title: Villakoira

text: FCI-rotumääritelmä sallii värityksistä mustan, ruskean, valkoisen, aprikoosin, harmaan ja punaisen. Muut kuin yksiväriset hylätään. Punainen hyväksyttiin FCI:n rotumääritelmään vasta 6. maaliskuuta 2007. Yhdysvaltalainen AKC sallii kaikki yksiväriset väritykset, mukaan lukien sinisen, ”maitokahvinvärisen” ja kermanvärisen, ja hylkää kaksiväriset eli yksilöt, joilla on karvan juuresta katsottuna turkissaan useampaa kuin yhtä väriä. Yhdistyneen Kuningaskunnan KC sallii kaikki yksiväriset väritykset. Muu kuin yksivärinen väritys ei johda hylkäykseen mutta on vakava virhe.


title: Villakoira

text: Epätasainen tai epämääräinen turkin väri on vakava virhe.


title: Villakoira

text: Kirjavuus sekä valkoiset täplät tai karvat käpälissä ovat hylkääviä virheitä.


title: Villakoira

text: FCI-värit:


title: Villakoira

text: Muut värit:


title: Villakoira

text: Villakoiralla esiintyy myös kermanväriä, valkokirjavuutta, merkkiväritystä (phantom), soopelia, brindleä ja maskiväritystä sekä hyvin harvinaisena syntymästä saakka harmaata tai vaaleanruskeaa väritystä (mahdollisesti sinistä ja beigeä eli liilaa). Nämä värit katsotaan FCI-maissa virheellisiksi. Koirien värien periytymisen vuoksi myös puhdasrotuiset villakoirat voivat kantaa geenitekijöitä virhevärityksiin resessiivisen periytymisen tai muiden geenien epistaasin vuoksi. Tästä syystä eriväristen linjojen yhdistäminen voi johtaa värivirheellisiin pentuihin.


title: Villakoira

text: Puhdasrotuisissa villakoirissa ei tunneta merlevärityksiä, vaikka merlejä "villakoiria" joskus myydäänkin muiden standardin ulkopuolisten "muotivärien" kuten erilaisten kirjavien ohella. Värit voivat myös yhdistyä toisiinsa, eli esimerkiksi brindlellä koiralla voi olla valkoisia merkkejä.


title: Villakoira

text: Kauan ennen kuin villakoira perustettiin roduksi muodollisesti sen tunnettuihin värityksiin on kuulunut mustavalkoinen eli "harlekiini". Joissain maissa tämä väritys hyväksytään myös virallisissa näyttelyissä. FCI:n 30. elokuuta 2012 julkaiseman tiedotteen mukaan monivärisiä yksilöitä ei saa sen alaisissa järjestöissä kutsua villakoiriksi polveutumistodistuksissa, kilpailuluetteloissa, eikä muissa virallisissa asiakirjoissa. Moniväriset yksilöt sallivia ja puoltavia rotujärjestöjä on kuitenkin perustettu esimerkiksi Ranskassa (Club du Caniche Bicolore et Particolore Français) ja Belgiassa (Belgian Club of Multicolored Poodles).


title: Villakoira

text: Villakoiralla esiintyy verrattain vähän perinnöllisiä sairauksia. Silmäsairauksista esiintyy harmaakaihia ja etenevää verkkokalvon surkastumaa (PRA). Joitakin silmäluomen sisäänpäinkääntymiä on havaittu. Kuten muillakin roduilla, jalostukseen käytettävien koirien silmät tulisi aina tutkituttaa ennen astutusta. Samoin polvet on tutkittava kaikilla kokomuunnoksilla patellan luksaation varalta. Isovillakoiralta vaaditaan ennen astutusta myös lonkkakuvaus lonkkadysplasian ja biopsia SA:n varalta. Tämä on suositeltavaa myös keskikokoiselle villakoiralle. Legg-Perthesin tautia esiintyy pienemmillä muunnoksilla ja epilepsiaa joillakin yksilöillä kaikissa muunnoksissa.


title: Villakoira

text: Villakoira tunnetaan huomiota herättävästä perinteisestä trimmaustyylistään: kuono, kaula, käpälät ja hännänalus sekä mahdollisesti myös koiran takaosa ajellaan lyhyiksi, pään, niskan ja rinnan alueelle sekä nilkkoihin ja häntään jätetään pidempää karvaa. Leikkaustyylin kerrotaan polveutuvan vuosisatojen takaisesta metsästäjien tavasta leikata kiharakarvaisilta vesinoutajiltaan osa karvoituksesta pois, jotta koira voisi uida ketterämmin noutaessaan ammuttuja lintuja. Lyhyeksi ajellut raajojen otaksutaan helpottaneen liikkumista vedessä, rinnan ja nilkkojen ympärille jätetyn karvan pitäneen koiran lämpimänä, ja viuhtovan häntätupsun helpottaneen koiran seuraamista kauempaa. Päälaen karvoituksen annettiin kasvaa pidemmäksi ja se sidottiin pois silmiltä nauhalla, jonka väristä voitiin helposti erottaa toisistaan seurueen samanväriset koirat. Villakoiran tultua seurakoiraksi tuli muotiin antaa turkin kasvaa paljon metsästysleikkausta pidemmäksi ja leikata turkkia eri tavoin muodin mukaan. Ennen hiustenkuivaimen keksimistä koristeellisten trimmaustyylien vaatima kuivaustapa harjaten vaati paljon työtä ja oli ylellisyyden merkki. Näin alkuperäisestä käytännöllisestä käyttökoiran kehittyi valtavasti hoitoa vaativia muotityylejä. Erityisesti Pariisissa perustettiin jopa villakoirien trimmaukseen erikoistuneita salonkeja.


title: Villakoira

text: Koirarotujen standardisoiminen alkoi kuningatar Viktorian aikana, ja villakoiran rotumääritelmään valittiin vain kaksi näyttelykelpoista trimmausmallia. Koiranäyttelyharrastajat olivat tässä vaiheessa enenevissä määrin ylhäisön naisia, joten vain kahden eri mallin sallimisen taustalla saattoi olla estää erikoisuutta tavoittelevien, "hyvän maun" ulkopuolelle jäävien mallien pääsy näyttelykehään. Muita mahdollisia syitä oli estää muotiseikkojen vaikuttaminen näyttelymenestykseen ja helpottaa koirien vertailua toisiinsa. Nyöriturkkiset villakoirat olivat yhä varsin yleisiä, ja niitä pidettiin rotumääritelmän alkuaikoina erillisenä rotunaan. Myöhemmin "rodut" yhdistettiin, kun todettiin että minkä tahansa villakoiran turkki voitiin nyörittää mikäli karvanlaatu oli rodulle tyypillinen.


title: Villakoira

text: Trimmaustyylit vaihtelivat 1900-luvun mittaan paljon, mihin osittain vaikutti myös trimmaustarvikkeiden laadun paraneminen. Esimerkiksi 1960-luvulla villakoirat jätettiin huomattavasti runsasturkkisemmiksi kuin nykyään.


title: Villakoira

text: Villakoiran kihara turkki vaatii säntillistä ja säännöllistä hoitoa ellei koiraa ajella aivan lyhyeksi. Turkki takkuuntuu ja huopuu herkästi etenkin koiran ollessa nuoruusiässä. Villakoira pitää pestä aina ennen trimmaamista, jotteivät välineet tylsyisi likaiseen turkkiin. Pitkässä turkissa olevan koiran peseminen on suuri työ, jossa aikaa kuluu etenkin pesua edeltävään takkujen selvittämiseen ja turkin kuivaukseen. Pidempi turkki on kuivatessa harjattava suoraksi, sillä kiharaksi jätetty karva takkuuntuu herkästi. Vaihtoehtoisesti villakoiran turkin voi myös antaa huopua nyöreiksi, joskin myös nyöriturkkia on säännöllisesti tarkkailtava ja hoidettava. Nyörien kuivuminen pesun jälkeen kestää erityisen kauan. Villakoirilta on tapana ajella kasvot, kaula, sukuelinten alue ja käpälät aivan lyhyiksi lähinnä tyyli-, perinne- ja siisteyssyistä; käpälät ovat poikkeus, koska pitkät tassukarvat keräävät herkästi kosteutta, kuraa, hiekkaa, roskia ynnä muuta, mikä aiheuttaa herkästi haavoja ja hankaumia varvasväleihin.


title: Villakoira

text: Villakoiran korvien sisällä olevat karvat kasvavat muun karvoituksen tavoin jatkuvasti, ja voivat hoitamattomana kasvaa korvakäytävään mytyksi, joka erityisesti korvavahaa kerätessään tai kiharaksi kasvaessaan voi muodostaa tulpan. Kaikilta villakoirilta onkin syytä nyppiä korvan sisällä kasvavat karvat ainakin osittain pois korvan ilmavuuden parantamiseksi ja tulehdusten ehkäisemiseksi.


title: Villakoira

text: Villakoiran trimmaaminen näyttelyturkkiin on vaativa työ, joka jätetään yleensä ammattitaitoisen trimmaajan tehtäväksi. Näyttelyturkin ylläpitäminen ilman muotoilun vaativuuttakin on suuri urakka omistajalle. Jos koiraa ei aiota käyttää näyttelyissä, turkin voi ajella ja muotoilla mielensä mukaan.


title: Villakoira

text: FCI:n hyväksymät viralliset näyttelyleikkausmallit ovat "moderni leikkaus", "mannermainen leijonaleikkaus" (”continental”), "skandinaavinen leijonaleikkaus" (”pentuleijona”), "pentuleikkaus" ja "englantilainen leijonaleikkaus", mutta myös terrierileikkausta on nähty kehissä. Näyttelymalleille yhteisiä piirteitä ovat pitkä muhkea karvoitus päässä, korvissa, kaulalla ja rinnassa, pyöreä tupsu hännässä sekä karvattomaksi ajellut kuono, kaula, käpälät, hännäntyvi ja sukuelinten alue. Mannermaisessa leijonaleikkauksessa koiran nilkoissa on pyöreät ”muhvit” ja etujalkojen yläosa sekä takaosa ajellaan paljaaksi lukuun ottamatta lonkkien päälle jätettäviä pyöreitä tupsuja. Lonkkatupsut eivät ole välttämättömät. Englantilaisessa leijonaleikkauksessa etujalat ovat paljaat ”muhveja” lukuun ottamatta, takaosa leikataan lyhyeksi ja takajalkoihin mutoillaan kahden paljaan raidan erottamat kolme melko tasakokoista, pyöreää ”muhvia”. Skandinaavisessa leijonaleikkauksessa koiran takaosan ja jalkojen turkki jätetään pitkäksi mutta rintaa lyhyemmiksi ja muotoillaan saksin. Moderni leikkaus muistuttaa skandinaavista leijonaa, mutta pään, korvien, niskan ja rinnan karvoituksen pituus on hillitympi. Pentuleikkaus vastaa modernia leikkausta, mutta on muodoiltaan pyöreämpi ja ”pentumaisempi” ja vastaa pituudeltaan karvoitusta, jonka näyttelyikään ehtineen pennun voidaan otaksua ehtineen kasvattaa. Terrierileikkaus vastaa modernia leikkausta, mutta korvalehdet ja häntä ajellaan paljaiksi. Villakoiran voi esittää nyöritettynä missä tahansa näyttelyleikkauksessa. Tällöin nyörien on oltava tarpeeksi pitkät, ainakin noin 20 senttimetriä.


title: Villakoira

text: "Suomen villakoirakerho – Finska Pudelklubben ry" on Suomessa villakoirien kasvatusta ja harrastustoimintaa edistävä rotujärjestö. Se on perustettu vuonna 1962.


title: VL Humu

text: VL Humu on Brewster 239:stä kehitetty suomalainen hävittäjäkone, jota valmisti Valtion lentokonetehdas.


title: VL Humu

text: Brewster 239 oli osoittautunut erinomaiseksi hävittäjäksi neuvostoliittolaisia vastaan jatkosodan alussa. Kun yhteydet Englantiin olivat katkenneet, eikä Saksa toimittanut lentokoneita toivotusti, päätettiin kehittää VL Myrsky -hävittäjän rinnalle Brewsterin klooni.


title: VL Humu

text: Kauppayhteyksien katkettua sodan vuoksi Brewsterin varaosien saanti tyrehtyi, jolloin niitä jouduttiin valmistamaan kotimaassa. Brewsterin piirustusten puuttuessa Valtion lentokonetehdas joutui aloittamaan piirustusten laatimisen vuonna 1941. Alkuperäiset piirustukset olivat kyllä olemassa mutta ne oli toimitettu Yhdysvalloista Ruotsiin ja sieltä Suomeen, josta ne löytyivät muiden tavaroiden joukosta keväällä 1942. Vuonna 1941 tilattiin lentokonetehtaalta muun muassa kuusi vararunkoa sekä aloitettiin puisen korvikesiiven suunnittelu.


title: VL Humu

text: Alkuperäisten moottorien saannin vaikeuduttua alettiin suunnitella Wright Cyclonesta kehitetyn Shvetsov M-63 -moottorin, joita oli saatu sotasaaliina ja joita voitiin ostaa Saksan sotasaalisvarastoista, asentamista Cyclonen korvikkeeksi Brewsteriin. M-63 asennettiin BW-363:een kesällä 1942. Moottorista ei saatu täyttä tehoa etenkään korkealla ja suoritusarvot jäivät vaatimattomiksi. Vuonna 1943 viiteen Brewsteriin asennettiin M-63-moottori. Moottori osoittautui – paitsi alkuperäistä tehottomammaksi – myös epäluotettavaksi. Pääsyy tehottomuuteen oli säädöissä. Moottorin käsikirja saatiin Saksasta vasta 1943. Oikein säädetty M-63 osoittautui Brewsterin alkuperäistä Cyclonea tehokkaammaksi ja moottorit toimivat tyydyttävästi vielä vuonna 1948.


title: VL Humu

text: Valtion lentokonetehdas suunnitteli koneeseen sekä metalli- että puusiiven, joista viimeksi mainittu valmistui ensin ja asennettiin BW-392:een syksyllä 1942. M-63-moottorilla varustettu puusiipi-Brewster osoittautui suoritusarvoiltaan toivottua huonommaksi. Metallisiipi valmistui syksyllä 1942 ja se asennettiin BW-371:een. Koneessa oli M-63-moottori, venäläinen AW-1-potkuri ja aseistuksena kaksi runkokonekivääriä. Tulos ei ollut tyydyttävä.


title: VL Humu

text: VL Humun prototyyppi, jossa oli metallirunko, puusiipi ja M-63-moottori, tilattiin lokakuussa 1942. Tarkoitus oli tehdä neljän prototyypin koesarja ja tavoitteena pidettiin 90 koneen suursarjaa. Syksyllä 1943 Humu alkoi kuitenkin vaikuttaa toivottomalta yritykseltä, koska siitä oli tulossa Brewsteriä heikompi hävittäjä. Samaan aikaan Neuvostoliitto oli ottanut käyttöön tehokkaampia koneita. Toisaalta Humulla ajateltiin korvattavan tiedustelulaivueiden vielä hitaammat koneet.


title: VL Humu

text: Ilmavoimien esikunta tilasi marraskuussa 1943 90-koneisen Humu-sarjan. Viiden koneen koesarjan tuli valmistustua lokakuussa 1944 ja 85 sarjakonetta elokuun loppuun 1945 mennessä. Humun sarjavalmistustyöt keskeytettiin kesäkuussa 1944 mutta prototyypin rakentaminen jatkui täytetyönä. Se valmistui ja lensi ensilentonsa 8. elokuuta 1944. Koneella lennettiin vain 19 tuntia ja 50 minuuttia. Sarjan rakentaminen peruttiin lopulta kokonaan syyskuussa 1944.


title: VL Humu

text: Koneen pääsuunnittelijat olivat Torsti Verkkola, Arvo Ylinen ja Martti Vainio.


title: Kuusamat

text: Kuusamat ("Lonicera") on kuusamakasvien ("Caprifoliaceae") suku, johon kuuluu noin 180 lajia. Monet koristepensaat kuuluvat kuusamiin.


title: Kuusamat

text: Kuusamat ovat yksikotisia pensaita tai köynnöksiä ja tavallisesti kesävihantia. Lehdet sijaitsevat vastakkain ja ne ovat ehyitä ja ehytlaitaisia. Kukinto on kaksikukkainen hankakukinto tai monikukkainen tiheä kärkikukinto. Kukat ovat huulimaisia, lyhytperäisiä ja pitkätorvisia. Hedelmä on monisiemeninen mehevä marja.


title: VL Pyörremyrsky

text: VL Pyörremyrsky oli DI Torsti Verkkolan suunnittelema ja Valtion Lentokonetehtaan rakentama toisen maailmansodan aikainen suomalainen hävittäjälentokone. Sen mahdollisimman moni rakenneosa oli tehty puusta, jonka saatavuus oli sodan aikana Suomessa hyvä, toisin kuin monen muun materiaalin. Tavoitteena oli Messerschmitt Bf 109 G -version suoritusarvot. Pyörremyrskyä on aiheetta nimitelty ”Puumersuksi”. Tosiasiassa vain moottori ja potkuri sekä pääase olivat samaa tyyppiä kuin Bf 109:ssä. Muuten kone oli kotimaista suunnittelua ja suunnitteluratkaisut poikkesivat esikuvastaan merkittävästi. Koneen näkyvä etu Messerschmitt Bf 109:ään verrattuna oli leveämpi laskuteline, joka helpotti rullausta, lähtökiitoa ja laskukiitoa.


title: VL Pyörremyrsky

text:
13. huhtikuuta 1943 Suomen ilmavoimat tilasi kaksi Pyörremyrskyn prototyyppiä (alustava tilaus oli tehty 26. marraskuuta 1942). Koneiden tuli olla valmiina toukokuussa 1944. Spesifikaatio oli tässä vaiheessa hyvin paljon toteutuneen mukainen. Myöhemmin spesifikaatiota muutettiin niin paljon, että Pyörremyrskyn rinnalla alettiin suunnitella kevyemmällä aseistuksella ja pienemmällä siivellä varustettua ”kansanhävittäjää”, joka sai nimekseen Puuska. VL Puuska jäi kuitenkin suunnitteluasteelle ja Pyörremyrsky toteutettiin. Jatkosodan lopulla oli pakko priorisoida myös Valtion lentokonetehtaan projektit ja Pyörremyrsky siirrettiin täytetyöksi. Toinen prototyypeistä peruutettiin ja vain yksi kone valmistui. Toisinaan konetta kutsutaan merkinnällä "VMT Pyörremyrsky", koska se rakennettiin Valtion Metallitehtaiden synnyttyä entisistä Puolustusministeriön asetehtaista, mukaan lukien VL.
Pyörremyrsky ei ehtinyt jatkosotaan, mutta kone haluttiin viedä viedä koelentovaiheeseen saakka nähtävästi uteliaisuudesta tietää, millainen siitä tuli. Prototyyppi tyyppimerkinnältään PM-1 lensi ensimmäisen kerran 21. marraskuuta 1945 Härmälässä, ohjaajana koelentäjä Esko Halme. Koneen ensimmäisellä 25 minuutin mittaisella koelennolla koneesta irtosi muotopellin kappale. Koelentäjä Halme joutui tulemaan laskuun, pakoputkien ulostulon johtaessa moottorin pakokaasut ohjaamoon. Halme pelastui tilanteesta koneen happilaitteen käytöllä. Koneella lennettiin vain kolme lentoa Tampereella, kolmas oli siirtolento Kuorevedelle 16. tammikuuta 1946. Siellä lennettiin 31 lentoa, kokonaislentoaika oli 27 tuntia vuoteen 1947 mennessä. Koneella ehti lentää kahdeksan ohjaajaa: Esko Halme, Lauri Hämäläinen, Erkki Itävuori, Osmo Kauppinen, Lasse Heikinaro, Martti Laitinen, Heikki Keso ja Lauri Lautamäki. Viimeisen 20 minuuttia kestäneen lennon lensi kapteeni Osmo Kauppinen Kuoreveden kentältä 22. heinäkuuta 1947. PM-1 poistettiin vahvuudesta 1. huhtikuuta 1953. Poistamisen yhteydessä prototyyppi määrättiin museoitavaksi. Kone kunnostettiin vuosina 1970–1972 Tampereen varikolla. PM-1 on entisöitynä näytteillä Keski-Suomen ilmailumuseossa.


title: VL Pyörremyrsky

text: Pyörremyrsky oli lento-ominaisuuksien osalta lähes tuotantovalmis konstruktio, joskin siiveke- ja peräsinvoimien säätämistä ja pituusepävakavuuden poistamista varten olisi ollut tehtävä töitä. Myös puurakenteen soveltuvuutta kenttäolosuhteisiin on epäilty, koska muun muassa vanerisaumojen kestävyys ja liimojen huono laatu koitui niin ikään puurakenteisen VL Myrskyn kohtaloksi. Myös sodan loppuminen vaikutti luonnollisesti koelento-ohjelman keskeyttämiseen. Siipiprofiilia käytettiin kuitenkin myöhemmin Valmet Vihuri -koulukoneessa.


title: VL Pyörremyrsky

text: Pyörremyrskyn suoritusarvot olivat hyvät. Se oli ketterämpi kuin Messerschmitt Bf 109 G ja se nousi Bf 109:ää nopeammin. Sen huippunopeus oli kuitenkin Bf 109:ää pienempi. Bf 109:n suurin ongelma, kapea laskuteline, oli korvattu PM:ssä sisäänpäin sulkeutuvalla telineellä, ratkaisten näin kenttäkelpoisuusongelman.


title: Domitianus

text: Titus Flavius Caesar Domitianus Augustus (synt. "Titus Flavius Domitianus", myöh. "Titus Flavius Caesar Domitianus", yleisesti Domitianus) (24. lokakuuta 51 – 18. syyskuuta 96) oli Rooman keisari joka hallitsi 14. syyskuuta 81 – 18. syyskuuta 96.


title: Domitianus

text: Domitianus oli 18-vuotias, kun hänen isänsä Vespasianus teki onnistuneen sotilasvallankaappauksen ja nousi Rooman keisariksi. Domitianus toivoi pääsevänsä osalliseksi isänsä keisarillisesta vallasta, mutta joutui pettymyksekseen pian huomaamaan, että hänelle tarjottiin vain erilaisia hienoja arvonimiä, mutta ei todellista valtaa. Erityisen katkeraksi hän tuli siitä, että hän ei saanut tilaisuutta hankkia sotilaallista kunniaa.


title: Domitianus

text: Kun Vespasianus kuoli vuonna 79, nousi Domitianuksen isoveli Titus keisariksi. Jälleen Domitianukselle jaettiin erilaisia kunnianosoituksia, mutta ei valtaa. Tässä vaiheessa hän alkoi jo olla niin katkera, että syytti Titusta Vespasianuksen testamentin väärentämisestä. Domitianus näet uskoi, että isän tarkoitus oli ollut siirtää valta molemmille pojille, yhtä suurin valtaoikeuksin.


title: Domitianus

text: Tituksen hallintokausi kesti vain kaksi vuotta, sillä hän kuoli vuonna 81. Tituksella ei ollut poikia, joten Domitianuksesta tuli keisari. Näin hänelle tarjoutui vihdoinkin tilaisuus hankkia sotilaallista kunniaa. Hän saavuttikin pian joitakin voittoja Germaniassa, ja juhlisti asiaa ottamalla lisänimen Germanicus. Sen sijaan sotaretket Daakian kuningas Decebalusta vastaan sujuivat huonommin. Sotaa käytiin myös vaihtelevalla menestyksellä Britanniassa sekä Tonavan rantamilla Pannoniassa.


title: Domitianus

text: Domitianus vietti paljon aikaansa rintamalla ja oli hyvin suosittu sotilaiden keskuudessa. Suosioon vaikutti osaltaan hänen sotilaille myöntämänsä runsaat palkankorotukset. Sen sijaan senaatin kanssa hän ei tullut lainkaan toimeen. Hän ei vaivautunut edes teeskentelemään kiinnostusta senaattorien mielipiteitä kohtaan vaan johti valtakuntaa itsevaltaisesti, valiten neuvonantajansa alemman aatelin ja virkamiesten keskuudesta.Grant, s. 62


title: Domitianus

text: Domitianuksen ansiot siviilihallinnon puolella ovat jokseenkin kiistattomat. Historioitsija Theodor Mommsen on jopa sanonut, että Domitianus oli yksi Rooman historian parhaista hallinnon järjestäjistä. Domitianus oli hyvin tarkka sen suhteen, että lakia noudatettiin kaikkialla valtakunnassa. Hän valvoi tunnollisesti virkamiesten toimintaa ja rankaisi väärinkäytöksiin syyllistyneitä. Jopa häneen karsaasti suhtautuva historioitsija Suetonius myönsi myöhemmin, että Domitianuksen hallintokaudella virkamiehet olivat harvinaisen rehellisiä ja oikeamielisiä.


title: Domitianus

text: Domitianus oli merkittävä rakennuttaja. Hän mm. kunnosti Rooman Capitolium-kukkulalla sijainneen Juppiterin temppelin. Lisäksi hän tarjosi kansalle runsaasti sirkushuveja ja urheilukilpailuja. Hänen aloitteestaan alettiin Roomassa järjestää ns. Capitoliumin kisoja, joiden malli oli otettu Kreikan olympialaisista.


title: Domitianus

text: Osa rakennusprojekteista oli tarkoitettu korostamaan keisarin korkea-arvoisuutta. Domitianus piti vanhaa keisarillista palatsia liian vaatimattomana, joten hän rakennutti itselleen uuden, neljän hehtaarin kokoisen palatsin graniitista ja marmorista. Mutta toisin kuin esimerkiksi keisari Nero, Domitianus ei harrastanut palatsissaan suurellisia pitoja.


title: Domitianus

text: Domitianus salli itselleen avioliiton ulkopuoliset suhteet, mutta alamaisiltaan hän vaati siveellistä käytöstä. Hänen tiedetään myös suhtautuneen homoseksuaalisuuteen halveksuvasti. Tämä saattoi olla syynä siihen, että homoseksuaalisuudestaan kuuluisa Ylä-Germanian maaherra Saturninus alkoi suunnitella vallankaappausta. Saturninus sai puolelleen kaksi legioonaa ja yritti niiden avulla vuonna 89 Domitianuksen syrjäyttämistä. Kapina kuitenkin kukistettiin nopeasti ja Saturninus teloitettiin.


title: Domitianus

text: Saturninuksen kapina johti siihen, että Domitianuksesta tuli yhä epäluuloisempi. Hän keskitti yhä enemmän valtaa itselleen ja alkoi vaatia, että häntä puhutellaan sanoin ”Herra ja Jumala”. Hän halveksui yhä avoimemmin senaattia ja siirtyi yhä enemmän hallitsemaan omien suosikkiensa välityksellä. Tämä johti siihen, että senaatissa alettiin vehkeillä keisaria vastaan. Domitianus vastasi perustamalla tiedustelu- ja urkintaverkoston. Pienikin epäilys keisarin vastaisesta toiminnasta riitti kuolemantuomion langettamiseen. Kuolemantuomioiden avulla paikattiin myös valtion budjettivajetta, sillä tuomitun omaisuus oli tapana takavarikoida valtiolle.


title: Domitianus

text: Domitianuksen hallintokauden loppuaika oli pelon sävyttämää. Keisari pelkäsi salamurhaajia ja kaikki muut pelkäsivät keisarin vihaa. Kun Domitianusta arvosteltiin vainoharhaisuudesta, puolusti hän itseään sanomalla ”Kukaan ei usko keisarin vastaisiin salaliittoihin ennen kuin sellainen vie keisarilta hengen.” Keisarin hengen vievä salaliitto syntyi lopulta vuonna 96. Sen johdossa olivat pretoriaanikaartin prefektit Norbanus ja Petronius Secundus, ja myös hänen vaimonsa ilmeisesti osallistui siihen. Keisarin murhaaminen annettiin erään Stefanus-nimisen entisen orjan tehtäväksi.


title: Domitianus

text: Domitianus oli varautunut hyvin murhayrityksiin. Kerrotaan, että hänen palatsissaan oli paljon peilejä, jotta keisari näkisi takana hiipivät murhaajat. Stefanus valmistautui murhaan siis huolellisesti. Hän piti kättään muutaman päivän ajan siteessä, aivan kuin hän olisi loukannut sen. Murhapäivänä Stefanus piilotti siteeseen tikarin ja pääsi keisarin lähelle. Domitianus ei ollut kuitenkaan helppo murhattava, vaan kuoli vasta pitkällisen kamppailun jälkeen, jossa myös Stefanus sai surmansa.


title: Domitianus

text: Senaatti otti riemuiten vastaan tiedon keisarin kuolemasta. Domitianuksen patsaita alettiin välittömästi tuhota, ja hänen nimensä pyrittiin hävittämään historiasta.


title: Domitianus

text: Historiallisten lähteiden epäluotettavuus tekee Domitianuksen hallintokauden arvioinnista vaikeaa. Tärkeimmät tietolähteet ovat historioitsijat Tacitus ja Suetonius, jotka molemmat olivat Domitianuksen henkilökohtaisia vihamiehiä. Ei siis ole yllättävää, että he suorastaan mässäilevät kuvauksilla Domitianuksen pahuudesta ja julmuudesta. Suetonius esimerkiksi kertoo Domitianuksen viihdyttäneen itseään tuntikausia niin, että hän pyydysti kärpäsiä ja lävisti niitä terävällä kirjoituspuikolla.


title: Domitianus

text: Domitianuksen suurin heikkous saattoi olla, että hän ei osannut Augustuksen tavoin teeskennellä vaatimatonta, vaan teki tökeröllä tavalla kaikille selväksi, että hän on yksinvaltias, jota tulee kunnioittaa ja palvoa. Vaikka Rooman tasavallan ajat olivat tuolloin jo kaukaista historiaa, halusi Rooman yläluokka ylläpitää tasavallan illuusiota. Domitianuksen itsekorostus rikkoi tuon illuusion, ja sitä ei senaatti voinut antaa hänelle anteeksi.


title: Domitianus

text: Kristillisen perimätiedon mukaan Domitianus vainosi kristittyjä. Luotettavia todisteita tällaisesta ei kuitenkaan ole. Domitianuksen tiedetään kuitenkin kunnioittaneen suuresti Rooman jumalia, joten hän on saattanut hyvinkin olla suvaitsematon juutalaisuutta, kristinuskoa ja muita epäroomalaisia uskontoja kohtaan.


title: Domitianus

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan Ilmestyskirjassa mainittu ”peto” kuvaa Domitianusta.


title: Hadrianus

text: Caesar Publius Aelius Traianus Hadrianus Augustus (synt. "Publius Aelius Hadrianus", yleisesti Hadrianus) (24. tammikuuta 76 – 10. heinäkuuta 138) oli Rooman keisari, joka hallitsi vuosina 117–138.


title: Hadrianus

text: Publius Aelius Hadrianus syntyi todennäköisesti Italicassa, Hispaniassa. Hänen isänsä Publius Aelius Hadrianus Afer oli roomalaista senaattorisukua ja keisari Trajanuksen serkku. Äiti Domitia Paulina oli kotoisin Gadesista (nyk. Cádiz).


title: Hadrianus

text: Nuoren Hadrianuksen kerrotaan olleen taiteellisesti ja matemaattisesti lahjakas sekä kiinnostunut kreikkalaisesta kulttuurista.


title: Hadrianus

text: Kun Hadrianuksen isä kuoli, hänen kasvatuksensa annettiin Trajanuksen ja Publius Acilius Attianuksen hoidettavaksi. Hadrianus ohjattiin jo varhain virkauralle. Kun Trajanuksesta tuli keisari, hänestä ja hänen vaimostaan Pompeia Plotinasta tuli Hadrianuksen kasvattivanhemmat.


title: Hadrianus

text: Hadrianus järjestettiin 24-vuotiaana naimisiin Vibia Sabinan kanssa, joka oli keisarin sisarentyttären tytär. Hadrianuksen kerrotaan tosin pitäneen nuorista miehistä ja naimisissa olevista naisista, mutta pari oli naimisissa Vibian kuolemaan saakka - vaikkakin ilman jälkeläisiä. Avioliiton kautta Hadrianus sai hyvät suhteet keisarilliseen sukuun.


title: Hadrianus

text: Hadrianus osallistui Trajanuksen sotaretkille Daakiaan 101–102 ja 105–106. Hän sai korkeita virkoja ja pääsi konsuliksi vuonna 108. Trajanus ei kuitenkaan vielä tuolloin adoptoinut Hadrianusta eikä nimennyt häntä seuraajakseen.


title: Hadrianus

text: Konsulikautensa jälkeen Hadrianus oli jostain syystä lähes vuosikymmenen ajan poissa politiikan huipulta ja matkusti Kreikkaan. Hän sai tärkeän paikan Syyrian maaherrana Trajanuksen sotiessa Parthiassa.


title: Hadrianus

text: Trajanus kuoli elokuussa 117. Kuolinvuoteellaan hän adoptoi Hadrianuksen, yleisen käsityksen mukaan vaimonsa vaikutuksesta. Hadrianuksesta tuli 41-vuotiaana hallitsija Syyrian armeijan julistettua hänet keisariksi, eikä senaatti uskaltanut vastustaa armeijan julistusta. Ennen saapumistaan Roomaan Hadrianus kiersi pohjoisessa järjestelemässä armeijan asioita ja tarkistaakseen joukkojen tuen. Hän käski armeijan myös vetäytymään Tigris-joen takaisilta alueilta.


title: Hadrianus

text: Hadrianus saapui Roomaan lopulta heinäkuussa 118. Sillä välin Roomassa oli teloitettu neljä vallankaappauksesta syytettyä senaattoria, jotka olivat mahdollisesti suunnitelleet Hadrianuksen syöksemistä vallasta, koska tämä oli vetäytynyt Trajanuksen valloittamilta alueilta. Hadrianus syytti tapahtuneesta henkivartiokaartin päällikköä ja antoi tälle potkut.


title: Hadrianus

text: Hadrianuksen ja senaatin välejä huononsi se, että Hadrianus virallisti omien neuvonantajiensa neuvoston, eikä sen jälkeen enää paljonkaan kuunnellut senaattia. Hän varmisti kansan suosion järjestämällä ilmaisia näytäntöjä ja antamalla kansalaisten erääntyneet verovelat anteeksi. Hän kehitti myös orpojen lasten elatusrahastojärjestelmää.


title: Hadrianus

text: Hadrianus vietti 21 hallitusvuodestaan 12 vuotta matkoilla. Hän kiersi Rooman valtakunnan provinssit Germaniasta Afrikkaan ja Jerusalemiin. Hadrianus halusi nähdä omin silmin kaiken sen mistä oli kuullut ja lukenut, ja samalla hän myös järjesteli provinssien asioita, paransi valtakunnan rajojen vartiointia, perusti kaupunkeja, rakennutti sekä harjoitti hyväntekeväisyyttä. Hän kehitti valtiollisen keskushallinnon toimintaa edellyttävää verkostoa ja kiinnitti huomiota virkamiesten toimintaan. Hän kehitti myös valtakunnan oikeuslaitosta yhtenäisemmäksi ja johdonmukaisemmaksi. Matkaa hän teki esimerkkiä näyttääkseen vaatimattomasti ratsain tai kävellen, ei koskaan vaunuilla.


title: Hadrianus

text:
Pohjois-Turkissa matkatessaan Hadrianus otti rakastajakseen nuoren Antinoosin. Tämä kuoli hukkuessaan Niiliin. Varmistaakseen Antinooksen muiston pysyvyyden surun murtama Hardianus julisti tämän jumalaksi, perusti hänelle kaupungin (Antinoopolis), lyötätti kolikkoja hänen kasvokuvallaan, nimesi tähtikuvion sekä pystytti hänelle patsaita pitkin valtakuntaa.
Hadrianus rakennutti Roomaan Pantheonin temppelin, Rooman ja Venuksen temppelin, itselleen hautamuistomerkiksi Hadrianuksen mausoleumin sekä Pons Aelius -sillan. Arkkitehtuurissa hän suosi ympyrän ja pallon muotoa ja kupoleita. Hän rakennutti paljon myös Ateenaan, esimerkiksi Olympieionin, Zeuksen temppelin.


title: Hadrianus

text: Hadrianus vakautti valtakuntaa tekemällä alueluovutuksia itäosissa. Hän vahvisti puolustusta muun muassa rakennuttamalla Britanniaan Hadrianuksen vallin. Juudeassa hän kukisti Simon bar Kokhban kapinan. Jerusalem sai uuden nimen "Aelia Capitolina" keisarin toisen nimen mukaan.


title: Hadrianus

text: Kristittyihin Hadrianus suhtautui edeltäjänsä Trajanuksen tavoin: kristinuskon tunnustamisesta seurasi kuolema, mutta kristittyjä ei vainottu aktiivisesti. Jerusalemin hävityksen yhteydessä Pyhän Haudan kirkon tilalle pystytettiin Venuksen temppeli.


title: Hadrianus

text: Hadrianus oli hyvin koulutettu, sivistynyt ja oppinut. Luonteeltaan hän oli julma ja tunteiltaan äärimmäisyyksiin taipuvainen.


title: Hadrianus

text: Hadrianus kuoli vanhana miehenä kivuliaasti ja hitaasti. Ennen kuolemaansa Hadrianus oli adoptoinut Lucius Aeliuksen ja tehnyt tästä seuraajansa. Aelius kuitenkin kuoli ennen Hadrianusta. Tämän jälkeen Hadrianus adoptoi Antoninus Piuksen sillä ehdolla, että tämä vuorostaan adoptoisi Marcus Aureliuksen ja Lucius Veruksen, joka oli Lucius Aeliuksen poika, sekä tekisi heistä seuraajansa. Kaikista kolmesta tulikin aikanaan keisareita. Hadrianuksen kuoleman jälkeen vihamielinen senaatti kirosi keisarin muiston (damnatio memoriae) ja päätti poistaa historiasta jäljet Hadrianuksesta. Uusi keisari Antoninus Pius sai senaatin pyörtämään päätöksensä, ja Hadrianus julistettiin jumalaksi.


title: Hadrianus

text: Hadrianus harrasti kirjallisuutta, arkkitehtuuria, runoutta ja kuvataiteita. Ruonoilijankyvyistä kertoo pieni runo hänen kuolinvuoteeltaan:


title: Hadrianus

text:
Runoilija Florus kirjoitti Hadrianuksen matkustelusta (kolmas säe on hukkunut):
Hadrianus vastasi terävällä kynällä:


title: Commodus

text: Marcus Aurelius Commodus Antoninus (31. elokuuta 161 – 31. joulukuuta 192), alun perin Lucius Aelius Aurelius Commodus, oli Rooman keisari vuosina 180–192. Hän oli ensimmäinen Rooman keisari, joka oli syntynyt hallitsevan keisarin pojaksi. Jälkipolville Commoduksesta on annettu maine heikkotahtoisena ja omalaatuisesti käyttäytyneenä hallitsijana, jonka kuoleman jälkeen epävarmuus kasvoi koko Rooman valtakunnassa. Nimi "Commodus" on latinan kieltä ja merkitsee suomeksi kirjaimellisesti "mukavaa".


title: Commodus

text: Commodus syntyi 31. heinäkuuta 161 nimellä Lucius Aelius Aurelius Commodus silloisen Rooman keisarin Marcus Aureliuksen pojaksi Lanuviumin kaupungissa, Rooman valtakunnassa. Hänellä oli myös vuonna 165 kuollut vanhempi kaksoisveli Titus Aurelius Fulvus Antoninus sekä vuonna 162 syntynyt pikkuveli Marcus Annius Verus, joka menehtyi vuonna 169. Koska Commoduksen molemmat veljet kuolivat jo ollessaan lapsia, Commodus oli Marcus Aureliuksen ainoa perijä, vaikka monet eivät pitäneet häntä tarpeeksi kyvykkäänä ja kunnianhimoisena tullakseen keisariksi. Hän ei ikinä välittänyt koulunkäynnistä, vaan oli paljon kiinnostuneempi erilaisista urheilulajeista.


title: Commodus

text: Vuonna 172 teini-ikäinen Commodus matkusti Carnuntumiin, nykyisen Itävallan alueelle, jossa sijaitsi Marcus Aureliuksen sotajoukkojen päämaja roomalaisten sodassa markomannien germaaniheimoa vastaan. Useimmat historioitsijat olettavat, että Commodus oli Carnuntumissa, kun Marcus Aureliusin sotajoukot kukistivat markomannit. Marcus Aureliuksen voitto ei kuitenkaan riittänyt nujertamaan markomanneja lopullisesti, ja myöhemmin keisariksi tultuaan Commodus päätti sodan solmimalla rauhan markomannien kanssa.


title: Commodus

text: Vuonna 175 Syyrian kuvernööri Avidius Cassius kuuli valheellisia huhuja, joiden mukaan Marcus Aurelius olisi kaatunut sotaretkellä markomanneja vastaan. Hän päätti julistautua keisariksi ja suunnitteli lähettävänsä sotajoukkoja valloittamaan Rooman, kun Marcus Aurelius kuuli usurpaattorin vallankaappausaikeista. Keisari oli lähettämässä Commoduksen ja suuren sotajoukon Syyriaan tukahduttaakseen kapinan Lähi-idässä, mutta Cassius joutui oman sadanpäämiehensä murhaamaksi ennen kuin Marcus Aurelius edes ehti aloittaa sotaretkensä.


title: Commodus

text: Commodus osallistui usein isänsä pitkille matkoille Rooman itäisissä maakunnissa. Vuoden 176 keväällä he vierailivat muiden muassa Ateenassa ja Antiokiassa, ja he palasivat takaisin Roomaan vasta saman vuoden syksyllä. Matkan jälkeen, 27. marraskuuta 176, Marcus Aurelius nimitti poikansa lailliseksi perijäkseen ja myönsi hänelle imperaattorin arvonimen.


title: Commodus

text: Kun Marcus Aurelius kuoli 17. maaliskuuta 180 sotaretkellä germaaneja vastaan, Commoduksesta tuli Rooman keisari ja hän omaksui uuden nimen Marcus Aurelius Commodus Antoninus. Hän kuitenkin luopui isänsä valloitusretkistä, vaikka hän pitikin Roomassa triumfin, jonka aikana hän tarinan mukaan jatkuvasti suuteli vaunuissaan ollutta orjaa. Samana iltana hän teki kierroksen Rooman kaupungin ilotaloissa.


title: Commodus

text: Commodus oli ollut aina erittäin kiinnostunut gladiaattoritaisteluista, mutta keisariksi tultuaan hän osallistui julkisesti Rooman gladiaattoritaisteluihin, pukeutuneena itsekin gladiaattoriksi. Kun Commodus esiintyi gladiaattoriareenoilla, hän kertomusten mukaan heitteli miljoonia sestertiuksia väkijoukon sekaan. Ylhäisen asemansa takia Commodusin sallittiin voittaa jokainen gladiaattoritaistelu, johon hän osallistui. Hänen on myös kerrottu järjestäneen Rooman ylhäisölle yksityisiä gladiaattoritaisteluita, joissa hänen on väitetty surmanneen satoja villieläimiä. Roomalaiset pitivät Commoduksen käytöstä keisarin arvokkuutta halventavana, sillä gladiaattorit kuuluivat Rooman alhaisimpiin yhteiskuntaluokkiin.


title: Commodus

text: Gladiaattorina esiintymisensä ohella Commodus tahtoi osoittaa "miehekkyytensä" myös muilla tavoilla. Hän oli ihastunut kreikkalaisten mytologian suurimpiin tarusankareihin kuuluneeseen Herakleeseen, joten Commodus alkoi esiintyä "roomalaisena kaupunginperustaja-Herakleena", joka esikuvansa tavoin pukeutui leijonantaljaan ja kantoi mukanaan suurta nuijaa. Koska hän halusi samaistaa itsensä Herakleen kanssa, hän väitti polveutuvansa tarusankarin tavoin suoraan ylijumala Juppiterista ja laittoi hovitaiteilijansa veistämään hänestä lukuisia patsaita, joissa hän esiintyi Herakleena. Hän myös vaihtoi kaupungin suojelijan sodanjumala Marsista Herakleeksi.


title: Commodus

text: Vuonna 192 osa Rooman kaupungista paloi maan tasalle, joten Commodus jälleenrakensi kaupungin ja antoi sille itsensä mukaan uuden nimen ""Colonia Lucia Annia Commodiana"". Samalla Rooman senaatista tuli ""Senatus Commodianus Fortunatus"" ja Rooman kansalaisia alettiin kutsua nimellä ""commodinus"". Keisari jopa nimesi kuukaudet uudestaan itsensä mukaan ("Lucius", "Aelius", "Aurelius", "Commodus", "Augustus", "Herculeus", "Romanus", "Exsuperatorius", "Amazonius", "Invictus", "Felix", "Pius").


title: Commodus

text: Kun Commodus oli nimennyt Rooman kaupungin uudelleen, kansa oli täysin kyllästynyt häneen. Keisarin loisteliaan elämäntyylin seurauksena valtion kassa oli tyhjillään, ja valtakunnan asukkaat kärsivät köyhyydestä ja paikoitellen nälänhädästä. Commoduksen huonosti organisoimalla armeijalla oli vaikeuksia pidätellä Rooman rajoja uhkaavia germaaniheimoja, ja senaatin tuen keisari oli menettänyt nostamalla senaattorien verotusta.


title: Commodus

text: Joukko ylhäisiä roomalaisia – mukaan lukien keisarin serkku ja rakastajatar Marcia – muodostivat salaliiton, jonka pyrkimyksenä oli Commoduksen salamurhaaminen. Alun perin salaliittolaiset järjestivät keisarille kutsut ja tarjoilivat hänelle myrkytettyä ruokaa, mutta Commodus oksensi ruoan pois eikä täten ehtinyt saada myrkytystä. Kun ensimmäinen salamurhayritys epäonnistui, salaliittolaiset värväsivät Narcissus-nimisen painijan kuristamaan Commoduksen hengiltä. On väitetty, että Commodus salamurhattiin sen takia, että hän oli suunnitellut astuvansa senaatin eteen gladiaattoriksi pukeutuneena vaatimaan itselleen konsulin arvonimeä.


title: Commodus

text: Commoduksella ei ollut jälkeläisiä, joten keisariksi nousi pretoriaanikaartin lahjonut Pertinax, joka kuitenkin pian joutui edeltäjänsä tavoin salamurhan uhriksi. Vaikka senaatti kirosi Commoduksen muiston, vuonna 195 keisari Septimius Severus yritti saada itselleen Marcus Aureliuksen suvun kannatuksen julistamalla Commoduksen jumalaksi. Nykyiset historioitsijat kuitenkin pitävät Commodusta erittäin huonona keisarina, jonka valtakaudella alkoi Rooman valtakunnan alamäki.


title: Commodus

text: Commoduksen hahmo esiintyy monissa antiikin Roomaa kuvaavissa elokuvissa, kuten esimerkiksi Ridley Scottin ohjaamassa historiallisessa toimintaspektaakkelissa "Gladiaattori" vuodelta 2000. Elokuvassa Joaquin Phoenixin esittämä Commodus kuvataan Marcus Aureliuksen vallanhimoisena ja sosiopaattisena poikana, joka murhaa isänsä saadakseen itselleen keisarin arvonimen. Elokuvan "Gladiaattori" Rooman valtahuonetta koskeva juoniosuus ei perustu kuitenkaan historiaan, vaan vanhempaan spektaakkelielokuvaan "Rooman valtakunnan tuho" (1964).


title: Fokker

text: Fokker oli hollantilaisen lentokonesuunnittelija Anthony Fokkerin (1890–1939) 21. heinäkuuta 1919 perustama lentokonetehdas.


title: Fokker

text: Fokker-Flugzeugwerke toimi Berliinin Johannisthalissa. Sen M.2-kone voitti Saksan keisarillisten ilmavoimien (pääesikunnan alainen toiminto, ei itsenäinen aselaji) tarjouskilpailun, ja yhtiöstä kasvoi vähitellen yksi Saksan suurimmista lentokonetehtaista. Vuonna 1913 tehdas muutti Schweriniin.


title: Fokker

text: Ensimmäisen maailmansodan alussa yhtiö teki yhtenä monista toimittajista erilaisia lentokoneita Saksan ilmavoimille. Kaupallinen läpimurto tuli sattumalta kesällä 1915, kun sodan osapuolet yrittivät kuumeisesti kehittää yksipaikkaisia hävittäjälentokoneita.


title: Fokker

text: Ranskalainen hävittäjälentäjä ja urheilusankari Roland Garros oli asennuttanut nopeaan Morane-Saulnier-yksitasoonsa ainutlaatuisen potkurin läpi ampuvan konekiväärin. Potkuriin oli ruuvattu metallivahvikkeet, jotka kimpouttivat niihin osuneet luodit syrjään. Garros pystyi näin lentämään viholliskoneiden kimppuun ketterällä yksipaikkaisella koneella, eikä hänen tarvinnut varoa ilmassa vaurioittavansa omaa potkuriaan tai siipiään. Aiemmin valtaosa aseistetuista sotakoneista oli ollut hitaita kaksipaikkaisia, joissa tähystäjä oli toiminut käsin suunnattavan konekiväärin ampujana.


title: Fokker

text: Saksalaisten onneksi Garros teki huhtikuussa 1915 pakkolaskun heidän puolelleen. Fokker-yhtiön insinöörit pääsivät heti tutkimaan sotasaaliskonetta.


title: Fokker

text: Yhtiö paranteli Garrosin ideaa. Se keksi mekaanisen tahdistuslaitteiston, joka esti konekiväärin laukeamisen silloin, kun potkurinlapa oli piipunsuun edessä. Uusi laite asennettiin Fokkerin kehittämään E.1-yksitasoon (E = Eindekker). Heinäkuusta 1915 alkaen tämä kevyt pieni hävittäjä alkoi kylvää tuhoa länsirintamalla vastustajan raskaiden ja hitaiden koneiden parissa.


title: Fokker

text: Fokkerin ”hittituotteen” menestyskausi kesti kevääseen 1916 asti. Vaikka E.1 oli lento-ominaisuuksiltaan oikukas kone, eikä tahdistinlaite toiminut täysin luotettavasti, mutta vastapuolellakaan ei ollut parempia tarjolla.


title: Fokker

text: Näin hyvän alkumenestyksen jälkeen Fokkerilla oli etulyöntiasema Saksan ilmavoimien seuraavissa tarjouskilpailuissa. Yhtiötä suosittiin, vaikka kilpailijoista (Albatross, Roland, Junkers jne.) moni olisi tehnyt teknisesti yhtä toimivia tai edistyksellisempiä malleja.


title: Fokker

text: Kuuluisin Fokkerin ensimmäisen maailmansodan konetyypeistä lienee ketterä Fokker Dr.I -kolmitaso. Ensimmäinen globaali ilmasodan sankari Manfred von Richthofen (”Punainen paroni”) käytti viimeisinä kuukausinaan ko. mallia.


title: Fokker

text: Teknisesti yhtiön onnistunein hävittäjä oli keväällä 1918 esitelty kaksitaso Fokker D.VII. Nopea, virtaviivainen ja kestävä vaneriverhoiltu kone oli niin pelätty vastustaja, että sodan jälkeen Saksaa kiellettiin nimeltä mainiten valmistamasta niitä.


title: Fokker

text: Seuraava malli, ylätaso Fokker D.VIII, olisi ollut vieläkin edistyksellisempi, mutta sitä Fokkerin tehtaat eivät ennättäneet saada kunnolla tuotantoon ennen Saksan häviötä.


title: Fokker

text: Hävinneen Saksan kaaoksessa ylijäämä-Fokkerit kulkeutuivat talvella 1918–1919 hämärien liikemiesten kauppavälineinä ympäri Eurooppaa. Samoin keinoin Fokkerin tehdas siirtyi Hollantiin. Yhtiön rahoittaja oli Steenkolen Handels Vereniging (nykyinen SHV Holdings), ja yhtiön nimi oli aluksi Nederlandse Vliegtuigenfabriek – Anthony Fokkerin osuus siitä piilotettiin Ententen viranomaisilta. Tämä oli Saksan varautumista rauhanehtoihin.


title: Fokker

text: Fokker avasi elokuussa 1919 Amsterdamissa tehtaan nimellä N.V. Nederlandse Vliegtuigenfabriek, ja sen pääomana oli 1,5 miljoonaa Hollannin guldenia. Anthony Fokker toi junalastin Fokker D.VII- ja C.I -sotilaskoneita sekä varaosia.


title: Fokker

text: 1930-luvulla Fokkerin matkustajakoneet olivat merkittävässä markkina-asemassa globaaleilla markkinoilla.


title: Fokker

text: Fokker rakensi sotilaskoneita vain Hollannin, Tanskan ja Suomen ilmavoimille. Suomen ilmavoimat oli harvinainen poikkeus: se osti muun muassa Fokker C.V-, Fokker C.X-, Fokker D.X- ja Fokker D.XXI -koneita.


title: Fokker

text: 1920-luvulla Fokkerin suurin menestys oli kolmimoottorinen F.VIIa/3m-matkustajakone (Trimotor), joka hallitsi Euroopan markkinoita, kunnes Saksan ja Yhdysvaltain kokometalliset matkustajakoneet saapuivat markkinoille 1930-luvun puolivälissä. Yhdysvaltoihin Fokker ei saanut myydä suoraan, vaan autoyhtiö Ford rakensi Fokker Trimotoria lisenssillä Ford Trimotor -nimellä.


title: Fokker

text: Toinen maailmansota tuhosi Fokkerin tehtaat, joita oli käytetty Saksan sotataloudessa.


title: Fokker

text: Vuonna 1946 Alankomaihin perustettiin Nederlands Instituut voor Vlietuigontwikkeling (NIV, vuodesta 1971 alkaen NIVR (R = Ruimtevaart), jolloin mukaan tulivat toi avaruusteollisuuden tutkimustarpeet), jonka tarkoitus oli lentokoneteollisuuden jälleenrakentaminen. Samana vuonna alkoi Fokker S-11 -koulukoneen kehitystyö – Hollannin ilmavoimat olivat luvanneet suunnittelun alussa tilata suuren määrän koneita, mikä loi pohjan tehtaan toiminnalle.


title: Fokker

text: Vuonna 1951 perustettiin uusi Fokkerin tehdas Amsterdamin Schipholin lentoaseman luo. Siellä rakennettiin muun muassa lisenssillä F-104 Starfighter (jonka kauppoihin liittyvästä lahjonnasta lankesi varjo kuningashuoneeseen, prinssi Bernhardiin, asti). Toinen tehdas sijaitsi Woensdrechtissä.


title: Fokker

text: Vuonna 1958 tuli myyntiin Fokker F-27 ”Friendship”. Siitä tuli luokkansa menestynein: sitä myytiin noin 800 kpl vuosina 1958–1986. F-27-konetta seurasivat Fokker F-28 ”Fellowship”, Fokker F50, Fokker F70 ja Fokker F100. F-27-konetta käytetään yhä sekä sotilas- että siviilikoneena. Suomen ilmavoimat käyttää sitä muun muassa laskuvarjojoukkojen kuljetuskoneena.


title: Fokker

text: Vuonna 1969 Fokker liittoutui Bremenissä toimivan Vereinigte Flugtechnische Werken (osa ERNOa) kanssa, jolla oli monikansallinen omistuspohja. Yhtymä kehitti epäonnistuneen syöttöliikennekoneen VFW-614:n. Euroopan avaruusjärjestö ESA tilasi ERNO-VFW-Fokker GmbH -yhtymältä kesäkuussa 1974 Spacelab-laboratorion NASAn avaruussukkulaan.


title: Fokker

text: 1990-luvun lopussa Schipholin lentoasemalla Amsterdamissa toiminut Fokker ajautui vaikeuksiin brasilialaisen Embraerin vallatessa moderneilla koneillaan Fokker Friendshipin kokoluokan markkinat. Yhtiö oli konkurssissa vuonna 1996.


title: Fokker

text: Hollantilainen Stork Fokker Aerospace Group -yhtiö jatkaa Fokkerin toimintaa mutta vain lentokoneiden osavalmistajana.


title: Fokker

text: Fokkerin avaruusosasto muuttui erilliseksi Dutch Space -yhtiöksi, joka siirtyi EADS:n omistukseen vuonna 2006.


title: Topi Vikstedt

text: Toivo (Topi) Alarik Vikstedt (12. kesäkuuta 1891 Viipuri – 6. toukokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen piirtäjä, pilapiirtäjä ja taidegraafikko, jota on pidetty yhtenä aikansa parhaista.


title: Topi Vikstedt

text: Vikstedtin vanhemmat olivat Viipurin vaivaistalon johtaja Nikolai Vikstedt – jonka suvussa oli paljon lasinpuhaltajia – ja Matilda o.s. Lindberg. Perhe oli kaksikielinen. Vikstedt kävi keskikoulun Viipurin reaalilyseossa ja opiskeli samanaikaisesti Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa. Sen jälkeen hän opiskeli 1909–1912 Helsingin Taideteollisuuskoulussa ja valmistuttuaan erinomaisin arvosanoin suoritti vielä lisäopintoja Kööpenhaminassa. Vuosina 1914–1916 Vikstedtillä oli De Tre -niminen yhteinen piirustustoimisto Harry Röneholmin ja Bruno Tuukkasen kanssa.


title: Topi Vikstedt

text: Vikstedt hankki lisätuloja piirtämällä pilakuvia lehtiin, aluksi etupäässä pilalehti "Tuulispäähän". Ruotsinkielisenä hän ajautui kuitenkin aatteelliseen ristiriitaan lehden johtajan Onni V. Tuiskun kanssa, joka halusi julkaisun suhtautuvan kriittisesti ruotsinkielisiin. Niinpä Vikstedt oli 1917 perustamassa taiteellisesti korkeatasoisena pidettyä pilalehti "Kerberosta", joka kokosi yhteen maan eturivin pilapiirtäjät. Vikstedt työskenteli lehden vastaavana päätoimittajana. Lehti ilmestyi ruotsinkielisenä vuoteen 1921 asti ja 1917–1918 myös suomenkielisenä painoksena. Sen jälkeen hän piirsi vielä ruotsinkieliseen "Garm"-lehteen ja toimitti 1925 kolmen numeron ikäiseksi jäänyttä omaa pilalehti "Puntaria". Pilapiirtäjänä Vikstedtiä on pidetty huomattavan mielikuvituksekkaana ja itsenäisenä, ja hän kokosi itselleen tuhansien lehtikuvien arkiston piirtämisen avuksi. Poliittisilta mielipiteiltään hän oli oikeistolainen mutta humoristina ymmärsi myös työväenliikettä – ainakin enemmän kuin jotkut kollegansa.


title: Topi Vikstedt

text: Vikstedt työskenteli vuosina 1916–1918 Suomen Taiteilijaseuran intendenttinä ja vuodesta 1921 taideteollisuuskoulun opettajana sekä vuodesta 1923 kustannusyhtiö Otavan taiteellisena johtajana. Hän tuli tunnetuksi pakinoitsija Ollin eli Väinö Nuortevan pakinakokoelmien, etenkin "Mustapartainen mies" -tarinoiden, kuvittajana. Myös Vikstedtin 1923 Gummerukselle tilaustyönä tehty "Nummisuutarien" kuvitus on ollut arvostettu Suomen taidehistoriassa. Otavan hankittua yksinoikeuden Vikstedtin töihin hän kuvitti muun muassa "Aitta"- ja "Joulukärpänen"-lehtiä. Viimeisinä vuosinaan hän suunnitteli kubistisia kirjankansia. Hän kuvitti myös Anna Kiven lastenkirjan.


title: Topi Vikstedt

text: Vikstedtin suurimmat maalaustyöt olivat Bruno Tuukkasen kanssa tehdyt Viipurin ravintola Pyöreän tornin seinämaalaukset 1923 ja Helsingin elokuvateatteri Capitolin kattokoristelu 1928. Vikstedt suunnitteli myös Akateemisen Karjala-Seuran (AKS) tunnuksen, jossa oli muurin takaa nouseva miekkaa pitelevä käsi. Hän piirsi kuvan alkujaan vuonna 1921 Itä-Karjalan kansannousua tukevaan Pro Carelia -julisteeseen ja toteutti sen pohjalta vuonna 1923 AKS:n rintamerkin.


title: Topi Vikstedt

text: Vikstedt joutui keväällä 1930 sairaalaan sydänvian vuoksi mutta hän livahtikin salaa kotiinsa. Hän kuoli sydänkohtaukseen vain 38-vuotiaana ollessaan kiiruhtamassa takaisin sairaalaan.


title: Topi Vikstedt

text: Topi Vikstedt avioitui vuonna 1918 tekstiilitaiteilija Karin Westlingin kanssa. Mosse Vikstedt oli nuorin heidän kolmesta pojastaan.


title: Georg Friedrich Händel

text: Georg Friedrich Händel [hendel] (Britanniassa George Frideric Handel; 23. helmikuuta 1685 Halle – 14. huhtikuuta 1759 Lontoo, Englanti) oli saksalaissyntyinen säveltäjä. Häntä on usein pidetty Johann Sebastian Bachin jälkeen merkittävimpänä 1700-luvun barokkisäveltäjänä. Händel loi uransa pääosin Englannissa, jossa hän toimi 1714 alkaen hovisäveltäjänä. Hänet tunnetaan parhaiten vokaaliteoksistaan, erityisesti oratorioistaan sekä oopperoistaan. Händelin toinen etunimi on kastetodistuksessa muodossa "Friederich", mutta "Friedrich" on vakiintuneempi muoto.


title: Georg Friedrich Händel

text: Vaikka Georg Friedrich Händel ja hänen ikätoverinsa Johann Sebastian Bach olivat kotoisin lähekkäisistä saksalaisista kaupungeista (Halle ja Eisenach) ja vaikka he toimivat aktiivisesti samoina vuosina, säveltäjät eivät koskaan henkilökohtaisesti tavanneet.


title: Georg Friedrich Händel

text: Händel syntyi Hallen kaupungissa Saksan itäosassa. Jo seitsemänvuotiaana hän hallitsi cembalon ja urut ja alkoi säveltää ensimmäisen kerran yhdeksänvuotiaana. Ensimmäiset musiikkitunnit hän sai Friedrich Wilhelm Zachaulta, joka vaikutti suuresti Händelin myöhempään tyyliin. Isänsä toiveesta hän alkoi opiskella lakia Hallen yliopistossa vuonna 1702 mutta keskeytti opinnot jo seuraavana vuonna siirtyäkseen viulunsoittajaksi Hampurin oopperaan. Siellä hän sävelsi muun muassa ensimmäiset oopperansa "Almiran" ja "Neron".


title: Georg Friedrich Händel

text: Vuosiksi 1707–1709 Händel matkusti opiskelemaan Italiaan, missä hän sävelsi italialaistyyppisiä oopperoita (muun muassa "Rodrigo" 1707 ja "Agrippina" 1709), kantaatteja ja oratorioita ("La Resurrezione" 1709 ja "Il Trionfo del Tempo" 1710), joiden ansiosta hän sai suosiota muuallakin Euroopassa. Italiassa Händel tutustui muiden muassa Arcangelo Corelliin sekä Alessandro ja Domenico Scarlattiin. Vuonna 1710 Händelistä tuli Hannoverin vaaliruhtinaan hovin kapellimestari. Samana vuonna hän vieraili Lontoossa, jossa hänen oopperansa "Rinaldo" sai hyvän vastaanoton.


title: Georg Friedrich Händel

text: Vuonna 1712 Händel muutti pysyvästi Lontooseen, jossa hän sai kuningatar Annalta 200 punnan vuotuisen palkan. Seuraavana vuonna hän sävelsi muun muassa kuningattaren syntymäpäivän kunniaksi oopperakonsertin "Ode for the Birthday of Queen Anne" ja Utrechtin rauhan kunniaksi luultavasti hovin toimeksiannosta kantaatin "Utrecht Te Deum". Vuonna 1714 Händelistä tuli Englannin hovisäveltäjä ja vuonna 1727 maan kansalainen. Saksan-vierailunsa aikana 1716 Händel sävelsi oratorion Heinrich Brockesin tekstiin. Vuonna 1723 hän muutti osoitteeseen 25 Brook Street, jossa asui lopun ikänsä.


title: Georg Friedrich Händel

text: Kaudelta 1717–1720 ovat peräisin 12 "Chandos-anthemia" sekä cembalosarjat ja konsertot opus 3. Vuonna 1719 Händelistä tuli oopperayhdistyksen Royal Academy of Musicin johtaja ja säveltäjä. Tältä ajalta ovat peräisin lukuisat oopperat, kuten "Radamisto", "Floridante", "Ottone", "Giulio Cesare", "Rodelinda", "Alessandro" ja "Admeto". Yhdistys meni vararikkoon 1728, tosin Händel jatkoi uuden yhdistyksen (New tai Second Academy of Music) toimintaa vuoteen 1733. Samana vuonna hän perusti uuden yrityksen ja sävelsi seuraavina vuosina muun muassa oopperat "Poro", "Ezio", "Orlando", "Ariodante", "Alcina", "Atalanta" ja "Berenice". Myös se meni konkurssiin vuonna 1737, ja saatuaan samana vuonna halvauskohtauksen säveltäjä lähti Aacheniin. Händelin palattua Lontooseen italialaistyyppiset oopperat olivat menneet pois muodista, ja hänen viimeisiksi oopperoikseen jäivät "Faramondo", "Serse", "Imeneo" ja "Deidamia".


title: Georg Friedrich Händel

text: Tietoisena oratorioidensa saamasta suosiosta Händel keskittyi nyt niiden säveltämiseen: niin sanotut "Englantilaiset oratoriot" "Saul", "Israel Egyptissä", "Messiah", "Samson", "Semele", "Joseph", "Judas Maccabeus", "Joshua", "Solomon" ja "Jephta" olivat oikeastaan hengellisiä oopperoita ilman näyttämötapahtumia. Vuonna 1749 esitettiin "Ilotulitusmusiikki" (HWV 348-351), jonka hän oli säveltänyt Aachenin rauhan kunniaksi. Sen ensiesitys oli katastrofi siinä mielessä, että konsertin aikana ilotulitteet sytyttivät tulipalon. Vuonna 1751 Händelin näkö alkoi heiketä, ja lopulta hän sokeutui vuonna 1753 täysin. Silti hän jatkoi yhä kapellimestarina ja sävelsi ja tarkisti teoksiaan J. C. Smithin avustuksella. Händel kuoli vuonna 1759 Lontoossa, jonne hänet myös haudattiin Englannin kuninkaiden kruunajaiskirkkoon Westminster Abbeyiin.


title: Georg Friedrich Händel

text: Händelin teokset mukailivat aikansa barokkityyliä, mutta olivat samalla persoonallisia. Tunnetuin hän on vokaaliteosten, lähinnä oopperoiden ja oratorioiden säveltäjänä, mutta myös monet hänen konserttonsa ovat saaneet suosiota viime aikoina. Säveltäjän kuoleman jälkeen vain oratorioiden suosio säilyi, ja oopperat vaipuivat unohdukseen osin jo säveltäjän elinaikana, mutta tulivat uudelleen yleisen kiinnostuksen kohteeksi 1960-luvulta lähtien. Seuraavien sukupolvien säveltäjistä esimerkiksi Joseph Haydn sekä Ludwig van Beethoven pitivät Händeliä suurimpana esikuvanaan, ja Mozart teki "Messias-oratoriosta" uuden sovituksen saksan kielelle.


title: Georg Friedrich Händel

text: Händel kehitti barokin italialaistyyppisen "opera serian" huippuunsa. Oopperat, joita hän ehti säveltää noin 50, perustuivat perinteen mukaisesti yleensä antiikin mytologisiin aiheisiin, ja ne olivat myös italiankielisiä, vaikka suurin osa niistä esitettiinkin Englannissa. Händelin oopperat olivat pitkään unohduksissa mutta ne on löydetty 1900-luvulla uudelleen, ja ne kuuluvat nyt arvostetuimpien oopperoiden joukkoon. Tunnetuin oopperoista on mahdollisesti "Julius Caesar", joka käsittelee Julius Caesarin ja Kleopatran suhdetta.


title: Georg Friedrich Händel

text: Händel sävelsi 23 oratoriota. Niistä kuuluisin on "Messias-oratorio", jota esitetään usein joulun ja pääsiäisen aikaan. Sitä pidetään yhtenä suurimmista kuoroteoksista, ja se on esitetyimpiä kuoroteoksia. Oratorioista toiseksi tunnetuin on "Solomon". Säveltäjän muita vokaaliteoksia ovat hengelliset kantaatit ja hymnit sekä maalliset kantaatit, aariat, duetot ja triot. Hieman oopperatyylin sävelletty "Dixit Dominus" (1707) on kenties Händelin tunnetuin hengellinen vokaalimusiikin teos oratorioiden jälkeen. Teos syntyi Italiassa aikana, jolloin auktoriteetit olivat kieltäneet oopperamusiikin teon.


title: Georg Friedrich Händel

text: Händel sävelsi myös runsaasti soitinmusiikkia, joista tunnetuimpia ovat "Vesimusiikki" ("Water Music", 1717), "Ilotulitusmusiikki" ("Music for the Royal Fireworks", 1749), concerto grossot opus 3 ja opus 6 sekä urkukonsertot. Hän sävelsi myös kamarimusiikkia, kuten triosonaatteja ja sonaatteja erilaisille soolosoittimille ja basso continuolle.


title: Georg Friedrich Händel

text: Saksalainen musiikintutkija ja Hallen musiikkiyliopiston professori Bernd Baselt julkaisi vuosina 1978–1986 kolmena niteenä Händelin teosluettelon ("Händel-Werke-Verzeichnis", lyhenne HWV). Luettelo on Händelin tuotannon temaattinen luettelo. "Händel-Werke-Verzeichnis" ei ole kronologinen, toisin sanoen HVW 1 ei ole Händelin ensimmäinen eikä HWV 612 Händelin viimeinen teos, vaan luettelointi on jaettu eri alueisiin. Toisaalta Händelin tuotannossa on numeroimattomia, virheellisesti attribuoituja ja muunnelmina pidettyjä teoksia, jotka luettelomerkinnöissä on täydennetty lisämerkinnöin, esim. HWV 251 ad.


title: Georg Friedrich Händel

text: Englantilainen urkuri ja säveltäjä Samuel Arnold (1740–1802) oli aikaisemmin vuosina 1787–1797 koonnut Händelin tuotantoa, kunnes Saksan Händel-seura julkaisi kattavamman Händel-Gesellschaft-edition vuosina 1858–1902 ("G. F. Händel's Werke", tunnetaan lyhenteellä HG). Händel-Gesellschaft-laitos sisälsi kuitenkin puutteita, ja Julius Rietz (1812–1877) ja Max Seiffert tekivät siihen useita korjauksia. Georg-Friedrich-Händel-Gesellschaftin vuodesta 1955 julkaisema laaja, autenttisuuteen pyrkivä "Hallische Händel-Ausgabe" pyrkii korjaamaan ja täydentämään aiemman kokonaisedition puutteet.Vuosiluku viittaa oopperan ensiesitykseen.


title: Sähkönkuljetusteoria

text: Sähkönkuljetusteoria on tiiviin aineen fysiikan haara, jossa tarkastellaan miten sähkö kulkeutuu johteissa ja puolijohteissa ja mitkä ovat sähkön kuljetusta kuvaavat pääilmiöt. Teoria pohjautuu 1800-luvulla kokeellisesti havaittuihin lakeihin, niistä tärkeimpänä Ohmin laki. 1900-luvulla kvanttimekaniikan kehityksen myötä nämä havainnot pystyttiin yhdistämään johteiden mikroskooppisiin ominaisuuksiin. Johtavuusominaisuuksien mukaan aineet voidaan jakaa kolmeen pääluokkaan: johteisiin, puolijohteisiin ja eristeisiin. Tyypillinen määritelmä tulee sähkönvastuksen lämpötilariippuvuudesta matalissa lämpötiloissa: jos vastus kasvaa lämpötilan kasvaessa, kyseessä on johde, jos se laskee, joko puolijohde tai eriste. Jälkimmäisten kahden erottelu ei ole yhtä selkeää: Tyypillisesti puolijohteissa johtamiseen tarvittavaa energia saadaan kokoon jo huoneenlämpötilassa tapahtuvista termisistä eksitaatioista, tai se saadaan aikaan rikastamalla puolijohteita epäpuhtausatomeilla. Eristeissä vastuksen oleelliseen pienentämiseen tarvittava energia on tätä suurempi.


title: Sähkönkuljetusteoria

text: Erityisesti metalliatomeista tehdyt kappaleet johtavat sähköä myös matalissa lämpötiloissa: niiden johtavuus on äärellinen myös nollalämpötilassa. Lisäksi tyypillisesti niiden johtavuus riippuu lämpötilasta vain heikosti. Metallien johtavuutta kuvaamaan ensimmäisen toimivan mikroskooppisen teorian teki Paul Drude. Niin kutsutun Druden kaavan mukaan johtimen vastusta kuvaa kaava


title: Sähkönkuljetusteoria

text: missä "n" on johtavuuselektronien tiheys, "e" on elektronin varaus, "m" on elektronin massa ja "τ" kuvaa aikaa jossa elektroni menettää oleellisen osan liikemäärästään. Vaikka teoria tehtiin jo ennen aineen mikroskooppisten ominaisuuksien tarkkaa kuvausta ja kvanttimekaniikan kehitystä, se kuvaa hämmästyttävän hyvin tyypillisten johteiden johtavuusominaisuuksia: tosin toisin kuin Drude oletti, "m":n paikalla pitää käyttää elektronin tehollista massaa sen lepomassan sijaan ja "τ":n paikalla kidehilan hilavirheiden väliseen matkaan elektroneilta kuluvaa aikaa eikä kidehilan hilavakiota vastaavaan matkaan kuluvaa aikaa. Molemmissa suureissa Drude teki samaa luokkaa olevan virheen, mistä syystä hänen teoriansa toimi hyvin.


title: Sähkönkuljetusteoria

text: Tärkeimpiä elektronien kuljetusominaisuuksia kuvaavia mikroskooppisia tai niistä johdettuja teorioita ovatErityisesti matalissa lämpötiloissa tai pienissä johteissa Ohmin lakiin tulee useita korjauksia, tai se ei lainkaan toimi. Tärkeimpiä tällaisista ilmiöistä ovatSähkönjohtavuuden lisäksi on tärkeää kuvata miten metallien johtavuuselektronit kuljettavat lämpöä, tai miten lämpötilaero voi johtaa äärelliseen sähkövirtaan. Tämänkaltaisten lämpösähköisten ilmiöiden teoriassa kuvataan siis sähköisen johtavuuden lisäksi lämpötilaeron aikaansaamaa lämpövirtaa kuvaavaa lämmönjohtavuutta sekä lämpösähkökertoimia kuten lämpösähköinen voima (engl. thermopower tai thermoelectric power), joka kertoo kuinka suuren jännite-eron lämpötilaero saa aikaan kun sähkövirta häviää, sekä Peltier-kerroin, joka määrää jännitteen aikaansaaman lämpövirran.


title: Sähkönkuljetusteoria

text: Keskimääräistä virtaa kuvaavan Ohmin lain lisäksi on kehitetty teorioita virran kohinalle eli aikariippuville muutoksille keskiarvonsa ympärillä.


title: Voimanosto

text: Voimanosto on kolmesta eri nostomuodosta koostuva kilpailulaji, jossa lasketaan jokaisen nostomuodon maksimisuoritukset yhteen. Parhaimman yhteistuloksen saavuttanut kilpailija voittaa. Voimanoston kolme nostomuotoa ovat jalkakyykky, penkkipunnerrus ja maastaveto (maastanosto).


title: Voimanosto

text: Joka nostomuodossa on kolme nostoyritystä ja kilpailijan tulee saada ainakin yksi hyväksytty nosto jokaisesta nostomuodosta. Nostot suoritetaan edellä esitetyssä järjestyksessä siten, että jalkakyykky on ensimmäinen ja maastaveto viimeinen nostomuoto. Jos kaksi kilpailijaa saavuttavat saman yhteistuloksen, ratkeaa sijoitus kevyemmän kilpailijan hyväksi. Kilpailijat jaetaan painoluokkien mukaisiin sarjoihin jonka lisäksi nuorille ja veteraaneille on olemassa omat sarjansa.


title: Voimanosto

text: Kolmen nostomuodon yhteistuloskilpailujen ohella järjestetään myös erillisiä yhden nostomuodon kilpailuja penkkipunnerruksessa ja maastanostossa sekä näiden lajien yhteistuloskilpailuja (Push-Pull).


title: Voimanosto

text: Voimanostoa, jossa tukea antavat varusteet ovat kiellettyjä, kutsutaan raw tai klassiseksi voimanostoksi.


title: Voimanosto

text: Voimanosto eroaa painonnostosta, jossa kilpailija pyrkii kahdella kädellä "temmaten" ja "työntäen" nostamaan mahdollisiman suuren painon. Voimanosto kehittyi painonnoston voimaharjoitteista omaksi lajikseen 1970-luvun alussa. Alun perin maastavedon tilalla voimanostossa oli hauiskääntö.


title: Voimanosto

text: Suomessa toimii kaksi lajiliittoa: Suomen Voimanostoliitto (SVNL) ja Finland Powerlifting Organisation (FPO).


title: Voimanosto

text: SVNL toimii kansainvälisen International Powerlifting Federationin (IPF) alaisuudessa. Ammattilaisliitoksi kutsuttu FPO tekee yhteistyötä International Powerlifting Associationin (IPA), World Association of Benchers and Deadlifters (WABDL), Global Powerlifting Alliancen (GPA) ja Global Powerlifting Committeen (GPC) kanssa. Lajiliittojen säännöt eroavat muun muassa varusteiden ja punnitusten osalla. SVNL nostajat kuuluvat Suomen Anti-Doping toimikunnan (ADT) testauksen alle, koska saavat valtion tukea. FPO:n nostajia testataan, mutta testaus ei ole ADT:n alaista.


title: Elagabalus

text: Varius Avitus Bassianus (n. 203/204 – 11. tai 13. maaliskuuta 222), keisariksi tultuaan Marcus Aurelius Antoninus, oli Rooman keisari vuosina 218–222. Hänet tunnetaan paremmin nimillä Elagabalus tai Heliogabalus. Elagabalusta on sanottu Rooman omalaatuisimmaksi keisariksi.


title: Elagabalus

text: Elagabaluksen isoäiti Julia Maesa oli toimelias nainen, ja todennäköisesti päävastuussa siitä, että Elagabaluksesta tuli keisari. Hän myös oli kulisseissa keskeinen vallankäyttäjä koko keisarikauden ajan. Toinen voimanainen oli hänen tyttärensä ja Elagabaluksen äiti Julia Soaemias Bassiana.


title: Elagabalus

text: Elagabalus oli syyrialaisen Emesan kaupungin auringonjumalan Elah-Gabalin ylipappi, josta hän sai lisänimensä. Hänestä tuli keisari 15 vuoden iässä. Kun keisari saapui Roomaan 219, hänen mukanaan tuli suuri joukko syyrialaista hoviväkeä. Keisarin eksoottiset tavat herättivät pian pahennusta. Elagabalus yritti tehdä jumalastaan Rooman pääjumalan ilman menestystä. Auringonjumalat olivat tuttuja roomalaisille, mutta tämän jumalan palvontamenot eivät. Keisari mm. tanssahteli kivipaaden ympärillä ja yritti naittaa Minervan Elagabalille. Hän myös solmi lyhytaikaisen avioliiton Vestan neitsyen Aquilia Severan kanssa tarkoituksenaan saada tämän kanssa jumalallisia lapsia. Tämä oli roomalaisille hirveä pyhäinhäväistys.


title: Elagabalus

text: Elagabaluksella oli myös sadistisia taipumuksia; Hän saattoi huvitella tappamalla illallisvieraitaan. Väkijoukkoon hän saattoi vapauttaa myrkyllisiä käärmeitä tai heittää kultaa kadulle vain nähdäkseen kuinka sitä keräämään ryhtyneet ihmiset tallautuivat kuoliaaksi.


title: Elagabalus

text: Äiti ja isoäiti yrittivät löytää keisarille roomalaisen puolison kapinamielialan hillitsemiseksi. Elagabalusta vain eivät naiset liiemmin liikuttaneet. Tarinan mukaan Elagabaluksen käskyläiset kiersivät Roomaa etsimässä isoilla sukuelimillä varustettuja miehiä keisarille. Elagabaluksen kerrotaan myös seisoskelleen huoneensa ovella alastomana, ohi kulkeville miehille rivouksia huudellen. Homoseksuaalisuus ei ollut sinänsä Roomassa tuomittavaa, pikemminkin säännönmukaista, mutta Elagabaluksen virhe oli esiintyä naisellisesti.


title: Elagabalus

text: Julia Maesa sai tarpeekseen. Pretoriaanikaarti murhasi Elagabaluksen ja hänen äitinsä Julia Soaemiaksen.


title: Natriumlauryylisulfaatti

text: Natriumlauryylisulfaatti eli SDS (CHNaOS, "sodium dodecyl sulphate", "sodium lauryl sulphate", "SLS") on erittäin yleisesti kosmetiikassa käytetty pinta-aktiivinen aine eli "tensidi". Sitä käytetään erityisen laajalti hammastahnoissa ja shampoissa, samoin siitä etoksyloimalla saatavaa natriumlauryylieetterisulfaattia.


title: Natriumlauryylisulfaatti

text: Natriumlauryylisulfaatti aiheuttaa esimerkiksi hammastahnoissa tahnan vaahtoutumisen, mikä saattaa ärsyttää joillakin ihmisillä limakalvoja ja aiheuttaa suun limakalvon haavaumia eli "aftoja".


title: Natriumlauryylisulfaatti

text: Biokemiallisessa tutkimuksessa natriumlauryylisulfaattia käytetään muun muassa analysoitaessa proteiineja SDS-PAGE-menetelmällä.


title: Natriumlauryylisulfaatti

text: Natriumlauryylisulfaatista käytetään myös nimityksiä "dodekyylinatriumsulfaatti", "natriumdodekyylisulfaatti" ja "lauryylinatriumsulfaatti".


title: Natriumlauryylisulfaatti

text: Natriumlauryylisulfaatin moolimassa on 288,4 g/mol, sulamispiste 204 °C (477 K), liukoisuus veteen 20 °C:ssa 15 g/100 ml ja CAS-numero 151-21-3.


title: Natriumlauryylisulfaatti

text: Natriumlauryylisulfaatti ärsyttää silmiä, ihoa sekä hengitysteitä ja saattaa aiheuttaa afta-haavaumia.


title: Natriumlauryylisulfaatti

text: Natriumlauryylisulfaatti heikentää makuaistia makean perusmaun osalta. Tämän vuoksi esimerkiksi appelsiinimehu maistuu erilaiselta natriumlauryylisulfaattia sisältävän hammastahnan käytön jälkeen.


title: Hydroviljely

text: Hydroviljely, hydroponiikka tai vesiviljely on kasvien kasvatustekniikka, jossa multaa käytetään kasvualustassa vain osittain (puolihydro) tai sitä ei käytetä lainkaan (täyshydro). Mullan sijasta käytetään erilaisia väliaineita, jotka antavat kasville tukea, suojaavat juuria valolta sekä kuivumiselta sitomalla ravinneliuosta itseensä. Aeroponisessa tekniikassa väliainetta ei käytetä lainkaan, vaan juuria sumutetaan suljetussa tilassa hienojakoisella ravinneliuoksella. Hydroviljely ei sovi kaikille kasveille.


title: Hydroviljely

text: Hydroviljely voidaan myös jakaa kahteen ryhmään: passiivinen vesiviljely ja aktiivinen vesiviljely. Jako riippuu siitä miten kasvien kastelu ja ravinteiden annostelu on järjestetty. Perinteinen altakasteluruukku voidaan myös toteuttaa ilman multaa, eli ilman orgaanista väliainetta ja täyttääkin täten vesiviljelyn määritelmän. Tässä tapauksessa vesi kuitenkin seisoo paikallaan astiassa passiivisesti. Toisena esimerkkinä passiivisesta tekniikasta voidaan pitää kelluvaa lauttaa, jossa kasvit saavat veden ja ravinteen myös seisovasta vedestä.


title: Hydroviljely

text: Aktiivisessa vesiviljelyssä vesi kiertää järjestelmässä yleensä pumpun avulla. Vesikierto hapettaa veden mikä on tärkeää, kun kasvin juuret ovat vedessä. Vettä voidaan hapettaa myös erillisellä ilmapumpulla. Vesikierto sekä veden hapetus ilmapumpulla voidaan myös yhdistää samassa järjestelmässä, jolloin kasvatustehoa saadaan lisättyä. Aktiivisessa vesiviljelyssä kasvit kasvavat yleensä tehokkaammin, kuin passiivisessa vesiviljelyssä.


title: Hydroviljely

text: Tomaatin kanssa vesiviljelyperiaatteella on saatu hyviä tuloksia. Menetelmä soveltuu myös Ruokotraakkipuulle eli Lucky bamboolle.


title: Hydroviljely

text: Hydroviljelyssä vältetään monia multakasvatuksen haittapuolia, esimerkiksi homeitiöitä ja loiseläimiä. Tämän vuoksi monia hydroviljeltyjä kasveja voi suositella jopa allergikoille.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Entinen merijalkaväen sotilas Lee Harvey Oswald ampui Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn (1917–1963) Dallasissa, Texasissa 22. marraskuuta 1963 hänen matkatessaan autosaattueessa vaimonsa Jacqueline Kennedyn kanssa. Kennedy oli neljäs salamurhassa surmansa saanut Yhdysvaltain presidentti.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Murhaa tutki kymmenen kuukauden ajan Warrenin komissio. Sen raportin mukaan murhasta vastasi Lee Harvey Oswald, joka oli toiminut yksin ja ampui kuolettavat kiväärinlaukaukset työpaikaltaan Texasin koulukirjavarastosta. House Select Committee on Assassinations (HSCA) päätyi tutkimuksissaan 1976–1979 esittämään, että ampujia oli suurella todennäköisyydellä kaksi. Kansallisen tiedeakatemian vuonna 1982 julkaiseman raportin mukaan HSCA:n akustiikkaan liittyvä johtopäätös on täysin virheellinen, eikä akustinen aineisto raportin mukaan tue oletusta toisen ampujan olemassaolosta. Murhasta on esitetty lukuisia salaliittoteorioita.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Presidentti Kennedy oli voittanut niukalla enemmistöllä presidentinvaalit vuonna 1960. Voiton hänen edukseen ratkaisi Texasin osavaltio. Kennedyn varapresidenttiehdokas Lyndon B. Johnson oli suosittu senaattori Texasista. Vuoden 1960 vaaleissa voitto oli kuitenkin ollut äärimmäisen tiukka. Vuoden 1964 presidentinvaaleja silmällä pitäen Kennedy päätti yhdessä Johnsonin kanssa lähteä laajalle Texasin kiertueelle.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Kuukautta aikaisemmin Dallasissa Yhdysvaltain YK-suurlähettiläs Adlai Stevenson oli joutunut uhkaavaan tilanteeseen väkijoukon edessä ja Salainen palvelu oli huolestunut saattueen turvallisuudesta. Sekä presidentti Kennedy itse että presidentin turvallisuudesta vastannut salainen palvelu olivat ottaneet esille salamurhayrityksen mahdollisuuden murhapäivän aamuna.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Perjantaina 22. marraskuuta Texasin kiertue saapui Dallasiin. Autosaattue lähti lentokentältä Texasin kuvernööri John Connallyn otettua presidenttiparin vastaan ja heidän asetuttua presidentin Lincoln Continental -avoautoon. Lähes tunnin kestänyt kiertomatka keskustassa oli juuri loppumassa, kun autosaattue saapui Dealey Plaza -aukiolle puolenpäivän aikaan.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Kello 12.30 kajahtivat kuolettavat kiväärinlaukaukset kohti presidenttiä. Autosaattueen kohdalla Abraham Zapruder kuvasi autosaattuetta kaitafilmikameralla, tallentaen ainoan koko tapahtuman sisältävän kuvatallenteen. Presidentin auto hiljensi vauhtiaan ensimmäisen laukauksen jälkeen ja viimeisen laukauksen jälkeen kiihdytti nopeasti pois paikalta. Ampumisen jälkeen presidentin vaimo Jacqueline Kennedy kiirehti šokissa auton takakontin päälle poimimaan sinne lennähtäneen presidentin kallonpalasen.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Presidentti Kennedy kiidätettiin Parklandin sairaalaan, jossa hänet todettiin kuolleeksi. Varapresidentti Johnson vannoi presidentin virkavalan presidentin lentokoneessa, Air Force Onessa, matkalla takaisin Washington DC:hen.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Laukaustenvaihdossa haavoittui kriittisesti myös samassa autossa etupenkillä istunut Texasin kuvernööri John Connally, joka selviytyi vammoistaan. Lääkärit totesivat jälkeenpäin, että kuvernöörin vaimo oli ottanut loukkaantuneen miehen syliinsä ja samalla auttanut rinnassa olevaa haavaa sulkeutumaan (ilmaa ei päässyt enää suoraan rintaonteloon luhistuneen oikean keuhkopussin ympärille) ja näin auttanut miehensä pelastamisessa.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Autosaattuetta seurannut James Teague sai vähäisen haavan oikeaan poskeensa seistessään 80 metrin päässä tapahtumapaikasta. Vamma johtui luodin aiheuttamasta kimmokkeesta sen osuessa tien reunukseen.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Lee Harvey Oswald pidätettiin runsas tunti murhan jälkeen dallasilaisen poliisin murhasta. Myöhemmin samana iltana häntä syytettiin myös presidentti Kennedyn murhasta. Oswald itse kiisti osallisuutensa murhaan ja väitti joutuneensa syntipukiksi. Oswald ei koskaan joutunut oikeuden eteen, sillä vain kaksi päivää myöhemmin dallasilainen yökerhonomistaja Jack Ruby ampui Oswaldin Dallasin poliisiasemalla 70 poliisin edessä, suoran tv-lähetyksen aikana.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Presidentti Johnson asetti korkeimman oikeuden puheenjohtaja Earl Warrenin johdolla komission tutkimaan presidentti Kennedyn salamurhaa. Komissio totesi 10 kuukauden tutkimusten perusteella, että Lee Harvey Oswald oli yksin vastuussa salamurhasta, eikä komissio löytänyt todisteita kotimaisesta tai ulkomaisesta salaliitosta.


title: John F. Kennedyn salamurha

text: Komission raporttia on kritisoitu erittäin paljon ja vuonna 1976 perustettu House Select Committee on Assassinations (HSCA) päätyi tutkimuksissaan esittämään vuonna 1979, että ampujia oli suurella todennäköisyydellä kaksi ja luoteja ammuttiin neljä; Lee Harvey Oswald ampui Carcano-kiväärillään kolme kertaa osuen toisella ja kolmannella luodilla, joka oli kuolettava. Toinen, tuntematon henkilö ampui järjestyksessä kolmannen luodin, joka ei osunut. Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian vuonna 1982 julkaiseman raportin mukaan HSCA:n akustiikkaan liittyvä johtopäätös on virheellinen, eikä akustinen aineisto raportin mukaan tue oletusta toisen ampujan olemassaolosta.


title: Jack Ruby

text: Jack Ruby, oikealta nimeltään Jacob Leon Rubenstein, (25. maaliskuuta 1911 Chicago, Illinois – 3. tammikuuta 1967 Dallas, Texas) oli Dallasissa asuva juutalainen yökerhojen omistaja. Hän murhasi presidentti John F. Kennedyn salamurhasta epäillyn Lee Harvey Oswaldin 24. marraskuuta 1963 Dallasin poliisiaseman pysäköintihallissa. Tapaus oli maailman ensimmäinen suorassa televisiolähetyksessä tapahtunut murha.


title: Jack Ruby

text: Ruby kertoi Warrenin komissiolle saaneensa pakkomielteen murhata Oswald otettuaan Preludin-nimistä lääkettä ja luettuaan lehdestä, että Jacqueline Kennedy saattaa joutua palaamaan Dallasiin todistamaan Oswaldin oikeudenkäynnissä. Ruby halusi kertomansa mukaan tappaa Oswaldin pelastaakseen Kennedyn lesken oikeudenkäynnin aiheuttamalta tunnepaineelta. Hän epäili myös, ettei Oswald mahdollisesti olisi saanut ansaitsemaansa rangaistusta oikeudessa sekä että myös juutalaisillakin olisi tarvittaessa rohkeutta toimia. Mitkään tutkimukset eivät ole osoittaneet, että Oswaldin murhan takana olisi ollut salaliitto, vaan motiivina pidetään yksittäisen ihmisen tunnekuohua.


title: Jack Ruby

text: Ruby tuomittiin harkitusta murhasta kuolemaan maaliskuussa 1964. Hänen asianajajansa saivat tuomion kumottua väittämällä, ettei hän saanut reilua oikeudenkäyntiä Dallasissa johtuen asian saamasta valtavasta julkisuudesta. Uusi oikeudenkäynti oli määrä pitää Wichita Fallsissa. Ennen uuden oikeudenkäynnin alkua Ruby sairastui keuhkokuumeeseen, ja hän joutui sairaalaan 9. joulukuuta 1966. Päivää myöhemmin hänellä todettiin laajalle levinnyt syöpä maksassa, keuhkoissa ja aivoissa.


title: Jack Ruby

text: Ruby kuoli keuhkoveritulppaan vankilassa 3. tammikuuta 1967.


title: Vesiviljely

text: Vesiviljely ("akvakulttuuri") on vesieliöiden kontrolloitua kasvattamista meri-, murto- ja sisävesissä. Vesiviljelyssä tuotetaan kaloja, äyriäisiä, nilviäisiä sekä leviä ja vesikasveja. Kalankasvatus on selvästi suurin vesiviljelyn ala ja se on noussut merkittäväksi tekijäksi avovesikalastuksen rinnalle. Kasvatuksen osuus on tällä hetkellä n. 29 % maailman kalastuksen kokonaistuotannosta. Sen odotetaan kasvavan rajusti tulevaisuudessa.


title: Vesiviljely

text: Maailman kalojen ja selkärangattomien vesieläinten kasvatuksesta vuonna 2010 89% tapahtui Aasiassa, 60% yksin Kiinassa. Maailmanlaajuisesti eniten viljellään useita sisävesikalalajeja, erityisesti karppilajeja. FAO:n vuoden 2012 tilastoinnissa maailman eniten tuotetut vesiviljelylajit, niiden tuotantomäärät (miljoonia tonneja) ja viljelyn arvo miljardeissa dollareissa olivat:Vesiviljelyn yleiset periaatteet ovat peräisin pikemmin maanviljelyksestä ja karjankasvatuksesta kuin kalastuksesta. Vesiviljelyyn liittyy aina luonnonolosuhteiden muuttelu, joka voi yksinkertaisimmillaan käsittää luonnonlajien siirtoa parempiin kasvuoloihin sekä erilaisten suojaavien ja pyydystystä helpottavien rakenteiden tekemistä. Työvaiheita vesieläinten kasvattamisessa ovat poikasten kasvattaminen ja sitten niiden istuttaminen viljely-ympäristöön. Pisimmälle viedyssä intensiiviviljelyssä käytetään erityisiä viljelykäyttöön jalostettuja eliölajeja täydellisesti kontrolloiduissa kasvatusoloissa.


title: Vesiviljely

text: Vesiviljelmät voidaan jakaa viiteen päätyyppiin:


title: Juha Vainio

text: Juha Harri ”Junnu” Vainio eli Juha ”Watt” Vainio (10. toukokuuta 1938 Kotka – 29. lokakuuta 1990 Gryon, Sveitsi) oli suomalainen laulaja-lauluntekijä, iskelmäsanoittaja sekä kansakoulunopettaja. Hän ehti tehdä 2 433 sanoitusta tai sävellystä ja levytti itse 245 laulua, ja häntä pidetäänkin viihdemusiikin monitoimimiehenä ja yhtenä Suomen tuotteliaimmista sanoittajista Reino Helismaan ja Vexi Salmen ohella.


title: Juha Vainio

text: Vainio aloitti uransa 1960-luvun alussa, ja se kesti aina hänen kuolemaansa asti. Hän asui synnyinkaupunkinsa Kotkan lisäksi useita vuosia Helsingissä ja Espoossa. Viimeiset vuotensa Vainio vietti Gryonissa Sveitsissä, missä hän kuoli sydänkohtaukseen lokakuussa 1990. Hänet on haudattu sukuhautaan Hietaniemen hautausmaalle.


title: Juha Vainio

text: Vainion itse esittämistä kappaleista tunnetuimpia ovat muun muassa ”Albatrossi”, ”Vanhojapoikia viiksekkäitä”, ”Käyn ahon laitaa”, ”Vanha salakuljettaja Laitinen” ja ”Kotkan poikii ilman siipii”. Hänen sanoittamiaan, mutta muiden esittämiä kappaleita ovat muun muassa ”Kolmatta linjaa takaisin”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Tahdon olla sulle hellä”, ”Rööperiin”, ”Mun sydämeni tänne jää”, ”Muisto vain jää”, ”Jokainen päivä on liikaa”, ”Piilopaikka”, ”Keskiyön aikaan”, ”Tunti vain”, ”Käyn uudelleen eiliseen”, ”Aikaan sinikellojen”, ”Viisitoista kesää”, ”Koskaan et muuttua saa”, ”Jossain”, ”Tuulen tie”, ”Pieni nukke”, ”Kuusamo”, ”Silloin vasta kaiken saan”, ”Viimeinen hetki” sekä ”Hyvää huomenta Suomi”.


title: Juha Vainio

text: Lisänimi ”Watt” liittyi Vainion ensimmäisen soololevyn kappaleeseen ”Paras rautalankayhtye” (1964), jonka esittäjäksi ilmoitettiin singlepussissa ”Juha ’Watt’ Vainio ja hänen Sähkötarkastuslaitoksen hyväksymä, sarjaan kytketty orkesterinsa”. Lisänimeä ei koskaan käytetty yksin, vaan aina muodossa Juha Watt Vainio.


title: Juha Vainio

text: Juha Vainion vanhemmat olivat Tauno ja Kaarina (o.s. Miettinen) Vainio. Tauno Vainion isän Emil Vainion (s. 1881) alkuperäinen sukunimi oli Alajääski, mutta hän vaihtoi nimensä pian vuosisadan vaihduttua Vainioksi. Tauno Vainion suvussa oli paljon urheilijoita, ja myös Kaarina Vainiolla oli urheilutaustaa. Juhan setä oli urheilija Pauli Vainio. Tauno ja Kaarina menivät kihloihin vuonna 1937. Tauno Vainio toimi Vuoksenniskalla suojeluskunnan aluepäällikkönä, ja hänet tunnettiin periaatteissaan tiukkana miehenä. Kaarina Vainio oli käynyt keskikoulun, ja Tauno Vainio oli valmistunut kauppateknikoksi.


title: Juha Vainio

text: Juha Harri Vainio syntyi 10. toukokuuta 1938 Kotkassa Tauno ja Kaarina Vainion esikoiseksi. Hänen ensimmäinen lapsuudenkotinsa oli kuitenkin nykyisen Imatran Vuoksenniskalla. Myöhemmin perheeseen syntyi vielä kaksi lasta, Marja (s. 1944) ja Markku (s. 1946).


title: Juha Vainio

text: Pieni Juha oli innokas laulaja, ja naapurit pyysivät häntä usein laulamaan.


title: Juha Vainio

text: Kun talvisota alkoi, Juha oli vielä liian nuori ymmärtääkseen tapahtumia. Isä Tauno joutui lähtemään sotaan reservin kapteenina, ja Juha muutti äitinsä kanssa tämän vanhempien luo Metsolaan, Kotkaan. Aikuisena Vainio muisti sota-ajasta lähinnä ilmahälytykset ja ihmisten hädän. Hän on kertonut pelänneensä enemmän naapurin naisia kuin sotaa, mutta on toisaalta myöntänyt, että sota jätti henkisiä haavoja. Näitä tuntemuksia kuvaa hänen laulunsa ”Eräänlainen sotaveteraani” (albumilla "Sellaista elämä on"). Juha joutui usein evakkoon äitinsä kanssa, koska Kotka oli satamakaupunki ja sitä pommitettiin usein. He olivat muun muassa äidin serkkujen perheen luona, ja Juha ystävystyi äitinsä serkun Olli Miettisen kanssa, joka oli kuusi vuotta Juhaa vanhempi. Kaarina Vainion ainoa veli Mauno kuoli sodassa.


title: Juha Vainio

text: Juhan perhe muutti vuonna 1945 omakotialueelle Metsolaan. Siellä he asuivat vuoteen 1950 asti, minkä jälkeen he muuttivat Kotkan keskustaan Kotkansaarelle. Vainio vietti omasta mielestään kauneimman lapsuusaikansa Metsolassa. Siellä hän tapasi muun muassa neljä vuotta vanhemman Nestori Miikkulaisen, jonka nimeä hän myöhemmin käytti laulussa ”Vanhojapoikia viiksekkäitä”. Ystäviensä kanssa hän kävi usein Kotkan satamassa. Hän piti merestä paljon läpi elämänsä.


title: Juha Vainio

text: Juhalla todettiin lapsena synnynnäinen sydänvika, jota ei ollut havaittu heti syntymän jälkeen. Hänen huulensa sinersivät, ja hän hengästyi epätavallisen nopeasti. Juha leikattiin vuoden 1949 alussa. Samoihin aikoihin hänen äitinsä oli hoidettavana tuberkuloosin vuoksi, mutta hän parani. Juhaa pidettiin aluksi aikuisten osastolla, kenties leikkauksen vakavuuden takia, mutta myöhemmin hänet siirrettiin lastenosastolle toipumaan. Hän pääsi pian kotiin ja alkoi parantua.


title: Juha Vainio

text: Juha Vainion koulunkäynti ei alkanut erityisen hyvin. Hän turhautui koulunkäyntiin ja oli kerran luvatta pois kolme viikkoa. Kansakoulun jälkeen Juha meni Kotkan lyseoon. Samoihin aikoihin hänen perheensä muutti Metsolasta Kotkansaarelle. Kouluaikoina Vainion paras ystävä oli Risto ”Tiso” Warjus, joka oli häntä kaksi vuotta vanhempi. Molemmat lauloivat Kotkan lyseon kuorossa. Lyseoaikoina Vainio sai lempinimen Junnu. Junnuksi kutsuttiin alun perin musiikinopettaja Arvo Vainiota, koska hänellä oli yhtä iso nenä kuin Junnu-nimisellä sarjakuvahahmolla. Myöhemmin Junnu-nimi siirtyi toiselle Vainiolle eli Juhalle.


title: Juha Vainio

text: Viisitoistavuotiaana Vainio oli varma, että hänestä tulisi kirjailija. Hän luki jo nuorena runousoppia käsittelevän kirjan, ja myöhemmin hän on sanonut, että sääntöjä oli helppoa rikkoa, kun ne kerran oli oppinut. Hänen kirjoittajanlahjansa tulivat ilmi jo lyseon äidinkielen ainekirjoituksissa. Toisaalta opettajien suhtautuminen oli melko ristiriitaista; eräs opettaja ei antanut kerran arvosanaa ollenkaan, koska hänen mielestään Juhan kirjoittamaa pakinaa ei voinut pitää ollenkaan ainekirjoituksena. Vaikka ainekirjoitus sujui, muu koulunkäynti oli Juhalle pakkopullaa. Hän oli jo lähellä lopettaa koulunkäynnin, mutta rehtori sai puhuttua hänet ympäri. Juha tosin siirtyi Inkeroisten yhteiskouluun, ja pian myös Risto Warjus siirtyi samaan kouluun. Lopulta Vainio menestyi koulussa lähinnä vain laulussa ja urheilussa.


title: Juha Vainio

text: Vuoden 1957 paikkeilla Vainion perhe muutti Kotkansaarella lähelle satamaa. Seuraavan kerran he muuttivat kuitenkin jo muutaman vuoden kuluttua, sillä kertaa Sibeliuksenpuiston lähelle.


title: Juha Vainio

text: Juha Vainio harrasti urheilua jo lapsena, vaikka hän kärsikin sydänviasta ennen leikkausta. Hän piti paljon jalkapallosta ja koripallosta, joita Kotkassa pelattiin paljon. Hän myös hyppäsi korkeutta yhdessä Tiso Warjuksen kanssa. Leikkauksen jälkeen Juhan peruskunto oli rapistunut, mutta hän sai urheilulla sen paranemaan nopeasti.


title: Juha Vainio

text: Juha Vainio oli kiinnostunut musiikista ja alkoi vähitellen kulkea muusikkopiireissä 1950-luvun puolessavälissä. Jazzmusiikin keskus Kotkassa oli Fennia-ravintola, jossa soittivat myös Vainion äidin serkku Olli Miettinen ja Keijo Laitinen. Vaikka Vainio oli vielä alaikäinen (ikäraja tuolloin oli 21 vuotta), hän onnistui livahtamaan ravintolaan. Hän esitteli muusikoille sanoituksiaan ja pääsi joskus soittamaan pianoa. Olli Miettinen sai lempinimekseen Fennian keisari, ja hänelle järjestettiin mitä ihmeellisimpiä ”keisarillisia” menoja, esimerkiksi hänet kruunattiin vuonna 1958. Kruunauksen teemana oli ”Työtä työttömille, viinaa Miettiselle”. Vainio on kertonut, että hänen ystävänsä muistavat hänen olleen lähes aina rahaton. Hän rupesi juomaan pikku hiljaa yhä enemmän ja kerjäsi ystäviltään ryyppyjä.


title: Juha Vainio

text: Kun Vainion perhe asui loppuvuodesta 1956 Keskuskadulla, naapurissa asui hänen muusikkoystävänsä, kolme vuotta vanhempi Heikki Kauppinen. Vainio tutustui musiikkiharrastuksen kautta myös Erkki Liikaseen, joka soitti rumpuja. Vainiolla ja hänen ystävillään oli kuitenkin erilainen musiikkimaku: muun muassa Olli Miettinen ja Reijo ”Rempo” Tani kuuntelivat jazzia, kun taas Vainio piti iskelmämusiikista. Moni Vainion ystävistä päätyi lopulta hänen lauluihinsa; esimerkiksi ”Vanha salakuljettaja Laitinen” on nimetty Keijo Laitisen mukaan.


title: Juha Vainio

text: Syksyllä 1957 Vainio kävi armeijan kutsunnoissa, kun hän oli seitsemännellä eli lukion toiseksi viimeisellä luokalla. Hän ei kuitenkaan halunnut mennä armeijaan heti ylioppilaskirjoitusten jälkeen vaan halusi saada itselleen ensin kunnon ammatin. Seuraavana keväänä hän pääsi lukion viimeiselle luokalle ja päätti kesälomalla lähteä Pariisiin ystävänsä Pekan kanssa. Vainion piti kirjoittaa vuoden 1959 keväällä ylioppilaaksi, mutta hän sai ruotsista improbaturin ja valmistui vasta syksyllä.


title: Juha Vainio

text: Fenniassa Juha Vainio tapasi myös tulevan vaimonsa Taina Kaukosen. Seurustelun alkuvaiheissa Juhan sisko Marja Vainio sai toimia viestinviejänä. Kun Taina tuli alkuvuodesta 1960 raskaaksi, Juhan vanhemmat pitivät tulevalle isälle puhuttelun, ja niin Juha ja Taina menivät naimisiin kesällä 1960. Poika syntyi saman vuoden lokakuussa, ja hänen nimekseen tuli Ilkka. Seuraava lapsi Sami syntyi jo vuonna 1961, Kalle 1963 ja Kati 1967. Aluksi nuoripari asui Juhan vanhempien luona, mutta kun Juha pääsi Helsinkiin opiskelemaan, pariskunta muutti sinne. Juha valmistui 1962 kansakoulunopettajaksi.


title: Juha Vainio

text: Juha Vainio opetti aluksi Myllykosken (nyk. Kouvola) Yläpään kansakoulussa yläluokkia. Oppilaat kutsuivat häntä tuttavallisesti Junnuksi. Hänen opetuksensakin oli melko rentoa, ja hän laulatti oppilailla aamuisin aamuvirren sijasta ”Saku Sammakon”. Oppilaat muun muassa söivät ja katselivat jääkiekkoa Vainion luona. Vainio joutui kuitenkin menemään armeijaan alkuvuodesta 1964, ja opettajan työt saivat toistaiseksi jäädä. Vainio oli saanut jonkin verran mainetta sanoituksillaan, joten hänen tehtäväkseen annettiin sanoittaa Karjalan Prikaatin uusi marssilaulu, ja tehtävää varten hän sai armeijasta lomaakin. Vainio pääsi armeijasta 26-vuotiaana syksyllä 1964.


title: Juha Vainio

text: Vainioon vaikuttivat musiikillisesti Tapio Rautavaara, Georg Malmstén ja Henry Theel. Hän halusi nuorena kovasti muusikoksi ja opetteli soittamaan auttavasti, vaikkei hänestä varsinaista muusikkoa tullutkaan. Vainio rupesi tekemään sanoituksia huomattuaan, että ystävien yhtyeet tarvitsivat niitä, ja tekstit toivat hänelle jonkin verran mainetta. Vainio oli ennen kaikkea sanoittaja. Hän ehti tehdä sanat arviolta noin 2 500 julkaistuun kappaleeseen, joista suurimman osan on levyttänyt joku toinen artisti. Vainio on sanoittanut paljon Toivo Kärjen sävellyksiä mutta tehnyt myös käännössanoituksia ulkomaisiin kappaleisiin. Hän kuitenkin luopui jossain vaiheessa käännöstekstien tekemisestä, koska niistä maksettiin vain kertakorvaus eikä rojalteja soittomäärän mukaan.


title: Juha Vainio

text: Kun Spede Pasanen oli aloittamassa uraansa, hän pyysi Vainiota ja tämän soittajakavereita tekemään kanssaan ”Ruljanssiriihi”-ohjelmaa radioon. Yhtye suostui, ja Speden siirryttyä radiosta televisioon soittajat seurasivat mukana. He olivat mukana muun muassa "Speden saluunassa" ja "50 pienessä minuutissa".


title: Juha Vainio

text: Vainio pääsi Erkki Liikasen avulla tekemään levyjä Finndisc-yhtiölle. Kappale ”Paras rautalankayhtye” valmistui vuonna 1964, ja samaan aikaan Vainio sai lisänimensä Watt, joka oli levyn kannessa. Vainio pääsi sanoittamaan useita kappaleita eri esittäjille, ja hän teki yhteistyötä muun muassa Katri Helenan kanssa. Vuonna 1965 Juha Vainion vanhemmat ja sisarukset muuttivat Helsinkiin. Samoihin aikoihin Vainio muutti perheensä kanssa Espooseen, missä hän asui lopulta yli 25 vuotta. Vuonna 1966 hän menetti hyvän ystävänsä, kun Olli Miettinen kuoli vain 34-vuotiaana.


title: Juha Vainio

text: Katri Helena oli laulanut Vainion sanoittamat ”Mistä löydän ystävän” ja ”Maanantaitangon” vuonna 1963 eli jo ennen Vainion armeija-aikoja. Armeijan jälkeen Vainio tutustui Sauvo Puhtilaan eli Saukkiin, joka kertoi, että Yleisradio tarvitsisi sanoittajia. Vainio oli tuolloin melko halukas jättämään opettajan tehtävät, ja hän alkoi tehdä yhteistyötä Reino Markkulan kanssa. Markkulan säveltämä ja Vainion sanoittama ”Sä kuulut päivään jokaiseen” annettiin Eino Grönille laulettavaksi, ja siitä tuli hitti.


title: Juha Vainio

text: Vainio työskenteli paljon, sillä hän toimi sanoittajana Fazerilla kuukausipalkalla ja teki samalla omia kappaleita. Hänen suomeksi sanoittamiaan kansainvälisiä hittejä ovat muun muassa Dannyn esittämä ”Piilopaikka” ja The Firstin esittämä ”Nyt meni hermot”, joka nosti yhtyeen suureen suosioon. Vainio kuitenkin myöhästeli sovituista studiosessioista, mikä ärsytti yhtyeitä ja levy-yhtiön johtoa. 30-vuotiaana Vainio teki erään tunnetuimmista käännöstöistään, Fredin esittämän kappaleen ”Kolmatta linjaa takaisin”. Menestys oli myös The Beatlesin kappaleen ”Penny Lane” suomenkielinen versio ”Rööperiin”, jonka levytti Pepe Willbergin johtama Jormas-yhtye.


title: Juha Vainio

text: Tilaustöiden ohella Vainio loi näyttävän soolouran vaikka ei pitänytkään itseään laulajana eikä säveltäjänä vaan ennen kaikkea sanoittajana. Hän kuitenkin sävelsi monia lauluja. Alkuun hän teki yhteistyötä Pertti Metsärinteen yhtyeen kanssa, ja he levyttivät kappaleen ”Hum-Boogie”. Vainion ensimmäisiä omia kappaleita olivat lisäksi ”Jos vain saisin nastahampaan takaisin” vuodelta 1964, ”Suolaa, suolaa, enemmän suolaa” ja ”Juhannustanssit” vuodelta 1965. Vainion ensimmäinen levyjulkaisu oli vuonna 1966 "Juha ”Watt” Vainio", jolla nuo kappaleet olivat. Levy ei varsinaisesti ollut studioalbumi vaan ennemminkin singlekokoelma.


title: Juha Vainio

text: 1960-luvun puolenvälin kappaleista suosiota saivat ”Sellanen ol’ Viipuri” ja ”Turistit tuppukylään”. Lisäksi Vainio teki Erik Lindströmin kanssa menestyskappaleen ”Herrat Helsingin”. Kun Finndisc myytiin Scandialle, Vainion ja Lindströmin yhteistyö päättyi. Vainio tutustui pian Jaakko Saloon Saukin kautta, kun Saukki etsi itselleen jatkajaa Scandiassa. Hän alkoi tehdä yhteistyötä säveltäjä Toivo Kärjen kanssa, joka oli menettänyt hovisanoittajansa Reino Helismaan tammikuussa 1965.


title: Juha Vainio

text: 1960-luvun lopun ja 1970-luvun alun tunnettuja kappaleita olivat muun muassa ”Suomi–Ruotsi” ja paljonkin kritiikkiä osakseen saanut ”Matkarakastaja” vuodelta 1971. Aikaisemmat levyt olivat olleet singlekokoelmia, mutta Vainion ensimmäinen varsinainen albumi ilmestyi vuonna 1972. "Viisari värähtää" -albumi sisältää muun muassa nimikappaleen ”Viisari värähtää” ja ”Kaunissaari”, jonka Vainio levytti myöhemmin useampaankin kertaan. Se oli myös hänen seuraavalla, vuonna 1975 julkaistulla albumillaan "Tulin, näin ja soitin". ”Matkarakastaja” ja ”Viisari värähtää” olivat Vainion varhaisimpia julkaistuja sävellyksiä, mutta hän ryhtyi säveltämään kunnolla vasta 1970-luvun lopusta lähtien.


title: Juha Vainio

text: Vuonna 1966 Vainio tutustui Vexi Salmeen ja Irwin Goodmaniin, ja he tekivät kesäkiertueen nimeltä ”Kansalle mitä kansa haluaa”. Joskus kuitenkin kävi niin, että Vainio oli liian juovuksissa esiintyäkseen. Vuonna 1968 ilmestyi Reijo Tanin kanssa tehty singlekokoelma "Juha ”Watt” Vainio ja Reijo Tani", jolla ovat muun muassa Vainion ja Kärjen yhteistyön tuloksena syntyneet ”Kauhea kankkunen” ja ”Vanha salakuljettaja Laitinen”. Vuonna 1970 hän alkoi kirjoittaa pakinoita Gunnar Mattssonin kanssa.


title: Juha Vainio

text: Vainio ryhtyi uudestaan opettajaksi 1970-luvun alussa. Vainio keksi kaikille oppilaille lempinimet, ja oppilaat vastaavasti kutsuivat häntä Junnuksi. Lisäksi hän keksi mitä erikoisimpia rangaistuksia. Vainion ja oppilaiden kerrotaan tulleen hyvin toimeen keskenään.


title: Juha Vainio

text: Opettajan pesti kuitenkin päättyi, kun koulutarkastaja tuli vierailulle. Hän löysi useita virheitä, kuten roskia lattialla ja oppilaita pureskelemassa purukumia, eikä hän pitänyt Vainion myöhästelystä ja tekemättömistä paperitöistä. Vainio joutui jättämään opettajan työn, mutta järjesti oppilaille vielä luokkaretken kiitokseksi.


title: Juha Vainio

text: Vainio käytti jatkuvasti yhä enemmän alkoholia. 1960-luvun lopulla hän oli tavallisesti Tapion Tuopissa muun muassa Gunnar Mattssonin ja Aarre ”Arska” Elon kanssa. Hänellä oli mukanaan usein taskumatti siltä varalta, että juominen pääsisi muuten loppumaan. Yhtenä syynä juomiseen pidetään sitä, että Vainion perhe-elämä alkoi mennä huonompaan suuntaan. Vainion alkoholinkäyttö ei kuitenkaan ollut poikkeuksellista hänen tuttavapiirissään, missä moni muukin joi liikaa. Tekstit valmistuivat silti aina ajallaan.


title: Juha Vainio

text: Vainion ystävät Heikki Kauppinen ja Reijo Tani olivat lopettaneet juomisen vuonna 1972. Vainio aluksi ihmetteli tätä. Kun Vexi Salmi tuli hänen työkaverikseen Fazerille vuonna 1970, Vainio ja Salmi joivat paljon yhdessä ja olivat silloin tällöin krapulaisinakin töissä. Kerran Vainion oli pitänyt tehdä erääseen mainoslauluun teksti, mutta hän oli unohtanut. Kun sanat sitten piti saada valmiiksi, Vainiolla oli liian kova krapula. Lopulta Salmi auttoi tekemällä sanat Vainion sävellykseen. 1970-luvulla Vainion alkoholinkäyttö lisääntyi lisääntymistään, ja hänen vanhempansa seurasivat tilannetta voimattomina sivusta. Kerrotaan, että Vainio ei suostunut menemään nukkumaan, ellei hänellä ollut viinaa sängyn alla, ja hänellä piti aina olla pullo mukana. Vainio alkoi kuitenkin itse ymmärtää, ettei voisi jatkaa samalla tavalla. Kesällä 1975 hän oli täysin kyllästynyt juomiseensa ja halusi alkoholista eroon. Vainion mieleen jäi, kun jalkapalloilija Kai Pahlman kerran totesi: ”Katos, sinäkin olet vielä elossa!” Loppuvuonna 1975 hän pysyi nelisen kuukautta raittiina, kunnes ratkesi taas hetkeksi juomaan. Lopullisesti juominen jäi tammikuussa 1976.


title: Juha Vainio

text: Vainio sai tukea ystäviltään, jotka olivat muutamia vuosia aikaisemmin itse lopettaneet juomisen, kuten Osmo ”Osku” Kanervalta. Eino Grön, joka oli Vainion ystävä, päätti tämän esimerkkiä seuraten myös raitistua ja onnistuikin puolitoista vuotta myöhemmin. Vainio ei kuitenkaan halunnut, että häntä olisi sanottu raittiiksi, vaan piti itseään alkoholistina, joka oli lopettanut ryyppäämisen. Raitistumisen jälkeen Vainion sanoituksista tuli vakavampia ja herkempiä, mutta hän teki yhä myös humoristisia kappaleita.


title: Juha Vainio

text: Vaikka Vainio oli lopettanut juomisen, hän suhtautui alkoholiin suvaitsevaisesti ja pystyi viettämään iltaa ystäviensä kanssa, vaikka he joivatkin alkoholia. Lisäksi hän säilytti kotonaan alkoholijuomia ystäviään varten. Hän ryhtyi käsittelemään juomista myös lauluissaan. Raitistuminen ei kuitenkaan parantanut perhe-elämää, ja Juha ja Taina Vainio päätyivät avioeroon.


title: Juha Vainio

text: Avioeron jälkeen Juha Vainion elämä alkoi vähitellen muuttua. 1970-luvun loppupuoliskolla ja 1980-luvulla hänen luomistahtinsa oli kiivaimmillaan ja hän ryhtyi sanoittamisen lisäksi myös säveltämään. Hän työskenteli paljon Veikko Samulin ja Jaakko Salon kanssa, ja Salo alkoikin sovittaa Vainion itse esittämiä kappaleita.


title: Juha Vainio

text: Vainion vuonna 1976 julkaistu "Kansi kiinni ja kuulemiin" -levyn kappale ”Jawohl, jawohl” sai kritiikkiä osakseen, koska siinä arvosteltiin Lapissa käyviä saksalaisturisteja. Albumilla on tosin myös herkkä laulu ”Mä uskon huomispäivään”. Muita levyn tunnettuja kappaleita ovat ”Playboy 60 v”, ”Suomi–Ruotsi” ja ”Taas lapsuuden maisemiin”.


title: Juha Vainio

text: 1970-luvun lopulla Vainio alkoi tosissaan säveltää, mutta hän oli julkaissut sävelmiään jo vuosikymmenen alussa. Hänen varhaisimpia sävellyksiään ovat muun muassa ”Matkarakastaja” ja ”Viisari värähtää”. Vuosikymmenen lopun tunnetuimpia sävellyksiä on kesäinen ”Käyn ahon laitaa”, joka julkaistiin samannimisellä albumilla vuonna 1979. Vaikka Vainio oli tuolloin jo raitistunut, hän lauloi silti alkoholiin liittyviä kappaleita. Vainio alkoi tehdä myös paljon herkempiä kappaleita, mikä näkyy hänen seuraavilla albumeillaan. Vuonna 1981 julkaistu "Albatrossi ja sorsa" sisältää yhden Vainion suosituimmista kappaleista, ”Albatrossin”. Kappaleen teemana on kadotettu nuoruus. Toinen albumin herkistä kappaleista on ”Apteekin ovikello”, johon Vainio sai idean Tapio Rautavaaralta. Muita tunnettuja kappaleita olivat ”Panaman konsuli” ja ”Kun mä rupesin ryyppäämään”.


title: Juha Vainio

text: Vuonna 1976 julkaistiin kasettina joukko Vainiolta tilattuja pornolauluja. Vainio teki osan kappaleista ja myös lauloi niitä. Kaikki muusikot esiintyivät salanimillä, ja Vainion salanimi oli Junnu Kaihomieli. Useassa laulussa on jokin tuttu melodia, joiden tekijänoikeussuojat olivat jo umpeutuneet: esimerkiksi kappale ”Kumi-Roope” on rivompi versio kansanlaulusta ”Rosvo-Roope”. Vuonna 1979 Vainio oli mukana tekemässä myös toista kasetillista näitä ralleja. Kappaleet julkaistiin CD:llä vasta vuosina 1992 ja 1997 nimellä "Pahojen poikien lauluja 1–2" ja "Porno-ooppera / Pahojen poikien lauluja 3". Levyt myivät kultaa.


title: Juha Vainio

text: Vainio teki vuonna 1982 yhteistyötä kehonrakentaja Kike Elomaan kanssa. He lauloivat yhdessä Vainion sanoittaman, singlenäkin julkaistun laulun ”Kunto nousee sullakin”. Singlen b-puolella oli Elomaan yksin laulama ”Pokkana ja paikallaan”. Vuonna 1983 Delta julkaisi albumin "Sellaista elämä on", joka sisältää suuren määrän Vainion tunnetuimpia omia kappaleita: ”Vanhojapoikia viiksekkäitä”, ”Ei ole Kööpenhamina kuin ennen”, ”Sellaista elämä on”, ”Kotkan poikii ilman siipii” ja ”Yleisessä saunassa”. Vuonna 1985 julkaistu "Elämää ja erotiikkaa" jäi viimeiseksi studioalbumiksi, jonka Vainio sai valmiiksi eläessään. Myös sillä on paljon tunnettuja ja suosittuja kappaleita, kuten ”Aleks ja Jaan”, ”Heiskasen kanssa kun heiluttiin” ja ”Yksinäinen saarnipuu”.


title: Juha Vainio

text: Vainio oli alkanut avioeronsa jälkeen seurustella Pirkko Heikkalan kanssa. Heidät vihittiin 27. joulukuuta 1981 Kuusamon kirkossa. Heille syntyi vuonna 1983 tytär, Suvi. Pari muutti Sveitsiin 1980-luvun loppupuolella. Vuonna 1988 Vainio täytti viisikymmentä vuotta, ja hänelle järjestettiin juhlakonsertti, johon osallistuivat muun muassa Katri Helena, Eino Grön ja Pave Maijanen.


title: Juha Vainio

text: Vainiolla oli myöhemmin sydänongelmia, ja hänen sisarensa Marja on muistellut, kuinka hän usein laittoi kätensä sydämen kohdalle. Hän oli tehnyt testamenttinsakin jo valmiiksi. Kerran Vainio lähti työasioiden takia Floridaan ja pyysi ystävänsä, säveltäjä Veikko Samulin mukaan. Kesken lennon Vainio kiiruhti vessaan. Samuli ei kuitenkaan huolestunut ennen kuin lentohenkilökunta kuulutti lääkäriä. Vainion taskussa ollut sydänlääkepurkki oli auennut, ja tabletit olivat sekoittuneet pastillien kanssa. Vainio oli vahingossa ottanut paljon lääkettä, ja syke alkoi hidastua. Lentoemäntä kuitenkin ymmärsi tilanteen, sai Vainion oksentamaan ja pelasti tämän hengen.


title: Juha Vainio

text: Vainio sai sydänkohtauksen kotonaan Gryonissa Sveitsissä 29. lokakuuta 1990. Hän oli katsonut vaimonsa Pirkon kanssa elokuvaa kuolemaa edeltäneenä iltana. Pirkko heräsi Juhan huutoon. Lääkäri soitettiin paikalle, mutta mitään ei ollut enää tehtävissä. Hänen viimeiset sanansa vaimolleen olivat: ”Ei saa hermostua.” Juha Vainio kuoli vaimonsa syliin. Hän oli kuollessaan 52-vuotias. Vainio siunattiin Veveyn kaupungissa ja haudattiin Hietaniemen hautausmaalle sukuhautaan.


title: Juha Vainio

text: Vain päivää ennen kuolemaansa Vainio oli ystävystynyt jääkiekkovalmentaja Juhani Tammisen kanssa ja ollut illallisella tämän perheen kanssa 28. lokakuuta. Tammisen mukaan Vainio oli ollut hyvässä kunnossa. Seuraavan viikon alussa Tamminen oli soittanut Suomeen ystävälleen, joka kertoi lukeneensa iltapäivälehtien lööpeistä, että Vainio oli kuollut.