title: Siouxit

text: Syyskesällä 1851 noin 10 000 intiaanin lähetystö kokoontui Horse creekiin lähelle Fort Laramieta neuvottelemaan Amerikan hallituksen kanssa kauttakulkusopimuksista ja niiden noudattamisesta.. Siouxien lisäksi paikalla oli arapahojen, cheyennien, arikarojen ja hidatsojen edustajia. Kunkin intiaaniheimon rajat merkittiin tarkoin ja kaikkien siouxien yhteiseksi päälliköksi valittiin Voittoisa Karhu (Conquering Bear). Yhdysvaltain senaatti ei kuitenkaan koskaan hyväksynyt sopimuksen kaikkia ehtoja ja intiaanit tunsivat itsensä petetyiksi. Voittoisa Karhu yritti rauhanomaisin keinoin hoitaa omia velvollisuuksiaan, mutta ristiriidat johtivat väistämätöttömään sotatilaan. Voittoisan karhun elämä päättyi Grattanin verilöylyssä 1854 amerikkalaisten tykkien yhteislaukaukseen. Eräs taistelun silminnäkijä oli nuori oglala-lakota nimeltään nimeltään Hullu Hevonen (Crazy Horse).


title: Siouxit

text: Samalla vuosikymmenellä myös dakotat ajautuivat vaikeuksiin Minnesotassa, jonne heidät oli sijoitettu hallituksen taivuttamina reservaattiin. Joukko uudisasukkaita oli surmattu ja syy vieritettiin dakotojen niskoille. Eräänlaisena kostotoimenpiteenä hallitus riisti osan jo ennestään pienestä dakotareservaatista. Intiaanit yrittivät pysyä rauhallisina, mutta tilanne ajautui vääjäämättä kohti suurta katastrofia. Uudisasukkaat alkoivat kohdella dakotoja loukkaavasti. Kun Abraham Lincoln valittiin vuonna 1860 uudeksi Yhdysvaltain presidentiksi vaihtuivat myös reservaattien asiamiehet. Uusien intiaaniagenttien ongelmaksi osoittautui kokemattomuus, joka näkyi monina virheinä. Hallituksen määrärahoja ei toimitettu sopimuksen mukaisesti reservaattiin. Tämä teki intiaaneista nälkäisiä ja vihaisia. Kun he pyysivät ruoka-annoksiaan, heidän käskettiin syödä ruohoa ja omia ulosteitaan. Rauhallisina pidetyt dakotat aloittivat kapinan ja surmasivat lähes 500 Minnesotan uudisasukasta. Idästä apuun lähetetyt joukot lopettivat sotatilan ja osa kapinallisista päätyi hirttolavalle, mutta suurten intiaanisotien ensitahdit oli lyöty. Tästä eteenpäin siouxien ja amerikkalaisten riitaisuudet levisivät kauas tasangoille.


title: Siouxit

text: 1860-luvun alkupuoliskolla koko Missourin alue ja sen sivujokien varret alkoivat täyttyä Yhdysvaltain armeijakuntien varustuksista. Vaikka siouxien eri heimojen alueet pohjoisilla tasangoilla pysyivätkin jonkin aikaa lähinnä uudisasukkaiden läpikulkualueena, niin ongelmilta ei siltu onnistuttu välttymään. Kultalöytöjen takia pohjoisten tasankojen arapahot ja cheyennet joutuivat luopumaan osasta maa-alueitaan. Myös siouxien lakota-heimoille uhkasi käydä samoin, kun Yhdysvaltain hallitus päätti avata niin sanotun Bozemanin reitin Wyomingin ja Montanan siouxalueiden läpi. Syynä oli läntisessä Montanassa tehdyt kultalöydöt. Kolme linnaketta kunnostettiin Wyomingin koillisosaan. Linnakkeiden tarkoitus oli suojata kultakentille matkaavia uudisraivaajaperheitä intiaanien mahdollisilta hyökkäyksiltä. Bozemanin reitti kulki suoraan pohjoisten arapahojen ja cheyennien parhaiden metsästysmaiden halki.


title: Siouxit

text: Vuonna 1866 useita intiaanipäälliköitä vieraili Fort Laramiessa neuvotellakseen Yhdysvaltain hankkeesta avata Bozemanin reitti. Punainen Pilvi, oglala-siouxien päällikkö sai brule-päällikkö Täplähännän ja muita arvovaltaisia johtajia tukijoikseen.


title: Siouxit

text: Neuvottelut Fort Laramiessa eivät johtaneet mihinkään. Yhdysvallat oli jo tehnyt päätöksensä ja halusi avata Bozemanin reitin vaikka pakkokeinoin. Punaisen Pilven käskystä kymmenet päälliköt kokosivat soturinsa ja katkaisivat liikenteen Bozemanin tiellä. Lisäksi intiaanit saartoivat kaikki kolme kunnostettua linnaketta Powder- ja Big Horn-jokien välillä. Yhdysvaltain omat joukot jäivät pahasti alakynteen. Loppukesä vuonna 1866 oli vaikeaa aikaa Bozemanin tien valkoisille puolustajille.


title: Siouxit

text: Marraskuussa 1866 Yhdysvallat lähetti taistelukentälle lisäjoukkoja ja kapteeni William J. Fetterman joukkoineen majoittui Fort Phil Kearnyyn, joka oli eräs Bozemanin reitin kolmesta linnakkeesta. Joulukuun lopulla Fetterman ja hänen 80 sotilastaan poistuivat linnakkeen näköpiiristä. Jälkeenpäin selvisi, että he seurasivat todennäköisesti nuoren sioux-soturin Hullun Hevosen johtamia "houkutuslintuja", jotka vetivät sotilaat yli tuhannen siouxin ja cheyennen järjestämään piiritykseen. Myöhemmin, eräänä pakkasaamuna, Fettermanin miehistön jäätyneet ruumiit kannettiin Fort Phil Kearnyyn.


title: Siouxit

text: Keväällä ja kesällä 1867 Punainen Pilvi liittolaisineen jatkoi lähes hellittämättä tehostettuja iskujaan. Hullusta Hevosesta kehittyi taitava sissisodan johtaja. Amerikan hallitus piti hätäistuntoja ja monet väsyneet Yhdysvaltain sotilaat olivat valmiita lopettamaan taistelut. 29. huhtikuuta 1868 solmittiinkin Fort Laramiessa sopimus muutaman brule- ja oglalapäällikön kanssa. Lisää intiaanijohtajia oli valmiina neuvottelemaan rauhasta, mikäli heidän vaatimuksiinsa suostuttaisiin. Yhdysvaltain hallitus myöntyi noudattamaan vastapuolen ehdotuksia, joista yksi oli Bozemanin reitin varrella olevien kolmen linnakkeen polttaminen. Päätöksen vahvistukseksi joukko siouxeja ja cheyennejä kävi sytyttämässä linnakkeet tuleen.


title: Siouxit

text: Fort Laramien uuden sopimuksen mukaan lakota-siouxit saivat pohjoisilta tasangoilta itselleen suuren maa-alueen, jossa liikkui riittävästi riistaa. Sopimusta kirjoittaessaan Punainen Pilvi totesi, että sodan syynä oli ollut yksinomaan se, että Yhdysvallat oli avannut Bozemanin reitin ilman intiaanien lupaa. Tämä Punaisen Pilven johtama sota jäi historiassa sikäli ainutlaatuiseksi, että se oli yksi niistä harvoista, jonka Yhdysvallat hävisi intiaaneja vastaan.


title: Siouxit

text: Yhdysvaltain hallitus keksi uusia keinoja saadakseen intiaanit kuriin. He ehdottivat kongressille ajatuksen biisonien joukkoteurastuksesta. Kongressi hyväksyi esityksen ja tämän seurauksena Buffalo Bill ja hänen kaltaisensa metsästäjät ampuivat satoja biisoneita päivittäin. Lisäksi hallitus salli Fort Laramien sopimuksen vastaisesti Northern Pacific-rautatien kulkea läpi suuren lakota-siouxien reservaation. Hanke toteutettiin vuonna 1867. Asia aiheutti kielteisiä tunteita alueen intiaaneissa.


title: Siouxit

text:
Vuonna 1873 lakotojen pyhiltä mailta Black Hillsistä tehdyt kultalöydöt enteilivät huonoa tulevaisuutta siouxeille. Tieto kullasta levisi lehdistöön heti sen jälkeen sen jälkeen kun everstiluutnantti George Armstrong Custer oli käynyt varmistamassa löydön todenperäisyyden. Tämä aiheutti nopeasti kasvavan kultarynnäkön. Yhdysvaltain armeija lähetettiin Black Hillsin ympärille Dakotaan vartioimaan, etteivät uudisasukkaat tunkeutuisi intiaanien maille. Sotilaat eivät kuitenkaan välittäneet puuttua kullankaivajien toimiin. Kultaryntäyksen eräs seuraus oli, että Deadwoodin kaltaisten pikkukylien asukasluvut kasvoivat nopeasti. Myös valmistunut rautatie lisäsi siouxien, cheyennien ja arapahojen ongelmia, sillä biisonien ammuskelu oli junissa matkustavien suurin huvitus. Tasangoille jäi mätänemään tuhansia ammuttuja eläimiä.
Yhdysvaltain presidentiksi noussut Ulysses S. Grant nimitti komission neuvottelemaan lakotojen kanssa mustien vuorten ostamisesta. Neuvottelut raukesivat kuitenkin turhina sillä siouxien päättäjät eivät suostuneet myyntiin. Lakotojen suureksi johtajaksi 1870-luvun alussa noussut hunkpapa-siouxien Pyhä mies Istuva Härkä oli jo kauan sitten tajunnut sen, että valkoinen mies söi sanansa heti kun sai siihen tilaisuuden. Amerikkalaisten antamaa esimerkkiä noudattaen alkoivat myös intiaanit rikkoa Fort Laramien sopimusta ja siirtyivät metsästämään omien alueittensa ulkopuolelle. Hallitus koetti väkipakolla saada niskuroivia lakotoja palaamaan reservaattiinsa. Vanhaksi tullut päällikkö Punainen Pilvi oli halukas noudattamaan Yhdysvaltain vaatimuksia, mutta nuoremmat päälliköt olivat eri mieltä. Istuva Härkä, josta myöhemmin tuli lähes legenda, ei hyväksynyt amerikkalaisten määräyksiä. Hän sai puolelleen myös muiden heimojen johtajia. Punaisen Pilven tyytyessä reservaatti-elämään johtivat Istuva Härkä ja Hullu Hevonen ylimpinä päälliköinä tasankojen yhdistyneitä heimoja. Vastapuolen joukkojen johdossa olivat kenraali William Tecumseh Sherman, joka oli ylennyt Yhdysvaltain armeijan komentajaksi, sekä kenraali Philip H. Sheridan, joka komensi Missourin sotilasdivisioonaa. Viimeksi mainittu tuli kuuluisaksi rasistisesta aforismistaan; ""ainoa hyvä intiaani on kuollut intiaani.""


title: Siouxit

text: Sherman ja Sheridan organisoivat joitakin hyökkäyksiä siouxien ja cheyennien maille ilman sen suurempaa menestystä. Hallituksen joukkoja virtasi vuoden 1875 aikana Wyomingiin ja Montanaan. Mustien vuorten ympärillä kuhisi niin sotilaita, kullankaivajia kuin intiaanejakin. Tilanne ajautui vuonna 1876 siihen pisteeseen, että hallitus julisti kaikki Istuvan Härän puolella olevat intiaanit Yhdysvaltain vihollisiksi.


title: Siouxit

text: Tulevassa sodassa Yhdysvaltoja vastaan taistelivat lähes kaikki lakota-siouxien heimot yhdessä cheyennien ja arapahojen kanssa. Useampia tuhansia sotureita (arvioita kymmenestätuhannesta soturista on esitetty) käsittävän sotajoukon johtajina toimivat Istuvan Härän lisäksi Hullu Hevonen, Musta Kuu ja Gall, sekä koko joukko muita päälliköitä. Myös Yhdysvaltain joukot turvautuivat intiaani-liittolaisiin, sillä pawneet, crowt, arikarat ja itäiset shoshonit sotivat sotilaiden rinnalla siouxeja vastaan.


title: Siouxit

text: Kesällä 1876 tapahtuneessa Little Bighornin taistelussa kenraalimajuri George Armstrong Custer johti Montanassa yli 200-miehisen seitsemännen ratsuväkirykmenttinsä varmaan kuolemaan tietämättä mitään vastustajiensa murskaavasta sotilaallisesta ylivoimasta. Hullun Hevosen ja Gallin johtamat intiaanit tuhosivat Custerin joukot viimeiseen mieheen. Yhdysvaltain ratsuväki oli joutunut ansaan ruohikossa piileskelleiden siouxien ja cheyennien keskelle. Monet taisteluun osallistuneet intiaanit väittivät surmanneensa Custerin. Yksi tunnetuimmista "Custerin surmaajista" oli lakotojen Sadekasvo (engl. Rain In The Face). Monia vuosia taisteluiden jälkeen päällikkö Istuvan Härän sisarenpoika Valkoinen Härkä väitti koskettaneensa Custeria ja surmanneensa tämän. Hän piirsi tapauksesta myös kuvan mutta ei ole varmaa oliko hänen uhrinsa todellakin kenraali Custer.


title: Siouxit

text:
Custerista tuli suuri sankari kuolemansa jälkeen ja lehdistö paisutteli hänen urotekojaan. Valkoinen väestö vaati pikaista kostoa intiaaneille ja suuria sotilasjoukkoja lähetettiin tasangoille kostamaan Little Bighornin verityöt. Intiaanien puolella nuoria sotureita ilmaantui eri reservaateista liittyäkseen Istuvan Härän johtamiin joukkoihin. Yhdysvaltain sotilaallinen ylivoima kuitenkin pakotti intiaanit antautuivat seuraavien vuosien aikana. Sotilaiden vangiksi joutunut Hullu Hevonen kuoli pistimen iskusta vatsaan vuoden 1877 syksyllä. Kanadaan paennut Istuva Härkä antautui Yhdysvaltain armeijalle 1881 ja istui kaksi vuotta sotavankina. Suurin osa hänen johtamistaan intiaaneista oli palannut omiin reservaatteihinsa. Biisonit oli metsästetty lähes sukupuuttoon ja pohjoisten tasankojen metsästäjistä ja sotureista muotoutui katkeroituneita farmareita.
Vuosina 1889 - 1890 siouxeille paljastui reservaattielämän todellinen ankeus. Lakotojen poliittinen järjestelmä oli hajonnut, heidän uskonnolliset seremoniansa tukahdutettu, metsästykseen perustuva talous tuhottu ja lapset viety kaukaisiin kouluihin oppimaan valkoisen miehen tapoja.


title: Siouxit

text: Minneconjou-siouxien päällikkö Potkiva Karhu toi lakotojen keskuuteen 1880-luvun lopulla henkitanssin, joka oli lähtöisin paiuteintiaani Wovokalta Kalliovuorten länsipuolelta.. Hypnoottiseen transsitilaan joutuminen oli tanssin eräs tunnusomaisista piirteistä. Lakotat saivat Wovokan sanoman myötä osan kadottamastaan elämänhalusta takaisin ja tanssivat yötä päivää. Henkien tanssin uskottiin herättävän eloon kuolleet soturit, tuovan takaisin puhvelit ja palauttavan valkoisille menetetyt maat. Koulut tyhjenivät ja lehdet lietsoivat pelkoa väittämällä intiaanien nousevan sotajalalle Yhdysvaltoja vastaan. Viranomaiset pelkäsivät Istuvan Härän liittyvän aavetanssin aiheuttamaan hurmosliikkeeseen ja monet pitivät häntä koko uskonnollisen liikkeen alulle laittajana. Varmuuden vuoksi Istuva Härkä päätettiin vangita. Vangitseminen ei sujunut ilman ongelmia, sillä joukko hunkpapa-sotureita kävi vangitsijoina toimineiden intiaaniupseerien kimppuun. Syntyneessä kahakassa Istuva Härkä sai luodin päähänsä. Hän kuoli joulukuussa vuonna 1890.


title: Siouxit

text: Henkien tanssiin osallistuneista hunkpapa- ja minneconjou-siouxeista osa pakeni Wounded Knee creekiin, jossa Yhdysvaltain armeijan joukot saartoivat heidät lumiselle preerialle ja riisuivat aseista. Erään intiaanin kädessä oleva ase laukesi vahingossa, jonka seurauksena sotilaat alkoivat ampua silmittömästi kohti antautuneita lakotoja. Edesmenneen kenraalimajuri George Custerin "kunniaksi" surmattiin lähes 300 intiaania. Tästä joukosta yli puolet oli naisia ja lapsia. Jäiselle preerialle haavoittuneina jätetyt uhrit menehtyivät kylmyyteen ja osa eloonjääneistä vietiin lähistöllä olevaan kirkkoon. "Intiaanit istuivat siellä olkien päällä. He olivat hyvin hiljaisia. Näin kurkkuun haavoittuneen pojan istuvan äitinsä sylissä. Annoin pojalle vettä ja poika tarttui mukiin kuin olisi kuolemassa janoon ja joi mutta vesi tuli kurkun haavasta ulos. Kutsuin lääkärin paikalle joka pysähtyi ovelle ja kalpeni... En ole ennen nähnyt valkoisen miehen kalpenevan intiaanien edessä... Lääkäri kertoi myöhemmin ettei ollut koskaan ennen nähnyt niin seulaksi ammuttuja naisia ja lapsia istumassa sellaisen julisteen alla mikä katosta riippui: ""MAASSA RAUHA JA IHMISILLÄ HYVÄ TAHTO"".


title: Siouxit

text: Wounded Kneen verilöylyä pidetään yleisesti 1800-luvun intiaanisotien päätepisteenä, joka lopullisesti mursi tasankointiaanien vastarinnan.


title: Siouxit

text: 1970-luvulla Wounded Knee nousi uutisotsikoihin uudelleen. Siouxien Pine Ridgen reservaatin huonot olosuhteet Etelä-Dakotassa ja Yhdysvaltain rasistinen suhtautuminen heidän maansa alkuperäisiin asukkaisiin olivat ongelmien alkusyynä. Rotusyrjintä aiheutti lisääntyvää työttömyyttä, joka heijastui monien intiaanikommuunien taloudellisen aseman ahdinkona. Lisäksi reservaatissa aloitetun kaivostoiminnan yhteydessä käytetyt voimakkaat kemikaalit myrkyttivät maata ja vesiä. Ihmiset sairastuivat herkemmin ja lapsia syntyi vajaakehittyneinä. Erään oglala-siouxin murha nostatti Pine Ridgessä ja Rosebudin reservaatissa asuvien lakotojen suuttumuksen, ja aiheutti joukon mielenosoituksia. Tämä johti 71 päivää kestäneeseen Wounded Kneen valtaukseen.


title: Siouxit

text: Tapahtuma alkoi 27.2.1973 kun noin 200 Amerikan intiaaniliikkeen (AIM) jäsentä miehitti Wounded Kneen kylän lakotojen kansakunnan nimissä. Panttivankeja siepanneet intiaaniaktivistit ottivat haltuunsa Pyhän Sydämen katolilaisen hautausmaan ja kaivautuivat poteroihin valmiina käymään sotaa Yhdysvaltoja vastaan. Paikalle hälytetyt liittovaltion poliisit (FBI) ja raskaasti aseistetut armeijan yksiköt piirittivät hautausmaan ihmisten seuratessa tilannetta television ja lehtien välittäminä ympäri maailmaa. Valtaajien johtajat neuvottelivat FBI:n edustajien kanssa asettamillaan tiesuluilla, ja vaativat monia intiaanien kanssa tehtyjä sopimuksia rikkonutta senaattia tilille teoistaan. Aseistetut intiaaniaktivistit halusivat myös reservaatin järjestyksestä vastanneen Dick Wilsonin pikaista eroa.


title: Siouxit

text: Kenraali Alexander Haig, myöhemmin presidentti Ronald Reaganin ulkoministeri, määräsi armeijan osastoja poliiseiksi naamioituneina auttamaan miehityksen lopettamisessa. Presidentti Richard Nixon ja Pentagonin sotilasjohto antoivat täyden suostumuksensa kenraalille. Korkeintaan 50 kiväärin turvin aseistautuneet "miehittäjät" olivat sotilaallisessa epätasapainossa lukuisia käsikranaatteja, pariakymmentä kranaatinheitintä, 120 tarkkuuskivääriä, 16 kevyttä panssarivaunua ja kolmea helikopteria vastaan.


title: Siouxit

text: Liittovaltion asettamat uhkavaatimukset intiaaniaktivisteille näiden poistumisesta Wounded Kneestä maaliskuun 8. päivään mennessä eivät tuottaneet toivottua tulosta. Mielenosoitukset intiaanien puolesta levisivät ympäri Yhdysvaltoja samaan aikaan kuin Wounded Kneessä käytiin tulitaisteluita. Huhtikuun lopulla kaksi valtaajaa ammuttiin hengiltä. Kun tilanne lopulta laukesi 18.5, olisivat AIM:n intiaaniaktivistit olleet yhä valmiit jatkamaan, mutta oglala-siouxit katsoivat viisaimmaksi lopettaa sodan. Eräs miehityksen alkuunpanijoista, Dennis Banks, pakeni paikalta osan sotureista seuratessa häntä.


title: Siouxit

text: AIM:n nuoret valtaajat olivat kuitenkin onnistuneet tehtävässään kohdistaa Yhdysvaltain ja koko maailman ihmisten huomio siihen miten intiaaneja oli kohdeltu yli vuosisadan ajan. Wounded Kneen valtaus sai aikaan siouxien ja muiden intiaanikansojen arvostuksen lisääntymisen. Lakotojen kohdalla tämä parannus tuli rahallisten korvausten muodossa, kun Yhdysvallat suostui vuonna 1977 myöntämään vieneensä lakotoilta laittomasti Mustien vuorten alueet vastoin Fort Laramien sopimista. Lakotojen saamaksi korvaussummaksi tuli kymmeniä miljoonia dollareita.


title: Siouxit

text: Nykyään siouxien määrä on suurempi kuin milloinkaan aiemmin. Lakotoja on eniten, koska he alun perinkin ovat olleet väkiluvultaan suurin siouxien kansoista. Monet siouxeista puhuvat yhä omaa kieltään. Kokonaisuutena siouxien, varsinkin lakotojen tila on kuitenkin huolestuttava. Etelä-Dakotan Pine Ridgen reservaatti on eräs Yhdysvaltain köyhimmistä kunnista. Alueen rikollisuus ja jengien väliset sodat ovat huolestuttavalla tasolla. Muissa siouxien reservaateissa tilanne ei ole yhtä paha ja erilaisten hyväntekeväisyysjärjestöjen avulla koulutustasoa on saatu kohotettua..


title: Siouxit

text: Sioux-nimi (pienet kyyt) oli ojibwaykielinen. Siouxit itse pitivät saamaansa nimeä erittäin loukkaavana. Siouxit muodostivat keskenään ""Seitsemän neuvoston tulen"", joka käytännössä toimi vahvana heimoliittona. Heidät voidaan jakaa myös kolmeen pääryhmään kielen ja kulttuurin perusteella:


title: Siouxit

text: Siouxien kulttuurista tuli varsin epäyhtenäinen, koska he levittäytyivät niin laajoille alueille. Tullessaan tasangoille heidän kulttuuriinsa tarttui ympäristössä jo asuneiden heimojen tapoja. Siouxien riiteistä on löydetty myös paljon samankaltaisuuksia ojibwojen kanssa; näistä esimerkkinä arvostettujen parantajien "Midiwinin"-salaseura. Siouxeilla lienee ollut alun perin käytössään myös ojibwojen kaltainen klaanijärjestelmä, jossa jokaiselle klaanille oli jaettu erilaisia tehtäviä koko kansakunnan yhteiseksi hyväksi. Luotettavat tiedot heidän klaanisysteemistään kuitenkin puuttuvat.


title: Siouxit

text: Läntisimmät siouxit lakotat nousivat oman suullisen perimätietonsa mukaan "Maan alta", ja asettuivat Black Hillsin, joka muodostui heidän suureksi uskonnolliseksi keskuspaikakseen. Mustien vuorien ympäristöjä aiemmin asuttaneet kiowat joutuivat vetäytymään vuodesta 1775 lähtien kohti etelää lakotojen maahanmuuton seurauksena. Mustista vuorista tuli seuraavan sadan vuoden ajaksi siouxien Seitsemän neuvoston tulen uskonnollinen keskuspaikka, jonka valvojiksi lakotat oli valittu. Joka vuosi erilaiset uskonnolliset ja sosiaaliset tilaisuudet saivat Seitsemän neuvoston tulen syttymään monia kertoja Mustilla vuorilla.


title: Siouxit

text: Siouxien asuinalueiden tuntumassa asustavat iowat, osaget, omahat, kansat, ja poncat olivat itsenäisiä kansoja, joilla ei varsinaisten siouxien kanssa ollut muuta yhteistä kuin kaukainen kielisukulaisuus. Heidän välinsä siouxeihin olivat vihamieliset. Varhain siouxeista erkaantuneet assiniboinet olivat niin ikään kaikkien siouxheimojen katkeria vihamiehiä. Siouxien verivihollisista voidaan mainita vielä etelän pawneet, pohjoisen creet, lännen crowt sekä idän ojibwat. Yleisesti voidaan todeta, että siouxit olivat kaikkien tasangoilla ja vuoristoissa asuvien heimojen vihollisia. Vasta 1830-luvun alussa he solmivat sotaliiton cheyennien ja arapahojen kanssa vahvistaakseen voimaansa Yhdysvaltoja vastaan.


title: Siouxit

text:
"Wakan-tanka" oli Suuri Henki, joka toimi kaikkien sioux-heimojen ylijumalana. Siouxit palvoivat myös Valkoisen biisonin vasaa, jonka henki saattoi ilmestyä näkijälleen ensimmäisen kerran kauniin neidon muodossa. Legendan mukaan Valkoisen biisonivasan henki opetti siouxeja välttämään tyhmyyttä, pahuutta ja itsetuhoisia ajatuksia ja pani alulle Pyhän Piipun käytön, joka oli keskeinen asia kaikissa seremonioissa. "Höyrymajan seremoniassa" kylän väki puhdistautui synneistään, rikomuksistaan ja heihin pesiytyneestä pahuudesta. "Näkyjen etsintä seremoniassa" siihen osallistujat etsivät saunomisen jälkeen yksinäisen paikan vuorenhuipulta, autiomaasta tai metsäisestä korvesta vailla ruokaa, ja muusta maailmasta eristäytyneinä. Täällä he saattoivat tarpeeksi nälkiinnyttyään nähdä näyn, jonka myöhemmin kertoivat kylän šamaanille. Avattuaan paastoajan mukana olleen tärkeimpien henkilökohtaisten tavaroiden pussin šamaani kävi sen sisällön tarkkaan läpi ja kuunteli tavaroiden omistajan näkemät näyt. Tällä tavoin hän pystyi opastamaan seremoniasta tulleita valitsemaan oikean tien elämässään.
Suosituin siouxien tapahtumista oli Biisonitanssi, jossa kaikki osallistujat tanssivat, joidenkin pukeutuessa biisonia muistuttaviin asuihin. Piiriin asettuvat tanssijat sulkivat keskelleen biisoneiksi puetut soturit, jotka turhaan koettivat puskea tiensä ulos kehästä. Tanssi kuvasi metsästäjiä ja metsästettäviä ja oli omaksuttu Pohjois-Dakotan mandanien kulttuurista. Tämä urheilutapahtumaan verrattava tilaisuus tarjosi paljon huvia lukuisille katselijoille.


title: Siouxit

text: Siouxien soturiseuroilla oli paljon erilaisia tehtäviä, kuten kylien järjestyksen valvominen ja kurin pitäminen biisoninmetsästyksen aikana. Rikkureita rangaistiin ankarasti. Sodissa johtava soturiseura toimi iskujoukkona. Tavoitteena oli päästä niin lähelle vihollista ja koskettaa tätä kädellään tai erityisellä kepillä, josta käytetään ranskalaista nimitysta "coup". Kyseinen teko oli yksi suurimmista rohkeuden osoituksista. Teon merkitys oli niin suuri, että tuskin kukaan uskalsi kertoa valheita urotöistään. Arvomerkkinä pidettiin kotkansulkia joihin yleensä merkittiin taistelussa surmattujen vihollisten määrä ja tapa jolla soturi oli heidät surmannut. Sulan asento päässä tai tietty leikkauskuvio kertoi coupien määrän ja/tai sen monentenako soturi oli onnistunut koskettamaan vihollista. Soturi joka onnistui ansaitsemaan kolme coup-sulkaa saattoi saada oikeuden sulkapäähineen käyttöön. Saadut coupit voitiin maalata mustina viivoina myös sotapaidan hihoihin tai säärystimiin. Soturit saattoivat taistelussa uhrautua oman heimonsa puolesta.


title: Siouxit

text: Myös naisilla oli omia seurojaan, mutta sotiin he eivät ottaneet osaa. Päällikköinä toimivat vain miehet, jotka eivät perineet johtajan asemaa, vaan ansaitsivat sen saavutuksillaan. Sotavankeja saatettiin kiduttaa julmasti mutta hyvin urhea vihollinen voitiin päästää vapaaksi. Kidutus oli pääasiassa naisten työtä. Nuori soturi Istuva Härkä joutui ensimmäisenä surmatyönään lopettamaan crow-naisen kärsimykset, jonka kylän naiset olivat polttamalla kiduttaneet lähes hengiltä.


title: Siouxit

text: Siouxien eri heimot muodostivat useita eri leirikuntia, joita kutsuttiin nimellä "tiospaye". Joskus nämä leirit koostuivat eri suvuista, mutta useimmiten kyseessä oli laajennettu suku, johon oli valittu sopivia ulkopuolisia heimon jäseniä asumaan tiettyyn tiospayeen. Vaikka Seitsemän neuvoston tulen muodostamat heimot oli jaettu moniin ryhmiin he säilyttivät kosketuksen toisiinsa.


title: Siouxit

text:
Alun perin sioux-heimojen asuntoina toimivat kupolinmuotoiset puunkuorilla verhoillut wigwamit, mutta siirtyminen tasangoille toi monia muutoksia, joista eräs oli tiipii. Se oli rakenteeltaan yksinkertainen: helppo kuljettaa, pystyttää, purkaa ja pakata. Tiipiin runkona oli 3 tai 4 salkoa joiden ympärille lisättiin 12-15
lisäsalkoa joiden ympärille puhvelinnahoista koostuva suojavaate laitettiin. Periaate on lähes sama kuin saamelaisten laavu.
Vaatetus vaihteli lämpötilojen mukaan. Kesällä pidettiin yleensä vain lannevaatetta ja mokkasiineja. Talvella lisättiin säärystimet, paita ja puhvelinvuota tai myöhemmin huopa. Suosittua oli kirjoa joidenkin huopien taakse helmikoristeinen koristevyö (engl. "blanket strip"). Helmi- tai piikkisianpiikeistä tehty koristeliuska oli tavallinen myös säärystimissä ja paidoissa sekä etenkin juhlissa pidettävät mokkasiinit saattoivat olla helmikirjottu pohjia myöten.


title: Kondriitti

text: Kondriitti on jyvärakenteinen kivimeteoriitti. Näistä avaruudessa muodostuneista jyvistä käytetään nimitystä kondruuli (Chondrule). Kondriitit eivät ole muuttuneet paljon siihen asteroidiin nähden, josta ne ovat lähtöisin ja koska ne eivät ole koskaan kuumentuneet, ne eivät ole sulaneet. Rakenteessa on siis samanlaisia piirteitä kuin Auringossa ja muussa aurinkokunnassa. Ne ovat myös syntyneet samaan aikaan aurinkokunnan kanssa.


title: Kondriitti

text: Koostumuksessa on silikaattimineraaleja, joihin on sekoittunut pieniä sulfidi-jyviä sekä metalleista rautaa ja nikkeliä. Yleisiä mineraaleja kondriiteissa ovat myös esimerkiksi maasälpä, oliviini, plagioklaasi ja pyrokseeni.


title: Kondriitti

text: Kondriitit ovat yleisimpiä meteoriitteja, sillä Maahan pudonneista niitä on noin 86 prosenttia.


title: Kondriitti

text: Kondriitteja on useita erilaisia. Erot liittyvät meteoriitin alkuperänä olleeseen asteroidiin ja mitä muutoksia kuumeneminen tai vesi ovat aiheuttaneet. Ne jakautuvat tavallisiin, enstatiitti- ja hiilikondriitteihin, joilla molemmilla on vielä lisää alaluokkia.


title: Kondriitti

text:
Hiilikondriitit ovat peräisin asteroidivyöhykkeellä sijaitsevista tummista asteroideista. Ne ovat muodostuneet jäästä, kivestä, metallista ja hiilipitoisesta orgaanisesta materiaalista. Tavallisesti hiiltä on suunnilleen yksi prosentti kivestä. Kaikkein suurin asteroidi Ceres on luultavasti samaa materiaalia kuin hiilikondriitit.
Yleisimpiä Maahan putoavista meteoriiteista ovat tavalliset kondriitit, jotka ovat peräisin asteroidivyöhykkeen keskivaiheilta. Ne sisältävät kiveä ja metallia. H-kondriiteissa on paljon rautaa ja L-kondriiteissa vähän, kun taas LL-kondriiteissa on vähän rautaa ja vähän metallista rautaa. Monet tavalliset kondriitit kuumenivat asteroideissa kiinni ollessaan ja muuttivat rakennettaan metamorfoosissa. S-tyypin asteroidit ovat yleisiä ja saattavat olla tavallisten kondriittien alkuperä.


title: Kondriitti

text: Enstatiittikondriitit tulevat asteroidivyöhykkeen sisäpuolelta Marsin läheltä. Kun ne muodostuivat, ei ollut paljoa happea saatavilla, joten niissä on epätavallisia mineraaleja: enstatiittikondriittien sulfidimineraaleja ei löydy Maapallolta, jossa on happea runsaasti. Ne sisältävät myös metallista rautaa.


title: Petrologinen luokka

text:
Petrologinen luokka on numero, joka kertoo kivimeteoriitin muuntumisasteen
alkuperäiseen nähden. Tarkemmin kondriitin petrologinen luokka on välillä 1-6, joskus käytetään luokkaa
7 akondriitiksi sulaneelle meteoriitille. Petrologinen luokka määritetään mm veden ja lämmön jättämistä jäljistä.
Esimerkiksi LL5-kondriitin tyyppi on LL ja petrologinen luokka 5. Tällainen meteoriitti sisältää vähän metallista rautaa, paljon rautaoksidia niin kuin LL-tyypin meteoriitit, ja siinä näkyvät jyvämäiset muodostumat ovat pitkälti muokkautuneet pois.
Ensimmäisen petrolgiset luokittelun kehittivät Schmus ja Wood vuonna 1967.


title: Petrologinen luokka

text: Veden vaikutusta. Vähiten muokkautunut.


title: Petrologinen luokka

text: Veden vaikutusta.


title: Petrologinen luokka

text: Selviä vaaleita pallomaisia jyviä.


title: Petrologinen luokka

text: Jyvät eivät näy.


title: Petrologinen luokka

text: Kokonaan sulanut, yksinkertaisin akondriitti.


title: Trond Einar Elden

text: Trond Einar Elden (s. 21. helmikuuta 1970) on entinen norjalainen yhdistetyn urheilija ja hiihtäjä.


title: Trond Einar Elden

text: Eldenin uran paras saavutus oli 19-vuotiaana saavutetut yhdistetyn maailmanmestarudet 1989 MM-kisoissa Lahdessa sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että joukkuekilpailussa. Jälkimmäisessä voittajajoukkueeseen kuului myös hänen veljensä Bård Jørgen Elden.


title: Trond Einar Elden

text: 1992 talviolympialaisissa Albertvillessä hän voitti Norjan joukkueessa yhdistetyn joukkuekilpailun hopeaa. Henkilökohtaisilla matkoilla hän sijoittui olympialaisissa yhdeksänneksi Albertvillessä ja kahdeksanneksi Lillehammerissa 1994. 1993 MM-kisoissa Falunissa hän saavutti henkilökohtaisella matkalla pronssia ja joukkuekilpailussa hopeaa. Ramsaun MM-kisoissa 1999 hän oli mukana Norjan joukkueessa voittamassa joukkuehopeaa. Maailmancupissa hän voitti viisi kilpailua vuosina 1989–1991. Cupin kokonaispisteissä hän oli parhaimmillaan kolmas kaudella 1990–1991.


title: Trond Einar Elden

text: Yhdistetyssä hiihto oli aina ollut Eldenin vahvempi osa-alue, ja hän yhdistetyn uransa lopetettuaan kilpaili myös hiihtäjänä, pääasiassa sprinttimatkoilla. Maailmancupissa hänen parhaat sijoituksensa sprintissä ovat kaksi kakkossijaa vuodelta 2001. Hän lopetti aktiiviuransa vuonna 2005.


title: Trond Einar Elden

text: Seuratasolla Elden edusti Strindheim IL:ää.


title: Trond Einar Elden

text: Maailmancupin osakilpailuvoitot


title: Särkiniemi

text: Särkiniemi (usein myös Särkiniemi-Särkilahti) on kaupunginosa Kuopiossa noin 3–4 kilometrin päässä keskustasta. Asukkaita alueella on noin 4 000. Kaupunginosa jakautuu pääosin 1970-luvulla rakennettuun Särkiniemeen ja 2000-luvulla aloitettuun Särkilahteen. Alueita yhdistää Särkilahden silta, jossa saavat liikkua kävelijät, pyöräilijät ja paikallisbussit. Alueen palvelut ovat keskittyneet Särkiniemeen. Särkiniemessä sijaitsee myös sähköalan yritys POK Group ja Särkiniemen koulu. Särkiniemessä on Sale, K-Market ja Neste-huoltoasema. Särkilahden alueella oli aiemmin Siwa.


title: Särkiniemi

text: Särkiniemi-Särkilahti -alueelle on sijoittunut vain noin 700 työpaikkaa, joten aluetta voi pitää vahvasti asumiseen painottuneena.


title: Särkiniemi

text: Alueen linja-autoliikennöinti on joukkoliikenteeseen suunnattujen panostusten (mm. Särkilahden silta ja joukkoliikennekatu) ansiosta erittäin voimakasta.


title: Suora demokratia

text: Suora demokratia on demokratian muoto, jossa pääasiallisia vallankäyttäjiä ovat kansalaiset. Suoran demokratian ihanne on kaikkien kansalaisten yhtäläinen mahdollisuus vaikuttaa yhteiskunnallisiin asioihin.


title: Suora demokratia

text: Suorassa demokratiassa päätöksenteon mekanismeja ovat muun muassa kansalaisaloite ja kansanäänestys, jossa äänestyksen kohteena on aina päätettävä asia, sekä vaihtovaali, jossa päätetään istuvan edustajan luottamuksesta kesken toimikauden. Myös kansankokous on eräs suoran demokratian keino.


title: Suora demokratia

text: Tunnetuimpia suoran demokratian toteuttajia ovat Sveitsin kantonit, joissa osassa on edelleen käytössä kansankokous. Käytännössä esimerkiksi työ-, yhdistys- tai kouluyhteisössä suoritettava äänestys on suoraa demokratiaa, jos niissä ei valita edustajia päättämään asioista.


title: Suora demokratia

text: Poliittisesti suoraa demokratiaa kannatetaan jonkin verran kaikkialla poliittisessa spektrissä. Suomessa suoraa demokratiaa ajavat Vihreä liitto, Muutos 2011 -puolue ja Itsenäisyyspuolue. Myös SDP:n puolueohjelmassa oli vuoteen 1952 asti maininta suorasta demokratiasta. Vasemmiston näkemykset suorasta demokratiasta ovat vaihdelleet ja myöhemmin sitä on nimitelty "yltiödemokratiaksi". Suomen poliittisista nuorisojärjestöistä Perussuomalaiset Nuoret ilmoittaa kannattavansa suoraa demokratiaa.


title: Suora demokratia

text: Ideaalisessa suorassa demokratiassa jokaisella kansalaisella on tasavertainen mahdollisuus vaikuttaa kaikkeen itseään koskevaan poliittiseen päätöksentekoon. Informaatioyhteiskunnassa kansanäänestyksiä voitaisiin toteuttaa esim. internetin välityksellä niin, että tunnistautuminen olisi pakollista. Ideaalisessa suorassa demokratiassa jokaisen (äänestäneen) kansalaisen mielipide vaikuttaisi loppupäätökseen suoraan ilman välikäsiä. Kansanedustajan tai parlamentaarikon rooli voitaisiin muuttaa ainoastaan lakeja ja kansanäänestyksiä valmistelevaksi työksi.


title: Akondriitti

text: Akondriitti on kivimeteoriittityyppi, joista puuttuu kondriiteille tyypillinen jyvämäinen rakenne. Akondriitit ovat kotoisin asteroideista, Marsista ja Kuusta. Ne muistuttavat Maan magmakiviä, koska ne ovat sulaneet jossain vaiheessa. Rakenne poikkeaa Auringon rakenteesta sulamisen ja magman kristallisoitumisen takia. Pian putoamisensa jälkeen löydetyistä meteoriiteista 7 % on akondriitteja.


title: Manuela Di Centa

text: Manuela Di Centa (s. 31. tammikuuta 1963 Paluzzo) on italialainen entinen maastohiihtäjä ja kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Manuela Di Centa

text:
Di Centa oli ensimmäistä kertaa mukana arvokisoissa jo 1982 MM-kisoissa Oslossa. Ensimmäiset mitalinsa hän saavutti kotimaassaan 1991 MM-kisoissa Val di Fiemmessä hiihdettyään pronssille 5 ja 30 kilometrin kilpailuissa ja hopealle Italian viestijoukkueessa.
1992 talviolympialaisissa Albertvillessä hän voitti Italian joukkueen mukana viestissä pronssia. 1993 MM-kisoissa Ruotsin Falunissa hän jatkoi hyviä otteitaan kahdella hopeallaan (30 km ja viesti). Eräässä vaiheessa hänellä havaittiin kilpirauhasessa häiriötila, mutta 1994 hoidatettuaan vaivan kuntoon hän palasi kilpaladuille. Hän harjoitteli myös Suomessa. Hänestä on tehty aktiiviaikoinaan haastattelu Suomen televisioon harjoitteluvaiheessaan Rokualla.


title: Manuela Di Centa

text: 1994 talviolympialaisissa Norjan Lillehammerissa di Centa voitti kultaa sekä 15 kilometrin perinteisen että 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailuissa. Samoissa kisoissa hän saavutti lisäksi hopeaa takaa-ajossa ja 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja viestipronssia, sijoittuen näin ainutlaatuisesti mitaleille jokaisessa viidessä kilpailussa.


title: Manuela Di Centa

text: 1995 MM-kisoissa Kanadan Thunder Bayssa di Centa hiihti 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa hopealle ja 5 kilometrin perinteisellä pronssille. Vielä 1998 Naganon olympialaisissa hän oli mukana voittamassa olympiapronssia Italian viestijoukkueessa. Naganon kisojen jälkeen hän lopetti kilpauransa.


title: Manuela Di Centa

text: Maastohiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun Di Centa voitti kausina 1993–1994 ja 1995–1996.


title: Manuela Di Centa

text: Uransa jälkeen Di Centa on ollut useiden dopingsyytösten kohteena.


title: Manuela Di Centa

text: Siviiliammatiltaan Di Centa on metsänvartija ja journalisti. Hän harrastaa lukemista, puutarhanhoitoa ja eläimiä. Hänen isänsä Gaetano ja veljensä Giorgio ovat myös hiihtäjiä.


title: Manuela Di Centa

text: Vuonna 2003 Di Centasta tuli ensimmäinen maailman korkeimmalle vuorelle Mount Everestille kiivennyt italialainen nainen.


title: Verkkoystävyys

text: Verkkoystävyys syntyy, kun ihmiset ovat vuorovaikutuksessa keskenään jonkin verkkoyhteisön (esimerkiksi keskustelupalstat, chatit, IRC-Galleria) kautta. Merkittäviä tekijöitä verkkoystävyyden syntymiseen ovat hyperpersoonallisuus ja se, ettei toisen ihmisen kaikista reaalimaailman attribuuteista (esimerkiksi ikä, sukupuoli, työpaikka, ulkonäkö) ole tietoa. Kun ihmiset kohtaavat kasvotusten, he muodostavat mielessään stereotypian ulkonäön perusteella ja se saattaa estää ystävyyssuhteen syntymisen. Ystävyyssuhteen syntymistä edesauttavia tekijöitä ovat yhteinen kiinnostuksen kohde sekä samankaltaiset arvot ja aatteet. Sen vuoksi verkkoyhteisö tukee verkkoystävyyden kehittymistä, sillä verkkoyhteisöt muodostuvat yleensä jonkin tietyn aiheen ympärille ja näin siellä kohtaavilla ihmisillä on valmiiksi jotain yhteistä.


title: Multimäki

text: Multimäki on Kuopion ydinkeskustan kaupunginosa. Siellä sijaitsee muun muassa kauppatori ja -halli, Sankaripuisto sekä kaupungintalo. Kaupunginosassa toimii myös Kuopion lyseon lukio ja kaksi päiväkotia.


title: Multimäki

text: Multimäki rajoittuu pohjoisessa Maljalahteen, idässä Vahtivuoreen, etelässä Kuopionlahteen, ja lännessä Hatsalaan. Kaupunginosan rajoina ovat Minna Canthin katu etelässä, Vuorikatu idässä, Suokatu pohjoisessa ja Puistokatu lännessä.


title: Multimäki

text: Nimeä Multimäki ei käytetä kovin yleisesti, vaan tämä kaupunginosanimi esiintyy lähinnä kaavoituksessa. Tavallista on puhua keskustasta, johon kuuluvat Multimäken lisäksi sitä ympäröivät Väinölänniemen, Vahtivuoren, Hatsalan, Maljalahden ja Kuopionlahden kaupunginosat.


title: HED-meteoriitti

text:
HED-meteoriitti on tyypillinen akondriitti, jollaiset ovat jyvättömiä kivimeteoriitteja.
HED-meteoriitteina alkuperä on luultavasti asteroidi 4 Vesta jonka kaukoputkilla havaittu epäsäännöllinen muoto kielii suurista törmäyksistä. Se kuuluu luokkaan V. Vestasta lienee törmäyksissä irronnut pienempiä, alle 10 kilometrin läpimittaisia asteroideja, joista jotkut muodostavat Vesta-ryhmän jossa on 253 jäsentä. Jotkut Vesta-ryhmän asteroidit ovat ajautuneet 3:1 rataresonanssiin Jupiterin radalla, epävakaalle radalla jolla säilytään korkeintaan 100 miljoonaa vuotta. joistain näistä asteroideista on tullut V-tyypin Maata lähestyviä asteroideja, kuten
3908 Nyx. Tämän kaltaisista ovat törmäykset ehkä irrottaneet meteoriitteja.


title: HED-meteoriitti

text: HED-meteoriitit ovat kiteytyneet Aurinkokunnan varhaisvaiheessa 4,43–4,55 miljardia vuotta sitten. HED-meteoriitit ovat matkanneet avaruudessa 6–73 miljoonaa vuotta. Kaikista meteoriiteista tähän luokkaan kuuluu 5 % ja akondriiteista 60 %.


title: Kuopion tori

text: Kuopion tori eli kauppatori tai "mualiman napa" on Kuopion kenties tunnetuin nähtävyys. Tori on sijainnut nykyisellä paikallaan jo vuodesta 1818 lähtien. Kauppatoriksi se muuttui vuonna 1856, kun torikauppa siirtyi tälle paikalle entisen Kustaantorin, nykyisen Snellmaninpuiston paikalta. Tätä aikaisempi, Pietari Brahen perustaman kaupungin ydin sijoittui puolestaan asemakaavassa nykyisen Kuopionlahden rantaan.


title: Kuopion tori

text: Tori sijaitsee noin sadan metrin korkeudella merenpinnasta ja alueen koko on 130×174 metriä. Päällys on noppa- ja nupukiveä. Itä–länsi-suunnassa alueen läpäisee tasainen kävelykuja. Pintana tori on hieman kalteva, mikä asettaa käytölle haasteita. Rakennelma lepää 10–15 metrin syvyisellä hiekkapatjalla, jonka alla on Väinölänniemeltä alkava harjumuodostuma, joka kulkee kirkon ali Puijoa kohti. Torin reunoja pitkin kulkevat pohjoisessa Tulliportinkatu, idässä Puijonkatu, etelässä Kauppakatu ja lännessä Haapaniemenkatu.


title: Kuopion tori

text: Torialueella on kiinteinä rakenteina etelälaidalla Kuopion kauppahalli, jonka itäpäädyssä sijaitsee Veljmies-patsas altaineen ja länsipäädyssä Siskotyttö-patsas. Näiden lisäksi torilla on joitakin kioski- ja huoltorakennuksia.


title: Kuopion tori

text: Toria reunustavat nykyisin pohjoisessa Kuopion kaupungintalo, idässä Kuopion Osuuspankki, Kauppakeskus Sektori ja liikerakennus, jossa toimi vuoteen 2016 asti Anttilan tavaratalo. Etelässä toria reunustavat Kuopion Lyseon lukio ja Kauppakeskus Aapeli sekä lännessä Tavaratalo Carlson, Kuopion Sokos ja Hallman-yhtiön liiketalo. Torin nurkissa on koillisnurkasta alkaen myötäpäivään Keilatalo, Pankkitalo, H-talo ja liiketalo (Kiinteistö Oy Tulliportinkatu 33), jossa on ollut pitkään Suomalainen kirjakauppa (aiemmin Savolan kirjakauppa) ja muita palvelualan yrityksiä.


title: Kuopion tori

text: Kuopion tori on suuri, mikä yhdistettynä sen ajoittaiseen hiljaisuuteen talvisaikana sai 1990-luvun lopulla Kuopion kaupunginjohtajana toimineen Kari Häkämiehen vertaamaan sitä venäläiseen lentokenttään. Tästä heitosta huolimatta se on yksi Suomen vilkkaimmista toreista, ja monien kuopiolaisista levinneiden mielikuvien lähde. Torilta löytyvät vielä tänäänkin perinteiset savolaiset kalakukkoineen, joskin kaupunki ympärillä on nykyaikaistunut. Muun muassa vanhoja puutaloja on hävinnyt uusien ja suurempien liikerakennusten tieltä. Liiketilasta on kuitenkin yleisesti ottaen torin ympärillä pulaa.


title: Kuopion tori

text: Kaupungin sisäisen linja-autoliikenteen pääpysäkit on keskitetty torin ympärille. Kaukoliikenne kulkee linja-autoasemalta, joka sijaitsee rautatieaseman takana, puoli kilometriä torilta pohjoiseen.


title: Kuopion tori

text: Torin alla oleva 700-paikkainen pysäköintihalli avattiin vuonna 1991. Alatoriremontissa sinne tuli noin 650 uutta pysäköintipaikkaa.


title: Kuopion tori

text: Alatorihanke on herättänyt keskustelua viime vuosina enemmän kuin mikään muu kuopiolaishanke. Keskustelu on kulminoitunut kysymykseen kauppahallirakennukseen jälkeenpäin tehdyn kalahallisiiven purkamisesta. Purkamisen estämisen puolesta kerättiin muun muassa nimilistoja. Kauppiaat kannattavat kehittämistä, sillä hallista puuttuu muun muassa asiakas-wc:t. Kaupunginhallitus myönsi kalahallin siivelle purkuluvan. Kalahallin tilalle rakennettiin lasipaviljonki, jossa toimii kahvila.


title: Kuopion tori

text: Alatorihankkeessa Anttilan ja Carlsonin tavarataloihin tehtiin mittavat laajennukset ja remontit, joiden yhteydessä osa keskustakaupasta, esimerkiksi elokuvateatterikeskus piti sijoittaa maan alle. Teatteri rakennettiin kuitenkin uuteen kauppa- ja viihdekeskukseen IsoCeehen.


Burjaatti-Mongolien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, Burjaatti-Mongolien ASNT (1923-1958, 1958-1990 nimenä Burjaattien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, Burjaattien ASNT) oli autonominen neuvostotasavalta Venäjän FSNT:ssa Neuvostoliitossa. Se käsitti suunnilleen nykyisen Burjatian tasavallan alueen.


title: Burjaatti-Mongolien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

text: Burjaatti-Mongolien ASNT muodostettiin Burjaatti-Mongolien autonomisesta alueesta 30. toukokuuta 1923. Vuonna 1937 ASNT:n alue pieneni kun siitä erotettiin kaksi aluetta, joista muodostettiin Irkutskin alueeseen kuuluva Ust-Ordan Burjatian autonominen piirikunta ja Tšitan alueeseen kuuluva Agin-Burjatian autonominen piirikunta. Vuonna 1958 Burjaatti-Mongolien ASNT:n nimestä poistettiin sana "Mongoli" ja sen nimeksi tuli Burjaattien ASNT. Neuvostoliiton hajotessa 1990 Burjaattien ASNT antoi suverenisuusjulistuksen. Vuonna 1992 otettiin käyttöön uusi nimi Burjatian tasavalta, joka allekirjoitti Venäjän federaation kanssa sopimuksen ja tuli näin sen osaksi.


title: 4 Vesta

text: 4 Vesta (symboli: ) on kirkkain asteroidi ja toiseksi suurin kappale Marsin ja Jupiterin välisellä asteroidivyöhykkeellä. Vesta on neljäntenä löydetty asteroidi, ja sen löysi 1807 saksalainen tähtitieteilijä Heinrich Wilhelm Matthäus Olbers. Asteroidi Vesta sai nimensä roomalaisen mytologian Vesta-jumalattaren mukaan. Sen nimesi Carl Friedrich Gauss. Vestaa pidettiin aluksi planeettana yhdessä Cereksen, Pallaksen ja Junon kanssa, kunnes uusien asteroidien löytyminen lopulta johti niiden aseman menetykseen 1800-luvun puolivälin jälkeen. Kun Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni vuonna 2006 laati planeetan määritelmää, Vesta oli yksi planeettaehdokkaista. Määritelmä kuitenkin tiukentui, eikä Vestaa määritelty uudelleen planeetaksi. Vesta on melko tiheä kivinen kappale, joka on historiassaan kokenut aineiden sisäistä lajittumista ja kaksi suurta törmäystä. Viimeisempi törmäys synnytti Vestaan suuren kraatterin, Rheasilvian, ja irrotti Vestasta kappaleita pieniksi asteroideiksi, joista osa on osunut Maahan meteoriitteinä. Kesällä vuonna 2011 Nasan lähettämä avaruusluotain Dawn saapui kiertämään Vestaa sen tutkimista varten. Luotain palasi takaisin Aurinkoa kiertävälle radalle syyskuussa 2012.


title: 4 Vesta

text: Vestan löysi 29. maaliskuuta 1807 saksalainen tähtitieteilijä Heinrich Wilhelm Olbers aikana, jolloin asteroidit luokiteltiin vielä planeetoiksi, sillä niitä tunnettiin tuolloin vain kolme muuta (Ceres, Pallas ja Juno). Olbers uskoi, että nämä pienet planeetat olisivat syntyneet yhden suuremman hajotessa osiin, ja Vesta löytyikin tarkoituksellisen etsinnän tuloksena. Vaikka Olbers olikin väärässä asteroidien alkuperästä eikä Vesta ole suuremmasta kappaleesta irronnut pala vaan pienieksi jäänyt kerrostunut protoplaneetta, hän oli silti oikeassa arvioidessaan, että asteroideja olisi enemmän kuin kolme. Olbersin oletus johtikin Vestan löytymiseen.


title: 4 Vesta

text: Vestan ja myös muiden asteroidien radat laskenut matemaatikko Carl Friedrich Gauss sai Olbersilta luvan nimetä uuden löydön, sillä Olbers oli löytänyt ja nimennyt jo yhden planeetan Pallaksen. Gauss nimesi uuden löydön antiikin roomalaisten kotilieden jumalattaren, Vestan, mukaan ja planeetan symboliksi päätettiin alttari, jossa palaa tuli . Symbolista on myöhemmin sen monimutkaisuuden vuoksi luotu yksinkertaistetumpia versioita helpomman merkinnän aikaansaamiseksi, esimerkiksi ja . Kun lisää asteroideja rupesi löytymään Astraean löydyttyä vuonna 1845, asteroidien erottaminen planeetoista tuli vähitellen yleiseksi käytännöksi, ja niille annettiin uudet löytöjärjestyksen mukaiset numerosymbolit. Täten Vestan uusi symboli oli muotoa ④. Myöhemmin näistä numerosymboleista kehittyi pikkuplaneettojen virallinen numerointi.


title: 4 Vesta

text: Vesta oli ensimmäinen asteroidi, jonka massa määritettiin kohtuullisella tarkkuudella sen muiden asteroidien rataan aiheuttamien häiriöiden avulla. Vuonna 1966 Hans G. Hertz mittasi asteroidi 197 Areten radanmuutosten pohjalta Vestan massaksi noin  (1,20±0,08)×10 Auringon massaa, joka lienee noin 15 % sisään oikea.


title: 4 Vesta

text: Vestan keskiläpimitan arvioi suunnilleen oikein William Pickering jo 1800-luvulla, mutta tarkemmin läpimitta mitattiin täpläinterferometrialla ja tähdenpeitoilla 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Vestaa tutkittiin myös Hubble-avaruusteleskoopilla, jonka kuvista löydettiin Rheasilvia-kraatteri.


title: 4 Vesta

text: Ensimmäiset lähikuvat Vestasta otti NASAn Dawn-luotain, joka laukaistiin kesällä 2007 ja joka saapui Vestan läheisyyteen kesäkuussa 2011 ja asettui 16. heinäkuuta 2011 sen kiertoradalle tutkimaan asteroidia. Dawn tutki laajasti Vestan pinnanmuotoja, geologiaa ja kemiallista koostumusta. Se löysi asteroidin päiväntäsaajan seuduilta vetyä, joka voisi viitata mineraaleihin sitoutuneeseen veteen. Vierailunsa aikana Dawn otti Vestasta noin 31 000 valokuvaa ja 20 miljoonaa näkyvän valon ja infrapuna-alueen spektrimittausta. Lisäksi asteroidin gravitaatiokentästä, neutroneista ja gammasäteilystä on tuhansien tuntien pituinen havaintoaineisto.


title: 4 Vesta

text: Dawn poistui Vestaa kiertävältä radalta 5. syyskuuta 2012, jolloin luotain ohjattiin kohti kääpiöplaneetta Ceresiä.


title: 4 Vesta

text: Vesta kiertää Aurinkoa asteroidivyöhykkeellä melkein ympyrämäisellä radalla keskimäärin noin 2,36 kertaa niin kaukana kuin Maa. Kiertoaika on noin 3,63 vuotta eli tarkemmin noin 1 326 päivää. Vestan radan soikeus "e" on noin 0,0887; Vesta käy lähimmillään noin 2,15 AU:n päässä Auringosta ja on etäisimmillään noin 2,57 AU:n päässä Auringosta. Näin Vesta kiertää sisemmässä asteroidivyöhykkeessä 2,50 AU:n Kirkwoodin aukon sisäpuolella. Rata on noin 7,14° kallellaan ekliptikaa vastaan.


title: 4 Vesta

text: Periaatteessa Vesta näkyy himmeänä paljain silmin, jos näkö on tarkka. Näennäinen kirkkaus V saattaa parhaimmillaan olla jopa 5,3. Suurin asteroidi, kääpiöplaneetta Ceres, on Vestaa himmeämpi, sillä se on kauempana Auringosta (sekä Maasta) ja heijastaa vähemmän valoa kuin Vesta.


title: 4 Vesta

text: Vesta on muodoltaan epäsäännöllinen, mutta kohtalaisen pyöreä. Vestan mitat ovat 572,6×557,2×446,4 km (keskimääräinen läpimitta noin 525,4 km). Vestan massa on 9 % asteroidivyöhykkeen massasta, eli noin 2,59×10 kg. Tämä on hieman alle kymmenesmiljardisosa Auringon massasta ja noin 28 % Ceresin massasta.


title: 4 Vesta

text: Vestan albedo on 0,423 ja tiheys 3,4. Täten Vesta on kivinen asteroidi, tosin hieman erikoista tyyppiä V. V-tyypin asteroidit ovat tavallisempaa S-tyyppiä pyrokseenipitoisempia. Lisäksi Vestan sisäinen rakenne muistuttaa kiviplaneettojen, kuten Maan tai Venuksen kerroksellista rakennetta enemmän kuin tyypillisten asteroidien sisustaa. Vestalla on noin 214–226 kilometrin läpimittainen rautaydin, silikaattikivinen vaippa ja basalttinen kuori. Vesta onkin protoplaneetta, joka selvisi ehjänä Aurinkokunnan syntyajoista. Pinnaltaan Vesta on melko kirkas, huomattavasti kirkkaampi kuin esimerkiksi Kuu tai Mars.


title: 4 Vesta

text: Vestan pyörähdysaika on 5,342 tuntia ja akselikallistuma noin 27,2°. Vestan Auringon-puoleisen pään lämpötila nousee -20 celciusasteeseen ja talvinavan lämpötila laskee -190 asteeseen. Vestan lämpötilat vaihtelevat tavallisesti välillä -60° C (päivällä) ja -130 °C (yöllä). Koska Vestan akseli on kallellaan, vuotuisissa lämpötiloissa ja valaistuksessa tapahtuu vuodenaikavaihteluja. Painovoima pinnalla on vain 0,022 g ja pakonopeus 0,35 km/s.


title: 4 Vesta

text: Vestan pinnassa on kauas näkyvissä 200 km:n läpimittainen tumma alue, jota on epävirallisesti kutsuttu nimellä ”Olbers Regio”. Se on syvänkömäinen painanne. Kirkkaammat alueet lienevät runsaskraatterista ylämaata. Pinnalla on myös kaksi usean sadan kilometrin mittaista yhdensuuntaisten repeämälaaksojen sarjaa, Saturnalia Fossae ja Divalia Fossae. Repeämien maksimileveydet ovat noin 39 ja noin 22 km.


title: 4 Vesta

text: Vestan etelänavan tuntumassa on valtava, noin 500 kilometrin läpimittainen törmäyskraatteri nimeltään Rheasilvia, jonka syvyys on 19 km ja reunavallien korkeus 4–12 km. Sen keskushuipun leveys on 180 km ja korkeus kraatterin pohjalta noin 20 km. Kraatterin keskushuippu on yksi Aurinkokunnan korkeimmista vuorista. Se on esimerkiksi korkeampi kuin Mauna Kea (merenpohjasta mitattuna) eikä kovin paljon matalampi kuin Marsissa sijaitseva Olympus Mons. Rheasilvia kattaa 80 % Vestasta sen keskustan suunnasta katsoen. Rheasilvia osoittautui hieman suuremmaksi kuin aikaisemmista Hubble-avaruusteleskoopin mittauksista arveltiin.


title: 4 Vesta

text: Rheasilvian alle on osittain jäänyt toinen vielä sitä vanhempi jättiläiskraatteri, Veneneia. Nämä törmäykset ovat todennäköisesti synnyttäneet vestan pinnan suuret repeämälaaksot. Vestassa on jättiläiskraatterien lisäksi useita noin 150 km:n läpimittaisia ja 7 km syviä kraattereita. Eräs suurimmista on noin 270 km leveä Feralia Planitia.


title: 4 Vesta

text: Vestan pinnalla sijaise myös epävirallisesti ”Lumiukoksi” kutsuttu kraatterijono, joka koostuu kahdesta suuresta ja yhdestä pienemmästä kraatterista. Nämä kraatterit ovat nimeltään Minucia (läpimitta 21,5 km), Calpurnia (läpimitta 50 km), Marcia (läpimitta 58 km). Minucia on näistä pienin ja todennäköisesti vanhin. Näistä kraattereista suurin, Marcia, vaikuttaisi olevan myös nuorin. Se näyttäisi olevan nuorin suuri törmäyskraatteri Vestassa. Ikää sillä on suunnilleen 40–60 Ma.


title: 4 Vesta

text: Vestan erikoinen V-tyypin olemus selittyy kappaleen historialla, johon kuuluu asteroiditörmäyksiä. Törmäykset ovat paljastaneet asteroidin syviä kerrostumia näkyville.


title: 4 Vesta

text: Melko pyöreä karbonaatti- ja savipintainen C-luokan asteroidi, kääpiöplaneetta Ceres, on säilyttänyt alkuperäistä olemustaan enemmän kuin Vesta. Sillä onkin tallella kiviydintä ympäröivä jäävaippa, Vestalla sen sijaan ei tällaista ainakaan nykyisin ole. Kooltaan Vesta muistuttaa Pallasta, joka on Vestan ja Cereksen tavoin yksi suurimmista asteroidivyöhykkeen kohteista. Pallas on kuitenkin pinnan koostumukseltaan lähempänä hiilikondriittipintaista Cerestä ja sen tiheys on pienempi kuin Vestalla. Pallas sisältääkin enemmän vettä ja se luetaan B-tyyppisiin asteroideihin.


title: 4 Vesta

text: Vestassa on tapahtunut radioaktiivisen lämmön vaikutuksesta ainesten lajittuminen. Näin ollen Vestalle muodostui rautaydin ja ympärille kevyempi kivivaippa ja basalttinen kuori. Vesta onkin ominaisuuksiltaan Maankaltaisia planeettoja muistuttava protoplanetaarinen taivaankappale.Vestassa näkyvät selvästi muinaiset törmäykset, jotka ovat irrottaneet siitä materiaa pienemmiksi asteroideiksi ja meteoriiteiksikin. Rheasilvian muodostanut törmäys on irrottanut arviolta prosentin verran Vestan tilavuudesta. Sen arvioidaan tuottaneen noin 235 alle 10 km:n läpimittaista V-tyypin asteroidia noin miljardi vuotta sitten. Havaitut V-tyypin asteroidit kattavat vain 6 % Vestasta törmäyksen seurauksena pois singonneesta massasta. V-tyypin asteroidit sijaitsevat välillä 2,18 AU–2,50 AU. 2,50 AU on 1:3 rataresonanssi.


title: 4 Vesta

text: Vestan geologisia tapahtumia on nähtävissä sieltä tulleissa meteoriiteissa. Näitä ovat akondriitit: Howardiitit, diogeniitit ja breksioituneet eukriitit ovat kivettynyttä regoliittia, pölyn ja kivien seosta. Nämä ovat Vestan pintakerrosta. Basalttilaava on tuottanut "ei-kasautuvia eukriitteja". "Kasautuvat eukriitit", jotka sisältävät pyrokseenia, pigeoniittia ja plagioklaasia, ovat Vestan syväkiviä. Diogeniitit, joissa on suuria ortopyrokseenirakeita, ovat Vestan syväkiviä kaikkein syvimmältä. V-tyypin asteroidien koosta päätellen Vestan kuoren paksuus lienee 10 km.


title: Pelastusopisto

text: Pelastusopisto on Kuopiossa sijaitseva valtakunnallinen pelastusalan ammatillinen oppilaitos ja koulutuskeskus. Sen toiminta perustuu lakiin Pelastusopistosta. Pelastusopistoa johtaa rehtorina toimiva Mervi Parviainen.


title: Pelastusopisto

text: Pelastusopisto vastaa pelastustoimen ja hätäkeskusten ammatillisesta perus- ja täydennyskoulutuksesta, normaaliolojen häiriötilanteisiin ja poikkeusoloihin varautumiseen tähtäävästä koulutuksesta sekä kansainvälisiin siviilikriisinhallintatehtäviin valmentavasta koulutuksesta. Koulutustehtävän ohella Pelastusopisto huolehtii osaltaan pelastustoimen tutkimus- ja kehittämistoiminnasta. Lisäksi Pelastusopisto vastaa pelastustoimen toimenpiderekisterin (PRONTO) ylläpidosta ja ylläpitää pelastusalan keskuskirjastoa.


title: Pelastusopisto

text: Pelastusopiston yhteydessä toimii myös Kriisinhallintakeskus, joka avattiin 1. helmikuuta 2007. Kriisinhallintakeskuksen johtajana toimii Jukka Tuononen.


title: Pelastusopisto

text: Järjestelmällinen pelastusalan koulutus alkoi 26. maaliskuuta 1935 Helsingin Palopäällystökoulussa. Sieltä opetus siirtyi vuonna 1958 Espooseen perustetulle Valtion palokoululle.


title: Pelastusopisto

text: Palomieskoulutus käynnistyi vuonna 1969. Pelastushallinnon koulutuskeskuksen perustamisen myötä vuonna 1979 toiminta laajeni myös väestönsuojelukoulutukseen ja vuonna 1981 aluehälytyskeskusten päivystäjien koulutukseen.


title: Pelastusopisto

text: Vuonna 1992 Kuopiossa käynnistyi Valtion Pelastuskoulu, jossa koulutettiin miehistöä ja alipäällystöä. Sen sijoituspaikasta oli käyty kova kilpailu eri kaupunkien kesken. Vuonna 1995 Pelastuskoulu yhdistettiin Valtion Pelastusopiston kanssa Pelastusopistoksi.


title: Pelastusopisto

text: Pelastusopiston edeltäjiä ovat Palopäällystökoulu (Helsinki, 1935–1958), Valtion palokoulu (Espoo, 1958–1970), Valtion palo-opisto (Espoo, 1970–1979), Pelastushallinnon koulutuskeskus (Espoo ja Lohja, 1979–1992), Valtion pelastusopisto (Espoo ja Lohja, 1992–1994) ja Valtion pelastuskoulu (Kuopio, 1992–1994), Pelastusopisto vuodesta 1995.


title: Pelastusopisto

text: Vuonna 2007 Pelastusopiston yhteyteen perustettiin Kriisinhallintakeskus.


title: Pelastusopisto

text: Kriisinhallintakeskuksen toiminta perustuu lakiin siiviilihenkilöstön osallistumisesta kriisinhallintaan ja lakiin Pelastusopistosta. Laki Pelastusopistosta määrittelee siviilikriisinhallinnan koulutuksen yhdeksi opiston tehtävistä.


title: Pelastusopisto

text: Kriisinhallintakeskus perustettiin osaksi Pelastusopistoa pitämään yllä kotimaan kriisinhallinnan operatiivisia valmiuksia. Sen tärkein tehtävä on kouluttaa siviiliasiantuntijoita kansainvälisiin kriisinhallintaoperaatioihin. Keskus käynnistää myös siviilikriisinhallintaan liittyvää tutkimustoimintaa.


title: Pelastusopisto

text: Ulkoasiainministeriö vastaa siviilikriisinhallinnan poliittisesta ohjauksesta ja päättää operaatioista, joihin suomalaiset siviiliasiantuntijat osallistuvat. Sisäasiainministeriö vastaa puolestaan siviilikriisinhallinnan kotimaan valmiuksien ylläpitämisestä.


title: Pelastusopisto

text: Sisäasiainministeriön tulevaisuuskatsaus esittää siviilikriisinhallinnan strategian laatimista, jonka tavoitteisiin kuuluisivat mm. Kriisinhallintakeskuksen kehittäminen kansalliseksi siviilikriisinhallinnan osaamiskeskukseksi. Tähän on pyritty heti Kriisinhallintakeskuksen perustamisvaiheesta lähtien.


title: Pelastusopisto

text: Kriisinhallintakeskus toimii kansainvälisesti. Koko koulutus on englanninkielistä, ja joka kurssille osallistuu ulkomaalaisia koulutettavia. Vuonna 2007 keskuksen henkilöstö koostui noin kymmenestä koulutuksen tai tutkimuksen asiantuntijasta.


title: Pelastusopisto

text: Kriisinhallintakeskus () tuottaa myös siviilitarkkailijoita samankaltaisiin tehtäviin (Etyj- tai YK-tehtävät), kuin missä esimerkiksi Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sotilastarkkailijat toimivat Puolustusvoimien kansainvälisen keskuksen kouluttamina.


title: Pelastusopisto

text: Suomi on valmistautunut osallistumaan 10 siviilitarkkailijalla noin 150-200:n tarkkailijan vahvuiseen Euroopan unionin poliisitarkkailuoperaatioon Etelä-Ossetiassa.


title: Pelastusopisto

text: Vuodesta 2009 eteenpäin Kriisinhallintakeskukselle on suunniteltu päävastuuta Suomen kansainvälisen pelastuskomennuskunnan FRF:n (Finn Rescue Force) toiminnasta.


title: Pelastusopisto

text:
Kriisinhallintakeskuksen johdossa on everstiluutnantti evp. Jukka Tuononen.Palopäällystön koulutusohjelma järjestetään yhteistyössä Savonia-ammattikorkeakoulun kanssa.
Pelastusopisto huolehtii myös pelastustoimen tutkimus- ja kehitystoiminnasta, jota se harjoittaa yhteistyössä muun muassa Savonian ja Kuopion yliopiston kanssa.
Vuosittain yksi tai kaksi naista hakee pelastajakurssille. Neljä naista on valmistunut pelastajaksi vuosina 1993–2006. Sen sijaan hätäkeskuspäivystäjäkurssille hakeneista ja valituista yli 90 % on naisia.


title: Pelastusopisto

text: Pelastusopiston tutkimus- ja kehittämisyksikkö vastaa pelastustoimen tutkimuksen koordinoinnista Suomessa. Tehtäviin kuuluu analysoida tutkimustarpeita, koota tietoa tutkimuksista seuraamalla ja tekemällä tarvittaessa yhteenvetoja koti- ja ulkomaisista tutkimus- ja kehittämishankkeista sekä tehdä tutkimusta itsenäisesti ja yhteistyössä muiden tutkimuslaitosten kanssa. Erityisenä painopisteenä on edesauttaa tutkimustulosten hyödynnettävyyttä pelastustoimessa mm. integroimalla tutkimustulokset Pelastusopiston opetussisältöihin.


title: Pelastusopisto

text: Tutkimus- ja kehittämisyksikössä työskentelee noin 10 henkilöä erilaisissa tutkimus- ja kehityshankkeissa vuosittain. Tutkimus- ja kehittämisyksikön erikoisosaamisalueita ovat informaatioteknologian hyödyntäminen pelastustoimessa, CBRNE ja raja-alueiden onnettomuuksiin varautuminen, tilastotietojen hyödyntäminen sekä tulevaisuus- ja onnettomuustutkinta.


title: Burjaatti-Mongolien autonominen alue

text: Burjaatti-Mongolien autonominen alue oli lyhytikäinen hallintoalue Venäjän FSNT:ssa Neuvostoliitossa. Se käsitti hieman nykyistä Burjatian tasavaltaa laajemman alueen.


title: Burjaatti-Mongolien autonominen alue

text: Burjaatti-Mongolien autonominen alue perustettiin 9. tammikuuta 1922 burjaattien ("tuolloin burjaatti-mongolit") asuinalueesta. Siitä tuli Burjaatti-Mongolien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 30. toukokuuta 1923.


title: Vebjørn Rodal

text: Vebjørn Rodal (s. 16. syyskuuta 1972 Berkåk) on entinen norjalainen keskimatkojen juoksija ja 800 metrin olympiavoittaja 1996 Atlantan olympialaisista.


title: Vebjørn Rodal

text: Rodal teki kansainvälisen debyyttinsä aikuisten tasolla 1992 Barcelonan olympialaisissa ja pääsi välieriin 800 metrillä. 1994 EM-kilpailuissa Helsingissä hän sijoittui 800 metrillä hopealle ja 1995 MM-kilpailuissa Göteborgissa hän voitti pronssia.


title: Vebjørn Rodal

text: Rodal voitti 800 metrin olympiakultaa 1996 Atlantassa uudella olympiaennätyksellä 1.42,58. Finaali oli yksi arvokisahistorian kovimmista, sillä peräti neljä juoksijaa juoksi alle 1.43:n. Edellisvuoden maailmanmestari Wilson Kipketer ei saanut osallistua olympialaisiin, koska oli vaihtanut kansalaisuuttaan.


title: Vebjørn Rodal

text: Ateenan MM-kisoissa 1997 Rodal sijoittui viidenneksi ja Valencian sisäratojen EM-kisoissa 1998 pronssille.


title: Vebjørn Rodal

text: Seuratasolla Rodalin seura oli Oppdal FIK.


title: Andrus Veerpalu

text: Andrus Veerpalu (s. 8. helmikuuta 1971 Pärnu) on kilpauransa lopettanut virolainen maastohiihtäjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja.


title: Andrus Veerpalu

text: Veerpalu oli erikoistunut pääasiassa perinteisen tyylin hiihtoon. Hän sijoittui Naganon olympialaisissa 1998 10 kilometrin kilpailussa kahdeksanneksi. 1999 MM-hiihdoissa Ramsaussa Veerpalu voitti hopeaa 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailusta. Kaksi vuotta myöhemmin 2001 MM-hiihdoissa Lahdessa hän toi Viron ensimmäisen hiihdon maailmanmestaruuden voittamalla 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun. Lisäksi hän oli viides 15 kilometrillä. Seuraavana vuonna 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä Veerpalu jatkoi hyviä otteitaan voittaen 15 kilometrin perinteisen kilpailun kultaa ja 50 kilometrillä hopeaa.


title: Andrus Veerpalu

text: Veerpalu sijoittui Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2003 neljänneksi 30 kilometrillä ja kahdeksanneksi 15 kilometrillä. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005 hän oli 50 kilometrillä neljäs. 2006 Torinon olympialaisissa Veerpalu uusi 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun olympiavoittonsa. Runsaan viikon kuluttua olympiavoitostaan hän voitti Finlandia-hiihdon. Liberecin MM-kisoissa 2009 hän voitti 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli 50 kilometrillä kuudes.


title: Andrus Veerpalu

text: Andrus Veerpalu voitti maailmancupissa kuusi osakilpailua, oli kaksi kertaa toinen ja kolme kertaa kolmas. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs kausilla 2002–2003 ja 2003–2004.


title: Andrus Veerpalu

text: Seuratasolla Veerpalu edusti Skiclub Joulua. Vuosina 1990–2005 hän voitti kaikkiaan 20 Viron mestaruutta, ja Viron vuoden parhaana miesurheilijana hänet on palkittu vuosina 1999, 2001, 2002, 2006 ja 2009.


title: Andrus Veerpalu

text: Andrus Veerpalu ilmoitti uransa lopettamisesta 23. helmikuuta 2011. Hän kertoi sairastumisen olleen yksi syy lopettamispäätökseen. 7. huhtikuuta 2011 Viron hiihtoliitto ilmoitti, että Veerpalulta 29. tammikuuta otetussa dopingnäytteessä oli havaittu liian korkeita kasvuhormonitasoja. Hän sai kolmen vuoden kilpailukiellon. Myöhemmin Kansainvälinen hiihtoliitto pidensi Veerpalun kilpailukieltoa vuodella, kun hän oli ollut vuoden 2012 Otepään maailmancup-kilpailun yhteydessä testaamassa suksia Viron maajoukkuehiihtäjille. Syyskuussa 2011 Veerpalu valitti kilpailukiellostaan urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen (CAS), vedoten muun muassa kasvuhormonitestin epäluotettavuuteen. Maaliskuussa 2013 CAS kumosi Veerpalun kilpailukiellon. CASsin mukaan Wadan asettamat kasvuhormonitestin raja-arvot eivät olleet luotettavia.


title: Andrus Veerpalu

text: Andrus Veerpalu on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Hän osaa puhua venäjää, suomea ja englantia.


title: Bannaus

text: Bannaus tulee englannin kielen sanasta "ban" ja tarkoittaa porttikiellon antamista tai vain pääsyn tai muun oikeuden estämistä.


title: Bannaus

text: Tämä puhekielen termi on käytössä lähinnä IRC-yhteisöissä, mutta on levinnyt myös muihin internetin verkkoyhteisömuotoihin. Bannaamalla jonkun irc-kanavan käyttäjän, kanavaoperaattorit voivat estää huonokäytöksisen - tai muusta syystä ei-toivotun - käyttäjän pääsyn kanavalle joko väliaikaisesti tai pysyvästi. Käyttäjä tunnistetaan hänen verkko-osoitteensa perusteella. Lisäksi on mahdollista bannata kokonaisia verkkoalueita – esimerkiksi jonkin tietyn maatunnuksen, kuten .fi. Mikäli bannit eivät kata käyttäjän koko ip-osoitetta, voi bannit saanut käyttäjä palata kanavalle muuttamalla erilaisia käyttäjätietojaan (tällöin hänet voi kuitenkin tunnistaa aika helposti ip-osoitteen perusteella). Kaikki bannit pystytään kiertämään vaihtamalla ip-osoitetta tarpeeksi. Tavallinen käyttäjä ei pysty useissa tapauksissa vaihtamaan ip-osoitettaan suoraan, mutta on mahdollista tulla IRCiin esimerkiksi WWW:n IRC-portaalien kautta, jolloin IRCissä muilla käyttäjille näkyvä ip-osoite on täysin erilainen kuin käyttäjän varsinainen ip. Ulkomaiset osoitteet voidaan bannata esimerkiksi kanavalta, joka on tarkoitettu vain tietyn kielisille keskustelijoille.


title: Bannaus

text: Bannaaminen on hyvä keino estää ilkikuristen käyttäjien tai bottien floodaus kanavalla sillä tällöin he eivät voi välittömästi palata takaisin vaan myös pysyvät poissa. Käytännössä se on siis suojautumiskeino palvelunestohyökkäystä vastaan. Bannaamista voidaan käyttää myös eräänlaisena rankaisumenetelmänä. IRCissä ei ole yleensä kuitenkaan mitään muuta valvontaa, kuin kanavien omat operaattorit, jotka voivat olla keitä tahansa IRCin käyttäjiä. Näin ollen banneja voidaan jaella täysin mielivaltaisesti eikä bannien oikeudenmukaisuudesta ole mitään takeita.


title: Kvaternio

text: Kvaterniot ovat kompleksilukujen nelikomponenttinen laajennus, jossa yhden imaginääriakselin formula_1 sijaan on käytössä kolme ei-reaalista akselia formula_1 formula_3 ja formula_4. Kvaterniot voidaan myös ymmärtää reaaliluvun ja kolmiulotteisen vektorin yhdistelmäksi. Kvaternio on muotoa formula_5, jossa formula_6, formula_7, formula_8 ja formula_9 ovat reaalilukuja ja formula_1, formula_3 ja formula_4 ovat peruskvaternioita. Imaginääristen peruskvaternioiden laskusäännöt määrittää kaava


title: Kvaternio

text: Reaali- ja kompleksiluvuista poiketen kvaterniot eivät ole vaihdannaisia kertolaskun suhteen. Ne muodostavat neliulotteisen lukujoukon, jota merkitään keksijänsä Hamiltonin kunniaksi merkillä formula_14. Kvaterniot keksi irlantilainen matemaatikko Sir William Rowan Hamilton vuonna 1843. Myöhemmin kehitetyt vektorit ovat havainnollisempina jossain määrin syrjäyttäneet kvaterniot ja jotkut matematiikan historioitsijat pitävätkin niitä lähinnä historiallisesti merkittävinä huolimatta siitä, että niillä on monia sovelluksia eri aloilla.


title: Kvaternio

text: Toisin kuin aikaisemmat lukualueen laajennukset, kvaternioita ei kehitetty tarpeesta saattaa minkääntyyppistä yhtälöä ratkeavaksi, vaan tavoitteena oli laajentaa lukualuetta kahdesta ulottuvuudesta kolmeen. Kvaterniot lopulta keksinyt matemaatikko Sir William Rowan Hamilton oli esittänyt kompleksiluvut järjestettyinä lukupareina, josta oli käsitteellisesti lyhyt matka järjestettyihin lukukolmikoihin. Hamilton etsi kompleksilukujen yleistystä, jonka avulla voitaisiin määritellä kertolasku, jolla olisi yhteys kolmiulotteiseen kiertoon samaan tapaan kuin tavallisten kompleksilukujen kertolaskulla on yhteys kiertoon kompleksitasolla. Kolmikoilla tämä ei kuitenkaan onnistu, eikä Hamiltonin onnistunut määritellä luvuille formula_15 kertolaskua, joka vastaisi vektorin kiertoa, ja voidaankin osoittaa että tämä ei ole edes mahdollista.


title: Kvaternio

text: Ratkaisu löytyi reaalilukunelikoista, kvaternioista. Hamiltonin itsensä mukaan hän keksi kvaternioiden ominaisuudet määrittävän peruskaavan formula_16 yhtäkkisesti ollessaan vaimonsa kanssa kävelyllä. Tarinan (erään version) mukaan hän kaiversi kaavan saman tien läheisen Broughamin sillan erääseen kiveen. Hamiltonin määritelmän mukaan kvaternioiden kertolasku ei ollut vaihdannainen, esimerkiksi formula_17 ≠ formula_18, vaan formula_19. Tämä oli aikanaan radikaalia eikä kvaternioita tämän vuoksi aina hyväksytty kunnolla. Ne olivat ensimmäisiä askelia kohti "algebran vapautumista", eli järjestelmien, joissa tavalliset laskulait – liitäntä-, vaihdanta-, ja osittelulaki – eivät ole voimassa, tutkimuksen alkamista. Geometriassa samankaltainen "vapautuminen" oli tapahtunut epäeuklidisten geometrioiden myötä.


title: Kvaternio

text: Kvaterniot eivät kuitenkaan koskaan saavuttaneet kovin suurta suosiota. 1900-luvun puoliväliin tultaessa muun muassa Oliver Heavisiden ja Willard Gibbsin kehittämät vektorialgebra ja -analyysi olivat syrjäyttäneet kvaterniot lähes kokonaan, huolimatta siitä että kvaternioiden merkintätapa oli Hamiltonin seuraajien mielestä vektoreihin verrattuna ylivertainen. Kvaterniot ovat kuitenkin vektoreita vaikeammin yleistettävissä useampaan kuin kolmeen ulottuvuuteen.


title: Kvaternio

text: Nykyään kvaternioita käytetään tietokonegrafiikassa ja siihen liittyvässä geometrisessa tutkimuksessa kiertojen ja esineiden suunnan esittämiseen, sillä ne vaativat muita esitystapoja kuten matriiseja vähemmän tilaa ja niiden laskutoimitukset ovat tehokkaampia.


title: Kvaternio

text: Kvaternio on järjestetty reaalilukunelikko formula_20. Peruskvaterniota formula_21 vastaa reaaliluku 1, kun taas peruskvaternioille formula_22, formula_23 ja formula_24 on annettu symbolit formula_25, formula_26 ja formula_27.


title: Kvaternio

text: Kvaternion kertominen skalaarilla eli reaaliluvulla on vaihdannainen operaatio ja vastaa vektorin kertomista skalaarilla:


title: Kvaternio

text: Kvaternioiden yhteen- ja vähennyslaskut ovat analogisia vektorien yhteen- ja vähennyslaskujen kanssa:


title: Kvaternio

text: Yhteenlasku on vaihdannainen. Kvaternion vastaluku on


title: Kvaternio

text: Yllä olevia laskusääntöjä käyttäen voidaan kvaterniot esittää peruskvaternioiden summana:


title: Kvaternio

text: Kvaternioiden kertolasku ei ole vaihdannainen, mutta olettamalla että se on assosiatiivinen (kuten se onkin), voidaan Hamiltonin kaavasta


title: Kvaternio

text: johtaa seuraava peruskvaternioiden kertotaulu:


title: Kvaternio

text: Mielivaltaisten kvaternioiden formula_32 ja formula_33 kertolasku voidaan laskea yllä olevilla säännöillä:


title: Kvaternio

text: Kvaternioiden jakolaskun määrittelemiseksi määritellään ensin kvaternion formula_34 "konjugaatti" eli "liittoluku" formula_35 ja huomataan, että kun kvaternio kerrotaan liittoluvullaan, saadaan kvaternion "modulin" eli "itseisarvon" formula_36 neliö:


title: Kvaternio

text: Kvaternioiden jakolasku voidaan muuttaa kertolaskuksi laventamalla nimittäjän liittoluvulla:


title: Kvaternio

text: Kvaternion formula_39 argumentti formula_40 on kvaternion ja yksikköskalaarin 1 välinen kulma ja se lasketaan


title: Kvaternio

text: Kvaternion merkkifunktio formula_42 palauttaa kvaternion suuntaisen yksikkökvaternion ja se lasketaan


title: Kvaternio

text: Kun rinnastetaan kvaternio (1,0,0,0) reaalilukuun 1 ja peruskvaterniot formula_1, formula_3, formula_4 suorakulmaisen kolmiulotteisen koordinaatiston yksikkövektoreihin, voidaan kvaterniot esittää skalaarin ja vektorin summana:


title: Kvaternio

text: Kvaterniota jonka skalaariosa formula_48, kutsutaan puhtaaksi kvaternioksi, vektorikvaternioksi tai yksinkertaisesti vektoriksi. Vastaavasti kvaternio, jonka vektoriosa on nolla, on skalaarikvaternio tai pelkkä skalaari. Kvaterniotulon ja vektoreille määriteltyjen piste- ja ristitulon välillä on yhteys


title: Kvaternio

text: jossa


title: Kvaternio

text: Kun formula_52, eli kun kvaterniot formula_53 ja formula_54 ovat vektoreita, sieventyy kvaterniotulon lauseke muotoon


title: Kvaternio

text: josta saadaan risti- ja pistetulolle identiteetit


title: Kvaternio

text: Seuraavat tavalliset funktiot voidaan määritellä kvaterniomuuttujille formula_56 ja formula_57.


title: Kvaternio

text: Eksponentti- ja logaritmifunktiot voidaan määritellä kvaternioille, sillä kvaterniot muodostavat jakoalgebran.


title: Kvaternio

text: Nämä luetellaan viimeisinä koska määrittelyssä tarvitaan kvaternioarvoisia hyperbolisia käänteisfunktioita.


title: Mobiilipalvelu

text: Mobiilipalvelu on langattomasti tarjottava verkkopalvelu. Erilaisia mobiilipalveluita ovat langattomat puhelut (GSM), tekstiviestit, multimedia- eli MMS-viestit sekä WAP- ja Internetpalvelut.


title: Mobiilipalvelu

text: Mobiilipalvelussa on jollain tavalla otettu huomioon langattoman tiedonsiirtokaistan ja mobiilipäätelaitteen rajoitukset. Tällaisia rajoituksia ovat esimerkiksi tiedonsiirtokaistan kapeus ja epävarmuus, päätelaitteen näytön koko ja värimäärä, sekä laitteeseen integroidun näppäimistön koko.


title: Mobiilipalvelu

text: Matkapuhelimien ja langattomalla verkkoyhteydellä varustettujen kannettavien tietokoneiden ja kämmentietokoneiden yleistyessä mobiilipalvelujen tarjonta on kasvamassa. Palvelujen yleistymistä on kuitenkin haitannut niiden kalleus, sekä se, että niiden käyttö on usein ollut hankalaa.


title: Mobiilipalvelu

text: Koska laite, jolla mobiilipalveluita käytetään, on yleensä käyttäjänsä mukana, hyvä mobiilipalvelu voi tarjota käyttäjälleen henkilökohtaisuutta, paikallisuutta ja ajankohtaisuutta.


title: Rossin jäähylly

text: Rossin jäähylly eli Rossin jäälautta () on suurin jäähylly Antarktiksella. Sen ala on 487 000 km² eli suunnilleen yhtä suuri kuin Ranskan pinta-ala. Halkaisijaltaan jäähylly on noin 800 kilometriä. Jään paksuus vaihtelee noin 330 metristä 700 metriin. Suurimmat jäävuoret irtoavat täältä, kuten esimerkiksi B-15.


title: Rossin jäähylly

text: Suurin osa Rossin jäähyllystä sijaitsee Uuden-Seelannin vaatimalla alueella Rossin alusmaalla. Mantereelta tuleva jäävirta kasvattaa hyllyn kokoa. Jäähylly nimettiin James Clark Rossin mukaan, joka löysi sen 28. tammikuuta 1841. Ross kartoitti jäätä edestä itään päin 160°W asti.


title: Rossin jäähylly

text: Rossin jäähylly sai synkän maineen vuonna 1912, kun siitä tuli viimeinen leposija tutkimusmatkailija Robert Falcon Scottille ja hänen kumppaneilleen.


title: Aki Berg

text: Aki-Petteri Arvid Berg (s. 28. heinäkuuta 1977 Raisio) on pelaajauransa lopettanut suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka toimii nykyään huoltajana. Viimeiset kautensa hän pelasi SM-liigassa Turun Palloseurassa. Hän pelasi yhdeksän kautta NHL:ää Los Angeles Kingsissä ja Toronto Maple Leafsissä.


title: Aki Berg

text: Berg pelasi juniorina jääkiekkoa muun muassa TPS:ssä. Ensimmäiset aikuisten pelit hän pelasi kaudella 1993–1994.


title: Aki Berg

text: Aki-Petteri Berg on kaikkien aikojen nuorin TPS-paidassa SM-liigaa pelannut jääkiekkoilija.


title: Aki Berg

text: NHL:n kykyjenetsijät kiinnostuivat Bergistä ison koon sekä hyvän liikkuvuuden ja laukauksen takia. Bergin varasi vuonna 1995 NHL:ään Los Angeles Kings ensimmäisellä kierroksella numerolla kolme. Hän siirtyi NHL:ään heti syksyllä 1995, ja kuului kolmen kauden ajan Los Angelesin vakiokokoonpanoon, mutta hän oli joukkueen viides tai kuudes puolustaja.


title: Aki Berg

text: Kaudeksi 1998–1999 Berg palasi Suomeen ja pelasi yhden kauden TPS:ssä, mutta palasi jo seuraavana kautena takaisin Los Angelesiin. Maaliskuussa 2001 Los Angeles myi Bergin Toronto Maple Leafsiin, josta se sai vaihdossa Adam Mairin ja . Ura Torontossa alkoi hyvin, Berg teki kauden 12 jäljellä olleessa ottelussa kolme maalia ja onnistui hyvin myös saman kauden pudotuspeleissä. Seuraavina kausina hän pelasi Toronton puolustuksessa hyvin. Berg pelasi 500. NHL:n runkosarjaottelun kaudella 2003–2004.


title: Aki Berg

text: Berg pelasi Ruotsin Elitserienissä Timrå IK -joukkueessa NHL:n työsulun takia kaudella 2004–2005. Kaudella 2005-2006 Berg pelasi taas Toronto Maple Leafsin joukkueessa. Vuonna 2006 Berg ilmoitti, että tuo kausi on hänen viimeinen kautensa Pohjois-Amerikassa. Kaudeksi 2006-2007 hän siirtyi takaisin SM-liigaan, TPS:n joukkueeseen. Syyksi tähän hän ilmoitti perhesyyt. Berg loukkaantui elokuussa 2007 ja leikkaushoitoa vaativa olkapäävamma piti hänet pois peleistä vuoden 2008 tammikuun 24. päivään asti. Berg oli viimeisten kausiensa aikana useasti loukkaantuneena, ja hän ilmoitti heinäkuussa 2011 lopettavansa uransa. Hän oli sitä ennen ollut kolmessa leikkauksessa vuoden sisällä ja lääkäreiden kanssa keskusteltuaan tullut lopettamispäätökseen.


title: Aki Berg

text: Berg on edustanut Suomen jääkiekkomaajoukkuetta kolmissa olympialaisissa (1998, 2002 ja 2006), viidesti MM-kisoissa sekä Jääkiekon maailmancupissa vuonna 2004. Berg voitti pronssia Latvian MM-kisoissa 2006 ja hopeaa Moskovan MM-kisoissa 2007. Lisäksi hän voitti hopeaa jääkiekon maailmancupissa Kanadassa 2004. Hänet valittiin Suomen A-maajoukkueen vuoden 2008 MM-kisojen leiriryhmään, mutta varsinaiseen kisajoukkueeseen hän ei mahtunut.


title: Aki Berg

text: Berg on naimisissa Virve Bergin kanssa ja heillä on kaksi lasta.


title: Tokka

text: Tokka on suuri porolauma, jossa on usein satoja tai jopa tuhansia poroja. Tokkaa ohjataan ajankohdasta riippuen moottorikelkoilla tai mönkijöillä ja maastomoottoripyörillä. Koulutetut porokoirat ovat edelleen korvaamaton apu porojen hallinnassa. Ennen moottoriaikaa tokan ajaminen tapahtui suksin tai jalkaisin.


title: Tokka

text: Poroja ei pidetä pitkin metsiä ja tuntureita, vaan laitumet pyritään käyttämään tehokkaasti hyväksi hyvällä laidunkierrolla, jossa paliskunnat jakavat tietyt alueet käytettäviksi tiettynä ajankohtana. Laidunkierto perustuu poron luontaiseen kulkuviettiin. Keväisin tokka siirretään usein vasoma-alueille ja kesälaitumille. Talvella tokka siirtyy vähälumisemmille, ruokaisammille alueille.


title: Tokka

text: Näistä syistä poroja kaipaava talvimatkailija ei ehkä näe ainoatakaan poroa alueella, joka taas viileänä kesäyönä voi olla täynnä poroja.


title: Rossin alusmaa

text: Rossin alusmaa on Uuden-Seelannin vaatima alue Antarktikselta (ja muutamilta saarilta Eteläisessä jäämeressä). Se on määritelty sektoriksi, jonka kärkipisteenä on Etelänapa, sivurajoina 160. itäinen pituuspiiri ja 150. läntinen pituuspiiri, pohjoisessa aluetta rajoittaa 60. eteläinen leveyspiiri. Alue sai nimensä James Clark Rossilta, joka löysi Rossinmeren.


title: Rossin alusmaa

text: Alueen pinta-ala on 450 000 km². Vertailun vuoksi mainittakoon, että Suomen pinta-ala on 337 030 km².


title: Rossin alusmaa

text: Britannia otti alusmaakseen territorion vuonna 1923 ja antoi sen hallinnon Uuden-Seelannin tehtäväksi. Venäjä tai Yhdysvallat eivät tunnustaneet näitä vaatimuksia, ja kiista on yhä ratkaisematta (kuten kaikki muutkin vaatimukset Antarktiksesta) huolimatta Antarktiksen sopimuksesta. Uusiseelantilaiset ovat tottuneet ajattelemaan, että territorio kuuluu sisäisenä osana Uuteen-Seelantiin.


title: Rossin alusmaa

text: Uuden-Seelannin aluevaatimukset sisältävät osia Victorianmaasta, ja suurimman osan Rossin jäälautasta. Tutkimusasemat Scottin tukikohta (Uusi-Seelanti) ja McMurdon asema (Yhdysvallat) ovat nykyisin ainoita pysyvästi asuttuja paikkoja alueella, ellei mukaan lasketa Amundsenin-Scottin etelänapa-asemaa. Alueella on myös yksi lumikiitorata, Williamsin kenttä, ja riippuen vuodenajasta, kaksi jääkiitorataa. Tämä mahdollistaa pyörillä tai suksilla varustettujen koneiden laskeutumisen vuoden ympäri.


title: Rossin alusmaa

text: Rossin saari, Ballenyn saaret ja pieni Scottin saari ovat osa vaatimuksia, kuten myös jään peittämä Rooseveltinsaari. Uudella-Seelannilla oli kesätukikohta Kuivan laakson alueella, nimeltään Vandan asema vuosina 1969–1995.


title: Rossin alusmaa

text: Greenpeace ylläpiti vuosina 1987–1992 omaa Antarktiksen asemaa Uuden-Seelannin vaatimalla alueella, Rossin saarella. Se oli nimeltään Maailman puistotukikohta. Koska se ei ollut valtiollinen tukikohta, kaikkien Antarktiksen sopimuksen allekirjoittaneiden maiden virallinen politiikka oli olla antamatta mitään tukea tai apua sille.


title: Gothic Lolita

text: Gothic lolita (ゴスロリ, myös Elegant Gothic Lolita, lyhyemmin EGL) on japanilaisen katutyylin lolitan alatyyli, joka on kehittynyt Japanissa 1990-luvulla. Tyylin lähtökohtia ja tärkeimpiä vaikutteita ovat viktoriaanisen aikakauden ja rokokoon muoti. Japanissa tyyli on lähinnä nuorten sunnuntaihuvia, sillä koulupuku rajoittaa pukeutumista arkena. Tyyli on yleistynyt myös Japanin ulkopuolella ja Suomessa 2000-luvulla.


title: Gothic Lolita

text: Tyylin suosioon vaikuttivat Japanissa visual kei -yhtyeiden feminiinisimmät jäsenet. Mana, visual kei -yhtyeen Moi dix Mois kitaristi, tunnustetaan yleisesti yhdeksi suurimmista gothic lolitan suosioon vaikuttaneista henkilöistä. Hän loi termit Elegant Gothic Lolita ja Elegant Gothic Aristocrat kuvatakseen oman vaatemerkkinsä Moi-même-Moitién tyyliä. Moi-même-Moitié luokitellaan edelleen tärkeimmäksi gothic lolitan vaatemerkiksi.


title: Gothic Lolita

text: Tyylin nimi on jonkin verran harhaanjohtava, sillä gothic lolitalla on hyvin vähän tekemistä länsimaisten goottien kanssa. "Lolita" nimessä viittaa lähinnä lapsenomaiseen ja söpöön ulkomuotoon, jota termi "loli" on Japanissa vakiintunut merkitsemään.


title: Gothic Lolita

text: Perinteinen gothic lolitan väriyhdistelmä on musta valkoisilla yksityiskohdilla kuten pitseillä. Nykyisin painopisteenä on lähinnä elegantti tunnelma ja tyyli on toisinaan jopa classic lolitaa hillitympää. Yleisimpiä värejä tyylissä ovat musta, tummansininen, kobaltinsininen ja valkoinen, mutta muitakin värejä, kuten violettia ja tummanpunaista näkee toisinaan.


title: Gothic Lolita

text: Gothic lolitan asusteisiin saattavat kuulua erilaiset päähineet, esimerkiksi hilkat (bonnet), kruunut, headdressit (old school -lolitassa), silinterit, hiusruusut ja niin edelleen. Muita asusteita ovat esimerkiksi korut ja pitsikäsineet. Meikki on hillitty, mutta hieman sweet- ja classic-tyylejä voimakkaampi. Mukanaan gothic lolita saattaa kuljettaa mukanaan esimerkiksi päivänvarjoa, käsilaukkua tai jopa nukkea.


title: Gothic Lolita

text: Gothic lolita -tyyliin eivät kuulu niitit, ketjut tai vastaavat vaan niitä yhdistetään lähinnä punk lolitan kanssa.


title: Myllykolun kesäteatteri

text: Myllykolun kesäteatteri on Hämeenkyrössä Kierikkalan kylässä sijaitseva teatteri. Kesäteatteri toimii Nobel-kirjailija F. E. Sillanpään synnyinkodin Myllykolun pihapiirissä. Lähiympäristöstä löytyy Myllykolun tölli, joki, pienet peltotilkut ja metsää.


title: Myllykolun kesäteatteri

text: Myllykolun kesäteatteri perustettiin vuonna 1972. Maa-alue on Hämeenkyrön kunnan hallussa. Kesäteatterin näytelmät ovat olleet hämeenkyröläisten yhteisöjen harteilla. Viime vuosina ohjelmistosta ovat vastanneet vuorotellen F. E. Sillanpään Seura ja Hämeenkyrön Näytelmäseura.


title: Partiokauppa

text: Partiokauppa on kauppa, jolla on kytköksiä partiojärjestöön. Useimmat partiokaupat ovat jonkun paikallisen partiosäätiön, partiopiirin tai partiolaisten omistuksessa. Partiokaupat ovat retkeilytarvikemyymälöitä, joiden valikoimiin kuuluu myös partiovarusteita, kuten partiovaatteita ja -merkkejä. Partiokaupat antavat partiolaisille alennusta.


title: Jazztronik

text: Jazztronik on vuodesta 1998 toiminut japanilaisen "Ryota Nozakin" jazzvaikutteinen musiikkiprojekti, jossa hän yhdistelee erilaisia tyylisuuntauksia ja muusikoita. Musiikissaan Ryota käyttää usein latinalaisamerikkalaisia rytmikuvioita perinteisemmän jazzmusiikin sijasta.


title: Jazztronik

text: Ryota opiskeli nuoruudessaan yliopistossa klassista musiikkia ja on ammatiltaan pianisti.


title: Martti Kitunen

text: Martti Kitunen (mainitaan myös nimellä Mårten Henrikinpoika) (14. marraskuuta 1747 Virrat – 7. lokakuuta 1833 Virrat) oli suomalainen metsästäjä ja karhunkaataja.


title: Martti Kitunen

text: Kitusen isä oli talollinen Heikki Kitumantila ja äiti Maria Erkintytär. Hän syntyi ja eli silloisen Ruoveden (myöh. Virtain) Uurasen kylässä, Vehmaan- ja Kitusjärvien välisellä kannaksella olevassa erämaatalossa.


title: Martti Kitunen

text: Kitusen puoliso vuodesta 1768 oli Margareta Antintytär Braski (k. 1828).


title: Martti Kitunen

text: Kitusesta tuli kuuluisa metsästäjä ja karhunampuja, joka tunnettiin myös nimellä "Karhu-Martti". Topeliuksen "Maamme-kirjassa" kerrotaan: ""Kitusen tilalla Virroilla Pohjanmaan rajalla oli eräällä talonpojalla kuusi poikaa. Viisi oli rotevaa ja voimakasta, jonka vuoksi he kävivät isän kanssa työssä, mutta vanhin, jonka nimi oli Martti, oli lapsena pieni ja heikko. Hän sai olla omissa oloissaan, kulkea pyssy olalla metsässä ja ampua metsoja, teeriä ja pyitä, joita toiset mielellään söivät.""


title: Martti Kitunen

text: Kitusen sanotaan saaneen ensimmäisen metsästysaseensa jo 12-vuotiaana. Ensimmäisen karhunsa hän ampui 16-vuotiaana ja viimeisen 74-vuotiaana Laukaassa. Yhteensä hän ampui lähteestä riippuen 192–198 (joidenkin lähteiden mukaan 108) täysikokoista karhua; poikasten lukumäärästä ei ole tietoja. Kitunen haavoittui kolmesti karhujahdissa. Hänelle myönnettiin metsästysansioista Suomen Talousseuran hopeamitali vuonna 1800. Kitusen uhrikuusi, lähes 200-vuotias 2-haarainen kuusi, jolle hänen oli tapana uhrata kaatamiensa karhujen veri, kaadettiin keväällä 2001 juhlavin menoin.


title: Martti Kitunen

text: Kitusen karhupyssy on nykyään Riihimäellä Suomen Metsästysmuseon kokoelmissa. Aseen vaihtoi ensin itselleen Kitusen talon huutokaupan aikaan 1894 Virtain lääkäri August Elmgren. Kitusen amuletti, karhun hammas, on hänen perintöään vaalivan Korhosen sukuseuran hallussa. Kitunen, joka oli myös tunnettu aseseppä, oli ilmeisesti itse valmistanut aseensa vuodelta 1762 peräisin olleen piilukkomusketin osista. Ase on lyhyt sileäpiippuinen tussari, kaliiperiltaan 20 milliä, koivupuinen tukki on kotitekoinen. Kitusen ensimmäinen ase lienee ollut kyläsepän tekemä piilukkokivääri.


title: Martti Kitunen

text: Kitusesta ei ole valokuvia, sillä valokuvaus yleistyi vasta myöhemmin. Hänestä ei myöskään tunneta maalattua muotokuvaa. Perimätiedon mukaan hän oli hoikka ja lyhytkasvuinen ja kaikin puolin "mukava mies".


title: Martti Kitunen

text: Hänestä ilmestyi ensimmäisenä suomalaisena metsästäjänä elämäkertakirjoitus "Björnjägaren Martti Kitunen" vuonna 1834 Helsingfors Morgonblad -lehdessä, ja se ilmestyi myös suomeksi Oulun Viikkosanomissa 1836 ja Suometar-lehdessä 1862, mutta varsinaisesti vasta Topeliuksen kuvaus "Maamme-kirjassa" vuonna 1875 teki hänestä kuuluisan.


title: Martti Kitunen

text: Kitusen jälkeläiset ja Virtain Kotalan kyläläiset tekivät aloitteen muistomerkistä, jonka Yrjö Korhonen suunnitteli vuonna 1936. Myös vuosittaiset Virtain Karhunpeijais-kotiseutujuhlat muistuttavat paikkakunnan tunnetusta miehestä. Kitusen muistomerkki on nykyään Kotalatalon vieressä.


title: Nuspirit Helsinki

text: Nuspirit Helsinki on vuonna 1998 perustettu suomalainen nu jazz -yhtye. Se yhdistelee elektroniseen musiikkiin vaikutteita jazzista, soulista, bossa novasta ja funkista. Yhtyeen livekokoonpanossa voi soittaa jopa 15 muusikkoa, mutta sen ydinryhmään kuuluu vain viisi.


title: Nuspirit Helsinki

text: Nuspirit Helsinki solmi vuonna 2003 yhteistyösopimuksen Nokian kanssa, josta hedelmänä syntyi Nokian 7250 -puhelimen lanseerauksessa käytetyt musiikkiraidat.Studioalbumit:


title: Nuspirit Helsinki

text: Kokoelmat:


title: Suomalaisen Sana-Lugun Coetus

text: Suomalaisen Sana-Lugun Coetus oli ensimmäinen varsinainen suomen kieltä sisältänyt laajempi sanakirja. Sen toimitti Daniel Juslenius, ja se ilmestyi vuonna 1745. Se sisältää noin 16 000 suomen kielen sanaa, ja sen lopussa on ruotsin sanojen luettelon. Sanakirja sisältää paljon 1700-luvun keinotekoisia uudissanoja.


title: Suomalaisen Sana-Lugun Coetus

text: Sanakirjasta julkaistiin vielä vuonna 1917 Salomon Kreanderin ja Juhana Castrénin täydentämä ja A. V. Koskimiehen toimittama painos. Näköispainos sanakirjasta on julkaistu vuonna 1968.


title: The Undertones

text: The Undertones on vuonna 1975 Pohjois-Irlannin Derryssä perustettu punkrockia, power poppia ja uutta aaltoa edustava yhtye, jonka suurin ja tunnetuin hitti on ”Teenage Kicks” vuodelta 1978. Tästä klassikosta ovat tehneet omat versionsa muun muassa Ash, Busted ja Nouvelle Vague.


title: The Undertones

text: Ensimmäisen kokoonpanonsa aikana yhtye siirtyi jatkuvasti punkrockista popimpaan suuntaan. The Undertones hajosi vuonna 1983, mutta palasi jälleen yhteen 1999 ilman laulaja Feargal Sharkeytä.


title: The Undertones

text: Vuonna 2006 Undertonesin singlehitti ”Jimmy Jimmy” soi ainakin kahteen kertaan Conan O'Brienin viihdeohjelmassa Max Weinberg Sevenin esittämänä.


title: Silentium

text: Silentium on Jämsänkoskelta kotoisin oleva suomalainen goottimetalliyhtye.


title: Silentium

text: Silentium sai alkunsa joulukuussa 1995, kun entisen Funeral-yhtyeen kosketinsoittaja Sami Boman sekä alkuperäinen laulaja Matti Aikio perustivat sen. Yhtyeeseen liittyi myös viulistiksi Jani Laaksonen, kitaristeiksi Toni Lahtinen ja Juha Lehtioksa sekä rumpaliksi Jari Ojala.


title: Silentium

text: Silentium julkaisi ensimmäisen demonsa loppuvuodesta 1996. Silentiumin ensimmäisen täysipitkä levyn "Infinita Plango Vulnera" julkaistiin Spinefarm Recordsin Spikefarm-levymerkillä vuonna 1999. Se oli myös ensimmäinen Spikefarmin julkaisema levy.


title: Silentium

text: Silentiumin kolmas täysipitkä levy "Sufferion – Hamartia of Prudence" oli poikkeuksellinen levy, sillä levyllä joka toinen raita on teatraalista esitystä, joka toinen musiikkia. Levyllä toimi taiteellisena tuottajana Tuomas Holopainen.


title: Silentium

text: Silentiumin neljäs kokopitkä "Seducia" ilmestyi Dynamic Arts Recordsin kautta tammikuussa 2006, saaden ylistäviä arvosanoja. Muun muassa raskaan musiikin media Imperiumi.net valitsin sen viikon levyksi.


title: Silentium

text: Sana ”silentium” on latinaa ja tarkoitaa ”hiljaisuutta”. Myös levyjen nimissä on käytetty latinankielisiä ilmaisuja. Ensimmäinen levy kantoi nimeä "Infinita Plango Vulnera", joka tarkoittaa suomeksi käännettynä ”itken ikuisuuden haavoja”. Toinen levy "Altum" on suomeksi käännettynä ”syvä”. Myös minialbumin "SI.VM E.T A.V.VM" nimi tulee latinankielisestä sanonnasta ”silentium est aureum”, eli suomennettuna ”hiljaisuus on kultaa”.


title: Silentium

text: EP:t


title: Shijiazhuang

text:
Shijiazhuang () on Hebein maakunnan pääkaupunki Kiinassa. Kaupunki sijaitsee
noin 260 kilometriä Pekingistä lounaaseen. Shijiazhuangin prefektuurin pinta-ala on 15 722 neliökilometriä ja väkiluku 10,164 miljoonaa (2010). Vuoden 2010 väestönlaskennassa se oli Kiinan 12. väkirikkain kaupunki, kun tarkasteltiin vähintään prefektuuritason hallinnollisia kaupunkialueita.


title: Shijiazhuang

text: Kaupunki rajoittuu etelässä Xingtain, lännessä Jinzhongin, Yangquanin ja Xinzhoun, pohjoisessa Baodingin, sekä idässä Hengshuin prefektuuritason kaupunkeihin. Lisäksi tarkastelutavasta riippuen voidaan Shijiazhuangin prefektuuritason kaupungin naapureina pitää aliprefektuuritason Xinjiä (tai osana Shijiazhuangia) ja Dingzhouta (tai osana Baodingiä).


title: Shijiazhuang

text: Kaupunki perustettiin vuonna 1925 ja virallisesti siitä tuli kaupunki 7. lokakuuta 1939 nimellä Shimen (石门市). Shijiazhuang tuli nimeksi 26. joulukuuta 1947.


title: Shijiazhuang

text: Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu 23 osaan seuraavasti (2010):


title: Splatterpunk

text: Splatterpunk on kauhukirjallisuuden alalaji. Se syntyi 1980-luvun alkupuolella vastareaktiona suuren suosion saavuttaneen kauhukirjallisuuden pysähtyneisyydelle. Splatterpunk-termi on tarkoitettu rinnastukseksi scifin kyberpunk-termiin.


title: Splatterpunk

text: Splatterpunk on luonteeltaan huomattavasti perinteistä kauhukirjallisuutta väkivaltaisempaa ja nihilistisempää. Perinteisten kauhuelementtien (vampyyrit, aaveet, jne.) käyttö on vähäistä ja niitä käsiteltäessä on usein tuotu uusia näkökulmia kuluneisiin aiheisiin. Perinteisten kauhuhirviöiden sijaan splatterpunkissa on usein keskitytty sarjamurhaajiin ja psykopaatteihin.


title: Splatterpunk

text: Ylivoimaisesti tunnetuin splatterpunkin kirjoittajista on kansainvälisesti tunnetuksi noussut Clive Barker. Muita merkittäviä splatterpunk-kirjailijoita ovat muun muassa Joe R. Lansdale, David J. Schow, Rex Miller, John Shirley ja kirjoittajapari Skipp & Spector. Monet splatterpunkin kirjoittajista ovat sittemmin siirtyneet toisenlaisen kirjallisuuden ja teemojen pariin.


title: Splatterpunk

text: Splatterpunkin vaikutus myöhempien aikojen kauhukirjallisuuteen on ollut merkittävä. Se toimi selvänä esikuvana 90-luvun uudelle kokeilevalle kauhukirjallisuudelle, joka tosin osittain luopui splatterpunkin väkivaltaisuudesta, mutta säilytti realistisen ja perinteisiä kauhukirjallisuuden sankari-antagonisti -teemoja rikkoneen tyylin.


title: Pinta-aalto

text: Pinta-aalto on aaltoliikkeen etenemistä kahden aineen rajapinnassa. Se on muun muassa sähkömagneettisen aaltoliikkeen eräs etenemismuoto. Merellä veteen liittyen pinta-aalto on tuulen aikaansaamaa aaltoliikettä.


title: Pinta-aalto

text: Pinta-aallossa (maanpinta- tai merenpinta-aallossa) sähkömagneettinen aaltollike etenee maan tai meren pinnan kaarevaa muotoa seuraten maan (tai meren) ja ilman rajapinnassa, mikäli antennikorkeudet ovat pieniä aallonpituuteen nähden. Pinta-aallon eteneminen riippuu pinnan sähköisistä ominaisuuksista, jotka ovat mm. taajuuden funktioita.


title: Pinta-aalto

text: Pinta-aaltoa esiintyy sähkömagneettiseen aaltoliikkeeseen liittyen aina HF- ja VHF-alueille asti (300 MHz), mutta pinta-aalto vaimenee jo HF-alueella voimakkaasti. VHF:ä suuremmilla tajuuksilla sitä ei tyypillisesti esiinny, vaan eteneminen perustuu kasvavasti suoraan säteilyyn. Vastaavasti pinta-aalto on sitä voimakkaampi ja etenee sitä kauemmaksi horisontin taakse mitä pienempi taajuus on VHF:stä. HF:llä pinta-aalto etenee tyypillisesti muutamia kymmeniä (30 - 80 km) kilometrejä.


title: Pinta-aalto

text: Pinta-aalto etenee meren sähköisistä ominaisuuksista johtuen merellä paremmin kuin maalla. Pinta-aalto pystyy etenemään ominaisuuksistaan johtuen pienten esteiden ja horisontin taakse.


title: Varkaitten paratiisi

text: Varkaitten paratiisi ("To Catch a Thief") on Alfred Hitchcockin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1955. Pääosia näyttelee kaksi Hitchcockin luottonäyttelijää: Cary Grant ja Grace Kelly. John Michael Hayes kirjoitti käsikirjoituksen David Dodgen romaanin pohjalta. Kuvaaja Robert Burks sai työstään Oscar-palkinnon.


title: Varkaitten paratiisi

text: Varkaitten paratiisin tapahtumapaikkana on Ranskan Riviera. Cary Grant esittää John Robieta, kuuluisaa amerikkalaista eläkkeelle jäänyttä jalokivivarasta. "Kissa"-lempinimen saanut Robie viettää aikaansa viinitilallaan. Alueella tapahtuneet jalokivivarkaudet saavat poliisin kuitenkin epäilemään kuuluisaa Kissaa syylliseksi. John päättää paeta, etsiä jalokivivarkaan, ja todistaa syyttömyytensä.


title: Varkaitten paratiisi

text: Robie kirjoittautuu väärällä nimellä (Mr. Conrad Burns) hotelliin, koska arvelee vale-Kissan iskevän sinne. Hotellissa hän tutustuu Jessie Stevensiin, äkkirikastuneeseen naiseen ja hänen kauniiseen tyttäreeseen Francie Stevensiin (Grace Kelly). Francie epäilee Johnin motiiveja ja ymmärtää pian, mistä on kysymys. Francie viettelee Johnin, mutta kun Jessien korut varastetaan, epäilee hän Johnia syylliseksi. Francie ymmärtää olleensa väärässä vasta kun John joutuu murhayrityksen kohteeksi. Francie tarjoaa apuaan Johnille kutsumalla hänet naamiaisiin. John saa juhlissa tilaisuuden syyllisen kiinniottamiseksi. Kun vale-Kissan henkilöllisyys on selvinnyt, Francie seuraa Johnia tämän viinitilalle, ja elokuva päättyy suudelmaan.


title: Peltotunturi

text: Peltotunturi () on tunturi Enontekiön kunnassa, Käsivarren juuressa lähellä Norjan rajaa.


title: Peltotunturi

text: Vaikka tunturi on matalahko (473 m), se toimii merkittävänä vedenjakajana. Sen rinteiden ja ympäristön purot ovat useaan suuntaan laskevan huomattavan joen latvavesiä. Niistä saavat alkunsa kohti pohjoista suuntautuvan Tenon latvajoet, mm. Rajajoki ja Kietsimäjoki, aluksi etelään virtaavat Ivalojoen vedet ja edelliseen laskeva Repojoki. Luoteeseen kiertyvät purot ovat Kemijoen suurimman sivujoen Ounasjoen latvavesiä. Vain muutaman kilometrin päässä tunturista koilliseen solisevat myös Juutuajokeen ja Inarijärveen lopulta päätyvän Vaskojoen vedet.


title: Dauidin Psalttari

text: Dauidin Psalttari ("Daavidin psalttari") on Mikael Agricolan tekemä käännös Raamatun Psalmien kirjasta. Se ilmestyi vuonna 1551. Käännöstyö oli osa Agricolan raamatunsuomennostyötä, josta oli kolme vuotta aiemmin ilmestynyt Uuden testamentin suomennos "Se Wsi Testamenti".


title: Dauidin Psalttari

text: Psalmien suomennos on osaksi Agricolan omaa työtä, osaksi Paavali Juustenin ja hänen oppilaidensa Turun katedraalikoulussa tekemää suomennosta. Psalmit on käännetty suurimmaksi osaksi Lutherin saksankielisestä Raamatusta, mutta apuna käytettiin myös muita lähteitä.


title: Dauidin Psalttari

text: Psalttarin esipuhe sisältää kuvauksen suomalaisten vanhoista jumalista. Kunkin psalmin alussa on lyhyt yhteenveto sen sisällöstä. Lisäksi psalttari sisältää 240 reunahuomautusta. Agricola oli kääntänyt osan psalmeista jo vuonna 1544 ilmestyneeseen "Rucouskiriaan". Niiden osalta hän on suorittanut usein huomattavaakin kielen korjaamista. Näitä vertaamalla on voitu tutkia, kuinka Agricolan käsitykset suomen kirjakielestä ovat kehittyneet ajan kuluessa.


title: Dauidin Psalttari

text: Agricola jatkoi Vanhan testamentin käännöstyötä jo samana vuonna teoksella "Weisut ia Ennustoxet".


title: Dauidin Psalttari

text: Ennen ensimmäistä psalmia psalttari sisältää Agricolan esipuheen. Esipuheen loppupuolella mainitaan vanhoja suomalaisia jumalia. Agricola esittelee 12 hämäläisten ja 12 karjalaisten jumalaa. Agricolan valitsema lukumäärä 12 jäljittelee kreikkalaisten ja roomalaisten jumalajärjestelmiä. Jumalten esittelyn jälkeen Agricola esittää (nykysuomeksi käännettynä): "Eikö se kansa vimmattu ole, joka näitä uskoo ja rukoilee".


title: Dauidin Psalttari

text:
Hämäläisten jumalina mainitaan: Tapio, Ahti, Väinämöinen, Rahko, Liekkiö, Ilmarinen, Tursas, Kratti, Tonttu, Piru, Kapeet ja Kalevanpojat.
Karjalaisten jumalina mainitaan: Rongoteus, Pellonpekko, Vironkannas, Äkräs, Köndös, Ukko, Rauni, Kekri, Hiisi, Veden emo, Nyrckes ja Hittavainen.


title: Christina Aguilera (albumi)

text: Christina Aguilera on yhdysvaltalaisen laulajan Christina Aguileran esikoisalbumi. Se julkaistiin elokuussa 1999, ja se sisältää Aguileran läpimurtohitin ”Genie in a Bottle”, sekä myös myöhemmin julkaistut kappaleet ”What a Girl Wants”, ”I Turn to You”, ja ”Come on Over Baby (All I Want is You)”.


title: Christina Aguilera (albumi)

text: Ennen levyn julkaisua kappale ”Reflection” soitettiin Disneyn "Mulan"-piirroselokuvassa.


title: Christina Aguilera (albumi)

text: Albumia on myyty Yhdysvalloissa yli kahdeksan miljoonaa kappaletta. Singleä ”Genie in a Bottle” myytiin maassa lähes 1,5 miljoonaa kappaletta ja singlejä ”What a Girl Wants” ja ”Come on Over Baby (All I Want is You) kumpaakin yli puoli miljoonaa kappaletta Maailmanlaajuisesti albumia on myyty yli 17 miljoonaa kappaletta. Suomessa sen paras sijoitus oli virallisen albumilistan sijalla 36.


title: Ignition (The Offspring)

text: Ignition on amerikkalaisen punk rock -yhtye The Offspringin toinen studioalbumi. Sen tuottajana toimi toista kertaa Thom Wilson, ja albumi julkaistiin 16. lokakuuta 1992 Epitaph Recordsilla, ollen näin yhtyeen ensimmäinen kyseisen levy-yhtiön julkaisema albumi.


title: Ignition (The Offspring)

text: Vaihtoehtorockin ja grungen aikakaudella julkaistu albumi toi yhtyeelle jonkin verran menestystä eteläisessä Kaliforniassa, ja The Offspringille alkoi näin kertyä kuuntelijoita. Tämä menestys johti myöhemmin läpimurtoon "Smash"-albumin julkaisun jälkeen. "Kick Him When He's Down" julkaistiin singlenä mainostamistarkoituksessa vuonna 1995, kun yhtye oli noussut suurempaan suosioon, ja se on yksi harvoista singleistä, jotka eivät esiinny kokoelma-albumilla "Greatest Hits".