title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: KTP Basket on voittanut kuusi SM-kultaa (1958, 1967, 1988, 1991, 1993, 1994), kuusi SM-hopeaa (1960, 1961, 1985, 1986, 1987, 1990) ja yhdeksän SM-pronssia (1957, 1959, 1964, 1966, 1970, 1976, 1982, 1984, 2004, 2011). Suomen Cupin joukkue on voittanut yhdeksän kertaa, vuosina 1978, 1983, 1984, 1985, 1987, 1990, 1993, 2003 ja 2004.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Naisten koripallossa KTP voitti hopeaa vuonna 1989.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Pesäpallossa KTP selviytyi vuonna TUL:n mitalisarjaan saakka ja saavutti siinä hopeaa. Kaudella tie nousi pystyyn alkukarsinnoissa, eikä mainittavaa menestystä ole lajissa sittemmin tullut.


title: Fredrikinkatu

text: Fredrikinkatu (, stadin slangilla "Freda") on katu Helsingin kantakaupungin länsiosassa. Katu alkaa Punavuoresta Tarkk’ampujan-, Pursimiehen- ja Laivurinkadun sekä Laivurinrinteen risteyksestä (Viiskulma) ja johtaa pohjoiseen Kampin keskuksen länsipuolitse Temppeliaukion kirkolle Lutherinkadulle Etu-Töölössä.


title: Fredrikinkatu

text: Viiskulmasta Kampin torille saakka Fredrikinkatu on yksisuuntainen etelästä pohjoiseen; kuitenkin linjojen 1 ja 3 raitiovaunut kulkevat kadun Viiskulman ja Bulevardin välisellä osuudella molempiin suuntiin. Raitiolinja 2 kulki aikaisemmin Fredrikinkatua pitkin myös Urho Kekkosen kadun ja Arkadiankadun välisellä osuudella. Kadun osuus Urho Kekkosen kadulta Eteläiselle Rautatiekadulle on joukkoliikennekatu, jonka varressa on myös muutamien bussilinjojen päätepysäkkejä.


title: Fredrikinkatu

text: Katu on saanut nimensä vuonna 1836 todennäköisesti maaherra Fredrik Stjernvallin mukaan, joka oli voimakkaasti kannattanut Helsingin muuttamista Suomen pääkaupungiksi, mahdollisesti kuitenkin myös Johan Fredrik Aminoffin mukaan. Aluksi katu ulottui vain Isolta Roobertinkadulta Eerikinkadulle, mutta myöhemmin kaupunkialueen laajetessa sitä on molemmista päistä jatkettu.


title: Fredrikinkatu

text: Fredrikinkatu on merkittävä kauppakatu, jonka talojen kivijalat ovat täynnä pieniä erikoisliikkeitä varsinkin Ison Roobertinkadun ja Eerikinkadun välillä. Pohjoisempana Fredrikinkadun varressa on myös yksi Kampin keskuksen ja metron sisäänkäynneistä.


title: Fredrikinkatu

text: Fredrikinkadun katunumeroinnista puuttuvat ensimmäiset numerot. Parilliset talonumerot alkavat numerosta 12, parittomat numerosta 19.


title: Fredrikinkatu

text: Suojelupoliisin päämaja (Fredrikinkatu 21, Ratakatu 12) on arkkitehti E. Sihvolan käsialaa (1888).


title: Fredrikinkatu

text: Sähkötalo (Fredrikinkatu 44) on Alvar Aallon piirtämä ja valmistunut 1973. Sähkötalo sijaitsee Kampin liikekeskusta vastapäätä, ja sitä hallinnoi Helen. Talon ikkunoiden puitteissa on valokuituputkia, jotka pimeällä loistavat kauas vaihtaen väriä pienellä viiveellä.


title: Fredrikinkatu

text: Autotalo sijaitsee osoitteessa Fredrikinkatu 46.


title: Fredrikinkatu

text: Viihdekeskus Tennispalatsi sijaitsee osoitteessa Fredrikinkatu 65.


title: Luettelo Marshallinsaarten saarista

text: Tämä on luettelo Marshallinsaarten saarista.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ylioppilaskunnan Laulajat (YL) on vuonna 1883 Helsingin yliopiston yhteyteen perustettu, Suomen vanhin suomenkielinen kuoro. Se on saanut ulkomaankiertueillaan myös kansainvälistä tunnustusta. Kotimaassa YL:n joulukonsertit Helsingin kirkoissa keräävät vuosittain yli 12 000 kuulijaa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ylioppilaskunnan Laulajat on edistänyt suomalaista musiikkitoimintaa tilaamalla useita teoksia suomalaisilta säveltäjiltä. YL on aina kantaesittänyt ja levyttänyt ajassaan merkittävien säveltäjien tuotantoa. Kuoro tunnetaan erityisesti Jean Sibeliuksen musiikin lähettiläänä, sillä Sibeliuksen tunnetuimmat mieskuoroteokset ovat juuri YL:n tilaamia. Myös monet Einojuhani Rautavaaran mieskuorolauluista ovat YL:n tilaamia ja kantaesittämiä. Laajan eri aikakausia ja tyylejä kattavan a cappella -ohjelmistonsa lisäksi YL esittää ja taltioi mieskuorolle ja sinfoniaorkesterille sävellettyjä teoksia maailman eturivin kapellimestarien kanssa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: YL:ää ovat vuorollaan johtaneet muun muassa Selim Palmgren, Heikki Klemetti, Ensti Pohjola ja Heikki Peltola. Vuodesta 1980 lähtien kuoroa johtanut professori Matti Hyökki väistyi toimesta keväällä 2010, kun YL valitsi uudeksi johtajakseen Pasi Hyökin. Pasi Hyökki debytoi YL:n taiteellisena johtajana 25.7.2010 Tuusulanjärven kamarimusiikin avajaiskonsertissa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Lokakuussa 1882 ”entisiä ja nykyisiä suomenmielisiä ylioppilaskunnan laulajia” kutsuttiin Vanhan ylioppilastalon Musiikkisaliin päättämään ”tärkeistä asioista”. Lokakuun 7. pidetyssä kokouksessa päätettiin perustaa uusi suomenkielinen kuoro, jonka nimeksi tuli viikkoa myöhemmin Ylioppilaskunnan Laulajat. Kuoron ensimmäiseksi johtajaksi tuli hanketta aktiivisesti ajanut P. J. Hannikainen, joka oli muutamien muiden suomenkielisten ylioppilaiden tavoin tullut erotetuksi Akademiska Sångföreningenistä kieliriitojen vuoksi. Muutamien viikkojen säteellä YL:n toiminnan käynnistämisestä syksyllä 1882 perustettiin sekä Helsingin Musiikkiopisto (nyk. Sibelius-Akatemia) että Helsingin filharmonisen seuran orkesteri (nyk. Helsingin kaupunginorkesteri).


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: YL syntyi ajamaan suomen kielen ja suomalaisen kulttuurin asiaa, ja se täytti tehtävänsä luomalla maahan uudenlaisen, länsimaisesta perinteestä poikkeavan mieskuorotaiteen. Kuoron 1890-luvulta lähtien tilaamat uudet teokset saivat voimansa suomalaiskansallisesta ohjelmasta, joka veti puoleensa myös ruotsinkielisiä taiteilijoita, kuten Jean Sibeliusta. Kielitaistelu oli ensisijaisesti kamppailua kulttuuripääomasta ja sivistyksellisestä vallasta. YL:n ensimmäisenä tehtävänä 1800-luvulla oli osoittaa, että korkeatasoinen suomenkielinen mieskuorotaide oli mahdollista. Seuraavana tehtävänä oli kansallisen identiteetin muokkaaminen uuden suomenkielisen mieskuorotaiteen kautta.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: YL esiintyi ensimmäistä kertaa julkisesti 23.11.1882 fennomaanijohtaja Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen jättäessä professuurinsa Helsingin yliopistolla ja siirtyessä senaattiin. Kuoron perustamisvuodeksi lasketaan kuitenkin 1883, sillä kuorolle luovutettiin fennomaaninaisten valmistama lippu 6. huhtikuuta 1883. Päivämäärä vakiintui kuoron vuosipäiväksi.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ylioppilaskunnan Laulajat syntyi aikaan, jolloin mieskuorolauluperinne oli jo merkittävä osa ylioppilaskulttuuria. Vuosina 1858–1869 akateemisen laulukunnan, eli Akademiska Sångföreningenin laulajien kakstoistikot kiersivät Suomea keräten rahaa ylioppilastalon (nyk. Vanha ylioppilastalo) rakennuttamiseen. Kieliriidat suomen- ja ruotsinmielisten välillä olivat kiivaita ja jatkuvia kärjistyen juhlallisuuksissa kuten ylioppilastalon avajaisissa, muistokäynneillä J. V. Snellmanin haudalla sekä etenkin Helsingin ylioppilastalon 10-vuotisjuhlissa, jossa kiisteltiin Fredrik Paciuksen Maamme-laulun esityskielestä. Lopulta ruotsinkieliset kieltäytyivät esiintymästä juhlassa, jonka jälkeen suomenmielinen ylioppilaskunta epäsi laulukunnalta taloudellisen tuen, ja vastavetona laulukunta erotti kuorosta 25 suomenmielistä laulajaa. Tähän kielipoliittiseen kuohuntaan syntyi Ylioppilaskunnan Laulajat.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: YL syntyi tarpeesta edistää suomenkielistä kulttuuria, mutta suomenkielisen ohjelmiston osuus oli vielä 1890-luvulla vähäistä ja koostui pääosin kansanlaulusovituksista. Emil ja Arvid Genetzin kansallismielinen "Herää Suomi" muodostui YL:n kannalta mekittäväksi kappaleeksi ja nousi koko suomalaisuusliikkeen tunnussävelmäksi. Myös 1860-luvulta asti kiellettyjen laulujen listalla ollut "Porilaisten marssi" oli YL:n alkuvuosikymmeninä poliittisesti merkittävässä asemassa. YL:n johtaja Heikki Klemetin uusi suomennos Runebergin tekstistä julkaistiin vuonna 1913 YL:n 30-vuotisalbumissa ja se vakiintui pian yleiseen käyttöön. Isänmaalliset laulut olivat YL:n kannalta merkittävässä roolissa sortokausien aikana, sillä niiden rooli oli vahvasti poliittinen ja ohjelmistovalinnat saivat huomiota myös lehdistössä. Vuonna 1898 Robert Kajanus sävelsi Ylioppilaskunnan Laulajain marssin, jonka viimeinen virke “jokainen on kuningas” kiteyttää olennaisen ylioppilaslaulun hengestä, ja YL:n jäsenten veljeshengestä.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Erityisen tärkeä hetki suomalaisen musiikin alkutaipaleessa oli myöskin Sibeliuksen sinfonisen runon Kullervon ensiesitys 28.4.1892. Suurin osa YL:n laulajista oli keskittymässä 29.4.1892 pidettyyn YL:n omaan konserttiin, joten Kullervon mieskuoro koottiin YL:n vapaaehtoisista laulajista ja Lorenz Achtén lukkarikoulun oppilaista. YL kokonaisuudessaan esitti teosta kaksi kertaa vuosina 1903 ja 1935, jonka jälkeen seuraavaa esitystä saatiin odottaa 1960-luvulle asti Sibeliuksen kiellettyä teoksen esittämisen.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ylioppilaskunnan Laulajien kymmenvuotiskonsertti vuonna 1893 oli kuoron ensimmäinen täysin suomenkielinen konsertti. Konsertissa kantaesitettiin muun muassa Jean Sibeliuksen “Venematka”, josta säveltäjä itse totesi sen vaikuttaneen aikalaisiin “kuin pommi”. Kalevalaisesta runomitasta ja runonlaulaja Larin Parasken kansantaiteesta ammentanut sävellys herätti suurta ihailua muun muassa Oskar Merikannossa ja Leevi Madetojassa. Tästä alkoi myös Sibeliuksen ja YL:n yhteinen kultakausi, joka tuotti mestariteoksia kuten Opus 18 laulut Sortunut ääni, Metsämiehen laulu, Saarella palaa ja Sydämeni laulu.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ylioppilaskunnan Laulajat kiersivät kuoron alkuvuosina aktiivisesti Suomea esiintymässä pienemmillä kokoonpanoilla. Aikana ennen radiota kesäkuorojen esiintymiset olivat mahdollisuus kuulla uutta suomenkielistä musiikkia esimerkiksi Jean Sibeliukselta ja Toivo Kuulalta. Routavuosien aikaan vuosina 1900–1916 puhe- ja esitelmätilaisuudet olivat kiellettyjä. Kesäkuorot esiintyivät tuona aikana yli sadalla eri paikkakunnalla, millä oli merkitystä myös suomalaisuusaatteen leviämisen kannalta. Toki konsertit olivat varsinkin pienemmillä paikkakunnilla merkittäviä seurapiiritapahtumia. Vuosina 1884–1956 YL:n kesäkuorot kiersivät maata 31 kesänä. Suomen satavuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2017 YL herätti kesäkuoroperinteen jälleen eloon esiintyen pienyhtyeiden voimin 17 paikkakunnalla, myös Pekingissä ja Tukholmassa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Vuosina 1898–1902, 1904–1905 ja 1907–1927 YL:ää luotsasi Kuortaneella vuonna 1876 syntynyt Heikki Klemetti, joka lähti toteuttamaan vahvaa ja määrätietoista suomalaiskansallista ohjelmaa sekä kuoronjohtajana että musiikkikirjoittajana. Tätä säesti Klemetin edellytykset ryhdistä ja kurista, sekä raittiudesta harjoitusten, konserttien ja lopulta myös konserttikaronkkojen osalta. Edellytykset puhtaudesta koskivat myös sävelpuhtautta ja ehdotonta falsettilaulun kieltoa. Tämä kaikki oli tarkoitettu suomenkielisen kulttuurin esiin nostamiseksi ja maailman tietoisuuteen saattamiseksi. Mukaan tälle matkalle Klemetti valjasti säveltäjät Selim Palmgrenin, Leevi Madetojan, Toivo Kuulan ja Axel Törnuddin.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Klemetin jälkeen seuraava pidempiaikainen johtaja oli Martti “Pyssy” Turunen, joka nousi kuoronjohtajaksi varajohtajan pestiltä vuonna 1930. Turunen oli ajamassa monipuolisesti suomalaista taide-elämää kehittäneitä instituutioita ylös, kuten muun muassa Teostoa ja Suomen Laulajien ja Soittajien Liittoa SULASOL:a. Kuoronjohtajana Turunen vaali samoja arvoja kuin Klemetti, eli puhtautta ja raittiutta, muttei kuitenkaan aivan samalla pieteetillä kuin kiivas Klemetti. Kuoron keskuudessa hän hämmästytti legendaarisella tarkkakorvaisuudellaan.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Turusen aikana toteutettiin pitkiä ulkomaankiertueita 1930- ja 1950-luvuilla. Vuoden 1935 suuri Euroopan-kiertue (Tukholma, Lund, Kööpenhamina, Hampuri, Frankfurt, Wiesbaden, Zürich, Rooma, Budapest, Debrecen, Wien ja Berliini) saavutti suurta huomioa ja runsasta lehtikirjoittelua. Roomassa Benito Mussolini myönsi kuorolle audienssin ja totesin kuoron olleen “paras mitä koskaan olen kuullut”.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ensimmäinen suuri Pohjois-Amerikan kiertue tehtiin 11. joulukuuta 1937 – 16. helmikuuta 1938 laivalla ja siihen osallistui 60 miestä, solisteina Alfons Almi, Viljo Lehtinen ja Helge Virkkunen. Matkan aikana järjestettiin 26 konserttia, muun muassa New Yorkin Carnegie Hallissa, joita kävi kuuntelemassa yhteensä noin 50 000 ihmistä.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Syksyllä 1939 käynnistyneet ylimääräiset kertausharjoitukset katkaisivat YL:n toiminnan. Välirauhan aikana harjoitus- ja konserttitoiminta käynnistettiin uudestaan, mutta jatkosodan syttyminen kesäkuussa 1941 keskeytti jälleen laulukunnan toiminnan. Rintamalinjojen vakiinnuttua asemasodaksi virisi ajatus vuonna 1943 pidettävistä YL:n 60-vuotisjuhlakonserteista. Puolustusvoimien suosiollisella avustuksella saatiinkin koottua n. 80 laulajan rintamakuoro Äänislinnaksi nimettyyn Petroskoihin. YL:n vuosipäivänä 6.4.1943 Harri Ruudun ja Olavi Kortteen johdolla pidetty konsertti radioitiin kaikkialle valtakuntaan sekä rintamalle.[1]


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: YL menetti talvisodassa 29 ja jatkosodassa 28 laulajaa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: YL:n toinen Yhdysvaltain-matka tehtiin Martti Turusen johtamana 1. marraskuuta – 23. joulukuuta 1953. 64 henkilön matkaseurue järjesti 36 konserttia, joissa kävi noin 72 000 kuuntelijaa. Kiertueen solisteina lauloivat Harry Kangaste, Tauno Koskelo, Sulo Saarits, Rafael Sora, Matti Tuloisela ja Veikko Tyrväinen. Tämän matkan suojelijoina toimivat kuoron entinen basso, presidentti Juho Kusti Paasikivi ja YL:n kunniajäsen Jean Sibelius.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Sotien jälkeen YL:n toiminta jatkui Martti Turusen johdolla pitkälti entisellä linjallaan: ohjelmisto oli lähes yksinomaan suomalaista ja suomenkielistä, painottuen kansallisromanttisiin säveltäjiin ja heidän seuraajiinsa. Musiikillisesti konservatiivinen Turunen suhtautui kriittisesti niin moderniin ohjelmistoon kuin sen vaatimaan laulutapaankin. Turunen kenties vei YL:n Klemetin viitoittamaa tietä niin pitkälle kuin oli mahdollista, muttei vuosikymmenien jälkeen enää kyennyt tai halunnut uudistaa kuoroa ja sen ohjelmistoa. Jännitteet kasvoivat 1950-luvun aikana, kunnes vuonna 1959 Turunen erosi kimmastuttuaan sääntömuutoksesta, jossa kuoron toimihenkilöiden järjestystä muutettiin niin, että puheenjohtajan nimi mainittiin ennen taiteellista johtajaa. YL:n perimätieto kertoo, että Turunen ilmoitti eroavansa mikäli sääntömuutos toteutetaan, mutta oli ilmeisen järkyttynyt kun laulukunta päätti hyväksyä sääntömuutoksen ja siten vahvistaa Turusen eron. YL:n uusiutuminen sai alkaa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Merkittäväksi YL:n musiikillisessa historiassa muodostui johtajavaihdos Martti Turusesta Ensti Pohjolaan. Ohjelmiston ytimen muodostavan kansalliromanttisen ohjelmiston ympäriltä näkymiä laajennettiin niin vanhaan eurooppalaiseen musiikkiin kuin uusimpaan ulko- ja kotimaiseen modernismiin. Vuosina 1959-83 jo puolet YL:n esittämän musiikin säveltäjistä oli ulkomaisia.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Jean Sibeliuksen esityskieltoon määräämän Kullervo-sinfonian palaaminen orkesteriohjelmistoihin 1960-luvulla merkitsi YL:lle kansainvälistä kysyntää. Teoksen esitys ja ensilevytys (1971) Bournemouthin sinfoniaorkesterin kanssa Paavo Berglundin johdolla, ja taltioinnin huomioiminen Grammy-palkinnolla takasivat YL:lle aseman johtavana Kullervo-kuorona. Teos tarjosi YL:lle yhä enemmän esiintymistilaisuuksia merkittävien orkestereiden ja kapellimestarien kanssa. YL on levyttänyt teoksen vuosina 1971, 1985, 1992, 2001, 2006 ja 2016.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: YL:ää 1970-luvulla johtanut Heikki Peltola jatkoi Ensti Pohjolan linjaa ohjelmistopolitiikassa. Merkittävimmät ansiot Peltolalla oli uuden kotimaisen mieskuoromusiikin tilaajana ja esittäjänä. Erityisen tuottoisaa oli yhteistyö Einojuhani Rautavaaran kanssa. Peltola tilasi Rautavaaralta mm. laulusarjan Elämän kirja, joka oli laajin mieskuorolle sävelletty teos Suomessa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Matti Hyökin johtajakaudella (1980–2010) YL:n merkittävimpiä tehtäviä oli soivan kansalliskirjaston synnyttäminen: Toivo Kuulan, Leevi Madetojan, Jean Sibeliuksen ja Selim Palmgrenin laajat mieskuorotuotannot taltioitiin kokonaislevytyksinä. Kokonaistallenteen idea ei ollut itsestäänselvyys: laajamittaiset hankkeet sitoivat YL:n voimia pitkiksi ajoiksi eikä säveltäjien tuotannon jokaista teosta pidetty välttämättä mestariteoksena. Matti Hyökille ajatus, että säveltäjän koko tuotanto löytyy soivassa muodossa oli kuitenkin vastustamaton, ja tarjosi niinikään tilaisuuden kansallisromanttisen ohjelmiston esitystradition päivittämiseen.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Kansallisromanttisen ohjelmiston kokonaistaltiointien rinnalla Matti Hyökki jatkoi laajamittaista uuden musiikin tilaus-, kantaesitys- ja taltiointisuunnitelmaa. Vuosina 1980-2008 Matti Hyökin johtama YL kantaesitti 64 sävellystä, joiden lisäksi 11 teosta sai Suomen ensiesityksensä.[3]


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: 2010 YL valitsi johtajakseen Pasi Hyökin. Aiemmin YL:n laulajana ja varajohtajana toiminut Hyökki oli ansioitunut lukuisten kuorojen johtajana ja saanut kansainvälistä menestystä kilpailuvoitoilla.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ylioppilaskunnan Laulajat tunnetaan aktiivisesta yhteistyöstä aikalaissäveltäjien kanssa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Jean Sibeliuksen läpimurtoteoksessa "Kullervo" mieskuoro on suuressa roolissa, ja osa YL:n laulajista oli kantaesittämässä teosta huhtikuussa 1892. Alun perin Sibelius oli kaavaillut esittäjäksi koko YL:n, mutta kuorolla oli oma konsertti toisena esityspäivänä. Seuraavana vuonna kuoro kantaesitti kymmenvuotiskonsertissaan Kalevalan tekstiin sävelletyn "Venematkan", joka vaikutti säveltäjänsä mukaan yleisöön "kuin pommi". Vuoden 1900 kevätkonsertissa YL esitti "Metsämiehen laulun." YL tilasi yli puolet Sibeliuksen mieskuorotuotannosta, ja teokset muodostavat keskeisen osan suomenkielisestä kuorokirjallisuudesta. "Sydämeni laulu", "Rakastava", "Saarella palaa, Terve kuu, Metsämiehen laulu" ja "Venematka" ovat kuuluneet kuoron ohjelmistoon yli sadan vuoden ajan.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Toivo Kuulan mieskuoroteoksista YL on kantaesittänyt lähes puolet. Näihin lukeutuvat Kuulan ensimmäinen mieskuorolle sävelletty teos "Metsän kuninkaalle" sekä monet hänen tunnetuimmista mieskuorolauluistaan, kuten "Virta venhettä vie", "Iltapilviä", "Iltatunnelma" ja "Syksy". Tiiveimmillään YL:n ja Kuulan yhteistyö oli Kuulan lyhyen säveltäjäuran alkuvuosina 1906–1911, jolloin YL osti ja kantaesitti kaikki Kuulan noina vuosina säveltämät mieskuorolaulut (Opus 4:1-8).


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Säveltäjä Leevi Madetoja (1887–1947) oli 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä yksi YL:n tärkeimmistä ja pitkäaikaisimmista yhteistyökumppaneista. Madetojan teosluettelossa mainituista 46 mieskuoroteoksesta YL kantaesitti kaikkiaan 26, minkä lisäksi kuoro oli mukana kantaattien "Sammon ryöstö" (1915) ja "Lauluseppele" [1938] ensiesityksissä. Madetojan debyytti kuorosäveltäjänä tapahtui YL:n kevätkonsertissa huhtikuussa 1909 teoksella "Valkeat kaupungit"[3]. Monet Madetojan YL:lle kirjoittamista sävellyksistä, kuten "Suvi-illan vieno tuuli" (1913), "Hämärän ääniä" (1916) ja "Soita somer, helkä hiekka" (1917) ovat olleet osa Suomen Mieskuoroliiton perusohjelmistoa jo 1940-luvun lopulta lähtien ja vakiinnuttaneet siten paikkansa suomalaisten mieskuorojen konserttiohjelmissa.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: 50-vuotisjuhliensa yhteydessä vuonna 1933 YL kutsui Madetojan kunniajäsenekseen ja julkaisi samalla säveltäjän 34 mieskuorolaulua sisältävän nuottikokoelman[5]. Madetojan omaa 50-vuotisjuhlaa YL puolestaan kunnioitti omistamalla kokonaisen konsertin hänen tuotannolleen huhtikuussa 1937. Kaksi viimeistä YL:lle sävellettyä teosta ovat vuodelta 1945. Niistä toinen, serenadi "Hän kulkevi kuin yli kukkien", sijoittui kahdeksanneksi vuonna 2013 Ylen järjestämässä Suomen rakkain mieskuorolaulu -äänestyksessä. 1989 YL julkaisi uusitun Madetoja-nuottikokoelman, johon aiemman 34 laulun lisäksi sisältyy hänen myöhäistuotantonsa sekä mieskuorosovitukset. Kaksi vuotta myöhemmin YL sai valmiiksi Madetojan mieskuorolaulujen kokonaislevytyksen.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: YL:n johtaja Heikki Peltola tilasi Einojuhani Rautavaaralta laajan mieskuoroteoksen "Elämän kirja" vuonna 1973, mikä aloitti yli neljä vuosikymmentä kestäneen yhteistyön säveltäjäjn ja kuoron välillä. YL esitti Rautavaaran viimeiseksi jääneen sävellyksen "Hommage vanhalle säveltäjälle" vuonna 2015.


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Pekka Juhani Hannikainen 1882–1886


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Karl Hällström 1883–1884


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ernst Lampén 1887–1888


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Allan Schulman 1888, 1891–1892


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Emil Forström 1889–1891


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Jalmari Hahl 1892–1897


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Arthur Siegberg 1897–1898


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Heikki Klemetti 1898–1902, 1904–1905, 1907–1927


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Selim Palmgren 1902–1903, 1905, 1927–1928


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Hannes Axelson 1904


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Arvi Wartiovaara 1906


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Lauri Lautsia 1906–1907


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: L. Arvi P. Poijärvi 1928–1930


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Martti Turunen 1931–1959


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Ensti Pohjola 1959–1970


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Heikki Peltola 1970–1979


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Matti Hyökki 1980–2010


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Pasi Hyökki 2010–


title: Ylioppilaskunnan Laulajat

text: Levytystoiminnastaan YL on saanut kansainvälisiäkin palkintoja tai niiden ehdokkuuksia. Tärkeitä levytyksiä ovat muun muassa Sibeliuksen Kullervon levytykset vuosilta 1993 (Esa-Pekka Salosen ja Los Angelesin filharmonikkojen kanssa, Gramophone-palkintoehdokas) ja 2001 (Osmo Vänskän & Sinfonia Lahden kanssa, Cannes Classical Awards-palkinto). Vuonna 2008 julkaistu Einojuhani Rautavaaran mieskuorotuotannon kokonaislevytys oli Gramophone-lehdessä nro 1/2009 "Editor's Choice". Vuonna 2006 Soile Isokosken kanssa tehty joululevy "Jouluyö, Juhlayö" myi kultalevyyn vaadittavat 15 000 kappaletta kahdessa kuukaudessa. Vuoden kuorolevyn Suomessa YL on ainoana kuorona voittanut neljä kertaa, uuden musiikin levytyksistään vuosilta 1994 ("Kinesis"), 1997 ("Vision of Man"), 2004 ("Carmen de Sole") ja 2012 ("Lux Aurumque"). Vuonna 2015 YL levytti Sibeliuksen Kullervo-sinfonian Osmo Vänskän ja Minnesota Symphony Orchestran kanssa.


title: Jurassic Park III

text: Jurassic Park III on Joe Johnstonin ohjaama elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2001. Elokuvan on tuottanut Universal Pictures ja Amblin Entertainment. Se on kolmas "Jurassic Park" -sarjan elokuva. Kolmannen elokuvan juoni ei enää pohjaudu Michael Crichtonin kirjaan, paitsi muutamien kohtausten osalta. Nämä olivat ensimmäisessä romaanissa, mutta jätettiin ensimmäisestä elokuvasta pois, esimerkiksi "Pteranodon"-kohtaus kokonaisuudessaan.


title: Jurassic Park III

text: Elokuva on puoli tuntia lyhyempi kuin kaksi edellistä, ja se sisältää vähemmän tarinaa, mutta suorempaa toimintaa. Steven Spielberg ei enää toiminut elokuvan ohjaajana, mutta oli mukana projektissa vastaavana tuottajana. Elokuvassa "Tyrannosaurus rexillä" ei ole kahdesta edeltäjästään poiketen antagonistin osaa, vaan sen korvasi suurempi S"pinosaurus". "Tyrannosaurus rex" näkyy ainoastaan kohtauksessa, jossa se taistelee "Spinosauruksen" kanssa, mutta sitten häviää tälle, kun Spinosaurus puri sitä kaulaan. Tätä ennen "Tyrannosaurus rex" näytettiin syömässä haaskaa.


title: Jurassic Park III

text: Elokuvan jatko-osa, "Jurassic World", sai ensi-iltansa kesäkuussa 2015.


title: Jurassic Park III

text: Rahapulmien kanssa painiskeleva paleontologi Tri. Alan Grant saa houkuttelevan tarjouksen; varakas Kirbyn seikkailijapariskunta haluaa Grantin oppaaksi lennolleen Isla Sorna -dinosaurussaaren yli. Vastoin Grantin tahtoa retkikunta päättää kuitenkin laskeutua, jolloin selviää, että Kirbyt etsivätkin kadonnutta poikaansa saarelta. Pian dinosaurukset hyökkäävät ja ryhmä joutuu aloittamaan hengenvaarallisen matkan kohti rannikkoa. Saarella he kohtaavat vanhoja tuttuja dinosauruksia, kuten Velociraptoreita, mutta myös uusia dinosauruksia, kuten Spinosauruksen. Elokuvaan on ensimmäisen osan tapaan lisätty dinosaurusten keskenäinen taistelu, tällä kertaa kohtaavat Tyrannosaurus ja Spinosaurus.


title: Rainelippu

text: Rainelippu on yleensä valtion aluksilla käytetty lippu, joka nostetaan aivan aluksen keulassa olevaan pystysuoraan "rainetankoon" (engl. "jackstaff"), josta lipun nimitys on peräisin. Rainelippu on yleensä neliön muotoinen.


title: Rainelippu

text: Rainelipun paikka, rainetanko, eroaa muista laivalla olevista tangoista siten, että se on yleensä aluksen ainoa horisonttiin nähden pystysuorassa oleva tanko. Muut tangot ja mastot yleensä ovat ainakin hieman perään päin kallellaan.


title: Rainelippu

text: Suomen laivaston käyttämä rainelippu on valkoinen, 11 yksikkömittaa leveä ja 11 yksikkömittaa korkea valkoinen lippu, jonka keskellä on 6 3/8 yksikkömittaa leveä ja korkea vaakunanpunainen neliö, johon on sovitettu Suomen vaakunan keltainen tunnuskuvio.


title: Iso-Syöte

text: Iso-Syöte on Suomen eteläisin tunturi. Se sijaitsee Pudasjärven kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla, lähellä Lapin maakunnan rajaa. Kaupungin keskustaajamasta Kurenalta on matkaa noin 55 kilometriä ja Oulusta noin 140 kilometriä. Ison-Syötteen huippu kohoaa puurajan yläpuolelle, 432 metrin korkeuteen merenpinnasta.


title: Iso-Syöte

text: Sana "syöte" on saamea ja tarkoittaa pyhää paikkaa. Saamelaisten asuttaessa seutua he pitivät Isoa-Syötettä seitapaikkana eli uhri- ja palvontapaikkana.


title: Iso-Syöte

text: Parhaiten Iso-Syöte tunnetaan laskettelurinteistään sekä Syötteen kansallispuistosta.


title: Iso-Syöte

text: Ison-Syötteen alueella on noin 120 kilometriä hiihtolatuja. Suomen Hiihtokeskusyhdistys valitsi Ison-Syötteen vuoden 2012 parhaaksi hiihtokeskukseksi.


title: Copiapó

text: Copiapó on kaupunki Atacaman alueella, Chilessä. Se on samannimisen maakunnan pääkaupunki. Copiapón asukasluku on noin 158 438 (2012). Kaupunki sijaitsee noin 800 kilometriä Santiagosta pohjoiseen ja sen läpi virtaa Copiapó-joki.


title: Devendra Banhart

text: Devendra Banhart (s. 30. heinäkuuta 1981, Houston, Texas) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän on yksi suosituimmista niin sanotun New Weird America -tyylisuunnan edustajista. Banhartia on usein verrattu muihin erikoisiin artisteihin kuten Marc Bolaniin, Billie Holidayhyn, Syd Barrettiin ja Nick Drakeen. Hänen musiikkinsa koostuu yleensä näppäilevästä kitaransoitosta ja surrealistisista sanoituksista. Banhart soittaa myös Vetiver-yhtyeessä. Devendra Banhartin löysi Swans-yhtyeestä tunnettu Michael Gira, joka julkaisi Banhartin albumin "Oh Me Oh My..." Young God Records -levymerkillään vuonna 2002. Vuonna 2005 Banhart perusti Andy Cabicin ja Revolver USAn kanssa Gnomonsong-levy-yhtiön.


title: Rongorongo

text:
Rongorongo on Pääsiäissaarella rapanuin kielessä käytetty tulkitsematon kirjoitusjärjestelmä. Rongorongon järjestelmää on yritetty selvittää, mutta siinä ei ole onnistuttu. Sanan ”rongorongo” merkityksestä ei ole varmaa tietoa. Viimeiset rongorongon ymmärtäjät hävisivät 1800-luvulla. Näihin päiviin asti on säilynyt 26 puulaattaa, joissa on rongorongolla kirjoitettua tekstiä. Merkkejä on yhteensä noin 14 000.
Rongorongon keksimisen ajankohta ei ole selvä, ja eri arviot vaihtelevat aina 500-luvulta jaa. eurooppalaisten saapumisen jälkeiseen aikaan. Mistään tietystä ajankohdasta ei ole juurikaan todisteita. Teoria varhaisimmasta ajankohdasta perustuu legendaan, jonka mukaan Pääsiäissaren ensimmäinen asuttaja Hotu Matu saapui saarelleen mukanaan 67 kirjoitusta sisältänyttä laattaa. Vuonna 1864 saaren ensimmäisen ulkomaalaisen asukkaan lähetyssaarnaaja Joseph-Eugene Eyraudin (1820–1868) mukaan jokaisessa paikallisessa talossa oli rongorongoa sisältäneitä puuesineitä.


title: Rongorongo

text: Pääsiäissaaren asukkaita eli rapanuita oli vuonna 1770 noin 4 000, ja 1860-luvulla 1 000–2 000 heistä vietiin orjiksi Peruun. Vuonna 1866 lähetyssaarnaaja Zumbohm kertoi, kuinka saarta vaivasivat lisäksi taudit, joihin kuoli ihmisiä niin nopeasti, ettei heidän hautaamisensa ollut enää mahdollista. Historialliset katastrofit hävittivät rongorongon taitajat tyystin ja viimeinen tunnettu sen taitaja, henkilö nimeltä Vike, kuoli edellämainittuna vuonna tauteihin. Vuonna 1868 rapanuita oli elossa enää 900 ja yksikään selvinneistä ei osannut rongorongoa. Rongorongoa kirjoitettiin erilaisiin puuesineisiin, kuten levyille ja sauvoihin, joista monet päätyivät polttopuuksi 1800-luvun hävitysten aikana. Tähän vaikutti saarelle saapunut kristinusko, joka kannusti hävittämään merkit aiemmasta historiasta ja uskonnosta.


title: Rongorongo

text: Rapanuin merkityksen selvittämisen todennäköisyyttä on pidetty pienenä. Esimerkiksi vaikka rapanuita puhutaan edelleen, kieli poikkeaa ulkopuolisten vaikutteiden takia merkittävästi ennen 1860-lukua puhutusta ja rongorongolla ehkä kirjoitetusta kielestä.


title: Rongorongo

text: Rongorongo tunnetaan 26 säilyneestä esineestä, joissa kirjoitusta on yhteensä 314 rivin ja 14 083 merkin verran. Rongorongoon kuuluu noin 120 erilaista merkkiä, joita saatettiin myös yhdistää monimutkaisempien merkkien luomiseksi. Merkit esittävät tavallisesti kasvi- ja eläinlajeja, kuten Pääsiäissaarella tavattavia muuttolintuja ja kaloja. Jotkin eläinhahmoista ovat antropomorfisia. Merkit tehtiin kaivertamalla ne puulevylle hain hampailla tai obsidiaanilla. Kirjoitusta luetaan tiettävästi vasemmalta oikealle. Tekstin lukeminen aloitetaan vasemmasta alanurkasta ja kirjoitusta sisältävää puulevyä on tarkoitus kääntää 180 astetta aina joka rivin jälkeen. Toisin sanoen joka toinen rivi on kirjoitettu väärinpäin. Tieto tekstin lukujärjestyksestä perustuu eri lähteisiin vuosilta 1873, 1886 ja 1914. Jokainen enemmän kuin yhden rivin rongorongoa sisältävä kirjoitus käyttää tätä käänteistä bustrofedon-tekniikkaa.


title: Rongorongo

text: Todennäköisintä lienee, että rongorongo on melko pitkälle kehittynyttä kirjoituksen esimuotoa, joka sisältää sekä foneettisia että kuvaelementtejä, mutta se ei ole vielä varsinaista kirjoitusta. Venäläisen tutkijaryhmän, joukossa mayojen hieroglyfejä tulkinnut Juri Knorosov, mukaan rongorongoa voidaan verrata Egyptin hieroglyfikirjoitukseen sen varhaisessa kehitysvaiheessa.


title: Viisaudenhammas

text: Viisaudenhampaat ovat ihmisen pysyvän hammaskerran takimmaiset poskihampaat, joita on yleensä yhteensä neljä kappaletta, kaksi ylhäällä ja alhaalla kummallakin puolella. Viisaudenhampaat tunnetaan hammaslääkärikielessä usein "kaseina", koska ne ovat edestä lukien kahdeksannet hampaat.


title: Viisaudenhammas

text: Viisaudenhampaat ovat saaneet nimensä siitä, että ne kasvavat vasta murrosiän jälkeen, eli silloin kun ihmisen oletetaan "viisastuneen". Jos viisaudenhampaat eivät aiheuta riskiä suun terveydelle, ei niitä tarvitse poistaa. Esimerkiksi syvällä luun sisällä olevat oireettomat viisaudenhampaat, jotka eivät ole yhteydessä viereiseen hampaaseen tai suuonteloon esim. ientaskun kautta aiheuttavat harvoin ongelmia. Yleisimmät viisaudenhampaan poistamiseen johtavat syyt ovat karies ja hampaan vaillinaisen puhkeamisen aiheuttamat tulehdustilat.


title: Viisaudenhammas

text: Perikoroniitti on osittain puhjenneiden tai puhkeavien hampaiden ympäröivien pehmytkudosten tulehdus. Perikoroniittia esiintyy tavallisimmin alaviisaudenhampaissa, joiden kruunuosa ei mahdu kokonaan puhkeamaan suuhun. Akuuttiin perikoroniittiin liittyy usein kipua, suunavaamisvaikeuksia, pahanhajuinen hengitys ja paikallista turvotusta. Osittain puhjenneen hampaan päällä olevan limakalvoläpän alle kertyy ruokaa, kuolleita soluja ja bakteereja, mistä seuraa tulehdus. Limakalvoläppä turpoaa ja voi jäädä hampaiden väliin hampaita yhteen purtaessa, ja siten aiheuttaa kipua. Perikoroniitti on yleensä krooninen pehmytkudostulehdus ja oireet ovat vähäiset. Akuutissa vaiheessa helpompien tapausten hoidoksi riittää huuhtelu läpän alta 0,1-prosenttisella klooriheksidiinillä. Joissakin tapauksissa paras hoito on vastapurijan (vastaleuan viisaudenhampaan) poisto. Vakavissa tulehdustapauksissa edellä mainittujen lisäksi voidaan hoidoksi antaa kipulääkitys ja antibioottikuuri. Akuutissa tilanteessa hammasta ei yleensä suositella poistettavaksi.


title: Viisaudenhammas

text:
Nykyisten suositusten mukaan ei ole tarvetta poistaa viisaudenhampaita ennalta ehkäisevästi. Indikaatiota poistolle ovat:
Vasta-aiheita poistolle ovat:
Viisaudenhampaat eivät kliinisten tutkimusten mukaan ole yhteydessä alaetuhampaiden ahtautumiseen.


title: Viisaudenhammas

text: Viisaudenhampaan poisto voi olla tarpeen monesta eri syystä. Joissain tapauksissa viisaudenhampaat kasvavat vinoon ja vahingoittavat muita hampaita, joskus ne eivät mahdu suuhun tai ne aiheuttavat jatkuvia ientulehduksia. Ne myös reikiintyvät muita hampaita herkemmin, koska niiden kunnollinen puhdistaminen on hankalaa.


title: Viisaudenhammas

text: Näkyvät viisaudenhampaat voidaan yleensä vetää pois ilman ongelmia, mutta ikenen alla olevan viisaudenhampaan poisto vaatii leikkauksen. Leikkauksessa hammas yleensä paloitellaan ja poistetaan pienempinä osina, jotta leuassa kulkeva hermo, muu hampaisto tai leukaluut eivät vahingoittuisi.


title: Viisaudenhammas

text: Hampaanpoiston tai hammasleikkauksen jälkeen haava-alueella esiintyy usein turvotusta, joka on pahimmillaan kahden ensimmäisen vuorokauden jälkeen. Tähän turvotukseen ja sen aiheuttamaan kipuun auttavat useimmiten lääkkeet sekä kylmähaude. Joillekin potilaille voi nousta antibioottisuojasta huolimatta korkea kuume, joka yleensä laskee nopeasti.


title: Aleksanterinkatu

text: Aleksanterinkatu voi tarkoittaa seuraavia tie- ja katuosuuksia:


title: Faun Fables

text: Faun Fables on yhdysvaltalainen psych folk -yhtye, johon kuuluu Dawn McCarthy sekä vaihteleva joukko muita muusikoita. Yhtye on levyttää tällä hetkeällä Drag City -levymerkille. Dawn MCCarhtyn esiintymisessä näkyy hänen kiinnostuksensa itäeurooppalaista musiikkia (esimerkiksi Ewa Demarczyk) kohtaan ja hän käyttää lavalla usein mimiikkaa.


title: Faun Fables

text: Faun Fablesiin kuuluvat ajoittain Nils Frykdahl (joka soittaa myös yhtyeessä Sleepytime Gorilla Museum), Matt Waldron, Robin Coomer (yhtyeestä Loopstation), Kirana Peyton (yhtyeestä Blackbird Stitches), Noe Venable sekä Dawn McCarthyn perheenjäseniä kuten sisar Sheila McCarthy (joka soittaa myös yhtyeissä Autobody ja Flaming Fire, veli Brian McCarthy sekä äiti Michelina.


title: Faun Fables

text: Faun Fables on esiintynyt muun muassa Devendra Banhartin kanssa.


title: Rennell ja Bellona

text: Rennell ja Bellona on provinssi Salomonsaarilla, Tyynellä valtamerellä. Se muodostuu kahdesta atollista, Rennellistä ja Bellonasta. Provinssin pinta-ala on 671 km, pääkaupunki on Tigoa ja vuoden 2009 väestönlaskennassa provinssissa oli 3 041 asukasta. Rennell on saarista suurempi ja sijaitsee etelämpänä.


title: Rennell ja Bellona

text: Provinssin asukkaat ovat pääasiassa polynesialaisia. Englantilaiset löysivät atollit vuonna 1793. Saarilla puhutaan samoalaisiin kieliin kuuluvia rennellin ja bellonan kieliä, joita pidetään joskus saman kielen eri murteita.


title: Magneto

text: Magneto (oikealta nimeltään Max Eisenhardt, vaihtanut nimekseen myöhemmin Eric Magnus Lensherr) on Marvel Comicsn sarjakuvahahmo ja Ryhmä X:n arkkivihollinen. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui "X-Men"-lehden ensimmäisessä numerossa vuonna 1963 Stan Leen kirjoittamassa ja Jack Kirbyn piirtämässä tarinassa. Magneto on voimakas mutantti, joka pystyy voimiensa kautta hallitsemaan magneettikenttiä, kuten metalleja ja sähkömagneettisia aaltoja. Lisäksi Magneto pystyy lentämään manipuloimalla maapallon magneettikenttiä.


title: Magneto

text: Vuonna 2009 IGN-sivusto nimesi Magneton ensimmäiseksi listallaan sadasta suurimmasta sarjakuvarikollisesta.


title: Magneto

text: Englantilainen näyttelijä Ian McKellen näytteli hahmoa neljässä "X-Men"-elokuvassa vuosina 2000, 2003, 2006 ja 2014. Myös näyttelijä Michael Fassbender on näytellyt Magnetoa kolmessa "X-Men"- elokuvassa vuosina 2011, 2014 ja 2016.


title: Magneto

text: Nuorena Magnetoa ja hänen perhettään vainottiin juutalaisuuden vuoksi. Natsit ampuivat ja hautasivat joukkohautaan hänen vanhempansa, mutta Magneto itse onnistui selviytymään. Hänet kuitenkin saatiin pian kiinni ja lähetettiin Auschwitziin, missä hänet pakotettiin työskentelemään Sonderkommandona.


title: Magneto

text: Auschwitzissa Magneto rakastui Magda-nimiseen mustalaiseen. He pakenivat vankileiriltä yhdessä, avioituivat ja Magda synnytti pian hänelle lapsen, Anyan. Anya kuitenkin kuoli myöhemmin tulessa, kyläläisten estäessä Magnetoa pelastamasta tätä. Vihoissaan Magneton voimat muuttuvat hallitsemattomiksi ja hän tappoi ympärillään olevat ihmiset.


title: Magneto

text: Kauhuissaan oleva Magda pakeni Magneton luota saaden kuukausia myöhemmin tietää olevansa raskaana. Synnytettyään mutanttikaksoset, Elohopean ja Purppuranoidan, Magda katosi. Jahdattuna kyläläisten murhasta ja etsiessään Magdaa, Magneto loi itselleen valehenkilöllisyyden ”Erik Lehnsherr the Sinte gypsy”.


title: Magneto

text: Jonkin aikaa vaimonsa katoamisen jälkeen Magneto työskenteli natseille tappaen rikollisia saadessaan käskyt Control-nimiseltä mieheltä. Control ja hänen agenttinsa ajattelivat kuitenkin, että Magneto otti liikaa vapauksia ja päättivät tappaa hänet. Loppujen lopuksi Magneto päätyi tappamaan heidät kaikki.


title: Magneto

text: Tämän jälkeen Magneto muutti Israeliin tekemään vapaaehtoistyötä holokaustista selvinneiden hyväksi. Hän tapasi Haifassa toisen mutantin, Charles Xavierin. Miehistä tulee ystäviä. He eivät tienneet toistensa voimista, eivätkä aluksi paljastaneet niitä, mutta näkivät toistensa kyvyt joutuessaan taistelemaan terroristeja vastaan.


title: Magneto

text: He keskustelivat pitkään mutanttien asemasta, ja Charles kertoi unelmastaan: maailmasta, jossa mutantit ja ihmiset eläisivät sovussa. Magneto halusi uskoa Charlesin filosofiaa, mutta oli katkeroitunut Auschwitzin kokemuksien vuoksi ja jätti Charlesin.


title: Magneto

text: Auschwitzin kokemukset saivat Magneton ajattelemaan, että mutantit olivat ihmisiä ylempiä, ja Magneto päätti alkaa suojella mutantteja väkivallalla. Hän uskoi, että mutanteista (”Homo superior”) tulisi planeetan hallitseva elämämuoto.


title: Magneto

text: Magneton ensimmäinen terrori-isku oli hyökkäys Yhdysvaltojen armeijan tukikohtaan. Hän kuitenkin koki tappion Charles Xavierin oppilaita, Ryhmä-X:ää, vastaan. Tämän jälkeen hän päätti perustaa veljeskunnan mutanteille, jotka ajattelivat samoin kun hän. Siihen liittyivät myös Elohopea ja Purppuranoita, mutta Magneto sai tietää heidän sukulaissuhteestaan vasta vuosia myöhemmin.


title: Magneto

text: Yhdessä he valloittivat kuvitteellisen Etelä-Amerikan valtion, San Marcon, ja aikoivat perustaa mutanttien valtion sinne. Tämäkin suunnitelma epäonnistui Ryhmä-X:n ansiosta. Myöhemmin Magneto rakensi Asteroidi M:n, asteroidin sisäisen tukikohdan, jonne hän seuraajineen muutti, mutta se tuhoutui myöhemmin taistelussa Ryhmä-X:ää vastaan.


title: Magneto

text: Kuten Magneto myös hänen lapsensa ovat mutantteja, ja heillä on erikoiskykyjä.Magnetoa on näytellyt arvostettu sir Ian McKellen kolmessa ensimmäisessä "X-Men"-elokuvassa. Ensimmäisessä sekä kolmannessa hänet kuvataan vihollisena hänen taistellessaan Ryhmä-X:ää vastaan. Toisessa elokuvassa hän pakeni vankilasta, jonne joutui ensimmäisessä elokuvassa, ja taisteli Ryhmä-X:n rinnalla William Strykeria vastaan. Lopulta hän kuitenkin päätyi manipuloimaan Xavieria tappamaan ihmisiä.


title: Magneto

text: Kolmannessa elokuvassa hän yritti tuhota mutantteja parantavaa lääkettä valmistavan tehtaan, mutta lopulta Peto iski häneen tätä lääkettä poistaen Magneton voimat. Elokuvan viimeisessä kohtauksessa kuitenkin näytettiin ettei lääke toiminut kunnolla ja hänen voimansa palaavat vähitellen.


title: Magneto

text: Elokuvassa esiintyy nuori Magneto Michael Fassbenderin esittämänä. Elokuvassa paljastetaan enemmän hänen traagisesta taustastaan ja kuvataan professori X:än ja Magneton suhdetta heidän yhteisen historian alkutaipaleella. Elokuvassa myös kuvataan Magneton luisuminen pahaksi.


title: Magneto

text: Wingsin Venus and Mars albumilla on kappale nimeltä ”Magneto and Titanium Man”. Siinä esiintyy Magneton lisäksi kahden muun Marvel-hahmon nimet, Titaanimiehen ja Purppuradynamon. He yrittävät vakuuttaa laulajan/kertojan siitä että poliisi, joka yrittää estää pankkiryöstöä, on itse pankkiryöstäjä.


title: Magneto

text: Toinen kappale, jossa Magneto esiintyy, on Through the Back Doorin ”Comic Book Heroes”, jonka sanoituksessa sanotaan ettei laulaja halua olla kuin Tohtori Mustekala, Tohtori Doom ja Magneto. Magneto esiintyy myös MC Larsin ”Space Game” -kappaleessa yhdessä useiden muiden fiktiivisten hahmojen kanssa.


title: Magneto

text: Magneto on esiintynyt muutamissa Marvelin piirretyissä vuodesta 1979 lähtien.


title: Magneto

text: Magneto on esiintynyt useissa "X-Men"-videopeleissä, tavallisesti päävastustajana, mutta joskus myös pelattavana hahmona. Hänen merkittävimmät esiintymisensä ovat "" ja "" -peleissä. Hän on merkittävä hahmo myös "Marvel vs. Capcom 2" -pelissä, jossa hän on yksi neljästä parhaimmasta hahmosta pelissä Stormin, Cablen ja Vahdin lisäksi.


title: Magneto

text: Magneton viitaton ja kypärätön versio on pelattavana pelissä "". Tarinamoodissa hän on viimeinen pelattava Marvel-hahmo ja useiden sankareiden ja vihollisten tapaan häviää kaikkein vahvimmalle imperfectille, Paragonille.


title: Magneto

text: "X-Men Legends" -pelissä Magneton ääninäyttelijänä toimii Tony Jay. "X-Men Legends II":ssa Magneto on yksi tärkeimmistä pelattavista hahmoista ja hänen ääninäyttelijänään toimi Richard Greene.


title: Magneto

text: "issa" Magneto on sekä päävastus että (ensimmäistä kertaa "X-Men"-pelien historiassa) pelattava hahmo. Ryhmän päihitettyä hänet Asteroidi M:llä Magneto liittyi heidän mukaansa.


title: Magneto

text: Magneto on myös yksi vastustajista "issa".


title: Mukulaselleri

text: Mukulaselleri eli juuriselleri ("Apium graveolens" Rapaceum-ryhmä) on sellereihin ("Apium") kuuluva kasvi. Mukulaselleriä on useita eri lajikkeita, esimerkiksi 'Balder', 'President' ja 'Alabaster'. Se on pyöreähkö ja rosoinen juures, joka korjataan myöhään syksyllä. Kasvaakseen onnistuneesti se vaatii pitkän kesän, sillä se on hidaskasvuinen. Samasta pellosta saa juurisadon vain ensimmäisenä vuotena. Kaksivuotisena kasvina selleri tuottaa toisena kasvuvuotenaan siemensadon.


title: Mukulaselleri

text: Mukulaselleristä syödään juuri ja joskus myös lehdet. Juurimukulaa voidaan käyttää liemijuureksena, tai sitä voi laittaa esimerkiksi salaatteihin, patoihin, kastikkeisiin tai erilaisiin keittoihin ja gratiineihin. Lehdet voi myös kuivata tai pakastaa.


title: Mukulaselleri

text: Mukulasellerin taimikasvatus kestää noin 55–70 päivää, ja se aloitetaan yleensä maaliskuussa. Sopiva lämpötila kasvuun on 18 celsiusastetta.


title: Mukulaselleri

text: Varsinainen istutus avomaalle tapahtuu touko-kesäkuussa. Tämän jälkeen kasvuaikaa vaaditaan 105–115 päivää. Istutettaessa taimet asetetaan riveihin, joissa ne ovat 30–40 cm välein. Rivit ovat noin 50 cm etäisyydellä toisistaan. Mukulaselleri vaatii voimakkaan, tuoreen ja multavan maan, jossa on paksu multakerros. Korjuu tapahtuu yleensä lokakuussa.


title: Liège

text: Liège (, valloniksi "Lîdje", , , ) on samannimisen Liègen provinssin pääkaupunki ja Belgian kolmanneksi suurin kaupunkimainen seutu, suurin Valloniassa. Kaupungissa on noin 185 000 asukasta, mutta niin sanotun kaupunkikeskuksen eli Suur-Liègen alueella asukkaita on noin 600 000. Kaupungin pinta-ala on noin 7 000 hehtaaria. Sen alin kohta on 58 metriä ja korkein 238 metriä merenpinnasta.


title: Liège

text: Liège sijaitsee Maas- ja Ourthejokien yhtymäkohdassa, joka on ollut monien kansojen ja kulttuurien kohtauspiste. Kaupungista on 25 kilometriä Alankomaiden Maastrichtiin ja 40 kilometriä Saksan Aacheniin, joka on vanha Kaarle Suuren hallintokaupunki.


title: Liège

text: Belgia oli lähes koko 1800-luvun Euroopan maaosan teollistunein valtio ja Liège maan teollisuuden keskuksia, joka kohotti Vallonian taloudellista merkitystä koko maan taloudessa. Alueen teollisuus keskittyi hiileen, teräkseen ja konepajateollisuuteen. 1800-luvun taloudellista vaurautta ja nousua on sittemmin seurannut 1900-luvun jyrkkä taloudellinen alamäki ja perinteisten teollisuusalojen lopettaminen tai ainakin voimakas supistaminen. Vielä nykyäänkin useat suuret kuonakasat ovat merkkinä hiilen aiemmasta keskeisestä merkityksestä alueen taloudelle.


title: Liège

text: Nykyisin Liège on keskellä Euroopan suuria kuljetusreittejä ja on panostanut niihin taloudellisesti. Liège keskittyy logistiikan antamiin taloudellisiin mahdollisuuksiin yhdistäen kanavaliikenteen, raitioliikenteen, ilmailun ja maantieliikenteen tarjoamat mahdollisuudet.


title: Liège

text: Liègen kaupungin nimen alkuperästä esitetään useita erilaisia tulkintoja. Koska Liège on vanha roomalaisajalta peräisin oleva kaupunki, sen alkuperänä olisi eräiden teorioiden mukaan sama nimi kuin Pariisilla eli "Lutèce", joka puolestaan tulee suota merkitsevästä sanasta "lucotætia". Tätä teoriaa täydennetään vielä kaupungin saksalaisen nimen "Lüttich" läheisyydellä. Roomalaisteoriaa aarvostellaan voimakkaasti ja lähtökohtina tuodaan esille myös termit "Lætica" (siirtokunta) ja "Leudica" (vapaa). Mahdotonta ei kuitenkaan ole, että kansan keskuudessa nämä kaikki eri lähtökohtaiset nimet ovat sulautuneet yhdeksi kokonaisuudeksi roomalaisvallan ja myöhemmän germaanisen kansainvaelluksen aikana.


title: Liège

text: Nykytutkimuksen valossa on kuitenkin todennäköisempää, että lähtökohtana olisi frankinkielinen "Leudica" eli 'julkinen paikka', josta valloninkielinen kaupunginnimi "Lîdje" selvästi on johdettavissa.


title: Liège

text:
Liègen seutu on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla. Vanhimmat asutuksen jäljet ovat peräisin ajalta 200 000 eaa. Varsinaisen kaupungin perustaminen tapahtui vuoden 700 paikkeilla. Maastrichtin piispalla Lambertuksella oli huvila Liègen alueella, ja siellä hänet murhasivat kilpailijan lähettämät murhaajat. Murhapaikasta tuli pyhiinvaelluskohde. Piispan seuraaja kuljetti edeltäjänsä maalliset jäännökset Liègen nykyiselle paikalle ja rakensi sinne pienen kappelin. Siitä ei ole todisteita, että samalla olisi haluttu muuttaa hiippakunnan pääkaupunkia, mutta niin käytännössä tapahtui.
Syntyneen kaupungin alueella ja sen lähitienoilla on syntynyt esimerkiksi frankkien kuningas ja keisari Kaarle Suuri noin vuonna 742. Kaarlen hallinnon päätyttyä 820 viikingit hävittivät seutua ensimmäisen kerran. Verdunin sopimuksella tehdyssä valtakunnan jaossa Liège liitettiin Lotharingianiin. Kaupungista tuli Liègen ruhtinaskunnan pääkaupunki vuonna 980, kun keisari vahvisti Liègen piispan omistusoikeudet. Piispalle kuului maaomistuksen myötä myös maallisen ruhtinaan arvo ja keisarin takaama täydellinen koskemattomuus. Privilegioiden antaja oli keisari Otto II. Niin varsinainen Liègen valtio oli syntynyt, ja sellainen se oli vuoteen 1795 saakka. Koko tämän pitkän historiallisen ajan ruhtinas-piispan johtamien Liègen kaupungin ja Liègen ruhtinaskunnan historiat ovat pitkälti samat.


title: Liège

text: Euroopassa 1700-luvulla yleistyneet liberaalit valituksen aatteet löysivät hedelmällisen maaperän myös Liègestä. Kaupunkiyhteisössä tapahtui vuonna 1789 myös oma vallankumous, joskin onnellisempi kuin Pariisissa, sillä Liègessä ei katkottu kauloja. Se johti kuitenkin Liègen itsenäisyyden päättymiseen. Ruhtinaskunnan alueet liitettiin pian Ranskan tasavaltaan vuosiksi 1795–1815 ja sen jälkeen Alankomaiden kuningaskuntaan vuosiksi 1815–1830. Vuonna 1830 useat Liègen asukkaat osallistuivat jälleen uuteen vallankumoukseen, jonka seurauksena syntyi Belgian kuningaskunta.


title: Liège

text: Kaupungin historiassa on varsinkin Belgian kuningaskunnan muodostumisen jälkeen oleellista voimakas eri alojen teollisuuden rakentaminen ja kehittäminen kankaan kudonnasta aseiden valmistukseen. Liège oli toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan saakka hyvin tyypillinen eurooppalainen teollisuuskaupunki. Vain sodat toivat tavanomaiseen arkeen suuria poikkeuksia.


title: Liège

text: Kaupungin puolustusrakenteiden urheat vastustustaistelut saksalaisia hyökkääjiä vastaan vuonna 1914 toivat sille Ranskan kunnialegioonan suurristin 7. elokuuta 1919. Liège oli ensimmäinen ei-ranskalainen kaupunki, jolle tunnustus osoitettiin. Toisen maailmansodan aikana kaupungille myönnettiin Belgian korkein kunniamerkki.


title: Liège

text: Teollistuneena kaupunkina Liègessä on järjestetty suuria näyttelyitä. Vuonna 1905 siellä järjestettiin maailmannäyttely, Liègen maailmannäyttely, Belgian itsenäisyyden 75-vuotisjuhlan kunniaksi. Maan satavuotista itsenäisyyttä juhlittiin 1930 Liègen kansainvälisellä näyttelyllä, joka oli erikoistunut luonnontieteisiin ja teollisuuteen.


title: Liège

text: Kaupungissa sattui ampumavälikohtaus, kun mieshenkilö ampui 13. joulukuuta 2011 neljä ihmistä ja haavoitti yli 120 ihmistä, joista osaa hengenvaarallisesti. Ampujan, 33-vuotiaan Nordine Amranin, motiiveista ei ole tietoa. Ampuminen tapahtui vilkkaaseen joulunalusaikaan keskellä Liègen kauppa-aluetta Saint-Lambertin aukiolla.


title: Liège

text: Liègen kaupunki sijaitsee lähellä kolmen valtion kohtauspistettä ja myös kolmen maantieteellisesti erilaisen alueen risteyksessä. Pohjoisessa on noin 160–200 metriä korkea Hesbayen ylänkö, joka on Belgian keskeisiä maanviljelysalueita, idässä on 200–350 metrin korkeudessa laaksojen ja metsien kattama Herven alue, joka on erikoistunut hedelmien tuotantoon, ja etelässä 200–280 metrin korkeudessa Condrozin tasanko, portti Ardennien vuoristoon, jota hallitsevat niityt ja metsät. Siellä on myös Belgian korkein paikka, 694 metriä korkea Botrangen huippu.


title: Liège

text: Liègen kohdalla myös Maasjoki kulkee lounaasta koilliseen, ja koko 12 kilometrin matkan se on kokonaisuudessaan pengerretty. Lisäksi alueella on kolme kanavaa, joista vanhinta Ourthea ei nykyisin voi enää käyttää jokiliikenteen tarpeisiin. Kahden muun kanavan ansiosta Liège on Euroopan toiseksi suurin jokisatama Saksan Duisburgin jälkeen ja ennen kolmanneksi tulevaa Pariisia.


title: Lehtiselleri

text: Lehtiselleri, myös varsi- tai ruotiselleri, ("Apium graveolens" var. "dulce") on sellerin muunnos. Se on ruokakasvi, joka on kotoisin Italiasta. Se ei muodosta mukulaa kuten sukulaisensa mukulaselleri; sen syötävä osa ovatkin lehdet ja lehtiruodit, jotka korjataan myöhään syksyllä. Lehtiselleri on melko hidaskasvuinen, kaksivuotinen kasvi, joka tarvitsee pitkän kasvukauden. Lehtisellerin maku on makeahko, miedompi kuin mukulasellerillä.


title: Lehtiselleri

text: Lehtiselleri vaatii pitkän kasvuajan, joten se kannattaa ensin kasvattaa taimeksi ja istuttaa vasta lämpimien säiden saavuttua ulkotiloihin. Siemenet kylvetään taimikasvatukseen soveltuvalle alustalle helmi-maaliskuussa, istuttaminen kannattaa jättää kesäkuulle, jolloin taimet istutetaan riveihin, toisistaan 30 cm välein. Lehtiselleri tarvitsee kastelua ja ravinteikkaan, kuohkean ja multavan maan, ja sen kasvuaika on noin 200–240 päivää. Se on korjuuvalmis, kun ruodit ovat mureita ja helposti katkeavia.


title: Lehtiselleri

text: Lehtiselleriä käytetään ruoanlaitossa


title: Rekkaralli

text: Rekkaralli on vanha "Monopolya" muistuttava lautapeli. Sen ideana on ajella rekka-autoilla noppia heittämällä ja kerätä rahoja tiettyjen tariffien mukaisesti. Päätarkoituksena on yrittää kerätä mahdollisimman suuri omaisuus liiketoiminnalla. Pelin keskipisteenä ovat yli kymmenen tonnin painoiset rekat, joita pelistä löytyy viisi erilaista. Jokaisella rekalla on kolme ominaisuutta, joiden ansiosta rekkojen pitäisi erota toisistaan. Todellisuudessa rekkojen suurimmaksi eroksi muodostuu kuitenkin niiden ulkoasu ja ominaisuuksilla ei juurikaan ole merkitystä. Peliä voidaan myös pelata kilpailupelinä, jolloin jätetään pois rahat ja kortit sekä jaetaan jokaiselle pelaajalle sovitun ajokierrosmäärän mukaisen määrän huoltokortteja. Joka kierroksella luovutetaan pois aina yksi kortti ja ensimmäiseksi korteistaan eroon päässyt pelaaja voittaa.


title: Selleri

text: Selleri ("Apium graveolens") on Etelä- ja Keski-Euroopasta kotoisin oleva viljelykasvi, josta on kehitetty useita viljelymuotoja. Salaateissa ja liemiruokien mausteena käytettävän mukulasellerin ("Apium graveolens" var. "rapaceum") juurimukula on turpea ja vaaleamaltoinen, lehtisellerin ("Apium graveolens" var. "dulce") lehtiruoteja ja lehtiä käytetään vihanneksena ja raakasalaattina. Myös sellerin siemeniä käytetään keittojen ja muhennosten mausteina. Eräitä lajeja on käytetty mm. lääkekasveina.


title: Selleri

text: Sellerit ovat kaksivuotisia ja hidaskasvuisia. Kasvaakseen ne tarvitsevat pitkän ja lämpimän kesän, jonka jälkeen ne korjataan myöhään syksyllä.


title: Selleri

text: Selleri on yksi yleisimpiä allergisoivia ruoka-aineita. Selleri voi altistaa kasviperäiseen valoherkistymään eli fytofotodermatiittiin.


title: Kvintti

text: Kvintti on länsimaisessa säveljärjestelmässä viiden sävelaskelen väli eli intervalli. Monien kielisoittimien kuten viulun, alttoviulun, sellon ja mandoliinin kielet viritetään kvintin päähän toisistaan.


title: Kvintti

text: Sävelasteikolla on eripituisia kvinttejä. Tarkalleen kvintti on diatonisen asteikon mistä tahansa sävelestä lukien ensimmäisen ja viidennen sävelen välinen ero. Välin sisältämien sävelaskelten pituus kuitenkin vaihtelee. Jos kvintti sisältää yhden pienen sekunnin (C-duuriasteikolla joko intervallin E–F tai H–C), sitä kutsutaan "puhtaaksi", ja jos kvintti sisältää molemmat pienet sekunnit, se on "vähennetty".


title: Kvintti

text: Puhdas kvintti voidaan muuttaa "ylinousevaksi" ylentämällä intervallin ylin tai alentamalla sen alin sävel. Puhtaassa kvintissä sävelten taajuuksien suhde on 3:2.


title: Kvintti

text: Koska puhdas kvintti soi hyvin konsonoivasti, se vaikuttaa vähän soinnun harmoniseen luonteeseen. Juurisävelen kvintti voidaankin esimerkiksi soittoteknisistä syistä jättää pois soinnun luonteen juurikaan muuttumatta.


title: Kvintti

text: Puhdas kvintti oli eniten käytetty intervalli yhdessä keskiajan musiikin varhaisessa polyfonian muodossa, rinnakkaisessa organumissa.


title: Diatoninen asteikko

text: Diatoninen asteikko on seitsensävelinen sävelasteikko, jossa oktaavin alueella on viisi kokosävelaskelta ja kaksi puoliaskelta ja puoliaskelten välissä on vuorotellen kaksi ja kolme kokoaskelta.


title: Diatoninen asteikko

text: Diatonisuus on sekä nykyaikaisen nuottikirjoituksen että monien soittimien pohjana. Esimerkiksi pianon valkoiset koskettimet muodostavat seitsemän diatonista asteikkoa. Duuri- ja molliasteikon lisäksi kaikki kirkkosävellajit ovat diatonisia, eli ne voidaan erottaa osana diatonista asteikkoa. Diatoninen sävelkulku noudattaa duuri- ja molliasteikon kulkua koko- ja puoliaskelineen, kun taas kromaattisessa kulussa on näille asteikoille vieraita puolisävelaskelia. Puolisävelaskel on diatoninen, jos se on kahden (luonnollisen tai muunnetun) kantasävelen välissä, kuten c-duuriasteikolla c–des, cis–d tai cisis–dis, mutta kromaattinen, jos se on saman kantasävelen kahden erilaisen muodon välissä, kuten c–cis.


title: Reading

text: Reading [] on 155 698 asukkaan (2011) kaupunki Berkshiren kreivikunnassa Englannissa. Se sijaitsee Oxfordin ja Lontoon välissä noin 60 kilometriä Lontoosta länteen. Kaupungissa toimii yliopisto ja Euroopan sääennustuskeskus ECMWF.


title: Reading

text: Readingin keskusta sijaitsee Thames- ja Kennetjokien välisellä matalalla harjanteella lähellä jokien yhtymäkohtaa. Kaupunki on kasvaessaan levinnyt myös Kennetin eteläpuolelle ja Thamesin pohjoispuolelle kohti Chilternin kukkuloita. Keskustan ulkopuolella jokilaaksot ovat enimmäkseen rakentamatonta aluetta.


title: Reading

text: Vuoden lämpimimpiä kuukausia ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 22 astetta. Pakkaspäiviä on vuodessa keskimäärin 41 kappaletta. Sadetta saadaan 635 mm vuodessa, tasaisesti ympäri vuoden niin että sadepäiviä on 8–11 joka kuukausi.


title: Reading

text: Reading mainitaan ensimmäisen kerran dokumenteissa vuonna 871, jolloin tanskalaiset viikingit valtasivat sen. Seuraava maininta on vuodelta 1006, jolloin tanskalaiset polttivat kaupungin.


title: Reading

text: Keskiajalla Reading kukoisti, koska se sijaitsi kätevästi matkan varrella Lontoosta Englannin länsiosiin, ja oli sovelias yöpymispaikka tällä välillä. Siellä tehtiin kangasta ja parkittiin nahkoja.


title: Reading

text: 1700-luvulle tultaessa monien eri alojen ammattilaiset olivat korvanneet tekstiilien merkityksen työnantajana. Suuri osa kaupungin rakennuksista uusittiin 1700-luvun aikana. Rautatielinja Lontooseen avattiin 1840 ja Bristoliin 1841.


title: Reading

text: Readingissa järjestetään vuosittain suosittu musiikkitapahtuma Reading Festival.


title: Reading

text:
Kaupungista ovat kotoisin muun muassa muusikko Mike Oldfield, Cambridgen herttuatar Kate Middleton, näyttelijät Kate Winslet ja Natalie Dormer, elokuvaohjaaja Sam Mendes, pelisuunnittelija Jeff Minter, televisiopersoona Jeremy Kyle, nyrkkeilijä Michael Sprott ja ralliautoilun vuoden 2001 maailmanmestari Richard Burns. Madejski Stadiumilla pelaa kotiottelunsa valioliigatasoinen jalkapallojoukkue Reading FC.
St. Maryn kirkossa kaupungin keskustassa on erikoinen ruudullinen kellotorni. Sen paikalla oli tärkeä kirkko jo saksien aikana, mutta viikingit tuhosivat sen melkein kokonaan vuonna 1006. Pääasialliset rakenteet ovat viikinkituhoa seuraavalta vuosisadalta, ja kirkkoa uusittiin perusteellisesti 1600-luvun puolivälissä.


title: Nassau (täsmennyssivu)

text: Nassau voi viitata seuraaviin:


title: Nassau (Cookinsaaret)

text: Nassau on saari Cookinsaarilla, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee Cookinsaarten pohjoisessa saariryhmässä eikä sillä ole laguunia, toisin kuin muilla ryhmän saarilla. Saarella oli vuoden 2016 väestönlaskennassa 78 asukasta, jotka asuvat yhdessä kylässä. Saarelle pääsee ainoastaan laivalla, sillä lentokenttää ei ole.


title: Suwarrow

text: Suwarrow on atolli Cookinsaarten pohjoisosassa, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee 1 300 kilometriä päiväntasaajalta etelään ja 825 kilometrin päässä Rarotongalta, Cookinsaarten pääsaarelta. 0,4 neliökilometrin saarella asuu vain kaksi valtion palkkaamaa hoitajaa. Saarella 1950–1970-luvuilla asuneen Tom Nealen kirjoittaman omaelämäkerran "An Island to Oneself" (1966) takia Suwarrow on pienuudestaan huolimatta ehkä tunnetuin Cookinsaarista.


title: Suwarrow

text: Ennen eurooppalaisten tuloa saarella kävi polynesialaisia merenkulkijoita, mutta he eivät perustaneet sinne vakituista asutusta. Heidän tiedetään kuitenkin oleskelleen saarella väliaikaisesti, koska sieltä on löydetty leiripaikkoja. Saari on mahdollisesti lähisaarten asukkaiden legendoissa mainittu "Malo".


title: Suwarrow

text: Saaren nykyinen nimi ei ole mitään polynesialaista kieltä, vaan Suwarrow on nimetty siellä vuonna 1814 käyneen venäläisen tutkimusmatkailija Mihail Lazarevin "Suvarov"-nimisen laivan mukaan. Suwarrow sai mainetta aarresaarena, kun amerikkalainen valaanpyyntialus "Gem" haaksirikkoutui saaren riutalle ja sitä pelastamaan lähetetty alus löysi saarelle haudatun arkun, jossa oli tuhansien dollarien edestä 1700-luvun kultakolikoita. Vuonna 1876 saarelta löydettiin 1600-luvun espanjalaisia kolikoita. Sitä, miten rahat olivat päätyneet saarelle, ei tiedetä. Varhaisista eurooppalaisista vierailijoista on kuitenkin löydetty merkkejä, muun muassa luurankoja ja useita eri esineitä. Niiden on arvailtu olleen peräisin jostakin haaksirikkoutuneesta espanjalaisesta aluksesta, tai ehkä eksyneestä "Pandora"-aluksesta, joka lähetettiin etsimään "HMS Bountyn" kapinoinutta miehistöä vuonna 1791. 1900-luvun alussa saarella yritettiin aloittaa simpukkaviljelmä. 1920- ja 1930-luvuilla kokeiltiin kookospalmun viljelemistä, mutta termiitit tuhosivat viljelmät. Toisessa maailmansodassa saarelle komennettiin uusiseelantilaisia tarkkailijoita, joiden rakentamat talot ovat edelleen pystyssä. Saaren teki tunnetuksi siellä vuosina 1952–1977 kolmeen otteeseen asunut uusiseelantilainen Tom Neale, joka kirjoitti kokemuksistaan menestyneen kirjan "An Island to Oneself".


title: Suwarrow

text: Pinta-alaltaan 0,4-neliökilometrinen Suwarrow on Cookinsaarten ainoa kansallispuisto. Saarella onkin tuhansia merilintuja ja sitä ympäröivissä vesissä on runsaasti merieläimiä, joihin lukeutuvat muun muassa erilaiset trooppiset kalat, hait, merikilpikonnat ja kookosravut. Saari on pääasiallinen pesimäpaikka pikkufregattilinnulle, valkotropiikkilinnulle, ruskosuulalle ja yhdeksälle muulle lintulajille. Se on lisäksi tärkeä levähdyspaikka vaarantuneelle alaskankuoville. Suwarrow ympäröi suurta laguunia, jolle pääsee useimmista pohjoisten Cookinsaarten laguuneista poiketen laivallakin. Saaren muodostaman kehän pituus on 80 kilometriä. Saaren mataluuden takia myrskyjen aikaan aallot saattavat ylittää koko saaren. Saaren kaksi hoitajaa asuvat Anchoragen luodolla. Heidän tehtävänään on muun muassa vahtia, että vierailevat laivat eivät häiritse merilintuja.


title: Svetlana Allilujeva

text: Svetlana Iosifovna Allilujeva (, , tunnetaan myös nimellä Stalina, myöhemmin Lana Peters; 28. helmikuuta 1926 Moskova, Neuvostoliitto – 22. marraskuuta 2011 Richland Center, Wisconsin, Yhdysvallat) oli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerin Josef Stalinin ja tämän toisen vaimon Nadežda Allilujevan nuorempi lapsi ja ainoa tytär.


title: Svetlana Allilujeva

text:
Svetlana Allilujeva loikkasi Yhdysvaltoihin vuonna 1967. Loikkaus oli tapaus, joka sai julkisuudessa paljon huomiota. Hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden.
Monien korkea-arvoisten neuvostovirkailijoiden lasten tavoin Allilujevakin vietti lapsuutensa turvallisessa ympäristössä, ja isä ympäröi hänet lahjoilla ja amerikkalaisilla elokuvilla.


title: Svetlana Allilujeva

text: Allilujevan äiti Nadežda Allilujeva kuoli 9. marraskuuta vuonna 1932, kun tytär oli kuusivuotias. Virallinen kuolinsyy oli peritoniitti, jonka aiheutti umpisuolen puhkeaminen. Myöhemmin ilmoitettiin, että kyse oli itsemurhasta, mutta on esitetty myös, että hänet olisi murhattu Stalinin käskystä ja itsemurha olisi ollut lavastusta. Nikita Hruštšov kertoo muistelmissaan Stalinin olleen tytärtään kohtaan hyvin väkivaltainen. Hruštšovin mukaan Stalin olisi raahannut eräissä juhlissa Svetlanaa hiuksista ja pakottanut hänet tanssimaan.


title: Svetlana Allilujeva

text: Allilujeva rakastui 16-vuotiaana juutalaissyntyiseen elokuvaohjaajaan Aleksei Kapleriin. Stalin ei hyväksynyt heidän romanssiaan, joten Kapler lähetettiin pakkotyöhön Siperiaan ja sen jälkeen Vorkutan teollisuuskaupunkiin nykyiseen Komin tasavaltaan lähelle napapiiriä.


title: Svetlana Allilujeva

text: 17-vuotiaana Allilujeva rakastui Grigori Morozoviin, joka opiskeli Moskovan yliopistossa. He menivät naimisiin 1945 Stalinin vastahakoisuudesta huolimatta, eikä tämä halunnut tavata Morozovia. Allilujeva synnytti pojan Josifin, ja pariskunta erosi vuonna 1947.


title: Svetlana Allilujeva

text: Allilujevan toinen puoliso oli Juri Ždanov, jonka isä oli tunnettu neuvostoliittolainen poliitikko ja Stalinin oikea käsi Andrei Ždanov, joka oli Suomessa rauhanteon jälkeen valvontakomission johtaja. He menivät naimisiin vuonna 1949 ja saivat vuonna 1950 tyttären Jekaterinan. Avioliitto purkautui myöhemmin.


title: Svetlana Allilujeva

text: Stalinin kuoleman jälkeisessä ilmapiirissä Allilujeva otti 1957 äitinsä sukunimen Allilujeva ja työskenteli Moskovassa opettajana ja tulkkina. Hän opetti Yhdysvaltain historiaa ja opiskeli englantia. Allilujeva oli puolueen jäsen syntymästään asti. Hän nautti nomenklatuuran erikoisoikeuksista kuten eläkkeestä, jota hän sai voidakseen lopettaa työnsä ja hoitaa lapsiaan.


title: Svetlana Allilujeva

text: Ollessaan sairaalassa 1963 Allilujeva tapasi intialaisen kommunistin Brajesh Singhin, joka oli käymässä Moskovassa. Singh oli hyväkäytöksinen idealisti, mutta kärsi vakavista sairauksista, kuten keuhkoputken tulehduksesta ja keuhkolaajentumasta. Brajeshin ja Allilujevan romanssi syttyi, kun pariskunta lomaili Mustanmeren rannalla Sotšissa. Singh palasi Moskovaan vuonna 1965 ja toimi tulkkina. Heidän ei sallittu avioitua. Singh kuoli vuonna 1966, ja Allilujeva sai luvan lähteä viemään Singhin tuhkaa Gangesjokeen. Ollessaan Intiassa kaksi kuukautta hän kiintyi maan tapoihin. Allilujeva piti Singhiä puolisonaan, vaikka he eivät menneet naimisiin.


title: Svetlana Allilujeva

text: 6. maaliskuuta 1967 Allilujeva loikkasi Yhdysvaltain suurlähetystöön hakemaan turvapaikkaa silloiselta suurlähettiläältä Chester Bowlesilta. Kun turvapaikka oli myönnetty, Intian hallitus määräsi Allilujevan lähtemään heti maasta, koska pelkäsi Neuvostoliiton noottia. Kun Allilujevan Alitalia-lento saapui Rooman lentoasemalle, hänet kuljetettiin sieltä heti Geneven-koneeseen. Saavuttuaan Sveitsiin hän sai turistiviisumin ja oli kuusi viikkoa maassa, kunnes sai viisumin Yhdysvaltoihin.


title: Svetlana Allilujeva

text: Saavuttuaan New Yorkiin huhtikuussa vuonna 1967 Allilujeva antoi median edessä tuomitsevan kuvan hirviöksi luonnehtimastaan isästään, isänsä hallinnosta ja Neuvostoliitosta. Allilujeva poltti neuvostopassinsa julkisesti. Hänen elämäkerrallinen kirjansa "Kaksikymmentä kirjettä ystävälle" ilmestyi lokakuun vallankumouksen 50-vuotistapahtumien aattona, ja se herätti närää Neuvostoliitossa. Allilujeva kääntyi vuonna 1967 ortodoksisesta uskosta roomalaiskatolilaisuuteen.


title: Svetlana Allilujeva

text: Allilujeva asui aluksi Princetonissa New Jerseyssä. Hän meni myöhemmin naimisiin arkkitehti William Wesley Petersin kanssa ja otti nimen "Lana Peters". He saivat tyttären Olgan.


title: Svetlana Allilujeva

text: Vuonna 1982 Allilujeva muutti Englantiin Cambridgeen mutta palasi 1984 tyttärensä kanssa Neuvostoliittoon ja sai kansalaisuuden takaisin. He asettuivat asumaan Gruusiaan (nyk. Georgia) Tbilisiin. Allilujeva palasi 1986 Yhdysvaltoihin, tytär kouluun Englantiin. Myöhempinä vuosina hänen sanotaan asuneen Sveitsissä, Lontoossa ja Wisconsinissa.


title: Svetlana Allilujeva

text: Isän nimestä tuli Allilujevalle taakka. Hän totesi itse, että minne hän menikin, hän oli sen vuoksi poliittinen vanki.


title: Svetlana Allilujeva

text: Allilujevan lapsista tytär Jekaterina (”Katja”) Ždanov on Siperiassa tulivuorten tutkijana, poika, lääkäri, Iosif Allilujeva on kuollut 2008, ja Olga, nykyisin nimeltään Chrese Evans, asuu Oregonissa Portlandissa


title: Tom Neale

text: Tom Neale (6. marraskuuta 1902 – 27. marraskuuta 1977) oli uusiseelantilainen mies, joka asui yhteensä kuusitoista vuotta yksin Suwarrowin atollilla, Cookinsaarilla. Neale kirjoitti kokemuksestaan kirjan "An Island to Oneself".


title: Tom Neale

text: Neale syntyi Wellingtonissa, Uudessa-Seelannissa, mutta muutti pian perheineen Greymouthiin ja 7-vuotiaana Timaruun. Hän siirtyi Suwarrowille 1950-luvun alussa ja viipyi siellä aluksi pari vuotta. Vuonna 1955 Neale meni naimisiin Sarah Hauan (s. 1924) kanssa. He saivat kaksi lasta, Arthurin (s. 1956) ja Stellan (s. 1957). Vuonna 1960 Neale palasi Suwarrowille. Tällä kertaa hän vietti siellä kolme ja puoli vuotta. Hän eli siellä vielä elämänsä kymmenen viimeistä vuotta, 1967–1977.


title: Tom Neale

text: Vuonna 1977 Neale kärsi vakavista vatsakivuista ja hän siirtyi erääseen rarotongalaiseen sairaalaan. Hänellä todettiin vatsasyöpä ja hän kuoli kahdeksan kuukauden kuluttua. Neale on haudattu Rarotongalle, vastapäätä sen lentokenttää.


title: Waterloon rautatieasema

text: Waterloon rautatieasema () on yksi Lontoon merkittävimmistä rautatieasemista. Se sijaitsee kaupungin keskusta-alueen eteläpuolella Thamesjoen rannan tuntumassa. Asemaa käytti 98,4 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013, joten se on Britannian vilkkain rautatieasema.


title: Waterloon rautatieasema

text: Ensimmäinen rautatieasema nykyisen aseman paikalla avattiin 11. kesäkuuta 1848. Tämä asema muodostui ajan myötä epäkäytännölliseksi ja alkuperäinen asema päätettiin purkaa 1800-luvun lopulla. Nykyisen aseman rakennustyöt aloitettiin vuonna 1900 ja saatiin päätökseen vuonna 1922. Asema vaurioitui pahoin toisen maailmansodan Lontoon pommitusten aikana ja sitä kunnostettiin laajasti sodan jälkeen.


title: Waterloon rautatieasema

text: Lontoosta Pariisiin ja Brysseliin liikennöivä Eurostar-suurnopeusjuna käytti Waterloon asemaa terminaalina aina liikenteen alusta 1994 joulukuuhun 2007, jolloin pääteasemaksi vaihtui St Pancras. Junien käytössä oli kaikkiaan viisi raidetta katetussa hallissa aseman länsireunalla. Tälle sittemmin tyhjäksi jääneelle aseman osalle on suunniteltu lähiliikennettä sekä kauppoja.


title: Waterloon rautatieasema

text: Nykyään asema toimii monien South West Trains -yhtiön operoimien junareittien Lontoon pääteasemana. Waterloosta lähtevät junat liikennöivät pääasiassa Etelä- ja Lounais-Englannin kaupunkeihin, kuten Brightoniin ja Southamptoniin.


title: Zenerdiodi

text: Zenerdiodi eli "zeneri" on diodityyppi, joka toimii päästösuuntaan lähes tavallisen diodin tavoin mutta estosuuntaisen jännitteen ylittäessä diodille ominaisen jännitteen, niin sanotun zenerjännitteen, se päästää virran kulkemaan myös estosuunnassa. Komponentti on nimetty Clarence Zenerin mukaan.


title: Zenerdiodi

text: Koska zenerdiodin zenerjännite voidaan valmistusvaiheessa asettaa melko hyvällä tarkkuudella, zenerdiodeja käytetään jännitereferensseinä erilaisissa säätöpiireissä, kuten regulaattoreissa. Lisäksi niitä käytetään ylijännitesuojina. Jännitereferenssikäytössä estosuuntaisen zenerin läpi syötetään virtaa sarjavastuksen kautta, jolloin zenerin ylitse vaikuttaa sen zenerjännite.


title: Zenerdiodi

text: Zenerdiodi on suunniteltu toimimaan tilanteissa, joissa tavallinen diodi yleensä tuhoutuisi. Suurilla negatiivisilla jännitteillä tavallinen diodi särkyy – sen ominaiskäyrä kääntyy jyrkkään laskuun, jolloin tapahtuu läpilyönti. Tämän saavat aikaan niin sanotut avalanche- (vyörypurkaus-) ja zener-ilmiöt. Zenerdiodissa tämä ilmiö ei aiheuta komponentin rikkoutumista vaan purkaus tapahtuu hallitusti jos virta on rajoitettu.


title: Zenerdiodi

text: Zenerjännitettä "U" vastaavaa nimellisvirtaa merkitään yleensä symbolilla "I". Nämä molemmat suureet ilmoitetaan diodin teknisissä tiedoissa.


title: Zenerdiodi

text: Zener-lämpötilakerroin on


title: Zenerdiodi

text: Toimintapiste mitoitetaan aina käyrän jyrkälle osalle, jotta U pysyy vakiona.


title: Lex Karpela

text: Hallituksen esitys 28/2004 on esitys tekijänoikeuslain ja rikoslain muutokseksi. Lain esityössä lain tarkoitukseksi määritellään WIPOn (World Intellectual Property Organization) Suomen hyväksyttyjen sopimusten ja EU-direktiivien antaman tekijänoikeussuojan yhteensovittaminen Suomen tekijänoikeuslainsäädännössä Euroopan unionin tekijänoikeusdirektiivin 2001/29/EY mukaiseksi. Lain esitteli tasavallan presidentille allekirjoituksella vahvistettavaksi kulttuuriministeri Tanja Karpela ja lakiin viitataan usein nimellä Lex Karpela.


title: Lex Karpela

text: Lainmuutoksen tarkoitus oli päivittää tekijänoikeuslainsäädäntöä digitaaliseen ympäristöön ja verkkoympäristöön liittyvien erityispiirteiden osalta, ja saattaa kansallisesti voimaan tekijänoikeusdirektiivin edellyttämät muutokset. Lisäksi uudistukseen sisältyy direktiivistä johtumattomia kansallisia lainsäädäntöratkaisuja.


title: Lex Karpela

text: Lainmuutoksen pääpiirteet ovat:


title: Lex Karpela

text: Uuden lain pykälä 50 a § kieltää kopioinnin omaan käyttöön jos teos on suojattu "tehokkaalla teknisellä toimenpiteellä". Tehokkaankin suojauksen saa kuitenkin kiertää saadakseen hankkimansa tai haltuunsa saamansa teoksen kuultavilleen tai nähtävilleen.


title: Lex Karpela

text: Rajoitus on kiistanalainen ja tulkinta jääkin nähtäväksi. Kopiosuojauksen voi selvästi kiertää saadakseen teoksen ylipäänsä toimimaan, mutta epäselvää on, voiko kopiosuojatusta teoksesta tehdä kopion saadakseen sen käyttöönsä jollain käyttäjälle tarkoituksenmukaisemmalla laitteella. Esimerkiksi, voiko kopiosuojatusta CD-levystä tehdä kopion jotta sen saisi kuulumaan autostereossa tai DVD-soittimessa, jossa alkuperäinen kopiosuojattu ei toimi, tai voiko suojauksen kiertää saadakseen levyn kuulumaan MP3-soittimessa.


title: Lex Karpela

text: Pykälässä 50 b § kielletään pääasiassa kopiosuojausten kiertoon tarkoitettujen tuotteiden tai palvelujen levittämisen. Lain perusteluissa mainitaan että kiertämisohjeiden tarjoaminen organisoidun tai kaupallisen palvelun puitteissa voi olla laissa mainittua kiellettyä teknisen toimenpiteen kiertämiskeinon levittämistä. Mm. Piraattipuolue näkee tämän sananvapauden rajoittamisena.


title: Lex Karpela

text: Perustuslakivaliokunta kommentoi teknisiä suojauksia sananvapausnäkökulmasta toteamalla, että viime kädessä kysymys on henkilön oikeudesta katsella ja kuunnella teosta. Sananvapauden rajoittamisena voidaan siis myös pitää sitä, että teknisten suojausten avulla oikeudenhaltija voi periaatteessa yksipuolisesti määrätä kuka, missä tai milloin ei saa lukea, katsoa tai kuunnella julkaistua teosta.


title: Lex Karpela

text: Laki kieltää myös tekijänoikeuden alaisten ilman oikeudenhaltijan lupaa levitettävien teosten lataamisen Internetistä omalle tietokoneelle, mutta ei tee siitä rangaistavaa. Sen sijaan kopiosuojausten kierrosta yksityiseen käyttöön hankitusta teoksesta henkilökohtaiseen käyttöön tehtävää kopiota tehtäessä laki määrää sakkorangaistuksen. Ranskan saman direktiivin alaisessa immateriaalilaissa saa aina ottaa varmuuskopion.


title: Lex Karpela

text: Käytännössä tämä ohjaa kaupan suurempiin jakelukanaviin sekä lisää tiedostojen verkkomyyntikauppaa, jolloin esimerkiksi levyjen ja elokuvien myynti pienissä jakelupisteissä menettänee merkitystään. Samalla toivotaan, että äänitteiden ja videokuvien luvaton kopiointi vähenisi. Samalla sisältö tulee laitesidonnaisemmaksi, mikä rajoittaa laitemarkkinoiden vapaata kehitystä.


title: Lex Karpela

text: Omistusoikeuden saadessa vahvemman suojan tekijänoikeuden osalta saattavat myös kuluttajien oikeudet ja kansalaisten yksityisyyden suoja sekä sananvapaus kärsiä.


title: Lex Karpela

text: Oikeustieteellistä kommentaaria ei lain osalta ole Suomessa viety pitkälle. Esimerkiksi Pirkko-Liisa Haarman ei 2006 ilmestyneessä kirjassaan "Tekijänoikeus ja lähioikeudet" tarkastele juurikaan lain esittelyä perusteellisemmin Suomen tekijänoikeus- ja rikoslain muutoksen aiheuttamia todennäköisiä seurauksia.


title: Lex Karpela

text: Opetusministeriö pyrki selventämään 13. syyskuuta 2005 tiedotteella lain sisältöä virheellisesti, mikä meni Jukka Liedeksen haastatteluna Helsingin Sanomiin 16. syyskuuta. Maanantaina 19. syyskuuta Jukka Liedes peruutti aikaisemman lausuntona ilmoittaen panneensa "mutkat suoriksi". Opetusministeriö poisti tiedotteen verkkosivuiltaan, mutta ei toimittanut oikaisua. Opetusministeriöstä tulevan tiedon oikeellisuuteen ja luotettavuuteen viitattiin myöhemmin myös 4. lokakuuta lainmuutosta koskevassa eduskuntakeskustelussa.


title: Lex Karpela

text: Lakiesityksen tultua suureen valiokuntaan sivistysvaliokunnasta esitti lain tasavallan presidentille esittelevä toinen opetusministeri Tanja Saarela, ettei lakiesitystä voida avata enää tässä vaiheessa, koska se on direktiivin mukainen. Jos Suomi jättää lakiesityksen hyväksymättä. EU:n komissio haastaa sen EY-oikeuteen.


title: Lex Karpela

text: Lakiesitystä kritisoinut Lappeenrannan teknillisen yliopiston informaatio- ja oikeustieteen professori Jukka Kemppinen kritisoi lakiesitystä epäselvyydestä, mutta antoi tunnustusta lakiesitystä valmistelleelle Jukka Liedekselle neuvotteluista ranskalaisten kanssa.


title: Lex Karpela

text: Euroopan unionin tekijänoikeutta koskeva velvoittava lainsäädäntönormi, tekijänoikeusdirektiivi, on vuodelta 2001. Direktiivi on annettu 22. toukokuuta 2001 ja sen mukaan jäsenmaiden olisi pitänyt viedä lainsäädäntöönsä tarvittavat muutokset 22. joulukuuta 2002 mennessä Paavo Lipposen II hallituksen aikana, jolloin II opetusministerinä oli Kaarina Dromberg Suvi Lindénin seuraajana. Eri EU-maat ovat toteuttaneet direktiiviä omassa lainsäädännössään eri aikoina. Suomen todettiin 7. joulukuuta 2004 viivytelleen tekijänoikeusdirektiivin mukaisen lain säätämisessä. 1. heinäkuuta 2005 alkoi uhkasakon riski, mikä merkitsisi 30 000 euron uhkasakkoa päivältä ja enintään 20 000 000 euron sakkoa, mikäli tekijänoikeuslakia ja sille sanktiot määrittelevää rikoslakia ei säädetä direktiivin mukaiseksi.


title: Lex Karpela

text: 25 EU-maan tekijänoikeuslait eivät ole vielä direktiivinkään mukaisiksi säädettyinä yhtenevät, mikä näkyy mm. siinä, että Ranskan immateriaalioikeuden mukaan taideteoksista, tietokoneohjelmista tai tietokannoista ei saa ottaa muita kopioita (L122-5), kuin yhden varmuuskopion (L122-6-1-II). (Vertaa: "Ranskan tekijänoikeuslaki" jäljempänä)


title: Lex Karpela

text: Suomessa annettavan lakiesityksen mukaan kopiointi tätäkään tarkoitusta varten ei ole sallittua. Näin ollen eri maiden tekijänoikeuslakien direktiivinmukaisuus ratkaistaneen EY-oikeusistuimessa tuomittavien ennakkotapauksiksi katsottavien oikeusjuttujen perusteella.


title: Lex Karpela

text: Lakiesityksen mentyä I käsittelyn jälkeen suureen valiokuntaan, joka käsittelee kaikki I käsittelyssä asiantuntijavaliokunnan (sivistysvaliokunta) muuttuneet lakiesitykset, kulttuuriministeri epäili, että kansanedustajien saama runsas sähköpostipalaute olisi järjestetty kampanja eikä spontaani kansalaisreaktio. Lakiin kriittisesti suhtautunut kansanedustaja Jyrki Kasvi kiisti masinoinnin ja piti reaktiota tavanomaisena kansalaisyhteiskuntaan kuuluvana ilmiönä, jossa oli uutta uusien vuorovaikutteisten medioiden, esimerkiksi blogien laajamittainen hyödyntäminen.


title: Lex Karpela

text: Masinointisyytöksiä poikinut sähköpostikampanja sai alkunsa toimittaja Janos Honkosen MBnet-sivuston Net.nyt-blogissa julkaisemasta "Kansalaisaktivismia tekijänoikeusmunausta vastaan" -kirjoituksesta, jossa kerrottiin lakiehdotuksen ongelmakohdista sekä kehotettiin lukijoita lähestymään mediaa, kansanedustajia ja kuluttajajärjestöjä. Ajatus sähköpostikampanjasta levisi nopeasti muille keskustelualueille, nettisivuille ja blogeihin. Kulttuuriministeri Karpelan lisäksi myös monet uutta tekijänoikeuslakia puoltavat organisaatiot leimasivat sähköpostikampanjan keskusjohtoiseksi jonkin tietyn tahon masinoimaksi kampanjaksi, joka ei näin ollen ole aitoa ja spontaania kansalaispalautetta ja esimerkiksi Lyhty Ry:n sivuilla julkaistussa "Mikrobitin nettisivuilla ohjeet meilikampanjalle" -kirjoituksessa kerrottiin, kuinka Net.nytissä annettiin sähköpostikampanjalle "aloitus- ja lopetuskomennot".


title: Lex Karpela

text: Lakia vastaan järjestettiin myös mielenosoitus tiistaina 4.10.2005 kello 13 eduskuntatalon edessä. Mielenosoituksen pääjärjestäjänä oli helsinkiläinen Mikko Särelä ja se järjestettiin viiden päivän varoitusajalla. Mielenosoituksesta uutisoitiin useissa valtakunnallisissa tiedotusvälineissä ja siinä olivat mukana kaikkien eduskuntapuolueiden nuorisojärjestöt.


title: Lex Karpela

text: Lakiedistyksen heikkouksien vuoksi hallitusrintamaa edustavat kansanedustajat suuressa valiokunnassa esittivät ponnen, jonka mukaan eduskunta velvoittaa hallituksen antamaan esityksen lain korjaamiseksi, mikäli ongelmia ilmaantuu. 4. lokakuuta 2005 käydyssä keskustelussa Jaakko Laakso piti pontta voimattomana, koska hallituksen ei tarvitse sitovasti noudattaa ponsilausumia. Suuren valiokunnan varapuheenjohtaja Kimmo Kiljunen puolestaan puolusti ponsimenettelyä sanoen sen sisältävän hallitusta sitovan ohjeen.


title: Lex Karpela

text: Tämän vuoksi suuren valiokunnan puheenjohtaja Jari Vilén ja varapuheenjohtajat Kiljunen sekä Antti Kaikkonen laativat ponsiesityksen, jossa hallitukselta edellytettiin laajapohjaisen tekijänoikeuslain kokonaisuudistusta, jonka valmistelussa olisivat mukana myös kuluttajien intressejä edustavat tahot.


title: Lex Karpela

text: Vasemmistoliiton Kari Uotila esitti ponnen, jonka mukaan hallituksen on pikaisesti tuotava eduskunnalle lakiehdotus, joka vahvistaa kuluttajien asemaa ja poistaa lakiesityksen ongelmia. Uotilan ponsi voitti äänestyksessä Vilénin ponnen 84–56, mutta lopulta se hylättiin äänin 89–64. Viimeiseksi äänestettiin Toimi Kankaanniemen ponnesta, joka koski jumalanpalveluksissa esitettävästä musiikista maksettavia korvauksia. Kankaanniemen ponsi hävisi 96–59.


title: Lex Karpela

text: Ennen ponsia Jyrki Kasvin esitys koko lain hylkäämisestä oli hävinnyt äänin 121–34 (poissa 44). Eduskuntaryhmät äänestivät seuraavasti:


title: Lex Karpela

text: Yksimielisesti lakiesitystä vastustivat perussuomalaisten kolmen kansanedustajan ja kristillisdemokraattien kuuden kansanedustajan täysilukuisina paikalla olleet eduskuntaryhmät. Ainoina hallituspuolueisiin kuuluvina kansanedustajina lakiesitystä vastustivat läsnä olevina SDP:n Marjaana Koskinen Varsinais-Suomen ja Esa Lahtela Pohjois-Karjalan vaalipiireistä.


title: Lex Karpela

text: Näkyvintä kritiikkiä lakiesitystä kohtaan eduskunnassa esitti Jyrki Kasvi Vihreästä liitosta, joka nousi julkisuudessa EFFIn ohella lakiesityksen pääkriitikoksi.


title: Lex Karpela

text: Eduskunnan toisen käsittelyn aiheuttamat reaktiot vaihtelivat. Suurimpien levy-yhtiöiden edustajat ilmaisivat tyytyväisyyttään. Sony BMG:n toimitusjohtajan Kimmo Valtasen mukaan laki on oikeudenmukainen sekä levyteollisuudelle että kuluttajille. EMI:n Suomen toimitusjohtaja Veikko Koivumäen mukaan lain pahin vika on se, että se tulee voimaan vasta nyt. Lakia arvostelleet henkilöt taas perustivat Masinointi.org-ryhmän, jonka tarkoitus on saada aikaan uusi lainmuutos. Vuoden 2007 eduskuntavaalien alla verkossa kerättiin rahaa 8 000 euroa Helsingin Sanomien lehti-ilmoitukseen, jossa oli kerrottu lakiuudistusta kannattaneiden ja vastustaneiden kansanedustajien nimet. Helsingin Sanomat kieltäytyi julkaisemasta ilmoitusta vedoten aluksi siihen, että ilmoitus oli hyvän maun vastainen, ja myöhemmin siihen, että ilmoitus sisältää väitteen, joka "ei faktisesti pidä paikkaansa". Ilmoitus julkaistiin lopulta Metro-lehdessä 9.3.2007.


title: Lex Karpela

text: Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 2006. Kuitenkin hallinnollisia järjestelyjä ja päätöksiä vaativien sopimuslisenssi- ja hyvitysmaksusäännösten muutokset tulivat voimaan 1. tammikuuta 2007.


title: Lex Karpela

text: Vuoden 2006 alussa alkoi Mikko Rauhalan johtama ”Organisoitu keskustelu” -kampanja, jonka tarkoituksena on selvittää lain tulkintaa sananvapautta rajoittavilta osilta. Varta vasten organisoiduilla web-foorumilla, IRC-kanavalla ja postituslistalla käytiin keskustelua kopiosuojausten kiertomenetelmistä viikon ajan. Osa keskustelijoista otti osaa keskusteluun nimellisesti ansiotarkoituksessa, eli Rauhalan maksamaa viiden sentin palkkiota vastaan. 39 henkilöä allekirjoitti joukkotunnustuksen osallistumisestaan keskusteluun, ja kahdeksan atk-alan ammattilaista toimitti tunnustuksen poliisilaitokselle 7. tammikuuta 2006.


title: Lex Karpela

text: Ensimmäistä, Jyväskylässä asuvaa kampanjaan osallistunutta kuulusteltiin 23. tammikuuta 2006. Mikko Rauhalaa kuulusteltiin 22. toukokuuta. Mikko Rauhalalle ja Einar Karttuselle luettiin syyte 13. helmikuuta 2007. Helsingin käräjäoikeus vapautti 25. toukokuuta 2007 tekijänoikeusloukkausrikkomuksesta syytteessä olleet Mikko Rauhalan ja Einar Karttusen perusteluinaan, että DVD-elokuvalevyjen Content Scrambling System (CSS) on suojaustekniikkana "tehoton" eikä sitä voi rikosmielessä murtaa..


title: Lex Karpela

text: Tämän jälkeen Helsingin hovioikeus on päättänyt Rauhala ja Karttunen oikeusjutussa suojauksen olevan tehokas tekninen toimenpide. Joulukuussa 2008 korkein oikeus ilmoitti ettei se anna hovin päätöksestä valituslupaa, joten tuomio jäi pysyväksi. Myös Helsingin käräjäoikeus on katsonut CSS-suojauksen muuttuneen hovioikeuden päätöksen mukaisesti tehokkaaksi ja tuomitsi 22.10.2008 nettiaktivisti Marko Sihvolle "Organisoidusta keskustelusta" 30 päiväsakkoa. Helsingin Hovioikeus otti yllättäen myös Marko Sihvon tuomion käsiteltäväkseen ja 9. kesäkuuta 2010 annetussa päätöksessä hovioikeus piti voimassa käräjäoikeuden päätöksen.. Oikeusprosessissa avoinna olevia asioita on vielä Rauhalan ja Karttusen tuomiosta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelta pyydetty lausunto.


title: Lex Karpela

text: MTV3:en 22.7.2007 julkaiseman uutisen, joka perustui tekijänoikeusjärjestöjen Tekijänoikeusbarometri 2007:ään ja Ficix Ry:n tilastoihin, mukaan vuoden 2007 kevään tekijänoikeusoikeudenkäynnit väliaikaisesti vähensivät piratismia, mutta yleisesti tiedostojen laittoman nettilevittämisen jatkavan kasvuaan. Eurobarometri 2007, joka ei suoraan kerro Suomen tilanteesta vaan kartoitti EU-maiden lasten suhtautumista internetiin, kertoi lasten pitävän kopiointia jos ei laillisena niin hyväksyttävänä.


title: Lex Karpela

text: Ensimmäinen rikostuomio "waretuksesta" tuli käräjäoikeudessa 15.5. 2007 32-vuotiaalle euralaismiehelle.


title: Lex Karpela

text: Helsingin käräjäoikeus ei pitänyt DVD-levyjen CSS-suojauksen purkamista laittomana, koska CSS ei ole lain tarkoittama "tehokas tekninen toimenpide" siksi, koska purkuohjelmia on vapaasti saatavilla Internetissä. Helsingin hovioikeus teki Helsingin käräjäoikeudelle vastakkaisen päätöksen päättäessään, että kyseessä onkin tehokkaan suojausmenetelmän purku. Norjassa purkamista ei pidetty rangaistavana.


title: Lex Karpela

text: Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jukka Lindstedt piti lainvalmistelutehtävien asianmukaisen hoitamisen kannalta ongelmallisena sitä, että keskeisiä tekijänoikeuslain muutokseen liittyviä tehtäviä valmistellut virkamies, opetusministeriön johtaja Jukka Liedes, oli samanaikaisesti myös Gramexin alaisen Esekin ja Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskuksen (Avek) johtokuntien jäsenenä ja on aiemmin toiminut Teosto Ry:n täysipäiväisenä juristina. Apulaisoikeusasiamiehen mukaan opetusministeriö tai viestintäkulttuuriyksikön johtaja eivät kuitenkaan menetelleet lainvastaisesti, koska lainvalmistelutehtäviin ei sovelleta hallintolain esteellisyyssäännöksiä.


title: Lex Karpela

text: Lokakuussa 2011 Helsingin käräjäoikeus antoi rekisteröidyn yhdistyksen, Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry:n (TTVK) vaatimuksesta väliaikaisen määräyksen internetoperaattori Elisalle estää sen asiakkaiden pääsy The Pirate Bay -verkkosivulle sakon uhalla. 9. tammikuuta 2012 määräys tuli voimaan ja osoitteeseen mentäessä katkaistaan yhteys palvelimeen automaattisesti. TTVK:n odotetaan nyt esittävän sama vaatimus myös muille internetoperaattoreille ja aloittavan oikeusprosessin Suomessa The Pirate Bay -sivuston ylläpitäjiä vastaan. Elisa ilmaisi tuoreeltaan tyytymättömyytensä päätökseen mm. koska estoa olisi hankala toteuttaa oikeuden antamien teknisten tietojen perusteella.


title: Aura Kiiskinen

text: Aura "(Auroora Maria)" Kiiskinen (9. maaliskuuta 1878 Kuopion maalaiskunta – 12. joulukuuta 1968 Petroskoi) oli palvelijatar, opettaja, sihteeri ja kansanedustaja. Kiiskinen toimi Suomen sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana ennen kansalaissotaa, jonka jälkeen hän pakeni Neuvosto-Venäjälle. Kiiskinen kuului Suomen kommunistisen puolueen keskuskomiteaan toukokuusta syyskuuhun vuonna 1919.


title: Aura Kiiskinen

text: Kiiskinen joutui puoli vuotta syntymänsä jälkeen ottoäidin huostaan, koska äiti ei voinut pitää tytärtään. Hänen äitinsä maksoi viisi markkaa kuukaudessa Auran hoitamisesta Saaren kunnassa asuvalle leskelle, jonka poika asui myös samassa maalaistalossa. Kiiskisen ollessa kymmenvuotias rokotti Saaren lukkari isorokkoa vastaan, mutta ei Kiiskistä, koska tämän henkikirjoituspaikka oli 40 kilometrin päässä oleva Kuopion kaupunki. Ottoäiti siirsi Lauri Paldanilta isorokonruven alta päreellä kuumennetulla neulalla taudinaiheuttajia Kiiskiseen kaksi kertaa ja kahdessa päivässä tämä sai lievän isorokon. Lukkari uhkasi oikeudella, mutta niin uhkasi myös ottoäiti lukkaria, minkä vuoksi oikeustoimiin ei ryhdytty.


title: Aura Kiiskinen

text: Kiiskinen lähti palvelijattareksi useisiin talouksiin kuusitoistavuotiaasta alkaen. Hän liittyi 1899 Viipurin työväenyhdistykseen palvelijattarien ammattiyhdistyksen kautta, joita kasvoi Palvelijain ammattiliitto 1905. 1899 järjestettiin porvarillisten työväenyhdistysten kolmas edustajakokous, jossa ehdotettiin Suomen Työväenpuolueen perustamista, mikä synnytti kritiikin "sosialismin myrkystä" Suomen työväenliikkeessä.


title: Aura Kiiskinen

text: Kiiskinen kävi kansakoulun ja ompeluopin sekä työskenteli palvelustyttönä ja ompelijana Viipurissa vuoteen 1894–1906, jolloin aloitti poliittisen toiminnan Suomen sosialidemokraattisen naisliiton järjestäjänä. Hän oli liiton sihteeri ja rahastonhoitaja vuosina 1907–1912. Kiiskinen valittiin eduskuntaan Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä vaaleissa 1908 ja 1910 sekä Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1913 ja 1917. Hän oli myös punaisen Suomen kansanedustaja, työväen pääneuvoston jäsen.


title: Aura Kiiskinen

text: Ennen Suomen sisällissotaa Aura Kiiskinen oli ollut valtion työttömyyskomitean jäsen. Tultuaan Työväen pääneuvostoon hänelle osoitettiin tehtävä Suomen kansanvaltuuskunnassa työvoimakysymysten parissa. Koska valtion työttömyyskomitean porvarilliset jäsenet kieltäytyivät yhteistyöstä ja koska Oskari Tokoi oli paennut rahastonhoitajan kanssa, ryhtyi Aura Kiiskinen työttömyysasioihin liittyen Jussi Pietikäisen kanssa hoitamaan työttömyyteen liittyviä kysymyksiä. Kansanvaltuuskunta pakeni Viipuriin 1.–2.4.1918 ja Kiiskinen seurasi perässä 5.4.


title: Aura Kiiskinen

text: Sitten Aura Kiiskinen jatkoi Neuvosto-Venäjälle "Sokolova"-nimisen henkilön nimi passissaan. Hän osallistui 1918 Suomen Kommunistisen Puolueen perustavaan edustajakokoukseen, minkä jälkeen hän toimi sen Suomen Kommunistisen Puolueen keskuskomitean agitaatio-osastolla. 1922 Yrjö Sirola pyysi häntä siirtymään Lännen vähemmistökansallisuuksien kommunistisen yliopiston opettajaksi, mitä Kiiskinen ensiksi vastusteli vetoamalla siihen, ettei hän ole opettaja. Kuitenkin järjestettiin iltayliopistokursseja, joilla Kiiskinen pätevöityi opettajaksi. Hän opetti Neuvostoliiton kommunistisen puolueen historiaa ja Neuvostoliiton perustuslakia.


title: Aura Kiiskinen

text: 1931 hän siirtyi Pietarista Petroskoihin opettamaan puoluekouluun.


title: Aura Kiiskinen

text: Toisen maailmansodan aikaan Kiiskinen toimi Gorkin alueella Baskirian autonomisessa neuvostotasavallassa evakuoidussa lastenkodissa ja sitten lastensairaalassa.


title: Aura Kiiskinen

text: Sotien jälkeen hän oli Neuvosto-Karjalan korkeimman neuvoston ja sen puhemiehistön jäsen. Kiiskinen julkaisi muistelmateoksen "Vuosikymmenten takaa", jossa hän kertoo tapahtumista pääasiassa ennen vuotta 1918. Kirja suomennettiin ja julkaistiin Petroskoissa 1957.


title: Johnson & Johnson

text: Johnson & Johnson on yhdysvaltalainen lääkkeitä ja muita terveydenhoitoalan tuotteita sekä päivittäistavaroita valmistava suuryritys. Dow Jones Industrial Average- ja Fortune 500 -listattu Johnson & Johnson on markkina-arvoltaan maailman suurimpien yrityksien joukossa.


title: Johnson & Johnson

text: Yhtiön pääkonttori sijaitsee New Brunswickissä New Jerseyssä Yhdysvalloissa.


title: Johnson & Johnson

text: Suomessa tunnetuimpia Johnson & Johnsonin tuotemerkkejä ovat o.b.-tamponit, Nicorette-nikotiinikorvaushoitovalmiste, Natusan-tuotteet, Pepcid-närästyslääke, Nizoral-hilseshampoo ja Imodium-ripulilääke.


title: Johnson & Johnson

text: Johnson & Johnson markkinoi Yhdysvalloissa suomalaisen pörssiyhtiön Raision kehittämää kolesterolia alentavaa Benecol-margariinia.


title: Johnson & Johnson

text: Suomessa Johnson & Johnsonin lääkkeitä markkinoi Johnson & Johnsonin tytäryritys Janssen-Cilag. Merkittäviä Janssen-Cilagin markkinoimia lääkkeitä ovat muun muassa Concerta (ADHD:n hoito), Daktarin (sienitulehdukset), Durogesic (kipulääke), Eprex (anemian hoito), Fentanyl (kipulääke), Risperdal (psykoosi-lääke) ja Reminyl (Alzheimerin tauti).


title: Johnson & Johnson

text: Risperdal on viime vuosina ollut kymmenen eniten myydyimmän lääkkeen joukossa sekä Suomessa että maailmalla.


title: Johnson & Johnson

text: Johnson & Johnsonin ilman reseptiä myytäviä lääkkeitä sekä itsehoitotuotteita Suomessa markkinoi tytäryritys McNeil. McNeilin tunnetuimpia tuotteita Suomessa ovat Nicorette (tupakanvieroitus), Neutrogena (ihonhoito), Pepcid (närästys), Bafucin (kurkkukipu), Listerine (suunhoito), Imodium (ripuli) ja Microlax (ummetus).


title: Korpelalaisuus

text: Korpelalaisuus oli Pohjois-Ruotsin lestadiolaisten keskuudessa 1920–1930-luvuilla syntynyt herätysliike. Liike sai nimensä saarnaaja Toivo Korpelan mukaan. Korpelalaisuus vaikutti lähinnä Pohjois-Ruotsissa Tornionjokilaaksossa, mutta sai kannatusta hieman myös Suomessa Kolarin Sieppijärvellä. Myöhemmin korpelalaisuus sai millenaristisia piirteitä ja erkani vanhoillislestadiolaisuudesta. Liikkeen kannattajia vangittiin 1939, koska sen toiminta rikkoi Ruotsin alkoholi- ja siveyslakeja.


title: Korpelalaisuus

text: Korpelalaisuus ja åkerblomilaisuus lienevät suomalaisista kristillisperäisistä lahkoista lähimpänä tuhoisaa kristillistä kulttia.


title: Korpelalaisuus

text: Ähtärissä syntynyt Toivo Korpela (1900–1963) halusi vanhoillislestadiolaiseksi saarnaajaksi eli "puhujaksi". Hän saikin nauttia 1920-luvulla saarnaajan asemasta, sillä hänellä oli taito saada yleisö puolelleen. Hänen toimintansa herätti ristiriitoja ja sen vuoksi hän menetti saarnaajan statuksensa.


title: Korpelalaisuus

text: Korpela alkoi tehdä saarnamatkoja yksin. Hänen matkansa suuntautuivat 1920-luvun lopulla Ruotsin Lapin suomenkieliselle seudulle. Lopullinen välirikko vanhoillislestadiolaisten kanssa tapahtui keväällä 1932. Korpela oli 1933–34 Ähtärissä, jona aikana liikkeeseen liittynyt Sigurd Siikavaara toimi korpelalaisuuden profeettana ja näkijänä. Sigurd Siikavaara lienee ollut oikealta nimeltään Niilo Holmberg.


title: Korpelalaisuus

text: Hän palasi Pohjois-Ruotsiin syyskuussa 1934 ja huomasi Sigurd Siikavaaran tuoneen korpelalaisuuteen millenaristisia piirteitä. Vuoden 1935 tammikuun jälkeen Korpela ei enää palannut kannattajiensa luo ja korpelalaisuus eriytyi Korpelan alkuperäisestä vanhoillislestadiolaisesta opetuksesta.


title: Korpelalaisuus

text: Suomessa tehtiin 1930-luvulla uutta, ajanmukaisempaa, raamatunkäännöstä. Siikavaara julisti tammikuussa 1934, että juuri ilmestynyt uusi suomennos Vanhasta Testamentista olisi Danielin kirjassa mainittu "Hävityksen kauhistus". Uuden raamatunkäännöksen vuoksi Antikristus olisi nyt tullut maan päälle. Antikristus olisi Siikavaaran julistuksen mukaan maan päällä 1335 päivää.


title: Korpelalaisuus

text: Liikkeen piirissä esiintyi ns. kristalliarkin tai hopea-arkin odotusta vuosina 1934–1935. Liikkeessä uskottiin, että sen jäsenet noukitaan kristalliarkkiin, joka kuljettaa laskutavasta riippuen joko 666 tai 664 korpelalaista Palestiinaan. Kristalliarkki muistutti tuolloin paljon julkisuudessa olleita zeppeliinejä eli ilmalaivoja. Erikoiseksi julistuksen tekee se, että arkin koko olisi ollut varsin pieni, leveys 10 ja pituus 20 kyynärää. Nykymitoissa kyynärä on noin 50 senttimetriä. Korpelalaisten olisi pitänyt kutistua huomattavasti.


title: Korpelalaisuus

text: Arkin tuloaika ilmaistiin tarkasti. Aluksi sitä odotettiin heinäkuussa 1938. Talvella 1935 aikaa lyhennettiin. Lopulta ilmaistiin arkin laskeutumisajaksi Kiirunan Luossajärven jäälle torstaina 16. maaliskuuta 1935 kello 6.00 aamulla. Arkin tuloajan muutoksen sai aikaan ns. profetissa näkyjensä kautta. Keskiviikkoiltana 15. maaliskuuta 1935 profetissa sai kuitenkin näyn, jonka mukaan arkin saapumista oli kuitenkin siirretty tulevaisuuteen.


title: Korpelalaisuus

text: Korpelalaisuus herätti suurta huomiota lehdistössä. Ensimmäisenä siitä kirjoitti Luulajassa ilmestynyt kommunistinen lehti Norrskensflamman 6. maaliskuuta 1935. Tuon uutisen jälkeen runsaan puolentoista kuukauden aikana lähes jokainen Ruotsissa ja Suomessa ilmestyvä päivälehti julkaisi uutisia korpelalaisuudesta, esimerkiksi Aftonbladet lähetti toimittajansa Kiirunaan raportoimaan korpelalaisten edesottamuksista. Näiden raporttien ja lehtijuttujen mukaan korpelalaisten kokoukset Kiirunan vanhoillislestadiolaisten rukoushuoneella olivat äänekkäitä ja herättivät paljon huomiota. Rukoushuoneen ulkopuolella oli satoja ja joskus jopa tuhansia ihmisiä seuraamassa korpelalaisten edesottamuksia. Ja seurattavaa riitti. Aina silloin tällöin tuli joku korpelalainen rukoushuoneen portaalle ja lauloi ns. Mooseksen virren.


title: Korpelalaisuus

text: Mooseksen virren tarkoituksena oli karkottaa pahoja henkiä ja muita pimeyden voimia. Se kuului esittää joko veisaamalla kuten tavallinen virsi, tai huutamalla se kovaan ääneen. Virttä esitettiin julkisella paikalla, esimerkiksi kirkon tai rukoushuoneen portailla. Erään Mooseksen virren kerrotaan kuuluneen seuraavasti: ""Paapelin portto helvettiin, syvään helvettiin, saatana, perkele"". Teini-ikäinen saamelaistyttö tunnisti pahat henget tuijottamalla kutakin korpelalaista vuorollaan kasvoihin, jos tyttö näki kasvot mustana, niin tämän oli mentävä kokoustuvan rappusille laulamaan ja tanssimaan em. Mooseksen virsi. Ulkopuolisia tämä toimitus kiinnosti kovasti.


title: Korpelalaisuus

text: Korpelalaiset halusivat olla myös lapsen kaltaisia, tähänhän heitä kehotti jo Raamattukin. Päästäkseen takaisin lapsen kaltaisiksi he leikkivät kylillä hevosta. Pareittain liikkuessaan toinen oli vuorotellen hevonen ja toinen ajomies.


title: Korpelalaisuus

text: Huhtikuussa Kiirunan poliisi sai tarpeekseen korpelalaisten toimista. Syynä tähän oli se, että Kiirunan korpelalaisten johtaja Mooses uhkasi hyökätä poliisiasemalle ja vapauttaa siellä vangittuna olevat kaksi saamelaista korpelalaista. 6. huhtikuuta 1935 Kiirunan poliisi pidätti korpelalaisia sitä mukaa, kun heitä tuli ulos rukoushuoneen portaille laulamaan Mooseksen virttä. Liikkeen johtajat ja muutamia muita lähetettiin rauhoittumaan Piitimen Furunäsetin mielisairaalaan.


title: Korpelalaisuus

text: Toiminta jatkui, kun Sigurd Siikavaara pääsi mielisairaalasta juhannuksena 1935. Piitimen Furunäsetin mielisairaalasta päästyään Sigurd Siikavaara tulkitsi odotetun kristalliarkin tarkoittavankin Jumalan henkeä, joka olisi vuodatettu kullekin korpelalaiselle. Hän tietysti Ensimmäisenä Profeettana olisi saanut tuosta Hengestä suurimman osan. Tästä julistuksesta oli seurauksena se, että korpelalaiset saattoivat tehdä syntiä synnin tarttumatta ja tahraamatta heitä. Synnin puolestaan Sigurd Siikavaara ymmärsi Tornionjokilaaksossa vaikuttaneen lestadiolaisuuden mukaan. Keväällä 1937 alkoholi tuli mukaan kuvioihin. Sigurd Siikavaara sairasti iskiasta, ja muutamat hänen kannattajistaan toivat hänelle "lääkkeeksi" olutta. Sigurd Siikavaara nautti tarjotut juomat ja olo helpottui.