title: James Clerk Maxwell

text: Tuolloin Maxwell uskoi, että valon eteneminen vaatii aalloille väliaineen, jonka hän nimesi maailmaneetteriksi. Ajan myötä sellaisen aineen olemassaolo, joka on kaikkialla avaruudessa ja silti ilmeisen vaikeaa havaita mekaanisilla tavoilla, on todettu yhä hankalammaksi sovittaa yhteen koetulosten, kuten Michelson-Morleyn kokeen kanssa. Lisäksi osoittautui, että se vaatisi absoluuttisen viitekehyksen, jossa yhtälöt pätisivät, sillä epätyydyttävällä ehdolla, että yhtälöt ovat eri muodossa liikkuvalle havaitsijalle. Nämä vaikeudet inspiroivat Albert Einsteinia muodostamaan erityisen suhteellisuusteorian, ja siinä yhteydessä Einstein hylkäsi maailmaneetterin käsitteen.


title: Ristiretkiaika

text: Ristiretkiaika tai Suomen varhaiskristillinen aika (1025–1300 jaa. tai 1050–1300 jaa.) on Suomen rautakauteen liittyvä arkeologinen periodinimitys. Ristiretkiajan päättyessä Suomessa alkoi keskiaika.


title: Ristiretkiaika

text: Kun nimitys "ristiretkiaika" otettiin käyttöön 1800-luvun lopulla Karjalan tutkimuksen yhteydessä, tähän vaiheeseen ajoittuvien arkeologisten löytöjen uskottiin olevan samanaikaisia kuin Suomeen tehdyt (todelliset tai tarunomaiset) ristiretket. Nimitys on osaksi perusteeton, sillä varsinaiset ristiretket Pyhälle maalle aloitettiin vasta 1090-luvulla. Itämeren piirissä voidaan ristiretkistä puhua varmuudella vuoden 1147 jälkeen, kun paavi Eugenius III:n bullassa luvattiin synninpäästö pakanoille, jotka ottivat ristin kantaakseen.


title: Ristiretkiaika

text: Nykyisin tiedetään, että ristiretket eivät alkaneet heti viikinkiajan jälkeen, vaan kristinusko sai kannatusta vaikuttaen rinnakkain pakanallisen alkuperäisuskomusten kanssa tietyissä osissa Lounais-Suomea. Parempi nimitys aikakauden alkupuoliskolle lienee "varhaiskristillinen aika" (1050–1155).


title: Ristiretkiaika

text: Ristiretkiajan katsotaan päättyvän, kun Suomen alueen asukkaat siirtyvät selvästi kristillisiin hautaustapoihin. Länsi-Suomessa tämä tapahtuu lopullisesti vuoteen 1250 tultaessa, Itä-Suomessa ja Karjalassa myöhemmin. Kristinuskon leviäminen Suomeen oli kuitenkin alkanut jo aikaisemmin. Ristiretkiajan katsotaan olleen rauhatonta aikaa, sillä Suomi jäi keskelle kahden laajentumishaluisen valtakunnan (Ruotsi ja Novgorod) sekä kirkkokunnan (katolinen ja ortodoksinen) yhteentörmäystä.


title: Ristiretkiaika

text: Ristiretkiaikaan ajoittuvat löydöt ovat peräisin lähinnä Lounais-Suomesta, Hämeestä, Etelä-Savosta ja Laatokan Karjalasta. Pienempi määrä asutusta oli muuallakin.


title: Perunarutto

text: Perunarutto on perunalla tavattava tauti, jonka aiheuttaa "Phytophthora infestans" -niminen munasieni. Maailmanlaajuisesti se on kaikkein tuhoisin perunan tauti. Suomessa perunarutto aiheuttaa laajoja tuhoja vain harvoina vuosina, jolloin lämpimät ja kosteat olot suosivat sen leviämistä. Paikallisia tuhoja se kuitenkin saa aikaan Suomessakin vuosittain. Perunaruttoa esiintyy vähemmän pohjoiseen päin siirryttäessä.


title: Perunarutto

text: Perunan lehtiin syntyy tummanvihreitä laikkuja. Myöhemmin sairastunut solukko kuolee, jolloin laikuista tulee tummia. Tautilaikun kohdalle lehden alapinnalla voi muodostua vaaleanharmaata rihmastoa, "kuromankannattimia". Niistä irtoavat kuromaitiöt ovat kevyitä ja voivat levitä ilmavirtausten mukana jopa maasta toiseen. Sairastuneen perunan varsiin voi muodostua tummia varren suuntaisia juovia tai laikkuja. Taudin ensimmäiset oireet voivat näkyä latvan lehtien ja lehtiruotien mustumisena. Sairastuneen perunan varsisto mustuu ja kuolee nopeasti pois. Perunarutto voi levitä myös mukuloihin. Tällöin mukulan pintaan syntyy hieman kuopalla olevia ruskeita alueita. Vioittuneen kohdan alle maltoon muodostuu kuivaa punaruskeaa mätäsolukkoa, joka etenee mukulan sisään. Perunaruttoiset mukulat ovat ihmisravinnoksi kelpaamattomia.


title: Perunarutto

text: Perunarutto leviää tuulen mukana sairastuneesta perunakasvista irtoavien kuromaitiöiden avulla. Näistä itää viileissä, kosteissa oloissa uintisiimallisia, liikuntakykyisiä parveiluitiöitä eli tsoosporeja. Nämä tarvitsevat lehden pinnalle vettä kyetäkseen liikkumaan. Parveiluitiö joko tunkeutuu kasvin pintasolukon soluseinän läpi tai ui sisään ilmaraon kautta. Sisällä lehden solukossa näistä alkaa itää kasvullista rihmastoa, joka tunkeutuu soluihin ja soluväleihin. Infektoituneet solut kuolevat. Infektion edetessä lehden alapinnalle kasvava rihmasto muodostaa kuromaitiöitä. Kuromaitiö voi myös alkaa muodostaa suoraan kasvullista rihmastoa ilman parveiluitiövaihetta.


title: Perunarutto

text: Perunarutto leviää myös veden välityksellä: sade huuhtoo itiöitä ruttolaikuilta maahan, josta ne kulkevat valumien mukana uusiin mukuloihin. Perunarutto voi tarttua myös muihin koisokasveihin, kuten tomaattiin. Tämän lisäksi se voi tarttua myös joihinkin ei-koisokasveihin, esimerkiksi avokadoon.


title: Perunarutto

text: Perunaruton itiöt säilyvät vuodesta toiseen pääosin siemenperunassa. Jossakin määrin se säilyy myös talvehtivissa mukuloissa tai kaatopaikalle viedyissä perunoissa.


title: Perunarutto

text: Perunarutolla on kaksi pariutumistyyppiä. Niitä kutsutaan tyypeiksi A1 ja A2. Aikaisemmin Euroopassa esiintyi vain tyyppi A1, mutta 1990 luvulla havaittiin A2-tyypin levinneen laajalti myös Euroopan perunanviljelyalueille. Jos molemmat perunaruton pariutumistyypit infektoivat saman perunan lehdykän, ne lisääntyvät suvullisesti keskenään. Tällöin tapahtuu hedelmöitys ja sen tuloksena syntyy talvehtimiskykyisiä munaitiöitä eli oosporeja perunan lehden sisään. Munaitiöitä sisältävän lehden päätyessä maahan saattaa munaitiö säilyä siellä vuosikausia tartutuskykyisenä. Munaitiöt infektoivat perunan kasvuston todennäköisesti maata sisältävien vesiroiskeiden välityksellä, mutta munaitiöistä tapahtuvan tartunnan mekanismeja ei tunneta vielä tarkkaan. Suvullisen lisääntymisen todennäköisyys on suuri Suomessa sillä A1- ja A2-tyypit esiintyvät 50/50-suhteessa.


title: Perunarutto

text: Tieteellisen luokittelun ja kehityshistoriansa kannalta perunaruttoa aiheuttavat munasienet eivät nimestään huolimatta ole sukua sienille. 1990-luvun jälkipuoliskolla todettiin uusilla tutkimusmenetelmillä, että ne kuuluvat "Chromalveolata"-nimiseen kuntaan yhdessä eräiden levämäisten eliöiden kanssa. Sitä ennen niitä pidettiin ulkoisten piirteidensä perusteella jonkinlaisina alkeellisina sieninä. Vuonna 2009 saatiin perunaruton koko genomi selvitettyä.


title: Perunarutto

text: Perunaruttoa ennaltaehkäistään kasvattamalla rutonkestäviä lajikkeita ja käyttämällä tervettä siemenperunaa. Rutonkestäviä lajikkeita ovat Matilda, Idole, Suvi, Timate, Kardal ja Vento. Ammattimaisessa viljelyssä perunamaan kemiallinen ruiskutus on torjunnassa tärkeää, se on aloitettava ajoissa ja sitä on jatkettava perunan nostoon asti. Ruiskutusten aloitukseen ajankohtaan ja määrään vaikuttaa ennen kaikkea ilman kosteus. Perunaruttoon sairastuneen varsiston hävitys ennen nostoa estää mukulatartuntaa nostossa. Syvä istutus ja suuri teräväharjainen penkki estävät sateen huuhtomien ruttoitiöiden kulkeutumista perunoihin. Varastossa kuivaaminen ja viilennys estävät taudin leviämistä.


title: Perunarutto

text: Kemiallisessa perunaruton torjunnassa käytettäviä tehoaineita ovat esimerkiksi: amisulbromi, dimetomorfi, famoksadoni, fenamidoni, mankotsebi, propamokarbihydrokloridi, syatsofamidi, symoksaniili ja tsoksamidi.


title: Perunarutto

text: Irlannissa 1845–1849 vaivannut perunaruttoepidemia aiheutti vakavan nälänhädän, jonka seurauksena arviolta miljoona ihmistä kuoli ja kaksi miljoonaa lähti siirtolaisiksi.


title: Terho Pursiainen

text: Terho Martti Pursiainen (s. 6. lokakuuta 1945 Rautavaara) on suomalainen poliitikko, filosofi, teologi, yhteiskuntatieteilijä ja toimittaja. 1960- ja 1970-luvuilla hän tuli tunnetuksi vasemmistoradikaalina teologina. Myöhemmin hän on tarkastellut filosofina yhteiskunnallisen hyvän ja tulonjaon kysymyksiä sekä eritellyt esimerkiksi kommunitarismia ja libertarismia.


title: Terho Pursiainen

text: Terho Pursiainen kirjoitti ylioppilaaksi Kuopiossa 1963. Sen jälkeen hän on opiskellut useita tutkintoja, mm. teologian tohtoriksi asti Helsingin yliopistossa. Nykyisin hän asuu Järvenpäässä ja elää neljännessä avioliitossaan. Heikki Pursiainen (s. 1974) on hänen poikansa.


title: Terho Pursiainen

text: Hänen virkaurallaan tärkeimpiä tehtävä oli lääninsosiaalineuvoksen virka (sosiaali- ja terveysosaston päällikkö) Kymen lääninhallituksessa 1973–1987. Sen lisäksi Pursiainen on toiminut seurakuntapappina, opettajana ja kolumnistina.


title: Terho Pursiainen

text: Pursiainen vihittiin papiksi Turussa 1968. Vuonna 1969 Pursiainen tuli julkisuuteen televisio-ohjelma Jatkoajassa herättämänsä huomion tähden. Saman keväänä ilmestyi hänen kohuttu kirjansa Uusin testamentti. Niin sanotun Kemin saarnansa jälkeen (pyhäinpäivänä 1983) hän jätti papinviran kymmeneksi vuodeksi, kunnes hänet siunattiin uudelleen papin tehtäviin Helsingissä pyhäinpäivänä 1993.


title: Terho Pursiainen

text: Pursiainen oli SKDL:n kansanedustajana vuosina 1970–1972 ja 1979–1987 sekä Helsingin kaupunginvaltuutettuna 1972–1974. Pursiainen valittiin eduskuntaan ohi Suomen kommunistisen puolueen puheenjohtaja Aarne Saarisen (Helsingin vaalipiirissä 1970) ja SKP:n varapuheenjohtaja Taisto Sinisalon (Kymen vaalipiirissä 1979). Vuonna 1979 hän sai 11 553 ääntä ja oli vaalipiirinsä ääniharava.


title: Terho Pursiainen

text: Vuoden 1999 vaaleissa Pursiainen pyrki eduskuntaan Vihreän liiton listoilta Uudenmaan vaalipiiristä. Hän jäi ensimmäiselle varasijalle. Hän oli vihreiden sitoutumattomana ehdokkaana myös vuoden 2007 vaaleissa.


title: Terho Pursiainen

text: SKDL:n kaudellaan hän toimi pitkän aikaa muun muassa SKDL:n liittohallituksen jäsenenä ja Vihreässä liitossa valtuuskunnan jäsenenä 1999–2001 (puolueen jäsenenä 1998–2001). SKDL:n sosialistien johtoelinten toimintaan hän osallistui, kunnes aivan SKDL:n toimintansa loppuvaiheessa liittyi SKP:hen. Pursiainen ei asettunut ehdolle enää vuoden 1987 vaaleissa. Hän erosi lääninsosiaalineuvoksen virastaan perustellen eroa sillä, ettei voinut SKDL:stä erottuaan pitää hallussaan virkaa, jonka oli saanut poliittisen virkanimityksen perusteella.


title: Terho Pursiainen

text: Kirjassaan "Uusin testamentti" (1969) Pursiainen kirjoitti vallankumouksen välttämättömyydestä, ja vielä 70-vuotishaastattelussaan hän katsoi olevansa yhä lujasti vasemmalla, vaikka onkin vihertynyt ja irtautunut työväenliikkeestä.


title: Terho Pursiainen

text: Pursiaisen ajatteluun on vaikuttanut filosofi John Rawls, jonka pääteoksen Oikeudenmukaisuusteoria hän on suomentanut.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Timo Antero ”Timpe” Salonen (s. 1973) on radiotoimittaja ja juontaja (mm. Kiss FM, Music Television, MTV3, Yle). Salonen on kotoisin Piikkiöstä ja kasvoi seitsemännen päivän adventistiperheessä.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Vuonna 1990 Salonen oli perustamassa Suomen ensimmäisiä teknotapahtumien järjestöjä F-Clef. Samaan aikaan hän piti kotikylässään nuorison suosimaa piraattiradiota ja toimi paikallisissa diskoissa tiskijukkana.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Salonen opiskeli rakennusarkkitehdiksi, mutta jätti opinnot saatuaan töitä radiokanava Kiss FM:ltä.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Vuodesta 1995 alkaen Salonen oli töissä radiokanava Kiss FM:n juontajana lähes vuosikymmenen, ollen ensin viikonloppujen ja iltojen äänenä. Vuonna 1996 Salosen juontama viikonloppujen iltaohjelma "Kiss FM:n Sähkökääpiö" nousi nopeasti ohi kuulijaluvuissa viikonloppuiltoja dominoineen Pertti Salovaaran radioshown.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text:
Salonen tuotti radio-ohjelman alla ensimmäiset suomalaiset radio-ohjelman nettisivut, ja ohjelman nettisivuilla pyöri Suomen ensimmäinen internetin chat.
Vuonna 2001 Salosen siirryttyä Kiss FM:n Aamutiimin juontajaksi, kanava siirtyi vuosituhannen vaihteessa Suomen suosituimmaksi radiokanavaksi, ohittaen kuulijaluvuissa suurimman kaupallisen toimijan, Radio Novan. Suomen Radioiden Liitto valitsi Salosen vuoden 2004 radiopersoonaksi.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Salonen esiintyi pääosassa television piilokamerasarjassa "Naurupartio" (MTV3 2003), joka pitää yleisöennätystä kotimaisten piilokameraohjelmien sarjassa.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Vuonna 2003 Salosen juontama MTV Europe Music Awards -gaala ylsi yli miljardin katsojan rajapyykkiin. Elokuvassa "Levottomat 3" Salonen teki sivuroolin radiojuontajana (Solar Films 2004). Salonen on juontanut televisioituja yleisötapahtumia, kuten Puhdas Elämä Lapselle -konsertti, erilaisia tietovisoja, sekä televisioituja festivaaleja alkaen Vaasan Rantarockista 1990-luvulla.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Salonen tuomittiin 16. maaliskuuta 2005 Helsingin käräjäoikeudessa puolentoista vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen alaikäisten naisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Salonen valitti tuomion ankaruudesta, ja 16. helmikuuta 2007 Helsingin hovioikeus lievensi käräjäoikeuden tulkintaa yhtenäistäen tekojen nimikkeen. Rangaistusseuraamus pysyi kuitenkin ennallaan, tuomion tullessa neljästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Teot olivat tapahtuneet vuosina 1998–2004 Salosen ollessa 25–31-vuotias ja asianomistajien 13–15-vuotiaita. Yksityiskohdista ei ole annettu tietoja julkisuuteen, sillä asiakirjat ovat salaisia vuoteen 2045 saakka. Salonen vapautui vankilasta huhtikuussa 2008. Salonen itse on kiistänyt olleensa tietoinen nuorten naisten iästä, ja hän on julkisuudessa vaatinut oikeudenkäyntipöytäkirjoja julkisiksi.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Kesäkuussa 2005 Salonen perusti elektroniseen tanssimusiikkiin erikoistuneen radiokanavan Radio KLF.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: KLF aloitti lähetykset 1. kesäkuuta 2005 espoolaisena paikallisradiona, kuuluen pääkaupunkiseudun FM-taajuuksilla poikkeusluvin, sekä jatkuvana internetradiona. KLF laajeni aloitusvuotenaan pääkaupunkiseudulta Turkuun, ja kasvoi nopeasti Suomen suurimpiin kaupunkeihin. KLF toimi 6 vuoden ajan, vuoteen 2011 sekä kesäradiona vuonna 2015.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Radiotoiminnan ohella Salonen on toiminut konsulttina ja managerina; hänen yrityksensä on tuonut Suomeen lähinnä 1990-luvun eurodance-yhtyeitä kuten , Chicane, Haddaway ja DJ SASH!. Tämän lisäksi Salonen on esiintynyt yleisötilaisuuksissa ja konsultoinut kotimaisia ja ulkomaisia radiokanavia, muiden muassa Lontoon Capital FM:ää.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Iltalehti kertoi 24. toukokuuta 2010 Salosen hypänneen Viking Linen Isabella-aluksen 10. kannelta Turun Ruissalon kohdalla. Ohi ajaneen moottoriveneen matkustajat poimivat Salosen merestä kyytiinsä.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Salonen itse kommentoi tempausta päähänpistoksi hyvässä kelissä. Hänellä on uimahyppyharrastustausta. Varsinais-Suomen pelastuslaitos kertoi myöhemmin Salosen aiheuttaneen tempauksellaan suurhälytyksen. Hyppyä käsiteltiin oikeudessa syksyllä 2010. Länsi-Suomen merivartiosto esitti tuhansien eurojen korvausvaadetta. Myöhemmin Salosen antamassa haastattelussa hän kertoi katuvansa hyppyään ja kommentoi Radio NRJ:n haastattelussa arvelevansa, että joutunee maksamaan rajavartiostolle ”ainakin helikopterin bensat”. Turun poliisin tutkinnanjohtajan mukaan Puma-meripelastushelikopterin nousu ehdittiin viime hetkillä perua, ja käräjäoikeuden päätöksellä 6. lokakuuta 2010 Salosen maksettavaksi rajavartiolaitokselle eli Suomen valtiolle tuli 398 euroa. Hänet tuomittiin myös sakkoon liikenteen häirinnästä.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Elokuussa 2010 Salosen kerrottiin olleen osallisena joukkotappelussa Turun keskustassa. Salosta ei syytetty välikohtauksen tiimoilta.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: 24. syyskuuta 2010 uutisoitiin, että Salosta epäillään Kimi Räikkösen vaimon Jenni Dahlman-Räikkösen kiristämisestä alastonkuvilla. Syyte kuitenkin hylättiin Salosen osalta. Myös hovioikeus katsoi Salosen syyttömäksi.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: 2019 uutisoitiin, että Salonen on aloittamassa radio-ohjelmaa Espanjassa, suomalaisten ylläpitämässä Radio Finlandiassa.


title: Timo Salonen (toimittaja)

text: Jutusta selviää myös, että Salonen on muuttanut Espanjan Aurinkorannikolle.


title: Torsti Lehtinen

text: Torsti Vihtori Lehtinen (s. 25. heinäkuuta 1942 Helsinki) on suomalainen kirjailija, kääntäjä ja filosofi. Hän on Suomen johtavia Søren Kierkegaardin ajattelun tuntijoita.


title: Betamax

text: Betamax on Sonyn kehittämä analoginen videonauhurijärjestelmä, joka suunnattiin kuluttajamarkkinoille. Betamax hävisi formaattikilpailun JVC:n VHS:lle, johon ironisesti lisensoitiin juuri Sonyn kehittämää tekniikkaa.


title: Betamax

text: Betamax (tai Beta, kuten formaattia myös kutsuttiin) julkaistiin vuonna 1975 sen jälkeen, kun Sony ei ollut päässyt muiden yhtiöiden kanssa sopimukseen japanilaisesta standardista. Betamaxia pidettiin vuonna 1976 julkaistua Video Home System eli VHS-järjestelmään verrattuna teknisesti kehittyneempänä. VHS-järjestelmän nauhurit olivat kuitenkin edullisempia ja ainakin aluksi VHS tarjosi pidempää tallennuskapasiteettia, 120 minuuttia, kun Betamax kasetti talletti 60 minuuttia. Kuluttajat arvostivat näitä ominaisuuksia enemmän, minkä vuoksi VHS voitti formaattisodan. Amerikassa viimeinen Betamax-malli julkaistiin 1993 ja Japania lukuun ottamatta valmistus lopetettiin vuonna 1998. Betamaxin levittäminen Japanissa, ja samalla koko maailmassa, loppui vuonna 2002. Vuonna 2015 loppui myös niiden valmistus kokonaan.


title: Betamax

text: Sanyo alkoi valmistaa Betamax-järjestelmän nauhureita vuonna 1977 oman V-Cord-järjestelmänsä kaupallisen epäonnistumisen jälkeen. Se markkinoi laitteitaan nimellä Betacord. Sony, Sanyo ja muut Beta-valmistajat siirtyivät sittemmin VHS-laitteiden tuotantoon, kunnes digitaaliteknologia teki niistä vanhanaikaisia 2000-luvulla.


title: Betamax

text: Kasettien fyysinen koko on jonkin verran pienempi, kuva hieman tarkempi ja nauhan toistamisen aloittaminen nopeampaa. Toisaalta kuitenkin Betamax-nauha kuluu VHS:ää nopeammin, kun nauhaa kelataan paljon. Betamax-nauhaa pystytään myös käyttämään pelkästään äänen tallentamiseen, jolloin ääni saadaan korkealaatuisemmaksi.


title: Betamax

text: Betamax-järjestelmän videokaseteissa käytetään puolen tuuman (12,7 mm) levyistä magneettinauhaa kuten useimmissa muissakin analogisissa videokasettijärjestelmissä. Nauhan kulkunopeus on vain 1,87 cm/s, jolloin pienikokoiseen kasettiin voidaan mahduttaa nauhaa jopa 3,5 tunnin tallentamista varten. Pienestä nauhanopeudesta johtuen äänentoiston laatu hieman kärsii pitkittäisiä ääniraitoja käyttäen. Tämä ongelma ratkaistiin myöhemmässä vaiheessa ottamalla käyttöön Hi-Fi-ääniraidat, jotka tallennetaan ja toistetaan kuvarumpuun asennetuilla erillisillä äänipäillä syvyysmultipleksoinnin avulla.


title: Betamax

text: Betamax-järjestelmän nauhakoneiston mekanismi on jatkojalostettu Sonyn aikaisemmin kehittämästä U-matic-järjestelmästä: Se on kuin pienennetty versio U-Maticin koneistosta ja käyttää samaa U-nauhanpujotustapaa, jota Sony hyödynsi myöhemmin muunneltuna myös kehittämissään ammattikäyttöön suunnatuissa Betacam- (julkistettu 1982) ja Betacam SP- (julkistettu 1986) nauhurijärjestelmissään, joissa nauhanopeus on huomattavasti suurempi 10,15 cm/s.


title: Betamax

text: Sony käytti muutoinkin osittain hyödykseen Betamaxia varten luotua mekanismia Betacam-formaattiperheen nauhurituotteissaan. Betacam-järjestelmän nauhakasetti kameranauhureita varten on rakenteeltaan täsmälleen samanlainen kuin kuluttajakäyttöön tarkoitettu Betamax-kasetti. Eroina näissä ovat kaseteissa käytetty nauhalaatu ja järjestelmien välinen tallennusmenetelmien yhteensopimattomuus.


title: Betamax

text: Betamax-kaseteissa käytetty L-merkintä viittaa nauhan fyysiseen pituuteen jalkoina. Nauhapituudeltaan suosituimman L-750 kasetin merkintä tarkoittaa kasetissa olevan nauhaa 750 jalkaa (228,6 metriä). Siihen voi nauhoittaa PAL-järjestelmässä 3 tuntia 15 minuuttia ja NTSC-järjestelmässä 3 tuntia.


title: Betamax

text: Sony toi vuonna 1983 markkinoille kotikäyttöön tarkoitetun Betamovie-kameranauhurin. Sen elinkaari jäi lyhyeksi, sillä Sony esitteli Video 8 -kameranauhurin jo 1985. Betamovie on yhteensopiva Betamaxin kanssa, Video 8 sitä vastoin on täysin oma järjestelmänsä.


title: PIK-16 Vasama

text:
Pik-16 "Vasama" on suomalaisvalmisteinen yksipaikkainen vakioluokan purjelentokone. Kurt Hedström ja Tuomo Tervo aloittivat suunnittelun vuonna 1959. Kone on suunniteltu Teknillisen korkeakoulun opinnäytteenä ja Polyteknikkojen ilmailukerhon (PIK) puitteissa. Prototyyppin rekisteritunnus oli OH-XVA ja ensilento tapahtui 1. kesäkuuta 1961.
KK Lehtovaara valmisti Vasamaa kaikkiaan 56 kpl ja niistä neljäkymmentä meni vientiin, joten voidaan sanoa, että kyseessä oli melkoinen vientimenestys. Ainoastaan PIK-20 ylittää suomessa suunnitellun ja valmistetun lentokoneen vientimäärien lukumäärässä. Menestykseen vaikutti varmasti OSTIV:n palkinto vuoden parhaasta vakioluokan purjekoneesta 1963 ja Argentiinan MM-kisojen kolmas sija samana vuonna. Vasama oli Puolalaisen Fokan ohella viimeisiä vanerirakenteisia purjekoneita ennen lasikuidun yleistymistä purjelentokoneiden rakennusmateriaaleina.


title: PIK-16 Vasama

text: Runko ja siivet ovat puurakenteiset, ja metallia on käytetty lähinnä ohjainpintojen saranoissa ja muissa lujuutta vaativissa paikoissa. Koneen rakenteissa käytettiin monia innovatiivisia ratkaisuja, kuten kokovanerinen kuorirakenne siivessä sekä V-pyrstö, jolla haluttiin vähentää ilmanvastusta. Pyrstöratkaisu ei kuitenkaan osoittautunut onnistuneeksi, ja varsinkin hitailla nopeuksilla ohjausominaisuudet olivat heikot. Tavanomaisella sivu- ja korkeusperäsinratkaisulla korvattiin epäonnistunut kokeilu, ja uusi pyrstörakenne osoittautui erinomaiseksi. Siivessä käytettiin siihen erikoisesti kehiteltyä vaneria, joka puristettiin hydraulipuristimella betonimuotissa oikeaan muotoon 40 tonnin paineella.


title: PIK-16 Vasama

text: Kone on erittäin miellyttävä lennettävä tasapainoisilla ohjausominaisuuksillaan ohjainten ollessa kevyet ja tehokkaat. Varsinkin siivekkeiden ohjaitehon voi mainita olevan "riittävä" kaikilla nopeuksilla. Tämä mahdollistaa nopeat kaartosuunnan vaihdokset heikoissa nostavissa virtauksissa. Lisäksi koneen suuri lujuus ja tehokkaat ohjaimet tekevät siitä erinomaisen taitolentoharjoituskoneen. Ainoa negatiivinen seikka lento-ominaisuuksissa on koneen sakatessa taipumus kaatua syöksykierteeseen. Ennen sakkausta esiintyy normaali tärinä, jonka tuntee selvästi ohjaussauvassa. Kierteen suunta vaihtelee koneyksilön mukaan, ja muutaman kierroksen jälkeen kone oikenee itsestään vastakkaiseen sivuluisuun. Kierteeseen kaatumisen vuoksi pitää olla erityisen tarkka vintturi- tai autohinauksessa hinauslangan mahdollisen katkeamisen vuoksi koneen ollessa vielä matalalla. Siivekkeiden säätäminen aavistuksen nollatason yläpuolelle on todettu ainakin joissain yksilöissä muuttavan sakkauskäytöstä huomattavasti rauhallisempaan suuntaan. Syöksykierreominaisuuksien vuoksi konetta ei kuitenkaan voi suositella koulutuskäyttöön, vaikka vanhoja tehokoneita yleensä käytetäänkin lento-oppilaitten seuraavana koneena yksipaikkaisen alkeiskoulukoneen jälkeen.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Seitsenvuotinen sota oli sota, jossa Iso-Britannia, Preussi ja Hannover taistelivat Ranskaa, Itävaltaa, Venäjää, Ruotsia ja Saksia vastaan vuosina 1756–1763. Espanja ja Portugali vedettiin myöhemmin mukaan sotaan.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Euroopassa käydyssä sodassa Preussi pelastui vastustajien yhteistyökyvyttömyyden vuoksi ja sai Hubertusburgin rauhassa pitää aikaisemmin valtaamansa Sleesian. Euroopassa käytyyn sotaan kiinteästi liittyneessä Ranskan, Espanjan ja Ison-Britannian välisessä suuressa siirtomaasodassa Iso-Britannia sai rauhanteossa lähes kaikki Ranskan siirtomaat.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Ruotsin osallistumista sotaan kutsutaan Pommerin sodaksi. Se osallistui Preussin vastaiseen liittokuntaan vuodesta 1757 lähtien. Ruotsin sotatoimet etenivät huonosti ja se oli tyytyväinen, kun rauha solmittiin vuonna 1762 ilman aluemuutoksia.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Preussin ja Itävallan välistä sotaa kutsutaan myös kolmanneksi Sleesian sodaksi.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Itävallan perimyssodan vuonna 1748 päättänyt Aachenin rauha jätti monia kiistakapuloita Euroopan politiikkaan. Itävaltaa harmitti erityisesti Sleesian menettäminen Preussille. Jännitys Itävallan ja Preussin välillä kasvoi. Vuonna 1756 Preussin kuningas Fredrik II Suuri teki ennaltaehkäisevän hyökkäyksen Itävallan liittolaisen Saksin kimppuun. Hän pelkäsi oikeutetusti Itävallan ja Venäjän yhdessä suunnittelemaa hyökkäystä. Sodassa Preussia tuki Iso-Britannia ja muutama pienempi saksalainen ruhtinas. Preussia vastassa taas oli Ranska, Venäjä, Itävalta, Saksi ja Ruotsi.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Preussi vastusti sodassa menestyksekkäästi voimakasta liittokuntaa. Preussin menestys perustui Fredrikin voitokkaisiin taisteluihin: ranskalaisia vastaan Rossbachissa ja itävaltalaisia vastaan Leuthenissa ja Torgaussa. Fredrikin voittojen lisäksi ratkaisevaa oli liittokunnan jäsenten kykenemättömyys yhteistyöhön. Rossbachin taistelun jälkeen ranskalaiset keskittyivät taistelemaan Fredrikin liittolaisia (Hannover, Hessen, Iso-Britannia ja Braunschweig) vastaan Saksan länsiosissa. Itävaltalaiset ja venäläiset eivät myöskään tehneet yhteistyötä vaan kummatkin hyökkäsivät erillisinä osastoina Preussiin. Preussi oli isoissa vaikeuksissa venäläisten voitettua Künersdorfin taistelun vuonna 1759, mutta yhteisen strategian puute pelasti Preussin. Yhteistyön puuttesta huolimatta Itävalta ja Venäjä ahdistivat Preussin kulmaan, sillä ne eivät olleet sitoutuneet muihin sotiin samanaikaisesti. Sota kävi Preussilla raskaaksi. Se menetti sodan aikana Reinillä olleet omistuksensa ja Berliiniin hyökättiin.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Britit taistelivat ranskalaisia vastaan Länsi-Saksassa, jossa ranskalaiset hävisivät Mindenin taistelun elokuussa 1759. Ranskan rannikolla britit valtasivat Cherbourgin hetkellisesti vuonna 1758 ja Belle Îlen vuonna 1761. Brittien hyökkäykset Rochefortiin (1757) ja Saint-Maloon (1758) epäonnistuivat.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Venäjä ja Itävalta olivat uudistaneet armeijoitaan ennen sotaa ja kehittäneet erityisesti tykistöään. Itävalta oli myös lisännyt armeijansa organisaation joustavuutta taisteluissa. Fredrik voitti Leuthenin taistelun viistorintamahyökkäyksellä, mutta pian itävaltalaiset kehittivät sille taktisia vastatoimia. Lisäksi Preussille tuotti vaikeuksia Fredrikin puutteelliset piiritystaidot. Fredrik vastasi Preussin vastoinkäymisiin keskittämällä resursseja tykistöön ja kehittämällä sotataktiikkaa. Hän ei kuitenkaan kyennyt hyötymään taistelujen voitoista ja iskeminen Venäjän valtakeskuksiin oli joka tapauksessa mahdotonta. Preussin pelasti Venäjän keisarinna Elisabetin kuolema tammikuussa 1762. Tällöin valtaistuimelle nousi Pietari III, joka ihaili Fredrikiä suuresti. Pietari solmi Fredrikin kanssa rauhan ja palautti Venäjän valtaamat alueet takaisin Preussille. Venäjän vetäydyttyä sodasta Itävalta jäi yksin Preussia vastaan ja solmi rauhan ilman aluemuutoksia.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Sotaan liittyi myös espanjalais-ranskalaisen armeijan hyökkäys Portugaliin vuonna 1762. Portugalilaiset torjuivat hyökkäyksen brittiarmeijan avustuksella, mutta Portugalin sodassa ei käyty yhtään suurempaa taistelua. Espanjalais-ranskalainen armeija oli vaikeuksissa tautien, huonon huollon, pitkien yhteyksien, sateen ja tuntemattoman maaston vuoksi.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Ruotsin osallistumista seitsenvuotiseen sotaan kutsutaan Pommerin sodaksi. Ruotsi osallistui Preussin vastaiseen liittokuntaan vuodesta 1757 lähtien. Ruotsalaisten sotatoimet menestyivät kuitenkin huonosti ja ylipäällikköä vaihdettiin neljästi sodan aikana. Pommerin sota päättyi vuonna 1762, kun Ruotsi ja Preussi solmivat rauhan kuningatar Loviisa Ulriikan välityksellä, joka oli Fredrikin sisar. Ruotsissa oltiin tyytyväisiä, kun huonosti menneestä sodasta selvittiin ilman aluemenetyksiä. Pommerin sodan tuntuvin seuraus Ruotsin valtakunnassa oli perunan viljelyn yleistyminen.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Ranska ja Espanja haastoivat brittien meriherruuden vuosina 1746–1755, jolloin niiden vesillelaskettujen sotalaivojen yhteenlaskettu tonnisto oli kolme kertaa suurempi kuin brittien vastaava. Brittien onneksi Espanja liittyi seitsenvuotiseen sotaan vasta vuonna 1762, jolloin Ranskan laivasto oli jo lyöty. Ratkaiseva vuosi oli 1759, jolloin ranskalainen ministeri Étienne François Choiseul suunnitteli laivastovoimien keskittämistä maihinnousun tekemiseksi Britanniaan. Ranskan laivasto oli kuitenkin kahdessa tukikohdassa: Toulonissa Välimerellä ja Brestissä Bretagnessa. Brittien tavoitteena oli pitää Ranskan laivasto-osastot erillään. Brittien oli helppo saartaa Brest, sillä se oli lähellä Britanniaa. Jean-François La Clue-Sabranin johtama Välimeren laivasto onnistui lähtemään ensin Toulonista ja sitten Välimereltä. Edward Boscawenin johtama brittiosasto sai kuitenkin La Cluen kiinni Portugalin edustalla ja voitti ranskalaiset Lagosin taistelussa elokuussa 1759.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Brittilaivaston komentaja Edward Hawke joutui keskeyttämään Brestin saarron marraskuussa 1759. Vaikka Hubert Conflansin johtama ranskalaislaivasto lähti Brestistä, se ei onnistunut poistumaan Bretagnen rannikolta. Conflans vetäytyi suojaan Quiberoninlahteen, johon Hawke hyökkäsi 20. marraskuuta. Britit voittivat lahdessa käydyn taistelun ja saattoivat operoida merellä loppusodan ajan suhteellisen vapaasti.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Siirtomaissa käydyssä sodassa britit menestyivät. Uudessa Ranskassa he valtasivat vuonna 1758 Louisbourgin, vuonna 1759 Québecin sekä vuonna 1760 pakottivat Ranskan armeijan antautumaan ja valtasivat Montrealin. Länsi-Afrikassa ranskalaiset menettivät briteille 1758 Saint-Louisin linnoituksen ja Goréen. Karibialla britit valtasivat Ranskalta vuonna 1759 Guadeloupen ja 1762 Martiniquen. Vuonna 1762 britit valtasivat Espanjalta Havannan ja Manilan. Sodan jälkeen Espanja luopui Floridasta saadakseen Kuuban takaisin haltuunsa. Intiassa britit voittivat kenraali Thomas Arthur Lally Tollendalin johtaman ranskalaisten armeijan Wandewashin taistelussa tammikuussa 1760 ja valtasivat 1761 Ranskan viimeisen ja tärkeimmän tukikohdan Pondicherryn.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Brittien menestys siirtomaasodassa perustui paikallisten ja eurooppalaisten resurssien yhdistämiseen. Britannian valta alkoi laajeta vuoden 1757 Plasseyn taistelun jälkeen. Brittien sodankäynti ei ollut pelkkää menestystä, sillä he kärsivät tappion Monongahelan taistelussa heinäkuussa 1755 ja menettivät vuosina 1756–1757 useita linnoituksia ranskalaisille. Lisäksi britit joutuivat keskeyttämään Louisbourgin valtausyrityksen 1757 ja hävisivät Carillonin (1758) ja Sainte-Foyn (1760) taistelut. Intiassa britit menettivät Fort St. Davidin linnoituksen 1758.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Suurin ero siirtomaissa ja Euroopassa käydyssä sodankäynnissä oli armeijoiden koossa. Siirtomaissa armeijat olivat kooltaan muutamia tuhansia miehiä, kun Euroopassa armeijat koostuivat kymmenistätuhansista miehistä. Vaikka siirtomaasotaa käytiin kaukaisissa maissa, oli Euroopan tapahtumilla myös merkitystä. Brittien menestys Euroopan merisodassa mahdollisti aloitteen ottamisen myös siirtomaissa. Ranskan tappiot Lagosin ja Quiberoninlahden meritaisteluissa 1759 aiheuttivat Ranskan meriyhteyksien romahtamisen.


title: Seitsenvuotinen sota

text: Seitsenvuotinen sota nosti Preussin armeijan koko Euroopan esikuvaksi. Ulkomaalaiset tarkkailijat seurasivat tämän jälkeen innokkaasti Preussin vuosittaisia sotaharjoituksia Sleesiassa.


title: Pommerin sota

text: Pommerin sota käytiin vuosina 1757–1762 Ruotsin ja Preussin kuningaskuntien välillä Ruotsin Pommerin hallinnasta. Sota oli osa seitsenvuotista sotaa.


title: Pommerin sota

text: Ruotsi liittyi sotaan Venäjän, Ranskan ja keisari Frans I:n puolelle vuonna 1757. Ruotsin sotatoimet etenivät huonosti ja sotatoimia johti sodan aikana viisi eri ylipäällikköä. Ruotsalaiset olivat tyytyväisiä, kun rauha saatiin aikaan Preussin kanssa vuonna 1762 ilman alueluovutuksia. Rauhan solminnassa välitti Ruotsin kuningatar Loviisa Ulriika, joka oli Preussin kuningas Fredrik II Suuren sisar.


title: Pommerin sota

text: Seitsenvuotinen sota syttyi Euroopassa vuonna 1756. Sodassa Preussi ja Englanti taistelivat Ranskan, keisari Frans I:n, Saksin ja Venäjän liittokuntaa vastaan. Vuonna 1756 Ruotsi ja Tanska muodostivat niin sanotun meriunionin, jossa maiden yhdistyneet laivastot suojelivat kauppalaivoja Pohjanmerellä. Käytännössä unioni oli suunnattu Englantia vastaan. Ranska halusi Ruotsin mukaan sotaan ja lupasi maksaa suuret rahat, jos Ruotsi liittyisi sotaan ja lähettäisi 20 000 miehen armeijan Pommeriin taistelemaan Preussia vastaan. Preussin vastainen liittokunta vaikutti ylivoimaiselta ja Ruotsille näytti aukeavan mahdollisuus laajentaa Pommerin maitaan suhteellisen pienin ponnistuksin. Lisäksi valtaneuvostossa enemmistönä olleet hattupuolueen edustajat halusivat nöyryyttää Ruotsin kuningatarta Loviisa Ulriikaa, joka oli Preussin kuningas Fredrik II Suuren sisar.


title: Pommerin sota

text: Ruotsi päätti liittyä mukaan sotaan. Nimellinen syy sodalle haettiin sadan vuoden takaa: Ruotsi vetosi siihen, että se oli Westfalenin rauhan takaaja. Ruotsin hallitusmuoto ei sallinut hyökkäyssotaa ilman säätyjen suostumusta, mutta valtaneuvosto käytti hyväkseen valtiopäivien hajaantuessa vuonna 1756 säätyjen antamaa kehotusta käyttää hyväkseen edullisia suhdanteita. Valtaneuvosto julisti sodan Preussille kesällä 1757.


title: Pommerin sota

text: Ruotsin armeija siirrettiin Itämeren yli Pommeriin suuressa sekasorrossa. Maajoukkojen varustamista oli lyöty laimin vuosien ajan, kun voimavarat oli suunnattu linnoituksiin ja merivoimiin. Armeijan huolto oli huonoa ja varustus puutteellista ja huonolaatuista. Lisäksi vuonna 1757 laillistetut akordit aiheuttivat ongelmia: akordissa eli viranostossa eroava upseeri sai myydä virkansa eniten maksavalle. Kun samaan aikaan mitään eläke- tai korvausjärjestelmää ei ollut upseerin kaatumisen varalta, erosivat ruotsalaiset upseerit palveluksesta sodan aikana joukoittain.


title: Pommerin sota

text: Preussin kuningas Fredrik pärjäsi sodassa odotettua paremmin ylivoimaista liittokuntaa vastaan. Ruotsin armeija ei päässyt etenemään Pommerista ja se oli pitkiä aikoja saarrettuina Pommerin linnoituksiin ja Rügenin saarelle. Ruotsin huonosti edennyttä sodankäyntiä kuvasivat taudit, nälkä ja kylmä. Ruotsin ylipäällikkö vaihtui sodan aikana neljästi. Sodan rahoittamiseksi Ruotsi joutui painamaan lisää seteleitä ja ottamaan laittomia lainoja valtakunnan pankilta. Setelirahan määrä nousi sodan aikana kahdeksankertaiseksi, mikä ajoi talouden vakavaan kriisiin.


title: Pommerin sota

text: Säädyt kokoontuivat seuraaville valtiopäiville vuonna 1760, jolloin valtaneuvoston politiikan vastustajat nousivat runsaslukuisina esiin. Kiivaimpia vastustajia olivat niin sanotut nuoremmat myssyt. Hattupuoluetta arvosteltiin valtiopäivillä laajasti muun muassa laittomasta sodanjulistuksesta, harvainvallan ajamisesta, talouselämän holhouksesta ja säännöstelystä sekä voimassaolleesta pakkoyhteiskunnasta. Lisäksi Pommerista valtiopäiville saapuneet aateliset upseerit aiheuttivat ylimääräistä arvostelua. Hattupuolue sai vaivoin pidettyä valta-asemansa tärkeimmissä elimissä. Kolme valtaneuvosta joutui eroamaan voimakkaan arvostelun takia.


title: Pommerin sota

text: Sota päättyi vuonna 1762, kun kuningatar Loviisa Ulriikan välityksellä Ruotsi solmi rauhan Preussin kanssa Hampurissa ilman alueluovutuksia. Sodan seurauksena Ruotsin kuningasparin Aadolf Fredrikin ja Loviisa Ulriikan asema parani. Kuningasta nöyryyttänyt valtakunnan akti kumottiin juhlallisesti ja aateli merkitsi pöytäkirjaansa sydämelliset kiitokset kuningattarelle rauhanvälityksestä.


title: Pommerin sota

text: Pommerin sodan seurauksena perunanviljely yleistyi Ruotsissa ja Suomessa.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Tasavallan Presidentti on vuonna 1969 perustettu suomalainen rock-yhtye. Sen perustivat Help-yhtyeen entiset jäsenet Jukka Tolonen ja Vesa Aaltonen.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Toinen yhtye, Wigwam, jonka perustajajäsenet olivat entisiä Blues Sectionin soittajia, kilpaili Tasavallan Presidentin kanssa suosiosta Suomessa 1970-luvulla. Nämä kaksi yhtyettä aloittivat Suomen ensimmäisen progressiivisen rockin aallon. Lavaesiintymisillä suuren yleisön tietoisuuteen ponnahtanut Tasavallan Presidentti ei koskaan saavuttanut samanlaista suosiota kuin Wigwam, mutta oli merkittävä vaikuttaja suomalaisessa rock-musiikissa.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Tasavallan Presidentti hajosi 1970-luvun puolivälissä. 1983 yhtye teki lyhyen comeback-kiertueen alkuperäisessä kokoonpanossa. 1990-luvulla yhtye esitti comeback-konsertteja ja vuoden 2006 marraskuussa se julkaisi uuden albumin.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Yhtyeen perustivat keväällä 1969 entisten Help-yhtyeen jäsenet kitaristi Jukka Tolonen ja rumpali Vesa Aaltonen. Basistiksi yhtyeeseen liittyi aiemmin Blues Sectionissa soittanut Måns Groundstroem, jonka ehdotuksesta yhtyeeseen pestattiin saksofonistiksi ja huilistiksi Juhani Aaltonen, joka oli soittanut muun muassa Soulset-yhtyeessä. Laulusolistiksi Tolonen ja Aaltonen pyysivät englantilaisen Frank Robsonin. Tarinan mukaan yhtyeen nimi olisi löydetty selaamalla sanomalehteä. Mahdolliseksi keksijäksi on arveltu sekä yhtyeen manageria Aimo Rautiaista että M. A. Nummista.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Love Records julkaisi yhtyeen debyyttialbumin "Tasavallan Presidentti" vuoden 1969 lopulla. Levy-yhtiön valintaan vaikuttivat muun muassa Måns Groundstroemin suhteet yhtiön henkilökuntaan. Pian albumin julkaisun jälkeen Juhani Aaltonen erosi yhtyeestä vedoten studiokeikkoihinsa ja hänet korvasi Pekka Pöyry. Elokuussa 1970 Tasavallan Presidentti esiintyi ensimmäisessä Ruisrockissa Turussa. Samana vuonna yhtye säesti Pekka Strengiä tämän albumilla "Magneettimiehen kuolema", jonka myös tuotti basisti Groundstroem.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Ranskalaisen Barclay-yhtiön edustaja Bob Azzam iski silmänsä yhtyeeseen nähdessään sen soittavan Helsingin N-klubilla. Hänen kauttaan yhtye teki sopimuksen Ruotsin EMI:n kanssa ja ryhtyi elokuussa äänittämään toista albumiaan Tukholman Metronome-studiolla. Azzam kuitenkin oli menettänyt kiinnostuksen yhtyeeseen ja poistui kuvioista. Uuden albumin markkinoille tulo viivästyi ja Ruotsissa äänitetty "Tasavallan Presidentti" (tunnetaan myös nimellä "Tasavallan Presidentti II") julkaistiin vasta vuoden 1971 puolella. Albumi kärsi myös uuden levy-yhtiön heikosta markkinoinnista niin Suomessa kuin ulkomailla.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Albumin julkaisun jälkeen yhtye esiintyi jälleen vuoden 1971 Ruisrockissa, jonka jälkeen se teki onnistuneen muutaman viikon mittaisen Ruotsin-kiertueen. Tämän seurauksena yhtye teki sopimuksen paikallisen EMA-toimiston kanssa. EMA järjesti yhtyeelle vuonna 1972 levytyssopimuksen Sonet-yhtiöltä sekä Englannin-kiertueen. Tässä vaiheessa yhtyeen tyyli oli muuttunut aikaisempaa kokeellisemmaksi ja solisti Frank Robson erotettiin yhtyeestä, koska hänen laulutyyliään pidettiin liian popmaisena yhtyeen uuteen musiikkiin. Tasavallan Presidentti tulikin siirtymään alkuperäisestä jazz-rockista entistä progressiivisempaan ilmaisuun.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Uudeksi solistiksi pyydettiin Eero Raittinen, jonka Tolonen ja Aaltonen tunsivat aiemmasta Help-yhtyeestään. Raittisella oli vain muutama viikko aikaa opetella yhtyeen ohjelmisto ennen toukokuussa alkanutta Englannin-kiertuetta. Matka onnistui kaikin puolin hyvin ja yhtye esiintyi muun muassa Lontoon kuuluisimmassa jazzkerhossa, Ronnie Scott's Clubilla sekä The Marquee Clubilla. Kesällä alkoi Skandinavian-kiertue ja yhtye esiintyi kolmantena vuonna peräkkäin Turun Ruisrockissa.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Syksyllä 1972 ilmestyi Tasavallan Presidentin kolmas albumi "Lambertland", joka muodostui yhtyeen läpimurroksi. Se sai ylistävää palautetta aina Britanniasta asti. New Musical Expressin kriitikko Ian McDonald kehui albumin sisältävän ”"kiinnostavimpia sävellyksiä, mitä olen mannermaiselta yhtyeeltä kuullut, ja parasta soittoa, mitä on tullut melkein mistä tahansa"”. Albumi menestyi myös kaupallisesti nousten Suomessa listan sijalle 7. Marraskuussa yhtye aloitti toisen, kolmen viikon pituisen Englannin-kiertueensa, jota mainostettiin Melody Maker -musiikkilehdessä puolen sivun ilmoituksin. Kiertueen jälkeen basisti Måns Groundstroem erosi yhtyeestä. Syyksi hän ilmoitti yhtyeen sisäiset ristiriidat ja tasapainottomuuden. Uudeksi basistiksi tuli kitaristi Tolosen serkku Heikki Virtanen, joka hänkin oli aiemmin soittanut Help-yhtyeessä.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Vuonna 1973 yhtye esiintyi Suomessa jälleen Ruisrockissa sekä Keimolan rock-festivaaleilla, jossa Tasavallan Presidentin tosin annettiin soittaa vain noin puoli tuntia aikataulun pettämisen vuoksi. Yhtye teki myös useita ulkomaan kiertueita ja vuoden merkittävin yksittäinen esiintyminen tapahtui elokuussa Readingin rock-festivaaleilla Englannissa. Näihin aikoihin alkoivat myös uuden albumin äänitykset Lontoossa. Vuoden lopulla suomalainen Musa-lehti valitsi Tasavallan Presidentin vuoden kotimaiseksi yhtyeeksi. Puhuttiin jopa ”maailman parhaasta bändistä”.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Neljäs albumi "Milky Way Moses" ilmestyi lopulta viivytysten jälkeen keväällä 1974. Se sisältää muun muassa 11-minuuttisen, keikoilla ihastusta herättäneen kappaleen ”Caught from the Air”, joka oli Jim Pembroken käännös Eero Koivistoisen kappaleesta ”Lennosta kii”. Albumi ei ollut Britanniassa yhtä suuri arvostelumenestys kuin edeltäjänsä, ja myös yhtyeen keskuudessa esiintyi tyytymättömyyttä siihen. Kaupallisesti albumi menestyi Suomessa "Lambertlandin" tapaan hyvin ollen parhaimmillaan listan sijalla 12. Levy julkaistiin Suomen, Britannian ja Länsi-Saksan lisäksi myös Yhdysvalloissa.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Pian "Milky Way Moses" -albumin julkaisun jälkeen alkoi alkuperäisen Tasavallan Presidentin viimeinen Englannin-kiertue yhdessä kotimaisen Wigwam-progeyhtyeen kanssa. Pekka Pöyry ei ollut enää mukana vaan hänen tilalleen oli tullut kosketinsoittaja Esa Kotilainen. Yhtyettä masensi se, ettei suosiossa tapahtunut havaittavaa edistystä. Kiertueen jälkeen yhtye alkoi rakoilla ja jäsenet eivät kesän aikana juurikaan olleet toistensa kanssa tekemisissä. Uusia kappaleita yritettiin kuitenkin saada ohjelmistoon, mutta niidenkin kanssa oli erimielisyyksiä. Elokuussa 1974 alkanut Ruotsin-kiertue jäi alkuperäisen Tasavallan Presidentin viimeiseksi, jonka jälkeen sen toiminta päättyi. Tolonen ryhtyi panostamaan soolouraansa ja Pöyry, Kotilainen sekä Virtanen liittyivät hänen yhtyeeseensä. Rumpali Vesa Aaltonen puolestaan oli töissä vuoden verran eräässä filmiyhtiössä, jonka jälkeen hän ryhtyi soittamaan Hectorin taustayhtyeessä. Hänen muita yhtyeitään olivat Made in Sweden ja Pekka Pohjola Group.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Vuonna 1999 yhtye palasi alkuperäiskokoonpanossaan ja kaksi vuotta myöhemmin ilmestyi Helsingin Savoyssa sekä Kanneltalossa äänitetty livealbumi "Still Struggling for Freedom". Uusi studioalbumi "Six Complete" ilmestyi vuonna 2006. Basisti Måns Groundstroemin oli korvannut Heikki Virtanen. Yhtye soitti vielä elokuussa 2007 VilppulaJazz -tapahtumassa.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Kitaristi Jukka Tolonen joutui toukokuussa 2008 vankilaan törkeästä pahoinpitelystä ja huumausainerikoksesta. Hän tuli vankilassa uskoon ja vapautui marraskuussa 2009. Hän ei pysty enää kunnolla soittamaan kitaraa nivelrikon vuoksi, mutta helmikuussa 2011 hän julkaisi virsilevyn "Juudan leijona", jolla hän soittaa pianoa ja bassoa.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Tasavallan Presidentti kilpaili 1970-luvun alussa yhdessä Wigwam-yhtyeen kanssa Suomen merkittävimmän yhtyeen tittelistä. Yhtye pyrki lyömään läpi myös kansainvälisesti, mikä kuitenkin epäonnistui lupaavasta alusta huolimatta. Tästä huolimatta se oli ensimmäinen kansainvälisesti tunnettu suomalainen progeyhtye. Yhtyeellä oli faneja aina Britanniaa myöten, missä se nautti erityisesti muusikoiden suosiota. Tasavallan Presidentin vuosina 1969–1974 julkaistut neljä albumia luetaan progressiivisen rockin ikoneiksi.


title: Tasavallan Presidentti (yhtye)

text: Tasavallan Presidenttiä on myös kutsuttu suomalaisen jazz-rockin tärkeimmäksi yhtyeeksi. Kriitikko Markku Tuulen mukaan Tasavallan Presidentti kuului ”maailman rockyhtyeiden ehdottomaan valioluokkaan”.


title: Steven Thomas

text: Steven Thomas alias "Doggy Steve" (s. 1961) on yhdysvaltalainen mies, joka tuli Suomessa tunnetuksi tartutettuaan tietoisesti HI-viruksen useisiin suomalaisnaisiin vuosina 1993–1996.


title: Steven Thomas

text: Thomasin tekemiset tulivat julki tammikuussa 1997. Poliisi julkaisi hänen kuvansa useissa lehdissä ja tiedotti Thomasin tartuttaneen lukuisiin, jopa satoihin, suomalaisnaisiin HIV:n. Lopulta vain 17 naista tunnusti sukupuoliyhteyden Thomasin kanssa.


title: Steven Thomas

text: Thomas tiesi olevansa HI-viruksen kantaja ja hänen todettiin tarkoituksella olleen suojaamattomissa sukupuoliyhteyksissä useiden suomalaisnaisten kanssa. Thomasin tekojen aikaan tahallinen HI-viruksen levittäminen rangaistiin oikeudessa tapon yrityksenä. Nykyisessä korkeimman oikeuden ratkaisukäytännössä rikosnimikkeeksi on katsottu törkeä pahoinpitely taikka vaaran aiheuttaminen jos kohde ei saa tartuntaa.


title: Steven Thomas

text: Thomas tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa 10. heinäkuuta 1997 14 vuodeksi vankeuteen seitsemästätoista tapon yrityksestä. Tuomio herätti keskustelua oikeusoppineiden keskuudessa, sillä Thomas sai heidän mukaansa liian ankaran vankeusrangaistuksen. Suomen lain mukaan suurin sallittu vankeusrangaistus useista tapon yrityksistä on 12 vuotta. Eduskunnan oikeusasiamies Lauri Lehtimaja antoi myöhemmin käräjäoikeuden tuomarille huomautuksen virkavelvollisuuden rikkomisesta.


title: Steven Thomas

text: Helsingin hovioikeus alensi rangaistusta joulukuussa 1997 11 vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi vankeutta. Rangaistukseen yhdistettiin lisäksi kolme aiemmin ehdollisina määrättyä rangaistusta pahoinpitelyistä. Tapauksen asiakirjat julistettiin salaisiksi 40 vuoden ajaksi.


title: Steven Thomas

text: Vuonna 2002 Steven Thomas vapautettiin kaikessa hiljaisuudessa ja karkotettiin Suomesta tuntemattomaan paikkaan.


title: Steven Thomas

text: Thomas oli ennen rikoksia työskennellyt muun muassa ovimiehenä useissa helsinkiläisissä ravintoloissa. Lisäksi hän esiintyi rap-artistina nimellä Doggy Steve.


title: Ilpo Larha

text: Ilpo Tapio Larha (19. heinäkuuta 1968 Helsinki – 17. maaliskuuta 1994 Lahti) oli suomalainen rikollinen, joka tuli tunnetuksi niin sanotusta Jollaksen palkkamurhajutusta. Ammatiltaan Larha oli taksinkuljettaja.


title: Ilpo Larha

text: Larha surmasi 24. huhtikuuta 1992 Helsingin Jollaksessa Suomen Silkkikutomon omistajan, liikuntakyvyttömän 77-vuotiaan Wilhelm Högstenin.


title: Ilpo Larha

text: Larhan kuljetti autolla surmapaikalle helsinkiläinen 31-vuotias liikemies Hannu Sakari Ratia. Larha kiipesi tikkaita pitkin nukkumassa olleen Högstenin makuuhuoneeseen, rikkoi ikkunan ja ampui häntä kohti revolverilla neljä laukausta osuen kolmesti. Ennen ampumista Larha oli katkaissut asunnon puhelinjohdon, jotta talossa asunut taloudenhoitaja ei saanut heti hälytettyä poliisia paikalle.


title: Ilpo Larha

text: Palkkamurhan oli tilannut Högstenin 46-vuotias poika, diplomiekonomi Fred Arnold Christian Högsten, joka oli luvannut Larhalle surmasta 500 000 markan palkkion. Motiivina oli Wilhelm Högstenin miljoonaomaisuus, jota hänen talousvaikeuksiin ajautunut poikansa havitteli.


title: Ilpo Larha

text: Poliisit epäilivät Fred Högsteniä, jolla oli ollut riitaisat välit isänsä kanssa, alusta alkaen ja hänet vangittiin Helsingin raastuvanoikeudessa todennäköisin syin epäiltynä 8. toukokuuta. Högsten väitti aluksi, että hän oli palkannut kaksi venäläistä miestä, Vikon ja Diman, surmaamaan Wilhelm Högstenin 60 000 markan palkkiota vastaan. Tämän vuoksi tapauksen tutkinnassa ryhdyttiin tekemään yhteistyötä Venäjän miliisin kanssa.


title: Ilpo Larha

text: Lopulta Högsten murtui ja tunnusti poliisille, että palkkamurhan olivat toteuttaneet venäläisten miesten sijasta Ilpo Larha ja Hannu Ratia. Larha vangittiin raastuvanoikeudessa 16. heinäkuuta todennäköisin syin epäiltynä ja Ratia 12. elokuuta. Larha kiisti aluksi jyrkästi syyllisyytensä, mutta tunnusti lopulta kaiken raastuvanoikeuden istunnossa 27. elokuuta.


title: Ilpo Larha

text: Kaikki kolme syytettyä lähetettiin oikeudenkäynnin aikana mielentilatutkimukseen. Sen mukaan he olivat toimineet täydessä ymmärryksessä.


title: Ilpo Larha

text: 29. huhtikuuta 1993 Larha ja Ratia tuomittiin Helsingin raastuvanoikeudessa murhasta ja Högsten murhaan yllyttämisestä elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Oikeuden puheenjohtaja Henrik Rummukainen kuvaili tapausta yhdeksi rikoshistorian raukkamaisimmista teoista.


title: Ilpo Larha

text: Helsingin hovioikeus määräsi tuomiot pidettäviksi samoina 24. helmikuuta 1994.


title: Ilpo Larha

text: Ratia sai kesäkuussa 1994 valitusluvan korkeimpaan oikeuteen. Korkein oikeus ei muuttanut tuomiota 26. kesäkuuta 1995 julkistamassaan päätöksessä.


title: Ilpo Larha

text: 25. helmikuuta 1994 Larha pakeni aseistautuneena Helsingin lääninvankilasta huumausainerikoksista 13 vuoden vankeustuomion saaneen 37-vuotiaan Kullervo Haikaksen kanssa. Vankilan portilla he sieppasivat vartijan panttivangikseen, ja pakenivat sivulliselta naiselta ryöstämällään autolla. Vartijan he vapauttivat myöhemmin. Larhaa ja Haikasta etsittiin ponnekkaasti, koska varsinkin Larhan vaarallisuus herätti hämmennystä ja pelkoa eri puolilla maata.


title: Ilpo Larha

text: Maaliskuun ensimmäisenä päivänä Larha ryösti SYP:n Pitäjänmäen-konttorin. Ryöstön yhteydessä hän ampui pankkivirkailijaa kohti aseella; luoti lensi virkailijan päälaen ylitse hiuksia hipoen.


title: Ilpo Larha

text: Larha ja Haikas menivät majailemaan Lahdessa Metsäpellontiellä sijaitsevaan kerrostaloasuntoon, jossa asuivat vuokralla heidän tuntemansa mies ja nainen. Naisella oli huumetausta. Poliisi kävi tarkastamassa kymmeniä mahdollisia Larhan olinpaikkoja ja sai kuulusteluissa vihjeen eräästä Ilpo Larhan tutusta, joka oli huumetaustainen nainen. Poliisi päätti käydä tässäkin osoitteessa ja varautui siihen, että vaarallinen Larha olisi asunnossa. Poliisit asettuivat asemiin rappukäytävään aikoen ottaa asunnon haltuunsa nopealla rynnäköllä. Eräs poliisi meni yleisavaimella panssarikilven kanssa huoneistoon, jolloin Larha alkoi ampua häntä kahdella revolverilla. Larha ampui poliisin vetäydyttyä pois oven läpikin. Yksi poliisi haavoittui välikohtauksessa.


title: Ilpo Larha

text: Tästä alkoi piiritystilanne, jonka aikana Larha ampui lukuisia kertoja kohti poliisia ja lähialueen rakennuksia. Tapahtumaa seurattiin poikkeuksellisen paljon tiedotusvälineissä; paikalla oli toista sataa poliisia, palomiestä ja varusmiestä sekä poliisin karhu-ryhmä ja myös useita satoja sivullisia seuraamassa tilannetta.


title: Ilpo Larha

text: Larha soitti piiritystilanteessa Radio 99:n suoraan lähetykseen. Hän kertoi muun muassa saaneensa varusmiespalveluksessa koulutuksen pioneeriksi ja kykenevänsä räjäyttämään talon ilmaan, jos poliisi yrittäisi tulla sisään. Larha ilmoitti myös, että talossa olisi C-4:ää, joka on dynamiittia voimakkaampi muoviräjähde.


title: Ilpo Larha

text: Kesken piirityksen Larha nukahti, jolloin Haikas ja vuokralaiset pakenivat parvekkeen kautta.


title: Ilpo Larha

text: 55 tunnin piirityksen ja neuvottelujen päätteeksi Larha ampui itsensä 17. maaliskuuta 1994. Harri Nykäsen mukaan hän teki sen kahdella pistoolilla samanaikaisesti. Tämä havaittiin tapahtuneeksi vasta, kun poliisi teki rynnäkön asuntoon. Tätä ennen poliisi ampui asuntoon kaasukranaatteja ja odotteli pitkähkön aikaa ennen kuin tunkeutui sisään.


title: Ilpo Larha

text: Lahden piirityksen jälkeen poliisi sai selville, että Larha oli vankilassa laatinut kostolistan. Listalla oli monen Jollaksen palkkamurhaa tutkineen poliisin nimi sekä jutun alkupuolella syyttäjänä toiminut Ritva Santavuori.


title: Ilpo Larha

text: Hannu Ratia armahdettiin vuoden 2005 lopussa ja Fred Högsten vuoden 2006 toukokuussa.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Abdiqadir Osman Hussein (s. 18. elokuuta 1974 Mogadishu, Somalia) on somalialaissyntyinen mies, joka istui Suomessa yli 19 vuotta vankilassa murhasta, raiskauksesta ja lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Hän pääsi ehdonalaiseen vapauteen syyskuussa 2016, mutta otettiin heti säilöön. Hänet karkotettiin Suomesta maaliskuussa 2017.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Abdiqadir Hussein saapui Suomeen pakolaisena Somaliasta 1990-luvun alussa. Suomeen tullessaan hän sanoi olevansa Somalian entisen puolustusministerin sukulainen ja joutuneensa sen vuoksi vainotuksi kotimaassaan. Myöhemmin hän kuitenkin perui kertomuksensa.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Abdiqadir Hussein sai ensimmäisen tuomionsa 1993, jolloin hän puukolla uhaten raiskasi Tampereella 13-vuotiaan tytön. Hänet tuomittiin väkisinmakaamisesta ja lapseen kohdistuneesta haureudesta 2 vuodeksi 10 kuukaudeksi vankeusrangaistukseen.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Hussein vapautui syksyllä 1995. Vapautumisesta ehti kulua kaksi kuukautta kun Hussein murhasi 10. marraskuuta 1995 tamperelaisen 15-vuotiaan Tuuli Maria Ikosen Tampereen Aitovuorentiellä, silpoen Ikosen veitsellä. DNA-tutkimus ja rikospaikalla tehdyt tutkimukset osoittivat oikeuden mielestä syyllisyyden. Tampereen käräjäoikeus tuomitsi Husseinin keväällä 1996 murhasta elinkautiseen vankeuteen todistajanlausunnon perusteella. Mielentilatutkimuksen mukaan Hussein toimi täydessä ymmärryksessä. Tuomion aikoihin Husseinilla oli suomalainen vaimo ja kaksi lasta. Husseinia avusti oikeudenkäynnissä oikeustieteen lisensiaatti, entinen kansanedustaja Vesa Laukkanen.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Husseinin oman kertomuksen mukaan hän oli joutunut paikalle sattumalta erehdyksessä ja rientänyt auttamaan Ikosta tämän avunhuudot kuultuaan. Puolustus ei pitänyt näyttöä riittävänä, koska esimerkiksi tapahtuman ainoa todistaja ei tunnistanut Husseinia samaksi mieheksi, joka juoksi metsään tapahtuman jälkeen. Hussein kiisti käräjäoikeudessa loppuun asti syyllisyytensä. Tästä huolimatta Hussein myönsi Turun hovioikeudessa asian, mutta vetosi olleensa rikoksentekohetkellä täyttä ymmärrystä vailla. Hovioikeus ei kuitenkaan muuttanut Tampereen käräjäoikeuden päätöstä miltään osin.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Hussein päästettiin kesäkuussa 2005 kolmen tunnin vartioimattomalle lomalle, jonka aikana hän käytti seksuaalisesti hyväksi nelivuotiasta lasta. Hussein tuomittiin Tampereen käräjäoikeudessa törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja pahoinpitelystä 1 vuodeksi 3 kuukaudeksi vankeuteen. Hänet määrättiin maksamaan uhrille henkisistä kärsimyksistä 3 500 euroa sekä kivusta ja särystä 700 euroa.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Ikosen murhan aikaan Hussein ei ollut poliisin antamien tietojen mukaan Suomen kansalainen. Hän tuli Suomeen vuonna 1990 Neuvostoliiton kautta ja oli oleskellut Suomessa pakolaisstatuksella. Hänen viimeisin oleskelulupansa päättyi toukokuussa 1994, eikä hänelle sen jälkeen ole myönnetty uutta oleskelulupaa. "Alibi"-lehden 3/2008 mukaan Hussein on toiminut ennen Suomeen tuloaan sotilaana.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Hussein pahoinpiteli 7. helmikuuta 2016 Turun vankilan kuntosalilla Ramin Azimin, joka oli tuomittu elinkautiseen vankeuteen 17-vuotiaan lenkkeilijätytön törkeästä raiskauksesta ja murhasta Ulvilassa. Oikeudenkäynti tästä tapauksesta pidettiin Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa pari viikkoa Husseinin vapautumisen jälkeen. Syyskuun 2016 lopussa käräjäoikeus langetti Husseinille pahoinpitelystä 300 euron sakot sekä velvoitti tämän maksamaan Azimille 300 euroa korvausta kivusta ja särystä. Azimin mukaan pahoinpitelyn motiivina oli Husseinin luulo siitä, että Azimi oli puhunut hänestä "selän takana". Hussein itse väitti toimineensa hätävarjelutilanteessa, mutta oikeus ei uskonut häntä. Tapauksen todisteena käytettiin Turun vankilan kuntosalin valvontakameranauhaa.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Helsingin hovioikeus päätti 24. huhtikuuta 2015, että Hussein pääsee elinkautisesta vankeudesta ehdonalaiseen vapauteen syyskuussa 2016. Rikosseuraamuslaitos, Turun vankila ja Psykiatrinen vankisairaala olivat vastustaneet vapauttamista, mutta hovioikeus katsoi, että Husseinin vankeudessa viettämät 19 vuotta ja 6 kuukautta ylittivät ”olennaisesti elinkautisen vankeusrangaistuksen 12 vuoden vähimmäisajan”. Hovioikeus piti myös Husseinin opiskelua ja päihteettömyyttä vapautta puoltavina seikkoina.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Hovioikeuden vapautuspäätös herätti julkista keskustelua. Esimerkiksi Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen kommentoi hovioikeuden ottaneen suuren riskin vapauttaessaan Husseinin vastoin Rikosseuraamuslaitoksen ja Psykiatrisen vankisairaalan yhteistä kantaa. Psykiatrisen vankisairaalan Vantaan yksikön ylilääkäri Alo Jüriloo katsoi hovioikeuden perustelujen olleen "vähän heikkoja". Adressit.com-sivustolle perustettiin adressi, missä vaadittiin Husseinin karkottamista.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Rikosseuraamuslaitos ilmoitti 12. toukokuuta 2015 hakevansa korkeimmalta oikeudelta valituslupaa Helsingin hovioikeuden tekemästä päätöksestä vapauttaa Hussein ehdonalaiseen. Korkein oikeus hylkäsi valituslupa-anomuksen lokakuussa 2015.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Maahanmuuttoviraston edeltäjä, Ulkomaalaisvirasto oli jo syyskuussa 2001 tehnyt päätöksen Husseinin karkottamisesta tuomion kärsimisen jälkeen.


title: Abdiqadir Osman Hussein

text: Hussein vapautui Turun vankilasta 1. syyskuuta 2016, mutta hänet otettiin samana päivänä Varsinais-Suomen käräjäoikeuden päätöksellä säilöön. Puoli vuotta kestäneen säilöönoton aikana Hussein vaatii useasti Etelä-Karjalan käräjäoikeutta vapauttamaan hänet Joutsenon säilöönottoyksiköstä. Hän piti Somaliaa vaarallisena maana ja kertoi, että hänellä ei "ole Somaliassa mitään". Hän vetosi vapautusperusteluissaan myös Somalian kuivuuskriisiin. Hussein vaikeutti karkotustaan myös kieltäytymällä passikuvan otosta sekä kieltäytymällä antamasta poliisille tietoja sukulaisistaan ja klaanistaan. Kuitenkin maaliskuussa 2017 Helsingin poliisilaitos tiedotti laittaneensa karkotuksen täytäntöön yhteistyössä Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen kanssa.


title: Verjuis

text: Verjuis, hapanrypälemehu (sananmukaisesti vihermehu), oli keskiajalla hyvin suosittu raaka-aine, jolla saatiin hapokasta makua ruokaan. Se valmistettiin raaoista viinirypäleistä puristamalla. Keskiajalla verjuisia saatettiin valmistaa muistakin raaoista hedelmistä tai marjoista (esimerkiksi omenoista ja kirsikoista).


title: Verjuis

text: Verjuis on usein hankalasti saatava raaka-aine, ja nykyisin länsimaisessa keittiössä verjuisin sijaan ruokaan käytetään hieman jotakin sitrusmehua (sitruuna, limetti, greippi, kumkvatti). Etnisistä kaupoista voi kuitenkin löytää libanonilaista verjuisia nimellä "hosrum" tai iranilaista nimellä "abghooreh".


title: Verjuis

text: Platina kirjoittaa verjuisin ominaisuuksista: ”Viinietikka on terävämmän makuista kuin verjuis, joka rauhoittaa polttelevan vatsan hellemmin eikä riuduta tai heikennä kehoa samoin kuin viinietikka. Erityisen hyvä Verjuis on rauhattomalle tai sekaiselle vatsalle ja janoiselle maksalle, jos sitä käyttää sellaisenaan raakana, sillä se menettää osan tehostaan keitettynä.”


title: Tobias Hume

text: Tobias Hume (noin 1569 – 16. huhtikuuta 1645) oli englantilainen säveltäjä, viola da gamban soittaja ja sotilas. Hänen elämästään ei ole paljoa tietoa.


title: Tobias Hume

text: Humen julkaistut sävellykset käsittävät musiikkia jousisoittimille sekä lauluja. Säveltäjä kokosi teoksiaan kahteen kirjaan, "Musicall Humors"iin (1605) ja "Captain Humes Poeticall Musicke"en (1607).


title: Rakuuna

text: Rakuuna tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Rakuuna (sotilas)

text: Rakuuna () oli sotilas, joka taisteli jalan, mutta liikkui ratsastaen.


title: Rakuuna (sotilas)

text: Keskiaikaiset ritarit jalkautuivat välillä taistellakseen jalan, mutta varsinaiset rakuunat syntyivät 1500-luvun puolessa välissä Ranskan palveluksessa. Oletetaan, että aselajin keksi joko kondottieeri kreivi Piero Strozzi 1537 (jonka hakapyssyin aseistettu ratsuväki taisteli jalan) tai Charles de Cossé-Brissac vuonna 1554. Joka tapauksessa rakuunoita käytettiin runsaasti Ranskan uskonsodissa 1500-luvun lopulla. 1600-luvun ensimmäisellä puoliskolla rakuunaosastot tulivat osaksi vakinaisia armeijoita: 1635 Ranskan armeijan rakuunat organisoitiin kuudeksi rykmentiksi ja kolmekymmenvuotisessa sodassa sekä Kustaa II Aadolf että Albrecht von Wallenstein käyttivät rakuunoita. Myös Englannin sisällissodassa käytettiin rakuunoita. 1700-luvun alusta lähtien rakuunat alkoivat menettää erityisolemustaan ja ne sulautuivat vähitellen osaksi yleistä ratsuväkeä.


title: Rakuuna (sotilas)

text: Rakuunat oli yleensä organisoitu jalkaväkimallin mukaisesti ja rakuunaupseerien arvot noudattivat jalkaväen sotilasarvoja, poikkeuksena Suomen ratsuväessä kapteenin arvoa vastasi ratsumestari ja vänrikin arvoa kornetti. Rakuunoiden aseistuksena oli tyypillisesti lyhyet musketetit tai karbiinit. Rakuunoiden koulutus oli helpompaa ja nopeampaa, koska hevosia ei käytetty taistelussa ja joukkojen perustaminen ja huolto oli halvempaa, koska hevosten ei tarvinnut olla varsinaisesti sotahevosia, vaan huonommatkin, tavalliset hevoset kelpasivat.


title: Rakuuna (sotilas)

text: Rakuunoiden perinneasu on luurankotakki.


title: Rakuuna (sotilas)

text: Rakuunoiden joukko-osastotunnus on Ruotsin kuninkaan Fredrik I:n kruunattu monogrammi.


title: Rakuuna (sotilas)

text: Suomen puolustusvoimissa rakuunaperinteitä vaalii Rakuunaeskadroona Maasotakoulun yhteydessä Lappeenrannassa.


title: Rakuuna (sotilas)

text: Uudenmaan Rakuunapataljoona ("UudRakP") toimi itsenäisenä joukko-osastona vuoteen 1989 ja sillä oli 8 perusyksikköä:


title: Rakuuna (sotilas)

text: Pataljoona sijaitsi Lappeenrannassa. Pataljoonan viimeisiä komentajia oli myöhemmin kenraaliksi ylennetty everstiluutnantti Matti Kopra.


title: Rakuuna (sotilas)

text: Sen edeltävät nimet olivat Jääkäripataljoona 6 (JP 6) ja Uudenmaan rakuunarykmentti (URR).


title: Thomas Campion

text: Thomas Campion (12. helmikuuta 1567 – 1. maaliskuuta 1620) oli englantilainen säveltäjä, runoilija ja lääkäri.


title: Thomas Campion

text: Campion syntyi Lontoossa ja opiskeli Cambridgessä ennen kuin siirtyi vuonna 1586 Gray's Inniin opiskelemaan lakia. Hän ei kuitenkaan toiminut tiettävästi koskaan lakimiehenä.


title: Thomas Campion

text: Myöhemmin Campion opiskeli muualla Euroopassa. Hän palasi Lontooseen vuonna 1606 ja alkoi harjoittaa lääkärin ammattia.


title: Thomas Campion

text: Campion kuoli Lontoossa mahdollisesti kulkutautiin.


title: Thomas Campion

text: Campionin ensimmäiset julkaistut runot julkaistiin vuonna 1591. Hänen tärkeimpiin musiikkiteoksiinsa kuuluu muun muassa yli 100 luutun säestämää laulua. Hänen ensimmäiset julkaistut kappaleensa ovat vuodelta 1601.


title: Thomas Campion

text: Vuonna 1602 Campion julkaisi teoksen "Observations in the Art of English Poesie", joka kyseenalaisti silloiset kaavamaiset ja sovinnaiset käsitykset runojen kirjoittamisesta.


title: Syöpägeeni

text: Syöpägeeni eli onkogeeni on mutatoitunut geeni, joka voi saada solun muodostamaan kasvaimen, mikä voi johtaa syöpään. Onkogeenit saavat kasvaimia aiheuttavat ominaisuutensa mutaatioiden kautta ("gain-of-function" -mutaatio). Onkogeenit voivat syntyä soluissa normaalisti toimivista proto-onkogeeneistä (esisyöpägeenit), mutta myös virukset kantavat onkogeenejä.


title: Syöpägeeni

text: Onkogeenien tuotteet, onkoproteiinit, ovat yleensä osa solukasvun säätelyteitä. Onkoproteiinit eivät joko vastaa säätelyyn tai niiden aktiivisuus on kasvanut.


title: Syöpägeeni

text: Esimerkkejä onkoproteiineista:


title: Liiketoiminta

text: Liiketoiminta on ansiotarkoituksessa tehtyä taloudellista toimintaa, varsinkin kauppa ja teollisuus. Liiketoiminnan tarkoituksena on joko luoda pääomaa ja voittoa tai vain ylläpitää omaa toimintaansa. Kaupallista toimintaa varten perustetaan yrityksiä ja teollista toimintaa varten taas tehtaita. Voittoa tavoittelematon liiketoiminta kattaa muun muassa julkishallinnon alaiset laitokset sekä tietyt yleishyödylliset järjestöt. Kapitalismissa liiketoiminnalla on suuri merkitys ja myös vapaus yhteiskunnassa, mutta yleensä valtio rajoittaa ja tarkkailee jossain määrin yritysten ja teollisuuden toimintaa.


title: Antoine Brumel

text: Antoine Brumel (noin 1460 – 1512 tai 1513) oli ranskalainen säveltäjä, laulaja ja pappi. Hänen varhaisesta elämästään ei ole paljoa tietoa. Hän syntyi mahdollisesti Brunellesissa, lähellä Chartresia. Brumelin arvostetuimpia teoksia lienevät hänen messunsa. Niistä esitetyin on 12-ääninen "Missa Et ecce terrae motus". Lisäksi hän sävelsi lukuisia motetteja ja chansoneita sekä jonkin verran soitinmusiikkia.


title: Marco dall’Aquila

text: Marco dall'Aquila (n. 1480–1538 tai myöhemmin) oli italialainen säveltäjä ja luutisti. Dall'Aquilan sävellyksiä ei ole säilynyt nykypäiviin asti kovin monta. Hänen säilyneistä teoksistaan suurin osa on sävelletty luutulle.


title: Marco dall’Aquila

text: Dall'Aquila työskenteli ainakin Venetsiassa.


title: Andrea Gabrieli

text: Andrea Gabrieli (1510–1586) oli italialainen säveltäjä ja urkuri. Hän oli säveltäjä Giovanni Gabrielin setä.


title: Andrea Gabrieli

text: Gabrieli syntyi luultavasti Venetsiassa ja oli Adrian Willaertin oppilas. Hän toimi Cannaregiossa urkurina ainakin 1550-luvulla. Vuonna 1562 Gabrieli vieraili Frankfurt am Mainissa ja Münchenissä Saksassa. Siellä hän ystävystyi Orlando di Lasson kanssa ja alkoivat vaihtaa musiikillisia vaikutteita keskenään. Gabrieli toimi myös opettajana, oppilainaan muiden muassa veljenpoika Giovanni Gabrieli, teoreetikko Lodovico Zacconi ja säveltäjä Hans Leo Hassler, joka toi venetsialaisen tyylin Saksaan.


title: Andrea Gabrieli

text: Vuonna 1566 Gabrieli valittiin Venetsian Pyhän Markuksen kirkon urkuriksi, jossa virassa toimi loppuelämänsä.


title: Andrea Gabrieli

text: Gabrielin sävellystuotanto on varsin suuri ja sisältää sekä hengellistä että maallista vokaali- ja kuoromusiikkia, musiikkia kuorolle ja soittimille, ja myös pelkkää instrumentaalimusiikkia, joka oli tuolloin harvinaista. Vokaalimusiikkiin kuuluu yli sata motettia ja madrigaalia, sekä psalmeja ja messuja.


title: Adrian Willaert

text: Adrian Willaert (noin 1490 – 7. joulukuuta 1562) oli alankomaalainen säveltäjä.


title: Adrian Willaert

text: Willaert syntyi mahdollisesti Bruggessa ja opiskeli nuorena lakia Pariisissa. Vuoden 1515 tienoilla Willaert muutti Roomaan. Heinäkuussa 1515 hän siirtyi kardinaali Ippolito I d'Esten palvelukseen. Vuodet 1517-1519 säveltäjä vietti Unkarissa.


title: Adrian Willaert

text: Willaert oli säveltäjänä melko tuottelias. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluvat 8 messua, yli 50 hymniä ja psalmia, yli 150 motettia, noin 60 chansonia, yli 70 madrigaalia sekä soitinmusiikkia.


title: Jacob Obrecht

text: Jacob Obrecht (n. 1450 – 1505) oli alankomaalainen säveltäjä. Hän syntyi luultavasti Bergen op Zoomissa ja kuoli Ferrarassa, Italiassa kulkutautiin.


title: Jacob Obrecht

text: Obrecht toimi pääasiassa Alankomaissa. Hän kävi ainakin kaksi kertaa Italiassa; vuonna 1487 herttua Ercole I d'Esten kutsusta ja toisen kerran vuonna 1505.


title: Jacob Obrecht

text: Obrecht sävelsi lähinnä hengellistä musiikkia, kuten messuja ja motetteja. Häneltä tosin on säilynyt myös jonkin verran maallisia chansoneita.


title: John Cooper (säveltäjä)

text: John Cooper eli Giovanni Coprario (n. 1570 – 1626) oli englantilainen säveltäjä ja luutisti.


title: John Cooper (säveltäjä)

text: Säveltäjän ristimänimi oli John Cooper, mutta hän muutti nimensä Giovanni Coprarioksi muutettuaan Italiaan 1600-luvun alussa.


title: John Cooper (säveltäjä)

text: Cooperin tunnetuimpiin teoksiin kuuluu muun muassa fantasioita, sarjoja sekä muuta musiikkia jousisoittimille.


title: Claude Goudimel

text: Claude Goudimel (n. 1510 – 27. elokuuta 1572) oli ranskalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko.


title: Claude Goudimel

text: Goudimel syntyi Besançonissa. Hän eli Pariisissa ainakin 1540-luvun lopussa. Hän mahdollisesti opiskeli Pariisin yliopistossa. Goudimel julkaisi Pariisissa myös kokoelman chansoneita. Vuonna 1557 hän muutti Metziin. Goudimel murhattiin Pärttylinyön verilöylyn yhteydessä Lyonissa vuonna 1572.


title: Claude Goudimel

text: Goudimelin tunnetuimmat teokset ovat hänen säveltämänsä psalmit. Lisäksi hän sävelsi muun muassa messuja ja motetteja.


title: Johannes Ockeghem

text: Johannes Ockeghem (noin 1410 – 6. helmikuuta 1497) oli belgialainen säveltäjä.


title: Johannes Ockeghem

text: Ockeghemin varhaisesta elämästä ei ole paljoa tietoa. Hän syntyi Saint-Ghislainin kaupungissa ja opiskeli mahdollisesti Gilles Binchoisin johdolla. Ockeghem aloitti uransa laulajana kuorossa. Vuosina 1443–1444 hän toimi Antwerpenissä. Noin vuonna 1452 hän muutti Pariisiin.


title: Johannes Ockeghem

text: Vuosina 1446–1448 Ockeghem palveli Kaarle I:tä, Bourbonin herttuaa, tämän hovissa Moulinsissa. 1450-luvun alkupuolella hän muutti Pariisiin, jossa toimi kirkkokuoron johtajana Ranskan hovissa sekä St. Martin-de-Toursin luostarin rahastonhoitajana. Kuningas Ludvig XI:n kuoltua Ockeghemin olinpaikoista on hyvin vähän tietoa, mutta hänen tiedetään käyneen ainakin Bruggessa ja Toursissa, joista jälkimmäisessä hän luultavasti kuoli vuonna 1497, koska jätti sinne testamentin.


title: Johannes Ockeghem

text: Ockeghem ei ollut erityisen tuottoisa säveltäjä ottaen huomioon hänen uransa pituuden ja maineensa levinneisyyden. Monien hänen sävellystensä luullaan nykyään olevan jonkun muun säveltäjän tekemiä. Jäljellä olevia, varmasti Ockeghemin säveltämiä teoksia ovat muun muassa hänen 14 messuaan, erillinen Credo-osa, viisi motettia, motetti-chanson ja 21 chansonia.


title: Johannes Ockeghem

text: Ockeghem sävelsi myös vanhimman säilyneen polyfonisen sielunmessun ("Requiem").


title: Johannes Ockeghem

text: Ockeghem käytti cantus firmus –tekniikkaa noin puolissa messuistaan ja lisäsi monesti niihin myös lainattua materiaalia. Toinen hänen sävellyksilleen tyypillinen ominaisuus on äänien rytmillisen muodon muuttelu niiden itsenäisyyden säilyttämiseksi.


title: Johannes Ockeghem

text: Josquin des Prez ja monet hollantilaiset säveltäjät saivat vaikutteita Ockeghemin musiikista. Hänen ekspressiivistä musiikkiaan tunnettiin ympäri Eurooppaa. Ockeghemin messu, Missa prolationum, joka koostuu ainoastaan mittauskaanoneista, sekä Missa cuiusvis toni, joka on suunniteltu esitettäväksi missä tahansa moodissa, kuuluvat 1400-luvun kuuluisimpiin teoksiin. Kun Ockeghem kuoli, des Prez sävelsi motetin La déploration de la mort de Johannes Ockeghem kunnioittaakseen hänen muistoaan.


title: Walter Ulbricht

text: Walter Ulbricht (s. 30. kesäkuuta 1893 – 1. elokuuta 1973) oli saksalainen kommunistipoliitikko. Hän oli Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen pää- ja ensimmäisenä sihteeri (1950–1971) ja Saksan demokraattisen tasavallan valtionpäämies (1960–1973).


title: Walter Ulbricht

text: Ulbricht syntyi Leipzigissa. Hänen molemmat vanhempansa toimivat Saksan sosiaalidemokraattisessa puolueessa (SPD). Hän kävi kansakoulun ja opiskeli puusepäksi. Myöhemmin hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa vuosina 1915–1918 Puolan ja Serbian rintamilla ja länsirintamalla.


title: Walter Ulbricht

text: Ulbricht liittyi SPD:hen vuonna 1912, mutta vuoden 1918 lopulla siirtyi perustamaan Saksan kommunistista puoluetta Leipzigissa. Ulbricht kävi Kommunistisen internationaalin Kansainvälisen Lenin-koulun Neuvostoliitossa 1924–1925. Hän oli edustajana Saksin maapäivillä 1928–1933. Vuonna 1932 Komintern käski Saksan kommunistien tehdä yhteistyötä kansallissosialistien kanssa taistellakseen sosiaalidemokraatteja vastaan. Ulbrichtin väitetään tavanneen Joseph Goebbelsin ja heidän väitetään suunnitelleen yhteisiä sosiaalidemokraattien vastaisia kampanjoita. Kansallissosialistien muodostettua hallituksen 1933 ja kiellettyä myös kommunistipuolueen Ulbricht siirtyi maanpakoon Ranskaan, josta edelleen Neuvostoliittoon 1938.


title: Walter Ulbricht

text: Ollessaan maanpaossa Neuvostoliitossa Ulbricht ei saavuttanut neuvostojohdon kunnioitusta, vaan häntä piti mm. Lavrenti Berija "lurjuksena", joka eteni urallaan ilmiantamalla vastustajiaan. Häntä pidettiin byrokraattisena johtajana, jolle kaikki, mikä tuli Josif Stalinilta, oli ehdoton käsky. Ulbricht säilytti kuitenkin henkensä Stalinin vainoissa 1930-luvulla.


title: Walter Ulbricht

text: Toisen maailmansodan jälkeen 1945 Ulbricht palasi jäljelle jääneiden saksalaiskommunistien mukana Saksaan Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeille. Vuonna 1946 he liittivät väkisin miehitysvyöhykkeiden (paitsi Itä-Berliinin) sosiaalidemokraattiset järjestöt kommunistisiin, ja näin syntyi Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue, josta tuli Saksan demokraattista tasavaltaa (Itä-Saksa) yksinvaltaisesti hallinnut kommunistipuolue. Itä-Saksan varapääministerinä toiminut Ulbricht neuvotteli 2. tammikuuta 1950 Moskovassa Neuvostoliiton kanssa. Ulbricht tuli Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen ja koko maan poliittiseksi johtajaksi eli pääsihteeriksi 1950 (nimikkeenä ensimmäinen sihteeri vuodesta 1953). Itä-Saksan muodollisen valtionpäämiehen, presidentti Wilhelm Pieckin kuoltua 1960 Ulbrichtista tuli hänen seuraajansa, mutta valtioneuvoston puheenjohtajan asemassa.


title: Walter Ulbricht

text: Ulbrichtin johdolla rakennettiin 13. elokuuta 1961 alkaen Berliinin muuri. Vielä 15. kesäkuuta Ulbricht oli vakuuttanut Neues Deutschlandin sivuilla: "Niemand hat die Absicht, eine Mauer zu errichten" ('kenelläkään ei ole aikomustakaan pystyttää muuria'). Hän lähetti 1968 Itä-Saksan armeijan joukkoja neuvostoarmeijan tapaan Tšekkoslovakiaan kukistamaan Prahan kevättä.


title: Walter Ulbricht

text: Koska Ulbricht ei juuri halunnut tehdä poliittisia kompromisseja, hänet syrjäytettiin puoluejohtajan paikalta 1971, ja seuraajaksi tullut Erich Honecker suhtautuikin myötämielisesti Länsi-Berliinin asemaan vaikuttaneeseen neljän vallan sopimukseen. Ulbricht kuitenkin toimi valtionpäämiehenä kuolemaansa 1973 saakka.


title: Vincenzo Ruffo

text: Vincenzo Ruffo (noin 1510 Verona – 1587 Sacile) oli italialainen säveltäjä.


title: Vincenzo Ruffo

text: Ruffo ryhtyi Veronassa papiksi vuonna 1531. Hän julkaisi ensimmäiset sävellyksensä vuonna 1539. Vuonna 1542 Ruffo siirtyi neljäksi vuodeksi Milanoon. Ruffon varhaisissa teoksissa oli vaikutteita alankomaalaisen koulukunnan säveltäjien musiikista.


title: Star Wars Jedi Knight: Dark Forces II

text: Star Wars Jedi Knight: Dark Forces II on "Jedi Knight" -sarjan ensimmäinen peli ja "" -pelin jatko-osa. Muita sarjan pelejä ovat "Jedi Knight II: Jedi Outcast" ja "Jedi Academy". Pelin päähenkilö on jälleen Kyle Katarn joka tällä kertaa yrittää jäljittää isänsä murhaajan. Jäljet johtavat pahaan jediin Jerec'iin joka etsii "Jedien Laakson" sijaintia joka on voiman keskittymä. Kotiplaneetaltaan Kyle löytää isänsä valomiekan ja alkaa harjoittaa jedi-kykyjään.


title: Star Wars Jedi Knight: Dark Forces II

text: Peli pohjautuu LucasArtsin kehittämään Sith-pelimoottoriin ja siihen on julkaistu lisäpaketti "". Peli hyödynsi näyteltyjä ja huomattavan paljon CGI:tä sisältäviä välivideoita. Kyseessä on myös ensimmäinen Star Wars peli jossa pelaaja valitsee voiman pimeän ja valoisan puolen väliltä. Kyle oli myös pääosassa pelin jatko-osassa "" ja hänet nähtiin myös pelissä "".


title: Rainer Erlund

text: Rainer Vilhelm Erlund (12. huhtikuuta 1940 Bromarv – 16. huhtikuuta 2000 Bromarv) oli toimittaja ja poliitikko. Hän työskenteli "Hufvudstadsbladetissa", "Västra Nylandissa" ja "Hangötidningenissä" ennen siirtymistään vapaaksi toimittajaksi vuonna 1992. Erlund valittiin RKP:n kansanedustajaksi vuonna 1999.


title: Rainer Erlund

text: Erlund nousi julkisuuteen, kun paljastui hänen ahdistelleen erästä hankolaista 15-vuotiasta tyttöä puhelimitse. Raaseporin käräjäoikeus hylkäsi syyskuussa 1999 alkuperäisen syytteen lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yrityksestä ja tuomitsi Erlundin 45 päiväsakkoon kotirauhan rikkomisesta. Lisäksi Erlund määrättiin maksamaan tytölle vahingonkorvausta.


title: Rainer Erlund

text: Tapauksen kaikki osapuolet valittivat Helsingin hovioikeuteen. Hovioikeus katsoi maaliskuussa 2000 Erlundin syyllistyneen lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yritykseen ja korotti rangaistuksen 45 päiväksi ehdollista vankeutta sekä muutti vahingonkorvauksen määrän 73 000 markaksi. Erlundia painostettiin eroamaan eduskunnasta, mutta hän ei suostunut eroamaan. Erlundilla oli aikaisempi tuomio lapsen vapaudenriiston yrityksestä vuodelta 1983.


title: Rainer Erlund

text: Erlund hukkui 16. huhtikuuta 2000 veneilyonnettomuudessa ennen kuin tuomio ehti lainvoimaiseksi. Omaiset valittivat toukokuussa korkeimpaan oikeuteen siitä, että Erlundille Helsingin hovioikeudessa tuomitut 73 000 markan oikeudenkäyntikulut ja vahingonkorvaukset jäivät perikunnan maksettaviksi, mutta valituslupaa ei asiassa myönnetty. Valitus koski maksuperusteita, mutta myös kysymys syyllisyydestä otettiin esille. Koska korkein oikeus ei ottanut asiaa käsiteltäväkseen, hovioikeuden tuomio jäi syyksilukemisen ja vahingonkorvausten osalta pysyväksi. Erlundin hovioikeudessa saama rangaistus sen sijaan raukesi hänen kuolemaansa.


title: Hasse Walli

text: Hannes Mikael Waldemar ”Hasse” Walli (s. 10. helmikuuta 1948 Helsinki) on suomalainen rockia, bluesia ja maailmanmusiikkia esittävä kitaristi, joka aloitti muusikonuransa The Islandersin ja Jormasin jäsenenä 1960-luvun puolivälissä. Hän nousi maineeseen Blues Section -yhtyeen kitaristina vuonna 1967. Hasse Wallia on pidetty uusia uria aukovana muusikkona. Uransa alussa häntä verrattiin usein Jimi Hendrixiin.


title: Hasse Walli

text: Walli kuului maailmanmusiikkia eri tyyleihin yhdistelleen Piirpauke-yhtyeen perustajajäseniin. Hänen kiinnostuksensa ja perehtymisensä eri maiden alkuperäismusiikkiin oli saanut alkunsa jo vuosia ennen kuin maailmanmusiikista tuli suosittua. Walli on asunut pitkiä aikoja Senegalissa ja työskennellyt sikäläisten muusikoiden kanssa. Asamaan-yhtye on 1980-luvulta lähtien tehnyt mbalax-musiikkia tutuksi suomalaiselle yleisölle. Yli kymmenen vuotta taukoa pitäneen yhtyeen viimeisin kokoonpano esiintyi vuoden 2006 huhtikuussa. Wallin kanssa yhteistyötä on tehnyt myös brittiläinen kitaristi-laulaja Steve Webb, joka asuu nykyisin Suomessa.


title: Hasse Walli

text: Hasse Wallin pikkuvelipuoli Petri Walli tunnettiin Kingston Wall -yhtyeestä. Heidän isänsä oli kapellimestari ja pianisti Aarno Walli.


title: Jeremiah Clarke

text: Jeremiah Clarke (1674 – 16. heinäkuuta 1707) oli englantilainen säveltäjä. Hänet tunnetaan parhaiten kosketinsoitinkappaleestaan "Trumpet Voluntary"sta.


title: Jeremiah Clarke

text: Clarke syntyi luultavasti Lontoossa. Hän oli John Blowin oppilas. Clarkesta tuli myöhemmin urkuri Chapel Royalissa. Hän teki itsemurhan vuonna 1707.


title: Zombi

text: Zombi (usein myös muodossa zombie) on voodoouskontoon yhdistetty olento. Voodoon mukaan kuollut henkilö voidaan herättää eloon, minkä jälkeen hän jää rituaalin suorittaneen alaisuuteen. Yhtään ”oikeaa” zombia ei ole päästy tutkimaan.


title: Zombi

text: Mahdollisten zombien on väitetty myös kärsivän mielenterveyden häiriöistä, kuten katatonisesta skitsofreniasta, joka on tulkittu paluuksi haudan takaa. Kauhuviihteessä ja muussa populaarikulttuurissa zombit ovat usein syntyneet puolivahingossa erilaisten epäonnistuneiden kokeiden seurauksena.


title: Zombi

text: Afrikkalaisperäinen voodoo-uskonto vallitsi Haitissa vapaasti maan itsenäistyttyä ja pitkälti samalla eristäydyttyä muusta maailmasta vuodesta 1804 lähtien. Vuonna 1810 sana "zombie" mainittiin ensimmäisen kerran englanninkielisessä kirjassa "History of Brazil", jossa se viittasi länsiafrikkalaiseen jumalaan. Afrikasta zombimytologia levisi Haitiin, missä uskottiin yleisesti noituuteen. Haitissa zombien uskotaan olevan "bokoriksi" tai "hounganiksi" kutsuttujen voodoo-pappien kuolleista tuomia ihmisiä. Joskus zombiksi muuttaminen oli rangaistus, mutta usein heidät tarkoitettiin orjiksi.


title: Zombi

text: Yhdysvaltalainen William Seabrook kirjoitti Haitissa asuttuaan vuonna 1929 kirjan "The Magic Island", jolla hän toi Haitin zombi-perinteen muun maailman tietoisuuteen. Seabrook kuvaili zombit kuulemansa perusteella "sieluttomiksi ihmisruumiiksi, yhä kuolleiksi mutta haudasta nostetuiksi, noituudella eläväntapaiseksi palautetuiksi; he ovat vainajia, jotka on saatu kävelemään, käyttäytymään ja liikkumaan kuin olisivat elossa". Zombeja käytettiin Seabrookin mukaan orjina. Heidän kasvonsa olivat ilmeettömät ja tyhjät, katse sokea ja tuijottava. Pian Seabrookin kirjan julkaisun jälkeen zombiet alkoivat näkyä yhdysvaltalaisessa populaarikulttuurissa. Ensimmäisiä esiintymisiä oli Kenneth Webbin näytelmä "Zombie", joka sai ensi-iltansa New Yorkissa 1932.


title: Zombi

text: Vuonna 1980 ilmestyi haitilaiseen kylään mies, joka väitti olevansa haitilaisessa sairaalassa toukokuun toisena päivänä vuonna 1962 kuollut Clairvius Narcisse. Narcisse kertoi olleensa tajuissaan, mutta halvaantunut oletetun kuolemansa aikana, hän oli jopa nähnyt tohtorin peittävän kasvonsa lakanalla. Narcisse väitti, että "bokor" (noita) oli herättänyt hänet henkiin ja tehnyt hänestä zombin. Sairaala oli dokumentoinut Narcissen sairauden ja kuoleman. Tiedemiehet pitivät häntä siksi mahdollisena todisteena haitilaisista zombeista. Narcissen tapaus oli lähtölaukaus 1980-luvun zombitutkimukselle, jolloin antropologi Wade Davis matkusti Haitille tutkiakseen mikä voisi aiheuttaa zombien kaltaisen tilan. Wade Davis väitti 1980-luvulla Haitilla tekemiensä tutkimusten perusteella, että kuoleman kaltainen tila saatiin aikaan pallokalan myrkyllä. Muut tutkijat ovat suhtautuneet Davisin tutkimuksiin epäillen ja hänen tutkimustuloksensa on kyseenalaistettu.


title: Zombi

text: Populaarikulttuurissa zombi on henkiin herätetty ruumis, joka ei muista mitään, on yleensä hyvin kömpelö ja jonka ainoa tehtävä on syödä kaikki elävä mikä sen eteen sattuu. Usein zombit himoitsevat aivoja, mutta sille ei ole mytologista pohjaa. Zombeja ja niiden kaltaisia olentoja on käytetty hahmoina kauhukirjallisuudessa ainakin 1900-luvun alusta: Weird Talesiin kirjoittaneista aihetta käsittelivät muun muassa Cthulhu-mytologian yhtenäistänyt August Derleth ja Conan barbaarin luoja Robert E. Howard joka kirjoitti aiheesta kaksi novellia ja artikkelin. Juri Nummelin on toimittanut suomalaisia zombinovelleja sisältävän kokoelman "Tuhansien zombien maa: Tarinoita elävistä kuolleista ja Suomesta".


title: Zombi

text: Kirjallisuutta paremmin tunnettu zombifiktion laji on kuitenkin elokuva; paremmin kreivi Draculana tunnettu Bela Lugosi tähditti "Valkoinen zombi" -elokuvaa jo vuonna 1932. Eräs legendaarisimmista zombielokuvista on George A. Romeron pienellä budjetilla tekemä "Elävien kuolleiden yö" sekä sen jatko-osat, jotka loivat nykyisin populaarikulttuurissa tyypillisen zombin prototyypin. Myös Lucio Fulci sai mainetta zombielokuvillaan.


title: Zombi

text: Videopeli- ja elokuvateollisuudessa zombit ovat suosittuja massahirviöitä, jotka hyökkäävät useimmiten ryhmässä tai suurissa laumoissa, esimerkkinä "Resident Evil" -pelit ja niiden pohjalta tehdyt elokuvat. "Quake" oli yksi ensimmäisistä peleistä, joissa zombeja esiintyi – siinä ne paiskoivat pelaajaa omasta ruumiistaan repimillä lihankimpaleilla.


title: Zombi

text: Pienoinen zombi-buumi koettiin 2000-luvun alussa jolloin ilmestyivät aihetta käsitelleet elokuvat "28 päivää myöhemmin" (2003) ja "I Am Legend" (2007), Max Brooksin kirjat "Zombi – taistelijan opas" (alk. 2003) ja "World War Z: An Oral History of the Zombie war" (2006) ja sarjakuva "The Walking Dead" (2003).


title: Zombi

text: Zombit herättää henkiin usein avaruussäteily tai jokin keinotekoinen kemikaali tai virus. Zombit ovat lähes aina ihmisiä, mutta toisinaan kuvataan myös eläinzombeja. Tyypillinen zombi on voimakas ja kestää suuretkin fyysiset vauriot, mutta myös hidasliikkeinen ja vähä-älyinen. Zombi tapetaan vaihtelevin tavoin; joskus ne voi tappaa siinä missä tavallisenkin ihmisen – näin esimerkiksi Lucio Fulcin elokuvissa "The Beyond" ja "City of the Living Dead". Useimmiten sen voi kuitenkin tappaa ainoastaan joko tuhoamalla sen aivot, tappamalla sen herättäjän tai katkaisemalla selkärangan. Tarun mukaan zombin voi vapauttaa kirouksesta, jos sen huulet koskettavat suolaa.


title: Zombi

text: Rooli- ja miniatyyripeleissä zombit palvelevat usein epäkuolleiden armeijoiden sotilaina luurankojen kanssa. Yleisesti fantasiakirjallisuudessa zombi nostetaan kuolleista loitsun avulla. Tämä voidaan myös toteuttaa usealle ruumiille kerralla. Perinteisissä rooli- ja miniatyyripeleissä zombit, kuten muutkin vähäisemmät epäkuolleet, ovat usein persoonattomia eivätkä kykene oppimaan kuin korkeintaan yrityksen ja erehdyksen kautta. Zombilordeja saattaa myös ajoittain nousta haudoistaan nostattamaan kauhistuttavia armeijoita valloittamaan maata.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Shetlanninlammaskoira eli sheltti on pienikokoinen, luonteeltaan iloinen ja tarmokas koirarotu. Se sopii sekä perhe-, harrastus- että näyttelykoiraksi ja oli vuonna 2016 Suomen kahdeksanneksi eniten rekisteröity koirarotu.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Shetlanninlammaskoira on luonteeltaan lempeä, mutta se voi olla vieraita kohtaan varautunut. Omaa perhettään kohtaan se on rakastava ja kiintyy perheeseensä voimakkaasti. Rodulla on taipumusta herkkähaukkuisuuteen, mikä on aiheellista ottaa huomioon jo pennun koulutuksessa.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Hannes Lohen käyttäytymiskyselyn alustavien tulosten mukaan 39 % suomalaisista shetlanninlammaskoirista on ääniarkoja, 27 % arkoja, 22 % alusta- ja paikka-arkoja, 16 % pakko-oireisia, 14 % yliaktiivisia-impulsiivisia, 6 % eroahdistuneita ja 2 %aggressiivisia. Tutkimukseen osallistui 249 shetlanninlammaskoiraa ja vuonna 2015 julkaistut alustavat tulokset saattavat muuttua vastausmäärien kasvaessa.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Shetlanninlammaskoiralle riittää peruskoulutus. Koulutuksen pitää olla kuitenkin tavallansa pehmeää, eikä kovia otteita saa käyttää rodun herkkyyden vuoksi. Alkuperältään shetlanninlammaskoira on paimenkoira, minkä takia se saattaa lähteä paimentamaan esimerkiksi jäniksiä. Rotu on harrastuskoirana monipuolinen: Sen kanssa on mahdollista harrastaa esimerkiksi agilitya, tokoa, koiratanssia ja flyballia sekä näyttelyitä tai match show’ta eli leikkimielisiä näyttelyitä. Rotu on melko nopea oppimaan uusia asioita ja sillä on usein myös halu miellyttää – nämä piirteet ovat hyödynnettävissä koiran koulutuksessa. Shetlanninlammaskoirat ovat suhteellisen helppoja kouluttaa.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Shetlanninlammaskoiralla esiintyy jonkin verran lonkkanivelten kasvuhäiriötä. Rodun yleisin sairaus on silmäsairaus CEA (Collie Eye Anomaly), joka voi vakavimmillaan johtaa jopa sokeutumiseen. CEA:n lievemmät muodot, CRD/CH, eivät häiritse koiran näkökykyä, mutta coloboma voi aiheuttaa ablaation, jonka seurauksena verkkokalvo voi irrota ja koira sokeutua. Paras aika tutkituttaa, onko koiralla CEA, olisi 6 viikon ja myöhemmin 1 vuoden iässä. Nykyään myös ylimääräiset silmäripset (distichiasis, trichiasis, ektooppinen cilia) ovat yleistyneet shetlanninlammaskoirilla. Myös nämä voivat hyvin harvinaisissa ja vakavissa tiloissa johtaa koiran sokeutumiseen. Shelteillä tavataan toisinaan myös PRA:ta (Progressive Retinal Atrophy), joka johtaa aina koiran sokeutumiseen. Shetlanninlammaskoira elää usein sangen pitkäikäiseksi: Ei ole harvinaista, että yksilö on seitsemäntoistavuotias. Shelteillä myös voi ilmetä joskus sydänsairauksia.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Shetlanninlammaskoiralla on pitkä karva, joka on kuitenkin suhteellisen helppohoitoinen: se ei tuuheudestaan huolimatta takkuunnu eikä likaannu helposti. Shetlanninlammaskoiran turkki on hyvin pehmeä ja sileä. Shetlanninlammaskoirilla on värityksestä riippuen joko mustat, ruskeat tai siniset silmät, jotka ovat mantelinmuotoiset. Uroksille tulee rintaan narttuja muhkeampi ”leijonaharjas”. Sheltin kuono on suippo ja häntä kaareutuu alas. Häntä on normaalisti erittäin tuuhea. Shetlanninlammaskoiran korvat ovat rotumääritelmän mukaisesti hieman lurpallaan päistä, mutteivat saa mennä täysin alas asti. Korvat saattavat helposti nousta pystyyn, mutta sitä voidaan ehkäistä sivelemällä korvien yläosaan glyserolia tai korvat voidaan liimata maitoliimalla karvoista koiran kasvuajaksi noin 2–4 kuukauden ikäisenä.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Sheltit ovat hyvin ketteriä koiria, jotka pärjäävät hyvin niin agilityssa, koiratanssissa, flyballissa kuin tokossakin.


title: Shetlanninlammaskoira

text: FCI:n vuonna 2009 hyväksymän rotumääritelmän mukaan shetlanninlammaskoirilla hyväksytään seuraavat väritykset:


title: Shetlanninlammaskoira

text: "Soopeli:" ruskea puhtaana tai kaikissa vivahteissa kullasta mahonginväriin. Värin tulee olla syvä. Sudenharmaa ja harmaa ovat virheitä.


title: Shetlanninlammaskoira

text: "Kolmivärinen:" rungon musta väri on syvänmusta, merkkien tulisi olla syvän punaruskeat.


title: Shetlanninlammaskoira

text: "Blue Merle:" yleisvaikutelma on sininen. Väritys on puhdas hopeansininen, jossa on mustia laikkuja ja mustaa marmorointia. Syvän punaisenruskeat merkit ovat toivottavia, mutta niiden puuttumisesta ("bi-merle") ei rangaista. Suuret mustat läiskät merlekuviossa, liuskekiven tai ruosteen väri peitin- tai aluskarvassa ovat vakavia virheitä.


title: Shetlanninlammaskoira

text: "Mustavalkoinen" ja "musta punaruskein merkein": hyväksyttäviä värejä. Merkkiväritys (ilman valkoista) shetlanninlammaskoiralla on hyvin harvinainen, eikä sitä enää nykypäivänä ole tavattu.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Valkoiset merkit ovat toivottuja, mutta niiden puuttuminen ei ole virhe. Valkoista saa esiintyä otsapiirtona, kaulurina, rinnassa, jaloissa ja hännän päässä, ei kuitenkaan rungossa.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Shetlanninlammaskoiran nimi tulee tämän rodun alkuperäismaasta, Ison-Britannian saarivaltiosta, Shetlandinsaarilta. Rodusta käytetään toisinaan myös nimityksiä ”shetlanninpaimenkoira”, ”sheltti”, ”minilassie” ja hyvin edellistä muistuttava ”kääpiölassie”.


title: Shetlanninlammaskoira

text: Ulla Kokko: "Koirien pikkujättiläinen". WSOY 2004, Shetlanninlammaskoira ry.


title: Varisto (Vantaa)

text:
Varisto () on Vantaan Myyrmäen suuralueeseen kuuluva reilun 2 400 asukkaan kaupunginosa. Se sijaitsee Kehä III:n ja Vihdintien risteyksen kaakkoispuolella.
Variston naapurikaupunginosina ovat Martinlaakso idässä, Myyrmäki kaakossa, Vapaala Luhtitien toisella puolella etelässä ja Hämeenkylä Vihdintien takana lännessä. Kehä III:n pohjoispuolella sijaitsee Petikko yritys- ja virkistysalueineen.
Variston yritysalue Kehä III:n eteläpuolella on liike- ja teollisuusaluetta, jonne ovat sijoittuneet esimerkiksi Kauppakeskus Viisari suurine huonekalumyymälöineen sekä Fur Center, jossa järjestetään turkishuutokauppoja.


title: Varisto (Vantaa)

text: Alueella sijaitsee myös metsäisempi Raappavuori vesitorneineen. Kaakossa ulkoilualue jatkuu saumattomasti Myyrmäen urheilupuiston suuntaan. Eteläisessä Varistossa on omakoti- ja rivitaloasutusta, kaksi päiväkotia ja ala-aste. Myös Pellaksen alue Myyrmäen vesitornin eteläpuolella kuuluu Varistoon.


title: Varisto (Vantaa)

text: Varistossa sijaitsee myös Varistonniityt-niminen puistoalue, jota kutsutaan myös nimellä Ankkalampi. Ankkalampi on yleinen koiranulkoilutusalue ja kesäiltojen viettopaikka.Varistossa sijainnut Hämeenkylän yläkoulun rakennus purettiin 2017


title: Petikko

text:
Petikko on kaupunginosa Vantaalla, Kehä III:n pohjoispuolella ja Vihdintien itäpuolella.
Lännessä kaupunginosa rajoittuu Espooseen. Petikon naapurikaupunginosia ovat Varisto etelässä, Askisto lännessä, Keimola ja Vestra pohjoisessa sekä Myllymäki idässä. Petikko kuuluu Myyrmäen suuralueeseen.


title: Petikko

text: Kaupunginosa tunnetaan eteläosan tiiviistä teollisuus- ja kauppa-alueestaan, "Petikon yritysalueesta", jonka alkuna on ollut 1950-luvulla perustettu ja sittemmin purettu Hämeenkylän tiilitehdas. Petikon teollisuusalueen asemakaava on 1970-luvulta. Vuonna 2001 Petikko työllisti noin 1800 henkeä.


title: Petikko

text: Suurin osa Petikosta on kuitenkin on rakentamatonta virkistysaluetta, peltoja ja metsiä. Petikossa sijaitsee Pitkäsuon täyttömäki, jonne on otettu vastaan ylijäämämaita vuodesta 1988 alkaen. Täytön loputtua, kun mäen laajuus on 13 miljoonaa kuutiometriä ja korkeus meren pinnasta 122 metriä, mäki maisemoidaan virkistyskäyttöön.


title: Petikko

text: Pinta-alaltaan laajaan Petikon kaupunginosaan kuuluu myös Koivurinteen pientaloalue. Petikossa asuu nykyisin vain noin 300 henkeä (2010), mutta asukasluku tulee kasvamaan Koivurinteen asemakaavan myötä. Kaupunginosaan on muuttanut viimeisen vuosikymmenen aikana erityisesti lapsiperheitä. Tulevaisuudessa lisää asutusta on tulossa myös "Friimetsään".


title: Petikko

text: Petikossa on lukuisia kasvistollisesti ja eläimistöltään arvokkaita alueita. Näistä osa on suojeltu ja osa niistä luetaan Natura 2000-ohjelmaan. Suojelualueisiin kuuluvat esimerkiksi "Pyymosan lehto", "Pyymosan korpi", "Gamla Soltorpin alue", "Toivonrinne" ja "Frimetsän pähkinäpensaslehto".


title: Petikko

text: Alueen myymälöitä:


title: Esinahka

text: Esinahka () on ihopoimu, joka on osa sukupuolielimiä. Sen tehtävänä on suojata terskaa, joka miehillä on siittimen uloin osa, naisilla häpykielen pää. Miehen esinahalla on merkitystä myös seksissä. Ympärileikkauksessa miehen esinahka poistetaan kokonaan tai osittain. Monesti sanalla esinahka tarkoitetaan vain miehen tai pojan esinahkaa.


title: Esinahka

text: Miehen esinahka on kaksinkertainen, siitintä ympäröivä ihopoimu, joka on siittimen päällä olevan ihon uloin osa. Esinahka koostuu sisä- ja ulkopuolesta sekä esinahan terskaan yhdistävästä kapeasta ihopoimusta, "frenulumista". Sukuelinten muiden alueiden tavoin esinahka on hyvin pehmeää, joustavaa ja venyvää. Esinahan pinta voi olla epätasainen, ja siinä voi olla pieniä ja vaarattomia vaaleita pisteitä, eräänlaisia nystermiä.


title: Esinahka

text: Normaalisti esinahka peittää terskan, mutta sen voi vetää terskan päältä pois. Esinahka liikkuu terskan päällä rullautumalla kaksinkertaisuutensa ansiosta. Esinahka yhdessä terskan kanssa muodostaa kostean limakalvoalueen.


title: Esinahka

text: Esinahan koko ja muoto vaihtelevat huomattavasti iän ja normaalin yksilöllisen vaihtelun myötä. Esinahka peittää toisilla terskan täysin, toisilla esinahka voi ulottua terskan päälle vain osittain. Toisilla esinahkaa voi olla hyvinkin runsaasti.


title: Esinahka

text: Siittimen paisuessa erektioon esinahka yleensä liukuu terskan päältä pois, jolloin myös frenulum paljastuu.


title: Esinahka

text: Ennen murrosikää esinahka peittää koko terskan, ja se on yleensä tiukka. Tavallisesti esinahka on myös kiinnittynyt terskaan. Tällöin sitä ei pitäisi edes yrittää saada taakse, sillä sellainen voisi vahingoittaa esinahkaa eikä pikkupojan hygienia esinahan taakse saamista vaadi. Jos esinahassa tai virtsateissä ei ole ollut ongelmia, ei asiasta tarvitse olla huolissaan ollenkaan. Lapsilla esinahan kärkiosaa on yleensä runsaasti. Viimeistään murrosiän kynnyksellä esinahan tulisi irtautua terskasta ja aikuisikään mennessä esinahan tulisi liikkua helposti terskan päältä pois. Jos näin ei käy, on kyseessä fimoosi ja on harkittava esinahan leikkaamista.


title: Esinahka

text: Häpykielen päällä on pieni esinahka, joka suojaa herkkää terskaa. Naisen esinahka kehittyy osana pieniä häpyhuulia. Joillakin naisilla esinahka peittää terskan kokonaan, toisilla esinahka ei koskaan peitä terskaa.


title: Esinahka

text: Esinahan ensimmäisiin tehtäviin kuuluu suojata lapsen herkän terskan ja sen limakalvon kehitystä ja siten estää hiertymiä ja tulehduksia. Esinahka suojaa vaippaikäisiä virtsatulehduksilta sekä hankaumilta ja ihottumilta peniksen alueella. Myöhemminkin terskan ja esinahan pinnasta erittyy antibakteerista eritettä suojaamaan ja voitelemaan terskan sekä esinahan limakalvoaluetta. Esinahka ylläpitää terskan luontaista kosteustasapainoa. Esinahan terskaan yhdistävän kapean ihopoimun ("frenulum") tehtävänä on tukea siitintä erektiossa sekä erityisesti terskaa yhdynnän aikana. Frenulum korvaa eläimillä esiintyvän peniksen luun.


title: Esinahka

text: Esinahan suojaavan tehtävän lisäksi sillä on keskeinen rooli seksuaalisen nautinnon tuottamisessa. Esinahassa, samoin kuin terskassa, on runsaasti kevyelle kosketukselle herkkiä hermopäätteitä, joiden ansiosta mies voi aistia liikettä ja painetta muun muassa itsetyydytyksessä ja yhdynnässä.


title: Esinahka

text: Naisen esinahalla ei ole yhtä suurta merkitystä kuin miehen esinahalla, mutta naisen esinahka suojaa häpykielen päätä eli terskaa tarpeettomalta ärsytykseltä, terska on naisen elimistön tuntoherkin paikka.


title: Esinahka

text: Mikäli esinahka on liian ahdas, on kyse esinahan ahtaudesta eli fimoosista. Yksi mahdollinen hoitomuoto on tällöin ympärileikkaus, jossa esinahka poistetaan joko osittain tai kokonaan. Ahdasta esinahkaa voi varovasti myös yrittää venyttää säännöllisesti joko lääkärin määräämän voiteen tai kosteusvoiteen avulla. Liiallista venyttämistä on syytä välttää, koska riskinä on arpikudoksen muodostuminen, joka voi tehdä esinahasta entistäkin kireämmän. Esinahan ahtaus on yleistä lapsilla, mutta vain pienellä osalla tilanne on niin vaikea, että ongelmaa tarvitsee hoitaa.


title: Esinahka

text: Ympärileikkaus () tehdään joko lääketieteellisistä, uskonnollisista tai muutoin kulttuuriperinteeseen liittyvistä syistä. Lääketieteellisenä syynä voi olla esimerkiksi esinahan ahtaus. Juutalaiseen ja islamilaiseen uskontoon liittyy ympärileikkausperinne. Yhdysvalloissa ympärileikkaus on suhteellisen tavallista myös kulttuurisista syistä, samoin kuin paikoin Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa joidenkin alkuperäisyhteisöiden keskuudessa. Pojan tai miehen ympärileikkaus ei ole sairaalaolosuhteissa toimenpiteenä kovin suuri. Ympärileikkauksen hyödyistä ja haitoista kiistellään, mikäli leikkausta ei tehdä selvän lääketieteellisen syyn vuoksi.


title: Esinahka

text: Esinahalla on tärkeä rooli miehen seksuaalisessa identiteetissä siittimen näkyvän ja toiminnallisen roolin kautta. Monille miehille esinahka on intiimi, alitajuisesti ja symbolisesti tärkeä osa alastomuuden ja seksuaalisuuden kokemusta, sillä esinahka peittää tavallisesti lapsuudesta lähtien terskan ulkopuolisten katseilta ja kosketuksilta. Myöhemminkin esinahka vetäytyy terskan päältä pois yleensä vain erektiossa.