title: Karuselli

text: Karuselli on huvittelulaite, jossa keskeistä on vaakasuuntainen pyörivä liike. Perinteinen karuselli koostuu pystyakselin ympäri pyörivästä alustasta ja siihen kiinnitetyistä erilaisista istuimista. Tällaisessa karusellissa matkustajat yleensä ratsastavat puusta tai nykyään useimmiten lasikuidusta valmistetuilla eläimillä, jotka liikkuvat ylös ja alas laukkamaista liikettä matkien. Tavallisin karusellieläin on hevonen, ja iloinen karusellimusiikki on erottamaton osa laitetta. Karuselliksi voidaan myös kutsua mitä tahansa pyörivää alustaa tai muuta laitetta, jota ihmiset käyttävät ympäri pyörimiseen huvittelutarkoituksessa.


title: Karuselli

text: Sana karuselli on alun perin tarkoittanut turkkilaisten ja arabien harjoittamaa ratsastuspeliä, josta ranskalaiset kehittivät "carrouseliksi" kutsumansa eräänlaiset turnajaiset.


title: Karuselli

text: Hitaat, perinteiset karusellit on yleensä koristeltu eläimin, joiden selkään matkustajat istuvat. Vähäisen pyörimisnopeuden vuoksi turvavöitä ei tarvita, ja laitteet ovat mieluisia ja turvallisia myös pienille lapsille. Karusellieläimet saattavat myös laukata eli liikkua hiukan pystysuunnassa. Perinteinen eläinkaruselli voi olla joko yksi- tai kaksikerroksinen.


title: Karuselli

text: Ketjukaruselli on karuselli, jossa pyörivään sienenmuotoiseen runkoon on kiinnitetty ketjujen varassa roikkuvia istuimia. Alkeellisia karuselleja ovat myös esimerkiksi lasten leikkikentillä tavattavat pyörivät levyt, joissa on kaiteet kiinni pitämistä varten ja joihin vauhtia otetaan työntämällä tai potkimalla. Yhdysvalloissa laitteelle on useita nimityksiä rakenteen ja valmistajan mukaan. Esimerkiksi "flying horses" ("lentävät hevoset") on karuselli, jossa hevoset on kiinnitetty katosta sivusuunnassa joustaviin tankoihin. Mitä nopeammin karuselli pyörii, sitä enemmän matkustajat ovat kallellaan. Tällaiset alkeellisesti valmistetut karusellit olivat tavallisia ennen kaikkea Yhdysvalloissa karusellin alkuaikoina.


title: Karuselli

text: Karusellin kehityshistorian aikana laitteeseen on yhdistetty miltei kaikki mahdolliset kulkuneuvot. Euroopassa kehitettiin esimerkiksi matkustajien itse poljettavia versioita ("velocipède carrousel") ja vedessä kelluvia, purjeiden, soutajien tai höyrykoneen avulla pyöriviä karuselleja. Rautatiet tulivat huvipuistolaitteisiinkin: karusellitekniikkaa kehitellyt britti Frederick Savage esitteli noin vuonna 1880 uudenlaisen karusellityypin, "switchbackin", josta myös tuli hyvin suosittu. Se koostui vaunuista, jotka liikkuivat ympyränmuotoisella, kahdelta sivulta kohotetulla radalla vuoroin ylä- ja vuoroin alamäkeen. Ennen vuosisadan vaihdetta saksalainen Johann Eckert oli jo patentoinut "ilmapallokarusellin" ("Luftballon-Caroussel"), ja myös muut yrittäjät alkoivat valmistaa karuselleja, jotka lennättivät matkustajia pienissä lentokoneissa tai ilmalaivoissa.


title: Karuselli

text: Uusi tekniikka on mahdollistanut huvipuistolaitteiden pyörimisnopeuden kasvattamisen entistä huimemmaksi. Nykyisissä huvipuistoissa perinteisiä hevosilla, elefanteilla ja hilpeällä musiikilla varustettuja karuselleja tavallisempia ovatkin uudenaikaiset laitteet, joilla ei ole entisajan karusellien kanssa juuri muuta yhteistä kuin pyörivä liike. Niissä matkustajat pyörivät vaakatason lisäksi yleensä kaikissa muissakin mahdollisissa suunnissa.Tällaisissa laitteissa on luonnollisesti oltava vahvat turvalaitteet.


title: Karuselli

text: Karusellilla on ihmisten huvitusvälineenä monituhatvuotinen historia, sillä pyöriminen erilaisissa tätä tarkoitusta varten suunnitelluissa kojeissa on kuulunut todennäköisesti monien varhaisten kulttuurien hauskanpitotapoihin. Näistä alkeellisista puurakennelmista laite on kehittynyt nykyajan sähkökäyttöisiksi huvipuistolaitteiksi. Eläimet tulivat mukaan karuselliin 1600-luvun Ranskassa, jossa aatelisnuorukaiset harjoittelivat turnajaisia varten keskitolpan ympäri pyörivillä puuhevosilla ratsastaen. Höyrykoneen keksiminen mahdollisti suurempien väkijoukkojen pyörittämisen, ja teollistumisen myötä laite sai nykyisen muotonsa. Kukoistukseensa karusellitaide nousi 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun taloudellisen hyvinvoinnin aikana Yhdysvalloissa, jonne eurooppalaiset siirtolaiset veivät kotimaidensa karuselliperinteet.


title: Karuselli

text: Ensimmäiset karusellit koostuivat keskitolppaan sidotuista koreista, joissa matkustajat istuivat: tällaista laitetta kuvaa bysanttilainen kohokuva noin vuodelta 500. Laitteita pyöritettiin käsipelillä, ja joskus matkustajien tavoitteena oli potkaista tai lyödä pyörittäjältä hattu päästä. Alkeellinen ketjukaruselli saatettiin rakentaa nostamalla tolpan päähän kärrynpyörä, johon kiinnitettiin roikkuvia istuimia. Myös muinaisilla intialaisilla on ollut samanlaisia huvituksia. Asteekit puolestaan pyörivät köysien varassa korkean tolpan ympäri petolintujen höyheniin sonnustautuneina. Seremonia, jossa osallistujat pyörivät suurella nopeudella pää alaspäin, oli hengenvaarallinen.


title: Karuselli

text: Englantilainen Peter Mundy näki matkoillaan vuonna 1620 kahdenlaisia pyöriviä huvittelulaitteita turkkilaisten vallan alla olleessa nykyisessä Bulgarialle kuuluvassa Plovdivin kaupungissa (tuolloin "Philippopolis"). Toista laitetta pyöritettiin vaakasuunnassa ja toista pystysuunnassa maailmanpyörän tapaan. Mundy kuvaili ihmisvoimin toimivaa kummallista laitetta näin:


title: Karuselli

text: Sana karuselli tulee alun perin italiasta ("garosello") ja espanjasta ("carosella"), "pikku sota". Se merkitsi arabialaisten ja turkkilaisten hevosmiesten 1100-luvulla harjoittamaa peliä, jota eurooppalaiset ristiretkeläiset ihmettelivät. Pelissä ratsastajat heittelivät toisilleen hajustetulla vedellä täytettyjä savipalloja. Taitamattoman pelaajan saattoi pelin jälkeen erottaa tuoksun perusteella päiväkausia. Ristiretkeläisten mukana peli tuli tunnetuksi myös Euroopassa, ennen kaikkea Ranskassa, jossa sitä kutsuttiin nimellä "carrousel". Siitä kehkeytyi turnajaisten kaltainen suosittu tapahtuma, jossa ottelijat mittelivät taitojaan hevosen käsittelyssä ja tarkkuudessa. "Carrouselin" kohokohta oli kilpailu, jossa ratsastajat lävistivät peitsillään tolppiin kiinnitettyjä pieniä renkaita täydessä vauhdissa. Erityisen valtavan spektaakkelin järjesti Aurinkokuningas Ludvig XIV vuonna 1662 Pariisissa Tuileries'n ja Louvren välisellä aukiolla, joka on tänäkin päivänä nimeltään Place du Carrousel. Vastaavia tapahtumia pidettiin myös muutamissa muissa Euroopan maissa.


title: Karuselli

text: 1600-luvun loppupuolella keksittiin peliin uusi harjoitusmuoto, josta tuntemamme karuselli sai alkunsa. Keskitolpan varassa pyöriviin palkkeihin kiinnitettiin puisia hevosia, joiden selässä nuorukaiset ratsastivat renkaita lävistäen ja valmistautuen siten "carrousel"-peliin. Pyörittäjänä toimi palvelija tai vetojuhta. Laite yleistyi nopeasti, kun huomattiin, että siinä ympäri pyöriminen oli myös aatelisnaisten ja lasten suosiossa. Tässä vaiheessa karusellihevosilla ei usein ollut lainkaan jalkoja. Myöhemmin laitetta paranneltiin lisäämällä sen alle pyörät. Lisäksi pyöritysmekanismia kehitettiin hammaspyörien avulla niin, ettei pyörittäjän enää tarvinnut kulkea ympyrää, vaan karusellin sai liikkeelle kampea kiertämällä.


title: Karuselli

text: Karuselleja alkoi ilmestyä eri puolille Eurooppaa, ja Yhdysvaltoihinkin keksintö rantautui viimeistään 1800-luvulla. Laite oli pian etenkin Ranskassa yleinen huvitteluväline ja esimerkiksi poliittisten pilapiirrosten aihe. Hevosten lisäksi mukaan alettiin ottaa muitakin hahmoja. Renkaansieppaus oli – ja on edelleen – toisinaan vielä mukana: karusellimatkustaja saattoi halutessaan keihästää renkaita pienellä peitsellä tai pyydystää niitä käsin ja ansaita siten ilmaisen uuden kierroksen.


title: Karuselli

text: Ensimmäiset höyrykäyttöiset karusellit valmistettiin Euroopassa 1800-luvun puolivälin jälkeen. Varhaisin kuvaus höyryvoimalla toimivasta karusellista on Isosta-Britanniasta vuodelta 1863. Tekniikkaa kehitteli erityisesti britti Frederick Savage. Tehokkaampien pyöritysmekanismien avulla laite kasvoi kokoa: hevosia saatettiin sijoittaa pyörivälle alustalle kolmeen tai jopa neljään riviin. Myös nykyajan karuselleille tyypillinen laukkaa jäljittelevä pystysuuntainen keinuva liike tuli mukaan. Vuosisadan loppuun mennessä karusellialalla toimi Britanniassa jo useita yrityksiä. Karusellin nimityksiä olivat Yhdistyneessä kuningaskunnassa "roundabout", "galloper" tai "tilt", Ranskassa "carrousel" tai "manège de chevaux de bois" ("puuhevosmaneesi"), Alankomaissa "stoomcaroussel", Italiassa "torneo", Saksassa "Karussel" ja Yhdysvalloissa muun muassa "flying horses", "carousel", "whirligig", "carry-us-all", "flying Dutchmen", "hobby horses", "steam circus", "steam riding gallery" tai "merry-go-round".


title: Karuselli

text: Saksassa joitakin karuselleja ilmestyi huvipuistoihin jo ennen vuotta 1850, mutta laitteille ei ollut erityisempää kysyntää. Vähitellen alan pioneerien kuten Michael Dentzelin rinnalle nousi uusia karuselliyrittäjiä, joista Fritz Bothmann oli ensimmäinen vuonna 1883. Hänen luomuksensa olivat yksinkertaisempia, halvempia ja kevyempiä kuin brittikilpailijoiden. Vielä vuosisadan lopullakin karusellit saattoivat olla hevosen tai ihmisen pyöritettäviä; muussa tapauksessa höyrykoneen piippu pisti usein esiin karusellin keskitolpasta. Suurempi pyörityskapasiteetti mahdollisti raskaammat laitteet, ja karusellit hukutettiin kaiverruksiin ja muihin koristeisiin. Sähkö tuli karusellin käyttövoimaksi 1910-luvulla.


title: Karuselli

text: Eräs kuriositeetti oli karusellien vastakkainen pyörimissuunta Isossa-Britanniassa. Saarivaltiossa renkaansieppaus ei jostakin syystä ollut suosittua, ja kun muut vanhan ja uuden maailman karusellit pyörivät vastapäivään, jotta oikea käsi jäisi ulkoreunalle, hyrräsivät englantilaiset karusellit myötäpäivään. Selitykseksi tähän on esitetty myös Ison-Britannian vasemmanpuoleista liikennettä ja sitä, että hevosen selkään noustaan perinteisesti sen vasemmalta puolelta. Tämän vuoksi myös englantilaiset karusellieläimet olivat vasemmalta sivultaan tyylitellympiä päinvastoin kuin amerikkalaiset ja mannereurooppalaiset virkaveljensä. Saksalaiset karusellitaiteilijat pysyttelivät hillitymmällä linjalla kuin koristekaiverruksia tuhlailevat britit ja ranskalaiset. Myös hollantilaiset omaksuivat karusellin viihdykkeekseen. Hollantilaisen "stoomcarousselin" tyypillinen piirre oli ylenpalttisin kaiverruksin koristeltu jyhkeä julkisivu, jonka läpi kulkiessaan matkustajat ostivat lipun laitteeseen.


title: Karuselli

text: Karusellin suosio kasvoi vuosisadan vaihteessa ja koki todellisen kultakauden 1900-luvun ensimmäisten vuosikymmenten taloudellisen hyvinvoinnin aikana luksustuotteiden ja -palvelujen kuten huvipuistojen yleistyessä. Kysynnän myötä kasvoi myös tuotanto, ja karusellitehtailu sai vauhtia myös Yhdysvalloissa, jossa se aiemmin oli ollut esimerkiksi maanviljelijöiden talviajan puhdetyötä. Ensimmäinen patentti alalle myönnettiin vuonna 1850.


title: Karuselli

text: Karusellien kulta-aikaa kesti Yhdysvalloissa noin puoli vuosisataa 1880-luvulta 1930-luvulle. Tänä aikana maassa rakennettiin tuhansia puusta käsin kaiverrettuja karuselleja, joista vain noin 150 on yhä käytössä. Sekä laitteiden taiteellinen että tekninen taso kehittyi, sillä ensimmäisiä hevos- tai höyrykäyttöisiä karuselleja paranneltiin lukuisilla uudistuksilla. Karuselleista tuli sähkökäyttöisiä, ja uusi kampimekanismi pehmensi laukkaavaa liikettä. Yhdysvalloissa karusellit eivät yleensä olleet siirrettäviä, vaan ne sijoitettiin pysyvästi ennen kaikkea huvipuistoihin. Sen vuoksi ne olivat myös suurempia kuin Euroopassa: tyypillisesti hevosia oli 3–5 rinnakkain. Huvipuistokarusellien ympärille rakennettiin yleensä laitetta suojaava koristeellinen paviljonki. Huvipuistoja syntyi ennen kaikkea raitiovaunulinjojen päähän ja rautateiden varsille, koska junat haluttiin saada täyteen myös viikonloppuisin.


title: Karuselli

text: 1900-luvun alkupuolella Yhdysvalloissa palattiin jonkun verran perinteisiin hevoskaruselleihin erilaisten vaunujen, villieläinten ja muiden mielikuvituksellisten kokeilujen sijaan, sillä huomattiin lasten kapuavan mieluiten juuri hevosen selkään. Karusellitaiteilijoiden ammattikunnasta tuli yhä valikoituneempi joukko lahjakkaita käsityöläisiä. Tunnettuja yhdysvaltalaisia karusellinvalmistajia tai -kaivertajia olivat muun muassa Gustav Dentzel, Charles Looff, Allan Herschell, Philadelphia Toboggan Company, Solomon Stein ja Harry Goldstein, Charles Parker, Marcus Illions, Salvatore Cernigliaro, Daniel Müller, Frank Carretta, Charles Carmel ja John Zalar. Monet karusellinvalmistajista olivat Euroopasta muuttaneita siirtolaisia. Näistä ensimmäisinä toimintansa aloittivat Dentzel ja Looff. Molemmat kehittivät omintakeisen kaiverrustyylin, jotka ovat vaikuttaneet Yhdysvaltain karusellituotantoon tähän päivään asti. Dentzelin karuselleille olivat tyypillisiä aistikkaat mutta realistisemmat hahmot, kun Looffin tuotokset olivat mielikuvituksellisempia ja eloisampia. Vielä kolmaskin, yksinkertaisempi tyyli kehittyi maatalousnäyttelyiden siirrettävien karusellien pohjalta.


title: Karuselli

text: Toisin kuin luultiin, olivat lähes kaikki karusellit Yhdysvalloissa valmistettuja, sillä korkeat tullit ja kuljetuskustannukset tekivät laitteiden tuonnin Euroopasta kannattamattomaksi. Poikkeuksena oli Coney Islandilla Brooklynissa vuodesta 1911 sijainnut valtava saksalainen El Dorado -karuselli, jonka saama huomio sai jotkut yhdysvaltalaisetkin valmistajat tavoittelemaan eksoottisuutta väittämällä laitteidensa olevan saksalaisia. Karuselleja kuljetettiin kuitenkin jonkin verran Eurooppaan sekä maihin joissa omaa tuotantoa ei ollut, esimerkiksi Filippiineille, eteläiseen Afrikkaan, Japaniin, Australiaan ja Singaporeen.


title: Karuselli

text: Puukarusellien valtakausi alkoi horjua, kun hahmojen valmistukseen alettiin käyttää muun muassa alumiinia. Tähän vaikutti osaltaan myös ensimmäisen maailmansodan aiheuttama materiaalipula. 1930-luvun suuri lama, toisen maailmansodan mukanaan tuoma tuotantoresurssien puute sekä uudet keksinnöt kuten lasikuitu romahduttivat lopullisesti käsintehtyjen puukarusellien valmistuksen. Lasikuitu syrjäytti lopulta kaikki muut materiaalit karusellieläinten raaka-aineena, mutta muotoilussa toistetaan usein edelleen vanhojen mestarikäsityöläisten kädenjälkeä. Viime aikoina on syntynyt myös joitakin uusia puuta raaka-aineenaan käyttäviä karuselliyrityksiä.


title: Karuselli

text: Euroopassa laajamittaisempi karuselliteollisuus sai alkunsa Saksasta, jossa Michael Dentzel valmisti karuselleja jo 1830-luvulla. Saksassa ja yleisemminkin Euroopassa karuselliteollisuus kasvoi voimakkaasti 1880-luvulla. Karuselleja valmistaneita saksalaisyrityksiä tai -yrittäjiä olivat muun muassa Hövermann & Jürgens, Fritz Bothmann & Glück, Freidrich Heyn, Carl Müller, Josef Hübner ja Alfred Poeppig. Saksalaiset karusellieläimet olivat varsin liioittelemattomia, mutta niiden erikoisuutena olivat lasiset "jalokiviupotukset". Karusellin pyörivä keskiosa oli 1800-luvun lopulla tapana verhota sametilla tai muulla kirjaillulla kankaalla. Saksassa ja Ranskassa myös kaksikerroksiset karusellit olivat suosittuja, mutta Yhdysvalloissa ne hylättiin epäkäytännöllisinä. Perinteisiä karuselleja valmistettiin Saksassa aina toiseen maailmansotaan saakka, vaikka puukarusellien kysyntä oli jo hiipunut ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Saksasta vietiin myös paljon karusellieläimiä muualle Eurooppaan.


title: Karuselli

text: Britanniassa karusellien tekniikkaa kehitti erityisesti Frederick Savage, joka sai useita kilpailijoita. Tärkeimmät karuselliyrittäjät Savagen lisäksi olivat Charles John Spooner sekä John Anderson ja tämän poika Arthur Anderson. Englannissa valmistetut karusellihevoset olivat pääasiassa laukkaajia, joiden kaikki jalat ovat irti lattiasta. Hevoset oli joko kiinnitetty tangoilla karusellin kattoon tai sitten laukkamekanismi sijaitsi karusellin lattian alla (ns. "Platform Gallopers"). Vähitellen yksinkertaisista telttakangaskattoisista karuselleista siirryttiin karusellin reunoja kiertäviin raskaisiin koristekaiverruksiin. Aluksi hahmoissa tavoiteltiin realistisuutta, mutta varsinkin Andersonien yritys vei tyyliä huomattavasti mielikuvituksellisempaan suuntaan. Hevoset olivat taidokkaasti koristeltuja ja kirkkain värein maalattuja. Hahmot olivat usein kahden henkilön istuttavia.


title: Karuselli

text: Puuhevoskarusellin kotimaassa Ranskassa karusellien laajamittaisempi valmistus alkoi varsin myöhään, vasta 1800-luvun lopulla. Tunnetuin ranskalainen karuselliyrittäjä Gustave Bayol aloitti karusellinvalmistuksen Angersissa vuonna 1884. Hahmoja tuotiin Ranskaan myös Saksasta. Ranskalaiset suosivat karusellihahmoina erilaisia kotieläimiä, erityisesti sikoja. Usein koko karuselli varustettiin ainoastaan yhdellä eläinlajilla ja nimettiin sen mukaan, esimerkiksi lehmillä ("Manège des Vaches") tai kukoilla ("Manège des Coqs"). Bayol myi hyvin menestyneen tehtaansa vuonna 1909, minkä jälkeen toimintaa jatkoivat hänen työntekijänsä Coquereau ja Maréchal. He valmistivat tyylikkäitä rokokoohenkisiä karuselleja, joissa karusellin keskiosaa peittävät verhot korvattiin peileillä tai maalatuilla paneeleilla. Belgian karusellikeskus oli Gent, jossa karuselleja valmistivat Alexander Devos ja Jules Moulinas. Hollantilaiset ja belgialaiset hahmot muistuttivat huomattavasti saksalaisia karusellieläimiä.


title: Karuselli

text:
Yhdysvaltain karusellimestarien kaiverrustyylit voidaan löyhästi jakaa kolmeen päähaaraan:
Yhdysvalloissa ensimmäisiä kokeiluja karusellialalla teki Saksasta muuttanut Gustav A. Dentzel, Michael Dentzelin poika. Aluksi karusellit olivat käsin veivattavia tai hevosvoimalla toimivia kuten Euroopassakin, sittemmin höyrykäyttöisiä. Parin pienimuotoisen kokeilun jälkeen Dentzel pystytti ensimmäisen täysikokoisen karusellinsa vuonna 1870 Philadelphiaan, ja sen valtava menestys innoitti Dentzelin lähtemään kiertueelle huvilaitteensa kanssa. Kiertueen tuoma julkisuus lisäsi laitteiden menekkiä ja uusia yrityksiä syntyi.


title: Karuselli

text: Dentzelin ensimmäiset karusellit olivat yksinkertaisia laitteita, joiden istuimet muistuttivat lähinnä puistonpenkkejä. Ne väistyivät kuitenkin pian kaiverrettujen hevosten tieltä. Todennäköisesti Dentzel teki aluksi hevoset itse, mutta myöhemmin hän palkkasi yritykseensä lisää työntekijöitä. Dentzel otti palvelukseensa muun muassa Italiasta muuttaneen pennittömän siirtolaisen Salvatore Cernigliaron, joka osoittautui hyvin omaperäiseksi ja taitavaksi kaivertajaksi. Myös Daniel Müller ja hänen veljensä Alfred työskentelivät Dentzelin yrityksessä. Dentzel kasvatti ja koulutti itse veljekset, jotka olivat jääneet hänen huostaansa ystävän kuoleman jälkeen. Myöhemmin Müllerit jättivät Dentzelin perustaakseen oman yrityksen, joka ei kuitenkaan menestynyt. Dentzel ei koskaan antanut heille anteeksi.


title: Karuselli

text: Gustav Dentzelin seuraajana jatkoi hänen poikansa William H. Dentzel aina kuolemaansa vuoteen 1928 saakka, jonka jälkeen lama teki lopun Dentzelien perheyrityksestä.


title: Karuselli

text: Dentzelin jälkeen uusista tehtailijoista ensimmäinen oli Schleswig-Holsteinissa syntynyt, New Yorkiin muuttanut Charles I. D. Looff. Looff oli huonekalutehtaan työntekijä, joka huvitteli valmistamalla kotonaan puisia eläimiä ja kokoamalla niistä karusellin. Hän pystytti sen Coney Islandille vuonna 1876. Näin alkanut yritys menestyi niin hyvin, että Looff itse luopui lopulta kokonaan kaivertamisesta ja keskittyi liiketoimintaan. Aluksi Looffin karusellieläimet olivat saksalaistyyppisiä, mutta myöhemmin Looff ja hänen työntekijänsä loivat niin kutsutun Coney Island -karusellinkaiverrustyylin, jolle on ominaista runsas koristelu ja lennokkuus. Tunnetuin Looffin palveluksessa ollut kaivertaja oli Ljubljanassa syntynyt John Zalar, joka myöhemmin siirtyi Philadelphia Toboggan Companyn työntekijäksi. Myös liettualainen Marcus Illions saattoi työskennellä jonkin aikaa Looffin tehtaassa.


title: Karuselli

text: Allan Herschell syntyi Skotlannissa ja muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1870. Hän perusti yhdessä James Armitagen kanssa höyrykattiloita ja muita laitteita valmistaneen yrityksen, jonka nimeksi tuli Armitage Herschell Company. Herschell kiinnostui karuselleista vierailtuaan New Yorkissa vuonna 1882 ja rakensi ensimmäisen "steam riding galleryn" seuraavana vuonna. Liikekumppanien vastustuksesta huolimatta Herschell jatkoi kokeilujaan ja huomasi karusellin valmistamisen tuottoisaksi. Yrityksen karuselleja myytiin myös ulkomaille, jopa Intiaan.


title: Karuselli

text: Herschellin alkuperäinen yritys Armitage Herschell Company teki konkurssin investoituaan liikaa kiinteistöihin, kun pankit kieltäytyivät ottamasta mittavia voittoja talletukseen. Uusi yritys oli aluksi Herschell-Spillman Company ja myöhemmin Allan Herschell Company, joista jälkimmäinen on karuselliyrityksistä ehkä tunnetuin vuosisadan vaihteessa perustetun Philadelphia Toboggan Companyn ohella. Yritys valmisti kaikkiaan yli kolme tuhatta puusta käsin kaiverrettua karusellia.


title: Karuselli

text: Kansasiin yrityksensä perustanut Charles Parker oli ensimmäinen Yhdysvaltain länsiosissa toiminut karusellinvalmistaja. Kunnianhimoinen nuorimies aloitti 1880-luvun alussa tyhjästä: yritystoiminta laajeni parissa vuosikymmenessä ampumaradasta ja käytettynä ostetusta karusellista kaikenlaisia huvipuistolaitteita valmistavaksi tehtaaksi. Parker kutsui itseään "huvikuninkaaksi", "Amusement King", ja karusellejaan nimellä "carry-us-all". Ne olivat kevyitä ja siirrettäviksi tarkoitettuja, joten hevoset suunniteltiin siten, että ne saattoi pinota päällekkäin.


title: Karuselli

text: Parkerin karusellihevoset olivat aluksi yksinkertaisia Country Fair -hahmoja: kuljetuksen helpottamiseksi niiden hännät olivat lyhyitä ja koristelu maltillista. Jalat kaiverrettiin mahdollisimman yhdensuuntaisiksi rungon kanssa, ja pää saattoi olla painunut melkein etujalkojen väliin. Myöhemmin yhtiön tyyli sai vaikutteita Coney Island -kaivertajilta: koristelu lisääntyi ja harjat olivat usein hyvinkin tyyliteltyjä, vaikka rakenteessa pyrittiin edelleen keveyteen ja helppoon kuljetettavuuteen. Tyypillisiä teemoja olivat lännenhahmot, kuten intiaanit ja cowboyt, sekä isänmaalliset koristeaiheet. 1900-luvun alussa C. W. Parker Amusement Co. alkoi järjestää joka puolelle maata suuntautuneita kiertueita. Liiketoiminta hiljeni kuitenkin 1920-luvulla. Charles Parker kuoli vuonna 1932 ja jätti yritystoimintansa pojalleen.


title: Karuselli

text: Philadelphia Toboggan Companyn perustivat Henry Auchy ja Chester Albright vuonna 1903. Yritys valmisti karusellien lisäksi vuoristoratoja ja palkkasi riveihinsä alan taitavimmat kaivertajat. Karusellien tyyli vaihteli siksi vuosien mittaan paljonkin riippuen siitä, kuka toimi kaivertajien esimiehenä – Auchy ja Albright keskittyivät itse lähinnä liiketoimintaan. Philadelphia Toboggan Company valmisti suuria, ylellisesti koristeltuja huvipuistokaruselleja. Se tilasi karusellieläimiä ja -vaunuja myös ulkopuolisilta kaivertajilta. Philadelphia Toboggan Companyn palveluksessa olivat muun muassa John Zalar ja Frank Carretta, jotka veivät karusellien tyyliä mielikuvituksellisempaan Coney Island -suuntaan. Yritys toimii edelleen nimellä Philadelphia Toboggan Coasters.


title: Karuselli

text: Solomon Stein ja Harry Goldstein olivat venäjänjuutalaisia siirtolaisia, jotka saapuivat Yhdysvaltoihin 1900-luvun alkuvuosina. Molemmat olivat ammatiltaan puuseppiä. Vuonna 1905 Stein ja Goldstein tapasivat toisensa päästyään töihin William Mangelsin karuselliyritykseen. Pian he päättivät yrittää omillaan, ja vuoden 1907 tienoilla syntyi yritys, jonka nimeksi lopulta tuli Stein and Goldstein, the Artistic Caroussel Manufacturers. Yrityksen ensimmäinen karuselli tuhoutui tulipalossa, mutta toisesta tuli suurmenestys. Stein ja Goldstein kaiversivat kaikki karusellihahmot itse, kun yhtiökumppani Henry Dorber huolehti tekniikasta. Hevoset olivat kookkaita ja ilmeeltään kiihkeitä, jopa aggressiivisia. Stein ja Goldstein valmistivat vain parikymmentä karusellia, mutta ne olivat kooltaan valtavia: hevosia saattoi olla jopa kuudessa rivissä. Solomon Stein kuoli vuonna 1937, mutta Harry Goldstein jatkoi toimintaa kuolemaansa vuoteen 1945 saakka.


title: Karuselli

text: Karusellimatkustajien istuimiksi kaiverrettujen eläinten ja taruolentojen kirjo on laaja. Ensimmäisissä karuselleissa käytettiin yleensä tavallisia pieniä puuistuimia, mutta ranskalaisten karuselliin omaksumat hevoset saavuttivat laajan suosion ja saivat karusellinvalmistajat hyödyntämään laitteissa myös muuta eläinkuntaa. Karuselleissa on tavattu ainakin käärmeitä, lohikäärmeitä, strutseja, riikinkukkoja, karhuja, sikoja, leijonia, merenneitoja, kentaureja, tiikereitä, apinoita, lehmiä, kanoja, sarvikuonoja, sammakoita, vuohia, kameleita, merihirviöitä, aaseja, hylkeitä, hirvieläimiä, kenguruita, puhveleita, kirahveja, koiria, kissoja, jäniksiä, haikaroita, seeproja, norsuja, kaloja ja joutsenia. Erikoisuutena eläimet saattoivat toisinaan äännellä tai niillä saattoi olla liikkuvia osia, esimerkiksi kieli, raajat tai pää. Useimmiten ne tyytyivät kuitenkin vain liikkumaan hiukan pystysuunnassa. Tämän laukkaliikkeen aikaansaamiseksi patentoitiin monia ratkaisuja, ja aina vain uusia keksittiin olemassa olevien patenttien kiertämiseksi.


title: Karuselli

text: Puu oli perinteisten karusellien valtakaudella karusellieläinten pääraaka-aine. Valmistuksessa käytettiin etenkin poppelia, lehmusta ja mäntyä. Satulat ja muut koristeet saattoivat olla myös esimerkiksi lasia, sinkkiä tai tinaa ja hevosten harjat ja hännät olivat usein aitoa hevosen jouhta. Tavallisesti puusta valmistettu karusellieläin on sisältä ontto. Pää ja raajat kaiverrettiin yleensä erikseen, minkä jälkeen hevonen koottiin osista tappiliitoksien ja liiman avulla. Kun karusellien koko kasvoi ja eläimiä tarvittiin yhä enemmän (60–70 hevosen karusellit eivät olleet mitenkään tavattomia), niiden jalat tai vartalot saatettiin tuottaa koneellisesti. Päät kaiverrettiin yleensä kuitenkin käsin.


title: Karuselli

text: Matkustajista vanhimpia, nuorimpia ja mukavuudenhaluisimpia varten useimmissa karuselleissa oli myös muutama vaunu, jotka saatettiin muotoilla esimerkiksi autoiksi, gondoleiksi, roomalaisiksi kilpavaunuiksi tai muiksi ajoneuvoiksi. Näiden kaivertajana erityisen tunnetuksi tuli Philadelphia Toboggan Companyn Marcus Illions.


title: Karuselli

text: Musiikki oli mukana karuselleissa sen syntyhetkistä lähtien jo ranskalaisten hevoshuveissa, josta laite sai nimensä. Jo ennen mekaanisen musiikin aikakautta karusellitunnelmaa saatettiin kohottaa elävällä musiikilla. Tyypillinen karusellimusiikki on tunnelmaltaan hilpeää.


title: Karuselli

text: Karuselleihin rakennettavat sisäiset mekaaniset urut alkoivat yleistyä 1880-luvun puolivälissä. Kuten itse karusellit, myös urut olivat aluksi käsin veivattavia. Niiden toiminta perustui samaan tekniikkaan kuin esimerkiksi posetiivien: rei'itettyihin kartonki- tai paperiliuskoihin. Karuselliurkujen koko sekä repertuaarin laajuus paranivat mekaanisen musiikin kehityksen myötä, esimerkiksi kun rei'itetyt paperirullat keksittiin korvata yhteen nidotuilla kartonkiliuskoilla. Urut oli usein koristeltu kaiverruksin, ja niihin saattoi kuulua pieniä liikkuvia soittoniekkoja tai muita hahmoja.


title: Karuselli

text: Euroopassa mekaanisia urkuja valmistettiin etenkin Ranskassa ja Saksassa. Yhdysvaltalaiset karusellivalmistajat tuottivat urkunsa aluksi Euroopasta, mutta tullien nousu teki tuonnista kannattamatonta ja omaa urkuteollisuutta tarvittiin. Yhdysvaltalaisista urkujen valmistajista tunnetuin oli Rudolph Wurlitzer.


title: Karuselli

text: Euroopan vanhin yhä toimiva karuselli sijaitsee Prahassa, Letnán puistossa. Se oli toiminnassa yhtäjaksoisesti vuodesta 1892 vuoteen 2004. Tällä hetkellä karusellia korjataan; töiden odotetaan valmistuvan vuoteen 2008 mennessä, jonka jälkeen karuselli avataan jälleen yleisölle. Helsingin Linnanmäen vuonna 1896 Hollannissa valmistettu Karuselli on huvipuiston vanhin laite.


title: Karuselli

text: William Henry Dentzel III on rakentanut maailman ensimmäisen aurinkovoimalla toimivan karusellin. Se otettiin käyttöön vuonna 2005 ja toimii Solar Living Institutessa Hoplandissa Kaliforniassa.


title: Karuselli

text: Kööpenhaminan Tivolin "Himmelskibet" on Pohjois-Euroopan korkein karuselli. Se pyörittää matkustajia 80 metrin korkeudessa.


title: Karuselli

text: Belfastissa Irlannissa toimi pitkään Mickey Marleyn hevosvetoinen karuselli. Marley veti pientä karuselliaan hevosella ympäri Belfastin katuja lasten iloksi vuoteen 1983 saakka. Siitä tehtiin jopa suosittu laulu "Mickey Marley's Roundabout".


Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch ( ) on kylä Ynys Mônin saarella Walesissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se tunnetaan pitkästä nimestään, joka on Britannian pisin ja yksi maailman pisimmistä. Kylä tunnetaan myös nimillä Llanfair PG tai Llanfairpwll. Siellä on 3 107 asukasta (vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan).


title: Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch

text: Kylä on suosittu turistikohde. Useat ihmiset pysähtyvät kylän rautatieasemalla, vierailevat kylän turistikeskuksessa tai ”leimaavat passinsa” paikallisessa kaupassa. Itse rautatieasema on enää vain vähäisessä käytössä.


text: Kylän erityisen pitkä nimi kehitettiin 1860-luvulla. Ainoana tarkoituksena oli saada kylälle Britannian pisin rautatieaseman nimi, eikä sitä voida pitää kymrin kielen luonnollisena sanana.


text: Tässä on käännös nimen eri osista:


text: Suomeksi nimi siis suurin piirtein tarkoittaa: ”Pyhän Marian kirkko valkoisen pähkinäpuun lähteellä villin pyörteen lähellä pyhän Tysilion kirkolla punaisella luolalla”. Alun perin kylä tunnettiin nimellä Llanfairpwllgwyngyll, ja lähellä oli paikka nimeltä Llantysilio Gogogoch, jonka nimi liitettiin aiempaan nimeen.


text: Useat paikkakunnat ovat yrittäneet rikkoa kylän ennätyksen. Llanfynyddin kylä Carmarthenshiressa otti vuonna 2004 epävirallisesti nimekseen ”Llanhyfryddawelllehynafolybarcudprindanfygythiadtrienusyrhafnauole” protestoidakseen tuulivoimalapuiston rakentamista kylän lähistölle (nimi tarkoittaa ”rauhallinen kaunis kylä, harvinaisen isohaarahaukan ikiaikainen paikka, jota uhkaavat viheliäiset terät/siivet”). Yhdelle Fairbournen rautatien asemista annettiin nimi ”Gorsafawddacha'idraigodanheddogleddollônpenrhynareurdraethceredigion”. Nämä yritykset eivät kuitenkaan ole saaneet viranomaisten tunnustusta.


title: Rc1

text: Rc1 on ruotsalainen ASEAn valmistama sähköveturi ja on Rc-veturisarjan ensimmäinen veturimalli. Muut veturimallit ovat Rc2, Rc3, Rc4 ja Rc6.


title: Sensorinen muisti

text:
Sensoriset muistit ovat aistitiedon ensimmäinen säilytyspaikka. Koska sensoriset muistit eivät juuri muokkaa aistitietoa, niitä kutsutaan myös sensorisiksi varastoiksi. Sensoristen muistien kapasiteetti on valtava, mutta kesto hyvin lyhyt.
Kuuloaistin sensorista muistia kutsutaan kaikumuistiksi, vastaavaa näköaistin muistia taas ikonimuistiksi. Ikonimuistin toiminnasta kertoo muun muassa salaman aiheuttama näköärsyke; näemme kuvan sekunnin murto-osan pitempään kuin itse välähdys kestää. Ikonimuistin toimintaa on tutkinut yhdysvaltalainen psykologi George Sperling.


title: Sensorinen muisti

text: Kaikumuisti toistaa samanlaisen ilmiön kuuloaistissa. Äänet jäävät ikään kuin kaikumaan päässämme hetkeksi, näin äänten kesto koetaan todellista pitempänä. Sensoristen muistien olemassaoloa on tutkittu myös muissa aisteissa, mutta niistä ei ole kiistatonta tutkimustietoa.


title: Kuuhulluus

text: Kuuhulluus on uskomuksissa fanaattinen tai innostunut tila tai jopa mielenhäiriö, jonka saa aikaan täysikuu. Kuuhullu voi seota väliaikaisesti tai lopullisesti. Monien taruolentojenkin uskotaan olevan aktiivisimmillaan juuri täydenkuun aikaan.


title: Kuuhulluus

text: Täysikuulla uskotaan yleisesti olevan ainakin jonkinlaisia vaikutuksia ihmiseen; jotkut kokevat sen valvottavan tai tekevän hieman hermostuneemman tai innostuneemman olon. Valtaosa tilastollisista tutkimuksista ei kuitenkaan tue väitettä, että kuun vaiheet korreloisivat ihmisten käyttäytymisen kanssa, ja teoriaa pidetäänkin usein näennäistieteenä.


title: Kuuhulluus

text: Monet merieläimet reagoivat täysikuuhun eri tavoilla, vaikka eivät näkisi sitä. Esimerkiksi jotkin katkaravut, planktonit ja meduusat tulevat pinnan lähelle täysikuun aikaan, vaikka kuu olisi täysin pilvien takana näkymättömissä. Rannikon läheisyydessä merieläimiin voi vaikuttaa myös kuun aiheuttama vuorovesi, mutta kuu vaikuttaa myös joihinkin syvänmeren eläimiin.


title: Täysikuu

text: Täysikuu on Kuun vaihe, jolloin Maahan näkyvä eli "maahan katsova" Kuun pinta on täysin Auringon valaisema. Kuu näyttää täysikuun aikaan pyöreältä.


title: Täysikuu

text: Täydenkuun aikaan Aurinko ja Kuu ovat jokseenkin vastakkaisilla puolilla maapalloa. Mikäli Aurinko ja Kuu ovat yöaikaan täysin vastakkaisilla puolilla Maata, osuu Maan varjo kuuhun ja tapahtuu kuunpimennys. Kuunpimennys voi tapahtua siis vain täydenkuun aikaan.


title: Täysikuu

text: Täydenkuun samoin kuin uudenkuun aikaan vuorovesi on korkeimmillaan eli silloin esiintyy tulvavuoksi, koska Auringon ja Kuun aiheuttamat vuorovedet sattuvat samaan hetkeen. Superkuu tarkoittaa tilannetta, jossa Kuu on ratansa Maata lähimmässä pisteessä juuri täydenkuun] aikaan, mikä saa sen näyttämään Maasta katsottuna mahdollisimman suurelta.


title: Täysikuu

text: Erilaisissa uskomuksissa täydenkuun aikaan osa ihmisistä muuttuu käytökseltään poikkeaviksi, jopa fanaattisiksi tai mielenhäiriöisiksi. Tätä reaktiota kutsutaan kuuhulluudeksi. Tutkimuksissa on havaittu, että terveillä ihmisillä tällaista reaktiota ei esiinny; sen sijaan eräiden psyykkisten sairauksien yhteydessä tämän tyyppistä käytöstä on jossakin määrin ilmennyt.


title: Täysikuu

text: Täysikuuta pidetään myös aikana, jolloin ihmissudet muuntuvat pedoiksi. Uskomuksien mukaan sudet ulvovat täysikuulle, mutta tieteellistä perustetta väitteelle ei ole löydetty.


title: Ljusdalin kunta

text: Ljusdalin kunta () on Gävleborgin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hälsinglandiin ja Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Ljusdal.


title: Ljusdalin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 5 256,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 19 027 henkeä (31.12.2015).


title: Ljusdalin kunta

text: Kirkollisesti Ljusdalin kunnassa sijaitsevat neljä seurakuntaa kuuluvat Uppsalan hiippakuntaan.


title: Ljusdalin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 85,36 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ljusdalin kunta

text: Ljusdalin kunta sijaitsee Ljusnan-joen rannalla Ruotsin pohjoisen pääradan (Norra Stambanan) varrella. Kunta kutsuu itseään "Ruotsin lähimmäksi Norlanniksi" ("Sveriges Närmaste Norrland"); Norlanti on Ruotsin pohjoisosasta historiallisesti käytetty nimitys. Maantieteellisesti Ljusdal sijaitsee Ruotsin keskiosissa.


title: Ljusdalin kunta

text: Pinta-alaltaan Ruotsin 20. suurimman kunnan ympärillä on paljon luontoaktiviteetteja. Ljusnan-joella on 40 km vesireittejä, joilla on mahdollisuus purjehdukseen, tukinuittoon ja kalastukseen. Hamran kansallispuisto sijaitsee osin Ljusdalin kunnan länsiosissa.


title: Ljusdalin kunta

text: 1700- ja 1800-luvuilla alueelle kohdistui laajaa siirtolaisuutta Suomesta ja kunnan lounaisosa tunnetaankin nimellä Orsa Finnmark. Seudulla on yhä runsaasti suomen kieleen pohjautuvaa nimistöä, kuten Noppikoski, Keskisenmäki, Pilkalampinoppi, jne. Iso osa suomalaisperäisestä nimistöstä on ajalta ennen ruotsalaisten invaasiota etelästä.


title: Ljusdalin kunta

text: Väkiluku sai kasvupyrähdyksen kun päärautatie ulotettiin sinne asti 1800-luvun lopulla.


title: Ljusdalin kunta

text: Ljusdalin maalaiskuntaan perustettiin Ljusdalin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1889. Osa kunnasta erotettiin Ljusdalin kauppalaksi vuonna 1914, ja loppuosa säilyi maalaiskuntana. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Vuonna 1963 Ljusdalin maalaiskunta ja kauppala yhdistettiin jälleen. Nykyinen Ljusdalin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppala sekä Färilan, Losin, Järvsön ja Ramsjön maalaiskunnat.


title: Ljusdalin kunta

text: Nykyinen vaakuna on hieman erilainen kuin entisen Ljusdalin kauppalan vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Ljusdalin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 187 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ljusdalin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 114 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ljusdalin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 166 802 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.


title: Ljusdalin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ljusdalin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ljusdalin kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 58,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 916 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ljusdalin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Ljusdalin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Ljusdalin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ljusdalin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ljusdalin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ljusdalin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ljusdalin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ljusdalin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ljusdalin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Ljusdalin kunta

text: Ljusdalissa järjestetään vuosittain jääpallon maailmancup-turnaus, ensimmäisen kerran jo 1974. Ljusdalin oma jääpallojoukkue on nimeltään Ljusdals BK.


title: Kuun sirppi

text: Kuun sirppi on kuun vaihe, jolloin vain kuun kapea reuna näkyy auringon valaisemana. Kuun sirppi näyttää sirpin muotoiselta, sillä suurin osa maahan näkyvästä kuunpinnasta on pimeänä. Kapeimman sirppivaiheen aikana näkyy silti himmeästi kuun valaisematonkin osa. Sen mahdollistaa näkyviin "maatamo", kuuhun maasta heijastuva auringonvalo.


title: Kuun sirppi

text: Kuun sirpin aikaan aurinko on melko lailla samalla suunnalla kuin kuu. Sirpin sakarat osoittavat siis aina auringosta poispäin. Jos sakarat osoittavat vasemmalle (pohjoisella pallonpuoliskolla) on kyseessä kasvava kuu (eli uusikuu), joka alkaa kasvaa täysikuuksi.


title: Kuun sirppi

text: Kuun kierto on taivaalla aurinkoon nähden takaperoinen: se jää jälkeen auringosta kasvavan kuun aikana ja näennäisesti lähestyy aurinkoa pienenevän kuun aikana.


title: Puolikuu

text: Puolikuu on Kuun vaihe, jolloin Aurinko valaisee puolet Maahan näkyvästä kuunpinnasta. Puolikuun aikana auringonvalo tulee Maasta nähden Kuun sivulta, valaisten Kuun puoliksi. Puolikuu näyttää puoliympyrän muotoiselta.


title: Puolikuu

text: Puolikuun vaihetta sanotaan usein myös ensimmäiseksi tai viimeiseksi neljännekseksi. Kasvavassa vaiheessa oleva puolikuu on siis ensimmäinen neljännes ja vaihe on viimeinen neljännes.


title: Lex Luthor

text:
Lex Luthor on DC Comics -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto ja supersankari Teräsmiehen arkkivihollinen. Jerry Siegelin ja Joe Shusterin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1940 "Action Comics" -sarjakuvalehden numerossa 23. Luthor on Jokerin ohella DC Comicsin tunnetuimpia roistohahmoja.
Vuonna 2005 arvostettu talouslehti Forbes valitsi Lex Luthorin kaikkien aikojen neljänneksi rikkaimmaksi fiktiiviseksi henkilöksi .


title: Lex Luthor

text: Luthor varttui Smallvillessä ja Metropolisin ns. "itsemurhaslummissa". Vanhemmat nimesivät hänet Alexanderiksi – Aleksanteri Suuren mukaan – asettaen suuria odotuksia pojalleen. Luthor vihasi kuitenkin nimeään ja päätti lyhentää sen muotoon "Lex". Hänen vanhempansa kuolivat jo hänen ollessaan nuori ja Lex viettikin suuren osan nuoruudestaan kaduilla ja orpokodeissa.


title: Lex Luthor

text: Hän osoittautui jo nuorena selvästi keskimääräistä älykkäämmäksi, mutta kyyninen ja vaikea luonne vaikeutti hänen ystävystymistään muiden kanssa. Aikuiseksi kasvettuaan Lex Luthor toimi tiedemiehenä ja rikastui myymällä keksintöjensä patentteja.


title: Lex Luthor

text: Hän toimii pääomistajana perustamassaan monialan yrityksessä LexCorp ja on merkittävä vaikuttaja Metropolisin alamaailmassa. Hänellä on Lena -niminen tytär entisen vaimonsa kanssa.


title: Lex Luthor

text: Lex Luthor on hyvin älykäs (älykkyysosamäärä yli 220) ja erikoistunut erityisesti fysiikan, kemian ja mekaniikan aihepiireihin. Hän on erinomainen liikemies ja parhaimmillaan toimiessaan johtotehtävissä. Luthor on myös häikäilemätön machiavellisti, joka ei kaihda mitään keinoja saavuttaakseen päämääränsä. Hän pitää kuitenkin itseään ylivertaisena muihin verrattuna, eikä ylisuuren egonsa vuoksi kestä hyvin kritiikkiä. Luonteeltaan Luthor on äkkipikainen mikä saattaa heijastua aggressiopurkauksina. Hänen lähes epäluonnollisen vahva vihansa ja kateutensa Teräsmiestä kohtaan on myös tuottanut hänelle ongelmia menneisyydessä.


title: Lex Luthor

text: Luthor luottaa valtaosin älyynsä eikä ole parhaimmillaan fyysisissä haasteissa. Yleensä hänen henkivartijanaan toimii Mercy Graves -niminen palkkasoturi.


title: Lex Luthor

text: Vuoden 1978 Teräsmies-elokuvassa sekä sen kahdessa jatko-osassa Luthoria näytteli Gene Hackman. Hän oli elokuvan aikana rahan perässä ja halusi huijata itselleen suuren omaisuuden osoittaakseen nerokkuuttaan. Luthor on kalju sarjakuvien tavoin, mutta käytti peruukkia piilottaakseen kaljuutensa. Hän piti salattua päämajaansa hylätyn rautatieterminaalin raunioissa. Hänen juonittelunsa useimmiten epäonnistuivat, koska kätyrit - kuten Otis ja tyttöystävä Eve Teschmacher - olivat useimmiten saamattomia ja hän joutui itse tekemään kaiken mikäli halusi ne saada aikaiseksi.


title: Lex Luthor

text: Elokuvan aikana Luthorin suunnitelma oli kääntää ydinohjuksen suunta kohti San Andreasin siirrosta, jonka myötä Kalifornian osavaltio uppoaisi mereen ja sen naapuriosavaltiosta tulisi uusi rannikkoalue. Luthor on onnistua suunnitelmassaan ja lähestulkoon hukuttaa Teräsmiehen kryptoniitin avulla. Teräsmiehen korjattua San Andreasin vahingot hän vie Luthorin ja Otisin vankilaan.John Shea esitti Lex Luthoria Teräsmieheni-televisiosarjassa vuosina 1993-1997, jossa se oli Metropolisin asukkaiden silmissä humanitaarinen multi-miljardööri. Teräsmies yritti sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella todistaa ihmisille Luthorin olevan todellisuudessa korruptoitunut liikemies, kun taas Luthor yritti etsiä Teräsmiehen heikkouden. Hän saakin sen selville kauden lopussa saadessaan haltuunsa harvinaisen palan kryptoniittiä, jonka avulla hän oli tappaa Teräsmiehen asettamansa ansan avulla.


title: Lois Lane

text: Lois Lane on Teräsmies-sarjakuvan hahmo, joka toimii toimittajana kuvitteellisessa "Daily Planet" -lehdessä. Toimeliaalla ja uhkarohkealla naisreportterilla on taipumus joutua vaarallisiin tilanteisiin, jotka vaativat supersankari Teräsmiehen pelastusta. Häntä kutsutaankin leikkimielisesti "Teräsmiehen tyttöystäväksi" [Superman's girlfriend]. Hänellä on Lucy Lane -niminen sisar. Seikkaili 1960- ja 70-luvuilla myös omassa nimikkolehdessään.


title: Lois Lane

text: Hahmon loivat Jerry Siegel ja Joe Shuster. Jerry Siegelin vaimo Joanne toimi hahmon mallina. Ensi-esiintyminen: Action Comics #1 (kesäkuu 1938).Lois Lane on sarjakuvien lisäksi esiintynyt myös monissa elokuvissa, tv-sarjoissa, radiokuunnelmissa ja piirretyissä.


title: Lois Lane

text: Lois Lane on Teräsmiehen ja Kentin pariskunnan lisäksi ainoa Teräsmies-sarjakuvissa alusta asti mukana ollut sarjakuvahahmo.


title: Lois Lane

text: Aina hahmon ensimmäisestä esiintymisestä (1938) lähtien 1990-luvun alkupuolelle asti, yksi Teräsmies-sarjakuvien kantavista "punaisista langoista" oli nk. rakkauskolmiodraama Teräsmiehen, Lois Lanen ja Clark Kentin välillä; Clark Kent rakastaa Lois Lanea, Lois taas Teräsmiestä (ymmärtämättä, että Teräsmies ja Clark Kent ovat itse asiassa sama henkilö). Lopulta Teräsmies paljasti salaisen henkilöllisyytensä Loisille lehdessä "Adventures of Superman # 662 (1992)" ja pari avioitui vuonna 1997 Superman:Wedding Album -tarinassa. Lois Lane ja Clark Kent asuvat Metropolisissa osoitteessa: "1938 Sullivan Lane".


title: Lois Lane

text: Loisilla ja Teräsmiehellä on myös poika nimeltä Jonathan "Jon" Samuel Kent. Hahmon on luonut Dan Jurgens ja hahmo esiintyi ensimmäisen kerran sarjakuvassa Convergence: Superman #2 vuonna 2015. Isänsä tapaan myös Jonathanilla on supervoimia ja hänet tunnetaankin myös nimellä Superboy. Hahmon seikkailuihin päästään tutustumaan tarkemmin vuonna 2017 alkaneessa sarjakuvassa Super sons, jossa Jonathan seikkailee yhdessä Batmanin pojan Damian Waynen eli viidennen Robinin kanssa. Jonathan tulee hyvin toimeen vanhempiensa kanssa ja on heitä kohtaan arvostava. Tärkein Jonathanin vanhemmiltaan saama oppi on tehdä hyviä tekoja muille, jolloin maailmasta tulee parempi paikka ja hyvä lähtee kiertämään. Vaikka Loisilla ei ole miehensä ja poikansa tapaan supervoimia, on Jonathan kerran letkauttanut Robinille hänen äitinsä olevan taitava ajatustenlukija. Lois on äitinä varsin ankara mutta rakastava. Toisinaan hän joutuu myös myöntymään miehensä ehdotuksiin Jonathanille tarjottavista uusista mahdollisuuksista päästä harjoittelemaan voimiensa käyttöä.


title: Lois Lane

text: Lois Lanen nimikirjaimet ovat L.L.. Teräsmies -sarjakuvakirjoittajilla on tapana luoda Teräsmiehen taustahahmohin tietyin väliajoin lisää L.L.-nimikirjaimet omaavia hahmoja. Esimerkiksi: "Lois Lane", "Lex Luthor", "Lana Lang", "Lyla Lerrol", "Lucy Lane", "Lori Lemaris" (merenneito) yms.


title: Lois Lane

text: Vanhoissa suomennetuissa Teräsmiessarjakuvissa Lois Lane oli nimeltään Irma Manner.


title: Hideto Matsumoto

text: Hideto Matsumoto ( 松本秀人 , 13. joulukuuta 1964 – 2. toukokuuta 1998), joka tunnetaan paremmin nimellä hide, oli japanilainen visual kei -muusikko. Hän tuli tunnetuksi Japanissa suositun X Japan -yhtyeen johtavana kitaristina.


title: Hideto Matsumoto

text: X Japanin hajottua vuonna 1997 hide alkoi panostaa enemmän toiseen projektiinsa, jonka nimi vaihtui pelkästä hidestä hide with Spread Beaveriksi. Spread Beaverin kanssa hide alkoi työstää kolmatta levyään, joka ei kuitenkaan ehtinyt valmistua hiden elinaikana. Oman projektinsa ohella hide kuului myös amerikkalais-japanilaiseen yhteistyöyhtyeeseen nimeltä Zilch, johon kuuluivat hiden lisäksi Ray McVeigh, Paul Raven sekä Joey Castillo.


title: Hideto Matsumoto

text: Tämän kaiken lisäksi hide nautti melkoista suosiota myös sooloartistina. Hän toimi sekä vokalistina, kitaristina että lauluntekijänä.


title: Hideto Matsumoto

text: 2. toukokuuta 1998 hide löytyi kovan ryyppyillan päätteeksi kylpypyyhkeellä vessan ovenkahvaan hirttäytyneenä. Hän oli hädin tuskin elossa ambulanssin saapuessa ja kuoli myöhemmin sairaalassa. Joidenkin lähteiden mukaan kuolema olisi ollut vahinko, mutta poliisit julkistivat kuoleman syyksi itsemurhan. Hänen viimeistä matkaansa tuli katsomaan arviolta 50 000 fania, joiden vuoksi poliisin oli tehtävä paljon erikoisjärjestelyjä. Ainakin kolme fania suorittivat samanlaisen itsemurhan niin kuin hide, vaikka Yoshiki, X Japanin rumpali/pianisti, toivoi, ettei kukaan seuraisi hideä. Fanien tuomista kukista muodostui yli kaksi kilometriä pitkä jono.


title: Hideto Matsumoto

text: Yoshiki perusti hiden kunniaksi museon hiden kotikaupunkiin, Yokosukaan. "The hide museum" avasi ovensa hiden kuoleman toisena vuosipäivänä, 2. toukokuuta vuonna 2000. Museossa oli esillä monia hiden vanhoja esiintymisasuja, kitaroita sekä henkilökohtaisia tavaroita. Museo suljettiin 25. syyskuuta 2005, ja väitetään, että sen ei ollut tarkoitus olla toiminnassa viittä vuotta pidempään.


title: Hideto Matsumoto

text: Yhtyetoiminnan lisäksi hide teki myös tehnyt elokuvan Tusk-nimisen miehen kanssa. 'Seth et Holth' elokuva on tyyliltään erikoinen ja kertoo pääasiassa hidestä ja Tuskista, jotka ovat elokuvassa enkeleitä.


title: Hideto Matsumoto

text: Matsumoto syntyi 13. joulukuuta 1964. Paikkana oli St Joseph's sairaala Midorigaokassa, joka sijaitsee Yokosukassa, Japanissa. Hänen vanhempansa olivat kumpikin vaatesuunnittelijoita.


title: Hideto Matsumoto

text: Lapsuudessaan hide ei ollut kovin puhelias eikä ollut koulussa suosittu, päinvastoin. Häntä kiusattiin runsaan ylipainonsa vuoksi, ja hän joutui kärsimään painonsa vuoksi paljon. Hänestä tuli sulkeutunut, ja hänen vanhempansa lähettivät hänet kuukaudeksi Amerikkaan yksityiskouluun tarkoituksenaan tehdä pojastaan kansainvälinen ja kartuttaakseen hänen kielitaitoaan (hide oli käynyt englannintunneilla viisivuotiaasta lähtien). Kertomansa mukaan hide itse ei muistanut tuosta matkasta muuta, kuin että ei pessyt itseään kuukauteen, koska ei osannut käyttää amerikkalaista kylpyhuonetta, ja että kaikki oli suurta USA:ssa.


title: Hideto Matsumoto

text: Noin 14 vuoden ikäisenä hide alkoi kiinnostua rock-musiikista, ja hiukan myöhemmin hän näki kuvan yhtyeestä nimeltä KISS ja kiinnostui soittimista, meikeistä sekä muista rock-musiikkiin liityvistä asioista. KISSillä oli myöhemmin suuri vaikutus hiden musiikkiin.


title: Hideto Matsumoto

text: Koulussa hideä alettiin kutsua nimellä 'Gibson' hänen kitaransa merkin mukaan. Hide tunnetaan nykyisin paremmin Fernandes MG sarjan kitaroista esim. MG-145S. Hän alkoi vähitelleen hyödyntää kitaristintaitojaan ja perusti vuonna 1981 yhtyeensä Saber Tiger. Yhtyeessä hän otti itselleen taiteilijanimensä Hide. Yhtye oli melko suosittu hiden kotikaupungissa. Yhtye kuitenkin hajosi jatkuvien henkilövaihdosten myötä vuonna 1987. Tällöin hide päätti lähteä kampaajakouluun ja jättää unelmansa tulla muusikoksi. Hän muutti taiteilijanimensä ensimmäisen kirjaimen pieneksi vasta X Japanin aikoina.


title: Hideto Matsumoto

text: Myöhemmin saman vuoden alkupuolella hide sai puhelun nuorukaiselta nimeltä Yoshiki, joka oli X-nimisen yhtyeen johtaja. Yoshiki ja hide olivat tavanneet jo aiemmin eräissä juhlissa, joissa Yoshiki oli jo pyytänyt hideä liittymään kitaristiksi X:ään. Tuolloin hide ei ollut suostunut, olihan hän Saber Tigerin johtohahmo ja pääkitaristi. Nyt, ST:n hajottua Yoshiki pyysi hideä uudelleen liittymään X:ään ja tällä kertaa hide suostui. Hänestä tuli X:n virallinen jäsen alkukeväällä 1987.


title: Hideto Matsumoto

text: Alussa X ei menestynyt kovin hyvin soittaessaan öisin klubeilla, mutta sitten Yoshiki päätti ottaa ohjat omiin käsiinsä ja perustaa oman levy-yhtiön EXTASY RECORDSin (1992). Ensimmäinen levy Vanishing Vision ilmestyi 1988, ja yhtye nousi uskomattomaan suosioon, mutta X:n kohtalo sinetöitiin vasta Blue Blood -levyn julkaisun jälkeen vuonna 1989, kun siitä tuli Japanin suosituin yhtye.


title: Hideto Matsumoto

text: Vuonna 1993 hide päätti lähteä soolouralle. Hänen ensimmäinen soololevynsä, Hide Your Face menestyi; fanit tunnistivat hiden X:stä (hide oli yksi yhtyeen suosituimpia jäseniä), ja levy meni hyvin kaupaksi. Tässä vaiheessa X muutti nimensä X Japaniksi, ettei yhtyettä sekoitettaisi samannimiseen losangelesilaiseen punk-yhtyeeseen X. X Japan sai nyt myös uuden basistin, Heathin, ja piti pientä taukoa. Tänä aikana hide ei kuitenkaan jäänyt toimettomaksi, vaan perusti oman tuotantoyhtiön, LEMONedin. X Japanin ollessa yhä tauolla hän julkaisi toisen levynsä, Psyencen Spread Beaverin kanssa, ja esiintyi Seth et Holth -elokuvassa, jonka itse kirjoitti.


title: Hideto Matsumoto

text: Tauon jälkeen 1996 X Japan julkaisi viidennen levynsä, Dahlian. Kuitenkin vuonna 1997 yhtye teki päätöksen hajoamisesta, sillä keväällä -97 vokalisti Toshi ilmoitti, ettei pystynyt enää laulamaan Yoshikin tunteikkaita lauluja. X Japan hajosi virallisesti 22.9.1997. Viimeinen konsertti oli nimeltään The Last Live, ja se pidettiin 31.12.1997.


title: Hideto Matsumoto

text: X Japanin jälkeen hide jatkoi soolouraa Spread Beaverin kanssa. Hänellä oli myös toinen yhtye, Zilch, joka oli hiden yritys tehdä musiikkiaan tunnetuksi Amerikassa. Ikävä kyllä suunnitelmat kaatuivat tragediaan, ennen kuin yhtye ehti saavuttaa läpimurtoa Amerikassa. hide ja Yoshiki myös suunnittelivat kokoavansa X Japanin uudelleen vuonna 2000 niin, että hide olisi kitaransoiton lisäksi myös laulanut Toshin osuudet, mutta haaveet uudesta X:stä kuolivat hänen mukanaan.


title: Hideto Matsumoto

text: 2. toukokuuta vuonna 1998 hide palasi kotiinsa humalassa yön juhlinnan jälkeen ja kävi nukkumaan. Jonkin ajan päästä hiden naisystävä tuli asuntoon ja löysi hiden hirttäytyneenä pyyhkeellä ovenkahvaan. Ambulanssin saapuessa hide oli jo vaipunut koomaan. Vaikka hide toimitettiin sairaalaan mahdollisimman nopeasti, hän ei selvinnyt matkasta. Hänet julistettiin virallisesti kuolleeksi klo 8.52 Japanin aikaa.


title: Hideto Matsumoto

text: Faneille hiden kuolema oli suuri järkytys, ja siitä liikkui fanien keskuudessa monia spekulaatioita. Aluksi arveltiin yleisesti hiden tehneen itsemurhan, mutta itsemurhaan ei nähty olevan mitään syytä. Jälkeensä hide ei jättänyt minkäänlaista viestiä, hänellä oli loistelias ura, ja hän oli valmistelemassa monia uusia asioita. Siksi pääteltiin, että hiden kuolema olisi ollut vahinko. Spekulaatioiden mukaan hide olisi humalassa tahtonut pilailla naisseuralaisensa kustannuksella tai vaihtoehtoisesti tehnyt lihasrentoutusharjoitusta. Poliisit kuitenkin julistivat syyksi itsemurhan. 3 hiden fania tekivät ns. copycat suiciden, eli tappoivat itsensä samalla lailla kuin hide.


title: Hideto Matsumoto

text: Kukaan ei osannut odottaa hiden kuolemaa. Vuoden 1998 piti olla hidelle suuri ja tuottelias vuosi. Hautajaisiin saapui yli 50 000 fania, jotka odottivat kuuliaisesti vuoroaan jonossa jättääkseen hyvästit hänelle valkoisen ruusun kera. Fanit jopa auttoivat hautajaispaikan siivoamisessa.


title: Hideto Matsumoto

text: Spread Beaver julkaisi viimeisen, kesken olleen albuminsa, Ja,Zoon hiden kuoleman jälkeen. Muitakin levyjä on tehty hiden muistolle, kuten Yoshikin kokoama Tribute Spirits.


title: Hideto Matsumoto

text: Nykyään on todistettu että hidellä on myös poika. Huhujen mukaan hiden pojan nimi on Takenori Matsumoto.


title: Spacesynth

text: Spacesynth (joskus synthdance, "spacedance" eli "spacedisco") on eurooppalaisen elektronisen tanssimusiikin tyylisuunta, joka syntyi 1980-luvun puolivälissä. Alussa spacesynth oli instrumentaalista italodiskoa, mutta se kehittyi omaksi genrekseen. 1980-luvulla tyylin tunnetuimpia esittäjiä olivat muun muassa Laserdance, Koto, Cyber People ja Proxyon. Spacesynthin myyntiluvut laskivat 1990-luvun edetessä, mutta merkkejä jonkinasteisesta suosion palaamisesta on näkynyt 2000-luvulla.


title: Spacesynth

text: Tälle instrumentaaliselle musiikkityypille ovat tyypillistä artistit, jotka tuottavat elektronista musiikkia, ei niinkään aito yhtyeen live-esiintyminen. Spacesynthissä melodia on monesti rytmiä tärkeämpi toisin kuin monesti discomusiikissa. Spacesynthissä käytetään monesti vokooderilla tehtyä laulua ja puhetta. Aiheet ovat scifi- ja avaruuspainotteisia.


title: Spacesynth

text: Spacesynthille ominaisia ovat olleet 1/16-bassolinja, sointuiskut, tarttuvat melodiat ja Linn Drum -rumpukoneen omalaatuiset soundit. 1990-luvun alussa spacesynthin suosio alkoi vähetä, ja sen tilalle tulivat 1990-luvun kuluessa eurodance, house ja tekno. Spacesynth lähes katosi 1990-luvun alussa, mutta nousi taas 1980-luvun soundin saatua uutta suosiota 2000-luvun puolivälissä. Tyylisuunnan tunnetuimpia artisteja ovat nykyään Area 51, Protonic Storm, Marco Rochowski, Anders Lundqvist, Mark Vera, Electron, Berk Van Ozden ja MindXpander. Tuotantoyhtiöt Hypersound ja Alpha Centauri ovat tuoneet uusia esiintyjiä julkisuuteen 2000-luvulla.


title: Kyrönjoki

text: Kyrönjoki () on Etelä-Pohjanmaalla Kyrönjoen vesistöalueen laskujoki. Sen suurin pituus on eri laskutapojen mukaan 80–200 kilometriä. Kolmasosa joen valuma-alueesta on peltoa, viidesosa suota ja kaksi viidesosaa metsää. Kyrönjoen viljelylakeudet on valittu yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kyrönjoen valuma-alueeseen kuuluu nykyisten käsitysten mukaan osittain tai kokonaan monia kuntia, joista suurimmat ovat Vaasa, Isokyrö, Seinäjoki, Ilmajoki, Kurikka ja Kauhajoki Suurimmissa kunnissa asuu yhteensä noin satatuhatta ihmistä. Vaasan kaupunki ottaa raakavetensä Kyrönjoesta. Lisäksi joen vesistöalueella on muutamia vesivoimalaitoksia.


title: Kyrönjoki

text: Kyrönjoella on kolme suurta latvahaaraa, Seinäjoki, Jalasjoki ja Kauhajoki. Kyrönjoen pääuoma alkaa nykykäsitysten mukaan Kauha- ja Jalasjoen yhtymäkohdasta Kurikasta, ja virtaa Ilmajoen, Seinäjoen, Isonkyrön, Vaasan ja Mustasaaren kautta Perämeren Vassorinlahteen Mustasaaren Koivulahdessa pohjoispuolella.


title: Kyrönjoki

text: Kyrönjoen vesistöalue on pääosin metsää, peltoa ja suota. Peltovaltaisia valuma-alueita on alavilla jokilaaksojen alueilla, kuten Ilmajoella. Jokiuomasta kauempana on moreenipohjaista metsää. Kyrönjoen vedenjakaja-alueet ovat soisia. Soiden raivaus sekä soiden ja metsien ojitukset ovat äärevöittäneet Kyrönjoen virtaamavaihteluita, sillä vesi ei viivy ojitetuilla alueilla. Kesäisin kuivana aikana veden virtaama on pieni ja veden viipymä on pitkä. Tuona aikana veden ravinteet aiheuttavat voimakasta rehevöitymistä.


title: Kyrönjoki

text: Kyrönjoen alue on loivapiirteinen topografialtaan. Alueella on paljon Itämeren litorinavaiheen aikana kehittynyttä hapanta alunamaata. Litorinameren aikana merenpohjalle sedimentoitunut savi sisältää paljon merivedestä peräisin olevia sulfideja. Kun sulfidi esimerkiksi pohjavesipinnan laskiessa hapettuu rikkihapoksi, se muodostaa helposti veteen liukenevia happamia suoloja. Happamuus on yksi Kyrönjoen leimallisia piirteitä, se aiheuttaa kalakuolemia ja on erityisen haitallista mädille ja kalanpoikasille.


title: Kyrönjoki

text: Kyrönjoen kalasto on melko rikasta. Varsinkin suistoalueella esiintyy noin 60 kalalajia, joista suuri osa on merikaloja. Kyrönjoen suisto toimii koko yhtenä Merenkurkun alueen kalojen tärkeimpänä kutu- ja poikastuotantoalueena. Ajoittaisella happamuudella on siis merkittävä vaikutus koko Merenkurkun kalakantojen kehitykseen. Kyrönjoen kalakantoja hoidetaan istutuksilla. Jokeen on istutettu muun muassa lohta, taimenta, siikaa ja harjusta.


title: Kyrönjoki

text: Tulvasuojelun ja vesivoiman takia on Kyrönjoen vesistöalueen yhteyteen rakennettu Liikapuron, Pitkämön, Kalajärven ja Kyrkösjärven tekojärvet, Orisbergin Kotilammi sekä Malkakosken tekokoski.


title: Tsade

text: Tsade (myös ṣade, tzade tai tsadi) on monen seemiläisen kielen aakkoston 18. kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen, aramealaiseen ja arabialaiseen kirjaimistoon (ṣād, ص). Se on ehkä kyrillisen Ц:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee mahdollisesti onkea tarkoittavasta sanasta.


title: Tsade

text: Heprean kielessä tsade ääntyy soinnittomana alveolaarisena affrikaattana /ts/. Transkriptiossa sitä merkitään usein kirjainyhdistelmällä tz tai ts tai merkillä ṣ (s jonka alla on piste). Tsade on myös yksi niistä heprean kirjaimista, jotka kirjoitetaan eri tavalla sanan lopussa: sillä on "sofit"- eli loppumuoto tsade sofit.


title: Tsade

text: Heprealaisessa numerojärjestelmässä tsadella on lukuarvo 90. Tsade sofitin lukuarvo on 900.


title: Tsade

text: Esimerkkejä:


title: Qof

text: Qof tai kof (myös quf) on monen seemiläisen kielen aakkoston 19. kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen, aramealaiseen ja arabialaiseen kirjaimistoon (qāf ق). Se on latinalaisen Q:n edeltäjä. Myös kreikkalaisessa kirjaimistossa on ollut vastaava kirjain koppa, joka on kuitenkin jäänyt pois käytöstä. Kirjaimen nimi tulee takaraivoa tai apinaa tarkoittaneesta sanasta.


title: Qof

text: Heprean kielessä qof ääntyy kovana kurkkuäänteenä /k/, eikä nykyään enää tehdä eroa qofin ja kafin ääntämisessä. Qof translitteroidaan vaihtelevasti joko merkillä k tai q. Joskus on tapana korvata sanan Elohim (אלהים, Jumalan eräs nimitys) he-kirjain qofilla: Eloqim (אלקים). Näin vältetään toisen käskyn rikkominen.


title: Qof

text: Heprealaisessa numerojärjestelmässä qofilla on lukuarvo 100.


title: Qof

text: Jiddišin kielessä puolestaan qofia käytetään kaikkialla siellä, missä saksassa kirjoitettaisiin k. K:ta vastaava kirjain, kaf, esiintyy vain heprealaisperäisissä sanoissa.


title: Qof

text: Esimerkkejä:


title: Windows 3.x

text: Windows 3.x on Microsoftin Windows -käyttöjärjestelmiä edeltänyt käyttöympäristöperhe, jota julkaistiin vuosina 1990–1994. Versio 3.0 oli ensimmäinen laajan suosion saavuttanut Windows -versio. Windows 3.0 julkaistiin 22. toukokuuta 1990.


title: Windows 3.x

text: Sarjan seuraaja on Windows 95, joka julkaistiin elokuussa 1995.


title: Windows 3.x

text: Windows 3.0:ssa oli kolme toimintatilaa:Windows 3.0 tuki 16 väriä. Siinä tukivat käyttöön ikoneihin perustuvat Program Manager ja Control Panel. Tiedostojen hallintaan käytettiin File Manageria.


title: Windows 3.x

text:
Windows 3.1 (koodinimeltään "Janus") julkaistiin 6. huhtikuuta 1992. 3.1:n uudistuksia olivat skaalattavat TrueType-fontit, OLE ja multimediatuki.
Kyseinen versio sisälsi myös äänikorttituen (ja ensimmäisen avausäänen), Windows-logon, Pasianssin sekä Miinaharavan.


title: Windows 3.x

text: Microsoft julkaisi 31. joulukuuta 1993 päivityksen, joka sisälsi pääasiassa viankorjauksia, mikä vaikutti myös käyttöjärjestelmän suosioon. Microsoft tarjosi ilmaisen päivityksen kaikille Windows 3.1 -käyttöjärjestelmän sisältäneille koneille.


title: Windows 3.x

text: Microsoft julkaisi marraskuussa 1993 kiinankielisen version Windows 3.1:stä.


title: Windows 3.x

text: Lokakuussa 1992 julkaistiin Windows for Workgroups 3.1 (koodinimiltään "Winball" ja "Sparta"), joka oli verkkotuella laajennettu versio Windows 3.1:stä.


title: Windows 3.x

text: Windows for Workgroups 3.11 (koodinimeltään "Snowball") julkaistiin 11. elokuuta 1993 ja toimitettiin marraskuussa 1993.


title: Windows 3.x

text: Windows 3.x:n tuki päättyi aikaisempien Windows -versioiden tapaan 31. joulukuuta 2001.


title: Tapani Sammalvuo

text: Tapani Sammalvuo (s. 31. toukokuuta 1975, Riihimäki) on suomalainen shakinpelaaja. Hän on shakin Suomen mestari 1998 ja 2005 sekä kuusinkertainen pikashakin Suomen mestari.


title: Fiat Uno

text: Fiat Uno on Fiatin vuosina 1983–1995 valmistama pieni automalli, joka korvasi Fiat 127:n. Unon seuraajaksi puolestaan tuli Fiat Punto.


title: Fiat Uno

text: Fiat Uno tuli markkinoille vuonna 1983 korvaamaan ikääntyvän Fiat 127 -mallin. Auton oli suunnitellut Giorgetto Giugiaro ja se muistutti pienempää Panda-mallia. Unoa kehuttiin hyvistä sisätiloista ja taloudellisuudesta, jotka ovat sen korkean, neliskulmaisen rungon ja matalan (0,34) ilmanvastuskertoimen ansiota. Se valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 1984. Ensimmäiset autot oli varustettu vanhoilla 0,9 OHV- (45 hv), 1,1 SOHC- (58 hv) ja 1,3 SOHC (65 hv) -moottoreilla. Saatavilla oli myös 1,3-litrainen ja 45-hevosvoimainen dieselmoottori. Korimalleina oli saatavissa sekä kolmi- että viisioviset versiot. Fiat Unoon perustui myös pieni hyötyajoneuvomalli Fiat Fiorino.


title: Fiat Uno

text: Vuodesta 1985 saataville tuli uusi 1,0 SOHC FIRE ("Fully Integrated Robotized Engine") -moottori, jossa oli 45 hevosvoimaa. Se oli vanhoja moottoreita tehokkaampi ja taloudellisempi. Vuonna 1985 esiteltiin myös urheilullisempi malli, Fiat Uno Turbo, varustettuna 1,3-litraisella turboahdetulla moottorilla, jossa tehoa oli 105 hevosvoiman verran.


title: Fiat Uno

text: Vuonna 1989 Uno sai pienen faceliftin, jossa tehtiin uudistuksia koriin ja ilmanvastus pienentyi 0,30:een. Uusi ulkomuoto muistutti Fiat Tipoa. Sisätiloihin tehtiin myös muutoksia. Näihin aikoihin vanha 1,1-litrainen moottori korvattiin uudella FIRE-versiolla, jossa oli nyt tehoa 56 hevosvoimaa, ja uusi 1,4-litrainen korvasi vanhan 1,3-litraisen vapaasti hengittävissä- ja turboversioissa.


title: Fiat Uno

text: Uno oli menestyksekäs auto aina tuotantonsa loppumiseen asti. Seuraajaksi tarkoitettu Punto esiteltiin vuonna 1993, mutta Uno pysyi edullisempana mallina sen rinnalla vuoteen 1995 saakka. Mallia valmistettiin yli kuusi miljoonaa kappaletta.


title: Fiat Uno

text: Vaikkakaan Unoa ei valmistettu vuoden 1995 jälkeen enää Italiassa, sitä valmistettiin vielä vuoteen 2013 saakka Brasiliassa, jossa tuotettiin myös sedan-mallia Fiat Dunaa/Prêmiota ja farmariautoa nimeltään Duna Weekend/Elba. Autoa myytiin Etelä-Amerikassa Fiat Mille -nimellä lähtötason autona ja se sai uusimman kasvojenkohotuksensa vuonna 2004. Vuoden 2005 Brasilian versioon tuli Flex Fuel -järjestelmä, jonka avulla auto kulkee sekä etanolilla että bensiinillä vapaalla sekoitussuhteella.


title: Orsan suomalaismetsä

text: Orsan suomalaismetsä () on metsäinen alue Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänin länsiosassa Ruotsissa, osittain myös Taalainmaan läänin Rättvikin ja Orsan kuntien alueella. Voxnan-joen länsipuoli kuuluu Taalainmaan maakuntaan, kun taas itäpuoli Hälsinglandiin. Alueella on kaksi merkittävää kylää Tandsjöborg ja Hamra (metsäsuomeksi "Hampura"), joissa on asunut metsäsuomalaisia.


title: Orsan suomalaismetsä

text: Orsa Finnmarkissa on paljon suomenkielistä paikannimistöä, kuten esimerkiksi Noppikoski ja Stora Korpmäki. Alueelta löytyy myös Ruotsin Hamran kansallispuisto (metsäsuomeksi "Hampura"), joka perustettiin vuonna 1909. Kansallispuiston metsä on pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta ollut koskemattomana noin 300 vuotta ja on näin aitoa aarniometsää.


title: Orsan suomalaismetsä

text: Stora Korpmäki on Gävleborgin läänin ja Orsa Finnmarkin korkein huippu ja yltää 711 metriä merenpinnan yläpuolelle. Toinen korkeahko mäki on Pilkalampinoppi (645 m merenpinnan yläpuolella). Pilkalampinopin huipulla on palovartiotorni 1800-luvulta. Torniin voi myös kiivetä.


title: Konservaattori

text: Konservaattori on ammatti, jonka harjoittaja vastaa kulttuuriomaisuuden eli esimerkiksi museoesineiden tai muun kulttuurihistoriallisen omaisuuden säilyttämisestä ja hoitamisesta eli konservoinnista. Konservaattorilta vaaditaan erikoistumisalan esineistön ja kulttuurikohteiden tekniikoiden ja historian tuntemusta. Työ vaatii tarkkuutta, huolellisuutta sekä konservoinnin eettisten asenteiden omaksumista. Konservaattorien yleisimpiä työpaikkoja ovat museot, kirjastot ja arkistot.


title: Konservaattori

text: Konservaattoriksi opiskellaan nykyisin ammattikorkeakoulussa. Suomessa koulutusta tarjoaa Metropolia Vantaalla. Rakennuskonservointia on aiemmin voinut opiskella myös Seinäjoen ammattikorkeakoulussa. Konservaattorin ammattikorkeakoulututkinnon laajuus on 240 opintopistettä (160 opintoviikkoa) ja sen suorittamiseen kuluu yleensä neljä vuotta. Opintojen aikana erikoistutaan johonkin tiettyyn konservoinnin osa-alueeseen, esimerkiksi maalaus-, esine-, tekstiili-, paperi- tai huonekalukonservointiin.


title: Konservaattori

text: Konservoinnin alan kehittämisestä ja konservaattoreiden osaamisen seurannasta vastaa Suomessa Pohjoismaisen konservaattoriliiton Suomen osasto ry.


title: Konservaattori

text: Konservointikoulutus aloitettiin opistotasoisena Suomessa 1. elokuuta 1984 Vantaan käsi- ja taideteollisessa oppilaitoksessa. Vuonna 1994 koulutus siirrettiin Vantaan ammattikorkeakoulukokeiluun ja tutkinto muuttui "ammatillisesti suuntautuneeksi korkeakoulututkinnoksi". Tuolloin tutkinto myös piteni 3,5-vuotiseksi. Vuonna 1998 koulutus siirtyi Espoon-Vantaan teknilliseen ammattikorkeakouluun (vuodesta 2008 osa Metropoliaa) ja vuonna 2000 opetusaika piteni nykyiseen neljään vuoteen.


title: Konservaattori

text: Vuodesta 2006 lähtien on ollut mahdollista suorittaa myös konservoinnin ylempi ammattikorkeakoulututkinto.


title: Toripolliisi

text: Toripolliisi on Oulun kauppatorilla seisova pronssinen patsas.


title: Toripolliisi

text: Patsaan on valmistanut kuvanveistäjä Kaarlo Mikkonen vuonna 1987. Sen mitat ovat 220 × 150 × 112 cm. Nimensä patsas on saanut torilla vuosina 1934–1979 toimineista kolmesta toripoliisista, jotka valvoivat alueen järjestystä. "Toripolliisi" rahoitettiin 1985 aloitetulla kansalaiskeräyksellä, jonka lisäksi myytiin postikortteja, pieniä kipsiveistoksia ja Antellin patsasaiheisia piparkakkuja. Patsas paljastettiin syyskuussa 1987. Mikkosen toinen julkinen veistos on vuonna 2001 paljastettu "Uusi aika" Kajaanissa.


title: Hurrikaani Rita

text: Hurrikaani Rita oli 17. nimetty trooppinen myrsky vuoden 2005 Atlantin hurrikaanikaudella, yhdeksäs hurrikaani, viides suurhurrikaani ja toinen 5. luokan myrsky Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Myrsky aiheutti tuhoja Floridassa, Teksasissa, Louisianassa ja Kuubaassa. Rita saavutti 5. luokan 21. syyskuuta, ja se iski maihin lauantaina 24. syyskuuta Teksasin Sabine Passin ja Lousianan Johnson's Bayoun välisellä alueella laannuttuaan ensin 3. luokan hurrikaaniksi.


title: Hurrikaani Rita

text: Rita oli kolmanneksi voimakkain koskaan havaittu Atlantin hurrikaani ja voimakkain Meksikonlahdella koskaan havaittu hurrikaani.


title: Hurrikaani Rita

text: Koska Meksikonlahdella sijaitsee huomattavia raakaöljyn tuotantolaitoksia, jalostamoja ja vientisatamia, Ritan vaikutukset ulottuivat pitkälle sen välittömän tuhoalueen ulkopuolelle. Raakaöljyn ja bensiinin hinnat nousivat Ritan vuoksi huomattavasti.


title: Hurrikaani Rita

text: Ritan tieltä evakuoitiin ennätysmäärä ihmisiä: mediatietojen mukaan Teksasissa evakuoitiin yli kaksi miljoonaa henkeä. Ritan suoriin vaikutuksiin kuoli seitsemän ja epäsuoriin ainakin 55 henkeä. Myrskyvuoksi tuhosi laajalti Lousianan rannoilla olleita rakennuksia.


title: Torikuningas

text: Torikuningas on vuonna 1989 valmistunut Jyväskylän torilla seisova, lähes 12 metriä korkea graniittipatsas, joka on kuvanveistäjä Veikko Hirvimäen käsialaa. Patsas on omistettu jyväskyläläiselle Otto Toivaiselle (1892–1962) ja hänen myötään kaikille torin kulmilta maailmalle ponnistaneille. Otto Toivanen haaksirikkoutui ensimmäisen maailmansodan aikana Tyynellämerellä ja päätyi pakkonaitetuksi yhden Tonga-saariryhmän saaren kuningattaren kanssa sekä saaren kuninkaaksi.


title: Joel Haahtela

text: Joel Kauko Kallevi Haahtela (s. 10. syyskuuta 1972 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja lääketieteen lisensiaatti. Hän on työskennellyt HUS:n sairaalalääkärinä 1999–2003, Keskussotilassairaalassa 2003–2005 ja Jorvin sairaalassa vuodesta 2006.


title: Joel Haahtela

text: Haahtela valmistui lääkäriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1998. Vuonna 2006 hän erikoistui psykiatriaan. Haahtela aloitti kirjoittamisen opiskeluaikanaan Tampereella, jossa hän julkaisi ystävineen "Unicum Zwack" -nimistä ilmaista novellilehteä. Hänen esikoisromaaninsa "Kaksi kertaa kadonnut" ilmestyi keväällä 1999. Haahtelan teoksia on käännetty saksaksi, viroksi ja venäjäksi.


title: Joel Haahtela

text: Haahtelan teoksille on tyypillistä keveys ja unenomainen tunnelma; tyyliltään niitä on luonnehdittu impressionistisiksi. Haahtela itse kertoo uskovansa ”selittämättömään, siihen että asioiden takana on jotain monimutkaista ja kaunista, toisin sanoen mystistä”.


title: Joel Haahtela

text: Haahtela perheineen asuu Kirkkonummella.


title: Joel Haahtela

text: Vuonna 2001 Haahtela sai Suuren Suomalaisen Kirjakerhon tunnustuspalkinnon ja vuonna 2002 Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinnon romaanistaan "Tule risteykseen seitsemältä". Hän on ollut ehdolla Finlandia-palkinnon saajaksi romaaneillaan "Elena" (2003) ja "Katoamispiste" (2010). Vuonna 2007 Haahtelan romaani "Perhoskerääjä" oli Runeberg-palkintoehdokkaana.


title: Hakkapeliittain kotiinpaluu

text: Hakkapeliittain kotiinpaluu on Lahden torin vieressä Aleksanterinkadun varrella Mariankadun kävelykaduksi muutetun osan keskellä oleva kahta kotiin palaavaa hakkapeliittaa kuvaava ratsastajapatsas. Sen on tehnyt kuvanveistäjä Pentti Papinaho, joka käytti työhön viisi vuotta.


title: Hakkapeliittain kotiinpaluu

text: Patsas paljastettiin 4. lokakuuta 1975 Lahden Sairaalanmäellä, josta se sittemmin on siirrettiin myöhemmin nykyiselle paikalleen kävelykaduksi muutetulle Mariankadun osalle Lahden kauppatorin eteläpuolella kulkevan Aleksanterinkadun risteykseen, mikä osuu Lahden kaupungintalon ja Ristinkirkon väliselle suoralle linjalle. Uudessa paikassaan patsas paljastettiin toisen kerran puolustusvoimain lippujuhlan päivänä 4. kesäkuuta 1991.


title: Hakkapeliittain kotiinpaluu

text: 1970-luvulla patsas sai osakseen arvostelua, koska jotkut pitivät sitä sotaa ihannoivana. Nykyisin Hakkapeliittain kotiinpaluu on lahtelaisten suosikkipatsas.


title: Péter Esterházy

text: Péter Esterházy [] (14. huhtikuuta 1950 Budapest – 14. heinäkuuta 2016 Budapest) oli merkittävä unkarilainen nykykirjailija ja esseisti, joka sai myös kansainvälistä tunnustusta.


title: Péter Esterházy

text: Esterházy kuului unkarilaiseen Esterházyn aatelissukuun, jonka omistuksiin oli kuulunut aikoinaan lähes puoli Unkaria. Esterházy suoritti 1974 matemaatikon loppututkinnon ja työskenteli raskaan teollisuuden ministeriössä matemaatikkona vuoteen 1978 asti, jolloin hän ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi. Hänen tuhasivuinen "Harmonia Caelestis" vuodelta 2000 on monitasoinen kertomus kirjailijan esivanhempien vaiheista Itävalta-Unkarin ajoista aina kommunismin aikaan asti. Teoksen julkaisemisen jälkeen Esterházy sai tietää, että hänen isänsä, jota hän oli kirjassaan kuvaillut hyvin myönteisessä valossa, oli tehnyt kommunismin aikana yhteistyötä salaisen poliisin kanssa. Esterházy ruoti tätä kokemusta vuonna 2002 valmistuneessa romaanissaan "Javított kiadás" ("Parannettu laitos").


title: Péter Esterházy

text:
Esterházy pitää sukunsa omaisuuden ja aseman menettämistä suorastaan onnenpotkuna, sillä hän kokee vapautuneensa näin velvollisuudesta kapinoida esi-isiä vastaan.
Lukuisten Unkarissa saamiensa palkintojen lisäksi Esterházy sai muun muassa vuonna 1999 Itävallan valtiopalkinnon ja vuonna 2004 Saksan kirjakauppiaiden rauhanpalkinnon.


title: Suomen Journalistiliitto

text: Suomen Journalistiliitto – Finlands Journalistförbund ry (SJL) on vuonna 1921 perustettu toimittajien ja muiden journalistisissa ammateissa työskentelevien ammattijärjestö. Liitossa on noin 15 000 jäsentä, jotka kuuluvat 18 jäsenyhdistykseen. Liitto valvoo jäsentensä ammatillisia etuja ja edustaa jäseniään työehtosopimusneuvotteluissa. Liiton puheenjohtaja oli Arto Nieminen vuosina 2006–2014. Joulukuussa 2014 SJL:n valtuusto valitsi uudeksi puheenjohtajaksi Hanne Ahon. SJL on Kansainvälisen journalistiliiton (IFJ) jäsen. Vuoteen 1992 asti järjestön nimi oli Suomen Sanomalehtimiesten Liitto.


title: Suomen Journalistiliitto

text: Liiton pääsihteerinä toimi vuosina 1974–2010 Eila Hyppönen. Pääsihteerin titteli lopetettiin Hyppösen jäätyä eläkkeelle. Nykyisin (vuonna 2016) vastaavaa tehtävää hoitaa edunvalvontajohtaja Petri Savolainen.


title: Suomen Journalistiliitto

text: Liitto julkaisee "Journalisti"-lehteä.


title: Suomen Journalistiliitto

text: Vuonna 1926 SSL oli perustamassa Kansainvälistä lehtimiesliittoa (FIJ). FIJ kuihtui toisen maailmansodan myötä, ja vuonna 1946 SSL liittyi uuteen Kansainväliseen journalistijärjestöön (IOJ). SSL erosi IOJ:stä 1949. Vuonna 1956 SSL liittyi länsimaisten alan liittojen perustamaan Kansainväliseen journalistiliittoon (IFJ). SSL toimi uudelleen IOJ:ssä tarkkailijana ja liitännäisjäsenenä vuosina 1976–1991. SSL oli kuitenkin koko ajan myös IFJ:n jäsen.


title: Suomen Journalistiliitto

text: Vuonna 1927 SSL liittyi keskusjärjestö Henkisen Työn Yhtymään (HTY) (myöhemmin Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliitto, TVK). TVK erotti SSL:n työtaisteluihin liittyvien erimielisyyksien vuoksi vuonna 1974. Suomen Aikakauslehdentoimittajain Liitto liittyi SSL:ään vuonna 1971, Radio- ja Televisiotoimittajien Liitto 1980 ja Ålands Journalistförening 1983.


title: Suomen Journalistiliitto

text: Liiton jäsenet työskentelevät lehtien, radion, television, kustannusalan ja erilaisten uusien viestintäyhtiöiden palveluksessa.


title: Suomen Journalistiliitto

text:
Suurin osa Journalistiliiton jäsenistä on työsuhteessa, mutta freelancereiden ja pätkätyöläisten määrä kasvaa koko ajan. Jäsenistä jo yli 56 prosenttia on naisia. Äidinkieleltään ruotsinkielisiä jäseniä on yli tuhat.
Liiton keskeinen tehtävä on huolehtia journalismin etiikasta, koska se on sananvapauden käyttöön nojaavan ammattikunnan ja ammatillisen identiteetin perusta. Liitto on hyväksynyt Journalistin ohjeet, joissa määritellään toimittajien eettiset ohjenuorat. Liitto on edustettuna Julkisen sanan neuvostossa, joka on alan itsesäätelyelin.


title: Suomen Journalistiliitto

text: Liiton perustama Journalistisen kulttuurin edistämissäätiö (JOKES) myöntää jäsenille apurahoja muun muassa tekijänoikeusrahastojen tuotoista.


title: Suomen Journalistiliitto

text: Liiton jäsenmaksutuloista käytetään vuosittain 0,7 % solidaarisuustoimintaan pääosin Viestintä ja kehitys -säätiön (Vikes) sananvapautta ja journalistien AY-toimintaa edistävien kehitysyhteistyöhankkeiden kautta.


title: Imperaattori

text: Imperaattori (, alkujaan 'imperiumin haltija, komentaja') oli Rooman tasavallassa eräs sotapäällikön arvonimi. Keisariaikana siitä tuli yksi Rooman keisarien arvonimistä. Tästä se edelleen muuttui erääksi keisarin synonyymiksi, jota hallitsijat ovat käyttäneet likimain nykypäiviin saakka.


title: Imperaattori

text: Naispuolinen "imperator" (esimerkiksi keisarinna) on "imperatrix".


title: Imperaattori

text: Rooman tasavallan aikana tietyt sotapäälliköt omaksuivat arvon erityisesti suurten voittojen jälkeen, kun heidän armeijansa huusi heidät imperaattoriksi. Tämä oli välttämätön edellytys, jos päällikkö halusi pyytää senaatilta triumfia. Voiton jälkeen päälliköllä oli oikeus käyttää arvoa siihen asti kun hän luopui imperium-käskyvallastaan palatessaan Roomaan. Usein legioonat lahjottiin huutamaan päällikkönsä imperaattoriksi, koska triumfi oli niin tärkeä huomionosoitus ja sitä tavoiteltiin kiivaasti.


title: Imperaattori

text: Kun Augustuksen myötä siirryttiin lopullisesti pois tasavaltalaisesta hallintomuodosta, imperaattorin arvosta tuli keisarien yksinoikeus. Joissain poikkeustapauksissa myös keisarin lähiomaiset saattoivat saada arvon. Imperaattoriksi huutaminen muuttui keisarien valtaannoususeremoniaksi. Jos legioonat huusivat päällikkönsä imperaattoriksi, oli se suora kapina keisaria vastaan.


title: Tuuve Aro

text: Tuuve Aro (s. 19. toukokuuta 1973 Helsinki) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut yhdeksän kaunokirjallista teosta, joista viisi ovat novellikokoelmia, kaksi romaaneja ja kaksi lastenromaaneja.


title: Tuuve Aro

text: Aro on koulutukseltaan humanististen tieteiden kandidaatti Helsingin yliopistosta pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Hän on opiskellut myös estetiikkaa ja elokuva- ja televisiotutkimusta. Kirjoittamista hän on opiskellut Oriveden Opistossa sekä yliopiston kirjoittajaryhmässä Nobelistiklubissa 1993-2006. Kirjailijan uransa ohella Aro on työskennellyt elokuvakriitikkona ja elokuvatoimittajana.


title: Tuuve Aro

text: Aron esikoisteos "Harmia lämpöpatterista" (1999) oli Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokas. Vuonna 2006 Arolle myönnettiin Kalevi Jäntin palkinto teoksesta "Merkki ja muita novelleja". Niminovelliin perustuva Mikko Kuparisen ohjaama 15 minuutin lyhytelokuva "Sirocco" (2012) palkittiin parhaana fiktioelokuvana Odensen kansainvälisellä elokuvafestivaalilla sekä kotimaisella Artova Film Festivalilla vuonna 2013.


title: Tuuve Aro

text: Aro on kirjoittanut "Topi & Tallulah" -lastenkirjasarjaa, jonka ensimmäinen osa "Korson purppuraruusu" ilmestyi vuonna 2011. Vuonna 2013 ilmestyi sarjan toinen osa, "Karambolan kirous".


title: Paul Kemprecos

text: Paul Kemprecos on Cape Codissa, Massachusettsissa, asuva kirjailija.


title: Paul Kemprecos

text: Aristotle Socarides -sarjaYhteistyössä Clive Cusslerin kanssa julkaistut teokset


title: Arisaka

text: Arisaka () on vuosien 1898–1945 välillä valmistettu japanilaisten pulttilukkoisten sotilaskiväärien mallisarja. Arisaka-kivääreitä alettiin valmistaa japanilaisten huomattua Kiinan–Japanin sodassa (1894–1895) vanhat Murata-kiväärinsä vanhanaikaisiksi. Tällöin perustettiin eversti Nariakira Arisakan (1852–1915) johtama komitea, jonka tarkoituksena oli uudistaa japanilaiset sotilaskiväärit.


title: Arisaka

text: Ensimmäinen malli, malli 30, valmistui vuonna 1897. Kivääri sai paljon vaikutteita saksalaisista Mauser-kivääreistä, mutta siinä oli joitain omia ratkaisuja. Mallista 30 tehtiin myös karbiiniversio. Mallinumerot tulevat keisari Meijin hallitusvuosien mukaan; malli 30 ilmestyi Meijin 30. hallitusvuonna. Seuraava malli, 35, niin sanottu laivastomalli ilmestyi vuonna 1902. Aseessa oli tehty muutoksia lähinnä lukkoon. Mallit 30 ja 35 olivat mukana Japanin–Venäjän sodassa 1905. Seuraava malli, 38, valmistui vuonna 1905. Malliin 38 kehitettiin kokonaan uusi lukko, ja lisäksi tähtäimiä muutettiin hieman. 38-mallista kehitettiin myös karbiinimallit lähinnä ratsuväelle. Näistä ensimmäinen oli mallin 38 karbiini vuonna 1905. Tämän korvasi vuonna 1911 mallin 44 ratsuväkikarbiini. Karbiineille oli ominaista suuri rekyyli ja suuliekki.


title: Arisaka

text: Mallit 30 ja 38 olivat 6,5 × 50 -kaliiperisia. Japanin ja Kiinan sodassa 1931 japanilaiset katsoivat, että 6,5 × 50 oli liian heikkotehoinen patruuna ja kehittivät brittiläiseen .303-patruunaan perustuvan uuden, tehokkaamman patruunan, 7,7 × 58:n. Uudelle patruunalle suunniteltu mallin 99 kivääri otettiin käyttöön vuonna 1939.


title: Arisaka

text: Malli 99 oli muuten sama kuin malli 38, mutta siinä oli paranneltu tähtäin muun muassa lentokonetorjuntaa varten ja yksijalkainen etutuki eli monopodi. Mallista 99 valmistettiin kahta eri versiota: lyhyttä (pituus 1 117 mm) ja pitkää kivääriä (pituus 1 269 mm).


title: Arisaka

text: Mallista 99 kehitettiin vielä lisäksi kaksi niin sanottua TeRa-kivääriä (sanoista ”Teishin rakkasan shōjū”, , laskuvarjovapaaehtoisten kivääri), kahteen osaan katkaistavaa laskuvarjojoukoille tarkoitettua versiota: malli 100 ja malli 2.


title: Arisaka

text: Malli 97 oli malliin 38 perustuva, 2,5 kertaa suurentavalla kiikaritähtäimellä varustettu tarkka-ampujamalli, joka otettiin käyttöön vuonna 1937.


title: Arisaka

text: Kiinalaiset ja pohjoiskorealaiset joukot käyttivät eri mallisia Arisaka-kiväärejä vielä Korean sodassa.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Morane Saulnier M.S.406 oli ranskalaisen Morane-Saulnier -tehtaan valmistama toisen maailmansodan aikainen hävittäjälentokone, joka otettiin käyttöön 1938.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Konetyyppiä alettiin suunnitella vuonna 1934. Koneen ensilento tapahtui elokuussa 1935 tyyppinimellä M.S.405. Koneen Hispano-Suiza–moottori oli alitehoinen, ja sen aseistus ja ohjaamon panssarointi olivat heikkoja. Kahden prototyypin lisäksi 405-mallista tilattiin 16 koneen esisarja, jonka jälkeen siirryttiin 406-tyyppiin.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Ranskan joutuessa mukaan sotaan syyskuussa 1939 Ranskan ilmavoimilla oli 573 Morane Saulnier 406:ta, ja Saksan hyökätessä Ranskaan toukokuussa 1940 koneita oli valmistettu 1 074. Ranska menetti puolustustaistelussa (lähteestä riippuen) 150–400 Moranea saavuttaen 171 varmaa ja 93 todennäköistä ilmavoittoa. Kaartotaisteluissa kone pärjäsi, mutta oli muuten alakynnessä nopeampia ja tulivoimaisempia Messerschmitt-koneita vastaan. Koneen paineilmajärjestelmä kärsi jäätymisongelmista jopa Ranskan talvessa.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Sveitsi osti Morane Saulnierilta lisenssin ja rakensi 82 konetta tyyppimerkinnällä D-3800 sekä 1 000 hv:n Hispano-Suiza 12YS1 -moottorilla varustettua paranneltua D-3801 -versiota 207 kappaletta. Turkkiin myytiin 45 Morane Saulnier 406:a. Liettua tilasi 12 ja Puola 160 konetta, mutta kumpikaan ei ehtinyt saada koneitaan.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Koneita käyttivät Ranskan ohella Saksa, Kroatia, Sveitsi, Turkki, Italia ja Suomi.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Ranska lahjoitti talvisodan aikana Suomelle 50 Morane-Saulnier 406 -hävittäjää, joista kuitenkin vain 30 saatiin. Koneet kuljetettiin Malmöhön, jossa ne koottiin muutamassa viikossa ja lennettiin Suomeen helmikuun 1940 aikana.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Välirauhan ja jatkosodan aikana ostettiin Saksan sotasaalisvarastoista 57 Morane-Saulnier -hävittäjää lisää. Ostetut yksilöt edustivat malleja 406 ja 410, ja alatyyppejä (esimerkiksi aseistuksen ja potkurivarustuksen osalta) oli useita. Koneet olivat peruskorjaamattomia. Ensimmäiset kymmenen konetta saatiin vuodenvaihteessa 1940/1941, kesä–elokuussa 1941 seuraavat kymmenen konetta, viisi konetta marraskuussa ja heinä–lokakuussa 1942 useassa erässä yhteensä 32 konetta.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Kaikkiaan Suomella oli 87 Morane-Saulnier-hävittäjää, niistä 76 mallia 406 ja 11 mallia 410.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Suomen ilmavoimien lentolaivueista Morane-kalustoa käytti kaksi laivuetta, lentolaivueet 14 ja 28. Koneen lento-ominaisuudet olivat hyvät. Vakauden suhde ohjattavuuteen oli pelkän lentämisen kannalta hyvä, mutta ammuttaessa kone oli tavattoman epävakaa lyhyen rungon liikehtiessä tähdättäessä levottomasti. Koneen kaartokyky oli hyvä, minkä ansiosta moni suomalaislentäjä säilytti henkensä tiukoissa tilanteissa. Morane-Saulnier 406:n pääaseena oli potkurinnavan läpi ampuva 20 mm Hispano-Suiza HS 404 tykki. Ase oli epäluotettava ja lakkoili usein jo parin ammutun sarjan jälkeen. 410-mallissa oli neljä 7,5 mm siipikonekivääriä, joiden läpäisykyky oli heikko. Aseistusta parannettiin Suomessa asentamalla tykin tilalle 12,7 mm Berezin ja Colt -konekiväärejä, joista erityisesti Berezin oli epäluotettava.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Radion kuuluvuus ja toiminta oli sekin kyseenalainen. Moottori oli alitehoinen ja herkkä ylikuumenemiselle. Aseiden, moottorin ja radion ohessa koneen paineilmajärjestelmä aiheutti Ilmavoimien mekaanikoille paljon päänvaivaa.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Morane-Saulnier oli suunnitteluaikanaan ajanmukainen kone, mutta jo vuonna 1939 Länsirintamalla vanhentunut. Suomessa eversti Rikhard Lorentz esitti koneen hyllyttämistä suurten tappioiden vuoksi jo syyskuussa 1942. Hyllytysesitykseen liittyvät parannusehdotukset johtivat "Mörkö-Moraneen".


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Moranen varustaminen venäläisellä sotasaalismoottorilla (Klimov M-103) nousi ensimmäisen kerran esille elokuussa 1940. Pontimena oli alkuperäisen Hispano-Suiza-varamoottorien ja -varaosien puute ja Klimov M-103:n samankaltaisuus Hispano-Suizan kanssa, olihan M-103 siitä kehitetty. Toimeksianto peruttiin jo kuukauden kuluttua, kun selvisi, että Suomi sai ostaa Morane-hävittäjiä Saksan sotasaalisvarastosta.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Jatkosodassa Morane osoittautui suoritusarvoiltaan ja aseistukseltaan niin riittämättömäksi, että omat tappiot ilmataisteluissa alkoivat kasvaa. Syyskuussa 1942 eversti Richard Lorenz esitti vaihtoehtoisesti koneen hyllyttämistä tai sen varustamista joko M-105 tai M-103 -moottorilla.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Asennussuunnittelu aloitettiin välittömästi. Moottoriksi tuli 1 100 hevosvoiman (820 kW) Klimov M-105P ja pääaseeksi 20mm tykki, jonka lisäksi siipiin jätettiin kaksi 7,5 mm konekivääriä. Muutoksia jouduttiin tekemään myös pakoputkistoon, ahtimeen, jäähdytysnestesäiliöön ja öljynjäähdyttimeen. Muutostyö tehtiin ilman piirustuksia ja ensimmäinen muutettu kone (MS-631) valmistui koekäyttöön jo tammikuussa 1943 ja ensilento tapahtui helmikuussa 1943. Koneessa ilmeni kuitenkin jäähdytysongelmia, jolloin koneeseen jouduttiin suunnittelemaan kokonaan uusi nestejäähdytin. Myös öljynjäähdytin jouduttiin vaihtamaan Messerschmittin jäähdyttimeen. Koelennoilla kesällä ja syksyllä 1943 Mörkö-Morane osoittautui selvästi alkuperäistä paremmaksi. Huippunopeus oli 510 km/h luokkaa ja kohoamisnopeus jopa 25 m/s.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Sarjamuutosten valmistelu aloitettiin joulukuussa 1943. Saksasta ostettiin helmikuussa 1944 85 kappaletta M-105-moottoreita. Niiden lisäksi käytettiin omia sotasaalismoottoreita. Sarjaosien valmistukseen päästiin huhtikuussa 1944 ja ensimmäiset muutetut koneet luovutettiin laivuekäyttöön heinäkuussa 1944 ja viimeiset valmistuivat maaliskuussa 1945, jolloin kaikki 41 käyttökelpoista Morane-hävittäjää oli muutettu Mörkö-Moraneiksi.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Vaikka taistelukokemukset jäivät vähäisiksi, Mörkö-Morane kasvaneesta painosta huolimatta osoittautui esikuvaansa verrattuna ylivoimaiseksi hävittäjäksi – jatkosodan toiseksi käyttökelpoisimmaksi hävittäjäkonetyypiksi, häviten vain Me 109:lle, tosin liian myöhään. Muutostyötä eniten haitanneet jäähdyttäjäongelmat saatiin ratkaistua vasta keväällä 1944. Muutos oli pakon sanelema mutta myös taloudellisesti perusteltu. Mörkö-Moranet palvelivat Ilmavoimissa syyskuuhun 1948 saakka.


title: Morane-Saulnier M.S.406

text: Sveitsissä lisenssillä valmistettu versio D 3801 vastasi suorituskyvyltään suunnilleen Mörkö-Moranea. Sen moottori Hispano-Suiza HS 12Y51 kehitti 1 050 hv. Jäähdytin oli kiinteä. Nopeus oli 535 km/h. Aseistuksena oli kaksi MG 29 konekivääriä ja FMK (Flugzeugmotorkanone) 38 - tykki, jotka olivat Sveitsin omaa tuotantoa. Sekä D 3800:n että D 3801:n moottorit valmisti lisenssillä Adolph Saurer AG. Sveitsissä kehitettiin edelleen D3802, jossa oli 1250 hv Saurer YS-2 moottori. Kone oli lupaava huippunopeuden ollessa 630 km/h. Tuotanto jäi tyyppiä vaivanneiden ongelmien vuoksi 12. koneeseen. Yksittäinen prototyyppi oli D3803, jossa oli kuplakuomu, 1500 hv Saurer - moottori. Nopeus oli 680 km/h ja aseistus 3 x 20 mm tykit.


title: Aero

text: Aero voi tarkoittaa seuraavia:


title: Harald Ankara

text: Harald Ankara ("Harald Hadråde", "Harald III Sigurdsson") (1015–1066) oli Norjan kuningas 1046–1066. Harald läksi valloitusretkelle Englantiin ja löi pohjoisten jaarlien joukot Fulfordin taistelussa 20. syyskuuta 1066, mutta kuoli 25.syyskuuta 1066 käydyssä Stamfordin sillan taistelussa. Ennen kuin hänestä tuli kuningas Harald palveli Bysantin valtakunnan varjagikaartissa.


title: Laura Honkasalo

text: Laura Liisa Honkasalo (s. 1. lokakuuta 1970 Espoo) on suomalainen Helsingissä asuva kirjailija, toimittaja ja kääntäjä.


title: Laura Honkasalo

text: Honkasalo valmistui ylioppilaaksi vuonna 1989 Kallion ilmaisutaidon lukiosta ja filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1999 pääaineenaan taidehistoria. Hän on opiskellut myös keskiajan kirjallisuutta Trinity Collegessa Dublinissa (1993–1994) ja suorittanut kirjallisuuden Master of Arts -tutkinnon Kentin yliopistossa (1995–1996).


title: Laura Honkasalo

text: Honkasalo on kirjoittanut muun muassa Helsingin yliopistossa toimineessa Nobelistiklubissa. Honkasalo on työskennellyt toimittajana muun muassa nuortenlehti "Demissä" ja kirjoittaa säännöllisesti myös "Sarjainfo"-lehteen. Hän on myös suomentanut "Aku Ankka" -sarjakuvia ja tehnyt käsikirjoituksia sarjakuviin.


title: Laura Honkasalo

text: Vuonna 2000 Honkasalo oli WSOY:n nuortenkirjakilpailussa kolmannella sijalla ja J. H. Erkon novellikilpailussa toisella sijalla. Vuonna 2001 hän sai Gummeruksen myöntämän Kalle Päätalo -palkinnon.


title: Laura Honkasalo

text: Honkasalon entinen puoliso on kirjailija Markku Pääskynen. Heillä on kaksi lasta.


title: NUMA

text: Numa tai NUMA voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: Nobelistiklubi

text: Nobelistiklubi on Helsingin yliopistossa toimiva kirjoittamisen harrastuspiiri, joka kokoontui ensimmäisen kerran vuonna 1994. Nobelistiklubissa käsitellään sen jäsenten kirjoittamia proosatekstejä ja lyriikkaa. Nobelistiklubia veti ensin Helsingin yliopiston kirjastoamanuenssi Lasse Koskela, jonka vaikutus Nobelistiklubin toimintaan oli merkittävä.


title: Nobelistiklubi

text: Vuosien varrella Nobelistiklubissa ovat aktiivisesti toimineet muun muassa kirjailijat Kerttu Aitola, Tuuve Aro, Laura Honkasalo, Piia Posti, Jani Saxell, Taina Latvala ja Jussi Valtonen, runoilija Olli Sinivaara, elokuvakäsikirjoittaja Jari Rantala ja laulaja-lauluntekijä Maija Vilkkumaa.


title: Medianomi

text: Medianomi (amk) on 240 opintopisteen laajuinen ammattikorkeakoulututkinto. Suomessa medianomeja kouluttaa tällä hetkellä 16 ammattikorkeakoulua. Medianomikoulutuksen saaneet henkilöt voivat toimia viestinnän alalla erilaisissa tehtävissä. Medianomit erikoistuvat muun muassa seuraaviin tehtäviin:Medianomin tutkinto oli alun perin opistoasteinen tutkinto, jonka pystyi suorittamaan Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitoksessa ja Torniossa Länsi-Lapin Ammatti-instituutissa. Ensimmäiset medianomit aloittivat opiskelunsa vuonna 1991. Tutkinnon suorittaneet ovat opiskelleet laaja-alaisen viestinnän alan tutkinnon.


title: Medianomi

text: Yksi uuden tutkinnon aloittamisen syistä oli se, että Yleisradio oli lopettamassa oman koulutuksensa Radio- ja tv-instituutissa, ja medianomin koulutus luotiin av-alan peruskoulutukseksi. Myöhemmin medianomi-koulutukseksi alettiin kutsua kaikenlaista viestinnän alan koulutusta graafisesta suunnittelusta perinteiseen tv-tuotannon opiskeluun.


title: Medianomi

text: Kun kaikki opistoasteiset koulutukset muuttuivat ammattikorkeakouluiksi, myös medianomin tutkinnosta tuli amk-tutkinto. Vanhan medianomin tutkinnon on pystynyt päivittämään täydennyskoulutuksena.


title: Medianomi

text: Medianomit voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi graafisena suunnittelijana, toimittajana, tiedottajana, art directorina, valokuvaajana tai tuottajana.


title: Darfur

text: Darfur () on alue Sudanin länsiosassa. Sillä on yhteistä rajaa Etelä-Sudanin, Keski-Afrikan tasavallan, Tšadin ja Libyan kanssa. Alueen pinta-ala on 493,180 km² ja arvioitu asukasluku noin kuusi miljoonaa. Alue on lähes kokonaan tasaista ylänköaroa.


title: Darfur

text: Darfur jakautuu kolmeen alueeseen: Gharb Darfuriin (Länsi-Darfur), Janub Darfuriin (Etelä-Darfur) ja Shamal Darfuriin (Pohjois-Darfur).


title: Darfur

text: Darfur oli itsenäinen sulttaanikunta aina vuoteen 1916 asti, jolloin anglo-egyptiläiset valloittivat alueen. Sudan itsenäistyi vuonna 1956, jolloin Darfur pysyi osana Sudania.


title: Darfur

text: Darfurissa alkoi vuonna 2003 aseellinen konflikti Sudanin hallitusta ja sen tukemia joukkoja vastaan. Konfliktin taustalla oli mm. alueen köyhyys sekä pula luonnonvaroista. Konfliktissa on kuollut arvioltaan n. 200 000 ihmistä ja yli 2,5 miljoonaa ihmistä on joutunut pakenemaan alueelta. Darfurissa on kriisin aikana tapahtunut monia ihmisoikeusrikkomuksia. Konflikti jatkuu edelleen pienillä välikohtaukilla eikä rauhaa ole saatua sovittua.


title: Rekisteritonni

text: Rekisteritonni (rt, rek.tn) on entinen alusten kansainvälinen tilavuusmitta, joka ilmaisi laivan sisätilavuuden eli vetoisuuden. Yksi rekisteritonni on 100 englannin kuutiojalkaa eli noin 2,832 m³ (2,83168466 kuutiometriä).


title: Rekisteritonni

text: Bruttorekisteritonni (lyhenne brt) tarkoittaa aluksen kokonaiskapasiteettia. Nettorekisteritonni (lyhenne nrt) puolestaan tarkoittaa kykyä ottaa lastia.


title: Rekisteritonni

text: Rekisteritonni korvattiin vuonna 1994 yksiköttömillä logaritmisesti lasketuilla luvuilla bruttovetoisuus ja nettovetoisuus.


title: Ibiza

text: Ibiza on Espanjalle kuuluva saari Baleaareilla, Välimerellä. Ibizan pinta-ala on 569,59 km. Saaren katalaaninkielinen nimi on "Eivissa". Ibiza on espanjankielinen nimi, ja sitä käytetään myös useimmissa muissa kielissä. Saaren suurimpia kaupunkeja ovat Ibiza, Santa Eulària des Riu ja San Antonio. Saaren asukasluku oli 125 053 (2008) .


title: Ibiza

text: Ibizan maisema on karua ja kivikkoista. Rantaviiva on rikkonainen ja sillä on monia hiekkarantoja. Sademäärät ovat vähäiset. Silti noin puolet saaresta, varsinkin sen koillisosa, on metsän peitossa. Viljelykasveista yleisimmät ovat männyn lisäksi oliivit, viikunat ja mantelit.


title: Ibiza

text: Foinikialaiset perustivat saarelle sataman 654 eaa. Heidän jälkeensä tulivat kreikkalaiset ja Karthagon kaupunki. Puunilaissodissa ibizalaiset neuvottelivat hyvät ehdot roomalaisten kanssa ja saari säästyi hävitykseltä, minkä takia saarella on säilynyt varsin hyvin jäännöksiä kartagolaisesta rakennuskulttuurista. Katalaanit valloittivat saaren vuonna 1235. Siitä asti saarella on ollut jonkinlainen itsehallinto. Espanjalaiset kielsivät välillä katalaanin kielen käyttämisen myös Ibizalla, mutta 1970-luvun loppupuolelta alkaen katalaanin kielellä on ollut taas virallinen asema.


title: Ibiza

text: Ibizan biodiversiteetti ja kulttuuri on julistettu Unescon maailmanperintökohteeksi. Sen luonnon kauneus ja valo on houkutellut saarelle monia elokuvantekijöitä ja kuvataiteilijoita. Esimerkiksi suomalainen Anita Snellman asettui saarelle asumaan vuonna 1955.


title: Ibiza

text: Saari on kesäaikaan suosittu nuorten juhlijoiden, etenkin house- ja trance-musiikin ystävien keskuudessa. Ibiza on myös homoseksuaalien suosiossa, ja Ibizan kaupungissa on lukuisia homoklubeja ja -hotelleja.


title: Vince Clarke

text: Vincent ”Vince” Clarke (s. Vincent John Martin; 3. heinäkuuta 1960 South Woodford, Englanti) on brittiläinen popmuusikko, lauluntekijä, kosketinsoittaja, kitaristi ja tuottaja.