title: Muhos

text: Valtatie 22 (nykyinen tervantie) tulee Oulusta Muhokselle ja johtaa aina Kajaaniin saakka. Seututie 834 alkaa Muhoksen kunnan Laukan kylästä, jossa se haarautuu valtatiestä 22. Tie ylittää Oulujoen ja kulkee Sanginjoen kylän kautta päättyen Ylikiimingin kirkonkylälle. Yhdystie 8331 eli Sanginjoentie alkaa Oulusta Oulujoen pohjoisrannalta Sanginsuun kaupunginosasta, seurailee Sanginjoen pohjoisrantaa ja päättyy Muhoksen kunnassa sijaitsevaan Sanginjoen kylään. Yhdystie 8300 alkaa Oulusta, seurailee Oulujoen pohjoisrantaa ja menee Muhoksen Montan kautta Vaalaan, jossa se yhtyy valtatiehen 22. Seututie 827 kulkee Tyrnävän kirkonkylän ja Ängeslevän kylän halki Muhoksen kunnan Sosoon, jossa se päättyy valtatielle 22. Muhoksen rautatieasema (lyh. Mh) sijaitsee Muhoksen kunnan keskuksessa. Asemalla pysähtyvät kaikki reitillä Oulu–Iisalmi liikennöivät VR:n henkilöjunat.


title: Muhos

text: Muhoksen Pallo-Salamat on palloiluseura, jonka miesten pesäpallojoukkue pelaa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykköspesiksessä. Muhoksella toimii myös jalkapalloseura Ponkilan Pantterit ja siellä on Oulun seudun ainoa Pay & Play -golfkenttä, Oulujokilaakson Golf.


title: Muhos

text: Muhoksella ilmestyy Oulujokilaakson eli Muhoksen, Utajärven ja Vaalan alueen paikallislehti Tervareitti.


title: Muhos

text: Muhoksella on ollut metsäntutkimuslaitoksen tutkimusalue vuodesta 1923. Nykyään alue on Liimanninkosken lehtojensuojelualue.


title: Muhos

text: Muhoksen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla palvilihapotut, ohrarieska ja imellysmarjapuuro.


title: Multia

text: Multia (epävir. ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu noin ihmistä, ja sen asukastiheys on pienimpiä entisen Oulun läänin eteläpuoleisista kunnista.


title: Multia

text: Multia sijaitsee Keski-Suomen länsiosassa Suomenselän eteläosassa 60 kilometrin päässä Jyväskylästä.


title: Multia

text: Multia sijaitsee Pohjanmaan ja Keski-Suomen välisellä metsäisellä vedenjakajalla, ja kunnan alueella on keskisen Suomen korkein kohta Kiiskilänmäki. Multian järviä ovat muun muassa Sinervä, Uuranjärvi, Tarhapäänjärvi, Termitty, Iso Liesijärvi, Sahrajärvi, Uitamonjärvi ja Iso Palojärvi.


title: Multia

text: Multian naapurikunnat ovat Keuruu, Petäjävesi, Saarijärvi, Uurainen ja Ähtäri.


title: Multia

text: Multian Natura-alueita ovat Maaherransuo, Housukosken alue, Joensuonkangas, Karjovuori, Koivulahti, Lampuodinsuo, Valkeisenjärvi - Särkilampi - Utusuo, Vesilahdensuo - Kurkisuo, vanhaa metsää kasvava Myllyvuori - Vilhusenmäki sekä Kulhanvuoren alue, joka on Keski-Suomen korkeimpia alueita. Itse Kulhanvuori on Saarijärven puolella.


title: Multia

text: Haarajärvi, Isojärvi, Karhila, Kirkonkylä, Kopola, Linna-Peurala, Nikaranperä, Pirttiperä, Sahrajärvi, Sinervämäki, Tarhapää, Vehkoo, Väätäiskylä. Kuntakeskus sijaitsee Sinerväjärven rannalla.


title: Multia

text: Vuoden 2017 lopussa Multialla oli 1 636 asukasta, joista 743 asui taajamissa, 875 haja-asutusalueilla ja 18 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Multian taajama-aste on 45,9 %. Multian taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Multian kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 743 asukasta.


title: Multia

text: Multian Lovisa Charlottan kirkko valmistui 1796. Kirkko on saanut nimensä samana vuonna valtaistuimelle nousseen Ruotsin kuninkaan Kustaa IV Aadolfin lyhytaikaisen kihlatun mukaan. Lovisa Charlotta oli Mecklenburg-Schwerinin prinsessa. Multia kuului tuolloin Keuruun kirkkoherrankuntaan. Kirkko uusittiin perusteellisesti vuonna 1900. Vuonna 1831 Multia sai kappeliseurakunnan oikeudet. Itsenäistymisajatus pantiin alulle 10.10.1858 pidetyssä kappelikokouksessa. Pitkä itsenäistymisprosessi Keuruun kunnasta saatiin päätökseen 1898, jolloin Multia sai oman kunnallishallintonsa. Kansakoulu aloitti toimintansa Multialla 1880, ja ensimmäinen kyläkoulu perustettiin Sahrajärven kylälle 1897.


title: Multia

text: Multian väkiluku kasvoi voimakkaasti 1700- ja 1800-luvuilla. Vuonna 1860 väkiluku oli 2 226, vuoden 1917 lopulla 4 125. 1900-luvun puolivälissä asukkaita oli noin 4 400. Syrjäkylien autioituminen alkoi 1960-luvulla.


title: Multia

text: Multian kunnanjohtajana on syyskuun alusta 2018 toiminut Noora Pajari. Edellinen kunnanjohtaja oli Erkki Pyökkimies. Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista yhdeksän on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.


title: Multia

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 597 työpaikkaa. Niistä 25 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 47 % palveluissa ja 25 % jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli paljon suurempi kuin koko maassa keskimäärin (3 %), ja palvelun osuus oli vastaavasti pienempi kuin koko maassa (75 %).


title: Multia

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Multian Osuuspankki ja kaksi koneellista puunkorjuuta tekevää yritystä, Metsä-Multia ja Veljekset Lehtomäki.


title: Multia

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Multia

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Multialla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Multia

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Multian alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.Multian keskustassa sijaitsee Sinervän koulukeskus, joka sisältää ala- ja yläasteen.


title: Multia

text: Multian terveyspalveluita hoitaa Keski-Suomen terveyskeskus. Multian terveysasemalla toimii lääkärin ja hoitajan vastaanotto, äitiys-, perhesuunnittelu- ja lastenneuvola, aikuis- ja diabetesneuvola, psykologin vastaanotto sekä hammashoitola.


title: Multia

text: Multian pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "hilipulouta" eli silakkalaatikko ja "lakkasoppa".


title: Muonio

text: Muonio (), vuoteen 1923 "Muonionniska", on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan luoteisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Muonio

text: Muonio rajoittuu pohjoisessa Enontekiöön, idässä Kittilään, etelässä Kolariin ja lännessä Ruotsin Pajalaan. Valtakunnanrajana toimivan Muonionjoen yli johtaa silta. Kunnan pinta-ala kasvoi noin 7,5 prosenttia, kun Kittilän kuntaan kuulunut alue Pallas-Yllästunturin kansallispuistosta liitettiin Muonion kuntaan. Muonio on Luoteis-Lapin tunturimaata, jonka korkeimmat tunturit ovat Pallastunturin Taivaskero (807 m), Keimiötunturi (610 m) ja Ruototunturi (572 m). Tornioon on matkaa 262 kilometriä ja Kilpisjärvelle 200 kilometriä.


title: Muonio

text: Muonion alueella sijaitsee useita järviä, joista suurimmat ovat Jerisjärvi, Äkäsjärvi, Vuontisjärvi ja Kangosjärvi. Jerisjärvi laskee Jerisjokea myöten Muoniojokeen. Äkäsjärvi laskee Äkäsjokea myöten etelään Kolarin puolelle ja sieltä Muonionjokeen.


title: Muonio

text: Matkailu on Muoniolle tärkeä elinkeino; osa Pallas-Yllästunturin kansallispuistosta, Olostunturin hiihtokeskus, Luontokeskus Kiela, Harrinivan Lomakeskus.


title: Muonio

text: Kivikautisia asuinpaikkoja on löydetty mm. kalaisan Jerisjärven alueelta. Muonio oli pitkään metsästystä ja kalastusta harjoittaneiden saamelaisten maata.


title: Muonio

text: Ensimmäinen tunnettu Muonion omistaja on pirkkalainen lapinvouti Olli Anundinpoika Tulkki Ylitornion Armassaaresta. Hänen mainitaan vuoden 1553 veroluettelossa omistavan oikeudet Muonionalustasta Visantokoskelle, sekä Muodoslompolosta Jerisjärvelle saakka. Suomalaisasutuksesta mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1575, jolloin lapinvoudin poika Olli Ollinpoika Tulkki asettui asumaan Muonioon saaden oikeudet alueeseen isältään.


title: Muonio

text: Muonio kuului 1500-luvulla Uppsalan hiippakunnan alaiseen Tornion seurakuntaan. Vuonna 1530 Kustaa Vaasa antoi käskyn Tornion seurakunnan jakamisesta, mutta jako suoritettiin vasta 1606 Kaarle IX:n määräyksestä. Silloin perustettiin Särkilahden eli Ylitornion kirkkopitäjä. Muonionniskasta tuli Ylitornion kappeli. Myöhemmin Muonionniskan seurakunnan alue liitettiin Pajalan seurakuntaan ja näin ollen Muonion aluetta hoidettiin Pajalasta päin. Tarkempaa maantieteellistä rajaa ei Muoniolle ollut määritelty, vaan siihen kuului Enontekiö ja osittain Karesuvantokin. Vasta vuonna 1812 määriteltiin Suomen ja Ruotsin raja, jolloin Muonionniskasta tuli oma itsenäinen seurakunta. Vuotta 1812 voidaan pitää Muonion kunnan syntymävuotena.


title: Muonio

text: Muonion emäseurakunta yhdistettiin vuonna 1849 Lapin rovastikuntaan. Vuodesta 1850 se kuului silloin perustettuun Kuopion hiippakuntaan ja 1923 lähtien perustettuun Oulun hiippakuntaan. Enontekiön itsenäistyttyä 1916 Muonio jäi omaksi seurakunnakseen.


title: Muonio

text: Muonion kirkonkylä paloi lähes täysin Lapin sodassa. Vain muutamia taloja, ulkorakennuksia ja kirkko säästyi tuholta. Muonion koko rakennuskannasta paloi noin 80 prosenttia (Lapin maatalousseuran arvio v. 1948).


title: Muonio

text: Nähtävyyksiä: puukirkko (C. Bassi, 1817, päätytorni F. W. Lüchow, 1889); Jerisjärven Keimiöniemen kalapirtit; Paka- ja Äkäsaivon uhripaikat, Äkäsmylly; Oloksen tuulivoimalat.


title: Muonio

text: Muoniossa järjestettäviä tapahtumia ovat esimerkiksi Lapponia-hiihto ja Muonion Lohiviikonloput. Näistä jälkimmäinen on kalastuskisa, joka järjestetään heinäkuussa kahtena peräkkäisenä viikonloppuna.


title: Muonio

text: Urheiluseuroja: Muonion Aikapojat, Muonion Jänkä (MuonJ), Muonion Kiri, Muonion Tunturi-Veikot (MuonTV).


title: Muonio

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Muonio

text: Vuoden 2017 lopussa Muoniossa oli 2 332 asukasta, joista 1 143 asui taajamissa, 1 121 haja-asutusalueilla ja 68 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Muonion taajama-aste on 50,5 %. Muonion taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Muonion kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 143 asukasta.


title: Muonio

text: Muoniossa on 3 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):


title: Muonio

text: Kulmakuntia Muoniossa ovat "Järvialue", Kangosjärvi, Kerässieppi, Kihlanki, Kirkonkylä, Kotimaa, Liepimä ja Särkijärvi.


title: Muonio

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Muoniossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Muonio

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii rauhansanalaisuus, jolla on paikkakunnalla kaksi paikallisyhdistystä: Muonion Rauhan Sana ja Ylimuonion Rauhan Sana, minkä lisäksi vanhoillislestadiolaisten Luoteis-Lapin Rauhanyhdistys järjestää toimintaa paikkakunnalla. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Muonion helluntaiseurakunta. Lisäksi Muoniossa on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Muonion alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta.


title: Mustasaari

text: Mustasaari () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Vaasan kaupunki perustettiin aikoinaan Mustasaareen, ja nykyään Mustasaari ympäröi kaupungin. Mustasaari on rannikkokunta, jolla on tasaista maaseutumaisemaa sekä laaja saaristo. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km on sisävesistöjä ja  km merialueita. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Mustasaari

text: Kunta on kaksikielinen. Asukkaista  prosenttia puhuu äidinkielenään ruotsia ja  prosenttia suomea. Suomenkielisiä alueita ovat lähinnä keskustaajama Sepänkylä ja etelän Tuovila, joissa on suomenkieliset peruskoulut. Muualla kunnassa enemmistö on ruotsinkielinen.


title: Mustasaari

text: Nykyinen Mustasaaren kunta muodostettiin vuonna 1973 vanhan Mustasaaren pitäjän alueella olleista Mustasaaren, Koivulahden, Raippaluodon ja Björköbyn kunnista ja mantereen puoleisesta osasta Sulvan kuntaa. 20. tammikuuta 1975 vahvistetussa uudessa vaakunassa on siksi viisi toisiinsa kiedottua nauhaa kuvaamassa yhdistyneitä kuntia. Sundomin kylä Sulvan kunnasta liittyi samalla Vaasan kaupunkiin.


title: Mustasaari

text: Edes vanhan Mustasaaren alue ei enää nykyään ole saari maankohoamisen takia, mutta suomenkielinen nimi "Mustasaari" ja ruotsinkielinen nimi "Korsholm" "Ristisaari" ovat säilyneet keskiajalta.


title: Mustasaari

text: Mustasaaren kunta koostuu eteläisestä maaseutualueesta, Vaasaa ympäröivästä keskusalueesta sekä saaristosta, jonka suurimmat saaret ovat Raippaluoto ja Björköby. Saaristosta suuri osa on UNESCO:n maailmanperintökohdetta.


title: Mustasaari

text: Mustasaaren naapurikunnat ovat Laihia, Maalahti, Vaasa ja Vöyri.


title: Mustasaari

text: Mustasaaressa on 213 järveä, joista suurimmat ovat Karperöfjärden, Vallviken ja Storträsket.


title: Mustasaari

text: Osittain tai kokonaan Mustasaaren kunnan alueella on 11 Natura 2000 -kohdetta: Ängesholmen, Igelträsket, Furubacken, Merenkurkun saaristo, Vedahugget, Sidländet, Iskmo ön, Södra Stadsfjärden-Söderfjärden-Öjen ja Vassorfjärden. Vassorfjärden-Österfjärden-Söderfjärden on arvokas suistoalue, jolla on merkitystä sekä pesiville että muuton aikana levähtäville linnuille..


title: Mustasaari

text: Anixor, Brändövik, Böle 1, Björköby, Helsingby, Iskmo, Jungsund, Karkkimala, Karperö, Kaukaluoto, Koivulahti, Koskö, Kuni, Martoinen, Miekka, Munsmo, Norra Vallgrund, Panike, Petsmo, Puntainen, Raippaluoto, Riimala, Runsor, Singsby, Sepänkylä, Sulva, Söderudden, Södra Vallgrund, Taurila, Tuovila, Tölby, Vassor, Veikkaala, Vikby, Voitila, Västerhankmo, Österhankmo


title: Mustasaari

text: Vuoden 2017 lopussa Mustasaaressa oli 19 384 asukasta, joista 15 478 asui taajamissa, 3 835 haja-asutusalueilla ja 71 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Mustasaaren taajama-aste on 80,1 %. Mustasaaren taajamaväestö jakautuu 12 eri taajaman kesken:


title: Mustasaari

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Mustasaaren keskuspaikka Sepänkylä ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se sekä Jungsund ja Karperö ovat osa Vaasan keskustaajamaa, joka ulottuu pääosin Vaasan kaupungin alueelle. Myös Merikaarron taajama on pääosin ja Sundomin taajama osittain Vaasan puolella.


title: Mustasaari

text: Mustasaaren pitäjä mainitaan nimellä "Mustasaari sockn" ensimmäisen kerran vuonna 1348. Ruotsiksi ääntäminen muuttui ajan saatossa muotoon "Mussor". Kun pitäjään perustettiin Vaasan kaupunki vuosina 1606–1611, se tunnettiin nimellä Mussar, ennen kuin kaupungille annettiin nykyinen nimi Vaasa. Vuonna 1927 Mustasaaren kunnan ruotsinkielinen nimi muutettiin "Korsholmiksi", Korsholman linnan mukaan.


title: Mustasaari

text:
Agricolan Registerissä (1540) nimi oli "Mustsåår", ja 1630-luvulta on maininta muodosta "Mustar". Kun Vaasan kaupunki perustettiin 1606, seurakunnan nimi oli myös "Vaasan kaupunki ja Mustasaaren anneksi" (1772). 1807–1867 Mustasaaren nimi oli "Vaasan ja Mustasaaren seurakunta". Sen jälkeen Vaasa oli itsenäinen seurakunta.
Nimi säilyi suomenkielisenä ruotsalaisen kieliyhteisön sisällä, joskin välillä äänteellisesti muuntuneena, kuten asiakirjamerkinnöistä voidaan todeta. Nimi "Mustasaari" on alkuaan tarkoittanut mereltä lähestyttäessä tummalta näyttävää (ehkä metsäpalon polttamaa) saarta, joka on sittemmin kuroutunut kiinni mantereeseen. Saaren nimi on kehittynyt myös kylännimeksi ja siitä pitäjännimeksi.


title: Mustasaari

text: Mustasaaren pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa ja ohraryynipuuro.


title: Mustasaari

text: Politiikassa erikoisuutena on Mustasaaren Suomenkielisten Kunnallisjärjestö eli MSK, joka kilpailee puolueiden kanssa valtuustopaikoista. RKP:n valtuustoryhmä on suurin.


title: Mustasaari

text: Kunnanvaltuustossa on 43 paikkaa, joista 35 on RKP:n hallussa kaudella 2017–2021.


title: Mustasaari

text: Kunnanjohtaja vuodesta 2007 on Rurik Ahlberg.


title: Mustasaari

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 4964 työpaikkaa. Niistä 6,6 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 64 % palveluissa ja 27 % jalostuksessa. Työttyömien osuus työvoimasta oli 7,7 %.


title: Mustasaari

text: Eniten yhteisöveroa vuonna 2016 maksoivat rakennustarvikealalla toimiva SK Tuote, moottoripyörien ja moottorikelkkojen maahantuontiyritys Duell Bike-Center ja Karkkimala Consulting.


title: Mustasaari

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Mustasaari

text: Tilastokeskuksen vuoden 2012 väestöennusteen mukaan vuonna 2011 Mustasaaren asukasluku oli 18 868 ja sen ennustetaan olevan vuonna 2020 21 176, vuonna 2030 23 091 ja vuonna 2040 24 193. Muutos vuodesta 2011 vuoteen 2030 olisi +22,4 % ja vuoteen 2040 +28,2 %. Mustasaaren asukasluvun ennustetaan kasvavan nopeammin kuin Vaasan asukasluvun.


title: Mustasaari

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Uudessakaarlepyyssä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Mustasaaren seurakuntayhtymän ().


title: Mustasaari

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mustasaaren alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.


title: Mustasaari

text: Mustasaaressa on Suomen pisin silta, Raippaluodon silta, joka yhdistää Raippaluodon saaren mantereeseen. Sillan pituus on 1 045 metriä, ja se valmistui vuonna 1997.


title: Mustasaari

text: Mustasaaressa sijaitsee yksi Suomen harvoista täysimittaisista yleisurheiluhalleista, Botnia-halli.


title: Muurame

text: Muurame on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa Päijänteen pohjoispään länsipuolella.


title: Muurame

text: Aiemmin Muurame kuului Korpilahteen, mutta jo 1810-luvun lopulla esitettiin, että se eroaisi Korpilahdesta. Senaatin vuoden 1917 lopulla tekemän päätöksen johdosta Muuramen kunta erosi Korpilahden kunnasta vuonna 1921. Säynätsalon kunta erosi Muuramesta vuonna 1924 sen johdosta, että Muurame ei säynätsalolaisten mukaan riittävästi huolehtinut Säynätsalon alueen kehityksestä, vaikka sieltä tuli yli puolet Muuramen kunnan verotuloista. Vuonna 1969 Muuramen väkiluku oli 3 364 henkeä.


title: Muurame

text: Vuoden 2017 lopulla Muuramessa oli 10 095 asukasta. Kunnan pinta-ala on  km², josta  km² on sisävesiä. Väestötiheys on asukasta/km². Nykyisin Muuramella on yhteistä maarajaa ainoastaan Jyväskylän kanssa. Ennen vuotta 2009 rajanaapureita olivat Jyväskylän lisäksi Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti sekä ennen vuotta 1993 Säynätsalo. Säynätsalo yhdistyi Jyväskylän kaupunkiin vuonna 1993, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti puolestaan vuonna 2009. Yhteistä vesirajaa Muuramella on edelleen paitsi Jyväskylän, myös Toivakan kanssa.


title: Muurame

text: Muurame on monessa mielessä hyvin menestyvä kunta. Sille on etua sijainnista Jyväskylän naapurissa. Muuramessa asukkaiden koulutustaso on korkeimpia Suomessa. Esimerkiksi insinöörin koulutuksen saaneita kunnassa on väkilukuun suhteutettuna toiseksi eniten Suomessa, heti Espoon jälkeen.


title: Muurame

text:
Muurame valittiin 2002 Suomen luovimmaksi kunnaksi ja 2004 Suomen yrittäjäystävällisimmäksi kunnaksi. Eräs tärkeimmistä nähtävyyksistä on arkkitehti Alvar Aallon (1898–1976) suunnittelema Muuramen kirkko (1926–1929).
Muuramessa on seuraavat kaksi taajamaa: keskusta ja Kinkomaa. Suurin osa muuramelaisista asuu näissä. Kirkonkylä sijaitsee Muuratjärven ja Päijänteen välissä Muuramenjoen molemmin puolin. Muuramen asuinalueita ovat keskusta, Jaakkola, Tervamäki, Verkkoniemi, Velkapohja, Kotiranta, Paavalinvuori, Vuorenlahti, Hautalanmäki, Rajala, Pitkälä-Riihiniemi, Niittyaho, Kinkomaa, Isolahti, Vihtalahti, Saarenkylä, Rannankylä ja Valkola-Rajahonka.
Muuramessa on viisi rauhoitettua luonnonsuojelualuetta: Partastenmäen vanha metsä, Kustaanvuoren vanha metsä, Härköpohjan jalavalehto, Lullinvuori sekä Kuusimäen alue. Lisäksi Muuramessa on viisi luonnonmuistomerkkiä, jotka kaikki ovat isoja puita tai puuryhmiä. Natura-kohteita Muuramessa on viisi ja niiden yhteispinta-ala on 611 hehtaaria. Tämä vastaa 3,2 % kunnan kokonaispinta-alasta.


title: Muurame

text: Tilavuudella mitattuna Suomen suurin kuusi kasvaa Kuusimäen luonnonsuojelualueella Muuramen Isolahden kylän ja Jyväskylän (ennen vuotta 2009 Jyväskylän maalaiskunnan Vesangan kylän välillä. Paikalla on Kuusimäen vanhojen metsien suojelualue, joka on perustettu 1994.


title: Muurame

text: Kirkonkylän reunalla sijaitsee Muuramen luontopolku, joka kiertää Muuramenjokea.


title: Muurame

text: Muuramessa on 2 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):


title: Muurame

text: Vuoden 2017 lopussa Muuramessa oli 10 097 asukasta, joista 8 752 asui taajamissa, 1 253 haja-asutusalueilla ja 92 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Muuramen taajama-aste on 87,5 %. Muuramen taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Muurame

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Kinkomaa ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Jyväskylän keskustaajamaa, joka ulottuu pääosin Jyväskylän kaupungin alueelle.Muuramen kunnanjohtaja on Ari Ranta-aho ja hallintojohtaja on Sami Niemi. Kunnanhallitukseen kuuluu yhdeksän jäsentä.


title: Muurame

text: Kunnanvaltuustossa on 35 paikkaa, joista kaksitoista on keskustan ja yhdeksä SDP:n hallussa kaudella 2017–2021.


title: Muurame

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 2722 työpaikkaa. Niistä 1,5 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 59 % palveluissa ja 37 % jalostuksessa. Jalostuksen työpaikkojen osuus oli paljon suurempi kuin koko maassa keskimäärin (20,5 %).


title: Muurame

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat kiukaita ja muita saunatuotteita valmistava Harvia, prosessiteollisuudessa tarvittavien tuotteiden ja palveluiden tuottaja John Crane Safematic ja ilmanvaihtojärjestelmien mittalaitteita valmistava HK Instruments.


title: Muurame

text: Suurimmat työnantajat ovat John Crane Safematic Oy, SKF, Nokka-yhtiöt Oy, Harvia Oyj, Flex Link Automation Oy, Kytölä Oy, Muuratpuu Pohjonen Oy, Hakamet Oy, HK-Instuments Oy, Sten&Co Oy Ab, Muuramen kunta, Kinkomaan sairaala, terveyskeskus ja Muuramen seurakunta.


title: Muurame

text: Muuramen asuntokanta on 3 736. Siitä omakotiasuntoja 2 123, rivitaloasuntoja 690, kerrostaloasuntoja 865 ja muita asuntoja 58. Lisäksi kunnassa on 704 kesämökkiä.


title: Muurame

text: Vuoden 2017 loppupuolella Muuramen väestönkasvu oli suurinta suhteessa muihin Keski-Suomen kuntiin. Suurinta väestönkasvu oli Kinkomaan taajamassa. Vuosien 2013–2017 välillä Muuramen väkiluku kasvoi 523 hengellä, yhteensä noin 5,5 prosenttiyksikköä. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Muuramen väestönkehitys vuodesta 1930 lähtien.


title: Muurame

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Muuramessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Muurame

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Muuramen alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.


title: Muurame

text: Tunnetuin muuramelainen lienee Mikko Ronkainen, kumparelaskun maailmanmestari ja olympiahopeamitalisti, jolla on nimikkorinne laskettelukeskus Riihivuoressa. Myös tunnettuja muuramelaisia urheilijoita ovat Emilia Nyström ja Erika Nyström, jotka ovat voittaneet rantalentopallossa kaksi kertaa nuorten Euroopan mestaruuden sekä aikuisten EM-kisoissa pronssia. Nyströmien EM-mitali on edelleen Suomen lentopallohistorian ainoa aikuisten arvokisamitali.


title: Muurame

text: Seuraurheilun puolella paikkakunnan lippulaiva on lentopallojoukkue Muuramen Lentopallo, joka on pelannut kaiken kaikkiaan 13. vuotta korkeimmalla sarjatasolla Lentopallon SM-liigassa. Joukkueen paras sijoitus SM-liigassa on 6. sija kaudelta 2011-2012.


title: Muurame

text: Muuramen Yrityksellä on aktiivista juniorijalkapallo- sekä -salibandytoimintaa. Seuran miehet pelaavat jalkapalloa 5. divisioonassa.


title: Muurame

text: Muuramen liittymisestä Jyväskylään on keskusteltu monta kertaa. Ensimmäisen kerran sitä esitettiin jo 1960-luvulla. Muina vaihtoehtoina esitettiin Korpilahden, Muuramen ja Säynätsalon yhdistämistä, Muuramen liittämistä Säynätsaloon niin, että kuntakeskuksena olisi ollut Säynätsalo sekä liitosta, jossa Muurame olisi jaettu Jyväskylän, Korpilahden ja Säynätsalon kesken. Muuramessa ajatukseen kuntaliitoksista, joissa Muuramen kunta häviäisi, on suhtauduttu yleensä kielteisesti. Kunnanjohtaja Ranta-aho on kertonut uskovansa, että vuonna 2021 Muurame viettää satavuotispäiviään itsenäisenä kuntana.


title: Muurame

text: Kesäkuun alkupuolella Muuramessa järjestetään vuosittaiset Muurame-päivät, jossa on konsertteja ja taidenäyttelyitä.


title: Muurame

text: Muuramessa järjestetään vuosittain Naamat-niminen rockfestivaali, joka pienuudestaan huolimatta on kerännyt valtakunnallista kulttimainetta.


title: Muurame

text: Muuramen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla tappaiskeitto.


title: Muurla

text: Muurla on entinen Suomen kunta ja nykyään osa Saloa.


title: Muurla

text: Ennen kuntaliitosta Muurla oli osa Varsinais-Suomen maakuntaa ja Länsi-Suomen lääniä, aiemmin Turun ja Porin lääniä. Sen rajanaapureita olivat Salo, Perniö, Pertteli ja Kisko.


title: Muurla

text: Kunnan ainoassa taajamassa, Muurlan kirkonkylässä oli vuoden 2017 lopussa 891 asukasta, mutta siellä ei ole taajaman liikennemerkkejä.


title: Muurla

text: Suurin kokonaan entisen Muurlan kunnan alueella sijaitseva järvi on Ylisjärvi, jonka rannalla sijaitsee Muurlan kirkko. Muurlan alueelle ulottuu myös pääosin entisen Kiskon ja Kiikalan kuntien alueella sijaitseva Hirsijärvi.


title: Muurla

text: Muurla on historialtaan osa todennäköisesti jo 1200-luvulla perustettua Uskelan kirkkopitäjää.


title: Muurla

text: Uskelan sisällä Muurla on aluksi ollut osa keskiajalla, mahdollisesti 1440-luvulla Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen perustettua Salon kappeliseurakuntaa. Saarnahuonekunta, jolla oli oma kirkkorakennus, mutta ei omaa pappia, Muurlasta tuli osana Salon kappeliseurakuntaa vuonna 1724. Vuonna 1832 Salon kappeliseurakunta ja vanha Uskelan emäseurakunta yhdistettiin uudeksi Uskelan emäseurakunnaksi, johon myös Muurlan saarnahuonekunta tuli kuulumaan. Kappeliseurakunta, jolla on oma pappi, Muurlasta tuli Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen vuonna 1860.


title: Muurla

text: Muurlan kunta perustettiin vuonna 1868. Seurakunnallisesti Muurla itsenäistyi Uskelasta itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi vuonna 1919. Näin Muurla tuli olleeksi itsenäisenä kuntana 141 vuotta ja itsenäisenä seurakuntana 90 vuotta.


title: Muurla

text: Muurlan kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.


title: Muurla

text: Muurlassa sijaitseva Ruotsalan kylä ja kulttuurimaisema on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Muurla

text: Muurlassa sijaitsee Muurlan lasitehdas, jonka tehtaanmyymälä on merkittävä turistikohde. Merkittävä Muurlassa toimiva oppilaitos on Muurlan Opisto.


title: Muurla

text: Harjula, Ilola, Järvi, Kaukelmaa, Kaukola, Kistola, Koski, Muurla, Pullola, Pyöli, Ranta, Ruotsala, Suoloppi, Vähä-Pullola, Äijälä.


title: Muurla

text: Muurlan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla verimakkara.


title: Mynämäki

text: Mynämäki on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Mynämäki

text: Mynämäen naapurikunnat ovat Aura, Eura, Laitila, Masku, Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Taivassalo, Turku ja Vehmaa.


title: Mynämäki

text: 1. tammikuuta 1977 Mynämäki ja Karjalan kunta liittyivät yhteen yhteisellä päätöksellä. Mynämäki ja Mietoinen yhdistyivät vuoden 2007 alusta alkaen. Uuden kunnan nimeksi tuli Mynämäki ja vaakunaksi otettiin Mietoisten vaakuna.


title: Mynämäki

text: Mynämäen historiallinen ruotsinkielinen nimi on Virmo.


title: Mynämäki

text: Entisen Mietoisten kunnan alueella sijaitsevat kylät:


title: Mynämäki

text: Aarlahti, Antikkala, Haijainen, Harainen, Heikkilä, Hietamäki, Hiippavuori, Hiivola, Hirmuinen, Hämäläinen, Kaivattula, Kaskinen, Katavainen, Karkoinen, Kaukurla, Kaulakko, Kauvainen, Kivivuori, Koivisto, Kumiruona, Kuneinen, Kurina, Kuuskorpi, Laukola, Lehtinen, Leinakkala, Mannuinen, Mietoinen, Nummi, Orkovakkinen, Palokylä, Pursila, Pyhe, Pyhäranta, Rantavakkinen, Raukkaa, Rauvola, Ravea, Runoinen, Ruonkallio, Saari, Soukko, Sukoinen, Sydänperä, Tavastila, Telkinmäki, Tervoinen, Tiirola, Tuokila, Uhlu, Valaskallio, Vähäkylä.


title: Mynämäki

text: Aakula, Asema, Haapainen, Haloila, Halso, Huoli, Hurula, Ihalainen, Jutila, Juva, Kalela, Karhula, Karjakoski, Kasurla, Kattelus, Keijainen, Kintikkala, Kivikylä, Kivistönmäki, Korvensuu, Kukola, Kälälä, Laavainen, Lankkinen, Lemmettylä, Lepistö, Liuskallio, Majalainen, Maunula, Mielismäki, Munnuinen, Munttinen, Mustila, Myllykylä, Mäenkylä, Nakkila, Neuvoinen, Nihattula, Nihdeinen, Nukkila, Nuuskala, Pahikkala, Palolainen, Parsila, Pellilä, Perpoinen, Pursinen, Rahkola, Raimela, Ruotsinmäki, Ruutila, Seppälä, Sunila, Suorsala, Tammisto, Tapaninen, Tarvainen, Tiuvainen, Tursunperä, Vallainen, Vihtamäki, Värräinen


title: Mynämäki

text: Entisen Karjalan kunnan alueella sijaitsevat kylät:


title: Mynämäki

text: Haankylä, Haanperä, Kalela, Karjala, Karppinen, Ketelinen, Laajoki, Lemmi, Sairinen, Salavainen, Suojoki, Suutila, Tallola, Vehmalainen, Vuoloinen


title: Mynämäki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Mynämäki

text: Vuoden 2017 lopussa Mynämäellä oli 7 838 asukasta, joista 5 079 asui taajamissa, 2 667 haja-asutusalueilla ja 92 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Mynämäen taajama-aste on 65,6 %. Mynämäen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Mynämäki

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Mynämäki

text:
Mynämäen suurin koulu on Laurin koulu, joka sijaitsee Mynämäen keskustassa. Opetusta on luokille 1-9. Koulussa on noin 650 oppilasta ja 50 opetushenkilöä. Laurin koulussa voi oppia kuutta eri kieltä; pakollisina englantia ja ruotsia, valinnaisina espanjaa, ranskaa, saksaa, venäjää ja italiaa. Kunta osallistuu valtakunnalliseen vieraiden kielten opetuksen kehittämishankkeeseen Kielitivoliin. Laurin koulu koordinoi hanketta kunnassa. Lisäksi koululla on kerhotoimintaa, esimerkiksi bändejä.
Kunnan muut koulut ovat Aseman-, Huolin-, Ihalaisten-, Karjalan-, Pyhän-, Tarvaisten- sekä Tavastilan koulu.
Kunta tarjoaa myös toisen asteen opetusta Mynämäen lukiossa ja Mynämäen Käsi- ja taideteollisuusopistossa.


title: Mynämäki

text: Kunnan alueella on useita pienimuotoisia nähtävyyksiä. Kenties huomattavimmat niistä ovat kunnan kolme kirkkoa. Keskustaajamassa sijaitsevat Mynämäen kirkko ja Mietoisten kirkko ovat keskiajalla rakennettuja kivikirkkoja, Karjalan puukirkko on puolestaan 1800-luvulta. Kunnassa on myös useita pieniä museoita. Karjalan kotiseutumuseo sijaitsee Karjalankyläntien varrella, Laajoella sijaitsee kylämuseo Vihtorin tupa ja Mietoisten keskustassa sijaitsee Maunu II Tavastin kotitilalle perustettu Tavastilan kotiseutumuseo.


title: Mynämäki

text: Yksi tärkeimmistä museo- ja kulttuuriympäristöalueista kunnassa on rakennussuojelulain nojalla suojeltu kulttuurihistoriallisesti arvokas Korvensuun voimalaitosalue ja Korvensuun voimalaitos- ja konepajamuseo, joka sijaitsee Laajoen ja Suuren Postitien yhtymäkohdassa. Alueen rakennuksiin kuuluu vanha vesivoimalaitosrakennus ja sen kanavarakenteet sekä useita muita rakennuksia, kuten konepaja, maalariverstas, asuinrakennus, kellari sekä talli ja puuvaja. Lounais-Suomen Sähkö Oy hankki 1900-luvun alussa perustetun tehdasalueen omistukseensa vuonna 1937, jonka jälkeen yhtiön uusima vesivoimalaitos oli käytössä vuoteen 1993. Aluetta ovat sen jälkeen kehittäneet museona kunta, kotiseutuyhdistys, maakuntamuseo ja yksityishenkilöt. Konepajan tiloissa toimivassa museossa on muun muassa näytteillä tehtailija Frans Lindströmin rakennuttama ensimmäinen Suomessa valmistettu auto mallia "Korvensuu 1913". Se valmistettiin Korvensuun konepajalla vuonna 1913.


title: Mynämäki

text: Mynämäen arvokkain luonnonnähtävyys on Kurjenrahkan kansallispuisto. Mynämäki on yksi niistä seitsemästä kunnasta, jonka raja kulkee kansallispuistossa sijaitsevan Kuhankuonon eli seitsemän kunnan rajapyykin kautta. Kuhankuono on Mynämäen itäisin piste.


title: Mynämäki

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mynämäellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Mynämäki

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin evankelisuus. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mynämäen alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.


title: Mynämäki

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Mynämäen kunnan nykyisellä alueella.Maunu II Tavast (1370-luvun alku–1452) oli Suomen kuuluisin keskiaikainen piispa. Magnus II Tavast tai Magnus Olai (Maunu Olavinpoika) toimi Suomen piispana 1412–1450. Hän oli Suomen keskiajan huomattavin katolinen piispa, ja hän toimi kirkon johtotehtävien lisäksi myös politiikassa, mm. kuningas Eerik Pommerilaisen kanslerina. Hänet on haudattu Turun tuomiokirkkoon.


title: Mynämäki

text: Maunu II Tavastin syntymäkoti, Tavastilan kotiseutumuseo, sijaitsee keskiaikaisen Alasjoen kartanon mailla Mynämäessä.


title: Mynämäki

text:
Daniel Juslenius (1676–1752) oli fennofiilien eli 1700-luvun suomalaisuuden tutkijoiden ja kansallistunnon herättäjien johtohahmo.
Juslenius toimi Turun akatemian heprean ja kreikan sekä teologian professorina. Hän ylisti Suomea ja sen ikivanhaa sivistystä väitöskirjassaan Aboa vetus et nova (Vanha ja uusi Turku).
Juslenius valittiin vuonna 1734 Porvoon piispaksi ja vuonna 1744 Skaran piispaksi. Hänen tunnetuin teoksensa on suomi–ruotsi–latina-sanakirja, jonka 16 000 sanaa on järjestetty pääkielen, suomen mukaan.


title: Mynämäki

text: Antti Lizelius (1708–1795) toimi Mynämäen kirkkoherrana vuosina 1761-1795. Hän toimitti ensimmäisen suomenkielisen sanomalehden Suomenkieliset Tieto-Sanomat vuonna 1776 (näytenumero oli ilmestynyt jo syyskuussa 1775).


title: Mynämäki

text: Lizelius myös käänsi ja toimitti Raamatusta uudistetun version, jossa kieliasua, oikeinkirjoitusta ja käännösvirheitä oli korjattu. Se ilmestyi 1758. Lizeliuksen uudistama toinen laitos ilmestyi 1776 ja tämä Lizeliuksen Raamattu levisi kaikkialle Suomeen ja säilyi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkoraamattuna yli 150 vuotta - aina siihen asti kunnes kirkolliskokous hyväksyi uudet käännökset vuosina 1933 (Vanha testamentti) ja 1938 (Uusi testamentti) (joita nykyään kutsutaan Vanhaksi kirkkoraamatuksi). Monet herätysliikkeet käyttävät kuitenkin yhä edelleen Lizeliuksen käännöstä, koska heidän mielestään myöhemmät käännösversiot eivät ole alkutekstin mukaisia.


title: Mynämäki

text: Johan Gadolin (1760–1852) oli suomalainen kemisti, fyysikko ja mineralogi, jota pidetään Suomen kemiantutkimuksen isänä. Gadolin löysi vuonna 1794 uuden alkuaineen, yttriumin (Y), minkä seurauksena löytyi kokonainen uusi alkuaineryhmä, harvinaiset maametallit eli lantanoidit.


title: Mynämäki

text: Gadolinin tutkima mineraali nimettiin gadoliniitiksi vuonna 1800. Hänen mukaansa nimettiin myös vuonna 1880 löydetty alkuaine gadolinium (Gd).


title: Mynämäki

text: Eemil Arvi Saarimaa (vuoteen 1905 Emil Arvid Söderholm) (1888–1966) oli kielitieteilijä, suomen kielen opettaja, kielenhuollon asiantuntija sekä Aleksis Kiven teosten tekstikriittinen toimittaja. Hänelle myönnettiin professorin arvo 1950. E. A. Saarimaa kirjoitti oppikirjan Kielenopas sekä muita kielenhuollon oppaita ja suomen kielen ja kirjallisuuden oppikirjoja.


title: Mynämäki

text: Tehtailija Frans Lindström rakensi ensimmäisen Suomessa valmistetun auton Korvensuu 1913:n.


title: Mynämäki

text: Pentti Kyrölä rakensi 1940-luvun lopulla kansakoulupohjalta omatekoisen lentokoneen.


title: Mynämäki

text: Toivo Sukari on suomalainen liikemies ja julkisuuden henkilö, joka on perustanut ja omistaa suurimman osan muun muassa Ideaparkista ja Maskun Kalustetalosta.


title: Mynämäki

text: Mynämäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "poffe" eli vohveli sekä lehmän- tai kutunmaidosta tehtävä "laurinjuusto", joka kuivatetaan kunnes sitä voi leikata saksilla esimerkiksi piimävelliin. Se voidaan myös savustaa suopursun avulla.


title: Myrskylä

text: Myrskylä () on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Myrskylä itsenäistyi omaksi kirkkoherrakunnakseen vuonna 1636 Pernajasta. Kunnassa on asukasta, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita. Myrskylästä ei ole liitetty alueita muihin kuntiin eikä siihen ole liitetty alueita muista kunnista. Myrskylä on väkiluvultaan Kaskisten jälkeen Suomen toiseksi pienin kaksikielinen kunta (suomi/ruotsi).


title: Myrskylä

text: Myrskylän naapurikunnat ovat lounaassa Askola ja Porvoo, lännessä Pukkila, pohjoisessa Orimattila, idässä Lapinjärvi ja kaakossa Loviisa. Entiset naapurikunnat ovat Porvoon kanssa yhdistynyt Porvoon maalaiskunta, Orimattilan kanssa yhdistynyt Artjärvi sekä Loviisan kanssa yhdistyneet Liljendal ja Pernaja.


title: Myrskylä

text: Myrskylä on 1200-luvulla ollut osa Porvoon seurakuntaan kuulunutta Pernajan kappeliseurakuntaa. Virolaisella Padisen luostarilla oli patronaattioikeus Porvoon maaseurakuntaan vuodesta 1351 alkaen. Tältä ajalta Myrskylässä on munkkeihin viittaavia paikannimiä, kuten "Munkbrink", "Munkbro äng", "Munkbäck ängen" ja piispaan viittaava "Pispängen". Padisen luostarin oikeudet siirrettiin Turun hiippakunnalle vuonna 1428.


title: Myrskylä

text: Hallila on mainittu asiakirjoissa ensimmäistä kertaa lähteiden mukaan vuonna 1403 ja Myrskylä vuonna 1485. Myrskylän nimi kirjoitettiin tuolloin muodossa "Mörskeby" tai "Mörsköle". Kaikki Myrskylän seitsemän maarekisterikylää (Hallila, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Kreivilä, Myrskylänkylä ja Pakila) ovat mainitut kirjallisissa lähteissä 1540-luvulle tultaessa.


title: Myrskylä

text: Myrskylän ensimmäinen kirkko rakennettiin joko vuonna 1604 tai 1611, Myrskylän ollessa vielä Pernajan evankelis-luterilaisen seurakunnan kappeliseurakuntana. Turun piispa (1627–1652) Isaacus Rothovius (1572–1652) päätti vuonna 1633, että Myrskylästä muodostetaan Pernajan seurakunnasta riippumaton itsenäinen Myrskylän seurakunta. Ruotsin kuningatar Kristiina vahvisti tämän päätöksen vuonna 1636.


title: Myrskylä

text: Myrskylän ensimmäiseksi kirkkoherraksi kuningatar määräsi Mikael Matiuksenpoika Buscheruksen vuodesta 1636 alkaen. Myrskylän ensimmäinen kirkko paloi ja toinen kirkko rakennettiin vuoteen 1639 mennessä samalle alueelle kuin nykyinen. Kolmas ja samalla nykyinen kirkko rakennettiin 1803. Buscherus on toistaiseksi pisimpään Myrskylän evankelis-luterilaista seurakuntaa palvellut kirkkoherra. Toiseksi pisimpään on toiminut Hagfors 1900-luvun alkupuolella.


title: Myrskylä

text: Kuningatar Kristiina lahjoitti vuosina 1636 ja 1638 Myrskylästä 41 taloa kenraali Arvid Forbuksen veljelle Matias Forbukselle. Porvoossa sijaitsevasta Ånäsin kartanosta kotoisin ollut Forbus perusti Kirkkojärven pohjoispuolelle säteritilaksi Myrskylän kartanon. Lahjoitus alkuperäisessä muodossaan peruutettiin ja vuonna 1863 kartanosta tuli ratsusäteritila, jolla oli verovapauden vastikkeeksi velvoite ylläpitää kruunun palvelukseen jatkuvasti valmiina kolme ratsuväkisotilasta hevosineen ja varusteineen.


title: Myrskylä

text: Vuonna 1743 Ruotsi hävisi Venäjän kanssa käydyn hattujen sodan. Turun rauhassa Ruotsin kuningaskunta kärsi suurta Pohjan sodan Uudenkaupungin rauhaa suuremmat aluemenetykset. Ne aiheuttivat Porvoon hiippakunnan piispalle verotulojen menetyksiä, joten Myrskylän seurakunta muutettiin 1747 anneksiseurakunnaksi, piispan palkkapitäjäksi, jonka kirkkoherrana toimi Porvoon piispa. Käytännössä sijaiskirkkoherra huolehti kirkollisista tehtävistä ja piispa itse johti pitäjänkokouksia. Ajoittain myös varapastorilla, sijaiskirkkoherrallakin, saattoi olla oma apulainen.


title: Myrskylä

text: Maaseudulla pitäjänkokoukset päättivät seurakunnan asioiden lisäksi myös maallisista asioista vuoteen vuoden 1865 kunnallisasetukseen saakka. Pitäjänkokouksen tilalle tuli ensin kuntakokous ja myöhemmin kunnanvaltuusto. Kunta-asetuksen jälkeenkin Suomen evakelis-luterilaisen kirkon seurakunnista eriintyneitä maallisia kuntia kutsuttiin edelleen pitäjiksi, vaikka ne jo olivat kuntia.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kunta hallintosääntönsä mukaisesti muodostuu Myrskylän kunnanvaltuustosta ja kunnanhallituksesta. Kunnanhallituksen esittelijä on kunnanjohtaja. Lisäksi toimintojen mukaan hallinto muodostuu osastoista, joita ovat yleishallinto-osasto, sivistysosasto ja tekninen osasto. Kunnanvaltuuston lautakuntia ovat valtuuston vaalilautakunta, tarkastuslautakunta, keskusvaalilautakunta ja kasvatuslautakunta. Lisäksi ovat suomenkielinen ja ruotsinkielinen koulujaosto, kirjasto- ja vapaa-ajanlautakunta, tekninen lautakunta, johon liittyy yksityistiejaosto.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kunnalla on lakisääteinen ympäristölautakunta yhdessä Askolan kunnan kanssa Askolan kunnanvaltuuston lautakuntana. Lautakunnan nimi on Askolan rakennus- ja ympäristönsuojelulautakunta.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kunnan sivistystoimeen liittyvät Myrskylän peruskoulu ja Myrskylän kunnankirjasto. Kirjasto toimii Myrskylän 1958 rakennetussa kunnantalossa. Aikaisemmin kirjaston tila oli puolet nykyisestä, mutta nyttemmin se käyttää entistä valtuustoalia. Myrskylän kunnanvaltuuston kokoukset järjestetään Myrskylän puolivakinaisen palokunnan palokunnantalon kokoustiloissa.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kunnassa on kirkonkylässä peruskoulun ensimmäisten luokkien koulu. Aikaisemmin myrskyläläiset kävivät lukiota mm. Porlammin lukiossa, mutta Lapinjärven kunnan lakkautettua sen, oppilaat menevät lähikuntien lukioihin.


title: Myrskylä

text: Liikuntatoimessa on toimintoja, mm. uimakouluja Syväjärvellä, jonka rannalla on Myrskylän kunnan virallinen vesitarkastettu uimapaikka. Lisäksi kunta järjestää vuosittain toukokuusta kesän loppuun kestävän postilaatikkopyöräilyn, jossa pyöräiltpostilaatikon ohittaneet voivat merkitä nimensä postilaatikossa olevaan vihkoon.


title: Myrskylä

text: Postilaatikkopyöräilyn postilaatikoita on


title: Myrskylä

text: Myrskylän Euroopan unioni direktiivistä johtuvien vaatimusten mukainen vesitutkittu uimaranta on Syväjärven länsiranta Syväjärventie 155:ssä. Eurouimarannalla on pukukopit, lentopallokenttä, kaksi grillikatosta, laituri ja pitkä seisomapöytä sekä kuivakäymälä pysäköintialueen itäreunalla. Myrskylässä on monia järviä ja rantoja, joita käytetään uimiseen on mm. Kankkilassa ja Pakilan Kotojärvellä.


title: Myrskylä

text: Postilaatikkopyöräilyn ja suoritusten rekisteröimisen lisäksi on Kentänmäellä myös seitsemäs liikuntasuorituspaikka mäen laella, josta alkaa kaksi ulkoilureittiä samasta paikasta ja aluksi samaa reittiä noudattaen: AMPu:n 4H -kerhon luontopolku, jolla on seitsemän rastia ja Lassen polku, joka erkanee luontopolusta sen toisen rasti jälkeen ja leikkaa luontopolun lopun kuudennella rastilla jatkuen mäen keskikorkeudella etelään kaartaen pohjoiseen.


title: Myrskylä

text: Kartanonmäellä on liitokiekko- eli frisbee -golf -rata, jota varten voi lainata Myrskylän kirjastosta liitokiekot. Kartanonmäen ja kirkonkylän ydinkeskusten välillä on Kartanonmäen uimaranta, jota varten ei suoriteta virallisia uimapaikan vesimittauksia Kirkkojärvi niin kuin Syväjärvellä, jonka länsirannalla on kunnan virallinen uimapaikka Syväjärventie 155 C:ssä. Syväjärven uimarannalla on pitkä pystypöytä ja kaksi grillikatosta.


title: Myrskylä

text: Myrskylän Myrsky järjestää vuosittain Kiparkatissa Lassen hölkän.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kunnan teknisellä toimella on yhteistyötä Askolan kunnan kanssa, lakisääteinen ympäristöhallinto on yhteinen ymparistölautakunnan ja ympäristösihteerin osalta.


title: Myrskylä

text: Pinnanmuodoiltaan Myrskylä on eteläsuomalaista suhteellisen vähäisten korkeuserojen seutua, mutta kunnan alueella on kuitenkin hyvin vaihtelevia maisemia. Maasto on peltoja ja tavanomaista sekametsää sekä siellä täällä kallioita, joista osa on varsin jyrkkiä. Myrskylässä on joitain suuria jääkautisia siirtolohkareita: Hallilan Tonttukirkko , Jaakkolan Karhukivi ja Laivakivi sekä Hyövinkylän Tallsten.


title: Myrskylä

text: Pääosa Myrskylästä kuuluu Koskenkylänjoen ja sen sivujoen Myrskylänjoen vesistöalueeseen. Lounaisin osa kunnasta on Ilolanjoen valuma-aluetta ja pieni kulma lännessä Porvoonjoen valuma-aluetta. Miltei puolet järvistä kuuluu Myrskylänjoen valuma-alueeseen.


title: Myrskylä

text: Kunnan alueella ei ole kovin suuria jokia, mutta kylissä on runsaan hehtaarin laajuisia järviä. Kunnan järviä ovat ovat Isojärvi, Kirkkojärvi, Muttilanjärvi, Pöyrysjärvi, Sopajärvi, Sulkavanjärvi, Siippo ja Vähäjärvi.


title: Myrskylä

text: Suurin niistä on Kirkkojärvi, joka sijaitsee Myrskylän kirkonkylän itäpuolella. Kirkkojärven koillisrantaan on kaavoitettu "Kirkonkylänranta"-niminen asuinalue, joka sijaitsee lähellä entistä Myrskylän kartanoa. Lähellä kirkonkylää ovat myös Sopajärvi Sopajärvellä ja Siippo Artjärventien ja Lapinjärventien välillä Myllykylässä sekä Muttilanjärvi Muttilassa hieman etäämpänä. Sulkavanjärvi on Hallilassa Pernajan Koskenkylään johtavan tien varrella. Nämä kaikki järvet laskevat Koskenkylänjokeen Myrskylänjoen kautta.


title: Myrskylä

text: Kirkkojärvestä itään sijaitsevassa Syväjärvessä on Myrskylän kunnan virallinen uimapaikka. Tämä järvi laskee Koskenkylänjokeen Pekinojan kautta. Syväjärven lähialue ja rannat ovat suosittuja pientaloasumispaikkoja mahdollisesti siksi, että ne sijaitsevat lähellä kirkonkylää.


title: Myrskylä

text: Tankvallinojan kautta Ilolanjokeen laskevat Pakilassa Kotojärvi, Pimijärvi ja Valkjärvi. Valkjärvi on kunnan eteläosassa, ja se ulottuu myös Askolan puolelle.


title: Myrskylä

text: Järvelänjärvi Järvelässä ja Teeno Kankkilassa laskevat Ilolanjokeen sen yläosassa.


title: Myrskylä

text: Kokkusan Teeno eli Puntarjärvi Kankkilassa kuuluu ainoana Myrskylän järvistä Porvoonjoen vesistöalueeseen.


title: Myrskylä

text: Myrskylän tieyhteyksiin kuuluvat seututie 167, joka kulkee etelästä Koskenkylästä Myrskylän kirkonkylän kautta pohjoiseen Orimattilan suuntaan. Pukkilan suunnasta Myrskylän kirkonkylään vie seututie 162. Artjärven suunnasta Myrskylän kirkonkylään vie puolestaan seututie 174. Muita huomattavia teitä ovat yhdystie 1605 kunnan kaakkoisosassa ja kirkonkylästä itään Lapinjärven Porlammille vievä yhdystie 1751.


title: Myrskylä

text: Myrskylän koillisosan halki kulkee Lahti–Loviisa-rata, johon kuuluva Myrskylän rautatieasema sijaitsee kunnan rajojen ulkopuolella Lapinjärven Porlammin kylässä. Asemalta on noin kuuden kilometrin matka länteen Myrskylän kirkonkylään. Myrskylän kunnan alueella on kuitenkin sijainnut saman rautatien toinen rautatieasema, jonka nimi oli Artjärven rautatieasema. Rautatien henkilöliikenne loppui jo 1970-luvulla.


title: Myrskylä

text: Myrskylän väestötiheys on 9,9 asukasta/km². Kunta on kaksikielinen: enemmistö eli 87,7 prosenttia asukkaista puhuu suomea ja 9,7 prosenttia ruotsia. Muita kieliä kuin suomea tai ruotsia puhuu 2,6 prosenttia kunnan asukkaista.


title: Myrskylä

text: Myrskylän asukasluku kehittyi 1700-luvun lopulta 1900-luvun alkuun seuraavasti:


title: Myrskylä

text: 1900-luvun alussa joitakin torppia siirrettiin Myrskylän kirkonkylän tai Myrskylän kartanon lähistöltä Pohjois-Myrskylään, esimerkiksi Kylmäsuolle.


title: Myrskylä

text: Suurimmillaan Myrskylän väkiluku oli 1940-luvun lopussa ja 1950-luvulla noin 3 500 asukasta. Tuolloin kuntaan muutti siirtoväkeä Uukuniemeltä Neuvostoliitolle luovutetuilta alueilta. Tällöin muodostui paljon uusia pientiloja myös Myrskylän kartanon, Hevonojan kartanon ja Paavolan kartanon maille.


title: Myrskylä

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Myrskylä

text: Vuoden 2017 lopussa Myrskylässä oli 1 969 asukasta, joista 942 asui taajamissa, 1 012 haja-asutusalueilla ja 15 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Myrskylän taajama-aste on 48,2 %. Myrskylän taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Myrskylän kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 942 asukasta.


title: Myrskylä

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Myrskylässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Myrskylä

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Myrskylän alueella toimii Kotkan ortodoksinen seurakunta.


title: Myrskylä

text: Noin kolmasosa myrskyläläisistä työskentelee tuotannossa tai rakennustoiminnassa. Kunnassa on savukalanjalostusta, muoviteollisuutta, kiviteollisuutta ja maalaiskunnalle tyypillisiä palveluita.


title: Myrskylä

text: Myrskylässä louhitaan punagraniittia, yhtä kaupallista graniittilajia, jonka kaupallinen nimi rakennustarvikkeena on Myrskylä Red. Siitä louhitaan eduskunnan uudet portaat 2 700 metriä pitkänä.


title: Myrskylä

text: Suomen tuhannesta suurimmasta maatilassa Myrskylässä sijaitsee neljä. Suurin näistä tiloista on kooltaan 291,55 hehtaaria ja pienin 157,87 hehtaaria.


title: Myrskylä

text: Myrskylässä on ollut 1900-luvun alussa kuusi meijeriä: Grevnäsin osuusmeijeri (Kreivilässä), Hallilan meijeri, Myrskylän kartanon meijeri, Nybron meijeri, Koukjärven meijeri ja Labbomin meijeri (Jaakkolassa). Myöhemmin Myrskylän kirkonkylässä toimi myös E-liikkeen meijeri. Sen tiloissa toimii kalasavustamo Safu. Myrskylän Savustamo tuottaa kalajalosteita myös vientiin ja sillä on tehtaanmyymälä. Apetit Pakaste Oy:n hallussa savustamo suljettiin, mutta se avattiin 2015 uudelleen, kun Ahvenkosken Savu Oy osti tilat. Nykyään Ahvenkosken Savu ei toimi enää lainkaan Ahvenkoskella, vaan kaikki senkin toimina on keskitetty aikeisempaa laajempiin tiloihin Myrskylään. Myrskylän savustamolla on jatkuvasti auki oleva tehtaanmyymälä tuotantotilojen yhteydessä samassa rakennuksessa.


title: Myrskylä

text: Myrskylän huonekalutehdas oli toiminnassa ollessaan suuri teollinen työllistäjä. Nykyään sen kiinteistö palvelee rautakaupan ja atk-yrityksen sekä puukenkätehtaan tiloina. Tiloissa on myös kansanopiston kutomatoimintaa ja ProAgrian neuvontapiste.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kirkonkylässä kaksi pankkia. Kirkonkylässä on Myrskylän Säästöpankin pääkonttori, ja sivukonttorit ovat Orimattilassa ja Mäntsälässä.


title: Myrskylä

text: Siirtoväen mukana vuonna 1946 kuntaan tuli myös vuoden 2015 alusta Orimattilan Osuuspankkiiin liittyvä Myrskylän Osuuspankki, joka oli aiemmin nimeltään Uukuniemen Latvasyrjän Osuuskassa. Väkilukuun nähden Myrskylässä on ollut Uudenmaan eniten pankkikonttoreita väkilukuun suhteutettuna. 2018 Orimattilan Osuuspankin Myrskylän konttori suljettiin, ja kiinteistö myytiin maanainesyritykselle. Konttori on käytössä enää vain neuvotteluja varten pyynnöstä.


title: Myrskylä

text: Vähittäiskaupan palveluihin kuuluu Osuuskauppa Hämeenmaahan kuuluneen vanhan osuuskaupparakennuksen paikalle rakennettu Sale.


title: Myrskylä

text: Salea ennen sen paikalla oli Myrskylän Osuuskaupan rakennus vuodelta 1929. Myrskylän Osuuskauppa lakkasi 1962 ja se liittyi Orimattilan Osuuskauppaan.


title: Myrskylä

text: Myrskylässä on toiminut myös Lahden Osuuskauppa ja yksityiskauppiaita.


title: Myrskylä

text: Myrskylän Osuuskauppa r.l.:n ensimmäinen myymälä vuosilta 1919-1929 on edelleen olemassa ja se tunnetaan "Pelanderin talona".


title: Myrskylä

text: 1929 vuodelta paikalla ollut Myrskylän Osuuskaupan toinen rakennus purettiin, ja sen tilalle rakennettiin yksikerroksinen Salen rakennus. Osuuskaupan ja kahvilan lähellä oleva kaksikerroksinen asuintalo on toiminut aikaisemmin Myrskylän apteekkina. Nykyinen apteekki toimii Myrskylän kunnanviraston rakennuksessa.


title: Myrskylä

text: K-Market Myrskylyhty suljettiin vuoden 2013 aikana, joten S-ryhmän Sale on ainoa varsinainen elintarvikeliike Myrskylässä. Kreivilän kylässä asuvat asioivat Liljendalin vähittäiskaupoissa. Myrskylässä on myös kahvila-ravintola Myrskytähden yhteydessä toimiva asiamiesposti, kukkia myyvä kioski ja Myrskylän apteekki, mikä toimii myös matkahuollon asiamiehenä. Kirkonkylässä oli lisäksi kaksi autokorjaamoa, joista toinen suljettiin 2015, ja Muttilassa kolmas autokorjaamo.


title: Myrskylä

text: Kiparkatti-nimisellä alueella tanssipaikka ja Kentänmäellä pururata. Kiparkatin alue liittyi usein myös Etelä-Suomen sotilasläänin sotaharjoituksiin. Kiparkatin lähellä on suurehko kaupallinen soranottamo.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kirkonkylän koulu antaa opetusta peruskoulun 1.–6. luokille. Lisäksi koulutoimeen kuuluu erityisluokkien opetusta ja esiopetusta Myrskylän kirkonkylän koulun tiloissa. Lukiota myrskyläläiset käyvät yleensä joko Erkko-lukiossa Orimattilassa. Aikaisemmin käytiin myös Porlammin lukiossa, joka lakkautettiin, Lapinjärvellä.


title: Myrskylä

text: Lähin peruskoulun ylimpien luokkien koulu on Orimattilassa. Porlammin peruskoulun ylimmät luokat Lapinjärvi lakkautti.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kirjasto toimii samassa rakennuksessa kunnanviraston kanssa. Kirjaston lehtienlukusali ja puolet lainausosastosta toimii Myrskylän kunnanvaltuuston entisessä istuntosalissa 1958 rakennetulla tiilisellä Myrskylän kunnanvirastolla.


title: Myrskylä

text: Myrskylässä järjestetään kesäisin Myrskylä-tapahtuma. Urheilutapahtumiin kuuluu vuonna 1969 alkanut Kiparkatin piikki, joka muuttui vuonna 1974 Lassen hölkäksi Lasse Virénin voitettua kultamitalit kesäolympialaisissa 1972. Hölkän järjestäjänä toimii urheiluseura Myrskylän Myrsky.


title: Myrskylä

text: Moottoriurheilua edustaa Mad Max Pulling Team, joka on voittanut Tractor Pullingin Suomen mestaruuden modified mini 950 kg -luokassa kausina 2003, 2004, 2005, 2006, 2007 ja 2008. Orimattilan autourheilijat yhdessä Autoliiton Myrskylän osaston kanssa järjestävät Kylmäsuon ja Paavolan kautta kulkevan Kylmäsuon erikoiskokeen Myrskylän pohjoisosassa. Reitti on 14,6 kilometrin mittainen, ja se käsittää matkan seututie 167:n liittymästä Paavolantielle ja Kylmäsuontietä pitkin takaisin etelään seututie 167:n risteykseen.


title: Myrskylä

text: Jaakkolassa järjestetään vuosittain siltajuhlat eli entiset vapaapalokunnan juhlat.


title: Myrskylä

text: Pitopaikka sijaitsee Jaakkolan sillan itäpuolella joen varrella olevan Labbom FBK:n vajan lähellä. Siltajuhlat ovat pääasiassa nyyttikestimuotoiset, ja niiden ohjelmaan kuuluu myös soittoa. Jaakkolan lisäksi myös Orimattilan Tönnössä järjestetään vuosittain Tönnön siltajuhlat.


title: Myrskylä

text: Heinäkuussa 2011 järjestettiin Myrskylän 375-vuotismessut, joilla myrskyläläiset yhdistykset ja yritykset esittäytyivät. Tilaisuuden juonsi Timo T. A. Mikkonen, ja läsnä oli entisiä kunnanjohtajia, luottamushenkilöitä ja seurakunnan kirkkoherra. Näyttelyssä oli mukana muun muassa museotraktoreita, työkoneita, moottoripyöriä, mopoja ja autoja. Ulkopihalla esiteltiin erilaisia maatalouden suuria työkoneita ja maaseudun elinkeinoja. Yleisölennätystä järjestettiin helikopterilla. Tätä ennen Myrskylä-messut oli järjestetty kunnan 350-vuotisjuhlien kunniaksi.


title: Myrskylä

text: Joulukuussa noin viikkoa ennen joulupäivää Myrskylän suomalainen nuorisoseura, Myrskylän evankelis-luterilainen seurakunta, Myrskylän Sos.dem. Työväenyhdistys ja Myrskylän kunta järjestävät joulujuhlan Myrskylän Kinolla.


title: Myrskylä

text: Vuosittain ajallisesti lähellä talvipäivän seisausta, järjestävät Itä-Uudenmaan MTK ja Myrskylän Reserviläiset joulutulet yhdystie 1751:n alussa, Myrskylän paloaseman ja Kinon lähellä. Tapa alkoi 2009.


title: Myrskylä

text: Vielä 1800-luvulla Myrskylän pohjoisosa muodostui pääosin Myrskylän kartanoon kuuluneista 13 tilasta, joista osa oli kartanon sivutiloja. Tätä pohjoisosaa pitäjästä kutsuttiin muun muassa kirkonkirjoissa Myrskylänkyläksi, ja sen keskuksena oli Kirkonkylä. Huolimatta nimestään Kreivilässä ei ole asunut kreivejä, mutta aatelisia kyllä.


title: Myrskylä

text: Kirkonkylänsä eteläpuolisilta osiltaan Myrskylä on verrattain ruotsinkielinen, ja tällä alueella ovat vanhat maarekisterikylät Hallila, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Kreivilä ja Pakila. Seitsemäs kylä, joka on pohjoisessa ja muodostaa puolet kunnan pinta-alasta on Myrskylänkylä, joka on 1800-luvulla muodostanut omia kyläkokonaisuuksia maanraivaamisen ja Myrskylän kartanoon liittyneiden muiden kartanoiden, kuten Hevonojan kartanon, Paavolan kartanon ja Kylmänsuon kartanon vaikutuksesta


title: Myrskylä

text: Seuraavassa taulukossa on lueteltu Myrskylän nykyiset maarekisterikylät, niiden kiinteistötunnuksissa käytetyt kylänumerot, kylien nimet suomeksi ja ruotsiksi sekä joitakin kylien osia.


title: Myrskylä

text: Kirkonkylässä sijaitsee Myrskylän 1700-luvun lopulta ja vuodelta 1803 peräisin oleva kirkko. Se on järjestyksessä Myrskylän seurakunnan kolmas kirkko. Myös ensimmäinen kirkko oli samalla alueella, mutta sen sijainti oli hieman nykyistä kaakommassa.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kotiseutumuseon kokoelmat sijaitsevat kahdessa vanhassa kirkkomakasiinissa. Museo on avoinna kesäkuusta elokuuhun.


title: Myrskylä

text: Noin kilometrin verran kirkonkylästä itään on Myrskylän kartanon päärakennus. Se on ollut hoitamattomana yli pari vuosikymmentä ja päässyt pahasti rapistumaan, mutta viime vuosina sitä on saatu jonkin verran korjattua. Myrskylän kartano oli aikoinaan kunnan taloudellinen keskus.


title: Myrskylä

text: Myrskylään on pystytetty kaksi patsasta. Lasse Virénin patsas on kirkonkylän keskellä Salen itäpuolella. Myrskylän ilmavalvonta-asemalla toimineiden "Ilmavalvontalottien muistomerkki" paljastettiin vuonna 2009 Myrskylänkylän Kentänmäellä kunnan vedenottamon lähellä. Muistomerkin pysyttivät Myrskylän reserviläiset ja Myrskylän reserviupseerit.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kirkonkylässä Osuuskauppa Hämeenmaan Myrskylän Salen eteläpuolella on kaukoliikenteen linja-autopysäkki. Samalla alueella on ABC:n bensiini- ja dieselöljytankkauspiste. Myrskylän keskeisimmät asfaltoidut tieyhteydet ovat Lahden - Loviisan Pernajan Koskenkyläntie, "Koskenkyläntie" seututie 167 ja Mäntsälän-Myrskylän tie, 162 sekä Koskenkylän tieltä lähtevä Porvoon-Myrskylän tie, "Porvoontie" yhdystie 1605.


title: Myrskylä

text: Avoin langaton lähiverkko on Kartanonmäen lähellä rautakauppa V. Vilkmanin rakennuksessa entisessä Myrskylä Oy:n konkurssiin menneen huonekalutehtaan kiinteistössä. Muita avoimia langattomia lähiverkkoja ovat Myrskylän kirjaston verkko 1958 rakennetussa Myrskylän kunnantalossa, jossa toimi ennen uudisrakennuksen valmistumista vuosikymmeniä myös Myrskylän kunnan palokunta.


title: Myrskylä

text: Myrskylän kirkonkylässä on HSPA+ -tietoliikenneyhteydet ja DNA:n LTE-yhteys.Pekka Strengin musiikkituotannon mukaan on nimetty teitä Myrskylän kirkonkylän asuinalueella Kartanonmäellä.


title: Myrskylä

text: Myrskylän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla imelletty perunalaatikko, makaronilaatikko, Lassen maksalaatikko, lanttulaatikko, klimppisoppa, rosolli, aladobi, kotijuusto, luumukiisseli ja kermavaahto.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälä on kunta Uudellamaalla. Mäntsälässä asuu noin 21 000 ihmistä ja sen pinta-ala on noin 600 km². Väestötiheys on asukasta/km². Asukkaista 97 prosenttia on suomenkielisiä.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälä tunnetaan kartanoistaan ja Mäntsälän kapinasta. Kunnan kautta kulkevat Helsinki–Lahti-moottoritie ja -rautatie sekä ”Kehä V”.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälä sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Mäntsälän naapurikunnat ovat Kärkölä pohjoisessa, Orimattila, Pukkila ja Askola idässä, Pornainen, Sipoo ja Järvenpää etelässä, Tuusula lounaassa sekä Hyvinkää ja Hausjärvi lännessä. Mäntsälästä on 25 kilometriä Järvenpäähän, 28 kilometriä Hyvinkäälle, 34 kilometriä Orimattilaan, 38 kilometriä Porvooseen, 46 kilometriä Lahteen ja 60 kilometriä Helsinkiin.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän pinta-ala on  km², josta  km² on sisävesiä. Mäntsälän kylät ovat Hautjärvi, Herman Onkimaa, Hirvihaara, Kaukalampi, Levanto, Maitoinen, Mäntsälä, Nikinoja, Numminen, Ohkola, Olkinen, Saari, Soukkio, Sulkava, Sälinkää ja Sääksjärvi. Näiden lisäksi Arola–Jokelanseutu, Kaanaa, Mattila ja Tikkaro ovat omia, kyliin verrattavissa olevia yhteisöjä.


title: Mäntsälä

text: Kirkonkylän läpi virtaa Mäntsälänjoki. Se alkaa Hunttijärvestä. Kirkonkylän pohjoispuolella siihen laskee Saarenjoki ja eteläpuolella se yhtyy Hirvihaaranjoen kanssa Mustijoeksi. Mustijoen vesistön lisäksi Mäntsälä kuuluu Porvoonjoen ja Vantaanjoen vesistöjen alueisiin. Ne laskevat kaikki Suomenlahteen. Hunttijärven lisäksi Mäntsälässä on muun muassa Isojärvi, Keravanjärvi, Kilpijärvi, Sahajärvi ja Sääksjärvi.


title: Mäntsälä

text: Keskiajalla Mäntsälä oli hämäläisten erämaata. Mustijoki ja Mäntsälänjoki muodostivat tärkeän kulkuväylän Hämeen ja Suomenlahden välillä ja ensimmäinen vakituinen asutus Mäntsälään saapuikin jokia pitkin, mahdollisesti keskiajalla. Mäntsälästä tehtiin Porvoon alainen kappeliseurakunta vuonna 1585. Tällöin Mäntsälään rakennettiin paikkakunnan ensimmäinen kirkko. Vuonna 1616 Mäntsälä itsenäistyi omaksi seurakunnakseen. Mäntsälän kaikki kirkot ovat sijainneet nykyisellä kirkonmäellä. Nykyinen kirkko on kolmas tai mahdollisesti neljäs. Sen suunnitteli arkkitehti Jean Wik ja se vihittiin käyttöön vuonna 1866.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälä oli kartanopitäjä, jossa maat kuuluivat kartanoille. Lähes joka kylässä oli kartano ja niillä oli suuri merkitys paikkakunnan historiassa. Moni kartanoista syntyi 1600-luvulla, jolloin maita annettiin aatelisille läänityksinä. Vuoden 1918 torpparilaki antoi torppareille ja mäkitupalaisille oikeuden lunastaa viljelemänsä maat. Sen myötä kartanoiden maaomistus hupeni, mutta niiden asema oli merkittävä vielä 1920-luvulla.


title: Mäntsälä

text: Tarina kertoo, että keisari Aleksanteri I olisi ihastunut Mäntsälän kartanon tyttäreen Ulrika Möllersvärdiin Porvoon valtiopäivillä. Keisari myös vieraili Mäntsälän kartanossa ja pari vuotta myöhemmin neiti Möllersvärd kutsuttiin keisarilliseksi hovineidoksi. Tarinaa keisarin ja Möllersvärdin romanssista on käsitelty Mika Waltarin kirjassa "Tanssi yli hautojen" ja sen pohjalta tehdyssä elokuvassa.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälään perustettiin kansankirjasto 1840-luvulla. Kirkkoherra Abraham Ehnroos vaikutti kirjaston perustamiseen ja hänen testamenttinsa avulla Mäntsälään perustettiin ensimmäinen kansakoulu 1870-luvulla. Mäntsälään perustettiin oppikoulu vuonna 1945 ja lukio vuonna 1954.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän kunnan asioita on hoidettu kolmessa eri rakennuksessa: kirkonmäellä sijaitsevassa pitäjäntuvassa, joka valmistui 1850-luvulla, Väinö Siikosen suunnittelemassa kunnantalossa, joka valmistui 1935 myös kirkonmäelle, ja nykyään Arto Sipisen suunnittelemassa kunnantalossa, joka valmistui vuonna 1992.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän kapina alkoi mäntsäläläisen Ohkolan työväentalolta 27. helmikuuta 1932, kun Lapuan liikkeen kannattajia tuli estämään SDP:n kansanedustaja Mikko Erichin puheenpitämistä. Työväentaloa kerääntyi piirittämään 400 miestä, pääosin mäntsäläläisiä. Paikalla oli paljon poliiseja ja yhteenotto kärjistyi ammuskeluksi, jossa kukaan ei loukkaantunut. Piirittäjät kokoontuivat kirkonkylään Mäntsälän suojeluskuntatalolle (nyk. seurojentalo), jossa saivat tietää, että heidät oli määrätty vangittavaksi. He päättivät puolustautua ja ryhtyä kapinaan. Kapinalliset saivat henkiseksi johtohahmokseen Artturi Vuorimaan, Lapuan liikkeen jäsenen joka oli etsintäkuulutettu muilutuksesta ja piileskeli poliisia Mäntsälän Sääksjärvellä. Seuraavana päivänä, 28. helmikuuta, Vuorimaa laati kapinallisten julistuksen. Se oli osoitettu tasavallan presidentille ja siinä vaadittiin hallituksen eroamista ja marxilaisuuden kieltämistä. Paikalle alkoi saapua aseistautuneita miehiä ympäri maata, kapinalliset järjestäytyivät sotilaallisesti, ottivat kirkonkylän puhelinkeskuksen valvontaansa ja rajoittivat nimismiehen toimintaa. Enimmillään kapinallisia oli Mäntsälässä vähän yli 500, joiden lisäksi Lapuan liikkeen jäseniä kokoontui muuallakin. Liikkeen keskusjohto ilmoitti 29. helmikuuta Hämeenlinnasta, että se johtaa kapinaa. Samana päivänä tasavallan suojelulaki tuli voimaan ja maa siirtyi hälytystilaan. 2. maaliskuuta presidentti P. E. Svinhufvud piti radiossa puheen, jossa hän lupasi, että johtomiehiä lukuun ottamatta kapinallisia ei rangaista, jos he vain palaavat rauhallisesti koteihinsa. Puheen jälkeen kapina alkoi kuihtua. Presidentti otti 4. maaliskuuta vastaan lähetystön Mäntsälästä, mutta tässä vaiheessa yleinen mielipide ja suojeluskuntien johto oli jo kääntynyt kapinallisia vastaan. 6. maaliskuuta kapinan johtajat pidätettiin.


title: Mäntsälä

text: Toisen maailmansodan jälkeen Mäntsälään muutti noin 2 000 evakkoa. Kartanoiden maat supistuivat huomattavasti, kun niitä lunastettiin siirtoväen asuttamiseksi. Siirtoväen tulon myötä paikkakunnalla alkoi voimakas uudisrakentaminen ja väkiluku lähti vahvaan kasvuun.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälässä järjestettiin asuntomessut vuonna 1992. Alueen viereen valmistui Mäntsälän rautatieasema vuonna 2006, kun Lahden oikorata valmistui.


title: Mäntsälä

text: Ylin valta kunnan asioissa kuuluu kunnanvaltuustolle, jossa on 43 jäsentä. Valtuutetuista kaksitoista kuuluu keskustan, yksitoista kokoomuksen, kymmenen SDP:n, neljä MäPun, kaksi perussuomalaisten, kaksi vasemmistoliiton, yksi kristillisdemokraattien ja yksi vihreiden ryhmään. Valtuuston puheenjohtaja on Anna Helin (kok). Kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä ja sen puheenjohtaja on Tapio Havula (kesk). Mäntsälän kunnanjohtaja on Esko Kairesalo.


title: Mäntsälä

text: Varan kunta eteläisessä Ruotsissa on Mäntsälän ystävyyskunta. Varalaisen kattotiili- ja pihakiviyhtiö Bendersin Suomen-konttori on Mäntsälässä. Lisäksi Mäntsälällä on ystävyyskuntasopimusta muistuttava yhteistyösopimus virolaisen Lahemaan kansallispuiston kanssa. Lahemaalla ja Mäntsälässä on kummassakin kartanomatkailua.


title: Mäntsälä

text: Tokmannin pääkonttori, logistiikkakeskus ja varasto on Mäntsälässä. Kunnassa on myös hakukoneyhtiö Yandexin datakeskus ja Rexamin juomatölkkitehdas. 1 034:n yrityksen toimipaikka oli Mäntsälässä vuonna 2006. Näistä 289 oli rakennusalan yritystä, 191 tukku- ja vähittäiskaupan, 169 kiinteistöyritystä ja 105 teollisuusyritystä. Mäntsälässä on kolmen pankin toimipisteet (2017): Mäntsälän Osuuspankin, Myrskylän Säästöpankin ja Nordean.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälässä on kaksi toria: Kauppatori, jossa järjestetään markkinat, ja Rai-tori, joka on yksityinen tori.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän kunnallisvero on 20,5 prosenttia. Mäntsälän kunta on yhtiöittänyt toimintojaan ja koonnut ne Mäntsälän Kuntayhtiöt -nimiseksi holdingyhtiöksi. Yhtiön hallituksessa on yhdeksän jäsentä, joista kuusi on luottamusmiehiä. Kunta hyötyy ratkaisusta synergiaetujen kautta ja siten, että ratkaisu minimoi kunnan maksamat verot.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän kunnalla on yksi terveysasema. Paikkakunnalla on apteekki ja Terveystalon sekä Mäntsälän Lääkäripalvelun yksityiset lääkäriasemat. Kunnankirjastolla on yksi kirjasto ja kirjastoauto. Kunta omistaa Mäntsälän vuokra-asunnot -yhtiön, joka rakennuttaa, omistaa ja isännöi asuinrakennuksensa. Yhtiöllä on 535 asuntoa. Mäntsälässä on 22 leikkipuistoa ja -kenttää.


title: Mäntsälä

text: Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksella on Mäntsälässä paloasema, jonka lisäksi paikkakunnalla toimii neljä vapaaehtoista palokuntaa. Itä-Uudenmaan poliisilaitoksella on Mäntsälässä poliisiasema.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälässä on kaksitoista alakoulua: Arolan koulu, Hepolan koulu, Hirvihaaran koulu, Hyökännummen koulu, Kirkonkylän koulu, Lukon koulu, Myllymäen koulu, Nummisten koulu, Ohkolan koulu, Saaren koulu, Sälinkään koulu ja Sääksjärven koulu. Yläkouluja kunnassa on kaksi: Ehnroosin koulu ja Riihenmäen koulu.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän lukiossa on noin 290 opiskelijaa.


title: Mäntsälä

text: Keski-Uudenmaan koulutuskuntayhtymä Keudalla on Mäntsälässä kaksi toimipistettä, Lukkarinpolku 2 ja Saaren kartano. Lukkarinpolku 2:ssa järjestetään ajoneuvoasentajan, automyyjän, kokin, lähihoitajan, sähköasentajan, talonrakentajan, varaosamyyjän ja varastonhoitajan ammattikoulutusta. Saaren kartanossa taas järjestetään eläintenhoitajan, floristin, floristimestarin, maarakennuskoneenkuljettajan, maarakentajan, maaseutuyrittäjän, maatalouskoneasentajan, metsäkoneenkuljettajan, puutarhurin, tuotantoeläinten hoidon ja hyvinvoinnin, viheralan ja ympäristönhoitajan ammattikoulutusta. Lisäksi Saaren kartanolla on Helsingin yliopiston tuotantoeläimille tarkoitettu tutkimus- ja opetussairaala.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän kunnan täysin omistama Mäntsälän Kuntayhtiöt -osakeyhtiö omistaa Mäntsälän Sähkön ja Mäntsälän Veden.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän Sähkö toimittaa muun muassa sähköä, kaukolämpöä, maakaasua ja laajakaistaliittymiä. Sen sähköverkko ulottuu Mäntsälän lisäksi yhdeksän muun kunnan alueelle. Yhtiön kaukolämpöverkko kattaa kirkonkylän, Männikön ja Ruusutarhan alueet sekä Kapulin teollisuusalueen. Yhtiö tuottaa kaukolämpönsä maakaasulla Kapulin ja Liedontien lämpökeskuksissa ja kesäisin myös Huvitien lämpökeskuksessa. Vuonna 2016 yhtiön kaukolämmöntuotannosta 62 prosenttia oli hukkalämpöä. Yhtiö ostaa hukkalämmön Yandexin Mäntsälässä sijaitsevalta datakeskukselta. Mäntsälän Sähkön asiakkaat voivat olla sähkön pientuottajia.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän Vesi järjestää vesihuollon pääasiassa asemakaava-alueille ja niiden lähistölle. Yhtiöllä on Lukon, Ojalan ja Puntarmäen vedenkäsittelylaitokset. Kirkonkylään myös ostetaan vettä Hyvinkään vesilaitokselta. Hyökännummen ja Ohkolan vesi ostetaan Tuusulan seudun vesilaitokselta. Kirkonkylässä on jätevedenpuhdistamo, jossa käsitellään kirkonkylän ja Sälinkään sekä Pukkilan vesilaitoksen jätevedet. Hyökännummen ja Ohkolan jätevedet käsitellään Helsingin Viikinmäen jätevedenpuhdistamolla. Mäntsälän alueella toimii vesiosuuskuntia, jotka ostavat vetensä Mäntsälän Vedeltä ja toimittavat jätevetensä kirkonkylän puhdistamolle.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälä kuuluu yhdentoista muun kunnan kanssa jätelautakunta Kolmenkiertoon. Kunnat ovat Kiertokapulan osakkaita ja Kiertokapula vastaa Mäntsälän jätteenkuljetuksesta. Mäntymäentiellä on kunnan keräyspiste ongelmajätteille sekä sähkö- ja elektroniikkaromulle. Kunnalla on maan- ja lumenkaatopaikka, jonne otetaan vastaan myös puutarhajätettä.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän rautatieasema on Kerava–Lahti-oikoradan varrella. Asemalla pysähtyvät Helsingin ja Lahden välillä liikennöivät junat. Helsingin ja Itä-Suomen väliset kaukojunat kulkevat Mäntsälän kautta pysähtymättä.


title: Mäntsälä

text: Kunnan halki kulkee valtatie 4, jonka eteläosa Helsingistä Heinolaan saakka on moottoritie. Rinnakkaistienä on käytössä entinen valtatie, joka kulkee suoraan Mäntsälän kirkonkylän kautta ja on nykyisin seututie 140. Juuri kirkonkylän eteläpuolella nämä leikkaavat kehämäisen, Porvoosta Hyvinkään ja Lohjan kautta Hankoon johtavan tien, jonka osuus Porvoosta Mäntsälään on kantatie 55, Mäntsälästä Hankoon valtatie 25.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän linja-autoasema on vilkkaimpia asemia Suomen maaseudulla. Moni mäntsäläläinen käy töissä muulla paikkakunnalla ja linja-autoliikenne on ollut Mäntsälälle pitkään merkittävässä asemassa. Nykyinen linja-autoasema valmistui vuonna 1962.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän väkiluku on . Väestötiheys on asukasta neliökilometriä kohden.


title: Mäntsälä

text: Kunnan asukkaista 97 prosenttia on suomenkielisiä ja yksi prosentti ruotsinkielisiä (2014). Kunta on yksikielisesti suomenkielinen. Asukkaista 21 prosenttia on alle 15-vuotiaita, 63 prosenttia 15–64-vuotiaita ja 16 prosenttia yli 64-vuotiaita (2014).


title: Mäntsälä

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1880 alkaen. Luvut ovat kymmenen vuoden välein ja viimeisellä rivillä on tuorein vuoden 2016 lopun väkiluku.


title: Mäntsälä

text: Vuoden 2017 lopussa Mäntsälässä oli 20 803 asukasta, joista 14 926 asui taajamissa, 5 618 haja-asutusalueilla ja 259 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Mäntsälän taajama-aste on 72,7 %. Mäntsälän taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:


title: Mäntsälä

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hyökännummi ja Ohkola ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Mäntsälän lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle.


title: Mäntsälä

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mäntsälässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Mäntsälä

text: Mäntsäläläisistä 76,4 prosenttia kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mäntsälän alueella toimii Lahden ortodoksinen seurakunta.


title: Mäntsälä

text: Lähes jokaisessa Mäntsälän kylässä on ollut kartano. Moni kartanoista on yhä yksityisenä maatilana. Hirvihaaran kartano on hotellina, Saaren kartano oppilaitoksena ja Sälinkään kartano ravintolana. Alikartano on museona, mutta Museovirasto ilmoitti vuonna 2015 sulkevansa museon. Muita museoita Mäntsälässä ovat Kirvun pitäjämuseo ja Sepänmäen käsityömuseo, joiden lisäksi Mäntsälän kirkossa on museohuone.


title: Mäntsälä

text: Museovirasto on määritellyt Mäntsälästä kolme valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Frugårdin kartano ja viljelymaisema, Mäntsälän kirkonmäki ja Saaren kartano. "Vääpeli Körmy" -elokuvat (1990–1997) kuvattiin vanhan Saaren Tulitikkutehtaan rakennuksissa ja ympäristössä.


title: Mäntsälä

text: Mäntsälän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla piimäjuusto, "potikkaloora" eli perunalaatikko ja omenapannukakku nimeltä "kuutelo".


title: Mäntsälä

text: Mäntsälä mainitaan Kake Singersin kappaleessa ”Mäntsälä mielessäin” vuodelta 1979. Sen innoittajaksi on sanottu paikkakunnan 1970-luvun vilkkaasta liikenteestä johtuvia ruuhkia.


title: IrDA

text: IrDA on Infrared Data Associationin määrittelemä standardi langattomaan tiedonsiirtoon käyttäen infrapunasäteilyä. IrDA-standardin mukaisia liitäntöjä ja lisälaitteita käytetään erityisesti liikuteltavissa laitteissa kuten matkapuhelimissa, kannettavissa tietokoneissa, kameroissa, videokameroissa tai kämmentietokoneissa.


title: IrDA

text: Yleisin IrDA:n käyttötarkoitus on kannettavan tietokoneen ja pöytäkoneen helppo yhdistäminen toisiinsa ilman johtoviidakkoa.


title: IrDA

text: IrDA 1.0- ja 1.1-standardien mukaiset laitteet toimivat enintään yhden metrin etäisyydeltä. Siirtonopeus vaihtelee välillä 2 400 – 115 200 bit/s. IrDA 1.1 tukee myös suurempia nopeuksia: 0,576, 1,152 Mbit/s, ja nopeimmillaan jopa 4 Mbit/s (0,5 Mtavu/s). Tulevaisuudessa nopeus kohoaa 16 Mbit/s ja jopa 50 Mbit/s saakka.


title: IrDA

text: Infrared Data Association on voittoa tavoittelematon järjestö, jonka tavoitteena on kehittää maailmanlaajuisesti käytettäviä määrityksiä langattomaan tiedonsiirtoon infrapunan avulla.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharju on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Mäntyharju on yksi Suomen suosituimmista mökkikunnista.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun naapurikuntia ovat Heinola, Hirvensalmi, Kouvola, Mikkeli, Pertunmaa ja Savitaipale.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharju on eräs Suomen suosituimpia kesämökkipaikkakuntia. Kunnassa on lähes 4 800 kesämökkiä, mikä on enemmän kuin vakituisten asuntojen määrä kunnassa. Mökkiläisten ansioista kunnan väkiluku jopa kolminkertaistuu kesäisin. Kaikkiaan 63 kunnassa oli vuonna 2016 enemmän mökkejä kuin vakinaisesti asuttuja asuntoja. Tällaisia mökkimäärältään suuria kuntia olivat mm. Parainen, Mäntyharju, Kemiönsaari ja Pälkäne.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun asukkaista noin kaksi kolmasosaa asuu sen kaupunkimaisessa keskustaajamassa.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun Natura-kohteita ovat liito-oravien takia suojellut Kolmikanta ja Kihtelysniemi, tärkeinä lohikalojen kutualueina suojellut Mäntyharjun reitin kosket sekä Sammakkolammen metsä, Rossinlammen metsä, Lahnaniemen, Solistonsuon ja Alatalon metsät, Laukoniemi, Kinalammen metsä, Pyhäniemi, Haapasaari - Luhtanen - Majaluhta, ja Mäntyharjun Suursuo.


title: Mäntyharju

text:
Mäntyharjulla on 32 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
Kulmakuntia Mäntyharjulla ovat Kirkonkylä, Koirakivi, Pyhäkoski, Turkinkylä, Valtola ja Varpanen.


title: Mäntyharju

text: Vuoden 2017 lopussa Mäntyharjulla oli 6 054 asukasta, joista 3 754 asui taajamissa, 2 249 haja-asutusalueilla ja 51 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Mäntyharjun taajama-aste on 62,5 %. Mäntyharjun taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Mäntyharjun asemanseutuun, jossa oli vuoden 2017 lopussa 3 754 asukasta.


title: Mäntyharju

text: 1500-luvulla Hämeen, Karjalan ja Savon maakuntien rajat oli kiinnitetty niin, että ne kohtasivat Mäntyharjulla, Tarhaveden ja Juolasveden välisessä salmessa sijaitsevassa Naulasaaressa. Sinne hakattiin kallioon rajamerkiksi kolmikärki, josta Hämeen ja Savon vastainen raja lähti pohjoiseen, Savon ja Karjalan vastainen itään sekä Hämeen ja Karjalan vastainen raja etelään.


title: Mäntyharju

text: Pitäjä olikin hyvin hajanainen sotilaspappi Jaakko Pietarinpojan perustaessa seurakunnan vuonna 1595. Seurakuntaan tuli kuulumaan alueita kolmesta eri maakunnasta. Tämän lisäksi alue jakautui viiden eri hallintopitäjän alueisiin. Savon puoli kuului Pellosniemeen, Karjalan puoli Taipalsaareen ja Hämeen puoli jakautui Sysmän, Asikkalan ja Hollolan kesken. Kirkollisesti Mäntyharjun alue oli kuulunut ennen seurakunnan perustamista neljään seurakuntaan: Iittiin, Sysmään, Taipalsaareen ja Mikkeliin.


title: Mäntyharju

text: Huolimatta siitä, että Mäntyharju itsenäistyi omaksi seurakunnaksi ja pitäjäksi, pysyi sen sisäinen hallinto jatkuvasti hyvin sekavana. Hyvän kuvan sekavuudesta antaa selostus "Porvoon hiippakunnan papiston anomuksessa Kuninkaalle" syyskuun 9. päivältä v. 1741. Se on tehty siinä toivossa, että kuningas ryhtyisi asiaa korjaamaan: "Kaikki kurinpito on seurakunnassa käynyt mahdottomaksi niin hyvin seurakunnallisessa kuin poliittisessakin mielessä...seurakunta kun on jaettu ei ainoastaan kolmen läänin, Hämeen, Kymenkartanon ja Savon läänien osalle, vaan myöskin kolmen kihlakunnan, neljän käräjäpiirin, kolmen käskynhaltijan, kolmen manttaalikomissaarin, neljän kirjoituspaikan, neljän nimismiehen ja neljän siltavoudin alaisuuteen, joista kukaan ei asu pitäjässä."


title: Mäntyharju

text: Vuonna 1743 hajanaisuutta lisäsi vielä Turun rauhan mukainen Ruotsin ja Venäjän välinen valtakuntien raja, joka halkaisi pitäjän kahtia. Noin kolmasosa Mäntyharjun alueesta joutui Venäjälle, ja tällä alueella sijaitsivat Mäntyharjun kirkko ja pappilat. Vuonna 1746 valtiopäivillä ehdotettiin, että Mäntyharjun Ruotsille jäänyt osa erotettaisiin omaksi seurakunnakseen, johon olisi liitetty myös Hirvensalmen kappeliseurakunta. Uuden seurakunnan kirkko ehdotettiin rakennettavaksi Lahnaniemeen. Ehdotusta ei kuitenkaan toteutettu, ja vaikka valtakunnanraja jakoi pitäjän kahtia, se pysyi hallinnollisista ja muista hankaluuksista huolimatta yhtenä seurakuntana koko sen ajan, jonka Turun rauhan raja oli voimassa. Samaan tapaan myös Sulkava, Sääminki ja Kerimäki pysyivät kukin yhtenä seurakuntana, vaikka nekin sijaitsivat kahden valtakunnan alueella.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun Venäjän-puoleinen osa kuului Vanhaan Suomeen, joka vuonna 1812 liitettiin muun Suomen yhteyteen. Tämän jälkeen Mäntyharju kuului kokonaisuudessaan Suomen suuriruhtinaskuntaan, ja pian tämän jälkeen myös sen jo vuodesta 1743 lähtien Venäjälle kuulunut osa liitettiin Kymenkartanon lääniin. Mikkelin läänin osa Mäntyharjusta tuli 1822. Viimeisen suuren muutoksen kunta koki 1929, jolloin Pertunmaa erotettiin omaksi kunnakseen.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun kunnanjohtaja vuodesta 2014 on Jukka Ollikainen. Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista suurimpana valtuustoryhminä Keskustalla on 9, Kokoomuksella 6 ja SDP:llä 5 paikkaa kaudella 2017–2021.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun suurimpien työllistäjien joukkoon kuuluvat Mäntyharjun kunta, Veisto Oy, Woikoski Oy ja Exel Composites.


title: Mäntyharju

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


title: Mäntyharju

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mäntyharjulla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Pertunmaan kunnan alueella.


title: Mäntyharju

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mäntyharjun alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.


title: Mäntyharju

text: Luokkien 1–6 opetusta annetaan Mäntyharjun Yhtenäiskoulun ja Kirkonkylän kouluissa sekä Toivolassa. Kuntakeskuksessa sijaitsee luokkien 7–9 opetusta antava koulu ja lukio. Lukion peruskorjaus alkoi vuonna 2007 ja valmistui vuoden 2008 heinäkuussa.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjulla toimii kansalaisopisto, jossa opetetaan muun muassa kieliä ja musiikkia.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjulla toimii elokuvateatteri Kino, jossa on viikonloppunäytöksiä. Kesäisin Mäntyharjulla on kesäteattereita, mm. Koirakivessä ja Kirkonkylässä.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjulla järjestetään myös maankuulut markkinat joka vuosi juhannuksen jälkeisenä maanantaina.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjulla järjestetään kesäisin SOI suvessa -festivaali.


title: Mäntyharju

text: Metsäfestiwal-musiikkifestivaali (aiemmin Lawatanssit) on järjestetty vuonna 2012 jo kolmannen kerran Tiilikkalassa. Tapahtumassa on esiintynyt laaja skaala vaihtoehtomusiikin artisteja ja yhtyeitä ympäri maailman.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjulla on taidekeskus Salmela, joka toimii pitsihuvilassa. Salmelassa on myös taiteilijaresidenssi, ja siellä järjestetään kesäisin konsertteja.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "sikakaali", joka on padassa haudutettua sianlihaa ja haudutusliemessä kypsennettyä kaalia, sekä karpalokiisseli.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjulla toimii urheiluseura Mäntyharjun Virkistys, jonka toiminnan piiriin kuuluu useita lajeja, kuten lentopallo, hiihto, pesäpallo ja salibandy.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjulla toimii myös jalkapalloseura Mäntyharjun Jäntevä (MäJä). Seura on perustettu 1921 ja toimi aiemmin urheilun yleisseurana. Edustusjoukkue pelasi vuonna 2016 miesten 6. divaria. Sillä on myös lukuisia juniorijoukkueita. Real Mäntyharju puolestaan pelasi talvella 2014-2015 paikkakunnan historian ensimmäisenä joukkueena futsalia piirin sarjoissa, kun se osallistui Kaakkois-Suomen kolmosdivisioonaan.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun Ratsastajat on vuonna 1998 perustettu Suomen Ratsastajainliitto ry:n jäsenseura.


title: Mäntyharju

text: Suomen Latu ry:n jäsenyhdistyksen Mäntyharjun Reissupolku ry:n lajeina ovat mm. retkeily, pyöräily, melonta ja hiihto.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun keskustan läpi kulkee Savon rata, jota pitkin junamatka Mikkeliin kestää n. 25 minuuttia ja Kouvolaan n. 40 minuuttia. Elokuusta 2014 alkaen kaikki matkustajajunat pysähtyvät Mäntyharjun asemalla. Mäntyharjun länsiosien läpi kulkee valtatie 5 ja itäosien läpi valtatie 15. Kuntakeskuksesta on suora yhteys seututietä 419 pitkin valtatielle 5 Vihantasalmen liittymään sekä seututietä 368 pitkin Uutelan liittymään.


title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun lähimmät kaupungit ovat Heinola, Mikkeli, Kouvola, Lahti ja Lappeenranta.Mäntyharjun nähtävyyksiä


title: Seinäjoki

text: Seinäjoki on Suomen kaupunki ja Etelä-Pohjanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee samannimisen joen molemmin puolin Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Seinäjoki on yksi Suomen nopeimmin kasvavista maakuntakeskuksista. Seinäjoen asukasluku on 62 871 (30.4.2018).


title: Seinäjoki

text: Seinäjoki oli alun perin pieni Pohjanmaan radan asemakylä, joka syntyi ratojen risteyskohtaan Ilmajoen kunnan syrjäkylällä. Ennen vuotta 1959 oli olemassa sekä Seinäjoen kauppala että Seinäjoen maalaiskunta, ja vuonna 1960 Seinäjoesta tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä niin sanotusta uudesta kaupungista.


title: Seinäjoki

text: Vuoden 2005 alusta siihenastinen Seinäjoen kaupunki ja Peräseinäjoen kunta lakkautettiin ja ne yhdistettiin uudeksi kunnaksi, joka otti käyttöönsä Seinäjoki-nimen ja kaupunki-nimityksen. Samanlainen kuntajaon muutos tapahtui myös vuoden 2009 alusta, jossa mukana olivat Seinäjoen kaupunki, Nurmon ja Ylistaron kunnat.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen keskustan etelälaidalla kaupunkikuvaa hallitsee alun perin Alvar Aallon suunnittelema rakennusryhmä eli Aaltokeskus, joka muodostuu Lakeuden Ristin kirkosta, kaupungintalosta, kaksiosaisesta pääkirjastosta ja kaupunginteatterista. Kaupunki tunnetaan myös Tangomarkkinoista, Provinssirockista, Vauhtiajoista, salibandyjoukkue Peliveljistä, Veikkausliigassa pelaavasta jalkapalloseura SJK:sta sekä Superpesiksessä pelaavasta Seinäjoen JymyJusseista.


title: Seinäjoki

text: Markkina-alueeltaan Seinäjoki on maan kuudenneksi suurin ja koulutustasoltaan maan kahdeksas. Seinäjoki on vireä urheilukaupunki: Seinäjokelaisjoukkueet ovat saavuttaneet Suomen mestaruuksia lentopallossa, amerikkalaisessa jalkapallossa, pesäpallossa, maahockeyssa, salibandyssa ja jalkapallossa. Muita kansallisen tason menestyslajeja ovat paini, yleisurheilu, pikaluistelu, uinti, ampumahiihto ja moottoriurheilu. Seinäjoella ilmestyy maakuntalehti Ilkka.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen naapurikunnat ovat pohjoisessa Kauhava, koillisessa Lapua, idässä Kuortane ja Alavus, etelässä Virrat ja Kihniö, lännessä Ilmajoki ja Kurikka ja luoteessa Isokyrö.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen keskustan etelälaidalla kaupunkikuvaa hallitsee alun perin Alvar Aallon suunnittelema rakennusryhmä eli Aaltokeskus, joka muodostuu Lakeuden Ristin kirkosta, kaupungintalosta, kaksiosaisesta pääkirjastosta ja kaupunginteatterista.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen kaupungin alueella on kaikkiaan 27 järveä, joista suurimmat ovat Hirvijärven tekojärvi, Kalajärvi ja Kyrkösjärven tekojärvi.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen Natura-kohteita ovat vanhat kuusivaltaiset metsät Pelman metsä ja Nättypii, sekä suoalueet Peränevanholma, Pirjatanneva, Paukaneva ja Haukilamminneva.Seinäjoen alue on muun Etelä-Pohjanmaan maakunnan tavoin entistä meren pohjaa. Nykyisen Itämeren paikalla aikoinaan ollut Litorinameri peitti maakunnan aluetta alleen vielä 2000 eaa. Seinäjoen alue sijaitsi tuolloin juuri meren muodostaman lahdekkeen rannikolla.


title: Seinäjoki

text: Samalta ajalta on löydetty todisteita kivikautisesta asutuksesta alueelta. Kivikautisia esinelöytöjä oli vuoteen 1970 mennessä tehty lähes 50 kappaletta. Löydöt ovat olleet pääasiassa ns. pohjalaista kirvestyyppiä edustavia kirveitä, talttoja ja reikäkiviä, joita on valmistettu sädekiviliuskeesta. Asutusta on tuolloin ollut löytöjen perusteella mm. nykyisten Törnävän, Hallilan ja Kivistön alueilla sekä Katilankylässä ja Niemistönmaalla.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen alue kuului 1700-luvun loppupuolelle saakka Suur-Ilmajoen hallintopitäjään. Pitäjään kuuluivat lisäksi nykyiset Alavuden, Ilmajoen, Jalasjärven, Kauhajoen, Peräseinäjoen ja Kurikan alueet sekä Virtain Kurjenkylä. Pohjois–etelä-suunnassa pitäjän pituus oli noin 80 km ja itä–länsi-suunnassa noin 100 km. Pinta-ala ilman vesiä oli noin 4500 neliökilometriä.


title: Seinäjoki

text:
Kulkureittinä käytetyn Seinäjoen vesistön ympärillä olevalle alueelle muodostui ennen pitkää Suur-Ilmajoen Seinäjoen kylä. Alue oli varsin laaja, n. 70 km, joten osaa alueista laskettiin kuuluvaksi toisiin kyliin, kuten esimerkiksi nykyisen Alakylän alue laskettiin kuuluvaksi Ilmajoen Peltoniemen kylään ja osaa joen keskijuoksun maista Röyskölän kylään. Varsinainen kyläjako suoritettiin vuoden 1793 maakirjaan, jolloin Seinäjoen varrella olevat alueet luokiteltiin seuraavasti: Ala-Seinäjoki eli nykyinen Seinäjoen kantakaupungin alue, Peräseinäjoki ja Alavuden Peräseinäjoki.
Asutuksen synty alueella oli muun Etelä-Pohjanmaan tavoin varsin hidasta. Keskiajan loppuun mennessä koko Etelä-Pohjanmaan alueella oli vain 800 taloa, joista valtaosa Kyrönmaan alueella. Suur-Ilmajoen alueella näistä taloista oli merkitty vuonna 1546 96 kappaletta. Vuonna 1557 Seinäjoen alueelle oli merkitty ensimmäiset kolme taloa joiden omistajiksi oli merkitty Martti Pentinpoika, Matti Juhonpoika ja Klemetti Pietarinpoika. Nämä talot olivat todennäköisesti Marttilan, Upan ja Joupin talot. Klemetti Pietarinpojan nuorempi poika Jaakko perusti isänsä omistamasta Joupin talosta vielä vuoden 1570 tienoilla Jouppilan talon. Seinäjoen alue säilyi nelitaloisena 1600-luvun ensimmäiselle vuosikymmenelle asti. 1653 maakirjassa Seinäjoen taloiksi mainitaan Marttila, Jouppi, Jouppila, Uppala ja Leppälä, joista neljä ensimmäistä kuuluivat Ala-Seinäjoen alueelle. Marttila ja Uppa sijaitsivat Seinäjoen itärannalla, Seinäjoen ja Pajuluoman välissä. Jouppi ja Jouppila sijaitsivat joen vastakkaisella rannalla.


title: Seinäjoki

text: 1700-luvun alkuun mennessä talojen määrässä oli tapahtunut seuraavaa kehitystä: 1670 Upan viereen syntyi Sipi Yrjönpojan perustama Hallila, 1692 Risto Tanelinpojan raivaama Huhtala syntyi Upasta katsottuna Seinäjoen vastakkaiselle rannalle, 1694 Marttilasta muodostuivat halkomalla Ala-Marttila ja 'Pakkari' eli Yli-Marttila ja samana vuonna Matti Jaakonpojan perustama Myllymäki Jouppilan ja Huhtalan väliin ja 1692 Klemetti ja Matti Matinpoikien perustama Niemisen- eli Niemistönmaa Seinäjoen ja Kyrönjoen väliin.


title: Seinäjoki

text: Yhteydet Seinäjoelta Ilmajoen kirkolle olivat 1700-luvulla huonot ja pidemmät kuin Ylinurmon eli Nurmon kylään. Nurmolaiset rakensivat yhdessä seinäjokelaisten kanssa saarnahuoneen 1725, mikä johti Nurmon saarnahuonekunnan muodostamiseen 1765. Seinäjoki, jota oli isonvihan jälkeen alettu kutsua Alaseinäjoen kyläksi, tuli osaksi saarnahuonekuntaa.


title: Seinäjoki

text: Kunnallisesti Alaseinäjoen kylä kuului yhä Ilmajoen kirkko- ja hallintopitäjään. Peräseinäjoen kappeliseurakunta perustettiin 1798, jolloin Alaseinäjokea alettiin kutsua uudelleen Seinäjoeksi. Samana vuonna perustettiin Tikkukosken rannalle Östermyran rautaruukki. Seinäjoen ruotsinkielinen nimi "Östermyra" ei enää ole käytössä.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen myöhempään keskeiseen asemaan vaikutti suuresti Abraham Wasastjernan perustama Östermyran ruukki. Vuodesta 1778 Falander, kuten hänet tuohon aikaan tunnettiin, ryhtyi harjoittamaan Vaasasta käsin innokasta laivojen rakentamista ja välitystä. Tähän tarvittiin paljon puutavaraa, jota riitti Seinäjoen ja lähialueen metsissä. Falander aloittikin Kyrönjoen pää- ja sivuhaarojen perkaustyön ja ensimmäiset tukit uitettiin Kolkkiin ja Svartöhön keväällä 1782. Östermyran ruukki perustettiin vuonna 1798 ja Seinäjoen seutu tempautui kyliä myöten mukaan Falanderin sahaustoimintaan.


title: Seinäjoki

text: Suomen sota ei jättänyt Seinäjokea koskemattomaksi, vaikka paikkakunta hyötykin jonkin verran tuolloin syrjäisestä asemastaan. Hyökkäyksen tapahtuessa helmikuun 1808 lopussa Vaasan läänin maaherra käski pitäjien asukkaiden kokoontua päättämään nostoväen asettamisesta. Seinäjoella päätettiin ilmeisesti muun maakunnan tapaan sopivaksi, että mies lähtisi talosta sotaan. Seinäjoen seudulla mieliala sotaa kohtaan oli levoton, ja poiketen sodan johdosta kansa olisi ollut valmis käymään vihollista vastaan isonvihan ajan tapaan. Molempien osapuolten sotaväen vaatimukset rasittivat kansaa myös Seinäjoella, mikä vaikutti edesauttavasti seinäjokelaisten osallistumiseen Kauhajoen kapinaan. Ilmajokelaisten rinnalla varsin keskeistä osaa kapinassa näytteli seinäjokelainen Tuomas Uppa, joka oli jo ennen kapinaa lietsomassa vastarintaa.


title: Seinäjoki

text: Kapinan jälkeen ja sodan käännyttyä venäläisten voitoksi tapahtui kansan mielialassa ratkaiseva käänne. Kapinan ilmajokelaista johtohenkilöä Salomon Hannellesta suorastaan vihattiin, ja venäläisystävälliset mielipiteet saivat ymmärrystä. Syksyllä 1808 vaadittu uskollisuudenvala tuli Seinäjoella vannotuksi varsin yleisesti. Venäläisten sotapäällikkö Friedrich Wilhelm von Buxhoevden määräsikin 6. syyskuuta 1808 vastaavasti suoritettavaksi vahingonkorvaukset sodasta kärsineille. Vaatimukset oli tutkittava käräjillä, mikä herätti tyydytystä kansassa. Seinäjoen korvaussumma oli 648 riksiä, 8 killinkiä ja 4 runstykkiä. Korvaus käsitti suurelta osin hevosia ja ajoneuvoja. Kokonaisuudessaan Seinäjoki selvisi Suomen sodasta suhteellisen vähillä vahingoilla.


title: Seinäjoki

text: 1850-luvulla aloitettiin toimet Seinäjoen erottamiseksi Nurmon kappelista. Syyksi mainittiin etenkin sairaille ja vanhuksille pitkä ja hankala kirkkomatka. Myös Ilmajoki halusi liittää Seinäjoen takaisin entiseen emäseurakuntaan. Nurmolaisten kovasta vastuksesta huolimatta senaatti hyväksyi seinäjokelaisten anomuksen perustaa oma kappeliseurakunta vuonna 1863. Itsenäisen kunnallishallinnon Seinäjoki sai 1868. Vuonna 1900 Seinäjoesta tuli itsenäinen kirkkoherrakunta.


title: Seinäjoki

text: 1850-luvulla tehtiin ensimmäiset suunnitelmat rautateiden rakentamiseksi ja nämä suunnitelmat ulottuivat Pohjanmaalle saakka. Pohjanmaan radan lähtökohtana pidettiin Tamperetta ja vuonna 1862 ensimmäisen rautatien valmistuessa Helsingistä Hämeenlinnaan, tutkittiin silmävaraisesti ratasuunta Tampereen länsipuolelta Peräseinäjoelle asti. Helsingin valtiopäivillä (1863–1864) pohjalaiset edusmiehet toivat ensimmäisen kerran esille maakunnan liikennetarpeet, vaatien rautatien ulottamista maakuntaan. Asiaa käsiteltiin useilla valtiopäivillä ja vuoden 1877–1878 valtiopäivillä oltiin varsin yksimielisiä Pohjanmaan yhdistämisestä rataverkkoon.


title: Seinäjoki

text: Vuonna 1883 vihittiin käyttöön Tampere–Vaasa-rautatie, joka kulkee Seinäjoen kautta. Tämä ja 1885 liikenteelle avattu Kokkolan rata sekä 1913 valmistunut Kristiinankaupungin rata nosti Seinäjoen tärkeäksi rautateiden risteysasemaksi. 1970-luvun alussa avautui oikorata Tampereelta Seinäjoelle, jonka myötä liikenneyhteydet Seinäjoelta parantuivat entisestään. Vuonna 1968 kuitenkin lakkautettiin henkilöliikenne Kristiinankaupungin radalla. Seinäjoen vanha rautatieasema purettiin 1960-luvun loppupuolella ja vuonna 1969 valmistui Heikki Castrénin suunnittelema uusi keskusliikenneasema, joka oli valmistuttuaan Suomen toiseksi suurin rautatieasemarakennus Helsingin rautatieaseman jälkeen.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen asema-alueesta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1920. Kun sijainti pääradan ja toisen rautatien risteyksessä oli huomattavasti kasvattanut Seinäjoen kirkonkylää ja paikkakunnalle oli valmistunut muun muassa Törnävän sairaala 1920-luvulla, alettiin tutkia mahdollisuutta muuttaa kirkonkylä kauppalaksi. Vaihtoehtona oli esillä myös koko Seinäjoen kunnan muuttaminen kauppalaksi, mutta vuonna 1931 Seinäjoen kirkonkylä jaettiin Seinäjoen kauppalaksi ja Seinäjoen maalaiskunnaksi. Tämä jako jäi lyhytaikaiseksi, sillä jo vuoden 1959 alussa Seinäjoen maalaiskunta liitettiin Seinäjoen kauppalaan. Kaupunki Seinäjoesta tuli vuonna 1960.


title: Seinäjoki

text: Viime sotien jälkeen Seinäjoelle asutettiin Jaakkiman ja Lumivaaran siirtoväkeä.


title: Seinäjoki

text: 1500-luvulla Seinäjoen alueelle muodostunutta kylää kutsuttiin usein Koskenalustan kyläksi, sillä se sijaitsi Seinäjoessa olevan Korpikosken alapuolella. Nimi poistui käytöstä 1600-luvun alkuun mennessä, ja kylän nimeksi tuli "Seinäjoki", joka lienee joen nimenä kylää vanhempi.


title: Seinäjoki

text: "Seinäjoki"-nimen alkuperästä on monta teoriaa. Erään tulkinnan mukaan Seinäjoki on ollut muinoin nautinta-alueiden raja. On myös pohdittu sitä mahdollisuutta, että Kangasalta kotoisin olleet uudisasukkaat tai eränkävijät olisivat tuoneet nimen mukanaan. Tuomo Tuomen tutkimus ja kansanperinne antaa "Seinäjoki"-nimen alkuperäksi sen rantojen poikkeuksellisen jyrkkäreunaisuuden.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen kaupunginjohtajana on toiminut vuodesta 2005 Jorma Rasinmäki. Ylintä päätösvaltaa Seinäjoen kaupungissa käyttää 51-jäseninen kaupunginvaltuusto, joka päättää kaupungin talouden ja rahoituksen perusteista sekä kaupungin hallinnon rakenteesta. Kaupunginvaltuusto myös valitsee luottamushenkilöt ja tärkeimmät viranhaltijat. Kaupunginvaltuusto valitaan kunnallisvaaleilla neljän vuoden välein. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Kimmo Heinonen (kok.), 1. varapuheenjohtajana Kati Ojaniemi (kesk.) ja 2. varapuheenjohtajana Aarne Heikkilä (sd.).


title: Seinäjoki

text: Kaupungin hallintoa johtaa 13-jäseninen kaupunginhallitus. Sen tehtävä on valmistella kaupunginvaltuustossa käsiteltävät asiat ja huolehtia, että valtuuston päätökset toteutetaan. Kaupunginhallitus huolehtii myös kaupungin yleisestä kehittämisestä sekä valvoo viranhaltijoiden toimintaa ja kaupungin taloushallintaa. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja toimii Pasi Kivisaari (kesk.), 1. varapuheenjohtajana Raimo Ristilä (kok.) ja 2. varapuheenjohtajana Piia Kattelus (kp.).


title: Seinäjoki

text: Lautakunnat valmistelevat kaupunginhallituksen tai kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi kuuluvat asiat ja huolehtivat päätöksen täytäntöönpanosta. Lautakunnan tehtävänä on huolehtia toimialansa kehittämisestä sekä ohjata sen suunnittelua ja toteutusta. Kaupunginvaltuusto valitsee lautakunnat kunnallisvaalikauden ajaksi neljän vuoden välein.


title: Seinäjoki

text: Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)


title: Seinäjoki

text: Vuonna 1959 Seinäjokeen liitettiin Seinäjoen maalaiskunta, josta Seinäjoen kauppala oli erotettu 1930-luvulla.


title: Seinäjoki

text: 31. joulukuuta 2004 siihenastinen Seinäjoen kaupunki lakkautettiin ja se yhdistettiin Peräseinäjoen kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2005 alkaen. Uusi kunta otti käyttöönsä Seinäjoki-nimen ja kaupunki-nimityksen. Seinäjoen pinta-ala kasvoi 603 km²:iin aiemmasta 134 km²:stä.


title: Seinäjoki

text: 31. joulukuuta 2008 siihenastinen Seinäjoen kaupunki, joka ehti elää vain neljä vuotta, lakkautettiin ja se yhdistettiin kahden muun kunnan, Nurmon ja Ylistaron kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Seinäjoki-nimen ja kaupunki-nimityksen.