title: Nanny Still

text: Monipuolisen uransa aikana Still suunnitteli lähes kaikkea koruista paistinpannuihin. Pariisissa vuonna 1956 järjestettyyn näyttelyyn suunniteltu, kristallista hiottu taidelasiteos "Turmaliini" kuuluu hänen luonteenomaisiin töihinsä. Tunnettuja hänen Riihimäen lasille muotoilemiaan lasisarjoja ovat "Harlekiini, Flindari" ja "Grapponia". Rosenthalille 1990-luvulla suunnitelluista töistä voi mainita esimerkiksi "Samoa"-sarjan maljakot.


title: Nanny Still

text: Still sai ansioistaan Pro Finlandia -mitalin vuonna 1972.


title: Laing’s Nekin taistelu

text: Laing’s Nekin taistelu (myös Laingsnekin taistelu) oli suurehko taistelu, joka käytiin ensimmäisen buurisodan aikana 28. tammikuuta 1881 brittiläisten joukkojen ja buurien välillä.


title: Laing’s Nekin taistelu

text: Laing’s Nek eli Laingsnek on sola Drakensbergin vuoriston juurella, jonka läpi kulkee Newcastle-Standertonin tie Natalissa, Etelä-Afrikassa. Britit yrittivät murtautua ulos piirityksestä Laing's Nekin solan kautta voimakkaalla hyökkäyksellä.


title: Laing’s Nekin taistelu

text: Voimasuhteet taistelussa olivat seuraavat:


title: Laing’s Nekin taistelu

text: Taistelu alkoi kello 9.25 aamulla brittien laivaston neljällä yhdeksän paunan tykillä ja kahdella kahden paunan tykillä möyhentäen buurien asemia Pöytävuorella. Kymmenen minuuttia myöhemmin brittien pääosa, koostuen pääosin 58. jalkaväkirykmentin sotilaista, hyökkäsi eteenpäin mutta kohtasi pian vaikeuksia hajonneessa maastossa ennen harjannetta. Kauempana linjassa brittiläinen ratsuväki suoritti rynnäkön Brownlow’s Kopin lähelle kaivautuneita buurisotilaita vastaan. Kuitenkin ratsuväen saapuessa harjanteelle, vastakkaiselle rinteelle kaivautuneet buurit aiheuttivat heille raskaita tappioita ja pakottivat ratsuväen perääntymään.


title: Laing’s Nekin taistelu

text: Kello 10.30 mennessä, uhan poistuttua sivustasta, buurit etenivät hyökkäämään 58. jalkaväkirykmentin kimppuun, joka yhä eteni rinnettä ylös. Kello 11.00 britit saavuttivat harjanteen ja joutuivat juoksuhautoihin naamioitujen buurisotilaiden tuleen vain 50 metrin päästä. Jo ennestään raskaiden tappioiden päälle 58. jalkaväkirykmentti kärsi lisää tappioita, mm. molemmat komentavat upseerit, majuri Hingenstonin ja eversti Deanen. Samaan aikaan pieni osasto buureja siirtyi Majuba Hillin juuren asemistaan ja iskivät brittien laivasto prikaatin kylkeen lähellä Mount Prospectin brittileiriä. Laivastoprikaatin vastatuli piti kuitenkin buurit etäällä. Kello 11.10 kaksi komppaniaa 60. kiväärirykmentistä liikkui ylös Pöytävuorelle antamaan suojaa vetäytyvälle 58. jalkaväkirykmentille ja kello 12.00 mennessä taistelu oli ohitse.


title: Laing’s Nekin taistelu

text: Tappio nähtiin fiaskona, brittien kärsittyä 84 kuolleen ja 113 haavoittuneen tappiot. Suurin osa tappioista lankesi 58. jalkaväkirykmentin kohdalle 74:llä kuolleella ja 101:llä haavoittuneella, mikä oli 35 % rykmentin vahvuudesta. Buurit raportoivat tappioikseen 14 kuollutta ja 27 haavoittunutta.


title: Frans Joosefin maa

text: Frans Joosefin maa () eli Lomonosovin maa on Venäjälle kuuluva arktinen saariryhmä Barentsinmerellä Novaja Zemljan pohjoispuolella. Se koostuu 191 jään peittämästä saaresta. Saaret löydettiin 30. elokuuta 1873.


title: Frans Joosefin maa

text: Vuonna 1873 Itävalta-Unkarin naparetkikunnan löytöretkeilijät Julius von Payer ja Karl Weyprecht löysivät saaret tutkimusmatkallaan Koillisväylän etsimiseksi. Saariryhmä nimettiin Itävallan keisari Frans Joosef I:n mukaan. Fridtjof Nansen ja Hjalmar Johansen viettivät talven 1895-1896 saarilla. Norjalla oli jonkin aikaa aluevaatimus saariin, joita se kutsui nimellä "Fridtjof Nansenin maa."


title: Frans Joosefin maa

text: Vuonna 1926 Neuvostoliitto otti saaret haltuunsa ja sinne saapuivat ensimmäiset asukkaat. Saksalainen ilmalaiva Graf Zeppelin aloitti saarten tutkimisen ilmasta heinäkuussa 1931.


title: Frans Joosefin maa

text: Saksa perusti miehitetyn sääaseman Alexandran maalle 22.9.1943 (Operaatio Aarteenkaivaja). Sääaseman miehistö evakuoitiin 11.7.1944 eikä sitä miehitetty uudelleen. Sukellusvene U-387 evakuoi sääaseman radio- ym. laitteet lokakuussa 1944 ja vei Frans Joosefinmaan miehitetyn sääaseman korvaavan automaattisen sääaseman Novaja Zemljalle. Neuvostoliittolainen tutkimusryhmä löysi aseman jäänteet vuonna 1951 ja uudestaan vuonna 2016. Samalle alueelle perustettiin tutkimusasema Nagurskaja. Kylmän sodan aikana saaret julistettiin sotilasalueeksi ja niille rakennettiin pommikonetukikohta.


title: Frans Joosefin maa

text: Saaristo on tuliperäinen. Saarille pääseminen ilman jäänmurtajan apua on mahdollista vain kesällä. Saarten kokonaispinta-ala on noin 16 134 neliökilometriä.


title: Frans Joosefin maa

text: Hallinnollisesti saaret kuuluvat Arkangelin alueen Primorjen piiriin. Saarten postinumero on 163515.Frans Joosefin maan Nagurskajassa () sijaitsee Venäjän federaation pohjoisin rajavartioasema ja lentokenttä. Se on ainoa pysyvästi asutettu paikka saariryhmällä. Lisäksi alueella on joitain hetkittäin asutettuja tutkimusasemia.


title: Frans Joosefin maa

text: Frans Joosefin maan saaristoon suuntautuu selvästi vähäisempi määrä arktista matkailua kuin Norjalle kuuluville Huippuvuorille. Tämän on arvioitu johtuvan osaltaan sekä Frans Joosefin maan saarten vähäisistä matkailua tukevista palveluista että matkojen kalleudesta. Kestoltaan lyhyen ja matkailijamäärältään vähäisen turismin haittoja on pidetty vähäisinä.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Suomalaisessa kansanperinteessä ja mytologiassa esiintyy paljon erilaisia taruolentoja ja uskomusolentoja. Mahtavimpia näistä olivat jumalat ja jumalan kaltaiset olennot. Näiden lisäksi oli suurimpia jumalia huomattavasti pienempiä ja vähäpätöisempiä henkiolentoja. Oli myös ruumiillisia olentoja, monet näistä ihmishahmoisia, sekä erilaisia hirviöitä. Usein on vaikea erottaa jumalaa taruolennosta. Monella olennolla oli sekä jumalan, että taruolennon piirteitä. Esimerkiksi metsän kuningasta Tapiota palvottiin riistan toivossa, kuten jumalaa, mutta siitä kuitenkin kerrottiin myös tarinoita, kuten taruolennoista. Usein kristillisyyden voimistuessa entiset jumaluudet muuttuivat vähäisemmiksi olennoiksi, ja jotkut leimattiin pahoiksi olennoiksi.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Jotkut olennot olivat "ihmishaltijoita", jotka asuivat ihmisten lähipiirissä ja suojelivat ihmisten omaisuutta tai terveyttä tai toivat näille onnea. Nämä olivat omistajalleen hyviä, jos niitä vain kohteli hyvin, esimerkiksi muisti uhrata. Ne olivat kuitenkin usein muille ihmisille tai yhteisöille tai näiden haltijoille vihamielisiä.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Luonnossa, ihmisten alueen ulkopuolella, uskottiin myös asuvan avuliaita olentoja. Esimerkiksi riistan- ja kalanhaltijat sekä säänhaltijat auttoivat ihmisiä, kun niille uhrasi, luki loitsuja ja käyttäytyi niiden valtapiirillä kunnioittavasti. Lisäksi oli pahoja tai tuntemattomia olentoja ja hirviöitä, jotka edustivat ulkopuolisia ja vieraita asioita ja ilmiöitä.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Haltijoiden suurta joukkoa kutsuttiin väeksi. Väellä oli erityinen merkitys myös taikavoimana ja taikavoiman aiheuttamana sairautena.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Uskottiin, että kodissa ja pihapiirissä asuu eri olentoja. Näitä olivat esimerkiksi rakennusten haltijat, omaisuuden haltijat ja hedelmällisyyden jumalat. Monet näistä olennoista olivat ihmisten kumppaneita. Ne auttoivat ihmisiä, ja ihminen vuorostaan uhrasi niille. Tällaisten haltijoiden tehtävä oli usein vartioida ja hoitaa perhettä, taloa, satoa, karjaa ja pihapiiriä. Joskus ne myös taistelivat muiden talojen haltijoiden kanssa tai ryöväsivät ruokaa tai liikuttelivat rajapyykkejä oman talonsa eduksi. Olennot vaativat vastapalveluksia, esimerkiksi ruokauhrin joinakin juhlapäivinä. Ollessaan tyytyväisiä nämä haltijat auttoivat ihmisiä, mutta jos ne vihastuivat, saattoi käydä kamalia, esimerkiksi karja saattoi sairastua.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Maan haltija ja tonttu ovat tällaisia haltija-olentoja. Para oli pelottavan näköinen omaisuuden haltija, joka oli erikoistunut ryöstämään muiden perheiden ja talojen omaisuutta. Varsinkin noidilla uskottiin olevan paroja.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Jotkut olennot asuivat jopa ihmisessä. Näitä olivat sieluolennot, kuten itse ja henki ja toisinaan suojelushaltija luonto. Myös pahoja ja vieraita olentoja saattoi tulla ihmisten pihapiiriin, rakennuksiin tai jopa ihmiseen.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Jotkut haltijat tai jumalat olivat erikoistuneet lisäämään viljelyksien hedelmällisyyttä, esimerkiksi Pellonpekko, Runkoteivas, Osmo, Vento, Äkräs ja Köndös. Monien näistä arvellaan olevan peräisin katolisista pyhimyksistä.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Eri ympäristöjä ja eläimiä hallitsevia luonnonhenkiä pyydettiin avuksi muun muassa riistaa ja kalaa pyydettäessä. Näistä ainakin osaa voidaan pitää myös jumalina.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Osa pahoista taruolennoista on ollut alun perin jumalia tai hyviä olentoja, mutta ne on muokattu pahoiksi kristillisessä maailmankuvassa. Hirviöt toimivat usein sankarien vastustajina seikkailukertomuksissa.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Maastonmuotojen kerrottiin syntyneen tai kivien kerrottiin tulleen paikoilleen joskus menneisyydessä jonkun olennon vaikutuksesta. Olennot olivat myös istuttaneet metsät. Nämä olennot olivat yleensä isokokoisia. Joidenkin taruolentojen kerrottiin asuttaneen maata ennen suomalaisia, jotka kuitenkin karkottivat olennot.


title: Suomalaiset taruolennot

text: Pienistä ihmisenkaltaisista olennoista, kääpiöistä, tunnetaan niin Suomessa kuin muuallakin maailmassa paljon tarinoita ja myyttejä. Suomalaisessa tarustossa ja mytologiassa on monta eri lajia näitä olentoja. Näitä olivat esimerkiksi


title: Suomalaiset taruolennot

text: Uskottiin, että jotkut vainajat eivät päässeet kuolleiden kotiin Tuonelaan, tai tulivat sieltä jotain syystä takaisin ihmisten ilmoille. Osa vainajista oli arvostettuja esivanhempien henkiä, joita pyydettin avuksi ja palvottiin ("katso myös:" vainajien palvonta). Osa kuitenkin oli kammottavia olentoja, jotka saattoivat jopa vahingoittaa eläviä, tai takertua näihin aiheuttaen sairauksia. Voimakas velho saattoi kuitenkin hallita näitäkin, ja käyttää omiin tarkoituksiinsa.Luonnottaret, päivättäret, kuuttaret, keijukaiset, sinipiiat ja metsänneitsyet olivat kauniita, luonnossa tavattavia naisolentoja.


title: UNIVAC I

text: UNIVAC I (UNIVersal Automatic Computer I) oli ensimmäinen yhdysvaltalainen kaupallisesti valmistettu tietokone. Ensimmäinen UNIVAC toimitettiin Yhdysvaltain väestörekisterille 30. maaliskuuta vuonna 1951. UNIVACin suunnittelivat John Mauchly ja Presper Eckert, jotka olivat aiemmin suunnitelleet ENIAC-tietokoneen. Konetta valmistettiin kaikkiaan 46 kappaletta, ja sen seuraajia olivat muun muassa "UNIVAC II" ja "UNIVAC III".


title: UNIVAC I

text: UNIVAC I sai mainetta Yhdysvaltain vuoden 1952 presidentinvaalien aikaan, kun CBS-televisioyhtiön tietokoneajo ennusti odotusten vastaisesti, mutta oikein, että republikaanien Dwight D. Eisenhower tulisi voittamaan vaalit.


title: UNIVAC I

text: UNIVAC I perustui 5 200 elektroniputkeen, painoi 13 tonnia ja kulutti 120 kilowattia sähköenergiaa. Koko tietokonejärjestelmä vei lattiapinta-alaa noin 116 neliömetriä ja oli 2,6 metriä korkea. Järjestelmään kuului keskusyksikkö, operaattorin ohjauskonsoli, joukko nauha-asemia, muutama kirjoitin sekä ylläpidossa tarpeellinen oskilloskooppi.


title: UNIVAC I

text:
Monien muiden varhaisten tietokoneiden tapaan myös UNIVAC käytti binäärijärjestelmän sijasta kymmenjärjestelmää, joskin kymmenjärjestelmän numerot ilmaistiin excess-3-koodattuina osana 7-bittistä (pariteettibitti + 6 databittiä) merkistöä, johon kuului myös kirjaimisto ja joukko välimerkkejä. Järjestelmässä käytettiin ryhmittelyä, joten yhden merkin sisältö oli siis
Esimerkiksi luku nolla kuvattiin (kuten vastaava merkkikin) binäärisenä 100 0011.
Sananleveys oli 12 merkkiä, ja keskusmuistia oli 1 000 sanaa. Muisti oli toteutettu elohopeatankeilla, joihin yksittäiset bitit tallennettiin jatkuvasti vahvistettuina kaikujen sarjoina. UNIVAC suoritti noin 1 905 laskuoperaatiota sekunnissa.


title: UNIVAC I

text: Tietokoneeseen oli saatavilla yksi ensimmäisistä nauha-asemista UNISERVO.


title: Volmari Iso-Hollo

text: Volmari Fritijof Iso-Hollo (alk. Hollo, 5. tammikuuta 1907 Ylöjärvi – 23. kesäkuuta 1969 Heinola) oli suomalainen yleisurheilija ja kaksinkertainen 3 000 metrin estejuoksun olympiavoittaja, ja viimeisiä ”Lentäviä suomalaisia”. Iso-Hollon seurat olivat Keravan Veikot, Helsingin Toverit, Keravan Urheilijat ja Helsingin Kisa-Veikot


title: Volmari Iso-Hollo

text: Nuorena Iso-Hollo harrasti hiihtoa, voimistelua ja nyrkkeilyä. Juoksun pariin hän siirtyi armeijassa. Hän juoksi menestyksekkäästi kaikkia matkoja 400 metrin ja maratonin väliltä.


title: Volmari Iso-Hollo

text: Ensimmäiset kansainväliset voittonsa Volmari Iso-Hollo saavutti 3 000 ja 5 000 metrin juoksussa Moskovan työläisspartakiadeissa vuonna 1928.


title: Volmari Iso-Hollo

text: Ensimmäisen olympiakisojen kultamitalinsa Iso-Hollo voitti 1932 Los Angelesissa 3 000 metrin estejuoksussa. Hän mahdollisesti juoksi tuolloin maailmanennätykseen oikeuttavan ajan, mutta kisatoimitsijat sekosivat kierrosten laskussa, kun virallinen kierrosten laskija oli keskittynyt seuraamaan kymmenottelun seiväshyppyä ja unohti soittaa kelloa viimeiselle kierrokselle lähteneelle Iso-Hollolle. Lopulta Iso-Hollon juoksemaksi matkaksi tuli 3 460 metriä. Los Angelesin kisoista Iso-Hollo otti myös hopeaa 10 000 metrin kilpailusta.


title: Volmari Iso-Hollo

text: Vuonna 1933 Lahdessa Iso-Hollo juoksi 3 000 metrin esteiden maailmanennätyksen ajallaan 9.09,4.


title: Volmari Iso-Hollo

text: 1936 kisoihin Iso-Hollo lähti suurena ennakkosuosikkina. Odotusten mukaisesti Berliinissä hän uusikin olympiavoittonsa parantaen maailmanennätyksen aikaan 9.03,8. Koko kärkikolmikko juoksi alle vanhan maailmanennätyksen. Iso-Hollo oli vuoteen 2012 saakka ainoa kaksinkertainen olympiavoittaja 3 000 metrin estejuoksussa ja Iso-Hollon jälkeen suomalainen ei voittanut estejuoksua arvokisoissa 70 vuoteen (Jukka Keskisalo voitti EM-kultaa 2006). Iso-Hollo voitti Berliinissä myös pronssia 10 000 metrillä.


title: Volmari Iso-Hollo

text: Olympialaisten jälkeen Iso-Hollo kärsi reumatismista, mutta jatkoi kilpailua vuoteen 1945 saakka. Suomen mestaruuksia ”Vommalle” kertyi uransa aikana yhteensä kuusi (5 000 metrillä 1933, 3 000 metrin esteissä 1936, maastojuoksussa 1932 ja 1936 sekä maastojuoksun joukkuekisassa 1930 ja 1933).


title: Volmari Iso-Hollo

text: Volmari Iso-Hollo kuoli vuonna 1969 62 vuoden ikäisenä. Keravalla järjestetään vuosittain yleisurheilukilpailut Volmari Iso-Hollon muistoksi. Lisäksi kaupunki on muistanut juoksijasuuruutta patsaalla.


title: Kalman väki

text:
Kalman väki, kirkonväki eli kalma on suomalaisessa uskomusperinteessä jokseenkin moniselitteinen ilmiö, jolla tarkoitetaan lähinnä seuraavia:
Nämä merkitykset voivat myös sulautua toisiinsa.


title: Kalman väki

text: Kalman väkeen liittyvät myytit eivät yleensä liity vainajien palvontaan. Kalman väkeen kuuluneet haamut olivat usein kammottavaa, tuntematonta ja vierasta joukkoa, kun taas vainajien palvonnassa vainajat tunnettiin, niitä arvostettiin, ja niitä pidettiin sukulaisina sekä esivanhempina.


title: Kalman väki

text: Kirkon- eli kalmanväki ei välttämättä tarkoittanut vainajien haamuja. Kirkonväki saattoi olla kuoleman tai ruumiiden houkuttelemia haltian tapaisia tai demonisia olentoja, jotka saattoivat sairastuttaa eläviä tai tehdä pahaa kuolleelle. Luterilaisuus erityisesti torjui käsityksen, että vainajien henget voisivat enää kummitella tässä maailmassa, ja tämän vuoksi Länsi-Suomen kansanuskossakin paikoitellen vahvistui rajanveto, että kummittelevat tai kuoleman ympärillä parveilevat henget olivat jotain muuta, kuin vainajia. Ne saattoivat olla haltijoita, tai esiintyessään vainajina paholaisen eksytystä.


title: Kalman väki

text: Osa kirkonväkeä koskevista tarinoista kertoo vainajien yöllisistä jumalanpalveluksista, jotka yleisimmin tapahtuivat jouluyönä. Vainajien kerrottiin nousevan silloin haudoistaan ja pitävän jumalanpalvelusta kuolleen papin johdolla.


title: Kalman väki

text: Kalman väki tai kirkonväki saattoivat lähteä kalmistosta tai manalasta joukkona kammottavia, joskus epämuotoisia haamuja. Kalman väkeä saattoi tarttua ihmisen mukaan kalmistolla. Silloin se joko sairastutti tai alkoi seurata henkilöä näkymättömänä kulkueena tämän tietämättä. Joskus vain tietäjä tai noita saattoi nähdä tällaisen kulkueen ja karkottaa sen loitsulla. Erään kansanparantajan loitsu kuului: ""Sivu syyttömistä!"" Tunnettiin myös huomattavasti pidempiä loitsuja. Kalmiston läpi kuljettaessa täytyi joissain perinteissä tehdä erityisiä rituaaleja, jotta kalman väkeä ei tarttuisi mukaan.


title: Kalman väki

text: Kalman väki saattoi tulla hakemaan ihmistä, kun tämä oli kuolettavasti sairas. Ihmiset eivät kalman väkeä yleensä nähneet, mutta esimerkiksi kuolemansairas itse tai tietäjä saattoi nähdä. Myös eläimet, kuten hevoset, saattoivat vaistota kalman väen.


title: Kalman väki

text: Joissain tapauksissa kalman väkeä ei ollut syytä pelätä, koska ne vain kulkivat ohitse elävistä. Hengeltään vahvimmat saattoivat jopa ottaa kalman väkeä käskyläisikseen. Oli tosin vaarana, että palvelijoiksi pantu kalman väki kääntyisi isäntäänsä tai emäntäänsä vastaan.


title: Kalman väki

text: Kalevalassakin hädässä oleva henkilöhahmo kutsuu kuolleita avukseen:


title: Kalman väki

text: Kalman väki tai kalman voima tarkoitti myös erityistä taikavoimaa, joka liittyi kuolemaan, ja jonka ehkä kalmiston henkiolennot aiheuttivat. Kalman voimaa oli kalmistoissa, luurangoissa tai esimerkiksi ruumislaudoissa, joiden päällä vainajan ruumis oli maannut. Kalman voima saattoi aiheuttaa sairauden, jota voitiin kutsua kalmannenäksi tai kalmaksi.


title: Kalman väki

text: Kalmaan sairastunut saattoi jopa menettää järkensä ja nähdä outoja olentoja. Joidenkin tarinoiden kalma-sairaudessa on piirteitä modernin lääketieteen tuntemasta skitsofreniasta. Kalman saattoi kuitenkin parantaja parantaa aineilla tai esineillä, joissa oli kalman voimaa. Tällaisia olivat esimerkiksi hautausmaan multa tai esineet, joihin vainaja oli ollut kosketuksissa.


title: Suomen Joutsen

text: Suomen Joutsen (entiset nimet "Laënnec", "Oldenburg") on Suomen laivaston entinen koululaiva ja nykyisin museolaiva Aurajoessa Turun Forum Marinumissa.


title: Suomen Joutsen

text: Suomen Joutsen on kolmimastoinen teräsrunkoinen täystakiloitu purjelaiva, fregatti. Se rakennettiin vuonna 1902 Saint-Nazairessa Ranskassa. Alus oli aluksi rahtiliikenteessä Atlantilla ja Tyynellämerellä, kunnes Suomen valtio osti sen vuonna 1930 laivaston koululaivaksi.


title: Suomen Joutsen

text: Merkittävin "Suomen Joutseneen" tehty muunnos oli moottoreiden asentaminen. Aluksen pääkoneiksi asennettiin kaksi 200 hv:n Skandia-kuulamoottoria ja apumoottoreiksi kaksi pientä 8-15 hv:n Skandia-kuulamoottoria. Pääkoneet osoittautuivat pian alimitoitetuiksi, ja alus liikkui niillä lähinnä satamaan mennessään ja lähtiessään. Pisin ajomatka omilla koneilla oli matka Panaman kanavan läpi. Ennen toista maailmansotaa alus ehti tehdä kahdeksan pitkää valtameripurjehdusta. Koulutuspurjehdusten aikana julkaistiin laivalla "Joutsen"-nimistä lehteä.


title: Suomen Joutsen

text: "Suomen Joutsen" toimi talvi- ja jatkosodan aikana sukellusveneiden ja moottoritorpedoveneiden emälaivana ja osallistui sotien jälkeen miinanraivaukseen tukialuksena. Aluksen mastot oli riisuttu sotavuosiksi, ja sitä liikuteltiin hinaajalla.


title: Suomen Joutsen

text: Vuosina 1949–1955 "Suomen Joutsenella" tehtiin Itämerellä pienehköjä edustus- ja koulutuspurjehduksia. Alus oli menossa käyttönsä jälkeen romuttamolle, mutta Niilo Wälläri vaati valtiolta loppusijoituspaikkaa, ja laiva sijoitettiin Turkuun.


title: Suomen Joutsen

text: Vuodesta 1960–1988 "Suomen Joutsen" toimi merimiesammattikouluna Turussa kiinnitettynä Aurajoen rantaan Martinsillan viereen. Vuonna 1991 alus siirtyi valtiolta Turun kaupungin omistukseen museolaivaksi, ja se siirrettiin vuonna 2002 nykyiselle paikalleen Forum Marinum -museon yhteyteen lähemmäksi Aurajoen suuta. "Suomen Joutsen" on olennainen osa Aurajoen maisemaa.


title: Suomen Joutsen

text: 22.12.1931–22.5.1932. Matkareitti: Helsinki – Kööpenhamina (Tanska) – Trongisvágur (Färsaaret) – Hull (Englanti) – Las Palmas (Kanariansaaret, Espanja) – 5,5 astetta pohjoista leveyttä – Ponta Delgada (Azorit) – Vigo (Espanja) – Helsinki.


title: Suomen Joutsen

text: 20.10.1932–3.6.1933. Matkareitti: Helsinki – Las Palmas (Kanariansaaret, Espanja) – Rio de Janeiro (Brasilia) – Montevideo (Uruguay) – Buenos Aires (Argentiina) – Saint Lucia (Pienet Antillit) – Saint Thomas (Neitsytsaaret) – Ponta Delgada (Azorit, Portugali) – Helsinki.


title: Suomen Joutsen

text: 1.11.1933–15.5.1934. Matkareitti: Helsinki – Marseille (Ranska) – Aleksandria (Egypti) – Napoli (Italia) – Santa Cruz (Kanariansaaret) – Port-au-Prince (Haiti) – Lissabon (Portugali) – Helsinki.


title: Suomen Joutsen

text: 31.10.1934–3.5.1935. Matkareitti: Helsinki – Cartagena (Espanja) – Pireus (Kreikka) – Saloniki (Kreikka) – Beirut (Libanon) – Haifa (Englannin Palestiina) – Aleksandria (Egypti) – Casablanca (Marokko) – Ponta Delgada (Azorit, Portugali) – Gravesend (Englanti) – Helsinki. Matkalla oli mukana Suomen Vientiyhdistyksen teollisuustuotteiden vientinäyttely.


title: Suomen Joutsen

text: 9.10.1935–2.7.1936. Matkareitti: Helsinki – Lissabon (Portugali) – La Guaira (Venezuela) – Cartagena (Kolumbia) – Colón (Panama) – Panaman kanava – Balboa (Panama) – Callao (Peru) – Valparaíso (Chile) – Kap Horn – Buenos Aires (Argentiina) – Rio de Janeiro (Brasilia) – Ponta Delgada (Azorit, Portugali) – Helsinki. Matkalla oli mukana Suomen Vientiyhdistyksen teollisuustuotteiden vientinäyttely.


title: Suomen Joutsen

text: 2.11.1936–1.5.1937. Matkareitti: Helsinki – Oporto (nykyinen Porto, Portugal) – Dakar (Senegal) – Ciudad Trujillo (nyk. Santo Domingo, Dominikaaninen tasavalta) – Vera Cruz (Meksiko) – Havanna (Kuuba) – New York (Yhdysvallat) – Oslo (Norja) – Helsinki. Matkalla oli mukana Suomen Vientiyhdistyksen teollisuustuotteiden vientinäyttely.


title: Suomen Joutsen

text: 20.10.1937–12.5.1938. Matkareitti: Helsinki – Funchal (Madeira) – Montevideo (Uruguay) – Tristan da Cunha (Isolle-Britannialle kuuluva saariryhmä eteläisellä Atlantilla) – Kapkaupunki (Etelä-Afrikka) – Calais (Ranska) – Helsinki.


title: Suomen Joutsen

text: 27.10.1938–23.4.1939. Matkareitti: Helsinki – Bordeaux (Ranska) – Casablanca (Marokko) – Pernambuco (nyk. Recife, Brasilia) – San Juan (Puerto Rico) – Ponta Delgada (Azorit, Portugali) – Rotterdam (Hollanti) – Helsinki.


title: Suomen Joutsen

text: Laivan päällikkönä toimi ensimmäisen matkan puoliväliin komentajakapteeni Arvo Alfred Lieto. Ensimmäisen matkan puolivälistä kahdeksannen matkan puoliväliin päällikkönä toimi komentajakapteeni John William Konkola ja viimeisen, kahdeksannen matkan puolivälistä kapteeniluutnantti Unto Voionmaa.


title: Suomen Joutsen

text: Komentajakapteeni Konkola oli jo ottaessaan tehtävän vastaan "albatrossi" eli kiertänyt Kap Hornin lastipurjelaivan päällikkönä, koska hän oli myös merikapteeni, toisin kuin useimmat meriupseereista. Hän jäikin viimeiseksi tämän oppiarvon suorittaneista "Suomen Joutsenen" päälliköistä.Päälliköt aluksen ollessa Suomen valtion omistuksessa:


title: Julius Kariuki

text: Julius Kariuki (s. 12. kesäkuuta 1961 Nyahururu, Kenia) on kalenji-heimoon kuuluva entinen estejuoksija, 1988 Soulin olympiakisojen 3000 metrin estejuoksun olympiavoittaja.


title: Julius Kariuki

text: Kariuki aloitti kansainvälisen kilpailu-uransa 1984 Los Angelesin olympialaisissa, joissa sijoittui 3 000 metrin esteissä seitsemänneksi ajalla 8.17,47. Seuraavana vuonna Kariuki voitti esteissa Afrikan mestaruuden ja IAAF:n maailmancupin.


title: Julius Kariuki

text: Soulin 1988 olympialaisissa Kariukia pidettiin yleisesti vasta Kenian kolmanneksi kovimpana juoksijana, mutta loppukilpailussa hän juoksi ajan 8.05,51 ja onnistui jättämään maanmiehensä Peter Koechin hopealle. Pronssia otti Yhdistyneen kuningaskunnan Mark Rowland.


title: Julius Kariuki

text: Vuonna 1989 Kariuki voitti 10 000 metriä universiadeissa ja toistamiseen 3 000 metrin esteet IAAF:n maailmancupissa. Vuonna 1990 hän otti kultaa myös Kansainyhteisön kisoista. Seuraavan vuoden maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui paraatimatkallaan neljänneksi ajalla 8.16,81 .


title: Julius Kariuki

text: Tämä jäi Kariukin viimeiseksi edustustehtäväksi Kenian kivenkovassa estejoukkueessa.


title: IBM 650

text: IBM 650 oli maailman ensimmäinen sarjavalmistettu tietokone. IBM valmisti sitä 2 000 kappaletta vuosina 1954–1962. Suomen ensimmäinen toimiva tietokone Ensi oli mallia IBM 650, ja se käynnistettiin ensi kerran Postisäästöpankissa 17. lokakuuta 1958.


title: IBM 650

text: IBM 650 oli toteutettu elektroniputkilla, ja se käytti binäärijärjestelmän sijaan kymmenjärjestelmää. Keskusmuistina oli rumpumuisti, joka tallensi 2 000 10-numeroista lukua. Yleisimpänä ulkoisena tallennusvälineenä toimivat reikäkortit. Lisävarusteina oli saatavilla magneettinauha-asema IBM 727 sekä pieni mutta nopea ferriittirengasmuistiyksikkö IBM 653.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Afgaaninvinttikoira on Afganistanista kotoisin oleva koirarotu. Afgaaninvinttikoira on rotuna hyvin vanha, joskin sen tarkkaa ikää ei voida määritellä. Afganistanissa on käytetty vinttikoiria eli tazeja metsästys- ja vahtikoirina todennäköisesti yli tuhat vuotta. Rotu on läheistä sukua Etu-Aasian muille metsästäville vinttikoirille, salukille, taiganille ja taseille.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Kuten kaikilla vinttikoirilla, afgaanillakin on pitkät, hoikat raajat, sen vatsa on kuroutunut, pää on pitkä ja kapea ja olemus kertoo nopeudesta ja lihaksikkuudesta. Afgaanin erityispiirteitä ovat pitkä, silkinhieno turkki, silmukkaan päättyvä pitkä häntä ja suuret tassut. Ravatessaan afgaani peittää runsaasti maata ja sen pää ja häntä ovat koholla.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Afgaanin ihannekorkeus on uroksilla 68–74 cm ja nartuilla 63–69 cm. Aikuinen uros painaa koosta riippuen 24–33 kg, narttu 18–25 kg. Kaikki värit ovat sallittuja, ja väriasteikko vaihtelee vitivalkoisesta kerman- ja kullanvärisen eri sävyjen kautta monenlaisiin harmaisiin, eri värien yhdistelmiin ja täysmustaan. Yleisimpiä värejä ovat mustamaskinen kullanvärinen ja musta ruskein merkein.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Luonteeltaan afgaani on hyvin itsenäinen ja omanarvontuntoinen. Vieraita kohtaan se voi olla pidättyväinen, mutta tavatessaan tuttuja se tervehtii näitä riehakkaastikin.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Afgaaninvinttikoiria oli käytetty Afganistanissa metsästys- ja paimenkoirina tuhansien vuosien ajan ennen kuin länsimaiset koiraharrastajat kiinnostuivat niistä 1800-luvulla. Rotu pysyi kauan tuntemattomana eurooppalaisille. Mielenkiinto näitä koiria kohtaan heräsi vasta vuonna 1839, kun brittiläiset saapuivat Intiasta Afganistaniin. Siitä aina vuoteen 1922 britit miehittivät maata aika ajoin ja tutustuivat myös vähitellen afgaanien maineikkaaseen metsästyskoiraan. Koiria oli kuitenkin vaikea hankkia, sillä afgaanit eivät olleet halukkaita myymään tazejaan. Niitä piiloteltiin ulkomaalaisilta, mutta saatettiin lahjoittaa jollekin erityisen arvostuksen merkiksi. Ensimmäisen läpimurtonsa Englannissa afgaaninvinttikoira teki vuonna 1895, jolloin uros Shahzada esitettiin ulkomaalaisten koirien luokassa monissa näyttelyissä. Vuonna 1907 tuotiin Englantiin uros Zardin, jonka mukaan kirjoitettiin ensimmäinen rotumääritelmä vuonna 1912. Pitkäjännitteistä kasvatustyötä ei silloin vielä aloitettu, joten Zardinilla ei ollut vaikutusta jälkipolviin.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Vuonna 1920 heräsi uudelleen kiinnostus afgaaneja kohtaan. Brittiläiset sotilaat toivat mukanaan Afganistanista näitä koiria. Nämä afgaanit olivat eri puolilta Afganistania ja olivat tyypiltään hyvin erilaisia. Majuri Bell-Murrayn tuomat tasankoafgaanit olivat korkeampia, pidempiä ja niukkaturkkisempia kuin Zardin. Ne olivat myös vähemmän kulmautuneita ja niiden kallo oli kapeampi ja kuono pidempi kuin vuoristoafgaaneilla. Majuri ja rouva Mary Amps puolestaan toivat Kabulista vuoristotyyppisiä afgaaneita. Näitä ruvettiin heidän kennelnimensä mukaan kutsumaan ghazni-tyyppisiksi. Koirien joukossa oli esimerkiksi Ch Sirdar of Ghazni, joka oli syvänpunainen urosafgaani. Se oli selkeästi pienempi kuin tasankoafgaanit. Ch Sirdar of Ghazni oli kasvatettu kuningas Amanullahin kuninkaallisessa kennelissä ja siitä tuli merkittävä siitosuros. Ch Sirdar of Ghaznin sanottiin muistuttavan suuresti Zardinia.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Vuoristoafgaanit olivat tasankoafgaaneita pienempiä ja niiden lavat ja takaraajat olivat kulmautuneempia ja niillä oli runsaammin turkkia. Myös väreissä oli eroja. Tasankoafgaanit olivat yleensä vaaleita tai brindlejä, mutta vain vuoristoafgaanit olivat mustia. Aluksi näiden kahden afgaanityypin kesken käytiin rankkaa paremmuuskiistaa. Ghaznit voittivat paremmuuskilvat johtuen siitä, että ne voittivat näyttelyissä useammin. Vähitellen vuoristo- ja tasankoafgaanit sekoittuvat toisiinsa. Nykyiset afgaanit muistuttavat molempia, niillä on tasankoafgaanien tavoin paljon kokoa ja vuoristoafgaanin tapaan paljon turkkia ja kulmauksia.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Suomessa näyttelyissä esiintyi afgaani ensimmäisen kerran vuonna 1912. Tämä afgaani oli Afganistanista tuotu "afganistanilais-turkmenistanilainen paimenkoira" uros nimeltä Erden. Tämän jälkeen ei näyttelyissä näkynyt afgaaneita pitkään aikaan, seuraavan kerran vasta vuonna 1947. Suomessa kasvatus alkoi 1940-luvulla. Suomeen tuotiin 40- ja 50-luvuilla useita afgaaneja Tanskasta, Ruotsista ja Englannista.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Yhdysvaltoihin afgaani tuli vuonna 1925 ja manner-Eurooppaan 1927. Pohjoismaista afgaani tuli ensimmäisenä Tanskaan vuonna 1930. Tanskasta afgaani eteni Ruotsiin.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Afgaaninvinttikoiraa käytetään pienten ja keskikokoisten riistaeläinten metsästykseen. Se juoksee saaliin kiinni ja pitää sitä paikoillaan kunnes metsästäjä saapuu paikalle ja tappaa riistaeläimen.


title: Afgaaninvinttikoira

text: Metsästäessään afgaani on täysin itsenäinen ja vain oman taitonsa varassa. Tämä on piirre, joka näkyy siinä vielä nykyäänkin. Nykyään afgaaninvinttikoira käytetään lähinnä seura- ja näyttelykoirana.


title: Prosper Mérimée

text: Prosper Mérimée (28. syyskuuta 1803 Pariisi – 23. syyskuuta 1870 Cannes) oli ranskalainen romantiikan ajan kirjailija, historioitsija ja arkeologi. Hänen tunnetuimpaan pienoisromaaniinsa Carmen perustuu Henri Meilhacin ja Ludovic Halévyn laatima libretto Georges Bizet’n oopperaan Carmen. Tämän suositun oopperan ensi-ilta oli 3. maaliskuuta 1875.


title: Prosper Mérimée

text: Mérimée opiskeli kieliä, kirjallisuutta ja lakia. Suoritettuaan lakitieteellisen tutkinnon hänestä tuli vuonna 1831 meriasiainministerin, kreivi d’Argout’n kabinettisihteeri. Koska hän tunsi hyvin taidealaa – isä oli tunnettu taidemaalari Léonor Mérimée – hän pääsi Ranskan historiallisten muistomerkkien ylitarkastajaksi. Mérimée ystävystyi 1830 Espanjassa Montijon kreivin kanssa, jonka Eugénie-tyttärestä tuli Napoleon III:n puoliso. Napoleon III:n tultua keisariksi 1852 Mérimée kutsuttiin 1853 Pariisin senaatin jäseneksi. Hän oli Napoleon III:n ja tämän Eugénie-puolison läheinen ystävä, paljon Euroopassa matkustellut ja monta kieltä osaava ylimys. Ranskan akatemiaan hänet valittiin 1844. Prosper Mérimée kuoli Cannesissa 66 vuoden iässä.


title: Prosper Mérimée

text: Mérimée ranskansi venäjänkielistä kirjallisuutta, muun muassa Puškinia, Turgenjeviä ja Gogolia.


title: Basenji

text: Basenji on vanha koirarotu, joka tunnetaan siitä, ettei se hauku vaan päästelee vingahtelevia ääniä eli "jodlaa". Se poikkeaa muista koiraroduista myös siten, että nartuilla on kiima-aika vain kerran vuodessa kuten susilla ja dingoilla. Rodun kantakirjat ovat edelleen avoimet eli rotuun voidaan hyväksyä uusia yksilöitä ja näin laajentaa rodun geenipoolia, näitä koiria kutsutaan "avongaroiksi". Avongaraksi voidaan myös rekisteröidä koira, jonka molemmat vanhemmat ovat 100% avongaroja. 2000- luvun alussa suomeen tuotiin ensimmäinen avongara USA:sta (uros, brindle), sittemmin niitä on tuotu kolme lisää, joista kaksi puna-valkoista USA:sta, sisarukset, narttu ja uros sekä trikolori uros tuotiin alkuperämaa Kongosta.


title: Basenji

text: Basenji on pystykorva. Sen ilme on valpas ja olemus gasellimainen. Silmät ovat tummat, pienet ja mantelin muotoiset. Otsassa basenjilla on selvät rypyt. Basenji on mittasuhteiltaan neliömäinen eli se on pituuteensa nähden korkearaajainen koira. Vaikka basenji ei hauku, se ei ole äänetön koirarotu. Basenji ääntelee muiden koirien tapaan haukkumista lukuun ottamatta.


title: Basenji

text: Väriltään basenji voi olla punavalkoinen, mustavalkoinen, tricolour tai bridle-valkoinen. Myös muita väriyhdistelmiä on olemassa, mutta ne eivät ole näyttelyissä hyväksyttyjä. Tassut, rinta ja hännänpää ovat aina valkoiset. Lisäksi rodulla voi olla valkoinen piirto, kaulus ja raajat. Turkki on sileä, lyhyt ja ihonmyötäinen. Ihannesäkäkorkeus on uroksilla noin 43 cm, nartuilla noin 40 cm. Painon ihanne on väliltä 9,5–11 kg. Basenjin häntä on tiiviisti rullalle kiertynyt ja noin 20 cm pitkä. Hännän tulee tehdä vähintään yksi kierros, mutta siinä voi olla myös kaksi kierrosta.


title: Basenji

text: Basenji voi olla vieraita kohtaan hieman varautunut, mutta omaa laumaansa se rakastaa suunnattomasti. Rodulla on vahva reviirivietti. Basenji tarvitsee paljon säännöllistä liikuntaa. Sillä on voimakas riistavietti, jonka ansiosta sen kanssa voi harrastaa maasto- ja ratajuoksua. Rodussa ilmenee silloin tällöin kissamaisia piirteitä, kuten sen tapa pestä itsensä käpälällään ja päästää ulvovia ääniä. Basenjit ravaavat myös välillä kuin hevoset. Basenji kiintyy omistajaansa erittäin herkästi. Basenji on myös älykäs, mutta sillä ei yleensä ole juurikaan miellyttämishalua.


title: Basenji

text: Basenji on koiraroduista vanhimpia: rodun kantamuotoja on kuvattu jo egyptiläisissä hautamaalauksissa. 1800-luvun loppupuolella tutkimusmatkailijat löysivät basenjeja Pohjois-Afrikasta Niilin ja Kongo-joen alkulähteiltä, missä paikalliset alkuasukkaat käyttivät niitä metsästyskoirina. Nykyään rodun alkuperämaana pidetään Kongoa.


title: Basenji

text: Basenjit elivät kylissä ihmisten keskellä, mutta eivät olleet varsinaisia lemmikkejä, vaikka olivatkin erittäin arvostettuja metsästyskumppaneina. Koiria käytettiin muun muassa leijonien, rämerottien ja apinoiden metsästyksessä. Suurta saalista basenjit metsästivät laumoina. Basenjit elivät ruokaa rosvoamalla ja se ominaisuus niillä on edelleen voimakkaasti tallella: monet nykyiset lemmikkibasenjit ovat parantumattomia ruokarosvoja.


title: Basenji

text:
Eurooppaan ensimmäiset basenjit tuotiin 1900-luvun alkupuolella. Ensimmäinen basenji tuotiin kuuluisaan Cruftin näyttelyyn Englantiin vuonna 1937. Koiran omistaja kutsui koiraansa basenjiksi. Se on afrikkalainen sana, joka tarkoittaa pensaikon asukasta. Nykyisin basenji on yleensä seurakoira. Suomessa se käytetään myös rata- ja maastojuoksukilpailuissa. Suomen Basenjit - Finnish Basenjis ry kuuluu vinttikoiraliittoon.
Basenji on luottavainen ja reipas koirarotu.


title: Kokooja

text: Kokooja ("assembler") on teoreettinen nanoteknologinen yleisrakennuslaite, joka käsittelee materiaa yksittäisten atomien tai molekyylien tasolla. Kokooja pystyisi siis rakentamaan käytännössä mitä tahansa, mukaan lukien kopioita itsestään, jos sillä olisi käytössään tarvittava määrä raakamateriaalia ja energiaa.


title: Kokooja

text: Kokoojassa voi olla ohjaustietokone sisäänrakennettuna tai sitä voidaan ohjata ulkoisesti. Ulkoisesti ohjattua kokoojaa kutsutaan myös "fabrikaattoriksi". Itsenäiset kokoojat ovat paljon monimutkaisempia valmistaa ja oletettavasti myös vähemmän tehokkaita kuin fabrikaattorit. Lisäksi ulkoisesti ohjattuihin kokoojiin liittyvät turvallisuusriskit ovat pienempiä.


title: Volvo XC90

text: Volvo XC90 on Volvon vuodesta 2002 lähtien valmistama suurikokoinen crossover-tyyppinen henkilöautomalli. Se oli Volvon ensimmäinen malli luokassaan, sittemmin valmistaja on esitellyt pienemmät XC60- ja XC40-mallit.


title: Volvo XC90

text: Ensimmäisen sukupolven XC90:n muotoilu perustuu Adventure Concept Car -konseptiautoon, joka oli esillä Detroitin autonäyttelyssä tammikuussa 2001. Tuotantomalli esiteltiin samassa näyttelyssä vuotta myöhemmin. 65 prosenttia tuotannosta odotettin menevän Yhdysvaltain markkinoille. Auto perustuu samalle pohjalevylle kuin Volvo S60-, S80- ja V70-mallit.


title: Volvo XC90

text: Vuoden 2003 Euro NCAP -kolaritestistä XC90 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Volvo XC90

text: Bensiinimoottoreina olivat aluksi viisisylinterinen 2,5-litrainen (210 hv) ja kuusisylinterinen 3,0-litrainen (272 hv). Dieselmoottorina oli viisisylinterinen 2,4-litrainen D5 (163 hv). Vuoden 2004 lopussa esiteltiin 4,4-litrainen (315 hv) V8-bensiinimoottori. Seuraavana keväänä dieselmoottorin teho nousi 185 hevosvoimaan ja sen yhteyteen saatavana ollut automaattivaihteisto muuttui viisiportaisesta kuusiportaiseksi.


title: Volvo XC90

text: Keväällä 2006 XC90 koki kasvojenkohotuksen, jossa uudistettiin sen keula- ja peräosan ilmeitä sekä sisustaa. Kuusisylinterinen 3,2-litrainen (238 hv) korvasi aiemmat viisi- ja kuusisylinteriset bensiinimoottorit.


title: Volvo XC90

text: Seuraavat uudistukset tulivat mallivuodelle 2009, jolloin takaluukun Volvo-tekstiä suurennettiin. Vuonna 2010 kaikki mallit saivat korinväriset lokasuojalistat ja suuremman Volvo-logon etusäleikköön. Kuusisylinterisen bensiinimoottorin teho nousi keväällä 243 hevosvoimaan, dieselmoottorin syksyllä 200 hevosvoimaan. Keväällä myös 163-hevosvoimainen dieselmoottori palasi etuvetoisena lähtötason mallina. Vuoden lopussa V8-moottorit poistui valikoimasta.


title: Volvo XC90

text: Mallivuodelle 2012 tuli saataville LED-takavalot. Seuraavana mallivuonna ne tulivat vakiovarusteeksi LED-päiväajovalojen ohella. Samalla puskureista tuli kokonaan korinväriset.


title: Volvo XC90

text: Toisen sukupolven tultua markkinoille alkuperäinen malli jäi myyntiin Kiinassa edullisempana versiona XC Classic -nimisenä vuoteen 2016 saakka. Ainoa moottorivaihtoehto oli viisisylinterinen 2,5-litrainen bensiinimoottori 220-hevosvoimaisena.


title: Volvo XC90

text: Toisen sukupolven XC90 esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2014. Se oli ensimmäinen Volvon uutta muotoilufilosofiaa edustava malli. Auto oli myös ensimmäinen Volvo-malli, jossa käytettiin uutta SPA-pohjalevyrakennetta.


title: Volvo XC90

text: Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä XC90 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Volvo XC90

text: Bensiinimoottorit olivat aluksi 2,0-litraiset T5 (254 hv) ja T6 (320 hv), dieselmoottori 2,0-litrainen D5 (225 hv). Keväällä 2015 tuli ladattava hybridimalli T8, jossa T6-bensiinimoottorin apuna on 87-hevosvoimainen sähkömoottori.


title: Volvo XC90

text: Loppuvuonna 2015 esiteltiin dieselmoottori D4 (190 hv), jonka yhteydessä vetotapana on etuveto.


title: Volvo XC90

text: Shanghain autonäyttelyssä 2015 esiteltiin XC90 Excellence -malli, joka on nelipaikkainen. Se on suunniteltu erityisesti Kiinan markkinoita varten.


title: VideoFACT

text: VideoFACT ("FACT" on lyhenne sanoista "Foundation to Assist Canadian Talents") on kanadalainen rahasto, joka antaa apurahoja uusille ja orastaville kanadalaisille artisteille auttaakseen heitä tekemään musiikkivideoita. Rahastoa rahoittavat kaapelikanavat MuchMusic, MuchMoreMusic, MusiquePlus ja Musimax


title: VideoFACT

text: Moses Znaimer ja Bernie Finkelstein perustivat rahaston vuonna 1984.


title: VideoFACT

text: Monet Kanadan vaikutusvaltaisimmista artisteista ovat vastaanottaneet VideoFACTiltä tukea uransa alussa, mukaan lukien Céline Dion, k.d. lang, Matthew Good, Bran Van 3000, Lara Fabian, Blue Rodeo, Rascalz, Sloan, Jean Leloup, Great Big Sea, Sarah McLachlan, Dubmatique ja Ashley MacIsaac.


title: VideoFACT

text: Vuonna 1996 asemat julkaisivat PromoFACTin, rahaston, joka auttaa uusia artisteja luomaan elektronisia lehdistötiedotteita ja Internet-sivuja.


title: Harakointi

text: Harakointi tai harakoiminen on suomalaisessa kansanuskossa naisen sukupuolielimen paljastaminen kohteelle yliluonnollisena taikana esineen, karjan tai henkilön suojelemiseksi tai kiroamiseksi. Taikavoimasta, johon menettely perustuu, on käytetty nimitystä "naisen väki". Harakoinnista on edelleen kulttuurisia jälkiä useissa juhannustaioissa, joita tehdessä ollaan alasti. Harakoinniksi taikaa ovat kutsuneet suomalaiset, mutta jokseenkin vastaavia taikoja uskottiin myös muualla Euroopassa noitien tekevän. Muissa kielissä samasta menettelystä on käytetty nimitystä anasyrma. Suomenkielinen sana "harakointi" johtuu sanasta haara.


title: Harakointi

text: Harakoiva nainen paljastaa kohteelle häpynsä, mikä joko kiroaa tai suojelee kohteen tarkoituksen mukaan. Karja saatettiin harakoida kevätlaitumelle laskettaessa näyttämällä häpyä ohikulkeville eläimille. Viljelys saatettiin harakoida kylvön tai istutuksen yhteydessä esimerkiksi tekemällä työ alapää paljaana. Myös metsälle tai sotiin lähteviä miehiä, aseita, työkaluja ja maailmalle lähteviä tai yksin jätettyjä lapsia on harakoitu.


title: Harakointi

text: Häpyyn on myös liittynyt toinen taikavoima, jota kutsuttiin naisen väeksi. Jotkin esineet, jotka käsitettiin miehille kuuluviksi, kuten kalanverkot ja hevosvaljaat, on joissain perinteissä saatettu katsoa pilaantuneiksi, jos nainen on harpannut niiden yli.


title: Harakointi

text: Harakointi kertoo siitä, että naisen sukupuolielimet on katsottu arvokkaiksi ja taikavoimaltaan väkeviksi. Esimerkiksi papin ja saamelaisen kansanperinteen kerääjän Jacob Fellmanin kirjaamassa tarinassa noita Piggan emättimestä lähtee yhdeksän sutta vastustajien kimppuun. Uskomukset ovat perustuneet naisen sukupuolielimiin liittyneisiin voimakkaisiin tabuihin, myytteihin ja pelkoihin, mutta toisaalta myös lisääntymiskykyyn. Naisen kyky synnyttää lapsia on katsottu yliluonnolliseksi. Emätin oli väylä tämän- ja tuonpuoleisen välillä. Suomalais-karjalaisella alueella on loitsuja ”vitun vihoja” vastaan, ja elimen synty liittyy petojen kitaan.


title: Älypöly

text: Älypöly () on pienten, mikroelektromekaanisten (MEMS) sensoreiden, laitteiden tai robottien muodostama teoreettinen langaton verkko, jota voidaan käyttää esimerkiksi kosteuden, lämpötilan tai värähtelyn tarkkailuun. Tavoitteena on tehdä laitteista mahdollisimman pieniä, hiekanjyvän tai pölyhiukkasen kokoisia. Tällaista satojen laitteiden muodostamaa "pölyä" voitaisiin levittää ympäristöön ja kerätä sen avulla tarkkaa tietoa.


title: Älypöly

text: Älypöly-konseptin esitteli Kristofer Pister vuonna 2001, mutta scifissä vastaavia konsepteja on nähty paljon aikaisemminkin.


title: Etäpesäke

text: Etäpesäke, etäispesäke eli metastaasi on syövän pääkasvaimen ulkopuoliseen elimistöön levinnyt syöpäsolujen pesäke. Etäpesäkkeitä voi esiintyä lähes kaikissa elimissä, mutta yleisimpiä paikkoja ovat maksa, keuhkot ja aivot. Etäpesäkkeitä muodostuu, kun syöpäsolut tunkeutuvat ensisijaisesta kasvaimesta imuneste- tai verenkiertoon ja kulkeutuvat sitä kautta muihin elimiin, joissa häiriintynyt solujen kasvu voi jatkua. Syövillä saattaa olla taipumus lähettää etäpesäkkeitä tiettyyn paikkaan: esimerkiksi eturauhassyöpä lähettää usein etäpesäkkeitä luihin ja paksusuolisyöpä maksaan.


title: Etäpesäke

text: Syöpä voi levitä primaarikasvaimen lähellä sijaitseviin imusolmukkeisiin, mutta tätä ilmiötä ei yleensä kutsuta metastasoinniksi.


title: Feliks Jusupov

text: Ruhtinas Feliks Feliksovitš Jusupov, kreivi Sumarokov-Elston (; 23. maaliskuuta 1887 Pietari – 27. syyskuuta 1967 Pariisi), oli venäläinen aristokraatti, joka parhaiten muistetaan Grigori Rasputinin murhasta vuonna 1916.


title: Feliks Jusupov

text: Feliks Jusupov oli äitinsä Zinaida Nikolajevna Jusupovan puolelta tataarisukuinen; suku kuului Venäjän rikkaimpiin ja omisti kaivoksia Siperiassa sekä turkisteollisuutta. Isä oli kreivi Feliks Sumarokov-Elston (1856-1928), Moskovan kenraalikuvernööri vuosina 1914–1915.


title: Feliks Jusupov

text: Feliksistä tuli Jusupovin omaisuuden pääperijä, kun hänen veljensä Nikolai (s. 1883) kuoli kaksintaistelussa 1908. Hän lahjoitti omaisuuttaan paljon hyväntekeväisyyteen. Poikamiehenä Jusupov vietti epätavallista elämää; itse hän on kertonut oleskelleensa usein mustalaisten keskuudessa, jossa oppi käyttämään naisellisia vaatteita. Vuosina 1909–1911 Jusupov opiskeli Oxfordin yliopistossa, jossa hän perusti Oxfordin Venäjän-seuran.


title: Feliks Jusupov

text: Feliks Jusupov nai ruhtinatar Irina Romanovan 22. helmikuuta 1914 Aniskovin palatsissa Pietarissa. Irinan vanhemmat olivat suuriruhtinas Aleksander Mihailovitš Romanov ja suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanova, joka oli tsaari Aleksanteri III:n ja tämän puolison Maria Fjodorovnan neljäs lapsi ja Nikolai II:n sisar. Jusupovit saivat yhden lapsen, ruhtinatar Irina Feliksovna Jusupovan (1915–1983).


title: Feliks Jusupov

text: Irina ja Feliks Jusupov olivat häämatkalla Euroopassa ja Lähi-idässä, kun ensimmäinen maailmansota syttyi. Vain sukulaistensa vaikutusvallan ansiosta he saivat luvan palata vihollismaista Tanskan kautta Suomen suuriruhtinaskuntaan ja sieltä edelleen Venäjälle.


title: Feliks Jusupov

text: Jusupov muutti yhden Moikan palatsinsa siiven sotilassairaalaksi, mutta vältti itse asepalveluksen vedoten lakiin, joka perustuu perheen ainoan pojan vapautukseen.


title: Feliks Jusupov

text: Joulukuun 16. ja 17. päivän välisenä yönä 1916 Jusupov ja joukko vaikutusvaltaisia venäläisiä aatelisia, muiden muassa tsaarin serkku Dmitri Pavlovitš Romanov, kutsuivat munkki Grigori Rasputinin Moikan palatsiin ja surmasivat hänet raa'asti. Rangaistukseksi Jusupov ja kaksi muuta salaliittolaista joutuivat sisäiseen karkotukseen Pietarin ulkopuolelle.


title: Feliks Jusupov

text: Tsaari Nikolai II:n luopuessa kruunusta helmikuun vallankumouksen aikana 1917 Jusupov palasi takaisin Pietariin, otti palatsistaan mukaansa muutamia arvoesineitä ja suuntasi Krimille, josta hän matkusti brittien kuninkaallisen laivaston taistelulaiva "HMS Marlborough'lla" Mustanmeren poikki Jaltasta Maltalle ja sieltä Italiaan. Italiasta hän matkusti junalla Pariisiin, ja sieltä edelleen Lontooseen. Italiassa hän lahjoi virkamiehet timanteilla, jotta saisi viisumin. Vuonna 1920 hän muutti takaisin Ranskaan ja asui Pariisissa loppuikänsä. Ranskaan Jusupov onnistui tuomaan palatsistaan Rembrandtin maalauksia, jotka hän myi Pariisissa. Jusupovien Pariisin kodista tuli venäläisten emigranttien keskus sekä poliittisesti että taloudellisesti. Jusupovit perustivat muotitalon, jonka nimi oli "Irfé" (eli Irina ja Feliks).


title: Feliks Jusupov

text:
Vuonna 1932 Jusupovit haastoivat yhdysvaltalaisen elokuvayhtiön Metro-Goldwyn-Mayerin oikeuteen elokuvasta "Rasputin and the Empress" ("Rasputin ja keisarinna").
Elokuvassa väitettiin, että munkki Rasputinin murhan syynä olisi ollut Irinan suhde munkkiin. Elokuvassa Irinan nimi oli vaihdettu ruhtinatar Natashaksi. Jusupovit saivat 25 000 punnan korvaukset.
Vuonna 1965 Jusupovit haastoivat oikeuteen amerikkalaisen televisioyhtiö Columbia Broadcasting Systemsin, joka oli tehnyt näytelmän Rasputinin murhasta. Syyte oli, että tietyt kohtaukset olivat fiktiivisiä. Jusupovit hävisivät jutun.


title: Feliks Jusupov

text: Julkaistuaan muistelmansa, jotka koskivat Rasputinin murhaa, haastoi Rasputinin tytär Maria Dmitri Pavlovitš Romanovin ja Feliks Jusupovin oikeuteen isänsä murhasta 800 000 Yhdysvaltain dollarin korvausta vastaan. Oikeus kuitenkin totesi, ettei sillä ole juridista oikeutta tuomita tapauksesta, joka tapahtui ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjällä.


title: Feliks Jusupov

text: Feliks Jusupov kuoli vuonna 1967 Pariisissa. Hänet on haudattu Sainte-Geneviève-des-Bois'n venäläiselle hautausmaalle.


title: Vesikello

text:
Vesikello eli klepsydra, on muinainen vesivirtaan perustuva ajan mittauslaite (nimi tulee kreikan sanaista vesivaras).
Yksinkertaisin klepsydran muoto oli vesiastia, jonka pohjassa oli pieni reikä, josta vesi tippuen poistui. Astian seinämässä oleva asteikko osoitti aikaa, joka oli kulunut säiliön viimeisestä täytöstä.
Seuraavassa versiossa oli tasausallas, joka ylläpiti tasaista veden painetta purkausaukkoon nähden. Aika mitattiin alla olevan altaan vedenpinnan nousuna, josta tieto siirrettiin kellukkeen liikkeestä hammastangolla ja -rattaalla osoittimeen. Edistynein versio tyhjensi mittausastian keskiyöllä lapon avulla ja siirsi asteikkosylinteriä vastaamaan valoisan ajan muutosta vuodenajan mukaan.


title: Vesikello

text: Klepsydran uskotaan olleen käytössä Egyptissä n. 2000 eaa. Eräs vanhimmista tunnetuista vesikelloista löytyi faarao Amenhotep I:n hautakammiosta (haudattu n. 1500 eaa.). Myöhemmin kreikkalaiset ja roomalaiset ottivat klepsydran käyttöönsä.


title: Lexus

text: Lexus on Toyota Motor Corporationin automerkki, jota myydään Pohjois-Amerikassa, Lähi-idässä, Euroopassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Japanissa.


title: Lexus

text: Lexus-merkki luotiin, kun Toyota halusi päästä Pohjois-Amerikan markkinoiden kalliimpien tuontiautojen - kuten Mercedez-Benz, Volvo ja BMW - markkinoille. Toyotalla ymmärrettiin, ettei Toyota-merkillä voinut myydä kalliita autoja, koska merkki oli fokusoitunut edullisten autojen luokkaan.


title: Lexus

text: Lexuksen myyntiä Suomessa hoitaa Toyota Kaivokselan myyntipiste Vantaalla. Lexuksen huolto onnistuu myös kaikkialla Suomessa Toyotan huoltopisteissä. Lexuksen Suomeen tuotavat mallit ovat (2016): CT, IS, GS, LS, NX, RX ja RC. -mallit eri moottoriversioilla. Lexus on Toyotan tapaan erikoistunut hybriditekniikkaan, jota saa mm. CT, GS, LS ja RX-malleihin. Toyota/Lexus Hybridi akkujen takuut ovat jopa 300 000km /8 vuotta. Lexuksen myynti Euroopassa on vähäistä verrattuna BMW:n, Audin, MB:n ja muiden valmistajien luksusautoihin. Pohjois-Amerikassa Lexuksen myynti on suurempaa kuin millään muulla premium-merkillä.


title: Lexus

text: Lexus on saanut lukuisia palkintoja eri maiden autolehdiltä kuten "AutoBild" ja "MotorWeek". Lexus valmistaa maailman luotettavimpia autoja, ja sen lippulaiva LS onkin valittu J D Powerin pitkäaikaisen auton luotettavuustutkimuksen mukaan 15 kertaa peräkkäin maailman luotettavimmaksi autoksi.


title: Sepi Kumpulainen

text: Seppo Tapani "Sepi" Kumpulainen (s. 15. heinäkuuta 1970), eli "Kalevankadun laulava talonmies" on suomalainen kantaa ottavaa kansanmusiikkia, laulelmaa ja huumorimusiikkia esittävä laulaja, joka teki läpimurtonsa 1990-luvun alussa. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa ""Mä oon mahtava mies"", ""Hirviö tuli mua vastaan"", ""Armotonta menoa"" ja ""Railakas ilta Venetsiassa"". Kumpulainen esiintyi myös Kolmoskanavalla ja myöhemmin MTV3-kanavalla esitetyssä "Frank Pappa Showssa".


title: Sepi Kumpulainen

text: Sepi Kumpulainen yritti comebackia vuonna 1993 vanhojen hittiensä discoversioilla, jotka julkaistiin "EuroSepi Kumpulainen Remix" -minialbumilla, mutta ei saavuttanut erityistä menestystä. Levyn kansikuvituksessa Kumpulainen oli pukeutunut Elvis-asuun.


title: Sepi Kumpulainen

text: Vuonna 2005 Sepi Kumpulainen teki toisen comebackinsa, ja julkaisi Erikoismiehet-yhtyeen kanssa "Kesähitti"-minialbumin. Seuraavana vuonna ilmestyi albumi nimeltään "Poliisi saapuu Tikkurilaan".


title: Sepi Kumpulainen

text: Vuonna 2016 Sepi Kumpulainen juhli "25 vuotta armotonta menoa" iltamia Tavastialla ja ura lähti vähitellen uuteen nousuun duona Juha Saunalan (ent. Perälä) kanssa. Seuraavana vuonna 2017 yhdessä duona julkaistu single "Ole Rohkea Vaan" päätyikin Neste-K huoltoasemien ruokamainokseen ja keikkakalenteri täyttyi taas.


title: Lobotomia

text: Lobotomia (kr. λοβόςτομή, sanoista λοβός ’aivosta’ ja τομή ’leikata, viipaloida’) on 1940–1970-luvuilla käytössä ollut neurologinen hoitomenetelmä, jolla pyrittiin hoitamaan pääasiallisesti psyykkisesti sairaita henkilöitä.


title: Lobotomia

text: Lobotomiassa otsalohkojen yhteydet taaemmas aivoihin katkaistaan. Toimenpide oli hyvin raskas, ja se muutti huomattavasti potilaan persoonallisuutta. Lobotomiaa käytettiin useimmiten skitsofrenian hoitoon.


title: Lobotomia

text: Ensimmäisen lobotomian suoritti portugalilainen neurologi António Egas Moniz vuonna 1936. Hän sai saavutuksestaan lääketieteen Nobel-palkinnon vuonna 1949.


title: Lobotomia

text: Menetelmästä on alkuperäisessä muodossa luovuttu ja korvattu neurolepteillä, mutta esimerkiksi erittäin vaikeassa epilepsiatapauksessa voidaan aivoista katkaista valikoivasti joitakin hermoratoja.


title: Lobotomia

text: Lobotomia suoritettiin ruiskuttamalla alkoholia otsalohkojen motorisen kuorikerroksen eteen kummallekin puolen päätä porattujen reikien kautta.


title: Lobotomia

text: Seuraavaksi otettiin käyttöön instrumentti nimeltään leukotomi, jonka kanyylimaisesta rungosta työntyi leikkausalueella ulos metallisilmukka. Instrumenttia pyöräyttämällä irrotettiin valkeasta aineesta kuusi kudoskappaletta molemmin puolin.


title: Lobotomia

text: Maailmanlaajuinen hoitomuoto lobotomiasta tuli, kun neuropatologi Walter Freeman ja neurokirurgi James Watts aloittivat Yhdysvalloissa leikkaukset 1936 ja kehittivät niin sanotun standardimetodin.


title: Lobotomia

text: Standardimetodissa pyritään paikantamaan "sutura coronarian" alaosa käyttämällä standardietäisyyttä kiintopisteinä toimivista zygomaluun yläreunasta ja orbitan lateraalireunasta.


title: Lobotomia

text: Joko paikallispuudutuksessa tai yleisanestesiassa porattiin molemmin puolin tähän kohtaan ohimoa reiät, joiden kautta työnnettiin aivojen läpi sondi aivojen paksuuden mittaamiseksi. Näin kyettiin määrittämään etäisyys keskiviivassa kulkeviin etumaisiin aivovaltimoihin. Sen jälkeen tehtiin viuhkamaiset viillot otsalohkojen valkean aineen läpi pitkällä, mitta-asteikollisella veitsimäisellä leukotomilla. Otsalohkojen yhteydet tunnetiloja säätelevään limbiseen järjestelmään katkaistiin.


title: Lobotomia

text: Transorbitaalisessa tekniikassa jääpiikkimäinen instrumentti naputettiin pienellä vasaralla kyynelpussin ja silmäkuopan sisäreunan kautta etukuoppaan ja naskalin vartta kääntelemällä tehtiin viuhkamainen valkean aineen halkaisu molemmin puolin. Anestesiaksi riitti pari peräkkäistä sähköšokkia.


title: Lobotomia

text: Lobotomian ajateltiin helpottavan ahdistuneisuutta, syyllisyyttä ja pelkoja, joiden katsottiin muodostavan psykoosin emotionaalisen ytimen.


title: Lobotomia

text: Potilaat muuttuivat useimmiten rauhallisiksi; aggressiivisuus ja ahdistuneisuus vähenivät. Harhat pysyivät ennallaan, mutta potilaat suhtautuivat niihin välinpitämättömästi.


title: Lobotomia

text: Lobotomia saapui Suomeen ruotsalaisten välityksellä. Vuoden 1945 lopulla psykiatri Gösta Rylander ja neurokirurgi Olof Sjöqvist vierailivat Lapinlahden sairaalassa, jossa he pitivät esitelmän lobotomian käytöstä. Suomalaisten keskuudessa aiheesta innostuttiin, ja Suomen ensimmäinen psykokirurginen leikkaus suoritettiin seuraavana keväänä Helsingissä Suomen Punaisen Ristin sairaalassa eli nykyisessä Töölön sairaalassa.


title: Lobotomia

text: Ensimmäinen leikattu oli Lapinlahden sairaalan potilaana ollut keski-ikäinen nainen, joka kärsi harhaluuloista ja masennuksesta. Koska Lapinlahdessa katsottiin, ettei hän parane muuten, hänet lähetettiin Töölöön leikattavaksi. Leikkauksesta vastasi suomalaisen neurokirurgian pioneeri Aarno Snellman, ja se onnistui hyvin. Nainen saatettiin palauttaa Lapinlahteen, josta ilmoitettiin muutaman päivän kuluttua, että hän on muuttunut paremmaksi.


title: Lobotomia

text: Seuraavina vuosina lobotomiasta keskusteltiin monissa yhteyksissä: suomalaislääkärit kirjoittivat aiheesta muun muassa sellaisissa lehdissä kuin Mielisairaanhoitaja ja Terveydenhoitolehti, ruotsalaisten esitelmä ilmestyi suomeksi käännettynä ja lobotomia valittiin yksimielisesti Helsingin vuoden 1949 pohjoismaisen psykiatrikongressin pääaiheeksi. 1950-luvun alussa Suomeen suunniteltiin omaa sairaalaansa lobotomioita varten, mutta hanke ei kuitenkaan konkretisoitunut.


title: Lobotomia

text: 1950-luvulla suurin osa suomalaisista mielisairaaloista leikkautti potilaitaan. Jos omaa leikkaussalia ei ollut, potilaat lähetettiin esimerkiksi viereiseen yleiseen sairaalaan tai Helsingin yliopistollisen keskussairaalan neurokirurgian klinikkaan Töölön sairaalaan. Useimmiten leikkauksista vastasivat Töölön sairaalan neurokirurgit, jotka matkustivat eri sairaaloihin leikkaamaan. Muutamien sairaaloiden potilaita leikkasivat kuitenkin myös sellaiset kirurgit, jotka eivät varsinaisesti olleet neurokirurgeja.


title: Lobotomia

text: Pääasiassa lobotomialla hoidettiin skitsofreniaan sairastuneita, mutta myös maanis-depressiivisyyteen sairastuneet olivat leikkausten kohteina suhteellisen usein. Lobotomialla ei kuitenkaan pyritty parantamaan sairauksia, vaan lähinnä helpottamaan niiden oireita, kuten ahdistusta, masennusta, pakko-oireita ja rauhattomuutta. Jos ensimmäisellä leikkauksella ei ollut haluttua vaikutusta, potilas saatettiin leikata uudelleen.


title: Lobotomia

text: Vaikka lobotomia usein mahdollistikin esimerkiksi potilaiden hoitamisen kotona, leikkauksesta seurasi säännöllisesti vakavia komplikaatioita. Psyykkisiin komplikaatioihin kuuluivat muun muassa potilaiden muuttuminen vähemmän oma-aloitteisiksi, heidän emootioidensa laimeneminen sekä se, etteivät he enää osoittaneet mielenkiintoa mihinkään. Potilaat saattoivat olla hyväntuulisia mutta samalla lapsellisia, karkeita käytöksessään ja puheissaan sekä välinpitämättömiä. Muita leikkauksesta seuranneita komplikaatioita olivat muun muassa aivoverenvuoto, keuhkokuume ja meningiitti, jotka olivat lobotomian yleisimpiä kuolinsyitä. Vähemmän kohtalokkaita mutta kiusallisia komplikaatioita olivat lämmönnousu, ensimmäisten viikkojen aikana ilmenevä kipu sekä kykenemättömyys rakon ja suolen toiminnan hallitsemiseen. Vaihtelevien arvioiden mukaan 1–29 prosentilla leikatuista potilaista vaivaksi muodostuivat epileptiset kohtaukset.


title: Lobotomia

text: Suomessa lobotomiaan kuoli arviolta 3–5 prosenttia potilaista. Arvio perustuu Kellokosken sairaalassa, Seinäjoen piirimielisairaalassa ja Töölön sairaalassa leikkauksen seurauksena kuolleiden lukumäärään, mutta on luultavaa, että kuolemia oli muissakin suomalaisissa sairaaloissa saman verran. Leikkaajina olivat useimmiten samat Töölön sairaalan neurokirurgit, ja sillä, missä sairaalassa he leikkasivat, ei liene ollut suurta vaikutusta leikkauskuolleisuuteen. Eri maiden välillä ei näytä olleen merkittävää eroa leikkauskuolleisuudessa. Esimerkiksi Ruotsissa ja Yhdysvalloissa lobotomiaan kuoli 4–8 prosenttia potilaista, kun taas Iso-Britanniassa vastaava luku oli vain kolme prosenttia.


title: Lobotomia

text: Suomessa lobotomian kävi läpi vähintään 1700 psykiatrista potilasta, mikä on vähän verrattuna esimerkiksi Norjaan ja Ruotsiin. Useimmiten leikkaukset olivat niin kutsuttuja Freeman-Wattsin lobotomioita pienin muunnelmin. Yhdysvaltalainen neurologi Walter Freeman ja neurokirurgi James Watts kehittivät edelleen Egas Monizin keksimää leikkausta. Heidän menetelmässään potilaan molempiin ohimoihin porattiin reikä, jonka kautta pujotettiin veitsi. Tarkoituksena oli veistä heiluttamalla katkaista aivojen otsalohkojen ja muiden osien väliset yhteydet.


title: Lobotomia

text: 1960-luvulla lobotomioiden määrä romahti. Tämä oli pääasiallisesti 1950-luvun puolivälissä käyttöön saatujen uusien psyykenlääkkeiden ansiota. Toisaalta mielenterveyden ja sen häiriöiden psykologisten ja sosiaalisten puolien kasvava huomioiminen vaikutti osaltaan siihen, ettei lobotomian kaltaisiin biologisiin hoitomuotoihin nojauduttu samassa määrin kuin aiemmin. Vielä 1960-luvulla leikkauksista ei kuitenkaan luovuttu kokonaan: lobotomioita saatettiin edelleen suorittaa silloin, kun lääkkeillä ei ollut vaikutusta potilaaseen. Vuosikymmenen lopulla lobotomia oli kuitenkin pääasiallisesti korvautunut sitä kehittyneemmillä psykokirurgisilla leikkauksilla, joita suoritettiin Töölön sairaalassa 1970-luvun puoliväliin saakka. Viimeinen lobotomialla hoidetuista potilaista, Vakka-Suomen piirimielisairaalasta lähetetty skitsofreeninen nainen, leikattiin joulukuussa 1975 Turun yliopistollisessa keskussairaalassa.


title: Lobotomia

text: Lobotomioita saatettiin aikanaan suorittaa varsin kevyin perustein. Suomessakin leikattiin muun muassa lapsia ja nuoria – nuorimmat leikatut olivat 12-vuotiaita. Lääkärit uskoivat kuitenkin vilpittömästi, että lobotomia oli potilaan parhaaksi. Leikattu potilas saatettiin siirtää rauhallisemmalle osastolle tai kotiin, kun vaihtoehtona oli loppuelämä mielisairaalassa. Kirurgiset toimenpiteet edellyttivät Suomessa 1950-luvulla yleensä potilaan suostumusta. Lobotomiaan suostumusta ei kuitenkaan kysytty. Tästä huolimatta Valtakunnallinen terveydenhuollon eettinen neuvottelukunta ei suositellut hoitovirheen korvaamista elossa oleville potilaille, koska toiminnan katsottiin olevan sen ajan hoitomenetelmien mukaista ja korvausvaatimus olisi myös jo vanhentunut.


title: Lobotomia

text: Lobotomian korvasi pääasiassa markkinoille 1950-luvulla tullut antipsykoottinen lääke klooripromatsiini, jota luonnehdittiin kemiallisena lobotomiana, eikä se aiheuttanut aivovaurioita.


title: Barbarossa

text: Barbarossa tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Viron vapaussota

text: Viron vapaussota (, myös Viron itsenäisyyssota) käytiin vuosina 1918–1920, jossa Viro taisteli Neuvosto-Venäjää vastaan. Sodan toisessa vaiheessa Viron tasavalta taisteli myös Baltian yhdistynyttä herttuakuntaa baltiansaksalaista Baltian Landeswehriä vastaan Pohjois-Latviassa. Sotatoimiin osallistui virolaisella puolella niin Britannian Kuninkaallinen laivasto kuin myös Luoteis-Venäjän armeija Viron itsenäisyyttä tunnustamatta.


title: Viron vapaussota

text: Viron vapaussota on yksi suomalaisten käymistä heimosodista. Suomesta sotaan osallistui kaksi vapaaehtoisjoukkoa: I Suomalainen Vapaajoukko ja Pohjan Pojat. Edelliset taistelivat Itä-Virossa Narvan suunnalla, kun taas jälkimmäiset suuntaisivat Etelä-Viroon ja rajallisesti myös Latvian puolelle. Suomalaisten vapaaehtoisjoukko-osastojen ylipäällikkönä toimi Tartossa Suomen sisällissotaan osallistunut kenraalimajuri Martin Wetzer valtionhoitaja Gustaf Mannerheimin käskystä. Hankkeesta vastasi Viron Avustamisen Päätoimikunta.


title: Viron vapaussota

text: Viron itsenäistymisen mahdollisti monen muun Venäjän keisarikuntaan kuuluneen alueen tavoin ensimmäinen maailmansota, joka heikensi Venäjän aiheuttaen lopulta Venäjän sisällissodan. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Venäjällä taivuttiin vaivoin perustuslailliseen hallintotapaan, minkä vuoksi keisarikuntaan ei muodostunut parlamentaarista puoluejärjestelmää korvaamaan keisarinvallan heikentymistä teollistumisen myötä.


title: Viron vapaussota

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana tiedostettiin, ettei Saksa tunnustaisi Viron tai muunkaan Baltian alueen valtion riippumatonta itsenäisyyttä, suvereniteettia, vaan pyrkisi tilanteeseen, missä Saksan tuella baltiansaksalainen vähemmistö hallitsisi virolaisia. Venäjän tsaarinvalta oli tukenut 1800-luvulla uudistuksia, jotka olivat heikentäneet baltiansaksalaisen aatelin yhteiskunnallista merkitystä suurmaanomistajina.


title: Viron vapaussota

text: Latvian, Liettuan ja Viron ensimmäiset valtiotoimet itsenäisinä valtioina tähtäsivät kansalliseen pienmaanomistajuuteen baltiansaksalaisten suurmaanomistusta vastaan tähdätyillä maareformeilla, jotka olivat Liettuassa lievimmät ja Latviassa ankarimmat. Myöhempi Venäjän uhka oli ensisijaisesti neuvostovallan uhkaa kansalliselle omistamiselle.


title: Viron vapaussota

text: Petrogradista Moskovaan siirtynyt neuvostohallitus saksalaisten tapaan ei tunnustanut Viron, Latvian tai Liettuan itsenäisyyttä eikä sitä määritelty Brest-Litovskin rauhansopimuksessa 3. maaliskuuta 1918 niin kuin Suomen ja Ukrainan itsenäisyys. Baltian itsenäistymisen esteenä Saksan näkökulmasta oli baltiansaksalaisen vähemmistön edullisen aseman säilyttäminen ja Itämeren hallinta, Venäjän näkökulmasta Saksan etenemisen estäminen Venäjän ydinalueille ja tätä varten Itämeren hallinta.


title: Viron vapaussota

text: Ensimmäisen maailmansodan alkuvuosina Saksan ja Venäjän välinen rintamalinja oli vakiintunut Latviaan, minkä vuoksi maailmansodalla ei ollut äärimmäisen suurta vaikutusta Viroon. Virolaisia tosin taisteli runsaasti Venäjän armeijassa, ja virolaisten toiveet kohdistuivat monien muiden kansallisuuksien, muun muassa ukrainalaisten, tapaan Venäjän keisarikunnan muuttamiseksi liittovaltioksi, missä valtion osilla olisi autonomiaa.


title: Viron vapaussota

text: Menetettyään Venäjän-Japanin sodassa suuren osan Itämeren laivastoaan, Venäjä oli päättänyt korvata tappioitaan perustamalla Pietari Suuren merilinnoituksen, missä raskaiden alusten puutetta korvattiin Suomenlahden molemminpuolisella rannikkotykistöllä, joka oli kykenevä ampumaan sulkutulta. Edellisen kerran Suomenlahdella olivat toimineet Krimin sodan aikana Britannian ja Ranskan laivastot, jotka olivat ylläpitäneet kauppasaartoa sekä tuhonneet Suomen rannikolla rannikkokaupunkien pääasiassa Britanniaan tarkoitetun tervan varastoja sekä hyökkäilleet rannikolla ja tuhonneet Bomarsundin merilinnoituksen Ahvenanmaalla.


title: Viron vapaussota

text: Tätä tarkoitusta varten Tallinnaan perustettiin merilinnoituksen keskus 1912, ja sinne tuli runsaasti venäläistä sotaväkeä. Tallinna julistettiin sotatilaan jo heinäkuussa 1914, jolloin alettiin suunnitella muun muassa 100 000 virolaisen evakuoimista siinä tapauksessa, että Saksan armeija alkaa lähestyä. Myös laitosten, kuten Tallinnan yliopiston, evakuointia kauas itään Venäjälle suunniteltiin. Käytännössä kuitenkaan saksalaiset eivät etenemisvaiheessa 1915 päässeet kuin nykyisen Latvian alueelle, jolloin rintama vakiintui Riianlahdelle Liepājalle ja Väinäjoelle.


title: Viron vapaussota

text: Joulukuussa 1914 Viron tuleva presidentti Konstantin Päts kirjoitti lehdessä: ”Meidän kotimaamme pysyy Venäjän valtakunnan osana. – – Venäjän valtakunnan reuna-alueena ovat edessämme laajat kehitysmahdollisuudet, eikä Venäjällä ole sodan jälkeen mitään syytä pitää kansalaisiamme yleisesti epäluotettavina.”


title: Viron vapaussota

text: Venäjän väliaikainen hallitus myönsi Virolle Suomen autonomiaa muistuttavan väliaikaisen autonomian 12. huhtikuuta 1917. Virosta tuli Viron autonominen kuvernementti.


title: Viron vapaussota

text: Myös virolaisille alettiin sallia kansallisia joukko-osastoja latvialaisten tapaan Venäjän armeijaan. Virolaiset muodostivat ensiksi kansallisen rykmentin, mutta vuoden 1918 vaihteeseen asti joukko-osasto oli laajentunut jo divisioonan kokoiseksi. Viron alueella oli lisäksi syksyllä 1917 noin 200 000 venäläistä sotilasta.


title: Viron vapaussota

text: Viron maapäivät ("maapäev") julisti Viron tasavallan itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918 Tallinnassa. Julistus oli laadittu päivää aikaisemmin Pärnussa. Lyhyt itsenäisyyden aika päättyi seuraavana päivänä saksalaisten joukkojen saapumiseen Tallinnaan. Saksalaisten tavoitteena ei ollut sallia Liettuan, Latvian tai Viron itsenäisyyttä, vaan painostaa Neuvosto-Venäjää Brest-Litovskin rauhaan, jotta Saksa saisi työnnettyä Venäjän idemmäs, itselleen edullisen rauhan ja suojeltavat alueet taloudelliseen vaikutuspiirinsä voidakseen jatkaa ensimmäistä maailmansotaa länsirintamalla rauhoitettuaan itärintaman. Saksalaiset lakkauttivat virolaiset joukko-osastot ja muuttivat hallinnon ja koulujen kieleksi saksan.


title: Viron vapaussota

text: Saksa oli helmikuun 1918 lopulla hyökännyt Latvian ja Viron kautta kohti Petrogradia pakottaakseen Neuvosto-Venäjän mieleiseensä Brest-Litovskin rauhaan. Käytännössä Venäjän armeijassa olleet virolaiset eivät taistelleet kovinkaan aktiivisesti saksalaisia vastaan, mutta Viroon muodostuneet punakaartit taistelivat saksalaisia vastaan aktiivisti erityisesti Narvan seudulla. Viron suojeluskunnat (Omakaitse) estivät punaisia polttamasta Tallinnan kaupunkia vetäytyessään. Saksalaiset rajoittivat Omakaitsen toimintaa ja sallivat sen vain Tallinnassa baltiansaksalaisen yliopiston lehtorin, Eduard Wildenin johdolla. Monet virolaiset erosivat saksalaisten valvomasta Omakaitsesta ja alkoivat perustaa maanalaisia omia järjestöjään.


title: Viron vapaussota

text: Kun Saksa hävisi ensimmäisen maailmansodan, saksalaiset luovuttivat hallitusvallan virolaisille Riiassa 19. marraskuuta 1918 kirjoittamallaan sopimuksella, mikä mahdollisti virolaisten oman toiminnan Saksan tappion aiheuttaman sotilaallisen tyhjiön täyttämistä. 21. marraskuuta 1918 kokoontuivat Viron maapäivät, jotka myönsivät Konstantin Pätsin johtamalle väliaikaiselle hallitukselle laajat valtaoikeudet. Oikeuksia laajennettiin rajoittamattomiksi 27. marraskuuta. Ne olivat voimassa huhtikuuhun 1919 saakka. Puna-armeijaan virolaisia kuului enimmillään noin 8 500, mutta heidän osuutensa laski, kun toukokuussa 1919 puna-armeijan suurin virolaisrykmentti antautui komentajansa johdolla.


title: Viron vapaussota

text: 11. marraskuuta 1918 oli pidetty Eesti Vabariigi Kaitseliitin perustava kokous, jossa Viron tasavallan suojeluskuntaan liittyi palokuntalaisia, entisiä sotilaita, eri koulujen vanhimpia oppilaita ja maltillista työväkeä. Kaitseliit järjestäytyi sotilaallisesti ja taistelu punakaarteja vastaan alkoi. Alussa niissä oli 11 000 miehistöön ja alipäällystöön kuuluvaa sekä 240 upseeria, mutta vain 4 000 kivääriä ja kymmenen toimivaa konekivääriä.


title: Viron vapaussota

text: Saksalaisten tosiasiallisena tavoitteena ei Saksan ympärysvaltojen kanssa solmiman aselevonkaan jälkeen ollut tukea Viron tai Latvian itsenäistymistä, vaan aikaansaada tilanne, jossa saksalaisvähemmistö saa johtoaseman. Kuitenkin myös saksalaiset taistelivat neuvostojoukkoja vastaan.


title: Viron vapaussota

text: Viro oli julistanut yleisen vapaaehtoisen liikekannallepanon 16. marraskuuta 1918, mutta 28. marraskuuta 1918 mennessä oli vain 800 vapaaehtoista ilmoittautunut. Silloin liikekannallepanosta tehtiin jo pakollinen käsittäen 21–24-vuotiaat miehet. Joulukuussa tätä laajennettiin koskemaan 21–28-vuotiaita, mitä laajennettiin tammikuussa 1919 koskemaan 29–35-vuotiaita sekä toukokuussa 1919 jopa 18–19-vuotiaita. Moni kieltäytyi palveluksesta tai karkasi. Joulukuussa 1918 armeijan vahvuus oli 2 300, mutta maaliskuussa 1919 jo 75 000. Joulukuussa 1918 muutettiin suojeluskunnat pakollisiksi kaikille niille miehille, jotka eivät olleet armeijassa. Kesällä 1919 suojeluskuntaan kuului jopa 100 000 miestä.


title: Viron vapaussota

text: Ympärysvaltojen ja Saksan välinen aselepo kuitenkin velvoitti Saksaa pitämään joukkojaan idässä, kunnes ympärysvallat päättävät alueisiin liittyvistä asioista. Tämän tarkoituksena oli estää alueiden joutuminen Neuvosto-Venäjän haltuun. Virolaiset aloittivat neuvostojoukkojen vastustamisen.


title: Viron vapaussota

text: Neuvostovenäläiset hyökkäsivät 22. marraskuuta 1918 Narvaan, jota saksalaiset pitivät hallussaan. Saksalaiset kuitenkin ryhtyivät puolustustaiteluun ja löivät neuvostovenäläiset joukot. 28. marraskuuta 1918 Narvan valtauksessa onnistuttiin, sillä saksalaiset olivat poistuneet ja jäljelle oli jäänyt vain heikkoja virolaisjoukkoja. Tämän jälkeen neuvostovenäläiset etenivät nopeasti joulukuussa kohti Tallinnaa päätyen 35 kilometrin päähän Tallinnasta. Tämän jälkeen työläisten ja talonpoikien puna-armeijan päähyökkäyssuunnaksi vaihtui Riika, mikä helpotti painetta Viron suunnalla. Brittiläisen laivasto-osaston tuoman aseavun sekä niiden tarjoaman tykkitulen turvin kuin myös suomalaisten, ruotsalaisten ja tanskalaisten vapaaehtoisten avulla Puna-armeija saatiin työnnettyä Viron alueilta tammikuussa 1919.


title: Viron vapaussota

text: Suomalaiset osallistuivat Viron vapaussotaan kahdella joukolla: I Suomalainen Vapaajoukko ja Pohjan Pojat (johtaja Hans Kalm). I Suomalainen Vapaajoukkoa alettiin koota Suomessa joulukuussa 1918, se siirrettiin Viroon 30. joulukuuta ja se valtasi ensin Rakveren 12. tammikuuta ja sitten Narvan 18. tammikuuta, minkä jälkeen se siirtyi muihin tehtäviin ja reserviin.


title: Viron vapaussota

text: Pohjan Pojat suuntautuivat kaakkoon ja Tartosta etelään Latvian suuntaan.


title: Viron vapaussota

text: Viimeinen elossa ollut suomalainen vapaaehtoinen Paavo Takula kuoli 2004. Vapaaehtoisiin kuului mm. myöhemmin akateemikoksi edennyt säveltäjä Uuno Klami, joka osallistui myös Aunuksen retkikuntaan.


title: Viron vapaussota

text: Saksalaiset pysyivät Tartossa 18. joulukuuta 1918 saakka, mikä jälkeen puolustus jäi Tarton suojeluskunnalle, joka jaettiin neljään osaan. Tartossa oli lisäksi vähäistä tuhoa aiheuttanut punakaarti. Kummallakin puolella oli noin 3 000 sotilasta. Kaupunkia ryöstelivät sekä Viron armeija että Viron suojeluskunnat. Kaupunki menetettiin punaisille. Virolaisten rinnalla taistelleet venäläiset joukot eivät alistuneet virolaisten johtoon, vaan vetäytyivät Viljandiin.


title: Viron vapaussota

text: Kun saksalaiset vapaaehtoisjoukot heikkenivät, liittoutui Viro Luoteis-Venäjän armeijan kanssa, joka tähtäsi 1919 hyökkäykseen Petrogradia vastaan Viron Inkerinmaalta käsin. Hyökkäys epäonnistui.


title: Viron vapaussota

text: Tarton rauha solmittiin Tartossa 2. helmikuuta 1920. Neuvosto-Venäjä oli tarjonnut rauhanneuvotteluja jo elokuussa 1919, mutta tarjous ei ollut käynyt virolaisille. Syyskuussa neuvottelut aloitettiin, mitä Neuvosto-Venäjä tehosti hyökkäämällä samanaikaisesti. Maiden välillä solmittiin aselepo vasta 31. joulukuuta 1919 ja rauha solmittiin 2. helmikuuta 1920.


title: Viron vapaussota

text: Neuvosto-Venäjän tultua lyödyksi Viron vapaussota jatkui taisteluna Baltian herttuakuntaa kannattavia saksalaisia vapaaehtoisjoukkoja vastaan (ns. Landeswehrin sota).


title: Viron vapaussota

text: "Nimet marmoritaulussa" on Viron vapaussotaa kuvaava Elmo Nügasen ohjaama elokuva (2002), jonka tekemiseen suomalaisetkin ovat osallistuneet.


title: Ordovikin-siluurin jääkausi

text: Ordovikin-siluurin jääkausi on noin 450 miljoonaa vuotta sitten vallinnut jääkausi, joka kesti noin puoli miljoonaa vuotta. Se alkoi ehkä 8–10 miljoonaa vuotta ennen ordovikikauden loppua. Ordovikin ja siluurin rajat ovat epämääräiset ja vaihtelevat eri lähteissä. Saharasta on löydetty ordovikikauden jäätikön jälkiä. Jäljet löydettiin vasta 1960-luvulla. Ordovikin-siluurin jääkauden alkamissyyksi on arveltu alkusammalien aiheuttamaa kallion kemiallista rapautumista joka olisi sitouttanut kallioon runsaasti hiilidioksidia.


title: Kivihiili-permin jääkausi

text: Kivihiili-permin jääkausi eli Karoo-jääkausi oli noin 350-250 miljoonaa vuotta sitten. Kivihiili- ja permikauden raja on tässä 270 miljoonaa vuotta sitten. Pieniä jäätiköitä oli vuoristossa jo 340 miljoonaa vuotta sitten, ja vielä 250/240 miljoonaa vuotta sitten. Gondwanamentereen jäätikkö pieneni permikaudella.


title: Kivihiili-permin jääkausi

text: Kaudella tapahtui suuria mannerliikuntoja, koska kausi oli niin pitkä. Näin jäätikön keskus ja jäätiköityneet alueet vaelsivat huomattavasti. Etelä-Afrikka joutui ensiksi jään alle, sitten Etelämanner, Australia ja Intia. Etelä-Afrikka oli jäätikön suurkeskus. Etelä-Afrikasta on löydetty jään muovaamaa tilliittiä, kivettynyttä moreenia 1600x1200 km:n alueelta jopa yli 1,6 km:n paksuudelta. Intian tilliitti on yli 250 m.


title: Kivihiili-permin jääkausi

text: Kauden karttakuvaa hallitsi Gondwanamanner Etelänavan ympäristössä. Keski- ja Etelä-Afrikka jäätyivät, samoin Etelä-Amerikasta Argentiinan seutu, Intian eteläosa ja Etelämanner suureksi osaksi sekä Australian eteläosa. Euramerikka oli oma mantereensa vielä kivihiilikauden loppupuolella. Jäätikön koko oli kolme kertaa Etelämentereen jäätikön suuruinen eli noin 90 miljoonaa kilometriä. Gondwanamantereelle kehittyi jäätiköstä pohjoiseen kylmyyttä sietävä Glossopteris-kasvillisuus, jossa syntyi puristuksessa kivihiiltä tilliittien väliin niillä alueilla, jonne jäätikkö ajoittain levisi.


title: Inkeriläisten kansannousu

text: Inkeriläisten kansannousu oli sarja kapinoita vuosina 1918–1920 ja Inkerinmaan yritys saavuttaa itsenäisyys. Kirjasalon kylistä muodostunut Kirjasalon tasavalta julistautui itsehallintoalueeksi, jonka oli tarkoitus liittyä Suomeen. Tarton rauhassa alue kuitenkin jäi Neuvosto-Venäjälle.


title: Inkeriläisten kansannousu

text: Kansannousu alkoi kapinoina 1918 Suomen ja Venäjän sisällissodan aiheuttaman sekavan tilanteen aikana. Kapinoiden jälkeen Suomeen siirtyi joitakin tuhansia inkeriläisiä rankaisuretkien pelossa. Suomeen perustettu "Inkerin Väliaikainen Hoitokunta" johti vapaustaisteluita, joita käytiin sekä Karjalankannakselta käsin Pohjois-Inkeriin ja Virosta Länsi-Inkeriin.


title: Inkeriläisten kansannousu

text: Suomalaisen Georg Elfvengrenin johtama Pohjois-Inkerin rykmentti piti vuoteen 1920 hallussaan muutamia kyliä Pohjois-Inkerissä. Kesäkuussa 1919 Pohjois-Inkerin väliaikaisen toimikunnan lähetystö tuli pyytämään Elfvengreniä Pohjois-Inkerin rykmentin komentajaksi, mihin hän suostui. Toimikunta piti hallussaan Kirjasalon aluetta. Tuolloin rykmentissä oli 580 henkeä. Heinäkuussa 1919 Pohjois-Inkeri rykmentti valloitti rajavyöhykkeen, mutta joutui kärsimään tappion sekä perääntymään.


title: Inkeriläisten kansannousu

text: Seuraava hyökkäys tehtiin 21. lokakuuta 1919 1 700 sotilaan voimin yhteistyössä Judenitšin kanssa. Hyökkääjät onnistuivat valtaamaan Kuivosin aseman, Lempaalan ja Miikkulaisin Laatokan rannalla. Neuvostovenäläisten hyökkäys kuitenkin pakotti perääntymään ja Pohjois-Inkerin rykmentti vetäytyi takaisin Kirjasaloon. Rykmentin haltuun jäi myös Raasulin asema. Tämän jälkeen Elfvengren valittiin Pohjois-Inkerin väliaikaisen toimikunnan puheenjohtajaksi.


title: Inkeriläisten kansannousu

text: Elfvengrenin tultua hallituksen johtajaksi vahvistettiin Pohjois-Inkerin väliaikaisen toimikunnan ja Luoteis-Venäjän armeijan välisiä suhteita. Perustettiin myös sotasairaala ja Kirjasalon Sanomat -niminen lehti.


title: Inkeriläisten kansannousu

text: Helmikuussa 1920 Suomen painostuksesta Elfvengren joutui eroamaan Pohjois-Inkerin väliaikaisen toimikunnan puheenjohtajuudesta.


title: Inkeriläisten kansannousu

text: Inkerille toivottiin kulttuuriautonomiaa, ja inkeriläiset lähettivät Suomen hallitukselle tästä ehdotuksen. Suomi otti asian esille Tartossa 1920. Tarton rauhansopimus lopetti taistelut, mutta Inkeristä siinä ei mainittu sanaakaan. Erillisessä paperissa Neuvostoliitto kuitenkin totesi, että inkeriläisille eli Pietarin kuvernementin suomalaisille taattaisiin samat edut kuin muillekin maan vähemmistökansoille eli he saisivat hoitaa omat kansanvalistukseen, oikeudenkäyntiin ja paikalliseen hallintoon kuuluvat asiansa omalla kielellään. Kulttuuriautonomiaa ei kuitenkaan tullut.


title: Inkeriläisten kansannousu

text: Suomeen jäi noin 7 000–8 000 inkeriläistä, joista osa muutti takaisin Inkeriin muutaman vuoden kuluttua.


title: Göran Hägglund

text: Bo Göran Hägglund (s. 27. tammikuuta 1959) on ruotsalainen poliitikko kristillisdemokraattisesta puolueesta. Hänet valittiin Alf Svenssonin seuraajaksi puolueen puheenjohtajana 3. huhtikuuta 2004. Hägglund on istunut valtiopäivillä vuoden 1991 vaaleista lähtien ja hän toimi Fredrik Reinfeldtin hallituksen sosiaaliministerinä vuosina 2006–2014.


title: Göran Hägglund

text: Hägglund ilmoitti tammikuussa 2015 luopuvansa puolueen puheenjohtajan tehtävistä.


title: Göran Hägglund

text: Poliittisen uransa Hägglund aloitti kristillisdemokraattien nuorisojärjestössä ja työskenteli myöhemmin myös puolueen Jönköpingin läänin piirijärjestössä. Vuodesta 1982 vuoteen 1986 hän toimi Jönköpingin kunnanvaltuuston jäsenenä.


title: Göran Hägglund

text: Vuoden 1985 valtiopäivävaalien jälkeen hän toimi työskenteli puolueensa eduskuntaryhmässä. Vuonna 1988 hän jätti väliaikaisesti politiikan työskennelläkseen vakuutusyhtiö WASA Livissä vakuutuskonsulttina. Vuoden 1991 valtiopäivävaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi kristillisdemokraattien historian parhaan vaalituloksen jälkeen. Vaalien jälkeen hänestä tuli puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja hän toimi tehtävässä aina vuoteen 2002 asti. Huhtikuussa 2004 hänet valittiin yksimielisesti puolueensa puheenjohtajaksi pitkään, vuodesta 1973 puolueen johdossa toimineen Alf Svenssonin jälkeen.


title: Göran Hägglund

text: Hägglundin ensimmäiset vaalit puolueensa johdossa olivat syksyn 2006 valtiopäivävaalit. Kristillisdemokraatit olivat vaaleissa osa porvarillista Ruotsin allianssia (), joka onnistui saamaan valtiopäiville enemmistön. Puolueen oma kannatus laski vaaleissa 2,5 prosenttiyksikköä syksystä 2002 ja oli 6,6 prosenttia annetuista äänistä. Lokakuussa 2006 Hägglundista tuli kokoomusjohtaja Fredrik Reinfeldtin johtaman enemmistöhallituksen sosiaaliministeri.


title: Göran Hägglund

text: Hägglund varttui Degerforsissa Ruotsin keskiosassa, mutta muutti vuonna 1978 Jönköpingiin. Hänen vanhempansa muuttivat Ruotsiin Vaasasta, Suomesta.


title: Göran Hägglund

text: Hägglund on naimisissa ja hänellä on vaimonsa Karinin kanssa kaksi lasta, vuosina 1989 ja 1991 syntyneet pojat.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Kansainvälinen foneettinen aakkosto (myös "kansainvälinen foneettinen kirjaimisto"; , IPA) on foneettiseen merkitsemiseen tarkoitettu kirjaimisto. Nimestään huolimatta se ei ole aakkosten kokoelma, joka palvelisi jonkin tietyn kielen oikeinkirjoitusta ja määrittäisi aakkosjärjestyksen, vaan foneettisessa kirjoituksessa pyritään vakioimaan merkintätavat, joiden avulla voidaan esittää minkä tahansa luonnollisen kielen äänteitä ja foneemeja.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Kansainvälinen foneettinen aakkosto on laajimmin käytetty tarkekirjoitusjärjestelmä, mutta kielitieteen piirissä on kehitetty muitakin vastaavanlaisia järjestelmiä. Etenkin uralilaisten kielten tutkimuksessa on perinteisesti käytetty suomalais-ugrilaista tarkekirjoitusta. Suomen kielen kannalta myös kansainvälisen foneettisen aakkoston kirjaimet ovat kuitenkin muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta suhteellisen lähellä suomen oikeinkirjoitusta.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Kansainvälinen fonetiikkayhdistys International Phonetic Association alkoi kehittää foneettista kirjaimistoaan Pariisissa vuonna 1886. Tuolloin yhdistyksen nimi oli foneettisella kirjoituksella merkittynä "Dhi Fonètik Tîtcerz’ Asóciécon" ("The Phonetic Teachers’ Association" ’Fonetiikanopettajien yhdistys’). Työ perustui filologien Henry Sweetin sekä Isaac Pitmanin ja Alexander John Ellisin ehdotuksiin 1800-luvulta.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Kirjaimiston yli satavuotisen historian aikana sitä on muokattu usein. Suurimmat muutokset kirjaimistoon tehtiin vuonna 1986, minkä jälkeen sitä on edelleen päivitetty vuosina 1993, 1996 ja 2005.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Kansainvälistä foneettista aakkostoa voidaan soveltaa erilaisilla kuvailutasoilla ja erilaisilla tarkkuuksilla. Kielen ääntämystä voidaan kuvata lavealla tarkekirjoituksella, jolloin ilmaistaan vain tärkeimmät, kielikohtaisesti kontrastiiviset piirteet; tällöin tarkekirjoitus voi olla lähellä foneemista kuvausta ja se sijoitetaan vinoviivojen ”/ /” sisään. Vastaavasti joitain tarkoituksia varten voi olla soveliasta käyttää hyvinkin yksityiskohtaista tarkekirjoitusta, jossa pyritään merkitsemään pienimmätkin artikulatoriset piirteet. Tällöin käytetään hakasulkeita ”[ ]”.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Kun on tarpeen ilmaista, että tietty kirjainjono ei ole foneettinen tai foneeminen kuvaus vaan jonkin kielen oikeinkirjoituksen mukainen merkintätapa, on mahdollista sijoittaa sana kulmasulkeiden sisään ”⟨ ⟩” (tosin aitojen kulmasulkeiden sijasta käytetään usein suuremmuus- ja pienemmyysmerkkejä ”” tai toisinaan yksinkertaisia kulmalainausmerkkejä ”‹ ›”). Kulmasulkeiden sijasta voidaan kirjoitusasu merkitä myös kursivoimalla.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Kansainvälisen foneettisen aakkoston pääperiaatteisiin kuuluu tarjota erillinen symboli jokaiselle puheen segmentille pyrkien välttämään kirjainyhdistelmiä (digrafeja), kuten suomen  , ja monimerkityksisyyttä (vrt. englannin  ~ ~ ).


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Kansainvälistä foneettista aakkostoa on kuvattu "selektiiviseksi" kirjaimistoksi, sillä se pyrkii tarjoamaan nimenomaisen kirjaimen jokaiselle ihmiskielissä esiintyvälle "kontrastiiviselle" (eli "foneemiselle", ks. fonologia) äänteelle. Äänteet voivat erota toisistaan äärettömän monella tavalla, minkä takia erilaisia äänteitä on periaatteessa rajattomasti, mutta kansainvälinen foneettinen aakkosto ei tarjoa varta vastista merkkiä sellaiselle piirteelle, jota ei missään luonnollisessa kielessä käytetä erottamaan sanoja toisistaan. Ääntämyksen piirteitä voidaan kuitenkin tarvittaessa merkitä hyvinkin yksityiskohtaisesti lisäämällä kantamerkkeihin tarkkeita, ja kielestä riippuen tarkkeita voidaan tarvita foneemistenkin erojen merkitsemiseen (on esimerkiksi kieliä, joissa on kontrastiivisia apikaalisia dentaalisia ja laminaalisia alveolaarisia klusiileja). Myös suprasegmentaalisille piirteille on omat merkkinsä.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Konsonantit


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Äänteiden symbolit ovat enimmäkseen peräisin latinalaisesta ja kreikkalaisesta kirjaimistosta. Jotkin symbolit on otettu kirjaimistoista sellaisinaan , toiset muokattuina . Muutamat on muokattu välimerkeistä, kuten glottaaliklusiilin symboli  latinalaisesta kysymysmerkistä, kun taas soinnillisen faryngaalisen frikatiivin symboli on peräisin arabialaisesta kirjaimesta ﻉ.


title: Kansainvälinen foneettinen aakkosto

text: Latinalaisesta kirjaimistosta otetut merkit ovat yleisesti ottaen lähellä niiden ääntämystä eurooppalaisissa kielissä (merkittävinä poikkeuksina englannin ja ranskan kielet). Tärkeimmät erot suomeen ovat erillinen symboli äng-äänteelle sekä vokaalien osalta «a href="%C3%B6">öäalatinalainen alfa). On huomattava, että foneettisen kirjaimiston mukainen merkintä tarkoittaa laveaa väljää etuvokaalia, joka on äännearvoltaan melkein sama kuin ja käytännössä vastaa suomen -kirjainta (tosin merkintää voidaan epätäsmällisesti käyttää mistä tahansa laveasta väljästä vokaalista, etenkin kuvattaessa sellaisia kieliä, joissa etu- ja takavokaalin ero ei ole kontrastiivinen). Myös joissain suomen vierassanoissa esiintyville suhuäänteille on määritetty erityiset symbolit («a href="%C5%A1">šž


title: Lentoauto

text: Lentoauto eli lentävä auto on yksityinen lentävä kulkuneuvo, auton ja lentokoneen hybridi. Lentäviä autoja on yritetty suunnitella ja rakentaa Wrightin veljesten ajoista lähtien, mutta yksikään malli ei ole levinnyt yleiseen käyttöön.


title: Lentoauto

text: Ford Motor Company suoritti 1950 tutkimuksen, jonka mukaan lentävän auton rakentaminen olisi sekä mahdollista että taloudellisesti kannattavaa. Ensisijaisesti lentäviä autoja käytettäisiin ambulansseina, poliisiajoneuvoina ja armeijan tarpeisiin. Helikopterit ovat korvanneet lentoauton näiltä osin.


title: Lentoauto

text: Lentoautojen yleistymisen ongelma on ollut liikenteenohjaus, sillä ilmassa tapahtuvat autokolarit aiheuttaisivat enemmän tuhoa kuin tavalliset autokolarit. Yksi vaihtoehto on, että ohjauksen hoitaisi tietokone satelliittipaikannuksen avulla ("fly-by-wire"). Toinen vaihtoehto on HITS-malli ("Highway In The Sky"), jossa tietokone muodostaisi jokaiselle autolle oman kolmiulotteisen "tunnelin" ilmaan. Näin ohjaajan vain täytyisi pitää lentoauto virtuaalitunnelin sisällä lentäessään. Jos törmäys tapahtuisi, auto laukaisisi sisäiset ja ulkoiset ilmatyynyt sekä laskuvarjon.


title: Lentoauto

text: Vuonna 1989 valmistuneessa elokuvassa "Paluu tulevaisuuteen II" Doc matkusti vuoteen 2015, ja silloin lentoautot olisivat syrjäyttämässä nykyisen kaltaiset autot.


title: IPA (täsmennyssivu)

text: IPA tarkoittaa esimerkiksi seuraavia


title: Venetsialaiset

text: Venetsialaiset on elokuun viimeisenä viikonloppuna vietettävä veneily- ja mökkeilykauden päätösjuhla. Venetsialaisia pidetään myös veden, tulen ja valon juhlana. Länsi-Suomen rannikkoalueet kuten Rauma, Kokkola, Pietarsaari ja Pohjanmaa ovat perinteisiä venetsialaisten viettopaikkoja, mutta juhla on myöhemmin levinnyt lähes koko Suomeen. Ilotulitteita ammutaan lähes koko Suomessa aina pääkaupunkiseudulta Kemin korkeudelle asti.


title: Venetsialaiset

text: Venetsialaiset ovat Suomessa runsaan 100 vuoden ikäinen juhla.


title: Venetsialaiset

text: Venetsiaan kulkeutuivat ensimmäisenä Euroopassa uutuus, kiinalaiset ilotulitteet, ja oletettavasti sieltä veden äärellä vietettävä valon ja tulen juhla levisi muuallekin Eurooppaan. Juhla tuli erityisen suosituksi Sveitsissä, Saksassa ja Isossa-Britanniassa. Merikaupan myötä venetsialaisjuhla saapui myös Suomeen, erityisesti satamakaupunkeihin, joissa venetsialaisjuhlia vietetään nykyäänkin.


title: Venetsialaiset

text: Aluksi juhlan viettoon kelpasi mikä tahansa elokuinen pimenevä kesäilta. Näin juhlien luonne, eli valon ja tulen leikki veden pinnalla, saatiin parhaiten esille. Venetsialaisten ajankohdaksi on sittemmin vakiintunut elokuun viimeinen viikonloppu. Meren rannalle keskittyvä juhlinta käsittää värikkäitä lyhtyjä, nuotioita ja ilotulituksia. Monet kaupungit ovat sallineet yksityisetkin ilotulitukset juhlailtana.


title: Venetsialaiset

text: Ilotulitteiden ampuminen on usein sallittua venetsialaisia viettävillä paikkakunnilla, ellei voimassa ole metsäpalovaroitusta. Sallittu ampumisaika vaihtelee pelastuslaitoksesta riippuen, mutta ajoittuu elokuun viimeisen lauantain ja sunnuntain väliseen yöhön alkaen yleensä kello 18–21 ja päättyen kello 00–02. Kunta tai pelastuslaitos voi myös asettaa erilaisia rajoituksia muun muassa sallituille ampumispaikoille. Rajoituksista tiedotetaan muun muassa näiden internet-sivuilla. Ilotulitteiden myyntiaika vaihtelee, mutta alkaa yleensä keskiviikkona kolme päivää ennen lauantaita ja loppuu lauantaina.


title: Venetsialaiset

text: Koko ruotsinkielisellä Pohjanmaalla vietetään yleisesti huvilakauden päättäjäisiä, "villaavslutning", mutta venetsialaisista ("venetiansk afton") puhutaan lähinnä Kokkolassa, Pietarsaaressa ja Uudessakaarlepyyssä.


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Uralilainen foneettinen aakkosto eli "suomalais-ugrilainen tarkekirjoitus" (SUT) tai "suomalais-ugrilainen transkriptio" on foneettinen aakkosto, jolla voidaan täsmällisesti esittää kielen äänteitä. Järjestelmän esitteli E. N. Setälä vuonna 1901, ja se kehitettiin erityisesti uralilaisten kielten tarkekirjoitusta varten. Samaa järjestelmää käytetään myös eri tavoin täydennettynä turkkilaiskielten kuvaamisessa. Tämä johtuu siitä, että aikoinaan suomalais-ugrilaisten kielten tutkijoilla oli suuri vaikutus myös turkkilaiskielten tutkimuksen kehitykseen.


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Kaikki tarkekirjoituksella kirjoitettu teksti on tässä artikkelissa "kursivoitu".


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Suomalais-ugrilaisessa tarkekirjoituksessa käytetään seuraavia latinalaisperäisen kirjaimiston merkkejä:Lisäksi käytetään muihin kirjaimistoihin kuuluvia kirjaimia:Kursiivityyppisellä kapiteelikirjaimella osoitetaan tavallisesti soinnillisena esiintyvän äänteen soinnittomuutta:


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Vakiintuneen käytännön mukaan merkitään kapiteelikirjaimilla myös sellaisia konsonantteja, jotka ovat joko soinnittomia tai puolisoinnillisia. Tällaisia tapauksia ovat varsinkin seuraavat:


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Mikäli halutaan selvemmin erottaa konsonantin soinnittomuus ja puolisoinnillisuus, käytetään puolisoinnillisen merkkinä pistettä kapiteelikirjaimen yllä, esimerkiksi Ż.


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Äänteen soinnittomuus voidaan osoittaa myös alla olevalla viivalla, esimerkiksi "a" "b". Tätä tapaa käytetään aina "o ö ø ε a ä η" -äänteiden soinnittomuutta osoitettaessa.


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Kahden äänteen välistä soinnitonta siirtymä-äännettä, johon voi liittyä laryngaalihälyä, merkitään "H":lla. (Tämän sijalla on toisinaan käytetty nurinkäännettyä "c"-kirjainta: "ɔ".)


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Lisäksi käytetään seuraavia kapiteelikirjaimia:


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text:
"ˀ"-merkillä osoitetaan soinniton laryngaaliklusiili, ja
"ᴤ"-merkillä osoitetaan soinnillinen laryngaalispirantti.


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Nurinkäännetyllä vokaalimerkillä ("ɒ ə ᴉ ɜ" jne.) osoitetaan redusoitunutta (vajaaääntöistä) vokaalia. Redusoituneisuus voidaan osoittaa myös kirjaimen alla olevalla pienellä "koukulla" ( ˛ ) ("ą ę į" jne.). Tätä tapaa käytetään osoitettaessa äänteiden "o u ü ᴐ ø æ" redusoituneisuutta, ellei sitten niitä käännetä kyljelleen ("ᴑ ᴝ ᴓ" jne.)


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Yhdenlaista nurinkäännettyä "y"-kirjainta ("ɦ") käytetään soinnillisen "h":n merkkinä.


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Nurinkäännettyä "m"-kirjainta voidaan käyttää keskivokaalisen "u":n merkkinä ("ɯ" = " u̮ ")


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Nurinkäännetty "c"-kirjaimella (ᴐ) osoitetaan puoliväljä "o"-äänne.


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Nurinkäännetty kapiteeli-"C" = soinniton, puoliväljä "o".


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Nurinkäännettyä "r"-kirjainta ("ɹ") käytetään soinnillisen täryttömän puolitremulantin merkkinä (nurinkäännetty kapiteeli-"R" eli ᴚ = vastaava soinniton äänne).


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Rivin ylälaidassa olevilla pienikokoisilla kirjaimilla osoitetaan ylilyhyet švaavokaalit, siirtymä-äänteet ja yleensäkin ylilyhyet äänteet, esimerkiksi suomen "kolme", "mäen".


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Pienikokoinen rivinylinen pisteetön kursiivikysymysmerkki ( "ˀ" ) osoittaa soinnitonta lujaa aluketta tai lopuketta.


title: Uralilainen foneettinen aakkosto

text: Rivinalinen pienikokoinen kirjain osoittaa edellä tai jäljessä olevan äänteen aiheuttamaa sivuartikulaatiota, esimerkiksi "a" = labiaalistunut (pyöristynyt) "a" ("a":n ja "α":n välinen äänne), "l" = "u"-väritteinen "l".


title: Pär Nuder

text: Pär Anders Nuder (s. 27. helmikuuta 1963 Täby) on ruotsalainen poliitikko sosiaalidemokraattisesta puolueesta. Nuder toimi Ruotsin valtiovarainministerinä vuosina 2004–2006.


title: Pär Nuder

text: Pär Nuder syntyi Täbyssä Tukholman läänin pohjoisosassa, mutta varttui Österåkerissa. Hän on suorittanut "juris kandidat" -tutkinnon Tukholman yliopistossa. Poliittisen uransa Nuder aloitti sosiaalidemokraattisen puolueen nuorisojärjestössä (). Vuosina 1986–1989 hän toimi SSU:n Tukholman läänin piirijärjestön puheenjohtajana ja vuosina 1987–1990 SSU:n liittohallituksen jäsenenä. Samoihin aikoihin, vuosina 1982–1994, hän toimi Österåkerin kunnanhallituksen jäsenenä.


title: Pär Nuder

text: Vuonna 1986 Nuder aloitti poliittisena neuvonantajana. Hän toimi vuosina 1986–1987 oikeusministeri Sten Wickbomin neuvonantajana, vuosina 1988–1991 ja 1994–1996 pääministeri Ingvar Carlssonin neuvonantajana ja vuosina 1996–1997 pääministeri Göran Perssonin neuvonantajana. Hän toimi myös muutaman vuoden sosiaalidemokraattisen puolueen valtiopäiväryhmän sihteerinä. Ruotsin valtiopäiville hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 1994 vaaleissa.


title: Pär Nuder

text: Vuonna 1997 Nuder aloitti valtiosihteerinä pääministerin kansliassa. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2002 asti, jolloin hänestä tuli Göran Perssonin hallituksen koordinaatioministeri. Kun Marita Ulvskog jätti kulttuuriministerin tehtävän syyskuussa 2004, Nuder otti tehtävän väliaikaisesti hoitaakseen. 21. lokakuuta 2004 Persson ilmoitti hallituksensa uudelleenjärjestelyistä ja Nuderista tuli valtiovarainministeri Bosse Ringholmin jälkeen. Nuder aloitti tehtävässä 1. marraskuuta. Hän hoiti valtiovarainministerin tehtävää vuoden 2006 syksyyn saakka, jolloin sosiaalidemokraatit joutuivat oppositioon hävittyään valtiopäivävaaleissa porvaripuolueiden koalitiolle. Nuder toimi valtiopäivien jäsenenä Tukholman läänin vaalipiiristä vuoteen 2009, jolloin hän jätti valtiopäiväpaikkansa kesken kauden.


title: Noita Nokinenä

text: Noita Nokinenä on Toini Vuoriston luoma samannimisissä satukuunnelmissa esiintyvä noita-akka. Kuunnelmia on esitetty Yleisradion radiokanavilla vuodesta 1970 asti. Uusin Noita Nokinenä-kuunnelma ilmestyi vuonna 1985, mutta niitä on lähetetty uusintoina joulun, pääsiäisen ja juhannuksen aikaan. Noita Nokineniä uusittiin Yle Radio 1:ssä vielä vuonna 2005, mutta sittemmin niiden esittämisestä on luovuttu. Ennen Nokinenä-kuunnelmia esitettiin jakso kerrallaan. Jaksojen osat numeroitiin murteellisesti, esim. ”Noita Nokinenän joulukaappaus yks”. Kuunnelmien CD-versioissa jaksot on useimmiten nidottu yhteen.


title: Noita Nokinenä

text: Noita Nokinenä asuu Noitavuorella Suomen Kuusimetsässä. Hän on äkäinen noita, joka saattaa hyvinkin nopeasti ottaa taikapussinsa esille, jos jokin ei miellytä häntä, ja lausua taikasanat: "surra purra murraa, taikapussi hurraa..." Useasti hänen siskonsa kuitenkin rauhoittelevat häntä. Nokinenä huudahtaa usein: "Voi tikkerperi!" Nokinenän yksipuolinen rakkaus on avaruusaluksella liikkuva Noitaliiton puheenjohtaja Edvard von Boxis.


title: Noita Nokinenä

text: Sarjan tunnusmusiikki on Bob Merrillin säveltämä "Ah-oom". Se on peräisin LP-levyltä "The wonderful world of the brothers Grimm and other motion picture favorites", jossa kappaleen esittää David Rose and his Orchestra.Luettelo perustuu YLE Shopin tallennemyyntiluetteloon ja VLMedia Oy:n julkaisuun "Noita Nokinenän täydellinen kokoelma - Noita Nokinenä -kuunnelmat vv. 1968 - 1985".


title: Noita Nokinenä

text: Noita Nokinenän levyjentekijän ja julkaisijan VLMedia Oy:n mukaan listan "Noita Nokinenän pamaus" (1973, 47 min) ja "Noita Nokinenän juhannuspaukku" (1976, 48 min) ovat sama jakso. Jaksoissa on kuitenkin muutama minuutti toisistaan eroavia kohtia, sillä Juhannuspaukku on kesäinen sovitus Nokinenän Pamauksesta, ja siitä on leikelty onnistuneesti talvisia kohtia. Kopioston tekijähakemiston mukaan Toini Vuoristo on kirjoittanut kuunnelman nimeltä "Noita Nokinenän joulupamaus" (1973). Hakemistossa on mainittu myös kuunnelma "Noita Nokinenän" "rähinäjoulu" (1985), jota ei ole sen enempää YLEn cd-julkaisuissa kuin VLMedian "täydelliseksi" kokoelmaksi mainitussa boksissakaan.


title: Allofoni

text: Allofoni on kielitieteellinen termi, jolla tarkoitetaan tiettyä foneemia edustavan äännejoukon jäsentä. Esimerkiksi englannin [p] ja [pʰ] -äänteet edustavat molemmat samaa foneemia /p/. Foneemi on siis itse asiassa äännejoukko (esim. { [p], [pʰ] } ). Foneemi /p/ toteutuu [pʰ]-ääntenä sanan alussa ja [p]-äänteenä muualla (esim. /pepr/ → [pʰeɪpə̩] 'paperi'). Äänteet [p] ja [pʰ] ovat allofoneja eli kombinatorisia variantteja.