title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Sisäisten hankintojen malli on käytössä Helsingin raitiovaunu- ja metroliikenteessä (Helsingin kaupungin liikennelaitos), Tampereen sisäisessä liikenteessä (Tampereen Kaupunkiliikenne n. 90 %) ja Turun sisäisessä liikenteessä (Turun Kaupunkiliikenne n. 20 %).


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text:
Hyötyjä
Haittoja


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Muissa EU-maissa on käytössä muun tyyppisiä julkisen liikenteen järjestämismalleja. Alla kolme esimerkkiä:


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Mallissa liikenne kilpailutetaan siten, että kilpailutuksessa määritellään noudatettava lipputaksa ja vähintään ajettavat vuorot ja palvelutaso. Liikenteen voittaa se tarjoaja, joka tarjoaa parhaan palvelutason edullisimmalla hinnalla. Mallissa voidaan liikennöitsijälle antaa suuria vapausasteita suunnitella liikenne ja kehittää sitä.


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Mallissa kaikki alueen liikennöitsijät ja kunnat ovat yhteisen, kaikki lippulajit kattavan lippujärjestelmän osakkaita. Yhteistariffista saatavat tulot ja lipputuki jaetaan liikennöitsijiöiden kesken liikennelaskennan perusteella. Lipputulojen jako-osuudella itsensä kannattavaa liikennettä ajetaan liikennelupaa vastaavalla järjestelmällä. Kannattamaton liikenne kilpailutetaan nettokilpailuperiaatteella.


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Tämä malli on mahdollinen mm. uusissa raideliikennehankkeissa. Käytännössä uutta liikennelaitospohjaista liikennettä ei voida enää perustaa. Liikenne, jonka riskit tai investoinnit ovat liian suuret yksityiselle yritykselle, voidaan toteuttaa kuntien tai maakuntaliittojen tai osavaltioiden perustamana yrityksenä. Malli voidaan toteuttaa myös niin, että yhteiskunnan omistama yritys omistaa vain kaluston ja liikennöinti kilpailutetaan. Näin toimii tällä hetkellä Tukholman liikenneyhtiö SL metro-, raitiovaunu- ja paikallisjunaliikenteessä. SL omistaa kaluston ja liikennöitsijät vastaavat vain liikennöinnistä.


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text:
Yksittäiset kaupungit maailmalla ovat tehneet poikkeuksellisen ratkaisun järjestämällä ilmaisen joukkoliikenteen. Näihin kaupunkeihin kuuluvat mm. Belgian Hasselt ja Saksan Lübben. Ilmaisjoukkoliikennekaupunkeja on myös Ranskassa (mm. Châteauroux) ja Yhdysvalloissa. Ruotsissa mallia soveltaa Ylitornion kunta, Virossa Türi.
Rajoitetusti ilmainen joukkoliikenne löytyy huomattavasti useammasta kaupungista, kuten Lontoosta, Wienistä ja Calgarystä.


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Säästöt tulevat yksityisliikenteen investointien vähenemisestä, kaikkien muiden työntekijäryhmien paitsi kuljettajien osuuden pienenemisestä liikennöitsijäorganisaatiossa, sekä maksu- ja muiden asiakaspalvelujärjestelmien kehitys- ja ylläpitokustannusten poistumisesta.


title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Ehdotuksia ilmaisesta joukkoliikenteestä on tehty ja käsiteltykin useita myös Suomessa.


title: Pauli Järvenpää

text: Pauli Olavi Järvenpää (s. 1. tammikuuta 1948 Noormarkku) on tutkija ja entinen Suomen Afganistanin-suurlähettiläs. Järvenpää työskentelee tutkijana Viron puolustusministeriön rahoittamassa kansainvälisessä tutkimuskeskuksessa Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus. Ennen suurlähettilään virkaa hän on ollut Suomen puolustusministeriön puolustuspoliittisen osaston päällikkö (2002–2010) ja ylijohtaja. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen tohtori.


title: Pauli Järvenpää

text: Järvenpää on herättänyt huomiota erityisesti Nato-myönteisillä mielipiteillään. Puolustushallinnossa hän on toiminut 1970-luvun lopulta, kaikkiaan kahdeksan puolustusministerin alaisuudessa.


title: Pauli Järvenpää

text: Järvenpää aloitti Kabulissa Suomen Afganistanin-suurlähettiläänä 1. syyskuuta 2010. Vuosina 1992–2002 Järvenpää toimi Brysselissä Suomen Nato-edustustossa.


title: Pauli Järvenpää

text: Järvenpään mukaan Suomi tarvitsisi nykyistä pienemmän, joskin edelleen melko suuren reservin. Hän on Juhani Kaskealan kanssa samaa mieltä siitä, ettei kannata ylläpitää heikosti varustettuja (jalkaväki)prikaateja paperitiikereinä, koska nykyisillä puolustusmenojen tasoilla ei kyetä niitä varustamaan kunnolla. Järvenpään ajattelussa korostuu se, ettei kriisin sattuessa Suomi voisi saada materiaaliapua muualta heikoin jakovahvuuksin varustetuille prikaateille, jolloin politiikan ja turvallisuustakuiden osuus puolustusajattelussa korostuu.


title: Pauli Järvenpää

text: Presidentti Tarja Halosen 6. joulukuuta 2007 everstiluutnantiksi ylentämä Järvenpää on ollut innokas Nato-keskustelija. Hänen Helsingin Sanomien 60-vuotishaastattelunsa kirvoitti keskustelua siitä, miten pitkälle puolustuspolitiikasta vastaava vastuuvirkamies voi esittää mielipiteitä, joiden voidaan tulkita poikkeavan eduskunnan ja hallituksen virallisesta linjasta.


title: Pauli Järvenpää

text: Järvenpää kannatti myös 200 000 Saksasta ostetun rynnäkkökiväärin viemistä Afganistaniin maan puolustusministerin pyynnöstä. Kyseessä olivat pääasiassa DDR:n jäämistönä Suomeen Elisabeth Rehnin puolustusministerikautena ostetut aseet. Eduskunta ei kuitenkaan ilmaissut kannatustaan aikeelle. Järvenpään mielestä Afganistanissa on riittävästi aseita, mutta ne eivät ole oikeissa käsissä. Suomella puolestaan on hänen mukaansa niin paljon aseita, että niitä joudutaan romuttamaan.


title: Pauli Järvenpää

text: Järvenpään kirjoittamat artikkelit Satakunnan Kansassa ovat herättäneet huomiota muun muassa Helsingin Sanomissa ja Nykypäivässä. Tiedotusvälineet ovat nähneet kannanotot asiantuntija-arvioina, joita lehdet ovat käyttäneet perusteluna Suomen Nato-jäsenyyden tukemiselle. Vaikuttavuuden vuoksi asiaan on ottanut kantaa myös entinen ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja.


title: Kryptologia

text: Kryptologia (tai kryptografia; kreikan sanoista κρυπτός "kryptós", "piilossa, salainen"; ja "-logia", "oppi", tai γράφειν "graphein", "kirjoitus") tai salakirjoitustekniikka viittaa turvallisen viestinnän menetelmien tutkimiseen ja harjoittamiseen kolmansien osapuolten (vastustajien) läsnäolossa. Se viittaa yleisemmin vastustajien vaikutusvallan ylittävien protokollien kehittämiseen ja analysointiin. Näissä protokollissa sovelletaan useaa tietoturvan näkökohtaa, kuten datan luottamuksellisuutta, datan eheyttä, todennusta ja kiistämättömyyttä. Modernilla kryptografialla on päällekkäisyyksiä matematiikan, tietojenkäsittelytieteen ja sähkötekniikan tieteenhaarojen kanssa. Kryptografiaa sovelletaan muun muassa pankkiautomaateissa, salasanoissa ja sähköisessä kaupankäynnissä.


title: Kryptologia

text: Ennen modernia aikakautta kryptografia oli käytännöllisesti katsoen synonyyminen salauksen kanssa. Salaus on prosessi, jonka avulla muunnetaan luettavissa oleva tieto näennäiseksi hölynpölyksi. Salatun viestin lähettäjä jakoi salauksen purkuun tarvittavat tiedot vain tarkoitetun vastaanottajan kanssa. Kryptologian menetelmät ovat ensimmäisen maailmansodan ja tietokoneiden keksimisen jälkeen muuttuneet yhä monimutkaisemmiksi ja niitä sovelletaan yhä laajemmin.


title: Kryptologia

text: Moderni kryptografia pohjautuu hyvin paljon matemaattiseen teoriaan ja tietojenkäsittelytieteen käytäntöön. Kryptografiset algoritmit on suunniteltu laskennallisen kovuuden olettamuksien ympärille. Tämä tekee sellaisista algoritmeista vaikeita murtaa käytännössä. On teoreettisesti mahdollista murtaa sellainen järjestelmä, mutta se olisi epäkäytännöllistä tunnetuilla käytännön keinoilla. Näitä järjestelmiä kutsutaan siksi laskennallisesti turvallisiksi. Teorian kehittyminen (kuten edistysaskelet kokonaislukujen tekijöihinjako -algoritmeissa) ja nopeutuva tietotekniikka vaativat, että näitä ratkaisuja kehitettäisiin jatkuvasti. On olemassa järjestelmiä, jotka on todistettu murtamattomiksi edes rajoittamattomalla määrällä laskentatehoa. Yksi esimerkki on "one-time pad". Nämä järjestelmät ovat kuitenkin vaikeampia toteuttaa kuin parhaat teoreettisesti murrettavat mutta laskennallisesti turvalliset mekanismit.


title: Kryptologia

text: Kryptologian keskeisimpänä maksiimina voidaan pitää ns. "Kerchoffin periaate"tta. Periaatteen mukaan järjestelmän tulee perustua avainten salassa pitämiseen. Vihollisen on oletettava tuntevan varsinaisen salakirjoitusjärjestelmän. Kerchoffin periaatteen seuraus on se, että kuka tahansa voi avoimesti kokeilla järjestelmän turvallisuutta. Järjestelmän turvallisuus joutuu näin todelliseen koetukseen ("ruuvipenkkiin"). Luotettavimmat julkisissa tietoverkoissa käytettävät salakirjoitusmenetelmät noudattavat Kerchoffin periaatetta. Kuitenkin vielä nykyisin erityisesti mobiilin tietoliikenteen ja sotilassovellutusten puolella pyritään kehittämään järjestelmiä, jotka Kerchoffin periaatteen vastaisesti perustuvat itse salakirjoitusjärjestelmän salassapitämiseen.


title: Kryptologia

text: Aluksi kirjoitettujen viestien harvinaisuus suojasi viestejä. Kun useampi kuin yksi osasi kirjoittaa, sanoman salakirjoittaminen muuttui tarpeelliseksi.


title: Kryptologia

text: Eräs vanhimmista tiedonsalaustavoista oli käytössä Egyptissä. Viesti kirjoitettiin viestinviejän kaljuksi ajettuun päähän. Tukan kasvettua viesti oli valmis lähetettäväksi. Tällä tavalla ymmärrettynä ensimmäiset salakirjoitukset olivat viestin peittämistä, eli steganografiaa.


title: Kryptologia

text: Yksi vanhimmista varsinaisista salakirjoituksista on Atbash-koodi. Siinä kirjaimistossa aakkosjärjestyksessä viimeinen kirjain vaihdetaan ensimmäiseen, toiseksi viimeinen toiseen, ja niin edelleen. Nimi "atbash" tulee heprean kirjaimista alef-tav-bet-shin. Suomalaisilla aakkosilla se toimisi siten, että A:sta tulisi Ö ja B:stä Ä. Atbash-koodausta käytettiin yleisesti tietyissä piireissä satoja vuosia ennen ajanlaskun alkua, ja onpa Raamatussakin Jeremian kirjassa Atbash-koodattuja nimiä. Koodia käyttävät vieläkin eräät salaseurat tai sen kaltaiset, jotka tahtovat ilmaista olevansa pitkän perinteen vaalijoita.


title: Kryptologia

text: Suetonius kuvaa teoksessaan "De vita Caesarum" Julius Caesarin käyttäneen kenraaliensa kanssa viestiessään salakirjoitusta, jossa kirjain korvataan aakkosjärjestyksessä 3 kirjainta eteenpäin löytyvällä kirjaimella, ja aakkoston lopussa kierretään takaisin alkuun. Tällöin, A:sta tulee D, B:stä tulee E ja niin edespäin. Nykyisin Caesar-salauksella tarkoitetaankin tämän yleistystä, jossa aakkostossa siirrytään sovittu määrä kirjainta eteenpäin. Caesar-salauksen erästä muotoa, Rot13, jossa siirrytään 13 kirjainta eteenpäin, käytetään edelleen esimerkiksi Internet-keskusteluissa, koska koodaus toimii samalla purkuna englannin kielen aakkostolla, jossa on 26 merkkiä.


title: Kryptologia

text: Atbash-koodilla on vain yksi mahdollinen avain, joten se on hyvin heikko salakirjoitus.


title: Kryptologia

text: Caesar-koodi ja sen muunnokset on murrettavissa kokeilemalla kaikki "N" siirrosta aakkostossa ("N" = aakkoston kirjainten määrä), siis esimerkiksi englannin kielessä (= 26 aakkosta) maksimissaan 26 kokeilulla.


title: Kryptologia

text: Kehittyneempi versio eli sekoitettu Caesar, jossa selväkielistä A:ta vastaa mielivaltainen salakirjoitettu kirjain, B:tä mielivaltainen jäljellä olevista kirjaimista jne., sisältää periaatteessa "N"! ("N":n kertoma) määrän mahdollisia avaimia. Englantilaisella aakkosistolla (26 aakkosta) erilaisia sekoitettuja Caesar-avaimia on 26! eli 4,0329 · 10 mahdollisuutta. Tällaista määrää on liki mahdotonta käydä yksitellen läpi.


title: Kryptologia

text: Kuitenkin mikäli tiedetään, millä kielellä salattu viesti on kirjoitettu, on sekoitettu Caesar helppo murtaa yhden vähänkin pidemmän sanoman perusteella frekvenssianalyysillä. Eri kielille voidaan muodostaa tilastollinen jakauma eri kirjainten käytöstä. Esimerkiksi englannin kielessä yleisin kirjain on E. Jos siis englanninkielisessä sekoitettua Caesaria käyttävässä koodatussa sanomassa on eniten W-kirjaimia, hyvä arvaus on, että W vastaa E-kirjainta. Vastaavasti suomen kielessä A on yleisin kirjain.


title: Kryptologia

text:
Seuraava kehittyneempi versio on muuttaa salakirjoitusaakkosistoa esimerkiksi viiden kirjaimen jälkeen, jolloin tilastollinen ratkaisumenetelmä vaikeutuu oleellisesti. Tätä versiota käytti esimerkiksi suomalainen salakirjoitusviivain eli ns. "matolaatikko"- menetelmä. Tämän menetelmän kehittyneempään muunnelmaan perustui myös saksalaisten toisen maailmansodan aikana käyttämä ENIGMA-salauslaite.
Edellä mainituista esimerkeistä selviää, että salakirjoituksen murtaminen on ainakin matematiikkaa, kielitiedettä ja tilastotiedettä, ja myös yleistä päättelyä.


title: Kryptologia

text: Toisin kuin yleensä luullaan on olemassa myös kryptografisesti murtamaton salausmenetelmä: "kerta-avain" (engl. "one-time pad, OTP") -- kertakäyttöinen todellisista satunnaisluvuista koostuva avain, joka on yhtä pitkä kuin salattava viesti. Jokainen viestin merkki yhdistetään avaimen vastaavan merkin kanssa. Murtamattomuus perustuu siihen, että jokainen mahdollinen ratkaisu on yhtä todennäköinen, eikä oikeaa selvätekstiä voi erottaa muista vaihtoehdoista.


title: Kryptologia

text: Historia on osoittanut, että kertakäyttöisiksi tarkoitettuja avainlistoja viitsitään käyttää harvoin vain yhden kerran. Jos "kertakäyttöistä" avainta käytetään useamman kerran, salateksti voidaan murtaa helposti.


title: Kryptologia

text: Kertakäyttöisten avainlistojen käyttö on valitettavan epäkäytännöllistä suurien tietomäärien ja monien vastaanottajien kohdalla. Haasteina ovat avainlistojen turvallinen toimittaminen vastaanottajalle sekä niiden alkuperäisen valmistuksen vaatima työ. Avainlista, jonka joku on päässyt kopioimaan matkalla käyttäjälle, on täysin arvoton.


title: Kryptologia

text: Mikäli avain on lyhyempi kuin viesti tai satunnaisluvut eivät ole aidosti satunnaisia, salaus ei voi olla täydellinen. Silti hyvin tehty salaus voi olla käytännössä äärimmäisen vaikea murtaa.


title: Kryptologia

text: Arkikielessä murtamattomalla salauksella voidaan tarkoittaa myös salausmenetelmää, jolla salatun viestin purkuun ei tunneta muuta menetelmää kuin kokeilla kaikkia salausmenetelmän sallimia avaimia. Kyseistä purkamismenetelmää kutsutaan "raa'alla voimalla" () purkamiseksi. Esimerkiksi AES-salausta pidetään nykyään murtamattomana.


title: Elävä ravinto

text: Elävä ravinto (myös raakaravinto) on ruokavalio, jonka noudattava nauttii vain kypsentämätöntä ja mahdollisimman vähän jalostettua ruokaa, pääasiassa hedelmiä, vihanneksia, pähkinöitä ja siemeniä. Useimmille noudattajilleen elävä ravinto on enemmänkin elämäntapa kuin pelkkä ruokavalio. Siihen kuuluu oikean ravinnon lisäksi liikunta ja positiivinen ajattelu, mutta eivät päihteet, tupakka tai muut nautintoaineet.


title: Elävä ravinto

text: Elävän ravinnon määritelmä saattaa vaihdella hyvinkin paljon koulukunnasta riippuen, mutta yleisesti se voidaan määritellä ruoaksi, jota ei ole kuumennettu yli 46 celsiusasteen eikä jäädytetty (ts. jäähdytetty alle 0 celsiusasteen). Elävä ravinto pyritään tekemään mahdollisimman helposti sulavaksi liottamalla, idättämällä, hapattamalla ja hienontamalla ruoka-aineet. Elävän ravinnon harrastajan keittiössä eivät siis ole käytössä liesi tai uuni, vaan esimerksiksi tehosekoitin, hyötykasvikuivuri sekä erilaisia myllyjä ja raastimia. Eräissä raakaravinnon nykyisissä toteutuksissa korostetaan erityisesti hyvin voimakkaan jauhamisen merkitystä ravinnon valmistuksessa. Siinä nesteen, yleensä veden tai kookospähkinän sisältämän nesteen kanssa jauhetaan tuoreita vihanneksia, siemeniä ja hedelmiä erittäin suurella nopeudella niin, että solujen seinät rikkoontuvat ja ravintoaineet ovat helposti käytettävissä. Tällainen ateria eli "vihreä pirtelö" tulee nauttia heti valmistuksen jälkeen. Erona mehustukseen on se, että kasvien sisältämiä kuituja ei suodateta pois, vaan ne kulkevat elimistön läpi tehostaen ruuansulatusta.


title: Elävä ravinto

text: Syyt elävän ravinnon nauttimiseen joko yksinomaan tai hallitsevana osana ruokavaliota (yli 75% ravinnon määrästä) ovat usein terveydellisiä, mutta myös eettisiä ja filosofisia. Elävän ravinnon oppien mukaan ruoan kuumentaminen tuhoaa siitä arvokkaita entsyymejä ja vitamiineja. Erityisesti kuumennettuja rasvoja pidetään vahingollisina, jopa myrkyllisinä. Elävän ravinnon kannattajien mielestä heidän ruokavalionsa on ihmiselle luonteenomainen, ja alkuperäinen ajalta, jolloin ihminen ei vielä ollut keksinyt maanviljelyä eikä osannut hyödyntää tulta jokapäiväisissä askareissaan.


title: Elävä ravinto

text: Elävän ravinnon ruokavaliota käytetään osana muun muassa nivelreuman hoitoa.


title: Elävä ravinto

text: Elävän ravinnon merkittävimpänä kehittäjänä pidetään liettualaissyntyistä Ann Wigmorea (1909-1993). Elämänsä aikana hän kirjoitti lukuisia kirjoja ja muun muassa perusti Hippocrates Health Institute:n Bostoniin vuonna 1963.


title: Elävä ravinto

text: Elävän ravinnon ensimmäisenä oppikirjanan pidetään Viktoras Kulvinskasin teosta "Survival Into the 21st Century" vuodelta 1975.


title: Elävä ravinto

text: Ehkä tunnetuin elävän ravinnon puolestapuhuja Suomessa oli nobelisti Artturi Ilmari Virtanen, joka AIV-rehunsa kehittelyprojektista mitenkään riippumatta tutki myös entsyymien osuutta ihmisen ruoansulatuksessa.


title: Elävä ravinto

text: Elävän ravinnon ruokavalio on usein kasvisruokavalio, mutta ei välttämättä aina: jotkut sen kannattajat saattavat syödä raakaa tai alhaisessa lämpötilassa kuivattua lihaa tai kalaa.


title: Elävä ravinto

text: Joillakin elävän ravinnon harrastukseen liittyy vegaanisen ruokavalion äärimuoto fruitarismi, jonka harjoittaja fruitariaani syö vain kasvien satoa eli hedelmiä, ts. varsinaisten hedelmien lisäksi marjoja, pähkinöitä, siemeniä, tomaattia tai kurkkua, muttei esimerkiksi juureksia eikä kasvin lehtiä tai varsia.


title: Elävä ravinto

text: Elävä ravinto ja muut veganismiakin jyrkemmät ruokavaliot herättävät jatkuvasti voimakasta keskustelua puolesta ja vastaan. Yhdysvalloissa Floridan osavaltiossa myös oikeusjärjestelmä on joutunut ottamaan kantaa asiaan Josephy ja Lamoy Andressohnin tapauksen yhteydessä. Andressohnit syöttivät lapsille uskonnollisista syistä elävää ravintoa, minkä seurauksena heitä syytettiin oikeudessa yhden lapsensa kuoleman aiheuttamisesta ja neljän muun laiminlyönnistä pitämällä heitä aliravitsemuksen tilassa. Kuolemantuottamussyyte hylättiin vuonna 2005, mutta he saivat pitkän ehdollisen vankeustuomion lastensa ravitsemuksen laiminlyönnistä.


title: Lauri Vilkko

text: Lauri Tapani Vilkko (13. elokuuta 1925 Rautjärvi – 13. lokakuuta 2017 Tuusula) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti.


title: Lauri Vilkko

text: Vilkko oli ammatiltaan upseeri ja jäi eläkkeelle everstinä Topografikunnan päällikön tehtävistä vuonna 1985.


title: Kouvolan lakritsi

text: Kouvolan lakritsi on suomalainen makeisvalmistaja, jonka tehdas sijaitsee Kouvolan Tornionmäessä. Lakritsin lisäksi yritys valmistaa marmeladeja. Yrityksen hankki vuonna 2008 omistukseensa lahtelainen tukkukauppa Makeisneuvos Oy. Vuonna 2011 yritys työllistää 17 henkeä. Sen liikevaihto on kahden miljoonan euron luokkaa. Kouvolan lakritsia viedään Skandinaviaan, erityisesti Tanskaan, jossa lakritsipiiput ovat suosittuja.


title: Kouvolan lakritsi

text: Yrityksen historia alkaa vuodesta 1906, jolloin Papulan Vesitehdas Oy aloitti toimintansa Viipurin maalaiskunnan Papulassa. Sodan takia yhtiö joutui vuonna 1944 lähtemään evakkoon Lappeenrantaan. Pian yritys kuitenkin muutti Kouvolaan ja aloitti vuonna 1948 toimintansa Tornionmäellä uudessa tuotantorakennuksessa. Vesitehdas laajensi 1940-luvun lopulla toimintaansa käynnistämällä leipomon, ja 1950-luvun alussa se avasi kahvilan.


title: Kouvolan lakritsi

text: Makeis- ja Mehu Oy aloitti tuotantonsa Viipurissa vuonna 1942, mutta senkin kohtalona oli joutua muuttamaan sodan takia pois. Tehdas siirtyi vuonna 1944 Uuteenkaupunkiin. Sieltä makeistuotanto siirrettiin vuonna 1960 Kouvolaan, ja yhtiön lakritsista tuli Kouvolan lakritsia. Papulan Vesitehdas lopetti vesien tuotannon 1970-luvun alussa. Tuotanto jatkui Makeis- ja Mehun nimellä, kunnes yhtiö joutui vuonna 1990 lopettamaan toimintansa. Lakritsin valmistusta jatkettiin Papulan Vesitehtaan nimissä aina vuoteen 1997, jolloin tämäkin yhtiö joutui lopettamaan toimintansa. Lakritsia tehdään vastedes Kouvolan Lakritsi Oy:n nimellä.


title: Kouvolan lakritsi

text: Vuonna 2008 Kouvolan Lakritsi siirtyi lahtelaisen tukkukaupan Makeisneuvos Oy:n omistukseen.


title: Kansainyhteisön kisat

text: Kansainyhteisön kisat () ovat neljän vuoden välein järjestettävät urheilun suurkilpailut Kansainyhteisön maiden parhaille urheilijoille. Ensimmäisen kerran kisat järjestettiin "Brittiläisen imperiumin kisojen" nimellä vuonna 1930.


title: Kansainyhteisön kisat

text: Kansainyhteisön kisojen ohjelmassa on monien olympialajien lisäksi joitakin erityisesti Kansainyhteisön maissa suosittuja lajeja, kuten rugby ja verkkopallo. Kansainyhteisön kisat ovat sen jäsenmaiden urheilijoille usein huomattavan merkittävä tapahtuma, eikä niiden arvostusta muissa maissa aina ymmärretä. Osallistujamäärältään kisat ovat maailman toiseksi suurin urheilutapahtuma kesäolympialaisten jälkeen.


title: Kansainyhteisön kisat

text: Kansainyhteisön kisoissa Yhdistyneen kuningaskunnan maat Englanti, Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti kilpailevat omilla joukkueillaan. Lisäksi kruununmailla kuten Jerseyllä ja Mansaarella on omat joukkueensa. Vain kuusi maata on osallistunut kaikkiin kisoihin: Australia, Englanti, Kanada, Skotlanti, Uusi-Seelanti ja Wales.


title: Olavi Rokka

text: Olavi Antero "Olli" Rokka (9. elokuuta 1925 Viipuri – 21. joulukuuta 2011 Hyvinkää) oli suomalainen varatuomari, nykyaikaisen viisiottelun olympiamitalisti ja miekkailija. Hän voitti pronssia nykyaikaisen viisiottelun joukkuekilpailussa Helsingin kesäolympialaisissa 1952.


title: Olavi Rokka

text: Viipurissa 9. elokuuta 1925 syntynyt Rokka sijoittui nykyaikaisessa viisiottelussa Helsingin kesäolympialaisissa 1952 yksilökilpailun 13:nneksi. Joukkuekilpailussa Rokka, Olavi Mannonen ja Lauri Vilkko voittivat olympiapronssia. Mitali oli Suomelle lajin ensimmäinen olympiatasolla. Vuonna 1954 Rokka sijoittui MM-kilpailuissa yksilökilpailun 14:nneksi. Joukkuekilpailussa Suomi oli neljäs. Suomen-mestaruuskilpailuissa Rokka saavutti kolme pronssimitalia vuosina 1952, 1953 ja 1957.


title: Olavi Rokka

text: Miekkailussa Rokka edusti Suomea vuoden 1957 MM-kilpailuissa. Hän saavutti kalvalla SM-hopeaa vuosina 1952 ja 1955.


title: Olavi Rokka

text: Ennen eläkkeelle jäämistään Rokka toimi vuosina 1970–1990 Tuusulan kihlakunnan (nykyään Hyvinkään maistraatti) henkikirjoittajana. Hän asui Hyvinkäällä ja oli naimisissa Maire Wirén-Rokan kanssa. Rokka oli aktiivinen veteraani-, rotary- ja muussa yhdistystoiminnassa. Hän menehtyi 86-vuotiaana Hyvinkäällä 21. joulukuuta 2011.


title: Kirjarovio

text: Kirjarovio on seremoniallinen tapahtuma, jossa hävitetään julkisesti polttamalla kirjoja tai muuta painettua materiaalia. Rovion polttamista perustellaan yleensä moraalisin, poliittisin tai uskonnollisin syin.


title: Kirjarovio

text: Kirjarovioita esiintyy usein poliittisten vallanvaihtojen yhteydessä. Toiminnan tarkoituksena voi olla uusien vallanpitäjien pyrkimys päästä eroon omalta kannaltaan haitallisista aatteista tai pyrkimys niin sanottuun historian uudelleenkirjoittamiseen.


title: Kirjarovio

text: Saksalainen kirjailija Heinrich Heine kirjoitti vuonna 1821: ”Missä poltetaan kirjoja, poltetaan lopulta myös ihmisiä” (näytelmästä "Almansor"). Pahaenteinen lausahdus mainitaan yleensä viitattaessa natsien Berliinin Opernplatzilla (nyk. Bebelplatz) toukokuussa 1933 toteuttamiin kirjarovioihin.


title: Kirjarovio

text: Suomen historiassa kirjarovioita on järjestetty ainakin vuonna 1829, jolloin Jaakko Juteinin kirja "Anteckningar af Tankar uti Varianta Ämnen" poltettiin Viipurissa kirjaroviolla. Kyseistä kirjaa pidettiin vääräoppisena, ja takavarikoimisen jälkeen se poltettiin oikeuden päätöksellä.


title: Kirjarovio

text: 1950-luvulla Agnar Myklen romaani "Laulu punaisesta rubiinista" aiheutti Suomessa oikeudenkäynnin, jonka seurauksena ”epäsiveellisen” kirjan 5 000 kappaleen suomenkielinen painos poltettiin vuonna 1959 Naantalin höyryvoimalaitoksessa. Kustantaja oli kuitenkin kätkenyt kirjasta 800 kappaleen erän, jonka Sotainvalidien Veljesliitto viranomaisten tietämättä myi postimyyntinä toimintansa rahoittamiseksi.


title: Kirjarovio

text: Iranin uskonnollinen johtaja ajatollah Khomeini langetti intialais-brittiläiselle kirjailijalle Salman Rushdielle helmikuussa 1989 fatwan, jolla hän käytännössä tuomitsi Rushdien kuolemaan. Khomeini katsoi Rushdien loukanneen islamia romaanillaan "Saatanalliset säkeet". Tämän seurauksena muslimit polttivat Rushdien kirjoja julkisesti eri puolilla maailmaa.


title: Elohopeamillimetri

text: Elohopeamillimetri eli millimetri elohopeapatsasta (tunnus mmHg) on vanha paineen yksikkö. Se vastaa yhden millimetrin korkuisen elohopeapatsaan painetta maan pinnalla. SI-yksikköinä yksi elohopeamillimetri vastaa noin 133,322 (tarkemmin: 101 325/760) pascalia


title: Elohopeamillimetri

text: Elohopeamillimetriä käytetään nykyäänkin verenpaineen ja muiden kehon nesteiden mittauksissa, mikä on Suomessa asetuksellakin nimenomaisesti hyväksytty. Ennen sitä käytettiin yleisesti myös ilmanpaineen yksikkönä. Meteorologiassa se on kuitenkin korvattu SI-järjestelmän mukaisesti millibaarilla (mbar) eli hehtopascalilla (hPa). Normaali ilmanpaine maan pinnalla on noin 760 mmHg eli 1 013 hPa.


title: Elohopeamillimetri

text: Käytännössä elohopeamillimetri on sama kuin torri.


title: Djabir Saïd-Guerni

text: Aissa Djabir Saïd-Guerni (s. 29. maaliskuuta 1977 Alger, Algeria) on algerialainen keskimatkojen juoksija. Hän on maailman- ja Afrikan mestari, erityisesti keskittynyt 800 metrille.


title: Djabir Saïd-Guerni

text: Djabir Saïd-Guerni voitti 800 metrin MM-pronssia 1999 Sevillasta sekä olympiapronssia Sydneyn kisoista vuodelta 2000. Vuonna 2001 hänelle tehtiin akillesjänneleikkaus, mutta jo seuraavana vuonna hän voitti Afrikan mestaruuden.


title: Djabir Saïd-Guerni

text: Saïd-Guernin saavutti 2003 Pariisin kisoissa uransa saavutuksen, 800 metrin maailmanmestaruuden. Mestaruusjuoksussa ratkaisut jäivät loppusuoran kirikamppailuun, ja lopulta algerialainen voitti kultaa vain sekunnin sadasosien erolla Venäjän Juri Borzakovskiin ja Brasilian Osmar Barbosa Dos Santosiin. Kilpailut käytiin Saïd-Guernin kotimaisemissa, sillä Saint-Denisin esikaupungissa sijaitsevalle Stade de Francelle on hänen kotoaan vain kolmen kilometrin matka.


title: Djabir Saïd-Guerni

text: 2004 Ateenan olympialaisissa hän sijoittui seitsemänneksi ja 2005 Helsingin MM-kisoissa viidenneksi. Toukokuussa 2007 Said-Guerni ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Veikko Karvonen

text: Veikko Leo Karvonen (5. tammikuuta 1926 Sakkola – 1. elokuuta 2007 Turku) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti. Hän on Suomen kaikkien aikojen menestyneimpiä maratoonareita ja yksi maailman parhaista maratonjuoksijoista 1950-luvulla. Karvonen juoksi urallaan kaikkiaan 35 maratonia, joista voitti 15.


title: Veikko Karvonen

text: Opetusministeriö myönsi Karvoselle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2002.


title: Timaios

text: Timaios, katso:


title: Upinniemi

text: Upinniemi voi tarkoittaa


title: André Bucher

text: André Bucher (s. 19. lokakuuta 1976 Neudorf, Sveitsi) on entinen sveitsiläinen 800 metrin juoksija, maailmanmestari ja kaksinkertainen EM-hopeamitalisti.


title: André Bucher

text: 1998 EM-kisoissa Budapestissa Bucher sijoittui 800 metrillä hopealle ajalla 1.45,05. 2000 Sydneyn olympialaisissa hän oli viides. Seuraavana vuonna hän sijoittui Lissabonin MM-hallikisoissa kolmanneksi ja Edmontonin MM-kisoissa voitti kultamitalin ajalla 1.43,70. Hän oli jakamassa Kultaisen liigan rahapottia voitettuaan liigan kaikki 800 metrin kilpailut. Kauden 2001 aikana hän voitti 14 juoksemastaan 800 metrin kilpailusta 12. Vuonna 2002 hän voitti Wienin EM-hallikisoissa hopeaa ja Münchenin EM-kisoissa myös hopeaa. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän ei selviytynyt finaaliin kuten ei ollut selviytynyt Ateenassa 1997 eikä Sevillassa 1999.


title: André Bucher

text: Bucher on 185 senttimetriä pitkä ja painoi kilpaurallaan 75 kilogrammaa. Bucher ilmoitti toukokuussa 2007 lopettavansa uransa. Hän oli uransa viimeiset vuodet kärsinyt kantapäävammasta.


title: Moses Mosop

text: Moses Cheruiyot Mosop (s. 7. heinäkuuta 1985 Marakwet, Kenia) on kenialainen kalenjin-heimoon kuuluva kestävyysjuoksija.


title: Moses Mosop

text: Mosopin saavutti pronssia 10 000 metriltä Helsingin MM-kisoista 2005, joissa hän juoksi ennätyksensä 27.08,96. Mosop aloitti kansainvälisen kilpauransa vuonna 2002, jolloin hän oli maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjan kymmenes. Seuraavana vuonna hän oli nuorten maastojuoksun MM-kisoissa seitsemäs ja 5 000 metrin juoksussa yhdeksäs. Ateenan olympialaisissa 2004 Mosop juoksi 10 000 metrin loppukilpailussa seitsemänneksi. Vuonna 2005 hän saavutti MM-pronssin lisäksi maastojuoksun MM-kisoissa kahdeksannentoista tilan pitkällä matkalla. Vuoden 2007 maastojuoksun MM-kisoissa Mombasassa hän sijoittui toiseksi henkilökohtaisessa kilpailussa ja joukkuekilpailussa voitti kultaa. Ammanissa 2009 hän oli henkilökohtaisella matkalla 11:s ja joukkuekilpailussa voitti kultaa.


title: Moses Mosop

text: Mosop juoksi ensimmäisen maratoninsa Bostonissa 18. huhtikuuta 2011. Hän sijoittui voimakkaassa myötätuulessa juostussa kisassa toiseksi ajalla 2.03.06, neljä sekuntia Geoffrey Mutaille hävinneenä. Mutain ja Mosopin ajat alittivat Haile Gebrselassien maailmanennätyksen 2.03.59, mutta Bostonin maratonin alamäkivoittoinen reitti ei ole maailmanennätyskelpoinen. 3. kesäkuuta 2011 Mosop juoksi Eugenessa maailmanennätykset 25 000 metrin (1.12.25,4) ja 30 000 metrin (1.26.47,4) ratajuoksuissa. Molemmat maailmanennätykset olivat japanilaisen Toshihiko Sekon nimissä vuodelta 1981. Lokakuussa 2011 hän voitti Chicagon maratonin reittiennätysajalla 2.05.37. Huhtikuussa 2012 hän sijoittui Rotterdamin maratonilla kolmanneksi ajalla 2.05.03.


title: Harmaarousku

text:
Harmaarousku ("Lactarius vietus") on Suomessa hyvin yleisenä tavattava koivua suosiva sieni. Sen lakki on 3–7 cm leveä ja harmaanruskea. Malto on haurasta, kellanvalkoista, ja maitiaisneste on valkoista. Se on kiehauttamisen jälkeen käyttökelpoinen ruokasieni. Harmaarouskun kanssa samannäköisiä lajeja ovat esimerkiksi kangaspalsamirousku, suklaarousku ja viitapalsamirousku.
Maailmanlaajuisesti sitä esiintyy yleisesti Euroopassa, Länsi-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Rautatiekalusto

text: Rautatiekalustolla tarkoitetaan kaikkia vetureita, junanvaunuja ja muuta rautatiekiskoilla liikkuvaa kalustoa, ei kuitenkaan esimerkiksi resiinaa, raitiovaunua tai metrojunia.


title: Rautatiekalusto

text: Rautatiekalusto jaotellaan käyttötarkoituksensa mukaan seuraavasti:


title: Eerik Haakoninpoika

text: Eerik Haakoninpoika eli Eerik Jaarli oli Haakon Jaarlin poika. Hän hallitsi osaa Norjasta veljensä Sven Haakoninpojan kanssa vuosina 1000–1015. Eerik oli Tanskan kuninkaan Sven Kaksiparran vasalli, ja hän lähti Svenin mukaan sotaretkelle Englantiin vuonna 1012. Eerikin palatessa takaisin Norjaan 1015 oli Pyhä Olavi kuitenkin jo noussut kuninkaaksi.


title: Sven Haakoninpoika

text:
Sven Haakoninpoika oli Haakon Jaarlin poika. Hän hallitsi osaa Norjasta veljensä Eerik Haakoninpojan kanssa vuosina 1000–1015.
Pyhä Olavi surmasi Svenin Nesjarin taistelussa 1015.


title: Isovoirousku

text: Isovoirousku ("Lactarius scrobiculatus") on rouskuihin kuuluva syötävä sieni.


title: Isovoirousku

text: Isovoirouskun vanhemmiten jopa 20 senttiä leveä lakki on aluksi kupera, myöhemmin matalasti suppilomainen. Lakin pohjaväri on keltainen ja siinä erottuu myös usein tummempia renkaita. Lakin nukkaiset reunat kiertyvät vanhemmiten alaspäin. Kuivana lakin pinta voi olla kiiltävä, mutta kostuessaan se muuttuu limaiseksi ja tahmeaksi. Sienen jalka ja heltat ovat väriltään kellertävät. Lyhyen ja tukevan jalan pinnalla on kuoppamaisia laikkuja. Malto on raakana polttavan kirpeää. Maitiaisneste on aluksi väriltään valkoista, mutta joutuessaan ilman kanssa tekemisiin se muuttuu rikinkeltaiseksi.


title: Isovoirousku

text: Isovoirouskun kaltaisia voirouskuja ovat myös korpivoirousku ("L. tuomikoskii"), vihervoirousku ("L. olivinus") ja villavoirousku ("L. leonis"), jotka kelpaavat myös samoin syötäväksi.


title: Isovoirousku

text: Suomessa koivurouskua tavataan harvinaisena elokuusta lokakuuhun, Etelä-Suomesta Lappiin. Se kasvaa kosteissa kuusimetsissä ja puronvarsinotkoissa kalkkialustalla.


title: Isovoirousku

text: Isovoirousku on ryöpättävä ennen käyttöä. Se voidaan käyttää esimerkiksi paistettuna tai suolasienenä.


title: Félix Sánchez

text: Félix Sánchez (s. 30. elokuuta 1977 New York) on yhdysvaltalaissyntyinen, mutta Dominikaanista tasavaltaa edustava 400 metrin aitajuoksija, kaksinkertainen olympiavoittaja ja kaksinkertainen maailmanmestari.


title: Félix Sánchez

text: Sánchez oli voittamaton 400 metrin aidoissa vuosina 2001–2004. Hänen 43 kilpailua kestänyt voittoputkensa sisälsi muun muassa kaksi MM-finaalia sekä olympiafinaalin. Vuonna 2002 hän voitti Kultaisessa liigassa lajinsa kaikki kilpailut ja pääsi näin osalliseksi kultapottiin. Voittoputkensa ajan Sánchez käytti ranteessaan Sydneyn olympiakisoista ostamaansa välkkyvää muistoesinettä muistuttamassa häntä olympiakisojen epäonnistumisesta. Voitettuaan olympiakultaa Ateenassa, Sánchez lahjoitti muistoesineen hyväntekeväisyyshuutokauppaan. Ensimmäisessä kilpailussaan ilman rannekorua Sánchez loukkasi jalkansa ja joutui keskeyttämään, mikä tiesi myös voittoputken katkeamista.


title: Félix Sánchez

text: Vuonna 2005 Sánchez kärsi vammoista eikä enää ollut entisaikojensa vireessä. Hän kuitenkin eteni Helsingin MM-kisoissa loppukilpailuun saakka, mutta joutui jättämään kilvan kesken juoksun. Osakan MM-kisoissa 2007 Sánchez juoksi hopealle. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän oli kahdeksas ja Daegussa 2011 neljäs. Hän sai hopeaa Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuissa 2009 ja 2011. Pan-Amerikan kisoissa 2011 hän sai pronssia. Vuonna 2012 Sánchez juoksi yllätysvoittoon Lontoon olympialaisissa saavuttaen toisen olympiakultansa. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän oli viides.


title: Tammenherkkutatti

text:
Tammenherkkutatti ("Boletus reticulatus") on erinomainen ruoka- ja kauppasieni. Sen lakki on väriltään kellanruskea tai harmaanruskea, ja malto on valkoista ja kovaa. Sientä tavataan pääasiassa tammi- ja pyökkimetsissä syksyllä. Suomessa sitä tavataan lounaisrannikolla nimensä mukaisesti tammen seuralaisena.
Monissa kielissä sen nimi on kesäherkkutatti, mikä viittaa hiukan "tavallista" herkkutattia aikaisempaan satokauteen.


title: Tammenherkkutatti

text: Sieni on melko harvinainen. Suomen ympäristökeskuksen mukaan tammenherkkutatti on "yleisehkö etelärannikolla", tosin populaatio saattaa koostua kahdesta eri lajista.


title: Äikätatti

text: Äikätatti ("Chalciporus piperatus", myös "Suillus piperatus") on tattien heimoon kuuluva ruoaksi kelpaamaton sieni.


title: Äikätatti

text:
Äikätatin puolipallomainen lakki on väriltään ruskeankeltainen ja 3–6 cm leveä. Sen pinta on märkänä tahmea. Pillikerros on väriltään punertavan ruskea ja pillit ovat suhteellisen suuria ja kulmikkaita. Saman värinen jalka on ohut ja se suippenee juurestaan. Jalan tyveltä lähtee usein kirkkaan keltaisia rihmastoja.
Äikätatin saattaa sekoittaa nummitattiin, ("Suillus bovinus"). Nummitatti on kuitenkin suurempi, eikä sen maku ole polttavan karvas.


title: Äikätatti

text: Sitä tavataan yleisenä lehti- ja havumetsissä keskikesästä syksyyn.


title: Äikätatti

text: Äikätatin maku on pippurimaisen kirpeä, eikä sieni siten sovellu ruuaksi. Mausteena sitä voi kuitenkin käyttää pippurin tavoin.


title: Kangastatti

text: Kangastatti ("Suillus variegatus") on hyvä ruoka- ja kauppasieni.


title: Kangastatti

text: Kangastatin lakki on 5–15 cm leveä ja väriltään kellanruskea. Se on myös usein pienten ruskeiden täplien peittämä. Kostealla säällä lakin pinta on tahmea. Sienen malto on vaaleankeltaisia tai ruskeankeltaisia sekä pehmeää. Pillitys puolestaan on väriltään vihertävänkeltainen, vanhemmalla sienellä ruskeaan vivahtava. Sekä malto että pillikerros sinistyvät paineltaessa. Pillien suut ovat pienet toisin kuin nummitatilla ("Suillus bovinus").


title: Kangastatti

text: Kangastatin jalka tanakka ja sileäpintainen. Väriltään se on suunnilleen lakin kaltainen. Halkaistaessa senkin väri muuttuu tyvestä sinertäväksi. Sienen maku on mieto, aavistuksen verran hapahko. Kangastatin tuoksu on hapan.


title: Kangastatti

text: Kangastatin näköinen sienilaji on erityisesti edellä mainittu nummitatti. Ruskotatti ("Boletus badius") ja samettitatti ("Boletus subtomentosus") voivat myös joskus muistuttaa erehdyttävästi kangastattia.


title: Kangastatti

text: Kangastatin esiintymisaika ulottuu elokuusta lokakuuhun. Se kasvaa männyn seuralaisena hiekkaperäisellä maalla ja jopa kallioilla. Sitä voi tavata myös kosteissa kangasmetsissä. Se on Suomessa yleinen koko maassa kuivinakin kesinä. Pohjoisen mäntykankailla kangastatti voi hyvinä sienivuosina olla erittäin runsas. Tällöin se on myös porojen tärkeää ravintoa.


title: Kangastatti

text: Kangastatti on hyvä ruokasieni. Sitä voidaan säilöä kuivattuna, kunhan se kuivatetaan riittävän ohuina siivuina. Kangastattia voidaan käyttää ruoaksi yksinään tai muiden sienilajien kanssa.


title: Kangastatti

text: Kangastatti kerää maasta rautaa niin paljon, että jotkut tutkijat eivät suosittele sitä syötäväksi enempää kuin 600 grammaa viikossa. Lisäksi sillä näyttää olevan taipumus kerätä cesiumia, mikä on huomattava radioaktiivisen säteilyn lähde.


title: Tetricus I

text: Gaius Pius Esuvius Tetricus, usein Tetricus I, oli lyhytikäisen Gallian keisarikunnan viimeinen keisari vuosina 271–274. Hänet nimitettiin Victorinuksen seuraajaksi pian tämän kuoleman jälkeen.


title: Tetricus I

text: Tetricuksen taustasta ennen keisariutta ei tiedetä juuri mitään. Hän oli ainakin senaattori ja edellisen Gallian keisarin Victorinuksen kuollessa Gallia Aquitanian maaherra ("praeses provinciae Aquitaniae") keväällä 271. Victorinuksen äiti Victoria ilmeisesti lahjoi armeijan huutamaan Tetricuksen keisariksi. Tetricus otti keisarinviran Burdigalassa ja hänet tunnustettiin Galliassa, kahdessa Germanian provinsseissa ja Britanniassa, muttei Hispaniassa vaikka epäluotettava "Historia Augusta" niin väittääkin. Hispania ei ollut hyväksynyt myöskään edellistä hallitsijaa Victorinusta, joten kyseinen alue oli nyt käytännössä menetetty takaisin Roomalle.


title: Tetricus I

text: Tetricus matkasi Augusta Treverorumiin ja taisteli matkalla Reinin ylittäneitä germaaneja vastaan. Vuoden 271 lopulla hän teki Augusta Treverorumista pääkaupunkinsa. Seuraavana vuonna germaanit hyökkäsivät uudestaan mutta Tetricuksen joukot löivät ne takaisin. Tammikuun ensimmäisenä päivänä vuonna 273 hän otti vastaan toisen konsulinvirkansa ja myöhemmin samana vuonna, luultavasti myöhään keväällä tai aikaisin kesällä, hän nimitti poikansa Tetricus II:n caesariksi. Samana vuonna hän valtasi takaisin Gallia Aquitanian eteläosan ja Gallia Narbonensiksen länsiosan, jotka oli menetetty Claudius Gothicuksen joukoille vuonna 269. Rooman keisari Aurelianus oli tällä välin sotaretkellä Syyriassa, joten hän ei voinut estää Tetricusta.


title: Tetricus I

text: Tammikuun alussa 274 Tetricus oli yhdessä poikansa kanssa konsulina. Aurelianus oli tällä välin palannut idän sotaretkeltä ja valmisteli nyt hyökkäystä Galliaan. Tetricus armeijoineen joutui pian marssimaan etelään Aurelianuksen joukkoja vastaan. Ratkaiseva taistelu käytiin helmi-maaliskuussa 274 katalaunien kentällä ("apud Catalaunos") lähellä nykyistä Châlons-sur-Marnen kaupunkia.


title: Tetricus I

text: "Historia Augustan", ja 300-luvulla eläneiden historioitsijoiden Eutropiuksen ja Aurelius Victorin mukaan Tetricus loikkasi poikansa kanssa Aurelianuksen puolelle. Syy tähän oli eräs Faustinus, joka oli joko ryhtymässä tai oli jo ryhtynyt vallankaappaukseen Augusta Treverorumissa. Nykyhistorioitsijoiden mukaan tämä on kuitenkin vain Aurelianuksen propagandaa ja mahdollisesti Tetricus taisteli loppuun asti ja alistui vasta vangiksi jouduttuaan. Tetricuksen joukot jatkoivat kuitenkin taistelua ja tappiot olivat kovat molemmilla puolilla mutta lopulta Aurelianuksen armeijan kokemus ja koko oli liikaa.


title: Tetricus I

text: Taistelun jälkeen Aurelianus vietti loisteliaan triumfin Roomassa. Siinä esiteltiin Tetricuksia ja Palmyrasta vangittua kuningatar Zenobiaa. Triumfin jälkeen Tetricukset armahdettiin ja Eutropiuksen mukaan Tetricus jopa nimitettiin Lucanian maaherraksi ("corrector Lucaniae"). Hän eli vanhaksi ja seurasi poikansa Tetricus II:n poliittista uraa. Tämä pääsi jopa senaatin jäseneksi. Tetricuksen kuolinvuosi on tuntematon.


title: Tetricus II

text: Gaius Pius Esuvius Tetricus, usein Tetricus II, oli Gallian keisarikunnan viimeisen keisarin Tetricus I:n poika. Hänen syntymä- ja kuolinvuotensa sekä elämänsä vaiheet ennen vuotta 273 ja vuoden 274 jälkeen ovat tuntemattomia tai epäselviä. Tetricus I nimitti hänet caesariksi keväällä tai kesällä 273, mutta on esitetty että nimitys olisi tapahtunut vuonna 271 tai 272. Tetricus II sai myös arvonimen "princeps iuventutis" ('nuorison johtaja'). Tammikuun ensimmäisenä päivänä vuonna 274 molemmat Tetricukset olivat konsuleina. Kesällä 274 heidät kuitenkin kukisti Rooman keisari Aurelianus. Aurelianus esitteli Tetricuksia triumfissaan mutta antoi armahtaa heidät. Tetricus I nimitettiin jopa Lucanian maaherraksi ("corrector Lucaniae") ja Tetricus II pääsi Rooman senaattiin.


title: Dorcus Inzikuru

text: Dorcus Inzikuru (s. 2. helmikuuta 1982 Verra Ezuku) on ugandalainen kestävyysjuoksija. Hän on kautta aikain ensimmäinen naisten estejuoksun maailmanmestari.


title: Dorcus Inzikuru

text: Vuonna 2000 Inzikuru voitti 5 000 metrillä nuorten maailmanmestaruuden. Vuonna 2002 hän sijoittui samalla matkalla Afrikan mestaruuskisoissa hopealle.


title: Dorcus Inzikuru

text: Helsingin MM-kisoissa 2005 Inzikuru voitti ensimmäistä kertaa arvokisojen ohjelmassa olleen naisten estejuoksukilpailun. Samalla hän toi maalleen Ugandalle ensimmäisen yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuiden kultamitalin ja yleisurheilun arvokisojen kultamitalin sitten John Akii-Buan olympiakullan 1972. Samana syksynä hän voitti estejuoksun vielä . Vuonna 2006 hän voitti kansainyhteisön kisojen mestaruuden estejuoksussa.


title: Dorcus Inzikuru

text: Inzikurun etunimi kirjoitetaan usein muotoon "Docus", koska se on virheellisesti painettu passiin kyseisessä muodossa. Hän on 156 senttimetriä pitkä ja painaa 51 kilogrammaa. Inzikuru synnytti alkuvuodesta 2008 lapsen.


title: Aidatrumpetti

text: Aidatrumpetti on nykyaikainen nimitys erityiselle trumpettityypille, joka kehitettiin Giuseppe Verdin säveltämää, muinaiseen Egyptiin sijoittuvaa Aida-oopperaa varten. Soittimen oikea nimi on tromba egiziana eli egyptiläinen trumpetti. Aidatrumpetit ovat merkittävässä roolissa Aidan toisen näytöksen marssikohtauksessa ("Gloria all'Egitto") sekä aivan saman näytöksen lopussa. Oopperassa aidatrumpetteja tarvitaan kuusi kappaletta: kolme as-vireistä ja kolme h-vireistä. Aidatrumpetissa on vain yksi, kokosävelaskelen viritystä laskeva venttiili, ja sen putken pituus ja ääniala ovat lähellä nykyaikaisen b-trumpetin äänialaa, johon verrattuna as-vireinen aidatrumpetti soi kokosävelaskelta alempaa ja h-vireinen puoli sävelaskelta ylempää. Ulkomitoiltaan soitin on tavallista trumpettia paljon pidempi, sillä putki on täysin suora, venttiiliputkea lukuun ottamatta.


title: Aidatrumpetti

text: Alun perin Verdillä oli ajatuksena käyttää puolet pidempiä, venttiilittömiä luonnontrumpetteja, mutta tästä ajatuksesta luovuttiin näyttämön tilanpuutteen ja pitkän luonnontorven epävarman soitettavuuden vuoksi. Puolta lyhyemmällä putkella voidaan käyttää oktaavia alempana, mutta harvemmassa olevia yläsävelsarjan säveliä, jolloin venttiilin avulla saadaan yläsävelsarjasta tällöin puuttuvat sävelet. Aidan "tromba egiziana" -osuudet ovat kuitenkin siten sävelletyt, että ne voitaisiin luonnontrumpetillakin soittaa.


title: Riikka Moilanen

text: Riikka Leena Moilanen (ent. "Moilanen-Savolainen", o.s. "Moilanen", s. 18. kesäkuuta 1970 Oulu) on suomalainen poliitikko ja entinen kansanedustaja. Hän oli Suomen Keskustan kansanedustajana Oulun vaalipiiristä vuosina 2003–2007. Hän on ollut Oulun kaupunginvaltuutettu vuodesta 1996 lähtien. Hän toimii yrittäjänä ja on toiminut Oulun kaupunginhallituksen sekä Pohjois-Pohjanmaan Sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtajana. Moilanen ilmoitti huhtikuussa 2014 tavoittelevansa keskustan kansanedustajuutta vuoden 2015 eduskuntavaaleissa mutta ei tullut valituksi.


title: Riikka Moilanen

text: Hänellä on yksi lapsi. Avioliitto päättyi eroon vuonna 2008.


title: Riikka Moilanen

text: Moilanen nimitettiin sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottaja Pihlajalinna Oulu Oy:n toimitusjohtajaksi 7. elokuuta 2017 alkaen.


title: Riikka Moilanen

text: Riikka Moilanen kysyi Oulun kaupunginvaltuuston istunnossa 10. syyskuuta 2018: "”Mitä Oulun kaupunki aikoo tehdä sille ihmisroskalle, jota siellä on yllättävän paljon. Tarkoitan niitä vähäosaisia ihmisiä, jotka käyttävät ammattimaisesti alkoholia, huumeita, päihteitä ja ovat ottaneet Isokadun nyt kodikseen.”" Pihlajalinna Oulu erotti hänet seuraavana päivänä vedoten Moilasen lausunnon sopimattomuuteen.


title: John Akii-Bua

text: John Akii-Bua (3. joulukuuta 1949 Kampala, Uganda – 20. kesäkuuta 1997) oli ugandalainen aitajuoksija ja olympiavoittaja.


title: John Akii-Bua

text: Akii-Bua oli yksi kahdeksanäitisen perheensä 43 lapsesta. Hän oli lahjakas urheilija ja hänen sanotaan olleen maansa huippuja kaikessa mihin ryhtyi, muun muassa koripallossa ja kymmenottelussa. Juoksu-uransa hän aloitti pika-aiturina ja epäonnistui pyrkimyksessään päästä mukaan Meksikon vuoden 1968 olympialaisiin, mutta britti Malcolm Arnoldin valmennettavana hän siirtyi pitkiin aitoihin.


title: John Akii-Bua

text: Brittiläisen kansainyhteisön kisoissa 1970 Akii-Bua sijoittui neljänneksi, ja vuonna 1971 hän juoksi Durhamissa Amerikan ja Afrikan välisessä maanosakamppailussa kauden kärkiajan 49,0. Münchenin vuoden 1972 olympialaisten aikaan David Hemeryn edellisissä olympialaisissa juoksemaa maailmanennätystä 48,1 pidettiin ilmiömäisenä, mutta Münchenin finaalissa sisäradalla juossut Akii-Bua juoksi uuden maailmanennätyksen 47,8 ja toi maalleen sen kautta aikain ensimmäisen olympiakultamitalin.


title: John Akii-Bua

text: Akii-Bua hallitsi 400 metrin aitajuoksua vuonna 1973 mutta ei kyennyt enää edellisvuosien tuloksiinsa. Hän antoi vaikutelman, että pääasia oli hänen valkoihoisten kilpakumppaniensa, erityisesti päävastustajansa Ralph Mannin, ärsyttäminen.


title: John Akii-Bua

text: Vuonna 1974 Akii-Bua kärsi malariasta vieraillessaan Euroopassa. Hän oli 2. heinäkuuta mukana vuoden nopeimmassa juoksussa, jonka kyseisen vuoden maailman paras aituri Jim Bolding voitti ajalla 48,1 Mannin tullessa toiseksi ajalla 49,0. Akii-Bua oli vasta kolmas juostuaan ajan 49,1. Hän ei päässyt Afrikan maiden boikotin vuoksi puolustamaan olympiavoittoaan Montrealissa 1976. Moskovan olympialaisissa 1980 hän oli mukana mutta jäi välierässään seitsemänneksi.


title: John Akii-Bua

text: Akii-Bua käytti tuohon aikaan poikkeuksellista mutta toimivaa aitomistekniikkaa. Kun juoksijat yleensä juoksun alussa aitoivat aitojen välit 13 askeleella ja yrittivät askeleen lyhetessä loppua kohden muuttaa rytmiä 15-askelisiksi, teki Akii-Bua toisin. Hän aloitti juoksun normaaliin tapaan 13 askeleen välillä mutta oli opetellut ylittämään aidat myös vasen jalka edellä. Näin hän matkan edetessä ja askeleen lyhetessä kykeni vaihtamaan mullistavasti 14 askeleen rytmiin.


title: Thomas Andrews

text: Thomas Andrews, Jr. (7. helmikuuta 1873 — 15. huhtikuuta 1912) oli belfastilaisen Harland & Wolff -telakan toimitusjohtaja ja suunnitteluosaston päällikkö. Hän oli myös valtamerialus RMS Titanicin vastuullinen suunnittelija. Hän oli mukana aluksen neitsytmatkalla ja oli yksi haaksirikossa menehtyneistä 1 517 hengestä. Andrewsin ruumista ei löydetty.


title: Thomas Andrews

text: Thomas Andrews syntyi Comberissa Pohjois-Irlannissa vanhempiensa Thomas Andrewsin ja Eliza Pirrien toisena lapsena. Hänen isoveljensä John Millar Andrews oli tuleva Pohjois-Irlannin pääministeri. Andrews asui vanhempiensa luona vuoteen 1884, jolloin hän siirtyi opiskelemaan Royal Belfast Academical Institutioniin, kunnes vuonna 1889 hän siirtyi kuudentoista vuoden ikäisenä harjoittelijaksi Harland and Wolffin telakalle, jonka osaomistaja oli hänen enonsa William James Pirrie.


title: Thomas Andrews

text: Harland & Wolffilla Andrews työskenteli uutterasti, eteni urallaan ja saavutti vuonna 1901 rakennustoiminnan päällikön tittelin. Samana vuonna hän myös sai Institution of Naval Architectsin jäsenyyden. Vuonna 1907 Andrewsista tuli telakan toimitusjohtaja ja suunnitteluosaston päällikkö. Andrews oli pidetty henkilö yhtiössä ja telakan työntekijöiden keskuudessa. 24. kesäkuuta 1908 Andrews meni naimisiin Helen Reilly Barbourin kanssa. Heille syntyi tytär, Elizabeth, vuonna 1910.


title: Thomas Andrews

text: Vuodesta 1907 Andrews valvoi White Star Line -laivayhtiön uuden valtameriristeilijän, RMS Olympicin, suunnittelutyötä. Andrews suunnitteli RMS Olympicin ja RMS Titanicin yhdessä William Pirrien ja Alexander Carlislen kanssa. Kuten aiemminkin, Andrews valvoi ja tarkasti suunnittelemiensa alusten pienimmätkin yksityiskohdat varmistaakseen, että alukset olivat parhaassa mahdollisessa kunnossa.


title: Thomas Andrews

text: Andrews johti telakan työntekijöiden ryhmää, jonka tehtävänä oli osallistua telakan rakentamien alusten neitsytmatkoille ja seurata alusten käyttäytymistä tositilanteissa, jotta mahdolliset parannukset järjestelmiin ja rakenteisiin voitaisiin havaita ja toteuttaa. Titanicin neitsytmatka ei ollut poikkeus, joten Andrews ryhmineen matkusti Belfastista Southamptoniin ja nousi Titanicille 10. huhtikuuta 1912. Matkan aikana Andrews kirjasi ylös kaikki ne asiat, jotka hänen mielestään vaativat parannuksia.


title: Thomas Andrews

text: 14. huhtikuuta kello 23:40 Titanic törmäsi jäävuoreen, jolloin aluksen keulan oikea kylki vaurioitui. Andrews oli tuolloin töissä hytissään. Kapteeni Edward J. Smith kutsui hänet komentosillalle auttamaan vaurioiden laajuuden selvittämisessä. Andrews joutui toteamaan, ettei laivan uppoamista voitaisi mitenkään estää.


title: Thomas Andrews

text: Kun Titanicin matkustajien evakuointi alkoi, Andrews kävi läpi kaikki suuret hytit kehottaen matkustajia pukeutumaan pelastusliiveihinsä ja menemään venekannelle. Tietäen ettei aikaa ollut paljon ja että pelastusvenepaikkoja ei ollut kaikille laivalla olijoille, Andrews jatkoi vastahakoisten matkustajien ja miehistön jäsenten hoputtamista pelastusveneisiin.


title: Thomas Andrews

text: Erään stuertin kertomuksen mukaan Thomas Andrews nähtiin viimeisen kerran ensimmäisen luokan tupakkasalongissa, missä hän seisoi takan edessä katselemassa sen yläpuolelle ripustettua maalausta edes yrittämättä pelastautua. Sanomalehdet julistivat Andrewsin yhdeksi haaksirikon sankareista, ja hänen kotikaupunkiinsa Comberiin rakennettiin hänen muistolleen Thomas Andrews Jr. Memorial Hall, joka avattiin vuonna 1915. Nykyään se toimii esikouluna.


title: Thomas Andrews

text: Vuoden 1997 menestyselokuvassa "Titanic" Andrewsia esitti häntä ulkoisesti muistuttava näyttelijä Victor Garber. Elokuvassa "Titanicin kohtalonyö" Andrewsin roolissa nähdään Michael Goodliffe. Andrews nähtiin kummassakin elokuvassa viimeksi seisomassa tupakkasalongin takan edessä katsoen maalausta.


title: Kannaksen armeija

text: Kannaksen armeija ("Kan.A") oli suomalainen sotatoimiyhtymä talvisodassa. Sen vastuuna oli Karjalankannaksen puolustaminen ja se oli vahvuudeltaan Suomen armeijan suurin yksikkö. Armeijan esikunta sijaitsi Imatralla. Molempien esikuntapäällikkönä toimi koko talvisodan ajan eversti K. A. Tapola, joka jatkoi Erik Heinrichsin esikuntapäällikkönä talvisodan jälkeen perustetussa Maavoimien esikunnassa.


title: Kannaksen armeija

text: Armeijan pääosan muodosti kaksi armeijakuntaa. Sodan alussa armeijan reservinä oli yksi divisioona. Neuvostoliiton rajan ja pääpuolustuslinjan väliin oli sijoitettu suojajoukkojen neljä ryhmää, joiden tehtävänä oli viivyttää vihollisen etenemistä.


title: Kannaksen armeija

text: Rajan ja pääpuolustuslinjan välille oli sijoitettu suojajoukkojen neljä ryhmää, jotka oli nimetty paikkakuntien mukaan:


title: Kannaksen armeija

text: II AK suoritti 23. joulukuuta vastahyökkäyksen, jota varten sille alistettiin armeijan reservinä ollut 1. divisioona ja ylipäällikön reservinä ollut 6. divisioona, joka oli 19. joulukuuta alistettu Kannaksen armeijalle.


title: Kannaksen armeija

text: Armeijan komentaja Hugo Österman sai eron tehtävästään 19. helmikuuta 1940 ja tilalle määrättiin samalla päivämäärällä kenraaliluunantiksi ylennetty III armeijakunnan komentaja Erik Heinrichs. III AK:n komentajaksi nimitettiin kenraalimajuri Paavo Talvela.


title: Kannaksen armeija

text: Täydennysyksiköistä muodostetuilla divisioonilla vahvistettiin Kannaksen puolustusta, 21. divisioona alistettiin III AK:lle ja 23. divisioona II AK:lle.


title: Kannaksen armeija

text: II armeijakunta jaettiin 25. helmikuuta 1940, jolloin muodostettiin uusi I armeijakunta. Sille alistettiin 1. divisioona ja 2. divisioona (aikaisemmin 11. divisioona) ja 4. prikaati. Komentajaksi nimitettiin 1. divisioonan komentaja kenraalimajuri Taavetti Laatikainen.


title: Kannaksen armeija

text: Vihollisen uhatessa Viipurinlahden suunnalla perustettiin Rannikkoryhmä (kooltaan armeijakunta) torjumaan lahden ylitystä. Komentajana toimi aluksi kenraalimajuri Kurt Wallenius, joka vapautettiin tehtävästään 3. maaliskuuta ja komentajaksi määrättiin kenraaliluutnantti K. L. Oesch.


title: Kannaksen armeija

text: Kannaksen armeija lakkautettiin 16. maaliskuuta 1940 ja sen esikunnasta muodostettiin uusi Maavoimien esikunta, jonka komentajana jatkoi kenraaliluutnantti Heinrichs.


title: Antti Rantakangas

text: Antti Toivo Armas Rantakangas (s. 28. helmikuuta 1964 Pulkkila) on Suomen Keskustan kansanedustaja sekä puolueensa varapuheenjohtaja vuosina 2003–2010. Kansanedustajaksi hänet valittiin vuoden 1999 vaaleissa. Eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtajana hän on toiminut kesäkuun lopulta 2010 saakka. Koulutukseltaan Rantakangas on agrologi ja ennen valintaansa eduskuntaan hän toimi maanviljelijänä sekä pankinjohtajana.


title: Antti Rantakangas

text: Antti Rantakangas on kotoisin Pulkkilasta Pohjois-Pohjanmaalta, mutta asuu nykyisin Haapavedellä. Haapaveden kaupunginvaltuuston puheenjohtajana hän toimi vuodesta 2009 vuoden 2015 kesäkuuhun asti. Hän oli Pulkkilan kunnanvaltuuston jäsen vuosina 1993–2007 ja kunnanvaltuuston puheenjohtaja vuosina 1997–2008. Rantakangas on naimisissa ja hänellä on kolme tytärtä, yksi edellisestä liitosta. Sotilasarvoltaan hän on alikersantti (ylennetty vuonna 2000).


title: Ihmiskeskeisyys

text: Ihmiskeskeisyys eli antroposentrismi (< kr. άνθρωπος, "anthropos", 'ihminen', κέντρον, "kentron", 'keskus') on filosofinen näkökanta, jonka mukaan ihminen on maailman keskipiste tai sen tärkein itsenäinen kokonaisuus. Siinä ihminen nähdään luonnosta erillisenä ja sen yläpuolella olevana, ja ihmiselämällä katsotaan olevan luontaista arvoa siinä kun eläimet, kasvit ja mineraaliluonnonvarat ovat vain ihmisen hyödyksi käytettäviä resursseja.


title: Ihmiskeskeisyys

text: Ihmiskeskeisyys on monen länsimaisen uskonnon ja filosofian perususkomus. Ajattelutavan juuret on nähty Raamatun luomiskertomuksessa, jossa ihminen luodaan Jumalan kuvaksi valtaamaan maan ja hallitsemaan muita olentoja. Tämä käsitys esiintyy paitsi juutalaisessa ja kristillisessä teologiassa, myös Aristoteleen "Politiikassa" ja Immanuel Kantin moraalifilosofiassa.


title: Ihmiskeskeisyys

text: Arvostelijoiden mielestä ihmiskeskeisessä ajattelussa liioitellaan ihmisen merkitystä kaikkeuden osana. Sillä onkin usein perusteltu luonnovarojen vapaata riistoa. Joidenkin ympäristöetiikan kannattajien mukaan myös luonnonsuojelu ja luonnonvarojen säästäminen voidaan kuitenkin yhdistää ihmiskeskeiseen lähtökohtaan, sillä luonnon säästäminen parantaa ihmisten hengitysilman laatua ja tulevien sukupolvien elämää. Ympäristöeettiset ajattelijat ovat haastaneet ihmiskeskeisyyden 1970-luvulta lähtien myös kyseenalaistamalla ihmisen aseman muiden eliöiden yläpuolella sekä antamalla luonnolle itseisarvon, joka ei riipu sen hyödyllisyydestä ihmiselle. Tämän biosentrisen filosofian mukaan ihminen on vain yksi laji muiden joukossa.


title: Ihmiskeskeisyys

text: Feministit ovat arvostelleet ihmiskeskeisyyttä patriarkaaliseksi, ja he ovat tuoneet sen vastineeksi ekofeminismin, joka korostaa naisen ja luonnon yhteyttä sorron kohteena.


title: Aktiviteettikaavio

text: Aktiviteettikaavio on UML-mallinnuksessa käytetty kaaviotyyppi, jossa kuvataan käyttötapauksien tai metodien toiminnallisuutta.


title: Aktiviteettikaavio

text: Aktiviteettikaavio alkaa alkupisteestä. Se kuvaa ulkopuolista tilaa, josta siirrytään kaaviossa kuvattuun toimintaan.


title: Aktiviteettikaavio

text: Aktiviteettikaavio koostuu nimensä mukaisesti aktiviteeteista, jotka ovat jokin yksinkertainen toiminnallisuus järjestelmässä.


title: Aktiviteettikaavio

text: Aktiviteetista siirrytään toiseen aktiviteettiin siirtymien avulla.


title: Aktiviteettikaavio

text: Aktiviteettikaavioihin voidaan myös lisätä loogista valintaa ns. päätöspisteiden kautta, jolloin päätöspisteestä voidaan haarautua useamman siirtymän kautta eri aktiviteetteihin riippuen päätöspisteessä määritellystä ehdosta.


title: Aktiviteettikaavio

text: Synkronointipalkkien avulla voidaan kuvata sekä yhdenaikaista toimintaa (säikeiden luonti) että muiden aktiviteettien valmistumisen odottamista, ennen kuin voidaan edetä seuraaviin aktiviteetteihin.


title: Pekka Vilkuna

text: Ilkka Pekka Väinämö Vilkuna (s. 20. huhtikuuta 1949 Nivala) on suomalainen maanviljelijä ja poliitikko. Hän oli Suomen Keskustan kansanedustaja vuosina 1999–2011. Tämän lisäksi hän on toiminut Nivala-seuran hallituksessa vuodesta 1987, vuosina 1987–1998 sen varapuheenjohtajana, sekä vuodesta 2005 Jokilaakson Ravikeskus oy:n puheenjohtajana.


title: Pekka Vilkuna

text: Vilkuna on tehnyt aloitteita vaihtoehtoisten energiamuotojen käytön edistämiseksi mm. bioenergian alalta.


title: Pekka Vilkuna

text: Vilkuna avioitui Riitta Mehtälän kanssa 1973. Heillä on neljä lasta: Ville (s. 1975), Maija (s. 1976), Hanna-Suoma (s. 1978) ja Matti (s. 1981).


title: Pekka Vilkuna

text: Sotilasarvoltaan Vilkuna on kersantti (1969).


title: Pekka Vilkuna

text: 27. tammikuuta 2008 Helsingin Sanomat teki nimettömän kyselyn eduskunnan naiskansanedustajille ja siihen pohjautuen nimitti Pekka Vilkunan yhdeksi eduskunnan seksuaalisista häiritsijöistä. Julkisen sanan neuvosto antoi Vilkunan tapauksesta vapauttavan ja muiden kansanedustajien kohdalla langettavan tuomion. Helsingin Sanomien toimittajaa ja hänen esimiestään sekä toimituspäälliköitä vastaan nostettiin myös syyte törkeästä kunnianloukkauksesta, josta hovioikeus heidät kuitenkin elokuussa 2012 vapautti. Oikeus totesi, että lehtijutun väitteille esitettiin riittävät perusteet. Jutun aihe oli yhteiskunnallisesti merkittävä ja siksi sitä oli perusteltua käsitellä julkisuudessa.


title: Pekka Vilkuna

text: 17. huhtikuuta 2018 uutisoitiin eduskunnan aiemman talouspäällikön Pertti J. Rosilan kirjasta "Arkadianmäen kirstunvartija", jossa Ilta-Sanomien mukaan kerrotaan, miten Pekka Vilkuna ohjasi kaikki avustajan palkkaamiseen tarkoitetut rahat omalle tukiyhdistykselleen. Vilkuna jäi kiinni menettelystään pyydettyään Rosilalta apua verottajalta tulleeseen vaateeseen vastaamisessa.


title: Kuittikauppa

text: Kuittikauppa on talousrikos, jossa yritykset tuottavat toisilleen korvausta vastaan kuitteja olemattomista kaupoista tai palveluista. Liittämällä nämä kuitit kirjanpitoonsa ne voivat välttää veroja ja muita pakollisia maksuja. Kuittikauppa on yksi harmaan talouden keskeinen työkalu. Kuittikauppaan tarvitaan kaksi tekijää: ostaja ja myyjä.


title: Kuittikauppa

text: Kuitteja tarvitsee muun muassa sellainen yritys, joka on maksanut työntekijöilleen palkkaa pimeästi ilman veroja ja sosiaaliturvamaksuja. Tekaistujen kuittien avulla ostaja saa yrityksestä rahaa ulos maksamatta veroja. Rahalla voidaan maksaa esimerkiksi pimeitä palkkoja.


title: Kuittikauppa

text: Esimerkki


title: Kuittikauppa

text: Tekaistun kuitin myyjä laskuttaa olemattomasta kaupasta tai palvelusta esimerkiksi 1 000 euroa kuitin ostajan yritykseltä. Ostajan yritys maksaa laskun, ja maksusta jää kuitti. Myyjä pitää itsellään osuuden maksusta palkkiona, vaikkapa 10-15 prosenttia, ja palauttaa loput rahat käteisenä ostajalle. Kuitin ostaja liittää tekaistun kuitin yrityksensä kirjanpitoon tuhannen euron vähennettävänä kuluna, ja pitää käteisrahat itsellään.


title: Kuittikauppa

text:
Asiantuntijoiden arvion mukaan vuonna 2007 valtio menetti yli 100 miljoonaa euroa verotuloja rakennusalan kuittikaupparikoksien takia. Rikollisesti toimivat rakennusalan yritykset ostavat tekaistuja kuitteja, joihin vedoten arvonlisäverot jätetään maksamatta. Huhtikuussa 2008 jo useampi kuin joka toinen talousrikospoliisi ja -syyttäjä selvitteli rakennusalan kuittikaupparikoksia. Veroviranomaiset vaativat Suomeen käännettyä arvonlisäverojärjestelmää, jolla rakennusurakoissa arvonlisäveron suorittaminen siirtyisi pääurakoitsijalle. Joidenkin arvioiden mukaan järjestelmällä voitaisiin estää kuittikaupparikollisuus lähes kokonaan.
Rakennusteollisuus vastustaa käännettyä arvonlisäverojärjestelmää, koska se toisi heidän laskelmiensa mukaan rakennusalalle 50 miljoonan euron lisäkustannukset.


title: Kuittikauppa

text: Helsingin syyttäjävirastossa työskentelevien syyttäjien korjausehdotuksia tilanteeseen ovat käännetty arvonlisävero, urakoitsijoista tehtyjen neljännesvuosi-ilmoitusten määrääminen pakollisiksi ja lähetettyjen työntekijöiden lähdeveron ja ennakonpidätyksen vastuun siirto ulkomaisen yrityksen edustajalle Suomessa. Vastaavia käytäntöjä on käytössä muissa markkinatalousmaissa.


title: Sven Aelgifunpoika

text: Sven Aelgifunpoika oli Norjan kuningas 1030–1035. Sven oli Tanskan kuninkaan Knuut Suuren ja englantilaista syntyperää olleen Aelgifun (Elgyfu) poika. Svenin hallintokaudella todellinen valta oli hänen äidillään ja Trondheimin piispalla Sigurdilla. Vuonna 1035 tanskalaisvaltaan kyllästyneet norjalaiset ylimykset karkottivat epäsuositun Svenin ja valitsivat kuninkaaksi Pyhän Olavin pojan Maunu Hyvän.


title: Markku Rossi

text: Markku Kalevi Rossi (s. 5. maaliskuuta 1956 Suonenjoki) on kuopiolainen Suomen Keskustan kansanedustaja Savo-Karjalan vaalipiiristä.


title: Markku Rossi

text: Rossi valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan yli 7 000 äänen äänimäärällä vuoden 1991 vaaleissa, mutta kannatettuaan Suomen EU-jäsenyyttä hän putosi eduskunnasta seuraavissa vaaleissa 1995. Vaalien 1999 jälkeen Rossi nousi kansanedustajaksi kahdesti varaedustajan paikalta: vuonna 1999 neljäksi kuukaudeksi, kun Mirja Ryynänen jatkoi Euroopan parlamentin jäsenenä kautensa loppuun, ja vuonna 2000, kun Jorma Huuhtanen siirtyi Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi. Tämän jälkeen hänet on valittu jatkamaan kansanedustajana neljissä vaaleissa, 2003, 2007, 2011 ja 2015. Rossi jättää eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.


title: Markku Rossi

text: Rossi on toiminut kuntapoliitikkona Suonenjoen kaupunginvaltuustossa vuosina 1977–2000, jolloin hän oli Suomen nuorin kaupunginvaltuutettu, kaupunginhallituksessa 1988–1991 ja vuodesta 2001 Kuopion kaupunginvaltuustossa. Hän on toiminut vuosina 2001–2010 Pohjois-Savon maakuntahallituksen sekä Pohjois-Savon maakunnan yhteistyöryhmän ( MYR) puheenjohtajana. Vuodesta 2011 hän toiminut Kuopion kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 31. toukokuuta 2017 saakka ja 2013 lähtien myös Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtajana. Huhtikuun 2017 kuntavaalien jälkeen Rossi valittiin 1. kesäkuuta alkaen Kuopion kaupunginvaltuuston 1. varapuheenjohtajaksi ja jatkamaan Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtajana. Hänet valittiin joulukuusta 2015 Posti Group Oyj:n hallintoneuvoston puheenjohtajaksi. Rossi on ollut poliittisella urallaan myös presidentin valitsijamiehenä presidentinvaalissa 1982 ja 1988.


title: Markku Rossi

text: Paitsi poliitikkona, Rossi on työskennellyt muun muassa K-Maatalouskeskuskauppiaana Suonenjoella ja kuopiolaisessa Oikea Asema -paikallisradiossa, ensin toimittajana ja uutistoimituksen tuottajana sekä myöhemmin päätoimittajana. Ennen Oikea Asemaa Rossi työskenteli free-lancer-toimittajana Kuopion Kaapelitelevisio Oy:n palveluksessa, ideoiden päätoimittajana toimineen Juha-Pekka Mannisen ja Savon Sanomien varatoimitusjohtajana toimineen Jussi Kolehmaisen kanssa Suomen ensimmäisen Kuopio-TV:n aamu-ohjelman.


title: Markku Rossi

text: Sotilasarvoltaan Rossi on yliluutnantti (2004).


title: Markku Rossi

text: Rossi ja 21 muuta keskustalaista kansanedustajaa jättivät helmikuussa 2012 lakialoitteen, jolla kiellettäisiin kiinteistöjen omistaminen ETA-maiden ulkopuolisilta henkilöiltä ja yhteisöiltä, lähinnä siis venäläisiltä. Rossi teki vastaavanlaisen aloitteen myös 2009.


title: Markku Rossi

text: Vuonna 2001 Rossi äänesti eduskunnassa rekisteröidyn parisuhteen puolesta, mutta marraskuussa 2014 hän vastusti kansalaisaloitteen käsittelyssä samaa sukupuolta olevien oikeutta solmia avioliitto. Rossi kertoo vastustaneensa avioliittolakia, koska ei tahtonut pakottaa tässä vaiheessa luterilaista kirkkoa vihkimään mies- ja naispareja. Joulukuussa 2015 hän kuitenkin ilmoitti kannattavansa tasa-arvoista avioliittolakia ja äänesti eduskunnassa kansalaisaloitteen pohjalta tehdyn lakiesityksen mukaisesti lain puolesta.


title: Markku Rossi

text: Rossin puoliso on lausuntataiteilija Matti Kaarlejärvi. He rekisteröivät parisuhteensa joulukuussa 2015 ja avioituivat maaliskuussa 2017.


title: Victor Garber

text: Victor Joseph Garber (s. 16. maaliskuuta 1949 London, Ontario, Kanada) on sukujuuriltaan venäjänjuutalainen elokuva-, näytelmä- ja televisionäyttelijä. Hänen äitinsä Hope Garber oli myös näyttelijä ja laulaja.


title: Victor Garber

text: Garber aloitti näyttelemisen yhdeksänvuotiaana, ja liittyi University of Toronton Hart Houseen viidentoista ikäisenä. Vuonna 1967 hän perusti folk-musiikkiyhtyeen nimeltään The Sugar Shoppe. Yhtyeen menestys oli keskinkertainen, ja se esiintyi muun muassa The Ed Sullivan Show'ssa ja The Tonight Show'ssa ennen hajoamistaan .


title: Victor Garber

text:
Garber on näytellyt useissa yhdysvaltalaisissa ja kanadalaisissa elokuvissa. Hän aloitti uransa Toronton teatterissa ja ensimmäinen elokuvarooli hänellä oli vuonna 1973.Garber esiintyi myös Broadwayllä Deathtrapin, Sweeney Toddin ja Noises Offin ensituotannoissa. Hän on esiintynyt Broadwaylla yli 20 vuotta.
Vuosina 2001–2006 Garber näytteli Jack Bristow'n roolia J.J. Abramsin luomassa televisiosarjassa "Alias". Syksystä 2006 Victor Garber esitti Ron Trottia, rikkaiden ja kuuluisien puolustusasianajajaa Jerry Bruckheimerin sarjassa Lain kourat. Sarjan viimeinen jakso esitettiin joulukuussa 2006.


title: Aulis Ranta-Muotio

text: Aulis Verneri Ranta-Muotio (s. 29. toukokuuta 1946 Teuva) on maanviljelijä, entinen Suomen Keskustan kansanedustaja ja Teuvan kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän toimi kansanedustajana vaaleista 1995 vaaleihin 2007.


title: Aulis Ranta-Muotio

text: Ranta-Muotion puoliso oli Anna Helena Jalkanen (1971–2005), jonka kanssa hänellä on neljä lasta.


title: Aulis Ranta-Muotio

text: Sotilasarvoltaan Ranta-Muotio on kapteeni (2000).


title: Otto Brusiin

text: Karl Otto Brusiin (2. kesäkuuta 1906 Helsinki – 31. lokakuuta  1973 Turku) oli merkittävä ja kansainvälisesti tunnustettu suomalainen oikeusfilosofi. Hän toimi muun muassa Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen dosenttina vuosina 1949–1955, Turun yliopiston roomalaisen oikeuden professorina ja myös valtiollisen poliisin päällikkönä lyhyen aikaa keväästä 1945 tammikuuhun 1946.


title: Otto Brusiin

text: Brusiinin vanhemmat olivat Harvialan kartanon omistaja Edmund Wilhelm Brusiin ja Elisabeth Eufrosyne Nyström. Kartano myytiin jo Otto Brusiinin lapsuudessa. Brusiin pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1924 ja lähti opiskelemaan oikeustiedettä Helsingin yliopistoon valmistuen sieltä 1929. Auskultoituaan Vaasan hovioikeudessa Brusiin siirtyi tutkijan uralle, ja hän suuntasi kiinnostuksensa oikeusteoriaan ja yleisten filosofisten kysymysten pohdintaan. Samalla aiemmin Kokoomukseen kuulunut Brusiin siirtyi poliittisesti vasemmalle mutta hän ei kuitenkaan sitoutunut mihinkään tiettyyn poliittiseen ryhmään. Brusiin liittyi myös Nuoren Voiman Liittoon 1931, ja vuonna 1934 hänestä tuli kirjailija Mika Waltarin johdolla toimineen Kerho 33:n johtokunnan jäsen. Kerho 33:n kautta Brusiin solmi yhteydet myös Tulenkantajiin.


title: Otto Brusiin

text: Brusiin matkusti 1935 Ranskaan Pariisiin opintomatkalle, jonka aikana hän tutustui hermeneuttista filosofiaa edustavien italialaisten Benedetto Grocen ja Giovanni Gentilen tuotantoon sekä ranskalaisen oikeusteoreetikon Francois Genyn ajatuksiin. Hän sai myös vaikutteita Edmund Husserlin ja Martin Heideggerin fenomenologisesta filosofiasta. Palattuaan Suomeen Brusiin ryhtyi kirjoittamaan väitöskirjaansa "Tuomarin harkinta normin puuttuessa", joka valmistui vuonna 1938. Väitöstilaisuudessa 27. Huhtikuuta 1938 vastaväittäjänä toiminut Helsingin yliopiston roomalaisen oikeuden ja kansainvälisen yksityisoikeuden professori sekä lainopin ensyklopedian dosentti Elieser Kaila arvosteli voimakkaasti Brusiinin tutkimusta. Tämä arvostelu näyttää johtuneen poliittisista syistä, sillä Brusiin oli mielipiteiltään vasemmistolainen, kun taas Kaila oli kansallissosialistiseen Saksaan myönteisesti suhtautuva suomalaisugrilaisen heimoaatteen kannattaja. Vastaväittäjä esimerkiksi korosti Adolf Hitlerin nousseen valtaan täysin perustuslaillisessa järjestyksessä eikä kansallissosialistisen vallankumouksen kautta, kuten Brusiin asian oli esittänyt.


title: Otto Brusiin

text: Tämä kritiikki esti Brusiinia jatkamasta työtään Helsingin yliopistossa, ja hän palasikin Pariisiin, jossa hän ryhtyi valmistelemaan talous- ja kulttuurihistoriallisesti suuntautunutta tutkimustaan "Työsuhde roomalaisessa oikeudessa". Toisen maailmansodan puhkeaminen pakotti Brusiinin palaamaan Suomeen ja sodan aikana hän toimi suojeluskuntajärjestön osastopäällikön apulaisena Suojeluskuntain Yliesikunnan hallinnollisella osastolla.


title: Otto Brusiin

text: Jatkosodan jälkeen Brusiin toimi Etsivän keskuspoliisin ja valkoisen Valpon toimintaa ja väärinkäytöksiä tutkineen komitean puheenjohtajana ja oli myös jäsenenä Valtiollisen poliisin uudelleenjärjestämistä pohtineessa "Sukselaisen komiteassa".


title: Otto Brusiin

text: Brusiin suostui Valpon (Valpo II:n) päälliköksi, ja hänet nimitettiin virkaan huhtikuussa 1945 Paasikiven kolmannen hallituksen astuessa virkaansa. Valpon ylimääräisenä osastopäällikkönä toimi SKP:n puheenjohtaja Aimo Aaltonen. Brusiinin kaudella Valpon entistä henkilökuntaa erotettiin ja tilalle palkattiin uutta väkeä, joista monet tulivat SKDL:ää ja SKP:tä lähellä olevista piireistä. Valpon henkilökunnan poliittista jakautumista on kuitenkin vaikea päätellä, koska monet henkilökunnan jäsenet eivät ilmoittaneet poliittista kantaansa tai kertoivat vain olevansa "demokraatteja". Monet uudesta henkilökunnasta olivat syyllistyneet aikaisemmin sotilasrikoksiin tai poliittisiin rikoksiin; pienempi joukko myös muihin rikoksiin, kuten kavalluksiin ja petoksiin. Brusiinin mielestä sotaa edeltäneenä aikana valtiollisiin rikoksiin syyllistyminen ei ollut este Valpon virkoihin nimittämiseen; hän oli kuitenkin huolissaan uuden henkilökunnan kokemattomuudesta. Valpon suorittamaa poliittisten ryhmien valvontaa ja kortistointia muutettiin Brusiinin kaudella niin, että se kohdistui pääosin oikeistolaisiin piireihin. Myös joitain SKP:n piirissä toimivia väkivaltaa suosivia ryhmiä seurattiin edelleen.


title: Otto Brusiin

text: Brusiin huomasi pian, että virkaan suostuminen oli virhe. Hän perusteli myöhemmin suostumistaan sillä, että kun T. M. Kivimäki tyrmäsi hänen dosenttihakemuksensa, hän suostui katkeroituneena. Toisaalta Brusiin oli perheellinen mutta työtön. Brusiin piti Valpoa virheenään ja katui, ettei eronnut heti. Ihanteellisena ihmisenä hän ei tajunnut, millaiset reunaehdot virassa oli. Hän erosi tehtävästään jo tammikuussa 1946 osittain kokemattoman henkilökunnan aiheuttamien ongelmien takia, jotka myöhemmin vielä kärjistyivät. Vuonna 1947 eduskunnan oikeusasiamies määräsi tutkintansa jälkeen Turun hovioikeuden kanneviskaalin nostamaan syytteet Brusiinia ja useita hänen Valpossa toimineita alaisiaan vastaan. Heidät tuomittiin 1949–1951 Turun hovioikeudessa ja korkeimmassa oikeudessa taitamattomuudesta ja huolimattomuudesta tehdyistä virkavirheistä sakkorangaistuksiin ja maksamaan korvauksia. Myös Valpo lakkautettiin sen toimintaa tutkineen Ahlbäckin komitean suosituksesta, ja sen tilalle perustettiin vuoden 1948 lopussa suojelupoliisi.


title: Otto Brusiin

text: Valposta lähdettyään Brusiin toimi vähän aikaa virkamiehenä sisäasianministeriössä, oli sitten Hella Wuolijoen johtaman Yleisradion palveluksessa ja myöhemmin Suomi–Neuvostoliitto-Seuran lehdessä ensin toimitussihteerinä ja lopuksi päätoimittajana Jarno Pennasen jälkeen. Brusiin jatkoi myös tutkimustyötään julkaisten useita artikkeleita ja valmisteli 1949 julkaistua saksankielistä monografiaa "Über die Objektivität der Rechtsprechung". Brusiinin kausi SNS-lehden päätoimittajana päättyi kuitenkin, kun hän keväällä 1948 tekemänsä Neuvostoliiton matkan jälkeen piti kriittisen esitelmän maan oloista Kerho 33:n tilaisuudessa.


title: Otto Brusiin

text: Brusiin hyväksyttiin helmikuussa 1949 Helsingin yliopiston yleisen oikeusopin dosentin virkaan. Hän oli hakenut virkaa jo syksyllä 1944, ja hakemus oli maannut koko tämän ajan yliopiston hallinnossa nähtävästi sen vuoksi että Brusiin oli toiminut sodan jälkeen vasemmistolaisissa piireissä. Brusiin alkoi kirjoittaa uutta monografiaa nimeltä "Über das juristische Denken" päästäkseen eteenpäin yliopistourallaan. Hän sanoutui myös julkisesti irti vasemmistosta kolmessa yleisönosastokirjoituksessaan, joissa hän pahoitteli toimintaansa Valpon päällikkönä. Monet väittivät, että Brusiinin motiivina tässä tilanteessa oli oman akateemisen uransa edistäminen.


title: Otto Brusiin

text: Brusiinin ura ei kuitenkaan lähtenyt nopeaan nousuun. Hän toimi vuodesta 1952 apulaisprofessorina ja sai lopulta tieteellisestä työstään saamiensa ulkomaisten tunnustusten avulla vakinaisen apulaisprofessuurin 1955. 1950-luvun alussa Brusiin perusti "Theoria Iuris" -nimisen tutkijapiirin. Brusiin oli myös kirjeenvaihdossa ulkomaisten tutkijoiden kanssa ja oli jäsenenä monissa kansainvälisissä tieteellisissä seuroissa; hänet nimitettiin 1957 kansainvälisen oikeus- ja yhteiskuntafilosofisen yhdistyksen (Internationale Vereinigung für Rechts– und Sozialphilosophie) ensimmäiseksi varapresidentiksi.


title: Otto Brusiin

text: Vuonna 1960 Brusiin nimitettiin ainoana hakijana Turun yliopiston yleisen oikeusopin professoriksi. Tätä virkaa Brusiin hoiti kesäkuuhun 1973, jolloin hän jäi eläkkeelle. Turun vuosinaan Brusiinin kiinnostus alkoi suuntautua oikeushistoriaan erityisesti oikeustieteen oppi- ja aatehistoriaan.


title: Otto Brusiin

text: Useat yliopistot järjestävät Otto Brusiinin mukaan nimettyjä oikeustieteellisiä luentosarjoja.


title: Otto Brusiin

text: Brusiin avioitui kolmesti. Ensimmäisen vaimonsa Helena (1910-2003, o.s. Raassina) kanssa hän sai kolme tytärtä. Tyttäristä Kaarina Suonio on toiminut kansanedustajana, ministerinä ja maaherrana. Toinen tytär, Leena Brusiin valittiin vuoden 1968 Miss Suomeksi.


title: John Walter Tewksbury

text: John Walter Beardsley Tewksbury (21. maaliskuuta 1876 Ashley, Pennsylvania – 25. huhtikuuta 1968 Tunkhannock, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka voitti Pariisin olympialaisissa 1900 viisi mitalia, joista kaksi kultaisia.


title: John Walter Tewksbury

text: Tewksbury opiskeli Pennsylvanian yliopistossa hammaslääkäriksi ja kilpaili yliopiston joukkueessa. Hän voitti vuonna 1898 Amerikan amatööriurheiluliiton mestaruudet 110 ja 220 jaardilla vuosina 1898–1899.


title: John Walter Tewksbury

text: Olympialaisissa Pariisissa Tewksbury osallistui viiteen lajiin. Sadalla metrillä hän sivusi alkuerissä olympiaennätystä ajalla 11,4. Frank Jarvis rikkoi ennätyksen myöhemmässä alkuerässä tuloksella 10,8. Tewksbury sivusi välierissä maailmanennätystä, mutta jäi finaalissa hopealle Frank Jarvisin voittaessa. Seuraavana päivänä hän sijoittui 60 metrillä toiseksi ajalla 7,1 Alvin Kraenzleinin takana.


title: John Walter Tewksbury

text: 400 metrin aitajuoksuun Tewksbury osallistui vain puolitosissaan. Aitoja ei tuohon aikaan vielä Amerikan mantereelta ollut juostu, ja uusi, vasta lopullista muotoaan hakeva laji oli ensimmäistä kertaa olympialaistenkin kisaohjelmassa. Kilpailun ylivoimainen ennakkosuosikki oli isäntämaan Henri Tauzin, jolla ei kuitenkaan finaalissa ollut ajan 57,6 juossutta John Tewksburya vastaan minkäänlaisia mahdollisuuksia. Tewksbury teki alkuerissä olympiaennätyksen, jota Tauzin paranteli omassa alkuerissään lukemiin 1.00,2. Tewskbury otti olympiaennätyksen jälleen nimiinsä loppukilpailussa. 200 metrin aidoissa Tewksbury voitti vielä pronssia.


title: John Walter Tewksbury

text: Viikkoa myöhemmin kisatussa 200 metrin finaalissa Tewksbury voitti toisen olympiakultansa peittoamalla selkeästi Norman Pritchardin ajalla 22,2. Aika oli 200 metrin juoksun ensimmäinen olympiaennätys.


title: John Walter Tewksbury

text: Urheilu-uransa jälkeen Tewksbury toimi hammaslääkärinä Tunkhannockin kaupungissa Pennsylvaniassa. Hän kuoli vuonna 1968 92-vuotiaana.


title: Chris Shiflett

text: Chris Shiflett (s. 6. toukokuuta 1971) on yhdysvaltalainen muusikko ja Foo Fighters -yhtyeen kitaristi. Shiflett liittyi Foo Fighters -kokoonpanoon "There Is Nothing Left to Lose" -albumin äänitysten jälkeen vuonna 1999. Foo Fightersin ohella hän soittaa kitaraa muun muassa Me First & the Gimme Gimmes cover-yhtyeessä sekä Jackson United -nimisessä sivuprojektissa. Hän soitti myös kolme keikkaa Andy McCoyn The Real McCoy Bandissä, josta kuitenkin erosi nopeasti. Ennen Foo Fightersia Shiflett toimi kitaristina punkrock bändissä nimeltä No Use for a Name. Hän on useasti esiintynyt nimellä Jake Jackson.


title: Chris Shiflett

text:
Vuonna 2010 Shiflett julkaisi ensimmäisen soololevynsä taustakokoonpanon The Dead Peasants kanssa.
Chris Shiflett & the Dead Peasants


title: Rauno Kettunen

text: Rauno Olavi Kettunen (s. 22. joulukuuta 1959 Iisalmi) on juankoskelainen Savon ammatti- ja aikuisopiston rehtori ja entinen Suomen Keskustan kansanedustaja (2003–2007).


title: Rauno Kettunen

text: Rauno Kettunen syntyi maanviljelijä Pentti Kettusen ja emäntä Kaija Hakkaraisen perheeseen. Koulutukseltaan Kettunen on maatalous- ja metsätieteiden maisteri Helsingin yliopistosta. Hänellä on myös johtamistaidon erikoisammattitutkinto vuodelta 2003. Kettunen toimi Peltosalmen maaseutuopiston lehtorina 1987–1989, Muuruveden maatalous- ja puutarhaoppilaitoksen opettajana 1990–1995 ja vt. aikuiskoulutusjohtajana 1996 ja Koillis-Savon Leader ry:n toiminnanjohtajana 1997–1999. Hän on ollut myös maanviljelijä vuodesta 1991.


title: Foo Fighters (albumi)

text: Foo Fighters on Dave Grohlin perustaman Foo Fighters -yhtyeen debyyttialbumi ja se julkaistiin 4. heinäkuuta 1995. Sen julkaisi Capitol Records.


title: Foo Fighters (albumi)

text: Foo Fighters ei ollut vielä yhtye levyn äänittämisen ja julkaisun aikoihin, vaan pikemminkin Grohlin sooloprojekti. Albumilla Grohl soitti itse kaikki instrumentit, poikkeuksena vain kappale "X-Static", jolla kitaraa soittaa Greg Dulli. Myöhemmin albumin julkaisun jälkeen Grohl kokosi ympärilleen yhtyeen konsertteja varten. Albumi äänitettiin samassa studiossa missä Dave Grohlin entisen yhtyeen Nirvanan (luultavasti viimeinen) kappale You Know You're Right äänitettiin. Albumi oli ilmestyessään Billboard 200 albumilistan #23. sijalla.


title: Foo Fighters (albumi)

text: Albumilta on julkaistu singlet This Is a Call, I'll Stick Around, For All the Cows ja Big Me.


title: Oraakkelikone

text: Oraakkelikone on laskennan vaativuusteoriassa abstrakti kone, jota käytetään päätösongelmien ratkaisun tutkimiseen. Oraakkelikone on Turingin kone, johon on kytketty "oraakkeli", joka pystyy ratkaisemaan päätösongelmia (yleensä rajatusta joukosta) yhdellä operaatiolla. Ongelmat voivat olla mitä tahansa vaativuusluokkaa. Myös ratkeamattomat ongelmat, kuten pysähtymisongelma, ratkeavat oraakkelin avulla. Tällöin on kyse eräästä hyperlaskennan mallista.


title: Oraakkelikone

text: Oraakkelikonetta käytetään tutkittaessa eri vaativuusluokkien, kuten P ja NP, suhdetta.


title: Greg Dulli

text: Greg Dulli (s. 11. toukokuuta 1965, Hamilton, Ohio) on yhdysvaltalainen muusikko, joka toimii laulajana The Afghan Whigs ja The Twilight Singers -yhtyeissä. Hän on soittanut kitaraa Foo Fightersin albumilla "Foo Fighters" kappaleessa "X-Static".


title: Greg Dulli

text: Afghan Whigs -yhtye on lopettanut toimintansa, Twilight Singers jatkaa voimissaan vieläkin. Molemmat yhtyeet ovat Dullin projekteja. Hän kirjoittaa musiikin, soittaa ja laulaa oman materiaalinsa.


title: Greg Dulli

text: Hän on myös näytellyt Ted Demmen elokuvissa Beautiful Girls ja Monument Ave, ja tuottanut soundtrackit molempiin elokuviin.


title: Greg Dulli

text: Backbeat-elokuvan musiikkinauhoituksissa hän hoiti John Lennonin osuudet.


title: Greg Dulli

text: Afghan Whigs oli ehkä kriitikoiden eniten ylistämä yhtye Seattle-buumin aikoihin, mutta kaupallinen menestys jäi pienemmälle. Yhtyeellä on silti runsaasti hardcorefaneja ympäri maailmaa.


title: Jari Leppä

text: Jari Juhani Leppä (s. 24. kesäkuuta 1959 Pertunmaa) on suomalainen poliitikko ja maanviljelijä. Hän on Suomen maa- ja metsätalousministeri. Leppä on ollut kansanedustaja vuoden 1999 vaaleista lähtien. Pertunmaan kunnanvaltuustossa Leppä on istunut vaaleista 1992 lähtien, vuodesta 1997 puheenjohtajana.


title: Jari Leppä

text: Eduskunnassa Leppä on ollut muun muassa maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtaja ja puhemiesneuvoston jäsen vuosina 2007–2011 ja 2011–2015. Vuosina 2007–2015 hän oli myös eduskunnan kansainvälisten asiain foorumin jäsen. Hän on myös Veikkauksen hallintoneuvoston jäsen. Tasavallan presidentti nimitti hänet maa- ja metsätalousministeriksi Sipilän hallitukseen perjantaina 5. toukokuuta 2017.


title: Jari Leppä

text: Leppä on koulutukseltaan maanviljelysteknikko (1979). Hän on viljellyt maata vuodesta 1980. Vuonna 2011 Leppä oli eduskunnan eniten maataloustukea saanut edustaja.


title: Jari Leppä

text: Leppä on ollut vuodesta 2002 naimisissa agrologi ja opettaja Katriina Lepän kanssa. Heillä on yksi lapsi. Sotilasarvoltaan Leppä on majuri (2014). Lisäksi Leppä on innokas kesäteatterin harrastaja ja näyttelee joka kesä Koirakiven kesäteatterin lavalla.


title: Charles Bacon

text: Charles Joseph Bacon, Jr. (9. tammikuuta 1885 – 15. marraskuuta 1968) oli yhdysvaltalainen juoksija ja 400 metrin aitajuoksun olympiavoittaja 1908 Lontoon kisoista.


title: Charles Bacon

text: Lontoon aitajuoksukilpailut käytiin nurmipäällysteisellä radalla. Ratamerkinnät olivat huonot eikä kunnollisia kalkkiviivoja ollut. Alkukilpailuja järjestettiin kaikkiaan kaksitoista, joista seitsemään osallistui vain yksi juoksija ja neljään seuraavaan kaksi. Aitojen korkeus oli ensimmäistä kertaa 91 senttimetriä. Bacon juoksi alkuerissä uuden olympiaennätyksen 57,0, mutta Harry Hillman paransi sitä välierissä aikaan 56,4. Loppukilpailussa Bacon kävi tiukan kamppailun neljä vuotta aikaisemmin Saint Louisin kisoissa 76 senttimetrin korkuisilla aidoilla juostun kilpailun voittanutta Hillmania vastaan. Viimeiselle aidalle Bacon ja Hillman tulivat tasatahtia, ja aivan loppusuoralla Bacon painoi ohi ja pysäytti kellot uuteen, ensimmäiseen viralliseen maailmanennätysaikaan 55,0 sekuntia. Maailmanennätys pysyi voimassa vuoteen 1920, jolloin Frank Loomis rikkoi sen.


title: Charles Bacon

text: Bacon itse kommentoi jälkeenpäin radan olleen ”suoraan sanottuna perunapelto”. Hän oli tuntenut itsensä voimakkaaksi entisenä 400 ja 800 metrin erikoismiehenä, mutta oli kuitenkin maalissa täysin lopussa.


title: Mustajalat

text: Mustajalat () on algonkin-kieliryhmään kuuluva intiaanikansa. Alun perin he olivat Länsi-Kanadan ja Yhdysvaltain pohjoisosien preerioilla asustaneita nomadeja.


title: Mustajalat

text: Mustajalkojen omakielinen nimi oli "Siksika" eli preerian kansa ja heihin kuului kolme liittoutunutta sukulaisheimoa: Kanadan "pieganit", joka oli heistä runsaslukuisin heimo, "Kainahit" eli veri-intiaanit sekä "siksikat" eli varsinaiset mustajalat. Kaikki kolme heimoa olivat itsenäisiä, mutta puhuivat samaa kieltä. Heidän yhteinen lukumääränsä oli vuonna 1780 tehdyn arvion mukaan 15 000 henkeä.


title: Mustajalat

text: Mustajalkojen on arveltu olleen eräs ensimmäisistä tasankointiaanien ryhmistä. Epätarkkojen ajoitusten mukaan he ovat siirtyneet pohjoisille tasangoille Kanadan Saskatchewaniin viimeistään 1600-luvulla, todennäköisesti paljon aiemmin. Historioitsijat ovat jäljittäneet heidän esihistoriansa jonnekin Yläjärven pohjoispuolisille alueille. Sieltä he aloittivat cree-intiaanien työntäminä Pohjois-Amerikan mantereen halki suuntautuneen muuttoliikkeen ja asettuivat läntisille alueille, jotka tuolloin olivat athabaskaa puhuvien kansojen hallussa. Etelässä rajana oli Montanassa virtaavan Missourin yläjuoksut, lännessä taas Kalliovuoret.


title: Mustajalat

text: Mustajalat liikkuivat varhaisella aikakaudella tasangoilla jalkaisin ja käyttivät biisoninmetsästyksessä jyrkänteitä, joiden partailta eläimet ajettiin rotkoon. Ensimmäiset hevoset he näkivät ensi kerran noin vuonna 1730, kun Kalliovuorilta alas tasangoille saapuneet shoshonit hyökkäsivät ratsain pieganien kimppuun. Epätasainen taistelu päättyi shoshonien murskavoittoon, koska hevosen tuomat edut olivat ylivoimaisia. Mustajalat hankkivat ensimmäiset omat ratsunsa saman vuosikymmenen aikana. Uusi liikkumistapa muutti metsästämistä preerioilla nopeammaksi, ja hevoset lisäsivät paljon sosiaalista arvostusta.


title: Mustajalat

text: Ratsujen tuleminen lisäsi sotia tasangoilla. Pienissä ryhmissä liikkuvien eri heimojen metsästäjät ja soturit kohtasivat entistä useammin, ja nämä tapaamiset eivät sujuneet aina ystävällisissä merkeissä. Suurena urotekona pidettiin, jos soturi onnistui ratsastamaan niin lähelle vastustajaa, että pystyi koskettamaan tätä kädellä tai erityisellä kepillä (ransk. coup) vahingoittamatta tätä muutoin kuin ottamalla näin hänen kunniansa. Häväisty osapuoli pystyi pelastamaan maineensa varastamalla hevosen. Varsinkin pohjoisilla tasangoilla hevosten varastamista pidettiin korkeassa arvossa. Mustajalkojen lisäksi creet ja assiniboinet olivat erityisen innokkaita hevosvarkaita. Tasankojen maanviljelijät, jotka asuivat kiinteissä kylissä, olivat jatkuvien ryöstöretkien kohteina. Monesti he suojasivat kylänsä paaluvarustuksin.


title: Mustajalat

text: 1700-luvun loppupuolella mustajalat saivat sotaisan maineen. Vastustajiensa tavoin he hankkivat joitakin liittolaisia pienistä heimoista, kuten gros ventresit eli atsinat ja sarceet, jotka olivat kärsineet menetyksiä tasankojen aiemmissa yhteenotoissa. Creiden aseistamina mustajalat laajensivat metsästysmaitaan kohti etelää. Flatheadit, kutenait ja shoshonit pakenivat Montanasta Kalliovuorille. Viime mainittujen useat tasangoilla eläneet ryhmät tuhottiin lähes täysin. Yli puoleen vuosisataan shoshonet eivät uskaltautuneet luoteisille tasangoilla Yellowstonesta pohjoiseen. Kuvaavaa mustajalkain aiheuttamalle pelolle oli se, että heidän ollessaan lähistöllä muut heimot unohtivat kokonaan keskinäiset sotansa ja liittoutuivat toistensa kanssa mustajalkoja vastaan. Niin Washingtonista kuin Kalliovuoriltakin biisoninmetsästykseen Montanaan tulevat heimot turvautuivat toisiinsa ja järjestivät yhteismetsästyksiä pystyäkseen puolustautumaan mustajalkain mahdollisilta hyökkäyksiltä.


title: Mustajalat

text:
Mustajalkojen voiman suurin huippu ajoittui vuosien 1794–1806 välille. Heidän johtava heimonsa, pieganit, teki sotaretkiä Idahoon asti. Creitä ja assiniboineja vastaan sodat jatkuivat pitkälle 1800-luvun puolelle. Montanasta kaakkoon asuneet siouxit ja eteläiset crow’t kuuluivat myös mustajalkojen pitkäaikaisiin vihollisiin.
Mustajaloilla riippuvuus biisoneista ei ollut yhtä suuri kuin naapuriheimoilla. Kalliovuorten rinnemaiden hyvä majavakanta piti heidät mukana ranskalaisten kanssa käytävässä turkiskaupassa. Kun Kanadasta tulleet amerikkalaiset kauppiaat tunkeutuivat samoille majavapuroille, mustajalat ryhtyivät 1810-luvulla puolustamaan pyyntimaitaan. Majavannahoilla ja kuivatulla biisonin- ja hevosenlihalla he kävivät kauppaa brittiläisen Hudson Bay Companyn kanssa vaihtaen omia myyntituotteitaan kivääreihin ja ammuksiin. Tuliaseiden hankinta ja niistä käytävä kilpailu muodostuivat yhä tärkeämmiksi tasankointiaanien sodankäynnissä. Hyvin aseistetut mustajalat surmasivat lukuisia amerikkalaisia metsästäjiä vihollisuuksissa, jotka jatkuivat vuoteen 1831. Tällöin Yhdysvaltain kanssa tehty aselepo rauhoitti tilanteen, mutta välikohtaukset jatkuivat läpi vuosisadan. Majavakannan hiipuessa mustajalkojen riippuvuus biisoneista lisääntyi. Siirtolaisasutuksen siirtyminen lännemmäksi rajasi yhä enemmän mustajalkojen ja heidän kohtalotoveriensa elintiloja.


title: Mustajalat

text: Kuolettavin uudisasutuksen mukana tulleista vitsauksista oli isorokko. Kesällä 1781 kulkutautiepidemiat olivat ensimmäisen kerran saavuttaneet luoteiset tasangot. Aikalaisten mukaan taudit olivat kulkeneet New Mexicosta palaavien shoshonien mukana ja tarttuneet mustajalkojen lisäksi kaikkiin luoteisiin tasankokansoihin. Mustajalat olivat tuolloin kokeneet raskaita menetyksiä. Kesällä 1836 jokilaiva toi isorokon pohjoisille tasangoille tuhoisin seurauksin. Hidatsat ja mandanit, jotka asustivat jokivarsilla Pohjois-Dakotassa, menettivät likimain koko kansansa. Myös mustajalkojen menetykset olivat suuret. He menettivät noin 6 000 intiaania, joka oli kaksi kolmasosaa koko kansasta. 1840-luvun puolivälissä tautiepidemioiden joukossa oli myös kolera. Samalla vuosikymmenellä biisonikanta väheni siirtolaisasutuksen tieltä kaikkialla tasangoilla. Kamppailu nälkää vastaan lisääntyi. Mustajalkojen lukumäärä väheni nopeasti. He vetäytyivät syrjemmäksi muiden ja vähemmin menetyksin selvinneiden heimojen tieltä, ja heidän yhteytensä repesi. Creet ja assiniboinet ajoivat heikentyneet siksikat etelään. Myös pieganit ja kainahit menettivät tautien seurauksena suurimman osan voimistaan.


title: Mustajalat

text: Monet tasankojen ratsastavista heimoista liittyivät yhteen. Siouxit solmivat sotaliiton cheyennien ja arapahojen kanssa ja eteläisten tasankojen comanchet ja kiowat kävivät yhteisiä sotia siirtolaisia vastaan Texasissa. Tasangoille lähetettiin Yhdysvaltain armeijan yksiköitä suojelemaan kaivosmiehiä, kauppiaita ja kohti Tyyntämerta vaeltavia suuria siirtolaisjoukkoja.


title: Mustajalat

text: Syksyllä 1855 yli 3 500 läntisten tasankojen intiaania kerääntyi Judith-Joen suulle Nebraskaan Yhdysvaltain edustajien kutsumina. Mustajalkojen lisäksi muun muassa nez percet ja flatheadit ottivat kutsun vastaan. Tilaisuudessa jaettiin mustajalkojen hallussa olleet maa-alueet kahtia niin, että Missourijoen pohjoispuolella oleva maaseutu säilyi heidän metsästysmaanaan. Etelänpuolelle jääneet osat julistettiin muiden sopimuksen kirjoittaneiden heimojen yhteisiksi metsämaiksi. Mustajalat sallivat amerikkalaisille läpikulkuoikeudet maittensa halki ja antoivat näille luvan rakentaa teitä, sähkölinjoja ja sotilastukikohtia. Allekirjoitetut sopimukset ylläpitivät alueen rauhaa vuosien ajan ja entisten vihollisheimojen välinen keskinäinen kaupankäynti vilkastui.


title: Mustajalat

text: Amerikan vakinaisen sotaväen siirtyessä käymään vuosina 1861–1865 Yhdysvaltain sisällissotaa ryhtyivät monet tasankoheimot vastustamaan amerikkalaisia. Vapaaehtoisista kerätyt ratsastavat miliisivoimat yrittivät pitää kuria yllä. Sotatoimia johtaneet kenraalit William T. Sherman ja Philip H. Sheridan joukkoineen aloittivat hyökkäykset intiaanien talvileireihin ja tuhosivat näiden ruokavarastot. Nämä iskut olivat erityisen tuhoisia ja heikensivät vastustajan sotavahvuutta.


title: Mustajalat

text: Yhdysvaltain sotaväen työtä helpottivat 1860-luvulla uudelleen tulleet kulkutaudit. Vuonna 1864 raportoitiin autioutuneesta kainah-kylästä, jossa käytyä murhenäytelmää todistivat noin 500 autiota tautien saastuttamaa majaa. Viimeinen epidemia tuli 1869. Vuosi tunnetaan edelleen mustajalkojen keskuudessa ”suuren sairauden vuotena”. Tilannetta hyväkseen käyttäneet amerikkalaiset surmasivat aseettomia, eri tautien heikentämiä mustajalkoja sääliä tuntematta. Vuonna 1870 Yhdysvaltain armeija teki hyökkäyksen pieganien talvileiriin Maria’s Riverin varrella ja surmasi 200 nälän ja isorokon näännyttämää intiaania.


title: Mustajalat

text: Kolme vuotta myöhemmin samoille alueille luoteiseen Montanaan perustettiin mustajaloille oma reservaatio. Kanadassa asustavat mustajalkain ryhmät kerättiin reservaatioon Albertan eteläisille alueilla, jossa heillä oli melko runsaat liikkumatilat. Myöhemmin Montanan reservaatissa yli 600 piegania nääntyi nälkään talvella 1883–1884 valkoisten kiinnittämättä asiaan sen suurempaa huomiota. Kylmyys ja ravinnon puute johti murhenäytelmään. Rautateiden varsilla surmattuja biisoneita lojui preerioilla enemmän kuin kukaan viitsi laskea valkoisten ampuessa eläimiä huvikseen. Biisoneista riippuvien tasankointiaanien elämäntapa oli näin lopullisesta saatu tuhottua.


title: Mustajalat

text: Nykyisin mustajalkoja elää reservaatissa niin Albertassa kuin Montanassakin. Samoin Idahosta löytyy heidän asuttamansa Fort Hallin reservaatti. Lukumäärä on uudelleen noussut yli 20 000 hengen. Lisäksi reservaattien ulkopuolella asuu tuhansia mustajalkoja. Heidän oma kielensä on säilynyt, ja työelämässä he ovat ahkeraa kansaa pääelinkeinoinaan karjanhoito ja maanviljely. Mustajalkojen piegan-heimoon kuuluva Forrest Gerard johti 1970-luvun lopulla Yhdysvaltain intiaanihallintoa ja toimi intiaaniasiain valtuutettuna virkamiehenä. Oman kielensä lisäksi mustajalat ovat onnistuneet säilyttämään jotakin uskonnollisesta kulttuuristaan. Näin he muodostavat vahvan lenkin siinä yhä kasvavassa intiaanikansojen ketjussa, joiden vanha kulttuuri on uudelleen elpymässä.


title: Mustajalat

text: Nimensä mustajalat saivat mustaksi värjätyistä mokkasiineistaan. Heidän historiaansa perehtyneet tutkijat kertovat nimen tulleen alkuperäisten asuma-alueiden mustasta maaperästä. Mustaa väriä esiintyi myös sotamaalauksissa; mustaksi värjätyt kasvot kuvasivat äsken tehtyä sankaritekoa. Värien merkitys oli mustajaloille suuri ja niiden hankinta ja valmistaminen muodostivat itsessään liiketoimen.


title: Mustajalat

text: Asuntoina toimivat tiipiit saivat yksilöllisen ulkonäkönsä niihin maalatuista monista eri kuvioista. Joskus symbolit liittyivät uskontoon. Usein ne kertoivat myös merkittävistä tapahtumista, jonka asunnon omistaja tai koko heimo oli kokenut. Naiset valmistivat tiipiit valkoiseksi parkitusta biisoninnahasta, ja hoitivat sen pystytyksen ja purkamisen. Kun maalattu asumus kului, se pyhitettiin auringolle levittämällä se järveen tai upottamalla veden alle.


title: Mustajalat

text: Mustajalat, eritoten pieganit, jakaantuivat pieniin ryhmiin, joka käsitti 10–30 tiipiitä eli 80–240 jäsentä. Heidän määränsä oli riittävä mahdollisen vihollisen varalle. Nämä ryhmät eivät muodostuneet sukulaisista, vaan kukin jäsen sai itse päättää, mihin ryhmään halusi ja vaihtaa tarvittaessa uuteen. Myös ryhmien johtajat vaihtuivat usein. Epäonnistuttuaan metsästyksessä tai kokiessaan muita vastoinkäymisiä ryhmä saattoi hajota kokonaan ja muotoutua myöhemmin uudelleen. Toimintamalli oli joustava ja sellaisenaan ihanteellinen perusta luoteisten tasankointiaanien metsästäville heimoille. Joskus jotkut mustajalkain ryhmistä saattoivat kadota vuosiksi, ja ilmestyä taas takaisin mukanaan paljon sotasaalista. Seikkailunhaluiset nuoret soturit innostuivat tekemään pitkiä matkoja, jotka pisimmillään ylsivät jopa Meksikoon.


title: Mustajalat

text: Syksyn saapuessa mustajalkain eri ryhmät hakeutuivat kohti talvileirejään, jotka sijaitsivat metsäisissä jokilaaksoissa. Monet ryhmät kokoontuivat yhteen viettäen tulevan talven samassa leirissä. Marraskuusta noin maaliskuun puoliväliin kestävä kylmä kausi piti heidät sisällä asunnoissaan, joista poistuttiin vain ruokaa ja polttopuita hakemaan. Kevään koittaessa leireissä puhkesi melkoinen hälinä ja lähtövalmistelut käynnistettiin.


title: Mustajalat

text: Mustajalkojen pääelinkeino oli biisoninmetsästys. Ennen hevosten tuloa heillä oli lounaisessa Albertassa oma erityinen paikka, jossa biisonit ajettiin yli jyrkänteen varmaan kuolemaan. Paikka tunnetaan nimellä Head-Smashed-In Buffalo Jump. Mustajalat tai muut muinaiset asukkaat olivat tehneet selvät ajolinjat, joita pitkin biisonit oli helppo johtaa jyrkänteelle, josta ei ollut paluuta. Tämä biisonien joukkokuolemaan päätyvä tapahtuma edellytti, että tuuli puhalsi määrätystä suunnasta, etteivät herkkävainuiset eläimet olisi vainunneet kaksijalkaisia vihollisia. Lisäksi mustajalat naamioituivat suden- tai kojootintaljoihin hälventääkseen biisonien epäluulot. Head-Smash-In on ollut mustajaloille tärkeä henkinen paikka. Arkeologit ovat löytäneet 11 metrin syvyydestä jyrkänteen pohjalta lukemattomia biisonien pääkalloja ja luita. Paikka oli ollut pitkään lähes koskemattomassa tilassa.


title: Mustajalat

text: Biisonien lisäksi mustajalat metsästivät peuroja, vuorilampaita, vapiteja, antilooppeja sekä pienriistaa, joita pyydystettiin ansoilla. Metsien marjoja ja kasviksia poimittiin, mutta kalaa ei kelpuutettu mustajalkojen ruokalistaan. Sitä syötiin vain äärimmäisen nälänhädän aikoina. Maanviljely ei perimätiedon mukaan kuulunut kovinkaan olennaisena mustajalkain elinkeinoihin. Tupakka on ainoa mainittu tuote, jonka viljelyä he harrastivat.


title: Mustajalat

text: Mustajalat jakaantuivat ikävuosiensa mukaan seitsemään eri seuraan. Ensimmäisenä oli "Moskiittojen", viimeisenä "Härkien" seura. Jokaisella seuralla oli omat tunnusomaiset laulunsa sekä tanssinsa ja heidän uskonnostaan löytyi eroavaisuuksia. Seurojen jäsenyys ostettiin. Naisilla ei omia seuroja ollut.


title: Mustajalat

text: Sotainen kunnia merkitsi mustajalkain soturien keskuudessa paljon. Vaikka hevosten varastamista arvostettiin, niin suurin urotyö oli "namachkani", joka merkitsi vihollisen aseen ottamista. Kilven, seremoniapiipun tai sotapäähineen sieppaamista vastustajalta arvostettiin skalpeerausta enemmän.