title: Serkku

text: Synnynnäisiä epämuodostumia esiintyy 4,5–6 prosentilla serkkujen välisistä lapsista, kun muulla väestöllä luku on 3 prosenttia.


title: Serkku

text: Myös Suomessa serkukset voivat solmia avioliiton. Ruotsin valtakunnan Vuoden 1734 lain Naimiskaaren säännös määritteli, että serkkujen avioituminen vaati kuninkaan luvan: ”Orpanat ei mahda otta toinen toistans awioxi, ellei Cuningas sijhen lupaa anna.” Venäjän vallan aikana keisarillinen asetus kumosi tämän 1872 ja serkut saivat normaalin avioliitto-oikeuden.


title: Serkku

text: Joissakin kulttuureissa serkusten välisiä sukupuolisuhteita pidetään insestinä: serkusavioliitot ovat laittomia esimerkiksi eräissä Yhdysvaltain osavaltioissa sekä Etelä-Koreassa. Serkusavioliitot eivät ole kiellettyjä missään Euroopan valtiossa, mutta niiden osuus maanosan avioliitoista laski huomattavasti 1900-luvun toisella puoliskolla.


title: Olavi

text: Olavi on Suomessa yleinen miehen etunimi. Se on yleinen varsinkin toisena tai kolmantena etunimenä. Se on suomalainen muoto muinaisskandinaavisesta nimestä, joka on esiintynyt muodoissa Aleifr, Anleifr ja Olafr ja tarkoittaa esi-isien jälkeläistä, sukunsa vesaa. Nykyisin nimi esiintyy Ruotsissa ja Norjassa muun muassa muodoissa Olaf, Olav ja Olof. Suomessa nimeä Olavi käytetään myös Ruotsin, Norjan ja Tanskan kuninkaista, joiden omakielinen nimi on ollut Olav, Olof tai Oluf.


title: Olavi

text: Erityisen suosituksi nimen eri muodoissaan on varsinkin pohjoismaissa tehnyt Norjan ensimmäinen kristitty kuningas Olavi Pyhä (), jonka kuolin- ja muistopäivä, Pyhän Olavin päivä 29. heinäkuuta, on nykyisinkin Olavin nimipäivä. Hänen mukaansa on saanut nimensä myös Olavinlinna.


title: Olavi

text: Olavin lempinimi on usein Olli tai Ola.


title: Olavi

text: 1800-luvun lopulta vuoden 2012 loppuun mennessä nimi Olavi on Suomessa annettu 224 528 miehelle ja alle 20 naiselle. Kaikkein yleisin nimi on 1940- ja 1950-luvulla syntyneillä.


title: Olli (nimi)

text: Olli on suomalainen miehen etunimi. Se perustuu ruotsalaiseen nimimuotoon Olle, joka on Olof-nimen muoto. Ollin nimipäivä on 29. heinäkuuta. Se on yleinen sekä virallisena etunimenä että Olofin toisen suomalaisen muodon Olavin lempinimenä. Virallisena etunimenä Olli alkoi huomattavasti yleistyä 1950-luvulla. Olli on myös sukunimi.


title: Olli (nimi)

text: Olli oli myös Uuden Suomen pakinoitsija Väinö Nuortevan nimimerkki.


title: Olli (nimi)

text: 1800-luvun lopulta vuoden 2012 loppuun mennessä nimi Olli on Suomessa annettu 22 563 miehelle ja muutamalle naiselle.Olli-Matti:Olli-Pekka:Muita:


title: Joe Satriani

text:
Joseph "Joe" Satriani (s. 15. heinäkuuta 1956) on yhdysvaltalainen rock-kitaristi. Hän on menestynyt hyvin instrumentaalimuusikolle vaikealla saralla. Satriani on saanut 15 Grammy-ehdokkuutta ja myynyt yli 10 miljoonaa levyä. Hänen ei-muusikkoystävänsä kutsuvat häntä nimellä ”Satch”.
Satriania pidetään eräänä rockin teknisesti taitavimmista kitaristeista. Hän hallitsee lähes kaikki instrumenttinsa tekniikat. Hän on myös maineikas kitaransoiton opettaja, oppilaita ovat olleet esimerkiksi Steve Vai, David Bryson (Counting Crows), Kirk Hammett (Metallica), Larry LaLonde (Primus), Charlie Hunter, Alex Skolnick (Testament), Tom Morello (Rage Against the Machine) ja John Petrucci (Dream Theater).


title: Joe Satriani

text: Joe Satriani aloitti kitaransoiton tosissaan kuultuaan jalkapalloharjoituksissa, että Jimi Hendrix oli kuollut. Hän sanoi heti valmentajalleen jättävänsä jalkapallon, koska haluaa alkaa tehdä uraa musiikilla. 1970-luvulla Satriani muutti Berkeleyhyn Kaliforniaan jatkaakseen musiikkiuraansa. Vuonna 1986 hänen ystävänsä ja entinen oppilaansa Steve Vai, joka oli niittänyt mainetta David Lee Rothin kanssa, ylisti Satriania useissa kitaralehtien haastatteluissa. Sana levisi nopeasti ja pian Satrianin maine kitaristina kasvoi merkittäväksi.


title: Joe Satriani

text: Vuonna 1989 Satrianin levytys "One Big Rush" (alkujaan Flying in a Blue Dreamin kappale) oli elokuvan "Loistokaveri" ("Say Anything", 1989) soundtrackilla. Vuonna 1994 Satriani liittyi Deep Purpleen korvatakseen Ritchie Blackmoren yhtyeen kiertueella. Vuonna 1996 Satriani perusti G3:n, kolmen rock-kitaristin konserttikiertueen, alkuperäisinä esiintyjinä Satriani, Steve Vai ja Eric Johnson.


title: Joe Satriani

text: Vuonna 2008 Satriani liittyi samalla perustettuun Chickenfoot-superyhtyeeseen, jossa hänen lisäksi soittavat Van Halenista Sammy Hagar (laulu) ja Michael Anthony (basso) sekä Red Hot Chili Peppersin Chad Smith (rummut).


title: Joe Satriani

text: Satriani on mainostanut Ibanezin "JS Series" -kitaroita ja Peaveyn "JSX"-vahvistimia. Molemmat tuotesarjat on suunniteltu erityisesti Satrianin nimikkotuotteiksi.


title: Pohjantähti

text: Pohjantähti ("α UMi" tai "α Ursae Minoris"), myös Polaris, on Pienen karhun tähdistön kirkkain tähti. Se on pohjoinen napatähti eli hyvin lähellä taivaannapaa. Tällä hetkellä taivaannapa on vajaan asteen sivussa Pohjantähdestä, vaikkakin se siirtyy vähitellen prekession vuoksi yhä lähemmäs tähteä. On ennustettu, että kaikista lähimpänä taivaannapaa Pohjantähti on vuonna 2100.


title: Pohjantähti

text: Todellisuudessa Pohjantähti ei ole yksittäinen tähti vaan useasta tähdestä koostuva tähtijärjestelmä. Sen pääkomponentti keltainen ylijättiläistähti α UMi A, joka on myös kefeidi eli muuttuva tähti. Järjestelmän kaksi pienempää komponenttia ovat hyvin lähellä päätähteä sijaitseva α UMi Ab ja kauempana sijaitseva α UMi B.


title: Pohjantähti

text: Muinaissuomalaisessa maailmankuvassa Pohjantähteä onkin kutsuttu myös pohjannaulaksi, sillä napatähtenä se näyttää kiinnittyneen taivaankanteen tai jopa toimivan taivaankannen kiinnikkeenä muiden tähtien kiertäessä sitä. Nykyään tähden suomenkieliseksi nimeksi on vakiintunut Pohjantähti.


title: Pohjantähti

text: Pohjantähden englanninkielinen nimi on "Polaris". Sillä on myös Bayerin designaatio "α Ursae Minoris" sekä useita muita designaatiota.


title: Pohjantähti

text: Pohjantähti on yötäivaan 50. kirkkain tähti. Se sijaitsee hyvin lähellä pohjoista taivaannapaa, ja sitä onkin käytetty apuna suunnan löytämisessä. Helppo, yleisesti tunnettu tapa Pohjantähden löytämiseen on etsiä se Otavan avulla. Otavan kahden kirkkaimman tähden, Dubhen ja Merakin, kautta piirretty suora on linjassa Pohjantähden kanssa.


title: Pohjantähti

text: Pohjantähteä kiertää renkaan muotoinen asterismi, jota kutsutaan timanttikaulakoruksi. Kaulakorun kirkkaimpana timanttina on Pohjantähti itse. Se on nähtävissä kaukoputkella ja valovoimaisella kiikarilla.


title: Pohjantähti

text: Pohjantähti on tunnettu useissa kulttuureissa esihistoriallisista ajoista asti. William Herschel löysi α UMi B:n vuonna 1780. Vuonna 1929 α UMi A:n spektriä analysoitaessa arvioitiin, että se koostuu todellisuudesta kahdesta tähdestä, joista toinen on kääpiötähti. Tämä kääpiötähti, α UMi Ab, kuvattiin ensimmäistä kertaa Hubble-avaruusteleskoopilla vuonna 2006.


title: Pohjantähti

text: Järjestelmän pääkomponentti α UMi A on luokan F7 keltainen ylijättiläinen, jonka massa on noin 4,5 Auringon massaa ("M"). Sen säde on 4,6 Auringon sädettä ja pintalämpötila noin 6 000 K. Hyvin lähellä sitä kiertää 1,26 "M":n massainen luokan F6 pääsarjan tähti α UMi Ab. α UMi Ab:n radan isoakselin puolikas on 18,8 AU. Kauempana sijaitseva α UMi B on luokan F3 pääsarjan tähti, jonka massa on noin 1,39 "M" a säde 1,38 "R". Se puolestaan kiertää pääkomponenttia 2 400 AU:n päässä. Lisäksi on olemassa kaksi huomattavasti kauempana sijaitsevaa tähteä α UMi C ja α UMi D, jotka vaikuttavat olevan gravitaationaalisesti sitoutuneita tähtijärjestelmään.


title: Pohjantähti

text: Pohjantähden etäisyyden Maasta on usein arvioitu olevan noin 430 valovuotta. Joidenkin uudempien tutkimusten mukaan todellinen etäisyys saattaa kuitenkin olla yli 100 valovuotta vähemmän: 323 valovuotta.


title: Pohjantähti

text: Pohjantähti on sykkivä muuttuva tähti, joka kuuluu kefeidien luokkaan. Sen kirkkaus siis vaihtelee ”sykkivästi” noin neljän päivän ajanjaksolla. Poikkeuksellista tähden kirkkauden vaihtelussa on se, että se on erittäin vähäistä, vain 0,03 magnitudia 3,97 päivän aikana.


title: Peter Pan

text: Peter Pan on skotlantilaisen J. M. Barrien luoma satuhahmo, poika, joka elää mielikuvitusmaailmassa eikä halua kasvaa aikuiseksi. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran Barrien kirjassa vuonna 1902, mutta hänet tunnetaan vuonna 1904 ilmestyneestä näytelmästä "Peter Pan" ja vuonna 1911 ilmestyneestä romaanista "Peter and Wendy" (suom. "Peter Pan"). Kertomuksen pohjalta on tehty useita näytelmä-, kirja- ja elokuvasovituksia.


title: Peter Pan

text: J. M. Barrie laati "Peter Pan" -tarinansa vuosien 1897–1902 välillä huvittaakseen tuttavaperheensä poikia. Barriesta tuli myöhemmin poikien huoltaja näiden vanhempien kuoltua. Peter Panin hahmon on arveltu saaneen vaikutteita myös Barrien omasta isoveljestä, joka kuoli lapsena luisteluonnettomuudessa eikä siis koskaan ehtinyt kasvaa aikuiseksi.


title: Peter Pan

text: Peter Panin hahmo esiintyi ensimmäisen kerran J. M. Barrien romaanissa "The Little White Bird" vuodelta 1902. Siinä Peter oli lentänyt päiväkodistaan Kensingtonin puistoon, jossa hän vietti aikaansa keijukaisten ja lintujen seurassa ja liikkui vuohen selässä. Barrie palasi hahmoon kaksi vuotta myöhemmin näytelmässään "Peter Pan; or, The Boy Who Wouldn't Grow Up", jossa Peter oli jo pääosassa. Näytelmän varhaisessa luonnoksessa ei vielä esiintynyt Kapteeni Koukkua, sillä Barrielle Peter Pan oli tarinan "paholaispoika". Barrie lisäsi näytelmäänsä Kapteeni Koukku -kohtauksen käytännön syistä, jotta näyttämöavustajat ehtisivät vaihtaa taustalla lavasteet. Myöhemmissä versioissa Koukun rooli nousi tärkeäksi.


title: Peter Pan

text: Barrie julkaisi "The White Little Birdin" Peter Pan -kohtauksista vuonna 1906 kirjan "Peter Pan in Kensington Gardens" (suom. "Peter Pan Kensingtonin puistossa").


title: Peter Pan

text: Barrie julkaisi vuonna 1911 "Peter Pan" -näytelmänsä pohjalta kirjan "Peter and Wendy" (nyk. suom. "Peter Pan"). Alkuperäinen näytelmä laajeni vuosien varrella kolminäytöksisestä viisinäytöksiseksi ja sai lopullisen muotonsa vuonna 1928.


title: Peter Pan

text: Barrie varasi vuonna 1929 Peter Panin oikeudet Britain's Great Ormond Street Hospital -sairaalalle. Barrien kuoleman vuonna 1937 jälkeen kaikki Peter Pan -sovitusten tuotot menivät ennen tekijänoikeussuojan raukeamista tämän lastensairaalan hyväksi, ja Isossa-Britanniassa sairaala saa niistä yhä tekijänoikeuskorvauksia.


title: Peter Pan

text: Ensimmäisen suomennoksen "Peter Panin" mukaelmasta tai lyhennelmästä teki Tyyni Haapanen-Tallgren (Tyyni Tuulio) vuonna 1922. Kirja ilmestyi nimellä "Pekka Poikanen". Pekka Poikasen kanssa seikkailivat muun muassa Helikello-keiju, Vendi, Jukka ja Mikael sekä Janne Koukkunen Mikä-Mikä-Mikä maassa. Tyyni Tuulion suomennoksen jälkeen kirjasta on käännetty useita eri muunnelmia ja lyhennelmiä, ja vuonna 2002 ilmestyi viimein suomennos koko alkuperäisestä J. M. Barrien tekstistä suomentajanaan Sari Karhulahti. "Peter Pan Kensingtonin puistossa" ilmestyi suomeksi vuonna 2008.


title: Peter Pan

text: Peter Pan -sovituksista tunnetuimpia on Walt Disneyn animaatio "Peter Pan" (1953). Vuonna 1991 julkaistiin Steven Spielbergin ohjaama "Hook – Kapteeni Koukku", jonka pääosassa on aikuiseksi kasvanut Peter Pan. Alkuperäiskirjalle uskollinen elokuvaversio on vuonna 2003 valmistunut australialainen elokuva "Peter Pan". "Pan" on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut Joe Wrightin ohjaama elokuva.


title: Peter Pan

text: Päähenkilö Peter Pan on kerran kotoaan karannut poika, joka osaa lentää onnellisten ajatusten ja keijupölyn voimalla ja joka kieltäytyy kasvamasta aikuiseksi. Peterin ystäviä ovat Kultasen perheen ("Darling family") lapset Leena ("Wendy") ja hänen kaksi nuorempaa veljeänsä Jukka ("John") ja Mikko ("Michael") sekä Helinä-keiju (tai Raikuli; "Tinkerbell"). Peterin ystäviin kuuluvat myös Kadonneet Pojat ("The Lost Boys"): Nibs, Tiddler, Tootles, Curly ja kaksoset. Poikien lukumäärä vaihtelee tarinan eri versioissa, mutta alun perin heitä on ilmeisesti ollut nuo mainitut kuusi. Peter on tämän poikajoukon johtajahahmo. Peterin arkkivihollinen on Kapteeni Koukku ("Captain James Hook") sekä tämän lähin alainen Mr. Smee. Tarinassa esiintyy joskus myös rohkea intiaanityttö Tiikerililja ("Tiger Lily"), jonka Peter Pan pelasti Kapteeni Koukun kynsistä.


title: Peter Pan

text: Kertomuksessa esiintyy mielikuvitusmaailma Mikä-Mikä-Maa (tai Kaukamaa; "Neverland"), joka sijaitsee osoitteessa "toisesta oikealle ja suoraan aamuun saakka" ja jossa lapset eivät kasva aikuisiksi, sillä kukaan ei vanhene päivääkään. Peter houkuttelee Leenan ja tämän veljet mukaansa Mikä-Mikä-Maahan, jossa he sitten Kadonneiden Poikien ja Helinä-keijun kanssa kokevat monia seikkailuja.


title: Peter Pan

text: Peter Panin tarinaa on analysoitu paljon psykoanalyyttisten ja sukupuoliteorioiden kautta. Teosta on tulkittu ikuisen lapsuuden juhlistuksena mutta samalla varoituksena sellaiseen tilaan jäämisen vaaroista. Psykologit ovat nimenneet ”Peter Pan -syndrooman” kuvaamaan miehiä, joilla on vaikeuksia kasvaa vastuullisiksi aikuisiksi.


title: Peter Pan

text: Neurotutkija Rosalind Ridleyn mukaan Peter Pan on kuvaus lapsen kehityksen avainvaiheista, ja tässä kirjailija Barrie oli aikaansa vuosikymmeniä edellä. Barrie havainnollistaa Peterin käyttäytymisen kautta omia havaintojaan ja ymmärrystään esimerkiksi ”mielen teoriasta” eli ihmisen kyvystä ymmärtää että toisen ihmisen mieli on eri kuin oma mieli. Myös muiden kohtausten avulla Barrien voidaan katsoa tietoisesti tutkiskelleen vauvojen ja lasten ajattelun luonnetta, ja Barrie pyrki osoittamaan, että lasten täytyi erityisesti opetella ajattelun taidot. Barrie kuvaili lisäksi unen merkitystä muistille rinnastaen eräässä kohtauksessa unennäkemisen ”laatikoiden sisällön järjestelyyn”.


title: Peter Pan

text: Psykologi Shelly Rakoverin tulkinnan mukaan Peter Pan on myös kuvaus toisen päähahmonsa Leenan siirtymisestä lapsuudesta aikuisuuteen. Leenan vanhempien edustama ”vanha järjestys” murtuu kun Leena näkee heidän epäaitoutensa, joka perustuu tuon ajan sosiokulttuurisiin normeihin. Hänen äidillään ei ole mitään tarjottavaa tyttärensä aikuistuimisessa, ja Leenan isäkin kuvataan etäisenä ja lapsellisena hahmona. Leenan kohtaamat hahmot Mikä-Mikä-Maassa voidaan tulkita Leenan alitajunnan erityyppisinä tuotoksina. Naishahmot edustavat Leenan oman naiseuden eri puolia, kuten ”modernin naisen” edustaja, provokatiivinen Helinä-keiju ja naisellinen prinsessa Tiikerililja. Tarinan mieshahmot kuvataan lapsellisina, naurettavina ja julmina, minkä voidaan nähdä kuvaavan Leenan ymmärryksen puutetta maskuliinisuudesta.


title: Peter Pan

text: "Peter Pan" on myös tarina traagisesta rakkaudesta. Peter ja Leena ihastuvat toisiinsa, mutta Peter ei kykene luopumaan ikuisesta lapsuudesta siinä missä Leena haluaa kuitenkin kasvaa tuntevaksi aikuiseksi – tämä on tietysti vain yksi tarinan monista tulkintatavoista. Myös Helinä-keiju on ihastunut Peteriin ja on mustasukkainen Leenasta.


title: Kana

text: Kana ("Gallus gallus domesticus") on kanalintujen lahkoon kuuluva kesytetty lintu. Kana on yksi yleisimmistä kotieläimistä lähes kaikkialla maailmassa. Kananmunien lisäksi ravintona hyödynnetään lihaa. Koiraspuolista lintua kutsutaan kukoksi. Kana polveutuu aasialaisesta punaviidakkokanasta ("Gallus gallus"). Kanoja pidetään munien ja lihan vuoksi, mutta myös lemmikkeinä. Lihantuotannossa käytettäviä kanoja kutsutaan broilereiksi.


title: Kana

text:
Kesykanat polveutuvat Kaakkois-Aasian viidakkokanoista, joista punaviidakkokana ("Gallus gallus"), srilankanviidakkokana ("Gallus lafayettei"), harmaaviidakkokana ("Gallus sonnerati") ja viherviidakkokana ("Gallus varius") ovat yhä olemassa. Nykyiset kesykanat ovat edellisistä lähinnä punaviidakkokanaa. Kesykanan ja viherviidakkokanan koirasjälkeläiset (Bekisar) ovat pelkästään suvunjatkamiskykyisiä.
Uskotaan että kana kesytettiin aluksi lähinnä uskonnolliseen käyttöön, jotta saataisiin riittävä määrä lintuja uhrattavaksi ja ennustamista varten, ja vasta myöhemmin lihaa ja munia alettiin hyödyntää.
Vuonna 500 eaa. persialaiset toivat sotasaaliinaan taistelukukkoja kotimaahansa. Persiasta kana levisi Turkkiin ja Egyptiin.


title: Kana

text: Vuoden 100 jaa. tienoilla kana oli kotieläimenä jo levinnyt Eurooppaan Kreikan ja eteläisen Venäjän kautta. Rooman valtakunnan aikoihin kanankasvatus lisääntyi voimakkaasti. Vanhojen käyttömuotojen lisäksi kananlihan syöminen yleistyi, kanojen avulla alettiin myös ennustaa ja niihin liitettiin erilaisia uskomuksia. Suomeen kana tuli rautakaudella 300 eaa. – 1300 jaa. Sitä kasvatettiin aluksi kartanoissa. Talonpoikaisväestön keskuuteen kana alkoi levitä 1800-luvun lopulla. Siipikarjaliiton mukaan Suomessa kanoja kasvatetaan enemmän kuin missään muussa Pohjoismaassa.


title: Kana

text: Useimmat kanarodut on jalostettu 1800-luvulla, mutta vasta 1900-luvun puolella alettiin kanoja pitää lihan- ja munantuotannossa teollisessa mitassa. Koneellinen haudonta mahdollisti suurien eläinmäärien tuottamisen, ja sukupuolilajittelu puolitti alkukasvatettavien poikasten lukumäärän. Kananmunien kysyntä kasvoi kansan opittua syömään niitä, joten tuotantoa tehostettiin.


title: Kana

text: Lattiakanaloiden eläinmäärät kasvoivat, samaten lintujen sairaudet ja hoitajien työmäärä lisääntyivät. Britanniassa 1950-luvulla kehitetyt häkkikanalat yleistyivät 1970-luvulla ja mahdollistivat tilojen eläinmäärien valtavan kasvun.


title: Kana

text: Kanojen lajityypillistä käytöstä on tarve päästä nukkumaan korkealle oksalle, jonka kotitarvekanalassa korvaa orsi. Kanat pyrkivät munimaan hämärään pesään, ja ne ottavat hiekkakylpyjä irtonaisessa maa-aineksessa. Kanoilla on hyvin voimakas tarve nokkia ja kuopsutella maata. Kanat etsivät ruokaa ja tutkivat nokallaan onko ruoka syötäväksi kelpaavaa; nokan kärki on erityisen herkkä. Stressi ja tekemisen puute voivat aiheuttaa sen, että kana suuntaa nokkimiskäyttäytymisen lajitovereihinsa, esimerkiksi toisten kanojen höyheniin. Näin käy helposti silloin, jos kana elää tuotanto-olosuhteissa, eikä sillä ole mahdollisuutta tutkia ja kuopia vaikkapa kuivikkeita.


title: Kana

text: Kanat ovat sosiaalisia eläimiä, jotka pystyvät tunnistamaan joitain kymmeniä lajitovereitaan. Kanojen käyttäytymiseen on usein liitetty nokkimisjärjestys eli pyrkimys hierarkiseen toimintaan. Tällainen käytös ei juuri tule ilmi pienissä parvissa ja väljissä olosuhteissa: kanoilla ei ole tarvetta kiistellä, kun niillä on riittävästi resursseja. Ne myös pyrkivät toimimaan laumassa niin, että ne tekevät asioita yhtä aikaa. Käsitys kanojen nokkimisjärjestyksestä on muodostettu tarkkailemalla kanoja, kun ne on laittettu ahtaisiin oloihin ja niillä on niukat resurssit, mikä johtaa korostetun aggressiiviseen käytökseen kanojen kesken. Jos kana joutuu elämään liian suuressa laumassa, kuten lattiakanalassa, kanat pyrkivät muodostamaan tuttujen yksilöiden välisiä pieniä alalaumoja. Siitä huolimatta lintujen hyvin suuri määrä aiheuttaa helposti konflikteja.


title: Kana

text: Jos kanoille annettaan mahdollisuus oppia, ne ovat nopeita oppimaan. Ne pystyvät suorittamaan paitsi yksinkertaisia myös monimutkaisia ja pitkäkestoisia tehtäviä. Kanoja voidaan virikkeellistää siinä missä koiriakin, ja ne voi saada oppimaan palkitsemiseen perustuvalla koulutuksella.


title: Kana

text: Kanarodut lajitellaan koon mukaan kevyisiin munijarotuihin, keskiraskaisiin yhdistelmärotuihin, raskaisiin lihantuottajarotuihin, koriste- ja taistelurotuihin. Ennen vuotta 1850 olemassa olleita rotuja kutsutaan vanhoiksi roduiksi erotukseksi 1800-luvun jälkipuoliskon kukoistuskautena syntyneisiin yhdistelmärotuihin. Vanhoihin rotuihin kuuluvat muun muassa kochin, malay, java, leghorn, plymouth rock, australorp ja new hampshire. Myöhemmät rodut ovat pääosin vanhojen rotujen risteytyksiä. American Poultry Associationin (APA:n) mukaan standardisoituja rotuja oli vuonna 1983 yhteensä 370, joista yli puolet on bantam-rotuja, isompien rotujen kääpiömuunnoksia. . Nykyiset tuotantokanat ovat useimmiten valkoisen leghorn -rodun linjaristeytyksiä eli hybridejä, jotka tuottavat valkoisia munia, mutta myös ruskeita munia munivia hybridejä on markkinoilla. Suomalainen maatiaiskana on yksi Suomen uhanalaisimmista kotieläinroduista.


title: Kana

text: Kanatalouden päätuote on munituskanaloissa kananmuna, broilerituotannossa liha. Kotitarvekanalassa kukkoja voidaan pitää noin yksi noin kymmentä kanaa kohti hedelmöittämässä kanojen munat varsinkin, jos halutaan teettää poikasia omilla kanoilla. Yleensä munituskanaloissa ei ole kukkoja, eikä munia haudoteta, vaan lähes munintaikäiset nuoret kanat eli nuorikot hankitaan kasvattamoista.


title: Kana

text: Hedelmöityneistä kananmunista kuoriutuu 21 vrk:n haudonnan jälkeen kananpoikia (yhtä paljon kanoja ja kukkoja). Munantuottajiksi tarkoitetuista kananpoikasista lajitellaan ja hävitetään kukot yhden päivän ikäisinä. Lihantuotantoa varten kasvatetaan nopeakasvuisiksi jalostettuja broilereita. Broilerituotannossa käytetään sekä kukot että kanat, jotka kasvavat teurastuspainoonsa 5–6 viikossa.


title: Kana

text: Alle kahden viikon ikäistä kanaa sanotaan untuvikoksi. Poikasvaiheen jälkeen lintuja kutsutaan nuorikoiksi, kunnes ne alkavat munia. Muninta alkaa noin 20 viikon ikäisenä valaistuksesta ja lintujen perimästä riippuen. Kananmunan kehittyminen munasarjassa keltarakkulasta valmiiksi munaksi kestää kaikkiaan noin 24 tuntia. Kana munii enimmillään munan päivässä, mutta ilman taukoja sen terveys kärsii. Munintaan jalostetut kanat elävätkin yleensä vain noin 5–7 vuotta siinä missä maatiaiskanat voivat elää viidentoista vuoden ikään. Guinnessin Ennätyskirjan mukaan maailman vanhimmaksi elänyt kana kuoli vuonna 2006 16-vuotiaana. Kanat eivät muni sulkasatojen aikana, ja voivat jatkaa munimista aina viiteentoista ikävuoteen asti. Nykyaikaisessa munituskanalassa kanoja munitetaan yksi tuotantokausi, 12–18 kuukautta, minkä jälkeen ne lopetetaan tai laitetaan teuraaksi. Lopetetut munintakanat päätyvät yleensä rehuksi turkistarhaukseen tai ruhot hävitetään, usein polttamalla.


title: Kana

text: Kanasta on kehitetty siirtogeenisiä muotoja, joita voidaan saada munimaan munia, joista voidaan eristää lääkeproteiineja.


title: Kana

text: Kaupungeissa pientaloalueella on mahdollista pitää omaa kanalaa. Kerrostaloasunnoissa kanojen pitoa ei suositella. Kanoja pidetään sekä lemmikkeinä että kotitarvetuotantoa varten. Kanan pitäminen hyötyeläimenä kaupungissa mahdollistaa todellisen eettisen lähiruoan tuotannon: kolme kanaa riittää tuottamaan tarvittavan määrän munia perheelle. Kukkoa ei munantuotantoon tarvita, ja kaupunkialueella tulee harkita kiekuvan kukon pitämistä muutenkin. Kaupungit ja kunnat voivat vaatia kanalanpitoon lupia tai ilmoituksen, mikä tulee tarkistaa omasta kunnasta. Kananpidosta kannattaa myös kertoa naapureille ja kysyä heidän suostumustaan. Aikuisia kanoja voi myös vuokrata omaan käyttöön niin sanotuiksi kesäkanoiksi. Evira on laatinut muistilistan kesäkanojen pitäjälle.


title: Kana

text: Kukkotappelu on laji, jossa kaksi kukkoa tappelee keskenään. Nykyisin taistelut ovat suosittuja etenkin Kaakkois-Aasiassa ja latinalaisessa Amerikassa. Laji oli suosittua myös antiikin Kreikassa. Joskus taistelukukkojen kannus korvataan metallipiikillä, joka aiheuttaa pahoja vammoja. Nykyisin kukkotappelut on useissa maissa kielletty eläinrääkkäyksenä tai laittomana vedonlyöntinä. Maailmassa on kuitenkin muutama maa, joka vielä sallii kukkotappelut.


title: Levi

text: Levi (myös Levitunturi) on tunturi Sirkan kylässä Kittilän kunnassa. Levin huippu on 530,3 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Levi

text: Levi tunnetaan Levin matkailukeskuksesta, joka on Suomen suurin talviurheilukeskus. Levillä on 43 pituudeltaan ja vaativuudeltaan vaihtelevaa laskettelurinnettä ja Suomen suurin hiihtokoulu. Levillä on myös kaksi Suomen kolmesta gondolihissistä. Laskettelun lisäksi Levillä on monipuoliset mahdollisuudet harrastaa muun muassa maastohiihtoa, moottorikelkkailua ja koiravaljakkoajelua. Levi vetää matkailijoita puoleensa myös kesällä, jolloin Levillä voi harrastaa muun muassa vaellusta, pyöräilyä, kalastusta ja golfia. Vuosittain Levillä käy noin 600 000 matkailijaa.


title: Levi

text: Levillä järjestetään vuosittain Alppihiihdon maailmancupin osakilpailu, Levin pujottelu.


title: Levi

text: Sirkan kylässä talvimatkailua on harrastettu jo 1930-luvulla. Aluksi matkailijat kulkivat tavallisesti postiautoilla Kittilään, mistä vieraat kuljetettiin hevoskyydillä Sirkkaan. Sirkassa vieraat majoittuivat kotimajoituksiin. Hiihtohissiä ei tuolloin vielä Sirkassa tunnettu, joten tunturille pääsi ainoastaan hiihtämällä sinne itse.


title: Levi

text: Levin hiihtokeskuksen historian voidaan katsoa ulottuvan vuoteen 1964. Silloin Levillä alkoi toden teolla laskettelutoiminta ja matkailijoiden kiinnostus Leviä kohtaan lisääntyi roimasti, kun Kittilän kunta hankki maata Levitunturilta ja rakensi pohjoisrinteeseen (nykyiset Eturinteet) ns. kapulahissin. Hissi osoittautui kuitenkin pian liian pieneksi ja heikkotehoiseksi.


title: Levi

text: Yhtiö "Levin Hissit Oy" perustettiin vuonna 1976. Yhtiön alkuaikoina laskettelukausi kesti normaalisti helmikuusta vappuun. Lasketteluinnostuksen lisääntyminen oli ollut suureksi hyödyksi yritykselle. Vuonna 1982 liikenneyhteydet Leville paranivat merkittävästi, kun Kittilän lentoasema avattiin. Vuonna 1983 Leville avattiin 800 metrin pituinen kesäkelkkarata ja Leviä alettiin pitää auki myös kesäisin.


title: Levi

text: 1990-luvulla Levin rinteiden kunnostus ja hissien rakentamisvauhti jatkuivat entisellään, vuokraamohallia laajennettiin jo toistamiseen ja hisseille hankittiin videovalvonta. Kaudella 1992-1993 otettiin käyttöön Etelä- ja Huippuhissit sekä hankittiin ensimmäinen linja-auto Levin paikallisliikenteen hoitamiseen talvisin. Tämä palvelu (Ski Bussi) jatkuu edelleen. Levin Hissit Oy otti hoitoonsa rinteiden ja hissien lisäksi myös Levin alueen latu- ja kelkkareittiverkoston, jonka pituus oli noin 1 000 kilometriä. Levi valittiin ensimmäistä kertaa vuoden hiihtokeskukseksi vuonna 1993, ja sama on toistunut kolmesti tuon jälkeen.


title: Levi

text: Vuoden 2000 alussa Leville avattiin Suomen ensimmäinen gondolihissi. Loppuvuodesta 2000 Levillä käytiin miesten Eurooppa-cupin pujottelu- ja suurpujottelukisat. Onnistuneiden järjestelyjen ansiosta Levi sai pysyvän paikan Kansainvälisen hiihtoliiton kisakalenterissa.


title: Levi

text: 2000-luvun alku oli Levin Hissit Oy:lle voimakasta kehityksen aikaa, jonka tavoitteena on ollut Levin saaminen kansainvälisesti tunnetuksi talviurheilukeskukseksi. Tähän tavoitteeseen päästäkseen yhtiö on investoinut gondolialueelle lähes 8,5 miljoonaa euroa. Se kattaa gondolihissin ja maailmancup-rinteen rakentamisen kaikkine oheispalveluineen, televisioinnin mahdollistavan kisavalaistuksen, lumetuksen sekä kansainväliset vaatimukset täyttävän kisakeskuksen rakentamisen. Levi nousikin kaudella 2000-2001 Suomen suurimmaksi hiihtokeskukseksi.


title: Levi

text: Vuonna 2001 Levi sai järjestettäväkseen naisten Eurooppa-cupin avauskisat, ja syksyllä 2002 pidettiin miesten Eurooppa-cupin avauskisat. Kansainvälistymisen myötä yhtiön toiminimi muutettiin Levin Hissit Oy:stä "Oy Levi Ski Resort Ltd":ksi vuonna 2003. Tärkeä virstanpylväs Leville on helmikuussa 2004 ensimmäistä kertaa järjestetty Levin pujottelu, joka on yksi alppihiihdon maailmancupin osakilpailuista. Aluksi Levillä kilpailivat vain naiset, mutta kaudesta 2006-2007 lähtien Levillä ovat kilpailleet myös miehet. Myöhemmin muutama kausi on kuitenkin jouduttu perumaan lumenpuutteen takia.


title: Levi

text: Oy Levi Ski Resort Ltd osallistui myös Levin golfkentän rakentamiseen. Golfkenttä avattiin 9-reikäisenä vuonna 2006, ja se laajennettiin täysimittaiseksi kaksi vuotta myöhemmin. Se on EU:n pohjoisin täysimittainen golfkenttä.


title: Levi

text: Kauteen 2007-2008 lähdettiin yhtiön historian suurimmilla investoinneilla. 12,5 miljoonalla eurolla valmistui Eturinteille uusi palvelurakennus Zero Point sekä Express-gondolihissi ja North-tuolihissi.


title: Levi

text: Kehittyminen ja investoinnit jatkuvat yhtiössä edelleen. Loppuvuodesta 2014 Levin Etelärinteille avattiin toinen laskettelukseskus, jossa on mm. kuuden hengen kuomullinen tuolihissi ja monipuolinen South Point -palvelurakennus. Lisäksi Oy Levi Ski Resort Ltd on osallistunut aktiivisesti Levin kesätoimintojen kehittämiseen rakentamalla Leville erilaisia aktiviteettipuistoja.


title: Levi

text: Oy Levi Ski Resort Ltd:n liikevaihto oli kaudella 2013-2014 reilut 15 miljoonaa euroa, josta emoyhtiön osuus oli hieman yli 12 miljoonaa euroa.


title: Levi

text: Levillä on 43 lasketteluun tarkoitettua rinnettä, joista 17 on valaistu. Suurimman rinteen korkeusero on 325 metriä. Pisimmän rinteen pituus on 2500 metriä ja pisimmän hissin pituus noin 1636 metriä. Levillä on yhteensä 230 kilometriä maastohiihtoon tarkoitettuja hiihtolatuja, yli 20 kilometriä talvikävelyreittejä ja jopa 886 kilometriä moottorikelkkareittejä. Levillä voi myös harrastaa koiravaljakkoajelua sekä ratsastusta islanninhevosilla ja suomenhevosilla.


title: Levi

text: Kesäisin Levillä voi harrastaa mm. kalastusta, patikointia, pyöräilyä, ratsastusta, melontaa, golfia ja sukellusta. Levin golfkenttä on EU:n pohjoisin täysimittainen golfkenttä. Kesäkuussa 2006 Levillä avattiin maastopyöräilypuisto Levi Bike Park.


title: Levi

text: Levillä on myös kaksi keilahallia, elämyskylpylä ja erilaista toimintaa ympäri vuoden.


title: Levi

text: Levillä on yhteensä noin 24 000 vuodepaikkaa. Alueella on kuusi hotellia ja viisi huoneistohotellia, jotka ovat keskittyneet pääosin Sirkan kylään. Levillä on myös lukuisia loma-asuntoja, joiden rakentaminen on kaavoituksen myötä levinnyt laajalle alueelle Levitunturin ympärille. Levillä on yhteensä 55 ravintolaa ja rinneravintolaa sekä useita ostosmahdollisuuksia.


title: Levi

text: Levi sijaitsee kantatien 79 varrella Kittilän keskustan pohjoispuolella. Matkaa Kittilän keskustaan on noin 17 kilometriä ja Rovaniemelle noin 170 kilometriä. Kittilän lentoasema sijaitsee noin 14 kilometriä Levin eteläpuolella. Leviä lähin rautatieasema sijaitsee Kolarissa noin 80 kilometrin päässä Leviltä.


title: Levi

text: Levin majoituskohteiden ja neljän hissialueen välillä matkailijoita kuljettaa SkiBussi. Aiemmin SkiBussi oli ilmainen, mutta se muuttui maksulliseksi 13.2.2012 alkaen.


title: REM

text: REM eri kirjoitusmuodoissaan viittaa esimerkiksi seuraaviin asioihin:


title: Esteratsastus

text: Esteratsastus on yksi vanhimmista ratsastuksen kilpalajeista ja olympialaji. Esteratsastuksessa ratsukon tarkoituksena on ylittää määrätyssä järjestyksessä joukko tietynkokoisia esteitä mahdollisimman nopeasti ja vähillä virhepisteillä ja osoittaa näin hevosen taitoa ja tottelevaisuutta sekä hevosen ja ratsastajan yhteistyötä. Tavallisimmin esterataan kuuluu noin 8–20 estettä, jotka sijoitetaan kentälle "ratamestarin" kuhunkin kilpailuun laatiman suunnitelman mukaan. Esteiden korkeus ja radan teknisyys vaihtelevat vaikeustason mukaan. Esteet on rakennettu siten, että ainakin niiden ylin osa on putoava. Radalle voidaan myös sijoittaa "sarjaesteitä" eli kahdesta tai kolmesta esteestä muodostuvia ryhmiä, joissa hevonen voi hyppyjen välissä ottaa vain yhden tai kaksi laukka-askelta. Rata voidaan rakentaa joko sisähalliin tai ulos nurmi- tai hiekkakentälle.


title: Esteratsastus

text: Vaikka esteiden vaikeustaso usein ilmaistaan pelkästään korkeutena, yksittäisen esteen vaikeus riippuu myös sen pituudesta ja tyypistä ja esteradan vaikeus lisäksi siitä, miten ratsukko joutuu mitäkin estettä lähestymään. Estekorkeus vaihtelee kilpailuluokittain 90-170 cm välillä (harjoitus- ja seurakisoissa tavataan myös matalampia esteitä). Normaalisti esteiden enimmäispituus on 200 cm, mutta vesihaudalla voi vaikeissa luokissa olla pituutta jopa 450 cm. Estekorkeudet puolestaan voivat erikoisluokissa nousta yli kahteen metriinkin. Virallisen korkeushyppyennätyksen on tehnyt vuonna 1949 chileläinen ratsastaja Alberto Larraguibel Morales hevosella "Huaso" (2,47 m), ja pituushyppyennätys on puolestaan eteläafrikkalaisella ratsastajalla André Ferreira hevosella "Something" vuodelta 1975 (8,40 m).


title: Esteratsastus

text: Esteratsastus vaatii hevoselta hyppylahjakkuutta ja -intoa ja myös varsin suurta rasitusta kestäviä jalkoja, sillä esimerkiksi esteeltä alas maahan tultaessa toinen etujalka joutuu hetkellisesti ottamaan vastaan hevosen ja ratsastajan koko painon. Tavallisen harrasteratsun kyvyt eivät välttämättä riitä 50–80 senttimetriä korkeampien esteiden ylittämiseen varsinkaan ratoina, mutta hevosia voidaan vahvistaa esteille esimerkiksi irtohypyttämällä. Monella hevosella hyppäämistä myös vältetään jalkojen säästämiseksi.


title: Esteratsastus

text: Alkujaan lähinnä ratsuväen piirissä kehittynyt esteratsastus on ollut olympialaji vuodesta 1900 asti. Kilpailuita järjestetään ympäri maailmaa, tunnetuimmat sarjakilpailut ovat tällä hetkellä kansainvälisellä tasolla kilpailtavat World Cup sekä Samsung Nations Cup; lisäksi kilpaillaan joka neljäs vuosi lajin maailmanmestaruudesta. Suomessa järjestetään vuosittain satoja esteratsastuskilpailuita viidellä tasolla (harjoitus-, seura- ja aluekilpailut sekä kansalliset ja kansainväliset kilpailut). Suomessa järjestettävät kansainväliset kilpailut ovat Finnderby, Hamina Bastioni Horse Festival ja Helsinki International Horse Show.


title: Esteratsastus

text: Tämänhetkiset esteratsastuksen valtamaat ovat Saksa, Iso-Britannia, Hollanti ja Irlanti. Kansainvälisesti tunnettuja esteratsastajia ovat muiden muassa saksalainen Ludger Beerbaum, brasilialainen Rodrigo Pessoa, saksalainen Franke Sloothaak, saksalainen (alun perin amerikkalainen) Meredith Michaels-Beerbaum sekä brittiläinen John Whitaker.


title: Esteratsastus

text:
Viime aikojen kansainvälisesti menestyneimpiä suomalaisia esteratsastajia ovat Mikael Forstén, Anna-Julia Kontio, Sebastian Numminen, Noora Forstén ja Nina Fagerström. Olympialaisissa suomalaisia esteratsastajia on viimeksi kilpaillut vuonna 1980, jolloin Christopher Wegelius hevosella Monday Morning päätyi 12. sijalle. Takavuosien kansainvälisesti menestyneisiin suomalaisiin esteratsastajiin lukeutuvat myös Anne-Marie "Mirri" Kynsilehto sekä Kati Hurme. MM-kisoihin suomalaisia esteratsastajia osallistui ensimmäisen kerran Aachenissa elokuussa 2006, jolloin ratsukot Mikael Forstén / "Skybreaker", Sebastian Numminen / "Sails Away" sekä Noora Pentti (nyk. Forstén) / "Evli Cagliostro" saivat kaikki hyväksytyn tuloksen ja joukkueena 20. sijan.
Kaudella 2008-2009 Mikael Forsténista tuli ensimmäinen suomalainen, joka voitti esteratsastuksen maailmancupin osakilpailun. Hän saavutti myös osallistumisoikeuden peräkkäisinä vuosina maailmancupin finaaliin kauden pisteiden perusteella.


title: Esteratsastus

text: Esteratsastuskilpailujen arvostelumenetelmiä on Suomessa käytössä kaksi, A (virhepisteiden perusteella) ja C (ajan perusteella). Molemmissa arvosteluissa on mahdollista ratsastaa perusradan lisäksi yksi tai useampi uusinta muunnelmasta riippuen. Uusinnassa ratsukot hyppäävät ratamestarin valmiiksi suunnitteleman lyhennetyn radan, jonka esteitä yleensä korotetaan jonkin verran.


title: Esteratsastus

text: Arvostelussa A lasketaan yhteen ratsukon saamat virhepisteet esteiltä ja ylitetystä enimmäisajasta. Ratsukon sijoitus määräytyy joko pelkästään virhepisteiden perusteella (esimerkiksi arvostelussa A.1, jossa saman virhepistemäärän saaneet ratsukot ovat tasavertaisia) tai sekä virhepisteiden että ajan perusteella (esimerkiksi arvostelussa A.2, jossa saman virhepistemäärän saaneet ratsukot sijoittuvat aikojen perusteella). Arvostelujen A.1 ja A.2 yhdistelmä on AM, jossa perusradalla pienimmän virhepistemäärän saaneet jatkavat uusintaan (AM 3, AM 5) sekä mahdollisesti vielä toiseen uusintaan (AM 4, AM 6), jossa ratkaisevat virhepisteet ja aika. Muut kuin uusintaan päässeet ratsukot sijoittuvat virhepisteiden (arvostelu AM 3, AM 4) tai sekä virhepisteiden että ajan (AM 5, AM 6) perusteella.


title: Esteratsastus

text: Arvostelussa A virhepisteitä jaetaan seuraavasti:


title: Esteratsastus

text: Arvostelussa C virheet muunnetaan sekunneiksi, jotka lisätään ratsukon suoritusaikaan. Tässä ratsukot asetetaan paremmuusjärjestykseen ainoastaan lopullisen tulosajan (suoritusaika + virhesekunnit) perusteella.


title: Esteratsastus

text: Arvostelussa C virheet muutetaan virhesekunneiksi seuraavasti:


title: Esteratsastus

text: Estekilpailuissa seuraa hylkäys myös muun muassa radan aloittamisesta ennen kuin tuomari on antanut ratsukolle lähtömerkin, lähtölinjan ylittämisen unohtamisesta, esteiden hyppäämisestä väärässä järjestyksessä tai rataan kuulumattoman esteen hyppäämisestä (niin kutsuttu väärä rata) ja luvattoman avun vastaanottamisesta (ratsastaja saa ratsailta ottaa vastaan vain kypäränsä tai silmälasinsa). Jos hylkäys ei johdu kumoonratsastuksesta tai ratsastajan putoamisesta satulasta, ratsukolla on koulutuksellisista syistä oikeus ennen radalta poistumistaan vielä yrittää hypätä yksi este jonka se on jo kertaalleen hypännyt tai yrittänyt hypätä. Samasta syystä nuorten (4–6-vuotiaiden) hevosten luokissa kahden tottelemattomuuden vuoksi hylätty ratsukko saa jatkaa radan loppuun saakka, joskin ratsukon on tällöinkin poistuttava radalta kolmannen tottelemattomuuden jälkeen.


title: Esteratsastus

text: Normaalien arvostelumenetelmien lisäksi käytössä on monenlaisia erikoisluokkia, joista tässä joitakin tavallisimmista. Erikoisluokista monet ovat epätavallisten piirteittensä ja ennustamattomuutensa vuoksi yleisön erityissuosiossa, ja suurissa kilpailuissa onkin tapana järjestää joka kilpailupäivänä jonkinlainen erikoisluokka.


title: Esteratsastus

text: "Hevosenvaihtokilpailu" tunnetaan parhaiten esteratsastuksen maailmanmestaruuskilpailun finaalista, jossa aina käytetään tätä kilpailutyyppiä. Maailmanmestaruuskilpailussa neljä parasta ratsastajaa hyppäävät finaaliradan sekä omallaan että kaikkien kolmen kilpailijansa hevosilla, ja paremmuusjärjestys ratkaistaan kaikkien neljän suorituksen perusteella. Hevosenvaihtokilpailuja järjestetään myös erikoisluokkina, tällöinkin aina vain muutaman (3–4) ratsastajan kesken.


title: Esteratsastus

text: "Piste-esteratsastuksessa" hypätään enimmäisajan puitteissa mahdollisimman monta estettä. Esteet saa hypätä missä järjestyksessä tahansa, yhden esteen kuitenkin korkeintaan kaksi kertaa, eikä jokaista estettä ole pakko hypätä. Kukin este on pisteytetty (pisteet välillä 20–120), pudotetusta esteestä pisteitä ei saa. Luokassa on mukana myös niin kutsuttu jokerieste, jonka pistearvo on 200 p. Pudotetusta jokeriesteestä vähennetään 200 p. Suurimman pistemäärän saavuttanut on voittaja.


title: Esteratsastus

text: "Kaksintaisteluesteratsastuksessa" kaksi ratsukkoa kilpailee aina toisiaan vastaan vierekkäisillä, täysin samanlaisilla radoilla, ja parempi pääsee kilpailussa jatkoon, kunnes lopulta luokan kaksi parasta kohtaavat. Arvostelu voi perustua joko virhepisteisiin (A-arvostelu) tai aikaan (C-arvostelu). Luokkaan valikoidaan tarvittaessa alkukilpailujen avulla tasan 16 ratsukkoa.


title: Esteratsastus

text: "Korkeushyppyluokassa" ("puissance") hypätään lyhyttä rataa, jonka viimeisenä esteenä on erityinen korotettava korkeuseste. Radan puhtaasti selvittäneet ratsukot pääsevät aina seuraavalle kierrokselle, jota varten korkeusestettä korotetaan. Kilpailu jatkuu näin, kunnes ainoastaan voittajaratsukko selviää radasta puhtaasti. Korkeuseste voi suurissa kilpailuissa nousta selvästi yli kaksimetriseksi. Monilla huipputason esteratsastajilla on kisahevosvalikoimassaan hevonen, joka on erikoistunut nimenomaan korkeushyppyluokkiin.


title: Esteratsastus

text: "Taitoarvostelussa" (jota kutsutaan myös "tyyliarvosteluksi") 1–3 tuomaria tarkkailee ratsastajaa, hevosta ja ratsukon yhteistyötä. Arvosteluperusteita ovat esimerkiksi esteiden lähestymiset, laukan sujuvuus, ratsastajan mukautuminen hyppyihin ja ratsukon siisteys. Pisteitä jokaisesta arvostelukohdasta saa 1–10. Arvosteluna taitoluokissa käytetään tavallisesti menetelmää A.1.0 tai AM 5, virhepisteiden ollessa samat ratkaisevat taitoarvostelupisteet.


title: Esteratsastus

text: Esteratsastuksen harjoitteluun ei estekaluston (esimerkiksi puomit ja telineet) lisäksi vaadita erityisvarusteita, joskin matalankin tason harjoittelussa ja kilpailuissa satulan on toivottavaa olla mielellään estepainotteinen yleissatula. Tällöin satulan siivet kaartuvat selkeästi eteenpäin ja niissä on yleensä hieman polvitukea, mikä auttaa ratsastajaa istumaan ja mukautumaan hyppyihin oikein. Vaativammalla tasolla otetaan käyttöön varsinainen estesatula. Suitsituksessa lähtökohtana ovat tavalliset nivelsuitset usein kaksois- tai meksikolaisella turpahihnalla. Moni hevonen innostuu kuitenkin aina esteitä hypättäessä niin, että sillä käytetään hypättäessä normaalia voimakkaampaa kuolainta, ja estekilpailuissa esimerkiksi olympia- ja hissikuolaimet ovatkin varsin tavallinen näky. Pään viskeleminen on myös esteratsuilla tavallista, minkä vuoksi käytössä onkin hyvin usein juokseva martingaali tai ainakin ohjat kaulan alla yhdistävä lyhyt hihna eli irlantilainen martingaali. Muita kuin vapaajuoksuisia apuohjia ei estekilpailuissa saa käyttää.


title: Esteratsastus

text: Esteharjoituksissa ja -kilpailuissa käytetään hevosella tavallisesti jalkasuojia ehkäisemässä kolhuja ja muita vammoja. Tavallisimpia ovat pintelit, vuohisen sisäpintaa viereiseltä jalalta suojaavat hivutussuojat, etu- ja takasäären jänteitä tukevat ja iskuilta suojelevat jännesuojat sekä kavioiden ympärille kiinnitettävät kumikellot. Satulavyössä saattaa myös olla kiinteänä tai irrallisena osana mahapanssari, joka suojelee hevosen vatsanalusta etukavioiden iskuilta varsinkin, jos hevosella on hokit kengissään. Hokkikengitys on tarpeen paitsi talvikeleillä myös hypättäessä nurmikentillä. Ratsastajan on kilpailuissa nykyisin käytettävä turvakypäräksi luokiteltavaa ja oikein kiinnitettyä ratsastuskypärää, ja myös turvaliivin käyttöä suositellaan.


title: Esteratsastus

text: Esteratsastuksessa ratsastajan kilpailuvarustus on pikkukilpailujen (joissa edellytetään yleensä vain siistiä ja tarkoituksenmukaista ratsastusasua) yläpuolella melko muodollinen, joskaan ei yhtä tarkkaan määritelty kuin kouluratsastuksessa. Väriltään yleensä mustan tai tumman ratsastustakin alla käytetään valkoista kauluspaitaa valkoisen plastronin tai solmion kanssa, ratsastushousut ovat valkoiset tai vaaleat, jalassa ratsastussaappaat tai ratsastuskengät säärystinten (lähinnä saappaanvarsien näköisten minichapsien) kanssa. Tylppäkärkisiä kannuksia ja alle 75 cm pitkää raippaa saa käyttää. Poniratsastajat voivat muualla kuin SM-kilpailuissa kilpailla ratsastuskengissä ilman säärystimiä sekä ilman takkia. Suomalaisten estekilpailuiden tapoihin kuuluu, että kansainvälisesti kilpailleet esteratsastajat voivat halutessaan käyttää kilpailuissa kirkkaanpunaista ratsastustakkia, mutta moni heistäkin kilpailee mustassa tai tummansinisessä, -vihreässä tai -ruskeassa takissa. Muissa maissa punaisen takin käyttöön liittyvät käytännöt ovat erilaisia, mutta kirkkaanpunainen takki on tavallisesti varattu korkealla tasolla kilpailleille ratsastajille.


title: Esteratsastus

text: Estehevosen edellytetään esiintyvän kilpailuissa siistinä ja puhtaissa, tarkoituksenmukaisissa ja sopivan kokoisissa varusteissa. Monella hevosella käytetään kilpailuissa väreiltään sekä hevosen väriin että keskenään yhteen sointuvia varusteita (satula ja suitset, satulahuopa ja jalkasuojat) ja esimerkiksi koristeellista suitsien otsapantaa, ja hevosen harja ja häntä saatetaan palmikoida.


title: Oppivelvollisuus

text: Oppivelvollisuudella ymmärretään nykyaikaisissa yhteiskunnissa kaikille kansalaisille asetettua velvollisuutta hankkia itselleen tietty perussivistys.


title: Oppivelvollisuus

text: Suomi otti käyttöön oppivelvollisuuden vuoden 1921 oppivelvollisuuslailla, joka määräsi kaikille pakolliseksi vähintään kuusivuotisen kansakoulun oppimäärän suorittamisen. Käyttöönotto tapahtui verrattain myöhään, sillä oppivelvollisuudesta ei ollut onnistuttu säätämään Venäjän alaisuudessa. Oppivelvollisuutta myös vastustettiin, sillä kansakoulun pelättiin olevan yhteiskunnalle kallis ja kasvattavan huonoja työntekijöitä. Käytännössä oppivelvollisuus toteutui suurimmassa osassa maata jo 1920-luvulla, mutta Tunturi-Lapissa viimeiset syrjäkylät saatiin kouluverkon piiriin vasta 1950-luvulla.


title: Oppivelvollisuus

text: Suomessa oppivelvollisuus alkaa yleensä sinä vuonna, kun lapsi täyttää seitsemän vuotta. Koulun aloittamista voidaan kuitenkin siirtää vuodella myöhemmäksi tai aikaisemmaksi. Yleisimmin oppivelvollisuus suoritetaan peruskoulussa, joka opettaa oppimäärään kuuluvia oppiaineita. Oppivelvollisuus on mahdollista suorittaa myös muulla tavoin kuin peruskoulua käymällä - tällöin oppivelvollisen huoltajat ovat vastuussa siitä, että oppivelvollinen saa perusopetuksen oppimäärän mukaiset tiedot.


title: Oppivelvollisuus

text: Oppivelvollisuus lakkaa oppimäärän tultua suoritetuksi tai kymmenen vuotta oppivelvollisuuden alkamisen jälkeen, jälkimmäinen tarkoittaa useimmille kesää sinä vuonna, jona oppilas täyttää 17 vuotta.


title: Oppivelvollisuus

text: Koulun päätyttyä oppilas saa päättötodistuksen koululta, muulla tavalla oppivelvollisuutta suorittavan taas tulee osallistua erityiseen tutkintoon saadakseen oppimäärän suoritettua ja suorittamista osoittavan todistuksen. Näitä tutkintoja saa järjestää perusopetusta tarjoava taho. Useimmat kotiopetuksen oppilaat suorittavat tämän tutkinnon kotikunnassaan.


title: Oppivelvollisuus

text: Tuen tarpeessa olevien lasten oppivelvollisuutta voidaan pidentää. Pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin kuuluvien lasten 11-vuotinen oppivelvollisuus alkaa 6-vuotiaana. (PoL 25 §). Päätös pidennetystä oppivelvollisuudesta on samalla päätös erityisopetukseen ottamisesta.


title: Oppivelvollisuus

text: Suurin osa oppivelvollisuusikäisistä suorittaa oppivelvollisuutensa 16 ikävuoteen mennessä. Joidenkin osalta tämä viivästyy koulunkäynnin keskeyttämisen vuoksi. Siksi Suomessa on keskusteltu oppivelvollisuusikärajan nostamisesta 18 vuoteen.


title: Oppivelvollisuus

text: Oppilaan huoltajan on huolehdittava, että oppilas täyttää oppivelvollisuutensa. Jos huoltaja laiminlyö tämän velvollisuutensa, hänet on tuomittava "oppivelvollisen valvonnan laiminlyönnistä" sakkoon.


title: Oppivelvollisuus

text: Kokkolan sivistysjohtaja Peter Johnson ja Harvardin vieraileva kasvatustieteen professori Pasi Sahlberg kirjoittivat, että oppivelvollisuuden pidentäminen olisi tehotonta ja turhaa ja olisi hyödyllisempää panostaa lisää varhaiskasvatukseen ja alaluokkiin. Tutkimusten mukaan juuri tämä tehokkaimmin ehkäisisi koulun keskeyttämiseen johtavia ongelmia. Helsingin Sanomat tukee kantaa ja kirjoittaa, että oppivelvollisuuden pidentäminen voisi viedä resursseja ja päinvastoin kasvattaa luokkakokoja sekä kiihdyttää opetuksen eriarvoistumista. Opetuksen ammattilaiset eivät juuri oppivelvollisuuden nostamista kannata.


title: Oppivelvollisuus

text: Seuraavassa taulukossa ilmoitetaan, missä vaiheessa pakollinen koulutus alkaa ja päättyy maittain. Pakollisen koulutuksen aloittamisen yleisin ikä on 6, vaikka se vaihtelee välillä 3 ja 8.


title: Mega Man 2

text: Mega Man 2 on Capcomin vuonna julkaisema toiminta–tasohyppelypeli, joka on suoraa jatkoa ensimmäiselle "Mega Man" -pelille.


title: Mega Man 2

text: Capcom ei pitänyt ensimmäisen Mega Man -pelin myyntilukuja erityisen vaikuttavina. Kehitystiimi sai luvan jatko-osan kehitykseen sillä ehdolla, että he tekivät sitä muiden projektien ohessa. Lopulta pelistä tuli silti suurempi menestys kuin edeltäjästään.


title: Mega Man 2

text: Pelin musiikit sävelsi Takashi Tateishi, ja soundtrack sai hyvän vastaanoton.


title: Mega Man 2

text: Mega Man 2 on toiminnallinen tasohyppely, kuten edeltäjänsäkin. Pelin alussa voi valita vaikeustason normaalin ja vaikean välillä. Mega Man 2 myös esitteli lukuisia elementtejä, joita käytettiin myöhemmissä Mega Man -peleissä. Näitä olivat:


title: Mega Man 2

text: Ensimmäisessä pelissä nähty pistelaskin on poistettu täysin.


title: Mega Man 2

text: Kun Mega Man voitti Tohtori Wilyn ensimmäisessä pelissä, Wily päätti kostaa tämän ja rakensi 8 omaa robottiaan tuhotakseen Mega Manin.


title: Mega Man 2

text: Pelin robottimestarit nähtiin myöhemmin sarjan Game Boy -peleissä. Flash Man, Quick Man, Bubble Man ja Heat Man nähtiin ensimmäisessä Game Boyn Mega Man pelissä samana vuonna. Air Man, Wood Man, Metal Man ja Crash Man nähtiin puolestaan GB-pelissä Mega Man II vuonna 1992.


title: Ritchie Blackmore

text: Richard Hugh ”Ritchie” Blackmore (s. 14. huhtikuuta 1945 Weston-super-Mare) on merkittävä brittiläinen kitaristi. Blackmore on ollut kaksi kertaa perustamassa kahta tunnettua hard rock -yhtyettä, Deep Purplea ja Rainbow’ta. Nykyisin Blackmore soittaa renessanssihenkistä musiikkia yhtyeessään Blackmore’s Night.


title: Ritchie Blackmore

text: Ritchien ollessa kaksivuotias hänen perheensä muutti Hestoniin Middlesexiin. Isä osti hänelle kitaran noin vuonna 1955, jonka jälkeen hän otti joitakin klassisen kitaran tunteja. Aluksi Blackmore käytti Gibson ES-335-kitaraa, mutta myöhemmin (1969–1970) Blackmoren kitaraksi on vakiintunut Fender Stratocaster. Blackmore’s Night -yhtyeessä hän käyttää yhtyeen musiikkiin ja tyyliin sopivia kitaramalleja, mutta hänen näkee vieläkin soittavan Stratocasterilla jonkin verran.


title: Ritchie Blackmore

text: Blackmore soitti 1960-luvulla sessioissa ja esiintyi useiden yhtyeiden kanssa: Heinz & Wild Boys, Screaming Lord Sutch, The Outlaws, Glenda Collins, Tom Jones ja BOZ. The Outlawsin kanssa Blackmore säesti Jerry Lee Lewistä ja Gene Vincentiä. Vuonna 1971 Blackmore osallistui projektiin nimeltä "Green Bullfrog".


title: Ritchie Blackmore

text: Blackmore oli perustajajäsen hard rock -yhtyeessä Deep Purple (1968–1976, 1984–1993) ja jatkoi yhtyeen jäsenenä ja luovana voimana vuoteen 1975. Yhtye hajosi vuonna 1976.


title: Ritchie Blackmore

text: Ensimmäisen Deep Purple -kautensa jälkeen Blackmore perusti toisen tunnetun heavy metal/hard rock -yhtyeen, Rainbow’n (1975–1984).


title: Ritchie Blackmore

text: Deep Purpleen Ritchie tuli takaisin vuonna 1984, kun se perustettiin uudelleen Mark II -kokoonpanolla. Yhtyeen ensimmäinen albumi tällä kokoonpanolla oli "Perfect Strangers". Blackmore poistui yhtyeen riveistä jälleen vuonna 1993 "The Battle Rages on..." -albumin jälkeen kesken kiertueen. Blackmoren viimeinen esiintyminen Deep Purplessa oli Helsingissä 17. marraskuuta 1993.


title: Ritchie Blackmore

text: Blackmore perusti Rainbow’n uudelleen (1994–1997). Liityttyään yhteen Candice Nightin kanssa hän soittaa nykyisin yhtyeessä Blackmore’s Night.


title: Ritchie Blackmore

text: Blackmore avioitui ensimmäisen kerran vuonna 1964 saksalaisen Margrit Volkmarin kanssa. Tästä avioliitosta hänellä on vuonna 1964 syntynyt poika Jürgen Richard Blackmore, joka on myös kitaristi. Blackmore erosi Volkmarista vuonna 1969 ja avioitui samana vuonna saksalaisen Bärbel "Babs" Hardien kanssa. Kolmannen kerran hän avioitui Amy Rothmanin kanssa vuonna 1981.


title: Ritchie Blackmore

text: Blackmore on saanut vuosien mittaan nimen "The Most Difficult Man in Rock" "('rockin hankalin mies')". Tämä siksi, että hän on monesti ajautunut erimielisyyksiin muiden artistien ja yhtyejäsenten kanssa. Deep Purplessa Blackmore riitaantui yhtyeen laulajan Ian Gillanin kanssa, mikä vaikutti Gillanin eroamiseen kahteen kertaan, 1973 ja 1989. Blackmorella oli ongelmia myös Rainbow'n jäsenten kanssa, täysin sama kokoonpano ei soita kertaakaan useammalla kuin yhdellä albumilla.


title: Ritchie Blackmore

text: Ritchien tunnistettava kitarasoundi syntyi 1970-luvun alussa hänen ottaessaan kitarakseen Fender Stratocasterin. Vahvistimena toimi aivan nykypäiviin asti modifioitu 200-wattinen Marshall. Oman värinsä sointiin antoi edelleen käyttämänsä 60-luvun Aiwa-kelanauhuri. Blackmore käyttää sitä kaiku- ja viive-efekteihin sekä etuvahvistimena, jolla hän saa sointiin kompressiota. Lisäksi hän värittää soittoaan Moog Taurus - bassosyntetisoijalla, jota soitetaan kuten urkujen bassojalkiota.


title: Ritchie Blackmore

text:
Nykyisin hän käyttää sähkökitaralla ENGL-vahvistimia. Akustisilla kitaroilla soittaessaan vahvistimena ovat olleet Trace Elliot, Fender Acustasonic, sekä jossain määrin ENGL. ENGL on hänen nimikkovahvistinmallinsa virallinen valmistaja.
Blackmorella on ollut tapana olla käyttämättä konserttilavalla yleisölle esillä olevia vahvistimia. Blackmorelle työskennellyt kitarateknikko on sanonut että esimerkiksi Marshall - vahvistimien ja kaiutinkoteloiden takana oli käytössä oleva vahvistin Marshallien ollessa lavasteena.
Blackmore on tehnyt tunnetuksi nauhojen välistä koverretun otelaudan.


title: Ritchie Blackmore

text: Soitossaan hän loi jäljitellyn tyylinsä yhdistellä perinteistä blues-kitarointia klassisen ja keskiaikaisen musiikin skaaloihin. Hyviä esimerkkejä tästä ovat muun muassa "Highway Star" ("Deep Purple", 1972), "Burn" ("Deep Purple", 1974), "Sixteenth Century Greensleeves" ("Rainbow", 1975) ja "Spotlight Kid" ("Rainbow", 1981). Lisäksi hän on taitava sovittaja, ja hänen kitarasoolojaan on kutsuttu perinteistä sielukkaammiksi ja omaperäisemmiksi.


title: Rainbow (yhtye)

text: Rainbow (tunnettu myös nimellä Ritchie Blackmore’s Rainbow) on kitaristi Ritchie Blackmoren vuonna 1975 perustama hard rock -yhtye, joka oli suosionsa huipulla 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Blackmore toimi yhtyeen kiistattomana keulahahmona koko sen uran ajan. Kukaan muu Rainbow'n jäsen ei ole pysynyt yhtyeessä viittä vuotta pitempään. Blackmore vaihtoi soittajia useaan kertaan ja näin ollen jokaisella studioalbumilla soittaa eri kokoonpano. Yhtyeen alkuperäisenä musiikkisuuntana oli neoklassinen metalli/hard rock fantasia- ja mystiikka-aiheisine sanoituksineen ja myöhemmin kaupallisempi, AOR-vaikutteinen hard rock. Vaikka yhtye saikin kaupallista menestystä varsinkin 1980-luvun alussa, laulaja Ronnie James Dion aikaisia vuosia (1975–1978) pidetään yleisesti musiikillisesti yhtyeen parhaina.


title: Rainbow (yhtye)

text: Vuoden 1974 syksyllä, kun Deep Purple alkoi levyttää tulevaa "Stormbringer" -albumia, kitaristi Ritchie Blackmore ehdotti, että Purple levyttäisi cover-version Quatermass-yhtyeen kappaleesta ”Black Sheep of the Family”. Muut jäsenet hylkäsivät ehdotuksen, koska heidän mielestään Deep Purplen ei tulisi levyttää toisten kappaleita. Blackmore ei kuitenkaan tästä lannistunut, vaan päätti levyttää kappaleen omikseen ja julkaista sen soolosinglenä. Hän päätti käyttää levytyksessä apunaan yhdysvaltalaista Elf -yhtyettä, joka oli ollut lämmittelijänä Deep Purplen kiertueilla ja jonka levyjä Purplen jäsenet olivat tuottaneet. Etenkin laulaja Ronnie James Dion vahva ääni vaikutti Blackmoreen.


title: Rainbow (yhtye)

text: Joulukuussa 1974 Blackmore nauhoitti kyseisen ”Black Sheep of the Family” -kappaleen sekä ”Sixteenth Century Greensleevesin”. Tuolloin mukana olivat laulaja Dion lisäksi Elfin rumpali Gary Driscoll, Procol Harumin kosketinsoittaja Matthew Fisher ja ELO:n sellisti Hugh McDowell. Blackmoren huomattua, kuinka hienosti homma toimi, hän päätti tehdä kokonaisen sooloalbumin. Helmikuussa 1975 Elf-yhtye (ilman kitaristiaan) ja Blackmore kokoontuivat Musicland-studioille Müncheniin, Länsi-Saksaan levyttämään albumia. Samana vuonna julkaistulla "Ritchie Blackmore's Rainbow" -albumilla soittavat Blackmoren, Dion ja Driscollin lisäksi basisti Craig Gruber ja kosketinsoittaja Mickey Lee Soule. Albumilla yhdistyivät Blackmoren suosimat keskiaikaiset teemat ja Dion fantasia-aiheiset sanoitukset. Albumin tunnetuimmat kappaleet ovat ”Man on the Silver Mountain” ja balladi ”Catch The Rainbow”. Tuottajana oli Deep Purpleakin tuottanut Martin Birch.


title: Rainbow (yhtye)

text: Ritchie Blackmoren erottua Deep Purplesta vuoden 1975 kevät-kiertueen jälkeen, hän päätti panostaa Rainbow-yhtyeeseen (nimen inspiraationa oli tiettävästi Los Angelesissa sijaitseva kuuluisa rock-baari) ja alkoi suunnitella levyn julkaisun myötä livekiertuetta. Ensilevyllä soittaneesta yhtyeestä Blackmore kelpuutti mukaan vain laulaja Ronnie James Dion ja halusi mukaan musikaalisesti kehittyneempiä muusikoita. Basistiksi tuli skotlantilainen Harlet -yhtyeessä soittanut Jimmy Bain, jonka Blackmore oli nähnyt esiintymässä Lontoossa The Marquee Club-illa ja kosketinsoittajaksi otettiin nuori amerikkalainen Tony Carey. Carey ja Blackmore olivat tavanneet Los Angelesissa levytysstudiossa jossa Careyn Blessings-yhtye oli ollut levyttämässä. Rumpaliksi yhtyeeseen tuli Jeff Beckin yhtyeessä soittanut rumpalitaituri Cozy Powell, jota Blackmore arvosti. Yhtye rakennutti lavasteeksi jättimäisen elektronisen sateenkaaren, jonka tuhansia valolamppuja ohjattiin tietokoneella. Ensimmäisellä, vuoden 1975 lopulla tehdyllä Yhdysvaltain kiertueella sateenkaari aiheutti lukuisia teknisiä häiriöitä vahvistimiin ja PA-laitteisiin.


title: Rainbow (yhtye)

text: Kiertueen jälkeen yhtye meni studioon ja vuoden 1976 alkupuoliskolla julkaistiin albumi "Rising", jota nykyään pidetään yhtenä heavy metal -klassikkoalbumeista. Kappaleista etenkin kakkospuolen täyttävät, eeppinen "Stargazer" ja proto-power metal-tyylinen ”A Light in the Black” pitkine kosketinsoitin- ja kitarasooloineen, nousivat ajan myötä klassikoiksi. Dio muisteli myöhemmin "Rising"-kokoonpanon olleen musiikillisesti paras kokoonpano, jossa hän koko ikänään oli esiintynyt. Levyn myötä yhtye teki laajan maailmankiertueen päättäen sen Kaukoitään vuoden 1976 joulukuussa.


title: Rainbow (yhtye)

text: Vuoden 1977 alkupuolella Blackmore alkoi järjestellä yhtyettään uudelleen. Jimmy Bain ja Tony Carey saivat yllättäen potkut yhtyeestä. Potkujen syyksi sanottiin erimielisyydet Blackmoren kanssa. Uudeksi basistiksi otettiin muun muassa Colosseumissa ja Uriah Heepissa soittanut Mark Clarke. Kun uutta kosketinsoittajaa ei löytynyt, otettiin Carey takaisin. Muutokset kuitenkin jatkuivat kun Mark Clarke ei ollutkaan sopiva mies yhtyeeseen. Hänen sanottiin haluavan vaikuttaa enemmän kappaleiden sävellykseen. Bainia pyydettiin takaisin mutta tämä ei suostunut ja niin jäljelle jäänyt nelikko (Blackmore, Dio, Powell, Carey) nauhoitti tulevaa albumia Ranskassa Blackmoren hoitaessa myös basson soiton. Kesällä 1977 Tony Carey sai lopullisesti tarpeekseen Blackmoren jatkuvasta kiusanteosta häntä kohtaan ja lähti ovet paukkuen yhtyeestä.


title: Rainbow (yhtye)

text: Samana vuonna julkaistiin edellisvuoden maailmankiertueella nauhoitetuista konserteista koottu live-albumi "On Stage". Yhtye lähti promotoimaan albumia ja uudeksi basistiksi valittiin Widowmakerissa soittanut australialainen Bob Daisley ja kosketinsoittajaksi kanadalainen David Stone. Uusi albumi "Long Live Rock ’n’ Roll" viimeisteltiin ja se julkaistiin vuoden 1978 alkupuolella. Sen suosituimpia kappaleita ovat muun muassa nimikappale, jossa on tarttuva kertosäe, sekä etenkin pitkä ”Gates Of Babylon”. Albumi sisälsi myös aiempaa hivenen kaupallisempaa materiaalia kuten Bad Company-vaikutteisen ”L. A. Connection” -kappaleen sekä kevyemmän ”Lady of the Lake” -kappaleen. Yhtye teki matalan profiilin kiertueen Pohjois-Amerikassa kesällä 1978, ja huolimatta uuden albumin kohtalaisen hyvistä myyntilukemista Blackmore ei ollut tyytyväinen yhtyeen menestykseen ja halusi suunnata enemmän Pohjois-Amerikassa suositun AOR-musiikin suuntaan. Hän käski Ronnie James Dion hylätä fantasia- ja mystiikka-aiheet ja pyysi tätä kirjoittamaan enemmän parisuhteisiin ja rakkauteen liittyviä sanoituksia. Dio ei ollut Blackmoren kanssa asiasta lainkaan samaa mieltä ja pitkän riitelyn jälkeen loppuvuodesta 1978 hän erosi yhtyeestä ja liittyi myöhemmin Black Sabbathiin. Myös Daisley ja Stone erotettiin samoihin aikoihin.


title: Rainbow (yhtye)

text: Ritchie Blackmore otti yhteyttä vanhaan Deep Purplen aikaiseen bändikaveriinsa basisti Roger Gloveriin, joka oli Purple-uransa jälkeen kunnostautunut tuottajana. Alun perin Gloverin piti vain tuottaa Rainbow’n tuleva albumi, mutta Daisleyn lähdön myötä myös basistin paikka aukesi ja Gloverista tuli yhtyeen basisti. Ennen Gloveria basistin paikkaa kokeilivat Clive Chaman (ex- Jeff Beck Group ja Cozy Powell's Hammer) ja Jack Green (ex- T-Rex ja The Pretty Things), mutta kumpikaan ei vakuuttanut yhtyettä. Uudeksi laulajaksi valittiin enemmän pop-piireissä tunnettu, muun muassa The Marbles-duossa laulajanut Graham Bonnet joka oli edeltäjänsä täydellinen vastakohta sliipattuine kampauksineen, peililaseineen ja pukuineen. Myös myöhemmin Uriah Heepissä laulanut Peter Goalby oli pitkään ehdolla laulajaksi ja Blackmore oli kysynyt myös Purplessa mukana ollutta Ian Gillania tämän kuitenkin kieltäydyttyä. Yhtyeen täydensi vielä kosketinsoittaja Don Airey, joka oli soittanut Colosseum II -yhtyeessä sekä tehnyt studiosessioita.


title: Rainbow (yhtye)

text: Tämä kokoonpano levytti "Down to Earth" -albumin ja Blackmore sai vihdoin haluamaansa singlemenestystä Russ Ballardin kirjoittamalla "Since You’ve Been Gone"-kappaleella sekä "All Night Long"-kappaleella. Aivan täysin ei yhtye ollut hylännyt hard rock-juuriaan, siitä osoituksena levyn päättävä "Lost In Hollywood". Yhtye teki laajan maailmankiertueen ja viimeinen esiintyminen oli ensimmäisessä Donningtonissa järjestetyssä "Monsters of Rock"-festivaalissa. Tämä jäi myös rumpali Cozy Powellin sekä laulaja Graham Bonnetin viimeiseksi esiintymiseksi Rainbowssa. Powell lähti kyllästyneenä hakemaan uusia kuvioita ja Bonnetin sukset menivät ristiin Blackmoren kanssa.


title: Rainbow (yhtye)

text: Uusina miehinä aukkoja otettiin paikkamaan tuntemattomammat amerikkalaismuusikot laulaja Joe Lynn Turner ja rumpali Bobby Rondinelli. Yhtye levytti Tanskassa albumin "Difficult To Cure", jolta löytyy yhtyeen suurin hitti, jälleen Russ Ballardin kirjoittama ”I Surrender”. Myös "Spotlight Kid" löysi paikkansa yhtyeen live-show’n avaajana aina loppuun asti. Yhtyeen runko ei kuitenkaan pysynyt pitkään samana. Vuoden 1981 lopulla kosketinsoittaja Don Airey lähti Ozzy Osbournen kiertuebändiin ja uudeksi kosketinsoittajaksi valittiin nuori amerikkalais-muusikko David Rosenthal. Vuoden 1982 albumi "Straight Between the Eyes" oli edellistä albumia enemmän heavy-voittoisempi ja siltä irtosi myös Amerikan listoille noussut ”Stone Cold” -kappale. Levyn myötä tehdyn kiertueen jälkeen Blackmore ja Glover hajottivat yhtyeen, sillä Deep Purplen huhuttu uudelleenkokoontuminen oli ajankohtaistunut.


title: Rainbow (yhtye)

text: Purplen paluusta ei vielä kuitenkaan tullut mitään ja miehet kasasivat Rainbow’n uudelleen ottamalla Turnerin ja Rosenthalin takaisin, mutta rumpaliksi valittiin uusi mies, amerikkalainen Chuck Burgi. Kokoonpano teki yhtyeen ehkä kritisoiduimman, vuonna 1983 julkaistun "Bent Out of Shape" -albumin. Yhtye oli albumilla palannut entistä enemmän kaupallisen popin suuntaan. Singlenä julkaistusta ”Street of Dreams” -kappaleesta tehtiin video, joka kuitenkin kiellettiin Music Televisionilla vedoten sen hypnoottisiin vaikutuksiin. Rainbow teki vielä vuoden 1984 alussa Japanin kiertueen, jonka jälkeen yhtye hajosi Blackmoren ja Gloverin lähdettyä uudelleen kasattuun Deep Purpleen. Vuonna 1986 julkaistiin vielä harvinaisempaa studio- sekä live-materiaalia sisältävä tupla-albumi "Finyl Vinyl".


title: Rainbow (yhtye)

text: Erottuaan Deep Purplesta jälleen, nyt lopullisesti, vuonna 1993, Blackmore perusti Rainbow’n uudelleen. Hän kokosi bändin nuorista, tuntemattomista muusikoista. Laulajaksi tuli skottilainen Doogie White, basistina oli Greg Smith, kosketinsoittajana Paul Morris ja rummuissa John O’Reilly. Yhtye julkaisi varsinkin Euroopassa hyvin menestyneen "Stranger in Us All" -albumin vuonna 1995. Kokoonpano teki kiertueita aina vuoteen 1997 asti, vaihtaen rumpalia pariin otteeseen. Ensin rumpuihin palasi jo vanhasta Rainbowsta tuttu Chuck Burgi ja hänen jälkeen John Miceli. Blackmore hajotti yhtyeen vuonna 1997 ja on sen jälkeen soittanut akustista, keskiaikaista renessanssimusiikkia vaimonsa Candice Nightin kanssa Blackmore’s Night -nimen alla.


title: Rainbow (yhtye)

text: Yhtyeen ja varsinkin sen klassisimman, "Rising"-albumin tehneen kokoonpanon paluusta huhuttiin 1990-luvulla moneen otteeseen. Tiettävästi Blackmore, Powell, Dio ja basisti Bob Daisley olivat jo keskustelleet uudelleenkokoontumisesta, mutta Cozy Powellin kuolema auto-onnettomuudessa vuonna 1998 päätti nämä spekulaatiot. Myös Dion ja Blackmoren yhteisprojektista huhuttiin säännölisesti, mutta molemmat kiistivät tämän mahdollisuuden ja Dion menehtyminen vatsasyöpään vuonna 2010 lopetti lopullisesti huhut miesten mahdollisesta yhteistyöstä.


title: Rainbow (yhtye)

text: Rainbow’n entiset jäsenet, kosketinsoittaja Tony Carey, laulaja Joe Lynn Turner, rumpali Bobby Rondinelli ja basisti Greg Smith kiersivät vuosina 2009–2010 nimikkeellä Over The Rainbow, soittaen kappaleita yhtyeen eri aikakausilta. Kitaristina yhtyeessä toimii Jürgen Blackmore, Ritchie Blackmoren poika. Tony Carey joutui jättämään yhtyeen sairastumisen vuoksi ja hänen tilalleen tuli vuosien 1993-1997 kosketinsoittaja Paul Morris. Alkuperäisen Rainbow’n johtohahmo Ritchie Blackmore on kertonut antaneensa suostumuksen ja ”siunauksensa” yhtyeelle, mutta olisi toivonut eri nimeä kokoonpanolle. Over the Rainbow on esiintynyt pariin otteeseen myös Suomessa. Myös mahdollisen studioalbumin teosta on ollut huhuja, mutta vuoden 2011 jälkeen yhtyeen toiminta on ollut tauolla sen jäsenten muiden projektien vuoksi.


title: Rainbow (yhtye)

text: Ritchie Blackmore yllätti keväällä 2015 ilmoittamalla soittavansa neljä ”täysin rock-konserttia” kesällä 2016 Saksassa ja Britanniassa. 70-vuotias kitaristi totesi nostalgian olevan yksi syy konserttien järjestämiseen ja kertoi myös ikääntymisen myötä tulleiden esteiden, kuten niveltulehduksen, vielä toistaiseksi mahdollistavan konsertit. Alun perin laulajana ilmoitettiin olevan Joe Lynn Turnerin, mutta tämä ei kuitenkaan toteutunut. Marraskuussa 2015 Blackmore julkisti keikkojen kokoonpanon, jossa soittavat Stratovarius-yhtyeestä tuttu kosketinsoittaja Jens Johansson, Blackmore's Night-yhtyeen rumpali David Keith ja basisti Bob Noveau ja Lords of Black-yhtyeen vokalisti Ronnie Romero. Blackmore kertoi Romeron olevan ”Dion ja Freddie Mercuryn risteytys” ja ennustaa tämän ”tulevan kuuluisaksi äänensä ansiosta”. Kokoonpano tulee soittamaan Rainbow’n ja Deep Purplen kappaleita.


title: Rainbow (yhtye)

text: Ronnie James Dio, kuten myös Joe Lynn Turner ja Graham Bonnet, ovat vuosien varrella soolourillaan esittäneet oman aikansa Rainbow-klassikoita livekonserteissaan. Myös kosketinsoittaja Don Airey on soolokeikoillaan esittänyt Rainbow’n kappaleita ja Doogie Whiten White Noise-projekti perustui suurelta osin hänen aikansa Rainbow-materiaaliin. Turner ja Bonnet olivat mukana elokuussa 2007 Helsingissä järjestetyssä Rainbow-tribuutti-illassa, jossa he esittivät vuosien 1979–1983 kappaleita. Myös Turnerin ja Glenn Hughesin Hughes Turner Project esitti Rainbow’n kappaleita konserteissaan. Yhtyeen johtohahmon Ritchie Blackmoren Blackmore's Night esittää myös yleensä pari Rainbow’n laulua konserteissa.


title: Rainbow (yhtye)

text: Rainbow on vieraillut muutamaan otteeseen Suomessa. 1980-luvulla yhtye kävi vuosina 1981, 1982 ja 1983 sekä 1990-luvulla vuonna 1995. Vuonna 1977 yhtyeen oli tarkoitus aloittaa Euroopankiertue Helsingistä, mutta tulliongelmat estivät konsertin. Lisäksi Over The Rainbow esiintyi Suomessa vuoden 2009 kiertueellaan ja elokuussa 2010 Kotkan meripäivillä sekä 30. lokakuuta 2010 Oulussa.


title: Kameraoperaattori

text: Kameraoperaattori (myös kameraoperatööri ja "apulaiskuvaaja") on elokuva- ja televisio-alan ammattinimike kameran käyttäjälle. Operaattori toimii usein varsinaisessa taiteellisessa vastuussa olevan kuvaajan alaisuudessa, mutta kuvaaja voi myös itse käyttää kameraa.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Suomen itsenäistyminen oli tapahtumasarja, jonka tuloksena Venäjän keisarikuntaan vuodesta 1809 lähtien kuulunut autonominen suuriruhtinaskunta vuonna 1917 muuttui itsenäiseksi valtioksi. Itsenäistymismahdollisuuden käsittely Suomessa alkoi keväällä 1917. Itsenäisyysjulistus hyväksyttiin Suomen eduskunnassa 6. joulukuuta samana vuonna. Ennen Suomen itsenäistymistä maahan olivat vaikuttaneet sortovuodet, joiden aikana suomalaiset vähitellen menettivät luottamuksensa Venäjän keisariin Suomen erityisaseman turvaajana. Suomen itsenäistyminen liittyi Venäjällä ensimmäisen maailmansodan aikana tapahtuneeseen mullistukseen: Venäjän vallankumoukseen, jossa keisarivalta kaatui. Suomelle itsenäisyyden myönsi Venäjällä valtaan noussut bolševikkihallinto. Neuvosto-Venäjän bolševikkijohtaja Vladimir Lenin tunnusti Suomen itsenäisyyden, jolloin Suomen autonominen alue ei muodostunut osaksi Neuvosto-Venäjää ja myöhempää Neuvostoliittoa. Useimmat maat tunnustivat Suomen itsenäisyyden vuosina 1918–1919. Suomen itsenäiseksi julistamista edelsi sisäinen taistelu valtalaista ja sitä seurasi kansaa jakanut Suomen sisällissota kevättalvella 1918.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Mahdollisuus itsenäiseen Suomen kuningaskuntaan mainittiin jo vuonna 1742 Venäjän keisarinna Elisabetin hattujen sodan aikana allekirjoittamassa Elisabetin manifestissa, mutta kun suomalaiset tarttuivat Elisabetin manifestin lupauksiin ja erinäisissä yhteyksissä todella pyrkivät valmistelemaan Holsteinin herttuan valintaa maan hallitsijaksi, venäläiset ja erikoisesti Elisabet eivät enää olleet aiheesta kiinnostuneita.


title: Suomen itsenäistyminen

text: 1780-luvulla upseeri Georg Magnus (Yrjö Maunu) Sprengtporten suunnitteli Suomen itsenäistymistä Ruotsin valtakunnasta. Sprengtporten laati muun muassa itsenäiselle Suomelle ensimmäisen perustuslakiehdotuksen, joka olisi hyväksytty säätyvaltiopäivillä Suomen vapautumiskapinan yhteydessä, mutta joka jäi toteutumatta. Itsenäisyyssuunnitelmat kariutuivat viimeistään, kun Anjalan liiton kapinointi Ruotsin kuningasta vastaan epäonnistui.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Sprengtportenista kuitenkin tuli Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäinen kenraalikuvernööri.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Professori Martti Häikiön mukaan itsenäinen valtio tarvitsee muodostuakseen sekä henkisiä tekijöitä kuten kansallisen identiteetin muotoutumisen, kansallistunteen ja itsenäisyystahdon ja toisaalta konkreettisia instituutioita kuten oikeusjärjestyksen, hallintoelimet ja politiikan. Suomessa hallintoelinten muodostaminen alkoi jo 1809 autonomian myötä, kun maahan perustettiin hallituskonselji, myöhempi Keisarillisen Suomen senaatti, ja sen myötä ministeriöt, kanslerit ja muut hallintorakenteet. Vaikka autonomia ei ulottunut ulkopolitiikkaan, Suomi hoiti ulkosuhteitaan taloudellisesti tärkeiden yhteistyökumppanien kanssa konsuli- ja kunniakonsulitasolla.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Kansallistunne kasvoi yhdessä yleiseurooppalaisen kansallisuusaatteen kanssa. Johan Ludvig Runeberg ja Elias Lönnrot loivat 1830- ja 1840-luvulla ihannekuvan Suomen kansasta ja Suomen luonnosta. "Kalevala" ja "Vänrikki Stoolin tarinat" muodostivat suomalaista kulttuuria sen omissa ja muiden silmissä ja antoivat Suomelle moraalisen identiteetin. Kansallisromantismin keskeisiin henkilöihin kuului myös J. V. Snellman, joka vaikutti voimakkaasti siihen, että suomenkielinen väestön enemmistö ryhtyi vaatimaan kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksiaan. Suomen taiteen kultakausi ajoittuu vuosille 1880–1910, jonka keskeisiä henkilöitä oli Akseli Gallen-Kallela.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Suomen markka otettiin käyttöön 4. huhtikuuta 1860.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Suomen säätyvaltiopäivät kokoontuivat säännöllisesti vuodesta 1863. Poliittinen toiminta järjestyi puolueiksi. Samaan aikaan vaikuttivat suuret kansanliikkeet kuten suomalaisuus, herännäisyys, raittiusliike, kansansivistysaate, osuustoimintaliike ja työväenliike. Vuoden 1906 eduskuntauudistuksessa syntyi yksikamarinen Suomen eduskunta, jonka edustajien vaalit tehtiin yleisiksi ja yhtäläisiksi.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Toinen sortokausi ja ensimmäisen maailmansodan syttyminen saivat erilaiset aktivistiliikkeet yhdistymään ylioppilaskomitean johdolla. Ne ottivat päämääräkseen Suomen täydellisen irrottamisen Venäjästä. Itsenäisyysliikkeen uusi johtoelin, keskuskomitea, piti välttämättömänä kansanarmeijan muodostamista ja sotilaskoulutuksen hankkimista ulkomailta, käytännössä Saksalta. Saksa suostuikin suomalaisten anomuksiin, koska sen etujen kannalta oli järkevää tukea vallankumouksellista toimintaa sen vihollista Venäjää vastaan. Jääkäriliike sai lähettää aluksi 200, lopulta kaikkiaan 1900 suomalaista koulutettaviksi Lockstedtin leirille.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Ensimmäisessä maailmansodassa erityisesti Saksalle kärsityt tappiot ja sisäiset ongelmat ajoivat Venäjän keväällä 1917 vallankumoukseen ja keisarivalta kaatui. Venäjän väliaikainen hallitus nimitti Suomeen uuden senaatin. Suomessa tilanne nähtiin perustuslaillisena kriisinä. Professori Rafael Erichin ja aktivistien tulkinnan mukaan Suomessa korkeimman vallan olisi pitänyt olla eduskunnalla eikä Venäjän väliaikaisella hallituksella. Ajatus Suomen täydellisestä vapaudesta ja itsenäisyydestä esitettiin ensimmäisen kerran julkisesti 31. maaliskuuta 1917 Siperiasta palanneen P. E. Svinhufvudin kunniaksi järjestetyssä kansanjuhlassa. Suomen eduskunta kokoontui ensimmäistä kertaa vuoden 1916 vaalien tuloksen mukaisena. Sen asemasta syntyi kiistaa sosiaalidemokraattien ja porvaripuolueiden välille. Sosialidemokraattien ja aktivistien mielestä Suomen suuriruhtinaana toimineen keisarin erottua korkein valta tulisi siirtää Suomessa eduskunnalle, kun taas pääosa porvareista kannatti yhteistoimintaa Venäjän hallituksen kanssa. Lähinnä vanhasuomalaisiin kuulunut myöntyväisyyslinjan kannattaja, valtioneuvos J. R. Danielson-Kalmari katsoi, ettei Suomen tule itsenäistyä, koska siinä tapauksessa Viipurin lääni todennäköisesti menetettäisiin.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Suomen eduskunta julistautui korkeimmaksi valtiomahdiksi 18. heinäkuuta hyväksytyllä valtalailla. Laki siirsi kaiken siihen asti tsaarille ja suuriruhtinaalle kuuluneen vallan eduskunnalle, poikkeuksena ulko- ja sotilaspolitiikka – Suomi oli siihen aikaan sotatilassa olleen vallan miehittämänä vailla omaa sotaväkeä. Valtalaki hyväksyttiin kiireellisenä äänin 135–55. Lakia vastustaneet porvarilliset puolueet toivoivat vallan keskittämistä senaatin talousosastolle eikä eduskunnalle. Eduskunta päätti olla lähettämättä lakia vahvistettavaksi Venäjän väliaikaiselle hallitukselle, jolle se ei enää sosialistisen enemmistön mielestä olisi kuulunutkaan. Osa porvareista tätä kuitenkin edellytti ja sosialistit taipuivat myöhemmin Pietariin lähetettävään tiedonantoon. Valtalaki ei koskaan tullut voimaan, sillä sitä vastustanut sisäisten ristiriitojen vaivaama Venäjän hallitus hajotti eduskunnan. Vaaliliittoon yhdistynyt porvaristo sai syksyn vaaleissa uuteen eduskuntaan enemmistön.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Väliaikaisen hallituksen kukistuttua bolševikkien lokakuun vallankumouksessa marraskuussa 1917 Suomen poliittiset piirit jakautuivat toisella tavoin kahtia itsenäisyyden tavoittelun suhteen. Porvarit halusivat nyt irtautua Venäjästä mahdollisimman nopeasti. Heille oli kuitenkin ongelmallista, että ainoa jonkin tason neuvotteluihin kykenevä osapuoli Venäjällä olivat neuvostovaltaan suuntautuneet bolševikit. Porvarit halusivat hakea itsenäisyydelle tunnustuksen länsimailta, kun taas sosialidemokraatit halusivat sen Venäjän bolševikkihallitukselta. Epäselvässä tilanteessa eduskunta julistautui ”toistaiseksi” korkeimman vallan haltijaksi 15. marraskuuta. Svinhufvud kokosi itsenäisyysmiehistä uuden senaatin eli hallituksen, joka aloitti toimintansa 27. marraskuuta ja asetti tärkeimmäksi tavoitteekseen itsenäisyyden pikaisen toteuttamisen.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Svinhufvud ja itsenäisyysaktivistit halusivat sitoa Suomen itsenäisyyden erityisesti Saksan tukeen, sillä se oli selvästi voittanut itärintaman sodan Venäjää vastaan. Saksa oli tukenut jääkäriliikettä, ja elokuussa 1917 Saksan armeijan päämajoitusmestari Erich Ludendorff päätti toimittaa lisää aseita suomalaisille separatisteille. Suomen senaatin edustajan Edvard Hjeltin vieraillessa Saksan päämajassa 26. marraskuuta kenraali Ludendorff rohkaisi suomalaisia julistamaan maansa itsenäiseksi ja lupasi Saksan tukevan Suomen itsenäisyyttä tulevissa Brest-Litovskin rauhanneuvotteluissa. Hjeltin Helsinkiin lähettämä tieto saattoi osaltaan rohkaista Svinhufvudin senaattia itsenäisyysjulistuksen antamiseen, vaikka se ei ollutkaan Saksan hallituksen virallinen kanta. Suomalaisten tietämättä Ludendorffin lupausta ei pidetty, sillä saksalaiset eivät ottaneet Suomen itsenäisyyskysymystä esille Brest-Litovskin neuvotteluiden tässä vaiheessa. Suomi oli Saksalle toissijainen tavoite Puolaan, Baltiaan ja Ukrainaan nähden, joten sen vuoksi ei haluttu hankaloittaa rauhanneuvotteluita. Saksan ulkoministeriö halusi odottaa ja katsoa tunnustaisiko Neuvosto-Venäjän johto Suomen itsenäisyyden.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Svinhufvudin senaatti eli Suomen hallitus laati itsenäisyysjulistuksen, jonka senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvud luki eduskunnan edessä 4. joulukuuta 1917." Samalla hallitus antoi eduskunnalle esityksen Suomen uudeksi hallitusmuodoksi. Kaksi päivää myöhemmin eduskunta hyväksyi porvaripuolueiden äänin 100–88 Santeri Alkion ja muutaman muun kansanedustajan laatiman julkilausuman, jonka mukaan Suomi oli oleva riippumaton tasavalta ja hallituksen oli, "saattaakseen Suomen valtiollisen itsenäisyyden tunnustetuksi", ryhdyttävä "niihin toimenpiteisiin, jotka hallitus on sitä varten tarpelliseksi ilmoittanut." Äänestyksessä hävinneessä sosialidemokraattien vastaehdotuksessa vaadittiin itsenäistymisneuvotteluita Venäjän hallituksen kanssa, perustuen neuvostohallituksen julistukseen kansojen itsemääräämisoikeudesta. Itsenäisyysjulistukseen kuului maininta toimenpiteistä, "jotka hallitus on sitä varten tarpeelliseksi ilmoittanut", eli neuvottelematta neuvostohallituksen kanssa. Julistuksen hyväksymispäivä, 6. joulukuuta vakiintui myöhemmin Suomen kansallispäiväksi, "itsenäisyyspäiväksi".


title: Suomen itsenäistyminen

text: Svinhufvudin hallitus lähetti heti itsenäisyyden tunnustamispyynnön Ruotsille, Norjalle, Tanskalle, Saksalle, Ranskalle ja Britannialle. Venäjältä tunnustamista ei pyydetty, koska sen ajateltiin myöntyvän asiaan helpommin länsimaiden ensin annettua tunnustuksensa. Keskeiset valtiot eivät kuitenkaan suostuneet tunnustamaan itsenäistä Suomea, ennen kuin entinen emämaa Venäjä sen tekisi. Länsimaat kehottivat Svinhufvudia kääntymään Leninin johtaman bolševikkihallituksen puoleen. Svinhufvud oli tähän haluton, koska hän ei halunnut tunnustaa bolševikkeja Venäjän laillisiksi vallanpitäjiksi, varsinkaan jos nämä eivät pysyisi pitkään vallassa. Eduskunta päätti 22. joulukuuta yksimielisesti pyytää Suomen itsenäisyydelle tunnustusta bolševikkihallituksen sijaan Venäjän perustuslakia säätävältä kansalliskokoukselta, jonka oletettiin kokoontuvan pian ja jossa enemmistönä olivat Venäjän maltillisemmat vasemmistopuolueet. Neuvosto-Venäjän kanssa rauhanneuvotteluita käynyt Saksa kuitenkin painosti Suomen hallitusta kääntymään nimenomaan Leninin kansankomissaarien neuvoston puoleen, mihin Svinhufvud lopulta taipui, koska Saksan tunnustus haluttiin nopeasti.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Lenin oletti Venäjän vähemmistökansallisuuksien eroamisoikeuden tukemisen edistävän bolševikkien päätavoitetta eli sosialistisen vallankumouksen leviämistä. Hänen kehittämänsä niin sanotun ”eroaminen yhdistymistä varten” -teorian mukaan pienten kansojen vapaa eroaminen Venäjästä pohjustaisi niiden myöhempää ”vapaata yhdistymistä” ”Venäjän sosialistiseen federaatioon” tai laajemman maailmanlaajuisen neuvostovallan yhteyteen. Lenin oli aiemmin samana vuonna kuuluisissa huhtikuun teeseissään vaatinut puoluettaan tunnustamaan vähemmistökansallisuuksien eroamisoikeuden, mutta tämä ohjelma ei nauttinut yksimielistä kannatusta edes bolševikkien omassa keskuudessa. Lisäksi oli epäselvää, mitä kansallisuuksia eroamisoikeus käytännössä koskisi. Venäjän sosialistit olivat aiemmin pitäneet vakavasti otettavana mahdollisuutena lähinnä Puolan irtautumista valtakunnasta, mutta sortovuosien tapahtumien jälkeen Lenin oli vakuuttunut siitä, että myös Suomi oli Puolan tavoin Venäjästä erillinen kansallinen kokonaisuus. Myöhemmin ilmeni, että esimerkiksi Ukrainalle Lenin ei ollut halukas sallimaan itsenäistymistä. Venäjän muista vasemmistopuolueista sosialistivallankumoukselliset ja menševikit olivat teoriassa kansojen itsemääräämisoikeuden kannalla, mutta eivät ottaneet avoimesti kantaa Suomen itsenäisyyden puolesta niin kuin bolševikit. Venäjän monarkistinen oikeisto vastusti ehdottomasti Suomen itsenäisyyttä. Perustuslakia säätävä kansalliskokous ei ehtinyt koskaan käsitellä Suomen asiaa.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Suomen sosiaalidemokraattien johdon valtuuskunta kävi tapaamassa Leniniä 8.–9. joulukuuta ja uudelleen 25. joulukuuta. He vakuuttivat Suomen kansan haluavan itsenäisyyttä, ja että Suomen itsenäisyyden tunnustaminen helpottaisi vallankumouksen syntymistä myös Suomessa, koska sen jälkeen porvaristo ei voisi enää käyttää itsenäisyysvaatimusta aseena luokkataistelussa. Lenin lupasi tunnustaa Suomen itsenäisyyden, mutta kehotti suomalaisia kiirehtimään vallankumousta.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Svinhufvudin, Carl Enckellin ja Gustaf Idmanin muodostama Suomen senaatin valtuuskunta saapui 29. joulukuuta 1917 Pietariin virallisen tunnustuspyynnön kanssa. Kansankomissaarien neuvosto antoi tunnustusesityksen muutamaa minuuttia ennen puoltayötä 31. joulukuuta . Suomen valtuuskunta ei tyytynyt Venäjän hallituksen allekirjoittamaan paperiin, vaan odotti kunnes sai tunnustuksen henkilökohtaisesti Leniniltä. Yleisvenäläinen toimeenpaneva keskuskomitea vahvisti päätöksen 4. tammikuuta 1918. Keskuskomitean puheenjohtaja Jakov Sverdlov luovutti päätösasiakirjan Idmanille seuraavana päivänä.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Neuvosto-Venäjän tunnustettua Suomen itsenäisyyden oli tarkoitus asettaa suomalais-venäläinen komitea päättämään itsenäistymiseen liittyvistä käytännön asioista, kuten venäläisten sotajoukkojen vetämisestä pois Suomesta. Kansankomissaarien neuvosto viivytteli omien edustajiensa nimeämistä, joten komiteaa ei saatu nimitettyä ennen Suomen sisällissodan puhkeamista. Neuvosto-Venäjä vei viimein prosessin loppuun punaisten sisällissodan aikana perustaman kansanvaltuuskunnan kanssa, jonka se tunnusti Suomen lailliseksi hallitukseksi. Valtiosopimus Venäjän neuvostotasavallan ja Suomen sosialistisen työväentasavallan välillä solmittiin 1. maaliskuuta 1918, mutta se menetti pian merkityksensä punaisten hävittyä Suomen sisällissodan.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Urho Kekkonen käytti Leninin roolia Suomen itsenäisyyden tunnustamisessa hyödykseen 1959 yöpakkasten aikana, kun hän piti Leningradissa puheen, jossa muisteli tätä tapahtumaa. Tällä hän saattoi vihjailla, että Suomen itsenäisyys on pyhä asia, johon myöhempien johtajien ei pidä kajoaman.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Venäjän jälkeen Ranska ja Ruotsi tunnustivat Suomen 4. tammikuuta sekä ja Tanska ja Norja 10. tammikuuta. Saksan tunnustus julkaistiin 6. tammikuuta, mutta valtakunnankansleri Georg von Hertling kertoi jälkeenpäin tunnustamisen tapahtuneen jo 4. tammikuuta. Kaikkiaan 15 maata tunnusti Suomen itsenäisyyden vuoden 1918 aikana, mutta esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Iso-Britannian tunnustus saatiin vasta keväällä 1919.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Suomi lähetti Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin erityisiä valtuuskuntia ilmoittamaan itsenäistymisestä ja kiirehtimään tunnustuksia. Suurin osa tunnusti Suomen itsenäisyyden vuoden 1919 loppuun mennessä.


title: Suomen itsenäistyminen

text:
Suomen itsenäisyyden tunnustaneet valtiot 1910-luvun loppuun:
Suomen itsenäistymisen tunnustivat Romania, Venezuela, Panama, Ecuador, Meksiko ja Unkari 1920, Paraguay ja Luxemburg 1921, Serbia 1922 sekä Afganistan ja Albania 1928.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Itsenäistymisen aikaan Suomella ei ollut omaa sotaväkeä. Maassa oli venäläisiä varuskuntia, ja vuoden 1917 aikana syntyi vapaaehtoisia aseellisia joukkoja: työväen järjestyskaarteja sekä porvariston suojeluskuntia. Tammikuun 1918 lopussa suojeluskuntajoukot alkoivat karkottaa venäläissotilaita kenraali C. G. E. Mannerheimin johdolla ja punakaartit käynnistivät kapinan hallitusta vastaan. Syttyneeseen Suomen sisällissotaan osallistui hallituksen puolella myös saksalaisia ja ruotsalaisia ja kapinallisten puolella venäläistä sotaväkeä. Sisällissodan aikana Suomessa oli kaksi hallitusta, Svinhufvudin senaatti ja punaisten perustama Suomen kansanvaltuuskunta, jonka Neuvosto-Venäjä tunnusti Suomen lailliseksi hallitukseksi. Maaliskuussa 1918 Neuvosto-Venäjän ja Saksan välillä solmittu Brest-Litovskin rauhansopimus jätti Suomen Saksan valtapiiriin, jolloin venäläiset joukot vedettiin Suomesta pois ja saksalaiset tulivat sisällissotaan valkoisten avuksi tekemällä maihinnousun Suomen etelärannikolle. Saksan Itämeren-divisioona jäi Suomeen myös sisällissodan jälkeen, ja Suomen ja ulko- ja kauppapolitiikka sidottiin Saksaan. Suomen hallitsijaksi yritettiin saada saksalainen kuningas, mikä johti niin sanottuun hallitusmuotokiistaan. Saksa hävisi maailmansodan ympärysvalloille marraskuussa 1918, jolloin Saksan vaikutusvalta Suomessa päättyi, Suomen kuninkaaksi valittu Hessenin prinssi Friedrich Karl kieltäytyi kruunusta ja kuningakunta-ajatuksesta luovuttiin.


title: Suomen itsenäistyminen

text:
Suomessa valtionpäämiehelle kuuluneita tehtäviä hoiti syksyllä 1917 ensin eduskunta ja sitten senaatin puheenjohtaja (pääministeri), toukokuusta 1918 lähtien uusi toimija valtionhoitaja ja lopulta kesästä 1919 lähtien Suomen presidentti.
Itsenäisyyden ajan ensimmäiset eduskuntavaalit järjestettiin 1. ja 3. maaliskuuta 1919. Valittu eduskunta oli porvarienemmistöinen, mutta sosiaalidemokraateista tuli suurin yksittäinen puolue. Sosiaalidemokraatit saivat 80 ja Kristillinen työväenliitto 2 paikkaa. Porvarilliset puolueet asivat yhteensä 118 paikkaa, joista Maalaisliitto 42, Kansallinen Kokoomus 28, Kansallinen Edistyspuolue 26 ja Ruotsalainen Kansanpuolue 22 paikkaa. Pian tämän jälkeen Suomen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin edistyspuolueen K. J. Ståhlberg.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Useimmat tarvittavat virastot ja viranomaiset oli perustettu jo autonomian aikana, ja ne saattoivat jatkaa toimintaansa itsenäisessä Suomessa mahdollisen nimenmuutosten jälkeen. Maanmittaushallitus ja Metsähallitus siirtyivät maatalousministeriön alaisuuteen. Suomen Pankin hallinnollinen asema ei muuttunut itsenäistymisessä. Rahapaja jatkoi teollisuushallituksen alaisuudessa vuoteen 1925, jolloin se siirrettiin valtiovarainministeriölle. Koska luotsilaitoksella oli sotilaallista merkitystä, se oli joutunut venäläistämistoimien kohteeksi. Itsenäisessä Suomessa luotsaustoimintaa jatkoi 15. joulukuuta 1917 perustettu merenkulkuhallitus.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Suomen- ja ruotsinkielisten väliset kiistat olivat alkaneet 1800-luvun lopulla. Vuonna 1917 kielikysymys oli taka-alalla muiden ongelmien viedessä päähuomion, mutta sisällisodan jälkeen kieliryhmien välit kärjistyivät jälleen. Kiistoja aiheutti muun muassa kielilainsäädäntö. Autonomian aikana oli ollut voimassa Ruotsin laki, ja ruotsia käytettiin virkakielenä. Myös hallintoperinne ja koulutus pitivät ruotsin kielen vahvaa asemaa yllä. Suomenkielisten oppikoulujen määrä alkoi merkittävästi kasvaa 1870-luvun loppupuolelta lähtien. Suomeksi koulunsa käyneiden ylioppilaiden määrä ylitti ruotsinkielisten määrän 1800-luvun lopulla. Tämän jälkeen virkamieskunta suomalaistui nopeasti. Kun Suomi itsenäistyi, sekä suomesta että ruotsista tuli maan kansalliskieliä, joiden asema turvattiin perustuslaissa. Itsenäistymisen jälkeen suomen kielen laatua alettiin tietoisesti kehittää myös virallisin toimin.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Itsenäinen Suomi tarvitsi oman kansallislipun, jolla voitaisiin kuvata Suomen valtiollista vapautta. Eduskunta valitsi useista ehdotuksista siniristilipun, ja uusi Suomen lippu otettiin käyttöön 28. toukokuuta 1918.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Leijonakuvioista Suomen vaakunaa oli käytetty jo Ruotsin vallan aikana Pohjanlahden itäpuolisten alueiden tunnuksena ja sen jälkeen keisarillisen Venäjän Suomen suuriruhtinaskunnan vaakunana. Sama vaakuna jäi käyttöön myös itsenäisen Suomen vaakunana, mutta siinä vaakunakilven yläpuolella ollut suuriruhtinaskunnan kruunu poistettiin valtioneuvoston päätöksellä vuonna 1920.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Kansallislaulun valinnasta tuli keväällä 1918 myös osa luokkataistelua. Runebergin ja Paciuksen Maamme-laulua laulettiin porvarillisissa itsenäisyysjuhlissa, mutta sosialistien tilaisuuksissa soitettiin Marseljeesia ja Internationaalia. Ylioppilaat toivat esille myös Jääkärimarssin, joka onnistui ylittämään kielirajat. Akateemisissa itsenäisyysjuhlissa 1918 Akademiska Sångföreningen esitti sen ruotsiksi ja Ylioppilaskunnan Laulajat suomeksi. Valkoisten voitto sisällissodassa vakiinnutti lopulta Maamme-laulun aseman Suomen kansallislauluna.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Myös itsenäisyyspäivästä oli aluksi eri mielipiteitä. Oikeisto halusi juhlia itsenäisyyttä valkoisen armeijan voitonparaatin päivänä 16. toukokuuta. Vasemmisto puolestaan ajoi itsenäisyyspäiväksi marraskuun 15. päivää, koska eduskunta oli julistautunut korkeimman vallan käyttäjäksi 15. marraskuuta 1917. Vuonna 1919 Valtioneuvosto määräsi itsenäisyysjulistuksen hyväksymispäivän eli joulukuun kuudennen vapaapäiväksi valtion virastoissa, kouluissa ja tuomioistuimissa, ja vuonna 1929 päivä säädettiin lailla yleiseksi palkalliseksi vapaapäiväksi. Ensimmäiset itsenäisyyspäivän linnanjuhlat vietettiin 6. joulukuuta 1919, kun presidentti K. J. Ståhlberg järjesti 150 hengelle iltapäiväkahvit Suomen kaksivuotispäivänä.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Sisällissodan alettua Suomi ja Neuvosto-Venäjä olivat teknisesti katsoen sodassa tammikuusta 1918 alkaen. Lopulta 14. lokakuuta 1920 maiden välillä solmittiin Tarton rauhansopimus. Sopimus hyväksyttiin Suomen eduskunnassa äänin 163–27. Ratifiointiasiakirjat vaihdettiin valtioiden välillä ja sopimus astui voimaan 31.12.1920.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Tarton rauhassa Neuvosto-Venäjä tunnusti Suomen historialliset rajat ja luovutti Suomelle Petsamon, jonka Venäjän keisari Aleksanteri II oli 1864 luvannut liitettäväksi Suomeen vastineeksi Venäjään liitetystä Siestarjoen asetehtaan alueesta. Suomi lupautui myös palauttamaan Vienan ja Aunuksen retkikuntien aikana Suomeen liittymisestä päättäneet Repolan ja Porajärven pitäjät.


title: Suomen itsenäistyminen

text: Helmikuussa 1918 Ruotsin hallituspiirit huomasivat Venäjän vaikutusvallan vähentyneen Suomessa. Ruotsalainen laivasto-osasto miehitti Ahvenanmaan, mutta Saksa lähetti sinne joukkojaan ja ruotsalaiset joukot palasivat kotiinsa. Ahvenanmaa jäi näin kuulumaan Suomeen, ja Mannerheim lähetti sinne maaliskuussa sotilasmaaherran. Ahvenanmaan kysymys ratkaistiin Kansainliiton neuvostossa Suomen hyväksi vuonna 1921.


title: Louis Pasteur

text: Louis Pasteur (27. joulukuuta 1822 Dole, Jura – 28. syyskuuta 1895 Marnes-la-Coquette, Seine-et-Oise) oli ranskalainen mikrobiologi ja kemisti, joka osoitti bakteerien ja rokotuksen merkityksen sairauksien hoidossa. Pasteur kehitti ensimmäisen rokotteen vesikauhuun.


title: Louis Pasteur

text: Louis Pasteur syntyi Dolessa, Juran departementissa, itäisessä Ranskassa. Hänet hyväksyttiin École normale supérieuren opiskelijaksi 1843, ja vuonna 1847 hän suoritti tohtorin tutkinnon. Pasteur ei aluksi menestynyt opinnoissaan, mutta lopulta hänestä tuli historian tuntema tiedemies. Vuonna 1852 hänet nimitettiin Strasbourgin yliopiston kemian apulaisprofessoriksi.


title: Louis Pasteur

text: Pasteurin ensimmäiset tutkimukset koskivat viinihappoa ja sen suoloja. Jo ennestään tiedettiin, että viinihapon suolat ovat optisesti aktiivisia, paraviinihapon suolat sen sijaan eivät. Pasteur selitti optisen aktiivisuuden johtuvan molekyylien epäsymmetrisyydestä ja osoitti, että paraviinihapolta tämä ominaisuus puuttuu, koska se on kahden, valon polarisaatiotasoa vastakkaisiin suuntiin kiertävän aineen seos.


title: Louis Pasteur

text: Myöhemmin Pasteur siirtyi tutkimaan mikrobeja. Vuonna 1857 hän osoitti, että käymisen saavat aikaan pieneliöt sen sijaan, että sitä aikaisemmin oli pidetty puhtaasti kemiallisena tapahtumana. Hän havaitsi myös, että eräät toiset mikrobit saattoivat häiritä käymisilmiötä. Tämä sai hänet päättelemään, että ne saattaisivat olla vahingollisia myös ihmisille ja eläimille. Bakteerit oli löydetty jo 1600-luvulla, ja jo ennen Pasteuria niitä oli epäilty sairauksien aiheuttajiksi, mutta vasta Pasteur sai tutkimuksillaan tiedeyhteisön asiasta vakuuttuneeksi. Tämä teki hänelle mahdolliseksi kehittää myös rokotteet paiseruttoa ja vesikauhua vastaan. Pasteur osoitti myös, että mikrobit eivät synny spontaanisti elottomasta aineesta, alkusynnyn kautta, toisin kuin hänen aikaansa saakka oli oletettu.


title: Louis Pasteur

text: Pasteur keksi myös bakteereja tuhoavan lämpökäsittelyn, pastöroinnin. Aluksi menetelmää käytettiin viinin säilymisen parantamiseksi, nykyisin tunnetuin kohde lienee maito.


title: Louis Pasteur

text: Ensimmäinen Pasteurin vesikauhurokotteen pelastama ihminen, Joseph Meister (1876–1940), teki myöhemmin elämäntyönsä Pasteur-instituutin vahtimestarina. Meister eli 64-vuotiaaksi ja oli loppuun asti elävä todiste Pasteurin nerokkuudesta.


title: Yngwie Malmsteen

text: Yngwie Johan Malmsteen (oikealta nimeltään Lars Johan Yngve Lannerbäck, s. 30. kesäkuuta 1963 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen kitaristi, joka saavutti 1980-luvulla mainetta soittotekniikallaan ja yhdistämällä klassisen musiikin elementtejä raskaan rockin kitaransoittoon. Hänet tunnetaan erittäin teknisestä ja nopeasta soittotaidostaan.


title: Yngwie Malmsteen

text: Malmsteen on naimisissa April Malmsteenin kanssa ja heillä on poika Antonio, joka on nimetty klassisen musiikin säveltäjän Antonio Vivaldin mukaan. He asuvat Miamissa Floridassa. Yngwie pitää Rolex-rannekelloista ja omistaa niitä nelisenkymmentä kappaletta. Hän pitää myös Ferrari-autoista.


title: Yngwie Malmsteen

text: Musikaaliseen perheeseen syntyneenä Malmsteen sai vaikutteita klassisesta musiikista jo lapsena ja aloitti kitaransoiton viisivuotiaana, kun hänen äitinsä tuli kotiin kitara mukanaan. Kun hän yhdeksänvuotiaana näki televisiosta Jimi Hendrixin hajottamassa kitaroitaan, hän ajatteli, että se oli hienoa ja alkoi soittaa kitaraa tosissaan. Kymmenvuotiaana Yngve otti myös käyttöönsä hänen äitinsä tyttönimen Malmsteen ja muutti etunimensä englantilaisempaan muotoon Yngwieksi.


title: Yngwie Malmsteen

text: Teini-ikäisenä Malmsteen tutustui viulutaituri Niccolò Paganinin musiikkiin, jota hän pitää yhtenä tärkeimmistä klassisista vaikutteistaan. Muokatessaan Paganinin kappaleita kitaralle Malmsteen kehitti tunnetun soittotaitonsa. Malmsteen pitää tärkeinä innoittajinaan myös klassisen musiikin säveltäjiä, kuten Johann Sebastian Bachia ja Antonio Vivaldia, sekä rock-muusikoita, kuten Al Di Meolaa, Genesiksen Steve Hackettia ja Deep Purplen Ritchie Blackmorea.


title: Yngwie Malmsteen

text: Malmsteenin debyyttisooloalbumi "Rising Force" (1984) poiki Yhdysvaltain "Billboard"-listan sijoituksen nro 60 sekä Grammy-ehdokkuuden. Ura oli kuitenkin vähällä katketa vuonna 1987 vakavaan auto-onnettomuuteen, jossa kitaristin oikean käden hermot vaurioituivat. Määrätietoinen kuntoutus palautti soittokyvyn, ja vuonna 1988 sooloura jatkui albumilla "Odyssey". Sitten 1980-luvun Malmsteenin suosio Yhdysvalloissa on hiipunut, mutta muualla maailmassa hänen levynsä ja kiertueensa ovat aina löytäneet yleisönsä. Etenkin Japanissa ja Etelä-Amerikassa hänen suosionsa jatkoi nousuaan 1990-luvulla.


title: Yngwie Malmsteen

text: Vuonna 1989 Yngwie Malmsteen konsertoi Neuvostoliitossa peräti 20 kertaa peräkkäin: kymmenen kertaa Moskovassa ja toiset kymmenen Leningradissa, jossa äänitettiin albumi "Trial By Fire". Kaikkiaan konserteissa kävi yhteensä yli 240 000 kuulijaa.


title: Yngwie Malmsteen

text: Klassisen musiikin vaikutteiden kautta Malmsteen on antanut rockille oman panoksensa. Hän on neoklassisen metallin edelläkävijöitä ja esiintuojia muun muassa Randy Rhoadsin ja Eddie Van Halenin ohella. Musiikinharrastajien ja eritoten ”metallistien” keskuudessa ”Ynkkä” on jonkinlainen käsite – häneen yhdistetään usein taiturimainen nopea kitaransoitto eli tilutus.


title: Yngwie Malmsteen

text: Kitaravalmistaja Fenderin ensimmäiset nimikkomallit tehtiin Yngwie Malmsteenille ja Eric Claptonille. Malmsteenin malli on Stratocaster, jossa otelauta on koverrettu nauhojen välistä (ns. scalloping), ja hän käyttää kitaroissaan hyvin ohuita kieliä.


title: Pop’n Music

text: Pop’n Music (ポップンミュージック) on Konamin "Bemani"-sarjaan kuuluva musiikkipeli. Pelin ominaispiirteisiin kuuluu iloinen musiikki, värikkäät grafiikat ja söpöt hahmot. Vaikka peli näyttäisi olevan lapsille suunnattu, sen vaikeammat kappaleet ovat houkutelleet monia beatmanian pelaajia. Peli lanseerattiin alun perin 1999 ja pelistä on sittemmin tullut 13 koti- ja 12 kolikkopeliversiota.


title: Rikki

text: Rikki on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on S (), järjestysluku 16 ja IUPACin standardin mukainen atomimassa on [32,509;32,076] amu. Se on yleinen, mauton ja hajuton, väriltään keltainen epämetalli. Luonnossa rikkiä esiintyy sekä vapaana alkuaineena että erilaisina yhdisteinä. Vapaana alkuaineena rikkiä on tuliperäisten alueiden maaperässä. Toimivasta tulivuoresta purkautuu mm. rikkiä ja rikin yhdisteitä ilmakehään ja maan pinnalle. Suurin osa rikistä on kuitenkin luonnossa erilaisina yhdisteinä. Nämä ovat pääasiassa rikin ja metallin yhdisteitä. Rikkiä saadaan metallinjalostuksen sivutuotteena, kun metalleja erotetaan näistä yhdisteistä. Rikki on tunnettu jo antiikin aikana. Siitä on käytetty suomen kielessä myös vanhahtavaa nimeä tulikivi, sillä se syttyy helposti palamaan, jolloin syntyy pistävän hajuista, ”tulikivenkatkuista” rikkidioksidia, SO.


title: Rikki

text: Vapaana alkuaineena esiintyvän rikin atomit muodostavat ketjuja tai renkaita, joissa kahden atomin välisen sidoksen pituus on keskimäärin 206 pm. Rikillä on kuitenkin useita allotrooppisia muotoja. Tärkeimmät ovat "rombinen" eli α-"rikki" ja "monokliininen" eli β-"rikki". Molemmat koostuvat kahdeksan atomin muodostamista rengasmaisista molekyyleistä S (ns. "syklo-oktarikki"). Renkaiden välillä vaikuttavat van der Waalsin voimat. Yksittäisen renkaan rakenne S on α- ja β-muodoissa sama, mutta niillä on eri kiderakenne. S kiteytyy ortorombisessa (α-rikki, 2,07 g/cm) ja monokliinisessa (β-rikki, 1,94 g/cm) muodossa. Tiheysero johtuu pakkautumisesta.


title: Rikki

text: Tavallisissa lämpötiloissa rikin pysyvin muoto on ortorombinen α-rikki S (tavallinen keltainen rikki). Se muuntuu kuumennettaessa 368 K (95 °C) monokliiniseen β-muotoon, josta se edelleen huoneenlämmössä muuttuu takaisin α-muotoon muutamassa viikossa. Mikäli α-rikkiä kuitenkin kuumennetaan nopeasti, se voidaan sulattaa ilman muuntumista β-muotoon, mutta tällöin sen sulamispiste, 119 °C, on korkeampi kuin α-rikin (112,8  °C.