title: Marburgin tauti

text:
Virus havaittiin ensimmäisen kerran vuonna 1967, kun 31 ihmistä sairastui saksalaisessa Marburgin pikkukaupungissa, sitten myös Frankfurt am Mainissa sekä silloisen Jugoslavian Belgradissa. Epidemiassa oli 25 ensisijaista infektiota, joista kuoli seitsemän potilasta, sekä kuusi toissijaista infektiota, jotka kaikki selvisivät. Tartunta sai alkunsa virukselle altistuneista laboratoriotyöntekijöistä, jotka käsittelivät apinoita tai niiden kudoksia.
Epidemian alkulähteeksi paljastuivat sairastuneet "Cercopithecus aethiops" -apinat, jotka oli tuotu Ugandasta poliorokotteiden kehittämistä varten. Apinoiden maahantuojana oli Behringwerke, paikallinen yritys, jonka alkuperäinen toimintasuunnitelma oli kehittää seerumeita jäykkäkouristusta ja kurkkumätää vastaan.


title: Marburgin tauti

text: Tämän jälkeen Marburgin tautia tavattiin vuonna 1975, kun Zimbabwessa ollut matkailija kuoli ja kaksi hänen seurassaan ollutta sairastui Marburg-viruksen oireisiin. Marburgin tautia on löydetty kahdesti myös sellaisista henkilöistä, jotka ovat matkanneet Keniassa Elgon-nimisellä vuorella.


title: Marburgin tauti

text: Vuoden 2005 alussa Maailman terveysjärjestö WHO alkoi tutkia Angolassa puhjennutta tunnistamatonta verenvuotokuume-epidemiaa, joka keskittyi maan koillisosaan. Epidemian arveltiin alkaneen jo maaliskuussa 2004 Uigen provinssin lastenosaston ahtaissa tiloissa. Eräs lääkäreistä huomasi, että erään sittemmin kuolleen lapsen oireet viittasivat verenvuotokuumeeseen. Taudinaiheuttaja tunnistettiin lopulta 22. maaliskuuta 2005 Marburg-virukseksi; tällöin kuolleiden määrä lähestyi jo sataa. Angolan terveysviranomaiset ilmoittivat viruksen levinneen seitsemään maan 18 provinssista; 16. toukokuuta todettuja tartuntatapauksia oli 336, joista 292 oli kuollut.


title: Marburgin tauti

text: WHO:n mukaan epidemian alkuvaiheessa Angolan kuolleista 80 % oli alle 15-vuotiaita, mutta sittemmin lasten osuus putosi 30-40 %:n tienoille. Virus vaati myös aikuisuhreja, muun muassa 14 sairaanhoitajaa ja kaksi ulkomaalaista lääkäriä.


title: Marburgin tauti

text: Taudin leviämisen estämiseksi alettiin Angolasta saapuvia lentoja tarkkailemaan muun muassa Portugalissa. Angolan hallitus pyysi kansainvälistä apua; koko maassa oli vain noin 1 200 lääkäriä, ja eräät provinssit joutuivat tulemaan toimeen vain kahdella lääkärillä. Lääkärit ilman rajoja -järjestö lähetti maahan lääkäriryhmän. Ryhmän saapuessa epidemian keskellä sijainneeseen sairaalaan ryhmä havaitsi sen olevan vailla vettä ja sähköä. Taustalla oli sisällissota: tiet ja muu infrastruktuuri vahingoittuivat kymmeniä vuosia kestäneen sisällissodan aikana.


title: Ahti Karjalainen

text: Ahti Kalle Samuli Karjalainen () oli maalaisliittolainen ja keskustapuoluelainen poliitikko, joka toimi kauppa- ja teollisuusministerinä (1959–1961), kuuden hallituksen ulkoasiainministerinä (1961–1962, 1964–1970 ja 1972–1975) ja kahden hallituksen pääministerinä (1962–1963 ja 1970–1971). Pääministerinä ja ulkoasiainministerinä Karjalainen tunnettiin erityisesti hyvistä idänsuhteistaan. Häntä pidettiin pitkään presidentti Urho Kekkosen todennäköisimpänä seuraajana, mutta hänen myöhempää uraansa varjostivat vaikea alkoholismi ja henkilöristiriidat.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen toimi aikaisemmin myös Maalaisliiton tiedotussihteerinä 1947–1950, pääministerin sihteerinä 1950–1956 ja presidentin valitsijamiehenä 1962, 1968 ja 1978. Lisäksi hän loi pitkän uran Suomen Pankissa ja oli sen johtokunnan jäsenenä 1958–1983.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä "Anselm Karjalainen" (1875−1943) ja "Anna Lyydia Viherlehto" (1880−1962). Perheessä oli neljä lasta, joista Ahti oli nuorin. Anselm Karjalainen ei osallistunut aktiivisesti poliittiseen toimintaan, mutta itsenäisyysajan alun repivä valtiomuototaistelu oli johtanut hänet Maalaisliiton kannattajaksi.


title: Ahti Karjalainen

text: Vuonna 1935 Karjalainen aloitti oppikoulun Mikkelin lyseossa. Koulussa ainekirjoitus oli Ahdin lempiaine, ja hän lähetti kirjoitelmiaan myös Nuoren Voiman Liittoon, joka julkaisikin niistä muutamia. Luettuaan Mika Waltarin kirjan "Aiotko kirjailijaksi?" hän alkoi tosissaan haaveilla kirjailijan urasta, kunnes suunnitelmat muuttuivat. Kouluaikana Karjalaisen lahjakkuus ilmeni siinä, että hän antoi yksityisopetusta luokkatovereilleen ja alempien luokkien oppilaille.


title: Ahti Karjalainen

text: Talvisodan alettua Karjalainen meni 16-vuotiaana vapaaehtoisena koulutettavaksi radiotiedustelutehtäviin. Välirauhan ajan Karjalainen jatkoi taas koulunkäyntiä, mutta jatkosodan alettua hän palasi radiotiedustelutehtäviin palvellen kuunteluasemilla muun muassa Äänislinnassa ja Karhumäessä. Karjalainen kävi Reserviupseerikoulun jatkosodan aikana Niinisalossa ja myöhemmin hän yleni reservissä kapteeniksi.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen pääsi sodan aikana vuonna 1942 ylioppilaaksi – muiden tuon vuoden ylioppilaiden tavoin ilman kirjoituksia – ja lähti päästyään siviiliin joulukuussa 1944 opiskelemaan Helsingin yliopiston valtiotieteelliseen tiedekuntaan. Opintoihinsa hän keskittyi niin perusteellisesti, ettei hän lainkaan osallistunut tuon ajan opiskelijapolitiikkaan. Karjalainen suoritti valtiotieteen kandidaatin tutkinnon 1946 ja myöhemmin lisensiaatin tutkinnon 1958 sekä väitteli valtiotieteen tohtoriksi 1959. Hänen väitöskirjansa otsikkona oli "Suomen Pankin rahapolitiikan ja valtiontalouden väliset suhteet 1811–1953 lähinnä likviditeettianalyysin valossa". Vuonna 1946 Karjalainen työskenteli kesätoimittajana Länsi-Savo -lehdessä.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen suomensi John Maynard Keynesin pääteoksen "The General Theory of Employment, Interest and Money" (suom. "Työllisyys, korko ja raha") yhdessä Pentti Kivisen kanssa. Suomennos julkaistiin vuonna 1951.


title: Ahti Karjalainen

text: Ahti Karjalainen meni naimisiin 1947 filosofian kandidaatti Päivi Koskisen kanssa. Perheeseen syntyi neljä lasta: Kerkko 1948, Kimmo 1950, Kukka-Maaria 1952 ja Tero 1960.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen aloitti poliittisen uransa Maalaisliiton lehtiä palvelleen "Sanomakeskuksen" uutistoimittajana 1946–1947; tässä tehtävässä hän toimi yhdessä samalla kerralla valitun Knud Möllerin kanssa. Toimiston palveluksia käytti kaikkiaan 17 maalaisliittolaista lehteä. Möller otti itselleen ansion Karjalaisen ryhtymisestä poliitikoksi, koska eräässä toimittajien illanvietossa hän arvioi Karjalaisen olevan luonteeltaan liian varovainen lehtimieheksi. Tämän jälkeen Karjalainen siirtyi Maalaisliiton tiedotussihteeriksi vuosiksi 1947–1950; hänen poliittinen kilpakumppaninsa Johannes Virolainen kirjoitti myöhemmin, että avatessaan Maalaisliiton puoluetoimiston oven Karjalainen astui tielle, jolta ei enää paluuta ollut.


title: Ahti Karjalainen

text: 1940-luvun lopulla sai alkunsa ns. k-linja, kun joukko samanhenkisiä maalaisliittolaisia alkoi kokoontua säännöllisesti. Tähän ryhmään kuuluivat Urho Kekkonen, Ahti Karjalainen, puoluesihteeri Arvo Korsimo, ministeri Kauno Kleemola ja Raision tehtaiden johtaja Eino Kivivuori. Maalaisliiton vasemmistosiipeen kuuluneet k-linjalaiset kannattivat hyvien suhteiden luomista Neuvostoliittoon, ja sisäpolitiikassa he halusivat parantaa pienviljelijäväestön asemaa. Vuoden 1948 eduskuntavaaleihin Korsimo ja Karjalainen sekä tunnettu mainosmies Matti Viherjuuri valmistelivat Maalaisliitolle voimakkaat, kommunismin vastaiset teemat. Vaaleissa Maalaisliitto saavuttikin suurvoiton samalla kun SKDL kärsi raskaan tappion.


title: Ahti Karjalainen

text: Ahti Karjalainen ja Urho Kekkonen tapasivat toisensa ensimmäisen kerran Maalaisliiton puoluevaltuuskunnan kokouksessa vuonna 1946. Tällöin heidän välilleen syntyi pieni väittely, kun eduskunnan puhemiehenä toiminut Kekkonen vaati tasavallan presidentin valinnan siirtämistä eduskunnalle. Karjalainen taas puolusti voimakkaasti valitsijamiesjärjestelmää. Kokouksessa mukana olleet hämmästelivät sitä, että nuori maisteri rohkeni asettua jo pitkän poliittisen kokemuksen omaavaa lakitieteen tohtoria vastaan. Kekkonen ei kuitenkaan pahastunut, vaan totesi leppoisasti Karjalaisen "lukeneen kirjansa hyvin".


title: Ahti Karjalainen

text:
Urho Kekkosen tultua pääministeriksi 1950 Karjalainen nimitettiin tämän sihteeriksi, ja hän hoiti tätä tehtävää kaikkien Kekkosen johtamien hallitusten aikana lähes keskeytyksettä 1950–1956; vuosina 1952–1953 sihteerinä toimi Johannes Virolainen. Karjalaisesta tuli tällöin Kekkosen luottomies, ja heidän välinsä säilyivät hyvinä aina 1970-luvun alkuvuosiin saakka. Karjalainen teki myös mittavan uran Suomen Pankissa. Hän toimi sen tutkimuslaitoksen tutkijana vuodet 1953–1957, ja hänet valittiin pankin johtokuntaan seuraavana vuonna. Suomen Pankin varapääjohtaja Karjalainen oli vuodesta 1979, virkaatekevä johtokunnan puheenjohtaja vuosina 1979–1982 sekä pääjohtaja 1982–1983.
Karjalaisen oma ministeriura alkoi, kun hän toimi toisena valtiovarainministerinä Sukselaisen I hallituksessa 1957 ja von Fieandtin virkamieshallituksessa 1957–1958. Hän oli kauppa- ja teollisuusministerinä ja ulkoministerinä Sukselaisen II hallituksessa 1959–1961 ja ulkoasiainministerinä Miettusen I hallituksessa 1961–1962. Karjalainen oli mukana järjestämässä Suomen EFTA-vapaakauppasopimusta 1960 ja osallistui vuoden 1961 noottikriisin jälkeisiin neuvotteluihin.


title: Ahti Karjalainen

text: Syksyllä 1958 maalaisliiton eduskuntaryhmä päätti lähes yksimielisesti, että puolue lähtee K.-A. Fagerholmin muodostamaan enemmistöhallitukseen. Myös Karjalainen kannatti puoluehallituksen kokouksessa hallitukseen osallistumista. Kun Urho Kekkonen nimitti hallituksen ja ryhtyi heti sen jälkeen kaatamaan sitä, myös Karjalainen muutti mielensä. Tavatessaan Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystön lähetystösihteerin Viktor Vladimirovin syyskuussa 1958 Karjalainen tiedusteli, eikö Moskova voisi ilmoittaa, ettei se hyväksy tehtyä hallitusratkaisua. Samana syksynä Karjalainen julkaisi Maakansassa pitkän artikkelin, jossa hän katsoi hallituksen epäonnistuneen sen vuoksi, että maalaisliitto päätti mennä hallitukseen yhdessä Neuvostoliiton epäsuosiossa olleiden tannerilaisten sosialidemokraattien eikä SDP:n opposition – niin kutsuttujen skogilaisten – kanssa. Fagerholmin hallitus kaatuikin niin kutsuttuihin yöpakkasiin.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen muodosti 13. huhtikuuta 1962 ensimmäisen hallituksensa, joka istui 615 päivää 18. joulukuuta 1963 asti. 39-vuotias Karjalainen oli Suomen siihen saakka nuorin pääministeri. Karjalainen ja Kekkonen valitsivat hallituksen ministerit eduskuntaryhmiä kuulematta. Syksyllä 1963 hallitus hajosi SAK:ta edustaneiden ministereiden erottua talouspoliittisten erimielisyyksien takia. Karjalainen oli pääministerin sijaisena ja ulkoministerinä Virolaisen hallituksessa 1964–1966 ja ulkoministerinä Paasion I hallituksessa 1966–1968 ja Koiviston I hallituksessa 1968–1970. Tämän kauden tärkeitä ulkopoliittisia kysymyksiä olivat Tšekkoslovakian miehitys elokuussa 1968, Suomen OECD-jäsenyys 1969 ja epäonnistunut Nordek-hanke 1969. Kummallakin pääministerikaudellaan Karjalainen teki virallisen vierailun Neuvostoliittoon.


title: Ahti Karjalainen

text: Ahti Karjalainen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1962, 1968 ja 1978 presidentinvaaleissa. Vuoden 1962 presidentinvaalin valitsijamiesvaalissa Karjalainen valittiin Helsingin vaalipiiristä lähes 20 000 äänellä, mutta parin viikon kuluttua pidetyissä eduskuntavaaleissa hänen äänimääränsä supistui kymmenesosaan, mikä ei riittänyt kansanedustajan paikkaan.


title: Ahti Karjalainen

text: Johannes Virolainen on kertonut muistelmissaan havainneensa syksyllä 1967 ensimmäiset merkit siitä, että Kekkosen suhtautuminen Karjalaiseen oli muuttunut. Tällöin Kekkonen kieltäytyi nimittämästä Karjalaista Suomen Pankin pääjohtajaksi tehtävästä yllättäen irtisanoutuneen Klaus Wariksen tilalle, vaikka Virolainen yritti vedota presidenttiin Karjalaisen puolesta. Kekkonen nimitti tehtävään silloisen valtiovarainministerin Mauno Koiviston, jolla ei ollut siihen mennessä lainkaan kokemusta Suomen Pankista.


title: Ahti Karjalainen

text: Poliittisen toimintansa ohella Karjalainen oli mm. Rautaruukki Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtaja, Outokumpu Oy:n hallintoneuvoston ja Postipankin hallituksen jäsen sekä Neste Oy:n tilintarkastaja.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalaisen toinen hallitus istui 15. heinäkuuta 1970 – 29. lokakuuta 1971. Tässä hallituksessa olivat mukana keskusta, sosiaalidemokraatit ja SKDL. Kansandemokraatit lähtivät hallituksesta jo maaliskuussa 1971 eräiden elintarvikkeiden hintasäännöstelyn purkamisesta syntyneen ns. "korppusodan" jälkeen. Karjalaisen II hallituksen kaudella solmittiin joulukuussa 1970 UKK-sopimuksen nimellä tunnettu tulopoliittinen kokonaisratkaisu. Tästä ratkaisusta irtaantuivat kommunistien johtama Rakennustyöväen liitto sekä Metalliliitto, ja alkuvuodesta 1971 Suomessa olikin useita työtaisteluita, joista merkittävin oli kaksi kuukautta kestänyt metallilakko helmi-maaliskuussa 1971.


title: Ahti Karjalainen

text: Kesällä 1971 näytti mahdolliselta, että Ahti Karjalainen olisi istuva pääministeri vielä seuraavan presidentinvaalin koittaessa, joka oli silloisen käsityksen mukaan edessä tammikuussa 1974. Karjalaisen huolella valmisteltujen pyrkimysten kariutumiseen vaikutti hänen avustajiensa tekemä munaus. Elokuussa 1971 Nuoren Keskustan Liiton silloinen puheenjohtaja Risto Volanen ehdotti, että Keskusta valitsisi Karjalaisen presidenttiehdokkaakseen seuraaviin vaaleihin. Taustalla oli oletus, että presidentti Urho Kekkonen ei jatkaisi virassaan vuoden 1974 jälkeen, kuten hän oli vuoden 1968 presidentinvaalin kampanjoinnissaan uhannut. Kuitenkin pidettiin kirjoittamattoman säännön rikkomisena, että presidenttiehdokkaista puhuttiin nimillä ennen kuin Kekkonen itse olisi avannut keskustelun varmistamalla luopumisensa. Kekkoselle ei ollut salaisuus, että Karjalainen valmistautui presidentinvaaleihin, mutta hän oli edennyt valtakautensa siihen vaiheeseen, että tällainen oli hänestä sietämätöntä. Tässä vaiheessa SDP:n puoluesihteeri Kalevi Sorsa, joka kiirehti tuomitsemaan keskustanuorten avauksen "monin tavoin epäkorrektina", nousi presidentti Kekkosen luottopoliitikkojen joukossa Karjalaisen ohi. Sosialidemokraateille tapaus tuli kuin tilauksesta, koska heillä ei siinä vaiheessa ollut esittää presidentinvaaliin Karjalaisen mitat täyttävää haastajaa.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalaisen ministeriura jatkui pääministerin sijaisena ja ulkoministerinä Sorsan I hallituksessa 1972–1975. Sorsan hallituksen aikana solmittiin 1973 EEC- ja SEV-vapaakauppasopimukset ja Suomessa pidettiin myös ensin ETYK:n ulkoministerikokous 1973 ja sitten varsinainen ETYK-kokous loppukesällä 1975 Sorsan hallituksen jo erottua. Presidentti Kekkosen 1974 päättynyttä toimikautta jatkettiin poikkeuslailla neljällä vuodella vuoteen 1978 saakka. Karjalaisen ja Kekkosen välille syntyi myös 1970-luvun alkuvuosista lähtien kitkaa, kun Kekkonen alkoi pitää Karjalaista kilpailijanaan ja oli muun muassa nyreissään siitä, että Karjalainen oli vuonna 1972 ehdottanut Kekkosen toimikauden jatkamista vain neljällä vuodella. Näkyvimpiin oppositiopoliitikkoihin kuulunut Tuure Junnila epäili Karjalaisen ehdottaneen Kekkoselle neljän vuoden jatkoaikaa presidenttinä voittaakseen aikaa ja kohentaakseen jälleen osakkeitaan poliittisessa pörssissä.


title: Ahti Karjalainen

text: Sorsan ensimmäinen hallitus kaatui sisäisiin erimielisyyksiinsä juuri ETYK-kokouksen alla ja Kekkonen nimitti valtakunnansovittelija Keijo Liinamaan muodostaman hallituksen. Ulkoministerinä oli Olavi J. Mattila ja konferenssin valmisteluun keskeisesti osallistunut – ja siitä myös kansainvälistä tunnustusta saanut – Karjalainen Suomen valtuuskunnassa keskustan edustajana. Marraskuun lopulla 1975 Kekkonen kutsui Karjalaisen ja Johannes Virolaisen puhutteluun Tamminiemeen ja moitti heitä keskinäisestä riitelystä, minkä vuoksi kumpaakaan ei otettaisi Martti Miettusen "hätätilahallitukseen". Karjalainen ja Virolainen kiistivät Kekkosen väitteet ja vakuuttivat yhteistyönsä olevan erinomaista joistakin näkemyseroista huolimatta.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen oli pääministerin sijaisena ja talous- ja kansliaministerinä Miettusen III hallituksessa 1976–1977. Ulkoministerinä oli Karjalaisen sijasta ulkoministeriön alivaltiosihteeri Keijo Korhonen. Miettusen hallituksen kaudella Karjalaisen ja Kekkosen välirikko kärjistyi 1977, kun Kekkonen syytti Karjalaista siitä, että tämä juonitteli stalinistien ja Neuvostoliiton kanssa Kekkosta vastaan ja valmisteli omaa presidentinvaalikampanjaansa. Vaikka Karjalainen pyrki osoittamaan Kekkosen syytösten perustuvan ulkopuolisten – etenkin presidentin kansliapäällikön Juhani Perttusen ja Neuvostoliiton silloisen Helsingin-suurlähettilään Vladimir Stepanovin – panetteluun, heidän välirikkonsa oli peruuttamaton. Kun Karjalaisen ministeriura päättyi 15. toukokuuta 1977 Miettusen hallituksen erottua, hän oli ollut yhteensä 5 772 päivää ministerinä. Määrä on Johannes Virolaisen ja Paavo Väyrysen jälkeen kolmanneksi suurin. Eduskuntaan Karjalainen lähti ehdolle vasta vaaleissa 1966, jonka jälkeen hän toimi kansanedustajana 13 vuotta 1966–1979 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Muistelmissaan Karjalainen perusteli eduskuntatyöstä luopumistaan vuoden 1979 vaaleissa lähinnä turhautumisella siihen, että hänen eduskuntakautensa osui samoihin vuosiin vennamolaisuuden kukoistuksen kanssa. Karjalaisen mielestä vennamolaiset pilasivat eduskunnan työn tuhlaamalla aikaa merkityksettömään ja tuloksettomaan kolmannen luokan politikointiin tuntematta vastuuta eduskunnan arvovallasta ja olivat "kuin pikkupojat hiekkalaatikolla".


title: Ahti Karjalainen

text: Presidenttipeli eli keskustelu presidentti Urho Kekkosen seuraajasta kiihtyi pitkin 1970-lukua. Karjalaista tukeneen K-linjan luottomies, puoluesihteeri Mikko Immonen harjoitti kulissien takana junttausta Keskustan eduskuntaryhmän ja puolue-elinten puhdistamiseksi Johannes Virolaisen kannattajista. Vuoden 1972 eduskuntavaalien jälkeen K-linjalaiset olivat vielä vähemmistönä eduskuntaryhmässä, mutta seuraavissa, vuoden 1975 vaaleissa he saivat enemmistön. Myös Keskustan puoluehallitus ja -valtuuskunta siirtyivät vähitellen heidän hallintaansa. Vuosikymmenen loppuun mennessä Keskustan sisäiset asetelmat olivat vakiintuneet: Karjalaista tukivat K-linjalaisten miehittämä puoluejohto – lukuun ottamatta Virolaisen uskollista tukijaa Marjatta Väänästä –, eduskuntaryhmän enemmistö ja Nuoren Keskustan Liitto, Virolaista puolestaan Keskustan kentän syvät rivit ja kourallinen puolueen kansanedustajia.


title: Ahti Karjalainen

text: Jätettyään eduskunnan Karjalainen palasi Suomeen Pankkiin. Hän palasi julkisuuteen toukokuussa 1979 jäätyään kiinni rattijuoppoudesta. Sattumalta Karjalaisen takana valtatie 1:llä Turun suuntaan ajanut poliisimies kiinnitti huomionsa Volvoon, joka seilasi vaihtelevasti kaistalta toiselle. Lohjanharjun tienoilla hän näytti Karjalaiselle pysähtymismerkkiä ja ohjasi tämän tien reunaan. Karjalaisen rattijuopumus pysyi aluksi poissa julkisuudesta, kunnes hänelle tuomittiin Lohjan kihlakunnanoikeudessa elokuussa 1979 Suomen siihen mennessä suurimmat liikennesakot. Karjalainen tuomittiin 90 päiväsakkoon, mistä hänen tuloillaan kertyi 26 650 markkaa, sekä 14 kuukauden ajokieltoon. Karjalaisen saama tuomio oli samana iltana television uutislähetyksen pääuutinen.


title: Ahti Karjalainen

text: Urho Kekkonen oli valittu jälleen uudelle virkakaudelle tasavallan presidentiksi helmikuussa 1978. Kuitenkin jo pitkin 1970-lukua oli alkanut liikkua huhuja presidentin niin henkisen kuin fyysisenkin kunnon heikkenemisestä. Joulun 1980 tienoilla presidentin lähipiiristä kantautui varoittavia ääniä, joiden mukaan hänen kuntonsa ei ehkä kestäisi virkakauden loppuun, vuoteen 1984 saakka. Tässä vaiheessa keskustan puoluejohdolle tuli kiire ajaa toukokuusta 1979 lähtien istunut Koiviston hallitus nurin ja saada Karjalainen uudeksi pääministeriksi ja mahdolliseksi virkaa tekeväksi presidentiksi Kekkosen siirryttyä sivuun. Koiviston kaatajien ensimmäinen yritys raukesi huhtikuussa 1981 Koiviston ilmoittaessa, että hän jatkaa pääministerinä niin kauan kuin hänen hallituksensa nauttii eduskunnan luottamusta. Muiden muassa eduskunnan puhemies Johannes Virolainen ja oikeuskansleri Risto Leskinen tukivat Koivistoa.


title: Ahti Karjalainen

text: Vähän ennen Kekkosen presidenttikauden päättymistä 1981 paranivat myös Kekkosen ja Karjalaisen välit. Helmikuussa 1981 Kekkonen kehui yksityisviestissään Karjalaisen Helsingin Sanomien toimittajalle Janne Virkkuselle antamaa haastattelua. Haastattelussa Karjalainen oli sanonut presidenttikeskustelun saaneen jopa sairaalloisia ja istuvaa presidenttiä loukkaavia muotoja ja kiistänyt pyrkivänsä pääministeriksi. Keskustapuolueen ministeriryhmän oli tarkoitus kaataa Koiviston II hallitus syyskuun alussa 1981, ja tilalle oli tarkoitus tulla uusi Karjalaisen johtama hallitus. Keskustan puoluejohto rakensi budjettiriitaa laatimalla listan vaatimuksista, joiden se tiesi olevan muille hallituspuolueille mahdottomia hyväksyä. Presidentti Kekkosen äkillinen sairastuminen muutti kuitenkin tilanteen. Kekkonen jäi sairauslomalle, ja pääministeri Koivisto ryhtyi hoitamaan hänen tehtäviään. Näin Karjalainen kannattajineen myöhästyi täpärästi.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalaisen presidenttiehdokkuutta ajava keskustapuolueen ryhmä suunnitteli syksyllä 1981 uuden K-linjan muodostamista. Tähän k-linjaan olisivat kuuluneet keskustapuolue, kokoomus, kommunistit ja kristilliset, jotka olisivat muodostaneet laajapohjaisen hallituksen Karjalaisen tultua valituksi presidentiksi. Tämän ns. "Aallon historiallisen kompromissin" valmistelua varten oli tarkoitus perustaa salainen työryhmä, johon olisivat kuuluneet kokoomuksen puheenjohtaja Ilkka Suominen, kommunistien puheenjohtaja Aarne Saarinen ja maaherra Esa Timonen keskustapuolueesta.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalaisen presidenttiehdokkuutta tukivat keskustapuolueen johto, SKP:n taistolainen vähemmistö, Neuvostoliitto sekä monet elinkeinoelämän vaikuttajat. Ensimmäinen Karjalaisen ehdokkuuden puolesta vedonnut keskustan puoluejohdon edustaja oli varapuheenjohtaja, Koiviston hallituksen valtiovarainministeri Ahti Pekkala, joka esitti kantansa jo ennen kuin Urho Kekkonen oli 27. lokakuuta 1981 ilmoittanut erostaan tasavallan presidentin virasta. Karjalainen itse ilmoittautui presidenttiehdokaskilpaan 29. lokakuuta.


title: Ahti Karjalainen

text: Teollisuuden Keskusliiton hallitus antoi 11. marraskuuta 1981 julkilausuman, jossa se kehotti tukemaan tulevassa presidentinvaalissa niitä puolueita ja henkilöitä, jotka olivat "aktiivisesti kehittäneet markkinatalousjärjestelmään pohjautuvaa ulkomaankaupan monipuolistamista ja naapurimaamme Neuvostoliiton kanssa käytävää, työllisyyttä edistävää kauppaa". Vaikka julkilausumassa ei mainittukaan Karjalaisen nimeä, sen osoite oli niin selvä, että julkisuudessa vitsailtiin siitä puuttuneen vain Karjalaisen pituus, paino ja kengännumero. Teollisuusjohtajista Karjalaisen ehdokkuutta ajoivat erityisen tarmokkaasti Nokian pääjohtaja Kari Kairamo, Koneen toimitusjohtaja Pekka Herlin, Wärtsilän toimitusjohtaja Tankmar Horn, Rautaruukin toimitusjohtaja Helge Haavisto, Wilh. Schaumanin toimitusjohtaja Gay Ehrnrooth ja suomalaisten rakennusliikkeiden yhteenliittymän Finn-Stroin hallituksen puheenjohtaja Kauko Rastas. Toisaalta Elinkeinoelämän valtuuskunnan toimitusjohtaja Max Jakobson suhtautui Karjalaisen presidenttiehdokkuuteen avoimen kielteisesti ja hän oli tuonut tämän kantansa julki useissa yhteyksissä.


title: Ahti Karjalainen

text: Lokakuussa 1981, juuri ennen kuin presidentti Urho Kekkonen ilmoitti eroavansa virastaan, ilmestyi kohukirja Tamminiemen pesänjakajat, jonka tekijäksi ilmoitettiin Lauantaiseura. Kirja oli satiirinen esittely poliitikoista, joiden oletettiin olevan mukana presidenttipelissä. Monilla tahoilla kirjaa pidettiin kannanottona Mauno Koiviston ja Johannes Virolaisen puolesta, vaikka tekijäryhmä kiisti kirjan esipuheessa olevansa kenenkään kannalla tai asettuvansa ketään vastaan. Ryhmään kuulunut Helsingin Sanomien myöhempi päätoimittaja Janne Virkkunen on sittemmin tunnustanut, että kirja oli ensisijaisesti vastalause salailun ilmapiirille, mutta tekijöillä oli myös yhteinen halu torjua alkoholisoituneen Ahti Karjalaisen nousu tasavallan presidentiksi.


title: Ahti Karjalainen

text: Toimittaja Aarno Laitinen sanoo Tamminiemen pesänjakajat -teoksen myöhempien painosten esipuheessa että häntä yritettiin talouselämän johdon taholta lahjoa jos pelotellakin asettumaan Karjalaisen tueksi – jopa väittäen että ellei Karjalaista valita, Neuvostoliitto miehittää Suomen. Laitinen sanoo yhä tienneensä silloin, että Karjalainen olisi ollut täydellinen neuvostojohdon sätkynukke, ja siten todellisin vaara itsenäisyydelle sitten vuoden 1948 vallankaappaushankkeen, joten hän ei ollut kuulevinaankaan uhkauksia vaan kovensi hyökkäystään Karjalaista vastaan.


title: Ahti Karjalainen

text: Tilanne kuitenkin muuttui, kun keskustapuolueen Kuopion puoluekokouksessa eduskunnan puhemies Johannes Virolainen voitti Karjalaisen ehdokasäänestyksessä ja tuli valituksi puolueen presidenttiehdokkaaksi. Vielä tämän jälkeenkin väläyteltiin sellaista mahdollisuutta, että Karjalainen tuotaisiin esille ns. mustana hevosena presidentinvaalien toisella kierroksella, mutta loppujen lopuksi Koivisto valittiin selvällä enemmistöllä presidentiksi tammikuussa 1982. Pian tämän jälkeen Koivisto nimitti Karjalaisen seuraajakseen Suomen Pankin pääjohtajaksi.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalaisen alkoholiongelma oli tullut ensimmäisen kerran julkisuuteen, kun hänet tuomittiin keväällä 1979 sakkoihin rattijuoppoudesta. YYA-sopimuksen allekirjoittamisen vuosipäivän vastaanotolla Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystössä 6. huhtikuuta 1981 herätti huomiota humaltuneen Karjalaisen kompurointi lähetystön eteisessä. Aiemmin samana päivänä pääministeri Mauno Koivisto oli kieltäytynyt eroamasta, vaikka presidentti Urho Kekkonen oli häntä siihen kehottanut.


title: Ahti Karjalainen

text: Suomen Pankin johtokunnan jäsen Harri Holkeri, joka oli jo pitkään seurannut huolestuneena virkaveljensä tilaa, tarjoutui kesäkuussa 1981 ohjaamaan Karjalaisen katkaisuhoitoon joko Sveitsiin tai Yhdysvaltoihin. Karjalainen tarttui Holkerin ehdotukseen ja valitsi Sveitsin, jonne Holkeri ja pankinjohtaja Pentti Koivikko hänet saattoivat. Loppukesällä 1981 Karjalainen palasi Sveitsistä virkistyneenä ja hoikistuneena ja hänen raitistumisensa julkistettiin näyttävästi. Tappiotaan Johannes Virolaiselle keskustan presidenttiehdokkaan valinnassa Karjalainen ei kuitenkaan henkisesti kestänyt, ja sen jälkeen hän alkoholisoitui uudelleen.


title: Ahti Karjalainen

text: Lokakuussa 1982 Karjalaisen alkoholinkäyttö joutui yleisen huomion kohteeksi. Suomi oli tehnyt lokakuun alussa 4 %:n devalvaation, joka osoittautui pian riittämättömäksi, kun Ruotsi devalvoi kruununsa 16 %:lla. Karjalainen palasi tämän takia Suomeen Espanjaan tekemältään lomamatkalta 8. lokakuuta 1982, ja hänen väitettiin olleen lentokentällä niin humalassa, ettei hän kyennyt antamaan tv-haastattelua. Suomi teki uuden 6 %:n devalvaation, ja Karjalainen jäi devalvaatiojupakan jälkeen kuukauden mittaiselle sairauslomalle.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalaisen erottamisesta Suomen Pankista tuli tohtori Jukka Seppisen mukaan arvoton näytelmä, josta ei herunut tyylipisteitä kenellekään. Huhtikuussa 1983 Keskustapuolueen johto – puheenjohtaja Paavo Väyrynen, varapuheenjohtaja Ahti Pekkala, eduskuntaryhmän puheenjohtaja Matti Ruokola ja puoluesihteeri Seppo Kääriäinen – kävi tapaamassa Karjalaista tämän virkapaikalla Suomen Pankissa mukanaan valmiiksi kirjoitettu erohakemus. Lähetystö ilmoitti Karjalaisen alkoholinkäytön johtaneen puolueen kannalta kestämättömään tilanteeseen ja vaati häntä eroamaan välittömästi pääjohtajan virastaan ja siirtymään eläkkeelle.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen kieltäytyi eroamasta ja ilmoitti 9. toukokuuta eroavansa keskustapuolueesta. Karjalainen syytti keskustan silloista puheenjohtaja Paavo Väyrystä peluripoliitikoksi, joka yritti suostutella Karjalaista luopumaan Suomen Pankin johtotehtävistä kesken kauden. Karjalaisen mukaan Väyrynen edisti hänen ja Kekkosen välirikkoa.


title: Ahti Karjalainen

text: Seuraavana päivänä eduskunnan pankkivaltuusmiehet päättivät kokouksessaan esittää Karjalaisen erottamista virastaan. Presidentti Koivisto olisi aluksi halunnut, että Karjalainen olisi jatkanut virassaan syksyyn 1983 saakka ja eronnut sitten itse, mutta kun Karjalainen kieltäytyi tästä, presidentti erotti hänet "yleisen edun nimessä" 13. toukokuuta 1983. Ero astui voimaan heti. Karjalaisen vanhan ystävän ja tukijan, valtiovarainministeri Ahti Pekkalan esittelyn perusteluissa todettiin, että ""käyttäytymisellään virantoimituksessa ja sen ulkopuolella [Karjalainen on] osoittanut, ettei hänen enää voida katsoa nauttivan sitä luottamusta, jota Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajan viran asianmukainen hoitaminen edellyttää"". Karjalaisen alkoholiongelmaa ei suoraan mainittu, mutta yleisesti tiedettiin juuri sen olleen virasta erottamisen syy.


title: Ahti Karjalainen

text: Viikkoa myöhemmin, 20. toukokuuta, Karjalainen menetti myös toisen tärkeän paikkansa, kun hänet erotettiin Suomen ja Neuvostoliiton välisen talouskomission suomalaisosapuolen puheenjohtajan tehtävästä. Tämän jälkeen Karjalainen vetäytyi julkisuudesta kotiinsa Helsingin Munkkiniemeen. Presidentti Mauno Koivisto viivytti uuden puheenjohtajan nimitystä puoli vuotta ja nimitti tehtävään pääministeri Kalevi Sorsan vasta marraskuussa 1983.


title: Ahti Karjalainen

text: Vuonna 1986 Karjalaiselle tarjottiin Keskustapuolueen kunniajäsenyyttä, mutta hän kieltäytyi vastaanottamasta arvonimeä aiemmin saamaansa kohteluun vedoten.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen palasi vielä julkisuuteen syksyllä 1989, kun hän yhdessä Jukka Tarkan kanssa julkaisi "Presidentin ministeri: Ahti Karjalaisen ura Urho Kekkosen Suomessa" -nimisen muistelmateoksensa. Kirja nostatti muutamaksi viikoksi poliittisen myrskyn ns. suomettumisilmiöstä sekä Urho Kekkosen presidenttikauden loppuvaiheista. Suurin kohu syntyi kuitenkin kirjassa julkaistusta, ulkoministeri Paavo Väyrysen Karjalaiselle syksyllä 1981 lähettämästä kirjeestä, josta ilmeni, miten Väyrynen oli yrittänyt Neuvostoliiton – lähinnä ministerineuvos Viktor Vladimirovin – tuella parantaa Karjalaisen mahdollisuuksia vuoden 1982 presidentinvaaleissa. Kirje johti kokoomuksen kansanedustajan Kimmo Sasin johdolla eduskunnan perustuslakivaliokunnalle tehtyyn selvityspyyntöön Väyrysen toiminnan lainmukaisuuden tutkimiseksi. Perustuslakivaliokunta ei kuitenkaan katsonut Väyrysen rikkoneen ministerivastuulakia ja asia raukesi.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalainen kuoli haimasyöpään Riistavuoren vanhainkodissa Helsingissä 7. syyskuuta 1990. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.


title: Ahti Karjalainen

text: Karjalaisen syntymäkunnassa Hirvensalmella on 2000-luvulla avattu kaksi kunnan omistamaa Karjalais-aiheista museota: Karjalaisen synnyinkotimuseo Lepola ja entisessä kunnantalossa toimiva Ahti Karjalaisen elämäntyömuseo Tupa. Heinz-Juhani Hofmann on säveltänyt oopperan "Ahti Karjalainen – elämä, Kekkonen ja teot", jonka libreton on kirjoittanut Juha Hurme. Oopperan kantaesitys oli Kokkolan oopperakesä -festivaaleilla vuonna 2012.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Ohjelmiston versiohallinta on ohjelmistoprojektin tuotosten hallintaa ja se mahdollistaa ohjelmiston kehityksen seurannan ja hallitun kehityksen. Ohjelmistoprojektin asiakirjoista ja
komponenteista muodostetaan konfiguraatio-objekteja ja edelleen konfiguraatioita. Versiohallinta on
eräs tärkeimmistä ohjelmiston konfiguraatiohallinnan (SCM)
tehtäväalueista.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text: Englanninkielisiä termejä käsitteelle ovat: "software configuration management", "version control", "revision control" ja "source control".


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Ohjelmiston versiohallinta voidaan jakaa neljään päätoimenpiteeseen, jotka ovat versiointi,
versioiden merkitseminen, versioiden välisten erojen tunnistaminen ja versioiden tallentaminen.
Versiointi voidaan jakaa historialliseen, loogiseen ja yhteistoiminnalliseen versiointiin.
Versioiden merkitseminen kuvaa niitä menetelmiä, joita sovelletaan tietyn konfiguraatio-objektin
yksikäsitteiseksi nimeämiseksi. Versioiden välisten erojen tunnistamisen päätavoite on minimoida
versioiden tallentamiseen käytettävä levytila. Toisin kuin versiohallinnan muut toimenpiteet,
versioiden välisten erojen tunnistaminen ei ole välttämätöntä versiohallinnan onnistumisen
kannalta. Versioiden tallentamisen tarkoituksena on mahdollistaa versioiden pysyvä tallennus,
josta mielivaltaisella ajanhetkellä voidaan valita haluttu versio käsiteltäväksi.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text: Kun ohjelmistoprojektien koko alkoi kasvaa räjähdysmäisesti 1960-luvun lopulla, huomattiin, että ohjelmistojen kehitys sisältää muutakin kuin vain ohjelmointiosuuden. Ongelmallisena koettiin ohjelmistoprojektin hallinta sekä suuret määrät lähdekoodia ja dokumentteja, joita tuli pystyä tarkoin hallitsemaan. Näinä aikoina versiohallinta tuli ajankohtaiseksi.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Versiohallinta on ohjelmistoprojektin tuotoksien hallintaa ja eräs sen tärkeimmistä
tavoitteista on mahdollistaa ohjelmistokomponenttien yhtäaikainen ja ristiriidaton
kehitys. Versiohallinta luo pohjan evolutionääriselle ohjelmistojen kehitykselle
takaamalla, että jokaista mielivaltaiseen ohjelmistokomponenttiin tehdyn muutoksen
piirteitä voidaan arvioida milloin tahansa.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Versiohallinta mahdollistaa ohjelmiston kehityskaaren seurannan ja turvallisen
kehityksen. Versiohallinta myös mahdollistaa kehityksen etenemisen eri suuntiin, joka
on usein välttämätöntä räätälöitäessä ohjelmistosta eri versiota eri alustoille ja asiakkaille.
Versiohallinta mahdollistaa myös aiempaan kehitysversioon palaamisen,
joka voi olla toivottavaa esimerkiksi silloin kun siinä on suorituskyvyn tai ominaisuuksien
kannalta joitakin haluttavia piirteitä, joita uusimmassa kehitysversiossa
ei enää ole.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Versiohallinta on yksinkertaisimmillaan joukko toimenpiteitä, joita noudattamalla
pyritään hallitsemaan dokumenttien kehittämistä ja versiointia. On varsin ilmeistä,
että manuaalisiin toimenpiteisiin nojaava versiohallintajärjestelmä on herkkä virheille,
skaalautumaton ja työläs ylläpitää. Ongelmien ratkaisuksi kehitettiin 70-luvulla
ensimmäiset palvelinkeskeiset versiohallintajärjestelmät, jotka automatisoivat
suuren osan työstä, jota aiemmin jouduttiin tekemään käsin. Nykyään versiohallintajärjestelmät
ovat jo varsin kehittyneitä ja läheisesti integroituja jokaiseen vähänkin
vakavampaan ohjelmistonkehitysprojektiin.
Tässä luvussa on tarkoitus esitellä katsausluontoisesti teoriaa, jonka varaan versiohallinta
edelleen suurelta osin perustuu. Ensin käsitellään konfiguraationhallintaa,
joka on versiohallinnan yläkäsite. Tämän jälkeen käsitellään versiohallintaa
ja sen osa-alueita.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Zellerin mukaan konfiguraationhallinta () on
oppi kehittyvien järjestelmien organisoinnista ja hallinnasta.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Konfiguraationhallinta
pyrkii määräämään menettelytavat komponenttien ja niiden yhdistelmien tunnistamiseksi,
julkistusten ja muutosten hallitsemiseksi, tuotteen tilan kirjaamiseksi, sekä
tuotteen täydellisyyden ja yhtenäisyyden varmistamiseksi. Tässä komponenteilla
tarkoitetaan ohjelmistoalkioita, joita ovat muun muassa ohjelmatiedostot
ja dokumentit.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Zeller erottaa ohjelmiston konfiguraationhallinnan (Software Configuration Management,
SCM) perinteisestä konfiguraationhallinnasta ohjelmistojen mukautuvuuden,
helpon kopioitavuuden ja monimutkaisuuden kautta. Lisäksi ohjelmistojen
konfiguraationhallintaa voidaan automatisoida laajalti, koska komponentit ovat
tietokoneen hallinnassa. Pressman jakaa ohjelmiston konfiguraationhallinnan
tehtäväalueisiin, jotka ovat muutosten identifiointi, versiohallinta, muutoksenhallinta,
konfiguraation laadunarviointi ja muutoksista tiedottaminen.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Pressmanin mukaan versiohallinta yhdistää menetelmät ja työkalut ohjelmistoprosessin
aikana luotavien konfiguraatio-objektien eri versioiden hallitsemiseksi.
Konfiguraatio-objektin voidaan ymmärtää tarkoittavan esimerkiksi asiakirjaa,
ohjelmistokomponenttia tai näiden muodostamia yhdistelmiä. Versiohallinta
on yhdistelmä konfiguraationhallinnan menetetelmiä, joiden avulla käsitellään
konfiguraatio-objektien eri versioita. Versiot ovat eräänlaisia koonteja tai kuvauksia
ohjelmistosta. Ne koostuvat joukosta ohjelmistoalkioita, joita joukko ihmisiä yhdessä
kehittää; versiot ovat ohjelmiston muunnelmia. Versiointi on joukko määrätyssä järjestyksessä
suoritettavia toimenpiteitä, jotka synnyttävät konfiguraatio-objektista uuden
version. Versioinnin toimenpiteitä ovat versioinnin ulottuvuuksien määrittely,
version merkitseminen, versioiden välisten erojen tunnistaminen ja version tallentaminen.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Muutokset komponentteihin luovat komponenteista uusia versioita, joiden ulottuvuus
määräytyy muutoksen tekijän tarkoitusperän mukaan. Zellerin
mukaan versioinnin ulottuvuuksiksi luetaan yleisesti historiallinen, looginen ja
yhteistoiminnallinen versiointi.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Historiallinen versiointi on kehitystä, jossa uudempi versio syrjäyttää aiemman.
Tällaisia syrjäyttäviä versioita kutsutaan revisioiksi (revision).
Looginen versiointi on niin kutsuttujen haarojen (branch) luomista, jossa kukin
haara kuvastaa kehityksen vaihtoehtoista kulkua. Haarat etenevät omaa kehityskaartaan
muista haaroista riippumatta, toisin kuin historiallisessa versioinnissa, jossa
uudemmat revisiot syrjäyttävät vanhemmat. Vaikka haaroja voidaan integroida toisiinsa,
looginen versiointi korostaa rinnakkaista kehittämistä ja haarojen keskinäistä
autonomisuutta.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Yhteistoiminnallinen versiointi on väliaikaisuuden hallintaa siten, että tarkoituksena
on luoda hetkellisiä versioita komponenteista, jotka tullaan myöhemmin integroimaan
toisten versioiden kanssa. Loogisessa versioinnissa esiintyvän haarautumiseen
verraten kyseessä ei ole vaihtoehtoinen kehityssuunta, vaan pikemminkin
hetkellinen poikkeama, joka useimmiten on seurausta kehitystilanteessa esiin tulleesta
tarpeesta, mutta joka jo luonnin hetkellä tiedostetaan yhdistettäväksi toiseen
versioon myöhemmin.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Historiallisessa versioinnissa revisiot järjestetään ja ne identifioidaan järjestyksen
mukaan. Identifioiminen voidaan tehdä esimerkiksi numeerisesti siten, että suurin
luku viittaa viimeisimpään revisioon. Tällöin revisioita merkittäessä käytetään yleensä
kaksitasoista numerointia muodossa [V.R], missä V kuvastaa julkaisunumeroa ja R
tasonumeroa. Julkaisunumeroa kutsutaan myös versionumeroksi ja tasonumeroa revisioksi.
Julkaisunumeron muutos kuvastaa suurta muutosta ja revisionumeron muutos
pienempää muutosta.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text: Joskus versioninnissa käytetään lisäksi kolmatta tasoa, joka ilmaisee ohjelmaan tehdyn paikan (patch). Paikkausversioita käytetään ohjelmavirheiden korjauksissa.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text: Ohjelmankehityksessä kehitystason versiot ovat tyypillisesti alle 1.0. Siihen kuuluvat testausversiot alfa-, beta- ja gammatestauksineen. Kun ohjelma on valmis tuotantokäyttöön, se julkistetaan ja senhetkisen ohjelmankehityksen tilan versionumeroksi asetetaan 1.0. Julkistuksen jälkeen ohjelmasta julkaistaan tuotantoversion päivityksiä. Ne ovat numeroinniltaan yli 1.0. Tuotantoversioiden päivitykset ovat tyypillisesti virheenkorjausversioita tai uusia ominaisuuksia sisältäviä versioita. Versionumeroinnille ei ole olemassa täsmällistä ohjeistusta. Useiden tuotantokäytössä laajalti käytössä olevien ohjelmien versionumero on esimerkiksi 0.15. Ja toisaalta on olemassa ohjelmia, joiden tuotantoversiot eivät täytä käyttäjän näkökulmasta toimivan ohjelman kriteerejä.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Loogisen ja yhteistoiminnallisen versioinnin yhteydessä esiintyvien varianttien
merkitsemiseen käytetään useimmiten määrättyjä nimiä numeroinnin sijaan, koska
variantit eivät välttämättä esiinny toistensa suhteen järjestyksessä.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Ohjelmistoon tehtyjen muutosten selvittämiseksi täytyy voida selvittää versioiden
väliset erot. Koska toisiaan seuraavat versiot, eritoten revisiot, saattavat
olla hyvin toistensa kaltaisia, eroavaisuuksien tarkan määrittelyn avulla voidaan
keskittyä muutokseen ja säästää resursseja. Perinteisesti versioiden välisten erojen
tunnistamisella on pyritty säästämään tallennustilaa.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Yleinen tapa erojen tunnistamiseen on suorittaa merkkivertailu tekstitiedostojen
välillä. Kyseisen tavan tavoitteena on löytää pienin joukko muutoksia, jotka täytyy
suorittaa komponentin version A muuttamiseksi versioksi B. Kyseinen metodologia
ei kuitenkaan päde kuin tekstitiedostoja käsitellessä, sillä esimerkiksi binääritiedostoissa
pieni paikallinen muutos saattaa tiedoston rakenteesta riippuen vaikuttaa
koko tiedoston sisältöön.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Ohjelmistojen kehityksen ja ohjelmiston aikaisempien versioiden uudelleenrakentamisen
mahdollistamiseksi on vanhat ja uudet versiot voitava tallentaa pysyvästi.
Hyvin yleinen tapa on käyttää varastoja (), jonne konfiguraatio-objektien
versiot ja niitä koskevat konfiguraationhallinnan tiedot tallennetaan. Tallennuksessa
on pyritty hyödyntämään myös valmiita tietokantajärjestelmiä, mutta käyttöä rajoittaa
se, ettei niissä yleensä ole tukea versioinnille.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Usein varastoissa käytetään tallentamiseen puurakennetta, jossa puun juuri
kuvastaa konfiguraatio-objektin ensimmäistä versiota ja juuren jälkeläiset kuvastavat
konfiguraatio-objektin myöhempiä versioita. Historiallinen versionti on puun
syvyyden kasvattamista ja looginen versiointi puun haarautumista.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Tilansäästön vuoksi varastoihin tallennetaan eri versioista vain niiden väliset
erot. Tämä muutostieto on kohdassa 2.5 esitetty minimaalinen muutosjoukko, jonka
perusteella komponentin tietty versio A voidaan muuntaa versioksi B. Kyseistä
minimaalista muutosjoukkoa kutsutaan deltaksi. Varastot voivat laskea deltoja kumulatiivisesti
ensimmäisestä versiosta lähtien niin, että vain komponentin ensimmäisen
versio säilytetään kokonaisuudessaan. Varastot voivat laskea muutostietoja
myös toisin päin, jolloin varastoon tallennetaan komponentin uusin versio
kokonaisuudessaan ja sen mukana muutostiedot aikaisempien versioiden konstruoimiseksi.
Koska komponentin versioiden väliset erot ovat tavallisesti komponentin
kokoon nähden pieniä, on deltoja hyödyntämällä saavutettava tilansäästö merkittävä.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Versiohallinta on ohjelmistoprojektin tuotosten hallintaa ja se mahdollistaa ohjelmiston
kehityksen seurannan ja vakaan kehityksen. Ohjelmistoprojektin asiakirjoista ja
komponenteista muodostetaan konfiguraatio-objekteja ja edelleen konfiguraatioita.
Versiohallinta on eräs tärkeimmistä ohjelmiston konfiguraatiohallinnan tehtäväalueista.
Versiohallinta voidaan jakaa neljään päätoimenpiteeseen, jotka ovat versiointi,
versioiden merkitseminen, versioiden välisten erojen tunnistaminen ja versioiden
tallentaminen.


title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Versiointi voidaan jakaa historialliseen, loogiseen ja yhteistoiminnalliseen versiointiin.
Versioiden merkitseminen kuvaa niitä menetelmiä, joita sovelletaan tietyn
konfiguraatio-objektin yksikäsitteiseksi nimeämiseksi. Versioiden välisten erojen tunnistamisen
päätavoite on minimoida versioiden tallentamiseen käytettävä levytila.
Toisin kuin versiohallinnan muut toimenpiteet, versioiden välisten erojen tunnistaminen
ei ole välttämätöntä versiohallinnan onnistumisen kannalta. Versioiden
tallentamisen tarkoituksena on mahdollistaa versioiden pysyvä tallennus, josta mielivaltaisella
ajanhetkellä voidaan valita haluttu versio käsiteltäväksi.


title: Suomenmaa

text: Suomenmaa on Suomen Keskustan perjantaisin ilmestyvä pää-äänenkannattaja. Lehti perustettiin vuonna 1908 nimellä "Maakansa" Viipurissa, josta toimitus siirtyi myöhemmin Helsinkiin ja Ouluun. Lehden nimi vaihdettiin Maakansasta Suomenmaaksi, kun Maalaisliitto muutti nimensä Keskustapuolueeksi vuonna 1965.


title: Suomenmaa

text: Vuoden 2012 levikintarkastuksen mukaan Suomenmaan levikki on 11 197 kappaletta (76/-/23/1 LT 2012) . Kuusi kertaa vuodessa Suomenmaa ilmestyy erikoisnumero Sentterinä, jonka levikki on noin 60 000 kappaletta. Sentteri jaetaan kaikkiin keskustan jäsenperheisiin.


title: Suomenmaa

text: Suomenmaan päätoimittaja on Juha Määttä.


title: Suomenmaa

text: Suomenmaan kustantaja Joutsen Media kustannuttaa tytäryhtiöissään muun muassa Oulu-lehteä, Koillissanomia, Iijokiseutua, Rantalakeutta sekä Kolmiokirjan kautta useita ristikkolehtiä.


title: Suomenmaa

text: Vuoden 2015 loppuun asti Suomenmaa ilmestyi sanomalehtenä, viimeiset vuodet kolme kertaa viikossa. Vuoden 2016 alussa Suomenmaa muuttui aikakauslehdeksi.


title: Suomenmaa

text: Suomenmaa ilmestyy myös verkkolehtenä. Vuonna 2017 Suomenmaa julkisti mobiilisovelluksen Android- ja Apple-laitteille.


title: Suomenmaa

text: Maakansan ja Suomenmaan päätoimittajina ovat toimineet:


title: Plagiointi

text: Plagiointi ( < ’kidnappaaja’) on toisen henkilön tuotannon käyttöä ilman alkuperäisen lähteen asianmukaista ilmoittamista. Plagiointi voi kohdistua esimerkiksi toisen henkilön ideoihin, tietoihin, kieleen tai kirjoitukseen. Plagiointi voi ilmentää epärehellisyyttä, mikäli plagioija julkaisee tai yrittää julkaista plagioidun työn omana alkuperäisenä tuotantonaan. Plagiointi ei välttämättä ole sama asia kuin tekijänoikeusrikkomus, jossa nimenomaisesti rikotaan tekijänoikeuslakia. Plagiointi kohdistuu tekstin, kirjoituksen tms. sisältöön, kun taas tekijänoikeus koskee näiden muotoa.


title: Plagiointi

text: "Kielitoimiston sanakirja" määrittelee plagioinnin sanan "plagiaatti" kautta. Plagiaatti on ’kirjallinen tai taiteellinen varkaus, plagiointi; sellaiseen perustuva teos tai sen osa’.


title: Plagiointi

text:
"Merriam Webster Online" -sanakirja määrittelee plagioinnin () seuraavasti: Suomessa Tutkimuseettinen neuvottelukunta on määritellyt plagiarismin seuraavasti:
"Luvatonta lainaamista ("plagiarism") on jonkun toisen julkituoman tutkimussuunnitelman, käsikirjoituksen, artikkelin tai muun tekstin tai sen osan esittäminen omanaan."
Neuvottelukunta tarkentaa määritelmää erottamalla anastamisen (engl. "misappropriation") ja plagioinnin erillisiksi vilpin muodoiksi. Anastaminen on "tutkijalle luottamuksellisesti esitetyn alkuperäisen tutkimusidean, -suunnitelman tai -havaintojen oikeudetonta esittämistä tai käyttämistä omissa nimissään".


title: Plagiointi

text: Tieteellinen vilppi ilmenee monella tapaa, ja plagiointi on yksi tieteellisen vilpin muoto.


title: Iltalehti

text: Iltalehti (IL) on suomalainen iltapäivälehti ja verkkopalvelu. Se perustettiin vuonna 1980 Uuden Suomen iltapäiväpainokseksi. Iltalehden kustantaja on Alma Media -konserniin kuuluva Alma Media Suomi Oy. Lehden vastaava päätoimittaja on Kari Kivelä maaliskuun 2018 loppuun, jolloin vt. päätoimittajaksi tulee uutispäätoimittaja Perttu Kauppinen.


title: Iltalehti

text: Iltalehti ilmestyy kuutena päivänä viikossa, maanantaista lauantaihin. Lauantaisin ilmestyvä lehti on myynnissä koko viikonlopun ja sisältää myös Viikonvaihde-liitteen.


title: Iltalehti

text: Kuten kilpailijaansa Ilta-Sanomia, myös Iltalehteä myydään irtonumeroina. Lehden keskilevikki vuonna 2014 oli 71 195 ja viikonvaihdenumeron 91 840. Lukijoita lehdellä oli syksystä 2012 kevääseen 2013 keskimäärin 496 000. Levikiltään Iltalehti on Ilta-Sanomien jälkeen Suomen toiseksi suurin iltapäivälehti ja neljänneksi suurin sanomalehti.


title: Iltalehti

text: Kansallisen mediatutkimuksen vuonna 2010 tekemän tutkimukseen mukaan iltapäivälehdet menettivät kahdessa vuodessa lukijoita maakuntalehtiä enemmän. Iltalehden painettu lehti menetti kahdessa vuodessa 49 000 lukijaa ja sen kilpailijan Ilta-Sanomien lukijamäärä putosi 56 000:lla.


title: Iltalehti

text: Iltalehden verkkosivustolla vierailee viikoittain noin 3,1 miljoonaa eri kävijää (tilanne viikolla 4/2015) ja se on kävijämääriensä perusteella Suomen toiseksi suosituin verkkosivusto. Iltalehti ylläpiti aiemmin verkkosivuillaan avointa keskustelupalstaa, joka kuitenkin suljettiin joulukuussa 2015 lehden siirtyessä uutisten kommentoinnin esimoderoituun malliin.


title: Iltalehti

text: Vuonna 1913 Helsingissä ilmestyi Iltalehti-niminen lehti, jonka vastaava toimittaja oli Juho Torvelainen. Iltalehti-nimistä lehteä julkaistiin myös vuosina 1919–1930, silloinkin Uuden Suomen rinnakkaisjulkaisuna. Ennen Iltalehteä Ilta-Sanomien kilpailijana ilmestyi 1973–1975 Yhtyneiden Kuvalehtien Iltaset.


title: Maurice Ravel

text: Joseph Maurice Ravel (7. maaliskuuta 1875 Ciboure – 28. joulukuuta 1937 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä ja pianisti. Ravelin sävellystuotanto syntyi impressionismin ja neoklassismin tyylikausina.


title: Maurice Ravel

text: Ravel syntyi Cibouressa, Ranskan baskialueella. Säveltäjän äiti Marie Delouart oli baski ja isä Joseph Ravel sveitsiläinen keksijä ja teollisuusmies. Perhe muutti Pariisiin, jossa Ravel aloitti pianonsoiton seitsemänvuotiaana. Muutamia vuosia myöhemmin hän teki ensimmäiset sävellyksensä. Musiikin opinnot jatkuivat sittemmin Pariisin konservatoriossa. Ravelin opettajana konservatoriossa oli säveltäjä Gabriel Fauré. Ravel tavoitteli useina peräkkäisinä vuosina Prix de Rome -stipendiä. Kun hän eräänä vuonna ennakkosuosikin asemastaan huolimatta jäi jälleen kerran vaille palkintoa, hän lopetti opintonsa konservatoriossa ja alkoi toimia täysipäiväisenä säveltäjänä ja pianistina.


title: Maurice Ravel

text: Alla on luettelo Ravelin 60 keskeisestä teoksesta.


title: Raikuu

text: Raikuu on Savonlinnassa, Kerimäellä, Etelä-Savon maakunnassa sijaitseva kylä. Raikuussa sijaitsevat myös tunnetut Kerimäen nähtävyydet, Raikuun salpa-asema ja Raikuun kanava. Salpalinja on rakennettu välirauhan aikana vuosina 1940–1942, mutta se jäi osittain keskeneräiseksi.


title: Uutisvuoto

text: Uutisvuoto on paneelishow ja viihteellinen tietokilpailu, jossa julkisuuden henkilöt käsittelevät kuluneen viikon uutisaiheita humoristisella ja satiirisella otteella.


title: Uutisvuoto

text: Nykyään Uutisvuotoa esitetään MTV3-kanavalla. Alun perin ohjelmaa esitettiin Yleisradion TV1-kanavalla lauantai-iltaisin kello 21.15. Vuosina 1998–2016 ohjelma alkoi kello 21.30. Ohjelmaa ei lähetetty suorana, vaan se nauhoitettiin edellisenä päivänä perjantaina.


title: Uutisvuoto

text: Ohjelma perustuu brittiläiseen ohjelmaformaattiin "Have I Got News for You".


title: Uutisvuoto

text: Suomalaisversion tuottajana toimi ensimmäiset seitsemän vuotta tietokirjailija Santtu Luoto ja vuodesta 2005 lähtien Jussi Jokelainen. Suomenkielisen nimen ohjelmalle keksi Miska Rantanen, joka oli käsikirjoittajana 1998–1999. Muita Yle-ajan käsikirjoittajia olivat mm. Yasir Gaily ja Vappu Soppela.


title: Uutisvuoto

text: Uutisvuoto on lähes 700:lla jaksollaan pisimpään yhtäjaksoisesti Suomen televisiossa pyörinyt viihdesarja.


title: Uutisvuoto

text: Yle lopetti Uutisvuodon esittämisen keväällä 2018, mutta 13. syyskuuta 2018 MTV tiedotti ostaneensa ohjelman oikeudet ja alkavansa esittää ohjelmaa MTV3-kanavalla. Ensimmäinen jakso lähetettiin 5. tammikuuta 2019.


title: Uutisvuoto

text: Uutisvuodossa kilpailee kaksi joukkuetta, joissa molemmissa on kaksi jäsentä. He savat tehtäviä, jotka liittyvät kuluneen viikon uutisaiheisiin.


title: Uutisvuoto

text: Ohjelma alkoa kolmella lyhyellä vitsillä ja kilpailijoiden esittelyllä. Sen jälkeen vuorossa on muun muassa seuraavanlaisia tehtäviä:Ohjelman lopuksi juontaja julistaa voittajajoukkueen, jakaa palkinnot ja kertoo loppuvitsin.


title: Uutisvuoto

text: Uutisvuodossa on kolme vakioesiintyjää sekä kaksi viikoittain vaihtuvaa vierasta. Kumpaankin joukkueeseen kuuluu kapteeni ja viikoittain vaihtuva julkisuuden henkilö.


title: Uutisvuoto

text: Ohjelman alkuperäinen kokoonpano oli seuraava:Tabermann vetäytyi pois ohjelmasta yli 300 jakson jälkeen joulukuussa 2006, koska hän lähti ehdokkaaksi 2007 eduskuntavaaleihin. Tabermann tuli valituksi.


title: Uutisvuoto

text: Kevätkaudella 2007 Tabermnnin tilalla oli tammi–huhtikuussa kuukausittain ja toukokuun ajan viikoittain vaihtuva kapteeni. Kevään vaihtuvista kapteeneista valittiin yleisöäänestyksellä yksi toimimaan pysyvänä joukkueluotsina syksystä 2007 alkaen. Äänestyksen voitti stand up -koomikko Stan Saanila. 26. syyskuuta 2009 esitetyssä jaksossa Tommy Tabermann palasi ohjelmaan vieraana ja kilpaili Jari Tervon joukkueessa yhden jakson ajan. Hän kuoli aivosyöpään heinäkuussa 2010.


title: Uutisvuoto

text: Peter Nyman siirtyi MTV3:n uutisankkuriksi elokuussa 2010 ja uutena juontajana aloitti 25. syyskuuta 2010 Nelosen uutisten entinen ankkuri Baba Lybeck. Uutisvuodon toinen pitkäikäinen kokoonpano oli siten:Nyman palasi Uutisvuotoon yhden jakson ajaksi 24. syyskuuta 2016, kun hän kilpaili Jari Tervon joukkueessa.


title: Uutisvuoto

text: Tammikuussa 2017 Jari Tervo kertoi jäävänsä kuluvan kauden jälkeen pois ohjelmasta. 19 vuoden Uutisvuoto-ura päättyi 2. kesäkuuta 2017 nauhoitettuun lähetykseen, joka oli Tervolle 643:s.


title: Uutisvuoto

text: Stan Saanila ilmoitti heinäkuussa 2017 jättävänsä Uutisvuodon. Hän oli mukana vuodesta 2007 lähtien tasan 10 vuotta.


title: Uutisvuoto

text: Tervon ja Saanilan tilalle syksyksi 2017 valittiin viisi henkilöä, jotka vuorottelivat kapteeneina kaksi kerrallaan. He olivat Laura Ruohola, Katja Ståhl, Petteri Ahomaa, Jani Halme ja Anna Perho.


title: Uutisvuoto

text: Vuonna 2019 ohjelman siirtyessä MTV3:lle juontajat ja kapteenit vaihtuivat. Peter Nyman palasi juontajaksi ja uusiksi kapteeneiksi nousivat Reetta Räty sekä Ile Uusivuori. MTV3:n ensimmäinen "Uutisvuoto"-jakso nähtiin 5. tammikuuta 2019 vierainaan Joonas Nordman ja Rosa Meriläinen.


title: Uutisvuoto

text: Uutisvuodon ensimmäinen jakso lähetettiin 21. helmikuuta 1998. Vieraina olivat Riitta Havukainen ja Juha Siltanen.


title: Uutisvuoto

text: Vuoden 2000 presidentinvaalien 2. kierroksen alla vieraina olivat presidenttiehdokkaat Tarja Halonen ja Esko Aho, vuoden 2006 vaalien toisen kierroksen alla Tarja Halonen ja Sauli Niinistö ja vuoden 2012 vaalien toisen kierroksen alla Pekka Haavisto ja Sauli Niinistö.


title: Uutisvuoto

text: Uutisvuodon 600. juhlalähetyksessä 12. joulukuuta 2015 Jari Tervo sai sairauskohtauksen kesken lähetyksen. Myöhemmin lääkärissä selvisi, että kyse oli sydämen rytmihäiriöstä.


title: Uutisvuoto

text: Kun Uutisvuotoa esitettiin lauantai-iltaisin Ylellä, tapana oli esittää ennen ohjelmaa toinen, 15-minuuttinen ajankohtaissatiiri. Ensimmäinen "lämmittelyohjelma" oli Iltalypsy, joka edelsi Uutisvuotoa sen alusta 7. huhtikuuta 2001 alkaen.


title: Uutisvuoto

text: Myöhemmin Uutisvuodon edellä nähtiin Itse valtiaat (14. huhtikuuta 2001 - 5. tammikuuta 2008), Tasavallan presidentti, Presidentin kanslia, Jerry Halloween, Make Up, Ihmisten puolue, YleLeaks ja Apinatasavalta.


title: Uutisvuoto

text: Syksyllä 2016 Uutisvuoto siirrettiin alkamaan heti illan pääuutislähetyksen, sään ja Urheiluruudun jälkeen kello 21.15, eikä sillä enää ollut lämmittelyohjelmaa.


title: Uutisvuoto

text: 19. maaliskuuta 2018 ilmoitettiin, että Uutisvuoto lopetetaan toukokuussa 2018. "Täydet 20 vuotta on kunniakas ikä ajankohtaisen asiaviihteen ohjelmalle", Yle perusteli päätöstä.


title: Uutisvuoto

text: Viimeinen jakso kuvattiin perjantaina 25. toukokuuta 2018, ja se esitettiin televisiossa lauantaina 26. toukokuuta 2018. Kapteeneina olivat Anna Perho ja Katja Ståhl sekä vieraina alkuperäisjäsenet emerituskapteeni Jari Tervo ja veteraaniylituomari Peter Nyman.


title: Uutisvuoto

text: Syksyllä 2018 Uutisvuodon esityspaikalla nähdään Marco Bjurströmin juontama visailuohjelma Hyvät katsojat.


title: Uutisvuoto

text: "Uutisvuoto" sai Ylellä korkeita katsojalukuja. Lauantaisin esitettävää jaksoa seurasi keskimäärin noin 550 000 – 900 000 katsojaa. Kevätkaudella 2017 lauantain ohjelman katsojakeskiarvo oli 668 000 (18.5.2017). Viimeisenä keväänä 2018 katsojia oli 400 000 – 500 000 per jakso.


title: Uutisvuoto

text: Sarjan kaikkien aikojen katsotuin jakso esitettiin 21. tammikuuta 2006, kun ohjelmassa olivat vieraina presidenttiehdokkaat Sauli Niinistö ja Tarja Halonen. Jaksoa seurasi 1,4 miljoonaa katsojaa.


title: Uutisvuoto

text: Ohjelma voitti useita palkintoja, muun muassa Venla-, Telvis- ja Media & Message -kilpailuissa.


title: Uutisvuoto

text: Uutisvuodosta on julkaistu kolme Santtu Luodon kirjoittamaa kirjaa:Kolmannen kirjan nimi viittaa Nymanin ohjelmassa käyttämään maneeriin, jossa hän ensin kysyy "Haluatteko kuulla hyvän vitsin, jonka kuulin äsken Yleisradion kahvilassa?" ja vastauksista huolimatta jatkaa "Ei se mitään, kerron sen silti".


title: Keijo Liinamaa

text: Keijo Antero Liinamaa (6. huhtikuuta 1929 Mänttä – 28. kesäkuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen lakimies, joka toimi Suomen pääministerinä 1975 ja valtakunnansovittelijana vuosina 1965–1971 ja 1979–1980. Liinamaa toimi myös oikeusministerinä 1970 ja työvoimaministerinä 1971–1972.


title: Keijo Liinamaa

text: Liinamaa oli työoikeuteen erikoistunut lakimies, joka aloitti työuransa SAK:ssa. Vain 29-vuotiaana vuonna 1958 hänestä tuli Mäntän kauppalanjohtaja. 1960-luvun alkupuolella valtakunnallisen työmarkkinasovittelujärjestelmän käynnistyttyä hän toimi paikallisena sovittelijana, kunnes vuonna 1965 hänet valittiin valtakunnansovittelijaksi. Taloudellisesti vaikeina vuosina 1965–1967 Liinamaa selvitti runsaasti työmarkkinaristiriitoja ja sai estettyä useita suurlakkoja.


title: Keijo Liinamaa

text: Vuonna 1967 pääministeri Rafael Paasio antoi Liinamaalle erityistehtävän: Liinamaan piti neuvotella työmarkkinaosapuolien kanssa keskitetystä palkkaratkaisusta estääkseen inflaation, jonka palkankorotukset olisivat aiheuttaneet. Tämä johti ensimmäiseen tulopoliittiseen kokonaisratkaisuun, jonka yhteydessä kiiteltiin erityisesti Liinamaan neuvottelutaitoja. Kaksi ensimmäistä TuPo-sopimusta nimettiinkin hänen mukaansa Liinamaa I:ksi ja Liinamaa II:ksi.


title: Keijo Liinamaa

text: Vuoden 1970 eduskuntavaalien jälkeen poliittiset puolueet eivät pystyneet muodostamaan hallitusta. Presidentti Urho Kekkonen määräsi tällöin Teuvo Auran muodostamaan virkamieshallituksen. Pääministeri Auran hallituksessa Liinamaa toimi oikeusministerinä 63 päivää touko-heinäkuussa 1970, kunnes Ahti Karjalainen muodosti uuden hallituksen.


title: Keijo Liinamaa

text: Karjalaisen hallitus hajosi syksyllä 1971 ja eduskunta hajotettiin. Teuvo Auran toinen virkamieshallitus muodostettiin ja Liinamaa toimi siinä työvoimaministerinä lokakuusta 1971 helmikuuhun 1972.


title: Keijo Liinamaa

text: Vuoden 1975 eduskuntavaalien jälkeen poliittiset puolueet eivät saaneet muodostettua hallitusta. Presidentti Kekkonen kutsui Keijo Liinamaan pääministeriksi ja hänen virkamieshallituksensa istui 13. kesäkuuta – 30. marraskuuta 1975, kunnes Kekkosen väliintulo mahdollisti Martti Miettusen uuden hallituksen muodostamisen.


title: Keijo Liinamaa

text: Keijo Liinamaa kuoli 51-vuotiaana 28. kesäkuuta 1980 äkilliseen sairauskohtaukseen ollessaan ulkoilemassa kotinsa lähistöllä Helsingin Vuosaaressa.


title: Keijo Liinamaa

text: Liinamaasta kaavailtiin ennen hänen kuolemaansa poliittisen hallituksen pääministeriä.


title: Keijo Liinamaa

text: Hänen leskensä Pirkko Liinamaa tuli 1980-luvulla tunnetuksi suositun televisio-ohjelman "Levyraadin" pitkäaikaisena vakiojäsenenä.


title: Keijo Liinamaa

text: Keijo Liinamaan syntymäkaupungissa Mäntässä on ollut Keijo Liinamaan katu vuodesta 2008. Helsingin Vuosaaressa sijaitseva puistoalue nimettiin Keijo Liinamaan puistoksi vuonna 2015.


title: Riigikogu

text: Riigikogu on Viron tasavallan yksikamarinen parlamentti. Riigikogu on yksikamarinen ja 101-jäseninen. Parlamentissa toimii 11 pysyvää valiokuntaa, parlamentilla on kuitenkin oikeus perustaa väliaikaisia erityisvaliokuntia esimerkiksi perehtymään tiettyihin asioihin. Viron perustuslain mukaan parlamentti käyttää maassa lainsäädäntövaltaa. Riigikogun tehtäviin kuuluu myös valtion budjetin hyväksyminen ja kansainvälisten sopimusten ratifiointi. Parlamentti nimittää virkoja presidentin ehdotuksesta ja se pystyy ilmaisemaan epäluottamuslauseen hallitusta kohtaan.


title: Riigikogu

text: Riigikogun jäsenet valitaan joka neljäs vuosi, ja vaaleissa käytetään suhteellista vaalitapaa. Viron ensimmäiset parlamenttivaalit pidettiin vuonna 1920. Viron itsenäistyessä uudelleen Neuvostoliitosta vuonna 1991 pidettiin ensimmäiset vaalit 1992 saman vuoden kesällä laaditun perustuslain mukaisesti. Riigikogussa on 101 jäsentä. Nykyinen parlamentti valittiin maaliskuussa 2015. Jäsenten valinnassa käytetään suhteellista vaalitapaa 5 % äänikynnyksellä.


title: Hesperia

text: Hesperia voi viitata johonkin seuraavista asioista:


title: Andrus Ansip

text: Andrus Ansip (s. 1. lokakuuta 1956 Tartto) on virolainen poliitikko, joka on toiminut EU:n digitaalisista sisämarkkinoista vastaavana komissaarina Jean-Claude Junckerin johtamassa komissiossa marraskuusta 2014 lähtien. Ansip toimi aiemmin Viron pääministerinä vuosina 2005–2014. Hän on Viron pitkäaikaisin pääministeri ja ensimmäinen, joka on säilyttänyt pääministerin paikkansa koko vaalikauden ajan. Ansip edustaa liberaalia Reformipuoluetta, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 2004–2014.


title: Andrus Ansip

text: Ansip syntyi Tartossa 1. lokakuuta 1956 Gunnar ja Alma Ansipin kolmilapsisen perheen nuorimmaksi. Hänellä on kaksi vanhempaa sisarusta: sisko Eve ja veli Ivar. Ansip on naimisissa Anu-vaimonsa (s. 1956) kanssa, joka työskentelee gynekologina. Heillä on kolme tytärtä, joista vanhin on hammaslääkärinä työskentelevä Reet (s. 1977), keskimmäinen, journalistina työskentelevä tytär Tiina (s. 1981) ja nuorin tytär Liisa (s. 1997).


title: Andrus Ansip

text: Ansip opiskeli orgaanista kemiaa Tarton valtionyliopistossa vuosina 1974–1979. Valmistuttuaan hän työskenteli yliopistolla vanhemman insinöörin tehtävässä vuosina 1979–1987, lukuun ottamatta kaksivuotista asepalvelustaan vuosina 1981–1983. Ansip oli kommunistisen puolueen jäsenenä vuosina 1978–1989. Reformipuolueen jäseneksi hän liittyi 1994, kun puolue perustettiin.


title: Andrus Ansip

text: Ansipilla on takanaan opintoja myös Viron maatalousyliopistossa, jossa hän opiskeli maataloustiedettä vuosina 1987–1989. Äidinkielensä viron lisäksi Ansip puhuu englantia, venäjää ja hiukan saksaa.


title: Andrus Ansip

text: Toimiessaan kommunistisessa puolueessa Ansip nousi Tarton alueen organisaatio-osaston johtajaksi vuosiksi 1986–1988. Vuoden 1991 Viron itsenäistymisen jälkeen hän työskenteli pankki- ja investointialalla Rahvapankin johtokunnassa, Livonia Privatization IF:n hallituksen puheenjohtajana ja Fondiinvesteeringu Maakler AS:n toimitusjohtajana. Ansip oli myös mukana perustamassa Radio Tartua, jossa hän toimi hallituksen puheenjohtaja vuosina 1994–1998.


title: Andrus Ansip

text: Vuosina 1998–2004 Ansip toimi Tarton kaupungin pormestarina. Vuonna 2004 hänestä tuli Reformipuolueen puheenjohtaja, kun puolueen perustaja ja merkittävin henkilö Siim Kallas, entinen pääministeri, valittiin EU-komissaariksi Brysseliin. Kun Juhan Partsin hallituksen talous- ja viestintäministeri Meelis Atonen joutui eroamaan syyskuussa 2004, Ansipista tuli hänen seuraajansa.


title: Andrus Ansip

text: Presidentti Arnold Rüütel pyysi 4. huhtikuuta 2005 Ansipia muodostamaan maahan uuden hallituksen Juhan Partsin hallituksen 24. maaliskuuta 2005 tapahtuneen eron jälkeen. Eronneen pääministeri Partsin johtama Res Publica pyrki ensin muodostamaan oikeistohallituksen yhdessä Isänmaaliiton ja Reformipuolueen kanssa. Hanke kuitenkin kaatui Res Publican vastustaessa Andrus Ansipin ehdokkuutta pääministeriksi.


title: Andrus Ansip

text: Lopulta Ansipin onnistui koota hallitus Keskustapuolueen ja Kansanliiton kanssa. Ansipin mukaan hallitusneuvotteluiden vaikein kysymys oli verotus. Reformipuolue pyrki verojen jatkuvaan alentamiseen Keskustapuolueen kannattaessa progressiivista verotusta. Keskustapuolue suostui veronalennuksiin, mutta alennusvauhtia luvattiin hidastaa. Riigikogu hyväksyi hallituskokoonpanon 12. huhtikuuta 2005.


title: Andrus Ansip

text: Ansip ilmoitti toukokuussa 2006 haluavansa siirtää kansallisuuskiistoja herättäneen ja vandalisoidun Pronssisotilas-patsaan Tallinnan keskustasta. Patsaalla alettiin huhtikuussa 2007 kaivaukset vainajien siirtämiseksi pois, ja se siirrettiin paikaltaan yöllä 27. huhtikuuta. Seuranneissa mellakoissa kuoli yksi ihminen ja kolmattasataa pidätettiin.


title: Andrus Ansip

text: Maaliskuun 2007 vaaleissa Reformipuolue sai 27 % äänistä ja kasvatti paikkalukuaan 19:stä 31:een. Ansip sai yli 22 500 ääntä, enemmän kuin kukaan parlamenttiehdokas Viron historiassa. Presidentti Toomas Hendrik Ilves nimitti Ansipin jälleen hallituksen muodostajaksi. Tällä kertaa hallitus muodostettiin Isänmaan ja Res Publican liiton ja Sosiaalidemokraattisen puolueen kanssa. Ansipin toinen kausi pääministerinä alkoi 5. huhtikuuta 2007.


title: Andrus Ansip

text: Kansainvälinen finanssikriisi ja sitä seurannut maailmanlaajuinen taloustaantuma iski Viroon voimakkaasti vuoden 2008 aikana. Loppuvuodesta 2008 Viron hallitus joutui leikkaamaan noin 2,5 miljardia kruunua (noin 160 miljoonaa euroa) menoja terveydenhuollosta ja puolustuksesta. Huhtikuussa 2009 hallitus päätti keskeyttää valtion maksut eläkerahastoihin kahdeksi vuodeksi. Tilapäisellä maksujen jäädyttämisellä tavoiteltiin Ansipin mukaan Maastrichtin lähentymiskriteerin täyttämistä, jotta Viro voisi ottaa euron käyttöön. Toukokuussa päätettiin lisäksi nostaa polttoaineen ja tupakan veroja.


title: Andrus Ansip

text: Ansip erotti Sosiaalidemokraattisen puolueen ministerit eli talous-, sisä- ja väestöministerin hallituksesta 21. toukokuuta 2009. Sosiaalidemokraatit olivat vastustaneet budjettileikkauksia ja työlainsäädännön muutoksia. Tilalle kutsuttiin Kansanliitto -puolue, jota ei kuitenkaan saatu mukaan hallitukseen, joka jatkoi vähemmistöhallituksena pitäen paikkansa vaalikauden loppuun asti.


title: Andrus Ansip

text: Viron liittyminen euroalueeseen toteutui vuoden 2011 alussa. Pääministeri Ansip arvioi euron käyttöönoton syventävän taloudellista yhteistyötä Suomen kanssa ja muuttavan Viron entistä houkuttelevammaksi investointikohteeksi. Hänen mukaansa myös Latvia ja Liettua hyötyvät Viron liittymisestä euroalueeseen.


title: Andrus Ansip

text: Ansipin johtama Reformipuolue voitti maaliskuussa 2011 pidetyt Riigikogun vaalit ja jatkoi Viron suurimpana puolueena saaden Riigikoguun kaksi lisäpaikkaa. Ansip ilmoitti vaalitulosten selvittyä haluavansa jatkaa hallitusyhteistyötä Isänmaan ja Res Publican liiton kanssa. Kuukauden kestäneiden hallitusneuvottelujen tuloksena Ansip jatkoi pääministerinä Reformipuolueen ja Isänmaan ja Res Publican liiton muodostamassa hallituksessa, jonka presidentti Toomas Hendrik Ilves nimitti virkaansa 5. huhtikuuta 2011.


title: Andrus Ansip

text: Helmikuussa 2012 Ansip kuvaili euroalueen ja euron olleen Virolle menestystarina. Viron talous piristyi kasvaneen viennin ansiosta ja talouskasvu oli EU-maiden huipputasoa. Ansipin mukaan ulkomaiset investoinnit vauhdittivat maan talouskasvua ja paransivat työllisyyttä.


title: Andrus Ansip

text: Viron talouskasvu alkoi hidastua vuoden 2013 lopulla. Samaan aikaan Ansipin johtaman Reformipuolueen kannatus oli laskenut voimakkaasti puoluetta ravistelleiden skandaalien myötä. Puolueen kannatus oli vain 18 % marraskuussa 2013, mikä oli alhaisin lukema sitten vuoden 2005. Tammikuussa 2014 Reformipuolueen kannatus nousi 24 prosenttiin mikä teki siitä maan toiseksi suurimman puolueen heti oppositiossa olleen Keskustapuolueen jälkeen.


title: Andrus Ansip

text: Televisiopuheessaan 23. helmikuuta 2014 Ansip tiedotti eroavansa pääministerin tehtävistä maaliskuun alussa. Ansipin eroilmoitus oli odotettu, sillä hän oli jo aiemmin kertonut ettei aio muodostaa seuraavaa hallitusta vuoden 2015 Riigikogun vaalien jälkeen. Tarton yliopiston professori Andres Kasekamp arvioi Ansipin kauden olleen menestyksekäs, mutta kansan olevan jo kyllästynyt Ansipiin ja tämän hallituksiin. Lisäksi hänen mukaansa virolaiset ovat tunteneet, että viime vuosina asiat eivät ole menneet parempaan suuntaan.


title: Andrus Ansip

text: Ansip oli ehdolla Euroopan parlamenttiin toukokuussa 2014 järjestetyissä eurovaaleissa. Hän sai yli 45 000 ääntä, mikä teki hänestä Viron ääniharavan. Reformipuolue oli myös vaalien voittaja saaden yhden lisäpaikan parlamenttiin.


title: Andrus Ansip

text: Euroopan komission tuleva puheenjohtaja Jean-Claude Juncker nimesi Ansipin 10. syyskuuta 2014 tulevan komission yhdeksi varapuheenjohtajaksi vastuualueenaan digitaaliset sisämarkkinat. Euroopan parlamentin kuulemistilaisuudessa lokakuussa 2014 Ansip kertoi muun muassa haluavansa vauhdittaa julkisten palvelujen viemistä verkkoon ja sähköistä hallintoa. Ansip istui Euroopan parlamentissa lokakuun 2014 loppuun asti, jolloin hän aloitti komissaarina.


title: Colin Campbell

text: Colin Campbell (s. 1931) on eläkkeellä oleva öljygeologi, joka väittää öljyhuipun olevan piakkoin käsillä.


title: Colin Campbell

text: Campbellillä on neljänkymmenen vuoden kokemus öljyalalla. Hän väitteli tohtoriksi geologiasta Oxfordin yliopistossa vuonna 1957. Hän on työskennellyt öljygeologina kentällä, johtoportaassa ja konsulttina. Hän on ollut töissä Oxfordin yliopistossa, Texacolla, British Petroleumilla, Amocolla, Shenandoah Oililla, Norsk Hydrolla ja Finalla. Hän on myös työskennellyt Bulgarian ja Ruotsin valtioiden palveluksesa. Hän on kirjoittanut kaksi kirjaa ja yli 150 tieteellistä artikkelia.


title: Colin Campbell

text: Campbell perusti 2000-luvun alussa ASPO-yhdistyksen jossa hän tutkii öljyhuippua ja yrittää saada ihmiset tietoiseksi asiasta luennoimalla ahkerasti.


title: Colin Campbell

text: Vuonna 1998 kirjoittamassaan artikkelissa Campbell arvioi öljyhuipun tulevan vuoteen 2030 mennessä. Vuonna 2004 ASPO arvioi huipun tulevan 2010.


title: Aeneis

text: Aeneis on roomalaisen Vergiliuksen ensimmäisellä vuosisadalla eaa. kirjoittama eeppinen runoelma. Se sijoittuu historian alkuhämäriin ja on tavallaan jatkoa Homeroksen "Ilias"-eepokselle. Eepos on kirjoitettu vuosien 29–19 eaa. välillä.


title: Aeneis

text: "Aeneis"-kertomuksen mukaan Troijan sota oli alkanut Troijan prinssin Pariksen ryöstettyä Menelaoksen kauneudestaan tunnetun vaimon Helenan ja vietyä hänet mukanaan Troijaan. Rakkauden jumalatar Afrodite oli luvannut Parikselle palkkioksi maailman kauneimman naisen, mikäli Heran, Athenen ja Afroditen välisen kauneuskilpailun tuomariksi valittu Paris valitsisi jumalattarista kauneimmaksi juuri Afroditen. Maailman kaunein nainen oli kuitenkin Spartan kuninkaan Menelaoksen vaimo Helena, jonka Paris sieppasi Afroditen avulla Troijaan. Menelaoksen veli Agamemnon kokosi kreikkalaiset sotaan Troijaa vastaan. "Aeneis"-teoksessa kerrotaan myös Pariksen surmanneen myöhemmin Akhilleuksen ampumalla nuolen soturin ainoaan heikkoon kohtaan, kantapäähän.


title: Aeneis

text: Kymmenen vuoden piirityksen jälkeen kreikkalaiset onnistuvat valloittamaan Troijan Odysseuksen kehittämän salajuonen avulla. Hän käski kreikkalaisia rakentamaan jättikokoisen puuhevosen, minkä jälkeen kreikkalaisten laivasto vetäytyi Troijan lähistöllä olevan saaren taakse. Seuraavana päivänä troijalaiset näkivät hylätyn kreikkalaisten leirin ja puuhevosen. Odysseuksen ystävä selitti sodanjumalatar Athenen suojelevan hevosen omistajia. Troijalainen pappi Laokoon yritti varoittaa salajuonesta, mutta Athene lähetti kolme jättiläiskäärmettä, jotka kuristivat Laokoonin ja hänen poikansa hengiltä.


title: Aeneis

text: Troijalaiset uskoivat jumalten rankaisseen Laokoonia tämän epäuskon vuoksi ja veivät puuhevosen Troijan muurien sisäpuolelle. Seuraavana yönä Odysseus ja joukko kreikkalaisia sotilaita ilmestyivät hevosen sisältä. He sytyttivät merkkitulen, minkä ansiosta laivasto tiesi Odysseuksen olevan sisällä. Troijalaisten nukkuessa Odysseus miehineen avasi Troijan portit ja kreikkalaisten armeija marssi sisään. Kuningas Priamos ja muut Troijan asukkaat tapettiin ja kaupunki poltettiin maan tasalle. Menelaos sai takaisin Helenan ja kreikkalaiset purjehtivat pois.


title: Aeneis

text: Vain muutamat troijalaiset onnistuivat pelastautumaan, heidän joukossaan Aineias ("Aeneas"), joka myöhemmin matkusti Hesperiaan eli Italiaan. Sitä ennen Aineias kävi Karthagossa. Aineiaan lähdettyä kuningatar Dido teki itsemurhan.


title: ASPO

text: ASPO ("Association for the Study of Peak Oil and Gas") on järjestö, johon kuuluu tutkijoita eurooppalaisista järjestöistä ja yliopistoista. He pyrkivät selvittämään, milloin öljyhuippu on ajankohtainen ja minkälaisia seurauksia sillä on.


title: ASPO

text: ASPO:n perusti vuonna 2000 öljyasiantuntija Colin Campbell. Sen puheenjohtaja on ruotsalainen fyysikko Kjell Aleklett. ASPO:lla on jäseniä monesta Euroopan maasta, myös Suomesta, ja maaorganisaatioita Irlannissa, Italiassa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa.


title: Oikeusturva

text: Oikeusturva tarkoittaa niitä tehokkaita oikeudellisia keinoja, joilla henkilö tulee oikeuksiinsa. Heikko oikeusturva voi liittyä laissa taattujen oikeuksien vähäisyyteen, keinojen huonouteen taikka keinojen tehottomuuteen. Oikeusturvakeinojen huonous voi liittyä oikeudellisen avun puutteeseen taikka alan toimijoiden - kuten vaikkapa tuomarin - heikkoon ammattitaitoon taikka muutoksenhakukeinojen puutteeseen. Keinojen tehottomuus voi liittyä esimerkiksi niiden kalleuteen taikka pitkään ajalliseen kestoon.


title: Oikeusturva

text: Suppeassa merkityksessä oikeusturvalla tarkoitetaan oikeutta saada asiansa käsitellyksi oikeudenmukaisesti tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa. Kaikkien tuomioistuinten tehtävä on toiminnallaan toteuttaa oikeusturvaa. Oikeusturvan lisäksi tuomioistuinten on sisällytettävä päätöksiinsä oikeusvarmuus eli ratkaisujensa ennustettavuus.


title: Oikeusturva

text: Suomessa oikeusturva määritellään perustuslaissa. Se on 21 §:ssä säädetty subjektiivinen oikeus, se siis ei ole viranomaisen harkinnan varassa. Perustuslain 2 §:n mukaan "julkisen vallan käytön tulee perustua lakiin ja kaikessa julkisessa toiminnassa on noudatettava tarkoin lakia."


title: Oikeusturva

text: Heikko tai olematon oikeusturva voi myös olla tarkoituksellista, jolloin se ei johdu oikeusjärjestelmän kehittymättömyydestä tai virkamiesten heikosta ammattitaidosta. Itsevaltaisten hallintojen maissa, lähinnä diktatuureissa, virkamiehet eivät halua tekemistään sortavista päätöksistä valitettavan, jolloin valittaminen on mahdotonta tai tehty mahdollisimman vaikeaksi. Esimerkiksi Pohjois-Korea on maa, jossa kansalaisen ei ole tarkoituskaan valittaa ja kansalaisen oikeusturva on tarkoituksella jätetty huomioimatta.


title: Hellevi Salminen

text: Hellevi Salminen, (oik. Hellevi Matihalti, o.s. "Salminen", s. 19. helmikuuta 1941 Lapua) on suomalainen nuorten- ja lastenkirjailija. Hänen kirjansa kuvaavat nuorten elämää realistisesti näiden omista lähtökohdista.


title: Hellevi Salminen

text: Salminen kävi koulunsa Kauhavalla ja valmistui ylioppilaaksi Kauhavan lukiosta vuonna 1959. Hän opiskeli Vaasan kauppaopistossa ja valmistui ylioppilasmerkonomiksi vuonna 1960, minkä jälkeen hän työskenteli erilaisissa toimistotehtävissä. Salmisen esikoisteos "Baby" ilmestyi vuonna 1962.


title: Hellevi Salminen

text: Salminen asui Kauhavalla lapsuudestaan vuoteen 1999, jolloin muutti Helsinkiin. Salminen on toiminut vapaana kirjailijana vuosina 1980–1999 ja vuodesta 2008 lähtien, "Ortodoksiviestin" toimittajana vuosina 1999–2006 sekä "Aamun Koitto" -lehden vs. päätoimittajana 1992–1993 ja 2007–2008. Vuosina 1974–1979 hän oli Vaasan läänin kirjallisuuden läänintaiteilija ja vuosina 1980–1982 Vaasan läänin taidetoimikunnan jäsen. Vuosina 1983–1985 ja 1989–1991 hän oli taidetoimikunnan puheenjohtaja. Salminen on leski, ja hänellä on poika ja tytär.


title: Hellevi Salminen

text: Salmisen nuortenkirjat kuvaavat aidosti ja rehellisesti, nuorten omasta näkökulmasta, nuoria ja heidän ongelmiaan. Useimmissa romaaneissa tarina kerrotaan minämuodossa. Salminen ottaa kantaa nuorten puolesta, nuorten ehdoilla. Hänen henkilögalleriaansa kuuluu sekä tyttöjä että poikia, futiksen pelaajia, rokkibändissä soittajia, teatterikärpäsen puremia ja uskonnollisten ja moraalisten kysymysten kanssa kamppailevia teini-ikäisiä. Salminen kuvaa heidän unelmiaan, pettymyksiään ja yksinäisyyttään, olematta koskaan tuomitseva tai liian opettavainen.


title: Hellevi Salminen

text: Romaani "Kymmenen pistettä neitsyydestä" (1987) kertoo päähenkilö Katariinan viimeisestä kouluvuodesta ja ensimmäisestä suuresta rakkaudesta, joka tuottaa karvaan pettymyksen osoittautuessaan homoseksuaaliksi. Salminen kirjoittaa mutkikkaasta tilanteesta rohkeasti ja ennakkoluulottomasti.


title: Hellevi Salminen

text: Romaani "Jerry" (1988) on kirja jalkapallon maailmasta. Sen 16-vuotias pähenkilö Juhani eli Jerry on yksinhuoltajaäidin poika, joka kärsii äidin holtittomien elämäntapojen ympäristössä herättämästä pahennuksesta. Salminen kuvaa Jerryn kautta murrosikäisen nuoren ulkoista rajuutta ja sisäistä herkkyyttä. Jerry sijoittaa kaiken energiansa futisharjoituksiin ja laiminlyö koulutyön, koska jalkapallo tuntuu olevan ainoa keino ulos hänen kammoamastaan ankeasta elämästä. Tässä tilanteessa kuvaan tulee kaunis Lotta, johon Jerry rakastuu, mutta romaanin loppu ei ole kuitenkaan onnellinen. Salminen ei aliarvioi nuoria lukijoitaan keksimällä kirjoihinsa romanttisia patenttiratkaisuja vaan kirjoittaa nuorille rehellisesti ja realistisesti.


title: Hellevi Salminen

text: Toisenlaisesta nuoren ihmisen kriisistä kärsii Sara, "Käppyrä"-romaanin (1991) päähenkilö. Saran vanhemmat ovat uskonnollisia, äiti ortodoksi ja isä luterilainen, ja Saran on rippikoulukesänään päätettävä, kumman vanhemman uskonnon hän valitsee. Nuoren tytön kipeästä henkisestä itsenäistymisestä kertovassa kirjassaan Salminen kuvaa myös ortodoksien perinteitä.


title: Hellevi Salminen

text: Vaikka useimmat Salmisen kirjat on tarkoitettu teini-ikäisille tai nuorille aikuisille, hän on kirjoittanut myös lastenkirjoja, kuten teoksen "Pikku sammakkoprinssi" (1996), josta Salminen sai Topelius-palkinnon. Kirjassa pieni vammainen Kaaro kokee seikkailuja mielikuvituslemmikkinsä Milkakuun kanssa, ja tällöin hänen puheensa ei takeltele ja jalat liikkuvat kuten terveellä. Milkakuun avulla Kaaro oppii myös lukemaan ja kirjoittamaan, vaikka sitä ei kukaan olisi uskonut. Teos on viisas, lämmin ja hellä lastenromaani siitä, kuinka itseensä uskomalla pääse vaikka läpi harmaan kiven.


title: Hellevi Salminen

text: Lähde


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Hyvinkään lentokenttä on Hyvinkäällä sijaitseva lentopaikka. Se on niin kutsuttu korpikenttä, sillä kentällä ei ole lennonjohtoa.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Purjelentoa varten kentällä on käytössä purjelentoalue G-47, mikä mahdollistaa purjelentotoiminnan Helsingin lähestymisalueella ilman transponderia. Kentän osoite on Lentokentäntie 50, 05820 Hyvinkää.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Kentällä toimivat muun muassa Jukolan Pilotit, Hyvinkään Ilmailukerho ja Mäntsälän ilmailukerho. Lentokonekorjaamo Konekorhonen sijaitsee myös kentällä.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Hyvinkään lentokenttää alettiin rakentaa välirauhan aikana. Kentän sijaintipaikkaan vaikuttivat Hyvinkään ja Riihimäen rautateiden risteyskohdat sekä sijainti lähellä Helsinkiä.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Kentän rakentaminen oli Tie- ja vesirakennushallituksen vastuulla ja rakentamiseen käytettiin muun muassa työvelvollisia sekä joukkuetta virolaisia vapaaehtoisia. Kentän valmistumiskatsaus pidettiin 30. syyskuuta 1940 ja sen rakentaminen oli tullut maksamaan 4,7 miljoonaa silloista markkaa.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Perimätiedon mukaan ensimmäinen kentälle laskeutunut lentokone oli Bristol Blenheim, jonka miehistö oli laskeutunut vielä keskeneräiselle kentälle kyselemään polttoainetta.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Jatkosodan alussa kentältä toimi Lentolaivue 32 komentajanaan kapteeni Erkki Heinilä. Laivue suoritti kentältä useita sotalentoja, mutta tuloksia saatiin vain 25. kesäkuuta 1941 suoritetulla torjuntalennolla, jolla seitsemän Hyvinkäältä startannutta Fokker D.XXI -hävittäjää onnistui torjumaan neuvostoliittolaisten DB-3-pommikoneiden hyökkäyksen Keravan tasalla. Koneista yksi pudotettiin Malmin tasalla ja toinen putosi Suomenlahteen. Molempien pudottaja oli Veikko Evinen FR-116-koneella.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Kentän ongelmana torjunnoissa oli, että korkealla harjun päällä sijaitsevalta kentältä nousi aina selvä pölypilvi koneiden startatessa ja tämä sai viholliskoneet kääntymään takaisin ennen kuin hävittäjät olivat saavuttaneet kohteitaan. Lentolaivue 32 siirtyi pois Hyvinkäältä 2. heinäkuuta 1941 ja seuraavana päivänä kentälle saapui Lentolaivue 30:n esikunta ja 2. lentue kalustonaan Fokker D.XXI -koneet. Laivue toimi Hyvinkäältä käsin työkenttänään Malmi. Laivue 30 siirtyi pois Hyvinkäältä 1. syyskuuta 1941 ja toiminta-aikana laivue oli saavuttanut useita ilmavoittoja lähinnä Suomenlahdella.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Sodan loppupuolen kenttä toimi lähinnä varakenttänä ja sillä oli koulutustoimintaa mikä näkyy tilastoissa muun muassa runsaina koneiden rikkomisina. Sodan jälkeen ilmavoimilla oli vielä jonkin verran toimintaa Hyvinkäältä esikuntalentueen Brewster B 239 -koneiden pitäessä Hyvinkäätä ja Malmia tukikohtinaan.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Kentän rakennuksen yhteydessä paikalle suunniteltiin myös ilmapuolustusta. Tarinan mukaan ilmapuolustus osui muun muassa neuvostoliittolaiseen pommikoneeseen, joka syöksyi lähellä sijaitsevaan Rutikka-nimiseen lampeen, jonka pohjassa kone edelleen makaa.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Sodan jälkeen Hyvinkään lentokenttä toimi jonkin aikaa Suomen päälentoasemana Helsinki-Malmin lentoaseman ollessa liittoutuneiden valvontakomission käytössä. Kentällä toimi tällöin Aero Oy kalustonaan muun muassa Junkers Ju 52- sekä DC-2-liikennekoneet. Aeron hankkimat DC-3:t saapuivat kentälle vähän ennen toiminnan muuttamista takaisin Malmille.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Aeron aikainen terminaalirakennus on yhä olemassa ja se toimii Hyvinkään ilmailukerhon kerhorakennuksena. Aeron kaarihallin rauniot sijaitsevat lyhyen kiitotien varrella. Halli paloi purkutöiden yhteydessä.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Myöhemmin kentällä on ollut vilkasta harrasteilmailutoimintaa. Kenttä on isännöinyt muun muassa purjelennon 15 metrin luokan SM-kisoja vuonna 1987. Puolustusvoimat käyttävät yhä kenttää jonkin verran harjoituksiinsa. Useammin nähtyjä vieraita ovat olleet ilmatorjuntarykmentin varusmiehet sekä helikopterilentue. Alkuperäisistä sodan aikaisista kiitoteistä kaksi on metsittynyt ja kaksi käytössä.


title: Hyvinkään lentokenttä

text: Lentoasemalla on kaksi kiitotietä, 04/22 ja 12/30, joilta molemmilta voidaan suorittaa vintturihinauksia purjelentokoneille. Kiitotietä 12/30 ei aurata talvella.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: San Marinon Grand Prix 1994 oli Formula 1 -sarjan kauden osakilpailu, joka ajettiin 1. toukokuuta 1994 Autodromo Enzo e Dino Ferrari -radalla Imolassa Italiassa. Michael Schumacher voitti kilpailun, ja toiseksi ajoi Nicola Larini, joka saavutti uransa ensimmäisen palkinto- ja pistesijan. Mika Häkkinen oli kolmas.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: Samana viikonloppuna sattui useita ulosajoja ja onnettomuuksia, joissa kuoli kaksi kuljettajaa: itävaltalainen tulokaskuljettaja Roland Ratzenberger ja brasilialainen kolminkertainen maailmanmestari Ayrton Senna. Traagisten tapahtumiensa johdosta kilpailusta käytetään monesti myös nimitystä Imolan musta viikonloppu.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: Kilpailun jälkeen kuljettajien turvallisuuteen alettiin kiinnittää enemmän huomiota.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: Perjantaina ensimmäisissä aika-ajoissa Jordan-kuljettaja Rubens Barrichello menetti autonsa hallinnan Variante Bassa -shikaanissa. Barrichello mursi nenänsä ja nielaisi kielensä ollen vähällä tukehtua, mutta lääkäri sai hänen kielensä pois kurkusta. Pahemminkin olisi voinut käydä, sillä ellei radan ja katsomon välissä olisi ollut normaalia korkeampaa turva-aitaa, auto olisi sinkoutunut katsomoon asti.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: Lauantain aika-ajossa Simtek-tallin Roland Ratzenberger kuoli kallo- ja niskavammoihin, kun auton etusiivekkeen päätylevy irtosi aiemman radalta suistumisen seurauksena ja auto iskeytyi ratavalliin Villeneuve-mutkassa.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: Sunnuntaina kisa alkoi rajulla kolarilla, kun Pedro Lamy törmäsi lähtöruudukkoon pysähtyneen JJ Lehdon Benettoniin. Autoista yleisöön lentäneet osat haavoittivat yhdeksää katsojaa.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: Kisaa päätettiin jatkaa turva-auton johtaessa joukkoa. Kuudennen kierroksen alussa Formula 1:n kolminkertainen maailmanmestari, Williams-tallin Ayrton Senna, menetti autonsa hallinnan ja ajautui nopean Tamburello-mutkan betoniseinään. Senna sai surmansa, kun kolarissa irronneen etupyörän ripustukset lävistivät hänen kypäränsä visiirin.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: Myöhemmin kisassa loukkaantui myös Lotus-tallin mekaanikko, kun Minardi-kuljettaja Michele Alboreton oikea takarengas sinkoutui varikkosuoralla hänen päälleen. Toinen Lotus-mekaanikko ja kaksi Ferrari-tallin mekaanikkoa loukkaantuivat samalla lievemmin. Michael Schumacher hoiti kisan 34 viimeistä kierrosta ja voiton kotiin, vaikkei hän antanutkaan sille mitään arvoa. Palkintokorokkella Schumacher ja Mika Häkkinen vielä hymyilivät, mutta lehdistötilaisuudessa oltiin jo itkun rajoilla. Varikolla monet itkivät avoimesti.


title: San Marinon Grand Prix 1994

text: Senna ja Ratzenberger olivat ensimmäiset F1:ssä kuolleet kuljettajat sitten Elio de Angeliksen testionnettomuuden vuonna 1986. Turvallisuuteen kiinnitettiin jälleen entistä tiukempaa huomiota mm. autojen sääntömuutoksilla (puinen pohjalevy ja rajoituksia siivekkeiden kokoon), ja Imolan rataa muutettiin selvästi hitaammaksi: muun muassa Sennan ja Ratzenbergerin turmaksi koituneet Tamburello-mutka ja Villeneuve-mutka muutettiin shikaaneiksi. Myös muihin ratoihin, esimerkiksi Barcelonaan ja Montrealiin, tehtiin kiireellisesti hidastusshikaaneja. Imolan mustan viikonlopun jälkeen F1-kilpailussa ei kuollut kuljettajia yli 20 vuoteen, kunnes Japanin Grand Prixissa 2014 Jules Bianchi joutui kisassa vakavaan onnettomuuteen ja kuoli saamiinsa vammoihin heinäkuussa 2015. Tällä välillä F1-kilpailuissa kuitenkin kuoli kolme ratavirkailijaa. Lisäksi kuljettaja María de Villota kuoli F1-testeissä tapahtuneessa onnettomuudessa saamiinsa vammoihin vuonna 2013.


title: Jonathan Stroud

text: Jonathan Stroud (s. 27. lokakuuta 1970 Bedford) on englantilainen fantasiakirjailija. Stroud on opiskellut Yorkin yliopistossa Englannin kirjallisuutta ja työskennellyt lastenkirjojen julkaisijana Lontoossa. Itse hän on kirjoittanut pelikirjoja, lastenkirjoja ja fantasiakirjallisuutta.


title: Jonathan Stroud

text: Stroud asuu St Albansissa, Hertfordshiressä, vaimonsa Ginan ja kahden lapsensa kanssa.


title: Jonathan Stroud

text: Bartimeus-trilogia (2003–2005) oli Mythopoeic-palkintoehdokkaana vuonna 2006.


title: Formaatti (televisio)

text: Tv-ohjelmaformaatti on ohjelmaidea, konsepti, joka on rakennettu niin, että se on toistettavissa eri markkinoilla samansisältöisenä paikallinen kulttuuri huomioiden.


title: Formaatti (televisio)

text: Ohjelmaformaatin ostaja maksaa oikeudesta tehdä ohjelmaa ja saa vastineeksi ohjelmaformaatin lisenssinhaltijalta niin sanotun formaattiraamatun, joka sisältää yksityiskohtaiset ohjeet ohjelman tekoon. Ostetusta ohjelmaformaatista riippuu, kuinka paljon ostajalla on mahdollisuuksia muotoilla ohjelmaa maan kulttuuriin sopivaksi.


title: Formaatti (televisio)

text: Ohjelmaformaatin hankkimiseen on monia tapoja. Kanava voi itse ostaa ohjelman esitysoikeudet kansainväliseltä lisenssinhaltijalta, minkä jälkeen ohjelman toteutukseen valitaan mukaan tuotantoyhtiö. Toinen vaihtoehto on, että kanava ryhtyy yhteistyöhön sellaisen tuotantoyhtiön kanssa, joka omistaa ohjelmaformaatin ja lisenssin.


title: Formaatti (televisio)

text: Kaupallisten tv-kanavien kisa ohjelmaformaateista on Suomessa kovaa. Kilpailu ratkeaa aina vasta neuvottelemalla lisenssinhaltijan kanssa, eikä valmista voittoreseptiä ole. Ratkaisuun vaikuttavia tekijöitä ovat muun muassa nopeus, lisenssinhaltijan näkemykset, lisenssiä havittelevan kanavan imago suhteessa lisenssinhaltijan imagoon ja luonnollisesti myös raha.


title: Pastoraalikirjeet

text: Pastoraalikirjeiksi kutsutaan Raamatun Uuden testamentin seurakunnan johtajan viran hoitoa koskevia ohjeita sisältäviä kirjeitä.


title: Pastoraalikirjeet

text: Nämä kirjeet ovat:


title: Duke Ellington

text: Edward Kennedy ”Duke” Ellington (29. huhtikuuta 1899 Washington, DC – 24. toukokuuta 1974 New York) oli yhdysvaltalainen jazzsäveltäjä, pianisti ja yhtyeenjohtaja. Duke Ellington oli jazzin suuri voimahahmo 1920-luvulta 1960-luvulle asti. Hänellä oli monia menestyskappaleita, esimerkiksi ”Mood Indigo” (1930), ”Rockin’ in Rhythm” (1931), ”Sophisticated Lady” (1933), ”Caravan” (1936, säveltänyt Juan Tizol), ”Take the 'A' Train” (1941, sanat ja musiikki: Billy Strayhorn) ja ”Satin Doll” (1953).


title: Duke Ellington

text: Ellington oli musiikin osalta kokeilija, ja hän levytti myös John Coltranen ja Charles Mingusin kanssa. Ellingtonin elämäntyö vaikuttaa musiikkiin edelleen ja monet pitävät häntä suurimpana amerikkalaisena säveltäjänä. Hänelle myönnettiin vuonna 1969 Yhdysvalloissa Presidential Medal of Freedom ja vuonna 1973 Ranskan kunnialegioonan ansiomerkki. Ne ovat maiden korkeimmat siviiliansiomerkit.


title: Duke Ellington

text: Ellington sävelsi 1920- ja 1930-luvuilla usein managerinsa Irving Millsin kanssa, kunnes heidän välinsä katkesivat 1930-luvun loppupuolella. Billy Strayhornista tuli Ellingtonin työtoveri (tosin häntä ei aina mainittu kappaleiden tekijänä) vuodesta 1940 Strayhornin kuolemaan 1960-luvun keskivaiheille asti.


title: Duke Ellington

text: Ellington sävelsi aina yhtyeensä muusikkojen taitoja ajatellen. Yhtyeeseen kuuluivat Johnny Hodges, Bubber Miley, Joe ”Tricky Sam” Nanton, Barney Bigard, Ben Webster, Harry Carney, Sonny Greer, Otto Hardwick ja Wellman Braud. Monet muusikot pysyttelivät Ellingtonin mukana vuosikymmeniä.


title: Duke Ellington

text: Ellington aloitti soittamisen Washington, DC:ssä teini-iässä. Myöhemmin hän perusti yhtyeen The Wasthingtonians, jonka hän siirsi New Yorkiin vuonna 1923. Ellington ja The Wasthingtonians soittivat monissa newyorkilaisissa klubeissa ja kiersivät New Englandia tanssiyhtyeenä ennen ensimmäistä suurta läpimurtoaan vuonna 1927. Ellingtonille tarjottiin työtä vakituisena yhtyeenä maineikkaassa Cotton Clubissa. Duke Ellington and his Jungle Band -yhtye tunnettiin laajalti Yhdysvalloissa Cotton Clubilta lähetettyjen säännöllisten radiolähetysten ansiosta.


title: Duke Ellington

text: Ellington saattoi säveltää eri tyylilajeja edustavaa musiikkia tanssiteatterinäytöksiin kuten myös yhtyeen omiin esiintymisiin. Ne sisälsivät paljon musiikillista kokeilua. Lopettaessaan soittamisen Cotton Clubilla vuonna 1931 Ellington oli Yhdysvaltojen tunnetuimpia afroamerikkalaisia. Hän levytti säännöllisesti usealle levy-yhtiölle ja esiintyi elokuvissa. Ellington kiersi yhtyeensä kanssa Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Lisäksi hän teki 1960-luvulla kiertueen, joka ulottui lähes ympäri maailman.


title: Duke Ellington

text: Jotkut Ellingtonin muusikoista, kuten Jimmy Blanton, vaikuttivat jazzin kehitykseen sinä lyhyenä aikana, jonka he soittivat Ellingtonin orkesterissa.


title: Duke Ellington

text: Ellington sävelsi myös elokuvamusiikkia, esimerkiksi elokuvaan "Black and Tan" (1929) ja myöhemmin Otto Premingerin elokuvaan "Erään murhan anatomia" (1959), jossa pääosaa esitti James Stewart. Ellington esittää siinä cameoroolin. Hän sävelsi musiikin myös Martin Rittin elokuvaan "Pariisin rytmiä" (1961), jossa Paul Newman ja Sidney Poitier näyttelivät jazzmuusikoita.


title: Duke Ellington

text: Ellington oli ehdolla Pulitzer-palkinnon saajaksi vuonna 1965, mutta jäi palkinnotta. Hänen kommenttinsa oli: ”Kohtalo on minua kohtaan suopea, se ei halua minusta kuuluisaa liian nuorena.”


title: Duke Ellington

text: Duke Ellington kuoli 24. toukokuuta 1974, ja hänet haudattiin Woodlawnin hautausmaalle Bronxiin New Yorkiin. Kuvanveistäjä Robert Graham veisti Ellingtonille muistomerkin, joka pystytettiin New Yorkin Keskuspuistoon lähelle Fifth Avenueta ja 110th Streetiä risteykseen nimeltä Duke Ellington Circle.


title: Ranskalainen etiketti

text: Ranskalainen etiketti on ruokailua koskeva etiketti eli käyttäytymissääntö. Sen mukaan yleinen ruokien syömisjärjestys on seuraava:Ranskalaiseen ruokailuetikettiin kuuluu myös se, että järjestyksessä saa aina palata taaksepäin mutta ei harppoa liikaa eteenpäin. Lisäksi kahden eri osan laittamista samalle lautaselle pidetään huonona tapana. Jos ruokailee paikassa, jossa tarjoilija voi viedä lautasen pois, voi tälle ilmoittaa haluavansa vielä pitää lautasen asettamalla ruokailuvälineet kello kolmen ja yhdeksän kohdille (lautanen on kellotaulu ja ruokailuvälineet kellon viisarit). Jos haluaa luopua lautasestaan, laitetaan ruokailuvälineet osoittamaan kello viiteen.


title: Ranskalainen etiketti

text: Ranskalainen ruokailuetiketti ei ole yleismaailmallinen, vaan erityisesti Aasiassa kukin maa noudattaa omaa hyvän tavan säännöstöään, josta on syytä ottaa selvää, sillä huono käytös saattaa loukata paikallisia.


title: Ranskalainen etiketti

text: Ruoat voidaan jakaa karkeasti eri kategorioihin niiden syömisjärjestyksen perusteella siinä tapauksessa, että ruoka ei toimi eväänä tai ruokalajeja ei ole vain yhtä: esimerkiksi alkuruoka, pääruoka ja jälkiruoka. Ruoan syömistä koskevia erilaisia sääntöjä sanotaan etiketiksi eli hyvän käytöstavan säännöstöksi.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalainen jalkapallo (Yhdysvalloissa usein lyhyesti "football" eli jalkapallo) on Pohjois-Amerikassa 1800-luvun lopussa kehitetty joukkueurheilulaji, josta on tullut Yhdysvalloissa Euroopan perinteistä jalkapalloa suositumpi palloilulaji.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Pelin tarkoituksena on kerätä pisteitä eri tavoin. Soikion muotoinen pelipallo viedään vastustajan maalialueelle tai pallo voidaan myös potkaista maalihaarukan läpi. Palloa voidaan kuljettaa joko kantamalla, jolloin kyseessä on juoksupeli, tai heittämällä, jolloin kyseessä on eteenpäinsyöttöpeli eli heittopeli. Puolustava joukkue yrittää estää pallon kuljettamisen eteenpäin. Pelin päättyessä enemmän pisteitä kerännyt joukkue on voittaja. Joukkueeseen kuuluu normaalisti hyökkäys- ja puolustuskokoonpano sekä erikoiskentällisiä. Osa pelaajista voi toimia monessa tehtävässä.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaisen jalkapallon ominaisia piirteitä ovat pelaajien välinen kova fyysinen kontakti (taklaukset ja blokkaukset), pelin taktisuus ja pelitilanteiden nopeus. Periaatteeltaan samankaltainen laji on amerikkalaisen jalkapallon edeltäjä rugby.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaisesta ja hyvin samankaltaisesta kanadalaisesta jalkapallosta käytetään yhteisnimitystä "gridiron". Alun perin sillä tarkoitettiin jalkapallon ja rugbyn esimuodoista kehittynyttä peliä. Sitä pelattiin kentällä, johon oli piirretty ristikko, ja "gridiron" tarkoittaakin toisessa merkityksessään ritilää. Pelin kehittyessä kentälle piirretystä ristikosta poistuivat pitkittäisviivat. Sanalla "gridiron" voidaan nykyään viitata joko entisaikojen peliin, yhteisnimityksenä amerikkalaiseen ja kanadalaiseen lajiin tai myös itse pelikenttään.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Ensimmäinen virallinen yliopistojen välinen ottelu pelattiin 6. marraskuuta 1869 New Jerseyn New Brunswickissa Princetonin ja Rutgersin välillä. Ottelussa käytettiin Englannista peräisin olevia sääntöjä, jotka muistuttivat pitkälti nykyaikaista jalkapalloa. Tämä pelimuoto saavutti suosiota mm. Columbian, Cornellin ja Yalen yliopistoissa Yhdysvaltain koillisosassa. Vuonna 1873 Princetonin, Yalen ja Rutgersin yliopistojen edustajat kokoontuivat New Yorkiin ja perustivat "Intercollegiate Football Associationin" tarkoituksenaan yhtenäistää pelin säännöt. Harvardin yliopisto jäi liiton ulkopuolelle, siellä pelattiin enemmän rugbya muistuttavaa, Bostonin kaupungin mukaan nimettyä, peliä.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Toukokuussa 1874 Harvard pelasi montrealilaista McGillin yliopistoa vastaan kaksi ottelua, ensimmäisen ns. Bostonin säännöillä ja toisen rugbyn säännöillä, minkä myötä Harvardissakin ruvettiin suosimaan rugby-muotoa. Seuraavana vuonna Harvard pelasi Yalea vastaan kompromissisäännöillä, jotka muistuttivat pitkälti rugbya. Tämän myötä myös Yalessa havaittiin rugby-tyylin soveltuvan paremmin peliin, ja lopulta 1876 Yale, Princeton, Harvard ja Columbia perustivat uuden "Intercollegiate Football Association" rugbysääntöjen pohjalta.


title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Lopullinen amerikkalaisen jalkapallon erityminen rugbystä alkoi Yalessa opiskelleen Walter Campin, joka sittemmin sai lisänimen ""amerikkalaisen jalkapallon isä"", sääntömuutosten myötä. Aiemmin jo Harvardin aloitteesta oltiin luovuttu rugbyssä käytetystä "scrum"-rykelmästä, ja otettu käyttöön tapa jossa palloa potkaistaan taaksepäin omalle joukkueelle. Camp uudisti tapaa vielä pitemmälle, kun päätettiin että aloitussyötössä pallo on valmiiksi hyökkäysvuorossa olevan joukkueen hallussa. Vuonna 1890 sallittiin pallon heittäminen kädellä nykytyyliin jalkojen välistä taaksepäin, ja mahdollisuus potkaista poistettiin säännöistä vuonna 1913. Toinen merkittävä muutos oli vuonna 1882 käyttöön otettu sääntö, jonka mukaan pallon kanssa täytyi edetä vähintään viisi jaardia kolmella yrittämällä. Tähän vaikutti merkittäväti Princetonin käyttämä taktiikka Yalen otteluissa, jossa se viivytti peliä pitämällä palloa hallussaan yrittämättäkään pisteentekoa, mikä oli vastoin Campin alkuperäisiä tarkoituksia. Campin aloitteesta pelaajamääräksi vakiintui 11 puolelleen, silloinen uusi pistelaskusysteemi, jossa kuljetusmaalista eli "touchdownista" sai kaksi pistettä ja potkumaalista viisi pistettä (vuonna 1909 potkumaalin arvoksi tuli kolme ja vuonna 1912 touchdownin arvoksi kuusi pistettä). Myös muita sääntöjä, kuten kentän viivoitus ja pelipaikkojen nimet, otettiin hänen ansiostaan käyttöön.