title: Avioliitto

text: 1100-luvulla naisilta alettiin usein vaatia miehen sukunimen ottamista ja 1500-luvun puolivälistä alkaen vanhempien ja kirkon lupaa.


title: Avioliitto

text: Joitain paikallisia poikkeuksia lukuun ottamatta vuoteen 1545 asti Euroopan kristilliset avioliitot solmittiin 1. molemminpuolisesta suostumuksesta, 2. julistamalla aie naida, ja 3. suorittamalla tämän jälkeen keskinäinen yhdyntä; pappia ei tarvittu.


title: Avioliitto

text: Kirkot saattoivat rekisteröidä avioliittoja mutta tämä ei ollut välttämätöntä, eikä valtiollakaan ollut roolia avioliitossa. Keskiajalla avioliitot olivat yleensä järjestettyjä, etenkin ylimmissä säädyissä, joskus jo syntymän aikaan, aatelisperheiden välisten sopimusten varmistamiseksi. Kirkko vastusti näitä pakotettuja avioliittoja. Kristinuskon levitessä kumppanin vapaa valinta vähitellen yleistyi.


title: Avioliitto

text: Vastauskonpuhdistuksen osana vuonna 1563 Trentin neuvosto määräsi, että roomalaiskatolinen avioliitto tunnustettiin vain, jos se oli solmittu papin ja kahden muun todistajan läsnä ollessa. Neuvosto myös auktorisoi vuonna 1566 julkaistun katekismuksen, jonka mukaan avioliitto velvoitti ”elinikäiseen yhteiselämään”.


title: Avioliitto

text: Englannissa avioliitto oli pätevä sillä, että puolisot olivat suostuvaisia ja asuivat yhdessä kunnes lordi Hardwicken asetus 1753 asetti lisävaatimuksia kuten todistajien läsnä ollessa suoritetun uskonnollisen seremonian.


title: Avioliitto

text: Uskonpuhdistuksen myötä avioliittojen kirjaaminen ja sääntöjen asettaminen siirtyi valtiolle. 1600-lukuun mennessä monissa protestanttisissa maissa valtio vaikutti avioliittoon.


title: Avioliitto

text: Vuonna 2000 keskimääräinen naimaikä Euroopan maissa oli miehillä 25–44 vuotta ja naisilla 22–39 vuotta .


title: Avioliitto

text: Suomessa oli vanhastaan käsitys, että vihkimisakti oli vain solmitun avioliiton vahvistamista. Alttarille astuminen ei ollut avioliiton solmimista, vaan jo solmitun liiton vahvistamista siunauksin ja rukouksin. Avioliiton solmiminen tapahtui jo kihlauksen yhteydessä. Kihlaus oli siis sitova sopimus. Tämä ajattelutapa murtui vasta 1700-luvulla, kun vallalle tuli nykyinen käsitys. Toisaalta kirkollinen ja yhteiskunnallinen elämä muodostivat jakamattoman kokonaisuuden, eikä avioliittoa ilman kirkkoa voinut tuolloin ajatellakaan.


title: Avioliitto

text: Muinaisessa Kiinassa saman sukunimen omaavat ihmiset eivät saaneet mennä naimisiin keskenään, koska sitä pidettiin insestinä, mutta äidin sukulaisia saattoi naida, joten kaksi perhettä saattoi naida keskenään sukupolvi toisensa jälkeen.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyydellä tarkoitetaan ihmisen tilannetta, johon ensisijaisesti kuuluu subjektiivisesti koettu eristäytyneisyys. Myös vieraantuneisuus, anomia sosiologisesti tarkasteltuna ja separaatioangst (eroahdistus) ovat yksinäisyyttä. Tunnetilana yksinäisyys on positiivista vapaaehtoista tai negatiivista erossaolon kärsimistä. Yksinäisyyttä ei siis tule sekoittaa yksin olemiseen tai yksin asumiseen.


title: Yksinäisyys

text:
Yksinäisyydelle on hahmoteltu neljä pääasiallista ulottuvuutta:
Yksinäisyydessä ei siis sinällään ole psyykkistä häiriötä, psyykkistä pahoinvointia eikä negatiivisesti poikkeavaa käyttäytymistä. Sitä ei myöskään voi virallisesti luokitella hoidettavaksi vaivaksi mutta se on yksi syiden pääluokka psyykkisille sairauksillekin. Yksinäisyys ei myöskään ole samaa kuin masennus, vaikka sillä on yhteyttä masennukseen.


title: Yksinäisyys

text: Koska yksinäisyys usein katsotaan omaksi syyksi, tai asiaksi johon muut eivät voi vaikuttaa, on se usein varsin vaiettu puheenaihe. Lisäksi yksinäisellä ihmisellä ei aina ole ihmistä jolle puhua, eikä yksinäisyys usein näy ulkopuoliselle.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyys on konkreettisimmillaan muun muassa seuraavaa:


title: Yksinäisyys

text: On esitetty teoria, että yksinäisyyden tunne on luonnollinen tapa reagoida sosiaalisten kontaktien puutteeseen.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyyttä ja hylätyksi tulemisen tunnetta voivat aiheuttaa monet asiat. Se voi johtua esimerkiksi erilaisista persoonallisuuden ominaisuuksista tai ulkonäöstä. Osa ihmisistä on yksinäisiä koko elämänsä ajan lapsuudesta asti. Joidenkin tilastojen mukaan yksinäisistä aikuisista noin puolet on ollut yksinäisiä jo teini-iässä. Yksinäisyys on monesti noidankehä, josta on vaikea päästä pois. Seuraavassa esitellään esimerkkejä kyseisistä noidankehistä:


title: Yksinäisyys

text: Taloudelliset syyt voivat aiheuttaa epäsuorasti yksinäisyyttä. Kalliit harrastukset ja tapahtumat estävät ihmisiä osallistumasta yhteiseen toimintaan. Mikäli lapsi tai nuori kokee, ettei hänellä ole esimerkiksi tarpeeksi isoa huonetta tai siistiä kotia, hän voi jättää kutsumatta kavereitaan kylään. Hyvä tulotaso takaa epäsuorasti paremmat mahdollisuudet sosiaalisiin suhteisiin.


title: Yksinäisyys

text: Tässä kohdassa on keskeistä ilmiö nimeltä irrationaalisuuden transmissio. Se tarkoittaa sitä, että lapset oppivat häiriintyneitä ajatustapoja yrittäessään pysyä sisällä perheensä häiriintyneessä maailmassa, jolloin juuri tämä pyrkimys vieraannuttaa perheen ulkopuolisesta maailmasta - perheterapiatapauksista saatu tulos (Lidz, T. The family and the transmission of Schizophrenia. Teoksessa: Rosendahl, D. & Kety, S. (eds.) The transmission of Schizophrenia. Oxford: Pergamon Press). Myös niin sanottu valeyhteys on keskeinen ilmiö seuraavasti: Lapsen vanhempien uskontokunnalla ei muuten ole vaikutuksia alkoholismin syntyyn, mutta uskonnollisia tapoja noudattavat kodit, joissa valeyhteys on sellaista, että ei ole havaittavissa kyseisen uskon omakohtaista todeksi elämistä, edistävät alkoholismia(McCord,W. & McCord, J. Origins of alcoholism. Stanford:Stanford University Press 1960).


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyys voidaan jäsentää ennakoivaan mielenterveystyöhön sopivaksi seuraavasti: A) Yksinäisyys ihmissuhteissa: sosiaalisessa kehityksessä, ystävyyksissä, toveruuksissa, tuttavuuksissa, itsensä muihin vertailuissa tai muissa sellaisessa. B) Yksinäisyys liikkunnassa/liikkumisessa: motoriseen kehitykseen, kehon kuntoon ja rentoutumiseen kuuluva yksinäisyys, etäisyydet kulttuuriin kuuluvissa toiminnoissa ynnä muu sellainen. C) Yksinäisyys rationaalisessa toiminnassa: kognitiivisessa kehityksessä, päivittäiseen toimeentuloon tai sosiaaliseen selviytymiseen ensisijaisesti kuuluvassa toiminnassa, pohdiskelussa, suunnittelussa, opiskelussa tai sellaisessa koettava yksinäisyys. D) Yksinäisyys elämänkatsomuksellisessa toiminnassa: emotionaaliseen, eettiseen ja esteettiseen kehitykseen, uskontoon, taiteeseen, arvoihin, aatteisiin tai muuhun sellaiseen ensisijaisesti liittyvässä toiminnassa koettava yksinäisyys, kosminen, mystinen, irrationaalinen yksinäisyys. Seuraavassa on esimerkkejä kyseisten pääluokkien sisällöistä:


title: Yksinäisyys

text: Henkilöllä on kaveripiiri ja häntä kutsutaan toisinaan erilaisiin tapahtumiin ja aktiviteetteihin. Hänellä ei kuitenkaan ole ketään, jolle puhuisi tai jonka kanssa olisi mukava olla. Tällaisessa tapauksessa Ihminen voi kokea yksinäisyyttä, vaikka ulkopuolisen silmin kaikki näyttää olevan hyvin: henkilö voidaan esimerkiksi kutsua työpaikan juhliin, mutta henkilölle tilanne on silti olla epämukava, koska hän ei löydä kaltaistaan seuraa tai muuten tunne kuuluvansa joukkoon. Henkilö voi kokea, että ainoa syy kuulua joukkoon ja tulla kutsutuksi on se, että hän kuuluu työyhteisöön. Arkikielessä puhutaan ""ettei" "ole samalla aaltopituudella". "Emotionaalinen yksinäisyys on pojilla huomattavasti yleisempää kuin tytöillä. Voidaan puhua myös "laadullisesta yksinäisyydestä." Emotionaalisen yksinäisyyden katsotaan olevan pahinta, sillä se johtaa myöhemmin myös sosiaaliseen yksinäisyyteen.


title: Yksinäisyys

text: Sosiaalinen yksinäisyys tarkoittaa sitä, että henkilöltä puuttuu seuraa, kavereita tai elämänkumppania. Henkilö tulee toimeen muiden kanssa (toisin kuin "emotionaalisessa yksinäisyydessä") ja on sosiaalinen luonteeltaan.


title: Yksinäisyys

text: Arvostetussa asemassa olevat, rikkaat ja tunnetut ihmiset voivat kokea yksinäisyyttä, koska eivät voi tai uskalla paljastaa ajatusmaailmansa ja mielipiteitään. Tällaisia ihmisiä voivat olla esimerkiksi poliitikot, virkamiehet tai julkisuuden henkilöt.


title: Yksinäisyys

text: Kuuluisaksi tai varakkaiksi tulleet ihmiset voivat kokea olevansa kiinnostavia muiden silmissä vain, koska elämäntilanne on muuttunut mutta itse ei ole muuttunut.


title: Yksinäisyys

text: Henkilö elää tasapainoista elämää. Hänellä on tasapainoinen elämä, muttei elämänkumppania. Taustalla voi olla esimerkiksi avioero tai kumppanin kuolema.


title: Yksinäisyys

text: Tunnetaan myös nimellä krooninen yksinäisyys. Täysin yksinäiset ihmiset eivät omista lainkaan kunnollisia ihmiskontakteja. Henkilöllä ei ole sosiaalisia suhteita, ja vaikka olisikin, hän ei saa heistä pysyviä ystäviä. Täydellinen yksinäisyys liitty vahvasti syrjäytymiseen. Täydelliseen yksinäisyyteen liittyy esimerkiksi sosiaalisten tilanteiden pelko tai yksinkertainen toistuva eristäytyminen sosiaalisista tilanteista eräänlaisena puolustuksena (ks. defenssi). Totaalisen yksinäisyyden katsotaan olevan usein päättymätön noidankehä, jolle on mahdoton tehdä mitään. Myös totaalisen yksinäisten joukossa tulotaso on keskimääräistä huonompi.


title: Yksinäisyys

text: Hyvinvointitutkija Krista Lagus kertoo yksinäisyyden päätyyppejä olevan kolmenlaisia. Hän käyttää nimityksiä "eristäytynyt, piiloyksinäinen" ja "torjuttu"."


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisten nuorten vapaa-ajan käytöstä on monesti huomattavissa se, että yksinäiset nuoret viettävät huomattavasti enemmän "ruutuaikaa", eli istuvat tietokoneiden, tablet-koneiden, TV:n ja älypuhelinten parissa huomattavasti ei-yksinäisiä keskimääräistä kauemmin, monesti jopa koko päivän koulun jälkeen tai viikonloppuisin. Vaikka sosiaalisen median tiedetään luovan yhteenkuuluvuuden tunnetta ja ylläpitävän sosiaalisia verkostoja, yksinäisiin (ja siellä täten eniten aikaa viettäviin) se vaikuttaa kuitenkin negatiivisesti. Todennäköisesti moni yksinäinen jää myös internetissä yksin. Vietetystä "ruutuajasta" pojat pelaavat erilaisia pelejä, kun taas tytöt viettävät aikaa enemmän sosiaalisessa mediassa.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäiset ihmiset julkaisevat internetissä muita enemmän juttuja ja herkemmin yksityisiä asioita elämästään. Syyksi on arvioitu sitä, että tällä tavoin halutaan luoda yhteenkuuluvuuden tunnetta.


title: Yksinäisyys

text: Liiallinen tietotekniikan käyttö (etenkin iltaisin) lisää mm. unettomuutta ja heikentää näin koulumenestystä. Tämä tosin on yleinen ongelma monelle iltaisin esimerkiksi töiden ja harrastusten jälkeen.


title: Yksinäisyys

text: Tietotekniikan käyttö on kuitenkin ristiriitainen aihe, sillä pelit, sosiaalinen media ja erilaiset viestisovellukset helpottavat uusien ihmisten etsimistä ja yhteydenpitoa. Toisaalta tietotekniikka vie aikaa aidolta sosiaaliselta kanssakäymiseltä.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäiset nuoret ovat myös useammin ylipainoisia, joka selittyy liikunnan puutteella ja liiallisella syömisellä. Liikunnan puute voi johtua rangaistus-pettymyselämyksistä liikuntaa kohtaan ja/tai vanhempien haluttomuudesta rohkaista lasta liikkumaan.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisillä on usein huono itsetunto, käsitys itsestään ja kielteisiä ennakkoluuloja muita kohtaan.


title: Yksinäisyys

text: Älykkyydellä on havaittu olevan jonkinasteinen yhteys yksinäisyyteen. Se näkyy erityisesti emotionaalisessa yksinäisyydessä, kun toisten ihmisten mielenkiinnon kohteet eivät ole samat.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyyden ja yksin jäämisen katsotaan olevan paljolti periytyvä ominaisuus (persoonallisuus (geneettinen perimä) ja kotona opetetut tavat, arvot, taloudellinen tilanne sekä ajatusmaailma). Vanhempien ajatusmaailma, vuorovaikutustaidot ja tavat siirtyvät huomaamatta lapsille. Paremmat sosiaaliset suhteet omistavilla vanhemmilla on positiivinen vaikutus lapsiensa menestymiseen sosiaalisessa kanssakäymisessä. Tutkimusten mukaan vaikutukset voidaan huomata jo 3-vuotiaista lapsista.


title: Yksinäisyys

text: Henkilön luonteella ja ominaisuuksilla on katsottu olevan sitä suurempi tekijä yksinäisyydessä mitä nuorempi henkilö on. Vanhemmaksi tultaessa ympäristön (työ, harrastukset, asuinpaikka yms.) merkitys kasvaa.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyyden on todettu lisääntyvät muiden yksinäisten seurassa, vaikka voitaisiin olettaa päinvastaisesti.


title: Yksinäisyys

text: Negatiivinen yksinäisyys aiheuttaa vuosittain miljoonien eurojen kustannukset (Suomen) yhteiskunnalle ja syrjäyttää siitä kärsiviä ihmisiä. Suomessa noin 35 000 ihmistä on eläkkeellä sellaisen masennuksen takia, joka tilastollisen analyysin perusteella johtuu osittain yksinäisyydestä. Kustannusten arviointi on kuitenkin vaikeaa. Lähes kaikkien kouluammuskelujen taustalla on ollut yksinäisyys ja syrjäytyneisyys.


title: Yksinäisyys

text: Onkin ehdotettu, että peruskouluissa pitäisi opettaa lisäksi sosiaalisia taitoja ja yhteisöllisyyttä normaalien kouluaineiden lisäksi.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyys voi heikentää stressin tavoin vastustuskykyä ja altistaa vakaville sairauksille, kuten kakkostyypin diabetekselle, eri syöville, sepelvaltimotaudille ja sydänsairauksille.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäiset ovat ei-yksinäisiä herkempiä kokeilemaan huumeita ja alkoholia. Alkoholin käytöstä on todettu, että seurassa viihtyvät nuoret juovat vähemmän, kun taas yksinäiset saattavat juoda kerralla paljon esimerkiksi lievittääkseen pahaa oloaan.


title: Yksinäisyys

text: Tutkimuksissa yksinäisyyden on todettu aiheuttavan jopa yhtä pahoja vaivoja ihmiskeholle kuin fyysiset vammat. Yhdessä tutkimuksessa havaittiin, että yksinäisillä on heikompi vastustuskyky ja enemmän tulehduksia kuin ei-yksinäiseksi itsensä tuntevilla. Yksinäisillä ilmeni tulehduksiin kytkeytyviä geenejä enemmän ja virusten tuhoamiseen liittyviä vähemmän kuin muilla. Tutkimuksessa yksinäisyyden tunne ennakoi muutoksia valkosoluja ohjaavien geenien toiminnassa vuoden päästä, mutta myös toisin päin eli muutokset näiden geenien ilmenemisessä ennustivat yksinäisyyttä vuotta myöhemmin.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyys ja syrjintä on usein portti ahdistuneisuuteen, sosiaalisen fobiaan, masennukseen ja myöhemmin itsetuhoisuuteen. Negatiiviseen yksinäisyyteen liittyy nimittäin myös voimakkaasti kateus tai suoranainen viha muita ihmisiä kohtaan, joilla elämänlaatu on parempaa.


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyys vaikuttaa myös voimakkaasti yksinäisen taloudelliseen tilanteeseen. Yksin elävällä voi olla huonompi kyky hankkia esimerkiksi asuntoa, kesämökkiä tai harrastaa muuta vapaa-ajan toimintaa. Suomessa yksin asuvia (vaikka yksin asumista ei tule sekoittaa yksinäisyyteen) elää noin miljoona ja heidän määrä on Suomessa nouseva. Yksin asuvien taloudellista asemaa onkin alettu pohtia politiikassa. Yhteiskunnan katsotaan (Suomessa) nojautuvan liikaa siihen olettamukseen, että taloudessa asuu ainakin kaksi henkilöä. .


title: Yksinäisyys

text: Tutkimusten mukaan yksinäisyydellä on havaittu olevan yhteys myös peliriippuvuuteen.


title: Yksinäisyys

text: Miesten ja naisten välillä yksinäisyydessä on havaittavissa eroja. THL:n mukaan miehistä yksinäiseksi itsensä kokee 6.2 %, kun taas naisista 8 %. Miesten kokema yksinäisyys on pysynyt samana, mutta naisten yksinäisyys on lisääntynyt hieman vuodesta 2011 vuoteen 2017.


title: Yksinäisyys

text: Toisaalta tutkimusten mukaan pojat kokevat tyttöjä useammin emotionaalista yksinäisyyttä. Miehelle parisuhde on usein helpottava tekijä, kun taas naiset kokevat miehiä useammin yksinäisyyttä parisuhteenkin aikana.


title: Yksinäisyys

text: Miehet etsivät naisia useammin helpotusta yksinäisyyteen tavoilla, jotka eivät edistä sosiaalisten suhteiden syntymistä (esimerkiksi: Internetin selaaminen, pelaaminen, TV:n katselu, työnteko). Miesten pienempi sosiaalinen "turvaverkko" ja asian häpeäminen usein vähentävät asiasta puhumista.


title: Yksinäisyys

text: Naiset soittavat auttaviin puhelimiin hieman miehiä enemmän.


title: Yksinäisyys

text: Ikääntyneiden ihmisten yksinäisyys johtaa muun muassa lisääntyneeseen kuolleisuuteen, lisääntyneeseen terveyspalveluiden käyttöön, laitoshoitoon ja muistitoimintojen heikkenemiseen. Yksinäisyys on myös monen ikääntyneen ihmisen itsemurhan taustalla. Ikääntyneillä henkilöillä yksinäisyyden seurauksia ovat erityisesti seuraavat:


title: Yksinäisyys

text:
Tilastoja suomalaisten peruskoululaisten yksinäisyyden kokemuksista.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tekemän vuosikyselyn mukaan peruskoulun (8. ja 9. lk) noin 12 prosenttia kärsii yksinäisyydestä (ei eritelty millä tavalla). Lasten yksinäisyyden yleisyys on pysynyt samana ainakin viimeiset 24 vuotta .


title: Yksinäisyys

text: Maahanmuuttajataustaisilla yksinäisyys on huomattavasti yleisempää kuin kantaväestöllä. Työelämän ulkopuolella olevilla on kolminkertainen riski kokea itsensä yksinäiseksi.


title: Yksinäisyys

text: Teoksia, jotka käsittelevät yksinäisyyttä, tai jotka voidaan tulkita kertovan siitä:


title: Yksinäisyys

text: Yksinäisyyden helpottamiseksi on perustettu sosiaalisia palveluita, kuten SPR:n ystävätoiminta, jota on myös SPR:n paikallisjärjestöillä. Vastaavaa toimintaa harjoittavat myös esimerkiksi HelsinkiMissio, Vanhustyön keskusliiton Ystäväpiiritoiminta sekä seurakuntien diakoniatyö. Niin sanotuissa "auttavissa puhelimissa" on havaittavissa selkeä soittomäärien kasvu juhlapyhinä, kuten juhannuksena ja jouluna. Niinpä Suomen Mielenterveysseuran auttavaan puhelimeen soitettiin heinäkuun 2014 aikana jopa 21 000 kertaa. Soittajat ovat usein keski-ikäisiä.


title: Manuel Castells

text: Manuel Castells (s. 1942) on espanjalaissyntyinen sosiologi ja tietoyhteiskuntatutkija. Varsinaisen uransa hän on luonut Ranskassa ja asuu nykyisin Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Manuel Castells

text: Hän on kirjoittanut noin 20 kirjaa. Vuonna 2001 hän julkaisi yhdessä filosofi Pekka Himasen kanssa teoksen "Suomen tietoyhteiskuntamalli." Professori Castells on toiminut EU:n, Unescon, ILOn, UNDP:n ja monien muiden järjestöjen asiantuntijana.


title: Levuka

text: Levuka on kaupunki Fidžin saaristovaltiossa Tyynellämerellä. Se sijaitsee Ovalaun saaren itärannikolla, ja kaupungin alueella oli vuoden 2007 väestönlaskennassa 1 131 asukasta. Levuka oli Fidžin siirtomaa-aikainen pääkaupunki vuosina 1871–1882, mutta menetti asemansa Suvalle. Levukaa kehitettiin siirtomaa-aikana merkittävästi, ja sinne rakennettiin muun muassa Fidžin ensimmäisiä pankkeja ja kouluja. Kaupungin talous on perustunut 1960-luvulta lähtien säilyketeollisuuteen, mutta turismiakin on pyritty kehittämään kaupungin kulttuurihistoriallisen aseman vuoksi. Unesco valitsi kaupungin vuonna 2013 maailmanperintöluetteloon. Levuka on harvinainen esimerkki myöhäisen siirtomaakauden satamakaupungista.


title: Levuka

text: Levuka sijaitsee Ovalaun saarella, joka on noin 25 kilometriä Fidžin pääsaaren Viti Levun itäpuolella. Levuka sijaitsee Ovalau itärannikon kapealla rantakaistaleella, jota rajoittivat kaupungin länsipuolella jyrkät kukkulat. Levukan pinta-ala on noin 0,67 neliökilometriä, ja sen raja kulkee pohjoisessa Levuka Creekillä, etelässä Nasova Pointilla ja lännessä kaupunkia reunustavilla kukkuloilla.


title: Levuka

text: Levukan halkoo sen pääkatu Beach Street, joka kulkee rannan suuntaisesti. Katua reunustaa meren puolelta muuri, ja siitä irtautuu säteittäin pienempiä katuja sisämaahan.


title: Levuka

text: Levukassa ei ollut kaupunkimaista asutusta ennen eurooppalaisten saapumista. Paikkalla oli vain pieni paikallisten asutus, johon ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat 1700-luvun lopulla. Kaupankäynti sen kanssa alkoi 1806. Levukan satamasta muodostui nopeasti merimakkaroiden kaupan keskus. Joitakin eurooppalaisia asettui alueelle jo 1820-luvulla, mutta he asuivat pääosin fidžiläistyylisissä taloissa.


title: Levuka

text: Ovalau kuului Baun saaren alaisuuteen. Baulla tapahtui vallankumous 1837, ja syrjäytetyn kuninkaan poika Seru Epenisa Cakobau nousi valtaan. Hänestä tuli myöhemmin "tui viti", Fidžin kuningas, ja vuonna 1852 hän teki Levukausta hallinnollisen keskuksensa.


title: Levuka

text: 1800-luvun puolivälin jälkeen Levuka alkoi kehittyä siirtomaasatamaksi. Sinne muutti uudisasukkaita ja kehittyi puuvillateollisuutta. Metodosti- ja katoliset lähetyssaarnaajat tulivat saarelle 1850-luvulla. Vuoteen 1870 mennessä kaupungissa asui jo 2 000 ulkomaalaista, ja ensimmäiset eurooppalaiset rakennukset olivat jo rakennettu ranta-alueelle.


title: Levuka

text: Fidžistä tuli Britannian siirtomaa 1874, jolloin Levukasta tehtiin sen siirtomaapääkaupunki. Brittikuvernööri otti käyttöönsä vanhan Cakobaun hallintorakennuksen. Levuka kukoisti 1860- ja 1870-luvuilla. Fiji Times perustettiin 1869, ja vuonna 1872 siellä perustettiin vapaamuurarien ensimmäinen Tyynenmeren saarten loosi. Bank of New Zealand avasi Levukaan 1876 Fidžin ensimmäisen konttorinsa, ja vuonna 1879 avattu Levukan koulu oli Fidžin koulujärjestelmän edelläkävijöitä. Vuonna 1879 Levukaan tuotiin myös sen ensimmäiset intialaiset siirtotyöläiset. Järjestelmän toi Levukaan Fidžin kuvernööri Arthur Hamilton-Gordon, joka oli käyttänyt samantapaista järjestelmää jo Mauritiuksella. Työläisiä alettiin tuoda Levukaan, kun vuoden 1874 tuhkarokkoepidemia oli noin neljänneksen koko Fidžin ja kolmanneksen Ovalaun saaren asukkaista.


title: Levuka

text: Levuka toimi pääkaupunkina vuoteen 1882, jolloin hallinto siirrettiin Suvaan. Levuka menetti asemansa, koska kaupungin topografia asetti haasteita sen kehittämiselle. Levukan satama jatkoi kuitenkin merkittävänä koprakaupan keskuksena. Kaupungin talous monipuolistui 1900-luvun alussa, kun saarelle avattiin simpukankuorinappeja valmistava tehdas. Koprakauppa pysyi merkittävänä alana vuoteen 1957. Kalan purkitukseen keskittynyt tehdas on ollut saaren merkittävin työllistäjä vuodesta 1963, ja sen ajoittaiset sulkemiset ovat vaikuttaneet pahoin kaupunkilaisten talouteen.


title: Levuka

text: Levukassa alettiin 1970-luvulla huomioimaan kaupungin kulttuurihistoriallinen merkitys, ja Pacific Asia Travel Associationin vuonna 1985 julkaiseman tutkimuksen jälkeen kaupunkiin luotiin kehityssuunnitelma. Vuonna 1989 Levuka julistettiin Fidžin ensimmäiseksi historialliseksi kaupungiksi. Unesco valitsi kaupungin vuonna 2013 maailmanperintöluetteloon.


title: Levuka

text: Levukalla on oma kunnallishallintonsa ja kunnanvaltuusto. Kaupunki on lisäksi Lomaivitin provinssin hallinnollinen keskus. Levukan talous on perustunut vuodesta 1963 säilyketeollisuuteen. 1900-luvun lopulla tehdyn arvion mukaan 600–1000 Levukassa tai sen lähistöllä asuvaa ihmistä on töissä säilyketehteessa, kun noin 100 ihmistä työskentelee opetustehtävissä ja noin 98 hallinnon ja julkisen sektorin viroissa. Pacific Fishing Companyn tehdas ei kuitenkaan pysty työllistämään jatkuvasti tuhatta ihmistä, sillä esimerkiksi vuonna 2012 yritys joutui hetkellisesti pienentämään työntekijöidensä määrän noin 200 henkilöön raaka-ainepulan takia. Tehtaan tulevaisuus ja sen ympärillä olevat haasteet puhuttelevat nykyään kaupunkilaisia. Turismi on tällä hetkellä oikeastaan ainoa vaihtoehto kaupunkilaisten toimeentulolle.


title: Levuka

text: Fidžin vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan Levukassa asui 1 131 ihmistä ja sitä ympäröivällä kaupunkimaisella alueella 3 266 ihmistä. Levukan historian takia kaupungin asukkaat ovat valtion muihin osiin nähden enemmän sekoittuneita. Kaupunkilaisissa on intialaisten, kiinalaisten, japanilaisten, eurooppalaisten ja muualta Tyynenmeren alueelta tulleiden ihmisten jälkeläisiä.


title: Levuka

text: Levuka on provinssinsa koulutuskeskus, ja kaupungin alueella on myös kolme toisen asteen oppilaitosta. Lisäksi kaupungissa on sairaala.


title: Levuka

text: Levuka on kulttuurihistoriallinen kohde, ja se listattiin 2013 Unescon maailmanperintöluetteloon. Levukan rakennusperintöön kuuluu useita rakennuksia ja rakennelmia sekä kaupungissa että sen rajojen ulkopuolella. Monet rakennuksista ovat edelleen alkuperäisessä käyttötarkoituksessaan. Unescoa avustavan ICOMOS-järjestön mukaan Levuka on harvinainen esimerkki myöhäisen siirtomaakauden satamakaupungista ja se edustaa omalaatuista Tyynenmeren sataman kulttuurimaisemaa, jossa yhdistyvät suuren merivoiman vaatimukset paikalliseen rakennusperinteeseen.


title: Ovalau

text: Ovalau on saari Fidžillä. Se sijaitsee noin 25 kilometriä pääsaari Viti Levusta itään. Ovalau kuuluu Lomaivitin saariryhmään. Saaren pinta-ala on noin 180 neliökilometriä. Ovalaun suurin kaupunki on Levuka, joka oli vuosina 1874 - 1883 Fidžin pääkaupunki. Saaren arvioitu asukasluku on noin 8 500.


title: Niuafo'ou

text: Niuafo'ou on saari Tongan saaristovaltiossa, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee noin 640 kilometriä pääsaari Tongatapusta pohjoiseen. Saaren asukasluku on noin 735. Niuafo'oun saarella puhutaan pääasiassa niuafo'oun kieltä.


title: Niuafo'ou

text: Saari on tuliperäinen ja Niuafo'oun 260 metriä korkea tulivuori purkautui viimeksi vuonna 1985.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Taikuus (magia, noituus) tarkoittaa taikojen käyttöä luonnon ja kohtalon voimien hallitsemiseksi. Tavoitteisiin pyritään taikuudessa esimerkiksi rituaalisten tekojen ja toimitusten eli taikojen, erityisten taikaesineiden, ja rituaalisen kielenkäytön eli loitsujen avulla. Joskus taikuuden harjoittamiseen tarvitaan myös erityinen paikka.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Taikuuden tavoitteet ovat usein maallisia, kuten sairauksien parantaminen, vihollisten vahingoittaminen ja tiedon hankinta. Taikuudella tavoiteltavaa tietoa on esimerkiksi tieto tulevaisuudesta. Tärkeä osa taikuutta ovat myös suojautumiskeinot vihamielistä taikuutta vastaan.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Taikuus voidaan jakaa tarkoituksensa mukaan mustaan magiaan ja valkoiseen magiaan, joista ensin mainittuun liitetään yleensä noituus.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Magian rajaamisesta on erilaisia käsityksiä, sillä aihepiiri on laaja ja lähellä uskontoa, tiedettä ja divinaatiota. Joidenkin asiantuntijoiden mukaan termillä "magia" on rajallinen merkitys eikä uskonto siihen sisälly. Toisten mukaan magian merkitys on hyvin laaja, ja siihen kuuluu paljon inhimillisiä toimintoja. Joidenkin mukaan magia kuuluukin osana jokseenkin kaikkiin uskontoihin. 1900-luvun taitteessa kirjoittaneen skottilaisen antropologin James George Frazerin mukaan magian ja uskonnon ero on siinä, että magiassa ihmiset uskovat pystyvänsä rituaaleillaan suoraan hallitsemaan luonnonvoimia, mutta uskonnossa jumalallisia voimia täytyy lepytellä, jotta ne käyvät toimeen palvojiensa hyväksi. Myöhemmin on esitetty rajalinjaksi esimerkiksi sitä, että magiaa ei ole mikään sellainen, jota harjoittajat itse pitävät uskonnollisena.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Tieteestä magian erottaa se, että siinä kun tiede käyttää empiriaa ja kokeellisia keinoja, magiassa turvaudutaan symboliseen syy-seuraussuhteeseen. Tieteellinen menetelmä on kuitenkin kehittynyt joistain magian muodoista, kuten alkemiasta ja astrologiasta.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Divinaatiosta magian erottaa se, että magiassa tapahtumiin pyritään vaikuttamaan, kun divinaatiossa pyritään vain ennustamaan tai ymmärtämään niitä.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Taikausko on yksi magiaan uskomisen muoto, käsitys, että luonteeltaan uskonnollisista poikkeavat yliluonnolliset voimat voivat vaikuttaa todelliseen elämään.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Taikuutta eli magiaa on kahta tyyppiä: valkoista eli hyvää magiaa ja mustaa eli pahaa magiaa. Alun perin termit viittasivat maagisen voiman yliluonnolliseen alkuperään, joka oli joko hyvänsuopa tai pahantahtoinen henki. Nykyisin jaottelulla viitataan maagisen teon tarkoitukseen. Valkoisen magian tarkoitus on toisten auttaminen, ja mustan tarkoitus on vahingoittaminen.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Magia voidaan jakaa tarkoituksen mukaan myös tuottavaan, suojelevaan ja tuhoavaan magiaan. Tuottavan magian tarkoitus on saada aikaan jotain hyödyllistä, kuten saalista, hyvä sato tai hyvä sää. Suojelevalla magialla, jossa voidaan käyttää esimerkiksi amuletteja, pyritään suojelemaan yksilöä tai yhteisöä luonnolta ja muilta ihmisiltä. Tuhoavalla magialla eli noituudella pyritään vahingoittamaan muita.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Valkoinen ja musta magia voidaan kumpikin jakaa menetelmien ja materiaalien mukaan sympaattiseen eli imitatiiviseen magiaan sekä kosketusmagiaan. Imitatiivisessa magiassa lopputulokseen pyritään käyttämällä lopputulosta muistuttavia toimenpiteitä. Maagikko voi esimerkiksi muovailla nuken vahasta tai savesta ja pistellä siihen neuloja vaikuttaakseen nuken edustamaan henkilöön. Itämainen yrttitohtori voi määrätä mieskuntoisuuden palauttamiseksi ginsengiä, sillä kasvin juuri muistuttaa miehen alaruumista. Kosketusmagiassa sen sijaan käytetään materiaaleja, jotka ovat olleet kosketuksissa kohdehenkilöön. Noita voi esimerkiksi käyttää pahantahtoisissa rituaaleissaan uhrin kynnensuikaleita tai hiuskiehkuroita.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Magian voi jakaa myös korkeaan magiaan ja alhaiseen magiaan. Korkean magian teot suoritetaan yhtenäisen maagisen järjestelmän puitteissa, ja tällaisia magian muotoja ovat esimerkiksi astrologia ja alkemia. Korkeaan magiaan liittyy yleensä pikkutarkan seremoniallista yhteisön toimintaa, jonka tarkoitus on kohottaa osallistujien tietoisuutta. Tavoitteena on saavuttaa oman itsen ja ympäristön hallinta sekä kaikkien inhimillisten rajoitusten karistaminen. Alhainen magia puolestaan on käytännöllistä ja tähtää välittömään maalliseen hyvään. Siinä maagikko suorittaa tarkasti määrätyn teon saadakseen tarkasti määrätyn tuloksen. Alhaista magiaa on esimerkiksi voodoo.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: "Rituaalimagiassa" haluttu tapahtuma saadaan aikaan kaavamaiseksi vakiintuneilla eli rituaalisilla toimituksilla. Tällaisten rituaalien ohjeita kirjoitettiin vuosien 1250–1750 välisenä aikana grimoirekirjoihin. Rituaalin suorittaa maagi, kuten tietäjä, taikuri tai pappi. Hän valmistautuu toimitukseen ruumiillisesti ja henkisesti rituaalista riippuen esimerkiksi paastoamalla, peseytymällä tai rukoilemalla. Seuraavaksi hän kerää kaavassa määrätyt välineet, kuten liitua, sauvan, veitsen tai viitan. Maagi piirtää aluksi taikaympyrän, jonka sisällä hän on turvassa loitsulla esiin kutsutuilta olennoilta. Rituaalin seuraavissa vaiheissa maagi seuraa grimoirea tai muita ohjeita tai reseptejä. Joskus toimitus huipentuu uhriseremoniaan. Rituaalin kaikki vaiheet täytyy suorittaa tunnollisesti, jotta loitsu onnistuisi eikä maagille koituisi vakavaa vaaraa. Onnistuneessa rituaalissa maagi pystyy käyttämään esiin loitsitun hengen, enkelin, demonin tai hirviön ominaisuuksia toisten ihmisten hyväksi tai vahingoksi. Rituaalimagian yksinkertainen laji on "nukkemagia", jota käytetään etenkin voodoossa. Siinä rituaali suoritetaan nukkeen, joka edustaa magian kohteena olevaa henkilöä.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Magiaan kuuluu loitsuja, manauksia, taikasanoja, symbolisia numeroita, luonnollisia tai keinotekoisia tavaroita sekä maagikon tai osallistujien suorittamia rituaaleja. Loitsuilla ja manauksilla pyritään saamaan hengiltä voimaa magiaan. Ne ovat usein esoteerista kieltä. Magiassa käytettyjä tavaroita ovat esimerkiksi rohdot, eläinten osat, jalokivet, pyhät esineet sekä kaikenlainen rekvisiitta, jota käytetään esityksissä. Tavaroilla voi olla todellista vaikutusta, kuten joillain lääkekasveilla tai myrkyillä, tai niitä käytetään symbolisessa merkityksessä. Rituaalissa on usein kyse tabujen noudattamisesta ja osallistujien puhdistamisesta.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Magian esihistoria on arvailujen varassa. On esitetty, että magia saattoi edeltää uskontoa, sillä ihminen on aina ollut taipuvainen maagiseen ajatteluun. Eläimiä esittävien luolamaalausten on arveltu voineen antaa tekijöilleen tunteen saaliinsa hallinnasta. Kantavien eläinten maalaamisen on arveltu saattaneen olla imitatiivista magiaa, jonka tarkoituksena oli saada eläimet lisääntymään. Keski-Euroopasta on löydetty esihistoriallisia jäänteitä muovailluista savikuvista, jotka kuumennettiin kunnes ne räjähtivät. On arveltu, että sirpaleista on maagisesti yritetty etsiä merkityksiä, sillä samoilta ihmisiltä ei ole löytynyt jäänteitä saviastioista.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Ihmiskunnan varhaisesta kirjoitetusta historiasta löytyy paljon todisteita magian merkityksestä varhaisille sivilisaatioille. Itse kirjoitustaidonkin katsottiin pitkään olevan magiaa, ja kirjoitetulla sanalla oli loitsun voima. Egyptiläiset kutsuivat hieroglyfikirjoitustaan ”jumalten puheeksi” ja kreikkalaiset pyhiksi kaiverruksiksi. Maagiset sanat ovat säilyneet nykyaikaankin saakka shamaanien parissa. Nykyisin tunnetuin taikasana "abrakadabra" voidaan jäljittää muinaisiin sumerilaisiin, joilla se tarkoitti psykedeelistä sientä.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Myös usko pahaan silmään on peräisin Lähi-idän kaukaisesta menneisyydestä. Paha silmä ja sen parannuskeinoja mainitaan esimerkiksi Assyrian kuninkaallisen kirjaston savitauluissa ja useissa muissakin muinaisissa kirjoituksissa eri kulttuureissa. Jotkin vanhat loitsut viittaavat siihen, että maagikot saattoivat olla ensimmäisiä lääkäreitä. Myös sepältä, parturilta, paimenelta ja haudankaivajalta edellytettiin saavutuksia magian alalla. Kykynsä todistaneet maagikot olivat hyvin arvostettuja yhteisönsä jäseniä. Entisaikojen maagikot olivat useimmiten miehiä, mutta jotkin naiset toimivat noitina.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Varhaisin rituaalimagian kuvaus on egyptiläisen "Kuolleiden kirjan" tekstit, joissa kuvatut riitit ovat vaikuttaneet paljon myöhempien sivilisaatioiden rituaaleihin ja loitsuihin. Egyptiläisiltä periytyy myös tapa suorittaa riitit maahan piirretyn taikaympyrän sisällä. Egyptistä seremoniamagia levisi Eurooppaan kreikkalaisen pythagoralaisuuden, gnostisismin ja kabbalistisen perinteen kautta.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Keskiajan maagikot hankkivat yleensä taitonsa useiden vuosien opiskelun ja harjoittelun avulla. Jotkut heistä olivat tosin jo syntyneet ammattiinsa. Maagikoita oli kolmenlaisia. Noidat käyttivät mustaa magiaa. Henkisiä voimiaan kehittäneet maagikot pystyivät saamaan aikaan fyysisiä vaikutuksia ja katsomaan toisiin maailmoihin. Viisaat velhot pitivät hallussaan salaista tietoa, joilla he tunkeutuivat suoraan elämän ytimeen.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Keskiajan maagikot käyttivät monenlaisia välineitä ja varusteita, kuten taikasauvaa sekä kristallipalloa ja peilejä, joiden avulla näkyville heijastettiin hahmoja. Velhoille oli käytettävissä erilaisia hajusteita ja huuruja, jotka saivat ihmiset tekemään asioita tai kuulemaan outoja ääniä. Perinteisen taikaympyrän suojaa pahoilta hengiltä tarvitsivat etenkin ihmisiä kuolleista herättävät maagikot.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Keskiajalta tunnetaan paljon lemmentaikoja, joissa rakkaus saadaan syttymään sekoittamalla erilaisia ainesosia ja suorittamalla tietty rituaali. Keskiajalla tärkeäksi seremonialliseksi magiaksi nousivat etenkin Kabbala ja alkemia. Maagikoiden luota käytiin ostamassa talismaaneja, joiden uskottiin vetävän puoleensa suotuisia vaikutuksia. Rituaalimagian puoleen käännyttiin usein kun oikeaoppisen uskonnon menot eivät tehonneet.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Seremoniallisen magian taitajat olivat aikansa merkkihenkilöitä, joilla oli paljon valtaa. Tunnetuimmat maagikot kuten 1700-luvulla elänyt italialainen Cagliostro elävöittivät julkisia esiintymisiään monimutkaisilla rituaaleilla ja toimivat maagisina parantajina ja tulevaisuuden ennustajina. Maagikkojen perinteet olivat salaisia, ja monet rituaalimagian menetelmät välitettiin suusanallisesti sukupolvelta toiselle. Joitain autenttisia perinteitä on säilynyt grimoire-kirjallisuudessa.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Magia alkoi 1700-luvulta alkaen menettää asemaansa lääketieteen ja muiden tieteiden kehityksen myötä. Seremoniamagia säilytti asemansa lähinnä vain seksuaalisuuden alalla, ja seksistä tulikin siinä entistä keskeisempää. Seksin käyttöä oikeutettiin esimerkiksi idän uskontojen tantrisilla menetelmillä, joista löydettiin seksuaalimagian valmis perinne ja ohjeet sen harjoittamiseen.


title: Taikuus (yliluonnollinen)

text: Okkultismista tuli suosittua 1800-luvun lopulla. Tunnettuja okkultisteja ja velhoja olivat esimerkiksi Eliphas Lévi, Dion Fortune ja Aleister Crowley. Myös spiritualismi oli 1900-luvun alkuun saakka suosittu seremoniamagian muoto. 1900-luvun lopulle tultaessa seremoniamagia oli hajonnut monenlaisiin magian erikoisaloihin, kuten egyptiläisiin, kelttiläisiin tai pohjoismaisiin tapohin sekä Kabbalaan. Uuspakanallinen Wicca on noussut erityisen elinvoimaiseksi noituuden muodoksi, vaikka magia onkin siinä melko toisarvoisessa asemassa. ”Alhainen magia” kuten astrologia, taikakalut, kädestäennustaminen, voodoo ja erilaiset parannusmenetelmät ovat yhä miljoonien ihmisten suosiossa.


title: Niuafo'oun kieli

text: Niuafo'ou on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan Niuafo'oun ja ʻEuan saarilla, Tongassa. Kieltä puhuu äidinkielenään yhteensä noin 690 ihmistä (1981). Kaikki saarten asukkaat osaavat myös tongan kieltä.


title: Niuafo'oun kieli

text: Niuafo'ou kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään. Se on läheistä sukua muun muassa uvean ja tokelaun kielelle.


title: Teddy & The Tigers

text: Teddy & The Tigers oli suomalainen rockabilly-yhtye ja ensimmäinen Poko Rekordsille levyttänyt artisti. Trio julkaisi vuosien 1978–1980 aikana yhteensä neljä albumia, joista yksi myi kultaa. Yhtye oli 1970- ja 1980-luvun vaihteen Suomen rockabilly-buumin suomalainen ykkösnimi.


title: Teddy & The Tigers

text: Yhtye aloitti vuonna 1974 nimellä Fancy Dan, mutta vaihtoi Teddy & The Tigersiin helmikuussa 1977. Aikka Hakala esiintyi 1990–1992 myös kokoonpanolla Teddy & The New Tigers esittäen vanhoja Tigers-kappaleita ja muita rockabilly-klassikoita.


title: Teddy & The Tigers

text: Hiljaiseloa viettäneeltä yhtyeeltä ilmestyi lokakuussa 2008 DVD + CD, joka sisältää uutta ja vanhaa materiaalia sekä dokumentteja.


title: Teddy & The Tigers

text: Yhtyeen vaiheita käsittelevä kirja "Tigers Story: Teddy & The Tigersin tarina", kirjoittanut Janne Salmi, ilmestyi vuonna 2012 (kustantaja Johnny Kniga).


title: Teddy & The Tigers

text: Bluelight Records ilmoitti julkaisevansa keväällä 2017 Teddy & the Tigersin koko tuotannon vuosilta 1977–1980 kolmena CD:nä.


title: Teddy & The Tigers

text: Kari Heimonen näki Fancy Danin koulukeikalla Keravalla ja hänestä tuli yhtyeen manageri. Yhtyeen nimeksi muuttui "Svengijengi ’62" -elokuvasta saatu Teddy & The Tigers. Teddy & The Tigers teki demonauhan Keravan yhteiskoululla, mutta se ei kelvannut levy-yhtiöille. Syksyllä 1977 Heimonen tarjosi yhtyettä tamperelaiselle levykauppayrittäjä Epe Heleniukselle, jolla suunnitteilla oma levy-yhtiö. Helenius solmi levytyssopimuksen yhtyeen musiikkia kuulematta ja näin Teddy & The Tigersista tuli Poko Rekordsin ensimmäinen levyttänyt yhtye. Lokakuussa 1977 Microvoxin studiolla Lahdessa äänitettiin Cliff Richard & The Shadows klassikko "Dancing Shoes". Muut singlelle tulleet kappaleet olivat "Balls" ja "Rock around with Ollie Vee". Single ilmestyi joulukuussa 1977 ja se nousi myyntilistoilla parhaimmillaan sijalle kuusitoista ja DJ-listalle sijalle kolme.


title: Teddy & The Tigers

text: Teddy & The Tigersin debyyttialbumi "Boppin" julkaistiin 11. toukokuuta 1978. Teddyjen levyn koodi oli PÄLP 1 – kolme päivää aikaisemmin oli julkaistu PÄLP 2 -koodilla Eppu Normaalin debyytti "Aknepop". Albumi nousi parhaimmillaan listasijalle neljä ja oli Top20:ssä puoli vuotta. Kesällä yhtye otti ykköskeikkabändin aseman Suomessa Hurriganesilta. Syksyllä 1978 sekä "Suosikin" että "Helpin" kansikuvassa oli Teddy Guitar. Yhtye esiintyi Jenkki-purukumin televisiomainoksessa, joka kuvattiin Mäntsälän lavalla syksyllä 1978. Mainoksessa esitetty "Jenkki Rock" on yhtyeen ainoa suomenkielinen kappale.


title: Teddy & The Tigers

text: Kakkosalbumi "Burn It Up" julkaistiin Poko Rekordsin neljäntenä albumina jo marraskuussa 1978. Sen äänitykset Microvoxilla oli aloitettu jo ennen ensimmäisen pitkäsoittolevyn julkaisua. Tuottajina toimivat manageri Heimonen ja Richard Stanley. Stanley teki myös albumin omien kappaleiden sanoitukset, mukana kappaleiden teossa oli myös Hillel Tokazier. Levy nousi listakakkoseksi ja se sai kultalevyn alkuvuodesta 1979.


title: Teddy & The Tigers

text: Alkuvuodesta 1979 yhtye meni Tukholmaan levytyssessioon, jonka tarkoituksena oli äänittää materiaalia kahteen vuoden 1979 julkaistavaan albumiin. Äänityssessioissa oli omat hankaluutensa ja lopulta niistä julkaistiin vain yksi albumi: Stanleyn ja Heimosen tuottama "Rock-a-Billy Rebel", joka ei enää menestynyt kakkosalbumin tavoin vaikka se nousikin listasijalle kolme ja myi 17 000 kappaletta. Session ylijääneet kappaleet Poko myi K-Telille, joka julkaisi loppuvuodesta 1979 kokoelman "Tiger Tracks".


title: Teddy & The Tigers

text: Heimonen jätti yhtyeen terveydellisten syiden takia elokuussa 1979. Teddy & The Tigers äänitti Richard Stanleyn kanssa neljännen albuminsa "White Hot Rock", joka oli askel rhythm'n'bluesin suuntaan. Albumi ilmestyi huhtikuussa 1980 eikä enää menestynyt edellislevyjen tapaan. Yhtye hajosikin kesällä 1980.


title: Teddy & The Tigers

text: Poko Rekordsin johtajan Epe Heleniuksen mukaan Teddy & The Tigersin merkitys levy-yhtiölle, ja siten myös myöhempien vuosien suomalaiselle rockille, oli suuri, koska yhtye toi paljon rahaa taloon yhtiön alkuvuosina. Heleniuksen mukaan Pokon taival olisi saattanut jäädä lyhyeksi ilman Tigersiä.


title: Teddy & The Tigers

text: Ykä "George Plummer" Putkinen (kitara)


title: Niuatoputapun kieli

text: Niuatoputapu oli austronesialainen kieli. Sitä puhuttiin Niuatoputapun saarella, Tongassa. Kieli kuoli jo noin 1700-luvulla, jolloin Niuatoputapun asukkaat alkoivat käyttää pääasiassa tongan kieltä. Nykyään niuatoputapun kielestä tunnetaan enää joitakin sanoja.


title: Niuatoputapu

text: Niuatoputapu on saari Tongan saaristovaltiossa, Tyynellä valtamerellä. Saari sijaitsee 516 kilometriä Tongatapusta pohjoiseen.


title: Niuatoputapu

text: Niuatoputapu sijaitsee Tongan pohjoisosissa, lähellä Samoan rajaa. Saaren pinta-ala on noin 18 neliökilometriä. Niuatoputapun lähistöllä sijaitsee useita pienempiä saaria, kuten Tafahi.


title: Niuatoputapu

text: Niuatoputapun asukasluku on noin 1 200. Ennen asukkaat puhuivat niuatoputapun kieltä, mutta se hävisi jo 1700-luvulla. Asukkaat käyttävät nykyään pääasiassa tongan kieltä. Suurin osa asukkaista asuu Hihifon, Vaipoan ja Falehaun kylissä. Saaren luoteisrannikolla sijaitseva Hihifo on 526 asukkaallaan (1996) Niuatoputapun suurin kylä.


title: Savai’i

text: Savai’i on Upolun ohella toinen Samoan pääsaarista. Pinta-alaltaan Savai’i on Samoan saarista suurin, ja sen asukasluku oli noin 44 400 vuonna 2011. Saari on hyvin vuoristoinen ja sen korkein kohta, Silisili, yltää 1 858 metrin korkeuteen. Saarella tuotetaan paljon esimerkiksi kookospähkinöitä, kopraa, banaaneja ja taroa. Savai’i ei ole yhtä kehittynyt kuin Upolu, Samoan toinen pääsaari, ja saarelaisten elämä on pysynyt suhteellisen perinteisenä.


title: Iguassun putoukset

text: Iguassun putoukset (kirjoitetaan joskus muodossa "Iguaçun putoukset" tai "Iguazún putoukset") sijaitsevat Iguaçujoessa Argentiinan ja Brasilian rajalla. Vesi putoaa kapeaan pohjoiseen avautuvaan rotkoon. Vesiputouksen yläpuolella joki virtaa rotkon itäreunaa etelään ja kiertyy osittain rotkon pään ympäri sen länsipuolelle. Putouksia on siten rotkon itäpuolella, päässä ja länsipuolella 2,7 kilometrin matkalla yhteensä 275, ja korkeimmat niistä ovat jopa 80 metriä korkeita. Putoukset ovat kahden kansallispuiston alueella, Iguazún kansallispuistossa Argentiinassa ja Iguaçun kansallispuistossa Brasiliassa. Kansallispuistot liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuosina 1984 ja 1986. Putouksen nimi tulee Guaranin kielen sanoista "i" eli ’vesi’ ja "guazú" eli ’iso’.


title: Iguassun putoukset

text: Suurin osa putouksista sijaitsee Argentiinan puolella, mikä mahdollistaa pääsyn aivan putousten äärelle, mm. vaikuttavan Garganta del Diablon reunalle. Brasilian puolelta taas avautuu hyvä kokonaiskuva putouksista.


title: Jussi Hakulinen

text: Jussi Pekka Hakulinen (s. 21. joulukuuta 1964 Pori) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hakulinen tuli tunnetuksi Yö-yhtyeen alkuperäisjäsenenä. Erottuaan yhtyeestä 1985 hän aloitti soolouran ja on toiminut myös säveltäjänä ja sanoittajana. Vuodesta 1990 vuoteen 2011 yhteistyö Yön kanssa jatkui satunnaisesti.


title: Jussi Hakulinen

text: Hakulinen aloitti uransa Strix-yhtyeessä, joka lopetti toimintansa jo ennen hänen Yöhön liittymistään.


title: Jussi Hakulinen

text: Kun Yö vuonna 1983 nousi suomirockin kärkeen, Hakulinen oli vasta 18-vuotias. Hän toimi yhtyeessä kosketinsoittajana, säveltäjänä ja sanoittajana. Hän myös lauloi itse muutaman Yön kappaleista, tunnetuimpina "Joutsenlaulu" ja "Yhden illan varietee". Samanaikaisesti Hakulinen vaikutti myös yhtyeessä Appendix Yön kitaristin Jani Viitasen ollessa armeijassa, jonka takia Yö ei voinut jatkaa aktiivista toimintaansa. Hän sanoitti Appendixin tunnetuimmaksi nousseen kappaleen "Ei raha oo mun valuuttaa", mutta erosi yhtyeestä jo ennen ensimmäistä keikkaa.


title: Jussi Hakulinen

text: Henkilösuhteet Hakulisen ja Yön muiden jäsenen välillä olivat vaikeat, joten Hakulinen jätti myös tämän yhtyeen 1985. Hän lähti soolouralle ja julkaisi jo samana vuonna albumin "Vaaleanpunainen majatalo". Hän myös perusti Kinsky-yhtyeen, joka hajosi vain parin vuoden jälkeen 1987. Tuossa vaiheessa musiikki jäi hetkeksi kokonaan, ja Hakulisella oli vaikeuksia uskoa enää uuteen nousuun. Hän keskittyi yksinomaan säveltämään ja sanoittamaan.


title: Jussi Hakulinen

text:
1990-luvun alussa Olli Lindholm halusi pyytää Hakuliselta anteeksi menneitä, minkä jälkeen tämä alkoi jälleen kirjoittaa Yölle kappaleita. Hän aloitti myös satunnaiset esiintymiset yhtyeen kanssa. 2000-luvun alussa Hakulinen osallistui Yön 20-vuotiskonserttikiertueelle ja on siitä asti ollut mukana kaikilla Yön kiertueilla ja paljon myös festivaaleilla. Hakulinen on kirjoittanut suuren osan Yön 2000-luvun hiteistä, ja 2000-luvun myötä yhtyeen suosio on taas noussut korkeaksi. Hakulinen on laulanut 2000-luvulla kaksi laulua Yön levyille: Nousevan auringon valoon (Kuolematon 2005) ja Hän katoaa (Loisto (albumi) 2009).
Vuonna 2011 Hakulisen ja Yön tiet erkanivat jälleen riidan takia. 1990-luvun alkupuolelta lähtien Hakulinen on jälleen julkaissut myös muutaman soololevyn.


title: Jussi Hakulinen

text: Jussi Hakulinen on kirjoittanut useita suomirockin klassikkokappaleita, joista tunnetuimpiin kuuluvat Yön albumilta "Nuorallatanssija" löytyvä "Joutsenlaulu", "Likaiset Legendat 1" ja "Särkynyt enkeli" albumilta "Varietee" sekä 2003 julkaistun albumin "Rakkaus on lumivalkoinen" nimikappale.


title: Jussi Hakulinen

text: Hakuliselle myönnettiin Pro Iskelmä -palkinto Iskelmägaalassa 14. helmikuuta 2010. Hän on koulutukseltaan musiikinopettaja ja opettaa musiikkia porilaisessa Itä-Porin yhtenäiskoulussa.


title: Jussi Hakulinen

text: Hakuliselta leikattiin eturauhassyöpä syyskuussa 2017. Hän tekee kesällä 2018 duo-keikkoja tyttärensä Ellinoora Hakulisen kanssa.


title: Jussi Hakulinen

text: Jussi Hakulinen oli naimisissa Sari Hakulisen kanssa vuoteen 2011.


title: Umpilisäke

text: Umpilisäke () on pieni lisäke, joka alkaa paksusuolen alkuosan eli umpisuolen pinnalta läheltä sitä paikkaa, missä ohutsuoli laskee paksusuoleen. Umpilisäkkeen pituus on tavallisesti noin 4–6 cm. Se on sikiökehityksen aikana umpisuolen päästä muodostuva lisäke. Sen limakalvossa on runsaasti imukudosta.


title: Umpilisäke

text: Egyptiläiset tunsivat umpilisäkkeen jo noin vuonna 500 eaa. Antiikin ajalta on säilynyt joitakin selostuksia taudeista, jotka ovat mahdollisesti johtuneet umpilisäkkeen tulehduksesta. Hippokrateen (noin 460–377 eaa.) mukaan suoliston märkimisestä aiheutui pitkäaikaisia kipuja ja sisäisten märkäpesäkkeiden puhkeaminen johti paheneviin kipuihin, oksennuksiin ja tajuttomuuteen. Roomalainen kirjailija Aulus Cornelius Celsus (25 eaa.–50 jaa.) selosti kirjassaan "Libri octo de medicina" (Kahdeksan kirjaa lääketieteestä) umpilisäkkeen tulehdukseen viittaavan sairauden noin vuonna 30 jaa. ja samoin lääkäri Aretaios Kappadokialainen (81–138 jaa.) vuonna 105.


title: Umpilisäke

text: Leonardo da Vinci (1452–1519) kuvasi umpilisäkkeen vuonna 1492 ensimmäisenä piirroksin ja sanoin umpisuolen (kreik. typhlon, latin. coecum) osana. Umpilisäkkeen kuvasivat myös Andreas Vesalius (1514–1564) anatomian teoksessaan vuonna 1543 ja Gabriele Falloppio (1523–1562) vuonna 1561. Falloppio vertasi umpilisäkettä muotonsa perusteella matoon. Ambroise Paré (1510–1590) käytti vuonna 1582 umpilisäkkeestä nimeä "apophysis" (=jatke). Gaspar Bauhin (1560–1624) puolestaan antoi umpilisäkkeelle vuonna 1597 nimen "appendix lumbricum". Nykyisen nimen Appendix vermiformis umpilisäkkeelle antoi Philippe Verheyen vuonna 1710.


title: Umpilisäke

text: Umpilisäkkeen tulehduksen aiheuttama "perityfliitti" oli usein kuolemaan johtava tauti, ja lääkäritkin pyrkivät osaltaan tekemään jotakin potilaitten pelastamiseksi. He yrittivät kirurgisin toimenpitein tyhjentää vatsaontelosta sinne vatsakalvontulehduksen seurauksena kertynyttä märkää, kuten P. Frank vuonna 1792 Mannheimissa ja August Gottlieb Richter (1742–1812) vuonna 1792 Wienissä. Useimmiten märän poistamiseen käytettiin "parasenteesiä" eli vatsanpeitteiden puhkaisua, kuten mm. van Vrecken teki vuonna 1816.


title: Umpilisäke

text: Saksalainen Johann Lieberkühn (1711–1756) oli jo vuonna 1739 osoittanut eläinkokeissa, että perityfliittiin liittyvän vatsakalvontulehduksen syynä oli todellisuudessa puhjenneesta umpilisäkkeestä vatsaonteloon joutunut uloste. Hän totesi, että koirat elivät tuskin päivääkään, kun hän oli aiheuttanut niille keinotekoisesti umpilisäkkeen puhkeamisen.


title: Umpilisäke

text: Ensimmäinen raportoitu umpilisäkkeen poisto tapahtui 1735. Sen teki ilman puudutusta brittiläinen sotilaslääkäri Amyan. Kunnia umpilisäkkeen ensimmäisestä poistamisesta menestyksellisesti oikean diagnoosin jälkeen on annettu useammalle kirurgille. Varhaisimmat on ajoitettu 1880-luvulle. Ennen anestesian yleistymistä leikkaus tehtiin ilman puudutusta.


title: Umpilisäke

text: Umpilisäkettä on pidetty ihmisen elintoimintojen kannalta merkityksettömänä. Vuonna 2009 Journal of Theoretical Biology julkaisi Duken yliopistossa tehdyn tutkimuksen, jossa kävi ilmi, että umpilisäke olisikin tarpeellinen. Se varastoi hyvänlaatuisia bakteereja, joita tarvitaan ruoansulatuselimissä. Asiaa on tutkittu sen jälkeen lisää ja havaittu, että umpisuoli on yllättävän yleinen muillakin nisäkkäillä kuin ihmisellä ja isoilla apinoilla. Heather F. Smith ja William Parkerin tutkimusryhmä totesi, että tutkituista 361 nisäkäslajista noin 50:ltä löytyi umpisuoli ja umpilisäke, ja se on kehittynyt evoluution kuluessa itsenäisesti 32 kertaa. Tutkimukset umpilisäkkeen tehtävästä jatkuvat. Aikaisemmin umpilisäkettä pidettiin turhana jäänteenä, joka esiteltiin biologian oppikirjoissa vielä 2010-luvulla todisteena ihmisen evoluutiosta.


title: Umpilisäke

text: Vatsaontelon elimien kirurgisista tulehdussairauksista äkillinen umpilisäkkeen tulehdus ("appendicitis acuta") on epäilemättä tavallisin. Tulehduksen syynä voi olla umpilisäkkeen ahtautuminen tai tukkeutuminen seinämän imurauhasturvotuksen tai jonkin umpilisäkkeen sisällä olevan vierasesineen kuten ulostekiven (kiinteäksi kappaleeksi puristuneen ulostemassan), hedelmänkiven tai muun vastaavan vuoksi. Umpilisäkkeen tulehduksen eli appendisiitin oireita voivat olla muun muassa vatsakipu, pahoinvointi, kuume ja oksentelu. Tyypillisesti tauti alkaa vatsakivulla, joka pahenee tunneissa tai 1-2 päivän aikana. Klassisesti kipu tuntuu epämääräisesti vatsan alueella ja siirtyy sitten oikealle alas. Oireet kuitenkin vaihtelevat, eikä kaikilla potilailla ole kaikkia oireita. Lääkäri tunnustelee vatsaa, kuuntelee suoliääniä stetoskoopilla, tarkastaa nivusalueen sekä tunnustelee peräsuolen kautta eturauhasta ja selvittää ulosteen värin. Painettaessa vatsan oikeaa alalaitaa (McBurneyn piste) potilas yleensä valittaa kipua, jos kyse on umpilisäkkeen tulehduksesta. Kipu voi olla myös säteilevää, jolloin tuntuu kuin sattuisi vasempaan kylkeen, vaikka kivun lähde on oikea kylki. Verikokeissa yleensä joko CRP tai leukosyytit ovat koholla. Selvästi äkilliseen umpilisäkkeen tulehdukseen viittaavien oireiden ilmetessä on mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tehtävä leikkaus ainoa asianmukainen hoitotapa.


title: Umpilisäke

text: Keskimäärin 15–30 prosenttia tulehtuneista umpilisäkkeistä puhkeaa ennen kirurgista toimenpidettä, mistä voi seurata vaarallinen vatsakalvontulehdus. Umpilisäkkeen tulehduksen esiintyvyys väestössä on noin seitsemän prosenttia.


title: Umpilisäke

text: Umpilisäkkeen poisto on yksi yleisimpiä päivystyskirurgisia toimenpiteitä. Suomessa niitä tehdään yli 10 000 vuodessa. Umpilisäkkeen poisto voidaan tehdä myös tähystinkirurgialla, mikä vähentää merkitsevästi sairaalassaoloaikaa, sairausloman tarvetta, leikkauskomplikaatioita sekä kipulääkkeen tarvetta.


title: Umpilisäke

text: Potilas pääsee kotiin yleensä leikkausta seuraavana päivänä, jos vointi on hyvä. Kotona haavaa voi alkaa suihkuttaa kevyesti toisena päivänä sairaalasta pääsyn jälkeen. Tikit tai hakaset poistetaan haavasta noin viikon kuluttua. Tästä huolimatta potilaan on oltava varovainen ainakin kolmen viikon ajan, koska suolen pinnassa oleva leikkausjälki ei ole vielä umpeutunut täydellisesti.


title: Umpilisäke

text: Uusimpana tietona poiston seurauksena elimistön tila ei toivu yhtä nopeasti esim. antibioottikuurin jälkeen.


title: Maloelap

text: Maloelap on 75 saaresta koostuva atolli Tyynellämerellä. Se on Marshallinsaarten lainsäädännöllinen alue. Maloelapin saarten pinta-ala on 9,8 neliökilometriä, mutta saaret ympäröivät laguunia, jonka pinta-ala on 973 neliökilometriä. Maloelapin asukasluku oli 682 vuonna 2011.


title: Kilpalaulanta

text: Kilpalaulanta on kalevalaisessa runoudessa loitsuin käytävä kaksintaistelu tai ottelu. Osapuolet laulavat loitsuja toistensa turmioksi tai mittelevät tietoisuuttaan. Kuuluisin kilpalaulanta käytiin nuoren Joukahaisen ja vanhan Väinämöisen välillä maailman ollessa vielä nuori. Joukahaisen sanat osoittautuivat naisten ja lasten loruiksi, mutta Väinämöisen laulaessa syntyjä syviä, asioita ainoisia, järkkyi maa ja järvet kuohuivat. Väinämöisen mahti sorti Joukahaisen suohon.


title: Kilpalaulanta

text: Kilpalaulanta tarkoittaa myös kalevalaisen runonlaulannan kilpailua, jossa kaksi runonlaulajaa yrittävät voittaa toisensa runojen kestolla tai laadulla. Tällaisia kilpalaulantoja järjestetään edelleen.


title: Upseeri

text: Upseeri on armeijan tai muun sotilaallisesti organisoituneen järjestön päällystöön kuuluva johtaja. Suomen Puolustusvoimissa upseerien sotilasarvoja ovat vänrikki/aliluutnantti ja tätä ylemmät sotilasarvot aina kenraaliin/amiraaliin asti. Upseerit voidaan lisäksi jakaa nuorempiin upseereihin vänrikistä kapteeniin asti, esiupseereihin majurista everstiin asti sekä kenraaleihin. Näiden luokkien lisäksi on olemassa historiallinen yliluutnantin ja kapteenin sisältävä yliupseerin käsite. Joskus nuorempia upseereita kutsutaan myös komppaniaupseereiksi.


title: Upseeri

text: Suomessa on tällä hetkellä neljänlaisia upseereita.


title: Upseeri

text: Ensinnäkin Maanpuolustuskorkeakoulussa, Kadettikoulussa (perustutkinto-osasto)upseerin korkeakoulututkinnon, sotatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkinnon suorittaneet ns. aktiivi- tai kadettiupseerit.


title: Upseeri

text: Toiseksi erikoisupseerit, jotka ovat saaneet reserviupseerin koulutuksen ja suorittaneet siviilissä korkeakoulututkinnon ja saavat puolustusvoimissa tarvittavaa täydennyskoulutusta.


title: Upseeri

text: Kolmanneksi Opistoupseerit (entiset toimiupseerit), jotka ovat suorittaneet opistotason tutkinnon Päällystöopistossa tai Maanpuolustusopistossa.


title: Upseeri

text: Neljänneksi reserviupseerit, jotka ovat saaneet varusmiespalveluksen aikana reserviupseerin koulutuksen.


title: Upseeri

text: Itsenäisyyden alkuaikoina oli paljon eritaustaisia upseeriryhmiä: Vanhan Suomen väen upseerit, Venäjän armeijan upseerit, kadettiupseerit, reservin upseerit, jääkäriupseerit ja muut Saksassa tai muissa länsimaissa koulutuksensa saaneet upseerit.


title: Upseeri

text: Upseerin tehtävä on johtaa hallinnon asettamien tehtävien toteuttamista. Upseerilla on toimivalta päättää mm. sotilaallisten voimakeinojen käytöstä tehtävien suorittamiseksi.


title: Upseeri

text: Upseerit koulutetaan johtajiksi, päälliköiksi ja komentajaksi. Tehtäviin harjaannutaan normaali- ja poikkeusolojen esimiestehtävissä eri toimialoilla paikallisella, alueellisella ja valtakunnallisella tasolla. Ylempiin upseerin tehtäviin edellytetään kokemusta kansainvälistä tehtävistä.


title: Upseeri

text: Sotilasorganisaatiossa upseerit käyttävät ylintä käskyvaltaa ja heidän käskyjään toteuttavat aliupseerit ja miehistö.


title: Upseeri

text: Upseerit ovat aina aliupseerien esimiehiä ja aliupseerit miehistön esimiehiä.


title: Upseeri

text: Tavallisesti upseerit opiskelevat sotatieteitä korkeakouluissa tai sotilasakatemioissa. Pitkästä koulutuksesta johtuen upseereilta edellytetään sitoumusta palvella armeijassa. Erikoisupseerit ovat saaneet koulutuksensa pääosin siviilissä ja työskentelevät koulutustaan vastaavissa tehtävissä.


title: Upseeri

text: Suomen puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen upseerien koulutuksesta vastaa Maanpuolustuskorkeakoulu, jossa voi suorittaa perustutkintoina sotatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkinnot sekä jatkotutkintoina yleisesikuntaupseerin ja tohtorin tutkinnot. Sotatieteiden kandidaattitutkinnon suoritus kestää noin kolme vuotta ja se antaa kelpoisuuden nuoremman upseerin määräaikaiseen virkaan. Tämän jälkeen seuraa työelämäjakso nuoremman upseerin virassa luutnantin sotilasarvossa, joka kestää noin neljä vuotta. Työelämäjakson jälkeen seuraa sotatieteiden maisterin opinnot yliluutnantin sotilasarvossa. Sotatieteiden maisterit ylennetään kapteeneiksi/kapteeniluutnanteiksi.


title: Upseeri

text: Vuosina 2001–2006 oli mahdollista suorittaa Maanpuolustuskorkeakoulussa myös ensimmäisen vuoden opinnot, joiden suorittaminen antoi kelpoisuuden reserviupseerin määräaikaiseen virkaan. Kyseinen koulutus eriytettiin muusta upseerikoulutuksesta omaksi kokonaisuudekseen, joka eroaa rakenteeltaan ensimmäisen vuoden opinnoista kadettikurssilla. Opinnot suorittaneet palvelevat joukko-osastoissa vänrikkeinä.


title: Upseeri

text: Aiemmin upseerin tutkinto suoritettiin kolmessa vuodessa. Upseerin tutkinnon jälkeen seuraavan tason tehtäviin antoi valmiudet kapteenikurssi ja edelleen esiupseerin tehtäviin esiupseerikurssi ja yleisesikuntaupseerin tehtäviin Sotakorkeakoulussa suoritettava yleisesikuntaupseerin tutkinto.


title: Upseeri

text:
Nykyään upseeri komennetaan noin kymmenen vuoden palveluksen jälkeen esiupseerikurssille Maanpuolustuskorkeakouluun. Kurssin jälkeen voi pyrkiä yleisesikuntaupseerin tutkintoon. Tämä on edellytyksenä everstiluutnanttia korkeampiin sotilasarvoihin etenemiseen. Korkeimpiin tehtäviin suunnitellut upseerit suorittavat ylemmän päällystön kurssin ja ylimmän johdon kurssin, jotka valmistavat puolustushaarojen ja valtakunnallisen tason komentajatehtäviin. Yleisesikuntaupseerin tutkintoon ja ylemmän johdon kursseille valitaan myös erikoisupseereita tehtävänsä perusteella.
Maanpuolustuskorkeakoulussa voi suorittaa sotatieteiden tohtorin tutkinnon.


title: Upseeri

text: Puolustusvoimat kouluttaa varusmiehistä noin 10 % reserviupseereiksi. He vastaavat sodan aikana nuoremman upseerin tehtävistä perusyksiköissä sekä esikunnissa. Näiden upseerien koulutus tapahtuu Reserviupseerikoulussa sekä erillisillä reserviupseerikursseilla. Täydennyskoulutus tapahtuu kertausharjoituksissa. Tietojaan ja taitojaan voi syventää myös Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen ja Reserviupseeriliiton järjestämillä kursseilla. Vanhemmat reserviupseerit voidaan ylentää everstiluutnantin arvoon poikkeusolojen tehtävän ja osaamisen perusteella.


title: Upseeri

text: Maavoimien ja ilmavoimien sotilasarvot:


title: Upseeri

text: Merivoimien sotilasarvot:


title: Kaarle VI (Ranska)

text: Kaarle VI Rakastettu, myöhemmin Mielipuoli (ransk. "Charles VI le Bien-Aimé", myöhemmin "le Fol" tai "le Fou"), () oli Ranskan kuningas vuosina 1380–1422. Hän kuului Valois'n hallitsijasukuun.


title: Kaarle VI (Ranska)

text: Kaarle oli edellisen kuninkaan Kaarle V:n ja tämän puolison Bourbonin Jeannen poika. Vuonna 1380, Kaarlen ollessa 11-vuotias, hänet kruunattiin Ranskan kuninkaaksi Reimsin tuomiokirkossa, jossa kuninkaalliset menot oli tapana suorittaa. Ennen kuin hänestä tuli täysvaltainen hallitsija, Ranskaa hallitsivat hänen setänsä, pääasiassa Burgundin Filip II. Vuonna 1388 Kaarle uskaltautui erottamaan tämän ja kokoamaan itselleen päteviä neuvontantajia, "marmosetejä", joista osa oli toiminut jo hänen isänsä aikana.


title: Kaarle VI (Ranska)

text: Kaarle toimi kuninkaana satavuotisen sodan aikana. Molempien osapuolten valtaistuimelle nousi 1300-luvun lopulla lapsikuningas, Lontoossa Rikhard II ja Pariisissa Kaarle VI. Kumpikin maa oli sisäisesti sekasortoisessa tilassa, joten niiden kyky sodankäyntiin oli heikko. Ranskan kruunu oli rahapulassa, kun kuningas Kaarle V oli lakkauttanut niin sanotun tulisijaveron, joka oli ollut valtion tärkeä tulonlähde.


title: Kaarle VI (Ranska)

text: 24-vuotiaana Kaarle alkoi kärsiä psykoosista kun hän sai ensimmäisen kohtauksensa vuonna 1392. Sairaus piinasi häntä ja vaikeutti hallitsemista läpi elämän. Oireiden perusteella uskotaan, että kuningas kärsi skitsofreniasta, porfyriasta tai kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä. Kuningas esimerkiksi uskoi olevansa lasia tai kieltäytyi peseytymästä. Toisinaan hän ei edes muistanut vaimoaan, perhettään tai sitä että oli Ranskan kuningas. Kuninkaasta tuli näin ollen kykenemätön johtamaan Ranskaa.


title: Kaarle VI (Ranska)

text: Kaarlen menetettyä kykynsä johtaa maata, hänen setänsä palasivat, karkottivat marmosetit ja käyttivät valtion kassaa sumeilematta omaksi edukseen, mikä johti lopulta sisällissotaan "burgundilaisten" ja "orleanslaisten" välillä. Seurasi sekava aika, jolloin maassa ei ollut selvää valtiasta, vaikkakin mielisairas Kaarle jatkoi nimellisesti kuninkaana.


title: Kaarle VI (Ranska)

text: Kaarlen hallintokautta leimasi jännite suhteessa Englantiin satavuotisen sodan ollessa kesken. Ensimmäinen askel kohti rauhaa tapahtui vuonna 1396 kun Kaarlen tytär, kuusivuotinen Isabella naitettiin 29-vuotiaalle Englannin kuninkaalle Rikhard II:lle.


title: Kaarle VI (Ranska)

text: Ranskassa ei rauha kuitenkaan kestänyt. Kuningasperheen ja Burgundin suvun väliset riidat johtivat kaaokseen ja anarkiaan. Englannin kuningas Henrik V käytti tilaisuutta hyväkseen ja hyökkäsi Ranskaan. Vuonna 1415 Ranskan armeija kukistui Agincourtin taistelussa. 1420 Kaarle, joka oli jo pahoin sairautensa lamaannuttama, allekirjoitti Troyesin sopimuksen, jolla tunnusti Henrikin hänen seuraajakseen, julisti oman poikansa oikeudettomaksi kruunuun ja myönsi tyttärensä Valois'n Katariinan Henrikille puolisoksi. Useat kansalaiset, heidän joukossaan Jeanne d'Arc, uskoivat että kuningas suostui tuhoisiin ja ennenkuulumattomiin ehtoihin vain sairautensa ja heikon mielenterveytensä takia, eikä Ranska näin ollen voisi noudattaa niitä.


title: Kaarle VI (Ranska)

text: Kaarle kuoli vuonna 1422 Pariisissa ja hänet haudattiin vaimonsa Baijerin Isabellan kanssa Saint Denisin basilikaan. Hänen seuraajakseen kohosi lopulta hänen poikansa Kaarle VII. Kohtalon ivaa oli, että hänen tyttärensä Katariinan kautta Kaarlen sairaus siirtyi Henrik VI:nteen, Katariinan ja Henrik V:n poikaan, jonka kyvyttömyys hallita oli yksi osatekijä ruusujen sodan syttymiseen. Vaikka Henrik myöhemmin tuli järkiinsä, hän oli sen jälkeen käytännössä jo hävinnyt Englannin kruunun.


title: Denigomodu

text: Denigomodu on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren länsirannikolla. Alueen pinta-ala on 0,9 neliökilometriä ja asukkaita on 1804 ("2011"), joista suurin osa asuu fosfaattikaivoksen työntekijöiden asuntoloissa.


title: Denigomodu

text: Denigomodussa on muun muassa sairaala. Lisäksi alueella sijaitsee Nauru Phosphate Corporationin asuntolakompleksi, jossa asuvat fosfaattikaivosten työntekijät. Asuntolan sijainnin vuoksi Denigomodu on kokonaisuutena laskettuna Naurun tiheiten asuttu alue.


title: Boe

text: Boe voi tarkoittaa seuraavia:


title: Boe (Nauru)

text: Boe on yksi Naurun tasavallan saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren lounaisissa osissa. Alueen pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku on 851 ("2011").


title: Rumba

text: Rumba on kuubalaisperäinen tanssi, joka perustuu kuubalaisiin kansantansseihin. Kuubassa rumba ei ole minkään tietyn tanssin nimi vaan merkitykseltään häilyvä yleisnimitys laajalle ja hajanaiselle tanssien ryhmälle. Kuuban ulkopuolella rumbaksi kutsuttujen tanssien malleina ovat olleet esimerkiksi son ja danzón. Muusikot eivät ole omaksuneet tätä nimeämistapaa vaan kutsuvat rumbatanssiin sopivaa musiikkia yleensä boleroksi, ja sanaa bolero yritetään juurruttaa myös suomalaiseen seuratanssikäyttöön.


title: Rumba

text: Periaatteeltaan rumba voitaisiin luokitella kosiotanssiksi, jossa mies yrittää vietellä naista tanssillaan ja myös nainen miestä. Tanssittaessa rumban tärkeimpiin ominaispiirteisiin kuuluvat katsekontaktin säilyttäminen ja "viekoittelevat" liikeradat. Rumba on myös kilpatanssi latinalaistanssikilpailuissa.


title: Rumba

text: Rumba lasketaan aina tavalla kaks–kol–nel–ja–yks.


title: Baiti

text: Baitsi tai Baiti on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren luoteisissa osissa. Baitsin pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja asukasluku 513 ("2011"). Baitsi kuuluu Ubeniden vaalipiiriin.


title: Triathlon

text: Triathlon on uinnin, pyöräilyn ja juoksun yhdistelmälaji. Lajiin kuuluu eripituisia matkoja, mutta niin sanottuun Ironman- eli täysmatkaan kuuluu 3,8 kilometriä uintia, 180 kilometriä pyöräilyä ja maratonjuoksu. Olympialaisissa kilpaillaan matkalla, joka on noin neljäsosan täysmatkasta. Triathlonin kehitti San Diego Track Club 1970-luvun alussa. Havaijilla järjestettiin 1978 ensimmäinen Ironman-kilpailu, jonka näkyvyys on nostanut laji suosiota. Olympialaisissa laji oli mukana ensimmäisen kerran Sydneyssä 2000 ja paralympialaisissa Rio de Janeirossa 2016. Triathlon suoritetaan tavanomaisesti seuraavassa järjestyksessä: ensin uintiosuus, sen jälkeen pyöräilyosuus ja lopuksi juoksuosuus.


title: Triathlon

text: Triathlonissa järjestetään erimittaisia kilpailuja. Niin sanottuna kuninkuusmatkana pidetään täys- eli Ironman-matkaa. Siihen kuuluu 3,8 kilometriä uintia, 180 kilometriä pyöräilyä ja maratonjuoksu. Suurin osa kilpailuista on selvästi lyhyempiä, ja esimerkiksi olympialaisissa kilpaillaan niin sanotussa varttimatkassa, joka on noin neljäsosa täysmatkan pituudesta.


title: Triathlon

text: Tärkeimmät triathlon-matkat ovat:


title: Triathlon

text: Näitä pitemmät kilpailumatkat ovat ultratriathloneja. Ne ovat normaalimatkaa kaksi, kolme, neljä, viisi, kymmenen, kaksikymmentä tai kolmekymmentä kertaa pidempiä.


title: Triathlon

text: Nykyaikainen triathlon sai alkunsa Kaliforniassa 1970-luvun alussa. Sitäkin ennen aina 1900-luvun alusta alkaen oli kolmen kestävyyslajin kilpailuja järjestetty silloin tällöin ainakin Ranskassa, joskin lajit ja niiden suoritusjärjestys vaihtelivat.


title: Triathlon

text: Ensimmäinen nykyaikainen triathlon-kilpailun järjesti San Diego Track Club 25. syyskuuta 1974 San Diegon Mission Bayssa. Kerhon aktiivit Jack Johnstone ja Don Shanahan lisäsivät jo parin vuoden ajan järjestämäänsä uinnista ja juoksusta koostuneeseen kilpailuun kolmanneksi lajiksi pyöräilyn. Kilpailuun osallistui 46 kilpailijaa. Se koostui 10 kilometrin juoksusta, 8 kilometrin pyöräilystä ja 500 metrin uinnista.


title: Triathlon

text: Havaijin tunnettu Ironman- eli Teräsmies-kisa sai alkunsa vuonna 1977, kun havaijilainen uimaseura ja juoksuseura halusivat selvittää, kumman lajin urheilijat olivat kovakuntoisempia. Haastekilpailuun saatiin mukaan myös pyöräilijät. Ensimmäinen Ironman-kisa käytiin 18. helmikuuta 1978, ja matkat olivat samat kuin nykyisinkin täysmatkalla: 3,8 kilometriä uintia, 180 kilometriä pyöräilyä ja 42,2 kilometrin maratonjuoksu. Ensimmäiseen kilpailuun osallistui 12 kilpailijaa, ja voittaja Gordon Hallerin aika oli 11.46.58. Tapahtuma vakiintui jokavuotiseksi, ja vuonna 1982 televisioyhtiö ABC otti sen ohjelmistoonsa, mikä lisäsi huomattavasti lajin näkyvyyttä. Triathlonista kiinnostuttiin Euroopassakin, ja Euroopan ensimmäinen triathlon-kilpailu järjestettiin Nizzassa 1980-luvulla.


title: Triathlon

text: Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja Juan Antonio Samaranch kiinnostui triathlonista vuonna 1984 ja ryhtyi ajamaan sitä olympialajiksi. Kanadalainen Les McDonald perusti Samaranchin ehdotuksesta kansainvälisen triathlonliiton ITU:n vuonna 1989, ja maailmanmestaruuksista alettiin kilpailla samana vuonna. Aluksi MM-tittelit ratkaistiin lyhyellä matkalla.


title: Triathlon

text: Triathlon hyväksyttiin olympialiikkeeseen vuonna 1994, ja se oli ensimmäistä kertaa mukana Sydneyssä 2000. Ensimmäiset kultamitalistit olivat Kanadan Simon Whitfield ja Sveitsin Brigitte McMahon. Olympialaisissa kilpaillaan neljäsosamatkoilla.


title: Triathlon

text: Yksi triathlonin menestyneimpiä kilpailijoita on ollut yhdysvaltalainen Mark Allen, joka on voittanut Havaijilla kuusi kertaa.


title: Triathlon

text: Suomen ensimmäinen ”teräsmieskilpailu” järjestettiin vuonna 1983 Joroisissa. Miesten SM-mitaleista alettiin kilpailla 1985 ja naisten mitaleista seuraavana vuonna. Suomen tunnetuimpia triathlonisteja ovat olleet Magnus Lönnqvist ja Pauli Kiuru. Näkyvyyttä lajille Suomessa toi myös sitä harrastanut poliitikko Alexander Stubb. Tällä hetkellä tunnetuin suomalainen triathlonisti on Kaisa Sali (o.s. Lehtonen).


title: Anabar

text: Anabar on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta ("district"). Se sijaitsee saaren koillisrannikolla ja rajautuu etelässä Ijuwin ja Anibaren, lounaassa Baitin ja Ewan sekä lännessä Anetanin alueeseen. Anabarin pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja asukasluku vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 452.


title: Keskushermosto

text: Keskushermosto () on keskussäätelyjärjestelmä, joka ohjaa kaikkea kehon toimintaa. Se käsittelee tietoja ja pitää meidät yhteydessä ulkomaailmaan.


title: Keskushermosto

text: Keskushermostoon kuuluvat selkäydin ja aivot. Aivorunko osana aivoja on yhdistämässä selkäydintä ja aivoja. Aivot toimivat toimintojen ylikoordinaattorina, ne säätelevät vireystilaa, unirytmiä, ajattelua, havainnointia, sekä motorisia toimintoja.


title: Keskushermosto

text: Selkäydin ohjaa aivojen käskyjä eteenpäin, ja sen poikkileikkaus muistuttaa perhosen siipiä, joiden etu ja takakärjissä sijaitsevat ns. pylväät. Selkäytimen etupylväässä on motoristen, eli liikettä tuottavien neuronien soomat, eli osat, joissa tuma sijaitsee. Takapylväs on muodostunut sensoristen, eli aistimuksia välittävien neuronien aksoneista, joiden soomat sijaitsevat takapylvään ulkopuolella spinaaligangliossa.


title: Keskushermosto

text: Keskushermoston lisäksi hermostoon kuuluu ääreishermosto, joka tuo keskushermostoon informaatiota.


title: Anetan

text: Anetan on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. Alueen pinta-ala on noin yksi neliökilometri ja asukasluku 587 (vuonna 2011) Anetanin naapurialueet ovat Anabar ja Ewa.


title: Anetan

text: Anetaninen alueella sijaitsee Naurun ainoa sääasema. Alueella on myös presidentin virka-asunto.


title: Anibare

text: Anibare on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se kuuluu Anabarin vaalipiiriin. Anibare sijaitsee saaren itäisellä rannikolla. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 226 ("2011"). Anibare on asukasluvultaan yksi Naurun pienimmistä alueista.


title: Meneng

text: Meneng eli Menen on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se muodostaa myös oman vaalipiirinsä. Meneng sijaitsee saaren kaakkoisosissa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 1380 ("2011").


title: Meneng

text: Menengin alueella sijaitsevat molemmat maan kaksi hotellia:


title: Ijuw

text: Ijuw on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren koillisrannikolla. Ijuwin pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 178 ("2011"). Ijuw on asukasluvultaan Naurun pienin alue. Sen naapurialueet ovat Anabar ja Anibare. Ijuw on osa Anabarin vaalipiiriä. Naurun itäisin kohta sijaitsee Ijuwissa.


title: Uaboe

text: Uaboe (joskus myös Waboe) on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren luoteisrannikolla ja on osa Ubeniden vaalipiiriä. Uaboen pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku on 318 ("2011").


title: Sabaragamuwa

text: Sabaragamuwa (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Maakunta koostuu kahdesta piirikunnasta: Ratnapura ja Kegalle.


title: Sabaragamuwa

text: Maakunnan pääkaupunki on Ratnapura. Muihin suuriin kaupunkeihin kuuluu muun muassa Kegalle. Ratnapuran kaupungissa sijaitsee muun muassa Sabaragamuwan yliopisto.


title: Sabaragamuwa

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 1 928 655.


title: Muoti

text: Muoti tarkoittaa jonakin ajankohtana vallitsevaa ja suosiossa olevaa tyyliä tai makusuuntaa, yleistä tapaa. Erotukseksi paikallisten elinolojen sanelemasta kansanpuvusta vaatemuodilla tarkoitetaan vaatetustyyliä, joka edustaa verrattain lyhytaikaista tyylisuuntausta.


title: Muoti

text: Muodissa tapahtuu kiertoja, kun ihmiset arvostavat vähemmän tai kyllästyvät aiemmin suosittuihin asioihin ja omaksuvat tilalle jotakin uutta. Elämänaloista muodin vaikutus tiedostetaan selvimmin pukeutumisessa, ja usein muodista puhuttaessa tarkoitetaankin nimenomaan muotivaatteita. Muoti ilmenee jopa kiinnostuksena tietynlaisiin uskonnollisiin liikkeisiin tai tieteellisiin teorioihin. Kaupallisesti muotia voidaan hyödyntää saamalla ihmiset ostamaan ja hankkimaan uusia asioita.


title: Muoti

text: Uusi muoti syntyy kun tarpeeksi moni ihminen alkaa matkia toista jossain tietyssä asiassa. Yhteisöllinen paine ja monet viestimet painostavat ihmisiä pysymään muodin mukana, joka osallaan nostaa ihmisten tahtoa seurata valtavirtaa. Myös esikuvina pidetyt julkisuuden henkilöt voivat luoda muoteja. Muotilehdet kertovat myös muodista ja trendeistä.


title: Alkueliöt

text: Alkueliöt eli protoktistit eli protistit ("Protista") on nykyisessä merkityksessään sovinnainen yhteisnimitys niille alkeellisille aitotumaisille eliöryhmille, jotka eivät sukulaisuussuhteidensa perusteella kuulu kasveihin, eläimiin tai sieniin.


title: Alkueliöt

text: 1900-luvulla alkueliöt esitettiin usein omana eliökuntanaan. Eliöiden kuntatason luokittelu on sittemmin huomattavasti monimutkaistunut, mutta alkueliöt-niminen kunta saattaa edelleenkin yksinkertaisuuden vuoksi esiintyä yleistajuisissa tietokirjoissa tai koulukirjoissa. Fylogeneettisen taksonomian kannalta tällainen kunta on taksonina kuitenkin virheellinen, koska siihen luetut eliöt eivät muodosta kehityshistoriallisesti yhtenäistä eli monofyleettistä ryhmää. Tästä syystä alkueliöt ei enää ole tieteellisessä luokittelussa käytettävä itsenäinen eliökunta tai muu taksoni, vaan sovinnainen yleisnimitys niille eliöryhmille, jotka eivät kuulu mihinkään edellä mainituista kolmesta suuresta eliökunnasta. Nykyaikaisessa luokittelussa ne kuuluvat joukkoon useita itsenäisiä pieniä eliökuntia tai vanhoja kehityslinjoja, joilla ei ole kovinkaan paljoa keskinäistä sukulaisuutta.


title: Alkueliöt

text: Monille tähän ryhmään kuuluville eliöille on ominaista lähinnä yksittäin elävät solut, joilla on pitkälle erikoistuneita soluelimiä ja jotka eivät pysty muodostamaan erikoistuneita kudoksia. Yksi- ja monisoluisuuden raja on kuitenkin häilyvä, sillä esimerkiksi eräät limasienet viettävät osan elinkaarestaan yksisoluisena ja osan monisoluisena eliönä.


title: Alkueliöt

text: Yksisoluisten eliöiden lisäksi eräät alkueliöt muodostavat filamentteja, pieniä yhdyskuntia tai eräät ruskeat levät jopa suuria sekovartisia eliöitä. Useimmat ovat kuitenkin kooltaan mikroskooppisia: niiden koko vaihtelee 5 mikrometristä 2–3 millimetriin. Eräät loiset ja levät ovat vain yhden mikrometrin kokoisia, mutta ruskolevät voivat saavuttaa kymmenien metrien pituuden. Yksisoluisille on usein tyypillistä solurakenteen monimutkaisuus: soluelimet ovat kehittyneemmät ja niitä on enemmän, koska solujen täytyy kyetä elämään itsenäisesti; lisäksi solujen pinnalle on usein kehittynyt erityisiä siimoja tai ripsiä, joiden avulla eliöt pystyvät liikkumaan. Ameboilla ja juurijalkaisilla on puolestaan solulimasta työntyviä valejalkoja, joiden avulla ne pystyvät ryömimään eteenpäin.


title: Alkueliöt

text: Alkueliöt tarvitsevat kostean elinympäristön. Niitä esiintyy vesistöissä, joissa ne muodostavat planktonia, maaperässä, jossa ne toimivat esimerkiksi kuolleen aineksen hajottajina, sekä muissa eliöissä joko loisina, symbiontteina tai päällysvieraina.


title: Alkueliöt

text: Alkueliöiden erottamista omaksi kunnakseen ehdotti ensimmäisenä Ernst Haeckel vuonna 1866, mutta ajatus oli vallalla yleisesti vasta 1900-luvun loppupuoliskolla. Alun perin alkueliöihin luettiin kaikki yksisoluiset elämänmuodot, kuten bakteerit, kunnes merkittävä jako aitotumaisten ja esitumaisten eliöiden välillä tehtiin. Molekulaaristen menetelmien kehittyminen systemaattisessa tutkimuksessa osoitti kuitenkin, että itse asiassa mitään yksittäistä ja yhtenäistä alkueliöiden kuntaa ei ole olemassa, vaan että kyseessä on joukko hyvin vanhoja itsenäisiä kehityslinjoja, joista vain ei evoluution kuluessa kehittynyt mitään erityisen merkittäviä elämänmuotoja.


title: Alkueliöt

text: Alkueliöiden luokittelu on ollut jatkuvassa muutoksen tilassa, sillä lajien sukulaissuhteet ovat olleet pitkään epäselvät. Luokittelua on sekoittanut muun muassa se, että monet yksisoluiset eliöt ovat evoluution kuluessa ottaneet soluihinsa viherhiukkasiksi toisia yhteyttäviä yksisoluisia eliöitä, mikä on sekoittanut tällaisia eliöitä kasvien ja viherlevien kehityshaaraan. Nykytutkijat ovat eriyttäneet alkueliöihin kuuluvia kehityslinjoja omiksi kunnikseen (esimerkiksi "Chromalveolata" tai "Chromista"), johon luetaan muun muassa rusko- ja kultalevät). Nykytutkimusten perusteella vaikuttaa siltä, että näitä kuntia on 6-10.


title: Alkueliöt

text: Alkueliöt on ulkoisten ominaisuuksiensa ja elintapojensa perusteella mahdollista jakaa erilaisiin ryhmiin: levämäiset ("Algae") ovat yhteyttäviä ja muistuttavat siten kasveja; alkueläimiksi ("Protozoa") on kutsuttu liikuntakykyisiä, jotka ovat kehittäneet toimintaperiaatteiltaan eläinten elimiä vastaavia soluelimiä; jotkut puolestaan muodostavat rihmastomaisia rakenteita ja itiöitä ja siten muistuttavat sieniä. Tällainen jaottelu ei kuitenkaan kerro mitään näiden eliöiden keskinäisistä sukulaisuussuhteista, jotka ovat alkaneet selvitä vasta 2000-luvun alussa molekyylisystemaattisilla menetelmillä.


title: Alkueliöt

text: Alla on esitetty jaottelu, jossa on esitetty perinteisesti alkueliöiksi luokiteltujen eliöryhmien sijoittuminen eliökunnan luokittelussa niiden kehityshistoriallisten sukulaisuussuhteiden perusteella nykyisimmän käsityksen (Cavalier-Smith, Adl ym.) mukaan. Luokittelu voi tarkentua ja muuttua tutkimustiedon karttuessa.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydi on etikkahapon aldehydi, jonka kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava on CHCHO. Siitä käytetään myös nimiä "etanaali", "etikkahappoaldehydi" ja "etyylialdehydi". Aine on etanolin aineenvaihduntatuote. Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydi kuuluu aldehydien aineryhmään. Se on erittäin helposti syttyvää ja sen höyry-ilma-seokset ovat räjähtäviä. Asetaldehydi on pistävän hajuista ja se on olomuodoltaan kaasua tai väritöntä nestettä. Asetaldehydin leimahduspiste −38 °C (c.c.) ja itsesyttymislämpötila 185 °C. Asetaldehydin suhteellinen höyryn tiheys on 1,5 eli se on ilmaa raskaampaa (ilma = 1), joten se voi kulkeutua maata pitkin ja syttyä myös etäällä.


title: Asetaldehydi

text: Ollessaan kosketuksessa ilman kanssa asetaldehydi voi muodostaa räjähtäviä peroksideja.


title: Asetaldehydi

text: Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos on luokitellut asetaldehydin ihmisen ykkösryhmän karsinogeeniksi. Eli aine on ihmiselle syöpää aiheuttava. Tätä ryhmäluokittelua käytetään kun on tarpeeksi näyttöä aineen karsinogeenisuudesta ihmisille. IARC on Maailman terveysjärjestön eli WHO:n alainen syövän tutkimusyksikkö.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydin löysi ensimmäisen ruotsalainen apteekkari/kemisti Carl Wilhelm Scheele vuonna 1774. Tämän jälkeen asetaldehydia ovat tutkineet ranskalaiset kemistit Antoine François, comte de Fourcroy ja Louis Nicolas Vauquelin (1800) ja saksalaiset kemistit Johann Wolfgang Döbereiner (1821, 1822, 1823) ja Justus von Liebig (1835). Vuonna 1835 Liebig nimesi sen "aldehydiksi", mutta nimi muutettiin myöhemmin asetaldehydiksi.


title: Asetaldehydi

text: Vuonna 2003 asetaldehydin maailmanlaajuinen tuotanto oli noin miljoona tonnia. Ennen vuotta 1962, etanoli ja asetyleeni olivat tärkeimmät asetaldehydin lähteet. Sittemmin eteeni on ollut tärkein raaka-aine.


title: Asetaldehydi

text: Päätuotantomenetelmä on eteenin hapettaminen Wacker-prosessin avulla. Prosessiin kuuluu etyleenin hapettaminen käyttäen homogeenista palladium/kuparikatalyyttiä:


title: Asetaldehydi

text: 2 CH=CH + O → 2 CHCHO


title: Asetaldehydi

text: 1970-luvulla, Wacker-Hoecst suoran hapetusprosessin maailmanlaajuinen kapasiteetti kasvoi yli 2×10^6 per vuosi.


title: Asetaldehydi

text: Tuotettaessa pienempiä määriä, sitä voidaan valmistaa myös etanolin osittaisen hapettamisella, eksotermisellä reaktiolla. Tämä prosessi suoritetaan tyypillisesti hopeakatalyytin avulla 500-600 °C.


title: Asetaldehydi

text: CHCHOH + 1/2 O → CHCHO + HO


title: Asetaldehydi

text: Tämä menetelmä on yksi vanhimpia teollisuudessa käytettyjä menetelmiä asetaldehydin valmistamiseen.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydi on ulkoisesti myrkyllistä pitkään altistettuna, ihoa ärsyttävä ja todennäköisesti karsinogeeninen. Asetaldehydi hajoaa yleensä luonnollisesti ihmiskehossa, mutta sitä on havaittu erittyvän rotan virtsassa.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydi ärsyttää ihoa, silmiä, limakalvoa, nielua ja henkistystietä. Tätä tapahtuu kun pitoisuus ylittää 1000 ppm rajan. Altistumisen oireita ovat pahoinvointi, oksentelu ja päänsärky. Oireet eivät välttämättä tule heti. Ilman asetaldehydin raja on 0,07 ja 0,25 ppm:n välillä. Tällaisissa pitoisuuksissa asetaldehydin omenamainen tuoksu on ilmeinen. Silmän sidekalvon ärsytystä on havaittu 15-minuutin altistuksen jälkeen, 25 ja 50 ppm pitoisuuksissa, vastaavasti ärsytystä hengitysteissä on havaittu 200 ppm pitoisuudelle altistuttaessa 15-minuutin jälkeen. Asetaldehydillä on unettava vaikutus ja suurina annoksina se voi aiheuttaa jopa kuoleman lamaannuttamalla hengityksen. Altistus voi aiheuttaa myös vakavia vaurioita suuhun, kurkkuun ja vatsaan; nesteen kertymistä keuhkoihin, kroonisia hengityselinsairauksia, munuais- ja maksavaurioita, kurkun ärsytystä, huimausta, punoitusta ja ihon turvotusta.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydi on karsinogeeninen ihmiselle. Vuonna 1988 kansainvälinen syöväntutkimusyksikkö totesi: Eläinkokeiden perusteella on saatu asetaldehydin (päämetaboliitti etanoli) karsinogeenisuudesta riittävästi todisteita. Lokakuussa 2009 IARC päivitti asetaldehydin luokituksen, jonka mukaan asetaldehydi, jota on ja syntyy sisäsyntyisesti alkoholijuomissa, on ryhmän 1 karsinogeeni. Lisäksi asetaldehydi vahingoitaa DNA:ta ja aiheuttaa epänormaalia lihasten kehitystä, sillä se sitoutuu proteiineihin.


title: Asetaldehydi

text: Ihmiset, joilla on geenimutaatiosta johtuva puutteellinen kyky poistaa asetaldehydiä, voi olla muita suurempi riski sairastua Alzheimerin tautiin. "Tulokset osoittavat että, ALDH2 puute on ristitekijä viiveellä ilmestyvään Alzheimerin tautiin.. "


title: Asetaldehydi

text: Tutkimus, jossa tutkittiin 818 runsaasti juovia, todettiin että ne, jotka geenivirheen takia altistuvat normaalia suuremmille asetaldehydipitoisuuksille, ovat suuremmassa riskissä sairastua ylemmän ruoansulatuskanavan ja maksan syöpiin.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydi on tupakan savun merkittävä osatekijä. Sillä on osoitettu olevan synerginen vaikutus nikotiiniin jyrsijätutkimuksessa, eli se lisää nikotiinin riippuvuutta. Asetaldehydi on tupakan savun yleisin karsinogeeni, se liukenee sylkeen tupakoidessa. Asetaldehydiä on löydetty myös e-tupakoista, tosin pienissä määrissä.


title: Asetaldehydi

text: Monet mikrobit tuottavat asetaldehydia etanolista, mutta niillä on alhaisempi kyky eliminoida asetaldehydiä, tämä voi johtaa asetaldehydin kertymiseen sylkeen, vatsahappoon ja suolistoon. Käymisteitse valmistettu ruoka sekä useimmat alkoholijuomat sisältävät huomattavia määriä alkoholia. Etanolista, tupakan savusta ja ruokavaliosta peräisin oleva, limakalvon ja mikrobien hapettaman asetaldehydin vaikutus on kumulatiivinen ylemmissä ruuansulatuskanavissa.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydiä on löydetty kannabiksen polttamisen yhteydessä sen savusta. Havainto tehtiin käyttämällä uusia kemiallisia tekniikoita vuonna 2009, jossa osoitettiin laboratoriotutkimuksessa asetaldehydin aiheuttavan vaurioita DNA:lle.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydin vaikutus aivoissa todennäköisesti säätelee ihmisen alkoholinkäyttöä. Asetaldehydia saadaan elintarvikkeista, sillä sitä on niissä valmistusprosessin jäljiltä. Sitä syntyy myös suolistossa, ja sen syntymiseen vaikuttaa ruokavalio. Sitä voi muodostua myös alkoholijuomista ja tupakansavusta.


title: Asetaldehydi

text: Perintötekijät vaikuttavat alkoholin aineenvaihduntaan ja siten alkoholin aiheuttamiin tuntemuksiin. Jos alkoholin aineenvaihdunta on nopeampi, tulee ihmisellä jo juodessa epämiellyttäviä tuntemuksia.


title: Asetaldehydi

text: Maailman terveysjärjestön alainen syöväntutkimuslaitos IACR on luokitellut asetaldehydin 1. luokan syöpää aiheuttavaksi aineeksi. Suomessa asetaldehydia on tutkittu pitkään. Suomalaisia tutkijoita ovat Mikko Salaspuro ja THL:n erikoistutkija Peter Erikson.


title: Asetaldehydi

text: Eriksonin mukaan asetaldehydia saadaan kolmesta lähteestä: sitä syntyy maksassa, mutta se palaa pois. Sitä on syljessä, ja sen tuottavat suun, nielun ja vatsan mikrobit. Kolmas lähde on alkoholijuomat. Valkoviinissä ja luumu- ja omenajuomissa sitä on eniten, kirkkaissa viinoissa vähiten. Sitä esiintyy luonnollisesti myös monissa elintarvikkeissa, esimerkiksi soijakastikkeessa. Euroopan komission asettaman tieteellisen asiantuntijaryhmän, vuonna 2012 antaman yksimielisen suosituksen mukaan kosmeettisessa lopputuotteessa saa olla asetaldehydiä korkeintaan 5 mg litrassa ja suuvesiin asetaldehydiä ei saa lisätä lainkaan.


title: Asetaldehydi

text: Suomalainen tutkimus on vahvistanut alkoholista saatavan asetaldehydin aiheuttavan syöpiä ruokatorvessa, kurkunpäässä ja suussa.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydi on yleisesti käytetty ja luonnossa runsaana esiintyvä omenalta tuoksuva aine. Sitä valmistetaan teollisuuden käyttöön satoja tuhansia tonneja vuosittain. Asetaldehydiä esiintyy erityisen runsaasti elintarvikkeissa, joiden valmistamiseen liittyy käymisprosessi kuten esimerkiksi alkoholijuomissa, etikassa, meijerituotteissa, kotikaljassa ja simassa.


title: Asetaldehydi

text: Aikaisemmin asetaldehydiä käytettiin suuria määriä etikkahapon ja etikkahappoanhydridin valmistamiseen. Tämän prosessin on kuitenkin Yhdysvalloissa ja Euroopassa syrjäyttäneet 1990-luvulla metanolin karbonylointiin perustuvat Monsanto- ja Cativa-prosessit. Asetaldehydi on kuitenkin edelleen merkittävä orgaanisten tuotteiden lähtöaine. Siitä valmistetaan muun muassa peretikkahappoa, pyridiinijohdannaisia, asetaattiestereitä Tishchenko-reaktiolla, pentaerytritolia ja hartseja.


title: Asetaldehydi

text: Kiina on suurin asetaldehydin kuluttaja maailmassa, vastaten lähes puolesta maailman asetaldehydin kulutuksesta vuonna 2012. Pääsyy on etikkahapon tuotannossa. Asetaldehydin kulutus Kiinassa saattaa nousta 1,8 % per vuosi vuoteen 2018 asti. Länsi-Eurooppa on maailman toiseksi suurin asetaldehydin kuluttaja, se vastasi 20 prosentista koko kulutuksesta vuonna 2012. Kuten Kiinankin, länsi-Euroopan asetaldehydin kulutuksen odotetaan kasvavan 1 % joka vuosi vuosien 2012-2018 aikana. Japanista saattaa syntyä mahdollinen asetaldehydin kuluttaja seuraavan viiden vuoden aikana, johtuen sen vasta löydetystä käyttötarkoituksesta butadieenin teollisessa valmistuksessa. Butadieenen tarjonta on heilahdellut Japanissa ja muualla Aasiassa. Vasta tehdyn löydyksen pitäisi antaa paljon kaivattua vauhtia butadieenin markkinoilla.


title: Asetaldehydi

text: Asetaldehydi on haitallista vesieliöille.


title: Uzi

text: Uzi on toimintamekanismiltaan massasulkuinen, avoimelta lukolta auki kerta- ja sarjatulta ampuva konepistooli. Asetta on alkujaan valmistanut israelilainen Israeli Military Industries (IMI), nykyisin Israel Weapon Industries (IWI), ja myöhemmin ainakin belgialainen FN Herstal (FN), valmistuslisenssittä kiinalainen Norinco ja kroatialainen RH-ALAN.


title: Uzi

text: Uziel Gal suunnitteli Uzin pian Israelin valtion vuonna 1948 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen. Uzi hyväksyttiin Israelin puolustusvoimien käyttöön vuonna 1951 ja ensimmäisen kerran se oli taistelukäytössä vuonna 1956. Gal ei halunnut että ase nimettäisiin hänen mukaansa, mutta hänen toivettaan ei kuitenkaan huomioitu.


title: Uzi

text:
Uzin runko on prässätty teräslevystä ja aseessa on suhteellisen vähän osia.
Aseesta tehdään myös versioita .22 LR, .44AE ja .45ACP kaliipereissa. Uzin kaikista malleista on myös valmistettu siviilimyyntiin tarkoitettuja kertatulta ampuvia versioita sekä Israelissa ja Yhdysvalloissa että valmistuslisenssittä Kiinassa.


title: Uzi

text: Uzia on myyty tähän päivään mennessä yhteensä kahden miljardin Yhdysvaltain dollarin edestä ja sitä käyttävät tai ovat käyttäneet 90 maan sotilas- tai poliisivoimat.


title: Uzi

text: Uzi / Mini Uzi / Micro Uzi


title: Uzbekin kieli

text: Uzbekin kieli ("uzbekki", "usbekki", "ösbekki") on Uzbekistanissa ja sen lähialueilla asuvien uzbekkien puhuma turkkilainen kieli. Se on Uzbekistanin tasavallan virallinen kieli.


title: Uzbekin kieli

text: Neuvostoliiton vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan maassa oli 16,7 miljoonaa uzbekkia. Heistä 14,1 miljoonaa asui Uzbekistanissa, 1,2 miljoonaa Tadžikistanissa, 550 000 Kirgisiassa, 332 000 Kazakstanissa, 317 000 Turkmenistanissa ja 127 000 Venäjällä. Afganistanissa uzbekkeja on noin 1,2 miljoonaa ja Kiinan Sinkiangin alueella noin 15 000. Kaikkiaan uzbekkeja arvioidaan olevan noin 19 miljoonaa henkeä.


title: Uzbekin kieli

text: Huomattava osa uzbekeista puhuu myös venäjää ja tadžikkia.


title: Uzbekin kieli

text: Uzbekki, tai pikemminkin sen kirjakieli, kuuluu turkkilaisten kielten kaakkoiseen eli karlukkilaiseen ryhmään. Sen lähin sukukieli on uiguuri. 1400-luvulla muotoutunut uzbekin puhekieli perustuu muinaisuiguurilaisiin, tirgešiläisiin ja karlukkilaisiin murteisiin, joihin on sulautunut kiptšakkilaisia ja oguusilaisia aineksia. Kielen kehitykseen ovat vaikuttaneet myös tadžikki ja Horezmin iranilaismurteet.


title: Uzbekin kieli

text: Uzbekin murteiden erikoisuutena on se, että ne kuuluvat turkkilaisten kielten eri ryhmiin. Kirjakielen pohjana on varsinkin Taškentin ja Ferganan seuduilla puhuttu karlukkimurre. Kiptšakkimurretta puhutaan Uzbekistanin lisäksi Kazakstanissa, Turkmenistanissa, Tadžikistanissa ja Kirgisiassa. Oguusimurteen puhujat asuvat Horezmin ja Buharan alueilla, Karakalpakiassa ja Kazakstanissa. Jälkimmäisille kahdelle murteelle on ominaista vokaalien [ä], [ı], [ö] ja [ü] ja niihin liittyvän vokaaliharmonian säilyminen.


title: Uzbekin kieli

text: Uzbekeilla on vanha ja rikas kirjallinen perinne. Nykyisen kirjakielen edeltäjiä ovat karahanid-uiguuri, horezminturkki ja tšagatai, jota kutsutaan myös muinaisuzbekiksi. Sen perustanlaskija oli runoilija Ališer Navoi (1441–1501).


title: Uzbekin kieli

text: Kirjakieli perustui vanhastaan arabialaiseen kirjaimistoon, jota uudistettiin 1920-luvun alussa. Vuonna 1930 siirryttiin Neuvostoliiton turkkilaisten kansojen yhteiseen latinalaiseen kirjaimistoon (ns. uusi kirjaimisto) ja vuonna 1939 kyrilliseen aakkostoon, jota oli täydennetty lisämerkeillä ў, қ, ғ ja ҳ. Vuodesta 1992 lähtien on vähitellen siirrytty jälleen latinalaiseen kirjaimistoon.


title: Uzbekin kieli

text: Seuraavassa taulukossa esitetään vierekkäin kyrillinen ja latinalainen aakkosto sekä kirjainten vastineet kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa (IPA).


title: Uzbekin kieli

text: Neuvostoaikana venäjää käytettiin laajasti Uzbekistanin hallinto- ja sivistyskielenä. Uzbekki sai virallisen kielen aseman vuonna 1989. Nykyään se on pääkieli kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla, mahdollisesti korkeakouluopetusta lukuun ottamatta. Venäjää, tadžikkia, kazakkia, turkmeenia ja maan muita vähemmistökieliä käytetään kouluopetuksessa ja muussa kulttuuritoiminnassa.


title: Apilat

text: Apilat ("Trifolium") on noin 300 lajia kattava hernekasveihin (Fabaceae) kuuluva kasvisuku. Lajit esiintyvät lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla.


title: Apilat

text: Apilat ovat yksi-, kaksi- tai monivuotisia ja niiden lehdet yleensä kolmisormisia. Lehdykät ovat usein nirhalaitaiset. Kukinto on kasvin latvassa sijaitseva lähes yksivärinen mykerömäinen tai pitkulainen tähkä tai terttu, jonka väri vaihtelee valkoisesta keltaiseen ja punaiseen. Palot ovat avautumattomia ja verhiön kätkemiä.


title: Apilat

text: Maailmalla ja Suomessakin yleisimmät lajit ovat valkoapila ("Trifolium repens") ja puna-apila ("Trifolium pratense").


title: Apilat

text: Nelisormista apilanlehteä on ennen pidetty myös eräänlaisena taikakaluna ja onnea tuottavana asiana.


title: Apilat

text: Viljelykäytössä pyritään hyödyntämään apiloiden typensidontakykyä. Apilat, kuten monet muut putkilokasvit, pystyvät sitomaan juurinystyröidensä bakteeritoiminnalla ilmasta typpeä. Apila on ensisijaisesti käytetty nautakarjan rehujen seoskasvustoissa. Kasvuston osana palkokasvi lisää rehun valkuaisainepitoisuutta. Lisäksi apilan lahoavat kasvinosat luovuttavat typpeä myös seoksen muille kasveille etenkin nurmikierron toisena ja kolmantena vuonna ja näin vähentävät lannoittamistarvetta..


title: Apilat

text: Luomuviljelyn yleistyessä apilan käyttö puhtaassa viherlannoituksessa on myös yleistynyt. Tällöin kasvista ei välttämättä korjata lainkaan satoa, vaan kasvi niitetään ja muokataan maahan, jossa se hajotessaan luovuttaa ravinteita seuraavana viljelykierrossa olevan kasvin käyttöön. Viherlannoitus on lisännyt etenkin Suomen oloissa yksivuotisten apilalajien käyttöä..


title: Apilat

text: Kolmas käyttötapa viljelykasvina apilalle on aluskasvi. Tällöin apila kylvetään esimerkiksi aikaisin korjattavan viljan kanssa yhtä aikaa. Hitaammin kasvava apila ei haittaa puintia ja etenkin eteläisen Suomen pitemmässä kasvukaudessa voi aluskasvisto kasvaa vielä 2 kuukautta varsinaisen viljasadon korjuun jälkeen. Tällöin apilakasvusto ehtii kerätä itseensä ravinteita, jotka viherlannoituksen tavoin ovat hyödynnettävissä seuraavalle kasvustolle..


title: Apilat

text: Apilan viljelyn aloittaminen pitkän tauon jälkeen vaatii usein erityistoimia, jotta sadon suhteen päästään toivottuun tulokseen. Maaperässä ei luontaisesti ole riittävää määrää symbionttibakteereja apilan tehokkaaseen typensidontaan. Bakteereja voidaan lisätä ymppäyksen avulla. Ymppäyksessä apilan siemenen pinta käsitellään typensitojabakteerilla. Näin kasvin oma typensidonta saadaan käynnistymään jo ensimmäisenä viljelyvuonna. Viljelytauon lisäksi muita tilanteita, joissa kannattaa harkita ymppäystä ovat uudismaiden viljely ja happamat maat. Hapan ympäristö hävittää apilan symbionttibakteereja.


title: Apilat

text: Apilaa pystytään viljelemään koko Suomessa oikeilla lajivalinnoilla. Käytännössä Suomessa yleisesti viljeltäviä apiloita on neljä: puna-apila ("Trifolium pratense"), valkoapila ("Trifolium repens"), alsikeapila ("Trifolium hybridum") ja persianapila ("Trifolium resupinatum"). Näistä puna-apilasta ja alsikeapilasta löytyy lajikkeita, jotka menestyvät aivan pohjoisinta Suomea (viljelyvyöhyke 5) myöten. Persianapilaan viljely rajoittuu vyöhykkeeseen 4 ja valkoapilan vyöhykkeeseen 3. Persianapilaa käytetään usein viherlannoitukseen ja kesannointiin, koska sillä on hyvä typensidontakyky ja juuristovaikutus.


title: Apilat

text: Typensidontakyky vähentää apilanurmien typpilannoitustarvetta. Kasvuston lahoavat osat luovuttavat typpeä myös muille seoksen kasveille. Verrattuna normaaleihin nurmiin typen määrä lannoituksessa voidaan noin puolittaa verrattuna heinänurmikasvustoon. Mikäli apilanurmia lannoitetaan liian voimakkaasti kasvuston oma typensidonta vähenee.


title: Apilat

text: Voimakkaan juuristonsa vuoksi on palkokasveille, kuten apiloille, turvattava riittävä fosforin ja kaliumin saanti. Etenkin fosforin puute alentaa apilasadon laatua ja määrää. Nurmiheinät kilpailevat apilaa voimakkaammin fosforista, joten seoskasvustoissa viljeltäessä kannattaa myös kemiallisten lannoitteiden osalta suosia moniravinnelannoksia.


title: Apilat

text: Apilapitoista nurmea lannoitetaan pääasiallisesti peruslannoituksena. Perustamisvuonna suojakasville annettava typpilannoitus pitää olla alhainen, sillä liian voimakas typpilannoitus heikentää apilakasvustoa. Kompostoitu karjanlanta sopii suojakasvin lannoitukseen parhaiten (15–30 t/ha). Lantaa täydentävää kaliumlannoitusta käytetään pääasiassa karkeilla kivennäismailla, kun puolestaan eloperäisillä mailla käytetään tarvittaessa biotiittia 0–10 t/ha. Biotiitin kaliuminluovutuskyky on noin 33 kg/t..


title: Apilat

text: Fosforilannoitukseen käytetään esimerkiksi apatiittikivijauhetta kompostin kautta suoraan maahan levitettynä 0–1 000 kg/ha. Hivenlannoitteena voi käyttää puutuhkaa, mutta jos sitä ei ole mahdollista käyttää, voidaan tarvita boorilannoitusta..


title: Apilat

text: Biotiitti ja apatiitti tulee saada sekoittumaan koko ruokamultakerrokseen. Lannoitusta suositellaan tehtäväksi vähintään vuotta ennen apilanurmen perustamista. Vuotuista lannoitusta apilanurmet eivät tarvitse, mikäli apilan kasvu ja biologinen typensidonta ovat kunnossa. Vanhoille apilanurmille voidaan levittää pieniä määriä virtsaa tai ilmastettua lietelantaa. Apilan menestyminen paranee, jos vuotuista starttilannoitusta siirretään myöhemmäksi. Lannoitus tehdään nurmen ollessa 15–20 cm korkeudeltaan..


title: Apilat

text: Seoskasvustossa viljeltäessä apilan kasvinsuojeluun on kiinnitettävä erityistä huomiota. Seoskasvustoissa apilan kumppanina viljellään yleensä heinämäisiä kasveja kuten viljoja tai nurmiheiniä. Heinämäiset kasvit kuuluvat yksisirkkaisiin, kun taas apilat kaksisirkkaisiin. Kaksisirkkaisia ovat myös useimmat nurmista torjuttavat rikkakasvit. Tästä syystä monet nurmiheinille ja viljoille suunnitellut rikkakasviaineet hävittävät myös apilan kasvustoista.