title: Eila Roine

text: Vuonna 1995 Roinelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke. Hän sai Kalle Kaiharin säätiön kulttuuripalkinnon 1997, Ida Aalberg -mitalin 1997, Jalmari Finnen säätiön tunnustuspalkinnon 2004, Vuoden lapsitekopalkinnon 2004, Larin Paraske -palkinnon 2006 ja Tampere-palkinnon 2009. Hänet valittiin Vuoden isovanhemmaksi vuonna 2004. Joulukuussa 2013 Roinelle myönnettiin Pirkanmaan taidepalkinto. Vuonna 2018 Roine palkittiin Elämäntyö-Venlalla.


title: Eila Roine

text: Roineen isä oli näyttelijä Eero Roine. Hänen sisaruksensa Esko Roine ja Liisa Roine ovat myös näyttelijöitä. Sisaruksista toisena syntynyt, Olavi Roine, on ainoa, joka löysi ammattinsa muualta kuin teatterista.


title: Eila Roine

text: Vuonna 1955 Roine avioitui teatteriohjaaja Vili Auvisen kanssa. Liitto päättyi Auvisen kuolemaan vuonna 1996. Heillä on kaksi poikaa: ohjaaja-näyttelijä Tommi Auvinen ja valo- ja äänisuunnittelija Janne Auvinen.


title: Perälaatikko

text: Perälaatikko (en. Headbox) on paperikoneen märänpään eli alkuosan ensimmäinen osa, jonka tehtävänä on sekoittaa massaa ja syöttää se sopivan turbulenssin saattelemana tasaiseksi rainaksi paperikoneen viiraosalle.


title: Perälaatikko

text: Perälaatikoita on periaatteessa kahta eri perustyyppiä eli "reikätelaperälaatikko" ja "hydrauliperälaatikko". Niiden ero on massan sekoitus- ja turbulenssin luomistavassa. Reikätelaperälaatikko toimii siten, että massa virtaa laatikkoon, jossa reiällinen sihdin mallinen tela pyörii kovalla nopeudella sekoittaen massaa ja erottaen kuitukimppuja. Hydrauliperälaatikossa ei sen sijaan ole erillisiä turbulenssielimiä, vaan turbulenssi muodostetaan suppenevan virtauskanavan avulla. Reikätelaperälaatikoita käytetään nykyisin vain vanhoissa hidaskäyntisissä koneissa hienopaperin tai kartongin valmistuksessa.


title: Perälaatikko

text: Perälaatikkoon syötetään oikeaan suhteeseen laimennettu paperimassaa perän pumpun ja neliömassaventtilin kautta, jolla säädetään paperin lopullinen oikea neliömassa. Kun massa pääsee perälaatikkoon sitä sekoitetaan voimakkaasti, jotta syntyneet kuitukimput saadaan erotettua toisistaan ja massasta saadaan mahdollisimman tasaista. Tämän jälkeen perälaatikko tuottaa mahdollisimman tasaisen, oikeassa suihkusuhteessa (yleensä negatiivinen koneen nopeuteen nähden) olevan suihkun massaa viiralle kahden, "spindeleillä" säädettävän "huuliaukon" (rainan poikkipinnan tasaisuuden säätö) välistä mahdollisimman, poikkipinnaltaan ja virtaukseltaan tasaisen massavirtauksen ja luo viiraosan alkuun turbulenssia, jotta raina syntyisi mahdollisimman tasaiseksi ja kuidut suuntautuisivat rainan kulkusuunnan suuntaisesti.


title: Rölli ja metsänhenki

text: Rölli ja metsänhenki on Olli Saarelan ohjaama elokuva, joka sai ensi-iltansa 21. joulukuuta 2001. Elokuvan pääosissa nähdään Allu Tuppurainen ja Maria Järvenhelmi. Elokuva kuvattiin kesällä 2001 ja se palkittiin kolmella Jussi-palkinnolla vuonna 2002.


title: Rölli ja metsänhenki

text: Röllimaasta on valmistettu pienoismalli vuonna 2007 Puolangalla, joka sijoittuu "Rölli ja metsänhenki" -elokuvan maisemiin. Pienoismalli sijaitsee Paljakka-talossa ja sen on valmistanut Vaihtoehtona työ -projekti. Elokuvasta on myös julkaistu tietokonepeli sekä soundtrack.


title: Rölli ja metsänhenki

text:
Elokuva kertoo Rölli-peikosta ja hänen ystävistään, jotka lähtevät etsimään uutta maata, ja päätyvät lopulta menninkäisten kylään. Siellä he hätyyttelevät menninkäiset pois, mutta Rölli ystävystyy Milli Menninkäisen kanssa. Yhdessä he käyvät taisteluun pahuutta vastaan mystisen Vaakamestarin avustuksella.
Röllin ja Millin täytyy tehdä röllien ja menninkäisten huonoille väleille jotain, mutta tästä kismasta kehkeytyykin sota ja yksi hahmoista kuolee. Miten Rölli saa kaiken ennalleen ja ystävänsä takaisin?


title: Rölli ja metsänhenki

text: Allu Tuppurainen kaavaili elokuvan idean vuonna 1998. Olli Saarela kiinnitettiin ohjaajaksi elokuvaan. Kaikkiaan käsikirjoitusversioita kertyi 12. Alun perin kuvaukset haluttiin aloittaa vuosina 1999 ja 2000, mutta käsikirjoitustyöt olivat molempina vuosina vielä kesken, lisäksi jälkimmäisena ohjaaja Saarela oli kiinni toisessa produktiossa. Lopulta kuvaukset alkoivat kesäkuun alussa 2001 Hailuodossa. Juhannuksen jälkeen kuvaukset suoritettiin Puolangalla elokuuhun saakka. Elokuvan lavasteet olivat nähtävillä Puolangan Kotilan kylään rakennetussa Röllimaassa. Mutta lavasteiden huonon kunnon vuoksi ne jouduttiin lopulta purkamaan. Lavasteet olivat vanhalla kuvauspaikalla 10 vuotta.


title: Rölli ja metsänhenki

text: Elokuvasta on myös tehty eri teatterinäytelmiä joiden nimet ovat olleet joko "Rölli ja metsänhenki" tai "Rölli".


title: Kartonki

text: Kartonki on paksua paperia.


title: Kartonki

text: Paperien neliömassat vaihtelevat välillä 6–300 g/m² kun taas kartongin neliömassat ovat välillä 125–600 g/m². Kartonki on usein myös monikerroksista toisin kuin paperi. Kerroksissa voidaan käyttää erilaisia raaka-ainetyyppejä haluttujen ominaisuuksien saavuttamiseksi. Kartonki valmistetaan kartonkikoneella. Tyypillisesti tavoitteena on valmistaa kartonkia, jolla on hyvä jäykkyys. Lisäksi kartongilta edellytetään yleensä riittävän hyvää painettavuutta.


title: Kartonki

text: Kartongit jaotellaan seuraavasti:


title: Kartonki

text: "Taivekartonkia" (200–400 g/m²) käytetään erilaisten koteloiden valmistukseen. Se on käytetyn kuidun osalta kolmikerroksinen. Keskikerros on mekaanista sellua, pintakerrokset valkaistua sellua. Yläpinta on yleensä kaksoissavipäällystetty ja kiillotettu, ja joskus myös alapinta on ohuelti savipäällystetty tai pigmentoitu. Taivekartongin sileä pinta sopii hyvin offset- tai syväpainokäyttöön. Taivekartonkia voidaan päällystää muovilla tai laminoida alumiinilla.


title: Kartonki

text: "Sellukartonki" on valkoisesta sellusta valmistettua yksi- tai monikerroksista kartonkia, jossa voi olla savipäällystys painatusjäljen parantamiseksi. Sellukartongin tärkein käyttökohde on laminointi nestepakkauskartongiksi.


title: Kartonki

text: Ulkopakkauskartongit eli aaltopahvit valmistetaan kahdesta osasta: pinnan "lainerista" ja pintojen väliin tulevasta aallotetusta osasta, "flutingista" eli aallotuskartongista. Laineri voi olla valkaistua, valkaisematonta tai uusiokuitua.


title: Kartonki

text: Valmiin kartonkipakkauksen on oltava riittävän kestävä jotta se kestää täytön, kuljetuksen ja käsittelyn rikkoutumatta. Tästä syystä kartongin on oltava riittävän jäykkää. Painettavaksi tarkoitetulta kartongilta edellytetään yleensä myös mahdollisimman korkeaa vaaleutta ja sisäistä lujuutta. Tärkeitä ominaisuuksia ovat myös kartongin pinnan sileys, kiilto ja absorptio-ominaisuudet.


title: Kartonki

text: Kartonkia käytetään pääasiassa pakkaustarkoituksiin. Lisäksi kartongista voidaan valmistaa kortteja, kirjan kansia tai laminaatteja. Kartonkia voidaan jatkojalostaa, jolloin sen ominaisuuksia parannetaan esimerkiksi lakkaamalla, laminoimalla tai päällystämällä. Näin saavutetaan esimerkiksi paremmat tiiveysominaisuudet tai parempi lämmön kesto. Tavallisin jatkojalostustapa on kuitenkin kartongin painaminen. Painamisen jälkeen kartonki muotoillaan pakkaukseksi nuuttauksen, stanssauksen ja liimauksen avulla.


title: Kartonki

text: Rakentamisessa kartonkeja käytetään muun muassa rakennusaikaisiin suojauksiin sekä ilmansulkuna. Tyypillisesti rakennuskartonki on yksikerroksinen. Lisäksi käytetään kaksikerroksisia, joko bitumiraidoilla tai PVC-ruiskutuksella yhteen laminoituja kartonkeja. Bitumilaminoiduissa kartongeissa voi olla lujuutta parantamassa lasikuituverkko.


title: Kartonki

text: Bitumikartonkien eli ”tervapaperien” käyttö käytännössä loppui vuosituhannen vaihteessa johtuen bitumin soveltumattomuudesta kierrätettäväksi.


title: Neliömassa

text: Neliömassa eli pintatiheys on fysikaalinen suure, jota käytetään kuvaamaan sellaisten ohuitten asioitten laatua, joiden määrä ilmoitetaan yleensäkin pinta-alan yksiköissä. Muihin tarkoituksiin neliömassaa ei voi (juurikaan) käyttää. Neliömassa ilmoittaa massan suhteen määrään, jota kuvataan pinta-alan yksiköllä, esimerkiksi kg/m².


title: Neliömassa

text:
Neliömassan yksikkö on oikeastaan kaksiulotteisen kappaleen tiheyden yksikkö, joten neliömassa on epätarkka suure, eikä sillä ole sinällään mitään yhteyttä kolmiulotteisen kappaleen todellisen tiheyden taikka pinta-alan kanssa.
Neliömassaa ei pidä myöskään sotkea paineeseen.


title: Neliömassa

text: Neliömassaa käytetään lähes pelkästään paperiteollisuudessa, jolloin pinta-ala kuvaa vain paperin toisen puolen pinta-alaa (kuin paperi olisi kaksiulotteista).


title: Neliömassa

text:
Kappaleen neliömassa voidaan laskea seuraavilla kaavoilla:
tai


title: Neliömassa

text: Kaavoissa:


title: Midland Group

text: Midland Group on sijoitusyhtiö, joka toimii terästeollisuudessa, laivanvarustuksessa, rakentamisessa, kiinteistövälityksessa, energian jakelussa ja maataloudessa. Midland Group toimii kehittyvillä markkinoilla entisen Neuvostoliiton alueella, itä-Euroopassa, Kiinassa ja Kaukoidässä.


title: Midland Group

text: Yhtiöllä on toimintaa 34 maassa.


title: Midland Group

text: Vuonna 2005 Midland Group osti Jordan F1-tallin.


title: Haapsalu

text: Haapsalu (ruotsiksi ja saksaksi "Hapsal", venäjäksi "Хаапсалу", vanha nimi "Гапсаль") on Haapsalun kaupunkiin kuuluva epäitsenäinen kaupunki Länsi-Virossa Läänemaan maakunnassa.


title: Haapsalu

text: Haapsalu sijaitsee Haapsalunlahden etelärannalla noin 90 kilometriä Tallinnasta lounaaseen.


title: Haapsalu

text: Haapsalu on Läänemaan maakunnan ja Haapsalun hallinnollisen kaupungin keskuspaikka.


title: Haapsalu

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Ridalan kunta ja vanha Haapsalun kaupunki muodostivat uuden Haapsalun kaupungin. Tällöin vanhan Haapsalun keskuksesta tuli epäitsenäinen kaupunki, asutusyksikkö (), ja uuden Haapsalun hallinnollisen kaupungin, hallintoyksikön (), osa.


title: Haapsalu

text: Vuonna 2011 silloisessa Haapsalun kaupungissa oli 10 251 asukasta, joista 8 403 (82,0 %) oli virolaisia, 1 428 (13,9 %) venäläisiä ja 405 (4,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Haapsalu

text: Haapsalun tunnettu historia ulottuu vuoteen 1279, jolloin kaupungista tuli Saarenmaan-Läänemaan hiippakunnan keskus kolmen vuosisadan ajaksi. Kaupunkiin rakennettiin 1200-luvulla tuomiokirkko, jonka rauniot ovat yhä pystyssä. Vuonna 1279 piispa antoi Haapsalulle kaupunkioikeudet, jotka olivat peräisin Riialta. 1400-luvulla kaupungissa toimi ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä mainittu kaupunginraati, joka hoiti kaupunginhallituksen ja käräjäoikeuden tehtäviä. 1500-luvun aikana kaupunkiin muutti muun muassa saksalaisia, venäläisiä, ruotsalaisia ja suomalaisia. Vuonna 1581 Ruotsi sai alueen valtaansa muun Läänemaan myötä.


title: Haapsalu

text: Ruotsin vallan aikana 1600-luvun alussa kaupunkia koetteli nälänhätä. Ruotsin vallan aikana kaupunginraadin jäsenmäärää leikattiin puoleen ja valtaa keskitettiin läänitysherroille. 1690-luvulla kaupungissa asui arviolta 600 henkilöä. Vuonna 1715 Pietari Suuri tuhosi kaupunkia sotiessaan ruotsalaisten kanssa. Sodan ja ruton koetellessa kaupunkia väkimäärä laski noin 100 asukkaaseen. Kaupungintalo valmistui vuonna 1775. 1800-luvulla Carl Abraham Hunnius toi eloa kaupunkiin avaten sinne ensimmäisen mutakylpylän vuonna 1825. Kaupungin suosio nousi, ja keisarillinen perhekin osoitti kiinnostustaan kaupunkia kohtaan. Haapsalusta tulikin merkittävä kesälomakohde. Vuonna 1864 Haapsalussa oli 2 294 luterilaisen kirkon jäsentä, joista 700 oli saksalaisia ja 1 600 virolaisia. 1800-luvun alussa kaupungin katuja päällystettiin ja ne saivat valaistuksen. Rakentaminen vauhdittui muutenkin nopeasti ja tyhjille tonteille rakennettiin uusia taloja. 1800-luvun puolivälissä kaupungista aloitettiin säännöllinen laivaliikenne Pietariin ja Riikaan. 1860-luvulla kaupunkiin rakennettiin lennätinasema.


title: Haapsalu

text: Haapsalun kaupunginvaakunaan on kuvattu Johanneksen kotka, joka esiintyi myös Saarenmaan-Läänemaan hiippakunnan vaakunassa. Vaakunaan on lisätty kaupunkia kuvaava muuri ja torni. Haapsalun lippu on ollut käytössä 1930-luvulta lähtien. Lippu koostuu kolmesta osasta, joista ensimmäinen muodostuu kolmesta yhtä suuresta allekkain sijoitetusta neliöstä, joista ylin ja alin ovat sinisiä ja keskimmäinen valkoinen. Myös kaksi muuta osaa koostuvat neliöistä, mutta joiden värit ovat päinvastaiset ensimmäiseen osaan verrattuna. Kaupungilla on myös käytössä kunniamerkki, joka on tarkoitettu erityisen ansioituneille kaupunkilaisille. Sen myöntää Viron tasavallan itsenäisyyspäivänä kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Haapsalulla on vaakunan ja lipun ohella käytössään logo, joka otettiin käyttöön vuonna 2004.


title: Haapsalu

text: Haapsalun tuomiokirkon eteläseinään rakennetun pyöreän kastekappelin ikkunalle ilmestyy elokuun täydenkuun öinä naisen hahmo. Tuota hahmoa on alettu nimittää Valkeaksi Neitsyeksi. Kuinka niin, ja miksi tuo nainen on jo vuosisatoja näyttäytynyt kappelin ikkunassa, kertoo legenda seuraavasti:


title: Haapsalu

text: Valtatie 9 Tallinnan suunnasta Sauesta päättyy Haapsalun Rohukülan satamaan, josta on lauttayhteys Hiidenmaalle ja Vormsille.


title: Haapsalu

text: Vuonna 1905 valmistui rautatie Haapsalusta Tallinnaan. Haapsalusta Riisipereen ulottuva rautatie purettiin vuonna 2004, kun 1990-luvulla rautatien 300 eurolla ostanut yksityisyrittäjä myi ratakiskot. Rautatien tilalla on 53 kilometriä pitkä pyörätie, jota kutsutaan "Terveydentieksi". Entinen rautatieasema toimii nykyään museona, jonka edustalla on bussien pysähdyspaikka. Kaupungissa ei ole varsinaista linja-autoasemaa.


title: Haapsalu

text: Vuonna 1998 Haapsaluun perustettiin Tallinnan yliopistoon kuuluva yksikkö Haapsalu Kolledž.


title: Haapsalu

text: Elokuussa Haapsalussa järjestetään vuosittaiset "Augustibluus"-bluesmusiikkifestivaalit, jonne saapuu esiintyjiä niin Suomesta, Ruotsista kuin Yhdysvalloistakin.


title: Haapsalu

text: Haapsalulla on useita ystävyyskaupunkeja:


title: Haperonvieras

text: Haperonvieras ("Asterophora lycoperdoides") on Lyophyllaceae-heimoon kuuluva sieni. Sen lakki on 0,5–2 cm leveä, kupera ja paksu. Väriltään se on likaisenvalkoinen ja yläpinta on ruskeaksi kätköitiöjauheeksi hajoava. Se elää loisena lahoavilla haperoilla, erityisesti mustahaperolla ja nokihaperolla. Suomessa sitä tavataan paikoittain Etelä- ja Keski-Suomessa.


title: Kai Lind

text: Kai Mikael Lind (syntyjään Kai Mikael Lindberg, s. 31. joulukuuta 1937 Helsinki) on suomalainen laulaja, muusikko ja näyttelijä. Hän tuli laulajana tunnetuksi nuorison suosikkina 1960-luvun alussa sekä sooloartistina että Four Cats -lauluyhtyeen jäsenenä.


title: Kai Lind

text: Lind on esiintynyt myös monissa elokuva- ja televisiorooleissa. Hän on naimisissa Arja Tuomarilan kanssa.


title: Cyberpunk

text: Cyberpunk voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Veeti Kallio

text: Veeti Kallio (entiseltä nimeltään Fedja Seliverstow, s. 1. tammikuuta 1966 Rovaniemi) on suomalainen laulaja ja näyttelijä.


title: Veeti Kallio

text: Kallio asui neljä ensimmäistä vuottaan Kemijärvellä ja seuraavat neljätoista Pattijoella. Nykyään hän asuu Paimiossa. Jalkineen valmistajaksi kouluttautunut Kallio tuli ensi kerran tunnetuksi 1980-luvun lopussa a cappella -yhtye Veeti & The Velvetsistä, jossa lauloivat myös Aki Sirkesalo, Sasu Moilanen ja Sami Saari. Kallio oli jonkin aikaa laulajana myös Leningrad Cowboys -yhtyeessä. Muita Kallion yhtyeitä ovat olleet muun muassa Veeti & Elastic Family, Veeti & Kallio Horns ja Veeti & The Hellvets.


title: Veeti Kallio

text: Kallio on esiintynyt näyttelijänä Q-teatterissa, Helsingin Kaupunginteatterissa, Tampereen Työväenteatterissa, Uuden Iloisen Teatterin musiikkikabareissa ja Turun Kaupunginteatterin rockmusikaali "Kakolassa" sekä elokuvissa kuten "Kuutamolla". Veeti Kallio oli myös television nuortenohjelma "Jyrkin" yhtenä juontajana.


title: Veeti Kallio

text: Talvella 2009 Kallio oli mukana Nelosen "Kuorosota"-ohjelmassa, jossa hän toimi Salon kuoron vetäjänä. Syksyllä 2011 Kallio osallistui MTV3:n "Tanssii tähtien kanssa" -tanssikilpailuun parinaan Susa Matson.


title: Veeti Kallio

text: Vuoden 2017 lopussa Kallio sai kiinnityksen Mamma Mia! -musikaaliin siitä potkut saaneen Tomi Metsäkedon tilalle. Musikaalin ensi-ilta on 4. toukokuuta 2018.


title: Perunalajikkeet

text: Perunalajikkeet ovat villistä perunasta jalostettuja lajikkeita, jotka muodostavat merkittävän osan ihmiskunnan ravinnosta. Peruna on neljänneksi yleisin ravintokasvi.


title: Perunalajikkeet

text: Suomessa käytetään noin 50 perunalajiketta teolliset tärkkelysperunat mukaan lukien.. Suomen selvästi suosituin perunalajike on Melody, jonka viljelyosuus ruokaperunan ja ruokateollisuusperunan tuotannosta v. 2016 oli n. 12 %. Seuraaville sijoille sijoittuvat Marabel, Solist, Colomba, Afra, Timo ja Nicola.


title: Perunalajikkeet

text: Perunoitakin viljellään myös luonnomukaisin viljelymenetelmin. Luomuperunan osuus perunan kokonaissadosta on noin prosentin luokkaa. Ruokaperunoita tuotti 980 perunanviljelijää ja varhaisperunoita 157. Alle kolmen hehtaarin viljelmiä oli noin kolmetuhatta.


title: Perunalajikkeet

text: 2005 Suomessa perunaa viljeltiin 28 600 hehtaarilla. Viljely jakautui tuotantosuuntien kesken siten, että ruokaperunaa ja varhaisperunaa viljeltiin 11 800 hehtaarilla (41 %), tärkkelysperunaa 8 000 hehtaarilla (28 %), ruokateollisuusperunaa 4 100 hehtaarilla (14 %) ja muuta perunaa 4 600 hehtaarilla (16 %).


title: Perunalajikkeet

text: Suomessa viljellään yli neljääkymmentä erilaista perunalajiketta. Ruokaperunoita tuotettiin 2006 743 000 000 kg. Suomen viljellyin ruokaperunalajike v. 2016 on Melody. Sen osuus kaikista perunoista on noin 12 prosenttia.


title: Perunalajikkeet

text: Perunoiden muodolla ei ole niiden ruoanlaittotapaan tai käyttöön merkitystä, mutta muotoon liittyviä nimityksiä on joillain perunalajikkoilla. kuten puikulaperunoilla, jotka ovat pitkulaisia muodoltaan. Tunnetuin puikulaperuna on Lapin puikula, joka on Euroopan unionissa vahvistettu suojattu nimitys Lapissa kasvatettavalle erittäin tärkkelyspitoiselle ruokaperunalle.


title: Perunalajikkeet

text: Yleensä perunat ovat muodoltaan soikioimaisia tai pyöreitä.


title: Perunalajikkeet

text: Perunoita on väreiltään erilaisia. Yleensä niiden kuoret ovat kellertäviä, mutta myös hieman punajuuren väriä muistuttavia kuoreltaan punertavia perunalajikkeita on. Kuoren alta katsoen jotkut perunalajikkeet ovat vaaleamman kellertäviä kuin toiset.


title: Perunalajikkeet

text: Perunoilla voi olla monta käyttötarkoitusta. Yleisin on kotitalouksissa tapahtuva pienimuotoinen ruoanvalmistus. Näitä perunoita kutsutaan ruokaperunoiksi.


title: Perunalajikkeet

text: Varhais- ja ruokaperunat ovat perunoiden tyypillisin käyttökohde. Perunoita käytetään suoraan ravinnoksi myös suurtalouskeittiöissä, ravintoloissa ja laitoksissa.


title: Perunalajikkeet

text: Perunoiden toinen käyttötarkoitus on käyttää niitä puolivalmisteina ja jalostaa ne teollisuudessa valmisaterioiksi. Ruokateollisuudessa voidaan perunoista tehdä ranskanperunoita tai perunalastuja.


title: Perunalajikkeet

text: Kolmas käyttötarkoitus on ottaa perunasta tärkkelys elintarviketeollisuuden tai kemianteollisuuden raaka-aineeksi. Tällöin puhutaan tärkkelysperunoista, joilla on erittäin korkea tärkkelyspitoisuus ja joita olisi hankala käyttää ruoanlaitossa.


title: Perunalajikkeet

text: Ruokaperunat ovat suurin perunatyyppi. Ruokaperunoita tuotti 980 perunanviljelijää Suomessa. Suomessa eniten viljeltyjä lajikkeita olivat v. 2016 mm. Melody, Afra, Colomba, Marabel, Solist ja Gala.


title: Perunalajikkeet

text: Ruokaperunoihin kuuluvat myös ajallisesti varhain keväällä tuleentuvat perunat, varhaisperunat, joita myydään uusina perunoina. Aikaisemmin uusia perunoita tuli ensimmäisenä pääasiassa manner-Suomesta. Niitä viljeli 157 perunan sopimusviljelijää Suomessa. Sen jälkeen Ahvenanmaalla ryhdyttiin viljelemään varhaisperunoita, koska siellä ilmaston vuoksi varhaiset perunalajikkeet valmistuvat varhain. Sen jälkeen tukkuliikkeet ryhtyivät tuomaan varhaisperunoita Kyprokselta. Nykyään Skåne on merkittävä Suomeen tuotavien varhaisperunoiden viljelypaikka.


title: Perunalajikkeet

text: Ruokateollisuusperunalajikkeista eniten käytettyjä Suomessa v. 2016 olivat Melody, Marabel, Innovator, Asterix, Belana ja Lady Claire.


title: Perunalajikkeet

text: Ruokateollisuusperunat ovat perunoita, joita käytetään sellaisenaan perunasta valmistettujen ruokien raaka-aineena. Ruokateollisuusperunalajikkeisiin kuuluu ruokaperunalajikkeita. Kuitenkaan kaikki ruokaperunalajikkeet eivät ole erityisen soveltuvia ruokaperunateollisuudelle mm. muotonsa vuoksi.


title: Perunalajikkeet

text: Tärkkelysperunat ovat perunoita, joissa on erittäin suuri tärkkelyspitoisuus, korkeampi kuin jauhoisissa perunoissa. Suuren tärkkelyspitoisuutensa vuoksi niitä käytetään elintarvike- ja kemianteollisuuden raaka-aineina, ruokateollisuusperunoina ja tärkkelysperunoina. Nykyisin ne ovat myös erittäin merkittävä alkoholin raaka-aine.


title: Perunalajikkeet

text: Kemianteollisuudessa jalostettua tärkkelystä voidaan käyttää osana liimojen, harsien tai paperin valmistusta. Paperinvalmistusta varten tärkkelysperunoiden viljelystä on kehittänyt Raisio Yhtymä, jonka entinen tytäryhtiö Raisio Chemicals myi myös tärkkelystä paperinvalmistukseen. Yhtiö on nykyään osa Ciba Specialty Chemicalsia.


title: Perunalajikkeet

text: Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan periaatteiden mukaan EU-maille on jaettu tärkkelysperunan osalta markkinointivuoden 2006–2007 loppuun saakka enimmäiskiintiöt tärkkelysperunantuotantoa varten. Suomen kiintiö on kuudenneksi suurin Saksan, Hollannin, Ranskan, Tanskan ja Puolan jälkeen, 53 178 000 kg. Kiintiöstä kuuluu Finnamylille 39 554 000 kg, Järviseudun Perunalle 8 306 000 kg ja Evijärven Perunalle 5 318 000 kg.


title: Perunalajikkeet

text: Tärkkelysperunalajikkeista eniten viljeltyjä Suomessa olivat v. 2016 Posmo, Kuras, Kardal ja Saturna.


title: Perunalajikkeet

text: Suomessa perunalajikkeet on ryhmitelty vähittäiskaupan helpottamiseksi kiinteämaltoisiin salaatti- ja keittoperunoihin, yleisperunoihin jauhoisiksi paistosperunoiksi ja jauhoisiin perunoihin perunasoseita varten. Jaon aloitti Kesko syksyllä 1998.


title: Perunalajikkeet

text: Keitettäessä kokonaisina pysyvien kiinteämaltoisten perunoiden merkkiväri on vihreä, koska niitä pidetään salaattiperunoina. Keitettäessä joskus rikkoutuvien yleisperunoiden, joiden hyvänä puolena on se, että ne imevät lievän jauhoisuutensa vuoksi liemiä, väri on perunapaistoksen keltainen.


title: Perunalajikkeet

text: Keitettäessä herkästi rikkoutuvien soseperunoiden tunnusväri on puolestaan punainen. 2006 oli Keskon pakkaaman kaupoissa myös tunnusväriltään musta kotitalouskäyttöön tarkoitettu pohjoisessa kasvanut puikulaperuna, joka luokiteltiin punaisella merkittyjä perunoita jauhoisemmaksi. Sen tunnusväri on musta. Jauhoisten perunoiden rikkoontuminen keitettäessä voidaan välttää höyryttämällä ne kattilassa, minkä pohjaosan muodostaa tavallinen keittokattila , mutta mihin voi liittää rei'itetyn sisäosan, jolloin siihen laitetut perunat kypsvät keitinveden höyryssä.


title: Perunalajikkeet

text: Teollisuutta varten on lisäksi olemassa tärkkelysperunoita, joita ei ole vähittäiskaupassa.


title: Perunalajikkeet

text: Kiinteämaltoisia lajikkeita ovat mm. Solist, Colomba, Nicola, Annabelle, Siikli ja Musica. Kiinteämaltoisten perunoiden pakkauksissa olevan täplän väri vähittäiskaupassa on vihreä. Kiinteämaltoisia perunoita käytetään yleensä keittoperunoina, koska ne eivät helposti hajoa keitettäessä.


title: Perunalajikkeet

text: Yleisperunoihin voidaan lukea mm. Melody, Marabel, Lady Felicia ja Jelly. Yleisperunoiden pakkauksissa olevan täplän väri vähittäiskaupassa on keltainen.


title: Perunalajikkeet

text: Jauhoisiin perunoihin voidaan lukea mm. Afra, Fontane, Lady Claire, Pito, Puikula, Rosamunda, Lady Britta ja Blue Congo. Jauhoisten perunoiden pakkauksissa olevan täplän väri vähittäiskaupassa on punainen. Jauhoisia perunoita käytetään perunasoseena ja uuniperunoina.


title: Perunalajikkeet

text: Maatiaisperunalajikkeita ovat mm.Suomi verrattain pohjoisena ja kylmähkönä maana on hyvää perunantuotantoaluetta siksi, ettei kasvitauteja ole runsaasti. Perunan kasvitauteja kasvustossa ovat harmaahome, lehtipolte, näivetystauti, pahkahome, perunarutto, tyvimätä ja Y-virus. Perunan mukuloihin liittyviä tauteja ovat Fusarium-kuivamätä, harmaahilse, kuorirokko, maltokaariviroosi, perunarupi, Phoma-kuivamätä, vaalea rengasmätä ja perunaseitti. Eri lajikkeiden alttius eri taudeille vaihtelee.


title: Perunalajikkeet

text: Perunaruttoa voidaan torjua käyttämällä kasvinsuojeluaineita yleisohjeiden mukaan tai ennusteohjelmaa, minkä avulla saadaan yksilöllisempiä kasvinsuojeluohjelmia. Jotkin ennusteohjelmat Hollannissa tuottavat 8–62 % alhaisemman kasvinsuojeluaineruiskutustarpeen kuin yleiset ruiskutusohjeet.


title: Perunalajikkeet

text: Perunan yleisimmät tuholaiset ovat keltaperuna-ankeroinen, kirvat, peltolude, ruskohaiskiainen, seppäkuoriainen, varsiyökkönen ja koloradonkuoriainen.


title: Perunalajikkeet

text: Suomessa pohjoisesta sijainnista ja kylmästä talvesta johtuen ei tarvita niin paljoa kasvinsuojeluaineita kuin eteläisemmissä perunanviljelymaissa.


title: Perunalajikkeet

text: Torjunta-aineita käytettiin 1998 seuraavasti:


title: Mato Valtonen

text: Markku Juhani ”Mato” Valtonen (s. 21. helmikuuta 1955 Loimaa) on suomalainen muusikko, elokuvanäyttelijä ja yrittäjä. Hänet tunnetaan erityisesti Sleepy Sleepers ja Leningrad Cowboys -yhtyeiden johtohahmona yhdessä Sakke Järvenpään kanssa. Valtonen on näytellyt useissa Aki Kaurismäen elokuvissa. Näistä "Pidä huivista kiinni, Tatjanassa" (1994) hän oli pääroolissa.


title: Mato Valtonen

text: Valtonen teki Sakke Järvenpään kanssa Radio Cityyn 10 vuotta "Pullakuskit"-ohjelmaa. Valtonen on mukana myös Pietarinkadun Oilers- ja Pyhä Unplugged -projekteissa. Televisiossa hän on esiintynyt muun muassa kulttuuriohjelmassa "Pirjo, Pirjo ja Mato" (2005). 1990-luvulla Mato Valtonen oli mukana Yleisradion venäjänkielisessä opetusohjelmassa "Kapusta Master", jota tehtiin kaikkiaan kolme kautta, "Kapusta Master", "Kapusta Master 1" ja "Kapusta Master 2".


title: Mato Valtonen

text: Valtonen on myös osallistunut politiikkaan SMP:n riveissä. Vuoden 1983 eduskuntavaaleissa hän pyrki eduskuntaan päästen varasijalle. Hän on myös ollut Lahden kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Mato Valtonen

text: 2000-luvun vaihteessa Valtonen toimi IT-alan yritys Wapitin toimitusjohtajana. Yrityksen ajauduttua konkurssiin hän ehti työskennellä jonkin aikaa Linnanmäen vuoristoradan jarrumiehenä. Valtonen on kirjoittanut kirjan "Noh, sano naakka ku nokka katkes", jossa hän kertoo elämästään Wapitin toimitusjohtajana ja ajatuksistaan konkurssin jälkeen. Vuonna 2009 hän oli mukana MTV3:n tv-ohjelmassa "Tanssii tähtien kanssa", josta putosi kolmantena pois.


title: Mato Valtonen

text: Suomalainen Markku-liitto valitsi Valtosen vuonna 2000 neljänneksi Vuoden Markuksi.


title: Silu Seppälä

text: Antti Juhani ”Silu” Seppälä (s. 20. syyskuuta 1954 Lavia) on suomalainen basisti ja näyttelijä.


title: Silu Seppälä

text: Seppälä on soittanut yhtyeissä Fast Beethovens, Problems?, Sleepy Sleepers, Lapinlahden Linnut ja Leningrad Cowboys. Säveltäjänä hän on toiminut Sleepy Sleepersissä ja Leningrad Cowboysissa. Lisäksi Seppälä on säveltänyt Outi Poppille kappaleen "Mies joka tietää". Hän muutti 1990-luvulla Lappeenrantaan ja soittaa Lappeenrannan kaupunginteatterissa.


title: Silu Seppälä

text: Seppälän esikoisrooli elokuvanäyttelijänä on kaadettu ohikulkija Antti Peipon elokuvassa "Ihmemies". Hän on näytellyt pikkurooleissa Aki Kaurismäen elokuvissa, mutta pääroolisuoritus Mika Kaurismäen elokuvassa "Zombie ja Kummitusjuna" (1991) toi hänelle Jussi-palkinnon ja Euroopan parhaan näyttelijän palkinnon San Sebastiánin elokuvajuhlilla. Lisäksi hän on ollut osallisena lukuisien sarjojen, kuten esimerkiksi "Trabant Express," käsikirjoituksessa ja ohjauksessa.


title: Kuningatar Maudin maa

text: Kuningatar Maudin maa () on Antarktiksen osa, joka rajoittuu Stancomb-Willsin (20°W) ja Shinnanin jäätiköihin (44°38'E). Alue käsittää noin 2 500 000 km² enimmäkseen ikijään peittämää Etelämannerta. Norja vaati aluetta itselleen 14. tammikuuta 1939, mutta muiden Etelämantereeseen kohdistuneiden valtauksien tavoin valtausta ei tunnustettu kansainvälisesti. Alue kuuluu Etelämannerta koskevan sopimuksen piiriin. Norja vaati itselleen myös .


title: Kuningatar Maudin maa

text: Nimen Kuningatar Maudin maa antoi tutkimusmatkailija Roald Amundsen Norjan kuningatar Maudin kunniaksi. Alun perin Kuningatar Maudin maaksi nimetty alue käsitti alueen, joka sijaitsi pituuspiirien 37°E—50°E välisellä alueella. Alueen löysi kapteeni Hjalmar Riiser-Larsen vuonna 1930.


title: Kuningatar Maudin maa

text: Vuonna 2005 Norjan kuningatar Sonja avasi norjalaisen tutkimusaseman "Troll". Myös Suomella ja Ruotsilla on omat tutkimusasemat Kuningatar Maudin maalla . Suomen aseman nimi on Aboa ja Ruotsin aseman Wasa. Ne muodostavat yhdessä Nordenskiöld Base Camp -tukikohdan.


title: Tuula Amberla

text: Tuula Riitta Amberla-Eskelinen (o.s. Amberla, s. 16. elokuuta 1959 Turku) on suomalainen laulaja.


title: Tuula Amberla

text: Amberlan ensimmäinen yhtye oli vuonna 1983 perustettu Liikkuvat lapset. Amberlan läpimurto oli kuitenkin soolona esitetty Jukka Alihangan säveltämä ja Alpo Jaakolan runon pohjalle sanoittama ”Lulu” (1984), joka on myös Amberlan laulajauran tunnetuin hitti.


title: Tuula Amberla

text: Hän keikkailee trio-kokoonpanolla kitaristi Tero-Petri Suovasen ja oman poikansa basisti Pablo Eskelisen kanssa.


title: Tuula Amberla

text: Amberla näytteli vuonna 1986 Peter Lindholmin ohjaamassa elokuvassa "Kill City", vuoden 1991 Lauri Törhösen televisioelokuvassa "Requiem" ja myös Törhösen vuoden 2012 elokuvassa "Vares – Uhkapelimerkki".


title: Tuula Amberla

text: Amberla asuu Vehmaalla ja on töissä Uudenkaupungin kirjastossa. Hän on aiemmin ollut töissä Laitilan kirjastossa. Amberla aloitti työt kirjastoissa parikymppisenä kirjallisuustieteen opiskelijana ja oli musiikkiuransa aikanakin töissä kirjastoissa.


title: Mustahapero

text: Mustahapero ("Russula nigricans") on lehtimetsissä esiintyvä hapero. Sen lakki on 5–20 senttimetriä leveä. Väriltään se on nuorena valkea tai harmaanvalkea, mutta pian ruskea ja lopulta melkein musta. Sienen malto on valkeaa ja kovaa, mutta murtumakohdista punertuvaa ja lopulta mustaa. Maku ja haju on mieto. Sieni on syotävä, mutta ei erityisen hyvä. Suomessa sientä tavataan Etelä-Suomen lehdoissa, sekametsissä ja puistoissa. Se on lehtipuiden tai kuusen seuralainen.


title: Kalle Ahola

text: Kalle Tapio Ahola (s. 24. tammikuuta 1972) on suomalainen laulaja, kitaristi ja näyttelijä, säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja. Ahola tuli tunnetuksi Don Huonot -yhtyeen laulusolistina. Yhtyeen hajoamisen jälkeen hän siirtyi soolouralle.


title: Kalle Ahola

text: Ahola on näytellyt pääosaa Raimo O. Niemen elokuvassa "Kissan kuolema" (1994).


title: Kalle Ahola

text: Joulukuussa 2008 Ahola ilmoitti koonneensa uuden yhtyeen nimeltä Durak. Aholan lisäksi yhtyeessä soittavat Janne Kasurinen, kitara, Mikko Ahonen, basso ja Ville Kela, rummut. Yhtyeen ensimmäinen esiintyminen oli 16. joulukuuta 2008 Helsingin Semifinalissa.


title: Kiinteämaltoinen peruna

text: Kiinteämaltoinen peruna on peruna, jossa tärkkelyspitoisuus on pieni ja joka ei hajoa keitettäessä. Kiinteämaltoista perunaa on helppo keittää ja käyttää salaatteihin. Suomessa kiinteämaltoisten perunoiden tunnusväri kuluttajapakkauksissa on vihreä niiden salaatissa käytettävyyden vuoksi.


title: Nokihapero

text: Nokihapero ("Russula albonigra") on lehti- ja havumetsissä esiintyvä sieni. Sen lakki on 5–12 cm leveä, laakea tai matalasuppiloinen. Väriltään se on aluksi valkea, sitten harmaa ja lopulta kokomusta. Malto on murrettaessa ensin harmaata, sitten mustaa. Sienen haju on heikko ja maku kirpeää. Suomessa sitä tavataan Etelä-Suomessa harvinaisena kesästä syksyyn.


title: Seitsemisen kansallispuisto

text:
Seitsemisen kansallispuisto sijaitsee valtion omistamilla mailla Ylöjärven ja Ikaalisten kuntien alueella Pirkanmaalla Länsi-Suomen läänissä. Metsähallituksen hoitovastuulla olevan kansallispuiston pinta-ala on 45,5 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1982. Karulla Suomenselän vedenjakajaseudulla sijaitseva kansallispuisto on suosittu päiväretkeilykohde.
Vaellusreitit johtavat Seitsemisen kansallispuistosta Riuttaskorven virkistysmetsään sekä Helvetinjärven kansallispuistoon. Luontopolkuja on kaikkiaan neljä. Reittien varsilla on useita nuotio- ja telttapaikkoja sekä opastuspisteitä ja keittokatoksia.


title: Seitsemisen kansallispuisto

text: Alueen maisema on vaihtelevaa. Metsien ja harjujen lomassa on monia soita, ja puiston eliölajistossa esiintyy myös harvinaisia pohjoisia lajeja. Suojelun tavoite on säilyttää alueen pienipiirteinen kokonaisuus.


title: Seitsemisen kansallispuisto

text: Seitsemisen kansallispuiston pääopastuspaikkana toimii seututien 332 varrella sijaitseva Luontokeskus (valmistunut 1988). Seututieltä on opastus kansallispuistoon välillä Kuru–Parkano.


title: Seitsemisen kansallispuisto

text: Matkahuolto liikennöi koulupäivisin Kurun ja Parkanon välistä reittiä, joka kulkee aivan Seitsemisen kansallispuiston reunalle.


title: Vinsonin massiivi

text: Vinsonin massiivi on Antarktiksen korkein vuori. Se sijaitsee noin 1 200 kilometrin päässä Etelänavalta. Vuori peittää alleen 21 kilometriä pitkän ja 13 kilometriä leveän alueen. Vuoren korkein huippu Mount Vinson kohoaa 4 892 metrin korkeuteen.


title: Vinsonin massiivi

text: Vuori on osa Sentinelin vuorijonoa Ellsworthvuoristossa ja sijaitsee Ronnen jäätiköllä lähellä Antarktiksen niemimaata.


title: Vinsonin massiivi

text: Massiivin olemassaolosta ei tiedetty ennen vuotta 1957, jolloin Yhdysvaltain laivaston ilma-alus havaitsi sen. Massiivi nimettiin georgialaisen kongressinjäsenen Carl Vinsonin mukaan. Vinson oli tuolloin merkittävä tuki Antarktiksen tutkimuksen rahoittamisessa.


title: Vinsonin massiivi

text: Vuonna 1963 yhdysvaltalainen vuorikiipeilykerho American Alpine Club alkoi lobata Yhdysvaltain kansalliselta tiedesäätiöltä tukea Vinsonin massiiville suuntautuvaan kiipeilytutkimusmatkaan. Tarkoituksena oli organisoida hyvin järjestetty tutkimusmatka ja osittain myös estää maineeltaan hankalien tutkimusmatkojen järjestäjän, Woodrow Wilson Sayren, järjestämä yksityisrahoitteinen tutkimusmatka, joka vaatisi todennäköisesti hankalaa pelastusoperaatiota. Alpine Club sai viimein luvan 1966 ja laivaston avustuksella kiipeilijäryhmä lensi Sentinelin vuorijonolle suksin varustetulla C-130 Hercules -koneella. Nicholas B. Clinchin johtama ryhmä saavutti vuorenhuipun 18. joulukuuta 1966.


title: Vinsonin massiivi

text: Kiipeäminen Vinsonille ei poikkea teknisten vaatimusten osalta paljoakaan muusta Antarktiksen oloissa suoritettavasta vuorikiipeilystä, ja koska Vinson on yksi Seitsemästä huipusta, se on saanut runsaasti huomiota kokeneilta kiipeilijöiltä viime vuosina. Vuosina 1985–2000 Adventure Network International, joka ainoana järjesti kiipeilymatkoja Vinsonin massiiville, on opastanut yli 450 kiipeilijää massiivin huipulle.


title: Vinsonin massiivi

text: Antarctic Logistics and Expeditions (ALE) hankki Adventure Network Internationalin omistukseensa ja on nykyisin ainoa yritys, joka järjestää lentomatkoja Vinsonin massiiville. Kiipeilymatkoja järjestää nykyisin useampi yhtiö.


title: Vinsonin massiivi

text: Suurin osa kiipeilijöistä nousee Vinsonin massiivin länsiseinämää Branscombin jäätiköltä käsin. Ensimmäinen onnistunut itäseinämän nousu tapahtui tammikuussa 2001, kun kahdeksanhenkinen Novan sponsoroima ryhmä kiipesi huipulle saakka. Ryhmän jäsenet olivat:Ryhmä ei ainoastaan suorittanut ensimmäistä itäseinämän nousua, vaan suoritti samalla myös tieteellistä tutkimusta lumen kinostumisesta eri korkeuksilla sekä otti ensimmäisenä GPS-määrityksen huipusta. GPS-määrityksen mukaan huipun korkeudeksi osoitettiin 4 897 metriä, joka ylitti aiemmat vuosien 1959 ja 1979 mittaustulokset.


title: Vinsonin massiivi

text: Novan tuottama dokumentti sai nimekseen ”Mountain of Ice”, ja se esitettiin ensi kertaa PBS-kanavalla helmikuussa 2003.


title: Munahapero

text: Munahapero ("Russula lutea") on syötävä hapero. Sen lakki on 3–6 senttimetriä leveä ja kupera, vanhemmiten laakea. Väriltään se on keltainen, keskeltä joskus kellanpunainen. Jalka on 2–6 senttimetriä pitkä ja valkoinen. Malto on valkeaa ja murtuvaa. Maku on mieto ja sieni on syötävä. Haju on heikon hedelmäinen. Sientä tavataan lehdoissa, lehtimetsissä ja sekametsissä kuusen ja koivun seurassa. Suomessa se on melko yleinen elokuusta syyskuuhun.


title: Cate Blanchett

text: Catherine Élise ”Cate” Blanchett (s. 14. toukokuuta 1969 Melbourne, Australia) on australialainen kahdesti Oscar-palkittu näyttelijä. Oscarin lisäksi hänet on palkittu muun muassa kolmella SAG-palkinnolla, kolmella Golden Globella ja kolmella Baftalla.


title: Cate Blanchett

text: Kansainvälisesti hän tuli tunnetuksi roolistaan vuoden 1998 elokuvassa "Elisabet", josta hänet palkittiin BAFTAlla ja Golden Globella ja josta hän sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa. Hänet tunnetaan myös haltia Galadrielin roolista "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa (2001–2003) ja "Hobitti"-elokuvatrilogiassa (2012–2014). Vuonna 2004 Blanchett palkittiin parhaan naissivuosan Oscar-palkinnolla Katharine Hepburnin roolistaan elokuvassa "Lentäjä".


title: Cate Blanchett

text: Muita hänen merkittäviä elokuvia ovat muun muassa "Babel" (2006), "Paljastavat merkinnät" (2006), "Benjamin Buttonin uskomaton elämä" (2008) ja "Carol" (2015). Roolistaan Woody Allenin elokuvassa "Blue Jasmine" (2013) hänet palkittiin parhaan naispääosan Oscarilla, Golden Globella, Baftalla ja SAG-palkinnolla.


title: Cate Blanchett

text: Cate Blanchett syntyi Ivanhoessa, Australian toiseksi suurimman kaupungin Melbournen lähiössä. Isä, Robert Blanchett, oli texasilaissyntyinen Yhdysvaltain laivaston kersantti, joka myöhemmin työskenteli mainosalalla. Äiti June Blanchett on entinen australialainen opettaja ja nykyisin liikenainen. Vuonna 1979, Caten ollessa kymmenen vuoden ikäinen, hänen isänsä kuoli sydänkohtaukseen. Caten vanhempi veli Bob työskentelee tietokoneinsinöörinä ja nuorempi sisko, Geneviève, lavastus- ja puvustussuunnittelijana teatterissa.


title: Cate Blanchett

text: Blanchett kävi peruskoulun Melbournessa Ivanhoe East Primary Schoolissa. Hän aloitti opiskelunsa Melbournen Methodist Ladies’ Collegessa. Seuraavaksi hän opiskeli taloustiedettä ja kuvataidetta Melbournen yliopistossa ennen matkustamistaan ulkomaille. Palattuaan Australiaan Blanchett muutti Sydneyhin ja alkoi opiskella National Institute of Dramatic Artissa, joka on Australian kansallinen teatteri-, elokuva- ja televisioalan opiskelijoiden opetuslaitos. Valmistuttuaan 1992 hän aloitti näyttelijän uransa teatterissa.


title: Cate Blanchett

text: Blanchettin ensimmäinen päärooli lavalla oli vuoden 1993 David Mametin näytelmässä "Oleanna". Kaksiroolisessa näytelmässä hänen vastanäyttelijänään oli Geoffrey Rush. Vuosina 1994–1995 hän esitti Opheliaa Company B:n "Hamlet"-tuotannossa, jonka ohjasi Neil Armfield ja jonka pääosia esittivät Geoffrey Rush ja Richard Roxburgh. Vuonna 2004 Blanchett näytteli ylistetyn roolin Henrik Ibsenin Hedda Gablerina Sydneyn Theatre Companyssä. Näytelmää esitettiin samalla roolituksella myös New Yorkin Brooklyn Academy of Music’s Harvey teatterissa vuonna 2006, kaikki näytökset olivat loppuun myytyjä. Vuonna 2008 Blanchett esiintyy Sydney Theatre Companyn näytelmässä The War of the Roses ja vuonna 2009 Liv Ullmannin ohjaamassa näytelmässä A Streetcar Named Desire.


title: Cate Blanchett

text: Ennen elokuvauraansa Blanchett esiintyi australialaisissa minisarjoissa "Heartland" (1994) ja "Bordertown" (1995) sekä sarjan "Police Rescue" jaksossa "The Loaded Boy" (1993).


title: Cate Blanchett

text: Elokuvadebyyttinsä Blanchett teki vuonna 1997 japanilaisten kaappaamana australialaisena sairaanhoitajana elokuvassa "Tie paratiisiin". Hän teki ensimmäiset pääroolinsa saman vuoden elokuvissa "Oscar & Lucinda – kohtalon korttipeli" sekä "Thank God He Met Lizzie" .


title: Cate Blanchett

text: Blanchettin läpimurtoroolina suurempaan tietoisuuteen voidaan pitää vuoden 1998 elokuvaa "Elisabet", jossa hän esitti Englannin kuningatarta Elisabet I:tä. Elokuvasta hän sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa. Blanchett on tullut tunnetuksi myös "Taru sormusten herrasta" -elokuvien Galadrielina. Vuonna 2005 Blanchett voitti Oscarin parhaasta naissivuosasta Martin Scorsesen ohjaamasta elokuvasta "Lentäjä", jossa hän esitti Katharine Hepburnia. Blanchett sai kolmannen Oscar-ehdokkuutensa 2007 elokuvasta "Paljastavat merkinnät". Elokuvassa "I’m Not There" Blanchett esittää Bob Dylania viiden muun näyttelijän kanssa. Rooli toi hänelle muun muassa Oscar-, SAG- ja Golden Globe -ehdokkuudet. Hän on esiintynyt myös Steven Spielbergin elokuvassa "Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta" ja David Fincherin elokuvassa "Benjamin Buttonin uskomaton elämä".


title: Cate Blanchett

text: Vuodesta 2008 alkaen hän ja hänen miehensä Andrew Upton aloittavat kolmivuotisen sopimuksen Sydney Theatre Companyn taiteellisina johtajina. Sopimuksen mukaan heillä on mahdollisuus käyttää kolme kuukautta joka vuosi muihin toimiin.


title: Cate Blanchett

text: Cate Blanchett on naimisissa näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja Andrew Uptonin kanssa. Heillä on neljä lasta: Dashiell John Upton (s. joulukuussa 2001), Roman Robert Upton (s. huhtikuussa 2003), Ignatius Martin Upton (s. 13. huhtikuuta 2008) sekä adoptoitu tytär Edith Vivian Patricia Upton, jonka adoptio vahvistettiin 6. maaliskuuta 2015.


title: Akansieni

text: Akansieni ("Chlorophyllum rhacodes" vanh. "Macrolepiota rhacodes") on lehti- ja havumetsissä tavattava sieni. Sen lakki on 10–15 cm leveä ja pallomainen tai kupera. Väriltään se on harmaanruskea. Malto on valkeaa, murtumakohdista punertuvaa. Sieni on syötävää, mutta se voi aiheuttaa joillekin pahoinvointia. Suomessa se on melko yleinen kesästä syksyyn. Amerikassa ja paikoin Etelä-Euroopassa kasvaa "Chlorophyllum molybdites", "myrkkyukonsieni", joka muistuttaa tätä lajia hyvin paljon. Akansienen kanssa muita samannäköisiä lajeja ovat esimerkiksi ukonsieni, ruostekärpässieni, ruskokärpässieni ja rusokärpässieni.


title: Untuva

text: Untuva on höyhen, jonka höydyt eivät ole väkäsillä toisissaan kiinni. Lintujen poikasilla on untuvapeite. Sulkaan ja höyheneen verrattuna untuva on huomattavasti pehmeämpi. Hyvän lämmöneristämiskykynsä vuoksi untuvaa käytetään täytteenä esimerkiksi talvivaatteissa, untuvatyynyissä ja -peitteissä ja makuupusseissa. Tekstiiliteollisuuden käyttämä untuva saadaan yleensä lihateollisuuden sivutuotteena.


title: Untuva

text: Linnuilla on kuoriutumisvaiheessa tai niille kasvaa heti kuoriutumisen jälkeen untuvapeite, joka toimii lämmöneristeenä. Untuvapeite jää myöhemmin lähes vesitiiviin höyhenpeitteen alle eristäväksi kerrokseksi.


title: Jimi Constantine

text: Jimi Pääkallo eli Konstantinos Jorma "Konsta" Hiekkanen (s. 31. joulukuuta 1981) on suomalainen laulaja, kitaristi ja näyttelijä, joka on aikaisemmin esiintynyt kokoonpanoissa Tyrävyö, Cliché ja Technicolour. Hän on näytellyt elokuvissa "Pitkä kuuma kesä" (1999), "Helmiä ja sikoja" (2003) ja "8 päivää ensi-iltaan" (2008). Vuoteen 2010 saakka hän käytti taiteilijanimeä Jimi Pääkallo, joka oli peräisin hänen roolihahmoltaan "Pitkässä kuumassa kesässä". Vuonna 2017 hän otti sen taas käyttöön


title: Jimi Constantine

text: Jimi oli vastuussa Technicolour-yhtyeen sävellyksistä ja sanoituksista ja hänen soololevynsä koostuvat myös hänen omista kappaleistaan. Hän on julkaissut kolme soolosingleä ja lisäksi hän vieraili vuonna 2009 Selected Worx-levyllä. Jimi on säveltänyt ja sanoittanut kappaleita Cristal Snow’lle, Robinille, Princessa Avenuelle ja lukuisille venäläisille ja latvialaisille artisteille. Aikakone-yhtyeen "Vuosisadan rakkaustarina" -albumille Jimi on tuottanut kaksi kappaletta yhdessä Pekko Haimin ja Maki Kolehmaisen kanssa. Jimi laulaa kertosäkeen Cheekin kappaleella "Koukussa" ja Uniikin kappaleella "Niinku elokuvis", sekä Flowboysfamin kappaleella "Miljounäärit". Kertosäkeet ovat Jimin säveltämiä ja sanoittamia.


title: Jimi Constantine

text: Jimi on elokuvarooliensa lisäksi näytellyt televisiosarjoissa "Salatut elämät" ja "Kallio". Vuonna 2008 hän osallistui televisiossa "Tanssii tähtien kanssa" -kilpailuun ja "Suomen Pelkokerroin" -ohjelmaan. Jimi osallistui myös vuoden 2011 Suomen euroviisukarsintaan kappaleellaan "Party to Party", mutta ei päässyt jatkoon.


title: Jimi Constantine

text: Jimin isä Markus Hiekkanen on arkeologi ja keskiajan tutkija.


title: Jimi Constantine

text: Constantine on kasvissyöjä. Hänen vasempaan käteensä on tatuoitu suuri mustekala, oikean käden rannetta kiertää kaksi mustaa nauhaa ja rintaan on tatuoitu pienempi mustekala.


title: Jimi Constantine

text: Jimi on perustanut oman levy-yhtiön nimeltään JCR Constant Music Oy.


title: Rosolli

text: Rosolli eli sallatti on perunasta, porkkanasta ja punajuuresta valmistettu suomalainen kylmä ruokalaji, jota tarjotaan nykyisin etenkin jouluruokana. Keitetyt punajuuret, porkkanat ja perunat pilkotaan rosolliin pieniksi kuutioiksi. Mukana voi olla valmistajan tavoista riippuen silliä, omenaa, silputtua sipulia, suolasilakoita tai suolakurkkuja. Kaupallisena tuotteena sillillä lisättyä rosollia sanotaan sillisalaatiksi.


title: Rosolli

text: Rosollin mukana voidaan tarjota kastiketta. Kastike tehdään usein maustamalla kermavaahtoa (viini)etikalla ja värjäämällä se punajuuriliemellä. Joskus kastike tehdään myös kermaviiliin.


title: Rosolli

text: Sana rosolli tulee venäjän sanasta 'rassol' (рассо́л), joka merkitsee alkuaan suola- tai säilöntälientä. Sitä ei tiedetä, miten sana on siirtynyt ruokalajin nimeksi. Venäjäksi rosolli eli sillisalaatti on 'vinegret', joka puolestaan tarkoittaa ranskaksi öljy-viinietikka-salaattikastiketta (). Rosolli tunnetaan suunnilleen samanlaisena koko Pohjois-Euroopassa Hollannista Venäjälle.


title: Rosolli

text: Rosolli on perinteisesti tehty lähinnä Länsi-Suomessa "(punane) sallatti" -nimisenä pito- ja juhlaruokana, rosolliksi sitä kutsutaan Pohjois-Pohjanmaalla, Keski- ja Itä-Suomessa sekä Lapissa. Keski- ja Etelä-Pohjanmaalla rosollia kutsutaan "sinsalla" -nimellä, joka lienee muunnos ruotsin kielen sanasta sillsallad.


title: Sam Huber

text: Samuel Johan ”Sam” Huber (s. 7. maaliskuuta 1965) on suomalainen laulaja ja näyttelijä.


title: Sam Huber

text: Huber tunnetaan ennen kaikkea Eternal Erection -funkyhtyeen johtohahmona taiteilijanimellä Rick Lover. Hän laulaa ja tekee kappaleet myös funk-hiphop-yhtye ELK:ssa. Teatteriin Huber on säveltänyt lastenmusikaalin "Alice i Underlandet", joka saa ensi-iltansa vuonna 2019.


title: Sam Huber

text: Huber valmistui Teatterikorkeakoulun ruotsinkielisestä koulutusohjelmasta. Hän sai debytantti-Jussin vuoden 1993 rooleistaan elokuvissa "Ripa ruostuu" ja "Hysteria". Huber esitti Helsingin Juhlaviikoilla 2006 Wagneria Teatteriseurue Kapsäkin "Viivi ja Wagner" -esityksessä.


title: Sam Huber

text: Huber on tehnyt äänirooleja moniin animaatioihin, joista mainittakoon "Kung Fu Panda", "Shrek ja ikuinen onni" sekä suomalainen nukkeanimaatio "Turilas ja Jäärä". Hän on lainannut äänensä Poliisimestarille ja Taikurille "Muumilaakson tarinoiden" ruotsinkieliseen versioon. Poliisimestarina häntä kuultiin myös "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvan ruotsinkielisessä versiossa.


title: Sam Huber

text: Huberin äidinäiti on Ahlströmien metsäteollisuussukua, ja isänsä puolelta hän on Huberin putkiyrityssukua. Sam Huberin äiti on taiteilija Mona Huber.


title: Sam Huber

text: Vuonna 2005 perustettu Samuel Huberin säätiö tukee esiintyviä taiteilijoita vuosittain kymmenillätuhansilla euroilla.


title: Opastin

text: Opastin tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kertut

text: Kertut (Sylviidae, aiemmin Sylvidae) on pienten varpuslintujen heimo. Niillä on tavallisesti vaatimaton ulkonäkö ja hyönteissyöjän hento, suora nokka. Ne elävät metsissä, pensaikoissa tai ruohikoissa ja kaistikoissa. Heimon lajeja tavataan Euroopasta, Aasiasta ja Afrikasta.


title: Kertut

text: Aikaisemmin kerttuihin luettiin lajeja, jotka nykyään luetaan kuuluvaksi kerttusten (Acrocephalidae), sirkkalintujen (Locustellidae), uunilintujen (Phylloscopidae), silkkikerttusten (Scotocercidae), afrikantöpökerttusten (Macrosphenidae), madagaskarinkerttujen (Bernieridae), herttujen (Cisticoliidae) tai korpraalikerttujen (Hyliotidae) heimoihin. Toisaaslta monia aikaisemmin timalien (Timaliidae) heimoon kuuluvia lajeja luetaan nykyisin kuuluviksi kerttuihin. BirdLife Suomen luokituksessa kerttuihin kuuluu 19 sukua.


title: Arvi Tikkala

text: Arvid Richard "Arvi" Tikkala (18. lokakuuta 1906, Helsinki – 3. maaliskuuta 1940, Kollaa) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli 1930-luvun neljänneksi eniten levyttänyt suomalainen iskelmälaulaja, jonka tunnetuimpia levytyksiä olivat ”Vaimoke”, ”Bulu bulu bulu” ja ”Sävelhurmaa”.


title: Arvi Tikkala

text: Arvi Tikkala aloitti näyttelijänuransa jo nuorena Helsingin näyttämöillä, ensin Tapanilan Työväen Näyttämöllä ja sitten Koiton näyttämöllä. Ammattinäyttelijän uransa Tikkala aloitti 1930-luvun alussa Porin teatterissa, jonka lisäksi hän ehti esiintyä Viipurin Työväen Teatterissa, Helsingin Kansan Näyttämöllä sekä viimeisenä Tampereen Teatterissa. Hyvän lauluäänensä ansiosta hän esiintyi etenkin musiikkinäytelmissä ja opereteissa.


title: Arvi Tikkala

text: Tikkala poimittiin 1936 teatterin lavalta iskelmälaulajan uralle. Hänen levytysuransa kesti vain neljä vuotta, vuodesta 1936 vuoteen 1939, mutta sen aikana hän ehti laulaa levylle yli sata laulua. Enemmän levyjä 1930-luvulla tekivät vain Malmsténin veljekset Georg ja Eugen Malmstén sekä Matti Jurva, jotka sitä paitsi levyttivät tasaisesti koko vuosikymmenen ajan. Tikkalan tuotteliaisuutta selittää hänen monipuolisuutensa laulajana: hän tulkitsi tunnelmallisia balladeja ja tangoja, moderneja jazziskelmiä, kansanomaisia jenkkoja ja polkkia sekä humoristia kupletteja. Tikkalan erikoisalaa olivat todella nopeat polkat.


title: Arvi Tikkala

text: Tikkalan lupaavasti alkaneen iskelmälaulajan uran päätti talvisota. Hän kaatui Kollaanjoella maaliskuussa 1940, vain 33-vuotiaana kymmenen päivää ennen talvisodan päättymistä.


title: Burj al-arab

text: Burj al-arab (arab. برج العرب, "Arabien torni") on vuonna 1999 valmistunut pilvenpiirtäjä ja viiden tähden luksushotelli Dubaissa Yhdistyneissä Arabiemiriikunnissa. Burj al-arab on 60-kerroksinen ja 321 metrin korkuinen, ja Guinnessin ennätysten kirjan mukaan se on maailman korkein hotelli. Burj al-arab on virallisesti viiden tähden hotelli, mutta sitä on kutsuttu ”maailman ainoaksi seitsemän tähden hotelliksi”.


title: Burj al-arab

text: 1990-luvun alussa Dubain emiraatin talous lähti kasvuun, ja emiiri Maktum ibn Rašid Al Maktum päätti rakentaa ennennäkemättömän loisteliaan hotellin symboloimaan Dubain vaurastumista ja houkuttelemaan matkailijoita vierailemaan emiraatissa. Hotellin suunnitteli brittiläiselle WS Atkins PLC -yhtiölle työskentelevä arkkitehti Tom Wright, joka päätti tehdä rakennuksesta arabialaisten dhow-purjeveneiden purjeen muotoisen.


title: Burj al-arab

text: Burj al-arabin rakennustyöt alkoivat vuonna 1994, ja niiden pääurakoitsija oli eteläafrikkalainen Murray & Roberts. Hotellin perustukset tehtiin kivestä ja betonista valmistetulle tekosaarelle Jumeraihin kaupunginosan edustalla, koska hotelli ei saanut viranomaisilta rakennuslupaa rannalle. Koska tekosaarella ei ollut peruskalliota, perustusten tueksi maaperään laskettiin 230 kappaletta betonipalkkeja. Epävakaisen sääolosuhteiden seurauksena tekosaari valmistui vasta vuonna 1996, ja täten monet rakennustöihin osallistuneet insinöörit epäilivät, ettei Burj-al arab valmistuisi määräaikaansa mennessä vuonna 2000. Hotelli itse kuitenkin valmistui kolmessa vuodessa, ja Burj al-arabin avajaiset pidettiin jo vuonna 1999.


title: Burj al-arab

text: Burj al-arab on 210 metrin korkuinen, mutta sen huipulle asennettu antenni tekee rakennuksesta 321-metrisen ja täten maailman korkeimman hotellin. Pohjois-Korean pääkaupungissa Pjongjangissa sijaitseva Ryugyŏng-hotelli on tosin 330-metrinen, mutta kesken jääneiden rakennustöidensä seurauksena se ei ole ikinä ollut käytössä. Hotelli on myös maailman korkein rakennus, jossa on kaareva julkisivu. Burj al-arabin rakenteisiin kuuluu kaksi teräksestä valmistettua palkkia, jotka on suunniteltu hotellin ulkoiseksi tukirangaksi tukemaan rakennusta kuumuudelta ja mereltä puhaltavilta tuulenpuuskilta.


title: Burj al-arab

text: Burj al-arabin huipulla ovat helikopterikenttä, Al Muntaha -niminen näköalaravintola ja maailman korkeimmalle rakennettu tenniskenttä. Burj al-arabin sisätiloissa on 8 000 neliömetrin verran 22 karaatin kultaa ja 24 000 neliömetrin verran marmoria. Hotellin tekosaareen on rakennettu maanalainen Al Mahara -niminen ravintola, jonka ikkunoista vieraat näkevät Persianlahden kaloja ja koralliriuttoja. Burj al-arabin tekosaaren ja Jumeirahin rannan yhdistää silta, jonka ylittäminen on maksullista ja vaatii vartijoille luovutettavan asiakirjan. Jokaisessa 38 kerroksessa on oma vastaanottotiski. Hotellin yhteydessä on myös kuntosali, kylpylöitä, uima-altaita ja squash-kenttiä.


title: Burj al-arab

text: Burj al-arabin aula on 180 metrin korkuinen, mikä tekee siitä maailman suurimman aulan ja kaikkien aikojen korkeimman rakennuksen sisälle rakennetun avoimen tilan. Aula ilmastointiin jo hotellin rakennusvaiheessa puhaltamalla ilmaa sisätiloihin kuuden kuukauden ajan, sillä Dubain kuumien päivien ja kylmien öiden välinen lämpötilan vaihtelu olisi saattanut luoda rakennuksen sisälle mikroilmaston, jolloin ilmankosteus olisi voinut muodostaa sadepilven aulan ylempiin kerroksiin. Burj al-arabin epätavallisen muotoilun seurauksena aula on rakennettu V-kirjaimen muotoiseksi, jotta se ei veisi tilaa rakennuksen muilta sisätiloilta. Aulan tyyli jäljittelee perinteistä arabialaista ja nykyaikaista länsimaista arkkitehtuuria, ja aulan suunnitteli kiinalaissyntyinen sisustusarkkitehti Khuan Chew.


title: Burj al-arab

text: Burj al-arabissa on hotellihuoneita yhteensä 202 kappaletta, ja kaikki huoneet on suunniteltu kaksikerroksisiksi sviiteiksi. Pienissä hotellihuoneissa on lattiapinta-alaa 170 neliömetrin verran ja suurimmissa 780 neliömetrin verran. Burj al-arab on yksi nykymaailman kalliimmista hotelleista, sillä hotellihuoneissa yöpyminen maksaa halvimmillaankin jo 1 000 euroa vuorokaudelta ja kalleimmillaan 28 000 euroa vuorokaudelta. Kaikissa sviiteissä on ruokailu- ja olohuonetilat, nykyaikaiset elektroniikkalaitteet sekä omat hovimestarit, jotka palvelevat asiakkaita vuorokauden ympäri. Burj al-arabin vieraille varataan asiakkaiden varallisuudesta riippuen joko yksityinen Rolls-Royce tai helikopteri, joka hakee vieraat hotellille Dubain kansainväliseltä lentoasemalta.


title: Birgit Kronström

text: Birgit Kronström (21. helmikuuta 1905 Helsinki – 29. heinäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän tuli kuuluisaksi sota-ajan tummana ja räiskyvänpirteänä elokuvakomediennena. Kronström aloitti uransa 1930-luvun alussa ja nousi suureen suosioon sodan aikaisten flapper-rooliensa myötä.


title: Birgit Kronström

text: Varsinaisen päivätyönsä Kronström teki Ruotsalaisen Teatterin näyttämöllä erilaisissa musikaaleissa ja komediakappaleissa. Hän esiintyi myös kaikkiaan 12 suomalaisessa elokuvassa, joista useimmat olivat niin ikään komediallisia. Kronström tulkitsi elokuvissa usein raisuja, räväkkäluonteisia ja taiteellisesti lahjakkaita naishahmoja. Äidinkieleltään ruotsinkielinen Kronström teki näyttämöuraa paitsi Suomessa, myös Ruotsissa.


title: Birgit Kronström

text: Kronström teki myös tunnetuksi useita klassikoksi muodostuneita iskelmälauluja, kuten ”Itke en lemmen tähden” ja ”Katupoikien laulu”.


title: Birgit Kronström

text: Birgit Kronström opiskeli nuoruudessaan Konservatoriossa laulajaksi sekä näyttämötaiteita Svenska Teaterns Elevskolanissa. Lapsuudessaan hän oli opiskellut tanssitaidetta Maggie Gripenbergin johdolla. Konservatoriossa hän suoritti pianistin loppututkinnon, aikomuksenaan ryhtyä soitonopettajaksi.


title: Birgit Kronström

text: Kronström oli opiskellut Tukholmassa lausuntaa Maria Schildknechtin opissa ja antoi myös Helsingissä runonlausuntaesityksiä. Uuden Suomen kriitikko Huugo Jalkanen totesi arvostelussaan Kronströmin sopivan myös teatterinäyttämölle. Arvio sai Kronströmin pohtimaan asiaa ja hän ilmoittautui Svenska Teaternin oppilaskouluun. Hän sai kiinnityksen vuonna 1931, ja sai jo opiskeluajan alussa merkittäviä näyttämötehtäviä. Hänen ensimmäinen operettiroolinsa oli subrettiosa "Havaijin kukassa", joka edellytti myös tanssitaitoa. Varsinaisen taiteellisen läpimurtonsa Kronström teki komediassa "Nästan gifta". Näytellessään operetissa "Nainen, joka tietää mitä tahtoo" hän ystävystyi Zarah Leanderin kanssa, joka vieraili kyseisessä kappaleessa. Kronström esiintyi uransa alkuvuosina myös vakavissa rooleissa, kuten August Strindbergin draamoissa, mutta hänen ominta alaansa olivat komediat ja operetit. Kronströmin ura Ruotsalaisessa teatterissa kesti vuoteen 1963 asti. Väliin mahtui muutaman vuoden tauko.


title: Birgit Kronström

text: Vuonna 1936 Kronström vieraili Ruotsissa ja jäikin sinne neljäksi vuodeksi. Hänet kiinnitettiin tukholmalaiseen operettiteatteri Oscarsiin. Hän saavutti merkittäviä taiteellisia voittoja komediatehtävissä ja sai runsaasti julkisuutta ruotsalaisessa lehdistössä. Kronström vieraili myös Norjan teattereissa.


title: Birgit Kronström

text: Birgit Kronströmin elokuvat ovat lähes poikkeuksetta musiikkipitoisia komedioita. Hän aloitti elokuvauransa Suomi-Filmissä varhaisen äänielokuvan aikaan. Ensimmäinen filmiosa oli musiikkioppilas Helvi Heinonen vuoden 1932 komediassa "Olenko minä tullut haaremiin", jossa hän näytteli Joel Rinteen ja Kaisu Leppäsen kanssa. Elokuva tehtiin mykkänä ja sen repliikit jälkiäänitettiin. Koska Kronströmin puheessa kuului tuolloin vielä vieras korostus, toinen henkilö sai esittää hänen repliikkinsä. Seuraavaksi Kronström näytteli 1934 Risto Orkon ohjaamassa elokuvassa "Minä ja ministeri", niin ikään Joel Rinteen kanssa. Hän oli aloittanut suomen kielen opinnot ja sai tässä elokuvassa käyttää omaa ääntään. Vuonna 1938, jälleen Orkon ohjauksessa, Kronström esitti naispääosan elokuvassa "Markan tähden". Uuno Laakso, Kullervo Kalske ja Irma Seikkula olivat muissa päätehtävissä. Arkipäivisin Kronström kuvasi elokuvaa Suomessa ja lensi viikonlopuiksi takaisin Tukholmaan, missä hänellä oli esiintymisiä Folkparkenissa. Kriitikoiden mielestä elokuva onnistui ennen kaikkea Kronströmin ansiosta.


title: Birgit Kronström

text: "Markan tähden" teki Kronströmistä filmitähden. Räiskyvän olemuksensa takia lehdistö alkoi kutsua häntä elokuvien ”paprikatytöksi”. Kronström muutti takaisin Suomeen välirauhan aikaan vuonna 1940.


title: Birgit Kronström

text: Vuonna 1941 Kronström siirtyi SF:lle ja hänen filmitehtäviään olivat tutut räiskyvänpirteät roolit muun muassa elokuvissa "Onnellinen ministeri" ja "Avioliittoyhtiö". Hänen vastanäyttelijänsä kummassakin oli Tauno Palo. 1940-luvun loppua kohden elokuvatyöt jäivät taka-alalle. Vuonna 1949 Kronströmillä oli sivurooli yläluokan naisena elokuvassa "Katupeilin takana". 1950-luvulla Kronström nähtiin vielä kahdessa suomalaisessa elokuvassa, jotka olivat musikaalinen komedia "Amor hoi!" – jälleen Palon kanssa – ja draamateos "Morsiusseppele". Hänen viimeinen valkokangasroolinsa oli ruotsalaisessa elokuvassa "Flickan i frack" vuonna 1956.


title: Birgit Kronström

text: Elokuvasävelmistä Kronströmin levyttäminä parhaiten tunnettaneen ”Katupoikien laulu”, ”Itke en lemmen tähden”, ”Amor hoi” ja ”Shampanjakuhertelua”. Hän ikuisti kaikkiaan kahdeksan suomenkielistä kappaletta ja yhden ruotsinkielisen levypuolen. Kronströmin "Onnellisessa ministerissä" esittämä ”Katupoikien laulu” soi aikoinaan koko kansan huulilla ja kappaleesta on myöhemmin tullut ikivihreä iskelmä.


title: Birgit Kronström

text: Birgit Kronström avioitui oopperalaulaja Björn Forsellin (1915−1975) kanssa vuonna 1938; liitto päättyi eroon 1943. Heille syntyi 1939 poika Johnny Forsell, josta tuli 1960-luvun alussa tunnettu iskelmälaulaja. Kronströmin toinen puoliso oli oopperalaulaja, näyttelijä ja laulupedagogi Ture Ara. Pari oli avioliitossa 1944–1953. Kronströmin ja Aran tytär Agneta Ara (s. 1945) on suomenruotsalainen kirjailija.


title: Birgit Kronström

text: Näyttelijänuransa päätyttyä Kronström toimi Helsingissä yrittäjänä ja perusti vuonna 1959 ravintolan nimeltä Grill Bigi, joka oli toiminnassa aina 1980-luvulle asti.


title: Birgit Kronström

text: Kronström kuoli 74-vuotiaana pitkäaikaisen sairauden jälkeen 29. heinäkuuta 1979, samana päivänä kuin entinen puolisonsa Ture Ara. Hänet on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle.


title: David Oistrah

text: David Fjodorovitš Oistrah (; 30. syyskuuta 1908 Odessa, Ukraina – 24. lokakuuta 1974 Amsterdam, Alankomaat) oli yksi 1900-luvun menestyneimpiä viulisteja, orkesterinjohtajia ja viulupedagogeja. Ensimmäisen julkisen esiintymisen Oistrah piti Odessassa 6-vuotiaana. Vuonna 1937 David Oistrah voitti Brysselissä Eugène Ysaÿe -viulukilpailun. Tämän jälkeen Oistrah nimitettiin Moskovan konservatorioon opettajaksi. Oistrahin luokassa opiskelivat sellaiset tähdet kuten Liana Isakadze, Oleg Kagan, Gidon Kremer ja Davidin poika Igor Oistrah.


title: David Oistrah

text: Oistrahin levytykset ja esitykset Dmitri Šostakovitšin viulukonsertoista ovat erityisen kuuluisia, mutta hän esitti myös klassisempia konserttoja; varsinkin hänen 1950-luvun tulkintojaan Tšaikovskin, Brahmsin ja Sibeliuksen konsertoista pidetään lähes ylittämättöminä. Hän työskenteli venäläisten orkesterien, mutta myös ulkomaalaisten muusikoiden kanssa. Beethovenin Kolmoiskonserton levytys yhdessä Svjatoslav Richterin ja Mstislav Rostropovitšin kanssa on toinen tunnettu levytys. Sekä Šostakovitš että Aram Hatšaturjan omistivat viulukonserton Oistrahille.


title: David Oistrah

text: Vuonna 1955 hän Yhdysvaltain kiertueen aikana alkoi myös johtaa useita yhdysvaltalaisia sinfoniaorkestereita.


title: David Oistrah

text: Uskonnoltaan Oistrah oli juutalainen.


title: Sulka

text: Sulka on linnun pyrstön tai siiven kookas höyhen. Se viittaa myös seuraaviin:


title: Tähtipistepotentiaalimenetelmä

text: Tähtipistepotentiaali laskentamentelmää käytetään helpottamaan, suurten kahden solmupisteen virtapiirien virtojen laskemista.


Tähtipistepotentiaalimenetelmä


title: Oromot

text: Oromot (aik. myös gallat) ovat etninen ryhmä Etiopiassa ja Kenian pohjoisosissa. Heidän perinteiset asuinalueensa muodostavat Etiopiassa Oromian osavaltion. Ormoja on arviolta 25 000 000 ja he muodostavat noin puolet Etiopian väestöstä. Ormot voidaan jakaa 200 eri alaryhmään, joista merkittävimmät ovat "arusit", "bararettat", "boranat", "itut", "machat", "randilit", "tulamat", "walegat" ja "wollot".


title: Oromot

text: Oromojen esi-isät elivät Etiopiassa jo 5 000 vuotta sitten. Etiopian ylängöiltä he levisivät pikkuhiljaa suureen osaan Koillis-Afrikkaa.1563 oromot hallitsivat suurin piirtein yhtä kolmasosaa Etiopiasta. 1600-luvulla he alkoivat tehdä sotaretkiä etelään ja he levittäytyivät Keniaan. 1788 Ali-niminen heimopäällikkö perusti Begemerin kuningaskunnan Etiopian keski- ja koillisosiin. Muut oromopäälliköt perustivat omia kuningaskuntiaan 1800-luvun alussa. Vuonna 1853 Ras Ali Begemder meni naimisiin Begemderin kruununperijän kanssa ja hänestä tuli Etiopian keisari. Britit kuitenkin syöksivät hänet vallasta. 1880-luvulla Menelik II, Etiopian Shoan alueen amharahallitsija aloitti Oromian vähittäisen valloituksen. Hänestä tuli Etiopian keisari vuonna 1899 ja vuoteen 1900 mennessä hän oli valloittanut koko Oromian. Tuhannet oromot kuolivat Etiopian sisällissodassa 1960-luvulta vuoteen 1991. Oromot olivat yksi niistä Etiopian kansoista, jotka taistelivat itsenäisyyden puolesta. Kuitenkin vain Eritrea saavutti täyden itsenäisyyden.


title: Oromot

text: Oromot ovat perinteisesti olleet lehmiä kasvattavia paimentolaisia. Monet etenkin etelässä asuvat harjoittavat edelleen liikkuvaa elämäntapaa. Jotkut oromoryhmät pitävät lehmien lisäksi hevosia ja kameleita, sekä myös joskus harvoin sikoja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta ja metsästystä. Oromojen ruokavalio koostuu maidosta, lihasta ja voista. Ylängöillä elävät oromot harjoittavat viljelystä ja viljelevät muun muassa kahvia.


title: Oromot

text: Oromojen itsenäisyyden aikaan heillä oli demokraattinen hallintojärjestelmä, jota kutsuttiin nimellä "gadaa". Johtajat valittiin aikuisten miesten äänillä, joilla oli eri arvoisia asemia "gadaa"-järjestelmässä. Näitä eri arvoja oli 11, joista kolme oli tarkoitettu alaikäisille pojille. Kuudes arvoluokka oli hallitsevassa asemassa. Sen jäsenet pitivät asemansa kahdeksan vuoden ajan. Sen jälkeen he olivat neuvonantajina seuraavan kolmen arvon ajan ja viimeisen arvoasteikon jälkeen he jäivät pois toiminnasta. Järjestelmä ei enää ole sinällään käytössä, mutta monet sen piirteet ovat säilyneet.


title: Oromot

text: Useimmat oromot ovat joko muslimeja tai kristittyjä. Jotkut oromot harjoittavat lisäksi perinteistä uskoa, jonka pääjumala on "Waqaayo". Lisäksi uskonnossa on useita "ayanas"-nimellä tunnettuja pyhimyksiä. Uskonnolliset johtajat tunnetaan nimellä "quallus". Heidän asemansa on periytyvä. Naispuolisia uskonnollisia johtajia kutsutaan nimellä "qalittis". Osa muslimeista ja kristityistä oromoista harjoittaa uskontonsa sivussa perinteistä uskoa. Islamin suosio perustuu kristittyjen amharojen historialliseen valta-asemaan oromoihin nähden. Perinteinen usko on säilynyt etenkin oromojen alueiden eteläosissa.


title: Tiimalasi

text: Tiimalasi, muilta nimityksiltään tuntilasi tai hiekkakello, on aiemmin ajan mittaamiseen käytetty väline. Se on keskeltä ohueksi kuristettu lasiastia, jonka sisällä on hienoa hiekkaa. Hiekka valuu tiimalasin kupista toiseen tietyssä ajassa. Kun hiekka on valunut kokonaan tiimalasin läpi, laite voidaan kääntää ympäri ja mitata näin tietyn pituisia ajanjaksoja.


title: Tiimalasi

text: Tiimalasin mittaamaan aikaan vaikuttavat hiekan määrä ja laatu sekä kuppien koko ja keskellä olevan kapeuman leveys. Hiekan sijaan tiimalasissa on käytetty myös hienonnettua munankuorta ja jauhettua marmoria. Nykyään tiimalasia käytetään yleensä vain koriste-esineenä tai tilanteissa, joissa tarvitaan tietyn pituisen lyhyen ajan mittaamista, esimerkiksi peleissä ja ruoanlaitossa.


title: Tiimalasi

text: Tiimalasi on katoavaisuuden symboli ja usein siihen on liitetty latinankielinen lause "Memento mori", muista kuolemaa. Antiikin aikana se oli ajan henkilöitymän Khronoksen tunnus. Se edustaa myös hyveellistä elämää, kohtuullisuutta ja pidättyväisyyttä. Koska tiimalasin käyttöön kuuluu ylösalaisin kääntäminen, se voi symboloida syklistä aikakäsitystä.


title: Kahden potenssit

text: Matematiikassa kahden potenssi on mikä tahansa ei-negatiivinen kokonaisluku, joka saadaan korottamalla luku kaksi johonkin potenssiin; toisin sanoen luku kaksi kerrottuna itsellään tietty määrä kertoja. Myös luku 1 on kahden potenssi, sillä se saadaan korottamalla kaksi potenssiin nolla. Binäärijärjestelmässä kahden potenssit ovat aina muotoa 100000...0, samoin kuin kymmenen potenssit kymmenjärjestelmässä.


title: Kahden potenssit

text: Koska luku kaksi on binäärijärjestelmän kantaluku, kahden potensseilla on tärkeä asema tietotekniikassa. Erityisesti kaksi korotettuna potenssiin "n" kertoo, kuinka monella tavalla "n" kappaletta bittejä voidaan valita. Tämä on yläraja sille, kuinka suuren numeron binäärijärjestelmässä "n" kappaleella bittejä voi esittää. Tämän seurauksena lukuja, jotka ovat kahden potensseja, ilmaantuu usein eri tietokonejärjestelmissä. Esimerkiksi kahdeksalla bitillä voidaan esittää 2=256 lukua eli luvut 0–255. Kahdeksan bitin pituiselle jonolle on annettu erityisnimi "tavu".


title: Kahden potenssit

text: Kahden potenssit ovat myös mitta tietokoneen muistin määrälle. Tavu on kahdeksan (2) bittiä. Kibitavu on 1024 (2) tavua. Myös lähes kaikki suorittimien rekisterien koot ovat kahden potensseja, joista 64 bittiä on tällä hetkellä yleisin.


title: Kahden potenssit

text: Kahden potensseja ilmenee myös monissa muissa yhteyksissä. Kiintolevyissä sektorien ja lohkojen koot ovat yleensä kahden potensseja.


title: Kahden potenssit

text: Myös ne tietotekniikassa esiintyvät luvut, jotka eivät ole kahden potensseja, kuten esimerkiksi näyttölaitteiden resoluutiot, ovat usein muutamien harvojen kahden potenssien summia. Esimerkiksi usein käytetty resoluutio 640 pikseliä on 512 + 128. Näillä luvuilla on siis hyvin säännöllisen näköinen esitys binäärijärjestelmässä.


title: Kahden potenssit

text: Alkulukua, joka on jokin kahden potenssi miinus yksi, kutsutaan Mersennen luvuksi. Esimerkiksi numero 31 on Mersennen luku, koska se on yksi vähemmän kuin luku 32, joka taas on puolestaan kahden potenssi (2).


title: Kahden potenssit

text: Koska modernien muistilaitteiden yhden muistialkion sisältämien bittien määrä on myös kahden potenssi, ovat suurimmat niillä esitettävät numerot kahden potensseja, joiden eksponentti on myös kahden potenssi. Esimerkiksi:


title: Kahden potenssit

text: Jos numero on esitetty binäärijärjestelmässä, on olemassa hyvin nopea tapa tutkia onko se kahden potenssi:


title: Kahden potenssit

text: "x on kahden potenssi formula_1 (x & (x-1)) on yhtä kuin nolla"


title: Kahden potenssit

text: jossa & on looginen bittikohtainen JA-operaattori.


title: Kahden potenssit

text: Esimerkkejä:


title: Zayid ibn Sultan Al Nahyan

text: Šeikki Zayid ibn Sultan Al Nahyan (1918 – 2. marraskuuta 2004) oli Yhdistyneiden Arabiemiraattien perustaja ja presidentti.


title: Zayid ibn Sultan Al Nahyan

text: Šeikki Zayid syntyi 1918 ja nimettiin isoisänsä šeikki Zayid ibn Khalifa Al Nahyanin mukaan, joka hallitsi Abu Dhabia vuodesta 1855 vuoteen 1909.


title: Zayid ibn Sultan Al Nahyan

text: Abu Dhabista löytyi öljyä vuonna 1958 ja šeikki Zayidista tuli Abu Dhabin hallitsija vuonna 1966. Hän toi yhteen seitsemän erillistä emiraattia, virallisesti perustaen Yhdistyneet Arabiemiraatit 2. joulukuuta 1972, mitä pidetään šeikki Zayidin merkittävimpänä saavutuksena.


title: Zayid ibn Sultan Al Nahyan

text: Kun 1970-luvulla suuri öljybuumi toi valtavaa vaurautta Arabiemiraatteihin šeikki Zayid investoi rahat kansakunnan infrastruktuurin rakentamiseen. Hän rakennutti asuintaloja, kouluja, sairaaloita, lentokentän, sataman, teitä ja sillan, joka yhdistää Abu Dhabin mantereeseen. Hän vaikutti Abu Dhabin muuttumiseen vihreäksi kastelemalla ja istuttamalla satoja tuhansia puita.


title: Zayid ibn Sultan Al Nahyan

text: Se oli poikkeuksellinen saavutus mieheltä, jolla ei ollut minkäänlaista virallista koulutusta ja oli elänyt suurimman osan elämästään paimentolaiselämää beduiinina. Hänellä oli valmiutta ottaa vastaan apua ja neuvoja Abu Dhabin kehittämiseksi.


title: Zayid ibn Sultan Al Nahyan

text: Zayidille tehtiin munuaisensiirto vuonna 2000. Zayid kuoli 2. marraskuuta 2004. Hän oli lähemmäs 86 vuotta vanha. Kuollessaan Zayid oli Lontoossa saamassa sairaalahoitoa.


title: Zayid ibn Sultan Al Nahyan

text: Zayidin mukaan on nimetty Abu Dhabissa sijaitseva Šeikki Zayedin moskeija.


title: Jesús Guajardo

text: Jesús Guajardo (k. 17. heinäkuuta 1920) oli Meksikon vallankumouksessa Venustiano Carranzan joukkojen eversti, joka järjesti zapatistien komentajan Emiliano Zapatan murhan.


title: Jesús Guajardo

text: Guajardo oli syntyperältään puoliverinen yaqui-intiaani. Hän joutui kerran omasta mielestään vähäisestä rikkomuksesta pidätetyksi, minkä vuoksi hän tunsi vihaa komentajaansa Pablo Gonzálezia kohtaan. Tästä kuultuaan Zapata lähetti tälle Guajardolle viestin, jossa pyysi tätä liittymään joukkoihinsa. Viesti joutui kuitenkin Gonzálezille, joka syytti Guajardoa maanpetoksesta. Tällöin Guajardo suostui houkuttelemaan Zapatan ansaan, mikä pelasti hänet syytteeltä. Hän lähetti Zapatalle viestin, jossa lupasi itsensä ja 800 miestään Zapatan palvelukseen. Sanojensa vakuudeksi Hän valloitti Jonacatepecin kaupungin ja ammutti kaikki vangit. Tästä kuultuaan Zapata katsoi voivansa luottaa häneen ja suostui tapaamaan hänet San Juan Chinamecan "haciendalla" 10. huhtikuuta 1919 kymmenen kannattajansa kera. Heidät kaikki ammuttiin heidän saapuessaan "haciendan" pihalle. Guajardo sai tästä palkkioksi 5000 puntaa ja ylennyksen prikaatinkenraaliksi.


title: Jesús Guajardo

text: Vuoden 1919 syksyn presidentinvaalikampanjan aikana hän tuki ehdokkaana ollutta Pablo Gonzálezia ja ampui kaksi vastaehdokas Obregonia kannattanutta upseeria, kun nämä kieltäytyivät huutamasta "Viva Pablo González".


title: Jesús Guajardo

text: Vaalit kuitenkin peruuntuivat, ja Venustiano Carranzan murhan jälkeen Obregón pääsi valtaan. Tämä aiheutti Pablo Gonzálezin maastakarkotuksen ja Ješus Guajardon teloituksen ampumalla 17. heinäkuuta 1920 Nuevo Leonin osavaltion hallituksen käskystä kaikkien Zapatan entisten kannattajien iloksi.


title: Diabelli-muunnelmat

text: Diabelli-muunnelmat op. 120 () on Ludwig van Beethovenin kirjoittama muunnelmasarja pianolle Anton Diabellin valssista. Beethoven sävelsi teoksen vuosina 1819–1823. "Diabelli-muunnelmat" kuuluvat Beethovenin viimeisiin pianolle säveltämiin teoksiin bagatellien op. 126 ja pianosonaatin nro 32 kanssa.


title: Diabelli-muunnelmat

text: Teos syntyi, kun tunnettu musiikinkustantaja Anton Diabelli lähetti säveltämänsä valssin lukuisille 1800-luvun alun säveltäjille ja pyysi kutakin kirjoittamaan yhden muunnelman kappaleesta. 50 säveltäjää vastasi, ja heidän muunnelmansa julkaistiin yhtenä niteenä nimikkeellä "Vaterländischer Künstlerverein". Beethoven kuitenkin innostui valssin suomista mahdollisuuksista ja kirjoitti kaikkiaan 33 muunnelmaa (yhden variaation enemmän kuin Johann Sebastian Bachin "Goldberg-muunnelmissa)". Diabelli julkaisi Beethovenin säveltämät variaatiot erillisenä niteenä. Nykyään tätä muunnelmasarjaa pidetään yhtenä Beethovenin myöhäiskauden mestariteoksista ja hänen pianotuotantonsa huippusaavutuksista.


title: James Caan

text: James Edmund Caan (s. 26. maaliskuuta 1940 Bronx, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka vanhemmat olivat saksanjuutalaisia siirtolaisia.


title: James Caan

text: Caan valmistui New Yorkin Neighborhood Playhouse -teatterikoulusta ja aloitti uransa televisionäyttelijänä muun muassa menestyssarjassa "Lahjomattomat". Hänen ensimmäinen merkittävä elokuvaroolinsa oli vuonna 1964 "Kiikissä", jossa hän näytteli uhkaavaa rikollista. Vuonna 1967 Caan esiintyi John Waynen rinnalla elokuvassa "El Dorado". Asemansa elokuvanäyttelijänä hän vakiinnutti Sonny Corleonen roolilla Francis Ford Coppolan ohjaamassa elokuvassa "Kummisetä". Tästä väkivaltaisen rikollisen esittämisestä hän oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi parhaasta miessivuroolista. Vuosina 2003–2007 Caan näytteli kasinopomo Ed Delinea "Las Vegas" -draamasarjassa.


title: James Caan

text: Eräs studio tarjosi suurta palkkiota Sylvester Stallonelle "Rocky"-elokuvan käsikirjoituksesta vuonna 1976, kunhan pääosan näyttelisi James Caan, mutta Stallone kieltäytyi.


title: James Caan

text: James on ollut neljä kertaa naimisissa ja hänellä on viisi lasta, joista kuuluisin on Scott Caan, joka on seurannut isänsä jalanjälkiä näyttelijänä.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Fredrika Wilhelmina Carstens (o.s. Stichaeus, 5. kesäkuuta 1808 Naantali – 13. huhtikuuta 1888 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti Koskenkylän kartanossa asuessaan ensimmäisen Suomessa ilmestyneen romaanin "Murgrönan" (1840, suom. "Muratti", 2007). Carstens harjoitti myös hyväntekeväisyyttä ja jopa toimi liike-elämässä aikana, jolloin se oli naisilta lähes suljettu ala.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Fredrika Wilhelmina Stichaeus syntyi Naantalissa porvarilliseen ruotsinkieliseen perheeseen vuonna 1808, Suomen sodan aikana. Isä Johan Fredrik Stichaeus toimi silloin Hämeen läänin maaherrana. Äiti oli nimeltään Fredrika Eleonora Stichaeus (o.s. Ekholm). Kirjailijan lapsuudesta ei tiedetä paljonkaan, mutta koti oli epäilemättä kirjallisesti sivistynyt. Luultavasti tytär ajan tavan mukaan sai tytöille sopivana pidettyä yleissivistävää opetusta tai vietti jonkin aikaa Ruotsissa säätyläistapoja oppiakseen. Sen korkeampaa opetusta ei juuri ollut naisille tarjolla.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Wilhelmina Stichaeus meni 21-vuotiaana naimisiin Carl Adolf Otto Carstensin kanssa. Aviomies oli sotilas ja arvoltaan aliluutnantti, mutta naimisiin mentyään hän erosi palveluksesta ja ryhtyi hoitamaan äidiltään ostamaansa Dampbackan rusthollia Porvoon lähellä. Perheeseen syntyi kaikkiaan seitsemän lasta: yksi tytär, Hilda, ja kuusi poikaa, Constantin, Alfred, Wilhelm, Fredrik sekä kaksoset Sten ja Carl. Vuonna 1837 perhe muutti Pernajaan Koskenkylän ruukintilalle.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: 1830-luvulla Wilhelmina Carstens ei ollut juurikaan julkisuudessa, vaikka hänen aviomiehensä oli pitäjän merkittävimpiä miehiä ja hoiti yhteisiä asioita. Tosin 1830-luvun lopulla Carstens mahdollisesti kirjoitti lehtiin nimimerkillä "-r-" naisen asemasta ja puolusti naisen oikeutta hankkia koulutusta, jotta tämä voisi täyttää paremmin velvollisuudet vaimona ja äitinä. Kirjoittajan henkilöllisyydestä ei ole kuitenkaan varmuutta. Carstens seurasi aikansa kirjallisuutta, kirjoitti itsekin ja harrasti maalaamista, vaikka lapsista ja taloudesta huolehtiminen vei paljon aikaa.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Vuonna 1840 Porvoossa pohdittiin köyhäintalon pystyttämistä, ja Wilhelmina Carstens ryhtyi tukemaan sitä taloudellisesti. Hän julkaisi "Murgrönan"-romaanin luvaten sen tuoton köyhäintalon hyväksi. Ajan tavan mukaan kirjaa varten kerättiin ennakkotilauksia, joita saatiin riittävästi. "Murgrönan" ilmestyi ilman tekijän nimeä, mutta yleisesti tiedettiin kirjailijan olevan Wilhelmina Carstens.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: "Murgrönan" oli ensimmäinen Suomessa ilmestynyt romaani; romaanin alaotsikko "finskt original" korostaa sen suomalaisuutta. Kirjan päähenkilö on nuori Mathilda Sommer, joka kertoo kokemuksistaan Tukholmassa ystävättärelleen suunnatuissa kirjeissä. "Murgrönan" on näin ollen muodoltaan kirjeromaani mutta asettuu esipuheessa sekä Fredrika Bremerin aloittamaa arkielämän romaania että goottilaista romaania vastaan. Carstensin romaani sekoittaakin erilaisia lajitraditioita: siinä on sentimentaalisen romaanin piirteitä ja arkielämän kuvausta, toisaalta se on myös fiktiivinen matkakertomus. Joiltakin osin "Murgrönan" on jopa satiirinen: siinä tarkastellaan ironiseen sävyyn säätyläisten salonkielämää.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Carstensin romaani ei saanut kovin hyvää vastaanottoa, mihin osaltaan vaikutti kirjailijan sukupuoli. Erityisesti "Helsingfors Morgonbladin" kriitikko – luultavasti Fabian Collan – moitti teosta ankarasti tuomiten sen henkilöhahmot epäuskottaviksi. Hän kehotti kirjailijaa opiskelemaan ruotsin kielioppia, logiikkaa ja estetiikkaa, joita hänen mielestään romaanista puuttui. Arvostelijan mielestä kirja ei ollut taidetta eikä edes sopinut lainkaan kirjallisuuden kenttään. Hän pahoittelee sitä, ettei kirjailija ollut antanut käsikirjoitusta kenenkään ”järkevän ihmisen” luettavaksi, jotta se ei olisi päässyt sellaisena julkisuuteen. Toisin kuin useat muut varhaiset naiskirjailijat, Carstens ei ollutkaan pyytänyt kirjaa kirjoittaessaan neuvoja aikansa kulttuurivaikuttajilta.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: "Murgrönan" ei vaipunut heti unohduksiin vaan pysyi kirjallisessa keskustelussa esimerkkinä ”huonosta kirjallisuudesta”. Esimerkiksi "Kanavan" suomalaisen kaunokirjallisuuden tilaa käsittelevässä artikkelissa "Murgrönan" nostetaan koko suomalaisen romaanikirjallisuuden tason heijastajaksi:


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Myöskään toinen naiskirjailija, myöhemmin Carstensin naapurissa asunut Fredrika Runeberg ei arvostanut "Murgrönania", kuten näkyy hänen 11. tammikuuta 1841 ystävälleen Augusta Lundahlille kirjoittamastaan kirjeestä:


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Kirjan julkaiseminen aiheutti Carstensille paljon harmia, sillä naisen toimintaa kirjailijana pidettiin sopimattomana ja astumisena julkiselle alueelle, joka oli rajattu miehille. Kun Carstensin aviomies kuoli vuonna 1842, juoruttiin vaimon myrkyttäneen hänet – vaikka mitään rikokseen viittaavaa ei löytynyt. Romaaninsa mukaan Carstens sai paikkakunnalla haukkumanimen "Muratti", ja kutsuttiinpa häntä jopa "Murhaajattareksi" ("Mörderska").


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Kirjalliselle alalle Carstens palasi ilmeisesti ainakin vuonna 1847 kirjoittamalla "Morgonbladet"-lehteen fiktiivisiä Ulla-tädille (”Tante Ulla”) suunnattuja kirjeitä. Ne ilmestyivät ilman tekijän nimeä, mutta kirjeiden kirjoittajan allekirjoituksena oli "Janne".


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Aviomiehen kuoltua Carstens jäi lapsineen vaikeaan taloudelliseen asemaan, sillä kuolinpesä joutui konkurssiin. Oikeudenkäynnin avulla Carstens sai pelastetuksi kaksi isälleen kuulunutta taloa Porvoosta. Sinne Carstens perheineen muutti asumaan ja antoi huoneita vuokralle. Lisäksi hän sai 61 ruplan ja 50 kopeekan keisarillista leskeneläkettä. Liiketoimien ohella Carstens harjoitti hyväntekeväisyyttä ja ilmoitti 1850-luvulla hyväntekeväisyysjuhlistaan lehdissä omalla nimellään, mitä paheksuttiin suuresti. Perinteisempi ja hyväksytympi tapa oli esiintyä nimettömän rouvasyhdistyksen takana. Carstensin järjestämät hyväntekeväisyystapahtumat tuottivat kuitenkin runsaasti varoja.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Carstens omisti jonkin aikaa Koskenkylän kartanon, jonka ostamisen aiheuttamista veloista hän ei kuitenkaan pystynyt suoriutumaan. Itsenäisenä leskenä Carstens piti myös sahaliikettä, joka sekin kaatui velkoihin. Vuonna 1869 Suomen sotilasviraston leski- ja orpokassa myönsi ”ent. Alaluutnantin – – Kaarle Adolf Otto Carstens'in leskelle Wilhelmina Fredrika Carstens ja turvattomalle tyttärelle Hilda Aurora Wilhelmina Carstens, yhteisen täyden pensionin [eläkkeen]”, joka oli 288 markkaa. Carstens lomaili kesäisin Hauholla jo ennen kuin tapa tuli yleiseksi säätyläispiireissä.


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Wilhelmina Carstens eli suhteellisen vanhaksi, sillä hän kuoli vasta 1888. "Suomalainen Wirallinen Lehti" muisti häntä 18. huhtikuuta seuraavalla muistokirjoituksella:


title: Fredrika Wilhelmina Carstens

text: Muistosanoista huolimatta "Murgrönan" jäi pitkäksi aikaa unohduksiin. Esimerkiksi kirjallisuushistoriat eivät maininneet tätä ensimmäistä suomalaista romaania tai sen kirjoittajaa. Vasta 1900-luvun loppupuolella feministinen kirjallisuudentutkimus nosti "Murgrönanin" uudelleen esiin muiden varhaisten naisten kirjoittamien romaanien ohella. "Murgrönan" ilmestyi suomeksi toukokuussa 2007 nimellä "Muratti" Faros-kustannuksen julkaisemana.


title: Talia Shire

text: Talia Rose Shire, omaa sukua Coppola, (s. 25. huhtikuuta 1946 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka veli on ohjaaja Francis Ford Coppola.


title: Talia Shire

text: Talia Shiren menestyksekkäimmät roolit ovat Connie Corleone elokuvassa "Kummisetä"-elokuvissa ja Adrian Balboa "Rocky"-elokuvissa. Shire oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi parhaasta naissivuroolista elokuvista "Rocky" ja "Kummisetä osa II".


title: Enimex

text: Enimex (ICAO: ENI) oli virolainen lentoyhtiö, joka lensi rahti- ja tilauslentoja. Yhtiö perustettiin 26. syyskuuta 1994. Se lopetti toimintansa vuonna 2008.


title: Enimex

text: Elokuussa 2006:


title: Narciso Yepes

text: Narciso Yepes (s. 14. marraskuuta 1927 Lorcassa – k. 3. toukokuuta 1997 Murciassa) oli espanjalainen kitaristi. Hänen ensimmäinen kitaranopettajansa oli Jesús Guevara. Kun Yepes oli 12-vuotias, hän muutti perheensä kanssa Valenciaan. Siellä Yepesiä opetti Vicente Asensio. Yepes esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1943. Vuonna 1958 hän meni naimisiin puolalaissyntyisen, Pariisissa tapaamansa filosofian opiskelijan kanssa. Yepes kuoli imukudossyöpään vuonna 1997. Yepes esiintyi sekä soolokitaristina että orkesterin kanssa.


title: Andy García

text: Andy García (oikealta nimeltään Andrés Arturo García Menéndez, s. 12. huhtikuuta 1956 Havanna, Kuuba) on kuubalais-yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Andy García

text: Andy Garcían menestyksekkäimmät roolit ovat Vincent Mancini-Corleone elokuvassa "Kummisetä osa III" vuonna 1990 ja Terry Benedict elokuvissa "Ocean’s Eleven – korkeat panokset", "Ocean’s Twelve" ja "Ocean’s Thirteen" vuosina 2001–2007. García oli ehdolla parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon saajaksi elokuvasta "Kummisetä osa III".


title: Andy García

text: Vuonna 2018 García näytteli ja lauloi elokuvamusikaalissa "".


title: Andy García

text: García on ollut naimisissa vuodesta 1982 lähtien Marivi Lorido Garcian kanssa. Heillä on kolme tytärtä ja yksi poika.


title: Viktor Tretjakov

text: Viktor Viktorovitš Tretjakov (s. 17. lokakuuta 1946 Krasnojarsk) on venäläinen viulutaiteilija. Hän voitti vuonna 1966 Moskovan kansainvälisen Tšaikovski-kilpailun. Hän on tehnyt laajoja kiertueita ja vieraillut usein myös Suomessa.


title: SS Keenora

text: SS Keenora muistetaan Winnipegjärven pidetyimpänä höyryaluksena. Alus aloitti liikennöinnin Lake of the Woods -järvellä Ontariossa, josta se siirrettiin Winnipegjärvelle. Nykyisin alus viettää eläkepäiviään Selkirkin kaupungissa Manitobassa, Kanadan keskilännen ainoan merenkulkumuseon, Marine Museum of Manitoban kokoelmissa.


title: SS Keenora

text: Höyrylaiva Keenora rakennettiin vuonna 1898 Rainy River Navigation Companylle hoitamaan yhdysliikennettä Lake of the Woods -järvellä, jossa se palveli menestyksekkäästi yli kymmenen vuoden ajan. Rautatien valmistuttua matkustaja- ja rahtimäärät järvellä kuitenkin vähenivät, ja alus myytiin Winnipegiin, jonne se kuljetettiin osina rautateitse vuonna 1917.


title: SS Keenora

text: Winnipegissä alus koottiin uudelleen, ja sen pituutta lisättiin yhdeksällä metrillä 41,8 metriin. Samalla sen rakennetta muutettiin siten, että entisestä rahtilaivasta tuli risteylyalus. Ensimmäisen kauden alus palveli kelluvana tanssipaikkana Redjoella, mutta myöhemmin aluksen omistaja Colin Marland totesi aluksen olevan liian kova kilpailija hänen kelluvalle tanssipaikalleen. Vuonna 1920 alus myytiin ja se ankkuroitiin pysyvästi Winnipegiin kolmeksi vuodeksi. Huollon puute aiheutti aluksen kansien vääntymisen.


title: SS Keenora

text: Vuonna 1923 Northern Fish Company hankki aluksen omistukseensa lisätäkseen rahti- ja matkustajakapasiteettia. Yhtiön aiemmin hankkima SS Wolverine ei pystynyt yksin hoitamaan liikennettä. Alukselle rakennettiin 65 matkustajahyttiä yhteensä sadalle matkustajalle. Aluksen koneisto takasi riittävän noin 15 solmun (27,8 km/h) nopeuden. Alus asetettiin SS Wolverinen rinnalle matkustaja- ja rahtiliikenteeseen Redjoelle ja Winnipegjärvelle.


title: SS Keenora

text: Aluksen reitti alkoi Winnipegistä, ja käännöspiste sijaitsi liki 500 kilometrin päässä Warren Landingin kylässä, Winnipegjärven pohjoispäässä. Edestakainen matka Winnipegistä Warren Landingiin kesti kuusi päivää. Warren Landingin ja Norway Housen kylän välillä Nelsonjoella liikennöi yhteysaluksena pienempi M/S Chickama II, sillä "Keenora" oli liian suuri alus Nelsonjoelle. Vuonna 1931 "Keenora" siirtyi Selkirk Navigation Companyn omistukseen.


title: SS Keenora

text: Vuonna 1959 Keenoran höyrykoneet korvattiin dieselkonein, ja vuonna 1964 se siirtyi Marine Transport Navigation Companyn omistukseen. Koneistoremontista huolimatta aluksen vaiheikas ura päättyi 1966, kun tekniikaltaan vanha alus ei enää läpäissyt merenkulkulaitoksen sille asettamia tiukempia turvallisuuskriteereitä. Alusta uhkasi romutus, ja muutaman vuoden ajan se sai lahota Selkirkissä suolla, kunnes vuonna 1972 Fort Francesin ja Selkirkin asukkaat kokosivat vaaditun kymmenen tuhannen Kanadan dollarin kauppahinnan ostaakseen aluksen sen omistajalta, Marine Transportation -yhtiöltä, ja Keenora sijoitettiin Marine Museum of Manitoban kokoelmien "kruununjalokiveksi".


title: Hiirakko

text: Hiirakko (lyh. hrkko, aiempi lyh. vm) on hevosen väritys, joka kuuluu hallakkoväreihin. Geneettisesti hiirakko on väriltään musta, mutta D-geenin (hallakkogeeni) vaikutuksesta väri on haalistunut lähinnä harmaaksi. Muiden hallakkovärien (ruunikkopohjainen ruunihallakko ja rautiaspohjainen punahallakko) tavoin hiirakko väri on yleisin alkukantaisilla hevosroduilla kuten islanninhevosilla.


title: Hiirakko

text: Hiirakolla on vaaleudeltaan ja sävyltään vaihtelevan harmaa karva, joka on päässä ja jaloissa tummempaa kuin rungossa, jopa mustaa. Jouhet ovat kaksiväriset: sekä harjan että hännän keskeltä tummat ja reunoilta vaaleat. Hiirakolla on muiden hallakoiden tavoin aina siima selässään, lisäksi usein risti ja seepraraitoja jaloissa.


title: Hiirakko

text: Hiirakko on yleinen väri myös aaseilla.


title: Terraario

text: Terraario on lemmikkieläimille tai huonekasveille valmistettu säiliö, jonka seinistä vähintään yksi on läpinäkyvä.


title: Terraario

text: Terraario voidaan valmistaa lasista, muovista tai vesi- tai filmivanerista ja alumiinista. Katossa on joko ilmareikiä tai se on ritilästä tehty. Terraarion ilmankosteus ja lämpötila eroaa yleensä muun sisätilan vastaavasta. Terraariossa pidetään esimerkiksi matelijoita, pieniä jyrsijöitä sekä skorpioneja ja lintuhämähäkkejä.


title: Lake of the Woods

text: Lake of the Woods (, suomeksi toisinaan "Metsäjärvi") on laaja järvi Yhdysvaltain ja Kanadan rajalla. Järvi ulottuu Manitoban ja Ontarion provinsseihin sekä Minnesotan osavaltioon. Järvi erottaa Minnesotan Northwest Anglena tunnetun osan muusta osavaltiosta siten, että sinne pääsee maitse vain Kanadasta. Northwest Angle on Alaskaa lukuun ottamatta Yhdysvaltain pohjoisin paikka.


title: Lake of the Woods

text: Lake of the Woodsiin laskevat Rainyjoki sekä Shoal- ja Kakagijärvet. Lisäksi siihen laskee useita pienempiä jokia. Järvi laskee vetensä Winnipegjokeen ja sitä kautta Winnipegjärveen.


title: Lake of the Woods

text: Lake of the Woods on yli 110 kilometriä pitkä ja leveä. Sen pinta ala on 4 350 neliökilometriä. Järvessä on yli 14 500 saarta, ja järvellä on rantaviivaa lähes 104 600 kilometriä – pisin rantaviiva kaikista Kanadan järvistä, vaikka osa järvestä ei olekaan Kanadan puolella ja vaikka Kanadassa on suurempiakin järviä.


title: Lake of the Woods

text: Järven lukuisat saaret tarjoavat suojaisan pesimäalueen uhanalaisille lajeille, kuten amerikantyllille ("Charadrius melodus") ja amerikanpelikaanille ("Pelecanus erythrorhynchos"). Järvellä pesii myös parisataa valkopäämerikotkapariskuntaa.


title: Lake of the Woods

text: Järvi on kansainvälinen vesialue, joten sen vedenpinnan korkeutta säätelee International Lake of the Woods Board -lautakunta, joka on osa International Joint Commissionia. Jo niinkin varhain kuin vuonna 1912 järven vedenpinnan korkeus oli huolenaihe, ja 1919 Ontarion ja Kanadan hallintoelimet muodostivat vedensäätelyä hallinnoivan lautakunnan. Yhdysvallat ja Kanada solmivat vuonna 1925 sopimuksen, Lake of the Woods Convention and Protocol, jonka perusteella järven pintaa säädeltäisiin IJC:n suositusten mukaan. vedenpinnan korkeuden jatkuva säätely 323,47–321,87 metrin välillä on edelleen Kanadan ja Ontarion muodostaman lautakunnan vastuulla. Mikäli järven vedenpinnan korkeus ylittää enimmäisarvot, toimenpiteistä sovitaan kansainvälisen lautakunnan kanssa.


title: Lake of the Woods

text: Suurin yksittäinen maamuodostelma järvellä on Alneaun niemimaa ("Alneau Peninsula"). Kapea kannas yhdistää niemimaan kaakkoiskulmastaan mannermaahan. Kannaksen halki on kaivettu Turtle Portage -niminen kanava, ja Alneausta tuli siten saari. Kanava on sittemmin täytetty, ja pienveneet siirretään nykyisin maitse kannaksen ylitse.


title: Lake of the Woods

text: Alneau on noin 32 kilometriä pitkä ja noin 16 kilometriä leveä. Niemimaalla on yhteensä yli 80 järveä, joista suurin on Arrow Lake.


title: Lake of the Woods

text: Alneaun niemimaa on nimetty ranskalaisen katolisen jesuiittasaarnaajan Jean-Pierre Alneaun mukaan. Hän menehtyi siouxintiaanien käsissä Lake of the Woods -järvellä 8. kesäkuuta 1736. Warroadin kaupungin katolinen kirkko Father Aulneau Memorial Church on nimetty hänen muistolleen.


title: Vedalainen uskonto

text: Vedalainen uskonto oli muinaisintialainen uskonto. Siinä tärkeässä osassa olivat rituaaliuhrit.


title: Vedalainen uskonto

text: Vedalaisen uskonnon tärkein muoto oli uhrirituaali, "yajna". Uhraamisen uskottiin vedalaisessa uskonnossa olevan kaiken perusta ja alkusyy, ja koko maailmankaikkeuden uskottiin saaneen alkunsa kosmisen ihmisen uhratessa itsensä. Uhraamista pidettiin välttämättömänä, ja uhrilahjoja suoritettiin siksi kaikissa tärkeissä tilanteissa. Jokaiselle asialle oli erikseen määritelty uhrilahjansa.


title: Vedalainen uskonto

text: Uhreina vedalaisessa uskonnossa käytettiin tavallisesti eläimiä, joita julkisissa rituaaleissa saatettiin tappaa sadoittain. Myös ihmisuhreja suoritettiin, mutta myöhemmässä vaiheessa ne korvattiin symbolisilla vastineilla kuten riisin uhraamisella. Muita tärkeitä uhrilahjoja olivat kirkastettu voi ja pyhä soma-juoma.


title: Vedalainen uskonto

text: Vedalaiset rituaalit suoritettiin joko kotona ("grihya") tai julkisesti ("srauta"). Julkiset rituaalit olivat sadoista erilaisista rituaaleista koostuva monimutkainen järjestelmä, ja niitä oli suorittamassa jopa kymmeniä koulutettuja uhripappeja. Julkiset rituaalit kestivät joskus useita kuukausia.


title: Vedalainen uskonto

text: Vedalaisissa rituaaleissa pyrittiin kommunikoimaan jumalien kanssa, jotka varhaisissa veda-teksteissä olivat useimmiten liitoksissa luonnovoimiin, paikkoihin tai tiettyihin ihanteellisiin ominaisuuksiin. Tärkeimmät jumalat olivat taivaanjumala Indra, merenjumala Varuna ja tulenjumala Agni. Nämä muinaiset jumalat väistyivät ajanlaskun ajan tienoilla Shivan, Vishnun ja Devin kaltaisten jumalien tieltä.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text:
Ydinräjähdyksen vaikutukset ovat ydinpommin räjähtäessään aiheuttamat sokaiseva valo, kuumuus, paineaalto, tuuli, järistys, ionisoiva säteily, radioaktiivinen laskeuma ja sähkömagneettinen pulssi.. Ihmisiä tappava ja vammauttava vaikutus riippuvat huomattavasti räjähdyksen etäisyydestä ja voimakkuudesta ja räjäytysympäristöstä. Lämpöaalto ja paineaalto tappavat ja vammauttavat nopeasti, tulipalot ja radioaktiivinen säteily yleensä hitaammin. 1 megatonnin räjähdys tappaa lähes kaikki noin 3 km säteellä ja useimmat puutaloissa olevat noin 8 km säteellä. Suojattomat saavat vakavia palovammoja vielä 17 km päässä.
ja saattavat kuolla niihin 15 km kehän sisäpuolella. Jos räjähdysalueella on paljon puutaloja, syntyy tulimyrsky.
30 km päässä ihmiset yleensä selviävät ilman vakavia vammoja, jos säteilyä ei oteta lukuun.. Helsingin yllä sopivalla räjähdyskorkeudella räjäytetty vetypommi tappaisi noin 140 000 ihmistä, ja haavoittaisi 325 000. Jos pommi räjäytetään maanpinnassa, tappava laskeuma yltää kymmenien tai satojen kilometrien päähän.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: 1 megatonnin pommin räjähdys näkyy häikäisevänä valona. Se saattaa sokaista, vaikka silmät ovat kiinnikin. 1 Mt räjähteen tulipallo voi polttaa verkkokalvon 40-80 km päässä. Ylhäällä ilmakehässä tapahtuva räjähdys voi näkyä noin 1 000 km päässä. Yli 40 km korkeudessa tehty räjähdys voi aiheuttaa silmävaurioita laajalla alalla varsinkin talvella, jolloin lumi heijasta valoa.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text:
Räjähdys kuumentaa ilman yli 10 miljoonaan asteeseen. Kuuma ilma laajenee nopeasti fysiikan lakien mukaan, jolloin sen kuumuus vähenee. 10 sekunnissa tulipallo on kasvanut maksimiinsa 2 200 metrin läpimittaiseksi. Samalla tulipallo nousee ylöspäin 75–100 m/s vauhdilla.
Alun pallomainen tulipallo muuttuu epäsäännöllisen munkkirinkilän muotoiseksi. Lähellä maanpintaa nousevaan tulipalloon imeytyy pölyä. Tulipallo jäähtyy. Se ei enää säteile valoa minuutin kuluttua. Niinpä syntyy tyypillinen sienipilvi. Pilvi nousee puolessa minuutissa noin 5 km korkuiseksi, ja minuutissa nousee 7 km:iin. Pienillä räjähdystehoilla pilvi litistyy troposfäärin ylärajalle. Mutta suuremmilla tehoilla pilvi menee stratosfääriin.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Yhtä aikaa valonvälähdyksen kanssa tulee valtava kuumuus. Lähellä räjähtävän ydinpommin havaitsija kokee sokaisevan valon ja valtavan kuumuuden. Suhteellisen lähellä räjähdystä olevien verkkokalvot palavat. Pommin vaikutukset heikkenevät, kun mennään kauemmaksi räjähdyspaikasta. Räjähdyskohdan lähellä pommin säteily höyrystää ihmiset, hieman kauempana heistä jää vain hiiltyneitä luurankoja. Vielä etäämpänä ihmiset saavat kolmannen asteen palovammoja, joihin he kuolevat muutamassa päivässä. Hyvin kaukainen räjähdys aiheuttaa ihon punoitusta.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: 1 megatonnin pintaräjähdyksen aiheuttamat palovammat: punotus 1. aste 19.2 km, rakkoja 2. aste 13.8 ja karrelle palaminen 3. aste 11.4 km säteellä suojaamattomalle iholle. Laaja 3. asteen palovamma on tappava. Yli 200–300 asteen kuumuudessa iho hiiltyy.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: 1 Mt pintaräjäytys sytyttää metsäpalon 14.3 km päässä. Suoria rakennusten erillispaloja syttyy 14.0 km päässä ja laaja yleispalo 12,5 km päässä.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Metallit sulavat megatonnin räjähdyksessä 5,6 km päässä ja höyrystyvät 3,6 km päässä. Näillä etäisyyksillä suojattomat ihmiset hiiltyvät tai haihtuvat.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Ydinräjähdyksen paine saattaa vaurioittaa sähkölaitteita ja liesiä ja näin myös epäsuorasti sytyttää tulipaloja.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Paineen rikkomat kaasujohdot sekä pommin kuumuus voivat sytyttää varsinkin puurakenteisella alueella valtavan tulimyrskyn, joka pystyy imemään myrskyn nopeudella ihmisiä itseensä.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text:
Pian sokaisevan valon ja polttavan kuumuuden jälkeen tulee paineaalto ja myrskytuuli, joka kuljettaa esineitä tappavalla nopeudella hurrikaanin tai tornadon tapaan. Räjähdystulipallon laajenemisesta syntyvä paineaalto leviää lämpösäteilyä hitaammin ympäristöön. Se tuo mukanaan tuulen, joka voi tuhota ympäristöä hirmumyrskyn voimalla ja jonka kuljettamat esineet voivat lävistää ihmisen. Jonkin ajan kuluttua tulee alipaine ja vastakkainen tuuli. Hyvin kaukana räjähdyspaikasta tapahtuu pieniä vaurioita, ikkunat särkyvät.
1 megatonnin pintaräjähdys levittää 7 kPa (1 PSI) painevaikutuksen jopa 80,76 kilometrin päähän. Tämä aiheuttaa talojen muuttumisen asuinkelvottomaksi. 14 kPa (2 PSI) (katot ja ovet rikkoutuvat, talot luhistuvat osittain.) Teollisuusrakennukset tuhoutuvat 1 kt räjähdyksessä 350 metrin päässä 110 kPa:n paineessa, ja 1 Mt räjähdyksessä 5,5 kilometrin päässä 50 kPa:n paineessa 1 MT räjähdys kaataa puita ylipaineeseen nähden tehokkaammin, koska paineen kesto on pidempi.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Paineaalto heijastuu maasta. Heijastuva paineaalto voi yhdistyä alkuperäiseen, mikä kaksinkertaistee painevaikutuksen. Myös ilmakehän inversiokerrokset voivat heijastaa paineaaltoa kauas.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Yhden megatonnin pintaräjähdyksen painevaikutus