title: Kreikkalaiset

text: Kreikkalaisista on eri aikoina käytetty useita eri nimiä, mutta ne eivät ole koskaan merkinneet ainoastaan jonkin kreikkalaisen valtion kansalaisia eikä niiden merkitys ole täysin määräytynyt kansalaisuuden mukaan. Länsimaissa "kreikkalaisilla" on vanhastaan tarkoitettu kaikkia kreikan kielen eri muotojen, yhtä lailla mykeneläisen, bysanttilaisen kuin nykykreikankin puhujia. Bysanttilaisen ajan kreikkalaiset käyttivät itsestään nimeä "Romioi" ja pitivät itseään Rooman poliittisina perillisinä, mutta viimeistään 1100-luvulla kasvava joukko oppineita alkoi pitää itseään myös antiikin Kreikan perillisinä, joskin monille kreikan kieltä puhuville "hellene" yhä merkitsi pakanaa. Vähän ennen Konstantinopolin kukistumista Bysantin viimeinen keisari Konstantinos XI muistutti sotilaitaan siitä, että he olivat kreikkalaisten ja roomalaisten jälkeläisiä.


title: Kreikkalaiset

text: Ennen nykyisen Kreikan valtion perustamista kreikkalaiset valistusajan oppineet, erityisesti Rígas Feraíos, olivat korostaneet yhteyttä antiikin ja nykyisten kreikkalaisten välillä. Teoksessaan "Néa Politikí Dioíkisis" (”Uusi valtiomuoto”) hän sanoi maansa asukkaita ”kreikkalaisten jälkeläisiksi”. Nykyinen Kreikan valtio itsenäistyi Osmanien valtakunnasta vuonna 1829, mutta siihen kuului aluksi vain pieni osan kreikkalaisten historiallisesta kotimaasta, lähinnä Peloponnesos. Laaja kreikkalaisten diaspora ja kauppiasluokka oli tärkeässä asemassa välittäessään maahan läntisen romanttisen nationalismin ja filhellenismin aatteet, jotka yhdessä Bysantin viimeisten vuosisatojen aikana kehittyneen hellenismin käsitteen kanssa muodosti perustan diafotismokselle ja nykyiselle hellenismin käsitteelle.


title: Kreikkalaiset

text: Nykyiset kreikkalaiset ovat kansa etnisen ryhmän merkityksessä, mikä merkitsee yhteistä kreikkalaista kulttuuria ja kreikkaa äidinkielenä, ei niinkään rotua, uskontoa tai tietyn valtion kansalaisuutta. Vanhalla ja keskiajalla sekä jossakin määrin nykyäänkin tässä yhteydessä käytetään nimitystä "genos", joskin tähän käsitteeseen sisältyy myös ajatus yhteisistä esivanhemmista.


title: Kreikkalaiset

text: Eri aikoina kreikkalaisista on käytetty monia nimityksiä, joista "kreikkalaisten" ohella tunnetuimpia ovat olleet "helleenit", vanhimpina myös akhaialaiset ja danaolaiset sekä varsinkin bysanttilaisella ja osmanien aikana "romaioi", joka kuitenkin alkujaan tarkoittaa roomalaisia.


title: Kreikkalaiset

text: Homeros käyttää "Iliaassa" kaikista kreikkalaisista nimityksiä akhaialaiset tai "akhaijit" () ja danaolaiset (). Nämä nimitykset ovat todennäköisesti tarkoittaneet alun perin mykeneläiskauden kreikkalaisia. Nimet "Akhaioi" ja "Danaoi" ovat ilmeisesti esidoorilaisia ja viittaavat heimoihin, joiden asuma-alueeksi doorilaisen vaelluksen jälkeen jäi vain myöhemmin Akhaiana tunnettu alue. Klassisena kautena näiden oletettiin tarkoittavan aiolialaisten murteiden puhujia, jotka asuivat pääasiassa Thessaliasa, Boiotiassa ja Lesboksessa.


title: Kreikkalaiset

text: Akhaialaisten alkuperästä on monia kiistanalaisia teorioita. Erään käsityksen mukaan akhaialaiset olivat yksi niistä vaaleaverisistä heimoista, jotka rautakauden alussa, noin 1300 eaa., vaelsivat Alppien yli Etelä-Eurooppaan. Toisen teorian mukaan akhaialaisilla olisi alkujaan tarkoitettu Peloponnesoksen doorilaisia. Näitä teorioita eivät ole hyväksyneet tutkijat, jotka ovat kielitieteellisillä perusteilla päätelleet akhaialaisten olleen mannermaan esidoorilaisia kreikkalaisia. On myös esitetty, että akhaialaiset olisivat olleet muinainen kansa, joka ennen vuotta 2000 eaa. vaelsi Vähästä-Aasiasta Thessaliaan. Eräissä heettiläisissä teksteissä mainitaan lännessä asunut kansa nimeltä "Ahhiyava" eli "Ahhiya". Egyptiläisissä lähteissä mainitaan Ekwesh yhtenä merikansoista, jotka hyökkäsivät Egyptiin Merenptahin aikana (1213-1203 eaa.); mahdollisesti kyseessä olivat akhaialaiset.


title: Kreikkalaiset

text: Homeroksen "Iliaassa" Troijaa vastaan sotivista kreikkalaista käytetään myös nimiä "danaolaiset" ("danaoi") ja "argolaiset" ("argeijit"). Kreikkalaisessa mytologiassa egyptiläissyntyinen Danaos oli Argoksen perustaja. Hänen tyttärensä, danaidit, joutuivat Tartaroksessa rangaistukseksi aviomiestensä, Aigyptoksen poikien murhasta ammentamaan vettä ruukuilla, joiden pohjassa oli reikä. Sisyfoksen tavoin myytti viittaa siis tehtävään, jota ei voida koskaan suorittaa loppuun, ja nimi on johdettavassa indoeurooppalaisen kantakielen "jokea" tarkoittavasta sanasta "*danu". Siitä, keitä danaolaisilla alun perin tarkoitettiin, ei ole tyydyttävää teoriaa. Jotkut tutkijat ovat yhdistäneet danaolaiset Denyeniin, yhteen ryhmään merikansoista, jotka hyökkäsivät Egyptiin Ramses III:n aikana (1187-1156 eaa.). Heidät mainitaan egyptiläisen Medinet Habun temppelin piirtokirjoituksissa yhdessä Weshesh-nimisen heimon kanssa, joka saattaa tarkoittaa akhailalaisia. Denyen viittaa ilmeisesti Adanan kaupungin asukkaisiin Kilikiassa. Kilikian Tarsoksesta on löydetty samankaltaista keramiikkaa kuin Mykenestä, ja on mahdollista, että mykeneläisen kulttuurin tuhoutuessa sinne siirtyi joukko pakolaisia. Näistä Kilikian asukkaista käytettiin ilmeisesti nimeä Dananiyim, joka on samaa alkuperää kuin danaolaiset, joiden mainitaan hyökänneen Egyptiin vuonna 1191 eaa. yhdessä quaouashien eli wesheshien kanssa, jotka lienevät akhaialaisia. Muodossa "Danuna" nimi esiintyy myös heettiläisissä teksteissä, ja sama nimi mainitaan Amarna-kirjeissä. On myös mahdollista että nimi "Danaoi" on esikreikkalainen. "Danaja" -niminen maa ja siellä sijaitseva kaupunki Mukana (todennäköisesti Mykene) manitaan egyptiläisissä Amenhotep III:n (1390-1352 eaa.) ja Thutmosis III:n aikaisissa teksteissä (1437 eaa.)


title: Kreikkalaiset

text: Homeros manitsee "helleenit" yhtenä Peleuksen valtakunnassa asuneista heimosta. Heidän asuinalueensa, josta käytettiin nimitystä Hellas, sijaitsi mahdollisesti Sperkheios-joen laaksossa Thessaliassa. Paroksen kronikan mukaan Fthia oli helleenien kotimaa, ja heidän mukaansa tämä nimi annettiin koko kansalle, joita aikaisemmin oli kutsuttu kreikkalaisiksi () Kreikkalaisessa mytologiassa Hellen oli helleenien kantaisä, jonka vanhemmat, Pyrrha ja Deukalion, olivat ainoina selvinneet hengissä vedenpaisumuksessa. Myytti on todennäköisesti keksitty siinä vaiheessa, kun kreikkalaiset heimot alkoivat eriytyä toisistaan eri puolille Kreikkaa, ja ilmentää heidän yhteistä alkuperäänsä. Aristoteles käytti nimeä Hellas eräästä alueesta Epeiroksessa Dodona- ja Akhelous-jokien välillä, missä Deukalionin tulvan väitettiin tapahtuneen. Aluetta asuivat sellit ja kreikkalaiset, joita myöhemmin alettiin nimittää helleeneiksi. Sellit olivat Dodonian Zeuksen pappeja., ja nimi merkitsee todennäköisesti "uhraajia", sillä se muistuttaa gootin kielen uhria tai lahjaa tarkoittavaa sanaa "saljan".


title: Kreikkalaiset

text: Helleenit -nimen etymologiaa ei ole tyydyttävästi selvitetty. Joidenkuiden tutkijoiden mukaan nimi Selli (Selloi) muuttui muotoon Sellanes sekä edelleen Hellanes ja lopulta Hellenes. Nimeä on myös verrattu kreikan sanaan "helios" ja latinan sanaan "sol", jotka merkitsevät aurinkoa. Tämä selitys kuitenkin kytkee "helleenit" -nimen Epeiroksen doorilaisiin, ja sen yhteys roomalaisten käyttämään nimeen "graecus" -nimeen on epävarma. Nimi "hellenes" on ilmeisesti vanhempi, ja sitä todennäköisesti käyttivät ne kreikkalaiset, jotka perustivat amfiktyoniliiton, kreikkalaisten heimojen liiton, jonka tehtävänä oli suojella Delfoin Apollonin temppeliä ja Lokriissa Thermopylain läheisyydessä sijainnutta Demeterin temppeliä. Perimätiedon mukaan sen perusti Hellenin veli Amfiktyon jonkin aikaa Troijan sodan jälkeen.


title: Kreikkalaiset

text: Hesiodoksen runoelmassa "Naisten luettelo" Graikos () mainitaan Zeuksen ja Pandora II:n poikana. Pandora II mainittu oli Hellenin, helleenien kantaisän sisar. Hellen oli Deukalionin poika, joka hallitsi Fthiassa ja Keski-Kreikassa. Parioksen kronikka mainitsee, että kun Deukalion tuli Fthian kuninkaaksi, kansaa, josta aiemmin oli käytetty nimitystä "Graikoi" (), alettiin nimittää helleeneiksi. Aristoteleen mukaan helleenit olivat sukua Grai-kansalle. Tämä oli illyrialaisten käyttämä nimitys eräästä Epeiroksessa asuneesta doorilaisesta heimosta. Aristoteles väitti myös, että suuren tulvan oli täytynyt tapahtua Dodonan seudulla, jossa selloit asuivat. Kreikkalaisen perimä-tiedon mukaan on kuitenkin uskottavampaa, että kreikkalaisilla tarkoitettiin alun perin Keski-Kreikan asukkaita. Erään nykyaikaisen teorian mukaan nimi "Graecos" () johtuu Boiotiassa sijainneesta Graian kaupungista. Graialaiset siirtolaiset osallistuivat Kymen kaupungin perustamiseen Italiassa noin 900 eaa., ja tämän kaupungin asukkaista käytettiin nimeä "Graikes" (lat. "Graeces"). Kun roomalaiset kohtasivat heidät, he alkoivat käyttää tätä nimeä ("Graeci") ensin Etelä-Italian kreikkalaisten siirtokuntien asukkaista ja myöhemmin kaikista kreikkalaisista.. Kreikassa "graia" () merkitsee ”vanhaa naista” ja johtuu indoeurooppalaisen kantakielen sanasta "*gere", ”tulla vanhaksi”.. Latinalaiseen nimeen "graeci" pohjautuvat Kreikkaa ja kreikkalaisia tarkoittavat nimet useimmissa eurooppalaisissa kielissä, myös suomessa.


title: Kreikkalaiset

text: Lähi-idässä kreikkalaiset on vanhastaan tunnettu joonialaisiin viittavilla nimillä. Sen jälkeen kun Persia 500-luvulla eaa. valloitti Vähän-Aasian länsirannikon joonialaiset kaupunkivaltiot, persialaiset alkoivat käyttää kaikista kreikkalaisista nimeä "Yauna". Persian vaikutuksesta nimi levisi moniin muihin kieliin, ja siitä johtuu myös sanskritin kielinen nimi "Yavana", joka esiintyy vanhoissa sanskritinkielisissä teksteissä Pāṇinin kieliopista lähtien. Nykyäänkin nimi on käytössä persian, arabian, azerbaidžanin, turkin, hindin, indonesian ja malaijin kielissä.


title: Kreikkalaiset

text: Samaa alkuperää on myös kreikkalaisten heprealainen, Raamatussakin esiintyvä nimi "Javan". Raamatun Kansojen taulun mukaan Jaavan oli Jaafetin poika, josta kreikkalaisten katsottiin polveutuvan. Nimi esiintyy erinäisiä kertoja myös profeettojen kirjoissa, joissa sillä viitataan kaukaisiin meren saariin, sekä makkabealaiskirjoissa, joissa sillä tarkoitetaan ennen kaikkea Aleksanteri Suuren jälkeen Lähi-itää hallinneisiin seleukideihin. Nykyisessä Israelissakin Kreikasta käytetään nimeä "Yavan".


title: Kreikkalaiset

text: Vaikka Kreikan nykyinen kiinankielinen nimi on "Xilà" (希臘), joka johtuu nimestä "Hellas", aikaisemmin Kiinassa tunnetaan myös nimi Dayuan (大宛), joka todennäköisesti on sekin muunnos nimestä "Yunan". Sillä lienee tarkoitettu alun perin kreikkalaisten siirtolaisten jälkeläisiä, jotka Aleksanteri Suuren jälkeen asuivat seleukidien kreikkalaisessa valtakunnassa, sekä kreikkalais-baktrialaisia. On oletettu, että nimi "Yuan" olisi ollut yksinkertaisesti kiinalainen muoto joonialaisiin viittaavasta nimestä "Yunan", jolloin Dàyuan merkitsisi "Suurta Yuania" tai "suuria joonialaisia."


title: Kreikkalaiset

text: Kristinuskon vaikutuksesta termi "helleenit" sai vähitellen uuden merkityksen: se alkoi tarkoittaa pakanoita kristittyjen vastakohtana. Bysanttilaisena ja vielä pitkään osmanien aikana kreikkalaiset käyttivät itsestään tavallisimmin mimityksiä "Rhomaioi" (yksikössä "Rhomaios") tai "Romioi" (yksikössä "Romios"). Molemmat nimet tarkoittavat alkujaan Rooman kaupungin asukkaita, mutta kun laajentunut Rooman valtakunta myönsi kansalais-oikeudet valloittamiensa alueiden asukkaille, muun muassa kreikkalaisille, niillä alettiin tarkoittaa kaikkia valtakunnan asukkaita, ei ainoastaan latinalaisia. Tämä prosessi huipentui vuonna 212, kun keisari Caracalla myönsi "Constitutio Antoniniana" -nimisellä asetuksella kansalaisoikeudet valtakunnan kaikille vapaille miehille.


title: Kreikkalaiset

text: Nimi "Rhomaios" tulikin tarkoittamaan kaikkia Itä-Rooman kreikankielisiä asukkaita. Sitä käytetään Kreikassa jonkin verran vielä nykyäänkin.


title: Kreikkalaiset

text: Tällä ulkopuolisilta (roomalaisilta) lainatulla nimellä oli alkujaan enemmänkin poliittinen kuin kansallinen merkitys, mikä liittyi Rooman universaalisuutta tavoitelleeseen ideologiaan, jonka mukaan sen olisi pitänyt yhdistää maailman kaikki kansat yhden oikean Jumalan alaisuuteen. Aina 600-luvun alkuun saakka, jolloin valtakunta vielä käsitti laajoja alueita ja monia kansoja, termi "roomalainen" viittaisi aina kansalaisuuteen eikä syntyperään. Eri kansallisuuksia voitiin kutsua omilla nimityksillään tai paikannimien mukaan sen selventämiseksi, että tarkoitettiin alkuperää eikä kansallisuutta, ja sen vuoksi historioitsija Procopius kutsui bysanttilaisia mieluiten "kreikkalaistuneiksi roomalaisiksi."


title: Kreikkalaiset

text: Kuitenkin jo bysanttilaisen ajan loppupuolella sana "Hellenes" vähitellen menetti tämän välillä saamansa uskonnollisen merkityksen, ja valtakunnan kristityt kreikankieliset asukkaat alkoivat käyttää sitä itsestäänkin. Sen ohella käytettiin kuitenkin vielä osmanien valtakaudellakin nimitystä "Romaioi", joka paikoitellen varsinkin Kreikan maaseudulla pysyi käytössä pitkälti 1900-luvulle saakka.


title: Kreikkalaiset

text: Ilmeisin yhdysside nykyisten ja antiikin kreikkalaisten välillä on kreikan kieli. Sen kehitystä voidaan seurata jo 1300-luvulta eaa., pidemmältä ajalta kuin mitään muuta nykyisin puhuttua kieltä, joskin sen kirjallinen käyttö välillä lakkasi Kreikan pimeiden vuosisatojen ajaksi (1000-luvulta 700-luvulle eaa.). Jatkuvan kirjallisen perinteen pitkä-ikäisyydessä se on nykykielistä verrattavissa vain kiinaan. Aikojen kuluessa kieli on tosin suuresti muuttunut, mutta klassisen ja nykykreikan välillä ei ole yhtä jyrkkää eroa kuin esimerkiksi latinan ja nykyisten romaanisten kielten välillä. Antiikin aikainen kreikka ei ole nykyisille kreikkalaisille vieras kieli samassa mielessä kuin esimerkiksi jo anglosaksi on nykyisille englantilaisille.


title: Kreikkalaiset

text: Alusta lähtien kreikkalaisuus merkitsi lähinnä yhteistä kulttuuria, ja siinä mielessä kreikkalaisen identiteetin jatkuvuus on paljon ilmeisempää kuin demografiselta kannalta. Itä-Rooman valtakunnan loppuaikoina esimerkiksi Joonian alueella ja Konstantinopolissa oppineiden keskuudessa heräsi laaja antiikin aikaisen kielen, filosofian ja kirjallisuuden harrastus, joka sai ajan kreikkalaiset entistä selvemmin kokemaan itsensä antiikin kreikkalaisten perillisiksi. Kansallisesta jatkuvuudesta huolimatta kreikkalaisten kokemat kulttuuriset muutokset ovat kiistattomia. Samaan aikaan kreikan kieli ja kreikkalaiset aakkoset ovat kuitenkin koko ajan pysyneet käytössä, ja tietyt arvot, kulttuuriset perinteet, tavat sekä käsitys uskonnollisesta ja kulttuurisesta erosta kreikkalaisten ja muiden välillä on säilynyt poliittisista ja yhteiskunnallisista muutoksista huolimatta yli kahden vuosituhannen ajan. Tätä ilmentää sekin, että 1100-luvun historioitsija Anna Komnena käytti antiikin kreikkalaisten tavoin sanaa "barbaarit" tarkoittamaan muita kuin kreikan kielen puhujia.


title: Kreikkalaiset

text: Nykyisin kreikkalaiset muodostavat Kreikan tasavallan valtaväestön. Heitä on 93 % maan asukkaista.. Myös Kyproksessa heitä on 78 % saaren väestöstä, jos saaren valloitettuun osaan asettuneita turkkilaisia ei oteta huomioon. Kreikassa väestön kasvu ei yleensä ole ollut kovin voimakasta, mutta se on ollut jatkuvaa maassa vuonna 1828 toimeenpannusta ensimmäisestä väestönlaskennasta saakka. Suuri osa väestön kasvusta valtion perustamisesta on aiheutunut sen alueen laajenemisesta sekä Kreikan ja Turkin välillä vuonna 1923 toteutusta väestönvaihdossa, jonka yhteydessä maahan muutti 1,5 miljoonaa kreikkalaista pakolaista. Noin 80 % Kreikan väestöstä asuu kaupungeissa ja noin 28 % on keskittynyt Ateenaan.


title: Kreikkalaiset

text: Kyproksen kreikkalaisväestöstä merkittävä osa on muuttanut maasta, suuri osa heistä englanninkielisiin maihin aikana, jolloin saari kuului Brittiläiseen imperiumiin. Uusi muuttoaalto seurasi turkkilaisten suorittaman Kyproksen miehityksen jälkeen vuosina 1974-1977, jolloin saaren väestö väheni maastamuuton, sodan ja syntyvyyden laskun seurauksena kolmen vuoden ajan. Sen jälkeen kun kolmasosa saaren kreikkalaisväestöstä oli vuonna 1974 joutunut etnisen puhdistuksen kohteeksi, suuri joukko kyproksenkreikkalaisia muutti myös Lähi-itään, mistä aiheutunut väestön väheneminen päättyi vasta 1990-luvulla. Nykyisin yli kaksi kolmasosaa Kyproksen kreikkalaisista asuu kaupungeissa.


title: Kreikkalaiset

text: Albaniassa on noin 105 000 hengen kreikkalainen vähemmistö Turkin kreikkalaisväestö, joka vielä vuoden 1923 väestönvaihdon jälkeenkin oli yli 200 000 henkeä, on nyttemmin vähentynyt muutamaan tuhanteen, mihin ovat vaikuttaneet Istanbulin kreikkalaisten vaino 1955 sekä muut valtion tukemat väkivaltaisuudet ja syrjintä. Täten Vähässä-Aasiassa kolmituhatvuotisesta kreikkalaisasutuksesta on enää rippeet jäljellä.


title: Kreikkalaiset

text: Pienempiä kreikkalaisia vähemmistöjä on myös muissa Balkanin maissa, Libanonissa ja Mustanmeren maissa, varsinkin Georgiassa, jäänteenä ennen 1800-luvulla alkaneesta kreikkalaisten diasporasta.


title: Kreikkalaiset

text: Kreikan ja Kyproksen ulkopuolella asuvien kreikkalaisten lukumäärää on vaikea selvittää. Saatavissa olevien väestönlaskentatietojen mukaan heitä asuu Kreikan ja Kyproksen ulkopuolella noin kolme miljoonaa, mutta "SAE – World Council of Hellenes Abroad" -järjestön mukaan heitä olisi jopa seitsemän miljoonaa. Sorbonnen yliopiston professori Geórgios Prevelákisin mukaan luku olisi hieman alle viisi miljoonaa. Sulautuminen paikalliseen väestöön, seka-avioliitot ja kreikan kielen vaikutuksen häviäminen vaikuttavat siihen, missä määrin maasta muuttaneiden jälkeläiset enää pitävät itseään kreikkalaisina. Erityisen paljon heitä asuu nykyään Lontoossa, New Yorkissa, Melbournessa ja Torontossa. Vuonna 2010 Kreikan parlamentti sääti lain, jonka mukaan diasporasta Kreikkaan palanneet kreikkalaiset saavat äänestää Kreikan vaaleissa, mutta tämä laki kumottiin vuoden 2014 alussa.


title: Kreikkalaiset

text: Antiikin aikana kreikkalaisten heimojen kaupallinen toiminta ja siirtokuntien perustaminen levittivät kreikkalaisen kulttuurin, uskonnon ja kreikan kielen laajalle Välimeren ja Mustanmeren rannoille, erityisesti Sisiliaan ja Etelä-Italiaan, jotka tulivatkin tunnetuiksi nimellä Magna Graecia, Espanjaan, Etelä-Ranskaan ja Mustanmeren rannikolle. Aleksanteri Suuren ja hänen seuraajiensa aikana seleukidien valtakuntaan, Intiaan ja Egyptiin muodostui kreikkalainen ja kreikkalaistuva hallitseva yläluokka. Hellenististä kautta voidaan pitää kreikkalaisen siirtokunta-asutuksen uutena aaltona, jossa kreikkalaiset levittäytyivät laajalle Aasiaan ja paikoitellen Pohjois-Afrikkaankin. Rooman valtakunnan aikana ihmisten entistä vapaampi liikkuvuus levitti kreikkalaiset eri puolelle valtakuntaa. Kreikasta, ei niinkään latinasta, tulikin valtakunnan itäosien "lingua franca". Etelä-Italian nykyiset grikonkieliset kreikkalaiset, joita on noin 60 000 henkeä, lienevät jäännös Italian muinaisesta kreikkalaisasutuksesta.


title: Kreikkalaiset

text: Kreikan itsenäisyyssodan aikana ja sen jälkeen diasporan kreikkalaiset vaikuttivat merkittävästi uuden valtion syntyyn, sen toiminnan rahoittamiseen ja tunnettuuteen ulkomailla. Kreikkalaisilla kauppiassuvuilla oli jo yhteyksiä muihin maihin, ja levttomuuksien aikana monet heistä asettuivat asumaan eri puolille Välimeren rannikkoja, varsinkin Ranskan Marseilleen, Italian Livornoon ja Egyptin Aleksandriaan. Heitä asettui myös Venäjälle, varsinkin Odessaan ja Pietariin, sekä Britanniaan, varsinkin Lontooseen ja Liverpooliin, jossa monet heistä harjoittivat tekstiilien ja viljan kauppaa. Kaupankäyntiin osallistui usein koko perhe, ja kreikkalaiset perustivat kouluja, joissa opetettiin kreikan kieltä ja ortodoksista uskontoa.


title: Kreikkalaiset

text: Kun markkinat muuttuivat ja kehittyivät, jotkut kreikkalaiset suvut laajensivat liiketoimintaansa ja ryhtyivät laivan¬varustajiksi, joita rahoitti paikallinen kreikkalaisväestö, varsinkin Rallin ja Vaglianon suvut. Taloudellisen menestyksensä myötä kreikkalaiset levittäytyivät edelleen Lähi-itään, Pohjois-Afrikkaan, Intiaan ja Yhdysvaltoihin.


title: Kreikkalaiset

text: Monet kreikkalaiset jättivät 1900-luvulla kotimaansa taloudellisista syistä. Varsinkin toisen maailmansodan, Kreikan sisällissodan (1946-1949) ja Kyproksen miehityksen (1974) jälkeen Kreikasta ja Kyproksesta suuntautui laaja muuttoliike etenkin Yhdysvaltoihin, Isoon-Britanniaan, Australiaan, Kanadaan, Saksaan ja Etelä-Afrikkaan. Vaikka virallisia tietoja on niukasti saatavissa, on ilmeistä, että muuttoliike vilkastui jälleen 2010-luvulla Kreikan talouskriisin vuoksi. Saksan virallisen tilaston mukaan vuonna 2011 Saksaan muutti 23 800 kreikkalaista, selvästi enemmän kuin edellisenä vuonna.


title: Kreikkalaiset

text: Kreikan kulttuuri on kehittynyt tuhansien vuosien kuluessa mykeneläis-ajasta lähtien. Sen kehitys jatkui klassisena, roomalaisena ja bysanttilaisena aikana. Kristinusko muutti sen luonnetta suuresti, mutta toisaalta kreikkalainen kulttuuri vaikutti merkittävästi kristinuskoon. Osmanien valtakunnan alaisuudessa kreikkalaisten oli useiden vuosisatojen ajan kärsittävä monia koettelemuksia,jotka huipentuivat 1900-luvulla kansanmurhaan, mutta toisaalta kulttuurien välinen vuorovaikutus rikastutti molempia. Nimellä "diafotismos" tunnettu nykykreikkalaisen valistusliike on elvyttänyt kreikkalaista kulttuuria ja luonut antiikkisten ja keskiaikaisten ainesten synteesin, joka nykyisin on sille hyvin luonteenomainen.


title: Kreikkalaiset

text: Useimmat kreikkalaiset puhuvat kreikan kieltä, joka muodostaa oman haaransa indoeurooppalaisessa kielikunnassa. Maailman kaikkiin muihin kieliin verrattuna sen historia tunnetaan kirjallisista lähteistä poikkeuksen pitkältä ajalta, sillä sen eri muotoja on käytetty kirjakielenä yhtäjaksoisesti jo yli 2500 vuotta. Sillä on kirjoitettu useita kaikkien aikojen merkittävimpiin kuuluneita teoksia kuten Homeroksen eepokset, Eukleideen "Alkeet" ja Uusi testamentti.


title: Kreikkalaiset

text: Antiikin Kreikan uskonto oli polyteistinen. Tärkeimpiä jumalia olivat olympolaiset jumalat, joista pääjumalan asemassa oli Zeus. Vaikka tämä uskonto sinänsä on kauan sitten hävinnyt, se on jättänyt jälkeensä rikkaan jumalaistaruston, jolla myöhempinäkin aikoina on ollut suuri vaikutus kuvataiteisiin ja kirjallisuuteen.


title: Kreikkalaiset

text: Useimmat nykyiset kreikkalaiset ovat kristittyjä ja kuuluvat ortodoksiseen kirkkoon (joko Kreikan ortodoksiseen kirkkoon, Kreetan ortodoksiseen kirkkoon tai suoraan ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen). Ensimmäisinä vuosisatoina Jeesuksen ajan jälkeen Uusi testamentti kirjoitettiin sen aikaisella kreikan kielen muodolla, jota sanotaan koinee-kreikaksi ja jota Kreikan ortodoksinen kirkko edelleen käyttää liturgisena kielenä. Myös useimmat varhaiskristityt ja kirkkoisät olivat kreikankielisiä.


title: Kreikkalaiset

text: Jonkin verran kreikkalaisia kuuluu muihinkin kristillisiin kirkkokuntiin kuten katoliseen kirkkoon, Kreikan evankeliseen kirkkoon ja helluntailaisiin. Muiden uskontojen tunnustajia ovat Kreikan juutalaiset ja muslimit. Helleenisellä polyteistisellä rekonstruktionismilla on nykyisin noin kannattajaa.


title: Kreikkalaiset

text: Nykyisin useimmat kreikankieliset muslimit asuvat Kreikan ulkopuolella. Libanonissa ja Syyriassa asuu sekä kristittyjä että islamilaisia kreikan kielen puhujia, kun taas Pontoksen alueella Turkissa on yhä suurehko kreikkalaisväestö, joka uskontonsa vuoksi sai jäädä alueelle Kreikan ja Turkin väestönvaihdossa.


title: Kreikkalaiset

text: Kreikkalaisella taiteella on pitkä ja monivaiheinen historia. Kreikkalaiset ovat vaikuttaneet kuva¬taiteissa, kirjallisuudessa ja esittävässä taiteessa. Lännessä antiikin Kreikan taiteella oli suuri vaikutus roomalaiseen ja myöhempään länsimaiseen taiteelliseen perintöön. Renessanssiajasta lähtien humanistinen estetiikka ja kreikkalaisen taiteen korkea tekninen taso tekivät suuren vaikutuksen eurooppalaisiin taiteilijoihin useiden sukupolvien ajan, ja kreikkalaisella klassisella perinteellä olikin keskeinen osa länsimaisessa taiteessa aina 1800-luvulle saakka. Idässä Aleksanteri Suuren valloitusten jälkeen kreikkalainen, keskiaasialainen ja intialainen kulttuuri vaikuttivat suuresti toisiinsa, ja niiden yhteisvaikutuksesta syntyneen grekobuddhalaisen taiteen vaikutus tuntui merkittävänä Japanissa saakka.


title: Kreikkalaiset

text: Bysanttilainen taide, joka kehittyi klassisen kreikkalaisen taiteen pohjalta ja käytti pakanallisia aiheita kristinuskon palvelukseen, on toiminut innoituksen lähteenä monien kansojen taiteelle. Sen vaikutteet ovat havaittavissa Venetsiasta lännessä aina Kazakstaniin saakka idässä. Toisaalta kreikkalaiseen taiteeseen vaikuttivat antiikin aikana itämaiset kulttuurit ja myöhemmin roomalaisajalta lähtien uusi ortodoksinen kristillinen uskonto, kun taas nykykreikkalainen taide on saanut voimakkaita vaikutteita uudemmasta länsimaisesta taiteesta.


title: Kreikkalaiset

text: Uudella ajalla merkittäviä kreikkalaisia taiteilijoita ovat olleet renessanssiajan taidemaalari Domínikos Theotokópoulos (”El Greco”), Panagiótis Doxarás, Nikólaos Gýzis, Nikifóros Lýtras, Giánnis Tsaroúchis, Nikos Engonopoulos, Constantine Andreou, Giánnis Kounéllis, kuvanveistäjät Leonídas Drósis, Geórgios Bonános, Giannoúlis Chalepás ja Ioánnis Avramídis, elokuvaohjaaja Dimítris Mitrópoulos, sopraanolaulaja Maria Callas, säveltäjät kuten Míkis Theodorákis, Níkos Skalkótas, Iánnis Xenákis, Mános Chatzidákis, Eléni Karaḯndrou, Yanni ja Vangelis, maailmanlaajuisesti tunnetut laulajat Nána Moúschouri ja María Farantoúri, runoilijat kuten Kostís Palamás, Dionýsios Solomós, Ángelos Sikelianós ja Giánnis Rítsos, aleksandrialainen Konstantínos Kaváfis sekä Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaneet Giórgos Seféris ja Odysséas Elýtis. Kreikkalaisia romaanikirjailijoita ovat Aléxandros Papadiamántis ja Níkos Kazantzákis.


title: Kreikkalaiset

text: Tunnettuja kreikkalaisia näyttelijöitä ovat muun muassa Maríka Kotopoúli, Melína Merkoúri, Élli Lampéti, Katína Paxinoú, Dimítris Horn (Chorn), Mános Katrákis ja Eiríni Pappá. Alékos Sakellários, Michális Kakogiánnis ja Theó Angelópoulos ovat eräitä huomattavimpia ohjaajia.


title: Kreikkalaiset

text: Klassisen kauden kreikkalaiset tekivät monia merkittäviä tieteellisiä keksintöjä ja laskivat perustan länsimaiselle tieteelle muun muassa filosofian, historian ja matematiikan alalla. Kreikkalaisten akatemioiden perinnettä jatkoivat roomalaisaikana akateemiset oppilaitokset Konstantinopolissa, Antiokiassa, Aleksandriassa ja muissa kreikkalaisen oppineisuuden keskuksissa, kun taas Itä-Rooman aikainen tiede oli pääasiassa klassisen tieteen jatkoa. Kreikkalaisilla on pitkät perinteet kasvatustieteen ("paideia") alalla. "Paideia" oli korkeimpia yhteiskunnallisia arvoja kreikkalaisessa ja hellenistisessä maailmassa. Euroopan ensimmäinen laitos, jota voidaan pitää yliopistona, perustettiin 400-luvulla Konstantinopoliin, ja se toimi eri muodoissa osmanien vuonna 1453 suorittamaan Konstatntinopolin valloitukseen saakka. Konstantinopolin yliopisto oli kristityn Euroopan ensimmäinen maallinen korkeinta opetusta tarjonnut laitos, jossa teologisia aineita ei opetettu. ja mikäli yliopisto käsitetään alkuperäisessä merkityksessään opiskelijoiden yhteenliittymäksi, samalla maailman ensimmäinen yliopisto.


title: Kreikkalaiset

text: Vuonna 2007 kaikista maailman maista Kreikassa kahdeksanneksi suurin osa väestöstä oli suorittanut akateemisen tutkinnon. Opiskelijoista suurempi osa oli naisia kuin miehiä. Myös diasporassa asuvat kreikkalaiset ovat aktiivisia opetuksen alalla. Sadattuhannet kreikkalaiset opiskelijat aloittavat opintonsa länsimaiden yliopistoissa joka vuosi, ja niiden opiskelijaluetteloissa onkin huomattavan paljon kreikkalaisia nimiä. Nykyajan kreikkalaisia ja kreikkalaistaustaisia tutkijoita ovat Dimítrios Galanós, Geórgios Papanikoláou (Papa-kokeen keksijä), Nicholas Negroponte, Constantin Carathéodory, Manólis Andrónikos, Michaíl Dertoúzos, Ioánnis ”John” Argýris, Panagiótis Kondýlis, Ioánnis ”John” Iliópoulos (joka vuonna 2007 sai Diracin palkinnon lumokvarkkia koskevista tutkimuksistaan, joilla on huomattava merkitys hiukkasfysiikan standardimallin kannalta), Iosíf ”Joseph” Sifákis (tietojenkäsittelyalan Turingin palkinnon saaja 2007), Chrístos Papadimitríou, Michális Giannakákis ja Dimítris Nanópoulos.


title: Violator

text: Violator on Depeche Moden seitsemäs albumi, joka julkaistiin 19. huhtikuuta 1990. Levyllä yhdisteltiin elektronista musiikkia ja nyt myös tavanomaisia instrumentteja. Levyn hitit "World in My Eyes", "Personal Jesus", "Policy of Truth" ja "Enjoy the Silence" olivat myös menestyksekkäitä single-julkaisuja.


title: Violator

text: Albumi vietti Suomen virallisella listalla yhteensä 10 viikkoa, yltäen korkeimmillaan sijalle 7.


title: Brad Norton

text: Brad Norton (s. 13. helmikuuta 1975 Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat) on entinen yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Edmonton Oilers varasi hänet vuoden 1993 varaustilaisuudessa yhdeksännellä kierroksella.


title: Brad Norton

text: Norton aloitti ammattilaisuransa Detroit Vipersissa IHL-liigassa. Kauden 2006–2007 alkuun mennessä hän oli pelannut yhteensä 118 NHL-ottelua Florida Panthersin, Los Angeles Kingsin, Washington Capitalsin ja Ottawa Senatorsin riveissä.


title: Brad Norton

text: Norton meni Los Angeles Kingsin harjoitusleirille syksyllä 2005, mutta kun paikkaa pelaavassa kokoonpanossa ei löytynyt, hän teki sopimuksen jääkiekon Suomen SM-liigan Jokerien kanssa. Norton pelasi ensimmäisen pelinsä SM-liigassa paikallispelissä HIFK:iä vastaan 10. lokakuuta 2005. Nortonista tuli Jokerien kannattajien keskuudessa suosittu pelaaja fyysisyytensä ja asenteensa ansiosta, mutta 15. joulukuuta Norton yllättäen jätti joukkueen sopimuksensa NHL-pykälän turvin. Hän teki sopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa, mutta seura laittoi Nortonin waivers-listalle, ja hän päätyi Ottawan Senatorsin farmijoukkueen riveihin. Senators nosti Nortonin muutamia kertoja NHL-kokoonpanoonsa. Kesällä 2006 Norton siirtyi vapaana pelaajana takaisin Detroit Red Wingsiin.


title: Brad Norton

text: Norton on naimisissa Playboy-malli Tiffany Granathin kanssa. Myös Nortonin vanhempi veli Jeff Norton on pelannut jääkiekkoa.


title: Hausat

text: Hausat ovat Länsi-Afrikan suurin etninen ryhmä. Suurin osa heistä asuu Hausamaana tunnetulla alueella, joka ulottuu Pohjois-Nigeriasta Saharan autiomaalle pohjoisessa, Tšadjärvelle idässä ja Nigerjoelle etelässä. Hausoja asuu myös ympäri muuta Afrikkaa kauppiaina. Hausat puhuvat afroaasialaisiin kieliin kuuluvaa hausan kieltä, jota osataan Länsi-Afrikassa laajalti johtuen hausojen historiallisesta merkityksestä kauppiaina.


title: Hausat

text: Hausojen historiaa ovat leimanneet useat eri kaupunkivaltiot. Ensimmäiset hausojen asutuskeskukset syntyivät 1000-1100–luvuilla ja vuoteen 1350 mennessä niistä oli muodostunut Kanon, Katsinan, Zamfaran, Gobirin, Kebbin ja Zazzaun kaupunkivaltiot. Kaupunkeihin kulki tärkeitä kauppareittejä pohjoisesta ja 1400-luvulle tultaessa alue tuli tunnetuksi vaatteiden kudonnasta ja värjäyksestä. Vuonna 1804 alkupuolella fulanitaustainen muslimi Usman dan Fodio julisti jihadin itsenäisiä hausahallitsijoita vastaan kukistaen nämä. Näin muodostui Sokoton kalifaatti, joka saavutti suurimmat alueensa 1830-luvulla. Britit kukistivat Sokoton vuoteen 1903 mennessä ja Nigeriasta tuli heidän siirtomaansa. Kuitenkin näihin päiviin saakka hausojen yläluokan jäsenet ovat tavallisesti taustaltaan fulaneja.


title: Hausat

text: Suurin osa hausoista elää maanviljelyksellä ja he kasvattavat esimerkiksi riisiä, hirssiä ja maissia. Rahakasveista kasvatetaan puuvillaa, tupakkaa ja maapähkinöitä. Sadonkorjuu tapahtuu Pohjois-Nigeriassa kuivankauden aikaan lokakuun ja huhtikuun välillä. Sadekausi vietetään töissä pelloilla. Pellot ovat suurimmaksi osaksi miesten vastuulla naisten osallistuessa vain sadonkorjuuseen. Sen sijaan naiset toimivat kauppiaina. Nykyisin monet hausamiehet ovat töissä Nigerian armeijassa. Hausojen perinteisiä alueita hallitsevat emiirit, jotka ovat vastuussa verojen keräämisestä ja hallinnosta. Muusta Nigeriasta poiketen hausa-alueet noudattavat šarialakia.


title: Feeniks (lehti)

text: Feeniks on Suomen ilmailumuseon vuonna 1972 perustaneen Ilmailumuseoyhdistys ry:n julkaisema ilmailuhistoriallinen aikakauslehti.


title: Feeniks (lehti)

text: Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Se sai alkunsa vuonna 1976 yhdistyksen jäsentiedotteesta. Lehtenä se on ilmestynyt vuodesta 1991. Artikkelit ovat pääosin suomalaisten lentäjien ja mekaanikkojen henkilökohtaisia kokemuksia historiallisista lentokoneista sekä ilmailuhistoriallisista tapahtumista ja paikoista.


title: Feeniks (lehti)

text: Lehden painosmäärä on noin 1 500 kappaletta ja sitä jaetaan jäsenistön lisäksi myös muille yhdistyksen sidosryhmille, mm. kaikkiin Suomen ilmavoimien joukko-osastoihin. Lehden voi myös tilata liittymättä yhdistyksen jäseneksi ja sen irtonumeroita myydään Suomen Ilmailumuseossa.


title: Feeniks (lehti)

text: Lehden tunnus on .


title: Carl David Anderson

text: Carl David Anderson (3. syyskuuta 1905 – 11. tammikuuta 1991) oli yhdysvaltalainen fyysikko, joka todisti positronin olemassaolon vahvistaen siten Paul Diracin teorian. Hän sai löydöstä Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1936. Palkinto oli jaettu kosmisen säteilyn alkuperän osoittaneen Victor F. Hessin kanssa.


title: Carl David Anderson

text: Andersonin vanhemmat olivat ruotsalaista alkuperää, mutta Anderson syntyi New Yorkissa ja asui suurimman osan elämästään Yhdysvalloissa. Hän opiskeli fysiikkaa ja tekniikkaa Caltechissä suorittaen maisterintutkinnon 1927 ja tohtorintutkinnon 1930. Tohtorinväitöskirjassaan hän tutki röntgensäteilyllä tuotettujen fotoelektronien avaruudellista jakaumaa.


title: Carl David Anderson

text: Vuonna 1930 Anderson aloitti myös kosmisen säteilyn tutkimisen sumukammiokokeilla professori Robert A. Millikanin kanssa. Tämä johti positronin löytämiseen 1932, mistä Andersonille myönnettiin Nobelin palkinto. Vuonna 1937 Anderson ja hänen jatko-opiskelijansa Seth Neddermeyer löysivät myonin lähes yhtäaikaisesti Harvardin yliopiston J.C. Streetin ja E.C. Stevensonin kanssa. Aluksi he luulivat hiukkasta pioniksi, jonka Hideki Yukawa oli ennustanut teoriassaan vahvasta vuorovaikutuksesta vuonna 1935. Pionin löysi kuitenkin vasta kymmenisen vuotta myöhemmin Cecil Powell tutkimusryhmänsä kanssa.


title: Carl David Anderson

text: Anderson meni naimisiin 1946 Lorraine Bergmanin kanssa ja he saivat kaksi poikaa.


title: Koskue

text: Koskue on kylä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla entisen Jalasjärven kunnan alueella. Asukkaita kylässä on 850 (2007). Kylä muodostuu muutamasta pienikokoisesta kyläryhmittymästä, ja sen keskusta on muodostunut lyhyen ja kapean Koskutjärven ympärille. Keskustan eli Koskuen kirkonkylän lisäksi kylään kuuluvat Ala-Koskue, Yli-Koskue, Mustalammi ja Kallionkylä (myös Karjanmaa).


title: Koskue

text: Koskuella on ollut asutusta jo kivikaudella, ja kylästä onkin löytynyt sen aikaisia esineitä. Pitkään Koskue oli asumatonta erämaata, jossa käytiin metsästämässä. Pysyvää asutusta alueella on ollut vasta 1500-luvun puolivälistä lähtien.


title: Koskue

text: Kylässä on kyläkauppa, jossa on myös asiamiesposti. Koskuella oli aikaisemmin myös kaksi pankkikonttoria. Koskuen koulu, jossa ovat luokat 1–6, on kirkonkylässä Koskutjärven rannalla. Koskuen kirkko sijaitsee myös kirkonkylässä, ja sen yhteydessä ovat hautausmaa ja seurakuntakoti.


title: Koskue

text: Koskue rajoittuu etelässä Kihniön kuntaan, Parkanon kaupunkiin ja Karvian kuntaan, lännessä Ilvesjoen kylään, pohjoisessa Keskikylän kylään ja idässä Ylivallin kylään. Koskuen keskellä sijaitsee Kyrönjoen vesistöalueeseen kuuluva Koskutjärvi, joka laskee vetensä Koskutjokeen. Koskutjoki virtaa Koskuen kirkonkylältä Ala-Koskuen läpi kohti pohjoista. Ilvesjoen ja Koskuen rajalla joen nimi muuttuu Mustajoeksi.


title: Koskue

text: Koskue on saanut nimensä perimätiedon mukaan keskellä kylää sijaitsevan Koskutjärven mukaan. Järvi puolestaan on saanut nimensä sen rannalla kasvaneiden isojen koskuskuusten (koskutkuusten) mukaan. Sana koskus tarkoittaa kuusen kuorilevyä tai kuorta. Sana tunnetaan suomen murteissa laajalti. Koskusia eli kuusen kuorilevyjä on aikoinaan hyödynnetty tervahautojen pohjissa sekä rakennusten katoissa. Maanviljelijä Jaakko Hietikko selitti vuonna 1949 pohjalaisperinteen tallettaja Väinö Tuomaalalle järven rannalla kasvaneen komeita kuusia, aivan kuin koskusia varten kasvatettuja. Koskutjärvi mainitaan vuodelta 1757 peräisin olevassa kartassa nimellä Kåskue jerfwi.


title: Koskue

text: Itä-Suomessa on melko yhtenäisellä alueella nimiä Koskutjoki ja Koskutjärvi. Koskuen asutushistorian perusteella koskut-nimen voi tulkita idästä tulleiden asukkaiden jättämäksi perinnöksi, sillä vuonna 1576 Koskutjärvelle on merkitty Savosta tulleita uudisasukkaita.


title: Koskue

text: Koskue rajoittuu etelässä Satakuntaan kuuluvaan Karviaan sekä Pirkanmaahan kuuluviin Kihniön kuntaan ja Parkanon kaupunkiin. Lännessä Koskue rajoittuu Ilvesjoen kylään, pohjoisessa Keskikylän kylään ja idässä Ylivallin kylään, jotka kaikki kuuluvat Jalasjärveen.


title: Koskue

text: Kylän keskellä, kirkonkylässä, sijaitsee Kyrönjoen vesistöalueeseen kuuluva Koskutjärvi, joka laskee vetensä Koskutjokeen. Kirkonkylässä Koskutjokeen yhtyy Mustajoki. Koskutjoki virtaa Koskuen kirkonkylältä Ala-Koskuen läpi kohti pohjoista. Ilvesjoen yhdyttyä Koskutjokeen Ilvesjoen ja Koskuen rajalla joen nimi muuttuu Mustajoeksi. Mustajoki muuttuu Hirvijärven kylässä Jalasjoeksi, joka Kurikassa yhtyy Kyrönjoen pääuomaan. Koskutjärvi saa suurimman osan vedestään sen eteläosaan laskevasta Niskaluomasta.


title: Koskue

text: Koskutjokeen Koskuen kirkonkylällä yhtyvä Mustajoki alkaa Parkanon ja Karvian rajalla sijaitsevasta Mustajärvestä. Mustajärvi laskee vetensä Mustaluomaan, joka virtaa mutkitellen kohti pohjoista ja laskee Koskuen kylän alueella Mustalampeen. Mustalampi laskee vetensä Mustajokeen.


title: Koskue

text: Koskuen eteläosassa sijaitsee muutamia pienikokoisia järviä, kuten Pikku Mujujärvi ja Iso Mujujärvi eli yhdessä Mujujärvet, Saarijärvi, Pohjan Korpilammi, Iso Madesjärvi, Vähä Madesjärvi ja Kolhonjärvi.


title: Koskue

text: Koskue sijaitsee Suomenselällä ja eroaa siten pinnanmuodoiltaan muun Jalasjärven Pohjanmaalle tyypillisestä lakeudesta. Siten kylän maisema muistuttaa enemmän hämäläistä harjumaisemaa. Kylässä on useita nevoja ja kallioita, jotka ovat tavallisia Suomenselällä. Koskuen eteläosassa, Ison Madesjärven rannalla sijaitsee 193-metrinen Klopero, joka on Jalasjärven korkein kohta.


title: Koskue

text: Jääkauden jälkeen maa alkoi kohota ja merenpinta laski. Lopulta Litorinameren (8 500–4 000/2 000 vuotta sitten) alkuvaiheessa Koskue oli jo miltei kokonaan kuivaa maata. Ilvesjoki ja Koskutjoki olivat vielä pitkiä ja syviä merenlahtia. Koskuen korkeimmat kohdat ovat karuja, ja niiltä puuttuu hyvän metsänkasvun edellyttämä maannos. Karuus johtuu siitä, että Itämeren ollessa laajimmillaan merivirrat huuhtoivat näiden korkeiden kohtien moreenipitoisen maan alemmille rinteille. Tällaisia karuja ja korkeita kallioalueita kylässä ovat muun muassa Kolhonvuori Kolhonjärven rannalla, Madesvuori Vähän Madesjärven rannalla sekä Vekarankalliot Koskuen ja Ilvesjoen kylän rajamailla.


title: Koskue

text:
Merivirrat kerrostivat Itämeren järvi- ja merivaiheiden kuluessa hienojakoisen aineksen savikoiksi merenpohjassa sijainneisiin laaksoihin sekä painanteisiin. Nykyisin Koskutjoki ja Ilvesjoki virtaavat näissä entisissä merenpohjan laaksoissa, ja savikot muodostavatkin maanpinnan peitteen näillä alueilla. Nämä maat ovat maanviljelyn kannalta hedelmällistä maaperää, minkä vuoksi viljelykäytössä olevat alueet ovatkin tavallisesti alle 120 metrin korkeudella merenpinnasta. Esimerkiksi Koskutjoen alajuoksun laaksossa savikerros on joillain kohdin jopa kymmenien metrien paksuinen. Koskutjoen itäpuoli kuului jääkaudella aktiivisesti liikkuneeseen Näsijärven–Jyväskylän vyöhykkeeseen, jonka seurauksena alueella on suuri määrä drumliineja. Alueen tyypillisiä drumliineja ovat Karjanmaankallio Kallionkylässä, Salkoharju ja Tupamäki Yli-Koskuella, Koivuniemenmäki kirkonkylältä itään sekä Kuhnanperän drumliinit kirkonkylän ja Yli-Koskuen välissä. Esimerkkejä kalliomaista, joiden perässä on jääkauden jäljiltä moreenihäntä, ovat Romelonvuori, Sikavuori, Kettukallio ja Isovuori. Koskutjoen länsipuoli kuului puolestaan passiivisen jään alueeseen. Alue onkin esimerkiksi kivistä ja pintamoreeni on siellä tavallista.
Koskuella, kuten Jalasjärvellä yleensäkin, harjut nousevat ainoastaan muutamia metrejä ympäröiviä alueita ylemmäksi. Jalasjärven merkittävin harjujakso on Jalasjärven–Mustalammin harju, joka kulkee kunnan alueella pohjois–etelä-suunnassa. Välillä harju on turpeen hautaama, välillä puolestaan kalliot katkaisevat sen. Koskuella harju on havaittavissa muun muassa Ala-Koskuen Erkkilänmäellä, jossa sijaitsee pohjavesi- ja soranottoalueita. Koskuen kirkonkylän ja Mustalammin kylän välissä sijaitsevalla Mustajoenmaalla harju erottuu maisemasta selvimmin. Mustajoenmaalta harju jatkuu Mujunkankaan kautta Parkanon puolelle ja jatkaa matkaansa rikkonaisena Sisä-Suomen reunamuodostumille saakka.


title: Koskue

text: Koskuella on ollut asutusta jo kivikaudella, noin 4 000–500 eaa. Kivikaudella Koskue sijaitsi vielä merenrannalla, jossa oli asumiseen soveltuvia suojaisia ja hiekkaisia rantoja sekä meren ja maan riistaa runsaasti tarjolla. Koskue lukeutuu Etelä-Pohjanmaan tärkeimpiin kivikautisiin alueisiin. Alueelta on löydetty sadoittain sen aikaisia esineitä. Museovirasto on tutkinut aluetta 1940- ja 1960-luvuilla. Koskuelta on löytynyt esimerkiksi nuijakiven puolikkaita, keihäänkärkiä, hioimia ja iskennäisiä.


title: Koskue

text: Pitkään Koskuen alue oli asumatonta erämaata, jossa käytiin metsästämässä ja kalastamassa. Alueet kuuluivat satakuntalaisten ja hämäläisten eräoikeuksiin. Vanhimman asutuksen on kerrottu muodostuneen siten, että erämajoista, kuten Koskutjärven rannalla sijainneista lempääläisten kalamajoista, on tullut pysyviä asuinpaikkoja. Kesäisin alueelle tuli hämäläisiä ja satakuntalaisia. He etenivät vesireittejä pitkin, mutta Pohjanmaan ja Satakunnan rajaseudulla sijaitsevalla vedenjakajalla vesistöt muuttuivat hajanaisiksi. Ihmiset jatkoivat matkaansa vedenjakajalla sijainneita pieniä lampia pitkin aina Niskaluoman latvoille asti. Niskaluomaa pitkin päästiin Koskutjärvelle, josta oli Koskutjoen ja Jalasjoen kautta pääsy edelleen Kyrönjoelle. Talvisin puolestaan alueelle saavuttiin niin kutsuttua Kyrönkankaan talvitietä pitkin. Tie johti Parkanosta Mustajärven kautta Jalasjärven puolelle ja Koskutjärven länsipuolitse kohti pohjoisessa sijaitsevaa Hirvijärveä.


title: Koskue

text: Kustaa Vaasa nousi vuonna 1523 Ruotsin kuninkaaksi ja julisti 1550-luvulla kaikki maat kuuluviksi kruunulle eli valtiolle. Tällöin satakuntalaisten ja hämäläisten eräoikeudet Koskuellakin peruttiin. Koskuen asuttaminen alkoi tämän jälkeen. Noihin aikoihin Koskuen alue kuului Jalasjärven kylään, joka puolestaan oli osa Ilmajoen pitäjää. Ensimmäisen kerran Jalasjärvi mainitaan omana kylänään vuonna 1557, jolloin koko kylässä oli yhteensä viisi taloa.


title: Koskue

text: Tuomas Juhonpoika perusti arvelujen mukaan 1560-luvulla Koskuelle tilan nykyisen Isontalon paikalle. Isotalo on aiemmin tunnettu nimillä Koskutjärvi, Kastijärvi ja Vanhatalo. Koskuelle on merkitty vuonna 1576 Savosta tulleet uudisasukkaat Heikki ja Paavo Savolainen. Nämä veljekset olivat mahdollisesti Koskutjärven rannalla sijaitsevan Juvosen talon ensimmäiset asukkaat. Toisten lähteiden mukaan Heikki Savolainen olisi ollut Juvosen talon ensimmäinen asukas ja Paavo Savolainen puolestaan Isontalon ensimmäinen asukas. Keski-ikäinen Heikki Olavinpoika saapui vuonna 1646 isännäksi Koskutjärvi-nimiselle tilalle eli nykyiseen Isoontaloon. Hän toi mukanaan vaimon ja kolme lähes aikuista poikaansa.


title: Koskue

text: Vähitellen tulevien vuosikymmenten aikana heidän jälkeläisensä asuttivat koko Koskuen alueen. Suku laajeni myös Jalasjärvelle ja sen lähipitäjiin. Heikki Olavinpojan saapuessa Koskuelle oli koko Jalasjärvellä kuusi taloa, jotka kykenivät maksamaan veroa. Heikki Olavinpoika valittiin postitalonpojaksi vuonna 1656. Postitalonpojan tuli olla vakavarainen, hyvämaineinen sekä luku- ja kirjoitustaitoinen. Postitalonpoikana olo vapautti maatilan kruununverosta ja sotamiehenpitovelvoitteesta. Koskutjärvi oli postitalona vuoteen 1676 saakka, minkä jälkeen se toimi kestikievarina postitalon etuuksin. Heikki Olavinpoika kuoli vuonna 1686 ja haudattiin nimellä Coscus Gubben Hinrich Oloffsson eli Koskuen Ukko Heikki Olavinpoika. Koskutjärven isännäksi jäi Heikin vanhin poika Jaakko Heikinpoika, ja muille veljeksille raivattiin uudistiloja. Heikki Olavinpojan Jaakko Heikinpojalle jättämää tilaa alettiin kutsua Vanhaksitaloksi, vuoden 1797 rippikirjasta lähtien Isoksitaloksi.


title: Koskue

text: Heikki Olavinpojan pojalle Yrjö Heikinpojalle muodostettiin vuonna 1660 Koskutjärven toiselle rannalle Majalan tila, jota alettiin kutsua Majaksi. Maja toimi luultavasti kestikievaritalona 1700-luvun alussa. Heikki Olavinpojan kolmas poika Perentti Heikinpoika aloitti vuonna 1669 isäntänä Seilo-nimisellä uudistilalla. Koskuen kylä alkoi muodostua Isostatalosta, Majasta ja Seilosta. Juvonen oli ollut asumattomana vuodesta 1580, mutta Majan vävy Antti Antinpoika aloitti vaimonsa Sofia Laurintyttären kanssa 1600-luvun lopulla uudisviljelyn tilan mailla. Koskuen väki- ja taloluku alkoi 1700-luvun puoliväliin tultaessa nousta, kun uusia uudisasukkaita saapui.


title: Koskue

text: Kyrönkankaan talvitie kulki Koskuen läpi, ja vuonna 1695 tien Pohjanmaan puoleisen osan kunnossapito määrättiin Jalasjärven ja erityisesti Koskuen asukkaiden tehtäväksi. Korvaukseksi asukkaat vapautettiin verosta. Vielä 1700- ja 1800-luvuillakin tie oli niin kapea, että tienvarren puiden oksat löivät kasvoihin. Koskuen alueella poltettiin tervaa 1700- ja 1800-luvuilla. Suur-Ilmajoen kirkkoherra Salomon Hanneliuksen muistiinpanojen mukaan Koskuella oli Suur-Ilmajoen parhaat tervasmetsät. Terva kuljetettiin pääasiassa Vaasaan. Tervasta saaduilla rahoilla koskuelaiset maksoivat veronsa. Tukinuiton mahdollistamiseksi 1700-luvun lopulla aloitettiin Kyrönjoen koskien perkaus. Koskissa sijaitsevien myllyjen omistajat kuitenkin vastustivat uittoa, koska he pelkäsivät tukkien vahingoittavan myllyjen rakenteita. Tästä syystä perkaus ei onnistunut täysin. Koskuen eteläosasta löytyi laivanrakennukseen soveltuvia mastopuita. Tätä perua on myös Koskuen ja Ilvesjoen rajamailla sijatsevan Mastokankaan nimi.


title: Koskue

text: Puukkojunkkarikaudella 1800-luvulla olot Etelä-Pohjanmaalla olivat rauhattomammat kuin muualla Suomessa. Jalasjärvi ei ollut poikkeus. Varsinkin Koskue hieman syrjäisenä oli hyvinkin epävakaista seutua. Koskuella ei sattunut suuremmin puukkotappeluja, mutta sen sijaan esiintyi varastelua ja yleistä rauhattomuutta. Esimerkiksi valtion metsiä hakattiin ja käytiin varastamassa hevonen Kangasalta saakka. Kyläläisiä rauhoittamaan kutsuttiin vuonna 1872 hurjuudestaan tunnettuja Donin kasakoita. Kasakat saapuivat kylään 23. huhtikuuta, kun Isossatalossa vietettiin häitä. He ottivat Isontalon päämajakseen. Ympäri Koskuetta sijoitetut kasakat liikkuivat aina parin kolmen miehen ryhmissä. He olivat myös Koskuen naisten keskuudessa suosittuja. Kasakat eivät suomea juuri osanneet, mutta osa koskuelaisista oppi vähän venäjää. Kasakat olivat Koskuella vuoteen 1877, jolloin he perimätiedon mukaan lähtivät Turkin sotaan. Kasakat eivät saaneet kylässä juuri mitään aikaan, ja varkaudet ja muu pahanteko jatkui heidän poistumisensa jälkeenkin.


title: Koskue

text: Kylän väkiluku kasvoi, ja vuonna 1902 koskuelaiset perustivat rahaston Koskuen rukoushuonetta varten. Koskuen kirkonkylään, Koskutjärven rantaan valmistui vuosina 1903–1906 hirsistä rakennettu pärekattoinen rukoushuone. Vuosina 1908–1911 rukoushuoneeseen tehtiin esimerkiksi alttarikehikko, saarnastuolia korvaava parveke, penkit ja lehterit. Viimein vuonna 1912 rukoushuone valmistui. Rukoushuoneesta tuli vuonna 1934 kyläkirkko, kun Jalasjärven kirkkovaltuusto lunasti sen Jalasjärven seurakunnalle. 1950-luvulla lähelle kirkkoa valmistui hautausmaa, ja vuonna 1978 kirkon viereen rakennettiin seurakuntakoti.


title: Koskue

text: Koskuen lounaisosassa virtaavaa Mustaluomaa perattiin 1930-luvun laman aikana hätäaputyönä. Paikoitellen Mustaluoma kaivettiin kulkemaan kokonaan uutta uomaa pitkin.


title: Koskue

text: Koskuelle rakennettiin sotien jälkeen Ruotsin kansan avustuksella terveystalo. Se siirtyi yksityisomistukseen vuonna 1995.


title: Koskue

text: Outokummun kaivokselta eläkkeelle jäänyt Juho Tenhunen teki 1950-luvun puolivälissä valtauksen Koskuen lounaisosasta Mustaluoman läheltä. Hän alkoi etsiä valtaukseltaan kultaa. Etsintä tapahtui pääasiassa talkootyönä poria ja dynamiittia apuna käyttäen, ja työntekijöinä oli enimmäkseen mustalammilaisia. Parin vuoden jälkeen louhinta loppui, koska kultaa ei löytynyt.


title: Koskue

text: Koskuen eteläosaan valmistui 1960-luvun alussa osa Tampere–Seinäjoki-rataa. 13 kilometrin pituisella työmaalla oli töissä yli sata miestä, joista noin puolet oli jalasjärvisiä ja loput muualta Etelä-Pohjanmaalta. Lisäksi työmaalla oli automiehiä. Suunnilleen puolet ratatyömaasta sijaitsi Kihniön puolella. Rakennustyön ajaksi Ison Madesjärven rantaan nousi noin 20 rakennusta käsittänyt parakkikylä.


title: Koskue

text: Koskuen Mustajoen ympäristöstä löydettiin 1970-luvun alussa pohjavesiesiintymiä, joilla tyydytettiin Jalasjärven kunnan vedentarve.


title: Koskue

text: Koskue valittiin lokakuussa 1999 vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi. Valinnan teki Eteläpohjalaiset Kylät ry. Kylästä valittiin vuoden 2012 kunnallisvaaleissa kaksi kunnanvaltuutettua.


title: Koskue

text: Koskuen pääelinkeino on maatalous. Kylässä harjoitetaan perinteisen maatalouden lisäksi maaseutuyritystoimintaa, kuten maatilamatkailua. Koskuen väkiluku on vähentynyt 1980-luvun 1 250:stä nykyiseen 850 henkilöön. Samassa ajassa karjatilojen määrä on vähentynyt 120:stä 40:een. Koskuen maatalous on pääasiassa karjanhoitoa, koska kylä sijaitsee yli 110 metrin korkeudessa merenpinnasta Suomenselällä ja karjanhoito on varmempaa kuin viljanviljely. Koskue sijoittuu joissakin meteorologisissa laskelmissa mikroilmastollisesti suunnilleen Oulun korkeudelle.


title: Koskue

text: Koskuen maatalous alkoi koneellistua, kun otettiin käyttöön hevosvetoisia korjuu- ja maanmuokkauskoneita. Puimakoneet saapuivat Koskuelle 1920-luvulta alkaen. Traktorit yleistyivät polttoaineen saatavuuden parannuttua 1950-luvulla, vaikka kylässä olikin ollut muutamia traktoreita jo 1930-luvun lopulla. Koskuella järjestettiin toisinaan myös traktorikursseja, joita veti tavallisesti maatalouskonekeskuksen konsulentti. Traktoreiden yleistymisen jälkeen alettiin hankkia myös hydraulisia nostolaitteita, joiden avulla traktoreihin voitiin yhdistää enemmän työkoneita. Esimerkiksi multapohtimet, äkeet, perälevyt, perunankaivu-, niitto- ja haravakoneet saapuivat Koskuelle. Myöhemmin hankittiin muun muassa niittosilppureita, kippikärryjä, etu- ja takakuormaajia sekä kotitarvemyllyjä. Leikkuupuimurit alkoivat yleistyä 1950-luvun loppupuolella. Koskuen peltoja alettiin salaojittaa jo 1940- ja 1950-luvuilla, mutta enimmät ojitukset tehtiin 1960- ja 1970-luvuilla. Koskuella on toiminut muutamia maatalousyhdistyksiä, jotka hankkivat yhteistä käyttöä varten maatalouskoneita.


title: Koskue

text:
Koskuen kylässä on nykyisin yksi vähittäiskauppa: entisessä osuuskaupan rakennuksessa Tarmo-lähikauppa T:mi Pentti Varttila. Tarmo-lähikaupassa toimii asiamiesposti.
Piirron kaupan Koskuen kirkonkylään perusti Ilmajoella syntynyt kauppias Iisakki Piirto vuonna 1898. Kaupan nimeksi tuli Toiminimi F. I. Piirto. Piirto perusti samaan kaupparakennukseen Koskuelle tullessaan samalla myös apteekin, kevarin, leipomon, kirjakaupan ja postin. Kaupparakennuksessa on toiminut lisäksi leipomo, kahvila ja Jalasjärven Säästöpankin konttori. Kaupasta tuli K-kauppa 1980-luvulla. Lisäksi Piirto sai yhdessä Juho Säntin kanssa aikaan rukoushuoneen rakentamisen. Koskuen tilavaa rukoushuonetta kutsuttiin Koskuen kirkoksi ja se oli ennen väriltään keltainen niin kuin Jalasjärven kirkkokin. Nykyään se on vaalean punainen.


title: Koskue

text: Syntyperäiset koskuelaiset Linda ja hänen veljensä Matti Mattila perustivat 1920-luvulla kaupan Koskuelle. He kävivät viikoittain tai kuukausittain markkinoilla Parkanossa tavaroita myymässä. Sittemmin Matti lähti Vihantiin, ja Linda jäi yksin kauppiaaksi. Myöhemmin Linda Mattilan kauppa toimi myös noutotukkuna. Kauppa lopetettiin vuonna 1956 Mattilan kuoltua. Mattilan jälkeen Kauko Myllymäki vuokrasi kaupparakennuksen ja piti siinä kauppaa vuoteen 1965 saakka. Vilho ja Anni Risku jatkoivat vuonna 1966 kaupanpitoa, ja kaupasta tuli Koskuen ensimmäinen valintamyymälä. Riskun kauppa loppui vuonna 1982.


title: Koskue

text: Artturi Myllymäki perusti vaimonsa Tyynen kanssa 1930-luvun puolivälissä kaupan Ala-Koskuelle. Kauppa lakkautettiin vuonna 1984.


title: Koskue

text: Toini ja Väinö Männikkö perustivat vuonna 1951 Osuusliike Satapohjan myymälän Koskuelle. Myymälässä toimi myös osuusliikkeen säästökassa. Osuusliike Satapohja lakkautti Koskuen myymälänsä vuonna 1970, minkä jälkeen Toini Männikkö perusti oman kaupan ja hoiti sitä vuoteen 1988 saakka.


title: Koskue

text: Saara ja Sameli Aho aloittivat vuonna 1959 Mustalammilla kaupan- ja taksinpidon. Taksi on toiminnassa edelleen, mutta kauppa lopetettiin jo vuonna 1964.


title: Koskue

text: Teuvalaissyntyinen Pentti Varttila siirtyi vuonna 1973 hoitamaan Jalasjärven Osuuskaupan Koskuen myymälää. Pentti Varttila osti vaimonsa kanssa myymälän Osuuskaupalta vuonna 1987. Kauppa sai asiamiespostin vuonna 1996, kun Koskuen posti lakkautettiin. 1990-luvulla kauppa tuli myös osaksi Tarmo-ketjua.


title: Koskue

text: 1930-luvun alussa Lauri Hakkarainen perusti Koskuelle leipomon, joka joidenkin vuosien kuluttua lopetettiin. Tällöin Helmi Mäntykoski tuli jatkamaan sinne leipomista. Leipomo suljettiin 1960- ja 1970-lukujen taitteessa. Koskuella aloitti vuonna 1936 Vuorisen kahvila, joka sotien vuoksi lakkasi toimimasta. Kahvilatoiminta alkoi uudestaan vuonna 1952. Koskuelle avattiin vuosien 1957–1958 aikana Matkahuolto, jossa Vuorisen kahvila jatkoi toimintaansa. Kahvila lakkautettiin ennen 1990-lukua. 1950-luvun puolivälissä Ilmajoelta tulleet Eero ja Maria Lainonen perustivat Koskuelle leipomon ja sekatavarakaupan. Leipomotuotteita myytiin esimerkiksi Koskuen Esson baariin. Myös Jalasjärven seurakunnan Mustalammen rannassa sijaitseva leirikeskus Kesäranta osti tuotteita. Leipomo ja kauppa lopetettiin vuonna 1982. 1950- ja 1960-lukujen taitteessa toimintansa aloitti Riskun kahvila, joka lopetettiin kymmenisen vuotta myöhemmin. Koskuella avattiin vuonna 1985 Majan leipomo ja kahvila, joka on sittemmin lakkautettu.


title: Koskue

text: Koskuelaiset alkoivat toivoa kylälle pub-kahvilaa 1990-luvulla. Koskuen kirkonkylälle entiseen Jalasjärven Säästöpankin rakennukseen avattiin vuonna 1995 Koskuen Piristys -niminen pub-kahvila. Piristyksellä oli b-oikeudet ja tilaa noin 30 henkilölle. Pub-kahvila on lakkautettu.


title: Koskue

text: Koskuella on aikaisemmin toiminut myös kaksi pankkikonttoria. Koskuelle perustettiin vuonna 1917 Koskuen Osuuskassa, joka vuonna 1949 sulautettiin Jalasjärven Osuuskassaan. Osuuskassa toimi alkuvuosinaan eri taloissa, ja sulautumisen jälkeen se siirtyi Koskuen Osuuskaupan tiloihin. Koskuen Osuuskassasta tuli vuonna 1970 Koskuen Osuuspankki, joka vuonna 1981 siirtyi toimimaan kokonaan uuteen rakennukseen. Koskuen Osuuspankki lakkautettiin vuonna 2006.


title: Koskue

text: Koskuelle perustettiin Jalasjärven Säästöpankin konttori vuonna 1945. Konttori toimi vuoteen 1959 saakka melko erikoisella henkilökunnalla, sillä Koskuen pastori toimi virkailijana ja pastorin vaimo konttorin hoitajana. Pankissa käytiinkin asioimassa pyhävaatteissa. Vaikka "pappisvalta" oli loppunut jo vuonna 1959, siirtyi pankki vasta vuonna 1962 omaan rakennukseensa pikkupappilan tiloista. Suomen 1990-luvun alun laman johdosta pankki yhdistettiin Koskuen Osuuspankin konttoriin vuonna 1994.


title: Koskue

text: Koskuella avattiin postipysäkki 1. marraskuuta 1904. Seuraavana vuonna postipysäkki muutettiin postiasemaksi. Postiasema sai vuonna 1908 toisen luokan postitoimituksen ja 1980-luvulla sanomalehtien sunnuntaikannon. Vuonna 1991 Suomen posti vähensi huomattavasti toimipaikkojaan, mutta Koskuelle konttori vielä jäi. Siitä lähtien posti jaettiin Koskuelta myös Ilvesjoelle, Keskikylän Pentinmäelle sekä Ylivalliin. Myös Koskuen postin henkilökunnan lukumäärä kasvoi. Suomen posti lakkautti vuonna 1996 Vaasan läänin alueelta yhdeksän postia, joista yksi oli Koskuen posti. Tämän jälkeen Varttilan kaupassa aloitti asiamiesposti. Koskuen postinumero on 61720.


title: Koskue

text: Koskuen kirkonkylässä sijaitsee entinen Esso-huoltoasema. Koskuen Esson ensimmäinen rakennus valmistui valtatie 3:n varteen vuonna 1959. Aluksi Esso tarjosi ainoastaan polttoaineiden myyntiä sekä koneiden ja autojen huoltoa. 1960-luvulla Essolle avattiin ympäri vuorokauden auki oleva baari. Sittemmin Essoa laajennettiin useaan otteeseen. Koskuen Esso oli vielä 1980-luvullakin erityisesti kuorma-autonkuljettajien suosima levähdyspaikka, ja se lukeutui monena vuonna Koskuen suurimpiin työnantajiin. Valtatie 3:n linjauksen siirron jälkeen kävijät vähenivät, ja Koskuen Esso lopetti toimintansa vuonna 1994. Entisen huoltamorakennuksen pohjoispuolella sijaitsee De Havilland Vampire -lentokone betonijalustalla kolmen paksun teräsputken varaan laskettuna.


title: Koskue

text: Koskutjärven rannassa Hebroninmäellä toimi aikoinaan leirintäalue. Sitä seurasi Jalas-leirintä-niminen leirintäalue. Jalas-leirinnän ympäristössä on järjestetty Koskuthölkkä- ja Hela-Ventti-nimisiä juoksutapahtumia.


title: Koskue

text: Mustaluomaan perustettiin mylly noin vuonna 1860. Paikkaa, johon mylly valmistui, alettiin kutsua Myllykoskeksi. Vuodesta 1903 lähtien koskea alettiin kutsua Harjun koskeksi ja myllyä Harjun Sampan myllyksi, sillä Samuel Valentin Harju osti myllyn. Vasta vuonna 1917 myllylle haettiin perustamislupa. Myllyn toiminta lopetettiin vuosien 1955 ja 1974 välisenä aikana.


title: Koskue

text: Koskutjokeen valmistui vuonna 1892 Rintamäenkosken mylly. Vuonna 1917 myllylle haettiin käyttölupaa, joka saatiinkin. Jauhaminen myllyssä loppui vuonna 1969, ja nykyisin myllyn rakennukset ovat luhistuneet.


title: Koskue

text: Vuonna 1919 Vaasan läänin maaherra antoi luvan perustaa vesilaitoksen Koskutjoen Mäntylänkoskeen. Vesilaitos oli saha- ja myllylaitos. Laitos paloi vuonna 1934, jonka jälkeen samalle paikalle rakennettiin uusi laitos. Laitos toimi jopa hetken vientisahana, mutta 1950-luvun lopusta lähtien vain rahtisahana. Saha- ja myllylaitos lopetti vuonna 1981 toimintansa.


title: Koskue

text: Vuonna 1917 Vaasan lääninhallitus antoi luvan rakentaa myllyn Mustaluoman Kovaaskoskeen. Myöhemmin myllyn yhteyteen valmistui myös saha. Myös Mustaluoman Rumassakoskessa oli 1890- ja 1900-lukujen aikana mylly.


title: Koskue

text: Koskutjärven rannalla on sijainnut Seilon saha. Saha lopetti toimintansa vuonna 1983. Seilon sahan edeltäjä oli Järvensuusaha, jonka tulipalo tuhosi vuonna 1928.


title: Koskue

text: Vuonna 1889 Jalasjärvelle perustettiin kolme yhtiömeijeriä. Yksi niistä oli Koskuen meijeri. Runsaat kymmenen vuotta toimittuaan Koskuen meijeri myytiin Osuusmeijeri Murtajan kuorima-asemaksi. Kokonaan uusi meijerirakennus valmistui Koskuelle vuonna 1923. Samana vuonna Osuusmeijeri Murtaja hajosi ja Koskuen Osuusmeijeri perustettiin. Osuusmeijeri lopetti toimintansa vuonna 1974. Koskuella toimi 1890-luvulla myös pienikokoinen Juvosen meijeri.


title: Koskue

text: Ala-Koskuelle, entisestä Ritalan koulusta pohjoiseen sijaitsevalle pellolle rakennettiin kasvihuoneita vuodesta 1968 alkaen. Kasvihuoneet olivat Suomen ja koko maailmankin ensimmäiset muovikatteesta tehdyt kaksikerroksiset kasvihuoneet. Kasvihuoneissa viljeltiin aluksi tomaatteja, myöhemmin leikkokukkia.


title: Koskue

text: Koskuelle perustettiin 1900-luvun alkupuolella Koskuen maamiesseura. Seura on hankkinut vuosien saatossa Koskuelle erilaisia maataloudessa tarvittavia laitteita, kuten kuivureita ja viljanlajittelijan. Koskuen maamiesseura muuttui Koskuen maa- ja kotitalousseuraksi vuonna 1990. Vuonna 1998 seuraan liittyivät lakkautetut Mustalammin Pienviljelijäyhdistys ja Ala-Koskuen Pienviljelijäyhdistys. Seuraavana vuonna myös Yli-Koskuen Pienviljelijäyhdistys liittyi seuraan. Koskuen maa- ja kotitalousseuralla on myös naisosasto.


title: Koskue

text: Ala-Koskuen Pienviljelijäyhdistys perustettiin 30. huhtikuuta 1936. Se hankki yhdistyksen jäsenten käyttöön erilaisia maataloudessa tarvittavia laitteita. Yhdistys järjesti erilaisia kursseja, kuten ompelukurssin. Yhdistyksen nimi muuttui vuonna 1992 Ala-Koskuen Maa- ja kotitalousseuraksi, ja se liittyi Koskuen Maa- ja kotitalousseuraan vuonna 1998.


title: Koskue

text: Koskuen Kallionkylään perustettiin 21. tammikuuta 1949 Karjanmaan Pienviljelijäyhdistys. Yhdistys toimii edelleen ja se hankkii edelleen erilaisia maatalouslaitteita. Karjanmaan Pienviljelijäyhdistys on myös järjestänyt erilaisia kursseja.


title: Koskue

text:
Hirvenkaatolupien myöntäminen yksityisille väheni 1950-luvulla huomattavasti. Koskuella havaittiin, että kylään tarvittiin metsästysseura. Perustava kokous pidettiin vuonna 1954. Seura päätti vuonna 1965 rakentaa metsästysmajan Koskuen kirkonkylän ja Yli-Koskuen välille. Myöhemmin alettiin kaivata myös ampumarataa, mutta koska metsästysseuran säännöt ja perustavan kokouksen pöytäkirjat olivat kateissa, seuraa ei ollutkaan virallisesti perustettu eikä lupaa ampumarataankaan saataisi. Vuonna 1967 seura perustettiin toistamiseen, ja vuonna 1969 alkoivat ampumaradan (hirviradan) rakennustyöt. Haulikkorata valmistui 1970-luvun aikana.
Vuonna 1905 kylään perustettiin Koskuen Nuija, minkä tarkoituksena oli saada koskuelaisnuoret hyvien harrastusten ja valistuksen pariin. Seura sai varoja muun muassa iltamien kautta, joita järjestettiin vuorollaan eri taloissa. Vuonna 1915 valmistui Koskuen Nuijalle oma rakennus, jota laajennettiin ensimmäisen kerran 1960-luvulla. Rakennuksessa järjestettiin muun muassa tansseja ja näytelmiä. Koskuen Nuija myi 1980-luvun puolivälissä rakennuksen tamperelaiselle Extra Viihteelle, joka puolestaan myi rakennuksen Jouko Elevaaralle. Vuonna 2003 koskuelaiset ostivat talon takaisin ja se toimii nykyisin Koskuen Kylätalona.


title: Koskue

text: Koskuen nuorisoseura perustettiin 9. toukokuuta 1946. Seuran toiminta oli virkeää 1960-luvun alkuun saakka, ja se järjesti esimerkiksi suvipäiviä, kesäjuhlia sekä laulu- ja soittojuhlia. Hiljaisempien vuosien jälkeen toiminta alkoi elpyä vuonna 1988. Seura on sittemmin järjestänyt esimerkiksi näytelmätoimintaa ja urheilukerhoa.


title: Koskue

text: Koskuen kylätoimikunta perustettiin 11. maaliskuuta 1980. Kylätoimikunta oli kolmas Jalasjärvellä. Toimikunta on esimerkiksi järjestänyt Koskuthölkkä-nimistä juoksutapahtumaa, Koskutviesti-nimistä hiihtotapahtumaa, Koskuen markkinoita, kyläjuhlia ja pääsiäiskokon eli pääsiäisvalakian polttamisia. Vuonna 1998 kylätoimikunnan Euroopan unionin projekti- ja hankerahoituksien saantimahdollisuuksia parantamaan perustettiin Koskuen kyläyhdistys ry, sillä EU-tukia voi hakea ainoastaan rekisteröitynyt yhdistys. Kylätoimikunta urheilujaostoineen liitettiin uuden yhdistyksen alaisuuteen. Kyläyhdistys aloitti pian Koskue Info -nimisen tiedotuslehden julkaisemisen. Yhdistyksen ansiosta Koskuesta tuli vuoden 1999 eteläpohjalainen kylä. Vuonna 1991 perustettiin Eteläpään monitoimitalo ry. Perustajina olivat Koskuen, Keskikylän, Ilvesjoen ja Ylivallin asukkaat. Koskutjärven rantaan valmistui vuonna 1992 Eteläpään monitoimitalo, jossa on mahdollista pelata esimerkiksi lentopalloa, sähly ja tennistä sekä pitää juhlia ja huutokauppoja. Rakennuksessa on iltapäivätoimintaa koululaisille sekä kuntosali ja pesu- ja saunatilat.


title: Koskue

text:
Koskuen koulu päätettiin perustaa vuonna 1886. Koulunkäynti alkoi syksyllä 1887 Ala-Seilon päärakennuksessa, mutta seuraavana vuonna koulu sai oman rakennuksen. Koskuen kansakoulusta tuli Koskuen ala-aste, kun siirryttiin peruskouluun. Vuonna 1976 kouluun siirtyivät lakkautetun Seilon koulun oppilaat ja vuonna 2000 lakkautetun Ylivallin koulun oppilaat. Vuonna 2008 koulussa oli 73 oppilasta ja neljä opettajaa sekä luokat 1–6.
Seilon koulu aloitti Saari-Seilon tuvassa vuonna 1917. Koulunkäynti jatkui samassa rakennuksessa vuoteen 1921 saakka, koska Jalasjärven kunta osti Saari-Seilon tuvan. Syksyllä 1921 Seilon koululle valmistui uusi rakennus. Koulu sai myös oman ruokalan vuonna 1948. Seilon koulu lakkautettiin vuonna 1976.


title: Koskue

text: Vuonna 1920 Ala-Koskuen Ritalaan alettiin valmistella koulua. Vielä saman vuoden aikana hankittiin piirustukset koulua varten. Rakennustyöt pääsivät alkuun vuoden 1921 puolella, ja syksyllä rakennus oli siinä kunnossa, että voitiin aloittaa koulunpito. Ritalan kansakoulu aloitti vuonna 1921 ja lopetti toimintansa vuonna 1966. Osa koulun oppilaista siirtyi tämän jälkeen kouluun Keskikylään ja osa puolestaan Koskuen kouluun. Kansakoulun rakennuksesta tuli kauppapuutarhan päärakennus vuonna 1967.


title: Koskue

text: Karjanmaan koulu aloitti toimintansa vuonna 1938. Koulu muutti vuonna 1948 uuteen rakennukseen. Se toimi yhden opettajan voimin vuoteen 1952 asti, jolloin saatiin toinen opettaja. Koulurakennuksessa toimi vuodesta 1957 vuoteen 1966 saakka Karjanmaan kirjasto. Vuonna 1966 Karjanmaan koulu lakkautettiin, koska oppilaat olivat alkaneet vähentyä sivukylillä.


title: Koskue

text: Lisäksi Koskuella on ollut koulut Mustalammilla ja Yli-Koskuella.


title: Koskue

text: Koskuella oli myös kiertokoulutoimintaa, joka alkoi vähentyä, kun kylät saivat omia alakouluja. Koskuen kirkonkylän alueella kiertokoulut loppuivat vuonna 1935. Mustalammilla kiertokoulu loppui vuonna 1933, kun perustettiin Mustalammin kansakoulu. Ala-Koskuen Erkkilänmäellä pidettiin kiertokoulua vielä 1940-luvulla.


title: Koskue

text: Koskuen kansakoulun opettaja Henrik Iivar Westerlund perusti kylään helmikuussa 1891 laulu- ja keskustelukerhon. Samoihin aikoihin keskusteltiin, olisiko mahdollista saada kylään oma lainakirjasto. Kirjasto avattiin marraskuussa, jolloin kirjastoon oli arpajaisilla sekä lahja- ja rahankeräyksillä ansaituilla varoilla hankittu 25 nidettä kirjallisuuden eri aloilta. Aluksi opettaja Westerlund toimi itse kirjastonhoitajana. Sittemmin Koskuen laina-asema siirtyi Jalasjärven kunnan hoitoon, jolloin siitä tuli piirikirjasto. Kirjasto lopetti toimintansa vuonna 1973.


title: Koskue

text: Koskuen Kallionkylään, Karjanmaan koululle perustettiin Karjanmaan piirikirjasto vuonna 1957. Ensimmäinen kirjastonhoitaja oli opettaja Martta Mustola. Kirjojen määrä kasvoi vähitellen, ja 1960-luvun alkupuolella niteiden lukumäärä oli 265 kappaletta. Vuonna 1967 kirjasto muutti pois Karjanmaan koululta uuden kirjastonhoitajan Toivo Topparin taloon. Kirjastossa oli 1980-luvun alussa melkein 3 000 nidettä. Karjanmaan kirjasto lopetti toimintansa vuoden 1996 lopussa, ja seuraavan vuoden alussa kirjaston kirjat vietiin Jalasjärven pääkirjastoon. Nykyisin Kallionkylässä käy kirjastoauto.


title: Koskue

text: Valtatie 3 kulkee Koskuen läpi pohjois–etelä-suunnassa. Tampereentie eli paikallistie 17073 kulkee pohjois–eteläsuunnassa Ala-Koskuen, Koskuen kirkonkylän ja Yli-Koskuen läpi. Tie oli vuoteen 1994 saakka osa valtatietä 3. Tampereentie yhdistyy Ala-Koskuella ja Yli-Koskuella valtatiehen 3, joka tunnetaan Koskuen kohdalla nimellä Koskuen kehätie. Seututie 273 alkaa Koskuen ja Keskikylän rajalta ja johtaa Ilvesjoen ja Karvian kautta Kankaanpäähän. Koskuen kirkonkylältä on matkaa Jalasjärven keskustaan 17 kilometriä, Keskikylään 9 kilometriä, Ilvesjoelle 9 kilometriä, Ylivalliin 7,5 kilometriä, Alavalliin noin 17 kilometriä, Hirvijärvelle noin 21 kilometriä ja Jokipiihin noin 21 kilometriä. Parkanoon matkaa on 42,5 kilometriä, Kihniöön 31,5 kilometriä, Kauhajoelle 42 kilometriä, Seinäjoelle 51,5 kilometriä ja Helsinkiin 310 kilometriä.


title: Koskue

text: Koskuen läpi kulkee maanantaista perjantaihin ajettava linja-autopikavuoro Tampere–Parkano–Vaasa sekä lauantaisin ja sunnuntaisin ajettava linja-autopikavuoro Seinäjoki–Parkano–Tampere. Kummallakin vuorolla liikenteenharjoittajana toimii Länsilinjat.


title: Koskue

text: Koskuen eteläosassa Matehenperällä on Tampere-Seinäjoki-radan varrella Madesjärven rautatieasema. Asemalla on vakituista tai kausiluonteista tavaraliikennettä.


title: Keskikylä (Jalasjärvi)

text: Keskikylä on kylä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla entisen Jalasjärven kunnan alueella. Kylä sijaitsee Jalasjärven kirkonkylän ja Koskuen välillä valtatie 3:n varrella. Se rajoittuu pohjoisessa Jalasjärven kirkonkylään, idässä Hirvijärven kylään ja etelässä Koskuen ja Ilvesjoen kyliin.


title: Keskikylä (Jalasjärvi)

text: Keskikylässä on ollut kaksi varsinaista kyläkeskusta: pohjoisessa Mantila ja etelässä Pentinmäki, mutta nykyään kylän asutus on hajanaista. Kylässä toimii 1.–6. luokkien Keskikylän koulu. Koulun takana on seikkailupuisto, jossa on köysiä, renkaita, verkkoja ja muunlaisia esterataan liittyviä rakennelmia.


title: Keskikylä (Jalasjärvi)

text: Keskikylän historia on kylän hyvien kulkuyhteyksien takia monivivahteinen. Keskikylässä on perinteisesti toiminut suuria maitotiloja ja valtatie 3:lta näkyvätkin eräät kunnan suurimmat karjasuojat. Keskikylän osuusmeijeri toimi 1920-luvulta 1980-luvun vaihteeseen. Myös viljamyllyillä ja sahateollisuudella on ollut suuri vaikutus kylän historiassa, varsinkin Korkiakosken alueella. 1920-luvulta 1950-luvulle kylässä toimi virvoitusjuomatehdas ja 1960-luvulta vuosituhannen vaihteeseen Jalas-Vaate-niminen vaatetustehdas.


title: Keskikylä (Jalasjärvi)

text: Nykyään Keskikylä tunnetaan valtatien varren kahvila-ravintola Juustoportista, joka aloitti toimintansa 1966 Hirvijärvellä kunnes 1989 valmistuivat uudet tilat Keskikylän Pentinmäkeen. Toinen Keskikylän maamerkki on Jalasjärven ratsastuskeskus, josta on kasvanut kunnan hevosurheilun keskus. Keskikylässä sijaitsee myös vuodesta 1966 toiminut ruokapaikka Pihlajan Kevari. Kokoontumistilana toimii myös nuorisoseurantalo Harjula Juustoportin vieressä.


title: Keskikylä (Jalasjärvi)

text: Pentinmäen eteläpuolelta alkaa Koskuen kylä. Historiallisesti Ala-Koskue on suuntautunut Jalasjärven kirkonkylään päin ja mm. kansakoulun ensimmäisten luokkien oppilaat ovat käyneet koulunsa Keskikylän koulussa. Keskikylän muita kouluja ovat olleet Holkon kansakoulu (1953–1966) ja Mantilan koulu (1917–1993).


title: Keskikylä (Jalasjärvi)

text: Keskikylä valittiin vuoden 2013 eteläpohjalaiseksi kyläksi. Vuonna 2014 se sai kunniamaininnan valtakunnallisessa Vuoden kylä-kilpailussa Hankasalmella.


title: Feeniks (täsmennyssivu)

text: Feeniks, feniks tai fenix voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Phoenix (täsmennyssivu)

text: Phoenix voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ion Iliescu

text: Ion Iliescu (s. 3. maaliskuuta 1930 Oltenița) on romanialainen poliitikko. Hän oli Romanian presidentti 1990–1996 ja 2000–2004 ja sittemmin sosiaalidemokraattisen puolueen senaattori.


title: Ion Iliescu

text: Ion Iliescun isä Alexandru Iliescu oli rautatietyöläinen ja kommunistipuolueen jäsen vielä sen ollessa kielletty ja kuoli vankilassa 1945. Äiti Marița oli kamarineito. Iliescu on ollut naimisissa vuodesta 1951 insinööri Elena (Nina) Șerbănescun kanssa.


title: Ion Iliescu

text: Iliescu opiskeli sähkötekniikkaa Bukarestissa ja suoritti tutkinnon Bukarestin polyteknillisessä koulussa ja Moskovan valtionyliopiston energiainstituutissa. Iliescu liittyi kommunistiseen nuorisoliittoon () 1944 ja puolueeseen 1953. Hän saavutti nuorisoliiton keskuskomitean sihteerin aseman 1956, pääsi puolueen keskuskomiteaan 1965 ja toimi 1971 puolen vuoden ajan sihteeristössä. Hän oli nuorisoasioiden ministerinä 1967–1971.


title: Ion Iliescu

text: Vuonna 1971 Nicolae Ceaușescu kuitenkin erotti hänet kaikista tehtävistään ja lähetti Timișin piirikuntaneuvoston varapuheenjohtajaksi 1971–1974 ja Iașin piirikunnan johtoon 1974–1979. Vuonna 1984 hänet erotettiin puolueesta, minkä jälkeen hän oli vuoteen 1989 Editura Tehnică -kustannusyhtiön johdossa. Mihail Gorbatšovin vieraillessa Romaniassa heinäkuussa 1989 Iliescu karkotettiin Bukarestista, jotteivat he tapaisi toisiaan.


title: Ion Iliescu

text: Iliescu sai mainetta välittömästi Nicolae Ceaușescun vallasta syösseen vallankumouksen jälkeen joulukuussa 1989. Hän nousi "kansallisen pelastuksen rintaman" (, "FNS") johtoon, sen puheenjohtajaksi 22. joulukuuta 1989. FNS muodosti väliaikaisen hallituksen, "kansallisen pelastuksen rintaman neuvoston", joka tunnustettiin maan lailliseksi hallitukseksi Ceaușescujen teloitetuksen jälkeen. Rintama ei kuitenkaan ryhtynyt suuriin uudistuksiin, vaan tyytyi lähinnä "perestroika"-tyyliseen uudistamiseen. Yhteiskunnan rakenteet säilyivät pitkälti samoina, vain johto vaihtui. Iliescun kutsumat kommunistimyönteiset kaivostyöläiset murskasivat opiskelijoiden mielenosoitukset uutta hallintoa vastaan (ns. "mineriada" 13.–15. kesäkuuta 1990).


title: Ion Iliescu

text: Romaniassa järjestettiin vaalit toukokuussa 1990, ja Iliescu valittiin presidentiksi suurella enemmistöllä. Uuden perustuslain hyväksymisen jälkeen Iliescu valittiin uudelle kaudelle lokakuussa 1992 61 %:n äänisosuudella. Tässä vaalissa Iliesculla oli tukenaan valtion media, sillä valtiollinen Televiziunea Română oli vuoteen 1993 ainoa maanlaajuinen TV-kanava.


title: Ion Iliescu

text: Myrskyisänä kautena 1990–1996 puolueet ja pääministerit tulivat ja menivät; FSN hajosi kahteen ryhmäkuntaan, joista Iliescun johtamasta tuli 1993 mennessä Romanian sosiaalidemokraattinen puolue.


title: Ion Iliescu

text: Vuonna 1996 Iliescu hävisi presidentinvaalin Emil Constantinesculle. Yli miljoona ääntä hylättiin, mikä johti syytöksiin vaalivilpistä.


title: Ion Iliescu

text: Vuonna 2000 Iliescu asettui taas ehdolle ja pääsi toiselle kierrokselle äärinationalistisen Suur-Romania-puolueen Corneliu Vadim Tudorin kanssa, jonka voitti. Hän aloitti kautensa 20. joulukuuta 2000. Keskustaoikeisto oli lyöty vuoden 2000 vaalien jälkeen edellisvuosien epämieluisien talousuudistusten seurauksena.


title: Ion Iliescu

text: Iliescun kausi päättyi 20. joulukuuta 2004, jolloin häntä seurasi Demokraattisen puolueen Traian Băsescu. Sosiaalidemokraattisen puolueen johtajanvaalissa 21. huhtikuuta 2005 Iliescun seuraajaksi puolueen johtoon tuli Mircea Geoană.


title: Koskutjärvi

text: Koskutjärvi on pieni järvi Jalasjärven Koskuen kylässä, paikallistie 17073:n eli entisen valtatie 3:n itäpuolella. Järvi saa vetensä Niskaluomasta. Koskutjärvi luovuttaa vetensä Koskutjokeen. Järvi kuuluu Kyrönjoen vesistöalueeseen ja Jalasjärven valuma-alueeseen. Suomessa on kolme Koskutjärveä. Muut kaksi sijaitsevat Kuopiossa ja Sulkavalla.


title: Koskutjärvi

text: Järven läheisyydessä on leirintäalue ja peruskoulu sekä sen liikuntatiloina monitoimihalli. Järven rannalla on toiminut Seilon saha.


title: Koskutjärvi

text: Järvi sijaitsee peltojen ja laidunten ympäröimänä, joten se on voimakkaasti liettynyt ja rehevöitynyt.


title: Koskutjärvi

text: Koskutjärveä koskien on meneillään kunnostushanke.


title: Tera Patrick

text: Tera Patrick (synt. Linda Ann Hopkins, s. 25. heinäkuuta 1976, Great Falls, Montana) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän on esiintynyt lukuisilla taiteilijanimillä, muun muassa "Brooke Thomas", "Sadie Jordan" ja "Tara Patrick", joista viimeinen on sattumalta Carmen Electran oikea nimi.


title: Tera Patrick

text: Patrick syntyi Great Fallsissa, Montanassa. Hänen isänsä oli brittiläinen juutalainen ja äiti thaimaalainen. Kun Tera oli vielä nuori, hänen äitinsä muutti takaisin Thaimaahan, ja hän itse muutti isänsä kanssa San Franciscoon, Kaliforniaan, jossa hän kasvoi.


title: Tera Patrick

text: Hän aloitti mallin työn 13-vuotiaana. 18-vuotiaana hän lopetti mallintyöt ja opiskeli sairaanhoitajaksi Kaliforniassa. 1990-luvun lopulla Patrick aloitti uudelleen mallin uransa, tällä kertaa alastonkuvissa ja softcore-pornoelokuvissa. Hän siirtyi hardcore-pornoon 1999 Andrew Blaken elokuvassa "Aroused".


title: Tera Patrick

text: 9. tammikuuta 2004 Tera Patrick avioitui kolmen vuoden suhteen jälkeen Evan Seinfeldin kanssa. Liitto päättyi eroon vuonna 2009.


title: Tera Patrick

text: Tera Patrick on ääninäytellyt "Saints Row 2" -videopelissä itseään Tera Patrick -nimellä.


title: Hälvälän ampumarata

text: Hälvälän ampumarata on Hollolassa sijaitseva useammasta ampumaradasta koostuva alue, jossa on järjestetty muun muassa sotilaiden MM-kilpailut 2001, ja haulikkolajien ja 300 metrin kiväärilajien MM-kilpailut 2002 ja SM-ammuntakilpailuja.


title: Hälvälän ampumarata

text: Hälvälässä on ampumaratoja useille ampuma-asetyypeille kuten pistooleille, haulikoille, kivääreille, rynnäkkökivääreille sekä singoille. Alueella järjestetään myös sotaharjoituksia ja maanpuolustuskursseja. Siellä on kesähiihtorata. Toimintaa alueella on ollut ainakin yli 25 vuotta.


title: Hälvälän ampumarata

text: Lahden alueen ampumaseurat käyttävät tätä ampumaratanaan. Alue on Hämeen rykmentin hallinnassa olevaa sotilasaluetta, minne pääsyyn edellytetään komendantin lupaa. Siviiliratojen käytöstä on kuitenkin olemassa helpotuksia ampumaseuroille, joiden jäsenet ilmoittautuvat ampumaradan päivystäjälle ennen radalle siirtymistään.


title: Hälvälän ampumarata

text: Hälvälän ampumarata-alueen kunnostamista on opetusministeriö tukenut 2000-luvun alussa kansainvälisten ampumakilpailujen järjestämiseksi. Myös Tiilikankaan asuinalueen meluvaikutusten vuoksi kaksi asutusta lähinnä ollutta haulikkorataa on siirretty.


title: Hälvälän ampumarata

text: Päijät-Hämeen maanpuolustuspiiri pitää vuosittain yhteistoimintaharjoitukset Hälvälän ampumaradan maastossa.


title: Sarnath

text: Sarnath (, tunnettu aiemmin myös nimillä Mrigadava, Migadaya, Rishipattana ja Isipatana) on taajama, pyhiinvaelluskohde ja paikka, jossa Buddha Gautama piti ensimmäiset dharma-opetuksensa.


title: Sarnath

text: Se sijaitsee Uttar Pradeshin osavaltiossa Intiassa 13 kilometrin päässä Varanasista. Sarnathissa perustettiin myös ensimmäinen buddhalainen Sangha.


title: Sarnath

text: Buddha matkusti Sarnathiin saavutettuaan Bodh Gayassa valaistumisen. Hän etsiskeli viittä vanhaa tuttavaansa. Löydettyään heidät Sarnathista Buddha piti heille opetuksia, ja myös he saavuttivat myöhemmin valaistumisen. Näin kehittyi ensimmäinen "Sangha", eli buddhalainen hengellinen yhteisö. Sanghan jäsenmäärä kasvoi 60:n, jolloin Buddha lähetti heidät kaikki eri suuntiin opettamaan "dharmaa" eli buddhalaista oppia.


title: Sarnath

text: Ruhtinas Ašoka vieraili kaupungissa noin vuonna 234 eaa. ja pystytti sinne yhden kuuluisimmista Ašokan pylväistä. Alkuperäinen pilari on sittemmin rikkoutunut, mutta pilarin yläpäässä seisonut, neljää intianleijonaa esittänyt veistos valittiin sittemmin Intian vaakunan (1950) aiheeksi. Kaupungissa on lukuisia vanhoja stupia ja useita pyhäkköjä. Nykyään Sarnathia pidetään yhtenä neljästä tärkeimästä buddhalaisuuden pyhiinvaelluspaikasta Intiassa.


title: Felecia

text: Felecia Danay (s. 1. maaliskuuta 1972, Tacoma, Washington) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä, joka käyttää taiteilijanimenään etunimeään Felecia.


title: Felecia

text: Felecia oli ensimmäisiä naispuolisia pornotähtiä, jotka ryhtyivät esiintymään vain naisten kanssa lesbokohtauksissa; hän oli perustamassa kokonaista lesbopornografian genreä. Felecia teki uransa alkuvaiheessa seksikohtauksia miesten kanssa, mutta lopetti sittemmin ja keskittyy nykyään vain lesbopornoon.


title: Sotilasalue

text: Sotilasalue on asevoimien hallussa oleva alue, jolle pääsyä rajoitetaan lainsäädännöllä tai hallinnollisella määräyksellä. Yleensä sotilasalueita ovat varuskunta- ja harjoitusalueet sekä erilaisten sotilaslaitosten sijaintipaikat.


title: Sotilasalue

text: Suomessa sotilasalueelle pääsyyn antaa luvan varuskunnan komendantti, joka edustaa varuskunnan komentajaa. Luvan voi antaa myös komendantin valtuuttama henkilö. Sotilasalueita ovat yleensä merkityt varuskunta-alueet sekä harjoitusmaastot, kuten ampuma-alueet. Myös jotkin varastoalueet ja salassapitoa edellyttävät puolustusvoimien tutkimuslaitokset voivat sijaita sotilasalueella.


title: Sotilasalue

text: Sotilasalueeksi kutsutaan myös Suomen puolustusvoimien sodan ajan aluejaon yksikköä, joka käsittää yleensä yhden maakunnan alueen. Normaaliolojen aikainen puolustusvoimien aluetoimisto tai alueellinen sotilaslääni muodostaa kriisiajan sotilasalueen esikunnan.


title: Sotilasalue

text: Sotilasalueita on A-, B- ja C-tyyppiä kooltaan ja laadultaan.


title: Sarnath (Cthulhu-mytologia)

text: Sarnath on kaupunki kirjailija H. P. Lovecraftin luomassa Cthulhu-mytologiassa; se esiintyy hänen novellissaan "The Doom that Came to Sarnath" (1920).


title: Sarnath (Cthulhu-mytologia)

text: Tarinassa Sarnathin perusti paimentolaiskansa, joka asettui Ai-joen rannoille Mnarin maassa. He perustivat useita suuria kaupunkeja, ja pian ryhmä maannälkäisiä siirtolaisia asettui valtavan yksinäisen järven rannalle Mnarin keskellä ja perusti Sarnathin kaupungin.


title: Sarnath (Cthulhu-mytologia)

text: Järven toisella puolella oli omituinen kivikaupunki nimeltä Ib, jossa asusti omituinen, liskomainen kansa joka palvoi Bokrug-nimistä jumalaa. Sarnathin asukkaat vihasivat Ibin kansaa, ja hyökkäsivät kaupunkiin, tappoivat kaikki sen asukkaat ja varastivat heidän idolinsa. Tuhansia vuosia myöhemmin Ibin kansa nousi järvestä ja tuhosi Sarnathin kostona sen kansan rikoksista heitä vastaan.


title: Mr. Marcus

text: Mr. Marcus (oik. Marcus Spencer, s. 4. syyskuuta 1970, Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Erityisesti hänet tunnetaan muun muassa elokuvasta "The World's Luckiest Black Man", missä hän harrasti seksiä 101 eri naisen kanssa.


title: Mr. Marcus

text: Mr. Marcus on myös ollut pitkässä suhteessa Silvia Saintin kanssa.


title: Peter North

text: Peter North (oik. Alden Browns, s. 11. toukokuuta 1957, Halifax, Nova Scotia, Kanada), joka tunnetaan myös taiteilijanimillä Al Brown ja Matt Ramsey, on yksi kuuluisimmista miespuolisista pornonäyttelijöistä. Hän on näytellyt, ohjannut ja tuottanut aikuisfilmejä 1980-, 1990- ja 2000-luvulla.


title: Peter North

text: Uransa alussa hän näytteli nimellä Matt Ramsey useissa homopornoelokuvissa, mutta vaihtoi myöhemmin suuntaa heteropornoon.


title: Vibrasphere

text: Vibrasphere on ruotsalainen progressiivista psytrancea tuottava yhtye, jonka jäsenet ovat Rickard Berglöf ja Robert Elstrel.


title: Saint-Martin-d’Hères

text: Saint-Martin-d'Hères on kaupunki Ranskassa, Isèren departementissa, Rhône-Alpesin alueella. Sen asukkaita kutsutaan nimellä "Martinérois". Kaupungissa on 35 217 asukasta (2006). Saint-Martin-d'Hères kuuluu Grenoblen metropolialueeseen.


title: Saint-Martin-d’Hères

text: NHL-maalivahti Cristobal Huet on syntynyt Saint-Martin d'Hèresissä.


title: Vuoden eteläpohjalainen kylä

text: Vuoden eteläpohjalainen kylä on kunnianimitys, jonka on saanut vuodeksi kerrallaan yksi Etelä-Pohjanmaan kunnissa oleva kylä vuodesta 1996 (kylää ei valittu 1998, vaan annettiin kunniamaininta). Vuoden eteläpohjalaisen kylän valitsee Eteläpohjalaiset Kylät -yhdistys.


title: Vuoden eteläpohjalainen kylä

text: Vuoden eteläpohjalaisiksi kyliksi ovat tulleet valituiksi seuraavat kylät:


title: Tuiskula (Kurikka)

text: Tuiskula on kylä Kurikassa. Kylässä on noin neljäsataa asukasta.


title: Tuiskula (Kurikka)

text: 1940-luvun lopulla perustettu pienviljelijäyhdistys muuttui vuonna 1990 Tuiskulan Kyläseuraksi. Sen hoidossa oli kylätalo Nuija vuoteen 1996 saakka, jonka jälkeen seuran toiminta jatkuu monitoimitalo Kärrymiehessä. Tuiskula valittiin vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi 2003.


title: Kestikievari

text: Kestikievari () oli maaseudulla talo, jossa hevosilla matkustavat saattoivat yöpyä ja josta voi saada hollikyydin seuraavaan kievariin. Majataloista tuli kestikievareita osana "kruunun" vuonna 1734 perustamaa hollikyyditysjärjestelmää. Majatalojen kestitysvaatimukset poistuivat 1930-luvulla, jonka jälkeen majataloja alettiin yleisesti kutsua matkustajakodeiksi. Kestikievareita oli Lapissa 1950-luvulle asti. Hetan Majatalo Enontekiöllä sai heti sotien jälkeen Suomen viimeiset kestikievarioikeudet ja ne olivat voimassa vuoteen 1955 saakka.


title: Kestikievari

text: Ensimmäinen kestikievarijärjestys annettiin 1649. Sen mukaiset kestikievarit perustettiin Suomeen siis 1600-luvun puolivälissä. Vastaavaa toimintaa oli ollut jo aiemminkin: Hämeen härkätiellä sijainneet "Killala" ja "Krouvi" tunnetaan 1300-luvulta. Lisäksi pappilat olivat majoittaneet säätyläisiä.


title: Kestikievari

text: Ensimmäisiä kestikievareita ylläpitivät pappilat, myöhemmin niistä vastasivat vauraat talonpojat, jotka saattoivat toimia myös nimismiehinä. Kestikievarin isäntä ja hänen valitsemansa neljä renkiä oli vapautettu sotaväkipalveluksesta. Kestikievareissa pidettiin jatkuvaa tulta hellassa, jotta nälkäisille kievariin saapuneille matkustajille saataisiin mahdollisimman nopeasti syötävää. Kestikievareissa oli tarjolla alkoholijuomia ja niitä valmistettiin myös itse (kotipoltto).


title: Kestikievari

text: Majataloja on Suomessa ollut jo 1500-luvulta alkaen. Monista majataloista tuli kestikievareita, kun Kruunun perustama hollikyyditysjärjestelmä 1734 yhdisti valtakunnan "kuninkaan teillä". Kestikievareiden tehtäväksi oli määrätty majoituksen ja ylläpidon lisäksi postin ja asiakkaiden kyydittäminen seuraavaan majataloon. Kun hevoset eivät riittäneet, maatilat velvoitettiin toimittamaan miehiä ja hevosia kievareihin. Sen ajan lain mukaan kaikki ne vieraat, jotka pystyivät maksamaan yöpymisestään, oli pakko ottaa vastaan. Kestikievareita tuli olla tienvarsilla kahden peninkulman (noin 20 kilometrin) välein ja ne muodostivat verkoston. Talvisin kestikievarien käyttämät tiet merkittiin havuilla.


title: Kestikievari

text: Kun valtio lopetti majataloilta kestitysvaatimukset 1930-luvun alussa, luovuttiin Suomessa yleisesti majatalo-nimikkeestä ja tilalle tulivat matkustajakodit . Kestikievareita vastaavat nykyaikana lähinnä huoltoasemien kahviot ja motellit. Ulkomailla kestikievareita vastasivat ennen majatalot. Nykyään niitä vastaavat hostellit ja pensionaatit.


title: Kestikievari

text: Kestikievarimuseoita on Kallenautio Pirkanmaan Juupajoella ja Anjala Seuran ylläpitämä Ranta-Pukin Kievarimuseo Anjalankoskella . Kestikievarikulttuuriin voi tänä päivänä tutustua majoittumalla vielä maaseudulla tavattavissa majataloissa ja matkustajakodeissa.


title: Kestikievari

text: Kestikievarin kyyditysten taksataulukkojen tuli olla näkyvillä kestikievarin seinällä. Kestikievareissa piti olla päiväkirjat, johon vieraileva matkustaja pystyi kirjaamaan kestikievarin puutteita. Kestikievarirakennus suositeltiin maalattavaksi punaisella värillä. Kestikievarissa tuli olla tallirakennus matkustajien hevosia varten. Kyyditys varahevosilla oli kalliimpaa kuin ajoon varatuilla hevosilla.


title: Kestikievari

text: "Hollimiehet" olivat ajureita, joiden tuli olla heti valmiita lähtemään kyyditsemään vieraita uuteen paikkaan eli antamaan hollikyytiä. Hollimiesten vaihtovuorot olivat kaksi kertaa viikossa. Jos kestikievarin kaikki hollimiehet olivat ajossa, kestikievarin isännän tuli kuljettaa vieraat heidän haluamaansa paikkaan (seuraavaan kestikievariin).


title: Ruotsala (Kauhava)

text: Ruotsala on kylä Kauhavalla, Etelä-Pohjanmaalla. Kylän alueella sijaitsee Kauhavan kolmanneksi suurin järvi, Ojutjärvi.


title: Ruotsala (Kauhava)

text: Kylässä oli ennen paljon maatiloja. Ruotsalassa oli vireää käsityöteollisuutta. Nämä alat ovat kuitenkin lähes hävinneet kylästä nykypäivänä. Ruotsala valittiin vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi 2002.


title: Ruotsala (Kauhava)

text: 2000-luvun taitteessa Ruotsalan kyläyhdistys aloitti suuren projektin. Kylään rakennettiin monitoimihalli talkootyönä. Monitoimihallin kustannusarvio oli 2 miljoonaa markkaa, mutta sitä jouduttiin myöhemmin laskemaan. Vaikka kylässä ja koko Kauhavalla oli aikoinaan laaja vastustus Suomen jäsenyyteen Euroopan unionissa, valtaosa rahoituksesta saatiin juuri sieltä. Monitoimihalli valmistui vuonna 2001. Keväällä 2006 monitoimihalliin valmistui laajennus jossa on kerho- ja varastotilaa. Monitoimihalli sijaitsee samassa pihapiirissä koulun kanssa.


title: Ruotsala (Kauhava)

text: Ruotsalan koulu on perustettu vuonna 1925. Se käsittää noin 230 talouden alueen. Nykyisen koulun vanhempi osa rakennettiin vuonna 1927. Kouluun rakennettiin myös toinen osa vuonna 1956. 1980- ja 1990-luvuilla Ruotsalan koulun oppilasmäärät lisääntyivät niin, että kouluun tuli neljäs opettaja. Nykyisin koulussa on esikoulu ja peruskoulun vuosiluokat 1-6. Koulussa on noin 80 oppilasta sekä neljä peruskoulun opettajaa ja kaksi esikouluopettajaa. Kaikki koulun oppilaat opiskelevat A1-kielenä englantia kolmannelta luokalta lähtien. Helmikuussa 2016 monitoimihallin tiloissa alkoi kouluopetus osalle Kauhavan vastaanottokeskuksen lapsista.


title: Ruotsala (Kauhava)

text: Kyläyhdistys on auttanut koulua monella tavalla. Kyläyhdistys on rakentanut koulun käyttöön jääkaukalon, luistimienvaihtokatoksen ja pukuhuoneen. Myös kyläyhdistyksen rakentama monitoimihalli on nykyaikaisine liikuntatiloineen koulun käytössä.


title: Ruotsala (Kauhava)

text: Ruotsalan Palloseura (RuPS) on suurimmaksi osaksi Ruotsalan kylän asukkaista muodostuva salibandyseura, joka kiertää Suomea turnauksissa. RuPS:n pokaalikokoelma on nähtävillä Ruotsalan monitoimihallin palkintokaapissa.


title: Hyyppä

text: Hyyppä on yksi Kauhajoen kuudesta virallisesta kylästä. Se sijaitsee maisemaltaan arvokkaassa Hyypänjokilaaksossa, joka on vuosisatojen ajan ollut Pohjanmaan ja Satakunnan rajana. Se on lähes 40 kilometriä pitkä "osakylien" muodostama nauha. Pääelinkeinona on maanviljely. Kylä valittiin vuonna 2001 eteläpohjalaiseksi kyläksi.


title: Hyyppä

text: Kylä on luultavasti saanut nimensä Hyypänjokilaaksossa sijaitsevan noin 100 000 vuotta sitten muodostuneen Hyypänmäen mukaan. Sana "hyyppä" tarkoittaa korkeata, mutta pinta-alaltaan melko pienikokoista kukkulaa.


title: Hakojärvi (Alavus)

text: Hakojärvi on noin 500 asukkaan kylä Etelä-Pohjanmaalla Alavuden kunnassa. Se sijaitsee Töysän ja Ähtärin välillä. Hakojärven kylä valittiin ensimmäiseksi Vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi vuonna 1996. Hakojärvellä on aiemmin toiminut Töysän rautatieasema, joten se tunnetaan vanhemmissa kartoissa usein myös nimellä Töysän asema.


title: Hakojärvi (Alavus)

text:
Hakojärvi sijaitsee valtatie 18:n varrella. Kylän keskuksena pidettävältä kyläkoululta on matkaa Töysän keskustaan n. 5 kilometriä ja Ähtärin keskustaan n. 12 kilometriä. Vaikka Hakojärvellä ei ole kauppoja tai muita palveluita, kylä houkuttelee nuoria lapsiperheitä asukkaikseen hyvän sijaintinsa ja luonnonrauhan vuoksi. Kylän keski-ikä onkin 35 vuotta, jonka vuoksi koulun oppilasmäärä on kaksinkertaistunut 20 vuodessa. Myös kylällä vallitseva hyvä yhteishenki ja Kyläyhdistys sekä halvat tonttihinnat ovat olleet tukemassa Hakojärven kylän kehitystä.
Hakojärven kylässä sijaitsee myös samanniminen järvi, jonka saaressa sijaitsee entinen seurakunnan leirikeskus "Isosaari".


title: Hakojärvi (Alavus)

text: Hakojärven kylän hieman syrjäinen sijainti on ollut osaltaan vaikuttamassa kyläläisten talkoohenkeen. Kun kaikkea ei ole saatu itsestään, on pienen kyläyhteisön ollut pakko tehdä itse. Sitkeät ja talkoohenkiset kyläläiset ovat saaneet paljon aikaan yhdessä. Hakojärven kylällä on ollut kylätoimintaa jo 1940-luvulta lähtien. Kylätoimikunnan nimellä aluksi toiminut järjestö on alkanut 1980-luvulla toden teolla toimimaan. Vuonna 1984 rakennettu "Jouttilan mökki" on yksi suurimmista Kylätoimikunnan aikaansaannoksista. Se on rakennettu kylällä sijaitsevan Jouttilammen läheisyyteen. Mökki toimi aluksi paitsi vuokratilana myös kokoontumispaikkana. Sitä on paranneltu vuosien saatossa ja sen yhteyteen on talkoovoimin rakennettu mm. sauna, uimapaikka sekä aittarakennus. Nykyisin Hakojärven Kyläyhdistys vuokraa mökkiä lomalaisten käyttöön ympäri vuoden.


title: Hakojärvi (Alavus)

text: Kylätoimikunta on ollut hankkimassa kylälle myös mm. uimarantaa Jouttilammelle sekä katuvaloja ja pallokenttää. 1980-luvun loppupuolelta asti kylällä on julkaistu vuosittain kylän oma joululehti "Hakojärven Joulu". Hakojärveläiset ovat myös touhunneet paljon yhdessä. Kyläläiset ovat kokoontuneet usein yhteen milloin missäkin merkeissä. On pidetty pääsiäiskokkoa, joulujuhlia, äitienpäiväjuhlia ja muita tapahtumia. Kylällä tehtiin kokeilumielessä myös pettuleipää.


title: Hakojärvi (Alavus)

text: Vuonna 1995 kylätoiminta virallistettiin ja yhdistyksen nimeksi otettiin Hakojärven Kyläyhdistys. Kyläläiset alkoivat puuhaamaan koulun yhteyteen liikuntasalia, jota kunnalla ei olisi ollut varaa rakennuttaa. Yhteistoimin saatiin rahoitus, talkoovoima ja materiaalit hankittua ja vuonna 1996 oli Hakojärven Kylätalo valmis. Kylätalo toimii liikuntasalina, mutta siellä voi myös kokoontua ja järjestää juhlia.


title: Hakojärvi (Alavus)

text: Kyläläiset rakensivat osittain talkoovoimin Hakojärven koulun kentälle jääkiekkokaukalon. Hakojärveläiset huoltavat sitä pääosin itsenäisesti. Kaukalon läheisyyteen rakennettiin myös katettu matonpesupaikka talkoovoimin.


title: Hakojärvi (Alavus)

text: Kyläyhdistyksen alaisuudessa toimi muutaman vuoden ajan kotiapu, mutta sen toiminta lakkautettiin vuoden 2006 alussa. Kesäisin kylällä toimii oma kioski Kyläyhdistyksen voimin.


title: Worms Blast

text: Worms Blast on puzzletoimintapeli ja se julkaistiin vuonna 2002 PC:lle, PlayStation 2:lle, Nintendo GameCubelle, Game Boy Advancelle ja Macille. Pelin kehitti Team 17 ja julkaisi Ubisoft (paitsi Mac-version kehitti ja julkaisi Feral Interactive).


title: Worms Blast

text: Pelin musiikin sävelsi Bjørn Lynne. Hän vastasi myös äänisuunnittelusta.


title: Tasaerälaina

text: Tasaerälainalla eli annuiteettilainalla tarkoitetaan lainaa, jonka kuukausittaiset maksuerät ovat saman vakiosuuruisia. Vakiosuuruinen kuukausierä sisältää lainaa lyhentävän osan sekä korko-osan. Tasaerälainassa korkotason noustessa laina-aika kasvaa automaattisesti kuukausierän pysyessä ennallaan.


title: Worms 2

text: Worms 2 on Team 17:sta kehittämä vuonna julkaistu vuoropohjainen strategiapeli. Pelin julkaisi MicroProse Windows-alustalle.


title: Worms 2

text: "Worms 2:n" pelimoottori rakennettiin uudelleen käyttäen Microsoftin DirectX:ää. Peli on ensimmäistä "Wormsia" piirrosmaisempi, mikä näkyy esimerkiksi madoissa. Peliä voi myös pelata lähiverkossa tai Internetissä.


title: Henry Sewell

text: Henry Sewell (7. syyskuuta 1807 Newport, Englanti – 14. toukokuuta 1879 Cambridge, Englanti) oli uusiseelantilainen poliitikko ja lakimies. Hän toimi maansa ensimmäisenä pääministerinä.


title: Henry Sewell

text: Sewell syntyi Wightsaarella Englannissa. Hän siirtyi Christchurchiin 2. helmikuuta 1853. Hän pääsi parlamenttiin ja toukokuussa 1856 hän toimi kolmentoista päivän ajan Uuden-Seelannin pääministerinä. Sewell vetäytyi politiikasta vuonna 1873 ja palasi Englantiin. Hän kuoli Cambridgessä 14. toukokuuta 1879.


title: John Ballance

text: John Ballance (27. maaliskuuta 1839 – 27. huhtikuuta 1893) oli uusiseelantilainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1891–1893 ja perusti Uuden-Seelannin liberaalipuolueen.


title: John Ballance

text: Ballance syntyi Pohjois-Irlannissa ja muutti vuonna 1866 vaimonsa kanssa Uuteen-Seelantiin. Hän asettui Wanganuihin, jossa hän ryhtyi toimittajaksi. Hänen vaimonsa kuoli vuonna 1868. Kahden vuoden kuluttua hän meni uusiin naimisiin Ellen Andersonin kanssa.


title: John Ballance

text: Ballance pääsi parlamenttiin vuonna 1875. Hän nousi Uuden-Seelannin pääministeriksi 24. tammikuuta 1891. Kun hän kuoli vuonna 1893, hänen seuraajakseen valittiin Richard Seddon.


title: Joseph Ward

text: Sir Joseph George Ward (26. huhtikuuta 1856 – 8. heinäkuuta 1930) oli Uuden-Seelannin pääministeri vuosina 1906–1912 ja 1928–1930.


title: Joseph Ward

text: Ward syntyi vuonna 1856 Melbournessa, Australiassa. Hänen perheellään oli irlantilaisia sukujuuria. Wardin isä kuoli vuonna 1860, minkä jälkeen häntä kasvatti hänen äitinsä Hannah. Perhe muutti vuonna 1863 Uuteen-Seelantiin.


title: Joseph Ward

text: Ward pääsi parlamenttiin vuonna 1887. Hän nousi vuonna 1906 maansa pääministeriksi. Hän toimi virassaan, kunnes erosi vuonna 1912. Toisen kerran Ward toimi pääministerinä vuosina 1928–1930. Silloin hän joutui eroamaan sairauden takia. Ward kuoli vuonna 1930 Wellingtonissa.


title: Worms Pinball

text: Worms Pinball on uusi versio Addiction Pinball -nimisestä flipperisimulaattorista, johon on lisätty Worms-aiheinen teema. Peli julkaistiin vuonna 1998, ja se tuli alun perin "Worms Compilation Pack" -paketin, johon kuuluivat myös Worms Reinforcements, Worms United ja Worms 2, mukana. Worms Pinball tuli myös Worms Blastin ensimmäisen painoksen mukana PC:lle vuonna 2002.


title: Jenny Robson

text: Jenny Robson (s. 1975) on suomalainen jazzlaulaja. Hän on julkaissut kaksi soololevyä, "Jenny Robson" (2003) ja "Butterfly Life" (2006).


title: Jenny Robson

text: Robson laulaa muun muassa a cappella -yhtye JimJamMurMurissa ja on toiminut UMO Jazz Orchestran solistina marraskuussa 2003 ja tammikuussa 2005. Vuonna 1989 Robson lauloi Edward Vesalan lastenlevyllä "Afrikan tähdet".


title: Jenny Robson

text: Robson opiskeli klassista pianonsoittoa Itä-Helsingin musiikkiopistossa vuoteen 1990. Vuonna 1994 hän kirjoitti ylioppilaaksi Sibelius-lukiosta. Hän opiskeli Oulunkylän pop- & jazzkonservatoriossa 1995–1996. Vuonna 2003 Robson valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemian jazzosastolta pääaineenaan jazzlaulu. Hän suorittaa jatko-opintoja samalla osastolla.


title: Jenny Robson

text: Tammikuussa 1997 Robson esiintyi UMO:n Nuorten solistien konsertissa. Vuonna 1998 hän voitti suomalaisen Lady Summertime -jazzlaulukilpailun. Robson perusti oman yhtyeensä, Jenny Robson Bandin, vuonna 1999. Ensimmäisen sooloalbumi "Jenny Robson" ilmestyi omakustanteena vuonna 2003. Robson sanoitti kaikki ensimmäisen levynsä kappaleet ja sävelsi suuren osan. Toista levyään hän sävelsi taiteilijaresidenssissä Costa Ricassa vuonna 2005. "Butterfly Life" ilmestyi vuonna 2006. Sen myötä syntyi Jenny Robson Acoustic Band, jossa soittivat muiden muassa basisti Ville Herrala ja rumpali Jussi Lehtonen. Yhtye teki Jazzliiton kiertueen maaliskuussa 2007. Robson on osallistunut Jazzliiton kiertueelle myös vuosina 2002 ja 2008 JimJamMurMurin kanssa.


title: Jenny Robson

text: Vuodesta 1999 Robson on opettanut jazzlaulua Sibelius-Akatemiassa ja laulua Espoon pop- & jazzopisto Ebelissä. Hän opetti laulua Keski-Pohjanmaan konservatoriossa 2001–2003 ja toimi opettajana Sibelius-Akatemian jazzleireillä 2002–2005. Robson on toiminut myös Karelia-ammattikorkeakoulussa päätoimisena tuntiopettajana.


title: Jenny Robson

text: Robson on Tasavallan Presidentti -yhtyeen laulusolisti Frank Robsonin tytär.