title: Sandra Bullock

text: Bullock muutti Los Angelesiin ja sai useita pieniä rooleja pienen budjetin elokuvissa. Ensimmäinen ison budjetin elokuva oli Sylvester Stallonen tähdittämä toimintaelokuva "Demolition Man" vuonna 1993. Bullockin läpimurtorooli on pääosa elokuvassa "Speed" vuonna 1994. Tämän jälkeen Bullock on esiintynyt useissa menestyselokuvissa, kuten Oscar-palkitussa elokuvassa "Crash". Vuoden 2010 Oscar-gaalassa Bullock voitti parhaan naispääosan Oscarin roolisuorituksestaan elokuvassa Elämä pelissä. Samana vuonna Bullock vastaanotti myös vuoden huonoimman naispääosan Razzie-palkinnon elokuvasta All About Steve.


title: Sandra Bullock

text:
Bullock on valittu "People"-lehden maailman 50 kauneimman ihmisen listalle vuosina 1996 ja 1999.
Bullock oli naimisissa moottoripyöräohjelmia televisiossa juontavan Jesse G. Jamesin kanssa, mutta avioliitto päättyi maaliskuussa 2010.


title: Sandra Bullock

text: Bullock asui 12. ikävuoteen asti Saksassa. Hänellä on edelleen myös Saksan kansalaisuus.


title: Sandra Bullock

text: Bullock adoptoi Louis-nimisen poikalapsen huhtikuussa 2010 sekä marraskuussa 2015 Laila-nimisen tytön.


title: Metsäkallio

text: Metsäkallio () on kaupunginosa, yksi uusimmista asuinalueista Vaasassa ja sijaitsee Kotirannan ja Kivihaan pohjoispuolella. Metsäkalliolla sijaitsee talvikunnossapidetty hiihtolatu.


title: RoboCop

text: RoboCop (myös suomennettu nimellä "Tulevaisuuden poliisi") on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut science fiction -toimintaelokuva, jonka on ohjannut Paul Verhoeven. Kaksi Oscar-ehdokkuutta saanut elokuva kertoo RoboCop-nimisestä kyborgista, joka on tapetun poliisin ruumiista rakennettu robotinkaltainen poliisi. Elokuvalle on tehty kaksi jatko-osaa. RoboCopista on tehty myös sarjakuvia, kaksi televisiosarjaa, kaksi piirettyä ja videopelejä.


title: RoboCop

text: Elokuvan raaka väkivalta johti elokuvan kieltämiseen monissa maissa. Suomessa elokuva kiellettiin ilmestymisvuonnaan 1987. Valtion elokuvatarkastamo hyväksyi elokuvan esitettäväksi kolmen yrityksen jälkeen 06.04.1988, tuloksena versio, josta oli leikattu 7 minuuttia 10 sekuntia. Suomessa julkaistiin vuonna 1996 versio, josta oli leikattu liian väkivaltaisiksi katsottuja kohtia, jolloin ikäraja laski tasolle K-16. Vuonna 2002 leikatut kohtaukset palautettiin ja ikäraja nousi jälleen tasolle K-18.


title: RoboCop

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Robocopin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: RoboCop

text: Elokuva sijoittuu lähitulevaisuuden Detroitiin, missä rikollisuus on karannut käsistä. Kaupunkia valvoo suuryhtiön alaisuudessa toimiva yksityistetty poliisilaitos. Yhtiö haluaa rakentaa uuden "Delta Cityn" vanhan Detroitin tilalle. Ennen kuin projekti voi alkaa, kaupunki pitää kuitenkin siivota rikollisuudesta. Alex J. Murphy -nimisen kuolleen poliisin kehon ympärille rakennetaan metallinen suojus, jota ei läpäise juuri minkäänlainen luoti. Samalla hänen muistinsa tyhjennetään. Näin syntyy RoboCop: puoliksi ihminen, puoliksi kone. Myöhemmin RoboCop alkaa kuitenkin muistaa osia edellisestä elämästään Alex Murphyna.


title: RoboCop

text: Elokuvan käsikirjoittanut Neumeier kertoi saaneensa idean RoboCopiin kulkiessaan Blade Runner -julisteen ohi. Hän kysyi ystävältään, mistä elokuvassa oli kyse. Tämä kertoi juonen kertovan robotteja metsästävästä poliisista, mistä Neumeier sai ensimmäisen ajatuksen robottipoliisista.


title: RoboCop

text: Yrittäessään myydä yhdessä kirjoittamaansa käsikirjoitusta Hollywoodissa Neumeier ja Miner juuttuivat sattumalta lentokoneterminaaliin useiksi tunneiksi korkea-arvoisen elokuvajohtajan kanssa. Keskustelun aikana he saivat tämän suostumaan heidän ideansa toteuttamiseen elokuvaksi.


title: RoboCop

text: Elokuvasta tuli samalla hollantilaisohjaaja Paul Verhoevenille ensimmäinen suuri Hollywood-projekti hänen muutettuaan Alankomaista Yhdysvaltoihin etsimään laajempia mahdollisuuksia Hollywoodista. Omassa maassaan Verhoeven oli yksi kuuluisimmista ohjaajista vuosikymmenten ajan jo ennen muuttamistaan Yhdysvaltoihin. Alun perin hän oli saatuaan tarjouksen ohjata RoboCop-elokuva heittänyt lähes suoraan käsikirjoituksen roskiin, koska se oli hänen mielestään typerä. Verhoevenin vaimo kuitenkin kehotti häntä harkitsemaan asiaa uudelleen. Verhoeven suostui ja luki käsikirjoituksen läpi tarkemmin ajatuksen kanssa, jolloin hän huomasikin juonen olevan syvällisempi, mitä hän oli aluksi ajatellut. Ennen Verhoevenin tuloa elokuvan ohjaajaksi paikkaa oli tarjottu Alex Coxille.


title: RoboCop

text: Itse hahmo sai vaikutteita Judge Dreddista, sekä Marvel Comicsin Rautamiehestä, joka taisteli ensimmäisissä tarinoissaan useimmiten kommunismia vastaan. Tässä valossa myös RoboCop nähdään vallankumouksellisena versiona, kuten Rautamies. Vaikka Neumeier ja Verhoeven ilmoittivat olevansa poliittisesti vankasti vasemmalla, Neumeierin vasemmistolaiset ystävät pitivät elokuvaansa fasistisena. Kuitenkin tuottaja Jon Davison viittasi elokuvan 20-vuotispäivän DVD:llä elokuvan sanoman olleen "fasismi liberaaleille", poliittisesti liberaali elokuva oli tehty mahdollisimman väkivaltaisella tavalla.


title: RoboCop

text: Ohjaaja Verhoeven harkitsi aluksi päärooliin Rutger Haueria, jonka kanssa hän oli työskennellyt useissa elokuvissa, sekä toisena vaihtoehtona oli Michael Ironside. Lisäksi Arnold Schwarzenegger oli ehdokkaana päärooliin, mutta Verhoeven lopulta luopui heistä hahmon asun perusteella. Hän tarvitsi laihan näyttelijän asun vuoksi, jolloin Verhoeven valitsi ilman koe-esiintymistä Peter Wellerin. Weller harjoitteli rooliaan varten robotin liikkumista neljän kuukauden ajan yhdessä pantomiimikko ja koreografi Moni Yakimin kanssa. Ensimmäiset kuvaukset olivat Wellerille turhauttavia, sillä hän joutui viettämään useita tunteja maskeerauksessa ja asun sisällä oleminen oli erittäin uuvuttavaa kuumuuden vuoksi.


title: RoboCop

text: Verhoeven kertoi myös valintaansa Kurtwood Smithin ja Ronny Coxin päävihollisiksi. Cox tunnettiin ennen elokuvaa useimmiten "kilteistä" rooleista, kuten myös Smith, joka alun perin tuotiin koe-esiintymään Clarence Boddickerin lisäksi Dick Jonesin roolia varten.


title: RoboCop

text: Elokuvan kuvaukset alkoivat kesällä 1986 ja se kesti aina elokuun kuudennesta päivästä lokakuun puoleen väliin. Murphyn kuolema kuvattiin vasta tammikuussa 1987. Suurin osa elokuvan kaupunkikuvauksista kuvattiin Dallasin keskustassa, koska ohjaaja Verhoevenin mielestä kaupungissa on maailman futuristisimmat rakennukset. Dallas Cityn kaupungintalon edustaa käytettiin ulkoisesti kuvitteellisena OCP:n päämajana. Lisäksi mukana käytettiin matte painting -tekniikkaa, jotta rakennus saatiin näyttämään korkeammalta.


title: RoboCop

text: Peter Weller joutui käyttämään tilapäisasua, kun varsinainen RoboCop-asu oli noin kolme viikkoa myöhässä aikataulusta. Asun saapuessa vihdoin paikalle Weller huomasi kuvausten aikana olevansa lähes liikuntakyvytön asun sisällä ja vaati lisää harjoittelua, jotta hän tottuisi asuun. Weller paljasti myöhemmin Roger Ebertille kuvausten aikana, että hän menetti kilon päivässä hikoilun vuoksi, koska asun sisällä oli noin +38 °C lämmintä.


title: RoboCop

text: Phil Tippettin suunnittelema tappajarobotti ED-209 parodioi amerikkalaista tuotesuunnittelua. Kone on varustettu Detroitin autotehtaiden tyyliin moninkertaisin, turhin kaksoiskappalein. Esimerkiksi sen jaloissa on neljä hydraulisylinteriä, vaikka Tippettin mukaan yksikin riittäisi. Koneen jäähdytin on sijoitettu sen "suuhun", missä se on altis vahingoittumaan. Robotti ei pysty toimimaan normaalielämän tilanteissa, kuten kulkemaan portaita pitkin. Se vaatii jatkuvaa huoltoa: jos se kaatuu, se ei pääse omin voimin pystyyn. Se on myös hyvin, hyvin kallis – ja Yhdysvaltain armeija onkin tilannut niitä satoja kappaleita.


title: RoboCop

text:
ED-209:n paljastava tutkija on nimeltään MacNamara, mikä luo yhteyden Vietnamin sotaan. Ylenpalttista väkivaltaa käyttävä robotti näyttää uudelleen voiman, jota Yhdysvaltain armeija käytti
Vietnamin sodassa samannimisen puolustusministerin aikakaudella.


title: Cantorin joukko

text: Cantorin joukko on matematiikassa saksalaisen matemaatikon Georg Cantorin vuonna 1883 esittämä merkittävä välillä [0,1] olevien lukujen konstruktio.


title: Cantorin joukko

text: Cantorin joukko määritellään siten, että yksikköväli [0,1] jaetaan kolmeen yhtäsuureen osaan ja väleistä keskimmäinen poistetaan. Sitten jäljelle jääneet välit [0, 1/3] ja [2/3, 1] jaetaan kolmeen yhtäsuuren osaan ja näistä keskimmäiset poistetaan. Tätä toistetaan äärettömän monta kertaa. Cantorin joukko koostuu jäljelle jääneistä välin [0, 1] pisteistä.


title: Cantorin joukko

text: Prosessin kuusi ensimmäistä vaihetta on kuvattu alla:


title: Cantorin joukko

text: Koska Cantorin joukko on määritelty väleinä, jotka poistetaan konstruktiossa, Cantorin joukon Lebesguen mitta voidaan laskea poistettujen välien pituuksien avulla. Tämä saadaan geometrisena sarjana


title: Cantorin joukko

text: joten Cantorin joukon Lebesguen mitta on 1 – 1 = 0. Toisaalta voidaan huomata, että jokaisella askeleella Cantorin pituus pienenee 2/3 osaan edellisestä pituudesta, joten Cantorin joukon pituus on ääretön tulo 2/3 × 2/3 × 2/3 × ..., joka on siis 0. Cantorin joukon Hausdorffin dimensio on formula_2 ja tällä dimensiolla vastaava Hausdorffin mitta Cantorin joukosta on 1.


title: Cantorin joukko

text: Aluksi saattaa näyttää hämmentävältä, että poistoissa jää jäljelle ylipäänsä mitään, sillä poistettujen välien yhteispituus on 1 eli sama kuin alkuperäisen välin. Tarkemmin katsottuna jäljelle jää kuitenkin pisteitä, sillä keskimmäinen poistettu kolmannes on avoin joukko eli sen päätepisteitä ei poisteta. Siten poistamalla jana (1/3, 2/3) alkuperäisestä välistä [0, 1] jää jäljelle pisteet 1/3 ja 2/3. Seuraavatkaan poistot eivät poista näitä pisteitä, sillä poistettu väli kuuluu aina toisen välin sisälle. Samaan tapaan voidaan osoittaa, että esimerkiksi murtoluvut 1/9, 2/9, 7/9 ja 8/9 kuuluvat Cantorin joukkoon, niin myös 1/27, 2/27, 25/27, 26/27, 1/81, 2/81, 79/81, 80/81 ja yleensäkin muotoa formula_3, formula_4, formula_5 ja formula_6 olevat murtoluvut. Lisäksi siihen kuuluu muitakin murtolukuja, joiden nimittäjä on kolmen potenssi, joskaan eivät kaikki tällaiset murtoluvut. Siten Cantorin joukko ei ole tyhjä.


title: Cantorin joukko

text: Cantorin joukkoon kuuluu kuitenkin myös suuri joukko irrationaalilukuja. Voidaan myös osoittaa, että se on ylinumeroituva, eli se on aidosti mahtavampi joukko kuin luonnollisten lukujen joukko formula_7. Todistus perustuu siihen, että Cantorin joukon pisteet voidaan esittää 3-kannassa desimaaliesityksinä, joissa ei ole mukana ykkösiä (vain 0 ja 2). Tämän jälkeen ylinumeroituvuus voidaan todistaa Cantorin diagonaaliesityksen tapaan.


title: Cantorin joukko

text: Cantorin joukolle voidaan antaa myös dynaaminen iterointiin perustuva määritelmä, joka on vastaavanlainen kuin esimerkiksi se tapa, jolla Mandelbrotin joukko yleensä määritellään.


title: Cantorin joukko

text: Olkoon formula_8 kuvaus, joka on määritelty niin, että


Cantorin joukko


title: Cantorin joukko

text: Kyseessä on siis "sahalaita-kuvaaja", jolla formula_10 tarkalleen silloin kun formula_11, se saa maksimiarvonsa formula_12 pisteessä formula_13 ja arvon formula_14 pisteissä formula_15 ja formula_16, ja lisäksi formula_17 lähestyy raja-arvoa formula_18 ("miinus ääretön"), kun formula_19 lähestyy raja-arvoa formula_20 tai formula_18.


title: Cantorin joukko

text: Määritellään reaaliluvun formula_19 positiivinen rata kuvauksen formula_23 suhteen nyt niiden reaalilukujen joukoksi, jonka alkiot on saatu iteroimalla arvoa formula_19 kuvauksella formula_23 mielivaltaisen monta kertaa, eli kyseessä ovat luvut formula_26, missä formula_27 on lyhennysmerkintä sille, että arvoa formula_19 on iteroitu formula_29 kertaa, jolloin esimerkiksi formula_30 tarkoittaa arvoa formula_31. (Lisäksi tulkitaan, että formula_32 ja formula_33.) Esimerkiksi lähtemällä arvosta formula_34 iteroinnin ensimmäiset kuusi lukua ovat formula_35 formula_36 ja formula_37.


title: Cantorin joukko

text: Voidaan osoittaa, että Mandelbrotin joukon määritelmää vastaavalla tavalla Cantorin joukko koostuu tarkalleen niistä reaaliluvuista formula_19, joiden kuvauksen formula_23 suhteen otettu positiivinen rata on rajoitettu, eli on olemassa sellainen luku formula_40 (Luku formula_41 saa riippua iteroinnin aloittavasta reaaliluvusta formula_19.), että reaalilukua formula_19 iteroimalla saatava positiivinen rata on kokonaan rajoitetun välin formula_44 sisällä. Lisäksi on helppo nähdä, että tämä on yhtäpitävää sen kanssa, että reaaliluvun formula_19 positiivinen rata sisältyy kokonaisuudessaan yksikköväliin formula_46. Tämä seuraa siitä, että jos jossain iteroinnin kohdassa formula_29 on voimassa formula_48, selvästi formula_49, joka lähestyy raja-arvoa formula_50, kun formula_51 kasvaa eli iterointi etenee pidemmälle. Yksikkövälin formula_46 oikeaa puolta koskeva väite seuraa tästä nyt helposti, sillä jos iteroinnin jossain kohdassa formula_29 on voimassa formula_54, selvästi formula_55, jolloin jatko voidaan päätellä aiemman formula_56-tilanteen perusteella. Erityisesti yllä olevan esimerkin piste formula_34 ei kuulu Cantorin joukkoon, sillä esimerkissä nähtiin, että formula_58, eli pisteen formula_34 iterointi kuvauksen formula_23 suhteen menee yksikkövälin formula_46 ulkopuolelle.


title: Gregorios Palamas

text: Pyhä Gregorios Palamas (, 1296 Konstantinopoli – 1359 Thessaloniki) oli Thessalonikin arkkipiispa ja tunnettu teologi. Hän kehitti Jumalan tuntemisen kokemusperäisen käsitteen, jonka lähtökohtana on, ettei Jumalaa voi oppia tuntemaan älyllisen pohdinnan kautta vaan ainoastaan kokemusperäisen jumalyhteyden eli ihmisen luonnollisen tilan kautta.


title: Gregorios Palamas

text: Ortodoksinen kirkko pitää Gregoriosta pyhänä ja yhtenä kirkkoisistä. Ortodoksinen kirkko muistelee häntä vuosittain kahtena muistopäivänä; kiinteä muistopäivä on marraskuun 14. päivä ja toinen seuraa pääsiäisaikaa ja on Suuren paaston toisena sunnuntaina, jota nimitetäänkin pyhän Gregorios Palamaksen sunnuntaiksi.


title: Gregorios Palamas

text: Pyhä Gregorios puolusti ortodoksisuutta Barlaam Kalabrialaisen opetusta vastaan. Barlaam korosti filosofista tietoa Jumalan tuntemisen välineenä ja piti rukousta ajan tuhlauksena. Vuonna 1341 koolle kutsuttu kirkolliskokous tuomitsi Barlaamin harhaoppiseksi.


title: Gregorios Palamas

text: Gregorios Palamas syntyi vuonna 1296 anatolialaiseen aatelisperheeseen. Jo nuorena miehenä hän meni luostariin Athos-vuorelle, jossa hän tutustui lähemmin hesykasmiin, aiheeseen, jota hän myöhemmin opetti ja josta hän kirjoitti paljon. Vuonna 1347 hänet valittiin Thessalonikin arkkipiispaksi, mutta tehtävän hän saattoi ottaa vastaan vasta vuonna 1350. Poliittinen tilanne oli tuolloin vaikea ja pyhä Gregorioskin joutui välillä turkkilaisten kiinniottamaksi ja he heittivät Gregorioksen vankilaan vuodeksi.


title: Forssan Seudun Puhelin

text: Forssan Seudun Puhelin Oy (FSP) oli Lounais-Hämeessä toiminut puhelinyhtiö, jonka toimialueeseen kuuluivat Forssan kaupungin lisäksi Humppilan, Jokioisten ja Tammelan kunnat. Puhelinyhteyksien lisäksi FSP tarjosi datapalveluita, kuten kiinteitä Internet-yhteyksiä.


title: Forssan Seudun Puhelin

text: Yhtiön historia alkoi vuodesta 1919. Tuolloin paikallisen liikemiesyhdistyksen aloitteesta perustettiin silloinen Forssan puhelinosuuskunta. Asukkaita FSP:n toimialueella on n. 33 500. FSP lakkasi olemasta itsenäisenä yhtiönä vuoden 2010 aikana sen fuusioituessa Salon Seudun Puhelimen kanssa. Uusi yhtiö käytti nimeä SSP-yhtiöt kesäkuuhun 2014 asti, jolloin uudeksi nimeksi otettiin Lounea Oy.


title: Forssan Seudun Puhelin

text: Perinteisen puhelintoiminnan tuottaminen on ollut FSP:n tärkein liiketoiminta-alue aina 80-luvun lopulle saakka. 1990-luvulla toiminta on laajentunut voimakkaasti matkapuhelinpuolelle sekä tietoverkkopalvelujen rakentamiseen. FSP:llä oli oma Internet-palvelu "SurffiNet", jonka markkinaosuus toimialueella on kaksi kolmasosaa. Myös SSP-yhtiöt käytti SurffiNet-brändiä ja Lounea Oy on jatkanut sen brändin käyttöä.


title: Forssan Seudun Puhelin

text: Yhtiö työllisti noin 65 henkeä. FSP oli osa vanhaa Finnet-liittoa, mutta irtautui siitä vuonna 2002, ja toimi sen jälkeen "villinä" operaattorina. FSP liittyi uudelleenjärjesteltyyn Finnet-liittoon lokakuussa 2007.


title: RoboCop (videopeli)

text: RoboCop on Data Eastin ja Oceanin vuonna julkaisema kolikkopeli, joka käännettiin lukuisille tietokoneille ja pelikonsoleille. Peli pohjautuu samannimiseen Paul Verhoevenin ohjaamaan "RoboCop" elokuvaan.


title: RoboCop (videopeli)

text: Peli on sivulta katsottua tasohyppely ja shoot 'em up räiskintää, jossa pelaajan on tapettava hyökkääviä rikollisia. Kuoleminen palauttaa pelaajan tason alkupisteeseen tai pelaaja kuolee lopullisesti, jolloin hänen on aloitettava peli kokonaan alusta tai jatkettava aiemmin säilytetystä tilanteesta. Monissa käännöksissä pelaajalla on vain yksi elämä, eikä säilytysmahdollisuutta ole. Varsinaisten jaksojen välissä on monissa käännöksissä bonustasoja, joissa esimerkiksi ammutaan maalitauluja, rikollisia tai yritetään tunnistaa poliisien tietokoneen avulla rikollisen kasvoja.


title: RoboCop (videopeli)

text: Pelin käännöksissä on nähty olevan useita pelattavuudelle haitallisia ominaisuuksia, ja monien versioiden teknistä toteutusta on pidetty keskinkertaisena tai huonona. Peli myi kuitenkin suhteellisen hyvin ilmeisesti elokuvan saaman suosion takia. Pelille julkaistiin jatkoksi "RoboCop 2", "RoboCop 3" ja "Robocop vs. The Terminator" videopelit. RoboCop 2 oli samantyyppinen kuin edeltäjänsä, mutta muut jatko-osat olivat pelinä varsin erityyppisiä. RoboCop 3 taas perustui vektorigrafiikkaan.


title: RoboCop (videopeli)

text: Suomessa Niko Nirvi, joka piti itse elokuvaa "vuosikymmenen toimintaelokuvana", arvosteli RoboCop-pelin Commodore 64 -version MikroBitti-lehden numerossa 2/1989, ja antoi sille hyvin huonon arvion. Saman lehden Nordic sen sijaan innostui pelistä.


title: FSP

text: FSP voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Leo Lastumäki

text: Leo Antero Lastumäki (28. joulukuuta 1927 Lapinkangas, Liminka – 29. tammikuuta 2012 Kemi) oli suomalainen näyttelijä.


title: Leo Lastumäki

text: Kansakoulun jälkeen Lastumäki kävi VR:n konepajakoulun 1946–1948 ja toimi tämän jälkeen jonkin aikaa veturinlämmittäjänä. Itseoppinut näyttelijä Lastumäki työskenteli muun muassa Porissa (1952–1954), Imatralla, Tampereen Teatterissa, vierailevana näyttelijänä Mikkelissä, Kemissä, Vaasassa ja Helsingissä. Lastumäki vieraili Vesilinnan kesäteatterissa 1954–1955. Lastumäki jäi 1973 Helsingin kaupunginteatterista vapaaksi näyttelijäksi.


title: Leo Lastumäki

text: Lastumäki näytteli 1950-luvulla elokuvissa pikkurooleissa, ja 1970-luvulla elokuvaura lähti uuteen nousuun, jolloin erityisen suosittu oli "Lampaansyöjät" (1972). Elokuvalla oli katsojia enemmän kuin vuoden muilla kotimaisilla yhteensä. Suurikokoisen, 195 cm pitkän Lastumäen elokuvaroolit olivat pääosin komediarooleja muun muassa Spede Pasasen, Visa Mäkisen ja Timo Koivusalon elokuvissa.


title: Leo Lastumäki

text:
Lastumäki aloitti työt televisiossa 1964. Hän esiintyi muun muassa televisiosarjoissa "Ilkamat", "Merirosvoradio", "ÄWPK – Älywapaa palokunta", " Heksa ja Leksa" ja "Ällitälli".
Leo Lastumäen viimeiseksi rooliksi teatterissa jäi "Mäkelän Äijä" Martti Kadeniuksen ohjaamassa näytelmässä "Maa on syntinen laulu" Simoniemen kesäteatterissa 2006.


title: Leo Lastumäki

text: Kesällä 2008 Lastumäki ohjasi Simossa kesäteatterille Joel Lehtosen "Putkinotkon".


title: Leo Lastumäki

text: Sven Pahajoki kirjoitti vuonna 2002 Leo Lastumäen kanssa tämän muistelmat "Tarinoita elämän varrelta". Lastumäki oli naimisissa viidesti. Hänen viimeisin puolisonsa oli Marketta Kärki. Hän harrasti muun muassa skeet-ammuntaa ja hänet tunnettiin innokkaana metsästäjänä.


title: Åbo Akademis Studentkår

text: Åbo Akademis Studentkår (ÅAS) perustettiin vuonna 1919 valvomaan Åbo Akademin opiskelijoiden etuja. ÅAS on yksi Suomen vanhimmista ylioppilaskunnista ja on toinen Suomen kahdesta täysin ruotsinkielisestä ylioppilaskunnasta, toinen on Svenska Handelshögskolans Studentkår. ÅAS toimii pääsääntöisesti Turussa, mutta sillä on toimintaa myös Vaasassa, sillä Åbo Akademin kasvatustieteellinen ja yhteiskunta- ja hoitotieteellinen tiedekunta sijaitsevat siellä. ÅAS:lla on noin 5200 jäsentä, joista noin viidennes opiskelee Vaasassa.


title: Åbo Akademis Studentkår

text: ÅAS:sta käytetään myös usein nimeä "Kåren". Kåren ei tosin välttämättä aina tarkoita ÅAS:ää instituutiona, vaan voi myös viitata ylioppilaskunnan Turun Hämeenkadulla sijaitsevaan Kåren-nimiseen rakennukseen tai Restaurang Kåreniin, joka toimii samoissa tiloissa.


title: Åbo Akademis Studentkår

text: ÅAS:n toiminta jakautuu kahteen sektoriin, edunvalvontasektoriin ja taloussektoriin.


title: Åbo Akademis Studentkår

text: Edunvalvontasektori harjoittaa perinteistä ylioppilaskuntatoimintaa, ja sen korkein päättävä elin on edustajisto, jonka 25 jäsentä valitaan joka toinen vuosi. Toimeenpaneva valta on hallituksella. Edustajisto valitsee vuosittain hallituksen sekä valiokunnat. Valiokuntia on useilla eri toimialoilla ja ne valmistelevat ehdotuksia ja auttavat hallitusta ja edustajistoa linjanvedossa. Edunvalvontasektori valitsee myös sihteeristön sekä taloussektorin johdon. Myös yhteydenpito kaikkiin ÅAS:n alayhdistyksiin kuuluu edunvalvontasektorille.


title: Åbo Akademis Studentkår

text: Taloussektori huolehtii ÅAS:n liiketaloudellisesta toiminnasta, johon kuuluu muun muassa ylioppilasruokaloita ylläpitävä yhtiö Kb Gadolinia, Kåren-rakennuksen hallinta ja ylläpito, sekä muutamat vuokra-asunnot eri puolilla Turkua. ÅAS:llä on myös toinen ylioppilastalo, Vaasan Havtornen.


title: Manchester (New Hampshire)

text: Manchester on kaupunki New Hampshiren osavaltiossa Yhdysvalloissa. Manchester on uuden-Englannin pohjoisosien suurin kaupunki ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 109 565. Kaupunki perustettiin 1700-luvulla ja se rakentui alun perin tekstiiliteollisuuden ympärille.


title: Manchester (New Hampshire)

text: Manchester sijaitsee New Hampshiren osavaltiossa Yhdysvaltojen Uuden-Englannin alueella. Manchester on suurin Uuden-Englannin kolmen pohjoisen osavaltion kaupungeista. Kaupunki sijaitsee Merrimackjoen varrella ja matkaa Massachusettsin rajalle etelässä on noin 32 kilometriä. Matkaa Bostoniin on noin 100 kilometriä. Kaupungin alue on osa laaksoa, jota ympäröivät metsät ja järvet. Lähistöllä sijaitsevat myös Amoskeagin vesiputoukset.


title: Manchester (New Hampshire)

text: Kesät alueella ovat tyypillisesti leutoja ja talvet pitkiä ja lumisia. Säähän vaikuttavat luoteesta puhaltavat tuulet.


title: Manchester (New Hampshire)

text: Ennen eurooppalaisten saapumista nykyisen Manchesterin alueella eli pennacook-heimon intiaaneja. Intiaanit tunsivat alueen hyvänä kalastusseutuna. Eurooppalaisia kauppiaita ja turkismetsästäjiä alkoi saapua paikalle 1700-luvun alussa ja asutus paikalle perustettiin vuonna 1722. Pian tajuttiin, että Amoskeagin putouksia saatettiin hyödyntää vesivoiman lähteenä teollisuudessa. Yhdysvaltojen ensimmäisiin lukeutuvat tekstiilitehtaat rakennettiin vuonna 1805 ja nykyisen nimensä Manchester sai englantilaisen Manchesterin teollisuuskaupungin mukaan vuonna 1810. Amoskeag Manufacturing Company tuotti huipussaan miljoonia metrejä kangasta viikoittain ja työllisti 17 000 henkilöä. Yritys työllisti myös tuhansia kanadanranskalaisia siirtolaisia.


title: Manchester (New Hampshire)

text: Manchesterin teollisuus kärsi rajusti 1930-luvun suuresta lamasta ja myös kilpailusta halvemman työvoiman kanssa etelävaltioissa. Amoskeag Manufacturing Company ajautui konkurssiin vuonna 1935, mutta joukko liikemiehiä pelasti yrityksen muuttaen sen nimen Amoskeag Industries. Samalla kaupungin teollisuutta monipuolistettiin. Manchester kasvoi New Hampshiren suurimmaksi kaupungiksi 1980-luvulla.


title: Manchester (New Hampshire)

text: Teollisella tuotannolla on edelleen merkitystä Manchesterin taloudelle, joskaan kaupunki ei enää ole riippuvainen vain tekstiiliteollisuudesta. Paikallisiin teollisuuden tuotteisiin kuuluvat nykyään esimerkiksi lentokoneiden ja autojen osat, sekä elektroniset laitteet. Huomattavin osa taloutta ovat nykyisin finanssialan palvelut.


title: Manchester (New Hampshire)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Manchesterissa aikavälillä 2012–2016 olivat 54 899 USD ja henkilöä kohden 28 721 USD. 14,6 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Manchester (New Hampshire)

text: Manchesterin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 109 565 ja vuoden 2017 arvion mukaan 111 196. Kaupungin asukkaista 86,3 % oli taustaltaan valkoisia, 4,9 % afroamerikkalaisia, 8,9 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 4,8 % aasialaisia. 19,8 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 13,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Karen Grassle

text: Karen Grassle (s. 25. helmikuuta 1942 Berkeley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan televisiosarjassa "Pieni talo preerialla", jossa hän näytteli Ingallsin perheen äitiä, Caroline Ingallsia.


title: Karen Grassle

text: Grasslen äiti toimi ravintolajohtajana ja isä huoltoasemanhoitajana. Hän valmistui high schoolista vuonna 1960. Opiskeluaikanaan hän toimi oppilaskunnan varapuheenjohtajana. Hän pääsi opiskelemaan Kalifornian yliopistoon Berkeleyyn pääaineenaan englanti, mutta hän vaihtoi pääaineekseen näyttelemisen. Hän valmistui yliopistosta 1964 ja sai stipendin Lontoon Royal Academy of Dramatic Artiin, jossa hänestä tuli ääniosaston johtaja.


title: Karen Grassle

text: Grasslen ensimmäinen varsinainen näyttelijäntyö New Yorkissa oli näytelmässä "Gingham Tree", ja hän otti taiteilijanimekseen "Gabriel Tree". Taiteilijanimellään hän osallistui myös Michael Landonin valvomiin koe-esiintymisiin tavoitteenaan Caroline Ingallsin rooli. Grassle sai osan 48 hakijan joukosta. Landon sai Grasslen kuitenkin käyttämään oikeaa nimeään. "Pientä taloa preerialla" kuvattiin kahdeksan tuotantokauden ajan, vuosina 1974–1982, ja Grassle esiintyi sarjassa vakituisesti siihen saakka. Vuonna 1983 hän esiintyi samassa roolissa vielä "Pieni talo" -sarjan päätösjaksossa ”The Last Farewell” (”Viimeiset jäähyväiset”).


title: Karen Grassle

text: Grassle oli naimisissa Leon Russomin kanssa, mutta erosi tästä ja meni naimisiin J. Ala Radfordin kanssa vuonna 1982, ja he muuttivat Kentuckyyn. Grassle jatkoi näyttelemistä teatterissa, ja myöhemmin hänestä tuli yksi Sante Fe’s Resource Theatre Companyn perustajista ja sen taiteellinen johtaja. Myöhemmin Grassle muutti tyttärensä kanssa takaisin Kaliforniaan.


title: Bolognese (koira)

text: Bolognese, myös bichon bolognese, on Italiasta kotoisin oleva seurakoira, joka on Suomessa melko harvinainen. Bologneseja on käytetty muinoin laivakoirina pyydystämässä rottia ja hoveissa sängyn lämmittäjinä.


title: Bolognese (koira)

text: Bolognesella on puhtaanvalkoinen, pörröinen ja pehmeä turkki. Turkkia on harjattava laadusta riippuen joka päivä tai pari kertaa viikossa.


title: Bolognese (koira)

text: Bolognesella ei ole aluskarvaa niin kuin useimmilla koirilla ja tämän takia sille voi tulla talvella kylmä.


title: Bolognese (koira)

text: Bolognese on hyvin paljon maltankoiraa muistuttava rotu: pienikokoinen, valkoinen ja pitkäkarvainen. Bolognesen säkäkorkeus on uroksilla noin 27–30 cm ja nartuilla 25–28 cm, paino 2,5–4 kg ja 2/5 koko pään pituudesta pitkä kuono.


title: Lauren

text: Laureano Bisan-Etame Mayer, pelaajanimeltään Lauren, (s. 19. tammikuuta 1977 Londi Kribi, Kamerun) on entinen kamerunilainen jalkapalloilija. Laurenin pelipaikka oli puolustaja.


title: Lauren

text: 180 senttimetriä pitkä Lauren aloitti uransa Utrerassa Espanjassa vuonna 1995. Seuraavana vuonna hän siirtyi Primera Divisiónin Sevilla FC:n organisaatioon, mutta sai peliaikaa vain kakkosjoukkueessa. Kaudelle 1997/1998 siirtyi espanjalaiseen Segunda Divisiónin Levanteen. Onnistuneen kauden jälkeen Primera Divisiónin Mallorca kiinnostui Laurenista ja hankki hänet kesällä 1998. Lauren löi itsensä läpi Espanjassa Mallorcan joukkueessa muun muassa voittamalla Espanjan supercupin syksyllä 1998. Kahden Mallorcassa pelaamansa kauden jälkeen Lauren siirtyi vuonna 2000 lontoolaiseen Arsenaliin Englantiin 7,2 miljoonalla punnalla. Arsenalissa Lauren on voittanut kaksi Englannin-mestaruutta, kolme FA Cupia ja yhden Charity Shield -mestaruuden. Tammikuussa 2007 Arsenalin manageri Arsène Wenger myi hänet Portsmouthiin.


title: Lauren

text: Kamerunin maajoukkueessa Laurenin parhaat saavutukset ovat olympiakulta Sydneystä 2000 sekä Afrikan-mestaruus vuodelta 2000 ja vuodelta 2002. Lauren valittiin vuoden 2000 Afrikan-mestaruusturnauksessa turnauksen parhaaksi pelaajaksi. Lauren on myös esiintynyt jalkapallon MM-kisoissa Kamerunin maajoukkueessa vuoden 1998 sekä vuoden 2002 turnauksissa.


title: Karakteristinen polynomi

text: Karakteristinen polynomi on neliömatriiseihin liittyvä käsite. Tämä polynomi sisältää useita matriisiin liittyviä ominaisuuksia, huomattavampina matriisin ominaisarvot, determinantti sekä jälki.


title: Karakteristinen polynomi

text: Annetulle neliömatriisille formula_1 on löydettävä polynomi, jonka juuret ovat formula_1:n ominaisarvot.


title: Karakteristinen polynomi

text: Päädiagonaalimatriisille eli lävistäjämatriisille formula_1 karakteristinen polynomi on helppo määritellä: jos lävistäjäalkiot ovat muotoa formula_4, missä formula_5, niin karakteristinen polynomi on muotoa


title: Karakteristinen polynomi

text: Tämä siksi, että lävistäjäalkiot ovat matriisin ominaisarvot.


title: Karakteristinen polynomi

text: Yleisen formula_7-neliömatriisin formula_1 tapauksessa voidaan menetellä seuraavasti. Kerroinkunnan alkio (luku) formula_9 on matriisin formula_1 ominaisarvo, jos ja vain jos on olemassa sellainen vektori (ominaisvektori) formula_11, että


title: Karakteristinen polynomi

text: eli


title: Karakteristinen polynomi

text: missä formula_14 on yksikkömatriisi. Koska vektori formula_15 on nollasta eroava, on matriisin formula_16 oltava singulaarinen, jolloin sen determinantti on formula_17. Tämän determinantista saadun polynomin formula_18 juuret ovat formula_1:n ominaisarvoja.


title: Karakteristinen polynomi

text:
Ominaisarvot löydetään siis polynomiyhtälön
ratkaisuina.


title: Karakteristinen polynomi

text: Koska funktio on polynomifunktio, on vaadittu karakteristinen polynomi löydetty.


title: Karakteristinen polynomi

text:
Olkoon formula_21 kunta ja formula_1 formula_21-kertoiminen formula_7 -matriisi.
Matriisin formula_1 karakteristinen polynomi formula_26 on määritelmän mukaan


title: Karakteristinen polynomi

text: missä formula_14 on formula_7 yksikkömatriisi. Tämä on todellakin polynomi, sillä determinantti on määritelty summaksi matriisin alkioiden tuloista. Toisinaan määritellään karakteristinen polynomi kaavalla formula_30. Tästä saadaan alkuperäinen määritelmä kertomalla polynomi luvulla formula_31.


title: Karakteristinen polynomi

text:
Lasketaan matriisin
karakteristinen polynomi. Tällöin on laskettava seuraavan matriisin determinantti:
Tämä determinantti on
Tämä on formula_1:n karakteristinen polynomi, missä formula_36 on matriisin ominaisarvo.


title: Tan Dun

text: Tan Dun (, s. 18. elokuuta 1957) on kiinalainen säveltäjä, joka on teoksissaan yhdistellyt kiinalaista ja länsimaista taidemusiikkia. Hän voitti vuonna 1998 Grawemeyer-palkinnon teoksellaan "Marco Polo" ja vuonna 1996 Glenn Gould -säätiön "City of Toronto - Glenn Gould International Protégé Prize in Music" -palkinnon. Hän on voittanut myös Oscar-palkinnon tekemästään musiikista elokuviin "Hero" ja "Hiipivä tiikeri, piilotettu lohikäärme".


title: Tan Dun

text: Tan Dun syntyi Simaon kylässä Hunanin provinssissa. Hän liittyi nuorena valtion tukemaan perinteistä kiinalaista oopperaaa esittävään ryhmään. Myöhemmin hän opiskeli muun muassa Toru Takemitsun johdolla Kiinan konservatoriossa ja myöhemmin vuodesta 1985 New Yorkissa Columbian yliopiston tohtoriohjelmassa Chou Wen-chungin johdolla. New Yorkissa Tan tutustui modernistisiin säveltäjiin kuten Philip Glassiin, John Cageen, Meredith Monkin ja Steve Reichiin.


title: Tan Dun

text: Tanin teoksissa käytetään usein uusia ja orgaanisia soittimia: esimerkiksi hänen teoksessaan "Matteuksen vesipassio" ääniä synnytetään vesiastioissa perinteisten lyömäsoittimien rinnalla. "Paperikonsertossa" ääniä synnytetään vain paperia käsittelemällä.


title: Karjalan historia

text: Karjalaksi kutsutaan laajaa Koillis-Euroopassa sijaitsevaa aluetta, joka nykyisin on jaettu Suomen ja Venäjän valtioiden kesken. Karjala muuttui kiistellyksi raja-alueeksi 1200-luvun lopulla, jolloin Ruotsi ja Novgorod taistelivat Karjalankannaksen ja Laatokan Karjalan herruudesta. Karjala jaettiin näiden valtakuntien kesken vuonna 1323, ja tästä lähtien rajan läheisyys on vaikuttanut voimakkaasti Karjalan eri osien historiaan. Karjala on joutunut toistuvasti sotanäyttämöksi aina 1900-luvulle saakka. Valtionrajat alueella ovat siirtyneet moneen kertaan, ja monet Karjalan asukkaat ovat joutuneet jättämään kotiseutunsa. Toisaalta rajan yli on tapahtunut myös rauhanomaista vuorovaikutusta, kuten kaupankäyntiä ja kulttuuri-ilmiöiden lainautumista.


title: Karjalan historia

text: Karjalan asutus on vanhastaan ollut suomensukuista. Suomalaisen, karjalaisen ja vepsäläisen väestön juuret juontuvat esihistoriaan saakka. Venäjälle kuuluvan Karjalan valtaväestö on nykyisin venäläistä.


title: Karjalan historia

text: Karjalassa on ollut ihmisasutusta jo 10 000 vuoden ajan. Rautakaudella arkeologisten löytöjen määrä kääntyy nousuun 700-luvulta jaa. lähtien. Viikinki- ja ristiretkiajalla Laatokan ja Äänisen rannoilla on jo voimakkaita asutuksen jälkiä. "Korela" eli Käkisalmi vakiintui keskukseksi.


title: Karjalan historia

text: Karjalaiset pohjautuvat Kannaksen, Saimaan ja Laatokan seutujen varhaismetallikautiseen väestöön, joka sittemmin sai vaikutteita Varsinais-Suomesta, Hämeestä ja Suomenlahden eteläpuolelta. Laatokan luoteisrannikolle syntyneen "alku-Karjalan" arkeologiset löydöt osoittavat selviä yhteyksiä Hämeeseen ja läntiseen kulttuuripiiriin 600 – 800-luvuilla. Muinais-Karjala nousi kukoistukseen ristiretkiajalla ja samalla alueella voimistui Novgorodin kulttuurinen ja poliittinen vaikutus.


title: Karjalan historia

text: Asutuksen uskotaan muodostuneen Laatokan alueen alkuperäisväestöstä, jonka keskuuteen oli 700-luvulta lähtien ehkä siirtynyt länsisuomalaista uudisasutusta. Kielitieteilijöiden mukaan Laatokan alueella puhuttiin näihin aikoihin (rautakaudella) "itäkantasuomea" eli "varhais- ja muinaiskarjalaa", josta sekä karjalan kielen että suomen kielen kaakkois- ja itämurteiden katsotaan kehittyneen.


title: Karjalan historia

text: Karjalaiset asuivat Karjalankannaksella, Viipurinlahden ympäristössä sekä Laatokan länsi- ja pohjoisrannalla. Näillä alueilla muotoutui niin sanottu muinaiskarjalan kieli, jonka puhujia siirtyi rautakauden loppuvaiheessa ja keskiajalla myös Savoon, Vienan rannoille ja jopa Pohjois-Pohjanmaalle.


title: Karjalan historia

text: Jakamattoman Karjalan taloudellisen nousukauden alku oli 900-luvulla, jolloin karjalaiset kauppiaat myivät arvoturkiksia Olhavanjoen alajuoksulla olevan Laatokanlinnan kautta Novgorodiin, Kiovaan ja Bysanttiin, Volgan kautta myös Mesopotamiaan ja lähi-itään. Viipurin kautta Suomeen ja Ruotsiin.


title: Karjalan historia

text: Karjalaisten vanhimpia kauppapaikkoja olivat Viipuri, Käkisalmi ja Aunus. Karjalaiset kauppamiehet matkustivat Pohjanlahdelle meritse Suomenlahdelta, sekä Saimaan vesistön halki Pyhäjoen ja Oulujoen suistoihin. Vienanlahdelta Kemijoen kautta, ylittäen Maanselän, päätyen Perä-Pohjalan ja Kainuun vesistöjen kautta Kemin ja Oulun rannikoille.


title: Karjalan historia

text:
Keskiaikaisia kauppapaikkoja olivat Suvannon Taipale ja Laatokan rannalla oleva Sortavala, Suma ja Vienan Kemi Vienanmeren rannikolla, Poventsa ja Suoju Äänisenjärven reunoilla.
Karjalaisen asutuksen keskusalueita olivat Viipurinlahden ympäristö, Laatokan pohjoisrannikko, Karjalankannas, Äänisjärven ympäristö, Aunuksen seutu. Karjalaisia uudisasukkaita oli Savossa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Vienan rannikoilla.


title: Karjalan historia

text: Novgrod alisti Aunuksen ja Syvärin seudut arkipiispalliseen hallintoon 1100-luvun alkupuolella, Aunus maksoi kirkollisveroa Novgorodin piispalle 1137. Staraja Ladogaan rakennettiin Pyhän Yrjön kirkko 1100-luvun loppupuolella. Valamon luostari syntyi 1100-luvun puolenvälin jälkeen.


title: Karjalan historia

text: Jälkiä 1100-ja 1200-lukujen karjalaisasutuksesta on löytynyt myös Hämeestä, muun muassa Nastolasta. Lisäksi keskiajalla idässä Karjalaan laskettiin kuuluvan Kauko-Karjala, johon kuuluivat muun muassa Äänisen takaiset Puudožin ja Kargopolin alueet. Nautinta-alueina karjalaisilla olivat vielä 1200- ja 1300-luvuilla Pohjois-Pohjanmaan joet Torniosta Pyhäjokeen sekä Kuolasta Kantalahti ja Välijärvi.


title: Karjalan historia

text: Novgrodin ruhtinas Jaroslav lähetti pappeja kastamaan karjalaisia kesällä 1227, pyrkimyksenään saada Karjala Novgorodin yhteyteen. Karjalaiset olivat Novgorodin liittolaisia ja osallistuivat Novgorodin liittolaisina hyökkäyksiin hämäläisiä, ruotsalaisia ja Balttian alueella olevia saksalaisia vastaan.


title: Karjalan historia

text: Karjalaiset kantoivat Lapinveroa Ruijasta Kuolan niemimaalle saakka.


title: Karjalan historia

text: Karjalaiset olivat itsenäisiä vielä vuonna 1269. Karjalaiset osallistuivat Novgorodin liittolaisina Venäjän sisäisiin kiistoihin, kapinaan ruhtinas Dimitriä vastaan. Ruhtinas Dimitri miehitti 1278 Karjalan, rangaistukseksi karjalaisten osallisuudesta kapinaan. Tuolloin Karjalankannas ja Laatokan karjala alistettiin Novgorodin vallan alaisuuteen.


title: Karjalan historia

text: Karjala joutui Novgorodin valtaan ilmeisesti 1280-luvulla, jolloin se muodosti Käkisalmesta (Korelasta) käsin hallitun alueen.


title: Karjalan historia

text: Karjalan asutus jakaantui keskiajalla, kun Karjala jaettiin Ruotsin ja Novgorodin ja siten katolisen ja ortodoksisen kirkon kesken. Uskonnollinen ero, kulttuuri- ja kauppayhteyksien suuntautuminen sekä muuttoliikkeet johtivat siihen, että Novgorodin puolella muinaiskarjalan kielestä kehittyi vähitellen karjalan kieli eli varsinaiskarjala. Ruotsin Karjalassa puhuttu kieli muodostui läntisten vaikutteiden voimasta ns. viipurinkarjalaksi ja lopulta suomen kielen kaakkoismurteiden ryhmäksi, jota nimitetään myös suomen kielen karjalaismurteiksi. Myös Savossa ja Pohjois-Karjalassa puhutut suomen savolaismurteet palautuvat muinaiskarjalaan. Pohjois-Karjalassa puhuttavissa suomen itäisissä savolaismurteissa on yhä runsaasti karjalan kielestä periytyvää sanastoa.


title: Karjalan historia

text:
Ristiretkiajalla Muinais-Karjala kuului Novgorodin kauppatasavallan vaikutuspiiriin.
Ruotsalaiset valtasivat Karjalankannakselta Viipurin ja perustivat Ruotsin marski Torgils Knutsonin johdolla saaressa sijainneelle, entisen karjalaisen linnakkeen paikalle, Viipurin linnan 1293.


title: Karjalan historia

text: Karjalaiset nousivat kapinaan Käkisalmessa 1308, Novgorodin Karjalaan nimittämän lääninherra pajari Boris Konstantinovitsin ankaran verotuksen vuoksi, pyytäen Ruotsilta apua. Novgorod kukisti kapinan ja erotti Boris Konstantinovitsin. Toinen kapina puhkesi 1314, Novgorod kukisti kapinan ja surmasi vierasmaalaiset ja karjalaiset petturit. Novgorod rakensi Pähkinänlinnan Laatokan portiksi Nevajoen niskalle.


title: Karjalan historia

text: Venäläiset kronikat mainitsevat karjalaisten sotaretkiä "jäämien" eli oletettavasti suomalaisten tai hämäläisten kimppuun v. 1040. 1200-luvulla ruotsalaiset ja novgorodilaiset kilpailivat Suomen hallinnasta. Ruotsin tuella katolinen usko ja suomalainen asutus etenivät pohjoiseen ja itään päin. Karjalankannaksen länsiosa omaksui katolisen uskon ja siellä puhuttu kieli sai vaikutteita suomen länsimurteista.


title: Karjalan historia

text: Karjalan kahtiajako vahvistettiin Pähkinäsaaren rauhansopimuksessa v. 1323, jolloin kolme pogostaa Äyräpää, Jääski ja Savilahti siirtyi Ruotsin hallintaan. Pähkinäsaaren rauhan raja jakoi Karjalan kahtia, karjala jaettiin ensimmäisen kerran Ruotsin ja Novgorodin kesken. Osa läntisistä pogostoista lienee siirtynyt Ruotsin valtaan jo aikaisemmin. Länsipuolelle rajaa jääneet karjalaiset kastettiin katoliseen uskoon. Karjalan puoliskot alkoivat tästä pitäen kehittyä eri suuntiin. Keskiajan mittaan uskonnollinen, kielellinen ja kulttuurinen vastakohtaisuus syveni ja rajakahakat ja hävitysretket yleistyivät.


title: Karjalan historia

text: Karjalaisten vaikutusalueet ulottuivat Vienanlahden länsirannikolle, jonne siirtyi asutusta Laatokan karjalasta ja Äänisen suunnalta. Pohjanlahti oli karjalaisten vaikutusaluetta, karjalaista asutusta oli Iijoella, Kemijoella ja Torniojoen alajuoksulla.


title: Karjalan historia

text: 1100- ja 1200-luvuilla lähtien karjalainen asutus oli levinnyt Laatokan rannoilta Pohjois-Pohjanmaalle saakka. Karjalaisten nautintaoikeus Pohjois-Pohjanmaalla asetettiin kyseenalaiseksi ruotsin kuninkaan rajoittaessa karjalaisten kauppapurjehdusta Pohjanlahdella 1365. Oulunjoen suulla oli karjalaisten rakentama hirsinen linnake, jonka lääninherra Bo Joninpoika Grip valtasi. Karjalaiset hyökkäsivät Oulunjoen linnaa vastaan karjalaisen päällikön Vallitun johdolla v. 1377, hyökkäys päättyi karjalaisten tappioon.


title: Karjalan historia

text: Keskiajan kuluessa länsisuomalainen uudisasutus kuitenkin syrjäytti karjalaiset monin paikoin. Karjalaisasutuksen painopiste keskittyi enemmän Vienanmeren rantojen suunnalle. Vuonna 1473 Ruotsi rakennutti Olavinlinnan itärajalla uhkaavan sodan (vanha viha) vuoksi. Rajariidat kärjistyivät uudestaan vuonna 1555 Kustaa Vaasan sotaan.


title: Karjalan historia

text: Laatokan karjalan, Äänisen karjalan, Vienan rannikon ja Vienan karjalan sisämaan asukkaiden määrä oli 1500-luvun alussa yhteensä n. 105 000 henkeä. Suomen karjalan asukasluku v. 1560 oli n. 65 000 henkeä. Venäjän karjalan väkiluku oli 1560-luvulla n. 135 000 henkeä.


title: Karjalan historia

text: Vuonna 1595 Täyssinän rauhassa Pohjois-Karjalan asutus jäi osittain Ruotsin puolelle. Vaikka ortodokseille oli myönnetty uskonnonvapaus, pyrkivät ruotsalaiset käännyttämään väestöä luterilaisuuteen, tosin heikolla menestyksellä. Käännytyspolitiikka, kulttuuriset seikat, sekä alueen raskaat verotusolot aiheuttivat ortodoksien laajan pakolaisliikkeen Venäjän puolelle parempiin oloihin.


title: Karjalan historia

text: 1600-luvulla Venäjän sisäiset valtataistelut veivät maan sekasortoon, johon Ruotsikin sekaantui. Palkkioksi eräälle vallantavoittelijalle annetusta tuesta Ruotsille oli luvattu Laatokan Karjala. Ruotsi valloitti Käkisalmen kaupungin v. 1611 ja sai Stolbovan rauhassa 1617 Käkisalmen läänin ja Inkerinmaan alueen, joista muodostettiin kenraalikuvernöörikunta. Rauhan jälkeen alkoi savolaisten ja länsikarjalaisten muuttoliike tyhjentyneille tiloille. Käkisalmen Karjalasta muodostui alue, jossa asui sekaisin kantaväestöä ja tulokkaita. Ruotsi ryhtyi käännyttämään ortodoksista väestöä luterilaiseksi ja verottamaan sitä ankarasti. Suurin osa ihmisistä pakeni Venäjän puolelle, n. 11 000 henkeä, joista osa päätyi Tverin alueelle. Tästä syntyi Tverin Karjala, jossa on yhä karjalaista asutusta ja mm. oma karjalan kirjakieli. Ruotsin puolelle jäänyt väestö kääntyi luterilaisiksi. Pakolaisten tilalle siirrettiin uutta luterilaista väestöä Savosta ja Länsi-Karjalasta.


title: Karjalan historia

text: Venäjän puolella karjalaisten vaikeuksia lisäsivät korkea verotus ja maaorjuus, jotka aiheuttivat toistuvia kapinoita.


title: Karjalan historia

text: 1600-luvulla Ruotsin alaisuuteen joutui sotien seurauksena ortodoksisia karjalaisia, joita asui silloisen Käkisalmen läänin (muun muassa nykyinen Pohjois-Karjala) alueella. Tätä ortodoksiväestöä pakeni sotien ja uskonnollisen vainon vuoksi muun muassa Tverin alueelle. Monissa pitäjissä paikalleen jääneet ortodoksit kääntyivät muutaman sukupolven kuluessa luterilaisiksi. Tyhjiksi jääneille maille taas tuli luterilaista väestöä, joka läänin pohjois- ja keskiosissa oli suurelta osin savolaistaustaista. Näitäkin Karjalan uusia asukkaita alettiin vähitellen kutsua karjalaisiksi. Heidän perujaan Pohjois-Karjalassa puhuttu murre liittyy savolaismurteisiin eikä eteläisemmässä Karjalassa puhuttuihin kaakkoismurteisiin. Käkisalmen läänin eteläosassa Karjalankannaksella tyhjiksi jääneet alueet asutettiin paljolti Länsi-Karjalasta eli Äyräpään, Jääsken ja Lappeen kihlakunnista käsin, mistä syystä läänin eteläosan murre on ollut suomen kielen kaakkoismurretta eli karjalaismurretta.


title: Karjalan historia

text: Ruptuurisodassa v. 1656–57 Venäjä hyökkäsi Inkerinmaalle ja Karjalaan. Ortodoksiset talonpojat liittyivät hyökkääjiin ja aloittivat väkivallan luterilaisia vastaan. Venäläisten vetäytyessä heitä seurasi rajan taakse suuri joukko ortodoksiväestöä, ja sodan jälkeisinä vuosina koko Ruotsin vallan ajan jatkunut muuttoliike muuttui joukkopaoksi. Monin paikoin ortodoksiväestö pakeni kokonaisuudessaan Venäjälle, missä se muodosti muun muassa tverin-, tihvinän-, novgorodin- eli valdainkarjalaisten ja djorzhan- eli zubtsovinkarjalaisten ryhmät. Arvioiden mukaan Ruptuurisodan aikana pakeni 15 000 henkeä Venäjälle. Karjalasta pakeni väkeä venäjälle 1600-luvulla yhteensä yli 30 000 henkeä.


title: Karjalan historia

text: Venäjän menetettyä Käkisalmen läänin, Aunuksen läänin merkitys kasvoi, lääniin liitettiin Novgorodin Lapin pogostat ja Aunuksen kaupunkiin rakennettiin linnoitus.


title: Karjalan historia

text: Aunuksen läänin väkiluku v. 1707 oli n. 70 000 henkeä. Venäjän karjalan alueelle oli paennut 1600-luvun keskivaiheilla Pohjois-Karjalasta ja Raja-Karjalaista uskonvainojen vuoksi 30 000 ortodoksia.


title: Karjalan historia

text: Suuressa Pohjan sodassa Ruotsi menetti Laatokan Karjalan ja Viipurin. Se yritti vallata alueita takaisin, mutta Turun rauhassa 1743 raja siirtyi vielä lisää länteen päin ja Savonlinnakin jäi venäläisille. Venäjään liitetystä alueesta muodostui Vanhan Suomen kuvernementti, joka säilytti entiset lakinsa ja uskontonsa.


title: Karjalan historia

text: Vuonna 1809 koko Suomi liitettiin Venäjään, ja siihen liitettiin Vanhasta Suomesta Viipurin lääni, joka yhdessä Pohjois-Karjalan kanssa muodosti Suomen Karjalan vuosina 1812–1940. Venäjän Karjalaan sisältyivät Viena ja Aunus ja sen keskukseksi vakiintui 1703 perustettu Äänisen rannoilla sijaitseva Petroskoi. Elias Lönnrot keräsi suurimman osan Kalevalan runoista Pohjois- ja Vienan Karjalasta. Suomessa vallitsi Karjala-innostus, joka synnytti karelianismina tunnetun taidesuuntauksen.


title: Karjalan historia

text: Tarton rauhassa vuonna 1920 määriteltiin itsenäisen Suomen rajat. Venäjän sisällissodan vuoksi myös Vienan ja Aunuksen karjalaisilla oli pyrkimyksiä itsenäistyä tai liittyä Suomeen ("katso: Itäkarjalaisten kansannousu"). Suomessakin virisi "Suur-Suomi-ajatus", jossa Venäjän karjalaiset alueet liitettäisiin osaksi Suomea. Joitakin vapaaehtoisia retkikuntia lukuun ottamatta suunnitelma jäi vielä tuolloin ajatuksen tasolle. Venäjän puoleisista alueista muodostettiin vuonna 1923 Karjalan Autonominen Sosialistinen Neuvostotasavalta. Muuttoliikkeen ja väestönsiirtojen seurauksena alue venäläistyi huomattavissa määrin.


title: Karjalan historia

text: Osa pakolaisista asettui nykyisille karjalaisalueille Venäjän Karjalassa. Heidän tilalleen tuli lisää länsikarjalais- ja savolaisasutusta varsinkin Pohjois-Karjalaan. Suomen Etelä-Karjalan maakunnassa puhuttavan kielen katsotaan edustavan suomen kaakkoismurteita, kun taas Pohjois-Karjalassa puhutaan murretutkijoiden mukaan suomen kielen savolaismurteita. Murreraja kulkee Luumäeltä ja Savitaipaleelta Parikkalan kunnan tienoille. Murteesta huolimatta pohjoiskarjalaisiakin pidetään karjalaisina eikä savolaisina.


title: Karjalan historia

text: Muutamin paikoin kantaväestöä jäi saarekkeiksi tulokkaiden keskelle ja esimerkiksi Lempaalassa ja Raudussa he muodostivat merkittäviä ja omaleimaisia väestöryhmiä, joihin kuului muun muassa runonlaulaja Larin Paraske. Läntisin keskiaikaisesta Käkisalmen Karjalasta polveutuva vähemmistöryhmä löytyy Parikkalasta. Suomessa ns. Laatokan Karjalan väestö jäi lähes kokonaan paikalleen. Nykyisessä Suomen Pohjois-Karjalassakin kantaväestön jälkeläisten osuus on muutamin paikoin merkittävä, yleensä maakunta edustaa kuitenkin Täyssinän rauhan jälkeistä uudisasutusaluetta. Pähkinäsaaren rauhan rajan itäpuolella ja Inkerinmaalla asui ruptuurisodan jälkeen etnisesti hyvin kirjavaa väestöä aina II maailmansotaan ja Neuvostoliitossa suoritettuihin etnisiin puhdistuksiin asti. Suomen lähialueilla puhutulla karjalan kielellä sekä suomen savolais- ja kaakkoismurteilla on monia yhteisiä piirteitä, joita ei esiinny suomen läntisissä murteissa.


title: Karjalan historia

text: Evakkojen kaikkialle Suomeen asuttamisen vuoksi karjalaiset ovat levittäytyneet laajalle. Monilla suomalaisilla on karjalaiset juuret. Evakkokarjalaiset joutuivat kärsimään kulttuurieroihin liittyvistä ennakkoluuloista. Karjalaiset ovat muita Suomen heimoja enemmän pyrkineet säilyttämään omaleimaisuutensa. Tämä on johtunut paljolti siitä, että heiltä katkaistiin yhteys omaan maahansa. Karjalan Liitto on suurin tätä edistävä karjalaisjärjestö.


title: Karjalan historia

text: Talvisodassa Suomi menetti Karjalankannaksen ja Laatokan Karjalan, joiden asukkaat joutuivat evakkoon. Karjalaiset kunnat ja seurakunnat perustivat Karjalan Liiton, karjalaisten etujärjestön. Jatkosodassa suomalaiset valtasivat menetetyt alueet takaisin ja evakot palasivat kotiseuduilleen. Suomalaiset myös pyrkivät Mannerheimin johdolla heimoaatteen nimissä vapauttamaan Neuvostoliiton karjalaiset ja liittämään luovutetut alueet Suomeen, mikä tehtiinkin. Jatkosodan rauhanehdoissa raja palautettiin taas vuoden 1940 linjalle ja noin 407 000 Suomen karjalaista menetti kotinsa uudelleen.


title: Karjalan historia

text: Vuosina 1946–1948 evakot asutettiin muualle Suomeen. Siirtokarjalaisten traaginen kohtalo ja koti-ikävä sai heidät pitämään karjalaista kulttuuriaan ja heimoidentiteettiään yllä. Vuonna 1960 perustettu Pohjois-Karjalan lääni kohensi maakunnan kehitysnäkymiä. Pohjois-Karjalassa korostettiin karjalaista kalevalaista ja ortodoksista perintöä. Viipurin läänin rippeistä muodostettiin Kymen lääni, johon kuuluivat Etelä-Karjala ja Kymenlaakso. Etelä-Karjalassa pidettiin yllä Viipurin ja Kannaksen kulttuuriperintöä.


title: Karjalan historia

text: Sodan jälkeen karjalaisia evakkoja ei juuri päästetty käymään luovutetuille alueille ja vielä nykyäänkin Suomenlahden ulkosaarille pääsyä rajoitetaan. Neuvostoliiton hajottua rajat avautuivat ja se avasi matkailun alueille.


title: Karjalan historia

text: Nykyaikana luovutettu Karjala, Suomen karjalaisen heimon kotiseutu, on Neuvostoliiton jäljiltä surkeassa tilassa, infrastruktuuri täysin rappeutunutta ja ympäristöasiat hoidettu leväperäisesti. Neuvostoliiton hajoaminen ja rajojen avautuminen on synnyttänyt Suomen ja Venäjän Karjaloiden kesken lähialueyhteistyötä ja mm. suomalainen Juminkeko-säätiö pyrkii ylläpitämään itäkarjalaista kulttuuria runonlaulajineen ja kylineen. Myös palautuskeskustelu lisääntyi hajoamisen jälkeen.


title: Symmetrinen matriisi

text: Symmetrinen matriisi on matriisi, joka on itsensä transpoosi. Siten "A" on symmetrinen jos


title: Symmetrinen matriisi

text:
jolloin "A":n on tietysti oltava neliömatriisi. Symmetrisen matriisin alkiot sijaitsevat symmetrisesti päädiagonaalin suhteen. Jos matriisin alkioita merkitään "A" = ("a"), on
kaikilla indekseillä "i" ja "j". Esimerkiksi seuraava 3×3-matriisi on symmetrinen:


title: Symmetrinen matriisi

text: Kaikki lävistäjämatriisit ovat symmetrisiä, sillä kaikki niiden alkiot, jotka eivät ole lävistäjällä, ovat nollia. Matriisia sanotaan vinosymmetriseksi (engl. "skew symmetric") jos sen vastamatriisi on "A":n transpoosi eli


title: Symmetrinen matriisi

text: Symmetrisillä matriiseilla, ja niitä vastaavilla lineaarikuvauksilla, on muutama erittäin tärkeä ominaisuus:Näillä ominaisuuksilla on keskeinen asema monissa sovelluksissa, esimerkiksi kvanttimekaniikassa.


title: Joniveli

text: Joniveli (oikealta nimeltään Joni Vanhanen, s. 1. joulukuuta 1982 Jyväskylä) on jyväskyläläinen hip hop -artisti, tuottaja ja DJ, joka tunnetaan myös nimillä Jonny Bro ja Wanha.


title: Joniveli

text: Syksyllä 1999 julkaistu Giant Robotin single "Urban International" sisälsi Jonny Bron remixin kappaleesta "Helsinki Rock City". Joniveljen oma, ensimmäinen virallinen julkaisu oli kuitenkin kesällä 2000 julkaistu "Superstar EP", jonka julkaisi Hawaii Sounds ja jonka tuotannossa auttoi Jori Hulkkonen. Tuolloin Joniveli oli vasta 17-vuotias. "Superstar EP":n tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi radiosoiton myötä nimikappale ”Superstar (I Don’t Wanna Be)”. Vuonna 2000 Joniveli julkaisi MC OR:n kanssa kaksi kappaletta "Make the World Believe" ja "Scandalouz".


title: Joniveli

text: Joniveljen suomenkielinen rap-ura alkoi 1999 kahden kaverin kanssa muodostetun Urbaanilegenda -yhtyeen riveissä. Urbaanilegendaan kuului alun perin neljä jäsentä, mutta nyttemmin kolmihenkiseksi kutistuneen kokoonpanon riveihin kuuluvat Joniveljen lisäksi räppärit Aikapommi ja Kasanova. Urbaanilegenda on julkaissut useampia omakustanteita vuodesta 2000 alkaen ja debyyttialbumi "Rivien välistä" ilmestyi syksyllä 2004. Kaikki Urbaanilegendan julkaisut ovat Joniveljen tuottamia.


title: Joniveli

text: Vuonna 2005 Joniveli julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Ajatuksen voimalla", jolta julkaistiin single ”Minä päivänä tahansa”. Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi Lauri Aalto. Albumin julkaisi Rähinä Recordsin alainen levy-yhtiö Alarm Entertainment.


title: Joniveli

text: Keväällä 2008 julkaistiin toinen studioalbumi "Hallittu kaaos". Kolmas studioalbumi "Maa jaloissa" valmistui toukokuussa 2010 ja ilmestyy vuonna 2012. Joniveli julkaisi "Jonny Wanha" -nimellä instrumentaalilevyn "21 12 Revisited" 3. huhtikuuta 2012. Tällä hetkellä Joniveli työstää uutta trip hop -tyylistä albumia.


title: Joniveli

text: Joniveli on toiminut tuottajana monille kotimaisille ja ulkomaalaisille artisteille. Hänellä on myös oma Silver Club Productions -studio Jyväskylän keskustassa. Ulkomaalaisista artisteista hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa RZA:n (Wu-Tang Clan), Tha Alkaholiksin, Freestylen (Arsonists) ja Shabazz the Disciplen kanssa.


title: Index librorum prohibitorum

text: Index librorum prohibitorum (latinaa, ) oli luettelo niistä julkaisuista, jotka katolinen kirkko sensuroi, koska katsoi niiden olevan vaaraksi itselleen tai jäsentensä uskolle. Luettelon eri painokset ovat sisältäneet myös ohjeita kirjojen lukemista, myymistä ja sensurointia koskien. Kirkon tavoitteena oli estää moraaliltaan arveluttavien tai teologialtaan väärien teosten lukeminen ja uskovien turmeleminen. Katolisilla kirjoittajilla oli mahdollisuus puolustaa kirjoituksiaan ja julkaista uusi versio, johon oli tehty tarvittavat korjaukset tai poistot pannan välttämiseksi. Kirkko kannusti ennen julkaisua tapahtuneeseen itsesensuuriin.


title: Index librorum prohibitorum

text:
Ensimmäinen kiellettyjen kirjojen luettelo julkaistiin Alankomaissa vuonna 1529. Venetsia ja Pariisi seurasivat esimerkkiä vuosina 1543 ja 1551. Ensimmäinen roomalainen luettelo oli paavi Paavali IV:n aikaansaannos (1557, 1559). Sensorien tekemän työn katsottiin olleen liian ankaraa ja kun Trenton kirkolliskokous oli uudistanut kirkon lainsäädännön kirjojen kieltämistä koskien, paavi Pius IV julkaisi vuonna 1564 niin kutsutun "Tridentine Indexin", joka toimi kaikkien luetteloiden pohjana kunnes paavi Leo XIII julkaisi vuonna 1897 oman luettelonsa "Index Leonianus".
Ensimmäiset luettelot olivat inkvisition, myöhemmän uskonopin kongregaation tuottamia.


title: Index librorum prohibitorum

text: Vuonna 1571 perustettiin erillinen kongregaatio, Luettelon pyhä kongregaatio, jolla oli erityistehtävänä tutkia niitä kirjoituksia jotka olivat epäilyttäviä, päivittää paavi Pius IV:n luetteloa säännöllisesti ja tehdä myös luettelo korjauksista niihin kirjoituksiin, jotka eivät itsessään olleet tuomittavia vaan jotka tarvitsivat ainoastaan korjausta. Näihin kirjoihin laitettiin luetteloon merkintä "donec corrigatur" ("kielletty ellei korjattu") tai "donec expurgetur" ("kielletty ellei puhdistettu"). Tästä seurasi joskus pitkä luettelo korjauksia, jotka julkaistiin luettelossa "Index Expurgatorius". Muiden kongregaatioiden tekemät kiellot päätyivät luetteloa ylläpitäneelle kongregaatiolle, joka muotoili ja julkaisi lopulliset päätökset paavin hyväksynnän jälkeen. Paavilla oli aina oikeus tuomita joku kirjailija henkilökohtaisesti. Luetteloa ylläpitänyt kongregaatio lakkautettiin vuonna 1917, kun kirjojen lukemista koskevat ohjeet uudistettiin jälleen kerran uudessa kanonisen lain ohjeessa "Codex Iuris Canonici". Tuosta vuodesta lähtien luettelon päivitys siirtyi jälleen uskonopin kongregaatiolle.


title: Index librorum prohibitorum

text: Luetteloa päivitettiin säännöllisesti vuoden 1948 painokseen saakka. Tämä 32. painos sisälsi noin 4000 nimikettä, jotka oli sensuroitu eri syistä: harhaopista, moraalisista puutteellisuuksista, liian seksuaalisista kuvauksista, poliittisesta epäkorrektiudesta jne. Tunnettuja luetteloon päätyneitä olivat Desiderius Erasmus, Michel de Montaigne, Laurence Sterne, Voltaire, Daniel Defoe, Nicolaus Copernicus, Honoré de Balzac, Jean-Paul Sartre, sekä alankomaalainen seksologi Theodoor Hendrik van de Velde, joka kirjoitti seksioppaan nimeltä "The Perfect Marriage". Myös Galileo Galilein dialogi "Dialogo dei due massimi sistemi del mondo" oli luettelossa, mutta poistettiin siitä vuonna 1822. Lähes kaikki suuret länsimaiset filosofit olivat tai ovat mukana luettelossa – jopa sellaiset, jotka uskoivat kristinuskon jumalaan, kuten René Descartes, Immanuel Kant, George Berkeley, Nicolas Malebranche, Hughes Felicité Robert de Lamennais ja Vincenzo Gioberti. Se, että jotkut ateistit, kuten Arthur Schopenhauer ja Friedrich Nietzsche, puuttuivat luettelosta, johtui vain siitä, että katolisen kirkon opin mukaan harhaoppiset eli mitä tahansa katolisen opin kohtaa arvostelevat tai kieltävät kirjoitukset olivat kiellettyjä "ipso facto", itsestäänselvyytenä. Joitakin merkittäviäkin teoksia puuttuu myös siksi, ettei kukaan vaivautunut ilmiantamaan niitä.


title: Index librorum prohibitorum

text: Luettelo vaikutti kautta koko katolisen maailman. Useiden vuosien aikana katolisissa maissa oli hyvin vaikeaa löytää kopioita pannaan julistetuista kirjoista, erityisesti suurempien kaupunkien ulkopuolella. Paavi Paavali VI poisti luettelon aseman virallisen lain veroisena vuonna 1966 Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen jälkeen pitkälti käytännön syistä. "Moraalinen velvollisuus" olla levittämättä ja lukematta uskoa ja moraalia vahingoittavia kirjoituksia on säilynyt katolisuudessa.


title: Robert Pirès

text: Robert Emmanuel Pirès (s. 29. lokakuuta 1973, Reims, Ranska) on jo aktiiviuransa lopettanut ranskalainen jalkapalloilija. Pirèsin pelipaikka oli keskikentällä, useimmiten laidalla hyökkäävässä roolissa.


title: Robert Pirès

text: Pirès aloitti jalkapallouransa kotikaupunkinsa pikkuseurassa, josta siirtyi ensimmäiseen ammattilaisseuraansa, FC Metziin kaudeksi 1992–1993. Hän debytoi Metzissä 2. huhtikuuta 1993. Vuonna 1998 Pirèsin kyvyt huomattiin vielä korkeammalla tasolla vuonna 1998, kun Ranskan liigan huippuseura Olympique Marseille osti hänet. Siellä hän ehti pelata vain kaksi kautta, kunnes Arsenal hankki Ranskan maajoukkueessa vähän aikaa sitten Euroopan-mestaruuden voittaneen laitalinkin riveihinsä. Kauden 2005–2006 jälkeen Pirés siirtyi Villarrealiin, jossa hän pelasi kesään 2010 asti. Hänen viimeinen seuransa oli Intian liigan FC Goa, jota hän edusti kaudella 2014-2015 ja helmikuussa 2016 Pirès ilmoitti lopettavansa pelaajauransa, 42-vuotiaana ja viimeisenä pelaajana Ranskan vuonna 1998 maailmanmestaruuden voittaneesta joukkueesta.Ranskan maajoukkueessa Pirès pelasi säännöllisesti vuodesta 1996 lähtien, mutta vuoden 2004 jälkeen hän ei ole enää esiintynyt "Les Bleusin" riveissä. Hänen maajoukkuesaldokseen jäi 79 ottelua ja niissä 14 maalia. Kirkkaimpina maajoukkueuran saavutuksina Pirèsillä on maailmanmestaruus kotikisoista 1998 ja Euroopan-mestaruus vuodelta 2000. Lisäksi hän on voittanut FIFA:n Maanosaliittojen Cupin kahdesti, vuosina 2001 ja 2003.


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: Lineaarialgebrassa kanta on pienin mahdollinen joukko vektoreita, joiden lineaarikombinaationa saadaan kaikki annetun avaruuden vektorit. Tarkemmin sanottuna vektoriavaruuden kanta on joukko lineaarisesti riippumattomia vektoreita, jotka virittävät koko avaruuden.


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: Oletetaan, että "B" = { "v", …, "v" } on vektoriavaruuden "V" äärellinen osajoukko. Tällöin "B" on kanta, jos se toteuttaa seuraavat ehdot:


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: 1. "v", …, "v" ovat lineaarisesti riippumattomia ja


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: 2. jokainen "B":n vektori voidaan lausua vektoreiden "v", …, "v" lineaarikombinaationa. Toisin sanoen vektorit "v", …, "v" virittävät "V":n eli span("v", …, "v") = "V".


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: Lineaarikombinaatio on äärellinen summa muotoa "a""v" + … + "a""v", missä "v":t ovat "B":n eri vektoreita ja "a":t ovat skalaareita. Vektorit "B":ssä ovat lineaarisesti riippumattomia, jos "a""v" + … + "a""v" = 0, jos ja vain jos "a" = … = "a" = 0. Joukko "B" on virittäjäjoukko, jos jokainen "V":n vektori on lineaarikombinaatio "B":n vektoreista.


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: Jokaisella vektoriavaruudella on kanta. Kaikilla yhden vektoriavaruuden kannoilla on sama määrä vektoreita. Tätä kannan vektorien lukumäärää kutsutaan vektoriavaruuden dimensioksi dim("V"). Käsite kertoo siis samalla minimaalisen määrän vektoreita, joka riittää virittämään "V":n. Tasossa kaksi erisuuntaista vektoria on tason kanta. Kolmiulotteisessa avaruudessa kolme vektoria, jotka eivät ole samassa tasossa, muodostavat kannan. Toisin sanoen kantaa voidaan ajatella koordinaattiakselistona.


title: Kanta (lineaarialgebra)

text:
Kanta on vain joukko vektoreita ilman järjestystä. Usein on kuitenkin kätevää luetella kantavektorit tietyssä järjestyksessä. Tätä järjestettyä kantaa ei määritellä joukoksi, vaan sarjaksi lineaarisesti riippumattomia vektoreita, jotka virittävät "V":n. Jos vektorit "u", "v", "w" muodostavat avaruuden kannan, se voidaan ilmoittaa järjestettynä kolmikkona ("u, v, w"). Tällöin jokaista vektoria "a" vastaa yksikäsitteisesti järjestetty lukukolmikko (r, s, t) siten, että "a" = r"u" + s"v" + t"w".
Luvut r, s ja t ovat "a":n koordinaatit kannan ("u, v, w") suhteen ja järjestettyä kolmikkoa (r, s, t) nimitetään vektorin "a" koordinaattiesitykseksi.


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: Samalle vektoriavaruudelle voidaan kuitenkin muodostaa kanta monella eri tavalla. Vektorin koordinaatit riippuvat siis käytetystä kannasta ja muuttuvat, kun siirrytään kannasta toiseen eli suoritetaan kannanvaihto.


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: Minkä tahansa lineaarisesti riippumattoman joukon ja virittävän joukon välissä on kanta. Muodollisemmin sanottuna: jos "L" on lineaarisesti riippumaton joukko vektoriavaruudessa "V" ja joukko "G" virittää "V":n ja sisältää joukon "L", niin on olemassa "V":n kanta, joka sisältää "L":n ja joka sisältyy "G":hen. Nimenomaan (kun "G" = "V") mikä tahansa lineaarisesti riippumaton joukko "L" voidaan laajentaa muodostamaan "V":n kannan. Nämä laajennukset eivät ole yksikäsitteisiä. Virittäjäjoukkoa voidaan myös karsia (pudottamalla sopivat vektorit pois), jotta siitä saadaan kanta.


title: Kanta (lineaarialgebra)

text:
Ajatellaan koordinaattiavaruutta R kaikkien koordinaattien ("a,b") vektoriavaruutena, missä sekä "a" että "b" ovat molemmat reaalilukuja. Tällöin helppo kanta on yksinkertaisesti vektorit e = (1,0) ja e = (0,1): oletetaan että "v" = ("a,b") on vektori avaruudessa R, tällöin
"v" = "a"(1,0)+ "b"(0,1). Yksi mahdollinen R:n kanta on
"v" = (-2,1) = (-2)(1,0) + (1)(0,1). Se on esitetty myös koordinaatistoon piirrettynä kuvassa sivun yläreunassa.
Kuitenkin mitkä tahansa kaksi lineaarisesti riippumatonta vektoria, kuten (1,1) ja (-1,2), voivat myös muodostaa R:n kannan.


title: Kanta (lineaarialgebra)

text: Yleisemmin vektorit e, e, ..., e ovat lineaarisesti riippumattomia ja virittävät avaruuden R. Siten ne muodostavat R:n kannan ja R:n dimensio on n.


title: Allan A. Goldstein

text: Allan A. Goldstein on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja.


title: Allan A. Goldstein

text: Goldsteinin ura alkoi lyhytdokumentin ohjaamisen myötä Kanadassa vuonna 1979. Hänen seuraava ohjauksensa, Virginia Hamiltonin romaaniin perustuva "House of Dies Drear" valmistui televisiolevitykseen viisi vuotta myöhemmin. Samana vuonna valmistui kaksi muuta elokuvaa televisioon; "The Dining Room" ja pientä kulttisuosiota nauttiva "True West", jonka päärooleissa nähtiin John Malkovich ja Gary Sinise. Elokuva filmattiin uudelleen vuonna 2002, jolloin pääosaa esitti Bruce Willis Gary Halvorsonin ohjauksessa.


title: Allan A. Goldstein

text: Vuonna 1988 valmistui hänen ensimmäinen teatterilevitykseen päässyt elokuva "The Outside Chance of Maximillian Glick". Elokuva keräsi alle puolimiljoonaa dollaria lipputuloja, mutta oli hyvin toteutettu pienen budjetin filmiksi. Goldstein voitti elokuvalla Toronton ja Vancouverin filmifestivaalien ohjaajapalkinnot. Elokuva sai pari vuotta myöhemmin jatkokseen televisiosarjan. Vuonna 1989 hän ohjasi pienen televisioelokuvan ja käsikirjoitti ja tuotti Robert Wisen ohjaaman "Rooftops – kattojen kasvatit" -filmin. Vuosikymmenen lopulla hän teki vielä kaksi pientä filmiä.


title: Allan A. Goldstein

text: Goldsteinin tunnetuin elokuva on hänen vuoden 1994 ohjauksensa "Väkivallan vihollinen 5 – kalman kasvot", joka oli viimeinen osa kulttisuosiota nauttivassa "Väkivallan vihollinen" -elokuvasarjassa. Pääosaa esittänyt, elokuvien sielu Charles Bronson oli neljännen osan filmattuaan kertonut, ettei tule esiintymään enää yhdessäkään "Väkivallan vihollinen" -elokuvassa. Hänen suosionsa kuitenkin laski, eikä hän saanut tehtäväkseen kuin televisioelokuvia, joten Goldsteinin ohjauksessa hänellä oli mahdollisuus esiintyä viimeistä kertaa valkokankaalla. Elokuva ei ollut menestys taloudellisesti eikä taiteellisesti, mutta on saanut uutta suosiota DVD-julkaisun myötä.


title: Allan A. Goldstein

text: Goldstein siirtyi b-luokan ohjaajien uuteen tuotantomaahan, Kanadaan, ohjaamaan pienen budjetin toiminta- ja jännityselokuvia. Muutaman hyvin menestyneen toimintaelokuvan jälkeen hän sai ohjattavakseen Leslie Nielsenin tähdittämän "2001 – Avaruussekoilu" -komedian, joka toteutettiin korkealla 26 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuva oli kanadalais-saksalaistuotantoa, ja sai murska-arvostelut ympäri maailman.


title: Kantatie 86

text: Kantatie 86 on Pohjois-Pohjanmaalla Kannuksen Eskolasta Ylivieskan, Oulaisten ja Vihannin kautta Liminkaan kulkeva kantatie. Tien pituus on 124 kilometriä. Tie on liikennemääriinsä nähden hyvätasoista kaksikaistaista tietä, ja yhdessä Kauhavalta alkavan kantatien 63 kanssa se muodostaa vaihtoehtoisen reitin länsirannikolla kulkevalle valtatie 8:lle.Eskolan ja Limingan välinen tie on rakennettu pääosin 1960-luvulla. Kantatieksi se on numeroitu vuonna 1971.


title: Sioux Falls

text: Sioux Falls [] on kaupunki Yhdysvaltojen Etelä-Dakotan osavaltiossa. Vuonna 1856 alkunsa saanut kaupunki on nykyisin osavaltion suurin. Samalla se on myös tärkeä kaupan ja terveydenhuollon keskus, sekä jakelupiste ympäröivälle maaseudulle. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 153 888 ja suuremman metropolialueen 228 261.


title: Sioux Falls

text: Sioux Falls sijaitsee Etelä-Dakotan osavaltion kaakkoisosassa Big Sioux -joen varrella lähellä Iowan ja Minnesotan vastaista rajaa. Kaupunki on saanut nimensä Big Sioux -joen Sioux Falls -vesiputouksista. Ilmasto alueella on mantereinen. Tyypillisiä alueelle ovat rajutkin säämuutokset lyhyellä aikavälillä. Ilmiöön vaikuttavat eri ilmamassojen liikkeet. Syksyisin ja talvisin kovat tuulet voivat tuoda mukanaan koviakin pakkasia, jotka jäävät tosin tavallisesti lyhytaikaisiksi. Talvisin tulee ajoittain myös lumimyrskyjä. Ukkosmyrskyt ovat puolestaan tavallisia loppukesästä ja tornadoja saattaa esiintyä loppukevään ja kesän välisenä aikana.


title: Sioux Falls

text: Nimensä mukaisesti Sioux Fallsin alkuperäisasukkaita olivat sioux-intiaanit. Sioux Falls -vesiputousten kohdalle perustettiin vuonna 1856 Western Town -niminen asutuskeskus, jonka perustajat toivoivat että paikka valittaisiin Dakotan territorion pääkaupungiksi. Dakota Land Company perusti puolestaan Sioux Fallsin asutuskeskuksen. Minnesotan kansannousun väkivaltaisuudet levisivät Etelä-Dakotan puolelle jua intiaanien hyökkäyksiä pelänneet siirtolaiset hylkäsivät asumuksensa paikalla. Kolmisen vuotta myöhemmin paikalle perustettiin Fort Dakota ja siirtolaiset alkoivat palata koteihinsa. Vuonna 1876 Sioux Fallsin asukasluku oli noin 600. Rautatie saapui kaupunkiin vuonna 1878 ja vuonna 1889 Sioux Fallsista tehtiin kaupunki. Paikalle saapui siirtolaisia etenkin Pohjois-Euroopan alueelta. Rautatien kautta kaupungista alettiin viedä graniittia muualle Yhdysvaltoihin.


title: Sioux Falls

text: 1900-luvun alussa amerikkalaisia houkutteli Sioux Fallsiin alueen avioerolait. Lakia muutettiin tiukemmaksi vuonna 1909. Samana vuonna avautui myös kaupungin ensimmäinen teurastamo. Vuonna 1942 toisen maailmansodan aikana United States Department of War avasi puolestaan kaupunkiin ilmavoimien radiokoulun. Sodan aikana paikallinen Joe Foss tuli tunnetuksi menestyneenä hävittäjä-ässänä. Vuosina 1966–1967 alueelle avattiin maailman ensimmäiset kaupalliset ydinvoimalat.


title: Sioux Falls

text: Sioux Falls on nykyisin Etelä-Dakotan suurin kaupunki ja näin myös johtava kaupan, jakelun ja terveydenhuollon keskus. Kaupunkia ympäröi suuri maatalousalue. Alueella tuotetaan esimerkiksi maissia, soijapapuja ja siipikarjaa. Kaupungissa on ,maatalouteen liittyvää elintarvike- ja rehuteollisuutta. Kaupungin karjapihat kuuluivat aikanaan maailman suurimpiin, mutta niiden toiminta loppui vuonna 2009. Teurastamoilla on silti edelleen suuri taloudellinen merkitys. Merkitystä on myös finanssialalla ja turismilla.


title: Sioux Falls

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Sioux Fallsissa aikavälillä 2012–2016 olivat 54 110 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 29 625 dollaria. 11,7 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Sioux Falls

text: Sioux Fallsin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 153 888 ja vuoden 2017 arvion mukaan 176 888. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 228 261. Kaupungin asukkaista 84,9 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 82,5 %), 4,9 % afroamerikkalaisia, 2,7 % intiaaneja, 5 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,4 % aasialaisia. 11,5 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 7,3 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Eskola

text: Eskola on seuraavien maantieteellisten kohteiden nimi:Eskola on nuori länsisuomalainen sukunimi, joka sisältää Eskil-nimen suomalaisen muodon Esko.


title: Vladimir Golikov

text: Vladimir Nikolajevitš Golikov (, s. 26. kesäkuuta 1954 Penza, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi 129 maaottelua Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1976–1983 tehden 58 maalia. Seuratasolla Golikov edusti Moskovan Dynamoa. Vladimir ja hänen veljensä Aleksandr Golikov olivat Neuvostoliiton parhaita jääkiekkoilijoita 1970- ja 1980-luvun vaihteessa.


title: Jorge Andrade

text: Jorge Manuel Almeida Gomes de Andrade, pelaajanimeltään Jorge Andrade (s. 9. huhtikuuta 1978, Lissabon, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Puolustajana pelaava Andrade edustaa Juventusta.


title: Jorge Andrade

text: Andrade aloitti ammattilaisuransa vuonna 1997 Estrela Amadoran riveissä. Vuonna 2000 hän siirtyi yhteen maansa huippuseuroista, Portoon. Kahden pääkaupungissa vietetyn kauden jälkeen espanjalainen Deportivo osti hänet joukkueeseensa. Andraden seurajoukkueuran parhaat saavutukset ovat Portugalin cupin voitto vuodelta 2001 ja Espanjan supercupin voitto seuraavalta vuodelta.


title: Jorge Andrade

text: Portugalin maajoukkuetta Andrade on edustanut MM-kilpailuissa 2002 ja EM-kotikilpailuissa 2004, jolloin Portugali hävisi loppuottelussa Kreikalle. Maajoukkueotteluita hän on pelannut yhteensä 51.


title: Translaatio (matematiikka)

text: Translaatio, siirto eli yhdensuuntaissiirto on Euklidisessa geometriassa avaruuden muunnos, jossa kuviota siirretään toiseen paikkaan. Kuvion jokainen piste muuttaa sijaintiaan vakiomatkan määrättyyn suuntaan. Translaatio voidaan tulkita myös vakiovektorin lisäämisellä jokaiseen pisteeseen tai koordinaatiston siirtona.


title: Translaatio (matematiikka)

text: Jos v on kiinteä vektori, niin "T":n translaatio on "T"(p) = p + v.


title: Valeri Kamenski

text: Valeri Viktorovitš Kamenski (, s. 18. huhtikuuta 1966 Voskresensk, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Kamenski pelasi vuosina 1981–1991 164 ottelua Neuvostoliiton maajoukkueessa tehden 81 maalia. Neuvostoliiton mestaruussarjassa Kamenski teki 122 maalia 329 liigaottelussa. Québec Nordiques varasi hänet NHL:ään vuonna 1988. NHL-urallaan Kamenski teki yhteensä 200 maalia, 301 maalisyöttöä ja 501 tehopistettä. Kamenski muistetaan Colorado Avalanche vs. Florida Panthers -ottelussa tekemästään legendaarisesta "spin-o-rama"-maalista.


title: Rotaatio

text: Rotaatio voi tarkoittaa seuraavia:


title: Peilaus

text: Peilaus on matematiikassa avaruuden muunnos, missä on annettu piste ja joko peilaussuora tai -piste, tai kolmiulotteisessa avaruudessa peilaustaso. Euklidisessa geometriassa peilaukset pisteen, suoran tai tason suhteen ovat yhtenevyyskuvauksia.


title: Peilaus

text: Jos peilaus suoritetaan pisteen suhteen, annetun kuvion jokaisen pisteen "p" kuva saadaan pisteestä lähdetään peilipisteen suuntaan ja kuljetaan kaksinkertainen matka suhteessa "p":n ja peilipisteen etäisyyteen. Tasossa peilaus pisteen suhteen merkitsee samaa kuin sen kierto eli rotaatio 180 astetta peilauspisteen ympäri.


title: Peilaus

text: Peilaus suoran suhteen tarkoittaa, että suoralle piirretään kunkin annetun pisteen kautta kulkeva normaali. Annettu peilipiste löytyy suoran peilaussuoran toiselta puolelta yhtä kaukaa normaalista kuin mitä alkuperäinen piste oli. Tasokuvio muuttuu tällöin peilikuvakseen, jossa vasen ja oikea ovat vaihtuneet. Sitä vastoin kolmiulotteisessa avaruudessa ei näin tapahdu, vaan sama tulos saadaan 180 asteen rotaatiolla peilaussuoran ympäri.


title: Peilaus

text: Kolmiulotteisessa avaruudessa peilaus tason suhteen tarkoittaa, että tasolle piirretään kunkin annetun pisteen kautta kulkeva normaali. Annettu peilipiste löytyy suoran peilaustason toiselta puolelta yhtä kaukaa normaalista kuin mitä alkuperäinen piste oli.


title: Postimees

text: Postimees on virolainen sanomalehti, joka on perustettu Pärnussa vuonna 1857. Lehdestä tuli Viron ensimmäinen päivittäin julkaistava sanomalehti vuonna 1891. Neuvostoaikana vuosina 1948–1990 lehden nimi oli "Edasi".


title: Postimees

text: Johann Voldemar Jannsen perusti Pärnussa 1857 lehden "Perno Postimees ehk Näddalileht" (Pärnu Postimees), josta eri vaiheiden kautta tuli nykyinen Postimees-lehti.


title: Postimees

text: Postimeesin omisti 1893 Karl August Hermann, joka kutsui toimitukseen Jaan Tõnissonin. Sen jälkeen Tõnisson oli yli 40 vuotta lehden toimittaja ja päätoimittaja. Pari vuotta hän oli välillä pois, mutta palasi lehden päätoimittajaksi 1896, kun ryhmä nuoren polven oppineita kokosi rahat huonosti menestyvän lehden – 450 tilaajaa – ostamiseksi Hermannilta. Myös Tõnisson kuului omistajiin ja omisti lehden välillä pitkään yksinkin Viron poliittisten mullistusten yhteydessä lehti takavarikoitiin 26. heinäkuuta 1935 valtion haltuun poikkeustilamääräysten perusteella, ja siitä tuli Konstantin Pätsin ja hallituksen äänitorvi. Neuvostovallan aikana lehti ilmestyi nimellä Edasi ja vuodesta 1991 jälleen nimellä Postimees.


title: Postimees

text: Neuvostovallan päätyttyä Jaan Tõnissonin poika Heldur Tõnisson sai palautetuksi lehden Tõnissonin suvulle, ja se siirtyi hänen haltuunsa yli 90-prosenttisesti. Hän myi yhtiön norjalaiselle Schibsted-konsernille. Omistajuutensa aikana Heldur Tõnisson ei osallistunut lehden tekemiseen eikä käynyt Virossa lähdettyään maasta 1943.


title: Postimees

text: Schibsted teki vuonna 2012 päätöksen poistua Baltian markkinoilta. Konserni oli omistanut Postimeesin holdingyhtiönsä Eesti Meedian kautta. Yhtiön toimiva johto osti lehden Schibstediltä syksyllä 2013.


title: Postimees

text: Lauri Hussar aloitti Postimeesin päätoimittajana kesäkuussa 2016.


title: Postimees

text: Postimeesin historiaa on tutkinut Krista Aru, joka on julkaissut useita lehteä käsitteleviä artikkeleita.


title: Homotetia

text: Matematiikassa homotetia eli skaalaus tarkoittaa yhdenmuotoisuuskuvausta, missä kukin kuvion piste saadaan, kun mitataan sen etäisyys homotetiakeskuksesta ja kerrotaan se homotetiassa annetulla vakiolla. Kuvassa annettu avaruuden piste "a" kuvautuu pisteen "a" ja homotetiakeskuksen "O" kautta kulkevalle suoralle. Jos homotetiakerroin on positiivinen ja "a":n kuva homotetiassa on "a", pysyy "a" ja "a" samalla puolella pisteen "O". Jos homotetiakerroin on negatiivinen, sijaitsee "O" "a":n ja "a":n välissä. Mikäli kerroin on itseisarvoltaan suurempi kuin yksi, on kyseessä suurennos.


title: Ruukin rautatieasema

text: Ruukin rautatieasema () on Suomen rataverkon rautatieasema Pohjanmaan radalla, Siikajoen kunnassa Ruukin taajamassa Pohjois-Pohjanmaalla. Etäisyys Helsingin rautatieasemalta Haapamäen aseman kautta mitattuna on 705,2 kilometriä. Nykyisin liikennepaikka on miehittämätön, eikä siellä ole lipunmyyntiä. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Oulusta käsin. Osa Oulu–Seinäjoki -reitin henkilöjunista pysähtyy asemalla. Ruukissa on myös kaupallista tavaraliikennettä.


title: Ruukin rautatieasema

text: Ruukin ratapiha muodostuu pääraiteen lisäksi kahdesta junaliikenteen käytössä olevasta sivuraiteesta, joita käytetään junien kohtaamisiin ja ohituksiin. Näiden lisäksi liikennepaikalla on kuormausraiteita Siikajoen molemmin puolin.


title: Ruukin rautatieasema

text: Alun perin Ruukin asema-alue sijaitsi lähes keskellä nykyistä Ruukin taajamaa. Alkuperäinen asemarakennus oli Knut Nylanderin suunnittelema vuonna 1884 rakennettu ns. Oulun radan asema, jota laajennettiin 1908 Bruno Granholmin laatimien suunnitelmien pohjalta. Rakennus on yksityiskäytössä, ja sitä on laajennettu 2000-luvulla yhdellä poikkipäädyllä. Alkuperäinen asemarakennus sekä aseman vesitorni jäivät paikoilleen ja ovat yhä olemassa.


title: Ruukin rautatieasema

text: 1960-luvulla tehdyn rataoikaisun myötä asema-alue siirrettiin keskustaajaman itälaidalle, jonne rakennettiin uusi liikennepaikkarakennus vuonna 1967.


title: Harvey Nichols

text: Harvey Nichols on brittiläinen tavarataloketju. Sen juuret ovat Benjamin Harveyn vuonna 1813 Lontoon Knightsbridgeen avaamassa liinavaatekaupassa. Harvey Nicholsin Knightsbridgen nykyisen tavaratalon rakennustyöt aloitettiin 1880-luvulla. Ketjun omistaa hongkongilainen liikemies Dickson Poon.


title: Harvey Nichols

text: Harvey Nicksejä, kuten niitä kansanomaisesti nimitetään, on Britanniassa Lontoon lisäksi Leedsissä, Manchesterissa, Birminghamissa ja Edinburghissa. Britannian ulkopuolella niitä on Dublinissa, Riadissa, Dubaissa ja Hongkongissa. Uusia tavarataloja on suunnitteilla Bristoliin sekä Istanbuliin.


title: Harvey Nichols

text: Harvey Nichols


title: Bergamo

text: Bergamo (itälombardiksi Bèrghem) on kaupunki Alppien juurella Lombardiassa Pohjois-Italiassa. Se on samannimisen maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa oli 118 756 asukasta vuonna 2014.


title: Bergamo

text: Bergamon vanhakaupunki "Città Alta" eli "Bergamo alta" ("yläkaupunki", Ylä-Bergamo) on rakennettu kukkulalle. Alpit päättyvät heti kukkulan eteläpuolella, josta alkaa Pojoen laakso. Kaupunki on myöhemmin kasvanut kukkulan juurelle ja on nimeltään "Bergamo bassa" eli "Città Bassa" (Ala-Bergamo, "alakaupunki").


title: Bergamo

text: Bergamosta on Milanon keskustaan linnuntietä runsas 40 kilometriä.


title: Bergamo

text: Liguurit perustivat paikalle kylän nimeltä "Barra" 1200-luvulla eaa.


title: Bergamo

text: 600-luvulla eaa. alueella asui etruskeja. He rakensivat ensimmäiset kivitalot ja asutuksen ympärille muurit. Gallialaiset valtasivat kaupungin vuoden 550 eaa. tienoilla. He antoivat kaupungille nykyisinkin käytössä olevan nimen "Berghèm".


title: Bergamo

text: Gallialaiset ja roomalaiset taistelivat pitkään alueen herruudesta. 196 eaa. roomalaiset lopulta valtasivat kaupungin, jolloin sen nimeksi tuli "Bergomum". Myöhemmin Bergomum sai "municipiumin" statuksen ja vuonna 49 eaa. Julius Caesar antoi Bergomumin asukkaille Rooman kansalaisoikeudet. Niihin aikoihin Bergomum oli menestyvä 10 000 asukkaan kaupunki.


title: Bergamo

text: Rooman hajoamisen jälkeen 400-luvulla Bergamum vallattiin moneen kertaan. Vuonna 402 kaupunkiin hyökkäsivät Alarikin johdolla visigootit. Attilan hunniarmeija tuhosi sen vuonna 450. Sen jälkeen tulivat vandaalit ja alaanit (455), Bysantin armeija (476) ja ostrogootit. 569 langobardit asettuivat melkein autioituneeseen kaupunkiin.


title: Bergamo

text: 1428 Bergamosta tuli osa Venetsian tasavaltaa. 1500-luvun alussa Ranska valloitti kaupungin kahdesti ja Espanja seitsemän kertaa. Venetsia valloitti kaupungin takaisin jokaisen kerran jälkeen. 1561 venetsialaiset aloittivat uuden kaupunginmuurin rakennustyöt. Kaupunkiin iski rutto vuonna 1630. Se tappoi arviolta 10 000 ihmistä Bergamossa.


title: Bergamo

text: 1796 Napoleon teki lopun venetsialaisten valtakaudesta. Ranskalaisten johdolla perustettiin lyhytikäinen Bergamon tasavalta ("Repubblica Bergamasca"). Napoleonin kukistuttua Bergamo siirtyi Itävallan alaisuuteen Wienin kongressin päätöksellä. 1848 bergamolaiset kapinoivat itävaltalaisia vastaan. Bergamoon rakennettiin rautatie 1857.


title: Bergamo

text: 1859 Giuseppe Garibaldi vapautti Bergamon Itävallan alaisuudesta ja kaupunki liittyi yhdistyneeseen Italiaan. Bergamolaiset osallistuivat aktiivisesti Italian yhdistymisponnistuksiin. Kaupungille annettiin sen kunniaksi arvonimi "Città dei Mille".


title: Bergamo

text: 1872 kaupungin hallintoelimet siirrettiin kukkulalta alakaupunkiin, josta oli vähitellen tullut kaupungin toiminnallinen keskus. 1889 Kaupunkiin asennettiin sähkövalaistus. Toisessa maailmansodassa Bergamo ei joutunut ilmapommitusten kohteeksi. Bergamon lentokenttä avattiin vuonna 1972.


title: Bergamo

text: Kreivi Giacomo Carraran vuonna 1793 perustama "Carraran akatemia" ("l'Accademia Carrara") on taidemuseo ja taideoppilaitos.


title: Bergamo

text: Jalkapalloseura Atalanta Bergamasca Calcio pelaa Italian pääsarjassa Serie A:ssa.


title: Bergamo

text: Bergamossa liikkumista helpottaa keskustasta ylös vanhaankaupunkiin nouseva kiskoköysirata, "funicolare". Milanon ja Venetsian välinen moottoritie kulkee kaupungin ohi. Junamatka Bergamosta Milanoon kestää alle tunnin. Orio al Serion lentoasema, joka on yksi kolmesta Milanon lähistön kansainvälisestä kentästä, sijaitsee Bergamossa.


title: Kiri Te Kanawa

text: Dame Kiri Jeanette Te Kanawa, alkujaan Claire Mary Teresa Rawstron (s. 6. maaliskuuta 1944 Gisborne), on uusiseelantilainen oopperalaulajatar. Hän aloitti uransa mezzosopraanona, mutta on nykyään sopraano.


title: Kiri Te Kanawa

text: Te Kanawa syntyi Gisbornessa vuonna 1944. Hänet adoptoitiin lapsena eikä hänen oikeista vanhemmistaan ole juuri tietoa. Vuonna 1965 Te Kanawa voitti Lexus Song Quest -kilpailun. Sen jälkeen hän lähti Lontooseen opiskelemaan, muun muassa Vera Rózsan johdolla. Vuonna 1971 Te Kanawa teki debyyttinsä Royal Opera Housessa. Hän lopetti oopperalavalla esiintymisen vuonna 2004.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: Pekka ja Pätkä salapoliiseina on Armand Lohikosken käsikirjoittama ja ohjaama elokuva. Elokuva kuuluu Suomen Filmiteollisuuden 13 elokuvaa käsittävään "Pekka Puupää" -sarjaan, joista tämä on kahdeksas. Samana vuonna tuli ensi-iltaan kolme Puupää-elokuvaa, joista tämä valmistui ensimmäisenä, syksyllä 1955, mutta sai ensi-iltansa toisena.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: Elokuvan tuottaja on T. J. Särkkä, joka luonnehti Elokuvatarkastamolle jättämässään tarkastushakemuksessa elokuvaa harmittomaksi viihteeksi, jossa paha saa palkkansa. Tarkastamo pani sille kuitenkin 15 prosentin veron.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: Pekka ja Pätkä ovat ostaneet huutokaupasta halvalla laatikollisen naamiointitarvikkeita. Justiina suuttuu, sillä hän oli lähettänyt heidät hakemaan töitä. Käännyttyään hetkeksi selin Justiina säikähtää irtopartaan pukeutunutta Pekkaa. Hän määrää Pekan hankkimaan kunnon töitä. Justiina lähtee käymään Mari-tädin luona, ja Pätkä saa idean perustaa salapoliisitoimiston. Ensimmäisten asiakkaitten saapuessa Pekka ja Pätkä ovat nukkumassa. Asiakkaat ovat kierot serkukset, jotka ovat saaneet sedältään, erään suuryrityksen johtajalta, määräyksen etsiä kadoksissa oleva poikansa. Pekka ja Pätkä ottavat työn vastaan mutta juonittelevat serkukset antavat harhautusmielessä pojan kuvan sijasta kaukana Kapkaupungissa asuvan Kulo-nimisen edustajan kuvan. Serkukset eivät halua pojan löytyvän, sillä he haluavat itse hyötyä setänsä liikeyrityksestä.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: Serkukset vihjaavat pojan löytyvän Amerikasta ja lupaavat maksaa kulut. Etumaksua eivät kaverukset kuitenkaan muista pyytää, eikä Amerikan-matka onnistu. He ovat kuitenkin voittaneet risteilyn Saimaalla, joten he aloittaat pojan etsinnät sieltä. Pätkä on myös yrittänyt voittaa arpajaisissa palkintona ollutta Amerikan-matkaa mutta tuhlannut arpoihin Amerikan-lippujen hinnan verran rahaa. Pätkä ei saa voitoksi lippuja, vaan sikarilaatikon ja liikavarvasvoidetta. Koska junalippuihin ei ole varaa, he kävelevät Saimaalle. Pekka työntää Pätkää lastenvaunuissa, kun he luulevat laivalipun olevan yhdelle hengelle.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: Laivaan saavuttuaan he käyvät sen järjestelmällisesti suurennuslasin kanssa läpi. Elokuvassa näytetään paljon kaunista järvimaisemaa. Ajan mittaan Pätkä paljastuu laivan henkilökunnalle aikuiseksi mutta laivalippu olikin kahdelle. Pätkä pukeutuu omiin vaatteisiinsa.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: Koska etsintä on tulokseton, kaverukset päättävät jättää laivan, mutta huomaavat seuraavassa satamassa kuvan mukaisen henkilön astuvan laivaan. Mies on yrityksen edustaja Kulo Kapkaupungista seuranaan tyttärensä. Laivaan nousee matkalla myös tukkijätkä, jonka vene kiinnitetään höyrylaivan perään. Pekka ja Pätkä eivät saa miestä suosiolla mukaansa, koska hän ilmoittaa matkustavansa Kuopioon eikä Helsinkiin. Niinpä he keplottelevat Kulon tyttärineen kanssaan tukkijätkän veneeseen.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: Pekka ja Pätkä irrottavat "salaa" veneen laivasta ja soutavat rantaan, joka onkin saaressa. Heidän rantauduttuaan sitomatta jäänyt vene karkaa. Eri vaiheiden jälkeen he soutavat tekemällään lautalla saaresta kaupunkiin. Lopulta kaverukset saavat edustaja Kulon harhauttamalla Helsinkiin lähtevään koneeseen ja johtajan luokse. Hänen todetaan Kuloksi, mutta tukkijätkä paljastuu kadonneeksi pojaksi. Isän kanssa riideltyyän hän oli lähtenyt maailmalle etsimään onneaan ja on nyt valmis palaamaan kotiin.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: Lopuksi edustajan tyttären ja johtajan pojan välille syttyy romanssi, isä saa poikansa takaisin ja kierot serkukset saavat rangaistuksensa.


title: Pekka ja Pätkä salapoliiseina

text: 2000-luvun kritiikeissä elokuvaa ei pidetä kovin onnistuneena eikä hauskana., mutta aikalaiskriitikoista Valma Kivitie näki elokuvassa myönteistäkin: "Ja paha saa [- -] palkkansa, Ami Lovén on komea ja laulaa kauniisti ja hänenkin käy lopuksi hyvin. Sisäveden maisemat ovat kauniita suvisessa sulossaan, Toivo Kärjen musiikki lisää tunnelmaa." Greta Brotherus kiittää Elokuvatarkastamoa siitä, että se pani elokuvalle 15 prosentin rangaistusveron.


title: Selfridges

text: Selfridges on brittiläinen tavarataloketju. Harry Gordon Selfridge perusti ketjun ensimmäisen tavaratalon Lontoon Oxford Streetille 15. maaliskuuta 1909. Selfridgesistä ovat lähtöisin monet nykyaikaisten tavaratalojen peruslähtökohdista, kuten hajuvesiosaston sijoittaminen sisäänkäynnin läheisyyteen ja tavaroiden asettaminen esille tiskin takana pitämisen sijasta. Sanonta ”asiakas on aina oikeassa” perustuu Selfridgesin mainontaan.


title: Selfridges

text: Ketjun tavarataloja on Lontoossa, Birminghamissa ja kaksi Manchesterissa, joista toinen on Trafford Centren ostoskeskuksessa ja toinen Exchange Squarella.


title: Louis Vuitton

text: Louis Vuitton Malletier eli Louis Vuitton (lyhennettynä LV) on vuonna 1854 perustettu ranskalainen muotialan yritys. Se on saanut nimensä perustajansa Louis Vuittonin (1821–1892) mukaan. Vuitton oli ranskalainen laukkusuunnittelija, joka loi maineensa 23-vuotiaana valmistamalla ensimmäisenä ilmatiiviitä, kevyitä ja pinottavia tasakantisia matka-arkkuja yläluokalle Pariisissa. Siihen asti arkkujen kannet olivat aina olleet kaarevia, jotta sadevesi valuisi pois.


title: Louis Vuitton

text: Hinnakkaat, yrityksen logolla varustetut kassit sekä käsi- ja matkalaukut ovat nykyään statussymboleita ja suosittuja varsinkin muotimaailmassa. Louis Vuittonin monogrammilaukkujen sekä niiden kopioiden suuri suosio viime vuosina on johtanut siihen, että merkki on saanut joidenkin silmissä mauttoman maineen, samalla tavalla kuin kävi brittiläisen Burberryn ruutukuosin 1990-luvun lopulla. Toisaalta Vuittonilla on myös kymmeniä laukkumalleja ilman LV-kuvioita. Yritys valmistaa nykyään myös vaatteita, kenkiä ja muita asusteita.


title: Louis Vuitton

text: Louis Vuittonin pääsuunnittelija on ranskalainen Nicolas Ghesquière. Liikkeitä on 58 maassa ympäri maailman suunnilleen 380. Helsingissä avattiin Suomen ensimmäinen Louis Vuitton -myymälä huhtikuussa 2008.


title: Louis Vuitton

text: Vuonna 1854 avattiin ensimmäinen Louis Vuitton -myymälä Pariisiin, Rue Neuve des Capucines'lle. Liikkeen ykköstuote oli korkealuokkainen litteä matka-arkku, jonka sai matkalle helposti mukaan. Vuodesta 1888 Vuittonin matka-arkuissa oli beige-ruskea shakkiruutukuvio erotukseksi muista matka-arkuista. Kuvio on nimeltään "Damier Canvas". Monogrammi "LV" lisättiin yrityksen tuotteisiin vasta perustajan kuoleman jälkeen vuonna 1896. Monogrammin kehitti Louis Vuittonin poika Georges, jotta tuotteet erottuisivat kopioista.


title: Louis Vuitton

text: Vuonna 1977 Louis Vuitton -yhtymän toimitusjohtajaksi nimitettiin Henri Racamier, joka oli tullut Vuittonien sukuun avioliiton kautta. Hän loi konseptin, jossa laukkuja myydään ainoastaan yhtymän omissa myymälöissä.


title: Louis Vuitton

text: Tammikuussa 2010 syntyi Ruotsissa kohu siitä, kun sosialidemokraattien puheenjohtaja Mona Sahlin poseerasi Svenska Dagbladet -lehden kuvassa vaaleanpunaisen Louis Vuitton Antigua Cabas -käsilaukun kanssa. 6 000 kruunun eli noin 600 euron arvoisen laukun pitäminen ei ollut arvostelijoiden mielestä sosialidemokraattien johtajalle sopivaa. Kriitikot pitivät laukkua "merkkinä työväenliikkeen alamäestä" ja jopa "uhkaavan sosiaalidemokraattien menestystä ensi syksyn vaaleissa".


title: Louis Vuitton

text: Louis Vuitton ja alkoholijuomavalmistaja Moët Hennessy yhdistyivät 1987 LVMH-konserniksi. Vuonna 2007 konsernin liikevaihto oli 3,5 miljardia euroa.


title: Louis Vuitton

text: Louis Vuitton käyttää tuotteidensa valmistajina laittomia maahantulijoita. Italialaisen tutkivan journalismin TV-ohjelman "Reportin" mukaan laittoman ja järjestäytymättömän työvoiman hyväksikäyttö on yleistä luksusmuotituotteiden alalla. Käytäntö on, että muotitalo suunnittelee tuotteen ja tekee siitä mallikappaleen, mutta sen valmistus on siirretty alihankkijoiden ketjulle, jonka viimeinen lenkki on halpa, laiton työvoima.


title: Jonas Bjerre

text: Jonas Bjerre (s. 21. syyskuuta 1976) on tanskalainen muusikko. Hän on Mew-yhtyeen laulaja ja kitaristi, ja sanoittaa suurimman osan yhtyeen kappaleista. Bjerre on myös tehnyt Mew’n live-esiintymisissä nähtävät animaatiot. Bjerre vaikuttaa myös yhtyeissä Apparatjik ja Diamonds for Eyes.


title: Jonas Bjerre

text: Bjerren ääni on epätavallisen korkea ja alakuloinen, mikä tekee Mew’n esitykset omaleimaisiksi. Bjerre voitti Danish Music Awards -palkinnon vuoden tanskalaisena laulajana vuonna 2006. Koulusivistyksensä Bjerre on saanut Bernadotteskolessa ja Aurehøj Amtsgymnasiumissa.


title: Palokkajärvi

text: Palokkajärvi on Jyväskylässä sijaitseva järvi. Järvi on noin kolme kilometriä pitkä ja sen pinnan korkeus on 94,4 metriä. Järveen laskevat Alvajärvi Pappilanjokea myöten, Tuomiojärvi Löylyjokea pitkin sekä Tyyppälänjärvi. Palokkajärven vedet laskevat edelleen Tourujokeen ja Jyväsjärveen. Saaria on vain yksi, Palosaari. Järveen työntyviä niemiä ovat Kaijalanniemi (kaakosta), Paloniemi (lännestä) ja Ritoniemi (idästä). Järvestä itään suuntautuu Tyyppälänlahti. Palokkajärven nimi viittaa kaskisavuihin. Järven pohjois- ja koillispuolella sijaitsee Palokan kaupunginosa. Nelostie kulkee Palokkajärven länsi- ja lounaisrantoja pitkin. Vuoden 2008 loppuun asti järvi oli Jyväskylän ja Jyväskylän maalaiskunnan rajalla.


title: Tourujoki

text: Tourujoki on pieni joki Jyväskylässä, pituudeltaan kaksi kilometriä. Se virtaa Palokkajärvestä Jyväskylän keskustan itäpuolitse Jyväsjärveen. Taulumäen kirkon vieressä sijaitsee Tourujoen luonnonsuojelualue ja joen viertä kulkeva luontopolku. Tourujoessa on myös Tourujoen vesivoimalaitos.


title: Tourujoki

text: Ennen tehtaan padon rakentamista lohi nousi jokea pitkin yläpuolisiin vesistöihin. Joki oli myös yleinen kulkuväylä Jyväskylän pitäjästä kaupunkiin. Kankaan paperitehdas laski jätevetensä lähes puhdistamattomana Tourujokeen 1970-luvulle saakka, jolloin valmistui mekaaninen jätevedenpuhdistuslaitos. Vielä 1980-luvulla veden väri saattoi vaihdella päivittäin ja rikkihappopäästöt happamoittivat vettä ja aiheuttivat kalakuolemia. Tehtaan jätevedenkäsittelyä kehitettiin edelleen 1990-luvulla. Jyväskylän yliopiston selvityksen mukaan Tourujoki aiheuttaa Jyväsjärven ravinnekuormasta 90 prosenttia ja kiintoaineesta 80 prosenttia.


title: Tourujoki

text: Joen laakso on vesieroosion muovaama ja muuttaa yhä muotoaan. Alue on kasvistoltaan ja eläimistöltään runsas. Sinne on perustettu 3 hehtaarin luonnonsuojelualue kahdessa osassa vuosina 1981 ja 1991. Rauhoitushankkeita alettiin ajaa jo 1970-luvun alussa.  Alueen 700 metriä pitkä, vuonna 1995 perustettu luontopolku on taas käytössä, mutta se oli suljettuna keväästä 2008 lähtien maamassojen siirtymisen takia.


title: Tourujoki

text: Tourujoen asuinalue on vanhempia puutaloja sekä pienkerrostaloja sisältävä 1400 asukkaan alue ydinkeskustan, kauppatorin ja Tourujoen länsipuolen välille. Alueella sijaitsee Jyväskylän vanha hautausmaa. Tourujoen mukaan on nimetty myös sen itäpuolella sijaitseva Tourulan alue.


title: 808 State

text: 808 State on vuonna 1987 Manchesterissa perustettu brittiläinen house-musiikkikokoonpano. Yhtye sai nimensä Roland TR-808 -rumpukoneen mukaan. 808 State tunnetaan yhtenä acid house -musiikkityylin pioneerina. Sen alkuperäisjäseniä olivat Graham Massey, Martin Price ja Gerald Simpson, joka on tullut myöhemmin tunnetuksi A Guy Called Gerald -projektistaan. Aphex Twin on listannut yhtyeen esikoisalbumin "Newbuild" vuodelta 1988 erääksi tärkeimmistä innoittajistaan. Yhtyeen tunnetuin kappale on "Pacific State" lukuisine versioineen vuoden 1989 albumilta "Quadrastate".


title: David Lloyd George

text: David Lloyd George (17. tammikuuta 1863, Manchester – 26. maaliskuuta 1945) oli walesilainen valtiomies, joka toimi Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerinä vuosina 1916–1922. Lloyd George oli viimeinen Yhdistyneen kuningaskunnan Liberaalipuoluetta edustanut pääministeri. Englannin Manchesterissa syntyneen Lloyd Georgen vanhemmat olivat walesilaisia ja Lloyd George on toistaiseksi ainoa pääministeri, jonka äidinkieli ei ollut englanti. Hän oli kymrinkielinen. Kymri oli Lloyd Georgen ja tämän vaimon Margaretin kotikieli heidän asuessa Lontoossakin, ja pääministerin virka-asunnon palvelijatkin palkattiin sillä perusteella, että nämä osasivat kymriä.


title: David Lloyd George

text: Ennen siirtymistään politiikkaan Lloyd George toimi lakimiehenä. Poliittisen toimintansa Lloyd George aloitti 1880-luvulla kampanjoimalla Liberaalipuolueen puolesta vuoden 1885 parlamenttivaaleissa. Ensimmäisen kerran Lloyd George valittiin parlamenttiin 1890 walesilaisen Caernarfonin alueen vaalipiirin edustajana. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukseen Lloyd George nousi ensimmäisen kerran vuonna 1905. Pääministeriksi Lloyd George nousi ensimmäisen kerran vuonna 1916 Liberaalipuolueen ja Konservatiivipuolueen koalitiohallituksessa. Ensimmäisissä ensimmäisen maailmansodan jälkeisissä vaaleissa vuonna 1918 hallituskoalitio sai valtaosan edustajanpaikoista ja Lloyd George jatkoi pääministerinä. Lloyd Georgen pääministerikausi päättyi Konservatiivien päätettyä, että he lopettavat koalitioyhteistyön vuoden 1922 vaaleissa.


title: David Lloyd George

text: Ensimmäisen maailmansodan rauhanneuvotteluissa Lloyd George oli Wilsonin ja Clemenceaun mielipiteiden välimaastossa. Hän halusi rangaista Saksaa, mutta ei liian ankarasti. Hän halusi Saksan menettävän laivastonsa ja siirtokuntansa, koska brittien mukaan nämä uhkasivat Britannian Imperiumia. Kuten Woodrow Wilson, hän ei halunnut Saksan ajattelevan kostoa rauhanehtojen takia, jolloin Saksa olisi saattanut aloittaa uuden sodan. Hän halusi myös, että Saksa ja Britannia aloittaisivat kaupankäynnin. Ennen sotaa Saksa oli Britannian toiseksi suurin kauppakumppani. Britit eivät ehkä pitäneet ajatuksesta, mutta totuus oli, että kaupankäynti Saksan kanssa toi heille työpaikkoja.


title: David Lloyd George

text: Hiukan ennen kuolemaansa vuonna 1945 Lloyd George aateloitiin.


title: David Lloyd George

text: Lloyd George muistetaan Britannian yhteiskunnan kehittäjänä ja varhaisen hyvinvointivaltio-ajattelun edistäjänä. Hänen johdollaan tehtiin liberaaleja hyvinvointiuudistuksia: muun muassa kehitettiin työttömyysturvaa sekä vanhusten- ja sairaiden hoitoa. Lloyd George oli sosiaaliliberaali.


title: Alfred Wegener

text: Alfred Lothar Wegener (1. marraskuuta 1880 Berliini – 2. tai 3. marraskuuta 1930) oli saksalainen meteorologi ja geofyysikko, joka esitti teorian mannerliikunnoista. Hän siis esitti, että tunnetut mantereet eivät ole olleet aina samoilla paikoilla, vaan liikkuneet miljoonien vuosien saatossa nykyisille paikoilleen. Hän ei kuitenkaan kyennyt selittämään tekijää, joka liikuttaa mantereita, mutta selitys saatiin 1950-luvulla laattatektoniikan myötä.