title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Epätavanomainen öljy tarkoittaa öljyä, joka tuotetaan menetelmillä, jotka poikkeavat tavanomaisesta öljyntuotannosta. Tällä hetkellä tärkein epätavanomainen öljy on öljyhiekka. Merkittäviä epätavanomaisia öljyesiintymiä ovat Kanadan ja Venezuelan öljyhiekat. Öljy-yhtiöt arvioivat, että näissä esiintymissä on yhteensä kaksi kolmasosaa maailman öljyvaroista. On esitetty, että öljyhiekka ei kuitenkaan pysty estämään maailman öljyntuotannon kääntymistä laskuun. Tuotanto öljyhiekasta vaatii paljon energiaa. Tähän tarkoitukseen käytetään maakaasua. On ehdotettu ydinvoimaloiden rakentamista tätä varten. Epätavanomaisen öljyn tuotanto on tehottomampaa ja ympäristölle haitallisempaa kuin tavanomaisen öljyn tuotanto.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: On odotettavissa, että maakaasu saavuttaa tuotantohuippunsa 5-15 vuotta öljyn jälkeen. Laivoissa voidaan käyttää nesteytettyä maakaasua polttoaineena (LNG). On olemassa suuret, mutta rajalliset kivihiilivarat, joita voidaan käyttää polttoaineena öljyvarojen ehtymisen aikana. Fischerin-Tropschin prosessissa muutetaan hiilidioksidia, hiilimonoksidia ja metaania erimuotoisiksi nestemäisiksi hiilivedyiksi. Saksalaiset kehittivät tekniikan toisen maailmansodan aikana lieventämään öljypulaansa. Tekniikkaa käytetään nykyään Etelä-Afrikassa dieselin tuottamiseen hiilestä. Koska hiilivarat ovat myös rajalliset, tätä tekniikkaa voisi käyttää väliaikaisratkaisuna jos öljyvarat käyvät vähiin.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Monissa epätavallisissa öljyissä energian hyötysuhde on negatiivinen, mutta uuden tekniikan avulla voidaan päästä voitolle. Sitä vastoin jäljellä olevat fossiiliset polttoaineet voivat olla todella vaikeasti tavoitettavissa. Ne voivat olla syrjäisissä paikoissa, kuten syvällä merenpohjassa tai Etelämantereella. Ne voivat olla huonompaa, vaikeasti jalostettavaa laatua.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Molemmat seikat voivat vaikuttaa öljyn hintaan, jolloin ennustamisesta tulee hankalaa. Loppujen lopuksi uusi teknologia ei voi estää öljyntuotantoa hiipumasta, sillä öljy on rajallinen luonnonvara. Uusi tekniikka saattaa siirtää öljyhuippua kauemmaksi tulevaisuuteen, mutta toisaalta myös lisätä tuotantoa ja entisestään nopeuttaa öljyntuotannon vähenemiskehitystä. Kehittyneen tekniikan käyttö johtaa usein nopeampaan tuotannon putoamiseen: pudotus on ollut yksittäisten kenttien kohdalla jopa yli 15 prosenttia vuodessa. Ylituotanto voi johtaa kentän vahingoittumiseen ja nopeaan romahdukseen.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Metanolia voidaan käyttää moottoreissa pienin muutoksin. Metanoli tehdään yleensä maakaasusta, joskus myös hiilestä, ja sitä on mahdollista tehdä kaikista hiiliyhdisteistä, myös hiilidioksidista.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Maailma tarvitsisi yli kymmenen kertaa nykyistä enemmän ydinvoimaa, jotta se voisi korvata nykyiset fossiiliset polttoaineet, jos lasketaan mukaan autojen kuluttama bensiini. Useiden ydinvoimaloiden kuluttama uraani on myös uusiutumaton luonnonvara, mutta sangen yleinen (yhtä yleinen kuin tina) eikä sillä tunneta ydinteknisen käytön lisäksi muita merkittäviä käyttötarkoituksia. Kaivostoiminnan lisäksi ydinpolttoainetta saadaan kierrätyksellä jälleenkäsittelystä, ydinaseriisunnasta ja vanhoista varastoista. Maailman taloudellisesti hyödynnettävissä olevat tunnetut uraanivarat ovat noin 3 miljoonaa tonnia, joka nykyisellä noin 35 000 tonnin vuosittaisella kaivostoiminnalla riittäisi runsaaksi 80 vuodeksi. Jos uraanin hinta nousisi huomattavasti, käytettävissä olevat malmivarannot kasvaisivat hyvinkin 100 miljoonan tonnin mittaluokkaan. Täten ydinvoimalla voitaisiin tuottaa energiaa huomattavasti nykyistä suuremmankin kulutuksen kattamiseksi ainakin useita vuosisatoja.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Uraanin riittävyydessä ei ole niinkään kyse uraanin määrästä, vaan pikemminkin sen hinnasta. Voimakkaastikaan kallistuva uraani ei välttämättä vaarantaisi ydinvoiman taloudellisuutta, sillä uraaniraaka-aineen osuus ydinsähkön hinnasta on vain joitain prosentteja - täten uraanin hinnan kaksinkertaistuminen merkitsisi vain muutaman prosentin nousua sähkön hinnassa. Jos uraanin hinta edelleen nousisi aina satoihin euroihin kilolta, yllä mainittujen malmivarantojen lisäksi jopa uraanin eristäminen merivedestä tai tavallisesta graniitista tulisi kannattavaksi. Graniitissa on tyypillisesti verrattain suuri uraanitiheys ja johtuen uraanin korkeasta energiasisällöstä kilogramma graniittia sisältää huomattavasti suuremman määrän energiaa kuin hiilivoimalassa poltettu kivihiilikilo. Kaikkiaan uraania on siis saatavilla hyvinkin kymmenien tuhansien vuosien tarpeeseen ja pidemmällekin. Uraanin lisäksi voidaan ydinpolttoaineena hyödyntää myös huomattavasti yleisempää toriumia. Toistaiseksi toriumin käyttö ei ole ollut kannattavaa koska uraania on saatavilla edullisesti, mutta tarvittaessa sillä voidaan kasvattaa saatavilla olevan ydinpolttoaineen riittävyyttä entisestään. Toinen mahdollisuus liittyy fuusioenergiaan, joka hyödyntää polttoaineenaan deuteriumia eli raskasta vetyä. Deuteriumia on mahdollista erottaa vedestä, joten maailman meret tarjoaisivat fuusiovoimaloille miltei ehtymättömän polttoainevarannon.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Käytetyn ydinpolttoaineen jätehuollolle on esitetty lukuisia erilaisia ratkaisuja. Noin 95 % käytetystä polttoaineesta voidaan kierrättää jälleenkäsittelyllä, jota tehdään mm. Ranskassa ja Japanissa. Toisaalta käytetty ydinpolttoaine voidaan säilyttää vartioiduissa varastoissa. Säilytys on teknisesti yksinkertaista ja edullista, mutta vaadittu pitkä varastointiaika tekee varastoinnista hankalan suunnitella ja varmentaa. Ydintekniikan asiantuntijoiden yleisesti parhaana pitämä ja mm. OECD:n alaisen kansainvälisen energiajärjestön IAEA:n suosittelema keino korkea-aktiivisten ydinjätteiden jätehuoltoon on geologinen loppusijoitus. Toisaalta yhteiskunnassa esiintyy varsin laajalti myös loppusijoituksen vastaisia mielipiteitä. Muita ehdotettuja keinoja ovat mm. loppusijoitus merien syvänteisiin, napajäätiköiden alle tai avaruuteen, mutta nykyisin niiden tutkimuksesta on luovuttu lähes kokonaan geologisen loppusijoituksen hyväksi.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Biopolttoaineita ovat esimerkiksi biokaasu, biodiesel ja etanoli.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Öljyhuipun väistämättömyys on saanut Euroopan unionin tutkimaan unionilaajuisesti biopolttoaineiden mahdollisuutta fossiilisten polttoaineiden korvaajana, koska ottomoottoreita voidaan käyttää bensiinin ohella myös etanolilla ja metanolilla, dieselmoottoreita biodieselillä ilman laajamittaisia muutostöitä.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Ruotsissa vuodesta 1997 lähtien kasvava osuus myydystä polttomoottorien polttoaineesta on E85:tä, josta on 85 % etanolia ja 15 % moottoribensiiniä. Etanolin etuna on korkea oktaaniluku (96 % väkiviinan oktaaniluku on noin 110), joten nakutuksenestoainetta ei tarvita käytettäessä etanolipohjaista polttoainetta. Agroetanol AB:n mukaan ruotsalaisen E85:n energiaekonomia on 170 %, eli etanolituotannosta saadaan 70 % enemmän energiaa kuin mitä sen tuotantoon kuluu. Moottoribensiinin energiaekonomia on vain noin 80 %, sillä bensiinin valmistus raakaöljystä vie paljon energiaa. Dieselmoottorien polttoaineena voidaan käyttää lähes mitä tahansa triglyseridejä. Tavallisimmat biodieselit ovat puhdas rypsiöljy, soijaöljy, oliiviöljy, RME (rypsiöljy-metanoliesteri) sejä REE (rypsiöljy-etanoliesteri). Koska polttoainelaadun öljyn laatuvaatimukset ovat alhaisemmat kuin elintarvikelaadun, tuotanto on helpompaa. Toisaalta myös elintarviketeollisuuden sekä kotitalouksien ja ravintoloiden jäteöljy kelpaa mainiosti suodatuksen jälkeen moottoripolttoaineeksi.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Biopolttoaineet perustuvat tällä hetkellä usein viljeltyyn biomassaan (esim. sokeriruoko, rypsi, soija), ja nämä joutuvat kilpailemaan ruokatuotannon kanssa viljelyalasta. Tämä yhtälö saattaa muodostua ongelmaksi jos esim. ruokatuotantoa yritetään nostaa samalla kun lisätään biopolttoaineiden käyttöä.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Toinen mahdollinen ratkaisu ennustettuun energiapulaan on käyttää osa maailman jäljellä olevista energiaresursseista uusiutuvien energiamuotojen voimaloiden rakentamiseen. Uusiutuvia energiamuotoja ovat ainakin tuulivoima, aurinkovoima, aaltovoima, vuorovesivoima, maalämpö, vesivoima ja biopolttoaineet kuten biodiesel sekä alkoholipohjaiset, joita riittää käytännössä loputtomiin. Joskus myös turve lasketaan uusiutuvaksi energiamuodoksi, vaikka sen uusiutuminen kestää suhteellisen kauan. Uusiutuvien energialähteiden hyödyntäminen saattaa lieventää fossiilisten polttoaineiden hupenemisesta johtuvia taloudellisia seurauksia.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Biodieseliä voidaan sekoittaa n. 25 % suhteessa mineraalidieseliin ilman muutoksia auton moottoriin ja etanolia bensiiniin 10 % suhteella. Pelkkä biopolttoaine vaatii ns. flex fuel-moottorin, joita ovat useimmat 1990-luvun puolivälin jälkeen myydyt moottorit. Muutokset biodiesel-autoon ovat pienempiä, eli suuttimien muutto isommiksi ja ajotietokoneiden uudelleenohjelmointi moottoreihin. Etanoli vaatii isompia muutoksia polttoaineen suihkutukseen ja jäähdytysjärjestelmiin. Suomessa ja muissa kylmän talven maissa tarvitaan lisäksi syttymistä edistävää ainetta, kuten etanolissa eetteriä.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Biodieselin ja etanolin (gasohol) jakeluun voisi käyttää muokkaamalla olemassa olevaa polttoaineenjakeluverkostoa . Etanolin mittarihinta Brasiliassa, joka on johtava etanoliautojen käyttäjä, oli elokuussa 2005 noin puolet bensiinin hinnasta. Etanoli maksaa n. 25 dollaria tynnyriltä, kun taas öljy maksoi elokuun 2005 alussa n. 62 dollaria. Brasilia on myös aloittanut etanolin viennin.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Biodieseliä suunnitellaan tuotettavaksi levästä ja teollisuusjätteistä kuten rasvoista ja jäteöljyistä. Fortum on pystyttämässä Suomeen biodieselin tuotantolaitosta 2007 ja Eurooppaan 2008. Etanolia tuotettaneen selluloosasta. Euroopassa vastaavia ovat Choren Industries ja Kanadassa Iogen. Euroopan merkittävin bioetanolin tuottaja on Saksa. Etanolin ja biodieselin lisääminen öljypohjaisiin polttoaineisiin on lisääntymässä kasvavalla vauhdilla sitä mukaa kun tuotantoa saadaan pystyyn. Monet hallitukset edellyttävät kansallista sekoittamista, mm. USA:ssa on 10 % etanolisuhde, Brasiliassa 25 %. EU edellyttää tälle vuodelle 2 % ja 10 % vuoteen 2010 mennessä. Suomessa sekoitussuhde on nollassa, minkä takia maa on saanut EU:lta huomautuksen.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Vesivoimalat tuottavat sähköä paljon halvemmalla kuin maakaasuturbiinit. Vesivoimaloita onkin rakennettu lähes maailman jokaiseen koskeen ja uusien vesivoimaloiden rakentaminen ei välttämättä ole mahdollista. Vesivoima aiheuttaa myös paikallisia ympäristöongelmia jokien ekosysteemeille. Toinen lupaava uusiutuvan energian lähde voisi olla tuulivoima. Se on nykyään neljä kertaa tehokkaampaa kuin aurinkovoima. Tuulivoimalan rakentamiskustannukset ovat elinkaarikustannukset huomioon ottaen noin puolet vastaavan vesivoimalan rakentamisesta. Aurinkovoimaa voidaan käyttää sekä kuumilla että kylmillä alueilla eri tekniikoita käyttäen.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Uusien energiamuotojen kehitykseen myös panostetaan merkittävästi, esimerkiksi aurinkotorni. Parhaat mahdollisuudet saavutettaneen yhdistelemällä eri tuotantotapoja, esim. tuottamalla vetyä auringolla ja tuulella ja tallettamalla sen polttokennoihin jatkokäyttöä varten. Maailmalla on viime aikoina (2005) satsattu merkittävästi tuuli-, vety- ja aurinkovoiman käyttöönottoon ja eräät maat kuten Saksa edellyttävät lailla näiden energiamuotojen käyttöä energiantuotannossa.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text:
Vety on "energian varastointitapa", ei energialähde. Vety saattaa olla ratkaisu tulevaisuuden energiaongelmiin. Suhteellisen uusilla tekniikoilla voidaan tehokkaasti hyödyntää vetyenergiaa. Vety on kuitenkin tuotettava muulla energialla. Tehokkain tapa tuottaa vetyä on tehdä sitä maakaasusta, joka sekin on ehtyvä luonnonvara. Toinen tapa tehdä vetyä on elektrolyysin avulla, jossa vettä hajotetaan vedyksi ja hapeksi. Tähän tarvitaan sähköenergiaa. Biomassasta ja hiilestä on myös tehty vetyä.
Suuri joukko energia-asiantuntijoita ja tutkijoita on sitä mieltä, että vety on tällä hetkellä epäkäytännöllinen vaihtoehto fossiilisten polttoaineiden korvaajaksi. Sen tuottaminen on tehotonta, sen energiatiheys ei ole hyvä (vetytankkien tulisi olla 2-3 kertaa suuremmat kuin bensatankkien) ja se on kallista kuljettaa ja muuttaa takaisin sähköksi. Miljoonien uusien vetykulkuneuvojen valmistamiseen sekä vedyn jakelun infrastruktuurin rakentamiseen kuluisi valtavasti energiaa. Vedyn käyttäminen suoraan henkilöautoissa onkin vastatuulessa, ja vedyn suhteen ollaan keskittymässä juniin ja energian tallettamiseen tuuli- ja aurinkovoimasta. Vetytekniikan tutkimus jatkuu.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Uusimman tutkimuksen mukaan vetyä voidaan tuottaa jopa nelinkertainen määrä estämällä hapen pääsy polttokennoon ja samalla kohdistamalla bakteereihin sähkövirtaa: . Tätä kutsutaan mikrobiaaliseksi polttokennoksi.


title: Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle

text: Vetytalouden suurelta osin ratkaisemattomien käytännön ongelmien vuoksi vaihtoehdoksi on esitetty myös metanolitaloutta, jossa energian siirto- ja varastointikemikaalina käytettäisiin vedyn sijasta metanolia. Metanolin varastointi ja kuljetus on huomattavasti yksinkertaisempaa kuin vedyn.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Mirja Kyllikki Hietamies-Eteläpää (o.s. Hietamies, 7. tammikuuta 1931 Lemi – 14. maaliskuuta 2013 Savitaipale) oli suomalainen maastohiihtäjä ja viestihiihdon olympiavoittaja. Hän saavutti myös henkilökohtaisilla hiihtomatkoilla kaksi arvokisamitalia 1950-luvulla, jolloin naisten maastohiihto oli ensimmäisiä kertoja arvokisojen ohjelmassa. Urheilutoimittajat valitsivat hänet vuoden 1955 suomalaiseksi naisurheilijaksi.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Mirja Hietamies, kahdeksanlapsisen maanviljelijäperheen toiseksi vanhin lapsi, voitti 15-vuotiaana uransa ensimmäisen hiihtokilpailun Lemin Eskojen kyläosastojen välisissä kilpailuissa vuonna 1946. Seuraavana vuonna hän oli mukana piirinmestaruuskilpailuissa ja vuonna 1948 hän voitti 17-vuotiaana aikuisten piirinmestaruuden. Vuonna 1949 hän sijoittui Kouvolan SM-kilpailuissa 12:nneksi ja vuonna 1950 Mikkelissä 13:nneksi. Päästyään Hiihtoliiton valmennukseen hän hiihti vuoden 1951 SM-kilpailuissa Tainionkoskella kuudenneksi ja muutamaa päivää myöhemmin Holmenkollenilla parhaana suomalaisena toiseksi häviten ruotsalaiselle Märta Norbergille 37 sekuntia. Hän hiihti Holmenkollenilla omien sanojensa mukaan ensi kertaa kunnon suksilla, Järvisillä, omien suksien mentyä rikki.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Olympiavuoteen 1952 ”Mirkku”Hietamies valmistautui kovalla harjoittelulla, johon kuului muun muassa paljon uintia. Tammikuussa 1952 hän sijoittui Joensuun olympiakatsastuksissa kolmanneksi ja pääsi kisajoukkueeseen. Naisten 10 kilometrin hiihto, joka oli Oslossa 1952 ensi kertaa olympialaisten ohjelmassa, suoritettiin 23. helmikuuta. Hietamiehen lähtönumero oli 22 ja hän lähti viimeisenä ladulle. Suomi saavutti kilpailussa kolmoisvoiton; Hietamies sijoittui hopealle 59 sekuntia Lydia Widemanille hävinneenä ja 11 sekuntia Siiri Rantasen edellä. Palkinnot suomalaisnaisille jakoi KOK:n suomalaisjäsen Erik von Frenckell.Samana päivänä Suomen miesjoukkue voitti viestihiihdossa kultaa.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Uransa ensimmäisen SM-mitalin Hietamies saavutti Puijolla 1952 sijoittuessaan 10 kilometrillä kolmanneksi.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Vuonna 1953 Hietamies sijoittui tammikuussa Grindelwaldin hiihdoissa 10 kilometrillä toiseksi ja voitti viestin. Helmikuussa hän voitti Joensuussa 10 kilometrillä uransa ensimmäisen Suomen-mestaruuden, kun Siiri Rantanen oli toista minuuttia hitaampi. Salpausselän Kisoissa hän sijoittui Rantasen jälkeen toiseksi ja Bodenissa Ruotsin hiihtokisoissa emäntämaan Norbergin sekä Rantasen jälkeen kolmanneksi.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Vuonna 1954 Falunin MM-kilpailuissa olivat neuvostoliittolaiset ensi kertaa hiihdon arvokisoissa mukana. Naisten ensimmäinen laji oli viesti, jossa Hietamies hiihti toisen osuuden. Hän pääsi matkaan neljä sekuntia ennen Neuvostoliiton Margarita Maslennikovaa mutta joutui päästämään tämän seitsemän sekuntia edelleen. Viimeisellä osuudella Suomi jäi lisää ja päätyi naisten ensimmäisessä MM-viestihiihdossa hopealle. Toisen MM-mitalinsa Hietamies sai 10 kilometrillä, jossa häntä nopeampia olivat Neuvostoliiton Ljubov Kozyreva sekä Siiri Rantanen.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Ennen Falunin MM-kilpailuja Hietamies jäi SM-hiihdoissa 12:nneksi. MM-kisojen jälkeen hän voitti neuvostoliittolaisten poissa ollessa Salpausselällä 10 kilometrin kilpailun ja oli paras myös Ounasvaaran kisoissa.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Vuonna 1955 Cortina d'Ampezzon olympialaisten esikisoissa Hietamies sijoittui Ljubov Kozyrevalle noin 20 sekuntia hävinneenä toiseksi mutta sai samalla pahan kurkkutulehduksen, joka vaati kaksi viikkoa lepoa. Hietamieheltä jäivät SM-hiihdot väliin, mutta Salpausselälle hän tuli suoraan sairauslomaltaan ja voitti kilpailun yhdeksän sekunnin erolla Kozyrevaan. Kahden voittonsa merkiksi hän sai Salpausselkä-mitalin numero 21. Holmenkollenilla Hietamies sijoittui kolmen neuvostoliittolaisen ja Maire Hahlin takana viidenneksi, ja Ounasvaaralla hän oli toistamiseen nopein.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Hietamies kilpaili toisen kerran urallaan olympialaisissa Cortina d'Ampezzossa 1956. Ensimmäisenä ohjelmassa olleessa 10 kilometrin kilpailussa Hietamiehen suksen side aukesi jo lähtösuoralla ja hän oli puolimatkassa vasta kahdestoista mutta nousi lopputuloksissa kuudenneksi häviten voittajalle 4.07 minuuttia ja pronssimitalistille 1.55 minuuttia. Viestissä hän hiihti koko kilpailun toiseksi nopeimman henkilökohtaisen ajan (vain Ruotsin Sonja Edström oli nopeampi). Hän lähti toiselle osuudelle 24 sekuntia Neuvostoliiton Alevtina Koltšinan jälkeen mutta tavoitti tätä ja oli vaihdossa enää kuuden sekunnin päästä. Viimeisellä osuudella Siiri Rantanen ohitti Neuvostoliiton ja toi Suomen joukkueen olympiakultaan 27 sekunnin erolla neuvostoliittolaisiin. Palkinnot viestinaisille jakoi KOK:n puheenjohtaja Avery Brundage.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Vuoden 1956 SM-hiihdoissa Nokialla Hietamies voitti uransa toisen Suomen-mestaruuden. Holmenkollenilla hän sijoittui toiseksi.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Olympiavoittoa seuranneina kolmena talvena avioliittoon astunut Mirja Eteläpää ei juuri harjoitellut ja hiihti vain muutamia pikkukisoja. Esikoislapsensa syntymän jälkeen ja Squaw Valleyn 1960 olympialaisten lähestyessä hän palasi kilpaladuille. Olympiamatkalle Hietamiestä ei valittu hänen jäätyään pois ratkaisevista olympiakarsinnoista, vaikka viikkoa aiemmin hän oli hävinnyt Eeva Ruopalle vain muutaman sekunnin; Ruoppa sijoittui olympialaisissa 10 kilometrillä 11:nneksi ja saavutti viestissä pronssia. Myöhemmin samana talvena Hietamies sijoittui Salpausselällä kahdeksanneksi ja Holmenkollenilla 54 sekuntia voittaja Toini Gustafssonille hävinneenä neljänneksi.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Vuonna 1961 Hietamies sijoittui Vöyrillä käydyissä SM-hiihdoissa 5 kilometrillä kahdeksanneksi ja 10 kilometrillä neljänneksi. Salpausselällä hän sijoittui neljänneksi. Tämän jälkeen hän jätti kilpailemisen lopullisesti mutta jakoi oppejaan nuoremmille, ja vuonna 1967 hänen oppilaansa Inkeri Kohonen voitti Savonlinnassa Suomen-mestaruuden 5 kilometrillä.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Koko uransa ajan Lemin Eskoja edustanut Mirja Eteläpää on pituudeltaan 162-senttinen. Hänen isänsä kuoli alle 50-vuotiaana syksyllä 1953. Juhannuksena 1956 hän avioitui Savitaipaleen kirkossa Olli Eteläpään kanssa. Häissä oli paikalla kilpakumppaneita sekä Niilo Tarvajärvi ja Kipparikvartetti. Lapsia perheeseen tuli kolme: tyttäret Hilkka ja Katriina sekä 1960-luvun lopulla Petteri-poika. Kilpauransa jälkeen Mirja Eteläpää työskenteli perheyrityksessä, joka omistaa taksin ja useita linja-autoja.


title: Mirja Hietamies-Eteläpää

text: Mirja Eteläpää oli vuosina 1965–1967 Suomen Hiihtoliiton liittovaltuuston jäsen. Hän sai vuonna 2001 opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon. Helmikuussa 2017 hänet valittiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.


title: Taskila

text: Taskila on Oulun kaupunginosa. Se sijaitsee Oulu–Tornio-rautatien länsipuolella, Perämeren rannalla. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Rajakylän kaupunginosaan, idässä rautatiehen ja Koskelan kaupunginosaan, sekä etelässä Mannisenojaan sekä Toppilan kaupunginosan osa-alueeseen Meri-Toppilaan. Asukkaita Taskilassa on noin 1 300. Taskilan osa-alueet ovat Taskila sekä Raja-Taskila pohjoisessa. Kaupunginosa nimi johtunee Taskisen suvusta.


title: Taskila

text: Taskila on omakotitalovaltaista asuinaluetta, muutamaa lähellä rautatietä sijaitsevaa rivitaloyhtiötä lukuun ottamatta.


title: Taskila

text: Kaupunginosassa sijaitsevat mm. Oulun kaupungin puutarha taimistoineen sekä jäteveden puhdistamo. Meren rannalla sijaitsee Letonniemen yksityinen luonnonsuojelualue. Nykyinen niemi oli aiemmin saari nimeltään "Piispanletto", joten alue tunnetaan molemmilla nimillä.


title: Soraya Esfandiary Bakhtiary

text: Soraya Esfandiary Bakhtiari (22. kesäkuuta 1932 Isfahan, Persia – 25. syyskuuta 2001 Pariisi, Ranska) oli Iranin šaahi Mohammad Reza Pahlavin toinen vaimo.


title: Soraya Esfandiary Bakhtiary

text: Soraya syntyi Isfahanissa Keski-Iranissa, Khalil Esfandiary Bakhtiary'n ja tämän saksalais-venäläisen vaimon Eva Kleinin vanhimpana lapsena. Sorayan isä oli Iranin Saksan liittotasavallan suurlähettiläs.


title: Soraya Esfandiary Bakhtiary

text:
19-vuotiaanna Soraya meni naimisiin šaahi Mohammad Reza Pahlavin kanssa vuonna 1951. He erosivat vuonna 1958, koska Soraya ei voinut synnyttää poikalasta šaahille.
Avioeron jälkeen Soraya muutti Ranskaan, jossa hän toimi näyttelijänä ja tanssijana. Soraya kuoli 69-vuotiaana Pariisissa. Hänet on haudattu Müncheniin, Saksaan.


title: Soraya Esfandiary Bakhtiary

text: Soraya julkaisi 1960-luvulla muistelmansa, jotka ovat ilmestyneet lyhennelmänä suomeksikin.


title: Farahnaz Pahlavi

text: Farahnaz Pahlavi (s. 12. maaliskuuta 1963, Teheran, Iran) on Iranin shaahi Mohammad Reza Pahlavin toiseksi vanhin tytär. Farahnaz opiskeli Niavaran Special Schoolissa ja Cairo American Collegessa vuosina 1980–1981. Myöhemmin hän opiskeli myös Columbian yliopistossa sosiaalialaa. Hän on töissä sairaalassa ja vanhainkodissa ja asuu New Yorkissa.


title: Toppila

text: Toppila on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee keskustasta noin kolme kilometriä pohjoiseen, Oulujoen pohjoisrannalla. Asukkaita kaupunginosassa on (). Toppila on saanut nimensä kantatilan tai sen omistajan mukaan. Toppila-niminen pelto tunnetaan jo 1600-luvun Oulusta. Toppilan Taskilasta erottaa Mannisenoja.


title: Toppila

text: Toppila voidaan jakaa kahteen alueeseen: Meri-Toppilaan ja vanhaan Toppilaan, jossa myös sijaitsee rakenteilla oleva Toppilansalmen asuinalue. Meri-Toppilan rakennukset ovat pääasiassa 2–6-kerroksisia vuokrataloja. Rakennuksia omistavat muun muassa Avara, VVO, Sivakka, OSNA, Sato ja PSOAS.


title: Toppila

text: Meri-Toppilassa uusien asuinrakennusten rinnalla vanhan teollisuusalueen tunnusmerkit näkyvät edelleen mm. katunimistössä. Alvar Aallon alkujaan suunnitteleman teollisuusalueen nykyisin erittäin huonokuntoinen siilorakennus nousee yhdeksi alueen korkeimmista rakennuksista. Museovirasto on listannut Toppilan sataman ja teollisuusalueen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Toppila

text: Vanhassa Toppilassa rakennuskanta koostuu lähinnä 1940- ja 1950-luvulla rakennetuista rintamamiestaloista. Toppilan satama näkyy edelleen merimiesaiheisissa kadunnimissä ja mallasjuomatehdas lasinsirpaleita sisältävässä maaperässä.


title: Toppila

text: Toppilassa on vajaan 200 oppilaan ala-aste ja runsaan 200 oppilaan yläaste, Terva-Toppilan koulu.


title: Toppila

text: Toppilan kaupunginosan eteläosa on muodostunut jo 1880- ja 1890-luvuilla Tuiran kaupunginosan länsipuolelle. Alue muodostui aluksi hyvin merkittäväksi teollisuusalueeksi, sillä olihan Oulun kauppaseuran hallinnoima Toppilan satama tuolloin koko kaupungin tärkeimpiä satamia. Sataman läheisyyteen rakennettiin myös Toppilan rautatieasema laajoine ratapihoineen. Sittemmin raiteet on purettu. Vuonna 2010 entiselle satama-alueelle alettiin rakentaa Toppilansalmeksi nimettyä asuinaluetta, johon tulee suunnitelmien mukaan noin 2 500 asuntoa ja 5 000 asukasta. Alueelle valmistui vuonna 2017 16-kerroksinen Satamarannan Masto. Valmistuessaan yli 50-metrinen tornitalo on Oulun korkein asuinrakennus.


title: Toppila

text: Vuonna 1931 nykyisen Meri-Toppilan alueelle rakennettiin Osakeyhtiö Toppilan tehdas. Tehdasalueen arkkitehtina toimi pääosin Alvar Aalto. Tehtaan omisti brittiläinen Dixonin perheyhtiö, jonka kahdelle paperitehtaalle Englantiin tehdas valmisti sulfiittiselluloosaa. 1970-luvun alussa Toppila Oy:n sellutehtaan tuotanto kävi tarpeettomaksi Dixoneille ja tehdas myytiin Kajaani Oy:lle. Kajaani Oy osti tehtaan pääasiassa sen mukana tulleen metsäomaisuuden vuoksi ja tehdasalueen paikaksi mahdolliselle paperikoneelle, jota ei kuitenkaan koskaan toteutettu. Esimerkiksi entisessä laboratoriotilassa toimiva Dixon club on saanut nimensä tehtaan perustajan mukaan.


title: Toppila

text: Oy Toppilan Mallasjuomatehdas Ab oli oululainen panimo, joka toimi Länsi-Toppilassa vuosina 1864–1979. Lahtelainen Oy Mallasjuoma Ab osti vuonna 1967. Mallasjuoma lopetti oluen panon Toppilassa vuonna 1979.


title: Toppila

text: Toppilassa sijaitsevat Oulun Energian Toppilan turvevoimalaitokset. Toppila 1:n polttoaineteho on 267 MW ja Toppila 2:n 315 MW. Voimaloilla tuotetaan sekä sähköä että kaukolämpöä.


title: Toppila

text: Toppilassa on ollut kaksi myllyä: SOK:n Oulun mylly (Kultaleima) ja Toppilan Höyrymylly (Vaasan höyrymylly Oy). Näistä jälkimmäinen on W. G. Palmqvistin suunnittelema ja se on rakennettu 1924 (rakennusta on korotettu 1927). Myllyrakennus on toista päätyä lukuun ottamatta nyt purettu, ja sen tilalle on rakennettu vuonna 2018 valmistunut asuinrakennus, joka jäljittelee ulkomuodoltaan vanhaa rakennusta. Vaasan myllyn vieressä oli entinen Raision rehutehdas. Raision viljasiilo oli vuodelta 1950. Nyt asuinkäyttöön osittain purkamisen jälkeen saneerattavat SOK:n mylly, siilo ja konttorirakennus ovat vuosilta 1928, 1937 ja 1941.


title: Toppila

text: Alun perin asunnoiksi peruskorjattavaksi suunnitellut nelisenkymmentä metriä korkeat siilot todettiin syksyllä 2012 tarkoitukseen sopimattomiksi ja määrättiin purettaviksi. Siilojen ensimmäinen osa purettiin räjäyttämällä 29. syyskuuta. Jäljelle jäänyt siilo-osa sortui vasta kymmenen purkuräjäytyksen jälkeen 14. lokakuuta, kaatamisen viimeistely tehtiin kaivinkoneella tuuppaamalla. Yli kolme vuorokautta kestänyttä purkuoperaatiota kävi seuraamassa poikkeuksellisen suuri joukko kaupunkilaisia. Vuonna 2014 myllyn siilorakennusten tilalle valmistui entisiä rakennuksia jäljittelevät kaksi asuinrakennusta.


title: Toppila

text: 1800-luvun loppupuolella Suomen vaurastuvat porvarissuvut alkoivat harrastaa huvilakulttuuria. Erityisesti rannikkokaupungeissa kaupunkikodin rinnalle haluttiin huvila ja puutarha, joissa nautittiin elämästä kesäkuukausina. Oulun vanhin huvila-alue syntyi Toppilansalmen rannalle.


title: Toppila

text: Villa Ellala oli kauppaneuvos Albert Oskar Snellmanin huvila, joka sai nimensä Snellmanin tyttären Elin Johannan mukaan. Huvilan ovat aikojen saatossa omistaneet Snellmanin tytär Elin miehensä Reinhold Weckmanin kanssa, Vaasan Höyrymylly Oy ja Rehuraisio.


title: Toppila

text: Toppilansalmen suistoalue on tärkeä osa koko Oulun ja lähialueiden sekä kaupan ja merenkulun, vaurastumisen ja teollistumisen historiaa. Toppilansalmen satamasta purjehdittiin pitkin maailman meriä 1700-luvulta lähtien. Oululaiset kauppalaivat veivät ja toivat kansainvälisyyttä, kulttuuria ja uusia tuulia.


title: Toppila

text: Salmen pohjoisrannalle sijoittui tervan säilytys-, lajittelu- ja merkitsemispaikka. 1783 perustettuun Tervahoviin varastoitiin maakunnasta tuleva terva ja sieltä se lastattiin purjelaivoihin. Krimin sodan aikana 1854 englantilaiset joukko-osastot polttivat lähes kaikki rakennukset salmen rannoilla. Uudelleen rakennettu Tervahovi paloi 1901 ja puualusten harvinaistuessa tervakaupan merkitys supistui.


title: Toppila

text: Toppilansalmen rannalle keskittyi 1800-luvulla teollisuuslaitoksia: muun muassa J.W. Snellmanin 1878 perustama höyrysaha ja 1900-luvun alussa keskusliikkeiden varastorakennuksia.


title: Toppila

text: 1800-luvun lopulla vaurastuneet porvarissuvut rakennuttivat Toppilansalmen alueelle kesähuviloita, ja oululainen huvilakulttuuri syntyi. Alueelle rakennetuista parista kymmenestä huvilasta on muutama jäljellä.


title: Shahnaz Pahlavi

text: Prinsessa Shahnaz Pahlavi (s. 17. lokakuuta 1940 Teheran, Iran) on šaahi Mohammad Reza Pahlavin ja tämän ensimmäisen vaimon Egyptin prinsessa Fawzian ainoa lapsi. Hänen vanhempansa erosivat vuonna 1945, ja avioeron ehtona oli, että prinsessa jäi Iraniin, kun hänen äitinsä muutti takaisin Egyptiin.


title: Shahnaz Pahlavi

text: Hän on Reza Pahlavi II:n, Farahnaz Pahlavin, Ali Reza Pahlavin ja Leila Pahlavin sisarpuoli. Hän asuu tällä hetkellä Sveitsissä. Hän oli naimisissa Ardeshir Zahednin kanssa, joka oli Iranin Yhdysvaltain suurlähettiläs vuosina 1957-1964. Heillä on yksi tytär.


title: Nuottasaari

text: Nuottasaari on Oulun kaupunginosa välittömästi keskustan eteläisimpien eli Hollihaan ja Leverin kaupunginosien lounaispuolella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 370.


title: Nuottasaari

text: Nuottasaari on pääosin teollisuusaluetta, asuinalueet sijaitsevat lähellä keskustaa kaupunginosan koillisosassa. Aluetta hallitsevat Stora Enson Oulun tehtaat, Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali ja Oulun satama. Tehdasalueen välittömässä läheisyydessä on pieni omakotitaloalue, kerrostalot taas ovat lähempänä keskustaa. Kaupunginosan pohjoisreunalla sijaitsevat Heinäpään urheilukeskus ja sen vieressä Nuottasaaren koulu ja päiväkoti.Alueella sijaitsevat myös Oritkarin ja Nuottasaaren satama-alueet kemikaalilaitureineen. Aiemmin alueella on sijainnut mm. Oulun lastulevytehdas.


title: Melodinen trance

text: Melodinen trance on yksi suosituimmista trance-musiikin alalajeista. Sille ovat tyypillisiä korostettu melodisuus ja tunteisiin vetoavat nostatusosiot. Suomessa sitä kutsutaan myös nimellä "kiksu" tai "kikkelitrance".


title: Melodinen trance

text: Tavallisia elementtejä melodisissa trance-kappaleissa ovat pitkät breakdownit, joiden aikana muuten hyvin vahva rytmi häivytetään pois lähes kokonaan ja melodiaosuudet tuodaan esiin. Tempo on tavallisesti 136–140 iskua minuutissa, kun taas esimerkiksi tyypillinen psy- tai goa trance -kappale on noin 150 BPM tai yli. Tyylinä kiksu on hyvin lähellä morning trance- ja dream trance -tyylilajeja.


title: Melodinen trance

text: Erityisesti Hollantia pidetään yhtenä genren johtavista maista, ja joskus melodisesta trancesta puhutaankin myös "hollantitrancena" tai "hollantikiksuna". Hollannista ovat kotoisin muun muassa maailmanlaajuisesti menestyneimpiin trance-artisteihin kuuluvat Tiësto ja Armin van Buuren.


title: Melodinen trance

text:
Myös Suomessa järjestetään säännöllisesti tämän tyylisuunnan tanssimusiikkitapahtumia, kuten vuosittainen Laserpoint Helsingin Kaapelitehtaalla.
Nykyään Hallmarkit ja Ravenation järjestää


title: Stressi

text: Stressille on olemassa monta määritelmää. Stressillä tarkoitetaan yhden määritelmän mukaan fyysisinä, psyykkisinä ja sosiaalisina oireina sekä toimintahäiriöinä ilmenevää häiriötilaa, joka johtuu yksilön kokemuksesta, jossa hän ei kykene selviytymään häneen kohdistuvista vaatimuksista (Selyé 1963). Toisen määritelmän mukaan on olemassa sekä myönteistä että kielteistä stressiä, jotka vaativat kumpikin vastapainokseen lepoa ja vapaa-aikaa.


title: Stressi

text: Kolmannen määritelmän mukaan stressi voidaan määritellä ympäristön yksilöön kohdistamaksi uhkaksi tai vahingolliseksi vaikutukseksi tai yksilön vasteeksi tällaisiin tekijöihin. Esim. aikaerorasitus eli jet lag on lievä stressin muoto. Voimakkaat kokemukset esimerkiksi sodassa voivat johtaa adaptaatiosyndroomaan, joka jatkuu myös silloin kun voimakkaan stressin aiheuttanut tilanne loppuu. Haastava käytös voi olla tapa purkaa stressiä.


title: Stressi

text: Eri teorioita yhdistävä stressin määritelmä on seuraava: Tilanteet, joihin ensisijaisesti kuuluvat kaikki seuraavat seikat: 1) Jotain epämiellyttävää on tapahtunut. 2) Epämielyyttävyyden tiedetään jatkuvan, ellei toimita tietyllä tavalla. 3) Edellä kerrotussa tietyllä tavalla toimimisessa ilmenee vaikeuksia. Myönteisenä stressi on harjoitusta, haastetta ja innostusta. Kielteisenä se on eri asia kuin rangaistus pettymyskokemus, joka tarkoittaa vain tilannetta, jossa tietystä käyttäytymisestä on seurannut kokijalle jotain epämiellyttävää. Kielteisenä se on myös eri asia kuin menetyskokemus, joka tarkoittaa tilannetta, johon liitty kokijalle merkittävä menetys.


title: Stressi

text: Stressi on myös sosiaalinen ilmiö, joka voi tarttua mallioppimisen kautta ja siirtyä ihmisestä toiseen kotona ja työpaikalla (Bandura 1963). Stressi voi tarttua suoraan tai myötäelämisen välityksellä tai siirtyä epäsuorasti stressaantuneen henkilön käyttäytymisen kautta.


title: Stressi

text: Stressitilanteissa aktivoituvat sympaattinen hermojärjestelmä ja hypotalamus-aivolisäke-lisämunuaisakseli. Sympaattisen hermoston aktivoituminen vapauttaa verenkiertoon katekoliamiineja. Kortikotropiinin eritys aivolisäkkeestä lisääntyy ja sen seurauksena veren glukokortikoidi pitoisuus kasvaa. Stressi voi aiheuttaa ruokahalun kasvua tai ruokahaluttomuutta.


title: Stressi

text: Stressi voi olla akuuttia tai kroonista. Akuutti stressi aiheuttaa sympaattista hermojärjestelmää aktivoimalla akuutin stressivasteen eli ”taistele tai pakene” -reaktion, jolloin sydämen syke ja hengitystaajuus lisääntyvät, verenkiertoa ohjautuu enemmän lihaksille ja vähemmän muualle elimistöön, lihakset jännittyvät ja suoliston toiminta hidastuu. Akuutti stressi on monesti hyödyllinen tila, koska se lisää elimistön suorituskykyä.


title: Stressi

text: Työperäinen stressi on toiseksi suurin työterveysongelma tuki- ja liikuntaelinsairauksien jälkeen. Myös myönteinen stressi on kuluttavaa ja vaatii vastapainokseen lepoa ja vapaa-aikaa. Pitkäaikainen psyykkinen stressi muokkaa elimistön toimintaa monin tavoin. Tavallisia muutoksia ovat hypotalamus-aivolisäke-lisämunuaisakselin (HPA-akseli) toiminnan häiriintyminen ja elimistön sisäsyntyinen tulehdustila. Pitkään jatkuva stressi voi aiheuttaa elimistön kroonisen stressivasteen, jolla on monia haitallisia vaikutuksia. Se muun muassa heikentää immuunivastetta, lisää sydänperäisen kuoleman riskiä ja astmaan sairastuvuutta. Pitkittynyt stressi kuluttaa energiavarastoja, hidastaa ruuansulatusta ja nostaa verenpainetta. Stressi voi aiheuttaa myös unettomuutta ja univaje saattaa lisätä stressioireita. Monta vuotta kestänyt krooninen stressi näyttäisi heikentävän muistia ja hidastavan työvauhtia pysyvästi. Tämä saattaa johtua stressihormoni kortisolin hippokampusta kutistavasta vaikutuksesta.


title: Stressi

text: Pitkittyneen työperäisen stressin uskotaan vaikuttavan haitallisesti terveyteen, koska se johtaa elimistön ennenaikaiseen kulumiseen. Työperäinen stressi saattaa johtaa biologisen vanhenemisen kiihtymiseen ja on viitteitä siitä, että solujen ennenaikainen vanheneminen telomeerien lyhenemisen seurauksena olisi yksi osa tätä prosessia. Uupumukseen johtavan kroonisen työperäisen stressin on todettu korreloivan voimakkaasti veressä olevien elimistön immuunipuolustusta hoitavien valkosolujen telomeerien lyhentymisen kanssa myös niillä potilailla, jotka eivät kärsi masennuksesta, ahdistushäiriöistä tai alkoholin liikakäytöstä.


title: Stressi

text: Osa pitkäkestoisen stressin haitallisista terveysvaikutuksista välittyy stressin aiheuttamalla epäterveellisellä käyttäytymisellä kuten (alkoholinkäytön ja tupakoinnin lisääntyminen, epäterveellinen ravinto, lihavuus, vähäinen yöuni, vähäinen liikunta, huono hoitomyöntyvyys). Stressi ruokkii alkoholismia.


title: Stressi

text: Stressi voidaan jakaa kolmeen tyyppiin: distressiin, eustressiin ja neustressiin. Distressi on negatiivista, uuvuttavaa stressiä, jonka ihminen kokee selkeästi pahana ja uhkaavana. Eustressi on "hyvää stressiä", jota tavataan ihmisen ollessa tilanteessa, jonka hän kokee innostavana tai motivoivana. Eustressi on välttämätöntä ihmisen henkiselle kasvulle, kehitykselle ja erilaisten taitojen hallitsemiselle. Neustressi on kahden edellisen väliltä, eikä se aiheuta erityisen hyvää eikä huonoa mielialaa. Esimerkki neustressistä on maapallon toisella puolella sattuva suuronnettomuus, joka on meille kaukana asuville ihmisille ikävä asia, mutta ei kuitenkaan merkitse meille sellaista uhkaa, joka aiheuttaisi meille stressiä sanan perinteisessä merkityksessä.


title: Reza Pahlavi

text: Šaahi Reẕā Pahlavī (16. maaliskuuta 1877 – 26. heinäkuuta 1944) oli Persian šaahi vuosina 1925–1935 ja Iranin šaahi vuosina 1935–1941.


title: Reza Pahlavi

text: Reza Khan kasvoi pienessä kylässä Māzandarānin provinssissa. Hän liittyi kasakkaprikaatiin 15-vuotiaana. Vuonna 1911 hän osallistui taisteluihin Abol Hossein Mirza Farmanfarmaianin joukoissa vallankaappausta yrittänyttä Salar al-Dolehia vastaa. Reza Khan ylennettiin luutnantiksi. Vuonna 1912 hänestä tuli kapteeni, 1915 eversti ja 1918 kenraali.


title: Reza Pahlavi

text: 21. helmikuuta 1921 Reẕā Pahlavī suoritti sotilasvallankaappauksen ja kaatoi vanhan hallitsevan Qajar-dynastian jota hallitsi silloin šaahi Ahmad Shah Qajar. 25. huhtikuuta 1926 hän kruunautti itsensä šaahiksi ja otti nimekseen Reza Shah Pahlevi.


title: Reza Pahlavi

text: Reza Pahlavin 16-vuotisen hallitsijakauden aikana Persiasta tuli moderni länsimaalainen valtio. Uudet päällystetyt tiet tulivat ja Trans-Iranin rautatie valmistui. Nykyaikainen koulutusjärjestelmä otettiin käyttöön. Hallintoa muutettiin länsimaisten valtioiden perustuslakimallin mukaiseksi. Oikeusjärjestelmää länsimaalaistettiin ja tuomioistuinjärjestelmä otettiin käyttöön. Laaja teollistaminen toteutettiin. 21. maaliskuuta 1935 hän vaati kansainvälistä yhteisöä käyttämään Persiasta nimeä Iran, jota maan persialaiset olivat käyttäneet sassanidien dynastian ajoista lähtien.


title: Reza Pahlavi

text: Iran oli 1900-luvun alussa englantilaisten ja venäläisten etupiireihinsä jakama vasallivaltio. Šaahi Reza Pahlavin aikakaudella maa sai itsenäisyyttä. Toisessa maailmansodassa Neuvostoliitto ja Iso-Britannia hyökkäsivät Iraniin ja miehittivät maan. Taustalla olivat šaahin tekemät öljykaupat saksalaisten kanssa, sekä Neuvostoliiton eteläisen avustuslinjan rakentaminen.


title: Reza Pahlavi

text: Neuvostoliitto ja Iso-Britannia syrjäyttivät Reza Pahlavin ja nostivat valtaistuimelle hänen poikansa Mohammad Reza Pahlavin. Neuvostoliitto ja Iso-Britannia toivoivat että nuori šaahi olisi yhteistyöhaluisempi liittoutuneiden kanssa kuin isänsä. Reza Pahlavi ajettiin maanpakoon Mauritiuksen saarelle. Hän kuoli Johannesburgissa, Etelä-Afrikassa.


title: Reza Pahlavi

text: Reza Shahin nai vuonna 1894 Maryam Khanumin (k. 1904). He saivat yhden tyttären:Toinen vaimo oli Tadj ol-Molouk. He saivat viisi lastaVuonna 1922 hän nai Turan Qamar al Molk Amir Soleimaneinin (1904–1995). He saivat yhden pojan: Reza Shahin neljäs vaimo oli Esmat Dowlatshahi (1904–1995). He saivat viisi lasta:


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukko ("Pteronura brasiliensis") on Etelä-Amerikassa elävä saukkolaji. Tämä erittäin uhanalainen eläin on paitsi maailman suurin saukkolaji, myös maailman suurin näätäeläin.


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukko on "Pteronura"-sukunsa ainoa edustaja. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "isosaukko".


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukon ruumiin pituus on 90–160 cm ja hännän 70–80 cm, se saattaa painaa jopa 30 kiloa ja on näin ollen saukoista ylivoimaisesti kookkain. Jättiläissaukon pää on muodoltaan litteä ja leveä, kuono on lyhyt. Pienet pyöreät korvat sijaitsevat alhaalla pään sivuilla. Häntä on pitkä ja litteä. Pitkiä varpaita yhdistävät uimaräpylät, joilla saukko pystyy hyvin pitämään kiinni saaliista. Turkin väri vaihtelee kellertävän ruskeasta suklaanruskeaan. Leuka, kurkku ja rinta ovat vaaleat tai kermanväriset, kaulan kuviointi on yksilöllinen. Kuvio saattaa olla myös laikukas. Karva on samettimainen ja lyhyt. Virtaviivainen ruumis tekee siitä nopean uimarin.


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukkoa tavataan Amazoniassa, Orinoco-joen ja Rio La Plata-jokien ympäristössä Etelä-Amerikassa. Levinneisyyden eteläraja kulkee Paraguayssa ja Etelä-Brasiliassa. Saukkoja tavataan pohjoisessa aina Surinameen ja Guyanaan asti.


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukot suosivat hitaasti virtaavia jokia, ja Amazoniassa ne elävät myös järvissä ja soilla. Niiden elinalueella on usein tulvia, ja ne elelevät myös tulvametsissä. Jättiläissaukon elinehto on runsaskalainen elinalue.


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukko elää muutaman yksilön perheryhminä, joita johtaa uros. Jättiläissaukot ovat muista saukkolajeista poiketen hyvin sosiaalisia. Ne saalistavat yhdessä ja aiemmat poikaset auttavat vanhempiaan uusien poikasten hoidossa kunnes nämä noin 2-vuotiaina lähtevät pesästä. Saukot elävät koko elämänsä saman kumppanin kanssa. Saukkolauma kommunikoi kimakoin kiljahduksin, joita ne päästävät erityisesti lähtiessään kalastamaan. Jättiläissaukot saalistavat laumoissa kuten sudet, mistä johtuen paikalliset kutsuvat niitä nimellä "Lobo del Rio" eli jokisusi.


title: Jättiläissaukko

text: Kalastaessaan saukko käyttää yllätystaktiikkaa ja käy kalan kimppuun sellaisesta kulmasta, josta saalis ei sitä pysty näkemään. Herkät tuntokarvat auttavat saalin paikantamisessa sameassa vedessä. Aikuinen jättiläissaukko syö päivittäin noin neljä kiloa kalaa.


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukko on päiväaktiivinen ja kalastaa useimmiten aamuisin ja iltaisin. Saalista jaetaan vain poikasille. Yöksi saukot menevät nukkumaan kaivamaansa koloon, joita on useita niiden noin 20 neliökilometrin suuruisella reviirillä, joissa on suuri käytäväverkko. Saukot merkitsevät reviirinsä yhteisessä käymälässä, jonka ne ovat puhdistaneet kasvillisuudesta ja sen haju ulottuu pitkän matkan päähän ja pitää muut saukot loitolla. Ne myös hierovat toistensa eritteitä toisiinsa. Aikuisella jättiläissaukolla ei ole luontaisia vihollisia vaan se on ravintoketjun huipulla ja sen tiedetään tappaneen ja syöneen kaimaaneja ja anakondia. Vain poikasia uhkaavat jaguaarit, kaimaanit ja anakondat.


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukkonaaras synnyttää 65–70 vrk kantoajan jälkeen yleensä 2–3 poikasta, jotka viettävät ensimmäiset elinviikot pesäluolassaan. Poikaset ovat alkuun riippuvaisia vanhemmistaan ja ovat varsin avuttomia. Poikaset totutetaan veteen heti kun ne ovat tulleet pesästä aikuisten vartioidessa tarkasti petojen varalta muodostamassaan renkaassa. Vuoden ikäiset jättiläissaukot ovat jo lähes täysikasvuisia ja pystyvät kalastamaan. Kahden vuoden iässä ne tulevat sukukypsiksi.


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukot syövät etupäässä kalaa, mutta ruokalistalle päätyy myös nilviäisiä, äyriäisiä, matelijoita, lintuja (etenkin munia ja poikasia) sekä pikkunisäkkäitä.


title: Jättiläissaukko

text: Jättiläissaukko on melko harvinainen ja kannaksi arvioidaan noin 5000 yksilöä. Lajia uhkasi ennen turkismetsästys, mutta rauhoituksen jälkeenkin sitä ovat uhanneet salametsästäjät ja se kärsii häirinnästä, saastumisesta ja elinalueiden tuhoutumisesta. Jättiläissaukko elää monessa kansallispuistossa ja suojelualueilla, joten se ei ole välittömässä vaarassa. Jättiläissaukko on ollut uhanalaisten lajien luettelossa vuodesta 1999.


title: Broadway (katu)

text: Broadway on etelä-pohjoissuuntainen katu Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Broadway oli alun perin intiaanien käyttämä polku, jonka nimi oli Wickquasgeck. Ensimmäinen kirjoitettu merkintä Broadwaystä on vuodelta 1642 hollantilaisen tutkimusmatkailijan ja kauppiaan David de Vriesinin kirjoituksessa.


title: Broadway (katu)

text: Broadway alkaa aivan saaren eteläkärjestä ja ulottuu pitkälle Manhattanin pohjoispuolelle.


title: Broadway (katu)

text: Broadway tunnetaan parhaiten Yhdysvaltojen teatterimaailman keskuksena, tosin kaikki Broadway-teatterit eivät sijaitse Broadway-kadulla.


title: Antero Alpola

text: Antero Aatos Väinämö Alpola () oli Yleisradion ajanvieteohjelmien pitkäaikainen toimittaja ja esimies.


title: Antero Alpola

text: Alpola kirjoitti ylioppilaaksi 1938. Hän joutui sekä talvi- että jatkosotaan ehtien välirauhan aikana 1940-1941 opiskella vuoden Helsingin yliopistossa. Hän avusti Yleisradiota vuodesta 1937 lähtien käsikirjoituksilla. Alpola voitti sekä puolustusvoimien että Yleisradion ajanvieteohjelmien kirjoituskilpailujen ensimmäiset palkinnot 1943.


title: Antero Alpola

text: Alpola tarjosi radiolle parodista jännityskuunnelmaa "Kalman-karman mysteerio" 1945. Yleisradion teatteripäällikkö Matti Kurjensaari, joka etsi uutta työntekijää yhtiön ainoaan ajanvietetoimittajan virkaan, mieltyi Alpolan ”älylliseen tyyliin”. Työnäytteeksi virkaa varten Alpola kirjoitti kuunnelman "Luulot pois eli Ville Vastamäki, onnettoman ikäluokan mies", jossa sota-aikaa tarkasteltiin satiirisessa valossa. Kuunnelma meni välittömästi tuotantoon ja siihen ihastui itse Yleisradion pääjohtaja Hella Wuolijoki ja niin Alpola nimitettiin Yleisradion teatteriosaston ajanvietetoimittajaksi.


title: Antero Alpola

text: Ajanvietetoimittajana Alpolan vastuualueena oli yhtiön viihdeohjelmien tuottaminen. Hän oli vuosikymmenen ajan yhtiön ainoa ajanvietteestä vastaava toimittaja, kunnes 1956 Aune Haarla (Ala-Tuuhonen) nimitettiin toiseksi. Kun 1970 radioteatteri ja ajanviete erotettiin toisistaan ja Yleisradiolle perustettiin oma radiopuolen ajanvieteosasto, Alpolasta tuli sen päällikkö. Hän työskenteli yhtiössä eläkkeelle jäämiseensä 1977 asti ja osallistui vielä senkin jälkeen radiotyöhön freelancerina.


title: Antero Alpola

text: Alpolan tunnetuin työ on radiohupailu "Kankkulan kaivolla", jota hän kirjoitti vuosina 1958–1970 yhdessä Haarlan kanssa. Ohjelman studio-orkesteriksi koottiin Alpolan aloitteesta "humppa-humppa-orkesteri Pumppu-Veikoiksi" ristitty kokoonpano (myöhemmin nimeksi vakiintui Humppa-Veikot), joka soitti 1930-luvun fokseja Kullervo Linnan johdolla, laulusolistina Teijo Joutsela. Sana ”humppa” on ilmeisesti Alpolan keksintöä ja johdettu onomatopoeettisesti tuuban äänestä; myöhemmin se vakiintui tarkoittamaan koko Pumppu-Veikkojen soittamaa musiikkilajia.


title: Antero Alpola

text: Yksi Alpolan "tuotemerkeistä" oli "Aatonaaton joululahjavalvojaiset", joissa esiintyjinä olivat muun muassa Aune Haarla Jouluakkana ja Hannes Häyrinen. Ohjelmaa juonsi Alpola itse, ja se lähetettiin 36 jouluaaton aattona 1956–1991.


title: Antero Alpola

text: Alpola ehti olla pitkän uransa aikana muun muassa Pertti "Spede" Pasasen esimies. Pasanen kuoli vain neljä päivää ennen Alpolaa.


title: Antero Alpola

text: Alpola kirjoitti muistelmateoksen "Viihdevuosien vilinässä. Radiokauteni ensimmäinen puoliaika 1945–1960." (Karisto 1988). Toiseksi osaksi tarkoitettu ”toinen puoliaika” (vuoteen 1977) jäi julkaisematta. Alpola kirjoitti lisäksi pakinakokoelman "Poudalla sataa harvoin" (Gummerus 1958) ja toimitti koululaiskaskukokoelman "Opin sauna autuas aina" (Tammi 1984).


title: Ankronikka

text: Ankronikka () on The Walt Disney Companyn piirrossarja, jota tuotettiin vuosina 1987–1990. "Ankronikka" perustui suurelta osaltaan Carl Barksin sarjakuvatarinoihin.


title: Ankronikka

text: "Ankronikka" oli Disneylle menestys. Ankronikan vuosien 1987–1988 tuotantokausi koostui peräti 65 jaksosta, joka on nykyään Disneyn kokonaisen sarjan kaikkien tuotantokausien yhteispituus. Toinen, kolmas ja neljäs tuotantokausi lisäsivät vielä 35 uutta jaksoa, joten sarjan kokonaispituudeksi tuli 100 jaksoa.


title: Ankronikka

text: Sarjan suosio poiki myös elokuvan nimeltä "" ja kaksi sisarsarjaa: "Varjoankka" ja "Nokkapokka".


title: Ankronikka

text: Disney alkoi julkaista vuodesta 2017 alkaen uutta "Ducktales"-sarjaa..


title: Ankronikka

text: "Ankronikan" päähahmot olivat Roope Ankka ja hänen sisarentyttärensä pojat Tupu, Hupu ja Lupu. Aku Ankka esiintyi sarjassa vain muutaman kerran; sarjan kehyskertomuksen mukaan Aku oli liittynyt laivastoon ja jättänyt Tupun, Hupun ja Lupun Roopen huollettaviksi. Syynä tähän oli Aku Ankan alkuperäisen ääninäyttelijän Clarence Nashin kuolema vuonna 1985.


title: Ankronikka

text: Muita "Ankronikassa" esiintyneitä Barksin luomia hahmoja olivat Pelle Peloton, Kultu Kimallus, Milla Magia, Kulta-Into Pii ja Karhukopla. Sarjassa esiintyi myös monia ennen näkemättömiä hahmoja, kuten Tupun, Hupun ja Lupun tohelo sudenpentuystävä Sulo Sählä, luola-ankka Bubba sekä joukko Roopen palveluskuntaa: lentäjä Heimo Huima, kotiapulainen Selma Taateli tyttärentyttärensä Tepan kanssa sekä hovimestari Ankenström. Sarjan englanninkielisessä versiossa Roopen äänenä toimi Alan Young.


title: Ankronikka

text: "Ankronikkaa" esitettiin ensi kerran 1980-luvun lopulla HTV:n kaapelitelevisiossa tekstitettynä sekä 1990-luvun alkuvuosina Kolmoskanavalla ja MTV:llä. 1990-luvulla sarjan ensimmäisen tuotantokauden jaksoja esitettiin suomalaisella jälkiäänityksellä MTV3-kanavalla useaankin otteeseen. Kauden jälkiäänitti suomeksi Oy PVP-Voice Ab (Pauli Virta Productions). 2000-luvulla sarjan ensimmäisen tuotantokauden jaksoja on esitetty uusintana televisiokanava Nelosella vuonna 2005. Tämän jälkeen sarjaa on esitetty Disney Channelilla.


title: Ankronikka

text: Sarjan jaksojen esittäminen toisesta tuotantokaudesta eteenpäin suomenkielisellä jälkiäänityksellä aloitettiin Nelosella maaliskuussa 2013. Uudet jälkiäänitykset on tehnyt Uptempo Oy.


title: Ankronikka

text: Suomessa keväällä 2007 (11.6.2007) sarjasta julkaistiin DVD-julkaisut "Ankronikka osa 1" ja "Ankronikka osa 2", jotka sisältävät valittuja jaksoja sarjasta. Eli toisin sanoen, jaksoja ei ole saatavana alkuperäisessä esitysjärjestyksessä. Esim. 5-osainen pilottijakso "Treasure of the Golden Suns" löytyy 2.kauden boksista (24 jaksoa). Suomen markkinoilla kausibokseja ei ole toistaiseksi nähty (aluekoodi 2). Vuoden 2005 koko 1. kauden kattava USA julkaisu (aluekoodi 1) sisältää 27 jaksoa, Eurooppa julkaisun jäädessä (monen eri kielen dubbauksineen) vain 20 jaksoon.


title: Ankronikka

text:
Ankronikka 1 DVD sisältää jaksot:
(Kieli: Englanti, Suomi, Ruotsi. Tekstitys: Englanti, Suomi, Ruotsi.)


title: Ankronikka

text:
Ankronikka 2 DVD sisältää jaksot:
(Kieli: Englanti, Suomi, Ruotsi. Tekstitys: Englanti, Suomi, Ruotsi.)


title: Ankronikka

text: Suomessa 1990- ja 2000-luvulla sarjan 1. tuotantokauden jaksoja on julkaistu koti- ja vuokrakäyttöön tarkoitetuilla VHS-videokaseteilla suomenkielisellä puheella ja tekstityksellä.


title: Ankronikka

text: Suomessa julkaistuja VHS-videokasetteja:


title: Ankronikka

text: (Pentti Siimes hengen äänenä, alkuperäinen Rip Taylor, Keijo Komppa Merlockin äänenä, alkuperäinen Christopher Lloyd)


title: Ankronikka

text: "Wizard Magazine" listasi vuonna 2001 "Ankronikan" sijalle 25 kaikkien aikojen sadan parhaan animaatiosarjan luettelossa. IGN-sivuston tammikuussa 2009 julkaisemalla sadan parhaan animaatiosarjan listalla "Ankronikka" oli sijalla 18. Kaksi kuukautta myöhemmin Gunaxin listasi sarjan sijalle neljä 1980-luvun kymmenen parhaan animaatiosarjan joukosta.


title: Ankronikka

text: "Ankronikasta" ilmestyi kaksi sarjakuvasarjaa. Ensimmäinen oli Gladstonen julkaisema ja siitä ilmestyi 13 numeroa vuosina 1988–1990. Toinen oli Disneyn itsensä julkaisema ja siitä ilmestyi 18 numeroa vuosina 1990–1991. Disney julkaisi myös sarjaan perustuvan lastenlehden. Yksi tämän lehden sarjakuvista oli ainut Don Rosan sarjakuva, jonka hän käsikirjoitti muttei itse piirtänyt.


title: Ankronikka

text:
Ankronikasta ilmestyi myös kaksi videopeliä, "DuckTales" ja "DuckTales 2"
Nintendon NES -konsolille. Lisäksi Amigalle, Apple II:lle, Commodore 64:lle sekä MS-DOSille ilmestyi peli nimeltä "". Vuonna 2013 ensimmäisestä DuckTales-pelistä tehtiin uusittu versio PS3:lle, Xbox 360:lle, Wii U:lle ja Windowsille. Peli kunnioittaa suuresti alkuperäistä peliä tarinaltaan ja musiikiltaan.


title: Ankronikka

text: Ankronikasta julkaistiin myös kaksi lasten äänikirjaa vuonna 1988, "Tervetuloa Ankkalinnaan" ja "Roope Ankan aarteenetsintä". Yhden äänikirjan vuonna 1989, "Dinosaurusten jäljillä" ja viimeisen äänikirjan vuonna 1990, "Heimo Huiman hurja hyökkäys". Äänikirjoissa ääninäyttelijöinä toimivat Matti Ranin, Matti Olavi Ranin, Pekka Autiovuori, Jukka Puotila, Elli Castrén, Soila Komi ja Tapio Hämäläinen. Äänikirjat perustuvat itse sarjan jaksoihin. Niiden lopussa on myös pidennetty versio Ankronikan tunnusmusiikista, joka sisältää erilaisen sanoituksen.


title: Oiva Soini

text: Oiva Sigurd Soini (21. tammikuuta 1893 Lapua – 20. toukokuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, oopperanjohtaja ja professori. Soini opiskeli Helsingin musiikkiopistossa laulua ja valmistui ensin Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi mutta ryhtyi sitten ammattilaulajaksi ja aloitti klassisen laulun lisäopinnot Berliinissä.


title: Oiva Soini

text: Soini sai vuonna 1921 kiinnityksen Suomalaiseen oopperaan, joka jatkui aina vuoteen 1952. Viimeiset kolmetoista vuotta hän toimi laitoksen johtajana. Vuosina 1931–1939 Soini toimi Sibelius-Akatemiassa (silloinen Helsingin konservatorio) laulunopettajana ja 1939–1963 yksinlaulun professorina. Vuodesta 1954 hän oli Sibelius-Akatemian johtaja.


title: Oiva Soini

text: Soini lauloi uransa aikana yli 80 merkittävää baritoniroolia ja esiintyi myös kolmessa elokuvassa 1920-luvulla. Kahden vuoden mittaisella levytysurallaan Soini levytti pääasiassa suomalaisia yksinlauluja, kansanlauluja sekä hengellistä musiikkia.


title: Toimi Alatalo

text: Toimi Johannes ”Tommi” Alatalo (4. huhtikuuta 1929 Savitaipale – 4. toukokuuta 2014 Savitaipale) oli suomalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Toimi Alatalo

text: Squaw Valleyssa 1960 Alatalo voitti olympiakultaa 4 × 10 kilometrin viestihiihdossa. Hän hiihti ensimmäisen osuuden ja tuli vaihtoon toisena seitsemän sekuntia Ruotsia jäljessä ja neljä sekuntia Norjan edellä. Voitto ratkesi ankkuriosuuden lopussa Veikko Hakulisen ohittaessa Norjan Håkon Brusveenin. Squaw Valleyssa Alatalo sijoittui lisäksi 30 kilometrillä seitsemänneksi ja 15 kilometrillä 23:nneksi. Lahden MM-kisoissa 1958 hän oli varamies.


title: Toimi Alatalo

text: Seuratasolla Alatalo edusti Mikkelin Hiihtäjiä, Lappeenrannan Hiihtäjiä ja Savitaipaleen Urheilijoita. Hän voitti 15 kilometrillä Suomen mestaruuden kahdesti ja viestissä kerran. Salpausselän Kisoissa hän voitti pikamatkan vuonna 1959.


title: Toimi Alatalo

text: Vuonna 2001 opetusministeriö myönsi Alatalolle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon.


title: Palvelu

text: Palvelu tarkoittaa taloustieteessä aineettoman hyödykkeen tuotantoa asiakkaalle.


title: Palvelu

text: Palvelut määritellään yleensä suhteessa konkreettisiin hyödykkeisiin, jolloin niillä voidaan nähdä olevan seuraavat neljä erityispiirrettä:


title: Palvelu

text: Palveluja tuottavat sekä yksityiset yritykset että julkisyhteisöt. Yritykset tuottavat palveluja joko kuluttajille tai toisille yrityksille. Julkisia palveluja taas ovat esimerkiksi terveyskeskuksen, sairaalan, koulun, kirjaston, päiväkodin, poliisin ja tuomioistuimen palvelut. Myös koneet voivat tuottaa palveluja, kuten telepalveluja.


title: Palvelu

text: Palvelun tuottamiseen tarvitaan yleensä tuotantovälineitä, joista tärkein on työvoima. Palveluala on työvoimavaltainen.


title: Palvelu

text: Tietokoneissa esimerkiksi WWW-palvelinta kutsutaan verkkopalveluksi (network service).


title: Höyryveturi

text: Höyryveturi on höyrykoneen voimalla toimiva junan veturi. Suomessa höyryvetureita käytettiin vakituisessa liikenteessä aina vuoteen 1975 saakka.


title: Höyryveturi

text: Höyryveturin näkyvin osa on höyrykattila. Vesi- ja höyrytilaan kuuluvat lieriökattila, höyrykupu ja kattilan jalka. Tulitilaan kuuluvat tulipesä ja tuliputket. Lieriökattilan päätynä on etupäässä etummainen tuliputkilevy. Höyrykupu on niitattu lieriölevyn päälle. Höyrytilaa 20–40 % vesi- ja höyrytilasta. Höyry johdetaan höyrytilasta höyrykuvun kautta, jonka tarkoitus on estää vesipisaroiden kulkeutuminen kattilasta höyryn mukana. Palokaasut kulkevat tulipesästä savupesään tuliputkien kautta. Palokaasuputket kulkevat höyrykattilan läpi, jolloin savukaasujen lämpö siirtyy höyrykattilaan. Niissä höyrykattiloissa, joissa on höyryn tulistin, on suurempia lieskaputkia kuin niissä, joissa ei ole tulistinta.


title: Höyryveturi

text: Waelschaertin luistinliikuntakoneistoon kuuluu kaksi yhdessä toimivaa vivustoa, ennätysvivusto ja työntövivusto. Koneiston kehitti belgialainen insinööri Egide Walschaerts vuonna 1844.


title: Höyryveturi

text: Käytetty höyry poistuu tässä mallissa luistikaapin keskeltä onton männän alapuolella olevasta reiästä.


title: Höyryveturi

text: Höyryvetureita voi jakaa ryhmiin niiden käyttötarkoituksen tai teknisen rakenteen mukaan.


title: Höyryveturi

text: Erilaisissa käyttötarkoituksissa käytetään vaihtovetureita, paikallisliikennevetureita ja kaukoliikenne- eli linjavetureita, joita ovat henkilöjunaveturit ja tavarajunaveturit. Edelleen kapearaiteisilla rataosuuksilla käytettävät kapearaideveturit erotellaan omaksi ryhmäkseen.


title: Höyryveturi

text: Vaihtovetureita käytetään junien järjestelyyn ratapihoilla. Niillä on suuri vetovoima, mutta nopeus voi olla pieni. Samoin vesi- ja polttoainevarastot ovat pienet. Vaihtoveturit ovat yleensä pieniä tankkivetureita, joissa on pienet vetopyörät ja telejä ja liikkuvia akseleita vain tarpeen vaatiessa.


title: Höyryveturi

text: Paikallisliikennevetureilla hoidetaan suurien asutuskeskuksien paikallisliikennettä. Niiden tullee olla yhtä nopeita molempiin suuntiin. Paikallisliikennevetureissa on pienet vesi- ja polttoainevarastot, yleensä suuret vetopyörät ja johtotelit etu- ja takapäässä.


title: Höyryveturi

text: Linjavetureissa tulee olla suuri polttoaine- ja vesivarasto. Tämän vuoksi niissä on aina tenderi. Veturin koon vuoksi ja toisaalta riittävän hyvin kulkuominaisuuksien saavuttamiseksi niissä on aina etupään johtoteli, joka on nopeammissa henkilöjunavetureissa kaksiakselinen ja tavarajunavetureissa yksiakselinen. Henkilöjunavetureissa on suuret vetopyörät, mutta tavarajunavetureissa tarvitaan suurempaa vetokykyä ja nopeus voi olla pienempi, joten vetopyörät ovat pienemmät. Suuremman vetokyvyn vuoksi tavarajunavetureissa on enemmän kytkettyjä vetopyöriä. Tavarajunaveturit ovat yleensä kahdeksankytkyisiä ja henkilöjunaveturit kuusikytkyisiä.


title: Höyryveturi

text: Pikajunaveturit ovat nopeita ja suurin polttoaine- ja vesivarastoin varustettuja vetureita. Sekajunaveturit ovat keskinopeita vetureita, joita käytetään sekajunien kuljetukseen.


title: Höyryveturi

text: Kattilan ja höyrykoneen mukaan veturit voidaan ryhmittää tulistin-kaksoiskonevetureihin, märkähöyry-kaksoiskonevetureihin ja märkähöyry-yhdyskonevetureihin. Suurin osa vetureista oli jo 1940 tulistin-kaksoiskonevetureita. Märkähöyry-kaksoiskonevetureita olivat Suomessa tällöin enää vanhemmat tenderillä varustetut tavarajunaveturit Sk 1 ja Sk 2. Lisäksi märkähöyry-yhdyskonevetureita olivat Sk 3, Sk 6, Tk 2, Hr 2 ja Hr 3.


title: Höyryveturi

text: Pyörästöjärjestystä kuvataan seuraavin merkinnöin (esimerkkejä). Tenderin pyöräjärjestys ei vaikuta nimityksiin.


title: Höyryveturi

text: Lisäksi käytössä olivat mm. nimitykset Atlantic (4-4-2), Pacific (4-6-2), Baltic (4-6-4), Forney 4c (0-4-4), Forney 6c (0-4-6), Forney 8c (0-4-8) ja Mallet (0-6+6-0, 0-6+6-2 ja 2-8+8-2).


title: Höyryveturi

text: Yleisin pyörästöjärjestys oli Suomessa vuonna 1940 tavarajunavetureissa 2-6-0 ja henkilöjunavetureissa 4-6-0. Uusimmissa suurimmissa pikajunavetureissa oli 4-6-2 ja pikatavarajunavetureissa 2-8-2. Vaihtovetureissa oli lyhyet järjestelmät 0-6-0, 0-6-2 ja 0-10-0.


title: Höyryveturi

text: Valtionrautateillä veturit nimettiin sarjanumeroilla vuodesta 1942 alkaen. Numerossa on kolme osaa, ensimmäinen kirjain ilmaisee veturin käytön, toinen akselipainon ja numero teknisen sarjan.


title: Höyryveturi

text:
Pääkirjaimet ovat:
Sivukirjaimet:


title: Höyryveturi

text: Esimerkiksi sarjamerkintä Hr1 tarkoittaa kaukoliikenteen raskasta henkilöliikenneveturia. Hr1-sarjan veturit ovat höyryvetureita.


title: Haapamäki–Jyväskylä-rata

text: Haapamäki–Jyväskylä-rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Haapamäeltä Keuruun ja Petäjäveden kautta Jyväskylään. Rataosan pituus on noin 77 kilometriä, ja se on sähköistämätöntä yksiraiteista rataa. Rataosan liikenteenohjaus hoidetaan keskitetysti Seinäjoella sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta. Tavaraliikenne on pääosin puunkuljetusta, mutta tavaraliikenne saattaa olla vilkasta aikoina, jolloin Orivesi–Jyväskylä-rata on korjaustöiden alaisena. Radan suurin nopeus on 100 km/h. Haapamäeltä Jyväskylään kulkee kaksi matkustajajunaa päivässä, samoin toiseen suuntaan Jyväskylästä Haapamäelle. Niiden lisäksi kulkee kaksi junaa päivässä Haapamäen ja Keuruun välillä, yksi kumpaankin suuntaan.


title: Haapamäki–Jyväskylä-rata

text: Keskisuomalaiset olivat kampanjoineet jo 1870-luvulta rautatien saamiseksi Tampereen–Vaasan radalta Jyväskylään. Vuoden 1894 valtiopäivillä päätettiin rautatien rakentamisesta Haapamäeltä Jyväskylään ja siitä Suolahteen. Työt aloitettiin vuonna 1895 ja nopeasti edenneet työt saavuttivat Jyväskylän vuonna 1896. Ensimmäinen juna Jyväskylään saapui jo 6. lokakuuta 1896, mutta rata avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1897. Rautatie oli tärkeä Jyväskylän ja sen talouselämän kehitykselle sekä koko Keski-Suomen teollistumiselle.


title: Haapamäki–Jyväskylä-rata

text: Rautatie tehtiin rakentamiskustannusten säästämiseksi suurilla nousuilla ja jyrkillä kaarteilla. Radan kuljetuskyky oli tämän vuoksi rajoitettu ja junat pystyivät olemaan enintään 12 vaunun mittaisia., Radan uudelleenrakentamisesta päätettiin 1910-luvulla, mutta työt eivät juuri edenneet ja ne keskeytyivät kokonaan vuonna 1920 rahojen loputtua. Perusparannustyöt jatkuivat muutamaa vuotta myöhemmin ja uudistettu rata valmistui vuonna 1926. Uusi rata kulki monin paikoin eri linjalla kuin vanha ja asemienkin paikat siirtyivät Tiusalassa, Huttulassa, Koskensaarella, Kintaudella, Kuohulla ja Vesangassa. Rataosalle rakennettiin 350 metrin pituinen Möykynmäen tunneli Vesankaan. Vanha rata jäi tavalliseksi tieksi ja jäljet alkuperäisestä radasta ovat yhä nähtävissä – esimerkiksi Keljonkatu Jyväskylässä kulkee melkein koko matkan vanhaa ratapenkkaa pitkin.


title: Haapamäki–Jyväskylä-rata

text: Uudelle radalle, Keski-Suomen mäkiseen maastoon, tehtiin korkeita penkkoja kaltevuuksien loiventamiseksi. Uusia siltoja rakennettiin teräsristikko- ja teräspalkkisiltoina sekä materiaaliltaan edullisempia kiviholvisiltoja ja kivirumpuja rakennettiin lukumääräisesti eniten. Merkittävin kivisilta on Koskensaaren kolmiaukkoinen silta, jänneväliltään 4,0 m + 14,0 m + 4,0 m. Kivisillat ylittivät teitä ja puroja tai molempia. Järvipenkereille niitä tehtiin yhdistämään järven osat toisiinsa.,


title: Haapamäki–Jyväskylä-rata

text: Radan vilkasliikenteisimmät vuodet olivat 1940–1960-luvuilla, jolloin Jyväskylästä Helsingin–Tampereen suuntaan kuljettiin Haapamäen kautta. Nykyisin radalla kulkevat henkilöjunat pysähtyvät vain Keuruulla ja Petäjävedellä. Aiemmin pysähdyspaikkoja oli huomattavasti enemmän, esimerkiksi vuonna 1949 kuusitoista. Liikennepaikkoja tarvittiinkin, jotta radalle sijoitettu liikenne saatiin siihen mahtumaan.


title: Haapamäki–Jyväskylä-rata

text: VR:n ja liikenne- ja viestintäministeriön päätöksen mukaan henkilöliikenteen radalla piti loppua maaliskuussa 2016. Myöhemmin liikennettä päätettiinkin jatkaa vuoteen 2017, tosin harvemmilla vuoroilla. Tällä hetkellä ostoliikennesopimuskausi on voimassa 31.12.2019 asti.


title: Elmo Kaila

text: Elmo Edvard Kaila (vuoteen 1901 Johansson, 6. helmikuuta 1888 Jokioinen – 16. toukokuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen valkoinen aktivisti ja Sota-arkiston hoitaja, joka tunnetaan Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtajana ja salaseura Vihan veljien johtajana. Kailalla oli tärkeä osa Suomen itsenäisyyden alkuvuosien politiikassa vaikka hän ei ollutkaan näkyvästi esillä julkisuudessa.


title: Elmo Kaila

text: Kailan vanhemmat olivar Kokkolan kirkkoherra Edvard Johansson (1859–1915) ja Märtha Carolina Anna Köhlin. Kailan veljiä olivat diplomaatti, tilastotieteilijä ja kirjailija Toivo T. Kaila (1884–1961) sekä jääkärieversti Auno Kaila (1898–1975)


title: Elmo Kaila

text: Elmo E. Kaila suoritti ylioppilastutkinnon Kokkolan suomalaisessa yhteiskoulussa 1905, valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1908 ja väitteli tohtoriksi maantieteestä vuonna 1932. Hän toimi talousmaantieteen opettajana Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa 1908–1917 ja Helsingin Kauppakorkeakoulussa 1911–1912, kirjoitti kansakoulun maantiedon oppikirjan yhdessä Mikael Soinisen kanssa ja toimitti myös kustannusliike Otavan tietosanakirjan maantieteellistä osuutta.


title: Elmo Kaila

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Elmo Kaila toimi jääkäriliikkeessä värvärinä ja hänen avustuksellaan muun muassa Paavo Talvela aloitti matkan Saksaan. Venäjän maaliskuun 1917 vallankumouksen jälkeen Kaila liittyi itsenäisyysmielisen Uusi Päivä -lehden toimitukseen sen sihteerinä. Kaila oli myös luomassa salaista aktivistiverkostoa käyttäen sen keskuspaikkana ensin omaa työhuonettaan Otavan kustantamossa ja sitten Yrjönkatu 25:ssä toiminutta Uusi Metsätoimisto -nimistä peiteyritystä. Täältä käsin pidettiin yhteyttä Saksassa oleviin jääkäreihin, johdettiin ympäri maata toiminutta asiamiesverkkoa, väärennettiin passeja, välitettiin vakoilutietoja saksalaisille sekä salakuljetettiin aseita Suomeen.


title: Elmo Kaila

text: Syksyllä 1917 Kailan verkoston kautta alettiin perustaa ja kouluttaa suojeluskuntia ympäri Suomea. Kaila toivoi, että myös työväestö olisi tullut mukaan suojeluskuntiin samalla tavoin kuin aikanaan jääkärikoulutukseen mutta tämä ei toteutunut. 1918 sisällissodan puhjettua Kaila johti edelleen verkostoaan Helsingistä käsin, kunnes maaliskuussa pakeni Tallinnan kautta Berliiniin, josta hän palasi Suomeen sen jälkeen kun saksalaiset valtasivat Helsingin.


title: Elmo Kaila

text: Toukokuussa 1918 Kaila asetti verkostonsa monarkistien käyttöön lähettäen asiamiestensä kautta tasavaltalaisvastaista propagandaa. Kailan mielestä vain Saksan tuki ja saksalainen kuningas Suomessa mahdollistaisivat Itä-Karjalan liittämisen Suomeen. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä marraskuussa 1918 Saksan tappioon Kaila muutti suuntaa ja alkoi suunnitella oikeistolaista vallankaappausta, jolla kenraali Mannerheim nostettaisiin Suomen diktaattoriksi ja aloitettaisiin hyökkäys Pietariin. Nämä suunnitelmat epäonnistuivat kuitenkin kesällä 1919 ja Ståhlbergistä tuli Suomen presidentti.


title: Elmo Kaila

text: Talvella 1919−1920 Kaila alkoi hahmotella uutta toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena oli suomalaisten yhdistäminen taisteluun Venäjää ja venäläisyyttä vastaan. Tähän ohjelmaan liittyi myös aiemmin Venäjän keisarikunnan armeijassa palvelleiden tsaarinupseereiden korvaaminen jääkäritaustaisilla upseereilla Suomen armeijassa. Kailan mielestä sota Suomen ja Venäjän välillä oli tulevaisuudessa väistämätön, ja sitä ennen piti kansa eheyttää ja puolustusvoimat vahvistaa ja hankkia niille kansan tuki. Kaila vastusti siksi suojeluskunnissa esiintyvää sosiaalidemokraattien vastaista oikeistosuuntausta ja halusi koota myös työväestöön kuuluvat suomalaiset suojeluskuntien riveihin. Kaila ryhtyikin mielipidemuokkaukseen asiamiesverkkonsa kautta, lisäksi hän vaikutti rivimiesten mielipiteisiin ensin Suojeluskuntalaisen Lehden päätoimittajana 1919–1923 ja sitten Sanan ja Miekan päätoimittajana 1924−1926. Kaila lähestyi poliittisesti myös aiempaa monarkiataistelun aikaista vastustajaansa Maalaisliittoa ja sen johtajaa Santeri Alkiota, samalla tämä uusi ohjelma johti Kailan pesäeroon entisestä tsaarin kenraalista Mannerheimista.


title: Elmo Kaila

text: Kaila toimi 1920-luvulla Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtajana 1923−1927 sekä 1928−1930 ja painotti myös täällä kansan yhdistämistä ja ryssävihan korostamista. Kailan tavoitteisiin sitoutuneet AKS:n jäsenet muodostivat Vihan Veljet -nimisen sisäpiirin. Kaila ei hyväksynyt AKS:n aitosuomalaisuutta koska se hänen mielestään rikkoi tavoitteena olleen kansan yhdistämisen asettaessaan suomea ja ruotsia puhuvat vastakkain.


title: Elmo Kaila

text: Vuonna 1929 Kaila loukkaantui vakavasti saatuaan päähänsä osuman lentokoneen potkurista, eikä hän koskaan täysin toipunut vammastaan.


title: Elmo Kaila

text: 1930-luvun alussa Kaila pysyi erillään Lapuan liikkeestä ja alkoi politiikan asemesta keskittyä tutkimustyöhön. Hän väitteli tohtoriksi 1932, väitöskirjan aiheena oli "Pohjanmaa ja meri 1600- ja 1700-luvuilla". Kaila nimitettiin Sota-arkiston hoitajaksi, ja tässä tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka.


title: Elmo Kaila

text: Kaila jäi suhteellisen vähän tunnetuksi politiikassa, koska hän ei halunnut itse esiintyä julkisuudessa vaan pyrki tavoitteisiinsa kulissientakaisella vaikuttamisella.


title: Elmo Kaila

text: Elmo E. Kaila oli naimisissa kaksi kertaa, 1912-1920 Aino Lyydi Pohjosen kanssa ja vuodesta 1922 Martha Maria Eleonora Anthonin kanssa.


title: Nummi

text: Nummi tarkoittaa seuraavia asioita:Nummi on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Jason McCaslin

text: Jason "Cone" McCaslin (s. 3. syyskuuta 1980 Kanada) on kanadalainen basisti, joka soittaa kanadalaisyhtyeissä Sum 41 ja The Operation M.D.


title: Jason McCaslin

text:
McCaslin sai 14-vuotiaana ensimmäisen bassokitaransa ja aloitti harjoittelunsa. Ennen liittymistään Sum 41:iin hän soitti monissa muissa yhtyeissä.
McCaslin liittyi Sum 41:iin vuonna 1998. Sum 41 sai levytyssopimuksen vuoden sisällä hänen liittymisestään.


title: Jason McCaslin

text: Kun Sum 41 oli tauolla 2005-2006, McCaslin muodosti H2O ja Juliette And The Licks -yhtyeistä tutun Todd Morsen kanssa uuden indie-rock -yhtyeen The Operation M.D. Yhtyeen esikoisalbumi "We Have An Emergency" ilmestyi helmikuussa 2007.


title: Taiteiden yö

text: Taiteiden yö (Taiteiden Yö) on monipuolinen kulttuuritapahtuma, joka järjestetään useissa Suomen kaupungeissa ja kunnissa yleensä elokuussa. Ensimmäinen Taiteiden yö järjestettiin Helsingissä vuonna 1989, ja seuraavana vuonna tapahtuma alkoi myös Turussa. Helsingissä Taiteiden yö on osa Helsingin juhlaviikkoja.


title: Taiteiden yö

text: Taiteiden yönä museot ja galleriat ovat auki, kirjakaupoissa ja kahviloissa on runonlausuntaa ja musiikkiesityksiä. Kulttuuritarjontaa on usein näkyvästi esillä myös katukuvassa.


title: Taiteiden yö

text: 1990-luvun loppupuolella Taiteiden yöstä oli muodostua toinen vappu kaupungilla oleskelun ja alkoholinkäytön noustessa tapahtuman ehkä näkyvimmäksi osaksi. 2000-luvulla Helsingin taiteiden yö on kuitenkin siistiytynyt, ja samoin on käynyt Turussa tapahtuman muuttuessa selkeästi taidepainotteisempaan suuntaan vuonna 2016.


title: Taiteiden yö

text: Ensimmäisen kerran Taiteiden yötä vietettiin Helsingissä vuoden 1989 elokuun viimeisenä torstaina. Tärkeimmät järjestelijät olivat Akateeminen Kirjakauppa ja Helsingin Juhlaviikot. Hanketta oli edistänyt myös Nykytaiteen museota Suomeen ajanut Porkkana ry taustavoimineen, erityisesti Porkkana ry:ssä ja Juhlaviikoilla työskennellyt Helka Ketonen. Ketosen ansioita olivat käytännön järjestelyt lupineen ja Porkkana ry:n kautta mukaan saadut taiteilijat. Ensimmäinen tapahtuma onnistui yli odotusten ja 20 000 – 30 000 ihmistä kiersi museoita, gallerioita, kirjakauppoja ja seurasi ulkotiloissa pidettyjä esityksiä lämpimässä elokuun yössä. Kaikki tehtiin ilmaiseksi talkootyöllä, vapaaehtoisesti ja myönteisessä hengessä.


title: Taiteiden yö

text: Vuonna 1990 tapahtuma laajeni ensimmäisen vuoden innoittamana. Tällöin järjestäjillä oli jo hiukan kokemusta,vaikka lupien hankkiminen ja kokonaisuuden hallinta vaati enemmän voimavaroja kuin ensimmäisellä kerralla. Edelleen pidettiin kiinni talkoo- ja ilmaisperiaatteesta, niin että jos taiteilijat esiintyivät ilmaiseksi, ulkopuolinen taho ei saanut kerätä siitä itselleen voittoa. Tiedotusvälineet kertoivat auliisti tapahtumasta ja kirjakaupoissa ostettiin kirjoja kuin parhaaseen jouluaikaan. Tuona toisena tapahtumakertana Esplanadin puisto vakiintui Taiteiden yön keskuspaikaksi. Erilaisia tapahtumapisteitä oli kantakaupungin alueella noin 50 ja galleriat, museot, kirjastot, teatterit, kirjakaupat ja monet muut paikat olivat avoinna yleisölle poikkeukselliseen aikaan. Yleisöä olikin runsaasti, Akateeminen kirjakauppa tilastoi jopa noin 40 000 vierailleen liikkeessä yön aikana. Tarjolla oli runonlausuntaa, performanssia, palloilua, mukaan tullut saattoi vain katsella kaikkea tai jopa osallistua halutessaan eri tapahtumiin. Puhuttiin karnevaalielämästä.


title: Taiteiden yö

text: Kolmantena Taiteiden yönä 1991 tapahtumat laajenivat varsinaisten taidetoimintojen ulkopuolelle: benji-hyppyjä kauppatorilla, osalla ravintoloista erikoislupa Alkosta poikkeukselliseen aukioloaikaan, Kasarmitorilla katettu herkkupöytä, elokuvia Senaatintorilla ja paljon muuta. Sinfoniakonsertteja, katuteatteria, tanssiesityksiä, katselijasta osallistujaksi, taidegalleriasta taidemaalariksi. Yleisömäärän arviot olivat 30 000 – 80 000 välillä. Lieveilmiöitä alkoi esiintyä, riehakkuutta, liikaa väen paljoutta ja kaupallisuutta yhä enenevässä määrin.


title: Taiteiden yö

text: Neljäs Taiteiden yö -tapahtuma 1992 koettiin kaoottiseksi, liian laajaksi ja jopa ns. ryyppyjuhliksi. Taiteiden yönä ei hyväksytä vappu-meininkiä, liikaa alkoholia, päihtyneitä, oksentelua, virtsaamista. Monet tuhannet taide- ja kulttuurimyönteiset ihmiset pettyivät kohdatessaan suuren joukon humalassa örveltävää nuorisoa kaljakasseineen ja varttuneemmankin väen tarpeiden tyydyttämisen tavalla, joka herätti ärtymystä. Ihmiset katsovat, että taide ja epäjärjestys eivät kuulu yhteen. Taiteiden yö koettiin uhattuna jos virtsaamista, juopottelua ja mellastamista ei pystytä hillitsemään. Toisaalta taide- ja kulttuuritapahtumien tarjonta alkoi kasvaa jo yli äyräidensä. Yhdessä yössä ei ehtinyt kokea ja nähdä kaikkea, mitä Taiteiden yön tarjottimella oli. Liikkuminen väen paljouden takia oli vaikeaa ja julkisten kulkuneuvojenkin reitit olivat keskusta-alueella jo päivällä lähes täysin tukossa. Taitavasti kohteensa valinnut yleisö löysi kuitenkin ihasteltavaa ja mukavia asioita päivän tapahtumista, jos niin halusi. Vuonna 2014 oli järjestyksessä 25. Taiteiden yö Helsingissä.


title: Helsingin juhlaviikot

text: Helsingin juhlaviikot on vuosittain elo-syyskuun vaihteessa Helsingissä järjestettävä monitaidefestivaali. Juhlaviikoilla on musiikkiesityksiä, teatteria, tanssia, taidenäyttelyitä, elokuvaesityksiä ja Taiteiden yö. Osa tapahtumista on Tokoinrannassa Huvila-teltassa. Vuonna 2013 juhlaviikot oli Finland Festivalsin tilastojen mukaan lipunmyyntimäärältään Suomen suurin ja käyntimäärältään toiseksi suurin festivaali.


title: Helsingin juhlaviikot

text: Helsingin juhlaviikot perustettiin vuonna 1968 jatkamaan ja laajentamaan Sibelius-viikkojen kulttuuritarjontaa. Sibelius-viikkoja oli järjestetty 1951–1965.


title: Eero Mäntyranta

text: Eero Antero Mäntyranta (20. marraskuuta 1937 Turtola – 29. joulukuuta 2013 Oulu) oli kilpahiihtäjä ja kolminkertainen olympiavoittaja. Hän oli kaikkien aikojen menestyneimpiä suomalaishiihtäjiä. Hän otti osaa neljiin olympialaisiin, joissa hän voitti seitsemän mitalia. Urheilu-uransa aikaan Mäntyranta toimi tullimiehenä ja liikunnanohjaajana ja urheilu-uran jälkeen yrittäjänä. Hän edusti Pellon Pontta vuodesta 1955 alkaen.


title: Eero Mäntyranta

text: Squaw Valleyssä 1960 Mäntyranta osallistui yksilömatkoista vain 15 km:n hiihtoon, jossa jäi kuudenneksi voittajalle, Norjan Haakon Brusveenille 45,1 sekuntia hävinneenä. Pronssia hiihtäneeseen Veikko Hakuliseen nähden hän hävisi 37,6 sekuntia. Hän osallistui kuitenkin 4×10 km viestiin Suomen joukkueessa, joka voitti kyseisen kisan vajaalla sekunnilla toiseksi tulleeseen Norjaan nähden. Pronssia saavuttaneeseen Neuvostoliittoon nähden marginaalia olikin jo lähes kaksi ja puoli minuuttia.


title: Eero Mäntyranta

text: Mäntyranta oli vuoden 1964 olympialaisia edeltäneinä parina talvena esittänyt niin vakuuttavaa hiihtokuntoa, että häntä pidettiin olympialaisissa varteenotettavana seuraajana Veikko Hakuliselle. Hän voittikin 15 km:n hiihdon yli 40 sekunnilla toiseksi tulleeseen Norjan Harald Grønningeniin nähden ja yli 48 sekunnilla kolmanneksi tulleeseen Ruotsin Sixten Jernbergiin nähden.


title: Eero Mäntyranta

text: 30 km:n hiihdon hän voitti Grønningeniin nähden reilun minuutin erolla, ja pronssia ottaneeseen Neuvostoliiton Igor Vorontšihiniin nähden eroa oli jo 1 min 25 s.


title: Eero Mäntyranta

text: 50 km:n hiihdon voitti Ruotsin Jernberg Mäntyrannan jäädessä yhdeksänneksi, voittajalle yli neljä minuuttia jääneenä. Suomen Arto Tiainen otti kuitenkin tällä matkalla pronssia.


title: Eero Mäntyranta

text: 4×10 km viestissä Suomi sijoittui toiseksi Ruotsin jälkeen. Eroa näiden joukkueiden välillä oli vajaa kahdeksan sekuntia. Ankkurina hiihtäneen Mäntyrannan lisäksi Suomen viestinviejiä olivat Väinö Huhtala, Arto Tiainen ja Kalevi Laurila.


title: Eero Mäntyranta

text: Innsbruckin talviolympialaisten menestyksensä myötä Mäntyranta sai kisojen pitopaikan mukaan lempinimen “Mr. Seefeld”.


title: Eero Mäntyranta

text: Grenoblen talviolympialaisissa 1968 Mäntyranta jatkoi mitalikantaansa, vaikka voittoja ei enää tullutkaan. 15 km:n hiihdossa hän oli Norjan Grønningenin jälkeen toinen alle kaksi sekuntia jääneenä, ja 30 km:n hiihdossa kolmas voittajalle, Italian Franco Nonesille runsaat 1 min 16 s jääneenä ja hopeaa saavuttaneelle Norjan Odd Martinsenille runsaat 26 sekuntia jääneenä. 50 km:n hiihdossa hän jäi 15:ksi edellään myös suomalaisista Kalevi Laurila (11.) ja Hannu Taipale (14.).


title: Eero Mäntyranta

text: 4×10 km viestissä Suomi sijoittui kolmanneksi, voiton vieneeseen Norjaan nähden yli 1 ½ minuuttia hävinneenä ja hopealle sijoittuneelle Ruotsille runsaat 43 s jääneenä. Suomen joukkueessa hiihtivät Kalevi Oikarainen, Hannu Taipale, Kalevi Laurila ja ankkurina hiihtänyt Mäntyranta.


title: Eero Mäntyranta

text: Grenoblen jälkeen Mäntyranta oli jo päättänyt lopettaa uransa kaiken saavuttaneena mestarina, kun hän alkutalvesta 1972 teki yllättävän paluun kilpaladuille päämääränään Sapporon olympiakisat Japanissa myöhemmin tuona talvena.


title: Eero Mäntyranta

text: Menestystä ei kuitenkaan enää tullut, vaan Sapporossa Mäntyranta sijoittui 30 km:n hiihdossa 19:ksi voittajalle yli viisi minuuttia hävinneenä. 50 km:n hiihdossa hän keskeytti. Muille hiihtomatkoille hän ei osallistunut.


title: Eero Mäntyranta

text: Mäntyranta oli ensimmäinen suomalainen dopingista kärähtänyt urheilija. Hän jäi tammikuussa 1972 kiinni amfetamiinin käytöstä Vuokatissa SM-kisoissa 30 km:n kisassa, joka oli samalla myös olympiakatsastus, mutta käry salattiin ja asia paljastui vasta 25. huhtikuuta samana keväänä. Kesäkuun 1. päivänä Suomen Hiihtoliitto antoi Mäntyrannalle ”vakavan varoituksen” 16. tammikuuta Vuokatissa tapahtuneen ”amfetamiinijupakan vuoksi”. Mäntyranta itse kiisti asian ja sanoi, että hänelle ehkä annettiin amfetamiinia jollakin juottoasemalla hänen tietämättään.


title: Eero Mäntyranta

text: 70-vuotissyntymäpäivähaastattelussaan vuonna 2007 Mäntyranta puuttui tähän tapaukseen: ”Loukkaannun, kun luen lehdistä, että olisin ollut kiellettyjen aineiden käyttäjä. Vuokatin testitulosta ei koskaan kunnolla tutkittu, vaan sain varoituksen. Muut pesivät kätensä ja minuun lyötiin leima”, hän sanoi.


title: Eero Mäntyranta

text: Mäntyrannan hemoglobiiniarvot olivat luontaisesti huomattavan korkeat.


title: Eero Mäntyranta

text: Eero Mäntyranta ja Rakel (o.s. Enbuske) avioituivat vuonna 1958. He saivat neljä lasta: Iiriksen, Harrin ja kaksoset Minnan ja Vesan. Harri kuoli sairauteen nuorena aikuisena.


title: Eero Mäntyranta

text: Eero Mäntyranta kuoli pitkällisen sairauden murtamana Oulun yliopistollisessa sairaalassa sunnuntaina 29. joulukuuta 2013 klo 16:00. Hän oli kuollessaan 76-vuotias. Mediaan levinnyt virheellinen tieto väitti Mäntyrannan kuolleen 30. joulukuuta 2013.


title: Eero Mäntyranta

text: 3 kultaa:


title: Eero Mäntyranta

text: 2 hopeaa:


title: Eero Mäntyranta

text: 2 pronssia:


title: Eero Mäntyranta

text: 2 kultaa:


title: Eero Mäntyranta

text: 1 pronssi:


title: Eero Mäntyranta

text: 5 kultaa:


title: Eero Mäntyranta

text: Mäntyranta valittiin Vuoden urheilijaksi vuonna kahdesti, vuosina 1964 ja 1966. Hänelle myönnettiin opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuspalkinto vuonna 2000. Pellossa on Eero Mäntyrannan "Kaarteetki täysillä" hiihtäjäpatsas. Patsaan on tehnyt kuvanveistäjä, professori Ensio Seppänen. Patsas julkistettiin vuonna 1997. Pellossa oli myös Eero Mäntyranta -museo. Helmikuussa 2017 hänet valittiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.


title: Eero Mäntyranta

text: Mäntyrantaa pidettiin eri vaatimattomana ihmisenä, joskin itsepäisenä.


title: Eero Mäntyranta

text: "Susi-Kalle" eli Kalevi Oikarainen luonnehti Mäntyrantaa seuraavasti:


title: Eero Mäntyranta

text: Juha Mieto kertoi tavanneensa Mäntyrannan jo nuorena poikana vuonna 1964: “Vaikka aikaa on kulunut viisikymmentä vuotta, muistan sen kuin eilisen päivän. Hän oli silloin "Mr. Seefeld", ja me nuoret kuunneltiin häntä kuin pappia kirkossa. Oli hieno tilaisuus saada suunnannäyttäjältä ohjeita.” Mäntyrannan vaatimattomuudesta Mieto sanoi näin:


title: Eero Mäntyranta

text: Mäntyrannan sisarenpoika Pertti Teurajärvi sanoi hänestä seuraavaa:


title: Kalmarin linna

text: Kalmarin linna on Ruotsissa Kalmarin kaupungissa sijaitseva rakennus. Sitä alettiin rakentaa 1100-luvulla. 1200-luvun lopussa Maunu Ladonlukko rakennutti paikalle uuden linnan ja kehämuurin. 1397 linna toimi merkittävän tapahtuman näyttämönä: Kalmarin Unioni perustettiin Margareetan johdolla.


title: Kalmarin linna

text: Kustaa Vaasan ja hänen poikiensa aikana linna uusittiin renessanssipalatsiksi. Kalmarin sodassa tanskalaiset valtasivat linnan ja se vahingoittui pahoin. 1600-luvun lopulla linna päästettiin rapistumaan ja 1700-luvulla sitä käytettiin esimerkiksi viljavarastona ja vankilana. 1800-luvulla linnaa restauroitiin. Työt aloitettiin vuonna 1885 ja nykyisen muotonsa linna sai vuonna 1891.


title: Kalmarin linna

text: Kun Tukholman ja Kalmarin linnoja muutettiin ja Vadstenan linna perustettiin, paikalle kutsuttiin saksalaisia ja italialaisia rakennusmestareita. Nämä tekivät tunnetuksi renessanssin ihanteita, joiden mukaan asuminen erotettiin puolustuksesta.


title: Spike Lee

text: Shelton Jackson ”Spike” Lee (s. 20. maaliskuuta 1957 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Leen elokuvat käsittelevät usein kriittisesti rotusuhteita ja muita yhteiskunnallisia asioita.


title: Spike Lee

text: Spike Lee (oikealta nimeltään Shelton Jackson Lee) syntyi 20. maaliskuussa 1957 Atlantassa Georgiassa. Perhe oli hyvin toimeentuleva ja muutti pian Brooklyniin New Yorkiin.


title: Spike Lee

text: Lee alkoi kuvata harrastelijaelokuvia 20-vuotiaana opiskellessaan Morehouse Collegessa. Hän valmistui New Yorkin yliopiston elokuvakoulusta vuonna 1982. Hänen lopputyönään kuvaama elokuva "Joe’s Bed-Study Barbershop: We Cut Heads" sai Yhdysvaltain elokuva-akatemian opiskelijaelokuvapalkinnon.


title: Spike Lee

text: Leen ensimmäinen pitkä elokuva oli "She’s Gotta Have It" vuodelta 1986. Nopeasti ja pienellä budjetilla kuvattu elokuva tuotti yli 7 miljoonaa dollaria, mikä teki siitä vuoden yhden tuottoisimmista elokuvista.


title: Spike Lee

text: Leen elokuvissa käsitellään usein kriittisesti rotusuhteita, poliittisia asioita sekä kaupunkirikollisuutta ja -väkivaltaa. Näistä teemoista esimerkkinä on Leen vuoden 1989 elokuva "Do the Right Thing – kuuma päivä". Lee sai elokuvasta parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuuden.


title: Spike Lee

text: Lee jatkoi yhteiskunnallisten ja poliittisten asioiden käsittelyä seuraavissakin elokuvissaan, kuten "Malcolm X", "Mo’ Better Blues", "Summer of Sam" ja "She Hate Me".


title: Spike Lee

text: Leen tekemä dokumenttielokuva "4 Little Girls" (1997) kertoi vuonna 1963 tapahtuneesta kirkkohyökkäyksestä ja sai Oscar-ehdokkuden. Lee ohjasi ja tuotti vuonna 2006 nelituntisen televisiodokumentin "When the Levees Broke: A Requiem in Four Acts", jossa kuvataan New Orleansia hurrikaani Katrinan jälkeen. Lee on ohjannut dokumentit myös esimerkiksi koripalloilija Kobe Bryantista ja laulaja Michael Jacksonista. Lee ohjasi Jacksonin musiikkivideot "They Don’t Care About Us" (1996) ja "This Is It" (2009).


title: Spike Lee

text: Vuonna 2006 Lee ohjasi rikoselokuvan "Inside Man".


title: Spike Lee

text: Vuonna 2008 Lee ohjasi elokuvan "Santa Annan ihme", joka kertoo afroamerikkalaisista sotilaista toisen maailmansodan aikaisessa Italiassa. 2010-luvulla Lee on ohjannut muun muassa elokuvat "Red Hook Summer" (2012), "Chi-Raq" (2015) ja "BlacKkKlansman" (2018), joka toi hänelle parhaan ohjauksen ja parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuudet.


title: Spike Lee

text: Lee on ohjannut myös televisiomainoksia, kuten Niken Air Jordan -mainoskampanjan sekä Conversen, Taco Bellin ja Ben & Jerry’sin mainoksia.


title: Spike Lee

text: Lee oli mukana "NBA 2k16" -tietokonepelin tekemisessä ja ohjasi peliin kuuluvan "Livin' da Dream" -minielokuvan.


title: Spike Lee

text: Leellä on elokuvien tuotantoyhtiö nimeltä 40 Acres and a Mule Filmworks.


title: Spike Lee

text: Leelle myönnettiin vuonna 2015 Oscar-kunniapalkinto. Hän on voittanut myös muun muassa Bafta-palkinnon 2002, Emmy-palkinnon vuonna 2007 ja Cannesin elokuvajuhlien Grand Prix -palkinnon 2018.


title: Spike Lee

text: Spike Lee avioitui vuonna 1993 juristi Tonya Linette Lewisin kanssa. Heillä on kaksi lasta, tytär Satchel Lee ja poika Jackson Lee.


title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Turun kauppakorkeakoulu () on vuonna 1950 liike-elämän aloitteesta perustettu kauppakorkeakoulu, joka on vuodesta 2010 alkaen ollut osa Turun yliopistoa. Kauppakorkeakoulun dekaanina on vuodesta 2012 lähtien toiminut laskentatoimen ja rahoituksen professori Markus Granlund.


title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Turun kauppakorkeakoulussa opiskelee noin 3 000 perustutkinto- ja jatko-opiskelijaa. Turun kauppakorkeakoulussa on mahdollista suorittaa kauppatieteiden kandidaatin, maisterin, lisensiaatin ja tohtorin, valtiotieteiden kandidaatin ja maisterin sekä filosofian maisterin ja tohtorin tutkinnot. Kauppakorkeakoulussa on kaksi kansainvälistä maisteriohjelmaa sekä tohtoriohjelma, joka on osa Turun yliopiston tutkijakoulua. Lisäksi kauppakorkeakoulu tarjoaa avointa yliopisto-opetusta sekä johtamis- ja täydennyskoulutusta ja eMBA-ohjelman.


title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Turun kauppakorkeakoulu tekee monipuolista tutkimus-, kehittämis- ja koulutusyhteistyötä yritysten ja organisaatioiden kanssa.


title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Opetusta, tutkimusta ja yhteistyötä toteuttavat johtamisen ja yrittäjyyden laitos, laskentatoimen ja rahoituksen laitos, markkinoinnin ja kansainvälisen liiketoiminnan laitos, taloustieteen laitos sekä tulevaisuuden tutkimuskeskus. Muita yksikköjä ovat Porin yksikkö, TSE exe sekä Centre for Collaborative Research -yksikkö.


title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Turun kauppakorkeakoulu perustettiin elinkeinoelämän aloitteesta 3. toukokuuta vuonna 1950 ja saman vuoden syyskuussa pidettiin ensimmäisen lukuvuoden avajaiset. Vuoteen 1977 kauppakorkeakoulua ylläpiti Turun kauppakorkeakoulun säätiö, jonka jälkeen se siirtyi valtion omistukseen. Kauppakorkeakoulu sai oman rakennuksen vuonna 1958.


title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Turun kauppakorkeakoulu oli perustamisensa aikoihin Suomen yhdestoista yliopisto. Toiminnan neljänä ensimmäisenä vuonna kauppakorkeakoulussa oli mahdollista suorittaa ekonomin ja kirjeenvaihtajan sekä kauppatieteiden kandidaatin tutkinnot. Kauppatieteiden lisensiaatin ja tohtorin tutkintoja alettiin myöntää vuodesta 1954 lähtien. Ensimmäinen tohtorintutkinto suoritettiin kuitenkin vasta vuonna 1970.


title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Vuoden 2010 alusta Turun kauppakorkeakoulu yhdistyi osaksi Turun yliopistoa, jolloin kauppakorkeakoulusta muodostui yksi yliopiston tiedekuntiin verrattavista yksiköistä.


title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Kauppakorkeakoulua johtavat dekaani, varadekaanit ja johtokunta, laitosten ja yksiköiden johtajat, tutkimus- ja jatkokoulutustoimikunta sekä koulutuksen kehittämistoimikunta.


title: Venäjän mafia

text: Venäjän ”mafia” tai itämafia on nimitys, jota käytetään Venäjän tai koko entisen Neuvostoliiton alueen järjestäytyneestä rikollisuudesta ja sitä harjoittavista ryhmittymistä. Venäjällä ja Ukrainassa järjestäytyneistä rikollisryhmistä käytetään usein nimitystä "bratva, братва" (eli "veljeys", "veljekset"). Verrattuna perinteiseen Sisilian mafiaan, Venäjän mafia on paljon hajanaisempi ja löyhemmin organisoitu ilmiö. Tutkija Ilkka Ahtokiven mielestä sanan "mafia" käyttäminen muun kuin Sisilian mafian yhteydessä onkin harhaanjohtavaa.


title: Venäjän mafia

text: Järjestäytynyttä rikollisuutta harjoitettiin jo Venäjän keisarikunnan ja Neuvostoliiton aikoihin. Läpi Neuvostoliiton ajan Venäjällä toimi "laillisten varkaiden" ("Vory v Zakone") luokka tai löyhä organisaatio, jonka jäsenet noudattivat tiukkoja sääntöjä, kieltäytyivät tekemästä mitään yhteistyötä valtion kanssa ja olivat kunnioitettuja muiden rikollisten keskuudessa. Organisaatio säilyi hämmästyttävää kyllä Josif Stalinin ajan vainojenkin läpi, mutta toisen maailmansodan aikoina osa laillisista varkaista sai isänmaallisen herätyksen ja alkoi sotilaiksi, mikä aiheutti sisällissodan järjestön keskuuteen.


title: Venäjän mafia

text: Järjestäytynyt rikollisuus mainittiin jo 1960-luvulla neuvostoliittolaisessa kirjallisuudessa. Mafia alkoi syntyä Leonid Brezhnevin hallitessa maata 1970-luvun puolivälissä. Mafia nousi epävirallisesta taloudesta, joka korvasi pulatalouden tavarapuutetta. Perestroika paransi mafian toimintamahdollisuuksia. Ensimmäisenä mafian mainitsi kirjoituksesaan julkisesti 1988 sisäministeriön virkamies Aleksandr Gurov, joka uhattiin sen takia erottaa työstään.


title: Venäjän mafia

text: Todellinen ”läpimurto” rikollisjärjestöille tapahtui Neuvostoliiton hajoamista seuranneen erityisen heikon taloudellisen tilanteen aikoihin. Monet entiset neuvostohallinnon miehet ryhtyivät epätoivoisina ja helpon rahan toivossa rikoksen tielle, ja mafia oli luonnollinen jatke tälle kehitykselle. Miliisi ei kyennyt estämään rikollisuuden kasvua, koska sen lainsäädäntö, välineistö ja koulutus olivat vanhentuneita, ja itse miliisi oli korruptoitunut. Näin rikoksista jäi harvoin kiinni.


title: Venäjän mafia

text: Kun KGB oli aikoinaan tehokkaasti estänyt rikollista toimintaa Neuvostoliitossa, sen seuraaja FSB ei juurikaan kyennyt tähän. Lehdistö kirjoitteli mafiapomoista avoimesti, mutta näitä vastaan ei saatu todisteita. Jos järjestäytyneeseen rikollisliigaan kuuluva kuitenkin jäi kiinni, tuomio oli lievä lahjonnan tai uhkailujen takia. Sen sijaan rikollisliigoihin kuuluvia kuoli näiden liigojen välisissä aseellisissa välienselvittelyissä. Rikollisuus nousi kansan ykköshuolenaiheeksi. Marraskuuhun 1995 mennessä tehtiin noin 2 500 palkkamurhaa. Moskovassa ja muissakin Venäjän kaupungissa käytiin suuri mafiasota vuosina 1993–1994 tšetšeeni- ja venäläismafiaryhmien välillä. Mafiasodassa menetti henkensä ainakin 30 000 ihmistä. Sodalla ei ollut selvää voittajaa, ja se pysäytti monien rikollisryhmien toiminnan, koska monet rikolliset kuolivat rikollisryhmien välisissä kostoissa ja vastakostoissa. Vaikka Venäjän järjestäytynyt rikollisuus heikkenikin huomattavasti mafiaklaanien välisissä yhteenotoissa, monet rikollisryhmät jatkoivat yhä toimintaansa. Vuonna 1994 Venäjän silloisen sisäministerin Mihail Jegorovin mukaan järjestäytyneiden rikollisryhmien määrä oli kasvanut Mihail Gorbatšovin ajan 785:stä 5 691:een, ja vuonna 1996 ryhmiä oli jo noin 8 000, joissa kussakin jäsenmäärä vaihteli 50 ja tuhannen välillä.


title: Venäjän mafia

text: Virallisten tietojen mukaan noin 100 000 Venäjän kansalaista on kovan luokan gangstereita, ja lukematon määrä ihmisiä on jollakin tavoin kytköksissä laittomaan järjestelmään. Rikollisryhmistä vain osalla on valtaa laajemmassa mittakaavassa.


title: Venäjän mafia

text: Monien Venäjän mafiapäälliköiden ja korkea-arvoisten jäsenten uskotaan olevan entisiä puna-armeijan ja KGB:n upseereita, jotka menettivät työpaikkansa, kun asevoimia supistettiin kylmän sodan päätyttyä. Lisäksi useissa väkivaltaisissa ryhmittymissä on mukana entisiä spetsnaz-erikoisjoukkojen miehiä. Kun Neuvostoliiton jälkeen urheiluun ei enää panostettu niin huomattavia summia kuin ennen, on rikollisuuden piiriin siirtynyt hankkimaan toimeentulonsa myös monia urheilijoita, kuten nyrkkeilijöitä, itämaisten taistelulajien harrastajia sekä painonnostajia.


title: Venäjän mafia

text: Tyypillisimpiä Venäjän mafian toiminta-aloja ovat huumekauppa, palkkamurhat, salakuljetus ja lahjonta, sekä talousrikokset kuten konkurssirikokset ja luottopetokset. Yhteistyö valtion virkamiesten kanssa on vain syventynyt neuvostoajoista, ja julkisen talouden varoista huomattavia summia joutuu kavallusten ja väärinkäytösten kohteeksi. Asiaa vaikeuttaa se, että esimerkiksi lait virka-aseman väärinkäytöstä ovat vielä melko alkeellisella tasolla. Maailman mittakaavassa Venäjällä tehdään paljon väkivaltarikoksia. Vuosina 1993–1998 yhteensä 95 pankkiiria tapettiin. Myös muun muassa hotellien ja ravintoloiden pitäjiä, urheilutähtiä, liikemiehiä, poliitikkoja, journalisteja ja Afganistanin sodan veteraaneja on palkkamurhattu. Monilla Venäjän oligarkeista on väitetty olevan kytköksiä mafiaan. Palkkamurhat olivat tavallisia vielä vuonna 2007.


title: Venäjän mafia

text: Venäjän tuhansista rikollisryhmittymistä vain muutamilla on valtaa laajemmassa mittakaavassa. Suurimmat ryhmät ovat nimeltään "Dolgopruadnanskaja" ja "Solntsevskaja" (Moskovan lähiön Solntsevon mukaan), jossa arvellaan olevan noin 5 000 jäsentä. Ryhmät pääasiassa harjoittavat ase- ja huumekauppaa. Muita Moskovan varteenotettavia ryhmittymiä ovat "Ostankino" ja "Lubertsi" -klaanit, joille yritykset maksavat suojelurahoja. Pietarin alamaailmassa hallitsevana ryhmittymänä on "Tambovin" liittouma johtajanaan Vladimir Gavrilenkov. Myös tšetšeeneillä ja gruusialaisilla on perinteisesti vahva asema Venäjän alamaailmassa. Suurinta tšetšeenimafiaa kutsutaan nimellä "Obshina", ja sen toiminta-aluetta ovat muun muassa pankkiryöstöt, kidnappaukset ja talousrikollisuus. Johtajana toimi Nikolai Suleimanov.


title: Venäjän mafia

text: Vaikka kaoottisista 1990-luvun vuosista on kehitys mennyt ehkä rauhallisempaan suuntaan, on Venäjän mafialla nykypäivänä huomattavasti valtaa, ja sen katsotaan hallinnoivan todella suurta osaa federaation talouselämästä. Suojelupoliisin ylietsivä Timo Myyryläinen sanoi vuonna 1999, että jokainen Venäjällä toimiva ulkomainen yrittäjä joutuu tekemisiin järjestäytyneen rikollisuuden kanssa.


title: Venäjän mafia

text: Rikollisjärjestöt pyörittävät Venäjällä turvafirmoja, jotka kiristävät suojelurahaa eli "rekettiä" yrityksiltä. Joko turvafirman kautta tai ilman sitä tapahtuva suojelu kulkee slangissa nimellä "krysha", ”katto”. Suojelu ei tuo turvaa yritykselle esimerkiksi palkkamurhaa vastaan, vaan rikollisjärjestöä kiinnostaa lähinnä yrityksestä saatava raha. Toki rikolliset voivat auttaa yritystä perimällä väkivallalla uhkaamalla tai sitä käyttämällä velkoja, mutta pidättää yrityksen saamasta velasta puolet. Kun rikollisjärjestöt kiristävät yrityksiltä rahaa, ainakin jotkut niistä joutuvat toisaalta maksamaan huomattavia summia niitä suojelevien viranomaisten lahjomiseen pyrkien suojaamaan itseään oikeuslaitokselta. Viranomaislahjonnan tarjoavaa suojaa kutsutaan nimellä "zontik", sateenvarjo. Näin rikollisjärjestöt valvoivat monilla seuduilla yritysverkostoja. Rikollisjärjestöt soluttautuvat viranomaisiin muun muassa ostamalla liikennepoliisin ja syyttäjien työpaikkoja.


title: Venäjän mafia

text: Pankkiirien ja liikemiesten murhat liittyvät usein yrityksiä suojelevien rikollisjärjestöjen välisiin kamppailuihin tai yritysjohdon haluttomuuteen totella rikollisia. Suojelurahaa maksavan yrityksen on yleensä mahdotonta hankkiutua ”kryshasta” eroon, ja suojelun onnistuu tehokkaimmin välttämään se yritys jolla on oma sisäinen turvapalvelu. Suojelun väitetään nyttemmin siirtyneen rikollisilta tavanomaisemmin toimiville laillisille yrityksille. Vaikka murhat ovat vieläkin länsimaita yleisempiä Venäjällä, niiden määrä lienee laskenut 1990-luvun alun ”hulluista vuosista”.


title: Venäjän mafia

text: Venäjän järjestäytynyt rikollisuus havittelee poliittista valtaa ja taloudellisia resursseja suojatakseen ja edistääkseen omaa toimintaansa. Yhteydet ulottuvat duumaan, jopa ministeritasolle asti. Duuman ehdokaslistoilla on ollut muutama kymmenen ”bandiittia” joista muutamia valittiin 1990-luvulla duumaan ehdokaslistojen avulla, ei kansan äänestäminä. Rikosepäilyjen takia on pidätetty myös kansanedustajien avustajia ja joillain ehdokkailla on rikostaustoja. ”Bandiitit” perustavat yrityksiä luoden uusia työpaikkoja. On väitetty että 2000-luvun alussa Venäjällä virkamiehistä oli tulossa rikollisia ja tosin päin. Vuonna 1998 valittiin Nižni Novgorodissa vankilassa istunut gangsterijohtaja. Silloisen duuman ensimmäisen varapuhemiehen Vladimir Ryzhkovin mukaan mafia oli osa Venäjän merkittävistä yhteiskunnallisista toimijoista, muita olivat suuret yritysryppäät ja aluehallinto. Epäiltyjä mafian ehdokkaita on istunut myös duumassa. Venäjän mafialla oli vuonna 2005 Venäjän viranomaistenkin mukaan yhteyksiä poliitikoihin ja talouselämään, ja mafiajohtajat esittivät arvostettuja liikemiehiä. Mafia oli soluttautunut poliisiin, mikä näkyi monien poliisiviranomaisten tekeminä rikoksina.


title: Venäjän mafia

text: Pietarissa mafia siirtyi 1990-luvun edetessä laittomuuksista sinänsä lailliseen liiketoimintaan, jota harjoitettaessa mafia kuitenkin rikkoi lakia muun muassa myymällä puuta ”kirjanpitohintaan”. Pietarin seudulla mafialla oli 2000-luvun alussa valvonnassaan joitain liike-elämän sektoreita muun muassa Tambovin mafialla Luoteis-Venäjän poltto- ja voiteluaineliiketoiminta.