title: Marokko

text: Saksan ulkoministeriö sanoi lähettävänsä sotilaita suojelemaan Marokossa asuvia saksalaisia. Virallinen sopimus Marokon jaosta länsimaiden kesken allekirjoitettiin Fèsissä 30. maaliskuuta 1912, jolloin Marokon sulttaani Abdelhafid allekirjoitti sopimuksen, jossa Marokosta tehtiin Ranskan protektoraatti. Espanja sai alueita Marokon eteläosista. Näin Marokko jaettiin kahtia: pohjoisessa oli Ranskan Marokko ja etelässä Espanjan Marokko, jonka alueella on nykyään Länsi-Sahara. Espanjan Marokosta irtautui vuosina 1920–1926 käydyn Rifin sodan yhteydessä lyhytaikaiseksi jäänyt Rifin tasavalta.


title: Marokko

text: Tangerista tehtiin vuonna 1923 kansainvälinen vyöhyke, jota hallitsivat Ranskan, Espanjan ja Britannian virkamiehet. Italia liittyi sopimukseen vuonna 1928.


title: Marokko

text: Toisen maailmansodan aikana espanjalaiset miehittivät Tangerin. Yhdysvaltain ja brittien maavoimat nousivat maihin Marokossa vuonna 1942 länsiliittoutuneiden offensiivissa Saksan Afrika Korpsia vastaan. Maihinnousu oli lähes veretön Vichyn Ranskan joukkojen antautuessa ilman taistelua.


title: Marokko

text: Marokko saavutti rauhanomaisesti itsenäisyyden vuonna 1956, kun Ranskan Marokko itsenäistyi. Pian tämän jälkeen Espanjan Marokko luovutettiin Marokon kuningaskunnalle. Tanger, joka oli ollut kansainvälinen kaupunki, palautettiin tällöin Marokkoon. Espanja palautti Marokolle Tarfaya-Tantan provinssin vuonna 1958 ja Ifnin alueen vuonna 1969. Ceuta ja Melilla ovat yhä Espanjan omistuksessa.


title: Marokko

text: Marokon eteläisimmän alueen Länsi-Saharan asema on kiistanalainen. Vuodesta 1991 Länsi-Saharan alueella on vallinnut Yhdistyneiden kansakuntien valvoma aselepo, ja ratkaisua on pyritty löytämään kansanäänestyksestä, jollainen oli tarkoitus järjestää jo vuonna 1992. Frente Polisario ja Marokko eivät kuitenkaan ole päässeet yhteisymmärrykseen siitä, kenellä kansanäänestyksessä tulisi olla äänioikeus. Äänioikeutettujen tunnistamisprosessi lopetettiin vuonna 1999. Marokko hylkäsi vuonna 2003 Yhdistyneiden kansakuntien erikoislähettiläänä toimineen yhdysvaltalaisen James Bakerin laatiman rauhansuunnitelman.


title: Marokko

text: Marokko katsoo Länsi-Saharan alueen olevan historiallinen osa sitä, mutta Haagin kansainvälisen tuomioistuimen vuonna 1975 julkaiseman selvityksen mukaan on historiallisia todisteita siitä, että Marokko ei ole koskaan hallinnut kyseistä aluetta. Tämän johdosta alueen valloitus oli vuoden 1960 siirtomaavaltojen itsemääräämisoikeuden julistuksen vastainen. Marokko on kuitenkin saanut tukea toimilleen muun muassa Yhdysvalloilta, Ranskalta, Espanjalta, Egyptiltä, Israelilta ja Saudi-Arabialta.


title: Marokko

text: 1980-luvulla Marokko alkoi rakentaa muuria, joka jakaa Länsi-Saharan kahtia. Niin sanottu Marokon muuri on noin 2 720 kilometriä pitkä ja kostuu hiekasta, kivestä, piikkilangasta ja miinoista.


title: Marokko

text: Konflikti on johtanut siihen, että yli 150 000 länsisaharalaista pakolaista on asunut pakolaisleireillä Algeriassa jo vuodesta 1975 lähtien. YK:n järjestöt avustavat noin 90 000 pakolaista.


title: Marokko

text: Vuoden 2002 aikana Espanjan ja Marokon välillä oli jonkinasteinen kriisi koskien pientä demilitarisoitua Isla Perejil -saarta, jonka Marokon jalkaväki miehitti lyhyen aikaa. Sen jälkeen Espanjan laivasto toi miehitysjoukkoja saarelle.


title: Marokko

text: Vuonna 2004 maan pohjoisosassa sattunut 6,4 momenttimagnitudin maanjäristys surmasi yli 600 henkeä ja jätti 15 000 kodittomiksi.


title: Marokko

text: Marokko on ollut Yhdysvaltain läheinen liittolainen, ja 2000-luvulla Al Qaidaan liitetyt terrorismi-iskut levisivät myös Marokkoon. Vuosina 2003 ja 2007 itsemurhapommittajat iskivät Casablancaan surmaten kymmeniä siviileitä. Vuonna 2009 Abdelkader Bellira, jota epäiltiin Al Qaidan Marokon haaran johtajaksi, tuomittiin elinikäiseen vankeuteen.


title: Marokko

text: Kuningas Mohammed VI:n kaudella maassa on toteutettu taloudellisia, sosiaalisia ja poliittisia uudistuksia kuten vuonna 2006 naisten oikeuksia parantanut perhelainsäädännön uudistus. Myös terveydenhuoltoa, koulutusta ja köyhien asuinoloja on parannettu. Vuonna 2011, kun naapurimaissa oli laajoja levottomuuksia ja vallankumouksia, Marokko pääsi melko vähällä. Helmikuussa tuhannet osallistuivat mielenosoituksiin, joissa vaadittiin kuninkaan valtaoikeuksien rajoittamista. Heinäkuussa kuninkaan ehdottamaa uutta perustuslakia kannatettiin laajasti kansanäänestyksessä.


title: Marokko

text: 30. tammikuuta 2017 Marokko liittyi takaisin Afrikan maiden yhteisjärjestöön Afrikan unioniin, josta se oli eronnut vuonna 1984 vastalauseena Länsi-Saharan hyväksymiselle jäseneksi. Myös Länsi-Sahara jatkaa jäsenenä.


title: Marokko

text: Marokko on perustuslaillinen monarkia, jossa on vaaleilla valittu kaksikamarinen parlamentti. Marokon kuninkaalla on laajat valtaoikeudet, hän nimittää vaalien jälkeen pääministerin ja tämän suosituksesta muut ministerit ja voi halutessaan myös erottaa nämä, hajottaa parlamentin ja kutsua uudet vaalit tai säätää asetuksia. Kuningas on asevoimien ylipäällikkö ja maansa uskonnollinen johtaja.


title: Marokko

text:
Vuoden 2007 vaalien jälkeen alahuoneen suurimmat puolueet ovat Istiqlal-puolue (PI, 52 paikkaa), Oikeus- ja kehityspuolue (PJD 46), Popular movement (MP 41), keskustalainen RNI 39, ja sosialistinen USFP 38 paikkaa. Kaikkiaan edustajia on kymmenellä puolueella.
Vuoden 2011 perustuslainmuutosten jälkeen järjestettiin ennenaikaiset vaalit, jotka islamistinen PJD voitti.


title: Marokko

text: Marokko on jaettu 16 hallintoalueeseen eli "wilaya"an: Suur-Casablanca, Chaouia-Ouardigha, Doukkala-Abda, Fes-Boulemane, Gharb-Chrarda-Beni Hssen, Guelmim-Es Smara, Laayoune-Boujdour-Sakia El Hamra, Marrakech-Tensift-Al Haouz, Meknes-Tafilalet, Oriental, Rabat-Sale-Zemmour-Zaer, Souss-Massa-Draa, Tadla-Azilal, Tanger-Tétouan ja Taza-Al Hoceima-Taounate.


title: Marokko

text: Wilayat on jaettu edelleen provinsseihin ja prefektuureihin, joista ensin mainittuja on enemmän maaseudulla, jälkimmäisiä suurkaupunkialueilla.


title: Marokko

text: Algeria on Marokon rajanaapuri idässä ja kaakossa. Välimeren rannikolla on Espanjan enklaavit Ceuta ja Melilla sekä Peñón de Vélez de la Gomera (pieni hiekkasärkkä yhdistää sen Marokkoon), Peñón de Alhucemas, Islas Chafarinas ja Isla Perejil -saaret. Atlantin vesialueilla lännessä ovat Espanjalle kuuluvat Kanariansaaret ja Portugalin Madeira. Pohjoisessa Marokko rajoittuu Gibraltarinsalmeen.


title: Marokko

text: Marokon pääkaupunki on Rabat ja suurin kaupunki Casablanca. Casablanca on Marokon taloudellinen keskus. Maan pinta-ala on noin 446 550 km². Rantaviiva on yli 1 800 kilometriä pitkä, pohjoisessa Välimeren rannikko ja lännessä Atlantin valtameri.


title: Marokko

text: Marokon korkein kohta on Jebel Toubkal 4 165 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Matalin kohta on Sebkha Tal 55 metriä merenpinnan alapuolella. Suuri osa Marokosta on vuoristoista. Maan itäosa on pääosin Atlasvuorten hallitsemaa. Keski-Atlas muodostaa Algerian vastaisen rajan, ja maan eteläosassa kohoavat korkea Atlas ja Anti-Atlas. Maan pohjoisosassa sijaitsevat Rifvuoret.


title: Marokko

text: Marokon kasvillisuus voidaan jakaa seitsemään vyöhykkeeseen


title: Marokko

text: Endeeminen puulaji "Argania spinosa" kasvaa maan lounaisosassa Sousin laakson puoliaavikolla. Sen oliivia muistuttavista hedelmistä puristetaan öljyä.


title: Marokko

text: Marokossa on tavattu 460 lintulajia ja ainakin 104 matelijalajia, kuten gekkoja, kobria ja espanjankilpikonnia. Nisäkkäisiin kuuluvat antiloopit, gasellit ja aavikkorotat. Vuoristossa elää myös makakeita.


title: Marokko

text: Pohjois-Marokossa vallitsee pääosin välimerenilmasto. Maan luoteisosa, varsinkin Rifin vuoret, saavat talvisin Atlantilta melko runsaasti sateita. Agadirissä asti sataa 200 mm vuodessa, Casablancassa jopa 400 mm vuodessa. Etelä-Marokossa ja Atlaksen takana taas on hyvin kuiva ja karu Saharan aavikkoilmasto, joka maan eteläosassa ulottuu lähes rannikolle asti.


title: Marokko

text: Vuoden keskilämpötila on 16–20 celsius-astetta. Sisämaassa kesät ovat todella kuumia, esimerkiksi Marrakeshissä keskimääräinen maksimilämpötila heinäkuussa on 36 astetta. Rannikolla ja pohjoisessa on selvästi viileämpää, Casablancassa keskimääräinen heinäkuun maksimilämpötila on vain 26 astetta. Talvella sisämaassa voi esiintyä yöpakkasta ja Atlas-vuorten huipulla on lumipeite pitkälle alkukesään asti.


title: Marokko

text: Marokko on väkiluvultaan maailman neljänneksi suurin arabimaa Egyptin, Sudanin ja Algerian jälkeen. Suurin osa marokkolaisista on sunnimuslimeja. Merkittävin etninen ryhmä ovat arabit, jotka saapuivat maahan 600- ja 1000-lukujen välillä. Marokossa on myös yksi suurimmista berberiasutuksista. Vähemmistöinä maassa elävät kristityt, juutalaiset ja bahait.


title: Marokko

text: Marokon virallinen kieli on arabia. Puhekieli marokonarabia eli darija on saanut vaikutteita latinalaisista kielistä sekä sanastoonsa että kielioppiinsa. 12 miljoonaa Marokon asukasta puhuu äidinkielenään berberikieliä. Berberit käyttävät itsestään nimitystä amazigh ('vapaa mies') ja kutsuvat erityisesti pohjoisen berberikieliä nimellä tamazigh. Ranskaa käytetään laajalti, mutta sillä ei ole virallisen kielen asemaa. Pohjois-Marokossa espanja on ranskaa käytetympi.


title: Marokko

text: Marokon väkiluku on noin 32 miljoonaa (2011), ja asukkaista 58 % asuu kaupungeissa. Berberikielten puhujat asuvat tyypillisesti ylänköalueilla: Rif-vuorilla, maan keskiosassa ja maan lounaiskolkassa.


title: Marokko

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että HIV:n kantajia oli noin 0,1 % aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 21 000 henkeä. Antiretroviraalilääkitystä olisi tarvinnut noin 5 300 henkeä, mutta sitä sai vain noin kolmannes heistä, noin 1 600 henkeä. Lääkitystilanne oli parantunut, vuonna 2004 lääkettä sai noin kymmenen prosenttia tarvitsijoista.


title: Marokko

text: Vuonna 1994 Marokossa oli 5 517 koulua ja 125 136 opettajaa. Peruskoulutus on ilmaista ja pakollista 15 ikävuoteen saakka. Silti monet lapset, varsinkaan maaseudun tytöt, eivät käy koulua. Keskimäärin lukutaitoisia on 39,6 % naisista ja 65,7 % miehistä, mutta maaseudun naisista lukutaito on vain 10 %:lla.


title: Marokko

text: Marokossa on 14 yliopistoa. Niiden pääasiallinen kieli on ranska, vaikka joitakin kursseja luennoidaan myös arabiaksi ja englanniksi. Maan tunnetuin yliopisto on Mohammed V yliopisto, joka toimii Rabatin Souississa ja Agdalssa. Muita yliopistoja ovat yksityinen amerikkalaista opetusohjelmaa noudattava Al Akhawaynin yliopisto Ifranessa ja vuonna 859 perustettu Al Karaouinen yliopisto Fésissä.


title: Marokko

text: Aiemmin Marokon talouskasvua rajoitti sen riippuvaisuus sateiden armoilla olevasta maanviljelystä. Elinkeinoelämän monipuolistaminen on lisännyt talouden tasapainoisuutta. Työttömyys on ongelma varsinkin kaupunkien nuoren väestön keskuudessa.


title: Marokko

text: Marokko on solminut vapaakauppasopimuksen Euroopan unionin ja Yhdysvaltain kanssa. Kuningas Muhammad VI:n hallituskaudella Marokko on alkanut toimia entistä aktiivisemmin myös Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, ja valtiovierailuilla kuningasta seuraa liikemiesdelegaatio.


title: Marokko

text: Maatalous työllistää 45 % marokkolaisista, mutta tuottaa vain 17 % sen bruttokansantuotteesta. Maatalouden tuotteita ovat ohra, sitrushedelmät, vihannekset, oliivit, viini ja karja. Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2003 julkistama selvitys kannabiksen viljelystä Marokossa vahvisti käsityksen maan asemasta merkittävänä kannabiksen ja hasiksen tuottajana. Viljely keskittyy maan pohjoisosaan, Rifin vuoristoon. Vuonna 2002 viljelijöiden arveltiin saaneen kannabiksesta 214 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria. Kannabis tuotti keskimäärin puolet sitä viljelevien perheiden vuositulosta. Kaikkiaan kannabista viljeltiin noin 96 600 maatilalla.


title: Marokko

text:
Marokko on suosittu turistikohde, mikä on tuonut marokkolaisille uusia työpaikkoja ja osaltaan vaikuttanut köyhyyden vähenemiseen. Vuonna 2007 maassa kävi seitsemän miljoonaa matkailijaa. Nopeimmin kasvava turismin osa ovat seikkailumatkat ja aktiivilomat Rif- ja Atlasvuorilla.
Marokon merkittävimpiä vientituotteita ovat tekstiilit, kala, epäorgaaniset kemikaalit, transistorit, mineraalit, lannoitteet, öljytuotteet, hedelmät ja vihannekset.


title: Marokko

text: Marokossa on rautateitä yhteensä 1 907 kilometriä ja valtateitä 57 625 km. Satamakaupunkeja ovat Casablanca, Jorf Lasfar, Mohammedia, Safi ja Tanger.


title: Marokko

text: Marokossa on 14 kansainvälistä lentoasemaa. Ne sijaitsevat Agadirissa, Al Hoceimassa, Casablancassa, Dakhlassa, Essaouirassa, Fèsissä, Laâyounessa, Marrakeshissa, Nadorissa, Ouarzazatessa, Oujdassa, Rabat-Saléssa, Tangerissa ja Tétouanissa.


title: Marokko

text: Marokon kuninkaalliset ilmavoimat käyttävät lähinnä ranskalaista ja yhdysvaltalaista kalustoa. Royal Air Marocilla on Boeingin ja Airbusin lentokoneita.


title: Marokko

text: Marokon ruokakulttuuri on tyypillisen pohjoisafrikkalainen, jossa käytetyimpiä mausteita ovat korianteri, juustokumina ja minttu. Erityisesti jälkiruokien maustamiseen käytetään usein ruusuvettä ja appelsiininkukkavettä. Kuuluisin marokkolainen ruoka on kuskus. Kuskus on perinteinen pyhäruoka, minkä vuoksi useat ravintolat tarjoilevat sitä vain perjantaisin. Suippokantisessa ruukussa kypsytettävät tajinet ovat tärkeä osa marokkolaista ruokakulttuuria. Tajineihin käytetään lihaa tai kalaa ja kasviksia erilaisin yhdistelmin: suosittuja ovat esimerkiksi kana-oliivi-sitruunatajine sekä lammas-luumu-mantelitajine.


title: Marokko

text: Pastilla sisältää kanaa, muuta linnunlihaa tai kalaa sekä mausteita ohuessa taikinakuoressa, jonka pinnalle usein ripotellaan tomusokeria ja kanelia. Tangia on marrakeshilainen liharuoka, jota kypsytetään pitkään ruukussa. Täyttävää harira-keittoa syödään erityisesti Ramadanin aikaan. Myös lukuisia pieniä annoksia sisältävä meze-pöytä on tyypillinen Marokolle. Minttutee, johon usein lisätään runsaasti sokeria, on Marokossa niin suosittu seurustelujuoma, että sille on annettu lempinimi ”marokkolainen whisky”.


title: Marokko

text:
Marokon musiikki on pääosin arabimusiikkia, mutta siihen on aikojen saatossa jättänyt vaikutteita muun muassa andalusialainen musiikki. Myöhemmin vaikutteita on tullut populaarimusiikista, ja tunnettuja yhtyeitä ovat esimerkiksi Lemchaheb, Nass El Ghiwane ja Jil Jilala. Berbereillä ja muilla etnisillä vähemmistöillä on omat musiikkiperinteensä.
Marokossa on myös rap-musiikin suosio kasvanut huimasti. Marokkolaisia rap-artisteja ovat muun muassa Bigg, Casa Crew, Ahmed Soultan, Steph Ragga Man, Fnaire, K-Libre, H-Kayne ja Muslim.


title: Marokko

text: Marokko on osallistunut Eurovision laulukilpailuun kerran: vuonna 1980, jolloin maata edusti Samira Saïd kappaleellaan "Bitakat Hob". Maan kansallislaulu on Léo Morganin säveltämä ja Ali Squalli Houssainin sanoittama "Hymne Chérifien".


title: Marokko

text: Marokkolaiseen päivittäiseen elämään kuuluu runsaasti perinteitä, jotka usein juontavat juurensa Koraanin antamiin säädöksiin. Rukouskutsut kaikuvat minareettien kovaäänisistä. Moskeijoissa on edelleen muessin, joka kutsuu viidesti päivässä islaminuskoiset rukoukseen.


title: Marokko

text: Unescon maailmanperintöluetteloon on valittu kahdeksan kohdetta Marokosta. Kohteen nimen perässä on vuosi, jolloin se hyväksyttiin luetteloon.Marokko on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1960. Se on osallistunut useimpiin kesäolympialaisiin 20–55 hengen joukkueella ja myös joihinkin talvikisoihin. Menestynein olympiaurheilija on 5 000 ja 1 500 metrin juoksija Hicham el-Guerrouj, joka on saavuttanut kaksi kultaa ja yhden hopean.


title: Marokko

text: Marokon jalkapallomaajoukkue on voittanut Afrikan mestaruuden 1976. Maailmanmestaruuskilpailuihin maajoukkue on selviytynyt neljästi, ja sen paras sijoitus MM-kilpailuissa on toinen kierros Meksikossa 1986. Marraskuussa 2017 Marokon maajoukkue oli FIFA-rankingissa sijalla 48. Vuonna 2015 Marokossa järjestettiin jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut.


title: Marokko

text: Koska islam on hallitseva uskonto, Ramadania vietetään joka vuosi. Aika, jolloin tämä tapahtuu siirtyy islamilaisen ajanlaskun mukaan. Turisteille Ramadan ei näy, mutta kauppojen aukioloajat saattavat muuttua.


title: Pluralismi (yhteiskuntatieteet)

text: Pluralismi tarkoittaa näkemystä, joka korostaa moniarvoisuutta yksiarvoisuuden sijaan. Sosiaalitieteissä sillä tarkoitetaan kehyksiä, joiden sisällä ihmisten joukko toimii keskenään kunnioittaen moniarvoisia periaatteita ja tekee yhteistyötä ilman konfliktia tai assimilaatiota. Filosofiassa pluralismi on ontologinen näkemys, jonka mukaan maailmassa on monia tai monenlaisia substansseja.


title: Pluralismi (yhteiskuntatieteet)

text: Pluralismi saattaa olla nykyisten yhteisöjen ja sosiaalisten ryhmien tärkein piirre, ja saattaa olla tieteellisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen avaintekijöitä.


title: Pluralismi (yhteiskuntatieteet)

text: Autoritaarisissa tai oligarkisissa yhteiskunnissa valta ja päätöksenteko on keskitetty tietylle eliitille. Pluralistisessa yhteisössä vallankäyttäjät vaihtelevat ja päätöksenteko on hajautuneempi. Yleensä tavoitteena on, että jäsenet tuntevat suurempaa omistautuneisuutta ja osallistuvat enemmän päätöksentekoon. Oli kyse sitten yrityksestä, poliittisesta järjestöstä tai taloudesta tämä omistautuneisuus ja moniarvoisuus saattaa olla isokin etu (ks. esimerkiksi pax romana).


title: Pluralismi (yhteiskuntatieteet)

text: Usein väitetään, että tieteen pluralistinen ja avoin rakenne on merkittävimpiä vaikutuksia nykytiedon kasvuun; on myös viitteitä, että tiedon kasvu johtaa parempaan elintasoon esimerkiksi nopeamman talouskasvun kautta (lisääntyneen tehokkuuden takia) tai lääketieteen parannuksina. Liian lavea moniarvoisuus aiheuttaa kuitenkin myös pseudotieteiden ja esimerkiksi tieteellisesti testaamattomien pseudolääketieteellisten hoitomuotojen lisääntymistä länsimaissa.


title: Pluralismi

text: Pluralismi, "useisiin" liittyvä käsite, tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pluralismi (ontologia)

text: Pluralistinen ontologia eli monijakoinen todellisuuskäsitys on filosofis-ontologinen näkökulma, jonka mukaan perusaineksia joista todellisuus rakentuu, on olemassa useampia kuin yksi (monistinen ontologia) tai kaksi (dualistinen ontologia).


title: Pluralismi (ontologia)

text: Johannes Jacobus Poortman on tehnyt kuuluisan luokittelun useista ontologisista teorioista tässä kategoriassa.


title: Pluralismi (uskontotiede)

text: Uskonnollinen pluralismi eli moniarvoisuus tarkoittaa ajattelutapaa, jossa yhdistellään aineksia monista uskonnollisista suuntauksista tai uskonnoista. Tällainen ajatustapa on haastanut erityisesti 1980-luvulta lähtien monien uskontojen fundamentalistisen ajattelun.


title: Posthumanismi

text: Posthumanismi on klassisen sekulaarin ja rationaalisen renessanssin humanismin perinteestä nouseva aatejärjestelmä, joka pyrkii päivittämään alkuperäisen humanistisen ideologian vastaamaan paremmin 2000-luvulla tieteen tuntemaa todellisuuskäsitystä.


title: Posthumanismi

text: Posthumanismin erottaa klassisesta humanismista kaksi asiaa. Humanistisen filosofian ihmisen korostamisesta on luovuttu, ja ihminen palautetaan muiden luontokappaleiden sekaan. Ihmisellä ei ole rajatonta oikeutta tuhota luontoa ja käyttää sitä omaksi hyväkseen, eikä eettisesti voida päätellä a priori ihmisen olevan täysin erilaisen moraalin määräämä. Klassiseen humanismiin verrattuna on luovuttu myös järjen kaikkivoipaisuudesta, joka oli klassisen humanismin määrittelevimpiä piirteitä. Vahvasta rationaalisuuden perinteestä pidetään toki kiinni, mutta ihmismielen kyky ymmärtää kaikkeutta, yhteiskuntaa tai edes itseään on kuitenkin vain rajallinen ja järjenkin rajat pitää tuntea.


title: Posthumanismi

text: Posthumanismin tunnetuin osa-alue on transhumanismi, jonka mukaan ihmisen kehoa ja mieltä voidaan ja tulee jatkaa tekniikan keinoin. Transhumanistien mukaan tekniikka tulee parantamaan ihmisten hyvinvointia valtavasti, kuten se on aikaisemmin tehnyt, ja ensimmäiset kuolemattomat sukupolvet saattavat olla jo syntyneet.


title: Posthumanismi

text: Posthumanistinen todellisuuskäsitys on luonteeltaan materialistinen ontologia, ja se pyrkii päivittämään renessanssin humanismin filosofiaa nykytiedon mukaiseksi.


title: Posthumanismi

text: Posthumanistien mukaan wittgensteinilaisen -tyyliset kielen ongelmat ovat käsitteellisiä sekaannuksia, ja kieli on täysin eri asia kuin sen viittaama kohde.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Prometheus-leirin tuki ry on vuonna 1990 perustettu suomalainen yhdistys, joka järjestää Prometheus-leirejä, poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumattomia aikuistumisleirejä. Yhdistyksen juuret ovat koulun elämänkatsomustiedon opetuksessa ja humanistisessa aatteessa. Jäseniä yhdistyksellä oli vuoden 2010 lopussa 4153.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Vuonna 1984 Vapaa-ajattelijain liitto ja Forssan vapaa-ajattelijat järjestivät Forssan Valijärvellä kaksipäiväisen tapahtuman nuorille. Tavoitteena oli tarjota elämän- ja maailmankatsomuksellisia virikkeitä niille nuorille, jotka eivät ole uskovaisia, jotta nämä eivät tuntisi itseään syrjäytetyiksi kun heidän kristityt ikätoverinsa käyvät rippikoulun ja saavat lahjoja. ”Varjorippikouluun” eli virallisesti Valijärvi-tapahtumaan osallistui 30 nuorta. Seuraavana vuonna tapahtumaa markkinoitiin elämänkatsomusleirin nimellä, mutta tapahtuma peruutettiin osallistujien puutteen vuoksi. Vuonna 1988 yläasteen elämänkatsomustiedon oppilaat alkoivat suunnitella uskonnotonta aikuistumisleiriä, ja heidän ajatustensa pohjalta Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat Feto järjesti kesällä 1989 ensimmäisen Prometheus-leirin. Seuraavana vuonna leirejä järjestämään perustettiin Prometheus-leirin tuki ry.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Nykyään Protu järjestää vuosittain noin 60 leiriä ympäri Suomea, minkä lisäksi järjestetään muutama aikuisleiri ja joitakin jatkoleirejä eri vuodenaikoina. Perinteisten leirien lisäksi Protu tarjoaa erikoisleirejä, joissa leirillä käytävissä teemoissa painottuu tietty käsittelytapa. Tällaisia erikoisleirejä ovat nykyään musiikki-, kuvataide-, liikunta-, teatteri-, sanataide- ja vaellusleirit. Vuonna 2018 järjestetään uusi tanssileiri ja laivaleiri tekee paluun. Näiden lisäksi tarjolla on ruotsin- ja englanninkielisiä leirejä. Varsinaisen leiri-iän ohittaneille 17–20-vuotiaille järjestetään seniorileirejä ja yli 20-vuotiaille aikuisleirejä. Ilmoittautuminen leireille alkaa vuosittain marraskuun ensimmäisenä päivänä.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Leirejä ohjaa seitsemän hengen tiimi, joka on suunnitellut jokaisen leiripäivän alusta asti. Jokaisena päivänä on oma päiväteemansa, joita leiriläisten kanssa käydään läpi. Teemoja ovat erilaisuus ja yhdenvertaisuus, ihmissuhteet, identiteetti, oma elämä ja tulevaisuus, yhteiskunta ja vaikuttaminen, media, maailmankuvat ja -katsomukset, ympäristö, päihteet sekä seksuaalisuus. Leirin ensimmäisen puolikkaan päivän teema on tutustuminen ja leirin viimeisenä päivänä on loppujuhla. Leiri kestää kahdeksan päivää ja useimmat leirit ovat sunnuntaista sunnuntaihin. Aikuisleirit kestävät viisi päivää.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Prometheus-leirin tuki ry:n tarkoitus on järjestää uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumatonta aikuistumiskoulutusta.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Protun toimistossa Helsingissä työskentelee yksi kokopäiväinen ja yksi osa-aikainen työntekijä, ja leirien ja koulutusten kokeille maksetaan työstään korvaus, mutta muilta osin yhdistyksen toiminta perustuu vapaaehtoistyöhön. Vuonna 2006 leiritiimit, kouluttajat, jaostolaiset ja muut aktiivit tekivät Prometheus-leirin tuessa vapaaehtoista työtä yhteensä vähintään 60 000 tuntia, eli 30 ihmisen ympärivuotisen kokopäivätyön verran.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Prometheus-leirin tuki ry on nuorten filosofiatapahtuma Nufitin pääjärjestäjä ja uskonnottomia perhejuhlia järjestävän "Pro-seremoniat" -yrityksen taustajärjestö.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Leirien vetämisen, kouluttamisen ja hallinnon lisäksi organisaatiossa on jaostoja ja työryhmiä, jotka pitävät Protua pystyssä.


title: Prometheus-leirin tuki

text:
Yhdistyksen toiminta on organisoitu erilaisiksi jaostoiksi ja työryhmiksi:
Pysyvien jaostojen lisäksi Protussa toimii väliaikaisia työryhmiä, joiden tehtävä on valmistella ja toteuttaa ajankohtaisia projekteja tai uudistuksia. Työryhmät lopettavat toimintansa heti, kun työ on valmis.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Prometheus-leirin tuki ry on myöntänyt vuodesta 2004 lähtien "Prometheus-palkinnon" joka toinen vuosi henkilölle tai yhteisölle, joka on toiminnallaan edistänyt nuorten kasvua kriittisyyteen, ihmisen kunnioitukseen, elämäniloon ja vastuuseen maailmasta.


title: Prometheus-leirin tuki

text: Palkinto on myönnetty seuraaville tahoille:Seta myönsi vuonna 2003 Prometheus-leirin tuki ry:lle "Asiallisen tiedon omenan". Tunnustuksen myöntämisperusteina olivat muun muassa se, että Setan edustajat vierailevat Prometheus-leireillä, koska leirien ohjelmassa käsitellään erilaisuuden pelkoa, seksiä, seurustelua ja ihmissuhteita, ja että leirit välittävät asiallista tietoa sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöistä ja tukevat nuorten minäkuvan rakentamista.


title: Margariini

text: Margariini on levitettävä ravintorasva, jota tehdään kasvirasvasta ja jossa on alle 3 % maitorasvaa. Margariinissa on rasvaa 20–80 % tuotteen painosta.


title: Margariini

text: Margariinia voidaan valmistaa pelkästään kasvirasvoista, kuten rapsiöljystä, rypsiöljystä ja soijaöljystä, mutta talous- ja leivontamargariineissa on yleensä sekä kasvi- että eläinrasvoja. Useissa margariineissa on myös lehmän maitoa, emulgointiaineita ja suolaa. Margariinia käytetään leivonnassa, paistamiseen ja levitteenä leivän päällä.


title: Margariini

text: Margariini luotiin voin korvaajaksi. Jotkut käyttävät margariinia siksi, että se sisältää vähemmän rasvaa kuin voi, etenkin vähemmän tyydyttynyttä rasvaa. Laktoosi-intoleraatikot ja maitoallergiaa potevat voivat käyttää levitteenä puhdasta kasvismargariinia voin sijaan. Margariinia on helpompi levittää jääkaappilämpöisenä kuin voita, koska se sulaa alhaisemmassa lämmössä kuin voi. Margariini on tyypillisesti halvempaa kuin voi.


title: Margariini

text: EU-direktiivit määräsivät vuoden 2005 alusta, että voin kaltainen tuote, joka ei ole tehty kokonaan maidosta, ei saa olla nimetty siten, että sitä voisi luulla voiksi. Tämän vuoksi esimerkiksi Suomessa valmistetun voi-kasviöljyseoksen "Voimariinin" nimi muutettiin Valio Oivariiniksi.


title: Margariini

text: Margariini koostuu pääasiassa rasvasta (20–80 %), vedestä (kevytmargariineissa yli 50 %) ja emulgointiaineesta. Näiden lisäksi margariiniin lisätään rasvaliukoisia ja vesiliukoisia lisäaineita. Rasvaliukoisia lisäaineita ovat muun muassa vitamiinit (A, D ja E), värit sekä eräät aromit. Vesiliukoisia lisäaineita ovat proteiinit (yleensä maitoproteiini), suola, sokeri, aromit, happamuudensäätöaineet sekä etenkin kevytmargariineissa sakeuttamis- ja säilöntäaineet (yleensä kaliumsorbaatti). Näiden lisäksi margariineihin voidaan lisätä myös esimerkiksi stanoli- tai steroliestereitä, kalsiumia, hapettumisenestoaineita tai kuitua.


title: Margariini

text: Emulgointiaineen tehtävä on sitoa margariinin rasva ja vesi toisiinsa emulsioksi. Proteiinit antavat tuotteelle makua. Sokerin tarkoitus on antaa margariinille pannulla paistettaessa kaunis ruskehtava väri sekä parantaa rasvataikinoiden pakastuksen kestoa. Happamuudensäätöaineet parantavat margariinin säilyvyyttä kontrolloimalla mikrobien lisääntymistä. Suola tuo margariiniin makua ja parantaa sen säilyvyyttä. Sakeuttamisaineet sitovat veden tuotteeseen. Keinotekoisilla aromeilla margariiniin tuodaan yleensä voin makua.


title: Margariini

text: Perinteisessä margariinissa on 80 % rasvaa, mutta monissa uudemmissa margariineissa rasvaa on vähemmän. Tyypillisessä pehmeässä margariinissa on 10–20 % tyydyttynyttä rasvaa.


title: Margariini

text: Rypsiöljystä tehtävissä margariineissa on runsaasti omega-6-rasvoja ja etenkin omega-3-rasvoja eli alfalinoleenihappoa, samoin runsaasti E-vitamiinia. Euroopan elintarvikesäädösten mukaisesti margariinin saa väittää olevan "omega-3-rasvojen lähde".


title: Margariini

text: Osa margariineista sisältää epäterveellisinä pidettyjä transrasvoja, ja EU:ssa ollaan kaavailtu asetusta, joka määräisi näistä merkinnän pakkauksissa. Suomessa margariineissa käytettiin transrasvoja vielä 1990-luvun puoliväliin saakka. Sen jälkeen Suomessa ja joissain muissa maissa on alettu käyttää uusia valmistusmenetelmiä, joiden ansiosta transrasvojen määrää on saatu vähennettyä. Finelin mukaan suomalainen margariini sisältää nykyisin transrasvaa 0,3–0,5 % painosta. Eviran tutkimuksen mukaan alle puolessa Suomessa myytävistä margariineista ja levitteistä on transrasvoja, ja pitoisuudet ovat pieniä, eikä niillä ole terveydellistä merkitystä


title: Margariini

text: Margariini keksittiin Ranskassa 1869, jolloin voita oli niukasti ja sen hinta oli korkea. Keisari Napoleon III oli julistanut 1866 kilpailun, jonka tarkoituksena oli tuottaa halvempi voin korvike. Kilpailun voitti Mège Mouriès, jonka teorian mukaan rasva liukenee lehmän utareesta maitoon. Niinpä hän sekoitti naudan rasvaa, kuorittua maitoa ja palan utaretta. Hän keksi, että mikäli nämä ainesosat prosessoidaan kylmässä ja kuumassa, tuloksena on hyvin voimainen aine, joka oli helmen vaalea. Kreikan sanan helmi "margarites" mukaan hän antoi tuotteelleen nimen "margarine".


title: Margariini

text:
Maatalousmaissa margariini koettiin uhaksi voille. Suomessa margariinin valmistus oli kiellettyä vuoteen 1909. Kasvisvoin valmistaminen oli sen sijaan tulkinnanvarainen kysymys, ja niinpä Suomen ensimmäinen margariinitehdas aloittikin tuotantonsa vuonna 1908 Turussa valmistamalla nimenomaan kasvisvoita. Varsinaisesti Suomen margariiniteollisuus käynnistyi vasta ensimmäisen
maailmansodan jälkeen, jolloin ankaran rasvapulan takia ja voimakkaan markkinoinnin johdosta margariinin käyttö yleistyi.
Valtio käynnisti oman margariinitehtaansa Helsingin Sörnäisissä vuonna 1924. Tehdas suljettiin vuonna 1992.


title: Margariini

text: Kemianteollisuus on kehittänyt useita erilaisia keinoja valmistaa margariinia myös pelkästään kasvirasvasta.


title: Margariini

text: 1960-luvun alun Suomessa koettiin margariiniskandaali, jossa ilmeni, että margariinin valmistuksessa oli käytetty ihmisravinnoksi kelpaamattomasta teurasjätteestä ja lemmikkien ruhoista tiristettyä rasvaa.


title: Margariini

text: Margariiniin lisätty kasvistanoli ja kasvisteroli vähentävät kolesterolin imeytymistä.


title: Margariini

text: Runsasrasvaiset margariinit saattavat olla terveellisempiä kuin vähärasvaiset margariinit, sillä kevytmargariinien rasvaa on jouduttu kovettamaan.


title: Kerma

text: Kerma on maidosta separoimalla valmistettu ruoka-aine. Jotta sitä voidaan kutsua kermaksi, siinä on oltava maitorasvaa vähintään 10 %. Kermaa käytetään ruoanvalmistuksessa ja leivonnassa parantamaan ruoan ja leivottavan makua, ulkonäköä ja rakennetta.


title: Kerma

text: Eri kermalaadut poikkeavat toisistaan rasvapitoisuutensa sekä leivonta- ja ruoanvalmistusominaisuuksiensa puolesta. Rasvapitoisuuksia:


title: Kerma

text: Joihinkin kermatuotteisiin lisätään lisäaineita, joiden avulla estetään rasvan erottuminen tuotteesta pitkän säilytyksen aikana, johon päästään esimerkiksi korkeapastörointitekniikan avulla. Suomessa Valio lisäsi kaikkiin kermoihinsa karrageenia, mutta toi kuluttajapalautteen vuoksi markkinoille uudelleen myös karrageenittomia vaihtoehtoja


title: Kuvankäsittelyohjelma

text: Kuvankäsittelyohjelma on tietokoneohjelma, jolla muokataan digitaalisessa muodossa tallennettuja kuvatiedostoja. Kuvatiedosto koostuu kuvankäsittelyohjelmassa pikseleistä, ja usein käsitelty kuva tulostetaan paperille väripisteinä tai rasteroituna. Kuvankäsittelyohjelmalla voidaan muuttaa pikseleiden määrää, pikselien kokoa, väriä, kirkkautta ja sijaintia kuvatiedostossa.


title: Kuvankäsittelyohjelma

text: Suosittuja kuvankäsittelyohjelmia ovat muun muassa Photoshop, Photoshop Elements, Lightroom, GIMP, Pixel32, Paint.NET ja PaintShop Pro, Applen Aperture ja iPhoto sekä lähinnä kuvakansio-ohjelmana pidetty mutta monipuolistunut Picasa. Jotkin kuvankäsittelyohjelmat ovat ilmaisia, mutta ominaisuuksiltaan monipuolisia. Internetin yleistyttyä päivitetyn version lataaminen ilmaisesta kuvankäsittelyohjelmasta ei vaadi käyttäjältä erityisosaamista.


title: Kuvankäsittelyohjelma

text: Käyttökelpoisia kuvatiedostomuotoja ovat JPEG, GIF, EPS, TIFF, PNG ja PSD (Adobe Photoshopin oma tiedostomuoto).


title: Kuvankäsittelyohjelma

text: Kuvankäsittely on digitaalisessa kuvatuotannossa työvaihe, jonka aikana kuvatiedostoa muokataan käyttötarkoitusta varten aineisto- ja laatuvaatimusten mukaisesti. Valokuvia käsiteltäessä muutetaan muun muassa kuvan sävyalaa, valkotasapainoa, terävyyttä, värikylläisyyttä, kontrastia, resoluutiota ja väritilaa, jotta kuva saataisiin näyttämään kuvankäsittelijän haluamalta, useimmiten luonnolliselta.


title: Kuvankäsittelyohjelma

text: Kuvatiedostoa käsitellään tasojen, säätötasojen, värikanavien, maskien, algoritmien ja käyrien avulla. Pikseleitä muokataan valitsemalla, kopioimalla, liittämällä, säätämällä, häivyttämällä ja tallentamalla.


title: Windows NT

text: Windows NT on Microsoftin kehittämä käyttöjärjestelmäperhe. Lyhenne NT tulee sanoista "New Technology". Microsoftin kuluttajakäyttöön tarkoitetuista DOS-pohjaisista Windows-käyttöjärjestelmistä poiketen NT:ssä oli vaativia moniajosovelluksia varten kunnollinen muistin suojaus, jonka ansiosta se oli huomattavasti niitä luotettavampi. Windows NT oli korkean tason ohjelmointikieliin pohjautuva, suoritinriippumaton, useaa suoritinta tukeva, monen käyttäjän käyttöjärjestelmä, joka oli ominaisuuksiltaan verrattavissa Unixiin. NT oli lisäksi ensimmäinen 32-bittinen Windows, kun tuolloiset kuluttajakäyttöön tehdyt Windows-järjestelmät olivat 16/32-bittisiä hybrideitä.


title: Windows NT

text: Microsoft aloitti NT:n kehityksen marraskuussa 1989. Tuolloin Microsoft oli IBM:n alihankkijana OS/2-käyttöjärjestelmän kehitystyössä. Microsoft oli toimittanut IBM:lle graafiset käyttöliittymät kahteen ensimmäiseen versioon OS/2-käyttöjärjestelmästä. Windows 3.0:n menestyksen seurauksena Microsoft erosi OS/2-yhteistyöstä, ja julkaisi IBM:n kanssa kehitetyn käyttöjärjestelmän Windows NT:nä. Koska IBM julkaisi OS/2:sta seuraavaksi version 3, päätti Microsoft aloittaa NT:n versionumeroinnin suoraan 3.1:sta.


title: Windows NT

text: Windows NT oli yksi ensimmäisistä käyttöjärjestelmistä, joka käytti sisäisesti Unicode-merkistöä. Sitä varten kehitettiin uusi NTFS-tiedostojärjestelmä IBM:n HPFS:n pohjalta. Jo Windows NT 3.1 tuki sisäisesti pitkiä tiedostonimiä DOS:in 8+3-merkkisten sijaan, mutta Windows 3.1:stä peräisin oleva NT 3.1:n käyttöliittymä ei mahdollistanut niiden käyttöä.


title: Windows NT

text:
Kesällä 1993 julkaistu Windows NT 3.1 ei ollut kovin suosittu, muun muassa sen 12 MB:n keskusmuistivaatimusten vuoksi. NT 3.1 sisälsi oman Win32-sovellusrajapinnan lisäksi myös tuen 16-bittisille Windows/DOS- sekä OS/2- ja POSIX-sovelluksille. NT 3.1 oli saatavissa Intel x86 -suorittimien lisäksi myös DEC Alpha- ja MIPS R4000 -arkikitehtuureille.
Myöhemmät versiot kuten NT 3.5 tai NT 3.51 eivät menestyneet paljon paremmin. Erään bugin vuoksi Windows NT 3.5 ei toiminut Intel Pentium -suoritinta uudemmilla suorittimilla.
Kesällä 1996 julkaistussa Windows NT 4.0:ssä oli Windows 95:n käyttöliittymän kaltainen käyttöliittymä, ja siitä tuli ensimmäinen suosittu Windows NT -versio. Sen tuki päättyi 30.6.2004, ja sitä seuraavia käyttöjärjestelmiä Microsoft ei enää myynyt NT-nimikkeellä.


title: Windows NT

text: * "Myös K-, N- ja E-mallit liikenteessä joista K ei sisällä Messengeriä, N ei sisällä Media Playeria ja E ei sisällä Internet Exploreria ja myyntipaketit, kuten esim. KNE, joka ei sisällä mitään näistä."


title: Remedy Entertainment

text: Remedy Entertainment Oyj on suomalainen vuonna 1995 perustettu videopelejä kehittävä yritys, joka tunnetaan "Max Payne"- ja "Alan Wake" -peleistään. Viimeisin peli Remedyltä on huhtikuussa 2016 julkaistu "Quantum Break".


title: Remedy Entertainment

text: Future Crew -demoryhmäläiset perustuvat Remedy Entertainmentin vuonna 1995 Samuli Syvähuokon aloitteesta. Työtilana toimi aluksi Syvähuokon vanhempien autotalli, eikä palkkaa ollut varaa maksaa. Ensimmäinen peliprojekti joukkoistettiin demopiireille: sana laitettiin kiertämään, että Remedy tarjoaisi parasta ideaa pelijulkaisijoille. Kiinnostavin oli TET-demoryhmän kehittämä grafiikkarutiini, joka mahdollisti 3D-laatikoiden piirtämisen tasaiselle, liikkuvalle pinnalle. Ideaa kehitettiin pidemmälle, ja lopulta siitä syntyi Remedyn ensimmäinen peli, "Highspeed". Apogee tarjoutui pelin julkaisijaksi ja halusi siihen mukaan aseita, minkä seurauksena pelin nimeksi muutettiin "Death Rally". Peli julkaistiin vuonna 1996. Remedy pääsi suuren yhtiön piiriin sattumalta, sillä pian Apogee julkaisi "Duke Nukem 3D:n" ja muutti nimensä 3D Realmiksi. "Micro Machinesistä" ja "Super Sprintistä" vaikutteita saanut ylhäältä kuvattu räiskintäkaahailu myi yli 100 000 kappaletta.


title: Remedy Entertainment

text: Menestyksen myötä Remedy aloitti kolme uutta peliprojektia, joista pian päätettiin keskittyä vain yhteen – kolmannen persoonan ammuntapeliin nimeltä "Dark Justice", joka sai myöhemmin nimen "Max Payne". Peli esiteltiin ensi kerran vuoden 1998 E3-messuilla, jolloin se muistutti "Tomb Raideria". 3D Realms rahoitti peliä, mutta kukaan ei vielä tiennyt kuinka iso projektista tulisi. Yrityksen kunnianhimo kasvoi hankkeen edetessä ja toiminta ammattimaistui. Vuonna 1997 Remedy muutti oikeisiin toimitiloihin Espoon Niittykumpuun. Yhtiön perustajien välit olivat kiristyneet, ja Syvähuokon palattua armeijasta kesällä 2000 hallitus erotti hänet virasta.


title: Remedy Entertainment

text: Remedy kehitti myös tietokoneiden suorituskyvyn testaamiseen Final Reality -ohjelman, jonka kehittämiseen perustettiin myöhemmin erillinen yritys Futuremark. Ohjelman nimi oli viittaus Second Reality -demoon.


title: Remedy Entertainment

text: Vuonna 2001 julkaistusta "Max Paynesta" tuli aikakautensa suosituin suomalainen peli, ja kanssa se on myynyt yhteensä noin kahdeksan miljoonaa kappaletta. Remedyllä oli pelin suhteen korkeat tavoitteet, minkä vuoksi kehitysaikataulukin venähti – 4,5-vuotisen hankkeen aikana kehittäminen piti aloittaa monta kertaa alusta, sillä tekniikka kehittyi tekemisen aikana. Peli tuli erityisesti tunnetuksi aikaa hidastavasta ”Bullet time” -efektistä, joka teki pelistä toimintaelokuvamaisen. "Max Payne" sai hyviä arvosteluja ja palkittiin monessa yhteydessä vuoden parhaana toimintapelinä. Vuonna 2002 Remedy myi "Max Paynen" oikeudet 10 miljoonalla dollarilla ja satoja tuhansia osakkeita vastaan Take-Two Interactivelle. Jatko-osa "The Fall of Max Payne" julkaistiin vuonna 2003. "Max Paynesta" tuli myös ensimmäinen suomalainen peli, josta on tehty Hollywood-elokuva. Rockstar jatkoi pelisarjan kehittämistä omillaan ja julkaisi vuonna 2012 "Max Payne 3:n".


title: Remedy Entertainment

text: "Max Paynen" jälkeen Remedy käytti vuoden uusien peli-ideoiden kehittelyyn, mutta vasta kahden vuoden päästä sillä oli jotain esiteltävää julkaisijoille. Remedy esitteli "Alan Wake" -toimintapelin konseptia yhdeksälle julkaisijalle, joista se valitsi yhteistyökumppaniksi Microsoft Game Studiosin joulukuussa 2005. Alun perin pelin piti tulla markkinoille vuonna 2007, mutta kehitys viivästyi. Vista-käyttöjärjestelmän flopattua Microsoft päätti julkaista "Alan Waken" Xbox 360:lle. Lopulta peli julkaistiin vuonna 2010, mutta se ei myynyt odotusten mukaisesti vaikka saikin myönteisen vastaanoton kriitikoilta. Kaksi vuotta myöhemmin Remedy kehitti siitä omillaan Windows-käännöksen, ja yhteensä se on myynyt lisäosineen noin 4,5 miljoonaa kappaletta.


title: Remedy Entertainment

text: Toukokuussa 2013 paljastettiin, että Remedy kehittää Xbox One -pelikonsolille uutta toimintapeliä nimeltä "Quantum Break". Se julkaistiin huhtikuussa 2016 Xbox Onelle ja Windows 10:lle. Peli on Suomen videopelialan historian suurin tuotanto. Erikoista "Quantum Breakissa" on televisiosarjan kytkentä osaksi peliä. Jokaisen pelijakson lopussa pelaaja joutuu tekemään valintoja, jotka vaikuttavat pelijakson jälkeen nähtävän televisiosarjan tapahtumiin. Televiosarja kuvattiin Yhdysvalloissa.


title: Remedy Entertainment

text: Vuonna 2015 Remedystä lähtivät Oskari Häkkinen, joka perusti oman yrityksen nimeltä Futurefly, ja toimitusjohtaja Matias Myllyrinne, joka palkattiin Wargaming.net-yritykseen.


title: Remedy Entertainment

text: Kesäkuussa 2016 Remedy ilmoitti työstävänsä kahta uutta peliä, joista kumpikaan ei liity aiempiin nimikkeisiin. Remedy on jakaantunut kahteen eri tiimiin, jotka kehittävät kumpikin omaa peliään. Toinen peleistä julkaistaan uuden yhteistyökumppanin kanssa. Heinäkuussa 2016 Remedy paljasti, että se on kehittämässä tarinatilaa eteläkorealaisen Smilegaten "CrossFire"-ammuntapelin jatko-osaan. "Crossfire" on ilmaiseksi pelattava ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on erityisen suosittu Kiinassa ja Etelä-Koreassa. Yksi peliprojekteista kulkee koodinimellä "P7".


title: Remedy Entertainment

text: 2016 toimitusjohtajana ollut Markus Mäki siirtyi tuotevalvonnan puolelle ja uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Tero Virtala.


title: Remedy Entertainment

text: E3 2018 -tapahtumassa esiteltiin yhtiön tuleva peli "Control", joka ennen tunnettiin projektinimellä "P7".


title: Remedy Entertainment

text: Aiempien pelien "Quantum Break" ja "Alan Wake" julkaisuoikeudet ovat vielä Microsoftin hallussa, joista "Quantum Breakin" immateriaalioikeudet ovat myös Microsoftin omistuksessa.


title: N

text: N (n) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 14. kirjain. N-kirjaimen nimi suomen kielessä on "än" (aiemmin myös "en"). N-kirjain ääntyy suomessa pääasiassa  mutta eräissä asemissa myös ,  tai .


title: N

text: Latinalaista N-kirjainta vastaa kreikkalaisessa kirjaimistossa kirjain nyy (Ν, ν), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan kyrillinen Н (н). Yhdennäköisyydestään huolimatta latinalainen N ja kreikkalainen Ν ovat Unicode-merkistössä eri merkkejä.


title: N

text: N-kirjain on kehittynyt kreikan kirjaimesta nyy (Ν).


title: N

text: N-kirjaimella merkitään suomen kielessä kahta foneemia (/n/ ja /ŋ/), jotka molemmat ovat konsonantteja.


title: N

text: Tavallisesti n-kirjain vastaa /n/-foneemia. Äänneasultaan /n/ muuttuu seuraavien äänteiden vaikutuksesta siten, että sillä on neljä erilaista allofonia:


title: N

text: N-kirjainta käytetään myös "ng"-yhdistelmässä merkitsemään -foneemia eli ns. äng-äännettä. Supisuomalaisissa sanoissa se voi esiintyä vain pitkänä sanan sisässä vokaalien välissä ("rangat" [raŋŋat]) mutta lainasanoissa myös lyhyenä ("pingviini" [piŋviini]). Yhdistelmässä "nk" esiintyvä on kuitenkin yksi /n/-foneemin allofoneista ("ranka" [raŋka]).


title: N

text: Pienen "n":n merkityksiä:Ison "N":n merkityksiä:


title: Gambia

text: Gambian tasavalta eli Gambia on valtio Länsi-Afrikassa. Se on pinta-alaltaan Manner-Afrikan pienin maa ja alueeltaankin erikoisen muotoinen, sillä sen rajat myötäilevät Gambiajoen juoksua. Joki virtaa valtion läpi ja laskee Atlantin valtamereen. 80 kilometrin pituista merenrantaa lukuun ottamatta Gambiaa ympäröi joka puolelta Senegal, jonka kanssa sillä on yhteistä rajaa 740 kilometriä.


title: Gambia

text: Gambia kuului aiemmin Brittiläiseen imperiumiin. Se itsenäistyi vuonna 1965 viimeisenä brittien siirtomaana Afrikassa. Gambian tasavalta oli Kansainyhteisön jäsen vuosina 1965–2013. Se kuuluu Afrikan unioniin. Maan pääkaupunki on Banjul.


title: Gambia

text: Gambian tasavalta on pieni ja kapea valtio Länsi-Afrikassa. Gambia on leveimmillään alle 48 kilometriä ja jakautuu Gambiajoen ympärille. Joki on 1 130 kilometriä pitkä ja ulottuu latvoiltaan myös Senegalin ja Guinean alueille. Gambia on melkein Senegalin enklaavi ja se on pinta-alaltaan Manner-Afrikan pienin valtio.


title: Gambia

text: Kaupungistuminen on nopeaa. Vuoden 2010 arvion mukaan maassa oli kuusi yli 30 000 asukkaan kaupunkia. Väestönlaskentatiedot ovat vuodelta 1993, ja 20 vuodessa kaupungistuminen on ollut huomattavaa.


title: Gambia

text: Gambiassa vallitsee tyypillinen länsiafrikkalainen ilmasto: kuuma sadekausi kestää kesäkuusta marraskuuhun ja kuivempi viileämpi kausi marraskuusta toukokuuhun.


title: Gambia

text: Useimmat suuret eläimet, kuten elefantit, on metsästetty sukupuuttoon. Gambiajoen kansallispuistossa elää vielä virtahepoja. Yleisimmin tavattavat nisäkkäät ovat apinoita: paviaaneja ja pienempiä apinoita kuten oliiviruostegueretsa ja husaariapina. Jokisuulla elää delfiineitä. Lintujen runsaslajisuus on harvinaista näin pienelle alueelle: niitä on tavattu 560 lajia.


title: Gambia

text: Kunta Kintehin saari Gambiajoessa noin 30 kilometriä joen suulta oli merkittävä Länsi-Afrikan orjakaupan keskus. Se kuuluu nykyisin Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Gambia

text: Ensimmäiset kirjalliset maininnat Gambiasta löytyvät Hanno Merenkulkijan Länsi-Afrikan matkan kuvauksesta 470 eaa. ja 800-ja 900-luvuilta arabikauppiaiden muistiinpanoista. Maa oli osa alueen monia afrikkalaisia kuningaskuntia.


title: Gambia

text: Portugalilaiset saapuivat Gambian rannikolle 1400-luvulla, jolloin alue kuului Malin kuningaskuntaan. Portugalin kruununtavoittelija Antonio myi oikeudet kauppaan Gambia-joella englantilaisille vuonna 1588, ja vuonna 1618 Englannin kuningas Jaakko I antoi oikeudet kauppakomppanialle, joka perustettiin Gambian ja Kultarannikon (nykyistä Ghanaa) kauppaa varten. 1600- ja 1700-lukujen aikana Englanti ja Ranska taistelivat vallasta Gambian ja Senegalin alueella, kunnes Versaillesin sopimuksella 1783 Gambia määriteltiin kuuluvaksi Britannialle.


title: Gambia

text: Orjakauppa Gambian alueella oli mittavaa 1500-luvulta aina 1800-luvun alkuun asti, ja alueelta vietiin kaikkiaan jopa kolme miljoona orjaa Amerikkaan. Orjakauppa Brittiläisessä imperiumissa kiellettiin 1807, mutta kiellon voimaansaattaminen Gambiassa oli hidasta.


title: Gambia

text: Vuonna 1816 britit perustivat tukikohdan Bathurstiin (nykyinen Banjul) ja 1889 Gambiasta tuli Britannian kruununsiirtomaa. Orjuus lakkautettiin Gambiassa vuonna 1906. Gambian itsehallinto laajeni asteittain ja 18. helmikuuta 1965 Gambia itsenäistyi perustuslaillisena monarkiana (Commonwealth realm; Englannin monarkki pysyi valtionpäämiehenä). Vuonna 1970 maa muuttui tasavallaksi ja presidentiksi nousi siihenastinen pääministeri Dawda Kairaba Jawara. Maan demokratia joutui kriisiin 1981 Kukoi Samba Sanyangin johtaman verisen vallankaappausyrityksen seurauksena, mutta senegalilaisten joukkojen tuella kapina kukistettiin viikon taistelujen jälkeen. Niissä sai surmansa viisisataa ihmistä.


title: Gambia

text: Kaappausyrityksen jälkimainingeissa Senegal ja Gambia muodostivat Senegambian konfederaation 1982, mutta Gambia vetäytyi liitosta 1989. Heinäkuussa 1994 sotilaskaappaus syrjäytti demokraattisesti valitun presidentti Jawaran ja maan johtoon nousi 29-vuotias luutnantti Yahya Jammeh. Jammeh valittiin presidentiksi vaaleissa, joihin kolmen suurimman puolueen osallistuminen oli kielletty. Puolueet sallittiin taas 2001. Jammeh valittiin toiselle kaudelle 2001 ja kolmannelle 2006. Jammehin valtakaudella on ollut useita syytöksiä vallankaappausyrityksistä, mutta hän pysyi vallassa 22 vuoden ajan. Vuonna 2016 hänen seuraajakseen valittiin Adama Barrow.


title: Gambia

text: Vuonna 2005 kiistat Senegalin kanssa johtivat rajan sulkemiseen mikä vahingoitti molempien maiden taloutta. Vuonna 2006 Senegalista tuli tuhansia pakolaisia pakoon levottomuuksia.


title: Gambia

text: Ennen vuoden 1994 sotilasvallankaappausta Gambia oli yksi vanhimmista monipuoluedemokratioista Afrikassa. Vapaita vaaleja oli pidetty viiden vuoden välein sen itsenäisyydestä lähtien. Vallankaappauksen jälkeen presidentti Jawaran "People's Progressive Party" -puolueen poliitikkoja kiellettiin osallistumasta politiikkaan ja tämä kielto oli voimassa kesäkuuhun 2001 asti.


title: Gambia

text: Presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johdossa. Hän nimittää ministerit. Pääministeriä ei ole. Presidentti valitaan suoralla vaalilla viisivuotiskaudelle, joiden määrää ei ole rajoitettu. Vuonna 2011 Yahua Jammeh valittiin neljännelle kaudelleen 71,5 prosentilla äänistä. Vastaehdokkaista Ousainou Darboe sai 17,4 % ja Hamat Bah 11,1 % äänistä.


title: Gambia

text: Myös yksikamarinen parlamentti valitaan viisivuotiskausille. Presidentti nimittää viisi jäsentä, 48 valitaan vaaleilla. Vuoden 2007 vaaleissa valitussa parlamentissa presidentin johtamalla APRC-puolueella on 47 paikkaa, UDP:llä neljä, NADD:lla yksi ja yksi edustaja on sitoutumaton.


title: Gambia

text: Yhdysvaltalaisen Foreign Policy -lehden mukaan Gambia on diktatuuri, jota Yammeh hallitsee pelon ja taikauskon avulla. Tiedustelu- ja turvallisuuspalvelut teloittavat ja kiduttavat ihmisiä, ja presidentillä on laajat oikeudet suojata viranomaisia väärinkäytössyytöksiltä. Oppositiopuolue UDP on järjestänyt monia mielenilmauksia varsinkin keväällä 2016.


title: Gambia

text: Gambia on jaettu viiteen alueeseen, jotka ovat Central River, Lower River, North Bank, Upper River ja West Coast. Lisäksi Banjul, maan pääkaupunki, muodostaa oman hallintoalueensa.


title: Gambia

text: Alueiden rinnalla toimivat paikallishallintoalueet (), joita on kahdeksan. Osalla paikallishallintoalueista ja alueista on aivan identtiset rajat. Gambian alueet jakautuvat edelleen 37 piirikuntaan.


title: Gambia

text: Gambian talous nojaa perinteisesti omavaraisviljelyyn, ja maapähkinöitä on kasvatettu vientiin. Seismisillä tutkimuksilla on päätelty, että merialueilla saattaa olla öljyä tai maakaasua. Merkittävimmät vientituotteet ovat maapähkinät, kala, puuvilla ja palmunytimet. Lisäksi maa saa paljon valuuttatuloja matkailusta. Tärkeimmät vientikumppanit ovat Intia, Iso-Britannia ja Ranska.


title: Gambia

text: Gambia on Länsi-Afrikan talousyhteisön (ECOWAS) jäsen. Yhdessä Ghanan, Nigerian, Sierra Leonen ja Guinean kanssa Gambia on perustanut West African Monetary Zonen (WAMZ), joka valmistelee yhteisvaluutan Econ käyttöön ottoa.


title: Gambia

text: Matkailu alkoi Gambiassa vuonna 1965, kun 300 ruotsalaista matkailijaa saapui maahan risteilyllä. Risteilyn oli järjestänyt ruotsalainen Bertil Harding yhdessä matkanjärjestäjä Vingresorin kanssa. Gambia nähtiin erinomaisena maana paeta kylmää pohjoisen talvea, ja auringon ja rantojen lisäksi eurooppalaiset pystyivät nauttimaan paikallisesta afrikkalaisesta kulttuurista. Matkailijoiden määrä kasvoi nopeasti, ja vuonna 1976 heitä kävi maassa yhteensä 25 000. Nykyään Gambian talous nojaa vahvasti matkailuun, ja hallitus pyrkii tukemaan sen kasvua.


title: Gambia

text: Maan ainoa lentoasema Banjulin kansainvälinen lentoasema sijaitsee 24 kilometriä pääkaupungista lounaaseen Yundumissa. Laivaväylää on 390 kilometriä Gambiajoessa. Pienet merikelpoiset alukset pääsevät etenemään siitä 190 kilometriä. Suurin osa lentomatkustajista tulee charter-lennoilla, ja ainoa reittilentoyhteys Euroopasta on Brysselin kautta. Maan sisäistä liikennettä hoitavat minibussit ja taksit. Ne kulkevat yleensä joen etelärantaa seurailevalla huonokuntoisella maantiellä.


title: Gambia

text: Vuoden 2014 arvion mukaan Gambiassa on 1,9 miljoonaa asukasta, ja väestönkasvu on 2,2 prosenttia vuodessa.


title: Gambia

text: Etnisesti gambialaiset jakautuivat eri afrikkalaisiin kansoihin, joista suurimmat olivat vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan:


title: Gambia

text: Uskonnollisesti 90 % gambialaisista on muslimeita, 9 % kristittyjä ja noin 1 % perinteisen animismin harjoittajia. Vuonna 2010 jo 58 % gambialaisista asui kaupungeissa ja urbanisoitumisen arvioitiin jatkuvan 3,7 prosentin vuosivauhdilla.


title: Gambia

text: Terveydenhoito on erittäin puutteellista. Esimerkiksi äitiyskuolleisuus on erittäin korkea. Vuonna 2015 maassa menehtyi keskimäärin 706 äitiä 100 000 synnytystä kohden. Vuonna 2007 arvioitiin, että HIV:n kantajia oli noin 0,9 % aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 8 200 henkeä. Antiretroviraalilääkitystä olisi tarvinnut noin 2 300 henkeä, mutta sitä sai vain noin 18 % heistä, alle 500 henkeä. Lääkitystilanne oli parantunut huomattavasti, vuonna 2004 lääkettä sai alle kymmenen prosenttia tarvitsijoista.


title: Gambia

text: Vuonna 2007 presidentti Jammeh herätti epäuskoista hämmästystä, kun hän ilmoitti osaavansa parantaa AIDS:n yrteillä ja banaaneilla.


title: Gambia

text: Vaikka Gambiassa elää monia etnisiä ryhmiä, niiden välit ovat varsin hyvät, eikä uskonnollisten ryhmienkään välillä ole ollut suurempia yhteenottoja. Eri ryhmät elävät sekaisin, eikä mikään osa ole vain yhden heimon valta-aluetta. Siksi eri ryhmien tavat ja perinteet ovat sekoittuneet muodostaen yhtenäisen gambialaisen kulttuurin.


title: Gambia

text: Perinteisiin gambialaisiin ruokalajeihin kuuluvat eräänlainen liharisotto "benachin", kana-papuata "base nyebe", höyrytetyt hirssijauhopallot "chere", maapähkinävoissa paistettu kana tai liha riisin kanssa "domoda" ja maapähkinöistä ja riisistä keitetty makea puuro "chura-gerteh".


title: Gambia

text: Tabaski on vuoden suurin islamilainen juhla. Sitä vietetään samaan aikaan kun islamilaiset tekevät pyhiinvaelluksen Mekkaan. Tabaskissa perheenisät uhraavat lampaita sen muistoksi, miten Abraham oli valmis uhraamaan poikansa.


title: Gambia

text: Gambian ainoa televisiokanava on valtion omistuksessa. Yksityisiä sanomalehtiä on neljä, niitä valvotaan tiukasti ja kritiikkiä ei suvaita.


title: Gambia

text: Gambian hallitusta on syytetty sananvapauden rajoittamisesta. Vuonna 2002 hyväksytty laki perusti komission, jolla on valta jakaa toimittajalupia ja vangita toimittajia. Vuonna 2004 hyväksytty toinen laki mahdollisti vankeusrangaistusten antamisen herjaamisesta sekä perui kaikki lehti-, televisio- ja radioluvat pakottaen mediayritykset uudelleenrekisteröitymään viisi kertaa kalliimmalla hinnalla kuin aikaisemmin.


title: Gambia

text: Pian jälkimmäisen lain hyväksymisen jälkeen toimittaja Deyda Hydara, yksi uuden lain julkisista vastustajista, murhattiin. Ainoat maanlaajuiset radiokanavat ovat tiukasti hallituksen kontrolloimia.


title: Gambia

text: Toimittajat ilman rajoja on syyttänyt ”presidentti Yahya Jammehin poliisivaltiota” toimittajien murhista, tuhopoltoista, laittomista pidätyksistä sekä tappouhkauksista.


title: Gambia

text: Gambia on osallistunut olympiakisoihin vuodesta 1984 alkaen. Se ei ole saanut mitaleita.


title: Gambia

text: Gambiassa toimii 51 jalkapalloseuraa. Gambian jalkapallomaajoukkue oli toukokuussa 2011 FIFAn rankingissa sijalla 103.


title: Greg Egan

text: Greg Egan (syntynyt 20. elokuuta 1961) on australialainen tieteiskirjailija ja ohjelmoija. Egan erikoistuu kovan science fictionin kirjoittamiseen. Hänen teoksissaan yleisiä teemoja ovat matematiikka, genetiikka ja tekoälyt. "Permutation City" sai vuonna 1995 John W. Campbell Memorial Award-palkinnon. Eganin novelli Oceanic voitti Hugo-, Locus- ja Asimov's Readers-palkinnot vuonna 1998.


title: Luettelo kokoillan animaatioelokuvista

text: Tämä on luettelo "animaatioelokuvista.


title: Nuija (työkalu)

text: Nuija on paksu- ja raskaspäinen varrellinen iskemiseen käytettävä työkalu. Nuija on yksi ensimmäisiä ihmisen tuntemia työkaluja. Nuijan osat ovat varsi ja varren päässä oleva paino, pää. Nuijalla sen varren ja pään rotaatioenergia muutetaan tangentin suuntaiseksi translaatioenergiaksi.


title: Nuija (työkalu)

text: Nuijalla isketään kappaletta joko suoraan tai esimerkiksi taltan välityksellä, niin että energia siirtyy nuijan päästä taltan kärjen kautta työstettävään esineeseen, jolloin syntyy lastu ja työstöjälki. Nuija voi olla suurempikin ja kaksin käsin käytettävä. Nuijan pää on usein tehty puusta, kumista tai muovista.


title: Nuija (työkalu)

text: Metallista lyömävälinettä sanotaan yleensä lekaksi, moukariksi, moskaksi tai vasaraksi.


title: Nuija (työkalu)

text: Nuija voi olla myös lähitaisteluase, jonka varren päässä tai varteen kiinnitetyn ketjun päässä on paino tai levenemä, jossa saattaa olla piikkejä. Piikkinuija tunnetaan myös nimellä "kurikka" tai "aamutähti". Aseen teho perustuu lähinnä kärkiosan painoon ja iskuvoimaan. Ketjukuulanuija on ase, jossa piikikäs kuula, "lyömäri", on kiinnitetty ketjulla varteen. Näin iskuun saadaan suurempi hitausmomentti, ja aseella kyetään lyömään myös kilven sisäpuolelle.


title: Nuija (työkalu)

text: "Puheenjohtajan nuijaa" käytetään myös määrämuotoisissa kokouksissa esimerkiksi eduskunnan täysistunnoissa ilmoittamaan, että asiaa käsitellään tai että käsittely on päättynyt.


title: Nuija (työkalu)

text: Ruoanlaitossa käytetään muun muassa "lihanuijaa" lihan mureuttamiseen sekä "puunuijaa" eli survinta esimerkiksi perunoiden tai marjojen soseuttamiseen.


title: Papyrus

text: Papyrus on papyruskaislasta ("Cyperus papyrus") valmistettava paperinkaltainen materiaali, jota käytettiin erityisesti muinaisessa Egyptissä. Papyruskaislaa kasvoi laajalti Niilin suistoalueella, mutta nyttemmin se on sieltä kadonnut ja sitä kasvaa luonnonvaraisena Niilin yläjuoksulla ja Etiopiassa. Paitsi kirjoitusmateriaalina, papyruskaislaa on käytetty myös muihin tarkoituksiin, mm. veneiden rakentamiseen, ravinnoksi ja vaatekappaleiksi.


title: Papyrus

text: Nimitys papyrus tulee muinaiskreikan sanasta "pápȳros", josta se on latinan sanan "papyrus" kautta kulkeutunut muihin kieliin. Sanan alkuperästä ei ole varmuutta, muta sen uskotaan tulevan muinaisegyptistä, jossa sanan tunnettuja vastineita ovat kuitenkin "wadj", "tjufy" ja "djet". Papyrusten tutkiminen on oma tieteenalansa papyrologia ja suomalaisilla on professori Jaakko Frösénin johdolla alalta kansainvälisesti tunnustettua erityistaitoa hiiltyneiden papyrusten tutkimuksessa.


title: Papyrus

text: Papyrusta käytettiin Egyptissä jo 3000 eaa. ja n. 1000 eaa. sen käyttö oli levinnyt myös muiden Vähän-Aasian kansojen käyttöön. Papyrus oli antiikin yleisin kirjoitusmateriaali. Papyruksen etuja olivat sen keveys ja joustavuus. Viimeiset papyrukset kirjoitettiin vuoden 1000 jaa. tienoilla.


title: Papyrus

text: Papyrusta valmistettiin halkaisemalla kolmiomaiset ruo´ot pituussuunnassa. Niitä liotettiin niin kauan, että ne alkoivat mädäntyä. Lionneita ruokoja asetettiin kerroksittain niin, että eri kerrokset tulivat eri suuntiin ja kosteaa papyrus-mattoa nuijittiin niin, että kerrokset kiinnittyivät toisiinsa. Kirjoitettava pinta käsiteltiin vielä erikseen hohkakivellä niin, että kirjoitettaessa muste ei levinnyt vaan se imeytyi pintaan.


title: Papyrus

text: Papyrusarkki on kooltaan likimain nykyisen A4-arkin kokoinen. Kun arkkeja liitettiin yhteen saatiin rulla, jota kutsuttiin kirjaksi (kreikan "byblos"). Rullan pituus oli tyypillisesti 4–5 metriä. Useissa antiikinaikaisissa teoksissa esiintyvä jaottelu kirjoihin viittaa siis näihin papyrusrulliin. Papyrus menee itsestään rullalle, ja rullia luetaan rullaamalla niitä auki aina sopivalta matkalta. Kirjoitettaessa rullaa käärittiin sitä mukaa kun teksti edistyi.


title: Papyrus

text: Papyrusta oli runsaasti saatavilla Egyptissä, koska sen tekoaines kasvoi siellä. Muualla oli usein pulaa papyruksesta, ja sitä korvattiin esimerkiksi pergamentilla eli nahalla, kun nahkojen soveltuvuus kirjoittamiseen oli havaittu. Papyrus oli kuitenkin huomattavasti pergamenttia halvempi materiaali.


title: Papyrus

text: Papyrus kesti hyvin Egyptin autiomaiden kuivaa ilmastoa, mutta muualla, esimerkiksi Niilin suistossa, se helposti homehtui kun materiaali imi kosteutta. Poikkeuksen tähän muodostavat lähinnä tulipaloissa hiiltyneet tai hapettomissa tiloissa olleet papyrukset, jotka eivät ole voineet maatua.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissaun tasavalta eli Guinea-Bissau sijaitsee Atlantin valtameren rannalla Länsi-Afrikassa. Tämä pieni valtio oli aikoinaan Portugalin siirtomaa, jonka nimi oli Portugalin Guinea. Guinea-Bissaun rajanaapureita ovat pohjoisessa Senegal sekä etelässä ja idässä Guinea. Lännessä on Atlantin valtameri. Guinea-Bissau on eräs maailman vähiten kehittyneistä maista, jonka kehittymistä ovat haitanneet useat vallankaappaukset. Maan bruttokansantuote asukasta kohden on eräs maailman pienimmistä.


title: Guinea-Bissau

text: Portugalin Guinea oli ensimmäisiä Saharan eteläpuolisen Afrikan alueita, joihin portugalilaiset rantautuivat 1400-luvulla. Portugali julisti alueen omakseen jo vuonna 1446, mutta vasta 1600-luvulla portugalilaiset perustivat alueelle Portugalin Guinean kenraalikapteenikunnan hallintoa varten. Siirtomaasta tuli 1600- ja 1700-luvuilla orjakaupan keskus, josta orjia laivattiin Amerikkaan. Bissaun kaupunki perustettiin vuonna 1765, ja siitä tuli alueen taloudellinen keskus.


title: Guinea-Bissau

text: Portugalilaiset alkoivat vallata sisämaan alueita vakinaiseen hallintaansa kuitenkin vasta 1800-luvun loppupuolella ja menettivät osan alueesta ranskalaisille. Ennen ensimmäistä maailmansotaa sisämaan animistiset heimot alistettiin osin maan muslimiväestön tuella, mutta vasta vuonna 1936 vastarinta tukahdutettiin Bissagossaarilla.


title: Guinea-Bissau

text: Bissausta tuli siirtomaan pääkaupunki vuonna 1941, ja 1951 Portugalin Guineasta tehtiin Portugalin merentakainen provinssi. Guinean ja Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue (PAIGC) perustettiin maanalaisena järjestönä Amílcar Cabralin ja Raphael Barbosan johdolla vuonna 1956. Guinean itsenäistyttyä PAIGC siirsi päämajansa Conakryyn ja käynnisti sissisodan portugalilaisia vastaan vuonna 1961. Pitkässä sodassa PAIGC:n sissit ottivat hallintaansa suurimman osan maasta, ja Portugalin neilikkavallankumouksen jälkeen Guinea-Bissau ja Kap Verde itsenäistyivät 10. syyskuuta 1974. Itsenäistymisen jälkeen molemmista maista tuli PAIGC-puolueen hallitsemia yksipuoluejärjestelmiä. PAIGC:n tavoitteena oli yhdistää Guinea-Bissau ja Kap Verde yhdeksi valtioksi.


title: Guinea-Bissau

text: Vuonna 1980 presidentti Luís Cabral syrjäytettiin vallankaappauksella. Häntä syytettiin kapverdeläisten suosimisesta ja maan johtoon tuli silloinen pääministeri João Bernardo Vieira. Yhteydet Kap Verdeen katkaistiin ja samalla unohtui ajatus maiden yhdistämisestä. Maa luopui nimellisesti yksipuoluejärjestelmästä vuonna 1991, ja vuonna 1994 maassa järjestettiin ensimmäiset monipuoluevaalit, jotka PAIGC voitti ja Vieira jatkoi presidenttinä.


title: Guinea-Bissau

text: Armeijan kapina vuonna 1998 johti veriseen sisällissotaan, johon myös Guinea ja Senegal osallistuivat. Sisällissota päättyi 7. toukokuuta 1999 sotilaskaappaukseen, joka syrjäytti maan pitkäaikaisen presidentin João Bernardo Vieiran. Väliaikaisesti valtaan nousi kenraali Ansumané Mané, joka luovutti vallan Malam Bacai Sanhálle ja tämän väliaikaishallitukselle. Uusien vaalien jälkeen oppositiojohtaja Kumba Ialá nousi presidentiksi helmikuussa 2000, mutta syrjäytettiin kaappauksella syyskuussa 2003. Valtaan nousi armeijan tuella Veríssimo Correia Seabra.


title: Guinea-Bissau

text: Lokakuussa 2003 armeijan sisällä puhkesi kapina, sillä hallitus ei ollut maksanut sotilaiden palkkoja. Kapina aiheutti laajoja levottomuuksia maassa ja päättyi vasta kun sotilaat tappoivat armeijan päällikön ja Seabran. Henrique Rosa valittiin johtamaan uutta väliaikaishallitusta, ja uudet vaalit järjestettiin vuonna 2005. João Bernardo Vieira palasi huhtikuussa maanpaosta, ilmoittautui ehdokkaaksi ja hänet valittiin jälleen maan presidentiksi.


title: Guinea-Bissau

text: Sotilaat surmasivat presidentti Vieiran 2. maaliskuuta 2009. Armeijan mukaan kyse ei kuitenkaan ollut kaappauksesta, vaan eräiden sotilaiden kosto edellisenä päivänä pommi-iskussa kuolleen armeijan komentaja Batista Tagme Na Wain puolesta. Uudet presidentinvaalit järjestettiin kaksivaiheisena: ensimmäisellä kierroksella (28.6.2009) kukaan ehdokkaista ei saanut riittävää kannatusta tullakseen suoraan valituksi. Vaalien toisella kierroksella (26.7.2009) olivat vastakkain kaksi aiempaa Guinea-Bissaun presidenttiä. Vaalilautakunnan mukaan (29.7.2009) valituksi tuli Malam Bacai Sanhá 63,52 prosentin kannatuksella. Toiseksi jäänyt Kumba Ialá keräsi 36 prosenttia annetuista äänistä ja lehtitietojen mukaan ilmoitti hyväksyvänsä vaalituloksen ”Guinea-Bissaun kansan voittoina”.


title: Guinea-Bissau

text: 1. huhtikuuta 2010 maan armeijassa tapahtui lyhyt kapina, jonka aikana kenraali Antonio Indjain johtamat sotilaat pidättivät pääministeri Carlos Gomes Júniorin sekä pääesikunnan päällikön Jose Zamora Indutan ja noin 40 muuta upseeria. Joulun jälkeen 2011 maassa oli uusi sotilaskapina, jonka pääesikunnan päällikkö Antonio Indjain johtamat sotilaat kukistivat veristen taistelujen jälkeen. Pääjuonittelijaksi nimettiin laivaston vara-amiraali Bubo Na Tchuto.


title: Guinea-Bissau

text: Presidentti Malam Bacai Sanhá kuoli pariisilaisessa sairaalassa tammikuussa 2012. Väliaikaiseksi presidentiksi nousi parlamentin puhemies Raimundo Pereira.


title: Guinea-Bissau

text: 12. huhtikuuta 2012 armeija kaappasi jälleen vallan ja pidätti Pereiran sekä entisen pääministerin Carlos Gomes Júniorin, joka olisi ollut gallupsuosikki presidentinvaalien toisella kierroksella.


title: Guinea-Bissau

text: Vuonna 2014 presidentiksi valittiin José Mário Vaz.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissau on semipresidentiaalinen tasavalta. Maassa on monipuoluejärjestelmä. Sadan kansanedustajan yksikamarisen parlamentin (Assembleia Nacional Popular) toimikausi on neljä vuotta. Sekä parlamentti, että presidentti (jonka normaali toimikausi on 5 vuotta) valitaan yleisillä vaaleilla. Yleinen äänioikeus on 18 vuotta täyttäneillä kansalaisilla.


title: Guinea-Bissau

text: Vuonna 2014 valitun parlamentin paikkajako on seuraava:


title: Guinea-Bissau

text: Vuoden 2008 parlamentissa kansanedustajista 10 (10 %) oli naisia, loput 90 edustajaa miehiä.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissau jakaantuu hallinnollisesti yhdeksään osaan: kahdeksaan alueeseen ("regiões") sekä yhteen autonomiseen sektoriin ("sector autónomo"). Alueet jakaantuvat lisäksi 37 osa-alueesen, joita nimitetään sektoreiksi.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissau on varsin pieni ja alava valtio. Maan pohjois-eteläsuuntainen ulottuvuus on 203 kilometriä ja itä-länsisuuntainen 336 kilometriä. Noin 10 prosenttia rannikoille sijoittuvasta pinta-alasta peittyy ajoittain vuorovesien alle. Suurin osa maan pinta-alasta on mangrovesuota ja jokien suistoalueita, mitkä kattavat laajat soistuneet rannikkotasangot. Sisämaassa, etenkin maan kakkoisosassa, maasto on savannin peittämää ylänköä. Ylänköalueen korkein kohta kohoaa 300 metriä merenpinnan yläpuolelle.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissaun ilmasto on trooppinen. Ilma on lämmin ja kostea vuoden ympäri; vuoden keskilämpötila on noin 27 celsiusastetta. Epäyhtenäisten kuurosateiden sävyttämä ja monsuunin ohjaama sadekausi kestää tyypillisesti kesäkuusta lokakuuhun ja kuiva kausi marraskuusta toukokuulle. Kuivaan vuodenaikaan Saharasta puhaltavat toisinaan harmattan-tuulet.


title: Guinea-Bissau

text:
Afrikan mantereen edustalla Atlantilla olevat Bissagossaaret kuuluvat myös Guinea-Bissauhun. Bijagós-saaret muodostavat samalla UNESCO:n listaaman biosfäärin suojelualueen. Alueen eteläosissa sijaitsee Orangon kansallispuisto (Parque Nacional de Orango), suurin maan kansallispuistoista.
Tärkeimmät joet ovat Cacheu, Mansoa, Geba ja Corubal. Geba-, Cacheu- ja Corubal-joet muodostavat tärkeän sisämaahan kiemurtelevan viesireitin.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissau on yksi maailman kymmenestä köyhimmästä maasta. Maailmanpankki ohjaa sen rakennemuutosohjelmaa. Guinea-Bissaun maatalous ja kalastus kärsivät pahasti vuosien 1998–1999 sisällissodasta.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissaun bruttokansantuotteen arvioitiin olevan vuonna 2008 noin 442 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joskin ostovoimakorjattu (PPP) arvio oli liki puolta korkeampi. Bruttokansantuote kasvoi noin kolme prosenttia vuodessa. Budjetista noin 1,3 prosenttia käytetään terveydenhuoltoon, 5,2 prosenttia koulutusmenoihin ja neljä prosenttia puolustusmenoihin. Maassa on tehty taloudellisia uudistuksia, jotta yksityinen sektori voisi kasvaa ja rahanarvo vakiintua. Muutoksia hidastaa kuitenkin vielä pitkään suuri ulkomaanvelka.


title: Guinea-Bissau

text: Tärkeimmät vientituotteet ovat cashewpähkinät ja palmuöljy. Muita vientituotteita ovat kookospähkinät, maapähkinät, ja riisi. Maan merkittäviin luonnonvaroihin kuuluvat maaperän bauksiitti ja fosfaatti sekä merenalainen öljy, mutta niiden hyödyntämistä ovat vaikeuttaneet maan poliittinen epävakaus ja suunnitelmatalous. Merenalaisista öljykentistä on ollut lisäksi kiistaa naapurivaltioiden kanssa.


title: Guinea-Bissau

text: Vaikka 90 prosenttia väestöstä viljelee maata tai kalastaa, Guinea-Bissau ei ole ravinnon suhteen omavarainen. Tärkeimpiä viljelysalueita ovat jokien tulvatasangot, suistot ja suot, missä kasvatetaan pähkinöitä ja ruokakasvina pääasiassa riisiä. Saaliin tai sadon saaminen on epävarmaa ja polttoaineen korkea hinta sekä tieverkon kehittymättömyys nostavat maatalouskustannuksia, mikä on ajanut useat kalastajat harrastamaan huumeiden tai ihmisten salakuljetusta.


title: Guinea-Bissau

text: Yhdistyneet kansakunnat (YK) on huolissaan, että huomattava määrä latinalaisessa Amerikassa tuotetuista huumeista päätyy Eurooppaan Guinea-Bissaun ja muiden läntisen Afrikan maiden kautta. Maassa tehtyjen huumetakavarikointien määrä on kasvanut, mutta YK pelkää maasta silti tulevan yhdyskäytävä Etelä-Amerikan ja Euroopan huumebisnekselle, ja huumekartellien saavan vain enemmän jalansijaa ja valtaa maassa. Huumekauppa lisää hallinnon korruptiota ja epätasa-arvoa.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissaun väestö jakautuu noin sataan afrikkalaisheimoon, jotka kattavat 99 prosenttia väestöstä. Yksi prosentti väestöstä on eurooppalaista tai afrikanportugalilaista eliittiä. Aikuisista eli vähintään 15-vuotiaista asukkaista lukutaitoisia oli YK:n kehitysohjelma UNEPin mukaan 59,9 prosenttia vuonna 2015.


title: Guinea-Bissau

text: Vaikka portugalin kieli on virallinen kieli, yleisimmin puhuttu kieli on portugalin kreoliversio. Toinen yleinen kieli on fulben kieli. Pääosa väestöstä on maanviljelijöitä, joiden uskonto on lähinnä animismia. Muslimeita on 45 prosenttia, monet heistä fulaneita tai mandinkoja, jotka ovat enemmistönä maan pohjois- ja koilliosassa.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissaun hallinnon kieli on portugali, jota käytetään myös koulussa alaluokkien jälkeen. Kuitenkin vain harvat puhuvat portugalia sujuvasti. Sen sijalla on criolu, portugalista ja paikallisista kielistä kehittynyt sekakieli, jota useimmat vuoden 1974 jälkeen syntyneet puhuvat vieraana kielenä. Siitä on tullut itsenäisyystaistelun aikana ja sen jälkeen kansallisen identiteetin kieli, jolla lauletaan isänmaallisia lauluja, ja jota käytetään uutislähetyksissä ja kansallismielisissä iskulauseissa.


title: Guinea-Bissau

text:
Pääkaupunki Bissaussa sijaitsee muun muassa maan kansalliskirjasto, joka toimii samalla yliopistokirjastona ja on maansa suurin yleinen kirjasto.
Guinea-Bissaun tunnetuin musiikkityyli on "gumbe", joka yhdistää eri etnisiä ryhmiä. Musiikkia lauletaan kreoliportugalin kielellä, ja moderneissa kappaleissa voi olla myös poliittisesti kantaa ottavat sanat.


title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissaun jalkapallomaajoukkue on Fifan rankingissa 121. sijalla. Se ei ole juuri menestynyt kansainvälisissä kisoissa.


title: Suihkumoottori

text:
Suihkumoottori on reaktiomoottori, jonka toiminta perustuu nopeasti virtaavaan aineeseen, joka tuottaa työntövoimaa mekaniikan kolmannen peruslain mukaisesti. Yleisesti ottaen suurin osa suihkumoottoreista perustuu erilaisiin palamisreaktioihin.
Suihkuturbiinien, ohivirtausmoottorien, ramjetien, patoputkimoottorien ja jopa rakettimoottorien voidaan ajatella kuuluvan suihkumoottorin laajemman käsitteen alle.


title: Suihkumoottori

text: Yleiskielessä suihkumoottorilla viitataan tavallisesti lentokoneiden voimalaitteena käytettäviin palamisreaktioihin perustuviin ilmaahengittäviin kaasuturbiineihin. Tällaiset moottorit koostuvat yleensä kolmesta pääosasta: ahtimesta, polttokammiosta ja turbiinista.


title: Suihkumoottori

text: Suihkumoottori on sisäiseltä toimintaperiaatteeltaan kaasuturbiini. Sen käyttö lentokoneen voimalaitteena perustuu siihen, että moottori aiheuttaa lävitseen virtaavalle ilmamassalle kiihtyvyyttä, jonka vastavoimana (reaktiona; tästä varhainen nimitys "reaktiomoottori") syntyy työntövoimaa.


title: Suihkumoottori

text: Suihkumoottorin tärkeimmät osat ovat "ahdin", "polttokammio" ja "turbiini".Suihkumoottorin pyörivät osat (ahdin ja turbiini) voidaan jakaa myös useampaan osaan niin, että eri osat yhdistetään sisäkkäisillä akseleilla. Tällöin korkeapaineturbiini pyörittää korkeapaineahdinta ja matalapaineturbiini puolestaan pyörittää matalapaineahdinta sekä puhallinta. Kolmiakselisiakin suihkumoottoreita on rakennettu.


title: Suihkumoottori

text: Hävittäjissä voi olla jälkipoltin, joka sijaitsee suihkuputkessa. Suihkuputkeen ruiskutetaan lisää polttoainetta, joka palaessaan tuottaa lisää suihkunnopeutta ja siten työntövoimaa. Polttoaineen kulutus kasvaa kuitenkin erittäin voimakkaasti ja jälkipoltinta voidaan yleensä käyttää vain joitakin minuutteja kerrallaan.


title: Suihkumoottori

text: Tyypillinen ohivirtaussuihkumoottorin toiminta on seuraava:


title: Suihkumoottori

text: Kaasuturbiini ei periaatteessa ole erityisen vaativa käyttämänsä polttoaineen suhteen. Suihkumoottorissa käytetään polttoaineena kerosiinia, joka muistuttaa lähinnä valopetrolia. Useimmissa suihkumoottoreissa voitaisiin käyttää myös tavallista bensiiniä, mutta se on kalliimpaa ja tulenarkuutensa, suuren haihtuvuutensa, huonon voitelukykynsä ynnä muiden syiden vuoksi muutenkin huonommin suihkumoottorikäyttöön sopivaa. Jotkut moottorit kykenevät hätätilassa käyttämään jopa dieselöljyä.


title: Suihkumoottori

text: Ensimmäiset suihkumoottorit olivat niin sanottuja "suoria" suihkumoottoreita, joissa ei ole lainkaan puhallinta eikä ohivirtausta vaan kaikki ahtimen pumppaama ilma johdetaan moottorin läpi. Suorat suihkumoottorit olivat vuosikymmeniä käytössä sotilas- ja siviilikoneissa, mutta nykyisin ohivirtausmoottori on syrjäyttänyt ne sekä taloudellisista että ympäristösyistä.


title: Suihkumoottori

text: Suora suihkumoottori on aikaisemmin ollut yleisin hävittäjissä käytetty moottorityyppi, koska se on yksinkertainen ja tehokas yliääninopeuksissa. Uudemmissa hävittäjissä käytetään kuitenkin yleensä pienen ohivirtaussuhteen omaavaa ohivirtausmoottoria. Suuriin nopeuksiin suunnitelluissa moottoreissa on tyypillisesti pienempi ohivirtaussuhde, koska suuren ohivirtaussuhteen vaatima suuri ilmamäärä merkitsee ylimääräistä ilmanvastusta. Matkustajakoneissa suoravirtausmoottoreista ohivirtausmoottoreihin siirryttiinkin ennen sotilaskoneita.


title: Suihkumoottori

text: Nykyaikainen matkustajalentokoneen suihkumoottori on niin sanottu ohivirtausmoottori, myös nimitystä "puhallinturbiini" käytetään. Ohivirtausmoottorissa merkittävä osa ahtimen ensimmäisen vyöhykkeen, puhaltimen, puristamasta ilmasta johdetaan moottorin ohi. Näin saadaan ohivirtaavalle suurelle ilmamassalle suhteellisen pieni nopeuslisä, kun moottorin läpi virtaavalle pienemmälle ilmamassalle taas saadaan suuri nopeuslisä. Työntövoiman yhtälössä sekä kaasun nopeus että sen massa ovat osoittajassa ja massaa on helpompi lisätä kuin nopeutta, koska massan lisääntyessä tehontarve lisääntyy sen mukana lineaarisesti, mutta nopeuden lisääntyessä tehontarve nousee neliöllisesti. Tällä teknisellä kehityksellä on niin ikään saatu alennettua huomattavasti suihkumoottorien polttoaineenkulutusta, päästöjä sekä meluhaittoja.


title: Suihkumoottori

text: Ohivirtausmoottorissa moottorin ohi johdettavan virtauksen määrää kuvastaa ns. ohivirtaussuhde (BPR), joka määritellään ohivirtauksen massavirran suhteena varsinaisen kaasugeneraattorin eli moottorin läpi menevään massavirtaan. Vanhemmilla, 60-70-luvulla käytetyillä ohivirtausmoottoreilla ohivirtaussuhde oli tyypillisesti 1-2 välillä, mutta nykyisillä tehokkaammilla moottoreilla se on kasvanut luokkaan 5-10.


title: Suihkumoottori

text: Puhaltimen osuus työntövoimasta riippuu puhaltimen koosta: hävittäjissä osuus (ilman jälkipoltinta) on noin 10–40 %, ja isoissa liikennelentokoneissa se on jopa noin 50–80 %.


title: Suihkumoottori

text: Suihkumoottorien tuottamat työntövoimat voidaan eri tapauksissa laskea seuraavilla yhtälöillä:


Suihkumoottori


title: Suihkumoottori

text: "laskennallisesti turbiini mielletään tukkeutuneeksi, mikäli suuttimen painesuhde ympäristön paineeseen ylittää vastaavan kriittisen painesuhteen"


title: Rajahyöty

text: Rajahyöty eli marginaalihyöty on kuluttajan saama hyödyn lisäys tarkasteltavan tuotteen tai palvelun yhdestä lisäyksiköstä. Rajahyöty osoittaa, kuinka paljon henkilö on valmis maksamaan tuotteesta. Rajahyötyteoria on vallitseva selitys hintojen määräytymiselle, ja sen kehitti 1800-luvulla itävaltalainen Friedrich von Wieser.


title: Rajahyöty

text: Laskeva rajahyöty tarkoittaa, että jokaisesta uudesta yksiköstä saatava hyödyn lisäys on pienempi edelliseen yksikköön nähden. Jos on nälkä, ensimmäisestä voileivästä saatava hyöty on suuri. Kymmenen voileivän jälkeen yhdestoista voileipä tuottaa enää vähän lisähyötyä (eli on vaikea lisätä myyntiä, jos markkinat ovat pullollaan kyseistä tuotetta). Laskevan rajahyödyn vallitessa ihmiset eivät halua lisätä tiettyä asiaa eivätkä sen enempää tiettyä muutakaan, vaan vähän molempia.


title: Rajahyöty

text: Täydellisen substituutin tilanne, jossa hyödykkeet korvaavat täysin toisensa, on joillekin ihmisille esimerkiksi voi ja margariini. Ne ovat substituutteja, jolloin niiden yhteinen kulutus on vakio ja vaihtelua on vain siinä, missä suhteessa niitä kulutetaan. Täydellisen komplementin tapauksessa hyödykkeitä halutaan kuluttaa aina yhdessä. Voi ja leipä voidaan ajatella komplementeiksi ja niitä halutaan kuluttaa aina samassa suhteessa. Laskeva rajahyöty vastaa konveksia indifferenssikäyrää. Se kuvaa graafisesti niitä yhdistelmiä, joissa kuluttaja pitää kahta hyödykettä samanarvoisina.


title: Rajahyöty

text: Siinä missä rajahyöty määrittää kuluttajien käyttäytymistä, rajakustannus määrittää tuotannon laajentumista tyydyttämään kuluttajien tarpeita.


title: Richter

text: Richter on sukunimi, joka tarkoittaa saksaksi tuomaria. Se voi viitata seuraaviin henkilöihin ja asioihin:


title: Geologinen ajanlasku

text: Geologinen ajanlasku on geologiassa ja paleontologiassa käytetty stratigrafiaan perustuva mittausmenetelmä, joka jakaa maapallon historian kansainvälisesti sovittuihin ajanjaksoihin. Ajanjaksoilla voi olla päällekkäisiä historiallisia ei-kansainvälisiä nimityksiä. Kansainvälinen International Commission on Stratigraphy -järjestö (ICS) on perustettu muun muassa standardisoimaan ajanjaksojen nimityksiä ja ajoituksia.


title: Geologinen ajanlasku

text: Geologisen kalenterin ajanjaksojen pituus vaihtelee miljoonista vuosista tuhansiin miljooniin vuosiin. Ajanjaksot luokitellaan aioneihin, maailmankausiin, kausiin ja epookkeihin. Myös epookit voidaan jakaa edelleen lyhyempiin ajanjaksoihin vaiheisiin. Geologiset aikakaudet perustuvat sedimenttikivikerrostumien tutkimukseen, muun muassa muinaisten merien pohjaan kerrostuneiden kuolleiden eliöiden fossiilien analysointiin. Ajanjaksoja erottaa esimerkiksi selvä muutos tietyn lajin osuudesta verrattuna kaikkiin lajeihin joukkosukupuuton vuoksi, kuten liitukauden/paleogeenin raja. Ajanjaksot esitetään yleensä alaspäin vanhenevassa järjestyksessä, joka symboloi karkeasti sedimenttikivikerrostumia. Täydellistä kaikki ajanjaksot kattavaa sedimenttikivikerrostumaa ei ole olemassa, joten tutkimustietoa on hankittu ympäri maapalloa sijaitsevista osakerrostumista. Geologiset ajanjaksot keksi Alcide d'Orbigny.


title: Geologinen ajanlasku

text: Geologisen ajanlaskun kausia ja alkamisaikoja International Commission on Stratigraphyn (ICS) v2013/01 mukaan.


title: Geologinen ajanlasku

text: Seuraava taulukko havainnollistaa geologisen ajanlaskun mittasuhteita. Maan historia aloitetaan 4 570 miljoonaa vuotta sitten jolloin Maa-planeetta muotoutuu osana Aurinkokuntaa. Kaikkeus syntyi alkuräjähdysteorian mukaan noin 13,7 miljardia vuotta sitten, eli ”noin 2 vuorokautta” ennen Maan syntymistä. Yksi sekunti vastaa 52 893,5 vuotta.


title: Marginalismi

text: Marginalismi tai marginaalinen arvoteoria on taloustieteellinen teoria, jonka mukaan asioiden arvo määräytyy kuluttajan rajahyödyn perusteella. Sen perusidean mukaan tärkein päätös tehdään viimeisen kulutetun tai tuotetun hyödykkeen kohdalla.


title: Marginalismi

text: Rajahyödyn muutos näkyy esimerkiksi siinä, että kuluttaja ei ole halukas ostamaan loputtoman paljon samaa hyödykettä. Hän vertaa taloudellisia voimavarojaan ja hyödykkeen rajahyötyä toisinsa. Jos hinta alenee, hänen suhtautumisensa kuitenkin muuttuu. Saman hyödykkeen tuottaja toimii käänteisesti: hän on sitä kiinnostuneempi tuotteen myymisestä mitä korkeammalle hinta nouee.


title: Marginalismi

text: Teorian kehittivät vuoden 1870 aikoihin toisistaan riippumatta William Stanley Jevons Englannissa, Carl Menger Itävallassa ja Leon Walras Sveitsissä. Myöhemmin selvisi, että ajatuksen oli esittänyt preussilainen ekonomisti Hermann Heinrich Gossen jo vuonna 1854. Marginalismin kehitystä kutsutaan uusklassiseksi vallankumoukseksi. Aikaisemmin uskottiin tuoteen arvon määräytyvän valmistuskustannuksista, siihen käytettyjen raaka-aineiden ja sen tuottamiseen tehdyn työn mukaan.


title: Liitukausi

text: Liitukausi on mesotsooisen maailmankauden viimeinen kausi, joka alkoi noin 144 ja päättyi 66 miljoonaa vuotta sitten. Liitukausi on saanut nimensä Englannin rantakallioiden liitukalkkikerrostumista, jotka syntyivät siihen aikaan runsaslukuisten matalien merien pieneliöiden kivettyessä. Hirmuliskot olivat lajiutuneet useampiin ryhmiin ja kasvaneet yhä suuremmiksi. Tunnetuin liitukauden hirmuliskoista lienee suurpeto "Tyrannosaurus rex".


title: Liitukausi

text: Kausi tunnetaan dinosaurusten huippukautena, joka loppui niiden äkilliseen häviämiseen mahdollisesti asteroiditörmäyksen, tulivuorenpurkausten tai molempien vuoksi. Aiemmin kehittyneet linnut lajiutuivat voimakkaasti.


title: Liitukausi

text: Liitukaudella oli lämpimämpää kuin koskaan aiemmin suurten monisoluisten eliöiden historiassa. Lähes koko maapallolla oli lämmintä ympäri vuoden, ja mahdolliset merijäät ja jäätiköt olivat pieniä. Tämä johtui mannerten suotuisasta asemasta, joka ohjasi merivirrat lämmittämään maata. Päiväntasaajan seudun vedet kiersivät leveässä virrassa ja lämpenivät kierros kierrokselta. Merenpinta oli korkealla, mikä myös osaltaan lämmitti maapalloa. Lisäksi kaudella tapahtui suuria tulivuorenpurkauksia, jotka kuumensivat kasvihuone-ilmiön avulla maapalloa joinain jaksoina. Arvioiden mukaan hiilidioksidia oli ilmassa huomattavasti nykyistä enemmän, samoin happea.


title: Liitukausi

text: Liitukauden maailmankartta näytti vielä kauden lopuillakin erilaiselta kuin nyt. Mantereet olivat eri paikoissa kuin nyt ja merenpinta suurimman osan ajasta huomattavan korkealla.


title: Liitukausi

text: Meren pieneliöstö oli hyvin runsaslukuista, ja pieneliöt toimivat aineksena suurten kalkkikivimuodostumien synnylle Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Englannin kalkkikivet syntyivät keski- ja myöhäisliitukaudella noin 97,5–66,5 miljoonaa vuotta sitten. Kalkkikivet muodostuivat lämpimissä, matalissa merissä, joita oli runsaasti merenpinnan noustua korkealle. Merissä oli suotuisan lämpötilan takia runsaasti planktonia ja muuta pieneliöstöä. Kivihiiltä, öljyä ja kaasua syntyi matalan meren eloperäisiä aineksia sisältävien pohjalietteiden vajottua syvälle kallioperään. Puolet maailman öljyvaroista syntyi liitukaudella, ja /tästä/ puolet liitukauden lämpöhuipun aikoihin noin 100 miljoonaa vuotta sitten.


title: Liitukausi

text: Suurmanner Pangean hajoaminen jatkui liitukaudella. Atlantin valtameri laajeni ja Afrikka puristui kohti Euraasiaa, minkä seurauksena Alpit alkoivat muodostua. Kauden puolivälissä syntyneiden uusien merten keskiselänteiden syrjäyttämän vesimäärän takia suuria osia mantereista joutui tulvan valtaamaksi. Vedenpinta oli laavatasankojen ja keskiselänteiden synnyttyä noin 300 metriä nykyistä ylempänä.


title: Liitukausi

text: Pohjois-Atlantti oli nykyistä kapeampi. Amerikka ja Eurooppa olivat hyvin lähellä toisiaan. Grönlanti oli kiinni Amerikassa ja hyvin lähellä Norjaa. Euroopassa ja Aasiassa oli nykyisillä manneralueillakin laajoja matalia meriä, kun merenpinta oli huomattavan korkealla. Silloisia meriä oli muun muassa nykyisessä Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Ukrainassa ja läntisessä Etelä-Venäjällä ja Iranin seuduilla. Merialueilta oli myös Arabiassa ja Pohjois-Afrikassa ja monilla muilla nykyisin kuivilla alueilla. Myös Pohjois-Amerikan suurten tasankojen seutu oli merenä. Intia oli kaukana eteläisellä pallonpuoliskolla. Se liikkui kohti Aasiaa melko nopeasti. Australia oli kiinni Etelämantereessa. Pohjois- ja Etelä-Amerikka olivat irti toisistaan. Afrikan ja Euraasian välissä oli Tethysmeri, joka ulottui nykyiseltä Välimereltä Irakiin. Tethysmeri oli yhteydessä suuriin valtameriin toisin kuin nykyinen Välimeri. Sen kautta oli vapaa pääsy Intian valtamereltä Atlantille.


title: Liitukausi

text: Etelä-Amerikan ja Etelämantereen välillä oli maakannas. Aasian ja Amerikan välille syntyi Apt-vaiheessa maakannas. Lauraasian ja Gondwanamantereen välinen Tethysmeri laajeni liitukauden alussa noin 140 miljoonaa vuotta sitten leveäksi salmeksi, joka päästi merivirran kulkemaan sen läpi ja lämmittämään maapalloa varsinkin 130–100 miljoonaa vuotta sitten, jolloin Tethysmeri oli leveä. Samoin Pohjois- ja Etelä-Amerikan yhteys katkesi liitukauden alkupuolella.


title: Liitukausi

text: Keskiliitukaudella meren pinta nousi, koska merten sisällä sattui selänteiden kohoamista laavan purkautuessa. 40 prosenttia mantereista joutui veden peittoon meren pinnan noustua 200 metriä Apt-vaiheessa. Kun merenpinta oli korkeimmillaan, vedenpinnan yllä oli 18 % maapallon alasta, nykyään 25 %. Noin 135–115 miljoonaa vuotta sitten valtavat laavapurkaukset loivat laajoja merenalaisia tasankoja Eteläisen Tyynenmeren pohjaan liitukauden lämpöhuipun aikoihin. Jättimanner Pangaia hajosi kahtia 125 miljoonaa vuotta sitten Lauraasiaan ja Gondwanaan. Ontongin Jaavan tasanko lounaisella Tyynellämerellä on kaksi kertaa Alaskan kokoinen ja noin 40 kilometrin paksuinen. Valtavat laavapurkaukset johtuivat maan vaipassa olevista jättiläismäisistä kuumista kohdista, pluumeista, joiden nousu pintaan on suhteellisen harvinaista maan historiassa. On arvioitu, että mannerlaattojen liike olisi ollut nopeimmillaan noin 100 miljoonaa vuotta siten, mikä liittyi pluumien toimintaan. Liitukauden loppupuolella 135 miljoonaa vuotta, tosin välillä lyhyeksi aikaa takautuen noussut merenpinta alkoi laskea. Korkeimmillaan merenpinta lienee ollut noin 93 miljoonaa vuotta sitten Turonia-vaiheen lämpöhuipun aikoihin. Selväksi merenpinnan yleinen lasku kävi 75–72 miljoonaa vuotta sitten. Liitukauden lopulla tapahtui lukuisia, alle 0,5 miljoonaa vuotta kestäneitä merenpinnan tilapäisiä alenemisia ja loivempia, pitempiä alenemiskausia. Lyhyiden alenemisten uskotaan liittyvän ajoittaisiin Etalämantereen jäätiköitymisiin, vaikka tämä tuntuu hieman epävarmalta lämpimässä ilmastossa. Noin 66 miljoonaa vuotta sitten merenpinta kävi pikaisesti hyvin alhaalla aleten melko lyhyeksi aikaa noin 50 metriä.


title: Liitukausi

text: Liitukaudella oli hyvin lämmintä. Vaikka liitukauden alussa oli vielä viileätä, ilmasto lämpeni kasvihuoneilmastoksi.


title: Liitukausi

text: Korkea lämpötila johtui mannerten sijainnista ja suuremmasta ilmakehän hiilidioksidimäärästä. Mantereet ohjasivat merivirrat niin, että ne lämmittivät maapalloa. Lämmin merivirta pääsi kiertämään Afrikan pohjoispuolisen Tethysmeren kautta ja Amerikkojen välistä lähellä päiväntasaajaa. Näin päiväntasaajan vedet pysyivät hyvin lämpiminä kiertäessään jatkuvasti alueella, millä Aurinko lämmittää jatkuvasti voimalla. Kylmät napa-alueiden merivirrat olivat heikkoja, ja esim. Etelämantereessa kiinni oleva Australia ohjasi kylmän merivirran lämpenemään lämpimille vesille. Syvävesikin oli lämmintä. Näin ollen Maan valtamerien vesien pääasiallinen lähde oli trooppisten ja subtrooppisten alueiden vesi, ja laajoja kylmien syvävesien alueita ei ollut.


title: Liitukausi

text: Veden pinta oli korkealla. Meret ulottuivat nykyistä laajemmalle ja merivesi imi auringon säteilyä tehokkaasti. Korkealla oleva meren pinta alensi lumirajaa muutenkin niin, ettei jäätiköitä liene liitukaudella ollut kuin korkeintaan napojen lähellä. Joidenkin uusien tutkimusten mukaan lämpimimmilläkin liitukauden jaksoilla olisi ollut pienehköjä jäätiköitä Etelämantereen keskustassa. Merenpinta aleni liitukaudella ajoittain joillain jaksoilla. Tämän uskotaan aiheutuneen silloin tällöin tapahtuneista jäätiköitymisistä. Ilmakehän suuren kosteuden uskotaan edistäneen näitä.


title: Liitukausi

text: Tulivuorista purkautunut hiilidioksidi vaikutti kasvihuonekaasujen tavoin. Liitukauden tulivuoritoiminta oli ajoittain nykyistä huomattavasti vilkkaampaa. Liitukaudella syntyi noin puolet tunnetusta öljyvaroista, tästä suunnilleen puolet noin 100 miljoonaa vuotta sitten liitukauden keskivaiheilla vallinneen lämpöhuipun aikana. Lämpöhuippua edeltäneen Berrias-vaiheen aikana tropiikki kostui edeltäviin trias- ja jurakausiin verrattuna. Jäätiköitä oli tällöin joillain korkeiden leveysasteiden vuorilla, mutta vuodenaikalunta laajemmilla alueilla.


title: Liitukausi

text: Maa alkoi kuumeta Berrias-vaiheen lopulla. Alba-vaiheessa alkoi olla todella lämmintä ja kaikkein lämpimintä oli Turonia-vaiheen alussa noin 93,5 miljoonaa vuotta sitten, jolloin tulivuorenpurkaukset kuumensivat kaasuillaan Maan geologisesti katsoen lyhyeksi ajaksi. Samoin kalkkia syntyi liitukauden puolenvälin tienoilla runsaasti. Kaikkein lämpimimmät kaudet esiintyivät ennen merien hapettomia kausia.


title: Liitukausi

text: Maapallon keskilämpötila oli ainakin 6 °C suurempi kuin nyt.. Eräs arvio sanoo liitukauden keskivaiheen keskilämpötilan olleen 10–15 °C nykyistä korkeampi korkeilla leveysasteilla, mitkä lämpenevät ilmastonmuutoksissa päiväntasaajaa nopeammin. Ilmaston vyöhykkeisyys oli pienempi, toisin sanoen napojen ja päiväntasaajan lämpötilaero nykyistä pienempi. Nykyään napojen ja päiväntasaajan lämpötilaero on noin 41 astetta, liitukaudella se oli vain 17–26 astetta. Pohjoisnavalla oli 20 astetta lämpimämpää kuin nyt, ja etelänavalla 40 astetta lämpimämpää.


title: Liitukausi

text: Liitukauden ajoilta on löydetty lämpimän ilmaston kasvien jäänteitä Alaskasta ja Grönlannista. Noin 100 miljoonaa vuotta sitten subtrooppisia kasveja kasvoi napapiirien takana. Palmuja oli Kanadassa. Krokotiileja eli 60. leveysasteella Hudsoninlahdella. Puissa ei monesti ollut vuosirenkaita, sillä ympäri vuotta oli hyvin lämmintä. Dinosaurusten fossiileja on löydetty 15 leveysasteen päästä liitukauden etelänavasta. Tropiikki tai subtropiikki oli leveysasteella 45. Tropiikissa oli kuumempaa kuin nyt, noin 35 astetta.


title: Liitukausi

text: Koralleja kasvoi noin 1500 km kauempana päiväntasaajasta kuin nyt eli 35. leveysasteella. Korallien kasvu vaatii vuotuista yli 17 °C meriveden lämpötilaa, tai lämpimimmän kuukauden 21 °C:n lämpötilaa.


title: Liitukausi

text: Merien syvänteissä oli 15–20 °C nykyistä lämpimämpää isotoopeista päätellen, ja nykyisenlaista kylmää syvävettä ei ollut. Liitukaudella kuumimpana jaksoja päiväntasaajan meriveden lämpötila oli yli 30 °C, ehkä 10 astetta nykyistä lämpimämpi eli 36–37 °C. Se saattoi olla kuumimmillaan jopa 42 °C, mikä on 17 °C enemmän kuin nykyään. Pohjoisnapa-altaan meriveden lämpötila vaihteli talven 14 °C:stä kesän 17 °C. Arktisen pintaveden lämpötila oli 15 °C tai enemmän.


title: Liitukausi

text: Liitukauden lämpötiloissa ja niiden vuodenaikavaihteluissa tapahtui huomattavia vaihteluja. Välimeren ja Lähi-idän alue oli leveysasteella 20–30 liitukauden keskivaiheen aikoihin. siellä oli kahteen otteeseen huippulämpötila, nimittäin 35–36 °C Barreme-Apt- ja Cenomanum-varhais-Campania-vaiheissa. Vuoden alin lämpötila oli 24 °C kuumimpana Cenomanum – varhais-Campania-vaiheessa, mutta vain 16 °C Barreme-Apt-vaiheissa. Myöhäis-Barreme – Apt-vaiheissa vuotuiset lämpötilanvaihtelut nousivat 20 °C :een, jolloin ilmakehän kierto oli nopeaa ja mannerten pituusasteen, ei leveysasteen, suuruiset lämpötilaerot suuria. Mutta liitukauden kuumimpina aikoina Cenomanum ja varhais-Campanian-vaiheissa vuodenaikavaihtelut olivat Välimeren – Lähi-idän seuduilla vain 10 °C. 10–30 ° leveysasteilla oli varsinkin kauden alussa kuivaa, ylempänä kosteampaa.


title: Liitukausi

text: Liitukaudella syntyi mustia kerrostumia, joiden on yleensä ajateltu liittyneen äkillisen kuumuuden aiheuttamaan hapettomuuteen. Toisen selityksen mukaan äkilliset kuumenemiset tuottivat joinain aikoina herkemmin trooppisia myrskyjä, joiden aiheuttamat tulvat ajoivat eloperäistä ainesta maalta merelle.


title: Liitukausi

text: Liitukauden keskivaiheen jälkeen ilmasto alkoi selvästi jäähtyä, kun mannerliikunnat muuttivat merivirtojen kulun. Ilmaston vyöhykkeisyys alkoi kasvaa. Silti pohjoisilla leveysasteilla oli yhä nykyistä lämpimämpää. Myös vuorijonojen muodostus viilensi ilmaa. Alligaattoreja ja krokotiileja tavattiin yhä harvemmin Pohjois-Euroopassa. Kuiva ilmasto alkoi muuttua kosteammaksi kauden loppuvaiheilla. Ilmasto viileni hiukan kauden keskivaiheilla, ja loppupuolella ilmasto vuoroin kylmeni edelleen, lämpeni ja viileni jälleen. Liitukauden päättäneessä Maastricht-vaiheessa koettiin aikaisempaa pienempi lämpötilan nousu ja koko liitukauden lopussa lämpöhuippu.


title: Liitukausi

text: On sanottu, että Maa olisi ollut muun muassa Turonia-vaiheessa "kuuma kasvihuone". Pelkkä merivirtojen liike ei selitä liitukauden korkeita lämpötiloja. Toinen selittäjä on runsaan hiilidioksidin aiheuttama kasvihuoneilmiö. Ilmakehään vapautui suurissa laavapurkauksissa valtavia määriä hiilidioksidia. Hieman ennen nykyaikaa esiteollisena aikana oli ilmassa 280 ppm hiilidioksidia. Tutkijat ovat esittäneet hyvinkin vaihtelevia tietoja siitä, miten paljon liitukaudella oli hiilidioksidia esimerkiksi enimmillään.


title: Liitukausi

text: Monien arvioiden mukaan keskisellä liitukaudella oli hiilidioksidia noin neljä kertaa tämä määrä. Toisten arvioiden mukaan hiilidioksidia saattoi olla liitukaudella 3–15 kertaa enemmän kuin esiteollisena aikana tai 2–6 kertaa enemmän kuin nyt. Erään arvion mukaan hiilidioksidia oli huipussaan noin 90 miljoonaa vuotta sitten 2 000–3 000 ppm. Jotkut sovittavat liitukauden keskivaiheelle nelinkertaisen määrän nykyiseen verrattuna. Toiset laskevat, että vielä myöhäisliitukaudella 70 miljoonaa vuotta sitten kerrostumista päätelty napojen merivesien pysyminen yli 15 asteessa ja päiväntasaajan vesien lämpeneminen yli 40 asteeseen olisi vaatinut jopa 7 100 ppmv hiilidioksidia, mikä on 20 kertaa nykyinen määrä. Ilmakehän hiilidioksidimäärä lienee vaihdellut huomattavasti liitukauden kuluessa.


title: Liitukausi

text: Suuren hiilidioksidimäärän takia maapallon ilmasto lämpeni 3–8 °C. Jostain syystä hiilidioksidipitoisuus putosi äkkiä noin 90 miljoonaa vuotta sitten, muttei tämä viilentänyt maapalloa. Lämpenemisen seurauksena ilmakehään joutui puolitoistakertainen määrä vesihöyryä, joka lämmitti edelleen maapalloa. Navatkin lämpenivät huomattavasti, sillä niiden ilmassa saattoi olla kymmenen kertaa enemmän vesihöyryä kuin nyt. Jokaista kymmenen asteen lämpötilan nousua kohti ilma kykenee sisältämään kaksi kertaa enemmän vesihöyryä. Laskujen mukaan kaikkien näiden kasvihuonetekijöiden nettovaikutus olisi 8–13 °C, kasvi- ja eläinfossiilien mukaan 6–16 °C. Arviot osuvat suhteellisen lähelle toisiaan. Lämpeneminen johti myös jäätiköiden katoamiseen. Jos liitukaudelle oli jäätiköitä, ne olivat hyvin pieniä.


title: Liitukausi

text: Suuren hiilidioksidi- ja vesihöyrymäärän lisäksi maan ilmakehässä oli nykyistä runsaammin happea. Liitukauden alussa happea oli Maan ilmakehässä arviolta 24 %. Noin 120 miljoonaa vuotta sitten hiilidioksidia oli luultavasti neljä kertaa nykyinen määrä. Maan keskilämpötila oli ehkä 17,5 astetta nykyistä korkeampi. Noin 70 miljoonaa vuotta sitten Maan keskilämpötila oli erään arvion mukaan noin 16 astetta korkeampi kuin nykyään, ja hiilidioksidia 2x nykytaso.


title: Liitukausi

text: Happea liitukaudella oli kaasukehässä hieman nykyistä vähemmän, suunnilleen 18–20 %. Toiset arviot ovat hieman korkeampia, 22–25 %. Mutta meripihkatutkimusten mukaan määrä olisi ollut liitukauden alussa noin 25 % ja noussut 110 miljoonaa vuotta sitten yli 30%:iin. Liitukauden lopun aikoihin hapen määrä olisi romahtanut äkkiä noin 33 %:sta 27:een.


title: Liitukausi

text: Kauden alussa neidonhiuspuut, käpypalmut, saniaiset ja havupuut jatkoivat mesotsooisen ajan perinnettä. Mutta aikaa myöten kukkakasvit ja lehtipuut syrjäyttivät kortteet ja käpypalmut. Kukkia pölyttämään kehittyivät omanlajisensa hyönteiset. Kukkakasvit ilmestyivät kauden alussa, ja runsaslajistuivat kauden edetessä. Ruohoja ei vielä ollut, ne ilmestyivät vasta kenotsooisella maailmankaudella.


title: Liitukausi

text: Liitukaudella havupuut olivat yleisiä, samoin lehtipuut. Kukkakasvit, kuten fiikus, magnolia ja pyökit alkoivat menestyä, ja kauden puolivälissä ne muodostivat jo 90 % kasvillisuudesta syrjäyttäen saniaiset ja neidonhiuspuukasvit. Tammi, vaahtera, saksanpähkinä ja niin edelleen yleistyivät myöhäisellä liitukaudella.


title: Liitukausi

text: Kun mannerten asento oli erilainen kuin nyt, kasvillisuusvyöhykkeet menivät aivan eri tavoin kuin nykyään. Varhaisella liitukaudella oltiin vielä tilanteessa, jossa mantereet olivat vielä melko yhdessä ja päiväntasaajalla oli sen takia vielä aavikoita. Saharassa kasvoi trooppista metsää, ja Etelä-Amerikassa nykyisen Amazonin alueella oli aavikkoa, samoin kuin Saharan eteläpuolinen Afrikka melkein kokonaan. Lämpimänlauhkea vyöhyke ulottui pohjoisessa ja etelässä jopa 60 leveysasteelle, ja siitä pohjoisempana ilmeisesti navoille asti oli viileänlauhkeaa. Keski-Euroopassa oli melkein trooppinen "paratrooppinen" ilmasto. Myöhäisellä liitukaudella päiväntasaajan aavikot olivat hävinneet, kun mantereet olivat jo selvästi alkaneet vaeltaa irti toisistaan.


title: Liitukausi

text: Dinosaurukset kukoistivat lämpimässä, kosteassa kasvistoltaan monipuolisessa ympäristössä. Jotkut dinosaurukset kehittyivät yhä enemmän lintujen kaltaisiksi. Liitukauden tunnetuin hirmulisko oli noin 12–14 metrin pituinen peto "Tyrannosaurus rex", joka painoi noin 6 000 kiloa ja pystyi hotkaisemaan kerralla noin 70 kilon suupalan. Tyrannosauruksen korkeus oli noin 6–7 metriä. Lajista on löydetty hieman yli 10 fossiilia, ja se eli aivan liitukauden lopulla noin 68–65 miljoonaa vuotta sitten. Tunnettu on myös sarvikuonoa muistuttava kolmisarvilisko "Triceratops", joka myös eli ainoastaan aivan liitukauden lopulla, sekä valtava teropodi "Giganotosaurus". Kaudella eli lisäksi 85–75 miljoonaa vuotta sitten suuri lentolisko "Pteranodon", joka ei ollut varsinainen dinosaurus vaan suuri lepakkomainen lentävä matelija, jonka pituus oli 1,8 metriä ja siipien kärkiväli 7,6–10 metriä. Eläimen korkeus sen seistessä oli 1,8 metriä. Lentoliskolla ei ollut pyrstöä. Nisäkkäät alkoivat myös runsastua. Hyönteiset olivat nykyisen tyyppisiä.