title: Heinäveden historia

text: Ensimmäinen ehdotus Juojärven vesistön kanavoinnista ja täten liittämistä Heinäveden reittiin tehtiin jo 1876. Savonlinnan ja Kuopion välinen reitti päätettiin tehdä ensin, koska muuten Heinäveden reittiä ei olisi ehkä koskaan kanavoitu. Sittemmin asiasta tehtiin ehdotus, jonka mukaan Juojärvi liitettäisiin Kermajärveen tai Pöytälahdesta Oriveteen. Se olisi vaatinut 10 sulkua ja 1,3 miljoonaa markkaa 24,9 metrin pudotuskorkeudella. Se eteni senaattiin asti, jossa se todettiin aivan liian kalliiksi. Niinpä se jäi siltä erää pois.


title: Heinäveden historia

text: 1890-luvulla kaavilaiset, tuusniemeläiset, juukalaiset, liperiläiset ja kuusjärveläiset, eli kaikki Juojärven kanavoinnin vaikutusalueella asuvat, alkoivat vaatia kanavointia Kermajärvestä Juojärveen. Taloudelliset vaikeudet estivät silloin kanavoinnin.


title: Heinäveden historia

text: Vuosien 1904-1905 valtiopäivillä esitettiin kanavoimista Petrumajärven kautta Kermajärveen. Tähän liittyi Suvasvesi–Kermajärvi–Joutenvesi-kanavointityön valmistuminen. Sen todettiin kuitenkin olevat noin miljoona markkaa kalliimpaa kuin Varislampien kautta. Näin päädyttiin Varislampien kautta kanavoimisen puolelle.


title: Heinäveden historia

text: Ennen kanavointitöiden alkamista komitea pohti kanavoinnin tarpeellisuutta. Tultiin päätökseen, että se muun muassa auttaisi alueen kuntien kehnoa taloudellista tilannetta, maksaisi vähitellen itsensä takaisin ja alueen laajat metsävarat tulisivat laajemman piirin käyttöön. Alueella myös asui 180 000 asukasta. Näin päätettiin 35-vuotinen keskustelu kanavoinnista. Rakennustöihin saatiin 1 390 000 markkaa.


title: Heinäveden historia

text: Juojärven vesistön kanavointi ja liittäminen Heinäveden reittiin osoittautui hankalaksi. Juojärven Taivallahdesta tuli rakentaa kaksisulkuinen kanava Varislampeen (Taivallahden kanava) ja Varisjärvestä Varisveden Varislahteen nelisulkuinen kanava (Varistaipaleen kanava). Varisjärven ja Varislammen väliin täytyi myös rakentaa avokanava, ns. ""välikanava"". Välillä oli myös kapeikkoja ja matalikkoja, jotka piti ruopata. Myös maata piti pakkolunastaa. Se maksoi valtiolle 21 614 markkaa.


title: Heinäveden historia

text: Ensimmäiset miehet palkattiin toukokuussa 1911. Vuonna 1912 rakentamisessa oli jopa 300–400 miestä vuodenajasta riippuen. Siitä tarve vähentyi, ja vuoden 1915 lopussa rakentamassa oli ainoastaan noin 20 miestä. Alueella oli myös räjähdysaineiden säilyttämisen kiintiöitä. Varistaipaleen kylässä sai säilyttää kerralla 1 100 kiloa dynamiittia ja 300 kiloa poraruutia.


title: Heinäveden historia

text: Rakennusaikana sattui viisi vakavaa onnettomuutta. Kukaan ei kuitenkaan kuollut. Lääkärin hoitoon johtavia tapauksia sattui 1 528 kappaletta. Lapsille oli järjestetty koulunkäyntimahdollisuus Palokin kansakoulussa. Tuntipalkka oli vuodenajasta riippuen 2,5–4 markkaa.


title: Heinäveden historia

text: Kesällä 1916 kanavointityö valmistui. Työ oli maksanut 1 415 518 markkaa. Työkalut myytiin huutokaupassa ja niistä saatiin 25 229 markkaa. Lopulliset kustannukset olivat täten 1 389 784 markkaa. Budjetissa pysyttiin, juuri ja juuri.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta toimi 28. lokakuuta 1905 – 29. joulukuuta 1921. Se oli osuuskuntamuotoinen ja liikennöi Heinäveden reittiä höyrylaivoilla. Osuuskunta perustettiin 1905, kun heinäveteläiset tahtoivat oman höyrylaivayhtiön valmistuvalle Heinäveden reitille. Pitäjän asukkaat haluttiin saada osuuskunnan asiakkaiksi, joten tarvittiin suuri ja komea laiva. Toiminta päätettiin perustaa osuuskunnaksi. Kannattavuuden turvaamiseksi pyrittiin hankkimaan mahdollisimman paljon osakkaita. Yhden osakkuuden sai 10 markalla. Jäseniä oli 1907 ja muutaman vuoden päästä 570. Siitä määrä alkoi laskea.


title: Heinäveden historia

text:
Osuuskunnan toiminta loppui Heinävesi II-laivan haaksirikon jälkeen, kun toimintaa haluttiin muuttaa osakeyhtiöksi. 29. joulukuuta 1921 toiminta päätettiin purkaa ja myydä osuuskunta Heinäveden Höyrylaiva Oy:lle 871 255 markalla.
Osuuskunnalla oli käytössään neljä Heinävesi-laivaa, SS Heinävesi, SS Heinävesi II, SS Heinävesi III ja SS Heinävesi IV sekä kaksi pientä alusta, "Apu-lotjaa".


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden Höyrylaiva Oy perustettiin 29. joulukuuta 1921, kun Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta lopetettiin ja sen omaisuus siirrettiin osakeyhtiölle. Kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti yhtiöjärjestyksen helmikuussa 1922. Heinäveden Höyrylaiva Oy osti osuuskunnan omaisuuden eli neljä Heinävesi-höyrylaivaa, kaksi "Apu-lotjaa" ja osuuskunnan laiturit 871 255 markalla. Osakeyhtiön toimipaikka oli Heinävesi.


title: Heinäveden historia

text: Heti perustamisen jälkeen Heinävesi IV myytiin Pohjois-Kallaveden Höyrylaiva Oy:lle 175 200 markalla. Apu-lotjat myytiin myös. Näin osakeyhtiö katsoi voivansa keskittyä Savonlinnan ja Kuopion sekä Juojärven ja Kuopion välisille vesireiteille. Rahtaus lopetettiin lähes kokonaan. Heinävesi III vaihdettiin 1925 riittämättömänä SS Tapioon, joka valmistui 1903 Varkaudessa. Se oli kannattava kauppa; ensimmäisenä vuonna se tuotti reilusti enemmän kuin mitä Heinäveden Höyrylaiva Oy siitä maksoi.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden Höyrylaiva Oy mainosti lukuisilla mainoksilla toimintaansa. Vuonna 1926 se otti käyttöön Heinäveden reittiä osuvasti kuvaavan sloganin "Kappale kauneinta Suomea". Se laitettiin julisteeseen sekä 16-sivuiseen Heinäveden reitistä kertovaan esitteeseen Koukunpolven kuvan alle. Yhtiö palkkasi englannintaitoisia työntekijöitä. Heinäveden reittiä mainostettiin Suomen johtavien matkatoimistojen sekä monien sanomalehtien kautta.


title: Heinäveden historia

text: Yhtiö oli perustamisesta voitollinen vuoteen 1928, jolloin reitille tuli kilpailija Höyryvenhe Oy Soisalo laivallaan SS Liperi. Vuonna 1933 Höyryvenhe Oy Soisalo teki konkurssin ja Heinäveden Höyrylaiva Oy:n vuodesta 1928 jatkunut tappiollisuus loppui.


title: Heinäveden historia

text: 1930-luvulla autoilu lisääntyi, ja turisteja alkoi olla suurempi osa matkustajista. Matkustajamäärät kasvoivat, kunnes sodat tulivat. Heinäveden Höyrylaiva Oy menestyi pitkään; kun hyvin monet laivanvarustusyhtiöt kaatuivat, pysyi Heinäveden Höyrylaiva Oy pystyssä 4. tammikuuta 1968 asti, jolloin se yhdistyi Saimaan Laivamatkat Oy:öön.


title: Heinäveden historia

text: Nykyään Heinäveden reittiä liikennöi kuopiolainen Roll-Laivat Oy laivallaan MS Puijo sekä Valamon luostarin laiturista Valamon Vesiliikenne Oy laivallaan MS Sergei.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden historia I ja II


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakko oli Venäjän keisarikunnassa ja sen hallintaan kuuluneessa Suomen suuriruhtinaskunnassa loka–marraskuussa 1905 tapahtunut laaja, vallankumouksellinen lakko. Suomessa tapahtuma oli sekä suomalaisten yhteinen kansannousu Venäjän keisarikuntaa vastaan että osa 1900-luvun alussa suomalaisten kesken käytyä sisäpoliittista valtataistelua. Suurlakko johti ensimmäisen venäläistämiskauden päättymiseen ja sääty-yhteiskunnan muuttumiseen parlamentaarisen kansalaisyhteiskunnan suuntaan. Viimeksi mainitun suhteen toteutuivat yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä kansanedustuslaitoksen eli eduskunnan perustaminen Suomeen. Korkein poliittinen valta jäi kuitenkin Venäjän keisarin ja keskushallinnon haltuun.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Tärkein tekijä suurlakon taustalla oli Venäjän tappio Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904-1905. Häviön syntipukiksi joutui Venäjän keisarikunnan itsevaltias hallintotapa. Tsaarin arvovallan heikkeneminen käynnisti Venäjällä voimakkaita levottomuuksia ja kumouksellista liikehdintää, jotka tähtäsivät autoritaarisen hallinnon muuttamiseen demokraattisempaan suuntaan. Levottomuudet alkoivat Pietarin verisunnuntaina 22. tammikuuta 1905 ja ne huipentuivat koko maan kattavaan yleislakkoon lokakuussa 1905. Keisari Nikolai II myöntyi nopeasti, 30. lokakuuta antamallaan lokakuun manifestilla perustuslailliseen monarkiaan siirtymiseen ja lakiasäätävän duuman perustamiseen Venäjälle.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Lakkoliike levisi Suomen suuriruhtinaskuntaan, sen jo laimentuessa emämaassa, Pietarin suomalaisten rautatieläisten liityttyä venäläisten rautatieläisten lakkoihin. Jo elokuussa suomalaiset työläiset olivat järjestäneet laajan mielenosoituksen vaatien yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta, säätyjen sisäisen äänioikeuden laajentamisen sijaan. 29. lokakuuta suomalaiset ylioppilaat vaativat liittymistä emämaan lakkoon, ja poliittinen oppositio eli työväestö ja lähinnä aatelistoon ja porvarissäätyyn lukeutuneet perustuslailliset vaativat samana päivänä myöntyvyyssuuntaa (talonpoikais- ja pappissäätyyn kuuluneet vanhasuomalaiset) edustaneen senaatin ja tärkeimpien virkamiesten eroa sekä valtiopäivien koolle kutsumista. Vanhasuomalaisten muodostama senaatti katsoi saaneensa epäluottamuslauseen ja pyysi eroa 30. lokakuuta, yhtyen samalla perustuslaillisten vaatimukseen valtiopäivien koollekutsumisesta ja helmikuun manifestin peruuttamisesta. Lakon aikana nämä aiemmin eri linjoilla olleet porvarilliset ryhmittymät ryhtyivät osin yhteistyöhön. Osa vanhasuomalaisista kannatti toisaalta laajan kansalliskokouksen koolle kutsumista.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakko suuriruhtinaskunnassa alkoi varsinaisesti 29.–30. lokakuuta 1905 työväestön Helsingin Senaatintorilla ja Rautatientorilla sekä Tampereen Kauppatorilla (nyk. Keskustori) järjestämillä suurilla mielenosoituksilla, joihin myös ylioppilaat ja teekkarit liittyivät. Tehtaat pysähtyivät, virastot ja koulut sekä kaupat suljettiin, ja suomalaisia siirtyi kaduille, kylille ja toreille. Lakon taustan, luonteen ja myös sen lyhyen kestoajan sekä suomalaisten välisten sisäisten suhteiden vuoksi voimakasta, yhtenäistä ja keskitettyä lakkojohtoa ei suuriruhtinaskuntaan syntynyt. Toiminta oli paikallista, ja Helsingistä, Tampereesta sekä Viipurista muotoutui lakon keskeisiä toimintakeskuksia. Pohjois-Pohjanmaalla Oulussa syntyi varsin aktiivinen lakkoliike, jossa kristillisen uskonnollisuuden merkitys oli suuri. Turun, Viipurin ja Oulun muodostaman maantieteellisen kolmion sisään jäi laaja maaseudun, kylien ja pikkukaupunkien muodostama alue, jossa lakkoaktiivisuus ja -passiivisuus vaihtelivat suuresti. Lakkoviikon aikana suuriruhtinaskunnassa oli myös niitä, jotka lähinnä ihmettelivät mitä maassa oikein tapahtui ja minkä vuoksi.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Lakon alussa Helsingin Rautatientorilla työväestön laaja joukkokokous vaati yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla valittua kansalliskokousta säätämään maahan uutta perustuslakia. Samoin Helsingissä perustettiin Kansallinen Keskuslakkokomitea sekä Kansalliskaarti, koska venäläinen poliisi- ja santarmilaitos ei kyennyt enää valvomaan yleistä järjestystä. Tampereella perustettiin työläisten lakkokomitea, johon kuului lopulta 12 miestä ja 10 naista.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suomen säädyt, lähinnä nuorsuomalaiset ja svekomaanit perustuslailliset, pyrkivät ottamaan kokonaistilanteen hallintaansa, jottei työväenliikkeen "katuparlamenttien" toiminta olisi ehtinyt vanhan hallinnon edelle ja vienyt säätyjen vaikutusvaltaa. Lisäksi emämaa Venäjällä suurlakko oli jo päättymässä ja tsaari säilytti asemansa, joten suomalaisten oli kiirehdittävä saadakseen vaateensa hyväksytyiksi.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Aktivistien toiminta suurlakon aikana oli kaksijakoista ja se johti liikkeen jakautumiseen sekä lopulta toiminnan hiipumiseen. Lakon alettua emämaassa aktivistit pyrkivät ulottamaan sen suuriruhtinaskuntaan ja suurlakon käynnistyminen Suomessa olikin paljolti työväenliikkeen ja työläisaktivistien aikaansaannosta. Lakon edetessä radikaali ruotsinkielinen sivistyneistö alkoi irrottautua toiminnasta, koska työläisaktivistit ja työväestö menivät lakkovaateissaan paljon pitemmälle kuin säätyjen kannalta oli edullista. Lisäksi työläisaktivistien ja ei-sosialististen aktivistien välit viilenivät merkittävästi, kun järjestysvalta maassa alkoi jakautua ylioppilaiden "valkokaarteiksi" ja työväestön punakaarteiksi.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakosta tuli suomalaisen työväenliikkeen ensimmäinen voimannäyte. Helsingissä järjestettyjen mielenosoitusten ja joukkokokousten sekä niissä ilmaistujen vaatimusten jatkona Tampereen täynnä kansaa olleella Kauppatorilla (nyk. Keskustori) annettiin 1. marraskuuta "punainen julistus". Siinä vaadittiin yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta, ja hallitusvallan siirtoa senaatin korvaavalle, säädyistä riippumattomalle ja vapaasti muodostetulle kansalliskokoukselle. Helmikuun 1899 manifesti piti peruttaman ja suuriruhtinaskunnan autonomiaa haluttiin laajennettavan, mutta täydellistä Suomen valtiollista itsenäisyyttä ei vaadittu. Julistus vietiin erikoisjunalla Helsinkiin 4. marraskuuta, ja hyväksyttiin myös siellä. Työläisten itsenäisyyden vahvistuttua 1800-luvun lopulta lähtien (mm. elintason nousu, työsopimus-, elinkeinovapaus- ja muuttovapauslainsäädäntö) äänioikeuden saavuttaminen sekä kunta- että valtiotasolla oli noussut työväenliikkeen tärkeimmäksi tavoitteeksi. Säätyvaltiopäivillä suuriruhtinaskunnan kaupunkilaisväestöstä äänioikeutettujen osuus oli 7,2 % ja maaseutuväestöstä vastaava osuus oli vain 4,3 %. Punaisesta julistuksesta ja Tampereesta muotoutui myöhemmin suurlakon merkittävät poliittiset symbolit. Helsingissä suurmielenosoitukset jatkuivat 3.-4. marraskuuta.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Työväestön vaateiden jyrkkyys johtui aiemmin vuoden 1897 ja vuosien 1904-1905 valtiopäivillä äänioikeusasiassa koetuista pettymyksistä. Huhtikuussa 1905 suomalaiset eivät olleet kyenneet hoitamaan äänioikeuskysymystä maltillisesti keskenään, joten puolta vuotta myöhemmin se tapahtui jyrkemmin, ja emämaan myötävaikutuksella. 13.-14. huhtikuuta 1905 säädyt olivat kokoontuneet äänestämään valtiopäiville laaditusta maltillisesta muutosesityksestä, jonka mukaan suomalaisten äänioikeutta olisi laajennettu säätyjärjestelmän sisällä. Senaatin esityksessä olisi annettu aatelittomissa säädyissä yhtäläinen äänioikeus 800 markan tulorajan ylittäville miehille. Äänioikeusikäraja olisi samalla nostettu 24 vuoteen. Säätyjen perustuslakivaliokunta oli mietinnössään valmis korvaamaan kiinteän tulorajan yleisellä veronmaksukyvyllä sekä antamaan äänioikeuden myös palkollisille ja naisillekin vaalioikeuden, joskaan ei vaalikelpoisuutta. Talonpoikaissääty kannatti esitystä sellaisenaan ja pappissääty tuki hanketta osittain, se ei halunnut antaa naisille äänioikeutta. Säätyjen kokoontuessa Säätytalossa työväenliike ja muut kansalaisliikkeet painostivat päättäjiä Helsingin Senaatintorin suuressa joukkokokouksessa, johon osallistui 30 000-40 000 suomalaista. Osa kokousväestä valvoi yön, rauhallisesti, Säätytalon ympäristössä päätöstä odottaen. Suomalaiskansalliseen tapaan 15. huhtikuuta vastaisena yönä Säätytalon liepeillä laulettiin sekä työväen- ja kansanlauluja että virsiä. Aatelisto ja porvarissääty eivät kuitenkaan suostuneet edes käsittelemään mietintöä, sillä varsinkin ruotsinkielisten perustuslaillisten mukaan valtiopäivillä ei ollut oikeutta uusien lakien säätämiseen ennen laillisten olojen palautumista – samat säädyt tosin kyllä hyväksyivät eräitä verotuskysymyksiä ja esityksen ns. sotilasmiljoonien maksamisesta.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakon aikana säädyt kykenivät lopulta säilyttämään otettaan vallasta ja hallitsemaan tilannetta. Lakkotilanne ratkaistiin virallista tietä säätyjärjestelmän kautta perustuslaillisten, vanhasuomalaisten ja kenraalikuvernööri Ivan Obolenskin välisissä neuvotteluissa. Kenraalikuvernööri pyysi ehdotusta Suomelle annettavasta keisarillisesta manifestista. Ehdotus oli lähinnä perustuslaillisten Leo Mechelinin käsialaa, ja hänen valitsemansa lähetyskunta lähti viemään ehdotusta Pietariin keisarin allekirjoitettavaksi luotsilaiva "Eläkööllä". Työväestö jätettiin näiden toimien ulkopuolelle täysin. Sen vastatoimi oli pääkaupunki Helsingin järjestysvallan haltuunotto poliisin yhdyttyä lakkoon. Lähinnä työläisistä koostunut Kansalliskaarti valtasi kaupungin poliisilaitoksen ja lähetti partioita kaduille. Kaartin johtoon asetettiin kapteeni Johan Kock.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Helsingin Rautatientorilla 4. marraskuuta pidetty laaja kansalaiskokous valitsi punaisen julistuksen edellyttämän väliaikaisen hallituksen, johon nimettiin kaikkiaan 24 jäsentä. Heistä 12 oli perustuslaillisia (mukana svekomaaneja), yhdeksän sosiaalidemokraattia (joukossa raittiusliikkeen edustajia) ja kolme suomettarelaista. Salkkujakoa tai puheenjohtajaa ei nimetty.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Hallitukseen nimettiin seuraavat henkilöt:


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suomen kaartin päällikkö kenraali Ramsay sekä senaattorit Leo Mechelin ja Lennart Gripenberg oli valittu ilman heidän omaa suostumustaan. Hallituksen kumouksellisuus alkoi kuitenkin rapistua, koska osa kokousväestä alkoi harkita päätösten hyväksyttämistä Nikolai II:lla. Hallitus ei koskaan ehtinyt aloittaa toimintaansa, koska 5. marraskuuta Leo Mechelinin lähetystö palasi Eläköön-laivalla mukanaan tsaari Nikolai II 4. marraskuuta allekirjoittama marraskuun manifesti. Se palautti suomalaisten ennen venäläistämiskautta voimassa olleen autonomian ja sisälsi lupauksen historiallisesta äänioikeus- ja eduskuntauudistuksesta. "Katuparlamentit" tyytyivät lopulta tähän ratkaisuun. Kun uusi Mechelinin senaatti lopulta nimitettiin vajaan kuukauden kuluttua, siihen otettiin kansankokouksen senaattorilistasta vain Mechelin, Gripenberg ja Kari, ja sen kokoonpanossa sosialidemokraateilla tai vanhasuomalaisilla ei ollut lainkaan samanlaista roolia. Monet toteutumattomalla listalla olleet nimitettiin kuitenkin jäseniksi eduskuntauudistusta valmistelleeseen komiteaan (ks. jäljempänä).


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Helsingissä suurlakon Keskuskomitea päätti lopettaa lakon iltapäivällä 6. marraskuuta vuonna 1905. Osa työväestöstä oli kuitenkin vaatinut sen jatkamista. Työnantajat puolestaan olettivat lakon päättyvän jo saman päivän aamuna. Ristiriita johti käsirysyyn järjestystä valvoneiden työväestön kansalliskaartin ja oikeiston ylioppilaskaartin välillä. Vakavampi yhteenotto vältettiin kansalliskaartin peräännyttyä paikalta. Muualla suuriruhtinaskunnassa lakon päättymisajankohta vaihteli jonkin verran. Esimerkiksi Oulussa suurlakko päättyi 8. marraskuuta. Pääkaupungissa illalla 6. marraskuuta suuri, mutta työväestön ja säätyläisten omiin piireihin jakautunut kansanjoukko kerääntyi Senaatintorille suurlakon "päättäjäisiin". Työväestö sijoittui torin yliopiston puoleiseen laitaan ja säätyläiset torin senaattirakennuksen puolelle. Tilaisuudessa luettiin ääneen marraskuun manifesti sekä laulettiin valtiopäivävirsi- ja "Maamme"-laulu. Lakon aikana pimennettynä olleen kaupungin asumusten ikkunoihin sytyteltiin kynttilöitä.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Ensimmäinen venäläistämiskausi päättyi Suomen suuriruhtinaskunnassa 4. marraskuuta 1905 ja uuden valtiopäiväjärjestyksen valmistelu aloitettiin. Maan autonomia palautui vuotta 1899 edeltäneeseen tilanteeseen. Suomalaiset uskoivat saavuttaneensa lähes vallankumoukselliset muutokset omin voimin. Tämä vahvisti kaikkien suomalaisten omanarvontuntoa ja voimisti kansallismielistä ajattelua entisestään. Suurvaltasuhteiden ja emämaan sisäisten tapahtumien ratkaiseva merkitys asioiden kulussa unohtui helposti. Siltä osin kuin suomalaisten erilaiset poliittiset suuntaukset venäläistämisen vastustuksessa todella vaikuttivat emämaan päättäjiin, tulos oli todennäköisesti kaikkien suuntausten summa. Myöntyväisyyden ja sopuisan politiikan kannattajat olivat olleet realisteja nähdessään pienen suuriruhtinaskunnan heikon aseman, ja sen riippuvuuden suurvaltasuhteista, mutta toisaalta jyrkempi perustuslaillinen näkökanta oli saanut aikaan lievennyksiä varsinkin asevelvollisuusasiassa. Aktivistien rooli nousi merkittävimmin esiin vasta Venäjän-Japanin sodan aikana, mutta terrorilla lienee ollut vaikutusta suurlakon aikana tehtyihin päätöksiin. Poliittinen terrori saattoi toisaalta vähäiseltä osaltaan lisätä venäläistämistoimien jyrkkyyttä toisen valtakunnallistamisvaiheen aikana vuosina 1908-1917. Varhaisaktivismi kuitenkin pääosin hiipui vuoden 1906 jälkeen, koska suomalaiset olivat saavuttaneet suurlakossa tärkeimmät tavoitteensa; vuotta 1899 edeltäneen autonomian palautuksen ja eduskuntauudistuksen. Samaan suuntaan vaikuttivat myös senaatin määräämä järjestyskaartien toimintakielto ja suomalaisten keskittyminen sisäpoliittisten ristiriitojen selvittelyyn eduskuntauudistuksen jälkeen.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakon vallankumoukselliset muutokset perustuivat Venäjän hallitusvallan lyhytaikaiseen romahdukseen. Ennen kaikkea järjestysvalta, poliisivoimat ja venäläinen santarmilaitos olivat lakanneet toimimasta. Lakko Pietarissa oli ehkäissyt Venäjän armeijan Suomeen sijoitettujen osastojen toimintaa, ja rautatieliikenteen pysähtyminen vaikeutti joukkojen siirtoja. Silti armeija oli Helsingissä jossain määrin toimintakykyinen lakkoviikon aikana, ja huhut sen suunnitelmista aiheuttivat huolta pääkaupungin lakkojohdon keskuudessa. Helsingin edustalle ankkuroitui neljä Venäjän keisarillisen laivaston sota-alusta, joiden valoheittimet pyyhkivät pimeää kaupunkia öisin. Aktiivisinta sotilaallinen toiminta oli pääkaupunki Pietarin läheisyydessä, Viipurissa, jossa armeija piiritti ja kukisti paikallisen lakkomiliisin. Keskeinen vaikuttaja armeijan rauhallisuuteen suuriruhtinaskunnassa oli maltillinen kenraalikuvernööri Obolenski.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Helsingissä syntyneeseen järjestysvaltatyhjiöön muodostuivat eri valtaryhmien omat järjestysorganisaatiot. Aluksi Kansalliskaartissa toimi työläisten lisäksi myös ylioppilaita, mutta pitkäaikaisen säätyjaon vaikutuksesta yhteiset järjestysjoukot kuitenkin jakaantuivat työväestön punakaarteihin ja säätyläisten ylioppilaskaarteihin. Viimeksi mainittujen johtoon asetettiin kapteeni Gösta Theslöf. Kaartien toiminta jatkui, oikeistossa Voimaliittona, vuoden 1906 loppupuolelle. Vuoden 1906 Viaporin kapinan aikana kaartien väliset ristiriidat nousivat uudelleen esiin, ja aiheuttivat paikoin voimakkaita sisäisiä jännitteitä. Esimerkiksi Hakaniemen mellakkana tunnetussa välikohtauksessa yhdeksän ihmistä sai surmansa. Tapausten johdosta molemmat järjestysjoukot lakkautettiin senaatin päätöksellä, ja SDP:n johto kielsi punakaartien perustamisen. Kapinan jälkeen Venäjän armeija ja santarmisto kykenivät ottamaan järjestyksenpidon suuriruhtinaskunnassa uudelleen haltuunsa. Toisaalta Suomessa väkivalta vuosien 1904–1906 aikana oli selvästi vähäisempää kuin esimerkiksi Baltian maissa, joissa valtion kontrollin romahduksen seurauksena muun muassa poltettiin kartanoita ja kirkkoja sekä surmattiin aatelistoa.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suuriruhtinaskuntaan muodostettiin Leo Mechelinin johtama, pääosin perustuslaillisista koostunut senaatti - ns. Mechelinin senaatti - 1. joulukuuta 1905. Työväestön tyynnyttämiseksi senaattiin valittiin myös SDP:n puoluesihteeri J. K. Kari, joka oli maan historian ensimmäinen vasemmiston edustaja hallituksessa. Senaattoriura jäi lyhyeksi, koska "ministerisosialismia" vastustanut sosiaalidemokraattien jyrkempi siipi sai erotettua Karin puolueesta. Senaatin tärkeimmäksi tehtäväksi tuli tsaarin kanssa sovitun mukaisesti säätää suomalaisille yleinen ja yhtäläinen ääni- ja vaalioikeus sekä sanan-, paino-, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus. Vastakohtana 14. huhtikuuta 1905 tehdyille päätöksille aatelis- ja porvarissäätykin hyväksyivät suurella enemmistöllä myös ensimainitut, merkittävästi laajentuneessa muodossa. Käänteen taustalla olivat sekä suurlakkotilanteen luoma sisäinen paine suuriruhtinaskunnassa että pelko venäläisten yhtenäistämispolitiikan laajentumisesta yleisvenäläisen valtakunnanduuman perustamisen myötä.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Äänioikeus- ja eduskuntauudistusta suunnittelemaan asetettu Robert Hermansonin johtama komitea sai työnsä valmiiksi helmikuussa 1906. Työn aikana eräs keskeinen keskustelun aihe oli kansanedustuslaitoksen rakenne. Lähinnä ruotsinkielinen aatelisto esitti kaksikamarijärjestelmää, jossa toinen kamari olisi toiminut säätyjärjestelmään pohjautuen ja toiseen kamariin edustajat olisi valittu yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella. Sosiaalidemokraatit vaativat yksikamarijärjestelmää ja eduskunnalle laajoja valtaoikeuksia. Vanhasuomalaiset ja myös nuorsuomalaiset asettuivat kannattamaan viimeksi mainittua vaihtoehtoa. Toisaalta, eräänlaisena kompromissina kaksi- ja yksikamarisen järjestelmän välillä perustettiin suuri valiokunta. Entisten säätyjen kokemaa "liiallisen demokratian uhkaa" vastaan annettiin myös määrävähemmistösäädökset, joiden mukaan perustuslakia voidaan muuttaa vain 5/6:n osan enemmistön turvin yksillä, ja 2/3:n osan enemmistöllä kaksilla valtiopäivillä. Suomalaisnaisten poliittisen aseman muutosten suhteen äänioikeuden myöntö herätti lopulta melko vähän keskustelua komiteassa. Sen sijaan naisten vaalikelpoisuuden salliminen herätti säätyjen piirissä suurempia mutta tehottomiksi jääneitä vastalauseita.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Lopulta Suomen suuriruhtinaskunnan säädyt hyväksyivät uuden valtiopäiväjärjestyksen 29. toukokuuta 1906. Työväestö ja muut äänioikeuden ulkopuolella olleet väestöryhmät seurasivat tilannetta tarkoin ja painostivat tarvittaessa päättäjiä. Tsaari Nikolai II vahvisti suuriruhtinaskunnan uuden vaalilain ja valtiopäiväjärjestyksen 20. heinäkuuta 1906. Suomeen oli siten luotu moderni yksikamarinen eduskuntalaitos ja maan historian ensimmäiset yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuneet eduskuntavaalit järjestettiin 15-16. maaliskuuta vuonna 1907. Säätyjärjestelmään verrattuna äänioikeutettujen määrä kohosi uudessa järjestelmässä 126 000 suomalaisesta miehestä 1 273 000 yli 24-vuotiaaseen suomalaiseen naiseen ja mieheen. Suomessa naiset saivat äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden ensimmäisinä Euroopassa. Ensimmäisissä vaaleissa eduskuntaan valittiin 19 naista.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suurlakko oli menestys suomalaiselle työväenliikkeelle vaikka sen välitön vaade demokratiasta vapaan kansalaiskokouksen ja väliaikaisen hallituksen kautta epäonnistui marraskuussa 1905. Venäjän tsaarin vallan lyhyt, mutta ratkaiseva romahdus nosti vasta 1800-luvun lopussa syntyneen nuoren liikkeen lopulta helposti ja nopeasti vaikuttajaksi suomalaiseen yhteiskuntaan. Sama koski naisasialiikettä.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suomen Sosiaalidemokraattisen puolueen jäsenmäärä kohosi vuosien 1899-1900 vajaasta 10 000 jäsenestä noin 85 000 jäseneen vuoden 1906 loppuun mennessä. Puolueen eduskuntapaikkojen lukumäärä nousi tasaisesti vuotta 1917 edeltäneissä neljissä eduskuntavaaleissa vuoden 1907 vaalien 80 paikasta vuoden 1916 vaalien 103 paikkaan. Monissa Euroopan vakaasti hallituissa valtioissa tilanne oli toinen. Niissä työväenliikkeen ja naisasialiikkeen läpimurto vei pitemmän ajan ja vaati suurempia ponnisteluja. Suomalaisen työväestön aseman muutos vahvisti sen itsetuntoa ja uskoa joukon voimaan sekä lisäsi entisen rahvaan kansallismielisyyttä. Toisaalta vuosien 1904-1906 vallankumouksellisissa oloissa osa työväestöstä oli kokenut, että suuret muutokset Suomessa edellyttivät ensin vastaavia muutoksia emämaassa. Vallan siirtyminen vasemmalle houkutteli myös sivistyneistöä mukaan työväenliikkeeseen. Merkittävin ryhmä olivat aiemmin lähinnä vanhasuomalaisiin lukeutuneet niin sanotut ""marraskuun sosialistit"" (1905): Edvard Gylling, Otto Wille Kuusinen, Kullervo Manner ja Yrjö Sirola. Sivistyneistöstä vasemmistoon siirtyivät myös Hilja Pärssinen, Algoth Untola ja Elvira Willman.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Poliittisen vallan suhteen suurin häviäjä äänioikeusuudistuksessa oli perustuslaillinen, ruotsinkielinen aatelisto. Säätyjärjestelmä oli ollut tämän väestöllisen ja kielellisen vähemmistön keskeisin tukijalka, ja siksi se oli vastustanut uudistuksia. Säätyvaltiopäivillä ruotsinkielisillä oli ollut hallussaan noin puolet edustajapaikoista. Yksikamarisen eduskunnan kansanedustajien paikoista osuus vuosina 1907-1911 oli 10-15 %. Valta-aseman heikentyminen pakotti heidät etsimään tukea koko Suomen ruotsinkielisestä väestöstä, sen taloudellisesta asemasta riippumatta. Tämä maltillisti harjoitettua politiikkaa. Poliittisen järjestelmän muutos loikin suuriruhtinaskuntaan nykyaikaisemman puoluejärjestelmän, joka koostui seuraavista puolueista: vanhasuomalaiset (suomalainen puolue), nuorsuomalaiset, svenska folkpartiet, maalaisliitto, kristillinen työväenliitto ja sosiaalidemokraatit.


title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Suomalaisen yhteiskunnan sisäiset jännitteet ja niiden purkautuminen suurlakon aikana lisäsivät ristiriitoja maassa, mutta toisaalta kaikkien merkittävien poliittisten ryhmittymien välisen vuorovaikutuksen kautta tehdyt mullistavat poliittiset ratkaisut avasivat tietä kansalaisyhteiskunnan synnylle. Ensimmäisen kymmenen vuoden aikana muutokset olivat hyvin vähäisiä, koska korkein päätösvalta säilyi Venäjän tsaarilla, joka arvosti suuriruhtinaskunnan eduskuntaa vain neuvoa-antavana hallintoelimenä. Suomen senaatin koostumuksesta päätti pääosin keisari (ääritapauksena ns. amiraali-"sapelisenaatin" asettaminen). Eduskuntauudistuksen myötä Suomeen ei siten aluksi syntynyt parlamentaristista valtajärjestelmää, johon kuuluu kansan valitsema parlamentti ja sille vastuullinen hallitus (senaatti). Eikä säätyjärjestelmä muuttunut Suomen sisäisestikään yhdellä nuijan kopautuksella kypsäksi parlamentaariseksi järjestelmäksi. Entisten säätyjen asema ja asenteet olivat uudessa tilanteessa ristiriitaiset sekä entisen rahvaan että Pietarin keskushallinnon suhteen. Toisaalta oikeistossa vastustettiin valtakunnallistamistoimia, mutta toisaalta tsaarin valta ylläpiti vakautta ja hidasti niitä muutoksia, jotka koettiin sisäpoliittisesti hankaliksi. Työväestöllä puolestaan alkoi pitkä kouluttautuminen koko kansakuntaa ja maata koskevien yhteisten asioiden hoitoon. Tulevan kehityksen suunta oli kuitenkin vähemmässä määrin riippuvainen suomalaisista. Tulevaisuuden suuret linjat määräytyivät pääosin ulkoisista tekijöistä, joihin suomalaiset eivät voineet mitenkään vaikuttaa.


title: Enneadit

text: Enneadit () on uusplatonilaisen filosofi Plotinoksen filosofinen pääteos. Sen kokosi hänen oppilaansa Porfyrios noin vuonna 270 Plotinoksen kuoleman jälkeen. Plotinosta pidetään usein uusplatonismin varsinaisena perustajana. Plotinos itse sanoi, että oli saanut platonilaisen koulutuksen Ammonios Sakkakselta, yhdeltä uusplatonismin perustajista.


title: Enneadit

text: Teos esittää Plotinoksen koko uusplatonilaisen filosofisen järjestelmän. Se on jaettu kuuteen osaan (enneadiin) ja jokainen osa edelleen yhdeksään lukuun (traktaattiin). Kreikan kielestä tuleva "enneadi" viittaa yhdeksään, näin "Enneadit" on siis kokoelma yhdeksän traktaatin ryhmiä.


title: Enneadit

text: Porfyrios muokkasi Plotinoksen kirjoitukset viideksikymmeneksineljäksi tutkielmaksi, jotka vaihtelevat laajalti sekä pituudessa että lukujen lukumäärässä, paljolti koska Porfyrios jakoi joitakin alkuperäistekstejä osiksi ja liitti toisia yhteen saavuttaakseen tämän lukumäärän. Tämän jälkeen hän jakoi tutkielmat yhdeksän ryhmiin ja kokosi ne kolmeen osaan. Ensimmäinen osa sisälsi kolme ensimmäistä "Enneadia", toinen "Neljännen" ja "Viidennen Enneadin", ja kolmas "Kuudennen Enneadin". Korjattuaan ja nimettyään jokaisen tutkielman Porfyrios kirjoitti opettajastaan elämäkerran "Plotinoksen elämä", joka oli tarkoitettu "Ennadien" johdannoksi.


title: Enneadit

text: "Enneadeilla" on ollut paljon vaikutusta länsimaiseen ja Lähi-idän ajatteluun ennen kaikkea Augustinuksen ja monien arabialaisten ajattelijoiden kautta.


title: Enneadit

text: Bysantin aikana, Länsi-Rooman kukistuttua, Plotinoksen kirjoitusten alkuperä joutui hämärän peittoon. Islamilaisten oppineiden (kuten Al-Kindi, Al-Farabi ja Avicenna) joukossa "Enneadien" osat IV-VI, jotka nykyään tunnetaan nimellä "Plotiniana Arabica" (”Arabialainen Plotinos”), kiersivät nimellä "Aristoteleen teologia" tai niitä lainattiin nimellä ”Vanhan viisaan miehen sanontoja”. Kirjoituksilla oli suuri vaikutus islamilaiseen filosofiaan, koska islamilaiset oppineet olivat kiinnostuneita Aristoteleen ajatuksista ja tutkivat hänen teoksiaan laajalti. Latinankielinen versio niin kutsutusta "Teologiasta" ilmestyi Euroopassa vuonna 1519.


title: Enneadit

text: Porfyrioksen toimittama teos ei noudata "Enneadien" alkuperäistä kronologista järjestystä, vaan muodostaa enemmän eräänlaisen opinto-ohjelman, joka johtaa opiskelevan henkilön itseään koskevista aiheista kaikkeuden perimmäisiä totuuksia koskeviin aiheisiin.


title: Enneadit

text: Porfyrios kertoo itse, vaikkakaan ryhmittely ei ole kovin tiukka, että "Ensimmäinen Enneadi" käsittelee inhimillisiä ja eettisiä aiheita; "Toinen" ja "Kolmas Enneadi" enimmäkseen kosmologisia aiheita tai fyysistä todellisuutta; "Neljäs" sielua; "Viides" tietoa ja ymmärrettävissä olevaa todellisuutta; ja lopulta "Kuudes" Olevaa ja sen yläpuolella olevia asioita, Yhtä tai kaiken ensimmäistä prinsiippiä.


title: Enneadit

text: "Enneadeihin" viitataan "Enneadin", tutkielman, luvun ja rivin numeroilla. Esimerkiksi "Neljäs Enneadi" (IV), tutkielma seitsemän (7), luku kaksi (2), rivit yhdestä viiteen (1–5): IV.7.2.1–5.


title: Heinrich von Kleist

text: Bernd Heinrich Wilhelm von Kleist (18. lokakuuta 1777 Frankfurt an der Oder – 21. marraskuuta 1811 Berliini) oli saksalainen näytelmä- ja romaanikirjailija sekä runoilija. Hänen tuotantonsa kuului romantiikan suuntaukseen.


title: Heinrich von Kleist

text: Kleist oli preussilainen aatelismies, upseeri mutta tunsi voimakasta mieltymystä filosofiaan, matematiikkaan sekä luonnontieteisiin, joita hän alkoi opiskella erottuaan armeijasta. Kleist oli mieleltään helposti synkkyyteen vajoava. Hänen mieliajatuksensa oli Immanuel Kantin filosofiasta ”tieto on turhaa ja toiveet turhia”.


title: Heinrich von Kleist

text: Ranskassa hän yritti pestautua Napoleonin armeijaan, mutta hänen palautettiin takaisin Saksaan liian sekavassa mielentilassa. Saksassa Kleist avusti äärikonservatiivista lehdistöä, mutta ei löytänyt politiikasta kutsumusta. Pettyneenä hän vetäytyi yhä enemmän omiin oloihinsa.


title: Heinrich von Kleist

text: Kleist tutustui parantumattomasti sairaaseen Henriette Vogeliin. Kleist ampui ensin naisen ja sitten itsensä 21. marraskuuta 1811.


title: Heinrich von Kleist

text: Kirjailijana Kleist liittyi romantiikan kirjallisuuteen, mutta hän pysytteli syrjässä ajan kirjallisista piireistä. Hän yritti myös saada näytelmiään esitettyä Weimarin klassismin hallinnoimassa Weimarin hoviteatterissa, mutta Johann Wolfgang von Goethe piti hänen töitään moraalisesti arveluttavina. Aikanaan hän ei ollut siten kuuluisa kirjailija, mutta ekspressionistit löysivät Kleistin teokset sata vuotta myöhemmin. Myös ranskalaiset jälkistrukturalistit Gilles Deleuze ja Félix Guattari ovat analysoineet Kleistin näytelmiä teoksissaan.


title: Heinrich von Kleist

text: Kleistin teoksia ovat muun muassa "Rikottu ruukku" (Der zerbrochene Krug). "Rikottu ruukku" -komedia osallistui kilpailuun, jossa kilpailijoiden piti kirjoittaa näytelmä Philibert Louis Debucourtin maalaukseen "La cruche cassée" pohjautuvasta kuparipiirroksesta. "Rikottua ruukkua" esitetään yhä usein Saksassa. Tunnettu ja edelleen esitetty on myös "Homburgin prinssi Friedrich" (Prinz Friedrich von Homburg, 1809–1810).


title: Luettelo WWW-selaimista

text: Tämä on luettelo verkkoselaimista.


title: William Gallas

text: William Gallas (s. 17. elokuuta 1977 Asnières, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi muun muassa Englannin Valioliigassa Chelsean, Arsenalin ja Tottenhamin joukkueissa. Gallas on tunnettu työmoraalistaan ja puolustustaidoistaan.


title: William Gallas

text: Gallas aloitti uransa aikuisten tasolla SM Caenissa vuonna 1995. Vuonna 1997 hän siirtyi Ligue 1:n Marseilleen, missä pelasi vuoteen 2001 saakka. Toukokuussa 2001 hän siirtyi 6,2 miljoonalla punnalla Chelseaan, missä hän muodosti aisaparinsa John Terryn kanssa toimivan yhteistyön joukkueen puolustuksen keskustassa. Chelseassa Gallas voitti kaksi Valioliigan mestaruutta peräjälkeen vuosina 2005 ja 2006 sekä kertaalleen Englannin liigacupin vuonna 2005. Chelseaa Gallas edusti 213 kertaa ja teki niissä 14 maalia.


title: William Gallas

text: Gallas siirtyi 30. elokuuta 2006 Arsenaliin vaihtokaupassa, jossa Chelsea sai Arsenalista maajoukkuepuolustaja Ashley Colen. Lisäksi Chelsea maksoi Arsenalille viisi miljoonaa puntaa. Keväällä 2010 Arsenal ei suostunut Gallas'n vaatimaan kahden vuoden pituiseen sopimukseen ja Gallas lähti seurasta. Gallas pelasi kaikkiaan Arsenalissa 145 ottelua ja teki niissä 17 maalia. Hän myös toimi joukkueen kapteenina kaudella 2007–2008.


title: William Gallas

text: Elokuussa 2010 Gallas siirtyi ilmaisella siirrolla Chelsean ja Arsenalin paikalliskilpailijan Tottenham Hotspurin riveihin, Gallas teki Tottenhamin kanssa vuoden mittaisen pelaajasopimuksen.


title: William Gallas

text: Ranskan maajoukkueessa Gallas debytoi lokakuussa 2002 Sloveniaa vastaan pelatussa EM-karsintaottelussa, jonka Ranska voitti maalein 5–0. Kaikkiaan hän pelasi 84 maaottelua ja teki niissä viisi maalia.


title: TM Racing

text: TM on italialainen moottoripyörämerkki, joka tunnetaan tehokkaiden motocross- ja enduropyörien sekä mikroautomoottorien valmistajana. Insinöörit Claudio Flenghi ("mr. Engine") ja Francesco Battistelli ("mr. Frame") perustivat TM:n vuonna 1976. Nimi "TM" tulee Flenghinin ja Battistellin lapsista, Thomas ja Mirko. Vuonna 1977 TM valmisti ensimmäisen pyöränsä nuorelle kilpa-ajajalle, Gastone Serafinille. Vuonna 1978 rikkoutui 200 valmistetun TM motocross-pyörän raja.


title: TM Racing

text: Vuonna 1982 Francesco Battistelli jätti TM, ja hänen paikkansa otti kilpa-ajaja Gastone Serafini, joka jätti kilpauransa ja alkoi työskennellä täysipäiväisesti Claudio Flenghinin rinnalla. 1980-luvulla TM saavutti erinomaisia tuloksia niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.


title: Anthony Grant

text: Anthony Grant (s. 6. kesäkuuta 1987) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hänen seuransa on Englannin Valioliigan Chelsea.


title: Anthony Grant

text: Grant debytoi Chelsean edustusjoukkueessa toukokuussa 2005 vaihtomiehenä ottelussa Manchester Unitedia vastaan. Hän ei ole vielä vakiinnuttanut paikkaansa kovatasoisessa Valioliigajoukkueessa. Tammikuussa 2006 hän oli lainassa Oldhamissa.


title: Gerard Nijboer

text: Gerard Nijboer (s. 18. elokuuta 1955) on alankomaalainen kestävyysjuoksija.


title: Gerard Nijboer

text: Nijboer juoksi 26. huhtikuuta 1980 Amsterdamin maratonin voittoon tehden Alankomaiden ennätyksen ajalla 2.09.01. Ennätys pysyi voimassa 23 vuotta, kunnes Kamiel Maase rikkoi sen. Samana vuonna Moskovan olympialaisissa Nijboer oli sairastanut ennen juoksua virustaudin, mutta pysyi viiden hengen kärkiryhmässä juoksun loppuvaiheisiin saakka. Hän joutui antautumaan Waldemar Cierpinskille, mutta juoksi maaliin toisena 17 sekuntia Cierpinskille hävinneenä.


title: Gerard Nijboer

text: Vuonna 1982 Ateenassa pidetyissä EM-kisoissa Nijboer voitti EM-kultaa. Hänet valittiin samana vuonna Alankomaiden vuoden urheilijaksi. Hän osallistui maratonille myös 1984 ja 1988 olympialaisissa, mutta ei saavuttanut enää mitaleita. Hän voitti uransa aikana Amsterdamin maratonin neljästi. Urheilu-uransa jälkeen hän on toiminut kestävyysjuoksuvalmentajana KNAU-seurassa.


title: Ella Kanninen

text: Ella Kanninen (s. 3. marraskuuta 1974 Vihti) on suomalainen toimittaja ja juontaja.


title: Ella Kanninen

text: Kanninen kirjoitti ylioppilaaksi Nummelan lukiosta vuonna 1993 ja vietti sen jälkeen vuoden Ranskassa Grenoblessa yliopiston järjestämällä kielikurssilla. Hän valmistui toimittajaksi Tarton yliopistosta vuonna 1999. Kanninen on käynyt myös Suomen Ilmailuopiston lentoemäntäkurssin. Ennen televisiouraa hän kirjoitti artikkeleita muun muassa Kauneus ja terveys -lehteen.


title: Ella Kanninen

text: Kannisen televisioura alkoi Ylen Aamu-TV:ssä. Myöhemmin hän toimi uutistenlukijana TV1:ssä. Suomessa Kannisesta tuli tunnettu televisiokasvo kieltenopetusta antaneen TV1:n tositelevisiosarjan "Talo Italiassa" juontajana. Lisäksi hän toimi apulaistuottajana vuonna 2007 esitetyssä "Talo Espanjassa" -sarjassa. Keväällä 2010 esitettiin kilpailusarjan kolmas kausi "Talo Ranskassa", ja Kanninen toimi ohjelman apulaistuottajana ja juontajana.


title: Ella Kanninen

text: Vuosina 2008–2009 Kanninen juonsi Yle Teemalla tiedeohjelmaa "Tutkiva juttu". Kanninen on juontanut ja toimittanut myös ajankohtaisia tapahtumia. Hän teki Ylelle taustajuttuja Torinon talviolympialaisista 2006. Kesällä 2010 hän juonsi Tangomarkkinat yhdessä Mikko Peltolan kanssa. Juhannuksena 2012 hän juonsi Iiro Rantalan kanssa Yle Teemalla 13-tuntisen "Juhannusjuna"-kulttuuriohjelman.


title: Ella Kanninen

text: Kanninen juonsi MTV3:n "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelmaa vuosina 2006–2007 Marco Bjurströmin kanssa. Hän palasi ohjelman juontajaksi seitsemännelle tuotantokaudelle syksyllä 2012 korvaten Vappu Pimiän.


title: Ella Kanninen

text: Kanninen on tehnyt myös matkailuohjelmia. Hän työskenteli muutaman vuoden Italian televisiossa matkailuohjelmassa "Il Viaggiatore". Yle Teema esitti kevätkesällä 2012 Italiaan keskittyvän matkailuohjelman "Tie Roomaan: kaksi pientä elefanttia", jossa Kanninen toimi oppaana. Kesällä 2012 Ylen Aamu-TV:ssä esitettiin Kannisen juontamaa matkailuohjelmaa "Ella Kannisen Toscana". Huhtikuussa 2016 ilmestyi Kannisen kirja "Ellan Toscana: Kyläelämää Italiassa".


title: Ella Kanninen

text: Helmikuusta 2013 Kanninen juonsi "Puoli seitsemän" -ohjelmaa Yle TV1:llä. Hän oli alun perin Marja Hintikan sijainen tämän äitiysloman ajan, mutta jatkoi tehtävässä syyskuun 2014 loppuun.


title: Ella Kanninen

text: Kannisen aviomies Valerio Chinca on italialainen avaruusinsinööri, joka työskentelee energia-alalla. Heillä on kaksi poikaa. Perhe asuu Firenzen ulkopuolella ja syksyllä 2014 Suomessa työskennellyt Kanninen kertoi muuttavansa perheensä kanssa pysyvästi Italiaan.


title: Käänteishyljintä

text: Käänteishyljintä eli graft-versus-host-reaktio on elinsiirron komplikaatio, jossa kudossiirteen valkosolut tunnistavat immuunipuutteisen isännän kudosrakenteita vieraiksi ja kehittävät immuunivasteen niitä kohtaan. Yleisimmin käänteishyljintä tapahtuu luuytimensiirron tai kantasolujensiirron jälkeen.


title: Käänteishyljintä

text: Luuytimensiirrolla hoidetaan pahanlaatuisia verisairauksia kuten leukemiaa. Allogeeninen eli toisesta ihmisestä otettu luuydin- tai kantasolusiirre sisältää immuunijärjestelmän soluja, jotka saattavat aktivoitua ja hyökätä sen henkilön elimistöä vastaan, jolle siirto on tehty. Yleisimmin reaktion aiheuttavat T-solut. Akuutti tai krooninen käänteishyljintäreaktio ilmaantuu noin 60 prosentille siirtopotilaista. Reaktio voi hoitua lääkkeiden avulla, mutta johtaa joskus hankaliin elinvaurioihin ja jopa kuolemaan.


title: Käänteishyljintä

text: Kun luuytimen- tai kantasolujensiirrolla hoidetaan verisyöpää, käänteishyljintäreaktio kohdistuu elimistön terveiden solujen lisäksi myös syöpäsoluihin, jolloin ilmiöstä käytetään nimitystä "graft-versus-tumor". Siirteen terveiden lymfosyyttien syöpäsoluja tuhoava vaikutus on perustana sille, miksi toiselta ihmiseltä saadun kantasolujensiirron tulokset ovat parempia kuin siirrettäessä omia tai identtisen kaksosen luovuttamia kantasoluja.


title: Käänteishyljintä

text: Käänteishyljintä saattaa tapahtua myös verensiirron seurauksena. Verensiirron aiheuttaman käänteishyljinnän voimakkuus on suhteessa siirretyn verivalmisteen sisältämien lymfosyyttien määrään. Vaarassa ovat potilaat, joiden immuunijärjestelmä on vajavainen eikä siten pysty puolustamaan elimistöä. Immuunivajaus voi olla synnynnäinen tai hankinnainen, kuten immunosuppressiolääkityksen tai AIDS:n aiheuttama.


title: Käänteishyljintä

text: Käänteishyljintää esiintyy harvoin myös kiinteiden elinten siirron yhteydessä, jolloin se on yleensä tyypiltään lievempi.


title: Käänteishyljintä

text: Käänteishyljintään on kehitetty soluhoito, joka on toistaiseksi kokeiluasteella.


title: Christoph Martin Wieland

text: Christoph Martin Wieland (5. syyskuuta 1733 Oberholzheim – 20. tammikuuta 1813 Weimar) oli saksalainen runoilija ja kirjailija.


title: Christoph Martin Wieland

text: Hän syntyi Oberholzheimissa. Hänen isänsä oli paikkakunnalla pastorina antaen pojalleen ankaran uskonnollisen kasvatuksen. Goethen mielestä Wieland edusti kääntäjänä (Shakespeare, Horatius) keskitietä sen aikaisten kirjailijoiden periaatteiden välillä.


title: Christoph Martin Wieland

text: Kesällä 1750 Wieland rakastui serkkuunsa Sophie Gutermaniin, joka innoitti häntä kirjoittamaan teoksen "Die Natur der Dinge" (1752) sekä kuusi muuta runokirjaa.


title: Christoph Martin Wieland

text: 1760 hän matkusti Sveitsiin, jossa tapasi Jean-Jacques Rousseaun ystävän Julie de Bondelin. Hän kirjoitti Sveitsin vuosinaan teokset "Der geprüfte Abraham" (1753), "Sympathien" (1756), "Empfindungen eines Christen" (1757).


title: Christoph Martin Wieland

text:
Wieland käänsi mielellään ulkomaalaista kirjallisuutta ja ehkä siksi hänen tuotantoonsa vaikuttivat ratkaisevasti antiikin kreikan- ja latinankielinen kirjallisuus. Wielandillä oli aikanaan vahva vaikutus saksalaiseen kirjallisuuteen."”Se käsi, joka meitä ohjaa, ei päästä meitä kuiluun luisumaan.
Ja vaikkei toivon luoti tapaa pohjaan, pysyköön kukin luottamuksessaan:
yö vaihtuu sarastukseen ajallaan.”"


title: Christoph Martin Wieland

text: Christoph Martin Wieland


title: No Bull

text: No Bull on hard rock -yhtye AC/DC:n marraskuussa 1996 julkaisema video, joka sisältää 10. heinäkuuta 1996 Las Ventasin härkätaisteluareenalla Espanjan pääkaupungissa Madridissa kuvatun konsertin. Kuuluisa kappale "Back in Black" esitettiin ensimmäisenä edesmenneen Bon Scottin kunniaksi. Konsertti julkaistiin myöhemmin myös DVD:nä.DVD-versiossa on mukana konsertin lisäksi kappaleen "Hard as a Rock" musiikkivideo ja dokumentti kyseisen musiikkivideon teosta.


title: Call of Duty

text: Call of Duty on ensimmäisen persoonan ammuntapeleihin perustuva pelisarja, jota julkaisee Activision ja kehittää pääasiassa Infinity Ward, Treyarch ja Sledgehammer Games. Pelisarjassa käsitellään toista ja kolmatta maailmansotaa, kylmää sotaa sekä modernia terrorisminvastaista sotaa. "", "", "", "", "" ja "" sijoittuvat tulevaisuuteen.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Metsäntutkimuslaitos eli Metla oli maa- ja metsätalousministeriön alainen valtion tutkimuslaitos, joka kehitti ratkaisuja metsien hoitoa, käyttöä, tuotteita, palveluja ja aineettomia arvoja koskeviin kysymyksiin. Metla perustettiin vuonna 1917. Metla sulautui 1. tammikuuta 2015 osaksi Luonnonvarakeskusta, joka muodostettiin yhdistämällä Metlan lisäksi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos RKTL sekä Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus Tiken tilastotuotanto.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Laki Metsäntutkimuslaitoksesta määrää Metlan tehtäväksi metsien taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävän hoidon ja käytön edistämisen tutkimuksen keinoin. Metla tekee pääosin soveltavaa tutkimusta. Tutkimuskohteet liittyvät muun muassa puun tuottamiseen ja metsien muuhun käyttöön, metsäenergiaan, metsien vaikutukseen taa, vastaa valtakunnan metsien inventoinnista (VMI) ja valvoo puutavaran mittausta. Metla vastaa käytännön metsänjalostustoiminnasta sekä kansallisesta kasvigeenivaraohjelmasta metsäpuiden osalta.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Metlalla on myös oma kirjasto ja laboratoriotoimintaa.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Metsäntutkimuslaitoksen (Metla) alueyksikköverkosto kattaa koko maan. Metlalla on toimipaikkoja kymmenellä paikkakunnalla (Joensuu, Kannus, Kolari, Haapastensyrjä Lopen Läyliäisissä, Parkano, Punkaharju, Rovaniemi, Suonenjoki ja Vantaa). Niiden lisäksi sillä on useissa kunnissa pienempiä toimipaikkoja. Vantaalle sijoittuvat Metlan konserninjohto, Etelä-Suomen alueyksikkö, keskuslaboratorio sekä jalostus- ja kirjastorakennukset. Muhoksen toimipaikka lakkautettiin 2010-luvulla ja sinne sijoittuneet toiminnot siirrettiin Ouluun.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Metla-talo oli vuonna 2004 valmistuessaan ensimmäinen suuri puusta valmistettu, kolmikerroksinen puurunkoinen toimistotalo Suomessa. Talosta on tullut kansallinen ja kansainvälinen puurakentamisen referenssikohde, ja se on saanut myös useita palkintoja.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Vuoden 2008 valtion talousarvion nojalla vajaa 80 000 hehtaaria Metsäntutkimuslaitoksen hallinnassa olevia tutkimusmetsä- ja suojelualueita siirtyi Metsähallitukselle. Metla jatkaa tutkimustoimintaa useilla alueilla Metsähallituksen kanssa tehdyn sopimuksen nojalla.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Metsäntutkimuslaitoksen hallinnoimia suojelualueita oli noin 8 000 hehtaaria. Niihin kuuluivat muun muassa Kolin kansallispuisto, luonnonpuistoja sekä lehtojen-, soiden- ja vanhojen metsien suojelualueita. Lisäksi Metla suojeli alueita omalla päätöksellään. Metsähallitukselle siirtyneitä suojelualueita olivat muun muassa:Metlassa on noin 800 työntekijää. Metlassa toimii yhteensä 20 professoria metsätieteiden eri alueilla..


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Laitosta johti "johtaja" vuosina 1918-1962 ja 1962 alkaen "ylijohtaja". Ylijohtajalle myönnettiin professorin arvo 1962.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Metla julkaisee yhdessä Suomen Metsätieteellisen Seuran kanssa kahta tieteellistä referoitua sarjajulkaisua sekä väitöskirjasarjaa, jonka julkaisemisessa ovat mukana myös yliopistot:


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Valtakunnan metsien inventoinnissa inventoinnissa (VMI) kartoitetaan ja seurataan Suomen metsävaroja. Se on yksi Metlalle valtion laitoksena osoitetuista viranomaistehtävistä. Ensimmäinen inventointi tehtiin jo 1921-24 ja yhdestoista tehdään vuosina 2009-13. VMI:en perusteella on koottu tietokantoja, jotka kertovat puuston määrästä, kasvusta ja hakkuumahdollisuuksista. Metsät inventoidaan monia lähteitä käyttäen: mittausryhmien koealoilta keräämien tietojen lisäksi hyödynnetään muun muassa satelliittikuvia ja numeerisia peruskarttoja.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Vuonna 2010 Suomen metsien puuston kokonaistilavuus oli 2,3 miljardia m² ja vuotuinen kasvu 103,7 miljoonaa m². Kokonaistilavuus kasvaa edelleen, sillä metsät kasvoivat huomattavasti enemmän kuin puustoa poistui luontaisten syiden tai hakkuiden takia. Metsät ovat iältään nuoria.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Suomen ympäristökeskuksen mukaan inventointi tuottaa luotettavaa tietoa yleisistä luontotyypeistä, mutta harvinaisten luontotyyppien ja lahopuun määrän arvioiden osalta inventoinnissa on suuret keskivirheet. Eri aikoina tehtyjen inventointien vertailu on lisäksi epävarmaa, sillä on epäselvää, missä määrin inventointien välillä tapahtuneet muutokset ovat todellisia ja missä määrin seurausta muuttuneista luokitteluista. Luonnonperintösäätiön hallituksen puheenjohtaja Pentti Linkola on todennut Metlan vääristelevän inventointitilastoja niin, että ne osoittavat puuvarojen määrän selvästi todellista suuremmaksi. Vääristelyn tarkoitus olisi Linkolan mukaan parantaa metsäteollisuuden asemaa hintaneuvotteluissa.


title: Metsäntutkimuslaitos

text: Keskeisiä Metlan toimintaan liittyviä säädöksiä ovat


title: Salomon Andrée

text: Salomon August Andrée (18. lokakuuta 1854 – 1897) oli ruotsalainen patenttiviraston yli-insinööri ja lentäjä. Hän sai surmansa yrittäessään vetypallolla saavuttaa maantieteellistä pohjoisnapaa. Hänen kotikaupunkiinsa Grännaan on hänen muistonsa vaalimiseksi perustettu museo. Sinne siirrettiin 1946 kaikki löydetyt Andréen retkikunnan varusteet, joita aikaisemmin oli säilytetty Tukholman Maantieteellisellä tutkimuslaitoksella.


title: Salomon Andrée

text: Ilmapalloista kiinnostunut insinööri Andrée kuului Ruotsin ilmailun uranuurtajiin. Hänen ensimmäisellä pallollaan "Svealla" suorittamat retket olivat uhkarohkeita ja seikkailukkaita. Hän lähti liikkeelle Tukholmasta 1893, ajelehti myrskyssä yli Pohjanlahden ja päätyi asumattomalle Äskören-luodolle Korppooseen Turun saaristoon. Noustessaan maihin hän loukkaantui. "Matka oli kaiken kaikkiaan miellyttävä ja erittäin kiinnostava", kirjoitti Andrée itse hirtehishuumoria viljellen, vaikka ilmapallo oli jo ennen loppukommelluksia ajoittain laahautunut aivan veden pinnassa, niin että gondoli oli täyttynyt vedellä.


title: Salomon Andrée

text: Toisella kertaa Andrée lensi Göteborgista Gotlantiin, jossa hän laskeutui saaren länsirannikolle Fröjeliin suoritettuaan matkan ennätysajassa, viidessä tunnissa. Andrée oli ensimmäinen ruotsalainen, joka kokeili liikkumista ilmaa keveämmillä kulkuneuvoilla.


title: Salomon Andrée

text: Andréen "Örnen"- eli Kotka-niminen ilmapallo nousi ilmaan 11. heinäkuuta 1897 Danskøyan saarelta (noin 79º40' pohj.lev., 11º it.pit.) Huippuvuorilta julkisuuden saattelemana. Koilliseen lentävän pallon gondolissa oli kolmihenkinen retkikunta, johon kuuluivat Andréen itsensä lisäksi valokuvaaja Nils Strindberg ja insinööri Knut Frænkel.


title: Salomon Andrée

text: Andrée aikoi laskeutua Jäämeren toiselle puolelle Beringinsalmen rannalle, ja tältä varalta oli mukaan otettu sekä Venäjän että Yhdysvaltojen rahaa. Hän oli kuitenkin varautunut myös aikaisempaan laskeutumiseen ja talvehtimiseen. Sitä varten oli varattu ruokaa useiksi kuukausiksi sekä runsaasti muita tarvikkeita, kuten kelkkoja, telttakankaasta tehty vene ja metsästyskiväärejä. Monet aikalaisetkin pitivät epävarmalta kuulostavaa yritystä etukäteen katsoen uhkarohkeana.


title: Salomon Andrée

text: Vain muutamia maanmiehiä oli katselemassa Andréen lähtöä Huippuvuorilta. Koko maailma odotti jännittyneenä tietoja rohkeasta ruotsalaisesta ja hänen seuralaisistaan. Lentävästä pallosta lähetetty kirjekyyhky toi kirjeen jonkin ajan kuluttua lähdöstä, ja myös muutamia Andréen pallosta peräisin olevia poijuja löytyi. Andréen ja ryhmän paluuta odotettiin, mutta 33 vuoteen ei tiedetty, miten retkikunnalle oli käynyt.


title: Salomon Andrée

text: Andréen miesten viimeinen leiri löytyi sattumalta. 22. elokuuta 1930 julistivat sanomalehdet isoin otsikoin uutista, että geologi G. Hornin purjelaiva "Bratvaagin" norjalainen tutkimusretkikunta oli löytänyt Andréen miesten viimeisen leiripaikan Huippuvuorten koillispuolelta Valkosaarelta. Andréen ja hänen tovereidensa ruumiit oli löydetty, kuten myös Andréen päiväkirja, muita papereita ja joukko varusteita. Uutinen herätti suurta huomiota kaikkialla maailmassa.


title: Salomon Andrée

text: Andréen säilyneessä päiväkirjassa oli kuvaus kolmen miehen sankarillisesta mutta toivottomasta kamppailusta viime hetkeen saakka. Valokuvauksen asiantuntijat onnistuivat kehittämään Strindbergin ottamat valokuvat.


title: Salomon Andrée

text: Valkosaari, josta Andréen jäännökset löytyivät, sijaitsee vain noin neljänsadan kilometrin päässä paikasta, josta retkikunta oli noussut ilmaan.


title: Salomon Andrée

text: Andrée oli tutkinut ilmapallojen ohjausta laahusköysillä ja pystynyt jossain määrin ohjaamaan palloa. Laahusköydet irtosivat pian lähdön jälkeen tartuttuaan kiinni johonkin maassa olevaan.


title: Salomon Andrée

text: Vastoin ennakko-odotuksia ilmapallo alkoi pian lähdön jälkeen vaipua alemmaksi, kun jäätä alkoi kertyä sen rakenteisiin. Pallon keventämiseksi jouduttiin pian heittämään tavaraa pois, mutta siitä ei ollut apua, koska kylmä sumu ja sade kasasivat jatkuvasti lisää jäätä ilmapallon pintaan. Lopulta Andréen pallo vaelsi jäänpintaa pitkin pomppien. Kolmen päivän päästä lähdöstä miehet joutuivat jättämään pallon ja kulkemaan napajäällä rekiä vetäen. Paljon varusteita oli jätettävä. Pohjoisin heidän saavuttamansa leveysaste oli 82° 55'.


title: Salomon Andrée

text: Ryhmä pyrki kohti Frans Josefin maata. Uusi määränpää jäi saavuttamatta, sillä merivirta kuljetti matkaajia eri suuntaan. Huomattuaan tämän parin viikon päästä retkikunta kääntyi takaisin kohti Huippuvuoria, mutta he päätyivät merivirtojen kuljettamina lopulta jäälautalla ajelehtien Valkosaaren lähelle. Valkosaari oli niin kaukana Huippuvuorista, ettei sinne kannattanut yrittää hennoilla kajakeilla sulien vesien yli.


title: Salomon Andrée

text: Tutkimusmatkailijat olivat rakentaneet vaivalla talvehtimismajan, joka hajosi jäälautan rikkoutuessa. Varusteista onnistuttiin pelastamaan suuri osa. Miehet rantautuivat kajakeilla maihin. Andrée, Frænkel ja Strindberg olivat pysyneet hengissä lokakuuhun asti. Alkeellinen maja rakennettiin telttakankaasta ja ajopuista kallionkielekkeen lähelle. Yksi miehistä kuoli muita aiemmin ja hänet haudattiin kivikasan alle.


title: Salomon Andrée

text: Andréen päiväkirjan viimeiset sivut ovat tuhoutuneet. Kuolinsyyksi on oletettu raa'asta jääkarhun lihasta johtuva loisperäinen tauti trikinoosi tai paleltuminen. Andréen retkikunnalla oli aseita, mutta ei kunnollisia talvivarusteita. Uusia teorioita on esittänyt Bea Uusma kirjassaan "Naparetki - Minun rakkaustarinani" (2015).


title: Salomon Andrée

text: Per Olof Sundman on kirjoittanut Andréen seikkailuista osin fiktiivisen teoksen "Insinööri Andreen ilmapurjehdus" ("Ingenjör Andrées luftfärd", 1967, ilmestynyt suomeksi Otava 1969). Jan Troell on ohjannut Sundmanin kirjan pohjalta elokuvan "Kotkan lento" ("Ingenjör Andrées luftfärd" 1982). Ruotsalaisen lääkärin Bea Uusman on kirja "Naparetki, minun rakkaustarinani" ilmestyi suomeksi vuonna 2015.


title: Aishwarya Rai

text: Aishwarya Rai (s. 1. marraskuuta 1973 Mangalore, Karnataka), myös Aishwarya Rai Bachchan, on intialainen elokuvanäyttelijä, entinen malli ja Miss Maailma vuodelta 1994. Hän on voittanut urallaan useita palkintoja, mukaan lukien kaksi parhaan naispääosan Filmfare Awards -palkintoa. Rai on usein nimetty yhdeksi maailman kauneimmista naisista, mikä on tuonut hänelle kansainvälistä huomiota.


title: Aishwarya Rai

text: Rai on naimisissa näyttelijä Abhishek Bachchanin kanssa ja heillä on tytär. Rain muihin töihin kuuluvat monien merkkien mainoskasvona toimiminen sekä hyväntekeväisyysjärjestöjen edustaminen. Hänestä tuli UNAIDS:n hyvän tahdon lähettiläs vuonna 2012.


title: Aishwarya Rai

text: Aishwarya Rai syntyi Mangaloressa Karnatakan osavaltiossa Intiassa 1. marraskuuta 1973. Hänen isänsä on entinen armeijan biologi Krishnaraj Rai ja äitinsä Brindya Rai on kotirouva. Hänellä on vanhempi veli, Aditya Rai, joka työskentelee insinöörinä kauppalaivastossa ja toimi myös tuottajana sisarensa elokuvassa "Dil Ka Rishta".


title: Aishwarya Rai

text: Perhe muutti Mumbaihin, missä Rai kävi koulua Arya Vidya Mandir High Schoolissa. Hän opiskeli Jai Hind Collegessa, DG Ruparel Collegessa ja Raheja Collegessa. Hän suunnitteli arkkitehdin uraa, mutta lopetti opiskelun mallin uran vuoksi.


title: Aishwarya Rai

text: Rai tuli toiseksi Miss Intia -kilpailussa vuonna 1994. Hän voitti Miss Maailma -kilpailun samana vuonna Sun Cityssä Etelä-Afrikassa.


title: Aishwarya Rai

text: Rai teki elokuvadebyyttinsä Mani Ratnamin ohjaamassa tamilinkielisessä poliittisessa draamassa "Iruvar" vuonna 1997. Kriitikot ylistivät sitä. Samana vuonna hän näytteli myös ensimmäisessä hindinkielisessä elokuvassaan "Aur Pyaar Ho Gaya", joka ei menestynyt.


title: Aishwarya Rai

text: Hänen kolmas elokuvansa, tamilinkielinen romanttinen draamakomedia "Jeans", ilmestyi vuonna 1998. Elokuva oli kaupallinen menestys.


title: Aishwarya Rai

text: Vuonna 1999 Rai näytteli Salman Khanin ja Ajay Devganin kanssa Sanjay Leela Bhansalin romanttisessa draamaelokuvassa "Hum Dil De Chuke Sanam", josta tuli hänen ensimmäinen menestynyt hindielokuvansa. Hän voitti Filmfare Awards -palkinnon parhaasta naispääosasta. Samana vuonna ilmestyi romanttinen draama "Taal", joka menestyi paremmin ulkomailla kuin Intiassa.


title: Aishwarya Rai

text: Näyteltyään Abhishek Bachchanin kanssa huonosti menestyneessä romanttisessa draamassa "Dhai Akshar Prem Ke", Rai otti vastaan sivuroolin Aditya Chopran romanttisessa draamassa "Mohabbatein". Hän näytteli Megha Shankaria, itsemurhan tehnyttä Amitabh Bachchanin hahmon tytärtä ja Shah Rukh Khanin hahmon rakastettua. Vaikka elokuva sai sekalaisia arvosteluja kriitikoilta, se oli suuri menestys kaupallisesti.


title: Aishwarya Rai

text: Hän näytteli Shah Rukh Khanin ja Madhuri Dixitin kanssa Sanjay Leela Bhansalin romanttisessa draamaelokuvassa "Devdas" vuonna 2002. Elokuva voitti monia palkintoja ja Rai voitti toisen Filmfare Awards -palkintonsa parhaasta naispääosasta.


title: Aishwarya Rai

text: Vuonna 2003 Rai näytteli Rituparno Ghoshin bengalinkielisessä draamaelokuvassa "Chokher Bali", joka perustuu Rabindranath Tagoren samannimiseen romaaniin. Elokuva ja Rain roolisuoritus saivat ylistystä kriitikoilta. Se oli myös kaupallinen menestys.


title: Aishwarya Rai

text: Loppuvuodesta 2004 Rai sai kansainvälistä näkyvyyttä roolillaan Jane Austenin klassiseen romaaniin "Ylpeys ja ennakkoluulo" perustuneessa elokuvassa "Hilpeys ja ennakkoluulo".


title: Aishwarya Rai

text: Vuoden 2006 lopussa julkaistiin kaksi hänen uutta elokuvaansa: "Umrao Jaan" ja "Dhoom 2". "Umrao Jaan" floppasi Intiassa, kun taas "Dhoom 2" toi hänelle paljon julkisuutta. Siitä tuli hänen kaupallisesti menestynein elokuvansa.


title: Aishwarya Rai

text: Rai näytteli Abhishek Bachchanin kanssa Mani Ratnamin ohjaamassa draamaelokuvassa "Guru" vuonna 2007. Hän myös näytteli Ben Kingsleyn, Colin Firthin ja Thomas Sangsterin kanssa elokuvassa "The Last Legion".


title: Aishwarya Rai

text: Useiden huonon vastaanoton saaneiden elokuvien jälkeen Rai saavutti sekä yleisö- että arvostelumenestystä Ashutosh Gowarikerin romanttisella elokuvalla "Jodhaa Akbar" vuonna 2008. Seuraavaksi hän näytteli aviomiehensä Abhishek Bachchanin ja appensa Amitabh Bachchanin kanssa Ram Gopal Varman poliittisessa draamassa "Sarkar Raj".


title: Aishwarya Rai

text: Rai näytteli Steve Martinin, Jean Renon ja Emily Mortimerin kanssa yhdysvaltalaisessa komediaelokuvassa "Vaaleanpunainen pantteri 2" vuonna 2009. Elokuva sai edeltäjänsä tavoin negatiivisia arvosteluja ja kaupallisesti se menestyi kohtuullisesti. "USA Today" mainitsi Raista, että ”hän näyttää upealta, mutta hänen ilmeensä muuttuu harvoin”.


title: Aishwarya Rai

text: Vuonna 2010 Rai näytteli sekä hindinkielisessä elokuvassa "Raavan" että sen tamilinkielisessä versiossa "Raavanan", jotka ohjasi Mani Ratnam. Tamilinkielinen "Raavanan" menestyi paremmin, ja varsinkin Rain suoritusta kehuttiin. Hän näytteli Rajinikanthin kanssa menestyneessä tamilinkielisessä tieteiselokuvassa "Enthiran".


title: Aishwarya Rai

text: Rain viimeinen elokuva vuonna 2010 oli draama "Guzaarish"; hänen kolmas yhteistyönsä ohjaaja Sanjay Leela Bhansalin sekä näyttelijä Hrithik Roshanin kanssa. Vaikka elokuva ei menestynyt kaupallisesti, se sai hyvän vastaanoton kriitikoilta. "The Telegraph" kuvaili sitä Rain ”parhaaksi suoritukseksi”.


title: Aishwarya Rai

text: Vuonna 2011 Rai palkattiin päärooliin Madhur Bhandarkarin draamaelokuvaan "Heroine", mutta Rain raskauden vuoksi hänet korvasi Kareena Kapoor, joka olikin alkuperäinen valinta rooliin.


title: Aishwarya Rai

text: Vuonna 2015 Rai näytteli Sanjay Guptan toimintadraamassa "Jazbaa", joka oli Rain ensimmäinen elokuva viiden vuoden tauon jälkeen. Rai näytteli rikosasianajaja Anuradha Vermaa, jonka hänen tyttärensä sieppaajat pakottavat puolustamaan raiskaajaa. Elokuva sai sekalaisia arvosteluja, mutta Rain suoritusta kehuttiin.


title: Aishwarya Rai

text: Vuonna 2016 Rai näytteli Omung Kumarin ohjaamassa elämäkerrallisessa draamassa "Sarbjit". Hän näytteli vakoojaksi epäillyn Sarabjit Singhin sisarta Dalbir Kauria, joka yrittää vapauttaa veljensä pakistanilaisesta vankilasta. Elokuva sai melko negatiivisia arvosteluja kriitikoilta, kuten Rain suorituskin. Häntä pidettiin vääränä valintana rooliin, koska hän ei näyttänyt tai kuulostanut sikhinaiselta.


title: Aishwarya Rai

text: Rai kuuluu Intian korkeimmin palkattuihin mainoskasvoihin. Hän on ainoa naisnäyttelijä, joka on mainostanut sekä Pepsiä että Coca-Colaa. Raista tuli kosmetiikkayritys L’Oréalin kansainvälinen keulahahmo vuonna 2003. Muihin hänen mainostamiinsa yrityksiin kuuluu luksuskellojen valmistaja Longines.


title: Aishwarya Rai

text: Joukkotiedotusvälineet ovat kuvanneet Raita arvokkaaksi, kauniiksi ja karismaattiseksi. "Forbes" nimesi Rain yhdeksi viidestä vaikutusvaltaisimmasta intialaisesta elokuvatähdestä vuonna 2001. Brittiläisen "Hello"-lehden lukijat äänestivät hänet viehättävimmäksi naiseksi vuonna 2003. Häntä esittävä vahanukke julkistettiin Lontoossa sijaitsevassa Madame Tussaudsin vahakabinetissa lokakuussa 2004. Hän oli nykyisen appensa Amitabh Bachchanin jälkeen toinen Bollywood-tähti, joka on saanut tämän kunnian.


title: Aishwarya Rai

text: Rai on voittanut monia palkintoja, kuten kaksi parhaan naispääosan Filmfare Awards -palkintoa. Intian hallitus myönsi hänelle Padma Shrin, Intian neljänneksi korkeimman siviilipalkinnon, vuonna 2009. Samana vuonna hän kieltäytyi vastaanottamasta Ranskan toiseksi korkeinta kunniamerkkiä, Ordre des Arts et des Lettresiä, koska hänen isänsä oli sairas ja hän olisi halunnut koko perheensä olevan läsnä. Rai otti kunniamerkin vastaan vuonna 2012.


title: Aishwarya Rai

text: Aishwarya Rai seurusteli näyttelijä Salman Khanin kanssa vuosina 1999–2002. Eron jälkeen Rai syytti Khania henkisestä ja fyysisestä väkivallasta, minkä Khan on kiistänyt.


title: Aishwarya Rai

text: Rai kihlautui näyttelijä Abhishek Bachchanin kanssa 14. tammikuuta 2007. Pari vihittiin yksityisessä seremoniassa Mumbaissa 20. huhtikuuta 2007. Rai on hyvin läheinen perheensä kanssa, ja asuikin heidän kanssaan Mumbaissa ennen avioliittoaan. Rai on hindu ja erittäin uskonnollinen.


title: Aishwarya Rai

text: Rai synnytti tyttären 16. marraskuuta 2011. Tytär sai nimen Aaradhya Bachchan maaliskuussa 2012.


title: Otakar Janecký

text: Otakar Janecký (s. 26. joulukuuta 1960 Pardubice, Tšekkoslovakia) on entinen tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli keskushyökkääjä, joskin viimeisillä pelikausillaan hänet nähtiin myös puolustajan paikalla.


title: Otakar Janecký

text: Janecký on SM-liigassa toiseksi eniten tehopisteitä kerännyt ulkomaalainen.


title: Otakar Janecký

text: Eric Perrin ohitti Janeckyn joulukuussa 2017 SM-liigan tehopisteissä.


title: Otakar Janecký

text: 1990-luvun alun ketjukaveri Jokereista, Teemu Selänne, on muistellut "Oton" olleen puhdaspiirteinen pelintekijä, joka ei edes pahemmin piitannut maalinteosta, vaan pyrki aina syöttämään laitahyökkääjilleen. Selänne arvioi Janeckýn olleen "Jevgeni Artjuhinin jälkeen vahvin pelaaja, jonka kanssa olen ikinä pelannut."


title: Otakar Janecký

text: Hänen poikansa Otakar Janecký nuorempi on myös jääkiekkoilija, joka on pelannut Joensuun Jokipojissa.


title: Otakar Janecký

text: Janecký aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjassa HC Pardubicessa, jossa hän pelasi kaudet 1978–1990. Vuonna 1989 hän voitti sarjan syöttöpörssin 41 syötöllä 44 ottelussa.


title: Otakar Janecký

text: Kaudeksi 1990–1991 Janecký siirtyi Suomeen pelaten yhden kauden SaiPassa, missä hän teki joukkueen syöttö- ja piste-ennätyksen. SaiPa:n pudottua SM-Liigasta kauden päätteeksi, Jokerit osti Janeckýn itselleen.


title: Otakar Janecký

text: Jokereissa Janecký voitti neljä SM-kultaa vuosina 1992, 1994, 1996 sekä 1997. Jokeriuransa aikana Janecký nousi erittäin suosituksi pelaajaksi kannattajien keskuudessa, ja moni pitääkin häntä Jokerien kaikkien aikojen parhaana pelaajana. Janeckýn ikimuistoisin jokerihetki lienee keväältä 1994, jolloin hän ratkaisi Suomen-mestaruuden Jokereille lyöden kiekon jatkoajalla ilmasta TPS:n maaliin.


title: Otakar Janecký

text: Janeckýn katsotaan olleen tärkein yksittäinen pelaaja jokeridynastian luomisessa. Hän toimi keskushyökkääjänä monissa Jokerien 1990-luvun tähtiketjuissa. Näistä tunnetuimpia ovat Säilynoja–Janecký–Selänne ja Lind–Janecký–Varis. 1990-luvun puolivälissä hän muodosti Juha Jokiharjun kanssa persoonallisen parivaljakon. Pelitaitojensa ohella he eivät liiemmin olleet vastustajajoukkueen kannattajien suosiossa kaksikon silloin tällöin harrastamien teatraalisten kaatuilujen vuoksi. Tätä ”taiteenlajia” nähtiin Janeckýlta oikeastaan koko hänen SM-liigauransa ajan.


title: Otakar Janecký

text: Janecký pelasi myös muutaman kauden Jokereissa harvinaisella desimaalipelinumerolla 91,1, joka viittasi joukkueen sponsorina toimineen radioaseman käyttämään ULA-taajuuteen.


title: Otakar Janecký

text: Jokereissa kului kahdeksan kautta, ja yhden Bluesissa pelatun kauden (1999–2000) jälkeen hän palasi takaisin kotimaahansa ja HC Pardubiceen. Pardubicessa hän pelasi neljä kautta, kunnes lopetti uransa vuonna 2004.


title: Otakar Janecký

text: Maajoukkueurallaan Janecký edusti Tšekkoslovakiaa 1992 talviolympialaisissa ja vuosien 1989 ja 1992 MM-kilpailuissa. Tšekin paidassa hän pelasi 1994 talviolympialaisissa sekä 1993 ja 1994 MM-kilpailuissa. Arvokilpailuista hän keräsi olympiapronssin ja kolme MM-pronssia.Otakar Janecký Eurohockey-sivustolla


title: David Caruso

text: David Caruso (s. 7. tammikuuta 1956 Forest Hills, Queens, New York) on amerikkalainen näyttelijä. Hänellä on italialaisia ja irlantilaisia sukujuuria. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat etsivä John Kelly "NYPD Bluessa" (1993–1994) sekä kulttimaineeseen noussut komisario Horatio Caine televisiosarjassa "" (2002–2012). Lisäksi Caruso on näytellyt irlantilaisjengin johtajaa televisiosarjassa "Hill Street Blues". Caruso on myös näytellyt ensimmäisessä Rambo-elokuvassa "Rambo – taistelija" sheriffin apulaista Mitchiä. Hän näyttelee elokuvassa "Hudson Hawk – varkaista parhain" Kit Katia.


title: David Caruso

text: Caruso on voittanut Golden Globen vuonna 1994 parhaasta miespääosasta sarjasta "NYPD Blue" ja lisäksi hän sai samana vuonna Emmy-ehdokkuuden sarjasta "NYPD Blue". Caruso on menestynyt paremmin televisiosarjojen kuin elokuvien näyttelijänä .


title: David Caruso

text: Caruso on ollut kolmesti naimisissa. Ensimmäinen avioliitto oli Cheri Maugansin kanssa vuosina 1979–1984, toinen avioliitto oli näyttelijä Rachel Ticotin kanssa vuosina 1984–1987. Liitossa syntyi yksi lapsi, Greta (s. 1984). Kolmas avioliitto oli Margaret Buckleyn kanssa vuosina 1996–2007. Myöhemmin Caruso seurusteli Liza Marquezin kanssa, jonka kanssa he erosivat lokakuussa 2007. Heillä on kaksi yhteistä lasta, poika Anthony ja tytär Paloma.


title: David Caruso

text: Näyttelemisen ohella Caruso omistaa "Steam on Sunset" -vaate- ja huonekaluliikkeen Miamissa.


title: Kaikki äidistäni

text: Kaikki äidistäni () on Pedro Almodóvarin käsikirjoittama ja ohjaama elokuva vuodelta 1999. Sen pääosissa ovat Cecilia Roth, Marisa Paredes, Penélope Cruz, Candela Peña, Antonia San Juan ja Rosa Maria Sardà. Elokuvaa pidetään yleisesti yhtenä Almodóvarin parhaista, ja se palkittiin muun muassa parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarilla sekä seitsemällä Goyalla.


title: Kaikki äidistäni

text: Elokuva käsittelee vaikeita asioita, kuten AIDSia, transvestismia, sukupuolirooleja, uskontoa ja eksistentialismia. Hahmot esitellään suorasukaiseen ja romantisoimattomaan tyyliin, höystettynä kuitenkin ripauksella mustaa huumoria.


title: Kaikki äidistäni

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Kaikki äidistäni" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 50 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Kaikki äidistäni

text: Elokuva kertoo Manuela-nimisestä sairaanhoitajasta (Cecilia Roth), joka asuu Madridissa teini-ikäisen poikansa Estebanin kanssa. Esteban ja hänen isänsä eivät ole koskaan tavanneet toisiaan, ja ainut mitä Manuela on kertonut pojalleen isästä on, että tämä kuoli ennen hänen syntymäänsä. Esteban haluaa tulla kirjailijaksi ja pitää muistivihkoa aina mukanaan. Hän kirjoittaa parhaillaan tarinaa nimeltä "Kaikki äidistäni", jonka nimi on mukaelma Joseph L. Mankiewiczin elokuvasta "Kaikki Eevasta".


title: Kaikki äidistäni

text: Juhlistaakseen Estebanin 17-vuotispäivää Manuela vie hänet katsomaan Tennessee Williamsin "Viettelyksen vaunu" -näytelmää. Esityksen päätyttyä Esteban juoksee Blance DuBoisin roolia näytelleen Huma Rojon (Marisa Paredes) auton perässä saadakseen nimikirjoituksen, jää toisen auton alle ja saa surmansa. Manuela lukee myöhemmin Estebanin muistivihkosta tämän halusta tavata isänsä. Toteuttaakseen poikansa viimeisen toiveen edes osittain, Manuela lähtee epätoivoisena etsimään pojan isää, Lolaa, joka on transvestiitti ja työskentelee Barcelonassa prostituoituna. Barcelonassa ollessaan Manuela tapaa vanhan ystävänsä Agradon (Antonia San Juan) ja ystävystyy sisar Rosan (Penélope Cruz), nuoren raskaana olevan nunnan kanssa, joka tuntee sekä Lolan että Huma Rojon.


title: Akron

text:
Akron on kaupunki Ohiossa, Yhdysvalloissa. Vuonna 2010 tehdyn väestönlaskennan mukaan itse kaupungissa oli 199 110 asukasta ja suur-Akronin alueella yli 700 000. Kaupunki perustettiin 1825 lähelle Ohio–Erie-kanavaa, ja siitä tuli tuotantoteollisuuden keskus hyvien kulkuyhteyksien ansiosta. Se on lempinimeltään "Yhdysvaltojen kumipääkaupunki", sillä sekä Goodyearilla että Firestonella on ollut pääkonttorinsa kaupungissa. Nykyisin siellä sijaitsevat Goodyearin pääkonttori ja erikoisrenkaiden valmistus, sekä Firestonen teknologiakeskus.
Akron sijaitsee Mississippin vesistön ja Suurten järvien välisellä vedenjakajalla. Se kasvoi voimakkaasti 1820-luvulta alkaen, kun alueelle valmistui kaksi kanavaa, joista saatiin kuljetusyhteydet ja vesivoimaa. Rautatie paransi kulkuyhteyksiä entisestään, ja niiden lisäksi helppo veden saatavuus houkutteli paikkakunnalle monia kumitehtaita.


title: Akron

text: Vuonna 1895 valmistunut paikallisjunalinja ABC-linja (Akron, Bedford, and Cleveland Railroad) kuljetti akronilaisia töihin Clevelandiin. Valmistuessaan se oli maailman pisin sähköjunarata, ja Yhdysvaltojen ensimmäisiä (jo ennen New Yorkin metroa).


title: Akron

text: Koko Yhdysvaltojen suurin Ku Klux Klan -paikallisosasto oli 1900-luvun alussa Akronin ympäristössä Summitin piirikunnassa, oman ilmoituksensa mukaan siinä oli 50 000 jäsentä. Monet korkeat virkamiehet olivat jäseniä.


title: Akron

text: Kaupungissa järjestetään vuosittain heinäkuussa mäkiautojen Amerikan mestaruuskilpailu. Vuonna 2013 kisa järjestettiin 76. kerran, ja siihen osallistui 430 kilpailijaa. Kisoja varten on rakennettu erityinen rata lähellä lentoasemaa sijaitsevalle kukkulalle. Rakennustyöt vuonna 1936 kuuluivat New Dealin työllistysohjelmaan, nykyisin radan omistaa Akronin kaupunki.


title: Ben Sheets

text: Ben M. Sheets (s. 18. heinäkuuta 1978, Baton Rouge) on yhdysvaltalainen baseball-syöttäjä ja olympiakultamitalisti Yhdysvaltojen joukkueesta Sydneyn olympialaisissa 2000. Milwaukee Brewers -seurassa pitkään pelannut Sheets allekirjoitti sopimuksen Atlanta Braves -seuran kanssa heinäkuussa 2012.


title: AkzoNobel

text: Akzo Nobel N.V. on monikansallinen yritys, joka toimii lääketeollisuuden, pinnoitteiden ja kemianteollisuuden aloilla. Sen pääkonttori on Arnhemissa, Alankomaissa, mutta toimintaa on yli 80 maassa ja työntekijöitä yli 50 000. Liikevaihdosta neljännes on lääkkeitä, 40 prosenttia pinnoitteita ja loput muita kemikaaleja. Suomessa toimii viisi konsernin yritystä, jotka edustavat kaikkia kolmea liiketoiminta-aluetta.


title: AkzoNobel

text: Yrityksen juuret juontavat Tanskaan, missä perustettiin vuonna 1777 maalitehdas "Det Holmbladske Selskab", ja Hollantiin, jossa aloitti vuonna 1792 lakkatehdas "Sikkens Lakken". Vuonna 1994 monialayritysrypäs yhdistyi Alfred Nobelin 1800-luvun lopulla perustaman Nobel Industries -yrityksen kanssa niin että aseet jäivät Boforsiin, muut alat uuteen Akzo Nobeliin.


title: Grete Waitz

text: Grete Waitz (o.s. Andersen, 1. lokakuuta 1953 Oslo – 19. huhtikuuta 2011 Oslo) oli norjalainen kestävyysjuoksija.


title: Grete Waitz

text: Waitz kilpaili nuoruudessaan keskimatkoilla ja osallistui Münchenin olympialaisiin 1 500 metrin juoksukilpailuun. Tämän jälkeen hän alkoi siirtyä pidemmille matkoille. Vuonna 1975 hän teki kahdesti 3 000 metrin maailmanennätyksen. Vuonna 1978 hän osallistui New Yorkin maratonille, jonka voitti. Seuraavana vuonna hän rikkoi ensimmäisenä naisena kahden ja puolen tunnin haamurajan saavuttamalla ajan 2.27.33. Hän voitti maastojuoksun maailmanmestaruuden viisi kertaa (1978–1981, 1983) ja sijoittui kolmanneksi kaksi kertaa.


title: Grete Waitz

text: Helsingin MM-kilpailuissa 1983 Waitz voitti maratonin kolmen minuutin erolla kakkoseen. Seuraavana vuonna Los Angelesin olympialaisissa hän sijoittui hopealle. Hän voitti urallaan New Yorkin maratonin yhdeksän kertaa (1978–1980, 1982–1986, 1988) sekä Lontoon maratonin kahdesti (1983 ja 1986).


title: Grete Waitz

text: Waitzin patsas on Oslon Bislett Stadionin ulkopuolella. Hänen mukaansa on myös nimetty juoksukilpailuja. Waitz harrasti juoksua huippu-urheilu-uransa jälkeenkin ja järjesti juoksutapahtumia, joissa pyrki jakamaan tietoa kestävyysjuoksusta ja terveydestä.


title: Grete Waitz

text: Vuonna 2005 julkisuuteen tuli tieto, että hän sairastaa syöpää. Hän kuoli syöpään huhtikuussa 2011.


title: Grete Waitz

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Waitzin kuvan yhden Boeing 787-8 -koneensa pyrstöön.


title: Shī shì shí shī shǐ

text: Shī shì shí shī shǐ () eli ”Herra Shin leijonansyönnin historia” on huomattavan kiinalaisen kielitieteilijän Zhào Yuánrènin kirjoittama kiinankielinen tarina. Se koostuu 92 eri tooneilla luettavasta "shi"-äänteestä. Kuultuna runoa on mahdoton ymmärtää, mutta kirjoitusmerkeillä kirjoitettuna samoin lausuttujen sanojen eli homofonien merkitykset voi erottaa toisistaan. Runo on klassista kiinaa, ja vernakulaarinen (kansanomainen) , nykyisellä mandariinikiinan kielellä kirjoitettu runo on hyvin erilainen.


title: Shī shì shí shī shǐ

text: Zhào oli Gwoyeu Romatzyh -latinisaatiojärjestelmän kehittäneen ryhmän johtaja. Järjestelmää ei voi käyttää klassisen kiinan latinisoimiseen, minkä osoittamiseksi Zhào kirjoitti leikkisän runon.


title: Shī shì shí shī shǐ

text: Kiinalaisin (yksinkertaistetuin) kirjoitusmerkein runon otsikko ja ensimmäinen säe kirjoitetaan seuraavasti:


title: Shī shì shí shī shǐ

text: Pinyin-järjestelmällä sama latinisoidaan seuraavasti:


title: Shī shì shí shī shǐ

text: Vapaasti käännettynä merkitys on seuraavanlainen:


title: Kultainen palmu

text: Kultainen palmu ("Palme d’or") on Cannesin elokuvajuhlien tärkein palkinto, joka annetaan parhaalle elokuvalle. Kultainen palmu voidaan antaa useammallekin kuin yhdelle elokuvalle samana vuonna.


title: Dietmar Hamann

text: Dietmar "Didi" Hamann (s. 27. elokuuta 1973 Waldsassen, Baijeri, Saksan liittotasavalta) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Dietmar Hamann

text: Hamann aloitti aikuisten uransa FC Wacker Münchenin joukkueessa. 1989 hän siirtyi Bayern Müncheniin, missä hän voitti kahdesti Saksan mestaruuden (1993/94 ja 1996/97), UEFA-cupin (1995/96), Saksan liigacupin (1997/98) ja Saksan Cupin (1997/98). Kaudeksi 1998/99 hän siirtyi Englantiin Newcastle Unitediin, missä hän pelasi vain yhden kauden ennen siirtymistään Liverpooliin. Liverpoolissa Hamann voitti Liigacupin kahdesti (2000/01 ja 2002/03), FA Cupin (2000/01), UEFA-cupin (2000/01), Mestarien liigan (2004/05) ja UEFA Super Cupin (2005/06). Kaudeksi 2006/2007 Hamann siirtyi Manchester Cityyn, jossa pelasi kevääseen 2009 saakka.


title: Dietmar Hamann

text: Toukokuussa 2010 Hamann allekirjoitti yksivuotisen pelaajavalmentajasopimuksen MK Donsin kanssa. Hän päätti pelaajauransa helmikuussa 2011, jolloin siirtyi apuvalmentajaksi Leicesteriin. Hän toimi Stockport Countyn managerina saman vuoden heinäkuusta marraskuuhun.


title: Dietmar Hamann

text: Saksan maajoukkueessa Hamann pelasi vuosina 1997–2005 kaikkiaan 59 maaottelua, joissa teki viisi maalia. Hän oli joukkueessa voittamassa hopeaa 2002 MM-kisoista. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa 1998 sekä EM-kilpailuissa 2000 ja 2004.


title: Lämpövoimalaitos

text: Lämpövoimalaitos on voimalaitos, joka tuottaa ensin lämpöä, ja muuttaa sen edelleen sähköksi generaattorissa. Tyypillisimmin poltetaan jotain polttoainetta, vapautuneella lämmöllä höyrystetään vettä, höyry pyörittää höyryturbiinia ja tämä edelleen pyörittää generaattoria. Höyryturbiini ei pysty hyödyntämään kaikkea höyryssä olevaa energiaa. Höyryssä olevaa lämpöenergiaa voidaan joko ottaa hyötykäyttöön, jolloin kyseessä on vastapaine- eli lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitos tai lauhduttaa vesistöön tai ilmaan, jolloin kyseessä on lauhdevoimalaitos. Koska lauhdevoimalaitoksessa höyryturbiinin jälkeinen paine ja lämpötila voidaan laskea matalammaksi kuin vastapaineella saadaan höyryturbiinista enemmän tehoa ja siten generaattorista enemmän sähköä mutta loppu energia menee hukkaan. Vastapainevoimalaitoksessa höyry poistuu turbiinista kuumempana ja korkeammassa paineessa, joten sähköä saadaan vähemmän mutta toisaalta lauhteen energia voidaan hyödyntää. Tämän vuoksi lauhdevoimalaitoksia käytetään pelkään sähköntuottoon mutta mikäli lämmölle on paikallinen käyttökohde käytetään vastapainevoimalaitosta.


title: Lämpövoimalaitos

text: Voimalaitoksia jotka tuottavat samanaikaisesti lämpöä ja sähköä kutsutaan yhteistuotantovoimalaitoksiksi.


title: Lämpövoimalaitos

text: Lämpövoimalaitoksia ovat ydinvoimalaitokset sekä polttoaineita kuten puuta, turvetta, kotitalousjätettä, hiiltä ja biohiiltä käyttävät voimalaitokset. Lisäksi ns. kombivoimalaitoksessa on osana lämpövoimalaitos.


title: Metsätieteet Suomessa

text: Metsätieteet luetaan tavallisesti niin sanottuihin "soveltaviin tieteisiin", ja niiden kohteena ovat metsät, niiden toiminta ja käyttö. Alalajeina ovat esimerkiksi metsäekologia, dendrologia, metsämaatiede, metsänhoitotiede, metsäeläintiede, metsäpatologia, suometsätiede, metsäekonomia, puumarkkinatiede, metsä- ja puuteknologia sekä metsänarviointi.


title: Metsätieteet Suomessa

text: Itä-Suomen yliopisto metsäekologian tutkimusryhmä on ollut yksi Suomen Akatemian valitsemista tutkimuksen huippuyksiköistä. Ryhmää johtaa akatemiaprofessori Seppo Kellomäki. Helsingin yliopistossa metsätieteissä on tehty huippututkimusta useilla aloilla, esimerkiksi metsien ja ilmakehän vuorovaikutuksen tutkimus yhteistyössä fysiikan laitoksen kanssa.


title: Metsätieteet Suomessa

text: Metsäntutkimuslaitos (Metla) on metsätieteisiin painottunut valtion tutkimuslaitos. Suomen Metsätieteellinen Seura (perustettu vuonna 1909) edistää metsäntutkimusta Suomessa muun muassa järjestämällä tilaisuuksia, julkaisutoiminnalla sekä ottamalla kantaa ajankohtaisiin kysymyksiin.


title: Metsätieteet Suomessa

text: Metsätieteitä opetetaan Suomessa akateemisella tasolla Helsingin yliopistossa maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa ja Itä-Suomen yliopistossa (Joensuussa) metsätieteellisessä tiedekunnassa. Metsätieteiden opiskelijoita kutsutaan metsäylioppilaiksi tai forsteiksi.


title: Metsätieteet Suomessa

text: Metsätieteitä opiskellaan Helsingin yliopistossa metsätieteiden laitoksella, jonka pääaineita ovat metsien ekologia ja käyttö sekä metsäekonomia ja markkinointi. Näiden pääaineiden alla on yhteensä 13 opintosuuntaa. Itä-Suomen yliopistossa on neljä pääainetta metsätieteiden tiedekunnassa.


title: Pepe Reina

text: José Manuel ”Pepe” Reina Páez (s. 31. elokuuta 1982 Madrid, Madridin maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Serie A:ssa pelaavaa Milania. Myös hänen isänsä Miguel Reina oli maajoukkuetason maalivahti.


title: Pepe Reina

text: Reina aloitti uransa Barcelonassa, missä hän pelasi kahden kauden ajan sekä reservi- että edustusjoukkueessa. Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa hän pelasi ensimmäisen kerran 2. joulukuuta 2000 Celtaa vastaan. Kaudeksi 2002–2003 Reina siirtyi Villarrealiin, missä hän toimi kolmen kauden ajan ykkösmaalivahtina. Hän voitti seurassa Intertoto-cupin kahtena kautena peräkkäin. Kaudeksi 2005–2006 hän siirtyi Liverpooliin ja syrjäytti nopeasti pitkäaikaisen luottovahdin, puolalaisen Jerzy Dudekin, ykkösmaalivahdin paikalta.


title: Pepe Reina

text: Espanjan maajoukkueessa Reina pelasi ensi kerran 17. elokuuta 2005 ystävyysottelussa Uruguayta vastaan. Espanja voitti ottelun maalein 2–0. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2006 MM-kilpailuissa, mutta ei pelannut minuuttiakaan. Vuoden 2008 EM-kilpailuissa, jossa Espanja voitti mestaruuden, Reina torjui alkulohkon viimeisessä ottelussa Kreikkaa vastaan. Junioritasolla hän on voittanut alle 16-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1997.


title: Pepe Reina

text: Seurajoukkue


title: Pepe Reina

text: Maajoukkue


title: Stephen Warnock

text: Stephen Warnock (s. 12. joulukuuta 1981 Ormskirkissä, Lancashiressä, Englannissa) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelaa Aston Villassa, Englannin Valioliigassa. Hänen pelipaikkansa on vasempana laitapuolustajana tai puolustavana keskikenttänä.


title: Stephen Warnock

text: Warnock on Liverpoolin junioriakatemian kasvatteja. Hän on ollut lainalla Bradford Cityssä sekä Coventry Cityssä. Liverpoolin edustusjoukkueessa hän debytoi vuonna 2004 Mestarien liigan ensimmäisen karsintakierroksen ottelussa Grazer AK:ta vastaan.


title: Jean le Rond d’Alembert

text: Jean le Rond d’Alembert (16. marraskuuta 1717 Pariisi – 29. lokakuuta 1783 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko, fyysikko sekä filosofi. Hän oli myös tekemässä varhaista ranskalaista "Encyclopédieta".


title: Jean le Rond d’Alembert

text: D’Alembert oli korkeasukuisen markiisittaren ja kirjailijan Claudine Guérin de Tencinin sekä ritari Louis-Camus Destouchesin avioton lapsi. Muutaman päivän synnytyksen jälkeen hänen äitinsä (de Tencin) jätti hänet Saint-Jean-le-Rond de Paris -kirkon portaille. Hänet kasvatettiin löytölapsena, mutta hänen isänsä Destouches kustansi myöhemmin hänen opiskelunsa. Hän opiskeli Collège Mazarinissä lakia ja lääketiedettä, aloja, joilla d’Alembertista tuli tunnettu tiedemies ja filosofi. Lakitieteen opiskelujen jälkeen hän aikoi vielä opiskella lääkäriksi, mutta sittemmin hän jätti lääketieteen ja palasi matematiikan sekä filosofian pariin, jotka olivat lähellä hänen sydäntään.


title: Jean le Rond d’Alembert

text: D’Alembert oli vaikuttamassa suurelta osin valistusfilosofien suurteoksen, Denis Diderot’n (1713–1784) "Encyclopédien", julkaisemiseen ja huolehti 28-osaisen teoksen matemaattisista ja luonnontieteellisistä artikkeleista.


title: Jean le Rond d’Alembert

text: D’Alembert esitteli Ensyklopediassa muun muassa uudenaikaisen käsityksensä infinitesimaalilaskennan perustamisesta täsmälliselle raja-arvon käsitteelle: hän ymmärsi suureen raja-arvoksi, jota muuttuva suure lähestyy niin, että suureen ja raja-arvon erotus tulee pienemmäksi kuin mikä hyvänsä ennalta annettu suure.


title: Jean le Rond d’Alembert

text: D’Alembert etsi yhtymäkohtia algebran peruslauseelle (jonka mukaan jokaisella polynomilla on ainakin yksi kompleksinen nollakohta); tämä keskeinen teoreema tunnetaan ranskalaisella kielialueella d'Alembertin lauseena. Sen todistus onnistui paremmin Carl Friedrich Gaussilta.


title: Jean le Rond d’Alembert

text:
Hän tutki myös osittaisdifferentiaaleja. Värähtelevää liikettä tutkiessaan (vuonna 1743 ilmestynyt teos "Traité de dynamique") hän kehitti myös periaatteen, jonka mukaan kiinteät ja vapaasti liikkuvat kappaleet noudattavat Newtonin kolmatta liikelakia. Tämä nimettiin nimettiin keksijänsä mukaan d’Alembertin periaatteeksi. Tämän oivalluksen avulla tuli mahdolliseksi nesteiden dynamiikan ja värähtelyn matemaattisen käsittely, jolla oli suuri merkitys tulevaisuuden teknisten keksintöjen läpimurrolle.
D’Alembert käsitteli teoksessaan "Dimension" (1754) aikaa neljäntenä ulottuvuutena, ja myöhemmin H. G. Wells hyödynsi ideaa kuuluisissa romaaneissaan "Aikakone" (1895) sekä "Näkymätön mies" (1897). D’Alembert oli 1700-luvun puolivälin maineikkaimpia ranskalaisia matemaatikkoja Alexis Claude Clairaut’n (1713–1765) ohella. D’Alembert valittiin arvostettuun Ranskan akatemiaan.


title: Aegukga (Etelä-Korea)

text: Aegukga (, ) on Korean tasavallan kansallislaulu. Myös Korean demokraattisen kansantasavallan kansallislaulusta käytetään samaa nimeä. Kyseessä on kuitenkin eri laulu (vrt. Achimŭn pinnara (아침은, 빛나라). Laulun sanoittajaa ei tiedetä. Sen arvellaan syntyneen 1900-luvun alkupuolella, ja sen tekijäksi on veikattu joko poliitikko Yun Chihoa tai An Chang-hoa, itsenäisyysmiestä ja opettajaa. Alun perin Aegukgaa laulettiin vanhan skottilaisen kansanlaulun Auld Lang Syne sanoin. Japanin miehityksen aikana (1910-1945) Aegukgan laulaminen oli kielletty. Maan ulkopuolella asuvat korealaiset jatkoivat kuitenkin sen laulamista, tuoden näin ilmi uskonsa maansa tulevaan vapautukseen. Vuonna 1937 Ahn Eak-tae, kansainvälisesti tunnettu korealainen muusikko, joka asui Espanjassa, sävelsi Aegukgaan oman sävelmän. Tämä julistettiin Korean tasavallan kansallislauluksi Shanghaissa, Kiinassa, jossa maanpakolaishallitus kokoontui. Aegugkka esitettiin virallisesti Korean tasavallan itsenäistymisjuhlassa 15. elokuuta 1948. Samana vuonna sen asema virallistettiin.


title: Venusveistos

text: Venusveistokset (venusfiguurit eli yleisnimitys pienille kivikautisille naispatsaille) ovat myöhäispaleoliittisen kauden aikaisia tyylillisesti samoja piirteitä jakavia patsaita. Niitä on säilynyt ja löydetty yli 200, suurimmaksi osaksi Euroopan alueelta. Tunnettuja venusveistoksia ovat 35 000–40 000 vuotta vanha Hohler Felsin Venus ja 24 000–22 000 vuotta vanha Willendorfin Venus. Venusveistoksia tehtiin noin 35 000−25 000 vuotta sitten Aurignacin kulttuurin ja Gravetten kulttuurin alueella.


title: Venusveistos

text: Vénus impudique oli ensimmäinen löydetty venusveistos. Sen löysi Paul Hurault vuonna 1864 läheltä Laugerie-Bassen kylää Ranskassa. Vuosina 1883–1895 Louis Alexandre Jullien löysi Balzi Rossista viisitoista figuriinia. Se on suurin koskaan samasta paikasta löydetty venusveistosten määrä. Willendorfin Venus löytyi vuonna 1908 Willendorfista. Näitä vesistoksia jotka ovat tyylillisesti samoja piirteitä jakavia patsaita ja on ajoitettu myöhäispaleoliittiselle kaudelle, on säilynyt ja löydetty yli 200 suurimmaksi osaksi Euroopan alueelta. Löydetyt venusveistokset ovat hyvin pienikokoisia, noin 4–25  senttiä pitkiä. Patsaat on usein veistetty pehmeistä kivilaaduista, kuten kalkkikivestä tai serpentiinistä, myös eri eläinten luuita sekä norsunluuta ja mammutinluuta on käytetty. Veistokset ovat ulkoisilta piirteiltään hyvin samanlaisia. Ne esittävät tyyliteltyä naishahmoa, jonka sukupuolipiirteet (kuten rinnat, reidet ja vulva) ovat vahvasti korostetut tai liioitellut.


title: Venusveistos

text: Venusveistokset saattavat olla todellisia kuvauksia sen ajan naisista, sen ajan kauneusihanteista, toimia uskonnollisina taikakaluina, hedelmällisyyden ja seksuaalisuuden symboleina. Veistosten on myös tulkittu esittävän äitijumalatarta tai jumalattaria. On myös arveltu että ne saattaisivat ola toteemeja/amuletteja tai lasten leluja. Etelä-Afrikassa on eräitä heimoja joilla esiintyy rasvapakaraisuutta eli "steatopygiaa" ja heidän ruumiinrakenteensa muistuttaa myöhäispaleoliittisen kauden veistoksia. On arveltu että myöhäispaleoliittisen ajan ihmisille olisi saattanut olla samanlaista evolutiivista hyötyä tuollaisesta ruumiinrakenteesta. Willendorfin Venuksesta ja Lausselin Venuksesta on löydetty jälkiä punamullasta ja sen on arveltu liittyvän veistosten uskonnolliseen käyttämiseen.


title: Kalorimetri

text: Kalorimetri on laite, jolla mitataan kemiallisen reaktion lämpömäärä ja määritetään aineiden ominaislämpökapasiteetti. Kalorimetrin muodostaa mahdollisimman hyvin ympäristöstään eristetty reaktioastia, johon on sijoitettu lämmitysvastus kalorimetrin kalibroimiseksi, termistori eli NTC-vastus lämpötilan mittaamiseksi sekä näytteenlisäysruisku ja sekoitin.


title: Kalorimetri

text: Lämpöarvon määritykseen on käytetty aikojen kuluessa erilaisia polttomenetelmiä. Polttomenetelmien erona on ollut lähinnä palossa höyrystyneiden nesteiden tiivistymisen mittaus tai mittaamatta jättäminen. Nykyään yleisimmin käytössä oleva menetelmä on adiabaattinen menetelmä, josta käytetään nimitystä pommikalorimetri. Pommikalorimetri mittaa kalorimetrisen lämpöarvon ns. ylemmän lämpöarvon, josta voidaan laskennalisesti määrittää alempi lämpöarvo ja lämpöarvo saapumistilassa.


title: Manchester City FC

text: Manchester City Football Club on jalkapalloseura Manchesterista, Englannista. Se pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Valioliigassa.


title: Manchester City FC

text: Seura on voittanut Englannin liigan mestaruuden viisi kertaa, FA Cupin viidesti, Liigacupin viidesti sekä Cup-voittajien cupin kerran. Joukkueen menestyksekkäimmät ajat ovat toistaiseksi ajoittuneet 1960- ja 1970-lukujen vaihteen molemmin puolin sekä 2010-luvulle.


title: Manchester City FC

text: Manchester Cityn omistaa Abu Dhabin emiirin Khalifa bin Zayed al-Nahyanin velipuolen šeikki Mansour bin Zayed al-Nahyanin omistama Abu Dhabi United Group, joka osti sen Thaimaan vallasta syöstyltä entiseltä pääministeriltä Thaksin Shinawatralta syksyllä 2008.


title: Manchester City FC

text: Vuonna 1880 Gortonissa, Manchesterin kaakkoisosassa, kaksi St. Marksin kirkon vartijaa perusti seuran nimeltään "West Gorton (St. Marks)". Vuonna 1887 seura muutti Hyde Roadille, Ardwickiin, kaupungin itäpuolelle ja sen uudeksi nimeksi tuli uuden sijaintipaikan mukaan "Ardwick AFC". Joukkue liittyi Englannin jalkapalloliigaan 2. divisioonaan vuonna 1892. Kaudella 1893–1894 seura kärsi talousvaikeuksista ja se jouduttiin perustamaan uudelleen nykyisellä nimellään, "Manchester City Football Club".


title: Manchester City FC

text: Vuonna 1899 City voitti 2. divisioonan mestaruuden, minkä myötä se nousi 1. divisioonaan. Seura putosi 1. divisioonasta kauden 1901–1902, kun se jäi sarjan viimeiseksi 28 pisteellä. Toiseksi viimeiseksi sijoittunut Birmingham City keräsi kaksi pistettä enemmän. Manchester City nousi takaisiin 1. divisioonaan seuraavalla kaudella. 23. huhtikuuta 1904 joukkue ylsi ensimmäiseen suursaavutukseensa, kun se voitti FA Cupin loppuottelussa Bolton Wanderersin maalein 1–0. Samalla kaudella se sijoittui liigassa toiseksi. Mestaruuden voitti Sheffield Wednesday 47 sarjapisteellä, kun Manchester City sai kasaan 44 pistettä. Tämän jälkeen seura kärsi jälleen talousvaikeuksista ja joutui erottamaan vuonna 1906 17 pelaajaa, joukossa kapteeni Billy Meredith. Joukkue putosi 1. divisioonasta kauden 1908–1909 päätteeksi, mutta nousi heti seuraavalla kaudella takaisin. Vuonna 1920 Hyde Roadin pääkatsomo tuhoutui tulipalossa ja 1923 seura muutti Maine Roadille.


title: Manchester City FC

text: 1930-luvulla City pelasi kahdesti FA Cupin loppuottelussa. Vuonna 1933 se hävisi Evertonille, mutta vuoden kuluttua, 1934, voitti Portsmouthin ja historiansa toisen cup-mestaruuden. Vuonna 1937 seura voitti ensimmäisen liigamestaruutensa, mutta seuraavalla kaudella se putosi 2. divisioonaan, vaikka teki kauden aikana enemmän maaleja kuin yksikään muu joukkue.


title: Manchester City FC

text: 1950-luvulla Manchester City otti taktiseen peliinsä vaikutteita unkarilaisilta, jotka olivat 1953 voittaneet Englannin maajoukkueen Wembleyllä maalein 6–3. Taktiikan avainpelaaja oli Don Revie, joten taktiikasta käytettiin nimeä "Revie Plan". Seura eteni jälleen kahtena peräkkäisenä vuotena, 1955 ja 1956, FA Cupin finaaliin. Ensimmäisenä vuonna se hävisi ottelun, mutta 1956 voitti Birmingham Cityn maalein 3–1. Ottelussa maalivahti Bert Trautmann jatkoi peliä niska murtuneena.


title: Manchester City FC

text: Vuonna 1965 joukkueen managereiksi tulivat Joe Mercer ja Malcolm Allison. Heti ensimmäisellä kaudella City voitti 2. divisioonan mestaruuden. Kahden vuoden kuluttua tästä seura voitti liigan mestaruuden toisen kerran historiansa aikana. Menestystä jatkui vielä vuosia eteenpäin, kun joukkue 1969 voitti FA Cupin ja 1970 Euroopan cup-voittajien cupin peitottuaan loppuottelussa Górnik Zabrzen maalein 2–1. Samana vuonna se voitti lisäksi Liigacupin. 1970-luvun alkupuolella City jäi kahdesti pisteen päähän liigamestaruudesta ja selvityi 1974 liigacupin finaaliin, mutta jäi siinäkin vailla pokaalia. 1970-luvun viimeisen suursaavutuksensa City saavutti 1976 Liigacupissa, missä se voitti loppuottelussa Newcastle Unitedin maalein 2–1.


title: Manchester City FC

text:
Vuonna 1979 Malcolm Allison palasi seuran peräsimeen ja tuhlasi suuria summia rahaa epäonnistuneisiin pelaajahankintoihin kuten Steve Daleyyn. 1980-luvun aikana joukkueella oli peräti seitsemän eri manageria. Vuonna 1981 se selviytyi FA Cupin finaaliin, missä uusintakohtaamisessa hävisi tittelin Tottenhamille. Vuosikymmenen aikana se putosi kaksi kertaa, 1983 ja 1987, korkeimmalta sarjatasolta, mutta sijoittui vielä manageri Peter Reidin kaudella 1. divisioonassa, joka tuolloin oli korkein sarjataso, viidenneksi kaudella 1990–1991. Kuitenkin pian tämän jälkeen joukkueella alkoi alamäki. Vielä 1992 se oli mukana korkeimman sarjatason joukkueena perustamassa nykyistä Valioliigaa. Vuonna 1996 se putosi 1. divisioonaan ja kahden siellä vietetyn kauden jälkeen se putosi vielä sarjaporrasta alemmas. 2. divisioonassa City pelasi kuitenkin vain yhden kauden voitettuaan dramaattisessa ja Cityn kannattajille legendaarisessa Play-Off finaalissa Gillinghamin rangaistuspotkuilla 4–2. City oli 2–0 tappiolla vielä 88. minuutin kohdalla, mutta 2–2-tasoituksen iski lisäajan viidennellä minuutilla Paul Dickov.
Seuran pelastajaksi tuli uusi puheenjohtaja David Bernstein, jonka alaisuudessa City kipusi jälleen korkeimmalle sarjatasolle, vaikkakin vain väliaikaisesti pudotakseen jälleen vuonna 2001 ykköseen. Joukkueen manageriksi palkattiin entinen maajoukkuekapteeni Kevin Keegan ja se voittikin 1. divisioonan mestaruuden kaudella 2001–2002 ja rikkoi kaikki vanhat ennätyksensä kerättyjen pisteiden ja tehtyjen maalien määrissä. Kaudella 2002–2003 joukkue voitti ensimmäistä kertaa 13 vuoteen paikallisvastustajansa Manchester Unitedin Manchesterin derbyssa ja pääsi myös UEFA Cupiin "fair play" -arvonnan kautta. Samana vuonna seura myös muutti uudelle, City of Manchester -stadionille. Maaliskuussa 2005 Keegan lähti seurasta ja hänen tilalleen tuli Stuart Pearce.
Stuart Pearce sai potkut 14. toukokuuta 2007 joukkueen heikkojen esitysten ja joukkueen kurinpidollisten ongelmien vuoksi. Heinäkuussa 2007 Pearcen seuraajaksi nimitettiin Englannin maajoukkueen entinen valmentaja Sven-Göran Eriksson. Hänen alaisuudessaan City voitti kaudella 2007–2008 molemmat paikallisottelut Unitedia vastaan ja sijoittui sarjassa lopulta yhdeksänneksi. Eriksson kuitenkin erosi tehtävästään kesäkuussa, ja hänen korvaajakseen nimettiin Mark Hughes.


title: Manchester City FC

text: Abu Dhabi United Group for Development and Investment osti joukkueen elokuussa 2008 ja lupailivat joukkueen taistelevan kärkisijoista seuraavalla kaudella, mutta kausi osoittautuikin pettymykseksi joukkueen jäätyä sijalle 10.


title: Manchester City FC

text: Seuraavana kesänä seuran varakas omistaja käytti yli 100 miljoonaa puntaa pelaajahankintoihin, jolloin joukkue oli Real Madridin jälkeen toiseksi eniten rahaa siirtomarkkinoilla käyttänyt seura. Kausi lähtikin liikkeelle edellistä mallikkaammin neljällä voitolla putkeen, kunnes Manchester United kukisti Manchester Cityn huippujännittävässä Manchesterin derbyssä 4–3. Tämän jälkeen alkoi pitkä tasapeliputki, jonka vuoksi Mark Hughes lopulta erotettiin managerin tehtävistä 19. joulukuuta. Hänen tilalleen tuli Roberto Mancini, jonka johdolla pelit lähtivät jälleen sujumaan. Mancinin parannus ei riittänyt Mestarien liiga -paikkaan vaan joukkue oli viides.