title: 1930-luvun lama

text: Ekonomisti Lawrence W. Reedin mukaan keskuspankki lisäsi rahan tarjontaa yli 60 prosenttia vuoden 1921 puolivälistä vuoden 1929 puoliväliin. Tämä laski korkoja ja nosti osakekurssin pilviin synnyttäen ”iloisen kaksikymmentäluvun”. Vuonna 1929 keskuspankki nosti korkoja ja antoi rahan tarjonnan vähetä lopulta 30 % kolmessa vuodessa, mikä Reedin mukaan aiheutti deflaation ja laskukauden.


title: 1930-luvun lama

text: Professori Scott Sumnerin mukaan 1920-luku oli ainoa 1900-luvun deflaatiovuosikymmen Yhdysvalloissa ja vuosien 1927–1929 buumi oli ainoa ekspansio deflaation vallitessa. Nimellinen bruttokansantuote (NBKT) nousi viisi prosenttia, mutta NBKT henkilöä kohden putosi 1920-luvulla kymmenen prosenttia.


title: 1930-luvun lama

text: Suuren laman aikana työttömyyskorvausten kesto nelinkertaistettiin. Hagedornin ym. empiirisen tutkimuksen mukaan työttömyyden pitkäaikainen kasvu johtui lähinnä siitä.


title: 1930-luvun lama

text: Työttömyyskorvaukset saavat työttömän nirsommaksi työtarjousten ja työnhaun suhteen ja siten pidentävät työttömyyttä. Hagedornin ym. tutkimus osoitti tämän työpaikkojen täyttymisen vaikeutumisen johtavan siihen, että yritykset perustavat vähemmän uusia työpaikkoja. Tämä viimeksi mainittu efekti on heidän tutkimuksessaan paljon edellisiä suurempi. Osa tutkimuskirjallisuudesta tutkii vain kahta edellistä.


title: 1930-luvun lama

text: Työttömyyskorvauksen laajentaminen nostaa palkkavaatimuksia, jolloin harvempi uusi työpaikka kannattaa luoda. Tällöin työnhakijat löytävät töitä hitaammin ja työttömyys kasvaa.


title: 1930-luvun lama

text: Toipuminen lamasta alkoi kesällä 1932, ja kesäkuuhun 1933 mennessä teollisuustuotanto nousi 50 % huomattavan deflaation aikana. Kun kesäkuussa 1933 irrottauduttiin kultakannasta, alkoi inflaatio. Sen sijaan työnteko oli vuonna 1934 tuntimääräisesti pienempi kuin vuonna 1932. Kuitenkin vuonna 1939 BKT oli 27 % trendin alla, mikä professoreiden Harold L. Cole ja Lee E. Ohanian mukaan johtui työmarkkinapolitiikasta, jota ilman työllisyys olisi ollut 20 % parempi. Presidentti Roosevelt myönsi vuonna 1938 osan hallituksen politiikasta haittaavan toipumista ja palautti työnantajien oikeuden irtisanoa istumalakkoilijoita.


title: 1930-luvun lama

text: Reedin mukaan vuotta 1929 edeltäneet Yhdysvaltain lamat kestivät enintään 4 vuotta, useimmat enintään 2 vuotta. Suuri lama kesti 12 vuotta. Reed syyttää tästä keskuspankin rahapolitiikan lisäksi Hooverin pystyttämiä tulleja (Smoot-Hawley), miljardien yritys- ja maataloustukiaisia sekä Rooseveltin New Dealia, vaikka omassa vuoden 1932 vaalikampanjassaan Roosevelt vielä arvosteli Hooverin runsaita julkisia menoja, korkeita veroja, velkaantumista ja kaupan rajoittamista.


title: 1930-luvun lama

text: Keynesiläiset ovat arvioineet New Dealia suopeammin.


title: Chalkída

text: Chalkída (; , ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Χαλκιδέων, "Dímos Chalkidéon"), joka sijaitsee Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kaupunki on Euboian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 412,4 neliökilometriä ja väkiluku 102 223. Varsinaisen Chalkídan kaupungin väkiluku on 59 125 (vuonna 2011).


title: Chalkída

text: Chalkídan kaupunki on perinyt antiikin aikaisen Khalkiin kaupungin nimen. Se sijaitsee Euboian saaren ja Kreikan mantereen välisen Évripos- eli Euripos-salmen rannalla sen kapeimmalla kohdalla, ja sen sijainti on aina ollut strateginen. Chalkídan kuntaan kuuluu alueita sekä mantereen että Euboian puolelta. Siihen kuuluvat myös pienet saaret Ktyponísi ja Pasás.


title: Chalkída

text: Antiikin Khalkis oli Euboian merkittävin kaupunki. Sitä pidettiin alun perin ateenalaisten perustamana. Sijaintinsa ansiosta kaupunki kehittyi merkittäväksi kauppapaikaksi, ja se oli merkittävä siirtokuntien perustaja Kreikan pimeiltä vuosisadoilta lähtien. Se perusti siirtokuntia muun muassa Suur-Kreikkaan ja Egeanmeren saarille. Khalkidiken niemimaa sai jopa nimensä kaupungista siellä olleiden lukuisten khalkislaisten siirtokuntien vuoksi. Khalkis soti usein läheisen Eretrian kanssa.


title: Chalkída

text: Khalkis oli Ateenan vallassa 500-luvun eaa. lopulta lähtien, vaikka kapinoikin tätä vastaan ajoittain ja saavutti joksikin aikaa itsenäisyyden. Ensimmäinen silta Euripoksen yli rakennettiin vuonna 411 eaa. 300-luvulta eaa. lähtien kaupunki oli Makedonian vallan alla. Aristoteles eli kaupungissa viimeisen vuotensa. Roomalaiset tuhosivat Khalkiin vuonna 146 eaa. Kaupunki rakennettiin uudestaan roomalaisella kaudella, ja se oli ajanlaskun alun tienoilla edelleen Euboian merkittävin kaupunki. Justinianuksen kerrotaan kunnostaneen kaupungin.


title: Chalkída

text: Varhaiskeskiajalla kaupunki tunnettiin salmen mukaan nimellä "Euripos" tai "Egripo". Vuodesta 1209 lähtien kaupunkia ja koko Euboiaa hallitsi Venetsia. Venetsialaisvallan aikana kaupunkia kutsuttiin nimellä "Negroponte" (”Musta silta”), mikä oli mahdollisesti peräisin nimestä Egripo ja sanasta "ponte", ”silta”. Kaupungissa käytiin Negroponten taistelu kesällä 1470 Osmanien valtakunnan ja Venetsian välillä. Siinä turkkilaiset valtasivat kaupungin.


title: Chalkída

text: Kaupungista tuli muun Euboian ohella osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1830. 1900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla kaupunki on hyötynyt siitä, että se sijaitsee suhteellisen lähellä Ateenaa, ja se on kasvanut huomattavasti. Nykyisin kaupunki tunnetaan Khalkiin nykykreikkalaisessa nimimuodossa "Chalkída". Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Chalkídan arkeologinen museo, Pyhän Paraskevan ("Agía Paraskeví") kirkko ja 1800-luvulla rakennetut uusklassiset talot sekä turkkilaisaikaiset Karámpampaksen (Karababan) linnoitus vuodelta 1684 ja Emir Zaden moskeija. Antiikin aikaisia raunioita kaupungissa ei ole.


title: Chalkída

text: Kaupungissa sijaitsee Chalkídan rautatieasema, josta on proastiakós-paikallisjunayhteys Ateenaan. Évripos-salmen ylittää kaupungin kohdalla nykyisin kaksi siltaa, joista vanha silta sijaitsee kaupungin keskustassa salmen kapeimmalla kohdalla ja uusi, vuonna 1993 valmistunut silta kaupungin eteläpuolella.


title: Chalkída

text: Nykyinen Chalkídan kunta muodostui, kun Chalkída, Anthidóna, Avlída, Lilántia ja Néa Artáki yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Chalkída

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Chalkídan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Näkymätön nainen

text: Näkymätön nainen (esiintynyt Suomessa myös nimellä Näkymätön Sue), oikealta nimeltään Susan Storm Richards on Ihmenelosten jäsen. Hahmo tunnettiin ensin nimellä Näkymätön tyttö, josta myöhemmin muokkautui Näkymätön nainen. Näkymättömän naisen loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui Yhdysvalloissa "Fantastic Four"-lehden ensimmäisessä numerossa (1961) ja Suomessa Ihmesarjan numerossa 2 (1967).


title: Näkymätön nainen

text: Kuten muutkin Ihmenelosten jäsenet, Susan sai voimansa kosmisesta säteilystä. Saamiensa voimien avulla hän kykenee muuttumaan näkymättömäksi sekä muuttamaan esineitä näkymättömiksi. Näkymätön nainen kykenee myös luomaan läpinäkyviä ja läpitunkemattomia voimakenttiä.


title: Näkymätön nainen

text: Sue Richards, pitkään monilla tavoilla Ihmenelosten vähiten näkyvä jäsen, on aikuistunut varteenotettavaksi ja komentavaksi sankarittareksi vuosien aikana – mutta hänen lämmin ja äidillinen läsnäolonsa sitoo yhä tiimin yhteen. Syntymänimeltään Susan Storm, Suella ja hänen veljellään Johnny oli onnellinen lapsuus kunnes heidän äitinsä Mary kuoli auto-onnettomuudessa. Heidän isänsä, kuuluisa kirurgi tohtori Franklin Storm selvisi ilman loukkaantumisia, muttei kuitenkaan pystynyt pelastamaan vaimoaan huolimatta yrityksistään. Murtunut tohtori Storm hylkäsi praktiikkansa, ryhtyi uhkapeluriksi ja juopoksi ja joutui viimein vankilaan tapettuaan vahingossa koronkiskurin kamppailun aikana. Suesta tuli Johnnylle enemmän äiti kuin sisar, vaikka molemmat laitettiin heidän tätinsä Marygayn hoidettavaksi. Sue ihastui hyvin nuorena tätinsä komeaan ja älykkääseen vuokralaiseen, ihmelapsi Reed Richardsiin, joka oli siihen aikaan yliopistossa.


title: Näkymätön nainen

text: Stormin sisarukset elivät suhteellisen normaalia elämää tätinsä luona, jonka keskeytti mystisen Zarathoksen Amuletin löytyminen, jonka paikallinen arkeologi professori Henry Brandeis kaivoi ylös maasta. Työskennellen yhdessä Johnny, Sue, perheystävä Max Parrish ja professorin tytär Cam onnistuivat estämään amulettia joutumasta vampyyrivaltias Draculan käsiin; konfliktin aikana Max käytti amulettia muuttuakseen demoniseksi Aaveajajaksi, tosin Johnny auttoi Maxia estääkseen muutoksen pysyvyyden. Omina lukiovuosinaan Sue harrasti hieman näyttelemistä ja mallintöitä ja otti uudelleen yhteyttä Reediin, seurustellen hänen kanssaan hetken vakituisesti. Reedin vanha ystävä Ben Grimm kiinnostui myös Suesta, mutta tyttö pysyi uskollisena Reedille.


title: Näkymätön nainen

text: Kun äkillinen rahoituksen loppuminen uhkasi kaataa Reedin projektin kokeellisen avaruusaluksen parissa, Reed pyysi lentäjäänsä Beniä lähtemään hänen mukaansa valtuuttamattomalle testilennolle ennen projektin loppumista. Grimm oli vastahakoinen, mutta hyväksyi haasteen kun Sue kyseenalaisti hänen rohkeutensa. Sue ja hänen veljensä Johnny vaativat myös päästä mukaan, toivoen jakavansa riskin. Nelikko onnistui lentämään avaruuteen, mutta voimakkaat kosmiset säteet läpäisivät aluksen suojat ja vaikuttivat miehistöön pakottaen heidät takaisin Maahan. Laskeuduttuaan he huomasivat muuttuneensa yli-inhimillisiksi ja Suesta tuli Näkymätön Tyttö. Omistaen uudet voimansa sankariteoille ja tieteelliselle tutkimukselle heistä tuli Ihmeneloset. Suen suhteellisen staattinen näkymättömyysvoima teki hänestä aluksi ryhmän heikon lenkin, mutta hän huomasi pian pystyvänsä projisoimaan ja manipuloimaan näkymättömiä voimakenttiä, jolloin hänestä tuli pystyvämpi taistelija.


title: Näkymätön nainen

text: Kun tiimin johtaja ja rahoittaja Reed antoi Ihmenelosille Manhattanin päämajaksi Baxter Buildingin, Johnny ja Sue pysyivät hetken Glenvillen esikaupunkikodissaan. Johnny yritti myös hetken toimia yksinäisenä sankarina ja hänen sisarensa auttoi häntä ajoittain eri vihollisia kuten Velhoa vastaan, josta tuli myöhemmin yksi Ihmenelosten pahimmista vihollisista. Yksi ryhmän ensimmäisistä vastustajista oli harhaantunut atlantislainen soturi Namor Sukeltaja, joka tunsi vetoa Sueen ja kilpaili Reedin kanssa hänen huomiostaan. Sue tunsi myös vetoa Namoriin, josta tuli myöhemmin Ihmenelosten arvostettu ystävä ja liittolainen, mutta hän pysyi Reedin luona. Kun Sue loukkaantui vakavasti taistelussa Myyrämiestä vastaan, hänen isänsä – joka oli juuri paennut vankilasta – tuli piilosta leikkaamaan hänet, pelastaen Suen hengen ja sopien välinsä lastensa kanssa ennen palaamistaan vankilaan. Tämä kiinnitti Superskrullin (Kl'rt) huomion, joka sieppasi tohtori Stormin, esiintyi hänenä ja hyökkäsi Ihmenelosten kimppuun Voittamattomana Miehenä; mutta lopussa Superskrulli voitettiin ja oikea tohtori Storm uhrasi henkensä pelastaakseen Ihmeneloset skrullien ansalta, kuollen tietäen hyvittäneensä viimein tekonsa.


title: Näkymätön nainen

text: Reed ja Sue menivät viimein naimisiin – huolimatta pienestä armeijasta superrikollisia, jotka Reedin vanha vihollinen ja Ihmenelosten päävastustaja Tohtori Doom oli lähettänyt. Sue alkoi pian odottaa ensimmäistä lastaan ja lopetti aktiivisen toiminnan Ihmenelosissa, ja hänen tilalleen tuli epäinhimillinen Kristalli (Johnnyn silloinen tyttöystävä). Suen kosmista säteilyä saanut fysiologia mutkisti raskautta, mutta Reed varmisti lapsen turvallisen synnytyksen käyttämällä Annihilukselta vietyä Kosmista Hallintasauvaa. Vauva, joka nimettiin Frankliniksi Suen edesmenneen isän mukaan, osoittautui valtavan voimakkaaksi mutantiksi, jonka vaihtelevat kyvyt ovat joko pelastaneet tai uhanneet tuhota sekä Ihmeneloset että koko maailman monta kertaa. Kun Franklinin voimat olivat poissa hallinnasta, Reedin oli pakko sulkea poikansa mieli hetkeksi. Kauhistuttuaan tätä ja turhauduttuaan uskoen, ettei Reed pitänyt häntä vertaisenaan, Sue erosi miehestä ja lähti Ihmenelosista, ottaen Franklinin mukaansa. Epäinhimillisten Meduusa otti Suen paikan pitkäksi aikaa, mutta Sue palasi hänen ja Reedin sovittua viimein välinsä – ironisesti Namorin avustuksella. Ihmeneloset lopetti kokonaan hetkeksi Reedin menetettyä voimansa, mutta he kokoontuivat pian uudelleen. Sue tuli uudelleen raskaaksi; haluten normaalimpaa perhe-elämää Reed ja Sue perustivat kodin Connecticutiin, eläen hiljaa tekeytyen Benjaminin perheeksi jatkaen toimimista Ihmenelosissa omilla nimillään. Suen syntymätön lapsi oli siitetty Negatiivisella Vyöhykkeellä, joka altisti Suen säteilylle, joka teki raskaudesta vielä vaarallisemman kuin edellinen, ja lopulta se päättyikin keskenmenoon.


title: Näkymätön nainen

text: Järkyttynyt ja katkera Sue oli helppo uhri Psykomiehelle ja hänen Vihankylväjä-androidilleen, jotka käyttivät tunnemanipulaatiotaan voimistaakseen Suen synkkiä impulsseja, muuttaen hänet hulluksi Maliceksi ja kääntäen hänet Ihmenelosia vastaan. Vapauduttuaan heidän vaikutusvallastaan Reedin avulla Sue kosti hyytävästi Psykomiehelle kääntäen hänen oman teknologiansa häntä vastaan (Vihankylväjä puolestaan oli kuollut kostaja Scourgen käsissä). Näiden tapahtumien jälkeen Sue otti sankarinimekseen aikuisemman Näkymätön Nainen, jota hän käyttää vielä tänäkin päivänä.


title: Näkymätön nainen

text: Kaivaten taas normaalia perhe-elämää Reed ja Sue jäivät kokonaan pois Ihmenelosista keskittyäkseen Franklinin kasvattamiseen, jättäen Benin vastuuseen uusien jäsenten hankinnasta; heidän eläkkeensä oli kuitenkin lyhyt. Liittouduttuaan useiden Kostajien kanssa pelastaakseen Franklinin demonien kynsistä Infernon aikana, Reed ja Sue liittyivät vastahakoisesti Kostajiin, joilla oli jäsenpula sinä aikana. He kuitenkin luopuivat aktiivisesta palveluksesta Kostajissa ennen pitkää, luopuen myöhemmin kokonaan jäsenyydestä liittyessään takaisin Ihmenelosiin. Ryhmä pysyi siitä huolimatta Kostajien järkkymättöminä liittolaisina, huomattavimmin kokoa vaihtavan Ampiaisen ja supervoimakkaan Hulktaren kanssa, joka oli toiminut pitkään Ihmenelosissa Benin ollessa poissa.


title: Näkymätön nainen

text: Kuten muutkin Ihmenelosten jäsenet, Sue on ottanut osaa moniin supersankareiden kokoontumisiin vuosien aikana – huomattavimmin alkuperäisessä Sankareiden Kilpailussa, jossa hän liittoutui Rautanyrkin ja Aurinkotulen kanssa tuntemattoman olennon pelinappuloina taistelussa Suurmestarin pelaajia Daredeviliä, Pimeätähteä ja australialaista sankaria Talismaania vastaan, ollen viimein Talismaanin kanssa paljastamassa Suurmestarin vastustajaa itse Kuolemaksi. Myöhemmin, Ikuisuussotana tunnetun kosmisen tapahtuman aikana Sue absorboi oman pahan kaksoisolentonsa (kotoisin Ilmentymien Ulottuvuudesta, jota hallitsi Adam Warlockin paha puoli Magus), joka oli lähetetty hänen kimppuunsa Malicen hahmossa. Seurauksena oli Suen Malice-puolen asteittainen herääminen (jonka oli jo kerran aiemmin aiheuttanut kosminen Välimies), mutta Franklin, joka oli väliaikaisesti muuttunut teinisankari Psi-Lordiksi, pakotti Malicen ulos äidistään ja absorboi olennon itseensä nähtävästi tuhoten äitinsä pahan vastakohdan. Sue ei koskaan täysin hyväksynyt Psi-Lordia, ehkä siksi, että hän vihasi ajatusta, että Franklin kasvaisi ilman häntä, kuten Psi-Lordille kävi.


title: Näkymätön nainen

text: Kun Reedin luultiin kuolleen, Sue otti Ihmenelosten johdon toimien siinä pystyvästi ja värväten Muurahaismiehen (Scott Lang) ryhmän uudeksi tiedemieheksi; hän kuitenkin kieltäytyi uskomasta Reedin kuolleen todella etsien miestään ja torjuen lähestymisiä vanhalta kosijaltaan Namorilta. Kuten paljastui, Reedin oli vanginnut ja siirtänyt ajassa roistomainen Hyperstorm. Kun Ihmeneloset olivat pelastaneet Reedin, häneltä vei aikaa saada itseluottamuksensa takaisin, varsinkin kun Suesta oli tullut niin pystyvä ryhmänjohtaja. Pian tämän jälkeen Ihmeneloset näyttivät kuolevan taistelussa psyykkistä hirviötä Onslaughtia vastaan, vaikka he salaa selvisivätkin uudessa ”Vasta-Maassa”, jonka Franklin vaistomaisesti loi, ja he palasivat myöhemmin omaan maailmaansa.


title: Näkymätön nainen

text: Pian paluunsa jälkeen Ihmeneloset ystävystyivät uuteen Ihmetyttöön, Valeria Von Doomiin, joka oli kotoisin vaihtoehtoisesta tulevaisuudesta ja uskoi olevansa Suen ja hyväntahtoisen Tohtori Doomin jälkeläinen. Ollen aluksi epävarma tyttöä kohtaan, Sue alkoi vähitellen pitää Valeriaa ystävänään ja muodosti jopa lujan siteen häneen. Myöhemmin, tiimin taistellessa kosmista olentoa Abraxasia vastaan, Franklin paljasti käyttäneensä voimiaan pelastaakseen Suen kesken syntyneen lapsen vuosia aiemmin, ja että tämä lapsi oli kasvatettu vaihtoehtoisessa tulevaisuudessa heidän tuntemakseen Ihmetytöksi. Abraxasin häviön sivuvaikutuksena Ihmetyttö palautui alkuperäiseen olomuotoonsa, syntymättömäksi lapseksi Suen kohtuun. Jälleen kerran raskaus oli monimutkainen; mutta Sue synnytti viimein terveen tyttövauvan paljolti Tohtori Doomin avustuksen takia, joka sai nimetä vauvan lapsuutensa ihastuksen Valerian mukaan maksuksi avustaan. Myöhemmin Doom käytti Valeriaa mystisenä apulaisenaan hyökkäyksissä Ihmenelosia vastaan, mutta hänet voitettiin viimein ja karkotettiin Helvettiin.


title: Näkymätön nainen

text: Reed johti Ihmeneloset hajottamaan Doomin valtaa Latveriassa huolimatta kansainvälisestä kritiikistä, joka satutti heidän julkista imagoaan ja asemaansa viranomaisten silmissä. Ihmeneloset hajosivat, Reed ja Sue erosivat ja Reed myi suurimman osan patenteistaan hallitukselle osana sopimusta syytteiden välttämisestä; Reed kuitenkin vakuutti Suen ja Johnnyn tulemaan mukaansa seikkailuun herättää Ben henkiin, noutaen hänet Taivaan porteilta. Ihmenelosten yrittäessä muodostaa uudelleen mainettaan ja talouttaan, he ovat ottaneet tavallisempia työtehtäviä kuten opettamista.


title: Näkymätön nainen

text: Vähän aikaa sitten Suen otti vangiksi Zius, Galactuksen syömältä planeetalta selvinneen joukon johtaja. Tietäen, että Suen voima voisi kumota laitteen, joka piilottaa planeettoja Galactukselta, Zius aikoi teloittaa hänet; mutta Reed käytti laitettaan vaihtaakseen Suen ja Johnnyn voimat keskenään saaden Ziuksen uskomaan, että näkymättömyysvoimat olivat kokonaan poissa. Näitä voimia kehitti Galactus, joka otti Johnnyn uudeksi airuekseen; mutta Johnnyn uusi kosminen asema auttoi Galactuksen häviön järjestämisessä ja Sue sai alkuperäiset voimansa takaisin – ja alkoi kunnioittaa Johnnyn kykyä hallita vaarallisia tulivoimiaan. Sue tekee nykyään kuutamourakkaa opettajasijaisena yrittäessään samalla vaihdella rooliensa välillä vaimona, äitinä ja seikkailijana.


title: Näkymätön nainen

text: Jessica Alba esittää vuonna Näkymätöntä naista 2005 valmistetussa Fantastic Four -elokuvassa ja sen vuoden 2007 jatko-osassa, .


title: Möykky

text: Möykky () (esiintynyt Suomessa myös nimillä Kivimies, Olento, Olio ja Otus), oikealta nimeltään Benjamin J. Grimm on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari, Ihmenelosten perustajajäsen. Kivimäisen supersankarin loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen "Fantastic Four"-lehden ensimmäisessä numerossa vuonna 1961. Jack Kirby on kerran todennut, että Möykky on hänen "alter egonsa". Kirby on sanonut tämän useissa haastatteluissa. Useiden taiteilijan tunteneiden ihmisten mielestä sikaria poltteleva supersankari tosiaan muistutti vahvasti luojaansa.


title: Möykky

text: Möykyn tunnettu taisteluhuuto "It's clobberin' time!" (suomennettu useilla eri tavoilla - kts. alhaalla) on vakiintunut amerikkalaisten sarjakuvien vakiofraasiksi.


title: Möykky

text: Möykyn ensiesiintyminen Suomessa tapahtui Ihmesarjan numerossa 2 (1967).


title: Möykky

text: Benjamin Grimm syntyi köyhiin oloihin Yancy Streetillä Manhattanin Lowe East Sidella. Hänen alkoholisti-isänsä oli jatkuvasti työttömänä. Suurin osa Grimmin perheen toimeentulosta tuli Benin vanhemman veljen Danielin laittomista puuhista, joita hän harrasti Yancy Streetin jengin johtajana. Ben ihaili veljeään ja katkeroitui syvästi Danielin saatua surmansa katujengien välisessä yhteenotossa Benin ollessa vain 8-vuotias. Kymmenessä vuodessa Ben seurasi veljeään Yancy Streetin jengin johtajana.


title: Möykky

text: Vanhempiensa kuoltua Benistä piti huolta hänen setänsä Jacob, joka oli luonut menestyksekkään uran lääkärinä. "Jake" ja hänen ensimmäinen vaimonsa Alyce antoivat Benille uuden kodin ja perheen. Aluksi Ben suhtautui varauksellisesti heitä kohtaan, mutta hyväksyi heidän rakkautensa. Hän jätti jengin ja aloitti lukion, jossa hänestä tuli jalkapallojoukkueen tähti. Viimeisellä luokalla Stuyvesant High Schoolissa ollessaan Ben sai jalkapallostipendin Empire State yliopistoon.


title: Möykky

text: Grimmin huonetoverina yliopistossa oli huippulahjakas tiedeopiskelija Reed Richards (herra Fantastinen). Miehistä tuli parhaat ystävät. Ensimmäisen kerran tavatessaan Richards kertoi Grimmille suunnitelmastaan rakentaa jonain päivänä tähtien välisiin matkoihin suunniteltu avaruusalus. Grimm lupautui leikillään aluksen ohjaajaksi, mikäli Richards saisi sen rakennettua.


title: Möykky

text: Valmistuttuaan yliopistosta Grimm liittyi Yhdysvaltain ilmavoimiin, jossa hänet koulutettiin koelentäjäksi ja astronautiksi vaativiin tehtäviin. Samoihin aikoihin Richards jatkoi unelmansa kehittelyä omaisuutensa ja Yhdysvaltain hallituksen rahoituksen turvin. Grimmin astuessa siviiliin Richards otti häneen yhteyttä muistuttaakseen häntä lupauksestaan.


title: Möykky

text: Richards rakensi alustaan Central Cityssä Kaliforniassa. Kun hallitus uhkasi peruuttaa projektia varten varatun rahoituksen, päätti Richards järjestää nopeasti koelennon. Grimm vastusti ideaa, koska hänen mielestään aluksen suojat saattaisivat osoittautua riittämättömiksi avaruussäteilymyrskyä vastaan. Kaikesta huolimatta Richardsin onnistui taivuttaa Grimm aluksen ohjaajaksi.


title: Möykky

text: Richardsin tuleva vaimo Susan Storm, alias Näkymätön nainen ja tämän veli Johnny Storm, alias Liekki vaativat päästä mukaan lennolle. Nuo neljä hiipivät salaa aluksen laukaisupaikalle ja aloittivat matkansa kohti avaruutta. Heidän tarkoituksenaan oli matkata hyperavaruuden kautta toiseen aurinkokuntaan ja palata takaisin. Richardsin tietämättä alus joutui poikkeuksellisen voimakkaan säteilyn kohteeksi. Koska alus oli suunniteltu kestämään vain tavallisia säteilymääriä, sen suojaukset osoittautuivat riittämättömiksi. Matkustajat altistuivat voimakkaalle säteilylle, joka aiheutti myös häiriöitä aluksen ohjauslaitteissa. Grimm joutui keskeyttämään lennon ja palaamaan takaisin maapallolle.


title: Möykky

text: Palattuaan maan pinnalle matkustajat huomasivat, että kosminen säteily oli aiheuttanut geenimuutoksia heidän kehoissaan. Grimm muuttui paksunahkaiseksi, lihaksikkaaksi ja yli-inhimillisen voimakkaaksi "möykyksi". Richards esitti muille kolmelle, että heidän tulisi käyttää voimiaan ihmiskunnan hyväksi. Richards kutsui ryhmäänsä nimellä Ihmeneloset. Katkeroituneena uudesta ulkonäöstään Ben Grimm otti nimekseen Möykky.


title: Möykky

text: Vuosien kuluessa Möykyn geenimuutokset ovat edenneet hitaasti. Hänen ihonsa on muuttunut epätavallisen tiheästä ja hieman muhkuraisesta joustavaksi, kivimäiseksi kuoreksi. Hieman yli-inhimilliset voimat ovat kasvaneet merkittävästi. Aiemmin, Grimmin vasta saatua Möykyn hahmonsa, hän saattoi joskus yllättäen palata takaisin entiseen olomuotoonsa. Kuitenkaan nämä muutokset eivät osoittautuneet pysyviksi – myös Richardsin yritykset palauttaa Grimmin entinen olomuoto osoittautuivat tuloksettomiksi. Aluksi Grimmiä kauhistutti uusi olemuksensa, mutta ajan kuluessa hän on oppinut hyväksymään kohtalonsa, vaikkakaan hän ei ole luopunut toivosta saada takaisin entinen olomuotonsa.


title: Möykky

text: Tärkeintä Grimmille on ollut hänen rakastumisensa sokeaan kuvanveistäjään Alicia Mastersiin, joka on auttanut häntä hyväksymään tilansa. Reed Richardsille selvisi, että Grimm saavutti tilan, jossa hän pystyi muuttamaan olomuotoaan ihmisen ja Möykyn välillä tahtonsa avulla. Tästä huolimatta Grimm pelkäsi, että Alicia Masters rakastaisi häntä vain Möykkynä, koska he eivät olleet tavanneet ennen Grimmin muodonmuutosta. Tämä aiheutti Grimmille henkisen patouman, joka esti häntä palaamasta takaisin entiseen olomuotoonsa.


title: Möykky

text: Grimmin ja Mastersin suhde joutui kuitenkin kriisiin, kun Grimm joutui Tuonpuoleisen siirtämänä taisteluplaneetalle, jossa käytiin ensimmäinen Salatuista Sodista. Tuolla planeetalla Grimm havaitsi voivansa muuttaa muotoaan ihmisen ja Möykyn välillä. Richards pelkäsi vahingoittavansa Grimmin tunteita, eikä kertonut tälle tämän henkisestä patoumasta. Richards esitti, että Grimmin muuntautumiskyky johtui jollain tavoin planeetasta, eikä hänestä itsestään. Salattujen sotien päätyttyä Grimm jäi planeetalle kuukausiksi. Jonkin ajan kuluttua hän havaitsi jälleen jääneensä groteskin olomuotonsa vangiksi, minkä jälkeen hän palasi maapallolle.


title: Möykky

text: Palattuaan maapallolle Grimmille selvisi, että Masters oli rakastunut Grimmin toveriin, Johnny Stormiin. Samoin hänelle selvisi, että Richards oli salannut häneltä tiedon hänen henkisistä patoutumistaan. Raivoissaan ja suruissaan Grimm päätti lähteä Ihmenelosista.


title: Möykky

text: Myöhemmin kuitenkin selvisi ettei Liekin naima Alicia ollutkaan oikea vaan skrulli nimeltään Lyja (tämä johtui suurimmaksi osaksi fanien närkästyksestä). Ihmeneloset luonnollisesti pelastivat oikean Alician joka edelleen piti Möykystä.


title: Möykky

text: Möykyllä on valtavat fyysiset voimat ja kestävyys. Kosmiset säteet muuttivat hänen kehonsa lihaksistot, luut, sisäelimet ja ihon kivimäiseksi erittäin kestäväksi aineeksi.


title: Möykky

text: Möykky kykenee toimimaan täydellä teholla noin päivän verran ennen kuin väsyy rasituksesta. Möykyn keuhkot ovat huomattavasti ihmisen keuhkoja suuremmat ja hän kykeneekin pidättelemään henkeään paljon normaalia ihmistä kauemmin. Möykyn aistit ovat myös hienovirittyneet vastaanottamaan monipuolisemmin aistiärsykkeitä. Kivimäinen iho ei esimerkiksi vaikuta hänen tuntoaistiinsa. Silti Möykky kestää korkeita lämpötiloja vaivatta, samaten jopa tykistön tulitus kilpistyy hänen kehoonsa. Möykky ei silti ole immuuni sairauksille, vilustumiselle tai stressille.


title: Möykky

text: Toisin kuin Hulkin tapauksessa, Möykyn ajattelukapasiteetti ei vähentynyt muutosprosessissa.


title: Möykky

text: Möykyn fyysinen voimakkuus on kasvanut ajan myötä. Alussa hän kykeni nostamaan vain noin 5 tonnia, mutta Herra Fantastisen keksimien harjoitteluohjelmien ja -laitteiden ansiosta Möykky kuitenkin kykenee nostamaan nykyään jopa yli 100 tonnia. Möykky on taistellut Hulkia ja Namoria vastaan tasaväkisesti ja voittanut molemmat.


title: Möykky

text: Möykky luetaan kuitenkin yhdeksi parhaimmaksi Marvel-universumin taistelijaksi, koska hänellä on uskomaton päättäväisyys, sitkeys ja monipuoliset taistelutaidot (pääasiallisesti nyrkkeily ja paini). Siksi Möykky on pehmittänyt useasti itseään voimakkaampiakin vastustajia, joilla ei useasti ole mitään varsinaista taistelutekniikkaa. Möykky on myös entinen katujengiläinen, joten hänellä on kokemusta katutappeluista.


title: Möykky

text: Koska Ben Grimm oli yliopistonsa huippujalkapalloilija, hän on myös hämmästyttävän ketterä ja nopea (siinä missä muut Marvel-universumin voimamiehet usein ovat hitaita ja kömpelöitä – luottaen pelkkään raakaan voimaan).


title: Möykky

text: Fyysisten ominaisuuksiensa lisäksi Möykky on ensiluokan pilotti ja tuntee useita lentokonemalleja.


title: Möykky

text: Vaikka Möykky saattaakin näyttää ja kuulostaa yksinkertaiselta mieheltä (ainakin Reed Richardsin vieressä) on hän kuitenkin korkeasti koulutettu ja älykäs. Hänen puhetapansa hämääkin useasti vastustajat kuvittelemaan Möykyn olevan hidas ja typerä vastustaja - etu, jota Möykky hyödyntää useasti kamppailuissaan.


title: Möykky

text: Ultimate Marvel -universumissa Ben on Reedin lapsuudenaikainen ystävä. Ollessaan koulussa Ben suojeli Reediä öykkäreiltä ja kiusaajilta. Vastalahjaksi Reed auttoi isokokoista ystäväänsä läksyissä. Ben siirtyi myöhemmin yliopistoon ja sai kutsun tulla katsomaan Reedin uuden, mullistavan teleportaatiolaitteen käyttöönottoa.


title: Möykky

text: Koe kuitenkin meni pieleen ja Ben sai tutun oranssin kivikuorensa ja uskomattomat voimansa. Ultimate-versio Möykystä on miltei haavoittumaton fyysisille vahingoille, kuten taistelukaasuille. Ultimate Möykky on kuitenkin ottanut muutoksensa paljon raskaammin mitä normaalijatkumon Möykky ja on jopa yrittänyt itsemurhaa.


title: Möykky

text: Möykyn henkinen elämä on kuitenkin saanut paremman käänteen hänen tavattuaan Ultimate-version Alicia Mastersista.


title: Möykky

text: Johtuen lukuisista suomentajista Möykyn taisteluhuuto ""It's clobberin' time"!" on saanut lukuisia eri muotoja. Alla listattuna niin uusia kuin vanhojakin: Möykky esiintyy -pelissä yhtenä pelattavista hahmoista.


title: Fitchburg

text: Fitchburg on Yhdysvalloissa, Massachusettsin osavaltiossa, Worcesterin piirikunnassa sijaitseva kaupunki. Kaupungin asukasluku oli 40 000 asukasta vuonna 2010. Kaupunki on perustettu virallisesti vuonna 1764. Ennen tätä Fitchburg oli toiseen kaupunkiin kuulunut osa. Ensimmäiset maininnat Fitchburgista ovat vuodelta 1730.


title: Fitchburg

text: Fitchburgissa oli 1900-luvun alussa merkittävä amerikansuomalaisten siirtolaisten yhdyskunta ja kaupunki oli aikanaan myös amerikansuomalaisen työväenliikkeen keskus. Kaupungissa ilmestyi vuosina 1905–2009 "Raivaaja"-lehti ja kaupungissa toimii myös suomalaisten siirtolaisten aikanaan perustama "Workers’ Credit Union" -luottolaitos. Fitchburgin vuonna 1906 valmistunut suomalainen työväentalo, "Saima-haali", on nykyisin alkoholistiparantolana. Kaupungissa on myös Saima-puisto, jonne kokoontui heinäkuussa 1970 yli 3 000 henkeä presidentti Urho Kekkosen vieraillessa kaupungissa. Forest Hillin hautausmaalle on haudattu lukuisia suomalaisia. Tunnetuin heistä on Oskari Tokoi.


title: Eulerin suora

text: Eulerin suora on geometriassa eräiden kolmion merkillisten pisteiden kautta kulkeva suora. Ensimmäiset Eulerin suoralla tunnetut pisteet olivat kolmion painopiste, kolmion ympäri piirretyn ympyrän keskipiste ja kolmion ortokeskus. Nykyään tunnetaan muitakin merkillisiä pisteitä, jotka sijaitsevat Eulerin suoralla. Suora on nimetty Leonhard Eulerin mukaan.


title: Eulerin suora

text: Kolmion merkilliset pisteet tunneettiin jo antiikin kreikassa. Silloin oli huomattu, että kolmion korkeusjanat leikkasivat toisensa kolmion sisällä aina oli kolmion muoto mikä tahansa. Tätä ominaisuutta pidettiin "merkillisenä". Myös kolmion kulmanpuolittajien ja keskinormaalien tiedettiin tekevän näin.


title: Eulerin suora

text: Vasta klassisella ajalla löydettiin uusia "merkillisiä pisteitä", joista jotkin olivat keskenään samalla suoralla. Eulerin suoran lisäksi tunnetaan esimerkiksi "Nagelin suora", "Gergonnen suora" ja "Soddyn suora", joiden nimet ovat lähteistään vapaasti suomennettuja. Nämä suorat kuuluvat suurempaan suorien joukkoon, josta useimmat ovat nimeämättömiä suoria.


title: Eulerin suora

text: Nykyään merkillisiä pisteitä tunnetaan yli 5 000 ja Eulerin suoralle niistä osuu yli 100. Merkilliset pisteet on luetteloitu muun muassa Kimberlingin merkillisten pisteiden ensyklopediassa tunnuksillä formula_1, missä "i" on pisteen indeksi eli järjestysnumero. Eulerin suoran merkitys on ainakin historiallinen, koska se on ensimmäinen tällainen havaittu suora.


title: Eulerin suora

text: Eulerin suoralta tunnettiin ensin "keskinormaalien leikkauspiste" (O = formula_2), "korkeusjanojen leikkauspiste" eli ortokeskus (H = formula_3) ja "mediaanien leikkauspiste" eli kolmion painopiste (G = formula_4). Näistä formula_2 on samalla kolmion ympäri piirretyn ympyrän keskipiste. Neljäs tunnettu piste Eulerin suoralla on yhdeksän pisteen ympyrän (N = formula_6) keskipiste.


title: Eulerin suora

text: Tasasivuisessa kolmiossa pisteet formula_4, formula_2, formula_3 ja formula_6 yhtyvät yhdeksi pisteeksi. Muissa kolmioissa ne ovat aina erillään toisistaan. Pisteiden välimatkojen suhteet säilyvät samoina, vaikka referenssikolmion muoto muuttuisikin. Mikäli mukaan otetaan vielä yksi merkillinen piste, "de Longchampsin piste" (L = formula_11), suhtautuvat järjestettyjen pisteiden formula_11−formula_2−formula_4−formula_6−formula_3 eli L−O−G−N−H välimatkat suhdeluvuilla 6−2−1−3.


title: Eulerin suora

text: Eulerin suora leikkaa "Soddyn suoran" "de Longchampsin pisteessä" (formula_11) , "Gergonnen suoran" "Evansin pisteessä" formula_18 ja "Nagelin suoran" painopisteessä G eli formula_4.


title: Eulerin suora

text: Olkoon R, S, T kolmion ABC sivujen keskipisteet, H ABC:n ortokeskus, O ABC:n ympäri piirretyn ympyrän keskipiste ja M ABC:n keskijanojen leikkauspiste. Silloin jana RO on kohtisuorassa janan ST kanssa, jana SO kohtisuorassa janan RT kanssa, joten O on RST ortokeskus ja ABC on yhdenmuotoinen ABC:n kanssa. Lisäksi AR ja ST ovat suunnikkaan ATRS lävistäjät, joten ne puolittavat toisensa. Tästä seuraa, että M on myös kolmion RST keskijanojen leikkauspiste. Yhdenmuotoisuudesta seuraa, että molemmissa kolmioissa OMR ja HMA kärjen, ortokeskuksen ja painopisteen muodostamat kolmiot ovat yhdenmuotoiset. Siis kulma OMR = kulma HMA. Tämä tarkoittaa, että O, M ja H ovat samalla suoralla.


title: Eulerin suora

text: Vuonna 1765 Leonhard Euler osoitti, että kaikissa kolmioissa ortokeskus, ympäröivän ympyrän keskipiste ja painopiste ovat kollineaarisia.


title: Ann Arbor

text: Ann Arbor on kaupunki Washtenawin piirikunnassa, Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki sijaitsee Huronjoen rannalla. Kaupungissa oli vuonna 2015 noin 117 000 asukasta, joista noin 30 000 on opiskelijoita.


title: Ann Arbor

text: Ann Arbor tunnetaan parhaiten Michiganin yliopistosta, joka siirtyi kaupunkiin Detroitista vuonna 1837. Kaupungissa on runsaasti 1800-luvun rakennuksia. Ann Arborin alue on myös tunnettu hedelmätarhoistaan. Maatalous on yksi alueen pääelinkeinoista.


title: Ann Arbor

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, keskimääräinen ylin lämpötila 28.4 C. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin -7.8 C. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 954 mm, lunta kertyy 145 cm marraskuun ja huhtikuun välisenä aikana.


title: Ann Arbor

text: Tübingen (Saksa) on Ann Arborin virallinen ystävyyskaupunki. Muita ystävyyskaupunkeja ovat:


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Metafysiikka (; ) on Aristoteleen metafysiikan pääteos. Se käsittelee muun muassa metafysiikan eli "ensimmäisen filosofian" määritelmää ja sisältöä, peruskäsitteitä, syitä, universaaleja, substanssia ja aksidenssia, sekä ensimmäistä liikuttajaa.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles kirjoitti "Metafysiikan" ohella joukon teoksia, joita yhdessä kutsutaan "Fysiikaksi". Aristoteleen teosten kokoelmassa, "Corpus Aristotelicumissa", näiden fysiikkaa käsittelevien teosten jälkeen on sijoitettu toinen sarja kirjoja. Ne käsittelevät hyvin perustavanlaatuisia filosofisen pohdiskelun alueita, joilla tuohon aikaan ei vielä ollut nimeä. Aristoteles itse käytti aiheesta nimeä ”ensimmäinen filosofia”. Jo varhain aristoteeliset oppineet alkoivat nimittää näitä kirjoja nimellä τα μετα τα φυσικά ("ta meta ta fysika") eli ”(kirjat) jotka tulevat fysiikan (kirjojen) jälkeen”.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Näin etymologisesti ajateltuna termi ’metafysiikka’ syntyi siis tavasta nimittää näitä kirjoja nimellä μεταφυσικά, "Metafysiikka", perustuen kirjojen sijaintiin Aristoteleen teosten kaanonissa. Kirjat vastaavat kuitenkin myös sisällöltään, ehkä sattumalta, saamaansa nimitystä, sillä ne käsittelevät fysiikan ”taustalla” tai ”takana” olevia ”suurempia” asioita. Metafysiikka oli jaettu kolmeen pääosaan, joita pidetään länsimaisen metafysiikan perinteisinä osa-alueina. Nämä ovat:"Metafysiikka" käsittää neljätoista kirjaa.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja I toteaa aluksi, että ”kaikki ihmiset tavoittelevat luonnostaan tietämistä”. Aristoteles määrittelee kognitiivisten kykyjen hierarkian: havaitseminen, muistaminen, kokemus, sekä taito ja järjen päätelmät. Eläimetkin kykenevät aistimaan, vain ihminen kykenee omaamaan taitoa ja tekemään päätelmiä järjellään. Aristoteles määrittelee viisauden olevan aina sitä suurempaa, mitä korkeammalla tässä hierarkiassa ollaan. Suurimman viisauden hän sanoo koskevan ensimmäisiä syitä ja prinsiippejä, ja teoreettisten tieteiden liittyvän enemmän viisauteen kuin tuotannollisten tieteiden.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Tämän jälkeen Aristoteles käsittelee häntä edeltäneiden luonnonfilosofien ja myyttejä kuvanneiden runoilijoiden käsityksiä, luonnonfilosofeista merkittävimpinä Thales, Empedokles, Anaksagoras ja pythagoralaiset, ja runoilijoista Hesiodos. Tämän jälkeen hän selvittää Platonin ideaopin taustan ja perusteet.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja II on mahdollisesti erillinen tai epäaito johdanto totuuden tutkimiseen ja luonnonfilosofian käsittelyyn. Merkittävimpänä Aristoteles toteaa, että täytyy olla olemassa jokin ensimmäinen prinsiippi, sillä olevaisen syy-seurausketjut eivät voi jatkua loputtomiin.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja III luettelee ongelmat, joita metafysiikan tulisi tutkia. Tällaisia ovat muun muassa:


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja IV käsittelee ensimmäisen filosofian luonteeseen liittyviä ongelmia. Aristoteles vastaa muun muassa luvuissa III.2 ja III.3 esitettyihin kysymyksiin. Vastauksena on, että metafysiikan on tarkoitus tutkia olevaa olevana, ja tutkia ja määritellä erilaisia yleisiä prinsiippejä, joita erityistieteet voivat tämän jälkeen käyttää, ilman että niiden tarvitsee varsinaisesti tutkia niitä.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja V on eräänlainen filosofinen sanakirja metafysiikan peruskäsitteistä. Se on ollut todennäköisesti alun perin erillinen osa. Aristoteles määrittelee luvuittain seuraavat käsitteet: 1) alku, 2) syy, 3) elementti, 4) luonto, 5) välttämätön, 6) yksi, 7) oleva, 8) substanssi, 9) samuus, 10) vastakohta, 11) aikaisempi ja myöhäisempi, 12) kyky, 13) kvantiteetti, 14) kvaliteetti, 15) suhteessa oleva, 16) täydellinen, 17) raja, 18) "se, minkä perusteella", 19) dispositio, 20) tila, 21) affektio, 22) puuttuminen, 23) jollakin oleminen, 24) jostakin oleminen, 25) osa, 26) kokonainen, 27) jotakin menettänyt, 28) suku, 29) epätosi ja 30) aksidenssi.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja VI jatkaa metafysiikan ja erityistieteiden erojen selvittämistä. Aristoteles määrittelee "yleisen metafysiikan" (nykyisin: ontologian) siksi, joka käsittelee ”olevaa olevana”, ja "erityisen metafysiikan" (Aristoteleelle: teologian) siksi, joka käsittelee erillisiä, primäärisiä ja korkeampia substansseja eli jumalallisia asioita.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirjat VII ja VIII käsittelevät substanssia eli ensimmäistä kategoriaa.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja IX käsittelee potentiaalisuutta ja aktuaalisuutta.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja X käsittelee laajemmin joitakin kirjassa V määriteltyjä käsitteitä, kuten ’yksi’, ’moni’, ’sama’, ’toiseus’ ja ’eroavuus’.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja XI sisältää mahdollisesti aiemmista kirjoista pidetyistä luennoista tehtyjä luentomuistiinpanoja, sekä "Fysiikasta" kopioituja osia.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja XII sisältää Aristoteleen ”jumalatodistuksen”, eli todistuksen ensimmäisen liikkumattoman liikuttajan olemassaololle. Todistuksen mukaan liikkeellä ei ole alkua eikä loppua.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirjat XIII ja XIV sisältävät Aristoteleen kritiikin Platonin ideaoppia vastaan.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Metafysiikkan alaan sisältyy tärkeimpänä kaiken alkusyyn, ja yleensäkin kaikkien olemassa olevien ja tapahtuvien asioiden syiden, selvittäminen. Aristoteles halusi siis vastata samaan kysymykseen, jota joonialaiset luonnonfilosofit, pythagoralaiset ja Platon olivat pohtineet ennen häntä.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles luettelee "Metafysiikassaan" neljä syytä, jotka luokittelevat kaikki mahdolliset eri syyt sille, että jotain tapahtuu tai joku on jotakin. Näin Aristoteleen metafysiikassa ”syyllä” ei tarkoiteta aivan samaa kuin nykyaikaisen tieteen käyttämässä ”syyn ja seurauksen” merkityksessä.Koska nämä syyt ovat hyvin erityyppisiä, Aristoteleen mielestä samalla asialla voi siis hyvin olla useita syitä. Esimerkki esineestä jolla olisi kaikki nämä neljä syytä olisi pöytä, jolla on materiaalinen syy (puu ja naulat), formaalinen syy (pöydän piirustukset, tai yleinen käsitys siitä millaisia pöydät ovat), aiheuttaja (puuseppä) ja päämääräsyy (pöytää tarvitaan sen ääressä syömiseen).


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles esittää, että kaikilla luonnollisilla olennoilla, kuten ihmisyksilöillä, on kaikki nämä neljä syytä. Ihmisyksilön materiaalinen syy olisivat liha ja luut, joista hänet on tehty. Formaalinen syy olisi ihmisen suunnitelma, joka on ohjannut ihmisen tekemistä ja ohjaa pitämään hänet ihmisenä olemisen tilassa. Aiheuttaja olisi ihmisyksilön isä, tai kaikkien ihmisten tapauksessa Jumala, ”liikkumaton liikuttaja”, joka on puhaltanut sielun ihmisiin. Ihmisen päämääräsyy olisi, Aristoteleen omin sanoin: ”Ihmisen tarkoitus on elää tietyntyyppistä elämää, ja tämä elämä on sielun toimintoja ja sen tekemiä tekoja, jotka osoittavat järkeä. Näin hyvän ihmisen tulee elää hyvin. Kukin toiminto on suoritettu hyvin, kun sen loppuunsaattaminen on ilmaissut jonkun sopivan hyveen. Näin ollen inhimillinen hyvä on sellaista sielun toimintaa, joka osoittaa hyveitä.”


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen teoria universaaleista on yksi klassinen ratkaisu universaalien ongelmaan. Aristoteleen mukaan universaalit ovat olemassa ainoastaan toteutuneina — ne ovat olemassa ainoastaan kappaleina, "in re" eli ”asioissa” tai ”kappaleissa”, ei koskaan niistä riippumatta. Hän määritteli, että ovat yksinkertaisia tyyppejä, ominaisuuksia tai suhteita, jotka ovat yhteisiä niiden ilmentymille. Niin kaikki punaiset kappaleet ovat samanlaisia siinä, että jokaisessa punaisessa kappaleessa on sama universaali, punaisuus.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Näin Aristoteles vastusti Platonin ideaopin mukaista ajatusta, jossa punaisuus, punaisuuden muoto, olisi olemassa erillisenä kaikista punaisista asioista. Näin hän oli eri mieltä kuin platonilaiset realistit, sanoen, että universaalit ovat kyllä olemassa ajassa ja paikassa, mutta että ne ovat kaikkialla ympärillämme, eivät missään platonilaisessa taivaassa.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles teki eron substanssin eli kappaleiden oleellisten, sen itsensä muodostavien, ja kappaleen aksidentaalisten ominaisuuksien välille. Aksidentaalinen ominaisuus on sellainen, jolla ei ole mitään välttämätöntä yhteyttä kuvatun kappaleen olemukseen.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Eroa voidaan havainnollistaa yksinkertaisella esimerkillä. Kaikkien poikamiesten oleellinen ominaisuus on naimattomuus, mutta heidän ruskeahiuksisuutensa on vain aksidentaalinen ominaisuus. Tämä johtuu siitä, että on loogisesti mahdotonta löytää naimisissa oleva poikamies tässä tai missään mahdollisessa maailmassa, ja näin naimattomuus on välttämätöntä tai oleellista poikamiehenä olemisessa. Toisaalta ruskeahiuksisuus on poikamiesten satunnainen tai aksidentaalinen ominaisuus, sillä osalla poikamiehistä on ruskeat hiukset ja osalla ei. Vaikka kaikki naimattomat ei-ruskeahiuksiset miehet jostain syystä kuolisivat ja kaikilla jäljelle jääneillä poikamiehillä olisi ruskeat hiukset, ruskeahiuksisuus olisi silti aksidentaalinen ominaisuus, sillä jossain mahdollisessa maailmassa jollain poikamiehellä voisi olla myös muun väriset hiukset.


title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen logiikka sisälsi useita erilaisia kategorioita aksidentaalisia ominaisuuksia, mukaan lukien lukumäärä, kvaliteetti, paikka, aika, suhteessa oleminen, jne.


title: Suomi-sarja (jääkiekko)

text: Suomi-sarja on Suomen kolmanneksi korkein jääkiekkosarja. Kaudella 2018–2019 sarja pelataan valtakunnallisena 17 joukkueen sarjana. Kahdeksan parasta jatkaa ylempään loppusarjaan ja loput alempaan loppusarjaan.


title: Suomi-sarja (jääkiekko)

text: Suomi-sarja perustettiin kaudeksi 1999–2000. Syy sarjan perustamiseen oli II-divisioonan suuret tasoerot joidenkin joukkueiden välillä. Niinpä II-divisioonasta kerättiin kaikki parhaat seurat uuteen sarjaan, joka perustettiin I- ja II-divisioonan väliin. Tätä ennen Suomen kolmas sarjataso oli vuodesta 1975 lähtien II-divisioona ja sitä ennen vuodesta 1947 Maakuntasarja. 1990-luvulla sarjassa esiintyi myös virolainen joukkue. Suomi-sarjassa on pelannut kaiken kaikkiaan yli 40 eri seuraa. Sarjassa pelattiin vielä kaudella 2006–2007 kahdessa lohkossa, mutta kaudeksi 2007–2008 lohkoja tuli alkusarjan myötä neljä. Kaudella 2009–2010 alkulohkoja oli kolme. Kaudesta 2012–2013 alkaen on pelattu valtakunnallinen sarja yhdessä lohkossa.


title: Porkkalanniemi

text: Porkkalanniemi () on niemi Suomenlahden kapeimmassa kohdassa, Länsi-Uudellamaalla Kirkkonummella. Pienin etäisyys Viron pohjoisrannikolle on .


title: Porkkalanniemi

text: Venäjän vallan aikana Porkkalanniemi tuli strategisesti tärkeäksi sijainniltaan. Suurin tykistökantama Venäjän rannikkotykistöllä oli noin 30 km. Pietari Suuren merilinnoituksen suunnitelmat Suomenlahden rannikkopuolustamisesta esitettiin Venäjän keisarille Nikolai II:lle ennen ensimmäistä maailmansotaa. Ensimmäinen maailmansota ja Suomen itsenäistyminen estivät suunnitelman täysmittaisen toteutumisen.


title: Porkkalanniemi

text: Porkkalanniemen sijainti tuli Suomelle merkittäväksi turvallisuuspoliittiseksi asiaksi toisen maailmansodan jälkeen. Neuvostoliitto vaati Porkkalanniemen ja sen läheisyydessä olevan alueen luovuttamista rauhanneuvotteluissa ja saikin Moskovan välirauhan päätöksellä käyttöönsä Porkkalan vuokra-alueen. Siihen kuuluivat Porkkalanniemen lisäksi Upinniemi, niemien edustalla olevaa saaristoa sekä manneraluetta niemien pohjois- ja länsipuolelta. Vuokra-aikana Porkkalanniemeen rakennettiin Friggesbyn lentokenttä. Alue kuitenkin palautettiin Suomelle jo vuonna 1956. Taustalla olivat Hruštšovin poliittiset tavoitteet: atomiaseiden aikakaudella tukikohdalla Porkkalassa ei enää ollut erityistä merkitystä, mutta ystävälliset välit kapitalistisen Suomen kanssa voisivat toimia esimerkkinä muille Euroopan maille. Palautus antoi myös voimakkaan myönteisen sysäyksen kautensa juuri aloittaneen Kekkosen presidenttiydelle.


title: Porkkalanniemi

text: Porkkalanniemi on myös tunnettu lintualue. Sen eteläkärki on maailmallakin tunnettu lintujentarkkailupaikka Pampskatan. Alueella on majakka, merivartioasema ja Rönnskärin lintuasema. Alue oli yksi neljästä ensimmäisestä Suomen kansallispuistosta vuonna 1938, mutta puistoa ei ole perustettu uudelleen Porkkalan palautuksen jälkeen.


title: Porkkalanniemi

text: Niemen kärjessä on myös kesäisin suosittu uimapaikka – ranta tosin edellyttää ehdottomasti uimataitoa.


title: Porkkalanniemi

text: Porkkalanniemelle ollaan suunnittelemassa kansallispuistoa. Metsähallituksella on neljä laajuudeltaan erilaista vaihtoehtoa kansallispuiston kooksi. Laajimmassa vaihtoehdossa puistossa olisi maa-alueita ja vesialueita. Mukana olisivat tällöin muun muassa Saltfjärdenin kosteikko sekä Finnträskin metsä. Laajuudeltaan pienimmässä vaihtoehdossa suojeltaisiin maa-alueita ja vesialueita. Metsähallituksen selvityksen mukaan pesimälinnustoltaan Porkkalan suojelualueet olisivat edustavimpia koko Suomessa. Lisäksi Porkkalan tulevan kansallispuiston erikoisuutena olisi, että samalla alueella voisi tarkkailla sekä saaristo-, kosteikko- että erämaalajeja. Kansallispuiston perustaminen tullee ajankohtaiseksi aikaisintaan vuonna 2017.


title: Bohemian Rhapsody

text: Bohemian Rhapsody on Queen-yhtyeen kappale albumilta "A Night at the Opera". Kappaleesta tuli Queenin ensimmäinen listaykkönen ja suurin singlemenestys. Se sisältyi aina Queenin konserttikappalevalikoimaan. "Bohemian Rhapsody" on yksi kaikkien aikojen suosituimmista kappaleista; Radiomafian top 500-listalla vuonna 1995 se sijoittui viidenneksi ja Radio Aallon kuuntelijaäänestyksessä vuonna 2009 sijoitus oli neljäs.


title: Bohemian Rhapsody

text: Kappaleen sävelsi ja sanoitti vuonna 1975 Queenin laulaja Freddie Mercury. Kappale on kuusi minuuttia pitkä. Siinä ei ole kertosäettä, vaan se koostuu kolmesta hyvin erilaisesta osasta ollen sekoitus rockia ja oopperaa.


title: Bohemian Rhapsody

text: ”Bohemian Rhapsody” julkaistiin singlenä 31. lokakuuta 1975 B-puolena yhtyeen rumpalin Roger Taylorin sävellys ”I'm in Love with My Car” ja 21. marraskuuta 1975 levyllä "A Night at the Opera". Kappaleen pelättiin olevan liian pitkä ja erikoinen, mutta erilaisuudestaan huolimatta (tai juuri sen takia) siitä tuli jättimenestys. Singlejulkaisun yhteyteen tehtiin musiikkivideo. ”Bohemian Rhapsody” on myös ensimmäinen kappale, joka on noussut Isossa-Britanniassa kahdesti listaykköseksi, kun se julkaistiin 1992 singlenä kappaleen ”These Are the Days of Our Lives” kanssa. Osaltaan kappaleen vuoden 1992 uudelleentulemisen aiheutti Mike Myersin elokuvan "Wayne’s World" ”Bohemian Rhapsody” -kohtaus.


title: Pälkjärvi

text: Pälkjärvi oli Kuopion läänissä Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta, josta suurin osa jäi Neuvostoliitolle 1944 luovutetulle alueelle. Kokonaispinta-ala oli 199,1 km² ja asukkaita 1 953 as. (1939). Pälkjärvestä luovutettiin Neuvostoliitolle 184,7 km², ja Suomelle jäänyt osa (17,3 km²) liitettiin Tohmajärveen vuonna 1946. Pälkjärvi oli ainoa Kuopion lääniin kuulunut alueluovutuksen takia lakkautettu kunta.


title: Pälkjärvi

text: Nykyään entisen Pälkjärven pitäjän alue kuuluu Sortavalan piirin Kaalamon kuntaan.


title: Pälkjärvi

text: Pälkjärven nimi esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1500 Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa, jossa se mainitaan Ilomantsin pogostaan kuuluvana veropiirinä. Siihen kuului silloin kaikkiaan 11 kylää, joista kaukaisimmat pohjoisessa olivat Kaltimo, Viensuu ja Lieksa. Hallinnollisesti laajimmillaan pitäjä lienee ollut 1700-luvun alussa. Uudenkaupungin rauhassa v. 1721 Pälkjärvestä tuli rajapitäjä, että valtakunnan raja halkoi sen kahtia. Pitäjä menetti Venäjälle 7 kylää, tynkäosa jäi Suomen puolelle.


title: Pälkjärvi

text: Viimeinen rauhanaikainen alueluovutus koettiin vuoden 1936 alussa, jolloin osa kylistä siirrettiin Värtsilän kuntaan ja Jänisjärven itäpuolelta Pälkjärvelle jäänyt pieni nurkka, Luopasniemi Soanlahden kuntaan. Niin Pälkjärven pitäjä Tohmajoen yläjuoksun ja Jänisjärven välisellä alueella jäi pieneksi sekä pinta-alaltaan, että asukasluvultaan.


title: Pälkjärvi

text: Alueluovutusten jälkeen Suomen puolelle jäi vain Vepsänvaaran pari tilaa, joten Pälkjärven kunta päätettiin lakkauttaa. Sen Suomelle jäänyt osa liitettiin Tohmajärveen vuoden 1946 alussa.


title: Pälkjärvi

text: Iljala, Jero, Kurikka, Makari, Naatselkä, Potoska, Puikkola, Pälksaari


title: Pälkjärvi

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 5 koulupiiriin.


title: Vahviala

text: Vahviala oli Suomen kunta Viipurin länsipuolella Viipurin läänissä Karjalan historiallisen maakunnan eteläosassa. Se kuului Viipurin kihlakuntaan ja tuomiokuntaan Kunnan pinta-ala oli 301,81 km² (1936). Vahvialan naapurikuntia olivat pohjoisessa Lappee ja Nuijamaa, idässä Viipurin maalaiskunta, etelässä Säkkijärvi ja lännessä Ylämaa, joiden lisäksi Vahviala rajoittui etelässä myös Viipurinlahteen.


title: Vahviala

text: Suurin osa (280 km²) Vahvialasta luovutettiin Neuvostoliitolle 1940 ja 1944. Suomen puolelle jäänyt 21,8 km² suuruinen alue liitettiin vuonna 1946 Ylämaahan ja Lappeeseen, jotka on myöhemmin liitetty Lappeenrantaan. Vahvialan luovutettu alue on osa Leningradin alueen Viipurin piirin Tienhaaran eli Seleznjovon kuntaa, ja Vahvialan entisen kirkonkylän venäläinen nimi on "Jašino".


title: Vahviala

text: Vahvialan alueen kallioperä on Viipurin rapakivigraniittialuetta. Pinnanmuodoiltaan alueen eteläosat ovat loivasti kumpuilevia, mutta pohjoista kohden mentäessä maisema muuttuu jonkin verran vaihtelevammaksi. Alueen korkein kohta on 90,5 metriä ja se sijaitsee alueen luoteisosassa lähellä entistä Vahvialan ja Lappeen rajaa. Merkittävimmät joet ovat Hounijoki, Rakkolanjoki ja Tervajoki. Alueella on myös useita pieniä järviä, kuten Tervajärvi, Houninjärvi, Ukonjärvi ja Löytöjärvi.


title: Vahviala

text:
Vahvialan alueelta tunnetaan kolme kivikautista esinelöytöä, mutta rautakautisia löytöjä ei tunneta. Vahvialan alue tuli kuulumaan 1300-luvulta lähtien Viipurin seurakuntaan. Viipurin seurakunnan länsiosassa sijainnut Säkkijärvi itsenäistyi vuonna 1572.
Tervajoen kartano muodostettiin Ruotsin vallan aikana 1600-luvulla läänitykseksi. Venäjän lahjoitusmaakaudella 1700-luvulla puolestaan syntyivät Hovinmaan ja Rakkolanjoen kartanot. Ensimmäisiä teollisuuslaitoksia olivat 1700-luvulla toimineet Nurmen vesivoimalla toiminut saha ja Tervajoen vaskiruukki. Kustaa Vaasan määräyksestä Tervajoelle rakennettiin saha 1560-61 ja valmisti 1561 6800 tavallista lautaa ja 340 pintalautaa.


title: Vahviala

text: Vahvialan kunta aloitti toimintansa vuonna 1921 ja oli näin ollen varsin nuori kunta. Vahvialan seurakunta määrättiin perustettavaksi valtioneuvoston päätöksellä vuonna 1919 ja sen ero toteutui 1922. Vahvialan seurakunta ja kunta muodostettiin pääosaltaan Viipurin maalaiskunnan läntisimmästä osasta, mutta siihen liitettiin osia myös Säkkijärvestä ja Lappeesta. Vuosina 1922-24 uuteen Vahvialan seurakuntaan siirrettiin 4 642 henkeä Viipurin maaseurakunnasta, 592 henkeä Säkkijärveltä ja 181 henkeä Lappeelta.


title: Vahviala

text: Talvisodan alun sotatoimet eivät ulottuneet Vahvialaan lukuun ottamatta muutamia Neuvostoliiton puna-armeijan suorittamia lentopommituksia. Vahvialan teollisuuslaitoksiin suunnatut voimakkaammat pommitukset alkoivat helmikuun puolivälissä 1940. Samoihin aikoihin aloitettiin myös Vahvialan väestön evakuointi, joka suuntautui Punkalaitumelle. Aivan sodan loppuvaiheessa ulottuivat myös maataistelut Vahvialan eteläosassa sijaitsevaan Tervajoen kylään, kun neuvostojoukot pääsivät ylittämään jäätyneen Viipurinlahden. Sodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 pieni osa siihenastisen Vahvialan alueesta pysyi Suomessa, mutta suurin osa (280 km²) sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Pika-asutuslain mukaan Vahvialan siirtoväen sijoituskunniksi tulivat itäisellä Uudellamaalla sijaitsevat Askola, Myrskylä, Pernaja, Porvoon maalaiskunta ja Porvoon kaupunki.


title: Vahviala

text: Vasta pieni osa vahvialalaisista oli asettunut uusille asuinsijoilleen, kun tilanne muuttui Suomen vallatessa menetetyt alueet takaisin jatkosodan alussa kesällä 1941. Sotatoimissa oli Vahvialan rakennuskannasta tuhoutunut noin puolet, mutta tästä huolimatta noin kolme neljäsosaa vahvialaisista ehti palata kotiseudulleen vuoteen 1944 mennessä.


title: Vahviala

text: Neuvostoliitto aloitti suurhyökkäyksen Karjalankannaksella kesäkuussa 1944 ja niinpä Vahvialaankin annettiin evakuointimääräys 18. kesäkuuta. Tämä vahvialaisten toinen evakkotaival suuntautui kaakkoisimpaan Hämeeseen. Sodan päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan Suomen oli vetäydyttävä vuoden 1940 rajalle. Uuden pika-asutuslain mukaiset vahvialaisten sijoituskunnat sijaitsivat talvisodan jälkeisiä sijoituskuntia hieman pohjoisempana. Vahvialaiset sijoitettiin Artjärvelle, Elimäelle, Iittiin ja Orimattilaan.


title: Vahviala

text: Vahvialan kunnan Suomelle jäänyt osa (21,8 km²) liitettiin Ylämaahan ja Lappeeseen 1946. Vahvialan kunta lakkautettiin 1948 ja seurakunta 1949. Myöhemmissä kuntaliitoksissa nämä alueet ovat siirtyneet Lappeen (1967) ja Ylämaan (2010) mukana osaksi Lappeenrantaa.


title: Vahviala

text: Vuonna 1948 luovutetun Etelä-Karjalan paikannimistö korvattiin venäläisillä uudisnimillä, ja esimerkiksi entisen Vahvialan kirkonkylän nimeksi tuli Jašino (Яшино) ja Tervajoen nimeksi Bolšoje Pole (Большое Поле). Luovutetun Vahvialan eteläosa kuului Tervajoen ja pohjoisosa Tienhaaran kyläneuvostoalueisiin 2000-luvun alussa. Luovutettu alue on ollut vuodesta 2006 osa Tienhaaran () kuntaa.


title: Vahviala

text: Noin puolet Vahvialan väestöstä sai elantonsa maa- ja metsätaloudesta. Vahvialan peltopinta-alaa lisättiin 1920- ja 1930-lukujen aikana voimakkaasti, muun muassa vesiperäisiä maita kuivattamalla. Vuonna 1929 Vahvialassa oli 3 668 ha peltoa, 14 ha kasvitarhaa, 387 ha niittyä ja 8 ha kaskea. Peltoala kasvoi vielä 1930-luvun aikana 1 102 hehtaaria ja oli vuonna 1939 yhteensä 4  770 hehtaaria. Suurin osa tiloista oli pientiloja, mutta kunnan alueella oli myös muutama kartano: Rakkolanjoki, Tervajoki ja Hovinmaa.


title: Vahviala

text: Toinen huomattava elinkeino oli teollisuus, jonka parissa työskenteli hieman alle 40 prosenttia väestöstä. Vahvialan alueella oli useita huomattavia teollisuuslaitoksia ja ne sijoittuivat pääasiassa kahteen teollisuustaajamaan, Hovinmaalle ja Nurmiin. Hovinmaalla toimivat Rakkolanjoen kaakelitehdas (per. 1877), Hovinmaan paperitehdas ja Oitin tiilitehdas. Nurmissa toimivat puolestaan Kintereenkosken vieressä sijainnut Oy Nurmi Ab:n Kintereenkosken selluloosatehdas, Nurmen Tehdas Oy:n saippua- ja huopajalkinetehtaat, Kinteren mylly ja Vahvialan Sähkön voimalaitos.


title: Vahviala

text: Lukuvuonna 1937–1938 Vahviala oli jaettu 11 koulupiiriin. Kunnassa oli kunnalliskoti. Vahvialan kirkko valmistui vuonna 1920 ja tuhoutui talvisodan jälkeen.


title: Vahviala

text: Kunnan pohjoisosan kautta kulki Riihimäki–Pietari-rata, jonka varrella olivat Hovinmaan ja Nurmin asemat sekä muun muassa Hounin ja Loukon pysäkit. Lisäksi Vahvialan eteläosassa Tervajoen suulla sijaitsi Tervasaaren puutavarasatama.


title: Vahviala

text: Ennen talvisotaa vuonna 1939 Vahvialan asukasluku oli 5 851, josta miehiä oli 2 983 ja naisia 2 868. Vahvialan väestötiheys oli 19,4 asukasta neliökilometrillä. Vuonna 1940 Vahvialan asukkaista oli suomenkielisiä 5 287 ja ruotsinkielisiä 15. Vahvialan asutus keskittyi kunnan pohjoisosaan Hounijoen varsille ja rautatien varteen sekä kunnan etelä- ja länsiosaan Tervajoen varsille.


title: Vahviala

text: Asukasluvun kehitys:


title: Down to Earth (Ozzy Osbournen albumi)

text: Down to Earth on marraskuussa 2001 julkaistu Ozzy Osbournen kahdeksas sooloalbumi. Sitä edelsi kuuden vuoden tauko vuoden 1995 "Ozzmosisin" jälkeen. "Down to Earth" menestyi edeltäjiensä tavoin hyvin Pohjois-Amerikassa myyden platinaa. Myös kappaleet ”Gets Me Through” ja ”Dreamer” menestyivät hyvin nousten listojen kärkikymmenikköön. Menestykseen vaikutti myös Osbournen tuolloin suosittu tositelevisiosarja "The Osbournes".


title: Down to Earth (Ozzy Osbournen albumi)

text: Musiikillisesti albumi on tyyliltään suoraviivaisempaa heavy metalia kuin edellinen albumi "Ozzmosis". Kappaleita oli jälleen laatimassa ulkopuolisia säveltäjiä, kuten Mick Jones (Foreigner) ja Geoff Nicholls (Black Sabbath). Albumilla kitaraa soittaa yhtyeeseen tauon jälkeen palannut Zakk Wylde.


title: Porkkala (Kärsämäki)

text: Porkkala on kylä Kärsämäen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se on yksi Kärsämäen vanhimpia kyliä yhdessä Rannankylän kanssa. Porkkala syntyi jo 1500–1600-luvuilla sen aikaisten kantatalojen ympärille. Kylällä on toiminut ennen oma koulupiiri ja koulu. Nykyisin kylä tunnetaan varsinkin jokavuotisesta "Porkkalan ympärijuoksu" -kilpailuista.


title: Porkkala (Kärsämäki)

text: Porkkalan kylästä kertova kyläkirja on nimeltään "Kylä pieni Porkkalasta".


title: Ekstragalaktinen tähtitiede

text: Ekstragalaktinen tähtitiede on tähtitieteen osa-alue, joka tutkii Linnunradan ulkopuolista maailmankaikkeutta eli kaikkea sitä, mikä ei kuulu galaktisen tähtitieteen tutkimusalueeseen.


title: Ekstragalaktinen tähtitiede

text: Ekstragalaktisen tähtitieteen tutkimuskohteita ovat galaksit, niiden muodostamat joukot ja superjoukot sekä niissä tapahtuvat supernovat ja muut ilmiöt. Tämän lisäksi on tutkittu kvasaareja, jotka ovat kaukaisia ja kirkkaita aktiivisten galaksien ytimiä. Viime aikoina havaintolaitteiden kehittyessä yhä kaukaisempia kohteita on kyetty havaitsemaan. Tämän seurauksena ekstragalaktinen tähtitiede on vähitellen jakautunut kahtia: lähietäisyyksillä tutkitaan paikallista galaksijoukkoamme sekä muita lähigalakseja, joiden rakennetta pystytään tarkastelemaan yksityiskohtaisesti. Kaukaisemmista kohteista kyetään sen sijaan havaitsemaan korkeintaan kaikkein kirkkaimmat ilmiöt.


title: Pseudokoodi

text:
Pseudokoodi on tietojenkäsittelytieteessä ohjelmointikielen tapaista koodia, jonka tarkoituksena on piilottaa eri ohjelmointikielten väliset syntaksierot ja jättää jäljelle vain algoritmin perusrakenne. Tämän etuna on se, että eri ohjelmointikielten taitajat pystyvät keskustelemaan keskenään ohjelmistojen algoritmeista, vaikka he eivät olisi koskaan tutustuneet toistensa käyttämiin ohjelmointikieliin. Lisäksi pseudokoodi useimmiten myös helpottaa algoritmin tila- ja suoritusaikavaatimusten analysointia, sekä algoritmin oikeellisuuden toteamista. Pseudokoodin avulla voidaan keskittyä algoritmin loogiseen toimintaan sivuuttaen kielikohtaiset yksityiskohdat. Esimerkiksi toiminto voidaan ilmaista tyyliin codice_1 sen sijaan, että kirjoitettaisiin vaikkapa
codice_2


title: Pseudokoodi

text: Varsinaista pseudokoodistandardia ei ole, ja jopa yliopistojen tietojenkäsittelytieteen laitosten eri kursseilla saattaa törmätä erilaisiin notaatioihin kurssista riippuen. Yleensä pseudokielessä käytetään Algoliin perustuvaa Pascal- tai Python -tyylistä syntaksia. Erityisesti sijoitusta kuvaa merkki := tai ←, jotta se ei sekoittuisi yhtäsuuruuden kanssa.


title: Pseudokoodi

text: Pseudokielinen esimerkki kuplalajittelualgoritmista:


title: Pseudokoodi

text:
Vaikka pseudokoodi näennäisesti muistuttaa ohjelmointikieltä, se ei ole tarkoitettu Ohjelmointikielen kääntäjän tai tulkin ymmärrettäväksi. Pseudokoodi onkin tarkoitettu lähinnä ihmisten työvälineeksi.C-tyylinen pseudokoodi käyttää hyväkseen C-tyylisten kielien laajaa levinneisyyttä: ne ovat tuttuja lähes kaikille. Vaarana on, että noudatetaan C:n syntaksia liian kirjaimellisesti selkeyden kustannuksella, ja unohdetaan muotoilla teksti vapaasti. Tyyppien esittelyt, puolipisteet, aaltosulut ja matalan tason for-lause voivat tehdä algoritmista vaikeammin luettavan.
Suositussa kurssikirjassa "Introduction to Algorithms" käytetty pseudokoodityyli on saavuttanut jokseenkin vakiintuneen aseman algoritmien kuvauksessa korkeakouluissa, ja sen kirjoittamiseksi on laadittu useampikin LaTeX-makropaketti. Wikipedia ei tue kaikkia siinä käytettyjä muotoiluja.


title: Pseudokoodi

text: Tyyli yhdistää melko matemaattisen merkintätavan sisennyssääntöön ja sijoitusnuoleen. Sana "do" rivin alussa tekee sisennyksestä hieman epätasaista. Indeksit alkavat yhdestä eivätkä nollasta. Tietueen jäseniä noudetaan kuin taulukon alkioita, mikä saattaa hämätä lukijaa: "size"["T"] on tietueen T jäsen, "T"[3] on taulukon T indeksi.


title: Pseudokoodi

text:
function etsi(A, k) is
Pelkkä sisennyskin riittää, eivätkä "is", "do" ja "then" ole niin tärkeitä:


title: Kuolajärvi

text:
Kuolajärvi () on Alakurtin kuntaan kuuluva kylä Kantalahden piirissä Venäjän Murmanskin alueen lounaisosassa. Kylä sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Suomen rajalta ennen sotia Suomelle kuuluneella Sallan–Kuusamon alueella, Kuolajoen varrella.
Paikalla oli aiemmin Sallan kunnan kirkonkylä: Kunnan ja kirkonkylän nimi oli Kuolajärvi vuoteen 1936 asti. Toisessa maailmansodassa kylä tuhoutui täydellisesti.


title: Kuolajärvi

text: Kylän kirkonraunion luona on suomalaisten hautausmaa. Hautausmaalla on Ensio Seppäsen suunnittelema sisällis-, talvi- ja jatkosodassa kaatuneelle sallalaiselle sankarivainajalle omistettu muistomerkki, joka paljastettiin 1998.


title: Kuolajärvi

text: Jatkosodassa Suomen kanssasotijoina kaatuneiden Saksan armeijan sotilaiden noin 3 200 hengen hautausmaa on perustettu 1941.


title: Kuolajärvi

text: Puna-armeijan sotilaiden hautausmaassa on 616 kaatunutta.


title: Eurooppa-liiga

text: Eurooppa-liiga ("UEFA Europa League") on Euroopan jalkapalloliitto UEFA:n järjestämä jalkapallokilpailu. Se on Euroopan toiseksi tärkein seurajoukkueiden kansainvälinen jalkapallokilpailu Mestarien liigan jälkeen.


title: Eurooppa-liiga

text: Eurooppa-liigan voittaja on vuodesta 2000 lähtien kohdannut Mestarien liigan voittajan UEFA Super Cupissa.


title: Eurooppa-liiga

text: Kilpailu perustettiin vuonna 1971 nimellä UEFA-cup (), kun UEFA otti vuodesta 1955 lähtien pelatun Messukaupunkien cupin () alaisuuteensa.


title: Eurooppa-liiga

text: Eurooppa-liigaan tai sen karsintaan osallistuvat ne kansallisissa sarjoissa parhaiten sijoittuneet joukkueet, jotka eivät pääse osallistumaan Mestarien liigaan karsintoineen. Pienempien liigojen kohdalla tämä sisältää jo sarjan toiseksi tulleen ryhmän, mutta suurimmista liigoista Eurooppa-liigaan osallistuu vasta nelos- tai vitosjoukkue. Lisäksi kilpailuun ovat vuodesta 1999 ja Cup-voittajien cupin lakkauttamisesta lähtien osallistuneet kansalliset cup-voittajat. Ranskasta ja Englannista kilpailuun pääsee myös toissijaisen cupin (”liigacup”) voittaja. Maapaikat määräytyvät perusteella.


title: Eurooppa-liiga

text: Eurooppa-liigan maittainen kiintiö vaihtelee yhdestä joukkueesta neljään. Yleisesti ottaen korkeammalla UEFAn sarjarankingissa olevat maat saavat enemmän paikkoja, mutta näin ei ole aina, sillä paikat ovat kytköksissä Mestarien liigan paikkamäärään. Esimerkiksi kaudella 2006–2007 eniten paikkoja, neljä, oli Kreikalla ja Alankomailla, kun taas niitä ylemmäksi rankatuilla mailla oli vain kolme paikkaa johtuen suuremmasta määrästä Mestarien liigan paikkoja.


title: Eurooppa-liiga

text: Maakiintiöstä riippumatta Eurooppa-liigaan voi selvitä Mestarien liigan kautta. Mestarien liigan karsinnan kolmannella kierroksella pudonneet ja lohkovaiheessa lohkojen kolmansiksi sijoittuneet pääsevät Eurooppa-liigan eri vaiheisiin. Tämän lisäksi kilpailuun voi selviytyä voittamalla UEFAn reilun pelin palkinnon, ja ennen kautta 2009–2010 myös Intertoto Cupin voittajat pääsivät kilpailuun. Ennen 1990-lukua, jolloin Euroopan cupiin osallistuivat yksinomaan mestarit, osallistuivat kilpailuun myös esimerkiksi suurliigojen kakkosjoukkueet. Tällöin turnaus olikin urheilullisesti arvostetumpi.


title: Eurooppa-liiga

text: Vuoteen 1997 myös loppuottelu pelattiin kaksiosaisena, mutta vuodesta 1998 lähtien voittaja on ratkaistu yhdellä puolueettomalla kentällä pelattavalla ottelulla. Kaudesta 2004–2005 lähtien kilpailuun on kuulunut cup-kierrosten lisäksi lohkovaihe.


title: Eurooppa-liiga

text: Kaudeksi 2009–2010 kilpailun nimi muuttui muotoon Eurooppa-liiga () ja uusi pelisysteemi otettiin käyttöön. Suurimpana muutoksena oli, että kilpailussa on jatkossa 12 neljän joukkueen lohkoa, joiden joukkueet pelaavat keskenään kaksinkertaisen sarjan. Intertoto Cup lakkautettiin ja sulautettiin uuteen Eurooppa-liigaan.


title: Eurooppa-liiga

text: Myös karsintasysteemi koki suuria muutoksia. UEFAn rankingissa sijoilla 7–9 olevista maista karsintoihin osallistuvat cup-voittaja sekä kolme muuta joukkuetta. Edelleenkin mitä korkeammalla rankingissa sarja on, sitä myöhemmin sen joukkueet tulevat mukaan karsintoihin. Kuitenkin hallitsevaa kilpailun voittajaa lukuun ottamatta kaikki pelaavat ainakin yhden karsintakierroksen. Muutoksena aiempaan myöskään tilanteessa, jossa kansallisen cupin voittaja pääsee liigasijoituksensa perusteella Mestarien liigaan, ei sen Eurooppa-liigan paikka mene enää loppuottelun hävinneelle joukkueelle, vaan korkeimmalla sarjasijoituksella ilman europaikkaa olevalle joukkueelle. Mestarien liigan karsintojen toisen kierroksen 15 hävinnyttä joukkuetta jatkavat Eurooppa-liigan neljännellä karsintakierroksella, joka aiemmin tunnettiin UEFA-cupin ensimmäisenä kierroksena.


title: Eurooppa-liiga

text: Lohkovaiheesta lohkovoittajat ja -kakkoset sekä kahdeksan Mestarien liigan lohkokolmosta etenevät ensimmäiselle pudotuspelikierrokselle eli kahdeksannesvälieriin.


title: Alie Lindberg

text: Alexandra Alice (Alie) Lindberg-Larsen (19. toukokuuta 1849 Kastelholma, Ahvenanmaa – 27. marraskuuta 1933 Tukholma, Ruotsi) oli ahvenanmaalaissyntyinen pianisti. Hän aloitti soittamisen viisivuotiaana ja opiskeli myöhemmin musiikkia Helsingissä stipendiaattina. 1860-luvulla Lindberg muutti opiskelujen vuoksi Saksaan, missä hänen opettajiaan olivat muun muassa pianopedagogit Carl Tausig ja Adolf Henselt. Lindberg pääsi opettajatuttaviensa myötävaikutuksella soittamaan pianoa säveltäjä Franz Lisztille, joka arvosti hänen soittotaitoaan suuresti.


title: Alie Lindberg

text: Lindberg esiintyi konserttipianistina parinkymmenen vuoden ajan 1870-luvun alkupuolelta lähtien. Hänen ohjelmistonsa ei ollut laaja, mutta siihen kuului monia tuohon aikaan suosittuja virtuoosikappaleita. Lindbergin ensisijaisia esiintymismaita olivat Saksa, Pohjoismaat ja Englanti.


title: Alie Lindberg

text: 1800-luvun lopulta lähtien Lindbergin kotikaupunki oli Tukholma, jossa hän myös kuoli. Syy siihen, että Lindberg lopetti pianistinuransa, saattoi olla reuma.


title: Alie Lindberg

text: Lindbergin puoliso vuodesta 1882 alkaen oli norjalainen tenori, liikemies Severin Larsen (1852–1922). Viulisti Karl Lindberg oli Alie Lindbergin serkku.


title: Edith Masai

text: Edith Chewangel Masai (s. 4. huhtikuuta 1967 Chepkoya, Bungoma District, Western Province, Kenia) on kenialainen kestävyysjuoksija. Nimestään huolimatta hän ei kuulu masai-heimoon, vaan on muiden Kenian huippujuoksijoiden tapaan kalenjin. Edith on isänsä ensimmäisen vaimon kolmas lapsi. Edithin isä on maanviljelijä, ja hänellä on neljä vaimoa. Masaita valmentaa Dorothee Paulmann. Masailla on 1990 syntynyt poika Griffin.


title: Edith Masai

text: Vaikka Masai onkin kalenjin eikä masai, nimien samankaltaisuus ei ole sattumaa. Edith kuulu kalenjin-heimon kony-haaraan, joka asuu noin 4 300 metrin korkeudessa Mount Elgonilla. Elgon-vuoren nimi tulee sanasta "il Kony", jolla masai-heimo kutsui kyseisiä ihmisiä, joita alettiin väärinkäsityksen vuoksi kutsumaan nimellä "Elgon Masai". Nimi Masai annettiin monelle konylle muistojuhlassa, jossa juhlittiin konyjen muinaista voittoa masaista. Kalenjien itsensä keskuudessa käytetään yleensä nimen tuttavallisempaa muotoa "Barmasai".


title: Edith Masai

text: Masai aloitti juoksemisen jo alakoulussa. Vuonna 1988 kansallisissa toisen asteen oppilaitosten kilpailuissa hän sijoittui toiseksi 800 metrillä. Hän kuitenkin aloitti päätoimisen vakavan juoksuharjoittelun vasta 34-vuotiaana vuonna 1999 avioeronsa jälkeen ja pärjäsi hyvin Kenian maastojuoksukilpailuissa. Masain kanssa vankilassa palveluksessa ollut Jacob Losian houkutteli keltanokkamanageri Paullmania antamaan hänelle mahdollisuuden. Paullman, joka itsekin oli eronnut yksinhuoltajaäiti, kiinnostui Masain tapauksesta.


title: Edith Masai

text: Elokuussa 2000 Masai matkusti Saksaan ja juoksi kolmen kuukauden aikana yksitoista katujuoksua hyvin sijoituksin pitäen majaansa Paullmanin kotona. Masai palasi Keniaan ja voitti 4 kilometrin maastojuoksussa Kenian vankiloiden mestaruuden. Masai ei siis ollut vankina, vaan töissä vankilassa. Kenian karsinnoissa maastojuoksun MM-kisoihin 2001 hän sijoittui lyhyellä matkalla toiseksi Rose Cheruiyotin jälkeen.


title: Edith Masai

text: Hänen kansainvälinen läpimurtonsa oli lyhyen matkan pronssimitali maastojuoksun MM-kisoissa Ostendissa 2001. Lissabonissa hän juoksi puolimaratonin aikaan 1.08.27 ja Nizzassa 1.07.53. Hän voitti 5 000 metriä Kenian MM-kisakarsinnoissa ajalla 15.24,4, mutta ei valittu joukkueeseen paperisotkujen vuoksi. Oslon GP-kisassa hän voitti Sydneyn olympiavoittajan Gabriela Szabon ajalla 14.45,86, ja Tukholman GP:n ajalla 14.45,86. Monacosa 3 000 metriä taittui aikaan 8.34,79. Vakuuttavilla esityksillään hän lunasti paikan Kenian MM-joukkueeseen Edmontonin MM-kisoihin, ja oli ylivoimainen ennakkosuosikki. Hän kuitenkin kärsi malariasta heinäkuun lopulla, eikä ehtinyt toipua kunnolla ja sijoittui Edmontonin 5 000 metrillä seitsemänneksi. Viikkoa myöhemmin Zürichissä hän kuitenkin juoksi 3 000 metrillä uuden henkilökohtaisen ennätyksensä 8.31,76.


title: Edith Masai

text: Juostuaan muutaman maastojuoksukilpailun Euroopassa, hän voitti vuonna 2002 lyhyen matkan Kenian MM-karsinnoissa, ja toisti tempun itse MM-kisoissa Dublinissa. Samana vuonna hän voitti 5 000 metriä Rooman ja Tukholman GP-kilpailuissa ja juoksi 3 000 metrillä uuden Afrikan ennätyksen (8.23,23) Szabon ja Paula Radcliffen takana Monacossa 3 000 metrillä. Kansainyhteisön kisoista hän otti hopeaa 5 000 metrillä Radcliffen takana.


title: Edith Masai

text: Vuonna 2003 hän uusi maastojuoksumestaruutensa lyhyellä matkalla Lausannessa ja voitti ylivoimaisesti Kenian mestaruuden ja MM-karsinnat 5 000 metrillä radalla. Ennen maailmanmestaruuskisoja Masai voitti ylivoimaisesti kaksi GP-kisaa, juoksi oman ennätyksensä 14.45,35 ja vaikutti ennakkosuosikilta, mutta itse MM-juoksussa nuori, vasta 17-vuotias, Etiopian oromo-heimoon kuuluva Tirunesh Dibaba yllätti loppukirillään ja vei voiton jättäen Masain pronssille 58 sadasosaa voittajalle hävinneenä.


title: Edith Masai

text: Vuonna 2004 hän jäi Kenian maastojuoksukarsinnoissa yllättäen toiseksi, mutta vei kuitenkin voiton Brysselissä järjestetyissä MM-kisoissa voittaen etiopialaisten kolmikon (myös Tirunesh Dibaba oli mukana) ja toi kisoista Kenian ainoan henkilökohtaisen kultamitalin.


title: Edith Masai

text: Ratakausi alkoi voitolla 3 000 metrin kisassa Rehlingenissä ajalla 8.58,63. Rooman Kultaisen liigan osakilpailu 5 000 metrillä, jossa hän sijoittui viidenneksi neljän etiopialaisen jälkeen (muun muassa Tirunesh ja Meseret Defar). Kilpailu toimi Etiopian olympiakarsintana. Kenian olympiakarsinnoissa Masai yllättäen jäi kärkikolmikon ulkopuolelle, mutta pitkällisten keskustelujen ja lehdistön kritiikin jälkeen valittiin kisoihin.


title: Edith Masai

text: Ateenaa edeltäneet GP-kisat sujuivat lupaavasti. Voitot Tukholman 3 000 metriltä ja Lontoon sekä Zürichin 5 000 metriltä 10 päivän aikana osoittivat, että Masai oli valmis kirkastamaan edellisvuoden pronssin kirkkaammaksi mitaliksi. Hän kuitenkin loukkasi akillesjänteensä Nairobissa harjoitellessaan vain muutamaa päivää ennen kisoja, ja synkät varjot laskeutuivat lähitulevaisuuden ylle. Masai kuitenkin osallistui kilpailuihin ja lunasti järkevällä alkueräjuoksullaan finaalipaikan. Loppukilpailuissa hän kuitenkin joutui keskeyttämään kipeytyneen akillesjänteen vuoksi.


title: Edith Masai

text: Kesällä 2005 Masai voitti Pariisin Kultaisen liigan 3 000 metrin kisan ajalla 8.31,27 ja Rooman Kultaisen liigan 5 000 metrillä hän sijoittui neljänneksi Tirunesh Dibaban, Berhane Aderen, Meseret Defarin jälkeen ajalla 14.37,20. Helsingin MM-kisoissa hän osallistui 10 000 metrille ja sijoittui viidenneksi uudella Kenian ennätysajalla 30.30,26.


title: Katedraalikoulu

text: Katedraalikoulut olivat keskiajalla piispanistuinten yhteyteen perustettuja kouluja, joiden tarkoituksena oli kouluttaa uusia pappeja. Metzin piispan Krodegangin 700-luvulla kehittämä katedraalikoulujärjestelmä yleistyi frankkien valtakunnassa Kaarle Suuren aikana. Porvaristolla oli todennäköisesti kunnia saada oma jälkeläisensä kouluun. Pääsy oli mahdollista vain kirkolle taloudellisen avustuksen antaneiden keskuudesta ja ruokki kilpailua rikkaiden lahjoitusten suuruudesta. 1000-luvulla katedraalikouluja perustettiin paavi Gregorius VII:n toimeenpanemien uudistusten yhtenä osana. Useista katedraalikouluista kehittyi myöhemmin keskiaikainen yliopisto.


title: Katedraalikoulu

text: Turun katedraalikoulu oli Suomen ensimmäinen koulu, ja se perustettiin luultavimmin vuonna 1276. Asiakirjoissa se mainitaan ensimmäisen kerran vuonna vuonna 1326. Se sijaitsi alun perin tuomiokirkon yhteydessä sen muurissa olleessa rakennuksessa. Myöhemmin koulu siirtyi Suurtorin laidalle. Yksi sen kuuluisimmista opettajista oli Mikael Agricola. Katedraalikoulun oppilaita sanottiin teineiksi. Myös Viipurin hiippakunnan alaisuudessa toimi katedraalikoulu 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alussa.


title: Katedraalikoulu

text: Saini Laarikkala: Hajatietoja Turun Katedraalikoulun 50-vuotiskauden 1670-1721 suomalais-nimisistä oppilaista. THArk 17 s.137-147, 1964, Turku. Verkkoversio.


title: Malmin hautausmaa

text: Malmin hautausmaa on Helsingin kaupungin Malmin kaupunginosassa sijaitseva, Helsingin evankelis-luterilaisten seurakuntien hautausmaa. Se on hautausten määrässä laskettuna Suomen suurin hautausmaa. 1900-luvun alkupuolella Malmin hautausmaalla oli jopa oma junayhteys ja vesitorni.


title: Malmin hautausmaa

text: Malmin hautausmaan pinta-ala on 65 hehtaaria, josta hautakortteleita on 54 hehtaaria. Vuosittain tehdään noin 2000 hautausta, mikä tekee Malmista toiminnallisesti Suomen suurimman hautausmaan. Hautoja on kaikkiaan noin 50 000 ja hautausmaan koko toiminnan aikana on tehty noin 200 000 hautausta.


title: Malmin hautausmaa

text: Korttelit 101–104 muodostavat yksityisen Åbergin hautausmaan, joka ei kuulu seurakuntayhtymän omistukseen. Seurakuntayhtymä kuitenkin hoitaa sitä kuten muutakin hautausmaata. Kortteli 91 taas on entinen Oulunkylän kunnan hautausmaa ja sankarihauta-alue, joka on yhdistetty Malmin hautausmaahan.


title: Malmin hautausmaa

text: Malmin siunauskappeli vuodelta 1923 on arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema. Sen ohessa ovat pienemmät Itäinen, Läntinen ja Pohjoinen kappeli, jotka on rakennettu 1950, 1952 ja 1956. Kappelirakennuksessa on myös krematorio, joka valmistui vuonna 1966. Uusi krematoriorakennus on valmistunut marraskuussa 2007 siunauskappelin välittömään läheisyyteen.


title: Malmin hautausmaa

text: Hautausmaan pohjoispäässä olevalle mäelle rakennettiin 1930-luvulla oma vesitorni, joka on sittemmin poistettu käytöstä. Rakennus on museoviraston suojelema.


title: Malmin hautausmaa

text: Helsingin seurakunta osti 1800-luvun lopulla Helsingin pitäjän Malmin kylästä 32 hehtaaria maata uutta hautausmaata varten. Kymmenen kilometrin päässä kaupungin ulkopuolella sijainnut Malmin nummi oli entinen sotilaiden harjoituskenttä ja leiriytymispaikka. Hautausmaasta tuli osa Helsinkiä vasta suuressa alueliitoksessa 1946. Päätös uuden hautausmaan rakentamiseksi Helsingin kaupunkia varten tehtiin vuonna 1888.


title: Malmin hautausmaa

text: Uuden hautausmaan ensimmäisen kaava- ja istutussuunnitelman laati puutarhurimestari M. G. Stenius vuonna 1890 voittamansa kilpailun pohjalta. Malmin hautausmaa vihittiin käyttöön 10. marraskuuta 1894 ja hautaaminen alkoi 3. helmikuuta 1895. Sen sisälle jäävä yksityinen Åbergin hautausmaa ehdittiin perustaa jo 1892. Siellä on muun muassa Helsingin pitäjän merkittävien talollissukujen sukuhautoja. Lisäksi 1900-luvun alussa Malmin hautausmaan alueelle perustettiin toinenkin yksityinen hautausmaa eli niin sanottu Rundmanin hautausmaa (kortteli 34), joka on kuitenkin siirtynyt myöhemmin seurakunnan omistukseen. Ensimmäisten vuosikymmeniensä ajan Malmin hautausmaa oli luonteeltaan työläishautausmaa. Sen yksittäiset hautapaikat eli niin sanotut linjahaudat olivat halvempia kuin vanhan Hietaniemen hautausmaan perhehaudat. Hietaniemen täyttyessä perhehaudat ja yläluokkaisemmat vainajat kuitenkin löysivät tiensä Malmille 1920-luvulta alkaen. Vanhimmat nykypäivään säilyneet haudat Malmilla ovat vuodelta 1895. Hautausmaalle perustettiin jo 1920-luvulla omat kasvihuoneet, jotka nykyään tuottavat vuosittain 40 000 kukkaa.


title: Malmin hautausmaa

text: Perustettaessa Malmin hautausmaa oli noin 27 hehtaarin laajuinen, mutta sitä on myöhemmin laajennettu useita kertoja ja pinta-ala on nykyään 65 hehtaaria. Nykyisin hautausmaa käsittää vanhan päätien (Ketokivenkaari–Pihlajamäentie) sekä nykyisten valtaväylien Lahdenväylän ja Kehä I:n väliin jäävän alueen lähes kokonaisuudessaan. Viimeksi sitä laajennettiin 1997 niin sanotulla Viikin kolmiolla, jossa on seitsemän uurnahautakorttelia ja tilaa yli 10 000 vainajalle. Siellä on myös kolme arkkuhautakorttelia ja muistolehto.


title: Malmin hautausmaa

text: Malmin hautausmaan vanha pääportti on Pihlajamäentien varrella, joka aikoinaan oli osa yhtä Helsingistä itään ja pohjoiseen johtaneista pääteistä. Koska hautausmaa oli valmistuessaan melko kaukana kaupungin alueen ulkopuolella, sinne järjestettiin raideyhteys rakentamalla Malmin asemalta noin kahden kilometrin pituinen pistoraide.


title: Malmin hautausmaa

text: Säännöllinen junaliikenne käynnistyi jo helmikuussa 1895. Rata poistettiin käytöstä vuonna 1954.


title: Malmin hautausmaa

text: Hautakortteli 71 on sankarihauta-alue, joka perustettiin 1939. Siellä lepää 520 suomalaista sankarivainajaa, ja viereisessä toisessa haudassa 95 vapaaehtoista virolaista sotilasta. Pro patria -muistomerkin on suunnitellut vuonna 1953 arkkitehti Arvo Muroma, joka on suunnitellut myös Hietaniemen sankarihauta-alueen. Sankarihauta-alueen vieressä on maaliskuussa 1940 tapahtuneen Iittalan junaturman uhrien yhteishauta. Naapurikorttelissa 72 on Sakari Siitosen ja Tero Aaltosen suunnittelema Helsingin sota-aikaisten ilmapommitusten uhrien muistomerkki, johon on kaiverrettu 300 pommituksissa kuolleen siviilin nimet. Muistomerkki paljastettiin talvisodan alkamisen 50-vuotispäivänä 30. marraskuuta 1989. Pommitusten kaikkiaan 347 uhrista 80 on haudattu tälle paikalle. Oulunkylän sankarihautausmaalla korttelien 91 ja 92 välissä on Ilmari Wirkkalan veistämä muistomerkki vuodelta 1950.


title: Malmin hautausmaa

text: Korttelissa 23 on sisällissodassa vuonna 1918 kuolleiden punaisten muistomerkki. Vainajat siirrettiin Malmille kesällä 1918 alkuperäisestä hautapaikastaan Mäntymäeltä, jota pidettiin kirkkolain vastaisena ja siksi hautausmaaksi sopimattomana. Hautaan siirrettiin vielä 1971 seitsemän ruumista sisällissodan jälkiselvittelyihin liittyvästä Puustellinmetsän joukkohaudasta. Graniittisen muistomerkin on toteuttanut Aarre Aaltonen 1940-luvulla. Samassa korttelissa on myös Suomen kommunistisen puolueen (SKP) johtohenkilöiden yhteishauta sekä niin sanottu fasismin vastustajien muistomerkki eli 17 jatkosodan aikana vakaumuksensa mukaisen toimintansa vuoksi teloitetun henkilön yhteishauta. Vilho Aallon suunnittelema muistokivi viimeksi mainitun kohdalla pystytettiin 1963. SKP toi 1950-luvulla lisäksi Yrjö Sirolan tuhkauurnan Neuvostoliitosta Suomeen ja se haudattiin SKP:n johtohenkilöiden yhteishaudan viereen marraskuussa 1957.


title: Malmin hautausmaa

text: Hautausmaalla on Robert Stigellin suunnittelema muistomerkki paikassa, johon Eugen Schauman oli väliaikaisesti haudattuna 20.6.1904–4.5.1906, kunnes hänet saatiin haudata sukuhautaan Porvoon Näsinmäen hautausmaalle.


title: Malmin hautausmaa

text: Korttelin 43 alueella on ollut aivan pieni venäläinen sotilashautausmaa, jonne haudattiin maaliskuussa 1917 helmikuun vallankumouksen yhteydessä vallankumouksellisten matruusien surmaamia Venäjän armeijan upseereita. Alue sulautui luterilaiseen hautausmaahan vuonna 1920.


title: Malmin hautausmaa

text: Korttelissa 10 olevan Törnin sukuhaudan hautakiveen on hakattu Vietnamissa kadonneen Mannerheim-ristin ritari Lauri Törnin henkilötiedot, kuolinajaksi tosin kuolleeksijulistamispäivä 19. lokakuuta 1966 eikä todellinen katoamispäivä 18. lokakuuta 1965. Törniä ei kuitenkaan ole haudattu tälle paikalle, sillä hänen 1999 Vietnamista löydetyt jäännöksensä haudattiin 2003 Arlingtonin sotilashautausmaalle Washingtoniin Yhdysvaltoihin.


title: Malmin hautausmaa

text: Korttelissa 2 on Diakonissalaitoksen diakonissojen, korttelissa 4 puolestaan Pelastusarmeijan yhteishauta.


title: Kvenland

text: Kvenland on muinainen maa, joka on sijainnut jossain Pohjanlahden ympäristössä. "Kainuunmaa" ja "Kainuu" ovat historioitsijoiden Jouko Vahtolan ja Kyösti Julkun mukaan suomenkielisiä synonyymeja germaaniselle sanalle "Kvenland".


title: Kvenland

text: Kvenland mainitaan muinaisissa norjalaisissa ja -islantilaisissa lähteissä. Sitä ei ole tavattu ruotsalaisissa teksteissä, mikä todennäköisesti johtuu siitä, että varhaisin ruotsalaisperäinen kirjallinen teos, Eerikinkronikka, ilmestyi vasta noin 1320-luvulla. Tällöin Kvenlandin ajan keskiaikaisten kuvausten mukaisena ja kuninkaiden hallitsemana maana uskotaan pääosiltaan jo päättyneen. Historiantutkija Kyösti Julkun mukaan, myöhempiin vanhoihin vastineisiin termille "Kvenland" lukeutuu "Caienska Semla", jota näin tavattuna on käytetty mm. vuosina 1570 ja 1595 julkaistuissa kartoissa.


title: Kvenland

text: Englannin kuninkaan Alfred Suuren Orosious-mukaelmaan sisältyy norjalaisen Ottarin matkakertomus Fennoskandian pohjoisosista noin vuodelta 890. Kertomus sisältää kuvausta Kvenlandin maantieteellisestä sijainnista sekä kveenien hyökkäyksistä ja/tai heidän perinteisten alueittensa puolustamisestaan. Maininta Kvenlandista on myös vuoden 1170 tienoilta olevassa Historia Norvegiæ -tekstissä, joka sisältää melko tarkkaa kuvausta Pohjoismaiden maantieteestä.


title: Kvenland

text: Kvenland-niminen alue esiintyy useissa islantilaisissa ja norjalaisissa lähteissä, osassa ainoastaan sivumainintana, mutta joissain teksteissä on myös tarkempia kuvauksia. 1200-luvulla kirjoitettu "Egillin, Kalju-Grimrinpojan saaga" kuvaa Pohjolan maantiedettä, Kvenlandia ja Karjalaa myöten, sekä mainitsee kveenien kuninkaan. Tämä kuningas Faravid kenties oli todellinen päällikkö 1100-luvun Kvenlandissa. Norna-Gestin saagassa (Norna-Gests þáttr) puolestaan kerrotaan kveenien hyökänneen "Svíþjóð"-nimiselle (Sveanmaa), nykyisen Ruotsin eteläisessä puolikkaassa sijainneelle alueelle yhdessä kuurilaisten kanssa. Saagassa tanskalaisen "Sigurðr hringr"-kuninkaan kerrotaan puolustaneen "Svíþjóð"-aluettaan tätä hyökkäystä vastaan. Tiedetään, että "Sigurðr hringr" hallitsi Svea-kansaa/heimoa 700-luvun puolivälissä.


title: Kvenland

text: Alueen suomalaista väestöä kutsuttiin keskiaikaisissa kirjoituksissa kveeneiksi ja heidän maataan Kvenlandiksi islantilaisen Níkulás Bergssonin Leiðarvísir og borgarskipan -nimisessä kuvauksessa pohjoisen kansoista vuodelta 1157. Kvenland mainitaan myös mm. 1100-luvulla kirjoitetussa "Fundinn Noregr" -teoksessa, vuoden 1200 paikkeilla kirjoitetussa Orkneylaisten saagassa sekä Egillin, Kalju-Grimrinpojan saagassa, jonka vanhin säilynyt transkriptio (kirjallinen kopio) on kirjoitettu noin vuoden 1240 paikkeilla. Näissä saagoissa esitellään joukko legendaarisia Finnlandin ja Kvenlandin kuninkaiksi ja hallitsijoiksi kuvailtuja hahmoja. Egillin, Kalju-Grimrinpojan saaga toteaa Faravidin olleen "Kvenlandin kuningas".


title: Kvenland

text: Orkneylaisten saaga toteaa, että ""kuningas"" Fornjótr ""hallitsi Gotlantia, jonka nyt tunnemme Finlandina ja Kvenlandina"." Keskiaikainen kirjoituksen "Hversu Noregr byggdist" (vapaa suomennos: "Miten Norja asutettiin/rakennettiin/alkoi") mukaan Fornjótin "Snær"-nimisellä ("lumi") lapsenlapsella oli "Thorri"-niminen poika, joka kirjoituksen kuvauksen mukaan ""hallitsi Gothlandia, Kvenlandia (Kænlandi) ja Finlandia.""


title: Kvenland

text: Keskiaikaisia tekstejä, jotka kuvaavat Fornjótrin jälkeläisten niitä sukulinjoja – pääasiassa Fornjótin jälkeläisistä Nór and Gór eteenpäin –, jotka johtavat "Ruotsin" ja muiden maiden hallitsijoihin, ovat mm. seuraavat:


title: Kvenland

text: • "Íslendingabók" (700-900-luvuilla) • "Ynglingatal" (800-luvun loppupuolella) • "Beowulf" (700-luvulta 1000-luvun alulle) • "Poetic Edda" (c. 800–1000) • "Nestorin kronikka" (1095) • "Historia Norvegiæ" (1100-luvun loppupuolella) • "Skáldskaparmál" (n. 1220) • "Orkneylaisten saaga" (n. 1230) • "Hyndluljóð" (1200-luvulla) • "Gesta Danorum" (aloitettu n. 1185, valmistunut n. 1216) • "Ynglinga saga" (kirjoittanut Snorri Sturluson n. 1225) • "Hversu Noregr byggðist" (vanhin säilynyt transkriptio vuodelta 1387) • "Ættartölur" ("genealogia", "sukututkimus") (1387), liitännäisosa tekstille "Hversu Noregr byggðist".


title: Kvenland

text: Usein esitetyn teorian mukaan "Kvenland"-nimi on samaa kantaa kuin pohjoissuomalaisen alueen nimi Kainuu ja pohjalaisten vanha itämurteinen nimi kainulaiset. Muun muassa nimien yhtäläisyyden ja saagojen maantieteellisten kuvausten perusteella Julku ja useat muut historiantutkijat ovat olettaneet, että Kvenlandin sydänmaa sijaitsi jossain Pohjanlahden rannikkoalueella.


title: Kvenland

text: Professoreiden Seppo Zetterberg ja Allan Tiitta mukaan karjalaiset alkoivat nimittää kveenejä ("Kven") suomenkielisellä nimellä "kainulainen" (myös "kainuulainen") sen alueen mukaan missä kveenit asuivat, eli Kainuussa. Myös Jouko Vahtolan mukaan termi "Kainuu" on itäsuomalaista perua


title: Kvenland

text: Ensimmäinen Kvenlandiin uudenaikaisilla menetelmillä paneutunut henkilö oli ruotsalainen kielentutkija Johan Ihre väitöskirjassaan "Dissertatio de Qvenlandia Antiqua" vuonna 1767. Hänen tutkimuksensa mukaan Kvenland käsitti koko pohjoisen Ruotsin Medelpadista Länsipohjaan saakka ja hän piti kveenejä kansallisuudeltaan saamelaisina. 1784 saksalainen tutkimusmatkailija Johann Reinhold Forster julkaisi teoksensa matkoistaan Pohjolassa ja esitti siinä näkemyksensä Kvenlandista. Hänen ja Daines Barringtonin teorioissa "Kveenien meren" (Kven Sea) sijainti oli ydinkysymyksenä, ja sen he tulkitsivat Itämerestä itään päin sijaitsevaksi Vienanmereksi. Täten Forster piti kveenejä suomalaisina, joilla olisi ollut aluksi hallussa maata Hälsinglandiin asti kunnes svealaiset ja göötit olivat ajaneet heidät kauemmas. Hän piti selvänä, että vanhat pohjoiset kansat erottivat kveenit lappalaisista ja pitivät heitä suomalaisina.


title: Kvenland

text: Tanskalainen kielentutkija Rasmus Rask esitti vuonna 1815 hypoteesin, että kveenit olivat suomalaisia, jotka olivat asuneet Ruotsin puolella kunnes joutuivat vetäytymään 1200- ja 1300-luvuilla. Hän piti "Kveenien merta" (Qwaensae) Pohjanlahtena. Idea kveenien suomalaisuudesta sai tukea suomalaiselta kielimieheltä ja historioitsijalta Anders Johan Sjögrenilta. Sjögrenin mukaan kveenit olivat ikivanha suomalainen heimo, jolla oli välillä ystävällisiä ja välillä vihamielisiä kontakteja karjalaisiin, kunnes ruotsalaiset ja norjalaiset ajoivat heidät Pohjanlahden itäpuolelle. Ajatus kveenien suomalaisuudesta sai tässä vaiheessa kannatusta myös Ruotsissa, muun muassa Erik Gustaf Greijeriltä vuonna 1825. Myös norjalainen historioitsija Peter Andreas Munch piti kveenejä yhtenä Suomen heimona ja kirjoitti Kvenlandin käsittäneen Suomen rannikkoseudun sekä Ruotsin Länsipohjan.


title: Kvenland

text: Kvenlandia ruotsalaisena etujoukkona tai helsinglantilaisina pitivät puolestaan ruotsalainen arkeologi Hans Hildebrand ja historioitsija Harald Hjärne. Uppsalan yliopiston suomalais-ugrilaisen kielitieteen professori Karl Bernhard Wiklund myöhemmin myös puolusti linjaa, jonka mukaan kveenien suomalaisuus ei ole varmaa, ensimmäisen kerran artikkelillaan vuonna 1895.


title: Kvenland

text: Perusteellisen esityksen Kvenlandista rakensi Johan Fredrik Cajan, joka esitti vuonna 1846 kveenien asuneen Pohjanlahden molemmilla puolilla. Myös Helsingin yliopiston professori Matti Klinge on esittänyt vuonna 2006 julkaistussa teoksessaan Kvenlandin sijainneen koko Pohjanlahden rannikkoalueella sekä sen ympäristössä, niin nykyisen Ruotsin kuin myös Suomen puolella. Klingen mukaan Kvenland oli eräänlainen suomalaisruotsalainen Itämeren alueen merimahti.


title: Kvenland

text: 1900-luvun alkupuolella Kvenlandia tutkineet Artturi H. Virkkusen ja J. V. Ruuthin linja oli, ettei enää edes keskusteltu mahdollisuudesta, että kveenit olisivat jotain muuta kansallisuutta kuin suomalaisia. Samalla linjalla jatkoi muun muassa tarkemman tutkimuksen aiheesta tehnyt Kustavi Grotenfelt vuonna 1909 ja Carl Schybergson vuonna 1918.


title: Kvenland

text: Helsingin yliopiston professori Jalmari Jaakkola esitti 30-luvulla pitkälle menevän hypoteesin Kvenlandista. Kielitieteilijä ja historioitsija Kustaa Vilkuna otti kantaa Kvenlandiin vuonna 1957. Hän piti kveenejä suomalaisina, mutta torjui Jaakkolan näkemykset Kainuu-sanan alkuperästä. Viime vuosikymmeninä aihetta ovat tutkineet Kyösti Julku, Pentti Virrankoski, ruotsalainen "Gösta Holm" sekä Jouko Vahtola. Vahtola tutki kainulaiskysymystä nimistöntutkimuksen näkökulmasta, jolla paikannettiin Kainuu-nimiä Pohjanlahden ympäristöstä.


title: Kvenland

text: Kvenlandin väitetään ulottuneen Pohjanlahden ympäristöstä Pohjoiseen Jäämereen sekä Kuolan niemimaalle saakka. 1150-luvun loppupuolella islantilainen "Þverá"-nimisellä (Munkaþverá) paikkakunnalla Islannissa sijainneen luostarin apotti "Níkulás Bergsson" mainitsee Kvenlandin teoksessaan "Leiðarvísir og borgarskipan". Teos on pyhiinvaeltajille kohdennettu ohjekirja reiteistä Pohjois-Euroopasta Roomaan ja Jerusalemiin. Bergsson luettelee Norjan lähellä sijaitsevat maat ja/tai alueet seuraavaan tapaan:


title: Kvenland

text: Kansainvaellusajan (n. 400–550) jälkeen arkeologisia hautalöytöjä tunnetaan Vaasan seudun (Etelä-Pohjanmaa) pohjoispuolelta vain vähän, mutta sitä edeltävältä ajalta niitä on enemmän. Vaasankin seudulla 800-luvun jälkeiselle ajalle ajoittuvat arkeologiset löydöt ovat hyvin vähäisiä. Tutkijoiden keskuudessa ei tällä hetkellä ole yksimielisyyttä siitä, tarkoittaako tämä alueen autioitumista vai ei. On myös tuotu esille arkeologisiin etsintöihin varattujen määrärahojen niukkuus.


title: Kvenland

text: Elokuun alussa, 2015, Kainuun Suomussalmella alustavasti tutkitun, noin vuodelle 1000 eaa ajoittuvan polttohautauspaikan löysi Suomessa vieraillut metallinpaljastinharrastelija. Kohteesta toistaiseksi löydetyt esineet kertovat ""laajamittaisista yhteyksistä, sillä polttohaudan esineistöön kuuluu muun muassa Lähi-idästä ja nykyisen Saksan alueelta peräisin olevia rahoja.""


title: Kvenland

text: Perämeren alueen asutukseen liittyvät tutkimukset jatkuvat, samoin kuin sen tutkiminen mikä on asutuksen yhteys tarunomaiseen Kvenlandiin. Oulun Kaakkurin kaupunginosassa sijaitsevan Välikankaan röykkiökalmisto on ""Oulun alueella tutkittu varmuudella rautakautinen hautalöytö. Kohteen neljä röykkiötä sisälsivät 13 hautausta, joista kolme polttohautausta. Hauta-antimina uoli muun muassa useita rautakautisia aseita – keihäitä, nuolenkärkiä, kirveitä –, vyön osia, erilaisia heloja sekä joitakin koruja ja keramiikkaa. Välikankaan kalmisto on ajoitettu vuosiin 150–500 jaa. Sen voi katsoa jatkaneen vanhaa röykkiöhautausperinnettä.""


title: Kvenland

text: Vanhimpiin toistaiseksi tutkimusten alla olleisiin muinaisiin asuinalueisiin Perämeren pohjoisosaan laskevien jokien varsilla lukeutuu Oulun Kierikki, missä esimerkiksi kesällä 2015 suoritetuissa etsinnöissä löydettiin mm. meripihkakoru ja koivuntuohitervasta valmistettu purukumi. Löydekset ajoittuvat noin vuodelle 3500 eaa. Alueella on sijainnut suuri kivikautinen kylä.


title: Kvenland

text: Erityistä mielenkiintoa Oulun löydöksiin tuo mm. se, että Orkneylaisten saagassa muinaisen Kvenlandin kerrotaan sijainneen Perämeren itäpuolella: ""... sen meren itäpuolella, joka sijaitsee vastapäätä Valkoista merta (Gandvík); kutsumme tätä merta Perämereksi (Helsingjabotn)."" Kyösti Julku ei ole esittänyt, että Kvenland olisi sijainnut ainoastaan Perämeren ja/tai Pohjanlahden itäpuolella, mutta hän on todennut, että Orkneylaisten saagasta ei ole löydetty yhtään maantieteellistä virhettä.


title: Kvenland

text: Eräät tutkijat uskovat Kvenlandin väen, "kveenien", olleen mahdollisesti osittain lounaissuomalaisia eräjoukkoja, jotka tekivät metsästys-, kauppa- ja ryöstöretkiä nautinta-alueilleen. 1000- ja 1100-luvuilla Lounais-Suomesta alkoi nähtävästi levitä uutta asutusta Perämereen laskevien jokien varsille. Alueelle saapui myös karjalaista ja myöhemmässä vaiheessa ruotsalaistakin asutusta.


Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut ovat vuodesta 1985 saakka järjestetyt yleisurheilun maailmanlaajuiset sisäratojen kansainväliset arvokilpailut. Järjestävänä organisaationa toimii IAAF. Vuoden 1985 kisoja ei vielä kutsuttu maailmanmestaruuskilpailuiksi vaan ne olivat vapaasti suomennettuna sisäratojen maailmankisat (world indoor games). Vuonna 1987 tapahtuman nimi muutettiin sisäratojen maailmanmestaruuskisoiksi (world indoor championships).


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut

text: Aiemmin sisäratojen MM-kisat käytiin joka toinen vuosi parittomina vuosina samaan tapaan kuin ulkoratojen MM-kisat, mutta vuonna 2004 aikataulua muutettiin siten, että jatkossa sisäratojen MM-kisat käydään parillisina vuosina.


text:
Sisäratojen maailmanmestaruuskisat eivät ole koskaan saavuttaneet merkittävää huomiota mediassa tai yleisön keskuudessa, koska niihin ei yleensä osallistu kaikki maailman huippu-urheilijat. Sisäratojen MM-kisat järjestetään tavallisesti kevättalvella, jolloin moni urheilija mahdollisesti parantuu edelliskauden jälkeen tehdystä leikkauksesta tai sitten menossa on peruskuntokausi eikä ole järkevää kilpailla. Nykyään on hyvin vaikeaa pärjätä tasaisesti pitkin kautta, ja siksi useat urheilijat yrittävät tähdätä kuntopiikin kesän arvokisoihin. Yleensä he jättävät hallikauden kokonaan väliin tai osallistuvat satunnaisiin kisoihin treenimielessä.Hallimaailmanmestaruuskilpailujen lajivalikoima poikkeaa hieman ulkoratojen ohjelmasta. Lajeja ovat:
60 m, 400 m, 800 m, 1 500 m, 3 000 m, 60 m aitajuoksu, korkeushyppy, seiväshyppy, pituushyppy, kolmiloikka, kuulantyöntö, 4 × 400 m viesti, seitsenottelu (miehet) ja viisiottelu (naiset).


text: 200 metrin juoksu oli viimeistä kertaa kisaohjelmassa Budapestissa 2004 koska viralliset hallikisat käydään tiukkakaarteisella 200 metrin radalla ja tällöin ulkoradoilla juoksevat ovat selvässä etulyöntiasemassa sisemmillä radoilla juoksevia kohtaan. Naisten seiväshyppy oli ensi kertaa ohjelmassa jo vuonna 1997 Pariisissa, kaksi vuotta ennen ulkoratojen arvokisoja. Vuoteen 1993 saakka myös kävely oli kisojen ohjelmassa. Naiset kävelivät 3 000 metriä ja miehet 5 000 metriä. Vuonna 1993, ainoan kerran historiassa, järjestettiin 1 600 metrin sekaviesti, jonka osuudet olivat 800 metriä, 200 metriä, 200 metriä ja 400 metriä. 4 × 400 metrin viesti oli ensi kertaa ohjelmassa vuonna 1991 Sevillassa.


text: Lähde:


title: Laaksolahti

text: Laaksolahti () on Espoon Suur-Leppävaaraan kuuluva kaupunginosa, joka sijaitsee Viherlaakson ja Karakallion naapurissa, Leppävaaran luoteispuolella. Laaksolahden kaupunginosa koostuu kolmesta pienalueesta: Jupperi, Lähderanta ja Veininlaakso. Vuodenvaihteessa 2011–2012 Laaksolahdessa asui yhteensä 10 226 henkeä, joista Veininlaaksossa 3 453, Lähderannassa 1 452 ja Jupperissa 5 321 asukasta.


title: Laaksolahti

text: Laaksolahdessa on muun muassa ala-aste, esikoulu, kirjasto, uimaranta, jäähalli, jalkapallokenttä ja -halli, juoksurata, tennis- ja sulkapallohalli ja kauppoja.


title: Laaksolahti

text: Laaksolahdessa toimii Laaksolahden huvilayhdistys, Veinissä Veinin omakotiyhdistys ja Jupperissa Jupperin omakotiyhdistys. Kuten nimistä käy ilmi, on Laaksolahdessa pääosin omakotitaloja. Historiallisesti Laaksolahti on entistä huvila-aluetta, joka käy ilmi myös katunimistöstä (Ensimmäinen - Kahdeksas huvilatie, Huvilarinne, Huvilamäki ja Huvilaharju). Laaksolahden vieressä on Pitkäjärvi, jossa juhannuksena poltetaan juhannuskokko. Pitkäjärven rantaa myöten kulkee historiallinen Kuninkaantie, toiselta nimeltään Suuri rantatie.


title: Laaksolahti

text: Suurin osa Laaksolahden asunnoista on rakennettu 1960-luvun jälkeen. Yleisin rakennustyyppi alueella oli erilliset pientalot.


title: Laaksolahti

text: Taloussanomien mukaan Laaksolahti (02730 Espoo) on mediaanituloltaan Suomen kuudenneksi suurituloisin postinumeroalue.