title: Suomen marsalkka

text: Suomen marsalkka on arvonimi, jonka eduskunta 4. kesäkuuta 1942 myönsi ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheimille tämän 75-vuotissyntymäpäivänä. Esikuvana olivat muun muassa historialliset ja arvostetut Ranskan marsalkan ja Ruotsin marsalkan arvot, sekä Saksassa Hermann Göringille myönnetty valtakunnanmarsalkan arvo. Käytännön mukaan valtioon viittaava marsalkan arvonimi tai sotilasarvo on korkea-arvoisempi kuin sotamarsalkka tai kenraalisotamarsalkka.


title: Suomen marsalkka

text: Mannerheimille oli jo 1933 myönnetty sotamarsalkan arvo, joka oli siihen mennessä korkein Suomessa tunnettu sotilasarvo. Päätöksen vielä korkeamman arvon antamisesta teki Rangellin hallitus toukokuussa 1942. ”"Loistavat sotilaalliset tekonne asettavat Teidät kunniapaikalle historiamme suurimpana sotilaana"”, hallituksen luovuttamassa asiakirjassa todettiin. Siinä myös määrättiin Mannerheimin syntymäpäivä puolustusvoimain lippujuhlan päiväksi.


title: Suomen marsalkka

text: Arvonimeä ei ole myönnetty muille.


title: Leonid Govorov

text:
Leonid Aleksandrovitš Govorov ) (s. 22. helmikuuta 1897, Kirov - k. 19. maaliskuuta 1955) oli neuvostoliittolainen kenraali, joka toimi tykistökomentajana talvisodassa 1939–1940 ja komensi jatkosodassa puna-armeijan joukkoja suurhyökkäyksen aikana Karjalankannaksella vuoden 1944 kesällä. 18. kesäkuuta, juuri ennen Viipurin valtausta, hänet ylennettiin Neuvostoliiton marsalkaksi.
Sotien jälkeen Govorov komensi Leningradin sotilaspiiria ja oli maavoimien tarkastajana. Vuonna 1948 hänet nimitettiin Neuvostoliiton ilmapuolustuksen johtoon ja 1952 hänestä tuli varapuolustusministeri.


title: Leonid Govorov

text: Pietarin kaupunki alkoi vuonna 2002 myöntää Marsalkka Govorovin kirjallisuuspalkintoa.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Suomalainen muinaisusko tarkoittaa ennen kristinuskon valtakautta Suomen seudulla harjoitettuja uskonnollisia tapoja ja uskomuksia. Suomalaista muinaisuskoa luonnehtivat muun muassa polyteismi eli monijumalisuus, vainajien palvonta sekä tietäjälaitos. Muinaisusko ei ollut Suomessa yhtenäistä tai muuttumatonta, vaan tavat ja uskomukset vaihtelivat eri aikoina ja eri alueilla.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Kirjalliset tiedot suomalaisesta muinaisuskosta ovat suhteellisen nuoria: ensimmäisillä kattavilla kirjallisilla tiedoilla on ikää vain joitakin satoja vuosia. Tiedot suomalaisesta muinaisuskosta siis kerättiin vasta kristinuskon jo levittyä käytännössä lähes kaikkien pääasialliseksi uskonnoksi, jolloin kristinusko oli jo pyyhkinyt pois monia muinaisia perinteitä ja uskomuksia. Tästä huolimatta varsinkin ortodoksisessa Karjalassa säilyi monia vanhoja uskomuksia ja myyttejä. Tarinat Jeesuksesta ja Väinämöisestä, samoin kuin tarinat Ukko ylijumalasta ja kristinuskon Jumalasta, elivät rinnan ja toisinaan myös sekoittuivat. Monet tiedot muinaisesta uskonnosta ovat säilyneet osana kansantaruja, jotka varsinkin Karjalassa olivat huomattavan rikkaat vielä 1800-luvulla.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Valtio kielsi muinaisuskon harjoittamisen 1600-luvulla, mutta Suomessa tiedettiin tai epäiltiin olevan vielä 1700-luvulla pyhiä lehtoja, joita kirkonmiehet ja viranomaiset pyrkivät hävittämään. Nykyisistä juhlapyhistä laskiainen, helasunnuntai, juhannus, pyhäinpäivä (kekri) ja joulu olivat alun perin suomalaiseen alkuperäisuskontoon kuuluneita juhlia.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Käsitykset asioiden alkuperästä eli synnystä ovat olleet tärkeä osa muinaissuomalaisten todellisuuskäsitystä. Maailman syntytarinat ovat olleet merkittävä osa runoutta, ja maailman synnystä oli useita erilaisia kertomuksia. Suomalaisessa muinaisuskossa voidaan erottaa kolme erilaista maailmansyntymyyttiä eli kosmogoniaa. Niin sanotussa sukeltajamyytissä maailma luodaan sukeltamalla maata alkumeren pohjasta ja munamyytissä maailma syntyy alkumunasta. Kolmas suomalainen kosmogania on myytti taivaan taonnasta.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Yleisimmän myytin mukaan maailma oli syntynyt vesilinnun munasta. Se on alkujaan eteläinen myytti. Se tunnetaan laajalla alueella, ja se on levinnyt myös Euroopan pohjoisosiin. Uralilaisista kansoista sen tuntee kuitenkin vain suomalaiset, itäsaamelaiset, komit ja mordvalaiset. Sukeltajamyytti lienee ollut alkuperäisempi, mutta munamyytti on syrjäyttänyt sen. Kalevalainen luomisrunosto perustuu lähes täysin munamyyttiin, vaikka runostossa on myös joitakin viittauksia sukeltajamyyttiin. Muna- ja sukeltajamyyteille yhteistä on alkumeri ja -lintu.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Munamyytin lähtökohta on Ontrei Malisen laulaman runon mukaan Väinämöisen ampuminen. Väinämöinen ajelehtii tämän jälkeen seitsemän vuotta meressä. Sotka munii kuusi munaa ja rautamunan Väinämöisen merestä nostetulle polvelle. Munat rikkoutuvat, kun Väinämöinen liikuttaa polveaan. Tämän jälkeen Väinämöinen lausuu luomissanat, joten hän on eräänlainen alkumeressä ajelehtiva luojaheeros. Munamyytti kuva maan, taivaan, päivän, kuun, tähtien ja pilvien synnyn, mutta siinä ei puhuta elollisesta luonnosta eikä ihmisestä.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Sukeltajamyytissä maailma syntyi kuikan tai paholaisen haettua pohjasta maata. Taontamyyttiin liittyvissä muinaisrunoissa Ilmarinen mainitaan taivaankannen takojana. Taivaantakomismyytti on omaksuttu suomalaiseen kansanuskoon Skandinaviasta. Mahdollisesti Ilmariseen liitettiin luojajumalan asema vasta tässä yhteydessä.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Suomalaisen muinaisuskon kosmografia eli käsitys maailman rakenteesta perustui kantauralilaiseen esikuvaansa. Folkloristi Anna-Leena Siikalan mukaan kantauralilaisen kosmografian peruspiirteitä olivat Pohjantähden asema taivaan keskuksena, horisontaalisen ja vertikaalisen hahmotuksen yhteensulautuminen, pohjoinen–etelä-akselin korostaminen ja vesiteiden merkitys tämän- ja tuonpuoleisen yhdistäjinä. Nämä olivat keskeisiä suomalaisessa muinaisuskossa, vaikka esimerkiski kaksi jälkimmäistä olivat hämärtyneet saamelaistan muinaisuskossa.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Maan uskottiin olevan litteä kiekko, jonka peitti taivas suurena kupuna, josta käytettiin nimityksiä taivaankansi, kirjokansi tai ilmankansi. Usein taivaankansia kerrottiin olevan useita kerroksittain. Maan keskipisteessä, äärimmäisessä pohjoisessa, seisoi maailmanpylväs, joka toimi akselina maan ja taivaankannen keskinäisessä pyörimisliikkeessä. Maailmanpylväs oli kiinni Pohjantähdessä, jota kutsuttiin myös pohjannaulaksi, taivaantapiksi tai maailmantapiksi. Kansa näki taivaan suuren osan vuodesta tähtien ja revontulten valaisemana. Yksi keskeinen myytti vanhassa runostossa kertookin kuinka myyttinen puu, iso tammi, kaadettiin, ja ”päivä pääsi paistamaan ja kuu kumottamaan”.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Eskatologian eli maailman loppuun liittyviä myyttejä suomalaisilta ei ole säilynyt. Ne ovat kuitenkin todennäköisesti olleet samanlaisia kuin muilla pohjoisilla ja uralilaisilla kansoilla. Saamelaisten ja uralilaisten uskomusten pohjalta voidaa olettaa, että myös suomalaisiin käsityksiin on kuulunut syklisyyttä. Monissa pohjoisissa mytologioissa maailma syntyy ja tuhoutuu vuorotellen.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Luonto-olennon, jonka nimestä on peräisin muun muassa nykysuomen sana "luonne", tehtävä sielun osana on epävarma. Christfried Gananderin mukaan luonto oli ihmisen minuus.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Kuolleiden on uskottu elävän Tuonelassa, joka oli arktisen uskomuksen mukaan maan tai veden alla. Tähän liittyy käsitys Tuonen virrasta, joka liittää suomalaisen perinteen Keski-Aasian kulttuuripiiriin.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Tuonelassa vainajat elivät jokseenkin samankaltaista elämää kuin eläessäänkin. Tämän vuoksi esikristillisinä aikoina kuolleen mukaan joskus laitettiin hautaan aseita, koruja ja tarve-esineitä. Käsitykset Tuonelasta ovat säilyneet sekoittuneina käsityksiin kristinuskon tuonpuoleisesta, taivaasta ja helvetistä. Tuonelassa saattoi esimerkiksi olla kivinen sänky pahoille ihmisille. Tällainen käsitys tuonpuoleisesta kostosta tai hyvityksestä saattaa olla peräisin kristinuskosta.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Rautakaudella vainajia haudattiin siten, että näiden jalat osoittivat suuntaan, josta aurinko nousi muinaisuskon juhlapäivinä. Tällaisia olivat päivänseisaukset ja päiväntasaukset sekä niiden puolivälissä olevat päivät.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Kristinusko ei kadottanut kaikkia vanhoja kuolemaan liittyviä käsityksiä satoihin vuosiin, ja vanhat käsitykset säilyivät kristillisten käsitysten rinnalla varsinkin Itä-Suomessa ja Karjalassa vielä 1900-luvun alkuvuosille saakka. Karjalassa kuolleiden henkiä palvottiin kuten kristillisiä pyhimyksiä. Vainajat olivat yhä tavoitettavissa, jos heitä kaivattiin. Ortodoksiset karjalaiset saattavat edelleen vanhan perinteen mukaan uhrata haudalla jotain pientä, kuten viinaryypyn tai jättää haudalle piirakoita eli muistajaista.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Mikael Agricola julkaisi vuonna 1555 "Psalttarin" esipuheessa hämäläisten ja karjalaisten jumalten luettelon, jossa hän noudatti monien muiden kristillisten reformaattorien esimerkkiä. Agricolan luettelossa oli antiikin jumaltaruston esikuvan mukaan kaksitoista hämäläisten ja kaksitoista karjalaisten jumalaa.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Mikael Agricolan luettelo on seuraavanlainen:


title: Suomalainen muinaisusko

text:
""Epejumalat monet tesse / muinen palveltin cauan ja lesse.
"Neite cumarsit Hemelaiset / seke Miehet ette Naiset.
"Tapio Metzest Pydhyxet soi / ja Achti wedhest Caloja toi.
"Äinemöinen wirdhet tacoi / Rachkoi Cuun mustaxi jacoi.
"Lieckiö Rohot jwret ja puudh / hallitzi ja sencaltaiset mwdh.
"Ilmarinen Rauhan ja ilman tei / ja Matkamiehet edheswei.
"Turisas annoi Woiton Sodhast / Cratti murhen piti Tavarast.
"Tontu Honen menon hallitzi / quin Piru monda willitzi.
"Capeet mös heilde Cuun söit / Calevanpojat Nijttut ja mwdh löit.


title: Suomalainen muinaisusko

text:
"Waan Carjalaisten Nämet olit / Epejumalat cuin he rucolit.
"Rongoteus Ruista annoi / Pellonpecko Ohran casvon soi.
"Wirancannos Cauran caitzi / mutoin oltin Caurast paitzi.
"Egres hernet Pawudh Naurit loi / Caalit Linat ja Hamput edestoi.
"Köndös Huchtat ja Pellot teki / quin heiden Epeuskons näki.
"Ja quin Kevekylvö kylvettin / silloin ukon Malja jootijn.
"Sihen haetin ukon wacka / nin joopui Pica ette Acka.
"Sijtte paljo Häpie sielle techtin / quin seke cwltin ette nechtin.
"Quin Rauni Ukon Naini härsky / jalosti Ukoi pohjasti pärsky.
"Se sis annoi Ilman ja Wdhen Tulon / käkri se liseis Carjan casvon.
"Hiisi Metzeleist soi Woiton / Wedhen Eme wei calat vercon.
"Nyrckes Oravat annoi Metzast / Hittavanin toi Jenexet Pensast.


title: Suomalainen muinaisusko

text:
"Eikö se Cansa wimmattu ole / joca neite wsko ja rucole.
"Sihen Piru ja Syndi weti heite / Ette he cumarsit ja wskoit neite.
"Coolludhen hautijn Rooca wietin / joissa walitin parghutin ja idketin.
"Menningeiset mös heiden Wffrins sait / coska Lesket hoolit ja nait.
"Palveltin mös paljo muuta / Kivet Cannot Tädhet ja Cwuta.""


title: Suomalainen muinaisusko

text: Perheillä, rakennuksilla, maaomaisuudella ja viljelyksillä oli omat haltijansa. Näiden tehtävä oli suojelu ja vaurauden ja hedelmällisyyden turvaaminen. Kristian Erik Lencqvistin mukaan ajateltiin myös, että ihmisillä oli oma suojelushaltija. Hänen mukaansa tästä johtuu ilmaus ”olla haltioissaan”, eli haltian yllyttämä.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Punamullalla tehtyjä kalliomaalauksia tehtiin kivikaudella. Näin ollen niitä ei voida suoraan rinnastaa nykyisin tunnettuihin myytteihin ja uskomuksiin, sillä tunnettu perinnetieto on kerätty talteen enintään joitakin satoja vuosia sitten. Kansanrunous on kuitenkin saattanut säilyttää muistumia jopa kivikautisista myyteistä ja uskomuksista. ”Vaikkei vain itämerensuomalaisten kansojen tuntema runonlaulu olekaan iältään 3000-3500 vuotta vanhempi, saattavat sen taustana olevat – – myytit olla vieläkin vanhempia.”.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Suomen kivikauden kalliomaalauksiin liittyen on syytä huomata, että joidenkin kielitieteilijöiden mukaan nykyisen Suomen alueella ei kivikaudella vielä puhuttu itämerensuomalaista kieltä. Jatkuvuusteorian mukaan uralilais-ugrilainen väestö ja kieli olisivat kuitenkin levinneet silloisen Suomen alueelle jo kivikaudella.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Pyhät lehdot olivat paikkoja, joihin tultiin harjoittamaan uskonnollisia menoja, muun muassa viemään uhreja. Lehtoja on ehkä kutsuttu alun perin hiisiksi. Pyhissä lehdoissa saattoi olla myös "uhriaitaus", jonka sisäpuolelle ei saanut mennä, mutta jonka sisään heitettiin uhreja.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Niinkin myöhään kuin 1700-luvulla oli vielä läntisessä Suomessa pyhiä lehtoja tai sellaisiksi epäiltyjä, joita kirkonmiehet ja viranomaiset pyrkivät hävittämään. Käytäntö pyhiä lehtoja vastaan oli jo aiemmin ollut koko Euroopan laajuinen. Inkerissä on säilynyt pyhiä lehtoja 1900-luvulle, ja niiden käytöstä on säilynyt melko kattavat tiedot. Inkeriläisten pyhien lehtojen ja muualta säilyneiden tiedonsirpaleiden perusteella voidaan rakentaa myös kuva siitä, millaisia olivat länsisuomalaiset pyhät lehdot.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Pyhiä olivat monet vanhat, suurikokoiset ja erikoiset puut, varsinkin männyt. Kun saatiin kaadettua karhu, sen kunniaksi pidettiin peijaiset. Peijaisten jälkeen karhun kallo nostettiin ”kallomäntyyn”, jossa saattoi olla jo useita karhunkalloja. Myöhempinä aikoina sukujen karsikkomäntyihin hakattiin vainajia koskevia merkintöjä. Isojen petäjien alla saatettiin myös pitää käräjiä. Ainakin myöhempinä aikoina pihan pihlajalla oli erityinen arvo. Sitä ei saanut vahingoittaa millään tavalla. Pihapuiden luokse on viety uhreja haltijoille.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Soita, lähteitä, puroja ja jyrkkiä rantoja on käytetty uhraukseen. Kosteikkoihin on jätetty esimerkiksi piikiviä ja tuluksia, ja niitä on käytetty joinakin aikoina myös ei-toivottujen henkilöiden kuten rikollisten teloitukseen ja hävittämiseen. Perinne eli vielä 1800-luvulla, jolloin niin sanottu paheellinen hautaus suoritettiin luterilaisen kirkkolain mukaan karpalosuolla, ja vainaja jäi ilman kristillistä hautaustoimitusta. Kosteikkoihin saatettiin upottaa myös aviottomasti syntyneitä tai vammaisia lapsia. Kalevalassa Väinämöinen tuomitsee aviottoman lapsen kuolemaan sanoen: ”Kun lie poika suolta saatu, maalta marjasta si'ennyt, poika maahan pantakohon, marjamättähän sivulle, tahi suolle vietäköhön, puulla päähän lyötäköhön!” Tämänkaltaiset runot kattavat koko itämerensuomalaisen runoalueen, ja viittaavat siihen että Suomessakin on ollut vallalla lasten heitteillepanokäytäntö.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Keski-Suomessa on vielä uudella ajallakin ollut asutuksen yhteydessä uhriaittoja, joihin anteja ja uhreja on viety. Uhriaittoja on tavattu myös muualta Itämeren seudulta kuten myös etäsukukansojen keskuudesta.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Pohjoisissa metsästyskulttuurissa eläinten ja ihmisten suhde on ollut jokapäiväinen eikä ihminen ollut saalistaan ”ylempänä”. Eläimet olivat osa henkistä maailmaa, ja metsästäjä saattoi olla unessa tai transsissa yhteydessä eläimiin. Tietoja muinaisten suomalaisten metsästystavoista ja metsästykseen liittyvistä tabuista on kerätty vasta agraariajalla ja pääosin 1700-luvun jälkeen. Muinaisten suomalaisten pyyntikulttuurin oletetaan olleen yhtenäinen muiden pohjoisten kansojen näkemyksiin.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Metsästyskulttuurit olivat animistisiä, ja jokaisella eläimellä oli sen mukaan sielu. Saaliin saaminen koettiin riippuvan sekä tuonpuoleisista olennoista että eläinten tahdosta. Saaliseläimet antautuivat metsästettäväksi omasta tahdostaan, mutta tämän ehtona oli se, että metsästäjä noudatti oman osuutensa ja kunniotti saaliin eläinarvoa. Käytännössä tämä merkitsi usein sitä, että saaliseläimen luut käsiteltiin niin, että varmistettiin sen mahdollisuus jälleensyntyä maan päälle.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Suomalaisten luontosuhde huipentui karhuun. Sen erityisyys on johtunut siitä, että se on Suomen luonnon mahtavin ja voimakkain eläin, joka on tarjonnut ihmiselle jopa ylivertaisen vastuksen. Karhusta puhuminen on koettu jopa tabuksi, ja siksi sille on haettu kiertoilmaisuja.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Varsinkin karhu on ollut palvottu eläin. Pyydystetyn karhun kunniaksi järjestettiin juhlat, karhunpeijaiset, joilla karhu pyrittiin palauttamaan uuteen elämään tullakseen jälleen riistaksi metsään. Karhunpeijaisissa on jälkiä muinaisen metsästys-keräilykulttuurin samanistisesta todellisuuskäsityksestä. Esimerkiksi Kalevalassa esiintyvä karhun synty -runo saattaa viitata kivikautiseen totemistiseen perinteeseen.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Suomessa on ollut tietäjälaitos, eli eri yhteisöillä on ollut keskushahmoina tietäjiä, jotka auttoivat taioillaan yhteisöä muun muassa parantaen sairaita.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Jotkut tutkijat ovat olettaneet, että suomalainen muinaisusko olisi ollut joskus šamanistinen samaan tapaan kuin esimerkiksi saamelainen tai joidenkin Siperian kansojen muinaisuskonto. Esimerkiksi Martti Haavion mukaan varhaisimmat Väinämöisestä runoilleet elivät samanistisessa kulttuurissa.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Romantiikan aikana myös Suomessa alettiin kokea kiinnostusta omaan tarumaiseen menneisyyteen ja Kalevala-romantiikka sekä karelianismi näkivät myös suomalaisen pakanallisuuden uudelleensyntymisen. Oppineet ja sivistyneistö kiinnostuivat suomalaisista muinaisista uskomuksista 1800-luvun alkupuoliskolla, kun Suomen ja lähialueiden maaseudulla perinne oli paikoin vielä elävää kansanperinnettä. Suullinen perinne katosi hiljalleen 1900-luvun kuluessa.


title: Suomalainen muinaisusko

text: Varsinaisesti suomalainen uuspakanuus alkoi saavuttaa suosiota vasta 1900-luvun loppupuolella. Pakanuuden harrastajien toiminnan myötä esimerkiksi pyhät lehdot ja pakanalliset vuodenaikajuhlat ovat palanneet Suomeen.


title: Ukko

text: Ukko eli Ukko ylijumala on suomalaisten ja karjalaisten muinainen sään ja sadon sekä ukkosen jumala.


title: Ukko

text: Mikael Agricolan 1500-luvulla kirjoittaman jumalluettelon mukaan Ukkoa, Väinämöistä ja Ilmarista palvottiin kevätkylvön yhteydessä. Kristfrid Ganander kertoo "Mythologica Fennicassa" 1789 "Ukon" olevan suomalaisten vanhin jumalolento. Uno Harvan mukaan Ukko oli muinaissuomalaisten tärkein jumala, sillä hän sai aikaan sateen, joka mahdollisti maanviljelyn. Vanhoissa loitsuissa ja kansanrunoudessa Ukkoa pyydettiin avuksi taisteluun tai taikuuteen ryhtyessä. Ukko myös auttoi joidenkin perinteiden mukaan metsästyksessä, muun muassa ajoi jäniksiä ansoihin ja auttoi myös karhun metsästyksessä. Ukolle oli oma juhlatapahtumansa tai juhlapäivänsä, yleensä kevääseen sijoittuva Ukon vakat, jonka tarkoitus oli pyytää Ukolta sadetta.


title: Ukko

text: Ukkosen jumalaa voitiin pitää paitsi ihmisille tärkeimpänä, myös mahtavimpana jumalana. Joidenkin tutkijoiden mukaan Ukko kuitenkin oli mahtavin henkiolento ainoastaan taivaalla. Ukon usein esiintyvän lisänimen eli epiteetin ”ylijumala” voikin tulkita kahdella tapaa; joko että hän todella oli mahtavin, ”ylin”, jumalista, tai pelkästään, että hän asui ylhäällä taivaalla. Lisänimi "ylijumala" saattaa kuitenkin olla vasta suhteellisen myöhäinen ilmiö ja on mahdollista, että sen syntyyn on vaikuttanut jo kristillisiä vaikutteita, kuten ajatus yhdestä Jumalasta kaikkein ylimpänä. Joka tapauksessa Ukkoa pelättiin ja kunnioitettiin. Vahinkoa tekevän salamaniskun ajateltiin olevan Ukon rangaistus tai vihan ilmaus, ja elämää tuovan sateen olevan Ukon suopeuden osoitus.


title: Ukko

text: Ukko on ehkä merkittävässä määrin peräisin balttilaisilta kansoilta. Ukkoa muistuttava ukkosenjumala tunnettiin latvian kielessä nimellä "Perkons" ja liettuan kielessä nimellä "Perkūnas", joista on peräisin suomen sana Perkele. Kelteillä vastaava jumala oli Taranis, lappalaisilla Atia eli Aija. Ukkoa ja Perkelettä vastasi skandinaaveilla Tyr, ilman, oikeuden ja sodan jumala, joka korvautui myöhemmin Thorilla ja Odinilla. Muitakin vasaralla, kirveellä tai nuijalla aseistautuneita ukkosenjumalia esiintyy laajalti Euroopan ja Lähi-idän mytologioissa. Näitä hahmoja ovat esimerkiksi mannergermaaninen Donar ja slaavilainen Perun. Patriarkaalinen taivaanjumala oli indo-eurooppalaisia kieliä puhuneitten kansojen jumaltarustoissa yleinen hahmo. Sellaisia olivat muun muassa helleeninen Zeus ja roomalainen Juppiter.


title: Ukko

text: Jo ennen balttilaisia vaikutteita lienee suomalaisilla ollut myös aikaisempi, omaperäinen taivaan jumala. Tämän jumalan syrjäydyttyä Ukon tieltä siitä kehittyi kalevalaisen perinteen seppäsankari Ilmarinen. Samaa kantaa on eräiden etäsukukielisten kansojen taivaanjumala Inmar. Ilmarisen asemasta taivaan jumaluutena on säilynyt joitain muistumia kalevalaisiin myytteihin, kuten uskomukset, että hän takoi taivaankannen ja Sammon, jolle on annettu monia eri tulkintoja ja selityksiä. Yksi niistä on revontulet. Sammas on siihen liitetty taivaan tukipylväs, jonka varassa tämä kirjokansi pyörii.


title: Ukko

text: Ihmishahmoista jumaluutta lienee edeltänyt vielä vanhempi käsitys, jonka mukaan taivasta ja ukkosta hallitsee ukkoslintu. Kalevalaisen taruston Kokko-lintu voi hyvinkin olla etäistä muistumaa tästä jumaluudesta. Ukkoslintuihin uskovat paitsi jotkin suomalais-ugrilaiset myös monet muut kansat. Kokko ja Ilmarinen osallistuvat yhä joissain tulen syntysanoissa ensimmäisen tulen iskentään, joka toisissa perinteissä on Ukon tehtävä.


title: Ukko

text: Ukko on kiertoilmaus, joka tarkoittaa yksinkertaisesti vanhaa miestä. Ukon oikeaa nimeä ei haluttu lausua mahdollisesti kunnioituksesta ja pelosta tätä jumaluutta kohtaan. Vastaavasti juutalaisuuden ja kristinuskonkaan mukaan Jahve-jumalan nimeä ei pidä turhaan lausua. Ukon alkuperäinen nimi voi olla Perkele, mutta Ukkoon uskoneet myöhempien aikojen ihmiset eivät välttämättä olisi osanneet yhdistää kristinuskon paholaiseksi leimaaman Perkeleen nimeä Ukkoon. Toisaalta myös Ilmarisen nimeä on voitu käyttää taivaan jumaluudesta sen jälkeenkin, kun taivaan jumala sai huomattavasti uusia vaikutteita balttilaisesta perinteestä.


title: Ukko

text: Arkeologi ja emeritusprofessori Unto Salon mukaan Ukko on tunnettu myös nimillä Isoi, Isäinen, Isänen, Äijä, Pitkänen, Pitkäinen, Pitkämöinen, Ylkäinen ja Ylikäinen. Unto Salo ei liitä balttilaisperäistä perkele-nimeä itämerensuomalaiseen Ukko-jumaluuteen.


title: Ukko

text: Ukon kunniaksi voitiin järjestää pidot, Ukon vakat, joiden perimmäinen tarkoitus oli pyytää Ukolta sadetta. Ukon vakkoihin kokoontui pitäjän tai yhden tai useamman kylän väki syömään ja juomaan pyhitettyä olutta. Samalla Ukolle voitiin myös uhrata ja häntä voitiin rukoilla.


title: Ukko

text: On säilynyt muutamia loitsuja, joissa Ukolta pyydetään sadetta. Esimerkiksi Uhtualta vuonna 1834 taltioitu loitsu kuuluu näin:


title: Ukko

text: Ukkoa kammoksuttiin ja pelättiin, koska uskottiin, että Ukko voi suuttua helposti. Ihmiset pelkäsivät, että Ukko voisi suuttuessaan tuottaa huonoa satoa tai erittäin huonoa onnea.


title: Ukko

text: Ukon uskottiin myös auttavan sodassa, minkä takia hänen puoleensa käännyttiin myös tässä yhteydessä.


title: Ukko

text: Ukko iskee salamoita kirveellä, vasaralla, nuolella tai miekalla. Kokonaisen ukonilman hän saa aikaan puimalla riihtä, kyntäen, jyristellen vaunuillaan taivaissa, makaamalla naispuolisen jumaluuden kanssa, taikka kolisuttamalla konkeloa eli kelopuuta. Suomen kielen ukkonen, ukonilma, tulee Ukko-jumalasta. Ukonilmaa kutsuttiin myös Jumalan ilmaksi.


title: Ukko

text: Tässä loitsussa pyydetään Ukkoa puimaan riihtä ja synnyttämään siten ukonilman, jonka avulla noidannuoli voitaisiin parantaa:


title: Ukko

text: Savukvartsia, josta iskettäessä syntyi kipinöitä ja palaneen hajua, nimitettiin ukonkiveksi. Korkeita paikkoja saatettiin nimittää Ukko-nimin, kuten Ukko-Koli. Sahalaita-selkäinen kyykäärme vertautuu ukon salamoihin. Käärmeen ja salaman piirteitä omaavia tyyliteltyjä symboleita on myös Äänisen kalliopiirroksissa, joskaan niiden yhteys Ukkoon ei ole varma.


title: Ukko

text: Kalevalaisen runouden mukaan Ukko käveli pitkin askelin pilvien ja monikerroksisen taivaan yläpuolella, ja katseli ylhäältä maailmaa. Mahtavuudestaan huolimatta Ukko ei ainakaan kalevalaisessa runoudessa ollut kaikkitietävä tai kaikkivaltias, vaan muilla henkiolennoilla ja ihmisillä oli valtaa ja toimintatilaa. Ukon taivaallisessa valtakunnassa oli lisäksi muita, tosin huomattavasti heikompia henkiolentoja, joista eri perinteet tuntevat muun muassa päivättäret, kuuttaret, ilman immet, kapeet, kuumet, tuulettaret ja muitakin. Ukon kerrotaan myös pitäneen pilvissä käräjiä, joten voisi olettaa, että taivaalla asui tai ainakin vieraili muitakin merkittäviä henkiolentoja, joiden kanssa Ukko päätti asioista. Ukkoa rukoiltiin pitämään käräjiä eri ongelmien voittamiseksi.


title: Ukko

text: Jos pelättiin oikeudenkäynnin tulosta, Ukkoa saatettiin rukoilla pitämään taivaassa käräjät. Tämän ”lain kumouksen” tarkoitus oli yliluonnollisesti vaikuttaa maallisen tuomioistuimen päätökseen.


title: Ukko

text: Ukko ylijumalalta pyydettiin apua moniin ongelmiin. Kristinuskon vaikutteiden levitessä Suomeen myös Ukko alkoi saada yhä enemmän kristittyjen Jumalan piirteitä. Myöhäisemmällä ajalla Ukko miellettiin esimerkiksi myös synnyttämisen suojelijaksi. Tämänkaltainen Ukko korvautui joskus kristinuskon jumalalla suhteellisen kivuttomasti.


title: Ukko

text: Toisinaan on alettu nimittää ukoiksi muitakin suuria miesjumalia, kuten Tapiota, Ahtia ja kristinuskon Jumalaa. On arveltu, että yleisluontoisella Ukko-nimityksellä olisi pyritty peittämään jumalkäsitysten pakanallisuus. Jos pappi luuli ukkoa Jahveksi, rahvas sai palvoa jumalaansa rauhassa. Sen lisäksi, että Ukko on voinut olla kunnioittava kiertoilmaus, se on voinut olla myös peitenimi.


title: Ukko

text: Joidenkin käsitys jumalasta on ollut yhdistelmä kristittyjen jumalaa ja pakanallista Ukkoa. Tällaistakin jumalaa saatettiin kutsua toisinaan Ukoksi. Näissä käsityksissä jumala on vain yksi monista jumalista, mutta kuitenkin myös ylin taivaan tuomari, joka päättää joko rangaista tai palkita ihmistä hänen kuolemansa jälkeen. Toisaalta tuomarin piirteitä on ilmeisesti ollut alkuperäiselläkin ukkosen jumalalla aina, kuten monella muullakin ukkosen jumalalla. Aiemmin tuomio kuitenkin tapahtui selvemmin tässä maailmassa, Ukko iski salamallaan pahat maahan tai osoitti erilaisin tavoin (arvonta, kaksintaistelu, taivaan tai luonnon merkit yms.) tahtonsa tuomita tai armahtaa joku käräjillä.


title: Luottokortti

text: Luottokortti on maksukortti ja maksuväline, jonka käyttäjä saa ostoksia varten luottoa kortin myöntäneeltä yhtiöltä. Luottokorttia käytetään yleisesti maksamiseen käteisen rahan asemasta. Osalla luottokorteista voi maksaa laajasti ympäri maailmaa, mutta osa käy vain tietyssä liikkeessä tai liikeketjussa.


title: Luottokortti

text: Luottokorttiostokset laskutetaan tyypillisesti jälkikäteen kerran kuussa. Luottokortin avulla kuluttaja voi halutessaan kuluttaa tulonsa jo etukäteen, minkä voi ajatella lisäävän ostohalukkuutta.


title: Luottokortti

text: Ensimmäiset luottokorteiksi luettavat maksuvälineet laskettiin liikkeelle Yhdysvalloissa 1800-luvun lopussa. Liikkeellelaskijana oli "Hotel Credit Letter Company" -hotelliketju tarkoituksena tarjota hotellipalveluita vakituisille asiakkailleen. Yhdysvalloissa otettiin 1920-luvulla käyttöön eri kortteja varsinkin polttoaineen myyntiin. Nykymallinen maksukortti syntyi Yhdysvalloissa 1950-luvun alussa, kun Diners Club -kortti tuli markkinoille. 1958 lanseerattiin American Express ja "Carte Blanche". Näihin kortteihin ei vielä liittynyt luotto-ominaisuutta. Luotto-ominaisuuden sisältävät varsinaiset yleisluottokortit tulivat markkinoille hiukan myöhemmin. Niistä ensimmäinen oli Visa-korttia edeltänyt "BankAmericard". Vuonna 1964 perustettiin Ruotsissa Eurocard. Se liittoutui pian vuonna 1966 perustetun "Master Chargen" kanssa, josta myöhemmin tuli Mastercard.


title: Luottokortti

text: Suomen ensimmäiset maksukortit olivat kansainvälisten öljy-yhtiöiden niin sanottuja bensakortteja, jotka tulivat markkinoille 1950-luvulla. 1960-luvulla saapuivat ensimmäiset luottokortit.


title: Luottokortti

text: 1960-luvulla lanseerattiin Suomessa Luottokunnan OK-kortti.


title: Luottokortti

text: Suomessa luottokortit yleistyivät 1980-luvulla. Luottokorttia pidettiin jopa statussymbolina. Sillä voi näyttää, että menee hyvin.


title: Luottokortti

text: Luottokorteista erotetaan "yleisluottokortti" ja "erityisluottokortti".


title: Luottokortti

text: Yleisluottokortit ovat pääosin pankkien rahoitusyhtiöiden liikkeelle laskemia, ja ne kelpaavat lähes kaikkiin liikkeisiin. Suomessa tavanomaisia kansainvälisiä yleisluottokortteja ovat Visa, Mastercard (sekä Eurocard ja First Card), Diners Club ja American Express. Käyttöluotto on suomalainen yleisluottokortti.


title: Luottokortti

text: Erityisluottokorteilla voi maksaa tietyssä liikkeessä tai liikeketjussa. Tyypillisiä erityisluottokortteja ovat öljy-yhtiöiden kortit. Suomessa valtaosa erityisluottokorttien myynnistä tuleekin huoltoasemilta.


title: Luottokortti

text: Tavallisin korttityyppi on Suomessa nykyään yleisluottokortti. Aiemmin tavalliset erityisluottokortit ovat vähentyneet. Yleisluottokorttien määrä kolminkertaistui Suomessa vuosina 1996–2012 yli kolmeen miljoonaan korttiin. Samaan aikaan erityisluottokorttien määrä putosi aiemmasta kolmannekseen, vain vajaaseen 300.000 korttiin. Vielä 1980-luvulla erityisluottokorttien määrä ylitti selvästi sekä yleisluottokorttien että myös pankkikorttien määrän.


title: Luottokortti

text: Yleiskielessä luottokortti merkitsee kaikkia maksuaikaa antavia kortteja. Toisinaan erotellaan "maksuaikakortti" ja "varsinainen luottokortti".


title: Luottokortti

text: Maksuaikakorteilla maksuaika on yleensä alle kaksi kuukautta. Niiden käytöstä ei peritä korkoa.


title: Luottokortti

text: Varsinaisten luottokorttien maksuaika voi vaihdella kuukaudesta useaan vuoteen. Kortilla voi myös olla sekä maksuaika- että luotto-ominaisuus.


title: Luottokortti

text: Jotkut maksuaikakortit eivät tarjoa luotto-ominaisuutta ollenkaan, mutta niistä silti puhutaan yleisesti luottokortteina. Esimerkiksi American Express, joka usein mielletään luottokortiksi, on todellisuudessa maksuaikakortti. Maksun viivästyessä peritään viivästyskorkoja ja perintäkuluja.


title: Luottokortti

text: Maksuaikakortit olivat Suomessa aiemmin yleisiä. Nykyään varsinaiset luottokortit ovat huomattavasti maksuaikakortteja yleisempiä. Varsinaisten luottokorttien määrä lähes nelinkertaistui Suomessa vuosina 1996–2012 kolmeen miljoonaan korttiin. Samaan aikaan maksuaikakorttien lukumäärä vajosi kolmannekseen, alle 400 000 korttiin.


title: Luottokortti

text: Yhteen luottokorttitiliin voi liittyä useita luottokortteja. Tällöin puhutaan "rinnakkaiskorteista". Rinnakkaiskortti myönnetään usein pääkortinhaltijan perheenjäsenelle.


title: Luottokortti

text: Debit-kortti on pankkikorttia vastaava maksukortti, jolla tehdyt ostokset veloitetaan suoraan pankkitililtä. Debit-kortti ei ole luottokortti eikä sillä saa maksuaikaa. Tunnettuja kansainvälisiä debit-kortteja ovat Visa Debit ja Mastercard Debit.


title: Luottokortti

text: Osa luottokorteista on saatavana yhdistelmäkortteina. Tällöin yhdellä muovikortilla on kaksi toimintoa: "debit" ja itse luottokortti ("credit"). Debit-toiminnossa ostokset veloitetaan pankkitililtä, kun taas credit-ostokset käsitellään luottokorttiostoksina. Yhdistelmäkortilla voi lukea "credit/debit" merkkinä siitä, että kortilla on kaksi toimintoa.


title: Luottokortti

text: Moniin luottokortteihin voidaan yhdistää kanta-asiakastili. Tällöin kortilla tehtävät ostokset kirjautuvat tietyn yhtiön tai liikeketjun kanta-asiakasjärjestelmään. Suomessa saatavia yhdistelmiä ovat 2013 mm. K-Plussa Mastercard, S-Etukortti Visa, Pins Mastercard, Stockmann Mastercard, St1 Visa, Diners Club Eurobonus, Finnair Plus Diners Club, Finnair Plus Mastercard ja Finnair Plus Visa.


title: Luottokortti

text: Eräisiin luottokortteihin liittyy oma kanta-asiakasohjelmansa. Tällaisia ohjelmia liittyy Suomessa ainakin American Expressin ja Diners Clubin tietyihin kortteihin.


title: Luottokortti

text: Kanta-asiakasohjelmille on tyypillistä, että tietty määrä kortilla tehtyjä ostoksia oikeuttaa alennuksiin, maksunpalautuksiin tai palkintoihin.


title: Luottokortti

text: Varsinkin vuosimaksultaan kalleimpiin luottokortteihin sisältyy usein matkavakuutus. Matkavakuutusten kattavuus ja ehdot ovat kuitenkin usein kirjavia, ja esimerkiksi monet luottokorttien matkavakuutukset edellyttävät, että matkakulut on maksettu vähintään osittain luottokortilla.


title: Luottokortti

text: Useimmiten luottokorttien matkavakuutukset sisältävät vähintään sairauskulujen korvaukset, matkan peruutusturvan sekä matkatavaravakuutuksen. Kattavimmat luottokorttien matkavakuutukset korvaavat sairauskuluja ilman ylärajaa ja ilman omavastuuta kaikkialla maailmassa. Useat luottokorttien matkavakuutukset vakuuttavat myös luottokortin omistajan seurassa matkustavat perheenjäsenet sekä matkatavarat.


title: Luottokortti

text: Joihinkin luottokortteihin liittyy lisäominaisuuksia. Tällaisia ovat mm. ostosturva, assistenttipalvelu ja pääsy lentokenttien lounge-tiloihin. Samasta korttimerkistä voi olla saatavana halvempi peruskortti, josta lisäominaisuudet puuttuvat, sekä kalliimpi kortti lisäominaisuuksilla.


title: Luottokortti

text: Luottokortteja myöntävät Suomessa pankit sekä eräät luottokorttiyhtiöt. Tällaisia yhtiöitä ovat mm. Diners Club, American Express ja Nets Oy.


title: Luottokortti

text:
Saadakseen luottokortin asiakkaan on täytettävä tietyt myöntäjän asettamat ehdot. Esimerkiksi American Express -kortin hakijan on oltava 18 vuotta täyttänyt ja hänellä on oltava säännölliset vuositulot. Diners Club -kortin hakijan on oltava 24 vuotta täyttänyt ja hänen vuositulojensa on ylitettävä 30 000 euroa. Yrittäjiltä vaaditaan lisäksi, että yritystoiminta on jatkunut vähintään
kaksi vuotta. Maksuhäiriömerkintä estää kummankin kortin saamisen.


title: Luottokortti

text: Luottokortin käytöstä peritään usein vuosi- tai kuukausimaksu. Lisäksi voidaan periä tilinhoitomaksu. Markkinoilla on myös käyttäjälle maksuttomia luottokortteja. Luottokorttivelasta peritään korko, mikä ei kuitenkaan koske luottokortin käyttöä maksuaikakorttina.


title: Luottokortti

text: Luottokortti hyväksytään maksuvälineenä monissa liikkeissä ja mm. verkkokaupoissa. Kaikki liikkeet eivät kuitenkaan hyväksy luottokortteja. Yksi syy tähän ovat luottokorttimaksamiseen liittyvät kustannukset.


title: Luottokortti

text: Ottaakseen vastaan luottokorttitapahtumia on liikkeen tehtävä sopimus luottokorttiyhtiön tai pankin kanssa.


title: Luottokortti

text: Luottoyhtiöt saavat tulonsa korttien vuosi- ja käyttömaksuista, luottojen korosta ja provisiosta jokaisesta ostotapahtumasta. Visa- ja Mastercard-ostosten provisio Suomessa on 0,9–1,95 % ostosten loppusummasta riippuen ostotapahtuman varmennus- ja tilitystavasta. Provisio saatetaan lisätä laskun loppusummaan, mutta usein se kuitenkin jää kaupan maksettavaksi. Provisio voi olla kauppakohtainen siten, että toisella kaupalla provisio on toista korkeampi.


title: Luottokortti

text: Provision lisäksi luottokorttimaksujen hyväksymisestä aiheutuu muitakin kuluja kuten maksupäätteen kustannukset.


title: Luottokortti

text: Vuonna 2012 Suomessa oli 3,4 miljoonaa aktiivista luottokorttitiliä, joita oli käytetty vuoden aikana vähintään kerran. Keskimäärin yhtä aktiivista korttitiliä käytettiin ostoihin 45 kertaa vuoden aikana. Yhteen korttitiliin voi liittyä useampia rinnakkaiskortteja.


title: Luottokortti

text: Yritysluottokortti on sellainen luottokortti, jonka asiakkaana on yritys. Yritysluottokortin käyttäjät kuuluvat yrityksen henkilöstöön. Yhteen korttitiliin voi liittää useita kortteja. Myös yritysluottokortti voi olla joko yleisluottokortti tai erityisluottokortti.


title: Luottokortti

text: Yritysluottokorttiin voi liittyä erityisesti yritysasiakkaiden tarvitsemia lisäominaisuuksia kuten matkavakuutus, lentokenttien lounge-tilojen käyttö ja korttitapahtumien siirto yrityksen omiin taloushallinnon järjestelmiin kuten matkalaskujärjestelmään tai kirjanpitoon. Joihinkin korttiohjelmiin on liitettävissä myös matkatili. Korttiyhtiöiden mukaan yritysluottokortilla maksettaessa voi yritys saavuttaa etuja kulujensa hallinnassa ja säästöjä kuittien ja matkalaskujen käsittelyssä.


title: Luottokortti

text: Maksuvastuun jakamisessa yrityksen ja käyttäjän kanssa on erilaisia tapoja:


title: Luottokortti

text: Usein tarjolla on myös lisäkortti yksityiskäyttöön sekä puolisokortti. Tällöin maksuvastuu on yksityinen.


title: Luottokortti

text: Luottokorttitapahtumien maksujenvälitysjärjestelmät:


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Suomalaisten muinaiset jumalat ovat suomalaiseen ja karjalaiseen muinaisuskontoon kuuluvia jumaluuksia ja henkiolentoja.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Suomalaisten muinaiset jumalat vaihtelivat ajallisesti ja paikallisesti. Eri aikoina ja eri alueilla palveltiin eri jumaluuksia. Suomalaisessa muinaisuskossa jumalia tärkeämpiä oli tavallisille ihmisille monet suppeampien elämänpiirien hallitsijat, kuten esimerkiksi paikalliset metsän- ja vedenhaltijat. Kuitenkin esimerkiksi säiden haltijaksi mielletty Ukko tunnettiin luultavasti kaikkialla Suomessa ja Karjalassa, ja melko lailla vastaava hahmo tunnetaan niin skandinaaveilta, saamelaisilta kuin balteiltakin. Myös Ilmarista vastaava hahmo tunnetaan useilta suomensukuisilta kansoilta. Ennen kristinuskoa jumaluus ymmärrettiin kuitenkin eri tavoin kun nykyään. Tästä syystä niiden merkitystä suomalaisessa muinaisuskossa on paljolti ylikorostettu, sillä tarkastelun lähtökohtana on ollut jumalakeskeinen länsimais-kristillinen kulttuuri ja sen pohjalta kiinnostus on perinteisesti kohdistunut muinaissuomalaisten oletettuun polyteismiin ja epäjumaliin.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Muinaissuomalaisten ja karjalaisten palvomia olentoja olivat myös haltijat, joskaan kaikkia haltijoita ei palvottu. Haltijoista osa samaistetaan jumaliin, mutta osa haltijoista oli pahoja, heikkoja tai pienikokoisia. Joissain perinteissä myös vainajia palvottiin samaan tapaan kuin jumaluuksia ja haltijoita. Eri ympäristöjä ja elementtejä hallitsivat eri jumalat ja olennot. Esimerkiksi vedellä, metsällä, taivaalla ja maalla oli omat jumaluutensa ja haltijansa, joita palveli tai joiden elinpiirissä kuhisi lukuisien pienempien haltijaolentojen väkeä. Metsän kuningasta monet kutsuivat Tapioksi. Ilman ja ukkosen jumala oli monille Ukko.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Suomalaisten alkuperäisestä muinaisuskosta tiedetään vähän. Kristinuskon levittäytyessä lännestä (katoliset) ja idästä (ortodoksit) Suomeen, vanhat jumaluudet joutuivat ahtaalle ja vähitellen unohduksiin. Kirjoitettua suomen kieltä ei ollut eivätkä kirkon työntekijät tai harvat muut oppineet juuri vaivautuneet merkitsemään muistiin piirteitä kansan vanhasta uskosta. Joitakin jumalien nimityksiä siirtyi henkilönimiin, kuten esim. Väinö, Ilmari, Jouko, Ahti, Kalevi, Mielikki, Rauni, Tapio, Tellervo ja Ukko. Tutkimuksessa ovat erittäin tärkeitä vertailukohteita muut suomensukuiset kansat, joista jotkin ovat kyenneet säilyttämään suomalaisia paremmin ja pitempään vanhoja uskomuksia ja tapoja. Myös paikannimistöstä voidaan saada jotain tietoja. Tunnettuja ovat mm. Kolin kansallismaiseman korkeimmat huiput, Ukko- ja Akka-Koli.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Kristinuskon leviäminen Suomeen pyyhki jäljet sitä edeltäneistä uskomuksista. Nykypäiviin säilyneet tiedot suomalaisten muinaisista jumalista perustuvat 1800-luvulla aktiivisesti kerättyyn kansanrunouteen ja kansanperinteeseen sekä muutamiin vanhempiin kirjallisiin mainintoihin. Tietoja muinaisuskosta on saatu myös käräjäpöytäkirjoista, joissa kuvattiin noituudesta syytettyjen rituaaleja. Näin on saatu tietoa esimerkiksi Ukko ylijumalan palvonnasta Ukon vakat-nimisessä juhlassa.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Tunnetuin lähde suomalaisten muinaisista jumalista on Mikael Agricolan käännöstyö Dauidin Psalttarin esipuheeseen liittämä "epäjumalien" luettelo vuodelta 1551. Luettelo koostuu 12 hämäläisestä eli länsisuomalaisesta ja 12 karjalaisesta eli itäsuomalaisesta jumalhahmosta. Akateemikko M. Haavio pyrki osoittamaan Karjalan jumalat -kirjassaan (1959), että jumalat joita uskonpuhdistaja nostaa esiin, eivät ole listassa sattumalta, vaan niitä yhdistää kansanomainen ajanlaskujärjestelmä eli toimeentulolle tärkeiden elinkeinojen maanviljelyn, karjanhoidon ja metsästyksen rytmi.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text:
Agricola kuvaa Ukko ylijumalan kunniaksi pidettyjä Ukon vakka -riittejä eli rituaalista oluen juontia satoisuuden lisäämiseksi sekä tapaa viedä ruokauhreja haudoille, joissa "valitettiin, paruttiin ja itkettiin". Karjalaisten jumalten luetteloon sisältyvän Raunin "härskyminen" on tuottanut mytologian tutkijoille päänvaivaa 2000-luvulle asti. He ovat hakeneet selitystä esimerkiksi "hieros gamos" -perinteestä, jossa ihminen rituaalisesti yhtyy jumalalliseen. Tämän hypoteesin mukaan "hieros gamos" -traditio olisi sammunut uskonpuhdistuksen toteutuessa Pohjolassa. Samalla hävisi tietymättömiin suomalaisen talonpoikaiston tuntema käsitys pyhästä naiseudesta. Johonkin tällaiseen voi hyvinkin viitata Agricolan lause "...niin juopui piika että akka. Sitten paljon häpeää siellä tehtiin..."
Vertailukohtia voi hakea myös antiikin kreikkalaisten Dionysos-juhlista ja roomalaisten bakkanaaleista.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Agricolan luettelo ei ole ainoa laatuaan. Sigfridus Aronus Forsius kirjoitti 1500-luvun lopulla suomalaisista jumalista latinankielisen runon, joka kuitenkin katosi. Vuonna 1778 eräässä sanomalehdessä julkistettiin latinalainen runo, jonka uskotaan olevan aiemmin kadonnut Forsiuksen runo. Siinä esiintyvät pääosin samat jumalat kuin Agricolallakin. Forsiuksen arvellaan jäljitelleen Agricolaa, mutta Forsiuksen runossa on kuitenkin myös joitakin uskottavia tietoja, joita ei löydy Agricolan luettelosta.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text:
""Epejumalat monet tesse / muinen palveltin cauan ja lesse.
"Neite cumarsit Hemelaiset / seke Miehet ette Naiset.
"Tapio Metzest Pydhyxet soi / ja Achti wedhest Caloja toi.
"Äinemöinen wirdhet tacoi / Rachkoi Cuun mustaxi jacoi.
"Lieckiö Rohot jwret ja puudh / hallitzi ja sencaltaiset mwdh.
"Ilmarinen Rauhan ja ilman tei / ja Matkamiehet edheswei.
"Turisas annoi Woiton Sodhast / Cratti murhen piti Tavarast.
"Tontu Honen menon hallitzi / quin Piru monda willitzi.
"Capeet mös heilde Cuun söit / Calevanpojat Nijttut ja mwdh löit.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text:
"Waan Carjalaisten Nämet olit / Epejumalat cuin he rucolit.
"Rongoteus Ruista annoi / Pellonpecko Ohran casvon soi.
"Wirancannos Cauran caitzi / mutoin oltin Caurast paitzi.
"Egres hernet Pawudh Naurit loi / Caalit Linat ja Hamput edestoi.
"Köndös Huchtat ja Pellot teki / quin heiden Epeuskons näki.
"Ja quin Kevekylvö kylvettin / silloin ukon Malja jootijn.
"Sihen haetin ukon wacka / nin joopui Pica ette Acka.
"Sijtte paljo Häpie sielle techtin / quin seke cwltin ette nechtin.
"Quin Rauni Ukon Naini härsky / jalosti Ukoi pohjasti pärsky.
"Se sis annoi Ilman ja Wdhen Tulon / käkri se liseis Carjan casvon.
"Hiisi Metzeleist soi Woiton / Wedhen Eme wei calat vercon.
"Nyrckes Oravat annoi Metzast / Hittavanin toi Jenexet Pensast.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text:
"Eikö se Cansa wimmattu ole / joca neite wsko ja rucole.
"Sihen Piru ja Syndi weti heite / Ette he cumarsit ja wskoit neite.
"Coolludhen hautijn Rooca wietin / joissa walitin parghutin ja idketin.
"Menningeiset mös heiden Wffrins sait / coska Lesket hoolit ja nait.
"Palveltin mös paljo muuta / Kivet Cannot Tädhet ja Cwuta.""


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text:
""Epäjumalia monia tässä, / muinoin palveltiin kaukana ja läsnä.
"Näitä kumarsivat hämäläiset / sekä miehet että naiset.
"TAPIO metsästä pyydykset soi / ja AHTI vedestä kaloja toi.
"VÄINÄMÖINEN virret takoi, / RAHKO kuun mustaksi jakoi.
"LIEKKIÖ ruohot, juuret ja puut / hallitsi ja senkaltaiset muut.
"ILMARINEN rauhan ja ilman teki / ja matkamiehet edesvei.
"TURSAS antoi voiton sodasta, / KRATTI murheen piti tavarasta.
"TONTTU huoneen menon hallitsi, / kuin PIRU monta villitsi.
"KAPEET myös heiltä kuun söivät. / KALEVANPOJAT niityt ja muut löivät.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text:
"Vaan karjalaisten nämä olivat / epäjumalat, joita he rukoilivat.
"RONGOTEUS ruista antoi, / PELLONPEKKO ohran kasvun soi.
"VIRANKANNOS kauran kaitsi, / muutoin oltiin kaurasta paitsi.
"ÄKRÄS herneet, pavut, nauriit loi, / kaalit, liinat ja hamput edestoi.
"KÖNTYS huhdat ja pellot teki, / kuin heidän epäuskonsa näki.
"Ja kun kevätkylvö kylvettiin, / silloin UKON malja juotiin.
"Siihen haettiin UKON vakka, / niin juopui piika ja akka.
"Sitten paljon häpeää siellä tehtiin, / kuin sekä kuultiin että nähtiin.
"Kun RAUNI UKON nainen härskyi, / jalosti UKKO pohjasta pärskyi.
"Se siis antoi ilman ja vedentulon. / KEKRI se lisäsi karjan kasvun.
"HIISI metsäläisistä soi voiton, / VEDENEMÄ vei kalat verkkoon.
"NYYRIKKI oravat antoi metsästä, / HITTAVAINEN toi jänikset pensaasta.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text:
"Eikö se kansa vimmattu ole, / joka näitä uskoo ja rukoilee?
"Siihen PIRU ja synti veti heitä, / että he kumarsivat ja uskoivat näitä.
"Kuolleiden hautoihin ruokaa vietiin, / joissa valitettiin, paruttiin ja itkettiin.
"MENNINKÄISET myös heidän uhrinsa saivat, / koska lesket huolivat ja naivat.
"Palveltiin myös paljon muuta, / kiviä, kantoja, tähtiä ja kuuta.""


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Kalevalaisen runouden sankarit Ilmarinen ja Väinämöinen ovat olleet ainakin joissain yhteyksissä jumalan asemassa. Väinämöistä tiedetään palvotun ja hänen opetuksiaan pidetyn pyhinä. Ilmarinen muistuttaa taivaanjumalaa muun muassa siten, että hän on takonut taivaankannen, ja ollut iskemässä ensimmäistä tulta. Ilmarisen nimi voi myös olla sukua etäsukukielisten Inmar-taivaanjumalalle.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Väinämöinen, Ilmarinen ja Joukahainen ovat syntyneet jo ennen maailmaa, ja osallistuivat sen luomiseen. Näitä on myös pidetty toistensa veljeksinä.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Esivanhempia on pidetty arvossa, ja ainakin toisinaan palvottu. Esivanhemmasta on saattanut tulla paikallinen haltija tai suojelushenki.


title: Suomalaisten muinaiset jumalat

text: Esivanhempien palvottuja henkiä olivat esimerkiksi syntyiset ja luonnot.


title: Kansalaisuus

text: Kansalaisuus merkitsee yksilön jäsenyyttä tietyn valtion (aiemmin kaupungin) tai muun poliittisen muodostelman kansalaisyhteisössä. Kansalaisuuteen liittyy oikeus osallistua poliittisesti valtion toimintaan. Joissakin maissa kansalaisuus voidaan saada vain syntyperäisesti, mutta useimmissa sitä voi anoa. Tällöin osassa maita kyse voi olla melko pienimuotoisesta menettelystä, kun jossakin vaaditaan perehtymistä maan kieleen ja kulttuuriin.


title: Kansalaisuus

text: Suomen kansalaisuuslain (359/2003) mukaan kansalaisuus on "lainsäädännöllinen side, joka määrittää yksilön aseman valtiossa ja jolla määritetään yksilön ja valtion välisiä keskeisiä oikeuksia ja velvollisuuksia". Kansalaisuuslaki määrittelee kansalaisuuden edellytykset ja käsittelee yksityiskohtaisesti tavat, joilla Suomen kansalaisuuden voi saada tai menettää.


title: Kansalaisuus

text: Suomen kansalaisuuden voi saada syntymässä, ilmoitusmenettelyllä tai hakemuksesta. Yksilön kansalaisuusasemasta päättää Maahanmuuttovirasto. Syntymällä kansalaisuuden saa pääasiallisesti suomalaisen äidin lapsi. Suomalaisen isän lapsi saa kansalaisuuden, mikäli isyys on vahvistettu. Alle 12-vuotiaat ottolapset saavat kansalaisuuden automaattisesti samoin perustein kuin syntyneet. Ilmoitusmenettelyllä kansalaisuuden saavat yli 12-vuotiaat ottolapset ja eräät erityisryhmät. Hakemuksella kansalaisuuden voi saada Suomessa vähintään kuusi vuotta asunut nuhteeton ulkomaalainen, jolla on turvattu toimeentulo.


title: Kansalaisuus

text: Suomen kansalaisuudesta seuraavat täydet poliittiset oikeudet, joista tärkein on oikeus äänestää ja asettua ehdolle valtiollisissa vaaleissa. Sosiaaliturvan osalta kansalaisuuden seuraukset eivät ole yksiselitteisiä. Useimmat sosiaaliturvaa koskevat lait rinnastavat maassa pysyvästi asuvan ulkomaalaisen kansalaiseen. Toisaalta ne sulkevat usein piiristään pois maan ulkopuolella asuvat kansalaiset. Euroopan unionin yhdentymiskehityksen johdosta useimpiin virkoihin ei tarvita enää Suomen kansalaisuutta, mutta poliisin, rajavartiolaitoksen, tullin, oikeuslaitoksen ja korkeimpien valtioelinten virkoihin kansalaisuutta edellytetään.


title: Kansalaisuus

text: Suomen kansalaisuudesta seuraa aina automaattisesti Euroopan unionin kansalaisuus, joka oikeuttaa tietyin edellytyksin vapaasti liikkumaan, tekemään työtä ja nauttimaan asuinmaan sosiaaliturvaa Euroopan unionissa. Pohjoismaiden alueella nämä etuoikeudet ovat usein vielä unionisäädöksiäkin laajempia. Suomen passi, joka myönnetään ainoastaan maan kansalaiselle, oikeuttaa useissa maissa viisumivapauteen. Suomen kansalaisella on aina oikeus saapua Suomeen eikä häntä voida pääsääntöisesti luovuttaa vastoin tahtoaan toiseen valtioon.


title: Kansalaisuus

text:
Suomen kansalaisuudesta seuraa velvoitus noudattaa Suomen lakeja myös maan ulkopuolella. Suomalaisten toisiaan vastaan tekemät rikokset ovat tekopaikasta riippumatta Suomen rikoslain alaisia. Suomalaisella on myös velvollisuus noudattaa Suomen lainsäädäntöä toimiessaan kansainvälisillä merialueilla ja Etelänapamantereella. Verotuksessa ja kielitaitovaatimuksissa
Suomen kansalaisia saatetaan kohdella ulkomaalaisista poikkeavasti. Asevelvollisuus koskee vain Suomen kansalaisia ja kansalaisuudettomia Suomessa asuvia, jotka on täällä julistettu asevelvollisiksi.


title: Kansalaisuus

text: Euroopan unionin jäsenmaiden kansalaiset ovat myös EU-kansalaisia.


title: Kansalaisuus

text: Kansalaisuus on historiallisesti lähtenyt kaupunkiyhteisön täysivaltaisesta jäsenyydestä, jota kansalaisuudella tarkoitettiin sekä antiikin aikana että keskiajalla ja sen jälkeenkin, oikeastaan vielä 1700-luvun loppuun saakka. Kansalaisuus ei pääsääntöisesti kuulunut suinkaan kaikille asukkaille, tai alamaisille, vaan kaupunkiyhteisön johtavalle luokalle. Tästä seuraavat indoeurooppalaisten kielten kansalaisuutta tarkoittavat sanat (, , , ), jotka viittaavat kaupunkilaiseen.


title: Kansalaisuus

text: Maiden, kuningaskuntien, jne, osalta ei asiaa kutsuttu kansalaisuudeksi, ennen kuin käytäntö vähitellen alkoi levitä Ranskan vallankumouksen tuloksena. Keski- ja uuden ajan kuningas- ja ruhtinaskunnissa poliittiseen vallankäyttöön osallistumaan oikeutettuja yhteiskuntaluokkia kutsuttiin säädyiksi, ja kaikkia asukkaita ja riippuvaisia yhteisnimityksellä alamaiset.


title: Kansalaisuus

text: Ranskan vallankumous toi käyttöön idean kaikille (ei vain johtaville luokille) kuuluvista poliittisista oikeuksista ja tasa-arvosta. Sen symboliksi muodostui kansalaisuus-nimitys, otettuna (merkitystä muuttaen) antiikin kreikkalaisilta (kreikkalaisillakaan eivät kaupunkivaltion kaikki asukkaat olleet kansalaisia, pelkästään johtava tai "vapaiden miesten" luokka).


title: Kansalaisuus

text: Kun Ranskan vallankumous ja sitä seurannut ideologian leviäminen ajoi kansalainen-käsitettä käyttöön, vielä yli sadan vuoden ajan käsitettä vastaavasti torjuttiin ruhtinas- ja eliittivaltaa ylläpitäneissä maissa ja valtioissa. Suomessa nimitys kansalaisuus tuli perustuslakiin vasta 1919.


title: Kansalaisuus

text: Siihen asti "suomalaisia" eli Suomessa asuvia, sekä muilla tavoin riippuvaisia, ryhmänä erotuksena niihin jotka eivät Suomeen kuuluneet, kutsuttiin hallitsijan "alamaisiksi", tai "kotimaisiksi", kontekstista riippuen. Vuosina 1772–1919 voimassa ollut perustuslaki toki määritteli eräitä asemia kuuluviksi vain niille, joista me nykyisin käyttäisimme nimitystä kansalainen: maan hallituksen jäsenet, sekä virkamiehet ja upseerit. Lisäksi pian suuriruhtinaskunnan autonomiassa vakiintui, että ilman lupaa (jollainen oli mm. passi) Suomeen saivat tulla ja oleskella vain ne, jotka saatettaisiin luokitella Suomen kansalaisiksi: ne jotka olivat suomalaisuutensa puolesta kelvollisia edellä mainittuihin virkoihin. Laki ei käyttänyt nimitystä kansalainen, vaan asia ilmaistiin: neuvoksiksi, siis hallituksen jäseniksi (joille suuriruhtinaskunnassa vähitellen vakiintui Suomen senaattorin nimike) sai nimittää vain ritareita tai herrasmiehiä, joiden molempien oli oltava syntyperäisiä suomalaisia. Siviili- ja sotilasvirkoihin puolestaan ei saanut nimittää ulkomaalaisia, paitsi tapauksessa jossa tällaisen ottaminen suomalaiseksi tuottaisi maalle suurta kunniaa ja merkittävää hyötyä loistavien ja suurten ominaisuuksiensa kautta. Naturalisointiprosessi toisin sanoen oli laissa järjestetty käyttöön, mutta edellytykset olivat kovat ja käytännössä merkitsivät, että sisääntulo tapahtui Suomen aateliseksi naturalisoinnin reittiä, koska suuri kunnia ja maamme hallitsijalle tuotettu hyöty (loistavalla ja hyväominaisuuksisella herrasmiehellä) olivat tekijöitä, joiden nojalla keisari-suuriruhtinaat antoivat suomalaisia aatelisarvoja.


title: Kansalaisuus

text: Toisaalta, Suomessa syntynyt ulkomaalaisen lapsi katsottiin syntyperäiseksi suomalaiseksi, mikäli hän täytti uskontokriteerin: alun perin vaadittiin evankelisluterilaisuutta, mutta autonomian aikana kelpasivat myös ortodoksit.


title: Kansalaisuus

text: Suomella oli Pietarissa passivirasto, joka otti vastaan ja ratkaisi venäläisten ja "muiden" ulkomaalaisten hakemuksia saada matkustaa Suomeen, tai jopa asettua oleskelemaan. Hyvin usein keisarillisilla käskyillä rajoitettiin passien myöntämisiä venäläisille, näiden kun ei eräiden keisareiden mielestä ollut niin kovin tarpeellista kulkea Suomeen. Sen sijaan suomalaiset, keisarin alamaisina, saivat matkustaa ja oleskella Venäjällä yhtä vapaasti kuin venäläiset itsekin.


title: Kansalaisuus

text: Ranskalaisten aatteiden levitessä Suomeen, monet ryhtyivät kutsumaan näitä oikeuksia jotka syntyperäisille suomalaisille kuuluivat, kansalaisuudeksi, ja 1900-luvun alkuun mennessä idea oli jo niin vakiintunut, että niinä vuosikymmeninä luonnostellut uudet perustuslakiehdotukset alkoivat sisältää asialle nimikkeen kansalaisuus.


title: Bujumbura

text: Bujumbura on Burundin pääkaupunki ja maan suurin kaupunki sekä hallinnollinen ja kaupallinen keskus. Sillä on maakunnan asema, ja tässä merkityksessä kaupungista voidaan käyttää maakuntanimeä (, suom. "Bujumburan kaupungintalo").


title: Bujumbura

text: Aluehallinnollisesti provinssitasoisen pääkaupungin pinta-ala on 87 neliökilometriä. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa 497 166 henkeä. Vuoden 2013 väestöarvio oli 581 534.


title: Bujumbura

text: Bujumbura sijaitsee Burundin länsiosassa Tanganjikajärven rannalla, ja on maan tärkein vientisatama.


title: Bujumbura

text:
Bujumburassa on kuumaa koko vuoden, keskimääräinen lämpötila on 28 °C. Syyskuu on yleensä kuukausista kuumin. Kuiva kausi kestää kesäkuusta elokuuhun. Vuodessa on kaksi sadekautta, helmikuusta huhtikuuhun ja marras-joulukuussa.
Aluehallinnon toisella tasolla kaupunki jakautuu 13 kuntaan:


title: Bujumbura

text: Bujumbura alkoi kasvaa pienestä kylästä sen tultua Saksan Itä-Afrikan sotilastukikohdaksi vuonna 1889. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen siitä tuli Belgian Ruanda-Urundin hallinnollinen keskus. Kaupungin nimi vaihdettiin "Usumbura"sta Bujumburaksi kun Burundi itsenäistyi vuonna 1962. Itsenäistymisen jälkeen Bujumbura on ollut toistuvien taisteluiden näyttämönä hutu-joukkojen taistelessa tutsien hallitsemaa Burundin armeijaa vastaan.


title: Bujumbura

text: Kaupungissa on Bujumburan yliopisto ja Bujumburan kansainvälinen lentoasema. Siellä on myös katedraali, moskeija, kansallismuseo ja geologinen museo. Tanganjika-järven rannalla on hiekkaranta.


title: Särkänniemen akvaario

text: Särkänniemen akvaario sijaitsee Särkänniemen elämyspuiston alueella Tampereella. Akvaariossa asustaa yli 200 erilaista kala- ja vesieläinlajia eri puolilta maailmaa.


title: Särkänniemen akvaario

text: Akvaario valmistui vuonna 1969. Se on rakennettu samaan yhteyteen Näsinneulan näkötornin ja planetaarion kanssa. Kaiken kaikkiaan eläimiä on yli 3 000 yksilöä. Akvaarion altaiden yhteistilavuus on noin 550 000 litraa. Akvaarioon kuluu myös sen ulkopuolella sijaitseva vanha hyljeallas, jossa tätä nykyä uiskentelee joukko kotimaisia kalalajeja.


title: Särkänniemen akvaario

text: Särkänniemen akvaariossa on 26 allasta.


title: Kompleksisuus

text: Kompleksisuus tarkoittaa sellaisen kokonaisuuden (järjestelmän) ominaisuutta, joka


title: Kompleksisuus

text: Kompleksisuus on johdettu latinan sanasta "complexus", jolla tarkoitetaan yhteen kudottua.


title: Kompleksisuus

text: Kompleksisia systeemejä luonnehtivat seuraavat seikat:


title: Kompleksisuus

text: Timantti on yksinkertainen rakenne, kaasun käyttäytyminen on kaoottista ja solu on kompleksinen. Kaoottiset järjestelmät voidaan yksinkertaistaa ja hallita esimerkiksi tilastollisella käsittelyllä. Tätä ei voida tehdä kompleksisille järjestelmille.Yksi kompleksisten systeemien alalaji on kompleksiset adaptiiviset järjestelmät. Niiden keskeisiä ominaisuuksia ovat:


title: Kompleksisuus

text: Kompleksisia adaptiivisia järjestelmiä ovat evoluutio, elämä, ihminen, ihmisen immuunijärjestelmä, osin myös tietokoneet ja niiden ohjelmat. Kompleksisia järjestelmiä ovat myös ja etenkin em. osista muodostuvat suuremmat systeemit, siis esimerkiksi ihmisen suuremmat organisaatiot (valtio, globaali taso, talous, teknologia) ja tietokoneverkot, internet. Periaatteessa jos osa on kompleksinen, niin em. osista muodostuva uusi kokonaisuus on vielä kompleksisempi.


title: Kompleksisuus

text: Kompleksisuuden tutkiminen vaatii useimmiten tietokonesimulointia, koska ihmisellä ei ole kykyä hallita yhtä aikaa 5–9 yksityiskohtaa tai muuttujaa kerrallaan. Tämän näkemyksen oleellisuudesta tieteen seuraavana paradigmana puhuu muun muassa amerikkalainen filosofi ja fyysikko Heinz R. Pagels. Myös kompleksisuustutkija Stuart Kauffman sekä John Gribbin ovat tutkineet kompleksisuutta nimenomaan tietokonesimuloinnin, matematiikan ja kosmologian kautta.


title: Hajautettu tiiviste

text: Hajautettu tiiviste (Distributed hash table, DHT) on vertaisverkoissa käytettävä tekniikka. Sen avulla löydetään toinen tietokone, jolla on haluttu tiedosto.


title: Hajautettu tiiviste

text: Etsitystä tiedostosta on tiedettävä tiiviste. Tiedosto olisi löydettävissä hyvin nopeasti tiivistetaulusta, jossa olisi rivi jokaista mahdollista tiivisteen arvoa kohti ja rivillä tähän tiivisteeseen liittyvän tiedoston sijaintipaikka. Kokonainen tiivistetaulu on kuitenkin käytännössä liian iso, jotta kaikilla olisi siitä oma kopio. Siksi kaikki vertaisverkkoon osallistuvat tietokoneet omistavat osan tiivistetaulusta ja ne auttavat toisiaan etsimisessä.


title: Hajautettu tiiviste

text: Kun tietokone liittyy vertaisverkkoon, se tallentaa muutaman muun verkon koneen osoitteen, joilta se voi kysyä lisää verkkoon kuuluvien koneiden osoitteita, ja näin löytää kaikki tiedot. Jokainen kone lajittelee muistamansa osoitteet jotenkin tehokkaasti ja pyrkii pitämään muistissa riittävästi jokaiseen lokeroon kuuluvia osoitteita. Osoitteiden jakaminen lokeroihin vaihtelee, mutta esimerkiksi Chordin tapaan lokeroida osoitteet, muodostuu verkosta käytännössä rengas, jossa jokainen kone on omalla paikallaan yhdessä suuressa renkaassa.


title: Hajautettu tiiviste

text: Koska tällainen verkko on alla olevan verkon (tavallisesti Internet) päälle rakennettu täydellinen verkko omine osoitusmenetelmineen, tällaista verkkoa kutsutaan usein kuoriverkoksi.


title: Hajautettu tiiviste

text: Tunnetuimmat hajautetun tiivisteen tutkimustoteutukset ovat:


title: Santiago de Chile

text: Santiago de Chile (lyhyemmin Santiago) on Chilen pääkaupunki. Kaupungissa elää lähes viisi miljoonaa ihmistä eli lähes kolmasosa koko maan väkiluvusta.


title: Santiago de Chile

text: Santiago de Chile sijaitsee Chilen keskellä yli puolen kilometrin korkeudessa meren pinnasta, sata kilometriä Tyynestä valtamerestä itään Tyynenmeren rannikkovuorten ja Andien välissä.


title: Santiago de Chile

text: Santiagon läpi virtaa Mapochojoki.


title: Santiago de Chile

text: Kaupungin merkittävimpiä virkistysalueita ovat San Lucian ja San Cristobalin kukkuloiden puistot, joissa sijaitsee myös Santiagon eläintarha.


title: Santiago de Chile

text: Kaupungissa vallitsee välimerenilmasto, jolle ovat tyypillisiä kuumat, kuivat kesät ja lyhyet, sateiset talvet.


title: Santiago de Chile

text: Pedro de Valdivia perusti Santiago de Chilen 12. helmikuuta 1541 nimellä "Santiago de Nueva Extremadura". Perustamisjuhlallisuudet pidettiin "Huelénkukkulalla" (nimettiin myöhemmin "Santa Lucían kukkulaksi"). Santiagon sijainti valittiin edullisen ilmaston ja hyvän puolustettavuuden vuoksi. Mapochojoki haarautuu kaupungin kohdalla kahtia ja muodostaa saaren, jota oli helppo puolustaa.


title: Santiago de Chile

text: Kaupunki vahingoittui jonkin verran Chilen itsenäisyyssodassa 1810–1818. Maipún taistelu käytiin aivan kaupungin ulkopuolella. Santiagosta tuli pääkaupunki 1818. Chilen itsenäistyessä Santiago oli noin 30 000 asukkaan kaupunki, mutta osittain kultakuumeen vaikutuksesta se kasvoi vuosisadan puoleenväliin mennessä sadantuhannen asukkaan kaupungiksi.


title: Santiago de Chile

text: Toisen maailmansodan jälkeen teollistuminen ja maaseudun rakennemuutos toi kaupunkiin työpaikkoja mutta vielä enemmän työnhakijoita. Kaupungin laitamille kohosi hökkelikyliä varsinkin 1960-luvulla. Santiago oli vuoden 1973 vallankaappauksen keskus. Tuhansia poliittisia vankeja kerättiin stadionille, ja kidutuskeskuksia ja tilapäisiä vankiloita perustettiin eri puolille kaupunkia. Diktatuurin jättämät arvet ovat parantuneet vähitellen 1990-luvulla vaaleilla valitun johdon aikana.


title: Santiago de Chile

text: 27. helmikuuta 2010 voimakas maanjäristys, jonka keskus oli noin 300 kilometrin päässä Santiagosta, aiheutti tuhoja kaupungissa asti.


title: Santiago de Chile

text: Santiago on jaettu 32 hallinnolliseen alueeseen "(comunas)", joilla jokaisella on vaaleilla nelivuotiskaudeksi valittu pormestari "(alcalde)". Samoissa vaaleissa valitaan edustajat "(concejales)" alueen valtuustoon.


title: Santiago de Chile

text: Kaupungin ydinkeskusta sijaitsee Santiagon alueella, kun taas yöelämä on keskittynyt Providencian suunnalle. Pääsääntöisesti voidaan todeta, että keskustan itäpuoliset alueet (etenkin Vitacura, Las Condes ja La Barnechea) ovat siistejä, rikkaiden suosimia alueita, joilla on myös paljon suurlähetystöjä. Kaupungin eteläosat ovat slummimaisia. Arturo Merino Benítezin lentoasema sijaitsee kaupungin luoteispuolella Pudahuelin pohjoisosassa.


title: Santiago de Chile

text: Santiagon metron ensimmäinen linja avattiin 1975. Henkilöautoja on hyvin runsaasti ja etenkin talvikuukausina Santiagon ilma on pahoin liikenteen saastuttamaa.


title: Santiago de Chile

text: Bussiliikenteessä näkyvä uudistus on helmikuussa 2007 käyttöön otettu uusi keskitetty joukkoliikennemalli, "Transantiago", joka korvaa aikaisemman sadoille pienille liikennöitsijöille perustuneen bussiliikenteen. Transantiago toimii siten, että kaupunki on jaettu kymmeneen lähiliikennealueeseen, joilla on kullakin oma sisäinen paikallisliikenteensä. Lähiliikennealueen sisäiset bussit kuljettavat matkustajat yleensä metroasemien yhteydessä oleville runkolinja-asemille, joilta siirtyminen muualle tapahtuu joko runkolinjaa ajavalla bussilla tai metrolla. Vaikka uusi malli selkeyttää bussiliikennettä huomattavasti aikaisempaan verrattuna, se on aiheuttanut noin 1 000 bussin vajauksen joukkoliikenteeseen. Tämä haittaa pahoin etenkin työmatkaliikennettä. Lentokentän ja keskustan välillä liikennöi Centropuerton sinisiä busseja.


title: Santiago de Chile

text: Santiagossa on rautatieasema, mutta junaliikenne toimii ainoastaan etelään Temucon kaupunkiin asti.


title: Santiago de Chile

text: Kaupungin luoteispuolella sijaitsee Arturo Merino Benítezin lentoasema.


title: Aleksandr Koltšak

text: Aleksandr Vasiljevitš Koltšak (, 16. marraskuuta 1874 Pietari – 7. helmikuuta 1920 Irkutsk) oli venäläinen laivaston amiraali ja arktisten alueiden tutkija, ja vastavallankumouksellinen valkoinen sotilasjohtaja Venäjän sisällissodassa 1918–1920 itäisellä rintamalla.


title: Aleksandr Koltšak

text: Koltšak oli laivaston upseerin poika ja valmistui laivaston akatemiasta 1894. Hän palveli mm. Vladivostokissa itä-Siperiassa ja Kronstadtissa Pietarin lähellä. Koltšak oli mukana Eduard von Tollin naparetkellä 1900, jolla Toll katosi, mutta Koltšak palasi 1902. Koltšak otti osaa myöhemmin kolmeen naparetkeen ja sai sen takia kutsumanimen "Koltšak-Poljarnyi" (Napa-Koltšak).


title: Aleksandr Koltšak

text: Vuonna 1905 Koltšak oli japanilaisten saartamassa Port Arthurissa Venäjän-Japanin sodassa, haavoittui ja jäi sotavangiksi. Sodan jälkeen hänet nimitettiin kapteeniksi Venäjän Itämeren laivastoon. Ensimmäisessä maailmansodassa Koltšak palveli laivastossa Itämerellä ja vuonna 1916 hänet ylennettiin vara-amiraaliksi ja Mustanmeren laivaston komentajaksi Andrei Eberhardtin seuraajaksi.


title: Aleksandr Koltšak

text: Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen Koltšak säilytti komentajuutensa, mutta kesällä matruusien neuvosto erotti hänet. Kerenskin nk. väliaikainen hallitus nimitti Koltšakin Venäjän Yhdysvaltain laivastoasiamieheksi.


title: Aleksandr Koltšak

text: Koltšak matkusti Britanniaan ja Yhdysvaltoihin, Japaniin ja Mantšuriaan. Liittoutuneet päättivät lähettää ensin Koltšakin Mesopotamiaan, mutta ajattelivat sitten että Koltšakista olisi enemmän hyötyä bolševikkien kukistajina, ja saivat Koltšakin suostumaan palaamaan Venäjälle.


title: Aleksandr Koltšak

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen Koltšak palasi Vladivostokin kautta Siperiaan taistelemaan bolševikkeja vastaan. Hänet valittiin 4. marraskuuta 1918 Omskissa toimineen vastavallankumouksellisen väliaikaisen yleisvenäläisen hallituksen sotaministeriksi. Hallituksella oli hallussaan lähes koko Siperia, mutta se oli hyvin epäsuosittu. Koltšak nousi sen johtoon sosialistivallankumoukselliset kaataneessa, paikallisen atamaani Ivan Krasilnikovin johtamassa ja kasakoiden tekemässä vallankaappauksessa. Sosialistivallankumoukselliset pidätettiin ja jäljelle jääneet kabinetin jäsenet valitsivat 18. marraskuuta Koltšakin Omskin valkoisen hallituksen valtionhoitajaksi, käytännössä diktaattoriksi.


title: Aleksandr Koltšak

text: Amiraaliksi itseään kutsuneen Koltšakin virallinen titteli oli ylin johtaja, "Verhovnyi Pravitel". Sosialistivallankumoukselliset pakenivat kauas Siperiaan tai Eurooppaan, ja jäljelle jääneet uhkasivat tappaa Koltšakin. He saivatkin aikaan pienen kapinan Omskissa 22. joulukuuta, jonka kasakat ja tšekkiläislegioona kukistivat teloittaen noin 500 kapinallista.


title: Aleksandr Koltšak

text: Sosiaalivallankumoukselliset alkoivat neuvotella puna-armeijan kanssa ja niinpä puna-armeija ja sosialistivallankumouksellisten joukot yhdistyivät tammikuussa 1919. Koltšak loi korruptoituneen sotilasdiktatuurin ja vangitutti poliittiset vastustajansa. Koltšak hyökkäsi noin 110 000 miehen voimalla 95 000 bolševikkisotilasta vastaan.


title: Aleksandr Koltšak

text: Vuoden 1919 maaliskuussa hän ylitti Uralin ja eteni Moskovan suuntaan. Valkoiset Koltšakin johtamat sotilaat valtasivat Ufan maaliskuussa 1919. Heikko punainen armeija oli haluton taistelemaan ja vetäytyi. Bolševikkejä vastaan syntyneet kapinat Simbirskissä, Kazanissa, Vjatkassa ja Samarassa olivat Koltšakin joukoille avuksi. Kevään tullen maa muuttui mutaiseksi, joukot eivät saaneet sen takia huoltoa ja uupuivat. Koltšak oli jo 1918 menettänyt puolalaisen armeijan ja Tšekkoslovakian legioonan tuen, koska ne epäilivät Koltšakin tukevan brittejä ja sosialistivallankumouksellisia. Maassa olevien Yhdysvaltain 7 000 miehen vahvuisten joukkojen komentaja William S. Graves ei pitänyt Koltšakista, jota piti kuningasmielisenä ja autokraattisena. Bolševikit hyökkäsivät huhtikuussa 1919 kohti Ufaa, ja molemmat osapuolet taistelivat ankarasti.


title: Aleksandr Koltšak

text: Tuhatševskin johtamat punakaartilaiset saavuttivat Ufan 9. päivä kesäkuuta, kuukautta myöhemmin ylittivät Uralin vuoret, ja saapuivat Tšeljabinskiin 25. heinäkuuta ajaen valkoiset kahteen suuntaan, sekä pohjoiseen että etelään yhdistymään lopuksi samoille alueille. Valkoiset pitivät nyt Tobol- ja Išim-jokien suuntaista puolustuslinjaa pyrkien pysäyttämään punaiset.


title: Aleksandr Koltšak

text: Linja piti lokakuun puoliväliin 1919 asti, mutta taistelut kuluttivat valkoisten joukkoja nopeammin kuin mitä he kykenivät täydentämään. Lokakuun puolivälissä punaisten hyökkäys mursi Tobol-joen linjan, ja marraskuussa valkoiset vetäytyivät järjestymättömänä joukkona kohti Omskia.


title: Aleksandr Koltšak

text: Samoihin aikoihin Koltšakin alueella syntyi paikallista oppositiotoimintaa, ja kansainvälinen tuki heikkeni brittien alkaessa tukea enemmän valkoista kenraalia Denikiniä. Radola Gajdan johtama Tšekkoslovakian legioona kapinoi nyt avoimesti Koltšakia vastaan. Punaiset valtasivat Omskin marraskuun 14. päivänä ilman mainittavaa vastarintaa, ja vangitsivat 50 000 sotilasta ja 10 kenraalia, sekä saivat haltuunsa suuret määrät ampumatarvikkeita.


title: Aleksandr Koltšak

text: Koltšak pakeni marraskuun 13. päivänä junalla kohti itää, mutta kapinalliset junaa hallitsevat tšekkoslovakialaiset pysäyttivät junan Nižneudinskissa. Myöhään joulukuussa Irkutsk joutui kapinoivan sosialistivallankumousryhmän haltuun. Kapinalliset erottivat Koltšakin alueen johdosta.


title: Aleksandr Koltšak

text: Niinpä Koltšak irtisanoutui 4. tammikuuta 1920 valtionhoitajuudesta kapinoinnin vuoksi, luovuttaen johtajuutensa Denikinille ja siirtäen Irkutskin joukkojen johdon atamaani Grigori Semjonoville. Luultavimmin tšekkoslovakialaiset lupasivat Koltšakille Vladivostokin kautta turvallisen poistumisen maasta, mutta paikalliset punaiset pidättivät hänen 14. tammikuuta 1920. Koltšak joutui punaisten vangiksi ja teloitettiin ampumalla Irkutskissa 6. helmikuuta pääministerinsä Viktor Pepeljajevin kanssa.


title: Gullfoss

text: Gullfoss on vesiputous Islannissa. Putous sijaitsee Hvítájoen mutkassa Etelä-Islannissa lähellä Langjökullin jäätikköä. Sen nimi tarkoittaa "kultaista putousta". Sateiden ja jäätiköiltä sulavan veden ansiosta Gullfossin läpi on virrannut vettä enimmillään 2000 m³/s, jolloin se on hetkellisesti ollut Euroopan suurin vesiputous. Normaalisti Islannin pohjoisosassa sijaitseva Dettifoss on kuitenkin vesimäärältään Gullfossia suurempi.


title: Gullfoss

text: Gullfoss on suosittu matkailukohde, sillä se sijaitsee lähellä Haukadalurin suihkuttavia kuumia lähteitä ja historiallista Þingvelliriä.


title: Gullfoss

text: Putous muodostuu kahdesta erillisestä putouksesta, joiden korkeus on 11 ja 21 metriä.


title: Sampo (Kalevala)

text: Sampo eli kirjokansi on suomalaisessa mytologiassa ihmeellinen kone tai esine, kosintalahja ja sotasaalis, joka liittyy usein Pohjolaan. Sampo on tunnettu erityisesti suomalaisesta kansanrunoudesta kootusta Kalevala-eepoksesta, jossa sillä on tärkeä rooli. Eri taruissa sampo on erilainen, sillä on myös useita nimityksiä ja ilmiasuja. Kalevalassa käytetyissä sampotaruissa sampo on ihmeellinen, rikkauksia tekevä mylly.


title: Sampo (Kalevala)

text: Sampotarut ovat olleet paitsi ihmeellisiä kertomuksia kahden kansan taistelusta ja ihme-esineen vaiheista, myös ilmeisesti alkujaan kosmisia kuvauksia. Sampotarut ovat myös selittäneet maanviljelyksen syntyä ja joidenkin muidenkin asioiden myyttistä alkuperää. Samporunoutta on ollut eräiden tietojen mukaan tapana laulaa kevätkylvön yhteydessä.


title: Sampo (Kalevala)

text: Ensimmäisen kerran sampo mainitaan tieteen historiassa Carl Axel Gottlundin väitöstilaisuuden yhteydessä 12. joulukuuta 1818. Väitös oli aiheeltaan "De proverbis fennicis" eli "Suomalaisista sananlaskuista". Gottlund oli tallentanut tarinan sampaan ryöstöstä Sävsenissä, Taalainmaalla Maija Turpiaiselta, ja julkaissut sen aiemmin samana vuonna teoksessaan "Pieniä Runoja Suomen Poijille Ratoxi". Seuraava maininta sammosta löytyy Zacharias Topelius vanhemman vuoden 1821 kokoelmassa "Suomen kansan vanhoja runoja ynnä myös nykyisempiä lauluja". Elias Lönnrot kirjoitti muistiin ensimmäisen sampo-runonsa loppukesästä 1832.


title: Sampo (Kalevala)

text: Suurimpia sampoa käsitteleviä teoksia on Emil Nestor Setälän 650-sivuinen tutkimus "Sammon arvoitus".


title: Sampo (Kalevala)

text: Sampo mainitaan Kalevalan runoissa 1, 7, 10, 15, 19, 38, 39, 42, 43 ja 45. Sampo eli kirjokansi on ihmekone, joka tekee eli jauhaa rahaa, viljaa ja suolaa. Sammolla katsotaan olevan kansi, sillä sen toisintonimi on kirjokansi. Sillä arvellaan myös olevan jalat, joiden avulla se seisoo pystyssä, sekä reiät tai nokat, joista tulee sammon jauhaessa rahaa, viljaa ja suolaa, eli ”kotipitoja”, ”syötäviä” ja ”myötäviä”.


title: Sampo (Kalevala)

text: Seppä Ilmarinen takoo Sammon Pohjolan emännälle vastineeksi Pohjolan tyttärestä. Pohjolan emäntä Louhi ottaa sammon vastaan, mutta kieltäytyy luovuttamasta tyttöä Ilmarisen vaimoksi. Louhi vie Sammon kivisen mäen sisään, juurruttaa sen maaperään, ja sulkee lukkojen taakse. Sen jälkeen sampo jauhaa rikkautta Pohjolan väelle.


title: Sampo (Kalevala)

text: Tästä suuttuneina kalevalaiset hyökkäävät Pohjolaan ja anastavat sammon. Syntyneessä taistelussa sampo tuhoutuu. Pohjan Akka saa sammon kannen. Sammon sirpaleita ajelehtii kalevalaisten rantaan. Sirpaleet rikastuttavat Kalevalan maata.


title: Sampo (Kalevala)

text: Kansanrunojen eri versioissa sampo on esiintynyt myös nimillä sampa, sammas, sampi, sampu, samppu, samppo ja sammut. Joissain samporunojen harvinaisemmissa versioissa sammon nimen lisäksi myös sammon merkitys on korvaantunut jollakin kokonaan toisella, tällaisia ovat tammi, saima (laatokkalainen alus), saani (reki), sauna, sauva ja saarva (saukko). Eräässä runossa esineestä käytetään sekä nimitystä samppu että kannel.


title: Sampo (Kalevala)

text: Sammon olemusta ja mahdollista historiallista pohjaa on pohdittu pitkään. Osmo Mäkeläisen mukaan sammakko- ja sampo-sanat liittyvät kansainväliseen mylly- ja hedelmällisyysmytologiaan. Matti Klingen mukaan sampo saattaisi olla kauppaoikeudesta kertova pylväs (esimerkiksi Turun Samppalinnassa). Paavo Haavikon kaunokirjallisessa tulkinnassa ("Rauta-aika") sampo on rahan lyöntiin käytetty väline, ”väärän rahan” painomalli, jollaisen skandinaavien viikinkiretkille osallistuneet suomalaiset olisivat ryöstäneet Konstantinopolista. Haavikon tulkinta ei ole saanut laajempaa kannatusta, eikä se ehkä ole edes vakavamielinen ehdotus. Nykyisin yleensä ajatellaan, että sammon merkitys riippuu asiayhteydestä, eikä yhtä ainoaa selitystä ole.


title: Sampo (Kalevala)

text: Uskontotieteilijä Uno Harva ja kielitieteilijä E. N. Setälä kehittelivät 1900-luvun alkuvuosikymmeninä teorioita, joiden mukaan sammon alkuperäinen hahmo, tai yksi alkuperäisistä hahmoista, on maailmanpylväs, taivaankannen kannattaja. Tähän viittaavat monet piirteet, jotka yhdistävät erilaisia sampotaruja. Sampo esimerkiksi sijaitsee Pohjolassa, jossa maailmanpylvään on ajateltu sijaitsevan. Sammon juuret ovat syvällä maaemässä, kuten maailmanpylväältä sopii odottaakin, ja sammon yleinen toisintonimi on kirjokansi, joka viittaa taivaankanteen. Lisäksi sampo jauhaa, sillä maailmanpylvään on ajateltu kiertyvän taivaankannen mukana. Sanana sampo on sukua "sammakselle" eli pylväälle.


title: Sampo (Kalevala)

text: Laajalti esiintyviä sammon piirteitä ovat sammon hyvyys, kirjokanteen viittaus ja yhteys merelliseen Pohjolaan, sen emäntään ja Pohjan tai Hiiden neidon kosintaan. Sampo kuuluu myös selkeästi Väinämöis- ja Ilmaris-epiikkaan, sillä sammon taonnasta kerrotaan kosmisten luomistekojen jälkeen. Muita, harvemmin esiintyviä sammon piirteitä ovat muun muassa sammolla olevat juuret, jotka on kynnettävä irti, ennen kuin sitä voidaan liikuttaa.


title: Sampo (Kalevala)

text: Teoria sammon alkuperäisestä hahmosta ei ole ristiriidassa sen kanssa, että Sampo on myöhemmin käsitetty monella eri tavalla. Kansanrunojen kieli on pitkälti kielikuvallista, ja näiden kielikuvien merkitykset unohtuvat usein helpommin kuin itse runon sanamuoto. Samoin kuin ikivanha kirjallisuus, jota voi olla myöhempinä aikoina vaikea ymmärtää ilman taustatietoja, myös kansanrunous on säilyttänyt uskollisesti vanhoja ilmauksia, joiden merkitykset ovat unohtuneet. Näin arvellaan käyneen sampoaiheisten runojenkin kanssa. Kielikuvien ja vertauskuvien merkitykset ovat aikojen saatossa pitkälti unohtuneet, mutta itse runojen kieliasua on pyritty uskollisesti toistamaan. Monet runon toisinnot ovat säilyttäneet pylvääseen viittaavan sanan sampo, toiset taas ovat korvanneet sen jollain tutulla, saman kuuloisella sanalla.


title: Sampo (Kalevala)

text: Veikko Anttosen ja Lotte Tarkan kaltaiset nykytutkijat ovat huomauttaneet, että sammon merkitys ei palaudu mihinkään yksittäiseen esineeseen tai myyttiseen objektiin, vaan kyseessä on ennen kaikkea vaurauden, kasvun ja hyvinvoinnin tuonpuoleiseen alkuperään liittyvä käsite, jolle on voitu antaa hyvin erilaisia hahmoja. Samanlaisen tulkinnan esittää myös Pauli Pylkkö, jonka mukaan sampo on eräänlainen allegoria tekniikasta yleensä. Pylkön tulkinnassa sampo liitetään seppien tuomaan uudenlaiseen hyvinvointiin, joka uhkaa sysäyttää Väinämöisen ja tietäjäkulttuurin.


title: Sampo (Kalevala)

text: Valtiotieteen tohtori Pentti Viita esittää kirjassaan "Viikinkiaika Kalevalan kertomana", että sampo tarkoitti rahasampoa eli turkiskauppaa. Kuitenkin nykytutkijoista Anna-Leena Siikalan (2012) mukaan vaikuttaisi, että ainakin Savon ja Keski-Suomen alueella sammon ryöstön esine on ollut sammas, maailmanpylväs.


title: Sampo (Kalevala)

text: Maailmanpylvääksi mielletty sampo säilyi parhaiten metsäsuomalaisten, Keski-Ruotsissa asuneen savolaisperäisen väestön mytologiassa . Vielä vuonna 1932 tai hieman aiemmin, tavoittivat runouden kerääjät Värmlannin Östmarkin pitäjästä 70-vuotiaan Kaisa Vilhusen, kansanparantajan ja verenseisauttajan. Hän kertoi suorasanaisesti (ei runomuodossa) muun muassa seuraavaa. Sammas on patsas, joka kannattaa taivaan kantta. Kultanappi tai kultainen naula ”istu sammon päässä”, tai "se istu samppaassa"; se oli pohjantähti, joka kiinnitti taivaankannen ja maan. Taivaankansi pyöri naulan ympäri. Tästä hän käytti myös ilmaisua ”sammas jauho”. Sammas ulottui yhdeksän sylen syvyyteen maan alle, ja nojautui siellä kupariseen vuoreen. Vilhunen kertoi myös seisauttaneensa verenvuotoja iskemällä puukon seinään Pohjantähteä vasten. Vilhusen kertomus vastasi sitä, mitä tutkijat olivat sammon alkuperästä päätelleet muilta seuduilta löytyneiden tiedonrippeiden avulla.


title: Sampo (Kalevala)

text: Kaisa Vilhusen kertomus oli niin kiinnostava, että hänet haastatteli uudelleen 15 vuoden kuluttua Lauri Kettunen. Vaikka 85-vuotiaan tietäjän muisti oli muuten heikentynyt, hän kertoi saman kuin viimeksi, ja lisäsi paljon yksityiskohtia ja taustoja, muun muassa keneltä oli eräitä tietojaan saanut. Hän kertoi, että sampaan juuressa on kultakaivos, jota suojelee kolme vartijaa: Tuokko, Pajas (mahdollisesti sama kuin Pajainen, Ukko ylijumalan savolainen rinnakkaisnimi) ja Ruoskakup ("ruoskaukko"; metsäsuomalaisten "kup" tulee ruotsin sanasta "gubbe"). Sammas haarautui päästään kolmeksi kuin kynttelikkö, ja tässä haarassa istui neito Jenuveena (ilmeisesti Genovena kristillisestä kertomusperinteestä). Myös tolpan juuren oli määrä olla kuin puun juuren. Sammas oli olemassa napana sitä varten, että maailma pyörisi sen ympäri, ja sampaan ympärillä oli tämän vuoksi vanteita. Myös sammas pyöri mukana.


title: Sampo (Kalevala)

text: Itse asiassa jo ensimmäinen tutkijoiden tuntema tieto sammosta, jonka C.A. Gottlund vuonna 1817 kirjoitti muistiin, on peräisin metsäsuomalaisilta, ja siinä sampo on selvästi taivaallinen esine, josta myös käytetään pylvästä tarkoittavaa sanaa sammas. Kertomuksessa sammas on taivaalla pilvessä Pohjanmaalla, joka myös Pohjolaksi mainitaan. Jompainen iskee miekallaan "sammalta" kaksi ”varvasta” irti. Varpaista saatiin mereen suolat ja heinät maalle. Jos Jompainen olisi saanut kolmannenkin varpaan irti, olisi saatu vilja kylvämättä.


title: Sampo (Kalevala)

text: Suomalainen arkeoastronomi Marianna Ridderstad on yhdistänyt aiemman, lähinnä kielitieteelliseen tutkimuksen muinaisen tähtitaivaan tutkimukseen. Hän on päätynyt tulokseen, että sampo tulee kultanaulalla kiinnitetystä taivaan kantta kannattavasta pylväästä, jonka ympäri kirjokansi kiertää. Kultanaulan kohdalla on napatähti, esimerkiksi Pohjantähti tai Vega, joka prekession vuoksi oli 12 000 vuotta sitten Pohjantähden kohdalla. Myös indoeurooppalaisilla kansoilla on maailmanpylväsmyytti. Pylvästä kannatteli kilpikonna esimerkiksi Intiassa. Sampo-sana liittyisi myös sammakkoon. Monien kansojen kaikkeuskäsityksessä kilpikonna kannattelee selässään taivaankantta. Koska Suomessa ei ollut kilpikonnia, sammakko sai sen paikan. Myös taivaannaula, joka kiinnitti kirjokannen sampoon, liittyisi Ridderstadin mukaan arojen indoeurooppalaisiin: pyörivä akseli ja naulatähti, taivaannaula olisivat syntyneet pyörän keksimisen jälkeen. Käsite ja sana olisi lainattu indoeurooppalaisilta 2000-luvulla eaa., jolloin kirkas Thuban oli napatähtenä.


title: Skógafoss

text: Skógafoss on vesiputous Islannissa. Putouksen pudotus on 60 metriä ja leveys noin 25 metriä. Skógafoss sijaitsee vanhoilla rantakallioilla, nykyinen ranta sijaitsee noin 5 km:n päässä putoukselta.


title: Skógafoss

text: Skógarin kylä sijaitsee eteläisen rengastien varrella.


title: Jared Diamond

text: Jared Mason Diamond (s. 10. syyskuuta 1937 Boston) on yhdysvaltalainen evoluutiobiologi, fysiologi, eliömaantieteilijä ja tietokirjailija. Diamond on maantieteen ja fysiologian professori Kalifornian yliopistossa, Los Angelesissa. Hänet tunnetaan parhaiten vuonna 1997 julkaistusta Pulitzer-palkitusta teoksestaan "Tykit, taudit ja teräs". Hän sai akateemikon arvonimen Suomessa 2004.


title: Jared Diamond

text: Diamond on nimennyt useita lintujen alalajeja sekä uuden lintulajin salomoninluhtakanan ("Gallirallus rovianae") vuonna 1991.


title: Kalevalan maa

text: Kalevalan maa eli Väinölä on Kalevalan sankarien, kuten Seppo Ilmarisen ja Väinämöisen kotimaa. Kalevalan maan vihollinen oli Pohjolan maa.


title: Kalevalan maa

text: Alkuperäisessä runostossa Kalevala mainitaan vain satunnaisesti, mutta Lönnrot on silti ottanut sen sekä eepoksen että sankarien kotipaikan nimeksi. Valinta ei silti ollut satunnainen - Kaleva on mytologinen hahmo, ja varsinkin Kalevanpojat olivat tunnettuja tarinoiden jättiläisiä niin Suomessa kuin Virossakin. Kalevanpoikien mukaan on nimetty myös Viron kansalliseepos "Kalevipoeg".


title: Kalevalan maa

text:
Runonlaulajien mielestä sankarien koti sijoittui usein suunnilleen niille main, missä runonlaulaja asui. Myös Länsi-Suomessa oli alun perin kalevalaisen runouden perinne, ja eräs yleinen oletus on, että kalevalainen runosto on peräisin juuri Länsi-Suomesta.
Silloin myös alkuperäinen sankarien koti olisi sijainnut Länsi-Suomessa. Jotkut ovat arvelleet, että Pohjolan ja Väinölän vastakkainasettelu kuvastaisi kainulaisten ja jonkin länsisuomalaisen heimon vastakkainasettelua. On kuitenkin kyseenalaista, voidaanko Väinölää ja Pohjolaa samaistaa todellisiin maantieteellisin alueisiin ja niiden asukkaisiin. Nykykäsityksen mukaan kyse on pikemminkin myyttisestä maantieteestä, vaikka siihen on ehkä sekoittunut mielikuvia todellisistakin tapahtumista. Kalevalan keskeisistä hahmoista Väinämöinen ja Ilmarinen ovat nykykäsityksen mukaan olleet alun perin jumalahahmoja ja muuttuneet vasta myöhemmin inhimillisiksi sankareiksi.


title: Väinölä

text: Väinölä tai Wäinölä voi tarkoittaa seuraavia:


title: DJ

text: DJ (lyhenne englannin kielen sanoista "disc jockey", suomeksi usein "tiskijukka" tai "levyjuontaja") on henkilö, joka soittaa yleisölle musiikkia esimerkiksi äänilevyiltä, tietokoneelta tai muulta äänilähteeltä. DJ voi soittaa niin radiossa, yökerhoissa, kuin erilaisissa juhlissa tai muissa tapahtumissa.


title: DJ

text: DJ:n tehtävä on huolehtia yleisön viihtymisestä. DJ:n toimenkuva riippuu siitä missä musiikkia soitetaan. Ravintolassa/diskossa pääpaino on koko yleisön viihtyvyydellä, joten musiikkia pitää yleensä soittaa monipuolisesti ja soittaa toivekappaleita. Klubeilla ja tanssitapahtumissa DJ soittaa sellaista musiikkia josta itse pitää. Tämän vuoksi samassa tilassa voi illan aikana musiikkityyli vaihtua useita kertoja tiskijukkien vuorotellessa. Myös niin sanottu ”yleisön lukeminen” on tärkeä DJ:n taito, eli DJ:n täytyy osata lukea ihmisten liikettä ja eläytyä sen mukaisesti. Hän myös soittaa äänilevyjä. Yleensä tapahtuma sijoittuu iltakahdeksan ja aamuneljän välille ja työajat ovat siten hyvin vaihtelevia. DJ:t hankkivat levynsä itse, mikä on luonnollisesti kallista, sillä DJ joutuu ostamaan levyjä jatkuvasti voidakseen seurata musiikin tuoreimpia tyylisuuntia ja uusimpia esiintyjiä.


title: DJ

text: Levyjä saattaa joutua hankkimaan erikoistilauksina jos tavoitteena on kattava ja laadukas kokoelma joitain rajatumpia tyylisuuntia. Usein DJ:t kilpailevat levyvalikoimalla. Usein levystä ei oteta isoja painoksia, varsinkin jos ne julkaistaan epävirallisesti white labeleina, joten jokainen ei aina saa haluamaansa,


title: DJ

text: DJ-käytössä perinteinen vinyylilevy on erittäin yleinen. Nykyiset cd-soittimet ovat kuitenkin niin monipuolisia, että usea aikaisemmin pelkästään vinyylilevyjä soittanut DJ on vaihtanut formaattia ja monet soittavatkin nykyisin cd-levyjä tai digitaalista musiikkia tietokoneavusteisesti jonkinlaisen dj-kontrollerin avulla.


title: DJ

text: DJ:t vaihtavat kappaletta lennossa () siten, että seuraavana tuleva kappale säädetään soimaan samalla nopeudella soittimen nopeuden säätöä käyttäen yleisölle kuuluvan kappaleen kanssa. Tämä tehdään siten, että ykkösiskut jolla bassorumpu tavallisimmin on, kuuluvat samanaikaisesti. Seuraavaa kappaletta DJ kuuntelee eli monitoroi kuulokkeillaan, mutta yleisö ei vielä tällöin kuule sitä. Kun kappaleet on saatu samaan tahtiin, voidaan niitä ruveta soittamaan päällekkäin ja lopuksi vanha kappale häivytetään kuuluvilta.


title: DJ

text: Levyjä voi soittaa myös samaan aikaan, jos ne sisältönsä puolesta soveltuvat tähän käyttöön. Jotkut DJ:t käyttävät useampaa kuin kahta levysoitinta samaan aikaan. Levysoittimen tukena joillakin yksittäisillä DJ:llä on myös rumpukone.


title: DJ

text: DJ:stä tuli 1990-luvun aikana uusi tähti. Menestyneet nyky-DJ:t saattavat saada yhdestä muutaman tunnin esiintymisestä jopa kymmenien tuhansien eurojen palkkion ja heidän tallenteitaan myydään miljoonia vuosittain. Ammattikunnan edustajista onkin tullut suuriin rock-yhtyeisiin verrattavia esiintyjiä, jotka kiertävät esiintymässä maailmanlaajuisesti. Nykyisiä elektronisen musiikin DJ:tä ovat muun muassa Tiësto, David Guetta, Deadmau5, Skrillex, Hardwell, Flux Pavilion, Knife Party ja Martin Garrix mutta näiden lisäksi on vielä monia muita.


title: DJ

text: Näissä tapauksissa DJ käsite voi olla rajoittunut, sillä tähtiasemaan nousseilla dj:llä voi olla oma, selvästi tunnistettava sointimaailma edustamansa tyylin sisällä minkä lisäksi kappaleet ovat itse tuotettuja sekä luotuja, vaikka ne sisältävät tyylin ominaisia piirteitä. Tätä korostavat vierailevat usein nimekkäät laulusolistit. Toisaalta dj voi toimia myös jonkun artistin tai yhtyeen tuottajana sekä osallistua heidän kappaleittensa luomiseen. Tässä DJ voi muistuttaa pop- ja rock- musiikin säveltäjä/tuottaja -ryhmiä.


title: DJ

text: Helsingin Sanomat kirjoittaa seuraavasti:


title: Artek

text: Artek on vuonna 1935 perustettu modernin muotoilun myynti- ja markkinointiorganisaatio. Yrityksen perustivat Maire Gullichsen, Alvar Aalto, Aino Aalto ja Nils-Gustav Hahl. Artek perustettiin ensisijaisesti Aallon huonekalujen markkinointiin ja myyntiin, mutta muiden valmistajien, kuten Knollin, Vitran ja Fritz Hansenin tuotteet otettiin jo varhain valikoimaan. Sittemmin Artekin omaan mallistoon on otettu useiden muidenkin suunnittelijoiden huonekaluja ja muita esineitä.


title: Artek

text: Artekilla on myymälät Helsingissä, Espoossa ja Turussa. Vuonna 2011 Artek avasi Helsingin Pienelle Roobertinkadulle 2nd Cycle -myymälän, joka on keskittynyt käytettyjen Artek-huonekalujen myyntiin.


title: Artek

text: Yritys siirtyi ruotsalaisen sijoitusyhtiö Proventus AB:n omistukseen vuonna 1992. Sveitsiläinen huonekaluyritys Vitra osti Artekin vuonna 2013.


title: Artek

text: Artekin huonekalut valmistaa Suomessa Huonekalutehdas Korhonen. Valaisimet valmisti vuosina 1953-1975 Valaistustyö Viljo Hirvonen / Valaistustyö Ky ja sittemminen Valaisinpaja sekä Cariitti Oy. Nykyään osa valaisimista valmistetaan ulkomailla, osa Suomessa, jossa niitä valmistaa Laaksonen & Poika. Artekilla oli tehdas Ruotsin Hedemorassa osoitteessa Callerholmsgatan 3. Tehdas aloitti toiminnan vuonna 1945. Rakennuksessa toimii nyt Österling Bygg Ab. Artekin myymälä sijaitsi pitkään osoitteessa Fabianinkatu 29-31, josta se muutti Keskuskadulle ja edelleen Etelä-Esplanadille, jossa se nykyään sijaitsee. Englannissa Artekin tuotteita myi Finmar Limited. Yhdysvalloissa tuotteita myi Artek-Pascoe. Artekin toimitusjohtaja on Marianne Goebl vuodesta 2014.Alkuperäiset valmistajat Avarte ym.


title: Le Corbusier

text: Le Corbusier (oik. Charles-Édouard Jeanneret-Gris, ) oli sveitsiläinen arkkitehti, kaupunkisuunnittelija, muotoilija, taiteilija ja kirjailija. Hän oli yksi modernin arkkitehtuurin uranuurtajista. Le Corbusier kuului International School -koulukunnan ensimmäiseen sukupolveen; hänen arkkitehtuurissaan funktionalismiin yhdistyy voimakas, veistoksellinen ekspressionismi. Vuonna 2016 Unescon maailmanperintökomitea lisäsi 17 Le Corbusierin kohdetta maailmanperintöluetteloon.


title: Le Corbusier

text: Le Corbusier oli Ludwig Mies van der Rohen, Walter Gropiuksen ja Theo van Doesburgin ohella modernistisen arkkitehtuurin edelläkävijöitä. Le Corbusier on myös suunnitellut suosittuja ja klassikoiksi nousseita huonekaluja.


title: Le Corbusier

text: Le Corbusieria pidetään myös funktionalismin uranuurtajana.


title: Le Corbusier

text: Le Corbusier kutsui taloja ”koneiksi, joissa asutaan”. Hänen Unité d’Habitation (”asutuksen yhtenäisyys” tai ”asumisyksikkö”) on tunnettu rakennussuunnittelun pohja, jota arkkitehdit ympäri maailmaa ovat kopioineet. Myös Suomessa Espoon Niittykummussa on 1964 Unité d’Habitationin muunnos.


title: Le Corbusier

text: Vuonna 1922 hän julkaisi teoreettisen suunnitelmansa "Ville Contemporaire" () kolmen miljoonan asukkaan kaupungiksi. Suunnitelmassa keskeisellä sijalla olivat kuusikymmentäkerroksiset pilvenpiirtäjät, jotka oli sijoiteltu valtaville ruohokentille. Liikenneväylät olivat leveät ja ne kytkeytyivät toisiinsa usein massiivisissa eritasoliittymissä.


title: Le Corbusier

text: Le Corbusier jatkoi kaupunkiteoriansa kehittelyä ja julkaisi vuonna 1935 uuden suunnitelman "La Ville radieuse". Se tähtäsi kaupungin siistimiseen ja puhdistamiseen. Hän halusi minimoida liikenteen ja maksimoida viheralueet sekä auringonvalon. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi hän näki korkean rakentamisen parhaana keinona.


title: Le Corbusier

text: Le Corbusier pääsi kokeilemaan kaupunki-ideoitaan suuressa mittakaavassa intialaisen Chandigarhin kaupungin suunnittelutyössä. Chandigarhiin hän piirsi myös lukuisia hallintorakennuksia. Brasilian pääkaupungin Brasílian suunnittelijat saivat vaikutteita Le Corbusierin ideoista.


title: Le Corbusier

text: Le Corbusieria ja muita modernisteja on arvosteltu mekanistisesta ihmiskäsityksestä, joka jättää huomioimatta ihmisten tarpeet sekä ihmisyhteisöjen toiminnan.


title: Le Corbusier

text: Historioitsija ja kaupunkiteoreetikko Lewis Mumford kirjoitti teoksessaan "Yesterday’s City of Tomorrow", että Le Corbusierin pilvenpiirtäjillä ei ole mitään muuta perustetta olemassaoloonsa kuin se tosiasia, että niiden rakentaminen on tullut teknologisesti mahdolliseksi. Mumford kirjoitti myös, että Le Corbusierin ihannoimilla avoimilla ruohokentillä ei ole perustetta olemassaoloon, sillä ne eivät sijoittelunsa tai muotonsa vuoksi houkuttele ihmisiä.


title: Le Corbusier

text: Kaupunkiteoreetikko ja toimittaja Jane Jacobs kritisoi Le Corbusierin kaupunkiajattelua teoksessaan "The Death and Life of Great American Cities". Jacobs kuvailee ihmisten ja yhteisöjen toimintaa rakennetussa ympäristössä ja argumentoi, että Le Corbusierin ihannemallin mukainen kaupunki tuottaa turvattomuutta, epäviihtyisyyttä ja taloudellista tehottomuutta.


title: Jevgeni Miller

text: Jevgeni Karlovitš Miller (, ) (7. lokakuuta 1867 Dvinsk – 11. toukokuuta 1939 Moskova) oli venäläinen kenraali, joka taisteli Venäjän sisällissodassa valkoisten puolella.


title: Jevgeni Miller

text: Miller syntyi baltiansaksalaiseen perheeseen Väinänlinnassa joka tuolloin kuului Venäjän keisarikunnan Vitebskin kuvernementtiiin. Miller valmistui sota-akatemiasta ja palveli Venäjän keisarillisessa kaartissa. Vuosina 1898–1907 hän toimi Venäjän sotilasattaseana ulkomailla muun muassa Roomassa, Haagissa ja Brysselissä. Ensimmäisessä maailmansodassa Miller komensi Moskovan sotilaspiiriä ja sai kenraaliluutnantin arvon.


title: Jevgeni Miller

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 Millerin sotilaat pidättivät hänet, kun hän käski heitä riisumaan punaisen käsivarsinauhan.


title: Jevgeni Miller

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen Miller pakeni Arkangeliin, jossa hän julisti itsensä Pohjois-Venäjän kenraalikuvernööriksi. Toukokuussa 1919 amiraali Aleksandr Koltšak nimitti Millerin valkoisten johtajaksi Pohjoisen oblastin alueella. Arkangelissa, Murmanskissa ja Aunuksessa Millerin joukot saivat apua ympärysvalloilta, Britannian ja Ranskan sotajoukoilta Venäjän punaisia vastaan. Britit kuitenkin perääntyivät hyökkäyksen epäonnistuttua Vienanjoella ja Miller jäi yksin vihollista vastaan.


title: Jevgeni Miller

text: Helmikuussa 1920 Miller pakeni Arkangelistä Norjaan ja muutti myöhemmin Pjotr Wrangelin ja suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitšin kanssa Ranskaan, jossa he jatkoivat bolševikkien vastaista toimintaansa. Vuonna 1930 Miller nimitettiin emigranttijärjestö Venäjän yleissotilaallisen liiton (ROVS) komentajaksi. Neuvostoliiton turvallisuuspalvelu NKVD sieppasi Millerin 22. syyskuuta 1937 Pariisissa, jossa kaksoisagentiksi ryhtynyt ROVS:n tiedustelujohtaja Nikolai Skoblin johdatti hänet ansaan. Miller kuljetettiin huumattuna Le Havreen ja sieltä eteenpäin Neuvostoliittoon rahtialuksella. Hän istui lähes kaksi vuotta vankilassa Moskovan keskustassa. Hänen henkilöllisyytensä pidettiin salassa. Hänet teloitettiin ampumalla 11. toukokuuta 1939 moskovalaisessa krematoriossa.


title: Jevgeni Miller

text: Myös Millerin edeltäjänä ROVS:n johdossa toiminut kenraali Aleksandr Kutepov oli siepattu samalla tavalla Pariisissa vuonna 1930, tosin hän kuoli sydänkohtaukseen jo laivamatkan aikana.


title: Ludwig Mies van der Rohe

text: Ludwig Mies van der Rohe (alk. Maria Ludwig Michael Mies; 27. maaliskuuta 1886 Aachen, Saksa – 17. elokuuta 1969 Chicago, Illinois) oli saksalais-yhdysvaltalainen arkkitehti ja muotoilija.


title: Ludwig Mies van der Rohe

text: Miesiä pidetään yhtenä modernin arkkitehtuurin edelläkävijöistä ja 1900-luvun merkittävimmistä arkkitehdeista. Hänen rakennuksensa olivat usein pelkistettyjä ja muodoltaan yksinkertaisia mutta myös pienintäkin yksityiskohtaa myöten tarkasti suunniteltuja. Mies ei ollut opiskellut arkkitehtuuria, mutta hän pääsi jo uransa alussa työskentelemään tunnettujen arkkitehtien toimistoihin. Hän aloitti uransa Euroopassa, ja hänen merkittävimmät rakennuksensa siellä olivat Barcelona-paviljonki ja Villa Tugendhat. Mies muutti 1930-luvulla Yhdysvaltoihin ja aloitti 1938 Chicagon Armour Instituten arkkitehtuurin tiedekunnan johtajana. Yhdysvalloissa hän suunnitteli muun muassa merkittävän pilvenpiirtäjän, Seagram Buildingin.


title: Ludwig Mies van der Rohe

text: Maria Ludwig Michael Mies syntyi saksalaisessa Aachenin kaupungissa 1886. Hän oli hautakiviin ja uuninreunuksiin erikoistuneen kivenhakkaaja ja marmorikauppias Jakob Miesin ja Amalia Rohen viides ja nuorin lapsi. Mies sai nuorena kokemusta perheyrityksen myyntityöstä ja huonekalusuunnittelijalla puunveistosta. Jossain vaiheessa teini-iässä Mies päätti yrittää uraa arkkitehtina. Kotikaupungissa Aachenissa oli alan oppilaitos, mutta perheellä ei ollut varaa laittaa häntä opiskelemaan. Mies työskenteli hetken muutamilla aachenilaisilla arkkitehdeilla, ennen kuin 19-vuotiaana lähti kotikaupungistaan. Hän kierteli hetken Italiassa mutta muutti lopulta Berliiniin.


title: Ludwig Mies van der Rohe

text: Mies pääsi Berliinissä töihin arkkitehti Bruno Paulin toimistoon. Miesin ensimmäinen oma hanke oli vuonna 1907 rakennettu Riehlin talo, Potsdamiin. Vuonna 1908 hän aloitti Peter Behrensin studiossa, jossa työskenteli neljä vuotta. Behrens oli aikansa merkittävimpiä uusklassisteja. Mies sai vaikutteita Behrensin opissa, ja hän oli myös suoraan tekemisissä Behrensin suunnitelmien kanssa valvoessaan Saksan Pietarin-suurlähetystön rakennustöitä. Lisäksi Mies oli kiinnostunut konstrutivismista ja de stijl -tyylistä. Arkkitehti Karl Friedrich Schinkelin töistä hän lainasi teräksen ja lasin käytön.


title: Ludwig Mies van der Rohe

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Mies laati suunnitelmia, jotka vaikuttivat arkkitehtuurin kehitykseen, vaikka niitä ei lopulta toteutettukaan. Vuonna 1919 hän osallistui suunnitelmallaan kilpailuun Friedrichstraßen rautatieaseman yhteyteen rakennettavasta toimistorakennuksesta. Mies esitteli ratkaisussaan 20-kerroksisen pilvenpiirtäjän, joka oli kokonaan päällystetty lasilla. Vuosina 1920–1921 hän suunnitteli 30-kerroksisen rakennuksen, jossa konseptia läpinäkyvästä pilvenpiirtäjästä oli kehitetty edelleen. Materiaali- ja rakennustekniikka eivät vielä tuolloin olleet riittävän kehittyneitä Miesin suunnitelmien toteuttamiseksi, ja ensimmäinen kokonaan lasilla verhottu toimistorakennus oli vasta Gordon Bunshaftin suunnittelema Lever House, joka rakennettiin 1950–1952.


title: Ludwig Mies van der Rohe

text: Vuonna 1925 Deutscher Werkbund ehdotti järjestettäväksi näyttelyä, jossa esiteltäisiin tuoreimpia arkkitehtuurin, sisustussuunnittelun ja rakennustekniikan ideoita. Hankkeen rahoittivat Stuttgartin kaupunki ja useat materiaalivalmistajat. Hankkeen johtoon tuli Werkbundin varajohtaja Mies, ja hän suunnitteli yleiskaavan ja yhden kerrostalon. Stuttgartin laitamille kohonnutta asuinaluetta kutsuttiin Weißenhofsiedlungiksi. Alueen rakennuksia oli suunnittelemassa 16 maailman johtavaa arkkitehtia. Miesin lisäksi mukana olivat muun muassa Le Corbusier, Peter Behrens, Richard Docker, Hans Poelzig, Hans Scharoun ja Walter Gropius.