title: Michelangelo Antonioni

text: Antonioni käsitteli useissa elokuvissaan varakasta porvaristoa tai yläluokkaa. Hän kuvasi yhteiskunnan aineellisessa perustassa, moraalissa ja tapakulttuurissa tapahtuneita muutoksia. Vaikka hänen Italian ulkopuolella tekemänsä elokuvat olivat pinnallisempia, ne sisälsivät satiirisia piikkejä ja kärjistyksiä.


title: Michelangelo Antonioni

text: Kuvataiteilija Mark Rothkolle Antonioni sanoi, että ”Maalauksesi ovat kuin elokuvani – [ne] eivät kuvaa mitään, mutta tekevät sen täsmällisesti.” Toteamus on arvoituksellinen, mutta elokuvatieteilijä Henry Baconin mukaan Antonioni saattoi tarkoittaa sitä, ettei Rothkon tai hänen itsensä taide esitä tai käsittele mitään tiettyä aihetta vaan ne ilmentävät elämän eksistentialisista kokemusta itsessään.


title: Mikael Soininen

text: August Mikael Soininen (vuoteen 1907 Johnsson; 3. marraskuuta 1860 Kuhmo – 12. maaliskuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen kasvatustieteilijä ja poliitikko, joka erikoistui kouluasioihin. Hän toimi kouluylihallituksen ylijohtajana 1917–1924, ja hänen tärkein saavutuksena oli oppivelvollisuuden toteuttaminen. Soininen kuuluu Uno Cygnaeuksen ja Reino Oittisen ohella Suomen koulujärjestelmän tärkeimpiin uudistajiin.


title: Mikael Soininen

text: Mikael Johnssonin isä oli Juvan kirkkoherra Johan Viktor Johnsson, joka kuoli 1884 vähän ennen virkaan astumistaan Porvoon piispaksi; äiti kuului Stenius-sukuun. Veli Eliel Johnsson (sittemmin Soisalon-Soininen) kohosi prokuraattoriksi ja toiselle veljelle, lääkäri Julius Viktor Johnssonille myönnettiin lääkintöneuvoksen arvo. Mikael Johnsson otti myöhemmin takaisin savolaisen suvun alkuperäisen nimen Soininen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kuopiosta vuonna 1879 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1883. Stipendin turvin hän teki 1884–1885 opintomatkan Yhdysvaltoihin tutustuakseen sikäläiseen koulujärjestelmään, josta teki myös väitöskirjansa 1887. Jo nuorena Johnssonin kasvatusihanteisiin kuului kansakoulun vahvistaminen, luonnontieteellisen opetuksen lisääminen sekä herbartilainen kasvatusfilosofia. Aikanaan radikaalien uudistusten kannattajana hän esitti jo väitöskirjassaan muun muassa tunnustuksellisen uskonnon opetuksen siirtämistä pyhäkouluun.


title: Mikael Soininen

text: Johnsson työskenteli ensin lukion kieltenopettajana, Suomalaisen Yhteiskoulun rehtorina ja yliopiston kasvatustieteen dosenttina, kunnes vuonna 1897 aloitti uransa kouluhallituksessa Hämeen kansakoulutarkastajana. Hän johti Heinolan seminaaria (naisopettajien koulutuslaitos) 1899–1907 ja oli henkilökohtainen ylimääräinen kasvatustieteiden professori 1907–1917. Johnsson/Soininen ajoi näinä vuosina järjestelmällisesti kansakoulupohjan ulottamista koko väestöön. Hän aktivoitui myös politiikassa, oli Suomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1911 ja johti sivistysvaliokuntaa 1908, pyrkien ajamaan erityisesti oppivelvollisuutta ja kieltolakia (hänellä oli takanaan myös pitkä ura raittiusjärjestöissä). Valinta nuor- ja vanhasuomalaisten välillä ei ollut hänelle helppo; hänen veljensä oli murhattu myöntyväisyyslinjansa vuoksi.


title: Mikael Soininen

text: Tie uudistuksille aukesi keväällä 1917, jolloin opetusasioista vastaava senaattori E. N. Setälä ajoi Soinisen kouluhallituksen johtoon kuolleen Y. K. Yrjö-Koskisen seuraajaksi. Sosiaalidemokraatit yrittivät saada tehtävään Oskari Manteretta, joka joutui vielä odottamaan vuoroaan. Valtiomuotokiistassa vuonna 1918 Soininen oli puolueensa niitä harvoja, jotka kannattivat tasavaltaista valtiomuotoa. Tämä nosti hänet monarkiahankkeen kaaduttua kirkollis- ja kouluministeriksi Ingmanin hallitukseen saman vuoden marraskuussa. Hän meni puolueensa pienen tasavaltalaissiiven mukana Kansallisen Edistyspuolueen perustamiseen 8. joulukuuta 1918. Suomalaisen puolueen monarkiaa kannattanut valtaenemmistö perusti Kansallisen Kokoomuksen päivää myöhemmin. Soininen palasi eduskuntaan seuraavan kevään vaaleissa edistyspuolueen listoilta, ja vaalien jälkeen häntä ajettiin vahvasti jopa pääministeriksi, mikä ei kuitenkaan koskaan toteutunut. Hän kuitenkin jatkoi ministerinä Castrénin ja Vennolan hallituksissa, kevääseen 1920 asti.


title: Mikael Soininen

text: Soininen toimi samanaikaisesti kouluhallituksen ylijohtajana ja opetusministerinä ja sai ajettua läpi pitkäaikaisena tavoitteenaan olleen oppivelvollisuuslain, joka toteutui viimein keväällä 1921. SDP saatiin lain taakse luopumalla kokonaan kirkon järjestämästä alkeisopetuksesta. Soinisen pettymykseksi taloudelliset rajat sallivat vain suppeamman kansakoulun toteuttamisen kaikille yleisenä, eivätkä hänen ajamansa valtion oppikirjamonopoli tai sekä uskonnonopetus että siveysoppi kaikille pakollisina aineina myöskään toteutuneet oikeiston kiivaan vastustuksen vuoksi. Voittonsa hetkellä Soininen joutui konservatiivisten tahojen ryöpyttämäksi ja putosi eduskunnasta seuraavissa vaaleissa. Kirkollis- ja opetusministerinä hän valmisteli myös 1922 toteutuneen uskonnonvapauslain, mutta oli sen kohdalla varovaisempi ja maltillisempi. Jäätyään sivuun politiikasta Soininen keskittyi kouluhallituksen johtamiseen, kunnes kuoli vatsasyöpään vuonna 1924 kesken työuransa.


title: Isobutanoli

text:
Isobutanoli kuuluu alkoholien aineryhmään. Isobutanolin kemiallinen kaava on CHOH ja rakennekaava voidaan esittää muodossa (CH)CHCHOH.
Isobutanolista käytetään myös nimiä "2-metyyli-1-propanoli", "isopropyylikarbinoli" ja "isobutyylialkoholi".


title: Isobutanoli

text: Isobutanoli on normaaliolosuhteissa väritön neste, jonka moolimassa on 74,1 g/mol, sulamispiste –108 °C, kiehumispiste 108 °C, tiheys 0,80 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 8,7 g/100 ml (20 °C), leimahduspiste 28 °C, itsesyttymislämpötila 415 °C ja CAS-numero 78-83-1.


title: Isobutanoli

text: Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Isobutanoli

text: Isobutanoli on eräs butanolin CHOH isomeerisistä muodoista.


title: Isobutanoli

text: Isobutanolia saadaan sivutuotteena valmistettaessa metanolia hiilimonoksidista ja vedystä ja voidaan tislata sikunaöljystä. Pääasiallisesti isobutanolia valmistetaan kuitenkin propeenin hydroformylaatiolla ja syntyvä 2-metyylipropanaali pelkistetään vedyttämällä. Isobutanolia käytetään liuottimena ja isobutanaalin ja isobuteenin valmistuksessa.


title: Aaltoluku

text: Aaltoluku tarkoittaa aaltoliikkeiden fysiikassa aaltovektorin itseisarvoa  = 2π/λ, jossa "λ" on aallonpituus. Spektroskopiassa aaltoluku tarkoittaa aallonpituuden käänteisarvoa 1/λ. Yleisessä fysiikassa aaltolukua merkitään tavallisesti symbolilla "k" kun taas spektroskopiassa aaltoluvun tunnus tyhjiössä kulkevalle aallolle on yleisesti formula_1, väliaineessa kulkevalle formula_2.


title: Aaltoluku

text: Kun aallon kulmataajuus on ω niin aaltoliikkeen vaihenopeus on ω/k ja ryhmänopeus on dω/dk. Edellinen kuvaa aallon nollakohdan liikkumisnopeutta ja jälkimmäinen energian tai signaalin siirtymisnopeutta. Jos aaltoliikkeessä ei ole dispersiota niin nämä ovat yhtäsuuria. Vaihenopeudella ei ole ylärajaa mutta ryhmänopeudelle suhteellisuusteoria asettaa ylärajaksi valon nopeuden tyhjössä. Häviöllisessä väliaineessa etenevän tai muuten vaimenevan aallon aaltoluku on kompleksinen suure.


title: Aaltoluku

text: Spektroskopiassa aaltoluvun yksikkönä on yleensä cm. SI-järjestelmän mukainen yksikkö on m. (1 cm = 100 m.)


title: Aaltoluku

text:
Sähkömagneettinen säteily koostuu fotoneista ja sen energiaa määrittää yhtä hyvin aaltoluku, aallonpituus tai taajuus. Spektroskooppiselle aaltoluvulle voidaan siksi kirjoittaa seuraavat yhtä pitävät lausekkeet:
missä λ on fotonin aallonpituus tyhjiössä, "ν" fotonin taajuus, "c" valonnopeus, "E" fotonin energia ja "h" Planckin vakio. Fotonin aaltoluku ja taajuus ovat siis suoraan verrannollisia fotonin energiaan.


title: Aaltoluku

text:
Infrapunasäteilyn aaltolukualue on noin 10–10 000 cm, ja infrapunaspektroskopiassa spektrit piirretään useimmiten aaltolukuyksiköissä. Esimerkiksi karbonyyliryhmä >C=O absorboi yleensä voimakkaasti säteilyä, jonka aaltoluku on 1 700 cm:n lähettyvillä. Vastaava taajuus on noin 5,1 · 10 Hz.
Jos tiedetään fotonin energia, fotonin aaltoluku voidaan selvittää edellä esitetyn yhtälön avulla. Oheisen taulukon mukaan esimerkiksi 1 elektronivoltin verran energiaa sisältävän fotonin aaltoluku on noin 8 066 cm. Joskus sanotaan epätäsmällisesti, että ”energia on 100 aaltolukua”, kun tarkoitetaan, että ”energia vastaa aaltolukua 100 senttimetriä miinus yhteen”.


title: Aaltoluku

text:
Vetyatomin spektriviivat kertova yhtälö ilmoitetaan usein aaltoluvuissa:
missä "R" =109 677 cm on vetyatomin Rydbergin vakio ja "n" ja "n" ovat kvanttilukuja ("n" > "n").


title: Saïd Aouita

text: Saïd Aouita (, "Sa’id Awita", s. 2. marraskuuta 1959 Kenitra, Marokko) on entinen marokkolainen juoksija.


title: Saïd Aouita

text: Aouita juoksi ensi kertaa arvokisoissa 1983 Helsingin MM-kisoissa, missä hän sijoittui 1 500 metrillä pronssille. 1984 olympialaisissa hän voitti 5 000 metrin juoksun kultamitalin. Hän oli 1980-luvulla kärjessä useilla eri keskipitkillä juoksumatkoilla: Hän on ainoa urheilija, joka on alittanut haamurajat kaikilla keskipitkillä ja pitkillä matkoilla ja juossut 800 metriä alle 1.44:n, 1 500 metriä alle kolmen ja puolen minuutin, 3 000 m alle seitsemän ja puolen minuutin ja 5 000 metriä alle 13 minuutin. Syyskuun 1983 ja syyskuun 1990 välisenä aikana hän voitti 119 juoksemastaan kilpailusta 115. 1987 Rooman MM-kisoissa hän ilmoittautui kaikille juoksumatkoille 800 ja 10 000 metrin väliltä, mutta juoksi vain 5 000 metrin kilpailussa, missä hän voitti kultamitalin. Vuotta myöhemmin Soulin olympialaisissa hän saavutti 800 metrillä pronssia. 1989 Budapestin MM-hallikisoissa hän voitti kultamitalin 3 000 metrillä.


title: Saïd Aouita

text: Aouita voitti universiadeissa kultaa 1 500 metrillä ajalla 3.38,43 Bukarestissa 1981.


title: Hopeaväri

text: Hopeavärit ovat ryhmä hevosen niin kutsuttuja erikoisvärejä, jonka saa aikaan vallitseva "hopeageeni" Z. Hopeageenin vaikutuksesta hevosen musta pigmentti eli eumelamiini haalistuu. Mustista jouhista tulee tällöin aivan vaaleita (tavallisesti hohtavan hopeanharmaita), mustasta peitinkarvasta puolestaan enemmän tai vähemmän harmahtavan ruskeaa. Mustaa väriä saattaa kuitenkin jäädä raajojen alaosaan. Hopeavärisen hevosen pää on tavallisesti muita ruumiinosia tummempi, ja rungossa esiintyy usein hyvin selkeitä papurikkotäpliä. Hopeaväriset varsat syntyvät haalistuneilta osiltaan hyvin vaaleina ja niillä on kasvuiässä, mahdollisesti myös täysikasvuisina, raidalliset kaviot.


title: Hopeaväri

text: Koska hopeageeni vaikuttaa ainoastaan karvoituksen mustaan pigmenttiiin, se ei näy kauttaaltaan ruskeissa rautiaissa hevosissa millään tavalla. Rautias yksilö voi kuitenkin kantaa hopeageeniä ja periyttää sitä jälkeläisilleen. Ruunikkopohjalla hopeageeni tuottaa hopeanruunikon, mustalla pohjalla hopeanmustan värin.


title: Hopeaväri

text: Hopeanruunikolla jalat jäävät yleensä ruunikkomaisen mustiksi, kun taas hopeanmusta hevonen - jouhiltaan erittäin vaalea, rungostaan ja raajoistaan melko tasaisesti tumman- tai harmahtavanruskea - on varsin tunnusomaisen näköinen. Varsinkin hopeanmustat hevoset ovat myös usein vahvasti papurikkotäpläisiä.


title: Hopeaväri

text: Hopeageeni vaikuttaa mustaan pigmenttiin samalla tavalla kaikkien hevosen värien yhteydessä. Esimerkiksi hopeanruunivoikko ja hopeanhiirakko väri ovat täysin mahdollisia ja todennäköisesti tunnistettavissa. Sen sijaan useamman erikoisvärin yhdistelmä, esimerkiksi hopeanruunivoikonhallakko, jossa ruunikkoon pohjaväriin vaikuttaisivat sekä hopea-, voikko- että hallakkogeenit, voi olla erittäin vaikea luotettavasti tunnistaa muuten kuin geenitestien tai mahdollisesti jälkeläisten värien perusteella. Kunkin erikoisvärin suhteellisen harvinaisuuden ja osittaisen rotukohtaisuuden vuoksi tällaiset yhdistelmät ovat kuitenkin hyvin harvinaisia ja tulevat kyseeseen lähinnä islanninhevosilla, shetlanninponeilla ja joillakin amerikkalaisroduilla.


title: Hopeaväri

text: Jouhet ovat sekä hopeanruunikolla että hopeanmustalla hevosella liinakkomaisen vaaleat, joten hopeaväristä hevosta saatetaan luulla rautiaaksi. Ennen hopeageenin tunnistamista monet hopeaväriset hevoset rekisteröitiin esimerkiksi Suomessa liina- tai hamppuharjaisiksi "sysirautiaiksi" tai "kanelinrautiaiksi". Myös erittäin tummia liinakkoja rautiaita on kuitenkin olemassa.


title: Hopeaväri

text: Esimerkiksi suomenhevosissa esiintyy hopeanruunikoiden lisäksi myös ruunikoita, joiden jouhet kulottuvat eli haalistuvat auringonvalossa voimakkaastikin. Myös tällaiset kulojouhiset ruunikot on vanhastaan saatettu rekisteröidä esimerkiksi "kanelinrautiaiksi", koska niiden jouhet eivät ole selkeän mustat vaikka jalat, korvat ja turpa usein ovatkin. Kulojouhisten yksilöiden harja ja häntä ovat kuitenkin lähinnä sekavärisiä, eivät liinakkomaisen vaaleita kuten hopeanruunikoilla.


title: Hopeaväri

text: Hopeageeniä tiedetään esiintyvän tietyissä roduissa kuten suomenhevosella, islanninhevosella, shetlanninponilla sekä useilla amerikkalaisroduilla kuten kalliovuortenhevosella. Geeni on kuitenkin tunnettu vasta melko vähän aikaa, eikä hopeavärien olemassaoloa monessa muussa rodussa ole vielä tunnistettu. Esimerkiksi hopeanmustat hevoset saatetaan kirjata näiden rotujen rekistereissä liinaharjaisiksi sysirautiaiksi.


Parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinto on Yhdysvaltain elokuva-akatemian vuodesta 1940 lähtien jakama palkinto parhaalle elokuvakäsikirjoitukselle, joka ei pohjaudu aikaisemmin julkaistuun teokseen. Vuonna 1948 palkinto jätettiin jakamatta.


title: Parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinto

text: Alun perin akatemia palkitsi parhaan tarinan, mutta palkinto jaettiin kahdeksi eri palkinnoksi – parhaan tarinan ja parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen palkinnoksi – vuonna 1940. Parhaan tarinan palkinto kuitenkin yhdistettiin vuonna 1957 parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen palkintoon.


title: Coupé

text: Coupé tai coupe on yleensä urheiluautoissa käytettävä matalakattoinen ja kaksiovinen korimalli. Erilaisia coupéiksi luokiteltavia korimalleja on useita. Esimerkiksi hardtop (kovakatto) on tunnettu amerikkalaisissa autoissa, ja viistoperäinen coupé on usein vanhempien autojen korivalikoimissa ollut tuttu näky.


title: Coupé

text: Sana ’coupé’ on aikamuoto teonsanasta ’couper’, joka tarkoittaa ’leikata’. Sanaa alun perin käytettiin hevoskärryistä, joista oli leikattu etupenkki pois (jolloin kahden istuttava takapenkki oli ainoa penkki kärryissä).


title: Coupé

text: Monien perheautojen korimalli on nimeltään combi coupé, mutta ne ovat etääntyneet alkuperäisestä coupé-mallista jo monikäyttöisempään suuntaan. Coupé-cabriolet sen sijaan tarkoittaa autoa, jossa on automaattisesti sisään taittuva kovakatto, eli autoa voidaan käyttää sekä coupéna että avoautona. Tämäntyyppiset henkilöautot ovat yleistymässä kovaa vauhtia perinteisten coupéiden tilalle. Nykyään coupéita on lähinnä kahdenlaisia: urheiluautoja, joista on ainoastaan coupé-malli, ja tavallisia henkilöautoja, joista on sedanin tai hatchbackin lisäksi sporttisempi coupé-malli. Lisäksi on henkilöautoja, joista on ainoastaan coupé-malli. Näiden ja urheiluautojen raja on vaikeasti määritettävissä, koska malleja on hyvin monenlaisia ja eritehoisia.


title: Valeri Medvedtsev

text: Valeri Aleksejevitš Medvedtsev (, s. 5. heinäkuuta 1964, Iževsk, Venäjä) on venäläinen entinen ampumahiihtäjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Hän on edustanut arvokisoissa sekä Neuvostoliittoa, IVY:ä että Venäjää.


title: Valeri Medvedtsev

text: Medvedtsev voitti olympiakultaa viestissä Calgaryssa 1988. Samoissa kisoissa hän otti myös kaksi hopeaa (10 ja 20 km). Albertvillessa 1992 Medvedtsev oli hopealla viestissä (10 km:llä 25.). Hän oli vielä mukana Lillehammerissa 1994 ollen 20 km:llä 24.. MM-tasolla hän voitti kolme kultaa Oslosta vuonna 1986 (10, 20 km ja viesti) ja yhden Minskistä vuonna 1990 (20 km). Lake Placidissa 1987 ja Borovetzissa 1993 hän oli mukana viestin hopeajoukkueessa.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Somos libres, seámoslo siempre (”Olemme vapaita, olkaamme sitä ikuisesti”) on Perun kansallislaulu. Syyskuussa 1821, vain kaksi kuukautta maan itsenäistymisen jälkeen, Perun hallitus julisti kilpailun kansallislaulun löytämiseksi maalle. Kilpailun voittivat säveltäjä José Bernardo Alcedo (1788-1878) sekä kirjailija ja lakimies José de la Torre Ugarte (1786-1831). Heidän laatimansa isänmaallinen laulu esitettiin ensi kertaa julkisesti 23. (tai 24.) syyskuuta 1821. Huhtikuun 15. päivänä 1822 annettu asetus määräsi sen virallisesti maan kansallislauluksi. Sanoja muutettiin hieman vuonna 1913.
Laulusta esitetään normaalisti vain sen kertosäe sekä ensimmäinen säkeistö. Perun hallituksen päätöksellä virallisissa yhteyksissä lauletaan laulun seitsemäs eli viimeinen säkeistö ensimmäisen sijasta. Muutos astui voimaan vuoden 2010 alusta


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Somos libres, seámoslo siempre
y antes niegue sus luces el sol,
que faltemos al voto solemne
que la patria al Eterno elevó.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Largo tiempo el peruano oprimido
la ominosa cadena arrastró;
condenado a una cruel servidumbre
largo tiempo en silencio gimió.
Mas apenas el grito sagrado
¡Libertad! En sus costas se oyó,
la indolencia de esclavo sacude,
la humillada cerviz levantó.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Ya el estruendo de broncas cadenas
que escuchamos tres siglos de horror,
de los libres al grito sagrado
que oyó atónito el mundo, cesó.
Por doquier San Martín inflamado,
Libertad, libertad, pronunció,
y meciendo su base los Andes
la anunciaron, también a una voz.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Con su influjo los pueblos despiertan
y cual rayo corrió la opinión;
desde el itsmo a las tierras del fuego
desde el fuego a la helada región.
Todos juran romper el enlace
que natura a ambos mundos negó,
y quebrar ese cetro que España,
reclinaba orgullosa en los dos.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Lima, cumple ese voto solemne,
y, severa, su enojo mostró,
al tirano impotente lanzando,
que intentaba alargar su opresión.
A su esfuerzo sellaron los grillos
die los surcos que en sí reparó,
le atizaron el odio y venganza
que heredara de su Inca y Señor.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Compatriotas, no más verla esclava
si humillada tres siglos gimió,
para siempre jurémosla libre
manteniendo su propio esplendor.
Nuestros brazos, hasta hoy desarmados
estén siempre cebando el cañón,
que algún día las playas de Iberia
sentirán de su estruendo el terror.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Excitemos los celos de España
Pues presiente con mengua y furor
Que en concurso de grandes naciones
Nuestra patria entrará en parangón.
En la lista que de éstas se forme
Llenaremos primero el reglón
Que el tirano ambicioso Iberino,
Que la América toda asoló


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
En su cima los Andes sostengan
la bandera o pendón bicolor,
que a los siglos anuncie el esfuerzo
que ser libres, por siempre nos dió.
A su sombra vivamos tranquilos,
y al nacer por sus cumbres el sol,
renovemos el gran juramento
que rendimos al Dios de Jacob.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Olemme vapaita, olkaamme sitä ikuisesti!
Ennen aurinko kieltää valonsa
kuin me sen juhlallisen valan,
jonka Isänmaa vannoi ikuisuudelle.


title: Somos libres, seámoslo siempre

text:
Pitkän aikaa sorrettu perulainen
kantoi pahamaineisia kahleita;
kirottuna julmaan orjuuteen
hän valitti hiljaa pitkän aikaa.
Mutta nyt kaikuu pyhä huuto
Vapaus! hänen rannikollaan.
Hän karisti yltään orjan mielen,
ja nosti taivutetun päänsä.


title: ATS

text: ATS voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Venäjän kommunistinen työväenpuolue – Vallankumouksellinen kommunistien puolue

text: Venäjän Kommunistinen Työväenpuolue - Vallankumouksellinen kommunistien puolue () on venäläinen marxilais-leniniläinen puolue, joka perustettiin lokakuussa 2001. RKRP-RKP:n perustivat Venäjän kommunistinen työväenpuolue ja Venäjän kommunistien puolue.


text: RKRP-RKP:n puheenjohtaja on pietarilainen duuman jäsen Viktor Tjulkin. RKRP-RKP pitää Venäjän federaation kommunistista puoluetta (KPRF) pahasti revisionistisena, mutta toisaalta puolue oli edellisissä vaaleissa KPRF:n kanssa vaaliliitossa, millä varmistettiin Tjulkinin läpimeno ainoana puolueestaan. RKRP-RKP pitää Neuvostoliiton lakkauttamista suurena virheenä ja vaatii sen uudelleenperustamista. RKRP-RKP ei kuulu KPRF:n muodostamaan kommunististen puolueiden yhteistyöelimeen, vaan Oleg Šeninin johtamaan pienempään Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen.


text: RKRP-RKP:n pää-äänenkannattaja on "Trudovaja Rossija".


text: Suomalainen Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta pitää RKRP-RKP:tä venäläisenä veljespuolueenaan.


title: Nielu

text: Nielu () on ruoansulatuselimistön ja hengitysteiden yhteinen osa, joka jaetaan nenänieluun, suunieluun ja alanieluun. Suunielu sijaitsee suuontelon ja alanielu kurkunpään takana. Nenänieluun avautuvat edestä nenäkäytävät ja sivuilta korvatorvet, joiden avulla tasataan välikorvien painetta. Nielun kaikki osat paitsi nenänielu ovat muodostuneet kerrostuneesta levyepiteelistä. Nenänielussa on kerrostuneen levyepiteelin lisäksi hengitystie-epiteeliä. Nielun tunto- ja liikehermona toimii yhdeksäs aivohermo eli kieli-kitahermo.


title: Salut à toi, pays de nos aïeux

text: Salut à toi, pays de nos aïeux (”Tervehdys sinulle, esi-isiemme maa”) on Togon kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Alex Casimir-Dosseh. Laulu oli Togon kansallislaulu aina maan itsenäistymisestä 1960 vuoteen 1979. Tuolloin maa sai uuden, kollektiivisesti sävelletyn ja sanoitetun kansallislaulun Encartons tous mauvais espirit. Maan siirryttyä monipuoluejärjestelmään vuonna 1992 vanha kansallislaulu palautettiin takaisin.


title: Sylkirauhanen

text: Sylkirauhasia on sekä pieniä että suuria. Pieniä sylkirauhasia on kaikkialla suuontelon limakalvossa ja sen alaisessa kerroksessa. Pienet sylkirauhaset erittävät mukoosia eli limaista sylkeä. Suuria sylkirauhasia ovat parilliset leuanalussylkirauhanen, kielenalussylkirauhanen ja korvasylkirauhanen. Suurin sylkirauhanen on korvasylkirauhanen, jonka tiehyt avautuu yläposkihampaiden kohdalle. Korvasylkirauhasen alue suurenee sikotaudin eli tarttuvan parotiitin seurauksena. Seroosia eli juoksevaa sylkeä, joka sisältää amylaasia, erittävät kaikki suuret sylkirauhaset. Mukoosia sylkeä erittävät suurista sylkirauhasista leuanalussylkirauhanen ja kielenalussylkirauhanen.


title: Sylkirauhanen

text: Sylkirauhasten toimintaa säätelee syljenerityskeskus, joka sijaitsee ydinjatkeessa. Ärsykkeenä keskukselle toimii ruuan aiheuttamat maku-, tunto- ja hajuaistimukset sekä jopa pelkkä ruuan ajatteleminenkin. Syljenerityskeskuksen käskyjä välittää sylkirauhasille autonominen hermosto siten, että parasympaattinen hermosto aiheuttaa seroosin syljen erittymisen ja sympaattinen mukoosin syljen erittymisen. Leuanalus- ja kielenalussylkirauhasen parasympaattisena hermona toimii muiden toimintojensa ohella kasvohermo, joka on seitsemäs aivohermo. Korvanalussylkirauhasen parasympaattisena hermona toimii taas kieli-kitahermo, joka on yhdeksäs aivohermo.


title: Sylkirauhanen

text: Sylkirauhasissa voi esiintyä erilaisia kasvaimia. Useimmiten ne ovat hyvänlaatuisia; hyvänlaatuisia ovat esimerkiksi pleomorfinen adenooma ja Warthinin tuumori. Myös erilaiset syöpätaudit voivat kuitenkin lähteä sylkirauhasista. Kansainvälisesti yleisin sylkirauhassyöpä on mukoepidermoidikarsinooma.


title: Sylkirauhanen

text: Sylkirauhasissa voi esiintyä myös sylkikiveä, joka tukkii rauhastiehyeitä.


title: David Silveria

text: David Randall Silveria (s. 21. syyskuuta 1972 San Leandro, Kalifornia) on INFINIKA-yhtyeen rumpali. Silveria tunnetaan myös Kornin alkuperäisenä rumpalina. Silveria aloitti rumpujen soiton yhdeksänvuotiaana. Hän liittyi paikalliseen LAPD-yhtyeeseen, joka muutti nimensä myöhemmin Korniksi.


title: David Silveria

text: Silverian jätettyä Kornin, hänet korvasi yhtyeen kahdeksannella studioalbumilla Terry Bozzio ja keikoilla Joey Jordison (Slipknotin rumpali). Korn ilmoitti joulukuussa 2006 Silverian jäävän tauolle yhtyeestä. Silveria ei antanut haastatteluja eikä lausuntoja siitä, milloin hän palaisi bändiin.


title: David Silveria

text: Tammikuussa 2012, viiden vuoden hiljaiselon jälkeen, Silveria ilmoitti olevansa INFINIKA-yhtyeen uusi rumpali. INFINIKA kuitenkin hajosi 2015.


title: David Silveria

text: Vuonna 2016 Silveria ilmoitti soittavansa rumpuja Core10 nimisessä yhtyeessä.


title: David Silveria

text:
Silveria on tehnyt myös mallin töitä muun muassa Calvin Kleinille.
Hän käyttää Tama-rumpuja ja Paiste-symbaaleja. Hän soittaa rumpuja yleensä käyttäen paljon fillejä.


title: David Silveria

text: Hän sanoo että "Blind" on hänen suosikkinsa Kornin kappaleista. Hän pitää myös kappaleista "B.B.K.", "Got the Life" ja "Beg For Me".


title: São Luís

text: São Luís on Maranhãon osavaltion pääkaupunki Brasiliassa. Alle kolme leveysastetta päiväntasaajan eteläpuolella olevassa kaupungissa on yli miljoona asukasta. Se on yksi pohjoisen Brasilian tärkeimmistä satamakaupungeista. Alueen ilmasto on trooppinen ja runsassateinen.


title: São Luís

text: São Luísin perustivat ranskalaiset, jotka vuonna 1612 tekivät siitä Pohjois-Brasilian siirtokuntansa. Ranskalainen siirtokunta häiritsi Espanjan ja Portugalin vallan tasapainoa Etelä-Amerikassa, ja niin portugalilaiset valtasivat alueen jo vuonna 1615. Vähän myöhemmin, 1621, siitä tehtiin Maranhãon pääkaupunki. São Luís oli hollantilaisten vallassa vuosina 1641–1644, jonka jälkeen Portugali valtasi sen takaisin. Kaupunki on Brasilian osavaltioiden pääkaupungeista ainoa joka ei ole portugalilaisten perustama.


title: São Luís

text: São Luísin vanhan kaupungin alueet ovat varsin hyvin säilyttäneet siirtomaavallan aikaisen miljöönsä. Vuonna 1997 kaupungin historiallisesta keskustasta tehtiin UNESCOn maailmanperintökohde.


title: São Luís

text: São Luísissa sijaitsee myös Marechal Cunha Machadon kansainvälinen lentoasema.


title: São Luís

text: São Luís valittiin vuonna 2012 Amerikan kulttuuripääkaupungiksi.


title: Suulaki

text: Suulaki eli kitalaki () rajaa suuonteloa sen yläpuolelta ja erottaa suuontelon nenäontelosta. Suurin osa suulaesta on kovaa suulakea (), joka muodostuu luukudoksesta ja sen peittävästä limakalvosta. Kova suulaki on liikkumaton ja se sijaitsee suuontelon etupuolella ylhäällä. Kovan suulaen takana on pehmeä suulaki () eli lakipurje eli kitapurje. Pehmeä suulaki on liikkuva ja se sulkee yhteyden nenänieluun nieltäessä estäen näin ruuan tai juoman kulkeutumisen nenäonteloon. Pehmeästä suulaesta roikkuu pitkulainen uloke, jota kutsutaan uvulaksi tai kitakielekkeeksi (). Hevosella pehmeä suulaki ulottuu poikkeuksellisen pitkälle kohti suunielua, jonka vuoksi hevonen ei pysty kovassakaan rasituksessa hengittämään suun kautta vaan hengitys tapahtuu aina nenän kautta.


title: Suulaki

text: Kitapurje kuuluu puhe- eli artikulaatioelimistöön. Kitapurjeen lihakset osallistuvat äänen muokkaukseen säätelemällä nasaalisten äänteiden syntyä. Kurkunpäästä ääni etenee nieluonteloon, jossa ääniaaltojen pääsyä nenäonteloihin säätelee kitapurje. Kitapurje painautuu nielun takaseinää vasten eli muodostaa nenäportin. Jos nenäportti on auki, ilmavirta pääsee kiertämään nenäonteloihin ja syntyy nasaalisia äänteitä. Kitapurjeen lihakset toimivat täysin automaattisesti, ne avautuvat ja sulkeutuvat jatkuvasti puheen tarpeiden mukaan. Kitapurje vaikuttaa äänteiden syntyyn, äänen resonoitumiseen ja väriin.


title: Gafurin piiri

text: Gafurin piiri (, ) on kunnallishallintoalue Baškortostanissa Venäjällä. Sen keskus on Krasnousolin kaupunkimainen taajama, joka sijaitsee 130 kilometriä tasavallan pääkaupungista Ufasta ja 60 kilometriä Sterlitamakista. Piiri on perustettu vuonna 1930 ja siihen kuuluu 18 maalaiskuntaa. Piirin pinta-ala on 3 039 km².


title: Gafurin piiri

text: Gafurin piirissä on noin 36 000 asukasta ja sen asukastiheys on 12 as./km². Suurimmat etniset ryhmät ovat baškiirit, venäläiset ja tataarit.


title: Gafurin piiri

text: Piiri on nimetty sen alueella syntyneen baškiirien kansallisrunoilijan Mäžit Ğafurin mukaan.


title: Happiryhmä

text: Happiryhmään eli alkuaineiden jaksollisen järjestelmän 16. ryhmään eli kuudenteen pääryhmään kuuluvat alkuaineet happi, rikki, seleeni, telluuri ja polonium. Happi, rikki ja seleeni ovat epämetalleja, kun taas telluuri ja polonium ovat puolimetalleja. Alin hapetusluku on -II ja muut kuin happi esiintyvät myös hapetusluvuilla +II, +IV ja +VI.


title: Happiryhmä

text: Ryhmän alkuaineista käytetään myös nimitystä "kalkogeenit" eli malminmuodostajat. Nimitys johtuu siitä, että monissa tavallisimmissa malmeissa metallit ovat joko happi- tai rikkiyhdisteinä, toisin sanoen oksideina tai sulfideina.


title: Sofia Sida

text: Sofia Sida (oik. Sofia Stenman, s. 1984) on aiemmin Sofia Zida- ja Sofia-nimillä tunnettu, Vaasasta kotoisin oleva suomalais-meksikolainen R&B- ja popartisti. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa julkisesti Tenavatähti-kilpailussa vuonna 1992 kappaleella "Den glade vandraren" selviten semifinaaleihin asti. Ennen soolouraansa Sofia oli mukana F2F-yhtyeessä, joka levytti kaksi singleä. Tämän jälkeen Sofia siirtyi soolouralle, jonka hän aloitti nimellä Sofia. Hänen ensimmäinen omalla nimellään julkaistu singlensä oli "You Know What To Do". Kappaleesta tuotetun musiikkivideon ohjasi taiteilija Stefan Lindfors. Kappale sai paljon näkyvyyttä Fazerin Pantteri-mainoksen tunnussävelenä.


title: Sofia Sida

text: Vuonna 2006 julkaistu albumi "Disco Mamazida" julkaistiin EMI-levy-yhtiön kautta. Albumin nimikkokappale Disco Mamazida nousi Suomen klubilistan ykkössijalle ja sai paljon positiivista palautetta. Suomen klubi-DJ:t palkitsivatkin Sofia Sidan "Vuoden tulokas" -palkinnolla vuonna 2006 hänen ansioistaan Disco Mamazidan tiimoilta.


title: Sofia Sida

text: Sofian musiikkiura alkoi jo hyvin varhaisessa iässä. Hän lauloi kirkkokuorossa seitsemänvuotiaasta lähtien ja osallistui suosittuun Tenavatähti-kilpailuun. Sida on esiintynyt ja laulanut erilaisissa tanssiryhmissä, mainoksissa, teatteriproduktioissa, ja viime vuosina myös omilla klubikeikoillaan. Sida esiintyi muun muassa Helsingin kaupunginteatterin "Hairspray"-musikaalissa vuosina 2006–2007. Vuonna 2008 Sofia osallistui Latviassa pidettyyn New Wave -laulukilpailuun kappaleellaan "Reason" sekä Paula Koivuniemen tunnetuksi tekemällä "Aikuinen nainen" -kappaleella. Sofia vaihtoi taiteilijanimekseen Sofia Sida työstäessään toista albumiaan. Sidan toinen sooloalbumi "Butterfly" ilmestyi syyskuussa 2009. Albumilta julkaistiin kaksi singleä, "Party Freak" ja "Butterfly", joista jälkimmäinen julkaistiin ilmaiseen nettijakeluun kenkämerkki Westcoastin kotisivujen kautta. Albumin nimikappale toimi myös West Coastin televisiomainoskampanjan tunnussävelenä. Singlestä tehdyn musiikkivideon ohjasi amerikkalaisohjaaja Tii Ricks. Uusimmalla 4. toukokuuta 2016 julkaistulla singlellään "Guerrera" Sofia laulaa suomen kielellä. Sofian nykyinen levy-yhtiö on "Kaiku Entertainment".


title: Kušnarenkovon piiri

text: Kušnarenkovon piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Baškortostanissa tasavallan pääkaupungin Ufan lähellä. Piiri on perustettu vuonna 1930, Siihen kuuluu nyt 13 maalaiskuntaa, ja sen hallintokeskus on Kušnarenkovon kylä (Кушнаренковo). Piirin pinta-ala on 1 748 km².


title: Kušnarenkovon piiri

text: Kušnarenkovon piirissä on noin 27 000 asukasta ja sen asukastiheys on 15,6 as./km². Suurimmat etniset ryhmät ovat venäläiset, tataarit ja baškiirit.


title: Halloween: Resurrection

text: Halloween: Resurrection on Rick Rosenthalin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 2002. Se on Halloween-kauhuelokuvasarjan kahdeksas osa. Elokuvan ikäraja Suomessa on K18.


title: Halloween: Resurrection

text: Laurie Strode on joutunut mielisairaalaan, sillä selvisi, että mies, jonka kaulan hän löi kirveellä poikki, ei ollutkaan sarjamurhaaja Michael Myers, vaan viaton kolmen lapsen isä, joka ei pystynyt Michaelin naamarin alta päästämään lainkaan ääntä Michaelin murrettua mieheltä äänihuulet. Laurie haluaa tasata tilinsä Michaelin kanssa ja siksi osaa odottaa miestä, kun tämä saapuu murha-aikeissa mielisairaalaan. Laurie yrittää tappaa Michaelin, mutta haluaa vielä tarkistaa, onko naamion takana tälläkin kertaa joku toinen. Silloin Michael lyö veitsen Laurien selkään. Laurie suutelee Michaelin naamarin huulia ja sanoo: "Nähdään helvetissä". Michael irrottaa veitsen Laurien selästä ja tämä putoaa alas sairaalan katolta.


title: Halloween: Resurrection

text: On kulunut jo monta vuotta siitä, kun Michael Myers viimeksi iski, ja hänen huhutaan kuolleen. Kuusi opiskelijaa osallistuu erääseen uuteen televisio-ohjelmaan, Vaaraviihteeseen, jossa on tavoitteena viettää yö Michael Myersin lapsuudenkodissa. Kukaan ei kuitenkaan tiedä, että Michael Myers on palannut ja päättänyt kostaa.


title: Halloween: Resurrection

text: Ruumiinavaaja saa tiedotteen että Michael Myers ollaan vihdoinkin tapettu ja avaa ruumispussin, mutta Michael ei olekaan kuollut vaan jatkaa tappamistaan. Elokuvan lopussa ruumishuoneessa ruumiinavaajan tutkiessa Michael Myersia tämä avaa silmät, ja elokuva loppuu naisen tuskaiseen huutoon.


title: Peltoauto

text: Peltoauto on tiealueen ulkopuolella ajamiseen hankittu auto. Peltoautona toimii yleensä katsastamaton ja rekisteröimätön, mutta ajokuntoinen auto. Peltoautoilla saa ajaa vain tiealueen ulkopuolella sekä muulta liikenteeltä suljetuilla teillä.


title: Peltoauto

text: Yleisesti peltoautot ovat monen maaseudulla asuvan nuoren ensimmäinen autohankinta, joilla nuoret voivat oppia ajamaan, korjaamaan ja samalla tutustuvat auton tekniikkaan ja käytökseen. Peltoautoilla myös usein ajetaan "rallia" suljetuilla radoilla ja jääradoilla. Peltoautoista on kehittynyt myös Jokamiehenluokka.


title: Huippumalli haussa

text: Huippumalli haussa ("America's Next Top Model") on Suomessa Nelosella nähtävä yhdysvaltalainen The CW (ent. UPN) -kanavan tuottama tosi-tv-sarja, jossa etsitään seuraavaa kansainvälisesti menestyvää valokuva- ja catwalk-mallia tuhansien amerikkalaisten nuorten naisten keskuudesta karsittujen 10–14 naisen joukosta. Sarjaa on kuvattu New Yorkissa ja Los Angelesissa. Sarjassa on vierailtu myös muun muassa Pariisissa, Milanossa, Tokiossa, Kapkaupungissa, Lontoossa, Bangkokissa, Barcelonassa ja Pekingissä.


title: Huippumalli haussa

text: Ohjelman luoja, juontaja ja tuottaja on itse pitkän mallinuran tehnyt amerikkalainen Tyra Banks. Ensimmäinen kausi esitettiin toukokuussa 2003 ja siitä tuli yksi UPN-kanavan parhaimmat arvostelut saaneista ohjelmista. Ohjelman avausteeman esittää Tyra Banks ja sen tuottaa Rodney "Darkchild" Jerkins. Banks tuottaa sarjaa yhdessä Ken Mokin ja Anthony Dominicin kanssa.


title: Huippumalli haussa

text: Sarjan voittajaa odottaa sopimus mallitoimiston kanssa, kuvaus suureen muotilehteen ja pääsy kosmetiikkayrityksen mainoskampanjaan. Esimerkiksi neljännen kauden yhteistyökumppaneina toimivat Ford-mallitoimisto, "Elle"-lehti ja CoverGirl-kosmetiikkayhtiö. Useasti myös muut kilpailijat ovat saaneet mallintöitä.


title: Huippumalli haussa

text: Yhdysvalloissa alkoi sarjan 20. tuotantokausi kesällä 2013. Suomessa sarjaa on esitetty 23. tuotantokauteen asti.


title: Huippumalli haussa

text: Sarjan oikeudet on myyty myös Australiaan, Kanadaan, Ranskaan, Saksaan, Israeliin, Skandinaviaan (Ruotsi-Norja-Tanska), Suomeen, Thaimaahan, Venäjälle, Filippiineille ja Isoon-Britanniaan. Ensimmäinen tuotantokausi sarjan suomalaisversiosta esitettiin keväällä 2008 Nelosella ja toinen tuotantokausi keväällä ja kesällä 2009.


title: Huippumalli haussa

text: Jokainen sarjan kausi sisältää 9–13 jaksoa ja alkaa 10–14 kilpailijalla. Jokaisessa jaksossa vähintään yksi kilpailija pudotetaan pois kilpailusta. Kilpailijoille tehdään kilpailun alussa muodonmuutokset (yleensä ensimmäisen pudotuksen jälkeen) ja kilpailun lopussa jäljelle jääneet kilpailijat vierailevat ulkomailla.


title: Huippumalli haussa

text: Jokainen jakso kattaa "oikeassa ajassa" noin viikon (ulkomailla ollessa noin 3–4 päivää) ja sisältää muotinäytöksiä, valokuvauksia tai mainoksia ja jakson lopussa tuomaristo arvioi kilpailijoiden suoritukset ja potentiaalin kilpailun voittamiseen. Maaliskuussa 2010 tuomaristossa tuomaroivat Banksin lisäksi mm. muotivalokuvaaja Nigel Barker ja Voguen André Leon Talley. Entisiä tuomareita ovat mm. muoti-ikoni Twiggy, mallit Janice Dickinson ja Paulina Porizkova, stylisti Nolé Marin, catwalk-opettaja, J. Alexander, muotisuunnittelija Kimora Lee Simmons ja muotitoimittajat Beau Quillian ja Eric Nicholson. Vaikkei kuvausten johtaja Jay Manuel kuulukaan pysyvään tuomaristoon, hän esiintyy jokaisessa jaksossa. Myös entinen tuomariston jäsen, J. Alexander nähdään vielä mukana sarjassa, catwalk-opettajana. Jokaisessa jaksossa on myös yleensä jokin tietty teema mallialalta, esim. lehdistötilaisuuksien hoitaminen, mainoksessa esiintyvän tuotteen myynti, muotinäytökset tai mallitoimistoissa käynti.


title: Huippumalli haussa

text: Jokainen jakso alkaa tavallisesti sillä, että kilpailijat saavat opastusta alueella, joka liittyy viikon teemaan. Esimerkiksi heitä saatetaan opettaa kävelemään catwalkilla, improvisoimaan tai valmistamaan meikki ja vaatetus tiettyyn tilaisuuteen. Pian tätä seuraa haaste, joka liittyy kyseiseen teemaan, kuten runway-kuvaukset tai haastattelu, joista voittaja saa palkinnon. Palkinto sisältää yleensä vaatteita, illan vieton tai edun seuraavaan kuvaukseen, ja yleensä palkinnon saa jakaa muutaman muun kilpailijan kanssa. Jaksoon sisältyy yleensä valokuvaukset, mainoksen tai musiikkivideon kuvaaminen.


title: Huippumalli haussa

text: Tuomaroinnin aikana kilpailijoille annetaan mahdollisesti ylimääräinen haaste, kuten poseeraaminen, tuotteen myyntiesittely, catwalk-kävely tai tiettyyn tilaisuuteen sopivan asukokonaisuuden valinta. Jokaisen kilpailijan kuva (tai mainos) näytetään ja tuomaristo arvio sen. Kilpailijan pudotus on seremoniamainen; Tyra paljastaa ja ojentaa kilpailijoille, jotka eivät tipu, heidän kuvansa ja sanoo "Onneksi olkoon. Olet vielä mukana Huippumalli haussa-ohjemassa" (engl. "Congratulations. You are still in the running towards becoming America's Next Top Model".) Se, joka ei saa kuvaa joutuu palaamaan taloon ja poistumaan välittömästi. Joskus on kuitenkin ollut poikkeuksia; 4. ja 17. tuotantokaudella tippui kaksi kilpailijaa samalla kerralla, 5. ja 17. tuotantokaudella ketään ei karsittu ja 9. kaudella erään kilpailijan päätös jättää kilpailu kesken pelasti viimeiseksi jääneen kilpailijan. Yksi kilpailija hylättiin 17. ja 21. tuotantokaudella.


title: Huippumalli haussa

text: Formaatti eroaa tavallisesta kun vain kolme kilpailijaa on jäljellä. Kolmikko joutuu viimeisiin kuvauksiinsa. Finaalikaksikko kilpailee muotinäytöksessä yleisön ja tuomareiden edessä.


title: Joaquín (jalkapalloilija)

text: Joaquín, koko nimeltään Joaquín Sánchez Rodríguez (s. 21. heinäkuuta 1981 El Puerto de Santa María, Cádiz, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Betisiä. Joaquínin pelipaikka on keskikentän oikealla laidalla, mutta hän osaa pelata myös hyökkääjänä. Hänet tunnetaan nopeudestaan, hyvästä tekniikastaan ja vaarallisista keskityksistään.


title: Joaquín (jalkapalloilija)

text: Joaquín edusti vuodet 1999–2006 sevillalaista Real Betisiä ja vuodet 2006–2011 Valenciaa. 23. kesäkuuta 2011 hänen uutisoitiin siirtyvän kesänä aikana kovasti rivejään vahvistaneeseen Málagaan. Hänestä on arvioitu maksettavan noin 4 miljoonan euron siirtokorvaus.


title: Joaquín (jalkapalloilija)

text: Joaquín on kuulunut Espanjan maajoukkueen kokoonpanoon vuosien 2002 ja 2006 MM-kilpailuissa sekä vuoden 2004 EM-kilpailuissa. Vuonna 2002 hän epäonnistui ratkaisevassa rangaistuspotkussa joukkueen pudotessa puolivälierissä Etelä-Korealle.


title: Baskimaan jalkapallomaajoukkue

text: Baskimaan jalkapallomaajoukkue edustaa Baskimaata kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa. Koska Baskimaan jalkapalloliitto ei ole Fifan eikä Uefan jäsen, joukkue ei pääse niiden järjestämiin maajoukkuekilpailuihin. Joukkueessa pelaa vain Espanjan Baskimaasta, Navarrasta ja Pohjoisesta Baskimaasta kotoisin olevia pelaajia.


title: Baskimaan jalkapallomaajoukkue

text: Baskimaa pelasi ensimmäisen ottelunsa Kataloniaa vastaan 3. tammikuuta 1915 San Mamésilla Bilbaossa, minkä se voitti maalein 6–1. Sittemmin joukkue on pelannut lukuisia otteluita muita maajoukkueita ja seurajoukkueita vastaan. Espanjan sisällissodan aikana joukkue pelasi maanpaossa ystävyysotteluita ulkomailla ja kaudella 1938–1939 Meksikon silloista amatööriliigaa, jossa se sijoittui toiseksi. Tämän jälkeen joukkueen toiminnassa oli pitkä tauko Francisco Francon noustua valtaan Espanjassa. Vasta Francon diktatuurin päättymisen jälkeen 1970-luvun lopulla toiminta heräsi jälleen henkiin. Vuodesta 1993 lähtien joukkue on tavallisesti pelannut vuosittain joulukuussa ystävyysottelun jotakin maajoukkuetta vastaan.


title: Baskimaan jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 2005 Baskimaa otti osaa Espanjan edustajana maan neljänneksi korkeimman sarjatason Tercera Divisiónin Baskimaan lohkon pelaajista koostuneella amatöörijoukkueella Uefan Regions' Cupiin, jonka mestaruuden se saavutti. Loppuottelussa se voitti bulgarialaisen lounais-Sofian joukkueen 1–0.


title: Baskimaan jalkapallomaajoukkue

text: Joulukuun 2014 Katalonia-otteluun valitut pelaajat:


title: Baskimaa (kulttuuris-maantieteellinen alue)

text: Baskimaa () on kulttuurillis-maantieteellinen alue Pyreneiden länsiosassa Biskajanlahden pohjukassa. Se on baskien kotiseutua. Baskimaan merkittävimpiä kaupunkeja ovat Pamplona ("Iruñea"), Bilbao ("Bilbo"), San Sebastián ("Donostia") ja Vitoria ("Gasteiz") Espanjassa sekä Bayonne ("Baiona") ja Biarritz ("Biarritz" tai "Miarritze") Ranskassa. Baskimaa käsittää Eteläisen Baskimaan ja Navarran Espanjassa sekä Pohjoisen Baskimaan Ranskassa. Yleisesti ottaen Baskimaa on hyvin nationalistinen, ja monet vaativatkin alueen itsenäisyyttä. Baskimaassa puhutaan pääasiassa baskin kieltä.


text: Baskimaan alue koostuu seitsemästä Espanjan ja Ranskan alueella sijaitsevasta historiallisesta alueesta, joista baskit käyttävät nimitystä "Zazpiak Bat", joka vapaasti suomennettuna tarkoittaa ”seitsemän yhdessä”.


text: Eteläinen Baskimaa, jota baskit kutsuvat nimellä "Hegoalde", käsittää Espanjassa sijaitsevat Baskimaan itsehallintoalueeseen kuuluvat Gipuzkoan (), Araban () ja Bizkaian () maakunnat sekä erillisen Nafarroan () itsehallinnollisen maakunnan. Eteläisen Baskimaan tärkein ja suurin kaupunki on vauras Bilbao.


text: Pohjoinen Baskimaa, jota baskit kutsuvat nimellä "Iparralde", käsittää Ranskan puolelta kolme valtion lounaiskolkassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa sijaitsevaa historiallista maakuntaa, Basse-Navarren ("Nafarroa Beherea"), Soulen ("Zuberoa") ja Labourdin ("Lapurdi").


text: Baskimaassa asuu noin kolme miljoonaa ihmistä. Nykyään suuri osa Eteläisen Baskimaan vaurailla alueella asuvista on muuttanut muualta Espanjasta työn perässä eikä edusta baskikansallisuutta. Jopa 40 prosenttia alueen asukkaista edustaa muuta etnistä identiteettiä.


text: Baskin kieltä, Baskimaan alkuperäiskieltä, pidetään Euroopan vanhimpana elävänä kielenä. Kuitenkin maan puhutuimmat kielet ovat espanja ja ranska. Baskimaan kolmesta miljoonasta asukkaasta noin 650 000 ihmistä puhuu äidinkielenään baskia, joista 550 000 asuu Espanjan puoleisessa Baskimaassa ja loput Ranskan puoleisessa.


text: Gipuzkoassa toimii myös baskilais-suomalainen ystävyysseura Suomitar, joka on julkaissut baski–suomi-sanakirjan 2012.


title: Vaatehuone

text: Vaatehuone on asuintaloissa oleva säilytystila, joka on tarkoitettu tekstiilien, sisävaatteiden ja asusteiden säilytyshuoneeksi. Vaatehuone voi korvata asunnon komerotilaa, tai se voi olla lisätilana kausivaatteiden, mattojen yms. säilytystä varten. Vaatehuoneen pinta-ala on tyypillisesti 1-5 neliömetriä.


title: Vaatehuone

text: Vaatehuone sijoitetaan yleensä makuuhuoneiden yhteyteen. Jos asunnossa on vain yksi vaatehuone sen tulisi olla yhteydessä eteis- tai käytävätiloihin. Vaatehuoneen voi sijoittaa esimerkiksi kahden makuuhuoneen väliin, jolloin molemmista voi olla käynti vaatehuoneeseen.


title: Vaatehuone

text: Vaatehuoneen sisustus hoidetaan ripustustangoilla, hyllystöillä ja erilaisilla säilytyskoreilla ja -laatikoilla.


title: Rakekniven

text: Rakekniven on vuori Etelämantereen jäätiköllä Kuningatar Maudin maalla. Vuori on noin 640 m korkea ympäröivästä jäänpinnasta luettuna ja sen seinämät ovat lähes pystysuorat. Vuoren nimi tarkoittaa partaveistä. Pistäessään esiin kilometrejä paksun jäätikön läpi sitä voisi hyvällä syyllä kutsua vaikka suureksi nunatakiksi.


title: Mohammad Ajub Khan

text:
Mohammad Ajub Khan (myös Ayub Khan, 14. toukokuuta 1907 – 19. huhtikuuta 1974) oli Pakistanin poliittinen johtaja vuodesta 1958 vuoteen 1969. Hänestä tuli Pakistanin asevoimien ylipäällikkö 1951, ja hän oli Pakistanin sotahistorian nuorin kenraali ja sotamarsalkka. Hän johti Pakistanin ensimmäistä sotilasvallankaappausta vuonna 1958.
Hän oli saanut koulutuksensa brittien Intian armeijassa. Khan solmi Intian kanssa sopimuksen Punjabin kastelujärjestelmästä. Maailmanpankki rahoitti hankkeen vuonna 1960. Khan toteutti maareformin, tavoitteena oli maanvuokraajien elinehtojen parantaminen ja maatalouden ylijäämämaan pakkoluovuttaminen uudelleen jakoa varten. Enimmäismäärät olivat 200 hehtaaria keinokasteluilla alueilla ja yli 400 hehtaaria muilla alueilla. Maareformi aiheutti positiivisen sykäyksen Pakistanin talouden parantumiselle. Tuotannon kasvu oli nopeaa, viisi prosenttia vuodessa. Khan toteutti myös väestöpolitiikan toteuttamisen, jossa perhesuunnittelu tuli ensisijalle.


title: Mohammad Ajub Khan

text: Khan otti käyttöön uuden perustuslain vuonna 1962. Oppositio valitti poliittisen vapauden puutetta. Khan aloitti sodan Intiaan vastaan vuonna 1965 Kashmirin tilanteen vuoksi. Pakistan hyökkäsi panssarijoukoilla 1. syyskuuta 1965. Ayub Khan hyväksyi Neuvostoliiton välitysehdotuksen ja sota päättyi 22. syyskuuta 1965. Lal Bahadur Shastri ja Khan neuvottelivat Taškentissa Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosyginin johdolla tammikuussa 1966. Tämän jälkeen Khanin suosio Pakistanissa laski ja hän menetti armeijan tuen.


title: Mohammad Ajub Khan

text: Presidenttinä hän piti yllä viileitä suhteita Intian kanssa, ja Intian-Pakistanin sota vuonna 1965 oli käännekohta hänen urallaan. Epäsuosituksi tullut Khan luopui vallasta kuitenkin vasta 1969.


title: Viktor Petrenko

text: Viktor Petrenko (, s. 17. kesäkuuta 1969 Odessa) on ukrainalainen taitoluistelija, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Hän edusti kilpaurallaan myös Neuvostoliittoa ja IVY:ä.


title: Viktor Petrenko

text: Olympialaisissa Petrenko voitti kultaa Albertvillessä 1992 ja pronssia Calgaryssa 1988. Lillehammerissa 1994 hän oli neljäs. Maailmanmestaruuden hän saavutti 1992 ja oli toinen 1990 ja 1991 sekä kolmas 1988.


title: Thurgau

text: Thurgau on kantoni Sveitsin koillisosassa Bodenjärven lounaisrannalla. Sen pääkaupunki on Frauenfeld. Kantonissa on noin 270 000 asukasta.


title: Thurgau

text: Kantonin maasto on kumpuilevaa tasankoaluetta, jolla ei ole vuoria. Kantonin korkein kohta on kantonin lounaisnurkassa, Fischingenin kunnan eteläpäässä (992 m mpy.). Matalin kohta on Thurin laaksossa, Neunfornin kunnassa (370 m mpy.) Thurjoki halkoo kantonin.


title: Thurgau

text: Alueen pohjoisrajana on Reinjoki, jonka takana ovat Schaffhausenin kantoni ja Saksa. Koillisrajan muodostaa Bodenjärvi. Etelässä kantoni rajoittuu Sankt Gallenin kantoniin, lännessä Zürichin kantoniin.


title: Thurgau

text: Thurgau on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1803.


title: Thurgau

text: Thurgau koostuu 80 kunnasta (tilanne 31.12.2016), jotka muodostavat viisi hallintoaluetta (): Arbon, Frauenfeld, Kreuzlingen, Münchwilen ja Weinfelden.


title: Thurgau

text:
Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:
Kantoni on saksankielinen: 90 prosenttia asukkaista käyttää saksaa pääkielenään (vuonna 2014). Kantonissa ei ole selkeää valtauskontoa: vuonna 2014 katolisia oli 33 prosenttia ja protestantteja 34 prosenttia asukkaista.


title: Thurgau

text: Thurgau tunnetaan maanviljelystään, etenkin hedelmien tuottajana. Yli puolet kantonin pinta-alasta (52 % v. 2009) onkin maatalouskäytössä. Alkutuotannon merkitys on kuitenkin vähentynyt niin, että vuonna 2014 maa- ja metsätaloudessa oli enää seitsemän prosenttia työpaikoista. Teollisuudessa oli 31 prosenttia ja palvelutoiminnassa 63 prosenttia Thurgaun työpaikoista.


title: Thurgau

text: Tunnettuja thurgaulaisia teollisuusyrityksiä ovat muun muassa Bernina (ompelukoneet), Saurer (kuorma-autot), Stadler Rail (junat), SIGG (alumiinipullot) ja A. Vogel (terveystuotteet).


title: Thurgau

text: Moottoritiet A1 ja A7 halkovat kantonin alueen. A7 päättyy Kreuzlingeniin, joka on rajanylityspaikka Konstanziin, Saksaan.


title: Thurgau

text: Thurgaussa on tiheä rautatieverkosto:


title: Thurgau

text: Romanshornista on autolauttayhteys Bodenjärven yli Friedrichshafeniin.


title: Francistown

text: Francistown on Botswanan toiseksi suurin kaupunki. Sen asukasluku oli vuonna 2003 noin 83000. Francistown sijaitsee maan itäosassa ja noin neljänsadan kilometrin päässä pääkaupunki Gaboronesta.


title: Francistown

text: Francistown on nimetty englantilaisen Daniel Francesin mukaan.


title: Francistown

text: Bakalangat, Botswanan toiseksi suurin etninen ryhmä, ovat asuttaneet kaupungin seutua jo monien sukupolvien ajan. Viime aikoina kaupunkiin on muuttanut paljon laittomia siirtolaisia Zimbabwesta.


title: Ancona (kaupunki)

text: Ancona on satamakaupunki Italian keskiosassa Adrianmeren rannikolla. Se on Marchen alueen ja Anconan maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee 210 kilometriä koilliseen Roomasta ja 200 kilometriä kaakkoon Bolognasta. Anconassa on noin 100 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 125 neliökilometriä.


title: Ancona (kaupunki)

text: Kaupungin perustivat kreikkalaiset pakolaiset vuonna 387 eaa. Se joutui goottien, lombardien ja saraseenien hyökkäysten kohteeksi Rooman valtakunnan romahtamisen jälkeen, ja ranskalaisten käsiin 1700-luvun lopulla.


title: Ancona (kaupunki)

text: Kaupunki sijaitsee kahden kukkulan rinteellä: linnoitus on rakennettu Monte Astagnolle, ja tuomiokirkko 150 metriä korkealle Monte Guascolle. Se on satamakaupunki, josta on useita säännöllisiä lauttayhteyksiä Kreikan ja Kroatian puolelle.


title: Kolpinan piiri

text: Kolpinan piiri ( ) on hallintoalue Pietarissa. Se sijaitsee Nevan rannalla Pietarin keskustasta kaakkoon. Pohjoisessa se rajoittuu Nevan ja Frunzen piiriin, lännessä Puškinin piiriin sekä idässä Leningradin alueen Seuloskoin piiriin. Asukkaita on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 175 400 henkeä, joista yli 75 % asuu Kolpinan kaupungissa.


title: Kolpinan piiri

text: Kolpinan piiriin kuuluu 6 kuntaa:


title: Kolpinan piiri

text: Kolpina on statukseltaan kaupunki, muut taajamia.


title: Kolpinan piiri

text: Piirihallinnon päämies on Viktor Safjanov.


title: Seretse Khama

text: Sir Seretse Khama (1. heinäkuuta 1921 – 13. heinäkuuta 1980) oli Botswanan ensimmäinen presidentti.


title: Seretse Khama

text: Khama syntyi Serowessa, Betsuanamaassa vuonna 1921. Hänen isoisänsä oli Khama III, bamangwato-heimon johtaja. Seretse Khama seurasi isäänsä valtaistuimelle neljävuotiaana, mutta hänen setänsä toimi holhoojana ja sijaishallitsijana.


title: Seretse Khama

text: Khama aloitti opintonsa Fort Haren yliopistossa, Etelä-Afrikassa, ja jatkoi niitä Oxfordin yliopistossa. Vuonna 1948 Khama avioitui brittiläisen Ruth Williamsin kanssa. Tämän vuoksi hänet karkotettiin Botswanasta vuonna 1951. Hallitus kuitenkin antoi Khamalle luvan palata maahansa vuonna 1956 sillä ehdolla, että hän luopuisi heimopäällikkyydestään. Sijaishallitsija-sedällä, naapurimaa Etelä-Afrikalla ja Britannialla oli monia syitä vastustaa heimopäällikön avioliittoa valkoisen naisen kanssa, mutta lopulta kansa tulkitsi Khaman paluun kotimahan ja kruunusta luopumisen isänmaalliseksi teoksi, joka lisäsi hänen kansansuosiotaan.


title: Seretse Khama

text: Vuonna 1961 Khama perusti Botswanan demokraattipuolueen. Pian hän nousi Betsuanamaan pääministeriksi, ja osallistui itsenäistymisneuvotteluihin. Kun Betsuanamaa vuonna 1966 itsenäistyi Botswanana, Khama nousi sen ensimmäiseksi presidentiksi.


title: Seretse Khama

text: Itsenäistymisensä aikaan Botswana oli yksi maailman köyhimmistä valtioista. Khaman kaudella sen talous kuitenkin saatiin nostettua jaloilleen, ja maan talouskasvu kuului maailman nopeimpiin. Maassa saatiin aikaan ilmainen peruskoulutus kaikille, ja Khama pyrki kaikin keinoin edistämään moniarvoisuutta ja demokratiaa. Khama toimi presidenttinä vuoteen 1980 saakka, jolloin hän kuoli haimasyöpään. Khaman seuraajaksi tuli varapresidentti Quett Masire.


title: Seretse Khama

text: Seretse Khaman mukaan on nimetty Sir Seretse Khaman kansainvälinen lentoasema Botswanassa. Hänen pojastaan Ian Khamasta tuli maan presidentti vuonna 2008.


title: Seretse Khama

text: Vuonna 2016 valmistunut A United Kingdom -elokuva kertoo Khaman ja hänen vaimonsa Ruth Williams Khaman tarinan tositapahtumiin pohjautuen.


title: Quett Masire

text: Quett Ketumile Joni Masire (23. heinäkuuta 1925 – 22. kesäkuuta 2017) oli botswanalainen poliitikko. Hän toimi maansa toisena presidenttinä vuosina 1980–1998.


title: Quett Masire

text: Masire syntyi Kanyessä vuonna 1925. Vuosina 1949–1955 hän toimi opettajana ja rehtorina Seepapitson koulussa. Vuodesta 1962 lähtien Masire toimi Botswanan demokraattipuolueessa. Kun Botswana vuonna 1966 saavutti itsenäisyyden, Masire nousi sen varapresidentiksi. Kun Seretse Khama kuoli vuonna 1980, Masire seurasi häntä maansa presidenttinä. Vuonna 1998 Masirea seurasi Festus Mogae.


title: Quett Masire

text: Vuoden 1998 jälkeen Masire toimi diplomaattina.


title: Léon M’ba

text: Léon M'ba (9. helmikuuta 1902, Libreville – 28. marraskuuta 1967, Pariisi) oli Gabonin ensimmäinen presidentti.


title: Léon M’ba

text: M'ba syntyi Librevillessä ja oli etniseltä taustaltaan fang. Hänet nimitettiin Gabonin pääministeriksi vuonna 1957. Kun maa vuonna 1960 saavutti itsenäisyyden, M'ba nousi sen ensimmäiseksi presidentiksi. Helmikuussa 1964 hänet syrjäytettiin sotilasvallankaappauksella, mutta Ranskan avulla M'ba pääsi takaisin valtaan. M'ba valittiin presidentiksi uudelleen vuonna 1967, mutta hän kuoli saman vuoden marraskuussa. M'ban seuraajaksi tuli Omar Bongo, joka toimi presidenttinä kuolemaansa 8. kesäkuuta 2009 saakka.


title: Marcos Pontes

text: Marcos Cesar Pontes (s. 11. maaliskuuta 1963 Bauru) on ensimmäinen brasilialainen ja portugalinkielinen astronautti. Hän lähti yhtenä kolmimiehisestä miehistöstä kohti Kansainvälistä avaruusasemaa (ISS) 30. maaliskuuta 2006 Sojuz TMA-8 -aluksella.


title: Marcos Pontes

text: Pontes lensi ISS:lle yhdessä Expedition 13:n miehistön kanssa telakoituen asemaan 1. huhtikuuta 2006. Hän oli ISS:llä viikon ja palasi yhdessä Expedition 12:n miehistön kanssa maahan.


title: Marcos Pontes

text: Pontes on yksi kokeneimmista Brasilian ilmavoimien lentäjistä ja hän on sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti. Pontes aloitti NASA:n koulutuksen vuonna 1998 ja nimitettiin "NASA-astronautiksi" joulukuussa 2000. Syksyllä 2005 hän aloitti Sojuz-koulutuksensa Tähtikaupungissa (Zvjozdnyi Gorodok) lähellä Moskovaa.


title: Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli

text: Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli () on "Die Hard" -sarjan toinen elokuva. Se on yhdysvaltalainen toimintaelokuva vuodelta 1990. Elokuvan on ohjannut suomalainen ohjaaja Renny Harlin. Pääosassa elokuvassa on Bruce Willis, joka esittää poliisi John McClanea. Antagonistina elokuvassa on eversti Stuart, jota esittää William Sadler. Elokuvan lopputeksteissä soi Jean Sibeliuksen suomalainen Finlandia-sävellys.


title: Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli

text: Elokuva pohjautuu Walter Wagerin kirjaan "58 minutes" (1987, ja "Vain kuolleen ruumiini yli 2").


title: Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli

text: Elokuva oli suuri menestys ja myös kriitikot pitivät elokuvasta. Elokuvan budjetti oli noin 70 miljoonaa dollaria.


title: Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli

text: "Die Hard" -sarja sai kolmannen osan vuonna 1995, kun "Die Hard – Koston enkeli" tuli ensi-iltaan. Sarjan neljäs osa on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut "Die Hard 4.0".


title: Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli

text: Etsivä John McClane odottaa vaimoaan Washingtonin Dullesin lentokentällä jouluaattoiltana, kun joukko terroristeja ottaa haltuunsa lennonvalvontajärjestelmän. Laskeutumista yrittävät koneet ovat tuhoon tuomittuja.


title: Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli

text: Lumimyrsky iskee kentälle ja kentän yläpuolella lentävissä koneissa on tuhansia ihmisiä panttivankeina, myös John McClanen vaimo. McClane joutuu pakostakin jahtaamaan taas terroristeja. Terroristit ovat vapauttamassa pidätettyä kenraali Esperanzaa, jota ollaan tuomassa Yhdysvaltoihin tuomittavaksi. Terroristien suunnitelma on pirullinen, tehokas ja aukoton, mutta terroristit eivät ottaneet huomioon John McClanea.


title: Diego de Almagro

text: Diego de Almagro (1475 – 8. heinäkuuta 1538) oli espanjalainen konkistadori, Francisco Pizarron kumppani ja kilpailija. Hän oli ensimmäinen eurooppalainen Chilessä.


title: Diego de Almagro

text: Vuonna 1525 Almagro lähti Pizarron veljesten kanssa tutkimaan ja ryöstämään Perun aluetta. Tyytymättömänä siihen, miten Pizarro sai hyvän aseman Perussa, sai hän luvan lähteä valloittamaan alueita Perusta etelään. Hän ylitti vuonna 1535 Andit ja kulki joukkoineen Aconcagua-joelle asti, mistä kääntyi takaisin kohdattuaan vihamielisiä intiaaneja. Hän palasi raskaan reitin Atacaman autiomaan läpi ja jäi ilman toivomiaan rikkauksia ja valloituksia.


title: Diego de Almagro

text: Almagro surmattiin Chilen eurooppalaisten välisessä sisällissodassa hänen yritettyään kaapata valtaa ja rikkauksia Pizarrolta 1538. Vastaavasti Almagrolle uskolliset miehet surmasivat Pizarron 1541.


title: Komiat

text: Komiat on Kauhavan kaupungin ja Vöyrin Petterinmäen keskiviikkoisin ilmestyvä paikallislehti. Toimitus on Kauhavan keskustaajamassa. Päätoimittaja on Marianne Lähde.


title: Komiat

text: Lehden levikki on 5284 kpl. (LT 2017 mediaauditfinland.fi) Lehteä kustantaa Ilkka-Yhtymään kuuluva I-Mediat Oy ja se painetaan I-Print Oy:n sanomalehtipainossa Seinäjoella.


title: Komiat

text: Komiat-lehti syntyi, kun kaksi alueen paikallislehteä, Härmät-lehti ja Kauhavan sanomalehti, yhdistettiin vuoden 2009 alussa. Samaan aikaan toteutui Kauhavan, Alahärmän, Ylihärmän ja Kortesjärven kuntaliitos.


title: Komiat

text: Lehti on palkittu Sanomalehtien Liiton paikallislehtikilpailussa vuosina 2011, 2012 ja 2014.


title: Komiat

text: Paikallislehti "Kauhava" ilmestyi ensi kerran vuonna 1926 Mauno Pesosen toimittamana kahtena näytenumerona. Varsinainen ilmestyminen alkoi vuoden 1927 alussa. Vuonna 1929 lehden nimeksi vaihdettiin "Kauhava-Lappajärvi-Vimpeli", mutta jo parin vuoden se palasi entiselleen. Vuosina 1947-1954 lehden nimenä oli "Kauhava-Härmät".


title: Komiat

text: "Härmät"-lehden perusti vuonna 1961 Laijo Järvi Alahärmän ja Ylihärmän sekä Vöyrin Petterinmäen suomenkielisen kylän paikallislehdeksi. Härmät siirtyi paikallisesta omistuksesta alavutelaisen Viiskunta-lehteä julkaisseen yhtiön omistukseen 1970. Yhtiön myötä myös Härmät siirtyi sanomalehti Ilkkaa kustantaneelle Ilkka Oy:lle 1987 ja edelleen Pohjanmaan Lähisanomille 1999.


title: Komiat

text: Kauhavan Sanomalehti Oy päätti keväällä 2008 myydä Kauhava-lehden liiketoiminnan Ilkka-yhtymälle kuuluvalle Pohjanmaan Lähisanomat Oy:lle (nyk. I-Mediat Oy). Kaupan myötä yhdistettiin Kauhava- ja Härmät-lehdet yhdeksi isommaksi paikallislehdeksi. Uuden lehden nimestä järjestettiin lukijakilpailu.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Jean-Pierre Raffarin O.Q. (s. 3. elokuuta 1948 Poitiers, Vienne) on ranskalainen poliitikko ja Ranskan pääministeri vuosina 2002–2005. Hän edusti aiemmin keskustaoikeistolaista UDF-puoluetta, sitten konservatiivista oikeistolaista UMP-puoluetta.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Jean-Pierre Raffarin aloitti pääministerikautensa 6. toukokuuta 2002 ja erosi virasta 31. toukokuuta 2005. Hän johti kahta peräkkäistä hallitusta; Raffarinin ensimmäinen hallitus erosi 31. maaliskuuta 2004 ja hänen toinen hallituksensa, jossa useita ministereitä oli vaihdettu, astui virkaan samana päivänä. Raffarinin toisen hallituksen ero seurasi kyllä-puolen tappiota Ranskan kansanäänestyksessä Euroopan unionin perustuslaista, joskin Raffarin sanoi tämän lopullisen eron johtuneen muista syistä. Häntä seurasi Ranskan pääministerinä Dominique de Villepin.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Jean-Pierre Raffarin on kotoisin Poitiers'n kaupungista läntisessä Ranskassa. Hänellä on kaksi vanhempaa sisarusta, sisko Jacqueline ja veli Gerard, jotka syntyivät jo ennen toista maailmansotaa. Hänen isänsä, Jean Raffarin, toimi valtiosihteerinä maatalousministeriössä Pierre Mendès Francen hallituksen alaisuudessa 1954. Jean-Pierre Raffarin meni Pariisiin opiskelemaan ensin oikeustiedettä, ja valmistui 1972 talouskorkeakoulusta ("École supérieure de commerce de Paris"), jonka jälkeen loi uran liikemiehenä. Poliitikoksi Raffarin on poikkeuksellisen kokenut talousmies.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Raffarin meni mukaan politiikkaan vuonna 1977, jolloin tuli valituksi Poitiers'n valtuustoon. Hän alkoi pian toimia aktiivisesti keskustaoikeistolaisten puolueiden uudessa yhteenliittymässä UDF, joka on Ranskan politiikassa eräänlainen vaihtoehto oikeiston pääsuuntaukselle, gaullismille. Vuonna 1988 Raffarin valittiin Poitou-Charentesin alueneuvostoon jonka puheenjohtajana hän toimi aina vuoteen 2002 saakka. Euroopan parlamentin jäsen Raffarin oli vuosina 1989–1995; siellä hän toimi kaksi ja puoli vuotta budjettivaliokunnan varapuheenjohtajana. Hän on ollut Senaatin, Ranskan parlamentin ylähuoneen, jäsen vuodesta 1995. Senaattorina hän edustaa kotidepartementtiaan Vienneä.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Raffarin jätti europarlamentin päästyään Ranskan hallitukseen 18. toukokuuta 1995. Tuolloin Jacques Chiracin voittoa presidentinvaalissa seuranneessa hallituksenvaihdoksessa pääministeriksi nousi Chiracin puoluetta RPR:ää edustava Alain Juppé. UDF oli RPR:n tukipuolueena ja Juppén hallituksessa Raffarin toimi pienten ja keskisuurten yritysten asioista vastaavana ministerinä aina siihen saakka, kunnes oikeisto hävisi 1997 vaalit ja hallitus vaihtui 4. kesäkuuta 1997. Valtaan nousi Lionel Jospinin sosialistihallitus.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Vuoden 2000 jälkeen Ranskan valtavirran oikeisto alkoi tutkia läheisempää yhteistyötä, paljolti äärioikeiston muodostaman paineen takia. Muodostui uusi puolue, UMP, joka on enimmäkseen RPR:n jatkajapuolue, mutta johon liittyi myös muita. Vuonna 2002 RPR lakkasi kokonaan olemasta. Yksi tärkeimmistä UMP:hen siirtyneistä UDF:n poliitikoista on nimenomaan Raffarin, jolla oli tärkeä osa tämän uuden liittouman muodostamisessa.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Vuoden 2002 presidentinvaalissa Jacques Chirac valittiin uudelleen, mikä merkitsi hallituksenvaihdosta, valtaan nousisi taas oikeisto. Chirac oli kahden vaiheilla, nimittääkö pääministeriksi Jean-Pierre Raffarin vaiko entisen RPR:n edustaja Nicolas Sarkozy. Raffarinista tehtiin pääministeri osittain siksi, että häntä pidettiin vähemmän oikeistolaisena kuin Sarkozya. Tämä oli tärkeää, sillä kansa oli tyrmistynyt äärioikeistolaisen Front Nationalin ehdokkaan Jean-Marie Le Penin pääsystä presidentinvaalin toiselle kierrokselle.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Jean-Pierre Raffarinin hallitus aloitti toimintansa 6. toukokuuta 2002. Sarkozy nimitettiin sisäministeriksi, ja muista tärkeimmistä viroista valtiovarainministeriksi Francis Mer, puolustusministeriksi Michèle Alliot-Marie sekä ulkoministeriksi Dominique de Villepin. Hallitus lähti innokkaasti toteuttamaan oikeistolaista politiikkaa, ei vähiten siksi, että edeltävät viisi vuotta olivat kuluneet oikeistolaisen presidentin ja vasemmistolaisen hallituksen välisessä kiistelyssä.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Keskeisimpänä lupauksenaan Raffarin ilmoitti uuden hallituksensa politiikan vauhdittavan talouskasvua, ja sanoi myös työttömyyden tulevan putoamaan Chiracin presidenttikauden loppuvaiheessa (tarkoittaen vuoden 2006 loppua ja 2007 alkua) nopeasti hallituksen toimien seurauksena. Kuitenkaan talouskasvu ei juuri lähtenyt nousuun 2 %:n vuositasoltaan, ja vastaavasti työttömyys pysytteli koko hallituskauden lähes 10 %:n tasolla, eli hyvin korkeana.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Raffarinin hallituksen politiikassa korostettiin vahvaa valtiota, mutta jossain määrin myös vapaan kilpailun liberaalia talouspolitiikkaa ("laissez-faire"). Vuoden 2003 aikana edistettiin hajasijoitusta ja uudistettiin eläkejärjestelmää; molemmat johtivat laajoihin lakkoihin. Kesällä 2003 Eurooppaa koetellut helleaalto vei hengen tuhansilta huonokuntoisilta vanhuksilta. Vaikka helleaallon uhreja oli monissa muissa maissa enemmänkin, nosti Ranskassa media aiheen terävästi esille, ja hallitusta syytettiin toimettomuudesta. Toisaalta ulkopoliittisesti hallitus pystyi menestyksekkäästi pitämään maansa erossa Irakin sodasta.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Vuonna 2004 Raffarinin hallitus aloitti uudistukset terveydenhuoltojärjestelmässä. Samoihin aikoihin hallituksen sisäinen yhtenäisyys rakoili pahasti, kun osa ministereistä haukkui toistensa päätöksiä julkisesti tiedotusvälineissä. Sisäinen riitaisuus olikin Raffarinin hallituksen suurimpia ongelmia, ja sillä oli osansa kannatuksen laskussa.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Heikko menestys mielipidemittauksissa jatkui, ja 28. maaliskuuta 2004 oikeisto kärsi murskatappion Ranskan aluevaaleissa. Manner-Ranskan 21 alueesta kaikki paitsi yksi saivat vasemmisto-oppositiota edustavan johdon. Raffarin katsoi hallituksensa kärsivän vakavasta luottamuksen puutteesta, ja 30. maaliskuuta 2004 pyysi presidentti Chiracilta eroa, jonka tämä myönsikin seuraavana päivänä, mutta nimitti heti sen jälkeen Raffarinin uudestaan pääministeriksi hallitusta kokoamaan.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Jean-Pierre Raffarinin toisesta hallituksesta oli jätetty pois eräitä ongelmallisimpia ministereitä, ja tärkeimmistä ministerinpaikoista osa oli järjestetty uudelleen. Niinpä Sarkozy siirtyi valtiovarainministeriksi ja Villepin sisäministeriksi, Alliot-Marie jatkoi puolustusministerinä mutta ulkoministeriksi tuli Michel Barnier. Hallitus jatkoi edellisen linjoilla, joskin tietyin muutoksin: uusi sisäministeri Villepin esimerkiksi puolusti edeltäjäänsä tarmokkaammin ranskalaista sekularismia ja suhtautui hyvin kielteisesti islamilaiseen fundamentalismiin. Vastaavasti Sarkozy otti talouspolitiikassa aiempaa enemmän vapaata kauppaa korostavan linjan.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Uusi isku hallitukselle olivat samana kesänä järjestetyt Euroopan parlamentin vaalit 2004, joissa sosialistipuolue PS sai melkein kaksi kertaa niin paljon ääniä kuin UMP; tulos oli jälleen pohjanoteeraus oikeistolle. Hallituksen EU-politiikkaa kritisoitiin laajasti: Raffarinia pidettiin tässä suhteessa yleisesti tehottomana johtajana, jolla ei ollut käsitystä siitä, mihin Unionia tulisi viedä. Samoja syytöksiä esitettiin myös Chiracia kohtaan, mikä sekin heikensi pääministerin suosiota, ja hän uhkasi jäädä suosittujen ministeriensä varjoon.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Puolueessa suosittu Sarkozy lähti hallituksesta 29. marraskuuta 2004 tultuaan valituksi UMP:n johtoon. Valtiovarainministeriksi tuli aiempi maatalousministeri Hervé Gaymard, joka ehti hoitaa virkaa vain kolme kuukautta, kunnes joutui eroamaan valtion varojen väärinkäytöstä seuranneen skandaalin vuoksi. Häntä seurasi virassa Thierry Breton. Skandaali ei voinut olla laskematta hallituksen ja siihen luottavan presidentin kannatusta entisestään.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Keväällä 2005 Raffarinin uudet työvoimapoliittiset toimet nostattivat taas lakkoaaltoja. Ranska päätti järjestää kansanäänestyksen EU:n perustuslaista, ja Chirac otti asian lähestulkoon henkilökohtaiseksi kannatusmittauksekseen. Hallitus luonnollisesti seisoi lain takana, mutta myös pääoppositiopuolue sosialistit tuki lain hyväksymistä. Kansa oli kuitenkin epäluuloinen, ja sekä presidentti että hallitus poikkeuksellisen epäsuosittuja. Mielipidemittausten mukaan Raffarin oli toukokuussa ehkä kaikkein epäsuosituin Ranskan pääministeri sitten viidennen tasavallan perustamisen 1958.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Kävi siis niin, että Ranska hylkäsi EU:n perustuslakisopimuksen kansanäänestyksessä 29. toukokuuta 2005. Hallituksen luottamus oli nyt mennyt lopullisesti, ja Raffarin erosi 31. toukokuuta 2005. Hänen seuraajakseen pääministerinvirkaan nimitettiin Villepin.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Pääministerikautensa jälkeen Jean-Pierre Raffarin ei ole pyrkinyt uuteen hallitukseen. 18. syyskuuta 2005 hänet valittiin jälleen senaattoriksi Viennen departementista.


title: Jean-Pierre Raffarin

text: Raffarinin eräänlaisena tavaramerkkinä olivat pääministerikaudella lyhyet optimistiset lausahdukset, joita media tapasi ivailla. Lehdistössä näistä alettiin käyttää nimitystä "raffarinade". Tunnetuin "raffarinadeista" tai "raffarismeista" on ""La route est droite mais la pente est forte"" eli jotakuinkin "Tie on suora mutta rinne on jyrkkä". Libération-lehti keräsi aforismeista tunnetuimpia omille sivuilleen.


title: Anatoli Tšubais

text: Anatoli Borisovitš Tšubais (, s. 19. toukokuuta 1955, Borisov, Valko-Venäjä) on entinen venäläinen liberaalipoliitikko. Hän oli yksi 1990-luvun valtion yritysten yksityistämisen pääsuunnittelijoita. Hän toimi energiayhtiö RAO UES:n pääjohtajana vuodesta 1998 ja vuodesta 2008 Venäjän nanotekniikkakorporaation johdossa.


title: Anatoli Tšubais

text: Anatoli Tšubais nimitettiin marraskuussa 1991 Venäjän valtion omaisuuden komitean puhemieheksi, johtamaan valtion omaisuuden yksityistämistä. Hän suosi kuponkiyksityistämistä ja huutokauppoja. Kuponkiyksityistäminen johti omaisuuden epätasaiseen jakautumiseen Venäjällä, kun ihmiset myivät yksityistämiskuponkinsa monesti tehtaiden johdolle. Toiset taas sijoittivat yrityskuponkinsa yksityistämisrahastoihin, joista useimmat romahtivat, ja yksityistämiskupongit päätyivät monesti nuorten liikemiesten käsiin. Arviolta 40 miljoonaa venäläistä menettivät omaisuuksia yksityistämisen yhteydessä. Näin yksityistämisen ensimmäinen vaihe 1992–1994 meni ei-toivotulla tavalla. Ihmiset alkoivat vihata Tšubaisia.


title: Anatoli Tšubais

text: Tšubais erotettiinkin yksityistämistä hoitavan komitean johdosta, ja hänen tilalleen nimitettiin Vladimir Polevanov, joka alkoi vaatia yksityistämisen perumista ja pelkäsi Tšubaisin johdolla tapahtuvan yksityistämisen vievän suuryritysten omistukset venäläisiltä pois. Mutta presidentti Jeltsin tarvitsi silti Tšubaisia, ja Polevanov erotettiin pian tehtävästään. Marraskuusta 1994 tammikuuhun 1996 Tšubais oli varapääministerinä Viktor Tšernomyrdinin hallituksessa vastaten taloudesta. Venäjän oligarkkiluokka muodostui syksyllä 1995 kun valtionyrityksiä yksityistettiin lainoja vastaan. Näissä kaupoissa yrityksiä myytiin usein alihintaan, ja tapahtui muitakin väärinkäytöksiä. Yksityistämiskupongeista ei ollut tällä kertaa puhettakaan. Näissä kaupoissa siirtyi suurin osa Venäjän merkittävimmästä teollisuudesta yksityisiin käsiin.


title: Anatoli Tšubais

text: Tammikuussa 1996 Tšubais sai potkut erilaisten skandaalien jälkeen, ja hänen tilalleen tuli Jeltsinin sisäpiirin jäsen Valentin Jumašev. Tšubais sai kuitenkin pian nimityksen keskeiseen asemaan Venäjän presidentinhallinnon johtajaksi (heinäkuu 1996- maaliskuu 1997). Maaliskuussa 1997 Tšubais nimitettiin uudelleen varapääministeriksi, vastuullaan talous. Maaliskuussa 1998 Jeltsin kuitenkin erotti koko hallituksen.


title: Anatoli Tšubais

text: Vuonna 1997 jopa suurliikemies Boris Berezovski haukkui Tšubaisia Venäjän rosvokapitalismin isäksi.


title: Anatoli Tšubais

text: Anatoli Tšubais pääsi kansanedustajaksi duumaan vuonna 1998 "Venäjän valinta" -puolueen riveistä. Hän toimi Oikeistovoimien liiton varapuheenjohtajana vuodesta 2000 vuoteen 2004 asti.


title: Anatoli Tšubais

text: Anatoli Tšubais on kannattanut Robert Cooperin ajatusta liberaalista imperialismista:


title: Anatoli Tšubais

text: Tšubaisia vastaan tehtiin massiivinen murhayritys 2005, kun hänen autonsa lähellä räjähti pommi ja sitä tulitettiin automaattiasein. Murhayrityksen takana oli erikoisjoukkojen eversti Vladimir Kvatškov, joka sai kansallissankarin maineen.


title: Anatoli Tšubais

text: Anatoli Tšubais nimitettiin vuonna 1998 Venäjän tuolloin suurimman energiayhtiön RAO UES:n johtajistoon ja myöhemmin samana vuonna pääjohtajaksi. RAO UES joutui luopumaan monopolistaan ja se pilkottiin vuosien 2007–2008 aikana itsenäisiksi yrityksiksi.


title: Anatoli Tšubais

text:
Vuonna 2006 talouslehti Kommersant julkaisi VTsIOM:n tutkimuksen oligarkeista. Peräti 77 prosenttia venäläisistä oli sitä mieltä, että Anatoli Tšubais on hankkinut omaisuutensa epärehellisesti. Hän oli listan kärjessä verrattuna seuraavaan henkilöön Boris Berezovskiin (66 prosenttia).
Anatoli Tšubaisilla on myös kehno maine Venäjän duumassa.


title: Iowat

text: Iowat olivat siouxien kieliryhmään kuulunut pieni intiaanikansa Pohjois-Amerikassa, lähinnä Iowan ja Missourin osavaltioiden alueilla. Iowien alkuperäistä lukumäärää ei tiedetä, mutta vuonna 1760 tehdyn arvion mukaan heitä oli 1 100. Iowien elinkeinoista tärkein oli maanviljely, mutta he tekivät myös laajoja metsästysretkiä tasangoille. Iowat luovuttivat maansa Yhdysvaltain leviävän asutuksen käyttöön vuonna 1824, ja siirtyivät heille järjestettyihin reservaatteihin Kansasiin ja Nebraskaan, joissa akkulturoituivat saman vuosisadan puoliväliin mennessä.


title: Iowat

text: Iowat ovat tutkimusten mukaan saattaneet polveutua korkeakulttuurisesta muinaiskansasta oneotoista. Samaan kulttuuripiiriin ovat kuuluneet iowien lisäksi winnebagot, missouriat ja otoet. Kieliryhmän ja murteen perusteella historioitsijat ovat päätelleet, että oneotoihin voidaan laskea myös osaget, omahat, poncat sekä quapawit. Nämä kaikki luetellut kansat ovat olleet keskilännen pitkäruohoisten preerioitten alkuperäisasukkaita, joita yhdistää siouxien "chiwerian"-murre.


title: Iowat

text: Oman suullisen perimätietonsa mukaan iowat olivat eronneet omasta suvustaan esihistoriallisella ajalla ja etsiessään uutta asuinpaikkaa he olivat majoittuneet veden rantaan suurelle hiekkasärkälle. Tuuli oli kuljettanut särkältä hiekkaa ja tomua heidän kasvoilleen. Tämän takia he alkoivat kutsua itseään nimellä "Pa-hod-ja" (suom: Tomuiset nenät") Kun iowat myöhemmin, ehkä 1600-luvun lopulla, vaelsivat Suurilta järviltä länteen, he tulivat korkealle jyrkänteelle nykyisen Iowa-joen suulla, ja seisahtuivat ihailemaan näköalaa, joka levisi heidän edessään kauniina ja koskemattomana. Tämän nähtyään he huudahtivat: "Ioway!" ("Tämä on se paikka!") Iowasta tuli heidän uusi nimensä, ja myöhemmin myös joki ja osavaltio.


title: Iowat

text: Varhaiset Kanadasta tulleet ranskalaiset kauppiaat loivat ensimmäiset kontaktinsa iowiin 1600-luvun lopulla Wisconsinissa Suurten järvien alapuolella leviävissä laaksoissa. Tapaamiset johtivat iowien ja ranskalaisten väliseen useita vuosikymmeniä kestävään kauppasuhteeseen. Turkisten ohella iowat myivät ranskalaisille orjia, jotka nämä myivät eteenpäin Meksikon lahden rannikon rikkaille plantaasien omistajille. Mississippin jokilaakson 1740-luvulla löytäneet englantilaiset kauppiaat tunkivat kuitenkin kiilansa Uuden-Ranskan ja heidän intiaaniliittolaistensa väliseen kaupankäyntiin ja myivät parempia tuotteita edullisimmin hinnoin kuin ranskalaiset. Seuraavan vuosikymmenen puolivälissä iowat lähettivät lähetystönsä neuvottelemaan Montrealiin kansansa ja Uuden-Ranskan suhteista.


title: Iowat

text: Iowien asettuessa asumaan Mississippi- ja Missouri-jokien välisille alueille Iowassa joutuivat he monelta suunnalta tunkevien intiaanikansojen puristukseen. Itäisimmät siouxit pitivät Iowan preerioita ominaan halliten myös Minnesotaa sekä pieniä osia Wisconsinista. Ohiosta liikkuivat algonkinien murteita puhuvat foxit ja saukit, jotka pakenivat sodan jaloista Iowaan. Taatakseen oman eloonjäämisensä iowat olivat valmiit kokeilemaan erilaisia ratkaisumalleja sopeutuakseen ympärillään leviävään suurten muutosten maailmaan. He sekä sotivat että tekivät liittoja naapuriensa kanssa. Sivussa eurooppalaisten valtataistuista iowat kävivät omaa sotaansa siouxeja sekä samoille metsästysmaille tunkeutuvia osageja vastaan.


title: Iowat

text: Tammikuussa 1806 joukko iowien, osagien ja siouxien päälliköitä kutsuttiin Washingtoniin tapaamaan Yhdysvaltain silloista presidenttiä Thomas Jeffersonia. Päälliköitä kehotettiin lopettamaan heimojensa keskinäiset sodat. Heidän annettiin myös ymmärtää Yhdysvaltain mahdin suuruus. Jefferson kertoi lisäksi, että britit, ranskalaiset ja espanjalaiset olivat lähteneet pois Amerikasta, eivätkä tulisi koskaan takaisin. Eurooppalaisten aloittamaa tietä seuraten Yhdysvaltain hallitus jakoi vieraileville päälliköille kaiverrettuja ansiomitaleita, jotka olivat osoittautuneet suosituiksi menneiden vuosikymmenien aikana. Pienen rauhanmitalin kaulaansa saanut iowien edustaja ei ollut tyytyväinen saamaansa ansiomerkkiin, vaan piti parempana kunnianosoituksena englantilaisten aiemmin antamaa suurempaa mitalia.


title: Iowat

text: Intiaaniagentti Nicholas Boilvin määrättiin valvomaan henkilökohtaisesti iowien, saukien ja foxien kyliä. Boilwinin pääasiallinen tarkoitus oli pitää huolta, että intiaanit eivät ryhdy väkivaltaisuuksiin siirtolaisia vastaan. Rauhanajatusta tukeva Yhdysvaltain sotaministeriö palkkasi farmareita opettamaan intiaaneille Euro-amerikkalaisen maataloustyön viimeisiä metodeja.


title: Iowat

text: Boilvinin "silmälläpito" ei tuottanut toivottua tulosta. Englantilaisten kauppiaiden yllytyksestä iowat, saukit ja foxit ryhtyivät väkivaltaisuuksiin amerikkalaisia siirtolaisia vastaan. 1808 intiaanit surmasivat kaksi kauppiasta. Iowa-soturi Ma-has-ka (Valkoinen Pilvi) pidätettiin murhiin syyllisenä. Myöhemmin hän pakeni vankilasta ja johti iowia monissa taisteluissa osageja ja siouxeja vastaan.


title: Iowat

text: Intiaanien levottoman liikehdinnän estämiseksi Yhdysvallat perusti kaksi linnaketta Missouri-joen varrelle läntisiksi sotilaallisiksi rajavartioasemiksi. Joitakin vuosia myöhemmin shawneiden päällikkö Tecumseh houkutteli iowia suureen intiaaniliittoonsa Yhdysvaltoja vastaan. Saukien ja foxien tavoin iowat kieltäytyivät yhtymästä Tecumsehin joukkoihin. Vuonna 1812 alkaneessa Yhdysvaltain ja Britannian välisessä sodassa iowat jakaantuivat kahtia ja tukivat sodan molempia osapuolia.


title: Iowat

text: Valkoinen Pilvi teki pitkän uran iowien maineikkaana johtajana. 1824 sai kutsun Washingtoniin tapaamaan presidenttiä James Monroeta. Iowa-päällikön nuorin vaimo Rantchawaime (eli Valkoinen Kyyhky) seurasi miestään salaa päästääkseen näkemään miten valkoiset asuvat. Päällikkö liittyi vaimonsa kanssa muiden heimojen edustajiin. Kaikkiaan 19 intiaanijohtajaa, useita sotureita, neljä naista ja 6 tulkkia saapui presidentin vastaanotolle. Neuvottelujen ohella vieraat tutustuivat kaupunkilaiselämään, ja nauttivat alkoholia.


title: Iowat

text: Valkoinen Pilvi ja hänen vaimonsa yöpyessä Washingtonissa, heräsi mukana seurannut intiaaniagentti yöllä kovaan meluun, joka kuului päällikköpariskunnan huoneesta. Kun agentti avasi oven, hän näki vahvasti humaltuneen päällikön lyövän vaimoaan. Agentin nähtyään Valkoinen Pilvi häpesi käytöstään ja avasi huoneen ikkunan astuakseen ulos. Huone sattui olemaan toisessa kerroksessa, ja iowa-päällikkö putosi alas ikkunasta murtaen käsivartensa.


title: Iowat

text: Seuraavana päivänä Valkoinen Pilvi ratsasti paraatissa ympäri Washingtonia ja yritti salata murtuneen kätensä aiheuttaman tuskan. Charles Bird King maalasi saman matkan aikana muotokuvan sekä iowapäälliköstä että hänen vaimostaan, jota kuvattiin kauniiksi naiseksi. Valkoinen Kyyhky sai paljon ihailua osakseen presidentiltä ja muilta valkoisilta. Hän ajoi tarmokkaasti intiaaninaisten asioita ja huolehti sairaista ja vähäosaisista. Neuvottelujen päätteeksi Valkoinen Pilvi myi iowien maita Missourista Yhdysvalloille, ja lupasi elää rauhassa uudisasukkaiden naapurina ilman sotia. Palattuaan mailleen nykyisen Des Moinesin seuduille Valkoinen Pilvi rakennutti suuren talon ja ryhtyi viljelemään maissia.


title: Iowat

text: Pariskunnan ollessa Washingtonin matkansa jälkeen ratsastamassa 4-vuotiaan poikansa kanssa tapahtui onnettomuus. Mahdollisten vihollisten varalta edellä ratsastanut Valkoinen Pilvi huomasi vaimonsa ja poikansa jääneen jälkeen ja palasi etsimään heitä. Hän löysi poikansa maassa makaavan äitinsä vierellä. "Äiti nukkuu", poika sanoi. Todellisuudessa Valkoinen Kyyhky oli kuollut pudotessaan ratsunsa selästä.


title: Iowat

text: 1825 Valkoinen Pilvi järjesti suuren intiaanineuvoston kokouksen, jossa hän puhui rauhan puolesta. Hän ei halunnut pettää presidenttiä, jolle oli antanut ikuisen rauhan lupauksen.


title: Iowat

text: Vuonna 1833 omaha-intiaanit surmasivat erään iowien päälliköistä. Iowat halusivat lähteä sotaretkelle omahain kylään ja pyysivät siihen lupaa Valkoiselta Pilveltä. Hän kieltäytyi, koska ei halunnut rikkoa lupaustaan presidentille. Hänen kiellostaan huolimatta kaksi hänen heimonsa miestä surmasi kuusi omahasoturia. Yhdysvaltain hallitus halusi murhaajat tilille teoistaan ja Valkoinen Pilvi luovutti rikolliset valtion virkamiehille. Intiaanit olivat vihaisia iowien päällikölle, koska valkoisten miesten laki kuului valkoisille - ei intiaaneille. Eräs vangituista kutsui Valkoisen Pilven selliinsä ja sanoi: ""Jos koskaan pääsen pois tästä paikasta elävänä, tulen ja tapan sinut!"".


title: Iowat

text: Noin vuotta myöhemmin uhkauksen esittänyt iowa pakeni vankilasta. Hän jäljitti muutaman soturin kanssa erään joen varteen leiriytyneen Valkoisen Pilven, ja surmasi tämän tiipiihinsä. Iowapäällikkö oli kuollessaan 50-vuotias.


title: Iowat

text:
Iowien päälliköksi nousi Valkoisen Pilven jälkeen hänen poikansa, jolla oli sama nimi Ma-has-ka. Hänestä ei tullut isänsä veroista päällikköä. Washingtonissa asioidessaan hän oli nähnyt maalauksen äidistään Rantchewaimesta. Poika oli ollut vain 4-vuotias äitinsä
kuollessa, mutta tunnisti kuvasta tämän sulkaviuhkan. Hän halusi maalauksesta kopion mukaansa Iowaan.


title: Iowat

text: 1870 iowat jakautuivat kahdeksi itsenäiseksi ryhmäksi, joista eteläinen kansanosa siirtyi Oklahoma pohjoisten iowien jäädessä Kansasiin ja Nebraskaan. Iowien väkiluku oli 1800-luvun lopulla vain muutama sata ja heidän oma kielensä sammui lähes kokonaan.


title: Iowat

text: Iowien käsityötaidot olivat 1700-luvulla kuuluisia. Heidät muistetaan piipuista, joita he tekivät Minnesotan punaisesta vuolukivestä. Iowien pääelinkeino oli maanviljely, mutta heidät tunnettiin myös metsästäjinä ja kalastajina. Saatuaan ratsuja 1700-luvun puolivälissä iowat tekivät vuosittain kaksi laajaa metsästysmatkaa tasangoille biisonien perässä., ja myivät eläinten taljoja ja turkiksia laajoille alueille. Asunnot olivat pääosain wigwameita, mutta suurriistan metsästysaikana myös nopeasti pystytettävät tiipiit otettiin käyttöön.


title: Iowat

text: Iowien uskontoon kuului kaikkialla luonnossa olevan sielullisen voiman huomioon ottaminen. Kaiken muun yläpuolella hallitsi maailmankaikkeutta "Wakanda", Suuri henki. Maan yläpuolella oleva hyvä maailma kävi ukkosen jumalan johdolla jatkuvaa sotaa vesien alla eläviä pahuuden voimia vastaan, joita johti "Ischexi", vesipantteri.


title: Iowat

text: Monet iowat olivat nähneet hyvän ja pahan välisen taistelun ukkosmyrskyn aikaan. Vedestä tulleet henkiolennot asuttivat iowien maita. Puissa lymyilevät pienet metsien ihmiset ampuivat uskomuksen mukaan iowia näkymättömillä nuolilla, jotka toivat sairauksia ja kuolemaa. Puut toimivat kuitenkin samalla ansoina, joihin paha henki saattoi jäädä kiinni. Jos näin kävi, puu kuoli pois. Yksikään iowa ei saanut kaataa sitä, ettei pahuus päässyt irralleen. Aikanaan ukkosen jumala tuli ja hävitti sekä puun, että siihen tarttuneen hengen.


title: Iowat

text: Iowilla oli 8-10 eri klaania, joilla oli omat erityiset tehtävänsä ja oikeutensa. Karhujen ja biisonien klaanit toimivat johtavassa asemassa rauhan aikoina. Sotien syttyessä valtaan nousi kotkien (ukkosen) klaani. Käärmeet valitsivat kylien paikat. Majavat rakensivat majat. Sudet toivat jouset ja nuolet. Kyyhkysten klaani toimi rauhantekijöinä. Pöllöt hallitsivat lääketieteen ja henkimaailman. Hirvet pitivät huolta pyhästä tulesta. Heidän klaaninsa oli avoin miehille, jotka pukeutuivat ja elivät naisten tavoin.


title: Iowat

text: Sininen oli iowien pyhä väri. Sodan väistyessä rauhan tieltä iowat maalasivat piippujensa varret taivaansinisiksi. Punaisia värejä käytettiin sodissa. Musta symboloi kuolemaa ja valkoinen viattomuutta. Joissakin seremonioissa värit merkitsivät pääilmansuuntia. Valkoinen oli pohjoinen, punainen itä, vihreä etelää ja sininen länsi. Koillisessa asuivat tornado ja muut pahat tuulet.


title: Iowat

text: Tatuoinnit olivat yleisiä kummankin sukupuolen keskuudessa. Soturien tatuoinnit kertoivat kantajansa sosiaalisesta statuksesta. Sodissa ansioituneet miehet maalasivat juovia ja pilkkuja poskilleen tai otsiinsa, mutta tatuointeja tehtiin myös rintaan, olkapäihin ja käsivarsiin. Selkää ei kuvioitu, sillä iowat oli kasvatettu kohtaamaan vihollinen kasvoista kasvoihin. Tatuoitu selkä olisi ollut pelkurin ja pakoonjuoksijan merkki.


title: Iowat

text: Tytöille, mikäli he olivat syntyneet päälliköiden sukuun, tatuoitiin puberteetti-iässä silmien väliin yksi tai kaksi suurta pilkkua vanhempien varallisuudesta riippuen. Varhaisimpina aikoina, ennen vuotta 1850, naiset käyttivät tatuointeja kaulassaan, vatsassaan ja jaloissaan. Heidän kuvionsa olivat pitkittäisiä raitoja, mutta myös timantti- ja tähtikuvioita (Aamutähti) käytettiin varsinkin kämmenselissä.


title: Iowat

text: Iowat noudattivat hiustyylissään monien naapuriensa omaksumaa linjaa. Hiukset nypittiin pois lukuun ottamatta kämmenenkokoista aluetta keskellä päätä, josta usein jatkui alas niskaan yltävä kotkansulin tai piikkisian piikein koristeltu hiuslisäke. Päälliköt saattoivat pitää päissään myös saukon nahasta tehtyjä turbaaneja. Naiset pitivät ennen avioitumistaan kahta palmikkoa, jotka vaihtuivat avioliiton myötä yhdeksi.


title: Vekaranjärvi

text: Vekaranjärvi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Vekaranjärvi

text: Kouvolassa:


title: Vekaranjärvi

text: Uudessakaupungissa:


title: Sunna

text: Sunna ( 'tapa'; monikko سنن "sunan") on islamissa profeetta Muhammedin elämäntapa, joka välittyy perimätiedon eli hadith-kirjoitusten kautta. Islamin pääsuuntauksessa sunnalaisuudessa sunna tarkoittaa profeetan sanomisia ja määräyksiä. Sunnalaisuuden mukaan ne ovat jumalallista johdatusta, joita muslimit ovat velvollisia seuraamaan. Islamin toisessa pääsuuntauksessa šiialaisuudessa sunna tarkoittaa myös profeetta Muhammadia seuranneiden kahdentoista imaamin sanomisia ja määräyksiä.


title: Sunna

text: Sunna on Koraanin ohella toinen islamilaisen lain lähde. Useimmat muslimit pitävät sunnaa velvoittavana. Nykyisin harvalukuiset "vain Koraani" -muslimit tai "koraanifundamentalistit" (termin aiheuttamien mielleyhtymien vastaisesti ”fundamentalismi” ei kuvaa liikettä kovinkaan hyvin) käytännössä hylkäävät sunnan. Osa heistäkin pitää sunnaa sinänsä velvoittavana, kuten Koraani sanoo, mutta katsoo, että sen välittäneet hadith-kirjoitukset ovat vääristyneet ja sunna on olemassa vain teoreettisena ihanteena. Liberaalit muslimiliikkeet ovat esittäneet, että sunnaa tulisi seurata vain rituaalien ja palvonnan asioissa mutta sen soveltaminen lakiin voitaisiin kyseenalaistaa.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Jarmo Uolevi Koskinen (”Kanaali-Koskinen”), nykyisin Roi Juhani Vataja, (s. 1954 Kankaanpää) on suomalainen väkivaltarikollinen, nelinkertainen surmaaja ja Suomen pitkäaikaisin pakkolaitosvanki.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Koskinen nousi julkisuuteen vuonna 1979 surmattuaan kaksi ihmistä Raumalla. Ensimmäinen uhri kuoli pahoinpitelyn jälkeen sytytetyssä tulipalossa, toisen Koskinen heitti Rauman kanaaliin, johon uhri hukkui. Tapauksen johdosta hän sai liikanimen "Kanaali-Koskinen".


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Rauman raastuvanoikeus tuomitsi Koskisen 5. syyskuuta 1979 törkeästä kuolemantuottamuksesta, taposta, murhapoltosta, kolmesta pahoinpitelystä, varkaudesta, törkeästä varkaudesta sekä kahdesta omaisuuden vahingoittamisesta 12 vuodeksi 3 kuukaudeksi vankeuteen. Koskinen oli mielentilatutkimuksen mukaan toiminut vailla täyttä ymmärrystä. Hovioikeus alensi rangaistusta 12 vuodeksi vankeutta. Syyttäjän vaatimus pakkolaitokseen eristämisestä hylättiin.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Vuonna 1980 Koskinen pahoinpiteli toisen vangin henkihieveriin Helsingin Sörnäisten vankilassa. Koskinen siirrettiin Turun keskusvankilaan Kakolaan, jossa hän ensin pahoinpiteli vankitoverinsa ja pian tämän jälkeen puukotti sellitoverinsa kuoliaaksi. Koskinen eristettiin pakkolaitokseen.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Koskinen pääsi ehdonalaiseen vapauteen vuoden 1997 vappuna ja vaihtoi nimekseen Roi Juhani Vataja.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Tammikuussa 1998 Koskinen ampui porilaisen vuonna 1964 syntyneen miehen ”venäläisen ruletin” päätteeksi Porin Esivallankadulla yksityisasunnossa. Porin käräjäoikeus tuomitsi Koskisen täyttä ymmärrystä vailla olevana tehdystä taposta 11 vuodeksi vankeuteen. Koskinen valitti tuomiosta Turun hovioikeuteen. Hovioikeus määräsi yllättäen Porin käräjäoikeuden käsittelemään tapauksen uudestaan, koska sen mielestä Koskisen oikeudenkäynti ei ollut oikeudenmukainen. Porin käräjäoikeus käsitteli tapauksen uudelleen ja tuomitsi Koskisen täyttä ymmärrystä vailla olevana tehdystä taposta 8,5 vuodeksi vankeuteen. Koskinen valitti päätöksestä Turun hovioikeuteen, joka alensi rangaistusta seitsemäksi vuodeksi vankeutta.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Koskinen avioitui kesällä 2003 Hämeenlinnan vankilassa Eija Jokisen kanssa, joka on tuomittu 8-vuotiaan Shari-Anna-tyttärensä murhasta elinkautiseen vankeuteen. Pariskunta haastoi Hämeenlinnan vankilan johtajan Tuomo Kärjenmäen ja entisen vartiopäällikkö Juha Erikssonin oikeuteen ja vaati näille rangaistusta virka-aseman väärinkäyttämisestä. Syynä oli se, että vankeinhoitojohtajat olivat evänneet pariskunnalta perhetapaamiset. Lisäksi pariskunta vaati Rikosseuraamusviraston johtajalle rangaistusta virkavelvollisuuden rikkomisesta, koska he eivät olleet valvoneet ja puuttuneet vankilanjohdon heitä koskeviin päätöksiin. Vankeinhoitojohtajat kiistivät syytteet. Heidän mukansa perhetapaamiset oli evätty sen vuoksi, että Jokisen jäljiltä löydettiin vankisairaalan röntgenhuoneessa 1,5 grammaa hasista ja 0,4 grammaa amfetamiinia. Jokinen kiisti huumeiden kuuluneen hänelle. Hämeenlinnan käräjäoikeus hylkäsi syytteet.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Koskinen vapautui ehdonalaiseen maaliskuussa 2005.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Tammikuussa 2006 Koskinen joutui käsirysyyn viiden poliisin kanssa Mikkelin ratapihalla. Nahinan syy oli se, että Koskinen poistettiin junasta aggressiivisen käytöksen vuoksi. Koskisen hallusta löytyi käyttövalmis, luvaton revolveri ja pieni määrä huumeita.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Koskinen herätti jälleen huomiota maaliskuussa 2006, kun hän Joensuussa pakeni poliisia ja tunkeutui eläkeläispariskunnan taloon parvekkeen kautta. Hänet saatiin asunnosta ulos poliisikoiran avulla. Koskinen tuomittiin 28. kesäkuuta 2006 virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta ja Enossa helmikuussa 2006 tapahtuneesta törkeästä vahingonteosta 11 kuukaudeksi ehdottomaan vankeuteen. Syyte panttivangin ottamisesta hylättiin. Koskinen valitti päätöksestä Itä-Suomen hovioikeuteen ja kiisti valituksessa kaikki syytteet ja väitti muun muassa, että todistajana esiintynyt poliisimies valehteli. Käräjäoikeuden tuomio ei muuttunut kesäkuussa 2007.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Vapauduttuaan ehdonalaiseen Riihimäen vankilasta Koskinen tunkeutui Hämeenlinnassa erääseen asuntoon. Asunnon omistaja oli mennyt käymään naapurinsa luona ja jättänyt ovensa lukitsematta. Kun hän palasi, Koskinen makasi sohvalla sammuneena. Asunnon omistaja soitti paikalle poliisin, joka vei Koskisen putkaan. Koskiselta löytyi ladattu, laiton revolveri. Vaikka ase oli luvaton eikä sitä löytynyt aserekisteristä, poliisi päästi Koskisen vapaaksi 5. syyskuuta heti kuulustelujen jälkeen, koska käräjäoikeuden tuomarin tulkinnan mukaan laiton ase ja asuntoon tunkeutuminen eivät riitä ehdonalaisvapauden menettämiseen.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Koskinen löi toukokuussa 2007 miestä retkikirveellä päähän ja selkään Hankasalmella. Pieksämäen käräjäoikeus tuomitsi hänet pahoinpitelystä kahdeksi kuukaudeksi ehdottomaan vankeuteen marraskuussa 2007.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: Koskinen joutui jälleen oikeuden eteen 6. maaliskuuta 2008. Syyttäjän mukaan Koskinen löi tai heitti syyskuussa 2007 miestä olutpullolla Jyväskylän Lutakossa. Uhri sai päähänsä syvän haavan, mutta selvisi ilman pysyviä vammoja. Lääkärinlausunnon mukaan päähän kohdistunut isku olisi kuitenkin voinut olla hengenvaarallinen. Poliisi löysi pahoinpitelyn selvittelyn yhteydessä Koskiselta pienen määrän hasista. Syyttäjä vaati Koskiselle rangaistusta pahoinpitelystä ja huumausaineen käyttörikoksesta. Koskinen myönsi oikeudessa heittäneensä olutpullon uhria kohti, mutta kiisti teon tahallisuuden. Jyväskylän käräjäoikeus tuomitsi Koskisen pahoinpitelystä ja huumausaineen käyttörikoksesta 80 päivän ehdottomaan rangaistukseen huhtikuussa 2008.


title: Jarmo Koskinen (surmaaja)

text: 25. helmikuuta 2009 Porin käräjäoikeus hylkäsi Koskista vastaan nostetun syytteen pahoinpitelystä. Syytteen mukaan Koskinen oli lokakuussa 2008 selvittänyt toisen miehen kanssa erimielisyyksiä väkivallalla.


title: Shrek 2

text: Shrek 2 on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka on jatko-osa menestyselokuvalle "Shrek" (2001).


title: Shrek 2

text: Huhtikuussa 2004 "Shrek 2" valittiin kilpailemaan Cannesin elokuvafestivaaleilla. Se oli menestys niin Yhdysvalloissa kuin maailmalla ja nousi kaikkien aikojen kolmanneksi katsotuimmaksi elokuvaksi Yhdysvalloissa. Elokuvan soundtrack-albumi oli Billboard-listalla kymmenes. Lisäksi Shrek ansaitsi lipputuloina Yhdysvalloissa noin 440 miljoonaa dollaria ja maailmanlaajuisesti lähes miljardin. Shrek 2 sai jatkoa vuonna 2007, kun "Shrek kolmas" julkaistiin. Neljäs osa ilmestyi vuonna 2010.


title: Shrek 2

text: Kuherruskuukautensa jälkeen Shrek ja Fiona joutuvat matkaamaan Kaukaiseen maahan tapaamaan Fionan vanhempia. Nämä tietenkin järkyttyvät huomatessaan tyttärensä ja tämän aviomiehen olevankin jättejä, ja etenkään kuningas Harold ei pysty sulattamaan asiaa.


title: Shrek 2

text: Samana iltana hän jo joutuu keskusteluun Hyvän haltijattaren kanssa, joka pitää tilanteesta aivan yhtä vähän. Alun perin nimittäin tämän pojan, prinssi Uljaan olisi pitänyt olla Fionan sulhanen, mutta tämän ehdittyä lohikäärmeen linnaan prinsessa oli jo poissa. Haltijatar käskee Haroldia raivaamaan jätin pois tieltä, ja pian kuningas hiippailee epämääräiseen Poison Apple -baariin ja palkkaa salaperäisen palkkamurhaajan hoitelemaan Shrekin pois päiviltä.


title: Shrek 2

text: Seuraavana päivänä kuninkaan valheellisen rauhanehdotuksen ansiosta Shrek ja Aasi eksyvät metsään, jossa heitä vastaan tulee Haroldin palkkaama murhaaja - Saapasjalkakissa. Lyhyen välikohtauksen jälkeen näistä tulee kuitenkin kumppaneita, kun Shrek tekee päätöksen lähteä Hyvän haltijattaren luo tehdäkseen Fionan onnelliseksi.


title: Shrek 2

text: Haltijatar ei edelleenkään suhtaudu Shrekiin suopeasti ja selittää, että paras tie Fionan onneen olisi, että tämä luopuisi prinsessasta suosiolla. Shrek ei tietenkään ole tyytyväinen saamaansa vastaukseen, vaan kolmikko varastaa tehtaan varastoista rohdon, ja kuulee Haroldin ja Haltijattaren keskustelevan. Haltijatar antaa kuninkaalle pienen pullon, jonka tämän pitäisi juottaa Fionalle. Pullon sisällön nauttinut ihminen nimittäin rakastuu ensimmäiseen suutelemaansa henkilöön, jonka tietty kaavaillaan olevan juuri Uljas. Kohta keskustelijat hoksaavat Shrekin vakoilevan heitä, ja hänet heitetään Aasin ja Saapasjalkakissan kanssa tyrmään.


title: Shrek 2

text: Illalla ennen juhlien alkamista Harold tarjoaa tyttärelleen teetä, johon pullon sisältö on kaadettu. Samaan aikaan Shrekin ystävät vapauttavat tämän vankilasta ja lähtevät linnaan valtavan, elävän piparkakku-ukon kanssa aikeenaan sabotoida tanssiaiset. Vaikka he ehtivät ajoissa paikalle, Uljaan onnistuu kuitenkin suudella Fionaa. Kumma kyllä prinsessa suhtautuu häneen yhtä kylmästi kuin ennenkin, ja Harold toteaa kai antaneensa "vahingossa" väärän teen. Raivostunut Haltijatar yrittää tuhota Shrekin taikasauvallaan, mutta haarniskaan sonnustautunut kuningas suojaa jättiä, ja tappava säde kimpoaa panssarista takaisin hajottaen itse Haltijattaren kupliksi. Harold säilyy hengissä, mutta muuttuu kuitenkin sammakoksi.


title: Shrek 2

text: Kuningas hyväksyy viimein Shrekin ja Fionan avioliiton. Samassa kirkonkello alkaa lyödä kahtatoista. Shrek ehdottaa Fionalle, että he suutelisivat, koska silloin he jäisivät ihmishahmoihinsa. Fiona torjuu ajatuksen lempeästi, ja he ja Aasi palautuvat ennalleen.


title: Lipoproteiini

text: Lipoproteiini on elimistön kemiallinen yhdiste, joka sisältää sekä maksan valmistaman vesiliukoisen proteiinikuoren että lipidejä eli rasvoja. Kuoren avulla rasvat voivat kulkea veren mukana suurina rasva-valkuaisaineyhdisteinä.


title: Lipoproteiini

text: Lipoproteiinit kulkevat elimistössä veren mukana. Niiden proteiiniosissa on varauksellisia ryhmiä, jotka suuntautuvat poispäin lipoproteiinin keskiosasta ja vetävät puoleensa vesimolekyylejä. Tämä tekee lipoproteiineista vesiliukoisia. Rasvaliukoiset osat eli lipidit sijaitsevat lipoproteiinin keskellä. Lipidejä joko irtoaa lipoproteiinista solujen käyttöön tai niitä liittyy siihen lisää, riippuen esimerkiksi veressä kulkevista entsyymeistä ja solujen erityisistä proteiineista.


title: Lipoproteiini

text: Lipoproteiinien lipidejä eli triglyseridejä, fosfolipidejä ja kolesterolia elimistön solut käyttävät esimerkiksi energiavarastona ja solukalvoston rakennusaineina. Lipoproteiinit voivat toimia esimerkiksi integraalisina kalvoproteiineina. Niillä voi olla myös katalyyttinen tehtävä eli ne voivat toimia entsyymeinä.


title: Lipoproteiini

text:
Lipoproteiinit luokitellaan sen mukaan, paljonko ne sisältävät proteiinia. Oheisessa luettelossa lipoproteiinien proteiinipitoisuus kasvaa ja lipidipitoisuus laskee ylhäältä alas. Toisaalta lipoproteiinien koko pienenee ja tiheys kasvaa ylhäältä alas. Proteiinipitoisuus vaihtelee välillä 2–50 %.
Ateroskleroosin kehittymisessä avainasemassa onkin siis kolesterolin kuljetusmuoto (LDL tai HDL), eikä niinkään kolesterolipitoisuus itsessään.


title: Kuubanalmikki

text: Kuubanalmikki ("Solenodon cubanus") on Kuubassa elävä hyönteisiä syövä kissan kokoinen nisäkäs. Se liikkuu lähinnä öisin. Se on nisäkkääksi siitä poikkeuksellinen, että sen sylki on myrkyllistä.