompi havaita kuin pienempiä planeettoja, ja sen aiheuttaman tilastollisen vääristymän takia kuumat jupiterit vaikuttavat yleisiltä.


title: Kuuma jupiter

text: Ensimmäinen kuuma jupiter havaittiin vuonna 1995. Kuumia jupitereita ovat esimerkiksi 47 Ursae Majoris b, Ypsilon Andromedae b, 51 Pegasi b ja Tau Bootis b.


title: Kuuma jupiter

text: Kuuma jupiter kiertää hyvin lähellä keskustähteään, 0,015–0,5 AU:n etäisyydellä siitä. Tyypillinen etäisyys on alle 0,15 AU:ta, mikä tarkoittaa vain muutaman vuorokauden mittaista kiertoaikaa. Pienen etäisyyden vuoksi kuumasta jupiterista haihtuu jatkuvasti kaasua avaruuteen, minkä seurauksena siitä saattaa aikanaan muodostua ktooninen planeetta. Haihtuva kaasu muistuttaa komeetan pyrstöä. Kuumien jupiterien radat ovat melko ympyrämäisiä, sillä tähden vuorovesivoimat pyöristävät lähellä kiertävien planeettojen radat nopeasti ympyröiksi.


title: Kuuma jupiter

text: Useiden kuumien jupiterien etäisyys emotähdestään on 0,02–0,07 AU, eli noin 1/50 Maan etäisyydestä Aurinkoon. Nämä planeetat ovat huomattavasti lähempänä tähteään kuin Merkuriuksen rata on Aurinkoa. Jos kuuman jupiterin etäisyys keskustähdestä on alle 0,06 AU, se vuorovesilukkiutuu eli kääntää aina saman puolen kohti keskustähteään. Alle 2,5 tähden säteen päässä eksoplaneetta hajoaa vetovoimien takia.


title: Kuuma jupiter

text: Jotkut kuumat jupiterit ovat hyvin kallellaan tähden pyörimisakseliin nähden toisin kuin Aurinkokuntamme planeetta, ja muutamat kuumat jupiterit liikkuvat taannehtivasti. Tämä on vaikeuttanut kuumien jupiterien alkuperän selvittämistä.


title: Kuuma jupiter

text: Tyypillisen kuuman jupiterin pilvien lämpötila on 1000–2000 K. Kuuma jupiter laajenee lämpötilan vaikutuksesta, ja siksi jotkin kuumat jupiterit ovat jättiläisplaneetoiksikin säteeltään suuria. Matalissa lämpötiloissa planeetat eivät voi olla säteeltään juurikaan Jupiteria suurempia. Esimerkiksi Jupiteriin verrattuna massaltaan 10-kertainen planeetta puristuu kokoon niin, ettei kasva säteeltään juurikaan Jupiteria isommaksi.


title: Kuuma jupiter

text: Kuuma jupiter ei näy lainkaan kaukoputkessa näkyvän valon alueella, koska tähden valo hukuttaa sen ja lisäksi tähden kuva leviää ja läikkyy maan pinnalta tehdyissä havainnoissa huomattavasti. Kuuma jupiter havaitaan tyypillisesti tähden spektriviivojen hienoisena huojumisena: ne siirtyvät tavallisilta kohdiltaan välillä punaiseen ja välillä siniseen päin Dopplerin ilmiön seurauksena. Ilmiön aiheuttaa tähden säteisnopeuden vaihtelu, kun tähti huojuu sitä kiertävän näkymättömän seuralaisen takia. Ennen tarkkojen echelle-spektrometrien aikaa kuumia jupitereita ei kyetty havaitsemaan.


title: Kuuma jupiter

text: Joitakin kuumia jupitereita on havaittu myös siten, että ne pimentävät aika ajoin osan keskustähdestä kulkiessaan tähden kiekon yli. Jupiterin luokkaa oleva planeetta himmentää keskustähtensä valoa ylikulussaan noin prosentin verran. Tämä himmeneminen on mahdollista havaita myös hyvätasoisella harrastelijalaitteistolla.


title: Kuuma jupiter

text: Joissain tapauksissa on havaittu suoraan kuuman jupiterin lähettämää infrapunasäteilyä. Tällöin keskustähti, jonka säteilymaksimi on näkyvän valon alueella, ei kykene peittämään planeetan infrapunasäteilyä, vaikka hukuttaakin sen lähettämän näkyvän valon. Näistä infrapunahavainnoista on päätelty muun muassa Osiris-planeetan haihduttavan kaasuaan pois kuin komeetan pyrstössä, ja erään toisen planeetan olevan päivän puolelta lämpimämpi kuin yön puolelta.


title: Kuuma jupiter

text: Kuuma jupiter on mahdoton havaita spektriluokkaa F7 varhaisemmalta tähdeltä, koska nämä tähdet ovat hyvin aktiivisia ja niiden spektriviivat toisenlaisia kuin Auringon.


title: Kuuma jupiter

text: Nykyisten planeettojen syntyteorioiden mukaan planeetat syntyvät tiivistymällä pölyä, jäätä, kiviä ja asteroidin kokoisia kappaleita sisältävistä esiplanetaarisista kiekoista, jotka kiertävät keskustähteään. Aurinkokunnan sisäosissa saattoi syntyä vain pieniä Maan tyyppisiä kiviplaneettoja. Tämän teorian mukaan kuuma jupiter ei voi syntyä lähellä keskustähteä, koska siellä tähden suuri kuumuus ja säteilypaine estää kaasuplaneetan synnyn.


title: Kuuma jupiter

text:
Niinpä tutkijoiden mukaan kuuma jupiter syntyi esiplanetaarisen kiekon viileässä ulko-osassa suunnilleen Aurinkokunnan Jupiterin kohdalla jupiteria vastaavalla etäisyydellä 5 AU ja vaelsi kohti keskustähteään muun muassa planeettojen välisen painovoimavuorovaikutuksen, kaasukiekon kitkan ja kiekon osasten painovoiman takia. Se, ettei aurinkokunnassa tapahtunut vastaavaa migraatiota, johtui muun muassa aurinkokunnan synnyttäneen esiplanetaarisen kiekon erilaisista massasta, metallipitoisuudesta ja sitkaudesta. Aurinkokunnassa oli ulompana Jupiteria kevyempi Saturnus, joka pysäytti resonanssillaan
Jupiterin vaelluksen lähelle Aurinkoa.


title: Kuuma jupiter

text: Monet kuumat jupiterit kiertävät keskustähteään sen pyörimisakselia vastaan hyvin kaltevilla tai taannehtivilla radoilla, mikä ei tue teoriaa kuuman jupiterin vaelluksesta kertymäkiekossa. Joistakin kuumista jupitereista puuttuu lisäksi teorian edellyttämä metaani.


title: Kuuma jupiter

text: Aiemmin epäiltiin, että planeetan vaellus kohti keskustähteään hajottaa planeetan kulkutieltä esiplanetaarisen kiekon ja estää näin Maan tyyppisten elinkelpoisten planeettojen synnyn. Nykykäsityksen mukaan kuuma jupiter ei kuitenkaan estä Maan tyyppisten kiviplaneettojen syntyä, koska vaeltaessaan lähelle keskustähteään kuuma jupiter sinkoaa liikkeellään ja vetovoimallaan planeettojen muodostumisainetta kiertoratansa ulkopuolelle, myös Maata vastaavalle etäisyydelle. Kuuma jupiter sekoittelee esiplanetaarisen kiekon aihetta vaeltaessaan kohti keskustähteään. Lisäksi 60 % kiekon alkuperäisestä materiaalista säilyy planeetan kulkiessa matkallaan kohti keskustähteään.


title: Kuuma jupiter

text: Kuuma jupiter estää kuitenkin Maan kaltaisen planeetan synnyn, jos se jää kyllin kauaksi keskustähdestään. Yli 0,5 AU:n päässä tähdestä oleva kuuma jupiter estää planeetan synnyn vetovoimallaan Maata vastaavalle etäisyydelle 1 AU.


title: Kuuma jupiter

text: Jos kuuma jupiter on yli 0,25 AU:n päässä keskustähdestään, tai jos lähempänä tähteään olevan jupiterin rata on soikea, se vähentää syntyvän Maan tyyppisen planeetan rautapitoisuutta. Niinpä elinkelpoisia planeettoja on varmimmin niillä tähdillä, joita kuuma jupiter kiertää ympyrämäisellä radalla alle 0,25 AU:n päässä. Maata vastaavan planeetan kiertoradan sisäpuolelle voi kuuman jupiterin planeettakunnassa syntyä asteroidivyöhykkeitä


title: Kuuma jupiter

text: Jos Jupiteria vastaava planeetta on lähellä tähteään, Auringon asteroidivyöhykettä vastaavalle etäisyydelle saattaisi syntyä suuri planeetta, jossa on alkuaineiden radioaktiivisen hajoamisen aiheuttaman lämmön takia vettä.


title: Kuuma jupiter

text: Suuret planeetat lähellä keskustähteään saattavat häiritä Maata vastaavalla etäisyydellä olevien planettojen ratoja ja singota ne pois elokelpoiselta vyöhykkeeltä.


title: Kuuma jupiter

text: Kuuman jupiterin väitetään muuttavan keskustähtensä magneettista aktiivisuutta eli auringonpilkkuja.


title: Kuuma jupiter

text: Kuumien jupitereiden ulkopuolella kiertävien "maapallojen" on epäilty olevan kuivia. Eräiden teorioiden mukaan Maa sai vetensä aurinkokunnan syntyvaiheessa planeettaamme törmänneistä komeetoista. Komeetat suisti törmäämään Maahan Jupiter, joka suurella vetovoimallaan vieläkin häiritsee monen komeetan rataa. Osa tutkijoista uskoo tämän merkitsevän sitä, että Jupiterin kaltaisen jättiläisen tulee olla Jupiterin etäisyydellä Auringosta, jotta Maan kaltainen planeetta saa komeetoista tarvitsemansa veden.


title: Kuuma jupiter

text: Joidenkin tutkimusten mukaan tähdillä, joita kiertää kuuma jupiter, on monesti kuuman jupiterin kiertoradan sisäpuolella suuria "kuumia maapalloja" ja ulkopuolella vetisiä, elämälle sopivia planeettoja. Kuuman jupiterin "maapallot" saattavat olla "vesimaailmoja", joilla on koko planeetan peittävä suuri valtameri ja joiden rautapitoisuus on pieni. Rautapitoisuudella saattaa olla vaikutusta planeetan magneettikenttään ja ilmakehään.


title: Kuuma jupiter

text: "Kuuma neptunus" on kuumaa jupiteria pienempi planeetta, jollainen on kuumaa jupiteria vaikeampi havaita. Sen massa on noin 10–100 Maan massaa. "Kylmä jupiter" on eksoplanetta, joka muistuttaa Jupiteria ja on massaltaan noin 0,3–13 kertaa jupiterin massaa. "Eksentrinen jupiter" on Jupiterin kokoluokkaa oleva planeetta, joka kiertää keskustähteään hyvin soikealla radalla. Vain harva kuuma jupiter on samalla eksentrinen jupiter.


title: Lindbladin resonanssi

text: Lindbladin resonanssit ovat resonansseja, joita esiintyy painovoiman koossa pitämissä pyörivissä järjestelmissä pyörimisakselin suhteen esiintyvien epäsymmetrioiden vaikutuksesta. Lindbladin resonansseja esiintyy esimerkiksi galakseissa ja protoplanetaarisissa kiekoissa epäsymmetrioiden, kuten pienten seuralaisgalaksien tai protoplaneetoiden vaikutuksesta.


title: Lindbladin resonanssi

text: Jos tällainen järjestelmä pyörii kulmanopeudella formula_1 ja sitä kiertää kappale kulmanopeudella formula_2, ilmenee kappaleessa Lindbladin resonanssi, jos


Lindbladin resonanssi


title: Lindbladin resonanssi

text: missä formula_4 on episyklitaajuus ja formula_5 on jokin positiivinen kokonaisluku. Tällöin kappaleessa ilmenee sen kiertäessä järjestelmää gravitaatiopotentiaalin jaksoittaiset muutokset resonanssissa oman ratataajuutensa kanssa.


title: Lindbladin resonanssi

text: Jaottelu sisempiin ja ulompiin Lindbladin resonansseihin on helppo tehdä. Kun kappaleen kulmanopeus on suurempi kuin muun järjestelmän, sen rata on sisemmällä järjestelmässä ja se saavuttaa radallaan epäsymmetrisyyksiä, mikä vastaa yllä olevan yhtälön plus-merkkiä. Vastaavasti päinvastaisessa tilanteessa kappale on ulompana ja jää jälkeen ja yhtälössä käytetään miinus-merkkiä. Niitä etäisyyksiä järjestelmän keskustasta, joilla Lindbladin resonansseja esiintyy, kutsutaan Lindbladin säteiksi (lat. "Lindblad radii").


title: Lindbladin resonanssi

text: Tilannetta, jossa formula_6 sanotaan korotaatioresonanssiksi (engl. "corotation resonance").


title: Lindbladin resonanssi

text: Protoplanetaarisissa kiekoissa protoplaneetat toimivat epäsymmetrioina, ja tällöin Lindbladin resonanssit saavat aikaan kiertoimpulssin kulkeutumista planeetan radan sisäpuolelta sen ulkopuolelle. Vastaavasti myös kaasua ja pölyä kulkeutuu kiekon keskusta kohti.


title: Lindbladin resonanssi

text: Lindbladin resonanssit on nimetty ruotsalaisen tähtitieteilijän Bertil Lindbladin (1895-1965) mukaan.


title: Lindbladin resonanssi

text: The Origins of Spiral Arms


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Protoplanetaarinen kiekko, esiplanetaarinen kiekko on nuoren tähden ympärillä kiertävä kaasusta, jäähitusista ja pölystä koostuva litteä kiekko. Esiplanetaarisen kiekon sisäosa on kuuma, ja siellä on muun muassa silikaattimineraaleja. Ulompana kiekon kylmässä osassa on runsaasti jäätä. Protoplanetaarisen kiekon kivipöly ja jäähituset tiivistyvät ajan mukana planeetoiksi.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaarisen kiekon massa on yleensä murto-osan tähden massasta. Sen aine virtaa spiraalimaisesti kohti tähteä, koska sen vauhti hidastuu oman kitkansa takia. Samaan aikaan uutta kaasua virtaa ympäröivästä pilvestä kiekon ulkoreunalle. Esiplanetaarinen kiekko on siten tyypillinen kertymäkiekko. Esiplanetaariseen kiekkoihin liittyvät usein keskustähdestä kiekon akselin suuntaisesti lähtevät suihkut. Monissa tapauksissa esiplaneteerinen kiekko näkyy sivulta katsoen tummana nauhana, joka peittää keskustähden tai sen lähistön.