title: Ristipistotyö

text: Ristipistomalli on paperille piirretty kuva, jossa ruudut ovat symboleina tai väreinä. Kuva voidaan jäljentää tämän ohjeen avulla kankaalle, jolloin ohjeen seuraaminen saattaa helpottua. Malli voi olla myös valmiiksi piirretty kankaalle. Harjaantuneimmat voivat käyttää paperille piirrettyä kuvaa suoraan mallina, ilman jäljentämistä kankaalle. On olemassa myös valmiita ristipistopakkauksia, jotka sisältävät kaikki tarvittavat materiaalit.


title: Ristipistotyö

text: Ristipiston muoto on 'X'. Kankaan lankoja/kudosta ajatellaan ruutuina, ja ristipistot ommellaan ruudun kulmasta kulmaan. Kauniin pinnan saamiseksi pistot tehdään siten, että langat ovat samansuuntaisesti ristikkäin. Pistot voidaan ommella joko yksi kerrallaan tai ensin rivillä alapistoja, jonka päälle tehdään yläpistot. Taitavat ristipistokirjojat pitävät myös työn taustan siistinä.


title: Ristipistotyö

text: Ristipistoja ovat myös ¼-, ½- ja ¾-pistot. Niitä käytetään töissä, joissa on tarkkoja yksityiskohtia. Ristipistotöihin yhdistetään usein myös muita kirjontatekniikoita, kuten hardanger-kirjontaa, blackworkia tai erilaisia muita kirjontapistoja.


title: Ristipistotyö

text: Perinteisesti ristipistoilla on koristeltu käyttötekstiilejä, kuten tyynynpäällisiä, liinoja ja pyyheliinan peittoja. Nykyisin tehdään myös ristipistotauluja.


title: Jérémie Bréchet

text: Jérémie Bréchet (s. 14. elokuuta 1979 Lyon, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ranskan liigassa pelaavaa Gazélec Ajaccioa. 186 senttimetriä pitkän Bréchetin pelipaikka on puolustaja.


title: Jérémie Bréchet

text: Bréchet aloitti ammattilaisuransa kotikaupungissaan, Olympique Lyonnais’n riveissä, kaudella 1998–1999. Viiden Lyon-kauden jälkeen hän siirtyi yhden kauden ajaksi Italiaan, Internazionalen joukkueeseen, ja sieltä kaudeksi 2004–2005 FC Sochaux’oon. Seurajoukkueuransa aikana hän on voittanut kaksi kertaa Ranskan-mestaruuden (Ligue 1:n voitto) ja kerran Ranskan liigacupin.


title: Jérémie Bréchet

text: Ranskan maajoukkueessa Bréchet on pelannut kolme ottelua, kaikki vuoden 2001 Maanosaliittojen cupissa, jonka Ranska myös voitti.


title: Anthony Réveillère

text: Anthony Réveillère (s. 10. marraskuuta 1979 Doué-la-Fontaine, Ranska) on ranskalainen entinen jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Anthony Réveillère

text: Réveillere aloitti ammattilaisuransa Rennesissä, jonka edustusjoukkueeseen hän nousi kesällä 1998. Hän pelasi seurassa 140 Ligue 1:n ottelua. Tammikuusta kesäkuuhun 2003 Réveillère pelasi lainassa espanjalaisessa Valenciassa. Hän edusti seuraa 18:ssa Primera Divisiónin ottelussa.


title: Anthony Réveillère

text: Heinäkuussa 2003 Réveillère siirtyi Rennesistä Ligue 1:n sisällä Lyoniin. Hän pelasi seurassa kymmenen kautta ja voitti mestaruuden viitenä ensimmäisenä kautena sekä lisäksi Ranskan cupin kausina 2007–2008 ja 2011–2012. Yhteensä Réveillère edusti Lyonia 304 Ligue 1 -ottelussa. Revéillerèn lähdettyä Lyonista kauden 2012–2013 päätteeksi hän oli ilman seuraa marraskuuhun asti, kunnes siirtyi italialaiseen Napoliin. Hän pelasi seurassa 13 Serie A:n ottelua ja voitti Italian cupin kaudella 2013–2014.


title: Anthony Réveillère

text: Réveillère jäi ilman seuraa myös kesällä 2014, ja siirtyi lokakuussa Englannin Valioliigassa pelaavaan Sunderlandiin, jota edusti 16 liigaottelussa. Réveillèrestä tuli jälleen vapaa pelaaja kauden 2014–2015 jälkeen, ja marraskuussa 2015 hän lopetti uransa.


title: Anthony Réveillère

text: Ranskan maajoukkueessa Réveillère pelasi ensimmäisen ottelunsa vuonna 2003 ja seuraavat neljä ottelua vuonna 2005. Hän teki paluun maajoukkueeseen vuonna 2010, ja pelasi 15 maaottelua vuosina 2010–2012. Hän kuului Ranskan joukkueeseen MM-kilpailuissa 2010 ja EM-kilpailuissa 2012. Ainoan arvokisaottelunsa Réveillère pelasi 23. kesäkuuta 2012, kun Ranska hävisi EM-puolivälierän Espanjalle 0–2.


title: Anthony Réveillère

text: Lyon


title: Anthony Réveillère

text: Napoli


title: Pyrénées-Atlantiques

text: Pyrénées-Atlantiques (gasconiksi "Pirenèus Atlantics", baskiksi "Pirinio Atlantikoak" tai "Pirinio-Atlantiarrak") on Ranskan departementti numero 64. Se sijaitsee Pyreneiden vuoriston Atlantin-puoleisella alueella. Pyrénées-Atlantiques on yksi Akvitania-Limousin-Poitou-Charentesin provinssin departementeista ja kuuluu osittain pohjoiseen Baskimaahan.


title: Pyrénées-Atlantiques

text: Departementin hallintopaikka on Pau, paikallishallintokaupunkeja ovat Bayonne ja Oloron-Sainte-Marie. Pyrénées-Atlantiques’ssa on 636 845 asukasta (2006) ja väestötiheys on 83,3 asukasta neliökilometrillä.


title: Pyrénées-Atlantiques

text: Departementista on neljä kylää päässyt Ranskan kauneimpien kylien järjestön Les Plus Beaux Villages de France jäseniksi: Ainhoa, La Bastide-Clairence, Navarrenx ja Sare.


title: Carl Ditters von Dittersdorf

text: August Carl Ditters von Dittersdorf (2. marraskuuta 1739 – 24. lokakuuta 1799) oli itävaltalainen säveltäjä ja viulisti.


title: Carl Ditters von Dittersdorf

text: Dittersdorf syntyi Wienissä (jossa hänet tunnettiin Carl Ditterinä). Hän opiskeli viulunsoittoa Giuseppe Tranin johdolla ja otti sävellystunteja Giuseppe Bonnolta. Dittersrorf palveli useissa hoveissa "Kapellmeisterina" (musiikista vastaava henkilö). Hän kuoli Neuhofissa Böömissä.


title: Carl Ditters von Dittersdorf

text: Dittersdorfin teoksia esitetään nykyään harvoin, mutta aikanaan hän oli hyvin tunnettu. Häntä pidetään klassismin aikakauden merkittävänä säveltäjänä. Muutaman italiankielisen opera buffa -tyyppisen oopperan jälkeen hän sävelsi lukuisia saksankielisiä Singspielejä, tunnetuimpana "Der Apotheker und der Doktor" vuodelta 1786 (tunnetaan nykyään paremmin nimellä "Doktor und Apotheker"). Tämä ooppera saavutti suuren menestyksen jo Dittersdorfin elinaikana, ja sitä esitettiin oopperataloissa ympäri Eurooppaa.


title: Carl Ditters von Dittersdorf

text: Dittersdorfin tuotanto käsittää myös noin 110 sinfoniaa, oratorioita, kantaatteja, konserttoja (muun muassa kaksi kontrabassolle ja yksi alttoviululle), kamarimusiikkia, pianokappaleita ja muita teoksia. Hänen muistelmansa, "Lebenbeschreibung", julkaistiin Leipzigissa 1801.


title: Tarmo Manni

text: Tarmo Manni (30. heinäkuuta 1921 Saarijärvi – 24. syyskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Manni valmistui Suomen Teatterikoulusta vuonna 1945 ja sai heti kiinnityksen Helsingin Kansanteatteriin. Hän työskenteli valtaosan 44 vuotta kestäneestä urastaan Suomen Kansallisteatterissa. Yksi Mannin tunnetuimmista myöhemmistä teatterirooleista oli Nikolai Gogolin "Mielipuolen päiväkirja". Jäähyväisnäytännössään Kansallisteatterissa Manni ainoastaan istui näyttämölle kannetulla tuolilla musiikkia kuunnellen.


title: Tarmo Manni

text: Tarmo Manni tunnettiin muuntautumiskykyisenä ja vahvasti omaleimaisena näyttelijänä. Hän esiintyi teatterin ohella myös useissa elokuva- ja televisiorooleissa. Mannille myönnettiin professorin arvo vuonna 1982. Pro Finlandia -mitalin hän sai 1973.


title: Tarmo Manni

text: Tarmo Mannin vanhemmat olivat suutari Jussi Manni ja Emma Honkonen. Hän oli vanhempiensa viides lapsi ja sai nimensä jäänmurtaja Tarmon mukaan. Tarmo syntyi kotisaunassa Kalmarin kylässä Saarijärven pitäjässä. Kaikkiaan perheeseen syntyi yksitoista lasta. Mannin perheen mökki oli kansakoulun portin vieressä, mutta siitä huolimatta lapset eivät päässeet kouluun varsinkaan kurakelillä — heillä kun ei ollut kenkiä.


title: Tarmo Manni

text: Manni teki lapsena paimenen töitä. 13-vuotiaana hänet pestattiin rengiksi Soljalaan, Jalmari Iso-Aholan maatilalle Kalmarin kylässä. Manni päätyi kuitenkin sisätöihin Soljalan emännän, Helmi Iso-Aholan avuksi. Rengin töiden ohessa Manni oli mukana Lannevedellä toimineen nuorisoseura Sammon näyttämötoiminnassa. Iso-Aholan lisäksi Tarmon näyttelijänuraa avittivat isäntä Markku Oksanen ja tehtailija Eeti Hänninen. Heiltä Manni sai taloudellisen tuen lisäksi Krishnamurtin tyylisen teosofisen maailmankatsomuksensa. Jyväskyläläinen näyttelijä, lausuja ja puheopettaja Terttu Pajunen-Kivikäs näki Tarmon nuorisoseuran lavalla ja kysyi: "Kuka tämä ihme on?" Tarmo alkoi käydä Jyväskylässä lausuntatunneilla; tammikuussa 1939 hän voitti ensimmäisen palkinnon Keski-Suomen nuorisoseurojen kulttuurikilpailujen lausuntakilpailussa.


title: Tarmo Manni

text: Pajunen-Kivikäs kannusti Tarmo Mannia hakemaan vastaperustettuun Suomen Teatterikouluun vuonna 1943. Kahdeksankymmenen pyrkijän joukossa oli Mannin lisäksi vain muutama mies. He olivat rintamalla haavoittuneita, kuten Ekke Hämäläinen, tai alaikäisiä, kuten Matti Tapio. Muuten koulun oppilaskunta oli sangen naisvoittoista, kuten Ritva Arvelo, Pia Hattara, Marja Korhonen ja Aino Mantsas. Manni poikkesi useimmista hakijoista siinä, että hän oli syvältä maaseudulta eikä ollut käynyt edes kansakoulua loppuun. Muut olivat käyneet oppikouluakin ja osa oli ylioppilaita. Aukot koulusivistyksessä Manni paikkasi luontevalla käytöksellään. Hänen erityinen vahvuutensa jo teatterikoulussa oli kehonkielen hallinta. Tilanteita ja tunteita hän ilmensi taitavasti koko olemuksellaan. Koulussa kävi myös selväksi, että Manni halusi olla muiden ylitse loistava diiva, eikä vain yksi osa esityksen kokonaisuutta.


title: Tarmo Manni

text: Manni oli aseistakieltäytyjä, hänen teosofiseen elämänkatsomukseensa kuului elämän puolustamisen periaate. Hän oli myös kommunisti, muttei koskaan liittynyt kommunistiseen puolueeseen tai sen sisarpuolueisiin. Jatkosodan syttyessä aseistakieltäytyminen vei Mannin kuulusteluihin ja sitä myöten vankilaan, josta hänet siirrettiin mielisairaalaan. Manni luokiteltiin mielisairauden perusteella armeijaan kelpaamattomaksi.


title: Tarmo Manni

text: Teatterikoulun ensimmäinen vuosikurssi valmistui keväällä 1945. Manni aloitti uransa Helsingin Kansanteatterissa, jossa hän työskenteli kolme vuotta. Teatteritaiteella oli selkeä sosiaalinen tilaus suursodan murjomassa Suomessa. Mannin Kansanteatterin-kauden rooleista mieleenpainuvin oli nimiosa Sirkka Seljan esikoisnäytelmässä "Eurooppalainen". Lavastukseen kuuluneet jääkimpaleet sulivat näyttämölle ja kastelivat "jäätikön" reunalla istuneen Mannin, minkä seurauksena hän sai keuhkokuumeen. Se oli tuolloin tappava tauti, mutta Tukholmasta tuotiin lentoteitse vastakeksittyä penisilliiniä, joka pelasti Mannin hengen.


title: Tarmo Manni

text: Tuohon aikaan teatteria tekivät ennen kaikkea näyttelijät, ohjaajien merkitys oli vähäisempi. Mannilla oli ominaisuudet, joita ajan teatteri ihannoi: hän oli liikunnallisesti lahjakas, pitkä ja solakka. Hän oli myös ehdoton diiva. Helsingin Sanomien kriitikko Toini Havu arvioi Mannin suoritusta Leo Tolstoin "Elävässä ruumiissa", jossa Mannilla oli Ivan Petrovitšin osa: "– – siinä hänen korkeajännitteinen, pateettinen ja laajoja ulkonaisia eleitä rakastava laatunsa oli oikealla paikallaan."


title: Tarmo Manni

text: Kevättalvella 1948 Suomen Kansallisteatterin johtaja Eino Kalima otti Manniin yhteyttä houkutellakseen hänet liittymään teatterin riveihin. Seuraavana syksynä alkoi Mannin yli neljä vuosikymmentä kestänyt ura Kansallisteatterissa. Hänen ensimmäinen kappaleensa ”Suomen päänäyttämöllä” oli Gerard Savoryn komedia "Salaperäiset vieraat". Kaliman Anton Tšehov -projekti toi Mannille suuria rooleja sekä upean vastanäyttelijän, Eeva-Kaarina Volasen. Syksyllä 1948 "Kansalliseen" siirtyi Ruotsalaisesta teatterista Mannin hyvä ystävä Kyllikki Forssell.


title: Tarmo Manni

text: Keväällä 1949 Mannilla oli keskeinen osa Mauno Mannisen ohjaamassa Max Frischin huvinäytelmässä "Kiinan muuri". Samaan aikaan Manni ja Manninen suunnittelivat Intimiteatteria. Manni harkitsi toden teolla Kansallisteatterin jättämistä vuonna 1952 ja siirtymistä uuden ajan airueksi julistautuneeseen Intimiteatteriin. Hänen välinsä Kansallisteatterin uuteen johtajaan, Arvi Kivimaahan olivat tulehtuneet. Kivimaa ei sulattanut Mannin sodanaikaista aseistakieltäytymistä eikä tämän poliittisia mielipiteitä. Tästä huolimatta Manni päätti jäädä taloon. Vuonna 1954 hän oli mukana teatterin lisärakennuksen avajaisensi-illassa. Sakari Puurusen ohjaama Tennessee Williamsin näytelmä "Lasinen eläintarha" oli suurmenestys. Kivimaan ollessa johtajana Mannilla oli kuutisen vuotta kestänyt kausi, jonka aikana hän sai lähinnä pieniä rooleja. Manni ei arvostanut tätä ja katsoi Kivimaan ”hyllyttäneen” hänet. Kostoksi hän alkoi pilkata Kivimaata joka taholla.


title: Tarmo Manni

text: Manni oli koko nuoruutensa ajan hoikka, mutta epäterveelliset elämäntavat ja vähäinen liikunta saivat hänet lihomaan keski-iän kynnyksellä. Hän yritti peittää kasvaneen vatsansa kureliiveillä ja teippasi ympärilleen ideaalisiteitä näyttääkseen solakalta. Tämän vuoksi hän oli kankean oloinen näytellessään Konstantin Trepljovin roolin Anton Tšehovin "Lokissa" 40-vuotiaana. Mannin 25-vuotistaiteilijajuhlan juhlanäytelmä oli "Leikin loppu", jossa hän tulkitsi komentelevan Hammin osan. "Leikin loppua" pidettiin ajan hengen mukaisesti yhteiskunnallisena kannanottona. Mannin viimeinen ensi-ilta oli syyskuussa 1980 "Mielipuolen päiväkirja" Kansallisteatterin Willensaunan näyttämöllä. Sama kappale oli myös hänen 35-vuotistaiteilijajuhlansa juhlaesitys samana syksynä. Manni esitti näytelmää kahdeksan vuoden ajan yhteensä 346 kertaa. Hän laihdutti kymmenen kiloa "Mielipuolen päiväkirjan" ensi-iltaa varten, sillä esitys oli fyysisesti vaativa. Mielipuoli haluttiin myös Keski-Euroopan estradeille, ja se sai ulkomaillakin loistavat arvostelut.


title: Tarmo Manni

text: Tarmo Mannin elokuvaura alkoi pienellä osalla Valentin Vaalan filmissä "Dynamiittityttö" vuonna 1944. Elokuvatähti Mannista tuli 1951. Tuolloin hänellä oli miespääosa Vaalan elokuvassa "Gabriel, tule takaisin". Manni näytteli huijaria, joka rakkautta teeskennellen vei monen lemmenkipeän vanhanpiian säästöt. Vastanäyttelijöinään hänellä olivat elokuvan vanhemmat naistähdet Emma Väänänen, Salli Karuna ja Ansa Ikonen. Matti Kassilan elokuvassa "Professori Masa" Manni tulkitsi kommunistiagitaattori Eemelin vahvasti tyypitellen. Edvin Laine oli joutunut usein Mannin pilkkaavien imitaatioiden kohteeksi. Hän antoi kostoksi Mannille Honkajoen roolin vuonna 1955 valmistuneessa elokuvassaan "Tuntematon sotilas". Rooli oli pienehkö ja se supistui vielä leikkausvaiheessa. Muun muassa Honkajoen kuulustelukohtaus poistettiin. Honkajoki oli hieman tärähtänyt pasifisti ja ikiliikkujankeksijä – roolin oli tarkoitus nolata Tarmo Manni. Siitä tuli kuitenkin taiteellinen voitto. Mannin tulkinta Honkajoesta on sekä traaginen että koominen, osa suomalaista elokuvahistoriaa.


title: Tarmo Manni

text: Maineikkaista elokuvarooleistaan huolimatta Manni profiloitui ennen kaikkea näyttämötaiteilijaksi. Elokuvakameralle hänen näyttelijänlaatunsa oli hieman vieras. Hän suoriutui filmitöistään parhaiten silloin, kun sai tulkittavakseen vahvan tyypin, kuten tasavallan presidentin Matti Kassilan elokuvassa "Jäähyväiset presidentille" vuonna 1987. Vuonna 1979 Kassila ohjasi elokuvan "Natalia", josta hän joutui leikkaamaan Mannin kokonaan pois. Myös Rauni Luoman osa leikattiin pois "Nataliasta". Elokuvasta olisi tullut liian pitkä, ja Mannin hullu taiteilija sekä Luoman ulkoministeriön hallitussihteerin äiti voitiin poistaa kokonaisuuden kärsimättä. Kaikkiaan Manni näytteli noin puolessa sadassa elokuvassa.


title: Tarmo Manni

text: Manni esiintyi mielellään myös teatterin ulkopuolella: kahvikutsuilla, raitiovaunuissa ja jopa Elannon maitokaupassa. Kaikki tilanteet olivat hänelle potentiaalisia esiintymistilaisuuksia. Ystävänsä Rauha Puntin kanssa Manni harrasti "reklaamikävelyjä" Helsingin Aleksanterinkadulla. He pyrkivät herättämään huomiota ja esiintymään mahdollisimman hurmaavasti julkisella paikalla. Manni osasi ja halusi sekoittaa totunnaisia kuvioita. Toisaalta epäviralliset esiintymiset antoivat hänen hallita tilanteita. Kahden kesken Manni oli rauhallinen ja luotettavan tavallinen; kun seuraan liittyi kolmas, hän aloitti välittömästi esiintymisen. Teatterin pitkät kesälomat saattoivat olla Mannille hankalia, ellei ollut teatterikiertueita tai elokuvatöitä — silloin hän halusi tapansa mukaisesti herättää kiusallista huomiota omaperäisillä tempauksilla.


title: Tarmo Manni

text: Kansallisteatterin ainoa sekä yleisön että henkilökunnan käytössä ollut tila oli alakerran ravintola Morkku. Sinne Tarmo Manni saapui laulaen tai muuten huomiota herättäen. Kun diiva oli astunut sisään, muut vaikenivat. Morkussa Manni antoi taidokkaita esityksiä, hän imitoi ihmisiä, kuten Edvin ja Aarne Lainetta. Pilailussaan hän saattoi olla hyvinkin sydämetön, lapsenomaisella tavalla julma. Tällaista piirrettä hänessä oli vaikea ymmärtää; hänen asemansa oli vankka, eikä hänellä voinut olla syytä henkilökohtaisiin hyökkäyksiin. Jotkut pelkäsivät Mannin pilkantekoa siinä määrin, etteivät tulleet Morkkuun lainkaan, jos tiesivät Mannin olevan läsnä. Näyttelijä Martti Katajisto, "maisteri Pitkälahti", oli eräs pilkan kohde, vaikka olikin Mannin ystävä. Hän oli niitä harvoja, joiden ego kesti pilkan. "No, Tarmo on Tarmo", Katajiston kerrotaan todenneen rauhallisesti. Aarne Laine sen sijaan masentui ja loukkaantui Mannin pilkasta. Mannille piti näyttää kuin lapselle, milloin raja on ylitetty. Silloin hän tajusi lopettaa liian pitkälle menneen pilkkaamisen.


title: Tarmo Manni

text: Manni oli kiinnostunut venäläisestä kulttuurista ja ihaili sen perinteikästä teatteria. Hän teki opintomatkan Neuvostoliittoon, Gruusiaan, jonka ihmiset hurmasivat hänet. Moskovassa hän joutui sappirakon tulehduksen vuoksi sairaalaan ja tutustui tuolloin meksikolaiseen taiteilijaan Diego Riveraan. Myöhemmin elämässään hän kiinnostui myös Italiasta. Häntä viehättivät maan ihmiset ja heidän välilleen kehittyvät tilanteet enemmän kuin muistomerkit ja klassiset nähtävyydet. Pienzan kaupungissa Toscanassa Manniin teki vaikutuksen eräs juustokauppias, joka kertoi hänelle hänen nykyisestä elämästään ja entisistä elämistä. Kauppias ennusti, että Manni kuolisi sydänkohtaukseen 82-vuotiaana. Ennuste ei toteutunut.


title: Tarmo Manni

text: Itävallan kulttuuriviikolla Wienin Burg-teatterissa Manni antoi vaikutusvaltaiselle kansainväliselle yleisölle niin mestarillisen imitaatioesityksen, että hänelle tarjottiin esiintymistilaisuuksia eri puolilla Eurooppaa. Hän harkitsi tarjousta aikansa, mutta kieltäytyi. Tarmo Manni imitoi loistavasti eri kieliä, vaikkei osannut puhua muuta kuin suomea. Ranskankielisen yleisön kerrotaan ihastuneen hänen "ranskaansa".


title: Tarmo Manni

text: Tarmo Manni asui opiskeluaikoinaan ja pitkään sen jälkeenkin alivuokralaisena. Vaikka hän ei ollut rintamalla, sota tuli melko raa’asti hänen rauhaansa. Hänen ensimmäinen opiskelija-asuntonsa vaurioitui pommituksessa niin pahasti, että hänen oli muutettava siitä pois. Mannin seuraava asunto oli yksiö Taka-Töölössä. Myös tästä asunnosta hän muutti pois, sillä hän jakoi nuo neliöt kolmihenkisen perheen kanssa, jonka vanhemmat riitelivät lakkaamatta. Teatterikoulun äänenmuodostuksen ja laulun opettaja Anna-Liisa Luukkonen tarjosi Mannille palvelijanhuoneensa asuttavaksi. Luukkonen alkoi suhtautua Manniin omistavasti, ja jälleen oli edessä asunnon vaihto. Manni muutti Luukkosen sisaren Marjatta Waltarin ja tämän aviomiehen Mika Waltarin hoteisiin. Hän toimi jonkin aikaa myös Waltareiden autonkuljettajana. 1950-luvun alkupuoliskon Manni asui Pohjoisella Rautatiekadulla ohjaaja Bertha Lindbergin alivuokralaisena.


title: Tarmo Manni

text: Pisimpään – yli kolme vuosikymmentä – Tarmo Manni asui Helsingin Munkkiniemessä Laajalahdentiellä näyttelijöiden talossa. Manni kutsui kolmea näyttelijöiden taloa "apinalinnaksi" – apinalinnan taloja hän nimitti "ylä-, ala- ja ilotaloksi". Itse hän asui ylätalon alimmassa kerroksessa autotallin päällä yksiössä, jonka parvekkeelta hän saattoi esittää pieniä näytelmiä pihapiirin lapsille. Viimeiset vuotensa, vuodesta 1989 aina sairaalaan joutumiseensa asti Manni asui erään taiteen rahoittajan varta vasten hänen käyttöönsä ostamassa asunnossa Meilahdessa osoitteessa Kuusitie 3 A 16. Asunto oli kooltaan 68 neliötä eli huomattavasti suurempi kuin missä hän oli tottunut elämänsä aikana asumaan.


title: Tarmo Manni

text: Manni esiintyi perinteisesti joulupukkina usean vuoden ajan ja suhtautui tähänkin rooliinsa hyvin ammattimaisesti. Mannin jouluperinteisiin kuului myös erityinen joululeipä, joita leivottiin hänen tilauksestaan Oululaisten leipomossa Lahdessa. Hänen laajan ystäväpiirinsä ytimessä oli Kyllikki Forssell eli Vapaaherratar. Myös Brita Kekkonen oli hänelle läheinen. Nämä ystävät varoittivat häntä, kun hän meni jutuissaan liian pitkälle tai kun hän oli nauttinut liikaa alkoholia. Nuorena miehenä Manni oli raivoraitis, mutta alkoi suhtautua alkoholiin vapaamielisemmin huomatessaan, ettei se vienytkään häntä turmioon. Marimekon voimahahmo Armi Ratia oli niin ikään Mannin läheinen ystävä. Hän vietti lukuisia kesiä Ratian Bökarsin kartanolla Porvoon lähistöllä. Siellä hänelle sisustettiin makuutilat vanhaan tuulimyllyyn.


title: Tarmo Manni

text: Yksityisihmisenä Mannia on kutsuttu ”ilkiöksi”, toisten mukaan hän oli myös lempeä ja lämmin ihminen. Ystävät kuvailivat häntä anteliaaksi ja huolehtivaksi. Manni oli myös esteetikko, kauneudenpalvoja. Bökars tarjosi hänelle loistavat puitteet kauneuden luomiseen. Hän oli musikaalinen ja piti useista musiikkityyleistä. Vaikka hänellä oli hyvä ja koulutettu lauluääni, hän ei teatterissa saanut lauluosia. Myös tuoksujen maailma oli hänelle tärkeä. Timo Sarpaneva sanoi Mannista: "Hänessä oli paljon šamaania."


title: Tarmo Manni

text: Mannin jäähyväisnäytöksen syksyllä 1989 ohjasi hänen ystävänsä Jukka Kajava. Esityksen sisältö oli suuri salaisuus. Mannille tilanne oli sikäli poikkeuksellinen, että hän jännitti esitystä. Tämä taasen johtui siitä, että esitystä ei voinut ennakkoon harjoitella — silloin yllätys olisi vesittynyt. Loppuunmyyty katsomo oli valmis ottamaan vastaan, mitä ikinä diiva sille keksisikin tarjota. Yllätys onnistui: kukaan ei osannut aavistaa, että Manni istuisi hiljaa paikoillaan viisikymmentäviisi minuuttia kuunnellen Gustav Mahlerin ensimmäistä sinfoniaa. Oli totuttu siihen, että Mannin, äänekkään sanataiteilijan lähestymisen kuuli jo pitkän matkan päästä. Nyt hän hyvästeli yleisönsä ja ihailijansa olemalla melkein tunnin hiljaa.


title: Tarmo Manni

text: Tämän jälkeen Manni esiintyi vielä esimerkiksi hauskuuttamalla yleisöä erilaisissa tapahtumissa eräänlaisena stand up -koomikkona. Eläkkeellejäämishaastattelussaan Manni totesi: ”Teatteri tarvitsee diivoja, harvinaisia ihmisiä, jotka saavat yleisön tuntokarvat nousemaan.”


title: Tarmo Manni

text: Viimeisen kesänsä Tarmo Manni vietti Koskelan sairaalassa Helsingissä. Hänen luonaan vierailtiin tiuhaan tahtiin, potilashuone täyttyi kirjeistä ja postikorteista. Lopuksi hänet siirrettiin saattohoitoon Laakson sairaalaan. Tarmo Mannin viimeiset sanat pitkäaikaiselle ystävälle, Kyllikki Forssellille, olivat: "Näin unta sinusta."


title: Tarmo Manni

text: Tarmo Manni kuoli 78-vuotiaana Laakson sairaalassa 24. syyskuuta 1999 aivoverenkiertohäiriöiden jälkiseurauksiin. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Tarmo Manni

text: Leevi Korkkula kirjoitti Mannin värikkäästä elämästä näytelmän "Suot siellä", joka sai ensi-iltansa Saarijärvellä kesäkuussa 2006. Mannia esittivät eri ikävaiheissa Joel Toivanen, Paavo Honkimäki ja Hannu Huuska. Armi Ratiaa tulkitsi Ritva Oksanen. Näytelmän ohjasi Veli-Pekka Halmila. Korkkula oli Mannin ystävä kolmenkymmenen vuoden ajan ja hän toimitti Mannista 35-vuotistaiteilijajuhlakirjan. Mannin muistopatsas Saarijärvellä on korpilahtelaista graniittia ja painaa kymmenen tonnia. Patsas seisoo kosken äärellä ja sen päältä solisee vienoinen vesivirta, joka kasvaa alaspäin laskiessaan.


title: Bel Air

text: Bel Air, myös muodossa Bel-Air, on varakkaiden ihmisten asuinalue Los Angelesin 11. kaupunginosassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Alue on ympäröity muurilla ja sinne pääsee vain porttien kautta. Bel Airin perusti Alphonzo E. Bell, Sr. vuonna 1923. Yhdessä Beverly Hillsin ja Holmby Hillsin kanssa se muodostaa niin sanotun "Platinakolmion". Bel-Airissa sijaitsee osa Santa Monica Mountainsin kukkuloista. Bel Airiin sijoittuu television komediasarja "Bel-Airin prinssi".


title: Bel Air

text: Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Bel-Airissa asui 7 928 ihmistä. Asukkaista 86,24 % oli valkoisia (joista 82,95 prosenttiyksikköä ei-latinoita), 1,93 % mustia, 0,06 % intiaaneja, 6,84 % aasialaisia, 0,04 % Tyynenmeren saarilta, 1,30 % muita ja 3,59 % sekoittuineita.


title: Trangia

text: Trangia on ruotsalaisen John E. Jonssonin vuonna 1925 kehittämä retkikeitinsarja. Sitä valmistaa Trangia AB Trångsvikenissä, josta nimi myös juontuu. Kokonaisuudessa on keittoastiat, jalusta, tuulensuoja ja poltin pakattuna yhteen pakettiin.


title: Trangia

text: Trangiassa on spriipoltin, joka asetetaan kootun keittimen pohjalle. Keittimen tuulisuojassa olevien reikien kautta tuuli aiheuttaa vedon polttimelle. Vetoa säädetään kääntämällä rei'itettyä osaa tuulta kohden tai siitä sivuun. Polttimessa voidaan käyttää monia erilaisia alkoholipolttoaineita, mutta hiilivetypolttoaineet, kuten petroli tai bensiini, eivät peruspolttimeen käy. Suomessa yleisesti saatavien spriipolttoaineiden tuotemerkit ovat Sinol ja Marinol. Marinol nokeaa vähemmän palaessaan, mutta on Sinolia kalliimpaa. Nestekaasun käyttö on mahdollista erillisen poltinsarjan ja kertakäyttöisten kaasupakkausten avulla. Lisäksi saatavilla on bensiinikäyttöinen poltin. Spriipoltin heikentää joiltain osin keittimen käyttöominaisuuksia, koska syttyminen ja lämpeneminen on hitaampaa kylmällä ilmalla, pakkasella jopa vaikeaa. Tätä helpottamaan on kehitetty tarvikkeita, mm. polttimen alle asetettava esilämmitin.


title: Trangia

text: Trangian mukana tulee mallista riippumatta (paitsi Tundrassa) poltin kansineen, ylempi ja alempi tuulisuoja, kaksi kattilaa, paistinpannu ja kahva. Pakkaus on säilytyksen aikana sidottu mukana tulevalla hihnalla. Riippuen mallista mukana voi olla lisäksi esimerkiksi kahvipannu. Keitin on tunnetusti lujatekoinen mutta kevyt, koska se on valmistettu alumiinista. Esimerkiksi kuvassa näkyvä malli 27-4 painaa yhteensä 1 004 g.


title: Trangia

text: Keittimen heikkoutena on spriipolttimen vaatimaton teho. Toisaalta polttimen yksinkertainen rakenne tekee siitä luotettavan vaikeissakin olosuhteissa, ja sopivaa polttoainetta on saatavilla lähes kaikkialla maailmassa, jopa kriisiaikana. Polttoainetta mahtuu polttimeen yhdellä täytöllä n. 5 cl, jolla se palaa noin 10–15 minuuttia. Tässä ajassa saa litran vettä kiehumaan kesäolosuhteissa.


title: Trangia

text: Turvallisuuden vuoksi spriitä lisättäessä on varmistuttava, että liekki on varmasti sammunut ja säiliö on jäähtynyt.


title: Trangia

text: Trangian onnistuneesta rakenteesta johtuen monet valmistajat ovat jäljitelleet sitä aina ulkonäköä myöten.


title: Trangia

text: Spriipolttimen tehoa voi säätää jonkin verran polttimen peittävällä renkaalla, joka toimii myös sammutushattuna. Koska polttoaineena käytetty denaturoitu sprii on erittäin pahanmakuista, yleensä poltin poltetaan aina tyhjäksi ennen sen sijoittamista takaisin kattiloiden sisälle. Vaihtoehtoisesti voi luottaa polttimen kannen tiivisteeseen, mutta tällöin on syytä sijoittaa poltin muualle kuin kattiloiden sisälle tai ruoan läheisyyteen, jossa vuotavan polttoaineen vahinko olisi maksimaalinen. Kokeneet retkeilijät pitävät yleensä sekä polttimen että polttoaineen erillään ruoasta ja ruoanvalmistustarvikkeista ja esimerkiksi rinkassa pakkaavat nämä alimmaisiksi tai sivutaskuihin.


title: Trangia

text: Vaikka Trangiaa on markkinoitu myös nimellä "myrskykeitin", sen teho laskee merkittävästi tuulessa, ja keitin on käytettäessä syytä sijoittaa tuulensuojaan.


title: Trangia

text: Puolustusvoimat ja partiolaiset ovat Suomessa tunnetuimpia Trangian käyttäjäryhmiä.Tundra-malli on pelkkä kattilasarja ilman poltinta ja tuulisuojia, Mini Trangia on kevyt lähinnä yhden hengen keitin, sarja 27 noin kahdelle hengelle ja sarja 25 noin kolmelle-neljälle hengelle. Mallisarjojen sisällä on useita erilaisia versioita käyttäjän tarpeiden ja mieltymyksien mukaan: halvimmillaan se on perussarja alumiiniosilla, kalleimmillaan osat on valmistettu titaanista.


title: Suomen maakuntakivet

text: Suomen maakuntakivi on Suomen kuhunkin maakuntaan liittyvä nimikkokivi. Kivet valittiin vuonna 1989 Suomen Matkailuliiton ja Geologian tutkimuskeskus järjestämässä yleisöäänestyksessä. Ääniä annettiin yhteensä yli 20 000 kpl. Vuosien mittaan maakuntakivet ovat hivenen muuttuneet muun muassa maakuntien uudelleennimeämisen takia, mutta alla oleva luettelo on Geologian tutkimuskeskuksen luettelo Suomen maakuntakivistä. Suomen kansalliskivi on graniitti.


title: Moottoripyöräilyn Suomen Grand Prix 1972

text: Suomen TT-ajot 1972 ajettiin neljässä luokassa: 500-, 350-, 250- ja 125-kuutioisissa. Tuossa kilpailussa Jarno Saarinen varmisti voitollaan 250-kuutioisten maailmanmestaruuden ensimmäisenä suomalaisena.


title: Bar-Lev-linja

text: Bar-Lev-linja on linnoitusketju, jonka Israel rakensi kuuden päivän sodassa valtaamalleen Suezin kanavan itärannikolle Siinain niemimaalle.


title: Bar-Lev-linja

text: Haim Bar-Levin mukaan nimetyn 500 miljoonan dollarin linnoitusketjun oli tarkoitus turvata Israelin reservijoukkojen kuljetus Siinain lävitse. Jom kippur -sodassa egyptiläiset mursivat useista kohdista linjan, jonka vahvuus oli hyökkäyksen alkaessa vain noin 500 miestä. Muutamissa asemissa israelilaiset pitivät piiritettyinä vastarintaa useita päiviä ennen antautumistaan.


title: Vieteri (hevonen)

text: Vieteri (1967 – 18. elokuuta 1984) oli 1970-luvulla kilpaillut aikansa menestynein suomenhevosori, joka saavutti urallaan muun muassa viisi ravikuninkuutta vuosina 1973–1974 ja 1976–1978. Se oli myös ensimmäinen suomenhevonen, jonka palkintosumma ylitti miljoona markkaa. Oria ohjasti ja valmensi sen omistaja Kaarlo Partanen.


title: Vieteri (hevonen)

text:
Vieteri on niin ikään viisi titteliä voittaneiden Vekselin ja Vieskerin ohella menestynein ori kuninkuusravien historiassa. Koko uransa aikana Vieteri juoksi yhteensä 214 kilpailua, joista se voitti 161. Suomalaisen raviurheilun Hall Of Fameen Tähtien Talliin se nimitettiin ensimmäisten hevosten joukossa vuonna 1995. Juhani Matelan kirjoittama elämäkertateos "Valtias Vieteri" ilmestyi vuonna 1979.
Vieterin kasvattaja oli Pentti Savolainen, jonka kasvatti on myös toinen viisinkertainen ravikuningas Vekseli. Ori osoitti lahjakkuutensa jo nuorena voittamalla ylivoimaisesti nelivuotiaiden Suomi-Derbyn vuonna 1971. Viiden ravikuninkuuden ohella Vieteri sijoittui Kuninkuusravien kokonaiskilpailun toiseksi vuosina 1975 ja 1979. Merkittäviä saavutuksia ovat lisäksi muun muassa neljä Suurmestaruusajon voittoa sekä lukuisia muita suurkilpailuvoittoja. Kylmäveristen Pohjoismaiden mestaruuskilpailussa Vieteri sijoittui kolmanneksi vuonna 1978.


title: Vieteri (hevonen)

text: Vuoden nopein suomenhevonen Vieteri oli vuosina 1974–76 ja 1978–80 sekä eniten ansainnut vuosina 1975–1979. Ori paransi Suomen ennätystä viisi eri kertaa vuosien 1975 ja 1979 välillä. Parhaaksi tulokseksi jäi mailin matkalla juostu 21,6. Vieteri kuoli vuonna 1984 mahalaukun repeämään.


title: Vieteri (hevonen)

text: Vieteriä käytettiin myös paljon siitoksessa. Se sai lähes 800 jälkeläistä, joista noin 550 kilpaili ravureina. Parhaisiin jälkeläisiin lukeutuvat muun muassa V.T. Ajatus, Ville-Vikkelä sekä ravikuningatar Vipu.


title: Los Angelesin piirikunta

text: Los Angelesin piirikunta on piirikunta Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on asukasmäärältään koko Yhdysvaltojen suurin piirikunta noin 10 miljoonan asukasluvullaan. Keskuksena toimii Los Angelesin kaupunki. Piirikunnassa sijaitsee 88 kaupunkia ja kaikkiaan 136 muuta kaupunkityyppistä asutusta, jotka ovat suoraan piirikunnan alaisia.


title: Los Angelesin piirikunta

text: Alue rajoittuu lännessä Tyyneenmereen ja rannikot ovat kauttaaltaan vahvasti kaupungistunutta seutua. Sen sijaan sisämaassa on autiomaata ja alue harvempaan asuttua joitakin suuria keskittymiä, kuten Santa Clarita Valley ja Antelope Valley. Autiomaata on pinta-alasta noin 40 prosenttia. Sen ja kaupunkiasutuksen välillä sijaitsevat San Gabriel Mountains -vuoret, joilla aivan Los Angelesin kaupungin pohjoispuolella sijaitsee 2,6 neliökilometrin laajuinen Angeles National Forest -luonnonpuisto. Piirikunnan eteläosat ovat kauttaaltaan hyvin urbanisoitunutta aluetta.


title: Los Angelesin piirikunta

text: Los Angelesin piirikunnan pinta-ala on 12 308 neliökilometriä, josta 10 518 neliökilometriä maata ja 1 791 neliökilometriä (14,55 % pinta-alasta) vettä.


title: Los Angelesin piirikunta

text:
Piirikunnan alueella virtaavat Los Angeles, Rio Hondo, San Gabriel ja Santa Clara. Alueeseen kuuluu osia Mojaven autiomaan itäisimmästä osasta sekä San Clemente Island ja Santa Catalina Island -saaret. Piirikunnan alueella sijaitsevat myös Santa Monica ja San Gabriel -vuoret. Se rajoittuu lännessä Venturan, pohjoisessa Kernin, idässä San Bernardinon ja etelässä Orangen piirikuntaan.Piirikunnan alueella sijaitsee kaupunkien lisäksi muita asutuksia, jotka ovat suoraan piirikunnan hallinnon alaisia. Useilla paikoilla on kuitenkin oma kaupunginvaltuusto.
Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa asuu 9 519 338 ihmistä, 3 113 774 taloutta ja 2 137 223 perhettä. Asukastiheys on 905 ihmistä neliökilometriä kohti. Piirikunnan rodullinen koostumus on Yhdysvaltain mittakaavassa poikkeava. Asukkaista 31,1 % on valkoisia, 11,95 % aasialaisia, 9,78 % afrikkalaisia, 0,81 % intiaaneja, 0,28 % Tyynenmeren saarilta, 23,53 % muita ja 4,94 % sekoittuneita. Kaikkiaan 44,56 % asukkaista on latinoita, ja heidän määränsä on koko ajan kasvamaan päin.


title: Quake III Arena

text: Quake III Arena tai Quake 3 (lyhyesti Q3A tai Q3) on pääosin id Softwaren kehittämä ja Activisionin julkaisema enimmäkseen moninpelaamiseen keskittyvä ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille ja Linuxille vuonna 1999 sekä myöhemmin Mac OS:lle, Sega Dreamcastille, PlayStation 2:lle ja Xbox 360:lle. "Quake"-sarjan muista osista poiketen se ei sisällä minkäänlaista tarinavetoista juonta. Pelille on tehty myös joukkuepelaamiseen keskittyvä lisälevy "Quake 3 Team Arena".


title: Quake III Arena

text: "Quake 3":een on tehty useita modifikaatioita:


title: Quake III Arena

text: Capture The Flag on tiimipelimodi, jossa toinen joukkue yrittää varastaa vihollisen lipun oman lippunsa luokse. Tässä pelimodissa on eri kartat kuin muissa pelimodeissa ja ne ovat peilikuvakarttoja (molempien joukkueiden puolet ovat samanlaiset). Eri puolille karttaa on sijoitettu aseita, panoksia, suojia, lisävahinkoa tekeviä esineitä ja lisäelämiä.


title: Quake III Arena

text: Team Death Match on tiimipelimodi, jossa molemmat joukkueet yrittävät tappaa toisiaan. Jokaisesta taposta saa yhden pisteen. Kun toiselta joukkueelta kuolee yksi pelaaja, se syntyy uudelleen johonkin kartalle asetelluista paikoista. Tässä pelimodissa on eri kartat kuin ctf:ssä. Kartat eivät ole symmetrisiä, koska pelaaja voi syntyä mihin tahansa kohtaa karttaa. Eri puolille karttaa on sijoitettu aseita, panoksia, suojia, lisävahinkoa tekeviä esineitä ja lisäelämiä.


title: Quake III Arena

text: Death Match on pelimodi, jossa kaikki yrittävät ampua toisiaan. Pisteen saa, kun tappaa toisen pelaajan. Modin kartat ovat samoja kuin tdm:ssä. Eri puolille karttaa on sijoitettu aseita, panoksia, suojia, lisävahinkoa tekeviä esineitä ja lisäelämiä.


title: Quake III Arena

text: Tournament on pelimodi, jossa kaksi pelaajaa pelaa vastakkain. Pelissä muut pelaajat voivat odottaa, kunnes jompikumpi vastakkaisista pelaajista voittaa; häviäjä joutuu jonon viimeiseksi. Pelimodin kartat ovat samoja kuin dm:ssä. Eri puolille karttaa on sijoitettu aseita, panoksia, suojia, lisävahinkoa tekeviä esineitä ja lisäelämiä. Tämä pelimodi on yleisin modi raha turnauksissa. Yksi kuuluisimmista pelaajista tästä modista on Fatal1ty.


title: Quake III Arena

text: Freezerail on ulkopuolisen kehittämä pelimodi, jossa kaksi joukkuetta yrittää tappaa toisen joukkueen kaikki pelaajat. Pelimodissa on käytössä yksi ase, joka on railgun. Se on laserase, joka tappaa normaalissa pelimodissa yhdestä iskusta. Tässä modissa se jäädyttää vihollisen. Kun kaikki vihollisen pelaajat ovat jäätyneet, vastapuoli saa pisteen ja kaikki jäätyneet syntyvät uudelleen eri puolille karttaa. Jäätyneen oman joukkueen pelaajan voi pelastaa menemällä hänen lähelleen, jolloin hän "sulaa" ja syntyy uudestaan jonnekin puolelle karttaa. Pelimodissa on samat kartat kuin tdm:ssä. Myös tähän pelimodiin on kehitelty lisäkarttoja. Joskus pelimodiin tarvitaan anti cheat -tiedosto (huijausesto) NoGhost. Samalla saa oikeuden muuttaa vastapuolen hahmojen ulkomuotoa ja väriä, jotta vihollisen näkisi ja kuulisi paremmin. Freezerailista on olemassa kaksi modia: nopeatempoinen Fastrail ja hidastempoinen Slowrail.


title: Agoura Hills

text: Agoura Hills on kaupunki Los Angelesin piirikunnassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Vuoden väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 20 537 asukasta. Kaupungin pinta-ala on 21,2 neliökilometriä.


title: Agoura Hills

text: Alueen ensimmäiset asukkaat olivat chumash-intiaaneja. Myöhemmin alueelle saapui espanjalaisia fransiskaanilähetyssaarnaajia. Asutusta kutsuttiin nimellä "Picture City". Jotta paikka sai oman postitoimiston, piti nimi muuttaa yksiosaiseksi ja 1927 nimi muutettiin paikallisen 1890-luvun baskin Pierre Agouren sukunimen väärinkirjoitettuun asuun. 8. joulukuuta 1982 Agoura Hills irtautui Agourasta, joka ei kuulunut mihinkään kuntaan tai kaupunkiin vaan oli suoraan piirikunnan hallinnon alaisuudessa, ja tuli omaksi kaupungikseen.


title: Agoura Hills

text: Agoura Hills tunnetaan monesta bändistä. Sieltä ovat kotoisin mm. Hoobastank, Fort Minor ja Linkin Park.


title: Agoura Hills

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungin 20 537:stä asukkaasta 86,96 % oli valkoisia, 1,32 % mustia, 0,25 % intiaaneja, 6,50 % aasialaisia, 0,10 % Tyynenmeren saarilta, 2,09 % muita ja 2,78 % sekoittuneita. Väestöstä 6,85 % on latinoita.


title: Agoura Hills

text: City of Agoura Hills : Council Members


title: BLU-82

text: BLU-82 ("Commando Vault", "Big Blue 82" tai "Daisy Cutter") on Yhdysvaltain asevoimien kehittämä ja käyttämä C-130 Hercules -kuljetuskoneesta pudotettava 6 800-kiloinen (15 000 paunainen/lbs.) yleispommi. BLU-82 on kehitetty lähellä maanpintaa räjähtäväksi kraatteria jättämättömäksi raivauspommiksi, jolla Yhdysvaltain asevoimat Vietnamin sodassa pyrki raivaamaan lento- ja helikopterikenttiä. Persianlahden sodassa kokeiltiin pommin käytettävyyttä miinakenttien raivaamiseen, mutta tuloksista ei ole tietoa. Myöhemmin pommia käytettiin sekä sen räjähde- että psykologisten vaikutusten takia. Pommiin kuuluu erillinen lavetti, jolla se vedetään vetovarjon avulla ulos koneesta, jonka jälkeen lavetti irtautuu pommista.


title: Hillo

text: Hillo on marjoista tai hedelmistä sekä sokerista ja vedestä keittämällä tai soseuttamalla valmistettua makeaa sosetta tai hyytelöä, jota käytetään mausteen tavoin tai esimerkiksi leivänpäällysteenä. Hillon koostumuksen ja säilyvyyden parantamiseksi voidaan käyttää myös pektiiniä ja gelatiinia sekä hapettumisenestoaineita. Hilloa voidaan käyttää ruoan täytteenä tai lisukkeena – usein hilloa syödään pannukakun tai ohukaisten kera. Sitä käytetään myös munkkien täytteenä.


title: Hillo

text: Hilloaminen on oiva keino lisätä elintarvikkeiden säilyvyyttä. Kun hilloa valmistettaessa saavutetaan 104 °C:n lämpötila, marjojen tai hedelmien hapot ja pektiini reagoivat sokerin kanssa, ja tämän jälkeen hillo jähmettyy jäähtyessään. Eräät marjat ja hedelmät kuten herukat, karviaiset, omenat ja sitrushedelmät sisältävät runsaasti pektiiniä ja hilloutuvat täten helposti. Muita hilloja kuten mansikkahilloa valmistettaessa on syytä lisätä pektiiniä tai muita aineita, jotta hillosta tulisi riittävän kiinteää. Nykyaikaista hillonvalmistusta helpottaa hillosokeri, jossa on sokerin lisäksi muita hilloamiseen tarvittavia aineita. Hilloja voidaan valmistaa myös useiden marja- ja hedelmälajien yhdistelminä.


title: Hillo

text: Hillon koostumukseen vaikuttaa myös se, mitä hedelmän tai marjan osia valmistukseen käytetään. Normaalisti hillo sisältää siemeniä ja ohuita kuorenpaloja, mutta jos marja- tai hedelmämassa suodatetaan läpikuultavaksi, sitä kutsutaan hyytelöksi. Mikäli mukana on paksumpia kuorenpaloja kuten appelsiininkuorta, tuotetta kutsutaan marmeladiksi.


title: Hillo

text: Mansikkahillo on mansikoista valmistettavaa hilloa. Hilloa voidaan käyttää muun muassa kakkujen täytteenä ja ohukaisten päällysteenä. Mansikkahilloa on Suomessa ja myös muissa Pohjoismaissa saatavilla teollisena valmisteena kuten myös esimerkiksi vadelma- tai puolukkahilloa, mutta hillo on ollut myös kotikeittiöissä eräs perinteisistä tavoista säilöä kesän mansikkasatoa talven varalle.


title: Hillo

text: Mustikkahillo on mustikoista valmistettavaa hilloa.


title: Hillo

text:
Omenahillo on omenoista valmistettavaa hilloa. Eräät hillot voivat sisältää myös omenanpaloja. Valkea kuulas, Antonovka ja Atlas ovat hyviä hillo-omenia.
Puolukkahillo on sokeriin sekoitestusta puolukasta valmistettavaa hilloa. Eräät teolliset merkit sisältävät myös vettä. Puolukkahillo on erityisen suosittua skandinavialaisessa keittiössä. Säilöntäaineiden käyttö ei ole välttämätöntä, sillä puolukka sisältää bentsoehappoa, joka toimii säilöntäaineena.
Vadelmahillo on vadelmista valmistettavaa hilloa. Se sisältää suhteellisen paljon siemeniä, mutta sitä voidaan käyttää muiden hillojen tapaan.


title: Hillo

text: Appelsiinihillossa käytetään yleensä hedelmälihan ohella myös appelsiinin kuoren ulointa osaa suikaleina.


title: Maailman rikkain mies

text: Maailman rikkain mies voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Tuomas Gerdt

text: Kaiho Tuomas Albin Gerdt (s. 28. toukokuuta 1922 Heinävesi) on Mannerheim-ristin ritari numero 95. Taistelulähettialiupseerina Jalkaväkirykmentti 7:ssä toiminut Gerdt nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 8. syyskuuta 1942. Nimityshetkellä Gerdt oli sotilasarvoltaan kersantti. 13. marraskuuta 1944 kotiutettu Gerdt työskenteli sotien jälkeen konttoristina ja työnjohtajana Oy Wilh. Schauman Ab:ssä sekä konttoripäällikkönä Oy Kaukas Ab:ssä ja Kymmene Oy:ssä. Nykyään ritarisäätiön puheenjohtajana toimiva Gerdt on viimeinen elossa oleva ritari.


title: Tuomas Gerdt

text: Tuomas Gerdt toimi jatkosodan hyökkäysvaiheen alkaessa konekiväärijoukkueen johtajan taistelulähettinä. Gerdt joutui pitämään yhteyttä komppanianpäällikköön ankarassa tykkitulessa Pääsiaisvaaran taisteluissa 1. heinäkuuta 1941. Hän haavoittui luodista päähän samana päivänä, mutta palasi yksikköönsä jo elokuussa toimien taistelulähettialiupseerina.


title: Tuomas Gerdt

text: Elokuussa 1941 käydyissä Mensuvaaran taisteluissa Gerdtin täytyi pitää yhteyttä konekiväärijoukkueen johtajan ja kiväärikomppanian päällikön välillä erittäin vaikeissa olosuhteissa sekä toimimaan usein itsenäisesti. Gerdtin esimerkillinen toiminta sai kiväärikomppanian kulkemaan yli aukean, joka oli ankaran vihollistulen alaisena. Vihollisen tehdessä ylläkön, Gerdt lähti oma-aloitteisesti hakemaan tykistön apua. Matkan aikana Gerdt joutui ylittämään erään maastokohdan, jota vihollinen tulitti noin 10 konekiväärillä, yli 10 pikakiväärillä ja konepistoolilla keskittäen samaan maastokohtaan yhtäjaksoisesti raskaitten kranaatinheittimien tulen. Tällä teolla Gerdt pelasti komppaniansa suurilta tappioilta.


title: Tuomas Gerdt

text: Heinäkuussa 1942 Sevastopolin tukikohdasta käydyissä taisteluissa Gerdt toimi JR 7:n 12. komppanian (konekivääri) päällikön lähettinä, mutta osallistui vapaaehtoisena vastahyökkäykseen. Hän avasi konepistoolilla aseistautuneena hyökkäyksen kärjessä tietä tuhoten useita vihollisia. Gerdt eteni jälleen ensimmäisenä miehenä joukkueen saatua uuden toimintasuunnan. Hän vaikutti henkilökohtaisella toiminnallaan ratkaisevasti tukikohdan kärjen haltuunottoon. Tällöin Gerdt otti myös viisi vankia.


title: Tuomas Gerdt

text: Gerdt osallistui Sevastopolin tukikohdan valtaamiseen takaisin viholliselta. Kun kolmannen kerran otettiin yhteen 21. heinäkuuta, huomasi Gerdt esimiehensä, kapteeni Caj Tofferin makaavan pahoin loukkaantuneena kranaattien repimässä maastokohdassa. Gerdt kantoi kuolettavasti haavoittuneen Tofferin suojaan kiivaasta ja yhtäjaksoisesta tykistötulesta välittämättä. Ylipäällikkö Mannerheim nimitti Tofferin ritarikseen vielä samana päivänä. Gerdt palasi taisteluihin, mutta haavoittui kasvoihin osuneesta sormenpään kokoisesta tankoammuksesta. Ollessaan sotasairaalassa Gerdt sai ensin kuulla ylennyksestään kersantiksi ja sittemmin nimityksestään ritariksi.


title: Tuomas Gerdt

text: Gerdt lähetettiin Upseerikouluun Niinisaloon sen jälkeen, kun hän oli toipunut sotasairaalassa neljä kuukautta. Gerdt osallistui kesäkuussa 1944 rajuihin Siiranmäen taisteluihin, jossa hän haavoittui kolmannen kerran luodista. Ennen loukkaantumistaan vänrikiksi ylennetty Gerdt johti tynkäjoukkuetta, joka teki menestyksekkäitä vastaiskuja vihollisen karkottamiseksi. Gerdt toipui sairaalassa ja pystyi palaamaan rykmenttiinsä (JR 7) Äyräpään-Vuosalmen taisteluiden hiljennyttyä. Hänet kotiutettiin 13. marraskuuta 1944.


title: Tuomas Gerdt

text: Kannaksen Ryhmän komentajan, kenraaliluutnantti Harald Öhquistin 24. heinäkuuta 1942 allekirjoittama esitys Mannerheim-ristin myöntämisestä Gerdtille lähetettiin Päämajaan creed-sanomana. 2. Divisioonan komentajan, kenraalimajuri A. E. Martolan allekirjoittama ja divisioonan esikuntapäällikön, everstiluutnantti Adolf Ehrnroothin varmentama kirjallinen esitys kirjattiin Päämajan komento-osastolla 27. heinäkuuta 1942. Komentoesikunnan päällikön esittelyssä puollettiin kenraaliluutnantti Öhquistin esitystä, että Gerdtille myönnettäisiin Mannerheim-risti. Ylipäällikkö Mannerheim nimitti Gerdtin 8. syyskuuta 1942 Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numero 95.


title: Tuomas Gerdt

text: Jatkosodan aikana Gerdt yleni alikersantista vänrikiksi. Viimeinen ylennys kapteeniksi tuli reservissä vuonna 1968.


title: Tuomas Gerdt

text: Hän avioitui 9. kesäkuuta 1946 Lea Marjatta Kososen (1925–2013) kanssa. He saivat kaksi lasta. .


title: Tuomas Gerdt

text: Gerdt toimi Oy Kaukas Ab:n ja Kymmene Oy:n metsähallinnon konttoripäällikkönä Lappeenrannassa vuosina 1971–1987. Gerdt on toiminut Mannerheim-ristin ritareiden säätiön hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1998 lähtien. 1940- ja 1950-luvulla Gerdt pesäpalloili Savonlinnan Pallokerhon suomensarjajoukkueessa.


title: Tuomas Gerdt

text: Presidentti Martti Ahtisaari aloitti vuonna 1994 perinteen kutsumalla kaikki elossa olevat ritarit Linnan juhliin, ja ritarit ovat tuosta alkaen perinteisesti saapuneet ensimmäisinä kättelemään presidenttiä. Viime vuosina Gerdt on ollut ainoa ritari Linnan juhlissa, sillä ritari Heikki Nykänen ei terveydellisistä syistä enää vuoden 2006 jälkeen kyennyt saapumaan juhliin. Gerdt osallistui ainoana ritarina vuosien 2008, 2009, 2010 ja 2012 itsenäisyyspäivän vastaanotoille. Gerdt kätteli puolisonsa Lea Gerdtin kanssa ensimmäisenä tasavallan presidentti Tarja Halosta ja vuonna 2012 Sauli Niinistöä. Vuoden 2010 ja 2012 Linnan juhlissa Gerdt oli ilman puolisoaan, joka kärsi selkävaivoista.


title: Tuomas Gerdt

text: Gerdtin oli tarkoitus osallistua ainoana Mannerheim-ristin ritarina myös vuoden 2011 itsenäisyyspäivän vastaanotolle, mutta hän joutui perumaan tulonsa viime hetkillä, 5. joulukuuta. Syynä oli hänen puolisolleen sattunut tapaturma. Lappeenrannassa asuvan Gerdtin terveydentila on korkeasta iästä huolimatta tiettävästi hyvä, vaikka veteraanin kuulo on monien ikätovereiden tavoin heikentynyt. Hän osallistui myös 27. huhtikuuta 2012 kansallisen veteraanipäivän tilaisuuteen Espoossa ainoana elossa olevana Mannerheim-ristin ritarina. Kesäkuussa 2014 Gerdt osallistui puolustusvoimain lippujuhlan päivän juhlallisuuksiin Lappeenrannassa, missä hän myös vastaanotti ohimarssin kenraaliluutnantti Mika Peltosen ja Lappeenrannan kaupunginjohtajan Kimmo Jarvan kanssa. Itsenäisyyspäivänä 2015 Gerdt osallistui itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolle presidentinlinnassa. Kansallisena veteraanipäivänä 2017 Gerdt osallistui veteraanipäivän pääjuhlaan Lahdessa.


title: Gamlakarleby BK

text: Gamlakarleby Bollklubb (GBK) on vuonna 1924 perustettu kokkolalainen jalkapalloseura, joka on viimeisten vuosien aikana pelannut Kakkosessa. Joukkue pelasi Ykkösessä viimeksi kaudella 2007.


title: Gamlakarleby BK

text: GBK:n kotiottelut pelataan Kokkolan keskuskentällä, jonka yleisökapasiteetti on noin 3 000 henkilöä.


title: Gamlakarleby BK

text: GBK perustettiin vuonna 1924. GBK:n toiminta keskittyy nykyään jalkapalloon, mutta seuralla on myös ollut jääpallo- ja jääkiekkotoimintaa 1950-luvulle saakka. Jääkiekkojoukkue Kokkolan Hermes, (nyk. Hermes HT) perustettiin 1953, kun GBK:n ja KPV:n jääkiekkoilijat yhdistivät toimintansa.


title: Gamlakarleby BK

text: GBK on pelannut viime vuodet Kakkosessa, mutta joukkueella on pitkät perinteet myös Ykkösessä. Joukkue varmisti oman lohkonsa voiton II-divisioonassa syyskuussa 2006 ja palasi näin ollen I-divisioonaan kaudeksi 2007. GBK on pelannut myös korkeimmalla sarjatasolla useaan eri otteeseen 50-, 60- ja 70-luvuilla (ei kuitenkaan nykyisessä Veikkausliigassa).


title: Gamlakarleby BK

text: Vuonna 2000 GBK:sta tuli ensimmäinen naisten beachfutiksen Suomen-mestari ja seuraavana vuonna joukkue uusi mestaruutensa.


title: Gamlakarleby BK

text: Seura on kaksikielinen ja sen toiminta koostuu muun muassa valiojalkapallosta, naisjalkapallosta, reservijoukkuejalkapallosta, nuorisojalkapallosta, nappulajalkapallokoulusta, turnaustoiminnasta ja jalkapalloleireistä. Seuralla on myös joukkue vammaisille urheilijoille. Seuralla on yhteensä noin 30 joukkuetta mukana eri sarjoissa. Rekisteröityjen pelaajien määrä on noin 600.


title: Gamlakarleby BK

text: GBK järjestää vuosittain heinäkuussa kansainvälisen Kokkola Cup -junioriturnauksen. Kokkola Cup on Suomen toiseksi suurin junioriturnaus Helsinki Cupin jälkeen, ja esimerkiksi vuonna 2015 se kokosi Kokkolaan noin 360 jalkapallojoukkuetta. Kokkola Cup järjestetään talkoovoimin, ja käytännön järjestelyistä huolehtivat seuran toimitsijat ja pelaajien vanhemmat.


title: Luxemburgin lippu

text: Luxemburgin lippu on Luxemburgin tunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Lippu on virallisesti hyväksytty 23. kesäkuuta 1972 ja sen kokosuhde on 3:5 tai 1:2. Lippu koostuu kolmesta poikittaisesta, yhtä leveästä raidasta väreiltään ylhäältä alas punainen-valkoinen-sininen. Lipun erottaa Alankomaiden lipusta siitä että kaikki lipun värit ovat vaaleampia. Lippua käytettiin ensimmäisen kerran vuosien 1845–1848 välisenä aikana.


title: Luxemburgin lippu

text: Suurherttuallisen säädöksen, joka on annettu 27. kesäkuuta 1993, mukaisesti valtion lipun värit ovat:Luxemburgin lipun värit on kuvattu ensimmäistä kertaa noin vuonna 1839 kun käytiin Belgian vallankumousta. Ne ovat mahdollisesti peräisin Limburgin maakunnan vaakunakilvestä. Ainoa ero maakunnan vaakunaan verrattuna on, että tausta on vaihtunut hopeiseksi, jossa on sinisiä raitoja. Horisontaalinen, kolmivärinen lippu on ollut muuttumaton 12. kesäkuuta 1845 jälkeen.


title: Luxemburgin lippu

text: Ennen 23. kesäkuuta 1972 annettua asetusta lailla ei lainkaan säädelty Luxemburgin lippua. Tämä sama vuoden 1972 laki määrittelee myös kauppamerenkulun lipun ja ilta-aluksien ja kaupparekisterin alusten tunnukset Luxemburgissa.


title: Luxemburgin lippu

text: Eräs keskeinen lippua selventävä seikka lainsäädännöllä oli, se määritteli tarkasti sinisen värin sävyn. Tämän tuli olla hyvin heleän sininen. Tämä oli määritelmänä kontrastina Alankomaiden lipulle, jonka lipussa värinä on hyvin tumma sininen. Molempien maiden liput ovat muutoin kuvioinniltaan täsmälleen samannäköiset, paitsi sinisen sävy on erilainen.


title: Luxemburgin lippu

text: Vaakuna on kymmenesti katkoinen hopeaan ja siniseen, päällä punainen leijona kultaisin varustein.


title: Luxemburgin lippu

text: Punainen leijona, Limburgin vaakunakuvion mukaisesti, on kauppalaivaston tunnus Luxemburgissa. Sitä käyttävät niin jokialukset kuin valtamerialukset, sekä myös ilmanalukset. Tämä lippu pohjautuun täysin Luxemburgin vaakunaan ja tämän lipun käytön perussyynä on, että sitä ei voi yhdistää Alankomaisen alusten tunnuksiin. Lipun taustalla on kymmenen sinistä ja valkoista raitaa ja kentän keskellä on punainen seisova ja kruunupäinen leijona, jonka varusteet ovat kultaiset. Tämän lipun mittasuhteet ovat 5:7.


title: Luxemburgin lippu

text: Tämän lisäksi Luxemburgissa käytetään, esimerkiksi NATO:n AWACS-lentokoneissa pyöreää tunnuskuvioita, joka on alusten tunnuskuvion kanssa muuten yhtenevä, mutta muodoltaan pyöreä ja siinä punainen leijona täyttää koko kentän.


title: Relletti

text: Relletti on kylä Siikajoen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla Tuomioja-Raahe-rautatien varrella. Kylä kuului vuoteen 1973 asti tuolloiseen Revonlahden kuntaan. Vuoden 1973 Revonlahden ja Paavolan kuntaliitoksen yhteydessä Relletistä tuli tuolloisen Ruukin kunnan kylä vuoden 2006 loppuun asti, jolloin Ruukin ja Siikajoen kunnan lakkautettiin ja perustettiin uusi Siikajoen kunta.


title: Relletti

text: Kylä sijaitsee entisellä Ruukin ja Siikajoen kunnanrajalla, noin 18 kilometriä Raahesta itään ja noin 17 kilometriä kuntakeskuksesta Ruukista länteen.


title: Relletti

text: Relletin rautatieasema lakkautettiin 1980-luvun puolivälissä. Itse asemarakennus purettiin vasta 2000-luvun alussa. Relletissä on myös järvi nimeltään Valkeisjärvi.


title: Wireless mesh

text: Wireless Mesh (WMesh) on reitittävä langaton verkko. WMeshin sisällä liikkuminen ja tukiaseman vaihtaminen on mahdollista ilman yhteyden katkeamista. WMeshin infrastruktuuri muistuttaa kansainvälistä postisopimusta, jossa eri maiden postilaitokset "reitittävät" lävitseen kulkevan postin.


title: Wireless mesh

text: Wireless Meshille ei ole standardia eikä virallista nimeä. Kutsumaniminä on käytetty sanoja WMesh ja WLAN.


title: Wireless mesh

text: WMeshin tavoite on laajentaa olemassa olevan WLANin ominaisuuksia. WMeshin piirteisiin kuuluvat mm.:WMeshin toiminta muistuttaa GSM-verkkoa.


title: Wireless mesh

text: WMesh on reitittävä verkko, jossa paketit voivat kulkea useaa kautta kahden pisteen välillä. Yhden reitin katkeaminen ei estä WMesh-verkon laitteiden välistä kommunikaatiota. Kun reitti havaitaan katkenneeksi, käytetään toissijaista reittiä laitteiden välillä. Pienessä mittakaavassa toimiva WMesh voi olla hajautettu rakenteeltaan ilman keskeistä palvelinta. Suurempi järjestely vaatii käyttäjämäärän ja verkkoliikenteen kasvaessa keskitetympää infrastruktuuria, johon kuuluu Internetiin reitittävä palvelin.


title: Wireless mesh

text: Laitteiden yhdistämistä WMeshin yli kutsutaan peer-2-peer eli p2p-ratkaisuksi. WMesh-verkkoihin liittyy olennaisesti myös WMesh ad-hoc. Tällöin erillisiä tukiasemia ei ole, vaan päätelaitteet hoitavat tiedon reitityksen kahden laitteen välillä.


title: Wireless mesh

text: On tärkeää huolehtia, että Root-AP:ita on riittävästi, sillä muuten tiedonsiirto WMeshin ulkopuolelle on hidasta tukiaseman kaistan ylikuormittuessa.


title: Wireless mesh

text: BSS:ien eli tukiasemien kuuluvuusalueiden on oltava päällekkäisiä noin 10–40% alueelta, jotta tiedon puskurointi ja kättely on mahdollista. Yksittäisen tukiaseman alueella voi olla maksimissaan viisi muuta tukiasemaa. Suuremmalla määrällä pakettien yhteentörmäyksiä tapahtuu liikaa ja WMeshin toimivuus heikkenee huomattavasti. Vierekkäisillä tukiasemilla tulee olla käytössään myös eri kanavat.


title: Wireless mesh

text: Koko WMesh-verkon sisällä tulee olla käytössä yhtenäinen protokolla. Yhtenäistä standardia protokollalle ei ole. Tällä hetkellä käytössä on yli 70 eri protokollaa.


title: Wireless mesh

text: Wireless Clientit ovat kerrallaan yhteydessä vain yhteen AP:een, mutta kuitenkin useamman AP:n kantoalueella. Jos WC menettää yhteytensä AP:een johon se on yhteydessä, voi se ottaa suoraan yhteyttä toiseen AP:een ilman, että yhteys verkkoon katkeaa.Tällä hetkellä WMeshin suurin ongelma on puuttuvat standardit käytettävälle protokollalle. Esimerkiksi mobiilit IP-osoitteet tulisi toteuttaa siten, että ne mahdollistaisivat katkeamattoman yhteyden eri BBS:n välillä. Standardin puuttumiseen on tulossa kuitenkin ratkaisu lähitulevaisuudessa. IEEE tekee ratkaisun tulevasta 802.11s-standardista kahden ehdotuksen väliltä: Wi-Mesh Alliancen ehdotus ja SEE-Mesh ehdotus. IEEE:n on tarkoitus julkaista standardi viimeistään vuonna 2008.


title: Wireless mesh

text: Liian tiheästi sijoitetut tukiasemat tai suuri käyttäjämäärä aiheuttavat liikaa yhteentörmäyksiä. Parempien reititysalgoritmien sekä uudempien WMesh-sukupolvien myötä ongelman korjaantumisen mahdollisuudet ovat hyvät.


title: Wireless mesh

text: Laitteiden hinta on myös ongelma. Tällä hetkellä WMesh-laitteet maksavat tuhansia dollareita. Hinta tullee putoamaan, kun yhteinen standardi tulee valmiiksi.


title: Wireless mesh

text: Verkkohäirintä tulee olemaan myös ongelma, sillä WMesh-verkon tulee olla varautunut kaikkeen verkkohäirintään, niin ad-hoc-verkkoihin kuin esimerkiksi WMesh-verkkoon kuulumattomiin tukiasemiin.


title: Wireless mesh

text: Mesh-verkkojen pakettien reitittämistä varten on luotu useita erilaisia protokollia. Kilpailevia protokollia on yli 70, kuten:


title: Fables of the Reconstruction

text: Fables of the Reconstruction on vuonna 1985 julkaistu R.E.M:n kolmas studioalbumi. Huolimatta kahden ensimmäisen albumin saamasta ylistävästä kritiikistä yhtye päätti uudelle levylleen vaihtaa tuottajaa ja äänityspaikkaa . Alkuvuonna 1985 R.E.M. matkusti Lontooseen äänittämään uutta albumiaan Joe Boydin tuottamana. Etelävaltioiden kulttuurista vaikutteita ammentanut Fables Of The Reconstruction syntyi ristiriitaisten tunnelmien vallitessa. Myöhemmin yhtye on sanonut Lontooseen menon olleen virhe, joka lähes hajotti yhtyeen. Kriitikot kuitenkin ylistivät albumia, ja myynnillisesti yhtye nousi jälleen ylöspäin.


title: Fables of the Reconstruction

text: Ilmestyessään "Fables of the Reconstruction" saavutti sijan 28 Yhdysvaltojen albumilistalla (myi kultaa vuonna 1991). Isossa-Britanniassa sijoitus oli parhaimmillaan 35.. Tästä huolimatta R.E.M. ei saanut vielä ensimmäistä suurta radiohittiään.


title: Fables of the Reconstruction

text: Albumin nimi on sen kanteen kirjoitettu kokonaisuudessaan vaihtoehtoisesti joko Fables of the Reconstruction of the Fables of the Reconstruction... tai Reconstruction of the Fables of the Reconstruction of the Fables... Nimi on albumin kanteen kirjoitettu niin, että kumpikin tulkintatapa on mahdollinen. Fanien keskuudessa levystä käytetään usein lyhyttä nimeä "Fables".


title: Fables of the Reconstruction

text: Kaikki laulut Bill Berry, Peter Buck, Mike Mills ja Michael Stipe paitsi "Old Man Kensey" R.E.M. ja J. Ayers.


title: Jäänmurtajien historia

text: Jäänmurtajien historian voi katsoa alkavan Yhdysvalloista 1830-luvulta, jolloin höyrykoneen kehittyminen mahdollisti uoman murtamisen jäähän. Euroopassa jäätä murtavia höyrylaivoja alettiin rakentaa 1870-luvulla.


title: Jäänmurtajien historia

text: Purjelaivojen aikakaudella merenkulku seisahtui vesien jäätyessä. Tuuli ei jaksanut kuljettaa laivaa jäissä ja jäät ruhjoivat puista runkoa. Lumituisku jäädytti purjeet, köydet ja pumput. Kun parkki Oskari yritti joulukuussa 1876 päästä Suomeen, se joutui kääntymään takaisin etelään ja käyttämään 1,5 tonnia suolalastistaan laivaan kertyvän jään sulattamiseen päästäkseen Kööpenhaminaan. Purjelaivojen oli siirryttävä talveksi eteläisemmille merille tai kelluttava talvi Suomen satamissa jäiden lähtöä odotellen. Merenkulun pysähtyessä myös Suomen ulkomaan kauppa länteen ja Venäjälle pysähtyi.


title: Jäänmurtajien historia

text: Jäitä pitkin toki pystyi liikkumaan, mutta se oli hidasta ja vaivalloista. Postiyhteys Tukholman ja Turun välillä on ollut valtakunnalle niin tärkeä, että sitä on ylläpidetty satoja vuosia ympärivuotisesti. Postinkuljetus sai kiinteän järjestelyn 1630-luvulla, jolloin siitä huolehtivat saaristossa asuvat postitalonpojat. Matka Turusta Ahvenanmaan kautta Grisslehamniin oli 265 kilometriä, josta 96 kilometriä oli vesitietä.


title: Jäänmurtajien historia

text: Postin ja yksittäisten matkamiesten kuljettamiseen käytettiin noin kuusi metriä pitkiä jääveneitä. Näiden teräväkeulaisten veneiden rynnäs oli raudoitettu, jotta se kestäisi paremmin jään kohtaamisen. Avovedessä jäävene kulki purjeiden voimalla tai soutamalla. Kun kohdattiin jäätä niin yksi veneen kuuden hengen miehistöstä asettui keulaan polkemaan jäätä rikki jaloillaan ja työntämään jäälohkareita syrjään. Muut miehet työnsivät venettä keksien avulla eteenpäin. Venettä kallistelemalla yritettiin saada keula nousemaan jään päälle, jotta jää murtuisi veneen painon alla. Jos jää kantoi matkaajia, asetettiin veneen poikki kaksi puomia, joista venettä pidettiin tasapainossa samalla kun kaksi miestä veti sitä köydellä eteenpäin. Aina kun jää petti oli nopeasti heittäydyttävä veneeseen ja mieluiten niin ettei kastellut itseään. Tällä tavoin Suomen ja Ruotsin välistä talvista postiliikennettä harjoitettiin vuoteen 1898 asti.


title: Jäänmurtajien historia

text: Periaatteessa jään murtaminen tuli mahdolliseksi 1700-luvun lopulla, kun laivat alkoivat kulkea höyrykoneen voimalla. Tosin jäihin juuttuneita laivoja oli aiemminkin hakattu ja sahattu irti jäiden kahleista, ja autettu kohti avovettä, mutta miesvoimin ei jäätä murrettu pitkiä matkoja.


title: Jäänmurtajien historia

text: Ensimmäinen jäänmurtamista varten rakennettu laiva valmistui vuonna 1837. City Ice Boat N:o 1 -niminen siipiratashöyrylaiva rakennettiin Philadelphiassa Pennsylvaniassa Yhdysvalloissa rikkomaan Delawarejoen tulvimista aiheuttaneita jäitä. Tämä puurakenteinen alus palveli vuoteen 1865, jolloin se korvattiin samannimisellä rautalaivalla.


title: Jäänmurtajien historia

text: Vuonna 1836 Lawrence & Snedenin telakka New Yorkissa, Yhdysvalloissa sai valmiiksi siipiratashöyrylaiva Norwichin. Alus toimi aluksi matkustajalaivana ja muutettiin vuonna 1842 hinaajaksi. Norwich oli paikallinen kuuluisuus suunnattoman jäänmurtamiskykynsä vuoksi. Norwichin toiminta jäänmurtajana alkoi ilmeisesti vasta 1840-luvulla.


title: Jäänmurtajien historia

text: Jäänmurron kehitys ensikokeiluista varsinaisiin erikoisaluksiin tapahtui vähitellen, joten ensimmäisen jäänmurtajan nimeäminen ei ole yksiselitteinen asia. Euroopassa ainakin Alankomaissa käytettiin tavallisia kauppalaivoja jään murtamiseen jo 1850-luvulla.


title: Jäänmurtajien historia

text: Kronstadtin ulkosataman (sotasataman) ja kaupungin välinen liikenne hoidettiin avovesikautena laivoilla ja talvisin hevosten vetämillä reillä. Venäläinen kauppias Britnev yritti vuodesta 1864 lähtien höyrylaiva Piloten avulla pidentää purjehduskautta kelirikkoaikaan, jolloin jää ei kantanut hevosia. Britnev muunsi laivan keularangan siten, että rynnäs nousi jään päälle ja laivan paino mursi jäätä. Vesiliikennekauden kerrotaan näin pidentyneen pisimmillään joitakin viikkoja. Britnev rakennutti vielä toisenkin, Boy-nimisen höyrylaivan jäitä pilkkomaan.


title: Jäänmurtajien historia

text: Saksassa valmistui vuonna 1871 Euroopan ensimmäinen varsinainen jäänmurtaja, höyryalus Eisbrecher I, jonka nimikin on suomeksi jäänmurtaja. Alus, joka myöhemmin sai nimekseen Eisfuchs, mursi jäätä Hampurin satamassa ja Elbellä. Pohjoismaissa, joissa jäänmurtajia erityisesti tarvitaan, seurattiin pian Hampurin esimerkkiä. Norjan ja samalla Skandinavian ensimmäinen murtaja valmistui 1877 ja sai nimekseen Mjölner. Malmössä rakennettu alus mursi jäätä Kristianian eli nykyisen Oslon satamassa ja sinne johtavassa vuonossa. Mjölner mursi kiintojään painollaan ja rungon painaessa jääpaloja vedessä alaspäin ne joutuivat kahden keskipakoispumpun tuottamaan vesivirtaan, joka työnsi palaset kiinteän jään alle.


title: Jäänmurtajien historia

text: Tarve purjehduskauden pidentämiseen liittyy Suomen metsäteollisuuden kehittymiseen 1800-luvun jälkipuoliskolla. Riihimäki–Pietari-rautatie avattiin 1870, mutta pääsy Länsi-Euroopan markkinoille edellytti meriyhteyttä. Ulkomaankaupan lisääntyminen kasvatti kuljetustarvetta ja merenkulun pysähtyminen talvella toi alalle voimakkaan kausivaihtelun.


title: Jäänmurtajien historia

text: Hankoniemen kärki katsottiin parhaaksi talvisataman paikaksi Suomessa ja rautatie sinne eli rataosuus Hyvinkää–Hanko valmistui 1873.


title: Jäänmurtajien historia

text: Suomen talvimerenkulun alkuna voidaan pitää sitä kun ensimmäinen jäissäkulkuun vahvistettu höyrylaiva Express II aloitti liikennöinnin Hangon ja Tukholman välillä 15. joulukuuta 1877. Aluksen nimeksi tuli pelkkä Express sitten kun siipiratashöyry Express poistui liikenteestä. Express II:n suunnitteli runoilija Johan Ludvig Runebergin poika, insinööri Robert Runeberg. Sen rakensi Oskarshamnin telakka Ruotsissa ja se saavutti 400 ihv:n höyrykoneensa avulla 10,75 solmun nopeuden (20 km/h). Aluksen pituus oli 42,4 m, leveys 6,85 m ja syväys 3,5 m. Myöhemmin laivaa pidennettiin 7,7 metriä. Finska Transito Ångbåts Ab:n laiva liikennöi Hangon ja Tukholman välillä 12 vuotta ja vain ankarina talvina lähtöjä jouduttiin perumaan.


title: Jäänmurtajien historia

text: Suomen toinen jäävahvisteinen alus oli SHOY:n rahtihöyrylaiva Capella, jonka keulaa ja perää vahvistettiin vuonna 1888. Vuonna 1887 tanskalainen varustamo Det Forene Dampskilb Selskap aloitti liikenteen Hangon ja Kööpenhaminan välillä. Höyryalukset Libau ja Uffo tarvitsivat avukseen jäänmurtajan ja niinpä ensimmäinen varsinainen jäänmurtaja nähtiin Suomessa huhtikuussa 1899, kun tanskalainen Bryderen kävi avaamassa väylän Hankoon.


title: Jäänmurtajien historia

text: Suomen ensimmäisen varsinaisen jäänmurtajan rakensi ruotsalainen Finnbodan telakka. Murtaja-nimen saanut alus valmistui 1890. Sen höyrykone kehitti peräti 1 600 ihv ja sen pituus oli 47,5 m, leveys 10,9 m ja syväys 6,17 m. Laivan keularanka ja jää kohtasivat 33 asteen kulmassa. Avoimella komentosillalla oli hyvä pitää turkki päällään, sillä sisälle pääsi lämmittelemään vasta neljän tunnin vahdinpidon jälkeen. Koska navigointi tapahtui magneettikompassin avulla, piti pimeällä ja huonolla säällä usein jäädä odottamaan sään paranemista. Avustustyö saattoi keskeytyä senkin vuoksi, että murtaja lähti hakemaan lisää hiiliä. Murtaja mursi jäätä pitkään, sillä se romutettiin vasta vuonna 1958 auttamattomasti vanhentuneena.


title: Jäänmurtajien historia

text: Turusta tuli Suomen toinen talvisatama vuonna 1899, kun Kielissä valmistui turkulaisyrittäjien tilaama saaristojäänmurtaja Avance. Suomen ensimmäisen satamajäänmurtajan rakensi Hietalahden telakka Helsingissä. Mercator-nimisen aluksen rakennutti viipurilainen kauppahuone Hackman & Co ja se valmistui 1910.


title: Jäänmurtajien historia

text: Uutta jäänmurtotekniikkaa edusti 1891 valmistunut ruotsalainen tykkivene (kanuunavene) Svenskssund, jolla oli solakampi keula ja jonka keularanka ja jää kohtasivat 28 asteen kulmassa. Keulapotkureita käytti ensimmäisenä jäänmurtoon Yhdysvaltain Suurilla järvillä liikennöinyt junalautta S:t Ignace, joka valmistui 1888. Ensimmäinen eurooppalainen keulapotkurillinen murtaja oli Suomen valtion toinen murtaja, vuonna 1898 valmistunut "Sampo".


title: Jäänmurtajien historia

text: Ensimmäinen kahdella keulapotkurilla varustettu laiva oli vuonna 1948 valmistunut kanadalainen junalautta Abegweit. Siitä saatuja kokemuksia hyödynnettiin suunniteltaessa suomalaista Voimaa, joka oli ensimmäinen kahdella keulapotkurilla varustettu jäänmurtaja.


title: Jäänmurtajien historia

text: Ruotsin ensimmäinen merijäänmurtaja oli Tukholman kaupungin vuonna 1915 hankkima Isbrytaren II, joka myöhemmin sai nimen Sankt Erik. Ensimmäinen Ruotsin valtion jäänmurtaja oli 1926 valmistunut Atle. Jäänmurtajien toimintasädettä saatiin kasvatettua, kun niiden höyrykoneet alkoivat lämmitä öljyllä. Vuonna 1926 siirtyivät öljykauteen Ruotsin Atle ja Suomen Jääkarhu. Ensimmäisenä dieselsähköistä koneistoa käytti vuonna 1933 valmistunut ruotsalainen Ymer, josta saadut hyvät kokemukset innoittivat valitsemaan suomalaiseen Sisuunkin 1939 dieselmoottorit.


title: Jäänmurtajien historia

text: Neuvostoliitto hankki 1930-luvulla arktisille vesille seitsemän suurta murtajaa, joista kolme Kirov-luokan alusta käytti dieselsähköistä koneistoa ja neljässä Stalin-luokan aluksessa oli kolme höyrykonetta kussakin. Samalla vuosikymmenellä Yhdysvallat hankki kahdeksan dieselsähköistä 10 000 hevosvoiman murtajaa, joista seitsemän oli Wind-luokkaan kuuluvia sisaraluksia. Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä käytetään myös valtamerireiteille suunniteltuja suuria, ydinkäyttöisiä jäänmurtajia. Niillä pystytään murtamaan useiden metrien paksuista ikijäätä ja edes pohjoisnapa ei ole niille saavuttamattomissa. Ensimmäisenä pinta-aluksena pohjoisnavan saavutti Arktika 17. elokuuta 1977.


title: Gene Hackman

text: Gene Hackman (s. 30. tammikuuta 1930 San Bernardino, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä sekä kirjailija.


title: Gene Hackman

text: Hackman syntyi Kaliforniassa, mutta hänen vanhempansa erosivat, kun hän oli pieni. Hackman asui monissa paikoissa, kunnes asettui englantilaissyntyisen isoäitinsä luokse Danvilleen. Hän jätti kotinsa 16-vuotiaana ja liittyi merijalkaväkeen, jossa palveli kolme vuotta. Tämän jälkeen Hackman työskenteli monissa pienissä töissä ennen kuin aloitti opiskelun Illinois’n yliopistossa.


title: Gene Hackman

text: Vasta 30-vuotiaana Hackman päätti ryhtyä näyttelijäksi. Hän pääsi opiskelemaan Pasadena Playhouseen Kaliforniaan, jossa hänen ja toisen tulevan näyttelijän Dustin Hoffmanin ystävyyssuhde alkoi. Hackman ja Hoffman äänestettiin kurssiltaan ”epätodennäköisimmin menestyviksi”.


title: Gene Hackman

text: Hackman asui 1960-luvulla New Yorkissa ja yritti saada nimeä näyttelijänä ja esiintyi useissa Broadwayn ulkopuolisissa näytelmissä. Vuonna 1964 Hackman pääsi lopultakin Broadway-näytelmään, joka aukaisi oven myös elokuvien puolelle. Hänen ensimmäinen roolinsa oli sivuosa elokuvasta "Lilith". Vuoden 1967 elokuvasta "Bonnie ja Clyde" Hackman sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta miessivuosasta. Toisen ehdokkuutensa hän sai elokuvasta "I Never Sang for My Father". Vuoden 1971 elokuvasta "Kovaotteiset miehet" Hackman voitti parhaan miespääosan Oscarin, Baftan ja Golden Globen.


title: Gene Hackman

text: Hackman nousi 1980-luvun loppuun mennessä todella arvostetuksi näyttelijäksi ja esiintyi lukuisissa pää- ja sivurooleissa. Palkintoehdokkuuksia hänelle tuli muun muassa elokuvista "Mississippi palaa", "Tulen alla" ja "Kahdesti elämässä". Vuonna 1990 Hackman joutui sydänleikkaukseen, joka piti hänet sivussa valkokankaalta hetken. Toisen Oscarinsa Hackman voitti parhaasta miessivuosasta sadistisen šeriffi Bill Daggettin roolista elokuvasta "Armoton". Kolmannen Golden Globen -palkinnon Hackman sai vuoden 2001 komediasta "The Royal Tenenbaums".


title: Gene Hackman

text: Kesällä 2004 Hackman ilmoitti Larry Kingin haastattelussa, että hänellä ei ole ainuttakaan projektia käynnissä, ja että hänen näyttelijänuransa on mahdollisesti ohi. Kesällä 2008 Hackman kertoi lopettaneensa näyttelemisen.


title: Gene Hackman

text: Hackman on ollut kahdesti naimisissa. Nykyisen vaimonsa Betsy Arakawan kanssa Hackman on ollut naimisissa vuodesta 1991. Edellisestä avioliitosta Hackmanilla on kolme lasta.


title: Gene Hackman

text: Ehdokkaana:


title: Rooman sheriffi

text: Rooman sheriffi ("Picket Fences") on yhdysvaltalainen draamakomediallinen televisiosarja, jota tuotettiin vuosina 1992–1996 neljä kautta, yhteensä 88 noin 42 minuutin jaksoa.


title: Rooman sheriffi

text: Sarjassa seurattiin Wisconsinissa sijaitsevassa kuvitteellisessa Romen pikkukaupungissa asuvan Brockin perheen arkea.


title: Rooman sheriffi

text: Osasta näyttelijöitä tuli entistäkin suositumpia näyttelijöitä sarjan myötä. Esimerkiksi Holly Marie Combs teki läpimurron ja sai pääroolin televisiosarjasta "Siskoni on noita".


title: Rooman sheriffi

text: Suomessa sarjaa esitti MTV3, ja viimeksi sarja uusittiin vuonna 2003. Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin dvd:llä Pohjois-Amerikassa kesäkuussa 2007.


title: Pulkkilanharju

text: Pulkkilanharju on Asikkalan kunnassa sijaitseva kahdeksan kilometriä pitkä harju, joka kulkee Päijänteen poikki ja rajaa järven eteläisimmän osan eli Asikkalanselän muusta Päijänteestä. Harju muodostuu jääkauden vaikutuksesta syntyneistä saarista, jotka on nykyään yhdistetty toisiinsa Karisalmen ja Käkisalmen silloilla sekä pengerryksillä. Osa Pulkkilanharjusta kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Se on valtakunnallisesti merkittävä lintujen kevät- ja syysmuuton tarkkailupaikka.


title: Pulkkilanharju

text: Alue sijaitsee noin 10 km Vääksystä Sysmään päin, ja sitä pitkin kulkee Vääksystä Sysmään johtava seututie 314. Pulkkilanharjun Karisalmessa pysähtyvät Lahden ja Jyväskylän väliset sisävesilaivat sekä Vääksyn, Kelventeen ja Padasjoen kirkonkylän väliset laivavuorot.


title: Pulkkilanharju

text: Pulkkilanharjulla sijaitsee myös kahvila-ravintola Reimari. Seututie 314 on tunnettu kauniina maisemareittinä. Pulkkilanharjulla on myös luontopolku, joka lähtee Karisalmen sillan kupeessa olevalta levähdysalueelta. Käkisalmen silta remontoitiin vuosina 2014–2015, mitä ennen se oli kevytrakenteinen ja huonokuntoinen. Remontin jälkeen se on leveämpi ja kantavampi.


title: Pulkkilanharju

text: Kansainvälistä majakka- ja majakkalaivaviikonloppua Pulkkilanharjun loistolla, jota kutsutaan myös Pulkkilanharjun majakaksi, vietettiin 2002. Radioasemana oli silloinen OH2MW/p.


title: Alhambra (Kalifornia)

text: Alhambra on kaupunki San Gabriel Valleyn länsiosassa Los Angelesin piirikunnassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 85 804.


title: Alhambra (Kalifornia)

text: Alhambra sijaitsee noin kolmentoista kilometrin päässä Los Angelesin keskustasta. Se rajoittuu luoteessa Etelä-Pasadenaan, pohjoisessa San Marinoon, idässä San Gabrieliin, kaakossa Rosemeadiin, etelässä Monterey Parkiin ja lännessä Los Angelesin kaupunginosiin Monterey Hillsiin ja El Serenoon. Kaupungin pinta-ala on 19,7 neliökilometriä. Kaupungin alueella ei ole lainkaan vesipinta-alaa.


title: Alhambra (Kalifornia)

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungissa asui 85 804 ihmistä, 29 111 taloutta ja 20 668 perhettä. Asukastiheys on 2 37,7 neliökilometriä kohti. Asukkaista on 30,02 % on valkoihoisia, 1,67 % mustia, 0,72 intiaaneja, 47,22 % aasialaisia, 0,10 Tyynenmeren saarilta, 16,28 % muita ja 4,01 % sekoittuneita. Asukkaista 35,49 % on latinoita.


title: Lauren Holly

text: Lauren Michael Holly (s. 28. lokakuuta 1963, Bristol, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt useissa elokuvissa. Hänet muistetaan parhaiten Maxine Stewartin roolista televisiosarjassa "Rooman Sheriffi".


title: Lauren Holly

text: Lauren Holly näyttelee "U-Boat – vihollisen kynsissä" ("In Enemy Hands") -elokuvassa, jossa näyttelee muun muassa "Lost"-televisiosarjastakin tuttu Ian Somerhalder.


title: Lauren Holly

text: Hän oli mukana myös televisiosarjassa "NCIS Rikostutkijat", näytellen johtajaa (vuosina 2005–2008).


title: Lauren Holly

text: Holly on ollut avioliitossa kolmesti mutta eronnut. Hänellä on viimeisimmän aviomiehensä kanssa kolme adoptoitua poikaa.


title: Tilt

text: Tilt on suomalainen video- ja tietokonepeleistä kertova televisio-ohjelma. Ohjelmaa on esitetty vuodesta 1997 alkaen useilla tv-kanavilla.


title: Tilt

text: Tiltin jaksoissa nähdään arvosteluja ja ennakoita peleistä ja pelaamiseen liittyvistä laitteista, pelintekijöiden haastatteluja, alaan liittyviä uutisia sekä katsaus FIGMA ry:n kokoamaan pelien TOP-10-myyntilistaan.


title: Tilt

text: Ohjelmaa tuottaa helsinkiläinen Intervisio Oy.


title: Tilt

text: Tilt aloitti vuonna 1997 MTV3-kanavalla, ja juontajana oli tuolloin vielä kuuluisuuteen nousematon Jaana Pelkonen. Pelkosen jälkeen juontajaksi valittiin vuoden 2005 TiltGirl Anna-Maija Jalkanen, joka jatkoi tehtävässä kevääseen 2007. Tämän jälkeen ohjelmaa juonsi muusikon-tehtävistään tunnettu Kristiina Wheeler, joka oli aiemmin työskennellyt Tilt-pelikaupassa..


title: Tilt

text: 17. lokakuuta 2011 ohjelma siirtyi Jim-kanavalle, ja uutena juontajana nähtiin Miss Suomi -kisoista julkisuuteen ponnahtanut Anni Uusivirta. Ohjelmaa esitettiin maanantaisin ja pikauusinta nähtiin saman viikon lauantaina kello 17.30 alkaen.


title: Tilt

text: Syksyllä 2013 Pop Media osti Tiltin verkkojulkaisun Intervisiolta. Kauppa koski ainoastaan digiliiketoimintaa, ja Intervisio jatkoi Tilt-ohjelman tuottamista.


title: Tilt

text: Ohjelma siirtyi Fox-kanavalle 12. lokakuuta 2013 ja ohjelman juontajiksi tulivat Martina Kuitto ja Simo Kurki. Kuitto jatkoi juontotöitä ohjelmassa yksin sen siirryttyä Kutoselle helmikuussa 2015. Peliarvosteluissa on edelleen mukana sama peliarvostelija, joka oli jo 1990-luvun puolivälin aikoihin mukana MTV3-verkossa esitetyssä internetin nousukautta ennakoineessa "Verkossa"-tietokoneohjelmassa, jota taas juonsi Yleisradion Radiomafian DanceMob-tanssiohjelmasta paremmin tunnettu Alex Nieminen.


title: Tilt

text: Syksyllä 2017 ohjelma siirtyy esitettäväksi Subille.


title: Tilt

text: Tiltin nimen tarkka kirjoitusasu on vaihtunut useita kertoja. Se on kirjoitettu muodoissa "TiLT!", "TILT", "Tilt.tv" ja "Tilt". Syksystä 2017 alkaen ohjelma tunnetaan nimellä "Tilt 2.0".


title: Tilt

text: Tilt on televisio-ohjelman lisäksi suosittu verkkoportaali. Sivustolla voi muun muassa katsoa Tilt-jaksoja, kirjoittaa blogia, keskustella foorumeilla ja lukea arvosteluja. Sivustolta löytyy myös ilmaisia verkkopelejä.


title: Tilt

text: Sivusto sijaitsi aiemmin osoitteessa Tilt.tv. Nykyisin sen osoite on Tilt.fi.


title: Lifes Rich Pageant

text: Lifes Rich Pageant (nimi kirjoitetaan ilman heittomerkkiä) on vuonna 1986 julkaistu R.E.M:n neljäs studioalbumi. Petyttyään "Fables of the Reconstruction" -levyllä tuottaja Joe Boydiin yhtye valitsi tuottajaksi John Cougar Mellencampin kanssa yhteistyötä tehneen Don Gehmanin.


title: Lifes Rich Pageant

text: Vuosi 1986 alkoi poikkeavasti: koko vuosikymmenen alun R.E.M. oli keikkaillut lähes ilman taukoja, nyt yhtye piti taukoa vuoden ensimmäiset kahdeksan kuukautta. Sinä aikana he äänittivät "Lifes Rich Pageantin" John Keanen studiolla Athensissa. Se julkaistiin heinäkuun 1986 lopussa. Useita poliittisia lauluja (mm. "Cuyahoga" ja "The Flowers of Guatemala") sisältänyt levy sai jälleen hyvät arvostelut muun muassa Rolling Stone ja NME -lehdissä. Albumin single "Fall On Me" sai lupaavasti radiosoittoa ja olisi voinut olla yhtyeen ensimmäinen todellinen hitti, mutta R.E.M:n vastenmielisyys musiikkivideoita kohtaan ehkäisi tehokkaasti sen rotaation MTV:llä (Fall On Me:lle Michael Stipe kuvasi itse mustavalkovideon, jossa ei näytetä yhtyettä ollenkaan).


title: Lifes Rich Pageant

text: "Lifes Rich Pageant" myi Yhdysvalloissa enemmän kuin R.E.M:n aiemmat levyt. Se nousi listasijalle 21 ja toi yhtyeelle sen ensimmäisen kultalevyn. Isossa-Britanniassa se oli sijalla 43..


title: Lifes Rich Pageant

text: Albumilla on myös yksi kokonaan cover-kappale: "Superman", The Clique -yhtyeen hitti vuodelta 1969. Kappaleen laulaa Mike Mills. Albumin kansikuvassa on puolet rumpali Bill Berryn kasvoista.


title: Lifes Rich Pageant

text: Kaikki alkuperäisen levyn laulut R.E.M. paitsi "Superman" G. Zekley ja M. BottlerEuroopan CD-version (1993) bonuskappaleet:Alkuperäisissä kansissa levyn kappalejärjestys on väärä. Levyn kappalejärjestystä muutettiin ja sen kannet oli ehditty painaa. Listalta puuttui "Superman" kokonaan.


title: Marisa Tomei

text: Marisa Tomei (s. 4. joulukuuta 1964 Brooklyn, New York) on amerikanitalialainen näyttelijä ja Oscar-voittaja.


title: Marisa Tomei

text: Tomei aloitti näyttelemisen pitkäkestoisessa saippuasarjassa "As the World Turns", jossa esiintyi muutaman kauden ajan. Vuonna 1987 Tomei sai roolin tilannekomediasarjasta "A Different World". Läpimurtonsa valkokankaalla Tomei teki elokuvassa "Serkkuni Vinny", josta hän voitti Oscar-palkinnon parhaasta naissivuosasta. Vuonna 2001 Tomei sai sekä Oscar- että Golden Globe -ehdokkuuden elokuvasta "Satimessa".


title: Marisa Tomei

text: Elokuvien lisäksi Tomei on näytellyt useissa Broadway-näytelmissä. Hän on esiintynyt muun muassa Oscar Wilden näytelmässä "Salome".


title: Ian Somerhalder

text: Ian Joseph Somerhalder (s. 8. joulukuuta 1978 Covington, Louisiana) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli, joka tunnetaan muun muassa rooleistaan Boone Carlylenä draamasarjassa "Lost" ja Damon Salvatorena televisiosarjassa "Vampyyripäiväkirjat".


title: Ian Somerhalder

text: Somerhalder syntyi Covingtonissa, Louisianassa hieroja Edna ja rakennusurakoitsija Robert Somerhalderille. Somerhalder oli 13-vuotias, kun hänen vanhempansa erosivat. Hän varttui äitinsä kanssa, jota hän on kuvaillut ”erittäin hengelliseksi”. Somerhalder kävi katolista koulua. Hän toimi mallina 10–13-vuotiaana ja päätti 17-vuotiaana ryhtyä näyttelijäksi.


title: Ian Somerhalder

text: Somerhalder aloitti mallintyönsä kymmenvuotiaana. Hän oli mallina muun muassa Calvin Kleinille, Guccille ja Versacelle. Somerhalder oli Guessin keulahahmona kaksi vuotta. Hän jatkoi mallin töitä DNA Model Managementin kanssa New Yorkissa ja Priscilla’s Model Managementin kanssa Sydneyssä, Australiassa.


title: Ian Somerhalder

text: Vuoden 2000 kesällä Somerhalder näytteli Hamilton Flemingia "Dawson’s Creekin" lyhytaikaisessa sisarsarjassa "Young Americans". Sarjaa kuvattiin Havre de Gracessa, Marylandissa. Vuonna 2002 Somerhalder esitti Paul Dentonia Bret Easton Ellisin romaaniin pohjautuvassa elokuvassa "Fuck the Rules". Somerhalder esitti Nick-nimistä hahmoa HBO:n televisiosarjassa "Sano että rakastat". Syyskuussa 2009 Somerhalder esiintyi elokuvassa "The Tournament".


title: Ian Somerhalder

text: Somerhalder näyttelee pääosaa Damon Salvatorea L. J. Smithin kirjoihin pohjautuvassa suositussa draamasarjassa "Vampyyripäiväkirjat". Vuonna 2010 hän voitti "Entertainment Weeklyn" ”Sexy Beast” -kyselyn.


title: Ian Somerhalder

text: Somerhalder on perustanut hyväntekeväisyysjärjestö Ian Somerhalder Foundationin. Hän on myös esiintynyt Dima Bilanin ”Blind Love” -musiikkivideolla.


title: Ian Somerhalder

text: Somerhalder seurusteli kolme vuotta vastanäyttelijänsä Nina Dobrevin kanssa, kunnes pari erosi vuonna 2013.


title: Ian Somerhalder

text: Huhtikuussa 2015 Somerhalder avioitui näyttelijä Nikki Reedin kanssa. Reed kertoi odottavansa heidän esikoistaan toukokuun 2017 alussa. Tytär syntyi 25. heinäkuuta ja hän sai nimekseen Bodhi Soleil Reed Somerhalder.


title: Ian Somerhalder

text: Somerhalder osallistui vuoden 2010 Meksikonlahden öljyonnettomuuden siivoustyöhön. Somerhalder muun muassa auttoi puhdistamaan öljyisiä eläimiä ja nauhoitti julkisia tiedotteita, kuinka ihmiset voivat auttaa katastrofin jälkien siivoamisessa. Somerhalder on eläinten suuri ystävä, ja on perustanut hyväntekeväisyysjärjestö ISF:än (Ian Somerhalder Foundation) joka on mukana aktiivisesti luonnonsuojelutyössä ja kerää rahaa muun muassa uhanalaisten eläinten suojelemiseen ja salametsästyksen lopettamiseen.


title: Leeanna Walsman

text: Leeanna Walsman (s. 15. lokakuuta 1980 Sydney, Australia) on australialainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Zam Wesselin roolista -elokuvassa.


title: Chiaki Kuriyama

text: Chiaki Kuriyama ( "Kuriyama Chiaki"; s. 10. lokakuuta 1984, Tsuchiura, Japani) on japanilainen näyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan parhaiten Gogo Yūbarin roolistaan elokuvassa "" ja Chigusa Takakon roolistaan elokuvassa "Battle Royale".


title: Chiaki Kuriyama

text: Tanssia ja voimistelua opetellut Kuriyama aloitti onnistuneen mallin uransa jo nuorena tyttönä. 11-vuotiaana hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli trillerissä "Toire no Hanako-san" (1995). Seuraavaksi vuorossa oli hyytävä haamun rooli "Ringun" (1998) kanssa samaan aikaan ilmestyneessä "Shikokussa" vuonna 1999. Seuraavan vuoden julkaisu "Ju-on" (2000) nosti nuoren näyttelijän hyvään asemaan tiellä julkisuuteen. Vuonna 2001 Kuriyama sitten teki ensimmäisen suurempaa huomiota saaneen elokuvaroolinsa "Battle Royalen" Chigusa Takakona. Elokuvien jälkeen seurasivat suositut tv-sarjat "Tajū jinkaku tantei psycho – Amamiya Kazuhiko no kikan" ja "Rokubanme no Sayoko".


title: Aleksi 13

text: Aleksi 13 on suomalainen pukeutumisen myymäläketju. Lahtelaisen Luhtasen suvun Luhta Sportswear Companyyn (ent. L-Fashion Group) kuuluvan Aleksi 13:n toimintaperiaate on olla kotimainen vastine ulkomaalaisille Suomessa toimiville muotiketjuille. Aleksi 13 myy muun muassa Mexx-, Esprit-, Ril's, O.i.s- ja 4you-tuotemerkkien vaatteita ja asusteita.


title: Aleksi 13

text: Aleksi 13 -myymälöitä oli vuonna 2013 Suomessa 27 paikkakunnalla yhteensä 34. Sen jälkeen liikkeitä alettiin sulkea tai muuttaa Luhdan muunnimisiksi myymälöiksi, tarkoituksena keskittää Aleksi 13:n toiminta pääkaupunkiseudulle.


title: Aleksi 13

text: Ensimmäinen Aleksi 13 -myymälä avattiin elokuussa 1967. Vaateketjun nimi juontuu siitä, että sen ensimmäinen myymälä sijaitsee Helsingissä osoitteessa Aleksanterinkatu (tuttavallisemmin Aleksi) 13. Lippulaivamyymälä sijaitsee vuonna 1900 valmistuneessa niin sanotussa Lundqvistin liikepalatsissa, jonka suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist. Nykyisin talo on suojeltu, historiallisestikin merkittävä rakennus.


title: Aleksi 13

text: Aleksi 13 oli Jorma Ihatsun omistuksessa, kunnes hän myi sen Keskolle 1990-luvulla. L-Fashion Groupille Aleksi 13 siirtyi Keskolta vuonna 2001 yhtessä Vaatehuone-ketjun kanssa.


title: Aleksi 13

text: Uusi omistaja L-Fashion Group alkoi muuttaa Aleksi 13 -myymälöitä uuden O.i.s-ketjunsa myymälöiksi, mutta pari vuotta myöhemmin hankkeesta peräännyttiin ja myymälät muutettiin takaisin Aleksi 13 -nimisiksi. 2010-luvulla ketjua alettiin nopeasti karsia niin, että syksyllä 2016 jäljellä oli enää 11 myymälää.


title: Le Marais

text: Le Marais tunnetaan lähinnä Pariisin juutalaiskaupunginosana, joka sijaitsee 3. ja 4. arrondissementissa. Nykyään alue tunnetaan myös homokulttuuristaan.


title: Le Marais

text: Kaupunginosan nimi "Le Marais" (marski tai suo) on peräisin keskiajalta. Alueella oli aikoinaan tori ja kauppapuutarha. Temppeliherrat perustivat 1100-luvulla Le Maraisiin Le Templen, valtavan linnoitetun luostarin. Vuonna 1360 tuleva kuningas Kaarle V muutti alueella sijainneeseen uuteen kuninkaalliseen asuntoonsa. Vuonna 1607 Le Maraisiin ryhdyttiin rakentamaan Pariisin ensimmäistä asuintalojen ympäröimää aukiota. Henrik IV varasi itselleen yhden rakennettavista taloista. Aukio nimettiin Place Royaleksi, mutta vuodesta 1800 lähtien se on tunnettu nimellä Place des Vosges. Le Marais on Pariisin värikkäin alue. Ensimmäiset juutalaiset muuttivat sinne jo 1200-luvulla. 1800-luvulla saapui suuri siirtolaisuusaalto Venäjältä, Puolasta ja Keski-Euroopasta. 1950- ja 1960-luvulla kortteliin muutti sefardijuutalaisia Algeriasta, Tunisiasta, Marokosta ja Egyptistä.


title: Le Marais

text: Le Maraista löytyy synagogia, leipomoita ja košer-ravintoloita, joista kuuluisin on Jo Goldenberg. Juutalainen asutus on kehittynyt "Rue des Rosiers"´in kortteliin.


title: Glendale (Kalifornia)

text: Glendale on kaupunki San Fernando Valley -laakson itäpäässä Los Angelesin piirikunnassa Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Se on merkittävä Los Angelesin esikaupunki. Kaupunki rajoittuu lounaassa Los Angelesin Atwater Villagen kaupunginosaan, lännessä Burbankiin, luoteessa Los Angelesin kaupunginosaan Tujungaan, koillisessa La Cañada Flintridgen kaupunkiin ja suoraan piirikunnan hallinnon alaisuudessa olevaan La Crescentan alueeseen sekä idässä Pasadenaan. Vuoden liittovaltion väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 194 973. Sittemmin census on arvioinut vuonna 2004 asukasluvuksi 201 326 ja vuonna 2005 osavaltion hallinto 207 007. Kaupungin pinta-ala on 79,4 neliökilometriä, josta kymmenisen hehtaaria vettä. Glendale tunnetaan myös lukuisten kuuluisia näyttelijöiden ja muiden elokuva-alan henkilöiden asuinpaikkana.


title: Glendale (Kalifornia)

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungin 194 973:sta asukkaasta 63,58 % oli valkoihoisia, 1,27 % mustia, 0,32 intiaaneja, 16,12 aasialaisia, 0,08 % Tyynen meren saarilta, 8,57 % muita ja 10,06 % sekoittuneita. 54 % väestöstä oli syntynyt ulkomailla. Noin 40 % asukkaista on armenialaisia ja 20 % latinoita. Erityisesti oppilaitoksissa armenialaiset ja latinot ovat usein rähinöineet keskenään.


title: Glendale (Kalifornia)

text: Glendalessa sijaitsee Glendale Community College. Glendalen koulupiiri ylläpitää kouluja.


title: Dekaani (hiilivety)

text: Dekaani eli n-dekaani (CH) on 10-hiilinen suoraketjuinen alkaani. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, veteen liukenematon neste. Dekaanin rakennekaava on CH(CH)CH, moolimassa 142,3 g/mol, sulamispiste −29,7 °C, kiehumispiste 174,2 °C, tiheys 0,7 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 46 °C, itsesyttymislämpötila 210 °C ja CAS-numero 124-18-5.


title: Dekaani (hiilivety)

text: Yhdistettä esiintyy semiokemikaalina useiden eliöiden viestinnässä.


title: Dekaani (hiilivety)

text: Dekaanilla (CH) on 75 isomeerista muotoa.


title: Ellen van Langen

text: Ellen Gezina Maria van Langen (s. 9. helmikuuta 1966 Oldenzaal) on hollantilainen lähinnä 800 metrin juoksija. Hän pelasi jalkapalloa ennen juoksun aloittamista. Barcelonan olympialaisissa vuonna 1992 hän voitti olympiakultaa 800 metriltä ajalla 1.55,54, joka on hänen ennätyksensä. Olympiavoittonsa jälkeen hänen paras sijoituksensa arvokilpailuissa on kuudes sija vuoden 1995 maailmanmestaruuskilpailuista.


title: Two Treatises of Government

text: Two Treatises of Government (”Kaksi tutkielmaa hallinnosta”, koko nimi "Two Treatises of Government: In the former, The false Principles, and Foundation of Sir Robert Filmer And his Followers, are Detected and Overthrown. The latter is an Essay concerning the True Original, Extent, and End of Civil-Government") on John Locken poliittista filosofiaa käsittelevä teos, jonka hän julkaisi ilman tekijännimeä vuonna 1689. Se on toinen Locken pääteoksista teoksen "An Essay Concerning Human Understanding" ohella. Teoksen kahta tutkielmaa käsitellään usein erikseen, vaikka Locke ei julkaissutkaan niitä erillisinä. Toinen tutkielma on suomennettu nimellä Tutkielma hallitusvallasta, ensimmäistä ei ole suomennettu. Toista tutkielmaa pidetään usein klassisen liberalismin perustaviin teksteihin kuuluvana.


title: Two Treatises of Government

text: Locke sanoo teoksen esipuheessa, että sen tavoitteena oli oikeuttaa Vilhelm III Oranialaisen nousu Englannin valtaistuimelle mainion vallankumouksen jälkeen vuonna 1688. Nykyinen tutkimus on osoittanut, että suurin osa teoksesta on kuitenkin valmistunut jo vuosina 1679–1682. Se, että Locke olisi kirjoittanut vallankumouksen puolustuksen jo Kaarle II:n valtakaudella, asettaa teoksen hyvin radikaaliin valoon. Locke muokkasi tekstiä vielä ennen julkaisua.


title: Bristol (täsmennyssivu)

text: Bristol voi tarkoittaa seuraavia:


title: Adem Jashari

text: Adem Jashari (28. marraskuuta 1955 – 7. maaliskuuta 1998) oli Kosovon albaani vapaustaistelija ja Kosovon vapautusarmeijan UCK:n (, , KLA) johtaja Jashari syntyi Albanian itsenäisyyspäivänä Donji Prekazissa, Drenican alueella. Hän kuoli yhdessä perheensä kanssa kaikkiaan ainakin 51 henkeä vaatineessa monen 7–5. maaliskuuta kestäneessä serbijoukkojen hyökkäyksessä hänen kotiinsa.


title: Adem Jashari

text: Serbiten sotilas- ja poliisivoimat olivat 4.-5. Maaliskuuta 1998 keskittäneet joukkoja Donji Prekazin ympäristöön Skenderajin, Lian ja Xanin kukkuloille. Serbit piirittivät 5. maaliskuuta 1998 aamuyöllä Donji Prekazin kylän. He antoivat Jasharille ja muille UCK:n taistelijoille kaksi tuntia aikaa antautua. Jotkut siviilit noidattivatkin tätä Adem Jashari, hänen veljensä ja useimmat hänen perheenjäsenistään eivät. Kun määräaika oli mennyt serbit aloittivat hyökkäyksen. He tulittivat kylää voimakkaalla kranaattitulella jonka seurauksena kuoli ainakin 51 Jasharin perheenjäsentä. Uhreista 18 oli naisia ja 10 alle 16 vuotiaita lapsia. Viimeisen päivän kranaattituli on niin voimaksta että kaikista uhreista ei jääny paljon tunnistettavaa jäljelle ja voi olla että uhreja oli yli 60. Alueella oli taisteluiden jälkeen yhdeksän tuhoutunutta taloa.


title: Adem Jashari

text: Myöhemmin vuonna 2015 BBC teki tapahtumista lyhyen dokumentin: ""The day Serb police massacred my family"". Dokumentissa Jasharin veljentytär Besarta kertoo tapahtumista joiden aikaan hän oli kymmenvuotias. Besarta oli ainoa eloonjäänyt. Tapahtumia on myöhemmin nimitetty "Prekazin verilöylyksi" ().


title: Adem Jashari

text: Myöhemmin ihmisoikeujärjestöt Amnesty International ja Human Rights Watch sekä YK tuomitsivat iskun. Human Rights Watchin sekä Amnesty Internationalin raporttien mukaan todisteet osoittavat että tarkoitus ei ollut taistella ja pidättää albaanialaisia terroristeja vastaan vaan etninen puhdistus, ja että poliisien voiman käyttö oli aivan liian ylimitoitettua.


title: Bandar Abbas

text: Bandar Abbas (, myös muodossa "Bandar ʿAbbās"; suom. ’Abbasin satama’) on Hormozgānin provinssin keskuskaupunki ja aliprovinssitason hallintoalue (šahrestan) Etelä-Iranissa. Kaupunki sijaitsee Hormuzinsalmen pohjoisrannalla, linnuntietä noin 1060 kilometriä pääkaupunki Teheranista eteläkaakkoon. Kaupunki sijaitsee lahdessa, jonka vastapäätä sijaitsevat saaret Qeshm, Lārak ja Hormuz.


title: Bandar Abbas

text: Paikkakunta oli aiemmin (vuoden 1300 jaa. tienoilla) kalastuskylä ja tunnettiin nimellä Šahrū, Sūrū, Sīrū tai Šahrūvā. Se oli myös kauttakulkupaikka noin 20 kilometrin päässä kaakossa sijaitsevalle Hormuzin saarelle. Linnoitus perustettiin korvaamaan portugalaisten vuonna 1507 (tai 1514) valtaamaa Ormusia. Linnoitettu kylä tunnettiin nimellä Gomrū, Kombrū, Gombarū, Cambarão, Comorão, Combru, Gombroon, Gambron, Camoron tai, Comoran. Kaupunki on saanut nykyisen nimensä safavidi šaahi Abbas I:n mukaan, joka perusti sinne sataman saatuaan kaupungin haltuunsa vuonna 1615. Hän sai myös Hormuzin takaisin brittien avustuksella vuonna 1623. Seuraavalla vuosisadalla satamakaupungin asema heikkeni, muun muassa koska osa myöhemmistä hallitsijoista suosi pohjoisempana ja lähempänä Teherania sijaitsevaa Bušehrin satamaa. Myös ilmastoa pidettiin osin liian kuumana. Vuodesta 1793 vuoteen 1868 Bandar Abbas oli Omanin sulttaanin hallinnassa, vuodesta 1855 lähtien vuokraa vastaan.


title: Bandar Abbas

text:
Kaupunki oli 17 710 asukkaan kalastaja- ja kauppakaupunki vielä vuonna 1956. Sittemmin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 34 627 (1966),87 981 (1976), 201 642 (1986), 249 504 (1991), 273 578 (1996), 379 301 (2006) ja 435 751 (2011). Kaupungin kasvu 1970-luvulta lähtien selittyi osaksi syväsataman rakentamisella (satama 10 metrin syväyksellä 1967) ja merikuljetusten kasvulla sekä kaupungin merkityksen nousemisella sen myötä. Kaupunki pysyi myös varsin turvallisena Irakin-Iranin sodan aikana 1980-luvulla. Asukkaat ovat etniseltä taustaltaan suurelta osin arabeja tai tummaihoisia afrikkalaisia. Kesäilmasto on painostavan kuuma ja kostea, ja monet asukkaat muuttavat silloin viileämmille seuduille, mutta talvi on miellyttävää.
Irakin–Iranin sodan aikana kaupungista kehittyi kaupallinen keskus, koska Iranin merkittävä kaupallinen keskus Khorramshahr oli Irakin miehittämä. 1990-luvun alkuun mennessä kolme neljäsosaa Iranin tuonnista tuli Bandar Abbasin kautta. Kaupungin merkittäviä teollisuuden aloja ovat puuvillakankaiden valmistus, kalanjalostusteollisuus, öljynjalostus, alumiinin ja teräksen valmistus sekä kaupungin ulkopuolella kaivostoiminta. Kaupungin edustalla olevaan Hengamin saarta ympäröi lisäksi maakaasukenttä.


title: Bandar Abbas

text: Hormuzinsalmen alueen hallintaan liittyvien sotilaallisten kysymysten ja Iranin ydinkriisin vuoksi alueella on sotilaallista jännitystä. Yksi ranskalainen ja yksi saksalainen sekä kaksi ruotsalaista on tuomittu puolen vuoden sekä puolentoista vuoden vankeusrangaistuksiin. Ranskalaisen ja saksalaisen katsottiin saapuneen läheiselle saarelle luvatta ja ruotsalaisten katsottiin valokuvanneen sotilaallisiksi luokiteltavia kohteita.


title: Bandar Abbas

text: Iran piti maaliskuussa 2006 Suuri profeetta -nimisen sotaharjoituksen alueella osoittaakseen puolustusvalmiuttaan.


title: Azadin torni

text: Azadin torni (, "Borj-e Azadi" 'Vapauden torni'; entinen nimi , 'Kuninkaan torni') on Iranin suurimpia nähtävyyksiä. Torni sijaitsee Teheranissa, muutaman kilometrin päässä lentoasemalta. Azadin tornista on tullut Teheranin symboli samaan tapaan kuin Pariisissa Eiffel-tornista, Lontoossa Westminsterin palatsista ja New Yorkissa Vapaudenpatsaasta.


title: Azadin torni

text: Torni rakennettiin vuonna 1971 Persian valtakunnan 2500-vuotisjuhlapäivän kunniaksi. Tämä Iranin portiksi kutsuttu torni sai nimekseen "Šahyād Āryāmehr", mutta islamilaisen vallankumouksen jälkeen vuonna 1979 se nimettiin Azadi-torniksi, joka tarkoittaa persiaksi vapautta. Torni on 50 metriä korkea, ja se on valmistettu valkoisesta marmorista, joka tuotiin Eṣfahānin provinssista. Torniin on käytetty yli 8 000 marmoripalaa. 2010-luvun alulla kiinnitettiin huomiota rakennuskompleksin rapistuneeseen kuntoon ja vaadittiin sen kunnostamista. Osasyyksi vioittumiseen mainittiin vuonna 2010 tehdyn muutostyöt, jossa sadeveden viemäröintiä poistettiin.


title: Azadin torni

text: Tornin arkkitehtina oli iranilainen Hossein Amanat, joka oli vain 24-vuotias voittaessaan arkkitehtuurikilpailun. Hän on vähemmistöihin kuuluva bahai. Rakennusurakan sai Ghaffar Davarpanah Varnosfaderani, joka on Iranin suurin kivi- ja marmoriurakoitsija. Azadin tornin rahoituksesta huolehti viisisataa iranilaista teollisuusyrittäjää. Rakennustyöt alkoivat 16. lokakuuta 1971.


title: Azadin torni

text: Tornissa yhdistyvät sassanistinen ja islamilainen arkkitehtuuri. Azadin torni on osa Azadin kulttuurikeskusta, ja se sijaitsee Teheranissa Azadin aukiolla.


title: Azadin torni

text: Azadin torni sjaitsee keskellä Azadin aukiota (persiaksi میدانِ آزادی eli 'Vapauden aukio'), joka on kuuluisa aukio Teheranissa. Aukiolla järjestetään usein mielenilmaisuja hallituksen puolesta. Aukio tunnettiin ennen nimellä "Šahyād" (persiaksi شهیاد eli 'Kuninkaan aukio'). Alueen pinta-ala on noin 50 000 m².


title: An Essay Concerning Human Understanding

text: An Essay Concerning Human Understanding (”Tutkielma inhimillisestä ymmärryksestä”) on John Locken kirjoittama filosofinen tutkielma, joka julkaistiin vuonna 1689. Se käsittelee inhimillisen tietämyksen ja ymmärryksen perusteita. Teos on toinen Locken pääteoksista teoksen "Two Treatises of Government" ohella.


title: An Essay Concerning Human Understanding

text: Locke kuvaa ihmismielen olevan syntyessään tyhjässä tilassa ("tabula rasa") ja täyttyvän myöhemmin kokemuksen kautta. Tutkielma oli yksi uuden ajan filosofian empirismin päälähteistä ja vaikutti moniin valistusfilosofeihin, kuten David Humeen ja George Berkeleyhin.