title: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band

text: McCartney totesi myöhemmin George Martinille, että "Sgt. Pepper" oli "huumealbumi", sillä yhtyeen jäsenet olivat olleet "koko ajan" pilvessä albumia tehdessään. Joidenkin mukaan etenkin LSD:llä oli suuri vaikutus albumin kappaleisiin. Lennon käytti ainetta albumin tekemisen aikaan niin paljon, että sen minää hajottava vaikutus sai hänet toisinaan tuntemaan katoavansa niin yhtyeestä kuin itsestäänkin.


title: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band

text: Kitaristi George Harrison ja rumpali Ringo Starr ovat kertoneet tunteneensa itsensä usein joutilaiksi McCartneyn hallitsemissa äänityksissä, ja he vain odottivat päästä soittamaan mitä heiltä pyydettiin.


title: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band

text: "Sgt. Pepper" on ensimmäinen albumi, jonka laulut on miksattu kiinni toisiinsa niin, että musiikki jatkuu ilman taukoa.


title: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band

text: Muutamia albumin lauluja käytettiin Beatles-animaatioelokuvassa "Keltainen sukellusvene" (1968).


title: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band

text: "Sgt. Pepperin" kansikuva oli aikanaan vallankumouksellinen. Sen idean keksi taiteilija Peter Blake. Kansi on 57 valokuvan kollaasi, minkä lisäksi valokuvaaja Michael Cooper kuvasi siihen vahanukkeja ja Beatles-jäsenet värikkäissä univormuissa. Kuvat otettiin Chelsea Manor Studiosin tiloissa 30. maaliskuuta 1967. Henkilögalleriaan kuuluneet kasvot valitsivat pääosin McCartney ja Lennon. Harrisonin listalta kanteen valittiin neljä gurua, ja Starr jätti valinnat väliin. Vaikka jotkut olivatkin pettyneet valmiin kannen tekniseen laatuun, kansi voitti parhaan albumikannen Grammy-palkinnon.


title: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band

text: "Sgt. Pepper" on musiikkihistorian ensimmäisiä levyjä, jonka kansilehteen on painettu levyn sisältämien kappaleiden sanoitukset.


title: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band

text: Kaikki kappaleet säv. ja san. John Lennon ja Paul McCartney, ellei toisin mainita.


title: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band

text:
A-puoli:
B-puoli:


title: Partacollie

text: Partacollie kuuluu lammas- ja karjakoiriin. Erityistuntomerkkeinä on pitkäkarvainen turkki, joka voi olla väriltään mustavalkoisesta hiekanvärisen kautta sinertävään.


title: Partacollie

text: Partacolliella ei ole tarkkaa syntymäaikaa rotuna, mutta niitä tiedetään olleen Skotlannissa jo vuosisatojen ajan. Alkuperäinen käyttötarkoitus oli lampaiden paimentaminen ja karjanajo. Koiran piti olla työkykyinen ja luonteeltaan riittävän kova, sekä hyvärakenteinen ja voimakas. Kuitenkin koirien tyyppi oli aluksi hyvin vaihteleva, kunnes sitä alettiin vakiinnuttaa 1800-luvun loppupuolella. Englannissa perustettiin partacollielle rotuyhdistys vuonna 1957 ja samana vuonna ensimmäiset partacolliet tuotiin Suomeen. Jo kaksi vuotta myöhemmin ensimmäinen pentue rekisteröitiin Suomen kennelliittoon. Suomen Partacolliet –rotujärjestö perustettiin vuonna 1971.


title: Partacollie

text: Partacollien uskotaan polveutuvan pitkäkarvaisesta ja lyhytkarvaisesta colliesta sekä bordercolliesta johon on sekoittunut 1500 luvulla polski owczarek nizinnyä.


title: Partacollie

text: Partacollien pään tulee olla hyvässä suhteessa koiran runkoon. Kirsu on suuri ja yleensä musta. Vahvat leuat ja suuret hampaat. Purennan tulisi olla täydellinen leikkaava purenta, mutta myös tasapurenta sallitaan. Silmät ovat suuret ja lempeät, korvat keskikokoiset sekä riippuvat. Partacollien selän pitäisi olla suora, rintakehän syvä ja tilava. Häntä on suora ja kiinnittynyt matalalle, siinä on runsaasti turkkia. Raajat ovat suorat, ja tuuhean karvan peitossa.


title: Partacollie

text: Aikuisen koiran turkki on kaksikerroksinen. Pohjavilla on pehmeää ja päälliskarva kovaa sekä säänkestävää. Jo pentuna partacollie on totutettava turkinhoitoon, vaikka pentukarva ei takkuunnu helposti. Turkin yksilöllisistä eroista riippuen aikuisen koiran turkkia voi joutua harjaamaan kerran viikossa tai harvemmin, kerralla useampia tunteja. Lenkkien jälkeen turkista täytyy kerätä pois siihen tarttuneet heinät ja risut. Kunnon pesua ei tarvita usein, mutta kura-aikana turkista kannattaa huuhdella hiekka ja kura pois joka lenkin jälkeen. Talvella turkki kerää lumipaakkuja, jotka täytyy sulattaa. Harjauksessa oikea tekniikka ja kunnon välineet ovat todella tärkeitä. Karvaa ei esimerkiksi saa harjata hiekkaisena, koska silloin se katkeilee.


title: Partacollie

text: Partacollie on iloinen, työskentelyintoinen koira, joka vaatii omistajaltaan huumorintajua. Se on hieman pehmeä ja useat yksilöt ovat hieman ääniherkkiä, partacollie pitäisikin jo pentuna totuttaa monipuolisesti eri ääniin rauhallisesti. Se tulee hyvin toimeen myös muiden koirien kanssa, mutta tarvitsee ehdottomasti ympärilleen ihmisiä. Omistajan täytyykin varautua, että partis seuraa jokaista liikettään herkeämättä. Partacollie on myös lojaali ystävilleen ja tuntemattomillekin. Paimennustaipumuksiin ei ole kiinnitetty paljoa huomiota viime vuosina, mutta niitä silti esiintyy ja koirat saattavat alkaa paimentaa esimerkiksi autoja ja lapsia. Rotuyhdistys suosittelee jalostusyksilöiden luonnetestaamista. Partis ei ikinä ole aggressiivinen, mutta jos sillä on liian vähän tekemistä, se hermostuu nopeasti.


title: Partacollie

text: Rodun rekisteröintimäärät vaihtelevat melko paljon vuosittain, mutta rotu ei yllä suosituimpien listalle. Jalostusyksilöiden määrä on pieni, ja koirien taustoilta löytyvät samat nimet. Toisinaan tuodaan ulkomailta koiria, joiden suvut ovat vieraat suomalaisille yksilöille tai käydään ulkomailla astuttamassa narttuja.


title: Partacollie

text: Partacollie on säilyttänyt työskentelyyn sopivan luonteensa, mutta koska paimenilla ei ole sille kysyntää, harrastetaan koirien kanssa muita lajeja. Näyttävänä koirana turkkinsa ansiosta partacollie on jo yleinen rotu koiranäyttelyissä. Muissakin lajeissa partacollie on osoittanut kykynsä, rodusta löytyy jo useampia agility- ja TOKO –valioita. Partacolliella on myös PK-oikeudet, joten se saa osallistua palvelus- ja pelastuskoirakokeisiin.


title: Partacollie

text: PEVISA:n (Perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelma) mukaan partacollie tulee olla lonkka- ja kyynärkuvattu ennen jalostuskäyttöä. Suomalaisista partacollieista kuvataankin lähes puolet. Myös silmien tarkastuttamista suositellaan. Rodussa esiintyy jonkun verran autoimmuunisairauksia, vaikka ne ovatkin olleet suomalaisilla yksilöillä harvinaisia. Purentaviat ovat myös melko yleisiä.


title: Mäkki

text: Mäkki voi viitata johonkin seuraavista:


title: Eerik XIII Pommerilainen

text: Eerik Pommerilainen (noin 1382 Rügenwalde, Pommeri – 1459 Rügenwalde) oli Norjan kuningas 1389–1442, Tanskan ja Ruotsin kuningas 1396–1439 sekä Kalmarin unionin kuningas 1397–1439.


title: Eerik XIII Pommerilainen

text: Eerik Pommerilainen oli samanaikaisestiEerik Pommerilainen oli Pommerin Vratislavin ja Mecklenburgin Marian poika, ja kuningatar Margareetan sisaren tyttärenpoika, jonka Margareeta adoptoi sen jälkeen kun hänen oma poikansa Olavi oli kuollut, tavoitteenaan nostaa tämä yhteispohjoismaisen unionin kuninkaaksi.


title: Eerik XIII Pommerilainen

text: Margareeta voitti vuonna 1389 Albrekt Mecklenburgilaisen ja nousi Ruotsinkin kuningattareksi, jolloin hänellä oli kaikkien Pohjoismaiden kruunut. Eerikistä oli tullut perimyksen kautta Norjan kuningas jo seitsemänvuotiaana 1389 ja vuonna 1396 hänet valittiin Tanskan kuninkaaksi ja myöhemmin samana vuonna Ruotsin kuninkaaksi (nimellä Eerik XIII). Seuraavana vuonna hänet kruunattiin Kalmarin linnassa Pohjoismaiden yhteiseksi kuninkaaksi. Siellä Margareeta esitti ajatuksensa Kalmarin unionista ja sen aikana kirjoitettiin niin sanottu unionikirje, jossa kuvailtiin unionin hallintoa ja määrättiin yhteispohjoismainen kuninkuus periytyväksi Eerikin pojan kautta. Jos kuninkaalla ei olisi poikaa, kuninkuus valittaisiin yhteispohjoismaisesti vaaleilla.


title: Eerik XIII Pommerilainen

text: Kuningatar Margareeta hallitsi käytännössä pitkään Kalmarin unionia Eerikin jo ollessa kuninkaana tavoitteenaan kuninkaanvallan ja unionin lujitus. Margareetan kuoleman jälkeen Eerik jatkoi samalla linjalla. Hän siirsi entistä paikallisen tason päätäntävaltaa omille luottomiehilleen Tanskaan, jossa hän pääasiassa oleskeli, ja linnanherroiksi ympäri unionia hän nimitti omia tanskalaisia ja saksalaisia suosikkejaan. Ruotsin valtaneuvoston valtaa hän pyrki rajoittamaan. Uusia veroja säädettiin ja maatiloja otettiin kruunulle. Käytännössä valta unionissa keskittyi Tanskaan.


title: Eerik XIII Pommerilainen

text: Eerik joutui konfliktiin Hansaliiton kanssa, kun hän asetti Juutinrauman tullin. Hansaliitto ei katsonut hyvällä Eerikin pyrkimyksiä Itämeren hallintaan, vaan julisti vuonna 1426 kauppasaarron auttaakseen Holsteinin kreivejä, joilta Eerik pyrki saamaan Etelä-Jyllannin. Tämä vahingoitti etenkin Ruotsia, joka oli ollut vilkkaissa kauppasuhteissa Lyypekin kanssa. Tämä herätti yhdessä muutenkin kaukaiseksi koetun Etelä-Jyllannin sotien kanssa katkeruutta Ruotsissa kaikissa kansankerroksissa.


title: Eerik XIII Pommerilainen

text: Vuonna 1434 Ruotsissa puhkesi Engelbrektin kapina, johon Ruotsin valtaneuvosto liittyi ja joka johti Eerikin ja ruotsalaisten välillä pitkällisiin välienselvittelyihin, joita ei saatu soviteltua. Vuonna 1439 Eerik erotettiin lopulta kaikkien Pohjoismaiden kuninkuudesta. Hän linnoittautui Gotlantiin, josta käsin hän häiritsi meriliikennettä merirosvouksella, kunnes sopi kuningas Kristianin kanssa saaren luovuttamisesta. Hän palasi Pommeriin, jossa kuoli 1459.


title: James Watt

text: James Watt (19. tammikuuta 1736 – 19. elokuuta 1819) oli skotlantilainen matemaatikko ja insinööri. Hänen höyrykoneeseen tekemänsä parannukset olivat oleellinen osa teollisessa vallankumouksessa.


title: James Watt

text: Watt otti keskipakosäätimen käyttöön höyrykoneessa: Nyt höyrykoneen tehoa voitiin hallita. Hän kehitti kampimekanismin, joilla edestakainen liike voitiin muuttaa pyöriväksi liikkeeksi. Hän lisäsi höyrykoneeseen ulkoisen lauhduttimen, joka lisäsi koneen hyötysuhdetta merkittävästi. Hän otti myös käyttöön tehon yksikkönä hevosvoiman. Tehon SI-yksikkö, watti, on nimetty James Wattin mukaan.


title: James Watt

text: Watt syntyi Skotlannissa mutta asui ja työskenteli Birminghamissa, Englannissa. Hän perusti yhdessä birminghamilaisen Matthew Boultonin kanssa yhtiön, joka patentoi höyrykoneen 1784. Siitä tuli taloudellinen menestys.


title: James Watt

text: Lapsena Watt sairasteli paljon, jonka takia hänen vanhempansa opettivat häntä kotona. Huonon kuntonsa vuoksi Watt lähti opiskelemaan Lontooseen hienomekaniikkaa.


title: James Watt

text: Watt oli Lunar societyn keskeisiä henkilöitä. James Wattin keksintö höyrykone oli merkittävä mm. teollistumiselle.


title: Groucho Marx

text: Julius Henry ”Groucho” Marx (2. lokakuuta 1890 New York – 19. elokuuta 1977) oli yhdysvaltalainen koomikko, joka tuli tunnetuksi koomikkoryhmä Marxin veljesten vaudeville-esityksistä ja elokuvista. Hän menestyi lisäksi muun muassa visailushow’n isäntänä.


title: Groucho Marx

text:
Groucho Marx syntyi 2. lokakuuta 1890 New Yorkissa kolmantena Sam ja Minnie Marxin viidestä eloon jääneestä pojasta. Hän aloitti näyttämöuransa lauluryhmä The Leroy Trion jäsenenä 15-vuotiaana, veljeksistä ensimmäisenä. Kun hänen veljensäkin tulivat alalle, veljesryhmä saavutti menestystä aluksi musiikkikomedialla "I’ll Say She Is". Tämän esityksen yhteydessä Groucho alkoi käyttää tunnusmerkikseen noussutta tapaa maalata itselleen viikset. Lempinimensä "Groucho" (sanasta "grouch", 'marisija') hän sai kollegaltaan Art Fisheriltä, joka nimesi veljessarjan muutkin jäsenet.
Siirryttyään komediaan Marxin veljekset nousivat hyvin suosituiksi 1920-luvulla. Heidän komedioitaan sovitettiin myös elokuviksi, ja Groucho Marx esiintyi myös muutamassa elokuvassa ilman veljiään. Veljiensä kanssa hän teki yhteensä 13 elokuvaa. Grouchon visuaalisia tunnusmerkkejä olivat maalattujen viiksien lisäksi pitkä takki, paksut lasit ja sikari.


title: Groucho Marx

text: Vuonna 1947 Marx alkoi juontaa radion visailuohjelmaa "You Bet Your Life." Ohjelmasta tuli menestys ja se siirtyi myöhemmin televisioon, missä se jatkui vuoteen 1961 saakka. Sen jälkeen Marx esiintyi lyhytaikaisessa ohjelmassa "Tell It to Groucho".


title: Groucho Marx

text: Kun Marxin veljesten elokuvat olivat nousseet uudelleen suosioon 1960-luvun lopulla, Groucho Marx esiintyi pitkän tauon jälkeen näyttämöllä Carnegie Hallissa vuonna 1972. Hänestä tehtiin samana vuonna Cannesin elokuvajuhlien "Commandeur des Arts et Letters", ja vuonna 1974 hän sai Oscar-kunniapalkinnon Marxin veljesten saavutuksista.


title: Groucho Marx

text: Groucho Marxin nimiin on laitettu useita sukkeluuksia ja aforismeja. Vaikka Marx ei koskaan valmistunut kansakoulusta, hän kirjoitti useita kirjoja, mukaan lukien kaksi omaelämäkertaa.


title: Groucho Marx

text: Marx oli vuosina 1920–1942 naimisissa Ruth Johnsonin kanssa. He saivat kaksi lasta. Hänen toinen vaimonsa oli Kay Gorcey (1945–1950). Heillä oli yksi lapsi. Marxin kolmas vaimo oli Eden Hartford (1954–1969).


title: Groucho Marx

text: Koska Marx esitti joskus kriittisiä kommentteja politiikasta, ja koska hänellä oli kommunistiystäviä, hän joutui 1950-luvulla FBI:n tutkinnan kohteeksi.


title: Groucho Marx

text: Groucho Marx kuoli 19. elokuuta 1977. Hänet haudattiin Eden Memorial Parkiin San Fernandoon Kaliforniaan.


title: Charged GBH

text: Charged GBH (usein myös lyhyesti GBH) on brittiläinen punk-yhtye, joka perustettiin vuonna 1978. Nimi "GBH" tulee brittiläisestä lakitermistä "Grievous Bodily Harm" ja Charged lisättiin alkuun, koska saarivaltakunnassa keikkaili jo GBH-niminen heavy-yhtye.


title: Charged GBH

text: Alkuperäisessä kokoonpanossa soitti seuraavat jäsenet: Colin Abrahall (laulu), Colin Blyth (kitara), Ross Lomas (basso) ja Andrew Williams (rummut). Heidän ensimmäinen 7" singlensä oli nimeltään "No Survivors" ja yhtyeen parhaana LP-levynä pidetään vuonna 1982 ilmestynyttä "City Baby Attacked By Rats" albumia, joka saavutti englannin listoilla riippumattomalle levymerkille ja hardcore-punk musiikkityylille poikkeuksellisen menestyksellisen sijan 17.


title: Charged GBH

text: Yhtye keikkailee edelleen.


title: Katri Komi

text: Katri Helena Komi (s. 11. toukokuuta 1968 Joroinen) oli Suomen Keskustan kansanedustaja 1999–2015. Hän jättäytyi pois eduskunnasta neljän vaalikauden jälkeen.


title: Katri Komi

text: Komi asuu Joroisissa. Hän on koulutukseltaan maatalous- ja metsätieteiden maisteri ja agronomi. Myös hänen isänsä, maanviljelijä Armas Komi, on toiminut kansanedustajana. Komi on toiminut maatalousyrittäjänä 1987–2000 ja freelance -toimittajana 1991–2000.


title: Katri Komi

text: Eduskunnassa Komi oli jäsen ulkoasiainvaliokunnassa (2004–2015), jossa käsitellään Suomen ulkosuhteisiin liittyviä asioita. Hän toimi myös valtiovarainvaliokunnan työ- ja elinkeinojaostossa (2007–2011) sekä asunto- ja ympäristöjaostossa (2007–2011). Maa- ja metsätalousvaliokunnassa hän oli jäsen 1999–2007 ja varajäsen 2007–2015. Lisäksi hän oli muun muassa Yleisradio Oy:n hallintoneuvoston jäsen (2011–2015).


title: Katri Komi

text: Komi toimi Parlamenttienvälisen liiton (IPU) Suomen ryhmän johtokunnan puheenjohtajana kahdeksan vuotta ja varapuheenjohtajana neljä vuotta. Hän on myös toiminut Karjalan Liiton liittovaltuuston varapuheenjohtajana sekä Maa- ja kotitalousnaisten Keskuksen hallituksen jäsenenä (vpj. kolme vuotta). Komi harrastaa ratsastusta ja muuta liikuntaa, kirjoittamista ja lukemista, matkustamista sekä mökkeilyä. Hän on julkaissut runokokoelman "Sisua, särmää ja sydäntä" (2006).


title: Katri Komi

text: Komi äänesti ydinvoimalupien myöntämistä vastaan vuonna 2010.


title: Morrisonkerrostuma

text: Morrisonkerrostuma on laaja ja runsas fossiilikerrostuma, joka peittää 1,5 miljoonan neliökilometrin alan Yhdysvaltojen länsiosassa. Se ulottuu etelässä New Mexicosta Kanadaan ja lännessä Idahosta Nebraskaan. Ensimmäiset löydöt tehtiin vuonna 1877. Sen fossiiliantiin pohjautuvat American Museum of Natural Historyn ja Carnegie Museumin kokoelmat. Sieltä on löytynyt "Allosaurus", "Diplodocus", "Apatosaurus", "Stegosaurus" ja "Brachiosaurus", ja lisäksi krokotiileja, nisäkkäitä, liskoja ja kaloja. Nämä ja monet muut löydöt ovat antaneet kuvan alueesta jurakaudella. Ehkä tunnetuin löytö on alueelta 1991 löytynyt "Allosaurus" Big Al.


title: Minervina

text: Minervina oli Konstantinus Suuren ensimmäinen vaimo. Hänen elämästään ei tiedetä paljon mitään. Konstantinus ja Minervina saivat yhden pojan, Crispuksen joka syntyi noin 299-305. Tähän aikaan Konstantinus oli "augustus" Diocletianuksen luona panttivankina ja luultavasti poika syntyi Nikomediassa. Vuonna 305 Konstantinuksen isästä Constantiuksesta tuli "augustus" kun Diocletianus ja Maximianus luopuivat vallasta. Konstantinus matkusti isänsä luokse Britanniaan jossa hänestä tuli keisari kun hänen isänsä kuoli vuonna 306.


title: Minervina

text: Vuonna 307 Konstantinus erosi Minervinasta ja meni naimisiin keisari Maximianuksen tyttären Faustan kanssa. Hänen isänsä oli myös ollut naimisissa Maximinuksen tyttären Flavia Maximiana Theodoran kanssa ja myös eronnut entisestä vaimostaan Helenasta, Konstantinuksen äidistä. Konstantinus piti kuitenkin Crispuksen rinnallaan ja teki hänestä vuonna 317 "caesarin".


title: Minervina

text: On epäilty että Minervina ja Konstantinus eivät olisi olleet naimisissa ja että Minervina olisi ollut vain Konstantinuksen epävirallinen rakastajatar. Toinen esitetty vaihtoehto olisi että Minervina olisi kuollut ennen vuotta 307. Leskenä Konstantinuksen olisi ollut helpompi mennä uusiin naimisiin.


title: Affekti (musiikki)

text: Affekti on jonkin musiikkikappaleen aiheuttama tunnetila tai, varsinkin barokkimusiikissa, tietty sävelkulku tai rytmikuvio, joka kuvaa jotain tiettyä tunnetilaa, esimerkiksi tuskaa, iloa tai ahdistusta.


title: Affekti

text: Affekti voi tarkoittaa seuraavia:


title: Symbioosi

text: Yhteiselo eli symbioosi (kreikan sanoista "σύν" (syn) ’kanssa, yhdessä’ ja "βίωσις" (bios) ’elämä’) merkitsee biologiassa kahden tai useamman eliölajin edustajien läheistä yhteiselämää.


title: Symbioosi

text: Tiukimmin määriteltynä symbioosi tarkoittaa lajien välistä vuorovaikutussuhdetta, josta molemmat osapuolet hyötyvät.


title: Symbioosi

text: Laajemmin määriteltynä symbioosi tarkoittaa edellä mainitun lisäksi myös kahden lajin yhteiselämää, josta vain toinen hyötyy tuottamatta kuitenkaan haittaa toiselle.


title: Symbioosi

text: Kaikkein laajimmin ymmärrettynä symbioosilla voidaan viitata kaikkiin lajien välisiin vuorovaikutussuhteisiin, joista on haittaa enintään toiselle osapuolelle. Nämä suhteet luokitellaan tarkemmin neljään luokkaan:Symbioosilla voidaan viitata myös yksilöiden tai kantojen välisiin suhteisiin.


title: Symbioosi

text: Jos symbioosin toinen osapuoli on selvästi suurempi kuin toinen, kutsutaan suurempaa isännäksi ja pienempää "symbiontiksi". Ekto- eli pintasymbioosissa symbiontti elää isäntänsä pinnalla, ruuansulatuskanavissa tai rauhasten huokosissa. Endo- eli sisäsymbioosissa symbiontti puolestaan elää isäntänsä kudosten sisällä joko solujen sisä- tai ulkopuolella.


title: Symbioosi

text: Biologi Lynn Margulis on esittänyt, että symbioosi on merkittävä eteenpäin vievä voima evoluutiossa. Hänen mukaansa Darwinin evoluutioteoria on puutteellinen väittäessään pelkän kilpailun ja eloonjäämistaistelun aiheuttavan evoluutiota, ja että elämä on levinnyt maapallolle verkostoitumalla, ei taistelulla. Toisaalta yhteistyötä tekevät eliöt ovat kilpailukykyisempiä yksineläviin eliöihin nähden.


title: Symbioosi

text: Symbioosi ei ole sopimuksellinen yhteistyö, vaan se vallitsee vain niin kauan kuin se on paras vaihtoehto kaikille osapuolille. Olosuhteiden muutoksesta johtuen tai osapuolten elinkaaren edetessä symbioosi saattaa loppua. Tällöin symbiontista saattaa esimerkiksi tulla loinen tai isäntä saattaa käyttää symbiontin ravinnokseen.


title: Symbioosi

text: Eräs tunnetuimmista symbiooseista vallitsee vuokkokalan ja eräiden trooppisten merivuokkojen välillä. Kala elää merivuokon pistävien ulokkeiden seassa, jossa se puolustaa merivuokkoa sitä ravinnokseen käyttäviltä kaloilta ja suojautuu samalla itse omilta vihollisiltaan. Eräät tokot ovat puolestaan muodostaneet symbioosin katkaravun kanssa: molemmat elävät katkaravun pohjahiekkaan kaivamassa kuopassa, ja mikäli vaara uhkaa, koskettaa tokko merkiksi pyrstöllään lähes sokeaa katkarapua, jolloin molemmat kaivautuvat kuoppaan suojaan viholliselta.


title: Symbioosi

text: Krokotiilinvartija ("Pluvianus aegyptius") on kahlaajalintu, joka on saanut nimensä erikoisesta symbioosistaan krokotiilien kanssa. Krokotiili antaa linnun syödä vapaasti loisiaan avaten jopa leukansa ammolleen, jotta lintu pääsisi puhdistamaan suussa mahdollisesti pesivät loiseläimet. Lintu saa vastineeksi helppoa ravintoa ja suojaa, sillä vain harva eläin uskaltaisi hyökätä linnun kimppuun sen ollessa isäntäeläimensä päällä.


title: Symbioosi

text: Monet kasvit, levät ja sienet elävät symbioosissa toisen kasvin tai muuhun eliöryhmään kuuluvan lajin kanssa. Ehkä pitkälle viedyin symbioosi on jäkälä, jossa levä ja sieni muodostavat ikään kuin kaksoiseliön. Sieni imee vettä, jota rihmastojen välissä olevat levät käyttävät ja muodostavat yhteyttämällä sienen tarvitsemia aineita.


title: Symbioosi

text: Eräs tärkeä symbioosi on palkokasvien ja typpibakteerien välillä. Typpibakteerit tunkeutuvat mullasta kasvin juuriin muodostaen niihin nystyröitä. Ne alkavat muodostaa ilman typestä typpiyhdisteitä, joita syntyy yli kasvin oman tarpeen ja jotka leviävät multaan lannoitteeksi myös muiden kasvien käytettäväksi. Palkokasvi taas tuottaa bakteereille hiilihydraatteja. Myös harmaalepällä on samankaltainen symbioosi. Usein vähäravinteisilla soilla elävät lihansyöjäkasvit ovat kehittäneet omalaatuisen tavan typen hankkimiseen: ne pyydystävät pieniä hyönteisiä houkuttelemalla ne esimerkiksi tahmeille lehdilleen (kihokit) tai erityisille suppilonmuotoisiksi erikoistuneille lehdille (kannukasvit), jonne hyönteinen putoaa. Äärimmillään kasvit saattavat pyydystää hyönteisiä aktiivisesti, kuten kärpäsloukku "(Dionaea muscipula)". Lihansyöjäkasvien tapauksessa ei voida enää puhua symbioosista.


title: Symbioosi

text: Yksi yleisimipiä kasvimaailman symbiooseja liittyy kasvien pölytysbiologiaan. Suuri osa siemenkasveista turvautuu eläimiin suvullisessa lisääntymisessä. Kasvit houkuttelevat pölyttäjiä medellä ja siitepölyllä, joita pölyttäjät käyttävät ravinnokseen. Kukissa ruokailun yhteydessä eläimet kuljettavat kukkien siitepölyä uusiin kukkiin jopa pitkienkin matkojen päähän, mikä edesauttaa tehokasta ristipölytystä ja kasvien perintöaineksen leviämistä. Pölyttäjistä valtaosa on hyönteisiä, mutta myös monet selkärankaiset, kuten linnut tai pikkunisäkkäät voivat toimia kasvien pölyttäjinä. Ääritapauksissa kumpikin osapuoli on täysin riippuvainen toisestaan niin, että ilman kasvia pölyttäjällä ei ole ravintoa, ja ilman pölyttäjää kasvi ei pysty lisääntymään. On myös esimerkkejä, joissa kasvi harhauttaa pölyttäjää väärillä signaaleilla vierailemaan kukassa ja suorittamaan pölytyksen antamatta mitään vastapalvelukseksi (orhot). Monilla siemenkasveilla eläimet voivat toimia myös siementen levittämisen avustamisessa. Tällaisia tapauksia ovat mm. meheviä marjoja ym. hedelmiä syövät eläimet, joiden ruoansulatuksen läpi kasvin siemenet kulkeutuvat. Maitikoiden ("Melampyrum") siemenessä on ravintopitoinen lisäke, jota muurahaiset käyttävät ravinnokseen, ja joita muurahaiset sitten kuljettavat pesäänsä.


title: Symbioosi

text: Kanervakasvit ja kämmekkäkasvit ovat hyvin riippuvaisia niiden kanssa yhteiselämää viettävistä sienirihmastoista. Myös muilla kasveilla sienirihmasto saattaa yhteistyötarkoituksessa ympäröidä kasvin juuren muodostaen erityisen sienijuuren eli "mykorritsan".


title: Symbioosi

text: Kasvit kehittyivät todennäköisesti endosymbioosin seurauksena, kun yhteyttävä sinibakteeri alkoi elää jonkin yksisoluisen alkueliön sisällä. Sinibakteerista kehittyi soluelin, viherhiukkanen.


title: Symbioosi

text: Ihminen on symbioosissa eräiden bakteerien kanssa. Esimerkiksi suolistobakteerit muun muassa tuottavat ravinteita ja osallistuvat ruoansulatukseen.


title: Charles Dexter Wardin tapaus

text: Charles Dexter Wardin tapaus () on H. P. Lovecraftin ainoa romaani. Lovecraft kirjoitti teoksen 1927 ja se ilmestyi postuumisti. Lyhyt romaani kertoo nuoresta providencelaisesta opiskelijasta, joka ryhtyy tutkimaan okkultismia ja vuonna 1771 kuollutta esi-isäänsä. Charlesin elämä kietoutuu lopulta kokonaan kuolleiden ja manausten ympärille ja hänen okkultistiset tutkimuksensa alkavat vaikuttaa myös ympäröivän yhteisön tapahtumiin.


title: Charles Dexter Wardin tapaus

text: Suomenkielinen teos on julkaistu 1992, kustantajana Kustannus Oy Jalava ja suomentajana Ilkka Äärelä.


title: Ranskan Agnes

text: Agnes (1171–1240) oli ranskalaissyntyinen prinsessa, josta tuli lapsena kahden Bysantin keisarin vaimo.


title: Ranskan Agnes

text: Agnes Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n tytär. Agnes lähetettiin jo nuorena Bysantin valtakuntaan, jossa hänen oli tarkoitus mennä naimisiin kruununperillisen Aleksios II Komnenoksen kanssa.


title: Ranskan Agnes

text: Konstantinopolissa häntä koulutettiin monimutkaisessa bysanttilaisessa hovietiketissä. Hänet kastettiin myös uudelleen ortodoksisen kirkon tapojen mukaan ja hänelle annettiin keisarinnalle paremmin sopiva nimi, Anna.


title: Ranskan Agnes

text: Vuonna 1180 Manuel I kuoli ja hänen 13-vuotias poikansa Aleksios nousi valtaistuimelle. Pian tämä jälkeen 9-vuotias Agnes ja Aleksios myös vihittiin. Todellisuudessa valtakuntaa hallitsi Aleksioksen äiti Maria, mutta vuonna 1183 Andronikos I Komnenos syrjäytti Marian. Pian Andronikos myös kruunattiin Aleksioksen kanssahallitsijaksi. Lokakuussa Andronikos antoi murhata Aleksioksen ja Agnesista tuli leski jo 12-vuotiaan. Leskenä hän ei kuitenkaan kerennyt olla kauan koska Andronikos meni hänen kanssaan naimisiin. Andronikos oli itse 65-vuotias.


title: Ranskan Agnes

text: Vuonna 1185 Andronikos syrjäytettiin. Agnes selvisi seuranneesta sekasorrosta koska hänestä tuli kenraali Aleksios Branasin rakastajatar. Seuraavaksi Agnesin elämästä ei tiedetä mitään ennen vuotta 1204. Silloin hän meni naimisiin entisen rakastajansa pojan, Theodosios Branasin, kanssa.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Oulun tuomiokirkko on Oulun hiippakunnan tuomiokirkko ja Oulun tuomiokirkkoseurakunnan kirkko. Kirkon nykyinen ulkoasu on Carl Ludvig Engelin käsialaa vuodelta 1832. Kirkon kiviseinät ovat vuonna 1777 valmistuneesta kirkosta, joka tuhoutui puuosiltaan Oulun palossa 1822. Kirkon irtaimisto pelastettiin palolta.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Tuomiokirkon paikalla on ollut puukirkko 1610-luvulta lähtien. Isonvihan ja yleensä ajan rapistama kirkko oli lopulta korjauskelvoton, suorastaan vaarallinen. Uutta kirkkoa alettiin hankkia 1750-luvulla, mutta rakentamista saatiin odottaa 1770-luvulle.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Muhoksen ja Oulunsalon miehet kokoontuivat vuonna 1750 pohtimaan uuden kirkon rakentamissuunnitelmia. Kirkkoherra Johan M. Junnelius ehdotti, että seurakunta tarvitsisi uuden ja tilavamman kirkon. Pormestari Mollin painotti puolestaan kivisen kirkkorakennuksen etuja. Kaikki paikalle saapuneet olivat sitä mieltä, että kaupunki tarvitsisi uuden kirkon. Uuden kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1771. Kaupunkilaiset olisivat halunneet rakentaa kirkon puusta, koska kivikirkon katsottiin maksavan liikaa. Kuningas Aadolf Fredrik oli kuitenkin määrännyt vuonna 1763, että kirkko tulee rakentaa kivestä. Kirkon suunnitteli ja rakennustöitä johti sundsvallilainen rakennusmestari Daniel Hagman. Kirkko otettiin käyttöön joulupäivänä 1777. Valmistuessaan uusi kivikirkko oli Suomen toiseksi suurin kirkko Turun tuomiokirkon jälkeen. Kirkossa oli istumapaikkoja 1 500 kuulijalle. Uusi kirkko nimettiin kuningas Kustaa III:n puolison mukaan Sofia Magdalenan kirkoksi.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Vaikka kirkko otettiinkin käyttöön vuonna 1777, rakennus säilyi keskeneräisenä pitkään. Esimerkiksi suunnitellut holvaukset tehtiin rakennusmestari Jacob Rijfin johdolla vasta vuosina 1794–1797. Suurin osa esineistöstä siirtyi vanhasta puukirkosta, mutta uuttakin esineistöä saatiin lahjoituksena. Alttaritaulun "Kristus ristillä" oli maalannut rakennusmestari Henrik Wacklin ja vaikkei sitä pidetty kovin onnistuneena työnä maalaus oli kirkon alttaritauluna vuoteen 1860 asti.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Kirkko tuhoutui Oulun palossa keväällä 1822. Vain kiviseinät jäivät pystyyn. Kaikki irtaimisto kirkonkelloja lukuun ottamatta saatiin pelastettua. Kirkonvartija ja lukkari ehtivät irrottaa jopa kirkon valaisimina toimineet kynttiläkruunut. Myös Knubbin 1728 rakentama kellotapuli paloi.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Palon aiheuttamien taloudellisten ja muiden ongelmien vuoksi kirkon uudelleen rakentaminen ei heti palon jälkeen ollut mahdollista, ja siksi kirkon raunioiden viereen rakennettiin pienehkö väliaikainen puukirkko. Tuo väliaikainen kirkko valmistui jo marraskuussa 1822 eli puolisen vuotta tulipalon jälkeen. Rakennus sijaitsi Kirkkokadun ja Linnankadun kulmauksessa siten, että se osittain ulottui nykyiselle katualueelle Kirkkokadun puolella. Maaherran luvalla väliaikainen kirkko sai toimia varastona uuden kirkon tornin valmistumisen jälkeenkin aina siihen asti kun kellotorni saatiin valmiiksi, vaikka maistraatti olikin määrännyt väliaikaisen rakennuksen purettavaksi uuden kirkon käyttöönoton jälkeen.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Kirkon uudelleenrakentamispiirustukset tilattiin Yleisten rakennusten intendentinkonttorista vuonna 1826. Intendentti Carl Ludvig Engelin piirustukset valmistuivat maaliskuussa 1827. Vaikka kirkon ulkomuoto muuttuikin huomattavasti, piirustukset hyväksyttiin sekä senaatissa että Oulun seurakunnassa. Runkona toimivat alkuperäiset Sofia Magdalenan kirkon kiviseinät; uutta olivat keskuskupoli, katto ja kellotorni. Kirkon korjaustyöt valmistuivat 1832, ja kellotorni nousi harjakorkeuteensa 1845. Kellotornin korkeus katutasosta ristin huippuun on 56,5 metriä.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Tuomiokirkon aseman kirkko sai vuonna 1900, kun piispanistuin siirrettiin Kuopiosta Ouluun (hiippakunnan nimi tosin vaihdettiin Kuopion hiippakunnasta Oulun hiippakunnaksi vasta vuonna 1923). Oulun tuomiokirkko on Oulun hiippakunnan, Suomen pohjoisimman ja pinta-alaltaan laajimman hiippakunnan tuomiokirkko.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Viimeisin laaja sisätilojen peruskorjaus tehtiin vuosina 1996–1997, jolloin kirkon kellariin rakennettiin krypta, jonne mahtuu noin 50 henkilöä. Tuomiokirkon kirkkotarha kunnostettiin, tapulin katto uusittiin ja tornin risti kullattiin uudelleen vuosina 2002–2003.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Kirkko edustaa Engelille ominaista uusklassista tyyliä. Suorat linjat, vaaleat pinnat, marmoroinnit ja kultaukset luovat juhlavan ja arvokkaan tunnelman. Kirkossa on nykyisin runsas tuhat istumapaikkaa. Tuomiokirkko on nykyisinkin helposti tunnistettava maamerkki sekä olennainen osa Oulun kaupunkikuvaa ja suosittu turistikohde.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Tuomiokirkon esineistössä ja taiteessa kohtaavat eri vuosisatojen kerrostumat. Monet esineistä on saatu lahjoituksina. 1600-luvulta nykypäivään on säilynyt ehtoollismalja ja kaksi hautakiveä. Vanhimmat messukasukat, kattokruunut ja lampetit ovat 1700-luvulta.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Kangasalan urkutehtaan rakentamat pääurut ovat vuodelta 1938. Niissä on 62 äänikertaa. Julkisivu on edellisestä, vuonna 1842 valmistuneesta soittimesta. Urkurakentamo Veikko Virtasen 18-äänikertaiset kuoriurut ovat vuodelta 1983. Vuonna 1999 tuomiokirkkoon hankittiin cembalo, jonka valmisti ruotsalainen Stig Lundmark.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Nykyisen kirkon paikalla on ollut kirkko 1610-luvun alkupuolelta lähtien. Ensimmäinen kirkko oli hirsinen tukipilarikirkko. Kirkosta ei ole säilynyt muita piirustuksia kuin maanmittari Gustav Ulstadiuksen vuoden 1705 kaupungin kartassa oleva pieni piirros. Vanhan kirkon seinämaalaukset oli tehnyt vaasalainen kirkkomaalari Kristian Wilbrandt vuosina 1639 ja 1658. Urut kirkkoon rakennettiin 1650–1652. Seinämaalausten lisäksi kirkossa oli muitakin maalauksia, joista tärkein ja ainoa nykypäiviin asti säilynyt on Cornelius Arendtzin maalama Johannes Messeniuksen muotokuva. Messenius lahjoitti kuvan kirkolle vuonna 1634. Taulu on edelleen tuomiokirkossa sakastin oven vieressä.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Isonvihan aikana vanha kirkko rapistui niin, ettei sitä enää myöhemminkään pystytty korjaamaan. Vuonna 1750 kirkon huonon kunnon totesi muun muassa Turun piispa Johan Browallius. Vaikka huonokuntoinen kirkko oli jopa hengenvaarallinen, uuden kirkon rakentamiseen ei päästy ennen kuin yli 20 vuoden kuluttua.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Kirkon kellot oli sijoitettu kellotapuliin, joka sijaitsi kirkkotarhassa lähellä kirkkoa. Tapuli lienee rakennettu samoihin aikoihin kirkon kanssa. Tyyliltään tapuli oli tolppatapuli. Tapulin ensimmäinen kello oli ruotsalaiselta sotapäälliköltä Jakob De la Gardielta ostettu 850 kiloa painanut kello. Kello oli sotasaalista Novgorodista, jossa se oli valettu vuonna 1175. Vanha tapuli purettiin vuonna 1728 ja uusikaupunkilainen rakennusmestari Johan Knubb rakensi samana vuonna uuden tapulin, joka ulkomuodoltaan muistutti muiden Pohjanmaan kaupunkien kellotapuleita. Koska vuonna 1777 valmistuneeseen kivikirkkoon ei koskaan rakennettu siihen suunniteltua kellotornia Knubbin rakentama kellotapuli palveli aina Oulun paloon asti.


title: Oulun tuomiokirkko

text: Kirkkopuistossa sijaitsee Suomen sisällissodan sankarihauta-alue. Alueen suunnitteli arkkitehti Hilding Ekelund. Sisällisodassa kaatuneiden muistomerkki "Pro patria mortui" paljastettiin 29. syyskuuta 1922. Graniittisen muistokiven reliefin teki kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen.


title: Aku Louhimies

text: Aku Urban Louhimies (s. 3. heinäkuuta 1968 Helsinki) on suomalainen käsikirjoittaja, tuottaja ja elokuvaohjaaja.


title: Aku Louhimies

text: Aku Louhimies on valmistunut elokuvaohjaajaksi Taideteollisesta korkeakoulusta ja opiskellut myös historiaa Helsingin yliopistossa.


title: Aku Louhimies

text: Louhimiehen alkutuotanto 1990-luvulla keskittyi yhtenä harvoista suomalaisohjaajista urbaaniin elämänmuotoon ja kaupungissa asuviin nuoriin ihmisiin. Uransa alkuvaiheessa hän ohjasi lyhytelokuvia, dokumentteja, musiikkivideoita sekä useita jaksoja televisiosarjoihin "Kotikatu" ja "Sydänten akatemia" sekä televisiosarjan "Isänmaan toivot".


title: Aku Louhimies

text: Louhimies on tunnettu vaativana ja autoritäärisenä ohjaajana, joka samalla antaa kanssaan työskenteleville paljon vastuuta." Aku Louhimies - Elokuvaunelmia (2017)" kirja pyrkii muun muassa valoittamaan ohjaajan metodeja. ”Minua kiinnostaa totuus”, toistuu Louhimiehen sanomana eri muodoissa halki kirjan. Tärkeä menetelmä sen saavuttamiseksi on improvisaatio. Lukihäiriöiselle Louhimiehelle käsikirjoitukset ovat lähtökohtia, ja näyttelijöitään hän kannustaa irrottelemaan. Ohjaaja on aina halunnut näyttelijöidensä viettävän aikaa yhdessä ennen kuvauksia ja niiden aikana. Hän kuvaa enemmän ottoja kuin Suomessa yleensä, eivätkä näyttelijät useinkaan tiedä, mitä ohjaaja lukemattomilla toistoilla tarkalleen hakee. Tämä ei ollut edes mahdollista Louhimiestä edeltäneelle elokuvantekijöiden sukupolvelle, mutta digitaalisuus on mahdollistanut nopeat toistot. Tuntemattoman sotilaan kuvauksia seurattiin mediassa, jossa myös niiden rankkuutta alleviivattiin.


title: Aku Louhimies

text: Louhimies oli Suomen elokuvaohjaajaliitto SELO ry:n puheenjohtaja vuosina 2011–2014.


title: Aku Louhimies

text: Louhimies on ohjannut yhdeksän kokoillan elokuvaa: "Levottomat" (2000), "Kuutamolla" (2002), "Paha maa" (2005), "Riisuttu mies "(2006), "Valkoinen kaupunki" (2006), "Käsky" (2008), "Vuosaari" (2012), "8-pallo" (2013) ja "Tuntematon sotilas" (2017).


title: Aku Louhimies

text: Louhimiehen sekä ohjaama, käsikirjoittama että tuottama "Tuntematon sotilas" oli Suomi 100 vuotta -juhlavuoden 2017 katsotuin kotimainen elokuva keräten lähes miljoona katsojaa. Se on myös katsotuin kotimainen elokuva 50 vuoteen. Elokuva julkaistiin dvd:nä ja blu-ray:na 26.3.2018. Kuukauden myynnin jälkeen elokuva ylsi platina-myyntiin eli sitä oli myyty 60 000 kappaletta. Elokuva perustuu Väinö Linnan romaaniin "Tuntematon sotilas" (1954) ja on teoksen kolmas filmatisointi.


title: Aku Louhimies

text: Vuonna 2016 Aku Louhimies teki kansainvälisen läpimurtonsa Irlannin yleisradio RTÉ:lle ja Netflixille tekemällään ohjaustyöllä "Rebellion", jonka aiheena on Irlannin vuoden 1916 pääsiäiskapina.


title: Aku Louhimies

text: Louhimiehen tuotantoa on palkittu runsaasti niiden viidentoista aikana (2002-2017), joihin hänen pääasiallinen tähän astinen tuotantonsa sijoittuu. Kansainvälisiä palkintoja ovat keränneet Kuutamolla (2002), Paha Maa (2005), Valkoinen kaupunki (2006), Vuosaari (2012) ja Tuntematon sotilas (2017). Kotimaassa Louhimies on saanut Parhaan ohjauksen Jussit elokuvistaan "Paha maa" ja "Valkoinen kaupunki" sekä yhtenä kolmesta kirjoittajasta Parhaan käsikirjoituksen Jussin elokuvasta "Paha maa". Vuonden 2003 TV-sarja"sta Irtiottoja" Louhimies sai Venla-palkinnon parhaasta ohjauksesta. Vuonna 2004 Suomen elokuvaohjaajaliitto SELO valitsi hänet vuoden 2003 parhaaksi ohjaajaksi. Vuonna 2005 hänet palkittiin "Irtiottoja"-televisiosarjan ja "Paha maa" -elokuvan työryhmän jäsenenä elokuvataiteen valtionpalkinnolla. Tuntematon Sotilas sai vuoden 2017 Yleisön suosikki Jussin. Tuntematon sotilas sai Jussit myös parhaasta leikkauksesta, äänityksestä, maskeerauksesta ja miespääosasta.


title: Aku Louhimies

text: Vuonna 2017 Louhimiehelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.


title: Aku Louhimies

text: Maaliskuussa 2018 elokuva-alan häirintätapauksista käynnistyneeseen #metoo-liikkeeseen viitaten 8 suomalaista naisnäyttelijää kertoi negatiivisista kokemuksistaan Louhimiehen alaisena. Näyttelijät kertoivat muun muassa tulleensa alistetuiksi ja nöyryytetyiksi. Sekä Facebook-kirjoituksessaan että 2018 Jussi-gaalassa Louhimies pyysi anteeksi ja kertoi tuntevansa surua siitä, että näyttelijät ovat kokeneet työskentelyn hänen kanssaan niin ahdistavana. Aiheen käsittely julkisuudessa on herättänyt paljon yleistä keskustelua puolesta ja vastaan. Toukokuussa 2018 aiheen uutisoinnista kehkeytyi kiista Louhimiehen annettua Ilta-Sanomille haastattelun, jossa hän kertoo Ylen vääristelleen ja liioitelleen syytöksissä mainittuja tapahtumia. Yle puolestaan kiisti syyllistyneensä vääristelyyn. Syytökset johtivat myös työhyvinvointitutkintaan Tuntemattoman Sotilaan kuvauksiin liittyen. Mitään vakavaa tai laitonta ei Elokuvaosakeyhtiö Suomi 2017:n Mehiläisen kanssa teettämän selvityksen perusteella ilmennyt tapahtuneen.


title: Aku Louhimies

text: Louhimies asuu Helsingissä, ja hänellä on neljä lasta, kolme tytärtä ja yksi poika. Avioero näyttelijä Laura Malmivaaran kanssa vuonna 2003 solmitusta avioliitosta astui voimaan 2012. He muuttivat erilleen vuonna 2009. Louhimiehellä diagnosoitiin vuonna 2009 nielurisasyöpä.


title: Hannu I

text: Hannu (Juhana II) (2. helmikuuta 1455 – 20. helmikuuta 1513) oli Kalmarin unionin maiden unionikuningas. Hän oli Tanskan kuninkaana 1481–1513, Norjan kuninkaana 1483–1513 sekä Ruotsin ja samalla kaikkien kolmen maan kuninkaana 1497–1501.


title: Hannu I

text: Hannu tuli Tanskan ja Norjan hallitsijaksi isänsä Kristianin kuoltua 1481. Aateliset kuitenkin pakottivat hänet allekirjoittamaan sopimuksen, joka rajoitti kuninkaan valtaa. Ruotsin kanssa hän neuvotteli vuonna 1483 Kalmarin resessin, jossa määriteltiin ja rajattiin unionikuninkaan valta Ruotsissa. Hän piti kuitenkin sopimusta itselleen epäedullisena eikä allekirjoittanut sitä, ja yritys palauttaa Ruotsi Kalmarin unioniin raukesi. Vuonna 1493 Hannu solmi liiton Venäjän kanssa Ruotsia ja sen valtionhoitaja Sten Sturea vastaan. Liittoa pidettiin uskonnollisista syistä ennenkuulumattomana.


title: Hannu I

text: Venäjän ja Ruotsin välinen sota, vanha viha, käytiin vuosina 1495–1497, ja heti rauhanteon jälkeen Hannu julisti sodan Ruotsille. Hän voitti Sten Sturen joukot Rotebron luona 1497. Sture joutui myöntämään Hannulle oikeuden kruunuun, ja sai vastineeksi koko Suomen läänikseen. Hannu kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi 1497. Vuonna 1499 Hannu katsoi asemansa olevan niin vahva, ettei hänen tarvinnut enää suosia Sten Sturea, jolta otettiin pois Viipuri, Olavinlinna ja Turku. Vuonna 1501 Hannun ja venäläisten tekemät sopimukset paljastuivat Ruotsin valtaneuvostolle. Tämä yhdessä sen kanssa, ettei ylimystölle ollut annettu sen mielestä riittävästi läänityksiä, johtivat Hannun syrjäyttämiseen Ruotsin kuninkuudesta 1501. Sten Sturesta tuli jälleen valtionhoitaja.


title: Imperiumi (täsmennyssivu)

text: Imperiumi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Monopoli (täsmennyssivu)

text: Monopolilla voidaan tarkoittaa


title: Keisarikunta

text: Keisarikunta voi tarkoittaa seuraavia:


title: Bart Simpson

text: Bartholomew "Bart" Jo-Jo Simpson on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa "Simpsonit". Bart on Simpsonin perheen ainoa poika, Homer ja Marge Simpsonin vanhin lapsi sekä Lisan ja Maggien isoveli. Hänet tunnetaan ilkikurisena keppostelijana sekä nokkelana viisastelijana ja pelleilijänä, joka halveksii auktoriteetteja ja kapinoi koulunkäyntiä vastaan tahallisella alisuoriutumisella, mutta on pohjimmiltaan hyväsydäminen ja melko kyvykäs. Bartin ääninäyttelijä on Nancy Cartwright. Varsinkin "Simpsonien" alkuaikoina Bartia pidettiin sarjan päähenkilönä ja suurin osa oheistuotteista oli Bart-aiheisia, mutta myöhemmin näkyvimmän hahmon asema on siirtynyt hänen isälleen Homerille.


title: Bart Simpson

text: Bart on yksi "Simpsonien" alkuperäisistä hahmoista ja oli mukana jo ensimmäisessä "Tracey Ullman Show’n" lyhytfilmissä ”Good Night” vuonna 1987. Varsinaisessa "Simpsonit"-sarjassa Bart on esiintynyt jokaisessa jaksossa yhtä lukuun ottamatta.


title: Bart Simpson

text: Vuonna 1998 amerikkalainen "Time"-aikakauslehti valitsi Bartin sadan 1900-luvun merkittävimmän henkilön joukkoon. Hän oli luettelon ainoa kuvitteellinen henkilö. Bartin suosio oli erityisen suuri 1990-luvun alussa, jolloin puhuttiin ”Bartmaniasta”. Vuonna 1990 julkaistiin hitiksi noussut kappale ”Do the Bartman”, jonka Nancy Cartwright lauloi Bartin äänellä ja jonka tekemiseen osallistui pop-tähti Michael Jackson.


title: Bart Simpson

text: Lisan ja Maggien tavoin Bartilla ei ole hiusrajaa, vaan hiukset näyttävät olevan osa päätä. Bartilla on piikikäs pystytukka, jollaista ei ole yhdelläkään toisella sarjan hahmolla. Bart pukeutuu lähes aina punaiseen t-paitaan ja sinisiin shortseihin. Joskus hän käyttää punaista lippalakkia, ”onnenlakkiaan”.


title: Bart Simpson

text: Bart on kymmenvuotias ja käy Springfieldin ala-asteen neljättä luokkaa, jota opettaa Edna Krabappel. Bart harrastaa rullalautailua, television katsomista, sarjakuvien lukemista, siskonsa Lisan kiusaamista, isänsä Homerin tahallista ärsyttämistä, kepposten tekemistä koulussa varsinkin rehtori Seymour Skinnerin kustannuksella ja pilasoittojen soittamista Moen kapakkaan. Bartilla on myös tapana tehdä graffiteja, joissa hän käyttää ”salanimeään” "El Barto", koska Skinner ei osaa yhdistää sitä häneen. Lisäksi Bart rakastaa kaikenlaista lapsellista jäynää, kuten pyllistämistä ihmisille. Bart on koulussa opettajien kauhu, mutta suosittu muiden lasten keskuudessa. Hän panostaa huomattavasti enemmän suosionsa säilyttämiseen kuin opiskeluun ja saa yleensä huonon arvosanan jokaisesta kokeesta. Jos lapset ryhtyvät joukolla toteuttamaan jotain suunnitelmaa, Bartista sukeutuu usein luonnostaan joukon johtaja.


title: Bart Simpson

text:
Bartilla on useita vakituisia hokemia, joista tunnetuimmat ovat ”Ay, caramba!”, ”Eat my shorts!” ("Syö shortsini!") ja ”Don't have a cow, man!” ("Älä hikeenny"). Muita Bartiin yhdistettyjä lauseita ovat ”Cowabunga!”, ”I’m Bart Simpson, who the hell are you?” ("Olen Bart Simpson, kuka hitto sinä olet?") ja ”Underachiever and proud of it” ("Alisuoriutuja ja ylpeä siitä"), jotka esiintyivät Bartin tunnuslauseina monissa t-paidoissa ja muissa oheistuotteissa, vaikka niitä ei itse sarjassa ole kuultu montaakaan kertaa.
"Simpsonien" alkutunnuksessa jälki-istuntoon joutunut Bart kopioi aina liitutaululle jotain viimeisimpään kepposeensa liittyvää hauskaa lausetta ja rullalautailee sitten taidokkaasti kaupungin läpi.


title: Bart Simpson

text: Vaikka Bart ylpeilee huonolla koulumenestyksellään, hän kykenee halutessaan osoittamaan monenlaisia taitoja. Esimerkiksi ollessaan vaihto-oppilaana Ranskassa hän oppi ilman opetusta puhumaan täydellistä ranskaa (1. kauden jaksossa ”Täältä tullaan, Eurooppa!”), liityttyään partioon hän suoritti lopulta kaikki ansiomerkit (5. kauden jaksossa ”Partiopojat hukkateillä”), jouduttuaan balettikurssille hänestä tuli nopeasti mestaritanssija (6. kauden jaksossa ”Homer, Patty ja Selma”) ja opeteltuaan soittamaan rumpuja hän eteni muusikonurallaan nopeammin kuin Lisa (18. kauden jaksossa ”Jazzia ja hyväntekeväisyyttä”). 3. kauden jaksossa ”Kaksi uraa” poliisin urasta haaveillut Bart liittoutui joksikin aikaa rehtori Skinnerin kanssa ja osoittautui hyvin päteväksi koulun käytävävahtina. Toisaalta 9. kauden jakson ”Perimä pelottaa” mukaan Bartin huono koulumenestys johtuisi siitä, että Simpsonin suvussa periytyvä ”Simpsonin geeni” tekee kaikista suvun miespuolisista jäsenistä tyhmiä.


title: Bart Simpson

text: "Simpsonit"-sarjakuvissa Bartilla on joskus supersankarihenkilöllisyys, Bartman.


title: Bart Simpson

text: Bartin paras ystävä on Milhouse Van Houten, joka usein toimii hänen nöyränä ja hyväuskoisena apurinaan. Välillä Bart häpeää Milhousen nynnyyttä, mutta muuttuu heti hyvin turhautuneeksi ja kateelliseksi, jos joku tai jokin tulee hänen ja Milhousen väliin. Useissa jaksoissa myös Simpsonien koiran Pukin pikku apurin sanotaan olevan Bartin paras ystävä. Bart on muutenkin hyvin eläinrakas ja hänellä on ollut erikoisia lemmikkejä, kuten norsu, sonni ja kuristajakäärme. Toisinaan Bartin ystävinä nähdään myös Nelson Muntz ja Martin Prince sekä ensimmäisillä tuotantokausilla Bartin luokkatoverit Lewis ja Richard. Suosiostaan huolimatta Bart ei ole koulussa turvassa kiusaajilta.


title: Bart Simpson

text: Bartilla on myrskyisä suhde isäänsä Homeriin. Bart ei osoita juuri minkäänlaista kunnioitusta isäänsä kohtaan ja kutsuu tätä yleensä ”Homeriksi” eikä ”isäksi”. Myös Bartin jäynät kohdistuvat usein Homeriin. Homer menettää jatkuvasti malttinsa Bartin käytökseen ja vihapäissään muun muassa kuristaa Bartia. Välillä Bart on yrittänyt löytää itselleen vaihtoehtoisen isähahmon (esim. 4. kauden jaksossa ”Isoveli” ja "The Simpsons Movie" -elokuvassa), mutta usein Bart ja Homer myös löytävät yhteisen sävelen, varsinkin vieroksuessaan Lisan tai Margen kiinnostuksenkohteita. Bartin ja Lisan välillä on jatkuvaa kilpailua ja naljailua, mutta pohjimmiltaan he ovat läheisiä.


title: Bart Simpson

text: Bartin idoli on television lastenohjelmassa esiintyvä Hassu-klovni, jonka uskollisin fani hän on. Bart on kerännyt huoneensa täyteen Hassun kuvilla varustettuja esineitä, kuten leluja ja julisteita. Bartin arkkivihollinen on Hassun ohjelmasta erotettu hullu ex-klovni Sideshow Bob, joka yrittää toistuvasti murhata hänet. Bart päihittää aina lopulta Bobin oveluudessa.


title: Bart Simpson

text: Bartin kepposet ovat toisinaan melko häijyjä. Useimmiten hän pyrkii vain uhrin nöyryyttämiseen, mutta esimerkiksi 13. kauden jaksossa ”Sarjakuva-Homer” hän viritti isälleen sadistisen ansan saadakseen tämän vihaiseksi. Mentyään liian pitkälle Bart on kuitenkin yleensä pahoillaan. Esimerkiksi aiheutettuaan rehtori Skinnerin erottamisen kahdesti (5. kauden jaksossa ”Ikävä rehtoria” ja 8. kauden jaksossa ”Bart – luottohenkilö”) sekä Edna Krabappelin erottamisen kolmesti (jaksossa ”Bart – luottohenkilö”, 21. kauden jaksossa ”Ura katkolla” ja 22. kauden jaksossa ”Miehiä menneisyydestä”) hän poti huonoa omaatuntoa ja yritti auttaa heitä saamaan työnsä takaisin.


title: Bart Simpson

text: Pääsääntöisesti Bart ei ole kiinnostunut tytöistä, mutta joissain tarinoissa hän on ihastunut, rakastunut tai jopa seurustellut. Suhteet eivät yleensä ole kestäneet yhtä jaksoa pidempään. Bartin ensimmäinen ihastus oli naapurissa asunut teinityttö Laura Powers (4. kauden jaksossa ”Syömäkone”), mutta tunteet olivat yksipuolisia. Bartin ensimmäinen varsinainen tyttöystävä oli pastori Lovejoyn tytär Jessica Lovejoy (6. kauden jaksossa ”Mikä tyttö”). Bartin myöhempiä tyttöystäviä ovat olleet Rainier Wolfcastlen tytär Greta Wolfcastle (13. kauden jaksossa ”Mitä Bart tahtoo?”), nuorisovanki Gina Vendetti (15. kauden jaksossa ”Karkulaiset”), teini-ikäinen Darcy (18. kauden jaksossa ”Avioitumisaikeita”), Cletus Spucklerin tytär Mary Spuckler (19. kauden jaksossa ”Ammuu!” ja kahdessa 24. kauden jaksossa), viaton Jenny (20. kauden jaksossa ”Alla kauniin kuoren”), äkkiväärästi käyttäytynyt Nikki McKenna (21. kauden jaksossa ”Ihastusta ilmassa”) ja Milhousen hollantilainen serkku Annika Van Houten (26. kauden jaksossa ”Lentäjän poika”). Lisäksi muutamassa jaksossa Bartin on mainittu olevan ihastunut joko Sherriin tai Terriin.


title: Bart Simpson

text: "Simpsonien" hahmot eivät vanhene ja sarjassa on tämän vuoksi liikkuva aikajatkumo. Bartin syntymä ajoitettiin 3. kauden jaksossa ”Ensimmäiset vuodet” 1980-luvun alkupuolelle, kun taas 19. kauden jaksossa ”Paluu ysäriaikaan” tapahtumat oli siirretty 1990-luvun lopulle. Homer ja Marge eivät suunnitelleet lapsen hankkimista ja Bartin syntymä oli ”vahinko”. "Bartin oman kirjan" mukaan hän on syntynyt aprillipäivänä. Hän asui perheensä kanssa Springfieldin itäpuolella, kunnes hänen vanhempansa ostivat ensimmäisen talonsa. 4. kauden jakson ”Lisan ensimmäinen sana” mukaan Lisan synnyttyä Bart oli aluksi mustasukkainen siskonsa saamasta huomiosta, mutta lämpeni Lisalle, kun tämän ensimmäinen sana oli ”Bart”. Bartin koulunkäynnin alku kuvattiin 9. kauden jaksossa ”Saksofonin tarina”. Bart tapasi arestissa Milhousen, ja alkoi viihdyttää häntä ja muita opiskelijoita eleillä ja rumilla sanoilla. Tällöin rehtori Skinner antoi hänelle varoituksen: ”Olet vasta aloittanut koulunkäynnin, ja polku jonka valitset nyt, voi olla se jota seuraat loppuelämäsi! Miten on?”, johon Bart vastasi ”syö shortsini!”.


title: Bart Simpson

text: Bartin tulevaisuudesta on "Simpsonien" tulevaisuusjaksoissa erilaisia versioita. 4. kauden jakson ”Rangaistus” tulevaisuuteen sijoittuvan epilogin mukaan Bartista tulisi aikuisena korkeimman oikeuden tuomari, mutta 6. kauden tulevaisuusjaksossa ”Lisan häät” hänet nähtiin purkutyömaan työntekijänä ja 11. kauden jaksossa ”Tulevaisuus” hän oli työtön pummi. Tulevaisuusjaksoissa ”Kurkistus tulevaisuuteen” (16. kausi), ”Joulukortti tulevaisuudesta” (23. kausi) ja ”Katsaus tulevaan” (25. kausi) aikuisella Bartilla on rakoileva avioliitto ja kaksi lasta Jenda-nimisen naisen kanssa.


title: Bart Simpson

text: "Simpsonien" luoja Matt Groening paljasti eräässä haastattelussaan, että nimi "Bart" on itse asiassa anagrammi sanasta "brat" (kauhukakara) ja että hahmo on saanut vaikutteita hänestä ja hänen veljestään, Markista. Sarjassa Bartin syntymänimi on Bartholomew Jo-Jo Simpson. 3. kauden takaumajaksoissa ennen Bartin syntymää Homer ja Marge miettivät lapselle nimeä. Homer päätyi nimeen Bart, koska tämän mielestä siitä ei voisi vääntää pilanimeä.


title: Bart Simpson

text: Usein väitetään, että Bart olisi ollut sarjan päähahmo kolmella ensimmäisellä tuotantokaudella ennen kuin käsikirjoittajat siirsivät päähuomion Homeriin. Todellisuudella Homerilla on ollut sarjassa aina enemmän dialogia kuin Bartilla, jo 1. kaudelta alkaen. On kuitenkin totta, että Bart esiintyi ensimmäisellä kaudella suhteellisesti enemmän kuin myöhemmin. Koko sarjan historian aikana Bartilla on ollut kaikista hahmoista kolmanneksi eniten dialogia, vain Homerilla ja Margella on ollut enemmän.


title: Bart Simpson

text: Bart on toistaiseksi esiintynyt jokaisessa "Simpsonien" jaksossa lukuun ottamatta 20. kauden jaksoa ”Täydelliset naiset”, joka keskittyi sarjan naishahmoihin.


title: Bart Simpson

text: Bart on päähenkilö useissa 1990-luvun alussa julkaistuissa videopeleissä, kuten "", "", "" ja "".


title: Bart Simpson

text: Bart esiintyi koko 1990-luvun ajan tv-mainoksissa, jotka mainostivat Butterfinger-patukkaa.


title: Lisa Simpson

text: Lisa Marie Simpson on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa "Simpsonit". Lisan ääninäyttelijä on Yeardley Smith.


title: Lisa Simpson

text: Lisa on Simpsonin perheen keskimmäinen lapsi, Homer ja Marge Simpsonin vanhempi tytär sekä Bartin ja Maggien sisko. Lisa on kahdeksanvuotias, mutta hän on ikäistään henkisesti kypsempi ja sarjan älykkäimpiä hahmoja. Toisin kuin veljensä, hän menestyy hyvin koulussa ja on monin tavoin lahjakas. Lisan suurin intohimo on jazzmusiikki ja hän soittaa saksofonia. Älykkömäisellä Lisalla on vähän ystäviä ja hän kärsii usein ulkopuolisuuden tunteesta varsinkin omassa perheessään. Erityisesti Bart ja Homer eivät yleensä arvosta Lisan mielipiteitä. Vahvan oikeudentuntonsa vuoksi Lisa on usein perheensä tiukin moralisti ja innokkain aktivisti.


title: Lisa Simpson

text: Lisan mielipiteiden katsotaan usein edustavan varsinkin amerikkalaisessa katsannossa liberaaleja tai vasemmistolaisia kantoja, mikä piirre on korostunut sarjan myöhemmillä tuotantokausilla. Hänet on kuvattu esimerkiksi feminismin ja luonnonsuojelun kannattajana.


title: Lisa Simpson

text: Lisa on yksi Simpsonien alkuperäisistä hahmoista ja oli mukana jo ensimmäisessä "Tracey Ullman Show’n" lyhytfilmissä ”Good Night” vuonna 1987. Simpsonien luoja Matt Groening nimesi hahmon siskonsa Lisa Groeningin mukaan. Lisan toinen etunimi viittaa Elviksen tyttäreen Lisa Marie Presleyyn. Kaikista "Simpsonien" hahmoista Lisalla on ollut sarjan aikana neljänneksi eniten dialogia, mutta vähemmän kuin muilla perheen jäsenillä Maggieta lukuun ottamatta.


title: Lisa Simpson

text: Lisalla on tähden sakaroita muistuttavat piikikkäät hiukset, samanlaiset kuin Maggiella. Maggien ja Bartin tavoin Lisalla ei ole hiusrajaa, vaan hiukset näyttävät olevan osa päätä. Lisa pukeutuu aina samaan oranssiin mekkoon ja pitää kaulassaan valkoista helminauhaa.


title: Lisa Simpson

text: Lisa käy Springfieldin ala-astetta, jossa hän on Elizabeth Hooverin opettamalla toisella luokalla. Toisin kuin isoveljensä Bart, Lisa menestyy koulussa ja nauttii opiskelusta ja lukemisesta. Hän on selkeästi Simpsonien perheen älykkäin ja kokee usein muun perheen sivistymättömyyden masentavana tai kiusallisena, vaikka rakastaakin heitä. Luokanopettajaansa neiti Hooveriin ja musiikinopettaja Dewey Largoon Lisa on pettynyt, koska heillä ei ole minkäänlaista intohimoa työhönsä. Lisa soittaa harrastuksenaan baritonisaksofonia ja haaveilee jazzmuusikon urasta. Hän soittaa myös koulun orkesterissa, jonka taso ja ohjelmisto eivät tosin lainkaan vastaa hänen toiveitaan. Lisan idoli on taiteelleen terveytensä kustannuksella omistautunut jazzsaksofonisti Veri-ien Murphy, joka kuoli 6. tuotantokauden jaksossa ”Taivaalliset jamit”. Murphyn kuva on kehystettynä Lisan huoneen seinällä. Lisa odottaa innokkaasti pääsevänsä vanhempana johonkin huippuyliopistoon.


title: Lisa Simpson

text: Lisa on ollut kasvissyöjä alkaen 7. kauden jaksosta ”Lempilammas” ja uskonnolliselta vakaumukseltaan buddhalainen alkaen 13. kauden jaksosta ”Pikku Buddha”. Hänestä on lisäksi tullut skeptikko, joka ei usko yliluonnolliseen. Lisa kannattaa feminismiä ja luonnonsuojelua ja on yhteydessä eläinaktivisteihin. Hän myös puolustaa intohimoisesti kansalaisoikeuksia ja erilaisten vähemmistöjen asiaa. Lisa yrittää usein turhaan valistaa itsekkyyteen ja lyhytnäköisyyteen taipuvaisia Springfieldin asukkaita, mutta kaupunkilaiset pitävät häntä helposti liian saarnaavana tai vaikeatajuisena. Karun todellisuuden kohtaaminen on joskus horjuttanut Lisan idealismia, esimerkiksi 3. kauden jaksossa ”Totuus ja oikeus” hän oli menettää uskonsa demokraattiseen järjestelmään nähtyään todisteita kongressiedustajien korruptiosta.


title: Lisa Simpson

text: Vaikka Lisa tuntuu usein olevan älyltään aikuisen tasolla, hän on kiinnostunut myös tavanomaisemmista pikkutyttöjen puuhista. Hänen pitkäaikainen toiveensa on saada oma poni ja hän pitää myös yksisarvisista. Hänen lempilelunsa on Malibu Stacy -nukke (parodia Barbie-lelusta). Lisa nauttii väkivaltaisista "Tikku ja Takku" -piirretyistä ja katselee niitä usein yhdessä Bartin kanssa, mutta toisaalta hänen huoneensa seinällä on myös pienille lapsille suunnatun "Iloiset pikku tontut" -piirrossarjan juliste. Lisa pitää myös "Angelica Button" -nimisestä nuorten fantasiakirjasarjasta. Lisa on muutamia kertoja kapinoinut ja käyttäytynyt ongelmanuoren tavoin. Kuultuaan, ettei hänestä voisi tulla menestyvää muusikkoa 3. kauden jaksossa ”Kaksi uraa” hän heittäytyi retkuksi koulussa ja varasti opettajien vastauskirjat. Lisalla on ollut syömishäiriö ainakin 16. kauden jaksossa ”Vihollinen vuoteessani”.


title: Lisa Simpson

text: Lisassa on havaittavissa lievää narsismia ja omahyväisyyttä sekä toisinaan tekopyhyyttä. Saadessaan joskus kokeesta huonon arvosanan hän näkee vian mieluummin opettajassa kuin itsessään. Hän on myös kilpailuhenkinen eikä siedä sitä, jos joku toinen lapsi menestyy koulussa tai saksofonin soitossa paremmin kuin hän. Lisan pahimmat kilpailijat koulussa ovat älykkö Martin Prince ja Lisan luokkatoveri Allison Taylor, joka esiteltiin 6. kauden jaksossa ”Lisan kilpailija”. Veljensä Bartin kanssa Lisalla on jatkuvaa kinaa ja kilpailua, joskin suoranaista kiusaamista harjoittaa lähinnä Bart. Pohjimmiltaan he ovat läheisiä.


title: Lisa Simpson

text: Ystäviä Lisalla ei ole paljoakaan, mutta toisinaan hänen luokkatoverinsa Janey vaikuttaa jonkinlaiselta ystävältä. Lisan ”nörttimäisyys” vaikeuttaa ystävien hankkimista ja joskus yksinäisyys on ajanut hänet epätoivoiseen teeskentelyyn, esimerkiksi 7. kauden jaksossa ”Lisan uusi minä” hän esitti lomapaikassa Bartin kaltaista ”coolia” lasta ja 23. kauden jaksossa ”Lisa ja Gaga” hän yritti tehdä itsestään suositumman kehumalla itseään anonyymissä blogissa. Lisalla on toisinaan masennuskausia, jotka johtuvat joko yksinäisyydestä, ulkopuolisuuden tunteesta, suorituspaineista tai yleisestä maailmantuskasta.


title: Lisa Simpson

text: "Simpsonien" alkutunnuksessa Lisa alkaa soittaa improvisoitua saksofonisooloa kesken koulun orkesterin harjoitusten, jolloin musiikinopettaja Largo komentaa hänet ulos luokasta. Lisan soittama melodia vaihtelee jaksosta toiseen.


title: Lisa Simpson

text: Lisan älykkyysosamäärän on sanottu olevan 159 ja hän on Mensan jäsen. Hän osaa puhua englannin lisäksi ruotsia, ranskaa, italiaa, saksaa, kiinaa ja kornia. Lisäksi hänen on vihjattu ymmärtävän espanjaa sekä albaniaa. Lisa on soittanut saksofonin ohella kitaraa 4. kauden jaksossa ”Lisan hampaat” ja 17. kauden jaksossa ”Miljoonan taalan Abe” sekä joskus pianoa.


title: Lisa Simpson

text: Lisa on osallistunut moniin kykyjenetsintäkisoihin ja on voittanut esimerkiksi Tähdentekijä-kisan ja Little Miss Springfieldin perintöprinsessan tittelin (4. kauden jaksossa ”Kauneuskilpailut”). Hän oli vähällä voittaa myös tavauskisan 14. kauden jaksossa ”Tavausmestari”, mutta tavasi väärin finaalissa. Lisäksi hän on päässyt sanaristikkokisan finaaliin 20. kauden jaksossa ”Sikin sokin sanoissa”, mutta hänen vastustajanaan ollut Gil voitti huijaamalla. Lisa on saavuttanut mainetta tv-klovnina (19. kauden jaksossa ”Kaikki Lisasta”), dokumentaristina (19. kauden jaksossa ”Valkokankaan viisikko”) ja taikurina (22. kauden jaksossa ”Taikuutta ilmassa”). Hänellä oli oma sanomalehti 15. kauden jaksossa ”Merirosvolehti”. Lisan saavutuksiin kuuluu myös ikiliikkuja, jonka hän keksi 6. kauden jaksossa ”Pennin venyttäjä”, mutta Homer kielsi sen.


title: Lisa Simpson

text: Vaikka Lisan heikoin aine koulussa on aina ollut liikunta, hän on osoittautunut varsin taitavaksi ainakin jääkiekkomaalivahtina (6. kauden jaksossa ”Lisan liukkaat”) ja voimistelijana (13. kauden jaksossa ”Pikku lukiolainen”). Hän on harrastanut myös steppaamista (11. kauden jaksossa ”Stepataan pois”) ja balettia (19. kauden jaksossa ”Passiivista pössyttelyä”), mutta näissä lajeissa hän ei menestynyt täysin rehellisin keinoin.


title: Lisa Simpson

text: Lisa onnistui myös muun muassa paljastamaan korruptoituneen senaattorin jaksossa ”Totuus ja oikeus” ja Sideshow Bobin vaalihuijauksen 6. kauden jaksossa ”Kuolleet sielut”, sai springfieldiläiset puhdistamaan saastuneen järven "The Simpsons Movie" -elokuvassa ja voitti oikeustaistelun kreationismin opettamisesta kouluissa 17. kauden jaksossa ”Ei me olla apinoita”. Kun johtaja Burns onnistui melkein murtamaan Springfieldin ydinvoimalan työntekijöiden lakkotaistelun jaksossa ”Lisan hampaat”, Lisa innosti työläiset jatkamaan lakkoa laulamalla folk-tyylistä työväenlaulua. Sen sijaan Lisa epäonnistui yrityksissään lanseerata tyttöjä voimaannuttava puhuva nukke (5. kauden jaksossa ”Lisa Leijonamieli”) ja saada johtaja Burns siirtymään ympäristöystävälliseen teknologiaan (8. kauden jaksossa ”Vanha kettu”).


title: Lisa Simpson

text: Lisalla on ollut monia ihastuksia, ensimmäisenä Corey-niminen teini-idoli, jota hän ei tosin koskaan tavannut. Lisa on tuntenut ihastusta myös koulukiusaaja Nelson Muntziin, vaikka heidän luonteensa ovat täysin erilaiset. He seurustelivat lyhyesti 8. kauden jaksossa ”Lisa ja Nelson” ja myöhemmissä jaksoissa viitataan ajoittain siihen, että Lisalla olisi edelleen jotain tunteita Nelsonia kohtaan. Bartin ystävä Milhouse Van Houten on rakastunut Lisaan, mutta ei yleensä saa tältä mitään vastakaikua. Välillä Lisa on lähinnä säälistä Milhousen kanssa, mutta närkästyy heti, jos joku vihjaa heidän seurustelevan. Lisa kuitenkin tuli heti mustasukkaiseksi nähdessään Milhousen toisen tytön kanssa 17. kauden jaksossa ”Italiaa aloittelijoille” ja 22. kauden jaksossa ”Saksikäsi-Homer”. Myös Ralph Wiggum oli rakastunut Lisaan 4. kauden jakossa ”Rakastan Lisaa”.


title: Lisa Simpson

text: Lisan muita ihastuksia ja lyhytaikaisia poikaystäviä ovat olleet ympäristöaktivisti Jesse Grass (12. kauden jaksossa ”Puunhakkaaja”), maatilalla asunut Luke Stetson (13. kauden jaksossa ”Lännen mailla”), irlantilaissyntyinen Colin ("The Simpsons Movie" -elokuvassa), Nick (23. kauden jaksossa ”Myyttejä murskaamassa”), Lucas Bortner (25. kauden jaksossa ”Kilpa-ahmatti”) ja Brendan (29. kauden jaksossa ”Itku pitkästä pilkasta”).


title: Lisa Simpson

text: Bartin mukaan Lisa on kaksi vuotta ja 38 päivää häntä nuorempi. 4. kauden jakson ”Lisan ensimmäinen sana” mukaan Lisan ensimmäinen sana oli "Bart". Lisan kahdeksanvuotispäiviä vietettiin 3. kauden jaksossa ”Mies vaaleanpunaisessa paidassa”. Simpsonien kuollut ensimmäinen kissa Lumipallo oli ilmeisesti Lisan henkilökohtainen lemmikki, koska siihen viitataan usein Lisan kissana.


title: Lisa Simpson

text: "Simpsonien" tulevaisuusjaksojen mukaan Lisalla on edessään menestyksekäs ura, mutta pääosin onneton rakkauselämä. 11. kauden jakson ”Tulevaisuus” mukaan Lisasta tulisi aikuisena Yhdysvaltain presidentti (”ensimmäinen heteroseksuaali nainen presidenttinä”). 6. kauden jakson ”Lisan häät” mukaan hän rakastuu opiskeluaikanaan Hugh Parkfield -nimiseen englantilaiseen, mutta heidän häänsä perutaan viime hetkellä. 23. kauden jakson ”Joulukortti tulevaisuudesta” mukaan Lisa on myöhemmin melko onnettomassa avioliitossa Milhousen kanssa ja heillä on yksi tytär. Samassa jaksossa vihjataan ohimennen, että aikuisella Lisalla olisi jossain vaiheessa ollut suhteita myös naisten kanssa.


title: Lisänimi

text: Lisänimi on henkilölle annettu nimi, joka kuvaa jotain tämän ominaisuutta tai saavutusta. Lisänimiä annetaan yleensä vasta nuoruus- tai aikuisiässä. Lisänimeä saatetaan käyttää henkilön oman nimen rinnalla tai sen sijasta. Ne voivat olla myös pilkallisia.


title: Lisänimi

text: Lisänimet olivat yleisiä Rooman valtakunnassa, jossa sotilasjohtaja saattoi saada ansioistaan "palkkioksi" lisänimen. Rooman keisari Caligula sai pientä saapasta tarkoittavan nimensä jo lapsena ollessaan mukana isänsä sotaretkillä.


title: Lisänimi

text: Hallitsijoille on annettu lisänimiä useissa maissa, joko hallitsijan elinaikana tai tämän kuoleman jälkeen. Hallitsijan nimeä kirjoitettaessa lisänimi tulee viimeisenä hallitsijanimen ja järjestysnumeron jälkeen (esimerkiksi Venäjän Pietari Suuri). On kuitenkin huomattava, että samalla tavalla kirjoitetaan myös kaksiosaiset hallitsijanimet (kuten Kustaa II Aadolf), jolloin kyse ei ole lisänimestä.


title: Lisänimi

text: Lisänimet voivat liittyä myös erilaisiin elämään jääneisiin tarinoihin. Esimerkiksi italialainen Ugolino della Gherardesca sai lisänimen Kannibaali hänen syötyään tarinan mukaan kaksi poikaansa ja pojanpoikaansa jouduttuaan rangaistuksena maanpetoksesta muuratuksi heidän kanssaan torniin nääntymään nälkään.


title: Mfx

text: mfx on suomalainen PC-alustoille keskittynyt demoskene-ryhmä, joka on tuottanut hyvin vaihtelevantyylisiä demoja, joista monet ovat visuaaliselta olemukseltaan melko psykedeelisiä. Nykyisin mfx on suomalaisen ja kansainvälisen demoskenen aktiivisimpia ja merkittävimpiä ryhmiä. Teknisistä saavutuksista mainitsemisen arvoinen on reaaliaikaisen raytracing-renderöinnin käyttö ja nostaminen joissakin piireissä miltei trendiksi 1990-luvun puolivälissä.


title: The Black Lotus

text: The Black Lotus (TBL) on ruotsalainen vuonna 1989 perustettu demoskene-ryhmä, joka on tänäkin päivänä yksi aktiivisimmista ja tunnetuimmista Amiga-tietokoneille demoja tekevistä ryhmistä. TBL on tehnyt joitakin tuotoksia myös PC:lle, ja se oli ensimmäisiä ryhmiä, joka sovelsi introissa suuressa määrin musiikin ja bittikarttojen algoritmista generointia.


title: Triton (demoskene)

text: Triton on ruotsalainen demoskene-ryhmä, joka vaikutti PC-alustalla 1990-luvun alkupuolella ja kilpaili muun muassa suomalaisen Future Crew'n kanssa. Ryhmä tunnetaan parhaiten tracker-musiikkiohjelmastaan "Fast Tracker". Tritonin merkittävimmät demot ovat vuosina 1992 ja 1993 julkaistut "Crystal Dream" ja "Crystal Dream II". Jäsenistä ehkä tunnetuin on tracker-muusikko "Lizardking" (Gustaf Grefberg), joka tosin teki suuren osan tuotannostaan Amigalla.


title: Moppi Productions

text: Moppi Productions on suomalainen PC-alustoille keskittynyt demoskene-ryhmä, joka tunnetaan elokuvamaisia elementtejä hyväksikäyttävistä juonikeskeisistä demoistaan. Demot ovat saaneet runsaasti tunnustuspalkintoja mm. "scene.org awardeissa", mutta varsinaisessa demokilpailuissa ne ovat usein joutuneet tyytymään kakkossijoihin. Moppi Productions on julkaissut myös demojen suunnitteluun ja koostamiseen tarkoitetun "Demopaja"-ohjelmiston.


title: Melon Dezign

text: Melon Dezign on tanskalainen vuonna 1991 perustettu Amigalla ja myöhemmin PC:llä vaikuttanut demoskeneryhmä. Melonia pidetään yhtenä ensimmäisistä ryhmistä, jotka keskittyivät demojen tyyliin ja suunnitteluun vähintään yhtä antaumuksellisesti kuin niiden ohjelmakoodin tekniseen hiomiseen. Ryhmä antoikin paljon tyylillisiä vaikutteita myös muille ryhmille etenkin Amigalla mutta myös PC:llä.


title: Orange (demoryhmä)

text: Orange on suomalainen PC-koneille keskittynyt demoskene-ryhmä, joka toi tuotoksissaan PC-demoskenelle paljon tyylillisiä vaikutteita Amigan Melon Dezign -ryhmältä. Orange on merkittävimpiä PC-demoryhmiä.


title: Orange (demoryhmä)

text: Orangen ydinryhmä koostui kolmesta henkilöstä: Hoplite (Mikko Wilkman, ohjelmoija), Dune (Lassi Nikko, muusikko/ohjelmoija) ja Der Piipo (Iiro Harra, graafikko/ohjaaja).


title: Orange (demoryhmä)

text: Yksi merkittävimmistä eroista Orangen demoissa verrattuna muihin demoihin oli se kuinka Orange käytti harvoin 3d-skenejä; usein demot rakentuivat vain ohjelmoiduille 2D-efekteille ja joissakin tapauksissa animaatioille (Esimerkiksi Megablast-demon alku). Orangen ohjelmoija Hoplite ei pitänyt 3d-skenejä erityisen haastavina ja Orange toivoikin demojensa ns. info-teksteissä, että kilpailevat demoryhmät keskittyisivät vähemmän monimutkaisten 3d-kohtauksien luomiseen ja enemmän kekseliäisiin ohjelmointikikkoihin.


title: Orange (demoryhmä)

text: Orangen demoja tahdittivat Dunen omaperäinen musiikki, jotka yhdessä kekseliään koodin ja Der Piipon yksilöllisen graafisen tyylin kanssa tekivät Orangen demoista äärimmäisen yksilöllisiä. Ryhmän tyyliä jäljiteltiin paljon.


title: Leviatan

text: Leviatan (myös Leviathan, eli "kiero") on alun perin kanaanilaisen mytologian merihirviö, joka syö auringon maailman loppuessa. Sana esiintyy Vanhassa testamentissa kuusi kertaa (Job, Jesaja ja Psalmit). Nimitystä käytetään nykyään myös mistä tahansa isosta tarunomaisesta vesihirviöstä. Nykyisessä hepreassa sana merkitsee "valasta". Leviatanin heiluttaessa pyrstöään syntyvät suuret aallot.


title: Leviatan

text: Vaikka Raamattu ei kerrokaan Leviatanin koko legendaa, juutalaiset rabbit, muun muassa Rashi, ovat omissa selitysteoksissaan kertoneet Leviataniin liittyviä legendoja. Niiden mukaan Jumala muun muassa loi aluksi Leviatanille myös puolison, mutta tappoi sitten sen, jotta pedot eivät lisääntyisi ja söisi kaikkia maailman kaloja.


title: Leviatan

text: Joidenkin tekstien mukaan Leviatan joutuu taisteluun Behemot-nimisen maapedon kanssa. Silloin maailmassa käydään lopullista kamppailua hyvän ja pahan välillä. Taistelu aiheuttaa suurta tuhoa kaikkialla, ja molemmat pedot kuolevat taistelussa. Tuomiopäivästä selviytyvät ihmiset valmistavat petojen lihasta suuren juhla-aterian.


title: Leviatan

text: Jotkut nuoren maan kreationistit pitävät Leviatania mosasauruksena.


title: Leviatan

text: Poliittisen filosofian keskeisiin teoksiin kuuluva Thomas Hobbesin "Leviathan" on saanut nimensä Leviatan-hirviöltä. Kirjassa Leviathan kuvaa allegorisesti suvereenia valtiota.


title: Leviatan

text: Tarun mukaan ranskalaisessa kansanperinteessä esiintyvä lohikäärme Tarasque on Leviatanin jälkeläinen.


title: Leviatan

text: Leviatanit ovat keskeisessä osassa "Supernatural"-televisiosarjan seitsemännellä tuotantokaudella.


title: Leviatan

text: Vuoden 1992 käännöksen mukaan:


title: Vesipallo

text: Vesipallo on uima-altaassa pelattava pallopeli. Se on ollut olympialaisten ohjelmassa vakituisesti vuodesta 1900 alkaen. Joukkueissa on kentällä kerrallaan kuusi kenttäpelaajaa ja maalivahti, ja nelieräisen ottelun voittaa se joukkue, joka tekee enemmän maaleja.


title: Vesipallo

text: Vesipallo on kova kontaktilaji, jossa on kestettävä taklauksia. Yksi pelaaja voi uida ottelun aikana jopa yli kolme kilometriä.


title: Vesipallo

text: Vesipallon esimuotoja pelattiin 1800-luvulla Englannissa ja Skotlannissa. Pelin varhaisin muoto tunnettiin väkivaltaisena pelinä. Olympialaisten lajina vesipallo oli ensimmäisen kerran vuoden 1900 kisoissa. Vuodesta 1908 alkaen miesten vesipallo on ollut kaikkien olympialaisten ohjelmassa. Eniten kultamitaleita on Unkarilla, yhdeksän kappaletta. Naisten vesipallo otettiin olympiakisoihin 2000. Olympialaisten lisäksi muita suuria kilpailuja ovat maailmanliiga ja maailmanmestaruuskilpailut, jotka kummatkin järjestää Kansainvälinen Uimaliitto.


title: Vesipallo

text: Joukkueessa on kuusi kenttäpelaajaa ja maalivahti lisäksi varamaalivahti ja viisi vaihtopelaajaa. Pelaajilla on uima-asut, numeroidut lakit joissa on korvasuojat. Ottelupallo painaa 400–450 grammaa, ja se on yleensä keltainen. Miesten pallo on isompi koko 5 kuin naisten koko 4.


title: Vesipallo

text: Vesipalloaltaan mitat ovat tavallisimmin 20 × 10 metrin ja 30 × 20 metrin väliltä. Altaan täytyy olympialaisissa olla vähintään 1,8 metriä syvä. Kentässä on keskilinja, maalilinjat, kahden metrin linjat ja viiden metrin linjat, joiden paikat merkitään kelluvilla köysillä ja altaan pohjalla olevilla viivoilla. Viiden metrin linjan takana tehtyä puolustavan joukkueen rikkomusta seuraa rangaistusheitto. Kahden metrin linjan taakse ei hyökkäävä pelaaja saa mennä ilman palloa tai ennen palloa.


title: Vesipallo

text: Maalin leveys on kolme metriä ja korkeus vedenpinnasta 90 senttimetriä. Maali voi olla kiinni altaan reunoissa tai kellua köysien varassa.


title: Vesipallo

text: Vesipallossa tavoitteena on heittää pallo maaliin, ja ottelun voittaa enemmän maaleja tehnyt joukkue. Ottelussa on neljä kahdeksan minuutin erää ja tarvittaessa rangaistusheittokilpailu. Ensimmäinen ja kolmas erätauko on kaksi minuuttia ja keskimmäinen viisi minuuttia. Jokainen erä alkaa sillä, että joukkueet uivat omilta maalilinjoiltaan pallolle keskilinjalle. Kumpikin joukkue voi käyttää yhden aikalisän erää kohden.


title: Vesipallo

text: Kenttäpelaaja saa pelata palloa vain yhdellä kädellä, eikä hän saa lyödä palloa nyrkillä. Pelaaja ei saa koskettaa altaan pohjaa tai reunoja. Maalivahti saa koskea palloon molemmilla käsillä mutta hän ei saa ylittää keskilinjaa. Joukkueen Hyökkäysaika on 30 sekunttia pallon haltuunsaamisesta. Pelaaja voi liikuttaa palloa syöttämällä sen tai kuljettamalla sitä edessään samalla kun ui.


title: Vesipallo

text: Joukkue voi puolustaa miesvartioinnilla tai paikkapuolustuksella. Yleisin pelimuodostelma on 3–3 eli kaksi kolmen pelaajan linjaa.


title: Vesipallo

text: Ottelussa on kaksi tuomaria. Vakavasta rikkeestä seuraa enintään 20 sekunnin ulosajo, sekä kolmannesta vakavasta rikkeestä poistaminen pelistä. Lisäksi tuomari voi poistaa pelaajan epäurheilijamaisesta käytöksestä suoraan suihkuun. Pahin virhe on ”raakuus” josta pelaaja poistetaan ottelusta ja joukkue joutuu pelaamaan 4 minuuttia alivoimalla kunnes joukkueet on taas täysilukuiseksi. Raakuudesta pelaajalle tuomitaan aina vähintään yhden ottelun pelikielto.


title: Vesipallo

text: Suomessa vesipallon pelaaminen alkoi vuonna 1901, ja Suomen mestaruudesta alettiin otella vuonna 1908. Ensimmäisen mestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap, joka kukisti Helsingfors Idrottsklubbin 7-1. Suomen kautta aikain menestynein seura on Helsingfors Simsällskap, joka on voittanut 46 mestaruutta. Kuopion Uimaseuralla oli pitkä mitaliputki, jolloin seura voitti mitalin joka vuosi vuosina 1976–2006. Joukkue saavutti 10 kultaa, 11 hopeaa ja 10 pronssia, viimeisimmät neljä mestaruutta vuosina 2001–2004. Vuoden 2013 miesten Suomen mestari oli Uintiseura Kuhat Helsingistä, mestaruus vuonna 2013 oli seuralle jo yhdestoista ja kahdeksas 2000-luvulla. Vuosina 2014-2016 Turun Uimarit voitti kolme mestaruutta peräkkäin, kunnes vuonna 2017 oli taas Kuhien vuoro ottaa mestaruus. Vuoden 2018 Suomen mestari oli Cetus, jolle mestaruus oli seurahistorian ensimmäinen miesten sarjassa.


title: Vesipallo

text: Naisten vesipalloa on Suomessa pelattu vuodesta 1985. Ensimmäisenä kautena sarja pelattiin epävirallisena koska sarjaan ilmoittautui vain kolme joukkuetta. Virallisen ensimmäisen mestaruuden voitti 1986 Kuopion Uimaseura. -90 luvun vaihteessa lajia hallitsi Oulun Vespa voittaen monia mestaruuksia. Vuosina 2015 ja 2017 naisten Suomen mestari oli Porin Sentterit. Sentterit ovat voittaneet yhteensä kymmenen Suomen mestaruutta. Vuonna 2016 mestaruuden voitti Uinti Tampere ja vuonna 2018 Turun Uimarit.


title: Vesipallo

text: Kaudella 2018-2019 vesipallossa on Suomessa sarjat miehille, naisille ja kolmelle eri juniori-ikäluokalle sekä maajoukkueet B- ja C-junioreille. Viralliseen sarjatoimintaan osallistuvat Cetus (Espoo), Jyväskylän Saukot, Kuhat (Helsinki), Kuopion Uimaseura, Oulun Lohet, Sentterit (Pori), Turun Uimarit ja Uinti Tampere.


title: Ari Toikka

text: Ari ”Kreivi” Toikka (s. 22. helmikuuta 1968 Tampere) on suomalainen rumpali ja sessiomuusikko, joka on vaikuttanut monissa suomalaisissa yhtyeissä, joista nimekkäimpiä ovat Horsepower, Bastards, Bomfunk MC’s, Popeda, Yö, Dingo, Nuket ja The Body. Hän on vaikuttanut monien suomalaisten muusikkojen, kuten Jarkko Even, Olli Lindholmin ja Pate Mustajärven, taustayhtyeissä. Toikka on työskennellyt myös studioäänittäjänä ja tuottajana.


title: Ministeri

text: Ministeri (lyhenne min.) on valtion, alueen tai osavaltion hallituksen (Suomessa valtioneuvoston) jäsen. Sanana ministeri juontuu latinan apulaista ("minister") tarkoittavasta sanasta. Eri poliittisissa järjestelmissä ministeri joko voi tai ei voi olla samanaikaisesti lakiasäätävän elimen jäsen. Eräissä maissa, kuten Yhdysvallat, ministeri-termiä ei käytetä vaan samassa asemassa oleva henkilö on "secretary".


title: Ministeri

text: Ministeri-nimitystä käytetään Suomessa istuvan hallituksen eli valtioneuvoston jäsenestä. Samassa ministeriössä voi toimia useita ministereitä. Heidät katsotaan silloin rinnasteisiksi. Kukin ministeri käsittelee toimialaansa kuuluvat kansainväliset ja EU-asiat sekä virkanimitys- ja henkilöstöasiat. Ministerit myös johtavat taloussuunnittelua ja muiden yhteisten asioiden valmistelua omalla toimialallansa.


title: Ministeri

text: Myös Ahvenanmaan maakunnan hallituksen jäseniä kutsutaan ministereiksi (minister).


title: Ministeri

text: Pääministerin valinta alkaa eduskuntaryhmien välisellä neuvottelulla. Sen tuloksen perusteella presidentti puhemiestä kuultuaan antaa eduskunnalle tiedon pääministeriehdokkaasta. Eduskunta valitsee pääministerin ja presidentti nimittää hänet virkaan. Muut ministerit presidentti nimittää pääministerin ehdotuksen mukaisesti. Presidentti myöntää pyynnöstä eron valtioneuvostolle tai ministerille. Jos koko valtioneuvosto tai ministeri ei nauti eduskunnan luottamusta, presidentti myöntää eron ilman pyyntöä.


title: Ministeri

text:
Perustuslaissa kielletään ministeriä hoitamasta julkista virkaa tai sellaista muuta tehtävää, joka voi haitata ministerin tehtävien hoitamista tai vaarantaa luottamusta hänen toimintaansa ministerinä. Ministerit velvoitetaan ilmoittamaan elinkeinotoimintansa, omistukset yrityksissä, muut merkittävät tulolähteet ja velat sekä sellaiset tehtävät ja sidonnaisuudet, joilla voi olla merkitystä arvioitaessa hänen toimintaansa ministerinä.
Suomen ministerien salkut Kataisen hallituksessa (suluissa ministeriö):Suomessa ovat eronneet seuraavat ministerit vuoden 1990 jälkeen:


title: Ministeri

text: Ruotsissa ministerien salkkujako on seuraava (suluissa ministeriö):


title: Xtensa

text: Xtensa on Tensilican suunnittelema 32-bittinen suoritin, joka on julkaistu vuonna 1999.


title: Xtensa

text: Suoritin on muokattavissa eri käyttötarkoituksiin kuten järjestelmäpiireihin. Suoritinta voidaan käyttää mikrokontrollerin tavoin sekä SIMD DSP:nä.


title: Xtensa

text: AMD:n TrueAudio käyttää Xtensa suoritinta.


title: Xtensa

text: Cadence Design Systems on ostanut Tensilican vuonna 2013.


title: Xtensa

text: Xtensa V on eräissä testeissä ollut nopein suoritin.


title: Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö

text: Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö () (OKM) on valtioneuvostoon kuuluva ministeriö, jonka toimiala kattaa sivistys-, kulttuuri-, liikunta-, nuoriso- ja kirkollisasiat.


title: Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö

text: Perinteisesti ministeriössä on ollut useampia ministereitä: esimerkiksi kulttuuri-, liikunta- ja nuorisoasiat sekä tekijänoikeus- ja opintotukiasiat (usein myös kirkollisasiat) ovat kuuluneet erilliselle kulttuuriministerille. Nykyisen Sipilän hallituksen opetusministeri on Sanni Grahn-Laasonen ja kulttuuri- ja urheiluministeri on Sampo Terho.


title: Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö

text: Opetus- ja kulttuuriministeriötä vastaava toimielin on ollut Suomen hallinnossa autonomian alusta asti, mutta sen nimi on muuttunut useita kertoja sitä mukaa kun kirkollisasioiden osuus ministeriön työssä on vähentynyt. Alkujaan sen nimi oli keisarillisen Suomen senaatin kirkollistoimituskunta, vuodesta 1917 lähtien kirkollis- ja opetusasiaintoimikunta. Vuonna 1918 senaatista tehtiin valtioneuvosto ja toimituskunnista ministeriöitä, jolloin nimi muuttui kirkollis- ja opetusasiainministeriöksi. Vuonna 1922 nimi lyheni opetusministeriöksi (lyhenne OPM). Vuonna 2010 nimi muutettiin opetus- ja kulttuuriministeriöksi, jotta se vastaisi paremmin ministeriön nykyistä tehtäväkenttää ja toimintaa.


title: Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö

text: Nykyään opetus- ja kulttuuriministeriön alaan kuuluvat oppilaitokset kuten peruskoulut, lukiot, ammattikoulut, yliopistot, ammattikorkeakoulut, samoin tieteellistä tutkimusta, taidetta, tekijänoikeutta,liikuntaa, kirkkoja ja muita uskonnollisia yhdyskuntia, nuorisotyötä, kirjastoja, museoita ja arkistoja koskevat asiat. Opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa toimivat muun muassa opetushallitus, ylioppilastutkintolautakunta (YTL), Suomen Akatemia, kotimaisten kielten keskus (Kotus), Museovirasto, arkistolaitos, Suomenlinnan hoitokunta, Kansallinen audiovisuaalinen instituutti sekä Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi).


title: Koalitiohallitus

text: Koalitiohallitus eli kokoomushallitus on hallitustyyppi, jonka muodostaa useampi kuin yksi puolue. Hallituskoalitio tarkoittaa tällaiseen hallitukseen kuuluvia puolueita ja niiden yhteistyötä. Koalitiohallitus muodostetaan yleensä siksi, että millään puolueella ei ole yksinään enemmistöä parlamentissa. Puhtaassa kaksipuoluejärjestelmässä ei yleensä tarvita koalitioita, vaan enemmistöasemassa oleva puolue voi muodostaa hallituksen yksinään.


title: Avulsiivi

text: Avulsiivit eli naksausäänteet (aik. maiskausäänteet) ovat klusiileja tai affrikaattoja, joita äännettäessä muodostetaan kaksi sulkeumaa suuväylään, joista taempi on yleensä velaarinen. Toisin kuin tavanomaiset klusiilit, avulsiivit eivät vaadi muodostuakseen keuhkojen ilmavirtaa, vaan ääni muodostetaan imemällä kieltä sisäänpäin aiheuttaen edellä mainittujen kahden sulkeuman välisen ilmamassan harvenemisen. Kun edempi sulkeuma päästetään vapaaksi, ilma syöksyy nopeasti harventuneeseen tilaan, mistä aiheutuu ääni, joka on yleensä tavanomaisia klusiileja kovempi.


title: Avulsiivi

text: Avulsiiveja esiintyy lähinnä eteläisessä Afrikassa puhutuissa ns. khoisan-kielissä, mutta niitä on levinnyt kyseisistä kielistä jonkin verran myös lähistöllä puhuttuihin bantukieliin, kuten xhosaan ja zuluun. Myös Tansaniassa ja Keniassa on muutama kieli, joissa on avulsiiveja, mikä saattaa olla merkki khoisan-kielten tai niiden edeltäjien paljon nykyistä laajemmasta levinneisyydestä. Afrikan ulkopuolella avulsiiveja ei juurikaan esiinny kielten foneemijärjestelmissä, mutta niitä käytetään usein ekstralingvistisinä ilmaisukeinoina: esimerkiksi suomalainen saattaa ilmaista suudelmaa muiskauttamalla huuliaan; kyseessä on bilabiaalinen avulsiivi. Hevosia komennetaan usein maiskutusta muistuttavilla äänillä.


title: Avulsiivi

text: Avulsiivien ääntöpaikaksi suussa määritetään etummaisen sulkeuman paikka; kuten mainittu, taempi sulkeuma on lähes poikkeuksetta velaarinen (joskus uvulaarinen). Alla avulsiivit on merkitty IPA:n foneettisella transkriptiolla.


title: Sanaliitto

text: Sanaliitolla tarkoitetaan kiinteää, yleensä yhdessä esiintyvien sanojen muodostamaa fraasia, jolla on konventionaalinen merkitys ja joka eroaa yhdyssanoista siten, että sanaliiton jäsenet saavat pääpainon, minkä takia ne kirjoitetaan erikseen. "Suomen kieli" on esimerkki sanaliitosta. Sanaliitot saattavat käyttäytyä kuten yksittäiset sanat muun muassa sikäli, että niistä voidaan muodostaa johdoksia. Johdoksissa ne muuttuvat yhdyssanoiksi, esimerkiksi "suomenkielinen". Useampiosaisissa ilmauksissa sanaliitto liitetään jälkiosaan yhdysmerkillä, jonka edessä on välilyönti, esimerkiksi . Tekstinkäsittelyohjelmat ehdottavat tässä yleensä ajatusviivan yhdysmerkin sijaan vaihtamalla merkit keskenään automaattisesti, kun sanaliiton jälkeen kirjoittaa välilyönnin tai pisteen. Silloin pitää painaa peruutuskuvake tai (yleensä) Ctrl+z tai kirjoittaa uudelleen yhdysmerkki.


title: Kelly Gray

text: Kelly Gray (s. 20. kesäkuuta 1963) on kitaristi ja tuottaja, joka on toiminut useiden eri artistien levyillä tuottajana. Vuonna 1997 Gray lyöttäytyi Queensrÿcheen alkuperäisjäsenen Chris DeGarmon lähdettyä. Gray oli mukana Queensrÿchen vuonna 1999 julkaisemalla "Q2K"-albumilla ja soitti myös vuonna 2001 ilmestyneellä "Live Evolution" -livealbumilla. Ennen uuden "Tribe"-albumin äänityksiä DeGarmo palasi yhtyeeseen, mikä johti Grayn eroamiseen.


title: Endosymbioosi

text: Endosymbioosi on kahden eliön välinen symbioottinen suhde, jossa symbiootti elää isäntäeliön kudoksissa tai soluissa. Monissa tapauksissa endosymbioosi on välttämätön sekä isäntäeliön että symbiontin selviämiselle, toisinaan taas symbioosista hyötyvät molemmat osapuolet, jotka eivät kuitenkaan ole riippuvaisia toisistaan. Joissakin tapauksissa endosymbioosista on hyötyä vain toiselle osapuolelle ja se saattaa myös olla haitallista toiselle eliöistä.


title: Endosymbioosi

text: Esimerkkejä endosymbioosista ovat hernekasvien juurinystyröissä elävät typpeä sitovat bakteerit (rhizobia), riuttaa rakentavien korallien sisällä elävät yksisoluiset levät (zooxanthellae), sekä monille hyönteisille välttämättömät symbionttibakteerit.


title: Endosymbioosi

text: Evoluutiossa endosymbioosilla on ollut hyvin keskeinen merkitys. Nykyään hyväksytyn endosymbioositeorian mukaan aitotumaisten solujen soluelimistä mitokondriot ja kasvisolujen viherhiukkaset olivat alun perin bakteereita, joita varhaiset aitotumaiset solut ottivat sisäänsä endosymbionteiksi. Viherhiukkaset ovat olleet alun perin syanobakteereja, mitokondriot puolestaan lienevät purppurabakteereja. Endosymbionttisten viherhiukkasten syntyminen on helposti todettavissa monien yksisoluisten levämäisten eliöiden solurakenteissa, joissa saattaa endosymbiontteina esiintyä enemmän tai vähemmän surkastuneita yhteyttäviä yksisoluisia eliöitä. Tällaisia endosymbiooseja on ilmeisesti tapahtunut evoluution kuluessa useaan otteeseen.


title: Inkerikot

text: Inkerikot tai inkeroiset (inkeroiseksi "inkeroine", "ižora" tai "ižoralaine") ovat Inkerin alkuperäistä itämerensuomalaista väestöä. Inkerikkojen historiallinen uskonto on ortodoksisuus (kun taas Suomesta aikanaan siirtyneiden "inkeriläisten" uskonto on luterilaisuus). Neljään päämurteeseen jakautuvan Inkeroisen kielen puhujien lukumäärä lasketaan nykyisin vain sadoissa. Määrä on vähentynyt ratkaisevasti viimeisen vuosisadan aikana. Murteista kaksi on vielä eläviä (Soikkolan ja Ala-Laukaan murteet) ja kaksi niistä on jo sammunut (Ylä-Laukaan ja Hevaan murteet).


title: Inkerikot

text: Puhtaimpia inkeroisalueita olivat Inkerissä Laukaansuu, Kaprio, Soikkola ja Hevaa Suomenlahden rannalla ja Lempaala Pohjois-Inkerissä sekä muutamat kylät entisellä Suomen puoleisella Karjalankannaksella Raudussa ja Metsäpirtissä. Etelä-Inkerissä sijaitsi vielä niin sanottu Ylä-Laukaan inkeroisalue Ortesjoen varrella.


title: Inkerikot

text: Inkerikkoja ei pidä sekoittaa inkeriläisiin eli inkerinsuomalaisiin, jotka ovat alueelle Ruotsin vallan aikaan siirrettyjen ja muuttaneiden savolaisten ja länsikarjalaisten kuten jääskeläisten, lappeelaisten ja äyräpääläisten jälkeläisiä.


title: Inkerikot

text: Inkeroisten varhaisimmasta historiasta arvellaan, että varhaiskarjalaiset jakaantuivat 800–900-lukujen tietämillä nyky-karjalaisiksi ja inkerikoiksi. Ensimmäinen historiallinen maininta inkerikoista (venäjäksi "ižory") on vuodelta 1228. Inkeriin – jonne vatjalaiset olivat tulleet jo virolaisten tutkijoiden mukaan 1000-luvulla – inkerikot saapuivat 1200-luvulla, mutta heidän saapumissuunnistaan tiedetään varmaksi vain se, että on eri kuin vatjalaisilla. Inkerikot ovat käyttäineet historiansa varhaisina aikoina itsestään kansannimeä "karjalaiset". Sen on katsottu puoltavan käsitystä inkeroisten siirtymisestä Inkerinmaalle Muinais-Karjalasta tai jostain Olhavan suupuolella sijainneesta karjalaiskeskuksesta. Yleisesti inkeroisten uskotaankin saapuneen Inkerinmaalle idästä.


title: Inkerikot

text: 1000-luvulla inkerikot taistelivat useissa sodissa Novgorodin ruhtinaskunnan puolella. Ruotsin ja Novgorodin solmima Pähkinäsaaren rauha erotti inkerikot suurimmasta osasta muista karjalaisista. Lisäksi epävakaus rajalla johti monien muuttoon muualle. Moskovan ruhtinaskunnan otettua alueen haltuunsa vuonna 1478 alueelle alkoi muuttaa venäläisiä uudisasukkaita. 1500-luvulle mennessä inkerikot alkoivat käyttää venäläisiä nimiä, mutta kansallinen identiteetti säilyi yhä.


title: Inkerikot

text: Kun Ruotsi otti Inkerin haltuunsa vuonna 1617 suuri osa ortodoksisesta väestöstä (mukaan lukien inkeroiset ja vatjalaiset) muutti pois ruotsalaisten luterilaistamispolitiikan johdosta. Ruotsin vallan aikana alueelle tuli suomalaisia siirtolaisia etenkin Savosta ja Karjalasta. Inkerikot eivät juurikaan sulautuneet suomalaiseen väestöön sillä naimisiin meno ortodoksien ja luterilaisten välillä oli harvinaista. Venäjä otti alueen takaisin haltuunsa Suuressa Pohjan sodassa vuonna 1703 ja alkoi rakentaa Pietarin kaupunkia inkeroisalueelle. Kaupungin kasvaessa kasvoi myös venäläisväestö sen ympärillä. Vuonna 1732 inkerikkoja laskettiin olevan Inkerinmaalla 14 500 henkilöä.


title: Inkerikot

text: Tilastojen mukaan vuonna 1917 Inkerissä asui 20 000 inkerikkoa. Vuonna 1926 Venäjän väestönlaskennassa inkerikoiksi ilmoittautui 26 100 henkilöä ja Virossa noin 1 000 henkilöä. Venäjän kommunistivallankumouksen jälkeen inkeroisten asema koheni hetkellisesti ja muutamissa inkeroiskylissä alettiin käyttää inkeroista opetuskielenä. Kielellä julkaistiin myös kirjoja, joista osa oli käännöskirjallisuutta, ja Leningradin yliopiston inkeriläissyntyinen dosentti Väinö Junus kehitti sille kirjakielen.


title: Inkerikot

text: Vuonna 1932 Junus laati Dubovin ja Lensun kanssa inkeroisen aapisen, seuraavina vuosina kaksi lukukirjaa ja vuonna 1936 inkeroisen kieliopin. Ensimmäiset kirjat perustuivat Soikkolan murteeseen, mutta vuoden 1936 kielioppiin oli otettu piirteitä myös Ala-Laukaan kielimuodosta. Oppikirjoissa on havaittavissa myös vaikutteita suomen kielestä. Kulttuurillinen kehitys pysähtyi nopeasti, ja vuonna 1937 inkerikonkielinen opetus lopetettiin. Syynä tähän oli Stalinin valtaannousu. Väinö Junus teloitettiin Stalinin vainoissa syyskuussa 1937 ampumalla. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeenkään inkeroiselle ei ole yritetty kehittää uutta kirjakieltä.


title: Inkerikot

text: Toisen maailmansodan aikana inkeroisia evakuoitiin yhdessä vatjalaisten ja inkeriläisten kanssa Suomeen, mutta sodan jälkeen Neuvostoliitto vaati evakkojen luovuttamista takaisin ja inkerikot sijoitettiin Novgorodin, Kalininin ja Jaroslavlin alueille – alueille, jotka eivät ole perinteisiä inkeroisten asuinalueita. Toisen maailmansodan jälkeen inkerikkoja oli enää 1 062. Syynä tähän olivat nimenomaan sodan jalkoihin jääminen, mutta myös sulautuminen venäläiseen valtaväestöön.


title: Inkerikot

text: Vuonna 1979 inkeroisia laskettiin asuvan silloisessa Neuvostoliitossa 748, mutta on mahdollista, että osa inkeroisista on tilastoitu venäläisiksi. Vuoden 1989 Venäjän väestölaskennassa 890 henkeä ilmoitti kansallisuudekseen inkeroisen. Manja Lehto Lundin yliopistosta esittää, että luku oli tuolloin noin 2 000 henkeä, mutta lisää, ettei tiedossa ollut, kuinka moni heistä taitoi inkeroisen kielen. 1990-luvun alussa inkeroisväestön kooksi arvioitiin 300–800 henkeä. Vuoden 2010 Venäjän väestönlaskennassa luku oli enää 266 henkilöä, ja heistäkin vain 126 puhui inkeroisen kieltä.


title: Inkerikot

text: Suomalaiset kielitieteilijät ovat aina viime vuosikymmeniin saakka käyttäneet inkeroisen kielestä käsitettä "inkeroismurteet". Inkeroisen karjalaislähtöisyys tunnustettiin Suomessa jo Porkan vuonna 1885 ilmestyneen Inkerin kielimuotoja käsittelevän väitöskirjan "Ueber den Ingrischen Dialekt mit Berück–sichtigung der übrigen finnisch-ingermanländischen Dialekte" julkaisemisen jälkeen; käsitteistöön tulivat "Inkerin karjalaismurre" ja "Inkerin karjala".


title: Inkerikot

text: Antti Sovijärven "Foneettis-äännehistoriallinen tutkimus Soikkolan inkeroismurteesta" julkaistiin vuonna 1944. Hän käyttää tutkimuksensa alkupuheessa käsitteitä "inkeroismurre" ja "inkeriläismurre." Jälkimmäinen oli ilmeisesti Sovijärven mielestä yhteisnimitys inkeroiselle ja Inkerin suomalaismurteille.


title: Inkerikot

text: Kun tarkastellaan suomalaisia kielitutkimuksia vaikuttaa siltä, että vasta kun karjalan kieli laskettiin Suomessa omaksi kielekseen, myös inkeroista alettiin käsitellä itsenäisenä kielenä. Vaikka kirjallisuudessa edelleen usein käytetään käsitettä inkeroismurteet, voi sen tietenkin tulkita tarkoittavan ennen muuta itsenäisen inkeroisen kielen murteita.


title: Inkerikot

text: Virolaiset tutkijat ovat 1950–1960-luvulta alkaen pitäneet inkeroista omana kielenään ja etnisenä ryhmänään. Virolaisen Arvo Laanestin vuonna 1964 esittämät inkeroisen kielen Soikkolan murteen piirteet näyttäisivät eroavan vain harvoilta piirteiltään suomen ja karjalan kielistä. Nämä piirteet ovat lähinnä foneettisia, fonologisia ja morfofonologisia. Tosin inkeroisen sanasto eroaa edellä mainituista kielistä selvästi.


title: Inkerikot

text: Vuonna 1971 suomalainen R. E. Nirvi toimitti teoksen nimeltään "Inkeroismurteiden sanakirja". Siinä hän esittää, että inkeroisen ja suomen kielen erot ovat huomattavat, erityisesti äännerakenteen osalta. Nirvi jatkaa, että venäjän kieli on vaikuttanut inkeroisen sanastoon.


title: Inkerikot

text: Inkeroisen murteista Nirvi on todennut, että Soikkolan, Hevaan ja Ylä-Laukaan puhujien väliset murre-eroat ovat olleet määrältään vähäisiä, ja näin ollen näiden murteiden katsotaan edustavan varhaisempaa inkeroisten kielimuotoa. Ala-Laukaan murteiden on vastaavasti katsottu saaneen runsaasti vaikutteita ympäristökielistään, eritoten vatjasta ja alueella puhutuista suomen kielen eri murteista. Suurimmat erot Ala-Laukaan murteessa muihin inkeroisen kielen murteisin nähden näyttäisivät olevan sanastossa. Tämä kertoo kertoo tiiviistä ja taajoista kontakteista naapurikieliin, ja on ehdotettu, että varsinaisia inkeroisen kielen sanoja "paljastettaessa" Ala-Laukaan murresanoihin suhtauduttaisi varautuen. On myös mahdollista, että Ala-Laukaan murteet ovat alun perinkin eronneet muista inkeroisen murteista. Antti Sovijärvi on esittänyt, että Ala-Laukaalla ei puhuttaisikaan "varsinaista inkeroismurretta" eli inkeroisen kieltä.


title: Inkerikot

text: Suomalainen H. Leskinen on vuonna 1991 esitellyt inkeroisen kielestä tiettyjä arkaismeja, yhteisiä piirteitä karjalan ja vepsän kieliin sekä sellaisia luonteenomaisia piirteitä, joita ei karjalan kielessä ja suomen päämurteissa ole. Näistä seikoista hän tekee johtopäätöksen, että inkeroinen on oma kielensä. Manja Lehto kuitenkin huomauttaa, että näitä tiettyjä luonteenomaisia piirteitä on myös Inkerin alueella puhutuissa suomen kielen murteissa, vaikka hän ei kiistäkään inkeroisen olevan oma kielensä.


title: Inkerikot

text: Inkeroisryhmistä erityisesti Soikkolan asukkaat ovat tiettävästi aina pitäneet itseään karjalaisina. Inkerikkojen perinteisiä elinkeinoja olivat kalastus ja käsityöläisyys. Kuten muutkin itämeren suomalaiset kansat, inkerikot harjoittivat runonlaulantaa. Monet runoista kertoivat samoista aiheista kuin karjalaiset ja suomalaiset runot, jotka päätyivät Kalevalaan. Ehkä tunnetuin inkerikko on runonlaulaja Larin Paraske.


title: Inkerikot

text: Inkerikot ovat perinteisesti saaneet toimeentulonsa maanviljelystä ja kalastuksesta. Myöhemmin tärkeiksi aloiksi on muodostunut myös erilainen käsityöläisyys. Läntiset inkerikot olivat tunnettuja erityisesti raudantyöstötaidoistaan ja itäiset inkerikot kudonnastaan. Inkerikkokylät olivat jo 1800-luvulla lähes täysin identtisiä venäläisten kylien kanssa.


title: Inkerikot

text: Suuri uhka inkerikkojen ja samalla alueella vielä elävien vatjalaisten kulttuurille on heidän asuinalueelleen suunnitteilla oleva Ust-Lugan teollisuuskeskus ja satama jonka johdosta ihmisiä joudutaan siirtämään alueelta pois, todennäköisimmin Pietariin, jossa sulautumisriski kasvaa merkittävästi. Kaupungista tulee suunnitelmien mukaan 35 000 asukkaan kokoinen.


title: Inkerikot

text: Inkeroiskulttuuria on pyritty elvyttämään sen hankalasta asemasta huolimatta. Useissa Kingiseppin piirin kylissä toimii lauluryhmiä, jotka esiintyvät inkeroisen kielellä. Esimerkiksi Viistinän kylässä on toiminut vuodesta 1993 alkaen inkeroisten kotiseutumuseo.


title: Inkerikot

text: Vuonna 1534 Novgorodin arkkipiispa kertoi inkerikkojen palvelevan metsiä, kiviä, jokia, järviä, soita, lähteitä, vuoria, kukkuloita, aurinkoa, kuuta ja tähtiä, auringon nousua kohti oli tapana kumartaa. Inkerikot antoivat jumaluuksilleen myös uhreja kuten kotieläimiä. Lapset nimesi shamaani eli "arbui". Vieläkin perinteisiin kuuluu "kalmoille" eli kuolleille vietävä ruoka. Nykyisin inkerikot ovat ortodokseja.


title: Ortoosi

text: Ortoosi on kehoa tukeva tai kehon asentoa korjaava ulkoinen laite. Ortoosilla parannetaan neuromuskuloskeletaalisen kokonaisuuden rakenteellisia ja toiminnallisia ominaisuuksia. Ortooseilla voidaan tukea tai rajoittaa nivelten ja lihasten toimintaa.


title: Ortoosi

text: Ortopediset jalkineet sekä niska- ja rannetuet ovat yleisiä ortooseja. Tavallisesti ortoosit valmistetaan muovista ja kevytmetallista, kuten alumiinista, ja pehmustetaan vaahtomuovilla tai geelillä.


title: Ortoosi

text: Ortoosi voi tukemisen lisäksi vahvistaa käyttäjän liikkeitä, esimerkkinä kehittyneet ulkoiset tukirangat.


title: Jack Nicholson

text: John Joseph ”Jack” Nicholson (s. 22. huhtikuuta 1937 Neptune City, New Jersey) on yhdysvaltalainen kolmesti Oscar-palkittu elokuvanäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten neuroottisten, usein aggressiivisten henkilöhahmojen tulkitsijana useimmiten antisankarin tai häviäjän roolissa. Nicholsonista tuli ajan myötä myös kuuluisa metodinäyttelemisen harjoittaja. Hän on tehnyt tunnetuimmat roolisuorituksensa muun muassa elokuvissa "Easy Rider – matkalla" (1969), "Chinatown" (1974), "Yksi lensi yli käenpesän" (1975), "The Shining – Hohto" (1980), "Batman" (1989) ja "Elämä on ihanaa" (1997). Nicholson teki tähän asti viimeisen roolinsa elokuvassa "How Do You Know" (2010).


title: Jack Nicholson

text: Jack Nicholson syntyi New Jerseyssä 1937. Hänen biologinen äitinsä oli newjerseyläinen tanssija ja showtyttö June Frances Nicholson, joka oli Jackin syntyessä vain 17-vuotias ja epävarma lapsen isän henkilöllisyydestä. Välttääkseen Jackia saamasta aviottoman lapsen leimaa, Junen omat vanhemmat suostuivat kasvattamaan tyttärenpoikansa omanaan. Jackille kerrottiin, että hänen isoäitinsä Ethel May Nicholson oli hänen oikea äitinsä. Hänelle selvisi vasta 1975, että siskona esiintynyt June Nicholson oli todellisuudessa hänen äitinsä. June sekä isoäiti Ethel olivat tuolloin jo kuolleet. Jack Nicholsonin isästä ei ole varmuutta, mutta todennäköisesti se oli joko June Nicholsonin aviomies Donald Furcillo tai manageri Eddie King.


title: Jack Nicholson

text: Nicholson kasvoi Neptune Cityssä, New Jerseyssä ja muutti ennen lukion alkamista perheineen Spring Lakeen. High schoolin jälkeen Nicholson muutti Los Angelesiin. Hän sai työpaikan Hanna-Barberan toimistosta MGM:n sarjakuvastudiolla. Hänelle tarjottiin vakiopaikkaa sarjakuvantekijänä, mutta kiinnostus näyttelemiseen sai Nicholsonin kieltäytymään kunniasta. Hän alkoi ensimmäisen kerran näytellä Players Ring Theater -nimisessä ryhmässä. Nicholson sai pian ensimmäisen elokuvaroolinsa Roger Cormanin elokuvasta "The Cry Baby Killer" (1958). Hän esiintyi muissakin Cormanin elokuvissa, joista merkittävin oli vuoden 1960 "Pieni kauhukauppa". Nicholson alkoi olla jo tunnettu nimi b-elokuvissa, ja hän oli myös näyttämöharjoittelijana ja esiintyi pienissä rooleissa saippuasarjoissa.