title: Tauno Palo

text: Palon 1940-luvun loppupuolen merkittäviä elokuvasuorituksia olivat muun muassa miespääosa elokuvassa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" (1946) ja nimiosa elokuvassa "Rosvo-Roope" (1949). Ansa & Tauno -elokuvien ketju jatkui Edvin Laineen ohjaamalla teoksella "Laitakaupungin laulu" vuonna 1948.


title: Tauno Palo

text: Tauno Palolla oli 1950-luvulla enemmän elokuvarooleja kuin edellisellä vuosikymmenellä. Sankariosat alkoivat vaihtua elämää kokeneen miehen rooleihin, ja hänen roolityönsä olivat aiempaa useammin sivuosia. Teatterityö nousi entistä merkittävämmäksi hänen taiteilijanurallaan. Kolme viimeistä Ansa & Tauno -elokuvaa saivat ensi-iltansa 1950-luvulla. Yksityiselämässään Palo seurusteli Kirsti Ortolan kanssa, pariskunnalle syntyi poika 1954. Virallisesti Tauno Palo oli edelleen avioliitossa Sylvi Palon kanssa.


title: Tauno Palo

text: Tammikuussa 1950 Tauno Palo saavutti taiteellisen voiton Stanley Kowalskina Tennessee Williamsin suositussa "Viettelyksen vaunussa". Stanleyä on pidetty eräänä Palon muistettavimmista roolisuorituksista. Vastanäyttelijänä lumosi Ella Eronen, joka oli näytelmän varsinainen päähenkilö, patologinen ja degeneroitunut Blanche de Bois. Uusi Suomi kirjoitti: ”Miehistä pääosaa, puolalaista urheilijaa, esitti Tauno Palo, joka jykevässä, karheassa urosmaisuudessa ja töykeässä, voimakastahtoisessa arkisuudessa oli täydellinen, mutta tapasi myös henkilönsä ainoalle tunteikkaalle kohdalle, sukuvietille, rehevää luonnonvoiman hulvahtavuutta.” Palon muita roolisuorituksia 1950-luvun alussa olivat muun muassa nimiosa näytelmässä "Barabbas" alkuvuodesta 1951, tohtori Rank Henrik Ibsenin näytelmässä "Nukkekoti" keväällä 1952 ja Karrin isäntä "Nummisuutareissa" saman vuoden syyskaudella. Syksyllä 1953 Palo vietti 25-vuotistaiteilijajuhlaansa näytelmällä "Pyhä koe". Alfonso Fernándezin osa oli Palolle itselleen mieluinen ja näytelmän yleisövastaanotto oli erinomainen.


title: Tauno Palo

text: Maaliskuussa 1954 Kansallisteatterissa sai ensi-iltansa jälleen "Seitsemän veljestä". Tällä kertaa Palolla oli Juhanin osa, ja hän sai roolistaan erinomaiset arvostelut. Palon tulkintaa ylistettiin aidoksi ja moniulotteiseksi. Sole Uexküll hehkutti Helsingin Sanomissa: ”Enpä ole juuri nähnyt Juhanin läikkyvän temperamentin, hänen tunteidensa naiivin hetkellisyyden, hänen kehittymättömän mutta omassa laadussaan rikkaan ja voimakkaan ajatus- ja mielikuvitusmaailmansa saavan näin täyteläistä toteutusta.” Palo itse piti Jukolan Juhanin roolia eräänä uransa vaikeimmista ja rakkaimmista näyttämötehtävistään. "Seitsemää veljestä" esitettiin myös Pariisin teatterijuhlilla 1955, mutta kustannussyistä se oli toteutettu yksinpuhelusarjana. Palo esitti Juhanin monologin. Näytelmää esitettiin myös Tukholmassa, Kööpenhaminassa, Wienissä ja Moskovassa ja siitä tehtiin kuunnelmaversio. Aleksis Kivi oli Palolle läheinen kirjailija myös teatterin ulkopuolella. Myös F. E. Sillanpää ja Mika Waltari kuuluivat hänen suosikkikirjailijoihinsa; molemmat olivat myös hänen hyviä ystäviään.


title: Tauno Palo

text: Keväällä 1955 ensi-iltaan tuli Eino Kaliman ohjaama "Vanja-eno", jossa Palo tulkitsi tohtori Astrovia. Roolista tuli eräs hänen taiteellisista voitoistaan. Tulkintaa pidettiin lämpimän inhimillisenä, parempana kuin Dramatenin Jarl Kullen vastaavaa näyttämötehtävää tämän Helsingin-vierailulla. Kesällä 1955 Palo oli mukana näytelmäkiertueella, joka esitti englantilaista salonkikomediaa "Rakastan vaimoani". Näyttelijäseurueeseen kuuluivat myös Helvi Aunio, Tuija Halonen, Mikko Niskanen, Kalle Rouni ja Åke Lindman.


title: Tauno Palo

text: Keväällä 1956 Palo näytteli isoisää kappaleessa "Kissa kuumalla katolla". Maija Savutie kirjoitti Vapaassa Sanassa: ”Upeimmin ja syvimmin pääsi Tauno Palo hahmottelemaan elämänhaluisen, rehevän kuolemanpelon varjostaman isoisän, aivan järkyttävän vaikuttavasti, mieleenpainuvana ihmiskuvauksena.” Tammikuussa 1957 Palo vieraili Tampereen Teatterissa, jossa hän näytteli Willy Lomania kappaleessa "Kauppamatkustajan kuolema". Hänen tulkintaansa pidettiin eheänä. Palon muita näyttämötehtäviä vuosikymmenen lopulla olivat muun muassa Münchhausen (kappaleessa "Münchhausen", 1958), puoluesihteeri ("Herra puoluesihteeri", 1958), Eddie ("Näköala sillalta", 1958) ja Jacob Ryhtilä ("Miljoonavaillinki", 1959).


title: Tauno Palo

text: Tauno Palo näytteli Kansallisteatterissa usein Rauni Luomaa vastaan, joka kiinnitettiin teatteriin 1955. Heidän tyypillinen rooliasetelmansa oli aviopari, kuten "Miljoonavaillingissa" tai pari joka löysi toisensa tuskastuttuaan omiin avioliittoihinsa, kuten näytelmässä "Kahden kesken". Palo ja Luoma näyttelivät myös suorassa televisiolähetyksessä. Näytelmä oli August Strindbergin "Kuolemantanssi", jossa Palo oli Edgar ja Luoma puolestaan Edgarin vaimo Alice. Palo sattui toisinaan unohtamaan vuorosanojaan, ja niin kävi myös tämän televisioinnin yhteydessä. Tilannetta ei helpottanut, että Kurtia näytellyt Leevi Kuuranne myös takerteli repliikeissään. Etevän kuiskaajan avulla lähetyksestä suoriuduttiin kuitenkin kunnialla.


title: Tauno Palo

text: Helmikuussa 1950 tuli ensi-iltaan Matti Kassilan ohjaama Ansa & Tauno -elokuva "Professori Masa". Samana vuonna Palolla oli Isoo-Antin rooli Ilmari Unhon pohjalaiskuvauksessa "Härmästä poikia kymmenen". Palo sai suorituksestaan parhaan miespääosan Jussi-palkinnon. Vuonna 1953 Palo näytteli lemmenparia itseään 26 vuotta nuoremman Armi Kuuselan kanssa elokuvassa "Maailman kaunein tyttö". Satakunnan Kansa arvioi Palon suoritusta: ”Kovin setämäiseltä hän jo alkaa vaikuttaa, varsinkin Armin hehkeän nuoruuden rinnalla.”


title: Tauno Palo

text: Vuosikymmenen puolivälissä Palon elokuvaroolit alkoivat vaihtua ensirakastajasta iäkkäämmän miehen rooleihin. Niitä hän tulkitsi esimerkiksi kolmessa Kassilan ohjaamassa komediaelokuvassa. Hänellä oli vanhan tuomarin osa elokuvassa "Hilmanpäivät" (1954). Taunon ja Ansan viimeisessä yhteisessä komediaelokuvassa "Isän vanha ja uusi" (1955) Palo oli viisikymppinen arkkitehti, joka oli jättänyt vaimonsa Hillevi Lagerstamin näyttelemän nuoren naisen tähden. Elokuvassa "Kuriton sukupolvi" (1957) Palo on puolestaan hauskassa ”homeisen ukon” roolissa. William Markuksen ohjaamassa komediassa "Neiti talonmies" (1955) Palo näytteli Nelly Lovénia vastaan asetelmana nuori nainen rakastuu vanhempaan mieheen ja vastoinkäymisten jälkeen onni kukoistaa.


title: Tauno Palo

text: Edvin Laineen Väinö Linna -filmatisoinnissa "Tuntematon sotilas" (1955) Palo näytteli majuri Sarastietä. Vaikka hahmo ei kuulu ”aika velikultien” ydinjoukkoon, se on jäänyt mieliin erityisesti kohtauksesta, jossa Sarastie kuulee ja rankaisee Lammioon suivaantunutta Rokkaa. Jack Witikan palkituissa teoksissa "Nukkekauppias ja kaunis Lilith" sekä "Mies tältä tähdeltä" Palo näytteli sivuosia. Viimeinen Ikosen ja Palon yhteiselokuva "Ratkaisun päivät" sai ensi-iltansa lokakuussa 1956. Vuonna 1959 Palolla oli kaksoisrooli elokuvassa "Kovaa peliä Pohjolassa", jossa hänen vastanäyttelijänään nähtiin Suomen Neito, sittemmin television pääkuuluttajana tunnetuksi tullut Teija Sopanen.


title: Tauno Palo

text: 1960-luvulla Palosta oli tullut kansallinen instituutio. Hänen valkokangasuransa päättyi 1961. Myöhemmin 1960-luvulla hän näytteli muutamissa televisioelokuvissa. Yhteistyö Ikosen kanssa jatkui televisiossa ja näytelmäkiertueella. Vuonna 1969 julkaistiin omaelämäkerta "Käsi sydämellä".


title: Tauno Palo

text: Vuonna 1963 Palon teatteriuraa oli kestänyt 35 vuotta. Sitä hän juhlisti Georg Büchnerin näytelmällä "Dantonin kuolema". Näytelmä oli yleisömenestys. Kauppalehti kirjoitti: ”Tauno Palo ei tavanomaisia juhlanäytännön mainostamisia tarvitse – hänen juhlakatsomonsahan myytiin loppuun jo ajat sitten.” Lehden mukaan Palo totesi näyttelijäntyönsä keskeisimmäksi asiaksi: ”On löydettävä ihminen kaikista rooleista.” Sole Uexküll arvioi Helsingin Sanomissa: ”'Kansallisena instituutiona juhlituksi tuleminen ja Dantonin rooli ovat kaksi kovin raskasta tehtävää yhteensatutettaviksi; se tuskin oli loppuunharkittua, tuskin työn arviointi juhlaensi-illan perusteella on oikeudenmukaistakaan?” Marraskuussa 1965 Kiven "Nummisuutarit" palasi Kansallisteatterin näyttämölle. Palolla oli tässä tuotannossa Nikon rooli. Seuraavan vuoden alussa hän näytteli jälleen tohtori Astrovia "Vanja-enossa".


title: Tauno Palo

text: Vuonna 1961 Palo ja Ikonen kiersivät Suomea Ansa Ikosen 25-vuotistaiteilijajuhlan merkeissä komedialla "Keisarinna". Palon ja Ikosen yhteistyö jatkui 1966–1967, jolloin he olivat vakioesiintyjinä Yleisradion uudessa televisiotuotannossa "Tullaan tutuiksi". Vuonna 1968 Palo teki kiertueen 40-vuotisen näyttelijänuransa juhlistamiseksi. Näytelmänä oli Leo Lenzin "Rakkautta ristiin rastiin". Kiertueella olivat mukana Ansa Ikonen, Elli Castrén ja Martti Palo. Juhlakiertuetta jatkettiin edelleen kesällä 1969.


title: Tauno Palo

text: Tauno Palon toiseksi viimeinen elokuvarooli oli Erikin isä Aarne Tarkaksen ohjaamassa elokuvassa "Nina ja Erik" (1960). Elokuvan käsikirjoitusta ja dialogia pidettiin heikkona ja kokonaisuutta kovin tasapaksuna. Vuonna 1961 Palo nähtiin viimeisen kerran valkokankaalla Matti Kassilan ohjaamassa psykologisessa elokuvassa "Tulipunainen kyyhkynen". Tohtori Aitamaan rooli oli hänen parhaita filmisuorituksiaan. Suomalaisen elokuvan studiokausi päättyi seuraavana vuonna alkaneeseen kolmivuotiseen näyttelijälakkoon. Samalla päättyi monen näyttelijän elokuvaura. Aikakautta on pidetty ”vanhan” ja ”uuden” suomalaisen elokuvan murroskohtana, monia ”vanhan” suomalaisen elokuvan näyttelijöitä, kuten Tauno Paloa ja Ansa Ikosta ei haluttu mukaan niin kutsutun ”uuden aallon” tuotantoihin, joita tehtailtiin 1960-luvun puolenvälin jälkeen. Kassilan mukaan Palo oli aloittanut nykyaikaisen, vähäeleisen näyttelemistyylin tosin jo vuonna 1958 elokuvassa "Mies tältä tähdeltä".


title: Tauno Palo

text: Elokuvauransa jälkeen Palo näytteli televisiossa muun muassa "Kauppamatkustajan kuolemassa" ja Mikko Niskasen ohjaamassa "Ihmisiä elämän pohjalla".


title: Tauno Palo

text: Palo jäi Suomen Kansallisteatterista eläkkeelle 64-vuotiaana kesällä 1973. Vuosina 1972–1975 hän levytti useita musiikkikappaleita ja teki vihdoin yhteisen albumin Ansa Ikosen kanssa. Kesäisin hän matkusteli puolisonsa kanssa ympäri Eurooppaa, eräs heidän suosikkimaistaan oli Italia.


title: Tauno Palo

text: 1970-luvulla Palo oli mukana kolmessa Kansallisteatterin näytelmässä: "Särkelä itte" (1970), "Miten haluatte" (1972) ja "Kristiina" (1973). Ensin mainitussa hänellä oli nimiosa Julius Särkelänä. Helsingin Sanomat kirjoitti: ”Tauno Palo jaksoi ensi-illassa vetää koko mahdottoman kaaren ärjyvästä kuparihärjästä lapsekkaasti kesyyntyvään ja sitten herrastuvaan uudesti syntyneeseen Särkelään komeasti. Hänen juhlapuheestaan ei tullut farssia, vaan loppujakson pelastaja hauskasti eriteltynä komediatyönä.” Myös Uusi Suomi arvioi Palon Särkelä-tutkielman taiteelliseksi voitoksi. Palon joutsenlaulu Kansallisen lavalla oli sivuosa kauppias Allertsina August Strindbergin näytelmässä "Kristiina". Se oli Kyllikki Forssellin 25-vuotisjuhlanäytäntö. "Aamulehti" arvioi Palon sivuroolin ”mieleenpainuvaksi työksi kaiken pysähtyneisyyden keskelläkin”. Palo siirtyi Suomen Kansallisteatterista eläkkeelle heinäkuussa 1973.


title: Tauno Palo

text: Ajatus uudesta Ansa & Tauno -elokuvasta putkahti esiin 1970-luvulla. Vuosikymmenen puolivälissä Risto Jarvan kerrottiin olleen kiinnostunut yhteistyöstä, mutta se kariutui sopivan käsikirjoituksen puuttumiseen ja lopulta Jarvan varhaiseen kuolemaan 1977.


title: Tauno Palo

text: Palon oli määrä esiintyä Turun Kaupunginteatterissa näytelmässä "Ihmisen hinta" vuonna 1976, mutta hänen terveydentilansa oli siinä määrin heikentynyt, että suunnitelma kaatui.


title: Tauno Palo

text: Tauno Palon suhtautumista roolihahmoihinsa on kuvailtu ”lapsenkaltaiseksi”; hän kykeni tuomaan näyttämötulkintoihinsa aiemmin kokemiaan tunteita. Karismaansa hän käytti ennen kaikkea roolihahmonsa työstämiseen, ei katsojiensa miellyttämiseen. Vaistollaan hänen onnistui tunkeutua roolinsa ytimeen. Poikkeuksellisen laajan ilmaisuasteikkonsa avulla Palolta luonnistuivat sekä syvälliset roolit että kepeät salonkikomediat. Palolla oli hallussaan keinot välittää kaikenlaisten roolihahmojensa sisin katsojille.


title: Tauno Palo

text: Ansa Ikonen ja Tauno Palo tapasivat toisensa ensi kerran Koiton Näyttämöllä, mutta työtovereita heistä tuli vasta kesällä 1935. Tuolloin alettiin kuvata elokuvaa "Kaikki rakastavat". Kaikkiaan Palo ja Ikonen tekivät kaksitoista yhteiselokuvaa vuosina 1935–1956; komedioita, draamoja ja musiikkielokuvia. Suomalaiset saattoivat elää omia ilojaan ja surujaan suosikkipari Ansan ja Taunon kautta. Ikonen oli turvallinen naapurintyttöhahmo, koko kansan Ansa, mikä nosti hänet Palon keskeisimmäksi vastanäyttelijäksi, vaikka moni muukin suosittu näyttelijätär nähtiin useassa elokuvassa Palon lemmittynä. Ansa Ikonen ja Tauno Palo olivat Suomen ensimmäinen tähtipari, asetelma oli klassinen: tumma mies ja vaalea nainen. "Kaikki rakastavat" oli perustana tulevien vuosien Ansa ja Tauno -myytille. Elokuvan mainoskuvasta tuli ikoninen: Nuoruutta ja elämänuskoa uhkuvassa mustavalkokuvassa Palo ja Ikonen loikoilevat nurmella kesän vehreydessä ja ratkovat ristisanatehtävää. Nuorten kasvojen hehkeyttä on korostettu onnistuneella valaistuksella. Kuvasta tehtiin eräänlainen uusintaversio toiseksi viimeisen Ansa & Tauno -elokuvan yhteydessä vuonna 1955. Ikosen ja Palon tulkitsemat hahmot saivat toisensa kahdeksassa elokuvassa, mutta neljä tuotosta päättyi niin ikävästi, että valkokankaiden suosikkipari jäi ilman yhteistä tulevaisuutta ennakoivaa loppusuudelmaa.


title: Tauno Palo

text: Eräät aikalaiset olivat sangen varmoja, että Palo ja Ikonen olivat pariskunta myös yksityiselämässään. Palo joutui tuon tuostakin vastaamaan ohikulkijoiden kysymyksiin ”Ansa-rouvan” kuulumisista. Ikonen kuvaili suhdettaan Paloon: ”Elämänikuinen ystävyys on paljon arvokkaampi kuin hetken romanssi.” Paloa ja Ikosta pyydettiin usein esiintymään yhdessä eri tilaisuuksiin. Sotavuosina he kävivät viihdyttämässä kasarmeilla ja joukko-osastoissa. Lisäksi he tekivät sairaalakäyntejä vaikeasti haavoittuneiden luo.


title: Tauno Palo

text: Tauno Palo näytteli myös Regina Linnanheimon parina useissa elokuvissa, kuten "Suotorpan tyttö" (1940), "Kaivopuiston kaunis Regina" (1941), "Onni pyörii" (1942) sekä "Herra ja ylhäisyys" (1944). Helena Kara ja Palo muodostivat parin elokuvissa "Puck" (1942), "Valkoiset ruusut" (1943), "Rosvo-Roope" (1949) ja "Hän tuli ikkunasta" (1952). Birgit Kronström ja Palo nähtiin lemmenparina elokuvissa "Onnellinen ministeri" (1941), "Avioliittoyhtiö" (1942) ja "Amor hoi!" (1950). Palon muita kuuluisia vastanäyttelijöitä vuosikymmenten vieriessä olivat muun muassa Ella Eronen, Elina Pohjanpää ja Anneli Sauli.


title: Tauno Palo

text: Yleensä Palo oli naispuolisiin vastanäyttelijöihinsä nähden romanttisen sankarin roolissa, kuten Arnold "Kulkurin valssissa". Muutamissa elokuvissa, kuten "Hilja, maitotyttö" ja "Vaivaisukon morsian", hänen roolihahmonsa oli kuitenkin seksuaalisesti epävakaa. Eräät hahmot edustivat puolestaan machismoa, kuten nimiosa "Rosvo-Roopessa". Elokuvauransa loppuvaiheessa Palo näytteli toisinaan ikääntymistä ja seksuaalisen energiansa menettämistä vastaan taistelevia miehiä, kuten teoksissa "Isän vanha ja uusi" ja "Tulipunainen kyyhkynen".


title: Tauno Palo

text: Vaikka Palo profiloitui heti elokuvauransa alusta sankarien ja rakastajien tulkitsijaksi, hän itse ei pitänyt sankarirooleista. Hänen piti alati keksiä uusia tapoja sanoa ”minä rakastan sinua” ja etsiä aiheeseen tuoretta näkökulmaa. Tämä turhautti häntä. Sankariosat vaikuttivat myös Palon ulkonäköön, varsinkin hiustyylin osalta: hänen luonnonkiharat hiuksensa suoristettiin kuvauksia varten.


title: Tauno Palo

text: Tauno Palo sai kolme Jussi-palkintoa parhaasta miespääosasta:


title: Tauno Palo

text: Palo oli mukana useissa radiokuunnelmissa 1930–1950-luvuilla. Yleensä hän teki kuunnelmia maanantaisin, kuten muutkin Radioteatteriin kuulumattomat näyttelijät. Maanantait olivat vapaapäiviä teatterista. Enimmillään näillä maanantaikuunnelmilla arvioitiin olleen puolitoista miljoonaa kuuntelijaa. Yleisradion äänitearkiston mukaan Palon radiodebyytti oli kuunnelma "Mökin ja syksyn poika" vuonna 1938. Samana vuonna hän esitti ylioppilas Lassea "Suomisen perhe" -kuunnelmassa. Suosikkipari Ansa & Tauno esiintyivät yhdessä kuunnelmissa "Kaksintaistelu ateljeessa" (1938) ja "Pohjalaisia" (1954), jossa Palo tulkitsi Jussin ja Ikonen Maijan osan. Vuonna 1949 Palo tulkitsi sotamies Beckmannin roolin Wolfgang Borchertin näytelmässä "Ovien ulkopuolella". Suoritus arvioitiin yhdeksi Radioteatterin siihenastisen historian parhaista. Juhani Ahon romaaniin perustuvassa "Juhassa" (1950) Palo esitti Shemeikkaa. 1960-luvulla Palo esiintyi muutamassa kuunnelmassa. Vuonna 1968 hän luki näytelmästä "Omena putoaa" Ventti-Villen monologin.


title: Tauno Palo

text: Tauno Palo oli uransa aikana myös melko aktiivinen levylaulaja. Hänen levytysuransa jakautui kahteen kauteen: 1934–1951 ja 1967–1975. Kaikkiaan hän levytti noin 85 raitaa. Ensilevytys ”Tuulikki” on vuodelta 1934. Sen hän teki Dallapén solistina. Debyyttisingleä myytiin tuhatkunta kappaletta. Singlen B-puolesta, ”Miksi poistuit luotani”, tuli eräs vuoden 1934 menestystangoista. Jenkka nimeltä ”Tuohinen sormus” (1934) antoi lisäpotkua Palon laulajanuralle. Huomattava osa Tauno Palon 1930-luvulla levyttämistä lauluista oli tunteellisten kappaleiden sijasta nimenomaan reippaita jenkkoja, kuten ”Hulivilipoika”, ”Kun heili mun petti” ja ”Sinä semmoinen, minä tämmöinen”.


title: Tauno Palo

text: Palo oli 1930-luvulla erittäin suosittu iskelmien tulkitsija, mikä näkyi Yleisradion saaman toivepostin määrässä. Kuulijat yksinkertaisesti rakastivat häntä. Ansa Ikosen ja Tauno Palon suositut musiikkielokuvat synnyttivät lukuisia menestyssävelmiä. Erityisen tärkeä tässä suhteessa oli "SF-paraati" (1940), jota on pidetty jopa kaikkein huomattavimpana suomalaisena filmimusikaalina. Kansansuosikeiksi kohosivat muun muassa sellaiset ikivihreät iskelmät kuten ”Potkut sain”, ”Ah, ethän tiedä”, ”Nuoruuden sävel” ja ”Näenhän valoisan taivaan”. "Vaimokkeen" (1936) nimisävelmän levytti Palon sijasta Arvi Tikkala. "Miehekkeessä" (1936) Palo esitti tangon ”Marjatta”. Vuonna 1942 Palo levytti Birgit Kronströmin kanssa Georg Malmsténin sävellyksen ”Shampanjakuhertelua”. Samana vuonna hän levytti viulun ja kitaran säestämänä laulelman ”Soittoniekka”. Vuonna 1948 Tauno Palo levytti useita sävellyksiä, kuten ”Laulava sydän”, joka liittyi samannimiseen elokuvaan. 1950-luvulla Palon levylaulajan ura hiipui. Hän levytti tuolloin ainoastaan kaksi musiikkikappaletta: ”Tukkilaisjenkka” ja ”Pohjolan valkea kesäyö” vuonna 1951.


title: Tauno Palo

text: Nuori tenori, joka 1930-luvun liian korkealle sovitetuissa levytyksissä kuulosti pahimmillaan kastraattisopraanolta, kypsyi vuosikymmenien saatossa elämää nähneeksi laulelmatulkiksi. Palo palasi levystudioille vuonna 1967, jolloin hän levytti suositun sodanvastaisen laulun ”Ruusu on punainen” sekä muun muassa kappaleet ”Porlammin iltalaulu” ja ”Rakkauden tuli”. Seuraavana vuonna hän levytti neljän musiikkikappaleen EP:n, jonka tunnetuin laulu oli ”Rosvo-Roope”. Vuonna 1972 julkaistiin albumi "Kulkurin kannel", joka nosti esille Tauno Palon laulelmatulkitsijana. Tältä levyllä ovat muun muassa kappaleet ”Erotessa” ja ”Suvisia suruja”. Vuonna 1974 Tauno Palo ja Ansa Ikonen tekivät yhteisalbumin "Ansa & Tauno", jolla he lauloivat vanhoja elokuvasävelmiään, kuten ”Kulkurin valssi”. Sitä ennen he olivat levyttäneet yhdessä ainoastaan kaksi kappaletta: ”Nuoruuden sävel” ja ”Potkut sain” marraskuussa 1940. Elokuvauriensa jälkeen Palo ja Ikonen esiintyivät myös yhteisillä laulukeikoilla. Viimeiset levytyksensä Palo teki vuonna 1975. Hän lauloi silloin Dallapé-orkesterin 50-vuotisjuhlalevylle muutaman kappaleen, muun muassa jo vuonna 1934 levyttämänsä tangon ”Mä ruusun tumman” (Miksi poistuit luotani).


title: Tauno Palo

text: Tauno Palo suhtautui itse melko vähättelevästi laulajanuraansa, jota hän luonnehti jälkeenpäin seuraavasti: ”Enhän minä mikään laulaja ole, en ole itseäni koskaan pitänyt sellaisena. Olen kyllä aina pitänyt laulusta, se on hieno asia. Mutta todelliset laulajat ovat aivan eri luokkaa − minä vain vähän rallattelin...”


title: Tauno Palo

text: Tauno Palo oli mukana yli 60 näytelmäelokuvassa, useimmiten pääosassa. Kaikki olivat mustavalkoelokuvia. Merkintä 1 tarkoittaa, että elokuva on julkaistu DVD:nä, 2 tarkoittaa VHS-julkaisua. BD tarkoittaa Blu-ray-julkaisua, teräväpiirron taso ilmenee sen yhteydessä mainitussa numero-kirjainyhdistelmässä. Finnkino Oy on julkaissut myös useita Tauno Palo -kokoelmia, joista kullakin on neljä tai viisi Palon tähdittämää elokuvaa.Helsingin Kalliossa sijaitsee Palon mukaan nimetty Tauno Palon puisto, jossa on kuvanveistäjä Kain Tapperin toteuttama Tauno Palon muistomerkki vuodelta 1993. Puisto sai nykyisen nimensä vuonna 1997. Yleisradion vuonna 2004 järjestämässä Suuret suomalaiset -äänestyksessä Palo valittiin 55. suurimmaksi suomalaiseksi.


title: Jesuiitat

text: Jesuiitat eli jesuiittaveljestö ("Societas Jesu") on katolisen kirkon sääntökunta.


title: Jesuiitat

text: Jesuiittajärjestö tekee työtä kasvatuksen, lähetystyön ja hyväntekeväisyyden parissa. Järjestö on kuitenkin aina herättänyt ristiriitaisia näkemyksiä, mikä johtuu ennen kaikkea jesuiittojen näkyvästä asemasta katolisen uskon puolustajina vastauskonpuhdistuksen aikaan. Jesuiittojen sotilaallisen osan johtajaa on nimitetty "mustaksi paaviksi" ja jesuiittakenraaliksi.


title: Jesuiitat

text: Jesuiittajärjestö sai alkunsa 1500-luvulla Pariisissa opiskelleiden nuorten miesten ryhmästä, jonka johtajana toimi entinen ritari Inigo López de Loyola, tunnetummalta nimeltään Ignatius Loyola. Loyola sai kolmenkymmenen ensimmäisen elinvuotensa aikana parhaan mahdollisen ritarikasvatuksen. Haavoituttuaan vaikeasti Pamplonan taistelussa 1521 hän muutti elämänsä suuntaa. Loyola perehtyi aikansa hengelliseen kirjallisuuteen, mutta koki myös oman maallisen sivistyksensä riittämättömänä. Hän matkusti Pariisiin, jossa hän alkoi opiskella muun muassa teologiaa ja filosofiaa. Pariisin yliopistossa syntyi opiskelijoiden liike, ja seitsemän perustajajäsentä perustivat seuran "Societas Jesu" () 15. elokuuta vuonna 1534. Perustajajäsenet antoivat lupauksen köyhyydestä, naimattomuudesta ja kuuliaisuudesta, ja keskittyivät köyhien, sairaiden ja vangittujen auttamiseen. Seuran jäsenistössä eli voimakkaana myös ajatus Pyhän maan vapauttamisesta muslimien käsistä.


title: Jesuiitat

text: Jesuiittojen koulutukseen kuului kahden vuoden noviisiaika. Munkkilupauksen jälkeen opiskeltiin humanistisia aineita, filosofiaa ja teologiaa kymmenen vuotta. Myös perusteellinen sotilaallinen koulutus ja erilaiset ruumiilliset harjoitukset olivat olennainen osa jesuiittojen koulutusta.


title: Jesuiitat

text: Jesuiittaveljeskunta lakkautettiin vuonna 1773, mutta se perustettiin uudestaan vuonna 1814.


title: Jesuiitat

text: Jesuiitoilla on ollut merkittävä vaikutus Paraguayn kehitykseen ja historiaan. Vuonna 1609 jesuiitat aloittivat valtion alueella voimakkaan lähetystyön ja perustivat sen itäosaan käytännössä oman valtionsa. Sen tarkoituksena oli suojella intiaaneja espanjalaisten siirtolaisten ja virkamiesten hallinnolta ja riistolta. Jesuiittojen hallitsemilla alueilla elinolosuhteet sekä aineellinen ja henkinen kulttuuri kehittyivät suotuisampaan suuntaan kuin espanjalaisten hallinnoimilla alueilla. Espanjalaisia kehitys ei miellyttänyt. Jesuiittojen johtamia alueita kadehdittiin muun muassa niiden paremman taloudellisen tilanteen takia. Niinpä lopulta yli 150 vuotta kestäneen suotuisan kauden jälkeen Espanjan kuningas Kaarle III karkotti jesuiitat koko valtakunnasta. Intiaanien omistuksessa olleet maat ja omaisuus ryöstettiin.


title: Jesuiitat

text: Jesuiittaveljeskunta on nykyisen katolisen kirkon sääntökunnista suurin. Se toimii kuudella mantereella, 127 maassa ja jäseniä on yli 20 000. Yhtenä jesuiittaveljestön tehtävänä oli alun perin protestanttisen uskon leviämisen estäminen, ja toimiminen vastauskonpuhdistuksen hyväksi. Tähän tarkoitukseen keinoiksi valittiin koulut ja diplomatia. Lähtökohta näkyy jesuiittojen toiminnassa tänäkin päivänä.


title: Jesuiitat

text: Jesuiittojen koulutus on edelleen pitkä ja perusteellinen. Peruskoulutukseen kuuluu ylioppilastutkinto, tai jokin vastaava tutkinto. Sen jälkeen jesuiittaveljen koulutus kestää vielä noin 15 vuotta. Useamman tohtorintutkinnon suorittaminen on aivan tavallista. Jesuiitoilla onkin vankka asema tieteellisessä keskustelussa eri puolilla maailmaa niin katolisen kirkon piirissä kuin sen ulkopuolellakin. Jesuiitat arvostavat hengellisten harjoitusten lisäksi myös opillista sivistystä, ja tämä näkyy veljestön toiminnassa. Opinnot koostuvatkin hengellisistä harjoituksista, humanistisista aineista, teologiasta ja filosofiasta.


title: Jesuiitat

text: Kasvatukselliset tehtävät on koettu niin tärkeiksi, että veljestö ylläpitää eri puolilla maailmaa noin 200 yliopistoa, 500 yläkoulua tai lukiota ja 400 alakoulua. Näiden lisäksi heillä on erilaisia päiväkoteja, teknisiä kouluja ja kasvatuskeskuksia. Jesuiitat toimivat kasvatuskysymysten neuvonantajina ja opettajina myös sellaisissa maissa, joissa heillä ei ole omia oppilaitoksia. Jesuiittojen ylläpitämät koulut ovat olleet suosittuja ja niissä on vuosien varrella opiskellut paljon tieteen, taiteen tai politiikan suuria nimiä: Arthur Conan Doyle, Alfred Hitchcock, Federico Fellini, Bing Crosby, Voltaire, markiisi de Sade, René Descartes, Jacqueline Kennedy, Bill Clinton, Fidel Castro, Gloria Arroyo. Varsinkin Washingtonissa Georgetownin yliopiston kansainvälisten suhteiden koulutusohjelma on suosittu politiikan parissa työskentelemään pyrkivien keskuudessa.


title: Jesuiitat

text: Koska jesuiitat ovat monesti sekä historian että nykypäivän tapahtumissa asettuneet kansan puolelle vallanpitäjiä vastaan, he ovat toiminnassaan saattaneet joutua ristiriitaan erilaisten hallitusten kanssa. Näin on usein sattunut latinalaisessa Amerikassa, jossa monet jesuiitat ovat asettuessaan köyhimmän kansanosan tueksi, ja siksi menettäneet henkensä. Varsinkin niin sanotun vapautuksen teologian piirissä toimii paljon jesuiittakoulutuksen läpikäyneitä hengenmiehiä. Kansan oman äidinkielen asemaa pidetään kasvatustyössä hyvin tärkeänä. Lähetystyö, kasvatus ja sosiaalisten olojen parantaminen ovat tärkeä osa jesuiittojen työtä nykyäänkin. Esimerkkeinä voidaan mainita toiminta Amerikan alkuperäisväestön keskuudessa, Kambodžassa, Malesiassa, Itä-Timorissa ja Myanmarissa.


title: Jesuiitat

text: Osallistuminen yhteiskunnalliseen ja tieteelliseen keskusteluun julkisesti on jesuiitoille tärkeää. Bioetiikassa heidän toimintansa on ollut merkittävää, Vatikaanin observatorio ja Vatikaanin radio ovat jesuiittojen johtamia.


title: Jesuiitat

text: Jesuiittojen eri alojen keskustoimistot, esimerkiksi kasvatusopillinen, sosiologinen, teologinen ja tiedotustoimisto sijaitsevat luostarissa Pietarinaukion kupeella Roomassa.


title: Jesuiitat

text: Vatikaanissa toimi jesuiittoihin liittyvissä tiedotustehtävissä suomalainen nunna, sisar Benedicta Idefelt.


title: Areiolaisuus

text: Areiolaisuus oli varhaiskristillinen, erityisesti 300-luvulla vaikuttanut Jumalan kolminaisuutta koskenut oppi, joka tuomittiin harhaoppiseksi. Areiolaisen suuntauksen perustajana voidaan pitää aleksandrialaista presbyteeriä nimeltä Areios, josta oppi on saanut nimensä. Areiolaisuutta koskenut kiista oli varhaisen kirkon merkittävimpia teologisia ongelmia.


title: Areiolaisuus

text: Areiolaisten mukaan Kristus eli kolminaisuuden toinen persoona Poika ei ollut samaa olemusta kuin Isä. He myös kielsivät Kristuksen iankaikkisuuden eli sen, että tämä olisi "Isästä iankaikkisuudessa syntynyt”, ja katsoivat tämän olevan Jumalan ensimmäinen luomus. Täten areiolaiset käytännössä kielsivät Jeesuksen jumaluuden. Areiolaisuus perustui Areioksen pyrkimykseen saattaa perinteinen kolminaisuusoppi sopusointuun platonilaisen teologian kanssa. Tämän vuoksi Areios määritteli, että vain Isä on transsendenttinen Jumala, kun taas Poika oli "Logos", joka vastasi platonilaista demiurgia.


title: Areiolaisuus

text: Nikean ensimmäisessä kirkolliskokouksessa vuonna 325 Areioksen oppi hylättiin ja selitettiin Kristuksen olevan syntyneen, ei luodun, ja Isän kanssa samaa olemusta. Päätös, jonka tarmokkain puolustaja oli Athanasios, vahvistettiin lopullisesti Konstantinopolin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa vuonna 381. Areios ja joukko areiolaisia piispoja erotettiin kirkosta ja tuomittiin maanpakoon.


title: Areiolaisuus

text: Monet germaaniheimot kääntyivät ensin areiolaisuuteen ja vasta myöhemmin katoliseen kristinuskoon. Syynä tähän oli se, että areiolaiset karkotettiin 300- ja 400-luvuilla Rooman valtakunnasta harhaoppisina, kun Rooman keisarit alkoivat suosia kristinuskoa. Areiolaiset pakenivat mm. germaanien alueille ja tekivät siellä lähetystyötä.


title: Areiolaisuus

text: Athanasioksen uskontunnustus on tehty areiolaista opetusta vastaan.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Plesetskin kosmodromi on aktiivinen avaruuskeskus Venäjällä Arkangelin alueella, noin 300 kilometriä Arkangelista etelään ja 400 kilometriä Suomen rajalta itään.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Plesetsk suunniteltiin ja rakennettiin Neuvostoliiton ensimmäisen ydinkärjellä varustetun mannertenvälisen ballistisen ohjuksen (ICBM) tukikohdaksi. Kyseessä oli Sergei Koroljovin R-7-ohjus, joka oli kehitetty kesään 1955 mennessä. Paikka valittiin sillä perusteella, että lyhin lentorata Yhdysvaltoihin kulkee Pohjoisen jäämeren yli. Sijainti oli myös riittävän syrjäinen huippusalaiselle tukikohdalle ja sopivan etäällä suurista kaupungeista. Kosmodromi aloitti toimintansa virallisesti 15. heinäkuuta 1957. Ensimmäinen laukaisualusta oli valmiudessa joulukuussa 1959. 1960-luvun alussa tukikohdassa oli ilmeisesti kuusi tällaista ydinohjusta.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Vuoden 1960 alussa Yhdysvaltain tiedustelupalvelu arvioi Plesetskin mahdolliseksi ICBM-tukikohdaksi. Asiaa yritettiin varmistaa muun muassa kuuluisalla Gary Powersin ohjaaman Lockheed U-2-koneen tiedustelulennolla, mutta kone ammuttiin alas jo sen lähestyessä Sverdlovskin rakettikoeasemaa 1. toukokuuta 1960. Neuvostoliiton ohjusten määrän (yli)arvioiminen oli osa Nixonin ja Kennedyn presidentinvaalikamppailua vuonna 1960, jossa ”Missile gap” oli Kennedyn päävaaliteemoja.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Vuonna 1963 Plesetskiä alettiin kehittää myös uudentyyppisten kiinteää ajoainetta käyttävien ohjusten testipaikaksi ja sotilaalliseksi avaruuskeskukseksi. Ensimmäinen satelliitti Plesetskistä laukaistiin avaruuteen 17. maaliskuuta 1966, jolloin Vostok-2-kantoraketti vei radalle vakoilusatelliitin.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Ensimmäiset laukaisut paljastivat avaruuskeskuksen olemassaolon suurelle yleisölle syksyllä 1966. Plesetskin laukaisujen valoilmiöt näkyivät Suomessa ainakin Helsingin tienoolle asti ja olivat esillä muun muassa 1970-luvun UFO-keskusteluissa. Neuvostoliitto tunnusti virallisesti paikan olemassaolon vasta vuonna 1983.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Tukikohta tunnetaan koodeilla GIK-1 ja GNIIP. Paikallinen asutuskeskus Mirnyi sijaitsee 36 kilometrin päässä laukaisupaikasta.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Alueella on yhdeksän laukaisutornia, joista voidaan laukaista Rockot-, Zenit-, Sojuz-, Molnija-, Tsiklon-, Angara- ja Kosmos-kantoraketteja.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Plesetskistä on laukaistu avaruuteen yli 1 500 kantorakettia tai ohjusta. Kiertoradalle on kuljetettu noin 2 000 avaruusalusta. Plesetskistä laukaistaan pääosin tietoliikenne-, sotilaallisia- ja erilaisiin tutkimustarkoituksiin suunnattuja satelliitteja polaariradoille, joiden ratatason kaltevuus päiväntasaajaan nähden (inklinaatio) on useimmiten 63–83 astetta (62.8, 67.1, 73–74, 82–83). Laukaisut tehdään koilliseen tai itään.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Vuosina 2006–2008 Plesetskistä laukaistiin Kosmos-3M-raketeilla radoilleen viidestä satelliitista koostuva Saksan SAR-Lupe -tiedustelusatelliittijärjestelmä.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Plesetskiä tultaneen tulevaisuudessa laajentamaan ja sen merkitys tullee kasvamaan, sillä Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Baikonurin kosmodromi jäi Kazakstanin puolelle. Venäjä solmi viimeksi vuonna 2005 Kazakstanin kanssa 20-vuotisen vuokrasopimuksen Baikonurista. Vuokrahinta on 115 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuodessa. Sopimuksessa on lisäksi kymmenen vuoden jatko-optio.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Ennemmin tai myöhemmin Venäjä siirtänee avaruustoimintansa keskeisen infrastruktuurin kokonaan omalle maaperälleen. Myös tulevat Sojuz-kantorakettien laukaisut Guayanan avaruuskeskuksesta Etelä-Amerikasta ESA:n lipun alla tulevat vähentämään Baikonurin painoarvoa.


title: Plesetskin kosmodromi

text: Avaruuskeskus on aiheuttanut vakavia terveys- ja ympäristöongelmia siitä itään päin sijaitsevalla alueella. Kantorakettien alemmat loppuunpalaneet rakettivaiheet putoavat laukaisun jälkeen maahan mukanaan käyttämätöntä polttoainetta. Suurin osa maailman avaruuskeskuksista sijaitseekin siten, että laukaisusuunnassa on valtameri.


title: Franciscus Assisilainen

text: Franciscus Assisilainen, ""Jumalan pieni köyhä"", (""Poverello"", oikealta nimeltään Giovanni Francesco di Bernardone) (1181 tai 1182 – 3. lokakuuta 1226) perusti fransiskaanisen veljeskunnan. Franciscusta kunnioitetaan katolisuudessa, vanhakatolisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Paavi Gregorius IX julisti hänet pyhimykseksi 16. heinäkuuta 1228. Franciscus Assisilaisen pyhimyskalenterin mukainen muistopäivä on 4. lokakuuta, joka on myöhemmin hänen vuokseen otettu myös kansainväliseksi eläinten päiväksi. Hän on eläinten, ympäristön, eläintarhojen, tulen, perheiden, yksin kuolemisen, kauppiaiden, rauhan, Italian, Assisin, New Mexicon ja Kansasin suojeluspyhimys. Pyhimyksen symboleita ovat muun muassa linnut ja eläimet, stigmata, piikkikruunu, kalat, pääkallo, susi ja tuli. Franciscusta pidetään yhtenä stigmaatikoista ja ennen hänen stigmataansa juhlistettiin erikseen 17. syyskuuta. Pyhimyksen mukaan on myös nimetty basilika tämän kotikaupungissa Assisissa eli Pyhän Fransiskuksen basilika (italiaksi "Basilica di San Francesco d'Assisi")"." Pyhän Franciscuksen mukaan on perustettu useita katolisia sääntökuntia: "Congregatio Fratrum Adunationis Tertii Regularis Ordinis Sancti Francisci" (S.A)", Congregatio Fratrum Franciscanorum Immaculatae" (F.I.)", Ordo Fratrum Minorum" (O.F.M.)", Ordo Fratrum Minorum Capuccinorum" (O.F.M. Cap.) ja "Ordo Fratrum Minorum Conventualium" (O.F.M. Conv.)"." Hänen nimeään kantaa myös argentiinalainen 13. maaliskuuta 2013 valittu paavi Benedictus XVI:n seuraaja 266. paavi Franciscus.


title: Franciscus Assisilainen

text: Franciscus oli rikkaan kangaskauppiaan, Pietro di Bernardonen, poika italialaisesta Assisin pikkukaupungista. Franciscus vietti nuoruudessaan, aina 25-vuotiaaksi asti, ylellistä ja nautiskelevaa elämää. Hän sai helposti ystäviä ja vietti vilkasta seuraelämää. Francescon äiti halusi, että hänen poikansa olisi hyväsydäminen ja auttaisi köyhiä. Francescon isä sitä vastoin halusi poikansa rikastuvan kauppiaana tai hankkivan sotilaana perheelleen aatelisarvon.


title: Franciscus Assisilainen

text: Franciscus osallistui vuonna 1202 sotaan naapurikaupunkia Perugiaa vastaan, mutta joutui vuodeksi sotavankeuteen. Vankeudesta ja sairastumisesta toivuttuaan Francesco oli valmis lähtemään jälleen sotaretkelle, tällä kertaa Apuliaan. Matka keskeytyi kuitenkin Spoletossa kun hän koki saaneensa Jumalalta sisäisen kutsun ja palasi takaisin. Franciscus koki varsinaisen kääntymyksen ollessaan pyhiinvaellusmatkalla Roomaan. Hän kohtasi inhottuun lepraan (spitaaliin) sairastuneita ja alkoi hoitaa heitä. Franciscus sai kutsun korjata kirkkoa. Hän ryhtyi kunnostamaan Assisin lähellä sijaitsevaa raunioitunutta Porziuncolan kappelia ja käytti siihen myös isänsä rahaa.


title: Franciscus Assisilainen

text: Isä ei hyväksynyt poikansa muutosta ja rahojen tuhlausta, jolloin Franciscuksen sanotaan ojentaneen vaatteensa hänelle. Franciscus sanoi, että tästä lähtien hänellä on vain yksi Isä – Hän, joka on Taivaassa.


title: Franciscus Assisilainen

text: Franciscus pääsi lopulliseen varmuuteen tehtävästään osallistuessaan messuun 24. heinäkuuta 1208. Tällöin hän kuuli papin lukevan Raamatusta evankeliumin kohtaa, jossa Jeesus lähettää opetuslapsensa matkaan sanoen: "Älkää ottako matkalle mukaanne mitään – ei sauvaa, ei laukkua, ei leipää eikä rahaa. Älkää ottako toista paitaakaan." (Luuk 9:3) Tämän kuultuaan Franciscus riisui kenkänsä, heitti pois sauvansa ja kukkaronsa ja vaihtoi nahkavyönsä köyteen.


title: Franciscus Assisilainen

text: Franciscus ryhtyi saarnaamaan ja sai mukaansa muita. Hän perusti seuraajineen tukikohdan edellä mainittuun pieneen kappeliin lähelle Assisia. Kappelin ympärille rakennettiin vuosina 1569–1679 suurempi kirkko, Enkeleiden Pyhän Marian basilika ("S. Maria degli Angeli").


title: Franciscus Assisilainen

text: Franciscus laati ystävilleen absoluuttista sekä henkilökohtaista että yhteisöllistä köyhyyttä edellyttävän säännön, jonka ytimessä oli kolme Uuden testamentin kohtaa:


title: Franciscus Assisilainen

text: Paavi Innocentius III antoi suullisen hyväksyntänsä säännölle vuonna 1209 tai 1210. Lopullinen sääntö sai paavi Honorius III:n vahvistuksen 29. marraskuuta 1223.


title: Franciscus Assisilainen

text: Noudattaen Raamatun lähetyskäskyä Franciscus lähti ristiretkeläisten mukaan vieraillen 1219–1220 Egyptissä, Syyriassa ja Pyhällä Maalla. Franciscuksen kerrotaan todistaneen uskonsa sulttaanin edessä kävelemällä tulen päällä.


title: Franciscus Assisilainen

text: Jouluseimiasetelman perinne sai alkunsa Franciscuksen rakentaessa ensimmäinen seimiasetelman vuonna 1223 maalaistalon talliin italialaiseen Greccion kylään.


title: Franciscus Assisilainen

text: Fransiskaanisen liikkeen noudattaman apostolisen elämäntavan ytimen Franciscus kuvasi seuraavasti: ”Missä on lepoa ja mietiskelyä, siellä ei ole huolta eikä harhailua”. Luostariin vetäytyjille Franciscus sanoi: ”Menkää maailmaan, ihmisten luo, osoittakaa rakkautenne teoissa ja totuudessa”. Veljien ei pitänyt eristäytyä luostareihin vaan elää työstä saamiensa almujen varassa. Tärkeä Franciscuksen opetus oli seuraava: ”Älkää pitäkö omaa tietänne ainoana tienä Jumalan luo”.


title: Franciscus Assisilainen

text: Kaksi vuotta ennen kuolemaansa Franciscus keskittyi rukoukseen ja paastoon 40 päivän ajan. Tällöin hänen kerrotaan kokeneen La Vernan vuorella stigmatisaation, eli saaneen käsiinsä ristiinnaulitun Kristuksen haavat. Elämänsä loppuaikoina Franciscus oli jo hyvin sairas, mutta hän kirjoitti vielä kuuluisan "Aurinkolaulun" eli kaikkien luotujen ylistyksen, jossa kuvastuu Franciscuksen ajatus Jumalasta, joka on läsnä kaikissa luoduissaan eli panenteismi erotuksena panteismista.


title: Franciscus Assisilainen

text: Eläimet ja luonto olivat Franciscukselle tärkeitä. Katolinen kirkko onkin valinnut hänet luonnonsuojelun suojeluspyhimykseksi. ”Niin kauan kun maailmassa on lapsia, kukkia ja lintuja, niin kauan on toivoa”, Franciscus sanoi. Franciscuksen mukaan Paratiisia ei voinut kuvitella ilman eläimiä, ilman lintuja, ilman laulua ja soittoa. Tradition mukaan Franciscus olisi saarnannut myös eläimille. Erään kertomuksen mukaan Gubbion kaupungin asukkaat pelkäsivät sutta, joka oli aiheuttanut jo paljon pahaa. Franciscukselta pyydettiin apua. Hän tapasi suden ja puhutteli sitä lempeästi. Franciscus sopi suden kanssa, eikä se enää myöhemmin ahdistellut kaupunkilaisia. Kaupunkilaisten ei tarvinnut siis tappaa sutta.


title: Franciscus Assisilainen

text: Avaimen Franciscuksen spiritualiteettiin tarjoavat luonnollisesti hänen omat kirjoituksensa. Niitä on säilynyt suhteellisen runsaasti; ne on julkaistu myös suomennoksena. Franciscuksen säilynyt tuotanto on pääosin latinankielistä. Sen kieli on saanut hyvin runsaasti vaikutteita Raamatun latinankielisestä käännöksestä ("versio vulgata"), jonka tunteminen on välttämätöntä Franciscuksen ymmärtämiseksi.Kaikki Franciscuksen opetus ei päätynyt hänen omiin kirjoituksiinsa. Monet hänen elämänsä episodit ja hänen opetuksensa tunnetaankin ainoastaan hagiografisen kirjallisuuden perusteella.


title: Franciscus Assisilainen

text: Varhaisinta kerrostumaa Franciscus-kirjallisuudessa edustavat veli Tuomas Celanolaisen laatimat kaksi elämäkertaa sekä selvitys Franciscuksen ihmeistä. Sääntökunnassa kanonisen aseman saavuttivat kuitenkin kenraaliministeri Bonaventuran kirjoittamat legendat, joiden tuli korvata kaikki aikaisemmat Franciscuksen elämää kuvaavat tekstit.


title: Franciscus Assisilainen

text: Näiden lisäksi on kuitenkin 1200- ja 1300-luvuilla laadittu muistitietoon pohjautuen muitakin kuvauksia Franciscuksen elämästä. Näistä tärkeimpiä olivat 1300-luvun alun muodossa säilyneet "Legenda trium sociorum " ja "Speculum perfectionis". Hiukan myöhäisempi teos on veli Ugolino di Monte Santa Marian 1327 laatima "Actus beati Francisci et sociorum ejus", jonka italiankielinen käännös on hengellisen kirjallisuuden klassikoita. Kenties tärkein näistä myöhäisistä kompilaatioista on ns. Perugian legenda, jonka syntyhistoria on varsin epäselvä. Kaksi viimeksi mainittua teosta on suomennettu.


title: Nikean uskontunnustus

text: Nikean uskontunnustus eli Nikealais-konstantinopolilainen uskontunnustus (, , "Súmbolon tês Nikaías", , "Nikéjskij símvol véry") on yksi kolmesta niin sanotun vanhan kirkon uskontunnustuksesta. Se laadittiin, kun ilmeni tarve ilmaista käsitteellisesti kristillisten seurakuntien yhteinen usko näiden järjestäytyessä vuonna 325 pidetyssä Nikean ensimmäisessä kirkolliskokouksessa, ja sitä täydennettiin Konstantinopolin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa vuonna 381. Nikean uskontunnustus perustuu Apostoliseen uskontunnustukseen.


title: Nikean uskontunnustus

text: Kristillisten kirkkojen mukaan Nikean uskontunnustuksessa Raamatun keskeinen oppi kootaan tiivistettyyn muotoon, ja sen keskeinen periaate on kertoa Jumalan teoista Kristuksessa.


title: Nikean uskontunnustus

text: Nikean uskontunnustusta käytetään yleisesti eri kirkkokuntien jumalanpalveluksissa. Katolisessa messussa Nikean uskontunnustus lauletaan, ja se muodostaa messun Credo-osan (credo, "minä uskon", latinankielisen uskontunnustuksen ensimmäinen sana).


title: Nikean uskontunnustus

text: Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa Nikean uskontunnustus on käytössä apostolisen uskontunnustuksen vaihtoehtona.


title: Nikean uskontunnustus

text: Eri kirkkokuntien käyttämissä versioissa on pieniä eroja sanamuodoissa. Lisäksi on huomattava, että ortodoksisen sanamuodon mukaan Pyhä Henki "lähtee Isästä", kun taas läntisten kirkkokuntien piirissä Pyhä Henki "lähtee Isästä ja Pojasta". Kyseinen ns. filioque -lisäys (lat. filio 'pojasta'; -que 'sekä' > "sekä pojasta") tuli yleisesti käyttöön lännen kirkossa 600-700-luvuilla. Tarkoituksena oli korostaa ylösnousseen Pojan läsnäoloa Pyhän Hengen kautta maailmassa. Lisäys syvensi eroja idän ja lännen kristillisyyden välillä ja oli yksi ortodoksisen ja katolisen kirkkokunnan eron ja lähes tuhatvuotisen molemminpuolisen ekskommunikaation syistä vuonna 1054.


title: Nikean uskontunnustus

text: Suomennos on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon käyttämän mukainen.Hakasulkeissa on läntisissä kirkoissa käytettävä Filioque-lisäys, joka ei kuulu alkuperäiseen Nikean-Konstantinopolin uskontunnustukseen.


title: Athanasioksen uskontunnustus

text: Athanasioksen uskontunnustus on yksi kolmesta ns. vanhan kirkon uskontunnustuksesta, joissa Raamatun keskeinen oppi kootaan tiivistettyyn muotoon. Siinä missä Apostolinen uskontunnustus keskittyy uskoon ja evankeliumiin ja Nikean uskontunnustus Jumalan tekoihin, Athanasioksen tunnustus kertoo, kuka Jumala on, millainen hän on.


title: Athanasioksen uskontunnustus

text: Athanasioksen tunnustus on nimetty piispa Athanasioksen (295-373) mukaan, joka oli vanhan kirkon opettaja ja Aleksandrian piispa.


title: Paavalin synodi

text: Paavalin synodi on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa perinteistä raamatuntulkintaa sekä tunnustusta peräänkuuluttava järjestö. Oppia määritellään Raamatun ja tunnustuskirjojen kautta. Jyrkimmin Paavalin synodin kannanotot tällä hetkellä näkyvät kriittisenä suhtautumisena naispappeuteen. Nimensä Paavalin synodi on saanut siitä, että sen perustamiskokous pidettiin Helsingissä Paavalin kirkossa.


title: Paavalin synodi

text: Paavalin synodi perustettiin vuonna 1976 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä virinneen naispappeuskeskustelun seurauksena. Vuonna 1986 kirkko hyväksyi naispappeuden, mikä Paavalin synodin ja muiden naispappeutta vastustavien järjestöjen mielestä muutti kirkon perinteistä virkakäsitystä.


title: Paavalin synodi

text: Paavalin synodin kotisivu


title: Eero Huovinen

text: Eero Lauri Juhana Huovinen (s. 27. lokakuuta 1944 Helsinki) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Helsingin hiippakunnan emerituspiispa ja Helsingin yliopiston emeritusprofessori.


title: Eero Huovinen

text: Eero Huovisen isä oli evankeliseen herätysliikkeeseen kuulunut Turun tuomiorovasti Lauri Huovinen. Opiskeluaikanaan Huovinen toimi muun muassa avustajana Malmin seurakunnan nuorisotyössä, uskonnon tuntiopettajana Oulunkylän yhteiskoulussa ja Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) ylioppilastyön sihteerinä 1968–1971. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1970. Ennen piispaksi tuloaan Huovinen työskenteli Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Hän väitteli teologian tohtoriksi vuonna 1978 ja toimi viime vaiheessa dogmatiikan professorina ja tiedekunnan dekaanina. Hänen tutkimustyönsä on kohdistunut erityisesti Martti Lutherin ajatteluun ja uuteen katoliseen teologiaan. Huovisen väitöskirja "Idea Christi" (1978) käsittelee saksalaisen katolisen teologin Hans Küngin ajattelua. Myöhemmin hänen tutkimuskohteinaan ovat olleet muun muassa Lutherin käsitykset vanhurskauttamisesta ja kasteesta.


title: Eero Huovinen

text: Helsingin hiippakunnan piispaksi hänet valittiin 1991. Kirkon sisäisenä vaikuttajana Huovinen on ollut konservatiivien ja liberaalien linjaristiriitoja sovitteleva. Hän ei ole ottanut kirkon sisäisiin kiistakysymyksiin selvää kantaa. Vielä professorina ollessaan Huovinen kirjoitti naispappeudesta kirjan, jossa selvitetään sekä naispappeuden puolustajien että vastustajien mielipiteitä ilman selvää kannanilmaisua. Myöhemmin hän on muun muassa pidättynyt ottamasta kantaa homoseksuaalien asemaan kirkossa. Huovinen kirjoitti marraskuussa 1999 kirkolliskokouksen hyväksymän Katekismuksen.


title: Eero Huovinen

text: Keväällä 2004 piispa Huovinen tutustui hiippakuntansa sääntömääräisiin ja julkisiin jumalanpalveluksiin kuulumattomaan jumalanpalvelukseen, jonka järjestäjänä oli naispappeutta vastustava Luther-säätiö. Ennen jumalanpalveluksen alkua jumalanpalveluksen toimittaneet papit toivoivat, että Huovinen jättäisi osallistumatta ehtoolliselle, koska sitä ei hänelle jaettaisi. Tämän jälkeen Luther-säätiötä ei ole enää päästetty Mellunkylässä sijaitsevaan kirkkoon pitämään jumalanpalveluksiaan. Kesäkuussa 2005 ehtoolliselta pidättämiseen ryhtyneet papit pidätettiin määräajaksi pappisviran toimituksesta rangaistuksena virkavirheestä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkojärjestys ei salli ehtoollisen epäämistä kirkon jäseneltä.


title: Eero Huovinen

text: Huovinen on tullut tunnetuksi julkisena keskustelijana muun muassa Estonian uppoamisonnettomuuden ja tapaninpäivän 2004 hyökyaalto-onnettomuuden yhteydessä. Tsunamikatastrofin jälkeen hän puhui ihmisen neuvottomuudesta luonnon edessä.


title: Eero Huovinen

text:
Huovinen teki 31. elokuuta 2010 viimeisen työpäivänsä ennen eläkkeelle siirtymistä. Hän saarnasi Helsingin tuomiokirkon iltamessussa. Messun jälkeen Huovinen jätti piispan viran tunnukset, juhlakaavun, ristin ja sauvan, alttarille, minkä jälkeen hän sai tuomiorovasti Matti Poutiaiselta emeritusristin.
Piispa Eero Huovinen valittiin Suomen Vuoden puhujaksi 1995, Vuoden käyttäytyjäksi 2004 ja Vuoden positiivisimmaksi suomalaiseksi 2005.


title: Eero Huovinen

text: Eero Huovinen sai eniten mainintoja, kun Kotimaa-lehti pyysi keväällä 2008 kirkolliskokousedustajia nimeämään henkilöitä, jotka ”kuuluvat kristillisen älymystöön ja avaavat ajatuksillaan kirkolle uusia näkymiä”. Huovinen sai 22 mainintaa, ja toiseksi eniten mainintoja, 16, sai John Vikström.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Naispappeus kristillisissä kirkoissa tarkoittaa naisen toimimista kirkon pappina. Muun muassa katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa naisia ei vihitä papin virkaan. Nykyisin useissa protestanttisissa kirkoissa naispappeus on käytössä.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Naispappeutta vastustavat vetoavat usein ensimmäisen kirjeen Timoteukselle ja ensimmäisen korinttolaiskirjeen kohtiin, joissa Paavali kieltää naisia opettamasta ja puhumasta seurakunnassa.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Katolisen kirkon paavi Johannes Paavali II julisti vuonna 1994 pappeuden olevan kirkon erehtymättömän opetuksen mukaan varattu yksinomaan miehille.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Ortodoksisessa kirkossa naisia ei vihitä papeiksi. Naispappeutta ei esiinny kirkon perinteessä, ja ortodoksisen näkemyksen mukaan teologisia kysymyksiä ei voida käsitellä irrallaan tästä perinteestä. Ortodoksinen kirkko ei pidä pappeutta oikeutena tai etuoikeutena eikä papistoa maallikoista erillisenä luokkana. Kirkon mukaan kysymys naispappeudesta ei ole oikeudenmukaisuus-, tasa-arvo- eikä ihmisoikeuskysymys.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Ortodoksisen kirkon perinteessä on katsottu olevan useita esimerkkejä, jotka puhuvat naisten pappisvihkimystä vastaan:Osa ortodoksiteologeista katsoo, ettei naisen vihkimiselle papiksi kuitenkaan ole varsinaisia teologisia esteitä. John Erickson on huomauttanut, etteivät kirkkoisät koskaan suoraan pohtineet naispappeutta ja että he yleensä hyväksyivät kreikkalaisen ja roomalaisen kulttuurin oletukset naisten asemasta. Ericksonin mukaan perinne ei tämän vuoksi tarjoa hyväksyttäviä vastauksia naispappeuskysymykseen. Maria Gwyn McDowellin mukaan on tärkeää erottaa kirkon ”pyhän perinne” eli evankeliumin ilmeneminen eri aikoina ja erilaiset paikalliset perinteet ja tavat, jotka ovat syntyneet tämän pohjalta, sillä perinne ei ole ortodoksisessa kirkossa uskon muuttumaton ilmaus. Kirkon haasteena onkin selvittää, mitkä muodot ja käytännöt tulee säilyttää ja mitkä voivat muuttua ajassa.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Muun muassa teologi Kyriaki Karidoyanes FitzGerald on arvostellut esimerkiksi perusteluja, joiden mukaan Neitsyt Maria olisi toteuttanut sakramentaalista pappeutta, jos se olisi mahdollista. FitzGeraldin mukaan ortodoksisen kirkon opetuksessa Marian asema on ainutlaatuinen, ”ensimmäinen pyhien joukossa”, ja tämän palvelutehtävän vertaaminen kehenkään toiseen ihmiseen tai muuhun palvelutehtävään, myös sakramentaaliseen pappeuteen, on sen merkityksen väheksymistä.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Vaikka ortodoksisen kirkon perinteessä ei ole esimerkkejä naisten vihkimisestä papeiksi, on kirkossa aikaisemmin vihitty naisia diakoniuteen. Tutkimusten perusteella on todettu, että diakonissan virka oli mahdollisesti diakoniin verrattavissa oleva kirkon virka. Ekumeenisen patriarkaatin vuonna 1988 järjestämässä ortodoksisten kirkkojen välisessä teologisessa konsultaatiossa esitettiin, että ”apostolinen diakonissan virka tulisi ottaa uudelleen käyttöön. Ortodoksinen kirkko ei koskaan ole täysin hylännyt tätä virkaa, vaikka se onkin jäänyt pois käytöstä. On olemassa laaja todistusaineisto apostoliselta ajalta ja patristisessa, kanonisessa ja liturgisessa perinteessä siitä, että tätä virkaa pidettiin korkeassa arvossa”.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Martti Luther torjui kirjoituksissaan naisten vihkimisen saarnavirkaan. Hänen käsityksensä mukaan naisten toiminta saarnaajina olisi ollut vastoin Raamattua ja Jumalan säätämää luonnollista lakia.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text:
Tanskan luterilaisessa kirkossa ensimmäinen nainen vihittiin papiksi vuonna 1948 ja Ruotsin luterilaisessa kirkossa naispappeus mahdollistui vuonna 1958.
Viron evankelis-luterilainen kirkko alkoi vihkiä naisia papeiksi 1967.
Latvian evankelis-luterilaisessa kirkossa naisia alettiin vihkiä papeiksi neuvostoaikana vuonna 1976, mutta jälleenitsenäistymisen jälkeen 1990-luvulla siirryttiin käytäntöön jossa papiksi vihitään vain miehiä. Kirkolliskokous rajasi pappeuden Latviassa jälleen vain miehille 2016. Monissa valtioissa naispappeus on nykyään varsin yleistä.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Englannin kirkossa naispappeus hyväksyttiin 11. marraskuuta 1992, ja ensimmäiset 22 naispappia vihittiin 8. toukokuuta 1994.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Diakonissa oli alkukristillisen seurakunnan naispalvelija, jonka tehtävänä oli auttaa köyhiä ja kärsiviä. Myöhemmin diakonissa oli piispan apulainen jumalanpalveluksessa ja kasteessa. On ollut kiistanalaista kuuluiko diakonissanvirka kirkossa niin sanottuun alempaan papistoon lukijan ja ipodiakonin kanssa, vai oliko kyseessä diakoniin rinnastettava ylemmän papistoon kuuluva vihkimys. Monien historiallisten lähteiden kuvaukset diakonissan vihkimistoimituksesta ja tavasta, jolla diakonissa osallistui ehtoolliseen alttarissa muun ylemmän papiston kanssa viittaisivat siihen, että kyseessä oli nimenomaan diakoniin rinnastettava vihkimys. Diakonissat käyttivät myös jumalanpalveluspukujensa yhteydessä oraria, kuten miesdiakonitkin.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Ortodoksisen kirkon piirissä on viime vuosina herännyt kiinnostus diakonissan viran henkiinherättämiseen. Virkaa ei kirkossa ole koskaan virallisesti lakkautettu, mutta ajan myötä se on jäänyt pois käytöstä.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Suomessa teologisen loppututkinnon ensimmäisenä naisena suoritti Wendla Ivaska vuonna 1913. Kirkkolakiin naisteologien tehtäviä koskevat määräykset tulivat vuonna 1953. Vuoden 1963 kirkolliskokous perusti naisia varten seurakuntalehtorin opetusviran. Aluksi lehtoreilla ei ollut oikeutta saarnata eikä jakaa ehtoollista. Vuonna 1978 lehtoreille sallittiin saarnaaminen kirkkoherran luvalla. Lehtorit saivat myös avustaa ehtollisen jakamisessa, konfirmoida sekä jakaa ehtoollista sairaaloissa ja vanhainkodeissa.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Pappisviran avaamista naisille käsiteltiin useissa kirkolliskokouksissa. Vuoden 1958 kokouksessa asetetun komitean mietintö valmistui vuonna 1962, ja vuoden 1963 kirkolliskokouksessa asiasta äänestettiin. Papinviran avaamisen puolesta äänesti 63 ja vastaan 55. Muutos olisi vaatinut kolmen neljäsosan määräenemmistön. Vuoden 1976 kirkolliskokouksessa 70 äänesti puolesta ja 33 vastaan. Kolmannen kerran asiasta äänestettiin vuonna 1984, jolloin 73 äänesti puolesta ja 32 vastaan. Seuraavan kerran pappisviran avaaminen naisille oli esillä vuoden 1986 kirkolliskokouksessa, jolloin ehdotus sai tarvittavan määräenemmistön äänin 87 puolesta ja 21 vastaan.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Naispappeuden hyväksymisen yhteydessä vuonna 1986 kirkolliskokous hyväksyi myös ponnen, jonka mukaan niillä, jotka vastustavat papinviran avaamista naisille, on edelleen oikeus tulla vihityksi pappisvirkaan ja nimitetyksi kirkon virkohin.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Kirkkolain muutos astui voimaan vuoden 1988 alusta, ja 6. maaliskuuta samana vuonna vihittiin pappisvirkaan 94 naisteologia. Kun pappisvirka oli avautunut naisille, suurin osa seurakuntalehtoreista otti pappisvihkimyksen ja samalla lehtorinvirkoja muutettiin papinviroiksi. Vuoden 1990 kirkolliskokous avasi myös piispan viran naisille.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Vuoden 1986 kirkolliskokouspäätöksen jälkeen monet herätysliikkeet evankelisluterilaisen kirkon piirissä pitäytyivät kirkon aiempaan käytäntöön, eivätkä kutsuneet järjestämiinsä tilaisuuksiin opetus- tai puhujatehtäviin taikka jumalanpalvelusta toimittamaan naispuolisia pappeja. Myös osa seurakuntapapistosta vastusti naispappeutta. Pappisliiton hallitus hyväksyi 18.3.1987 ns. ajo-ohjeet, joiden mukaan papinviran haltijalla oli oikeus väistyä jumalanpalvelusyhteistyöstä, mikäli hän ei katsonut voivansa toimittaa jumalanpalvelusta yhdessä toisten kanssa.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Kirkon piispoista yksi, Oulun hiippakunnan piispa Olavi Rimpiläinen ei vihkinyt pappisvirkaan naispuolisia teologeja. Piispa Rimpiläisen jäätyä vuonna 2000 eläkkeelle ei Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa ole enää ollut käytännössä mahdollista saada pappisvihkimystä ilman, että mukana on myös naispuolisia virkaan vihittäviä.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Naispuolisten pappien suhteellisen osuuden kasvaessa seurakunnissa, työtehtävien järjestäminen ajo-ohjeiden mukaisesti kävi 2000-luvulle tultaessa yhä vaikeammaksi. Samalla erilaiseen virkakäsitykseen liittyvät työyhteisöongelmat lisääntyivät. Niinpä pappisliitto esitti kirjeellään 19.8.2002 tuomiokapitulien harkittavaksi, onko naisten pappisvirkaan torjuvasti suhtautuvaa syytä jatkossa asettaa ehdolle ainakaan monipappisen seurakunnan kirkkoherran virkaan. Myös kirkolliskokoukselle jätetiin kaksi aiheeseen liittyvää aloitetta. Piispainkokouksen perustama työryhmä julkaisi 30.1.2006 mietinnön ”Työn johtaminen, työyhteisön kehittäminen ja työturvallisuus” (Suomen ev.-lut. kirkon keskushallinto. Sarja B 2006:2). Mietinnön pohjalta piispainkokous hyväksyi 12.9.2006 kirkolliskokoukselle osoitetun selonteon erilaisten virkanäkemysten aiheuttamien työyhteisöongelmien hoitamiseksi. Selonteossa päädyttiin kantaan, ettei naispappeuteen torjuvasti suhtautuvan vakaumus voi näkyä työtehtävien hoitamisessa vaan hänen tulee sitoutua kaikilla tasoilla yhteistyöhön myös naispappien kanssa. Seurauksena oli, ettei yhteistyöstä kieltäytyviä enää ole vihitty papeiksi tai huomioitu kirkon viran- tai työnhaussa, sekä aiempaan väistämiskäytäntöön pitäytyvien haastamista oikeuteen ja kiistanalaisia irtisanomisia.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Suomen vanhinta herätysliikettä edustava Suomen rukoilevaisen kansan yhdistys jakaantui vuonna 1984 naispappeuskysymyksen vuoksi. Tuolloin naispappeutta vastustavat rukoilevaiset perustivat uuden yhdistyksen Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys. Myös Evankelinen herätysliike on jakautunut kysymyksessä kahtia. Suomen Luterilaisesta Evankeliumiyhdistyksestä (SLEY) vuonna 2007 eronneet naispappeuden hyväksyvät perustivat vuonna 2008 Evankelisen lähetysyhdistyksen (ELY).


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Vuonna 2007 naispappeuskiista sai valtakunnallista julkisuutta Vammalan seurakunnan kappalaisen Jari Rankisen kieltäydyttyä työskentelemästä jumalanpalveluksessa naispapin kanssa. Tapauksen saaman julkisuuden vuoksi Eroa kirkosta -nettisivua ylläpitävän Tampereen vapaa-ajattelijat ry:n mukaan kirkosta eroaminen kaksinkertaistui huhtikuussa 2007, Vammalassa ei kuitenkaan näkynyt eropiikkiä.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Kirkon tutkimuskeskuksen vuonna 1999 tekemän tutkimuksen mukaan seurakuntien työntekijöistä ja luottamushenkilöistä 76 prosenttia suhtautui myönteisesti naispappeuteen ja 24 prosenttia varauksellisesti.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Suomen Gallupin yhdessä Kirkon tutkimuskeskuksen kanssa joulukuussa 2000 tekemän puhelinkyselyn mukaan suomalaisista 85 prosenttia hyväksyi naispappeuden varauksetta ja kahdeksan prosenttia varauksin. Viisi prosenttia suomalaisista vastusti yksiselitteisesti naispappeutta. Alle 25-vuotiaiden keskuudessa naispappeuden kannatus oli suurinta, 95 prosenttia. Kielteisintä suhtautuminen oli aktiivisimpien kirkossakävijöiden joukossa, sillä vähintään kerran kuussa kirkossa käyvistä naispappeutta vastusti 28 prosenttia.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Taloustutkimuksen lokakuussa 2006 suorittamassa kyselyssä ainoastaan kolme prosenttia suomalaisista vastusti naispappeutta. Papeista ja kanttoreista naispappeutta vastusti kaksi prosenttia.


title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: SLEY:n palveluksessa ollut pappi Ari Norro tuomittiin sakkoihin naispapin syrjimisestä. Norro oli ollut Hyvinkään seurakunnassa vuonna 2007 saarnaajavieraana eikä jumalanpalveluksen järjestämisen yhteydessä suostunut toimimaan jumalanpalvelusyhteistyössä pastori Petra Pohjanraidon kanssa. Hyvinkään kirkkovaltuuston puheenjohtaja Pekka Laine teki asiasta rikosilmoituksen ja asianosaisena pastori Petra Pohjanraito jätti asian syyttäjän harkittavaksi ja syyttäjä otti asian käsittelyyn. Pohjanraito voitti syrjintäjutun käräjäoikeudessa. Norro valitti päätöksestä korkeimpaan oikeuteen asti. Päätös pysyi samana kaikkien oikeusasteiden läpi. (KKO). Kyseessä olevana sunnuntaina seurakunta oli toiminut normaalisti tehden työvuorolistan, jossa naispappi saattoi olla missä tahansa jumalanpalveluksessa. Sukupuoleen liittyviä työjärjestelyitä ei enää piispainkokouksen 2006 vuonna antamien ohjeiden mukaan tehty.


title: Birgittalaiset

text: Birgittalaiset (virallinen nimi OSSS "Ordo Sanctissimi Salvatoris" eli Kaikkein Pyhimmän Vapahtajan Sääntökunta) on ruotsalaisen Pyhän Birgitan (1302–1373) perustama luostarijärjestö. Ensisijaiset innoituksen lähteet birgittalaisten elämässä ovat Jumalan ylistäminen, lähetystyö, ekumenia ja uskollisuus. Keskiajalla Suomen ainoa birgittalaisluostari oli Naantalissa. Naantalin kaupunki perustettiinkin juuri luostarin ja siihen kuuluvan kirkon ympärille ("Vallis Gratiae", "Armon laakso", ruotsiksi Nådendal). Tuolloin luostarin toiminta hiljeni reformaatioon ja lakkasi viimeisen nunnan kuoltua.


title: Birgittalaiset

text:
Nykyään Suomessa toimii Turussa birgittalaissääntökunnan luostari, joka on aloittanut toimintansa 1986. Sen kymmenestä sisaresta pääosa on ulkomaalaissyntyisiä. Turussa toimii myös luostarin toimintaa tukeva, siihen liittyvä maallikkoryhmä eli oblaatit, jossa on myös miesjäseniä. Turun luostarin yhteydessä on nykyaikainen kirjaston, kokoustilat ja televisiohuoneen sisältävä vieraskoti 50 vieraalle sekä nuorille naisille 10-paikkainen opiskelijakoti.
Lohjalla sijaitsevassa Katolisen kirkon Stella Mariksessa birgittalaissisaret tekevät merkittävää työtä vetämällä leirejä etenkin lapsille ja nuorille sekä retriittejä aikuisille.


title: Birgittalaiset

text: Uudella ajalla Suomessa on toiminut myös kaksi muuta birgittalaiskommuniteettia, Helsingissä ja Koisjärvellä mutta niiden kummankin toiminta kesti vain muutaman vuoden.


title: Birgittalaiset

text:
Maailmanlaajuisesti birgittalaisluostareita on ympäri maailmaa yli 40 luostarissa. Sääntökunnan äitiluostari sijaitsee nykyään Roomassa.
Järjestön tunnetuin tunnus on mustan päähupun päällä kannettava valkonauhainen, orjantappurakruunua symboloiva, punaisin lasijalokivin koristeltu ”Kristuksen kruunu”.


title: KCNA

text: KCNA (, , lyh. KCNA) on Pohjois-Korean ainoa uutistoimisto, jonka uutiset ja näkemykset tulevat suoraan kommunistisen, juchelaisen Pohjois-Korean johtavilta elimiltä. KCNA on perustettu 1946. Toimiston pääkonttori on maan pääkaupungissa, mutta sillä on toimistoja maakuntakaupungeissa ja ulkomailla.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat eli Kuninkaalliset ilmavoimat (, RAF) on Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien ilmapuolustuksesta vastaava puolustushaara.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Kuninkaalliset lentojoukot () perustettiin kuninkaallisella asetuksella 13. toukokuuta 1912 korvaamaan Kuninkaallisten pioneerien Ilmapataljoona. Kuninkaallisen laivaston ilmailupalvelu, ("Royal Naval Air Service"), perustettiin pian ensimmäisen maailmansodan syttymisen jälkeen. Nämä kaksi joukko-osastoa yhdistettiin 1. huhtikuuta 1918 kuninkaallisiksi ilmavoimiksi. RAF:ista tuli eräs maailman ensimmäisiä ilmapuolustushaaroja. 1938 ilmavoimista erotettiin laivaston alaisuuteen laivaston ilmavoimat ("Fleet Air Arm").


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Maailmansotien välillä RAF oli vastuussa postin kuljetuksesta, mutta myös terroripommituksista arabisiirtomaissa, kuten Irakissa. Kylät olivat puolustuskyvyttömiä ilma-asetta vastaan, ja näin arvioitiin, että niiden kurissapito oli halvempaa kuin kallista jalkaväkiarmeijaa käyttäen. RAF evakuoi siviilejä Afganistanista vuonna 1928 ensimmäisessä lentokonein tehdyssä evakuoinnissa.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Toisessa maailmansodassa RAF:n merkittävin voimanponnistus ja elinehto oli voitto taistelussa Britanniasta alkaen kesästä 1940. Saksan tarkoituksena oli murtaa Britannian ilmavoimat, jotta Saksan olisi mahdollista syksyllä 1940 tehdä maihinnousu Britanniaan ja Ranskan tapaan maavoimien lopettaa sota lännessä voittoisasti. Saksan Luftwaffe ei kyennyt tuhoamaan RAF:ia, ja Saksa luopui maihinnousuaikeesta ja Englannin laajamittaisista pommituksista vuoden 1940 loppuun mennessä. Luftwaffe menetti liki 20 prosenttia lentäjistän taistelussa ja ilmailuministeriö hidasti merkittävästi uusien lentokoneiden suunnittelua ohjaamalla lentokoneteollisuutta valmistamaan olemassa olevia konetyyppejä vastaamaan niiden hävikkiä.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Toinen merkittävä tehtävä toisen maailmansodan aikana oli strategiset pommitukset Saksaa vastaan kesäkuusta 1942 alkaen. Pommitusilmavoimat () pystyi lähettämään kerrallaan tuhannen pommikoneen aallon yöpommituksiin Saksaa vastaan yhdysvaltalaisten pommittaessa päivällä.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Monet koneista olivat raskaita pitkän kantaman ja silloisen mitan mukaan suuren pommikuorman kuljettavia nelimoottorisia pommittajia, jollaisia Saksalla ei ollut. Sodan loppuvaiheissa RAF tuhosi muutamia Saksan suurkaupunkeja (Köln, Dresden ym.) yöpommituksilla, joita Saksa ei enää pystynyt torjumaan. Saksalaiset ja useat historioitsijat pitävät näitä lähinnä siviileihin kohdistuneina terroripommituksina.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: RAF ei osallistunut Korean sotaan. Suezin kriisissä 1956, jossa Israel, Ranska ja Britannia hyökkäsivät Suezin kanavalle, sillä oli merkittävä osa.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Vuonna 1968 hävittäjäilmavoimat (), pommitusilmavoimat ja rannikkoilmavoimat () yhdistettiin yhdeksi Strike Command -komentojärjestelmäksi. Kaukoidän ilmavoimat lopetettiin 1971.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Kylmän sodan aikana RAF osallistui Falklandin sotaan 1982 ja Persianlahden sotaan (1991), joista jälkimmäiseen otti osaa yli sata RAF:n konetta. Sodassa käytettiin myös ensimmäistä kertaa täsmäaseita. RAF kärsi aluksi merkittäviä tappiota Irakin ilmatorjuntaa vastaa, ja se joutui vaihtamaan pommitustaktiikkansa korkealta tapahtuvaksi.


title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: RAF osallistui myös Kosovon sotaan 1999, sotaan Afganistanissa 2001 ja Irakin sotaan 2003, jälleen yli sadalla koneella.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: EMP (), eli sähkömagneettinen pulssi, on erittäin lyhytkestoinen ja korkeatehoinen sähkömagneettinen aalto, joka vaurioittaa elektroniikkaa ja sähkölaitteita. Myös elektromagneettisena pulssina tunnettu purkaus voi syntyä joko luonnollisesti tai ihmisen tekemänä. Koska sähkövirta on elektronien tai muiden varausten liikettä, syntyy Maan magneettikentän kanssa vuorovaikuttava sähkövirta, jolloin muodostuu voimakas sähkömagneettisen säteilyn pulssi.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Myös lähellä maanpintaa tapahtuvassa räjähdyksessä syntyy voimakas, paikallinen ja suhteellisen pitkäkestoinen sähkömagneettinen sykäys. Erityisen herkkiä EMP:lle ovat antennimaiset rakennelmat, kuten pitkät lanka-antennit, puhelinlinjat ja sähkölinjat. Tällaiset rakenteet myös johtavat EMP-pulssin niihin kiinnitettyihin laitteisiin tuhoisin seurauksin. Teoriassa sähkö- ja puhelinlinjoja pitkin johtuva pulssi voisi edetä mantereelta toiselle tuhoten kaikki sähkö- tai puhelinverkkoon kytketyt sähkölaitteet matkaltaan. Pieniin, eristettyihin järjestelmiin EMP ei vaikuta niin tehokkaasti.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Sähkömagneettisella pulssilla voi lamauttaa sähköön ja elektroniikkaan perustuvat yhteiskunnan toiminnot äkillisesti suurelta alueelta. Koska ydinaseen käyttökynnys on hyvin suuri, EMP:n synnyttämiseksi on pyritty kehittämään pieniä tavanomaisiin räjähteisiin pohjautuvia aseita, jotka tuottavat vastaavan ilmiön. Voimakkaan paikallisen EMP:n tuottavaa pommia, jolla voidaan katkaista sähköt tietyltä alueelta polttamalla voimalinjojen sulakkeita kutsutaan nimellä E-pommi (engl. "E-Bomb").


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Sähkömagneettinen pulssi on lyhyt purkaus sähkömagneettista energiaa. Sen lyhyt kesto tarkoittaa että pulssi leviää useilla eri taajuuksilla. EMP energia voi siirtyä neljällä eri tavalla, sähkö- ja magneettikentän kautta, sähkömagneettisena säteilynä tai johtumalla. EMP siirtyy aina useilla eri tavoilla.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Pulssin aaltomuoto kuvaa, kuinka sen, sen hetkinen amplitudi (kenttävoima tai virta) muuttuu ajan suhteen. Todelliset pulssit ovat ovat melko monimutkaisia, joten usein käytetään yksinkertaistettuja malleja. Tällainen malli esitetään tyypillisesti joko kaaviona tai matemaattisena yhtälöinä.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Useimmilla pulsseilla on erittäin terävä etureuna, joka kasvaa nopeasti enimmäistasolleen. Klassinen malli on kaksinkertainen eksponentiaalinen käyrä, joka kiipeää jyrkästi, saavuttaa nopeasti huippunsa ja hajoaa sitten hitaasti. Kuitenkin valvotun kytkentäpiirin pulssit ovat usein suorakaiteen tai "neliön" muotoisia pulsseja.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Pulssijunassa, kuten digitaalisesta kellopiiristä, aaltomuoto toistetaan säännöllisin väliajoin.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: EMP-tapahtumat yleensä indusoivat vastaavan signaalin uhrin laitteissa, johtuen lähteen ja uhrin välisestä kytkentästä. Kytkentä tapahtuu tavallisimmin voimakkaasti suhteellisen kapealla taajuuskaistalla, mikä johtaa uhrin ominaisvahvistettuun siniaallosignaaliin. Visuaalisesti se näkyy korkeataajuisena siniaaltona, joka kasvaa ja hajoaa kaksinkertaisen eksponentiaalisen käyrän pidemmän ajan sisällä. Vaimennetulla siniaallolla on tyypillisesti paljon pienempi energia ja kapeampi taajuus ja se leviää kuin alkuperäisessä pulssissa kytkentämoodin siirto-ominaisuuden vuoksi. Käytännössä EMP-testauslaitteisto injektoi usein nämä vaimennetut siniaallot suoraan sen sijaan, että se yrittäisi luoda energiaa uhkaavan suuriin energiapulsseihin.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Pienet EMP tapahtumat aiheuttavat haittojasähkömagneettisille laitteille. Korkeajännitteiset EMP:t voivat aiheuttaa kipinöitä. Suuret ja energiapitoiset EMP:t voivat aiheuttaa suurta vahinkoa sähkölaitteille. Todella suuret EMP-tapahtumat, esimerkiksi salamat, voivat aiheuttaa suoraa haittaa ympäristölle esimerkiksi lämmönsiirron tai muuttuvan magneettikentän takia. Suurien haittavaikutuksien takia EMP on käytetty erilaisten aseiden tekemiseen, joiden tarkoituksena on lamaannuttaa suuria alueita pulssilla.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Ydinräjähdys vaikuttaa 20–40 kilometrin korkeudessa sijaitseviin ilmakehän atomeihin sähköistäen ne. NEMP tapahtuu kolmessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa ydinräjähdyksen säteily tuottaa atomeista irronneita ns. Comptonin elektroneja noin mikrosekunnin ajan. Seuraavassa vaiheessa räjähdyksen neutronisäteilyn synnyttämä siroava gammasäteily tuottaa pulssin jonka kesto on mikrosekunnista sekuntiin. Räjähdyksen korkeaenergiaiset jäänteet kohoavat ionosfäärin E-kerrokseen aiheuttaen siellä kuumenemista ja ionisaatioita, mikä synnyttää sähkövirtoja, jotka vuorovaikuttavat maan magneettikentän kanssa. Viimeinen vaihe tunnetaan nimellä magnetohydrodynaaminen EMP (MHD-EMP), sillä sen vaikutukset muistuttavat auringon synnyttämiä magneettisia häiriöitä. MHD-EMP voi kestää useiden minuuttien ajan.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text:
Sähkömagneettisen pulssin tehosta pääosa (~88 %) on alle 10 MHz:n eli radioalueella.
Pulssin sähkökentän voimakkuus on suuruusluokkaa 50 kilovolttia per metri. Pulssi ulottuu korkearäjähdyksen pisteestä horisonttiin. Pulssin nousuaika on noin viisi nanosekuntia ja kesto 20–600 nanosekuntia lähteestä riippuen.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text:
SREMP (engl. "Source Region EMP") vaikuttaa 38 kilometrin alueella, eli yhden megatonnin räjähdyksessä kahden PSI:n painealueella. SREMP:in syntyminen johtuu Maan ilmakehän ja maan erilaisesta ionisoitumisesta. Lähdealueelle syntyy hyvin voimakas pulssi, jonka sähkö- ja magneettikentän voimakkuudet ovat jopa 10 V/m ja 4000 A/m.
Pulssi kestää pitkään, noin 0,1 sekuntia.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: NEMP tuhoaa suojaamattoman herkän elektroniikan koko kohdealueella. Erityisen herkkiä ovat mikropiirit, esimerkiksi tietokoneiden prosessorit. Uudet laitteet ovat pienemmästä viivanleveydestä johtuen vanhoja herkempiä. Vanha putkitekniikka sietää pulsseja paremmin, koska kohdelaitteeseen siirtyvä energia on pieni. Käytännössä NEMP on maanosa-ase. Sadan kilometrin korkeudessa horisontti on räjähdyspisteestä noin tuhannen kilometrin päässä.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Pulssi voisi aiheuttaa suuren radioaktiivisen laskeuman tuhoamalla kohdealueella olevien ydinvoimaloiden jäähdytyslaitteet.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Salama on lyhytkestoinen EMP, jonka sähköpurkaus tasoittaa pilvien potentiaalieroja.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: "Pääartikkeli: Sähköstaattinen purkaus"


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Sähköstaattinen purkaus eli staattisen sähkön purkaus on suurten varauserojen aiheuttama sähkön purkaus. Yleisin staattisen varauksen muodostumistapa on materiaalien hankaus. Staattisia varauksia syntyy myös ionisoitumisesta ja varausten johtumisesta. Staattinen varaus voi nousta jopa useisiin kilovoltteihin. Staattisen sähkön purkautumisajat ovat yleensä nanosekuntien luokkaa, mikä aiheuttaa purkauksessa jopa satojen ampeerien suuruisen virran. Purkauksen hetkellisestä voimakkuudesta johtuen ESD on vaarallinen purkautumispiirin sähkölaitteille, etenkin puolijohteille.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Sähköpiirin katkaisu tai avaaminen aiheuttaa voimakkaan muutoksen sähkön virtauksessa. Yksinkertaisia sähkölähteitä ovat induktiiviset kuormat, kuten releet, solenoidit ja sähkökoneiden harjat. Tyypillisesti nämä lähettävät pulssin kaikkiin kytkettyihin sähköisiin piireihin sekä säteilevän energiapulssin. Tämän "kohinan" tai "häiriön" amplitudi on yleensä pieni. Piirin katkaisu tai avaaminen aiheuttaa äkillisen muutoksen virrassa. Tämä voi puolestaan aiheuttaa suuren pulssin sähkökentässä avoimien koskettimien läpi aiheuttaen piirin komponenttien vahingoittumisen. Kytkentäpulssien EMP-häiriöt ovat yleisiä hakkuriteholähteissä.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: EMP:ia vastaan suojaudutaan Faradayn häkillä ja erityissuodattimilla niiden johtimien osalta, jotka kulkevat suojan seinän läpi.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text: Kaapeleita pitkin johtuvalta pulssilta voidaan suojautua myös käyttämällä kuparikaapelin sijaan valokuitua.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text:
Eristetyillä systeemeillä, jotka eivät ole kiinni verkossa, on paremmat todennäköisyydet selvitä sähkömagneettiselta pulssilta. Tämä pätee erityisesti silloin, jos sähkölaite on kaukana suurista metalliesineistä ja kaapeleista. Syynä tähän on, että sähkömagneettinen pulssi etenee helposti kaapeleita pitkin ja vaurioittaa laitteita, jotka ovat kytkettynä verkkoon. Toisaalta jos sähkömagneettinen pulssi on teholtaan riittävän suuri, myös eristetyt systeemit ovat vaarassa.
Verkossa kiinni olevien sähkölaitteiden suojausta voidaan parantaa käyttämällä mahdollisimman lyhyitä kaapeleita. Kaapelit voivat toimia antennina ja siksi niiden on siis parempi olla pituudeltaan lyhyitä.
UPS (Uninterruptible Power Supply) eli keskeytymätön virransyöttö on laite jonka avulla voidaan myös parantaa suojautumista EMP:tä vastaan.
Ylijännitesuoja toimii myös suojana äkillisiä jännitteen muutoksia vastaan, mikä onkin jo yleinen suojauskeino salaman iskuja vastaan ja voi auttaa myös EMP:tä vastaan.


title: Sähkömagneettinen pulssi

text:
EMP:n vaikutusta laitteisiin tai järjestelmiin voidaan testata simuloimalla. EMP:n vaikutusta pienempiin laitteisiin voidaan testata kädessä pidettävällä ESD-simulaattorilla. Simulaattori voi myös olla huoneen kokoinen, jolloin voidaan testata EMP:n vaikutuksia suurempiin laitteisiin tai järjestelmiin. Suurimmat simulaattorit ovat suuria laitoksia, jotka sisällyttävät suuritehoisia sähkömagneettisia pulsseja tuottavia laitteita. Nämä laitokset voivat testata EMP:n vaikutusta esim. laivoihin tai lentokoneisiin. Melkein kaikki tällaiset simulaattorit käyttävät Marxin generaattoria luomaan sähkömagneettisia pulsseja.
Esimerkkejä EMP simulointi laitoksista ovat mm. Sandia National Labsin ATLAS-I simulaattori, tai Yhdysvaltain laivaston EMPRESS I simulaattori laivoille.


title: HPM

text: HPM (engl. "High Power Microwave") tarkoittaa suurtehoista mikroaaltoa. HPM-ase tarkoittaa mikroaaltoalueen asetta, joka lähettää mikroaaltoalueen erittäin suuritehoisen, mutta erittäin lyhytkestoisen sähkömagneettisen pulssin tai pulsseja.


title: HPM

text: HPM-ase on elektroniikan vastainen ase, siis tärkeä nykyaikaista asevoimaa vastaan. HPM-ase tuhoaa herkän eletroniikan lähellä asetta ja häiritsee tietokoneiden ohjelmistoja kauempaa. Jälkimmäinen johtuu muun muassa siitä, että pulssin muoto on hyvin lähellä tietokoneen sisäisiä pulsseja. Tietokone menee siis "sekaisin" HPM-pulssista.


title: HPM

text: HPM:n kehityspolku on ollut tutkien lähettimien tehojen jatkuva kasvu 1930-luvulta alkaen. Kun samalla elektroniikan herkkyys on koko ajan kasvanut mikropiiritekniikan kehittyessä (komponenttikoon pienentyessä mikropiirillä), on muodostunut tilanne, jossa tietyn tehoisilla lähettimillä saadaan tuhoava vaikutus tietyn herkkyyden omaavaan elektroniikkaan tietyltä etäisyydeltä.


title: HPM

text: HPM-pulssi saadaan aikaiseksi periaatteessa räjäyttämällä sähköinen kela kasaan, jolloin se luo suuren virtapiikin. Tämänkokoinen laite olisi salkkukokoa. Toinen tapa on rakentaa erityisiä HPM-generaattoreita. Tällöin saadaan jatkuva pulssivirta, mutta vastaavasti laite on erittäin suuri.


title: HPM

text: HPM-pulssitehossa puhutaan gigawateista ja tuhoavana etäisyytenä metreistä kilometreihin. Toisin kuin EMP, HPM-ase on täsmävaikutteinen. Räjähdyttämällä tuotettu HPM-pulssi vaikuttaa suppealla alueella ja HPM-generaattori perustuu keskeisesti suuntaavaan antenniin. HPM:n käyttökynnys on em. syystä paljon pienempi kuin EMP:n, joka vaatii normaalisti ydinaseen käyttöä.


title: HPM

text: HPM:ltä voidaan suojautua, mutta samat välineet eivät toimi sitä vastaan kuin esimerkiksi EMP:iä tai salamaa (LEMP) vastaan.


title: HPM

text: Julkisuudessa on esitetty, että Yhdysvalloilla olisi ollut jo vuoden 1991 Persianlahden sodassa risteilyohjuksen taistelukärkenä ko. tyyppinen ase. Neuvostoliitto oli ilmeisesti myös HPM-aseen ensimmäisiä kehittelijöitä. Kranaattiin mahtuva HPM-ase on jo mahdollisuuksien rajoissa.


title: Tarzan

text: Tarzan on Edgar Rice Burroughsin kirjasarjan sankarihahmo, jolla oli apinoiden kasvattamana viidakossa tarvittavia taitoja.


title: Tarzan

text: Tarzanin nimi tulee Burroughsin keksimän apinoiden kielen sanoista "tar" ’valkoinen’ ja "zan" ’iho’.


title: Tarzan

text: Tarzan esiintyi ensimmäisen kerran vuoden 1912 romaanissa "Tarzan, apinain kuningas". Jo vuonna 1925 kirjoista oli tehty käännöksiä 17 eri kielelle, vuoteen 1947 mennessä kirjoja oli myyty 20–25 miljoonaa kappaletta. Tekijänoikeudet omistava Burroghs Inc. ei ottanut sarjasta Yhdysvalloissa lainkaan uusintapainoksia 1950-luvulla, ja 1960-luvulla yhtiön heikon valvonnan vuoksi markkinoille työntyivät pehmeäkantiset piraattiversiot. Kirjoja ilmestyi lähes sata erilaista teosta, ja 1963 yli kolme prosenttia kaikista julkaistuista pokkareista oli Tarzan-aiheisia. Vuonna 1991 kirjoja oli käännetty jo 34 kielelle.


title: Tarzan

text:
Burroughsin Tarzan-kirjoja ilmestyi 24–26 teosta. Tarkkaa lukumäärää on vaikea määrittää, sillä muutamia keskeneräisiksi jääneitä ovat myöhemmin muut kirjailijat, esimerkiksi Joe R. Lansdale, luvalla tai luvatta kirjoittaneet valmiiksi ja täydentäneet omilla juonikuvioillaan.
Burroughs on kertonut Tarzan-hahmon innoittajina olleen antiikin myytit, Romulus ja Remus -tarina, Rudyard Kiplingin Viidakkokirjan ja erään lehtileikkeen, jossa haaksirikkoutuneen merimiehen kanssa autiolla saarella asunut naarasapina tarjosi merimiehelle mukaan omaa poikastaan kun hänet pelastettiin saarelta. Burroughs itse piti Tarzanin tarinaa aluksi kehnona ja arveli myynnin olevan heikkoa.


title: Tarzan

text: Tarzanista on tehty myös useita elokuvaversioita. Johnny Weissmuller (Tarzan) ja Maureen O’Sullivan (Jane Parker) näyttelivät yhdessä kuudessa Tarzan-elokuvassa vuosina 1932–1942.


title: Tarzan

text: Tarzanin vanhemmat, Lordi ja Lady Greystoke, jätetään laivakapinan seurauksena Afrikan länsirannikolle. Tarzan syntyy hänen isänsä rakentamaan majaan. Kun hän on vuoden ikäinen, hänen äitinsä kuolee luonnollisista syistä, kun taas hänen isänsä kuolee ihmisapinaheimon johtajan surmaamana. Saman heimon naaras, "Kala", ottaa hänet kasvatikseen. Poika saa apinanimekseen Tarzan, joka tarkoittaa valkoista ihoa.


title: Tarzan

text:
Tarzan kasvaa taitavaksi viidakon valtiaaksi ja kokee monia seikkailuja. Hän saa myöhemmin selville olevansa "John Clayton III", brittiläisen lordi Greystoken poika. Aikuisena hän käy Englannissa, mutta palaa Afrikkaan, koska ei pidä valkoisen miehen sivilisaatiosta. Burroughsin tekstille ominaisesti Tarzan joutui käymään pitkän taistelun rakkaudestaan, mutta saa kuin saakin puolisokseen kauniin Janen. Heille syntyy poika Jack, josta myös tulee aikanaan viidakkomies, apinanimeltään "Korak" eli "Tappaja".
Korak löytää arabien joukosta pienen Mirjamiksi kutsutun Jeanne Jacotin, legioonakapteeni Jacot’n tyttären, jonka šeikki Amor ben Khautour oli ryöstänyt kostoksi sisarenpoikansa, kuuluisan rosvon Ahmed ben Houdinin mestaamisesta. Mirjamista tulee Korakin puoliso. Arvonannon osoituksena uudelle yllättäen löytyneelle vävylleen kapteeni Jacot, kiivas tasavaltalainen, joka yleensä kieltäytyi käyttämästä perimäänsä ruhtinaan arvoa, kertoo tyttärensä olevan alun perin ruhtinatar. Korakin ja Mirjamin poika "Dackie" esiintyy kirjassa "Tarzan ja pikkuväki", joskin vain pienessä episodissa.


title: Tarzan

text: Tarzan-kirjoissa toistuvat muun muassa hyvän ja pahan taistelu, kadonneet kansat ja maailmat, taistelut petoeläinten kanssa sekä Afrikan rikkaudet.


title: Mario Lemieux

text: Mario Lemieux, OC, CQ (s. 5. lokakuuta 1965 Montreal, Quebec, Kanada) on uransa päättänyt kanadalainen jääkiekkoilija. Keskushyökkääjänä pelannut Lemieux voitti pitkän ammattilaisuransa aikana kaksi Stanley Cup-mestaruutta, olympiakultaa, MM-hopeaa sekä kultaa Kanada-cupista ja Jääkiekon maailmancupista. Uransa aikana Lemieux äänestettiin un kymmenen kertaa. Lisäksi hän on voittanut lukuisia pelaajapalkintoja. Lemieux edusti koko NHL-uransa ajan Pittsburgh Penguinsia toimien joukkueensa kapteenina peräti 14 kauden ajan. Hän pitää hallussaan viittä Penguinsin seurakohtaista ennätystä. Lemieux toimii nykyään Pittsburgh Penguinsin joukkueenjohdon puheenjohtajana ja on seuran omistaja. Lemieux on ainoa henkilö, joka on voittanut Stanley Cupin mestaruuden sekä pelaajana että seuran omistajana.


title: Mario Lemieux

text: Lemieux loi NHL:ssä loistavan uran, mutta menestystä vaikeuttivat lukuisat loukkaantumiset. Loukkaantumisten takia Lemieux joutui jättämään väliin yhden kokonaisen NHL-kauden ja päättämään uransa ensimmäistä kertaa jo vuonna 1997 vasta 31-vuotiaana. Uransa aikana Lemieux joutui olemaan sivussa yhteensä 513 NHL-ottelua erilaisten loukkaantumisten vuoksi. Hän kärsi muun muassa Hodgkinin taudista, lantiolihasten tulehtumisesta sekä vakavista, kroonisista selkäkivuista. Lemieux ei uransa aikana pelannut yhtään täyttä kautta runkosarjassa, vaan joutui aina jättämään otteluita väliin. Tästä huolimatta Lemieux on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä jääkiekkoilijoista.


title: Mario Lemieux

text: NHL:ssä 915 runkosarjaottelua pelannut Lemieux on liigan kaikkien aikojen pistetilaston 7. sijalla 690 maalillaan ja 1 033 maalisyötöllään. Yhteensä 1 723 tehopistettä tehnyt Lemieux päätti uransa kauteen 2005–2006, jonka aikana hän pelasi vain 26 ottelua kärsiessään sydämen eteisvärinästä. Monet ovatkin arvelleet, että mikäli Lemieux ei olisi kärsinyt niin monista terveysongelmista ja olisi saanut pelata eheämmän uran, hänen saavutuksensa olisivat vielä nykyisimpiäkin komeammat. Hänen keskiarvonsa NHL:ssä on 1,88 pistettä ottelua kohden, joka on kautta aikain toiseksi paras; parempi oli vain Wayne Gretzkyllä (1,92).


title: Mario Lemieux

text:
Lemieux valittiin Hockey Hall of Fameen heti sen jälkeen, kun hän oli päättänyt uransa ensimmäistä kertaa vuonna 1997. Palattuaan NHL:ään vuonna 2000 hänestä tuli Gordie Howen ja Guy Lafleurin jälkeen kolmas NHL-pelaaja, joka on tehnyt paluun NHL-kaukaloihin sen jälkeen, kun hänet on hyväksytty Hall of Famen jäseneksi.
Uransa aikana Lemieux sai tunnustusta myös muilta jääkiekkoilijoilta. Kaikkien aikojen parhaana jääkiekkoilijana pidetty Wayne Gretzky on sanonut, "ettei Marion kaltaisia pelaajia pystytä korvaamaan". Bobby Orr puolestaan suitsutti Marion olevan "lahjakkain pelaaja, jonka hän on ikinä tavannut".


title: Mario Lemieux

text: Mario Lemieux nousi tähdeksi vuosina 1981–1984 pelatessaan Laval Voisins -joukkueessa QMJHL-liigassa. Viimeisellä QMJHL-kaudellaan Lemieux teki 70 ottelussa käsittämättömät 282 pistettä. Hän olikin itseoikeutettu . Pittsburgh Penguins oli ollut edellisen kauden heikoin joukkue, joten se sai oikeuden ensimmäiseen varaukseen ja käytti sen Lemieux’n hankkimiseen.


title: Mario Lemieux

text: Tulokaskaudellaan Lemieux lunasti osan odotuksia jo ensimmäisessä vaihdossaan: hän teki maalin ensimmäisellä NHL-laukauksellaan. Kauden 1984–1985 aikana Lemieux saalisti tulokkaalle huimat 100 pistettä ja sai kauden päätteeksi vuoden tulokkaalle myönnettävän Calder Trophyn.


title: Mario Lemieux

text: Kaudella 1988–1989 Lemieux teki yhden kauden piste-ennätyksensä, 199 pistettä. Suurempaan pistemäärään yhden kauden aikana on NHL:n runkosarjassa pystynyt vain Wayne Gretzky, joka on ainoana pelaajana onnistunut ylittämään 200 pisteen rajan. Samalla kaudella 31. joulukuuta 1988 New Jersey Devilsiä vastaan pelatussa ottelussa Lemieux’stä tuli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa pelaaja, joka on pystynyt tekemään samassa NHL-ottelussa maalin kaikilla viidellä mahdollisella tavalla: tasakentällisin, yli- ja alivoimalla, rangaistuslaukauksella sekä tyhjään maaliin.


title: Mario Lemieux

text: Kausina 1990–1991 ja 1991–1992 Lemieux johti joukkueensa kahtena keväänä peräkkäin Stanley Cupin voittoon.


title: Mario Lemieux

text:
Rikkonaisella urallaan Lemieux rikkoi 100 pisteen rajan 10 kaudella. Hän teki 915 ottelussaan 1 723 pistettä (690 maalia, 1 033 syöttöpistettä).
Pudotuspeleissä vastaava tilasto on 107 ottelua ja 76+96=172 pistettä. NHL:n pistepörssin Lemieux voitti kuusi kertaa. Hän on NHL:n kaikkien aikojen pistetilaston 10 parhaan joukossa ainoa alle 1 000 ottelua pelannut.


title: Mario Lemieux

text:
NHL:ssä pelattujen pelien määrän ja niissä tehtyjen pisteiden suhteessa Lemieux on – Wayne Gretzkyn jälkeen – kautta aikojen toiseksi tehokkain pelaaja.
Lemieux teki keskimäärin 1,88 pistettä per ottelu. Gretzkyn lukema on 1,92.


title: Mario Lemieux

text: Mario Lemieux'n uraa varjostivat lukuisat loukkaantumiset ja sairaudet. Vakavimpia näistä olivat imusolmukesyöpä ja sydänvaivat. Lemieux ei pystynyt urallaan pelaamaan yhtään täyttä NHL-kautta, vaan joutui jokaisella kaudella jättämään ainakin yhden pelin pelaamatta.


title: Mario Lemieux

text: Lemieux´n henkilökohtaisella tasolla paras kausi oli 1992–1993. Kauden puolivälissä Lemieux oli saavuttamassa Gretzkyn nimissä olleita yhden kauden piste- ja maaliennätyksiä. Tammikuussa 1993 Lemieux ilmoitti tiedotustilaisuudessa, että hänellä on todettu syöpäkasvain. Diagnoosi vahvistui imusolmukesyöväksi. Lemieux´n uran pelättiin olevan ohi, mutta hän oli valmis palaamaan kentille jo maaliskuussa. Kevään 18 ottelussa Lemieux valloitti pistepörssin tehden 60 ottelussa 160 pistettä, saavutti kautta aikojen kolmanneksi kovimman ottelukohtaisen pistekeskiarvon (2,66) ja johdatti Penguinsin 17 peräkkäiseen voittoon juuri ennen pudotuspelejä. Merkille pantavaa on, että mikäli Lemieux ei olisi sairastunut syöpään, olisi hän todellakin uhmannut kaikkia Gretzkyn ennätyksiä. Jos Lemieux olisi kyseisellä kaudella voinut pelata kaikki ottelut, hän olisi 2,66 pisteen keskiarvolla saavuttanut 223 pistettä (kaudella 1992–1993 pelattiin 84 peliä). Tällä lukemalla hän olisi ohittanut Gretzkyn ennätyksen 8 pisteellä.


title: Mario Lemieux

text: Syöpä ja selkävaivat varjostivat Lemieux’n koko loppu-uraa. Työsulkukauden 1994–1995 hän jätti kokonaan väliin ja ehti kertaalleen jo lopettaa uransa kevään 1997 jälkeen. Lemieux kuitenkin palasi kaukaloihin kaudella 2000–2001 ja pelasi NHL:ssä vielä viisi kautta.


title: Mario Lemieux

text: 24. tammikuuta 2006 40-vuotias Mario Lemieux ilmoitti lopettavansa uransa toisen kerran – ja tällä kertaa pysyvästi. Viimeisellä kaudellaan hän taisteli paitsi NHL:n uudistumisen myötä kasvaneen pelitilanteiden nopeuden, myös sydänongelmien kanssa, jotka pitivät hänet aika ajoin poissa kentiltä.


title: Mario Lemieux

text: Lemieux pelasi koko uransa numerolla 66, joka on Wayne Gretzkyn numero 99 ylösalaisin käännettynä. Vain Gretzkyn numero 99 on jäädytetty koko NHL:ssä virallisesti, mutta Lemieux’n päätettyä uransa kukaan pelaaja ei ole toistaiseksi pelannut myöskään numerolla 66. Numero on varsinaisesti jäädytetty vain Lemieux’n edustamassa Pittsburgh Penguinsissa.


title: Mario Lemieux

text: Maajoukkuetasolla Lemieux voitti Kanada-cupin 1987 ja toimi joukkueen kapteenina Kanadan voittaessa olympiakultaa 2002. Lisäksi Lemieux oli mukana voittamassa Jääkiekon maailmancupia vuonna 2004.


title: Mario Lemieux

text: Nykyään Mario Lemieux toimii Pittsburgh Penguinsin osaomistajana. Hän voitti kolmannen kerran Stanley Cupin vuonna 2009.


title: Mario Lemieux

text: Myös Mario Lemieux’n veli Alain on entinen NHL-keskushyökkääjä, joka on suomalaisittain tuttu myös Oulun Kärpistä ja Saimaan Pallosta kaudelta 1988–1989. Saman sukunimen omaavat veljekset Claude ja Jocelyn Lemieux sen sijaan eivät ole Mariolle sukua.


title: Kazakstan

text: Kazakstan (; ), virallisesti Kazakstanin tasavalta (; ), on Keski-Aasiassa ja läntisimmiltä osiltaan Itä-Euroopassa sijaitseva valtio. Kazakstan on pinta-alaltaan maailman suurin sisämaavaltio. Sen rajanaapurit ovat Venäjä (6 467 km yhteistä rajaa), Kiina (1 460 km yhteistä rajaa), Kirgisia (980 km yhteistä rajaa), Uzbekistan (2 300 km yhteistä rajaa) ja Turkmenistan (380 km yhteistä rajaa).


title: Kazakstan

text: Kazakstanin kansalaista kutsutaan Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen mukaan nimellä kazakstanilainen. Ihmisestä puhuttaessa nimitys kazakki viittaa kazakkien etnisen ryhmän jäseneen. Toisaalta nimitystä kazakki käytetään myös kazakkien puhumasta kielestä. Neuvostovallan aikaisia venäläisperäisiä nimityksiä "Kazahstan", "kazahstanilainen" ja "kazahi" pidetään nykyään vanhentuneina.


title: Kazakstan

text: Nykyisen Kazakstanin alue on ollut asuttuna kivikaudelta asti, ja siellä on elänyt paimentolaisia ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. 400-luvulta 1200-luvulle sitä hallitsivat eri paimentolaisvaltiot. 1200-luvulla mongolit perustivat hallinnollisia alueita, joista muodostui myöhemmin Kazakstanin kaanikunta. Mongolivallan aikana perustettiin Silkkitien varteen suuret keskiaikaiset kaupungit Taraz ja Turkestan.


title: Kazakstan

text: Kazakstan joutui Venäjän keisarikunnan valtaan 1700-luvulla. 1731 kazakit pyysivät suojelusta Venäjän keisarikunnalta, minkä jälkeen Venäjä ryhtyi yhdentämään alueiden hallintoa itseensä. Vuosina 1906–1912 arolle perustettiin yli puoli miljoonaa maatilaa, mikä päätti arojen perinteisen paimentolaiselämäntavan. Trans-Aralin rautatie yhdisti Orenburgin ja Taškentin 1906, ja siten myös Keski-Aasian Euroopan puoleiseen Venäjään.


title: Kazakstan

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana 1916 kazakit tekivät kapinan Venäjän keisarikuntaa vastaan.


title: Kazakstan

text: Venäjän sisällissodan jälkeen Kazakstan liitettiin Neuvostoliiton valtaan. Stalinin aikana Kazakstan tunnettiin arogulageistaan ("Luglag", "Steplag", "Pestšanlag") ja Volgan saksalaisten karkotuspaikkana. 5. joulukuuta 1936 muodostettiin Neuvostoliiton perustuslain muutoksella Kazahstanin sosialistinen neuvostotasavalta.


title: Kazakstan

text: Lähes asumatonta Kazakstania käytettiin myöhemmin ydinaseiden testaukseen Semipalatinskin koealueella (1949–) ja rakettien laukaisuun Baikonurin kosmodromilla (1957–). Neuvostoliitto yritti myös asuttaa Kazakstania Hruštšovin aikana vuodesta 1954, jolloin Pohjois-Kazakstaniin ja Altain alueelle raivattiin ensimmäisenä vuonna 190 000 neliökilometriä peltoa, jota viljelemään saapui 300 000 maanviljelijää pääasiassa Ukrainasta. Ensimmäinen sato 1956 oli ennätyksellinen, eikä sitä pystytty varastoimaan ja osa oli heitettävä pois. 1960-luvulle mennessä maa oli kuitenkin köyhtynyt, eroosio söi ruokamullan ja Neuvostoliitto joutui turvautumaan viljan tuontiin.


title: Kazakstan

text: Pääministeri Nursultan Nazarbajev arvosteli tammikuussa 1986 kommunistisen puolueen 16. puoluekokouksessa tiedeakatemian päällikkö Askar Kunajevia akatemian uudistusten keskeneräisyydestä. Puolueen pääsihteeri ja Askar Kunajevin veli Dinmuhamed Kunajev vei riidan Moskovaan ja vaati Nazarbajevin eroa, kun taas Nazarbajevin kannattajat vaativat Kunajevin eroa. Neuvostoliiton johtaja Mihail Gorbatšov jätti molemmat ilman paikkaa ja nimitti puolueen johtoon Venäjältä kotoisin olevan Gennadi Kolbinin, joka oli etnisesti venäläinen tai tšuvassi. Nimitys johti Alma-Atassa 17.–19. joulukuuta 1986 kolmipäiväisiin väkivaltaisiin mellakoihin, jotka tunnetaan nimellä "Jeltoqsan" (Желтоқсан, ). Levottomuudet olivat yksi ensimmäisiä merkkejä Neuvostoliiton kansallisuuspolitiikan epäonnistumisesta. Nazarbajev korvasi Kolbinin pääsihteerinä syyskuussa 1989.


title: Kazakstan

text: Kazakstanin itsenäistyminen alkoi Neuvostoliiton alkaessa heikentyä. 25. lokakuuta 1990 Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan päämiehen aloitteesta annettiin Kazahstanin sosialistisen neuvostotasavallan suvereenisuusjulistus. Sitä seurasi laki 21. marraskuuta 1990 "valtion valtarakenteen parantamisesta" sekä lisäykset Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan perustuslakiin. Moskovan elokuun 1991 vallankaappausyrityksen aikana annettiin suvereniteetin, valtion, taloudellisen ja ympäristöllisen turvallisuuden sekä lain ja järjestyksen takaamiseksi presidentin asetus 21. elokuuta 1991 Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan turvallisuusneuvoston perustamisesta. 22. elokuuta 1991 antoi presidentti asetuksen puolueiden organisaatiorakenteiden, muiden julkisten yhteisöjen sekä kansanliikkeiden toiminnan lakkauttamisesta syyttäjänlaitoksessa, valtion turvallisuuselimissä, sisäasaiainhallinnossa, oikeuslaitoksessa, hallinto-oikeudessa, oikeusistuimissa ja tullilaitoksessa. Näin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen kautta ei olisi voitu vaikuttaa Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan hallinnon toimintaan siinä tapauksessa, että vallankaappaus olisi Moskovassa onnistunut.


title: Kazakstan

text: 29. elokuuta 1991 presidentin asetuksella määrättiin suljettavaksi Semipalatinskin ydinkoealue. 11. syyskuuta 1991 presidentin asetuksella määrättiin perustettaviksi avaruustutkimuksen virasto, maanomistuksen valtionkomitea sekä maankäytön hallinto.


title: Kazakstan

text: 16. lokakuuta 1991 presidentti vahvisti allekirjoituksellaan Kazahstanin sosialistisen neuvostotasavallan presidentinvaalilain. 1. joulukuuta 1991 pidettiin ensimmäiset Kazahstanin sosialisten neuvostotasavallan presidentinvaalit, joissa valituksi tuli Nursultan Nazarbajev. 10. joulukuuta 1991 Kazahstanin sosialistinen neuvostotasavalta nimettiin Kazakstanin tasavallaksi. 16. joulukuuta 1991 hyväksyttiin perustuslaillinen laki "Kazakstanin tasavallan valtiollisesta itsenäisyydestä". 21. joulukuuta 1991 yksitoista neuvostotasavaltojen johtajaa kokoontui Alma-Ataan allekirjoittamaan julistuksen itsenäisten valtioiden yhteisöstä.


title: Kazakstan

text: 2. tammikuuta 1992 Kazakstanin tasavallasta tuli Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön jäsen. Kazakstanin turvallisuusneuvosto päätti tasavaltalaiskaartin perustamisesta 10. tammikuuta 1992. Samana päivänä presidentti allekirjoitti asetuksen Kazakstanin sisäisten joukkojen perustamisesta. 3. maaliskuuta 1992 Kazakstanin tasavallasta tuli Yhdistyneiden kansakuntien jäsen. 15. toukokuuta 1992 Kazakstanin tasavalta solmi kollektiivisen turvallisuussopimuksen Armenian, Kirgisian, Venäjän federaation ja Uzbekistanin kanssa. 25. toukokuuta 1992 solmittiin Venäjän federaation kanssa sopimus ystävyydestä, yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta.


title: Kazakstan

text: 4. kesäkuuta 1992 presidentti allekirjoitti lain Kazakstanin tasavallan lipusta, vaakunasta ja kansallishymnistä.


title: Kazakstan

text: 26. helmikuuta 1993 astui voimaan laki "Kazakstanin tasavallan valtionrajoista", joka määrittelee alueellisen eheyden, maan jakamattomuuden ja koskemattomuuden periaatteen. 10. maaliskuuta 1993 julkaistiin vuosiksi 1993-1995 valtion omaisuuden yksityistämisperiaatteet. 15. marraskuuta 1993 otettiin käyttöön kansallinen valuutta - tenge. 28. maaliskuuta kaksikymmentäkaksi venäläis-kazakstanilaista sopimusta tuli allekirjoitetuksi. Ne käsittelivät politiikkaa, taloudellisia ja sotilaallisia asioita sisältäen myös sotilasyhteistyön.


title: Kazakstan

text: 12. huhtikuuta 1994 perustettiin yrittäjätuen valtiokomitea.


title: Kazakstan

text: 26. huhtikuuta 1994 allekirjoitettiin Kazakstanin tasavallan ja Kiinan kansantasavallan rajasopimus.


title: Kazakstan

text: 27. toukokuuta 1994 Kazakstan liittyi NATO:n rauhankumppanuusohjelmaan 19 jäsenvaltiona.


title: Kazakstan

text: Kazakstan itsenäistyi Neuvostoliiton hajotessa. Nazarbajev voitti presidentinvaalin 1. joulukuuta 1991 saaden yli 95 prosenttia äänistä, koska hänellä ei ollut vastaehdokkaita. Huhtikuun 1995 kansanäänestys pidensi hänen kauttaan vuoteen 2000. Vuoden 1999 vaaleissa, joita ETYJ piti järjestettynä, hänet valittiin uudelleen vielä seitsemäksi vuodeksi, ja uudelleen 2005. Parlamentti poisti toukokuussa 2007 presidentinviran kausirajoitukset.


title: Kazakstan

text: Vuonna 1998 pääkaupunki siirrettiin Alma-Atasta (nykyinen Almaty) Astanaan (entinen Akmola), osasyynä päätökseen oli pelko tulevista maanjäristyksistä. Vuonna 2010 Kazakstan, Venäjä ja Valko-Venäjä muodostivat tulliliiton.


title: Kazakstan

text: Joulukuussa 2011 useita kuoli lakkoilevien öljytyöläisten ja poliisin yhteenotossa Jañaözenissa.


title: Kazakstan

text: Kazakstan on presidentillinen tasavalta, jossa on myös pääministerin virka. Nursultan Nazarbajev on ollut presidenttinä maan itsenäistymisestä lähtien.