title: Jean Meslier

text: Kun kaikkien uskontojen edustajat väittävät omaa uskontoaan oikeaksi, Meslier pitää tätä parhaana todisteena siitä, että ne ovat kaikki vääriä.


title: Jean Meslier

text: Meslier käsittelee myös "Raamatun" ihmekertomuksia. Hän pitää niihin uskomista naurettavana, koska on hyvin helposti todettavissa, että ne ovat kaikki pakanallisten runoilijain kertomien satujen jäljitelmiä.


title: Jean Meslier

text: Meslier ei pidä uskottavana, että kaikkivaltias ja äärettömän viisas jumala olisi laskeutunut maan päälle yksinomaisena tarkoituksenaan muutamien harvojen sairaiden parantaminen ja muutamien niin sanottujen ihmeiden suorittaminen. Eikö hän olisi pikemmin tullut parantaakseen kaikki ihmiset orjuudesta, paheista ja synnistä?


title: Jean Meslier

text: Meslierin mukaan mitään jumalaa ei tarvita olemassaolon selittämiseen, koska aine ja kaikkeus ovat ikuisia. Hän ei tunnusta mitään aineen ulkopuolella olevaa henkeä tai sielua.


title: Viivi Avellán

text: Viivi Elina Avellán (s. 3. kesäkuuta 1977) on suomalainen toimittaja ja juontaja. Vuodesta 2013 lähtien Avellán on ollut "Fore"-golflehden päätoimittaja ja Nelosen urheilumakasiiniohjelman Elixirin tuottaja. Avellán on muun muassa kirjoittanut Tammen vuonna 2006 julkaiseman "Sinkkunaisen käsikirjan".


title: Viivi Avellán

text: Koulutukseltaan Avellán on yo-merkonomi ja hän on käynyt Sanoma Magazinesin toimittajakoulun. Avellán työskenteli vuosina 1999–2004 Nelosen urheilu-uutisten toimittajana ja ankkurina. Televisiossa Avellán on myös toiminut golfohjelma "Draivin" toimittajana sekä "All Stars"-visailun ja MTV3:n "Viihdeuutisten" ja "Huvipuiston" juontajana. Avellán on työskennellyt myös vapaana toimittajana muun muassa "Ilta-Sanomissa", "Golf Digestissa" ja muissa eri aikakauslehdissä.


title: Viivi Avellán

text: Avellán omistaa juonto- ja toimitusalan yrityksen Awell Entertainment Oy. Vuonna 2012 Avellánin yritys julkaisi jääkiekkoaiheisen "Leijona on kuningas" -kirjan yhteistyössä Suomen jääkiekkoliiton kanssa. Avellán oli ehdolla europarlamenttivaaleissa 2004 Kokoomuksen ehdokkaana. Avellán avioitui kesäkuussa 2013.


title: Viivi Avellán

text: Vuonna 2008 Avellán aiheutti kohua rasistisiksi tulkituilla kommenteillaan. Hän muun muassa kuvaili miesmakuaan arjalaishenkiseksi.


title: Lepät

text: Lepät ("Alnus") on koivukasvien ("Betulaceae") heimoon kuuluva kasvisuku, joka sisältää noin 30 puu- ja pensaslajia. Lepät ovat levinneet koko pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealle vyöhykkeelle, joitain lajeja tavataan myös Andeilla. Suomessa kasvaa kaksi lajia yleisenä, harmaaleppä ("Alnus incana") ja tervaleppä ("Alnus glutinosa"), jotka ovat myös laajalle levinneitä Euraasiassa.


title: Lepät

text: Lepät ovat kesävihantia yksikotisia puita tai pensaita. Kuori on tummanharmaa tai harmaa. Talvisilmut ovat yleensä perällisiä ja 4–6 mm:n pituisia. Lehdet kasvavat kierteisesti ja lehtilapa on yleensä ehyt.


title: Lepät

text: Lepät kukkivat tavallisesti ennen lehtien puhkeamista. Hedekukinto on pitkä norkko. Emikukinto on lyhyt ja puutuu koivuista poiketen vanhetessaan tummanruskeaksi, kovaksi, käpymäiseksi ja runsaan sentin mittaiseksi siemennorkoksi, joka jää kiinni oksaan seuraavaksi talveksi. Hedelmä on pieni ja ruskea, siivetön tai kapealti siipipalteinen pähkylä.


title: Lepät

text: Molemmat Suomen leppälajit kukkivat hyvin varhain keväällä ennen lehtien puhkeamista. Hedenorkoista leviävä siitepöly aiheuttaa monille ihmisille keväisin allergiaoireita.


title: Lepät

text: Leppä voi hyvällä kasvupaikoilla elää yli satavuotiaaksi. Suurin leppälaji on pohjoisamerikkalainen punaleppä ("Alnus rubra"), joka voi kasvaa jopa 40 metrin korkuiseksi. Suomessa harmaaleppä voi parhaimmillaan kasvaa 25-metriseksi, tervaleppä hieman korkeammaksi. Monet lepät jäävät pieniksi pensaiksi.


title: Lepät

text: Leppälajeille tyypillistä on taipumus kasvattaa juurivesoja. Myös kaadettu leppä lähtee yleensä kasvamaan uudestaan kannosta. Lepät kasvavat nopeasti ja monia lajeja voidaan pitää pioneeripuulajeina. Lepät kestävät kovaa tuulta ja sietävät hyvin saasteita.


title: Lepät

text: Leppien juurinystyröissä elää "Frankia"-sädesieniä, jotka kykenevät sitomaan typpeä ilmasta. Leppä elää symbioosissa näiden nystyräbakteerien kanssa tarjoten niille ravintoa ja saaden niiltä typpiyhdisteitä. Runsaan typensaantinsa takia lepän ei tarvitse syksyllä varastoida lehtiensä typpiyhdisteitä, minkä vuoksi puu pudottaa lehtensä vihreinä. Runsasravinteisen lehtikarikkeen ansiosta lepät muuttavat kasvupaikkansa maaperää aikaisempaa hedelmällisemmäksi.


title: Lepät

text: Suomen yleisimmät leppälajit ovat, harmaaleppää ("Alnus incana") ja tervaleppää ("Alnus glutinosa"). Leppiä tavataan yleisesti läpi koko Suomen. Tervaleppä viihtyy rannikoilta Pohjois-Pohjanmaalle saakka. Harmaaleppä kasvaa kaikkialla lukuun ottamatta eteläisiä rannikkoseutuja ja pohjoisinta Lappia. Leppämetsät ovat kuitenkin harvinaisia. Vuonna 1992 leppävaltaisten metsien osuus koko Suomen metsäalasta oli 0,4 %.


title: Lepät

text: Puun nimi ”leppä” tulee vanhasta, itämerensuomalaisissa kielissä esiintyneestä, verta tarkoittavasta sanasta. Nimellä viitataan lepän punertavaan puuainekseen: vahingoittunut lepän pinta muuttuu punaiseksi ja haava näyttää verestävältä.


title: Lepät

text: Leppien lehtiä, kuorta ja urpuja on käytetty kankaiden ja nahan värjäämiseen. Urpuja käytettiin lääkkeenä ja lepänkävyistä keitettiin teetä. Keväisin urpujen määrästä tehtiin myös ennustuksia. Nuorten hedenorkkojen ollessa enemmistönä tulevan vuoden viljasadon arveltiin olevan hyvä, ylivuotisten eminorkkojen ylivoima ennusti huonoa satoa.


title: Lepät

text: Leppien nuoret oksat soveltuivat niukkoina aikoina lehdeksiksi, joita käytettiin lisärehuna kotieläimille. Leppien puuainesta, erityisesti tervaleppää, käytetään muun muassa puukenkien ja muiden käsitöiden valmistukseen sekä saunojen laudelautoina. Puu on punertavaa ja suhteellisen pehmeää. Leppää käytetään myös soitinpuuna, erityisesti sähkökitaroissa. Leppä on myös erinomainen akustisten pienkanteleiden rakennuspuu, sitä käytetään myös harmonikkojen sisäosissa.


title: Lepät

text: Koristetarkoituksiin käytetään seuraavia lajeja, alalajeja (ssp.), muunnoksia (var.), muotoja (f.) ja lajikkeita:Leppien suku jakaantuu kolmeen alasukuun:


title: Origami

text: Origami tarkoittaa japanilaista paperintaittelua ja sen tuloksena syntynyttä paperiesinettä. Origami liittyy vahvasti japanilaiseen kulttuuriin, mutta nykyisin origami on kansainvälinen harrastus, joka jatkaa kehitystään japanilaisten ja länsimaalaisten vaikutusten sulautuessa yhteen.


title: Origami

text: Nimi "origami" (折り紙, "oru" ’taittaa’ ja "kami" ’paperi’) otettiin käyttöön Japanin ulkopuolella toimineissa origamiyhteisöissä 1950-luvulla, ja pian nimitys levisi kautta maailman tarkoittamaan paperintaittelutaidetta.


title: Origami

text: Paperi keksittiin Kiinassa noin vuoden 100 paikkeilla, ja on mahdollista, että Kiinassa paperia alettiin myös ensimmäiseksi taitella. Se ei ole kuitenkaan varmaa, sillä paperin varhaiset muodot olivat ominaisuuksiltaan erilaisia kuin nykyiset, eikä paperi silloisen koostumuksensa vuoksi taittunut murtumatta. Varhaisimmat paperille tehdyt kirjalliset dokumentit onkin kääritty rullalle, ei taiteltu.


title: Origami

text:
Japaniin paperi saapui 700-lukuun mennessä. Varhaisimmalta ajalta on säilynyt siksak-muotoon taiteltuja shidenauhoja tai "gohei"-koristeita, joita käytettiin šintolaistemppeleissä. Vähän myöhemmältä ajalta tunnetaan "noshi"-paperikääröjä, joiden sisällä oli esimerkiksi lahjoja. Vanhat japanilaiset taittelumallit liittyivät usein juhlamenoihin, ja ne siirtyivät sukupolvelta toiselle. Paperin kunnioitus lienee ollut lähteenä sille origamin alkuperäiselle ajatukselle, että taiteltu paperi houkuttelee kami-hengen paikalle. Tämä henki sitten puhdistaa paikan, karkottaa pahat henget ja merkitsee pyhän paikan, johon kami laskeutuu.
Vanhin kiistaton maininta origamista on japanilaisessa runossa vuodelta 1680. Japanilaisia origamikuvien puupiirrosmalleja esitellyt teos "Ranma Zushiki" vuodelta 1734 on ensimmäinen painettu todiste origamista. Vanhin tunnettu origamiohjeita sisältänyt kirja on "Senbazuru Orikata" vuodelta 1797. Yksi kirjan ohjeista neuvoo perinteisen origamikurjen teon, ja kirjassa on myös irtileikattavia mallikaavioita.


title: Origami

text: Länsimaissa paperia alettiin valmistaa 1300-luvulla. Euroopassa kehittyi samalla myös tärkättyjen lautasliinojen laskostaminen taiteeksi. Osa klassisia lautasliinan taittelumalleja on siirtynyt origamiharrastuksen perusmuotoihin. Valmistustekniikoiden kehittyessä markkinoille alkoi tulla aikaisempaa ohuempaa ja taipuisampaa paperia. Vanhimpia tunnettuja eurooppalaisia malleja on espanjalainen lintua muistuttava "parajita". Varhaisin tunnettu säilynyt taiteltu eurooppalainen malli on vuodelta 1810 peräisin oleva hevonen ja ratsastaja.


title: Origami

text: Kun japanilainen kulttuuri tuli Euroopassa suosituksi 1800-luvulla, origamia esittelivät kiertelevät taikurit, jotka olivat oppineet taitonsa Japanissa. Myös näyttämötaikurit ottivat origamin ohjelmistoonsa, ja kahlekuningas Harry Houdinikin julkaisi origamikirjan nimeltä "Paper Magic".


title: Origami

text: Japanilainen Akira Yoshizawa ja yhdysvaltalainen Samuel Randlett kehittivät 1960-luvulla terminologian, jonka kansainvälinen origamiyhteisö omaksui. Sen ansiosta origami-ideoita ja -malleja voitiin nyt levittää maailmanlaajuisesti mallikaavioina.


title: Origami

text: Origamin suurimmat kehitysaskeleet on otettu viime aikoina, kun alan harrastajien lisääntynyt ideavaihto sekä paperiteollisuuden ja valmistusmenetelmien kehittäminen tekevät mahdolliseksi suunnitella ja toteuttaa yhä monimutkaisempia töitä. Osa suunnittelijoista valmistaakin nykyisin paperinsa itse.


title: Origami

text: Moderni origami on kehittynyt itäisten ja läntisten vaikutusten sulautuessa yhteen. Uusia origamin muotoja ovat esimerkiksi modulaarinen origami, tessellaatiot, märkätaittelu ja paperin rypistäminen.


title: Origami

text: Nykyaikaiselle origamille on entiseen verrattuna tyypillistä se, että uusien mallien suunnittelijat tunnetaan nimeltä ja he saavat kunnian luovasta työstä. Joidenkin mielestä origamimalleille pitäisi jopa saada tekijänoikeudet.


title: Origami

text: Japanin ulkopuolisissa maissa on perustettu useita origamijärjestöjä, myös Suomessa. Monet ryhmät järjestävät origamiharrastajien kansainvälisiä kokoontumisia.


title: Origami

text: Origamissa käytetty paperi voi olla monenlaista: paksua tai ohutta, jäykkää tai pehmeää, läpikuultavaa tai läpinäkymätöntä, yksiväristä tai koristeltua, sileää tai kohokuviollista, helposti taittuvaa tai haurasta. Paperi valitaan työn mukaan: esimerkiksi monimutkaisissa malleissa käytetään ohutta paperia. Ohuessa ja taipuisassa paperissa taitokset pysyvät hyvin. Liian paksu paperi murtuu taitettaessa, ja liian joustavassa paperissa taitokset eivät pysy. Vaaleissa sävyissä taitokset erottuvat paremmin kuin tummissa. Kaupoissa myytävä erityinen origamipaperi "irogami" on neliömuotoista, sen paino on noin 70 grammaa neliömetriltä ja yleisin koko 15×15 senttimetriä. Se on toiselta puolelta valkoista ja toiselta puolelta yksiväristä tai kuvioitua.


title: Origami

text: Origameja voi tehdä pelkin käsin, mutta on olemassa tarvikkeita, joita käytetään helpottamaan paperin taittelua ja muotoilua sekä saamaan taitoksista teräviä. Taittoluulla tai kynällä voidaan painaa taitos teräväksi taitekohtaa pitkin. Syömäpuikoilla voidaan muotoilla työtä sisältäpäin etenkin tarkkoja yksityiskohtia ja kärkiä tehtäessä. Paperia voidaan leikata paperileikkurilla tai saksilla.


title: Origami

text: Paperintaittelussa ei ole tiukkoja sääntöjä. Klassisen koulukunnan perussääntö kuitenkin on, että origamin tekoon ei käytetä mitään muuta kuin neliönmuotoinen paperi, jota saa vain taitella, ei leikata. Jos teos koostuu monesta osasta, ne pitäisi voida yhdistää ilman liimaa.


title: Origami

text: Taitoksen teko aloitetaan taivuttamalla paperia ja tuomalla kohdistuspisteet yhteen. Taitos tehdään taivuttamalla paperi kokonaan ja litistämällä se niin, että taitereunasta tulee suora viiva. Aluksi litistetään taitteen keskikohta, ja siitä edetään reunoja kohti. Taitos litistetään ensin pehmeästi ja sitten terävämmäksi. Tällöin paperin kuidut katkeavat taitoskohdassa, ja taitoksen kohta säilyy näkyvissä vaikka taitos avattaisiinkin. Taitoksen voi tehdä ilmassa tai pinnan päällä. Pinnalla taiteltaessa lopputulos on tarkempi, mutta joidenkin mielestä ilmassa taittelu on miellyttävämpää.


title: Origami

text: Kaksi yksinkertaista perustaitosta ovat nimeltään harjataitos ja laaksotaitos. Harjataitoksessa paperi käännetään katsojaa kohti, ja laaksotaitoksessa katsojasta poispäin. Muita perustaitoksia ovat esimerkiksi nurja taitos, sivuttaistaitos ja kaksoislaskos. Monimutkaisimmat origamimallit perustuvat usein yksinkertaisimpiin taitoksiin ja malleihin. Esimerkiksi neliöperustaitos, joka yhdistää harja- ja laaksotaitoksia, on monen origamimallin lähtökohta.


title: Origami

text: Nykyaikainen origami voidaan jakaa useaan lajityyppiin. Naturalistinen origami jäljittelee eläimiä, lintuja ja esineitä, ja mallit pyrkivät ilmaisemaan esineen syvimmän olemuksen paperista taiteltuna. Geometrinen origami perustuu pääosin matematiikan lakeihin. Origami voi olla tehty yksittäisestä paperiarkista tai monesta yhteen liitetystä arkista. Tessellaatiossa paperin pinta taitetaan toistamaan jotain kuviota.


title: Origami

text: Useimmat origamimallit perustuvat neliön muotoiseen paperiin. Tunnettuja eläinorigamimalleja ovat muun muassa kurki, joutsen, koira, perhonen, sammakko, kala ja lohikäärme.


title: Origami

text: Origamin taittelutekniikoita on käytetty hyvänä esimerkkinä siinä, miten turvatyyny taitellaan auton kojelauden sisälle ja miten japanilaisen satelliitin aurinkopaneelit laskostettiin kuljetuksen ajaksi.


title: Kleopatra (täsmennyssivu)

text: Kleopatra (kr. Κλεοπάτρα) on alun alkaen kreikkalainen naisen nimi. Se tarkoittaa "isän kunnia".


title: Kleopatra (täsmennyssivu)

text: Kleopatra oli monen Egyptiä hallinneen Ptolemaioksen hallitsijasuvun kuningattaren nimi. Heistä kuuluisin on Kleopatra VII, faraoiden Egyptin viimeinen hallitsija Julius Caesarin ja Marcus Antoniuksen aikana.


title: Kleopatra (täsmennyssivu)

text: Muita Kleopatroja:


title: Länsi-Saksa

text: Länsi-Saksa () on epävirallinen termi, jolla Saksan liittotasavaltaa () kutsuttiin vuosina 1949–1990. Tällöin valtioon ei kuulunut Saksan demokraattisen tasavallan aluetta. Saksojen yhdistyessä vuonna 1990 Saksan demokraattisen tasavallan alueet liittyivät Saksan liittotasavaltaan, minkä seurauksena liittotasavaltaa on siitä lähtien kutsuttu lyhyesti Saksaksi.


title: Länsi-Saksa

text: Toisen maailmansodan jälkeen natsi-Saksa jaettiin liittoutuneiden kesken neljään miehitysvyöhykkeeseen Yhdysvaltain, Ison-Britannian, Ranskan ja Neuvostoliiton kesken. Sodan jälkeen maa oli raunioina, miljoonat olivat menettäneet henkensä ja maassa oli miljoonia kodittomia pakolaisia. Saksassa tuota sodan jälkihetkeä nimitetään nollahetkeksi ().


title: Länsi-Saksa

text: Liittoutuneiden välien kiristyminen johti kuitenkin kylmän sotaan ja rautaesirippu jakoi Saksan alueen kahtia. Alkuperäisenä suunnitelmana oli Saksan pitäminen yhtenä valtiona, mutta vastakkainasettelun vuoksi kolmesta länsiliittoutuneiden vyöhykkeestä tuli Saksan liittotasavalta ("Bundesrepublik Deutschland", "BRD" tai ISO-Standard DEU) ja Neuvostoliiton vyöhykkeestä Saksan demokraattinen tasavalta ("Deutsche Demokratische Republik", "DDR"). Saksojen vastakkainasettelu ja jako oli kylmän sodan merkittävin ilmenemismuoto. Entinen Saksan pääkaupunki, Berliini, jäi kokonaan DDR:n ympäröimäksi ja se jaettiin kaupungin miehitysvyöhykkeiden perusteella Länsi- ja Itä-Berliiniin.


title: Länsi-Saksa

text: Saksan liittotasavalta julistettiin perustetuksi 23. toukokuuta 1949 uuden perustuslain ("Grundgesetz") myötä pääkaupunkinaan Bonn. Saksan liittotasavallasta tuli parlamentaarinen demokratia. Siihen kuuluivat sodan jälkeiset Yhdysvaltain, Ison-Britannian ja Ranskan miehitysalueet, ja "de jure" myös muut Weimarin tasavallan osat. Elokuun vaalien jälkeen muodostettiin 20. syyskuuta 1949 ensimmäinen hallitus, jota johti liittokansleri Konrad Adenauer. Seuraavana päivänä maa sai itsehallinnon tietyissä kysymyksissä. Huhtikuussa 1951 Saksa liittyi Ranskan, Italian ja Benelux-maiden kanssa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön.


title: Länsi-Saksa

text: Korean sodan myötä Saksan tuotteiden kysyntä kasvoi. 1950-luvun lopulta lähtien Saksa oli jälleen yksi maailman vahvimmista teollisuusmaista. 1950-luvun lopulla ja 1960-luvulla oma työvoima kävi niukaksi ja maahan tuli ns. vierastyöläisiä ("Gastarbeiter") lähinnä Turkista ja Kreikasta.


title: Länsi-Saksa

text: Korean sodan vuoksi Yhdysvallat vaati maata rakentamaan puolustuksen puolustautuakseen Neuvostoliiton uhalta. Lähinaapurit olivat epäluuloisia Saksan historiallisen aggressiivisuuden vuoksi ja hiili- ja teräsyhteisön maat suunnittelivat muodostavansa Euroopan puolustusyhteisön (EDC) Ranskan pääministerin René Plevenin ehdotuksesta. Saksan asevoimat olisivat olleet EDC:n alaisuudessa, mutta muut maat olisivat hallinneet omaa armeijaansa. EDC:stä solmittiin sopimus toukokuussa 1952, mutta se kaatui Ranskan gaullistien vastustukseen. Tällöin Brysselin sopimuksen (1948) pohjalta muodostettiin Länsi-Euroopan unioni (WEU) ja Saksa sekä Italia saivat liittyä siihen. WEU:lla olisi oikeus rajoittaa jäsenmaidensa asevoimien kokoa, mutta näillä sopimuksen kohdilla ei kuitenkaan ole ollut käyttöä.


title: Länsi-Saksa

text: Liittotasavalta liittyi Natoon 9. toukokuuta 1955. Länsiliittoutuneiden joukot asetettiin Naton alaisuuteen, lukuun ottamatta Ranskan joukkoja, ja maa vetäytyi Naton komentorakenteesta 1966. Saksan uudelleenaseistautumisen vuoksi itäblokissa solmittiin Varsovan liitto.


title: Länsi-Saksa

text: Lontoon ja Pariisin sopimusten myötä maasta tuli ”täysin suvereeni” 5. toukokuuta 1955, vaikka entiset miehitysjoukot jäivät maahan, kuten myös Neuvostoliiton armeija Saksan demokraattiseen tasavallan alueelle. Saarland liittyi liittotasavaltaan vuoden 1957 alusta sen kymmenentenä osavaltiona, oltuaan sitä ennen Ranskan valvonnassa.


title: Länsi-Saksa

text: Saksan kristillisdemokraattinen unioni ja sen baijerilainen sisarpuolue Baijerin kristillissosiaalinen unioni hallitsivat maata lähes kaksi vuosikymmentä. Vuonna 1966 muodostettiin suuri koalitiohallitus. Ensimmäistä kertaa vuoden 1930 jälkeen Saksan sosiaalidemokraattinen puolue osallistui hallitukseen. Vuonna 1969 sosiaalidemokraattit muodostivat ensi kerran koalitiohallituksen Vapaan demokraattisen puolueen kanssa.


title: Länsi-Saksa

text: Suuren koalition tarjoaman 2/3 parlamenttienemmistön myötä hyväksyttiin kiistellyt hätätilalait ("Notstandsgesetze") 30. toukokuuta 1968. Lait sallivat hätätilanteessa rajoittaa liikkumisvapautta. Lain säätämistä vastustivat ankarasti opiskelijat, ammattiliitot, vapaat demokraatit ja ryhmä nimeltä "Notstand der Demokratie" (Demokratia vaarassa). Opiskelija Benno Ohnesorg ammuttiin Iranin šaahin vastaisessa mielenosoituksessa ja sosialistisen opiskelijaliiton Rudi Dutschkea ammuttiin 1968 Vietnamin sodan vastaisessa mielenosoituksessa. Radikaalit syyttivät kovista otteista Springerin konservatiivista lehdistöimperiumia. Vuodesta 1968 lähtien Saksassa toimi myös äärivasemmistolainen terroristijärjestö Punainen armeijakunta, joka sai julkisuudessa nimen Baader–Meinhof-ryhmä. Suuri osa alkuperäisen RAF:n johtajista pidätettiin 1972, jonka jälkeen RAF:n ”toinen sukupolvi” jatkoi kovemmilla otteilla saadakseen valtion vapauttamaan vangitut jäsenensä. Tämä kulminoitui 1977 niin sanottuna Saksan syksynä ("Deutscher Herbst") teollisuusmies Hanns Martin Schleyerin ja Lufthansan lentokoneen kaappaukseen.


title: Länsi-Saksa

text: Ennen 1970-lukua Saksan liittotasavallan ns. Hallsteinin opin mukaan DDR:n tunnustamisesta seurasi automaattisesti välien katkaisu. Bonnin hallituksen näkemyksen mukaan se yksin edusti saksalaista kansakuntaa. Tämä oli ongelmallista muun muassa Suomelle, jolle liittotasavalta oli tärkeä kauppakumppani.


title: Länsi-Saksa

text: Kahden Saksan suhteet pysyivät jäätävinä, kunnes sosiaalidemokraattinen liittokansleri Willy Brandt aloitti 1970-luvulla idänpolitiikkansa ("Ostpolitik"), joka tähtäsi suhteiden luomiseen Itä-Euroopan kommunistimaihin. Brandtin politiikka pyrki lähentämään Saksoja ja mahdollistamaan yhteydenpidon esimerkiksi eri maihin jääneiden perheenjäsenten kesken, mutta ei kuitenkaan Saksojen yhdistämiseen.


title: Länsi-Saksa

text: Neuvostoliiton ja Saksan välillä solmittiin Moskovan sopimus 12. elokuuta 1970 sekä Puolan ja Saksan välillä Varsovan sopimus 17. toukokuuta 1970, joissa osapuolet pidättäytyivät voimankäytöstä ja tunnustivat sodanjälkeiset rajat, erityisesti Oder–Neisse-linjan, joka määritteli rajan DDR:n ja Puolan välillä. Liittoutuneiden välillä solmittiin neljän vallan sopimus Berliinistä 3. syyskuuta 1971 ja kauttakulkusopimus (Transitabkommen) toukokuussa 1972, joka määritteli Berliinin aseman.


title: Länsi-Saksa

text: Suhteet paranivat, ja Saksat tunnustivat toistensa olemassaolon perussopimuksella ("Grundlagenvertrag") 1972. Valtioiden tunnustettua toisensa ja liittotasavallan luovuttua aluevaateistaan Puolan ja Neuvostoliiton eduksi sekä Saksan liittotasavalta että DDR otettiin YK:n jäseniksi syyskuussa 1973.


title: Länsi-Saksa

text: Brandt joutui eroamaan 1974, kun eräs hänen henkilökunnastaan paljastui Stasin vakoojaksi. Valtiovarainministeri Helmut Schmidt muodosti hallituksen. Hän oli liittokanslerina 1974–1982 FDP:n tuella. Schmidt tuki vahvasti Euroopan yhteisöä ja Atlanttista yhteistyötä ja omaistautui Euroopan poliittiselle yhdentymiselle Yhdysvaltain partnerina.


title: Länsi-Saksa

text: Lokakuussa 1982 SPD–FDP-koalitio hajosi ja FDP liittoutui CDU/CSU:n kanssa valitsemaan CDU:n Helmut Kohlin liittokansleriksi. Maaliskuun 1983 vaaleissa CDU/CSU jäi kuitenkin ehdottomasta enemmistöstä ja vihreät pääsivät ensi kertaa parlamenttiin.


title: Länsi-Saksa

text: Kesällä 1989 DDR:ssä tapahtui nopeita yhteiskunnallisia mullistuksia. Kasvava joukko itäsaksalaisia muutti Saksan liittotasavaltaan Unkarin kautta sen uudistusmielisen hallituksen avattua rajansa. Maastamuutto ja kiihtyvät suurmielenosoitukset tuottivat DDR:lle paineita politiikan muutokseen. DDR:n johtaja Erich Honecker oli pakotettu eroamaan lokakuussa, ja 9. marraskuuta DDR:n viranomaiset odottamatta sallivat itäsaksalaisten siirtymisen Länsi-Berliiniin ja Saksan liittotasavaltaan. Uusia rajanylityspaikkoja avattiin Berliinin muuriin ja pitkin Saksojen välistä rajaa, ja sadattuhannet ihmiset käyttivät tilaisuutta hyväkseen. Se johti kiihtyvään uudistusprosessiin DDR:ssä ja lopulta DDR:n liittämiseen Saksan liittotasavaltaan 3. lokakuuta 1990.


title: Länsi-Saksa

text: Berliinin muurin kaaduttua 9. marraskuuta 1989 Saksojen yhdistyminen järjestettiin nopeasti. Entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueen osavaltiot liittyivät Saksan liittotasavaltaan 3. lokakuuta 1990. Miehitysvallat vetäytyivät virallisesti 15. maaliskuuta 1991. Yhdysvalloilla ja Isolla-Britannialla on kuitenkin edelleen tukikohtia Saksan alueella Nato-yhteistyön nimissä.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde (1408/) oli Ruotsin kuningas kolmeen otteeseen (1448–1457, 1464–1465 ja 1467–1470) ja Norjan kuningas 1449–1450. Ruotsin kuninkaana hänet tunnetaan myös nimellä Kaarle VIII ja Norjan kuninkaana nimellä Kaarle I.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Kaarle Knuutinpoika osallistui kuningas Eerik Pommerilaista vastaan suunnattuun Engelbrektin kapinaan (1434–1436) ja helmikuussa 1436 hänestä tuli Engelbrekt Engelbrektinpojan rinnalla Ruotsin valtakunnan päämies ("rikshövitsman"). Engelbrektin murhan jälkeen Eerik Pommerilainen tunnustettiin uudelleen kuninkaaksi, mutta Kaarle säilytti edelleen valtakunnan päämiehen asemansa. Kiistat kuninkaan ja Ruotsin ylimystön välillä jatkuivat ja vuonna 1439 Eerik erotettiin lopullisesti valtaistuimelta. Jo tätä ennen Kaarle oli lokakuussa 1438 valittu Ruotsin valtionhoitajaksi ("riksföreståndare"). Kaarlen valtionhoitajakaudella Suomessa tapahtui Davidin kapinaksi kutsuttu talonpoikaiskapina. Valtionhoitajakausi päättyi 1440, kun tanskalaiset valitsivat uudeksi unionikuninkaaksi Eerik Pommerilaisen sisarenpojan Kristofer Baijerilaisen, joka tunnustettiin myös Ruotsin hallitsijaksi.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Kaarle sai korvaukseksi vallan luovuttamisesta Kristoferille läänityksikseen muun muassa Suomen läntisiä alueita ja siirtyi aluksi pitämään hoviaan Turun linnaan. Pian Kristofer katui lupauksiaan ja painosti Kaarlea luovuttamaan Turun linnan. Kaarle siirtyi nyt Viipurin linnaan, jossa hän piti itsenäistä, Kristoferista piittaamatonta hovia halliten suurta osaa Suomesta ja harjoittaen omaa ulkopolitiikkaa suhteessa muiden muassa Novgorodiin, Hansaliittoon ja Baltiaa hallinneeseen saksalaiseen ritarikuntaan.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Kristoferin kuollessa vuonna 1448 hänellä ei ollut perillistä, mikä johti ongelmiin Kalmarin unionin hallinnasta. Tanskassa unionikuninkaaksi valittiin syyskuussa 1448 Oldenburgin kreivi Kristian, mutta Ruotsissa oli sitä ennen ehditty nimittää kuninkaaksi Kaarle, jonka voittoa vaaleissa auttoi hänen paikalle tuomansa suuri sotajoukko. Ruotsissa muistettiin vielä Kristoferin vaali, jonka tanskalaiset olivat suorittaneet omin päin kysymättä ruotsalaisten mielipidettä, ja nyt Ruotsissa haluttiin unionin johtoon ruotsalainen kuningas.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Kaarle kruunattiin vuonna 1449 Norjan kuninkaaksi, mutta hän joutui luovuttamaan kruunun Kristianille jo seuraavana vuonna. Riitaa unionikuninkuudesta ei saatu sovittua ja vuodesta 1451 Tanska ja Ruotsi olivat sodassa keskenään. Sota oli tuhoisa ja Kaarlea alettiin vastustaa myös Ruotsissa. Erityisesti Kaarlea vastaan asettui kirkko, joka vastusti Kaarlen pyrkimyksiä kuninkuuden vahvistamiseksi, ja kuninkaanvaalissa hävinnyt Oxenstiernojen ja Vaasojen sukuliitto. Vuonna 1457 syttyi kapina, jonka johtomiehiä olivat arkkipiispa Jöns Pentinpoika Oxenstierna ja Eerik Akselinpoika Tott. Kaarle pakeni Danzigiin, ja edellä mainituista tuli hetkeksi valtionhoitajia.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Kristian kutsuttiin Ruotsin kuninkaaksi, kuninkaanvaali pidettiin 1457 Turussa ja vähän myöhemmin Tukholmassa ja Kristianista tuli Ruotsin kuningas. Hän joutui kuitenkin vuonna 1463 ristiriitaan entisen tukijansa arkkipiispa-Jönsin kanssa, koska tämä lupasi omin päin Uplannin talonpojat vapaaksi uusista veroista. Arkkipiispa vangittiin, mikä johti tämän sukulaisten kapinaan, ja Kristian joutui 1464 pakenemaan Tanskaan.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Arkkipiispan tukijat kutsuivat Kaarlen Danzigista takaisin kuninkaaksi. Suuri osa ylimystöstä (muun muassa Turun piispa) ei kuitenkaan tunnustanut Kaarlen kuninkuutta ja hän joutui syrjään vain puolisen vuotta kestäneen toisen kautensa jälkeen. Vuonna 1467 valtionhoitaja Eerik Akselinpoika Tott, joka oli kääntynyt Kaarlen tukijaksi, järjesti Kaarlen vielä kerran kuninkaaksi tämän elämän kolmeksi viimeiseksi vuodeksi.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Kuningas Kaarle Knuutinpoika edusti Ruotsin historian unionivaiheessa ruotsalaista itsenäisyyttä ja separatismia. Seuraavalla vuosisadalla pohjoismainen unioni lopulta romahti kokonaan, ja Kaarlea muistettiin eräänä kansallishengen esikuvana.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Hänen tyttärensä pojantytär Kristina Gyllenstierna naitettiin vuonna 1511 nuorelle Sten Svantenpojalle, josta vuonna 1512 tuli valtionhoitaja Sten Sture nuorempi. Avioliitto oli tarkoitettu vahvistamaan mahdollisesti kuninkaan arvoa havittelevan valtionhoitajan asemaa. Sten Sturen valtionhoitajuus perustui samaan isänmaallisuuteen ja itsenäisyyshenkeen kuin Kaarlen hallitsijakausi.


title: Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde

text: Kaarlen jälkeläiset eivät perineet kruunua tai valtakuntaa ennen kuin vasta paljon myöhemmin: tiettävästi ensimmäinen hänen kuninkaaksi päässyt jälkeläisensä oli vuonna 1863 Tanskan (Kaarlen perivihollismaan) valtaistuimelle noussut Kristian IX, joka polveutui Kaarlesta isoisoäitinsä, Holstein-Beckin herttuattareksi avioituneen kreivitär Frederikke af Dohnan kautta. Suomea valtansa merkittävänä tukijalkana pitäneen Kaarlen jälkeläisistä keisari Nikolai II nousi vuonna 1894 Suomen suuriruhtinaaksi, jolloin Kaarlen jälkikasvu palasi eräässä muodossa taas hallitsemaan Suomea.


title: Gamma-jakauma

text: Gamma-jakauma on Poisson-prosessin insidenssien odotusaikojen jakauma.


title: Gamma-jakauma

text:
Gamma-jakauma on jatkuva, ja sen arvojoukko on positiivisten reaalilukujen joukko. Jos satunnaismuuttuja formula_1 on "gamma-jakautunut", merkitään
formula_2
Jakauman parametrit toteuttavat ehdon formula_3. Jos formula_4, niin formula_5 on formula_6:nnen insidenssin odotusajan jakauma Poisson-prosessissa, jonka intensiteetti on formula_7. Tiheysfunktio on arvojoukossa
formula_8
missä formula_9 on gammafunktio. Kertymäfunktiota ei voi yleisessä tapauksessa esittää suljetussa muodossa. Odotusarvo ja varianssi ovat formula_10 ja formula_11


title: Gamma-jakauma

text:
Yhteydet eksponenttijakaumaan ja χ-jakaumaan:
formula_12
ja jos formula_13, niin
formula_14


title: Gammafunktio

text:
Gammafunktio on funktio, jolle käytetään symbolia formula_1 (iso gamma), ja joka voidaan tulkita kertoman yleistyksenä reaali- ja kompleksiluvuille. Sen arvo on Riemannin integraalilla merkittynä
formula_2.
Gammafunktio on määritelty kaikilla arvoilla paitsi ei-positiivisilla kokonaisluvuilla. Näissä pisteissä integraalin raja-arvo on ääretön. Kaikista kertomafunktion yleistyksistä gammafunktio on erityinen, sillä Bohrin-Mollerupin lauseen mukaan se on ainoa, joka on logaritmisesti konveksi ts. sen luonnollinen logaritmi on konveksi.


title: Gammafunktio

text: Gammafunktion arvoa ei pysty antamaan suljetussa muodossa mielivaltaisessa pisteessä.


title: Gammafunktio

text:
Gammafunktioon saavutaan, kun toistuvasti derivoidaan integraaliyhtälöä formula_3. formula_4 on vain parametrin "a" funktio, kuten voimme odottaa. Siispä:
josta
Toistetaan:
Toistetaan:


title: Gammafunktio

text:
Sijoitetaan formula_11 ja saamme
josta määrittelemme gammafunktion
n!:n yleistykseksi kompleksiluvuille. Luonnollisille luvuille:


title: Negatiivinen binomijakauma

text: Negatiivinen binomijakauma on dikotomisen toistokokeen mielivaltaisen monennetta onnistumista edeltävien yritysten jakauma.


title: Negatiivinen binomijakauma

text:
Negatiivinen binomijakauma on diskreetti ja sen arvojoukko on luonnollisten lukujen joukko. Jos satunnaismuuttuja formula_5 on "negatiivisbinomijakautunut", merkitään
formula_6
Jakauman parametri formula_7 on onnistumisen todennäköisyys, ja parametri formula_8 on odotettu onnistumiskerta. Pistetodennäköisyysfunktio on
formula_9
Odotusarvo ja varianssi ovat
formula_10 ja formula_11


title: Negatiivinen binomijakauma

text: Jos formula_12 ja formula_13 sekä formula_14 ja formula_15 ovat riippumattomia, niin formula_16.


title: Negatiivinen binomijakauma

text:
Negatiivisen binomijakauman yhteys geometriseen jakaumaan on
formula_17


title: Negatiivinen binomijakauma

text:
Jakauman nimi tulee pistetodennäköisyysfunktion samankaltaisuudesta binomijakaumaan, ja siitä että pistetodennäköisyysfunktion voi ilmaista negatiivisen binomikertoimen avulla
formula_18


title: Beslanin koulukaappaus

text: Beslanin koulukaappauksessa 1.–3. syyskuuta 2004 terroristit tunkeutuivat kouluun Beslanissa Venäjän Pohjois-Ossetiassa ja ottivat joidenkin arvioiden mukaan jopa 1 100 (joista 777 lapsia) panttivankia koulun oppilaiden, oppilaiden vanhempien ja opettajien joukosta. Kaappaus kesti kolme päivää, kunnes venäläiset poliisit ja sotilaat tekivät rynnäkön kouluun ja ottivat sen haltuunsa. Tapahtumassa kuoli yli 330 panttivankia, joista yli 150 oli lapsia. Terroristeja kuoli 30. Lisäksi sadat muut loukkaantuivat.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Kello 9.30 paikallista aikaa (UTC+3) 1. syyskuuta 2004, syyslukukauden ensimmäisenä päivänä, noin kolmenkymmenen hengen terroristijoukko, johon kuului naisia ja miehiä, saapui GAZel- ja GAZ-66 -kuorma-autoilla Beslanin keskikouluun numero yksi. Koulun oppilaat ovat 7–11-vuotiaita. Terroristeilla oli maskit ja osalla heistä oli räjähdevyöt. Taistelussa kuoli aluksi viisi poliisia, jonka jälkeen joukko valtasi koulurakennuksen ottaen 1 181 vankia. Vankien määrästä oli aluksi epäselvyyttä, arviot vaihtelivat välillä 350–1 500 vankia. Terroristit teloittivat aluksi noin 20 aikuista panttivankia, joiden ruumiit heitettiin ulos ikkunoista. Yksi naiskaappaajista räjäytti vahingossa räjähdevyönsä, mutta kukaan ei loukkaantunut.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Venäjän poliisi, Spetsnaz-joukot ja sisäministeriön OMON-joukot piirittivät rakennuksen. Kaappaajat siirsivät panttivangit koulun liikuntasaliin, ja miinoittivat rakennukset räjähtein. Kaappaajat uhkasivat myös teloittaa 50 panttivankia jokaista omaa tappiotaan kohden, ja räjäyttää koulun jos hallituksen joukot hyökkäisivät.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Venäjän pyynnöstä Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto kokoontui, tuomitsi kaappauksen ja vaati kaikkien terroristi-iskussa vangittujen välitöntä ja ehdotonta vapauttamista. Yhdysvaltain presidentti George W. Bush tarjosi Venäjälle kaiken mahdollisen tuen kriisin hoitamisessa.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Neuvottelut kaappaajien kanssa eivät tuoneet tuloksia, ja he kieltäytyivät vastaanottamasta ruokaa, vettä tai lääkkeitä eivätkä sallineet ruumiiden poistamista koulusta. Kuumuus liikuntasalissa kasvoi sietämättömäksi, ja jotkut riisuivat vaatteensa.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Iltapäivällä 26 naista ja sylilasta vapautettiin koulusta Ingušian presidentti Ruslan Auševin neuvottelujen jälkeen. Kahden lapsen äidit joutuivat valitsemaan kumman lapsensa ottivat mukaansa, ja kumman jättivät. Noin kello 15.30 kaappaajat ampuivat kaksi kranaattia turvallisuusjoukkoja kohti pitääkseen nämä kauempana.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Iltapäivällä lääkintähenkilökunnan sallittiin poistaa ruumiit koulun pihamaalta. Työ aloitettiin, mutta noin 13.04 kuultiin kaksi suurta räjähdystä ja terroristit avasivat tulen. Kaksi sairaanhoitajaa kuoli, muut pakenivat luotisateessa. Liikuntasalin katto romahti ja noin 30 panttivankia pakeni, heitä tulitettiin suoraan selkään ja osa sai surmansa.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Presidentin avustaja Aslambek Aslahanov sanoi tulituksen ja hyökkäyksen olleen räjähdyksen syytä. Yksi panttivangeista puolestaan sanoi, että yksi pommeista oli kiinnitetty huonosti, ja se oli pudonnut ja räjähtänyt.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Ruslan Aušev, joka oli pääneuvottelijana, kertoi Novaja Gazetalle, että räjähdyksen oli aiheuttanut kaappaaja, joka oli kompastunut lankaan. Tämän seurauksena aseistetut siviilit, joista osa oli kaapattujen vanhempia, aloittivat tulituksen, jolloin kaappaajat uskoivat hyökkäyksen alkaneen huolimatta neuvotteluista. Tämän jälkeen he olivat ilmoittaneet räjäyttävänsä pomminsa. Silloin turvallisuusjoukot hyökkäsivät rakennukseen.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Erikoisjoukot aloittivat koulun valtaussuunnitelman mukaiset toimet pelastaakseen loput panttivangit. Alkoi kaoottinen taistelu. Erikoisjoukkojen lisäksi taisteluun osallistuivat armeijan ja sisäministeriön joukot ja armeijan helikopterit. Lisäksi mukana oli paikallisia siviilejä, joten on mahdollista, että osa tappiosta tuli pelastajien luodeista.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Kaappaajat räjäyttivät pomminsa tuhoten täydellisesti liikuntasalin ja sytyttäen suuren osan rakennusta tuleen. Erikoisjoukot räjäyttivät reitin seinien läpi auttaakseen panttivankeja pakoon. Taistelu jatkui vielä iltaan asti, jolloin kolme kaappaajaa löydettiin koulun kellarista panttivankiensa kanssa. Näistä kukaan ei selvinnyt.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Taistelun aikana ryhmä kaappaajia, hallituksen mukaan 13, pakeni saartorenkaan läpi. Kaksi heistä oli naisia, jotka yrittivät paeta sulautumalla terveydenhuoltohenkilöstöön. Saartorengas oli murtunut panttivankien omaisten pyrittyä sen läpi, jossain tapauksissa jopa aseiden kanssa.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Muutama kaappaajista pakeni kaksikerroksiseen asuintaloon 40 metrin päässä liikuntasalista. Talo tuhottiin panssarivaunuilla ja liekinheittimillä klo 23.00 mennessä. Yksi epäillyistä kaappaajista kuoli omaisten käsittelyssä jäätyään kiinni. Räjähdeasiantuntija Juri Savelyevin riippumattoman tutkimuksen mukaan liekin- ja kranaatinheittimiä sekä tankkeja käytettiin myös itse valtaustilanteessa, ja näin aiheutettiin lisää turhia uhreja vaikka tämä onkin virallisessa raportissa kiistetty. Myös uhrien omaiset ovat todistaneet tämän väitteen puolesta.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Yleisen syyttäjän Alexander Fridinskin mukaan 31 kaikkiaan 32:sta kaappaajasta kuoli ja yksi otettiin kiinni. Virallisen luvun mukaan 335 ihmistä kuoli, 156 lapsia ja yli 700 loukkaantui, suurin osa lapsia. Edelleen vahvistamatta on 176. Osa omaisista vei vapautetut lapsensa mukanaan taistelun jälkeen. Venäjän hallitusta on arvosteltu siitä, että osa paikallisista ei tiennyt vielä päivienkään kuluttua lastensa kohtaloa.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Operaatiossa kuoli 10 Alfa- ja Vympel-erikoisjoukkojen jäsentä. Eräs erikoisjoukkojen jäsen kertoo suurten tappioiden syyksi pyrkimyksen suojella panttivankeja, jolloin kaappaajat olivat ampuneet heitä takaapäin. Yli 30 erikoisjoukkojen jäsentä haavoittui.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Presidentti Vladimir Putin julisti kahden päivän suruajan 6.–7. syyskuuta. Syyskuun 7. päivä noin 130 000 ihmistä kerääntyi Moskovan Punaiselle torille osoittamaan mieltään terrorismia vastaan. Joidenkin tietojen mukaan Venäjän hallitus määräsi TV-asemia olemaan näyttämättä raivonpurkauksia tai kritiikkiä hallitusta kohtaan. Koulua ei rakenneta uudelleen, vaan sen tilalle rakennetaan uusi. Koulun liikuntasaliin on pystytetty alttari uhrien muistoksi ja myöhemmin paikalle pystytetään muistomerkki.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Presidentti Vladimir Putinia kritisoitiin muun muassa siitä, että hän ei tehnyt kaikkea mahdollista asian hyväksi, eikä ollut tarpeeksi julkisuudessa sen aikana. Entinen neuvostojohtaja Mihail Gorbatšov sanoi olleensa tyrmistynyt, kuinka kenenkään huomaamatta terroristit onnistuivat tuomaan paikalle aseita ja räjähteitä. Tietysti monet myös katsoivat yleensä koko terroristien toiminnan johtuneen Venäjän harjoittamasta politiikasta Tšetšeniassa.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Kaappaajia pidettiin aluksi tšetšeeneinä, mutta Aslambek Aslahanov kiisti sen. Hänen mukaansa kaappaajat eivät puhuneet tšetšenian kieltä, vaan venäjää. Joukossa arvioitiin olevan monia kansallisuuksia, arabeja, tataareita, kazakkeja, tšetšeenejä, korealaisia ja yksi paikallinen. Yhdeksän kaappaajaa on tunnistettu arabeiksi ja yksi on musta. Sen vuoksi on päätelty, että he olivat islamilaisia terroristeja, jotka tukivat Tšetšenian itsenäisyyttä.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Tšetšeenien kapinajohtaja Aslan Mashadov kielsi joukkojensa osallisuuden tapahtuneeseen ja tuomitsi sen. 17. syyskuuta . Tšetšeenikapinallisten verkkosivujen mukaan Šamil Basajev, mies, jota pidetään vuoden 1995 panttivankikriisiin ja 2002 Moskovan teatterikaappaukseen ideoijana, tunnusti olevansa Beslanin tapahtumien takana. Lehdet ovat yhdistäneet tapahtuneeseen myös inguušijohtaja Magomet Jevlojevin ja Venäjän hallitus on todennut, että kaappaajilla saattaa olla yhteyksiä Al-Qaidaan.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Kaappauskriisi tapahtui viikon sisällä aseellisten tšetšeeniryhmien hyökkäyksistä metroasemalla Moskovassa ja kahden lentokoneen pudotuksesta itsemurhaiskuissa, joissa kuoli 89 ihmistä.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Kaappaajat vaativat aluksi seuraavia asioita:


title: Beslanin koulukaappaus

text: Ainut vangittu kaappari, Nur-Paši Kulajev, 24, on syntynyt Tšetšeniassa. Kulajev sanoi että ryhmää johtivat tšetšenialaissyntyinen militantti "Polkovnik" ("Eversti") ja ukrainalaissyntyinen Anatoli Vladimirovitš Hodov, jota on epäilty myös 15. toukokuuta Moskovan-Vladikavkazin junan pommi-iskuista.


title: Beslanin koulukaappaus

text: Kulajevin mukaan "Polkovnik" ampui militanttien jäsenen, joka vastusti lasten ottamista panttivangeiksi ja räjäytti kaksi naiskaappaajaa kauko-ohjauksella. Nimetön viranomaislähde sanoo että "Polkovnik" olisi venäläinen. Kulajev tuomittiin koulukaappauksen johdosta toukokuun lopussa 2006 elinkautiseen vankeusrangaistukseen.


title: HSC SuperSeaCat Three

text: HSC SuperSeaCat Three on SuperSeaCatin operoima laiva. Alus on rakennettu vuonna 1999 Italiassa Fincantierin telakalla Riva Trigosossa. Ennen Sea Containersia alusta on operoinut Silja Line vuosina 2003–2006, Sea Containers Scotland 1999–2000, Hoverspeed vuonna 2001 ja Sea Containers Scotland jälleen vuosina 2001–2003. Vuodesta 2003 eteenpäin alus oli Helsinki–Tallinna-reitillä pika-aluksena. Tallinkin ostettua Silja Linen heinäkuussa 2006 "SuperSeaCat Threestä" poistettiin Silja Linen logot. Alus ei kuulunut kauppaan, joten se ei ollut enää osa Silja Linen laivastoa. Aluksen kotisatama on La Speziassa Italiassa. Laivan sisaralukset ovat "HSC SuperSeaCat One" ja "HSC" "SuperSeaCat Four".


title: HSC SuperSeaCat Three

text: Laivan pituus on 100 metriä ja leveys 17,1 metriä. Syväys on 2,75 metriä ja aluksen bruttovetoisuus (GT) on 4 500. Autoja se pystyy kuljettamaan noin 150 kappaletta ja matkustajia noin 800. Aluksen koneiston muodostaa neljä Ruston 20RK270 -dieseliä, joiden teho siirretään vesisuihkupropulsioon. Koneiden yhteisteho on 27 500 kilowattia. Alus pystyy saavuttamaan 38 solmun (70 km/h) matkanopeuden, joka on huomattavasti enemmän kuin tavallisten matkustajalauttojen matkanopeus.


title: HSC SuperSeaCat Three

text: Laiva törmäsi Helsingistä tullessaan Tallinnan satamassa 12. lokakuuta 2007 laiturissa olleeseen "Auto Express 2" -alukseen. Törmäyksessä ei loukkaantunut ihmisiä, mutta "Auto Express 2:n" kylkeen tuli miehen kokoinen aukko. Törmäys sattui "SuperSeaCatin" ollessa kääntymässä, kun kova tuuli painoi sen päin toista laivaa. Tallinkin "Auto Express 2:ssa" ei ollut matkustajia, ja törmäyksen jälkeen "SuperSeaCatin" matkustajat pääsivät normaalisti maihin.


title: Šamil Basajev

text: Šamil Salmanovitš Basajev (, (14. tammikuuta 1965 Vedeno, Tšetšeenien ja inguušien ASNT, Neuvostoliitto – 10. heinäkuuta 2006 Ingušia) oli sotilaallinen tšetšeenijohtaja, joka tukijoineen ajoi islamilaisen emiraatin perustamista Pohjois-Kaukasian alueelle. Basajev oli Tšetšenian itsenäisyystaistelun näkyvimpiä hahmoja. Hän käytti nimeä Amir Abdallah Šamil Abu-Idris.


title: Šamil Basajev

text: Basajev kävi koulunsa Dyšne-Vedenossa ja palveli vuodesta 1982 kaksi vuotta Neuvostoliiton armeijassa palomiehenä. Asepalveluksensa suoritettuaan hän työskenteli neljä vuotta kolhoosilla Stalingradin alueella ennen muuttamistaan Moskovaan. Hän yritti päästä lukemaan lakia Moskovan yliopistoon, mutta epäonnistui pääsykokeessa ja meni 1987 kaavoituspuolelle teknilliseen instituuttiin. Hänet kuitenkin erotettiin koulusta seuraavan vuonna huonojen arvosanojen vuoksi. Hän työskenteli myyden tietokoneita.


title: Šamil Basajev

text: Kun vanhoilliset yrittivät vallankaappausta lokakuussa 1991, Basajev tuki tuolloin Boris Jeltsiniä barrikadeilla korkeimman neuvoston valkoisen talon edessä. Samaan aikaan nationalisti Džohar Dudajev kaappasi vallan Tšetšeno-Ingusetiassa. Kun Jeltsin julisti hätätilan ja lähetti joukkoja Tšetšeniaan palauttamaan järjestyksen, Basajev, Lom-Ali Tšatšajev ja Said-Ali Satujev kaappasivat matkustajakoneen matkalla Mineralnyje Vodystä Ankaraan 9. marraskuuta 1991 vetääkseen huomion alueen tilanteeseen. Kaappaus päättyi rauhallisesti ja kaappaajat saivat palata Tšetšeniaan.


title: Šamil Basajev

text: Seuraavana vuonna Basajev matkusti Georgiasta irtautuneeseen Abhasiaan tukemaan hallitusta vastustaneita separatisteja. Basajevista tuli vapaaehtoisten sissijoukkojen, "Kaukasian kansojen liittovaltion" joukkojen komentaja, ja viimein Abhasian varapuolustusministeri. Lokakuussa 1992 Georgian joukot kärsivät ratkaisevan tappion ja etniset georgialaiset ajettiin pois alueelta.


title: Šamil Basajev

text: Basajev matkusti Azerbaidžaniin avustamaan azerijoukkoja sodassa Vuoristo-Karabahin armenialaisseparatisteja vastaan.


title: Šamil Basajev

text: Ensimmäisen Tšetšenian sodan aikana 1995 Basajev johti joukkonsa panttivankikaappaukseen sairaalassa Budennovskissa Etelä-Venäjällä.


title: Šamil Basajev

text: Vuonna 1996 Basajev nousi tšetšeenijoukkojen päälliköksi. Sodan jälkeen joulukuussa 1996 hän luopui sotilasasemastaan ja asettui presidenttiehdokkaaksi, mutta jäi toiseksi 23,5 % äänisaaliilla. 1. tammikuuta 1998 presidentti Aslan Mashadov nimitti hänet pääministeriksi kuudeksi kuukaudeksi.


title: Šamil Basajev

text: Elokuussa ja syyskuussa 1999 Basajev johti joukkonsa naapuritasavaltaan, Venäjän Dagestaniin, josta vallattiin muutamia kyliä ja perustettiin oma hallitus. Venäjä lähetti joukkoja alueelle, ja kahden viikon taistelujen jälkeen sissit vetäytyivät takaisin Tšetšeniaan. Nämä iskut ja samanaikaiset 293 henkeä vaatineet pommi-iskut Moskovassa johtivat toiseen Tšetšenian sotaan, jossa Venäjä valtasi takaisin irtautuneen tasavallan. Basajev menetti toisen jalkansa tammikuussa 2000 astuttuaan maamiinaan tšetšeenijoukkojen vetäytyessä Groznyista. Basajevin joukot saivat apua Afganistanin Taliban-hallitukselta ja vapaaehtoisilta islamistitaistelijoilta.


title: Šamil Basajev

text: Toisen Tšetšenian sodan jälkeen Basajev jatkoi vastarintaa sissisodalla ja erilaisilla iskuilla. Basajev oli Venäjän etsityin terroristijohtaja, joka otti vastuun useista terrori-iskuista. Basajev otti vastuun kaikista Venäjällä tapahtuneista ikävistä tapahtumista; hän muun muassa ilmoitti upottaneensa ydinsukellusvene Kurskin ja aiheuttaneensa Moskovan pimentäneen sähkökatkon 25. toukokuuta 2005. Venäjä lupasi Basajevista 300 miljoonan ruplan palkkion (n. 8,75 miljoonaa euroa).


title: Šamil Basajev

text: Basajev tunnusti 2. marraskuuta 2002 osuutensa Dubrovka-teatterin kaappaukseen Moskovassa, ja vuonna 2004 häntä syytettiin 90 uhria vaatineesta iskusta Venäjän Ingušian tasavaltaan. Hän esiintyy iskusta tehdyllä videolla johtamassa 570 militantin joukkoa.


title: Šamil Basajev

text: Basajev tunnusti syyllisyytensä myös Tšetšenian presidentin Ahmad Kadyrovin murhaan pommi-iskulla 9. toukokuuta 2004. Hän sanoi maksaneensa 50 000 Yhdysvaltain dollaria tämän surmaajille. Hän lupasi myös Kadyrovin pojasta, Ramzan Kadyrovista 25 000 dollaria, koska tämä ”ei ollut enemmän arvoinen”. Kadyrov puolestaan vannoi surmaavansa isänsä tappajat ja Basajevin.


title: Šamil Basajev

text: Basajev otti vastuulleen 89 uhria vaatineen kahden venäläisen matkustajakoneen pudotuksen 24. elokuuta 2004, ja 10 ihmistä surmanneen iskun Moskovan metroon 31. elokuuta 2004. Lisäksi Basajev tunnusti osuutensa Beslanin koulukaappaukseen Pohjois-Ossetiassa 17. syyskuuta 2004, jossa 32 taistelijaa otti haltuunsa koulun lukuvuoden avajaispäivänä. Kuolleita Venäjän joukkojen vapautusyrityksen jälkeen oli miltei kolmesataa.


title: Šamil Basajev

text: Yhdysvaltalaisen ABC-televisioyhtiön julkaistua Basajevin haastattelun ilmoitti Venäjä ryhtyvänsä rajoittamaan televisioyhtiön toimintamahdollisuuksia, koska se katsoi ABC:n tukevan terrorismia tarjoamalla Basajeville julkisuutta. Venäjän ulkoasiainministeriön ilmoituksen mukaan Venäjä ei uusinut ABC:n toimittajien akkreditointia Venäjälle eivätkä sen työntekijät olleet tervetulleita ottamaan yhteyksiä venäläisiin ministeriöihin ja virastoihin.


title: Šamil Basajev

text: Basajev otti vastuun hyökkäyksestä Kabardi-Balkarian pääkaupunkiin Naltšikiin 13. lokakuuta 2005. Hänen mukaansa hyökkäykseen osallistui 217 mujahideenia, jotka eliminoivat 300 uskotonta ja petturia (140 surmattiin ja 160 haavoittui) 41 hyökkääjän tappiolla. Venäjän sisäministeriön mukaan militantit ampuivat 35 turvallisuusjoukkojen ja poliisin jäsentä ja yhdeksän siviiliä. 91 hyökkääjää surmattiin ja 36 vangittiin.


title: Šamil Basajev

text: Kun Itškerian tšetšeenitasavallan presidentti Abdul-Halim Sadulajev surmattiin 2006 ja Doku Umarov nimitettiin separatistien johtoon, Basajev nimitettiin varapresidentiksi 27. kesäkuuta.


title: Šamil Basajev

text: Basajevin ja kolmen muun tšetšeenivastarintataistelijan ilmoitettiin kuolleen räjähdyksessä 9. ja 10. heinäkuuta 2006 välisenä yönä viranomaisten erikoisoperaatiossa räjähteillä lastatun Kamaz-kuorma-auton räjähtäessä kahden kilometrin päässä Ekaževon kylästä Nazranin piirissä Ingušiassa. Kavkaz-Centerin mukaan räjähteiden varomattomasta käsittelystä seurannut räjähdys tapahtui yöllä ja viranomaiset vain löysivät ruumiit.


title: Šamil Basajev

text: Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n johtajan Nikolai Patruševin mukaan Basajev oli suunnittelemassa joukkoineen iskua, jonka olisi ollut määrä tapahtua Etelä-Venäjällä Pietarissa pidettävän G8-maiden kokouksen aikaan. Hänen mukaansa Basajevin jäljille päästiin tutkimalla ulkomailta tehtyjä aseostoja. Venäjän presidentin Vladimir Putinin mukaan kyseessä oli oikeutettu kosto kaikista Basajevin tekemistä rikoksista.


title: Pyromania

text: Pyromania tarkoittaa erityistä himoa tulipaloihin ja niiden sytyttelyyn. Pyromaani saa toiminnastaan jonkinlaista psyykkistä mielihyvää, "pyrofiili" taas nimenomaan seksuaalista mielihyvää. Nämä kaksi termiä on syytä erottaa toisistaan. Pyromaniaan liittyy joissain tapauksissa pyrofiliaa.


title: Pyromania

text: Pyromania tulee erottaa tuho- ja murhapoltoista, joissa taas ensisijaisena tarkoituksena on rikollisesti tuhota jonkin omaisuutta tai jopa yrittää tappaa tai vahingoittaa ihmisiä. Suomen rikoslain määritelmä tuhopoltolle on teko, jossa tulipalo on sytytetty tai yritetty sytyttää tahallisesti. Vastaava rikosnimike on tuhotyö tai vahingonteko. Tuhopoltosta tulee murha, tappo, kuolemantuottamus, pahoinpitely, vakuutuspetos tai petos, mikäli jokin näistä on tulipalon sytyttämisen motiivi tai seuraus.


title: Pyromania

text: Pyromania on sairaus. Pyromaanilta puuttuu rikollinen motiivi tulipalojen sytyttämiseen. Sen sijaan sytyttäminen tapahtuu pakonomaisesti ja kaavamaisesti tavalla, jota pyromaani ei itsekään ymmärrä. Tulipalojen sytyttäminen on pyromaanin tapa ilmaista tunteitaan, kuten esimerkiksi vihaa. Sytyttäminen herättää pyromaanissa suuruuden ja voimakkuuden tunnetta.


title: Pyromania

text: Pyromaniaa voidaan verrata pelihimon ja kleptomanian kaltaisiin impulssihäiriöihin, joilla tarkoitetaan kyvyttömyyttä vastustaa mieleen putkahtavia ideoita ja hetkessä syntyvien tarpeitten tyydyttämistä. Tästä syystä pyromaani ei kohdista tuli-iskujaan erityisesti kehenkään tai mihinkään vaan sytyttelee usein autioita rakennuksia, lautapinoja, roskakasoja ja muita kohteita, jotka sijaitsevat syrjäisellä paikalla.


title: Pyromania

text: Pyromania on miehillä naisia tavallisempaa.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Pohjois-Ossetia-Alania (, ) on Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Pohjois-Kaukasiassa, Venäjän eteläisessä liittopiirissä. Alue käsittää Ossetian pohjoisen osan.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Pohjois-Ossetia-Alanian rajanaapurit ovat Kabardi-Balkarian tasavalta lännessä, Stavropolin aluepiiri pohjoisessa, Tšetšenian ja Ingušian tasavallat idässä sekä Georgia etelässä. Osan raja-alueesta etelässä muodostaa Georgian kiistanalainen, Venäjän itsenäiseksi tunnustama Etelä-Ossetia.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Tasavallan korkein vuori on 5034 metriin kohoava Kazbek Georgian rajalla.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Suurin joki on Terek, joka saa alkunsa etelästä Georgian puolelta ja virtaa tasavaltaan poikki luoteeseen Kabardino-Bakardian puolelle, jossa se kääntyy itään. Joki kulkee vielä pohjoisimman Pohjois-Ossetia-Alanian poikki itään ja laskee myöhemmin Kaspianmereen.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Strategista merkitystä on esimerkiksi tieyhteydellä Etelä-Ossetiaan ja Rokin tunnelilla, jotka Venäjä korjautti äskettäin.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Väestöstä 63,8 prosenttia oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupunkilaisia. Suurin kaupunki oli Vladikavkaz (311 693 as.). Muita alueen kaupunkeja ovat Mozdok (38 768 as.), Beslan (36 728 as.), Alagir (20 949 as.), Ardon (18 774 as.) ja Digora (10 856 as.). Kaupunkityyppisiä taajamia oli väestönlaskennan mukaan vain yksi, pääkaupungin kaupunkipiirikuntaan kuuluva ja pääkaupunkiin kiinni kasvanut Zavodskoi (16 792 as.)


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Pohjois-Ossetian asukkaiden esi-isät olivat alaaneja, indoeurooppalaista kieltä puhuvia sotaisia paimentolaisia, jotka asettuivat Kaukasiaan 600-luvulla. 800-luvulle mennessä bysanttilaiset lähetyssaarnaajat olivat käännyttäneet alaanien kuningaskunnan kristinuskoon. Länsi-Alaniaan perustettiin arkkihiippakunta Konstantinopolin patriarkan alaisuuteen. Alania vaurastui silkkitien kaupan ansiosta.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Keskiajalla maan jäi useaan otteeseen valloittajien alaisuuteen. Sen valloittivat mongolit ja tataarit 1200-luvulla. Väki tunnettiin nyt osseetteina. Islaminusko tuli alueelle 1600-luvulla. Krimin kaanikunnan ja osmanien hyökkäykset ajoivat osseetit liittoon Venäjän keisarikunnan kanssa 1700-luvulla. Pohjois-Ossetia oli ensimmäinen Venäjän valtaan joutunut alue Kaukasiassa, vuodesta 1774, ja pääkaupunki Vladikavkaz oli ensimmäinen Venäjän tukikohta alueella. Vuoteen 1806 mennessä koko Ossetia siirtyi Venäjän alaisuuteen.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Alue kehittyi nopeasti. Gruusian sotilastie Tbilisin ja Vladikavkazin välille valmistui 1799. 1800-luvulla rakennettiin rautatie Vladikavkazista Rostoviin. Ensimmäiset osseetinkieliset kirjat painettiin jo 1700-luvun lopulla.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Venäjän lokakuun vallankumouksen jälkeen Pohjois-Ossetiasta tuli osa Venäjän federaatioon kuulunutta lyhytaikaista autonomista Vuoristolaisneuvostotasavaltaa (Го́рская АССР), joka perustettiin 20. tammikuuta 1921. Tämä autonominen tasavalta jaettiin Kabardi-Balkariaan, Karatšai-Tšerkessiaan, Tšetšeenien, Inguušien ja Pohjois-Ossetian autonomisiin alueisiin 7. heinäkuuta 1924. Autonomisesta alueesta tuli Pohjois-Ossetian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, osana Venäjän sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa, joulukuussa 1936.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Saksalaiset joukot pääsivät toisen maailmansodan aikana myös Pohjois-Ossetiaan. Vladikavkazia kuitenkaan ei pystytty valtaamaan marraskuussa 1942.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Pohjois-Ossetiasta tuli ensimmäinen Venäjän SFNT:n osa, joka julistautui suvereeniksi (20. kesäkuuta 1990). Tästä huolimatta se on edelleen osa Venäjän federaatiota. Osa osseeteista asui Etelä-Ossetiassa, joka oli osa Gruusian sosialistista neuvostotasavaltaa. Gruusian itsenäistyttyä Georgiana 1991 se lakkautti Etelä-Ossetian autonomisen aseman, ja runsaasti osseetteja pakeni rajan yli Pohjois-Ossetiaan. Sadantuhannen osseettipakolaisen virta aiheutti ongelmia etenkin Vladikavkazin esikaupunkipiirin ("Prigorodnyi") inguušiväestössä.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Stalin oli siirtänyt osan Prigorodnyista Ingušiasta Pohjois-Ossetiaan 1944, karkottaessaan inguušit Keski-Aasiaan. Vaikka väki sai myöhemmin palata kotiinsa, alue jäi edelleen kuulumaan Pohjois-Ossetiaan. Etelä-Ossetian pakolaisvirran aiheuttaman konfliktin aikana monet inguušit pakenivat Ingušiaan, eikä riitaa tasavaltojen välillä ole vielä sovittu. Pohjois-Ossetia on saanut myös osansa Pohjois-Kaukasian kriiseistä, verisin tapahtuma oli syyskuun 2004 alussa Beslanin koulukaappaus, jossa 335 siviiliä, monet lapsia saivat surmansa.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Pohjois-Ossetiassa on Vladikavkazin kaupunkipiirin lisäksi kahdeksan muuta kunnallispiiriä, jotka edelleen jakautuvat kuntiin (piirin perässä piirikeskuksena toimiva kaupunki):


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text:
Pohjois-Ossetia-Alaniassa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 712 980 henkeä.
Virallisia kieliä ovat osseetti ja venäjä.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Vuonna 2002 Pohjois-Ossetia-Alanian väestöstä oli osseetteja 445 310 (62,70 prosenttia), venäläisiä 164 734 (23,19 prosenttia), inguušeja 21 442 (3,02 prosenttia), armenialaisia 17 147 (2,41 prosenttia), kumykkeja 12 659 (1,78 prosenttia) ja georgialaisia 10 803 (1,52 prosenttia).


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Osseetit ja venäläiset ovat pääasiassa ortodoksikristittyjä, mutta osa osseeteista sekä suurin osa inguušeista ja kumykeista on muslimeita.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Vuonna 2012 julkaistun, Venäjän uskontoja laajasti kartoittaneen, haastatteluihin pohjautuvan Arena-tutkimuksen mukaan Pohjois-Ossetia-Alanian väestöstä oli:


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text: Arena-kyselytutkimuksen perusteella Pohjois-Ossetia-Alanian väestössä on keskimääräistä enemmän (49 %) Venäjän ortodoksiseen kirkkoon kuuluvia ortodoksikristittyjä, kyselyn antama maan keskiarvo oli 41 %. Poikkeuksellisen suuri osuus väestöstä (29 %) ilmoitti kannattavansa perinneuskontoa (maan keskiarvo 1,2 %). Myös pääsuuntauksiin kuulumattomia kristittyjä oli tavanomaista enemmän.


title: Pohjois-Ossetia-Alania

text:
Pohjois-Ossetia-Alania tuotti Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteensä 74,84 miljardia ruplan osuuden eli 0,20 % Venäjän federaation BKT:stä. Jokaista tasavallan asukasta kohti jaettuna tämä on
105,0 tuhatta ruplaa eli noin 2 572 euroa. Tämä on 40 % Venäjän keskiarvotasosta eli tasavalta ei ole kovin tuottava alue Venäjän BKT:n kannalta katsottuna. Maan matalimman BKT-tuottavuuden
Pohjois-Kaukasian federaatiopiirin seitsemästä alueesta tämä oli kuitenkin toiseksi korkein taso.


title: 5 (luku)

text: 5 (viisi) on luonnollinen luku, joka tulee luvun 4 jälkeen ja jota seuraa luku 6. Esseetyylisessä tekstissä viisi kirjoitetaan yleensä kirjaimin.


title: 5 (luku)

text: Viisi on kolmanneksi pienin alkuluku ja toiseksi pienin viisikulmioluku. Monikulmio, jossa on viisi kulmaa, on viisikulmio. Luku 5 on myös yksi Catalanin luvuista, ja se on myös Fermat'n alkuluku.


title: Beslan

text: Beslan (, ) on Pravoberežjen piirin keskuskaupunki Pohjois-Ossetia-Alaniassa Venäjän federaatiossa. Kaupunki sijaitsee Terekjoen pohjoispuolella noin 22 kilometriä tasavallan pääkaupungista Vladikavkazista luoteeseen. Venäjän Pohjois-Kaukasian halki kulkeva valtatie M29 ja samansuuntainen Venäjän rautateiden ratayhteys kulkee kaupungin kautta.


title: Beslan

text: Vuonna 2010 Beslanin asukasluku oli 36 728. Vuonna 2002 kaupungin asukkaista 81,8 % oli osseetteja ja 13,5 % venäläisiä.


title: Beslan

text: Muualta Ossetiasta tulleet asukkaat perustivat paikkakunnan vuonna 1847 paikallishallinnoliseksi kyläksi nimellä "Beslankau", Beslanin kylä. Virallisesti kylän nimeksi tuli kuitenkin "Tulatovo" tai "Tulatovskoje", paikallisen aatelisen Beslan Tulatovin mukaan. Vuonna 1941 kylän nimi muutettiin "Iristoniksi" eli "Ossetilaiseksi (kyläksi)". Iristonista tuli kaupunki 1950 ja se nimettiin "Beslaniksi".


title: Beslan

text: Kaupungissa on elintarviketeollisuutta, mm. "AO "Beslan-kombinat"", joka jalostaa maissitärkkelystä, maissiöljyä, melassia, glukoosia ja dekstriiniä sekä konepajateollisuutta, jonka suurin yritys on "Avtospetsoborudovanija", sähköteknistä teollisuutta, tekstiiliteollisuutta sekä rakennustarviketuotantoa. Maatalous tukee jatkojalostusta. Pravoberežjen piirissä kasvatetaan vehnää, maissia, ohraa, perunoita ja vihanneksia.


title: Beslan

text: Beslanin koulukaappaus koulujen alkamispäivänä 1. syyskuuta 2004 herätti laajaa kansainvälistä huomiota.


title: Illuminati

text: Illuminati (latinaa, 'valaistuneet'; suomessa yksittäisestä jäsenestä "illuminati") oli Baijerissa jesuiittaoppineen Adam Weishauptin vuonna 1776 perustama salaseura. Sen tavoite oli korostaa järkeä ihmisten ajattelussa sekä vähentää kirkon ja valtion valtaa. Illuminatin perustaminen osui valistuksen ja tieteellisen vallankumouksen aikaan.


title: Illuminati

text: Illuminati kiellettiin Baijerissa vuonna 1787, eikä sen myöhemmästä toiminnasta ole tietoa. Illuminatin vaikutuksesta maailmanhistorian merkittäviin tapahtumiin ja sen olemassaolosta nykyisinkin on esitetty salaliittoteorioita. Joidenkin mukaan Illuminatin toiminta jatkui ja siirtyi vain maan alle.


title: Illuminati

text: Illuminatien järjestön perusti vuonna 1776 baijerilainen jesuiittaoppinut Adam Weishaupt. Järjestön nimi on latinaa ja tarkoittaa ”valaistuneet” (yksikössä "illuminatus", ’valaistunut’). Weishaupt korosti järkeä yli tunteen. Hänen tarkoituksensa oli järjestönsä kautta tehdä ihmiset vapaiksi ennakkoluuloistaan, tehdä heistä kypsiä ja moraalisia sekä kasvattaa heidät ulos kirkon ja valtion uskonnollisista ja poliittisista rajoituksista. Salaseuraksi perustetun järjestön todelliset päämäärät oli tarkoitus paljastaa jäsenille vasta, kun he saavuttaisivat tietoisuuden ja ymmärryksen ”papillisen” tason.


title: Illuminati

text: Saavuttaakseen järjestönsä tavoitteen jäsenten piti tehdä havaintoja, koota tietoa ja toimittaa salaisia raportteja ylimmilleen. Tätä kautta järjestö tavoitteli mahdollisuutta valvoa yleistä mielipidettä, rajoittaa vallanpitäjien valtaa, rajoittaa kumouksellisten ja taantumuksellisten toimintaa sekä valaa pelkoa vihollisiinsa. Järjestön kerrottiin omaksuneen kuuliaisuuden jesuiittojen opeista, kokeet ja seremoniat vapaamuurareilta sekä maanalaiset mysteerit ja pelottomuuden temppeliherroilta.


title: Illuminati

text: Illuminatit liittoutuivat aluksi vapaamuurareiden kanssa, ja ”valaistuneet vapaamuurarit” toimivat muutaman vuoden ajan useassa Euroopan maassa. Yleinen asenne kääntyi kuitenkin illuminateja vastaan, ja Baijeri julisti 1787 jäsenten värväämisen illuminateihin kuolemalla rangaistavaksi rikokseksi. Seura meni maan alle; Weishaupt tuomitsi sen itsekin ja teki sovinnon katolisen uskon kanssa.


title: Illuminati

text: Illuminatien ja vapaamuurarien lyhyestä yhteistyöstä syntyi taru, jonka mukaan illuminatien mestarit hallitsisivat vapaamuurareita ja muita salaseuroja edelleen ja aikoisivat yhä toteuttaa Weishauptin maailmanhallintasuunnitelman. Tämän suunnitelman tavoitteena olisi kapitalismin ja autoritarismin hallitsema Uusi maailmanjärjestys. Jotkut uskovat illuminatien siksi manipuloivan valuuttoja, maailman osakemarkkinoita ja vaaleja sekä järjestävän salamurhia. Yhdysvaltain dollarissa olevan pyramidin ja silmän on väitetty olevan illuminaattien symboli. Jotkut uskovat illuminatien olevan avaruusolentoja. Illuminatien myöhemmästä toiminnasta ei kuitenkaan ole mitään viitteitä.


title: Illuminati

text: Kaunokirjallisuudessa illuminatia käsittelevät esimerkiksi Dan Brownin "Enkelit ja demonit" (2000) sekä Robert Shean ja Robert Anton Wilsonin "Illuminatus!"-trilogia (1975).


title: China Northwest Airlines

text: China Northwest Airlines oli yksi Kiinan kansantasavallan ulkomaanlentoyhtiöistä. Sillä oli toimistoja Venäjällä Habarovskissa ja Irkutskissa, Pohjois-Koreassa Pjongjangissa, Etelä-Koreassa Soulissa ja Japanissa Nagoyassa. Nimensä mukaisesti ("Kiinan luoteiset lentolinjat") se vastasi Kiinan ulkomaanlennoista luoteeseen. Vuonna 2002 yhtiö liitettiin China Eastern Airlinesiin.


title: China Northwest Airlines

text: Toimintansa aikana China Northwest Airlines käytti seuraavia konetyyppejä:


title: Joni Skiftesvik

text: Jon (Joni) Harald Skiftesvik (s. 26. heinäkuuta 1948 Haukipudas) on suomalainen kirjailija. Hänet tunnetaan monipuolisena kirjoittajana ja etenkin taitavana novellistina. Hänellä on erittäin laaja tuotanto, johon sisältyy romaanien ja novellien lisäksi muun muassa näytelmiä, radiokuunnelmia, tietokirjoja, dramatisointeja ja antologioita.


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvik on yksi palkituimmista suomalaisista nykykirjailijoista. J. H. Erkon esikoiskirjapalkinnon Skiftesvik sai 1983 ja Kalevi Jäntin palkinnon 1986. Vuonna 2015 Skiftesvik sai Runeberg-palkinnon teoksellaan "Valkoinen Toyota vei vaimoni" (2014). Hän on ollut kolme kertaa kirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokkaana. Vuonna 2005 tasavallan presidentti palkitsi Skiftesvikin Pro Finlandia -mitalilla.


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvikin tuotantoa on käännetty 12 kielelle.


title: Joni Skiftesvik

text: Haukiputaalla syntyneen Skiftesvikin vanhemmat olivat norjalainen merikapteeni Otto Olafsen Skiftesvik ja haukiputaalainen ahtaaja Aila Elina Susanna Enojärvi. Vuonna 1949 Skiftesvik muutti äitinsä kanssa Norjaan isänsä kotiseudulle Askøyhyn, lähelle Bergeniä. Vielä saman vuoden lopulla he muuttivat kuitenkin takaisin Haukiputaalle Martinniemeen.


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvik valmistui ylioppilaaksi Haukiputaan yhteiskoulusta vuonna 1969. Hän on suorittanut journalismin opintoja.


title: Joni Skiftesvik

text: Ennen kirjailijan uraansa Skiftesvik teki pitkän uran eri lehdissä. Suorittaessaan asepalvelustaan vuonna 1970 hän työskenteli "Ruotuväen" toimittajana Helsingissä ja tiedotusupseerin apulaisena Pohjois-Suomen sotilasläänin esikunnassa Oulussa. Hän työskenteli "Oulu-lehden" toimitussihteerinä vuosina 1968–1973 ja päätoimittajana 1981–1983, "Iltasten" toimitussihteerinä vuosina 1973–1974, "Liiton" toimittajana 1974–1975 ja "Kainuun Sanomien" uutispäällikkönä 1975–1977 ja toimituspäällikkönä 1977–1981. Vuosina 1983–1988 Skiftesvik oli Kolmiokirja Oy:n julkaisujohtaja. Vapaa kirjailija hän on ollut vuodesta 1988.


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvik on kirjoittanut muun muassa novelleja, romaaneja, näytelmiä, kuunnelmia, dramatisointeja sekä televisio- ja kokoillan elokuvien käsikirjoituksia. Hänen tuotantoaan on käännetty 12 kielelle.


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvikin kirjoissa on äkillisiä ja arvaamattomia, elokuvan leikkauksia muistuttavia käänteitä sekä nopeita ajallisia siirtymiä ja takaumia. Hänen kirjallinen esitystapansa on tiivistä, iskevää ja värikästä. Varsinkin merellisissä teoksissa on myyttisiä piirteitä. Tapahtumat sijoittuvat monesti meren läheisyyteen yhtä hyvin Pohjanlahdelle kuin Englannin kanaalin rantamille. Skiftesvikin kotikylä Haukiputaan Martinniemi näyttäytyy usein hänen teksteissään satamineen, sahoineen ja lähihistoriaan liittyvine tapahtumineen (esimerkiksi lakot, sodat, eräät ihmiskohtalot).


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvikille on tyypillistä kirjoittaa isän ja pojan suhteesta sekä ihmisen elämästä meren ja pohjoisen luonnon ehdoilla. Myös Petsamo näkyy hyvin usein hänen tuotannossaan. Menneisyys hyvine ja huonoine tekoineen ja monenlaisine arvoituksineen vaikuttaa usein ratkaisevasti henkilöiden kohtaloihin. Skiftesvik sijoittaa novellinsa ja romaaninsa mielellään lähihistorian taite- ja kriisikohtiin. Sellaisia ovat esimerkiksi jääkärivärväyksen aika, sisällissota, kieltolaki, talvi- ja jatkosota, desanttien toiminta, asekätkentä, vaaran vuodet, lakot ja pula-ajan loikkaukset Neuvostoliittoon. Mielellään hän asettuu pienen ihmisen asemaan ja tarkkailee sieltä tapahtumien käänteitä.


title: Joni Skiftesvik

text: Runeberg-palkintoraadin perustelut 2015 kuvaavat Skiftesvikin kirjailijanlaatua:


title: Joni Skiftesvik

text: Tunnetuin Joni Skiftesvikin käsikirjoittama elokuva on kulttimaineeseen noussut, Matti Ijäksen ohjaama tv-elokuva "Katsastus". Sen käsikirjoituksen pohjana Skiftesvik on käyttänyt kolmea novelliaan. Alkupuoli elokuvasta on aivan uutta tekstiä. Teema-kanavan yleisöäänestyksessä marraskuussa 2008 Katsastus valittiin 1980-luvun suosituimmaksi tv-ohjelmaksi. Elokuva menestyi Suomen edustajana Prix Italia- ja Kultainen Praha-kilpailuissa saaden Prahassa lehdistön palkinnon.


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvik on sovittanut Katsastuksen myös näyttämölle ja se on nähty lähes kahdessakymmenessä teatterissa.


title: Joni Skiftesvik

text: Näytelmissään kirjailija liikkuu usein lähihistoriassa. Tunnetuin näytelmä on merikapteeni H. W. Snellmanista ja legendaarisesta Toivo-fregatista kertova "Laiva Toivo, Oulu". Skiftesvik on myös tuottelias radiokuunnelmien kirjoittaja ja palkittu ainoana suomalaisena kirjailijana kaksi kertaa sokeain kuunnelmapalkinnolla.


title: Joni Skiftesvik

text: Kirjallisiksi esikuvikseen hän on maininnut Pentti Haanpään, Timo K. Mukan sekä ulkomaiset lehtimieskirjailijat Ernest Hemingwayn, Gabriel Garcia Marquezin ja Curzio Malaparten.


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvik sai J. H. Erkon palkinnon esikoisteoksestaan novellikokoelmasta "Puhalluskukkapoika ja taivaankorjaaja" vuonna 1983. Tasavallan presidentin myöntämän Pro Finlandia -mitalin hän sai vuonna 2005. Hän on ollut kolmesti Finlandia-palkintoehdokkaana; teokset ovat "Pystyyn haudattu", "Tuulenpesä" ja "Yli tuulen ja sään".


title: Joni Skiftesvik

text: Lisäksi hän on saanut muun muassa Kalevi Jäntin palkinnon, Oulun läänin taidepalkinnon, Oulun kaupungin tunnustuspalkinnon, Suomen Maakuntakirjailijoiden kirjallisuuspalkinnon, Suuren Suomalaisen kirjakerhon palkinnon sekä Uudet Kirjat -kerhon palkinnon. Sokeain kuunnelmapalkinnon hän on saanut kaksi kertaa (1994 Isäni, sankari ja 2001 Kuin yhtä perhettä). Nordisk Panoraman palkinnon parhaasta pohjoismaisesta tv-elokuvakäsikirjoituksesta hän sai 2003.


title: Joni Skiftesvik

text: "Valkoinen Toyota vei vaimoni" (2014) sai vuoden 2015 Runeberg-kirjallisuuspalkinnon. Skiftesvik voitti myös samalla kirjallaan varjo-Runeberg-palkinnon, joka perustui yleisöäänestykseen parhaasta ehdokaskirjasta.


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvikillä on neljä lasta: Kai Harald, Kim Kristian (k. 1985), Saga Joanna ja Helga Sofia. Hänen puolisonsa on merkonomi Hilkka o.s. Laukka.


title: Joni Skiftesvik

text: Kaikki novellikokoelmat ja romaanit sekä antologiat ovat saatavissa ääni- ja e-kirjoina (ei koske teosta "Töitä arkkunikkarille").Muut


title: Joni Skiftesvik

text: Skiftesvikin tuotantoa käännetty ruotsiksi, norjaksi, venäjäksi, englanniksi, saksaksi, unkariksi, tšekiksi, ranskaksi, hollanniksi, viroksi, sorbiksi ja bulgariaksi.


title: Joni Skiftesvik

text: Kirjat:


title: Joni Skiftesvik

text: Kuunnelmat:


title: Joni Skiftesvik

text: "Kirjalliset palkinnot:"


title: Joni Skiftesvik

text:
"Muut palkinnot:"
"Kunnia- ja ansiomerkit:"
"Kirjalliset luottamustoimet:"
"Kunniajäsenyydet:"


title: Flyygelitorvi

text: Flyygelitorvi on vaskipuhaltimiin kuuluva, trumpettimaisesta ulkomuodostaan huolimatta käyrätorven sukulaissoitin. Se koostuu samoista osista kuin trumpetti; suukappaleesta, kartiomaisesta putkesta, venttiilikoneistosta, "triggereistä" ja kellosta. Ääni on trumpettiin verrattuna pehmeämpi.


title: Flyygelitorvi

text: Flyygelitorvella on sama ääniala kuin trumpetilla, mutta ylärekisteriä on vaikeampi hallita. Flyygelitorvella voi myös soittaa suuresta Bb:stä suureen Gb:n asti vaikka trumpetilla nämä äänet eivät soi (suuresta B:stä pieneen Eb:n äänet eivät soi flyygelitorvella). Neliventtiilisellä flyygelitorvella voi soittaa kromaattisesti suuresta Gb:stä ylöspäin, neljäs venttiili madaltaa ääntä kvartilla. Äänialan yläraja on eri jokaiselle soittajalle, kuten muissakin vaskipuhaltimissa, mutta flyygelitorvelle kirjoitetaan harvoin viivaston päälle, jossa sen ääni muuttuu kireäksi.


title: Flyygelitorvi

text: Flyygelitorvea käytetään nykyään eniten jazzissa, vaskiyhtyeissä ja viihde/popmusiikissa, jossa se on yleinen trumpetistin sivusoitin, mutta sille on sävelletty myös klassista materiaalia. Parhaiten flyygelitorvi toimii soolosoittimena tai vaikka pasuunoiden kanssa sektion ylimpänä äänenä.


title: Jännitys

text: Jännitys (tunnus "s" tai "σ") ilmaisee pinta-alayksikköön kohdistuvaa voimaa. Jännityksen yksikkö SI-järjestelmässä on pascal (Pa = N / m²).


title: Jännitys

text: Jännityksestä puhutaan esimerkiksi kun voima kohdistuu jotakin rakennetta kannattavaan pulttiin. Nesteen tai kaasun painaessa seinämää puhutaan taas paineesta, vaikka molemmissa tilanteissa voima kohdistuu tiettyyn pinta-alaan. Kappaleen venymä voidaan laskea kimmokertoimen avulla, kun siihen kohdistuva jännitys tunnetaan.


title: Jännitys

text: Jännitys voi olla "vetojännitystä", "puristusjännitystä", "taivutusjännitystä" tai "leikkausjännitystä". Vaihtuva jännitys voi aiheuttaa materiaalin väsymistä.


title: Šokkisivusto

text: Šokkisivusto on verkkosivusto, jonka tarkoituksena on olla katsojille epämiellyttävä ja sokeeraava kokemus. Šokkisivusto sisältää järkyttävää, erittäin mautonta tai julmaa kuva-, ääni- ja videomateriaalia. Aiheisto saattaa olla myös oksettavaa, esimerkiksi ulosteisiin liittyvää. Osa kuvista ja videonpätkistä on saattanut alun perin esiintyä pornoelokuvissa tai pornografisilla sivustoilla, joista aineisto on levinnyt huumori- ja sokeeraamiskäyttöön suunnitelluille verkkosivuille.


title: Virtapiiri

text: Suljettu virtapiiri on virtalähteiden, johtimien ja sähkölaitteiden muodostama sähkövirran kulkureitti. Avoimesta virtapiiristä ei virta kulje lävitse, virtapiiri voidaan katkaista tarkoituksellisesti esimerkiksi katkaisijalla.


title: Virtapiiri

text: Suljetussa virtapiirissä pätevät Kirchhoffin säännöt, jotka ovatVirtapiirien analysointia voi helpottaa piirimuunnoksilla:


title: Romaani

text: Romaani on laaja proosamuotoinen, sepitteellinen kirjallinen teos. Romaani on 1800-luvulta lähtien ollut kaunokirjallisuuden hallitseva lajityyppi.


title: Romaani

text: Romaani on kirjallisuudenlajeista moniaineksisin ja joustavin – laajuutensa ansiosta siihen on mahdollista sijoittaa monenlaisia tekstiaineksia, henkilöhahmoja, dialogia, kuvausta sekä monimutkaisia juonirakenteita. Länsimaisen kirjallisuuden traditiossa sana romaani ("roman") juontaa 1100-luvun Ranskasta, jossa sitä käytettiin alkuaan mistä tahansa kansankielellä eli lingua romanalla kirjoitetusta proosatekstistä.


title: Romaani

text: Romaani eroaa novellista pituutensa ja monimutkaisemman rakenteensa puolesta.


title: Romaani

text: Yleisesti romaanissa voidaan katsoa olevan yli 60 000 sanaa, tämä pätee suomenkielisessä teoksessa. Englanninkielisessä versiossa sanoja voi olla 80 000.


title: Romaani

text: Romaanin ja novellin ero voi joskus olla vaikeasti määriteltävä. Joitakin satasivuisia tekstejä lasketaan vielä novelleiksi ja toisaalta on olemassa pienoisromaaneja, joista esimerkiksi Samuel Beckettin "Huonosti nähty huonosti sanottu" on vain 50-sivuinen. Vaikka ehdottomia määritelmiä ei ole, luetaan seuraavat ominaisuudet usein romaanin tunnusmerkeiksi:Romaani sijoittuu usein tunnistettavaan paikkaan ja aikaan. Inhimillinen elämä on yleensä tarinoiden pääosassa, riippumatta siitä, ovatko henkilöt ihmisiä vai eivät. Yleensä tietyt henkilöhahmot ovat kertomuksessa keskeisempiä eli teoksella on yksi tai useampia päähenkilöitä, ja romaani kuvaa juonen kautta tiettyä muutosta ja kehitystä näissä henkilöhahmoissa.


title: Romaani

text: Romaania muistuttavia pitkiä proosateoksia on kirjoitettu Euroopassa ja muualla maailmassa jo antiikin aikoina. Antiikin aikana romaania ei kuitenkaan vielä määritelty, koska se ei ollut arvostettu kirjallisuudenlaji. Pitempiä proosateoksia kutsuttiin kreikaksi muun muassa nimillä "historia", "mythos", "drama" tai "plasma", latinaksi taas nimellä "fabula". Niiden aiheina olivat yleensä rakkaus ja seikkailut, Roomassa usein eroottiset teemat. Antiikin aikaisia romaanin alkumuotoja ovat miletolaiset tarinat, Heliodoroksen, Lukianoksen, Petroniuksen ja Apuleiuksen kertomukset. Myös homeeriset eepokset voidaan käsittää romaanin esiasteeksi. Egyptissä kirjoitettiin noin 1200 eaa. kirjallisuutta, jossa oli romaanimaisia piirteitä, esimerkiksi Kuolleiden kirja ja Sinuhen tarina..


title: Romaani

text: Nykyisenkaltainen romaani alkoi kehittyä vasta keskiajalla, jolloin romaani eriytyi eepoksesta omaksuen ilmaisutavoikseen proosamuodon ja kansankielen. Käsitteenä romaani (roman) on alun perin merkinnyt lingua romanalla eli latinaan pohjautuneella kansankielellä kirjoitettua proosatekstiä.


title: Romaani

text: Romaani yleistyi renessanssin aikana, ja sen suosio kasvoi vuonna 1605 julkaistun Miguel de Cervantesin Don Quijoten ilmestymisen jälkeen. Don Quijote merkitsi uudenaikaisen, individualismia korostavan romaanin syntyä. Myös Daniel Defoen vuonna 1719 julkaistu Robinson Crusoe oli suuri menestys, ja vahvisti romaanin asemaa kirjallisuuden muotona.


title: Romaani

text: Hallitsevaksi kaunokirjallisuuden lajiksi romaani nousi 1800-luvun realismin myötä, ja se on säilyttänyt valta-asemansa nykypäivään asti.


title: Romaani

text: Avainromaanissa keskeisillä henkilöillä ja heihin liittyvillä tapahtumilla on selvästi tunnistettavat vastineet todellisuudessa. Romaanissa henkilöiden nimet on kuitenkin yleensä muutettu toisiksi. Lajityyppinä avainromaani syntyi Ranskassa 1600-luvulla, jolloin sitä edusti esimerkiksi Madeleine de Scudéryn kymmenosainen teos "Artaméne, ou le Grand Cyrus" (1649-53). Muita huomattavia avainromaaneja ovat muun muassa Ernest Hemingwayn "Ja aurinko nousee" ja Simone de Beauvoirin Mandariinit. Tunnettuja suomalaisia avainromaaneja ovat Hannu Salaman Tapausten kulku ja Helvi Hämäläisen "Säädyllinen murhenäytelmä".


title: Romaani

text: Dokumenttiromaani perustuu tositapahtumiin sekä niiden pohjalta laadittuihin dokumentteihin. Se on alun perin ranskalaisten Edmond ja Jules de Goncourtin 1860-luvulla käyttöön ottama termi. Goncourt-veljekset asettivat romaanin tehtäväksi yhteiskunnallisen ja psykologisen tutkimuksen. Naturalistisissa ja äärimmäisen yksityiskohtaisissa teoksissaan he paneutuivat muun muassa mielisairaiden ja köyhälistön elämään.


title: Romaani

text: Nykyisin dokumenttiromaanilla tarkoitetaan romaania, joka perustuu suurimmaksi osaksi asiakirjoihin ja erilaiseen arkistoaineistoon. Kuuluisia esimerkkejä dokumenttiromaanista ovat Theodore Dreiserin Amerikkalainen murhenäytelmä ja Truman Capoten "Kylmäverisesti". Tunnettu suomalainen dokumenttiromaani on Paavo Rintalan Lakko, joka kuvaa Kemin satamalakkoa.


title: Romaani

text: Fantasiaromaani kertoo arkitodellisuudelle vieraista, sadunomaisista tai myyttisistä tapahtumista. Fantasiaromaaneissa esiintyy usein kansanperinteestä tuttuja taruolentoja, kuten lohikäärmeitä tai kääpiöitä. Esimerkkejä fantasiaromaaneista ovat J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" ja Johanna Sinisalon "Ennen päivänlaskua ei voi".


title: Romaani

text: Historiallisen romaanin tapahtumat sijoittuvat menneisyyteen, esimerkiksi antiikin Rooman tai keskiaikaan. Joskus historiallinen romaani voi olla allegoria kirjoitushetkensä aikakaudesta. Tunnetuin suomalainen historiallinen romaani on Mika Waltarin "Sinuhe egyptiläinen".


title: Romaani

text: Kehitysromaanissa on keskeistä henkilön sisäisen ja ulkoisen kehityksen sekä persoonallisuuden kypsymisen kuvaus myötä- ja vastoinkäymisten kautta. Romaanilaji syntyi alun perin Saksassa 1700-luvulla, jossa sitä kutsuttiin nimellä "Bildungsroman". Tunnettuja esimerkkejä kehitysromaanista ovat Goethen Nuoren Wertherin kärsimykset, Charles Dickensin "David Copperfield" ja Toivo Pekkasen Tehtaan varjossa.


title: Romaani

text: Kirjeromaani rakentuu kirjeistä tai kirjeenvaihdosta. Tämä romaanin alalaji oli erityisen suosittu Euroopassa 1700-luvulla, ja naiskirjailijoilla oli merkittävä rooli sen muotoutumisessa. Esimerkkejä ovat Johann Wolfgang von Goethen "Nuoren Wertherin kärsimykset" ja Choderlos de Laclos’n "Vaarallisia suhteita". Myös ensimmäinen Suomessa ilmestynyt romaani, Fredrika Wilhelmina Carstensin "Murgrönan", on muodoltaan kirjeromaani.


title: Romaani

text: Päiväkirjaromaani rakentuu päähenkilönsä ja kertojansa päiväkirjamerkinnöistä. Esimerkki päiväkirjaromaanista on Georges Bernanos'n "Maalaispapin päiväkirja".


title: Romaani

text: Rakkausromaanissa tarina keskittyy kahden henkilön, yleensä miehen ja naisen, välisen rakkauden ympärille. Romanttisessa rakkaudessa rakastaja kohdistaa tunteensa tiettyyn ihmiseen ja kaipaa likeiseen yhteyteen rakastettunsa kanssa. Romanttinen rakkaus on luonteeltaan seksuaalista ja toteuttaa idealistista rakkauskäsitystä. Rakkausromaani vahvistaa sen yhden ainoan myyttiä, jossa täydellistyminen voi tapahtua. Sukupuolieron vuoksi rakkausromaaneissa päähenkilöt toteuttavat maskuliinisiksi ja feminiiniksi luokiteltuja kulttuurisia piirteitä. Näitä piirteitä miesten kohdalla ovat erityisesti voimakkuus, aktiivisuus ja rationalismi. Nainen kuvataan tyypillisesti hieman passiivisemmaksi, tunteelliseksi ja herkäksi. Sankarittaret ovat myös kauniita: jos naiset eivät pidä itseään kovin viehättävinä, heillä on jokin kompensoiva erityispiirre. Yleensä rakkausromaanien sankarittaret ovat myös monipuolisemmin kuvattuja kuin miehet. Rakkausromaanin tyypillisiä mieshahmoja on yleensä vain kaksi: voimakas ja maskuliininen, vaikeasti taltutettava sankari ja feminiinisiä piirteitä omaava tunteellinen mies.


title: Romaani

text: Rakkausromaanit ovat omalta osaltaan rakentaneet länsimaisen kulttuurin piirissä yleiseksi muodostunutta käsitystä rakkauden ainutlaatuisuudesta. Tätä kautta rakkaus on myös saanut etuoikeutetun aseman avioliiton ainoana ehtona. Rakkausromaanit uusintavat ja toistavat vakiintuneita konventioita ja representaatioita romanssikaavallaan. Samalla ne myös tuottavat rakkauden jo yleisesti omaksuttua kieltä. Tyypillisessä rakkausromaanissa tarinan loppu on onnellinen, ja monien vaikeuksien ja väärinkäsitysten jälkeen pääpari saa toisensa. Tunnettuja esimerkkejä ovat muun muassa Jane Austenin "Ylpeys ja ennakkoluulo" (1813) ja Charlotte Brontën "Kotiopettajattaren romaani" (1847). Uudempia rakkausromaaneiden kirjoittajia ovat muun muassa Danielle Steel ja Catherine Cookson.


title: Romaani

text: Rikosromaani kertoo rikoksesta, sen tapahtumisesta ja selvittämisestä. Rikosromaaneissa juoni punoutuu rikoksen ja rikollisen motiivien selvittämisen ympärille. Lajityyppi on saanut alkunsa 1700-luvulla.


title: Romaani

text: Rikosromaani on lajina monipuolinen ja monimuotoinen. Osa teoksista on kaavamaista viihdettä, osassa taas pohditaan kunnianhimoisesti yhteiskunnallisia ja psykologisia aiheita. Esimerkki rikosromaanista on Matti Yrjänä Joensuun "Harjunpää ja poliisin poika". Kun dekkari kertoo tarinan rikollisen näkökulmasta, kyseessä on rikosromaani. Henkilöt ja heidän motiivinsa kuvataan tarkasti, ja rikoksen suunnittelu, valmistelu ja toteuttaminen ovat kerronnan kohteita. Lukijan oletetaan samastuvan näin rikolliseen ja toivovan vilpittömästi että rikos onnistuisi ja että poliisit epäonnistuisivat.


title: Romaani

text: Salapoliisiromaani (epämuodollisesti ”dekkari”) on rikosromaani, jossa rikosta selvittää salapoliisi eli yksityisetsivä. Tunnettuja esimerkkejä ovat Agatha Christien Hercule Poirot -romaanit ja Raymond Chandlerin Philip Marlowe -tarinat.


title: Romaani

text: Tieteisromaanit käsittelevät asioita, jotka nousevat tieteen luomista mahdollisuuksista – joko lisäten mukaan mielikuvituksellisia piirteitä, tai pitäytyen tiukasti tieteellisissä tosiasioissa. Ne sijoittuvat tyypillisesti kaukaiseen tulevaisuuteen. Keskeisiä aiheita voivat olla esimerkiksi maan ulkopuolinen äly, kaukaiset planeetat, avaruussiirtokunnat ja tähtimatkat. Tunnettu esimerkki on muun muassa Arthur C. Clarken "2001: Avaruusseikkailu".


title: Romaani

text: Veijariromaani (pikareskiromaani) rakentuu päähenkilön seikkailujen ympärille. Veijariromaanin tyylilaji on usein parodia tai satiiri. Kuvattavan aikakauden tapoja ja oloja käsitellään yleensä kriittiseen sävyyn. Esimerkkejä veijariromaaneista ovat Cervantesin "Don Quijote" ja Jaroslav Hašekin "Kunnon sotamies Švejkin seikkailut maailmansodassa".


title: Romaani

text: Yhdenpäivänromaani on nimensä mukaisesti romaani, jonka tapahtumat sijoittuvat yhteen päivään. Tunnettuja yhdenpäivänromaaneja ovat muun muassa Joel Lehtosen "Putkinotko", Volter Kilven "Alastalon salissa", Antti Tuurin "Pohjanmaa" ja James Joycen "Odysseus".


title: Romaani

text: Yksi maailmankirjallisuuden merkittävimmistä romaaneista on Miguel de Cervantesin vuonna 1605 ilmestynyt "Don Quijote de la Mancha". 1800-luvulla julkaistuista romaaneista klassikkoasemassa ovat muun muassa Charles Dickensin "Oliver Twist", Fjodor Dostojevskin "Rikos ja rangaistus" ja Leo Tolstoin "Sota ja rauha", Victor Hugon "Kurjat" ja Herman Melvillen "Moby Dick". Suomenkielisen romaanin suurin klassikko on Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä".


title: Romaani

text: Erääksi ensimmäiseksi suomenkieliseksi romaaniksi katsotaan Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä" (1870). Suomenkielisten pienoisromaanien kirjoittajana taas on kunnostautunut ennen muuta Mika Waltari. Klassikoihin kuuluvat myös Väinö Linnan pääteokset " Tuntematon sotilas" ja "Täällä Pohjantähden alla" -trilogia.


title: Ismo Alanko

text: Ismo Kullervo Alanko (s. 12. marraskuuta 1960 Kerava) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Alanko on toiminut muun muassa Hassisen koneen, Sielun Veljien ja Ismo Alanko Säätiön keulahahmona.


title: Ismo Alanko

text: Lapsena Alanko kuunteli paljon äitinsä Anna-Liisa Alangon runonlausuntaa, ja epäileekin tämän vaikuttaneen suuresti siihen että hänestä tuli ”laulava runoilija”. Ismo Alanko soitti aluksi selloa, mutta lopetti harrastuksensa kahdeksan vuoden jälkeen, koska ”olisi täytynyt alkaa harjoitella”.


title: Ismo Alanko

text: Ollessaan alle 15-vuotias Alanko teki jo omia kappaleita, ja hänen yhtyeensä The Unemployed, Sight ja Kuulovaurio soittivat jo useilla keikoilla. Sight pääsi hopealle rockin SM-kisoissa progressiivisen rockin sarjassa. Varhaisista vaikutteistaan Alanko on maininnut muun muassa Hurriganesin levyt Rock And Roll All Night Long ja Roadrunner, yhtyeet Deep Purple ja Jethro Tull sekä artistit John Lennon, Alice Cooper ja David Bowie.


title: Ismo Alanko

text: Suoritettuaan lukion Alanko matkasi Tukholmaan työskentelemään siivoojana ja apurina rakennuksilla. Kuultuaan uutta suomalaista rockia Alanko päätti palata Joensuuhun perustaakseen yhtyeen, ja Hassisen kone sai alkunsa. Tukholmassa Alanko tapasi myös ensi kertaa basisti Jouko Hohkon, jonka hän sittemmin otti mukaan Sielun Veljet -yhtyeeseensä.


title: Ismo Alanko

text: Ismo Alanko tuli tunnetuksi yhtyeessä Hassisen kone, joka voitti Rockin Suomen-mestaruuskisojen uusi aalto -sarjan vuonna 1980. Musiikkityylinä oli aluksi uuden aallon punk, mutta jo kolmannella levyllä yhtyeen tyyli oli vaihtunut yksinkertaisesta ilmaisusta monimutkaiseen. Kolmannen levyn jälkeen Hassisen kone hajosi ja Alanko perusti uuden yhtyeen, Sielun Veljet. 1990-luvun alussa Alanko teki neljä soololevyä ja keikkaili erilaisten yhtyeiden kanssa (ainakin Ismo Alanko ja Yhtye, Ismo Alanko ja Tuonelan lukio, Ismo Alanko ja Puusta pudonneet sekä Ismo Alanko ja Vapaat soittajat). Lisäksi hän teki 90-luvun puolessa välissä yksin keikkoja, nimellä Ismo Alanko Yksin. 1990-luvun puolivälissä hän perusti Ismo Alanko Säätiön, joka monen vuoden toiminnan jälkeen pantiin telakalle vuoden 2006 loppupuolella. Vuonna 2007 Alanko perusti jälleen uuden yhtyeen, nimeltään Ismo Alanko Teholla, johon kuuluu hänen lisäkseen vain yksi jäsen, lyömäsoitintaiteilija Teho Majamäki. Poko Rekordsilla kaikki "Ruuhkainen taivas" -albumiin asti julkaissut Alanko solmi vanhan päätyttyä uuden sopimuksen Fullsteam Recordsin kanssa. Yhteistyö alkoi vuonna 2008 Blanco Spirituals -albumilla.


title: Ismo Alanko

text: Vuonna 2011 Sielun Veljet teki paluun. Yhtye julkaisi uuden kappaleen ja teki keikkoja.


title: Ismo Alanko

text: Alangon laululyriikoita on ilmestynyt kahtena kirjana: valikoima "Rakkaus on ruma sana" ilmestyi 2004 ja kaikkien laulujen tekstit sisältävä "Sanat" vuonna 2011. Alanko on myös säveltänyt musiikkia muutamaan elokuvaan, teatteriin ja televisiosarjaan.


title: Ismo Alanko

text: Kesällä 2015 Alanko herätti huomiota tytöteltyään tuoretta kulttuuri- ja opetusministeri Sanni Grahn-Laasosta haastatellessaan häntä.


title: Ismo Alanko

text: Urallaan Ismo Alanko on saavuttanut 16 kultalevyä ja kahdeksan platinalevyä. Alanko on saanut myös Juha Vainion sanoittajapalkinnon (2003), kaksi Emma-patsasta vuoden miessolistina (1998 ja 2002) ja Erikois-Emman vuonna 2001. Lisäksi Ismo Alanko Säätiön levy "Pulu" sai Vuoden albumi -Emman vuonna 1998.


title: Ismo Alanko

text: Alanko sai valtion säveltaidetoimikunnan viisivuotisen apurahan syksyllä 2009.


title: Ismo Alanko

text: Hänet vihitään Itä-Suomen yliopiston filosofian kunniatohtoriksi 2019.


title: Ismo Alanko

text: Alangon suku on hyvin musikaalinen, jokainen sisaruksista on musiikkialalla: Ilkka Alanko vaikuttaa Neljä Ruusua -yhtyeessä, Petri Alanko oli Radion sinfoniaorkesterin soolohuilisti ja Satu Alanko-Rautamaa on Helsingin kaupunginorkesterin viulisti. Alangon äiti oli kulttuurivaikuttaja, tohtori, opetusneuvos, kirjailija ja lausuntataiteilija Anna-Liisa Alanko (1935–2018) ja isä Voitto oli pankinjohtaja.


title: Ismo Alanko

text: Alanko oli vuosina 2008–2015 naimisissa näyttelijä Kirsti Kuosmasen kanssa. Nykyään hän asuu avoliitossa kuvataiteilija Johanna Sipilän kanssa.


title: Ismo Alanko

text: Alanko kertoo harrastavansa uintia pitääkseen yllä keikkakuntoaan ja saavansakin usein yleisissä saunoissa ideoita biiseihinsä. Kuuluisin esimerkki tästä on ”Kun Suomi putos puusta” -kappale, johon Alanko kertoo saaneensa inspiraation miesten keskusteluista saunassa.


title: Ismo Alanko

text: Hassisen kone


title: Ismo Alanko

text: Sielun Veljet


title: Ismo Alanko

text: Ismo Alanko


title: Ismo Alanko

text: Ismo Alanko Säätiö


title: Ismo Alanko

text: Ismo Alanko Teholla


title: Sevastopol

text: Sevastopol ( ja , ) on Venäjän miehittämällä Krimillä sijaitseva kaupunki. Ukrainan aluehallinnossa se on Kiovan tavoin suoraan tasavallan alainen hallintoalue. Sitä rajaa pohjoisessa ja idässä Krimin autonominen tasavalta, etelässä ja lännessä puolestaan Mustameri.


title: Sevastopol

text: Sevastopolissa oli aikaisemmin Venäjän keisarikunnan laivastotukikohta ja kaupunki muodosti oman hallintoalueensa keisarikunnan Taurian kuvernementissa. Nykyään Sevastopolin kaupunkipiirissä on paitsi Venäjän Mustanmeren laivaston tukikohta, myös Ukrainan laivaston päämaja ja Ukrainan ilmavoimien joukko-osasto.


title: Sevastopol

text: Sevastopol on asukasluvultaan Krimin niemimaan suurin kaupunki. Se on säilynyt suosittuna matkailukohteena IVY-maiden turistiliikenteessä.


title: Sevastopol

text: Alue oli ainakin 27.2.2014 saakka Ukrainan osa, mutta helmikuun lopussa ja maaliskuun alussa venäläiset sotajoukot miehittivät pääosan siitä. Ukrainan sotavoimien tukikohdat, kuten Sevastopol-Belbekin lentoasema piiritettiin. Maaliskuussa Venäjän presidentti Putin ja Krimin autonomisen tasavallan parlamentin puhemies Vladimir Konstantionov sopivat Kaupunkipiirissä ja muualla Krimin niemimaalla järjestetyn Krimin kansanäänestyksen jälkeen keskenään Krimin autonomisen tasavallan liittämisestä Venäjään. Krimin kansanäänestys ei kuitenkaan ole pätevä tai sitova. Tämä todetaan Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa to 27.3.2014 - äänin 100 puolesta, 11 vastaan - hyväksytyssä päätöslauselmassa, joka toteaa Krimin kansanäänestyksestä, että se "ei ole sitova eikä sen avulla Krimin autonomisen tasavallan tai Sevastopolin kaupungin asemaa voida muuttaa". Miehitetyn alueen asema on kiistanalainen.


title: Sevastopol

text: Sevastopol perustettiin "Aqyar" -nimisen tataariasutuksen paikalle vuonna 1783 Venäjän keisarikunnan saatua Krimin niemimaan hallintaansa. Paikkakunnasta tuli tärkeä laivastotukikohta ja myöhemmin kauppasatama. Britit ja ranskalaiset piirittivät Sevastopolia Krimin sodan aikana ja se antautui 11 kuukauden taistelujen jälkeen. Keisarikunnan Taurian kuvernementissa kaupunki muodosti oman, 266,4 neliökilometrin laajuisen (vajaa kolmennes nykyalueesta) hallintoalueensa. Alueella asui vuonna 1897 jo 57 455 henkeä, joista itse Sevastopolin kaupungissa 53 595.


title: Sevastopol

text: Toisessa maailmansodassa Sevastopol kesti akselivaltojen piiritystä 250 päivää vuosina 1941–1942. Saksalaisten valloitettua kaupungin 4 200 juutalaista ja muuta asukasta koottiin stadionille, josta heidät sanottiin lähetettävän maataloustyöhön. Kaikki kuitenkin ammuttiin 12. heinäkuuta 1942.


title: Sevastopol

text: Neuvostoliitossa kaupunkia ei liitetty Krimin oblastiin, vaan se oli Ukrainan perustuslain mukaan muodollisesti suoraan Kiovan hallinnon alainen.


title: Sevastopol

text: Alue oli ainakin 27.2.2014 saakka Ukrainan osa, mutta helmikuun lopussa ja maaliskuun alussa venäläiset sotajoukot miehittivät pääosan siitä. Maaliskuussa Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Krimin autonomisen tasavallan parlamentin puhemies Vladimir Konstantionov sopivat keskenään 18.3.2014 Krimin liittämisestä Venäjään. Sopimuksen mukaan Krim liittyisi Venäjän liittovaltioon tasavaltana ja Sevastopol saisi erityisaseman. Sotilasmiehityksen aikana tehtyihin äänestyksillä ei ole kansainvälistä tunnustusta, eikä kansainvälisen oikeuden perusteella Venäjällä ole oikeutta miehittää Krimin autonomisen tasavallan aluetta. Esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto äänestyksessä 13 valtiota 15:stä piti aiottua kansanäänestyksen järjestämistä alueen itsenäistymisestä tai Venäjään liittymisestä laittomana. Äänestyksessä Kiinan pidättyi äänestämästä ja Venäjä vastusti ja käytti vetoaan. Monen muun tutkijan tavoin esimerkiksi Ulkopoliittisen instituutin johtaja Teija Tiilikainen vertasi pikakansanäänestystä oikeusvallaltaan mielipidekyselyyn ja arvioi Krimin niemimaan voivan muuttuvan Euroopan niin sanotuksi harmaaksi alueeksi. Hän uskoi tilanteen vaikuttavan kielteisesti krimiläisten arkielämään, sillä he ovat aiemmin eläneet vuosikymmeniä sovussa.


title: Sevastopol

text:
Sotilasmiehityksen jatkuessa alue siirtyi suurelta osin "de facto" Venäjän haltuun. Sotilasmiehitystä, sen aikaisia tapahtumia ja Venäjän pyrkimystä liittää miehittämänsä Krimin niemimaalla olevat Ukrainan Sevastopolin kaupunkipiiri ja Krimin autonominen tasavalta valtionsa osaksi ei vielä maaliskuun 18. päivänä 2014 oltu käsitelty Kansainvälisessä tuomioistuimessa, joka on valtioiden välisiä kiistoja käsittelevä ja niistä lainvoimaisia tuomioita antava YK:n alainen oikeusistuin.
Venäjän helmi-maaliskuun 2014 tapahtumien seurauksena Sevastopolin kaupunkipiirin asema on kiistanalainen.


title: Sevastopol

text: Ukrainan tilastokeskuksen arvion mukaan Sevastopolin kaupunkipiirin (, ) asukasluku oli vuoden 2014 alussa 383 900. Kaupunkipiirin asukkaista kaupunkilaisia oli 360 000 ja maaseutuväkeä 23 900. Sevastopolin kaupunkipiirin pinta-ala on 864 neliökilometriä.


title: Sevastopol

text: Sevastopolin kaupunkipiiri pitää sisällään kaksi kaupunkia (Sevastopol ja Inkerman) ja neljä kaupunginosaa (piiriä). Kaupunkipiirin Leninin ja Gagarinin piirit muodostavat Sevastopolin kaupunkikeskustan. Nahimovin piiri (pohjoisosa) ja Balaklava (kaakossa) sisältävät Sevastopolin laitakaupungin. Balaklavan aiemmin itsenäinen kaupunki muodostaa Sevastopolin eteläisen osan ja on osa Balaklavan piiriä. Sevastopolin kaupungin (vuonna 2013: 342 580 as.) lisäksi kaupunkiasukkaita on Inkermanin kaupungissa (11 985 as.) ja Nakimovin piirin Katšan kaupunkityyppisessä taajamassa (5  137 as.).


title: Sevastopol

text: Sevastopol on taloudeltaan pienin Ukrainan 27:stä ylemmän tason hallinnollisesta alueesta. Vuonna 2011 kaupunkipiirin osuus oli 0,7 prosenttia maan BKT:stä eli 9,359 miljardia Ukrainan hryvniaa (UAH) tai vuoden lopun virallisella vaihtokurssilla 908,8 miljoonaa euroa. Jokaista asukasta kohti kansantuotetta syntyi Sevastopolissa vuonna 2011 yhteensä 24 564 UAH eli 2 385 euroa. Tämä oli 86 prosenttia Ukrainan keskiarvosta. Vuonna 2013 keskimääräinen kuukausipalkka kaupungissa oli 3 114 UAH tai 282 euroa, mikä oli alle Ukrainan keskiarvon.


title: Sevastopol

text: Sevastopoliin johtaa Simferopolista kaksi valtatieyhteyttä: M26 ja etelärannikon Jaltan kautta kiertävä M18. Kaupunki on Ukrainan päärataverkon erään radan matkustajaliikenteen pääteasema. Sevastopolin rautatieasemalle saapuu junia säännöllisesti niin Kiovasta, Pietarista kuin Moskovastakin.


title: Sevastopol

text: Sevastopolin kaupungin pohjoispuolella on Sevastopol-Belbekin lentoasema (UKFB), joka on hyväksytty kansainväliseen lentoliikenteeseen. Kesäkausina se palvelee matkailijoita ja esimerkiksi Dniproavia lentää sinne Kiova-Borispolista.


title: Sevastopol

text: Sevastopol on tärkeä satamapaikka ja sinne liikennöidään meriteitse rahti- ja matkustajaliikenteen aluksin.


title: Sevastopol

text: Ukrainan ja Venäjän itsenäistyttyä Sevastopolista ja laivastotukikohdasta käytiin pitkällinen poliittinen keskustelu maiden välillä. Venäjä kieltäytyi aluksi luovuttamasta kaupunkia Ukrainalle, koska se ei ollut tukikohtaluonteensa vuoksi ollut koskaan varsinaisesti Ukrainan SNT:n osa. Vuonna 1997 Sevastopol kuitenkin luovutettiin Ukrainalle ja laivastotukikohta vuokrattiin Venäjälle vuoteen 2017 asti. Vuonna 2010 vuokrasopimusta jatkettiin. Uusi sopimuskausi jatkoi vuokra-aikaa 25 vuodella vuoteen 2042 saakka. Tukikohta-alueeseen kytkeytyy Venäjän laivaston Katšan lentotukikohta (, ).


title: Sevastopol

text: Sevastopolin lentoasema (Belbek) toimii kesäisen siviililiikenteen ohella Ukrainan ilmavoimien nopean toiminnan yksikön, 204. taktisen lentoprikaatin lentotukikohtana. Ukrainan laivaston päämaja sijaitsee Sevastopolissa ja useat Ukrainan laivaston aluksista pitävät kaupunkia kotisatamanaan.


title: Krim

text: Krim (, , ) on Mustaanmereen työntyvä niemimaa. Niemimaalla sijaitsee Krimin autonominen tasavalta. Sen yhdistää mantereeseen 4–8 kilometriä leveä Perekopinkannas. Niemimaan itäosassa Kertšinsalmi erottaa Asovanmeren Mustastamerestä. Krim kuuluu "de jure" Etelä-Ukrainaan ja "de facto" Länsi-Venäjään (lukuun ottamatta Arabatinkynnäksen pohjoisosaa, joka kuuluu sekä "de jure" että "de facto" Ukrainan Hersonin alueeseen).


title: Krim

text: Krimin autonomisen tasavallan pääkaupunki ja väkiluvultaan niemimaan toiseksi suurin kaupunki on Simferopol. Toinen tärkeä kaupunki Krimillä on Sevastopolin rannikkokaupunki, joka on väkiluvultaan Krimin suurin kaupunki ja jota usein virheellisesti pidetään Krimin pääkaupunkina.


title: Krim

text: Krimin pohjoisosa on Ukrainan tasankojen jatketta, kuivaa aroa. Etelärannikolla kulkee 160 kilometriä pitkä Jailavuoristo "(Taurian vuoristo)", jonka pääharjanne on Jaila. Vuoriston korkein kohta on "Roman Koš" 1 542 metriä merenpinnasta.


title: Krim

text: Vuoristoissa on runsaiden sateiden kasvattamia reheviä metsiä, joissa kasvaa tammia, valkopyökkiä, saarnia, lehmusta ja pähkinäpuita.


title: Krim

text: Ilmasto on varsinkin etelässä subtrooppinen, ja siksi alue on suosittu lomakohde. Tunnetuimpia kylpyläkaupungeista on Jalta.


title: Krim

text: Alun perin Krimin nimi oli asukkaidensa mukaan Tauris eli Chersonesus taurica.


title: Krim

text: 600-luvulla eaa. kreikkalaiset alkoivat perustaa siirtokuntia sen rannikolle. Myöhemmin se kuului Bosporoksen valtakuntaan ja joutui 640 Itä-Rooman haltuun.


title: Krim

text: Kansainvaellusten aikana se toimi monien kansojen läpikulkupaikkana. Kansainvaellusajan päätteeksi Krimillä asui gootteja. Krimillä puhuttu gootin kieli katosi ehkä vasta 1700-luvulla.


title: Krim

text: Tataarit valloittivat alueen 1200-luvulla, mutta menettivät sen turkkilaisille 1400-luvulla. Tataarit antoivat nykyisen nimen Krim eli ""linnoitus""


title: Krim

text: Krimin kaanikunta luotiin mongolien vallan loputtua 1441 ja sen johtajaksi asettui Hacı I Giray, joka oli etäistä sukua Tšingis-kaanille. Krimiläiset hallitsivat melkein koko aluetta Kuban- ja Dniestrjokien välillä, mutta eivät pystyneet valloittamaan genovalaisia kaupunkeja ennen ottomaanien apua 1475.