title: Tunnit

text: Tunnit on Stephen Daldryn ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2002. Se kertoo kolmesta naisesta, joita yhdistää Virginia Woolfin romaani "Mrs. Dalloway". Nicole Kidman esittää itse kirjailijaa, Julianne Moore 1950-luvun kotirouvaa, joka lukee kirjaa, ja Meryl Streep 2000-luvun lesboa kirjatoimittajaa, joka yrittää selvitä ystävänsä AIDSista.


title: Tunnit

text: Elokuvan on käsikirjoittanut David Hare ja se pohjautuu Michael Cunninghamin Pulitzer-palkinnon saaneeseen romaaniin "Tunnit".


title: Tunnit

text: "Tunnit" oli yksi vuoden 2002 kehutuimmista elokuvista ja se sai useita palkintoja ja ehdokkuuksia. Nicole Kidman voitti roolistaan parhaan naispääosan Oscarin, Golden Globen ja BAFTAn. Elokuva oli ehdolla Oscareissa myös parhaasta elokuvasta, miessivuosasta (Harris), naissivuosa (Moore), ohjauksesta, sovitetusta käsikirjoituksesta, leikkauksesta, puvustuksesta ja musiikista. Elokuva palkittiin myös parhaan draamaelokuvan Golden Globella.


title: Tunnit

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Tunnit" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Tunnit

text: Elokuvan alku- ja loppukohtaus kuvaavat Virginia Woolfia (Nicole Kidman) hukuttautumassa Ousejokeen vuonna 1941, mutta muuten elokuvan tapahtumat sijoittuvat yhteen päivään kolmena eri vuotena, ja kerronta vuorottelee näiden kolmen ajanjakson välillä koko elokuvan ajan. Vuonna 1923 maineikas kirjailija Virginia Woolf on aloittanut "Mrs. Dalloway" -kirjansa kirjoittamisen kotonaan Richmondissa, Lontoon esikaupungissa. Vuonna 1951 Los Angelesissa asuva levoton kotiäiti Laura Brown (Julianne Moore) yrittää paeta kolkkoa todellisuuttaan lukemalla "Mrs. Dallowayta". Vuonna 2001 newyorkilainen Clarissa Vaughan (Meryl Streep) on "Mrs. Dallowayn" päähenkilön ruumiillistuma kuluttaessaan päiväänsä järjestelemällä juhlia ystävänsä Richardin (Ed Harris) kunniaksi, joka on AIDSia sairastava runoilija ja kirjailija ja saamassa palkinnon menestyksekkäästä urastaan. Richard nimittää Clarissaa usein ”Mrs. Dallowayksi”.


title: Tunnit

text: Useista hermoromahduksista sekä toistuvista vakavista masennuskohtauksista kärsivä Virginia tuntee olevansa ansassa kotonaan. Palvelijat Nelly ja Lottie (Linda Bassett ja Lyndsey Marshal) pelottelevat Virginiaa, eikä Virginian aviomies Leonard (Stephen Dillane), joka johtaa Hogarth Press -yhtiötä kotoaan käsin voidakseen olla lähellä vaimoaan, puolestaan jätä Virginiaa hetkeksikään ilman valvontaa. Myöhemmin Virginia sekä odottaa että kammoaa sisarensa Vanessan (Miranda Richardson) ja tämän lasten vierailua. Sisaren ja lasten lähdettyä Virginia pakenee rautatieasemalle. Hän odottaa paraikaa Keski-Lontooseen menevää junaa, kun hänen aviomiehensä saapuu viemään hänet takaisin kotiin. Leonard kertoo Virginialle tuntemastaan ahdingosta eli siitä, miten hän joutuu elämään jatkuvasti siinä pelossa, että hänen vaimonsa yrittää jälleen itsemurhaa. Virginia vastaa, että myös hän joutuu elämään jatkuvasti sen uhan alla, että hänestä tulee jälleen mielisairas.


title: Tunnit

text: Toista lastaan odottava Laura viettää päivänsä lähiökodissaan hiljaisen poikansa Richien (Jack Rovello) kanssa. Laura meni naimisiin aviomiehensä Danin (John C. Reilly) kanssa pian toisen maailmansodan jälkeen, ja pinnalta katsoen he elävät amerikkalaista unelmaa. Siitä huolimatta Laura on erittäin onneton. Hän ja Richie valmistelevat kakkua Danin syntymäpäiviä varten, mutta tulos on katastrofaalinen. Heidän naapurinsa Kitty (Toni Collette) piipahtaa odottamatta heidän luonaan ja pyytää Lauraa ruokkimaan hänen koiransa sillä välin, kun hän menee sairaalaan lääketieteelliseen toimenpiteeseen. Kitty teeskentelee olevansa optimistinen, mutta Laura vaistoaa hänen pelkonsa ja suutelee häntä uskaliaasti huulille. Kitty ottaa suudelman vastaan, mutta jättää suudelman mahdollisen piilomerkityksen huomiotta. Uudistuneen määrätietoisuutensa avulla Laura onnistuu leipomaan toisen kakun, minkä jälkeen hän siivoaa keittiön ja vie sitten Richien rouva Latchin (Margo Martindale) luo voidakseen muka käydä asioilla ennen syntymäpäiväjuhlia. Sen sijaan hän kirjautuu luksushotelliin ja aikoo tehdä siellä itsemurhan. Laura istuutuu sängylle ja ottaa pilleripurkin sekä Virginian romaanin käsilaukustaan. Hän alkaa lukea "Mrs. Dallowayta" ja nukahtaa. Laura näkee unen, jossa hotellihuone täyttyy vedestä, ja herättyään hän muuttaa mielensä itsemurhan suhteen. Hän hakee Richien ja palaa kotiin, missä koko perhe juhlii Danin syntymäpäiviä.


title: Tunnit

text:
Clarissa on stressaantunut Richardille järjestelemiensä juhlien ja varsinkin Richardin etenevän sairauden vuoksi. Hän on varsinainen hermokimppu yrittäessään tehdä kaiken tarvittavan Richardin palkintojuhlia varten. Opiskeluaikoinaan Clarissalla ja Richardilla oli suhde, mutta sen jälkeen Richard on viettänyt suurimman osan elämästään eri homosuhteissa. Yksi Richardin entisistä kumppaneista on San Franciscossa asuva Louis Waters (Jeff Daniels), joka jätti Richardin vuosia sitten, mutta on nyt palaamassa juhlia varten takaisin Manhattanille. Clarissa itse on lesbo, joka on asunut Sally Lesterin (Allison Janney) kanssa kymmenen vuotta. Hänellä on myös yliopistoikäinen tytär Julia (Claire Danes). Sekä Julia että Sally auttavat Clarissaa juhlien valmisteluissa. Ennen pitkää paljastuu, että Richard on Laura Brownin poika Richie. Kun Clarissa saapuu Richardin asunnolle auttamaan tätä pukeutumisessa, hän löytää miehen maanisesta tilasta. Ikkunalaudalla tasapainoileva Richard tunnustaa taistelleensa AIDSia vastaan Clarissan vuoksi, mutta sairauteensa väsyneenä hän heittäytyy ulos ikkunasta. Myöhemmin samana iltana Laura, joka sai tietää Clarissalta poikansa itsemurhasta, saapuu Clarissan asunnolle. Laura paljastaa, että hän päätti hylätä perheensä tyttärensä syntymän jälkeen säilyttääkseen oman mielenterveytensä.
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:


title: Richie Edwards

text: Richie Edwards (s. 25. syyskuuta 1974 Lichfield, Englanti) on brittiläinen muusikko. Hänestä tuli virallisesti The Darkness -yhtyeen basisti 13. kesäkuuta 2005. Justin Hawkinsin eroamisen jälkeen Edwardsista tuli jäljelle jääneiden jäsenten uuden yhtyeen laulaja.


title: Richie Edwards

text: Ennen liittymistään yhtyeeseen hän työskenteli kaksi vuotta yhtyeen ja pääasiassa Dan Hawkinsin kitarateknikkona. Ennen The Darknessia Edwards soitti Onion Trump -nimisessä yhtyeessä.


title: Australian avoin tennisturnaus 2006 – naisten kaksinpeli

text: Vuoden 2006 tenniksen Australian avointen naisten kaksinpelin kaikki tulokset.


title: Sinfonia nro 41 (Mozart)

text: Sinfonia nro 41 C-duuri (KV 551), lisänimeltään "Jupiter", on Wolfgang Amadeus Mozartin viimeinen sinfonia. Teos on sävelletty muutamien viikkojen aikana kesällä 1788, ja se valmistui 10. elokuuta. Samana kesänä Mozart sävelsi myös sinfoniat nro 39 ja 40. Teosta ei ilmeisesti esitetty Mozartin elinaikana. Lisänimi "Jupiter" ei ole Mozartin antama, vaan on mahdollisesti impressaari Johann Peter Salomonin sinfonian varhaisiin pianosovituksiin lisäämä alaotsikko.


title: Sinfonia nro 41 (Mozart)

text: Ensimmäiselle osalle on tyypillistä trumpetin ja patarumpujen huomiota herättävä käyttö. Toinen osa "Andante cantabile" on syvämietteinen ja sitä seuraavassa menuetissa on kontrapunktista kehittelyä. Finaali alkaa yksinkertaisella neljän sävelen motiivilla, jota Mozart itse käytti useita kertoja aikaisemminkin. Sonaattimuotoisessa osassa on useita fuugajaksoja, ja se kehittyy ideoiltaan runsaaksi ja yhdeksi musiikinhistorian monimutkaisimmista sävellyksistä. Finaali päättyy koodan viisiääniseen fuugaan.


title: Sinfonia nro 41 (Mozart)

text: Osat muodostavat tyypillisen klassisen sinfonian rakenteen:


title: Sinfonia nro 41 (Mozart)

text: Finaalin pääteema:


title: Kuunari Helena

text: Kuunari Helena on Suomen Purjelaivasäätiön suurin koululaiva. Aluksen suunnitteli ranskalainen Guy Ribadeau Dumas, ja se rakennettiin Uudenkaupungin telakalla vuonna 1992. Sen pituus on 38,7 metriä, ja miehistönä on neljä henkilökuntaan kuuluvaa sekä 24 oppilasta.


title: Kuunari Helena

text: Kuunari "Helena" on kesäisin nuorisopurjehduksilla Itämerellä. Muina aikoina se tekee valtamerimatkoja, joihin kuka tahansa voi osallistua. Talven 2005–2006 matka suuntautui "Suomen Joutsenen" jäljillä Etelä-Amerikan ympäri Kap Hornille.


title: Seija Lampila

text: Seija Lampila (nyk. Lampila-Lassiter, s. 22. helmikuuta 1936 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja. Suuren osan levytyksistään hän teki ennen kahdettakymmenettä ikävuottaan.


title: Seija Lampila

text:
Seija Lampila opiskeli 10-vuotiaasta lähtien balettia Kansallisoopperan lapsiryhmässä ja sai esiintymiskokemusta estradeille. Ensilevytys oli "Salama kirkkaalta taivaalta" vuonna 1951.
Samoihin aikoihin Lampila esiintyi Onni Gideonin orkesterin solistina ja myöhemmin mm. Jaakko Salon, Toivo Kärjen ja Kullervo Linnan orkestereissa. Laulunopettajana oli Olavi Nyberg.


title: Seija Lampila

text: Vuonna 1954 Seija Lampila oli puolen vuoden kiertueella Euroopassa Mario Weberin orkesterin kanssa. Hän levytti aluksi Fazerilla ja Scandialla, mutta vasta PSO:lla (1956) syntyivät mm. sellaiset hitit kuin "Kenpä tietäis sen" ja "Uska Dara".


title: Seija Lampila

text: Lampila on esiintynyt laulajana myös muutamassa suomalaisessa elokuvassa ja laulanut elokuvissa näyttelijän taustaäänenä.


title: Seija Lampila

text: 1960-luvun alussa Seija Lampila muutti työn perässä Saksaan ja palattuaan Suomeen huomasi suuren yleisön unohtaneen hänet. Lisäksi laulaminen suomeksi ei erityisemmin motivoinut kielitaitoista artistia. Julkiset esiintymiset loppuivat vuonna 1964 Lampilan puolisoineen muutettua pois Suomesta. Nykyään Lampila asuu Atlantassa, jossa on toiminut aktiivisesti suomalaisen kulttuurin edistämiseksi.


title: Eurytmia

text: Eurytmia (m. kreik. εὐ, hyvä, oikea, harmoninen, ja ῥυθμός rytmi, suhde, liike) on liiketaidemuoto, joka sai alkunsa 1900-luvun alussa, aikana jona taidetanssin uusissa muodoissa etsittiin kehon, sielun ja hengen yhteyttä. Eurytmian merkittävimmät kehitysimpulssit ovat peräisin Rudolf Steinerilta (1861–1925).


title: Eurytmia

text: Eurytmiassa liikutaan yksin tai ryhmässä. Koreografioissa ilmaistaan tilassa liikkumisen ja eleiden avulla erilaisia asioita: musiikista mm. rytmiä, säveliä ja intervalleja; runoista mm. rytmiä, äänteitä ja kielioppia. Eurytmian osa-alueita ovat mm. itsenäinen esittävä taide, eurytmiaterapia sekä koulueurytmia.


title: Eurytmia

text: Steinerin mukaan eurytmiassa ruumis, sielu ja henki työskentelevät harmoniassa. Eurytmiaa voi siten hänen mukaansa kutsua myös henkis–sielulliseksi voimisteluksi.


title: Eurytmia

text: Eurytmiaa tehdään joko puheeseen, esimerkiksi runonlausuntaan tai soitinmusiikkiin. Koreografiat voivat olla erittäin monimutkaisia ja liikeratoja soolona tai monen henkilön ryhmässä.


title: Eurytmia

text: Taiteellisessa eurytmiassa voidaan toteuttaa muun muassa kokonaisia sinfonioita eurytmisesti liikkuen. Esityksissä värikkäät puvut täydentävät liikkeen ilmaisuvoimaa.


title: Eurytmia

text: Eurytmiaa opiskellaan pääsääntöisesti neljä vuotta, jonka jälkeen voi valmistua eurytmistiksi. Myöhemmillä opinnoilla voi erikoistua steinerkoulun eurytmianopettajaksi, hoitoeurytmistiksi tai näyttämötaiteeseen. Eurytmisti työskentelee yleensä steinerkoulussa eurytmianopettajana tai taiteen alalla.


title: Eurytmia

text: Tanssin uudistajat halusivat 1900-luvun alussa irrottautua viktoriaanisen ajan muodollisesta ja pragmaattisesta ilmaisusta ja loivat uusia tulokulmia tanssiin ja liikkeeseen. Modernin tanssin pioneerit näkivät liikkeen luovana oppimisprosessina, jonka kautta liikkuja voi ymmärtää itseään ja maailmaa sekä ilmaista itseään. Tanssiestetiikan rinnalle haluttiin sisäistä elämää, tunteita ja tuntemuksia sekä henkilökohtaista kehitystä.


title: Eurytmia

text: Eurytmia sai alkunsa joulukuussa 1911, kun Rudolf Steiner alkoi antaa antroposofisia virikkeitä uuteen ilmaisumuotoon 18-vuotiaalle juuri isättömäksi jääneelle Lory Smitsille ja harjoituttaa tätä. Ensimmäiset seitsemän kuukautta Smits harjoitteli yksin ja valmisti ensimmäisen eurytmiaesityksen; lokakuussa 1913 Smits aloitti ensimmäisen eurytmiakoulutuksen kuudelle naiselle.


title: Eurytmia

text: Steiner nostaa esille eurytmian kulttuurihistoriallisesta taustasta Goethen nimittäessään eurytmiaa Goethen metamorfoosiajattelun tuomiseksi inhimillisen liikkeen piiriin. Föller-Mancini & Heinritz (2014) esittävät tutkimuksessaan, että Steiner luodessaan eurytmiassa ”näkyvää puhetta ja laulua” liittyi Novaliksen ja Wilhelm von Humboldtin kielifilosofiseen kulttuurivirtaan. Eurytmian taustalta löytyy myös 1800-luvulla eläneen Karl Friedrich Trahndorffin idea esteettisestä ja kokonaistaideteoksellisesta puheen ja musiikin, tanssin ja eleen ykseydestä.


title: Eurytmia

text: Eurytmian ”instrumentti” on ihmiskeho. Ihmiskeholla on tiettyjä (laadullisia) ominaisuuksia: se kävelee maan päällä, sen luuranko ja lihakset toimivat painovoiman lainalaisuuksien alla. Pää ilmaisee ulkoisesti vähemmän, mutta sitä vastoin osoittaa valtavaa sisäistä liikkuvuutta, tietoisuuden ja aistien toimiessa yhdessä.


title: Eurytmia

text: Ihmiselimistössä on erityistä sen nelijakoisuus: tasapaino painovoiman ja ympäristön kanssa, monipuolisesti liikkuvat jäsenet, sielullisen ilmaisun mahdollisuudet ja henkisen merkityksen antaminen. Kaikki nämä ovat eurytmian instrumenttia, ”soitinta”. Kaikki eurytmiset liikkeet kehitetään rakenteiden, voimien ja suhteiden välisistä erilaatuisista yhteyksistä.


title: Eurytmia

text: Eurytmia toimii samanaikaisesti kehotasolla liikkeessä; energiatasolla virtaamisessa, pysähtymisessä, supistumisessa ja vapauttamisessa; tunnetasolla tunteessa ja ilmaisussa sekä merkitystasolla eleiden, liikesarjojen ja koreografioiden mielekkyyden luomisessa.


title: Eurytmia

text: Eurytmia on ennen kaikkea sosiaalinen tanssitaide, jossa ihmiset kehittävät orientaatiota ja suhdetta toisiin ihmisiin. Eurytmiataiteen perusta ja päämäärä on samanaikaisesti saattaa näkyväksi, työstää, muuntaa ja esittää suhteita, prosesseja ja yhteyksiä ihmisten, teemojen ja voimien välillä. Eurytmiataiteen monipuolisuus tarjoaa monia mahdollisuuksia näyttämötaiteelle, pedagogiikalle, terapialle ja sosiaalisen yhteisön muodostamiselle.


title: Eurytmia

text: Keskeistä yksilö- ja ryhmätyöskentelyssä on työstää taiteellista puhetta ja musiikkia. Puheen ja musiikin eri piirteiden lisäksi eurytmiassa voidaan esittää luonnonilmiöitä (kylmä/lämmin), värejä, sisäisten kokemusten muutoksia (ilo/suru) ja henkisiä sisältöjä.


title: Eurytmia

text: Eurytmia on ihmisen kehollista ja tilallista hahmottamista kehittävä oppiaine steinerkouluissa.


title: Eurytmia

text: Alimmilla luokilla aiheena ovat sadut ja runot. Ylemmillä luokilla taas toteutettavaksi tulevat sävelet, äänteet ja erilaiset eurytmiset muodot. Eurytmian opiskelu kuuluu myös steinerpedagogiseksi luokanopettajaksi valmistautuvien opintoihin Snellman-korkeakoulussa.


title: Eurytmia

text: Hoitoeurytmia on hoitomuoto, jolla pyritään hoitamaan erilaisia sairauksia tai esimerkiksi oppimis- ja puhevaikeuksia. Hoitoeurytmiaa tehdään aina hoitoeurytmistin kanssa ja ohjelma suunnitellaan jokaiselle henkilökohtaiseksi. Hoitoeurytmisti on henkilö, jolla on tavallinen eurytmistin pohjakoulutus ja joka on sen lisäksi opiskellut hoitoeurytmiaa. Suomalaiset hoitoeurytmistit ovat alkaneet käyttää Steinerin saksankielisen Heileurythmien vastineena hoitoeurytmian ohella tai sijaan eurytmiaterapiaa.


title: Eurytmia

text: Eurytmiaa on arvosteltu lähinnä siitä näkökulmasta, että sen takana olevaa henkiseen ihmiskuvaan, antroposofiaan pohjautuvaa todellisuus- ja ihmiskäsitystä ei pidetä pätevänä eikä Steinerin selvänäkemällä hankkima tieto henkimaailmasta, todellisuuden kerroksista, karmasta ja sielunvaelluksesta olisi uskottavaa. Osalle steinerkoululaisista voi jäädä eurytmiasta kielteinen kokemus. Eurytmian tai ylipäätään antroposofian hengellistä merkitystä ei myös aina avata koululaisten vanhemmille, mistä syystä harjoitteet voivat tuntua hämmentäviltä. Eurytmian tarkoitusta kuvataan muun muuassa liikuntataitojen opetteluna niin, että etsitään yhteyttä sielullisiin tunnelmiin. Hoitoeurytmian osalta kritiikki on kohdistunut siihen, että hoidon vaikuttavuudesta ei ole näyttöä minkään sairauden tai oireen hoidossa.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Eeva-Kaarina Volanen () oli suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli Suomen Kansallisteatterissa , vuodesta 1945 aina eläkkeelle jäämiseensä saakka vuonna 1990. Volanen näytteli päärooleja lukuisissa näytelmäkirjallisuuden klassikoissa, mukaan luettuna kuusi Tšehov- ja useita Shakespeare-rooleja. Hänen taiteellinen rekisterinsä oli laaja: hän näytteli komediallisia ingenue-rooleja ja tulkitsi menestyksekkäästi traagisia rooleja, kuten Antigonen. Volanen jatkoi näyttelemistä eläkkeelläkin, minkä lisäksi hän esiintyi lausujana omissa runoiltamissaan. Volanen näytteli myös elokuvissa ja televisiossa sekä radiokuunnelmissa. Tämän ohella hän teki itse useita teatteriesityksiä.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volaselle myönnettiin taiteen akateemikon arvonimi vuonna 1982. Hän sai myös useita palkintoja, muun muassa Pro Finlandian vuonna 1966 ja Ida Aalberg -palkinnon 1987. Hän oli myös kriitikoiden suosiossa eritoten 1940-luvun elokuvistaan, joissa hänet luonnehdittiin ”herkäksi, raikkaaksi ja säihkyvän välittömäksi”. Volanen voitti elokuva-alan Jussi-palkinnon neljä kertaa. Parhaan naispääosan Jussin hän sai kolme kertaa: vuonna 1948 elokuvasta "Naiskohtaloita", vuonna 1949 elokuvasta "Ruma Elsa" ja vuonna 1950 elokuvista "Katupeilin takana" ja "Hallin Janne". Neljännen Jussin hän sai vuonna 1992 elämäntyöstään.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Eeva-Kaarina Volasen aviomies oli professori Sakari Puurunen. Heillä ei ollut lapsia. Volanen kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen kaksi viikkoa 78-vuotispäivänsä jälkeen, perjantaina 29. tammikuuta 1999. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle samaan hautaan puolisonsa kanssa.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Eeva-Kaarina Volanen syntyi veturinkuljettaja Toivo Richard Volasen ja Martta Adele Volasen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat kotoisin Mäntyharjun Pertunmaalta. Eeva-Kaarinan molemmat isoisät tunnettiin tarinaniskijöinä, ja myös hänen isänsä sanallinen ilmaisu oli eloisaa. Hänen äitinsä oli harrastelijanäyttelijä, jonka roolitöitä oli muun muassa "Nummisuutareiden" Martta. Hänen muutamaa vuotta vanhempi sisarensa Anna-Liisa oli musiikillisesti lahjakas ja soitti viulua kuusankoskelaisessa orkesterissa.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen oli liikunnallinen, viihtyi hyvin omissa oloissaan ja hänen suhteensa luontoon oli erityinen, myös aikuisena. Hän oli musikaalinen ja hänen rytmitajunsa oli hyvä. Kansakoulun jälkeen hän suoritti Kymi-yhtiön ylläpitämän kaksivuotisen ammattikoulun, joka ei varsinaisesti valmistanut mihinkään – hänen tulevaisuuden suunnitelmansa olivat auki. Hänen vahvuuksiaan olivat tanssi ja liikunta, ja niiden kautta hän vähitellen suuntautui kohti esittävän taiteilijan uraa.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen debytoi Kuusankosken Kansannäyttämön lavalla syyskaudella 1941. Näyttämö oli perustettu vuonna 1938, ja sen ohjaajaksi oli kutsuttu Veikko Linna. Tanssitaitonsa ansiosta Volanen sai roolin Lauri Auvisen unkarilaisaiheisessa laulu- ja tanssinäytelmässä "Viinityttö". Hänen csárdás-tulkintaansa pidettiin ”ilmeikkäänä”. Volasen ensimmäinen puherooli oli Kustaava Hella Wuolijoen draamassa "Niskavuoren nuori emäntä". Myönteisen palautteen ansiosta Linna kannusti Volasta näyttelijän uralle.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Jatkosodan puhjetessa kesällä 1941 Kuusankosken Työväenteatterin toiminta kuihtui nuorten miesten jouduttua rintamalle. Volanen pääsi Veikko Linnan johtamalle viihdytyskiertueelle ja vuonna 1942 hän liittyi Aunuksen sotateatterin riveihin. Aunuksen Teatteria johti Rafael Stenius. Volanen liittyi teatteriin paitsi esiintymisvietin johdosta, myös isänmaallisuudesta. Hänen roolitehtäviään oli muun muassa naispääosa Sabina näytelmässä "Jääkärin morsian", jota sittemmin on pidetty hänen tosiasiallisena läpimurtonaan. Aunuksen Teatterin ohjelmisto koostui pääasiassa kevyistä näytelmistä, kuten Agapetuksen "Syntipukki", jossa Volanen näytteli leninkiosaston johtajatarta. Rintamateatterissa vietetyt vuodet olivat Volaselle myös eräänlainen teatterikoulu.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Syksyllä 1944 Volanen haki Kotkan Maakuntateatteriin näyttelijä Kaarlo Wilskan ehdotuksesta. Hän pääsi oitis sisään; hänen tuloroolinsa oli Mariella avioliittodraamassa "Kirkas hetki". Roolisuoritus oli vaativa ja vastaanotto nuivahko: Volasen puhetapaa ja olemusta pidettiin teennäisinä, mutta hänet todettiin kuitenkin lupaavaksi näyttelijättäreksi. Tammikuussa 1945 Volanen sai ensimmäisen taiteellisen voittonsa William Shakespearen "Talvisen tarinan" Perditana. Lyyrinen tyttöhahmo sopi kuin valettu Volasen näyttelijänlaatuun. Kappale esitettiin myös valtion näyttämötaidetoimikunnalle. Suomen Kansallisteatterin hallinnollinen johtaja Teuvo Puro vaikuttui Volasen näyttämötyöskentelystä: hän piti tätä aitona ingenue-tyyppinä. Volanen kiinnitettiin Kansallisteatteriin näytäntövuodeksi 1945–1946.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen debytoi Suomen Kansallisteatterissa keskiviikkona 5. syyskuuta 1945. Hän näytteli Liisaa Arvi Pohjanpään kansankomediassa "Keisarin käräjät". Sitä ennen hänellä oli ollut ainoastaan avustajatasoisia tehtäviä. Volasen ensimmäinen päärooli Kansallisteatterissa oli Julian osa Shakespearen klassikkodraamassa "Romeo ja Julia" kevätkaudella 1946. Hänen ”tyttömäistä välittömyyttään ja hehkeää suloaan” ylistettiin, hänen äänensä mainittiin kauniin sointuvaksi. Puutteiksi arvioitiin teknisen varmuuden vähäisyys ja puheen riittämätön selkeys. Volanen vuorotteli Julian roolissa Ansa Ikosen kanssa, Romeona oli Rauli Tuomi.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volasen uran alkuvuosien merkkitapaus Julian ohella oli nimiosa ranskalaisen Jean Anouilhin näytelmässä "Antigone", joka sai ensi-iltansa maaliskuussa 1947. Siinä Volanen sai käydä läpi tunnerekisterinsä ääripäät, ja hänen tulkintaansa pidettiin henkeäsalpaavana. Vaikka Volasen "Antigone" kokonaisuutena oli valmista näyttelijäntyötä, tietyiltä osin hänen replikointiaan pidettiin turhan pateettisena. "Antigone" oli Volasen uran keskeisin käännekohta: sen myötä hän kohosi ensimmäisen luokan taiteilijaksi.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen näytteli Kansallisteatterin suuria päärooleja vuodesta 1947 alkaen, ja häntä alettiin pitää itsensä Ida Aalbergin manttelinperijänä. Syksyllä 1947 hän sai ensimmäisen Tšehov-roolinsa, Irinan osan näytelmässä "Kolme sisarta". Eino Kalima päätti ottaa Volasen stanislavskilaiseen Tšehov-ensembleensa, johon kuuluivat entuudestaan Tarmo Manni, Rauha Rentola ja Vilho Siivola. Ajan mittaan Volanen sai jopa kansainvälistä kuuluisuutta Tšehov-näyttelijänä. Volanen näytteli usein paitsi Kaliman myös Wilho Ilmarin ohjauksessa. Kalima ja Ilmari olivat hänen oppi-isiään ja hyviä ystäviään.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Maaliskuussa 1950 Kansallisteatterissa sai ensi-iltansa Tšehovin "Lokki". Tšehov-asiantuntija Eino Kaliman ohjaamassa tuotannossa Volanen näytteli Ninaa, mutta roolisuoritus ei vakuuttanut kriitikkoja. Kevätkaudella 1953 hän tulkitsi Anjaa "Kirsikkapuistossa" ja syyskaudella 1955 Sonjaa "Vanja-enossa". Vähitellen ammattitaidon karttumisen myötä Volasen Tšehov-roolit saivat lisää syvyyttä, jolloin kriitikkovastaanottokin muuttui suopeammaksi.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Uransa alussa Volanen oli profiloitunut Kansallisteatterin suosituksi ingenue-roolien esittäjäksi; näihin kuului muun muassa Vapun osa Serpin komediassa "Katupeilin takana". Hän oli kehittynyt niiden tulkitsijana huippuunsa, ja eräät kriitikot alkoivat nähdä hänen näyttämötyössään jo selvää manerisoitumista. Volanen tarvitsi rutkasti tahdonvoimaa ja parivuotisen irtioton Kansallisteatterista karistaakseen tyttöroolien esittäjän leiman harteiltaan.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen jäi Suomen Kansallisteatterista työlomalle syyskaudella 1957. Hän siirtyi Tampereen Teatteriin, jonka pääjohtajana hänen puolisonsa Sakari Puurunen oli toiminut jo kaksi vuotta. Pariskunta asui Hämeenpuiston kupeessa. Kaikkiaan Volanen näytteli Tampereen Teatterissa kahdeksan roolia, mukaan luettuna Salome Kaj Munkin "Idealistissa" ja Judith Walentin Chorellin "Ruohossa". Salomen rooli laajensi Volasen taiteellista rekisteriä: hän sai tulkittavakseen katalan naisen, ja teki tästä pääosin onnistuneen luonnetutkielman.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Tutuista Tšehov-rooleistaan Volanen näytteli Tampereella "Vanja-enon" Sonjan, ohjaajana Kalima, kuten Kansallisteatterissakin. Vanjaa näytteli Leevi Kuuranne, jota vastaan näytteleminen oli Volaselle paitsi haaste, myös inspiraation lähde. Toinen erityisen haastava rooli oli Nataša Leo Tolstoin romaaniin perustuvassa draamassa "Sota ja rauha". Kappale edusti niin kutsuttua uutta teatteria, jota oli kehittänyt eritoten ohjaaja Erwin Piscator. Hän pyrki saamaan traditionaalisten suljettujen kohtausten sijalle ”aineksen eeppisen kulun”. Käytännössä uudistettiin tilan käyttöä ja sitä myöten näyttelijöiden työtä. Volanen piti Natašaa Tampereen kautensa vaativimpana tehtävänä, ja siitä tuli yksi hänen lukuisista taiteellisista voitoistaan.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volasen virkavapauden päätyttyä Puurusen taiteilijapariskunta palasi Helsinkiin. Sakari Puurunen oli valittu Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterin johtajaksi. He muuttivat ensin Vuorikadulle ja sittemmin Kallion kaupunginosaan Toiselle linjalle, missä Volanen asui kuolemaansa asti.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volasen paluu Kansallisteatteriin oli voitokas. Marraskuussa 1959 sai ensi-iltansa August Strindbergin "Uninäytelmä" ohjaajanaan Arvi Kivimaa. Volanen näytteli Indran tytärtä, ja jatkoi sen myötä Tampereella oppimaansa uutta, pelkistetyn näyttämöilmaisun linjaa. Volanen koki Indran tyttären erittäin haastavaksi rooliksi; hän ei poistunut näyttämöltä kertaakaan sinne tultuaan ja hänen oli ilmennettävä intensiivistä mukanaoloaan silloinkin, kun hän seisoi ääneti paikallaan tarkkaan määrätyssä kohdassa näyttämöä. Herpaantua ei saanut edes sekunnin murto-osaksi. Katri Veltheimin mielestä roolisuoritus oli jälleen kerran osoitus Volasen kyvystä ”syttyä näyttämöllä”, mihin ”yhtyi äärimmäisen pienien sävyjen ja kokonaisilmaisun täydellinen hallinta”.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: 1960-luvulla Volanen sai tulkittavakseen edelleen useita Tšehov-rooleja sekä rooleja, joiden vuorosanat oli kirjoitettu runomittaan. Näitä olivat muun muassa Eleonora d'Este Goethen näytelmässä "Torquato Tasso" (1965) ja Sofokleen "Antigone" (1968). Aiemmin Volanen oli näytellyt Anouilh'n modernissa "Antigone"-versiossa. Klassinen "Antigone" muovautui Volasen käsittelyssä erilaiseksi – älylliseksi ja pelkistetyksi.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volasen taiteellisiin triumfeihin kuuluu eittämättä vuoden 1961 "Lokki", jossa hän näytteli itselleen entuudestaan tutun Ninan osan. Nelikymmenvuotiaana hän kykeni saamaan Ninaan uusia ulottuvuuksia, jolloin tulkinnasta muotoutui vivahteikkaampi ja kypsempi kuin kymmenen vuotta aiemmasta suorituksesta. "Lokkia" esitettiin myös Suomen ulkopuolella: Berliinin Hebbel-teatterissa syksyllä 1961, Pariisin Kansojen Teatterissa keväällä 1962, Moskovassa ja Leningradissa kesällä 1962 sekä Lyypekissä vuonna 1963. Menestys oli erinomainen varsinkin Berliinissä ja Moskovassa, Pariisissa vastaanotto oli varautuneempi.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Keväällä 1963 Volanen näytteli "Kirsikkapuistossa" menestyksellisesti Anjan äitiä Andrejevna Ranjevskajaa. Reetta Nieminen kirjoitti roolisuorituksesta: ”Eeva-Kaarinan Ranjevskajassa oli aristokraattisuutta, vuosisadan loppua – ei vain ulkonaisessa olemuksessa, vaan sielussa.”


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen teki viimeisen nuoren tytön roolinsa 42-vuotiaana: hän tulkitsi seitsentoistakesäistä Maijua Minna Canthin näytelmässä "Papin perhe" kevätkaudella 1963. Kappaleen ohjasi Wilho Ilmari. Volasen Maiju sai ylistävän vastaanoton, kriitikoiden mielestä se oli ”Maijujen Maiju”. Näyttelijätär itse kertoi Maiju-tulkinnastaan parikymmentä vuotta myöhemmin: ”Maijun roolin on tultava omasta itsestä, on vietävä omat nuoren tytön tunteet mukaan. –– Pystyn helposti vaihtamaan ilon ja kiihkeyden suruun ja depressiivisyyteen.”


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Paul Claudelin näytelmässä "Keskipäivän taite" kevätkaudella 1965 Volanen näytteli Yséa. Ohjaajana toimi Jack Witikka. Roolisuoritus oli Volasen uralla sikäli poikkeuksellinen, että siinä oli näyttelemisen tuntua ja työn ponnistusta: tulkintaa arvostettiinkin ensisijaisesti tyylikkäänä näyttelijäntyönä ja se nähtiin selkeäksi todistukseksi Volasen monipuolisuudesta. Ysén miehiä näyttelivät Matti Ranin, Heikki Savolainen ja Matti Varjo.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Vuonna 1968 Volanen vietti 25-vuotistaiteilijajuhlaansa. Juhlanäytelmäkseen hän valitsi Victorien Sardoun hupinäytelmän "Erotaan pois", jossa hän näytteli Cypriennen roolin. Lokakuun lopussa järjestetty juhlanäytös herätti runsaasti mediahuomiota. "Erotaan pois" ja etenkin Volasen suoritus saivat erinomaisen vastaanoton. Sardou oli alun perin kirjoittanut Cypriennen osan maailmankuululle primadonnalle Sarah Bernhardtille. Suomalaisista näyttelijöistä Cyprienneä olivat näytelleet muun muassa Ida Aalberg ja Helmi Lindelöf. Rooli antoi näyttelijälleen tilaisuuden omien metodiensa ja taitojensa esittelemiseen: Volanen rakensi Cypriennensä vaatimattomaksi ja naiiviksi pikkukaupungin tytöksi, ja siten purki Aalbergin ja Lindelöfin aikoinaan rakentamat diivanelkeiset Cypriennet. Volasen vastanäyttelijänä nähtiin Joel Rinne.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen näytteli 1960-luvulla kaikkiaan , suurin osa niistä päätehtäviä. Lajityypiltään näytelmät olivat laidasta laitaan: komedioita ja tragedioita; klassista ja modernia tuotantoa.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen oli Kansallisteatterin tähtinäyttelijä 1960-luvulla, mutta 1970-luvulle tultaessa hänen roolinsa alkoivat vähetä ja pienentyä. Hän löysi ratkaisun työpulaansa monologeista; ensimmäinen niistä oli Juha Mannerkorven "Ennen kuin me kaikki olemme hukkuneet" huhtikuussa 1971. Volanen tulkitsi näytelmän kaikki roolit. Esityksestä tehtiin myös oma versionsa televisiota varten.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Vuonna 1972 Volanen näytteli Noraa Henrik Ibsenin "Nukkekodissa". Kappaleen ohjasi Sakari Puurunen ja sen ensi-ilta oli virallisen kauden ulkopuolella, kesäkuussa. Siitä tehtiin myös kiertuenäytelmä, jota esitettiin vuosikausia eri puolilla Suomea. "Nukkekodista" tuli ensi-iltavuotensa teatteritapaus, ja eniten huomiota herätti Volasen uudenlainen Nora-tulkinta.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen nimitettiin taiteilijaprofessoriksi keväällä 1974. Hän sai viiden professorivuotensa aikana kaksi vierailukutsua: Mikkelin teatteriin ja Vaasan kaupunginteatteriin. Molemmat olivat Tšehov-tehtäviä. Mikkelissä Volanen näytteli "Vanja-enon" Sonjaa aviomiehensä ohjaamana ja Vaasassa "Kirsikkapuiston" Ranjevskajaa Hannu Lumivuoren ohjaamana. Lisäksi hänellä oli roolitehtäviä Intimiteatterissa ja Kansallisteatterissa. Syksyllä 1974 Kansallisteatterin suurella näyttämöllä sai ensi-iltansa Esko Elstelän ohjaama Alfred De Musset’n "Lorenzo", jossa Volanen näytteli Ricciarda Cibon roolin. Keväällä 1976 Willensaunan näyttämön avajaisnäytelmässä, Marin Sorescun "Elämän kehdossa", Volasella oli ensimmäistä lastaan odottavan Irinan rooli. Volasen jättiroolin tulkinnassa kiinnitettiin huomiota uudenlaiseen äänenkäyttöön ja näyttelijän koko olemisen sanottiin olevan ilmaisua. Syksyllä 1977 Kansallisteatterin suurella näyttämöllä tuli ensi-iltaan Esko Elstelän ohjaama Pierre de Marivaux'n "Harhatunteet", jossa Volasen esittämän leskeksi jääneen markiisittaren sanottiin tekevän näytelmästä esityksellisen juhlan ja näyttämötaiteen juhlan. Professuurinsa aikana Volanen vakiinnutti asemansa monologien ja runoiltojen esiintyjänä.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Vuonna 1981 Volanen näytteli Kansallisteatterissa Paulinea Jacques Offenbachin operetissa "Pariisilaiselämää", joka oli miesmuistiin ensimmäinen operetti Kansallisteatterin lavalla. Yleisövastaanotto oli hyvä, kriitikot tosin suhtautuivat operettiin ynseästi. Kevätkaudella 1983 Volanen tulkitsi Helene Alvingin roolin Ibsenin näytelmässä "Kummittelijoita". Roolisuoritusta luonnehdittiin muun muassa hienosointiseksi sooloksi. Syyskaudella 1984 hän näytteli Lindaa "Kauppamatkustajan kuolemassa". Kappale pysyi teatterin ohjelmistossa vuosikausia.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Eeva-Kaarina Volanen jäi Suomen Kansallisteatterista eläkkeelle vuonna 1990, mutta jatkoi edelleen näyttämötaiteilijan uraansa.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen oli mukana perustamassa Raivoisat Ruusut -ensemblea 1980-luvun jälkipuoliskolla. Ryhmän alkuunpanija oli Ritva Siikala ja se koostui naisnäyttelijöistä, jotka näyttelivät sekä miesten että naisten roolit. Myös Maija Karhi kuului Ruusujen kovaan ytimeen. Raivoisat Ruusut antoi ensimmäisen näytöksensä Helsingin Katajanokalla sijaitsevassa entisessä konepajassa kesällä 1988. Kappaleen nimi oli "Raivoisat ruusut – kronikka vallasta". Mukana oli nelisenkymmentä naisnäyttelijää, Volasen ohella muun muassa Ritva Ahonen, Eeva Eloranta ja Seela Sella. Näytelmä oli sekä yleisö- että arvostelumenestys.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Minna Canth -seura valitsi Volasen puheenjohtajakseen 1990. Samana vuonna Volanen näytteli Ritva Siikalan ohjaamana Eugene O'Neillin draamassa "Pitkän päivän matka yöhön". Kappale tehtiin Lahden kaupunginteatterille. Volanen näytteli naispääosan, Mary Tyronen; miespääosassa oli Lasse Pöysti.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Vuonna 1992 Volanen näytteli Raivoisat Ruusut -ryhmän kanssa "Onnenseitissä", joka oli Maria Jotunin novelleihin perustuva produktio. "Onnenseitti" menestyi erinomaisesti, ja sitä näyteltiin kaksi vuotta, mukaan luettuna taltiointi Televisioteatterille.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volasen myöhäiskauden töihin kuului Helene Schjerfbeck -aiheinen monologinäytelmä "Surukin on rikkautta, Helene". Vastoin odotuksia siitä tuli kaupallinen menestys, jota esitettiin paitsi Kansallisteatterin Willensaunassa, myös kiertueilla ympäri Suomen. Myös kriitikot lämpenivät Volasen tulkinnalle. Kirsti Petäjäniemi ohjasi näytelmän televisiolle vuonna 1992.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volasen viimeiset roolit Kansallisteatterissa olivat nimiosa näytelmässä "Olga" (1995), jonka Laura Ruohonen kirjoitti varta vasten Volaselle, ja Yorkin herttuattaren osa Shakespearen näytelmässä "Rikhard III" (1997). Kriitikot kehuivat Volasen Olga-tulkintaa ja näytelmä oli yleisömenestys.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Lausunta oli olennainen osa Volasen taiteilijan uraa. Hän oli innostunut runoudesta jo lapsuudessaan äitinsä inspiroimana, ja ajan mittaan hänestä kasvoi mestarillinen lausuja. 1970-luvulla Volanen alkoi tehdä runouteen liittyvää yhteistyötä Ritva Ahosen ja Aino-Maija Tikkasen kanssa. Taiteilijattaret järjestivät yhteisiä runoiltoja ja kiertelivät pitkin Suomea runoja lausumassa, teemoinaan muun muassa Helvi Hämäläinen. Vuonna 1988 he tekivät kiertueen Kanadassa, missä he esittivät Kalevala-aiheista runoutta.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volasen elokuvaroolit jäivät määrällisesti verraten vähäisiksi, mutta laadullisesti ne olivat yleensä korkeatasoisia. Volanen oli ennen kaikkea pääroolien näyttelijä komediallisissa ja romanttisissa, usein menneisyyteen sijoittuvissa elokuvissa. Valkokankaalla Volanen kanssanäyttelijöineen seikkaili muun muassa 1790-luvun Turussa, 1860-luvun Kuorevedellä ja 1890-luvun Helsingissä. Vaikka Volanen sai neljä Jussi-palkintoa, hän ei arvostanut elokuvauraansa järin korkealle, eikä hän maininnut elokuvaroolejaan näyttelijämatrikkeleissa.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Suomen Filmiteollisuuden ohjaaja Hannu Leminen ja tuottaja T. J. Särkkä olivat kiinnittäneet huomiota Eeva-Kaarina Volaseen jo Kotkassa, ja "Romeon ja Julian" myötä he lopulta vakuuttuivat tämän kyvyistä. Volanen sai näyteltäväkseen pääosan elokuvassa "Synnin jäljet", joka sai ensi-iltansa elokuussa 1946. Teos kuuluu niin kutsuttuihin ”kuppaelokuviin”, jotka varoittavat sukupuolitaudeista. Volanen näytteli sairaanhoitaja Tuula Heinoa vastanäyttelijänään Tapio Rautavaara.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Vuonna 1947 Volanen näytteli Rauli Tuomea vastaan kahdessa elokuvassa: "Naiskohtaloita" ja "Suopursu kukkii". Molemmat ovat melodraamoja. Volanen ja Tuomi näyttelivät yhdessä myös useissa teatterituotannoissa, kuten "Antigone". Volasen ja Tuomen yhteistyö päättyi viimeksi mainitun varhaiseen kuolemaan, sen sijaan Matti Raninin kanssa Volanen näytteli paitsi nuoruudessaan, myös kypsemmällä iällä.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Heinäkuussa 1948 valkokankaille tuli romanttinen komedia "Toukokuun taika", jonka juoni rakentuu ajalle tyypillisesti väärinkäsityksille ja luokkaeroille. Siinä Volanen näytteli hienostopiireihin pääsevää nuorta mannekiinia Ekke Hämäläistä vastaan. Seuraavan vuoden helmikuussa sai ensi-iltansa komedia "Ruma Elsa", jossa Volanen tulkitsi nimiroolin. "Rumaa Elsaa" pidetään Volasen läpimurtoelokuvana, sillä siinä hän sai laajentaa taiteellista rekisteriään aiemmista neitseellisen puhtoisista ”kiltin tytön” rooleista villin komediennen suuntaan. "Ruma Elsa" oli Volasen ainoa elokuvatehtävä jonka tiimoilta hän sai myös negatiivista katsojapalautetta. Toisaalta myös tämä elokuva toi hänen postilaatikkoonsa rutkasti enemmän myönteistä kuin kielteistä palautetta. Hänestä ei haluttu tehdä liian luotaantyöntävää edes Rumana Elsana, vaan haluttiin säilyttää illuusio ”salonkikelpoisen sievästä” Eeva-Kaarinasta.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Huhtikuussa 1949 Volasella oli sivuosa haltijattarena satuelokuvassa "Prinsessa Ruusunen". Marraskuussa 1949 Volanen näytteli naispääosan Serpin epookkikomediassa "Katupeilin takana". Valborg ”Vappu” Biörcken rooli oli hänelle tuttu jo teatterilavalta. Volanen piti Vapun osaa elokuvarooleistaan mieluisimpana. Miespääosassa nähtiin Matti Ranin. Elokuva menestyi sekä taiteellisesti että kaupallisesti, ja kriitikot kiittivät Volasta tuttuun tapaan ”herkkyydestä, välittömyydestä ja eläytymisestä”. Marraskuussa 1950 sai ensi-iltansa niin ikään Serpin aiheeseen perustuva epookkikomedia "Katarina kaunis leski", jossa Volanen näytteli keimailevan nimiroolin; miespääosassa oli Martti Katajisto. Elokuva yritti toistaa "Katupeilin" menestyksen, mutta laihoin tuloksin: sitä pidettiin kaikkiaan pitkäveteisempänä ja tyhjänpäiväisempänä.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Vuonna 1951 Volasella oli keskeinen naisosa tositapahtumiin perustuvassa historiallisessa draamassa "Hallin Janne". Elokuvan yleisömenestys jäi keskinkertaiseksi, mutta kriitikot pitivät teoksesta kautta linjan. Lokakuussa 1951 ensiesityksensä sai puolestaan yltiöromanttinen musiikkielokuva "Kesäillan valssi" pääparinaan Eeva-Kaarina Volanen ja Leif Wager. Yleisö otti elokuvan omakseen ja vuonna 1954 se sai jatko-osan "Onnelliset", joka edeltäjänsä tapaan on täynnä Oskar Merikannon sävellyksiä. "Onnellisissa" toista naispääosaa näytteli oopperalaulaja Maaria Eira.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Episodielokuvat olivat muotia 1950-luvulla. Volanen näytteli kahdessa lajityypin teoksessa: "Kolmiapila" (1953) ja "Kun on tunteet" (1954). Edellisessä Volanen näytteli ainoan kerran samassa elokuvassa Tauno Palon kanssa. "Kun on tunteet" perustuu Maria Jotunin teoksiin; siinä Volasella on pieni rooli matami Röhelinin asiakkaana. Palo ja Volanen näyttelivät teatterissa hyvin yhteen. Hannu Leminen kaavaili 1950-luvulla heidän suurta yhteiselokuvaansa, romanttista rakkaustarinaa "Syysunelmia", mutta suunnitelma ei toteutunut.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volasen viimeinen valkokangaselokuva "Musta rakkaus" sai ensi-iltansa 5. huhtikuuta 1957. Elokuva perustuu Väinö Linnan samannimiseen romaaniin, ja se on lajiltaan kolmiodraama. Volanen näytteli naispääosan, Marjatan, vastanäyttelijänään Jussi Jurkka.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: 1960–1990-luvuilla Volanen näytteli muutamissa televisioelokuvissa ja -näytelmissä. Hänen televisiotöistään huomattavimpia ovat kaksoisrooli teoksessa "Magdaleena ja maailman lapset" (1971) sekä Adelen rooli teoksessa "Hänen olivat linnut" (1976). Ritva Nuutisen ohjaama "Hänen olivat linnut" herätti runsaasti huomiota ja siitä tuli suomalaisen televisioteatterin klassikko.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen lainasi äänensä Lumikille satuanimaation "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" vuoden 1962 dubbauksessa.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Vuonna 1981 Volanen näytteli Larin Paraskea liki kolmituntisessa televisioelokuvassa "Sijan tiijän kussa synnyin". Teoksen ohjasi Sakari Puurunen. Runonlaulaja Paraske ja hänen elämänsä olivat kiehtoneet Volasta ja Puurusta jo pitkään. Volasen jäähyväisrooli oli dementoitunut vanhus Nelly Matti Ijäksen televisioelokuvassa "Pala valkoista marmoria" (1998). Nellyn aviomiestä Ossia tulkitsi Lasse Pöysti. "Pala valkoista marmoria" voitti Prix Italia -palkinnon.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Eeva-Kaarina Volanen näytteli vuosina 1947–1978 lukuisissa radiokuunnelmissa, jotka tekivät hänestä tunnetun Suomen syrjäisimpiä kyliä myöten. Erityisen aktiivisesti Volanen esiintyi radiossa vuosina 1947–1957. Suomalainen televisiotoiminta ei ollut vielä alkanut ja radioteatteri oli elokuviakin suositumpaa. Hella Wuolijoki kirjoitti teoksensa "Tyttö kuunsillalta" (1951) ennen kaikkea Volasta ajatellen, Volasen vastanäyttelijänä kuunnelmassa oli Tauno Palo. Valkokankaalla vastaavia rooleja tulkitsivat Ansa Ikonen ja Joel Rinne.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Kuunnelmien lisäksi Volanen esitti radiossa runoja. Hänen äänensä muistetaan esimerkiksi uudenvuodenöistä, jolloin hän luki Eino Leinon "Hymyilevän Apollon".


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen esiintyi muun muassa seuraavissa kuunnelmissa:Volanen oli taiteellisen työnsä ohella teatteripedagogi. Hän opetti taiteilijaprofessorikautensa aikana Teatterikoulussa. Hän oli pidetty opettaja, koska oli itse mukana koko ajan. Lisäksi hän suhtautui työhönsä siinä määrin vakavasti, ettei oppilaskaan voinut jäädä välinpitämättömäksi. Helsingin yliopiston teatteritieteen opiskelijoille Volanen opetti näytelmän analysointia.


title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Eeva-Kaarina Volanen näytteli noin 130 teatteriroolia.


title: Women’s Tennis Association

text: Women's Tennis Association eli WTA on naisten tennisammattilaisten kattojärjestö, joka järjestää vuosittain WTA-kiertueen, joka on korkein naistenniksen kilpailutaso. Miesten vastaava järjestö on ATP.


title: Women’s Tennis Association

text: Naisten ammattilaistennis sai alkunsa syyskuussa 1970 yhdeksän huippupelaajan tehdessä sopimuksen kustantaja Gladys Heldmanin kanssa kilpaillakseen uudella ammattilaiskiertueella. Tämä yhdeksän pelaajan joukko, nk. ""The Original Nine"" koostui seuraavista pelaajista: Billie Jean King, Rosie Casals, Nancy Richey, Kerry Melville, Peaches Bartkowicz, Kristy Pigeon, Judy Dalton, Valerie Ziegenfuss ja Julie Heldman. Houstonissa 23. syyskuuta 1970 käyty 7 500 dollarin Virginia Slims -turnaus oli ensimmäinen naisten ammattilaisturnaus.


title: Women’s Tennis Association

text: 1971 "Virginia Slims Circuit" (Virginia Slims on Philip Morrisin tupakkamerkki) koostui 19 turnauksesta. Palkintorahaa oli tarjolla 309 100 dollaria. Billie Jean Kingistä tuli ensimmäinen yli 100 000 dollaria kaudessa ansainnut naispelaaja. Viikkoa ennen vuoden 1973 Wimbledonia Lontoon Gloucester-Hotellissa pidetyn kokouksen päätteeksi Billie Jean King perusti Women's Tennis Associationin, joka yhdisti saman nimen alle kaiken ammattilaisnaistenniksen. Samana vuonna US Open ensimmäistä kertaa tarjosi naisten sarjassa miesten sarjaa vastaavan palkintosumman. Seuraavana vuonna WTA solmi ensimmäisen televisiointisopimuksen, kumppaniksi tuli CBS.


title: Women’s Tennis Association

text: 1975 Virginia Slims Circuit muutettiin maaliskuun loppuun kestäväksi 11-viikkoiseksi kiertueeksi. 1976 kiertueen huhti-marraskuun turnauksien sponsoriksi tuli Colgate. Samana vuonna Chris Evertistä tuli historian ensimmäinen yli miljoona dollaria urheilemalla ansainnut naisurheilija. 1979 Virginia Slimsin tilalle tullut Avon tarjosi kauden päätösturnauksen voitosta ennätykselliset 100 000 dollaria.


title: Women’s Tennis Association

text:
1980-luvun alussa 7,2 miljoonaa dollaria palkintorahoja vuodessa jakavalla 47 turnauksen kiertueella pelasi ammatikseen jo 250 pelaajaa. Kahden vuoden päästä Martina Navrátilovásta tuli ensimmäinen yli miljoona dollaria kaudessa ansainnut naispelaaja.
1983 Virginia Slims palasi sponsoriksi - kiertueen yhteispalkintosumma oli tuolloin yli 10 miljoonaa dollaria. Seuraavana vuonna Navrátilová sai ITF:ltä miljoonan dollarin bonuksen hänen voitettuaan Roland Garrosissa ja nousten täten hallitsevaksi mestariksi kaikissa neljässä Grand Slamissä (Steffi Graf toisti tempun myöhemmin vuosina 1988 ja 1993–1994). Navrátilová ohitti kausiansioissa miesten ykkösen John McEnroen. Australian avoimet seurasivat US Openin esimerkkiä ja nostivat naisten palkintopotin miesten sarjan tasolle.


title: Women’s Tennis Association

text: Kraft General Foods, niin ikään Philip Morris -yhtiö, tuli 15 vuotta sponsorina toimineen Virginia Slimsin tilalle 1990. WTA-kiertueen kokonaispalkintosumma nousi 23 miljoonaan ja Madison Square Gardenissa oli naisurheilun historian ensimmäinen miljoonan dollarin turnaus. Kesällä Navrátilová voitti Wimbledonin historiallisesti yhdeksännen kerran. Seuraavana vuonna Monica Selesistä tuli toinen kahden miljoonan rajan kaudessa ylittänyt naispelaaja, ja hän ansaitsi vuosina 1991 ja 1992 miesten ykköstä Stefan Edbergiä enemmän.


title: ATP

text: ATP voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kalkyyli

text: Kalkyyli on yksinkertaisimmillaan aksioomista ja syntaktisista päättelysäännöistä muodostuva merkkijonoihin liittyvä formaali systeemi. Aksioomat ja päättelysäännöt (tai laskusäännöt) esittävät, mitä kalkyylissä voidaan päätellä, eli ne esittävät sen, kuinka mielivaltaista lausetta on lupa käsitellä.


title: Kalkyyli

text: Yleensä vaaditaan, etteivät päättelysäännöt saa olla liian monimutkaisia ollakseen periaatteessa ihmisen käytettävissä. Tämän ajatellaan usein tarkoittavan sitä, että päättelysääntöjä voi olla vain äärellinen määrä, ja että on oltava mekaanisesti ratkaistavissa, milloin sääntöä on sovellettu oikein, milloin väärin.


title: Kalkyyli

text: Määritellään yksinkertainen kalkyyli:


title: Kalkyyli

text: Määritelmä. Merkki. Symbolit "U" ja "I" ovat merkkejä.


title: Kalkyyli

text: Määritelmä. Merkkijonon induktiivinen määritelmä.


title: Kalkyyli

text: Aksiooma. "I" voidaan päätellä.


title: Kalkyyli

text: Päättelysääntö 1. Jos "x" voidaan päätellä, niin se merkkijono, joka muodostuu liittämällä yhteen "U", "x" ja "U" tässä järjestyksessä, voidaan päätellä.


title: Kalkyyli

text: Päättelysääntö 2. Jos "x" voidaan päätellä, niin se merkkijono, joka muodostuu liittämällä yhteen "x" ja "I" tässä järjestyksessä, voidaan päätellä.


title: Kalkyyli

text: Yllä olevat säännöt ovat hiukan monimutkaiset siksi, että ne huomioivat muuttujan ja merkin nimen välisen eron. Esimerkiksi päättelysääntöjen käytöstä voimme todeta, että koska "I" voidaan päätellä, voidaan "UIU" päätellä. Tällä perustella myös "UIUI" voidaan päätellä säännön 2 nojalla.


title: Kalkyyli

text: Väite kalkyylin ristiriidattomuudesta ymmärretään usein väitteenä, että kaikkia mahdollisia merkkijonoja ei voida johtaa.Semanttinen perustelu tälle on, että ristiriidasta seuraa jokaisen lauseen totuus, ja toisaalta jotta kalkyylin päättelysysteemi olisi mielekäs, on sen tuotettava tosia lauseita jos aksioomat ovat tosia. Yllä oleva kalkyyli on tässä mielessä ristiriidaton, koska merkkijonoa "UI" ei voida johtaa aksioomasta eikä päättelysääntöjen avulla muodostetuista merkkijonoista.


title: Kalkyyli

text: Jos kalkyyli sisältäisi symbolin negaatiolle (ks. predikaattilogiikka), voitaisiin täsmentää yllä käytettyä syntaktista ristiriidan käsitettä. Tällöin sanoisimme, että jos lause ja sen negaatio ovat pääteltävissä kalkyylissä, on se ristiriitainen. Jos vielä antaisimme semanttisen teorian kalkyylille, voisimme ottaa käyttöön semanttisen ristiriidan käsityksen, jonka mukaan kalkyyli on ristiriitainen jos se sisältää lauseen joka on sekä tosi ja epätosi.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: ERP-järjestelmä (Enterprise Resource Planning) eli toiminnanohjausjärjestelmä on yrityksen tietojärjestelmä, joka integroi eri toimintoja, esimerkiksi tuotantoa, jakelua, varastonhallintaa, laskutusta ja kirjanpitoa. ERP-ajattelumalli on laajennettu MRP II:sta (Manufacturing Resource Planning), joka puolestaan on MRP:n (Material Requirements Planning) seuraaja.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: ERP-järjestelmään voi sisältyä erilaisia osioita, esimerkiksi palkanlaskenta, kirjanpito, reskontra, varastonhallinta, tuotannonohjaus sekä materiaalin, projektien, huollon, resurssien ja omaisuuden hallinta. Tyypillistä on että nykyaikaisissa järjestelmissä osiot ovat siis erillisiä moduleita, joita voidaan ostaa ja ottaa käyttöön vaiheittain.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: ERP-järjestelmillä pyritään parantamaan yrityksen tehokkuutta niin toiminnallisesti kuin taloudellisestikin (esim. varastojen vähennys) integroimalla samaan järjestelmään eri osastoja palvelevia osioita - tiedot tallennetaan samaan tietokantaan, jolloin reaaliaikaisen tietojen jako eri toimintojen välillä on helppoa. ERP mahdollistaa reaaliaikaisen tiedonsiirron myös saman arvoketjun eri yritysten välillä. Reaaliaikaisen tiedonsiirron avulla pyritään vähentämään päällekkäistä työtä ja nopeuttamaan asioiden käsittelyä ja päätöksentekoa. Päätöksenteko nopeutuu kun päätöksentekijöillä on helposti käytössään ajankohtaista tietoa.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: Reaaliaikainen tiedon jako mahdollistaa koko yrityksen toiminnan parantamisen osastokohtaisen toiminnan optimoimisen sijasta. Aiemmin suunnittelussa tarvittava tieto siirrettiin toisille osastoille kausittain, esimerkiksi kuukausittain. Kukin osasto suunnitteli omaa toimintaansa tämän kausittaisen informaation perusteella, esimerkiksi optimaaliset oston ja tuotannon eräkoot. Vanhat toimintamallit ovat juurtuneet käytännöiksi, joita muutetaan vähitellen kun huomataan parempia toimintamalleja, jota reaaliaikainen tiedonvälitys mahdollistaa.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: Nykyajan liike-elämässä on kaikilla käytössään jokin järjestelmä liiketoiminnan ohjaukseen. ERP onkin syntynyt korvaamaan manuaalista kirjanpitoa ja toimintoja ja siten nopeuttamaan jokapäiväistä työskentelyä. Tietojärjestelmien kehityksen myötä on selvää, että myös yritysten kaikki toiminnot linkittyvät johonkin tietojärjestelmään.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: ERP-järjestelmät ovat usein monimutkaisia kokonaisuuksia, joiden ylläpitäminen vaatii runsaasti asiantuntemusta. Perinteisesti monilla yrityksillä on ollut tapana tehdä ja ylläpitää toiminnanohjaukseen käytetyt järjestelmät itse, mutta nykyään monet ovat siirtyneet käyttämään valmiita ohjelmistoja, muun muassa järjestelmien monimutkaisuudesta johtuen.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: ERP-järjestelmän käyttöönotto ja käyttö niin itse tehtynä kuin ostettunakin on useimmiten erittäin kallista ja aikaavievää. Järjestelmän hankinta- tai valmistuskustannusten lisäksi kustannuksia aiheuttavat ja aikaa vievät muun muassa järjestelmän mukauttaminen yritykselle sopivaksi ja henkilökunnan kouluttaminen järjestelmän käyttöön ja sen mukana muuttuviin toimintatapoihin. Usein järjestelmiä ei kannata mukauttaa liikaa yrityksen spesifisiin toimintamalleihin, jolloin kustannussäästösyistä valitaan omien toimintaprosessien muuttaminen. ERP:tä käyttöönotettaessa standardoidaan yrityksen dokumentit, perustiedot ja mittarit.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: APS (Advanced Planning & Scheduling)-järjestelmät on kehitetty täydentämään ERP-järjestelmiä tuotannonsuunnittelun osalta. Suomenkielessä puhutaan usein hienokuormitusohjelmistoista tai vain tuotannonsuunnitteluohjelmistoista.


title: Toiminnanohjausjärjestelmä

text: Usein ERP-järjestelmä liitetään MES-järjestelmään (Manufacturing Execution System). MES-järjestelmä on tuotannon- tai valmistuksenohjausjärjestelmä, joka yhdistää ERP-järjestelmän varsinaiseen tehdasautomaatioon. MES-järjestelmää käytetään tuotannon operatiivisten toimintojen hallintaan ja informaation välittämiseen ERP-järjestelmän ja tehdasautomaation välillä.


title: Toe

text: Toe on vanha Skandinaviasta lähtöisin oleva lohen ja siian kalastukseen käytetty pyydys. Suomessa tokeita rakennettiin erityisesti Kokemäenjokeen 1300-luvulta lähtien. Toe eroaa ulkonäöltään ja rakenteeltaan olennaisesti Pohjois-Suomen joissa ja Kymijoessa käytössä olleista "lohipadoista".


title: Toe

text: Toe oli suuri puinen laituria tai patoa muistuttava rakennelma, joka ulottuu rannalta kohti joen keskikohtaa. Tokeessa olevien porttien avulla kalat ohjattiin umpinaiseen tilaan, josta ne sitten nostettiin ylös lippojen tai haavien avulla. Ensimmäiset kirjalliset maininnat Suomessa ovat vuodelta 1347, jolloin Piispa Hemming rakennutti tokeen Kokemäenjoen Lammaistenkoskeen.


title: Toe

text: Lopullisesti ne syrjäyttivät vanhat alkeellisemmat kalastukseen käytetyt rantapadot 1500-luvun puolivälissä, jolloin kuninkaan voudit levittivät toekalastusta tehokkaasti talonpoikien keskuuteen. Syy oli verotuksellinen, suurta useiden eri talojen omistamaa toetta oli helpompi verottaa kuin yksittäisten talojen pieniä rantapatoja. Tokeita oli parhaimmillaan Kokemäenjoessa lähes 50 kappaletta. 1500-luvun jälkipuoliskolta lähtien niiden määrä vakiintui hieman yli kahteenkymmeneen.


title: Toe

text: Yksittäinen toe oli usean jopa eri kylistä olevan talon omistama. Ne oli merkitty karttoihin ja jokaisella tokeella oli oma kylän mukaan annettu nimensä. Myös hallitsijalla ja piispalla saattoi olla omat tokeensa joessa "(Kuninkaantoe ja Piispantoe)". Saalis jaettiin osakkaille siinä suhteessa, missä he olivat osallistuneet sen rakentamiseen ja ylläpitoon. Tokeiden omistajat eivät usein sallineet uusien rakentamista jo olemassa olevien lähelle. Uusien patojen ilmaannuttua mentiin asiasta usein käräjille ja yleensä ne määrättiin purettaviksi.


title: Toe

text: Tokeitten rakentamiseen alettiin valmistautumaan jo talvella, jolloin kaadettiin suurimmat tarvittavat hirret. Varsinaiset rakennustyöt suoritettiin alkukesällä, niin että tokeet olivat valmiita heinäkuun alussa, kun lohi nousi jokeen. Toe purettiin syksyllä kalastuskauden päätyttyä ja sen materiaalia käytettiin hyväksi uuden rakentamisessa seuraavana kesänä. Puutavaraa tuotiin rakennuspaikalle runsaasti ylimääräistä. Tulvan mahdollisesti viedessä keskeneräisen tokeen mennessään, päästiin heti aloittamaan uuden rakentamista. Rakentamisen hoitivat ammattitaitoiset kirvesmiehet, jotka saivat palkkioksi osan kesän saaliista tai oikeuden kalastaa tokeella tietyn ajan. Toe koostui paristakymmenestä eri osasta, joilla kaikilla oli oma nimensä.


title: Toe

text: Kalastaminen tokeella suoritettiin vuoroissa, jotka arvottiin osakkaiden kesken. Jokainen vuoro kesti kellon ympäri ja illalla vuoron vaihtuessa jaettiin päivän saalis osakkaille. Kalastajan eli "fiskarin" lepotaukoja sekä kirjanpitäjää varten oli rantaan rakennettu ns. "kalapirtti". Ne saattoivat joillakin paikoilla olla jopa useammasta huoneesta koostuvia lämmitettyjä asumuksia.


title: Toe

text: Pohjois-Suomen lohipadoista poikeiten tokeita ei saanut rakentaa niin, että ne olisivat ulottuneet koko joen poikki. Kolmasosa joen leveydestä oli jätettävä vapaaksi sen syvimmältä kohdalta. Tämän ns. "kuninkaanväylän" tarkoitus oli pitää joki purjehduskelpoisena, sekä varmistaa, että myös ylimpänä jokivarressa asuville riitti kalaa. Usein talonpojat kuitenkin rikkoivat määräyksiä ja jättivät kuninkaanväylän liian kapeaksi. Tällaisia tapauksia puitiin käräjillä, lisäksi joella kiersi tarkistajia mittaamassa väylän leveyttä sekä repimässä tokeita laillisiin mittoihin.


title: Toe

text: Kalapirteillä vietettiin usein erityisiä juhlia, ns "kalapaaleja". Ihmiset kerääntyivät rantaan syömään päivän saalista. Yleensä tarjolla oli siikakeittoa tai ristiinnaulittua siikaa ja olennainen osa oli myös runsas juomatarjoilu. Juhliin osallistui myös väkeä, jotka eivät olleet tokeissa osakkaina. He maksoivat syömisestään ja juomisestaan käyvän hinnan. Kalapaaleja järjestettiin aina 1900-luvun ensimmäisille vuosikymmenille saakka, yhtä kauan kuin toekalastustakin harjoitettiin.


title: Ringa Ropo

text: Ringa Virpi-Helena Ropo (aik. Ropo-Junnila ja Junnila, s. 16. helmikuuta 1966 Kangasniemi) on suomalainen entinen pituus- ja korkeushyppääjä. Hän on naisten pituushypyn nykyisen Suomen ennätyksen haltija tuloksella 685 (vuodelta 1990) sekä kahdeksankertainen lajin Suomen mestari (1986–1992 ja 1994). Ropo voitti urallaan yhteensä 11 pituushypyn Suomen mestaruutta, kun hallimestaruudet lasketaan mukaan. Aikuisten SM-mitaleja hänellä on yhteensä lähes kaksikymmentä, kun korkeushyppy ja kolmiloikka otetaan mukaan. Ropon parhaat arvokisasaavutukset ovat yhdeksäs sija Tokion MM-kisoissa 1991 ja pronssimitali EM-hallikisoissa 1989.


title: Ringa Ropo

text: Jo nuorena Ropo oli poikkeuksellisen lahjakas erityisesti korkeushypyssä (14-vuotiaiden Suomen ennätys sekä sisä- että ulkoradoilla: 172 ja 178). Alussa hän pitikin pituushyppyä vain sivulajinaan, mutta vaikean loukkaantumisen jälkeen hänen oli jätettävä korkeushyppy, jossa hän ehti tehdä 22-vuotiaiden sisäratojen Suomen ennätyksen 188 ja voittaa Suomen mestaruuden vuonna 1987. Pituushypyssä hänen nimissään on ulkoratojen SE:n lisäksi sisäradoilla SE 678 ja 22-vuotiaiden SE 656. Pituushypyssä hän on tehnyt viisi kertaa Suomen ennätyksen. Ropo on esiintynyt myös levyllä. Hän lauloi yhdessä Tuija Helanderin kanssa duettona Veikko Samulin säveltämän ja Juha Vainion sanoittaman kappaleen "Juokse pois" vuonna 1990.


title: Ringa Ropo

text: Ropo on toiminut Suomen Kehitysvammaisten Liikunta ja Urheilu ry:n (SKLU) puheenjohtajana. Hänet valittiin tehtävään vuonna 2005. Nykyisin hän on Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry:n varapuheenjohtaja. Hän kirjoittaa myös kolumneja Satakunnan Kansaan ja Tyrvään Sanomiin. Toukokuussa 2014 Ropo valittiin käsipalloseura Riihimäen Cocksin toiminnanjohtajaksi, jossa tehtävässä hän toimi puolitoista vuotta.


title: Ringa Ropo

text: Ropo osallistuu Fort Boyard Suomi -tosi-tv-ohjelmaan, jota kuvataan kesällä 2018 Ranskassa ja esitetään syksyllä 2018 MTV3-kanavalla.


title: Ringa Ropo

text: Ropo oli yhdessä Juha Junnilan kanssa 27 vuotta. Pari erosi vuonna 2009. Heillä on kolme lasta, perheen esikoinen kuoli kaksivuotiaana leukemiaan. Yksi lapsista, Ella Junnila kilpailee myös yleisurheilussa. Ropo on seurustellut entisen kolmiloikkaajan Heikki Hervan kanssa vuodesta 2016 lähtien.


title: Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta

text: Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta (JYY) on Jyväskylän yliopiston opiskelijoiden muodostama ylioppilaskunta. Sillä on noin 12 000 jäsentä.


title: Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta

text: Ylioppilaskunnalla on merkittävä omaisuusmassa. JYY omistaa mm. Kortepohjan ylioppilaskylän, Kampus Data Oy:n, Jyväskylän JYY-asunnot Oy:n, ravintola Rentukan, lounasravintola Ilokiven ja on osakkaana Jyväskylän alueen Sonaatti-ravintolaketjussa. Lisäksi JYYn edustajia istuu Keski-Suomen opiskelija-asuntosäätiön hallituksessa. JYY julkaisee Jyväskylän Ylioppilaslehteä. Ylioppilaskuntakonsernilla on 77 työntekijää.


title: Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta

text: Ylijäämänsä ylioppilaskunta sijoittaa rahastoihin, joissa oli syksyllä 2007 noin 700 000 euroa. Muissa arvopapereissa JYYllä oli lisäksi kiinni 400 000 euroa.


title: Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta

text: Vuonna 2019 ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajana toimii Topias Peltonen ja edustajiston puheenjohtajana Sonja Karppinen. Toiminnanjohtaja on Minna Oinas.


title: Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta

text: JYY perustettiin Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun ylioppilaskunnaksi (JKKY) vuonna 1934. Ensimmäiset vuodet JKKY oli aatteellisesti hyvin yhtenäinen isänmaallishenkinen yhteisö. Sodan jälkeen JKKY toimi tuloksekkaasti tehtävässään opiskelijoiden edunvalvojana, kun se kokosi kurssikirjaston, perusti terveydenhoitorahaston ja avasi oman terveydenhoitoaseman. Ylioppilaskunta myös rakennutti vuonna 1955 valmistuneen Jyväskylän uimahallin, joka toimii edelleen. Uimahallin suunnitellut Alvar Aalto piirsi myös ylioppilastalon, joka otettiin käyttöön vuonna 1965.


title: Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta

text: Kun korkeakoulusta tuli vuonna 1966 Jyväskylän yliopisto, muuttui myös ylioppilaskunnan nimi nykyiseen muotoonsa. Muutoksen myötä opiskelijamäärät kasvoivat voimakkaasti, minkä seurauksena ylioppilaskunnan toiminta ja hallinto kokivat muutoksia. Ylioppilaskunta politisoitui ja suuntautui myös yhteiskunnallisiin teemoihin. Edunvalvonnan puolella JYY ja muut opiskelijajärjestöt ajoivat opiskelijoiden pääsyä mukaan yliopistojen hallintoon. Ylioppilaskunnan pitkään suunnittelema asuntolahanke toteutui, kun Kortepohjan ylioppilaskylän ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1968. Epäpoliittiset ryhmät valtasivat alaa ylioppilaskunnassa 1980-luvulta lähtien. Vuosituhannen loppua leimasi ylioppilaskunnassa saavutettujen etujen puolustaminen.


title: Rokka

text: Rokka on perinteinen keitto, joka on melko sakeaa. Useimmiten sen aineksina on hernettä tai papua (härkäpapu). Useisiin rokkiin käytetään suurusta, kuten ohrasuurimoita. Rokka-sanalla on vastineensa volgalaisissa sukukielissä saakka, esimerkiksi udmurtissa dźuk.Rokka on myös kannakselainen sukunimi:


title: Keiji Nakazawa

text: Keiji Nakazawa (, ) oli japanilainen mangataiteilija.


title: Keiji Nakazawa

text: Hän syntyi Hiroshimassa, ja oli kaupungissa, kun amerikkalaiset pudottivat sinne ydinpommin. Äitiä lukuun ottamatta kaikki hänen perheenjäsenensä kuolivat.


title: Keiji Nakazawa

text: 1961 Nakazawa muutti Tokioon ja ryhtyi sarjakuvan tekijäksi. Hän alkoi tuottamaan sisältöä manga-antologioihin, esimerkiksi "Shonen Gaho", "Shonen King", ja "Bokura".


title: Keiji Nakazawa

text: Äitinsä kuoleman jälkeen 1966 Nakazawa palasi muistoihinsa tuhoutuneesta Hiroshimasta ja alkoi tuoda tapahtumaa teoksiinsa. "Kuroi Ame ni Utarete", sarjan ensimmäinen, oli fiktiivinen tarina pommeista selviytyneistä. Vuonna 1972 Nakazawa kertoi omat kokemuksensa tarinassa "Ore wa Mita".


title: Keiji Nakazawa

text: Saatuaan valmiiksi teoksen "Ore wa Mita", Nakazawa aloitti päätyönsä, "Hadashi no Gen" "(Hiroshiman poika)", tekemisen. Tämä perustui samoihin tapahtumiin kuin "Ore wa Mita", mutta tarina oli muokattu fiktiiviseen muotoon. "Hiroshiman poika" esittää pommituksen ja sen jäljet tarkkaan. Mutta tärkeämmäksi nousee japanilaisen yhteiskunnan tarkastelu, militarisoituminen ja perinteet. Nakazawan sarjakuvassa on selkeän pasifistinen lähtökohta. Hän suhtautuu kriittisesti atomipommin käyttöön, mutta esittää samaan aikaan voimakasta kritiikkiä muun muassa japanilaisten nationalismia, propagandakoneistoa ja sotarikoksia kohtaan.


title: Keiji Nakazawa

text: "Hiroshiman poika" on käännetty 18 kielelle ja sitä on myyty kymmenen miljoonaa kappaletta. Se levisi maailmanlaajuisesti vuosia ennen kuin mangat nousivat länsimaissa suosioon. Englanniksi se käännettiin 1970-luvulla. "Hiroshiman poika" oli myös ensimmäinen manga, joka ilmestyi Suomessa.


title: Keiji Nakazawa

text: Kustannus Oy Jalava julkaisi "Hiroshiman pojan" suomeksi vuonna 1985. Toinen osa ilmestyi suomeksi vasta vuonna 2006. Albumeista ensimmäinen kuvaa etupäässä hiroshimalaisten siviilien elämää ennen atomipommin pudotusta. Toinen osa keskittyy kuvailemaan osin inhorealistisesti atomipommin jälkeisiä ensimmäisiä viikkoja.


title: Ilkka (nimi)

text: Ilkka on suomalainen miehen etunimi. Nimi on tunnettu suomalaisen vapauden- ja oikeudentahdon tunnuksena. Tämän maineen nimelle antoi pohjalainen nuijasodan päällikkö Jaakko Ilkka. Nimipäiväluetteloon Ilkka otettiin vuonna 1929. Nimen alkuperää ei tunneta.


title: Ilkka (nimi)

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Ilkka on annettu 17 070 suomalaiselle miehelle ja alle 15 naiselle.


title: Ilkka (nimi)

text: Ilkka on myös suomalainen sukunimi.


title: Jokikylä (Oulu)

text: Jokikylä on Oulun kaupunginosa Haukiputaan suuralueella. Jokikylään kuuluu myös Onkamon kylä.


title: Jokikylä (Oulu)

text: Kylän koulussa annetaan perusopetusta luokka-asteilla 1–2, lisäksi koulun yhteydessä on esikoulu. Opetusta luokka-asteille 3–6 annetaan läheisen Asemakylän koulussa, ja yläastetason opetusta annetaan Haukiputaan kirkonkylän yläkoulussa.


title: Jokikylä (Oulu)

text:
Päivittäistavarakauppoja Jokikylässä ei ole. Lähimmät kaupat sijaitsevat Keiskassa ja kirkonkylällä Asemakylällä olevaa pientä elintarvikekioskia lukuun ottamatta.
Linja-autoliikenteestä vastaavat Koskilinjat Oy, jolla on kouluvuoden aikana säännöllisiä vuoroja Jokikylään.


title: Jokikylä (Oulu)

text: Jokikylän maastossa on muun muassa hyvät kalastusmahdollisuudet, sillä kylän läpi virtaa Kiiminkijoki, jonka vedet ovat kylän rannoilla varsin kalaisat. Lisäksi, varsinkin kesällä, on mahdollista rentoutua ulkoillen ja kylän maisemia ihaillen.


title: Lamb of God

text: Lamb of God on yhdysvaltalainen groove metalia soittava yhtye. Yhtyettä voisi luonnehtia tarkemmin thrash- tai groove metal -yhtyeeksi, mutta vaikutteet progressiivisemmasta metallista ja jopa metalcoresta kuuluvat myös sen musiikissa. Yhtye juontaa juurensa vuonna 1990 kitaristi Mark Mortonin, basisti John Campbellin ja rumpali Chris Adlerin perustamasta Burn the Priest -yhtyeestä, joka vuonna 1999 muuttui nimeltään nykyiseen muotoonsa, Prosthetic Records -levy-yhtiölle sopimuksen allekirjoittamisen myötä.


title: Lamb of God

text: Lamb of God on tunnettu teknisestä kitaristien riffityöskentelystä, laulaja Randy Blythen syvästä murinasta ja rumpali Chris Adlerin omintakeisesta rumputyöskentelystä.


title: Lamb of God

text: Yhtye on ollut yhteiskiertueella nimeltä The Unholy Alliance muun muassa suomalaisen Children of Bodomin sekä thrash-yhtye Slayerin kanssa. Yhtye on myös ollut Metallican ja Mastodonin kanssa yhteiskiertueella World Magnetic Tourilla vuosina 2008-2010


title: Lamb of God

text: Lamb of Godin uusin albumi VII - Sturm Und Drang julkaistiin 24. heinäkuuta 2015


title: Lamb of God

text: Vuonna 2012 Lamb of God joutui perumaan keikkansa pääesiintyjänä Tuska-festivaaleilla, sillä Randy Blythe pidätettiin Prahassa kuolemantuottamuksesta epäiltynä.


title: Lamb of God

text: Virginian Commonwealth Universityssa asuntolatoverit Mark Morton, Chris Adler ja John Campbell perustivat Burn the Priestin vuonna 1990. Alkuvaiheessa Morton oli jonkin aikaa erossa yhtyeestä, jolloin kitaristina toimi Abe Spear ja solistina Randy Blythe, joka vakiintui mukaan myös lopulliseen kokoonpanoon.


title: Lamb of God

text: 1990-luvulla yhtye kierteli Itä-Yhdysvaltoja ja kun Morton palasi Chicagosta opiskelemasta, hän liittyi uudelleen yhtyeeseen ja yhtye levytti yhden albumin "Burn the Priestin" Legion Recordsin levymerkillä. Pian tämän jälkeen Spear erosi yhtyeestä ja hänen tilalleen yhtyeen kitaristiksi liittyi rumpali Chris Adlerin pikkuveli Willie Adler, jonka jälkeen yhtye nykyisen kokoonpanonsa saavuttaneena alkoi kasvattaa mainettaan sellaiseksi jona se nykyäänkin tunnetaan.


title: Lamb of God

text: Yhtye muutti nimensä nykyiseen muotoonsa ja sai levytyssopimuksen Prosthetic Recordsilta, joka julkaisi pitkäsoiton "New American Gospel" vuonna 2000. Varsinainen läpimurto oli kuitenkin vuoden 2003 albumi "As the Palaces Burn", jonka arvostus ja myyntiluvut olivat esikoisalbumia paremmat Yhdysvalloissa.


title: Lamb of God

text: Lamb of God solmi seuraavan levytyssopimuksensa Epic Recordsin kanssa, mitä seurasi pääesiintyjänä paikka ensimmäisellä MTV:n "Headbanger's Ball" -kiertueella. Tämän jälkeen Lamb of God sai rahoitusta myös musiikkivideoihin, jotka edistivät uuden albumin "Ashes of the Wake" myyntiä. Albumilta julkaistiin kaksi musiikkivideota. Yhtye julkaisi myös ensimmäisen, vajaan tunnin mittaisen DVD:nsä, "Terror and Hubrisin". "Terror and Hubrisia" seurannut vuonna 2005 ilmestynyt Killadelphia-DVD oli edeltäjäänsä täydempi paketti sisältäen kokonaisen yhtyeen konsertin ja yhtyehaastatteluja.


title: Lamb of God

text: Lamb of Godin vuoden 2006 "Sacramentin" myötä yhtye on saanut selvästi enemmän kaupallista menestystä ja nostanut tunnettavuuttaan. Tätä auttoi varsinkin albumin ensimmäinen single "Redneck", josta yhtye sai Grammy-ehdokkuuden. Yhtye esiintyi ensimmäistä kertaa tunnetulla Yhdysvaltojen televisiokanavalla NBC:llä vuonna 2007 ohjelmassa "Late Night with Conan O'Brien esittäen "Sacrament"-albumin kappaleen "Pathetic".


title: Lamb of God

text: Vuoden 2009 helmikuussa yhtye julkaisti viidennen albuminsa "Wrath", jolta julkaistiin single "Set To Fail". Kyseisestä kappaleesta julkaistiin myös musiikkivideo. Samana vuonna yhtye oli mukana Metallica-yhtyeen "World Magnetic Tour" nimisellä kiertueella lämmittelijä yhtyeenä Pohjois-Amerikassa sekä myöhemmin samana vuonna Sonisphere festivaaleilla, joka poikkesi myös Suomen Porissa.


title: Lamb of God

text: Yhtye esiintyi maaliskuussa 2010 Helsingin Kulttuuritalolla lämmittelijöinään Job for a Cowboy, August Burns Red ja Between the Buried and Me


title: International Tennis Federation

text: International Tennis Federation (ITF) on tenniksen kansainvälinen kattojärjestö, jonka alaisuudessa toimivat maailman 205 kansallista tennisliittoa. ITF perustettiin ILTF-nimisenä (International Lawn Tennis Federation) 1. maaliskuuta 1913 Pariisissa 12 kansallisen liiton kokouksessa. Vuonna 1924 siitä tuli virallinen kansallisten liittojen emojärjestö, jolla oli valta päättää tennikseen liittyvistä asioista yli valtioiden rajojen. 1977 nimestä pudotettiin sana 'lawn' (engl. 'nurmi') - ruohokentät eivät enää olleet hallitseva kenttätyyppi. ITF:n päämaja sijaitsi toiseen maailmansotaan asti Pariisissa, josta se muutti Roehamptoniin, Lounais-Lontooseen. ITF järjestää vuosittain kaksi suurta maajoukkuekilpailua, miesten Davis Cupin ja naisten Fed Cupin.


title: International Tennis Federation

text: ITF nimeää vuosittain maailmanmestareiksi pelaajat, jotka ovat menestyneet vuoden aikana tenniskiertueella. Valintoja tehdessä painotetaan etenkin pelaajien menestystä Grand Slam -kilpailuissa sekä Davis Cup -ja Fed Cup -maajoukkuekilpailuissa.


title: International Tennis Federation

text: ITF on nimesi ensimmäisen kerran miesten ja naisten kaksinpelin maailmanmestarit vuonna 1978. Nykyään ITF nimeää mestarit myös nelinpelipelaajista, junioripelaajista sekä pyörätuolipelaajista.


title: Oulun kauppatori

text: Oulun kauppatori eli Oulun tori tai yleisimmin Torinranta sijaitsee Oulun keskustan läheisyydessä, Oulujoen rannalla, Pokkisen kaupunginosassa.


title: Oulun kauppatori

text: Torinranta on toiminut kauppapaikkana ja satamana jo 1700-luvulta lähtien. Erityisen aktiivista kauppatoiminta on ollut Oulun saatua tapulikaupunkioikeudet vuonna 1765.


title: Oulun kauppatori

text: Kauppatorin ympärillä sijaitsevat vappuna 1901 avattu Oulun kauppahalli, Oulun kaupunginteatteri, Oulun kaupunginkirjasto, Kiikelin saari ja siellä sijaitseva Meritullin vierasvenesatama. Kauppatorilla kauppahallin edessä on tunnettu Toripolliisi-patsas. Torin koillisosa osa on nimetty presidentti Martti Ahtisaaren mukaan Ahtisaaren aukioksi.


title: Oulun kauppatori

text: Aukion paikalla sijaitsi aiemmin funkkistyylinen Esson huoltoasema, joka purettiin vuonna 1993. Huoltoasema oli rakennettu vuonna 1934.


title: Oulun kauppatori

text: Aiemmin kauppatorilla oli myös Hailuotolaiva-kahvila, joka toimi kuivalle maalle nostetun Hailuoto-laivan sisätiloissa vuodesta 1972 lähtien aina 1990-luvulle saakka. Hailuotolaiva siirrettiin Lumijoen Varjakkaan vuonna 1997, jossa se on kahvila- ja majoituskäytössä.


title: Oulun kauppatori

text: Torilla nykyisen Autorannan pysäköintialueen paikalla sijaitsi aikoinaan vuonna 1937 rakennettu Oulun linja-autoasema, joka siirrettiin Raksilaan marraskuussa 1983.


title: Oulun kauppatori

text: 1900-luvun alussa kaupunginhallitus suunnitteli rautatien rakentamista Limingantullista uuden kauppahallin kupeelle, joka ei kuitenkaan toteutunut.


title: Oulun kauppatori

text: Oulun kauppatori on tunnettu parhaiten paitsi torimyyjistään myös vanhoista aitoistaan, kauppahallista sekä ulkoilmatapahtumista. Vuosittain torilla järjestetään useita konsertteja sekä erilaisia tapahtumia. Kauppatori palvelee muun muassa oululaisen Roviantin tapahtumapaikkana. Talvisin kauppatorille jäädytetään luistinrata.


title: Anywhere but Home

text:
Anywhere but Home on rockyhtye Evanescencen CD/DVD-julkaisu. Sen julkaisi vuonna 2004 WindUp Records. "Anywhere but Home" -DVD sisältää taltioinnin Evanescencen konsertista Pariisissa toukokuulta 2004 sekä musiikkivideoita ja muuta videomateriaalia. CD sisältää saman konsertin sekä studioversion "Fallen"-albumilta poisjääneestä kappaleesta ”Missing”, joka julkaistiin Euroopassa myös radiosinglenä.
__notoc__
Konsertti


title: Anywhere but Home

text: Musiikkivideot


title: Anywhere but Home

text: Behind the Scenes -osio


title: Anywhere but Home

text: Muuta


title: Nurkkanäyttämö

text: Nurkkanäyttämö on haukiputaalainen harrastajateatteriryhmä. Se perustettiin vuonna 1982, ja sen ohjaajana on siitä asti toiminut Raija Päkkilä. Ryhmä on tehnyt parikymmentä näytelmää, joihin on kuulunut monia klassikkonäytelmiä, kuten "Tirlittan", "Decamerone" sekä Mika Waltarin "Gabriel, tule takaisin!".


title: Nurkkanäyttämö

text: Näytelmien aiheet ovat vaihdelleet lastennäytelmistä "Ihmeiden kotiinkuljetus" ja "Kolme iloista rosvoa" vakaviin tragedioihin kuten "Solveigin Laulu" ja "Aina joku eksyy". Ryhmä on tehnyt myös paikallisen kirjailijan, Joni Skiftesvikin teksteihin pohjautuvia näytelmiä, kuten "Tuulen pojan", "Vastuullisen tehtävän" ja "Granfeltin sahalla" -näytelmän kantaesityksinä. Myös Maiju Lassilan "Manasse Jäppinen" ja "Tulitikkuja lainaamassa" ovat saaneet Nurkkanäyttämön tulkinnan.


title: Nurkkanäyttämö

text: Ryhmän jäsenet ovat vuosien aikana vaihdelleet paljon, mutta ryhmässä on myös vakiojäseniä. Näitä pitkäaikaisia nurkkanäyttämöläisiä ovat mm. Tarja Martti, Risto Viinamäki, Timo Rautio, Satu Alatalo-Rautio sekä Juha Virranniemi.


title: Nurkkanäyttämö

text: Nurkkanäyttämö on esiintynyt vuosien aikana useammilla eri näyttämöillä. Nykyään se esiintyy vakituisesti Haukiputaan Teatterikuopalla, jota ennen se on esiintynyt mm. liikuntakeskus Jatulissa ja Martinniemen vanhalla koululla.


title: Nurkkanäyttämö

text: Nurkkanäyttämön saavutuksiin kuuluvat stipendi-voittojen lisäksi valinta Työväen näyttämöpäiville Mikkeliin näytelmillä "Niskavuoren nuori emäntä", "Solveigin laulu" ja "Gabriel, tule takaisin!".


title: Paul Oxley’s Unit

text: Paul Oxley's Unit oli 1980-alussa Suomessa toiminut popyhtye. Se oli luultavasti Suomen suosituin yhtye kesästä 1981 syksyyn 1982. Yhtyeen laulusolisti ja lauluntekijä oli manchesterilainen Malcolm Campbell, taiteilijanimeltään Paul Oxley. Kosketinsoittaja oli toinen britti, Brian Hammond, joka ei vielä ensisinglellä ollut mukana. Muut yhtyeen jäsenet olivat suomenruotsalaiset tammisaarelaiset Ulf Enberg (kitara), Kjell Ekholm (basso) ja Janne Romberg (rummut).


title: Paul Oxley’s Unit

text: Aluksi nimellä Paul Oxley's Radio toimineen yhtyeen ensimmäinen single "Another Heartbreak/The Judge and the Jury" sai mukavasti radiosoittoa vuonna 1980, mutta varsinainen menestys alkoi kesän 1981 keikoilta ja alkusyksystä ilmestyneellä esikois-LP:llä "Living in the Western World". Levyn melodinen ja energinen pop iski suomalaisen nuorisoon platinalevyn verran, myynti yli 60 000 kappaletta. Suurimpia menestyskappaleita olivat "Spanish Bars", "Terry's Inside" ja nimikappale.


title: Paul Oxley’s Unit

text: Kesän 1982 Paul Oxley's Unit - Live in the Western World Tour -kiertue oli menestys, ja alkusyksystä ilmestynyttä uutta albumia "Both Sides of the Equator" myytiin 35 000 kappaletta ja se sai kultalevyn. Sitä pidetään edeltäjäänsä heikompana.


title: Paul Oxley’s Unit

text: Vuoden 1983 alkaessa yhtye vaihtoi nimekseen Unit 6 ja julkaisi LP:n "After the Party". Levy jäi kultalevyrajan alapuolelle. Musiikillinen taso oli entisestään laskenut ja keikkasuosio oli hiipunut. Yhtye hajosi ja brittijäsenet muuttivat takaisin Britanniaan. Vuonna 1987 levy-yhtiö CBS julkaisi kokoelmalevyn "The Paul Oxley's Unit Collection". Myöhemmin yhtyeen levyt on julkaistu myös CD:nä. Yhteensä yhtyeen levyjä on Suomessa myyty yli 100 000 kappaletta.


title: Paul Oxley’s Unit

text: Vuonna 1995 Campbell palasi Suomeen lomamatkalle tapaamaan vanhoja ystäviään. Yhtye koottiin (ilman Hammondia) uudelleen yhtä keikkaa varten lyhyellä varoitusajalla. Keikka oli menestys ja yhtyeen jäsenet päättivät kokeilla laajempaa comebackia. Vuonna 1996 julkaistiinkin uusi levy "The Magic", nyt rumpalina Niklas Björkqvist ja kosketinsoittajana Johan Lyander. Kiertue tehtiin keväällä 1997.


title: Paul Oxley’s Unit

text: Ekholm on nykyisin Finlands Svenska Televisionin viihdepäällikkönä. Paul Oxley on tehnyt musiikkia Britanniassa yhtyeen New World Orchestra kanssa vuosina 1992–2001. Paul Oxleyn soololevy "Eden Wakes" ilmestyi lokakuussa 2008.


title: Paul Oxley’s Unit

text: Yhtye julkaisi tasan 20 vuoden kuluttua edellisestä maaliskuussa 2016 uuden albumin "Black Gold", jota myytiin vain fyysisenä levynä kaupoissa ja yhtyeen omien nettisivujen kautta digitaalisena. Yhtye lähti myös uuden levyn myötä kiertueelle.


title: Kytäjä Golf

text: Kytäjän golfkenttä on Hyvinkäällä Kytäjän kylässä Kytäjärven rannalla sijaitseva laaja golfkenttä. Kentällä on kaksi 18 reiän rataa. Kentän on suunnitellut kanadalainen arkkitehti Thomas McBroom. Täten kentät ovat pohjoisamerikkalaistyylisiä.


title: Kytäjä Golf

text: Kytäjän kentät ovat näyttäviä, voimakkaasti muotoiltuja, ja niiden väylät ovat leveitä. Kytäjän kentät kuuluvat niihin harvoihin suomalaisiin kenttiin, jossa bunkkeri-hiekka on valkoista. Ensimmäinen kenttä on ns. ""South East"" -kenttä. Toinen on elokuussa 2004 avattu ""North West"" -kenttä.


title: Kytäjä Golf

text: Klubirakennuksen, pinta-alaltaan noin 1 500 m², on suunnitellut arkkitehtitoimisto Pääsky ja Siistonen Oy. Sisustuksen on suunnitellut arkkitehti Eeva Kokkonen.


title: Tuomas Vimma

text: Tuomas Vimma, oikealta nimeltään Kusti Miettinen, (s. 20. huhtikuuta 1979 Braunau am Inn, Itävalta) on Pariisissa asuva suomalainen kirjailija, jonka esikoisteos "Helsinki 12" herätti huomiota kuvauksellaan 1990-luvun lopun uusmediamaailmasta. "Helsinki 12" oli myyntimenestys yli 15 000 kappaleen myynnillään, ja se oli ehdolla Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Teos voitti Akateemisen Kirjakaupan myydyimmän esikoiskirjan palkinnon.


title: Tuomas Vimma

text: Vimman seuraava kirja "Toinen" kertoo humoristisesti nuoren esikoiskirjailijan hullusta vuodesta.


title: Tuomas Vimma

text: Vimma on asunut lähes koko elämänsä Helsingin Punavuoressa, johon myös hänen kirjansa sijoittuvat. Vimma seurasi kustannustoimittajaansa Otavalta Gummerukselle syksyllä 2007. Gummeruksen syksyllä 2008 julkaisema "Gourmet" päättää Vimman Helsinki-trilogian. Kirja kertoo ranskalaisen kulinaristisuvun Helsingissä asuvasta hulttiopojasta, joka pyrkii kapinoimaan sukunsa häneen kohdistamia odotuksia vastaan nauttien kuitenkin samaan aikaan suvun huomattavan varallisuuden mahdollistamasta elämäntavastaan. Suomen kirjataiteen komitea valitsi maaliskuussa 2009 "Gourmet’n" vuoden 2008 viiden kauneimman kaunokirjan joukkoon.


title: Tuomas Vimma

text: Vimman neljäs romaani "Raksa" ilmestyi lokakuussa 2011. Kirja kertoo suomalaisesta korjausrakentamisalasta ja siitä kuinka hyväuskoisia höynäytetään. Vimma on haastatteluissa kieltänyt sen olevan jatkumoa Helsinki-trilogialle. Vimma on kertonut "Raksan" aloittavan uuden "Schicklgruber-sarjan".


title: Tuomas Vimma

text: Tuomas Vimman viides romaani "Ruutukymppi" julkaistiin syksyllä 2013. Se kertoo television remonttiohjelmien tekemisestä. Vimman kuudes romaani, Firman mies, julkaistiin lokakuussa 2014. Se on Schicklgruber-sarjan päätösosa.


title: Tuomas Vimma

text: Toukokuussa 2016 Vimma julkaisi yhdessä vaimonsa Jenni Tuomisen kanssa kokkikirjan "Pop up -- Kanslerin keittokirja".


title: Tuomas Vimma

text: Syyskuussa 2017 julkaistiin Vimman seitsemäs romaani, Pariisiin sijoittuva "Vasen ranta".


title: Tuomas Vimma

text: Lokakuussa 2018 julkaistiin Vimman ensimmäinen tietokirja, "Enkeleitä ja yksisarvisia -- Startup-Suomen tarina". Otavan kustantama kirja kertoo suomalaisen startup-yhteisön synnystä. Kirjaansa varten Vimma haastatteli lukuisia yhteisön keskeisiä jäseniä, ja sitä voikin pitää vauhdikkaana mutta totuudenmukaisena kuvauksena yhteisön tapahtumista.


title: Michael William Balfe

text: Michael William Balfe (15. toukokuuta 1808 – 20. lokakuuta 1870) oli irlantilainen säveltäjä, viulisti ja oopperabaritoni.


title: Michael William Balfe

text: Balfe syntyi Dublinissa, jossa hän opiskeli musiikkia isänsä ja C. E. Hornin johdolla. Balfe soitti ensimmäistä kertaa julkisesti viulua vuonna 1817. 1820-luvulla hän alkoi laulaa oopperaa ja teki debyyttinsä esiintymällä Carl Maria von Weberin oopperassa "Der Freischütz". Vuonna 1825 Balfe siirtyi Roomaan, jossa hän sävelsi balettinsa "La Perousen". Vuonna 1827 Balfe esiintyi Gioacchino Rossinin oopperassa "Sevillan parturi". Roomassa hän meni myös naimisiin laulaja Luisa Roserin kanssa.


title: Michael William Balfe

text: Vuonna 1829 valmistui Balfen ensimmäinen täysimittainen ooppera, "I rivali di se stessi". Vuonna 1833 Balfe muutti Englantiin, jossa hän jatkoi uraansa oopperasäveltäjänä. Hän lopetti uransa vuonna 1864, jolloin hän siirtyi maatilalleen Hertfordshireen. Balfe kuoli siellä vuonna 1870.


title: Middlesex

text: Middlesex on yksi Englannin historiallisista kreivikunnista. Englannin paikallishallintouudistuksessa vuonna 1889 Middlesexin kreivikunnan alueesta osa siirrettiin Lontoon kreivikuntaan. Vuoteen 1965 mennessä Lontoon kaupunkialue oli kasvanut kattamaan lähes koko historiallisen Middlesexin alueen. Kreivikunta siirrettiinkin lähes kokonaisuudessaan osaksi Lontoon pääkaupunkiseutua (Greater London). Muutamia reuna-alueita liitettiin Hertfordshiren ja Surreyn kreivikuntiin.


title: Middlesex

text: Nykyään Middlesex-nimeä käytetään lähinnä epävirallisissa yhteyksissä viittaamaan historiallisen kreivikunnan alueeseen ja joissakin postiosoitteissa.


title: Middlesex

text: Historiallisen Middlesexin alueella toimii Middlesexin yliopisto.


title: Scotland Yard

text: Scotland Yard (virallisesti New Scotland Yard) on metonyymi Suur-Lontoon poliisitoimen (Metropolitan Police Service) päämajasta. Suur-Lontoon poliisitoimi on vastuussa suurimman osan Lontoon lainvalvonnasta.


title: Scotland Yard

text: Nimitys juontuu Suur-Lontoon poliisitoimen alkuperäisen päämajan sijainnista Whitehallissa, jossa sillä oli takaovi Great Scotland Yard -nimisellä kadulla. Scotland Yardin puoleisesta sisäänkäynnistä tuli poliisiaseman julkinen sisäänkäynti ja ajan myötä kadusta ja Suur-Lontoon poliisitoimesta tulivat synonyymisiä.


title: Scotland Yard

text: The New York Times kirjoitti vuonna 1964, että juuri niin kuin Wall Street antoi nimensä New Yorkin rahoituslaitosten keskittymälle, niin myös Scotland Yard antoi nimensä poliisitoiminnalle Lontoossa.


title: Scotland Yard

text: Poliisitoimi muutti Great Scotland Yardilta vuonna 1890 ja uudelle päämajalle annettiin nimi New Scotland Yard. Nykyinen New Scotland Yard sijaitsee Broadwayn kadulla () Victorian kaupunginosassa ja on ollut Suur-Lontoon poliisitoimen päämaja vuodesta 1967 lähtien. Vuonna 2013 julkaistiin, että poliisitoimi tulee muuttamaan pienempään rakennukseen Victoria Embankmentiin vuonna 2015. Uuden päämajan nimeksi tulee Scotland Yard.


title: Scotland Yard

text: Suur-Lontoon poliisitoimen perusti Sir Robert Peel vuonna 1829.


title: Cherbourg-Octeville

text: Cherbourg-Octeville on entinen kunta Normandiassa, Ranskan luoteisosassa, Cotentinin niemimaalla.


title: Cherbourg-Octeville

text: Kaupungin asukasluku vuonna 2006 oli 40 838 ja kaupunkia ympäröivän Cherbourgin metropolialueen ("aire urbaine de Cherbourg") asukasluku oli 116 563.


title: Cherbourg-Octeville

text: Kaupungissa sijaitsee Ranskan laivaston tukikohta.


title: Cherbourg-Octeville

text: Kaupunki syntyi 28. helmikuuta 2000, kun Octeville liitettiin Cherbourgin kaupunkiin.


title: Cherbourg-Octeville

text: Kunta liitettiin 1. tammikuuta 2016 perustettuun Cherbourg-en-Cotentin kuntaan yhdessä neljän muun kunnan kanssa, jotka olivat Équeurdreville-Hainneville, La Glacerie, Querqueville ja Tourlaville.


title: Idea

text: Idea () on yleiskielessä oivallus, uusi ajatus, aate, tai pulman ratkaisu. Ideasta voi tulla keksintö. Filosofiassa sanalla idea on viitattu olioiden ontologiseen olemukseen. Sanaa on käytetty filosofiassa myös muunlaisista käsitteellisistä ajatussisällöistä.


title: Idea

text: Ideat olivat keskeinen osa Platonin ideaoppia. Platonin mukaan havaitun todellisuuden esineet ja asiat ovat vain ideoiden todellisuuden epätäydellisiä heijastumia. Myöhemmin idean käsite on muuttunut yleisemmäksi.


title: Cesc Fàbregas

text: Francesc ”Cesc” Fàbregas Soler ['sɛsk 'faβɾəɣəs su'ɫeʁ̞] (s. 4. toukokuuta 1987 Arenys de Mar, Barcelonan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa monacolaisseuraa AS Monacoa. Fàbregas pelaa yleensä keskikentän keskustassa pelintekijänä. Hänet tunnetaan erityisesti syöttötaidostaan.


title: Cesc Fàbregas

text: Fàbregas on FC Barcelonan kasvatti. Arsenalin riveihin Englantiin hän siirtyi syyskuussa 2003. Lokakuussa 2003 pelatussa Liigacupin ottelussa Rotherham Unitedia vastaan Fàbregasista tuli Arsenalin historian nuorin edustusjoukkueessa esiintynyt pelaaja. Saman kilpailun myöhemmän kierroksen ottelussa Wolverhampton Wanderersia vastaan hänestä tuli myös seuran historian nuorin maalintekijä. Seuraavalla kaudella Fàbregas pääsi pelaamaan edustusjoukkueessa säännöllisemmin ja saavutti kauden päätteeksi seuran riveissä FA Cupin voiton. Hänen lopullinen läpimurtonsa Arsenalissa tapahtui sen jälkeen, kun seuran kapteeni Patrick Vieira myytiin italialaiseen Juventukseen kesällä 2005. Noustuaan säännöllisesti avauskokoonpanoon Fàbregas nousi Arsenalin avainpelaajaksi ja vahvisti mainettaan yhtenä maailman parhaista pelaajista. Lokakuussa 2006 hän solmi seuran kanssa vuoteen 2014 ulottuvan jatkosopimuksen.


title: Cesc Fàbregas

text: Marraskuussa 2008 Arsène Wenger nosti Fàbregasin Arsenalin kapteeniksi William Gallas'n menetettyä tämän aseman haukuttuaan pelaajakavereitaan medialle.


title: Cesc Fàbregas

text: Vuonna 2011 Fàbregas yhdistettiin siirtohuhuissa toistuvasti kasvattajaseuraansa Barcelonaan. Barcelona oli tehnyt hänestä virallisia tarjouksia jo kesällä 2010. Fàbregas sopi paluusta kasvattajaseuraansa 14. elokuuta 2011. Siirtosumma oli 40 miljoonaa euroa. Siirto tapahtui 15. elokuuta lääkärintarkastuksen jälkeen.


title: Cesc Fàbregas

text: Päästyään takaisin kasvattajaseuransa riveihin, Fàbregas muodosti tehokkaan keskikentän kolmikon Xavin ja Sergio Busquetsin kanssa Iniestan pelatessa ylempänä hyökkäyksessä.


title: Cesc Fàbregas

text: Aikuisten tasolla Fàbregas teki Barcelona-debyyttinsä Espanjan Supercupissa, kun hän tuli vaihdosta kentälle Real Madridia vastaan. Barcelona voitti ottelun 3–2 ja Supercupin yhteismaalein 5–4. Fàbregas teki ensimmäisen maalinsa Barcelonassa 2–0 voitossa Portoa vastaan, kun Barcelona voitti vuoden 2011 UEFA Super Cupin ja ensimmäisen maalinsa La Ligassa liigadebyytissä Villarrealia vastaan. Fàbregas oli lähes koko lokakuun loukkaantuneena maajoukkuetauolla tulleen vamman takia. Hän palasi ja teki maalin 4–0 voitossa Viktoria Plzeňiä vastaan Mestarien liigassa. Hän teki maalin myös seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailun finaalissa brasilialaista Santosta vastaan. Fàbregas voitti ensimmäisellä kaudellaan Barcelonassa Copa del Reyn, Espanjan Supercupin, UEFA Super Cupin ja seurajoukkueiden maailmanmestaruuden. Hän pelasi kauden aikana 48 ottelua, joissa teki 15 maalia ja antoi 20 maalisyöttöä.


title: Cesc Fàbregas

text: Kaudella 2012–2013 Fàbregas päätti pitkän maalittoman kautensa, kun hän iski kauden ensimmäiset liigamaalinsa 3–2 vierasvoitossa Sevillaa vastaan. Lokakuussa hän teki kolme maalia, jotka tulivat liigassa, Mestarien liigassa ja Copa del Reyssä. Hän teki maalin 25. marraskuuta 4–0 vierasvoitossa Levantea vastaan. Fàbregas teki uransa ensimmäisen hattutempun Mallorcaa vastaan 5–0 voitossa 6. huhtikuuta 2013. Toisella kaudellaan Barcelonassa Fàbregas voitti ensimmäisen liigamestaruutensa. Copa del Reyssä Barcelona putosi välierävaiheessa Real Madridia vastaan ja Mestarien liigassa niin ikään välierissä Bayern Muncheniä vastaan. Fàbregas pelasi toisellakin kaudellaan kaikkiaan 48 ottelua, joissa syntyi 14 maalia ja 12 maalisyöttöä.


title: Cesc Fàbregas

text: Kolmannella kaudellaan Barcelonassa Fábregas aloitti kautensa pokaalilla, kun Barcelona voitti Espanjan Supercupin finaalissa Atletico Madridin. Liigakauden avausottelussa 18. elokuuta Levantea vastaan Fàbregas antoi peräti viisi maalisyöttöä 7–0 voitossa. Hän teki koko kaudella 36 liigaottelussa 8 maalia.


title: Cesc Fàbregas

text: 12. kesäkuuta 2014 Valioliigaseura Chelsea hankki Fàbregasin 5 vuoden sopimuksella. Siirtosumma oli 33 miljoonaa euroa. Fábregas sanoi siirrostaan näin: "Kysyin Barcelonalta keinoa siirtyä seurasta muualle. Seuran presidentti yritti estää siirron, mutta olin tehnyt päätökseni".


title: Cesc Fàbregas

text: Fàbregas teki Chelsea-debyyttinsä 18. elokuuta liiga-avauksessa Burnleytä vastaan. Hän pelasi 3–1 voitossa koko pelin antaen kaksi maalisyöttöä. Hänet palkittiin elokuussa Valioliigan kuukauden pelaajana. 13. syyskuuta 2014 Fàbregas syötti kaksi maalia Swanseaa vastaan ja hänestä tuli Valioliigahistorian ensimmäinen pelaaja, joka antoi vähintään yhden maalisyötön kuudessa peräkkäisessä liigapelissä, 4 Chelseassa ja 2 Arsenalissa kaudella 2010–2011. Neljä päivää myöhemmin hän teki ensimmäisen maalinsa Chelsealle 1–1 tasapelissä Schalkea vastaan Mestarien liigan ensimmäisessä lohkopelissä.


title: Cesc Fàbregas

text: Fàbregas pelasi suojanaamio päässään, kun hän mursi nenänsä 4. huhtikuuta törmäyksessä Charlie Adamin kanssa. 3. toukokuuta, päivä ennen 28-vuotissyntymäpäiviään, hän voitti ensimmäisen Valioliigan mestaruutensa. Kauden viimeistä edellisessä pelissä West Bromwich Albionia vastaan Fàbregas sai punaisen kortin ja hänet buuattiin ulos kentältä hänen potkaistuaan pallolla Chris Bruntia päähän, kun pelaajat olivat keskustelemassa tuomari Mike Jonesin kanssa.


title: Cesc Fàbregas

text: Ensimmäisen maalinsa kaudella 2015–2016 Fàbregas teki Mestarien liigassa 4–0 voitossa Maccabi Tel Avivia vastaan. Kauden ensimmäinen liigamaali tuli tammikuussa 3–3 tasapelissä Evertonia vastaan.


title: Cesc Fàbregas

text: Fàbregasin huhuiltiin olevan lähdössä Lontoosta, kun hän oli penkillä koko ottelun liigakauden avauksessa West Hamia vastaan. Hän aloitti penkillä myös 20. elokuuta Watfordia vastaan. Silloin Fàbregas vaihdettiin toiselle puoliajalle kentälle Nemanja Maticin tilalle ja hän antoikin syötön Diego Costan tekemään 3–2 voittomaaliin.


title: Cesc Fàbregas

text: Kuukauden kestäneen loukkaantumisen jälkeen, Fàbregas pelasi 21. marraskuuta täydet 90 minuuttia Chelsean alle 23-vuotiaiden joukkueessa. Chelsea voitti 3–2 ja Cesc antoi kaksi maalisyöttöä Michy Batshuayin maaleihin. Kauden viidennessä avauksessa pelatussa liigapelissään 31. joulukuuta Fàbregas saavutti 100. liigasyöttönsä ottelussa Stokea vastaan. 25. helmikuuta 2017 Fàbregas pelasi 300. Valioliigapelinsä Swanseaa vastaan. Hän teki tuossa ottelussa yhden maalin ja syötti toisen. Samassa ottelussa hän saalisti Valioliigauransa 102. maalisyöttönsä, jolla hän ohitti Frank Lampardin liigahistorian toiseksi parhaana syöttäjänä kautta aikain.


title: Cesc Fàbregas

text: 11. tammikuuta 2019 Fàbregas siirtyi Chelseasta Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaan AS Monacoon. Hän allekirjoitti monacolaisseuran kanssa kolmen vuoden sopimuksen, vuoteen 2022 asti.


title: Cesc Fàbregas

text: Fàbregas johdatti Espanjan hopealle Suomessa vuonna 2003 järjestetyissä alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Hän voitti kisoissa sekä maalikuninkuuden että parhaan pelaajan palkinnon. Ensimmäisen miesten maaottelunsa Fàbregas pelasi maaliskuussa 2006. Hän oli mukana Espanjan joukkueessa vuoden 2006 MM-kilpailuissa ja vuoden 2008 EM-kilpailuissa, joista jälkimmäisessä Espanja voitti mestaruuden.


title: Cesc Fàbregas

text: Cesc oli mukana Espanjan joukkueessa, joka voitti maailmanmestaruuden vuoden 2010 kilpailuissa. Turnauksen loppuottelussa hän pääsi vaihdosta kentälle, ja syötti Andrés Iniestan laukoman voittomaalin.


title: Cesc Fàbregas

text: Fàbregas oli yksi 23:sta Vicente del Bosquen 2012 EM-kisoihin valitsemasta pelaajasta. Fàbregas aloitti keskikentän keskustan kolmion ylimpänä avausottelussa Italiaa vastaan. Hän teki maalin 1–1 tulokseen päättyneessä ottelussa. Seuraavassa ottelussa hän teki jälleen maalin, kun Espanja voitti Irlannin 4–0. Fàbregas teki välierissä Portugalia vastaan rangaistuspotkukilpailun ratkaisevan maalin. Finaalissa Italiaa vastaan, Fàbregas antoi syötön David Silvan tekemään avausmaaliin. Ottelu päättyi Espanjan 4–0 voittoon.


title: Cesc Fàbregas

text: Fàbregas valittiin Espanjan joukkueeseen Maanosaliittojen cupiin 2013, jossa Espanja hävisi finaalissa Brasilialle 3–0.


title: Cesc Fàbregas

text: Fàbregas valittiin myös Espanjan 30 pelaajan joukkoon vuoden 2014 MM-kisoihin Brasiliaan, jossa Espanja putosi katastrofaalisesti jo alkulohkon jälkeen.


title: Cesc Fàbregas

text: 31. maaliskuuta 2015 Fàbregas pelasi ensimmäistä kertaa kapteenin nauha kädessään Espanjan maajoukkueessa ystävyysottelussa Hollantia vastaan Amsterdam Arenalla. Fàbregas ylsi kymmenentenä espanjalaisena jalkapalloilijana 100. maaotteluun 12. lokakuuta 2015, kun Espanja kohtasi Ukrainan vuoden 2016 EM-kisojen karsinnoissa.


title: Tonsuuri

text: Tonsuuri tarkoittaa joidenkin kristillisten kirkkokuntien piirissä harjoitettua tapaa ajella papistolta hiukset. Se kuvaa hengenmiesten luopumista maallisesta kunniasta ja muodin noudattamisesta. Roomalainen tonsuuri, jossa päälaki on ajeltu paljaaksi, kuvaa myös Kristuksen orjantappurakruunua.


title: Tonsuuri

text: Se oli 400-luvulta alkaen erottamassa pappeja maallikoista. 600- ja 700-luvulla tunnettiin kolme eri tonsuurin muotoa:Nykyään tonsuurista on luovuttu, mutta jotkut kristityt harjoittavat yhä symbolista tonsuuria. Siinä esimerkiksi kastettavan tai papiksi vihittävän päästä leikataan hiustupsuja, joiden kuitenkin sallitaan kasvaa takaisin. Jotkut perinteitä kunnioittavat katolilaiset noudattavat yhä tonsuuria.


title: Tonsuuri

text: Nykyisin ortodoksisessa kirkossa toimitetaan kolmenlaista tonsuuria. Jokaiselta kastettavalta maallikolta leikataan hiuksia kasteen jälkeen. Tämä symboloi vihkimistä kuninkaallisen pappeuteen. Pappeuden mysteeriossa alimpaan pappeuteen vihittävältä lukijalta leikataan hiuksia symboloimaan hierarkkiseen pappeuteen vihkimistä. Myös jokaiselta munkiksi ja nunnaksi vihittävältä leikataan hiuksia.


title: Sotilaskotiyhdistys

text: Sotilaskotijärjestön tarkoitus on toimia maanpuolustushenkeä ja -valmiutta edistävänä maanpuolustusjärjestönä. Järjestö huolehtii varusmiesten ja reservin kertausharjoituksissa olevien, sotilaskotiyhdistysten jäsenten ja henkilöstön hyvinvoinnista. Sotilaskotihenkilöstöä osallistuu muun muassa Puolustusvoimien valtakunnallisen lippujuhlapäiväparaatin maanpuolustusjärjestöjen kulkueen lippulinnaan.


title: Sotilaskotiyhdistys

text: Vuonna 2017 sotilaskotijärjestöön kuului 4 848 vapaaehtoista sotilaskotisisarta ja toimenhaltijoita 184. Vapaaehtoistyötä tehtiin kaikkiaan 187 864 tuntia.


title: Sotilaskotiyhdistys

text: Sotilaskotitoiminta Suomessa alkoi vuonna 1918 Saksasta koulutuksesta palanneiden jääkärien aloitteesta ja Suomen ensimmäisen sotilaskodin avasi Helsingin NMKY 15. huhtikuuta 1918.


title: Sotilaskotiyhdistys

text: Sotilaskotiyhdistyksiä on vuonna 2018 Suomessa 37 kappaletta:


title: Sotilaskotiyhdistys

text: Näiden noin neljänkymmenen sotilaskotiyhdistyksen kattojärjestö on Sotilaskotiliitto - Soldathemsförbundet r.y, jonka toimisto sijaitsee Helsingissä.


title: Sotilaskotiyhdistys

text: Sotilaskotityötä voi tehdä jokainen 16 vuotta täyttänyt Suomen kansalainen, jonka jokin sotilaskotiyhdistys hyväksyy jäsenekseen. Liiton arvot ovat vapaaehtoisuus, osaaminen ja itsensä kehittäminen sekä luotettavuus, iloisuus ja palvelualttius.


title: Sotilaskotiyhdistys

text: Sota-aikana rintamalla sotilaita palveli yli 1 000 sotilaskotia, joissa työskenteli yli 3 000 sotilaskotisisarta. Lisäksi kotirintamalla toimivat sotilaskotiyhdistykset ja sotilaskotiliitto lähettivät niin sanottuja tuntemattoman sotilaan paketteja rintamalle useita satojatuhansia kappaleita.


title: Sotilaskotiyhdistys

text: Sotilaskotityöntekijää kutsutaan sotilaskotihenkilöstön kesken usein edelleen sisareksi.


title: Sode

text: Sode on kunta Haute-Garonnen departementissa Midi-Pyrénées'n hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 19 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Soden pinta-ala on kuusi neliökilometriä.


title: Utajärven rautatieasema

text: Utajärven rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka Utajärven kunnan kirkonkylällä rataosalla , noin 58 kilometriä itään Oulun rautatieasemalta. Asemalla pysähtyvät kaikki Oulu–Iisalmi-reittiä kulkevat henkilöjunat. Asemalla on kaksi matkustajalaituria.


title: Utajärven rautatieasema

text: Varsinainen tavaraliikenne lopetettiin asemalla vuonna 2002, mutta siellä kuormataan yhä epäsäännöllisesti vähäisiä määriä raakapuuta.


title: Utajärven rautatieasema

text: Utajärven asema on miehittämätön, ja liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan nykyisin keskitetysti kaukokäytöllä Oulusta käsin.


title: Utajärven rautatieasema

text: Asemarakennus on rakennettu rataosuuden Muhos—Utajärvi valmistuttua 1928. Asemarakennus on Muhoksen aseman tapaan kaksikerroksinen, ulkoisesti pelkistetty puinen rakennus. Samantyylisiä asemarakennuksia on runsaasti mm. Pohjois-Ruotsissa. Rakennus sijaitsee suunnilleen ratapihan puolivälissä. Rakennuksen alakerrassa sijaitsivat odotushuone sekä henkilökunnan toimisto- ja sosiaalitilat. Yläkerrassa oli asuinhuoneistoja. Lipunmyynti asemalla lopetettiin vuonna 1998, Senaatti-kiinteistöt myi sen 2007. Nykyisin koko asemarakennus on vuokrattavana juhla/majoitustilana.


title: Utajärven rautatieasema

text: Asemarakennuksesta länteen sijaitsee puinen makasiinirakennus, jonka tunnusomaisena piirteenä on jykevästä puusta rakennettu korotettu laituri ovelta laiturinreunalle. Tätä puista kuormauslaituria ei ole toistaiseksi purettu. Tavaramakasiinin vierellä on nykyisin laitetila.


title: Utajärven rautatieasema

text: Asemarakennuksesta itään sijaitsee vanha punatiilinen rautatien vesitorni. Nykyisin torni on tiettävästi yksityisomistuksessa.