title: Trantor

text: Trantor on "Tähtien sodan" Coruscant-planeetan esikuva. Isaac Asimov kuului George Lucasin suosikkikirjailijoihin.


title: Kimbrit

text: Kimbrit (latinaksi "Cimbri") olivat germaaniheimo. He olivat Plinius vanhemman mukaan kotoisin Luoteis-Jyllannista. Kimbrit lähtivät asuinsijoiltaan noin vuonna 120 eaa., ja liikkuivat yhdessä ambronien ja teutonien kanssa Elben vartta etelään. Heihin liittyi myös muita heimoja. Kimbrit ottivat aluksi yhteen Tonavan alueen kelttiläisten kansojen kanssa, ja sen jälkeen he saapuivat vuonna 113 eaa Noricumiin, jossa löivät Papirius Carbon johtamat roomalaiset joukot. Kimbrit ylittivät Reinin ja voittivat toisen roomalaisen sotajoukon vuonna 109 eaa. Etelä-Galliassa. Vuonna 105 eaa he löivät vielä kaksi roomalaisten sotajoukkoa. Senaatin oli silloin kutsuttava Gaius Marius apuun Pohjois-Afrikasta. Marius voitti ensin vuonna 102 eaa Pohjois-Italiaan pyrkineet teutonit Aquae Sextiaen taistelussa. Sitten hän voitti kimbrit Vercellaen taistelussa vuonna 101 eaa. Kimbrien heimo tuhottiin lähes täydellisesti ja he hävisivät tämän jälkeen historiasta.


title: Kimbrit

text: Kimbrit aiheuttivat Roomalle monia nöyryyttäviä tappioita. Heidän taistelutavoistaan kerrotaan muun muassa, että heillä oli tapana kytkeä ensimmäisissä rivistöissä miehet ketjuilla yhteen. Se rajoitti osaltaan muiden liikkumista, mutta piti kaatuneet mukana rintamassa.


title: Jukka Hankamäki

text: Jukka Sakari Hankamäki (s. 30. kesäkuuta 1966 Tyrvää) on suomalainen filosofi ja sosiaalipsykologi. Hän on väitellyt kaksi kertaa tohtoriksi Helsingin yliopistossa ja on filosofian tohtori ja valtiotieteiden tohtori.


title: Jukka Hankamäki

text: Hankamäki on kehittänyt dialogisen filosofian metodologiaa ja vuorovaikutusteorioita, joiden pohjalta hän on analysoinut viestinnän, kansainvälisen politiikan ja maahanmuuton ongelmia.


title: Jukka Hankamäki

text: Jukka Hankamäki kirjoitti ylioppilaaksi Vammalan lukiosta vuonna 1985. Hän opiskeli vuosina 1987–1993 filosofiaa Tampereen yliopistossa Juha Varton oppilaana. Siirryttyään Helsingin yliopistoon Hankamäki väitteli Esa Saarisen ohjauksessa tohtoriksi Simone Weilin eksistenssifilosofiasta vuonna 1997.


title: Jukka Hankamäki

text: Hankamäki väitteli toistamiseen vuonna 2016 Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa George H. Meadia ja symbolista interaktionismia käsittelevällä väitöskirjalla..


title: Jukka Hankamäki

text: Hankamäki on toiminut tutkijana ja opettajana Tampereen yliopistossa vuosina 1994–1995, Helsingin yliopistossa 1996–1997, 1998 ja 2003–2004, Taideteollisessa korkeakoulussa 2000–2001 ja Teatterikorkeakoulussa 2007. Nykyisin hän toimii mediatutkijana Suomen Perustassa..


title: Jukka Hankamäki

text: Väitöskirjassaan "Rakkauden välittäjä" (1997) Hankamäki tarkastelee Weilia yhtenä platonistisen mystiikan edustajana, jonka ajattelussa eksistenssifilosofinen ihmiskäsitys ja hyve-eettinen moraaliajattelu liittyivät yhteen. Toisessa väitöskirjassaan (2016) "Sosiaalipsykologian sydän" Hankamäki tulkitsee symbolista interaktionismia pragmatismin vastaukseksi behavioristisen ihmistutkimuksen haasteisiin.


title: Jukka Hankamäki

text: Teoksessaan "Dialoginen filosofia" (2003) Hankamäki johtaa tiedonmuodostuksen, viestinnän ja poliittisen sananvapauden perusteita ihmiskäsityksestä, jota hän kutsuu dialogiseksi. Hankamäki on puolustanut seksuaalivähemmistöjä ja arvostellut feminismiä ja monikulttuurisuusajattelua. Hän on arvostellut postmodernistisia, jälkistrukturalistisia ja queer-teoreettisia ajattelutapoja koulukuntaisuudesta ja kaksiarvoisen sukupuolieron kiistämisestä.


title: Jukka Hankamäki

text: Kirjassa "Enkelirakkaus: Filosofia ja uskonto homoseksuaalisuutena" (2008) Hankamäki väittää, että kartesiolaiselle ajattelulle ominaiset jaottelut järkeen ja tunteisiin, tietoon ja todellisuuteen, kieleen ja kokemukseen sekä Jumalaan ja maailmaan ovat seuranneet heteroseksuaalisten filosofien oidipuskomplekseista sekä filosofian homoseksuaalisen olemuksen torjumisesta. Sen sijaan samaa sukupuolta olevien ihmisten yhteiseen kokemusmaailmaan perustuva merkitysten oppiminen voisi luoda parhaat edellytykset filosofialle ja yhteisymmärrykselle.


title: Jukka Hankamäki

text: Kirjassaan "Työttömän kuolema" (2005) Hankamäki on muotoillut oman ehdotuksensa perustulojärjestelmäksi, Teos "Filosofia räjähti, tulevaisuus palaa" (2005) esittelee anarkismin aatehistoriaa.


title: Jukka Hankamäki

text: Hankamäki on kannattanut maahanmuuton rajoittamista talous- ja sosiaalipoliittisin perustein Hankamäki pitää itsenäisten kansallisvaltioiden järjestelmää ja kansojen itsemääräämisoikeutta aidon kulttuurisen monimuotoisuuden ehtoina.


title: Jukka Hankamäki

text: Hankamäen mielestä Eurooppa on islamilaistumassa. Ongelmien ytimenä Hankamäki pitää islamin asennoitumista naisiin, lapsiin ja seksuaalivähemmistöihin muslimiyhteisön sisällä.


title: Jukka Hankamäki

text: Hankamäki on ehdokkaana vuoden 2019 eduskuntavaaleissa edustaen perussuomalaisia


title: Zenobia

text: Zenobia ("Septimia Bat-Zabbai", joskus myös "Xenobia") oli Palmyran sijaishallitsija vuosina 267/268–272. Virallisesti hän oli nuoren poikansa Vaballathuksen sijaishallitsija, mutta todellista valtaa käytti koko tämän valtakauden Zenobia. Zenobia soti Rooman valtakuntaa vastaan ja valtasi esimerkiksi Egyptin ja osan Vähä-Aasiaa, mutta kärsi lopulta tappion keisari Aurelianuksen johtamille roomalaisille. Vangiksi jäätyään Zenobia kuljetettiin Roomaan ja esiteltiin triumfissa. Zenobian kohtalosta on useita eri tarinoita, joista useimpien mukaan hän eli vielä triumfin jälkeenkin. Hän sai mahdollisesti talon keisarilta ja vietti loppuelämänsä Roomassa.


title: Zenobia

text: Zenobian taustasta tiedetään vähän ja historialliset lähteet ovat keskenään ristiriitaisia. Zenobia lienee syntynyt vuoden 241 paikkeilla. Hänen perheensä oli todennäköisesti viimeistään tuolloin asettunut Palmyraan. Perhe kuului Palmyran yläluokkaan, ja he olivat rikkaita kauppiaita. Säilyneissä palmyralaisissa kaiverruksissa Zenobia mainitaan nimellä "sptymy’btzby" eli "Septimia Bat-Zabbai" (Septimia, Zabbain tytär). Zabbai saattaa nimenä viitata Zenobian vanhempaan tai ehkäpä johonkin hänen sukunsa esi-isistä. Yksi Zenobian luotetuista sotapäälliköistä myöhempien sotaretkien aikana oli myös nimeltään Zabbai, ja on mahdollista, että kyseessä oli itse asiassa Zenobian isä. Nimi Septimia on puolestaan johdettu Rooman keisari Septimius Severuksen nimestä. Septimius tunnettiin Palmyran tukijana ja nimet Septimia ja Septimius lienevät molemmat olleet yleisiä palmyralaisten joukossa. Jotkin kaiverrukset viittaavat Zenobian isän nimen olleen Antiokhos, mutta mainitun Antiokhoksen tarkempaa henkilöllisyyttä ei tunneta. Seleukidien ajoilta peräisin oleva nimi oli yleinen muualla Lähi-idässä, mutta suhteellisen harvinainen Palmyrassa.


title: Zenobia

text: Zenobian suku oli todennäköisesti vähintään osittain arabitaustainen. Zenobia itse liitti ilmeisesti omat sukujuurensa tunnettuihin historiallisiin henkilöihin, kuten Saban kuningattareen, Karthagon kuningatar Didoon ja etenkin Egyptiä hallinneeseen makedonialaistaustaiseen Ptolemaiosten sukuun kuuluneeseen kuningatar Kleopatraan. Etenkään jälkimmäinen väite ei kuitenkaan todennäköisesti pidä paikkaansa.


title: Zenobia

text: 800–900-luvuilla elänyt arabihistorioitsija al-Tabari kirjoitti Zenobian olleen ‘Amlaqi-heimon päällikkö ‘Amr Ibn Zaribin ja Zabibah-nimisen naisen tytär. Zenobia mainitaan tarinassa nimellä al-Zabba’. Hänen isänsä saa surmansa toista arabipäällikköä Jadhimahia vastaan käydyssä taistelussa, jonka jälkeen valtaan nousee al-Zabba’. Myöhemmin hän surmaa isänsä surmaajan otettuaan tämän vangiksi juottamalla tämän humalaan ja avaamalla tämän käden valtimot. Menetelmän oli tarkoitus olla mahdollisimman kivuton. Al-Tabarin tarina perustunee arabien kansanperinteeseen ja tarinan Zenobian innoittajana on mahdollisesti ollut useita eri henkilöitä. Tarinaa ei mainita kreikkalaisissa tai roomalaisissa lähteissä.


title: Zenobia

text: Zenobian aviopuoliso Odaenathus hallitsi Palmyraa Rooman valtakunnan alaisuudessa sotien sasanideja vastaan ja saavuttaen useita arvonimiä. Lähteet antavat tämän asemasta erilaisia mielikuvia, mutta hän oli vähintään nimellisesti kuolemaansa saakka Rooman valtakunnan alainen. Odaenathus murhattiin vuonna 267 tai 268, ja historialliset lähteet kertovat murhasta useita erilaisia tarinoita, joiden yksityiskohdissa vaihtelevat murhapaikka ja murhaaja. "Historia Augustan" mukaan murhasta oli vastuussa Odaenathuksen serkku Maeonius ja että surmansa sai myös Odaenathuksen poika Hairanes (Herodes). "Historia Augustassa" mainittiin myös, että Zenobian huhuttiin tehneen aiemmin salaliiton Maeoniuksen kanssa, koska Hairanes oli kruununperimysjärjestyksessä ennen Zenobian omaa poikaa Vaballathusta. Zenobian ei kuitenkaan sanota olleen suoraan sotkeutuneen miehensä murhaan. Tarinan muut versiot esittävät epäillyiksi muita henkilöitä.


title: Zenobia

text: Isänsä kuoleman jälkeen Zenobian poika Vaballathus nousi valtaistuimelle ilmeisesti ilman suurempia ongelmia. Vaballathus oli korkeintaan 10-vuotias, ja Zenobia toimi näin hänen sijaishallitsijanaan. Vaballathus jäi kokonaan äitinsä varjoon, ja historialliset lähteet puhuvat hänestä vain vähän. Tavallisten roomalaisten kuvernöörien asema ei ollut perinnöllinen, ja Zenobia lienee pitänyt Palmyran asemaa idässä erityisenä.


title: Zenobia

text: Miehensä kuolemaa seuranneiden parin vuoden aikana Zenobia pyrki vahvistamaan asemaansa ja yritti samalla olemaan suututtamatta Roomaa, jonka osa Palmyra edelleen oli. Palmyran kaksi suurinta uhkaa olivat arabien Tanukh-konfederatio ja sasanidien uusi hallitsija Hormizd I, joka käänsi jälleen valtakuntansa huomion länteen. Zenobia loi liittolaisuuksia aavikon heimojen kanssa, mikä vahvisti hänen sotilaallista asemaansa. Zenobia sai toimia rauhassa, kun Rooman uusi keisari Claudius Gothicus painiskeli samaan aikaan goottien aiheuttamien ongelmien kanssa. Claudius kuoli vuonna 270, ja hänen seuraajansa Quintillus murhattiin vielä samana vuonna. Quintillusta seurasi keisarina Aurelianus.


title: Zenobia

text: Zenobia alkoi vuonna 270 levittää valtaansa sotilaallisesti. Hän marssi joukkoineen Rooman Arabian provinssiin ja edelleen roomalaisten nimellä Arabia Felix tuntemalle alueelle, jossa hänen vastustajanaan oli arabien Tanukh-konfederatio. Vielä tuolloin Zenobia saattoi sanoa toimivansa Rooman valtakunnan puolesta rauhoittaessaan heimojen uhkaamaa rajaseutua, mutta tärkeämpi syy alueen valloitukselle oli sen yhteys Punaisellemerelle ja Niilin suistoon. Zenobian seuraava kohde olikin Egypti, joka oli tuolloin kuvernööri Tenagino Probuksen alaisuudessa suoraan osa Rooman valtakuntaa. Eteneminen Egyptiin merkitsi sodanjulistusta Roomalle. Vuoden 270 toisella puoliskolla Zenobia määräsi kenraalinsa Zabdasin etenemään Egyptiin 70 000:n sotilaan kanssa. Heitä vastassa oli 50 000 roomalaista, jotka voittivat palmyralaiset kahdessa taistelussa, ennen kuin Egypti oli vallattu.


title: Zenobia

text: Egyptin sotaretken syy on jäänyt epäselväksi. Egyptin valtaus saattoi toteutua mahdollisesti vain osittain. Vaballathus esiintyy Aleksandriassa lyödyissä kolikoissa Aurelianuksen ohella vuodesta 270 eteenpäin, ja joistakin kreikkalaisista kirjoituksista voidaan päätellä, että häntä on pidetty Aurelianuksen kanssahallitsijana. Roolimallinsa Kleopatran mukaan Zenobia saattoi nyt julistautua Egyptin kuningattareksi. Zenobia tiesi Egyptin valtauksen tuottavan ongelmia Rooman kanssa, mutta hän ilmeisesti uskoi diplomaattisen ratkaisun mahdollisuuteen. Hän halusi ehkäpä tehdä yhteistyötä Rooman kanssa tasa-arvoisena kumppanina eikä niinkään alaisena. Idea ei ollut kokonaan ennenkuulumaton. Esimerkiksi Valerianus oli jakanut valtakunnan poikansa hallitsemaan länteen ja itsensä hallitsemaan itään. Rooman uusi hallitsija Aurelianus ei kuitenkaan ideaa hyväksynyt. Zenobian todellisia tarkoitusperiä epäiltiin ja Egypti oli valtakunnalle tärkeä ruoantuotantoalue. Aurelianus suuntasikin vuoden 271 lopulla armeijoineen itään kohti Zenobian alueita.


title: Zenobia

text: Joidenkin lähteiden mukaan Zenobia vietti aikaa Egyptissä ja joidenkin toisten mukaan todisteita tästä ei ole. Jos Zenobia oli ollut Egyptissä, hän oli palannut Syyriaan viimeistään vuoden 271 keskivaiheilla ja alkoi jo suunnitella uusia sotaretkiä, tällä kertaa Vähä-Aasiaan. Samoihin aikoihin Aurelianus myös poistettiin Zenobian ja Vaballathuksen lyöttämistä kolikoista. Sotaretken varsinaista tarkoitusta ei kuitenkaan tunneta. Hänen joukkonsa etenivät aina Ancyraan eli nykyiseen Ankaraan saakka, mutteivät enää sen länsipuolelle. Yhtenä luotettavimpana Zenobiasta kertovista lähteistä pidetty historioitsija Zosimos kirjoitti Zenobian vallanneen myös Bithynian, mutta näiden irtaantuneen palmyralaisvallasta kun uutinen Aurelianuksen valtaannoususta ylsi alueelle.


title: Zenobia

text: Zenobia määräsi joukkojensa paluun Syyriaan mahdollisesti ylitettyään sotilaalliset voimavaransa. Vetäytymiseen vaikutti kuitenkin ennen kaikkea tieto Aurelianuksen etenemisestä. Aurelianus oli huhtikuussa 272 ylittänyt Bosporinsalmen ja palmyralaisten puolustamattomiksi jättämät kaupungit eivät pääasiallisesti tehneet vastarintaa. Samaan aikaan "Historia Augustan" mukaan tuolloin Aurelianuksen sotapäällikkönä ja myöhemmin keisarina toiminut Probus valtasi puolestaan joukkoineen Egyptin. Muut lähteet eivät mainitse sotatoimia Egyptissä, ja mahdollista on myös, että palmyralaiset yksinkertaisesti hylkäsivät alueen puolustaakseen Syyriaa, jonne Aurelianus eteni nyt joukkoineen. Ensimmäinen varma taistelu palmyralaisten ja roomalaisten joukkojen välillä oli Immaen taistelu lähellä Antiokiaa. Aurelianus voitti Zabdasin johtamat palmyralaiset ja uhkasi Antiokiaa, jossa Zenobia tuolloin oli poikansa Vaballathuksen kanssa. Jos kaupunki piiritettäisiin, se luovuttaisi todennäköisesti kuningattaren keisarin käsiin. Zabdas harhautti paikallisia, toi kaupunkiin etäisesti Aurelianusta muistuttaneen miehen ja ilmoitti keisarin jääneen vangiksi. Samana yönä hän vetäytyi kaupungista Zenobian ja jäljelle jääneiden plamyralaisten joukkojen kanssa Emesaan eli nykyiseen Homsiin. Emesan taistelussa roomalaiset kukistivat jälleen palmyralaisten joukot, ja Zenobia pakeni edelleen kotikaupunkiinsa Palmyraan.


title: Zenobia

text: Aurelianuksen saavuttaessa Palmyran kaupunki piiritettiin. Zenobia päätti olla antautumatta, sillä hän ilmeisesti odotti vahvistuksia muualta. "Historia Augustan" mukaan joukkoja oli odotettavissa Persiasta. Väitteen todenperäisyyttä ei kuitenkaan tiedetä, mutta jos se pitää paikkansa, Zenobia oli muodostanut Rooman vastaisen liiton Persian uuden hallitsija Hormizd I:n kanssa. "Historia Augusta" käsittää myös Aurelianuksen kirjoittamaksi väitetyn kirjeen, jossa Palmyran omia puolustusasemia kuvaillaan voimakkaiksi. Mitään arkeologisia todisteita huomattavista puolustusrakennelmista Palmyrassa ei kuitenkaan ole. Joka tapauksessa palmyralaiset jatkoivat vastarintaansa.


title: Zenobia

text: "Historia Augustan" mukaan Aurelianus kirjoitti Zenobialle ja lupasi säästää tämän ja tämän lapsien hengen, jos Zenobia luopuu taistelusta. Zenobia ilmoitti vastauksessaan Persiasta tulevista vahvistuksista ja huomautti myös Kleopatran mieluummin kuolleen kuin antautuneen. Vastarinnasta huolimatta piirityksen on lopulta täytynyt alkaa purra puolustajiin, joiden tarvikkeet alkoivat loppua. Zosimos kirjoitti Zenobian suunnitelleen vielä pakomatkaa kaupungistaan Persiaan. Tarkoitus oli lähteä hevosia nopeampana pidetyllä naaraskamelilla kohti Eufratia, mutta kuultuaan kuningattaren paosta Aurelianus lähetti tämän perään ratsuväenosaston, joka saavutti ja vangitsi pakenevan Zenobian. Kuningattarensa jäätyä vangiksi Palmyra antautui ilman vastarintaa ja kaupunki säästettiin kostotoimilta. Vain valittu joukko Zenobian tukijoita otettiin vangeiksi ja elämä jatkui muuten paljolti entisellään.


title: Zenobia

text: Aurelianuksen ja vangitun kuningattaren suhteista on eri tarinoita. "Historia Augustua" esittää todennäköisesti väärin vankina keisarin eteen tuodun kuningattaren sanoneen Aurelianuksen voittojen todistaneen tämän keisariuden, toisin kuin Gallienus ja Aureolus, joita hän ei koskaan pitänyt keisareina. Keisarin ja kuningattaren on sittemmin spekuloitu kunnioittaneen toisiaan vihollisuuksistaan huolimatta, mutta toisaalta esimerkiksi Johannes Malalas kirjoitti keisarin kuljettaneen vangittua Zenobiaa dromedaarin selässä näytteillä pitkin Rooman itäosia.


title: Zenobia

text: Aurelianus palasi Palmyrasta Emesaan, jossa aloitettiin oikeudenkäynti Zenobiaa ja Palmyrassa vangittuja tämän tukijoita vastaan. Zenobia ilmoitti olevansa syytön kertoen olevansa neuvonantajiensa harhaanjohtama yksinkertainen nainen. Neuvonantajien joukossa oli filosofi Kassios Longinos, joka tuomittiin kuolemaan. Zenobia ja tämän poika säästyivät kuolemantuomiolta, ja Aurelianus otti heidät mukaansa paluumatkalleen Roomaan. Paluumatka myöhästyi, kun palmyralaiset alkoivat kapinoida. He surmasivat Aurelianuksen kaupunkiin jättämän varuskunnan ja valitsivat uudeksi hallitsijaksi Antiokhos-nimisen miehen. Lähteissä mainitaan Aurelianuksen kukistaneen kapinan ja tuhonneen kaupungin, mutta arkeologisten todisteiden perusteella mittavaa hävitystä ei tapahtunut. "Historia Augusta" mainitsee myös Firmus-nimisen miehen johtaman kapinan Zenobian puolesta Egyptissä, joka sekin kukistettiin. Kapinaa ei kuitenkaan mainita muissa lähteissä.


title: Zenobia

text: Roomassa Aurelianus kukisti Gallian keisari Tetricus I:n, ja vuonna 274 Roomassa pidettiin mahtipontinen triumfi, jonka päänähtävyyksiä Tetricusin ohella Zenobia oli. Triumfi mainitaan useissa eri historiallisissa lähteissä ja niistä ehkäpä värikkäimmin "Historia Augustassa". Sen mukaan Zenobiaa marssitettiin keisarin vaunujen edellä ja hänet oli koristeltu niin raskaasti jalokivillä, että ne hankaloittivat kävelyä. Hänen jaloissaan ja kaulassaan oli kultaiset kahleet, joita kannatteli persialainen narri (). Zenobian lopullisesta kohtalosta on useita eri versioita. Zosimus kirjoitti Zenobian kuolleen jo matkalla Roomaan sairauteen tai nälkälakkoon. Johannes Malalas mainitsee Zenobian teloitetun triumfin jälkeen. Kaikki muut lähteet kertovat Zenobian kuitenkin eläneen triumfin jälkeenkin. Yhden tarinan mukaan Aurelianus antoi Zenobialle hulppean talon Tivolista läheltä Villa Adrianaa, jossa hän vietti loppupäivänsä lastensa kanssa. Joissain lähteissä mainitaan Zenobian tyttären avioituneen keisarin kanssa. Eutropius ja Hieronymus mainitsevat Zenobian jälkeläisten eläneen Roomassa vielä kauan tämän kuoleman jälkeen.


title: Sundasaaret

text: Sundasaaret ovat saariryhmä Kaakkois-Aasiassa. Ne muodostavat kaksi ryhmää, Isot Sundasaaret ja Pienet Sundasaaret. Isoihin Sundasaariin kuuluvat Borneon, Jaavan sekä Sumatran saaret. Pieniin Sundasaariin kuuluvat Bali, Lombok, Sumbawa, Flores, Sumba, Timor, Barat Daya -saaret sekä Tanimbar-saaret.


title: Sundasaaret

text: Saarista useimmat ovat osa Indonesiaa. Lisäksi Malesia sijaitsee osittain Borneon saarella. Borneon saarella sijaitsee myös Brunei ja Timorin saaren itäosassa on itsenäinen Itä-Timor.


title: Príncipe

text: Príncipe on pienempi ja pohjoisempi São Tomé ja Príncipen kahdesta pääsaaresta. Tuliperäinen saari sijaitsee Guineanlahdessa Atlantin valtameressä. Príncipe sijaitsee noin 150 kilometrin päässä suuremmasta São Tomén saaresta koilliseen ja noin 220 kilometrin päässä Manner-Afrikan Päiväntasaajan Guinean rannikolta länteen. Príncipellä on trooppinen ilmasto ja etenkin etelä- ja keskiosaltaan vuoristoista saarta peittää suurelta osin sademetsä. Saaren merkittävin asutuskeskus on koillisrannikolla sijaitseva Santo António. Príncipen pinta-ala on 142 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 7 542. Väestö on pääasiassa Kap Verdeltä kaakao- ja kahviplantaaseille tuotujen työläisten jälkeläisiä. Príncipellä on vielä joitain satoja portugaliin pohjautuvan lung’íye-kreolikielen puhujia.


title: Príncipe

text: Portugalilaiset löytöretkeilijät löysivät Príncipen tammikuussa 1471. Portugalilaiset asuttivat saaren 1500-luvun alussa, jolloin saari sai myös prinssiä tarkoittavan nimensä kunnianosoituksena Portugalin kruununprinssille Juhanalle. Saarella viljeltiin 1400-luvun lopulta lähtien sokeriruokoa, jota pippurin ja puun ohessa vietiin saarelta 1500-luvun ajan. Príncipen kautta kuljetettiin myös orjia Afrikasta Atlantin yli. Läheisen São Tomén ongelmista johtuen koko São Tomé ja Príncipen siirtomaan pääkaupunki muutettiin vuosiksi 1753–1852 Santo Antónioon. Kahvi ja kaakao tuotiin saarelle viljeltäväksi 1700- ja 1800-luvun taitteen tienoilla. Viljely vaati suuret määrät työvoimaa, jota hankittiin muun muassa Kap Verdeltä. Vielä nykyisinkin kahvi ja kaakao ovat Príncipen tärkeimpiä maataloustuotteita. Príncipestä tuli osa São Tomé ja Príncipen valtiota sen itsenäistyttyä Portugalista vuonna 1975. Saari sai itsehallinnon vuonna 1995, mistä lähtien siellä on ollut vaaleilla valittu alueellinen parlamentti ja paikallishallitus.


title: Príncipe

text: Príncipen saari sijaitsee päiväntasaajan pohjoispuolella Atlantin valtamereen kuuluvassa Guineanlahdessa ja on toinen São Tomé ja Príncipen kahdesta pääsaaresta. Saari sijaitsee noin 150 kilometrin päässä suuremmasta São Tomén saaresta koilliseen, noin 210 kilometrin päässä Päiväntasaajan Guineaan kuuluvasta Biokon saaresta lounaaseen ja noin 220–225 kilometriä Afrikan mantereella sijaitsevan Päiväntasaajan Guinean rannikolta länteen. Pinta-alaa Príncipellä on 142 neliökilometriä. Saaren korkein kohta on eteläosassa sijaitseva 948 metrin korkeuteen merenpinnasta kohoava Pico de Príncipe. Muita korkeita huippuja ovat niin ikään etelässä sijaitsevat 921-metrinen Pico Mencorne, 839-metrinen Carriote, 680-metrinen Pico Papagaio sekä 537-metrinen Mesa. Vuoristoinen eteläosa on täynnä syviä laaksoja ja epätasaista maastoa terävine kallioineen ja kivineen. Príncipen lounaisosassa on kuitenkin myös yksi suhteellisen tasainen alue. Pohjoisosa on etelää tasaisempaa. Príncipesta noin 22 kilometrin päässä lounaaseen sijaitsevat pienet 20 hehtaarin Tinhosa Granden ja kolmen hehtaarin Tinhosa Pequenan karut kalliosaaret. Pieni Ilhéu Caroçon (myös nimellä Ilhéu Boné de Jocquei) saari sijaitsee Príncipen kaakkoisrannikon edustalla. Saaren pohjoisrannikon edustalla on pieni Ilhéu Bombom -saari.


title: Príncipe

text: Príncipe kuuluu yhdessä tuliperäisten São Tomén, Annobónin ja Biokon saarten kanssa tuliperäiseen ”Kamerunin-linjaan” (), joka jatkuu Afrikan mantereella Kamerunin ja Nigerian alueilla Tšadjärvelle saakka. Príncipe on kilpitulivuori, joka alkaa noin 3 000 metrin syvyydestä merellisestä kuoresta, ja jonka korkein kohta on 948-metrinen Pico de Príncipe. Príncipen ympärillä on kuitenkin myös paljon esimerkiksi São Tométa enemmän mantereista kuorta. Tulivuori ei ole ollut aktiivinen noin 15,7 miljoonaa vuoteen, mikä on pidempään kuin São Tomélla ja muilla Guineanlahden tuliperäisillä saarilla. Príncipe on vulkaanisen aktiivisuuden päättymisen jälkeen kulunut esimerkiksi São Tométa enemmän. Saaren etelärannikolla on tuliperäisen fonoliitin ja tefriitin hallitsemia alueita. Pohjoisosa sen sijaan on enimmäkseen basalttikiveä. Tuliperäisyyden ansiosta saaren maaperä on hedelmällinen.


title: Príncipe

text: Ennen ihmisen saapumista saarelle lähes koko saari oli todennäköisesti metsän peitossa. Nykyisin noin neljännes Príncipestä on vielä aarniometsää, jonka suojelua varten on perustettu osin São Tomén saarella sijaitseva Ôbon kansallispuisto. Príncipellä sijaitseva kansallispuiston osa kattaa 65 neliökilometrin alueen eli miltei puolet Príncipestä. Noin 30 % Príncipen metsäalasta on ”uudistunutta metsää” (). Sen ala on kasvamassa, kun metsät valtaavat hylättyjä plantaaseja. Príncipe kuuluu São Tomén ja Annobónin kanssa 1 036 neliökilometrin laajuisen ekoalueeseen, jolla on runsaasti kotoperäisiä eliölajeja. Aluetta on kotoperäisten lajien suuren määrän vuoksi verrattu esimerkiksi Galápagossaariin.


title: Príncipe

text:
Príncipe ei ole koskaan ollut osa Afrikan mannerta. Kaikkiaan saarella kasvaa 37 kotoperäistä kasvilajia. Príncipen tiheässä sademetsässä kasvavista putkilokasvilajeista 11 prosenttia on kotoperäisiä eli niitä tavataan vain siellä. Kämmekkäkasvilajeja saaren sademetsissä on 64. Kolme neljäsosaa kämmekkälajeista on päällyskasveja, ja miltei kaikki loput kasvavat maassa. Pieni osa on litofyyttejä eli niiden kasvualustana on kivenpinta. Saniaisiin kuuluvaa "Grammitis nigrocincta" -kasvia tavataan Príncipen lisäksi vain Madagaskarilla. Saaren rannoilla kasvaa kookospalmuja. Öljypalmuja kasvatetaan ruoanlaitossa tarvittavan palmuöljyn vuoksi. Muita saaren puita ovat esimerkiksi leipäpuu ja mantelipuu. Plantaaseille kasvaa banaaneja ja sokeriruokoa. Plantaaseille on tuotu myös alkuperäiseen lajistoon kuulumaton nopeakasvuinen liekkipuu. Liekkipuu suojaa plantaaseilla kasvatettavia kaakao- ja kahvipensaita.
Príncipen eteläinen kolmannes on yksi São Tomé ja Príncipen valtion viidestä kansainvälisesti tärkeästä lintualueesta (IBA). Alueen koko on 50 km², ja se käsittää enimmäkseen ainavihantaa alankometsää merenpinnan tasolta Pico de Príncipen huipulle saakka. Saarella on viisi kotoperäistä lintulajia, jotka ovat principenmedestäjä, principenkutoja, principentimali, principenloistokottarainen ja principenrilli. Kotoperäisiä alalajeja ovat valkovatsakalastajan alalaji "Alcedo leucogaster nais", sieppodrongon alalaji "Dicrurus adsimilis modestus" ja oliivi-iibiksen alalaji "Bostrychia olivacea rothschildi", joka on luultavasti koko São Tomén ja Príncipen harvinaisin lintulaji. Muita saaren lintulajeja ovat esimerkiksi guineanrilli ja guineanlahdenrastas. Príncipen lounaisosan merilintuyhdyskunnat lukeutuvat Guineanlahden suurimpiin. Neljä lepakkolajia ja "Crocidura poensis" -päästäisen alalaji ovat Príncipen alkuperäisiä nisäkäslajeja. Loput nisäkkäät, kuten monamarakatit ja villiintyneet kissat ovat muualta tuotuja. "Leptopelis palmatus" ja "Phrynobatrachus dispar" ovat Príncipen kotoperäisiä sammakkolajeja. Lisäksi saarella tavataan "Nesionixalus molleri" -sammakoita. Príncipen lajistoon kuuluu kahdeksan matelijalajia, joista skinkkien heimoon kuuluva "Feylinia polylepis" ja "Typhlops elegans" -käärme ovat kotoperäisiä. Muita matelijalajeja ovat skinkkien heimoon kuuluva "Mabuya maculilabris", gekkojen heimoon kuuluvat "Lygodactylus thomensis" ja "Hemidactylus greefii" sekä käärmeet "Rhinotyphlops newtonii" ja "Rhinotyphlops feae". Príncipeä ympäröivät merialueet ovat hyvässä kunnossa, sillä saarella ei ole juurikaan teollisuutta. Merialueella tavataan esimerkiksi merikilpikonnia, miekkakaloja, marliineja ja purjekaloja. Príncipen vesissä, kuten rantojen läheisissä seisovissa vesissä ja Santo Antóniossa mereen laskevassa Papagaiojoessa, elää liejuryömijöitä.


title: Príncipe

text: Saari sijaitsee trooppisella vyöhykkeellä, jonka ansiosta ilmasto on lämmin ja kostea. Príncipen rannikkoalueilla vuoden keskimääräiset lämpötilat vaihtelevat 22 °C ja 33 °C:n välillä. Korkeammalle mentäessä lämpötilat laskevat. Príncipen keskiosassa oleva vuoristoinen alue toimii esteenä alueella vallitseville lounaistuulille. Saaren etelä- ja lounaisosissa saadaan vuoriston vuoksi rankkoja sateita. Pohjoisosassa sataa paljon eteläisiä osia vähemmän. Príncipe saa São Tométa enemmän vesisateita, joiden määrä vaihtelee suuresti. Suurin osa sateista saadaan maalis- ja huhtikuussa. Saarella on kaksi kuivaa kautta, joista pidempi kestää kesäkuusta syyskuuhun. Tämä kuivakausi tuntuu selvimmin Príncipen pohjois- ja itäosassa. Joinain vuosina lounaisosissa kuivakausi saattaa olla huomaamaton. Toinen kuivakausi alkaa joulukuussa ja kestää helmikuuhun.


title: Príncipe

text:
Portugalilainen retkikunta João de Santarémin ja Pêro Escobarin johdolla löysi saaren 17. tammikuuta 1471. He kutsuivat saarta löytöpäivänä vietettävän pyhimyksen, Antonios Suuren, juhlapäivän kunniaksi nimellä Santo Antão. Viime aikoina on käyty keskustelua siitä, oliko Príncipellä ja São Tomélla asutusta jo ennen portugalilaisten saapumista. Afrikan länsirannikon läheisyyden takia saarille olisi voinut saapua mantereelta veneillä. Varhaisista asukkaista ei ole kuitenkaan arkeologisia todisteita, joten nykykäsityksen mukaan portugalilaiset asuttivat Príncipen. Ensimmäiset asukkaat olivat portugalilaisia rangaistusvankeja ja portugalilaisten tuomia orjia. He asettuivat saarelle vuonna 1500. Saaresta tuli Portugalin kruununsiirtomaa () vuonna 1502. Samalla António Carneirosta tuli Príncipen maaherra ja saari sai prinssiä tarkoittavan nimen "Príncipe" kunnianosoituksena Portugalin kruununprinssille Juhanalle, josta myöhemmin tuli kuningas. Sokeriruo’on viljely alkoi 1400-luvun lopulla; 1500-luvun ajan saarelta vietiin sokeriruo’on lisäksi pippuria ja puuta. Príncipestä ja São Tomésta kehittyi tärkeä kaupankäyntikeskus, ja saarten kautta kuljetettiin orjia Afrikasta Atlantin yli.
Príncipen ja São Tomén siirtokunnat alkoivat heikentyä 1500- ja 1600-luvun taitteessa, koska merirosvot tekivät hyökkäyksiä saarille. Hollantilaiset miehittivät Príncipen saaren 9. elokuuta ja 26. marraskuuta 1598 väliseksi ajaksi, jonka jälkeen portugalilaiset palasivat valtaan. Hollantilaiset tuhosivat São Tomén kaupungin vuonna 1599. Tästä tuhosta katsotaan alkaneen kaksi vuosisataa kestänyt rappiokausi, jonka aikana ihmiset elättivät itsensä kasvattamalla sitrushedelmiä, vihanneksia, jamssia, maniokkia ja maissia. Lisäksi sokeriruo’osta valmistettiin viinaa. Hollanti hyökkäsi uudelleen São Tomén saarelle ja aiheutti jälleen tuhoa. Ranska hyökkäsi São Tomélle 1700-luvun alussa. Príncipelle Ranska hyökkäsi vuonna 1702. Vuonna 1502 valtaan tullut Carneiron perhe hallitsi saarta vuoteen 1753 saakka, jolloin Portugalin kruunu takavarikoi saaren haltuunsa ja muodosti siitä ja São Tomén saaresta São Tomé ja Príncipen siirtomaan. Samana vuonna São Tomén jatkuvasta epävakaudesta ja ongelmista johtuen São Tomé ja Príncipen siirtomaan pääkaupunki muutettiin São Tomén kaupungista Príncipen Santo Antónioon. Takaisin São Toméhen pääkaupunki muutettiin vuonna 1852.


title: Príncipe

text: Brasilialainen kapteeni João Baptista da Silva toi Brasiliasta kahvipensaan saarelle vuonna 1787. Sama kapteeni toi myös kaakaon vuonna 1820 Amazonjoen alajuoksulta Príncipen Simalón plantaasille. Näin Príncipestä tuli ensimmäinen alue Afrikassa, jossa oli kaakaonviljelyä. Myöhemmin sekä kahvin- että kaakaonviljely levisivät myös suuremmalle São Tomélle. Näiden rahakasvien tuonti saarille aiheutti uuden portugalilaisten kolonisaatioaallon alueelle. Portugalin kuninkaalla oli kuitenkin vaikeuksia löytää halukkaita muuttajia kaukana sijaitseville saarille. Kahvi- ja kaakaoplantaasit tarvitsivat suuret määrät työntekijöitä, joten työväestöä hankittiin Afrikan mantereelta. Orjuus Príncipellä ja São Tomélla loppui vuonna 1875, jonka jälkeen saarille hankittiin kymmeniätuhansia sopimustyöntekijöitä () aluksi Angolasta ja myöhemmin myös Mosambikista ja Kap Verdeltä. Työtä tehtiin monesti orjuutta muistuttavissa oloissa. Lukutaidottomille sopimustyöläisille oli sopimuksessa luvattu paluumatka muutaman vuoden kovan työn jälkeen, mutta ne eivät toteutuneet. Plantaasien työvoimaongelma johti protesteihin, jotka johtivat São Tomélla 3. helmikuuta 1953 tapahtuneeseen Batepán verilöylyyn. Verilöylyn seurauksena useita tunnettuja sãotomélaisia ja heitä tukevia valkoisia plantaasinomistajia karkotettiin Príncipelle. Myöhemminkin siirtomaahallinto käytti saarta ongelmia aiheuttaneiden ihmisten karkotuspaikkana.


title: Príncipe

text: Brittiläinen astrofyysikko Arthur Eddington johti 29. toukokuuta 1919 tapahtuneen auringonpimennyksen aikana retkikuntaa Príncipen saarella. Retkikunta havaitsi auringonpimennyksen aikana Auringon lähellä valon taipumista Albert Einsteinin luoman yleisen suhteellisuusteorian mukaisesti.


title: Príncipe

text: Príncipen saaresta tuli osa São Tomé ja Príncipen valtiota sen itsenäistyttyä Portugalista vuonna 1975. Príncipellä puhkesi nälkämellakoita vuonna 1981, kun elintarvikkeita kuljettanut laiva ei ollut käynyt saarella kuukausiin. São Tomé ja Príncipen hallitus nujersi mellakat, mikä lietsoi saarella separatistisia vaatimuksia. Mellakoinnin seurauksena mielivaltaisesti valittuja ihmisiä pidettiin kuukausien ajan vankeudessa. Príncipelle myönnettiin itsehallinto vuonna 1995. Príncipen lounaisosan Baía das Agulhasin lahdelle on tarkoitus perustaa syväsatama ja vapaakauppa-alue ("zona franca"). Príncipen asukkaat toivovat saavansa osuutensa tämän verovapaan alueen tuotosta. Myös työpaikkoja ja sähköä toivotaan.


title: Príncipe

text: Príncipen saari muodostaa yhden provinssin ja piirikunnan. Saarella on ollut vuodesta 1995 lähtien autonominen asema, minkä ansiosta siellä on myös oma viiden vuoden välein vaaleilla valittava alueellinen parlamentti ja paikallishallitus. Paikallishallituksen ja siten myös koko Príncipen johdossa on vuodesta 2006 lähtien ollut José Cassandra. São Tomé ja Príncipen perustuslaki suojelee Príncipen omaa hallitusta.


title: Príncipe

text: Kaakaota ja kahvia on viljelty saarella kauemman kuin São Tomélla. Kaakao on edelleen koko valtion merkittävin maataloustuote, jota viedään ulkomaille. Príncipellä viljely on keskittynyt tasaisempaan pohjoisosaan, sillä siellä sataa vähemmän kuin eteläosissa. Kaakaon ja kahvin lisäksi pohjoisosassa kasvatetaan ananaksia, leipäpuita, banaaneja ja kookospähkinöitä. Suurin osa perheistä harjoittaa kotitarveviljelyä, jonka tuotteita myydään toreilla. Príncipen matkailuelinkeino on hyvin kehittymätöntä, mutta saaren pohjoisosassa Ilhéu Bombom -saaren tuntumassa on lomakeskus. Pohjoisosassa sijaitsee myös Praia das Bananas, joka on yksi koko valtion tunnetuimmista hiekkarannoista. Príncipellä ei ole juurikaan teollisuutta. Kaikki kulutustavarat ja rakennusmateriaalit joudutaan tuomaan saarelle, minkä vuoksi ne ovat kalliimpia kuin São Tomélla. Príncipen Baía das Agulhasin lahdelle on suunniteltu syväsatamaa ja vapaakauppa-aluetta. Saaren pohjoispuolelta on löytynyt öljyä.


title: Príncipe

text: Príncipellä on pieni lentoasema, jossa on yksi asfalttipäällysteinen kiitotie. Lentoasemalta on lentoja São Tomén saarelle ja lentoaika saarten välillä on noin 40 minuuttia. Toisinaan Príncipelle on mahdotonta laskeutua saaren yllä leijailevan sumun vuoksi. Useimmilla paikallisilla ei kuitenkaan ole varaa lentolippuihin, joten pääosin paikalliset kulkevat Príncipen ja São Tomén välillä rahtilaivoilla. Matka-aika saarten välillä on noin kymmenen tuntia.


title: Príncipe

text: Príncipellä on vain muutamia kilometrejä päällystettyä tietä ja ne johtavat pääkaupungista Santo Antóniosta etelän Santo Cristoon, lännen Porto Realiin sekä lentoasemalle. Saarella oli vuoden 2008 tiedon mukaan kaksi taksia sekä valtion linja-autoja. Linja-autot liikennöivät Santo Antóniosta lentoasemalle, Sundyyn, Abadeen, Santo Cristoon, Porto Realiin, Nova Estrelaan, Paciênciaan, São Joaquimiin ja Picãoon. Lisäksi Príncipellä on mahdollista vuokrata polkupyöriä, moottoripyöriä ja autoja.


title: Príncipe

text: Príncipen väestö on 90-prosenttisesti Kap Verdeltä tuotujen työläisten jälkeläisiä. Heitä kutsutaan nimellä "minuiê". São Tomén asukkaat saattavat toisinaan kutsua príncipeläisiä halventavalla nimityksellä "moncós". Saaren väestöllä on samoja ongelmia, tosin korostuneemmin, kuin São Toméllakin asuvilla. Väestöä vaivaavat muun muassa alkoholismi, mielenterveysongelmat ja työttömyys.


title: Príncipe

text: Oheisessa taulukossa esitetyt Príncipen väkiluvut pohjautuvat São Tomé ja Príncipen tilastoinstituutin () tietoihin.


title: Príncipe

text: Príncipeläisten koulutusaste on São Tomélla asuvia alhaisempi, sillä opetus saarella päättyy yhdeksänteen luokkaan. Príncipeläisistä vain 80 prosenttia aloittaa koulunkäynnin. Heistä yli 25 prosenttia tippuu neljänteen luokkaan mennessä pois. Lisäksi 20 prosenttia jää kokonaan koulutuksen ulkopuolelle. Syitä koulutuksen vähyyteen ovat esimerkiksi oppikirjojen ja koulupuvun kalleus sekä se, että lapset työskentelevät plantaaseilla. Koulupoissaolot ovat ongelma. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kuusi vuotta täyttäneistä príncipeläisistä 5 232 osasi sekä lukea että kirjoittaa, 21 osasi vain lukea ja 693 oli luku- ja kirjoitustaidottomia.


title: Príncipe

text: Riski sairastua malariaan on Príncipellä hyvin pieni, vaikka vuonna 2006 valmistuneessa taiwanilaistutkimuksessa löydettiinkin tuhansien tutkittujen ihmisten joukosta muutamia kymmeniä tapauksia. Huomattavasta vähentymisestä huolimatta malaria on kuitenkin alle viisivuotiaiden lasten suurin kuolinsyy. Pääkaupungissa Santo Antóniossa on sairaala, terveyskeskus ja apteekki.


title: Príncipe

text: Suurin osa príncipeläisistä on uskonnoltaan kristittyjä. Saarella, kuten koko valtiossa, portugalin kieltä käytetään koululaitoksessa, hallinnossa ja arkielämässäkin. Portugalin pohjalta on muodostunut lung’íye-niminen kreolikieli, jota ei kuitenkaan kirjoitetun muodon puuttuessa käytetä opetuksessa tai hallinnossa. Kielellä ei myöskään ole virallista asemaa. Kielellä on muutamia satoja puhujia Príncipellä. Saarella on toiminut vuodesta 1999 lähtien radioasema.


title: Príncipe

text: Príncipellä on saaren eristäytyneisyydestä ja köyhyydestä huolimatta kehittynyt sille ominaisia perinteitä. Useat Portugalista siirtomaa-aikana tulleet siirtolaiset olivat kotoisin Pohjois-Portugalin Minhon maakunnasta, joten saaren kulttuurin ilmentymillä, kuten hitaassa "dexa"-tanssissa on havaittavissa kulttuurinen yhteys Minhoon. Nuorena kuollut kapverdeläistaustainen Camilo Domingos lauloi Kap Verden kreolikielellä suosittuja "kizomba"-lauluja, ja hänelle on nykyisin omistettu muistolaatta Santo Antóniossa. Suosittu Gilberto Gil Umbelina laulaa saaren omalla lung’íye-kielellä. Saarelta on kotoisin myös nyttemmin jo lopettanut Ilha Verde -yhtye. São Joaquimin plantaasilta on kotoisin "bulaué"-musiikkia soittava lyömäsoitinyhtye. "Bulaué" on angolalaista alkuperää. Kapverdeläistä alkuperää edustaa puolestaan "puita"-tanssi, joka on säilynyt parhaiten Sundyn plantaasilta kotoisin olevan ryhmän ansiosta. Príncipeläinen Protásio Dias Xavier Pina (1960–1999) oli tunnettu naiiveista seinämaalauksistaan, jotka kuvaavat Príncipen ja São Tomén maisemia sekä perinteisiä tansseja. Hänen maalauksiaan on esillä eri puolilla São Tomén saarta, kuten lentoasemalla. Tunnettuja príncipeläisiä runoilijoita ovat sotaisia runoja kirjoittanut aktivisti ja entinen kansanedustaja Marcelo da Veiga (1892–1976) sekä plantaasien kurjia oloja ja Portugalin siirtomaahallinnon sortoa runoissaan kuvannut Manuela Margarido (1925–2007).


title: Príncipe

text: Príncipellä vietetään vuoden aikana erilaisia kansanjuhlia () ja pyhimysten juhlia (). Juhlista tärkein on Pyhän Laurentiuksen kunniaksi vietettävä Auto de Floripes tai São Lourenço -niminen juhla elokuun puolivälissä. Se saapui saarelle 1700- tai 1800-luvulla. Auto de Floripes on dramaattinen katuteatteriesitys, joka järjestetään pääkaupungissa Santo Antóniossa 15. elokuuta sekä uudelleen seuraavana sunnuntaina. Auto de Floripes pohjautuu Kaarle Suuren elämään, ja sen keskiössä on kristittyjen ja maurien välinen taistelu. Floripes on nuori mauriprinsessa, joka on rakastunut Kaarle Suuren armeijassa taistelevaan Guy Burgundilaiseen (). Auto de Floripes -juhlan päätapahtumat tapahtuvat puolenpäivän tienoilla kaupungin pääaukiolla, kun kristittyjen sotilaat kohtaavat mauriarmeijan. Iltapäivän kuluessa sotilaat ottavat yhteen miekoin. Maurien joukkoja komentaa amiraali Balão ja kristittyjen armeijaa puolestaan Oliveiros-niminen mies. Kristittyjen jäätyä alakynteen taistelukentällä, Floripes-prinsessan veli ja samalla myös amiraali Balãon Ferrabras-poika haavoittaa taistelussa prinsessan rakastettua Guy Burgundilaista. Guy Burgundilainen joutuu tämän jälkeen maurien vangiksi. Floripes pelastaa Guyn ja samalla muut kristityt sotilaat teloitukselta kääntyessään isäänsä vastaan kääntymällä kristinuskoon ja menemällä naimisiin Guyn kanssa kristillisin menoin. Auto de Floripes -juhla päättyy noin kello kahdeksan aikoihin illalla, kun nyt puolestaan vangiksi otettu amiraali Balão pakotetaan kääntymään kristityksi. Miespuoliset näyttelijät ovat kaikissa paitsi prinsessan roolissa. Prinsessan roolissa on nuori tyttö, jonka täytyy olla neitsyt.


title: Príncipe

text: Pyhää Antonius Padovalaista juhlitaan 29. tai 30. toukokuuta. Elokuun puolivälissä ja lopussa vietetään Nossa Senhora da Graçan juhlaa, jossa esitetään "dexa"-tanssia. Nossa Senhora da Conceiçao -juhlaa vietetään 8. joulukuuta. Vuoden viimeisen päivän iltana Príncipellä järjestetään Vindes Menino -kulkue. Kulkue satirisoi kaikki kuluneen vuoden aikana tapahtunet pienet skandaalit.


title: Príncipe

text: Príncipellä pelataan omaa jalkapalloliigaa (), jonka voittaja pääsee pelaamaan São Tomén jalkapalloliigan mestaria vastaan São Tomé ja Príncipen mestaruudesta. Príncipeläisiä toiminnassa olevia jalkapalloseuroja ovat GD Os Operários, GD Sundy, FC Porto Real, 1º de Maio, UDAPB ja Sporting do Príncipe.


title: DFW C.V

text: DFW C.V oli Deutsche Flugzeugwerken (DFW) ensimmäisen maailmansodan aikana suunnittelema kaksipaikkainen kaksitasoinen ja puurakenteinen yksimoottorinen tiedustelu-, tykistön tulenjohto-, maavoimien yhteys- ja kuvaustiedustelukone. Aviatik, Halberstadt ja LVG valmistivat konetta lisenssillä.


title: DFW C.V

text: Konetta edeltäjä DFW C.IV, joka oli varustettu 150 hevosvoiman Benz Bz.III -moottorilla, mutta koneen runko oli pääosin sama kummassakin. C.V -malliin asennettiin tehokkaampi Bz.IV moottori. Koneen maksiminopeus oli 155 kilometriä tunnissa ja se kykeni nousemaan kilometriin neljässä minuutissa viiteen kilometriin 49 minuutissa. Koneen maksimilentoaika oli kolme ja puolituntia.


title: DFW C.V

text: Suomen ilmavoimille ostettiin vuonna 1918 Saksasta kaksi DFW C.V-konetta. Koneiden tunnukset olivat F12 ja F14, myöhemmin C.56/18 ja C.57/18, joista toinen oli kolmannessa rekisterissä 2A351.


title: DFW C.V

text: Lentokoneet tulivat Vaasaan 24. maaliskuuta 1918 ja ne luovutettiin Lento-osasto 2:lle seuraavana päivänä. Koneet saapuivat Antreaan junateitse 10. huhtikuuta 1918 mennessä. Lentotoiminta ei päässyt käynnistymään, koska osaston ruotsalaiset lentäjät eivät uskaltaneet käyttää voimakkailla 200-hevosvoimaisilla moottoreilla varustettuja koneita. Venäjältä loikanneet lentäjät olisivat olleet halukkaita lentämään DFW C.V-koneita, mutta siihen eivät ruotsalaiset suostuneet.


title: DFW C.V

text: Toinen koneista vaurioitui pahoin 28. helmikuuta 1919 ja poistettiin elokuussa, toinen tuhoutui 11. helmikuuta 1921 maahansyöksyssä surmaten lentäjän. Tyyppi oli Suomessa käytössä vuosina 1918-1921.


title: Curling

text: Curling on jäällä pelattava joukkuepeli, jossa liu’utetaan jäällä pyöreitä graniittikiviä tavoitteena saada mahdollisimman monta omaa kiveä lähemmäksi kehän keskipistettä kuin vastustajan kivet. Lajin valtamaa on Kanada, mutta sitä harrastetaan myös Skotlannissa ja muualla Pohjois-Euroopassa.


title: Curling

text: Curlingia pelataan radalla, jonka pituus on 45,72 metriä ja leveys enintään 5 metriä. Rakennuksen koon pakottaessa käyttämään pienempää rataa sen minimimitat ovat 44,50 × 4,42 metriä.


title: Curling

text: Radan päissä keskilinjojen molemmilla puolilla on hakit eli jäähän kiinnitetyt tuet, joilta heitot suoritetaan.


title: Curling

text: Radan molempiin päihin on maalattu pesä, joka muodostuu neljästä samankeskisestä ympyrästä. Niiden keskipiste on tee-piste. Keskipisteestä mitattuna uloimman ympyrän ulkoreunan säde on 1,829 metriä, toiseksi uloimman 1,219 metriä, kolmannen 61,0 senttimetriä ja sisimmän enintään 15,24 senttimetriä. Tee-linja on 17,375 metriä koko radan keskipisteestä.


title: Curling

text: Curlingkivi on pyöreä, enintään 91,44 senttimetriä ympärysmitaltaan ja vähintään 11,43 senttimetriä korkeudeltaan. Kivi painaa kahvoineen ja pultteineen 17,24–19,96 kilogrammaa. Jokainen joukkue käyttää kahdeksan kiven sarjaa.


title: Curling

text: Pelaajat käyttävät erityisiä curlingia varten suunniteltuja kenkiä. Toisen kengän pohja on yleensä valmistettu teflonista tai teräksestä, jotta sillä voi liukua. Vasenkätiset pelaajat liukuvat käyttäen oikeaa jalkaa ja oikeakätiset vasenta. Toisen jalan kengässä pohja on valmistettu tavallisesti raakakumista, mikä pitää hyvin jään pinnalla. Lisäksi pelaajilla on käytössään liukukengän pohjan päälle vedettävä kuminen kalossi, joka antaa pelaajalle erityisesti harjattaessa paremman pidon.


title: Curling

text: Jokaisella pelaajalla on oma harjansa. Nykyään käytetään pääasiassa synteettisestä materiaalista valmistettuja harjoja, sillä aiemmin käytössä olleet sian tai hevosen karvoista valmistetut harjakset jättivät vanhetessaan karvoja jäälle.


title: Curling

text: Harjaamalla jäätä kiven etupuolelta sen ja jään välinen kitka pienenee, joten kiven kulkema matka pitenee ja kivi kulkee suoremmassa. Parhaimmillaan kiven kulkemaa matkaa voidaan taidokkaalla harjauksella lisätä kymmenen prosenttia.


title: Curling

text: Pelaaja voi heittäessään käyttää erityisiä heittotukia, jotta hänen ei tarvitsisi nojata kiveen tai harjaan.


title: Curling

text: Joukkueet voivat käyttää sekuntikelloja mitatakseen heittojen voimakkuutta. Tämä auttaa määrittämään jään luisto-ominaisuuksia ja arvioimaan poistoheittojen voimakkuuksia.


title: Curling

text: Curlingia pelataan kahden neljän hengen joukkueen välillä. Yksi peli koostuu yleensä kahdeksasta päästä, arvoturnaukset kymmenestä. Lisäksi voidaan pelata jatkopäitä voittajan selvittämiseksi. Pelin kesto on normaalisti kaksi tuntia.


title: Curling

text: Joukkueet heittävät yhden pään aikana vuorotellen kahdeksan kiveä, pyrkien saamaan omia kiviään lähemmäs keskustaa kuin vastustaja. Jokainen joukkueen neljästä pelaajasta heittää pään aikana kaksi kiveä. Kun kaikki kivet on heitetty, se joukkue saa pisteitä, jonka kivi on kaikkein lähimpänä pesän keskustaa. Pisteitä tulee niin monta kuin omia kiviä on lähempänä keskustaa kuin vastustajan paras kivi. Pesän ulkopuolelle jääneitä kiviä ei huomioida pistelaskussa.


title: Curling

text: Tavallisesti ratkaistaan ennen peliä heitettävillä molempien joukkueiden määrämittaisilla heitoilla tai heittämällä kolikkoa se, kumpi joukkue saa valita joko kivet tai viimeisen kiven edun. Viimeisen kiven heittovuoro mahdollistaa vastustajaa paremmat lähtökohdat kontrolloida peliä, sillä varsin usein viimeisellä kivellä on mahdollista saada ainakin yksi piste. Pään voittanut joukkue menettää seuraavaan päähän viimeisen kiven etunsa vastustajalle, 0–0-tilanteessa viimeinen kivi säilyy samalla joukkueella myös seuraavassa päässä.


title: Curling

text: Viimeisen kiven edun arvoksi on yleisesti arvioitu puoli pistettä, eivätkä joukkueet siitä usein mielellään luovu, vaan saattavat pyrkiä saamaan pään tulokseksi 0–0. Usein joukkueet saattavat pyrkiä pakottamaan viimeisen kiven edun omaavan vastustajan yhteen pisteeseen, jotta saisivat seuraavaan päähän viimeisen kiven edun itselleen.


title: Curling

text: Tavoite on viimeisen kiven turvin saada itse 2 pistettä ja pakottaa vastustaja vain yhteen pisteeseen.


title: Curling

text: Kiveä heitettäessä heittäjä ponnistaa vauhtia hakista, liukuu jään pintaa pitkin ja päästää kivestä irti ennen lähempää hog- eli pelilinjaa. Kiven on ylitettävä taempi pelilinja, muuten se poistetaan pelistä. Jokaisella heitolla joukkueiden kaksi pelaajaa voivat vaikuttaa kiven kulkuun harjaamalla harjalla tai luudalla jäätä kiven linjalta. Lisäksi yksi pelaaja voi vauhdittaa vastustajan kiven poistamista pesästä harjaamalla tee-linjan takana. Yksi joukkueen pelaaja, yleensä joko kapteeni tai varakapteeni, on vastuussa harjauksesta. Harjaamisella kiven liukuun saadaan parhaimmillaan pituutta useamman metrin verran.


title: Curling

text: Heitot voidaan jakaa kolmeen luokkaan: määrämittaisiin heittoihin, suojaheittoihin ja poistoheittoihin. Määrämittainen heitto eli ”määris” on heitto, jossa pyritään heittämään kivi pesään. "Levitys" on määrämittainen, joka työntää itsensä lisäksi pesään toisenkin kiven. Suojaheitossa pyritään suojaamaan pesässä olevaa kiveä tai saamaan aikaan suoja, jonka taakse voidaan heittää. Pesän edessä olevalla suoja-alueella olevia kiviä saa poistaa vasta pään viidennellä kivellä. Näin johdossa oleva joukkue ei voi vain poistella kaikkia vastustajan kiviä, vaan häviöllä oleva joukkue pystyy rakentamaan asetelmia.. Poistoheiton tarkoituksena on poistaa vastustajan kivi tai useampi pesästä. "Ratsastus" on poistoheitto, jossa käytetään toista kiveä apuna.


title: Curling

text: Joukkueen neljää pelaajaa kutsutaan heittojärjestyksen mukaan nimillä ykkönen, kakkonen, kolmonen ja nelonen, joka on myös yleensä joukkueen kapteeni. Jokaisessa päässä jokainen joukkueen jäsen heittää kaksi kiveä.


title: Curling

text: Ykkönen heittää jokaisen pään kaksi ensimmäistä kiveä. Ykköseltä odotetaan määrämittaisia heittoja ja hänen tulisi olla voimakas harjaaja.


title: Curling

text: Kakkonen heittää kussakin päässä joukkueen kaksi seuraavaa kiveä. Ykkösen tehtävien lisäksi kakkosen on ykköstä useammin heitettävä poistoheittoja.


title: Curling

text: Kolmonen heittää kussakin päässä joukkueen viidennen ja kuudennen kiven. Kolmonen toimii myös tavallisesti joukkueen kakkosmiehenä eli varakapteenina. Varakapteeni ottaa kapteenin aseman teelinjan takana kun kapteeni on heittovuorossa. Kolmoselta odotetaan jo kykyä taktisiin ratkaisuihin.


title: Curling

text: Nelonen on joukkueen viimeisten ratkaisevien kivien heittäjä ja useimmiten joukkueen kapteeni. Häneltä vaaditaan erityisesti taktista ja strategista osaamista sekä päätöksentekokykyä kovankin paineen alla. Silloin kun kapteeni ei ole heittovuorossa, on hän teelinjan takana antamassa merkkejä ja harjaamassa vastustajan teelinjan ohittaneita kiviä.


title: Curling

text: Curling kehittyi 1500-luvulla Skotlannissa, joskin myös kahdessa 1500-luvulla eläneen Pieter Brueghel vanhemman maalauksessa kuvataan hollantilaisten talonpoikien curlingin peluuta. Skotlantilaiset kehittivät curlingin "bowls"-nimisen tarkkuuspelin talviversioksi. Pelin nimi "curling" viittaa kiven kiertävään liikkeeseen jäällä. Vanhin maininta skottilaisesta curlingista on vuodelta 1541 kirjoitetussa notaarinlausunnossa.


title: Curling

text: Curlingia pelattiin aluksi jokien pohjassa sileäksi hioutuneilla kivenlohkareilla, joihin oli porattu sormenreiät. Kahvat liitettiin kiviin 1600-luvulla, ja pyöreät kivet yleistyivät 1700-luvulla. Niin kauan kuin sääntöjä kivien koosta ei ollut, parhaiten menestyivät vahvimmat pelaajat.


title: Curling

text:
Edinburghissa perustettiin vuonna 1795 arvovaltainen curlingseura Duddingston Curling Society. Skotlannin curlingseurojen yhteenliittymä Royal Caledonian Curling Club perustettiin 1838, ja se julkaisi curlingin säännöt. Skotlannin suurin perinteinen curling-tapahtuma oli vuosina 1847–1979 pelattu etelän ja pohjoisen välinen massaottelu Grand Match.
Kanadaan curling saapui sotilaiden ja siirtolaisten mukana 1800-luvun alkuvuosina. Kanadan curlingliitto perustettiin 1874, ja pelistä tuli maassa laajalti suosittua vuosisadan loppuun mennessä. Ensimmäinen katettu curling-rata rakennettiin Montrealiin 1837. Kanadan mestaruusturnaus aloitettiin 1927, ja se on edelleen curlingmaailman suurin kilpailu. Yhdysvaltojen ensimmäinen curlingseura perustettiin 1832, mutta lajin harrastus on siellä rajoittunut pariin pohjoisimpaan osavaltioon.


title: Curling

text: Ruotsiin curling rantautui ensimmäisenä manner-Euroopan maana 1846, ja pelistä tuli seurapiirien ja kuninkaallisten suosima. Myös Norjassa ja Sveitsissä pelattiin curlingia jo 1800-luvulla, mutta Saksassa pelin leviämistä rajoitti samankaltainen kansanpeli Eisstockschiessen.


title: Curling

text: Curling oli Chamonix’n talviolympiakisojen 1924 ohjelmassa, ja kultamitalin vei skotlantilainen joukkue ennen ruotsalaisia. Sen jälkeen curling oli näytöslajina 1932, 1988 ja 1992. Virallinen olympialaji curlingista tuli jälleen vuonna 1998, josta lähtien on pelattu sekä miesten että naisten curlingissa.


title: Curling

text: Kansainvälinen lajiliitto ICF perustettiin 1966; se sai vuonna 1991 nimekseen WCF (World Curling Federation).


title: Curling

text: Vuonna 1959 aloitettiin vuotuinen Scotch Whisky Cup, joka on kansainvälinen maajoukkueiden haasteottelu. Kilpailu nimettiin curlingin MM-kilpailuiksi vuonna 1989. Naisten vastaava turnaus aloitettiin 1979. Euroopan curling-mestaruudesta on pelattu 1975 alkaen.


title: Curling

text: Kanada on nykyisin curlingin valtamaa niin harrastajamäärien, sponsorisuosion kuin arvokisamenestyksenkin puolesta. Lajin maailmanmestaruuskilpailut on ollut tapana järjestää aina Kanadassa.


title: Curling

text: Suomessa curlingia pelattiin ensi kertaa tiettävästi talvella 1908–1909 Viipurin Salakkalahdella paikallisen urheiluseuran skottilaisen jalkapallovalmentajan aloitteesta. Suomen vanhin erikoisseura Helsingin Curlingklubi perustettiin 1962 ja Suomen Curlingliitto hyvinkääläisten johdolla 1978. Sarjamuotoinen SM-turnaus miehille ja naisille alkoi 1998–1999. Suomen ensimmäinen arvokisamitali oli MM-pronssi 1998. Sen jälkeen Suomi on voittanut olympiahopeaa 2006 talviolympialaisissa sekä EM-kultaa 2000. Suomen menestynein kapteeni on ollut Markku Uusipaavalniemi. Suomen ensimmäinen curlinghalli valmistui Helsingin Oulunkylään 2004.


title: Curling

text: Curlingin maailmanmestaruuskilpailut on järjestetty vuosittain vuodesta 1959 lähtien. Curlingin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1975.


title: Curling

text: Curlingin Continental Cup on vuosittain järjestettävä turnaus, jossa Pohjois-Amerikka kilpailee muiden maiden joukkueista kasattua joukkuetta vastaan.


title: Curling

text: Virallinen olympialaji curling on ollut vuoden 1998 talviolympialaisista lähtien. 1924 talviolympialaisissa curling oli alun perin näytöslaji mutta alkuvuodesta 2006 kansainvälinen olympiakomitea antoi kisojen curling-kilpailulle virallisen olympiakilpailun arvon. Harrastajamäärältään curling on maailman mittakaavassa varsin pieni laji. Kanadassa curlinginpelaajia on noin miljoona, mikä on enemmän kuin muualla maailmassa yhteensä. Britanniassa, pääasiassa Skotlannissa, lajia harrastaa 20 000–30 000 ihmistä ja Yhdysvalloissa noin 20 000. Suomessa rekisteröityjä pelaajia on noin 550 ja miesten SM-sarjassa pelasi kaudella 2006–2007 kahdeksan joukkuetta. Nykyään miesten SM-sarjassa pelataan kolmella sarjatasolla ja naisten sarjassa yhdellä sarjatasolla.


title: Santo António

text: Santo António on kaupunki São Tomé ja Príncipessä. Se sijaitsee Príncipen saaren koillisrannikolla ja Papagaiojoen suulla. Kaupunki on Príncipen provinssin sekä Paguén piirikunnan pääkaupunki ja sen asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennassa 1 010.


title: Santo António

text: Santo Antónion keskustassa on Portugalin siirtomaa-ajalta peräisin olevia rakennuksia. Ainoastaan keskusaukion läheisyydessä sijaitsevat 1800-luvulla rakennetut hallintorakennus, kirkko sekä muutama muu rakennus on kunnostettu.


title: Santo António

text: Kaupungissa on muun muassa hotelleja, ravintoloita, baareja, postitoimisto, terveyskeskus, sairaala ja apteekki. Kaupungin pienen sataman vieressä sijaitsee poliisiasema.


title: Definitely Maybe

text: Definitely Maybe on brittiläisen rockyhtye Oasiksen debyyttialbumi, joka julkaistiin elokuussa 1994. Se nousi suoraan Britannian albumilistan ykköseksi, ja siitä tuli Britannian kaikkien aikojen nopeimmin myynyt debyyttialbumi (nykyään ennätystä pitää nimissään Arctic Monkeys).


title: Definitely Maybe

text:
"Definitely Maybea" pidetään yhtenä 1990-luvun brittirockin merkittävimmistä albumeista. Ilmestyessään levy oli valtavirrasta poikkeava, jätkähenkinen, perinteiseen englantilaiseen rockmusiikkiin vahvasti nojaava albumi.
Albumi on listattu useasti viiden parhaan joukkoon Britannian kaikkien aikojen parhaiden levyjen luetteloissa. Sitä pidetään usein parhaana debyyttialbumina ikinä. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti noin yhdeksän miljoonaa kappaletta, ja se sisältää hittisinglet ”Supersonic”, ”Shakermaker”, ”Live Forever” ja ”Cigarettes & Alcohol”. Myös albumin kappaleita ”Rock ’n’ Roll Star” ja ”Slide Away” pidetään hyvin merkittävinä kappaleina, joista edellä mainittu oli usein yhtyeen keikkojen päätöskappale sen suosionsa vuoksi. Näiden lisäksi ”Columbia” on myös noussut vahvaksi fanisuosikiksi.


title: Definitely Maybe

text: Albumin ja kiertueiden menestyksen jälkeen vuonna 1995 Oasis voitti parhaan brittiläisen läpimurron Brit Awards -palkinnon ja kolme NME Awards -palkintoa. Oasis vastaanotti myös ”Parhaan liveyhtyeen” Q Award -palkinnon. Syyskuussa 2004 albumi palkittiin kotimaassaan seitsemänkertaisella platinalevyllä.


title: Definitely Maybe

text: Kaikki kappaleet säv. ja san. Noel Gallagher, kaikki kappaleet laulaa Liam Gallagher.


title: Definitely Maybe

text: Kaikille singleille kuvattiin myös musiikkivideot, jotka on sittemmin julkaistu muun muassa videopalvelu YouTubessa.


title: São Tomé (saari)

text: São Tomé on suurempi ja eteläisempi São Tomé ja Príncipen kahdesta pääsaaresta. Tuliperäinen saari sijaitsee Guineanlahdella Atlantin valtameressä. São Tomé sijaitsee noin 150 kilometrin päässä pienemmästä Príncipen saaresta lounaaseen ja noin 250 kilometrin päässä Manner-Afrikan Gabonin rannikolta länteen. Saaren merkittävin asutuskeskittymä ja valtion pääkaupunki on koillisrannikolla sijaitseva São Tomé. Saaren pinta-ala on 854 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 179 814.


title: São Tomé (saari)

text: São Tomé kuuluu yhdessä tuliperäisten Príncipen, Annobónin ja Biokon saarten kanssa tuliperäiseen ”Kamerunin-linjaan” (), joka jatkuu Afrikan mantereella Kamerunin ja Nigerian alueilla Tšadjärvelle saakka. São Tomé kuuluu Príncipen ja Annobónin kanssa 1 036 neliökilometrin laajuiseen ekoalueeseen, jolla on runsaasti kotoperäisiä eliölajeja. Aluetta on kotoperäisten lajien suuren määrän vuoksi verrattu esimerkiksi Galápagossaariin.


title: Valkoherukka

text: Valkoherukka eli valkoinen viinimarja ("Ribes" Rubrum-ryhmä) on pensasmarja, joka on alun perin geneettinen muunnos punaherukasta. Valkoherukasta puuttuu punaherukan marjan punaisen värin aiheuttava geeni. Valkoherukka ei ole maultaan niin väkevä kuin punaherukka vaan makeampi mutta silti melko hapan.


title: Valkoherukka

text: Suomessa valkoherukkaa viljellään ammattimaisesti noin 86 hehtaarin verran, ja se on kolmanneksi eniten viljelty herukkalajike. Yleisimmät ovat mustaherukka (1 220 ha) sekä punaherukka (219 ha). Valkoherukan keskimääräinen sato vuodessa on noin 4 000 kilogrammaa hehtaaria kohti.


title: Valkoherukka

text: Suomessa viljeltävistä lajikkeista yleisimmät ovat


title: Valkoherukka

text: "Valkoinen suomalainen" on lajikkeena uusi. Se on kestävä ja erittäin runsassatoinen, joka tuottaa makeita marjoja.


title: Valkoherukka

text: Valkoherukkasadosta korjataan marjat, joita käytetään useimmin mehuissa, hilloissa ja hyytelöissä. Marjat ovat makeita, punaherukkaan verrattuna valkoherukka on makeampi ja vähemmän hapan. Valkoherukoista tehdään myös viiniä, yksin tai muihin herukoihin sekoitettuna.


title: Fenua Tapu

text: Fenua Tapu on saari Nuin atollilla, Tuvalussa. Se on Nuin atollin suurin saari ja sijaitsee atollin kaakkoisosassa. Saaren nimi tarkoittaa paikallisella kielellä "pyhää maata". Saarella on kaksi kylää, Fenua Tapu sekä Tanrake. Saarella puhutaan sekä kiribatin että tuvalun kieliä.


title: Gouda (juusto)

text: Gouda on hollantilainen lehmänmaidosta valmistettu, kypsytetty, puolikova juustotyyppi, jota on valmistettu jo ainakin 1100-luvulta. Tyypillinen gouda painaa noin 15 kg, ja sen rasvapitoisuus on 31–45 % kuiva-aineesta. Juustoa kypsytetään vähintään muutama viikko, enimmillään jopa vuosia. Goudan maku ja muut ominaisuudet vaihtelevat paljon kypsytysasteen mukaan.


title: Gouda (juusto)

text: Gouda on saanut nimensä etelähollantilaisen Goudan kaupungin mukaan, mutta nimellä ei ole alkuperäsuojaa. Goudaksi voidaan siksi kutsua muuallakin kuin Hollannissa valmistettua juustoa. Alkuperäisellä valmistusalueella valmistetusta goudajuustosta käytetään suojattua nimeä "Noord-Hollandse Gouda".


title: Helsingin normaalilyseo

text: Helsingin normaalilyseo (lempinimi Norssi) on yksi Suomen vanhimmista toiminnassa olevista suomenkielisistä kouluista. Nykyisin peruskoulun 7.–9. luokat ja lukion käsittävä koulu sijaitsee osoitteessa Ratakatu 6 Helsingin Ullanlinnassa. Koulu on Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan erillisyksikkö, ja se toimii normaalikouluna eli opetusharjoittelukouluna. Koulussa on kaikkiaan noin 540 opiskelijaa, joista lukiossa 240. Koulun johtavana rehtorina on vuodesta 2015 toiminut kasvatustieteiden tohtori Tapio Lahtero.


title: Helsingin normaalilyseo

text: Helsingin normaalilyseon pitkä historia erityisesti klassillisena kouluna näkyy vielä nykyäänkin muun muassa siitä, että se on yksi harvoista suomalaisista kouluista, joissa voi opiskella latinaa peruskoulun 7. luokalta alkaen. Koulu käyttää myös latinankielistä mottoa ""Non scholae sed vitae (discimus)"" (suomeksi "ei koulua, vaan elämää varten (opiskelemme)").


title: Helsingin normaalilyseo

text: Helsingin normaalilyseon historian katsotaan alkavan vuodesta 1867, jolloin Helsingin ruotsinkieliseen normaalilyseoon perustettiin suomenkielisiä luokkia. Suomenkielisen osaston perustamisen aikoina Suomessa käytiin voimakasta kielipoliittista keskustelua. Se vaikutti osaltaan siihen, että vuonna 1871 suomenkielinen osasto määrättiin lakkautettavaksi niin, että alemmille luokille ei otettu uusia oppilaita. Suomenkielisen opetuksen turvaamiseksi perustettiin samana vuonna yksityinen Helsingin Suomalainen Alkeisopisto, jonka luokat olivat samoja kuin ruotsalaisen normaalilyseon lakkautettavat luokat. Alkeisopiston ensimmäinen oma koulurakennus valmistui vuonna 1878 osoitteeseen Ratakatu 2 (nykyisin Ratakatu 6a) arkkitehti F. A. Sjöströmin suunnittelemana.


title: Helsingin normaalilyseo

text: Helsingin Suomalainen Alkeisopisto muuttui normaalilyseoksi vuonna 1887, kun valtio lunasti Alkeisopiston haltuunsa, ja samalla vuonna 1873 perustettu Hämeenlinnan suomenkielinen normaalilyseo muutettiin tavalliseksi lyseoksi. Normaalilyseo muutti vuonna 1905 naapuritontille Ratakatu 4:ään (nykyisin Ratakatu 6b), jonne oli valmistunut arkkitehti Jacob Ahrenbergin piirtämä uusi koulurakennus. Koulurakennuksessa tehtiin huomattavia laajennustöitä vuosina 1926 ja 1953. Vanhassa koulutalossa toimi vuoteen 1958 asti Kouluhallitus ja sitten Helsingin opettajakorkeakoulu, joka myöhemmin muuttui Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitokseksi. Normaalilyseo toimi poikakouluna vuoteen 1971 saakka, jolloin ensimmäiset naispuoliset oppilaat aloittivat koulussa. Samalla vuosikymmenellä toteutetun peruskoulu-uudistuksen myötä koulu liitettiin hallinnollisesti osaksi Helsingin yliopiston kasvatustieteellistä osastoa. Vuosina 1979–1980 koulurakennus peruskorjattiin ja koulu toimi väistötiloissa osoitteessa Kansakoulukatu 3. Koulun muutettua takaisin omiin tiloihinsa opetusta alettiin antaa aineluokissa.


title: Helsingin normaalilyseo

text: Keväällä 2006 valmistuneen peruskorjauksen myötä Ratakatu 6a -rakennuksen tilat tulivat sadan vuoden tauon jälkeen jälleen Helsingin normaalilyseon käyttöön, opettajankoulutuslaitoksen muutettua yliopiston keskustakampukselle Kruununhakaan. Samaan aikaan käynnistyi Ratakatu 6b -rakennuksen nyt jo valmistunut vaiheittainen peruskorjaus. Koululla on kolme rehtoria, peruskoulun rehtori, lukion rehtori ja johtava rehtori. Johtavan rehtorin tärkeimpänä tehtävänä on hoitaa yliopiston ja normaalilyseon suhteita ja olla edustamassa koulua tiedekuntaneuvostossa. Johtavan rehtorin vararehtori on lukion rehtori. Lukion rehtorilla ja peruskoulun rehtorilla on omat vararehtorit.


title: Helsingin normaalilyseo

text: Luettelo johtavista rehtoreista:Koulun entisten oppilaiden välisenä yhdyssiteenä toimii Vanhat Norssit ty, joka muun muassa järjestää vuosittain Norssin Päivän, jolloin lakitetaan yhdistyksen valitsema Vuoden Norssi. Vuoden Norssiksi valittuja ovat:


title: Helsingin normaalilyseo

text: Pitkän historiansa aikana helsingin normaalilyseossa on saanut alkunsa moni suomalaiseen kouluperinteeseen kuuluva ilmiö. Esimerkiksi koulun oppilaiden tekemä "Veikko"-lehti julkaistiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1871. Nykyisin "Veikko" ilmestyy Vanhat Norssit ry:n tukemana 2-3 kertaa vuodessa.


title: Helsingin normaalilyseo

text: Myös Norssin urheiluseura "Norssin Turnarit", joka perustettiin vuonna 1878, on merkittävä: seura on vanhin yhä toimiva suomenkielinen voimistelun ja urheilun yleisseura. Seuran kasvatteja eli käytännössä Vanhoja Norsseja ovat muun muassa olympiamitalistit Armas Taipale (kultaa kiekonheitossa Tukholmassa 1912 ja hopeaa kiekonheitossa Antwerpenissa 1920), Esko Reckhard (kultaa purjehduksessa Moskovassa 1980), Kaarlo Saastamoinen (hopeaa joukkuevoimistelussa Tukholmassa 1912), Olli Laiho (hopeaa voimistelussa Meksikossa 1968), Paavo Johansson (pronssia keihäänheitossa Antwerpenissa 1920) ja Olavi Leimuvirta (pronssia joukkuevoimistelussa Melbournessa 1956).


title: Helsingin normaalilyseo

text: Syyslukukauden 2008 alusta kevätlukukauden 2010 alkuun Helsingin normaalilyseon tiloissa toimi myös Euroopan kemikaaliviraston lapsille suunnattu Helsingin eurooppalainen koulu. Nykyään Eurooppa-koulu toimii Bulevardilla.


title: Tyrvää

text: Tyrvää (aikaisemmin "Ala-Sastamala", "Kalliala"; ) oli Satakunnassa sijainnut Suomen kunta. Tyrvään kunta liitettiin 1973 Vammalaan, josta vuorostaan tuli vuonna 2009 osa silloin perustettua Sastamalan kaupunkia. Tyrvään naapurikunnat olivat Vammalan kaupunki sekä Karkku, Keikyä, Kiikka, Kiikoinen, Mouhijärvi, Punkalaidun, Suodenniemi, Tottijärvi, Urjala ja Vesilahti.


title: Tyrvää

text: Kokemäenjoen vesistöön kuuluvat Rautavesi ja Liekovesi jakavat entisen Tyrvään kunnan alueen kahtia. Muita huomattavia järviä ovat Houhajärvi, Ylistenjärvi ja Ekojärvi eteläosassa; pohjoisosassa taas on useita pikkujärviä. Valtaosa järvistä laskee Rautaveteen ja Liekoveteen, mutta kaakkoiskulma kuuluu Sammaljoen ja Punkalaitumenjoen vesialueisiin. Huomattavimpia Rauta- ja Kuloveteen laskevia jokia ovat pohjoispuolella Vaunujoki ja Rautajoki, eteläpuolella Pesurinoja ja Ekojoki. Vesistön pohjoispuolella maasto on melko tasaista ja huomattavasti alavampaa kuin eteläpuolella, jossa korkeuserot ovat suuria. Jo Stormin kylän ympäristössä useat kallioiden huiput ulottuvat yli 140 metrin korkeudelle merenpinnasta, Kaltsilan ja Sammaljoen kylien välillä jopa lähelle 160 metriä. Tyrvään pohjoisosa on paljolti soista ja metsäistä kankaremaata, eteläosa moreenipeitteistä mäkimaata. Luoteesta kaakkoon kulkeva harjujakso tulee entisen Kiikan puolelta, sivuaa Houhajärven pohjoisrantaa ja jatkuu Sammaljoen kylän pohjoispuolitse Urjalan puolelle.


title: Tyrvää

text: Esihistoriallisista löydöistä päätellen ensimmäiset asukkaat asettuivat Tyrvään seudulle jo noin 4 500 vuotta sitten. Kokemäenjoen vesistö oli vuosisatojen ajan vilkas liikenneväylä ja se houkutteli kalastajia ja eränkävijöitä joen partaille ja järvien rannoille. Hedelmälliset rantamaat raivattiin viljelykseen jo esihistoriallisena aikana. Vanhimmat esinelöydöt ja kalmistot viittaavat 300–400-luvuille ajanlaskun alun jälkeen, ja keskellä virtaa Kaukolan kylässä sijaitsevasta Hiukkasaaresta on löytynyt muinaislinnan jäännöksiä. Paikkakuntaa koskevia asiakirjamainintoja on säilynyt 1300-luvulta saakka. Kirkkoherra Antero Warelius löysi Tyrvään vanhasta kirkosta 1800-luvun puolivälissä Sastamalan keskiaikaiset kirkontilit, jotka ovat ainoat laatuaan koko Suomessa. Vammaskosken silta on ollut Länsi-Suomen kulkuyhteyksien kannalta erittäin huomattava, koska se oli ainoa Kokemäenjoen ylityspaikka sadan kilometrin säteellä. Sillan kautta kulki itäsatakuntalaisten markkinatie Turkuun ja sitä ylläpidettiin ns. kihlakunnansiltana usean pitäjän voimin. Nykyinen kivisilta on valmistunut vuonna 1913.


title: Tyrvää

text: Tyrvää (Ala-Sastamala) erotettiin Karkusta (Sastamalasta) kappeliseurakunnaksi ja hallintopitäjäksi vuonna 1439. Tyrvääseen aiemmin kuulunut muutaman neliökilometrin kokoinen ”Jutin kulma” siirrettiin Punkalaitumen kuntaan vuonna 1932. Vammalan kauppala erotettiin Tyrväästä vuonna 1913 ja yli kymmenen neliökilometrin alue siirrettiin Tyrväästä Vammalaan vuonna 1955. Tällöin myös Tyrvään kunnantalona toiminut Jaatsin talo, taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan lapsuudenkoti, joutui Vammalan puolelle.


title: Tyrvää

text: Tyrvää oli vanhastaan vankka maa- ja metsätalouspitäjä. Teollista toimintaa edustivat eri puolilla kuntaa sijainneet pienehköt sahat, huonekaluja ja aluksi myös leikkikaluja valmistanut Niemen Tehtaat (perustettu 1898), peilejä valmistanut Mäkisen Kuvastin Oy (nykyisin Finnmirror; perustettu 1923) sekä saviastioita valmistanut Tyrvään Keramiikka Oy. Tärkeä työnantaja oli myös Helsingistä talvisodan alla Tyrväälle siirtynyt Asevarikko 3 ja sen yhteyteen sotien jälkeen perustettu Puolustuslaitoksen Vammaskosken tehdas (myöhemmin Vammas, nykyisin Komas Oy). Varikko ja Vammaskosken tehdas siirtyivät vuoden 1955 alueliitoksessa Vammalan puolelle. Vuoden 1970 väestönlaskennan mukaan 37 prosenttia tyrvääläisistä sai toimeentulonsa teollisuudesta ja rakennustoiminnasta, 36 prosenttia maa- ja metsätaloudesta sekä 27 prosenttia palveluammateista.


title: Tyrvää

text: Tyrvään ensimmäinen kansakoulu perustettiin 1873. Sata vuotta perustamisensa jälkeen se muuttui Vammalan kaupungin Hopun ala-asteen kouluksi, oli viimeiset vuotensa erityisopetuksen käytössä ja lakkautettiin keväällä 2005. Koulun opettajana toimi aikanaan muun muassa Oskari Söderholm (Vettenranta), joka on jäänyt historiaan Suomen vanhimman paikallislehden "Tyrvään Sanomien" perustajana. Tarmokas kirkkoherra, evankelisen liikkeen johtomies Johannes Bäck perusti Tyrväälle 1890-luvun aikana kolme uutta kansakoulua. Maaltamuuton vuoksi 1960-luvun lopulla Tyrvään alueella lakkautettiin 17 koulusta kaikkiaan kuusi.


title: Tyrvää

text: Tampereen ja Porin välinen rautatie valmistui Tyrväälle saakka vuonna 1894 ja koko pituudeltaan rata otettiin käyttöön seuraavan vuoden marraskuussa. Tyrvään rautatieasema sijoittui vesistön pohjoispuolelle runsaan kilometrin päässä kirkosta. Rautatieaseman nimeksi vaihtui Vammalan rautatieasema sen siirryttyä vuoden 1955 alussa tehdyssä alueliitoksessa Vammalan puolelle.


title: Tyrvää

text: Tyrvään kirkonkylässä toimi vuosina 1880–1905 olutpanimo Tyrvis Bryggeri, joka joutui lopettamaan toimintansa 1900-luvun alussa ehdotonta raittiutta vaatineen kansalaisliikkeen painostuksesta.


title: Tyrvää

text: Tyrvään vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1950.


title: Tyrvää

text: Juuri ennen talvisotaa Tyrväälle siirrettiin Helsingistä Asevarikko 3. Tyrväälle asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) ja Sakkolan siirtoväkeä.


title: Tyrvää

text: Tyrvää aloitti peruskoulun kokeilun yhdessä Karkun ja Vammalan kanssa syyslukukauden alussa 1968. Peruskoulujärjestelmään siirryttiin virallisesti Tyrvään ja Karkun liityttyä Vammalaan vuonna 1973.


title: Tyrvää

text: Tyrvään kuuluisin nähtävyys on Tyrvään Pyhän Olavin kirkko, joka on rakennettu 1500-luvun alussa. Kirkko oli erittäin hyvin säilynyt, mutta se tuhoutui pahoin tuhopoltossa 21. syyskuuta 1997. Kirkko korjattiin nykyasuun talkoovoimin. Nuorempi Tyrvään tiilikirkko on vuodelta 1855, ja sen on suunnitellut Pehr Johan Gylich. Kaukana pääkirkosta sijaitsevan Sammaljoen kylän asukkaat rakensivat vuonna 1834 oman saarnahuoneen, joka tuhoutui sisällissodan aikana. Arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelema nykyinen Sammaljoen kirkko valmistui vuonna 1924.


title: Tyrvää

text: Eko, Houhajärvi, Humaloja, Hätilä, Isojärvi, Juti, Järvenpää, Kahimala, Kalliala, Kaltila, Kaltsila, Kaukola, Ketola, Koivula, Komerola, Lantula, Laukula, Leiniälä, Liuhala, Lousaja, Lummaja, Marttila, Nuupala, Näntölä, Ojansuu, Pohjala, Rautajoki, Roismala, Ruoksamo, Sammaljoki, Soinila, Soukko, Stormi, Tapiola, Tyrvää, Uusikylä, Varila, Vataja, Vaununperä, Vehmaa, Vihattula, Vinkkilä, Illo


title: Tyrvää

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Tyrvään taajamat olivat Roismala (582 asukasta), Stormi (544 asukasta) ja Vammalan keskustaajama (957 asukasta). Vammalan keskustaajama sijaitsi pääosin Vammalan puolella, ja sen kohdalla on mainittu pelkästään Tyrvään puolella asunut asukasmäärä. Vuonna 1960 määritellyistä taajamista Sammaljoki ja Tyrväänkylä eivät olleet enää taajamia vuoden 1970 rajauksessa.


title: Tyrvää

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Tyrvään väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Tyrvää

text: Vuonna 1955 Vammalaan liitettiin Tyrväästä alue, jossa oli 2 754 asukasta.


title: Jar Jar Binks

text: Jar Jar Binks on kolmessa "Tähtien sota" -elokuvassa esiintyvä kuvitteellinen avaruusolento. Elokuvasarjan ensimmäisessä osassa ("") Jar Jar on merkittävässä osassa, mutta kahdessa jatko-osassa ("" ja "") hahmon esiintyminen on vähäistä.


title: Jar Jar Binks

text: Jar Jar kuuluu gungan-nimiseen amfibiolajiin, joka elää Naboon erämaissa vedenalaisissa kaupungeissa. Hänellä on oranssi iho, pitkähkö kaula, pitkä paksu kuono ja matala otsa. Hänen silmänsä ovat etanamaiset tappisilmät, jotka ulkonevat päästä. Hänen takaraivostaan ulkonee kaksi evämäistä lisäkettä. Jar Jar on 196 cm pitkä. Hän syntyi Naboo-planeetalla 50 vuotta ennen Yavinin taistelua.


title: Jar Jar Binks

text: Jar Jar on luonteeltaan utelias, vähä-älyinen, kömpelö, impulsiivinen ja säikky. Juuri tämän takia hän on kerta toisensa jälkeen joutunut vaikeuksiin.


title: Jar Jar Binks

text: Elokuvissa Jar Jar on monimutkaisuutensa takia toteutettu melkein kokonaan tietokonegrafiikalla, mutta joissakin harvoissa kohtauksissa joissa päätä ei näy, häntä esittää näyttelijä Ahmed Best. Kaikissa kohtauksissa Best on kuitenkin Jar Jarin äänenä.


title: Jar Jar Binks

text: "Pimeän uhan" myötä Jar Jarin hahmo sai valtavasti kielteistä kritiikkiä. Häntä on moitittu liian lapselliseksi ja ärsyttäväksi. Vaikka esiosa-trilogia saakin yleisesti paljon kielteistä kritiikkiä, myös myönteisen kritiikin antajat usein kritisoivat Jar Jarin hahmoa kielteisesti.


title: Öljyntuotanto

text: Öljyntuotanto tarkoittaa tapoja ottaa maaperän maaöljy ihmiskunnan jalostettavaksi ja kulutukseen. Perinteisesti öljyä on saatu poraamalla reikiä maankuoren läpi ja pumppaamaalla sitä maan pinnalle. Kun helpoimmat kohteet on jo käytetty tai jo tuotannossa on alettu siirtyä öljynetsinnässä ja -tuotannossa yhä vaikeampiin paikkoihin ja alettu käyttää tekniikoita kuten vesiruiskutusta, visuaalisia kolmi- ja neliulotteisia seismisiä menetelmiä, reservien mallintamista ja haarautuvia horisontaalisia kaivoja. Nestemäisistä konventionaalisesta öljystä on alettu siirtyä myös ns. epätavanomaiseen öljyyn, joka vaatii aiemmasta poikkeavia tuotantomenetelmiä. Suurin epätavanomaisen öljyn käytössä oleva lähde on öljyhiekka.


title: Öljyntuotanto

text: Öljyntuotantoalueista merkittävin on perinteisesti ollut Lähi-itä. Öljyntuotanto sijoittuu yleensä öljykentille. Merellä öljyä porataan öljynporauslautoilla. Poraustorniin kiinnitetyn onton teräsputken ja timantti- tai kovametalliterän avulla porattavan reiän syvyys on tyypillisesti nykyisin muutamasta sadasta metristä kymmeneen kilometriin. Öljylähteestä pumpattu raakaöljy käsitellään öljynjalostamossa, joka voi tuottaa esimerkiksi bensiiniä ja dieselöljyä muiden tisleiden lisäksi.


title: Öljyntuotanto

text: Öljyntuotanto ja esiintymien etsintä on kallista, riskialtista ja aikaa vievää, minkä takia siitä vastaavat usein suuret öljy-yhtiöt tai öljyntuottajamaat yhteistyössä erikoistuneiden yritysten kanssa. Viive esiintymän löydöstä ja koeporauksista sen hyödyntämisen aloittamiseen on normaalisti yli viisi vuotta. Barreleissa mitattaviin tuotantomääriin voivat vaikuttaa esimerkiksi luonnonkatastrofit, taantumat, lakot ja pitkällä aikavälillä tehdyt investoinnit.


title: Öljyntuotanto

text: Öljyhuippu-käsitteellä tarkoitetaan maailmanlaajuisen öljyntuotantohuipun ajankohtaa ja erityisesti sen ennustamista. Öljyntuotannon määrä voi vaikuttaa kansantalouksien kehitykseen, ja saatavuusongelmien seurauksena on historian aikana syntynyt useita öljykriisejä.


title: Öljyntuotanto

text: Öljyntuotanto on määrällisesti ollut keskimäärin kasvavaa. Vuonna 2015 yhdysvaltalainen IEA arvioi maailmanlaajuisen päivittäisen öljytuotannon olleen 95,73 miljoonaa barrelia, joista perinteisesti keskeisten öljyntuottajamaiden OPEC-järjestön maat tuottivat 38,33 miljoonaa barrelia ja järjestöön kuulumattomat maat 57,40 miljoonaa barrelia. Tuotanto oli jonkin verran kulutusta suurempaa, ja varastoon kertyi arviolta noin 1,9 miljoonaa tonnia öljyä.


title: Öljyntuotanto

text:
Vuonna 2015 kaksitoista suurinta öljyntuottajamaata olivat: Saudi-Arabia 565 Mt, Yhdysvallat 555 Mt, Venäjä 532 Mt, Kiina 216 Mt, Kanada 214 Mt, Irak 186 Mt, Arabiemiirikunnat 161 Mt, Kuwait 151 Mt, Venezuela 146 Mt, Iran 133 Mt, Brasilia 129 Mt ja Meksiko 127 Mt.
Öljyä tuottaa Aasiassa Jemen, Kiina, Syyria, Kazakstan ja Venäjä sekä Persianlahtea ympäröivistä maista Arabiemiirikunnat, Bahrain, Iran, Irak, Kuwait, Oman, Qatar ja Saudi-Arabia. Afrikan maista öljyä tuottaa Algeria, Libya, Nigeria, Päiväntasaajan Guinea ja Sudan. Etelä-Amerikasta öljyä tuottavat Argentiina, Barbados, Bolivia, Brasilia, Chile, Kolumbia, Kuuba, Ecuador, Guatemala, Peru, Suriname, Trinidad ja Tobago sekä Venezuela. Euroopasta öljyä tuottavat Bulgaria ja Romania sekä Pohjanmeren rantavaltioista Norja, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Pohjois-Amerikasta öljyä tuottavat Kanada, Meksiko ja Yhdysvallat.


title: Öljyntuotanto

text: Öljyntuottajamaiden suuruusjärjestyksessä ja tuotantomäärissä on tapahtunut muutoksia viimeisen kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2009 IEA:n mukaan kymmenen maata vastasi yli 60 prosentista koko maailman öljyntuotannosta. Tuolloin maat olivat suuruusjärjestyksessä: Venäjä 494 Mt (13 %), Saudi-Arabia 452 Mt (12 %), Yhdysvallat 320 Mt (8 %), Iran 206 Mt (5 %), Kiina 194 Mt (5 %), Kanada 152 Mt (4 %), Meksiko 146 Mt (4 %), Venezuela 126 Mt (3 %), Kuwait 124 Mt (3 %) ja Arabiemiraatit 120 Mt (3 %). Vuonna 2014 Yhdysvallat nousi maailman suurimmaksi öljyntuottajaksi.


title: Siemensyöksy

text: Siemensyöksy eli miehen ejakulaatio tarkoittaa siemennesteen voimallista purkautumista virtsaputken kautta. Toisin kuin usein luullaan, miehen ejakulaatio ei ole sama kuin miehen orgasmi, vaikka tavallisesti se ja miehen orgasmi tapahtuvatkin toistensa yhteydessä–mies voi saada orgasmin ilman siemensyöksyä tai siemensyöksyn ilman orgasmia. Myöskään ejakulaatio ja siemensyöksy eivät ole synonyymejä, sillä on olemassa myös naisen ejakulaatio, tosin sitä eivät läheskään kaikki naiset saa.


title: Siemensyöksy

text: Siemensyöksyssä siittimen päästä, terskassa olevasta virtsaputken aukosta, purkautuu vaaleaa tai väritöntä siemennestettä. Siemennesteessä olevien siittiöiden tehtävänä on saattaa nainen raskaaksi.


title: Siemensyöksy

text: Siemensyöksyt alkavat murrosiässä, tyypillisesti noin 13–14-vuotiaana.


title: Siemensyöksy

text: Orgasmin saavuttamiseksi tarvitaan yleensä seksuaalisen kiihottumisen lisäksi sukuelinten stimulaatiota. Yleensä siitin on erektiossa ja se stimuloituu joko yhdynnässä tai itsetyydytyksessä tai kumppanin stimuloidessa. Yleensä stimulointia jatketaan orgasmiin asti, jolloin siemenneste purkautuu. Se voi tahattomasti purkautua myös yöllä niin sanottuna yöllisenä siemensyöksynä. On mahdollista kokea sekä siemensyöksy ilman orgasmia että orgasmi ilman siemensyöksyä – mikä puolestaan tekee moninkertaisen orgasmin kokemisen myös miehille mahdolliseksi.


title: Siemensyöksy

text: Siittiöt muodostuvat kiveksissä ja varastoituvat kivesten pinnalla oleviin lisäkiveksiin. Orgasmissa siittiöt lähtevät liikkeelle lisäkiveksistä, ja siemennesteeseen sekoittuu eturauhasen ja rakkularauhasen erittämää nestettä. Siemenneste kulkeutuu siemenjohtimia pitkin virtsaputkeen, joka avautuu terskan päähän. Orgasmiin liittyy rytmistä supistelua, joka saa siemennesteen purkautumaan siittimestä ulos.


title: Siemensyöksy

text: Siemennesteen määrä siemensyöksyssä riippuu muun muassa edellisen siemensyöksyn ajankohdasta ja yksilöllisistä syistä, jonkin verran on myös merkitystä ravinnolla ja orgasmin voimakkuudella. Yleensä purkautuva määrä on 2–15 millilitraa eli korkeintaan ruokalusikallinen.


title: Siemensyöksy

text: Siemenneste voi purkautua siittimen päästä suurella voimalla ja lentää jopa 1–2 metriä, usein se vain valuu tai pulppuaa siittimestä ulos. Siemennesteen määrä ja orgasmin voimakkuus vaikuttavat purkautumisvoimaan.


title: Siemensyöksy

text: Pojat, jotka eivät ole vielä saavuttaneet sukukypsyyttä, kokevat orgasmin, mutta siemennestettä ei orgasmissa välttämättä purkaudu. Myös aikuiset miehet voivat saada orgasmeja ilman siemensyöksyä, tosin se on harvinaista. Siemensyöksyt alkavat keskimäärin noin 13-vuotiaana, yksilöllinen vaihtelu on kuitenkin suurta, ne voivat alkaa huomattavasti nuorempana tai vanhempana.


title: Siemensyöksy

text: Siemennestettä voi purkautua jo ennen varsinaista orgasmia, eli nainen voi tulla raskaaksi, vaikka yhdyntä lopetettaisiin jo ennen siemensyöksyä. Lisäksi siittimen päästä voi kiihottuessa erittyä ns. esiliukastetta, joka on kirkasta, useimmiten limamaista nestettä. Tämä erite voi sisältää myös siittiöitä.


title: Siemensyöksy

text: Säännölliset siemensyöksyt voivat olla hyvästä eturauhastulehdusta sairastavalla.


title: Siemensyöksy

text: Siemenneste voi olla paksua, paakkuista ja valkoista tai se voi olla hyvin ohutta ja melko kirkasta.


title: Siemensyöksy

text: Siemennesteessä on normaalisti joitakin satoja miljoonia siittiöitä, joiden tilavuus siemennesteessä on n. 2–5 %. Loppuosa on veriplasmaa, josta suurin osa on peräisin rakkularauhasesta, osa eturauhasesta.


title: Siemensyöksy

text: Siemenneste sisältää runsaasti muun muassa suoloja, metalleja (mm. sinkki ja seleeni), sokereita, lipidejä, steroideja, entsyymejä ja aminohappoja. Ravinteiden tarkoituksena on olla siittiöiden ravintona ja suojana naisen elimistössä. Ravinteet ja siittiöt imeytyvät takaisin kehoon säännöllisesti, eli keho huolehtii itse liikatuotannosta. Siemensyöksystä pidättäytyminen ei ole haitallista keholle.


title: Siemensyöksy

text: Ennenaikainen siemensyöksy on tavallista varsinkin nuorilla miehillä. Siemensyöksy voi tulla hyvinkin nopeasti yhdynnän tai stimuloinnin aloittamisesta. Siemensyöksy tulee nopeasti, jos tilanne on erityisen kiihottava ja jännittävä. Ennenaikaisen siemensyöksyn esiintyminen yleensä vähenee iän myötä.


title: Siemensyöksy

text: Ennenaikaista siemensyöksyä voi oppia hallitsemaan. Vastenmielisten asioiden ajattelu esimerkiksi yhdynnän aikana on yleistä, jos orgasmia halutaan viivästyttää. Kondomin käyttö vähentää tuntoherkkyyttä ja voi olla avuksi. Siemensyöksyn viivästyttämistä voi opetella itsetyydytyksen avulla. Toisia voi auttaa se, jos itsetyydyttää vähän aikaa ennen yhdyntää.


title: Siemensyöksy

text: Ennenaikaista siemensyöksyä voidaan hoitaa myös esimerkiksi selektiivisillä serotoniin takaisinoton estäjillä (SSRI), trisyklisillä masennuslääkkeillä tai paikallispuudutteilla. Myös ympärileikkaus eli esinahan poistaminen vähentää usein terskan tuntoherkkyyttä.


title: Siemensyöksy

text: Ejakulointikyvyttömyyttä eli kyvyttömyyttä saada siemensyöksy on kahdenlaista: joko mies voi saada orgasmin, mutta ilman siemensyöksyä (orgasminen anejakulaatio), tai sitten hän ei ylipäätään kykene saamaan orgasmia, jolloin ei tule siemensyöksyäkään (anorgasminen anejakulaatio).


title: Siemensyöksy

text: Jos ei kykene saamaan orgasmia, voi kyse olla psyykkisistä tekijöistä, kuten stressistä. Joillakin tarvitaan hyvin voimakasta stimulointia, ennen kuin siemensyöksy saavutetaan. Jos erektio on heikko, sitä voidaan vahvistaa esimerkiksi viagralla, jolloin stimulaatio on voimakkaampaa. Anorgasmian taustalla voivat olla myös tietyt lääkkeet, kuten mielialalääkkeet. Varsinkin vanhemmat mielialalääkkeet heikentävät orgasmin saantia. Tällöin voidaan kokeilla jotain toista, uudempaa lääkettä, jolla tällaiset sivuvaikutukset ovat todennäköisesti vähäisempiä.


title: Siemensyöksy

text: Jos sukukypsyyden saavuttanut kykenee saamaan orgasmin, muttei siemensyöksyä, voi kyse olla useista tekijöistä. Voi olla, ettei siemenneste pysty purkautumaan siemenjohtimissa olevan tukoksen takia tai siemennestettä eteenpäin kuljettavaa supistelua aiheuttavissa hermosoluissa on vaurio. Joskus voi olla kyse retrogradisesta ejakuloinnista, jossa siemenneste virtaa virtsarakkoon. Tällaisissa ongelmissa voidaan tarvita kirurgista hoitoa, hermovaurioita ei välttämättä pystytä korjaamaan.


title: Siemensyöksy

text: Siemensyöksyllä on merkittävä rooli erotiikassa. On luonnollista, että mies pitää tunteesta, jonka purkautuva siemenneste aiheuttaa. Jotkut voivat kokea eroottiseksi senkin, että siemensyöksy hieman kastelee ja sotkee paikkoja.


title: Siemensyöksy

text: Osa miehistä ja naisista pitää siemensyöksyä ja siemennestettä eroottisena ja kiihottavana. Jotkut haluavat saada siemensyöksyn kasvoillensa, jotkut jopa nielevät siemennesteen. Terveen miehen siemennesteen nieleminen on turvallista, mutta esimerkiksi HIV-positiivisen sperman nielemisestä voi saada HIV-tartunnan. Jotkut voivat pitää sen ominaisesta tuoksusta ja mausta, joka aiheutuu testosteronista, toiset eivät voi sietää sitä.


title: Siemensyöksy

text: Bukkake on eräs ryhmäseksin muoto, jossa joukko miehiä ejakuloi yleensä polvistuneen miehen tai naisen päälle. Pornoteollisuus tuottaa bukkake-aiheisia elokuvia, joista kyseinen seksimuoto parhaiten tunnetaan.


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text: Rakastajattaret, suosikit ja aviottomat lapset kuuluivat olennaisena osana Ranskan kuninkaan Ludvig XV:n (1710–1774) elämään, kuten olivat kuuluneet myös hänen edeltäjällään Ludvig XIV:llä.


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text: Ludvig XV:n rakastajattarista neljä ensimmäistä olivat keskenään sisaruksia, Neslen ja Maillyn markiisin Louis III:n tyttäriä. Tämäkin kuninkaallinen tapahtumakokonaisuus lienee saavutus omassa sarjassaan.


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text: Louis de Vintimilleä lukuun ottamatta kaikki Ludvig XV:n lapset syntyivät nuorille ja naimattomille naisille, joita kutsuttiin usein nimellä "Petites maîtresses" ("pienet rakastajattaret"). Ludvig XV kieltäytyi tunnustamasta aviottomia lapsiaan, sillä hänellä oli vielä muistissaan kaikki ne ongelmat, joita hänen edeltäjänsä Ludvig XIV:n aviottomien lasten tunnustaminen oli aiheuttanut. Hän tosin varmisti kaikille lapsilleen hyvän kasvatuksen ja järjesti heille kunniallisen paikan yhteiskunnassa, mutta ei halunnut tavata heitä koskaan hovin piirissä. Ainoan poikkeuksen tästä muodostivat Louis de Vintimille ja "abbé de Bourbon".Pompadourin markiisitar (Jeanne Antoinette Poisson 1721–1764), maineensa tahranneen ja maanpakoon 1725 joutuneen liikemiehen tytär. Meni naimisiin 1741 Charles-Guillaume Le Normant d'Étiolles'n kanssa.


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text: Kuningas järjesti poikansa naimisiinmenon kunniaksi juhlat, jossa Jeanne Antoinette esitti paimentolaistyttöä. Hän saikin kiinnitettyä kuninkaan huomion, jota oli tavoitellut jo monta vuotta. Ludvig XV hämmästyi hänen kauneudestaan ja otti hänet Versaillesiin asumaan. Näyttelijän eloisuudella ja viehätysvoimallaan Jeanne Antoinette saavutti kuninkaan päärakastajattaren aseman.


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text: Jeanne Antoinette Poisson ei ollut aatelinen, minkä vuoksi koko muu hovi halveksi häntä eikä hyväksynyt häntä kuninkaan rakastajattareksi. Etenkin Versaillesin naisväki inhosi häntä ja yritti tehdä hänet naurunalaiseksi. Kuningas kuitenkin rakasti häntä ja halusi tehdä hänestä virallisen rakastajattarensa. Jeanne Antoinette omaksui nopeasti hovietiketin ja Ludvig XV teki hänestä markiisittaren ja hankki hänelle kamarineidon viran.


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text: Pompadourilla oli suuri vaikutusvalta kuninkaaseen, ja kuningas pyrki täyttämään kaikki hänen toiveensa. Lopulta Pompadour halusi myös poliittista valtaa, ja hänestä tuli kuninkaan neuvonantaja. Pompadourin unelmana oli tulla yhtä vaikutusvaltaiseksi hovielämässä ja politiikassa kuin Ludvig XIV:n rakastajatar, Maintenonin markiisitar.


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text:
Ludvig XV ei ollut innostunut työvelvollisuuksistaan, joten Pompadour hoiti hänen työasioitaan. Vaikka Pompadour ei ollutkaan enää vuoden 1750 jälkeen kuninkaan rakastajatar, hänellä oli silti suuri vaikutusvalta kuninkaaseen. Lopulta hän sai aina tahtonsa läpi. Hän aloitti Seitsenvuotisen sodan, jolla oli kohtalokkaat seuraukset Ranskalle. Suuttuneena tappioista hän erotti monia väenjohtajia ja korvasi heidät vielä huonommilla. Sodan ja huonojen olojen suututtamana kansa syytti Pompadouria, joka ainoana kuninkaan rakastajattarista omasi riittävästi poliittista vaikutusvaltaa.
Barryn kreivitär (Jeanne Bécu, s. 1743 – k. giljotiinissa 1793), oli ompelijatar Anne Bécun ja Jean-Baptiste Gomard de Vaubernier'n tunnustettu lapsi. Hän eli aluksi vaatimatonta elämää Pariissa, mutta nousi Pariisin hienostopiireihin kurtisaanina, joka tunnettiin nimellä "mademoiselle Lange". Vuonna 1768 hänestä tuli kuninkaan rakastajatar. Kuninkaalle hänet esitteli Barryn herttua Jean, jonka rakastajatar Jeanne oli sitä ennen. Kuningas naitti Jeannen herttuan veljelle Guillaumelle vuonna 1769 Hääseremonioiden yhteydessä Jeanne sai uuden syntymätodistuksen, jonka mukaan hän oli du Barryn kreivitär.


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text: Jeanne vetäytyi hovista 1774 ja muutti Englantiin 1792 kätkeäkseen sinne timanttinsa. Paluumatkalla hänet pidätettiin ja tuomittiin kuolemaan valtion omaisuuden hävittämisestä, vehkeilystä tasavaltaa vastaan ja Ludvig XVI:n surunauhan kantamisesta. Ennen giljotiinin putoamista Pariisissa hänen kerrotaan todenneen: "Hetki vielä, herrat pyöveli!""Hetki vielä, herrat pyöveli!"


title: Ludvig XV:n rakastajattaret

text: Ludvig XV sai 13 aviotonta lasta. Tämä luku on huomattavasti pienempi kuin hänen edeltäjällään Ludvig XIV:llä.


title: Hera

text: Hera tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Breguet 14

text: Breguet 14 oli ensimmäisen maailmansodan aikainen, ranskalainen, kaksipaikkainen, kaksitasoinen ja metallirakenteinen yksimoottorikone kangasverhouksella. Konetta valmistettiin hyvin suuri määrä ja tuotanto jatkui useita vuosia sodan jälkeen. Kone oli ensimmäisiä massatuotantotyyppejä, jonka runko oli metallirakenteinen, jolloin koneesta saatiin puurakenteista kevyempi. Tämän takia kone oli nopea ja ketterä kokoonsa nähden ja siten monia aikansa muita hävittäjiä parempi. Koneen sanottiin olevan myös hyvin kestävä, tehokas ja helppo käsitellä.


title: Breguet 14

text: Koneen suunnittelija oli Louis Breguet, joka lensi ensimmäistä prototyyppiä Breguet AV sen ensilennollaan 21. marraskuuta 1916. Loppuvuonna 1916 Ranskan armeijan ilmailuteknillinen osasto ("Section Technique de l'Aéronautique" - S.T.Aé) määritteli vaatimukset neljälle uudelle lentokonetyypille. Breguet esitti konettaan kahteen eri tyyppiin, tiedustelu- ja pommikonetyypille. Helmikuussa 1917 Breguet 14 valittiin molempiin tyyppeihin, ja 150 tiedustelu- että 100 pommituskonetta tilattiin, tyypeiltään 14A.2 ja 14B.2. 14A.2 oli varustettu kameralla, joissakin oli radio, kun taas B.2:n alasiipi oli varustettu Michelinin rakentamilla pommitelineillä.


title: Breguet 14

text: Muita variantteja rakennettiin useita kappaleita, kuten 14B.1 (lyhyen kantaman yksipaikkainen pommikone), 14GR.2 (pitkän kantaman tiedustelukone), 14H (kellukekone), 14S (ambulanssikone) ja 14E.2 (koulukone). Myöhempien versioiden 14bis A2 ja 14bis B2 siivet olivat modifioitu paremmaksi. Breguet 16 oli tästä edelleen kehitetty suurempisiipinen kone. Breguet 14:ään perustuvaa Breguet 17:ää, kaksipaikkaista hävittäjää, rakennettiin muutamia kappaleita. Erikoisversiota 14TOE ("Théatres des Operations Extérieures") tehtiin joitakin kappaleita.


title: Breguet 14

text: Ranskan lisäksi konetyyppi oli myös käytössä Belgian armeijalla (40 kpl), US Air Service:llä (yli 600 kpl). Noin puolet näistä oli varustettu Fiat A-12-moottoreilla, koska alkuperäisestä Renault 12F-moottorista oli puute. Konetta käytettiin myös Brasiliassa (30 kpl), Espanjassa, Japanissa, Kiinassa (70 kpl), Kreikassa, Marokossa, Siamissa, Suomessa (30 kpl), Syyriassa, Tanskassa, Tšekkoslovakiassa (10 kpl) ja Uruguayssa (9 kpl). Noin 5 500 Breguet 14 -konetta oli rakennettu ensimmäisen maailmansodan loppuun mennessä.


title: Breguet 14

text: Sodan jälkeen valmistettiin myös siviiliversioita: 14T.2 Salonissa oli modifioitu runko, jossa pystyttiin kuljettamaan kaksi matkustajaa. Tämän tyypin parannettua versiota 14Tbis valmistettiin sekä pyörä- että kellukeversiona. T14bis:in pohjalta rakennettiin myös parannettu ambulanssikone, ja yli sata postikonetta Lignes Aeriennes Latécoère-lentoyhtiölle (myöh. CGEA), joka käytti niitä mm. Saharan lennoillaan.


title: Breguet 14

text: Tuotannon loppuessa 1928 kaikkiaan 7 800 (joidenkin lähteiden mukaan jopa 8 370) eri Breguet 14 -lentokoneen versiota oli rakennettu.


title: Breguet 14

text: Suomen posti on julkaissut 2.6.1988 Breguet 14 -aiheisen postimerkin.


title: Breguet 14

text:
Suluissa olevat suomalaisista lähteistä
Suomen ilmavoimille ostettiin vuonna 1919-1922 ns. Ilmavoimien ranskalaisen kauden aikana Ranskasta kaikkiaan 30 Breguet 14A.2 -tyypin eli Brequet XIV A-2-tyypin konetta joidenkin tahojen vastustuksesta huolimatta. Koneiden tunnukset olivat aluksi 2C460 - 471, 476, 477, 481 - 485 ja 2A491, 492 ja 495. Myöhemmissä rekistereissä koneet olivat tunnuksiltaan 3A 1-9 ja 3C 21-30 ja nykyään käytössä olevassa rekisterissä (vuonna 1927 vielä käytössä olleet koneet) välillä BR-2 - BR-30. Suomalaisissa koneissa oli moottorina Fiat A-12.


title: Breguet 14

text: Kesällä 1919 liitettiin Suomen lentojoukkoihin ranskalainen komennuskunta, päällikkönä majuri Raoul Etienne. Kaksikymmentä Breguet 14A.2-konetta hankittiin tähän komennuskuntaan, samoin kaksitoista Georges Levy -lentovenettä. Nämä 20 konetta saapuivat pääosin kesän ja syksyn 1919 aikana. Vuonna 1921 ostettiin vielä kymmenen konetta. Kaikkiaan 38 konetta oli Utissa Lento-osasto 1:n maatiedustelulaivueen ja Viipurissa Lento-osasto 2:n pommituslaivueen käytössä.


title: Breguet 14

text: Breguet 14A.2 osallistui ensimmäiseen Ilmavoimien esikunnan järjestämään Suomen ympärilentokilpailuun, joka järjestettiin 15. - 16. huhtikuuta 1922. Kaksi Breguet-konetta (3A 2 ja 3C 29) lensivät maalis-huhtikuussa 1925 retken Petsamoon ja takaisin.


title: Breguet 14

text: Tyyppi oli Suomessa käytössä vuosina 1919-1927.


title: Hera (maidon osa)

text: Hera on maidosta juuston valmistuksen yhteydessä erottuva neste. Heraa käytetään useisiin tarkoituksiin, muun muassa herajuustojen (esimerkiksi Ricotta) valmistamiseen, laktoosin teollisen valmistuksen lähtöaineena sekä vasikanjuottorehun raaka-aineena. Kotijuuston valmistuksen yhteydessä ylijäänyttä heraa voi käyttää leipätaikinan nesteenä. Myynnissä on myös herajuomaa, johon on lisätty hedelmämehuja sekä Lactobacillus GG -maitohappobakteereja.


title: Hera (maidon osa)

text: Hera sisältää proteiineja ja herasta erotettuja proteiineja käytetään laajasti urheilijoiden ja aktiivisten liikunnanharrastajien lisäravinteina. Hera sisältää myös laktoosia eli maitosokeria, vitamiineja, kivennäisaineita, maitohappoa ja pieniä määriä rasvaa.


title: Joosef (Marian puoliso)

text: Pyhä Joosef (, , "Yosef"; n. 90 eaa. Betlehem – 20. heinäkuuta 18 tai 19 jaa. Nasaret) on Raamatun Uudessa testamentissa Jeesuksen äidin Marian puoliso ja Jeesuksen isäpuoli. Juutalaisen lain mukaan hän oli Jeesuksen aito isä.


title: Joosef (Marian puoliso)

text: Raamatun mukaan Joosef oli puuseppä. Hänestä ei tiedetä paljon muuta kuin että hän oli ”Daavidin huonetta ja sukua” ja kotoisin Betlehemistä. Jotkut kirjailijat sanovat, että asemansa johdosta hän olisi ollut myös rabbi ja kylänvanhin. Joosefia on pidetty huomattavasti Mariaa vanhempana, ja hän saattoi kuolla jo ennen Jeesuksen julkisen toiminnan alkamista, koska hänestä ei puhuta Uudessa testamentissa enää lainkaan Jeesuksen syntymästä ja lapsuudesta kertovien tarinoiden jälkeen.


title: Joosef (Marian puoliso)

text: Joosefia kunnioitetaan sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa pyhimyksenä, ja hän on perheen, isien, pakolaisten, taloudenhoitajien, insinöörien, asunnonetsijöiden, käsityöläisten (erityisesti puuseppien) ja epäilevien suojeluspyhimys ja auttaja. Lisäksi hän on erinäisten paikkojen suojeluspyhimys: Kiina, Kanada, Korea, Meksiko, Itävalta, Belgia, Böömi, Kroatia, Peru, Vietnam, Kärnten, Steiermark, Tiroli ja Sisilia, sekä monien paikkakuntien, kuten Firenze, Torino, Baton Rouge, Bemidji, Buffalo, Cheyenne, Haugesund, Louisville, Nashville, San Jose, Sioux Falls jne. Maaliskuu on omistettu pyhälle Joosefille, ja hänen symboleitaan ovat Raamattu, puusepän työkalut, pieni Jeesus-lapsi, karitsa, malja, risti ja monstranssi.


title: Joosef (Marian puoliso)

text: Katolisessa kirkossa pyhää Joosefia muistetaan 19. maaliskuuta Pyhän Joosefin, Neitsyt Marian puolison juhlapyhänä, joka oli Suomessa ennen vuoden 2012 muutosta kirkon jäseniltä liturgiaan osallistumista velvoittava juhlapyhä, ja 1. toukokuuta Pyhän Joosefin, työläisen päivänä, sekä Pyhän perheen juhlana, jota vietetään 30. joulukuuta tai joulun jälkeisenä sunnuntaina.


title: Joosef (Marian puoliso)

text: Matteuksen evankeliumin sukuluettelon mukaan sukupolvia Abrahamista Joosefiin oli 41 ja Daavidista Joosefiin 27. Matteuksen evankeliumissa kerrotaan, että Joosefin isän nimi oli Jaakob; Luukkaan evankeliumi puolestaan kertoo, että Joosefin isä olisi ollut Eeli.


title: Joosef (Marian puoliso)

text: Muita Joosef-nimisiä pyhimyksiä ovat esimerkiksi pyhä Joosef Arimatialainen, pyhä Joosef Kupertinolainen, pyhä Joosef Hymnografi, pyhä Joseph Calasanctius, pyhä Joseph Freinademetz, pyhä Joseph Vaz, pyhä Giuseppe Marello, pyhä Giuseppe da Leonessa, pyhä Giuseppe Cafasso ja pyhä Giuseppe Benedetto Cottolengo. Autuaita tällä nimellä ovat esimerkiksi autuas Joseph Gérard ja autuas Joseph Kugler.


title: Joosef (Marian puoliso)

text: Hartauselämässä tunnetaan niin sanotut pyhän Joosefin seitsemän surua ja iloa:


title: Joosef (Marian puoliso)

text:
Pyhää Joosefia on muistettu katolisen kirkon messuissa ja hetkipalveluksessa seuraavilla latinankielisillä kollehtarukouksilla:
Messun kanonissa pyhää Joosefia on muistettu muiden pyhimysten joukossa seuraavasti:
Lisäksi pyhälle Joosefille on laadittu seuraava latinankielinen rukous puhtauden saavuttamiseksi:
Pyhän Joosefin mukaan on perustettu kolme sääntökuntaa:
Pyhimykselle on tehty myös litania ja keskiaikainen hetkipalveluksen pienoisversio.


title: Pansio

text: Pansio on kaupunginosa Turun länsiosassa noin kuusi kilometriä kaupungin keskustasta. Alueen asukasluku on 2 837 (2007). Pansion työttömyysaste – 35 prosenttia vuonna 2016 – on Turun korkein. Lisäksi Pansiossa oli suhteellisesti Suomen eniten maksuhäiriömerkintöjä, melkein joka neljännellä asukkaalla.


title: Pansio

text: Alueella on eri ikäisiä omakoti- ja rivitaloja sekä kerrostaloja 1940-luvulta viime vuosikymmenille. Asuinalueista Erik Bryggmanin 1940-luvulla suunnittelema Oy Laivateollisuus Ab:n työläisten tarpeisiin 1940-luvulla rakennettu, pääosin puisista omakoti- ja rivitaloista kostuva Pansion Laivateollisuuden asuinalue on määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Pansiossa sijaitsee myös alueen mukaan nimetty ala-aste, Pansion koulu. Samassa rakennuksessa toimii myös aluekirjasto. Alueella on myös vanha Pansion lentomajakka.