title: Anssi Kela

text: Oman soolouransa ohella Kela on vieraillut useiden muiden artistien kappaleilla, ja tehnyt mittavan uran sessiomuusikkona ja tuottajana. Hän on myös säveltänyt ja sanoittanut kappaleita muille artisteille. Vuonna 2013 Yle esitti "Hetkiä Kalliossa" -musiikkiohjelman, jossa Kela versioi muiden artistien kappaleita eri vieraiden kanssa. Vuonna 2015 hänet nähtiin Nelosen "Vain elämää" -televisiosarjan neljännellä tuotantokaudella, ja keväällä 2017 TV5 esitti "Anssi Kela ja isot biisit" -musiikkiohjelman, jossa Kela ja vieraileva artisti versioivat suomalaisia hittikappaleita.


title: Anssi Kela

text: Kela on musiikkiuransa ohella kirjoittanut kaksi romaania, ja vuonna 2017 julkaistiin hänestä kertova "Anssi Kela: Kosketusetäisyydellä" -kirja. Vuosina 2003–2007 Kela kisasi Formula 3 -luokan SM-sarjassa ja saavutti neljä voittoa. Hän lopulta päätti kilpa-autoilu uransa taloudellisista ja ympäristöllisistä syistä.


title: Anssi Kela

text: Anssi Kela syntyi 29. heinäkuuta 1972 Keravalla. Kelan vanhemmat olivat molemmat ammatiltaan muusikoita; isä Juha Kela soitti koskettimia Pro Fide -yhtyeessä ja äiti oli kanttori. Anssi Kelalla on myös kaksi siskoa ja veli Ville Kela. Kela asui kaksi ensimmäistä elinvuottaan Helsingin Oulunkylässä. Sieltä perhe muutti Kauniaisiin. Kela aloitti kuusivuotiaana viulunsoiton, joka vaihtui vuotta myöhemmin selloon.


title: Anssi Kela

text: Kelat muuttivat vuonna 1984 Vihdin kirkonkylälle, ja 3. toukokuuta 1985 Juha Kela kuoli auto-onnettomuudessa. Isänsä kuoleman jälkeen Anssi Kela vaihtoi sellonsoiton bassoon. Myöhemmin hän opiskeli bassonsoittoa Oulunkylän Pop & Jazz konservatoriossa vajaan lukuvuoden verran. Kela on suorittanut siviilipalveluksen.


title: Anssi Kela

text: Kela perusti vuonna 1986 luokkatovereidensa kanssa ensimmäisen yhtyeensä nimeltä Yhdeksäs hetki. Yhtye debytoi samaisena lokakuuna Nummelan seurakuntakeskuksessa. Kelasta tuli basistin ohella myös yhtyeen solisti vuonna 1991, jolloin Yhdeksäs hetki vaihtoi nimekseen Pekka ja Susi. Kelan lisäksi yhtyeessä vaikuttivat kitaristit Pete Prauda ja Antti Nieminen, rumpali Ville Kela sekä Zarkus Poussa lyömäsoittimissa. Pekka ja Susi valittiin vuonna 1993 Suomen edustajaksi Ranskan Niortiin l’Europe d’Art d’Art -festivaalille. Yhtye lähetti myös demonsa samana vuonna Rock SM -musiikkikilpailun karsintoihin, ja he lopulta etenivät Tampereen Pakkahuoneella järjestettyyn finaalin. Pekka ja Susi voitti kilpailun ja sen myötä solmi levytyssopimuksen BMG Finlandin kanssa.


title: Anssi Kela

text: Pekka ja Susi aloitti vuonna 1994 debyyttialbuminsa äänitykset tuottaja Timo Löyvän kanssa. Antti Nieminen siirtyi näihin aikoihin kitarasta koskettimiin. Levyn ensimmäinen single ”Karhun elämää” julkaistiin kesällä 1994, ja se nousi Rumban 50 Hittiä -listan sijalle 46. Yhtyeen debyyttialbumi julkaistiin lokakuussa 1994, ja se sai negatiivisen vastaanoton kriitikoilta eikä noussut lainkaan Suomen viralliselle albumilistalle. Levyltä julkaistiin vielä toinen single ”Aurinkosade”, joka ei myöskään noussut listoille. Zarkus Poussa erosi yhtyeestä vuonna 1997. Pekka ja Susi äänitti vielä kaksi uutta kappaletta tuottaja Hiili Hiilesmaan kanssa, joista ”Tähtilaulu” julkaistiin singlenä. Yhtye lopulta hajosi tammikuussa 1999 musiikillisten erimielisyyksien vuoksi.


title: Anssi Kela

text: Kela jatkoi uusien kappaleiden kirjoittamista Pekka ja Susi -yhtyeen hajottua. Hän otti yhteyttä BMG:n Asko Kalloseen ja soitti tälle viiden kappaleen demon, jonka pohjalta tehtiin sopimus Kelan ensimmäisestä sooloalbumista. Levyn tuotannosta vastasivat Kela, Risto Eskolin ja Pekka Witikka. Äänityksiä tehtiin useissa eri studioissa, sekä Kelan kotona ja mökillä. Levyn ensimmäinen single ”Mikan faijan BMW” julkaistiin lokakuussa 2000, ja ”Kaksi sisarta” helmikuussa 2001. Molemmat nousivat listoille, ja maaliskuussa 2001 julkaistiin Anssi Kelan debyyttialbumi "Nummela", joka kapusi Suomen albumilistan kärkeen 16 viikon ajaksi. "Nummela" myi lopulta yli 157 000 kappaletta, ja se oli 2000-luvun myydyin albumi Suomessa vuoteen 2012 asti. Levy keräsi hyviä arvosteluja, ja esimerkiksi Rumbassa se nostettiin yhdeksi ”komeimmista kotimaisista debyyteistä pitkään aikaan.” Albumin nimikkokappale ja ”Puistossa” julkaistiin seuraavina singleinä, ja molemmat nousivat listoille.


title: Anssi Kela

text: Kela aloitti kiertueen kesäkuussa 2001, jota varten hän kokosi itselleen taustayhtyeen. Kokoonpanossa vaikuttivat basisti Antti Karisalmi, rumpalit Ville Kela ja Kelly Ketonen, sekä kosketinsoittaja Saara Metsberg. Alkuvaiheessa yhtyeessä soittivat rumpali Jani Auvinen ja kosketinsoittaja Anna Kuoppamäki. Kela esiintyi yhtyeineen elokuussa 2001 Elämä lapselle -konsertissa Helsingin olympiastadionilla. Marraskuussa 2001 julkaistiin nuottikirja "Nummela – erään albumin anatomia" sekä levyn triplaplatinapainos, joka sisälsi uuden singlen ”Milla”. Kappale oli tehty tilaustyönä Lenka Hellstedtin "Minä ja Morrison" -elokuvaan, ja se myi yli 10 000 kappaletta. Anssi Kela palkittiin Emma-gaalassa Parhaana pop/rock-tulokkaana ja Vuoden kotimaisena artistina. "Nummela" voitti Vuoden debyyttialbumi ja Vuoden myydyin albumi -palkinnot. Kela myös esiintyi tilaisuudessa. Kela vieraili maaliskuussa 2002 Ezkimon kappaleella ”Ei enää milloinkaan” nimellä K-LA. Samana vuonna julkaistiin Pekka ja Susi -kokoelma "Rannalla", joka sisälsi yhtyeen debyyttialbumin ohella myös ennen julkaisemattomia kappaleita.


title: Anssi Kela

text:
"Nummela"-kiertue saatiin päätökseen elokuussa 2002, jonka jälkeen Kela ryhtyi työstämään toista sooloalbumiaan. Levy äänitettiin jälleen useissa eri studioissa, ja tuottajina toimivat Kelan ohella valituissa kappaleissa Leri Leskinen, Jukka Immonen, Jussi Jaakonaho ja Lemonator-yhtye. Samoihin aikoihin Kela pääsi kokeilemaan rata-autoilua Alastarossa F3-autolla. Lopulta hän sai kuljettajanpaikan Koiranen Motorsport -formulatallissa kaudelle 2003. Viikkoa ennen avauskilpailua Kelan auto kääntyi ympäri testiajoissa Jurvan Botniaringilla, ja hän jäi puristuksiin ohjaamoon. Seinäjoen keskussairaalassa Kelalta todettiin murtunut ranne ja niskanikama sekä kaksi kasaan painunutta selkänikamaa. Kelan selkärankaan kiinnitettiin tukirauta Helsingissä, mutta selkä jouduttiin operoimaan vielä toistamiseen yhdeksän kuukautta myöhemmin. Kela toipui leikkauksista ja palasi kisaamaan F3-sarjassa kauden 2004 avauskilpailussa Alastarossa.
Kelan toinen sooloalbumi "Suuria kuvioita" julkaistiin syyskuussa 2003, ja se nousi Suomen albumilistan kärkeen ja myi platinaa. Levyltä julkaistiin kolme singleä, joista ”1972” kapusi radio- ja 50 Hittiä -listan ensimmäiselle sijalle. "Suuria kuvioita" sai pääosin positiivisen vastaanoton kriitikoilta, muun muassa Helsingin Sanomissa todettiin: ”Puutteineenkin "Suuria kuvioita" on keskitien poplevyksi särmikäs ja ajatuksia herättävä.” Levyn julkaisua seurasi konserttisalikiertue syyskuussa 2003, jonka jälkeen Kela jatkoi yhtyeineen klubeissa syyskuuhun 2004 asti. Emma-gaalassa Kela oli ehdolla Vuoden miessolistiksi ja "Suuria kuvioita" Vuoden pop/rock-albumiksi.


title: Anssi Kela

text:
Kela oli mukana ”Maksamme velkaa” -hyväntekeväisyyssinglellä, joka julkaistiin tammikuussa 2005 nimellä Artistit Auttavat Aasiaa–2005. Samaan aikaan hän aloitti kolmannen albuminsa äänitykset Fried Music -studiolla tuottaja Jukka Immosen kanssa. Lisä-äänityksiä tehtiin kesäkuussa 2005 Finnvox-studiolla. Kelan kolmas albumi "Rakkaus on murhaa" julkaistiin lokakuussa 2005, ja se nousi Suomen albumilistan neljännelle sijalle ja myi kultaa. Levyltä julkaistiin neljä singleä, joista ”Karhusaari” ja ”Älä mene pois” nousivat radiolistan ensimmäiselle ja toiselle sijalle. "Rakkaus on murhaa" sai jälleen hyviä arvosteluja. Noise.fi totesi, että albumi on ”Anssi Kelan paras levy tähän saakka.” Emma-gaalassa Kela oli jälleen ehdolla Vuoden miessolisti -kategoriassa. "Rakkaus on murhaa" -kiertue alkoi marraskuussa 2005 ja jatkui lokakuuhun 2006, jolloin Kela jäi tauolle.
Kela julkaisi toukokuussa 2007 singlen ”Suomalainen”, joka oli osa Euroopan unionin rasisminvastaista kampanjaa. Elokuussa hän vieraili Mikko Kuustosen ja Jorma Kääriäisen kanssa Ile Kallion albumilla "Kirjeitä" , joka julkaistiin nimellä Ile Kallio & Vierailevat Solistit. Samana vuonna Kela ilmoitti lopettavansa kilpa-autoilun taloudellisista ja ympäristöllisistä syistä. Uransa aikana hän ajoi 31 kilpailua F3-luokan SM-sarjassa ja saavutti neljä voittoa. Kela osallistui Unicefin Tukijoukko-kampanjaan keväällä 2008, jonka tehtävänä oli kerätä järjestölle uusia kuukausilahjoittajia. Kampanjaan varten Kela äänitti kappaleen ”Dance Like It Was ’85”, joka julkaistiin The Hulatones -nimellä. Projektiin osallistui myös Antti Karisalmi ja Kelly Ketonen. Kesäkuussa 2008 Kela järjesti Unicefille hyväntekeväisyyskonsertin Helsingin Tavastia-klubilla, jossa esiintyivät muun muassa Jenni Vartiainen, Ilkka Alanko ja Jippu. Elokuussa julkaistiin Kelan esikoisromaani "Kesä Kalevi Sorsan kanssa", jota myytiin yli 4 000 kappaletta.


title: Anssi Kela

text: Kela yhtyeineen aloitti huhtikuussa 2009 uuden albumin äänitykset Finnvox-studiolla tuottaja Tommi Vikstenin kanssa. Kesäkuussa Kela vieraili Ylen Haaveiden ilta -musiikkiohjelmassa, jossa hän esitti Deep Purplen ja Rainbow’n kappaleita yhdessä Pekka Heinon, Toni Parviaisen, Lenni-Kalle Taipaleen, Mikko von Hertzenin ja Ville Kelan kanssa. Kelan veljekset ja Von Hertzen olivat suunnitellet samantapaista konserttia kolme vuotta aikaisemmin Kirkan kanssa, mutta hän kuoli ennen suunnitelmien toteutumista. Kelan neljäs albumi "Aukio" julkaistiin syyskuussa 2009, ja se nousi jälleen albumilistan neljännelle sijalle. Levyltä julkaistiin kaksi singleä, joista ”Aamu” nousi single- ja latauslistan toiselle sijalle sekä radiolistan kolmanneksi. "Aukio" sai hyvän vastaanoton, muun muassa Aamulehti totesi, että "Aukio" on ”kokonaisuutena vaikuttava, aikuinen teos, johon kannattaa syventyä.” Albumi osoittautui kuitenkin kaupalliseksi pettymykseksi, ja sitä myytiin vain noin 4 000 kappaletta. Levyä seurannut kiertue jäi vain kahdeksaan konserttiin.


title: Anssi Kela

text: Maaliskuussa 2010 julkaistiin kokoelmalevy "Singlet 2000–2010", joka nousi albumilistan sijalle 21. Huonon menestyksen siivittämänä Kela irtisanoi levytyssopimuksensa Sony Musicin kanssa. Joulukuussa 2010 hän lanseerasi yhteistyössä Equal Dreams -palvelun kanssa Musiikkipuoti-verkkokaupan, jossa myytiin muun muassa Kelan ennenjulkaisemattomia kappaleita ja demoja. Kela lämmitteli Eric Claptonia Helsingin jäähallissa 6. kesäkuuta 2011, ja syyskuussa hän aloitti yhtyeineen Pienen juhlakiertueen, joka juhlisti "Nummela"-albumin julkaisusta kulunutta kymmentä vuotta. Kela osallistui marraskuussa 2011 Movember-eturauhassyöpäkampanjaan yhdessä Don Johnson Big Bandin Tommy Lindgrenin kanssa. Sen pohjalta Kela julkaisi kappale ”Sykkivä eturauhanen” yhdessä Mikko Kuustosen ja Janna Hurmerinnan kanssa.


title: Anssi Kela

text: Kela osallistui vuonna 2012 Pekka Haaviston presidentinvaalikampanjaan, joka sisälsi loppuunmyydyn Kokoaan suurempi Suomi 2012 -tukikonsertin Helsingin jäähallissa. Samana vuonna julkaistiin myös Kelan toinen kirja "Matkamuistoja", jota myytiin yli tuhat kappaletta. Kela solmi uuden levytyssopimuksen kesäkuussa 2012 Live Nationin kanssa ja aloitti seuraavan albuminsa äänitykset kotistudiossaan.


title: Anssi Kela

text: Yle esitti keväällä 2013 "Hetkiä Kalliossa" -musiikkiohjelmaa, jossa Kela versioi muiden artistien kappaleita kalliolaisessa yksiössä eri vieraiden kanssa. Kelan viidennen albumin ensimmäinen single ”Levoton tyttö” julkaistiin helmikuussa 2013, ja se nousi latauslistan toiselle ja singlelistan seitsemännelle sijalle. Kappaleesta tuli lopulta vuoden 2013 soitetuin kappale, kun mukaan luetaan radiosoitot, TV-esitykset ja live-esiintymiset. Kelan viides sooloalbumi julkaistiin maaliskuussa 2013, ja se nousi albumilistan sijalle kaksi. Levyltä julkaistiin vielä kolme singleä, joista ”Miten sydämet toimii?” nousi radiolistan toiselle sijalle. "Anssi Kela" -albumi sai hyviä arvosteluja, muun muassa Helsingin Sanomat totesi: ”Tämä levy pelastaa Anssi Kelan uran.” Albumia seuranneella kiertueella nähtiin Kelan taustayhtyeen uudistunut kokoonpano rumpali Kelly Ketosen jättäydyttyä pois aikatauluongelmien vuoksi. Yhtyeen kitaristiksi vaihtunut Ville Kela palasi rumpujen taakse, ja Tuomas Wäinölä värvättiin yhtyeen uudeksi kitaristiksi. Emma-gaalassa ”Levoton tyttö” oli ehdolla Vuoden biisi -kategoriassa.


title: Anssi Kela

text: Kela solmi uuden levytyssopimuksen syyskuussa 2014 Fried Musicin kanssa, ja toukokuussa 2015 julkaistiin hänen kuudes albumi "Nostalgiaa". Levy nousi Suomen albumilistan sijalle kolme ja sai jälleen hyviä arvosteluja, muun muassa Keskisuomalainen totesi sen olevan ”rehellisen röyhkeä, hauska ja täynnä naiivia hyvää mieltä”. Levyltä julkaistiin neljä singleä, joista nimikkokappale nousi parhaimillaan radiolistan sijalle kolme. Syksyllä 2015 Kela nähtiin Nelosen "Vain elämää" -musiikkiohjelman neljännen tuotantokauden yhtenä artistina. Kelan sarjassa versioimista kappaleista parhaiten menestyi alun perin Sannin esittämä ”2080-luvulla”, joka nousi muun muassa latauslistan sijalle viisi. Kela järjesti samaisena syksynä kilpailun, jossa osallistujen tuli tehdä uusi versio jostakin "Nostalgiaa"-albumin kappaleesta voittaakseen 8 900 euron arvoinen Martin-kitara. Kilpailuun osallistui yli 250 ihmistä, joista voittajaksi valikoitui Afromikko. Joulukuussa 2015 Kela esiintyi "Vain elämää" -konsertissa Hartwall Arenalla muiden kauden artistien kanssa.


title: Anssi Kela

text: Kela julkaisi joulukuussa 2015 singlen ”Petri Ruusunen”, joka oli jatkoa "Nummela"-albumin kappaleelle "Puistossa". ”Petri Ruusunen” nousi latauslistan sijalle kaksi, singlelistan sijalle kahdeksan ja striimasi platinaa.


title: Anssi Kela

text: Kela aloitti yhtyeineen keväällä 2016 Parasta aikaa -konserttisalikiertueen, jonka aikana äänitettiin samanniminen livealbumi. Levy julkaistiin joulukuussa 2016, ja se nousi albumilistan sijalle 21. Kela nähtiin keväällä myös Elastisen "Elastinen feat." -ohjelmassa, jonka pohjalta julkaistiin single ”Voitais välillä elää”. Kela julkaisi maaliskuussa 2016 kappaleen ”Mitä tapahtuu?”, joka oli osa Ylen Kulttuurin välikysymys -kampanjaa. Toukokuussa hän järjesti ilmaiskonsertin Helsingissä Tennispalatsin katolla, ja heinäkuussa hän esiintyi useiden muiden artistien kanssa uudella versiolla Juice Leskisen kappaleesta ”Viidestoista yö”. Syyskuussa 2016 Kela julkaisi singlen ”Musta tuntuu multa”.


title: Anssi Kela

text: Keväällä 2017 TV5 esitti "Anssi Kela ja isot biisit" -musiikkiohjelman, jossa Kela ja vieraileva artisti versioivat kilpaa erilaisia suomalaisia hittikappaleita. Ohjelman pohjalta Kela julkaisi kahdeksan singleä sekä kokoelmalevyn, joka nousi albumilistan neljännelle sijalle. Toukokuussa hän esiintyi yhtyeineen Helsingin jäähallissa. Kela mursi jalkansa heinäkuussa kompastuttuaan johtoon Tavastia-klubilla, ja joutui suorittamaan loput kesän konserteista istualteen. Syyskuussa julkaistiin Jean Ramsayn toimittama ja Kalle Björklidin kuvaama "Anssi Kela: Kosketusetäisyydellä" -kirja.


title: Anssi Kela

text: Kelan seitsemännen albumin ensimmäinen single ”Rakkaus upottaa” julkaistiin marraskuussa 2017. Se nousi latauslistan sijalle kahdeksan ja radiolistan sijalle 16. Joulukuussa Kela yhtyeineen esiintyi Helsingin Kansalaistorin uudenvuodenjuhlassa, joka keräsi yli 80 000 katsojaa. Kela osallistui tammikuussa 2018 jälleen Pekka Haaviston presidentinvaalikampanjaan julkaisemalla kappaleen ”Siksi Pekka” yhdessä Markus Nordenstrengin, Olavi Uusivirran ja Pauliina Kokkosen kanssa nimellä Tres Cojones feat. Pauliina Kokkonen. Huhtikuussa 2018 Kela julkaisi singlen ”Ilves”, joka nousi parhaimillaan radiosoittolistan kärkeen. Kelan seitsemäs studioalbumi "Ääriviivoja" julkaistiin syyskuussa 2018, ja se nousi Suomen albumilistan sijalle neljä. Levy sai pääosin positiivisen vastaanoton kriitikoilta, muun muassa Helsingin Sanomat totesi että "Ääriviivoja" on ”rönsyilevä albumikokonaisuus, joka hämmästyttää mutta vielä useammin riemastuttaa.” Levyn julkaisun jälkeen Kela aloitti yhtyeensä kanssa "Ääriviivoja"-konserttisalikiertueen.


title: Anssi Kela

text: Kela esiintyy helmikuussa 2019 Emma-gaalassa, jossa hän on myös ehdolla Vuoden rock -kategoriassa.


title: Anssi Kela

text: Kela on kasvissyöjä ja absolutisti. Hän oli nuorena aktiivinen seurakunnan jäsen, ja on kuvaillut silloista maailmankuvaansa ”hyvin mustavalkoisena ja ehdottomana”. Nykyään Kela on agnostikko.


title: Anssi Kela

text: Kela oli naimisissa Minna Kelan kanssa vuoteen 2004 asti, ja heillä on yksi yhteinen tytär. Kela on sittemmin asunut avoliitossa kilpa-autoilija Sanna Pinolan kanssa. Kelan toinen tytär syntyi vuonna 2013. Kela asui Nummelassa vuosina 1995–2003. Sieltä hän muutti Helsingin Punavuoreen. Sittemmin Kela on asunut Käpylässä.


title: Anssi Kela

text: Anssi Kela on nimennyt Juha Kelan, Bruce Springsteenin, Neil Youngin ja Ritchie Blackmoren suurimmiksi musiikillisiksi esikuvikseen. Yhdeksäs hetki -yhtyeessä Kelan säveltämä ja sanoittama musiikki oli kitarapainotteista poppia, mutta myöhemmin hän ryhtyi omaksumaan vaikutteita hard rockista, speed metalista, funkista ja rapista. Pekan ja Suden debyyttialbumilla yhtyeen suurin musiikillinen esikuva oli power pop -yhtye Jellyfish, ja Kelan laulutyyli oli huomattavan korkea ja nasaali. Kela päätti yhtyeen hajottua muuttaa tapaansa säveltää ja sanoittaa, johon hän on saanut vaikutteita perinteisiltä laulaja-lauluntekijöistä. Samalla hän muokkasi omaa laulutyyliään Joni Mitchellin innoittamana pehmeämmäksi ja puhemaisemmaksi. Näiden muutosten myötä syntyneen "Nummela"-albumin keskeisimpiin piirteisiin kuuluivat myös akustinen kitara, huuliharppu sekä erilaiset konemusiikin elementit. Kela myös soitti miltei kaikki albumin instrumentit itse.


title: Anssi Kela

text: "Suuria kuvioita" -albumilla Kela halusi luoda ”luomumman” ja ”rokkaavamman” levyn kuin "Nummela". Täten ”konerytmejä” ei albumilla kuulla lainkaan, ja akustinen kitara toimii pääinstrumenttina vain yhdessä kappaleessa. Levyllä on mukana muitakin soittajia, muun muassa Lemonator-yhtye kappaleissa ”1972” ja ”Mies ja meri”. Kela on saanut tietyissä kappaleissa vaikutteita Neil Young ja Crazy Horse -yhtyeeltä sekä Bruce Springsteenilta. "Rakkaus on murhaa" -albumilla on vaikutteita The E Street Bandiltä, Tom Pettyltä, Burt Bacharachilta ja The Carpenters -duolta. Kela soitti jälleen suurimman osan levystä itse lukuun ottamatta muutamia rumpuja, torvia ja Pekka Kuusiston sovittamia jousia. Kela päätti hyödyntää taustayhtyettään koko "Aukio"-albumilla käytettyään heitä aiemmin vain satunnaisissa kappaleissa. "Anssi Kela" -albumilla Kela työskenteli jälleen yksin ja omaksui vaikutteita 1980-luvun artisteilta, kuten Michael Jacksonilta, Duran Duranilta ja Foreignerilta. Muutamissa kappaleissa kuuluu myös aineksia suomalaisesta rapista. "Nostalgiaa"-albumi jatkoi edeltäjänsä jalanjäljissä, ja siinä on vaikutteita muun muassa Kate Bushilta, Princeltä ja Fleetwood Maciltä. "Ääriviivoja"-albumia Kela on luonnehtinut uransa monipuolisimmaksi. Levyllä kuuluu vaikutteita muun muassa Pink Floydilta, Pekka Pohjolalta, mutta myös Kelan omalta "Nummela"-albumilta. Alun perin Kelan suunnitelma oli hyödyntää taustayhtyettään koko levyllä, mutta hän päätyi lopulta työstämään kappaleita myös yksin kotistudiossaan. Lopullisella levyllä Kelan koko taustayhtye soittaakin vain kahdella kappaleella.


title: Anssi Kela

text: Yhdeksäs hetki sai alkunsa gospel-yhyeenä, joten kappaleiden sanoitukset painottuivat pääasiassa kristinuskoon. Pekka ja Susi -yhtyeessä Kelan sanoitukset olivat tämän omin sanoin ”parhaimmillaan näppärää kielikuvilla leikittelyä ja huonoimmillaan merkityksetöntä sanahelinää”. Kela päätti yhtyeen hajottua muutta sanoituksiaan suoraviivaisemmaksi tarinankerronnaksi, mikä syntyi vastareaktiona ”epämääräisten metaforien tasoilla” liikkuville suomenkielisille sanoituksille. Vaikutteita hän otti kantrimusiikista ja Raymond Carverin kirjasta "Rivi riviltä, lyönti lyönniltä", jonka Kela oli saanut lahjaksi Asko Kalloselta vuonna 1994. Kela otti myös vaikutteita Bruce Springsteeniltä, jonka kappale ”My Hometown” innoitti Kelan omaelämäkerrallisen ”Nummela”-kappaleen. "Rakkaus on murhaa" -albumin jälkeen Kela kirjoitti esikoisromaaninsa "Kesä Kalevi Sorsan kanssa", jonka innoittamana hän halusi selvittää kuinka pitkälle tarinankerronnaliset sanoitukset voisi viedä. Täten hän päätti seuraavan albuminsa olevan konseptilevy, jossa jokainen kappale on osa yhtä suurempaa tarinaa. Samalla hän pyrki muokkaamaan sanoitustensa sanajärjestystä enemmän kieliopin mukaiseksi.


title: Anssi Kela

text: Nykyinen kokoonpano


title: Anssi Kela

text: Entiset jäsenet


title: Anssi Kela

text:
Tuuraajat
Aikajana


title: Nummela

text:
Nummela on Vihdin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus. Se sijaitsee valtateiden 1, 2 (Porintie) ja 25 väliin jäävässä kolmiossa Luoteis-Uudellamaalla 44 kilometrin päässä Helsingistä. Asukkaita Nummelan taajamassa on noin 13 500 (2017)ja Nummelan postinumeron (03100) alueella hieman yli 15 000. Asukasluku kasvaa jatkuvasti Helsingin läheisyyden ansiosta.
Nummela syntyi Hanko–Hyvinkää-radan varrelle 1800-luvun lopulla ja sai nimensä rautatieasemasta, joka nimettiin läheisen kestikievarin mukaan. Varsinaisesti Nummelan ydinalueet sijaitsevat vanhojen Härköilän ja Ridalin kylien alueilla.


title: Nummela

text:
Nummelassa on harrasteilmailukäytössä oleva lentokenttä (EFNU). Nummelaan suunnitellaan ELSA-rataa tai kaupunkirataa, joka kulkisi Espoon keskuksesta Nummelaan ja jatkaisi Lohjalle ja mahdollisesti Saloon nykyisen huonokuntoisen rantaradan oikaisuna.
Nummelan keskustassa ja keskustan tuntumassa on useita asuinkerrostaloja, liiketiloja sekä julkisia tiloja. Rivitalo- ja omakotitaloasuminen keskittyvät keskustan ulkopuolella sijaitseviin asuinalueisiin, kuten Wanhaan Nummelaan, Hiidenrantaan, Enärantaan, Lankilaan ja Huhdanpeltoon. Nummela sijaitsee kahden järven, Hiidenveden ja Enäjärven, välissä, mistä johtuen laajeneminen on ollut lähinnä pitkittäissuuntaista, harjua myötäilevää. Nummelassa on kahdet liikennevalot, muuten liikenne on ratkaistu kiertoliittymin. Asemakaavaltaan Nummela ei ole symmetrinen.


title: Nummela

text: Nummelanharjulla sijaitsee Suomen normaaliperusviiva. 864 metrin mittaista "viivaa" käytetään avuksi karttojen tekemisessä ja etäisyydenmittauslaitteiden kalibroinnissa.


title: Nummela

text: Nummelassa sijaitsee kolme peruskoulua: Nummelan koulu (luokat 1–6), Kuoppanummen koulukeskus (luokat 1–9) ja Nummelanharjun koulu (luokat 7–9). Nummelanharjulla sijaitsee noin 500 oppilaan Vihdin lukio. Länsi-Uudenmaan koulutuskeskuksen osana toimivassa Nummelan ammattikoulussa voi opiskella kulttuuri-, tekniikan-, tai palvelualaa. Muuta opetusta edustavat Innofocus-aikuiskoulutuskeskus, kansalaisopistomuotoinen Hiiden opisto, Länsi-Uudenmaan musiikkiopisto ja kuvataidekoulu.


title: Nummela

text: Nummelassa sijaitsee Vihdin pääkirjasto, seurakuntatalo kappeleineen, Veikko Hellen tori ja uimahalli. Koska Nummela on Vihdin tärkein kasvukeskus, taajamaan on syntynyt kattavat peruspalvelut sekä lisäksi joitakin erityispalveluja. Suuria päivittäistavarakauppoja on kaksi ja pieniä ostoskeskuksia neljä. Lisäksi Nummelassa on useita yksittäisiä erikoisliikkeitä.


title: Nummela

text: Nummela on Vihdin kunnan tärkein hallintokeskus. Nummelassa sijaitsee Vihdin kunnanvirasto ja Vihdin kunnanvaltuusto kokoontuu usein Nummelan lukion tiloissa. Nummelassa sijaitsee myös suurin osa Vihdin kunnan tarjoamista palveluista: nuorisokeskus, päiväkerhot, päiväkoti, perusopetus, kunnan tukema vanhainkoti, terveyskeskus, kuntosali sekä liikuntahallit ja -kentät.


title: Äänentoisto

text: Äänentoisto on reaaliaikaista äänen vahvistamista ja muokkaamista, tai aiemmin tallennetun äänen, esimerkiksi tallennettujen musiikkiesitysten, toistamista.


title: Äänentoisto

text: Toistettava ääni voi olla puhetta, musiikkia tai mitä tahansa ääntä, joka halutaan kuulumaan äänentoistolaitteista. Äänentoiston alkuaikoina tallennettua ääntä toistettiin mekaanisilla laitteilla, kuten gramofonilla, mutta nykyisin äänentoistojärjestelmät ovat lähes yksinomaan sähköisiä.


title: Äänentoisto

text: Kun toistettava ääni on sähköisessä muodossa (siis esimerkiksi laulajan ääni on muutettu mikrofonilla ja mikrofonivahvistimella sähköiseksi signaaliksi), se voidaan tallentaa ja toistaa erilaisilla tallennus- ja toistolaitteilla (esim. kasettinauhuri) tai siirtää kaapeleiden tai radiosignaalin välityksellä haluttuun toistopaikkaan (esim. PA-järjestelmä).


title: Äänentoisto

text: Sähköisissä äänentoistojärjestelmissä tarvitaan siis signaalilähde, joka voi olla esimerkiksi CD-soitin, radiovastaanotin, tietokoneen äänikortti, mikrofoni tai sähköinen instrumentti, kuten elektroninen kosketinsoitin. Jos halutaan yhdistää useammasta eri signaalilähteestä tulevaa äänisignaalia, kuten orkesterin eri soittimia, käytetään mikseriä, joka yhdistää eri signaalilähteistä tulevat signaalit yhdeksi signaaliksi. Signaalilähteeltä tai mikseriltä tulevaa, heikkotehoista äänisignaalia vahvistetaan voimakkaammaksi vahvistimilla, ja vahvistettu signaali saadaan kuuluviin kaiuttimista tai kuulokkeista.


title: Äänentoisto

text: Nykyään sähköinen äänisignaali muutetaan sangen tyypillisesti digitaaliseksi signaaliksi tallennusta tai siirtoa varten parhaan laadun ja häiriöttömyyden takaamiseksi. Tällöin esimerkiksi mikrofonilta saatu analoginen äänisignaali muutetaan digitaaliseen muotoon niin sanotulla AD-muuntimella. Nykyaikaiset musiikin tallennuslaitteet ovat lähes yksinomaan digitaalisia (esimerkiksi MP3-soitin), ja radioteitse tapahtuva signaalin siirto on sangen usein digitaalisessa muodossa. Digitaalinen signaali pitää aina muuttaa takaisin analogiseksi niin sanotussa DA-muuntimessa ennen kuin se voidaan syöttää vahvistimelle, joka vahvistaa signaalin kaiuttimiin.


title: Äänentoisto

text: Toistettava ääni voi olla joko yksikanavaista (mono) tai monikanavaista (esim. stereo). Yksikanavaisessa äänentoistossa kaikki toistettava ääni välitetään yhtenä äänisignaalina.


title: Äänentoisto

text: Monikanavaisessa äänisignaalissa luodaan äänentoistojärjestelmällä moniulotteinen äänimaailma, eli esimerkiksi orkesterin eri soitinten äänet kuuluvat eri voimakkuuksilla eri kaiuttimista, jolloin syntyy äänikuva, jossa soittajat sijaitsevat eri suunnissa kuulijaan nähden.


title: Äänentoisto

text: Tällainen moniulotteinen ääni voidaan luoda reaaliaikaisesti ääntä toistettaessa mikserillä, mutta kun kysymys on tallennetusta äänestä, tilavaikutelmat rakennetaan tyypillisesti DAW-tietokoneohjelmilla siinä vaiheessa, kun äänitallennetta tehdään.


title: Äänentoisto

text: Perinteisin monikanavainen äänentoistojärjestelmä on stereojärjestelmä, jossa on kaksi eri kanavaa ja sen myötä vähintään kaksi eri kaiutinta, jotka on sijoitettu sopivan etäisyyden päähän toisistaan. Äänentoistojärjestelmien kanavien lukumäärälle ei ole mitään ylärajaa, ja etenkin elokuvien äänissä käytetään usein 5-7 kanavaa (monikanavaääni), jolloin elokuvan tapahtumien äänimaailma saadaan levitettyä ympäri elokuvasalia, pyrkimyksenä vaikutelma, että katsoja on elokuvan tapahtumien ympäröimä. Musiikki on tyypillisesti tallennettu stereofonisena eli kaksikanavaisena.


title: Äänentoisto

text: Nykyaikaisissa äänentoistojärjestelmissä voidaan digitaalisen prosessoinnin avulla luoda myös keinotekoisia tilavaikutelmia, joista tyypillisimpiä ovat reaaliaikaisessa äänentoistossa usein käytettävät kaiku ja kaje, joilla aikaansaadaan "täyteläisyyttä" ääneen lisäämällä siihen keinotekoisia kaikuelementtejä. Tallennetusta stereofonisesta musiikista voidaan myös luoda digitaalisen prosessoinnin avulla useampikanavaista nykyaikaisissa AV-vahvistimissa; tässä kaksikanavaisesta äänitallenteesta luodaan esimerkiksi äänentoistojärjestelmän takakaiuttimille keinotekoisesti signaalia, joka aikaansaa laajemman tilavaikutelman kuin tallennettu stereoääni.


title: Äänentoisto

text: Digitaaliset signaalin käsittelylaitteet ovat herkkiä vastaanottamaan sekä lähettämään häiriöitä radiotaajuuksilla. Äänentoistolaitteissa häiriö tarkoittaa sitä, että siirrettävään signaaliin kytkeytyy halutun in-formaatin lisäksi ei toivottu signaali, tällöin siirrettävä informaatio muuttuu, tai siitä menetetään osa. Häiriöt voidaan havaita myös esimerkiksi kohinana ja surinana.Häiriöiden vähentämiseksi tai poistamiseksi tulee selvittää häiriön kytkeytymismekanismi.


title: Äänentoisto

text: Häiriöiden vähentämiseksi tai poistamiseksi tulee ensin selvittää häiriöitä aiheuttava häiriölähde, jonka jälkeen voidaan selvittää häiriön kytkeytymismekanismi.


title: Äänentoisto

text:
Häiriösignaali kytkeytyy galvaanisesti, kun häiriölähteen ja häiriönvastaanottajan välillä on fyysinen yhteys. Audiolaitteisiin yleisimmin häiriötä aiheutuu verkkojännitteen kautta, kuten esimerkiksi jääkaapin käynnistyessä, hakkurivirtalähteestä tai hissin
verkkohäiriöistä johtuen. Galvaanisten kytkentöjen aiheuttamat maasilmukat ovat yksi yleisimmistä audiotekniikan häiriöistä. Ne aiheutuvat useimmiten laitteiden välisistä maapotentiaalieroista. Mikäli maasilmukan aiheuttama virta pääsee virheellisen laitesuunnittelun takia laitteen signaalipiiriin, aiheuttaa 50 Hz:n häiriösignaalin järjestelmään.


title: Äänentoisto

text: Verkkojännitehäiriöltä voidaan suojautua järjestämällä audiolaitteille oma sähkönsyöttö esimerkiksi suoraan sähkökeskuksesta. Maadoitukseen liittyviltä häiriöltä voidaan suojautua rakentamalla maadoitusjärjestelmä tähtipistemetelmää käyttäen. Näin maasilmukoita ei pääse syntymään. Nykyään digitaalinen signaalinkäsittely on kuitenkin yleistä ja tällaisten järjestelmien kanssa tähtipistemenetelmän heikkoudet korostuvat sen hyötyjä suuremmiksi.


title: Äänentoisto

text: Sopivan välimatkan päässä olevalla sähköisellä johtimella on välissään kapasitanssia. Kapasitiivisessä kytkeytymisessä varautunut johdin (häiriönlähde) varaa myös toisen johtimen, minkä vaikutuksesta syntyy häiriöjännitteitä. Kun kapasitiivisen kytkeytymisen vaikutuksesta syntyy ei-toivottuja virtoja ja jännitteitä, kutsutaan niitä kapasitiivisiksi häiriöiksi.


title: Äänentoisto

text: Kapasitiivisesta häiriöstä voidaan välttyä vetämällä eri teholuokan kaapelit erilleen toisistaan esimerkiksi verkkokaapelit erilleen signaalikaapeleista. Kun kaapeleita vedetään toistensa kanssa ristiin, se kannattaa tehdä niin että kaapelit ovat suorassa kulmassa. Myös kaapelivalinnalla voi olla merkitystä. tulisi siis käyttää johtavalla materiaalilla peitettyjä eli suojattuja kaapeleita.


title: Äänentoisto

text: Induktiivinen kytkeytyminen tarkoittaa sähkövirran muodostumista kaapeleihin muuttuvan magneettikentän vaikutuksesta. Indusoitunut virta aiheuttaa sähkölaitteisiin häiriöjännitettä ja aiheuttaa ongelmia esimerkiksi signaalien siirrossa. Verkkokaapeleiden magneettikenttä indusoi häiriövirtoja signaalikaapeleihin ja signaalia vahvistettaessa myös häiriötä vahvistetaan. Audiotekniikassa induktiivisten häiriöiden kytkeytyminen on yleistä, ja niiden suhteellinen osuu ja merkitys muihin häiriöiden syntytapoihin on suuri. Induktiivisen kytkeytymisen aiheuttamia häiriöitä voidaan pienentää erilaisin tekniikoin:Esimerkiksi levysoittimen äänirasiaan aiheutuu helposti häiriöitä, sillä sen rakenne on altis ulkoisille magneettikentille.


title: Äänentoisto

text: RF-säteily aiheuttaa häiriöitä sähkömagneettisen säteilyn tai induktion välityksellä sähköisissä laitteissa. RF-häiriöt kasvavat kaapeleiden pituuden kasvaessa. Se siirtyy yleensä joko jatkuvina tai impulssimuotoisina signaaleina. RF-säteilyn aiheuttamilta häiriöiltä voidaan suojautua käyttäen erilaisia tekniikoita:


title: Kansan kolme periaatetta

text: Kansan kolme periaatetta (perint.: 三民主義, yksink.: 三 民主义, pinyin: Sān Mín Zhǔyì, Wade-Giles: San-min Chu-i) on Sun Yat-senin luoma poliittinen aate, jonka tarkoitus oli luoda Kiinasta vapaa, menestyksekäs ja voimakas valtio. Oppia on huomioitu ennen kaikkea Kiinan tasavallassa, joka hallitsee nykyisin Taiwania, Penghuta, Quemoyta ja Matsu-saaria.Ideologia on sai vahvasti vaikutteita Sun Yat-senin Yhdysvaltain oleskelun aikana. Se sisältää Yhdysvaltain edistykselliseen liikkeeseen ja Abraham Lincolnin ajamaan oppiin viittaavia piirteitä.


title: Kansan kolme periaatetta

text: Periaatteiden peruspilari on Sun Yat-senin Kantonissa pitämistä puheista muodostettu kirja, jonka kokosi eräs hänen kollegansa Sunia konsultoiden. Tätä ovat eri ryhmät tulkinneet myöhemmin eri tavoin. Tšiang Kai-šek teki liitteen Mínshe-ng-periaatteeseen, lisäten siihen kaksi hyvinvoinnin osa-aluetta: koulutus ja vapaa-aika, hän korosti samalla ettei Mínshe-ng tukenut kommunismia eikä sosialismia.


title: Kansan kolme periaatetta

text: Sekä Tšiang Kai-šekin johtama Kuomintang, Mao Zedongin Kiinan kommunistinen puolue että Wang Jingwein johtama japanilaismielinen hallitus ottivat kansan kolme periaatetta perustakseen. Guomindang ja Kommunistinen puolue olivat pitkälti samaa mieltä nationalismista, mutta heidän näkemyksensä erosivat kysymyksissä demokratiasta ja kansan hyvinvoinnista, jotka Guomindang tulkitsi länsimaisena sosiaalidemokratiana ja KKP marxilaisuutena ja kommunismina. Japanilaismieliset hallitukset tulkitsivat nationalismin Japanin tukemiseksi aasialaisten etujen ajamiseksi.


title: Kansan kolme periaatetta

text: Taiwanilla oli aiemmin korkeakoulutuslaitoksia, jotka erikoistuivat ainoastaan Kansan kolmen periaatteen "tutkimiseen ja kehittämiseen", ja muistuttivat siten muita yhteen poliittiseen teoriaan erikoistuneita laitoksia, kuten Jucheen erikoistuneet Pohjois-Koreassa tai maolaisuuteen erikoistuneet Kiinan kansantasavallassa. 1990-luvun lopussa ne ovat alkaneet huomioida muitakin poliittisia teorioita ja muuttaneet nimensä neutraalimmiksi. Taiwanilla on myös lukuisia katuja nimeltä "Sanmin" tai joiden nimenä on jokin periaatteista.


title: Kansan kolme periaatetta

text: Termiä "san min chu-i" on käytetty selvästi vähemmän 1980-luvun puolivälin jälkeen, mutta mikään puolue ei ole varsinaisesti vastustanut sen periaatteita. Kolme periaatetta ovat mukana Kuomintangin puolueohjelmassa ja Kiinan tasavallan perustuslaissa. Taiwanin itsenäistymistä kannattavat liikkeet eivät myöskään ole hyökänneet periaatteiden kimppuun vaan ainoastaan tulkitsevat ne paikallisesti taiwanilaisessa yhteydessä.


title: Endoterminen reaktio

text: Endoterminen reaktio on kemiallinen reaktio, joka sitoo lämpöä ympäristöstä. Endotermisessä prosessissa systeemiin virtaa lämpöä. Endotermisessä reaktiossa systeemin entalpia eli energiasisältö suurenee eli Δ"H" > 0.


title: Endoterminen reaktio

text: Typpimonoksidin muodostuminen hapesta ja typestä on endoterminen reaktio:


title: Endoterminen reaktio

text: Jään sulaminen on endoterminen prosessi, eli se sitoo lämpöä.


title: Endoterminen reaktio

text: Lämpöä "vapauttavaa" prosessia sanotaan eksotermiseksi.


title: Manner-Kiina

text: Manner-Kiina on geopoliittinen termi, jolla tarkoitetaan Kiinan kansantasavallan hallinnassa olevaa mantereista osaa pois lukien Hongkong ja Macao. Termiä käytetään erottamaan Kiinan kansantasavallan hallinnoimaa aluetta Kiinan tasavallan alueesta.


title: Sun Yat-sen

text: Tohtori Sun Yat-sen (perint.: 孫逸仙, yksink.: 孙逸仙, pinyin: Sūn Yìxiān) eli Sun Zhongshan (perint.: 孫中山, yksink.: 孙中山, pinyin: Sūn Zhōngshān) (12. marraskuuta 1866 – 12. maaliskuuta 1925) oli kiinalainen vallankumousjohtaja ja poliitikko, Kuomintang-puolueen perustaja ja Kiinan tasavallan ensimmäinen presidentti. 1930-luvulla hän sai postuumisti tittelin ”Maan isä” (perint.: 國父, yksink.: 国父, pinyin: Guófù), jota käytetään yhä yleisesti Taiwanilla. Manner-Kiinassa hänestä käytetään nimitystä ”Vallankumouksen edelläkävijä” (革命先行者, pinyin: Gémìng Xiānxíngzhě) ja hänet mainitaan nimeltä Kiinan kansantasavallan perustuslain johdannossa.


title: Sun Yat-sen

text: Hän loi poliittisen ideologian, joka tunnetaan nimellä Kansan kolme periaatetta.Kiinalaisen perinteen mukaisesti Sun Yat-senillä oli useita nimiä, joita käytti eri kohdissa elämäänsä. Hänen "oikea", genealogisiin luetteloihin merkitty nimensä on Sūn Démíng (P: 孫德明; Y: 孙德明; K: Syun Dak-ming). Tätä genealogista nimeä käytettiin virallisissa yhteyksissä. Etunimen ensimmäinen merkki on "dé" (P ja Y: 德; K: "dak") on sukupolvimerkki, joka esiintyi myös Sunin sisarusten nimissä. Perinteisesti tätä nimeä ei käytetty perheen ulkopuolella, eikä Kiinassa tai Taiwanissa melkein kukaan tiedä Sunin oikean nimen olleen Sūn Démíng.


title: Sun Yat-sen

text: Sunin alkuperäinen nimi eli iso nimi tai koulunimi oli Sūn Wén (P: 孫文; Y: 孙文; K: Syun Man). Tämä nimi on kiinalaisten keskuudessa tunnetumpi. Sun käytti tätä nimeä allekirjoittaessaan virallisia asiakirjoja


title: Sun Yat-sen

text: Perinteisesti lapset nimettiin Kiinassa vasta muutaman vuoden ikäisinä. Ennen nimen antamista lapsesta käytettiin pientä nimeä eli maitonimeä, joka Sunilla oli Sūn Dìxiàng (P: 孫帝象; Y: 孙帝象; K: Syun Dai-zoeng). Sunin vanhemmat nimesivät tämän kunnioittaen Xuanwu-jumalaa mukaan. Nimen merkki "dì" (P ja Y: 帝; K: "dai") viittaa jumalaan.


title: Sun Yat-sen

text: Sun kastettiin Hongkongissa 17-vuotiaana vuonna 1883. Hän valitsi itselleen kastenimeksi Sūn Rìxīn (P: 孫日新; Y: 孙日新; K: Syun Jat-sin).


title: Sun Yat-sen

text: Opiskellessaan Hongkongissa Sun sai Au Fung-chiltä nimen Sūn Yìxiān (P: 孫逸仙; Y: 孙逸仙; K: Syun Jat-san). Asioidessaan länsimaalaisten kanssa hän käytti tätä nimeä, minkä takia hänet tunnetaankin länsimaissa yleensä nimellä Sun Yat-sen, joka on nimen kantoninkiinankielinen ääntämysasu. Mandariinikiinassa hänestä ei yleensä käytetä tätä nimeä, vaan nimeä Sūn Zhōngshān.


title: Sun Yat-sen

text: Sun valitsi itselleen kohteliaisuusnimeksi Zàizhī (P: 載之; Y: 载之; K: Zoi-zi). Tätä nimeä kuitenkin käytettiin harvoin, eikä sitä juurikaan tunneta.


title: Sun Yat-sen

text: Japanissa ollessaan Sun rekisteröityi hotelliin valenimellä Nakayama Shō (中山樵).


title: Sun Yat-sen

text: Qing-dynastian kukistumisen ja Kiinan tasavallan perustamisen jälkeen Suniin ryhdyttiin taas viittaamaan nimellä Sūn Wén. Käytetympi nimi hänen viimeisinä vuosinaan oli kuitenkin Sūn Zhōngshān (P: 孫中山; Y: 孙中山; K: Syun Zung-saan), joka on muunnelma hänen japaninkielisestä nimestään. Mandariinikiinassa hänet tunnetaan parhaiten juuri tällä nimellä.


title: Sun Yat-sen

text: Sun Yat-sen syntyi Cuiheng-kylässä, Xiangshan-piirikunnassa, Guangdongin maakunnassa Etelä-Kiinassa. Piirikunta on jälkeenpäin saanut nimen Zhongshan hänen kunniakseen.


title: Sun Yat-sen

text: 13-vuotiaana hän muutti veljensä luokse Honoluluun, Havaijille, jonne veli oli muuttanut työläiseksi ja edennyt sitten menestyneeksi kauppiaaksi. Sun Yat-sen opiskeli Iolani-koulussa Honolulussa (1879–1882) ja myöhemmin suoritti lääketieteen loppututkinnon Hongkongin kiinalaisten lääketieteellisessä korkeakoulussa, ollen toinen koulun kahdesta ensimmäisestä valmistujasta 1892. Hän toimi sittemmin lääkärinä Hongkongissa. Hänen Havaijilla viettämänsä aika pohjusti hänen tyytymättömyyttään Qing-dynastian hallintoon, ja hän aloitti poliittisen uransa yrittämällä järjestää kiinalaisten pakolaisten keskuudessa uudistusryhmiä Hongkongissa. Lokakuussa 1894 hän perusti Xing Zhong-yhteisön, jonka tavoitteena oli menestyvä Kiina ja jota hän käytti myöhemmissä vallankumouksellisissa toiminnoissa.


title: Sun Yat-sen

text: Vuonna 1895 hänen suunnittelemansa vallankaappaus epäonnistui, ja seuraavat 16 vuotta Sun vietti maanpakolaisena Euroopassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Japanissa, keräten rahaa vallankumoukselliselle puolueelleen ja rahoittaen kansannousuja Kiinassa. Japanissa hän liittyi kiinalaisten toisinajattelijoiden ryhmään (josta myöhemmin tuli Tongmenghui) ja päätyi pian ryhmän johtajaksi. Hänet karkotettiin Japanista Yhdysvaltoihin.


title: Sun Yat-sen

text: 10. lokakuuta 1911 sotilaallinen kansannousu Wuchangissa, johon Sun ei ollut suoranaisesti osallinen, aloitti prosessin joka kaatoi vuosituhansia kestäneen keisarivallan Kiinassa. Luettuaan lehdistä Qing-dynastian vastaisista levottomuuksista, Sun palasi välittömästi Yhdysvalloista Kiinaan.


title: Sun Yat-sen

text: 29. joulukuuta 1911 provinssien edustajat valitsivat Sunin Kiinan tasavallan presidentiksi ja uudenvuoden päivän 1912 tasavallan ensimmäisen vuoden ensimmäiseksi päiväksi tapaamissaan Nanjingissa.


title: Sun Yat-sen

text: Kuomintangin virallinen historia korostaa Sunin roolia ensimmäisenä presidenttinä, mutta myöhemmät historioitsijat ovat kyseenalaistaneet hänen merkittävyytensä vuoden 1911 vallankumouksessa huomauttaen ettei hänellä ollut mitään tekemistä Wuchangin kansannousun kanssa. Tämän tulkinnan mukaan hänet nimitettiin presidentiksi siksi, että hän oli kunnioitettu mutta melko merkityksetön hahmo, ja siten erinomainen kompromissiratkaisu vallankumouksellisten ja konservatiivien välillä.


title: Sun Yat-sen

text: Vannottuaan virkavalansa Sun sähkötti kaikkien provinssien johdolle kehottaen niitä valitsemaan ja lähettämään senaattoreita perustamaan uuden Kiinan tasavallan Kansalliskongressin. Kansalliskongressi julisti virkaatekevän hallituksen ja tasavallan alustavan lain maan laiksi.


title: Sun Yat-sen

text: Virkaatekevä hallitus oli varsin heikossa asemassa, sillä vaikka useimmat eteläisen Kiinan provinssit olivat julistautuneet itsenäisiksi Qing-dynastian vallasta, pohjoisen Kiinan provinssit eivät tehneet niin. Virkaatekevällä hallituksella ei myöskään ollut omaa armeijaa ja sen hallinta kapinanaloittaneeseen Uuteen armeijaan oli rajallinen.


title: Sun Yat-sen

text: Virkaatekevän hallituksen päätehtävä oli saada Beiyangin armeijaa, joka oli pohjoisen Kiinan merkittävin armeija, johtavan Yuan Shikain tuki puolelleen. Kun hänelle oli luvattu uuden tasavallan presidentin virka, Yuan siirtyi vallankumouksellisten puolelle ja pakotti keisarin väistymään vallasta.


title: Sun Yat-sen

text: Yuan teki itsestään diktaattorin ja nostatti siten vastustusta maassa. Vuonna 1913 Sun johti kapinaa Yuania vastaan ja joutui kapinan epäonnistuttua pakenemaan Japaniin jossa hän kokosi Kuomintangin uudelleen.


title: Sun Yat-sen

text: 25. lokakuuta 1915 hän meni Japanissa naimisiin Song Qinglingin kanssa erottuaan ensimmäisestä vaimostaan Lu Muzhenista.


title: Sun Yat-sen

text: Hän palasi Kiinaan 1917 ja nousi Kantonissa perustetun separatistihallituksen presidentiksi 1921. Vuonna 1923 hän piti puheen, jossa Kansan kolme periaatetta julistettiin valtakunnan perustaksi ja Viiden Yuanin perustuslaista tehtiin poliittisen järjestelmän perusta.


title: Sun Yat-sen

text: Kerätäkseen armeijan Pohjoisen sotaretkeä Pekingin sotapäälliköitä vastaan Sun avasi Whampoan sotilasakatemian (nykyisin Huangpun sotilasakatemia) lähellä Guangzhouta. Akatemian johtajaksi hän nimitti Tšiang Kai-šekin ja poliittisiksi opettajiksi puoluejohtajia kuten Wang Ching-wei ja Hu Han-min.


title: Sun Yat-sen

text: 1920-luvun alkupuolella Komintern tuki Kuomintangin muutosta leninistiseksi keskustalaisdemokraattiseksi puolueeksi sen liittoutuessa Kiinan kommunistisen puolueen kanssa. Tässä vaiheessa Sun oli vakuuttunut siitä että ainoa tapa yhdistää Kiina oli sotilaallinen valloitus etelästä lähtien, mitä seuraisi poliittinen ohjailu ennen siirtymistä demokratiaan.


title: Sun Yat-sen

text: 10. marraskuuta 1924 Sun matkusti pohjoiseen ja piti puheen jossa hän esitti konferenssia ja länsimaiden kanssa tehtyjen epätasa-arvoisten sopimusten hylkäämistä. Kaksi päivää myöhemmin hän matkusti uudelleen Pekingiin neuvottelemaan maan tulevaisuudesta, heikkenevästä terveydestään ja sotapäälliköiden kanssa käytävästä sodasta huolimatta.


title: Sun Yat-sen

text: Hän kuoli maksasyöpään Pekingissä maaliskuussa 1925 58-vuotiaana.


title: Albrecht Dürer

text: Albrecht Dürer (21. toukokuuta 1471 – 6. huhtikuuta 1528) oli saksalainen taidemaalari ja graafikko, puupiirrosten ja kuparikaiverrusten tekijä. Hänet tunnetaan parhaiten puupiirrossarjoista "Apokalypsi" (1498), kahdesta sarjasta aiheena Jeesuksen ristiinnaulitseminen: "Suuri passio" (1498–1510) ja "Pieni passio" (1510–1511) sekä useista erillisistä kuparikaiverruksista, kuten "Ritari, kuolema ja paholainen" (1513) sekä "Melankolia I" (1514).


title: Albrecht Dürer

text: Dürer syntyi ja kuoli Nürnbergissä. Suku, joka oli lähtöisin Unkarista saksalaisti nimen Thürer asetuttuaan Nürnbergiin vuonna 1455. Isä, myös nimeltään Albrecht, oli kultaseppä, joka palveli Hieronymus Helferin apulaisena ja meni vuonna 1468 naimisiin tämän tyttären Barbaran kanssa. He saivat 18 lasta, joista Albrecht oli kolmanneksi tai toiseksi vanhin. Albrechtin veljestä Hans Düreristä tuli myös tunnettu taiteilija.


title: Albrecht Dürer

text: 15-vuotiaana Dürer meni oppipojaksi kaupungin merkittävimmälle taiteilijalle Michael Wolgemutille. Wolgemut oli tuottelias, mutta keskinkertainen pienten myöhäisgoottilaisten töiden tekijä. Dürer oppi maalaamisen lisäksi myös puunleikkaamista ja kuparikaiverruksen perusteita Wolgemutin alaisena. Harjoitteluaikansa lopussa vuonna vuonna 1490 hän lähti kiertämään maata ("Wanderjahre" eli vaellusvuodet) kisällijärjestelmän sääntöjen mukaisesti. Hän saapui pari vuotta myöhemmin Colmariin aikomuksenaan opiskella Martin Schongauerin johdolla, joka oli aikakautensa arvostettu maalaaja-kaivertaja. Hän sai tietää Schongauerin kuolleen edellisenä vuonna, mutta sai ystävällisen vastaanoton taiteilijan suvulta Colmarissa ja Baselissa. Heidän johdollaan hän sai ilmeisesti jonkin verran harjoittaa metallin- ja puunkaiverruksen suunnittelua. Hän lähti Baselista vuonna 1494 ja palasi Nürnbergiin. Tältä kaudelta on vain vähän hänen töitään jäljellä.


title: Albrecht Dürer

text: Dürer meni naimisiin 9. heinäkuuta 1494 hänen poissa ollessaan tehtyjen järjestelyjen mukaisesti paikallisen kauppiaan tyttären Agnes Freyn kanssa.


title: Albrecht Dürer

text: Syksyllä 1494 Dürer lähti Italiaan ja matkusti muun muassa Venetsiaan. Seuraavana vuonna hän palasi Nürnbergiin, jossa hän ilmeisesti vietti seuraavat kymmenen vuotta tuottaen suurimman osan kuuluisista piirroksistaan. Venetsialainen taiteilija Jacopo de Barbari, joka asui Nürnbergissä jonkin aikaa vuonna 1500, vaikutti Düreriin tutustuttamalla hänet uusiin kehitysaskeliin perspektiiviopin, anatomian ja mittasuhteiden alalla, mikä sai Dürerin aloittamaan näiden tutkimisen. Tämä näkyy muun muassa kuuluisan kaiverruksen "Aatami ja Eeva" (1504) vartalon mittasuhteissa. Kuparikaiverrustekniikassa hän oli pitkälti itseoppinut ja kehitti edelleen kaiverrustekniikkaa. Italiassa hän keskittyi maalaamiseen tehden muun muassa muotokuvia ja alttaritauluja.


title: Albrecht Dürer

text: Dürerin piirrokset saavuttivat suosiota, ja niitä alettiin kopioida. Venetsiassa saavuttamastaan suosiosta huolimatta hän palasi Nürnbergiin 1507 ja oleskeli Saksassa vuoteen 1520 asti. Hänen silloinen asuintalonsa Nürnbergissä on nykyään museona.


title: Albrecht Dürer

text: Hänen maineensa levisi ympäri Eurooppaa ja hän oli hyvissä väleissä kaikkien aikakauden mestareiden kanssa vaihtaen piirroksia muun muassa Rafaelin kanssa.


title: Albrecht Dürer

text: Dürerin Venetsiasta paluun ja hänen Alankomaan matkansa välinen aika jaetaan tavallisesti sen mukaan, minkä tyyppisiä töitä hän pääasiassa teki.


title: Albrecht Dürer

text: Vuodet 1507–1511 kuluivat pääasiassa piirtämisessä. Hän tuotti tällöin neljä merkittävää teostaan:


title: Albrecht Dürer

text: Tämän ajanjakson aikana hän viimeisteli kaksi puukaiverrussarjaansa "Suuri passio" ja "Neitsyt Marian elämä", jotka molemmat julkaistiin vuonna 1511 yhdessä "Apokalypsi"-sarjan toisen painoksen kanssa.


title: Albrecht Dürer

text: Vuosina 1511–1514 Dürer keskittyi puun ja kuparin kaivertamiseen, varsinkin kuparin. Tärkein jakson työ oli "Pienen passion" 37 aihetta puulle, ensijulkaisu 1511, sekä samasta teemasta 15 pientä kuparikaiverrusta vuonna 1512. Vuosina 1513 ja 1514 valmistuivat Dürerin kolme kuuluisinta kuparikaiverrusta: Vuosina 1515–1520 hän tuotti erityyppisiä töitä. Muotokuvia pellavalle vuonna 1516, eriaiheisia kaiverruksia, kokeiluja rauta- ja sinkkilevyille syövyttämisestä sekä keisari Maksimilian I:lle tehtyjä töitä ennen tämän kuolemaa vuonna 1519.


title: Albrecht Dürer

text: Kesällä 1520 Dürer teki yhdessä vaimonsa ja palvelijansa kanssa neljännen ja viimeisen matkansa Alankomaihin osallistuakseen uuden saksalais-roomalaisen keisarin Kaarle V kruunajaisiin Aachenissa ja saadakseen uusia työtehtäviä. Hän teki useita piirustuksia käydessään matkalla eri kaupungeissa ja palasi heinäkuussa 1521 kotiin matkalta, jonka aikana hän oli sairastunut tunnistamattomaan sairauteen, mikä vaikutti häneen hänen loppuelämänsä ajan.


title: Albrecht Dürer

text: Nürnbergissä hän alkoi työskennellä uskonnollisten kuvien parissa, mutta mitään suurempia töitä ei enää syntynyt luonnoksia lukuun ottamatta. Tähän vaikutti heikentyvä terveys ja aika, jonka hän käytti teoreettisiin töihinsä, kuten geometriaan, perspektiivioppiin, ihmisvartalon mittasuhteiden ja linnoittautumisen tutkimiseen. Hän ei ollut lahjakas kirjoittaja, mutta työskenteli kovasti kirjoituksiaan varten.


title: Albrecht Dürer

text: Viimeisinä vuosinaan hän teki vain vähän taidetta. Maalauksista mainittakoon "Hieronymus Holtzschuherin muotokuva", "Madonna ja lapsi" vuodelta 1526 sekä kaksi paneelia, joissa ovat etualalla Pyhän Johannes ja Pietari, sekä taustalla Pyhän Paavali ja Markus. Kuparikaiverruksina Dürer teki vain muutaman muotokuvan, kuten Mainzin kardinaali-vaaliruhtinaan, Saksin vaaliruhtinas Fredrik Viisaan sekä hänen ystäviensä humanististen oppineiden Willibald Pirckheimerin, Philipp Melanchthonin ja Erasmus Rotterdamilaisen muotokuvat.


title: Albrecht Dürer

text: Elinaikanaan Dürer viimeisteli ja julkaisi kaksi kirjaa. Niistä geometriaa ja perspektiiviä käsittelevä julkaistiin Nürnbergissä vuonna 1525 ja linnoittautumista käsittelevä kaksi vuotta myöhemmin. Ihmisruumiin mittasuhteita käsittelevä teos julkaistiin pian hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1528.


title: Albrecht Dürer

text: Düreriä pidetään aikakautensa suurimpana saksalaisena taiteilijana ja ensimmäisenä saksalaisena protestanttisena renessanssitaiteilijana. Hän oli hyvin monipuolinen ja arvostettu jo elinaikanaan, omasta mielestään arvostetumpi ulkomailla kuin kotimaassaan. Hänen kaiverruksilleen ja piirroksilleen oli ominaista runsaat yksityiskohdat sekä suurikokoisuus ja niistä otettiin jo hänen elinaikanaan paljon vedoksia.


title: Kännykkä

text: Kännykkä tarkoittaa matkapuhelinta tai käsipuhelinta.


title: Kännykkä

text: Kännykkä-sanan keksi Nokialle työskennellyt Aarne Visuri vuonna 1977. Ensimmäinen kännykkä oli Nokian SV1500-käsiradiopuhelin, joka oli tarkoitettu yritysten ja viranomaisten käyttöön. Visurin mukaan kännykkä tulee sanasta "känny", joka tarkoittaa pienen lapsen kättä.


title: Kännykkä

text: Nokia-Mobira rekisteröi nimen "Kännykkä" tavaramerkiksi vuonna 1987 Suomen markkinoita varten. Aluksi se myös yritti estää muita käyttämästä yhtiön tavaramerkkiä. Pian yhtiö kuitenkin hyväksyi, että tavaramerkistä tuli yleisnimi käsipuhelimille.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintöluettelo on Unescon ylläpitämä järjestelmä, jonka tarkoituksena on suojella maailman ainutlaatuista kulttuuri- ja luonnonperintöä. Luetteloon valittujen kohteiden ja alueiden katsotaankin olevan arvokkaimmat perintökohteet, joiden suojelulla ja säilyttämisellä pitäisi olla erityinen merkitys ihmiskunnan kulttuuri- ja luonnonperinnön säilymiselle.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Unescon yleissopimus kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämisestä allekirjoitettiin vuonna 1972. Tämän jälkeen 190 valtiota on ratifioinut sopimuksen. Jäsenvaltioiden joukosta valitaan edustajisto 21-jäseniseen Maailmanperintökomiteaan, joka tekee päätökset maailmanperintöluetteloa koskevista muutoksista. Maailmanperintöluettelossa on 1 052 kohdetta, joista 814 on kulttuurikohdetta, 203 luonnonkohdetta ja 35 molempiin ryhmiin kuuluvaa (2016). Italiassa on yhteensä 51 kohdetta, eli enemmän kuin missään muussa valtiossa.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Kansallisesta kulttuuriperinnöstä alettiin puhua ensimmäisen kerran valistuksen aikana 1700-luvulla. Kansallista perintöä käytettiin vahvistamaan paikallisia historiallisia juuria. Turismin lisääntymisen jälkeen kiinnostus entiseen kasvoi entisestään.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Perintöä haluttiin suojella, jotta tulevatkin sukupolvet näkisivät luonto- ja kulttuurikohteet. Yhdysvalloissa heräsi ajatus luontokohteiden suojelemisesta, kun Niagaran putousten luonnollinen erämaaympäristö oli tuhottu, ja siitä oli selvästi tullut ihmisen muokkaama alue. Vuonna 1872 Yhdysvaltoihin perustettiin maailman ensimmäinen kansallispuisto, Yellowstone, ja seuraavien vuosikymmenten aika kansallispuistojen idea levisi myös muualle maailmaan.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Ensimmäisen maailmansodan rauhanprosessi johti Kansainliiton perustamiseen. Kansainliiton neuvosto perusti Intellectual Cooperation Committeen vuonna 1922. Komitea lopetti toimintansa nopeasti, kun ei löytänyt rahoitusta Genevestä, mutta se perustettiin uudelleen Pariisissa 1926 nimellä International Institute of Intellectual Cooperation (IIIC). Kansainvälinen museotoimisto (IMO) perustettiin vuonna 1926 osana IIIC:tä. IMO järjesti muutamia merkittäviä tapahtumia, jotka vaikuttivat kulttuuriperinnönsuojeluun, kuten Ateenan konferenssissa 1931 päätetty Ateenan julistus, joka oli ensimmäinen kansainvälinen lausunto historiallisten monumenttien suojelemisesta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja säädettiin San Franciscossa toisen maailmansodan jälkeen 24. lokakuuta 1945. Monet kansainväliset organisaatiot järjestyivät tämän jälkeen uudelleen, ja marraskuussa 1945 IIIC:n tilalle syntyi Unesco.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Toisen maailmansodan jälkeen kehittyi ajatus kansainvälisesti perintökohteiden suojelusta. Assuanin toisen padon rakennussuunnitelmat saivat aikaan kansainvälisen huolenaiheen Abu Simbelin temppeleiden kohtalosta, sillä ne olivat jäämässä Nasserjärven tulvaveden alle uuden padon myötä. Egyptin ja Sudanin hallitusten pyynnöstä Unesco käynnisti vuonna 1959 projektin Abu Simbelin temppeleiden pelastamiseksi. Projekti maksoi noin 80 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja sen aikana Abu Simbelin temppelit purettiin ja kasattiin uuteen paikkaan. Lisäksi veden alle jäävällä alueella järjestettiin laajoja arkeologisia kaivauksia. Projektin kustannuksiin osallistui noin 50 valtiota.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Unesco esitteli vuonna 1962 suosituksensa ihmisten tekemien ja luonnollisten ympäristöjen sekä kohteiden suojelemiseksi ja entistämiseksi. Järjestö oli samoihin aikoihin mukana myös kahdessa laajassa pelastushankkeessa, jotka saivat maailmanlaajuista huomiota. Firenzen keskusta tarvitsi ennallistamista vuoden 1966 tulvan jälkeen ja Venetsian vuotuisten talvitulvien ongelma piti ratkaista. Lisäksi Unesco oli mukana suojaamassa Pakistanin Mohenjo-Daroa ja Indonesian Borobuduria.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Yhdysvaltain hallitus alkoi kiinnostua luonnonsuojelusta kansainvälisten järjestöjen, kuten Sierra Clubin ja Maailman luonnonsäätiön, kautta. Valkoisessa talossa vuonna 1965 järjestetyssä konferenssissa Yhdysvallat vaati itsenäisen kulttuuri- ja luonnonperintöä käsittelevän World Heritage Trust -säätiön perustamista. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) teki samantapaisen esityksen omille jäsenilleen vuonna 1968. Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma, Unescon Ihminen ja biosfääri -ohjelma perustettiin 1970-luvun alussa, jolloin käytiin myös kansainvälisiä konferensseja kansallispuistoista. Nämä lisäsivät entisestään kansainvälistä tietoisuutta suojelutarpeista.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Yhdysvaltain ja IUCN:n ehdotukset esitettiin Yhdistyneille kansakunnille Tukholman kokouksessa vuonna 1972. Tukholmassa päätettiin, että Unescon yleiskokouksen pitäisi hyväksyä maailmanperintösopimus. Marraskuun 16. päivänä samana vuonna yleiskokous hyväksyi Yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta ("Convention Concerning the Protection of World Cultural and Natural Heritage"). Sopimuksesta käytiin Unescon kokouksessa pitkä keskustelu, ja sen hyväksymistä kannatti 75 jäsentä, 17 jäsentä ei äänestänyt ja vain 1 jäsen äänesti sopimuksen hyväksymistä vastaan.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Yhdysvallat oli ensimmäinen valtio, joka hyväksyi maailmanperintösopimuksen. Se ratifioi sopimuksen 12. heinäkuuta 1973. Sopimus astui voimaan, kun Sveitsi hyväksyi sen 20. valtiona joulukuussa 1975.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Ensimmäiset kaksitoista kohdetta hyväksyttiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1978. Maailmanperintösopimuksen 20-vuotisjuhlavuotena 1992 maailmanperintökomitea perusti maailmanperintökeskuksen ja määritteli kulttuurimaisemien suojelun ensimmäisenä kansainvälisenä järjestönä. Kaksi vuotta myöhemmin komitea loi yleismaailmallisen ohjelman maailmanperintöluettelon tasapainottamiseksi.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintösopimuksen 30-vuotisjuhlana Unesco järjesti Venetsiassa "World Heritage: Shared Legacy, Common Responsibility" -kongressin, jonka tarkoituksena oli vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä maailmanperintökohteiden suojelemiseksi. Samana vuonna maailmanperintökomitea hyväksyi Budapestin julistuksen, joka tunnettiin neljän C:n ohjelmana (credibility, conservation, capacity-building, communication). Sen tarkoituksena oli parantaa maailmanperintöluettelon luotettavuutta, varmistaa kohteiden tehokas suojelu, kehittää tehokkaita mittareita osaamisen kartuttamiselle ja kasvattaa yleistä tietoa ja tukea viestinnän kautta. Viisi vuotta myöhemmin Christchurchin kokouksessa komitea lisäsi ohjelmaan viidennen C:n (community), sillä yhteisön osuus on suuri jokaisessa Budapestin julistuksen kohdassa.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Yleissopimus maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemiseksi eli maailmanperintösopimus on kansainvälinen sopimus, jonka Unesco hyväksyi vuonna 1972. Sen luonnin taustalla oli huoli uhanalaisen kulttuuri- ja luonnonperinnön säilymisestä tuleville sukupolville. Sopimuksen tavoitteena on tämän perinnön suojaaminen. Sopimuksessa on 38 artiklaa, joissa muun muassa määritellään kulttuuri- ja luonnonperintö sekä perustetaan näiden suojelemista varten kansainvälinen komitea. Sopimuksen on ratifioinut tai hyväksynyt kaikkiaan 190 valtiota.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Sopimuksessa esitetään jäsenvaltioiden tehtävät mielenkiintoisten kohteiden tunnistamiseksi ja niiden suojelemiseksi. Jäsenvaltiot sitoutuvat suojelemaan sekä maailmanperintökohteitaan että kansallista perintöään. Sopimuksen mukaan jäsenvaltioiden tulee säännöllisesti raportoida maailmanperintökomitealle maailmanperintökohteidensa tilasta. Raporttien perusteella komitea tekee päätöksiä kohteiden tarpeista ja pyrkii ratkaisemaan uusiutuvia ongelmia.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintösopimuksen ensimmäisessä artiklassa määritellään kulttuuriperintökohteet, joita voivat olla monumentit, rakennusryhmät ja paikat. Monumentteja ovat arkkitehtoniset työt, merkittävät veistokset ja maalaukset, piirtokirjoitukset, luola-asumukset ja näiden yhdistelmät, joilla on maailmanlaajuista arvoa historiallisesti, taiteellisesti tai tieteellisesti. Rakennusryhmiksi lasketaan rakennukset, jotka muodostavat maailmanlaajuisesti arvokkaan kokonaisuuden arkkitehtuurinsa, yhtenäisyytensä tai sijaintinsa ansiosta. Muita paikkoja ovat ihmisen tai ihmisen ja luonnon yhdessä muovaamat työt ja alueet, kuten arkeologiset kohteet, jotka ovat merkittäviä historiallisesti, esteettisesti, kansatieteellisesti tai antropologisesti.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Toisessa artikkelissa annetaan luontokohteiden määritelmä. Niitä ovat biologiset tai fyysiset luonnonmuodostelmat, joilla on maailmanlaajuista arvoa esteettisesti ja tieteellisesti, geologiset tai fyysisen maantieteen muodostelmat ja uhanalaisten eläinten ja kasvien asuinalueet sekä tarkasti rajatut luonnonalueet, joilla on merkittävyyttä tieteen, luonnonsuojelun tai luonnonkauneuden kannalta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintösopimus on yksi Unescon kolmesta sopimuksesta, jotka liittyvät kulttuuriperinnön suojelemiseen. Kaksi muuta ovat Haagissa vuonna 1954 solmittu Yleissopimus kulttuuriomaisuuden suojelemiseksi aseellisen selkkauksen sattuessa ja Yleissopimus kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi, joka solmittiin vuonna 1970.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintösopimuksen täyttämisestä vastaa maailmanperintökomitea, joka koostuu 21 edustajasta, jotka valitaan sopimuksen ratifioineista valtioista. Komitean jäsenet valitaan kuusivuotiskaudella, mutta valitut saavat vapaaehtoisesti istua vain neljä vuotta, jotta muutkin jäsenet pääsevät komiteaan. Nykyisistä jäsenistä kaikki ovat valinneet vapaaehtoisen neljän vuoden kauden. Komitea kokoontuu päättämään asioista kerran vuodessa.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintökomitean vastuulla on maailmanperintöluettelon julkaiseminen ja sen ajan tasalla pitäminen. Se myös hallinnoi maailmanperintörahastoa ja käsittelee jäsenvaltioiden tekemiä rahallisia avunpyyntöjä kulttuurikohteiden suojelemiseksi. Komitea tekee viimeisen päätöksen kohteen asettamisesta maailmanperintöluetteloon. Komitean vastuulla on myös jäsenvaltioiden tekemien raporttien tutkiminen ja mahdollisten lisäselvitysten pyytäminen maailmanperintökohteiden suojelusta. Lisäksi se päättää kohteiden sijoittamisesta vaarantuneiden kohteiden listalle.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Komitean apuna toimii sihteeristö, jonka Unescon pääjohtaja asettaa. Komiteaa avustaa sen tekemisissä päätöksissä myös Kulttuuriomaisuuden säilyttämisen ja entistämisen kansainvälinen tutkimuskeskus ICCROM, Rakennusmuistomerkkien ja historiallisten alueiden kansainvälinen neuvosto ICOMOS ja Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN).


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintökeskus perustettiin vuonna 1992 hoitamaan maailmanperintöön liittyviä asioita Unescossa. Se käsittelee maailmanperintösopimuksen päivittäisiä asioita ja järjestää komitean vuosittaiset kokoukset. Se myös auttaa jäsenvaltioita kohteiden ehdottamisessa maailmanperintöluetteloon. Maailmanperintökeskus sijaitsee Pariisissa.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Keskuksessa on myös maailmanperintöarkisto, ja se julkaisee uutiskirjettä, lehteä sekä ylläpitää maailmanperintöluettelon verkkosivustoa. Keskus on tuottanut televisio- ja elokuvatuottajien kanssa informatiivisia ja opetuksellisia elokuvia maailmanperintökohteista ja niiden suojelusta. Kolme televisioverkkoa on tuottanut ohjelmia jo yli 500 kohteesta. Saksalainen Südwestrundfunk esittää 15-minuuttista "Ihmiskunnan aarteita" -ohjelmaa, joka on levinnyt myös maailmanlaajuiseen levitykseen. Japanissa Tokyo Broadcasting System lähettää viikoittain 30 minuutin HDTV-laatuisen ohjelman maailmanperinnöstä, ja yleisradioyhtiö NHK on tuottanut maailmanperinnöstä sarjan lyhytelokuvia.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintökeskuksen vastuulla on myös huolehtia vuonna 1994 perustetusta ohjelmasta, jonka tarkoituksena on rohkaista nuoria osallistumaan perintökohteiden suojeluun. Ohjelma pyrkii varustamaan nuoret tarvittavalla tiedolla, taidolla, verkostolla ja sitoutumisella, jotta he voisivat vaikuttaa tulevaisuudessa perintökohteiden suojelussa sekä kansainvälisestä että paikallisesti.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintörahasto perustettiin yleissopimuksen mukaisesti vuonna 1972. Sen tarkoituksena on tukea jäsenvaltiota kohteiden tunnistamisessa, suojelussa ja mainostamisessa. Rahasto järjestää vuosittain noin neljä miljoonaa Yhdysvaltain dollaria jäsenvaltioiden tarpeisiin. Avustusta voidaan pyytää kohde-esityksen laatimiseen, henkilökunnan kouluttamiseen, asiantuntija- tai materiaalitukeen, hätätoimenpiteisiin ja tiedotukseen sekä koulutusmateriaalin valmistamiseen.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Rahasto saa varansa eri tahoilta. Osa rahoista tulee jäsenvaltioiden pakollisista tai vapaaehtoisista maksuista. Rahasto saa myös avustuksia, lahjoituksia ja testamenttisaantoja valtioilta, järjestöiltä ja yksityisiltä henkilöiltä. Tämän lisäksi rahaa tulee varojen koroista, keräyksistä ja tilaisuuksista sekä muista rahaston sääntöjen hyväksymistä lähteistä.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Rahasto ei pysty toteuttamaan kaikkia apupyyntöjä, vaan komitea päättää rahoituksesta, jota suunnataan erityisesti vaarantuneille kohteille ja kohteille, jotka sijaitsevat kehitysmaissa. Rahasto tukee jäsenvaltiotaan kolmella eri tavalla. Valmistava apu suunnataan aielistojen ja ehdokkuuksien valmisteluun. Hätäapua tarjotaan kohteille, jotka ovat välittömässä vaarassa esimerkiksi tulipalon, tulvien tai sodan takia. Hätäapua voidaan tarjota hätäsuunnitelmien ja -toimenpiteiden laatimiseen ja toteuttamiseen. Suojelu- ja hallintoapua voidaan antaa kohteiden tarkkailuun, suojeluun tai hallinnointiin liittyviin tekijöihin, kuten esimerkiksi asiantuntijoiden kouluttamiseen sekä tieteellisten ja teknillisten tutkimusten suorittamiseen.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintöluetteloon kuuluu 816 kulttuuri-, 203 luonto- ja 35 molempiin ryhmiin kuuluvaa kohdetta 165 valtiosta. Yhteensä kohteita on 1 054. Eniten kohteita on Italiassa, jossa niitä on 51. Vähintään 30 kohdetta on myös Kiinassa (50), Espanjassa (45), Ranskassa (42), Saksassa (41), Intiassa (35), Meksikossa (34) ja Britanniassa (30). Suomessa kohteita on seitsemän. Maailmanperintösopimuksen hyväksyneistä 190 valtioista 28 ei ole vielä saanut ainuttakaan kohdetta maailmanperintöluetteloon.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Komitea on hyväksynyt maailmanperintökohteita 38 kokouksessa, ja keskimäärin yhdessä kokouksessa on hyväksytty 27 kohdetta. Uusien maailmanperintökohteiden vuotuinen määrä on kuitenkin vaihdellut seitsemästä (7) kuuteenkymmeneenyhteen (61). Vuonna 1989 komitea hyväksyi vain seitsemän uutta kohdetta, kun vuonna 2000 se valitsi peräti 61 uutta kohdetta. Myös vuonna 2002 valittiin alle kymmenen kohdetta (9). Toiseksi eniten kohteita valittiin vuonna 1999 (48). Myös vuosina 1997 (46), 1979 (44) ja 1987 (41) maailmanperintöluetteloon otettiin yli 40 uutta kohdetta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Tähän mennessä vain kaksi kohdetta on poistettu luettelosta. Komitea poisti vuonna 2007 Omanissa sijaitsevan Valkobeisan suojelualueen, joka oli listattu vuonna 1994. Se poistettiin, kun Omanin hallitus oli päättänyt pienentää suojelualueen kokoa 90 prosentilla. Toisena poistettiin Dresdenin kaupunki vuonna 2009. Dresden pudotettiin listalta, kun kaupunki aloitti varoituksista huolimatta nelikaistaisen moottoritiesillan, Waldschlößchenbrücken rakentamisen Elben jokilaakson historiallisen maisemaan.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintöluetteloon merkitsemiseksi kohteen täytyy ensimmäisenä olla merkittynä aielistaan. Jokainen jäsenvaltio saa luoda oman aielistansa, johon se merkitsee kohteita, jotka ovat sen mielestä sopivia maailmanperintöluetteloon ja jotka se aikoo esittää luetteloon pääsemiseksi viiden tai kymmenen vuoden sisällä. Kohde ei voi päästä maailmanperintöluetteloon, jos se ei ole jäsenvaltion aielistalla. Jäsenvaltiot voivat päivittää aielistojaan koska tahansa. Niitä pitäisi tarkastella ja muokata säännöllisesti, jotta jäsenvaltiot pystyisivät ottamaan huomioon uudet tieteelliset havainnot ja perintökohteisiin liittyvät uudet käsitykset. Aielistat ovat myös avuksi maailmanperintökomitealle uusien kohteiden nimeämisessä, sillä niiden avulla komitea pystyy vertailemaan ehdotettuja kohteita mahdollisiin tuleviin ehdokkaisiin, jotta vain maailmanlaajuisesti merkittävät kohteet tulisi valituksi maailmanperintöluetteloon.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Aieluettelosta jäsenvaltiot voivat valita kohteita, joista tehdään virallinen esitys luetteloon pääsemiseksi. Maailmanperintökeskus avustaa tarpeen vaatiessa jäsenvaltioita kohde-esityksen tekemisessä. Jäsenvaltio voi ehdottaa listalle vain kohteita, jotka sijaitsevat valtion rajojen sisäpuolella. Valtiot voivat kuitenkin tehdä myös yhteisiä ehdotuksia kohteista, jotka sijaitsevat useamman valtion alueella.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Kohde-esitykseen tulee merkitä kohteen nimi ja tunnistetiedot, joihin kuuluvat sen sijainti, maantieteelliset koordinaatit ja alueen kartat. Lisäksi esityksessä pitää kertoa perustelut kohteen valinnan puolesta, alueen kuvaus historiatietoineen, kohteen hallintotiedot, kuten omistaja, suojelukeinot, suunnitelmat, resurssit, vierailijapalvelut ja henkilöstö. Tämän jälkeen kohde-esityksessä tulee mainita kohteeseen vaikuttavia asioita, kuten sen kunto, kehityssuunnitelmat, mahdolliset uhkaavat luonnonkatastrofit ja asutuksen sekä matkailun asettama paine, kohteen seurantatoimet, dokumentointi ja lopuksi kohde-esityksen liittyvien tahojen yhteystiedot.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Valmis kohde-esitys lähetetään maailmanperintökomitean sihteeristölle, joka rekisteröi ja tarkistaa esitykset. Sihteeristön apuna toimii asiantuntijana ICOMOS tai IUCN tai molemmat. Asiantuntijajärjestöillä on kahdeksan kuukautta aikaa arvioida esityksiä. Arvio palautetaan sihteeristölle, joka toimittaa sen hallintoneuvostolle. Hallintoneuvosto tekee ehdotuksensa siitä, että voidaanko kohde merkitä maailmanperintöluetteloon, vai palautetaanko esitys takaisin jäsenvaltiolle. Maailmanperintökomitea käsittelee istunnossaan hallintoneuvoston suositusten mukaan uuden kohteen ottamista mukaan maailmanperintöluetteloon. Komitea käsittelee vuosittain korkeintaan 45 kohdetta, joihin lasketaan myös vanhojen kohteiden laajennukset.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintöluetteloon valittavien kohteiden täytyy täyttää yksi tai useampi kymmenestä komitean asettamasta kriteeristä. Nykyiset valintaperusteet ovat vuodelta 2004. Kriteerit ovat numeroitu roomalaisin kirjaimin yhdestä kymmeneen, ja kuusi ensimmäistä käsittelee kulttuuri- ja neljä jälkimmäistä luontokohteita. Kriteeriä VI komitea käyttää vain yhdistettynä jonkun toisen kriteerin kanssa. Monet varhaisimmista maailmanperintökohteista, kuten Venetsia, täyttävät kaikki kuusi kulttuurikriteeriä. Yleisten kriteerien lisäksi maailmanperintöluetteloon valittavan kohteen piirteiden tulee olla säilynyt aitoina ja koskemattomina. Jäsenvaltion oman lainsäädännön pitää lisäksi täyttää kohteen suojelutarpeet.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Alkuperäiset kriteerit olivat vuodelta 1977. Kuutta kulttuurikriteeriä muokattiin ensimmäisen kerran 1980, mutta tämän jälkeen ne pysyivät lähes muuttumattomina vuoteen 1992. Vuoden 1980 kriteerit aiheuttivat epätasapainoa maailmanperintöluetteloon, sillä ne suosivat eurooppalaisia ja pohjoisamerikkalaisia kohteita, joilla oli usein selvempi arkkitehtoninen ja taiteellinen arvo. Muualla maailmassa kulttuurikohteet eivät ole yleensä niin konkreettisia, vaan ne liittyivät usein tiettyyn luonnonympäristöön. Santa Fen istunnossa 1992 maailmanperintökomitea lisäsi kriteereihin maininnan kulttuuriympäristöistä ja tunnusti täten ensimmäisen kerran kohteet, jotka olivat ihmisten ja luonnon yhdessä muokkaamia. Luontokriteereitä muokattiin ensimmäisen kerran vuoden 1994 ohjeisiin. Niitä tarkastettiin IUCN:n Caracasissa vuonna 1992 järjestämän kongressin ajatusten pohjalta. Vuonna 1994 luontokriteereistä poistettiin maininta ihmiskunnan vaikutuksesta, sillä se nähtiin ristiriitaisena maailmanperintösopimuksen kanssa. Maininta geologisista prosesseista oli alkuperäisissä kriteereissä mainittu kahdessa kriteerissä, mutta vuonna 1994 toisesta maininnasta luovuttiin. Samalla lisättiin maininta merkittävistä ekologisista prosesseista ja painotettiin myös kohteita, joilla on arvoa monimuotoisuutensa ansiosta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Vuonna 2003 komitea päätti, että kulttuuri- ja luontokriteerit yhdistetään samaan luetteloon. Aiemmin molemmille oli oma luettelo. Vuoden 2005 ohjeistuksessa luontokriteerit (I, II, III ja IV) siirrettiin kulttuurikriteerien jatkoiksi, ja ne muodostivat näin maailmanperintökriteerit VII, VIII, IX ja X. Yhdistettyä luetteloa käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 2007.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Kohteen tulee:


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintökomitea pitää yllä myös listaa kohteista, jotka ovat jostain syystä vaarantuneet. Tällaisia syitä voivat olla esimerkiksi sodat, luonnonmullistukset, saasteet, salametsästys, kontrolloimaton kaupungistuminen ja laaja turistiryntäys. Uhat voivat olla todettuja tai potentiaalisia, ja ne voivat aiheuttaa kohteen merkityksen pienenemisen.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Listan tarkoituksena on herättää erityisesti kansainvälisen huomion vaarantuneeseen kohteeseen. Komitealla on mahdollisuus myöntää välitöntä rahallista apua maailmanperintörahastosta tällaisen kohteen suojeluun. Komitean pitää myös kehittää ja ottaa käytäntöön ohjelma, jonka tavoitteena on korjata tilanne. Tämä tehdään yhteistyössä sen valtion kanssa, jossa vaarantuneen kohteen sijaitsee.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Listaaminen vaarantuneiden kohteiden luetteloon ei tapahdu samalla tavalla kuin varsinaiseen maailmanperintöluetteloon. Joskus jäsenvaltio pyytää perintökohteensa merkitsemistä vaarantuneeksi, jotta saisi kansainvälisen huomion asialleen. Monet valtiot kuitenkin pyrkivät välttämään listalle joutumisen, koska pitävät tätä häpeänä.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Vaarantuneita maailmanperintökohteita on kesän 2014 tilanteen mukaan 46.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintöluetteloon pääseminen vaikuttaa positiivisesti kohteisiin, joita sinne otetaan. Positiivisten syiden takia jäsenvaltiot ovat kiinnostuneita ehdottamaan kohteita omasta valtiostaan maailmanperintökomitealle.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintökohteet saavat kansainvälistä tunnustusta ja mainetta, mikä lisää mahdollisuuksia markkinoida kohdetta. Kohteisiin suuntautuu lisäksi entistä tarkempia laatukriteereitä, ja niiden suojelu sekä hallinnointi kehittyvät, sillä Unesco valvoo kohteita ja tekee säännöllisiä raportteja niiden tilasta. Vaarantuneiksi merkityt kohteet herättävät kansainvälistä vastuuntuntoa kohteen tulevaisuudesta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Turismin määrä kohteissa kasvaa, mikä tuottaa myös taloudellisia hyötyjä. Turismin vaikutus riippuu kuitenkin osittain kohteen aiemmasta suosiosta, sijainnista ja markkinoinnista. Toisaalta varmaa näyttöä ei ole maailmanperintöstatuksen vaikutuksesta vierailijoiden määrään, sillä monista kohteista ei löydy kävijätilastoja Unescon tunnustusta edeltävältä ajalta. Lisäksi jo ennestään maailmanlaajuisesti tunnettuihin maamerkkeihin maailmanperintöluetteloon listaamisella ei todennäköisesti ole juurikaan vaikutusta turistimääriin. Suurempi vaikutus sen sijaan suuntautuu todennäköisesti vähemmän tunnettuihin kohteisiin.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Suurimmat hyödyt suuntautuvat kohteisiin, joihin on tehty kunnolliset ja tarkat hallintosuunnitelmat ja jotka toteuttavat myös Unescon operatiivisia suuntaviivoja. Ne kohteet, joiden hallinto ei ole kehittynyt kunnolla, eivät hyödy maailmanperintöluetteloon pääsystä samalla tavalla.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintökohteet on yleensä suojeltu jäsenvaltioiden kansallisilla tai paikallisilla laeilla ja säädöksillä, mutta luetteloon pääseminen ei yleensä vaikuta suojan paranemiseen. Kohteet eivät myöskään vaihda omistajaa, vaan jokainen valtio säilyttää täyden vallan kohteeseen. Maailmanperintösopimus kuuluu kansainvälisen oikeuden piiriin, joten sitä ei voida pakottaa käytäntöön samaan tapaan kuin kansallisia lakeja. Kansainvälisiä sopimuksia noudatetaan kuitenkin kansainvälisen yhteisön moraalisesta velvollisuudesta. Valtioilla ei ole yhteistä säädöstöä siitä, miten maailmanperintösopimuksen ohjeistoa pitäisi noudattaa, vaan jäsenvaltioilla on omat säädökset esimerkiksi kansallispuistojen tai kulttuuriperinnön suojeluun.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Jäsenvaltiot ovat lupautuneet kuitenkin pitämään maailmanperintökohteistaan huolta. Komitea, jäsenvaltiot ja Unescon asiantuntijat ovat onnistuneet monesti löytämään vaihtoehtoisia ratkaisuja kohteita vaarantaneille ehdotuksille. Esimerkiksi Gizan pyramidien arvoa uhkasi Egyptin suunnittelema moottoritie kohteen läheisyyteen. Egyptin hallitus suostui kuitenkin vaihtoehtoiseen ratkaisuun neuvotteluiden jälkeen. Kreikan hallitus puolestaan siirsi ehdotetun alumiinitehtaan kauemmaksi Delfoista, kun se oli maailmanperintöehdokkaana 1987. Kenia puolestaan kehitti Mount Kenyan kansallispuiston valvontaa, kun komitea hylkäsi kansallispuiston kohde-esityksen laittomien hakkuiden ja marihuanaviljelmien takia. Muutosten jälkeen kansallispuisto hyväksyttiin maailmanperintöluetteloon.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Komitea on toiminut myös monien vaarantuneiden kohteiden kehittämiseksi. Vuonna 1993 Unesco aloitti kambodžalaisen Angkorin rauniokaupungin pelastusoperaation. Angkoria uhkasi laittomat kaivaukset, arkeologisten kohteiden ryöstely ja maamiinat. Komitea poisti Angkorin vaarantuneiden kohteiden listalta vuonna 2004, kun ongelmat olivat poistettu ja Unescon hallinnoimat restaurointitoimenpiteet olivat onnistuneet. Muita onnistuneita operaatioita ovat olleet mm. tykkitulituksessa vaurioituneen Dubrovnikin vanhankaupungin restaurointi ja Wieliczkan suolakaivokseen asennetut kuivauslaitteistot, jotka estävät kaivosten vahingoittumisen liiallisesta kosteudesta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Yksi maailmanperintöluettelon ongelmista liittyy sen käytäntöihin. Luettelon tarkoituksena on kerätä kansainvälisesti merkittävimmät kohteet, mutta kansalliset tahot tekevät kohde-ehdotukset valtionsa alueella sijaitsevista kohteista. Ainoana poikkeuksena on Jerusalemin kaupunki, jota Jordania ehdotti maailmanperintöluetteloon. Vaikka luettelossa pitäisi olla maailman merkittävimmät kulttuuri- ja luontokohteet, niin kohteiden pääseminen listalle riippuu jäsenvaltion kiinnostuksesta ehdottaa kohteitaan. Tästä syystä esimerkiksi valtiot, jotka eivät ole allekirjoittaneet maailmanperintösopimusta, eivät voi saada luetteloon kohteita, vaikka ne saattaisivat täyttää maailmanperinnön kriteerit. Vaikka luettelo alkujaan luotiinkin suojelutarkoituksia varten, se on muuttunut myöhemmin myös poliittiseksi. Jäsenvaltiot ehdottavat kohteita luetteloon monista syistä, jotka eivät ole enää pelkästään suojelullisia. Monet syistä ovat poliittisia, kuten kansallisen identiteetin luominen ja turismista tulevan taloudellisen hyödyn kerääminen.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Unescoa on kritisoitu maailmanperintöluettelon keskittymistä tiettyihin osa-alueisin. Eurooppa on listalla yliedustettuna. Afrikasta ja Etelä-Amerikasta on sen sijaan selvästi vähemmän kohteita. Luettelon epätasapainoon vaikuttaa myös se, että valtiot tekevät kohde-esitykset omista perintökohteistaan. Kehitysmaiden hallituksilla ei välttämättä ole samanlaista tietoa esitysten tekemiseen. Esimerkiksi vuosien 1978–1998 välillä Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta ehdotettiin 443 kohdetta, kun Afrikasta vain 81 kohdetta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintökomitea huomioi listansa puutteet ja aloitti jo vuonna 1994 ohjelman maailmanperintölistan tasapainottamiseksi. Komitea havaitsi omissa tutkimuksissaan, että maailmanperintölistalla Euroopan lisäksi yliedustettuina ovat historialliset kaupungit ja uskonnolliset rakennukset, kristinuskon monumentit, historiallisen ajan kohteet ja ns. "elitistinen" arkkitehtuuri. Jatkossa monumenttikeskeisestä ajattelutavasta pitäisi päästä pois ja suojella myös 1900-luvun arkkitehtuuria sekä kansanarkkitehtuuria. Vuonna 2006 komitea listasi maailmanperintöluetteloon ensimmäisen kerran 34 vuoteen yhtä monta kohdetta Afrikasta ja Euroopasta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintöluettelossa on jo yli tuhat kohdetta, ja niiden määrää kasvaa joka vuosi. Joidenkin arvostelijoiden mielestä kohteita alkaa olla liikaa, mikä tietyllä tavalla vesittää listan alkuperäistä tarkoitusta ainutlaatuisesta perinnöstä. Luettelon nykyinen laajuus vaikuttaa siihen, että kohteiden laatu on kärsinyt. Uusista maailmanperintökohteista on huomattavasti vaikeampi enää käyttää termiä 'ainutlaatuinen'. Maailmanperintökomiteaa avustavan luontojärjestö IUCN:n mukaan luettelon tarkoituksena ei ollut missään vaiheessa listata maailman kaikkia ekosysteemejä, ja luetteloon valittavien kohteiden määrällä tulisi olla selvä yläraja. Kulttuurijärjestö ICOMOSin mukaan luetteloa ei pitäisi rajata.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Kaikille kohteille ei ole luvassa paljoakaan tukirahaa tai asiantuntija-apua pitkän ehdokkuusprosessin jälkeen. Monet jäsenvaltiot ovat tajunneet sen, että maailmanperintökohteeksi pääseminen lisää turismin määrää, minkä avulla puolestaan voi kerätä rahoitusta. Esimerkiksi turistimäärät Chichén Itzán mayaraunioilla ovat kasvaneet maailmanperintöluetteloon listaamisen jälkeen räjähdysmäisesti, mikä ei ole enää pelkästään positiivinen asia. Viime aikoina on ymmärretty, että maailmanperintöluetteloon pääsemisen jälkeen tarvitaan jonkinlainen jatko-ohjelma suojelua varten. Ilman kunnollista suojeluohjelmaa maailmanperintökohteeksi pääseminen saattaa jäädä hyödyttömäksi tai aiheuttaa jopa haittoja.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Maailmanperintöluettelo oli siirtänyt kulttuurisuojelun huomiota erityisesti rakennuksiin ja rakennelmiin sekä luontokohteisiin. Vuonna 1982 Unescoa pyydettiin tutkimaan mahdollisuutta aineettoman kulttuuriperinnön suojeluun. Unesco hyväksyi vuonna 1997 ohjelmajulistuksen ihmiskunnan suullisen ja aineettoman perinnön mestariteoksista. Julistuksen tarkoitus oli lisätä tietoisuutta aineettoman kulttuuriperinnön tärkeydestä. Vuosina 2001, 2003 ja 2005 hyväksyttiin yhteensä 90 kohdetta ihmiskunnan mestariteoksiksi.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Unesco hyväksyi vuonna 2003 sopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön suojelemiseksi, joka astui voimaan 20. huhtikuuta 2006 kolme kuukautta siitä, kun 30. valtio oli ratifioinut sopimuksen. Uuteen aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon valittiin vuonna 2008 kaikki 90 kohdetta, jotka oli nimetty aiemmin ihmiskunnan mestariteoksiksi. Ensimmäiset uudet kohteet luetteloon hyväksyttiin seuraavana vuonna, kun aineettoman kulttuuriperinnön komitea listasi sinne 76 kohdetta.


title: Maailmanperintöluettelo

text: Unescon suojelusopimuksen mukaan aineettomaan kulttuuriperintöön kuuluu viisi osa-aluetta: suulliset perinteet ja ilmaisutavat, esittävät taiteet, yhteiskunnalliset käytännöt, rituaalit ja juhlatapahtumat, luontoa ja maailmankaikkeutta koskevat käsitykset ja käytännöt sekä perinteinen käsityötaito.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Kiinan kommunistinen puolue (yksink.: 中国共产党, perint.: 中國共產黨, pinyin: Zhōnggúo Gòngchǎndǎng) on Kiinan kansantasavaltaa hallitseva puolue. Puolue perustettiin 1921.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Toukokuun neljännen päivän liikkeen aikoihin 1919 kommunismia ja marxilaisuutta esiteltiin Kiinan lehdistössä. Vastaperustettu Neuvostoliitto lupasi luopua imperialismista Kiinassa. Kommunismi oli uusin ja selitysvoimaisin yhteiskuntateoria, jonka avulla saattoi kritisoida myös länsimaita. Pekingin yliopiston professori Li Dazhao julistautui kommunistiksi ja sai oppilaakseen mm. Mao Zedongin. Komintern lähetti myös edustajiaan Kiinaan 1919 ja järjesti siellä opintopiirejä.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: 1. heinäkuuta 1921 perustettiin Kiinan kommunistinen puolue Shanghain ranskalaisella alueella sijaitsevassa tyttökoulussa, sillä hallinto ei katsonut sitä suopeasti. Puolueessa oli tuolloin 57 jäsentä, joista 12 oli paikalla sitä perustamassa. Sen ero muihin järjestöihin oli aluksi varsin pieni, mutta tilanne muuttui jäsenkunnan myötä. Puolue osallistui Kominterniin.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: 1920-luvun alussa Wuhanin lakkoliikkeen kukistamisen jälkeen Kommunistinen puolue alkoi hakea liittolaista, sillä Komintern ei uskonut niin pienen liikkeen saavan mitään aikaan, etenkään kun Kiinassa oli niin vähän työläisiä. Komintern suositteli edistyksen ja kehityksen voimana liittolaiseksi Kuomintang-puoluetta, ajatuksena tehdä porvarillinen vallankumous ennen proletariaatin vallankumousta. Kuomintang suostui, sillä se halusi Kominterniltä apua hallinnon organisointiin ja sotilaskoulutukseen.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Kommunistit eivät kuitenkaan saaneet toivomaansa puolueliittoa, vaan Kommunistisen puolueen jäsenet liittyivät Kuomintangiin (GMD). Myös GMD:n hallitukseen päätyi johtavia kommunisteja. Kominternin avulla GMD:stä tehtiin voimakas ja kurinalainen puolue, joka sai myös oman armeijan. Sun Zhongshan otti puolueen lähes diktatuurimaiseen otteeseen. Vähitellen Kantonissa päämajaansa pitävän puolueen sotilasmahti kasvoi riittävän suureksi pohjoisen sotapäälliköiden haastamista varten.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Sun Zhongshanin kuoleman jälkeen 1925 GMD:n johtoon jäi ammottava aukko, jonka otti itselleen kenraali Tšiang Kai-šek. Hän johdatti puolueen pohjoiselle sotaretkelle, kahtena siipenä. Rannikkoa pitkin kulkeva Jiangin itsensä johtama siipi päättikin lopettaa vasemmiston tukemisen ja järjesti teurastuksen Shanghaissa. Wuhaniin päätynyt siipi tuki ensin kommunisteja Tšiangia vastaan, mutta käänsi sitten kelkkansa ja GMD:n ja kommunistien ero oli lopullinen. GMD jatkoi sotaretkeään ja valloitti koko maan, minkä jälkeen alkoi taistelu kommunisteja vastaan.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Kommunistit ajautuivat maaseudulle, jossa Mao Zedong perusti Jiangxin neuvoston. Samalla politiikka muuttui työläispuolueesta talonpoikia tukevaksi. GMD ajoi puolueen pitkälle marssille Yan'aniin 1936, josta kommunistit tekivät uuden tukikohtansa. Kommunistit pitivätkin aluetta siitä lähtien hallussaan ja harjoittelivat siellä hallintoa. Neuvostoliitto ei vieläkään osannut päättää pitäisikö tukea kommunisteja vai GMD:tä.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: 1937 Japani hyökkäsi Kiinaan, mutta GMD:tä innosti enemmän taistelu kommunisteja kuin japanilaisia vastaan. Puolue kuitenkin pakotettiin yhteisrintamaan kommunistien kanssa. Kommunistit voimistuivat huomattavasti sodan aikana. Japanin antauduttua alkoi Kiinan sisällissota, missä kommunistit vähitellen valtasivat koko maan ja karkottivat GMD:n Taiwanin saarelle. Kiinan kansantasavalta julistettiin perustetuksi 1949, mikä lopulta auttoi Neuvostoliittoa päättämään mikä kanta oli voittoisa.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Valtaanpääsynsä jälkeen kommunistit tekivät lukuisia uudistuksia, ensimmäisinä lakeina hyväksyttiin maauudistus ja avioliittolaki. Puolue on siitä lähtien pitänyt käytännön yksinvaltaa maassa, vaikka siellä on muutamia muitakin puolueita. Aluksi hallintomallia katsottiin Neuvostoliitosta ja pyrittiin raskaan teollisuuden tukemiseen, sittemmin tämä todettiin epäonnistuneeksi. Mao Zedong aloitti kulttuurivallankumouksen 1966, mikä irtautti Kiinan lopullisesti Neuvostoliitosta ja eristi sen käytännössä koko muusta maailmasta 1970-luvulle saakka. Vuonna 1978 aloitettiin Deng Xiaopingin talousuudistukset, jotka vähitellen veivät yhteiskuntamallin pois sosialismista, vaikkei termin käytöstä vieläkään ole luovuttu.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: "Enemmän aiheesta: Kiinan tasavallan historia, Kiinan kansantasavallan historia"


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Puolueen viiden vuoden välein kokoontuva puoluekokous valitsee keskuskomitean, jossa on noin 300 jäsentä. Se puolestaan valitsee politbyroon ja sen pysyvän komitean. Pysyvässä komiteassa on yhdeksän jäsenestä, jotka muodostavat Kiinan hallinnon ytimen. Keskuskomitealla on lisäksi sihteeristö.


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Puolueen keskuskomitean politbyroon pysyvän komitean jäsenet ovat (vuodesta 2017):


title: Kiinan kommunistinen puolue

text: Ennen vuotta 1982 puheenjohtaja oli korkein valtataho puolueessa ja pääsihteeri toimi byrokraattisemmassa tehtävässä puheenjohtajan alaisuudessa. Sittemmin pääsihteeri on ollut puolueen korkein vallanpitäjä.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Hiiri on tietokoneen osoitinlaite, joka liittyy erityisesti graafiseen käyttöliittymään. Tyypillisesti hiiri on kämmenen alle sopiva rasia, jota käyttäjä liikuttelee pöydällä (yleensä hiirimaton päällä). Hiiri rekisteröi kaksiulotteisen liikkeen ja välittää informaation tietokoneelle, jonka näytössä liikkuu osoitinsymboli vastaavasti. Hiiressä on lisäksi painikkeita (joissakin malleissa vain yksi, mutta tavallisemmin kaksi tai kolme ja joskus enemmänkin), joiden avulla käyttäjä voi valita ja käsitellä hiirellä osoittamiaan kohteita käyttöliittymässä.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Perinteisen hiiren sijasta samaan tarkoitukseen voidaan käyttää myös muunlaisia osoitinlaitteita, joihin lukeutuvat erityisesti kannettavissa tietokoneissa tavattavat kosketuslevy (ns. tasohiiri), osoitintappi (ns. tappihiiri) ja hiiren edeltäjä trackball (ns. pallohiiri). Nykyisin suurin osa tietokoneiden käyttöliittymistä on suunniteltu hiiren avulla käytettäväksi, joten jokin hiiren kaltainen osoitinlaite on lähes välttämätön varuste.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Ajanmukaisissa tietokonehiirissä on erilaisia tarkkuuksia. Jotkut halvimmat optiset hiiret kykenevät erottelemaan vain 800 pistettä tuumalle eli 800 dpi, kun taas parhaimmat tietokonepelaamiseen tarkoitettujen hiirten erottelukyky on jopa yli 10000 dpi.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Amerikkalaisissa lähteissä hiiren keksijäksi mainitaan usein Douglas Engelbart. Kuitenkin saksalainen Telefunken ehti julkaisemaan oman Rollkugel-hiirensä ennen Engelbartin julkaisua.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Douglas Engelbart kehitti vuonna 1964 osoitinlaitteen graafista käyttöliittymää varten. Laitteen ensimmäinen versio oli kulmikas puinen rasia, jonka pohjassa oli kaksi pyörivää metallilevyä ja yläpinnassa yksi painonappi. Engelbart haki vuonna 1967 laitteelle patenttia, joka myönnettiin vuonna 1970. Laitteen virallinen nimi oli ”X–Y-asemaosoitin näyttöjärjestelmälle” (). Puhekielessä laitetta alettiin pian kutsua "hiireksi", koska rasian johto toi mieleen siimahännän. Vuonna 1968 hiiri esiteltiin ensimmäisen kerran julkisesti, yhdessä graafisen käyttöliittymän kanssa.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Ensimmäisiä hiirtä käyttäneitä tietokoneita oli Xerox Alto (1973).


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Kaupalliseen käyttöön hiiri otettiin ensimmäisen kerran Apple Computerin Lisa-mikrotietokoneessa 1980-luvun alkupuolella. Vuonna 1984 julkistetussa Apple Macintoshissa hiiri oli jo vakiovarusteena. Apple sai idean Xeroxilta, joka piti osoitinhiirtä liian kalliina kaupalliseen käyttöön. Applen suorittaman kehitystyön ja massatuotannon avulla hinta saatiin painettua muutamaan Yhdysvaltain dollariin.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Vuonna 1982 julkaistuun suosittuun Commodore 64 -tietokoneeseen hiiri oli saatavana lisävarusteena, mutta vain harvat käyttäjät hankkivat sen. Vuonna 1985 julkaistujen 16-bittisten kotitietokoneiden Atari ST:n ja Amigan graafinen käyttöjärjestelmä ja hiiri olivat jo olennainen osa laitteen toimintaa.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text:
IBM PC -yhteensopiviin tietokoneisiin hiiren toivat Mouse System ja Genius 1980-luvun lopulla. PC Paintbrush -piirrosohjelmaa myytiin paketissa hiiren kanssa. Myös monet muut suositut hyötyohjelmat, kuten Wordperfect ja Lotus 1-2-3 ja pelit, osasivat hyödyntää hiirtä.
Microsoftin julkaisemasta "Microsoft Mouse" -hiirimallista tuli pitkäksi aikaa yhtiön ainoa hyvin menestynyt oheislaite, yhtiön keskittyessä pitkään lähinnä ohjelmistoihin.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Hiirtä on käytetty myös erilaisien pelien ohjaimena kuten "Marble Madness" -pelin kotiversiossa sekä "Amegas" (1987) ja "Lemmings" (1990) -peleissä. Myös seikkailupelit kuten "Maniac Mansion" (1987) tukivat alustasta riippuen hiiren käyttöä.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Myöhemmin hiiri on tullut yleisimmäksi ohjaintavaksi muun muassa strategiapelien pelaamisessa.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Lähes kokonaan poistunut hiirityyppi on ollut optomekaaninen "pallohiiri". Siinä hiiren alla oleva pallo siirtää hiiren liikkeen kahteen koordinaattipyörään, joiden liikkeet rekisteröityvät valodiodin ja -anturin avulla.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: "Optisen hiiren" liikkeentunnistus perustuu siihen, että hiiren alaosasta loistava valo heijastuu alustan kautta hiiren antureihin. Optisen hiiren etuna on, ettei sitä tarvitse pallohiiren tavoin aika ajoin puhdistaa eikä se ole myöskään yhtä altis käytettävän alustan epätasaisuuksille. Varhaiset optiset hiiret tarvitsivat erityisen heijastavan alustan, mutta nykyään on saatavilla laserhiiriä, jotka tunnistavat liikkeen tarkemmin ja joita voidaan käyttää lähes millä tahansa alustalla.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Hiiri voi olla langaton, jolloin signaali tietokoneelle ei kulje kaapelin kautta vaan radioaaltoina. Kun hiiri ei ole fyysisesti kiinni tietokoneessa, se on vapaammin liikuteltavissa.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: "Rullahiiren" päällä, painikkeiden välissä sijaitsee pieni rulla, jonka avulla voidaan vierittää esimerkiksi ikkunan sisältöä. Yleensä rulla lisäksi toimii kolmantena painikkeena, jota voi paitsi pyörittää myös napsauttaa.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: "Pelihiiri" on suunniteltu kestämään kovaa käyttöä ja sen näppäimet liikkuvat nopeasti. Kalleimmissa pelihiirissä on lisäpainoja hiiren kosketustuntuman säätämiseksi pelaajan mukaisesti. Pelihiiri on tarkin myös kuvankäsittelyn, koska sillä voi siirtää osoitinta näyttöpäätteen ruudulla vain vähän kerrallaan ja näin ollen yksittäisiä negatiivista johtuvia valokuvan valkeita pisteitä voi korjata ohjelmallisesti jälkikäteen. Halvimmat hiiret maksavat viidestä kymmeneen euroon ja kalleimmat pelihiiret pari sataa euroakin.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: "Kynähiiri" liittyy tabletteihin ja piirtopöytiin. Hiirikäsioireiden välttämisessä kynähiiri voi olla perusteltu hankinta, vaikkei hiirtä käyttäisikään digitaaliseen piirtämiseen. Ote kynähiirestä on ergonominen ja kevyt.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Kosketusnäytöllisissä laitteissa voidaan valinnassa käyttää sormea, esimerkiksi tarkoitukseen valmistettua kynämäistä osoitinta tai oikeaa kynää. Graafisten sovellusten apuna käytetään digitointialustoja ja paineen tunnistavaa elektronista kynäosoitinta, joiden avulla digitaalinen piirtäminen muistuttaa tavanomaista kynäpiirrostekniikkaa.


title: Hiiri (osoitinlaite)

text: Vaakatasossa pitkin pöydän pintaa liikuteltava hiiri voi olla ergonomisesti hankala ja rannetta rasittava. Avuksi on kehitetty eri tyyppisiä osoitinlaitteita: esimerkiksi näppäimistön yhteydessä käytettävä kohdistintanko, ja erilaisia kädessä pideltäviä tappihiiriä, jolloin kättä voidaan pitää luontevammassa asennossa.


title: Calgary Flames

text: Calgary Flames on vuonna 1972 perustettu kanadalainen NHL-seura. Vuosina 1972–1980 seuran kotipaikka oli Yhdysvaltain Atlanta, ja seura tunnettiinkin nimellä Atlanta Flames. Seuran nykyinen kotipaikka on Calgary, Alberta, ja sen kotihalli on varsin lähellä keskustaa sijaitseva Scotiabank Saddledome, vuoden 1988 talviolympialaisten näyttämö. Seura on voittanut Stanley Cupin kerran, vuonna 1989. Vuosina 1986 ja 2004 seura oli finaaleissa häviävänä osapuolena.


title: Calgary Flames

text: Seuran nimi Flames (”Liekit”) johtuu seuran alkuperäisen kotikaupungin Atlantan polttamisesta Yhdysvaltain sisällissodan aikana. Flames omistaa Western Hockey Leaguen juniorijoukkueen Calgary Hitmenin, ja avasi urheilubaari ja viihdekeskuksen Flames Centralin Stephen Avenuella Calgaryn keskustassa vuonna 2007.


title: Calgary Flames

text: Flamesin farmiseuroja ovat AHL-liigan Adirondack Flames ja ECHL-liigan Alaska Aces. Flames omistaa myös National Lacrosse League -seura Calgary Roughnecksin.


title: Calgary Flames

text: "O = ottelut, V = voitot, H = häviöt, T = tasapelit (2005 lähtien jatkoaikahäviöt), P = pisteet, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit"


title: Calgary Flames

text: Flames kiinnitti 1980-luvulla huomionsa eurooppalaisiin pelaajiin, muun muassa ruotsalaisiin Håkan Loobiin ja suomalaisiin Pekka Rautakallioon ja Kari Elorantaan. Kent Nilsson johdatti Flamesin playoffeihin kaudella 1980–1981.


title: Calgary Flames

text: Aikaisemmin Flamesissa pelasi merkittävä määrä Yhdysvaltain yliopistopelaajia, mm. Joel Otto, Gary Suter ja Colin Patterson. Flames varasi mm. Sergei Makarovin vuonna 1983, mutta venäläisiä pelaajia ei päästetty länteen ennen vuotta 1989. Makarov ja Sergei Prjahin pääsivät pelaamaan Calgary Flamesissa vuonna 1989.


title: NHL

text: National Hockey League eli NHL (, ) on jääkiekon ammattilaisliiga, jota pelataan Yhdysvalloissa ja Kanadassa. NHL:ää pidetään yleisesti maailman kovatasoisimpana jääkiekkosarjana. Sarjan kolmestakymmenestäyhdestä joukkueesta 24 on Yhdysvalloista ja 7 Kanadasta. Joukkueet on jaettu kahteen konferenssiin, jotka on edelleen jaettu yhteensä neljään divisioonaan. Näin yhdessä divisioonassa pelaa seitsemän ja kolmessa kahdeksan joukkuetta.


title: NHL

text: NHL-joukkueilla on AHL-liigassa farmijoukkueet, jotka toimivat pelaajareserveinä ja nuorten pelaajien harjoitusjoukkueina.


title: NHL

text: Jääkiekkoliiga NHL perustettiin vuonna 1917, jolloin mukana oli viisi joukkuetta. Nämä joukkueet olivat Montréal Canadiens, Montreal Wanderers, Ottawa Senators, Toronto Arenas ja Quebec Bulldogs. Bulldogs ei pelannut ensimmäisen kauden aikana yhtään ottelua. Liigan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Frank Calder, joka toimi presidenttinä aina kuolemaansa asti, vuoteen 1943 saakka.


title: NHL

text: Ensimmäinen näytösottelu pelattiin 15. joulukuuta 1917. Ottelussa kohtasivat Montréal Canadiens ja Montreal Wanderers.


title: NHL

text: Ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin neljä päivää myöhemmin, jolloin Montreal Wanderers ja Toronto Arenas kohtasivat. Montreal Wanderersia edustanut puolustaja Dave Ritchie teki ottelussa NHL:n historian ensimmäisen maalin. Ottelu päättyi Wanderersin 10–9 -voittoon. Arenasista kuitenkin tuli ensimmäinen NHL-seura, joka pääsi Stanley Cup -finaaliin voittamalla Vancouver Millionairesin Pacific Coast Hockey Associationista luvuin 5–3.


title: NHL

text: Ensimmäisen nollapelin NHL:n historiassa torjui Montréal Canadiensin maalivahti Georges Vézina, joka jätti Arenasin nollille kaudella 1917–1918. Georges Vézina oli myös ensimmäinen NHL-maalivahti, joka sai tililleen syöttöpisteen. Hänen kuolemansa jälkeen NHL päätti nimetä parhaalle maalivahdille annettavan palkinnon Vezina Trophyn hänen mukaansa.


title: NHL

text: Kaudella 1918–1919 ei Stanley Cup-finaalia pelattu, koska maailmanlaajuinen influenssaepidemia oli iskenyt Seattleen. NHL menestyi kuitenkin hyvin, ja ensimmäisen 10 vuoden aikana NHL-seurat voittivat Stanley Cupin seitsemän kertaa.


title: NHL

text: Vuonna 1924 Pacific Coast Hockey Association eli PCHA kaatui, ja sarjan viimeiset joukkueet siirtyivät Western Canada Hockey Leagueen. WCHL oli kuitenkin lyhytaikainen sarja, joka pysyi koossa vain viisi vuotta. WCHL:n kaaduttua jäljelle jäi vain NHL. Victoria Cougars oli viimeinen NHL:n ulkopuolinen seura, joka voitti Stanley Cupin. Muiden sarjojen kaaduttua NHL levittäytyi myös Yhdysvaltoihin, koska siellä ei enää ollut omaa sarjaa.