title: Lenni-Kalle Taipale

text: Taipale on ollut mukana Hemma Beast -yhtyeessä vuodesta 1997. Yhtyeessä soittavat hänen lisäkseen Tatu Ferchen, Marzi Nyman, Pekka Kuusisto, Timo Tuppurainen, Zarkus Poussa ja Sami Pitkämö. Toinen Taipaleen kevyempi kokoonpano on cover-kappaleita soittava SVY (Seppo Valjakan Ystävät), johon kuuluvat Taipale, Pitkämö, Ako Kiiski ja Harri Ala-Kojola.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Vuonna 1998 Taipale liittyi Espoo Big Bandiin. Hän oli ensimmäistä kertaa yhtyeen pianistina kiertueella Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Bangkokissa maaliskuussa 1998. Lisäksi hän on esiintynyt yhtyeen kanssa New Orleansissa, Yhdysvalloissa tammikuussa 2000, Havannassa, Kuubassa joulukuussa 2002 sekä Rio de Janeirossa ja Salvadorissa, Brasiliassa joulukuussa 2004.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Syksystä 2003 Taipale on soittanut Vesa-Matti Loirin yhtyeessä. Lisäksi hän on ollut mukana Loirin levyillä "Ystävän laulut" ja "Ystävän laulut II".


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Taipale on soittanut Sami Pitkämön Orkesterin kanssa televisiosarjoissa Tanssii tähtien kanssa sekä Nevada. Hän on myös esiintynyt useiden eri artistien, kuten Irinan, Jonnan, Marita Taavitsaisen ja Eino Grönin, albumeilla. Pianisti Iiro Rantalan kanssa Taipale on tehnyt yhteistyötä muun muassa Unicefin hyväksi järjestetyssä The battle of pianos -duokonsertissa syyskuussa 2006 sekä pianistina ja kapellimestarina tämän säveltämässä "Patukkaooppera"-musikaalissa, joka sai ensi-iltansa syyskuussa 2007.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: 24. toukokuuta 2007 Taipale esiintyi Helsingin kaupunginorkesterin solistina yhdessä Marzi Nymanin ja Satu Sopasen kanssa kevätkonsertissa "Jo joutui armas aika ja suvi suloinen". Saman vuoden kesäkuussa esitettiin Taipaleesta Yleisradion dokumenttisarjaan "Maan mainiot" tehty jakso "Lenni-Kalle Taipale – pianon ihmemies".


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Maaliskuusta 2012 alkaen Taipale juontaa Nelosella "Faces" -visailuohjelmaa.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Taipale on naimisissa suomalaisen mallin, Maria Taipaleen (o.s. Valonen) kanssa. Pariskunta vihittiin huhtikuussa 2001. Heillä on kaksi lasta.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Muusikonuransa ohella Taipale pelaa salibandyä. Kesästä 2002 hän on pelannut kakkosdivisioonassa FB Falconsin joukkueessa.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Vuonna 2016 Taipaleelle myönnettiin 10 000 euron suuruinen Vantaan kulttuuripalkinto.


title: Nesara

text: Nesara (National Economic Security And Reformation Act, Laki kansantalouden turvasta ja uudistuksesta) on presidentti Bill Clintonin ja Yhdysvaltain kongressin salassa laatimaksi väitetty laki.


title: Nesara

text: Shaini Goodwinin ylläpitämän Internet-sivun mukaan Nesara sisältää seuraavat muutokset:WorldNetDailyn artikkeli


title: Alex Jones

text:
Alexander Emerick "Alex" Jones (s. 11. helmikuuta 1974 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen radiojuontaja, kirjoittaja, journalisti, elokuvantekijä ja salaliittoteoreetikko. Hänen syndikoitu päivittäinen uutis- ja puheohjelmansa "Alex Jones Show" lähetetään Genesis Communication Networkin kautta yli 100:n AM-, FM- ja paikallisradion kautta kaikkialle Yhdysvalloissa ja internetissä podcastina.
Jonesin ohjelmia voi seurata myös Infowarsin sovelluksella jonka voi ladata Google Play ja Applen App Store -verkkokaupoista.


title: Alex Jones

text: Jonesin perustamia internetsivuja ovat Infowars.com, PrisonPlanet.tv, PrisonPlanet.com ja NewsWars.com. Jonesin YouTube-kanavalla oli yli 2 miljoona tilaajaa ja sen kautta oli katsottu ohjelmia marraskuuhun 2017 mennessä yli 1,434 miljardia kertaa. Kuuntelija- ja katsojatilastojen mukaan yksi suosituimmista vieraista ohjelmassa on ollut Gerald Celente.


title: Alex Jones

text: Radio-ohjelmassaan Jones käsittelee muun muassa uutta maailmanjärjestystä, hallituksen, sotatoimien, talouden ja yksilönvapauden tilaa päivän uutisten, Yhdysvaltain hallituksen asiakirjojen ja ohjelmaan soittavien vieraitten kanssa. Jonesia on kuvailtu oikeistolaiseksi, konservatiiviseksi ja salaliittoteoreetikoksi.


title: Alex Jones

text: Lähetystä kuullaan yli 100 kanavalta Yhdysvalloissa jokainen arkipäivä klo 11:00–14:00 paikallista aikaa. Kolmen tunnin pituinen ohjelma käy läpi päivän uutisia ja tapahtumia. Radio-ohjelmaan soittavat sekä ohjelmaan ennalta sovitut vieraat sekä kuuntelijat. Ohjelmia voi kuunnella suorastreamina internetistä ja lukuisilta yhdysvaltalaisista radiokanavilta tai ladata myöhemmin infowars.com-sivujen audioarkistosta. Radiolähetystä voi seurata myös suorana videolähetyksenä. Ohjelmaa voi tukea videojäsenyyden ja oheistuotteitten kautta sekä kerran vuodessa noin vuorokauden kestävän "Money Bomb"-lähetysten yhteydessä.


title: Alex Jones

text: Alex Jones Show’n sisältöä on kokoamassa noin 17 henkilön ryhmä kirjoittajia. Ohjelmassa ovat vierailleet mm. Vietnamin sodan veteraani ja Minnesotan entinen kuvernööri, salaliittoteoreetikko Jesse Ventura, kongressiedustaja ja presidenttiehdokas Ron Paul, tulevaisuudentutkija Gerald Celente, näyttelijät Christopher Walken, presidentti Donald Trump, elokuvaohjaaja Mike Norris, kirjailija Vincent Bugliosi, David Icke, Matt Drudge, poliitikko Dennis Kucinich sekä Richard Belzer. Näyttelijöistä ohjelmassa on vieraillut ainakin Charlton Heston, G. Edward Griffin ja Joe Rogan.


title: Alex Jones

text: Jones kuvailee itseään libertaristiksi ja paleokonservatiiviksi, joka vastustaa Yhdysvaltain hallinnon ja suurten pankkiirien (Goldman Sachs, Rothschild, Lehman Brothers ja Morgan Stanley) toimenpiteitä. Hän on kritisoinut Rothschildin pankkiirisukua Natsi-Saksan ja eri sotien rahoittamisesta. Jonesin mukaan Yhdysvaltain hallinto oli syyskuun 11. päivän iskujen takana ja käytti iskuja pelon lietsomiseen, sotatoimien oikeuttamiseen ja kansalaisoikeuksien rajoittamiseen. Alex Jones Show’ssa on myös tuotu esiin hallituksen myöntämää skandaalia, jossa se on myynyt ja toimittanut tuhansia automaattiaseita suoraan Meksikon huumekartelleille.


title: Alex Jones

text: Hän on tuonut esiin teorian, että Sandy Hookin kouluammuskelu oli lavastettu, tavoitteena aseiden omistusoikeuden rajoittaminen.


title: Alex Jones

text:
Uskonnoltaan Alex Jones on kristitty. Hän vastustaa aborttia, jota hän pitää murhana.
Jones vastustaa geenimanipulointia ja kannattaa luomuviljelyä.


title: Alex Jones

text: Jones on tuottanut useita dokumenttielokuvia. Dokumenteissaan hän sanoo tuovansa esiin valtaapitävän eliitin hämäräperäisiä toimia ja yhteyksiä terroritekoihin. Varsinkin syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen hänen dokumenttinsa ovat keskittyneet kertomaan, kuinka Yhdysvaltain hallinto ja Uusi maailmanjärjestys -salaseura (New World Order/NWO) olivat näiden terrori-iskujen takana, sekä kertomaan Jonesin teorioita terroriteoista ja niiden tarkoitusperistä ja seurauksista.


title: Alex Jones

text: Hänen tunnetuimpia dokumenttejaan ovat mm.


title: Alex Jones

text: YouTube poisti Jonesin kanavan 6. elokuuta 2018. Alex Jones Channel -kanavalla oli tuolloin 2,4 miljoonaa tilaajaa ja sen videoita oli katsottu yli 1,5 miljardia kertaa. Facebook poisti samana päivänä neljä Jonesin ja hänen ohjelmiensa ja kanavansa sivua ja Apple ja Spotify poistivat hänen podcastinsa. 7. syyskuuta, myös Twitter poisti hänen ja Infowarsin kanavat.Viralliset sivustot


title: Alex Jones

text: Muita sivuja


title: Alex Jones

text: Elokuvat


title: Jere Laukkanen

text: Jere Laukkanen (s. 20. marraskuuta 1963 Helsinki) on säveltäjä, sovittaja, kapellimestari, musiikinopettaja ja basisti.


title: Jere Laukkanen

text: Musiikin maisteriksi hän on valmistunut Sibelius-Akatemian Jazzmusiikin osastolta 2005, pääaineenaan jazzsävellys. Aikaisemmin hän on opiskellut Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa muusikoksi pääaineenaan sähköbasso ja myöhemmin myös musiikinopettajaksi. Opettajana Laukkanen on toiminut Helsingin ammattikorkeakoulu Stadiassa ja Pop & Jazz Konservatoriossa.


title: Jere Laukkanen

text: Sävellystä ja orkesterinjohtoa Laukkanen on opiskellut alan eri ammattilaisten kanssa. Hän on tehnyt lukuisia sävellyksiä ja sovituksia erityyppisille kokoonpanoille duosta big bandiin, kuorosta suureen viihdeorkesteriin, tilaajina mm. eri televisiokanavat, Vantaan viihdeorkesteri, UMO Jazz Orchestra, Jyväskylän kamariorkesteri ja Helsingin poliisisoittokunta. Hän on toiminut useiden ryhmittymien, lähinnä big bandien kapellimestarina. Myös ulkomailla esiintymisiä on ollut.


title: Jere Laukkanen

text: Jere Laukkanen Afro-Cuban Jazz Orchestran (per. 1996) säveltäjä, sovittaja ja kapellimestari on Laukkanen itse. Tämän 21-henkisen ammattimuusikoista koostuvan jazz-orkesterin ensiesiintyminen oli marraskuussa 1997 Helsingissä ja konserttiesiintymisiä oli vuosina 1997–2003. Orkesterin ensilevytys Jere Laukkanen’s Finnish Afro-Cuban Jazz Orchestra julkaistiin lokakuussa 2000 maailmanlaajuisesti kansainvälisellä Naxos Jazz -levymerkillä.


title: Jakke Leivo

text:
Jakke Leivo on suomalainen basisti ja musiikkipedagogi.
Hän on bassonsoitonopetuksen uranuurtaja Suomessa ja toimi bassonsoiton yliopettajana Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa, Sibelius-Akatemian musiikkikasvatuksen osastolla sekä Helsingin ammattikorkeakoulu Stadiassa. Jakke Leivo on soittanut mm. Islanders, Matthews, T.T. Oksala, kokeileva yhtye Taju ja Kaamos -yhtyeissä. Lisäksi hän on uransa aikana säestänyt pidempiaikaisesti monia solisteja mm. Kirkaa ja Hectoria sekä soittanut myös heidän levyillään.


title: Abakan

text: Abakan tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Altai

text: Altai tai Altay voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Sierra Nevada

text: Sierra Nevada on kolmen vuorijonon nimi:


title: Hero (vuoden 2002 elokuva)

text: Hero () on kiinalaisen Zhang Yimoun vuonna 2002 ohjaama wuxia-genreen kuuluva elokuva. Se voitti palkintoja useilla elokuvajuhlilla.


title: Hero (vuoden 2002 elokuva)

text: Muinaisina aikoina Kiina oli jakautuneena seitsemäksi valtakunnaksi. Pohjoisen provinssin Qinin kuningas pyrkii yhdistämään valtakunnat sotimalla ja on joutunut tämän vuoksi salamurhayrityksen kohteeksi. Eräänä päivänä yksi Qinin maanomistajista ilmestyy palatsiin ja kertoo surmanneensa kuulut salamurhaajat, Lentävän Lumen, Murtuneen Miekan ja Tuulen. Qin haluaa tietää kuinka. Nimettömäksi itseään kutsuva soturi kertoo, kuinka peittosi Tuulen taistelussa ja sotki rakastuneiden Murtuneen Miekan ja Lentävän Lumen elämät juonittelullaan. Kuningas kuitenkin vaistoaa Nimettömän valehtelevan.


title: Oktaaniluku

text: Oktaaniluku on polttoaineen puristuskestävyyttä ilmaiseva luku. Mitä korkeampi oktaaniluku, sitä suurempi on sallittu puristussuhde. Puristussuhde kertoo kuinka paljon polttoaine-ilma -seosta puristuu moottorin sylinterissä yhden männän kierroksen aikana. Suuri puristussuhde tarkoittaa suurempaa määrää seosta ja siten suurempaa sylinterissä olevaa painetta, joka puolestaan yleensä parantaa moottorin tehoa (hyötysuhteen kasvun kautta) suhteessa samanlaiseen, mutta pienemmän puristussuhteen moottoriin.


title: Oktaaniluku

text: Liian pienen oktaaniluvun polttoaine aiheuttaa moottorille vahingollista nakutusta eli polttoaineseoksen liian nopeaa räjähdysmäistä syttymistä tasaisen palamisen sijaan. Toistuvat räjähdykset saavat moottorin pitämään nakuttavaa ääntä, josta nakutuksen nimi johtuu. Karkeana sääntönä voidaan sanoa että mitä suurempi puristussuhde on, sitä todennäköisemmin moottori nakuttaa, ja mitä suurempi polttoaineen oktaaniluku on, sitä epätodennäköisemmin moottori nakuttaa. Dieselöljylle mitataan oktaaniluvun sijaan syttymisherkkyyttä kuvaava setaaniluku. Jos polttoaineen setaaniluku on suuri, sen oktaaniluku on pieni.


title: Oktaaniluku

text: Oktaaniluku ei kerro bensiinin "laadusta". Korkeampioktaaninen seos ei välttämättä sisällä enempää energiaa. Se ei välttämättä pala nopeammin tai anna parempaa käyttötehoa. Yleensä se on kallimpaa siksi, että öljyssä on vain tietty määrä oikean oktaaniluvun jakeita ja siitä poikkeavat jakeet vaativat jatkojalostusta, mikä maksaa. Kuitenkin moottoria voidaan käyttää suuremmalla huipputeholla ilman nakutusongelmia, jos oktaaniluku on korkeampi.


title: Oktaaniluku

text: Oktaaniluku määritetään vertaamalla polttoainetta "n"-heptaanin ja 2,2,4-trimetyylipentaanin seoksiin siten, että etsitään sellainen "n"-heptaanin ja 2,2,4-trimetyylipentaanin seossuhde, jolla testimoottorin nakuttaminen alkaa samalla puristussuhteella kuin vertailtavan polttoaineen. Jos polttoaineen oktaaniluku on 95, sen nakutusominaisuudet ovat samat kuin seoksen, jossa on 95 tilavuusprosenttia 2,2,4-trimetyylipentaania ja 5 tilavuusprosenttia "n"-heptaania. 95-bensiinissä ei kuitenkaan ole 95 % oktaania.


title: Oktaaniluku

text: Koska oktaaniluku on täysin kokeellinen mitta, eli sille ei ole varsinaista teoreettista vastinetta, se riippuu paljon mittausmenetelmästä. Standardimoottorille saatu oktaaniluku on ns. RON (Research Octane Number), eli "tutkimusoktaaniluku". RON mitataan tietynlaisissa olosuhteissa yksisylinterisellä tutkimusmoottorilla, joka pyörii 600 kierrosta minuutissa, ja jonka puristussuhdetta muutetaan mittauksen aikana oktaaniluvun saamiseksi. Huipputehoa tiekäytössä kuvaava mittaus tuottaa luvun MON (Motor Octane Number), eli "moottorioktaaniluvun". MON mitataan muuten samalla tapaa ja samanlaisella tutkimusmoottorilla, mutta se pyörii 900 kierrosta minuutissa. MON on yleensä 8–10 oktaanilukua pienempi. Euroopassa käytetään lukua RON ja Yhdysvalloissa yleensä RON- ja MON-lukujen keskiarvoa, eli AKI-lukua (eng. "anti-knock index").


title: Oktaaniluku

text: Oktaaniluku voi olla suurempi kuin 100, sillä jotkin polttoaineet vastustavat nakutusta vieläkin paremmin kuin puhdas 2,2,4-trimetyylipentaani. Esim. E85:n RON on yli 104. Asteikkoa, joka ilmoittaa suurimman sallitun puristussuhteen kullakin oktaaniluvulla on siis ekstrapoloitu (matemaattisesti arvioitu) suuremmille oktaaniluvuille kuin 100.


title: Oktaaniluku

text: Kevyemmät eli alempioktaaniset öljyjakeet sopivat huonommin moottorikäyttöön, koska ne syttyvät liian helposti itsekseen, joten öljynjalostajat pyrkivät nostamaan oktaanilukua ja tekemään kevyemmistä jakeista korkeampioktaanisia. Suomessa lisättiin bensiiniin tetraetyylilyijyä (Pb(CH)) oktaaniluvun nostamiseksi. Suomessa lyijyn käyttöä vähennettiin 1980-luvulla ja se lopettiin 1994. Nykyään on siirrytty happipitoisiin lisäaineisiin, kuten metyyli-tert-butyylieetteriin. Yhdysvalloissa, missä MTBE on maaperän saastumisen vuoksi kielletty, käytetään 2,2,4-trimetyylipentaania itseään.


title: Oktaaniluku

text: Oktaaniluku määritetään oktaanista ja heptaanista siksi, että entisaikaan puhdasta heptaania oli saatavilla vain erään mäntylajin pihkasta.


title: Oktaaniluku

text: Alkaanien oktaaniluku kasvaa molekyylin hiiliketjun pidentyessä. Sykloalkaaneilla (esim. sykloheksaani) on suurempi oktaaniluku kuin ja alkaaneilla (heksaani), ja aromaattisilla tätäkin suurempi (bentseeni).


title: Nikeforos Bryennios

text: Nikeforos Bryennios oli kahden kuuluisan Bysantin valtakunnan sotapäällikön nimi:


title: Haaga (kauppala)

text: Haagan kauppala () oli kunta entisessä Uudenmaan läänissä. Se kuului Huopalahden seurakuntaan, Helsingin kihlakuntaan, Helsingin tuomiokuntaan ja Huopalahden nimismiespiiriin. Suuri osa haagalaisista kävi töissä Helsingissä, sillä teollisuus kauppalassa oli vähäistä eikä maataloutta ollut lainkaan. Haagan kauppala oli pienituloisten ihmisten asuinaluetta, jossa väestön tulot olivat vain noin puolet helsinkiläisten verotettavista tuloista. Vuoden 1946 alussa 3 300 asukkaan kauppala liitettiin Helsingin kaupunkiin, jossa alue on nykyisin Haagan kaupunginosana. Se koostuu osa-alueista Etelä-Haaga, Pohjois-Haaga, Kivihaka ja Lassila. Nykyisen Haagan alue on 5,48 neliökilometriä eli se on laajempi kuin Haagan kauppalan alue, joka oli 3,6 neliökilometriä.


title: Haaga (kauppala)

text: Helsinki–Turku-rautatietä rakennettaessa tehtiin kuuden kilometrin päähän Helsingin asemasta pysäkki, joka sai nimen Huopalahti, ruotsiksi "Hoplaks haltpunkt". Säännöllinen liikenne radalla alkoi 1903. Maanomistaja M. G. Stenius myi ja vuokrasi tontteja pysäkin läheltä huvila-asutusta varten. Alueesta tuli 1906 Haagan taajaväkinen yhdyskunta, ja se oli itsehallinnollinen osa Helsingin pitäjää (nyk. Vantaa). Vuodet 1920–1922 se jatkoi itsehallinnollisena osana Huopalahden kuntaa, josta se vuoden 1923 alussa erotettiin eri kunnaksi. Nimeksi tuli Haagan kauppala. Sen Ruskeasuo- ja Uusipelto-nimiset alueet siirrettiin vuoden 1926 alussa Helsingin kaupunkiin. Nämä yhteensä 5,3 hehtaarin alueet sijaitsivat saarekkeina Helsingin kaupungin rajojen sisäpuolella.


title: Haaga (kauppala)

text: Ensimmäisen ehdotuksen Haagan muodostamisesta kauppalaksi teki jo 1909 yhdyskunnan ensimmäisen kunnankokouksen puheenjohtaja maisteri Sigurd Stenius. Samana vuonna perustettiin erityinen kauppalakomitea selvittämään hanketta. Komitean johtava voima oli lakitieteen kandidaatti Herman Lihr. Komitea keräsi aineistoa vuosikausia ja 1916 sen mietintö valmistui.


title: Haaga (kauppala)

text: Helsinkiin liittämistä kannattivat vaikutusvaltaiset piirit pääkaupungissa, mutta komitea ei asiasta innostunut. Yhdyskunnan valtuusto käsitteli asiaa 1917 ja yhtyi komitean näkemyksiin. Valtuuston puheenjohtajana toiminut Lihr valtuutettiin jättämään hakemusasiakirjat senaattiin, joka käsitteli asiaa pitkään ja perusteellisesti. Sisällissota viivästytti asiaa, ja naapurikuntien lausuntojen valmistuminenkin vei aikaa. Silloinen sisäasiainministeri Heikki Ritavuori kannatti Haagan liittämistä Helsinkiin, ja vasta 1922 tapahtunut hallituksen vaihdos edisti asiaa. Uusi sisäasiainministeri Heimo Helminen ratkaisi asian Haagan eduksi, ja 8. huhtikuuta 1922 tasavallan presidentti vahvisti asetuksen kauppalan perustamisesta seuraavan vuoden alusta lähtien.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalan pinta-ala oli maarekisterin mukaan 368,36 hehtaaria, maanmittaushallituksen tietojen mukaan 378 ha ja tilastollisen vuosikirjan mukaan 360 ha. Vesialuetta ei kauppalalla ollut. Alueen suurin pituus pohjois-etelä-suunnassa oli noin neljä kilometriä ja suurin leveys noin 1,5 km. Kauppalan rajanaapureita olivat Helsingin kaupunki, Huopalahden maalaiskunta ja siihen kuulunut Munkkiniemen taajaväkinen yhdyskunta, Helsingin maalaiskunta ja Oulunkylän maalaiskunta.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalaan oli Helsingistä erittäin hyvät liikenneyhteydet. Turun valtatie kulki alueen eteläosan poikki, ja alueen keskiosan kautta kulki rautatie, Turkuun johtava rantarata. Jo ennen kauppalan perustamista oli alueelle rakennettu Helsingistä myös raitiolinja.


title: Haaga (kauppala)

text: Maasto sopi hyvin kaupunkiasumiseen, ja rakentamiseen soveltuvaa maata oli runsaasti. Tosin kauppalassa oli laajat alueet kalliomaastoa ja verrattain suuria suoalueita. Suot sijaitsivat pääasiallisesti alueen länsiosassa Huopalahden kunnan rajaa vasten.


title: Haaga (kauppala)

text:
Kauppalan suurin maanomistaja oli pitkään Oy M. G. Stenius, joka omisti Hagan ja Backaksen kantatilat sekä niistä vielä yksityisille myymättömät tontit. Helsingin kaupunki osti yhtiön kaikki osakkeet ja vuoden 1938 viimeisenä päivänä sille siirtyi 282,13 hehtaaria kauppalan aluetta. Jo aiemmin kaupunki oli omistanut Haagassa 29,14 ha maata.
Muu osa maasta oli pääasiallisesti yksityisten omistuksessa. Haagan kauppala omisti itse vain 2,43 ha maastaan. Alue käsitti koulutontin, tulevan kirkon tontin, urheilukentän tontin, tietontin ja kaksi kaivotonttia katua ja kaivoa varten. Huopalahden seurakunta omisti kauppalassa kirkon ja vastaisuudessa rakennettavan pappilan tontin. Valtio omisti puolestaan pakkolunastetun rautatiealueen ja poliisiaseman tontin.


title: Haaga (kauppala)

text: Vuonna 1930 suoritetun suuren väestö- ja rakennuslaskennan mukaan suurin osa haagalaisista eli 34,9 % toimi teollisuus- ja käsityöammateissa. Kaupoissa ja konttoreissa työskenteli 14,5 %, taloustöitä teki 14,3, julkisissa toimissa ja vapaissa ammateissa oli 11,1 %, liikenteen palveluksessa oli 8,7 % ja maataloudessa (lähinnä kauppapuutarhoissa) työskenteli 7,5 %.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalan asukkaista oli 1930 suomenkielisiä 52,5 %, ruotsinkielisiä 43,8 % ja muunkielisiä 3,7 %. Vuonna 1945 suomenkielisiä oli 66,3 %.


title: Haaga (kauppala)

text: Vuonna 1930 kauppalassa oli 262 kiinteistöä, joista omalla maalla oli 80,9 % loppujen ollessa vuokramaalla. Lämmitettäviä rakennuksia oli 369 kappaletta ja niissä oli 860 huoneistoa, joissa oli yhteensä 2 133 huonetta.


title: Haaga (kauppala)

text: Haaga jakautui viiteen kauppalanosaan, joiden asemakaavojen laatimista jatkettiin Haagan tultua kauppalaksi. Kauppalanosilla ei ollut nimiä, vaan niistä käytettiin numeroita I–V. Ennen kauppalaksi tuloa vahvistetut I:n ja II:n kauppalanosan asemakaavat perustuivat arkkitehti Eliel Saarisen 1915 julkaisemaan suureen Munkkiniemi–Haaga-suunnitelmaan, jonka alueesta ne tosin käsittivät vain pienen osan. Yksityiskohtaiset piirustukset laati insinööri Edvin Hedengren.


title: Haaga (kauppala)

text: Kolmannen kauppalanosan, joka käsitti Turun valtatien molemmin puolin sijaitsevan kauppalan keskiosan, asemakaavaluonnoksen laati Saarinen 1919. Itse asemakaavan laati Helsingin asemakaava-arkkitehdin apulainen Berndt Aminoff, ja sisäasiainministeriö vahvisti sen 1925.


title: Haaga (kauppala)

text: Neljännen kauppalanosan asemakaavan laadinta osoittautui visaiseksi. Alue sijaitsi molemmin puolin rautatietä kauppalan länsiosassa. Asemakaavasta tehtiin useita ehdotuksia, ensimmäinen vuonna 1927. Asiasta ei päästy yksimielisyyteen ja sitten sota oli esteenä. Kaavoitustyötä ei saatu valmiiksi ennen 1946 tapahtunutta liitosta Helsinkiin. Kauppalan lupaava kehitys houkutteli kuitenkin uusia asukkaita Haagaan, ja neljänteenkin kauppalanosaan rakennettiin matalia vuokra- ja omakotitaloja maaherran myöntämällä luvalla. Myöskään kauppalan rakentamatonta pohjoisosaa (V kauppalanosa) varten ei ehditty laatia asemakaavaa.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalanvaltuustoon kuului aluksi 24 jäsentä ja vuodesta 1926 lähtien 23 jäsentä. Keskeinen johtoelin oli toimeenpanovaltaa käyttävä kauppalanhallitus, johon kuului puheenjohtaja ja kuusi jäsentä. Vuoden 1931 alusta lähtien hallituksen puheenjohtajaa nimitettiin kauppalanjohtajaksi. Kaupunkien hallinnosta Haagan hallinto erosi siten, että sillä ei ollut maistraattia vaan maistraatin tehtäviä hoiti aluksi kauppalanhallitus ja vuodesta 1931 lähtien järjestysoikeus, johon kuului oikeustieteellisen tutkinnon suorittanut puheenjohtaja ja kaksi jäsentä.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagan kauppalanjohtajina toimivat


title: Haaga (kauppala)

text: Alkuaikoina kauppalan toimistoa pidettiin yleisöä varten avoinna torstaisin kello 18–19. Myöhemmin se oli avoinna myös tiistaisin samaan aikaan. Rahatoimikonttori oli avoinna joka kuukauden ensimmäisenä arkipäivänä.


title: Haaga (kauppala)

text: Helsingin läheisyyden ja hyvien liikenneyhteyksien vuoksi suuri osa haagalaisista kävi töissä kaupungissa. Vuonna 1930 tällaisia henkilöitä oli 41,6 % kaikista työntekijöistä. Tuotantotoimintaa kauppalassa oli varsin vähän. Vuonna 1933 Haagassa oli neljä teollisuuslaitosta:


title: Haaga (kauppala)

text: Varsinaista maataloutta ei Haagassa ollut lainkaan, ellei sellaiseksi katsota tilapäisiä vuokra-alueita. Sen sijaan kauppalassa oli verrattain suuria kauppapuutarhoja.


title: Haaga (kauppala)

text: Väestön toimeentulon perustan muodostivat palkkatulot. Niiden osuus oli 1930-luvun alussa 75–80 % verotetuista tuloista. Haagalaisten tulot olivat selvästi helsinkiläisiä pienemmät.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagan kunnallistalouden pohjana olevat verotulot olivat suhteellisen alhaiset. Verotetut tulot riippuivat myös suhdannevaihteluista. Kauppalan alkuvuosina vallitsi korkeasuhdanne ja kunnan menot olivat vielä vähäiset. Pulavuosina kauppalalla oli sen sijaan vaikeuksia sitoumustensa täyttämisessä korkeasta veroäyristä huolimatta.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalalla oli varsin suuri dollariobligaatiolaina vuodelta 1924, sillä asukkaat vaativat mukavuuksien lisäämistä. Siksi oli rakennettava vesi- ja viemärijohtoja, teitä, koulutalo ja kunnalliskoti. Dollarin kurssin kohotessa lainan hoitokulut kohosivat alkuaan arvioitua paljon suuremmiksi. Myös 1930–1931 rakennetut vesijohdot ja viemärit vaikuttivat talouden kiristymiseen. Vaikeimpana pula-aikana 1933 velkojen korot ja takaisinmaksut muodostivat neljäsosan kauppalan menoista. Vuonna 1945 niiden osuus oli enää 1/14 osa menojen kokonaissummasta.


title: Haaga (kauppala)

text: Jo Haagan huvilayhdyskunta yritti parhaansa mukaan huolehtia teiden kunnossapidosta. Kauppalaksi muututtaessa teiden ja polkujen pääosa oli vielä syysrapakkojen aikana surkeassa kunnossa. Vuonna 1923 asetettiin tielautakunta ratkomaan tiepulmia, ja vuodesta 1934 lähtien kauppalanhallitus huolehti tieasioista.


title: Haaga (kauppala)

text: Valtuusto myönsi tietöitä varten huomattavia summia. Vuonna 1924 otetulla obligaatiolainalla hankittiin muun muassa höyryjyrä ja sähköllä käyvä kivenmurskain. Tietöitä tehtiin myös hätäaputöinä vuodesta 1927 lähtien. Vuonna 1938 valtuusto päätti lainavaroilla asfaltoida Asematien (nyk. Kauppalantien) koko sen pituudelta. Teiden ja katujen nimet sekä tonttien numerot valtuusto hyväksyi ja valtioneuvosto vahvisti 1928.


title: Haaga (kauppala)

text: Vesi- ja viemärijohtojen rakentaminen oli sitkeä pulma, joka edistyi sangen hitaasti. M. G. Stenius Oy omisti rautatien pohjoispuolella pumppulaitoksen, joka aloitti vedentoimituksen kesällä 1928. Johtoverkostoa rakennettiin yhtiön ja kauppalan yhteistyönä. Valtuusto halusi, että vallitsevan työttömyyden vuoksi rakennustöihin oli mahdollisimman paljon käytettävä työttömiä haagalaisia.


title: Haaga (kauppala)

text: Vuonna 1945 vesijohtoverkoston yhteispituus oli 7 197 metriä, josta kauppalan osuus oli 3 477 m. Johtoja pitkin tulevaa vettä käytettiin kauppalassa melko vähän, sillä monet asukkaat ottivat veden pihoilla olevista kaivoista. Viemärijohtoverkostoa rakennettiin vesijohtoja vähemmän. Viemärien puuttuessa monet haagalaiset joutuivat kantamaan kaiken likaveden ulos, ja he käyttivät vettä siksi hyvin säästeliäästi.


title: Haaga (kauppala)

text: Haaga sai sähkövalon syyskesällä 1918. Haagan sähkölaitos osti aluksi virtansa M. G. Stenius Oy:n muuntajasta Meilahdesta. Sopimus kuitenkin irtisanottiin, ja sähköä alettiin ostaa Gottfr. Strömbergin Sähköosakeyhtiöltä. Vuodesta 1929 lähtien sähkö ostettiin Helsingin kaupungin sähkölaitokselta kolmivaiheisena virtana 150 kVA:n teholla kauppalan omaan sähköverkostoon. Kauppala myös myi sähköä osiin Munkkiniemen yhdyskuntaa ja Pitäjänmäkeä.


title: Haaga (kauppala)

text: Sähkölaitoksen henkilökuntaan kuuluivat isännöitsijä, asentaja, konttoriapulainen ja rahastaja. Isännöitsijä hoiti myös puhelinlaitoksen asiat. Yhdyskunnassa oli Helsingin Puhelinyhdistyksen keskus, jonka yhdyskunta osti 1914 ja antoi sille nimen Haagan keskus. Puhelinkeskus toimi kauppalan teknisten laitosten osana. Puhelinlaitos siirtyi vuoden 1929 alussa uudelleen Helsingin Puhelinyhdistyksen haltuun ja laitos automatisoitiin samana vuonna.


title: Haaga (kauppala)

text: Postiliikenne kasvoi vuosi vuodelta. Postitoimisto sijaitsi huvilassa numero 34 Asematien varrella ja siitä käytettiin nimeä Huopalahden postitoimisto. Postitoimiston ja rautatieaseman nimien muuttamista Huopalahdesta Haagaksi yritettiin 1923 ja 1934, mutta yritykset eivät johtaneet tuloksiin.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagan terveydenhoitojärjestys laadittiin 1916. Lainsäädännön muuttuminen teki sen uusimisen välttämättömäksi. Työn suoritti kauppalanhallitus, ja maaherra vahvisti 1933 uuden terveydenhoito-ohjesäännön ja terveydenhoitolautakunnan ohjesäännön. Näin säädettiin yksityiskohtaisesti, miten elintarvikkeiden, juomien ja nautintoaineiden kauppa oli järjestettävä. Määräyksin säännösteltiin myös terveydellisiä oloja ravintoloissa, kahviloissa, hotelleissa, matkustajakodeissa, kouluissa, partureissa, käherrysliikkeissä, pesu- ja silityslaitoksissa sekä tehtaissa.


title: Haaga (kauppala)

text: Vuonna 1925 aloitti kauppalassa asuva Harald Schwela työnsä kauppalan lääkärinä, ja kesällä 1928 perustettiin kiertävän sairaanhoitajan toimi. Hänen tuli antaa apua ja neuvoja sairaustapauksissa sekä levittää terveysvalistusta. Kätilön virka lakkautettiin, koska Haagan äidit mieluummin käyttivät Helsingin naistenklinikoiden ja yksityisten synnytyslaitosten palveluja. Terveysolojen edistämiseksi kauppala palkkasi puhtaanapitomiehen, joka kuljetti yksityistalojen jätteet pois. Kauppalalta saadun palkan lisäksi hän peri talonomistajilta maksun jokaisesta poisviedystä kuormasta.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppala avusti myös Kenraali Mannerheimin lastensuojeluliiton terveysasemaa, jonka hoitajana toimi terveyssisar. Omaa sairaalaa kauppalalla ei ollut. Kun kulkutautipotilaita oli niin paljon, etteivät he mahtuneet Helsingin sairaaloihin, vuokrattiin huoneisto sairastupaa varten. Sitä hoiti tilapäinen henkilökunta. Mielisairaat hoidettiin Kellokosken piirimielisairaalassa. Haagan ensimmäinen apteekkari Axel Fonselius aloitti lääkkeiden myynnin 1938.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalan köyhäinhoitolautakunta muodostettiin 1923, ja se laati heti köyhäinhoito-ohjesäännön, jonka kauppalanvaltuusto hyväksyi ja maaherra vahvisti samana vuonna. Valtuusto päätti samalla perustaa asiamiehen ja lastenhuollon tarkastajan toimet. Lisäksi lautakunnan palveluksessa oli naispuolinen kodissakävijä, joka teki käytännön kenttätyötä. Vuonna 1936 lautakunnan nimi muutettiin huoltolautakunnaksi. Köyhäinhoitoa saaneista henkilöistä laitoksissa hoidettiin vuosittain 20–40 henkilöä, ja yksityiskodeissa hoidettuja lapsia oli vuosittain 10–40.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagaan ei rakennettu omaa kunnalliskotia, vaikka sellaista suunniteltiinkin. Sen sijaan neuvoteltiin naapurikuntien kanssa yhteistoiminnasta tällä alalla. Neuvottelut Oulunkylän kunnan kanssa eivät johtaneet tuloksiin. Sen sijaan Haaga sopi 1929 Hyvinkään kauppalan kanssa, että Hyvinkään kunnalliskotiin voitiin sijoittaa viisi laitoshoitoa tarvitsevaa hoidokkia.


title: Haaga (kauppala)

text: Myös työttömyyttä kauppala yritti kykyjensä mukaan lievittää. Vuodesta 1929 lähtien Haagassa toimi työttömyyskomitea, ja sitä seurasi työttömyyslautakunta, jonka tehtävät 1937 siirrettiin huoltolautakunnalle. Pula-aikana kauppalan työttömien lukumäärä kohosi varsin huomattavaksi. Vuosina 1930–1934 työttömänä oli 36–103 henkilöä kuukaudesta riippuen. Kauppala joutui käyttämään melkoisia määrärahoja hätäaputöihin. Työttömät sijoitettiin pääasiassa kauppalan kivenmurskaus- ja tietöihin, mutta heitä oli myös Jorvaksentien ja Malmin lentokentän rakennustöissä. Lisäksi Haagan vesi- ja viemärijohdot rakennettiin pääosin työttömyystöinä.


title: Haaga (kauppala)

text: Köyhäinhoidon lisäksi oli muuta kunnallista huoltotyötä, joka kohdistui erityisesti lastensuojeluun, irtolaisiin ja alkoholisteihin. Lokakuussa 1928 kunnan tukema "Koteja kodittomille lapsille" -yhdistys avasi lasten vastaanottokodin. Lasten raittiustyötä varten kauppalassa toimi kaksi yhdistystä: "Haagan sosialidemokraattinen lasten raittiusosasto Toive" ja puolueeton "Toivon Liitto".


title: Haaga (kauppala)

text: Jo ensimmäiset huvilanomistajat perustivat 1904 vapaaehtoisen palokunnan, joka sai nimen Lill-Hoplaks FBK (Pikku Huopalahden VPK). Melko usein sattuneet tulipalot toivat sille suuren kansansuosion. Vasta 1916 sattui niin, ettei palokuntaa kertaakaan hälytetty vuoden aikana.


title: Haaga (kauppala)

text: Maaherra vahvisti 1915 Haagan taajaväkisen yhdyskunnan palojärjestyksen, joka oli voimassa myös kauppalaksi tulon jälkeen. Palojärjestys uudistettiin 1936. Palotarkastukset suoritti aluksi palolautakunta ja uuden palojärjestyksen aikana palotarkastuslautakunta, johon kuuluivat palopäällikkö, nuohooja ja yksi jäsen. Kauppalan ensimmäiseksi sivutoimiseksi palopäälliköksi valittiin 1936 asentaja Rönnqvist. Häntä seurasi 1944 työnjohtaja Gustaf Winkler.


title: Haaga (kauppala)

text: Palokunta otti 1919 nimekseen Haga Frivilliga Brandkår. Suomenkielisen nimensä Haagan VPK se otti käyttöön vasta 1974. Miesvahvuus 1936 oli 57 miestä, ja heidät hälytettiin sähkösireenillä. Palokunnalla oli neljä ruiskua: pyörillä varustettu Flander-moottoriruisku, kannettava Esa 3 -moottoriruisku, käsivoimaruisku ja vesisäiliöllä varustettu ruiskuauto, jonka kauppala omisti vaikka se olikin VPK:n käytössä. Palokunnalla oli myös oma kalustovarikko.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagan heikko järjestys huolestutti kauppalan johtoa. Varsinkin kauppalan alkuvuosina asukkaat valittivat usein, että yleistä järjestystä häirittiin ja hyviä tapoja loukattiin rautatieasemalla ja teillä. Järjestyksen ylläpitäjiä oli kauppalassa monen mielestä liian vähän. Kauppalassa yritettiin muun muassa Haagan liittämistä Helsingin poliisilaitoksen alaisuuteen, mutta yritys ei johtanut tuloksiin.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppala olisi tarvinnut uuden tehokkaan poliisijärjestyksen, sillä Haagassa noudatettiin läänin kuvernöörin 1916 vahvistamaa Haagan taajaväkisen yhdyskunnan järjestyssääntöä. Vuonna 1933 valtuusto teki aloitteen järjestyssäännön uudistamisesta, mutta se raukesi kesällä 1936, kun alettiin odottaa Haagan liittämistä Helsinkiin.


title: Haaga (kauppala)

text: Liikennekulttuurin edistämiseksi hyväksyttiin 1924 erityinen järjestyssääntö polkupyörällä ajoa varten kauppalan teillä. Yhä useammat ja yhä nopeammat autot puolestaan pelottivat pyöräilijöitä ja jalankulkijoita. Maaherra päätti maaliskuussa 1939 valtuuston pyynnöstä, että ajonopeus kauppalassa sai olla korkeintaan 50 kilometriä tunnissa. Helsinki–Turku-maantiellä suurin sallittu nopeus oli kuitenkin 70 km/h.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagalla oli erinomaiset liikenneyhteydet varsinkin pääkaupunkiin. Junat kulkivat tiheään ja Helsinki–Turku-maantie oli leveä valtaväylä. Vuonna 1912 rautatien pysäkkialuetta laajennettiin huomattavasti. Kasvava maantieliikenne johdettiin rautatien alitse kahden tunnelin kautta 1921. Huopalahden pysäkistä muodostettiin 1920 kolmannen luokan asema, jonka ensimmäisenä asemapäällikkönä toimi W. Poppius.


title: Haaga (kauppala)

text: Yksiraiteinen sähköraitiotie aloitti liikenteen Haagan ja Helsingin välillä 1914. Suoraan Haagaan menevät vaunut lähtivät aluksi Ylioppilastalolta 20 minuutin välein, myöhemmin niiden lähtöpaikaksi tuli kauppatori. Haagassa päätepysäkki sijaitsi lähellä paikkaa, jossa rantarata nykyisin ylittää Hämeenlinnanväylän. Vuonna 1927 Haagan raitiotie myytiin Helsingin Raitiotie- ja Omnibus Osakeyhtiölle. Numeron asemesta linjan tunnuksena käytettiin H-kirjainta vuoteen 1953 saakka, jolloin linja lopetettiin..


title: Haaga (kauppala)

text: Linja-autoliikennettä kokeiltiin jo keväällä 1907, jolloin AB Automobil OY osti auton. Autotekniikan kehittymättömyyden vuoksi kokeilu ei onnistunut, vaan liikenne loppui samana vuonna. Auto myytiin Stockmannille, joka muutti sen kuorma-autoksi. Vasta syksyllä 1924 omnibusauto Kuriiri aloitti liikenteen Helsingin rautatieaseman ja Huopalahden aseman välillä.


title: Haaga (kauppala)

text: Pitkä matka Haagan ja Helsingin pitäjän kirkonkylän välillä vaikeutti yhteydenpitoa sen kirkkoon. Siksi monet Helsingistä Haagaan muuttaneet huvila-asukkaat pysyivät pääkaupungin kirjoissa ja kävivät siellä kirkossa. Vuonna 1917 muodostettiin Huopalahden kirkkoherrakunta, johon Haagan lisäksi kuuluivat Munkkiniemi ja Lauttasaari. Itsenäiseksi seurakunnaksi omine kirjanpitoineen se tuli 1921.


title: Haaga (kauppala)

text: Jo vuodesta 1914 lähtien oli Haagassa ollut rukoushuone, jossa saarnaajat pitivät rukoushetkiä. Vuonna 1917 vuokrattiin jumalanpalvelushuoneistoksi suomalaisen kansakoulun suuri juhlasali. Kansakoulu toimi nuorisoseuran taloksi rakennetussa Suomalaisuuden pirtissä. Seurakunta osti 1908 rakennetun talon, josta oli tarkoitus tehdä kirkko, ja korjasi rakennusta 1928 arkkitehti Albert Nybergin laatimien piirustusten mukaan. Nybergin piirtämä on myös 1932 rakennettu kellotapuli. Rakennus ei kuitenkaan puutteidensa vuoksi kelvannut kirkoksi, joten vuonna 1942 sitä korjattiin arkkitehti Toivo Paatelan piirustusten mukaan, ja se vihittiin Huopalahden kirkoksi 16. toukokuuta 1942. Vuoden 1974 korjauksen suunnitteli arkkitehti Mirja Castrén.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagan sankaripuistossa on oma sankarihautausmaa, jonne haagalaiset kaatuneet on haudattu.


title: Haaga (kauppala)

text: Munkkiniemen ruotsalainen kansakoulu aloitti toimintansa 1897, mutta se oli kahden kilometrin päässä Haagasta. Syksyllä 1906 Haagaan perustettiin Helsingin ylläpitämä alakansakoulu, jota myös Haagan lapset saivat käydä. Samana vuonna aloitti Haagassa yksityinen suomalainen kansakoulu. Se toimi vuokratiloissa kunnes se 1928 sai oman talon osoitteeseen Steniuksentie 22. Syksyllä 1915 avattiin ruotsalainen pientenlastenkoulu.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppala jaettiin kahteen koulupiiriin, jotka kumpikin käsittivät kauppalan koko alueen. Toinen oli suomenkielinen ja toinen ruotsinkielinen. Kauppalassa oli kuitenkin vain yksi koulutalo, jota molemmat kieliryhmät käyttivät. Koulussa oli kuusi luokkahuonetta, kahdeksan opettajaa, vahtimestari ja lämmittäjä.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagan kulttuuriyhdistykset perustivat yksityiskirjastoja, jotka olivat yhdistysten jäsenten käytössä. Myös kouluilla oli opettaja- ja oppilaskirjastoja, jotka palvelivat sitä osaa haagalaisista. Kunnallinen kirjasto kauppalaan saatiin vasta 1945 ja se sijoitettiin seurakuntataloon.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalan talousarviossa oli vuosittain määräraha urheilutoimintaa varten. Urheilulautakunnan tehtävänä oli valvoa urheilukentän, kelkkamäkien ja luistinradan kuntoa. Vuonna 1924 kauppalaan perustettiin Huopalahden Hurjat -niminen yhdistys, joka liittyi Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon. Suomenkielisillä oli yhdistyksessä enemmistö, mutta myös ruotsinkielisiä osallistui sen toimintaan. Työväenyhdistystä lähellä olevat piirit perustivat 1927 urheiluseura Haagan Hakan. Haagassa toimi myös porvarillinen ruotsinkielinen Haga idrottsklubb -niminen yhdistys.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalan talousarvioon otettiin monen kansalaisryhmän vastustuksesta huolimatta säännöllisesti määräraha Haagan suojeluskuntaa ja Haagan Lotta Svärdiä varten. Paikallispäälliköiden johdolla suojeluskunnan jäsenet opettelivat harjoitustilaisuuksissaan aseiden käyttöä sekä sotilaallisia ja urheilullisia taitoja. Tärkeä osa toimintaa olivat erilaiset juhlat ja muut seurustelutilaisuudet. Molemmat järjestöt lakkautettiin toisen maailmansodan jälkeen.


title: Haaga (kauppala)

text: Suurteollisuutta Haagassa ei ollut, ja kauppalanvaltuusto hylkäsi anomukset suurtehtaiden rakentamiseksi. Kauppalan alkuaikoihin saakka sen länsiosassa toimi turvepehkutehdas, joka nosti, kuivasi ja paalasi turvetta. Vuonna 1925 sen puinen tehdasrakennus tuhoutui perustuksiaan myöten petrolimoottorin aiheuttamassa tulipalossa. Tehdasta ei rakennettu uudelleen, vaan yhtiö lopetti toimintansa.


title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalan suurimpiin yrityksiin kuului kauppias Eemeli Palotien lautatarha. Sen suuri puutavaravarasto tuhoutui 1941 tulipalossa, ja kun Palotie seuraavana vuonna kuoli, lopetti liike toimintansa. Huopalahden nahkatehdas paloi osittain 1919 ja uudelleen lokakuussa 1926. Tiilestä rakennettu osa säilyi ja tehdas jatkoi toimintaansa vuoteen 1929 saakka. Kauppala osti tehdasrakennuksen ja perusti paikalle lihantarkastusaseman.


title: Haaga (kauppala)

text: Muita yrityksiä olivat Suomen Painoväritehdas ja E. A. Winklerin läkki- ja peltisepänliike, joka valmisti purkkeja ja pakkauksia. Werner Fohströmin saippuatehdas lopetti toimintansa 1936. Parketteja valmisti A. M. Johanssonin puusepäntehdas ja makkaraa J. A. Salmisen makkaratehdas. Raitiolinjan itäpuolella toimi paperitulitikkuja valmistava Helsingin Tulitikkutehdas, jonka tehdasrakennus rakennettiin uudelleen 1922 sattuneen tulipalon jälkeen. Suomen Puhallintehdas siirtyi 1936 Tapanilaan, ja sen tilalle tuli Helsingin Mattotehdas, joka valmisti kookosmattoja ja sodan jälkeen paperimattoja. Jousimiehentie 16:ssa toimi Jäger Filmi, joka oli kauppalan suurimpia sähkönkuluttajia.


title: Haaga (kauppala)

text: C. T. Wardilla oli enimmillään 27 kasvihuonetta, joissa kasvatettiin ruusuja, neilikoita, begonioita ja hortensioita. Edv. Steniuksen kasvihuoneet osti 1932 pidetyssä pakkohuutokaupassa Juho Jännes. Puutarhan nimenä oli Männistön kukkatarha. Sodan aikana siellä viljeltiin tomaatteja ja vihanneksia. Muut Haagan puutarhaliikkeet olivat pienempiä.


title: Haaga (kauppala)

text: Alkoholiliikkeen myymälä avattiin 1932 Asematie neljässä. Liikemies A. Taiminen perusti Haagan ensimmäisen elokuvateatterin 1924. Kino Haaga toimi vain vuoteen 1926 asti. Seuraava elokuvateatteri avattiin 1936 nimellä Haagan Kit-Cat.


title: Haaga (kauppala)

text: Helsingin nopea kasvu 1900-luvun alussa sai kaupungin johdon oivaltamaan, ettei tila riitä kasvavalle väestölle. Ensimmäisten esikaupunkiliitosten jälkeen seuraava pitkä askel tapahtui 1920, jolloin kaupunginvaltuusto asetti viisijäsenisen valtuuskunnan selvittämään asiaa. Vuonna 1928 valtioneuvosto määräsi selvitysmies Yrjö Harvian käsittelemään alueliitoksia. Hänen laaja mietintönsä julkaistiin 1936.


title: Haaga (kauppala)

text: Haaga sijaitsi tulevaksi Suur-Helsingiksi kaavaillun alueen rajojen sisäpuolella. Harvia ehdotti, että kauppala kokonaisuudessaan yhdistettäisiin kaupunkiin. Tärkein perustelu oli se, ettei kaupungin länsipuolisia alueita voitu tyydyttävästi järjestellä, jos kauppala jäisi itsenäiseksi kunnaksi. Toinen tärkeä perustelu oli Haagan melko heikko taloudellinen tilanne.


title: Haaga (kauppala)

text: Haagalaiset olivat jo tottuneet ajatukseen, että itsenäisyys jossain vaiheessa menetetään. Tiukassa taloustilanteessa laadittu Haagan lausunto liitosehdotuksesta oli liitosta puoltava, vaikka se sisälsikin varauksia. Liitos oli tarkoitus tehdä 1941, mutta sota tuli väliin. Ratkaisu tapahtui 5. lokakuuta 1944, jolloin valtioneuvosto päätti kauppalan lakkauttamisesta ja liittämisestä Helsinkiin vuoden 1946 alusta lukien.


title: Juhla

text: Juhla on jonkin kunniaksi tai muistoksi vietettävä aika eli merkkipäivä tai muusta syystä arkisesta poikkeava tilaisuus eli juhlatilaisuus. Suomen kielessä juhla tarkoittaa toisaalta virallisia ja perinteisiä kalenterivuoden juhlia, mutta toisaalta myös satunnaisempaa hauskanpitoa. Etymologisesti sana juhla on germaanista juurta.


title: Vokooderi

text: Vokooderi (, nimi peräisin englannin kielen sanoista "voice coder") on puheen analysoija ja syntetisaattori. Se kehitettiin alun perin 1930-luvulla televiestintälaitteiden puheenkoodauslaitteeksi puheen siirtoa varten. Sen pääasiallinen käyttötapana tässä tarkoituksessa on ollut radioviestinnän suojaaminen, jossa puhe täytyy digitoida, salakoodata ja lähettää se kapeaa kaistanleveyttä käyttävää kanavaa pitkin.


title: Vokooderi

text: Nykyään vokooderia käytetään erityisen paljon elektronisen musiikin luonnissa. Tässä tarkoituksessa sitä yleensä käytetään prosessoimaan kitaroiden ja syntetisaattoreiden ääniä, jotka vokooderi saa kuulostamaan "puhuvalta" kitaralta ja syntetisaattorilta. Vokoodereita käytetään myös robottimaisten puheäänten luontiin.


title: Vokooderi

text: Ihmisen ääni koostuu äänijänteiden liikuttaman ääniraon avautumisesta ja sulkeutumisesta syntyvistä äänistä. Näin syntyy ajoittaisia ääniaaltoja. Tämän jälkeen nenä ja kurkku vielä suodattavat ääntä tuottaen kontrolloidulla tavalla eroavaisuuksia sen harmoniseen sisältöön luoden näin erilaisia puheessa käytettyjä äänteitä. (On myös olemassa soinnittomaksi kutsuttuja äänteitä, joita ei pysty muokkaamaan suulla.)


title: Vokooderi

text: Vokooderi analysoi puheäänen spektriä ja jakaa sen elektronisten kaistanpäästösuotimien avulla joukkoon ennalta määrättyjä taajuuskaistoja, joihin kuhunkin osuvan tehon se mittaa. Näiden tulosten avulla ääni voidaan kuvata sarjana numeroita, jotka esittävät kunkin kaistan sisältämää tehoa eri ajan hetkillä. Tässä numeroiksi muokkaamisen prosessissa vokooderi pakkaa hyvin tehokkaasti puheesta tallentuvan tiedon. Tämän jälkeen vokooderi tekee saman prosessin käänteisesti eli generoi kohinageneraattorin ja kaistanpäästösuodattimien avulla signaalin, jonka spektrin voimakkuudet kullakin taajuuskaistalla vastaavat alkuperäistä signaalia. Koska alkuperäisestä puheinformaatiosta kuitenkin on tallennettu suhteellisen vähän tietoa näin rekonstruoitu puhesignaali ei kovinkaan tarkkaan vastaa alkuperäistä vaan pikemminkin muistuttaa sitä.


title: Vokooderi

text: Elektronisen musiikin pioneerit Wendy Carlos ja Robert Moog loivat 1970-luvulla kenties ensimmäisen muusikoille suunnatun vokooderin. 10-kaistaista laitetta kutsuttiin aluksi spektrikoodaaja-purkajaksi ja myöhemmin se sai nimensä vokooderi. Perustaajuudet tulivat Carlosin Moog-syntetisaattorista, jota ohjattiin mikrofonin signaalilla. 10-kaistaisen laitteen ulosanti oli jotakuinkin ymmärrettävää, mutta vain, jos puhetta painotettiin selvästi.


title: Vokooderi

text: Talkbox- l. voicebox-laitteella muokattu soitinääni kuulostaa melko samanlaiselta kuin vocoderilla tuotettu ääni, mutta kyseessä on eri toimintaperiaate. Muun muassa Zapp-yhtyeen vocoder-lauluosuuksilta kuulostavat äänet on tuotettu talkboxilla.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Jyväskylän Lyseon lukio on vanhin suomenkielinen oppikoulu.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Koulu perustettiin 1. lokakuuta 1858, ja suurimman osan historiastaan se on toiminut Jyväskylän keskustassa Yliopistonkadulla sijaitsevassa vuonna 1902 valmistuneessa Lyseo-rakennuksessa. Helmikuussa 2012 Jyväskylän kaupunginhallitus päätti kuitenkin poistaa vanhan Lyseo-rakennuksen koulukäytöstä.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Jyväskylän koulutuskuntayhtymän toteuttaman lukioverkkouudistuksen myötä Lyseon lukio yhdistyi vuoden 2015 alussa Sepän- ja Tikkakosken lukioiden kanssa uudeksi 1 200 oppilaan Jyväskylän Lyseon lukioksi.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Jyväskylän koulutuskuntayhtymän organisaatio- ja nimiuudistuksen myötä Lyseon lukio ollut osa Gradia-lukioita 1.1.2018 alkaen.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Jyväskylän Lyseon lukiossa toimii myös kansainvälinen IB-linja.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Jyväskylän Lyseon historiaan voi perehtyä siitä kirjoitettujen lukuisten kirjojen parissa tai koulun omassa museossa, joka avattiin 1979 vanhan rakennuksen peruskorjauksen ja entisöinnin yhteydessä pohjakerrokseen.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Koulu perustettiin keisarillisella päätöksellä Jyväskylän yläalkeiskoulun nimellä 1. lokakuuta 1858. Aloitteen perustamisesta teki piirilääkäri Wolmar Schildt.Ennen omaa Lyseo rakennustaan koulu toimi henkikirjoittaja Rönnebergin, apteekkari Enckellin ja rehtori Pesoniuksen taloissa (koulu toimi myös niin sanotussa Willgrenin talossa kesken Enckellin isännöinnin). S. Gripenbergin ja W. Polon suunnittelema Lyseo-rakennus valmistui 1902. Aikalaisarkkitehdit kuvasivat rakennustyyliä maurilais-tudorilaiseksi. Vuonna 1959 rakennus sai lisäsiiven.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Lyseo-rakennus kamppaili viimeiset vuotensa koulukäytössä sisäilma- ja homeongelmien kanssa. Vuoden 2014 alussa päivälinjan toiminta siirtyi väistötiloihin Viitaniemeen ja vuonna 2017 Harjulle.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Koulun sinetin tunnus on Eos, joka komeili myös entisten oppilaiden yhdistyksen, Jylyn, satavuotisjuhliin 1958 laatimassa lipussa. Vuonna 1993 Jyly uusi lipun. Jyväskylän Lyseota kävi muun muassa arkkitehti Alvar Aalto. Hän itse nosti leikillään lyseon kuuluisimmaksi oppilaaksi alaluokkien luokkatoverinsa Toivaisen, joka lähti merille ja väitti edenneensä Fidžisaarilla kuninkaaksi ja jumalaksi. Muita tunnettuja koulun oppilaita ovat olleet Terijoen hallituksen pääministeri Otto Wille Kuusinen ja pesäpallon kehittäjä Lauri "Tahko" Pihkala. Ensimmäinen pesäpallo-ottelu pelattiin Lyseon pihalla. Myös kenraali Taavetti Laatikainen ja meteorologi Matti Huutonen ovat lyseosta valmistuneita.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Erityisesti vuonna 1892 lyseon 1. luokalla aloittaneet ja vuonna 1900 ylioppilaaksi tulleet oppilaat ovat Suomen poliittisessa historiassa merkittävä joukko. Koko 8-vuotisen koulutaipaleen kävi yhdessä vain 5 oppilasta, Edvard Gylling, Johannes Jääskeläinen, Martti Kovero, Otto Wille Kuusinen ja Matti Rossi. Heistä neljä ensimmäistä olivat vuonna 1905 perustamassa Ylioppilaiden Sosialidemokraattista Yhdistystä. Tällä luokalla oli pari vuotta myös Sulo Wuolijoki.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Kirjailija ja reaalifantasia-termin luoja Pasi Ilmari Jääskeläinen opettaa lyseossa äidinkieltä ja kirjallisuutta. Runoilija Einari Kovero toimi aikoinaan koulun suomenkielen opettajana. Kansalaisaktivisti, maakuntaliiton johtaja Erkki Vasama toimi lyseon lehtorina 1960–1975.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Alumniyhdistys Jyväskylän lyseon entisten oppilaiden yhdistys Jyly ry. on perustettu 1945.


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Jyväskylän Lyseon lukio tarjoaa kurssitarjottimillaan ja niiden ulkopuolella erittäin paljon taito- ja taideaineiden kursseja sekä projekteja. Osittain taito- ja taideaineet on integroitu. Jaksoittain ilmestyy oppilaskunnan lehti nimeltä "Osmopolitan".


title: Jyväskylän Lyseon lukio

text: Lyseolla on useita ystävyyskouluja ympäri maailmaa. Koulun kenties näkyvin projekti, Rytminvaihtoa-projekti, liittyy Burkina Fason pääkaupungissa Ouagadougoussa sijaitsevaan Wend Manegda -kumppanuuskouluun. Vuonna 2007 projekti sai Jyväskylän kaupungin Hyvä Kansainvälistyjä -palkinnon, joka jaettiin tuolloin ensimmäistä kertaa. Lyseo on osallistunut myös muun muassa CERN- ja EU:n Comenius-projektiin. Ensiksi mainittu on sisältänyt tutkimuksia ja matkoja CERN:iin, toista on toteutettu Ranskan ystävyyskoululaisten kanssa.


title: Autechre

text: Autechre on brittiläinen, Warp Recordsille levyttävä elektronisen musiikin yhtye, jonka perustivat vuonna 1987 kaksi ystävystä, Rob Brown ja Sean Booth. Heidän musiikkinsa katsotaan ottavan vaikutteita IDM:stä ja ambientista, mutta he eivät itse myönnä kuuluvansa mihinkään tiettyihin genreihin.


title: Morihei Ueshiba

text: Morihei Ueshiba (, 14. joulukuuta 1883, Tanabe, Japani – 26. huhtikuuta 1969) oli japanilainen taistelulajien opettaja ja kehittäjä.


title: Morihei Ueshiba

text: Ueshiba harrasti useita eri taistelulajeja jo nuoresta iästä lähtien. Näihin kuuluivat mm. jujutsu-tyylit tenjin shin’yō -ryū ja Gotō-ha Yagyū shingan -ryū, judo sekä daitō-ryū aikijūjutsu. Näistä jälkimmäistä Ueshiba harjoitteli pisimpään, ja hänen opettajansa lajissa oli Sōkaku Takeda. Daitō-ryūn harjoittelu kesti vuodesta 1915 aina 1930-luvulle. Ueshiba oli yksi Takedan etevimmistä oppilaista.


title: Morihei Ueshiba

text: Morihei Ueshiba toimi aluksi daitō-ryū-opettajana ja vasta myöhemmin perusti oman lajinsa, aikidon, ja etääntyi omasta opettajastaan. Aikidon suurimmat vaikutteet ovat tulleet teknisesti daitō-ryū aikijūjutsusta ja elämänkatsomuksen puolella ōmoto-kyō-šintolaisuudesta. Vuosien varrella Ueshiba opetti useita tuhansia oppilaita. Myöhemmässä vaiheessa hän opetti etenkin Tokiossa sijaitsevalla Kōbukan–dojolla (myöh. Aikikai honbu dōjō) ja Iwamassa, jossa hän vietti vanhuutensa vuodet yhä aktiivisesti harjoitellen ja opettaen.


title: Morihei Ueshiba

text: Morihei Ueshiba ei juurikaan matkustellut Japanin ulkopuolella. Eräänä poikkeuksena tähän oli vierailu Havaijille vuonna 1961. Morihei Ueshiba kuoli maksasyöpään 26. huhtikuuta 1969. Ueshiban perintönä on aikidon humaani filosofia, jossa taistelutaitoa ei nähdä vastustajan nujertamisen vaan henkilökohtaisen kasvun ja rauhan edistämisen välineenä.


title: Moriteru Ueshiba

text: Moriteru Ueshiba (, s. 1951) on Kisshōmaru Ueshiban toinen poika ja Aikikai-aikidon nykyinen johtohahmo. Moriteru Ueshiba on harjoitellut useiden aikido-opettajien alaisuudessa, mutta etenkin hänen isänsä vaikutus on ollut vahva. Hänet nimitettiin vuonna 1986 Aikikai Hombu Dōjōn dōjō-chōksi eli johtajaksi. Isänsä kuoleman jälkeen hänet nimitettiin aikidon kolmanneksi dōshuksi eli ’tien vartijaksi’ tammikuussa 1999.


title: Moriteru Ueshiba

text: Moriteru Ueshiba kiertää eri puolilla maailmaa pitämässä harjoitusleirejä sekä pitämässä näytöksiä. Muutoin hän opettaa Aikikai Honbu Dōjōlla ja ohjaa sieltä käsin lajin kehitystä eri puolilla maailmaa. Moriteru Ueshiba on opiskellut taloutta Meijin yliopistossa, Tokiossa.


title: Roska päivässä -liike

text: Roska päivässä -liike () on vapaan toimittajan, sosiaalipsykologi Tuula-Maria Ahosen perustama arkipäiväisen aktiivisuuden muoto. Jäsenet pyrkivät keräämään päivittäin ainakin yhden roskan, yleensä omasta arkiympäristöstään. Lisäksi toivotaan, että jäsen rekrytoisi mukaan ainakin yhden uuden kannattajan. Psykologisena perusteluna toiminnalle on havainto, että siistiä ympäristöä ei roskata niin herkästi kuin valmiiksi sotkuista.


title: Roska päivässä -liike

text: Vuonna 2000 Helsingissä perustettu liike toimii kaikkialla Suomessa ja on saanut seuraajia ulkomailtakin. Jäsenmaksuja kevytrakenteinen liike ei kanna: toiminta on pitkälti kotisivujen, postituslistan ja julkisuuden varassa. Vapaaehtoisvoimin liikkeen kotisivut oli käännetty alkuvuonna 2008 jo 20 kielelle.


title: Roska päivässä -liike

text:
Roska päivässä -liike on valittu Vuoden Visioksi 2001. Liike on hyväksytty kansainväliseen ideapankkiin, johon on koottu sosiaalisia innovaatioita. Tulevaisuuden tutkimuksen seura on myöntänyt Roska päivässä -liikkeelle ja Tuula-Maria Ahoselle historiansa ensimmäisen Huomionosoitus-tunnustuksen.
Helsingin kaupungin vapaaehtoistyön neuvottelukunta myönsi Roska päivässä -liikkeelle myös vuoden 2007 vapaaehtoistyön kunniamaininnan.


title: Roska päivässä -liike

text: Liike haastoi äitienpäivän alla vuosina 2007 ja 2008 äidit, myös tulevat äidit ja isoäidit, keräämään äitienpäivän kunniaksi ainakin yhden roskan. Useat tunnetut vaikuttajaäidit ottivat haasteen vastaan.


title: Kisshōmaru Ueshiba

text: Kisshōmaru Ueshiba (, 27. kesäkuuta 1921 – 4. tammikuuta 1999) oli aikidon perustajan Morihei Ueshiban poika ja hänen työnsä jatkaja lajin johdossa.


title: Kisshōmaru Ueshiba

text: Kisshōmaru Ueshiba opiskeli taloustiedettä Wasedan yliopistossa ja aloitti vakavamielisen aikidon harjoittelun teini-ikäisenä. Vuonna 1942 hänestä tuli Kōbukan-dojon johtaja, kun hänen isänsä siirsi toimintansa painopisteen Iwamaan. Vuonna 1955 hän alkoi toimia päätoimisesti pelkästään aikidon parissa. Hän on myös kirjoittanut lukuisia suosittuja kirjoja aikidosta.


title: Kisshōmaru Ueshiba

text: Vuodesta 1964 alkaen Kisshōmaru Ueshiba matkusti aktiivisesti eri puolille maailmaa opettamassa aikidoa ja pitämässä näytöksiä. Hänen merkityksensä aikidon maailmanlaajuiseen leviämiseen sekä nykyiseen tekniikkarepertuaariin on erittäin suuri. Kisshōmarun katsotaan luoneen perustan nykyisenmuotoiselle tekniikkavalikoimalle. Lisäksi hänen korostamansa "ki no nagare" (virtaava tekniikka) -harjoittelutapa on lähes standardi useimmissa maailman aikidosaleissa.


title: Kisshōmaru Ueshiba

text: Morihei Ueshiban kuoltua 1969 Kisshōmaru nimettiin aikidon toiseksi dōshuksi eli ’tien vartijaksi’. Tässä tehtävässä hän toimi kuolemaansa asti. Hänen poikansa Moriteru Ueshiba jatkaa isänsä tehtäviä ja on lajin nykyinen dōshu.


title: Retrovirukset

text: Retrovirukset ovat kuorellisia viruksia, joiden genomi koostuu kahdesta yksijuosteisesta RNA-molekyylistä. Kun retrovirus infektoi isäntäsolun, viruksen oma käänteiskopioijaentsyymi valmistaa solussa viruksen RNA-koodia vastaavaa DNA:ta, joka kiinnittyy isäntäsolun perimään muuttuen provirukseksi.


title: Retrovirukset

text: Retroviruksien nimi ( ’takaperin’) johtuu juuri niiden omalaatuisesta kyvystä muodostaa DNA:ta RNA:n perusteella, kun yleisemmin eliökunnassa RNA syntyy transkriptiossa DNA-koodin perusteella. Käänteiskopioijaentsyymin löytämisestä myönnettiin Nobelin lääketieteen palkinto vuonna 1975.


title: Retrovirukset

text: Käänteiseen transkriptioon ei sisälly samaa oikaisulukua kuin normaaliin transkriptioon. Siksi retroviruksiin syntyy usein mutaatioita, minkä takia niitä vastaan on vaikeaa kehittää rokotteita. Esimerkiksi HIV on retrovirus.


title: Retrovirukset

text: Retrovirukset ovat eläinkunnassa varsin kauan tunnettuja ja laajalle levinneitä viruksia, jotka aiheuttavat monissa eläimissä kasvaimia. Kanoissa ja kissoissa niiden on todettu aiheuttavan leukemiaa, hiirissä rintasyöpää.


title: Retrovirukset

text: Ihmisiin tarttuvia retroviruksia ovat mm. kaksi eri leukemioihin liittyvää tyyppiä, HTLV-1 ja -2, sekä HIV.


title: Retrovirukset

text: Endogeenisten retrovirusten (ERV) perusteella voidaan nykyään päätellä eliöiden sukulaisuussuhteita. Simpanssilla ja ihmisellä on useita samoja endogeenisia retroviruksia.


title: Theodoros II Laskaris

text: Theodoros II Laskaris (1221–1258) oli Nikaian keisarikunnan hallitsija ja Bysantin keisari maanpaossa vuosina 1254–1258.


title: Theodoros II Laskaris

text: Hänet tunnetaan parhaiten kahdesta sotaretkestä, joiden yhteydessä hän valtasi Traakian bulgarialaisilta (1255–1256). Hän kuoli vuonna 1258 ja hänen 8-vuotiaasta pojastaan Johanneksesta tuli uusi keisari.


title: Dieselöljy

text:
Dieselöljy, lyhyemmin pelkästään diesel, joskus myös nafta, on kevyttä polttoöljyä eli kaasuöljyä, jota käytetään dieselmoottorien polttoaineena. Sitä on jalostettu hieman pidemmälle kuin lämmityspolttoöljyä rikki- ja hiukkaspäästöjen vähentämiseksi. Dieselin käytöstä syntyy hiilidioksidipäästöjä 2,6 kg/litra.
Moottorikäyttöön tarkoitetun dieselöljyn standardi on EN590, tiheys 0,80 kg/l (15 °C:ssa) ja sitä käytetään mm. raskaissa ajoneuvoissa.


title: Dieselöljy

text: Dieselöljyä on markkinoilla sekä kesä- että talvilaatuina. Talvilaatuisen dieselöljyn samepiste on alempi. Samepiste tarkoittaa lämpötilaa, jonka alittuessa dieselöljy muuttuu väriltään kirkkaasta sameaksi. Sameneminen johtuu dieselöljyn sisältämän parafiinin kiteytymisestä. Samepisteen alapuolella dieselöljy jäykistyy, jolloin se ei enää kulje polttoaineputkistossa.


title: Dieselöljy

text: Dieselöljyn biologinen korvike on biodiesel, jota voidaan valmistaa muun muassa rypsi-, rapsi- ja sinappiöljystä.


title: Dieselöljy

text: Dieselöljyyn sekoitetaan toisinaan petrolia, minkä väitetään aiheuttavan moottoririkkoja. Petrolia väitetään myös ilmastovaikutuksiltaan dieselöljyä saastuttavamaksi. On kehitteillä optisia laitteita, joilla jatkettu diesel paljastuu.


title: Dieselöljy

text: Laadut (samepiste / suodatettavuus):Suomessa dieseliä myyvät eniten seuraavat huoltoasemat:


title: Gnetales

text: Gnetales eli Gnetophytina on paljassiemenisten kasvien ryhmä, johon kuuluu kolme ulkomuodoltaan varsin vaihtelevaa kasviheimoa. Ryhmän kasvit eroavat kaikista muista paljassiemenisistä kasveista sisältämällä puuosassaan putkiloita. Putkilot ovat ominaisia koppisiemenisille, ja ryhmien on arveltu olevan läheistä sukua toisilleen.


title: Gnetales

text: Kasvien luokittelua kehittänyt Angiosperm Phylogeny Group luokittelee ryhmän lahkoksi Gnetales.


title: Gnetales

text: Perinteisemmissä luokituksissa ryhmä on muodostanut kokonaisen alakaaren Gnetophytina ja sen sisältämän luokan Gnetopsida, joka on jaettu kolmeen lahkoon. Kukin lahko sisältää vain yhden heimon ja jokainen heimo vain yhden suvun. Lajittelu ei ole täysin selvää, sillä lajit elävät hyvin eri puolilla maapalloa ja niiden keskinäisistä suhteista ei olla aivan varmoja.


title: Gnetales

text: Luumiokasvien (Gnetaceae) heimo sisältää vain luumioiden ("Gnetum") suvun. Luumiot ovat pääosin tropiikissa kasvavia puuvartisia köynnöksiä; tunnetuin laji malesianluumio ("Gnetum gnemon") on kuitenkin puu. Kasvien lehdet muistuttavat monien koppisiemenisten kasvien, kuten limoviikunan lehtiä.


title: Gnetales

text: Ikilehtikasvien (Welwitschiaceae) heimoon kuuluu vain ikilehtien ("Welwitschia") suku, johon kuuluu ainoastaan yksi laji ikilehti ("Welwitschia mirabilis"). Ikilehti kasvaa Namibin aavikolla. Se kasvattaa elinaikanaan vain kaksi suurta lehteä, jotka vähitellen kuolevat kärjistään ja muuttuvat liuskaisiksi.


title: Gnetales

text: Efedrakasvien (Ephedraceae) heimossa on vain yksi suku efedrat ("Ephedra"). Efedroilla on suomumaiset pienet lehdet pitkissä ja hennoissa varsissa. Niitä esiintyy monilla kuivilla seuduilla Välimeren ympäristössä, Keski- ja Kaakkois-Aasiassa, Pohjois-Amerikan lounaisosassa ja Etelä-Amerikassa aina Patagoniaan asti. Efedroja on käytetty yrtteinä, ja niiden vaikuttavalla ainesosalla, efedriinillä, on todettu suorituskykyä parantavia vaikutuksia.


title: Johannes IV Laskaris

text: Johannes IV Laskaris (1250–1305) oli Nikaian keisarikunnan hallitsija ja Bysantin keisari maanpaossa vuosina 1258–1261.


title: Johannes IV Laskaris

text: Hän oli vain 8-vuotias kun hänen isänsä Theodoros II Laskaris kuoli vuonna 1258. Hänen holhoojakseen valittiin Mikael Palaiologos joka myöhemmin antoi tehdä itsestään hallitsijakumppanin.


title: Johannes IV Laskaris

text: Kun Mikael valtasi takaisin Konstantinopolin vuonna 1261, käski hän sokaista Johanneksen jottei hän enää pystyisi hallitsemaan. Johannes vangittiin linnaan joka sijaitsi Marmaranmeren rannalla. Hän kuoli vuonna 1305. Johannes IV Laskaris oli viimeinen Laskaris-suvun keisareista.


title: Aikasarja-analyysi

text: Aikasarja-analyysi on tilastotieteen osa-alue.


title: Aikasarja-analyysi

text:
Aikasarja on tilastollista dataa, jossa havainnot ovat tyypillisesti mitattuna perättäisinä ajankohtina. Aikasarjoista voidaan tehdä päätelmiä aineiston taustalla vaikuttavista ilmiöistä, tai laatia ennusteita tulevista tapahtumista.
Tyypillisesti aikasarja-analyysiä sovelletaan esimerkiksi taloustieteissä.


title: Aikasarja-analyysi

text: Aikasarja voidaan hajottaa kahteen pääkomponenttiin: deterministiseen osaan ja satunnaisvaihteluun. Deterministinen osa voi koostua edelleen erilaisista komponenteista, kuten trendistä (usein lineaarinen tai eksponentiaalinen perusmuutos), kausivaihtelusta (vuoden sisäinen säännöllinen vaihtelu) ja suhdannevaihtelusta (vuosien välinen vaihtelusykli). Edellä mainittu pätee erityisesti taloudelliseen analysiin, mutta myös luonnonilmiöille on usein tyypillistä ainakin vuoden sisäinen säännöllinen vaihtelu.


title: Aikasarja-analyysi

text:
Jos aineisto koostuu kahden tai useamman muuttujan havainnoista, voidaan yhden sarjan vaihtelua yrittää selittää muiden sarjojen vaihteluilla. Tämä voi auttaa ymmärtämään paremmin kyseessä olevan aikasarjan mekanismia ja vaihtelun syitä.
Usein havaitulla aikasarjalla pyritään ennustamaan tulevia havaintoja. Aikasarja-analyysillä voidaan pyrkiä ennustamaan esimerkiksi yrityksen tulevan tilikauden myyntiä, raaka-aineiden hinnan kehitystä tai vaikka korkotason muutoksia.
Esimerkiksi teollisuudessa voidaan tuotantoprosessia kontrolloida aikasarjojen avulla. Aikaisempien havaintojen avulla voidaan esimerkiksi pyrkiä arvioimaan milloin tuotantoprosessi siirtyy tiettyjen tavoitealueiden ulkopuolelle ja laitteisto voidaan säätää ennalta ehkäisevästi.


title: Aikasarja-analyysi

text: Useimmat aikasarja-analyysin menetelmät vaativat normaalijakautuneen ja stationaarisen aikasarjan. Yksinkertaistettuna aikasarjaa voidaan kutsua stationaariseksi, jos sen tilastolliset ominaisuudet eivät riipu ajasta eli aikasarjan keskiarvo tai varianssi ei muutu systemaattisesti ajan kuluessa. Näiden vaatimusten vuoksi aikasarjaa joudutaan usein tekemään jonkinlaisia muunnoksia ennen varsinaista analysointia. Yleisimpiä muunnoksia ovat logaritmimuunnos, neliöjuurimuunnos sekä yleisemmin Box-Cox-muunnokset, josta edellä olevat ovat erityistapauksia.


title: Aikasarja-analyysi

text: Aikasarja-analyysin tavoitteena on yleensä löytää havaitun aikasarjan avulla satunnaisprosessin todennäköisyysjakauma tosin usein varsinaisen todennäköisyysjakauman sijaan tarkastellaan prosessin momentteja, kuten odotusarvoa ja autokovarianssifunktiota. Näiden selvittämiseksi havaittua aikasarjaa pyritään mallintamaan erilaisilla aikasarjamalleilla.


title: Aikasarja-analyysi

text: Yksinkertaisin aikasarjamalli on "puhdas satunnaisprosessi" (white noise), joka koostuu sarjasta riippumattomia ja samoinjakautuneita satunnaismuuttujia formula_1. Usein oletetaan lisäksi, että satunnaismuuttujat ovat normaalistijakautuneita parametrein formula_2. Puhdas satunnaisprosessi on usein pohjana monimutkaisempia malleja rakennettaessa.


title: Aikasarja-analyysi

text: Aikasarjamallia kutsutaan "satunnaiskuluksi" (tai satunnaiskävelyksi), jos formula_3, missä formula_4 on diskreetti satunnaisprosessi eli aikasarjan havainto formula_5 määräytyy edellisen havainnon ja satunnaisprosessin tuottaman luvun summana. Satunnaiskulkua voidaan käyttää esimerkiksi osakehintojen mallinnuksessa.


title: Aikasarja-analyysi

text: "Liukuvan keskiarvon" mallissa (moving average, MA) prosessin havainto formula_5 on painotettu summa edellisistä havainnoista, formula_7. MA-malleja voidaan käyttää esimerkiksi ekonometrian sovelluksissa. Usein erilaisiin talouden indikaattorilukuihin vaikuttaa jokin satunnainen tapahtuma, kuten lakko tai tietyn raaka-aineen saatavuuden romahdus. Näillä tapahtumilla voi välittömän vaikutuksen lisäksi olla pidempiaikainen vaikutus ja tällöin MA-malli voi olla sopiva aikasarjan mallintamiseen.


title: Aikasarja-analyysi

text: "Autoregressiivinen" malli (autoregressive, AR) voidaan ajatella eräänlaisena lineaarisena regressiomallina, jossa aikasarjan edelliset havainnot ovat mallin selittäjinä. AR-malli voidaan määritellä lausekkeella: formula_8, missä formula_9 on regressiokerroin ja formula_4 satunnaisprosessista saatu virhetermi. AR-malli voidaan soveltaa hyvin monenlaisiin tilanteisiin, joissa vain on aiheellista olettaa tietyn havainnon riippuvan lineaarisesti edellisistä havainnoista.


title: Aikasarja-analyysi

text: MA- ja AR-prosesseja yhdistämällä saadaan usein aikasarja-analyysissä käytetty "ARMA-malli", joka voidaan määritellä lausekkeella: formula_11. ARMA-mallin hyviä puolia on se, että aikasarja saatetaan saada sen avulla kuvattua vähemmillä parametreillä kuin puhtaita MA- tai AR-malleja käytettäessä.


title: Aikasarja-analyysi

text: Aikasarja-analyysiä sovelletaan laajalti taloustieteissä. Aikasarja-analyysi on tullut taloustieteisiin alun perin tähtitieteen kautta. Ensimmäisiä sovelluskohteita aikasarja-analyysille talousteiteissä olivat suhdannevaihteluiden ja markkinamekanismien tutkimus, joita tehtiin jo ennen toista maailmansotaa.


title: Aikasarja-analyysi

text:
Taloustieteessä aikasarjamallit jaetaan karkeasti kahteen perustyyppiin. Nämä ovat muuttuvan deterministisen komponentin malli ja satunnaissysäysmalli. Deterministisen komponentin malli on seuraava
formula_12 missä formula_13 on analysoitava stokastinen prosessi, formula_14 ajassa muuttuva deterministinen osa ja formula_15 addittiivinen satunnaismuuttuja, käytännössä useimmiten [valkoinen kohina|valkoinen kohinaprosessi]. Mallissa epätarkkuus on luonteeltaan mittausvirheen kaltaista, tarkasteltavaan ilmiöön vaikuttamatonta epätarkkuutta. Tämä lähetymistapa heijastelee menetelmän historiaa tähtitieteessä.


title: Aikasarja-analyysi

text:
Satunnaissysäysmalli on taasen
formula_16 missä formula_17 on valkoista kohinaa eli satunnaissysäysten jono. Tässä mallissa aikasarjan kuvaavan ilmiön generointiin on satunnaisuudella ratkaiseva merkitys.


title: Aikasarja-analyysi

text: Eräs muu varhainen lähestymistapa on soveltaa Fourier'n lausetta aikasarjojen analyysiin. Tällaista lähestymistapaa kutsutaan harmoniseksi analyysiksi. Ensimmäistä kertaa tätä menetelmää sovelsi Schuster vuonna 1898. Tällöin hän sovelsi sitä etsiessään auringonpilkkujen esiintymissarjoista jaksollisuuksia.


title: Aikasarja-analyysi

text:
Huomattava edistysaskel tapahtuu vuonna 1930, jolloin Wiener määrittelee "integroidun periodogramman"
formula_18 jossa formula_19 on stokastisen prosessin autokorrelaatiofunktio. Tämä muistuttaa kerrointa lukuun ottamatta spektritiheysfunktion integraalia, jolloin tästä on lähtenyt liikkeelle myös modernin spektrianalyysin teoria.


title: Diaari

text: Diaari eli diaario tarkoittaa luetteloa, johon merkitään aikajärjestyksessä virastoon tai laitokseen saapuneet tai sieltä lähteneet asiakirjat. Sana pohjautuu latinan sanaan "diarium", joka tarkoittaa päiväkirjaa.


title: Diaari

text: Diaari on sidottu kirja, kortisto tai atk-järjestelmä. Siihen merkitään asiakirjalle sen saapuessa annettava oma diaarinumero, saapumispäivä, lähettäjän nimi ja lähettäjän asiakirjamerkinnät sekä lyhyesti asian sisältö. Näiden lisäksi kirjataan kaikki asian vuoksi tehdyt välitoimet eli kirjeenvaihto ja välipäätökset sekä lopullinen toimi tai päätös. Myös viraston omista aloitteista tehdään vastaavat merkinnät. Diaarinumero merkitään kaikkiin asiaa koskeviin asiakirjoihin. Diaarimerkintä on yleensä julkinen ja se vahvistaa asiakirjan saapuneen viranomaiselle.


title: Diaari

text: Julkisuuslaki edellyttää viranomaisilta hyvää tiedonhallintatapaa, minkä takia diaarijärjestelmät ovat viranomaisille käytännössä pakollisia.


title: Diaari

text: Sanaa diaari on aikoinaan käytetty myös ajantapahtumista kertovista muistiinpanoista, joita laadittiin erityisesti luostareissa.


title: Heikki Sarmanto

text: Heikki Veli Uolevi Sarmanto (s. 22. kesäkuuta 1939 Helsinki) on suomalainen jazzpianisti ja -säveltäjä.


title: Heikki Sarmanto

text: Sarmanto opiskeli aluksi Sibelius-Akatemiassa pianonsoittoa Martti Paavolan ja musiikin teoriaa Joonas Kokkosen johdolla, ja myöhemmin Berkleen musiikkikoulussa Bostonissa. Hän on tuottelias ja Suomen musiikin raja-aitoja rikkova säveltäjä ja pianisti.


title: Heikki Sarmanto

text: Vuonna 1973 Sarmanto sai johdettavakseen Sibelius-Akatemian vasta perustetun jazzstudion (sittemmin jazzmusiikin osasto). Sarmanto oli UMO:n perustajajäsen ja toimi sen taiteellisena johtajana 1998–1999. Sarmannon saama tilaustyö suomalaisen musiikin päiville Lontooseen oli alkusysäys ammattimaisen big bandin UMO Jazz Orchestran syntyyn.


title: Heikki Sarmanto

text: Säveltäjä Sarmannon teoksissa jazziin yhdistyy aineksia klassisesta musiikista ja avantgardesta. Hän on kirjoittanut jazzia klassisen koulutuksen saaneille laulajille ensimmäisenä Suomessa. Hänen musiikkiaan on levyttänyt Maija Hapuoja levyille "Like a Fragonard", "Onnen aika" ja "The Voice/Maija" ja Taru Valjakka levylle "Everything Is It". Runous, etenkin kotimainen, on innoittanut Sarmantoa: albumi "Onnen aika" perustui Pentti Saarikosken runoihin ja albumilla "Syksy ja muita lauluja" kuullaan muun muassa Aaro Hellaakosken ja Eino Leinon runoihin sävellettyjä lauluja.


title: Heikki Sarmanto

text: Vuonna 1970 Sarmanto sai Suomen Jazzliiton Yrjö-palkinnon. Vuonna 1971 Sarmanto voitti Montreux’n jazzfestivaalien pianistisarjan ja hänen yhtyeensä yhtyesarjan. Vuonna 2009 Sarmanto palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä. Sarmannon tuotanto käsittää kolmisenkymmentä omaa levyä, joista ensimmäinen oli "Flowers in the Water."


title: Heikki Sarmanto

text: Sarmanto on tehnyt elokuvamusiikkia muun muassa Matti Kassilan elokuvaan "Jäähyväiset presidentille" (1987).


title: Heikki Sarmanto

text: Heikki Sarmannon veli Pekka Sarmanto on rock- ja jazzbasisti.


title: Mikael VIII Palaiologos

text: Mikael VIII Palaiologos (, 1225 – 11. joulukuuta 1282) oli Bysantin keisari 1261–1282. Hän oli Palaiologos-hallitsijasuvun perustaja.


title: Mikael VIII Palaiologos

text: Mikael Palaiologos oli etäistä sukua monille entisille hallitsijasuvuille. Hän kunnostautui sotilaana jo nuorella iällä ja sai suuria vastuita keisari Johannes III Dukasin armeijassa.


title: Mikael VIII Palaiologos

text: Keisari Theodoros II Laskariksen kuollessa Johannes IV Laskaris oli kuusivuotias. Mikael VIII Palaiologos oli aluksi nuoren Johannes IV Laskariksen holhooja, mutta teki itsestään pian Johanneksen hallitsijakumppanin.


title: Mikael VIII Palaiologos

text: Mikaelin aikakaudella vallattiin takaisin Konstantinopoli joka oli ollut latinalaisen keisarikunnan hallussa neljännestä ristiretkestä saakka. Itse valtauksessa sattumalla oli suuri osa, yksi Mikaelin kenraaleista oli lähistöllä kun varuskunta oli tyhjillään ja valtaus kävi äkkiä 15. heinäkuuta 1261. Heti kun kaupunki saatiin vallattua Mikael antoi sokaista Johanneksen ja teki itsestään yksinvaltiaan.


title: Mikael VIII Palaiologos

text: Mikael aloitti Konstantinopolin jälleenrakennuksen, avasi yliopiston uudelleen ja edisti muutenkin oppineisuutta, mikä johti Bysantin "renessanssiin" 1300- ja 1400-luvuilla.


title: Mikael VIII Palaiologos

text: Anjoun ja Sisilian kuningas Kaarle I oli tuohon aikaan lännen kyvykkäin diplomaatti. Hän pyrki valloittamaan Konstantinopolin uudelleen, mutta monimutkaisten liittolaissuteidensa avulla Mikael onnistui torjumaan valtauksen. Osana tätä valtapeliä Mikael yritti neuvotella paavi Martinus IV:n kanssa kirkkojen yhdistämisestä (jotta suuri skisma päättyisi). Lyonin kirkolliskokous teki tämänsuuntaisen päätöksen vuonna 1274, mutta heti Mikaelin kuoltua ortodoksikirkko julisti päätöksen pätemättömäksi.


title: Mikael VIII Palaiologos

text: Partiarkka Arsenios Autoreianos oli aluksi Mikaelin kannattaja, mutta kun tämä sokaisi Johanneksen, Arsenios julisti Mikaelin kirkonkiroukseen. Kiistat kirkon kanssa jatkuivat, ja kun Mikael kuoli, kirkko ei sallinut hänelle kiristillisiä hautajaisia.


title: Nottingham

text: Nottingham on kaupunki Nottinghamshiren kreivikunnan alueella Keski-Englannissa Isossa-Britanniassa. Kaupunki on ollut hallinnoltaan yhden tason hallintoyksikkö vuodesta 1998. Varsinaisen kaupungin asukasluku on noin 288 700, mutta Nottinghamin metropolialueen asukasluku on noin 1,5 miljoonaa ihmistä.


title: Nottingham

text: Saksit perustivat Trentjoen varressa sijaitsevan kaupungin 600-luvulla. 800-luvulla alueen valloittivat tanskalaiset viikingit. Aluetta kutsuttiin muun muassa nimillä Tigguo Cobauc ("House of Caves") ja Snottingaham. Vilhelm Valloittaja määräsi Hastingsin taistelun jälkeen jokivarteen rakennettavaksi linnoituksen, jonka ympärille asutus edelleen laajentui.


title: Nottingham

text: Legenda Robin Hoodista, 1100-luvulla eläneestä lainsuojattomasta, yhdistetään kiinteästi Nottinghamiin ja sen ympäristöön, etenkin kaupungista pohjoiseen sijaitsevaan Sherwoodin metsään.


title: Nottingham

text: Englannin sisällissota alkoi kaupungista 1642, kun Kaarle I valitsi Nottinghamin linnan taisteluiden näyttämöksi.


title: Nottingham

text: Nottingham kasvoi etenkin 1700-luvulla teollisen kasvun myötä. Kaupungin pääartikkeliksi muodostui pitsi, jota valmistettiin paikallisten suunnittelijoiden kehittämillä koneilla. Nottinghamin pitsistä tuli ennen pitkää maailmanlaajuisestikin tunnettu käsite.


title: Nottingham

text: Nottinghamista ovat kotoisin jalkapalloseurat Nottingham Forest, joka pelaa tällä hetkellä Englannin mestaruussarjassa, ja Notts County, joka pelaa tällä hetkellä kakkosliigassa.


title: Nottingham

text: Nottinghamissa toimii kaksi yliopistoa: University of Nottingham ja Nottingham Trent University. Niissä opiskelee vuosittain yhteensä noin 40 000 täysipäiväistä opiskelijaa.


title: Plaid

text: Plaid on brittiläinen elektronista musiikkia esittävä yhtye. Yhtye koostuu kahdesta miehestä, Andy Turnerista ja Ed Handleystä. Duo on ottanut nimensä tavallisesta vaatteiden ruutukuviosta (englanniksi "plaid"). Plaid on tehnyt yhteistyötä tunnettujen naislaulajien Nicoletten ja Björkin kanssa ja julkaisseet levyjä Clear, Warner, Black Dog Productions ja Warp Records -levy-yhtiöille. Plaid on yksi tunnetuimmista IDM-yhtyeistä.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Miehitetty Mars-lento eli retkikunnan lähettäminen Mars-planeetalle on ollut ihmiskunnan haaveissa jo pitkään matkan mittavista haasteista ja ratkaisemattomista teknisistä kysymyksistä huolimatta. Toistaiseksi miehitettyjä avaruuslentoja on tehty ainoastaan Kuuhun vuosina 1969–1972. Lento Marsiin olisi huomattavasti vaativampi erityisesti matkan pituuden, suuremman moottorien ajotarpeen ja miehistön säteilyaltistumisen vuoksi. Mars-lentoa on jo kuitenkin suunniteltu ensimmäisen Kuu-lennon jälkeen, mutta vielä ei yksikään maa ole ryhtynyt hankkeeseen.


title: Miehitetty Mars-lento

text: NASA ilmoitti 2012 lähettävänsä toisen mönkijän Marsiin vuonna 2020 valmistelemaan 2030-luvun miehitettyjä lentoja.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Marsiin on lähetetty useita miehittämättömiä luotaimia. Mars on lähimmillään muutaman kymmenen miljoonan kilometrin päässä Maasta. Polttoaineen säästämiseksi sinne ei kannata lentää suorinta rataa pitkin. Matka on keskimääräistä rataa pitkin käytännössä satoja miljoonia kilometrejä ja vie ajallisesti keskimäärin pari vuotta.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Mars-lennolle lähteviä uhkaisivat säteily, painottomuus ja psyykkiset ongelmat.


title: Miehitetty Mars-lento

text: 1990-luvulla NASA kaavaili perustavansa myöhemmin kuuaseman, jossa voidaan harjoitella tulevan Mars-lennon tilanteita.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Osa Mars-lennolle haluttavasta tekniikasta on vielä kehittämättä. Esimerkiksi hapen ja veden kierrätys elossapitojärjestelmässä pienentäisi mukaan otettavien tarvikkeiden määrää, mutta sellaista ei ole kehitetty. On ajateltu viljellä kasvihuoneessa leviä tai muita kasveja ravinnoksi. Kasvit myös kierrättäisivät ilmaa ja ihmisen jätteitä.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Mars Direct -suunnitelmassa Mars-alus yhdistetään vaijerilla viimeiseen rakettivaiheeseen ja kokonaisuus pannaan ohjausrakettien avulla pyörimään siten, että miehistöalukseen saadaan Marsin painovoimaa vastaava keskipaikoisvoima.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Lento Marsiin niin sanottua Hohmannin ellipsiä pitkin vie noin 260 päivää, paluumatka yhtä kauan. Myös perillä halutaan viettää aikaa. Yhteensä lento kestäisi pari vuotta .


title: Miehitetty Mars-lento

text: Lentomatkojen ajan miehistö olisi painottomassa tilassa, mikä aiheuttaisi lihasten surkastumista ja luumassan katoamista.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Kosmisen taustasäteilyn ja auringosta ajoittain tulevien voimakkaampien purkausten yhteisvaikutus olisi niin iso, että vuoden kestävällä matkalla astronautit saisivat suurella todennäköisyydellä syövän. Lisäksi vastustuskyky heikkenee, kun immuunijärjestelmä muuttuu painottomassa tilassa.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Säteily voisi vaurioittaa myös sydäntä ja keskushermostoa. Nasan avaruusluotaimella tekemän mittauksen mukaan jo vuoden mittainen Mars-lento altistaisi avaruuslentäjän 660, jopa 1000 millisievertin säteilyannokselle Auringon ollessa rauhallinen. Koko astronautin uran aikana sallittu enimmäisannos on 800–1300 mSv. Koska monissa Mars-lentokaavailuissa lento kestää yli vuoden, avaruuslentäjät saisivat Mars-lennolla enimmäismäärän säteilyä. 2,5 vuoden mittainen matka Marsiin lyhentäisi astronautin elinikää 15–24 vuotta.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Suojaava lyijykerros taas olisi kovin painava. Suorien vaikutusten lisäksi säteily voi vaikuttaa mukana kuljettavan ruoan ravintoarvoihin, kuten vitamiineihin.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Painottomuudessa lisäksi luuston kalsium puolittuu kahdessa kuukaudessa ja lihaksisto pyrkii surkastumaan, mutta tätä estetään liikunnalla.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Koska Mars on hyvin kaukana Maasta, valo ja radioaallot käyttävät edestakaiseen Marsin ja Maan väliseen matkaan useita minuutteja. Valo ja radioaallot kulkevat noin 0,3 miljoonaa kilometriä sekunnissa, ja Marsin etäisyys Maasta vaihtelee 56–400 miljoonan kilometrin välillä. Radioviestin kulkuaika yhteen suuntaan on 3–22 minuuttia.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Mars-lennon kustannuksia lisää sekin, että Mars-lennon valmistelu Maan kiertoradalla tulisi luultavasti vaatimaan useita rakettikuormia, joissa yhdessä voisi olla komentoalus, toisessa jarru- ja kiihdytysrakettiosa, kolmannessa polttoainesäiliöt, neljännessä laskeutumisosa ja niin edelleen. George Bushin SEI-hankkeen osana suunniteltu Mars-matka olisi maksanut 450 miljardia dollaria, Robert Zubrinin minimalistisen MarsDirect-suunnitelman hinta-arvio on 30 miljardia dollaria. Useimmat muut hinta-arviot asettuvat näiden välille.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Nykyisissä suunnitelmissa yleisin ratkaisu Mars-lennon välineeksi näyttää olevan perinteinen kemiallinen raketti. 1970-luvulla hylätyt ydinvoimasuunnitelmat palaavat kuitenkin ajoittain harkintaan.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Ilmajarrutuksessa avaruusalus sukeltaa useita peräkkäisiä kertoja planeetan kaasukehään voidakseen vähitellen hidastaa vauhtia ja asettua alemmalle kiertoradalle. Joillain amerikkalaisten Mars-luotaimilla on kokeiltu ilmajarrutusta luotainten ratojen muutteluun.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Yksi Mars-lentoa tutkivan yksityisen Mars Societyn perustajajäsenistä, Robert Zubrin on ehdottanut Mars Direct -ohjelmaa, jossa Marsin kaasukehässä voitaisiin valmistaa esimerkiksi metaanipolttoainetta paluumatkaa varten. Hapetin voisi olla häkää, eli hiilimonoksidia. Raketin suihkunopeus ja työntövoima olisivat vähäiset, mutta polttoaineen valmistus Marsissa olisi etu. Tämä alentaisi lennon kustannuksia ehkä kymmenykseen ”perinteisistä” suunnitelmista, ja toimeen tultaisiin ehkä yhdellä kantoraketilla.


title: Miehitetty Mars-lento

text: 1960- ja 1970-luvuilla ajateltiin käyttää Mars-lentoon muun muassa ydinreaktorin kuumennusvaikutukseen perustuvaa rakettia, jossa on ydinkäyttöinen keskusosa ja lisättäviä polttoainesäiliöitä. Toisessa, NASAn 1968 laatimassa IMIS-suunnitelmassa oli neljä ydinrakettiyksikköä ilman irrotettavia polttoainesäiliöitä, ja kartiomainen, kaksivaiheinen laskeutumisosa.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Yksi työntövoima-ajatus oli ioniraketti, joka saa voimansa ydinreaktorin tuottamasta sähköstä. Ioniraketti sopii paremmin hitaaseen lentoon, koska sen tuottama työntövoima on tyypillisesti pieni. Näin ollen se sopinee paremmin ei-kiireellisiin kuljetuksiin tai luotaimiin..


title: Miehitetty Mars-lento

text: Kehitteillä olevaa VASIMR-rakettimoottoria on esitetty Mars-lennon keston lyhentäjäksi.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Robert Zubrin on ajatellut myös Auringon säteilyn paineeseen perustuvaa aurinkopurjetta Mars-matkailussa, vaikka Auringon hiukkasvirta on huomattavasti pienempi. Aurinkopurjetta aiottiin kokeilla, mutta koesatelliitti Cosmos 1 tuhoutui vuonna 2005 laukaisussa. Toukokuussa 2010 Japani laukaisi ensimmäisen aurinkopurjetta ensisijaisena työntövoiman lähteenä käyttävän avaruusluotaimen Ikaroksen. Purjeen käyttövoimaksi on myös ehdotettu Maasta käsin toimivaa mikroaaltolähdettä. Tällöin purje höyrystyisi ohuelta pintakerrokseltaan vaihe vaiheelta mikroaaltosäteilyn voimasta ja työntäisi alusta eteenpäin. Näin saavutetaan suuria, jopa 60 km/s nopeuksia puolessa tunnissa. Varsinkin tämä tekniikka on vielä testaamatta.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Venäläinen Biolääketieteellinen instituutti IBMP ja ESA aloittivat 2008 pitkän avaruuslennon psykologisia ja lääketieteellisiä vaikutuksia arvioivan Mars-500 -tutkimuksen, jossa vapaaehtoiset koehenkilöt asuivat Mars-alusta jäljittelevässä suljetussa tilassa. Heinäkuussa 2009 kuusimiehinen koemiehistö päätti 105 vuorokautta kestäneen harjoituksen ja 4. marraskuuta 2011 päättyi kesäkuussa 2010 alkanut ja 520 vuorokautta kestänyt tutkimusohjelman viimeinen, täysipituinen eristysjakso.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Vuonna 2011 päättyneen eristysjakson analyysi paljasti neljän kuudesta jäsenestä kärsineen erilaisista lievistä ongelmista jakson aikana, kuten vuorokausirytmin muuttumisesta, univaikeuksista ja lievästä masennuksesta. Tutkijoiden mukaan tulokset herättävät epäilyksiä miehistön toimintakyvystä todellisella Mars-lennolla. Vuonna 2013 todettiin juuri unihäiriöiden olevan suurin riskitekijä. Ahtaassa tilassa pidetyt miehistöt riitelevät helposti.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Elokuussa 2015 alkoi Havaijilla vuoden kestävä koe, missä kuusi tutkijaa sulkeutui 11 metriä halkaisijaltaan olevaan kupoliin. Kupolista poistuessaan he käyttävät aina avaruuspukua.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Perinteinen luotainten käyttämä rata Marsiin on lähellä Hohmannin siirtorataa, joka on Maan ja Marsin ratojen välissä oleva puoliellipsi.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Marsia kohti lähetettäneen alus Maata kiertävältä radalta. Se koostuisi isosta emäaluksesta ja laskeutumisosasta. Tarkoitus olisi ensin asettua kiertämään Marsia, ennen kuin laskeudutaan Marsiin erillisellä laskeutumisaluksella. Näin säästetään polttoainetta verrattuna siihen, että suuri matka-alus laskeutuu kokonaisena Marsiin. Laskeutuja irrotetaan emäaluksesta luultavasti ennen kuin emäalus asettuu kiertoradalle. Tämäkin säästää polttoainetta. On myös ehdotettu lentoa Marsiin suoraan ilman satelliittirataa aluksen massan pienentämiseksi.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Marsin ja Maan asemat toistuvat samoina keskimäärin 2,14 vuoden eli 780 vuorokauden välein, koska Mars kiertää Aurinkoa 1,88 vuoden jaksoissa, ja maa kiertää vuoden jaksoissa.Tällöin Mars ehtii joka Maan kierrokselle edetä hieman eteenpäin. Marsin etäisyys Auringosta on keskimäärin 1,52 AU, mutta radan soikeuden takia planeetan etäisyys vaihtelee välillä 1,38–1,66 AU. Tällöin Mars on lähimmillään meitä 56 miljoonan kilometrin eli 0,37 AU:n päässä, ja kauimmillaan 400 miljoonan kilometrin eli 2,67 AU:n päässä.


title: Miehitetty Mars-lento

text: On luultavaa, että Mars-alus asettuu alussa hyvin soikealle radalle Marsia kiertämään. Tälle jarrutus vaatii noin 1,02 km/s, jos rata on alimmillaan 500 km, korkeimmillaan 52 000 km:n korkeudessa Marsin pinnasta, kiertoajalla 43,09 tuntia.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Monien tutkimusten mukaan Mars-lento vaatii noin 400–1000 tonnin painoisen aluksen noston maata kiertävälle radalle, mitä luultavimmin monilla rakettilennoilla. Aluksen osat telakoidaan yhteen avaruudessa. On arvioitu, että Mars-lento vaatisi tähän 20 Saturnus-rakettia, noin 15-kertaisen varustemäärän verrattuna kuulentoon ja 50-kertaisen tarvikemäärän, arviolta 5,5 tonnia ilmaa, vettä, ruokaa ja muita tarvikkeita henkeä kohden. Toisen arvion mukaan lento vaatisi yli 30 sukkulalentoa. Kokemus kertoo, että 1 ihminen kuluttaa hyödykkeitä avaruusasemalla 15 kiloa päivässä, josta ilmaa, vettä ja ruokaa noin 5,6 kg. Joidenkin arvioiden mukaan Mars-aluksen on voitava kuljettaa ainakin 135 tonnia. Lisäksi tarvitaan asuinosa. Eräiden arvioiden mukaan Marsiin lähtevä kemiallinen raketti vaatii 40 minuutin ajan noin 110 000 kg:n työntövoiman.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Mars-lennolla tarvittavia nopeuslisiä eli ajotarpeita


title: Miehitetty Mars-lento

text: Jo 1950-luvulla ehdotettiin Orion-alusta, joka toimisi ydinräjähteillä. Pienet ydinlataukset räjähtäisivät aluksen kilven takana, mikä työntäisi alusta eteenpäin. Optimistisesti ajateltiin aluksella voitavan pistäytyä Saturnuksessa vielä 1970-luvulla, ja Mars olisi vain välipysäkki.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Venäläiset suunnittelivat Mars-lentoa pohjautuen 25 N-1-rakettiin. Raketin kehitys epäonnistui täysin, ja näin ollen suunnitelma ei päässyt alkua pidemmälle.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Kun George H. Bush ehdotti miehitettyä lentoa Marsiin osana Space Exploration Initiative (SEI) aloitetta 1989, arveltiin, että ensimmäinen miehitetty lento tapahtuisi vuoden 2020 paikkeilla. Tämä aloite ei saanut Yhdysvaltain kongressilta rahoitusta. Silloinen kustannusarvio oli 450 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Neuvostoliitto esitti sekä 1960-luvulla että 1980-luvulla yksityiskohtaisia suunnitelmia Mars-lennoista mutta Neuvostoliiton hajottua venäläiset ovat keskittyneet neuvottelemaan yhteisistä missioista Yhdysvaltojen kanssa.


title: Miehitetty Mars-lento

text: Euroopan avaruusjärjestö ESAn tavoitteena on miehitetty lento Marsiin.


title: Miehitetty Mars-lento

text: 2010-luvulla alettiin puhua yksisuuntaisista lennoista Marsiin. Marsiin lähetettäisiin ihmisiä ja näille hengissäpysymisen kannalta välttämätön, mutta miehistö ei voisi palata Maahan. Näin Mars-siirtokunnan perustaminen ja ensimmäinen lento Marsiin tapahtuisi samalla lennolla ja tulisi halvemmaksi kuin menopaluu Maa–Mars–Maa... Yksisuuntaisen lennon ajatukseen perustuu hollantilaisyhtiön Mars One -suunnitelma, jossa Marsiin lähetetään ensin mönkijä, sitten Mars-kapseleilla miehittämättömästi miehistön asuintilat ja tarvikkeet ja lopuksi neljä ihmistä. Nämä jäisivät Marsiin loppuiäkseen, mutta aina parin vuoden jälkeen perustetulle asemalle tulisi lisää ihmisiä ja tarvikkeita uusilla lennoilla. Mars Onen vastustajat kertovat, ettei tekniikka ole valmista ja luotettavaa Marsin asuttamista varten, ja rahoituskin saattaa ontua.


title: Fy

text: Fy tarkoittaa seuraavia:


title: Venetian Snares

text: Venetian Snares eli Aaron Funk (11. tammikuuta 1975 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kanadalainen muusikko ja kokeellisen elektronisen musiikin tuottaja. Venetian Snaresin musiikkia on luonnehdittu tyylilajiltaan muun muassa IDM:ksi ja breakcoreksi.


title: Venetian Snares

text: Venetian Snaresin tuotantoa ovat julkaisseet lukuisat levy-yhtiöt, kuten Planet Mu, Sublight, History of the Future, Isolate, Addict, Zod, Distort, Low-Res ja Hymen.


title: Venetian Snares

text: Venetian Snares on esiintynyt muutamia kertoja Suomessa. Vuonna 2008 Venetian Snares esiintyi Ilosaarirockissa ja 2009 huhtikuussa Tavastialla.


title: Yrjö Juhani Renvall

text: Yrjö Juhani Renvall (s. 23. toukokuuta 1946, Tampere) on professori ja teatterivaikuttaja. Hän toimii teatterityön professorina Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella. Renvall on myös työskennellyt sekä näyttelijänä, ohjaajana, käsikirjoittajana että dramaturgina. Vuosina 1990–1993 Renvall toimi Oulun kaupunginteatterin johtajana. Professorina Renvall on painottanut etenkin opetuksen, tutkimuksen ja taiteellisen toiminnan yhteyttä.


title: Yrjö Juhani Renvall

text: 1980-luvun alussa Renvall teki yhteistyötä elokuvaohjaaja Tapio Suomisen kanssa. Yhdessä he kirjoittivat Suomisen ohjaamat elokuvat "Täältä tullaan elämä!" (1980) sekä "Syöksykierre" (1981). Näistä ensiksi mainittu oli elokuvateattereissa vuoden 1980 katsotuin kotimainen elokuva. Dramaturgina hän on toiminut muun muassa Markus Nummen esikoiselokuvassa "Hyvän tekijät" (1997). Hän on myös näytellyt pikkuosia eri elokuvissa, kuten "Mona ja palavan rakkauden aika" (1983) sekä "Talvisota" (1989). Renvall toimi Lahden Kansanopiston teatterilinjan vetäjänä ja ohjaajana ja oli teatterilinjan ideoitsija ja isä usean vuoden ajan, vuodesta 1983 alkaen.


title: Mänty

text: Mänty eli metsämänty ("Pinus sylvestris") on mäntyjen ("Pinus") sukuun kuuluva havupuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Euraasiassa.


title: Mänty

text: Männystä käytettyjä nimityksiä suomen kielessä ovat myös länsimurteissa käytetty "honka" ja itämurteissa käytetty "petäjä". Honka tarkoitti vanhan kansan kielessä tarkemmin vanhaa pystyyn kuivunutta mäntyä ja petäjä suureksi kasvanutta mäntyä.


title: Mänty

text: Mänty on ikivihreä puu, jonka neulaset pysyvät puussa yleensä 3–5 vuotta. Vanhin neulasvuosikerta varisee pois puusta syksyllä. Neulaset ovat pareittain kääpiöversoissa. Mänty kasvaa 15-30 metriä korkeaksi, harvoin 40-metriseksi. Karuilla seuduilla se jää usein huomattavasti matalammaksi. Mänty elää tavallisesti 200–300-vuotiaaksi, mutta yli 600-vuotiaita yksilöitä tunnetaan. Suomen tiettävästi vanhin mänty on iältään noin 780 vuotta.


title: Mänty

text: Mänty on tuulipölytteinen ja paljassiemeninen. Männyn kukinta-aika sijoittuu kesäkuun alkupuolelle ja sen siitepöly on keltaista ja värjää paikoin vesiä. Männyn kävyt ovat kartiomaisia, lyhyitä ja melko pieniä. Kävyn ja siemenen kehitys kestää kaksi kesää.


title: Mänty

text: Männyllä on voimakkaat juuret, jotka pureutuvat syvälle maahan. Isolla männyllä on paksu, suoraan alaspäin työntyvä pääjuuri. Arvellaan, että mikäli pääjuuri vahingoittuu esimerkiksi istutuksen yhteydessä, mänty jää kitukasvuiseksi. Sienistä muun muassa voitatti elää symbioosissa männyn kanssa.


title: Mänty

text: Vanhoissa, vähintään 150 vuoden ikäisissä männyissä on kilpikonnankuvioinen paksu kaarna eli niin sanottu kilpikaarna, joka suojaa puuta metsäpaloilta. Kaarnassa voi näkyä metsäpalojen aiheuttamia haavautumia eli "palokoroja".


title: Mänty

text: Männyn levinneisyysalue ulottuu Espanjasta Keski-Euroopan kautta Pohjoismaihin ja itäiseen Siperiaan. Se on ollut aiemmin tavallinen myös Britteinsaarilla, mutta liikahakkuiden takia jäljellä on enää hajanaisia alkuperäisesiintymiä Skotlannissa. Mänty on karujen olosuhteiden puu, joka kestää kylmää, kuivuutta ja ravinteiden niukkuutta, mutta valokasvina edellyttää paljon valoa. Levinneisyysalueen pohjoisosissa mänty kasvaa merenpinnan tasolta 1 000 metrin korkeudelle, mutta eteläosissa se on korkeiden vuoristoalueiden puu, kasvaen 1 200–2 500 metrin korkeudella.


title: Mänty

text: Metsämännystä on olemassa kolme virallisesti hyväksyttyä muunnosta: var. "mongolica" Mongoliassa sekä läheisillä Etelä-Siperian ja Kiinan alueilla, var. "hamata" Balkanilla, Pohjois-Turkissa ja Kaukasuksella sekä tavallisin muunnos var. "sylvestris" muualla männyn levinneisyysalueella. Suomessa mänty muodostaa lähes puolet maan puustosta, ja se kasvaa kaikkialla maassa korkeimpia tuntureita ja uloimpia saaristoluotoja lukuun ottamatta.


title: Mänty

text: Mänty on tärkeä puulaji metsätaloudessa ja metsäteollisuudessa. Metsänviljelyssä kiertoaika on 50–120 vuotta, pisin esiintymisalueen koillisosissa, missä kasvu on hitainta. Mäntymetsiä voidaan uudistaa kylvämällä tai istuttamalla tai luontaisesti uudistamalla. Suomessa mänty oli tärkeä raaka-aine tervanpoltossa ennen teollistumisen aikaa. Nälkävuosina männyn jälsi- ja nilakerroksesta tehtiin pettujauhoja.


title: Mänty

text: Männyn puuaines on pehmeähköä. Sydänpuu on lahonkestävää ja selvästi pintapuuta tummempaa. Puuaines on väriltään vaaleanruskeasta punaruskeaan. Mäntyä käytetään rakennuspuuna ja se sopii hyvin ulkorakenteisiin. Sitä käytetään myös paperipuuna ja huonekalujen valmistukseen.


title: Ilkka

text: Ilkka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Ringo Starr

text: Sir Richard Starkey, MBE (tunnetaan paremmin nimellä Ringo Starr, s. 7. heinäkuuta 1940 Liverpool, Iso-Britannia) on brittiläinen muusikko, joka tuli tunnetuksi The Beatles -yhtyeen rumpalina. Hän tuli yhtyeeseen alkusyksystä 1962 korvaten aiemmin erotetun rumpalin Pete Bestin. Lukuisat myöhemmät nimekkäät rumpalit ovat kertoneet pitävänsä häntä esikuvanaan soittotaidossa. Hän sai rumpalinuransa alkuaikoina lempinimekseen "Ringo", koska hän tapasi pitää sormiensa koristeena runsaasti sormuksia. Starr on lisäksi laulaja ja näyttelijä.


title: Ringo Starr

text: Starr sai ritarin arvon vuonna 2018.


title: Ringo Starr

text: Starr perusti ystäviensä ja työtoveriensa kanssa vuonna 1957 skiffle-ryhmän nimeltä The Eddie Clayton Skiffle Group. Ryhmän hajottua seuraavana vuonna Starr liittyi yhtyeeseen nimeltä Darktown Skiffle Group.


title: Ringo Starr

text: Toisin kuin yhtyeen muut jäsenet Ringo Starr osallistui kappaleiden säveltämiseen vasta 1960-luvun lopulla, jolloin Beatles levytti kaksi hänen itse tekemäänsä kappaletta. "Don't Pass Me By" julkaistiin kaksoisalbumilla "The Beatles" ja "Octopus's Garden" albumilla "Abbey Road". Tätä ennen hän oli toiminut osatekijänä kappaleissa "What Goes On" (Lennon-McCartney-Starkey) ja "Flying" (Lennon-McCartney-Harrison-Starkey, instrumentaali). Hän ei myöskään osallistunut Lennonin, McCartneyn ja Harrisonin tavoin lauluharmonioiden tulkitsemiseen, mutta lauloi useimmiten yhden soolon levyä kohti (pois lukien A Hard Days Night ja Let It Be). Sama toistui myös konserteissa.


title: Ringo Starr

text: Beatlesin alkuaikoina Ringo lauloi levylle raakoja rock'n'roll-tulkintoja: Beatlesin ensimmäisellä LP:llä laulun "Boys", sekä vuonna 1964 ilmestyneellä EP-levyllä version Carl Perkins -klassikosta "Matchbox". Matchbox oli myös Ringon vakionumero Beatles-konserteissa. Lennon ja McCartney sävelsivät tuolloin vasta uraansa aloittelevalle The Rolling Stones -yhtyeelle rock-laulun "I Wanna Be Your Man", jonka The Beatles julkaisi myöhemmin Ringon laulamana albumilla "With The Beatles". Hän tulkitsi myös toisen Carl Perkins -klassikon, kantrityylisen laulun "Honey Don´t". Ringo piti kantrimusiikista ja sai Lennonin ja McCartneyn taivuteltua tekemään myös kantrivaikutteisia lauluja. Ringo itse lauloi Beatles-levylle vanhan kantrikappaleen "Act Naturally".


title: Ringo Starr

text: 1960-luvun loppupuolella Lennon ja McCartney antoivat hänen tulkittavikseen kappaleet "Yellow Submarine" , "With A Little Help From My Friends" ja "Good Night". Beatles-aikojen suurin "Ringo-hitti" oli Yellow Submarine, joka julkaistiin singlen A-puolena ja nousi listaykköseksi.


title: Ringo Starr

text: Ringo julkaisi ensimmäiset soololevynsä vuonna 1970, viihdeklassikoita versioinut "Sentimental Journey" ja Nashvillessä äänitetty countrysävyinen "Beaucoups of Blues" menestyivät keskinkertaisesti. Nousuun hänen uransa lähti vuonna 1971 jolloin George Harrison tuotti Starrin säveltämät ja esittämät singlet "It Don't Come Easy" ja "Back Off Boogaloo", jotka pääsivät jo hittilistojen kärkipaikoille. Suurin läpimurto oli kuitenkin vuonna 1973 julkaistu albumi "Ringo", joka sisälsi kaksi USA:n ykköshittiä, yhdessä Harrisonin kanssa sävelletty "Photograph" sekä coverversio ikivihreästä "You're Sixteen". John Lennonin, joka vielä tuolloin ei ollut saanut omaa ykköshittiään, kerrotaan albumin ilmestyttyä lähettäneen Ringolle sähkeen: "Onneksi olkoon. Kuinka sinä kehtaat! Kirjoita minulle ykköshitti!" Ringon sooloalbumeilla 1970-luvun alussa kuullaan jonkin verran yhtyetovereiden John Lennonin, Paul McCartneyn sekä George Harrisonin Ringolle mittatilaustyönä tekemiä sävellyksiä (esim. Lennonin "I'm the Greatest", McCartneyn "Six O'Clock" ja Harrisonin "Sunshine Life For Me").


title: Ringo Starr

text: Ringon ensimmäiset soololevyt Beatlesin hajoamisen jälkeen menestyivät melko hyvin, mutta sitten hän katosi hittilistoilta pitkäksi aikaa. Vasta vuonna 1992 ilmestyneeltä "Time Takes Time" -albumilta julkaistu single "Weight Of The World" nosti hänet jälleen vahvemmin julkisuuteen. Ringon Beatles-nostalgiaa hyödyntävät konserttikiertueet vuodesta 1989 All Starr -bändiensä kanssa ovat kuitenkin ehkä kiinnostaneet ihmisiä enemmän kuin hänen uudet studiolevynsä. Live-levyjä Ringolta on vuosina 1990–2008 ilmestynyt peräti kymmenen. Beatlesin hajoamisen jälkeen Ringo on soittanut rumpuja yhtyeen muiden jäsenien muutamilla soololevyillä, joita ovat mm. John Lennonin "John Lennon/Plastic Ono Band" ja "Imagine", George Harrisonin "All Things Must Pass" sekä Paul McCartneyn "Pipes of Peace" ja "Flaming Pie".


title: Ringo Starr

text: Ringo Starr on esiintynyt Suomessa Porin jazzfestivaaleilla vuonna 1992 ja Helsingin jäähallissa vuonna 1998. Hän esiintyy kesäkuussa 2018 Helsingin Kaisaniemessä.


title: Ringo Starr

text: The Beatles nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 1988 ja sen mukana Starr yhtyeen jäsenenä. Sooloartistina Starr nimettiin kunniagalleriaan vuonna 2015. Helmikuussa 2010 Starr sai tähden Hollywood Walk of Famelle.