title: Kertausharjoitukset

text: Vapaaehtoiset harjoitukset (VEH) ovat Puolustusvoimien johtamia harjoituksia, joihin osallistuminen on vapaaehtoista ja joista maksetaan päivärahaa, mutta ei makseta reserviläispalkkaa. Nämä kuitenkin kartuttavat kertausharjoitusvuorokausia. VEH harjoitukseen osallistumiseen on otettava palkatonta vapaata töistä (=lomaa).


title: Kertausharjoitukset

text: Maanpuolustuskoulutusyhdistys toimeenpanee vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetun lain (556/2007) 17 §:n perusteella Puolustusvoimien tilaamaa sotilaallista koulutusta. Tämän lisäksi MPK järjestää julkisena hallintotehtävänään sotilaallisia valmiuksia palvelevaa koulutusta ja arjen turvallisuutta kehittävää koulutusta. Nämä koulutustapahtumat eivät ole kertausharjoituksia. Sotilaalliset lisäkurssit ja eräät muut kurssit kuitenkin voidaan rinnastaa kertausharjoituksiin tietyin edellytyksin. MPK:n järjestämä sotilaallisia valmiuksia palveleva koulutus voi olla myös maksullisia siihen osallistuvalle.


title: Kertausharjoitukset

text:
Kertausharjoituksesta voidaan asevelvollisen hakemuksesta vapauttaa asevelvollinen:
1) jolle vapautus on tämän perhe- tai taloudellisten olojen taikka ammatin tai elinkeinon harjoittamiseen liittyvien syiden vuoksi erittäin tarpeellinen;
2) jonka opintojen aloittaminen tai eteneminen tuntuvasti kärsisi ilman vapauttamista;
3) jonka osallistuminen kertausharjoitukseen erityisen vakavasti haittaisi tai vahingoittaisi hänen työnantajansa toimintaa; tai
4) asevelvollisen muun erityisen henkilökohtaisen syyn vuoksi.


title: Kertausharjoitukset

text: Kertausharjoituksesta ilman lupaa pois jäävä voidaan tuomita palvelusrikoksesta sakkoihin


title: Kertausharjoitukset

text: Kertausharjoituksissa koulutettujen joukkojen koulutustasoa mitataan ja arvioidaan vertaamalla joukkoa sen suorituskykyvaatimuksiin. Kertausharjoitusten toteuttamista ohjataan laatusuosituksilla, alan parhailla käytännöillä.


title: Kertausharjoitukset

text: Kertausharjoituksen lopulla tehdään kaikille osallistujille nimetön kysely, jossa he arvioivat kokonaisuudessa saamaansa koulutusta. Tulokset käsitellään kehittämistarpeiden ja erityisesti kehittämisesitysten tunnistamiseksi.


title: Kertausharjoitukset

text: Koulutustuloksia ja kyselyn tuloksia ja niiden perusteella tehtyjä toimenpiteitä arvioidaan joukko-osastoissa, puolustushaaraesikunnissa ja pääesikunnassa koulutuksen kehittämiseksi.


title: Kertausharjoitukset

text: Kansainvälisistä operaatioista saadut kokemukset ja parhaat käytännöt (Lessons Learned) siirretään soveltuvilta osilta kansalliseen koulutukseen.


title: Kertausharjoitukset

text: Puolustusvoimien koulutuskulttuurin kehittymistä seurataan ja arvioidaan varusmiesten loppukyselyjen, reserviläiskyselyjen ja kouluttajakyselyjen avulla. Muutokset ja kehitystrendit yhdessä tutkimustiedon kanssa antavat perusteita tavoitteiden ja laatusuositusten tarkistamiseen sekä voimavarojen kohdentamiseen.


title: Kertausharjoitukset

text: Reservin koulutuksen sisältöä kehitetään tunnistamalla ja jakamalla alan parhaita käytäntöjä. Uudet menettelytavat testataan harjoituksissa sekä siirretään käytäntöön ohjesääntöjen, oppaiden ja käsikirjojen sekä ammattisotilaiden täydennyskoulutuksen avulla.


title: Imperiumin vastaisku

text: Imperiumin vastaisku (), uudelleenjulkaisuna Tähtien sota: Episodi V – Imperiumin vastaisku () on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen eeppinen avaruusoopperaelokuva, jonka on ohjannut Irvin Kershner. Se on "Tähtien sota" -elokuvasarjan toinen osa. Elokuvan pääosissa esiintyvät Mark Hamill, Harrison Ford, Carrie Fisher, Billy Dee Williams, Anthony Daniels, Kenny Baker, David Prowse, James Earl Jones, Peter Mayhew, Frank Oz ja Alec Guinness.


title: Imperiumin vastaisku

text: "Imperiumin vastaisku" mainitaan usein alkuperäisen "Tähtien sota" -trilogian parhaana osana. Elokuva palkittiin Oscarilla parhaasta äänityksestä, ehdokkaana se oli myös lavastuksesta ja John Williamsin musiikista.


title: Imperiumin vastaisku

text: Kuolemantähden tuhosta on kulunut kolme vuotta. Galaktinen Imperiumi on ajanut Kapinaliiton pois Yavin 4:stä, mutta Luke Skywalker, Han Solo ja prinsessa Leia ovat perustaneet uuden tukikohdan jääplaneetalle nimeltä Hoth. Luke lähtee tutkimaan mahdollista meteorin törmäystä, mutta se osoittautuukin Darth Vaderin lähettämäksi luotaindroidiksi. Sitten Luke joutuu karvaisen wampa-hirviön vangiksi. Han Solo lähtee etsimään Lukea. Luke vapauttaa itsensä valosapelillaan, mutta joutuu keskelle jäätävää lumimyrskyä. Hän näkee näyn, jossa edesmenneen Obi-Wan Kenobin henki käskee häntä menemään Dagobah-planeetalle jedimestari Yodan oppiin. Han löytää Luken ja pelastaa tämän. Seuraavana aamuna kapinallisten lumikiiturit hakevat heidät takaisin tukikohtaan.


title: Imperiumin vastaisku

text: Sillä välin Imperiumin laivasto on saa selville kapinallisten tukikohdan sijainnin ja aloittaa hyökkäyksen AT-AT-kävelijöillään. Imperiumi saa tukikohdan valtaansa, mutta Han ja Leia pakenevat "Millennium Falconilla" C-3PO:n ja Chewbaccan kanssa. He joutuvat keisarillisten TIE-hävittäjien jahtaamaksi, mutta Solo päättää lentää asteroidivyöhykkeen läpi. TIE-hävittäjät tuhoutuvat ja "Falconin" hyperajomoottori hajoaa. Vader kutsuu joukon palkkionmetsästäjiä, mukaan lukien Boba Fettin auttamaan jäljittämään "Falconin". Samaan aikaan Luke ja R2-D2 saapuvat X-siipihävittäjällään Dagobahiin. Luke kohtaakin pian laskeutumisen jälkeen kummallisen olennon, joka paljastuu itse jedimestari Yodaksi. Yoda ei haluaisi kouluttaa Lukea, mutta Obi-Wanin ääni taivuttelee hänet muuttamaan mielensä.


title: Imperiumin vastaisku

text: Han ja Leia saapuvat planeetta Bespinin yllä leijuvaan Pilvikaupunkiin ystävänsä Lando Calrissianin luokse tietämättä Fettin seuranneen häntä. Vader keskustelee myös hologrammin välityksellä keisarin kanssa, kertoen Lukesta ja ehdottaen tämän käännyttämistä Voiman pimeälle puolelle. Dagobahissa Yoda lähettää Luken luolaan, jossa Voiman pimeällä puolella on vahva vaikutus. Luke näkee näyn, jossa hän taistelee Darth Vaderia vastaan ja löytää tämän kypärän alta omat kasvonsa. Myöhemmin Luke näkee uuden näyn, jossa Han ja Leia kärsivät. Luke lähtee vastoin Yodan sekä Obi-Wanin hengen neuvoja pelastamaan ystävänsä luvaten vielä palata Dagobahiin suorittamaan jedikoulutuksensa loppuun.


title: Imperiumin vastaisku

text: Pilvikaupungissa Lando pettää ystävänsä ja luovuttaa heidät Vaderille ja Fettille. Vader aikoo käyttää heitä syöttinä ja kiduttaa Hania houkutellakseen Luken ansaan. Lopulta Han viedään kammioon, jossa hänet jäädytetään karboniittiin. Sitten Fett lähtee viemään Hania tämän velkojana toimivalle gangsteri hutt Jabballe. Lando alkaa katua tekojaan ja vapauttaa Leian, Chewbaccan ja C-3PO:n. He epäonnistuvat pelastamaan Hanin, joten he pakenevat Pilvikaupungista.


title: Imperiumin vastaisku

text: Samaan aikaan Luke saapuu Pilvikaupunkiin ja joutuu valosapelitaisteluun Vaderin kanssa. Taistelu loppuu, kun Vader katkaisee Luken oikean käden. Taistelun päätteeksi Luke saa kuulla Vaderilta tämän olevan hänen isänsä. Obi-Wan on aikaisemmin kertonut Lukelle, että Vader on tappanut hänen isänsä. Vader yrittää saada Luken kanssaan pimeälle puolelle ehdottamalla, että he yhdessä tuhoaisivat keisarin ja hallitsisivat galaksia yhdessä. Kauhistunut Luke kieltäytyy ehdotuksesta ja heittäytyy kuiluun. Hän imeytyy ilmanpoistokanavaan ja päätyy roikkumaan Pilvikaupungin alapuolella sijaitsevasta antennista. Luke ottaa Voiman avulla yhteyden Leiaan, joka saa suostuteltua Landon pelastamaan Luken. R2-D2 korjaa "Falconin" hyperajon, jolla he pääsevät pakoon. Myöhemmin kapinallisten sairaalafregatissa Lukelle rakennetaan ja liitetään mekaaninen tekokäsi. Lando ja Chewbacca lähtevät "Falconilla" etsimään hutt Jabbaa ja Boba Fettiä pelastaakseen Han Solon. Luke, Leia, C-3PO ja R2-D2 katsovat "Falconin" lähtevän ja odottavat heiltä kontaktia.


title: Imperiumin vastaisku

text: Elokuvan kuvaukset aloitettiin 5. maaliskuuta 1979 ja ne saatiin päätökseen 24. syyskuuta. Muutamat Hothille sijoittuvat kohtaukset kuvattiin Norjassa. Dagobahiin ja Pilvikaupunkiin sijoittuvat kohtaukset tehtiin Elstreen studioilla Englannissa.


title: Imperiumin vastaisku

text: Vuonna 1997 ilmestyneissä alkuperäisen trilogian VHS-versioissa elokuvien erikoistehosteita oli digitaalisesti muokattu. Samoin muutamia vuorosanoja on vaihdettu. "Imperiumin vastaiskun" VHS-version merkittävimpiä muutoksia:


title: Imperiumin vastaisku

text: Vuonna 2004 ilmestyneessa alkuperäisen trilogian DVD-versiossa tehdyt muutokset oli useimmiten tehty korjaamaan elokuvissa olevia virheitä. "Imperiumin vastaiskun" DVD-version merkittävimpiä muutoksia:


title: Imperiumin vastaisku

text: "Imperiumin vastaiskun" musiikin sävelsi John Williams. Elokuva esittelee kappaleen "The Imperial March", jota käytetään Darth Vaderin ja Galaktisen Imperiumin tunnusmusiikkina. Kappaleesta on sittemmin tullut elokuvahistorian tunnetuimpia kappaleita.


title: Imperiumin vastaisku

text: 21. syyskuuta 2004 julkaistiin kahden levyn soundtrack, jonka kappaleet ovat:


title: Imperiumin vastaisku

text:
Suomessa aikalaisarviot olivat nihkeitä. Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta yksi antoi "Imperiumin vastaiskulle" kolme tähteä, neljä arvostelijaa kaksi, kaksi yhden tähden ja muut eivät mitään, keskiarvona 1,44 tähteä neljästä.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Markku Salmi antoi elokuvalle täydet viisi tähteä.


title: Matka tyhjiöön

text: Matka tyhjiöön ("Journey into the Void") on Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin kirjoittama vuonna 2003 julkaistu fantasiaromaani. Se on Kaikkeuden kivi -trilogian päätösosa. Kirja on suomennettu vuonna 2005.


title: Matka tyhjiöön

text: Kuningas Tamaros vastaanotti Jumalilta kaikkeuden kiven. Hän jakoi sen neljään osaa tietämättä viidennestä osasta, pahuudesta, Tyhjiöstä, joka pääsi valloilleen. Luottamus Neljä hyvyyden osaa jaettiin kansojen kesken. Yksi osa haltioille, yksi kääpiöille, yksi orkeille ja yksi ihmisille. Kaikki vannoivat Valan tuodakseen oman osansa kivestä muiden apuun, jos joku tarvitsisi sitä. Tuntematon osa, Tyhjiö, houkutteli Dagnaruksen pahuuteen. Dagnarus vastaanotti Vrykylin tikarin, Tyhjiön symbolin, ja sai kuolemattoman elämän. Hän hyökkäsi isänsä valtakuntaan. Ihmiset pyysivät apua muilta roduilta, jotka kaikki yksitellen kieltäytyivät ja rikkoivat Valan. Dagnaruksen sieluun levisi isänsä, veljensä ja miljoonien viattomien veri.


title: Matka tyhjiöön

text: Kirjasta löytyy monia tavanomaisia luonteenpiirteitä vietynä äärimmilleen. Dagnarus on läpeensä paha ihminen. Hän on vuosisatoja vanha Tyhjiön maaginen lordi, joka omaa valtavat taikavoimat varustettuna strategisella älykkyydellä. Välittämättä pahuudesta hän tekee kaikkensa saavuttaakseen ylimmän tavoitteensa, isänsä pyhän toiveen saattaa rauha kansojen keskuuteen. Tämä ristiriita tekee hänestä hiukan inhimillisen.


title: Matka tyhjiöön

text: Tarinan valtalordit ovat äärimmäisen rohkeita ja kunniallisia eli itse hyvyys. Heillä on Jumalten magia puolellaan. Siunatut miekat ja lumotut haarniskat tekevät heidät lähes voittamattomiksi. Kaikkeuden Kivi itsellään he ovat Dagnaruksen voimakkaimmat viholliset. Valtalordit ovat hyvin toistensa kaltaisia, rodusta riippumatta. Haltia Damra on saanut ylimysten vihat niskoilleen älykkyydellään, kääpiö Wolfram erotettiin heimostaan jalkavammansa takia, kreivi Shadamerilta vietiin arvonimi ja omaisuus luottavaisuutensa tähden ja orkkien Kapteenia syytetään Valan rikkomisesta. Heitä ajatellessa tulee helposti mieleen maailmamme rasismi ja syrjintä.


title: Matka tyhjiöön

text: Kirja sijoittuu Larry Elmoren kehittämään Sovereign Stone -roolipelimaailmaan, Loeremiin. Asutettua maaseutua ei maailmassa ole tai siitä ei ollenkaan kerrota. Vihreät ruohoaavikot, metsät, vesiputoukset ja korkeat vuoret peittävät asumattomia alueita. Kulku tapahtuu jokien, hiekkateiden tai maagisten portaalien kautta. Kaupungit ovat kuin suoraan varhaiselta keskiajalta. Viemärit haisevat ja aatelistolla on omat palatsinsa. Vartiot kulkevat kaupungilla ja rikollisuus rehottaa. Maailma mukautuu melko paljon lukijan omien mieltymysten mukaa, koska kirjassa ei kuvailla paljoa ympäristöä.


title: Matka tyhjiöön

text: Perinteisiä fantasian rotuja on muunneltu. Pahoista orkeista on tullut kilttejä merimiehiä, joilla on voimaa ja älyä yhtäläisesti. Kääpiöt ovat ratsastajakansaa. Hyvyyden haltioista on tehty kieroja ja pahoja, mikä oli jo havaittavissa aiemmissa kirjasarjoissa. Taanit ovat uusi rotu. He ovat maagisia petoja, jotka elävät vahvimman johdolla. Kirjan hahmot kommunikoivat yhteiskielellä.


title: Matka tyhjiöön

text: Kirjassa kulkee neljä eri tarinaa, jotka lopussa yhdistyvät. Kirja alkaa Shadamerin ja Damran paolla valloitetusta Uudesta Vinnengaelista. Siiten orkit sieppaavat heidät. Sivujuonena kerrotaan Raven (Korppi) -nimisestä soturista, joka joutuu orjaksi raakojen petojen keskuuteen. Raven saavuttaa arvostusta petojen keskuudessa ja lopulta ottaa kumppanikseen puolitaanin ja perustaa oman taan-heimon. Taistelut kuvaillaan todella näyttävästi. Puolivälissä kirjaa myös Wolfram siepataan ja Kaikkeuden Kiven hyvyyden osat saatetaan yhteen. Kirjan juonikaava on tuttu muista Weisin ja Hickmanin kirjasarjoista: pahuus pääsee valloilleen, hyvyys kärsii tappioita, mutta lopuksi sillekin annetaan mahdollisuus.


title: Kolme muskettisoturia

text: Kolme muskettisoturia () on Alexandre Dumas vanhemman kirjoittama romanttinen seikkailukirja, joka sijoittuu 1600-luvun alun Ranskan hovijuonittelujen pyörteisiin. Kirja ilmestyi vuonna 1844.


title: Kolme muskettisoturia

text: Dumas'n kirjoittamia Kolmen muskettisoturin jatko-osia ovat "Muskettisoturit seikkailevat jälleen" (myös nimillä "Kaksikymmentä vuotta myöhemmin" ja "Myladyn poika"), "Muskettisoturien viimeiset urotyöt" (myös nimillä "Bragelonnen varakreivi" ja "Kymmenen vuotta myöhemmin"). Teoksen "Viimeinen muskettisoturi" (1883, myös nimillä "Portoksen poika" ja "Aramiksen kuolema") on haamukirjoittanut Paul Mahalin. Myös muut kirjailijat ovat kirjoittaneet muskettisoturien seikkailuista. Kirjasta on tehty lukuisia filmatisointeja. Kolmesta muskettisoturista on tehty myös ankkaversio; neljä muskettisoturia jotka seikkailevat kirjassa ankalliskirjallisuuden klassikot 2.


title: Kolme muskettisoturia

text: Kirjan tarina sijoittuu Ranskaan ja Englantiin. Kirjassa liikutaan sekä kaupungissa (Pariisi) että maaseudulla, suurimmaksi osaksi kuitenkin aatelisten hoveissa.


title: Kolme muskettisoturia

text: Tarina alkaa, kun d'Artagnan lähtee kotoaan Pariisiin liittymään muskettisotureihin. Hän ei kuitenkaan pääse suoraan muskettisotureihin, vaan hänen käsketään suorittaa asepalvelus jossain muussa komppaniassa. Hän sattuu loukkaamaan eräitä miekkamiehiä ja saa haasteen kaksintaisteluihin. Hän taistelee muskettisoturi Athoksen, Aramiksen ja Porthoksen kanssa. Mutta koska kaksintaistelut olivat kiellettyjä, paikalle tulevat kardinaali Richelieun kaartilaiset. Tässä taistelussa d'Artagnan siirtyy muskettisoturien puolelle ja ystävystyy heidän kanssaan.


title: Kolme muskettisoturia

text:
Sen jälkeen tarinassa seuraa romansseja ja seikkailua. D'Artagnan rakastuu rouva Bonacieuxiin, jota hän on ollut etsimässä tämän miehen pyynnöstä. Kuningatar Anna Itävaltalaisen timanttineulojen takia käydään Englannissa asti. Buckinghamin herttua on rakastunut kuningattareen ja kardinaali juonittelee kaikenlaista. D'Artagnan suututtaa Mylady Winterin tämän rakastajaan liittyvillä asioilla ja saa tästä vihamiehen itselleen. Murhiakin tapahtuu ennen loppua, jolloin d'Artagnan vihdoin hyväksytään muskettisoturiksi.
Myös Neuvostoliitossa on tehty menestyksekkäitä elokuvia kyseiseen kirjasarjaan perustuen.


title: Robert Falcon Scott

text: Robert Falcon Scott (6. kesäkuuta 1868 – 29. maaliskuuta 1912) oli Royal Navyn upseeri ja Etelämantereen tutkimusmatkailija. Scott ja hänen retkikuntansa hävisivät niukasti Roald Amundsenin ryhmälle kamppailun saavuttaa ensimmäisenä etelänapa. Scottin ryhmä kuoli Rossin jäälautalla yrittäessään palata takaisin tukikohtansa suojiin.


title: Robert Falcon Scott

text: Kesäkuussa 1910 Scott aloitti matkansa kohti etelänapaa laivallaan "Terra Novalla". Matkalla Scott sai kuulla, että Roald Amundsen suuntasi myös etelään. Norjalaisen ja brittiläisen tutkimusmatkailijan välillä syntyi kilpajuoksu etelänavalle, vaikka Scott oli suunnitellut suorittavansa tieteellisiä tutkimuksia osana matkaa. Scott jatkoi tutkimuksiaan ja saikin paljon tietoa geologiasta eläintieteeseen ja meteorologiaan.


title: Robert Falcon Scott

text: Saapuessaan etelänavalle tammikuussa 1912 viisimiehinen ryhmä tajusi Amundsenin käyneen siellä jo kuukautta aiemmin. Amundsen palasi tukikohtaansa ilman ongelmia, mutta Scottin ryhmä menehtyi palatessaan etelänavalta äärimmäisen kylmissä olosuhteissa. Sakea lumisade ja se, että Scott kieltäytyi luopumasta ryhmän keräämistä kivinäytteistä, olivat myös osaltaan hidastamassa ryhmän kulkua ja johtamassa tuhoisiin seurauksiin.


title: Robert Falcon Scott

text: Scottin kuolemasta julkistettiin lokakuussa 2017 uusia tulkintoja, että kesken matkan paluumatkalle lähetetty Edward Evans olisi tyhjentänyt ruokavaraston, joka oli tarkoitettu Scottin väelle, kun he palaisivat navalta.


title: Robert Falcon Scott

text: "Terra Novan" palattua retkeltä sen osti sen aiempi omistaja, ja aluksella on pitkä historia retken jälkeen. Törmättyään jäävuoreen alus upposi Grönlannin rannikolla vuonna 1943 ja löytyi sattumalta vuonna 2012.


title: Lumipallomaa

text: Lumipallomaa () tai "valkoinen Maa" (engl. "White Earth") on teoria, jonka mukaan Maan pinta jäätyy kokonaan, jos Maan pinta kylmenee tarpeeksi ja jäätiköt etenevät noin 30° leveysasteelle, jonka jälkeen jäätikön kasvu alkaa kiihdyttää itseään ja Maa peittyy kokonaan kilometrien paksuiseen jäävaippaan. Kun Maan (tai muun sopivan planeetan) lämpötila laskee, jäätiköt laajenevat. Suuret jäätiköt heijastavat Auringon lämpöä pois enemmän kuin pienet, ja tämä alentaa koko Maan pintalämpötilaa. Tämä kehitys jatkuu, kunnes koko Maa on jään peitossa. Merien syvyydet pysyvät lämpiminä, koska Maan sisästä tulee maalämpöä.


title: Lumipallomaa

text: Maan jäätyminen pysäyttää levien ja kasvien hiilidioksidia hapeksi muuttavan yhteyttämisen sekä tulivuorista purkautuvan hiilidioksidin sitoutumisen sään vaikutuksesta karbonaattikiviin, ja ilmakehän hiilidioksidipitoisuus kasvaa ajan mittaan. Tällöin kasvihuoneilmiö voimistuu ja jäät sulavat pois. Maa pysyy tämän jälkeen hetken melko kuumana siihen asti kunnes hiilidioksidi sitoutuu Maan kiviin hiileksi. Maan on väitetty olleen jäässä prekambrikaudella Huronin jääkaudella ja kryogeenikaudella, jonka jälkeen kerrostui karbonaattikiviä jääkautta seuranneessa kasvihuonekaudessa.


title: Lumipallomaa

text: Venäläinen ilmastotutkija Mihail Budyko loi 1960-luvulla matemaattisen teorian, jossa Maa jäätyy kokonaan, kun jäätiköt kasvavat kriittisen rajan yli. Tämän pohjalta on kehitelty teorioita, että Maa jäätyisi, jos se olisi vaikkapa prosentin tai kaksi kauempana Auringosta kuin nyt.


title: Lumipallomaa

text: Maan arvellaan jäätyvän, kun sen keskilämpötila laskee –50 °C:seen, jos kasvihuoneilmiö ei vaikuta.


title: Lumipallomaa

text: Tämä olettamus on toinen ratkaisu ns. nollaulotteiseen ilmastomalliin. Tässä mallissa Maan ilmastoon vaikuttavia tekijöitä on laskemisen helpottamiseksi yksinkertaistettu äärimmilleen jättämällä pois monia olennaisiakin tekijöitä. Ilmastomallissa haetaan tasapainotiloja Maan ilmakehän ulkorajalle tulevan Auringon säteilyn määrälle ja maapallon ulospäin säteilemälle lämmölle.


title: Lumipallomaa

text:
Yksinkertaisimmassa ilmastomallissa on sellainen tasapaino Maahan tulevasta ja siitä poistuvasta säteilystä, joka tuottaa suunnilleen nykyisen lämpötilan.
Maahan tuleva säteily ei kokonaan lämmitä maata, koska osa heijastuu takaisin varsinkin valkeista kohteista, kuten pilvistä, jäätiköistä yms. Myös tummista kohteista heijastuu jonkin verran Auringon säteilyä takaisin. Takaisin heijastuvan säteilyn osuus kuvataan luvulla, jota sanotaan albedoksi. Esimerkiksi jään albedo on noin 40–90 prosenttia, eli se heijastaa melko paljon saamastaan säteilystä pois.


title: Lumipallomaa

text: Lumipallomaa on eräs ilmastomallin tasapainotila, jossa koko Maa peittyy suurialbedoisella jäällä ja lumella ja maan pintalämpötila on sen takia alhainen. On kehitetty teorioita, joiden mukaan Maan viilennyttyä hetkeksi jostain syystä kyllin, siinä voisi tapahtua katastrofimainen siirtyminen lumipallotilaan. Tässä tapauksessa maapallolla maan albedon ja pintalämpötilan välillä olisi riippuvuus, joka mahdollistaisi Maan jäätymisen lumipalloksi itseään ruokkivassa noidankehässä eikä jäätiköiden kasvua estävää tasapainottavaa tekijää olisi.


title: Lumipallomaa

text: Lumipallomaajakso alkaa, kun jääpeite alkaa kasvaa lämpötilan alennuttua tai kosteuden lisäännyttyä kylmillä, kuivilla alueilla. Jäätikkö kasvaa lähinnä mantereella, ei merellä, jossa päiväntasaajalta tulevat virtaukset tasapainottavat tilaa. Kasvava jäätikkö heijastaa yhä enemmän Auringon lämmittävää säteilyä pois maapallolta, mikä alentaa lämpötilaa ja lisää jäätikköjen kokoa kunnes koko Maa ja meret ovat jäätyneet. Teorian mukaan jäätiköiden itseään ruokkiva kasvu alkaa, kun jää etenee subtrooppisille leveyksille, noin 25–30° leveyksille. Kun koko maapallo olisi peittynyt jäähän, kylmenisi ilmasto edelleen, kunnes saavuttaisi kylmän "lumipallo"-tasapainon.


title: Lumipallomaa

text:
Tässä tilassa ilmakehän lämpötila olisi kymmeniä asteita pakkasen puolella, ja meretkin jäätyisivät aina satojen metrien syvyyteen saakka. Hurjimpien arvioiden mukaan merten pintakerros jäätyisi peräti kilometrin verran. Maalämpö pitäisi osaa meristä silti lämpiminä.
Minkäänlainen Auringon säteilystä energiansa saava elämä ei olisi mahdollista. Sen sijaan merten syvyyksissä, jossa pinnan kylmyys ei vaikuta, voisi elää pieneliöitä kuumien lähteiden vaikutuspiirissä.


title: Lumipallomaa

text: Koko Maan jäätyminen heikentäisi myös lämmittävää kasvihuoneilmiötä, sillä lumipallomaa pysäyttäisi hiilidioksidimäärää pienentävän karbonaatti-silikaattikierron, jossa nestemäisen veden avulla hiilidioksidin hiili sitoutuu kiviin ja vajoaa mannerliikuntojen mukana Maan alle. Normaalisti hiilidioksidi kiertää sateen mukana takaisin merenpohjiin karbonaattikerroksiksi.


title: Lumipallomaa

text: Kylmyyden vuoksi lumipallomaassa ei ole sateita, joten hiilidioksidi kerääntyy ilmakehään. Tulivuoritoiminta ei pysähdy lumipallomaan aikana, joten ilmakehään kertyy hiilidioksidia, joka on kasvihuonekaasu ja jolla on aikaa myöten lämmittävä vaikutus.


title: Lumipallomaa

text: Hiilidioksidin kertyminen ilmakehään aloittaa lopulta voimakkaan kasvihuoneilmiön, joka sulattaa jääpeitteen noin tuhannessa vuodessa, mikä on geologisesti melko lyhyt aika.


title: Lumipallomaa

text: Yksittäinen lumipallomaa-ajanjakso kestää vähintään 10 miljoonaa vuotta.


title: Lumipallomaa

text: Muutamat todisteet näyttäisivät tukevan ajatusta Maan jäätymisestä kokonaan: hiili-13-isotoopin yleisyys viittaa kasvielämän puuttumiseen, mikä saattaa johtua Maan jäätymisestä.


title: Lumipallomaa

text:
Lumipallomaan saattoi käynnistää ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden aleneminen joko lisääntyneen
hapen ja/tai kiveen sitoutumisen takia. Nämä reaktiot ovat yleensä muotoa
Kivimineraali+ CO + HO → kationeja + bikarbonaatti + SiO.
hapen ilmaantuminen saattoi syödä kasvihuonekaasu metaania, jota on väitetty olleen alkuilmakehässä runsaasti.


title: Lumipallomaa

text: Maa on saattanut jäätyä kokonaan noin 2–1,8 miljardia vuotta sitten, jolloin ilmakehän happipitoisuus nousi ja hapettumisen takia syntyi kerroksellisia rautamalmeja. Tämä alensi Maan pinnan lämpötilaa, koska kasvihuonekaasujen hiilidioksidi väheni.


title: Lumipallomaa

text:
Maa on saattanut jäätyä myös kryogeenikaudella 850–625 miljoonaa vuotta sitten.
Lumipallojaksoja olisivat olleet Varangin/Sturtin jääkausi 730–680 miljoonaa vuotta, ja Marinoan jääkausi 660-630 miljoonaa vuotta sitten.


title: Lumipallomaa

text: Kryogeenin/Ediacaran Sturtin ja Marinoan jäätiköitymisen ajan eteläiseltä Rodinia-supermantereelta on löydetty laajalta alueelta todisteita jäätiköistä.


title: Lumipallomaa

text: Tätä ei kuitenkaan ole pystytty todistamaan aukottomasti, toisten tietojen mukaan Rodinia olisi ollut päiväntasaajalla.


title: Lumipallomaa

text: Lumipallomaan aikana lisääntyi kerrostumissa nopeasti epäorgaanisen tulivuorista tulleen hiili-13:n määrä.


title: Lumipallomaa

text: Maan sisäinen lämpö esti meriä jäätymästä pohjaa myöten, mutta Maan pinnalla lämpötila putosi –50 °C:seen ja Maan peitti yli kilometrin jääkerros. Elämää saattoi esiintyä tulivuorten lähellä valtamerten pohjassa, tropiikissa jään läpi pistävien vuorten, nunatakkien lähellä, varsinkin jos ne olivat lämmittäviä tulivuoria. Joillain alueilla oli tulivuorten luomia sulavesiä. Jään sisässä oli järviä, jotka pysyivät jäättöminä muun muassa suolaisuutensa takia, niin kuin nykyinen Vostok-järvi Antarktiksella.


title: Lumipallomaa

text: Lumipallomaa päättyi hiilidioksidin kertymiseen Maan ilmakehään, koska lumipallomaa pysäytti karbonaatti-silikaatti-syklin estämällä hiilidioksidin sitoutumisen vesi-kivi-hiilidioksidi- reaktioissa takaisin kiviin. Myös hiilidioksidia vähentävä levien yhteyttäminen hävisi kokonaan tai osittaisessa lumipallomaassa väheni, ja sekin osaltaan lisäsi hiilidioksidimäärää.


title: Lumipallomaa

text: Lumipallomaan sulaminen vaatisi ilmakehään 350 kertaa nykyistä enemmän hiilidioksidia CO eli 13 % ilmakehästä olisi koostunut hiilidioksidista. Maan jäävaipan uskotaan sulaneen nopeasti, ehkä tuhannessa vuodessa.


title: Lumipallomaa

text: Maa säilyi pitkään kuumana kasvihuoneena, ja pitkän aikaa syntyi karbonaattikiviä, kun ilmakehän hiilidioksidin hiili sitoutui maan kuoreen. Rautapitoisia kiviä syntyy vain hapettomassa, runsaasti hiilidioksidia sisältävässä ilmakehässä. Karbonaattikivet jäätikön rakentamien tilliittien päällä kertovat hiilidioksidipitoisesta ilmakehästä: hiilihappoa muodostuu ilmakehässä, kun hiilidioksidi reagoi veden kanssa ja valuu alas. Kun hiilihappo reagoi kivien kanssa, syntyy karbonaattikiviä. Karbonaattikivet kertovat suurista hiilidioksidimääristä, joita tarvitaan jääkauden päättämiseen. Hiilidioksidia kertyy ilmakehään, kun tulivuoret purkautuvat jään läpi ja kasvit eivät yhteytä.


title: Lumipallomaa

text: On myös arvioitu jokaisen jäätiköitymisvaiheen jälkeen happipitoisuuden nousseen entistä korkeammalle, joka olisi esimerkiksi voinut olla eräs syy kambrikauden räjähdykselle. Auringon kirkkaus oli silloin heikompi, ja elämän ilmestyminen valtameriin pienensi kasvihuoneilmiötä aiheuttavaa hiilidioksidimäärää.


title: Lumipallomaa

text: Erään tutkimuksen mukaan lumipallomaa on mahdoton: jos Auringon kirkkaus pienenee vaikkapa 93 % nykyisestä, niin jään laajeneminen pysähtyy merivirtojen ja pilvien muodostuksen takia. Pilvet pitävät sen lämmön, mitä eivät pysty sieppaamaan. Tuulten ajamat merivirrat kuljettavat lämpöä, ja jäätikön laajeneminen pysähtyy noin 27 leveysasteelle, ja lumipallomaa ei synny. Joidenkin tutkijoiden mukaan päiväntasaajan lähellä olisi ollut jäätön tai ohutjäinen vyöhyke ainakin merissä.


title: Homeomorfismi

text: Homeomorfismi (kreikan sanoista "homeos" ’identtinen’ ja "morphe" ’muoto’) on topologiassa tietyt ehdot täyttävä kuvaus kahden topologisen avaruuden välillä. Kahta avaruutta kutsutaan homeomorfisiksi jos niiden välillä on homeomorfismi.


title: Homeomorfismi

text: Intuitiotasolla homeomorfismi on kuvaus, jolla voi rutistaa ja venyttää kappaleita kuitenkaan täyttämättä kappaleen reikiä tai repimällä uusia. Esimerkiksi neliö ja ympyrä ovat homeomorfisia. Vitsin mukaan topologi ei osaa erottaa kahvikuppia donitsistaan, sillä nämä kappaleet ovat keskenään homeomorfisia.


title: Homeomorfismi

text: Olkoon "f" kuvaus "X":ltä "Y":lle. "f":ää sanotaan homeomorfismiksi, jos on voimassaHomeomorfismit jakavat topologiset avaruudet ekvivalenssiluokkiin. Saatua ositusta kutsutaan homeomorfismiluokiksi.


title: Homeomorfismi

text: Keskenään homeomorfisten topologisten avaruuksien avoimet joukot ovat täydellisessä vastaavuussuhteessa. Koska topologia voidaan pohjimmiltaan palauttaa avoimien joukkojen tutkimiseksi (ks. topologian tekninen määritelmä), mikä tahansa tietylle topologiselle avaruudelle pätevä topologian tulos pätee myös sen kanssa homeomorfisille topologisille avaruuksille.


title: Luutnantti

text:
Luutnantti (lyhenne luutn.
tai ltn) on Suomen puolustusvoimissa ja rajavartiolaitoksessa käytettävä upseerinarvo. Luutnantti-nimitys tulee alun perin ranskan kielestä "lieu tenant" (lat. locum tenens), mikä tarkoittaa "sijassa olevaa" eli (kapteenin) sijaista tai laajemmin apulaista.


title: Luutnantti

text:
Eräissä armeijoissa luutnantin arvo ei vastaa Suomen puolustusvoimien luutnanttia, vaan joukkueenjohtajaa, missä tehtävässä Suomessa
toimivat vänrikit. Tällöin käytössä on myös ensimmäisen tai vanhemman luutnantin arvo, joka vastaa Suomessa yliluutnanttia.


title: Luutnantti

text: Yliluutnantin nimitys tulee Suomeen Saksasta (Oberleutnant) ja sitä käytetään myös pohjoismaissa. Mannerheim ei halunnut Suomen sisällissodan aikana yliluutnanttia itsenäisen Suomen sotilasarvoihin pitäen sitä saksalaisena käytäntönä. Yliluutnantin sotilasarvo tuli Suomen puolustusvoimissa käyttöön vasta Mannerheimin kuoleman jälkeen 1952.


title: Luutnantti

text: Luutnantin arvoon voidaan ylentää puolustusvoimien tai rajavartiolaitoksen palkattuun henkilöstöön tai reserviin kuuluva vänrikki tai aliluutnantti. Upseerit, jotka ovat suorittaneet Maanpuolustuskorkeakoulussa sotatieteiden kandidaatin tutkinnon, aloittavat palveluksensa luutnantin arvossa ja yleensä joukkueen johtajina.


title: Luutnantti

text: Luutnantin arvomerkissä kauluslaatassa on kaksi pientä kultaista heraldista ruusua. Vastaavassa hihamerkissä (ja merivoimien olkapolettimerkissä) on kaksi kultaista kaluunaa. Arvomerkin yläpuolella oleva keltainen leijona oli aiemmin kadettiupseerien tunnus, mutta vuoden 2010 muutoksen jälkeen leijona korvasi opisto- ja erikoisupseerien erikoismerkit. Erikoisupseereiden kaluunanauhojen välistä näkyvät "pohjavärit" säilyvät ja ne ovat lääkintäalalla punaiset, insinööreillä ja teknikoilla violetit ja musiikkialalla vaaleansiniset.


title: Luutnantti

text: Luutnantista seuraava ylempi arvo on yliluutnantti.


title: Luutnantti

text: Luutnantin arvo on yliluutnantin arvon lisäksi ainoa upseeriarvo, joka on sama kaikissa puolustushaaroissa.


title: Yliluutnantti

text: Yliluutnantti (lyhenne ylil., sotilaskäytössä ylil tai YLIL) on Suomen puolustusvoimissa ja rajavartiolaitoksessa käytettävä sotilasarvo, joka sijoittuu luutnantin ja kapteenin väliin. Yliluutnantin arvo on tai on ollut käytössä useissa Euroopan maissa. Suomen suuriruhtinaskunnan armeijassa oli alikapteenin arvo, joka yliluutnantin tapaan sijoittui luutnantin ja kapteenin väliin.


title: Yliluutnantti

text: Upseeri voi toimia yliluutnantin sotilasarvossa perusyksikön varapäällikkönä, joukko-osaston esikunnan osastoupseerina tai sotilasopetuslaitoksen nuorempana opettajana.


title: Yliluutnantti

text: Yliluutnantiksi voidaan ylentää reserviin tai kantahenkilökuntaan kuuluva luutnantti.


title: Yliluutnantti

text: Sotilasarvon vertailua vaikeuttaa termien ja tehtävien vastaamattomuus. Saksalaisessa sotilasperinteessä vänrikki on vastannut upseerikokelasta, kun joissain arvojärjestelmissä vänrikki on ollut alin upseeriarvo. Täten pelkkä nimike "yliluutnantti" ei kerro ulkomaalaisen arvon vastaavuutta suomalaiseen järjestelmään.


title: Yliluutnantti

text: Yliluutnantin arvoa vastaa Virossa luutnantti ("leitnant"), mutta nimike yliluutnantti eli "vanemleitnant" on kapteeniluutnanttia vastaava arvo Viron merivoimissa.


title: Yliluutnantti

text: Itävallassa ("Oberleutnant"), Venäjällä ("Старший лейтенант", "Starshi leitenant"), Ukrainassa ("Старший лейтенант, Starshi leitenant"), Tšekin tasavallassa ("Nadporučík") ja Bulgariassa ("старши лейтенант, starshi leitenant"). Italiassa ja eräissä Itä-Euroopan maissa (esimerkiksi Serbia ja Jugoslavia) luutnantin ja kapteenin välissä on arvoaste. Tällöin yliluutnanttia vastaava arvo on nimikkeeltään kapteeni ja tämän yläpuolella on 1. luokan kapteenin sotilasarvo.


title: Yliluutnantti

text: Suomen armeijaan yliluutnantin arvo tuli jääkäreiden mukana Saksasta 1918. Kun Suomen armeijaan luotiin huhtikuussa 1918 ensimmäinen virallinen sotilasarvohierarkia, siinä ei ollut mainittuna yliluutnantin arvoa. Siitä huolimatta rintamalla toimineet yliluutnantit jatkoivat palvelustaan tässä sotilasarvossa. Joidenkin yliluutnanttien kohdalla rykmenttikohtaisesti katsottiin heidän saaneen korotuksen kapteeneiksi. Vakituiseen käyttöön yliluutnantin arvo tuli Suomen puolustusvoimissa vasta vuonna 1952. Siitä lähtien se on ollut käytössä kaikissa puolustushaaroissa niin maa-, ilma- kuin merivoimissakin, ja on yksi harvoista sotilasarvoista jotka ovat samat puolustushaarasta riippumatta, ja luutnantin arvon lisäksi ainoa upseerin arvo joka on sama kaikissa puolustushaaroissa.


title: Yliluutnantti

text: Ennen syksyä 2006 opintonsa aloittaneet kadetit ylennettiin valmistumisen ja upseerin virkaan nimittämisen yhteydessä yliluutnanteiksi. Perusteluna oli se, että koska perusopinnot olivat pidentyneet vuosien aikana ja koska maavoimien kapteenikurssi sisältyi jo kadettien suorittamaan tutkintoon päinvastoin kuin aikaisemmin, jolloin luutnantit perusopintojensa jälkeen palveltuaan esimerkiksi joukko-osastoissa suorittivat erikseen maavoimien kapteenikurssin.


title: Yliluutnantti

text: Uuden uudistuksen jälkeen kuitenkin palattiin vanhaan ja valmistuneiden kadettien on jälleen maanpuolustuskorkeakoulun perustutkinto-osaston suorittamisen jälkeen aloitettava palveluksensa virassa luutnantteina.


title: Yliluutnantti

text: Vuonna 1918 kenraali Mannerheim piti yliluutnantin arvoa saksalaisena ja kehotti valkoisten itäisen armeijan komentajan, kenraalimajuri Ernst Löfströmin yliluutnanteiksi nimittämiä käyttämään luutnantin arvomerkkejä, koska yliluutnantin arvoa ei ollut vahvistettu Suomen suojeluskuntien sotilasarvoksi.


title: Yliluutnantti

text: Yliluutnantin arvomerkissä kauluslaatassa on kaksi pientä heraldista ruusua, joiden välissä on tanko. Vastaavassa hihamerkissä (ja merivoimien epolettimerkissä) on kaksi ohutta vaakaviivaa yhden paksumman yläpuolella. Arvomerkin yläpuolella oleva keltainen leijona oli aiemmin kadettiupseerien tunnus, mutta vuoden 2010 muutoksen jälkeen leijona korvasi opisto- ja erikoisupseerien erikoismerkit. Erikoisupseereiden kaluunanauhojen välistä näkyvät "pohjavärit" säilyvät ja ne ovat lääkintäalalla punaiset, insinööreillä ja teknikoilla violetit ja musiikkialalla vaaleansiniset.


title: Yliluutnantti

text: Suomessa yliluutnantista seuraava ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa kapteeni, merivoimissa kapteeniluutnantti.


title: Kapteeni (sotilasarvo)

text: Kapteeni (lyhenne kapt.) on yksi vanhimmista sotilasarvoista. Nimi juontaa myöhäislatinan sanasta "capitaneus", joka tarkoittaa päällikköä. Kapteenin arvoinen upseeri on tyypillisesti eri armeijoissa komppanian, patterin tai vastaavan yksikön päällikkö, joskus myös tätä suuremman yksikön, kuten pataljoonan päällikkö. Suomen puolustusvoimissa arvoa käytetään maa- ja ilmavoimissa, merivoimissa vastaava arvo on kapteeniluutnantti. Suomessa kapteeni toimii rauhan aikana useimmiten perusyksikön päällikkönä tai esikuntatehtävissä, sodan aikana pataljoonan komentajana.


title: Kapteeni (sotilasarvo)

text: Kapteeni on englanniksi "captain". Englannin kielestä käännettäessä on huomattava, että vaikka maa- ja ilmavoimien "captain" on suomeksi kapteeni, merivoimien ja rannikkovartioston "captain" vastaa suomalaista kommodoria. Tämän takia merkitään usein "captain (navy)".


title: Kapteeni (sotilasarvo)

text:
Useimmissa maissa kapteenin arvomerkkinä on kolme tähteä tai vastaavaa symbolia, kolme nauhaa tms. Merkittävimmät poikkeukset ovat Yhdysvaltain armeijan arvomerkki (kaksi tolppaa) ja Itä-Euroopan maat, joissa tähtiä on neljä.
Suomessa kapteenin arvomerkissä kauluslaatassa ja maastopuvun rinnuksessa on kolme pientä heraldista ruusua. Kapteenin hihalaatassa käytettävässä arvomerkissä on kaksi 10 mm leveää kaluunanauhaa ja niiden välissä yksi 5 mm leveä kaluunanauha. Hihamerkkiä kutsutaan sotilasslangissa leikillisesti hampurilaiseksi.


title: Kapteeni (sotilasarvo)

text: Kapteenista seuraava ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa majuri, merivoimissa komentajakapteeni.


title: Kapteeni (sotilasarvo)

text: Käytöstä poistunut ratsuväen kapteenia vastaava sotilasarvo on ratsumestari.


title: Kapteeni (sotilasarvo)

text:
Suomessa kapteenin arvoon voidaan ylentää vakinaisessa palveluksessa oleva Maanpuolustuskorkeakoulun, Maanpuolustusopiston tai Päällystöopiston käynyt yliluutnantti. Kapteeniksi voidaan ylentää myös reservissä oleva yliluutnantti.Kapteeni on opistoupseerien korkein palvelusarvo.
Reservissä opistoupseeri voidaan ylentää sotilasarvoltaan majuriksi.


title: Majuri

text: Majuri (lyhenne maj.) (monissa eri kielissä "major") on useissa eri asevoimissa käytettävä upseerinarvo. Se on myös käytössä poliisivoimissa ja puolisotilaallisissa järjestöissä.


title: Majuri

text: Majurin arvo sijoittuu kapteenin ja everstiluutnantin väliin. Se lasketaan Suomessa alimmaksi esiupseerin arvoksi. Esiupseerin vastine muissa maissa on rykmenttiupseeri () tai kenttäupseeri (, ). Vuonna 1972 luotu Ranskan armeijan arvo "major" taas tarkoittaa sotilasmestaria, kun taas majuria vastaa "commandant", joka on samaa sanapohjaa kuin suomen kielen komendantti. Samoin Espanjan armeijassa majuria vastaava arvo on "comandante", vaikka monissa muissa espanjankielisissä maissa käytössä on "mayor". Vähän samantapaisesti anglosaksisissa maissa sotilasmestaria vastaava arvo on "sergeant-major".


title: Majuri

text: Upseeri toimii majurin sotilasarvossa suuren perusyksikön päällikkönä, pataljoonaupseerina, joukko-osaston osastopäällikkönä tai puolustushaaraesikunnan tai pääesikunnan osastoesiupseerina.


title: Majuri

text: Latinan sana "magnus" tarkoittaa suurta, josta "maior" (myös "major" tai "maiior") on komparatiivinen muoto tarkoittaen "suurempi". Romaanisen espanjan sana "mayor" laajeni 1500-luvulla saksan kieleen tarkoittaen suurempaa ja korkeampaa. Espanjan kielessä sanan "mayor" merkitys itse majurin lisäksi on edelleen "suurempi", "vanhempi", "vanha", "aikuinen", "iso" ja "tärkeä". Tästä on johdettu saksan kielen maanomistajaa ja myöhemmin vuokralaista tai itsenäistä talonpoikaa tarkoittava sana "Meier" (eri variaatioita "Mehre, Meyer, Maier, Mäher, Määri, Mäger, Major, Meiur, Mayr"). Enemmistöä tarkoittava "majoriteetti" ja englannin pormestaria tarkoittava sana "mayor" ovat kaikki sukulaisia sanalle majuri, koska ne on johdettu "magnus"-sanan eri taivutusmuodoista.


title: Majuri

text: Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan aikoihin armeija jakautui rykmentteihin, joka koostui komppanioista. Saksalaisen kielialueen piirissä majuri oli alun perin "rykmenttimestari" ("Regimentsmeier", huom. "meier"), joka oli everstin alaisuudessa rykmentin nuorimpana upseerina vastuussa rykmentin päivittäisistä asioista, kun taas komppaniasta vastasi kersantti eli "vahtimestari" ("Wachtmeister"). Ennen vuotta 1983 Ruotsin armeijan jaottelussa oli edelleen käytössä jaottelu rykmenttiupseereihin, komppaniaupseereihin ja joukkueupseereihin.


title: Majuri

text: Kun rykmentit myöhemmin jaettiin pataljooniin, tuli majureista näiden komentajia. Itse "major" tuli laajemmin käyttöön 1700-luvulla. Saksankielisessä Euroopassa "everstikersanteista" ("Obritswachtmeister") tuli majureita ja "kenraalikersanteista" ("Generalwachtmeister") kenraalimajureita.


title: Majuri

text: Majuri (lyh. "maj") on Suomen puolustusvoimissa käytettävä maa- ja ilmavoimien upseerinarvo. Merivoimissa sitä vastaa komentajakapteeni.


title: Majuri

text: Majurin arvoon voidaan ylentää vakinaisessa palveluksessa tai reservissä oleva kapteeni, joka on suorittanut upseerin tutkinnon, sotatieteiden maisterin tutkinnon ja esiupseerikurssin. Suomessa majuri on korkein arvo, johon reserviupseeri voidaan ylentää. Ylennyksen perusteena on aina poikkeusolojen tehtävä ja joissakin tapauksissa tunnustus aktiivisesta vapaaehtoisesta maanpuolustustyöstä.


title: Majuri

text: Erikoistapauksissa ja poikkeusolojen tehtävän perusteella everstiluutnantiksi voidaan ylentää reserviupseeri.


title: Majuri

text: Majurin tyypillisiä tehtäviä sodan aikana on esimerkiksi prikaatin esikunnan aselajipäälliköiden tehtävät. Vakinaisessa väessä hän voi toimia esimerkiksi esikunnan toimistopäällikkönä, asevarikon päällikkönä, komppanianpäällikkönä tai toimistoesiupseerina.


title: Majuri

text: Majurin arvomerkissä maa- ja ilmavoimissa on kauluslaatassa yksi iso heraldinen ruusu. Majurista ylempi sotilasarvo on maa- ja ilmavoimissa everstiluutnantti, merivoimissa komentaja.


title: Majuri

text: Erikoisupseereina majureita Suomen puolustusvoimissa ovat mm. lääkintämajuri, insinöörimajuri ja musiikkimajuri.


title: Majuri

text: Joissain maissa majuria vastaavan upseerin arvo on johdettu kansallisista kielistä latinalaisperäisen sijaan:


title: Esiupseeri

text: Esiupseerit on upseerien tehtäväluokka, johon Suomen puolustusvoimissa lasketaan kuuluvaksi Esiupseerit ovat esikuntaupseereita, jotka komentajina, esikuntapäällikköinä tai komentajien apulaisina toimivat esikunnissa. Esiupseerit ovat suorittaneet upseerin tutkinnon ja yleisesikuntaupseerin tutkinnon (YET) Sotakorkeakoulussa tai Maanpuolustuskorkeakoulussa tai upseerin tutkinnon ja esiupseerikurssin (EUK).


title: Esiupseeri

text: Yleisesikuntaupseerien sotilasarvoja ovat majuri, everstiluutnantti, eversti ja kenraalit.


title: Esiupseeri

text: Esiupseerien sotilasarvoja ovat majuri ja everstiluutnantti.


title: Esiupseeri

text: Nykyään sotakorkeakoulua kutsutaan Maanpuolustuskorkeakoulun jatkotutkinto-osastoksi muiden akateemisten oppilaitosten esimerkin mukaan.


title: Esiupseeri

text: Esiupseereita alempia upseereita kutsutaan yliupseereiksi tai käytännöllisemmin komppaniaupseereiksi. Komppaniaupseereita ovat olleet vänrikit, luutnantit, yliluutnantit ja kapteenit. Laivastossa vänrikkiä vastaa aliluutnantti ja kapteenia kapteeniluutnantti.


title: Esiupseeri

text: Esiupseereita ylempiä ovat kenraalit.


title: Konstaapeli

text: Konstaapeli (lyhenn konst.) on poliisimiehistön jäsenestä käytetty nimitys. Konstaapeli työskentelee Suomen poliisin palveluksessa. Suomen poliisissa on käytössä nuoremman konstaapelin, vanhemman konstaapelin ja ylikonstaapelin virat.


title: Konstaapeli

text: Poliisi turvaa oikeus- ja yhteiskuntajärjestystä, ylläpitää yleistä järjestystä ja turvallisuutta sekä estää ennalta rikoksia, selvittää niitä ja saattaa ne syyteharkintaan.


title: Konstaapeli

text: Useimmissa läntisissä oikeusjärjestelmissä poliisin päätehtävä on tutkia rikoksia, etsiä epäillyt, pidättää heidät ja tiedottaa asiaankuuluvia tahoja.


title: Konstaapeli

text: Poliisin työ katsotaan yleensä hätäpalveluksi, mutta poliisi voi myös tarjota järjestyksenvalvontaa suurissa kokoontumisissa. Sitä tarvitaan myös hätätilanteissa, onnettomuuksissa sekä haku- ja pelastusoperaatioissa.


title: Nuorempi konstaapeli

text: Nuorempi konstaapeli on Suomen poliisissa alin poliisivirka. Se on varattu poliisin perustutkintoa vielä suorittamattomille harjoittelijoille. Sitä seuraava ylempi virka on vanhempi konstaapeli.


title: Vanhempi konstaapeli

text: Vanhempi konstaapeli on Suomen poliisin miehistönvirka. Sitä alempi virka on nuorempi konstaapeli ja seuraava ylempi virka ylikonstaapeli. Rikostutkinnassa toimivan poliisimiehen titteli voi olla myös rinnakkainen vanhempi rikoskonstaapeli. Aiemmin rikospoliisissa käytettiin vanhemmasta konstaapelista nimikettä "etsivä". Nimike poistui uudistuksen myötä, joskin vanhat nimikkeellä palvelleet saivat pitää sen eläkkeelle asti.


title: Ylikonstaapeli

text: Ylikonstaapeli on Suomen poliisin alipäällystönvirka. Sitä alempi virka on vanhempi konstaapeli ja ylempi virka komisario. Ylikonstaapeli on suorittanut poliisialipäällystön tutkinnon, jonka laajuus on 45 opintopistettä.


title: Ylikonstaapeli

text: Ylikonstaapeli toimii yleensä poliisiryhmän johtajana. Virka-asuisten poliisien kentällä toimiva esimies on kenttäjohtajana toimiva poliisimies, useimmiten ylikonstaapeli. Rikostutkinnan toimialalla toimiva ylikonstaapeli voi toimia esimerkiksi tutkintaryhmän johtajana tai joissain erityistapauksissa jopa tutkinnanjohtajana. Tällöin virkanimikkeenä voi olla rinnakkainen rikosylikonstaapeli.


title: Ylikonstaapeli

text: Englanninkielisessä kulttuurissa ylikonstaapelia vastaava arvo on "sergeant" ().


title: Komisario

text: Komisario ja rikoskomisario ovat Suomen poliisin päällystövirkoja. Virat ovat poliisin alimpia päällystövirkoja ja hierarkkisesti saman tasoisia.


title: Komisario

text: Komisarion virkaan pääsemiseksi vaaditaan Poliisiammattikorkeakoulussa suoritettu poliisipäällystötutkinnon A-osa tai korkeakoulututkinto sekä perehtyneisyys tehtäväalueeseen. Perehtyneisyyttä kulloiseenkin tehtäväalueeseen voi osoittaa monin tavoin, mutta riittävää perehtyneisyyttä osoittaa esimerkiksi suoritettu poliisin perustutkinto. Muodollisesti mikä tahansa korkeakoulututkinto on riittävä, mutta käytännössä korkeakoulutaustaiset komisariot ovat opiskelleet oikeus- tai hallintotieteitä. Monet rikoskomisariot ovat koulutukseltaan juristeja.


title: Komisario

text: Sekä komisarion että rikoskomisarion keskeinen tehtävä on toimia tutkinnanjohtajana ja/tai yleisjohtajana piirinsä alueella. Rikoskomisario toimii useimmiten vaativissa rikostutkintatehtävissä. Komisario ja sitä ylempiarvoinen poliisivirkamies on pakkokeinolain nojalla pidättämiseen oikeutettu virkamies. Komisariota alemmat poliisivirkamiehet ovat oikeutettuja vain kiinniottoon.


title: Komisario

text: Komisariota lähin alempi virka on ylikonstaapeli ja seuraava ylempi virka ylikomisario. Poliisihallituksessa tai sisäministeriössä toimiva komisario on hierarkiassa paikallispoliisissa toimivaa komisariota ylempänä.


title: Komisario

text: Englanninkielisissä maissa komisariosta on käytetty joskus englannin kielistä vastinetta nimikkeestä poliisiluutnantti (, esimerkiksi useiden Yhdysvaltain osavaltioiden poliisilaitoksissa) tai poliisitarkastaja (, esimerkiksi Yhdistyneen Kuningaskunnan poliisissa).


title: Surjektio

text: Surjektio on funktio, jonka arvojen joukko "täyttää" maalijoukon. Jokaiseen maalijoukon alkioon voidaan liittää jokin lähtöjoukon alkio.


title: Surjektio

text: Muodollisesti kuvaus formula_1 on surjektio, jos kaikilla formula_2 on olemassa formula_3, jolle formula_4.


title: Surjektio

text: Jokainen kuvaus saadaan surjektioksi, kun poistetaan maalijoukosta B kaikki alkiot (merkitään siten saatua joukkoa B), joille ei kuvaudu mitään. Täten formula_5 on surjektio.


title: Surjektio

text: Funktio f: R → R, f(x) = x, "ei" ole surjektio, koska esimerkiksi ei ole olemassa reaalilukua x, jolle x = −1.


title: Surjektio

text: Jos kuitenkin annetaan funktiolle f maalijoukoksi epänegatiivisten reaalilukujen joukko, saadaan kuvaus g: R → [0, ∞[, g(x) = x, joka "on" surjektio. Tämä johtuu siitä, että mille tahansa epänegatiiviselle reaaliluvulle y, voidaan ratkaista yhtälö y = x, josta saadaan formula_6 tai formula_7.


title: Hasdrubal

text: Hasdrubal oli usean karthagolaisen henkilön nimi. Tunnetuimmat näistä olivat:


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Tutkimusmatkat Etelämantereelle perustuivat oletukseen, että eteläisillä leveyksillä olisi suuri, mahdollisesti asuttava manner Terra Australis Incognita, "etelän tuntematon maa". 1500-luvulta 1800-luvuille purjehdittiin maata etsien, ja manner löytyikin 1800-luvun alkuvuosikymmeninä. Kiinnostus kuitenkin hiipui, kun ymmärrettiin, että alue oli kylmä ja elämälle epäystävällinen. Lisäksi sinne oli vaikea purjehtia myrskyisen meren, jäävuorten ja lauttajään läpi.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text:
Myöhemmin 1890-luvulla luvun lopuilla tutkijat – erityisesti maantieteilijät – kiinnostuivat Etelämantereesta. Yleisön kiinnostuksen myötä syntyi Etelänaparetkien sankariaika, jolloin erityisesti kilpailtiin Etelänavan valloituksesta. Tutkimusretket vaativat lukuisia kuolonuhreja, mutta etelänapa valloitettiin vuonna 1911.
1930-luvulla useiden maiden kiinnostus Etelämannerta kohtaan heräsi ja eri maat vaativat itselleen alueita mantereelta. Etelämantereelle perustettiin useita tutkimusasemia ja mantereella liikuttiin koirien, traktorien ja lentokoneiden avulla. Tutkimus voimistui 1950-luvulla, jolloin muun muassa Ranska ja Neuvostoliitto perustivat omat asemansa. Geofysiikan vuosi 1957 johti yhdysvaltalaisen etelänapa-aseman perustamiseen. Nykyään manner on rauhoitettu tutkimukselle vuonna 1961 tehdyn kansainvälisen sopimuksen mukaan.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Kauan uskottiin, että etelässä olisi asuttavilla leveysasteilla manner, Terra Australis Incognita, ("tuntematon maa etelässä"). Kreikkalainen Ptolemaios mainitsi maan suunnilleen vuonna 150 jaa. Mannerta etsittiin 1500-luvulta 1800-luvun alkuun asti.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Mantereen uskottiin aluksi ulottuvan etelänavalta jopa 45. leveysasteelle asti. Sen jälkeen kun Fernão de Magalhães oli löytänyt nimeään kantavan salmen, joka erottaa Tulimaan Etelä-Amerikan mantereesta, useat tutkijat ja karttojen tekijät pitivät Tulimaata tämän laajan mantereen osana, kunnes 1600-luvun alussa merenkulkijat purjehtivat Kap Hornin ympäri. Myös Australiaa arveltiin tämän laajan mantereen niemimaaksi, ennen kuin sen ympäri oli purjehdittu, samoin eräitä eteläisiä valtamerten saaria.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Ensimmäiset Etelämantereen tutkijat purjehtivat laivalla yhä etelämmäksi tavoittaen lopulta mantereen rannikon, käymättä silti maissa. 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alkupuolella "Terra Australis Incognita"a etsittiin innokkaasti. Joitain löydettyjä lauhkean vyöhykkeen saaria, mm Kerguelenia uskottiin "Terra Australis"in osiksi. 1700-luvun lopulta 1800-luvun alkuun hylkeenpyytäjät kartoittivat Eteläiset Shetland- ja Orkneysaaret sekä Grahaminmaan.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Ensimmäisiä tutkimusmatkailijoita, jotka kävivät Antarktiksen suuren mannerosan lähialueella, oli James Cook, joka vuosien 1772–1775 välisenä aikana kiersi laivaretkikuntansa kanssa mantereen ympäri ja purjehti eteläisen napapiirin yli. Hänen retkensä teki lopun kuvitelmista lauhkealle vyöhykkeelle saakka ulottuvasta "Terra Australis"ista, mutta toisaalta hän katsoi useiden seikkojen todistavan, että napaseuduilla kyllä oli laaja manner. Cook näki Antarktiksen lauttajäätä, ei itse mannerta. Vuonna 1800 Antarktiksen lähivedetkin olivat vielä suurelta osin tuntemattomia


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1820-luvulla alussa valaan- ja hylkeenpyytäjät purjehtivat Antarktiksen alueella. Antarktiksen vesillä purjehti myös Venäjän armeijan upseeri, baltiansaksalainen Fabian von Bellingshausen, joka löysi ja ja purjehti pitkin Antarktiksen niemimaan rannikkoa. Bellingshausen näki ensimmäisenä Antarktiksen mantereen mereltä käsin Tämä tapahtui vuosien 1819–1821 välisenä aikana, jolloin myös yhdysvaltalainen Nathaniel Palmer oli liikkeellä.. Kiistelty, ensimmäinen maihinnousu Antarktiksen alueelle tapahtui helmikuussa 1821, kun John Davisin retkikunta pääsi perille ilmeisesti rantautuen johonkin Etelämantereen saarista tai niemimaasta, joka ulottuu kauas pohjoiseen.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Vuonna 1823 James Weddell löysi Weddellin meren, joka nimettiin hänen mukaansa ja purjehti eteläisimpään pisteeseen mihin laivalla oli siihen mennessä päästy, sillä meri oli poikkeuksellisen jäätön sinä vuonna. Weddel kävi leveydellä 74 15.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Amerikkalainen Charles Wilkes kartoitti noin 2 000 km Etelämantereen rannikkoa viidellä laivalla, muttei onnistunut paikantamaan magneettista etelänapaa. Wilkes joutui voimakkaan arvostelun kohteeksi jälkikäteen. Häntä syytettiin muun muassa liian kovasta kurinpidosta laivallaan. Menomatkalla satamissa miehiä karkaili ja erotettiin. Lisäksi hän jätti kaikki mukanaan olleet tiedemiehet Tulimaahan - koska hänen ehtonsa retkikunnan päälliköksi suostumiseen oli se, ettei hänen tarvitse ottaa siviili-ihmisiä mukaan varsinaiselle etelänaparetkelle. Laivat olivat huonoja ja kehnosti varustettuja. Yhden laivan hän lähetti jo varhain takaisin kotiin liian hitaana, kaksi tuhoutui matkalla, niistä toinen miehistöineen, ja yksi myytiin Singaporessa kelvottomaksi vaurioituneena. Vain kaksi laivaa palasi kotisatamaan, ja niidenkin miehistö oli kylmyyden ja keripukin harventama.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1839 ranskalainen Dumont d'Urville löysi Adelienmaan, ja piirsi ja kirjoitti matkastaan värikkään kuvauksen, joka saavutti suosiota. Vuosien 1840 – 1842 aikana britti James Clark Ross lähti purjehtimaan kahdella erikoisvahvisteisella puulaivalla, joiden nimet olivat Erebus ja Terror. Ross löysi alueelta aktiivisen Erebus-tulivuoren, Victorianmaan ja suuren Rossin lauttajään jyrkän jääseinämän, alueen josta oli tuleva lähtöpaikka myöhemmille etelänaparetkille. Ross ei löytänyt magneettista etelänapaa laivoilla vaan päätteli sen olevan itse mantereella. Retkikunta kävi leveydellä 78 4. Ross kävi Tasmaniassa käytyään Rossinmerellä toisenkin kerran vaarallisella matkalla kovien myrskyjen ja jäävuorien uhatessa alusta. Nyt päästiin leveydelle 78 9. Ahtojäät puristivat aluksi, ja yhdessä vaiheessa alukset törmäsivät toisiinsa vaurioituen. Näin Rossin retkikunta kartoitti Viktorianmaan rannikon ja Rossin lauttajään reunan.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Pian Rossin retken jälkeen innostus Etelämantereen tutkimukseen sammui, sillä laivoilla purjehtineet retkikunnat totesivat Etelämantereen olevan kauttaaltaan jään, lumen ja karujen vuorten peitossa. Maanosaan palattiin takaisin vasta aivan 1800-luvun lopussa. Vuosina 1872-1876 tienoilla Challenger-laiva purjehti Antarktiksenkin vesillä käväisten ahtojäällä Ennen Challengerin retkeä ei oltu varmoja suuren Etelämantereen olemassaolosta, mutta Challengerin tiedemiesten löytämät ei-vulkaaniset kivet viittasivat mantereen olemassaoloon..


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Etelänaparetkien sankariaika alkoi, kun tutkijoita alkoi kiinnostaa uuden mantereen tutkiminen. Oli myös kilpailua siitä kuka pääsisi ensimmäisenä etelänavalle. Etelämantereella oli vaarallista liikkua kylmän, lumimyrskyjen, railojen sekä rajallisten kuljetus- ja yhteydenpitovälineiden takia. Kun rekiin mahtui vain pieni määrä ruokaa ja polttoainetta, miehiä uhkasi nälkä. Nämä tekijät johtivat moniin tragedioihin. Retkien vaaroista selviytyneet olivat tällöin todellisia sankareita.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1892-93 alussa norjalainen Carl Anton Larsen löysi Seymourin saarilta kivettymiä . Larsen myös hiihti Seymourin hyllyjäällä.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Henryk Bull nousi miehineen "Antarctic"-laivasta ensi kertaa todistetusti Etelämantereella maihin vuonna 1895. Kap Adaressa. Tämä lyhyt käynti ennusti uutta aikaa jäisen mantereen tutkimuksessa. Vuonna 1898 Andrian de Gerlace talvehti retkikuntineen jäihin juuttuneessa "Belgica"-aluksessa. Ensi kertaa mantereen lähellä oli oltu talven kestäneen napayön yli.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Vuonna 1899 norjalainen Carsten Borchgrevink perusti tutkimusaseman Etelämantereelle Kap Adareen talvehtien miehineen mökissä kylmän, pimeän napayön yli. Talven päätyttyä noutolaiva saapui. Sillä purjehdittiin Rossin lauttajään reunaan, jossa tehtiin rekiretki etelään leveydelle 78 50.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Pian brittiläiset Shackleton ja Scott saapuivat tutkimaan mannerta Discovery-laivalla vuosina 1902–1904. Retkikunta valitsi majapaikaksi Erebusvuoren juuren, jonne rakennettiin pieni talvehtimismökki Hut Point. Hut Pointista retket ulottuivat jonkin matkan päähän Rossin lauttajäälle sekä mannerjäätikölle. Myöhemmin Shackletonin vuoden 1908 retkikunta ei päässyt navalle asti, vaan miehet joutuivat kääntymään takaisin 160 kilometrin päässä etelänavasta. Paluu oli vaikea, miehet nälkiintyivät ja osin paleltuivat.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Etelänavan varhainen tutkimus huipentui vuosien 1911–1912 kilpajuoksuun norjalaisen Roald Amundsenin ja englantilaisen Robert Scottin välillä. Scottin asiantuntemattomasti suunniteltu retki epäonnistui, ja miehet menehtyivät paluumatkalla uupumukseen, paleltumiin ja nälkään. Amundsen onnistui, koska hän käytti rekiensä vetämiseen koiria (Scott puolestaan muun muassa traktoreita ja poneja) ja toteutti muutenkin retkensä Scottia paremmin.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Samoihin aikoihin vuosina 1911–1912 saksalainen Wilhelm Filchner purjehti "Deutschland" laivallaan Weddellin merellä, löysi Filscherin lauttajään ja joutui talvehtimaan ahtojäissä.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Shackletonin Trans-Antarktinen etelänaparetki vuonna 1916 epäonnistui tavoitteesaan, mutta "Endurance"n miehistön selviytymisestä vaikeissa oloissa syntyi legenda. Miehistä muun muassa purjehti jäälautoilla ja veneillä takaisin kotiin. Australialainen geologi Douglas Mawson pääsi hädin tuskin elävänä takaisin pitkältä retkeltään sen jälkeen, kun varustereki oli pudonnut railoon.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Moottoreiden ajan alkuun mennessä Etelämantereen muoto oli suureksi osaksi selvinnyt, vaikka sisämaa oli laajalti kartoittamatta ja osa rannikostakin meritse.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Vuonna 1928 australialainen Hubert Wilkins nousi 20 minuutiksi ilmaan Antarktiksen yllä ja kartoitti seuraavilla lennoillaan 200 000 neliökilometrin alueen. Samana vuonna yhdysvaltalainen upseeri Richard E. Byrd saapui Etelämantereelle ja perusti suuren tutkimusaseman Little American Valaslahteen. Byrd lensi lentokoneella navan yli 29. marraskuuta. Tällä retkellä Byrd kuljetutti tavaroita enimmäkseen koiravaljakoin, mukana ollut lumiauto ei toiminut. Byrd oli Etelänavan tutkimuksen uranuurtajia. Lentokoneet olivat hyödyllisiä laajojen alueiden kartoittamisessa.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Vuonna 1934 Byrdin toisella etelänaparetkellä toimivat ensimmäiset moottoroidut kiinteää pintaa kulkevat ajoneuvot Etelämantereella. Citroen-traktorit toimivat jopa kylmemmässä kuin mitä koirat kestivät, mutta halkeamavyöhykkeiden yli niillä ei voitu kulkea. Niinpä koiravaljakoilla oli yhä paikkansa. Myös mukana olleet Clectrac-traktorit toimivat lyhyemmillä matkoilla. Byrd talvehti napayön yli Advance Base-nimisellä sääasemalla. Siellä häkäkaasu, joka virtasi ulos kaasu-uunista, aiheutti Byrdille vakavaa sairautta ennen kuin asia huomattiin. Byrdin retkillä sattui tapahtumia, joissa koneisiin tuli moottorivikoja ja miehiä jouduttiin hakemaan toisilla lentokoneilla pois kaukaa.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Vuonna 1934 tehtiin sopimus Etelämantereen jaosta, mitä muun muassa Saksa ja Neuvostoliitto eivät myöhemmin hyväksyneet. Amerikkalaiset eivät ole koskaan esittäneet vaatimuksia etelämantereeseen.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Lincoln Ellsworth lensi mantereen yli 1935. Huonon sään takia jouduttiin tekemään välilaskuja ja viipymään yhdessä kohtaa noin kaksi viikkoa. Viimeisen välilaskun jälkeen jouduttiin taivaltamaan jonkin matkaa jalan.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1935 Englantilaisen John Rymillin retkikunta Etelämantereelle.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1938 saksalainen Alfred Ritscher johti valaanpyyntiasemien perustamiseen tähtäävää retkeä Kuningatar Maudin maalle. Tarkoitus oli lisätä Saksan valaanrasvan tuotantoa. Saksalaiset kutsuivat aluetta Neu-Schwabenlandiksi Etelä-Saksan maakunnan mukaan. Retkikunta nousi 1939 maihin, perusti mökin tukikohdaksi ja lensi kahdella lentiveneellä ainakin 300000 km2 laajuisen alueen yllä, ottaen jonkun verran vasta sodan jälkeen julkaistuja ilmakuvia.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Vuosina 1946–1947 Yhdysvallat teki Byrdin johdolla suuren laivaston operaation nimeltä "High Jump" Etelämantereelle, johon osallistui mm. 12 laivaa. Operaatio kohdistui kolmelle seuduille, yhden haaran tukikohta Little America. Yksi laiva upposi retkellä, ja kolme miestä kuoli silloin. Laajoja rannikkoalueita kartoitettiin. Seuraavana vuonna operaatio jatkui toisen komentajan johdolla nimellä "Operation Windmill" 1947-1948.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1947-1948 amerikkalainen Finn Ronne johti yksityisrahoitteista RARE-retkeä, joka kartoitti Wedellin meren ympäristöä, lähinnä Palmerin maata, mutta yksi retki ulottui kauas Ronnen lauttajäälle asti.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1949-1952 norjalaisen John Giaverin johtama brittiläis-norjalais-ruotsalainen tutkimusretkikunta teki geologisia, jäätikkötieteellisiä ja tutkimuksia sekä kartoitti ilmakuvauslennoilla Kuningatar Maudin maalta talvehtien rakentamassaan mäkissä Maudheimissa. Noin ollen vuonna 1950 Etelämentereen muoto oli kartoitettu, mutta sisämaassa oli laajoja kartoittamattomia alueita.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1950 ranskalaiset perustivat Etelänavan rannikolle pienen tutkimusaseman nimeltä Port-Martin. Se paloi 1952, lumimyrsky esti sammutuksen. Onneksi yksikään ei kuollut tai vammautunut. Ranskalaisten täytyi rakentaa uusi asema 62 km:n päähän länteen 1956. Se nimettiin Dumont d'Urvillen tutkimusasemaksi.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1954 australialaiset perustivat ensimmäisen ympärivuotisen aseman Etelämantereelle. Nykyäänkin suurin osa tutkimuksesta tehdään kesällä. Osasyy 50-luvun tutkimusasemaryntäykseen olivat aluevaatimukset, joita oli esitetty jo 30-luvulla.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1955-1964 Neuvostoliitto perusti Etelämantereelle monia tutkimusasemia. Neuvostoliitto tutki Etelämannerta toiseksi eniten USA:n jälkeen. Venäläinen tutkimus kohdistui muun muassa mantereen itäosan jäätiköihin ja merieläimistöön.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1955 Venäläisten 1. tutkimusretkikunta Antarktikselle kolmen laivan voimin, mm jäänmurtajilla Ob ja Lena Mihail Somovin johdolla. Ensimmäisen venäläisen aseman, Mirnyin perustaminen 1956 oli vaikeaa yli 20 m korkealle lauttajäälle, mutta onnistui. Myöhemmin sisämaahan perustettiin Pionerskajan asema.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Vuosina 1956-1957 12 maata lähetti tutkimusretkikuntia Antarktikselle. Tämä liittyi kansainväliseen Geofysiikan vuoteen (IGY).


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1956 amerikkalaiset perustivat Etelänavalle Amundsen-Scottin aseman. Amiraali George J. Dufekin komentama "Que Sera Sera" nimiseksi ristitty Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien R4D C-47 Skytrain laskeutui 31. lokakuuta 1956 Etelänavalle onnistuneesti. Tämä oli osa operaatiota "Deep Freeze II". Tammikuussa alettiin rakentaa tutkimusasemaa, joka tuli valmiiksi helmikuussa. John Tuckin ja Paul Siplen johtamana 16 laivaston miestä ja siviilitiedemiestä vietti asemalla kylmän, pimeän napayön yli. Lämpötila ulkona laski alimmillaan -71 asteeseen.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1957 venäläiset talvehtivat ensi kertaa Etelämanteren Pionerskaja-asemalla. Vuosina 1956-1957 venäläiset perustivat monta asemaa ajaen traktorijunilla sisämaahan. Onnettomuuksia sattui, ja osa asemista ei tullut valmiiksi määräajoissa.. Etelänavalle ajettiin vuonna 1959 mm. Vostok I:n ja nykyisen Vostok-aseman kautta.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text:
1957-1958 Brittiläisen kansainyhteisön Fuchsin ja Hillaryn retkikunta ylitti Etelänavan traktoreilla. Englantilainen Vivian Fuchs matkusti ryhmineen Sno-Cateilla ja pienemmillä traktoreilla mantereen yli noin 3500 km:n matkan. Fuchs lähti Weddellin meren rannalta vasta perustetulta Shackletonin asemalta. Samaan aikaan uusiseelantilainen Edmund Hillary lähti Rossin meren laidalta amerikkalaiselta McMurdon asemalta länteen nousten napaylängölle.
Etelänavalle oli jo lentoteitse perustettu amerikkalainen tutkimusasema. Hillary jonka tarkoitus oli vain perustaa napaylängölle varastoja, saapui traktoreillaan etelänsavelle ensin ollen esimmäinen pintaa pitkin moottoriajoneuvoila etelänavalle kulkenut matkaaja. Fuchs saapui jonkun ajan kuluttua, ja jatkoi matkaansa McMurdon asemalle asti, kun Hillary lensi amerikkalaisella lentokoneella etelänavalta pois.
Vuosina 1957-1963 amerikkalaiset ajoivat yhteensä 20000 km traktoreilla Etelämantereen sisäosissa.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1957 venäläiset perustivat Etelämantereen mannerjäätikölle luoksepääsemättömyyden navan läheisyyteen Vostok-tutkimusaseman. Itse luoksepääsemättömyyden navalla asuttiin vain vähän aikaa.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Vuonna 1950 Etelämantereesta oli tutkimatonta enää noin neljäsosa sisämaan mantereesta.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 3. lokakuuta 1960 Mirnyissä syttyi tulipalo, jota ei kyetty sammuttamaan vedellä kovassa myrskyssä. Puolessa tunnissa paleltui kahdeksan venäläistä tiedemiestä kuoliaaksi.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: Suomalaissyntyisen Yhdysvaltain armeijan majuri Antero Havolan johtama lumitraktoriretkikunta pääsi etelänavalle 1960–1961 kestäneellä retkellään 11. tammikuuta 1961 kello 05:00 Zulu-aikaa. Matka oli vienyt 33 päivää, 10 tuntia. Lumimyrskyt ja jään halkeamat olivat hidastaneet matkaa tuon 10 tuntia.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1950-luvulla perustettavien tutkimusasemien tavoite oli tieteellinen tutkimus, mutta myös luoda pohjaa aluevaatimuksille. Toistaiseksi valtioiden Etelämannerta koskevat aluevaatimukset on estetty sopimuksella, joka tehtiin kansainvälisen geofysiikan vuoden (IGY) jälkeen.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1968 Molodeznajasta tuli Mirnyin sijasta Neuvostoliiton Etelämantereen tutkimuksen keskus.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1988 Suomi perusti Kuningatar Maudin maalle pienen Aboan tutkimusaseman, jota on käytetty vain kesäisin. Suomen ensimmäisen Etelämantereen tutkimusmatkan johtaja 1989-1990 oli sittemmin Merentutkimuslaitoksen pitkäaikaisena ylijohtajana toiminut Pentti Mälkki.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1991 uusi sopimus rauhoitti Antarktiksen tieteellisen tutkimuksen alle vielä 50 vuodeksi. Kaivostoiminta kiellettiin.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1993 Norjalainen 20-vuotias Erling Kagge kulki ensimmäisenä yksin ilman huoltoa maanpintaa pitkin Etelänavalle saapuen sinne 7. tammikuuta 1993. 1400 km:n matka vei 50 päivää.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1992-1993 Entinen SAS:n mies, kuuluisa seikkailija Ranulph Fiennes ja ravitsemustieteeseen erikoistunut tohtori Mike Stroud ylittivät 97 päivässä Antarktiksen kulkien 1350 mailia 90 päivässä. Retki oli vaikea. Mantereen yli oli kuljettu, muttei Rossin lauttajään reunaan päästy, kun miehet nälkiintyivät ja paleltuivat. 95. päivänä oli pakko kutsua hakupartio avuksi. Retken lopussa miehet vihasivat toisiaan.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 1997 Norjalainen Boerge Ouslan ylitti ensimmäisenä Antarktiksen ilman huoltoa, vetäen 180 kg:n painoista tarvikerekeä. Matka Berkner Island:ilta Scottin asemalle vei 64 päivää.


title: Tutkimusmatkat Etelämantereelle

text: 2009 Kiina avasi Etelämantereen mannerjäätikön korkeimmalla ja luultavasti kylmimmälle kohdalle Dome A:han oman tutkimusaseman Kunlunin.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text:
Tutkimusmatkat pohjoisnavalle ovat retkiä kohti pohjoisnapaa. 1700-luvulla yritettiin pohjoisnavalle purjehtia
laivoilla, koska meren uskottiin olevan avoinna navalle asti. Esitettiin myös arvioita, että navalla olisi manner. Pohjoisnavalla on kuitenkin enemmän tai vähemmän yhtenäistä lauttajäätä, joka liikehtiessään murskaa olosuhteisiin soveltumattomat laivat. Lisäksi pelkkä jäihin juuttuminen saattoi laivan merivirtojen kuljettamaksi.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: 1800-luvulla siirryttiin Pohjoisnavan valloituksessa koiravaljakoihin. Tällöin oli jo käynnissä eräänlainen kilpajuoksu siitä, kuka onnistuisi pääsemään ensimmäisenä pohjoisnavalle. Monia retkikuntia lähti kohti napaa, monet eivät palanneet hengissä ja monet selvisivät vain hädin tuskin. Retkeilijöitä vastassa oli pakkanen, jääröykkiöt, äkisti avautuvat jäärailot ja pettävä jää sekä kyvyttömyys kuljettaa riittävästi varusteita mukana satojen kilometrien pituista matkaa varten. Merivirta kuljetti monesti jäätä yllättävän nopeasti ja vaikeutti osaltaan matkaa.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: 1800-luvun lopulla Fridtjof Nansen yhdisti aikaisempien naparetkien tekniikat ja rakennutti erikoisvahvan Fram-laivan, joka ajelehti pitkään jäissä. Sitten Nansen lähti koirarekien avulla kohti pohjoisnapaa, muttei päässyt sinne. Nansen ja Johansen selvisivät hengissä kylmästä napayöstä ja tämän jälkeisestä vaelluksesta. Vuonna 1897 ruotsalainen Salomon Andrée yritti pohjoisnavalle ilmapallolla, mutta ilmapallo vajosi jään tasolle pian lähdön jälkeen, ja Andrée miehineen kuoli rekiretken jälkeen Huippuvuorten lähellä, luultavasti jääkarhun hyökkäykseen tai myrkytykseen. Vuonna 1908 amerikkalainen Robert Peary väitti käyneensä pohjoisnavalla, mutta tätä on jälkikäteen laajalti epäilty. 1920-luvulla ilmalaivat ja lentokoneet lensivät pohjoisnavan yli, ensimmäisenä Roald Amundsen Norge-ilmalaivallaan.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: On kiistelty siitä, kuka kävi ensimmäisenä pohjoisnavalla. Ensimmäinen täysin varmasti pohjoisnavalla käynyt retkikunta oli Pavel Kononovitš Senkon lentokoneella vuonna 1948 kulkenut retkikunta, joka mittasi sijaintinsa tarkasti. Vuonna 1968 Ralph Plaisted vaelsi lumikiitäjällä pohjoisnavalle jäätä pitkin, ja 1969 Wally Herbert vaelsi koiravaljakolla ensi kertaa todistetusti pohjoisnavalle. Suomalaisryhmä hiihti pohjoisnavalle vuonna 1984. 90-luvulla pohjoisnaparetkistä tuli rikkaiden seikkailijoiden huvia, ja muutama yritys järjestää nykyään huoltopalveluja kaupallisille matkoille.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: "Arktiset löytöretket" olivat Arktikseen ja lähialueelle suuntautuneita tutkimusretkiä. Ne alkoivat, kun Pytheas Massilialainen purjehti kertoman mukaan pohjoiseen Thuleen, ehkä Norjan rannikolle vuonna 325 eaa. Sen jälkeen viikingit saapuivat Islantiin ja Grönlantiin keskiajalla. Uudella ajalla eurooppalaiset tekivät retkiä Siperiaan ja Kanadan arktisille saarille.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: 1700–1800-luvuilla monet löytöretkeilijät yrittivät purjehtia Pohjoisnavalle uskoen, että sula vesi ulottuisi navalle saakka. Varsinkin kesän aikana Golfvirran lämmittämällä alueella pääsee purjehtimaan pitkälle pohjoiseen Huippuvuorten, Frans Joosefin maan ja Severnaja Zemljan seuduilla. Mutta toiset taas kuvittelivat pitkään virheellisesti, että alueella olisi Etelänavan tapaan iso yhtenäinen manner. Alettiin myös etsiä meriteitä Amerikan ja Aasian pohjoispuolitse Atlantilta Tyynellemerelle, ns. luoteis- ja koillisväyliä, jotka myöhemmin löydettiinkin, tosin monien vaiheiden ja vaikeuksien jälkeen.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Myös magneettinen pohjoisnapa kiinnosti tutkijoita. Se löydettiin 1831 syrjäisiltä Kanadan pohjoissaarilta. Napamerillä liikkuivat myös valaanpyytäjät ja 1850-luvulla järjestettiin monia retkiä Arktisilla saarilla vuonna 1845 kadonneen napatutkija Sir John Franklinin retkikunnan löytämiseksi.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: 1800-luvulla alkoi kilpajuoksu pohjoisnavalle. Monet tutkimusmatkailijat yrittivät huonolla menestyksellä päästä koiravaljakolla navalle 1800-luvun alkupuolelta lähtien. Monet eivät palanneet hengissä ja monet selvisivät vain hädin tuskin. Nälkä, kylmä ja uupumus tappoivat monia naparetkeilijöitä. Napaseuduilla saattavat myrskyt puhjeta äkkiä ja rikkoa ohuen jään tai palelluttaa suojautumattoman kulkijan. Tutkimusmatkoja vaikeutti se, että pohjoisnapa-alue on lauttajäätä, joka on monesti sulan veden, jäälauttojen ja röykkiömäisten ahtojäiden sekamelskaa. Tämä on vaikeaa niin koiravaljakoille kuin kajakeille ja laivoille. Koiravaljakoiden etenemisen pysäyttivät railot ja jääröykkiöt ja laivoja kulun esti umpijää, joka saattoi murskata jäihin juuttuneen laivan. Jos railo on edes ohuessa jäässä, siinä oli nahkakajakillakaan mahdotonta liikkua. Joskus avautuneen leveän railon jäätymistä sai odotella ikuisuudelta tuntuvan ajan, niin että tarvikkeet hupenivat vähiin. Esimerkiksi polttoöljy oli välttämätöntä jotta voitaisiin kypsentää ruokaa, joka muuten oli jäässä. Railoja saattoi avautua vaikkapa leirin keskelle kun oltiin asetuttu nukkumaan. Mikä pahinta, railo pystyi avautumaan pian sulkeutumisensa jälkeen. Jos railosta pääsi hengissä ylös, paleltuminen uhkasi. Uupumus saattaa äärimmillään johtaa siihen, että ihminen tuupertuu lumihankeen ja lopulta jäätyy kuoliaaksi.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Aivan pohjoisimmalla napa-alueella on harvassa ravinnoksi kelpaavaa eläimistöä, napakettuja ja jääkarhuja. Toisaalta jääkarhut uhkasivat napaseuduilla liikkujia. Raa'asta tai huonosti kypsennetystä jääkarhun lihasta saattoi saada trikinoosin. Liikkuminen jääröykkiöiden seassa oli todella väsyttävää. Kylmä jäädytti hikiset tai kastuneet vaatteet hiertäväksi panssariksi. Kanadan pohjoisilla saarilla oli vaara, että alkuasukkaat hyökkäisivät esimerkiksi haaksirikkoutuneiden laivojen miehistöjen kimppuun.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: 1800-luvulla monet pohjoisnavan saavuttamisyritykset epäonnistuivat. Seuraavassa vain muutamia navalle yrittäneitä tai pohjoisnapaseuduilla liikkuneita.Kuuluisin naparetkeilijöistä oli norjalainen Roald Amundsen, joka purjehti ensimmäisenä luoteisväylän ja saavutti ensimmäisenä etelänavan. Amundsen lähti Huippuvuorilta "Norgen"-nimisellä ilmalaivalla 11. toukokuuta 1926, ja purjehti pohjoisnavan yli 200 metrin korkeudessa. Pohjoisnavalle "Norgen" saapui 12. toukokuuta, ja koko lento Huippuvuorilta Alaskaan vei 70 tuntia. Lennon jälkeen Amundsen ja "Norgen" rakennuttaja italialainen Umberto Nobile ajautuivat riitaan. Norjalaisten mielestä Nobile oli kyvytön johtamaan ilmalaivaretkeä. Sen sijaan Amundsenin aikaisemman yhteistyökumppanin Umberto Nobilen yritys päästä navalle "Italia"-nimisellä ilmalaivalla johti ilmalaivan tuhoon.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Ilmalaiva "Italia" lähti Milanosta 15. huhtikuuta 1928, ja noin kuukautta myöhemmin ilmalaiva saapui Kongsfjordiin, josta "Norgenkin" oli lähtenyt. 23. toukokuuta "Italia" lähti tutkimaan pohjoisnapaa. Jää ja lumi lisäsivät ilmalaivan painoa ja se syöksyi alas. Kun ilmalaiva lähestyi maan pintaa, kymmenen miestä hyppäsi jäälle. Ilmalaivan gondoli murskaantui suureksi osaksi jään pintaan ja suuret määrät tarvikkeita putosi jäälle. Ilmalaiva keveni ja alkoi nousta. Kuusi miestä jäi nousevaan ilmalaivaan, josta ei tämän jälkeen kuultu mitään. Jäälle jäänyt osa miehistöstä selvisi hengissä, päätyi jäälautalle ja onnistui sähköttämään apua itse kyhätyllä lähettimellä. Amundsen katosi Atlantin yllä, kun oli kuullut Nobilen ilmalaivan tuhosta ja lähti etsimään häntä lentäen. Mahdollisesti Amundensenin kuolema johtui lentokoneen moottoriviasta. Jäälle jääneitä "Italia"-ilmalaivan miehiä ei saatu ensin noudettua jäälautalta, mutta heitä kyettiin huoltamaan lentokoneilla. Eräs ruotsalainen kykeni hakemaan Nobilen paljon ennen kuin muut saatiin lautalta pois. Mukana ollut ruotsalainen Finn Malmgren oli aivan uupunut, ja italialaiset jättivät hänet jäälle, kunnes hän kuoli.Nykyään pohjoisnavalle vaellellaan usein. Naparetkeilystä on tullut huippu-urheilua. Matkoilla on yhä monia vaaroja, koska useimmiten matkat tehdään ilman suksia kummempia kulkuvälineitä. Tällöin railoihin putoaminen, pettävä jää, myrskyt, ja paleltumat uhkaavat. Myös rahoittajien löytäminen on joskus vaikeaa.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Vuonna 1993 Richard Weber ja tohtori Mikhail (Misha) Malakhov tekivät ensimmäisen kaupallisen naparetken. Nykyään monet yritykset avustavat sadan ihmisen vaeltamisessa pohjoisnavalle vuosittain. Vuonna 1995 Weber ja Maklanov pääsivät ensi kertaa pohjoisnavalle ilman koiria ja ulkopuolista ilmasta tai muualta annettavaa apua.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Vuonna 1994 norjalainen Börge Uosland hiihti ensimmäisenä pohjoisnavalle yksin ilman matkan varrella tullutta huoltoa Sevarnaja Zemljalta. 52 päivän hiihto tapahtui 2. maaliskuuta – 23. huhtikuuta.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Vuonna 2001 ensimmäinen naisryhmä saapui navalle Josée Auclairin opastamana.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Vuonna 2003 Borge Ousland ja Mike Horn saapuivat ensi kertaa navalle pohjoisen talvella.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Ranskalais-suomalaisen naparetkeilijän Dominick Arduinin matka päättyi katoamiseen 5. maaliskuuta 2004, kun hänen kajakkinsa joutui matkan alussa olevalla avovesialueella myrskyyn. Luultavasti Dominick joutui veteen ja kuoli hypotermiaan tai hukkumalla.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Vuonna 2005 Tom Avery, George Wells ja muutamat muut kulkivat 16 koiran valjakon avulla vähän alle 37 päivässä lähdettyään pohjoisnavalle Kanadan pohjoisosen Arktisten saarten Ellesmeren saaren Cape Columbiasta. Matka jäljitteli Pearyn vuoden 1909 kiisteltyä retkeä.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: 2. toukokuuta 2007 brittiläinen moottoriohjelma Top Gear kävi vuoden 2006 magneettisella pohjoisnavalla. Kyseisen päivän aamuna kaksi ohjelman kolmesta juontajasta, Jeremy Clarkson ja James May, pääsivät ensimmäisinä magneettiselle pohjoisnavalle käyttäen kulkuvälineenään pelkkää autoa.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Kesällä 2007 venäläinen retkikunta teki tutkimusretken pohjoisnavalle jäänmurtaja Rossijan ja tutkimusalus Akademik Fjodorovin voimin. Tutkimusaluksesta laskettiin vesille kaksi Mir-sukellusvenettä, jotka laskeutuivat ensimmäistä kertaa merenpohjaan pohjoisnavalla.


title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Naparetkeilyn luonne voi muuttua kokonaan vesillä liikkumiseksi, jos kasvihuoneilmiö sulattaa napajään.


title: Vertailukehittäminen

text:
Benchmarking (esikuva-analyysi/vertailuanalyysi) tarkoittaa oman toiminnan vertaamista toisten toimintaan, usein parhaaseen vastaavaan käytäntöön. Benchmarkingin perusidea on toisilta oppiminen ja oman toiminnan kyseenalaistaminen.
Se on jatkuva systemaattinen organisaation tuottavuuden, laadun, työprosessien ja työtapojen tehokkuuden vertaaminen valioluokkaa edustavien yritysten ja organisaatioiden vastaaviin.


title: Vertailukehittäminen

text: Benchmarking-toimintaa käytetään yleisesti yritysmaailmassa ja usein nimenomaan laatujärjestelmien kehittämisen ja prosessinkehittämisen välineenä. Benchmarking auttaa tunnistamaan oman toiminnan heikkouksia ja laatimaan niiden kehittämiseen tähtääviä tavoitteita sekä laatimaan kehitysideoita. Benchmarking voi olla strategioiden vertailua, prosessien vertailua tai datan (mittareiden) vertailua.


title: Vertailukehittäminen

text: Oppimisen kohteet voivat olla valittuja joko saman alan yrityksistä tai miltä tahansa toimialalta. Saman toimialan yrityksiä verrattaessa tulisi ensimmäisenä selvittää alan kriittiset menestystekijät, ja rakentaa yritysten profiilit näiden asioiden vertailun perusteella. Tavanomaisempia kohteita ovat olleet taloudellinen menestys, asiakastyytyväisyys sekä tuotteiden laatu.


title: Vertailukehittäminen

text: Monet toimintaprosessit, kuten taloushallinto, tuotannonohjaus tai johtaminen ovat yleispäteviä kaikille aloille, jolloin vertailua ei tarvitse tehdä saman toimialan organisaatioiden kanssa. Usein onkin vielä hyödyllisempää tehdä vertailuja unohtaen oma toimiala, ja hakea parhaita käytäntöjä laajemmasta joukosta mahdollisia organisaatioita.


title: Vertailukehittäminen

text: Usein benchmarking toteutetaan vierailulla organisaatioon, jonka kanssa omaa toimintaa halutaan vertailla. Ennen vierailua tavoitteiden tulisi olla tarkoin selvillä, ja jotta vierailusta saataisiin kaikki mahdollinen hyöty irti, tulisi osanottajilla olla mietittynä tarkempi havainnointi/kysymyslista. Täten benchmarking-vierailu on systemaattisempi oppimistapa kuin normaali yritysvierailu.


title: Vertailukehittäminen

text: Vertailua voidaan kuitenkin tehdä muillakin tavoilla, kuten etsimällä tietoa parhaista käytännöistä erilaisista julkaisuista kuten artikkeleista, kirjoista tai Internet-sivuilta. Mahdollisia Internet-tiedon lähteitä ovat uutiset, yritysten kotisivut, patenttisivustot sekä erilaisten järjestöjen sivut.


title: Vertailukehittäminen

text: Parhaita käytäntöjä voidaan hakea esimerkiksi vertailemalla eri organisaatioiden tunnuslukuja (mittareita), ja täten löytää ne, joiden toimintaan halutaan perehtyä paremmin. Benchmarking-toimintaa voidaan tehdä yhteistyönä toimintaa kehittävien organisaatioiden välillä, verkostoissa, jolloin ne säännöllisesti vertaavat toimintaansa ja vaihtavat ajatuksia kehittämiskohteista ja -tavoista.


title: Vertailukehittäminen

text: Benchmarking-toiminnassa on hyvä aina varmistaa toiminnan laillisuus ja muistaa sopia tietojen salassapidosta asianmukaisella tavalla, esimerkiksi salassapitosopimuksella.


title: Runeberg-projekti

text: Runeberg-projekti () on hanke, joka julkaisee pohjoismaisen kulttuurin kannalta tärkeiden, vapaasti saatavilla olevien kirjojen elektronisia versioita Internetissä. Hanke sai alkunsa vuonna 1992 pohjoismaisilla kielillä kirjoitettujen kirjojen arkistoinnilla. Hankkeessa on julkaistu muun muassa nuotteja ja pohjoismaisten kirjoittajien latinankielisiä teoksia. Projekti on ottanut mallia Gutenberg-projektista, ja se toimii Linköpingin yliopistossa. Se on nimetty suomenruotsalaisen kirjailijan Johan Ludvig Runebergin mukaan.


title: Kataarit

text: Kataarit olivat keskiaikaisesta gnostilaisuudesta ja manikealaisuudesta polveutuvia lahkoja, jotka katolinen kirkko julisti harhaoppisiksi. Kataarilaisuus kehittyi 900-luvulla. Se vaikutti laajalti läntisessä Euroopassa, mutta sen ydinalueita oli Languedoc eteläisessä Ranskassa ja Lombardia Pohjois-Italiassa.


title: Kataarit

text: Kataarilaisuuden arvellaan alun perin syntyneen Balkanilla noin vuoden 1000 paikkeilla (bogomiilit) ja levinneen sieltä muualle Eurooppaan, muun muassa Italiaan, Saksaan ja Ranskaan. Kataarilaisuus katosi Ranskasta viimeistään 1350-luvun paikkeilla. Katolinen kirkko kävi lahkolaisia vastaan niin sanotun albigenssisodan, ja myöhemmin uskovia vainottiin inkvisition avulla.


title: Kataarit

text: Nimitys "kataari" tulee ilmeisesti kreikan sanasta "katharos", "puhtaat". Toinen ehdotettu alkuperä nimelle on latinan sana "cattus", "kissa". Kissa yhdistettiin katolisen kulttuurin piirissä yleisesti noitiin ja kerettiläisiin. Käsitteen kataari ensimmäisiä käyttöyhteyksiä on Eckbert von Schönaun kirjoitus Kölnin kerettiläisistä 1181: "Hos nostra germania catharos appellat."


title: Kataarit

text: Kataareita kutsuttiin myös albigensseiksi. Nimitys on peräisin 1100-luvun lopusta ja sitä käytti kronikoitsija Geoffroy du Breuil Vigeoisilainen vuonna 1181. Nimi viittaa eteläiseen Albin kaupunkiin (muinainen Albiga). Määritelmä on väljä ja se sijaitsi noin Toulousen tienoilla.


title: Kataarit

text: Tärkein katarismin ja kristinuskon välinen opillinen ero oli kataarien ehdoton dualismi. Kataarien mukaan henki oli hyvää ja liha saastaista. Heidän mukaansa oli olemassa kaksi toisistaan riippumatonta jumalaa: henkisen maailman luonut hyvä Jumala ja aineellisen maailman luonut paha Saatana.


title: Kataarit

text: Katarismin oppien uskollinen noudattaminen edellytti kieltäytymistä lähes kaikista maallisista iloista, sillä vain siten voitiin irrottautua kokonaan Saatanan vallasta. Käytännössä kuitenkin vain harvat kataarit noudattivat opinkappaleitaan ehdottomasti, ja kataarit jakoivatkin uskovat kahteen ryhmään, tavallisiin uskoviin ("credentes") sekä hyviin miehiin ja naisiin ("bons homs", "bonas femnas"). Hyvät miehet ja naiset olivat kataarien henkisiä johtajia, ja he elivät pidättyväistä elämää. He eivät saaneet harrastaa sukupuolisuhteita ja noudattivat tarkkaa ruokavaliota, johon ei kuulunut lihaa, vain kala ja kasvisravinto oli sallittua. Tavallinen kataarikansa sen sijaan sai viettää melko vapaata ja rajoituksetonta elämää. Vasta kuolinvuoteella uskovalle annettiin kaste, joka saattoi päättyä paaston aiheuttamaan kuolemaan.


title: Kataarit

text: Katolinen kirkko koki kataarien vaikutusvallan Etelä-Ranskassa uhkaksi omalle toiminnalleen. Toisaalta kirkko myös muutti toimintatapojaan kataarivaikutuksen seurauksena ja alkoi määritellä oppiaan täsmällisemmin dogmein. Askeesillaan kataarit kiinnittivät kirkon huomiota köyhäinhoidossa tapahtuneisiin laiminlyönteihin. Köyhyyden ihanteen noudattamisessa kataareilla on yhtymäkohtia valdolaisiin.


title: Anita Välkki

text: Anita Kaarina Välkki (25. lokakuuta 1926 Sääksmäki – 27. huhtikuuta 2011 Helsinki) oli kansainvälisesti tunnettu suomalainen laulaja (sopraano) ja tunnustettu laulupedagogi. Hänen äänensä edusti harvinaista hochdramaattisen sopraanon äänityyppiä eli fakkia, mikä teki hänestä erityisesti Wagner-laulajan. Wagner-roolien lisäksi hänen tunnetuimpia roolejaan olivat Puccinin "Turandot" ja "Tosca".


title: Anita Välkki

text: Välkin ura alkoi Valkeakosken tehdaspalokunnan näyttämöllä 15-vuotiaana. Sotavuosien jälkeen hänet kiinnitettiin Kokkolan Työväen Näyttämöön, jossa hän esitti erityisesti operetti- ja muita musiikkiosia. Vaasan suomalainen teatteri solmi Välkin kanssa sopimuksen vuonna 1952. Operettimenestys Kokkolassa oli saanut Välkin aloittamaan lauluopinnot Raili Kahilaisen johdolla 1940-luvun lopulla ja hän jatkoi opintoja Vaasassa opettajanaan Tyyne Hase.


title: Anita Välkki

text:
Anita Välkki piti ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1954. Lahjakkaan laulajan ääni huomattiin heti. Hase ilmoitti oppilaansa tämän tietämättä Suomalaisen oopperan koelauluun, koska pelkäsi tämän lahjojen menevän muuten hukkaan. Tunti koelaulun jälkeen Välkillä oli kiinnitys taloon. Hän debytoi Imre Kálmánin operetin kreivitär Marizana vuonna 1955, ja menestyksekkään koeajan jälkeen hän sai valita ensimmäisen suuren roolinsa. Valinta oli Välkille itsestäänselvä: Toscasta tuli yksi Välkin uran loistorooleista. Vuonna 1956 Välkki sai lauluopettajakseen maineikkaan Lea Piltin.
Välkin kansainvälinen ura alkoi vuonna 1960 vierailulla Tukholman kuninkaalliseen oopperaan "Valkyyrioiden" Brünnhildenä. Sana loistavasta sopraanosta alkoi kiiriä, ja Välkki kutsuttiin takaisin Tukholmaan Aidana ja Toscana sekä koelaulamaan Lontooseen sir Georg Soltille ja David Websterille. Anita Välkki debytoi Lontoossa Brünnhildenä vuonna 1961, ja sen jälkeen hänet kutsuttiin New Yorkin Metropolitan-oopperaan laulamaan samaa roolia. Metropolitanin debyytti tapahtui jo seuraavan vuoden tammikuussa. Vuonna 1962 Välkki vieraili ainakin Saksassa, Espanjassa, Ruotsissa, Meksikossa, Englannissa ja Itävallassa. Vuodesta 1963 Välkki oli kiinnitettynä Wienin valtionoopperaan. Hän teki edelleen vierailuja Yhdysvaltoihin ja useisiin Euroopan maihin esiintyen sekä oopperalavoilla, että orkesterien solistina. Välkki teki laajan Euroopan-kiertueen Helsingin kaupunginorkesterin kanssa vuonna 1965 ja konsertoi muun muassa Zubin Mehtan johdolla Los Angelesin Filharmonikoiden kanssa vuosina 1966–1967.


title: Anita Välkki

text: Vuoden 1967 lopulla Välkki kärsi terveysongelmista ja joutui olemaan toipilaana usean kuukauden ajan. Tästä huolimatta Välkki jatkoi esiintymisiään jo vuoden 1968 helmikuussa laulaen "Valkyyrioita" Saksassa, Wagner-konserttien sarjan Hollywood Bowlissa Zubin Mehtan johdolla ja "Jumalten tuhon" Brünnhilden Scottish Operan "Nibelungin sormus" -tetralogian viimeisessä osassa. Vuoden 1968 lopulla Välkki lauloi pääroolia Richard Straussin "Elektrassa", jota esitettiin ensi kertaa Suomessa. Hän vieraili vielä Saksassa ja Englannissa ja neuvotteli sopimuksesta muun muassa Münchenin valtionoopperan kanssa. Jatkuva koti-ikävä, huono omatunto perheen laiminlyömisestä ja toivo mahdollisuudesta jatkaa uraa Helsingissä saivat Välkin kuitenkin asettumaan pysyvästi Suomeen vuoden 1969 lopulla.


title: Anita Välkki

text: Kaudella 1969–1970 Välkki lauloi Helsingissä kuitenkin vain "Turandotin", eikä hänelle tarjottu 1970-luvun ensimmäisinä kausina lainkaan rooleja Kansallisoopperassa. Huhuttiin Välkillä olleen erimielisyyksiä ylikapellimestari Jussi Jalaksen kanssa ja sen vaikuttaneen Välkin hyllyttämiseen. Vuosikymmenen alussa Välkki konsertoi sinfoniaorkesterien kanssa, esiintyi televisiossa ja teatterilavoilla. Hänestä tehtiin myös elämäkerta "Taiteen vuoksi". Vuonna 1972 Välkki vieraili jälleen Kansallisoopperassa, tällä kertaa "Tannhäuserin" Elisabethina. Vierailut jatkuivat Isoldena ja Toscana. Vähitellen Välkki vaihtoi mezzosopraano- ja karaktäärirooleihin. Vuodesta 1975 alkaen hän lauloi Savonlinnan oopperajuhlilla, ja hänet nähtiin Olavinlinnan lavalla aina 1980-luvun lopulle asti. Metropolitan-oopperassa New Yorkissa Välkki lauloi viimeisen kerran Kaisana Aulis Sallisen "Punaisessa viivassa" vuonna 1983 Kansallisoopperan vierailunäytöksissä.


title: Anita Välkki

text: Vuonna 1982 Anita Välkki kutsuttiin Sibelius-Akatemiaan opettamaan. Hänestä tuli pian kaikkein halutuin lauluopettaja opiskelijoiden keskuudessa. Välkin oppilaita olivat muun muassa Airi Tokola, Margareta Haverinen, Helena Juntunen, Tove Åman, Satu Sippola-Nurminen, Johanna Rusanen-Kartano, Margit Westerlund ja Päivi Nisula, jotka kaikki ovat voittaneet kansallisia kilpailuja, kuten Timo Mustakallio -laulukilpailun tai Lappeenrannan laulukilpailun. Välkillä oli oppilaita myös ulkomailta, esimerkiksi Tallinnan Oopperan suosittu sopraano Heli Veskus.


title: Anita Välkki

text: Välkki toimi laulutaiteen lehtorina ja yksityisopettajana aina 2000-luvulle saakka. Anita Välkin laulupedagogiikkaa on tutkinut Tove Åman opinnäytetyössään Sibelius-Akatemiaan.


title: Anita Välkki

text: Välkki konsertoi ympäri maailmaa eri orkesterien kanssa. Hän teki yhteistyötä useiden aikansa merkittävimpien kapellimestareiden, kuten Zubin Mehtan, Sir Georg Soltin, Sir John Barbirollin ja Eugen Ormandyn kanssa.


title: Anita Välkki

text: Välkki piti itse Kirsten Flagstadia merkittävimpinä innoittajana ja esikuvana urallaan. Monissa arvosteluissa Välkkiä verrattiinkin Flagstadiin ja häntä pidettiin tämän luontaisena seuraajana. Välkin laulunopettaja Lea Piltti koetti saada hänet Flagstadin oppilaaksi 1960-luvun alussa, mutta Flagstadin terveys ei sallinut tämän enää opettaa.


title: Anita Välkki

text: Anita Välkki avioitui ensimmäisen kerran vuonna 1949, tytär Raija syntyi vuonna 1950, ja lyhyt avioliitto päättyi vuonna 1951. Välkki avioitui uudelleen viulisti, kapellimestari Usko Aron (1922–1992) kanssa vuonna 1960. Välkki kuoli pitkän sairauden uuvuttamana 27. huhtikuuta 2011.Vuonna 2010 perustettu Anita Välkki -seura ”kunnioittaa Anita Välkin muistoa sekä hänen elämäntyötään suomalaisen laulutaiteen hyväksi ja edistää hänen kehittämänsä laulupedagogian mukaista opetustyötä”. Seura järjestää muun muassa konsertteja, joissa esiintyvät Välkin oppilaat ja kollegat, sekä julkaisee Välkin esiintymisistä löytyneitä tallenteita.


title: Anita Välkki

text: Seura myös luetteloi ja järjestää Välkin jäämistöä, joka on nimetty Anita Välkki -kokoelmaksi. Kokoelmasta on tarkoitus koota kotimuseo ja järjestää näyttelyitä konserttien ja muiden tapahtumien yhteydessä.


title: Ylikomisario

text: Ylikomisario on Suomen poliisin päällystövirka.


title: Ylikomisario

text: Ylikomisariosta lähin alempi virka on komisario ja seuraava ylempi virka paikallispoliisissa apulaispoliisipäällikkö. Keskusrikospoliisissa seuraava ylempi virkanimike on rikostarkastaja.


title: Ylikomisario

text: Ylikomisario on johtava poliisipäällystön virka joko paikallispoliisin järjestysosastolla (nyk. turvallisuuden tulosalue) tai sisäministeriön poliisiosastolla. Rikostutkinnan ylempi päällystövirka on vastaavasti rikosylikomisario. Suojelupoliisissa ylikomisariota vastaa ylitarkastajan virkanimike.


title: Fetissi

text: Fetissi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Apulaispoliisipäällikkö

text: Apulaispoliisipäällikkö on Suomen poliisin päällystönvirka. Apulaispoliisipäälliköstä lähin alempi virka on ylikomisario ja seuraava ylempi virka poliisipäällikkö. Helsingin poliisilaitoksen erityisaseman vuoksi sen apulaispoliisipäällikkö on poliisin hierarkiassa muun poliisilaitoksen apulaispäällikköä korkeammalla.


title: Rotoskooppaus

text: Rotoskooppaus on animointitekniikka, jolla elävien näyttelijöiden päälle animoidaan hahmo. Tekniikan kehitti animaattori Max Fleischer jo 1915.


title: Rotoskooppaus

text: Tekniikka teki mahdolliseksi 1970-luvulla filmata Tolkienin "Taru sormusten herrasta", koska senaikaisella tekniikalla oli mahdotonta tehdä sitä oikeilla näyttelijöillä ja lavasteilla. Ralph Bakshi teki tekniikalla "Taru sormusten herrasta -elokuvan" vuonna 1978.


title: Rotoskooppaus

text: Ennen digitaalisen elokuvanteon yleistymistä rotoskooppaus oli myös yleinen erikoistehostetekniikka monissa tieteisfiktioelokuvissa. Kuuluisinta elävää rotoskooppausta edustavat "Tähtien sota" -elokuvien valosapelit: kun näyttelijät eivät löytäneet terällä varustettuja miekkojaan, he käyttivät pelkkiä kahvoja, joka teki lasermiekka-efektin teon vaikeaksi animaattoreille.


title: Rotoskooppaus

text: Myös monet ihmishahmoja sisältäneet piirrossarjat (esimerkiksi "He-man") ja anime ("Aku no Hana") hyödynsivät rotoskooppausta.


title: Poliisipäällikkö

text: Poliisipäällikkö on Suomen poliisin päällystönvirka, jonka tehtävänä on paikallispoliisilaitoksen johtaminen. Poliisipäälliköstä lähin alempi virka on apulaispoliisipäällikkö. Ylempiä virkoja on Poliisin valtakunnallisessa ja lääninjohdossa. Helsingin poliisilaitoksen erityisaseman vuoksi on sen poliisipäällikkö, poliisikomentaja, poliisin hierarkiassa muun poliisilaitoksen päällikköä korkeammalla.


title: Kim Il-sung

text: Kim Il-sung (, hanja: 金日成, "Gim Il-seong", alk. Kim Sŏng-ju, 15. huhtikuuta 1912 – 8. heinäkuuta 1994) oli korealainen poliitikko ja Korean demokraattisen kansantasavallan eli Pohjois-Korean johtaja vuosina 1946–1994.


title: Kim Il-sung

text: Kim Il-sung oli maansa pääministeri 1946–1972 ja presidentti vuodesta 1972, mutta Kimin todellinen valta perustui hänen asemaansa Korean työväenpuolueen pääsihteerinä. Hän on edelleen henkilöpalvonnan kohde Pohjois-Koreassa: häneen viitataan virallisesti nimellä ”Suuri johtaja” ja hänet on Pohjois-Korean korkeimman kansanneuvoston päätöksellä vuonna 1997 nimetty ”ikuiseksi presidentiksi” (katso Pohjois-Korean perustuslaki Wikilähteissä). Kim Il-sungin syntymäpäivä on kansallinen vapaapäivä Pohjois-Koreassa.


title: Kim Il-sung

text: Pohjois-Korean entinen johtaja Kim Jong-il oli Kim Il-sungin poika ja nykyinen johtaja Kim Jong-un on hänen pojanpoikansa.


title: Kim Il-sung

text: Kim Il-sungin lapsuudesta ja nuoruudesta on vaikea löytää luotettavaa tietoa. Pohjois-Korea on lähteissään liittänyt hänen varhaisvuosiinsa runsaasti legendanomaisia ja propagandistisia tietoja. Kimin tiedetään syntyneen äidinpuoleisten isovanhempiensa kodissa, pienessä Chilgolin kylässä. Mangyongdaen kylässä sijaitseva isänpuoleisten isovanhempien talo oli hänen lapsuuskotinsa ja tätä taloa näytetään nykyään matkailijoille suuren johtajan syntymäkotina. Mangyondae on nykyään osa Pjongjangia.


title: Kim Il-sung

text: Tuleva suuri johtaja oli jo pikkupoikana ollut patriootti, joka oli urheasti taistellut japanilaismiehitystä vastaan. Myös hänen vanhempansa ja isovanhempansa olivat olleet merkittäviä isänmaanystäviä ja vallankumouksellisia. Lisäksi hänen isänsä löi kymmenen rosvoa näiden poltellessa oopiumia. Tapaus on ikuistettu myös pohjoiskorealaisiin elokuviin. Näiden ja monien muiden liioittelevien ja joskus jopa legendanomaisten pohjoiskorealaisten tarinoiden takia on joidenkin vaikea uskoa edes oikeita tietoja Kim Il-sungin elämästä.


title: Kim Il-sung

text: Varmuudella tiedetään, että Kim Il-sungin isä oli nimeltään Kim Hyong-jik ja äiti Kang Pan-sok. Kim Hyong-jik oli tulevaa puolisoaan köyhemmästä perheestä. Kang Pan-sokin vanhemmat vastustivat aluksi tyttärensä avioliittoa Kim Hyong-jikin kanssa. Morsiamen vanhempien vastustus loppui, kun selvisi, että tuleva vävy oli harras kristitty, joka myös soitti seurakunnan tilaisuuksissa. Avioliiton solmimisen aikaan Kim Hyong-jik oli 15-vuotias ja Kang Pan-sok 17-vuotias. Kim Hyong-jik oli köyhän maanviljelijän poika, jonka oli onnistunut päästä koulutielle, mutta opinnot olivat jääneet kesken. Hän työskenteli aluksi opettajana ja myöhemmin perinteisen korealaisen lääketieteen harjoittajana. Perhe ei koskaan ollut mitenkään erityisen varakas saati vaikutusvaltainen. Kim Hyong-Jik myös perusti vuonna 1917 Korean Kansallisseuran, joka oli vahvasti japanilaisvastainen.


title: Kim Il-sung

text: Pohjois-Korean ulkopuoliset lähteet eivät kuitenkaan tunne Kim Hyong-jikin perustamaa Korean kansallisseuraa. Kim Il-sung, joka kasteessa sai nimen Kim Song-ju, oli lapsista vanhin, ja perheeseen kuului myös kaksi nuorempaa poikaa. Toinen Kim Il-sungin veljistä kuoli 1932 japanilaisvastaisen taistelun aikana, kun taas toinen, Kim Jong-ju, toimi Pohjois-Korean varapresidenttinä 1970-luvulle asti. Perhe oli uskonnoltaan kristitty ja tuleva ”suuri johtaja” osallistui jumalanpalveluksiin varhaisaikuisuuteensa saakka. Isä Kim Hyong-jik yritti välittää musiikkiharrastuksensa myös pojilleen, ja Kim Il-sungin tiedetään olleen kiinnostunut musiikista koko elämänsä. Kristinuskon ohella perheen aatemaailmaan kuului vahvasti isänmaallisuus, ja kristinusko oli nimenomaan isänmaallisesti ajattelevien korealaisten uskonto. Pjongjangissa oli tuohon aikaan niin paljon kirkkoja, että sitä kutsuttiin ”Korean Jerusalemiksi”. Perheen köyhyys oli varmasti myös yksi nuoren Kimin ajatusmaailmaan vaikuttanut tekijä.


title: Kim Il-sung

text: 1910-luvun Koreassa Japani kasvatti arvovaltaansa ja liitti maan lopulta valtakuntaansa. Monet korealaiset reagoivat siihen muuttamalla Kiinaan, missä oli kasvava korealaisyhteisö. Kimin perhe muutti Kiinaan noin 1920 Jilinin kaupunkiin, missä poika aloitti koulunsa. Isä työskenteli perinnelääkärinä ja Song-ju kierteli isänsä mukana potilaskäynneillä ja itsenäisyysliikkeen kokouksissa.


title: Kim Il-sung

text: Vuonna 1923 Kim Il-sung kävi koulua Koreassa Pjongjangissa. Hänen opettajansa Pjongjangissa oli hänen äitinsä sukulainen, Kang Ryang-uk, joka toimi myös metodistipappina. Hänen opetukseensa kuului myös isänmaallisia, japanilaisvastaisia lauluja. Myöhemmin Kim Il-sungin ollessa vallassa Kang Ryang-uk toimi Pohjois-Korean varapresidenttinä ilman minkäänlaista todellista vaikutusvaltaa.