title: Boston Red Sox

text: Alun perin seura oli tarkoitus perustaa Buffaloon, mutta se perustettiinkin Bostonissa vuonna 1901 nimellä "Boston Americans" ja se liittyi American Leagueen. Seura voitti American Leaguen mestaruuden 1903 ja pääsi World Series -loppuotteluun Pittsburgh Piratesia vastaan. Boston voitti ottelusarjan voitoin 5–3. Seura voitti American Leaguen myös seuraavana vuonna, jolloin World Series -finaalia ei pelattu. Vuonna 1908 seuran nimeksi vaihdettiin "Boston Red Sox", joka oli lyhentymä Bostonin ensimmäisen ammattilaisjoukkueen nimestä Boston Red Stockings (nykyinen Atlanta Braves. Nimi annettiin alkujaan peliasuun kuuluvien punaisten sukkien mukaan. Seuraavan World Series -mestaruutensa Red Sox voitti vuonna 1912, kun se kaatoi New York Giantsin otteluvoitoin 4–3.


title: Boston Red Sox

text: Vuosina 1915–1918 Red Sox voitti kolme World Series -mestaruutta. Ensin vuonna 1915 se voitti loppuottelussa Philadelphia Philliesin 4–1. Seuraavana vuonna finaalivastustaja oli Brooklyn Robins, joka kaatui myös voitoin 4–1. Vuonna 1918 seura sai loppuotteluvastustajakseen Chicago Cubsin, jonka se päihitti otteluvoitoin 4–2.


title: Boston Red Sox

text: John Henry, Tom Werner ja Larry Lucchino maksoivat seurasta 660 miljoonaa dollaria ja ottivat vastuulleen sen 40 miljoonan dollarin velat helmikuussa 2002. Kauppaan sisältyivät Fenway Park ja 82 prosenttia New England Sports Networkista.


title: Boston Red Sox

text: Vuonna 2012 Boston Red Sox hävisi 95 peliä, enemmän kuin 48 vuoteen. Seuraavana vuonna se kokosi itsensä ja kohosi World Series- ja American Leaguen voittoon.


title: Bullpen

text: Bullpen on baseball-termi, jolla tarkoitetaan paikkaa, jossa aloittavan syöttäjän korvaavat ns. relieverit lämmittelevät ennen kuin heidät vaihdetaan peliin. Alkuperäinen termi on slangisana, joka tarkoittaa suoraan suomennettuna "härkäaitausta". Sanan takana on todennäköisesti bullpenin muusta baseball-kentästä erottavat härkäaitauksen vastaavia muistuttavat portit. Bullpen sijaitsee yleensä kotipesästä katsottuna oikean takakentän takana.


title: Eija Ristanen

text: Eija Marita Ristanen (o.s. Hyytiäinen, s. 4. tammikuuta 1961 Saarijärvi) on suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia Sarajevossa 1984 viestissä. Hän oli lisäksi 20 kilometrillä 17:s, 5 kilometrillä 19:s ja 10 kilometrillä 25:s.


title: Eija Ristanen

text: Ristanen sijoittui Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987 viestissä kuudenneksi ja 10 kilometrillä 12:nneksi. Calgaryn olympialaisissa 1988 hän oli 20 kilometrillä 32:s ja Lahden MM-kilpailuissa 1989 10 kilometrillä 13:s.


title: Eija Ristanen

text: Ristanen hiihti viimeiset hiihtonsa kansainvälisellä tasolla vuonna 1993. Viime vuosina hän on kilpaillut maratonjuoksussa ja veteraanitasolla hiihdossa.


title: Eija Ristanen

text: Seuratasolla Ristanen edusti Saarijärven Pullistusta. Ammatiltaan hän on maatalouslomittaja.


title: Eija Ristanen

text: Eija Ristasen entinen aviopuoliso oli maajoukkuehiihtäjä Kari Ristanen.


title: HMS Valorous (1851)

text: HMS Valorous oli Britannian Kuninkaallisen laivaston höyrykäyttöinen siipirattailla varustettu toisen luokan fregatti.


title: HMS Valorous (1851)

text: "HMS Valorous" määrättiin 11. joulukuuta 1852 Välimeren laivastoon komentajanaan Claude Henry Mason Buckle, mistä se siirrettiin Itämerelle 1854. Itämerellä alus liitettiin Oolannin sodan aikaiseen brittiläis-ranskalaiseen Itämeren laivastoon. Alus palveli 1855 Mustallamerellä.


title: HMS Valorous (1851)

text: Aluksen päälliköksi määrättiin 26. elokuuta 1857 William Cornwallis Aldham sen palvellessa Pohjois-Amerikan ja Länsi-Intian asemalla. Aluksen päällikkönä oli 13. huhtikuuta 1863 alkaen Charles Codrington Forsyth sen palvellessa Hyväntoivonniemellä. Alus palasi kotimaahan, jossa se poistettiin palveluksesta syyskuussa 1867. Aluksen päälliköksi määrättiin 1. maaliskuuta 1872 Arthur Thomas Thrupp Plymouthissa. Aluksen päälliköksi määrättiin 25. helmikuuta 1878 palvelukseen otettaessa Archibald George Bogle Portsmouthissa.


title: HMS Valorous (1851)

text: "HMS Valorous" poistettiin käytöstä 1891.


title: HMS Leopard (1850)

text: HMS Leopard oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1850 vesillelaskettu siipirattailla kulkeva toisen luokan fregatti.


title: HMS Leopard (1850)

text: Alus tilattiin 26. maaliskuuta 1846 "HMS Odinin" piirustusten mukaisena ja sen kölilaskettiin elokuussa, mutta sen jälkeen aluksen rakennustyöt keskeytettiin 9. syyskuuta ja niitä jatkettiin vasta helmikuussa 1848. Alus valmistettiin John Finchamin tekemien uusien 10 jalkaa pidemmän aluksen piirustusten mukaan, mitkä oli hyväksytty 11. helmikuuta 1847 ja sen valmistuskustannukset olivat 82250 puntaa.


title: HMS Leopard (1850)

text: Aluksen voimanlähteenä oli kaksi sylinterinen vertikaalinen suorasaanti höyrykone, joka oli halkaisijaltaan 91,5 tuuman ja 8 tuuman iskun pituus. Höyrykoneeseen oli kytketty neljä kattilaa.


title: HMS Leopard (1850)

text: Aluksen päälliköksi määrättiin 6. tammikuuta 1853 George Giffard sen palvellessa Välimerellä, mistä se siirrettiin 1854 Itämerelle, missä se liitettiin brittiläis-ranskalaiseen Itämeren laivastoon Oolannin sodan aikana. Alus palveli 1855 Mustallamerellä.


title: HMS Leopard (1850)

text: Aluksen päälliköksi määrättiin 28. huhtikuuta 1857 James Francis Ballard Wainwright. Alus avusti "HMS Agamemnonia" kaapelin laskemisessa Atlantille. Työ aloitettiin 16. elokuuta 1858, mutta se keskeytettiin muutamaa viikkoa myöhemmin. Alus määrättiin kontra-amiraali Stephen Lushingtonin lippulaivaksi Amerikan kaakkoisrannikolle ja Länsi-Intiaan. Alus palasi Englantiin, jossa se siirrettiin Plymouthille telakalle.


title: HMS Leopard (1850)

text: Telakalla ollessa alus aseistettiin uudelleen niin, että kannelle asennettiin kahdeksan 32 naulan (56 cwt) tykkiä ja neljä 40 naulan (32 cwt) tykkiä. Yläkannelle asennettiin viisi Armstrongin kierrelukoilla varustettua 100 naulan (82 cwt) tykkiä ja yksi 68 naulan tykki (95 cwt).


title: HMS Leopard (1850)

text: Alus palasi palvelukseen 10. lokakuuta 1862 päällikkönään Charles Taylor. Alus siirtyi palvelukseen Kiinan asemalle, jossa se osallistui muun muassa Simonosekin tulitukseen. Alus poistettiin palveluksesta 29. syyskuuta 1866 ja se myytiin romutettavaksi 8. huhtikuuta 1867 Marshallille Plymouthiin.


title: HMS Odin (1846)

text: HMS Odin oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1846 vesillelaskettu höyrykäyttöinen, siipirattailla varustettu ensimmäisen luokan fregatti. Alus kuului brittiläis-ranskalaiseen Itämeren laivastoon Oolannin sodan aikana.


title: HMS Odin (1846)

text: Alus tilattiin 19. helmikuuta 1844 Deptfordin telakalta, jossa sen rakennustöistä vastasi William Fairbarn. Köli laskettiin helmikuussa 1845 ja alus laskettiin vesille 24. heinäkuuta 1846. Alus valmistui 12. elokuuta 1847.


title: HMS Odin (1846)

text: Aluksen suunnittelusta vastasi John Fincham ja piirustukset hyväksyttiin 12. helmikuuta 1845. Aluksen voimanlähteenä oli kaksisylinterinen höyrykone, johon oli kytketty neljä kattilaa.


title: HMS Odin (1846)

text: Aluksen rungon valmistuskustannukset olivat 35 056 puntaa ja voimanlähteen 25 810 puntaa. Propulsiojärjestelmän asennus maksoi lisäksi 15 795 puntaa.


title: HMS Odin (1846)

text: Alus määrättiin 24. toukokuuta 1847 palvelukseen otettaessa Välimerelle päällikkönään Frederick Thomas Pelham. Alus palasi Englantiin, jossa se poistettiin Portsmouthissa palveluksesta.


title: HMS Odin (1846)

text: Alus palautettiin palvelukseen 1. elokuuta 1851 päällikkönään William Saltonstall Wiseman. Alus palveli lähettiläänä Itämerellä käyden muun muassa Pietarissa. Alus poistettiin palveluksesta lokakuussa samana vuonna Portsmouthissa.


title: HMS Odin (1846)

text: Alus palautettiin palvelukseen 18. joulukuuta 1852 päällikkönään Francis Scott. Aluksen kotisatamana oli aluksi Portsmouth ja sittemmin Woolwich, kunnes se määrättiin heinäkuussa 1855 Itämerelle lähtevään osastoon. Alus palveli vuoden 1855 lopulla Mustallamerellä päällikkönään James Willcox.


title: HMS Odin (1846)

text: Alus palveli Itä-Intian ja Kiinan asemalla 20. syyskuuta 1859 alkaen päällikkönään lordi John Hay. Alus toimi tykkiveneiden lippulaivana Takun valtauksessa elokuussa 1860. Myöhemmin se oli asemasta vastaavan kommodorin alus.


title: HMS Odin (1846)

text: Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1863 ja se myytiin romutettavaksi vuonna 1865 Castle & Beechille Charltoniin.


title: Lumimyrsky

text: Lumimyrsky on myrskyisä, yli 21 metriä sekunnissa tai 9 boforia puhaltava tuuli, johon liittyy lumisade ja lumen nousu maasta ilmaan. Tästä seuraa myös lumen paikallista kinostumista, joka voi olla voimakastakin. Lumimyrskyjä tavataan sangen tavallisina ilmiöinä napa-alueilla, jolloin puhutaan arktisista ja antarktisista myrskyistä.


title: Lumimyrsky

text: Lumimyrskyistä tunnettu alue on Pohjois-Amerikka, jossa ne ajoittuvat yleensä syksyyn ja kevääseen. Skandinaviassa ja Islannissa lumimyrskyjä on lähes vuosittain. Toisinaan lumimyrskyjä voi sattua seuduilla, joissa ei ole varauduttu runsaaseen lumentuloon. Silloin on kyse luonnonkatastrofista, joka voi vaatia runsaastikin ihmishenkiä.


title: Lumimyrsky

text: Tammikuun lumimyrsky vuonna 2006 Keski-Japanissa Niigatan ja Naganon seuduilla oli sangen tuhoisa. Siinä kuolleiksi ilmoitettiin 88 henkeä – useat heistä pudottuaan katolta lumitöistä – ja loukkaantuneiksi yli tuhat.


title: Lumimyrsky

text: Suomessa lumimyrskyjen yhteydessä runsain lumentulo liittyy okkluusiorintamaan. Avoveden vaikutus lumisateeseen voi lisätä lumen määrää rannikolla huomattavastikin.


title: OLED-näyttö

text: OLED-näyttö ("Organic Light Emitting Diode") on litteä näyttö, jonka toiminta perustuu orgaaniseen aineeseen, joka käyttäytyy samalla tavalla kuin diodi. Se tuottaa valoa, kun siihen tuodaan sähköä. OLED-tekniikka mahdollistaa nykyistä suuremman kontrastin ja paremman mustan tason. Se on myös askel kohti niin kutsuttuja paperinkaltaisia näyttöjä.


title: OLED-näyttö

text: OLED:in suurin ero LCD-tekniikkaan verrattuna on se, että OLED valaisee itse pikselinsä, jolloin erillistä taustavaloa ei tarvita. Tämän vuoksi näytöistä ja televisioista saadaan ohuempia ja ne kuluttavat vähemmän virtaa kuin vastaavaan kokoiset LCD-tekniikalla toteutetut laitteet. Myös kuvan kontrasti ja värit paranevat huomattavasti, kun jokaisen pikselin valoisuutta voidaan säätää erikseen. OLED:in suurin ongelma on paneelien kesto, sillä OLED-tekniikalla toteutetun näytön käyttöaika saattaa olla vain noin 5 000 tuntia. Plasma- ja LCD-tekniikoilla toteutettujen näyttöjen käyttöaika on yli kymmenen kertaa suurempi. Usean vuoden kehityksen jälkeen ensimmäiset OLED-näytöt ovat kuitenkin saavuttaneet kaupallisiin tarkoituksiin riittävän käyttöiän. Nykytekniikalla valmistettuille näytöille luvataan jo yli 30 000 käyttötunnin ikää.


title: OLED-näyttö

text: Sony toi joulukuussa 2007 markkinoille ensimmäisen kaupallisen OLED-tv:nsä. Sony XEL-1 on 11-tuumainen ja kykenee 940×540 -resoluutioon. Mitoiltaan se on 3 mm paksu ja painaa 2 kilogrammaa. Käyttöikää tuotteella on 30 000 tuntia, mikä on noin puolet vähemmän kuin myöhemmillä LCD-televisiolla.


title: OLED-näyttö

text: Vuonna 2010 LG toi markkinoille ensimmäisen kotikäyttöön tarkoitetun 15-tuumaisen OLED-TV:n, LG EL9500. Laitteen kuvaruudussa on yhtiön mukaan ylivoimainen kuvanlaatu ja OLED-tekniikan ansiosta laite on erittäin ohut ja kevyt.


title: Marián Šťastný

text: Marián Štastný ( s. 1953 Bratislava, Tšekkoslovakia) on entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan oikea hyökkääjä. Hän on toiseksi vanhin veli kuuluisista Stastnyn veljeksistä Peter ja Anton jotka jääkiekkoilivat Tšekkoslakian maajoukkueessa maailman huipputasolla 1970-luvulla. Anton ja Peter loikkasivat Kanadaan heti Lake Placidin olympiaturnauksen jälkeen ja Marián seurasi perässä seuraavana vuonna oltuaan vuoden pelaamatta.


title: Marián Šťastný

text: Marián pelasi 122 maaottelua ja teki niissä 54 maalia. Marián pelasi 10 kautena ja pelasi 369 liigaottelua joissa hän teki 236 maalia. Hän pelasi jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa vuosina 1975–1979, sekä vuoden 1980 talviolympialaisissa.


title: Marián Šťastný

text: Mariánilla on sekä Slovakian että Kanadan kansalaisuus. Hänen poikansa Robert Stastny pelasi pari vuotta yliopistojääkiekkoa Montrealissa McGill Universityn joukkueessa.


title: Marián Šťastný

text: Peterin, Antonin ja Mariánin vanhin veli, 1945 syntynyt Vladimir, ei itse pelannut jääkiekkoa, mutta toimi vuosina 1999–2003 Slovakian maajoukkueessa apuvalmentajana.


title: Sean Burke

text: Sean Burke (s. 29. tammikuuta 1967 Windsor, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti.


title: Sean Burke

text: Burke aloitti NHL-uransa vuonna 1987–88. Hänen ensimmäinen joukkueensa tuolla tasolla oli New Jersey Devils. Ensimmäisellä kaudella hän ei saanut pelata kuin vain 13 ottelua, mutta seuraavaksi kaudeksi hän nousi joukkueen ykkösvahdiksi. Hän pelasi Jerseyssä 4 vuotta, kunnes hänet myytiin Hartford Whalersiin, vuonna 1992. Hän toimi Whalersien vahtina 5 kautta, kunnes seura siirtyi Carolinaan. Tuosta alkoikin treidausrumba, ja kaudella 97–98 hän pelasi Carolinan lisäksi Vancouver Canucksissa, sekä Philadelphia Flyersissä. Kaudella 1998–99 hän pelasi Florida Panthersissa. Kaudella 1999–00 Burke oli ehtinyt pelata vain 7 peliä Floridassa, kunnes hänet treidattiin Phoenix Coyotesiin. Burke toimi Phoenixin ykkösvahtina kauteen 2002–03 asti, jolloin Brian Boucher syrjäytti hänet. Kaudella 2003–04 hän siirtyikin takaisin Philadelphiaan.


title: Sean Burke

text: Burke ei pelannut missään NHL:n työsulun aikana 2004–05, mutta kaudeksi 2005–06 hän siirtyi Tampa Bay Lightningiin. Kauden 2006–07 alussa Tampa Bay asetti Burken waiver-listalle, josta häntä ei kuitenkaan otettu. AHL-joukkue Springfield Falconsissa Burke putosi kakkosmaalivahdiksi, kun Karri Rämö syrjäytti hänet. Tammikuussa 2007 Burke laitettiin uudelleen waivereihin, joista maalivahtiensa loukkaantumisista kärsivä Los Angeles Kings nappasi miehen .


title: Sean Burke

text: Burke ilmoitti lopettamisestaan syksyllä 2007, joten kausi 2006–2007 jäi hänen viimeisekseen ammattilaiskentillä. Yhteensä Burke pelasi NHL:ssä 820 peliä runkosarjassa. Hän oli lopettamisensa aikaan 12. eniten runkosarjapelejä pelannut maalivahti NHL:n historiassa. Kanadaa Burke ehti edustaa yli 100. maaottelussa.


title: Sean Burke

text: Lopetettuaan pelaaja-uransa Burke toimi kaksi kautta Phoenix Coyotesin pelaajakehityksestä vastaavana johtajana. Syksystä 2009 alkaen hänen tehtäviinsä lisättiin maalivahtivalmennus. Syksyllä 2012 hänet ylennettiin joukkueen apulais-GM:ksi mutta sen ohella hän myös jatkoi maalivahtien valmennusta kevääseen 2016 asti.


title: Sean Burke

text: Kauden 2016-2017 alusta Burke siirtyi Montreal Canadiensin organisaatioon ammattilaispelaajien scoutiksi toimialueenaan Yhdysvaltain ja Kanadan länsiosat. Sen ohessa hän toimi myös 2017 Kanadan maajoukkueen Genreal Managerina Deutschland Cupissa ja Sprengler Cupissa ja apulais-GM:nä MM-kisoissa. NHL:n järjestämässä World Cup turnauksessa Burke toimi pienempien maiden pelaajista kootun Team Europen skouttina.


title: Sean Burke

text: 2018 Burke toimi Kanadan maajoukkueen General Managerina sekä harjoitusturnauksissa, että Olympiaturnauksessa että kevään MM-turnauksessa.


title: OLED

text: Organic Light-Emitting Diode (OLED), myös Light Emitting Polymer (LEP) ja Organic Electro-Luminescence (OEL), on hohtodiodi (LED), jonka elektroluminesenssikerros on korvattu kalvolla, jossa on orgaanisia yhdisteitä. OLEDilla tarkoitetaan yleensä LEDiä, jonka aktiivinen materiaali on pienimolekyylistä orgaanista yhdistettä. PLEDissä aktiivinen kerros on suurimolekyylistä orgaanista yhdistettä.


title: OLED

text: OLEDin valmistuksessa käytetään höyrystystekniikkaa, mikä vaatii tyhjiön käyttöä. Ensin lasisubstraatille tehdään indiumtinaoksidista anodi, minkä jälkeen höyrystetään yleensä ainakin kaksi kerrosta pienimolekyylisiä orgaanisia yhdisteitä (organometalleja). Orgaanisten kerrosten kokonaispaksuus on 100–150 nm. Niiden päälle tehdään katodi jostain metallista. Kuviointi hoidetaan käyttämällä "varjomaskia" höyrystyksessä. Lisäämällä rakenteeseen erilaisia kerroksia saadaan OLEDin hyötysuhdetta paranettua. OLEDeissä käytetään usein nimellä Alq3 tunnettua yhdistettä. Aukkojen kuljettajat ovat yleensä amiineja tai syaniineja, emissiokerroksessa käytetään metalliselaatteja, bentseeniyhdisteitä sekä mahdollisesti fluoresentteja väriaineita. OLEDin ongelmia ovat sinisten emittoijien lyhyt elinaika, valmistustekniikkaa rajoittaa OLEDin skaalautumista suuremmiksi sekä suurempiin valmistusmääriin. Vihreiden OLEDien hyötysuhde on samalla tasolla kaupallisten LEDien kanssa.


title: OLED

text: PLEDeissä aktiiviset kerrokset on tehty polymeereistä eli isomolekyylisistä yhdisteistä. Anodi ja katodi on tehtävä tyhjiötekniikalla, mutta polymeerikerrosten tekoon on useita eri menetelmiä, jotka eivät tarvitse tyhjiötä. Polymeerikerrosten tekoon käytettävä tekniikka riippuu siitä onko kerrokset kuvioitava vai ei. Kuvioituun prosessiin sopii ainakin tavallisesta mustesuihkutulostuksesta kehitetty tekniikka. Muita mahdollisia tekniikoita ovat pyöritysmenetelmä sekä pari muuta. PLEDiin riittää yksi polymeerikerros, mutta nykyisin käytetään yleensä kahta kerrosta, joista toisessa tapahtuu emissio ja toinen on johde, jonka tehtävänä on kuljettaa ja syöttää aukkoja. Johtavaan kerrokseen käytetään polyamiinia (PANI:PSS) tai nimellä PDOT:PSS tunnettua polymeeriä. Emissoivaan kerrokseen käytetään polyfluoreeneja sekä PPV:tä. PLEDit toimivat OLEDejä pienemmällä jännitteellä (muutava V vs. OLED n. 10 V). Vaikka täysvärilaitteita on demonstroitu ainoastaan keltaista emittoivat PPV-pohjaiset PLEDit ovat kaupallisia tuotteita.


title: OLED

text: PLEDien etuja OLEDeihin verrattuna ovat alemmat tuotantokustannukset, parempi soveltuvuus massatuotantoon sekä skaalautuvuus isoihin pinta-aloihin. Lisäksi PLEDejä voidaan valmistaa painotekniikalla taipuisille substraateille. PLEDeistä ja OLEDeistä on olemassa lukuisia variaatioita, jotka parantavat joitain ominaisuuksia. näyttösovelluksissa PLEDien elinaika on jopa 10000 h, muttei monivärijärjestelmissä, joissa erityisesti sininen väri on ongelmallinen.


title: OLED

text: Samsung kehitti 256-värisen PMOLED:in syksyllä 2002 ja tekniikka on lyönyt kaupallisesti läpi jo erilaisissa kannettavissa multimedialaitteissa, kuten kännyköissä ja mp3-soittimissa. Monitori- ja televisiokoossa OLED tulee laajamittaiseen käyttöön 2010-luvulla.


title: Vouti

text: Vouti on Pohjoismaissa kuninkaan virkamiehestä käytetty nimitys. Keskiajalla voudit kuuluivat ylhäisaateliin. Heidän tehtäviään oli tuolloin periä kuninkaalle menevät verot sekä toimia käskynhaltijana tietyllä alueella tai linnassa linnanisännän apulaisena. Esimerkiksi Turun linnanvoutina toimi vuonna 1515 laamanni Klaus Henrikinpojan poika Krister.


title: Vouti

text: Voudin asema saattoi houkutella haltijansa väärinkäytöksiin. Vuonna 1589 kuninkaalle Tukholmaan toimitetussa "Suuressa valituksessa" kerrotaan voudeista seuraavaa: ""Päivittäin tapahtuvin laittomin toimin, väkivallalla ja vääryydellä Ruotsin kruunulle suureksi vahingoksi ja meille ikuiseksi surkeudeksi ovat knaapit, voudit ja voudinkirjurit, nimismiehet, verokuntamiehet ja rikkaat talonpojat näinä kalliina aikoina rikastuneet"". Jo aikaisemmin, vuonna 1581 oli Juhana III antanut määräyksen erityisistä tutkintakäräjistä sen selvittämiseksi olivatko eräät voudit ja voudinkirjurit pettäneet häntä tai hänen alamaisiaan.


title: Vouti

text:
Myöhemmin voudilla voidaan tarkoittaa eräänlaista tilanhoitajaa tai toisaalta tiettyyn tehtävään nimettyä luottamushenkilöä (jahtivouti, lohivouti, siltavouti). Esimerkiksi Aleksis Kivi mainitsee Seitsemässä veljeksessä kyläläisten keskuudestaan valitseman "jahtivoudin" ja toisaalta Viertolan "kartanon voudin".
Turun linnaläänissä oli maavouti jo 1400-luvulla, jonka tehtävänä paikallishallinnon virkamiehenä oli johtaa hallintoa ja kruunun veronperintää tietyllä alueella.


title: Vouti

text: Jahtivouti oli 1700- ja 1800-luvuilla Suomessa kruunun vakinaisia virkamiehiä avustava virkailija, jonka tehtäviin kuului petoeläinten kuten susien metsästysten toimeenpano ja metsäpalojen sattuessa sammutustöiden johtaminen. Tämä tehtävä lakkautettiin vuonna 1891 annetulla asetuksella.


title: Vouti

text: Siltavouti oli 1600-, 1700- ja 1800-luvuilla Suomessa pitäjään nimitetty kunnallinen järjestysmies, jonka tehtävänä oli valvoa maanteiden, aitojen ja siltojen kunnossapitoa pitäjän alueella. Sama henkilö hoiti usein myös jahtivoudin tehtäviä. Siltavuodin toimet lakkautettiin 1892 jolloin nämä tehtävät siirtyivät maaseudun poliisikonstaapeleille. Silta- ja jahtivoutien palkkaamiseksi kerättiin erityistä "silta- ja jahtivoudin kapoiksi" kutsuttua veroa. Tämä vero meni virkojen lakkauttamisen jälkeen valtiolle ja sen periminen päättyi 1925.


title: Vouti

text: Nykyisin paikallisena ulosottomiehenä Suomessa toimii kihlakunnanvouti ja Ruotsissa kruununvouti.


title: Winterreise

text: Winterreise ("Talvinen matka") op. 89, D. 911, on Franz Schubertin vuonna 1827 säveltämä laulusarja, joka pohjautuu Wilhelm Müllerin runoihin.


title: Winterreise

text: Schubert sävelsi sarjan viimeisinä vuosinaan ja tarkisti teoksen painoon lähtevän version viimeisinä elinpäivinään. Siitä on tullut lied-repertuaarin maineikkain teos, jota esitetään ja levytetään jatkuvasti.


title: Winterreise

text: Sarjassa on 24 laulua, jotka kuvaavat päähenkilön päämäärätöntä matkaa pois hänet hylänneen rakastettunsa talosta. Matkan varrella erilaiset kohteet antavat aiheen runolle. Näiden ihmisten rakennelmien ja luonnonilmiöiden kautta päähenkilö peilaa suruaan.


title: Winterreise

text: Runot muodostavat jatkumon, mutta niin irrallisen, että useimpien runojen paikkaa voitaisiin vaihtaa tarinan logiikan kärsimättä. Ensimmäiset laulut sijoittuvat kaupunkiin, josta päähenkilö lähtee. Myöhemmissä ollaan kaupungin ulkopuolella tai muissa kylissä.


title: Winterreise

text:
Laulujen yhteydessä ilmoitettu nimen lisäksi alkusanat ja alkuperäissävellaji.
Elokuvaversioita


title: Jaana Savolainen

text: Jaana Savolainen (s. 23. tammikuuta 1964 Lappeenranta) on suomalainen entinen maajoukkuehiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän voitti viestissä pronssia Calgaryn olympialaisissa 1988 ja kultaa Lahden MM-kisoissa 1989. Hän edusti Outokummun Partiota vuoteen 1987 saakka, jolloin siirtyi Lahden Hiihtoseuraan.


title: Jaana Savolainen

text: Albertvillen olympialaisissa 1992 Savolainen oli 5 km:llä 26., takaa-ajossa 18. ja 30 km:llä 28:s.


title: Jaana Savolainen

text: Savolainen voitti urallaan kaksi maailmancupin osakilpailua: Holmenkollenin kisoissa 10 km vuonna 1986 ja Soldier Hollowissa 5 km vuonna 1989. Hän päätti kansainvälisen uransa vuoden 1992 lopussa.


title: Jaana Savolainen

text: Luisteluhiihdon taitajana Savolainen hiihti maajoukkueessa viestissä yleensä kolmannen tai neljännen osuuden, koska saman ajan suomalaisista naishuippuhiihtäjistä Pirkko Määttä ja Marja-Liisa Kirvesniemi olivat lähinnä perinteisen tyylin hiihtäjiä.


title: Jaana Savolainen

text: Savolainen on koulutukseltaan yo-merkonomi, urheiluhieroja, manuaalinen selkäterapeutti, ammattivalmentaja ja akupunktiohoitaja. Nykyisin hän on hieronta- ja akupunktio-alan yrittäjä sekä toimii hiihtovalmentajana. Savolainen toimi pitkään Eurosportilla hiihtolähetysten kommentaattorina.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1992

text: XVI talviolympialaisissa Albertvillessä, Ranskassa vuonna 1992 järjestettiin pikaluistelussa kymmenen kilpailutapahtumaa.


title: Tullimäki

text: Tullimäki () on vajaan 500 asukkaan kaupunginosa Kokkolassa.


title: Tullimäki

text: Tullimäki sijaitsee Kokkolan keskustan pohjoispuolella; matkaa keskustaan on noin 1,5 kilometriä. Merenrantaan on Tullimäeltä noin 0,5 kilometriä. Tullimäen aluetta rajaa pohjoisessa ja idässä Outokummuntie, etelässä Pohjoisväylä ja lännessä Tullioja-niminen oja. Tullimäen alue koostuu neljästä suuremmasta kadusta, jotka ovat nimeltään "Kesätie", "Syystie", "Talvitie" ja "Kevättie", sekä Kesätien jatkeena olevasta "Rinnetiestä". Toisinaan Tullimäen alue jaetaan korkeuserojen mukaisesti vielä Tullimäkeen ja Tulliojaan. Tullimäen itäpuolella sijainneen Kokkolan vanhan raviradan alueelle 2000-luvulla rakennettu, osin vielä keskeneräinen asuinalue katsotaan tätä nykyä usein Tullimäkeen kuuluvaksi. Tullimäellä sijaitsee yksi Kokkolan kolmesta siirtolapuutarhasta.


title: Tullimäki

text: Kesä- ja Talvitien sekä Syystien mäenpäällisen osan asuinrakennukset ovat pääosin valmistuneet 1950-luvulla ja edustavat pääosin ns. rintamamiestalo-tyyppiä, Tulliojan puoleisen osan Syystietä sekä Kevättien rakennukset on pääosin rakennettu 1970- ja 1980-luvuilla. Mäenpäällisen osan päärakennukset ovat puolitoistakerroksisia, rapattuja tai lautaverhoiltuja; tontteja reunustavat pensasaidat ja pihoilla on tyypillisesti runsaasti puita ja pensaita.


title: Tullimäki

text: Tullimäen pohjoisosassa sijaitsee maisemallisesti merkittävä Hyytiäisenmäen niittyalue, joka on jäänne paikalla sijainneen talon pihapiiristä ja pelloista. Kokkolan seudun Luonto ry sekä Kokkolan kaupunki ovat hoitaneet niittyä viime vuosina.


title: Tullimäki

text: Tullimäki on saanut nimensä ilmeisesti paikalla sijainneesta tullista. Alun perin alueen nimi oli Tullinmäki, joka sittemmin on lyhentynyt nykyiseen muotoonsa.


title: Harri Eloranta

text: Harri Henrik Eloranta (s. 4. joulukuuta 1963 Köyliö) on suomalainen entinen ampumahiihtäjä ja olympiamitalisti. Hän voitti yllättäen pronssia Albertvillen olympialaisten 10 kilometrin matkalla vuonna 1992. Tätä ennen hänen edelliset arvokisamitalinsa olivat junioreiden maailmanmestaruus (15 km) ja pronssia (sprintti) Lahden kisoista 1981.


title: Harri Eloranta

text: Eloranta osallistui neljiin olympialaisiin (1988-1998). Pronssin lisäksi hän oli Albertvillessä 20 kilometrillä ja Lillehammerissa viestissä viides. MM-kisoissa Elorannan parhaat sijoitukset olivat vuonna 1997 Brezno-Osrbliestä viestin seitsemäs tila ja vuonna 1988 Feistritzistä sprinttimatkan 12. tila. Maailmancupin osakilpailuissa Eloranta oli parhaimmillaan viides (Östersundissa kaudella 1988/1989). SM-kilpailuissa hän voitti useita kultamitaleja.


title: Harri Eloranta

text: Seuratasolla Eloranta edusti Säkylän Urheilijoita. Hänet valittiin vuoden sotilasurheilijaksi vuonna 1992.


title: Flygbussarna

text: Flygbussarna () on markkinointinimitys lentokenttäpikavuoroille monien lentoasemien ja kaupunkien välillä Ruotsissa. Niitä liikennöi "FAC Flygbussarna Airport Coaches AB". Vuoroilla on yhtiön oma lippujärjestelmä, eikä se siten ole yhteensopiva paikallisten joukkoliikennejärjestelmien lipputuotteiden kanssa.


title: Flygbussarna

text: Flygbussarna liikennöi kymmenelle lentoasemalle.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1994

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin Lillehammerissa, Norjassa vuonna 1994. Kisoissa järjestettiin pikaluistelussa kymmenen kilpailutapahtumaa. Pikaluistelukilpailut käytiin Vikingskipetissä, Hamarissa.


title: Bohainmeri

text: Bohainmeri (, Bo Hai), aiemmalta nimeltään Tšilinlahti, on Tyynenmeren sivumeri Kiinassa Keltaisenmeren pohjukassa. Merialueen pinta-ala on 823 000 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Kiinan Shandongin, idässä Hebein maakuntaan ja Tianjinin kaupunkiin, sekä pohjoisessa Liaoningin maakuntaan.


title: Bohainmeri

text: Meren nimi merkitsee sivumerta ja on muodostettu sanoista "bó" ’sivu’ ja "hǎi" ’meri’. Aiempi nimi viittasi Hebein maakunnan Qing-dynastian aikaiseen (1644–1912) nimeen Tšili, kiinaksi Zhili ’suoraan hallittu’.


title: Bohainmeri

text: Bohainmereen laskevat Keltainenjoki (Huanghe, Huáng Hé), Liaojoki (Liaohe, Liao Hé) ja Haijoki (Haihe, Hai Hé) muodostaen yhteensä noin 1,6 miljoonan neliökilometrin valuma-alueen. Merialueen vesi pääsee vaihtumaan Keltaisenmeren veden kanssa Shandongin niemimaan ja Liaotungin niemimaan välisen Bohainsalmen kautta. Bohainmeri on lähinnä päiväntasaajaa sijaitseva merialue, joka jäätyy joka vuosi.


title: Bohainmeri

text: Merialue kuuluu keskileveysasteiden monsuuni-ilmastoon. Kesällä on kosteaa ja lämmintä. Pintaveden lämpötila on kesällä 20–25 °C. Talvella sen sijaan on kuivaa ja tavallisesti marraskuun lopulta maaliskuun alkuun niin kylmää että meri jäätyy. Kylmän ilman virratessa Mongolian aroilta vesi merenlahdissa jäätyy nopeasti, vaikka kokonaan Bohainmeri jäätyy vain kylminä talvina. Normaalitalvina Laizhounlahti (etelässä), Bohainlahti (lännessä) ja Liaotunginlahti (pohjoisessa) jäätyvät 25–50 cm paksuudelta, kovina talvina jääpeite pohjoisessa voi olla metrinenkin. Voimakas vuorovesi (4–8 metriä) ja tuulet liikuttavat ja kasaavat jäätä.


title: Bohainmeri

text: Bohainmeren suolaisuus on 29–32 promillea. Kesällä monsuunisateiden aikaan suolaisuus on alhaisimmillaan ja kohoaa talvikuukausina lähelle Keltaisenmeren 30–34 promillen suolaisuutta.


title: Waxholmsbolaget

text: Waxholmsbolaget, oikeastaan Waxholms Ångfartygs AB on Tukholman läänin maakäräjien omistama varustamo Ruotsissa. Se on vastuussa julkisesta vesiliikenteestä Tukholman saaristossa ja Tukholman satamassa.


title: Waxholmsbolaget

text: Waxholmsbolagetin laivoilla matkusti vuonna 2003 noin 4,3 miljoonaa matkustajaa alueella, joka ulottuu pohjoisen Arholmasta etelän Landsortiin. Liikenne on rahoitettu pääosin verovaroin.


title: Waxholmsbolaget

text: Yritys omistaa 21 saaristolaivaa ja neljä Djurgårdeniin liikennöivää lauttaa. Laivojen toimintaa hoitavat monet urakoitsijat, jotkut niistä omilla laivoillaan.


title: Waxholmsbolaget

text: Waxholmsbolaget on toiminut Tukholman saaristossa vuodesta 1869 lähtien. Tukholman läänin maakäräjät on omistanut yrityksen vuodesta 1967. Vuonna 1970 Waxholmsbolaget osti Djurgården-lautat.


title: Nokia 9300i

text: Nokia 9300i on Nokia 9300:n vuonna 2005 markkinoille tullut seuraajamalli. Merkittävin ero on edellisestä mallista puuttunut langaton lähiverkko, WLAN. Puhelimen muoto ja toiminnot kunnioittavat kaikista kommunikaattoreista tutuksi tullutta kaavaa, jossa ulospäin laite muistuttaa kookasta, mutta tavanomaista Nokian puhelinta, ja sisältä löytyy täydellinen qwerty-näppäimistö ja iso graafinen näyttö.


title: Tapio Nurmela

text: Tapio Juhani Nurmela (s. 2. tammikuuta 1975 Rovaniemi) on suomalainen entinen yhdistetyn hiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti. Nurmelalla on kolme aikuisten arvokisamitalia joukkuekisoista.


title: Tapio Nurmela

text: Nurmela edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Toinen Kiinan-Japanin sota käytiin vuosina 1937–1945 Kiinan ja Japanin välillä ennen toista maailmansotaa ja sen aikana. Sota päättyi Japanin antautumiseen 1945. Japanin hyökkäys Kiinaan kuului Japanin keisarillisen armeijan suurempaan suunnitelmaan hallita Manner-Aasiaa muun muassa nukkehallituksien avulla – Japani oli provosoinut Kiinaa lähtien vuoden 1931 Mantšurian valtauksesta, jonka aloitti Mukdenin välikohtaus. Viimeinen pienemmistä yhteenotoista oli sodan lopullisesti käynnistänyt Marco Polon sillan välikohtaus vuonna 1937.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kiinan kielessä sota tunnetaan yleisimmin nimellä "Vastarintasota Japania vastaan" (perint.: 抗日戰爭, yksink.: 抗日战争, pinyin: Kàng Rì Zhànzhēng), mutta myös pidemmin nimellä "Kiinan kansan vastarintasota Japania vastaan" (perint.: 中國人民抗日戰爭, yksink.: 中国人民抗日战争), tai "Kahdeksan vuoden vastarintasota" (八年抗戰) tai yksinkertaisesti "Vastarintasota" (抗戰).


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Nykyään sota tunnetaan japaniksi yleensä nimellä "Japanin-Kiinan sota" (日中戦争 – Nitchū Sensō). Sodan aikana sitä kutsuttiin ensin "Pohjois-Kiinan välikohtaukseksi" (北支事變 – Hokushi Jihen), sitten nimillä "HEI", ""C"-operaatio", "Hyökkäys Kiinaan" tai "Kiinan välikohtaus" (日華事變 – Nikka Jihen, 日支事變 – Nisshi Jihen tai 支那事變 – Shina Jihen). Viimeisiä pidetään usein taantumuksellisina ja niitä käytetään oikeistolaisessa Yūshūkan-sotamuseossa kiistellyssä Yasukuni-temppelissä.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: 1860-luvulla Japani alkoi modernisoitua vastineena länsimaiden aiheuttamalle uhalle ja estääkseen tuolloin vielä mahdolliselta vaikuttaneen siirtomaaksi joutumisen, mikä oli ollut muun muassa Intian ja osittain myös Kiinan kohtalo. Meiji-restauraatiossa vuonna 1868 Tokugawa-shogunaatti kaadettiin ja Japanista alettiin rakentaa teollisuusmaata, jonka armeija voisi vastustaa Euroopan suurvaltoja. Vaikutteita haettiin imperialismista ja samuraiden bushidō-etiikasta. Ensimmäisessä Kiinan–Japanin sodassa 1894-1895 Japani onnistuikin valtaamaan Korean. Japanin kiinnostus luonnonvaroista rikkaaseen Mantšuriaan oli törmäyskurssilla Venäjän intressien kanssa. Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905 Japanista tuli ensimmäinen Euroopan ulkopuolinen maa, joka oli voittanut eurooppalaisen suurvallan – Japani (tai Japanin armeija) näki nyt itsensä paitsi suurvaltana, myös aasialaisen nationalismin ja aasialaisten itsemääräämisoikeuden palauttamisen johtajana.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Britannia yritti estää Japanin osallistumisen ensimmäiseen maailmansotaan, mutta turhaan. Maailmanlaajuinen lama vuonna 1929 iski Japaniin raskaasti, ja ratkaisuna talouskriisiin monet poliitikot ja armeija näkivät panostuksen siirtomaihin. Laajentumishalu kohdistui erityisesti Mantšuriaan – Korea ja Taiwan oli jo integroitu Japanin imperiumiin. Mukdenin välikohtauksessa Japanin Guandong-armeija räjäytti Etelä-Mantšurian rautatien Mukdenissa ja syytti siitä Kiinaa, mikä loi tekosyyn hyökkäykselle. Kiina oli sisällissodassa eikä pystynyt estämään valtausta. Japani loi alueelle Mantšukuon nukkevaltion. Tässä vaiheessa Japanin armeija, joka oli keisarin suorassa määräysvallassa, oli jo irrottautunut parlamentin ja hallituksen hallinnasta ja eteni Kiinaan oma-aloitteisesti. Menestymällä sodassa armeija pystyi myöhemmin oikeuttamaan toimintaansa ja sai yhä tärkeämmän aseman Japanin politiikassa.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kiina laittoi Japanin kauppasaartoon eikä suostunut purkamaan japanilaisten laivojen lastia, mikä johti Japanin viennin hupenemiseen ja kuumensi entisestään mielialaa Japanissa. Varsinkin Shanghaissa vuonna 1932 sattunutta viiden japanilaisen munkin pahoinpitelytapausta riepoteltiin Japanin mediassa laajasti. 29. tammikuuta 1932 Japani pommitti kaupunkia Shanghain ensimmäisessä taistelussa – arviot kertovat 18 000 kuolleesta sotilaasta, 10 000–20 000 siviilistä ja jopa 240 000 kodittomaksi jääneestä. Kiinan oli pakko lopettaa kauppaboikotti ja Shanghain ympärille perustettiin demilitarisoitu alue. Toukokuussa 1933 sovittiin aselevosta ja Kiina tunnusti Mantšukuon nukkevaltion: kun Kansainliitto protestoi Japanin toimia vastaan, maa vetäytyi siitä. Tämä oli ensimmäinen kerta kun Kansainliitolla ei näyttänyt olevan tarpeeksi valtaa ratkaista kansainvälisiä konflikteja.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Vuonna 1936 Japani ja Saksa solmivat Kominternia vastaan suunnatun symbolisen yhteistyösopimuksen. Japani jatkoi yhä kiinalaiseen siviiliväestöön kohdistuvia aggressioita, joihin kiinalaiset odottivat vastausta Tšiang Kai-šekilta. Hän oli kuitenkin keskittynyt taisteluun kommunisteja vastaan. Xi’anin välikohtauksessa joulukuussa 1936 Tšiang Kai-šekin alaiset komentajat Zhang Xueliang ja Yang Hucheng vangitsivat hänet kahdeksi viikoksi, ja aloittivat neuvottelut kommunistien kanssa. Osapuolet pääsivät sopimukseen yhteisen, japaninvastaisen rintaman muodostamisesta.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Yleensä Kiinan-Japanin sodan katsotaan alkaneen Marco Polon sillan välikohtauksesta Pekingin eteläpuolella 7. heinäkuuta 1937, mutta jotkut kiinalaiset historioitsijat sijoittavat sen jo Mukdenin välikohtaukseen vuonna 1931. Marco Polon sillan taistelujen aloittajasta ei ole täyttä varmuutta: japanilaisten kaivaessa sillan lähellä tuliasemia niiden ja kiinalaisten joukkojen välille syntyi laukaustenvaihtoa. Pian sota oli jo täydessä käynnissä. Tšiang Kai-šek halusi estää japanilaisten uuden hyökkäyksen Shanghaihin ja käski pommittaa kaupungin satamassa olleita sotalaivoja, mutta hyökkäys epäonnistui ja kaksi pommia putosi kaupungin asuinkortteleihin. Japanilaiset vastasivat lähettämällä maihin lisää joukkoja, ja kiinalaiset sotilaat hakivat suojaa kansainvälisiltä toimilupa-alueilta. Taistelu Shanghain ympäristössä kesti yllättävän pitkään, ja molemmat puolet kärsivät suuria tappioita. Japanilaisten edetessä kiinalaiset lähtivät siirtämään tärkeää teollisuus- ja muuta kalustoa turvaan Lounais-Kiinaan.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: 5. marraskuuta 1937 Japanin hallitus esitti Kiinalle yhteenottojen sopimista, jos Kiina suostuisi Japanin pääministerin Hirota Kōkin vuonna 1934 muotoilemiin ehtoihin: 1) kaiken Japanin-vastaisen toiminnan estäminen, 2) Mantšukuon tunnustaminen ja Kiinan, Japanin ja Mantšukuon ystävälliset suhteet sekä 3) taistelu yhdessä kommunismia vastaan. Kuomintang kieltäytyi aluksi ja muutti asennettaan vasta 2. joulukuuta. Tässä vaiheessa Japani oli kuitenkin jo valloittanut Shanghain. Japani ei ollut enää valmis sopimaan samoin ehdoin, vaan asetti tiukempia vaatimuksia, kuten Pohjois-Kiinan ja Sisä-Mongolian demilitarisoinnin. Kiinan hallitus ei suostunut uusiin vaatimuksiin. Vielä pitkään 1930-luvulle Kiina uskoi Kansainliiton auttavan maata Japania vastaan, ja Kuomintang-hallitus oli sisällissodassa kommunistien kanssa. Tšiang Kai-šek kuuluisasti sanoikin: "japanilaiset ovat ihotauti, kommunistit taas sydäntauti". Vaikka kolme kuukautta kestäneet taistelut Shanghaissa päättyivätkin japanilaisten voittoon, ne osoittivat Kiinan kykenevän vastarintaan, mikä paransi Kiinan mahdollisuuksia myös muun maailman silmissä.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Japanin armeijan kalusto oli kiinalaiseen verrattuna uudenaikainen ja tehokas, ja kiinalaiset kärsivät valtavia tappioita. Lisäksi Kiinan armeijalla ei ollut selkeää johtoa tai suunnitelmaa vastarinnasta. Heinäkuun lopussa Japani oli jo miehittänyt Pekingin ja Tianjinin lähes taisteluitta. Japanilaiset onnistuivat nousemaan maihin Hangzhoussa Shanghain lounaispuolella, ja joulukuussa 1937 sotilaiden ja siviilien pako kaupungista kävi sekasortoiseksi. Samalla Japanin armeijan maavoimien ja laivaston välille syntyi erimielisyyksiä: laivasto ei pitänyt maavoimien etenemisestä syvälle Kiinaan, mikä voisi merkitä maan juuttumista sotaan kahta valtavaa maata, Kiinaa ja Neuvostoliittoa vastaan, vaan olisi halunnut edetä lähinnä etelään. Loppuvuonna 1938 (Changkufeng) ja kesällä 1939 (Nomonhan) japanilaiset joutuivatkin selkkauksiin puna-armeijan kanssa Mantšuriassa maavoimien yli-innokkuuden ja ylimielisyyden vuoksi – pelkästään Nomonhanissa kuoli noin 50 000 japanilaista. Laivasto aloitti etenemisensä valtaamalla Hainanin saaren Etelä-Kiinassa, mikä enteili Japanin myöhempää Indokiinan valloitusta.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: 8. joulukuuta 1937 japanilaiset joukot saapuivat Kuomintang-hallituksen pääkaupunkiin Nanjingiin, jonne pääkaupunki oli siirretty jo vuonna 1928. Normaalisti noin 250 000 asukkaan kaupungin väkiluku oli paisunut muun muassa pakolaisista jopa miljoonaan. 9. joulukuuta japanilaiset aloittivat suurimittaisen hyökkäyksen kaupunkiin ja pommittivat sitä yötä päivää. Kello 5 iltapäivällä 12. joulukuuta kaupungin kiinalaisten joukkojen komentaja käski aloittaa vetäytymisen. Syntyneessä kaaoksessa sotilaat hankkiutuivat eroon aseistaan ja univormuistaan, ja osittain myös hyökkäsivät siviilejä kohtaan saadakseen siviilivaatteita. Paniikki tarttui koko kaupunkiin ja asukkaat yrittivät paeta Jangtse-jokea pitkin, samalla kun omatkin joukot tulittivat heitä. Joella ei kuitenkaan ollut juurikaan kulkuvälineitä, joten evakuointi osoittautui lähes mahdottomaksi. Useat hukkuivat jokeen yrittäessään päästä täysille veneille.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: 13. joulukuuta japanilaiset joukot miehittivät kaupungin. Japanilaiset eivät päässeet neuvottelemaan rauhanehdoista kiinalaisten upseerien kanssa, kuten he olivat odottaneet, koska nämä olivat kuolleet tai paenneet muualle. Joukot kohdistivat turhautumisensa siviiliväestöön. Japanilaisten komentaja määräsi kostotoimet siviiliväestölle kiristääkseen kiinalaiset joukot antautumaan, ja tilanne riistäytyi hallinnasta. Komentaja joutui Japanissa puhutteluun ja sai jonkinmoisen rangaistuksenkin. Seuranneessa kuusi viikkoa kestäneessä Nanjingin verilöylyssä japanilaiset tappoivat jopa yli 300 000 kiinalaista ja raiskasivat 20 000 naista. Jotkut suuremmat arviot puhuvat jopa 340 000 tapetusta ja 80 000 raiskatusta. Tšiang Kai-šek siirsi nyt pääkaupungin Chongqingiin. Chongqing ei kuitenkaan ollut Kuomintangin, vaan rosvojoukkioiden ja mafian hallussa. Japani pommitti Chongqingia yli viiden vuoden ajan 1938–1943. Jäljelle jääneet joukot siirrettiin Wuhaniin, jota puolustettiin muun muassa Josif Stalinin yllättäen lähettämien 800 lentokoneen ja lentäjän avulla.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Monet kiinalaiset komentajat pelkäsivät japanilaisten hyökkäystä ja jättivät alueensa tyhjiksi. Koska Kiinan teollisuus ja armeija olivat alikehittyneitä ja sisällissota esti yhtenäisen rintaman syntymisen, japanilaisten kohtaaminen suuressa kenttätaistelussa ei ollut mahdollista. Sen sijaan yritettiin käyttää pienempiä hyökkäyksiä ja taisteluja kaupungeissa pysäyttämään japanilaisten eteneminen. Vuodesta 1938 lähtien käytettiin "magneettisodan" taktiikkaa, jossa japanilaiset joukot houkuteltiin tiettyihin asemiin, joissa niitä vastaan olisi helpompi hyökätä tai hidastaa niiden etenemistä.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Tammikuussa 1938 Japanin hallitus julisti Kiinan kanssa käytyjen neuvottelujen epäonnistuneen lopullisesti. Japanilaiset päättivät hyökätä Wuhaniin, mitä varten ne halusivat valloittaa pohjoisen tärkeimmät rautatieristeykset. Valloittaakseen rautatiekaupunki Xuzhoun japanilaiset hyökkäsivät ensin läheiseen varuskuntakaupunkiin Tai’erzhuangiin. Kiinalaiset joukot saivat japanilaiset kuitenkin ansaan ja ympäröivät ne – kiinalaisten mukaan seuranneissa taisteluissa kuoli noin 30 000 japanilaista sotilasta. Tämä oli ensimmäinen suurempi japanilainen tappio sodan aikana. Toisella yrittämällä kaupunki saatiin vallattua 19. toukokuuta, kuten myöhemmin myös Xuzhou, mutta myytti Japanin voittamattomuudesta oli rikottu.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: 9. kesäkuuta 1938 Tšiang Kai-šek antoi Keltaisenjoen patojen murtua, jotta joen tulviminen estäisi japanilaisten etenemisen. Siviiliväestöä ei kuitenkaan ollut varoitettu, ja seurauksena oli 500 000–900 000 kuolonuhria, 4 000 tuhoutunutta kylää, 11 tuhoutunutta kaupunkia ja 12 miljoonaa koditonta. Jopa koko joen kulku muuttui, kunnes rantatörmät korjattiin vasta 15. toukokuuta 1947. Tulva ei juurikaan vaikuttanut japanilaisten etenemiseen, vaan joukot marssivat koko kesän ja alkusyksyn jokea ylös. Wuhan kaatui lopulta 25. lokakuuta Japanin suurten tappioiden jälkeen. Japanin kenraalikunta toivoi nyt Kiinan antautuvan, mutta Kiina aikoikin kestää paljon kauemmin kuin Japanin sodan alussa ennustamat kolme kuukautta.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Toinen suuri virhearvio tapahtui 12. marraskuuta Changshan kaupungissa, kun Hunanin kuvernööri, joka oli yksi Tšiang Kai-šekin lähimmistä avustajista, joutui paniikkiin luullessaan japanilaisten joukkojen lähestyvän kaupunkia. Huhua tarkistamatta hän määräsi koko kaupungin sytytettäväksi tuleen. Kaupungissa oli 800 000 asukasta ja lisäksi runsaasti pakolaisia, joista osa kuoli suurpalossa. Lisäksi kaupungissa tuhoutui huomattavat määrät kulttuuriaarteita – todellisuudessa japanilaiset joukot olivat kaukana kaupungista.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Vuoden 1938 lopussa japanilaiset jatkoivat etenemistään Kiinassa, ja suurin osa Kiinan ydinalueista Sichuania ja Yunnania lukuun ottamatta oli japanilaisten hallussa. Sota oli kuitenkin kestänyt huomattavasti kauemmin kuin japanilaiset olivat odottaneet, ja peläten sotaväsymystä, rasitusta kotimaan taloudelle ja reaktiota Japanissa armeija päätti harkita tilannetta uudelleen ja pysäytti etenemisensä. Samaan aikaan ryhdyttiin sulkemaan Kiinaan Indokiinan ja Burman kautta johtavia kauppareittejä Tšiang Kai-šekn hallituksen eristämiseksi. Koska japanilaisilla ei ollut mahdollisuuksia Kiinan hallitsemiseen, he asettivat maaliskuussa 1940 nukkehallituksen Nanjingiin ajamaan japanilaisten etua. Hallitusta johti entinen kenraali Wang Jingwei, joka oli paennut Chongqingistä 18. joulukuuta 1938. Japanilaisten julmuuksien vuoksi hallitus oli erittäin epäsuosittu.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Tšiang Kai-šek ymmärsi taistelevansa japanilaisten lisäksi kommunisteja ja Mao Zedongia vastaan, ja yritti välttää suuria taisteluita japanilaisten kanssa. Kommunistit olivat paenneet Maon johdolla vuonna 1935 pitkällä marssilla Yan’aniin ja pitivät siellä tukikohtaansa. Japanilaisten pysähdyttyä kommunistit pitivät sotaa yllä vuonna 1940 sissisodalla ja ryhtymällä ns. ”sadan rykmentin offensiiviin”. Hyökkäykset japanilaisia vastaan kostettiin erityisesti alueiden siviiliväestöön, ja kommunistit menettivät suuresti kansansuosiotaan. Myös sisällissota Kuomintangin ja kommunistien välillä kiihtyi, jota varten molemmat osapuolet yrittivät säästää joukkojaan japanilaisilta. Japanilaiset puolestaan eivät yrityksistä huolimatta pystyneet katkaisemaan Kuomintangin huoltoreittiä Chongqingistä Burmaan, "Burman tietä".


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Suurin osa sota-analyytikoista ennustivat Kuomintangin olevan kyvytön jatkamaan taisteluita, sillä monet asetehtaat Kiinan vauraammilla alueilla olivat japanilaisten hallussa. Kuomintang kärsi lisäksi korruptiosta. Aseiden ja ruoan kavallukset heikensivät jo valmiiksi surkeaa moraalia ja varustusta. Maailman muut suurvallat olivat vastahakoisia antamaan apua ilman taka-ajatuksia, koska niiden mielestä Kiina tulisi lopulta häviämään sodan, eikä japanilaisten mielenkiintoa haluttu kohdistaa alueen siirtomaihin. Saksa ja Neuvostoliitto tukivat Kuomintangia kuitenkin ennen sodan kiihtymistä: Neuvostoliitto yritti estää kahden rintaman sotaan joutumisen ja auttoi siksi kiinalaisia pitämään Japanin poissa Siperiasta. Johtuen Tšiang Kai-šekin taistelusta kommunisteja vastaan natsi-Saksan osuus Kuomintangin maahantuomista aseista oli suurin. Lisäksi saksalaiset neuvonantajat kouluttivat kiinalaisia joukkoja. Myöhemmin maailmansodan sytyttyä Saksa liittoutui kuitenkin Japanin kanssa.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Miehittämillään alueilla Japanin armeija oli katkeamispisteessä ja sen täytyi turvautua yhä enemmän perustamiensa yhteistoimintahallitusten kiinalaisjoukkojen apuun järjestyksenpidossa. Muun muassa Mantšukuossa käytettiin tehtaissa ja kaivoksissa pakkotyövoimaa, ja teollisuuden ja maatalouden tuotanto kasvoi nopeasti. 1940-luvun alussa Japani aloitti myös kiinalaisväestöllä tehdyt erilaiset biologiset kokeet, joissa selvitettiin erilaisten aseiden, bakteerien ja muun muassa äärilämpötilojen vaikutuksia ihmisiin. Nanjingiin levitettiin sekä 1941 että 1942 tappavia bakteereja, ja julmuuksista tuli osa japanilaisten joukkojen arkipäiväistä toimintaa. Myös ulkomaalaisten alueet otettiin japanilaisten haltuun ja länsimaalaiset siirrettiin leireille. Saksa olisi halunnut Japanin luovuttavan Shanghain juutalaiset saksalaisten tuhottaviksi, mutta japanilaiset eivät suostuneet ja juutalaiset eristettiin saksalaisten mieliksi ghettoon.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Julkinen mielipide Yhdysvalloissa alkoi kääntyä Kuomintangin puolelle. 1930-luvun alussa yhdysvaltalaiset olivat olleet suosiollisia Japanille, mutta uutiset japanilaisten julmuuksista ja muun muassa hyökkäys USS Panaylle käänsivät mielipiteen japaninvastaiseksi. Kesään 1941 mennessä Yhdysvallat oli alkanut sponsoroida kiinalaisten ilmapuolustuksen parantamiseen asetettua vapaaehtoisryhmää ("Lentävät tiikerit"), joka ei kuitenkaan joutunut taisteluihin ennen USA:n joutumista sotaan Japanin kanssa. Lisäksi Yhdysvallat aloitti öljy- ja terästuotteita koskevan kauppasaarron, mikä teki Japanille mahdottomaksi jatkaa sotaa ilman uutta lähdettä öljylle Kaakkois-Aasiasta. Tämä vaikutti Japanin hyökkäykseen Pearl Harboriin 7. joulukuuta 1941.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Japanin hyökkäys Pearl Harboriin aloitti Tyynenmeren sodan ja liitti Kiinan-Japanin sodan osaksi sitä ja laajemmin osaksi toista maailmansotaa. Vasta tämän jälkeen eli runsaat neljä vuotta taisteltuaan Kiina julisti virallisesti sodan Japanille, sillä Kiinan auttaminen olisi aikaisemmin haitannut muiden maiden puolueettomuutta. Tšiang Kai-šek vastaanotti runsaasti varusteita liittolaiseksi tulleelta Yhdysvalloilta. Tšiang Kai-šekista tehtiin liittoutuneiden komentaja vuonna 1942 ja amerikkalainen kenraali Joseph Stilwell palveli pitkään Tšiang Kai-šekin apuna. Suhteet Stillwellin ja Tšiang Kai-šekin välillä kuitenkin katkesivat kiinalaishallituksen korruption ja tehottomuuden takia.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Japanin Nanjingiin asettama Wang Ching-wein johtama nukkehallitus julisti sodan Yhdysvalloille ja Britannialle vuonna 1943.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kolme vuotta kestänyt hiljainen vaihe kiinalaisten ja japanilaisten välillä päätyi keväällä 1944, kun japanilaiset ryhtyivät hyökkäykseen Etelä- ja Keski-Kiinassa. Samalla Stillwellin johtamat joukot taistelivat japanilaisia vastaan Burmassa kiinalaisten avulla. Amerikkalaisten Jiangxin maakunnasta käsin tehdyt pommi-iskut ylsivät jo Taiwaniin asti. Japanilaiset yrittivät katkaista Guomindangin hallussa olevat Keski-Kiinan rautatiet: Tšiang Kai-šek kuuli suunnitelmasta Ranskan tiedustelupalvelulta, mutta luuli tietoa huhuksi eikä aloittanut toimenpiteitä. Seurauksena olivat kiinalaisten suurimmat tappiot vuoden 1938 jälkeen. Japanilaisten saavutettua suuria voittoja Keski- ja Etelä-Kiinassa kiinalaiset saivat vihdoin pysäytettyä hyökkäyksen Guizhoun maakunnassa aiemmin kommunisteja vastaan taistelemassa olleiden joukkojen avulla. Guomindang menetti taisteluissa 500 000 sotilasta ja yhteyden Pohjois-Kiinaan.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kritisointi Chongqingin hallitusta kohtaan kiihtyi. Amerikkalaiset tarkkailijat, lehtimiehet ja Stillwellin esikunta valittivat kiinalaisten korruptiosta ja ahneudesta. Yhdysvaltojen toimittamat aseet ja raha katosivat Guomindangin hallintoon – Guomindangia syytettiin keinottelusta, mustan pörssin kaupasta ja maaseutuväestön epäinhimillisestä kohtelusta. Hallitus yritti välttää suuria yhteenottoja japanilaisten kanssa, jotta se voisi myöhemmin taistella kommunisteja vastaan. Stillwell kritisoi Guomindangia paitsi Yhdysvaltain mediassa myös suoraan presidentti Rooseveltille. Tšiang Kai-šek ei halunnut kasvattaa kiinalaisia joukkoja Kiinan kärsittyä jo kymmeniä miljoonia sotauhreja ja odotti Yhdysvaltain lopulta joka tapauksessa kukistavan Japanin valtavalla teollisuudellaan ja armeijallaan. Tämän vuoksi liittoutuneet menettivät luottamuksensa kiinalaisten kykyyn hyökätä japanilaisia vastaan ja keskittyivät taisteluihin Tyynellämerellä.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Tšiang Kai-šek ja hänen hallituksensa eivät myöskään luottaneet Stillwellin ja Yhdistyneen kuningaskunnan aikeisiin. Britit vaativat kiinalaisten toimittavan enemmän joukkoja Indokiinaan Burman kampanjaan, jota Tšiang Kai-šek piti yrityksenä varmistaa Intian pysyminen poissa japanilaisten käsistä. Tšiang Kai-šek puhui Intian itsenäisyyden puolesta tavatessaan Mahatma Gandhin vuonna 1942, mikä entisestään kiristi välejä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Jaltan konferenssissa helmikuussa 1945 suurvallat yrittivät saada Neuvostoliiton mukaan Kaukoidän sotaan, mikä oli myöhemmin tuhoisaa Kiinan suvereeniudelle. Kiinalaisten vastahyökkäys alkoi vasta vuonna 1945. Guomindang ja kommunistit voittivat alueita maaseudulta Japanin yhä miehittäessä kaupunkeja ja tärkeitä kauppareittejä itärannikolla. Kesällä 1945 sodan odotettiin kestävän vielä ainakin vuoden, mutta Yhdysvallat katkaisi sen äkkiä pudottamalla atomipommit Hiroshimaan ja Nagasakiin. Samalla Neuvostoliitto liittyi Jaltan konferenssissa annettujen lupausten mukaan sotaan 8. elokuuta ja marssitti yli miljoona sotilasta Mantšuriaan. Kommunistit käyttivät tilannetta hyväkseen ja lähtivät Mantšuriaan, jossa he saivat apua neuvostojoukoilta. Japani antautui 2. syyskuuta ja amerikkalainen kenraali Douglas MacArthur määräsi Japanin joukot Kiinassa antautumaan Tšiang Kai-šeklle, mikä muodollisesti tapahtui 9. syyskuuta 1945.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Japanin antauduttua sen miehittämät alueet Ryūkyū-saaria lukuun ottamatta palautettiin Kiinalle, josta oli teoriassa tullut sotilaallinen suurvalta. Todellisuudessa maa oli kuitenkin taloudellisessa kurimuksessa sisällissodan partaalla. Nälänhätä tuli sodan vanavedessä, ja tulvat jättivät miljoonia kodittomiksi. Tšiang Kai-šek yritti siirtää Yhdysvaltojen avulla joukkojaan itärannikon tärkeisiin kaupunkeihin vastaanottamaan japanilaisten antautuminen. Kodeistaan ajetut lähtivät palaamaan vanhoille asuinpaikoilleen. Miljoonat ihmiset määriteltiin sodan jälkeen jollain tavalla syyllisiksi japanilaisten jo pitkään hallinneiden yhteistoimintahallitusten auttamiseen: Guomindang teloitutti useita johtajia, joista ainakin osa oli todellisuudessa ollut kaksoisagentteja ja uskollisia Guomindangille. Kiinan sivistyneistö oli pahasti jakautunut – Guomindangia tukeneet olivat nähneet puolueen politiikasta aiheutuneet kärsimykset ja väärinkäytökset. Kommunistinen älymystö omaksui marxilais-leniniläisen politiikan, joka toisaalta vaikutti monien silmissä varteenotettavammalta vaihtoehdolta Kiinan nostamiseksi jaloilleen.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Useat Tšiang Kai-šekn tekemät virheet vahvistivat kommunistien asemaa: kommunistien entisen tukikohdan Yan'anin vaikea ja aikaa vievä takaisinvaltaus, epäonnistunut talouspolitiikka, joka ei saanut inflaatiota kuriin ja maitaan takaisin valtaamaan palanneille sallittu julma ja väkivaltainen toiminta. Guomindangin joukot sortivat takaisin saadun Taiwanin asukkaita siinä määrin, että saarelaiset nousivat kapinaan helmikuussa 1947. Yhdysvallat halusi Kiinan ryhtyvän jälleenrakennukseen, toteuttavan maassa demokratiaa ja varovan sisällissotaan joutumista. George Marshall onnistui neuvotteluissaan luomaan lyhyen tulitauon kommunistien ja Guomindangin välille. Sisällissota puhkesi kuitenkin uudelleen käyntiin, eikä Guomindang pystynyt pitämään hallussaan tärkeitä asemiaan Pohjois-Kiinassa kommunisteja vastaan. Vuoden 1948 lopussa taistelumoraaliltaan huonot ja järjestäytymättömät kansallismieliset joukot alkoivat vetäytyä – kommunistit valtasivat Pekingin taisteluitta tammikuussa 1949, Nanjingin taisteluitta huhtikuussa ja Shanghain toukokuussa. Guomindang vetäytyi lopulta Taiwanille, jossa on nykyään Kiinan tasavalta. Kommunistinen puolue oli taitavalla propagandalla ja organisaatiokyvyillään laajentunut 100 000 jäsenen puolueesta vuonna 1937 1,2 miljoonan jäsenen liikkeeksi vuonna 1945, ja sen joukot otettiin monilla Kiinan alueilla vastaan vapauttajina.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Neljän vuoden totaalisen sodan, kahden atomipommin ja lähes kaikkien tärkeimpien kaupunkien tuhoutumisen jälkeen (lukuun ottamatta Kiotoa, Kamakuraa ja Naraa) Japani allekirjoitti antautumisensa "USS Missourilla" Tokion satamassa 2. syyskuuta 1945. Talous oli täysin raunioina, ja teollisuustuotanto laskenut kolmannekseen vuoden 1930 luvuista. Sodassa Japani oli menettänyt kaikki edellisten viidenkymmenen vuoden aikana hankkimansa siirtomaat: Mantšukuo lakkautettiin, Taiwaniin kohdistuvista vaatimuksista luovuttiin, Korea tuli YK:n hallintaan, Neuvostoliitto miehitti Kuriilit ja Etelä-Sahalinin. Yhdysvallat otti Ryūkyū- ja Ogasawara-saaret haltuunsa. Kaukoidän sotarikostuomioistuin tuomitsi seitsemän Japanin sodanaikaista johtajaa kuolemaan, joukossa kenraali Hideki Tōjō, 21. marraskuuta 1948 teoistaan sodan aikana. Japani joutui tappiolle useista syistä, joista tärkein on todennäköisesti Yhdysvaltain sotilaallisen ja taloudellisen ylivoiman aliarviointi. Kansa hyväksyi miehityshallinnon ja sodan lopputuloksen nopeasti ja pystyikin toimimaan yhteistyössä amerikkalaisten kanssa maan jälleenrakentamiseksi.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Guomindangilla oli noin 4 300 000 sotilasta 370 standardissa divisioonassa (正式師), 46 uudessa divisioonassa (新編師), 12 ratsudivisioonassa (騎兵師), 8 uudessa ratsudivisioonassa (新編騎兵師), 66 väliaikaisessa divisioonassa (暫編師) ja 13 reservidivisioonassa (預備師): armeijassa oli yhteensä 515 divisioonaa. Monet divisioonat muodostettiin kuitenkin kahdesta tai useammasta divisioonasta, eivätkä olleet aktiivisia samaan aikaan. Lisäksi uusia divisioonia luotiin korvaamaan sodassa menetetyt. Keskikokoisessa divisioonassa oli 5 000-6 000 sotilasta, armeijakunnassa taas 8 000–9 000 sotilasta, mikä vastasi yhtä japanilaista divisioonaa. Saksalaisten kouluttamissa divisioonissa oli samanlainen määrä joukkoja kuin japanilaisessa tai länsimaisessa divisioonassa, noin 10 000. Tšiang Kai-šekn armeija oli sekoitus uutta ja auttamatta vanhentunutta teknologiaa, ja monesti armeija oli riippuvainen omissa maakunnissaan pysyttelevistä sotaherroista.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Vaikka kiinalaiset kommunistit taistelivatkin sodan aikana nimellisesti yhteistyössä Kiinan vallankumousarmeijan osana, kommunististen joukkojen määrää on vaikea määrittää. Useimmiten sissisotaa käyneiden joukkojen yhteismääräksi on arvioitu noin 1 300 000. Kommunisteihin kuuluivat "Kahdeksannen tien armeija" (八路軍 – pinyin: bālù-jūn) ja "Uusi neljäs armeija" (新四軍 – pinyin: Xīn 4 Jūn). Edellinen oli aktiivinen luoteessa ja toimi Yan'anista käsin komentajanaan Zhu De, jälkimmäinen taas Jangtse-joen eteläpuolella.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Keisarilliseen armeijaan kuului noin 2 000 000 vakituista sotilasta. Kiinassa oli toisen maailmansodan aikana enemmän japanilaisia joukkoja kuin missään muualla Tyynenmeren alueella. Vuonna 1941 armeijalla oli Kiinassa 27 divisioonaa. Keisarillinen armeija oli Aasian modernein, mutta se koostui kuitenkin pääasiassa jalkaväestä ja sillä oli vain vajavaisesti lentokoneita, panssarivaunuja ja muita panssaroituja ajoneuvoja verrattuna eurooppalaisiin armeijoihin. Aseteknologia oli länsimaisesta näkökulmasta vanhentunutta. Kiinalainen japanilaisten kanssa yhteistyössä toiminut armeija oli ainoa toisen maailmansodan yhteistyöarmeija, joka oli miehittäjää suurempi: siihen kuului noin 2 100 000 sotilasta. Kiinalaisia joukkoja käytettiin pääasiassa kuljetus- ja muihin vastaaviin tehtäviin eikä juurikaan taisteluihin huonon taistelutahdon ja japanilaisten epäluottamuksen vuoksi.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kahdeksan vuotta kestäneen sodan uhrit olivat valtaosin siviilejä. Guomindangin joukot taistelivat 22 suuressa yhteenotossa, joihin osallistui yleensä yli 100 000 sotilasta kummallakin puolella, 1 171 pienemmässä yhteenotossa (50 000 sotilasta molemmilla puolilla) ja lisäksi 38 931 kahnauksessa. Kommunistit taistelivat pääosin sisseinä Pohjois-Kiinassa. Kiina menetti arviolta 3,22 miljoonaa sotilasta. Yli yhdeksän miljoonaa siviiliä kuoli taisteluissa, ja 8,4 miljoonaa muihin syihin. Japanilaiset rekisteröivät noin 1,1 miljoonaa kuollutta, haavoittunutta tai kadonnutta sotilasta – sotaa ei käyty Japanin maaperällä. Sota synnytti lisäksi noin 95 miljoonaa pakolaista. Kiinan menettäneen omaisuuden arvon (vuoden 1937 vaihtokurssin mukaan 383 miljardia 301,3 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) on arvioitu olleen noin 50 kertaa suurempi kuin Japanin koko silloinen bruttokansantuote (7,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria).


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kuten Euroopassa, konfliktiin liittyi erityisen julmia siviileihin kohdistuneita sotarikoksia. Nanjingin verilöylyssä japanilaiset tappoivat yli 300 000 ihmistä, kiinalaisia naisia pakotettiin työskentelemään bordelleissa, ja japanilaiset käyttivät siviilejä vastaan muun muassa sinappikaasua ja arseeniyhdisteitä. Siviilejä käytettiin biologisia ja kemiallisia aseita koskevissa tutkimuksissa, ja niitä testattiin siviileillä ja sotavangeilla. Lisäksi kiinalaiset kohtelivat huonosti omaa väestöään erityisesti sisällissodassa. Aikalaisarvion mukaan jopa 1,4 miljoonaa kiinalaista sotilasta olisi kuollut pahoinpitelyyn ja tauteihin ennen edes ehtimistään rintamalle.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Sota aiheuttaa vielä nykyäänkin eripuraa ja kiistoja Kiinan ja Japanin välille – monet henkilöt erityisesti Kiinassa kantavat sodasta kaunaa. Pieni mutta äänekäs ryhmä japanilaisia nationalisteja kieltää suuren osan Japanin sotarikoksista. Japanin sodanaikaisia toimia kaunistellaan, ja erityisesti Nanjingin verilöyly, yksikkö 731 ja seksiorjuuteen pakotetut naiset ovat olleet monille äärioikeistolaisille vaikeita asioita myöntää todeksi. Japanin hallitusta on syytetty taantumuksellisuudesta sen salliessa joidenkin Japanin sotahistoriaa kaunistelevien tai aiheita välttelevien oppikirjojen käytön kouluissa.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kiinan kansantasavallan hallitusta on syytetty kommunististen joukkojen osuuden suurentelusta taistelussa Japania vastaan. Yksi tärkeimmistä kriitikoista on Guomindangin kenraali Hau Pei-tsun, joka kieltäytyi osallistumasta sodan päättymisen 60-vuotispäivään vuonna 2005, koska hänen mielestään Kiinan kansantasavalta jatkaa historian vääristelemistä. Kiinassa kansalaisia muistutetaan jatkuvasti "Vastarintasodan" sankarien urotöistä ja Japanin sotarikoksista. Vastauksena japanilaisten oppikirjojen aiheuttamaan kohuun kansantasavallan hallitusta on syytetty sodan käytöstä jo valmiiksi kasvavien Japanin-vastaisten tunteiden lietsomiseksi yrityksenä kääntää kansan huomio pois sisäpoliittisista ongelmista.


title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kiinan tasavallassa (Taiwan) sotaan suhtaudutaan monimutkaisemmin kuin Manner-Kiinassa. Perinteisesti hallitus on järjestänyt sodan päättymistä muistavia juhlallisuuksia "voitonpäivänä" 9. syyskuuta (nykyään "puolustusvoimien päivä") ja Taiwanin takaisinvaltauksen päivänä 25. lokakuuta. Poliittisen vallan siirryttyä Guomindangilta itsenäisyyttä kannattavalle "pan-vihreälle koalitiolle" sotaa muistavat tapahtumat ovat harvinaistuneet. Monet Taiwanin itsenäisyyden puoltajat eivät näe Manner-Kiinassa käydyn sodan muiston säilyttämistä merkityksellisenä. Muistojuhlia pidetään silti yhä alueilla, jossa "pan-sininen koalitio" on vallassa. Monet sinisen koalition kannattajat, erityisesti sotaveteraanit, suhtautuvat vielä tunteellisesti sotaan. Esimerkiksi sodan päättymisen 60-vuotispäivänä sinisen koalition hallitseman Taipein kulttuuriosasto järjesti Sun Yat-senin muistohallilla sarjan keskusteluita sodasta ja sodanjälkeisestä politiikasta.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2002

text: XVIII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 2002 Salt Lake Cityssä, Utahissa, Yhdysvalloissa. Pikaluistelussa järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2002

text: Pikaluistelukilpailut käytiin 1 400 metrin korkeudella merenpinnasta 35 miljoonaa euroa maksaneella "Olympic Ovalilla"


title: Ville Räikkönen

text: Ville Räikkönen (s. 14. helmikuuta 1972 Tuusula) on suomalainen entinen ampumahiihtäjä ja olympiamitalisti. Räikkönen voitti yllättäen pronssia Naganon olympialaisten 1998 ampumahiihdon sprinttimatkalla. Kisa jouduttiin ensin edellisenä päivänä keskeyttämään rankan lumisateen vuoksi.


title: Ville Räikkönen

text: MM-tasolla Räikkösen paras sijoitus oli 1998 Pokljukassa saavutettu takaa-ajon viides tila ja saman vuoden Hochfilzenin MM-joukkuekilpailun neljäs sija. Brezno-Osrblien MM-kilpailuissa 1997 hän sijoittui normaalimatkalla seitsemänneksi, sprintissä ja takaa-ajossa kahdeksanneksi. Pokljukan MM-kilpailuissa 2001 hän oli normaalimatkalla yhdeksäs ja viestissä viides.


title: Ville Räikkönen

text: Naganon olympiapronssi oli samalla Räikkösen ainoa maailmancupin palkintosija. Neljänneksi hän sijoittui 20 km:llä Pokljukassa niin ikään kaudella 1997–1998.


title: Ville Räikkönen

text: Nuorten MM-kilpailuissa 1992 Canmoressa, Kanadassa Räikkönen saavutti pronssia sprintissä (10 km) sekä sijoittui 12:nneksi normaalimatkalla (15 km). Joukkuekilpailussa hän sijoittui Paavo Puurusen ja Ville Kotikummun kanssa seitsemänneksi, ja viestissä Suomen joukkue hylättiin.


title: Ville Räikkönen

text: Seuratasolla Räikkönen edusti Tuusulan Voima-Veikkoja.


title: Ville Räikkönen

text: Hän on nykyään FK Tornin fysikaalinen valmentaja ja NCC:n kehityspäällikkö.


title: Ville Räikkönen

text: Ville Räikkönen on kaukaista sukua kilpa-autoilija Kimi Räikköselle.


title: Pyhä Sixtus I

text: Pyhä Sixtus I (joskus myös Xistus I) (k. 127) oli 7. paavi. Hänen paaviutensa ajankohdasta ei ole tarkkaa tietoa, mutta useimmiten hänen paaviuskaudekseen on päätelty vuodet 117–127. Hänen muistopäivänsä on 3. huhtikuuta.


title: Pyhä Telesforus

text: Pyhä Telesforus oli 8. paavi. Hän oli paavina vuodesta 126 vuoteen 136, tai vuoteen 137. Luotettavimmat lähteet kertovat hänen kuolleen noin vuonna 137. Syntyisin Telesforus oli Calabrian kreikkalainen, mutta muutti myöhemmin uskonopin vuoksi Roomaan. Hänen muistopäivänsä on 5. tammikuuta.


title: Pamela Tola

text: Pamela Tola (s. 15. lokakuuta 1981 Ruotsinpyhtää) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Ensimmäinen hänen ohjaamansa elokuva "Swingers" saa ensi-iltansa 30. marraskuuta 2018. Hänen läpimurtoelokuvansa oli Dome Karukosken ohjaama "Tyttö sinä olet tähti" (2005), josta hän sai ensimmäisen Jussi-ehdokkuutensa. Tola on näytellyt myös Karukosken elokuvissa "Leijonasydän" ja "Napapiirin sankarit". Hän oli yksi MTV3:n "Saturday Night Liven" päänäyttelijöistä.


title: Pamela Tola

text: Ohjaajana Tolan ensimmäinen elokuva oli vuoden 2018 lopulla ensi-iltaan tullut "Swingers".


title: Pamela Tola

text: Tola kirjoitti ylioppilaaksi Niinivaaran lukiosta Joensuusta vuonna 2001. Ennen Teatterikorkeakouluun pääsemistään hän opiskeli vuoden verran sosionomiksi Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulussa. Tola on harrastanut näyttelemistä kymmenvuotiaasta alkaen videoelokuvissa ja harrastajateattereissa. Nykyisin hän harrastaa valokuvausta ja kirjoittamista.


title: Pamela Tola

text: Tola opiskeli Teatterikorkeakoulussa näyttelijäntyötä ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi 2008. Hän näytteli Teatteri Jurkassa Helsingissä vuosina 2004–2008.


title: Pamela Tola

text: Tolalta ilmestyi vuonna 2007 kirja "Miksi näyttelen?", joka oli osa hänen Teatterikorkeakoulun opinnäytetyötään.


title: Pamela Tola

text: Tola joutui 1990-luvulla sisaruksineen ensin vuodeksi lastenkotiin ja sitten kahdeksaksi vuodeksi perhekotiin hänen isänsä ja myöhemmin myös äitinsä kuoltua. Tola oli vuodesta 2008 aviossa tuottaja Pauli Waroman kanssa. Heillä on kaksi lasta, joulukuussa 2006 ja loppuvuodesta 2008 syntyneet pojat. Elokuussa 2011 Waroma haki avioeron Tolasta. Tola avioitui näyttelijä Lauri Tilkasen kanssa syksyllä 2015. He saivat yhteisen poikalapsen jo aiemmin, keväällä 2014.


title: Pamela Tola

text: Tolan setä ja tämän puoliso ovat Yleisradion televisiosarjojen tuottaja Olli Tola ja näyttelijä Lena Meriläinen. Ylen "Suuri kupla"- ja "Strada"-sarjojen juontaja Tuulianna Tola on Pamela Tolan serkku.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1952

text: Jääkiekko oli seitsemättä kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1952 talviolympialaisissa. Turnaus oli samalla 19. maailmanmestaruuskilpailu ja euroopanmestaruuskilpailu.. Turnauksen ottelut pelattiin 15.–25. helmikuuta 1952.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1952

text: Kisoihin osallistui yhdeksän joukkuetta, uusina maina olympialaisten jääkiekkoturnauksessa olivat mukana Suomi ja isäntämaa Norja. Saksa teki paluun olympiajääkiekkoon toisen maailmansodan jälkeen. Kilpailu järjestettiin yksinkertaisena sarjana, jonka lopputulosten perusteella jaettiin mitalit.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1952

text: Turnauksen voitti Kanada, olympiakulta oli sille jo kuudes. Toiseksi sijoittui Yhdysvallat. Ruotsi ja Tšekkoslovakia sijoittuivat tasapisteissä ja samalla maalierolla kolmanneksi, jolloin pronssimitalista järjestettiin uusintaottelu. Sen voitti Ruotsi. Seuraavaa miesten jääkiekon olympiakultaa kanadalaiset joutuivat odottamaan päivälleen 50 vuotta.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1952

text: Uusinta pronssimitalista


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1952

text: Maailmanmestaruuskilpailujen B-sarja 1952 oteltiin Liègessä, Belgiassa. Sarjan voitti Iso-Britannia puhtaasti englantilaisella joukkueellaan - ei ainuttakaan kanadalaista, tai skottia.


title: Live in Tokyo

text: Live in Tokyo on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Queensrÿchen videotallenne vuodelta 1985. Se sisältää Tokiossa 5. elokuuta 1984 yhtyeen ensimmäisellä Japanin-kiertueella kuvatun ja äänitetyn konsertin. Sony julkaisi videon VHS- ja Laserdisc-formaatissa vain Yhdysvalloissa ja Japanissa.


title: Live in Tokyo

text: Videon alkuperäinen painos on myyty loppuun eikä sitä ole julkaistu uudelleen DVD:llä, minkä vuoksi siitä on muodostunut keräilyharvinaisuus. EMI julkaisi ääniraidat osana "Queensrÿche"-EP:n vuoden 2003 uusintapainosta. __notoc__


title: James Norris Memorial Trophy

text: James Norris Memorial Trophy on jokavuotinen NHL:n palkinto, joka annetaan vuoden parhaalle puolustajalle. Palkinnon saajasta äänestävät jääkiekkotoimittajat kauden päätyttyä. Äänestyksessä toimittajat antavat runkosarjan jälkeen viidelle parhaalle ehdokkaalle pisteitä järjestyksessä 10–7–5–3–1. Kolme eniten ääniä saanutta pelaajaa nimetään finalisteiksi ja palkinnon voittaja ilmoitetaan NHL:n palkintogaalassa pudotuspelien päätyttyä.


title: James Norris Memorial Trophy

text: Palkinto on nimetty Detroit Red Wingsin entisen omistajan James E. Norrisin kunniaksi. Sen käyttöönottoa ehdottivat Norrisin neljä lasta vuonna 1953, vuosi tämän kuoleman jälkeen. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran NHL-kaudella 1953–1954 ja tuolloin sen voitti Red Kelly. Eniten Norris Trophy -voittoja on Bobby Orrilla, joka voitti palkinnon kahdeksan kertaa.


title: James Norris Memorial Trophy

text: 8 kertaa


title: James Norris Memorial Trophy

text: 7 kertaa


title: James Norris Memorial Trophy

text: 5 kertaa


title: James Norris Memorial Trophy

text: 3 kertaa


title: James Norris Memorial Trophy

text: 2 kertaa


title: Mika Kuusisto

text: Mika Juhani Kuusisto (s. 13. joulukuuta 1967 Jurva) on entinen suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Hän oli viestijoukkueessa voittamassa pronssia Val di Fiemmen MM-kisoissa 1991 ja Albertvillen olympialaisissa 1992. Hän hiihti molemmissa kilpailuissa avausosuuden. Val di Fiemmessä Kuusisto oli henkilökohtaisilla matkoilla 10 kilometrillä 19:s ja 30 kilometrillä 24:s (molemmat perinteisen tyylin kilpailuja). Albertvillessä hän oli 30 kilometrin perinteisellä 26:s ja 50 kilometrin vapaalla 23:s.


title: Mika Kuusisto

text: Kuusisto edusti seuratasolla Ilmajoen Kisailijoita ja voitti Suomen mestaruuden vapaan tyylin 50 kilometrillä vuonna 1990 ja takaa-ajohiihdossa vuonna 1991. Hän on koulutukseltaan koululiikunnan ohjaaja, ammatikseen hän on tällä hetkellä maanviljelijä.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Lake Placidin talviolympialaisissa 1932 kilpailtiin taitoluistelussa 8.–12. helmikuuta kolmessa lajissa: miesten ja naisten yksinluisteluissa sekä pariluistelussa. Taitoluistelukilpailut käytiin ensimmäistä kertaa talviolympialaisissa sisätiloissa, kilpailupaikkana toimi Lake Placidin olympia-areena (). Lake Placidin taitoluistelukilpailuihin osallistui yhteensä 39 luistelijaa 13 maasta. Osallistujamaita oli näiden talviolympiakisojen lajeista eniten.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Naisten yksinluistelussa norjalainen Sonja Henie puolusti edelliskisojen olympiavoittoaan menestyksekkäästi. Miesten yksinluistelussa saatiin ensimmäinen olympiavoittaja Ruotsin ulkopuolelta, kun Itävallan Karl Schäfer voitti hopealle sijoittuneen ja kolme edellistä olympiakultaa vieneen Gillis Grafströmin. Neljännellä mitalillaan Grafströmistä tuli kuitenkin olympiahistorian menestynein taitoluistelija. Pariluistelun kultamitali meni Andrée Brunet´n ja Pierre Brunet´n voiton myötä Ranskaan.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Mitalitilastossa menestynein maa Lake Placidin taitoluistelussa oli Itävalta, jonka lisäksi myös isäntämaa Yhdysvallat saavutti kaksi mitalia. Unkari voitti pariluistelussa historiansa ensimmäisen talviolympiamitalin.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Isoa-Britanniaa naisten yksinluistelussa edustaneesta Cecilia Colledgesta tuli 11 vuoden ja 73 päivän ikäisenä nuorin talviolympialaisissa kilpaillut urheilija. 52-vuotiaana pariluistelussa kilpaillut Joseph Savage taasen on vanhin olympialaisissa kilpaillut taitoluistelija.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Taitoluistelussa kilpailtiin Lake Placidissa ensimmäistä kertaa talviolympialaisten historiassa sisätiloissa. Lajin kuuluttua kesäolympialaisten ohjelmaan oli tosin Antwerpenissä 1920 kisattu sisätiloissa.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Lake Placidin taitoluistelukilpailuihin osallistui yhteensä 39 luistelijaa (miehiä 18, naisia 21) 13 maasta. Osallistujamaiden määrä oli näiden talviolympiakisojen lajeista suurin. Japani ja Unkari tekivät ensiesiintymisensä olympiatason taitoluistelussa. Kiintiöt olympialaisiin olivat miesten ja naisten yksinluisteluissa neljä kilpailijaa ja pariluistelussa kaksi kilpailevaa paria maata kohden. Kanadalaiset Constance Wilson-Samuel ja Montgomery Wilson kilpailivat sekä yksin- että pariluistelussa.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Näiden talviolympialaisten nuorin (Cecilia Colledge, 11 vuotta 73 päivää) ja vanhin (Joseph Savage, 52 vuotta 267 päivää) kilpailija osallistuivat molemmat taitoluisteluun. Ison-Britannian kilpailuun osallistuneesta joukkueesta Colledge ja Megan Taylor olivat vasta 11-vuotiaita. Colledge on yhä (2011) nuorin talviolympialaisissa kilpaillut urheilija, ja Savage vanhin olympiakisoissa kilpaillut taitoluistelija.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Sulkeissa osallistuneiden urheilijoiden määrä.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Miesten yksinluistelussa kilpailtiin 8.–9., naisten yksinluistelussa 9.–10. ja pariluistelussa 12. helmikuuta.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Jokaisessa kolmessa lajissa seitsenhenkinen tuomaristo, johon kuuluivat muun muassa olympiamitalistit Yngvar Bryn ja Walter Jakobsson, arvioi kilpailijan tai parin suorituksen pistein, jotka määräsivät jokaisen tuomarin omassa arviossa kilpailijan/parin sijaluvun. Eniten ensimmäisiä sijoja tuomarien arvioissa saanut kilpailija/pari sijoittui ensimmäiseksi, eniten toisia sijoja arvioissa saanut toiseksi jne. Tasatilanteessa ratkaisivat järjestyksessä sijapisteet, suorituksesta saadut pisteet ja yksinluisteluissa lyhytohjelman pisteet. 60 prosenttia yksinluistelujen pisteistä tuli lyhyt- ja 40 prosenttia vapaaohjelmasta.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text:
Miesten yksinluistelun tulokset:
Kolmisen vuotta kestäneen kilpailutaukonsa jälkeen paluun Lake Placidissa tehneelle Gillis Grafströmille sattui virhe miesten yksinluistelun aloittaneessa lyhytohjelmassa, jota yleisesti pidettiin tämän vahvimpana osa-alueena. Virhe johti lopulta itävaltalaisen Karl Schäferin olympiavoittoon, joka oli Itävallan ensimmäinen miesten yksinluistelussa. Kisan vahvimpiin voittajaehdokkaisiin kuulunut Schäfer oli voittanut kaikki taitoluistelun kansainväliset arvokilpailunsa vuodesta 1930. Kolme edellistä miesten yksinluistelun olympiavoittoa vieneen Grafströmin onnistui saavuttaa hopeasija, ja neljännellä olympiamitalillaan hän on yhä (2011) kaikkien aikojen menestynein taitoluistelija olympialaisissa.
Kilpailu pronssimitalista päättyi Kanadan Montgomery Wilsonin voittoon Suomen neljänneksi sijoittuneesta Marcus Nikkasesta. Wilsonin olympiamitali oli Kanadan ensimmäinen taitoluistelusta.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text:
Naisten yksinluistelun tulokset:
Jo monta vuotta naisten yksinluistelun maailman kärkinimenä luistellut Norjan Sonja Henie puolusti Sankt Moritzin olympiavoittoaan menestyksekkäästi, sillä kaikki seitsemän tuomaria sijoittivat hänet ensimmäiseksi. Hopealle sijoittui Sankt Moritzin tapaan itävaltalainen Fritzi Burger, ja pronssille luisteli niukasti Burgerille hävinneenä kotiyleisön edessä yhdysvaltalainen Maribel Vinson.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text:
Pariluistelun tulokset:
Kilpailu pariluistelun olympiakullasta muodostui tasaiseksi. Tuomareista kolme arvioi hallinneet olympiavoittajat, Ranskan Andrée ja Pierre Brunet´n, voittajiksi ja yksi päätyi tasapeliin ranskalaisten ja Unkarin parin Olga Orgonista/Sándor Szalay välillä. Yhdysvaltalaiset Beatrix Loughran ja Sherwin Badger saivat taakseen kahden tuomarin puollot kultamitaliin. Ranskan pari uusi näin olympiakultansa, ja edellisissä talviolympialaisissa neljänsiksi sijoittuneet isäntämaan Loughran ja Badger palkittiin hopeamitaleilla. Ensimmäistä kertaa olympiatason taitoluistelussa esiintyneen Unkarin kaksi paria sijoittuivat hyvin, sillä pronssille yltäneet Emília Rotter ja László Szollás voittivat maalleen sen ensimmäisen talviolympiamitalin, ja pari Orgonista/Szalay sijoittui neljänneksi.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1932

text: Itävalta oli Lake Placidin talviolympialaisten paras taitoluistelumaa yhdellä kulta- ja yhdellä hopeamitalillaan. Itävallan lisäksi kahteen mitaliin ylsi isäntämaa Yhdysvallat. Kanada saavutti ensimmäisen olympiamitalinsa taitoluistelusta, ja Unkari ensimmäisen mitalinsa talviolympialaisista.


title: HMS Hecla (1839)

text: HMS Hecla oli Britannian kuninkaallisen laivaston 14. tammikuuta 1839 vesille laskettu Hydra-luokan höyrykäyttöinen siipiratasalus. Aluksen valmistuskustannukset olivat 31 404 puntaa, josta 10 888 puntaa käytettiin voimalaitteeseen. Aluksen koneet vaihdettiin vuosina 1848-1849. Alus osallistui Oolannin sodassa, jolloin sen päällikkönä oli William Hutcheon Hall. Alus myytiin 15. kesäkuuta 1863 Williams and Companylle 2 550 punnalla. Ostaja vaihtoi aluksen nimeksi "Typhoon" ja käytti sitä kauppalaivana.


title: Alitalia

text: Alitalia – Società Aerea Italiana () on Italian kansallinen lentoyhtiö. Sen päämaja on Roomassa. Alitalia on SkyTeam Alliancen jäsen.


title: Alitalia

text: Yhtiön lennot ovat keskittyneet Leonardo da Vincin kansainväliselle lentoasemalle Roomaan. Ennen yhtiö piti toisena solmukohtanaan Malpensan kansainvälistä lentoasemaa Milanossa, mutta yhtiön painopiste siirtyi helmikuussa 2008 kokonaan Roomaan.


title: Alitalia

text: Alitalia perustettiin vuonna 1946. Silloin sen nimi oli Aerolinee Italiane Internazionali, mutta tavallisesti se tunnettiin Alitaliana.


title: Alitalia

text: Alitalia on ollut taloudellisesti suurissa vaikeuksissa, ja Italian valtio on ilmoittanut myyvänsä merkittävän osan omistustaan lentoyhtiössä. Vuonna 2006 Alitalia teki tappiota 406 miljoonaa euroa, lentokalusto on uusimisen tarpeessa ja yhtiöllä on velkaa yli miljardi euroa. Alitalian ostajiksi spekuloitiin Aeroflotia ja Italian suurinta pankkia UniCreditiä, italialaista lentoyhtiö Air Onea tai yhdysvaltalaisia sijoittajia Texas Pacific Groupia ja Matlin Pattersonia. Erään Italian valtuutetun mielestä Alitalia pitäisi myydä yhdellä eurolla.


title: Alitalia

text:
Keväällä 2008 Air France-KLM teki tarjouksen Alitalian ostamisesta mutta veti myöhemmin tarjouksen pois.
Alitalia saa italialaisten liikemiesten kokoaman tukipaketin, jotta yhtiö pysyisi Italiassa. Investoinnin suuruus on 700-800 miljoonaa euroa. Yhtiö haettiin elokuussa 2008 konkurssiin. Joulukuussa sen osti sijoittajaryhmä Italian Air Company, joka liitti yhtiön Air One -lentoyhtiöön. Lisäksi osakkaaksi tuli Air France-KLM. Alitalian ja Air Onen uudelleenjärjestelyissä niiden kalustosta vähennettiin 25 lentokonetta ja 11 000 työpaikkaa. Uusi yhtiö aloitti lennot tammikuussa 2009.


title: Alitalia

text: Vuonna 2014 Alitalia fuusioutui Etihad Airwaysin kanssa. Sen tarkoituksena oli turvata yli 10 000 työpaikkaa. Vuonna 2017 Alitalia hakeutui uudelleen konkurssiin.


title: Alitalia

text:
Afrikka:Aasia:Eurooppa:
Pohjois-Amerikka


title: Alitalia

text:
Etelä-Amerikka
Yhtiön laivastoon kuului tammikuussa 2018 seuraavat koneet (ei sisällä Alitalia CityLinerin koneita):


title: HMS Vulture (1843)

text: HMS Vulture oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1843 vesillelaskettu siipirattain varustettu Cyclops-luokan 2. luokan fregatti. Alus luokiteltiin 1850-luvulla uudelleen korvetiksi.


title: HMS Vulture (1843)

text: Alus tilattiin 18. maaliskuuta 1841 Pembroken telakalta ja sen vastuullisena mestarina oli William Fairbairn. Köli laskettiin syyskuussa 1841, ja alus laskettiin vesille 21. syyskuuta 1843. Alus valmistui 7. kesäkuuta 1845. Aluksen runko maksoi 24 323 puntaa, koneet 21 429 puntaa ja varustaminen 11 139 puntaa.


title: HMS Vulture (1843)

text: Alus määrättiin 15. helmikuuta 1845 Itä-Intian asemalle päällikkönään John MacDougall. Alus oli 25. marraskuuta 1852 Devonportissa, jossa sen päälliköksi vaihtui Frederick Henry Hastings Glasse.


title: HMS Vulture (1843)

text: Alus liittyi brittiläis-ranskalaiseen Itämeren laivastoon Oolannin sodassa. Aluksen päälliköksi vaihtui 3. kesäkuuta 1856 Frederick Archibald Campbell sen palvellessa Välimeren laivastossa.


title: HMS Vulture (1843)

text: Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1866 Castlelle Charltoniin ja se romutettiin joko vuonna 1866 tai mahdollisesti jo lokakuussa 1863.


title: Sami Repo

text: Sami Repo (s. 8. marraskuuta 1971 Simpele) on suomalainen entinen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Repo voitti olympiapronssia Naganossa 1998 viestissä. Lahden MM-kisoissa 2001 hän oli mukana MM-kultaa voittaneessa viestijoukkueessa, mutta menetti mitalinsa joukkueen muiden jäsenten jäädessä kiinni dopingin käytöstä. Junioritasolta hänellä alle 18-vuotiaiden PM-pronssia 1988 (10 km perinteinen), PM-kultaa 1989 (10 km vapaa) ja MM-pronssia vuodelta 1991 (10 km perinteinen).


title: Sami Repo

text: Suomen mestaruuksia Revolla on yleisessä sarjassa yhdeksän (50 km perinteinen ja vapaa 1997, 1998, 2002; takaa-ajo 2002, 2003; 30 km vapaa 2004; 10 km vapaa 2004; viestihiihto 2001, 2004).


title: Sami Repo

text: Maailmancupin kilpailuissa Repo sijoittui kerran toiseksi (10 km Beitostölen 29. marraskuuta 2000) ja kahdesti kolmanneksi (10 km Vuokatti 26. marraskuuta 1995 ja 10 km Muonio 28. marraskuuta 1998).


title: Sami Repo

text: Hänen parhaat arvokisasijoituksensa ovat vuoden 2001 Lahden kisojen 11. sijat niin takaa-ajossa kuin 15 kilometrilläkin.


title: Sami Repo

text: Seuratasolla Repo edusti Joensuun Katajaa ja Joutsan Pommia.


title: Sami Repo

text: Repo on koulutukseltaan juristi ja työskentelee julkisena oikeusavustajana. Hänellä on kolme lasta ja hän asuu perheineen Raumalla.


title: Lacoste (yritys)

text: Lacoste on ranskalainen vaatetusalan yhtiö, jonka perusti tennispelaaja René Lacoste vuonna 1933.


title: Lacoste (yritys)

text: Lacosten tunnetuin tuote on pikeepaita, jonka René Lacoste suunnitteli vaihtoehdoksi tennispelaajien siihen asti käyttämien kaulupaitojen tilalle. Niiden ensimmäinen kultakausi oli 1980-luvulla, jolloin paitojen suosion takia ne nousivat maailman kopioiduimpien tuotteiden joukkoon. Merkki onkin yksi eniten piratismista kärsiviä vaatevalmistajia.


title: Lacoste (yritys)

text: 2000-luvulla Lacosten suosio lähti uuteen nousuun. Nykyään se on erityisesti nuorten suosiossa. Tällä hetkellä merkin pääsuunnittelijana toimii Christophe Lemaire. Lacostella on neljä erilaista vaatemallistoa ("Club", "Sportswear", "Sport" ja "!") sekä miehille että naisille, ja lisäksi se on laajentanut tuotantoaan myös aurinkolasien valmistukseen, kenkiin, kosmetiikka-alalle, lasten vaatteisiin sekä kodin tekstiileihin. Viime vuosina Lacosten suosio on noussut varsinkin nuorten miesten keskuudessa, ja valkoiset Lacosten jalkineet ovat muotimaailmassa käytettävä käsite.


title: Lacoste (yritys)

text: Lacoste on näkyvästi mukana urheilumaailmassa – tenniksen lisäksi golfissa ja purjehduksessa. Tunnetuimpia Lacosten tuotteita käyttäviä urheilijoita ovat tennispelaajat Novak Đoković ja Dominika Cibulková sekä golfaaja Colin Montgomerie.


title: Lacoste (yritys)

text: Lacoste tunnetaan vuonna 1933 luodusta krokotiililogostaan, joka viittaa René Lacosten lempinimeen "Krokotiili". Logo on muotimaailman tunnetuimpia merkkejä.


title: Lacoste (yritys)

text: Lacostella oli pitkäaikainen riita honkongilaisen Crocodile Garments -yhtiön kanssa logon ja vaatteiden takia. Molemmat käyttävät krokotiililogoa. Crocodile Garments käyttää krokotiililogoa, joka katsoo vasemmalle, ja Lacoste käyttää krokotiililogoa, joka katsoo oikealle. Yhtiöt taistelivat logo-oikeuksistaan Kiinassa vuonna 2003, ja taistelun voitti Crocodile Garments. Yhtiö kuitenkin suostui vastineeksi muuttamaan hieman logoaan.


title: HMS Magicienne (1849)

text: HMS Magicienne oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1849 vesillelaskettu 16-tykkinen Magicienne-luokan 2. luokan siipiratasfregatti, joka osallistui Oolannin sotaan.


title: HMS Magicienne (1849)

text: Alus tilattiin 25. huhtikuuta 1847 ensimmäisen luokan sluuppina, mutta tilaus muutettiin 5. elokuuta 210 jalan alukseksi. Köli laskettiin syyskuussa 1847 ja alus laskettiin vesille 7. maaliskuuta 1849. Alus valmistui 20. helmikuuta 1853.


title: HMS Magicienne (1849)

text: Aluksen päälliköksi määrättiin 25. marraskuuta 1852 Thomas Fisher, jonka johdolla alus siirtyi 1854 Itämerelle. Aluksen päälliköksi määrättiin 26. tammikuuta 1855 Nicholas Vansittart, jonka johdolla alus purjehti uudelleen Itämerelle osallistuakseen Oolannin sotaan. Alus poistettiin palveluksesta ja se siirrettiin Plymouthin telakalle 26. toukokuuta 1856.


title: HMS Magicienne (1849)

text: Alus palautettiin palvelukseen 29. toukokuuta edelleen Vansittartin alaisuudessa. Se siirtyi Välimerelle ja edelleen Itä-Intiaan ja Kiinaan. Aluksen päälliköksi määrättiin 28. syyskuuta 1859 John Edmund Commerell palveluksen jatkuessa Itä-Intiassa ja Kiinassa. Alus palasi Englantiin, jossa se poistettiin palveluksesta ja se siirrettiin telakalle Plymouthiin.


title: HMS Magicienne (1849)

text: Alus palasi palvelukseen 13. maaliskuuta 1862 päällikkönään Ernest L. V. C. A. J. E. Leiningen, jonka johdolla alus purjehti Itämerellä ja sen jälkeen Välimerellä. Aluksen päälliköksi määrättiin 1. huhtikuuta 1863 sen ollessa Välimerellä William Armytage. Alus poistettiin palveluksesta 12. joulukuuta 1854 Plymouthissa.


title: HMS Magicienne (1849)

text: Alus myytiin romutettavaksi syyskuussa 1866 Marshallille Plymouthissa.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 1936

text: IV talviolympialaisissa Garmisch-Partenkirchenissa vuonna 1936 alppihiihto oli ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Alppihiihdossa järjestettiin kaksi kilpailutapahtumaa: miesten ja naisten alppiyhdistetty.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 1936

text: Syöksynrinteen pituus oli 3 800 metriä, kokonaispudotusta 959 metriä. Pujottelurinne oli 600 metriä pitkä ja kokonaispudotusta 200 metriä.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 1936

text: Syöksynrinteen pituus oli 3 300 metriä, kokonaispudotusta 820 metriä. Pujottelurinne oli 600 metriä pitkä ja kokonaispudotusta 200 metriä.


title: AeroMéxico

text: AeroMéxico on Meksikon suurin, vuonna 1934 perustettu lentoyhtiö. Se operoi 400 lentoa päivittäin tai 750 lentoa Aerolitoralin kanssa Meksikossa, Euroopassa sekä Pohjois-ja Etelä-Amerikassa. AeroMéxico on SkyTeamin perustajajäsen. Yhtiön lennot ovat keskitettyjä Benito Juárezin kansainväliselle lentoasemalle.


title: AeroMéxico

text: Maaliskuussa 2007


title: AeroMéxico

text: Aeroméxicon laivaston keski-ikä syyskuussa 2006 on 10,9 vuotta.


title: Taitoluistelu talviolympialaisissa 1936

text: IV talviolympialaisissa Garmisch-Partenkirchenissä vuonna 1936 järjestettiin taitoluistelussa kolme kilpailua.


title: HMS Cossack (1854)

text: HMS Cossack oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1854 vesillelaskettu Cossack-luokan potkurikorvetti.


title: HMS Cossack (1854)

text: Venäjän keisarikunta tilasi aluksen W. & H. Pitcherin telakalta Northfleetistä Itämeren laivastolle. Aluksen nimeksi oli suunniteltu Witjas. Krimin sodan sytyttyä Britannia kuitenkin takavarikoi edelleen telakalla olleen aluksen ja luovuttaen sen Kuninkaalliselle laivastolle 5. huhtikuuta 1854.


title: HMS Cossack (1854)

text: "Cossackin" kapteeniksi määrättiin 19. elokuuta 1854 palvelukseen otettaessa Chathamissa Edward Gennys Fanshawe, jonka tehtävänä oli purjehtia Itämerelle. Alusta käytettiin Venäjän Itämeren laivastoa vastaan Oolannin sodassa. Aluksen päälliköksi määrättiin 21. elokuuta 1855 James Horsford Cockburn. Alus määrättiin heinäkuussa 1856 Pohjois-Amerikan ja Länsi-Intian asemalle, jossa sen kotisatamana oli pääosan ajasta Greytown Nicaraguassa. Alus palasi Englantiin, jossa se poistettiin palveluksesta 15. heinäkuuta 1857 Sheernessissä.


title: HMS Cossack (1854)

text: Alus palasi palvelukseen 16. kesäkuuta 1859 Sheernessissä komentajanaan Richard Moorman. Alus palasi Pohjois-Amerikan ja Länsi-Intian asemalle ja sieltä edelleen Kiinaan. Se palasi vuoden 1861 alussa Englantiin ja se poistettiin palveluksesta 22. elokuuta 1862 Sheernessissä.


title: HMS Cossack (1854)

text: Alus palasi palvelukseen 19. toukokuuta 1863 Välimeren laivastoon komentajanaan William Rae Rolland. Aluksen päälliköksi määrättiin 26. toukokuuta 1865 Richard Dunning White. Alus palasi Englantiin ja se poistettiin palveluksesta 23. helmikuuta 1867 Sheernessissä.


title: HMS Cossack (1854)

text: Alus palasi palvelukseen 9. joulukuuta 1868 komentajanaan John Edward Parish määrättynä Itä-Intian asemalle. Aluksen päälliköksi määrättiin 12. elokuuta 1871 australialainen Robert Gordon Douglas. Alus palasi Englantiin, jossa se poistettiin palveluksesta 18. heinäkuuta 1873 Sheernessissä ja se myytiin romutettavaksi 19. toukokuuta 1875 Castlelle Charltoniin.


title: HMS Esk (1854)

text: HMS Esk oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1854 vesillelaskettu Highflyer-luokan höyrykäyttöinen potkurikorvetti.


title: HMS Esk (1854)

text: Alus tilattiin 18. elokuuta 1852 Millwallista J. Scott Russelin telakalta ja sen köli laskettiin huhtikuussa 1853. Alus laskettiin vesille 12. kesäkuuta 1854 ja se valmistui saman vuoden lopulla 21. joulukuuta.


title: HMS Esk (1854)

text: Alus otettiin palvelukseen 28. lokakuuta 1954 Woolwichissa päällikkönään Thomas Francis Birch. Alus osallistui Krimin sotaan palvellen Itämerellä (Oolannin sota) ja Mustallamerellä. Alus poistettiin palveluksesta 26. helmikuuta 1856.


title: HMS Esk (1854)

text: Alus palasi palvelukseen 1. maaliskuuta 1856 komentajanaan Robert John le Mesurier McClure. Alus palveli Itä-Intian ja Kiinan asemilla, missä aluksen päällikkö oli samalla laivastonprikaatin osastonkomentaja ennen Kantonin taisteluita toisessa oopiumisodassa. Alus palasi Englantiin, jossa se poistettiin palveluksesta 26. kesäkuuta 1861 Portsmouthissa.


title: HMS Esk (1854)

text: Alus palasi palvelukseen 22. toukokuuta 1863 komentajanaan John Fane Charles Hamilton, joka oli aluksen päällikkönä Uudessa-Seelannissa kuolemaansa saakka. Aluksen päälliköksi määrättiin 16. heinäkuuta 1864 John Proctor Luce ja samalla aluksen uudeksi kotipaikaksi määrättiin Australia. Alus palasi Englantiin, missä se poistettiin palveluksesta 17. lokakuuta 1867 Portsmouthissa.


title: HMS Esk (1854)

text: Alus romutettiin vuonna 1870 Portsmouthissa.


title: Sami Mustonen

text: Sami Mustonen (s. 6. huhtikuuta 1977 Kemijärvi) on suomalainen freestylehiihdon kumparelaskija ja olympiamitalisti.


title: Sami Mustonen

text: Mustonen opiskelee Lapin yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnan johtamisen koulutusohjelmassa. Hänen valmentajansa oli Pekka Lehtikallio ja seuransa kemijärveläinen Avalanche Ski Club.


title: Sami Mustonen

text: Mustonen lopetti uransa kauden 2006–2007 päätteeksi ja siirtyi Suomen freestylemaajoukkueen valmentajaryhmään. Keväällä 2010 hänet valittiin Suomen kumparelaskumaajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Suuri kupla

text: Suuri kupla oli Yle TV1:llä ja myöhemmin vuodesta 2003 lähtien Yle TV2:lla esitetty leikkimielinen nuorten tietovisailu, jonka aiheina olivat sarjakuvat ja piirretyt. Joka jaksossa mittaa ottivat toisistaan kaksi joukkuetta, joista enemmän pisteitä saanut pääsi jatkoon. Juontajana toimi aluksi Ilkka Heiskanen ja hänen jälkeensä Sami Garam, Ellen Jokikunnas sekä Tuulianna Tola. Ohjelman maskotit ovat animoidut robottihahmot Vinsentti ja Roosa.


title: Suuri kupla

text: Sarjan ensimmäinen kausi esitettiin vuonna 2001 ja viimeinen vuonna 2006. Ohjelma pyöri televisiossa kuitenkin vielä vuonna 2008, jolloin viimeinen kausi uusittiin.


title: Suuri kupla

text: "Suurta kuplaa" on julkaistu kahdella tupla-DVD:llä yhteensä 16 jakson verran. Sarjan pohjalta on julkaistu myös kirjat "Suuri kupla: Vinsentin sarjakuvavisa" ja "Suuri kupla: Vinsentin sarjakuvavisa II".


title: Spanair

text:
Spanair oli espanjalainen lentoyhtiö, jolla oli kohteita Euroopassa ja Afrikassa. Reittilentojen lisäksi yhtiö oli aktiivinen charter-markkinoilla. Yhtiön päätukikohta oli Palma de Mallorcalla, sivutoimipisteet Madridissa ja Barcelonassa.
Spanair liittyi Star Allianceen vuonna 2003. Yhtiö oli kokonaan SAS Groupin omistuksessa, mutta tammikuussa 2009 SAS myi enemmistöosuuden yhtiöstä yhden euron hintaan ja jäi omistamaan yhtiöstä 19,9 %. Kauppaan sisältyivät Spanairin vastuut ja velvollisuudet, mukaan lukien mahdolliset vahingonkorvausvelvoitteet liittyen elokuun 2008 lento-onnettomuuteen. Yhtiö työllisti noin 2 500 henkilöä.


title: Spanair

text: Yhtiön toiminta päättyi 27.1.2012 yhtiön heikon taloustilanteen parantamiseen tähdänneiden neuvotteluiden kariuduttua tuloksettomina. Katalonian aluehallinto ei kyennyt enää rahoittamaan yhtiötä. SAS antoi tulosvaroituksen, koska sillä oli Spanairilta paljon velkasaatavia.


title: Spanair

text: Yhtiön perustivat joulukuussa 1986 SAS ja Viajes Marsans. Lentotoiminta aloitettiin maaliskuussa 1988 charter-lennoilla Eurooppaan. Kaukolennot Yhdysvaltoihin, Meksikoon ja Dominikaaniseen tasavaltaan aloitettiin vuonna 1991 ja kotimaan reittilennot maaliskuussa 1994. Yhtiö lensi kaukolentoja Boeing 767-300 -koneella Washingtoniin ja Buenos Airesiin 1990-luvun lopussa.


title: Spanair

text: 20. elokuuta 2008 klo 14.45 paikallista aikaa Spanair-yhtiön MD-82-matkustajakone oli nousemassa Madridin lentokentältä, kun se suistui kiitotieltä ja syttyi tuleen. Onnettomuusraportin mukaan kone nousi ilmaan solakot ja laipat sisällä, jolloin kone alkoi heti nousun alussa nopeuden vähentymisen vuoksi sakata. Perämiehellä oli henkilökohtaisista syistä (raportin mukaan sovittu tapaaminen tyttöystävän kanssa Gran Canarialla) kiire nousuun, ja lisäksi varoitussummeri oli kytketty pois päältä. Tällä lennolla JK 5022 Madridista Las Palmasiin oli 172 matkustajaa, ja kuolonuhreja oli 154.


title: Spanair

text:
Syyskuussa 2010:Espanja
Irlanti
Italia
Itävalta
Päiväntasaajan Guinea
Ruotsi
Saksa
Tanska


title: Spanair

text: Suomi


title: Erik Larsson

text: Erik August "Kiiruna-Lasse" Larsson (s. 20. huhtikuuta 1912 Kurravaara – 10. maaliskuuta 1982 Kiiruna) oli ruotsalainen maastohiihdon olympiavoittaja.


title: Erik Larsson

text: Vysoké Tatryn MM-hiihdoissa 1935 Larsson hiihti Ruotsin viestijoukkueessa pronssille. Vuotta myöhemmin Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisissa hän voitti 18 kilometrin hiihdossa kultamitalin ja saavutti lisäksi viestistä pronssia.


title: Erik Larsson

text: Larsson lopetti kilpaurheilun kolme vuotta olympiavoittonsa jälkeen käännyttyään esikoislestadiolaisuuteen, jossa hän toimi myöhemmin maallikkosaarnaajana Kiirunassa. Myös hänen poikansa Lars Larsson toimii saarnaajana Ruotsin Luulajassa. Erik Larssonin äidinkieli oli suomi.


title: Erik Larsson

text: Erik Larssonin pojan tytär Åsa Larsson (s. 1966) on Ruotsissa tunnettu veroasioihin erikoistunut juristi ja kirjailija.


title: Matti (elokuva)

text: Matti on vuonna 2006 valmistunut elokuva, joka pohjautuu mäkihyppääjä Matti Nykäsen elämäntarinaan. Elokuva on osittain fiktiivinen kuvaus entisen mäkihyppääjän ammattilaisuran loppuvaiheista ja sen jälkeisestä elämästä julkisuudessa.


title: Matti (elokuva)

text: Jasper Pääkkönen esiintyy elokuvan pääosassa Matti Nykäsenä. Elokuvan on käsikirjoittanut Marko Leino, ohjannut Aleksi Mäkelä ja tuottanut Markus Selin.


title: Matti (elokuva)

text: Elokuvan ensi-ilta oli 13. tammikuuta 2006 ja sitä levitettiin ennätyksellisellä 75 kopiolla. Osittain tämän ansiosta elokuva keräsi ennätysyleisön heti ensi-illasta alkaen. Ensi-iltaviikonloppuna elokuva keräsi 92 000 katsojaa, joka oli kotimaisen elokuvan kautta aikojen paras tulos. Päiväkohtainen ennätys saavutettiin lauantaina, jolloin elokuvan kävi katsomassa 34 000. Myös ensimmäisen viikon katsojaennätys siirtyi Matti-elokuvalle (143 812). Kaiken kaikkiaan Matti-elokuvan on nähnyt noin 460 000 suomalaista. Elokuvakriitikot kirjoittivat elokuvasta ensi-illan aikaan risteäviä arvosteluja. Elokuva on esitetty myös Saksassa, Ruotsissa, Virossa ja Norjassa.


title: Matti (elokuva)

text: Matti-elokuva vietiin Ruotsiin kuuden kopion voimin. Matti-elokuva sai tukholmalaislehdiltä hyvät arviot, mutta se ehti kerätä vain 1 500 katsojaa ennen kuin se vedettiin pois ohjelmistosta. Myöskään Norjassa elokuva ei menestynyt, vaikka sitä käsiteltiin suuresti tiedotusvälineissä.


title: Matti (elokuva)

text: Elokuva sai Jussi-ehdokkuudet parhaasta naispääosasta (Elina Knihtilä) ja parhaasta puvustuksesta.


title: Matti (elokuva)

text: Elokuvan televisioensi-ilta oli 1. joulukuuta 2008 MTV3:lla. Sittemmin se on esitetty televisiossa useita kertoja.


title: Matti (elokuva)

text: Ohjaaja Aleksi Mäkelä ja näyttelijä Jasper Pääkkönen olivat keskustelleet elokuvasta keskenään jo 2000-luvun alussa. He ehdottivat ideaa tuottaja Markus Selinille ensimmäistä kertaa Ranskan Cannesissa, kun tämä oli kuvaamassa "Miljonääri-Jussi"-televisiosarjaa. Selin käski heidän miettiä asiaa vielä aamuun asti ja kun sekä Pääkkönen että Mäkelä olivat vielä silloinkin valmiita tekemään elokuvan, Selin päätti suostua pyyntöön. Sopimus Matti Nykäsen kanssa elokuvasta solmittiin jo seuraavana päivänä.


title: Poinzi

text: Poinzi oli Yle TV2 -kanavalla osana Galaxia esitettävä lasten liikuntaohjelma, jossa katsojat saivat luoda hahmon internetissä. Hahmoja olivat: koira nimeltään Viilee, porsas nimeltään Ciidu, virtahepo nimeltään Virtane ja lisko nimeltään Limu. Tehtävänä lasten tuli täyttää joka päivä hahmon tiedot internetissä. (Yöunen pituuden, liikunnan määrän, ruokavalion, ym.) Ohjelmaa juonsi Ville "Mongo" Mononen. Ohjelman ovat käsikirjoittaneet Pirkko-Liisa Perttula ja Ville Mononen. Ohjelman ensimmäinen jakso esitettiin sunnuntaina 30. lokakuuta 2005.


title: Martin Lundström

text: Martin Lundström (30. toukokuuta 1918 Norsjö – 30. kesäkuuta 2016 Uumaja) oli ruotsalainen maastohiihdon olympiavoittaja, jonka menestyksekkäimmät vuodet ajoittuvat 1940-luvun loppuun ja 1950-luvun alkuun.