title: Baškortostan

text: Baškortostanin ensimmäisissä presidentinvaaleissa, 17. joulukuuta 1993, presidentiksi valittiin Mortaza Räximev. Räximev oli tätä ennen toiminut tasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtajana, mikä oli ollut korkein virka-asema presidentin viran perustamiseen asti. Räximev valittiin uudelleen joulukuussa 2003 pidetyissä vaaleissa, joita ETYJ:n vaalitarkkailijat pitivät vilpillisinä. Räximev pysyi tasavallan johdossa aina vuoteen 2010 asti, jolloin hänen seuraajakseen tuli Rustem Hamitov.


title: Baškortostan

text: Baškostostanilla on yksikamarinen parlamentti, "Kurultai", jonka 120 jäsentä valitaan joka viides vuosi.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin perustuslaki hyväksyttiin 24. joulukuuta 1993. Perustuslain ensimmäisen artiklan mukaan Baškortostan on suvereeni valtio Venäjän federaation yhteydessä.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin suhteita Venäjän federaatioon määrittelevät Venäjän federaation perustuslain artiklat, Baškortostanin perustuslaki, Federatiivinen sopimus ja sopimus Baškortostanin erillisistä virkamiehistä, valtaoikeuksista ja Baškortostanin valtiollisista toimielimistä.


title: Baškortostan

text: Baškortostan oli EVKY:n (UNPO) jäsen vuosina 1996–1998.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin tasavalta tuotti Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteensä 757,6 miljardia ruplan osuuden eli 2,0 % Venäjän federaation BKT:stä. Tällä osuudella alue kuuluu BKT:n kertymisessä Venäjän kymmenen suurimman federaatiosubjektin joukkoon. Jokaista tasavallan asukasta kohti BKT:tä kertyi 186,0 tuhatta ruplaa eli noin 4 557 euroa. Tämä on vain 71 % Venäjän keskiarvotasosta eli tasavalta ei tällä BKT-mittareilla ole erityisen tuottava alue.


title: Baškortostan

text: Baškortostan on luonnonvaroiltaan rikas maa, jonka alueelta saadaan öljyä, kivihiiltä ja maakaasua sekä rautaa, kuparia, mangaania, lyijyä, sinkkiä, kultaa ja bauksiittia. Öljyllä ja maakaasulla on tärkeä asema maan energiantuotannossa. Tärkeimmät öljyntuotanto ja –jalostusalueet sijaitsevat Sterlitamakin, Išimbain ja Ufan lähistöllä. Tasavalta on keskeisimpiä Transneftin öljyputkistojen solmupisteitä.


title: Baškortostan

text: Merkittävimmät teollisuudenalat ovat öljynjalostus-, petrokemian-, kone-, teräs-, kemian- ja puunjalostusteollisuus. Noin puolet maan teollisuudesta on keskittynyt pääkaupunkiin Ufaan. Ufan merkittävimmät teollisuudenalat ovat metalli-, puunjalostus-, elintarvike- ja koneenrakennusteollisuus. Muita merkittäviä teollisuuskaupunkeja ovat Sterlitamak, jossa on koneenrakennus-, puunjalostus- ja kemianteollisuutta sekä Beloretsk, jossa on vuori- ja metalliteollisuutta. Teollisuus on aiheuttanut Ufalle ilmansaasteongelmia.


title: Baškortostan

text: Baškortostan tuottaa myös paljon maataloustuotteita. Belaja-joen varret ovat varsinkin Ufan eteläpuolella merkittävää viljantuotantoaluetta, jossa tuotetaan ohraa, kauraa ja vehnää. Viljan lisäksi viljellään paljon pellavaa, auringonkukkaa, vihanneksia ja sokerijuurikasta. Alueella harjoitetaan myös karjanhoitoa.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin liikenneyhteydet ovat varsin hyvät. Ufan rautatieasema on maan rautatieverkon keskus ja siellä on myös tärkeä lentokenttä, Ufan kansainvälinen lentoasema. Belajalla ja Ufalla on laivaliikennettä.


title: Ordovikikausi

text: Ordovikikausi on geologinen ajanjakso, joka on toinen paleotsooisen maailmankauden kuudesta jaksosta. Kausi on saanut nimensä Walesissa asuneiden ordoviki-kelttiheimon mukaan. Se oli selkärangattomien valtakautta. Kausi alkoi pienellä joukkotuholla jokseenkin 490 miljoonaa vuotta sitten ja päättyi suurempaan joukkotuhoon 443,5 miljoonaa vuotta sitten. Eri tutkijoiden mukaan kausi kesti 50–80 miljoonaa vuotta. Kaudelle on tyypillistä merieläinten runsaslajisuus ja nopea kehittyminen. Merissä eli muun muassa meduusoja ja oikosarvia, mustekalaa muistuttavia kuorellisia nilviäisiä. Ordovikikaudella sienieläimet kehittyivät ja ensimmäiset varsinaiset selkärankaiset, leuattomat panssarikalat ilmestyivät. Maalle ilmestyi alkeellisia leviä, vedessä eli putkilokasveja.


title: Ordovikikausi

text: Ordovikikauden alkupuolella maan ilmakehän korkea, nykyiseen verrattuna yli kymmenkertainen hiilidioksidipitoisuus piti yllä voimakasta kasvihuoneilmiötä. Kaudella vallinnut ilmasto oli nykyistä lämpimämpi, vaihtelevampi ja kosteampi. Etelänavalla oli kauden alkuvaiheessa viileänlauhkea ilmasto. Pohjoisella pallonpuoliskolla oli valtava Panthalassa-valtameri, jossa 30. leveysasteella melko lähekkäin sijaitsivat Laurentia, Barentsia, Siperia, Kazakstania ja Avalonia. Pohjoisnavan ympärillä kiersi kylmä merivirta ja päiväntasaajan seutuvilla lämmin. Keskisellä ordovikikaudella etelänavan ympärillä oli suuri Gondwanan manner, johon kuuluivat Etelä-Amerikka, Afrikka ja Australia. Kauden loppukolmanneksella ilmasto viileni ja varsinkin kuivui nopeasti. Se lienee johtunut mannerliikunnoista, jotka siirsivät Gondwanan mantereen päiväntasaajan lähelle. Näin Maata lämmittävä trooppisilla alueilla Maan kiertävä lämmin päiväntasaajan suuntainen merivirta estyi.


title: Ordovikikausi

text: Tuli jääkausi, joka tosin ei ollut pleistoseenikauden jääkausien veroinen. Jää peitti suuria alueita Etelä-Amerikasta ja Afrikasta. Kylmä ilmasto vallitsi etelässä 60-30 leveysasteella. Päiväntasaajan lähellä oli kuivaa. Saharan autiomaa jäätiköityi osin, sillä se oli Gondwanan mentereen eteläosissa melko lähellä napoja. Myöhemmän ordovikikauden jääkausi kesti 8–10 miljoonaa vuotta, jona aikana meren pinta aleni noin sata metriä. Tremadoc- ja Llanvir-kausien lopulla tapahtui luultavasti mannerliikunnoista johtuvia lajien joukkotuhoja.


title: Ordovikikausi

text: Kauden alussa oli ensin viileää, sitten huippuja, joissa lämpötila nousi nykyistä korkeammaksi. Noin 460 miljoonaa vuotta sitten lämpötila muuttui nykytasoa kylmemmäksi. Noin 450 miljoonaa vuotta sitten hiilidioksidia oli 17 kertaa nykymäärä..


title: Ordovikikausi

text: Maalle ilmestyi alkeellisia kasveja yli 460–465 miljoonaa vuotta sitten.


title: Ordovikikausi

text: Omanista on löydetty fossiileja, jotka saattavat todistaa, että tällä kaudella olisi elänyt maakasveja. Ensimmäiset ordovikikauden varhais- ja keskivaiheen maakasvit luultavasti muistuttivat sammalia ja maksasammalia, eli kyse ei ollut putkilokasveista. Näillä kasveille ei ollut varsinaisia juuria, vartta ja lehtiä. Varmemmin maakasveja esiintyi vasta seuraavan eli siluurikauden loppupuolella. Maakasvit lienevät kehittyneet vuorovesirannoilla kasvaneista levistä. Vuorovesiranta on välillä kuivana, välillä veden peitossa. Joillain levillä tiedetäänkin olevan paksu nahkea pinta, juuria ja varren erilaistumista, ja joidenkin levien muodot tuovat mieleen etäisesti haarasanikkaiset ja kortteet, jotka olivat ensimmäisiä maakasveja.


title: Ordovikikausi

text: Ordivikikaudella eli muun muassa koralleja, meritähtiä, merisiilejä ("Echinoidea") ja brakiopodeja, jotka olivat simpukoita muistuttavia kuorellisia, litteitä eläimiä. Kambrikauden lopussa trilobiitteja oli kuollut runsaasti, ja näin jäi tilaa muiden merieläinten lajiutumiselle. Uusia brakiopodilajeja syntyi paljon. Korallimaiset sammaleläimet ("Bryozoa") ja merililjat ilmestyivät ordovikikauden tropiikin meriin. Trilobiittilajeja ilmestyi myös uudestaan lisää. Helmiveneet lajiutuivat merkittävästi ordovikikauden alkupuolella. Graptoliitit ilmestyivät Tremadoc-kaudella. Aluksi ne olivat planktonmaisia, kauden lopulla niistä kehittyi korallimaisia yhdyskuntia.


title: Ordovikikausi

text: Kauden keskivaiheilla, noin 470 miljoonaa vuotta sitten, ilmestyivät oikosarvet ("Orthoceras"), mustekalamaiset kuorelliset eliöt, joiden kuori muistutti pitkää jäätelötuuttia. Kaudella ilmestyivät myös sammaleläimet.


title: Ordovikikausi

text: Leuattomat kalat eli nahkiaisten tapaiset kalat ja panssarilliset alkukalat, ostrakodermit, ilmestyivät. Ostrakodermien pään ja eturuumiin peittänyt panssari suojasi luultavasti meriskorpioneja vastaan. Ne keräsivät ravintoa pohjamudasta kuin pölynimurit. Australiasta on löydetty varhaiselta ordovikikaudelta peräisin olevia kalojen jäänteitä.


title: Ordovikikausi

text: Myöhäisellä ordovikikaudella tapahtui merieläinten joukkotuho, joka johtui luultavasti jääkauden alkamisesta.Ordoviki jaetaan usein kolmeen alajaksoon:


title: Ordovikikausi

text: Näiden tarkemmasta jaosta on eri versioita. Oikean yläkulman taulukko perustuu International Commission on Stratigraphyn (ICS) jakoon.


title: Extremadura

text:
Extremadura on itsehallintoalue Espanjassa.
Extremaduran rajanaapureita ovat pohjoisessa Kastilia ja León, idässä Kastilia-La Mancha, etelässä Andalusia ja lännessä Portugali. Alueen pinta-ala on 41 634 km² ja väkiluku noin 1 miljoona (2017)


title: Extremadura

text: Extremadura koostuu kahdesta maakunnasta, Cáceresista ja Badajozista, jotka ovat pinta-alaltaan Espanjan kaksi suurinta maakuntaa. Tärkeitä kaupunkeja ovat pääkaupunki Mérida, Badajoz, Cáceres sekä Plasencia.


title: Extremadura

text: Extremaduran alueella sijaitsee monia luonnonsuojelualueita, kuten Monfragüen luonnonpuisto, joka on tunnettu runsaasta eläimistöstään.


title: Extremadura

text: Alueen pääkaupunki Mérida oli tärkeä kaupunki roomalaisaikoina, ja siellä on nähtävänä roomalaisia raunioita. Myöhemmin kaupunki oli kristityn maailman ja maurien muslimivallan rajaseutua.


title: Extremadura

text: Extremadurasta olivat kotoisin monet kuuluisat konkistadorit ja Amerikan uudisraivaajat kuten Hernán Cortés, Francisco Pizarro, Pedro de Alvarado ja Pedro de Valdivia. Amerikan mantereelta onkin löydettävissä useita viittauksia Extremaduraan paikannimien muodossa. Esimerkkinä näistä Mérida-nimiset kaupungit Meksikossa ja Venezuelassa, Medellín Kolumbiassa ja Albuquerque New Mexicossa, Yhdysvalloissa.


title: Extremadura

text: Extremadura koostuu kahdesta maakunnasta:Maakunnat jakaantuvat 388 kuntaan, joista 223 sijaitsee Cáceresissa ja 165 Badajozissa.


title: Egyptin mau

text: Egyptinmau on kissarotu, joka on saanut nimensä muinaisten egyptiläisten, nimellä "Mau" tai "Miw" kutsutun pyhän kissan mukaan.


title: Egyptin mau

text: Egyptiläisen maun arvellaan olevan Lähi-idän Kairon paikkeilla syntynyt alkuperäisrotu. Maun arvellaan olevan Egyptin pyhien kissojen jälkeläinen, ja se on ainoa luonnollisesti syntynyt täplikäs kotikissarotu. Useiden pyramidien seinämaalauksissa on kuvattuna täplikkäitä kissoja osallisena ankkojen metsästyksessä yhdessä ihmisten kanssa. Egyptinmaun juuret ulottuvat siis yli 3 500 vuoden taakse. Mau on arkeologisten löytöjen valossa maailman vanhin kesykissarotu. Mau tuli Roomaan 1950-luvulla ja Amerikkaan 1953. Vuonna 1978 CFA hyväksyi egyptinmaun ja 14 vuotta myöhemmin vuonna 1992 sen hyväksyi myös FIFé. Ensimmäinen mau tuli Suomeen 1993, ja vuonna 2013 yksilöitä on hieman päälle sata. Kasvatuksen seurauksena määrä on kasvussa. Suomessa ensimmäinen pentue syntyi vuonna 2006.


title: Egyptin mau

text: Nykyään virallisia egyptinmau-kissoja on Amerikassa, Euroopassa, Australiassa ja useilla muilla alueilla, joissa harrastetaan kissankasvatusta. Epävirallista, ei-puhdasrotuista mauntyyppistä kesykissaa esiintyy katukissoina ja lemmikkeinä yleisesti koko Itä-Afrikan pohjoisosassa, ja se on tuttu näky kulkukissana Kairon kaduilla.


title: Egyptin mau

text: Egyptinmau on ystävällinen ja leikkisä. Se on hyvin aktiivinen ja seurallinen kissa. Mau on älykäs, ja se voi opetella itsekseen temppuja, kuten oppia avaamaan suljettuja ovia ja noutamaan leluja. Useimmiten kissa kiintyy yhteen ihmiseen ylitse muiden, mutta "lahjuksin" se voi kiintyä myös muihin. Mau ääntelee paljon, mutta sen ääni on kaunis ja hiljainen.


title: Egyptin mau

text: Kissarodulla on kolme virallista värimuotoa:


title: Egyptin mau

text: Lisäksi vähäisessä määrin esiintyy mustaa ja sinistä väriä, mutta ne eivät ole näyttelykelpoisia. Siitokseen niitä voidaan käyttää harkiten, järjestöistä riippuen.


title: Egyptin mau

text: Maun turkki on keskipitkä, ja karvoissa on vähintään kaksi tasaista väriraitaa. Turkki on hieno ja silkkinen, mutta toisaalta tiheä ja kimmoisa.


title: Egyptin mau

text: Maun vartalo on keskipitkä, lihaksikas ja kaunislinjainen. Pää on pyöristyneen kiilan muotoinen ja nenä lyhyt. Kissan otsalla on skarabee-merkki eli "M"-kuvio. Silmät ovat karviaismarjanvihreät ja mantelin muotoiset, korvat ovat suuret tai keskikokoiset, melko teräväkärkiset ja aika kaukana toisistaan. Maulle on tyypillistä "huolestunut" ilme, joka johtuu silmien sijoittumisesta ja muodosta. Maun jalat ovat keskipitkät, sopusuhtaiset, ja niissä on pilkkuja sekä raitoja. Takajalat ovat pitemmät kuin etujalat. Häntä on keskipitkä, hieman kaventuva ja siinä on runsaasti raitoja.


title: Siluurikausi

text: Siluurikausi (439–408,5 miljoonaa vuotta sitten) oli Maan historian geologinen ajanjakso, jonka aikana elämää oli enimmäkseen merissä, mutta hämähäkkieläimet ja skorpionit vaelsivat maalle. Edellisellä kaudella maalle rantautuneet kasvit alkoivat selvästi lajiutua. Merissä eli leuattomia alkukaloja, joista tunnetuimmat ovat Ostracodermi-panssarikalat. Niveljalkaisia liikkui maalla. Merissä eli myös lonkerojalkaisia, trilobiitteja ja merililjoja. Kausi alkoi pahalla ordovikin-siluurin joukkotuholla, joka saattoi ainakin osin liittyä kauden alun jääkauteen. Siluurikaudella syntyivät monet öljykerrostumat merieläinten kerrostuttua ja fossiloiduttua. Kausi päättyi, toisin kuin monet muut kaudet, ilman minkäänlaista joukkosukupuuttoa. Kauden keskivaiheilla sattui pieni joukkosukupuutto. Nimensä kausi on saanut toisesta walesilaisesta kelttiheimosta, siluureista.


title: Siluurikausi

text: Siluurikaudella etelänavan ympärillä oli jättimäinen Gondwanamanner, jossa olivat muun muassa Etelä-Amerikka, Afrikka, Australia ja Etelämanner. Pohjoisessa oli huomattavasti pienempi muun muassa Pohjois-Amerikasta, Grönlannista ja Euroopasta koostuva Lauraasia. Pohjoisessa oli suuri valtameri Panthalassa. Hajallaan olevien Australian, Siperian ja Euroopan välissä oli Paleotethysmeri. Siitä lounaaseen olivat Rheanmeri ja Japetusmeri. Gondwanamaa ajautui kohti Lauraasiaa. Pohjois-Amerikassa oli matalia meriä. Kauden alussa oli jääkausi. Aivan kauden alkupuolella ilmasto oli jonkin verran nykyistä viileämpi mutta lämpeni koko alkupuolen, jonka jälkeen vakautui. Maan keskilämpötila oli kauden keski- ja loppuvaiheila ehkä jopa 22 C. Ilmaston kosteus vaihteli melko paljon kauden aikana. Navoilla olivat napalakit, tosin ehkä pienemmät kuin ordovikikauden. Meren pinta oli noussut ordovikikauden jääkauden jälkeen. Siluurikaudella maapallon ilmasto vakautui muun muassa kasvihuoneilmiön takia.


title: Siluurikausi

text: Kauden lopulla alkoi hiilidioksidin määrä laskea.


title: Siluurikausi

text: Siluurikaudella kasvit alkoivat kehittyä maalla, vaikka olivatkin levinneet kuivalle maalle jo edellisellä kaudella. Keskisiluurikaudella noin 425 miljoonaa vuotta sitten esiintyi ensimmäinen varmasti tunnettu muutaman sentin korkuinen maakasvi "Cooksonia". Se oli itiökasvi ja putkilokasvi. Kasvi esiintyy jo noin 425 miljoonaa vuotta sitten. Kasvi kasvoi meren rannoilla ja jokien suistoissa. Kasvi oli pysytykasvuinen dikotomisesti (halkihaaraisesti) haarautuva lehdetön kasvi. Haarojen päässä pallomaiset tai kellomaiset itiöpesät. "Cooksonia" on kasvisuku, mutta voi olla toisiaan muistuttavien kasvisukujen ryhmä. Edes suhteelliset ehjät "Cooksonia"-fossiilit ovat hyvin harvinaisia. "Cooksonia" on yhä hyvin arvoituksellinen kasvi. Ei tiedetä edes sitä, miten kasvi kiinnittyi alla olevaan maaperään. Muita varhaisia kasveja ovat keskisiluurin ehkä jäkälämäinen "Nematothallus", "Parka" (ehkä hiemen litteää jäkälää muistuttavia) "Pachytheca" (pallomainen, ehkä itiöpesä). Nämä olivat ehkä kasveja, jotka hävisivät evoluutiokilpailun kortteille ja lieoille. Myöhäissiluurikaudelle mennessä oli ilmestynyt monia pieniä ruohoa muistuttavia, juurettomia itiökasveja, joilta puuttuivat lehdet. Nämä olivat niin sanottuja paljassaniaisia, psilofyyttejä. Näillä oli alkeellinen johtosolukko ja epämääräinen varsi. Myöhäisellä siluurikaudella eli katinliekoa muistuttava "Baragwanathia"


title: Siluurikausi

text: Kauden lopuilla noin 410 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi paljassanikkainen maakasvi "Rhynia", jota on monesti pidetty maakasvien alkumuotona, mitä se ei liene. Se kasvoi llekomaisesti ja muistutti solukoltaan sammalia.


title: Siluurikausi

text: Cooksonian lisäksi varhainen maakasvi 427 miljoonaa vuotta sitten oli "Eohostimella".


title: Siluurikausi

text: Noin 420 miljoonaa vuotta sitten eteläisessä suurmanner Gondwanassa oli kylmänlauhkeaa arviolta 50 leveysasteen eteläpuolella, ja kylmää noin 75 leveysasteen eteläpuolella. Lähempänä päiväntasaajaa oli silloin laajoja aavikoita, ja kostea trooppinen vyöhyke oli nykyistä kapeampi, jos sitä oli. Pohjoisnavan ympärillä oli merta ja pelkkä merijäävyöhyke.


title: Siluurikausi

text: Kaudella eli jättiläismäisiä meriskorpioneja ("Gigantostraca"), esimerkiksi yläsiluurikaudella "Pterygotus buffaloensis". Merissä olivat yleisiä trilobiitit ja erityisesti brakiopodit (lonkerojalkaiset) sekä sammaleläimet. Graptoliittien määrä väheni kaudella tasaisesti. Korallien määrä kasvoi, samoin piikinahkaisten. Pääjalkaisten määrä väheni hiljalleen.


title: Siluurikausi

text: Maalle nousivat hämähäkkieläimet ja juoksujalkaiset. Kausi tunnetaan leuattomista merikaloista. Leualliset ja luukalat kehittyivät tällä kaudella. Kauden lopulla esiintyi jo makean veden kaloja.


title: Siluurikausi

text:
Siluurikausi jaetaan usein näin:Vaihtoehtoisesti näin:Nykyään jaetaan myös neljään:
Pohjois-Amerikassa käytetään erilaisia jakosarjoja alueellisesti:Siluurikaudella tapahtui muutama joukkosukupuutto


title: Paleogeenikausi

text: Paleogeenikausi on geologinen ajanjakso 65,5–23,03 miljoonaa vuotta sitten. Kausi on kenotsooisen maailmankauden ensimmäinen kausi, ja sitä seurasi neogeenikausi. Paleogeeni jaetaan paleoseenin, eoseenin ja oligoseenin, jotka aikaisemmin on tulkittu tertiäärikauden epookeiksi. Paleogeenikausi alkaa liitukauden lopun joukkotuhosta. Kautta sanotaan myös alatertiääriksi.


title: Paleogeenikausi

text: Kautta luonnehtivat linnut ja nisäkkäät. Tällä kaudelle nisäkkäät kehittyivät ja niiden lajimäärä runsastui huomattavasti. Lintulajisto lisääntyi myös. Paleogeenikauden alussa paleoseenin lopussa oli hyvin lämmintä, lämpötila nousi huippuunsa. Kauden keskivaiheilla eoseenin lopuilla maahan törmäsi kaksi valtavaa asteroidia jotka tuhosivat suuren osan maan elämästä.


title: Neogeenikausi

text: Neogeenikausi on kenotsooisen maailmankauden keskimmäinen jakso 23,03–2,588 miljoonaa vuotta sitten. Sitä edelsi paleogeeni, ja sen jälkeen alkoi nykyinen kvartäärikausi. Neogeeni jaetaan plioseeni- ja mioseeniepookkeihin, jotka voidaan jakaa vielä pienempiin vaiheisiin.


title: Neogeenikausi

text: Neogeenikaudella nisäkäslajisto kehittyi kohti nykyistä, apinat kehittyivät kohti ihmistä ja ilmasto viileni ja kuivui sekä ruohotasangot laajenivat maapallolla. Aavikot laajenivat ajoittain yhä suuremmiksi, kokien välillä kosteampia kausia. Hollannin seuduilla oli mioseenin alkupuolella yli 10 miljoonaa vuotta sitten lämmin, subtrooppinen ilmasto. Myöhemmin ilmasto alkoi viiletä ja muuttua epävakaaksi heilahdellen yhä nopeammin ja voimakkaammin. Vielä neogeenin loppupuolella plioseenikaudella oli Hollannissa kaksi muutaman sadan tuhannen vuoden jaksoa joiden ajan ilmasto oli parhaimmillaan melkein subtrooppinen. Neogeenikauden lopussa ja kvartaarikauden alkaessa tapahtui huomattava ilmaston jäähtyminen.


title: Neogeenikausi

text: Neogeenikausi käsittää ylemmän tertiäärikauden kaksi jaksoa, mioseenin ja plioseenin. Neogeenin määritelmästä käytiin 2000-luvun alussa väittelyä geologien kesken. Välillä sen katsottiin sisältävän myös kvartäärikauden, so. pleistoseenin ja holoseenin. Nykyinen määritelmä vahvistettiin vuonna 2009.


title: Neogeenikausi

text: Kautta on joskus sanottu myös nuoreksi tertiääriksi. Tälle kaudelle on tyypillistä kehitys kohti nykyistä eläinlajistoa, joka kuitenkin jakautuu lukuisiin vaiheisiin. Välivaiheista ehkä tunnetuin on Euroopan tunnetuin on Villafranca-eläimistö.


title: Neogeenikausi

text: Tällä kaudella ilmaston viileneminen alkoi selvästi näkyä Euroopassa, trooppiset lajit vetäytyivät. Mannerliikunnoissa myöhäisplioseenilla Amerikat yhdistyivät Panaman kannaksella.


title: Messier 23

text: Messier 23 on Messierin luettelon 23. kohde. Se on avoin tähtijoukko jousimiehen tähdistössä. Kohteen löysin Charles Messier vuonna 1764.


title: Messier 23

text: Kohteen kuumimmat tähdet ovat spektriluokkaa B9, ja kirkkaimman tähden magnitudi on +9,21.


title: Giovanni Battista Pergolesi

text: Giovanni Battista Pergolesi (4. tammikuuta 1710 Jesi – 16. maaliskuuta 1736 Pozzuoli) oli italialainen säveltäjä, viulisti ja urkuri.


title: Giovanni Battista Pergolesi

text: Aluksi hän opiskeli musiikkia Francesco Santinin johdolla. Vuonna 1725 Pergolesi muutti perheineen Napoliin. Täällä hän opiskeli muun muassa Gaetano Grecon johdolla. Myöhemmin Pergolesista tuli yksi arvostetuimmista opera buffan ("koominen ooppera") säveltäjistä. Vuonna 1733 sävelletty ooppera "La serva padrona" on nykyään Pergolesin tunnetuin teos. Oopperoiden lisäksi Pergolesi sävelsi muun muassa kirkkomusiikkia. Useita kirkko- sekä soitinmusiikkiteoksia on aiemmin luultu Pergolesin säveltämiksi, mutta tiedot ovat sittemmin osoittautuneet vääriksi.


title: Claude Debussy

text: Claude Achille Debussy (22. elokuuta 1862 Saint-Germain-en-Laye – 25. maaliskuuta 1918 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä. Hänen impressionistisessa musiikissaan soinnut ja harmoniat ovat erityisen tärkeitä.


title: Claude Debussy

text: Debussy opiskeli musiikkia Pariisin konservatoriossa vuosina 1872–1884 ja sai arvostetun Rooman palkinnon (Prix de Rome) vuonna 1884. Palkintoon kuului oleskelu ja opintojen täydentäminen Roomassa, mutta Debussy ei viihtynyt Italiassa ja palasi Pariisiin. Syytä tähän Debussy on myöhemmin kuvannut lehtikirjoituskokoelmassaan "Monsieur Croche: antidiletantti".


title: Claude Debussy

text: Debussy ei juuri kunnioittanut perinteisiä muodollisia sääntöjä säveltäessään: häntä viehättivät aikansa uudet avantgardistiset suuntaukset, runous ja maalaustaide. Hän sai vaikutteita myös Richard Wagnerilta, mikä näkyy selvästi esimerkiksi kantaatissa "La damoiselle élue" (1888) ja laulusarjassa "Cinq poèmes de Baudelaire" (1889). Samoin venäläinen koulukunta ja erityisesti Modest Musorgski tekivät vaikutuksen nuoreen säveltäjään.


title: Claude Debussy

text: Vuoden 1889 Pariisin maailmannäyttelyssä Debussy sai kuulla jaavalaista gamelan-musiikkia, josta hän poimi aineksia omaan sävellystyöhönsä. Tästä alkoi elinikäinen kiinnostus aasialaiseen taiteeseen, esimerkiksi japanilaisiin puupiirroksiin. Musiikissaan hän käytti usein pentatonista asteikkoa, joka on tyypillinen juuri gamelan-musiikille sekä kiinalaiselle musiikille.


title: Claude Debussy

text: 1890-luvun alussa Debussy oli valmis irtautumaan wagnerismista ja kehittämään omanlaistaan musiikkia: runollista, kuvailevaa ja vivahteikasta. Symbolistisen runoilijan Stéphane Mallarmén innoittamana Debussy sävelsi yhden kuuluisimmista töistään, Faunin iltapäivän ("Prélude à l’après-midi d’un faune"). Vastakohtana myöhäisromantiikan suurille orkestereille Debussy kirjoitti Faunin iltapäivän pienemmälle kokoonpanolle. Tunnelmaltaan haaveilevan rauhallinen teos hyödyntää eri instrumenttien sointivärejä. Se teki Debussystä kertaheitolla kuuluisan, ja hänestä tuli yksi aikakauden johtavista säveltäjistä.


title: Claude Debussy

text: Toinen merkkiteos oli ooppera "Pelléas et Mélisande" (1893–1902), Debussyn vastaus wagnerilaisille oopperoille. Maurice Maeterlinckin näytelmään perustuva ooppera vaikutti suuresti nuoreen ranskalaiseen säveltäjäpolveen, muun muassa Maurice Raveliin, ja oli jotakin aivan uutta länsimaisen taidemusiikin historiassa.


title: Claude Debussy

text: Yksityiselämässään Debussy oli mukavuudenhaluinen, eikä perhe-elämäkään sujunut aina auvoisasti. Hänen ensimmäinen vaimonsa Rosalie Texier yritti itsemurhaa, kun säveltäjä karkasi toisen naisen luo. Toisesta avioliitosta Emma Bardac’n kanssa hänellä oli tytär Claude-Emma eli ”Chouchou”. Claude-Emma kuoli kurkkumätään 13-vuotiaana. Eksentrikkosäveltäjä Erik Satien kanssa Debussyllä oli pitkä ystävyyssuhde, joka hyödytti molempia osapuolia myös ammatillisessa mielessä.


title: Claude Debussy

text: Menestystä saaneiden sävellysten sarja jatkui. Vuosisadan vaihteessa Debussy sävelsi arvostetuimmat orkesterikappaleensa: kolme nokturnoa ("Nocturnes", 1899) ja sinfoniateoksen La Mer (1905). Pianolle sävelletty Bergamasque-sarja ("Suite bergamasque", 1890) sisältää Debussyn ehkä tunnetuimman kappaleen "Clair de Lune". Pienelle tyttärelleen hän sävelsi pianosarjan "Children's Corner" (1909). Debussyn preludeja, joita syntyi yhteensä kaksikymmentäneljä, on usein verrattu Chopinin vastaaviin. Ne sisältävät suositut kappaleet "La Fille aux Cheveux de Lin" (Pellavatukkainen tyttö) ja "La Cathédrale Engloutie" (Uponnut katedraali). Näistä viimeksi mainittu sai aiheensa bretagnelaisen perimätiedon tuntemasta, varhaiskeskiajalla mereen vajonneesta Ysin kaupungista, jonka kirkonkellojen äänen kerrotaan yhä silloin tällöin kuuluvan meren alta.


title: Claude Debussy

text: Elämänsä loppuvaiheen tuotannossa Debussy näyttäytyy kokeilevampana kuin koskaan radikaalissa nuoruudessaan. Hän käyttää peittelemättä riitasointuja; sävellysten muoto on epäsäännöllinen ja katkonainen. Viimeisissä teoksissa on häivähdys Stravinskin vaikutusta sekä uusklassismia, joka tuli suosituksi vasta säveltäjän kuoleman jälkeen. Säveltäjä oli masentunut ensimmäisen maailmansodan kulusta, mikä heikensi hänen terveydentilaansa. Debussy kuoli paksusuolen syöpään Pariisissa 25. maaliskuuta 1918, Pariisin pommitusten aikaan, ja hänet haudattiin Cimetière de Passyn hautausmaalle. Ranskan sotatilanne oli huono, eivätkä olosuhteet sallineet juhlavien hautajaismenojen järjestämistä. Monet suunnitelmat ja jo aloitetut sävellykset jäivät kesken: Debussyllä oli aikeita muun muassa säveltää ooppera Edgar Allan Poen tekstiin "Usherin talon häviö". Jälkipolvet ovat tunnustaneet hänen asemansa yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä taidemusiikin säveltäjistä.


title: Banaba

text: Banaba () on saari Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee Gilbertsaarten ja Naurun välissä ja on osa Kiribatin saarivaltiota. Banaba on Naurun ja Makatean ohella yksi Tyynenmeren merkittävimmistä fosfaattikivisaarista. Saari sijaitsee Naurusta noin 300 kilometriä itään.


title: Banaba

text: Vanha banaban kieli on kuollut kieli. Sen on saarella syrjäyttänyt kiribati. Saarella sijaitsee Kiribatin korkein kohta, joka on 87 metriä merenpinnasta.


title: Banaba

text: Banaballa oli vuonna 2001 noin kaksisataa asukasta. Toisen maailmansodan jälkeen useita banabalaisia siirrettiin Rabin saarelle, Fidžille, ja maailmanlaajuisesti banabalaisperäisiä ihmisiä on nykyisin noin 6 000. Kaikki Rabin neljä kylää nimettiin Banaban vanhojen kylien mukaan, jotka tuhoutuivat toisessa maailmansodassa.


title: Banaba

text: Banaba on fosfaatin merkittävä esiintymisalue, ja 90 % sen pinta-alasta louhittiin pois vuosina 1900–1979.


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Riemukaari () on yksi Pariisin kuuluisimmista nähtävyyksistä. Napoléon Bonaparte aloitti sen rakentamisen vuonna 1806. Napoléon syöstiin kuitenkin vallasta ja rakennelma valmistui vasta 1836. Sen suunnitteli arkkitehti Jean Chalgrin, joka kaiverrutti siihen Napoléonin sodissa taistelleiden kenraalien nimet. Ulkopuolella sitä koristavat monet kohokuvat kuvastamassa aikaisempia taisteluita, joissa Napóleon oli mukana. Myöhemmin Riemukaaren alle on sijoitettu ensimmäisessä maailmansodassa taistelleen tuntemattoman sotilaan hauta.


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Riemukaari sijaitsee Pariisin länsiosassa Place Charles de Gaulle -nimisellä aukiolla (ent. Place de l’Étoile, "Tähtiaukio"). Aukio on samalla liikenneympyrä, josta lähtee 12 leveää puistokatua säteittäisesti eri suuntiin. Kuuluisin niistä on itäkaakosta, Place de la Concordelta Riemukaarelle johtava "Avenue des Champs-Élysées", johon nähden riemukaari on kohtisuorassa. Sen suorana jatkeena Riemukaaren toisella puolella on "Avenue de la Grande Armée", joka johtaa (nimeään välillä vaihtaen) La Défenselle. Molemmat kadut ovat osa Pariisin halki kulkevaa "Axe historique" -kaupunkiakselia, joka kulkee siten myös Riemukaaren läpi. Aukion alla sijaitsee Pariisin metron risteysasema "Charles de Gaulle-Étoile".


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Alkujaan Riemukaari sijaitsi Pariisin rajalla ja oli porttina aiemmin 1780-luvulla rakennetulla kaupunginmuurilla, jonka kohdalla nykyisin on Pariisin keskimmäinen bulevardien kehä. Nykyisen kaltaiseksi Riemukaaren ympäristö rakennettiin Napoleon III:n aikana, jolloin rakennettiin myös useimmat aukioilta alkavat puistokadut.


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Riemukaari on keskimmäinen Pariisin kolmesta riemukaaresta, jotka sijaitsevat kaikki samalla kaupunkiakselilla. Keskustan puoleisessa päässä on 1808 valmistunut Arc de Triomphe du Carrousel ja La Défensessä 1989 rakennettu moderni Grande Arche.


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Neljä tärkeintä veistosryhmää ovat:


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Kuusi matalaa pintareliefiä on veistetty kaaren neljälle sivulle ja ne esittävät kohtauksia Ranskan vallankumouksesta ja Napoleonin imperiumista. Niistä neljä sijaitsee kaaren etuosissa veistosryhmien yllä ja kaksi kaaren sivuilla:


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Attika on koristeltu 30 kilvellä ja gladiuksella. Kilpiin on kaiverrettu vallankumouksen ja imperiumin suuret taistelut: Valmy, Jemappes, Fleurus, Montenotte, Lodi, Castiglione, Rivoli, Arcole, Pyramides, Aboukir, Alkmaer, Zurich, Heliopolis, Marengo, Hohenlinden, Ulm, Austerlitz, Iena, Friedland, Somosierra, Essling, Wagram, Moskowa, Lützen, Bautzen, Dresde, Hanau, Montmirail, Montereau ja Ligny.


title: Riemukaari (Pariisi)

text:
"Attikan kilpiin kaiverretut taistelut (huomaa kalligrafia)"
Friisin matalat reliefit kiertävät suuren palkiston jokaiselle neljälle sivulle. Ne kuvaavat:


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Suuriin arkadeihin on lisätty allegorisia figuureja, jotka edustavat roomalaisen mytologian hahmoja (tekijä James Pradier).


title: Riemukaari (Pariisi)

text:
Suurten arkadien pilarien sisäsivulle on kaiverrettu vallankumouksen ja imperiumin suurten taistelujen nimet.
"Suuriin arkadeihin kaiverretut taistelut (huomaa erottajat)"
Pieniin arkadeihin on lisätty allegoriset figuurit, jotka esittävät jalkaväkeä (tekijä Théophile Bra), ratsuväkeä (tekijä Achille-Joseph-Étienne Valois), tykistöä (tekijä Jean-Baptiste Joseph Debay) ja merivoimia (tekijä Émile Seurre).


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Pienten arkadien sisäsivulle on kaiverrettu vallankumouksen ja imperiumin merkkihenkilöitä. Taisteluissa kuolleiden nimet ovat alleviivattu.


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Vallankumouksen ja imperiumin merkkihenkilöiden nimien ylle on sijoitettu neljä matalaa reliefiä. Ne esittävät vallankumouksen ja imperiumin tunnettuja taisteluja:


title: Riemukaari (Pariisi)

text: Riemukaaren alla on tuntemattoman sotilaan hauta. Muistomerkissä lukee: "Ici repose un soldat français mort pour la patrie 1914–1918" (”Tässä lepää tuntematon ranskalainen sotilas; kuollut isänmaan puolesta 1914–1918”).


title: Sealand

text: Sealandin ruhtinaskunta () on vanhalla ilmatorjuntatykin jalustalla sijaitseva itseään itsenäiseksi väittävä mikrovaltio, jonka Paddy Roy Bates perusti vuonna 1967. Se sijaitsee Pohjanmerellä kymmenen kilometrin päässä Englannin rannikosta Suffolkin edustalla ja on pinta-alaltaan 550 neliömetriä.


title: Sealand

text: Alun perin Roy Bates perusti Sealandin, jotta voisi käyttää sitä piraattiradionsa lähetysasemana.


title: Sealand

text: Yksikään Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltio ei ole tunnustanut maata itsenäiseksi. Brittiläinen oikeus päätti vuonna 1968, ettei alue kuulu Britannian lainsäädännön piiriin. Tämä perustui siihen, ettei Sealand ollut Britannian aluevesillä. Vuonna 1987 Britannia laajensi laillisesti aluevesialuettaan siten, että se käsittää nyt myös Sealandin. Sealand kuitenkin laajensi sekin aluevesirajojaan hieman ennen Britanniaa, joten tämän ja erinäisten muiden syiden johdosta Sealand väittää edelleen, ettei se ole osa Britanniaa.


title: Sealand

text: Vuonna 2000 HavenCo-niminen yritys perusti Sealandin torneihin riippumattoman tietovalkaman, jonka oli tarkoitus toimia tiedon varastointi- ja palvelujärjestelmänä, joka ei ollut minkään maan lainsäädännön alainen ja jota koski vain hyvin vähäisiä määräyksiä (muun muassa roskapostin lähetys, rikollinen tietojärjestelmiin murtautuminen ja lapsiporno olivat kiellettyjä). HavenCo ajautui kuitenkin kerran toisensa jälkeen teknisiin ongelmiin, ja vuoden 2001 syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen ”yleisten kansainvälisten käytäntöjen ja tapojen vastainen” materiaali kiellettiin.


title: Sealand

text: 23. kesäkuuta 2006 Sealandissa syttyi sähkövian johdosta tulipalo, jossa loukkaantui yksi ihminen. Marraskuussa 2006 ilmoitettiin, että tulipalon aiheuttamat vauriot on korjattu.


title: Sealand

text: BitTorrent-sivusto The Pirate Bay yritti vuoden 2007 alussa ostaa Sealandin omaksi valtiokseen. Hintatarjoukseksi ilmoitettiin 750 miljoonaa euroa. Nykyiset omistajat kieltäytyivät tarjouksesta viitaten The Pirate Bayn toiminnan laittomuuteen. Myös kansainvälinen BetCRIS Sportsbook -rahapeliyritys on kiinnostunut Sealandin ostamisesta.


title: Sealand

text: Sealand on saavuttanut kiinnostusta libertaristien piirissä mahdollisuutena luoda valtio ilman verotusta, viranomaisvaltaa ja muita heidän yksilönvapautensa rajoitteina pitämiään ilmiöitä.


title: Sealand

text: Sealandilla on muun muassa oma rahayksikkö, postimerkit ja passit, joista maailmalla liikkuu moninkertainen määrä väärennöksiä aitoihin verrattuna.


title: Pennsylvania-kausi

text:
Pennsylvania-kausi on kivihiilikauden ajanjakso noin 318-299 miljoonaa vuotta sitten. Kaudella syntyi valtavia hiilikerrostumia Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan maahan hautautuneista metsistä.
Kautta nimitetään myös ylähiilikaudeksi. Kausi on saanut nimensä Pennsylvanian osavaltiosta, jonka alueella on runsaasti kivilajeja tältä aikakaudelta.


title: Pennsylvania-kausi

text: Kaudella oli jo sammakkoliskoja ("Cotylosauria"), jotka olivat matelijoiden edeltäjiä. Matelijat kehittyivät tällä kaudella. Hylonomus oli varhainen lisko, anapsidimatelija. Yhdysvaltain keskiosissa oli laajoja soita, joilla kasvoi saniaispuumetsiä. Etelässä vallitsi jääkausi. Meren pinta alkoi nousta peittäen suot alleen.


title: Pennsylvania-kausi

text: Kaudella lähes kaiken maa-alan aikoinaan käsittänyt jättimanner Pangea oli vahvasti muotoutumassa. Eteläinen Gondwanamaa oli törmännyt Euramerikkaan Afrikan ja Etelä-Amerikan pohjoisosien seuduilla. Ne sijaitsivat silloin päiväntasaajalla., Tämä törmäys katkaisi maapalloa lämmittäneen merivirran. Noin 306 miljoonaa vuotta sitten jäätikkö levisi Etelämantereella 50-60 leveysasteelle asti.


title: Valencia (itsehallintoalue)

text: Valencia () on itsehallintoalue Espanjassa. Se sijaitsee Välimeren Valencianlahden rannalla, ja sen rajanaapureita ovat Aragonia pohjoisessa, Katalonia koillisessa, Murcia lounaassa ja Kastilia-La Mancha lännessä.


title: Valencia (itsehallintoalue)

text: Valencia koostuu Castellónin ("Castelló"), Valencian ("València") ja Alicanten ("Alacant") maakunnista. Tärkeitä kaupunkeja ovat Alicante, Castellón de la Plana ("Castelló de la Plana"), Elche ("Elx"), Torrevieja, Orihuela, Benidorm, Elda, Jijona ("Xixona"), Villarreal ("Vila-real"), Villena, Buñol ("Bunyol") ja pääkaupunki Valencia. Alueen läpi virtaa kolme suurta jokea: Turia ("Túria"), Júcar ("Xúquer") ja Segura.


title: Valencia (itsehallintoalue)

text: Viralliset kielet ovat espanja ja katalaani, josta paikallisesti käytetään nimeä valencia.


title: Valencia (itsehallintoalue)

text: Valencian itsehallintoalue koostuu kolmesta maakunnasta:Maakunnat jakaantuvat kaikkiaan 542 kuntaan, joista 141 sijaitsee Alicantessa, 135 Castellónissa ja 266 Valenciassa.


title: Valencia (itsehallintoalue)

text: Valencian parlamentin puolueita ovat kansanpuolue (30 paikkaa), sosialistit (23), Compromís (19), Ciutadans (9), Podem (12) ja yhteinen ryhmä (6).


title: Valencia (itsehallintoalue)

text: Sosialistipuolueen Ximo Puig valittiin itsehallintoalueen johtajaksi kesäkuussa 2015.


title: Galicia

text: Galicia on itsehallintoalue Espanjassa. Se sijaitsee Atlantin rannikolla, ja sen rajanaapureita ovat idässä Asturia ja Kastilia ja León ja etelässä Portugali.


title: Galicia

text: Galicia koostuu A Coruñan, Ourensen ("Orense"), Pontevedran ja Lugon maakunnista. Tärkeimpiä kaupunkeja ovat Vigo, A Coruña, Pontevedra, Lugo, Ferrol, Ourense ja pääkaupunki Santiago de Compostela.


title: Galicia

text: Galicia sijaitsee Espanjan luoteisnurkassa. Lännessä se rajoittuu Atlantin valtamereen, pohjoisessa Biskajanlahteen. Galician itärajalla kulkee pohjois-eteläsuunnassa Leonin vuorijono, joka erottaa sen muusta Espanjasta. Galiciaa kutsutaan ”tuhannen joen maaksi”, sillä sitä halkovat lukuisat sisämaan vuoristosta mereen virtaavat vesiväylät. Pisimpiin jokiin kuuluu Minho ja sen sivujoki Sil.


title: Galicia

text: Ilmasto on rannikolla selvästi viileämpi ja kosteampi kuin sisämaassa. Rannikon A Coruñassa vuoden lämpimintä aikaa on heinäkuusta syyskuuhun, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on noin 22 astetta. Keskimääräinen alin lämpötila on koko vuoden 8–16 astetta. Sadetta saadaan lokakuusta helmikuuhun yli sata millimetriä kuukaudessa. Sisämaan Ourensessa elokuun keskimääräinen ylin lämpötila on lähes 30 astetta ja kuukauden sademäärä ylittää 100 mm vain joulukuussa.


title: Galicia

text: Galicia koostuu neljästä maakunnasta:


title: Galicia

text: Maakunnat jakaantuvat kaikkiaan 313 kuntaan, joista 93 sijaitsee A Coruñassa, 67 Lugossa, 92 Ourensessa ja 61 Pontevedrassa.


title: Galicia

text: Galiciassa on lukuisia jäänteitä kivikaudelta ja roomalaisvallan ajoilta.


title: Galicia

text: Galician kuningaskunta on ollut itsenäinen kahteen otteeseen: ensin 400-luvulla germaanien hallitsemana ja uudelleen 1000-luvulla, kun Ferdinand I jakoi valtakuntansa pojilleen.


title: Galicia

text: Viikingit hyökkäilivät Galiciaan 800-luvulta 1000-luvun ensimmäiselle vuosisadalle asti.


title: Galicia

text: Maurien Iberian-valloitus ei juuri koskettanut Galiciaa. Vuonna 813 uudelleen löydetty apostoli Jaakobin hauta Santiago de Compostelassa nousi tärkeäksi symboliksi, kun kristityt kuningaskunnat aloittivat Reconquistan eli Iberian niemimaan takaisinvaltauksen islaminuskoisilta maureilta. Sinne vievä Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitti kasvoi Rooman ja Jerusalemin veroiseksi pyhiinvaelluskohteeksi.


title: Galicia

text: Galician suuri Irmandiños-sota käytiin vuosina 1467–1469. Siinä olivat keskeisessä roolissa Irmandiños-veljeskunnat, jotka kapinoivat paikallista aatelia vastaan, samoin kuin pienemmässä vuosien 1431–1435 kapinassa.


title: Galicia

text: Asetus Galician autonomiasta hyväksyttiin kansanäänestyksessä jo 1936, mutta sen täytäntöönpano viivästyi Espanjan sisällissodan ja Francon diktatuurin takia vuoteen 1979 asti.


title: Galicia

text: Galician kieli on Galician toinen virallinen kieli espanjan ohella.


title: Galicia

text: Galician tärkeimmät tuotantoalat ovat autoteollisuus, tietotekniikka, metsäteollisuus ja uusina aloina hyvinvointi, biotekniikka ja uusiutuva energia. Se on Espanjan suurin puutavaran tuottaja, ja tuulivoiman tuotannossa se on maailman kuudenneksi suurin.


title: Galicia

text: Rosalía de Castro on Galician tärkeimpiä kansallisia symboleita; hänen runokokoelmiaan "Cantares gallegos" (1863) ja "Follas novas" (1880) pidetään modernin galicialaisen kirjallisuuden ensimmäisinä merkkiteoksina. Federico García Lorca julkaisi teoksen "Seis poemas galegos" (”Kuusi galicialaista runoa”) vuonna 1935. Eduardo Blanco Amor uudisti galicialaista kirjallisuutta vuonna 1959 ilmestyneellä teoksellaan "Esmorga".


title: Riemukaari

text: Triumfikaari (”riemukaari”) on suuri monumentaaliportti, jolla on juhlistettu muun muassa sotavoittoa. Kirkkoarkkitehtuurissa triumfikaari on kirkkosalin ja kuorin välinen holvikaari.


title: Paleoseeni

text: Paleoseeni on geologinen ajanjakso, epookki, liitukauden jälkeen 66–56 miljoonaa vuotta sitten. Paleoseenista alkaa kenotsooinen maailmankausi ja paleogeenikausi.


title: Paleoseeni

text: Tällä kaudella nisäkkäät alkoivat kehittyä suuriksi, kun dinosaurukset olivat kuolleet sukupuuttoon edeltävän liitukauden lopussa. Maapallolla oli lämmintä ja metsät peittivät laajoja alueita. Kauden lopussa koettiin kuuma lämpöhuippu PETM. Kauden alusta on löydetty niukasti fossiileja, mutta 0,4–0,5 miljoonan vuoden kuluttua liitukauden lopun joukkosukupuutosta alkoi kehittyä uusia lajeja, muun muassa liitukauden nisäkkäiden jälkeläisiä.


title: Paleoseeni

text: Liitukauden ja paleogeenikauden rajalla on harvinaista maa-alkuainetta iridiumia sisältävä kerrostuma, KT-raja, jonka arvellaan syntyneen suuren asteroidin törmäyksessä, joka ehkä aiheutti dinosaurusten tuhon.


title: Paleoseeni

text: Paleoseenilla Amerikka oli hyvin lähellä Afrikkaa ja Eurooppaa. Grönlanti oli Euroopassa kiinni. Merien pinta oli nykyistä korkeammalla, koska jäätiköitä ei ollut, paitsi ehkä pieniä navoilla ja korkeimmilla vuorilla. Australia oli kiinni Etelämantereessa, ja Etelämanner taas oli kiinni tai lähes kiinni saarten muodostaman kaaren kautta Etelä-Amerikassa. Mantereiden asento oli sellainen, että maapalloa pääsi kiertämään lämmin merivirta. Kylmät virtaukset olivat heikkoja. 56-55 miljoonaa vuotta sitten Grönlanti irtosi Skandinaviasta. Kauden lopulla 55-53 miljoonaa vuotta sitten Australia irtosi Etelämantereesta.


title: Paleoseeni

text: Paleoseenin alussa oli luultavasti lyhyehkö kylmä kausi, jonka aiheutti liitukauden lopun asteroiditörmäyksen ilmakehään nostattama pöly. Muuten paleoseenin alku oli vain hieman nykyistä lämpimämpi. Ilmasto muuttui kuitenkin nopeasti nykyiseen verrattuna kuivemmasta kosteammaksi. Muutos oli nopeinta kauden keskivaiheilla.


title: Paleoseeni

text: Paleoseenin lopussa ja eoseenikauden alussa oli lämpötilamaksimi, jollaista ei ole saavutettu muulloin kenotsooisella maailmankaudella. Lämpötila nousi melko lyhyessä ajassa 8–10 astetta. Tällöin puita kasvoi jopa 80. leveysasteella.


title: Paleoseeni

text: Liitukauden, dinosaurusten valtakauden, jäljiltä kauden alun nisäkkäät olivat pieniä yöeläimiä: hyönteissyöjiä ja kasvinsyöjiä. Monet paleoseenin eläimet olivat sopeutuneet metsäelämään ja puissa kiipeilyyn. Eläimistöön kuului oravamaisia ja siilimäisiä nisäkkäitä sekä lepakoita. Liitukauden joukkotuhosta selvisi Pohjois-Amerikassa noin kilon painoisia nisäkkäitä tai nämä olivat lisääntymiskykyisimpiä. Nisäkkäät kasvoivat ja lajiutuivat uusiksi lajeiksi kauden edetessä. Noin neljässä miljoonassa vuodessa joukkosukupuuton jälkeen evoluutio oli kehittänyt koirankokoisia nisäkkäitä eri evoluutiohaaroihin. Eläimistössä oli lammasmaisia, hevosmaisia ja sarvikuonomaisia melko pieniä eläimiä sekä nokkaeläimiä ja marsumaisia pussieläimiä, jotka olivat kengurujen edeltäjiä.


title: Paleoseeni

text: Kädelliset ilmestyivät paleoseenilla kehittyen oravamaisista eläimistä ja kasvaen metrin mittaisiksi. Puupäästäistä muistuttavista paleoseenin kädellisistä lähtivät kehittymään apinat. Apinoihin ja ihmiseen johtanut hyönteissyöjän kaltaisten linja oli eronnut omaksi kehityshaarakseen jo aikaisemmin.


title: Paleoseeni

text: Monet eläimet kehittyivät petoeläinten kaltaisista. Kauden alkuvaiheilla petoeläinten kaltaisista erosivat petojen ja kavioeläinten kantamuodot. Kauden lopulla kavioeläinten päälinjasta erosivat kamelin ja hirvieläinten edeltäjä, norsun ja valaan edeltäjä, ja sarvikuonon ja hevosen edeltäjä sekä titaanin, sarvikuonomaisen lajin edeltäjä.


title: Paleoseeni

text:
Varhaisella paleoseenilla eli jossain määrin skunkkia muistuttava kasveja ja eläimiä syövä "Chriacus".
Yksi varhaisimmista paleoseeniajan nisäkkäistä oli istukallinen hieman rottamainen "Deltatherium" joka tunnetaan myös liitukaudelta. Sittemmin sukupuuttoon kuolleet kreodontit, muun muassa "Hyaenodon", olivat kauden johtavia nisäkkäitä, ne muistuttivat koiran ja karhun yhdistelmää. 30-senttinen "Miacis" oli koiraa muistuttava varhainen nykyisten petoeläinten edeltäjä.


title: Paleoseeni

text: Noin 50 miljoonaa vuotta sitten eli nykyisten hevosten kantamuoto Eohippus, joka muistutti ruumiiltaan antilooppia mutta jonka pää oli kuin hevosella.


title: Paleoseeni

text: Paleoseeniajan kasvinsyöjiin kuului ruohoa laiduntava, lampaankokoinen, gasellijalkainen ja hevosenpäinen "Ectoconus". "Ectoganus" oli hieman ahmaa muistuttava matala kasvinsyöjä. Myöhäisen paleoseenilla "Caprolestes" muistutti oravaa. "Ptilodus" oli oravan tapainen liitukaudelta periytynyt nisäkäs, kuten myös "Plesiadispis", puoliapinoiden edeltäjä.


title: Paleoseeni

text:
"Phenacodus" oli Condylartha-ryhmään kuuluva varhainen kasvinsyöjäsorkkaeläin, joka muistutti kyyryssä olevaa gasellia. Dinocerata-ryhmän kasvinsyöjämesonykit (sorkkaeläimet) olivat sarvikuonomaisia. 55–60 miljoonaa vuotta sitten eli norsujen hyvin kaukainen edeltäjä, sian kokoinen tamaanimainen "Moeritheres". Myöhäispaleoseenilla 63,6–57,8 miljoonaa vuotta sitten eli "Barylambda", joka oli kauden suurimpia nisäkkäitä. Se oli kasvinsyöjä, jolla oli tukeva häntä ja lyhyet, tukevat jalat. Eturaajat olivat takaraajoja pidemmät ja jaloissa oli viisi varvasta. Luultavasti se söi puiden lehtiä. "Meniscotherium" oli suurta rottaa muistuttava kavioeläinten edeltäjä. Myöhemmin sukupuuttoon kuolleen heimon "Multituberculates" (multituberkulaatit) lajit olivat jyrsijämäisiä kasvinsyöjiä.
Paleoseenilla nisäkkäitä pyydystivät krokotiilit ja jättiläislinnut. Nisäkkäistä alkoi kehittyä vähitellen sutta tai karhua muistuttavia saalistajia kreodontteja ("Creodonta") ja nykyisten petoeläinten ("Carnivora") koiramaisia edeltäjiä. Kreodonttien ja nykyisten petoeläinten kantamuotona on pidetty liitukaudella elänyttä "Cimolestidae"-ryhmää. Etelä-Amerikassa kehittyi saalistajapussieläimiä esimerkiksi borhyaenidit ("Borhyenidae") ryhmästä "Didelphidae". Kreodonttien ja nykyisten petoeläinten esivanhemmat olivat luultavasti paleoryctidejä, rotan kokoisia liitukauden tyypillisiä piennisäkkäitä. Tyypillinen varhaispetoeläin oli koiraa muistuttava pitkä, matalajalkainen, pitkäkuonoinen "Proctitis", joka oli paleoseeniajalle tyypillinen varhaispetoeläin, viverravidi ("Viverravidae") joka söi hyönteisiä mutta myös pieneläimiä. Viverravideja pidetään joskus nykyisten petoeläinten esivanhempina. Myöhäispaleoseenilla ilmestyi toinen petoeläinryhmä, "Miacidae", esimerkiksi "Uintacyon", joka voi olla nykyisten petoeläinten edeltäjä. Mesonykit ("Mesonychia") olivat sutta, karhua tai hyeenoita muistuttavia sorkkapetoeläimiä. "Palaeoryctis" oli päästäismäinen hyönteissyöjä, ja "Prodiacodon" oli siilin varhainen sukulainen.


title: Paleoseeni

text: Noin 0,5 miljoonaa vuotta kauden alun jälkeen oli Pohjois-Amerikassa kehittynyt taeniodontteja ("Taeniodonta") luultavasti myöhäisen liitukauden hyönteissyöjistä. Taeniodontti muistutti oravan ja koiran sulautumaa, jolla oli kärsä ja kädet sekä suuri häntä. Tunnetuin taeniodontti on opossumia muistuttava "Onychodectes" joka oli ison kissan tai pienen koiran kokoinen ollen noin 60 cm pitkä. Eläimellä olivat suuret kaivueturaajat ja pitkä häntä. Eläin söi kasveja ja myös pieniä eläimiä, eli oli kaikkiruokainen. Myöhemmin taeniodonttien kehittyessä niiden kallo lyheni ja leveni evoluution edistyessä. Erikoistumattomat taeniodontit kuten "Onychodectes" elivät vain keskipaleoseenille asti, ja juurten kaivajat jäivät tämän jälkeen jatkamaan tätä haaraa. Mutta myös 0,5 miljoonaa vuotta paleoseenin alusta eli "Wortmania", joka oli kehittynyt taeniodontti, stylinodontidi joka painoi vain 20 kiloa. 2 miljoonaa vuotta myöhemmin ilmestyi "Psittacotherium" joka oli 50 kiloa painava suuri stylinodontidi, joka kaivoi maasta juuria. Se viihtyi kosteilla seuduilla ja oli kömpelöliikkeinen.


title: Paleoseeni

text: Tunnettuja eläimiä olivat strutsia muistuttavat jättiläislinnut (hirmulinnut) jotka eivät kyenneet lentämään, esimerkiksi valtava "Gastonris". Todella hirviömäinen jättilintu "Diathryma" ilmestyi myöhäisellä paleoseenilla. Lintu oli hieman strutsimainen 2 metriä korkea, 200 kilon painoinen. Myöhäisellä paleoseenilla ilmestyivät varhaiset pöllötyypit "Ogygoptynx" ja "Berruornis" Yhdysvalloissa ja Ranskassa.


title: Paleoseeni

text: Moneen kertaan on väitetty löydetyn paleoseeniajan dinosauruksia, ja aina liitukauden jälkeistä kerrostumista löydetyt luut ovat olleet sinne maanmullistuksissa siirtyneitä. Mutta vuonna 2009 amerikkalainen tutkija James Faaset julkisti löytäneensä 36 hadrosauruksen luuta San Juanin altaasta pohjoisesta New Mexicosta. Luut ovat paleoseenilla todetussa Ojo Alamon hiekkakivessä. Kerrostuma josta luut löytyivät on normaalisti magnetoitunut kerrostumavyöhyke, varhaiapeloeseenikautinen "krooni" C29n. Vaikka dinosauruksia olisikin elänyt paleoseenin alussa, joka tapauksessa ne harvinaistuivat merkittävästi liitukauden lopussa.Jako Pohjois-Amerikassa


title: Paleoseeni

text: Pohjois-Amerikasta on tehty merkittäviä paleoseeniajan nisäkäslöytöjä.Näitä edelsi Lance-vaihe ("Lancian") litukauden Maastricht-vaiheen lopussa


title: Paleoseeni

text: Paleoseenin lopulla saavutettiin paleoseenin-eoseenin lämpöhuippu (PETM tai IETM) joka ilmeisesti aiheutti monien lajien tuhon. Tämä oli geologisesti katsoen juuri alkaneen kenotsooisen maailmankauden yksi merkkitapahtuma. Meren lämpötilat nousivat 8–10 astetta muutamassa tuhannessa vuodessa ja meri lämpeni koko syvyydeltään. Meren kemiassa sattui dramaattisia muutoksia. Hiili-isotooppien suhde muuttui monin paikoin. Kevyttä hiili-isotooppia C-12 tulvi ilmakehään syrjäyttäen raskaamman C-13:n. Hiiltä sisältävä kaasu oli mahdollisesti ainoastaan metaania. Metaani on lähtöisin klatraateista, mineraaleista joissa on metaanihydraattia. Näitä klatraatteja esiintyy mannerten reunoilla olevissa kerrostumissa, sedimenteissä. Metaanilla on 21 kertaa suurempi kasvihuonevaikutus (maailmanlaajuinen lämmityspotentiaali "Global Warming Potential" GWP) kuin hiilidioksidilla. Metaani hajoaa ja vapauttaa hiilidioksidia. Hiilidioksidi kasvattaa meren happamuutta ja liuottaa pois kalkkikuoria. Muutos näkyy kivissä punaisena savena, koska kalkki puuttuu siitä. Karbonaattikuoria alkoi esiintyä lajeilla vasta 50 000 vuoden kuluttua, ja palautuminen normaaliin kesti 100 000 vuotta. Eoseenin alussa Maa säilyi lämpimänä 80 000–200 000 vuotta.


title: Eoseeni

text: Eoseeni oli geologinen ajanjakso 56–33,9 miljoonaa vuotta sitten. Ajanjakso on kenotsooisen maailmankauden aloittaneen paleogeenikauden toinen ja keskimmäinen epookki. Sitä edelsi paleoseeni ja seurasi oligoseeni. Tänä aikana ilmestyivät ensimmäiset nykyaikaiset nisäkkäät. Ajalle oli ominaista lämmin ja kostea ilmasto sekä nisäkkäiden huima lajiutuminen. Muun muassa varhaiset kädelliset kehittyivät eoseenilla. Ilmasto viileni kauden loppua kohti.


title: Eoseeni

text: Eoseenin nimi tulee kreikan sanoista "ēōs" (aamunkoitto) ja "kainós" (uusi).


title: Eoseeni

text: Eoseenin alussa oli hyvin lämmintä. Se alkoi noin 100 000 vuoden lämpöhuipulla ("Eocene Thermal Maximum" PETM, LPTM, IETM), joka on ollut nopeimpia maailmanlaajuisia ilmaston lämpenemisiä. Se saattoi johtua merenpohjaan kerrostuneista klatraattikivistä vapautuneesta metaanista. Metaani on itsessään kasvihuonekaasu ja se hapettuu ajan mukana hiilidioksidiksi, joka on tunnetusti maapalloa lämmittävä kasvihuonekaasu. Huippulämmin PETM kesti noin 150 000 vuotta.


title: Eoseeni

text: Lämpöhuippu nosti lämpötiloja korkeilla leveysasteilla jopa 7 °C. Lämpöhuippu palautui pian aikaisemmalle nykyistä lämpimämmälle tasolleen. Lämpötila alkoi nousta uudelleen ja saavutti huippunsa 50 miljoonaa vuotta sitten Ypres-kaudella, jolloin keskilämpötila oli päiväntasaajalla noin 30 °C. Varhaisimmalla eoseenilla saattoi meren pintalämpötila olla 10–15 °C nykyistä korkeampi.


title: Eoseeni

text: Ilmasto oli lämpöhuippua lukuun ottamatta tasaisen lämmin, siinä esiintyi vain pienehköjä vaihteluja. Kosteus kasvoi huomattavasti kauden alussa. Lämpötila aleni suhteellisen loivasti navoille mentäessä, lämpötilojen ero päiväntasaajan ja napojen välillä oli vain noin puolet nykyisestä. Ilmasto kuivui ja viileni hitaasti kauden loppua kohti.


title: Eoseeni

text: Varhaisella eoseenilla 55–50 miljoonaa vuotta sitten tropiikki ulottui 10–15 leveysastetta nykyistä pohjoisemmaksi Keski-Ranskaan, joka tosin saattoi olla nykyistä etelämpänä ja meridionaalinen vyöhyke (subtropiikki) Skandinavian eteläosiin ja luultavasti silloin lähempänä päiväntasaajaa olleen Grönlannin eteläosiin. Alligaattoreja ja kaguaaneja eli Ellesmerensaarella Grönlannista länteen. Pintaveden 25 °C:n lämpötilavyöhyke ulottui leveysasteelle 45. Etelä-Englannin alueella vuoden keskilämpötila oli 21 °C , niin kuin Malakan niemimaalla nykyään, ja kasvillisuus sen mukaista. Lämpötila Coloradossa Pohjois-Amerikassa ja Keski-Euroopassa oli 10–11 astetta korkeampi kuin nyt.


title: Eoseeni

text: Noin 45–34 miljoonaa vuotta sitten Etelämantereella saattoi olla pieniä jäätiköitä, ja ilmakehässä saattoi olla hiilidioksidia suunnilleen kuusi kertaa nykyistä enemmän.


title: Eoseeni

text: Kanadan arktisilla saarilla Ellesmerensaarelle oli varaaneja ja subtropiikkia, joka vastaa nykyistä Etelä-Eurooppaa, oli 77. leveysasteella. Keski- ja myöhäiseoseenilla ilmasto jäähtyi, ja kauden lopussa 36–35 miljoonaa vuotta sitten valtamerien syvävedet jäähtyivät nopeasti 3–5 astetta.


title: Eoseeni

text: Erääseen aikaan eoseenilla subtrooppinen vyöhyke ulottui jopa Pohjois-Ranskaan ja Yhdysvaltain ja Kanadan rajalle. Vielä sen pohjoispuolella oli siirtymävyöhyke, joka ulottui Keski-Kanadaan ja eteläisimpään Ruotsiin ja Oslon seuduille. Täällä kasvoi joitain subtrooppisia lajeja. Lämpimän vyöhyke ulottui Huippuvuorten pohjoispuolelle, Siperiassa 60. leveysasteelle , Alaskan pohjoisosiin ja Baffininsaarten pohjoisosiin sekä pohjoiseen Keski-Grönlantiin.


title: Eoseeni

text: Eoseenin lopussa noin 38 miljoonaa vuotta sitten lähellä eoseenin-oligoseenin rajaa lämpötila romahti äkkiä 8–13 °C päätellen Uuden-Seelannin brakiopodeista.


title: Eoseeni

text:
Mannerliikunnoissa eoseenin alkupuolella Australia ja Antarktis olivat yhdessä, samoin Pohjois-Amerikka ja Eurooppa Grönlannin kautta.
Eoseenin keskivaiheilla Australia irtautui Antarktiksesta päästäen Antarktiksen ympärille pyörimään kylmän merivirran, joka alkoi viilentää maapalloa siten, että jäävuoria ja kylmää vettä ajautui lähemmäs päiväntasaajaa. Itäisen Antarktiksen jääpeite alkoi muodostua vasta keski- ja myöhäiseoseenilla, vaikka manner oli ollut navalla jo varhaisella hiilikaudella. Lauraasia alkoi hajota Pohjois-Amerikaksi, Grönlanniksi ja Euroopaksi. Himalaja alkoi syntyä, kun Intia alkoi törmätä Aasiaan 45 miljoonaa vuotta sitten. Kalliovuorilla muodostui lisää vuorijonoja.


title: Eoseeni

text: Eoseenilla Etelä-Amerikan ja Antarktiksen välillä oli kannas tai hyvin tiheä saariketju. Australia irtautui Etelämantereesta myöhäsispeloseenille 55-53 miljoonaa vuotta sitten.


title: Eoseeni

text: Tämä esti maapalloa viilentävien kylmien länsituulten virtojen vapaan liikkeen. Ne kiersivät pienemmille leveyksille ja lämpenivät.


title: Eoseeni

text:
Intia oli vielä melko kaukana Aasiasta.
Grönlanti oli alkanut irtautua Euroopasta, ja päästi lämpimän merivirran pohjoiseen jo varhaisella eoseenilla 53 miljoonaa vuotta sitten. Panaman kannaksen paikalla oli merta, jonka läpi kulki etelässä länteen ja pohjoisessa itään merivirta.


title: Eoseeni

text: Eoseenilla metsä peitti suuren osan maapallosta navoilta navoille, ilmasto oli laajalti kostea ja lämmin lukuun ottamatta muutamia aavikkoalueita.


title: Eoseeni

text: Suosypressejä ja kiinanpunapuita kasvoi Kanadan pohjoisosien Arktisilla saarilla Ellesmerensaarella. Arktiset saaret olivat tuolloin mannerliikuntojen takia vain muutaman leveysasteen nykyistä etelämpänä. Trooppisia sademetsiä kasvoi Euroopassa ja Yhdysvaltain luoteisrannikolla. Subtrooppisia ja jopa trooppisia puita kasvoi Grönlannissa ja Alaskassa. Eoseenin alussa palmuja kasvoi Pohjois-Euroopassa ja Alaskassa, mutta kauden edetessä palmut harvenivat näillä alueilla.


title: Eoseeni

text: Eoseenin keskivaiheilla mannerten sisäosat alkoivat kuivua, metsät harvenivat monilla alueilla mutta vastakehittyneet ruohot eivät olleet vielä levittäytymässä jokiseuduilta aroiksi ja savanneiksi. Lämpötilojen pudotessa lehtensä pudottavat puut yleistyivät ja valtasivat alaa ikivihreiltä trooppisilta alueilta. Kauden lopussa sademetsät olivat vetäytyneet päiväntasaajan lähelle Intiaan, Australiaan, Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan.


title: Eoseeni

text: Etelämanner oli eoseenin alussa lämpimänlauhkeitten-subtrooppisten metsien peitossa, mutta oligoseenin alussa lehtimetsien ja tundran valtaama asteittaisen viilenemisen tuloksena.


title: Eoseeni

text: Keski-Euroopan ruskohiilimetsät olivat trooppisen ja subtrooppisen vyöhykkeen rajalla. Ne olivat suometsiä, joissa kasvoi palmuja, palmettopalmuja, viikunoita, magnolioita, punapuita, mäntyjä, tammia, kastanjoita, jalopähkinöitä ja kosteimmilla paikoilla suosypressejä. Coloradossa kasvoi vaahterapuita, palmuja, käpypalmuja, saniaisia, pajuja, jalopähkinäpuita, hikkoreita, valkopyökkejä, lehmuksia, tammia, ambrapuita, sumakkipuita, tulppaanipuita ja kultasadepuita.


title: Eoseeni

text: Noin 50 miljoonaa vuotta sitten ilman O-pitoisuus oli 27 %, CO-taso 2 % eli nykytasoa, keskilämpötila 17 astetta C.


title: Eoseeni

text: Eoseenilla nisäkkäät lajiutuivat paljon ja kehittyivät suuremmiksi. Eoseeni kesti kauan, ja edellisellä kaudella alkanut lajiutuminen saattoi nyt tapahtua täydellä teholla.


title: Eoseeni

text: Eoseenin alussa nisäkkäät olivat melko pieniä, alle 10 kg. Ne olivat kavioeläinten (pariton- ja parillishampaisten vuohien ja hevosten) edeltäjiä. Kaudella kehittyivät muun muassa valaat, kissaeläimet, koiraeläimet, kamelit, lepakot ja näätäeläimet. Silloin elivät myös muun muassa alkunorsu, alkuhevonen ("Eohippus"), ja alkusarvikuono. Kissa- ja koiraeläimet erosivat omille teilleen evoluutiopuussa petoeläimistä. Kaksi kavioeläinten pääryhmää ilmestyi tällä kaudella (peuran ja seepran sukuiset). Kauden alun lämpöhuippu tappoi monia nisäkkäitä.


title: Eoseeni

text: Eoseenin alussa eli alkukavioeläinten lahkoon kuuluva Phanadocys. Condylarthra.


title: Eoseeni

text: Eoseenilla syntyi monia kädellisten heimoja, muun muassa Tarsiidae, Omomyidae ja Adapidae. Näissä oli muun muassa vanhan ja uuden maailman häntäapinoiden edeltäjiä. Adapidae on sukupuuttoon kuollut pitkäkuonoinen puoliapinatyyppi, joihin kuului muun muassa Smilodectes. Myös Plesiadapis oli pitkäkuonoinen.


title: Eoseeni

text:
Myös valaat kehittyivät eoseenillä puoliksi maaeläimien kautta kohti täysin veteen sopeutuneita hammasvalaitten edeltäjiä.
Kaudella eli muun muassa "Basilosaurus", joka valasta muistuttava 20–25 m pitkä hammasnisäkäs. Se eli hieman alle 40 miljoonaa vuotta sitten. Sen uskotaan kehittyneen monien välimuotojen kautta noin 47 miljoonaa vuotta sitten eläneestä nelijalkaisesta "Pakicetus"-eläimestä. Tästä ehkä kehittyi virtaviivaisempi neliraajainen krokotiilimainen Ambulocetus. Edelleen kehitys näyttää vieneen Radhocetus-eliöön, joka oli melko valasmainen ja jolla oli neljä lyhyttä raajaa. Radhocetus olisi elänyt hieman yli 42 miljoonaa vuotta sitten. Monia muita täysin merielämään sopeutuneen nisäkkään ja nelijalkaisen maalla elävän eliön välimuodon tapaisia eläimiä on löydetty eoseenilta. Näitä ovat muun muassa Dalanistes, Takracetus, Gaviocetus ja Dorudon. Melko tarkkaan nykyisiä valaita ulkoisesti muistuttaneita merinisäkkäitä olivat noin 35 miljoonaa vuotta sitten elänyt Mysticetes ja Odontocetes.
nykyisen tyyppisten valaiden evoluutio tapahtui pääosin vasta oligoseenilla ja mioseenilla.


title: Eoseeni

text: Kauden muita eläimiä olivat hammaslintu, myöhäisen Lutetian-kauden "Unintatherium" joka muistutti sarvikuonoa, sekä virtahevon tapainen "Coryphodon".


title: Eoseeni

text: Eoseenilla sarvikuonoja vastasivat niin sanotut titanotheerit "Titanotheria", jotka eivät ole nykyisten sarvikuonojen sukulaisia. Siihen aikaan sarvikuonojen esi-isät muistuttivat nykyisiä hevosia.


title: Eoseeni

text:
"Eobasileus" muistutti myös sarvikuonoa ja dinosaurustakin, siksi että se oli massiivinen. "Brontotherium" oli myös sarvikuonomainen ruohonsyöjä, joka eli myöhäiseoseenin päättävällä Priabonian-kaudella.
"Mesonyx" oli "Creodonta"-suvun varhainen hieman sutta muistuttava peto. Noin 40–30 miljoonaa vuotta sitten eli matalahko ehkä hieman tapiiria tai villisikaa muistuttanut, lähes kärsäton "Moeritherium", joka oli norsueläinten edeltäjä. Sillä oli tavallista pidemmät, muista hampaista matkan päässä olevat etuhampaat (syöksyhampaiden edeltäjiä). Laji oli maa/vesieläin ja noin metrin korkuinen. Pitkulaista norsua ruumiiltaan muistuttava, mutta pitkäturpainen, lyhytsyöksyhampainen, lähes olemattoman kärsän omaava "Phiomia" eli 37–28 miljoonaa vuotta sitten. Tällä lajilla oli pitkät jalat niin kuin norsulla.


title: Eoseeni

text:
Norsun esi-isä "Moeritherium" eli eoseenilla noin 40 miljoonaa vuotta sitten. Moeritheriumin kärsä oli hyvin lyhyt, samoin syöksyhampaat.
Norsun näköinen, nelisyöksyhampainen mutta lyhytkärsäinen Palaeomastodon eli noin 40 miljoonaa vuotta sitten Pohjois-Amerikassa. Eoseenilla kehittyi nykyisentyyppinen hyönteislajisto ja lintujen monet nykyiset lahkot.


title: Eoseeni

text: Pariisin altaassa eli trooppisissa merissä viihtyviä kalkkikuorisia huokoseläimiä, nummuliitteja.


title: Eoseeni

text: Kausi päättyi joukkotuhoon, joka saattoi johtua asteroidien törmäyksestä Chesapeakenlahdelle. Katastrofi hävitti monia eläinlajeja, esimerkiksi useimmat "Titanotheres" ja kreodontit, sekä "Dinocerata" ja "Archeoceti".


title: Eoseeni

text: Eoseeni (Claiborne-kausi) jaetaan yleensä ylä- ja alaeoseeniin.


title: Pärnu

text: Pärnu () on Pärnun kaupunkiin kuuluva epäitsenäinen kaupunki Pärnumaan maakunnassa Lounais-Virossa. Kaupungin läpi virtaa Pärnunjoki. Pärnu on kesäisin vilkas turistikaupunki, mikä johtuu sen hiekkarannoista ja kylpylöistä. Pärnulla onkin Viron kesäpääkaupungin symbolinen arvonimi.


title: Pärnu

text: Historiankirjoissa Pärnu mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1251. Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1721 kaupunki siirtyi Ruotsilta Venäjän keisarikunnan alaisuuteen. Kun Pärnu poistettiin Venäjän linnoitettujen kaupunkien luettelosta vuonna 1835, kaupunki alkoi nopeasti laajeta. Samalla alettiin rakentaa rannan läheisyyteen kylpyläkaupunginosaa.


title: Pärnu

text: Ensimmäinen kylpylä Pärnuun avattiin 1800-luvun alkupuoliskolla. Sata vuotta myöhemmin kaupungista kehittyi nopeasti suosittu lomakohde. Pärnun kylpylöissä käytettävän mutahoidon kerrottiin tekevän ihmeitä iholle ja terveydelle. Mutakylvyt ovat edelleen suosittuja.


title: Pärnu

text: Pärnusta tuli osa Viron valtiota sen itsenäistyttyä vuonna 1918. Viron itsenäisyysjulistus luettiin ensimmäisen kerran julkisesti "Endla"-teatterin parvekkeelta. Toisen maailmansodan aikana heinäkuusta 1941 syyskuuhun 1944 kaupunki oli saksalaisten miehittämänä ja Pärnun kylpylät toimivat etulinjan sotilaiden lepo- ja virkistyspaikkoina. Neuvostoaikona Pärnun kylpylät olivat ammattiliittojen omistuksessa ja toimivat työläisten lomapaikkoina ja puna-armeijan veteraanien hoitokoteina.


title: Pärnu

text:
Pärnun nykyisen torin ja bussien laiturialueen paikalla oli kapearaiteisen rautatien Pärnun asema. Ensimmäisenä asemalta avattiin yhteys Valgaan 1896 ja seuraavana vuonna Viljandiin. Vuonna 1900 avattiin yhteys Tallinnaan Viljandin kautta, ja 1928 Pärnu sai uuden kapearaiteisen rautatien kautta suoran yhteyden Lellen kautta Tallinnaan. Välimatka lyheni 146 kilometriin. Samalla asetettiin kulkuun Tallinnan sataman ja Pärnun välille kapearaiteisen rautatien moottorivaunujuna, joka oli lajissaan maailman nopein. Nopein matka-aika oli kolme tuntia 20 minuuttia. Ennen toista maailmansotaa Pärnun keskusta oli tärkeä ratojen ja junien kohtauspaikka. Vanha asemarakennus tuhotui sodassa, ja myöhemmin Neuvostoliiton viranomaiset siirsivät radat pois keskustasta. Esikaupunkialueelle rakennettu uusi asema oli osa Tallinna–Riika-radan kaukoliikennettä.
Vuonna 1939 Pärnu jakautui neljään kaupunginosaan. Pärnujoen pohjoispuolella sijaitsi itäisempänä Räämä alev, joka oli lähinnä teollisuuskaupunginosa. Siitä länteen oli Ülejoe alev, joka oli yhdistetty kaupungin keskustaan Pärnujoen maantiesillalla. Saugajoen ja Pärnun lahden välissä oli Vana-Pärnu alev, josta johti Saugajoen ylittävä maantiesilta Ülejoen aleviin. Kaupungin keskusta oli Pärnujoen ja Pärnun lahden välisellä kannaksella. Siitä käytettiin nimeä Riia alev. Siellä sijaitsivat kaikki kaupungin tärkeimmät rakennukset, kuten Eesti Pankin paikalliskonttori, Nikolain kirkko, raatihuone, posti ja lennätin, tyttökymnaasi, poikakymnaasi, kauppakoulu, Endla-teatteri, Rannasalong, Rannahotell, Rannapaviljon, Jahtklubi sekä stadion, naisten uimalaitos ja miesten uimalaitos. Pärnujoen pohjoispuolella oli yksityisen kapearaiteisen rautatien rata Rabalta sekä Lavassaaren kuntaan että Sindiin.


title: Pärnu

text: Vuoden 2005 talvimyrsky nosti vedet kaupungin kaduille, ja monia rakennuksia jouduttiin evakuoimaan.


title: Pärnu

text: Vuonna 2011 silloisessa Pärnun kaupungissa oli 39 728 asukasta, joista 33 000 (83,1 %) oli virolaisia, 5 076 (12,8 %) venäläisiä ja 1 593 (4,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Pärnu

text: Pärnu on etenkin kesällä suosittu matkakohde. Kaupunkiin houkuttelevat kylpylät, hiekkarannat ja kesätapahtumat.


title: Nokia 6600

text: Nokia 6600 on suomalaisen Nokian valmistama Series 60 -älypuhelin, joka julkistettiin kesäkuussa 2003. Puhelimen käyttöjärjestelmä on Symbian OS 7.0s. Puhelin on suunnattu yrityskäyttöön, mitä tukevat mm. Microsoft Outlookiin synkronoitavissa oleva kalenteri sekä puhelimen sähköpostiominaisuudet.


title: Yksikkö

text: Yksikkö tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Oligoseeni

text: Oligoseeni oli geologinen ajanjakso 33,7–23,8 miljoonaa vuotta sitten. Se oli kenotsooisen maailmankauden aloittaneen paleogeenikauden kolmas ja viimeinen epookki. Sitä edelsi eoseeni ja seurasi jo neogeenikauteen kuulunut mioseeni. Oligoseenikaudella eli joitain nykyisiä nisäkästyyppejä.


title: Oligoseeni

text: Oligoseenikaudella tapahtui valtavia muutoksia suhteellisen lyhyen ajan sisällä niin eläimistössä kuin kasvistossa. Ilmasto viileni ja muun muassa Antarktis jäätyi ja suli. Oligoseenikausi alkoi suurella joukkotuholla. Kaudella ilmestyivät hevoset, norsut ja suuri määrä heinälajeja. Samalla edeltäneet nisäkäs- ja kasvilajit hävisivät. Kaudella eli muun muassa sapelihammastiikeri ja kehittyi karhumaisia koiraeläimiä. Ensimmäiset häntäapinat ilmestyivät kauden alussa.


title: Oligoseeni

text: Oligoseenilla tapahtui monia merivirtoja muuttaneita mannerliikuntoja. Niiden takia lämpötila vaihteli voimakkaasti.


title: Oligoseeni

text: Nopeasti liikkunut Intia lähestyi Aasiaa ja sen liike hidastui.


title: Oligoseeni

text:
Varhaisoligoseenilla sattui kolme merkittävää muutosta. Eteläisen Tyynenmeren ja Atlantin välille syntyi matala salmi, kun Antarktis ja Etelä-Amerikka irtosivat toisistaan 38–35 miljoonaa vuotta sitten. Samoihin aikoihin 37–35 miljoonaa vuotta sitten Grönlanti ja huippuvuoret irtosivat toisistaan, 35–33 miljoonaa vuotta sitten Afrikan ja Euraasian välissä ollut Tethysmeri kapeni ratkaisevasti.
Keskioligoseenilla Antarktis eristyi lopullisesti muista mantereista 33–30 miljoonaa vuotta sitten, minkä jälkeen Tasmanian selänne nousi.


title: Oligoseeni

text: Tethysmeri kapeni edelleen kauden alussa.


title: Oligoseeni

text: Ilmasto vaihteli voimakkaasti oligoseenikaudella. Etelämantereen yllä alkoi tällöin pyöriä viilentävä merivirta.


title: Oligoseeni

text: Oligoseenikaudella Suomi oli lämpimänlauhkeassa vyöhykkeessä, samoin merkein koko Grönlanti. Pohjoisnapa oli viileänlauhkea, mutta etelämanner oli kylmä.


title: Oligoseeni

text:
Ilmasto viileni eoseenikauden lopulta oligoseenikauden loppuun noin 10 astetta. Viileneminen laski merenpintaa. Kauden alussa tapahtui nopea lämpötilan lasku maapallolla (Oi-1-tapahtuma), ilmaston pysyessä silti nykyistä lämpimämpänä. Tällöin Etelämanner jäätyi. Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus laski alle 750 ppm:n.
Samaan aikaan ilmasto kuivui huomattavasti suunnilleen nykyiselle tasolle. Kauden lopussa lämpötila nousi hieman ja Etelämanner suli.


title: Oligoseeni

text:
Aivan kauden lopussa lämpötila romahti taas huomattavasti. Syväveden lämpötila nousi 5–7 astetta noin 1,5–2 miljoonaksi vuodeksi. Tällä kaudella alkoi ilmestyä suurempia lämpötilan "lyhytjaksoisia" vaihteluita. Oligoseenin aloittaneen joukkosukupuuton arvellaan liittyvän suuriin asteroiditörmäyksiin, jotka synnyttivät Chesapeakenlahden ja Popigain meteoriittikraatterit. Oligoseenikaudelle noin 28–26 miljoonaa vuotta sitten syntyi tulivuorenpurkauksessa valtava La Garita-kaldera New Mexicoon Yhdysvaltoihin. Oligoseenikauden lopulla ilmestyivät ensimmäiset jäätiköt hitaan viilenemisen tuloksena. Kyse on O/M- ja Mi-1-tapahtumasta. Antarktikselle syntyi valtava mannerjäätikkö.
Noin 25 miljoonaa vuotta sitten oli jäätiköitä pohjoisilla arktisilla leveyksillä, kun ilmakehän hiilidioksidi laski arviolta alle 280 ppm:iin, joka on nykytason alle.


title: Oligoseeni

text: Ainavihantaa kasvillisuutta kasvoi enää 35° leveysasteiden sisällä ja sademetsätyyppistä monikerroksista kasvillisuutta 15° leveysasteiden sisässä.


title: Oligoseeni

text: Kaudella alkeelliset nisäkäslajit korvautuivat kissoilla, koirilla, hevosilla, kameleilla ja peuroilla.


title: Oligoseeni

text: Noin 30 miljoonaa vuotta sitten eli norsueläinten edeltäjä "Phiomia", jolla oli lyhyet syöksyhampaat ja lyhyt kärsä, sekä ruumis hyvin norsumainen. Mastodontti kehittyi keskioligoseenilla noin 30 miljoonaa vuotta sitten.


title: Oligoseeni

text:
Oligoseenilla ilmestyivät kolmivarpaiset hevosen edeltäjät tyyppiä "Mesohippus".
Kavioeläimet korvautuivat sorkkaeläimillä. Oreodontit olivat keskikokoisia, lammasta muistuttavia kasvinsyöjiä. Kameli ilmaantui. Eläimille kehittyi mutkikas maha, joka pystyi sulattamaan tehokkaasti selluloosaa. Noin 30 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät ensimmäiset märehtijöihin kuuluvat kääpiökauriit ("Tragulidae"). Oligoseenilla eli biisonimainen "Daeodon".


title: Oligoseeni

text: Oligoseenilla olivat Euroopassa yleisiä maalla juoksevat, vettä suosivat sarvikuonoa ja virtahepoa muistuttavat vankkarakenteiset sarvikuonon sukuiset nisäkkäät, joilla oli puolustusaseenaan erityyppisiä vahvoja luusarvia. Keski- ja myöhäisoligoseenilla Aasiassa eli pitkäkaulaisia sarvikuonoeläimiä nimeltä "Paraceratherium transouralicum" (kutsutaan myös nimellä "Indricotherium") Eläin muistutti ulkonäöltään hieman raskasrakenteista kirahvia. Se lienee ollut suurin koskaan elänyt maanisäkäs, se painoi 11–20 tonnia ja sen säkäkorkeus oli 5,5 metriä. Näitä eli keskimioseenille asti. Sarvikuonomaiset "Titanotherium"it kasvoivat suuriksi, ja kuolivat sukupuuttoon.


title: Oligoseeni

text: Myös kissojen ja koirien esi-isät ilmestyivät. "Hoplophoneus" oli varhainen sapelihammaskissa, samoin Eusmilus. Amerikassa eli suuri hyeenamainen peto "Hyaenodon horridus". Ilmestyi myös majavia, hiiriä, jäniksiä ja oravia.


title: Oligoseeni

text: Apinoiden esi-isät kehittyivät edelleen tällä kaudella. Uuden ja vanhan maailman häntäapinat kehittyivät oligoseenilla. Varhaisin ihmistä muistuttava apina lienee ollut oligoseenikajan Aegyptopithecus.


title: Oligoseeni

text: Oligoseenikaudella Etelä-Amerikan eläimistö alkoi kehittyä eri suuntiin, koska se oli muista mantereista erillään. Varhaisella oligoseenikaudella oli luultavasti maasilta Pohjois-Amerikan ja Euroopan välillä. Oligoseenikauden myöhäisvaiheessa aavikot ja ruohostot laajenivat huomattavasti, monia ruoholajeja ilmestyi, mutta nämä eivät muistuttaneet juurikaan nykyisiä savanneja.


title: Oligoseeni

text: Oligoseenikaudella tapahtui useita joukkosukupuuttoja, jotka koskettivat huokoseläimiä, nilviäisiä, ja maanisäkkäitä.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Kenotsooinen maailmankausi eli elämän uusi aika on geologinen ajanjakso, joka alkoi liitukauden lopun joukkotuhosta noin 65 miljoonaa vuotta sitten ja jatkuu edelleen. Tälle nykyiselle maailmankaudelle on ollut tyypillistä nisäkkäiden kehitys alun pienistä päästäisen ja majavan kokoisista eläimistä kirahvin, norsun ja valaiden tapaisiksi suurnisäkkäiksi. Kaudella on ollut nykyistä suurempiakin maanisäkkäitä, esimerkiksi "Baluchitherium". Nisäkkäiden evoluutio oli täydessä vauhdissa noin 5 miljoonaa vuotta liitukauden lopun joukkotuhon jälkeen.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Kauden alussa ilmasto oli huomattavan lämmin ja alun kuivuuden jälkeen todella kostea, mutta alkoi kauden edetessä viiletä ja kuivuakin. Jaksolliset, alle miljoonan vuoden mittaiset lämpötilan vaihtelut voimistuivat kauden lopulla jääkausiksi. Metsää kuivemmat ruohoa kasvavat savannit ja arot valtasivat alaa. Tämä mahdollisti esimerkiksi hevosen kehityksen. Kädelliset kehittyivät ihmisapinoiksi. Ihminen kehittyi aivan kauden lopulla.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Geologisesti kaudella tapahtui mantereiden siirtyminen nykyisille paikoilleen. Alpit alkoivat nousta, kun Afrikan pohjoispuolella ollut merenpohja painui Euroopan alle. Kun Afrikka törmäsi lopulta Eurooppaan ja Aasiaan, Intian valtameren ja Atlantin yhdistänyt Tethysmeri suurimmaksi osaksi hävisi. Tämä muutti merivirtoja ja viilensi Maan ilmastoa. Himalaja syntyi Intian laatan törmätessä Aasiaan.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Kenotsooinen maailmankausi jaetaan kolmeen kauteen jotka edelleen jakautuvat kahdeksaan epookkiin: paleogeenikausi (paleoseeni, eoseeni, oligoseeni), neogeenikausi (mioseeni, plioseeni) ja kvartäärikautsi (pleistoseeni ja holoseeni). Vanhempi, perinteinen jaottelu oli kahteen pääkauteen, tertiääriin (=paleogeeni+neogeeni) ja kvartääriin.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Geologinen yhteisö sopi nykyisestä kolmijaosta (paleogeeni-, neogeeni- ja kvartäärikausi) vuonna 2009. Samalla Gela-vaihe siirrettiin plioseenista pleistoseeniin, jolloin kvartäärikauden alku varhentui 1,8 miljoonasta 2,6 miljoonaan vuoteen. Tertiäärikauden käsite ei sisälly nykyiseen viralliseen jaotteluun, mutta käytännön kielenkäytössä siihen viitataan vielä yleisesti.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Kenotsooisen maailmankauden kahdeksan epookkia (eepokkia) on nimetty eläimistön monimuotoisuuden mukaan kreikaksi. Esimerkiksi eoseeni tarkoittaa nykyisen nisäkäseläimistön sarastuksen aikaa (kreikan "eos", "sarastus"), jolloin ei ollut nykyisen kaltaisia nisäkkäitä. Plioseeni tarkoittaa aikaa, jolloin oli enemmän nykynisäkkäitä kuin aiemmin ("pleios", "enemmän").Kenotsooisen maailmankauden alkupuolella kehittyi pienistä hyönteis- ja toukkasyöjistä nykyistä alkeellisempia kavioeläimiä, sorkkaeläimiä, jyrsijöitä, petoja, kädellisiä ja lepakoita. Näitä kutsutaan arkaaisiksi eli alkukantaisiksi nisäkkäiksi. Ne elivät yleensä metsissä.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Tyypillisiä pieniä hyönteissyöjiä olivat "Leptictidium"-tyyppiset hieman päästäistä muistuttavat leptikidit, jotka elivät Euroopassa 75–34 miljoonaa vuotta sitten. Paloseenikaudelle eli oravaa muistuttava kädellisten edeltäjä "Purgatorius". Nisäkkäiden evoluutio tuotti noin kymmenessä miljoonassa vuodessa dinosaurusten tuhon jälkeen jättiläismäisiä muotoja. Jättinisäkkäät olivat yleisiä savanneilla ja viileissä ilmastoissa. Viileässä suuri koko varastoi lämpöä, ja savannilla suuret kasvinsyöjänisäkkäät ovat puolustuskykyisempiä. Jättiläiset pedot saavat saalista helpommin. Suurikokoinen nisäkäs sietää ajoittaista ravinnon puutetta paremmin kuin pieni. Eoseenin merissä eli alkukantainen valas "Basilosaurus", joka oli kehittynyt eri vaiheiden kautta liitukauden jälkeen.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Pohjois-Amerikassa ja Euraasiassa kehittyi jättiläismäistä sarvikuonoa muistuttavia brontoteerejä 50–30 miljoonaa vuotta sitten. "Uintatherium" oli eräs jättisarvikuono Pohjois-Amerikassa ja Itä-Aasiassa 52–36 miljoonaa vuotta sitten. Alkaallinen koiramainen "Hyaenodon" muistutti ehkä suden ja karhun risteytystä, ja se eli Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa 41–21 miljoonaa vuotta sitten. Koiramainen "Andrewsarchus" eli Mongoliassa 40–35 miljoonaa vuotta sitten. Se oli suurin koskaan maalla elänyt petonisäkäs- Andrewsarchus oli 1,9 metriä korkea ja ehkä 500 kiloa painava, nykykissapedot vain 1,0–1,2 metriä korkeita ja 120–250 kiloa painavia. "Indricotherium" oli valtava, kirahvimainen sarvikuono joka eli 30–25 miljoonaa vuotta sitten. Sen lähisukulaisia eli Amerikassa vielä viime jääkaudella. "Macranchenia" eli Etelä-Amerikassa 7 000 000–20 000 vuotta sitten. "Gigantopithecus" oli jättiläismäinen Kaakkois-Aasiassa 6 000 000–100 000 vuotta sitten. Kylmiin jääkauden oloihin sopeutunut villasarvikuono eli Euraasiassa 500 000–10 000 vuotta sitten.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Suuri joukkosukupuutto pyyhki Maata eoseenin lopuilla. Se saatoi liittyä asteroiditörmäykseen. Samoihin aikoihin tapahtui merivirtojen muutoksia ja ilmasto kylmeni. Heinäkasvit ilmestyivät. Valtavat ruohotasangot levittäytyivät Maan pinnalle.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Oligoseenikaudella ilmestyivät ensimmäiset nykyisen hevosen näköiset ja sukuiset eläimet, joilla oli kolme varvasta. Mioseenilla ja plioseenilla oli lyhytkärsäisiä norsueläimiä. Näihin aikoihin ilmasto kuivui edelleen. Evoluutio tuotti ruohoaroille gaselleja ja nopeita hevosia sekä niitä takaa ajavia kissa- ja koiraeläimiä. Sapelihampaat kehittyivät moneen kertaan eri eläinlajeille. Norsueläimistä tuli suuria. Kehittyi mastodontti ja mammutti. Kauden lopulla kädellisten kehitys johti ihmisapinoiden, apinaihmisten ja ihmisen syntyyn. Plioseenilla eli Afrikassa eteläapinoita, joista kehittyi jo ennen pleistoseenia nykyihmisen edeltäjiä.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Mannerliikunnot määräsivät pitkälti ilmastoa kenotsooisella maailmankaudellakin, sillä mantereet ohjaavat Maan lämpötilaeroja tasaavien merivirtojen kulkua. Ilmastoa piti lämpimänä muun muassa Euroopan ja Afrikan välissä kulkeva lämmin merivirta. Korkealla oleva meri imi itseensä auringon säteilyä enemmän kuin nyt, sillä se peitti maasta suuremman alan.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Kenotsooisen kauden alun ilmasto lämpeni entisestään paleoseenikauden lopussa, jolloin koettiin geologisesti katsoen lyhyt lämpöhuippu PETM. Noin 55,5 miljoonaa vuotta sitten lämpötila kohosi keskileveyksillä rajusti noin 4–8 °C noin 10 000 vuodessa. Etelämantereen lähellä valtameri kuumeni 10 °C. Pohjoisnavan lähelle ilmestyi subtrooppisia leviä, kun veden lämpö nousi siellä 23 °C. Syvämeren pieneliöstöä kuoli, ilmasto kuivui. Noin 150 000 vuoden kuluttua alusta PETM oli ohi.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Valtavan kuuman PETM:n aiheutti luultavasti kasvihuonekaasujen vapautuminen syvämeren metaaniklatraattimineraaleista. Tämä oli saanut alkunsa valtavian tulivuorenpurkausten aiheuttamasta kasvihuone-ilmiöstä. Maapallon ilmasto oli paleoseenilla ja eoseenilla nykyistä huomattavasti lämpimämpi ja kosteampi. Napojen ja päiväntasaajan välinen lämpötilaero oli melko pieni, huomattavasti nykyistä pienempi. Varsinkin merien pohjavedet olivat huomattavasti nykyistä lämpimämpiä. Maapallolla oli laajoja metsiä.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Pian kuuman PETM:n jälkeen koettiin vielä pitkä, lämmin eoseenin lämpötilaoptimi, minkä jälkeen Maa alkoi hiljalleen jäähtyä ja syvävesi jäähtyi ennen ensimmäistä oligoseenin suurta romahdusta jopa yli 6 C.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Eoseenikaudellakin lämmin merivirta pääsi vapaasti kiertämään Maan päiväntasaajan lähellä, koska Afrikka oli silloin irti Euraasiasta ja Pohjois- ja Etelä-Amerikka erillään toisistaan. Silloin meren alla olleen olleen Mesoamerikan kautta pääsi kulkemaan myös Tyyneltämereltä vastavirta, joka alensi Atlantin suolapitoisuutta ja piti Maan ilmastoa tasaavan termohaliinikierron vakaana. Intia ei ollut vielä törmännyt Aasiaan noin 45 miljoonaa vuotta sitten. Etelämantereen ympärillä kiertävät kylmät virtaukset olivat rikkonaisia Australian ja Etelä-Amerikan läheisyyden takia. Mahdollisesti noin 40 miljoonaa vuota sitten Etelä-Amerikan ja Etelämantereen välillä oli kannas.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Eoseenikaudella metsää kasvoi Arktisilla saarilla, Huippuvuorilla ja Grinnellinmaalla. Eoseenikauden kasvit olivat Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa trooppisia ja subtrooppisia. Keski-Euroopassa kasvoi trooppisia lajeja, palmuja ja koralleja. Korallit vaativat 17 asteen meriveden keskilämpötilan tai 21 asteen lämpimimmän kuukauden keskilämpötilan.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Englannin kasvillisuus eoseenikaudella vastasi lähinnä nykyisen Malakan niemimaan kasvillisuutta. Saksan ruskohiilivyöhykkeellä kasvoi palmuja, magnolioita, viikunoita, pinjoja ja kastanjoita. Keski-Euroopassa oli 10–11 astetta nykyistä lämpimämpää. Pariisin altaassa oli trooppista pieneliöstöä.. Ilmasto oli Keski-Euroopassa ainakin subtrooppinen, jopa trooppinen.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Noin 50 miljoonaa vuotta sitten Etelämantereen vuoristot alkoivat jäätiköityä. Tällöin eteläisen Tyynenmeren pintaveden lämpötila oli 18–20 °C. Ilmasto alkoi viiletä jo keskisellä eoseenikaudella eoseenin optimin päätyttyä. Noin 45 miljoonaa vuotta sitten Etelämanner ja Etelä-Amerikka erosivat toisistaan, kun Drakensalmi syntyi.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text:
Ensimmäinen vaihe merivirtojen viilentävissä muutoksissa oli maapalloa huomattavasti jäähdyttävän kylmän merivirran syntyminen eteläisille merille. Eoseenin lopuilla noin 40–35 miljoonaa vuotta sitten lämpötila romahti. Noin 33,7 miljoonaa vuotta sitten merien lämpötila romahti, ja koettiin kaksi hyvin kylmää kautta 300 000 vuoden välein. Tämä johtui siitä, että Australia etääntyi hyvin kauas Etelämanteresta. Nyt Etelämantereen ympärillä alkoi täysin vapaasti pyöriä mannerta viilentävä kylmä merivirta. Australia ei enää ohjannut Etelämantereen kylmiä vesiä lämpenemään. Etelämanner jäätyi, mikä viilensi maapalloa. Samoihin aikoihin Tethysmeri, Euroopan ja Afrikan välinen Välimeren edeltäjä kapeni. Tämä kuristi maapalloa lämmittävää päiväntasaajan seutua kiertävää lämmintä merivirtaa. Syntyi kylmä syvävesi. Eteläisen Tyynenmeren lämpötila oli enää 10 °C, ja hieman alle 35 miljoonaa vuotta sitten merien pintaveden lämpötila laski uudestaan muutaman asteen. Näihin aikoihin mannerliikunnoissa Intia oli jo hyvin lähellä Aasiaa. Myös Grönlannissa oli ajoittain mennerjäätiköitä 38–30 miljoonaa vuotta sitten. Samoin noin 35 miljoonaa vuotta sitten ilmakehän hiilidioksidipitoisuus alkoi aleta, ja hiilidioksidia sitovien kivien rapautumine voimistua, mikä päätellään valtameren kerrostumien raskaasta strontiumista. Näihin aikoihin myös Himalaja ja Tiibet kohosivat voimakkaasti.
Noin 25–15 miljoonaa vuotta sitten Etelä-Amerikka irtosi asteittain Etelämantereesta, mikä mahdollisti kylmän merivirran pyörimisen täysin vapaasti Etelämantereen ympärillä. Toinen puolisko Etelämannerta jäätyi jo 17 miljoonaa vuotta sitten, ja toinenkin 10 miljoonaa vuotta sitten. Toinen maapalloa viilentänyt syy oli päiväntasaajaa kiertävän lämpimän merivirran katkeaminen. Noin 40–35 miljoonaa vuotta sitten alkoi Afrikan ja Euraasian välissä ollut Tethysmeri kaveta.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Noin 30–15 miljoonaa vuotta sitten Tethysmeri kapeni minimiinsä, ja näin maapalloa lämmittänyt päiväntasaajaa kiertävä lämmin merivirta katkesi suureksi osaksi. Tethysmeren tilalla tuli umpinainen Välimeri. Maapallo lämpeni vielä myöhäisoligoseenina noin 25 miljoonaa vuotta sitten, ja noin 23–22 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät ensimmäiset laajat ruohostot, jotka kertovat maapalloa viilentävien vuorijonojen noususta, ja myös muutenkin ilmaston viilenemisestä. Näihin aikoihin Himalaja alkoi nousta.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Viimeisen 25 miljoonan vuoden ajan ilmakehän diilidioksidipitoisusu on ollut aina alle 400 ppm, vaikka tarkkaa tietoa ilmakehän hiilidioksidin vaihteluista ei olekaan. Noin 20 miljoonaa vuotta sitten myös Indonesian seuduilla alkoi tapahtua saarten nousua, joka rajoitti merivirtojen kulkua.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Noin 17 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi jään kuljettamaa ainesta arktisten merien kerrostumiin, mikä lisääntyi selvästi noin 14 miljoonaa vuotta sitten. Noin 16–15 miljoonaa vuotta sitten Maan keskilämpötila alkoi pudota nopeasti heilahdellen. Afrikka puski itsensä kiinni Aasiaan ja Eurooppaan, ja Tethysmereen ilmestyi maakannas, joka käänsi lämpimän merivirran etelään noin 14–13 miljoonaa vuotta sitten. Niinpä ilmasto on kylmentynyt pitkällä aikavälillä mitaten jatkuvasti viimeiset 14 miljoonaa vuotta.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Etelämantereen ympärillä pyöri nyt täysin vapaasti kylmä merivirta ja päiväntasaajan seudun lämmin merivirta toimi vain osittain. Se pääsi kulkemaan Pohjois- ja Etelä-Amerikan välistä, minne ei ollut syntynyt vielä Panamankannasta. Kylmenevä Etelämanner viilensi maan ilmastoa noin 15–10 miljoonaa vuotta sitten kylmine merivirtoineen ja kasvavine Auringon lämpöä pois heijastavine jäätikköineen.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Noin 11,7 miljoonaa vuotta sitten Tortonian-kauden alussa merenpinta laski huomattavasti, alemmas kuin koskaan kenotsooisella kaudella, mutta palautui melko pian. Kylmenemisestä käytetään kirjainyhdistelmää MI-5, merenpinnan vaihtelusta supersyklin T3,1 alaraja ja syvämeren kerrostumiin liittyvästä tapahtumasta (aukosta) lyhennettä NH4.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Maapallon yleinen ilmasto viileni ja kuivui suuriman osan mioseenikautta, ja ruohostot ja aavikot laajenivat. Mioseeni oli silti Euroopassa lämmin, mutta trooppiset lajit alkoivat kadota. Mioseenin loppuvaiheessa palmut hävisivät Alppien pohjoispuolisesta Euroopasta. Noin 10 miljoonaa vuotta sitten oli laajoja savanneja. Mimalaja Tiibetin ylänkö nousivat nopeasti noin 9-8 miljoonaa vuotta sitten, mikä voimisti Aasian kesämonsuunia noin 7 miljoonaa vuotta sitten.. Samoihin aikoihin Aasia kuivui huomattavasti.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: 7–5 miljoonaa vuotta sitten Afrikka viileni ja aavikoitui. Noin 6 miljoonaa vuotta sitten olevista kerrostumista Tyyneltämereltä on löydetty jäävuorten kuljettamaa hiekkaa. Afrikka kuivui 3,6–3,5 miljoonaa vuotta sitten.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Vielä noin 10 miljoonaa vuotta sitten Amerikkojen välillä oli leveä salmi, mikä alensi Atlantin suolapitoisuutta ja päästi lämpimän merivirran kulkemaan läheltä päiväntasaajaa. Ilmastoon vaikutti huomattavasti Väli-Amerikan kannaksen nousu merestä. Väli-Amerikassa oli alussa saaria ja aukkoja, salmia niiden välissä. Tehuantepecin aukko oli olemassa myöhäsmioseenilta keskiplioseenille. Nicaraguan aukko oli myöhäiseoseenilta keskimioseenille. Panaman aukko oli myöhäiseoseenilta ehkä myöhäiselle plioseenille. Kolumbian aukko oli keskiseltä eoseenilta myöhäismioseenilel.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Maa viileni plioseenikauden alussa voimakkaasti ja entistä enemmän heiluen noin 5–3 miljoonaa vuotta sitten. Alussa Pohjois-Amerikkaan hitaasti lähestyvän Etelä-Amerikan pohjoispuolella oli rikkonainen tulivuorisaarikaari. Panamankannas nousi vaiheittain huojuen merestä noin 4,6–2,6 miljoonaa vuotta sitten. Etenevä Tiibetin ylängön kohoaminen viilensi osaltaan Maan ilmastoa. Ylängöthän säteilevät Auringon lämpöä pois jäätikköjen tapaan. Tiibetin ylänkö nousi noin 3,6 miljoonaa vuotta sitten


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Varhaisplioseenilla lauhkeat lajit saapuivat Keski-Eurooppaan trooppisten tilalle. Mutta plioseenin loppupuolella oli Keski-Euroopassa lämpimimmillään vielä 4–5 astetta lämpimämpää kuin nyt. Lämpötilakäyrää kuvaava heiluri alkoi heilua yhä voimakkaammin. Noin 3,2 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi pohjoiselle pallonpuoliskolle suuria jäätiköitä, kun lämpötila notkahti hetkeksi alas, mutta palautui vielä ennalleen.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Maapallo romahti noin 2,74 miljoonaa vuotta sitten kylmään jääkausitilaan, jossa jääkauden ja lämpökaudet vuorittelevat. Näihin aikoihin jään kuljettamaa hiekkaa ilmestyi Tyynelle merelle, ja 65 leveysasteen insolaation muutokset kasvoivat merkittävästi.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Luoteis-Euroopasta (Englannista) hävisi subtrooppinen kasvillisuus kahtena pulssina noin 3 ja 2,5 miljoonaa vuotta sitten. Silloin Panamankannaksen lopullinen sulkeutuminen katkaisi Atlantin yhteyden Tyyneenmereen. Näin Atlantin suolapitoisuus pääsi kasvamaan. Nyt Maan akselikallistuman ja radan muutokset saattoivat muuttaa Atlantin termohaliinikiertoa niin, että jääkausia saattoi syntyä. Tyyneen mereen ilmestyi jäävuoria 2,65 miljoonaa vuotta sitten. Pohjoinen Jäämeri jäätyi kokonaan 2,5 miljoonaa vuotta sitten, jolloin Kiinassa oli kylmistä, kuivista kausista kieliviä laajoja lössikerrostumia. Jäätiköt olivat tällöin vielä pieniä ja ohuita myöhempiin verrattuna.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Pleistoseenikaudella oli noin 26 jäätiköitymistä, joista kymmenen olivat suuria. 2,75–1,3 miljoonan vuoden takaisten jäätiköitymisten laajuutta ei tunneta tarkoin. Suuret jääkaudet alkoivat viimeistään noin 0,9 miljoonaa vuotta sitten.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Viimeistään 1,8–1,6 miljoonaa vuotta sitten ilmasto viileni jääkauden kynnykselle. Noin 1,65 miljoonaa vuotta sitten oli jälleen suuria jäätiköitä Islannissa, vallitsi Eburon-jääkausi. Alpeille ilmestyi vuoristojäätiköitä, samoin läntiseen Pohjois-Amerikkaan. Mutta ilmasto lämpeni pian takaisin. Oli käynnistynyt kylmenevän ja kuivenevan ja lämpimän ja kostean ilmaston voimistuva aaltoliike. Jääkaudet pitenivät ajan mukana, syynä on pidetty muun muassa ilmakehän hiilidioksidimäärän alemista, joka on laskenut viimeiset 10 miljoonaa vuotta. Meren pinnan korkeus vaihteli ilmaston mukaan. Tiglian-lämpökaudella oli Calabrian-rantaviiva.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Ehkä 1,05 – viimeistään 0,9 – miljoonaa vuotta sitten ilmestyi ilmastokäyrien mukaan voimistuva 100 000 vuoden suuri jääkausijakso, joka liittyy Maan radan soikeuden muutoksiin. Noin 0,9 miljoonaa vuotta sitten Pohjoinen jäämeri jäätyi ympärivuotisesti ja viimeistään noin 0,87 miljoonaa vuotta sitten valtavan suuria jäätiköitä levittäytyi Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Jäätiköt ovat levittäytyneet Pohjoiselle pallonpuoliskolle laajalle alueelle jäänäytteiden mukaan kahdeksan kertaa, moreeni- ja kerrostumalöytöjen mukaan varmasti viisi kertaa. Vanhin varma suurjäätiköityminen on MIS 22 Dorst noin 0,87 miljoonaa vuotta sitten tai Bavel/Elbe. Jäätiköiden levittäytyminen laajalle alueelle vaatii rajua lämpötilan laskua. Jos heinäkuun keskilämpötila laskisi 8 °C, jäätiköt olisivat huomattavasti suppeampia kuin jos lämpötila laskisi kaksi kertaa enemmän, 16 °C. Suuret jäätiköt vaativat lämpötilan tuntuvaa pudotusta. Näin vaikka lämpötila viileni melko paljon pleistoseenin alkupuolella, ei syntynyt hyvin suuria jäätiköitä.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Jääkausijaksojen pituus vaihtelee eri näytteistä mitatuissa eri aikoina. Esimerkiksi lössikerrostumat ja merenpohjan sedimentit antavat erilaisia tietoja. Erityisen syviä 100 000 vuoden vaihtelut alkoivat olla 600 000 vuotta sitten, mutta ovat sittemmin hieman madaltuneet eli viimeinen jääkausi ei ollut niin kylmä kuin edelliset. Varhaisella pleistoseenilla noin 2,7–1,25 miljoonaa vuotta sitten hallitsi Maan ilmastoa 41 000 vuoden jakso. Kausi, jolloin 100 000 vuoden jaksot ja 41 000 vuoden jaksot olivat yhtä voimakkaita, oli 1,25 miljoonaa–600 000 vuotta sitten. 100 000 vuoden jakso vaihtelee välillä 80 000–120 000 vuotta.


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Keski-Euroopan keskilämpötiloja:


title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Päiväntasaajan syvämeren lämpötiloja:


title: Mioseeni

text: Mioseenin epookki oli geologinen ajanjakso 23,0–5,33 miljoonaa vuotta sitten. Mioseeni oli nykyisen kenotsooisen maailmankauden keskimmäisen kauden, neogeenin, kahdesta jaksosta ensimmäinen. Mioseeni oli sitä edeltänyttä oligoseenia ja sitä seurannutta plioseenia lämpimämpi. Ilmasto kuivui, oligoseenikaudella ilmestyneet ruohostot laajenivat nopeasti, ja oli merkkejä alkavasta aiempaa laajemmasta aavikoitumisesta. Yhdysvaltain preerialle lienee näihin aikoihin ilmestynyt kuivuutta hyvin sietäviä C4-kasveja. Ruohostojen laajeneminen ajoi eläimiä nopeaan evoluutioon. Nisäkkäiden monimuotoisuus kehittyi huippuunsa, tavallisimmin nisäkkäät olivat sorkka- ja kavioeläimiä, jotka söivät ruohoa tai puun lehtiä. Mioseenikaudella kehittyivät muun muassa norsujen edeltäjät mastodontit. Koiraeläimet ja apinat kehittyivät voimakkaasti. Eläimistö alkoi muistuttaa nykyistä.


title: Mioseeni

text: Mioseenille oli ominaista suhteellisen pienten mannerliikuntojen aiheuttamat suuret muutokset maapallon merivirroissa, mikä ennakoi kylmenemistä seuraavalla plioseenikaudella. Kun Afrikka törmäsi Euraasiaan, se siirsi Tethysmeren kautta kulkeneen maapalloa lämmittävän merivirran kiertämään kaukaa viileiden vesien kautta. Tämän aiheuttama viileneminen ajoi Etelämantereen jäätymään suureksi osaksi noin 14–12 miljoonaa vuotta sitten. Intia törmäsi myöhäisellä mioseenilla Aasiaan 12–10 miljoonaa vuotta sitten, mikä edelleen siirsi merivirtoja.


title: Mioseeni

text: Mioseenilla mantereet liikkuivat niin, että Atlantti leveni edelleen. Amerikkojen vuoret kohosivat, ja syntyi uusiakin korkeita vuorijonoja. Pohjois-Amerikassa syntyivät Sierra Nevada ja Kaskadivuoret, ja Kalliovuoret nousivat. Etelä-Amerikan Andit kohosivat. Jo pitkään Aasian lähellä ollut Intia törmäsi Aasiaan, vaikka sen liike oli jo hidastunut. Sen tuloksena Himalaja alkoi muodostua 12–10 miljoonaa vuotta sitten. Tiibetin ylänkö alkoi kohota mioseenilla. Siperian–Amerikan maasilta eli Beringia ilmestyi keskimioseenilla.


title: Mioseeni

text: Pohjois- ja Etelä-Amerikan välillä oleva Panamankannas alkoi muotoutua mioseenin lopulla. Afrikan ja Euraasian välissä ollut Välimeren edeltäjä Tethysmeri kapeni mioseenin alussa jatkuvasti, kun Afrikan laatta liikkui kohti Euraasian laattaa. Lopulta Afrikka törmäsi Aasiaan ja Eurooppaan 18 miljoonaa vuotta sitten. Tethysmeri sulkeutui Atlantista noin 14–13 miljoonaa vuotta sitten.


title: Mioseeni

text:
Maakannas muodostui ehkä Gibraltarin salmen kohdalle Espanjan eteläpuolella, ja Afrikan ja Euraasian eläimistöt sekoittuivat. Sitten ilmestyi toinen kannas ehkä Israelin–Turkin seuduille ja myöhemmin Välimeren seutu kuivui valtavaksi suola-aavikoksi. Alppien muodostuminen, joka oli alkanut paleoseenikaudella voimakkaana, päättyi mioseenikaudella. Myöhäismioseenilla 6,5–5,5 miljoonaa vuotta sitten Gibraltarin salmi sulkeutui, mikä kuivatti lopulta Välimeren aroksi ja suola-aavikoksi. Välimeri oli seuraavan 1,5 miljoonan vuoden aikana välillä meri, välillä aavikko ainakin 10 kertaa.
Salmi aukesi viimeksi 5,1 miljoonaa vuotta sitten.


title: Mioseeni

text: Mioseenikaudella ilmasto viileni, kuivui ja sen vaihtelut voimistuivat. Mioseeni oli edeltävää oligoseenia viileämpi mutta seuraavaa plioseenia lämpimämpi kausi. Mioseenin mannerliikunnot rajoittivat maapalloa lämmittäviä päiväntasaajan lähellä olevia virtauksia. Mioseenin edetessä Tethysmeri hävisi ja Panamankannas rakentui pitkälle. Vielä varhaismioseenilla noin 20 miljoonaa vuotta sitten maapalloa lämmittävä lämmin merivirta kiersi päiväntasaajaa, muttei enää 10 miljoonaa vuotta sitten, jolloin Tethysmeressä oli suuri kannas ja Panaman kohdalla melko tiheä saarten muodostama kaari.


title: Mioseeni

text: Mioseenin alkupuolella oli nykyistä lämpimämpää, ja palmuja kasvoi vielä pohjoisessa Keski-Euroopassa myöhäismioseenille asti. Koko Suomi oli lehtimetsää myöhäismioseenilla 11–7 miljoonaa vuotta sitten. Sahara oli silloin savannia ja aroa. Viimeisen 15 miljoonan vuoden ajan Pohjois-Amerikan, Afrikan ja Aasian aavikot laajenivat ja uusia syntyi. Etelä-Aasian ja Etelä-Amerikan monsuuni-ilmastot voimistuivat samoihin aikoihin. Samalla Pohjois-Amerikan pohjoisilla tasangoilla preeriasavanni korvautui ruohoilla, ja Kalifornian rannikon kesät kuivuivat.


title: Mioseeni

text: Lämpötila notkahti hetkeksi alas noin 22,9 miljoonaa vuotta sitten niin sanotussa Mi-1-viilenemisessä. Kauden alussa noin 21–14 miljoonaa vuotta sitten ilmasto lämpeni ja kostui ja siinä esiintyi jonkun verran "lyhytjaksoisia" vaihteluita. Tällöin vallitsi nykyistä 6 astetta lämpimämpi mioseenin lämpötilaoptimi MCO. Lämpimintä lienee ollut noin 18,5–17,8 miljoonaa vuotta sitten Ottnangian-kaudella. Alppien pohjoispuolella rinteiden alapuolella muinaisella leveysasteella 46°N oli paratrooppista kasvillisuutta, vuoden keskilämpötila 22,2–24,2 °C ja kylmin kuukausi 16,7 °C. Keskimioseenin ilmastossa näkyi kosteiden ja kuivien kausien vuorottelua Antarktiksen jäätiköitymisten mukana. Mioseenikauden alkupuolella koettiin voimakas lämpötilan nousu 17–14,5 miljoonaa vuotta sitten. Alaskassa kasvoi tuolloin lehtimetsää.


title: Mioseeni

text:
Tethysmeren sulkeutuminen viilensi tuntuvasti maapalloa 14,5–13,7 miljoonaa vuotta sitten. Tämä näkyy selvänä piikkinä merenpohjan näytteiden happi-isotoopeissa 13,9 miljoonaa vuotta sitten. Atlantin lämpötila putosi melko nopeasti kolmisen astetta.
Ilmakehän hiilidioksidimäärä alkoi vähetä, tosin aaltoillen. Antarktiksen läheinen merialue viileni noin 5 astetta monen miljoonan vuoden aikana keskimioseenilla.


title: Mioseeni

text: Euroopassa näkyy lämpimän kauden äkillinen loppuminen noin 14–13,5 miljoonaa vuotta sitten keskisen ja myöhäisen Baden-kauden välissä. Monet lämpöä vaativat lajit kuolivat Keski-Euroopasta, kun vuoden keskilämpötila romahti yli 7 °C lukemiin 14,8–15,7 °C. Alligaattorit, kameleontit ja jättiläiskilpikonnat kuolivat Keski-Euroopassa liian viileään ilmastoon. Muinaiskrokotiili Diplocynodon vaelsi myöhäisellä keskimioseenilla ja myöhäismioseenilla leveyksiltä 38–45 etelämmille leveyksille 30–37 N.


title: Mioseeni

text: Tethysmeren kautta kulkenut lämmin merivirta joutui nyt kiertämään viileämmille vesille Afrikan eteläpuolelta. Tällöin Euroopan ilmasto myös kuivui ja lämpötilan jaksolliset vaihtelut voimistuivat. Ne olivat nyt nelisen astetta, kun olivat oligoseenilla olleet pari astetta. Etelämanner jäätyi itäiseltä osaltaan noin 13–11 miljoonaa vuotta sitten ja vesi meren syvyyksissä viileni 4–5 °C. Etelämantereella tapahtunut osittainen jäätyminen viilensi osaltaan maapalloa edelleen ja aiheutti vain joidenkin lajien paikallisia häviämisiä. Merenpinta laski 14–11 miljoonaa vuotta sitten Etelämantereen jäätyessä ja Uuden-Seelannin lämpötilan liukuessa alas viitisen astetta. Noin 12 miljoonaa vuotta sitten oli käynnistynyt hidas putoaminen kohti jääkautta. Euroopan palmut alkoivat hiljalleen vetäytyä etelään. Alaskan lehtimetsät katosivat. Samalla ilmasto kuivui ja suuret ruohotasangot levittäytyivät laajoille alueille. Noin 11,7 miljoonaa vuotta sitten koettiin melko lyhytaikainen, voimakas merenpinnan lasku, jota vastaavia tuli myöhemmin vain alle 4 miljoonaa vuotta sitten.