title: Kainuun maakunta

text: Vuonna 2005 Kainuussa aloitettiin kahdeksan vuotta kestänyt maakuntahallintokokeilu, jossa osa kuntien ja valtion tehtävistä siirrettiin maakuntahallinnolle. Ylintä toimivaltaa käytti Kainuun maakuntavaltuusto. Kainuun maakuntajohtajaksi valittiin maakuntavaltuustossa terveystieteiden tohtori Hannu Leskinen. Kokeilun jälkeen maakuntahallinnon tehtävät siirtyivät Kainuun liiton ja Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän hoidettaviksi. Ammatillinen koulutus ja lukiokoulutus siirtyivät takaisin kuntien hoidettaviksi. Vuoden 2013 alusta maakuntajohtajana on toiminut FL Pentti Malinen.


title: Kainuun maakunta

text:
Kainuun maakunnassa on 8 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja.
Vuoden 2005 alussa Kainuun maakunnassa oli kaksi seutukuntaa:


title: Kainuun maakunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Näin ollen luvuissa ei ole mukana Vaalan asukaslukua.


title: Kainuun maakunta

text:
Vuonna 2017 Kainuussa sijaitsi 15 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Kainuun maakunta

text: Kainuussa kokeiltiin vuosina 2005-2012 maakuntahallintoa vaaleilla valitun maakuntavaltuuston pohjalta. Manner-Suomen 18 muussa maakunnassa maakuntavaltuuston nimeävät kunnanvaltuustot. Kainuun maakuntakokeilussa oli mukana kahdeksan Kainuun kuntaa. Vaala ei ollut mukana kokeilussa, mutta osallistui maakuntahallituksen ja -valtuuston toimintaan maakunta-kuntayhtymään sulautunutta Kainuun maakuntaliittoa koskevissa asioissa.


title: Kainuun maakunta

text: Motiiveina kokeiluun lähtemiselle olivat harvaan asutun maakunnan väestötappio ja väestön ikääntyminen ja toisaalta halu kokeilla, edistäisikö päätösvallan siirtäminen ministeriöiltä maakuntaan alueen kehitystä. Kokeilun aikana Kainuun sosiaali- ja terveysmenojen kasvu oli hitaampaa kuin Suomessa keskimäärin, mutta aluekehitys ei edistynyt toivotulla tavalla. Puolankaa sekä Vaalaa lukuun ottamatta Kainuun kunnat olivat myötämielisiä Kainuun mallin jatkamiselle vakinaiselta pohjalta myös vuoden 2013 jälkeen.


title: Kainuun maakunta

text: Kokeilu päättyi vuoden 2012 lopussa, minkä jälkeen toimintaa Kainuussa jatkavat Kainuun liitto ja Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä. Toisen asteen koulutuksen järjestävät Kainuun kunnat.


title: Kainuun maakunta

text: Kainuun liitto on yksi Suomen 18 maakuntien liitosta. Kainuun liiton jäseninä ovat kaikki Kainuun maakunnan kunnat ja kaupungit eli Hyrynsalmi, Suomussalmi, Ristijärvi, Kajaani, Kuhmo, Puolanka, Sotkamo ja Paltamo. Kainuun liiton toimisto sijaitsee Kajaanissa.


title: Kainuun maakunta

text: Vuoden 2007 alussa Kainuun kuntien määrä väheni yhdellä, kun kuntaliitoksessa Vuolijoki liitettiin Kajaaniin. Tätä ennen ainut nykyisen Kainuun maakunnan alueen kuntaliitos tapahtui 1977, kun Kajaanin maalaiskunta ja Kajaanin kaupunki yhdistyivät.


title: Kainuun maakunta

text: Todennäköisesti Kainuussa tulee tapahtumaan tulevaisuudessa lisää kuntaliitoksia. Jotkut ovat ehdottaneet seutukuntien mukaisia työssäkäyntialueisiin perustuvia liitoksia (esim. Paltamo – Ristijärvi – Kajaani). Ns. ”Yhden kunnan Kainuu”, jossa kaikki kunnat yhdistyisivät, on joidenkin mielestä yksi vaihtoehto, mutta tällöin käytännössä maakunta lakkaisi olemasta. Perussuomalaiset ovat esittäneet kolmen kunnan vaihtoehtoa, jossa Kajaani, Paltamo sekä Ristijärvi muodostaisivat Etelä-Kainuun, Kuhmo ja Sotkamo Itä-Kainuun ja Suomussalmi, Hyrynsalmi sekä Puolanka Pohjois-Kainuun kunnat.


title: Kainuun maakunta

text: Kunnallishallinnon rakennetyöryhmä on myös ehdottanut uudessa kuntauudistuksessaan kolmen kunnan mallia, jossa Kajaani, Paltamo, Ristijärvi ja Sotkamo liittyisivät yhteen, ja Suomussalmesta, Puolangasta sekä Hyrynsalmesta tulisi myös oma kuntansa. Kuhmo jäisi itsenäiseksi, ja Vaala jaettaisiin niin, että sen itäosat, eli Manamansalo ja Säräisniemi tulisivat osaksi ”suur-Kajaania”, ja muu lännen puolelle jäävä osa liitettäisiin ”suur-Ouluun” Pohjois-Pohjanmaan puolelle. Yhtenä vaihtoehtona työryhmä on ehdottanut myös yhden kunnan mallia.


title: Kainuun maakunta

text: Kainuun maakunta on osa Oulun vaalipiiriä, josta valitaan yhteensä 18 kansanedustajaa eduskuntavaaleissa.


title: Kainuun maakunta

text: Kunnallisvaalit pidetään joka neljäs vuosi. Vaaleissa valitut kunnallisvaltuutetut valitsevat keskuudestaan kuntansa edustajat Kainuun maakuntavaltuustoon. Lähihistoriassa ja nykypäivään asti Suomen Keskusta on ollut edustajamäärissä suurin puolue sekä Oulun vaalipiirissä, että Kainuun maakunnassa.


title: Kainuun maakunta

text: Televisiosarja Metsolat (1993–1995) kertoo kainuulaisen kuvitteellisessa Hoikan kunnassa asuvan pienviljelijäperheen elämästä 1987 kesään 1994. Sarjaa tosin kuvattiin Pirkanmaalla Mouhijärven kunnassa.


title: Haaparannan kunta

text: Haaparannan kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Haaparanta.


title: Haaparannan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 921,27 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 805 henkeä (31.12.2017).


title: Haaparannan kunta

text: Kunnan väestöstä noin 50,5 % on ulkomaalaistaustaisia, mikä on toiseksi eniten koko Ruotsissa Botkyrkan kunnan jälkeen. Ensimmäisen, toisen tai kolmannen sukupolven ruotsinsuomalaisia Haaparannassa asuu 7 584 henkeä. Ruotsi on yksikielinen maa, mutta palveluita tarjotaan ruotsin kielen lisäksi suomeksi ja meänkielellä. Suomen kieli on Ruotsin virallinen vähemmistökieli.


title: Haaparannan kunta

text: Kunnassa sijaitsee Haaparannan saariston kansallispuisto.


title: Haaparannan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 22,18 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Haaparannan kunta

text: Alatornion pitäjä perustettiin vuoden 1340 tienoilla erottamalla se Luulajan pitäjästä. Pitäjän nimenä oli tuolloin Tornio, ja se käsitti myös nykyisin Suomelle kuuluvia alueita. Vuonna 1482 Tornion pitäjästä erotettiin Ylitornion pitäjä aluksi "Särkilax"-nimisenä. Vuonna 1620 se sai nimekseen "Ylitornio" (ruots. "Övertorneå") ja jäljelle jäänyt osa pitäjää sai nimen "Alatornio" (ruots. "Nedertorneå"). Vuonna 1621 pitäjän keskustasta perustettiin Tornion kaupunki, jolle perustettiin oma kaupunkiseurakunta. Karungin pitäjä erotettiin vuonna 1745, mutta vuonna 1783 sen nimeksi tuli "Karl Gustav".


title: Haaparannan kunta

text: Vuonna 1809 Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle, jolloin uusi valtakunnanraja jakoi Tornionjokilaakson pitäjät kahteen osaan. Suomen puolelle jäivät Tornion kaupunki sekä osa Alatorniota ja Karunkia. Tornion seuraajaksi Ruotsin puolelle perustettiin ensin "Karl Johan" -niminen kauppapaikka vuonna 1812. Karl Johan sijaitsi Nikkalassa noin 14 kilometriä Tornionjoen suulta lounaaseen. Se oli kuitenkin liian kaukana Tornion vanhalta kauppa-alueelta, joten kauppapaikka siirrettiin Tornionjoen länsirannalle Haaparannan (ruots. "Haparanda") kylään vuonna 1827. Kaupunkioikeudet Haaparanta sai vuonna 1842. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Ruotsin Alatornion ja Karl Gustavin pitäjistä muodostettiin maalaiskunnat.


title: Haaparannan kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut hallinnollisia muutoksia nykyisen Haaparannan kunnan alueella. Alatornion ja Karl Gustavin maalaiskunnat yhdistettiin 1.1.1967 Haaparannan kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja Haaparannan kaupungista tuli nykyinen Haaparannan kunta. Haaparanta on kuitenkin joitakin vuosia käyttänyt itsestään jälleen kaupunkinimitystä, vaikka Ruotsissa ei virallisesti kaupunkeja enää olekaan.


title: Haaparannan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Haaparannan kaupungin vaakuna. Myös Karl Gustavin eli Karungin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Haaparannan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 3 733 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 36,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Haaparannan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 32,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 155 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 31,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Haaparannan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 156 055 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.


title: Haaparannan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Haaparannan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Haaparannan kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 319 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Haaparannan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Haaparannan kunta

text: Marielund laskettiin aiemmin osaksi Haaparannan taajamaa, mutta vuodesta 1995 lähtien se on katsottu omaksi taajamaksi. Marielund sijaitsee Tornion kaupungin keskustasta länteen, kun muu Haaparanta sijaitsee Tornion keskustasta lounaseen.


title: Haaparannan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Haaparannan kunta

text: Muita paikkakuntia ovat:


title: Haaparannan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Haaparannan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Haaparannan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Haaparannan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Haaparannan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Leo III

text: Leo III Isaurialainen (675–741) oli Bysantin keisari vuosina 717–741. Hän oli Isaurialaiseksi tai Syyrialaiseksi kutsutun hallitsijasuvun kantaisä.


title: Leo III

text: Leo, alkuperäiseltä nimeltään Konon, syntyi Germanikeian kaupungissa (nyk. Kahramanmaras, Turkki) silloisessa Syyrian provinssissa, Kommagenessa. Hän eteni sotilasuralla Justinianus II:n aikana, ja Anastasios II nimitti hänet Anatolikonin teeman sotilaskomentajaksi, "strategokseksi". Leo kapinoi keisari Theodosios III:a vastaan ja kukisti tämän helposti. 25. maaliskuuta 717 Leo kruunattiin keisariksi Hagia Sofiassa. Hänen vaimonsa Maria kruunattiin keisarinnaksi vuonna 718.


title: Leo III

text: Samana vuonna kun Leosta tuli keisari arabien armeija ja laivasto saapuivat piirittämään Konstantinopolia. Bysanttilaiset voittivat kreikkalaisen tulen ansiosta, ja arabit joutuivat vetäytymään vuonna 718. Tämä oli viimeinen kerta, kun arabit piirittivät pääkaupunkia ja uhkasivat koko valtakunnan olemassaoloa. Vuodesta 726 eteenpäin arabit hyökkäilivät taas Vähään-Aasiaan, mutta Leo löi heidät Akroinonin taistelussa vuonna 740.


title: Leo III

text: Leo pani alulle ns. ikonoklasmin kieltämällä ikonien kunnioittamisen. Leo vainosi myös juutalaisia ja montanolaisia ja pakkokäännytti heitä kristinuskoon.


title: Leo III

text: Leon pojasta Konstantinoksesta oli tehty kruununperillinen jo vuonna 720, ja vuonna 733 hän meni naimisiin kasaarien kaanin tyttären kanssa. Kun Leo kuoli vuonna 741, Konstantinoksesta tuli keisari.


title: Konstantinos V

text: Konstantinos V Kopronymos (kreik. 'sontanimi') (718–775) oli Bysantin keisari vuosina 741 ja 743–775.


title: Konstantinos V

text: Leo III teki pojastaan Konstantinoksesta kruununperillisen jo hänen ollessaan vain kaksivuotias ja Leon kuollessa vuonna 741 Konstantinoksesta tuli keisari. Konstantinos ehti olla keisari vain vuoden ennen kuin vallan kaappasi Artabasdos, joka oli auttanut Leoa kun hän oli havitellut keisarinkruunua. Konstantin oli johtamassa armeijaa arabeja vastaan kun Artabasdos hyökkäsi hänen kimppuunsa ja kukisti hänet.


title: Konstantinos V

text: Konstantinos joutui pakenemaan Anatolikonin teemaan jota hänen isänsä Leo oli hallinnut ennen keisariksi tulemistaan ja jossa hänellä oli kannattajia. Vuonna 743 Konstantinos palasi Konstantinopoliin ja valloitti sen 2. marraskuuta. Artabasdos ja hänen poikansa sokaistiin ja useita heidän kannattajistaan teloitettiin.


title: Konstantinos V

text: Konstantinos osoittautui taitavaksi kenraaliksi ja hän valloitti vuonna 746 Syyrian arabeilta. Suurempi uhka Bysantille oli kuitenkin Bulgaria. Vuonna 763 Bysantin armeija löi bulgarit täydellisesti ja vuonna 773 heidät lyötiin taas.


title: Konstantinos V

text: Konstantinos kannatti isänsä tavoin ikonoklasmia ja Bysantin ja paavin välit huononivat entisestään. Vuonna 751 langobardit valloittivat Ravennan ja Bysantin viimeinen jalansija Pohjois-Italiassa hävisi. Bysantti ei enää voinut auttaa Roomaa langobardien uhkaa vastaan ja paavi löysikin nyt uuden suojelijan frankeista.


title: Konstantinos V

text: Konstantinos kuoli ollessaan sotaretkellä bulgaareja vastaan 14. syyskuuta vuonna 775.


title: Artabasdos

text: Artabasdos oli Bysantin keisari vuosina 742–743.


title: Artabasdos

text: Artabasdos kaappasi vallan Konstantinos V:ltä tämän oltua keisarina vain noin vuoden. Hän teki vanhimmasta pojastaan kruununperillisen ja nuoremmasta pojastaan armeijan ylipäällikön. Artabasdos oli ikonoklasmin vastustaja, mutta se ei auttanut, koska Konstantinos oli parempi kenraali. Konstantinos löi Artabasdoksen armeijan kahteen eri otteeseen vuonna 743 ja valloitti Konstantinopolin 2. marraskuuta. Artabasdos ja hänen poikansa sokaistiin ja useita heidän kannattajistaan teloitettiin. Artabasdos vietti viimeiset vuotensa luostarissa.


title: Leo IV

text: Leo IV Kasaari (25. tammikuuta 750 – 8. syyskuuta 780) oli Bysantin keisari vuosina 775–780.


title: Leo IV

text: Leo oli Konstantinos V:n poika hänen ensimmäisestä avioliitostaan erään kasaariprinsessan kanssa. Leo oli ehkä ensimmäinen keisari joka syntyi keisarillisessa purppurakamarissa, jossa vain hallitsevan keisarin lapset saivat syntyä.


title: Leo IV

text: 17. joulukuuta 769 19-vuotiaana Leo meni naimisiin ateenalaisen Irenen kanssa. Morsiamen valinta oli hiukan yllättävä, tämä ei ollut kovin jalosukuisesta perheestä ja osoitti huolestuttavaa kiinnostusta ikoneihin.


title: Leo IV

text: Konstantinos V kuoli elokuussa 775 ja Leo, vanhimpana poikana ja hallitsijakumppana, julistettiin uudeksi keisariksi. Leon viisi velipuolta, joita yleensä kutsutaan "caesareiksi" heidän arvonimiensä perusteella, jäivät nuolemaan näppejään kun Leo julisti poikansa Konstantinos VI:n kruununperilliseksi ja hallitsijakumppanikseen pääsiäisenä 776. Leon vanhin velipuoli Nikeforos, yritti vallankaappausta mutta hänet kannattajineen karkotettiin Konstantinopolista.


title: Leo IV

text: Leon aikana ikonoklasmi jatkui, mutta ikonien kunnioittajia ei enää vainottu yhtä paljon kuin hänen isänsä Konstantinos V:n aikana, ja heitä nimitettiin jopa piispanvirkoihin. On arveltu että tähän vaikutti Leon vaimo Irene, harras ortodoksi. Valtakautensa viimeisinä vuosina Leo muutti kantaansa ja aloitti ikonien kunnioittajien vainot.


title: Leo IV

text: Leo puuttui bulgarialaisten keskenäisiin kiistoihin ja antoi yhdelle heidän johtajistaan, Telerigille, turvapaikan Konstantinopolissa. Tämä kastettiin ortodoksiksi ja meni naimisiin Irenen serkun kanssa.


title: Leo IV

text: Leo lähetti sotajoukkojaan Syyriaan taistelemaan arabeja vastaan vuonna 778. Muuten hänen sotilaspolitiikkansa perustui enemmän linnoitusten vahvistamiseen ja avoimen konfliktin välttämiseen.


title: Leo IV

text: Kun Leo kuoli yllättäen 8. syyskuuta 780 hänen ja Irenen ainut lapsi Konstantinos VI oli vain kymmenvuotias ja todellinen valta siirtyi Irenen käsiin.


title: Konstantinos VI

text: Konstantinos VI (771–797) oli Bysantin keisari vuosina 780–797.


title: Konstantinos VI

text: Konstantinoksesta tuli keisari vain kymmenvuotiaana, kun hänen isänsä Leo IV kuoli yllättäen. Tämän vaimo Irene otti vallan itselleen Konstantinoksen holhoojana. Leon velipuoli Nikeforos yritti kaapata vallan jo toiseen kertaan, mutta Irene sai kukistettua kapinan.


title: Konstantinos VI

text: Konstantinoksen kasvettua täysi-ikäiseksi Irene ei halunnut luovuttaa valtaansa hänelle. Irenen ikonien kunnioitusta kannustava asenne sai aikaan sen, että ikonoklastit suosivat Konstantinosta. Irene vastusti Konstantinoksen yrityksiä ja yritti saada armeijan kannatuksen itselleen. Konstantinopolissa olevat yksiköt vannoivat valan Irenen nimeen, mutta Vähän-Aasian joukot vastustivat tätä ja julistivat Konstantinoksen yksinvaltiaaksi. Konstantinos kaappasi vallan itselleen ja syrjäytti äitinsä.


title: Konstantinos VI

text: Vuonna 787 järjestettiin Nikean toinen kirkolliskokous, jossa ikonien kunnioittaminen julitettiin hyväksyttäväksi.


title: Konstantinos VI

text: Käydessään sotaa bulgaareja vastaan vuonna 792 Konstantinos käyttäytyi pelkurimaisesti ja tästä syystä Konstantinoksen sedän Nikeforoksen kannattajat alkoivat taas suunnitella vallankaappausta. Konstantinos sai tietää tästä ja antoi sokaista Nikeforoksen ja Konstantinoksen kolmelta muulta sedältä leikattiin kielet irti. Konstantinos sokaisi myös Armenian strategoksen Aleksioksen, joka oli kannattanut Irenea. Sen seurauksena Armenia nousi kapinaan, jonka Konstantinos kukisti julmin ottein vuonna 793.


title: Konstantinos VI

text: Asioita ei parantanut se, että Konstantinos erosi vaimostaan Mariasta ja meni uusiin naimisiin rakastajattarensa Theodoten kanssa. Kansan vihasta huolimatta Theodotesta tehtiin keisarinna, Augusta. Konstantinos oli nyt vailla kannattajia, ja Irene antoi sokaista hänet ja syöksi hänet vallasta 15. elokuuta 797. Irenestä tuli ensimmäinen nainen, joka hallitsi Bysanttia olematta alaikäisen keisarin holhooja.


title: Konstantinos VI

text: Kosntantinos sai kaksi tytärtä enimmäisen vaimonsa Marian kanssa, ja pojan toisen vaimonsa Theodoten kanssa. Poika kuoli vajaan vuoden ikäisenä.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Irene (syntyi 750–755, kuoli 803) oli Bysantin keisarinna ja keisari Leo IV:n vaimo vuosina 769–780. Miehensä kuoltua Irene hallitsi Bysantin valtakuntaa poikansa Konstantinos VI:n nimissä. Poikansa kuoleman jälkeen vuonna 797 Irene hallitsi yksin aina vuoteen 802 asti, jolloin hänet syrjäytettiin. Irene oli poikkeuksellinen keisarinna siinä mielessä, että hän hallitsi Bysantin valtakuntaa omalla nimellään ja käytti itsestään keisarin maskuliinista arvonimeä basileios. Irenen aikana pidettiin seitsemäs ekumeeninen kirkolliskokous, jossa tuomittiin ikonoklasmi.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Irenen nuoruudesta tiedetään hyvin vähän. Hän oli kotoisin Ateenasta. Patriarkka Nikeforoksen lyhyen historian mukaan keisari Konstantinos V antoi tuoda Irenen Konstantinopoliin vaimoksi pojalleen Leo IV:lle marraskuussa 769. Irenen perheestä tiedetään hyvin vähän, ja myöhemmin Irene väitti olevansa orpo. Hänen sukunimensä tiedetään olleen "Sarandapekhys". Ei tiedetä miksi Konstantinos V valitsi Irenen vaimoksi pojalleen. On esitetty, että Konstantinos V halusi saada Kreikan tiukemmin Konstantinopolin valtapiiriin, koska slaavit olivat vallanneet suuria alueita Balkanilla, ja Bysantin valta siellä oli joskus vain nimellinen. Ilmeisesti Konstantinos arveli kreikkalaissyntyisen prinsessan auttavan häntä saamaan alueen takaisin hallintaansa. Bysantin pääkaupunkiin tuli Irenen mukana ainakin yksi naissukulainen, jonka tiedetään menneen myöhemmin naimisiin bulgaarien kaanin Telerigin kanssa.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Vuoden 769 joulukuussa Konstantinos V kruunasi Irenen keisarinnaksi, ja myöhemmin samana päivänä Irene ja Leo IV vihittiin. Leo oli tuolloin yhdeksäntoista vanha; Irenen tarkkaa syntymävuotta ei tiedetä, mutta hänen on täytynyt olla yli 14-vuotias ja luultavasti uutta aviomiestään nuorempi. 14. tammikuuta 771 Irene synnytti Leolle pojan, tulevan Konstantinos VI:n, keisarillisen palatsin niin sanotussa purppurakamarissa. Se oli erityinen huone, jossa vain keisarien lapset synnytettiin.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Konstantinos V kuoli elokuussa 775, ja hänen vanhin poikansa ja hallitsijakumppaninsa Leo IV julistettiin keisariksi. Irenestä tuli samalla vanhempi keisarinna, kun Konstantinin vaimo Eudokia vetäytyi julkisuudesta. Leon viisi velipuolta jäivät ilman mahdollisuutta tulla keisariksi, kun Leo julisti poikansa Konstantinos VI:n kruununperilliseksi ja hallitsijakumppanikseen pääsiäisenä 776. Leon velipuolet karkotettiin Konstantinopolista toukokuussa 776, kun oli paljastunut, että vanhin heistä, Nikeforos, oli yrittänyt syöstä Leon vallasta.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Ikonit olivat olleet kiellettyjä Bysantissa vuoden 754 kirkolliskokouksen jälkeen ja Leo IV jatkoi isänsä tapaan ikonoklasmia. Hän muun muassa yllätti osan palatsin eunukeista kunnioittamassa salaa ikoneja. Myöhemmin kirjoitetuissa lähteissä mainitaan, että Irene oli myös ikonien kannattaja. Hän oli mukana ikoneja kätkevässä ryhmässä. Erään 1100-luvulla kirjoitetun tekstin mukaan Leo löysi Irenen, kun tämä oli salaa kunnioittamassa ikoneja. Leo ei enää tämän jälkeen suostunut nukkumaan vaimonsa kanssa.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text:
Leo IV kuoli äkillisesti 8. syyskuuta 780. Koska Konstantinos VI oli vain 9-vuotias, Irene otti vallan omiin käsiinsä, ja hänet julistettiin poikansa hallitsijakumppaniksi. Vuonna 780 lyödyissä rahoissa Konstantinos ja Irene kuvataan vierekkäin. Melkein heti Leon kuoltua tämän velipuolet yrittivät kaapata vallan julistamalla vanhimman veljeksen, Nikeforoksen, keisariksi. Salajuoni saatiin kuitenkin paljastettua ja veljekset pakotettiin luostariin. Vanhimmalta heistä puhkaistiin silmät ja toisilta leikattiin kielet pois. Myös monia heidän kannattajistaan, heidän joukossaan monia tärkeitä sotilaskomentajia, karkotettiin. Kaikkia salaliittoon kuuluneita Irene ei kuitenkaan karkottanut, esimerkiksi Sisilian sotilaskomentaja Elpidios sai pitää virkansa. Hän alkoi kuitenkin kapinoida, ja Irene lähetti laivaston kukistamaan hänet. Laivasto onnistui tehtävässään, vaikka Elpidios pääsikin pakenemaan Afrikkaan. Saatuaan vallan omiin käsiinsä Irene alkoi nimittää omia suosikkejaan tärkeisiin virkoihin. Eunukki Staurakioksesta tehtiin siviilihallinnon päällikkö ja rahastonhoitaja Johanneksesta armeijan ylipäällikkö ("Megas domestikos").
Seuraavana vuonna Irene lähetti diplomaatteja frankkien valtakuntaan tapaamaan Kaarle Suurta. Tarkoituksena oli löytää Konstantinokselle vaimoksi Kaarlen sukulainen. Lopulta päädyttiin Kaarlen tyttäreen Rotrudiin, jolle kreikkalaiset antoivat nimeksi "Erythro" (punainen). Frankit olivat aikaisemmin vallanneet langobardien kuningaskunnan Pohjois-Italiassa ja Kaarle oli kruunattu langobardien kuninkaaksi. Frankit uhkasivat myös Bysantille kuuluvia alueita Etelä-Italiassa, ja Irene toivoi Konstantinoksen ja Kaarlen tyttären välisen liiton rauhoittavan tilannetta.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Vuonna 781 armeijan ylipäällikkö Johannes kukisti arabit, jotka kuitenkin palasivat seuraavana vuonna suuremman armeijan kanssa. Bysantille tappiollisten taisteluiden jälkeen saatiin aikaan rauhansopimus, jonka mukaan Bysantti joutui maksamaan arabeille vuosittaisia lunnaita. Vuonna 783 Staurakios johti armeijaa, joka hyökkäsi Balkanilla asuvia slaaveja vastaan. Armeija tunkeutui aina Peloponnesokselle asti, josta se palasi mukanaan suuri määrä rahaa ja vankeja. Irene myönsi suosikkieunukilleen triumfin Hippodromissa vuoden 784 tammikuussa, vaikka sotaretki slaaveja vastaan oli todellisuudessa melko mitätön ryöstöretki.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Vuonna 784 Irene ja Konstantinos tekivät matkan Traakiaan, joka oli ainoa alue, josta Konstantinopoli sai elintärkeää viljaa. Matkan aikana Beroian kaupunki nimettiin uudelleen Eirenepolikseksi ja sen muurit rakennettiin uudelleen. Keisarinna ja hänen poikansa vierailivat muun muassa Filippopoliksessa ja Mustanmeren rannalla sijaitsevassa Ankhialoksessa, tärkeässä satamakaupungissa, josta yleensä aloitettiin bulgaareja vastaan käydyt sotaretket.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Samana vuonna Konstantinopolin patriarkka Paulus sairastui ja pyysi eroa virastaan. Ennen kuolemaansa Paulus tuomitsi ikonoklasmin, jota hän oli aina salaa vastustanut. Irene tahtoi siviilihallinnossa työskentelevän Taraosiosin ryhtyvän uudeksi patriarkaksi. Tarasios vastusti aluksi nimitystä esittäen, että hän ei ollut pätevä patriarkan virkaan. Tarasios suostui, kun päätettiin kutsua koolle kirkolliskokous, joka tekisi lopullisen päätöksen ikonoklasmista.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Seitsemäs ekumeeninen kirkolliskokous avattiin syyskuussa 786 Konstantinopolissa. Irene ja Tarasios olivat kuitenkin aliarvioineet ikonoklastit. Heidän joukossaan oli suuri osa armeijan komentajista, jotka yhdistivät ikonoklasmin aikaisempiin sotavoittoihin. Kirkolliskokous loppuikin mellakkaan, kun sotilaat valtasivat kirkon, jossa kokousta pidettiin. Irene ja Konstantinos VI joutuivat pakenemaan kirkosta keisarilliseen palatsiin. Irene ryhtyi voimakkaisiin toimiin ja päätti lakkauttaa koko ammattiarmeijan ("tagmata"). Armeija käskettiin koolle Malaginassa, Vähässä-Aasiassa, jossa se yleensä kokoontui ennen sotaretkiä arabeja vastaan. Siellä sotilaille maksettiin palkka ja heidät erotettiin tehtävistään. Heidän vaimonsa ja lapsensa karkotettiin Konstantinopolista. Poistettuaan näin vaikutusvaltaisimmat ikonoklastit armeijan johdosta Irene nimitti omia suosikkejaan heidän tilalleen. Kirkolliskokous pääsi nyt uudestaan alkamaan, tällä kertaa Nikeassa. Kokous päätti lopettaa ikonoklasmin ja ikonien kunnioittaminen sallittiin jälleen. Ikonoklasmin vastustajat vertasivat seitsemättä kirkolliskokousta vuoden 325 kokoukseen ja Konstantinosta ja Ireneä itseensä Konstantinus Suureen ja hänen äitiinsä Helenaan.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Heti miehensä kuoleman jälkeen Irene oli vaatinut itselleen vanhemman keisarin arvoa. Esimerkiksi eräissä julistuksissa Irenen nimi luettiin ennen Konstantinoksen nimeä. Vuonna 797 Konstantinos oli jo 17-vuotias, ja hänen luultiin vaativan itselleen täyden keisarinvallan. Samana vuonna Irene perui Kaarle Suuren tyttären Rotrudin ja Konstantinoksen kihlauksen ja vaati Konstantinosta menemään naimisiin Armenian teemasta kotoisin olevan Marian kanssa. Syynä saattoi olla Kaarlen sekaantuminen Etelä-Italian asioihin. Irene lähetti armeijan ylipäällikön Johanneksen Etelä-Italiaan vastustamaan Kaarlen aikeita. Samalla, kun osa joukoista oli Italiassa, pääsivät arabit ja bulgaarit yllättäen hyökkäämään.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Konstantinos näki nyt tilaisuutensa tulleen ja yritti vangita äitinsä tärkeimmän apulaisen Staurakioksen, mutta tämä juoni paljastui. Vuoden 790 helmikuussa tapahtuneen maanjäristyksen yhteydessä Konstantinos ja Irene pakenivat Konstantinopolin ulkopuoliseen palatsiin. Irene antoi vangita poikansa ja tämän neuvonantajat. Kaikki Konstantinoksen kannattajat saatiin vangittua maanjäristystä seuranneessa sekasorrossa.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Irene määräsi valtakunnan sotilaat vannomaan valalla, etteivät he hyväksyisi Konstantinosta keisariksi. Saatuaan kuulla Konstantinoksen vangitsemisesta Armenian teeman armeija kieltäytyi vannomasta valaa. Armenian armeija syrjäytti komentajansa ja valitsi uuden Konstantinokselle uskollisen päällikön. Lokakuussa 790 suurin osa Vähän-Aasian armeijoista julisti Konstantinoksen ainoaksi keisariksi. Konstantinos kaappasi vallan itselleen ja syrjäytti äitinsä. Hän antoi vangita Staurakioksen ja muut Irenen eunukeista ja suosikeista.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Vaikka Konstantinos hallitsikin ilman äitiään, sai Irene palata keisarilliseen palatsiin vuonna 792. Pian hän sai myös takaisin oikeutensa poikansa hallitsijakumppanina. Samana vuonna Konstantinos teki sotaretken bulgaareja vastaan, mutta hänet kukistettiin perusteellisesti ja hän joutui pakenemaan takaisin Konstantinopoliin. Konstantinos kärsi myös tappioita arabeja vastaan. Vastoinkäymisistä huolimatta armeijat vastustivat äänekkäästi Irenen pääsyä takaisin valtaan, ja lopulta Armenian teeman joukot alkoivat taas kapinoida.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Vuonna 795 Konstantinos erosi vaimostaan Mariasta, joka lähetettiin luostariin. Hän otti uudeksi vaimokseen rakastajattarensa Theodoten, joka myös kruunattiin keisarinnaksi. Kirkko ei voinut hyväksyä, että keisari meni näin uusiin naimisiin, vaikka vanha vaimo oli vielä elossa. Irene oli heti poikansa vastustajien tukena, vaikka ei ollut mitenkään yrittänyt estää tapahtunutta. Tapauksen jälkeen Konstantinoksen kannatus oli pohjalukemissaan.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Vuoden 796 lokakuussa keisarillinen hovi oli pääkaupungin ulkopuolella Prousan kuumilla lähteillä, kun Konstantinos sai tiedon, että Theodote oli synnyttänyt hänelle lapsen (nimeltä Leo, joka kuoli seuraavana vuonna). Konstantinos kiirehti takaisin Konstantinopoliin tapaamaan vaimoaan jättäen seurueensa ja äitinsä Prousaan. Irene käytti tilaisuutta hyväkseen ja lahjoi ja kiristi Konstantinoksen kannattajat omalle puolelleen. Seuraavana vuonna Irenen kannattajat yrittivät vangita Konstantinoksen, mutta tämä pääsi karkaamaan Vähään-Aasiaan. Hänet saatiin pian kiinni ja kuljetettiin takaisin Konstantinopoliin. Konstantinos suljettiin purppurakamariin, samaan huoneeseen, jossa hän oli syntynyt. Hän kuoli sen jälkeen, kun hänet oli raa'asti sokaistu Irenen käskystä.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Koska Irene oli jo aikaisemmin ollut Konstantinoksen hallitsijakumppani, kävi hänen pääsynsä takaisin valtaan helposti. Irenen valtakausi oli ennennäkemätön Rooman ja Bysantin historiassa. Tämä oli ensimmäinen kerta, jolloin nainen hallitsi valtakuntaa yksin. Irene alkoi joissain yhteyksissä jopa käyttää itsestään keisarin arvonimeä "basileus", eikä keisarinnaa tarkoittavaa arvonimeä "basilissa". Tämän tarkoituksena oli ehkä tehdä selväksi, että hänellä todella oli korkein valta. Irenen teettämissä kultarahoissa oli kummallakin puolella hänen oma kuvansa (aikaisemmin niissä oli ollut Irenen ja Konstantinoksen yhteinen kuva).


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Heti Konstantinoksen kuoleman tultua julkisuuteen aikoivat Leo IV:n velipuolet, Konstantinoksen sedät, suunnitella jälleen vallan kaappaamista. Irene karkotti heidät Ateenaan. Siellä he kuitenkin saivat pian Hellaksen teeman sotilaita puolelleen. Saadakseen kiusalliset veljekset kuriin Irene lähetti veljenpoikansa Teofylaktoksen Ateenaan isänsä Konstantinoksen (Irenen veljen) luokse. Ne veljeksistä, joiden näkö oli vielä tallella, menettivät nyt sen, kun heidän silmänsä puhkaistiin. Tämä on ainoa kerta, kun Irenen veli ja veljenpoika mainitaan historiallisissa lähteissä.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Irene yritti ulkopolitiikassaan saada aikaan rauhan sekä frankkien että arabien kanssa. Arabien Harun al-Rashid kieltäytyi rauhanehdotuksista ja teki useita retkiä Bysantin alueelle. Kaarle Suuri taas otti Irenen lähetystön vastaan. Idän ja lännen välit saatiin korjattua pitkän vihanpidon jälkeen.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Irenen vanhetessa kysymys hänen seuraajastaan nousi suureksi ongelmaksi. Irene oli jo yli neljänkymmenen, eikä luultavasti enää pystyisi saamaan lapsia. Jos hän menisi naimisiin nuoremman miehen kanssa, tulisi miehestä varmasti keisari Irenen kuoltua. Irenen eunukkisuosikit kilpailivat keskenään hänen suosiostaan. Lopulta Irene teki yllättävän päätöksen ja ehdotti avioliittoa Kaarle Suuren kanssa. Kaarle oli kruunattu vuonna 800 keisariksi Roomassa. Lännessä paavi katsoi, että keisarinistuin oli ollut tyhjänä Konstantinos VI:n kuolemasta asti. Kaarlen ja Irenen liitto ei olisi yhdistänyt valtakuntia, vaan kumpikin olisi jatkanut oman puoliskonsa hallitsemista kuten aikaisemminkin.


title: Irene (Bysantin keisarinna)

text: Liitosta ei kuitenkaan tullut mitään, kun Irene syrjäytettiin 31. lokakuuta 802. Frankkien lähetystö sai palata takaisin tyhjin käsin. Entinen valtionvarainministeri Nikeforos julistettiin keisariksi ja Irene karkotettiin Lesboksen saarelle, jossa hän myöhemmin kuoli.


title: Nikeforos I

text: Nikeforos I (kuoli 26. heinäkuuta 811) oli Bysantin keisari vuosina 802–811.


title: Nikeforos I

text: Nikeforos kaappasi vallan keisarinna Ireneltä 31. lokakuuta 802. Ennen keisariksi tulemistaan hän oli ollut "logothetes" eli valtiovarainministeri. Nikeforoksen ensimmäisinä toimenpiteinä olivatkin Bysantin raha-asioiden järjestämiset, mikä olikin tarpeen Irenen harjoittamien lahjoituksien ja veronkevennysten jälkeen.


title: Nikeforos I

text: Nikeforoksen aikana tapahtui väestönsiirtoja Vähästä-Aasiasta Balkanille. Balkan jaettiin myös hallinnollisesti teemoihin ja Bysantti sai nyt taas otteeseensa slaavien valtaamat alueet.


title: Nikeforos I

text: Heti alkuunsa Nikeforoksen valtaa vastustivat Anatolikonin teeman armeijat joita johti Bardanes Tourkos.


title: Nikeforos I

text: Nikeforos oli taitavampi raha-asioissa kuin sotilaskomentajana. Hän hävisi arabeja vastaan vuosina 804–806 käydyn sodan ja seurannut rauha oli Bysantille erittäin nöyryyttävä. Bysantin onneksi arabien hyökkäykset laantuivat kalifi Harun al-Rashidin kuoltua vuonna 807.


title: Nikeforos I

text: Vuonna 811 Nikeforos johti armeijaa bulgaareja vastaan. Hän oli alkuunsa menestyksekäs, mutta bulgaarit saivat bysanttilaiset yllätettyä ja tappoivat Nikeforoksen. Bulgaarien kaani Krumin sanotaan ottaneen Nikeforoksen pääkallon, josta hän teetti hopeisen juoma-astian.


title: Staurakios

text: Staurakios (k. 11. tammikuuta 812) oli Bysantin keisari lyhyen ajan vuonna 811.


title: Staurakios

text: Staurakios oli keisari Nikeforoksen poika. Hän haavoittui taistelussa bulgaareja vastaan ja hallitsi vain yhden kuukauden ajan. Staurakioksen lanko Mikael I julistautui keisariksi ja Staurakios vetäytyi luostariin, jossa hän kuoli viisi kuukautta myöhemmin.


title: Kreikkalainen tuli

text: Kreikkalainen tuli (πῦρ θαλάσσιον, "pyr thalassion" eli ”merituli") oli palava neste, jota käytettiin aseena Bysantissa. Sitä käytettiin ensimmäisen kerran keisari Konstantinos IV:n aikana vuonna 673 arabien laivastoa vastaan.


title: Kreikkalainen tuli

text: Syyriasta paenneen kristityn arkkitehti Kallinikoksen sanotaan keksineen 671 tämän aseen, jota käytettiin maalla ja erityisesti merellä. Tulta pystyttiin suihkuttamaan vihollislaivojen päälle ja sitä oli lähes mahdoton sammuttaa. Tästä syystä viholliset pelkäsivät Bysantin laivastoa. Voidaan sanoa Bysantin laivaston etulyöntiaseman olleen pitkälti kreikkalaisen tulen ansiota, koska vihollisalus ei voinut uskaltautua 50 metriä lähemmäksi. Sitä käytettiin lähinnä linnoituksissa, mutta erityisesti laivastossa, koska vihollisaluksilla ei ollut keinoja suojautua siltä. Vaikuttava aine syttyi tuleen joutuessaan veden kanssa kosketuksiin. Alkuaikoina sitä käytettiin myös jalkaväessä eräänlaisissa sotilaiden kantamissa liekinheittimissä.


title: Kreikkalainen tuli

text: Aluksi kreikkalaista tulta ammuttiin katapulteilla. Myöhemmin kehitettiin pumpulla toimiva liekinheitin (sifoni). Alusta, jossa oli liekinheitin, kutsuttiin nimellä "sifonoforos" (sifoninkantaja). Liekinheittimet olivat pronssia, ja ne oli usein muotoiltu leijonan tai lohikäärmeen pään muotoisiksi. On esitetty, että viikinkien laivojen lohikäärmeenpäät olisivat olleet imitaatiota bysanttilaisten laivojen sifoneista – moni viikinkialus kohtasi loppunsa Mustallamerellä taistelussa bysanttilaisia vastaan.


title: Kreikkalainen tuli

text: Kaikkein hurjin taistelu kreikkalaisen tulen avulla oli ilmeisesti ruseja vastaan käyty taistelu 11.6.941 Bosporinsalmen suulla Hieronissa. Tarkemman kuvauksen meritaistelusta jätti Liutprand Cremonalainen :


title: Kreikkalainen tuli

text:
”Bysantin keisari Romanos I käski laivanrakentajat saapumaan luokseen ja sanoi heille: ”Nyt menette välittömästi korjaamaan kaikki kaleerit, jotka jäivät kotisatamaan. Panette niihin kaikkiin liekinheittimet ei ainoastaan keulaan, vaan myös perään sekä molemmille laidoille”. Kun kaleerit oli varusteltu hänen käskynsä mukaan, keisari käski niihin kokeneimmat miehensä ja käski heidät taisteluun rusien kuningas Igoria vastaan. He purjehtivat pois. Nähdessään heidät merellä kuningas Igor käski sotajoukkojaan ottamaan heidät vangiksi; heitä ei saanut tappaa. Mutta lempeä ja armollinen Herra halusi suojella niitä, jotka häntä kumartavat ja rukoilevat ja halusi suoda heille voiton. Niin Herra tyynnytti tuulet ja rauhoitti merenkäynnin, jotta kreikkalaisten oli helpompi käyttää liekinheittimiään. Näin kreikkalaiset pääsivät rusien laivojen keskelle ja rupesivat heittämään liekkejä joka suuntaan. Tämän nähtyään rusit rupesivat hyppimään laivoistaan mereen, koska heidän mielestä oli parempi hukkua aaltoihin kuin palaa tulessa kuoliaaksi. Rautapaidoissaan ja kypärissään he painuivat heti merenpohjaan eikä heitä enää ikinä nähty. Uimaan lähteneet paloivat vielä vedessäkin. Kukaan heistä ei pelastunut, jos ei ehtinyt soutamaan rantaan asti. Rusien veneet olivat pienempiä, jonka vuoksi ne kulkivat myös matalassa vedessä, jonne kreikkalaisten isot kaleerit eivät suuremman syväyksensä vuoksi päässeet.”
Muinaisvenäläinen Nestorin kronikka 1100-luvulta kertoi hurjasta taistelusta: ”Ikään kuin kreikkalaisilla olisi ollut hallussaan taivaallinen salama, sen he päästivät irti ja sillä he polttivat meidät; siksi emme voittaneet heitä.”


title: Kreikkalainen tuli

text: Kreikkalaisen tulen valmistukseen tarvitut ohjeet olivat erittäin salaisia, eikä sen tarkkaa koostumusta tiedetä vieläkään. Tämä ainakin maaöljyä, pikeä ja rikkiä sisältänyt palava neste ei sammunut vedellä, vaan sen sammuttamiseen jouduttiin käyttämään viiniä, hiekkaa tai virtsaa. Koostumus voidaan kuitenkin päätellä aineen ominaisuuksien ja tuolloin saatavilla olleiden raaka-aineiden pohjalta. Koska aine syttyi vedessä, siinä on ollut mukana kalsiumoksidia (sammuttamatonta kalkkia). Tahmeus on aikaansaatu kolofonihartsilla, piellä ja maaöljyllä. Savu ja myrkkyvaikutus on saatu aikaan rikillä ja piellä. Palavana ainesosana lienee ollut maaöljy. Koska aine paloi myös veden alla, siinä on ollut mukana hapetin, kuten kaliumnitraatti (salpietari). Tämä on saanut myös palavan aineen räiskymään ympäriinsä.


title: Kreikkalainen tuli

text: Viimeisen kerran kreikkalaista tulta käytettiin Konstantinopolin piirityksessä 1453, jolloin kaikki seoksen tunteneet kemistit ja teknikot kaatuivat.


title: Digitaalinen media

text: Digitaalinen media tarkoittaa digitaalisesti (numeerisesti koodattua) siirrettävää ääntä, kuvaa ja tekstiä. Digitaalinen media mahdollistaa hypertekstin ja multimedian käyttämisen.


title: Digitaalinen media

text: Digitaalinen media voi olla vuorovaikutteista, jolloin siihen liittyy joukko tietotekniikan sovelluksia, joissa hyödynnetään tekstiä, grafiikkaa, kuvaa, ääntä, animaatioa ja videota. Koska edellä mainitut mediat voidaan esittää digitaalisessa muodossa, niitä voidaan siirtää nopeasti esimerkiksi Internetissä tietokoneelta toiselle.


title: Digitaalinen media

text: Myös perinteisemmät mediat kuten TV, radio ja lehdet ovat vähitellen siirtyneet yhä enemmän digitaaliseen muotoon.


title: Digitaalinen media

text: Digitaalinen media on toinen mediatekniikan suuntautumisvaihtoehto, jossa keskeisessä asemassa on digitaalisen viestinnän erilaisten alustojen teknologioiden oppiminen sekä ohjelmointitaidot. Tärkeimmät osa-alueet on digitaalisen sisällön dokumentointi ja julkaiseminen, multimediatekniikka ja Internet-tekniikka. Lisäksi isona osana opiskelua on virtuaalitekniikka, interaktiiviset sovellukset televisio- ja videotekniikkaan, digitaaliset oppimisympäristöt, kaupalliset mediatuotannot ja lisääntyneet mobiilisovellukset.


title: Oktetti

text: Oktetti tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tyynimeri

text: Tyynimeri eli Tyyni valtameri on maailman suurin merialue, ulottuen pohjoiselta Arktikselta, etelän Antarktikselle, ja lännessä Aasian ja Australian mantereilta, Pohjois- ja Etelä Amerikan mantereisiin idässä. Meren nimi tulee löytöretkeilijä Fernão de Magalhãesin antamasta latinankielisestä nimestä "Mare Pacificum".


title: Tyynimeri

text: Kansainvälinen päivämääräraja kulkee Tyynenmeren ja Oseanian poikki.


title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren pinta-ala on 165,25 miljoonaa neliökilometriä, peittäen kolmasosan maan pinnasta. Sen pinta-ala on kaksinkertainen, ja veden tilavuus yli kaksinkertainen verrattuna toiseksi suurimpaan mereen; Atlantin valtamereen, ja sen pinta-ala ylittää kaiken kuivan maan pinta-alan. Tyynenmeren tilavuus on n. 669,8 miljoonaa km. Pohjois-eteläsuunnassa valtameren pituus on noin 15 500 kilometriä ja itä-länsisuunnassa leveimmillään viidennellä pohjoisella leveyspiirillä noin 19 300 kilometriä. Maapallon syvin kohta, Mariaanien hauta, sijaitsee Tyynessämeressä.


title: Tyynimeri

text: Tyynessämeressä sijaitsee noin 25 000 saarta, joista asuttuja on noin 1 500. Valtavaa saaristoaluetta kutsutaan yleisnimellä Oseania.


title: Tyynimeri

text: Ihmiset tulivat Tyynenmeren saarille alun perin Kaakkois-Aasian mantereelta ja saaristosta. Aluksi he asuttivat Melanesian, mistä he levittäytyivät Mikronesiaan ja itään Polynesiaan pitkien merimatkojen yli. Tämä vaativa muuttoaalto alkoi 3 000 – 4 000 vuotta sitten ja saavutti päätöksensä kun maorit asuttivat Uuden-Seelannin 1 000 vuotta sitten.


title: Tyynimeri

text: Espanjalaiset ja portugalilaiset löysivät Tyynellemerelle 1500-luvun alussa. Espanjalainen löytöretkeilijä Vasco Núñez de Balboa ylitti Panamankannaksen vuonna 1513, ja Fernão de Magalhães purjehti Tyynellämerellä maailmanympäripurjehduksensa aikana 1519–1522. Vuonna 1564 konkistadorit purjehtivat meren yli Meksikosta Filippiineille ja Mariaanien saarille.


title: Tyynimeri

text: 1500-luku oli espanjalaisten valtakautta heidän laivojensa purjehtiessa Espanjasta Filippiineille, Uuteen-Guineaan ja Salomonsaarille. Espanjalaiset kauppalaivat purjehtivat Tyynenmeren yli kerran tai kaksi vuodessa Manilan ja Acapulcon välillä. 1500-luvun lopulla Ragusasta (Dubrovnikista) kotoisin ollut Vice Bune purjehti lounaisella Tyynellämerellä ja löysi muun muassa Vanuatun.


title: Tyynimeri

text: 1600-luvulla hollantilaiset hallitsivat löytöretkeilyä ja kauppaa purjehtien eteläisen Afrikan ympäri; Abel Janszoon Tasman löysi Tasmanian ja Uuden-Seelannin vuonna 1642. Ragusanilaiset kauppiaat hallitsivat kauppaa Melanesiassa.


title: Tyynimeri

text: 1700-luvulla löytöretkeily Tyynellämerellä kiihtyi: venäläiset tutkivat Alaskaa ja Aleuttien saaria, ranskalaiset Polynesiaa, ja brittiläinen James Cook teki kolme matkaa Tyynellämerellä.


title: Tyynimeri

text: 1800-luvulla Iso-Britannia ja Ranska – myöhemmin myös Yhdysvallat – miehittivät suurta osaa Oseaniaa. 1800-luvun loppupuolella tehtiin tieteellisesti merkittäviä tutkimusmatkoja: brittiläisen "HMS Beaglen" (mukana Charles Darwin), yhdysvaltalaisen "USS Tuscaroran" ja saksalaisen "Gazellen" purjehdusmatkat.


title: Tyynimeri

text: Japanilaiset ottivat vuoteen 1914 mennessä haltuunsa läntisen Tyynenmeren, ja he valloittivat monia muita saaria Toisen maailmansodan aikana. Yhdysvallat oli vallannut Filippiinit vuonna 1898. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvallat hallitsi Tyyntämerta.


title: Tyynimeri

text: Tyyntämerta kiertää vyöhyke, jolla tapahtuu suurin osa Maan maanjäristyksistä ja tulivuorenpurkauksista. Lisäksi sen alueella sijaitsee useita kuumia pisteitä, maankuoren aukkoja. Kuumien pisteiden vulkaaninen toiminta on muodostanut useita saariketjuja, muun muassa Seurasaaret, Cookinsaaret ja Havaijin.


title: Tyynimeri

text: Saaret ovat syntyneet Tyynenmeren mannerlaatan liikkuessa kuuman pisteen päällä luoteeseen pisteen pysyessä paikallaan Maan vaipassa. Näin syntyneessä tulivuorisaarten ketjussa vanhimmista saarista on jäljellä eroosion vaikutuksesta enää saarten ympärillä kasvaneiden koralliriuttojen muodostamat atollit.


title: Tyynimeri

text: Tuliperäisyys on vaikuttanut voimakkaasti polynesialaiseen kulttuuriin, esimerkiksi havaijilaisen mytologian Pele-jumala.


title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren keskisyvyys on 4 270 metriä ja sen syvin kohta 10 911 m Challengerin syvänteessä Mariaanien haudan pohjalla on maailman merten syvin paikka.


title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren veden lämpötila vaihtelee jäätävästä napojen läheisyydessä päiväntasaajan noin 25–30 celsiusasteeseen.


title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren pintavesien suolaisuus vaihtelee vuodenaikojen ja leveysasteen mukaan. Päiväntasaajan tienoilla vesien suolaisuus on matalimmillaan 34 promillea. Tämä johtuu alueen suuresta sadannasta sekä vähäisestä haihtumisesta, mikä puolestaan johtuu hiljaisista tuulista ja pilvisestä säästä. Suolaisimmillaan Tyynimeri on kaakossa, missä suolaisuus on korkeimmillaan 37 promillea. Pohjoisella avomerellä suolaisuus voi nousta 36 promilleen. Alimmillaan suolaisuus on aivan pohjoisessa, alle 32 promillea. Etelässä Antarktiksen lähistöllä suolaisuus on alle 34 promillea. Koska Tyynenmeren länsiosissa sataa runsaasti, pintavedet ovat siellä vähäsuolaisempia kuin idässä.


title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren vuoroveden vaihtelut ovat suhteellisen vähäisiä. Tahitilla vuoksen ja luoteen erotus on enintään 0,3 metriä, Havaijin Honolulussa 0,6 metriä, Japanin Jokohamassa 1,5 metriä ja Etelä-Amerikan Kap Hornissa 1,8 metriä. Suurimmillaan vaihtelu on Kalifornianlahdella ja Koreanlahdella, 12 metriä, ja Australiassakin 10 metriä. Tyynenmeren vuorovesi on monipuolisempi kuin Atlantilla, missä vesi nousee vain kerran vuorokaudessa.


title: Tyynimeri

text: Päiväntasaajan molemmin puolin 15. leveysasteiden kohdalla virtaavat idästä länteen Pohjoinen ja Eteläinen päiväntasaajanvirta. Niiden välissä lännestä itään virtaa Päiväntasaajan vastavirta juuri päiväntasaajan pohjoispuolella. Pohjoinen päiväntasaajanvirta kääntyy Filippiinien kohdalla pohjoiseen ja muodostaa lämpimän Kuroshion eli Japaninvirran. Se kääntyy Japanin kohdalla pohjoiseksi Tyynenmerenvirraksi, joka virtaa kohti Pohjois-Amerikkaa. Kamtšatkalta virtaa kylmä merivirta etelään ja kohtaa Japaninvirran 36. leveysasteen kohdalla. Pohjois-Amerikan rannikolla virtaa pohjoisesta etelään kylmä Kalifornianvirta. Eteläinen päiväntasaajanvirta jakautuu kolmeksi virraksi. Läntisimmistä haaroista syntyy Itäaustralianvirta, joka kääntyy takaisin itään ja pysähtyy Uuden-Seelannin länsipuolelle. Eteläisen päiväntasaajanvirran itäisin haara muodostaa lämpimän Eteläisen Tyynenmerenvirran. Etelämantereen ja Eteläisen Tyynenmerenvirran välissä lännestä itään virtaa kylmä Länsituulten virta, jonka päävirtaus kääntyy Etelä-Amerikan kohdalla pohjoiseen Perun- eli Humboldtinvirraksi.


title: Tyynimeri

text: Eteläisellä Tyynellämerellä esiintyy merivirtausten muuttuessa ajoittain El Niño -ilmiö, joka aiheuttaa epätavallista säätä laajalla alueella.


title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren eliöstö on rikkaampi kuin minkään toisen meren. Pohjoisilla ja eteläisillä alueilla esiintyy muidenkin valtamerien lajeja, ja meren keskiosissa on paljon alkuperäislajeja. Amerikan rannikkojen kylmissä vesissä kasvaa jopa kolmenkymmenen metrin korkuisia pinnanalaisia levämetsiä. Länsiosan lämpimissä ja lajirikkaissa vesissä sijaitsevat maailman laajimmat koralliriutat. Tyynellämerellä esiintyy myös paljon valaita.


title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren kalakannat ovat hyvin runsaat, ja suurin osa maailman kaikesta kalansaaliista saadaankin Tyynestämerestä. Suurimmat kalataloudet ovat Japanilla ja Venäjällä, mutta myös Kiina, Yhdysvallat, Peru, Chile, Etelä-Korea ja Indonesia ovat maailman suurimpia kalastusvaltioita. Tärkeimpiä pyyntilajeja ovat silli, tyynenmerensardiini, perunsardelli, kummeliturska, alaskanseiti, katkarapu, tonnikala ja lohi.


title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren tärkeimmät satamat ovat idässä Los Angeles, Long Beach, San Francisco ja Puget Sound Washingtonin osavaltiossa, sekä lännessä Tokio, Osaka, Etelä-Korean Busan, Shanghai, Hongkong, Taiwanin Kaohsiung, sekä Sydney. Singapore on Tyynenmeren ja Intian valtameren välillä tärkein yhteys. Euroopan ja läntisen Tyynenmeren välinen laivaliikenne kulkee suurimmaksi osaksi Suezin kanavan kautta. Venäjän pohjoispuolitse kulkevan Koillisväylän liikenne on 2000-luvulla kasvanut pohjoisten merijäiden vetäydyttyä. Myös Kanadan pohjoispuolitse kulkeva Luoteisväylä on muuttumassa purjehduskelpoiseksi. Itäisen Tyynenmeren yhdistää Atlantin valtamereen myös Panaman kanava.


title: Talvi

text: Talvi on yksi neljästä vuodenajasta. Tähtitieteessä se määritellään talvipäivänseisauksesta kevätpäiväntasaukseen; klimatologiassa eli ilmastotieteessä käytetään usein määritelmää joulukuun alusta helmikuun loppuun. Vastaavasti eteläisen pallonpuoliskon talvi kattaa kesä-, heinä- ja elokuut.


title: Talvi

text: Pohjoisella pallonpuoliskolla tähtitieteellisen määritelmän mukaan talvi alkaa talvipäivänseisauksesta 21. tai 22. joulukuuta ja päättyy kevätpäiväntasaukseen 19. 20. tai 21. maaliskuuta. Eteläisellä pallonpuoliskolla vastaavasti talvipäivänseisaus on 21. tai 22. kesäkuuta, ja tähtitieteellinen talvi jatkuu siitä syyskuun 22. tai 23. päivään.


title: Talvi

text: Kaamos eli vuotuinen ajanjakso, jonka aikana aurinko ei nouse horisontin yläpuolelle, ajoittuu vain puoliksi tähtitieteelliseen talveen, puoliksi syksyyn, sillä talvipäivänseisaus on sen keskimmäinen päivä. Esimerkiksi Utsjoella kaamos alkaa 27. marraskuuta ja päättyy 17. tammikuuta, joka on vuoden ensimmäinen päivä, jolloin aurinko nousee.


title: Talvi

text: Monissa meteorologisissa yhteyksissä talvi ja muut vuodenajat määritellään lämpötilan rajojen mukaan. Suomessa määritellään termiseksi talveksi se aika vuodesta, jolloin vuorokauden keskilämpötila on pysyvästi pakkasen puolella. Terminen talvi ajoittuu selvästi myöhemmäksi kuin kaamosaika; esimerkiksi Suomessa vuoden kylmin lämpötila mitataan useimmiten tammikuun lopussa.


title: Talvi

text: Lauhkeimmilla ilmastovyöhykkeillä termistä talvea ei ole lainkaan; muiden määritelmien mukainen talvi kuitenkin on ja usein se tuo kesän kuumuuden ja kuivuuden jälkeen tervetulleen viileyden ja sateet. Tropiikissa talvikausi, jota nimitetään myös viileäksi kaudeksi, katkaisee kesän monsuunin ja aloittaa kuivan kauden.


title: Talvi

text:
Talviurheilu on urheilua, jossa hyödynnetään lunta ja jäätä.
Jäätiet lyhentävät ajomatkoja järviseudulla, ja tekevät saaristossa mahdollisiksi kuljetukset autolla paikkoihin, joihin ei kesällä pääse.


title: Talvi

text: Rakentaminen on yleisempää kesäisin, jolloin lämmitys- ja valaistuskulut ovat pienemmät eikä materiaaleja tarvitse suojata lumelta. Talvella voi tosin saada rakennustyövoimaa edullisesti.


title: Talvi

text: Kasvillisuuden lepokausi ajoittuu talveen, koska silloin on vähemmän auringonenergiaa käytettävissä yhteyttämiseen, ja lämpötila laskee usein niin alas, että jäätyvät nesteet voisivat rikkoa soluja. Eri kasvilajeilla on eri tapoja talvehtia: yksivuotiset kuolevat pois ja talvehtivat siemeninä, ja monivuotiset suojaavat tärkeät osansa tavalla tai toisella.


title: Talvi

text: Myös eläimillä on erilaisia talvehtimistapoja. Muuttolinnut siirtyvät pois ankarimman talven alueelta joko lauhkeammalle vyöhykkeelle tai jopa toisen pallonpuoliskon kesään.


title: Talvi

text: Pohjoismaissa talvisäiden vuosittaiset erot ovat todella suuret. Vuotuinen vaihtelu on suurinta nimenomaan talvisin. Lämpötilojen vuorokausivaihtelu on marras–helmikuussa verrattain vähäistä ja peittyy säätilan muutoksista johtuviin lämpötilavaihteluihin.


title: Talvi

text: Kylmiä talvia olivat muun muassa talvet 1928–1929, 1939–1940, 1940–1941, 1941–1942, 1964–1966, 1968–1969, 1977–1979, 1985–1987, 2002–2003, 2009–2010 ja 2010–2011.


title: Talvi

text: Leutoja talvia sitä vastoin olivat muun muassa talvet 1988–1989, 1989–1990, 1990–1991, 1991–1992, 1992–1993, 1994–1995, 1999–2000, 2000–2001, 2004–2005, 2006–2007, 2007–2008, 2008–2009, 2011–2012, 2013–2014, 2014–2015, 2015–2016, 2016-2017 ja 2017–2018.


title: Talvi

text: Talvi 2007–2008 oli poikkeuksellinen: sen aikana Helsingissä pysyvä terminen talvi ei alkanut juuri lainkaan, ja keskilämpötila oli Ilmatieteen laitoksen mukaan mittaushistorian korkein. Myös terminen talvi 2014–2015 jäi paikoitelleen maan eteläosaan tulematta.


title: Talvi

text: Keskimääräisiä talvia olivat muun muassa 1996–1997,1997–1998, 2001–2002, 2003–2004, 2005–2006, ja 2012–2013.


title: Martin Luther King, Jr.

text: Martin Luther King, Jr. (15. tammikuuta 1929 Atlanta, Georgia – 4. huhtikuuta 1968 Memphis, Tennessee) oli yhdysvaltalainen baptistipastori ja ihmisoikeusaktivisti. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1964.


title: Martin Luther King, Jr.

text: Martin Luther King oli Yhdysvaltain kansalaisoikeusliikkeen keskeisiä hahmoja, joka 1950- ja 1960-luvulla ajoi erityisesti etelävaltioiden mustien kansalaisoikeuksien tunnustamista. Hän oli väkivallattoman kansalaistottelemattomuuden järkkymätön kannattaja ja onkin Mahatma Gandhin ohella väkivallattoman vastarinnan ajattelun tärkeimpiä kehittäjiä. Kingin syntymän kunniaksi vuoden kolmas maanantai, Martin Luther Kingin päivä, on Yhdysvalloissa yleinen vapaapäivä. Asetuksen hyväksyi presidentti Ronald Reagan vuonna 1986.


title: Martin Luther King, Jr.

text: King syntyi Atlantassa, Georgian osavaltiossa Michael King Junior -nimisenä. Hänen vanhempansa olivat Martin Luther King Sr. (alk. Michael King) ja Alberta Williams King. Hänen isänsä oli myös pastori, joka muutti oman ja poikansa nimet Martti Lutherin kunniaksi vuonna 1934. King valmistui vuonna 1948 Morehouse Collegesta sosiologian kandidaatiksi. Vuonna 1951 hän valmistui teologian kandidaatiksi Crozerin teologisesta oppilaitoksesta ("Crozer Theological Seminary"). Martin Luther King, Sr. nimitti Kingin Dexter Avenuen baptistikirkon pastoriksi Montgomeryssa, Alabamassa vuonna 1954. Teologian tohtoriksi King valmistui 5. kesäkuuta päivä 1955 Bostonin yliopistosta.


title: Martin Luther King, Jr.

text: King avioitui vuonna 1953 Coretta Scottin kanssa Marionissa, Alabamassa. King ja Scott saivat neljä lasta:


title: Martin Luther King, Jr.

text: King johti vuoden 1955 Montgomeryn bussiboikottia, joka sai alkunsa, kun Rosa Parks kieltäytyi luovuttamasta paikkaansa valkoihoiselle miehelle ja rikkoi näin Jim Crow -lakia. Boikotti kesti 381 päivää, ja tilanne kiristyi niin, että Kingin Montgomeryn asunnon kuistille jopa heitettiin pommi. 13. marraskuuta 1956 Yhdysvaltain korkein oikeus totesi päätöksessään, että rotuerottelu busseissa oli Yhdysvaltain perustuslain vastaista.


title: Martin Luther King, Jr.

text: Kampanjan jälkeen King perusti vuonna 1957 Southern Christian Leadership Conferencen (SCLC), jota hän johti kuolemaansa saakka. King sovelsi vaalimaansa väkivallatonta kansalaistottelemattomuutta SCLC:n järjestämissä protesteissa. King päätteli, että järjestäytynyt, väkivallaton kansalaistottelemattomuus eteläistä rotuerottelua vastaan keräisi julkisuutta mustien tasa-arvon ja äänioikeuden tavoitteluun. Eteläisten mustien puutteesta ja nöyryytyksestä, rotuerottelusta ja kansalaisoikeusaktivistien ahdistelusta tehdyt lehti- ja televisiojutut keräsivätkin yleistä ymmärrystä ja sympatiaa, ja kansalaisliikkeestä tuli 1960-luvun alun merkittävin poliittinen liike.


title: Martin Luther King, Jr.

text: Vuonna 1961 kansalaisoikeudet olivat näkyvimmin esillä Georgian Albanyssä. Jotkut paikallisista kutsuivat Kingin mukaan, hän johti yhtä mielenosoitusmarssia ja joutui pidätetyksi. Toiset pahastuivat, sillä toiminnan johto haluttiin pitää paikallisissa käsissä. Kingin osallistuminen veti kansallisen lehdistön huomiota Albanyyn, ja lisää mustia liittyi kansalaisoikeusliikkeeseen. Kaupunki tarjosi sopimusta: jos King lähtisi, protestoijat vapautettaisiin vankilasta. King lähti, mutta protestit ja pidätykset jatkuivat. Lehdistö piti Albanyä Kingin suurimpana epäonnistumisena. King itse sanoi, että virhe oli siinä että vastustettiin rotuerottua yleensä eikä sen yksilöityjä ilmentymiä.


title: Martin Luther King, Jr.

text: Vuoden 1963 keväällä King pääsi jälleen otsikoihin osallistuessaan kansalaisoikeusliikkeen toimintaan Alabaman Birminghamissa. Protestit alkoivat näyttävästi mutta ilman väkivaltaa: mustat yrittivät ostaa lounasta vain valkoisille varatuista ruokapaikoista kaupungin keskustassa. He istuivat odottamaan ja jonot pysähtyivät. Lisäksi järjestettiin mielenosoitusmarsseja. Monia mielenosoittajia pidätettiin, heidän joukossaan Martin Luther King Jr. King joutui eristysselliin ja kirjoitti siellä kirjeen "Letter from Birmingham Jail", joka levisi hänen kannattajiensa keskuuteen ja julkaistiin myöhemmin. Hänen vaimonsa ei saanut puhua miehelleen ja otti yhteyttä oikeusministeri Robert Kennedyyn. FBI puuttui tapahtumien kulkuun. Toukokuun alussa mielenosoituksiin liittyi tuhansia mustia koululaisia. Ku Klux Klan järjesti vastamielenosoituksia. Toukokuun puolivälissä mellakat muuttuivat väkivaltaisiksi, ja presidentti Kennedy lähetti kaupunkiin kolmetuhatta sotilasta rauhoittamaan tilannetta.


title: Martin Luther King, Jr.

text: Birminghamin kaupungin edustajat lupasivat kieltää rotuerottelun kaupungin toiminnoissa ja tukea mustien työllistymistä kantakaupungissa. Alabaman kuvernööri George Wallace ilmoitti, että sopimuksen tekijöillä ei ollut siihen valtuuksia. Ku Klux Klan iski hotelliin, jossa King asui, mutta tämä oli jo ehtinyt lähteä kaupungista.


title: Martin Luther King, Jr.

text: Elokuussa vuonna 1963 King piti kuuluisan ”I Have a Dream” -puheensa Lincolnin muistomerkillä Washingtonissa järjestetyn mielenosoitusmarssin osallistujille. Paljolti Kingin järjestämien marssien ansiosta Yhdysvaltain lakiin lisättiin kansalaisoikeuslaki ("Civil Rights Act of 1964") vuonna 1964 ja äänioikeuslaki ("Voting Rights Act") vuonna 1965.


title: Martin Luther King, Jr.

text: King alkoi elämänsä myöhäisemmissä vaiheissa ottaa kantaa myös muihinkin yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Hän asettui 4. huhtikuuta 1967 ensimmäistä kertaa vastustamaan julkisesti Vietnamin sotaa ”Beyond Vietnam” -puheensa New Yorkin Riverside kirkossa. Puheessa hän arvosteli rajusti Yhdysvaltain ulkopolitiikkaa ja kutsui Yhdysvaltoja muun muassa ”maailman suurimmaksi väkivallan lietsojaksi”, mikä herätti paljon paheksuntaa ja kritiikkiä.


title: Martin Luther King, Jr.

text: King keskittyi viimeisenä elinvuotenaan entistä enemmän köyhyyteen ja tuloeroihin. Hänet on määritelty yhteiskuntaetiikaltaan demokraattiseksi sosialistiksi. Hän oli mukana suunnittelemassa SCLC:n ”Köyhien kampanjaa”, mutta kuoli ennen kampanjan toteuttamista.


title: Martin Luther King, Jr.

text: King murhattiin ampumalla päähän 4. huhtikuuta 1968 motelli Lorrainen parvekkeelle Memphisissä, Tennesseessä. Teosta epäilty pikkurikollinen James Earl Ray pidätettiin Lontoossa kolme kuukautta myöhemmin. Ray tunnusti syyllisyytensä ja tuomittiin 99 vuodeksi vankilaan. Myöhemmin Ray peruutti tunnustuksensa ja yritti koko loppuelämänsä saada tuomionsa oikeuden käsiteltäväksi. Ray kuoli vankilassa 70-vuotiaana 23. huhtikuuta 1998. Vuonna 1997 Dexter King tapasi Rayn ja todistusaineiston nähtyään vakuuttui Rayn syyttömyydestä ja tuki hänen pyrkimyksiään saada tuomio oikeuden käsiteltäväksi.


title: Martin Luther King, Jr.

text: Loyd Jowers, motelli Lorrainen lähellä sijainneen ravintola Jim’s Grillin pitäjä, väitti olleensa osallinen Kingin murhan suunnitelleessa salaliitossa ja vastaanottaneensa 100 000 dollaria murhan järjestelyistä, tosin tietämättä, että tarkoituksena oli murhata King. Kingin perhe nosti Jowersia ja muita tuntemattomia salaliittolaisia vastaan kuolemantuottamuskanteen Memphisin siviilioikeudessa. Päätöksessään valamiehistö totesi Jowersin syylliseksi ja katsoi, että taustalla on myös laajempi salaliitto.


title: Roolipeli

text: Roolipeli on vuorovaikutteisen kerronnan muoto, jossa osallistujat eläytyvät kuvitteellisten hahmojen rooleihin. Niin sanotuissa pöytäroolipeleissä pelaaminen tapahtuu lähinnä keskustelun muodossa, live-roolipeleissä eli ”larppauksessa” näytellen. Pelien juoni muotoutuu ja kehittyy osallistujien välisessä vuorovaikutuksessa eräänlaisena improvisaationa. Ennalta määrätyn käsikirjoituksen osuus rajoittuu roolipeleissä kertomuksen tausta-asetelmiin ja lähtökohtiin.


title: Roolipeli

text: Roolipeleissä sovelletaan yleensä ennalta sovittua sääntöjärjestelmää. Roolihahmojen ominaisuudet tai taidot määritellään usein sanoin tai numeroin. Konfliktitilanteiden ratkeamiseen vaikuttavat tavallisesti sekä pelaajien valinnat, roolihahmojen ominaisuudet että sattuma, jota usein edustaa noppa. Yleensä roolipeleissä on pelinjohtajaksi kutsuttu henkilö, joka on suunnitellut pelin lähtökohdan ja taustat sekä ohjaa pelin sivuhahmoja. Roolipelin nimitystä käytetään myös eräistä tietokonepeleistä.


title: Roolipeli

text: Nykymuotoisilla roolipeleillä on taustaa niin yhteisöllisessä tarinankerronnassa, 1960-luvun tapahtumissa kuin vanhoissa sotapeleissäkin. 1700- ja 1800-luvulla käytettiin upseerien kouluttamiseen hyvin yksityiskohtaisilla säännöillä varustettuja sotapelejä. Näissä joukko-osastoja kuvattiin miniatyyreillä ja satunnaisia tapahtumia mallinnettiin nopilla.


title: Roolipeli

text: Englantilainen kirjailija ja historioitsija H. G. Wells toi pitkäveteisinä pidetyt sotapelit lähemmäs ajanvietettä. Hän julkaisi itse pelaamansa sotapelin säännöt suurelle yleisölle "Little Wars" -nimisessä niteessä 1900-luvun alussa. Tämä viitoitti omalta osaltaan tietä tuleville roolipeleille.


title: Roolipeli

text: Roolipelien kehitys erkaantui sotapeleistä lähinnä kirjallisuuden ansiosta. Ensimmäiset roolipelit olivat fantasia-aiheisia. Vuosina 1954–1956 julkaistua J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -romaania pidetään varsinaisena roolipelien innoittajana. Tolkien osoitti, kuinka kunnianhimoisesti mielikuvitusta voi käyttää. Hän piirsi "Sormusten herran" tapahtumaympäristöstä, Keski-Maasta, karttoja ja kehitti sille oman historian, mytologian ja jopa useita kieliä omine kirjoitusmerkistöineen.


title: Roolipeli

text: Vuonna 1974 Gary Gygax ja Dave Arneson julkaisivat Chainmail-pelin, jossa sotapelien säännöt oli muokattu sopimaan fantasiaolentojen taisteluihin. Sama yhtiö kehitti pari vuotta myöhemmin myös Dungeons & Dragons-pelin (D&D), jonka voidaan varsinaisesti katsoa aloittaneen roolipeli-ilmiön. Nämä pelit erosivat usealla tavalla aikaisemmista sotapeleistä:Ensimmäisten roolipelien tapahtumaympäristöt olivat Tolkienin Keski-Maan kaltaisia fantasiamaailmoja. Fantasiaroolipelien rinnalle kehittyi myöhemmin pelejä lukemattomista muista aihepiireistä. Nykyisin suosittuja ovat muun muassa scifi- ja kauhuaiheiset pelit.


title: Roolipeli

text: 1980-luvulle tultaessa D&D ja sen jälkeläinen Advanced Dungeons & Dragons oli saanut lukuisia kilpailijoita, jotka painottivat eri tavalla taktiikkaa, tarinankerrontaa ja hahmon rooliin eläytymistä. Lisäksi roolipelien aihepiiri laajeni nopeasti fantasiasta muun muassa scifiin (esimerkiksi Traveller) ja kauhukirjojen maailmoihin (Cthulhun kutsu, 1981). Vuonna 1986 julkaistiin pöytäroolipelisäännöstö GURPS, jonka säännöt sopivat kaikenlaisiin aihepiireihin aina fantasiasta sci-fiin sekä realistisista tarinoista eeppisiin taruihin.


title: Roolipeli

text: Maininnan arvoinen on myös 1988 ilmestynyt Ars Magica, joka opasti tarinakeskeiseen roolipelaamiseen, jossa pelinjohtajan vastuu on jaettu koko ryhmän kesken kunkin toimiessa pelin edetessä vuorollaan pelinjohtajana. Osittain samoilta tekijöiltä tuli vuonna 1991 -roolipeli, joka korosti entisestään eläytymistä hahmon maailmankuvaan, toiveisiin ja pelkoihin.


title: Roolipeli

text: Samoihin aikoihin kun pelillisyys menetti merkitystään, alettiin roolipelaamiselle hakea uusia muotoja perinteisen pöydän ympärillä tapahtuvan pelaamisen rinnalle. Syntyi live-roolipelaaminen. Erityisesti pohjoismaisessa live-roolipelikulttuurissa painotus eläytymiseen on ollut erityisen voimakasta.


title: Roolipeli

text: Roolipelit voidaan jakaa ainakin kolmeen eri ryhmään: perinteisiin pöytäroolipeleihin, live-roolipeleihin sekä internet-roolipeleihin. Joukkoon voidaan laskea myös tietokoneella tai konsolilla pelattavat roolipelit. Ensimmäiset suomalaiset roolipelaajat aloittivat pelaamisen jo 1970-luvun puolella, useimmat ollessaan vaihto-oppilaana Yhdysvalloissa. Harrastus alkoi yleistyä Suomessa vuonna 1985, jolloin perustettiin Suomen ensimmäinen roolipelejä maahan tuova yritys Fantasiapelit. Suurimpiin kaupunkeihin ilmaantui pian roolipelien erityisliikkeitä tai vähintäänkin roolipeliosastoja suurten kirjakauppaketjujen myymälöihin. Jälkimmäiset ovat sittemmin hävinneet, mutta roolipelikauppoja toimii yhä useissa kaupungeissa.


title: Roolipeli

text: Ylivoimaisesti tunnetuin roolipeli Dungeons & Dragons ilmestyi suomeksi vuonna 1988. Fantasiapelien mukaan sen perussääntöjä (niin sanottu punainen laatikko) myytiin noin 65 000 kappaletta. Suomeksi sen julkaisi Protocol Productions, joka käänsi myös Battletechin suomeksi. Muita suomeksi pelejä kääntäneitä tahoja ovat Ace Pelit (Astra, RuneQuest, Keski-Maa-roolipeli, Roolimestari, Tie tähtiin 2300 ja roolipelilehti Magus), DADA-pelit (miniatyyripeli Laserburner sekä Stormark-seikkailusarja (Granag, Kuninkaan kaupunki ja Velhon vanki), Finnish Game House (Cyberpunk 2020, Paranoia, Stormbringer, , ja roolipelilehti Seikkailija) ja Pro Games (Cthulhun kutsu). Muita suomennettuja roolipelejä ovat esimerkiksi Shadowrun, Aseistetut machonaiset, Kätyrin osa ja Piruja miehiksi.


title: Roolipeli

text: Ensimmäinen suomalainen roolipeli oli Risto J. ”Nordic” Hiedan vuonna 1985 julkaisema Secret Treasure of Raguoc in the Acirema Dungeons. Sittemmin Hieta suunnitteli muun muassa pelin Miekka ja magia (1987), haltiapeli Rapierin (1989), kauhuroolipeli Astran (1991), fantasiapeli Elhendin (1993) sekä joukon pieniä pelejä Arctic Ranger Productions -nimen alla. 1990-luvulla julkaistiin myös esimerkiksi Pasi Silanderin ja Piia Makkosen kristilliset pelit Kuninkaiden aika (1993) ja Anno Domini 50 (1995), Aleksi Stenbergin Tasnar (1997) sekä Ilmari Pielan kirjoittama, SKS:n julkaisema Kalevala-aiheinen Ultima Thule (1999).


title: Roolipeli

text: 1990-luvulla pelien julkaisemisen aloitti myös Ville Vuorelan Burger Games. Vuorela on julkaissut barokkifantasiapelin Miekkamies (1995), ekokatastrofipeli Taigan (1997), gangsteripeli Mobstersin (1998), Petri Hiltusen sarjakuviin perustuvan Praedorin (2000) ja Arkadi ja Boris Strugatskin kirjaan perustuvan Stalkerin (2008). Taiga on ilmestynyt myös ulkomailla, ja Stalkerista on myynnissä englanninkielinen versio. Suomen ensimmäinen suuren kustantamon julkaisema roolipeli on Mike Pohjolan fantasiapeli Myrskyn aika, joka ilmestyi WSOY:n Johnny Kniga -yksikön kustantamana vuonna 2003.


title: Roolipeli

text: 2000-luvulla syntyi eräänlainen kotimaisen roolipelikustantamisen buumi. Vuodesta 2004 Arkkikivi Ay on julkaissut suomeksi niin sanottuja indie-roolipelejä. Pelikustantamo Ironspine perustettiin vuonna 2006 ja on julkaissut muun muassa roolipelit Heimot (2009), Generian legendat (2011) ja Astraterra (2014). Muita pelejä ovat magiaa käsittelevä Bliaron (2011), Mike Pohjolan Star Wreck Roleplaying Game (2006) ja Tähti (2007), Juhana Petterssonin pingviiniaiheinen Ikuisuuden laakso (2009), sekä englanninkielinen Lamentations of the Flame Princess (2010).


title: Roolipeli

text: Ensimmäinen joukkorahoitettu suomalainen roolipeli on vuonna 2013 ilmestynyt Mike Pohjolan aloittelijaystävällinen seikkailuroolipeli Myrskyn sankarit - Suurkuninkaan miekka. Se on myös vuosikymmeniin ensimmäinen suomenkielinen roolipeli, joka on julkaistu laatikossa ja on myynnissä kirjakauppoissa ja tavarataloissa perinteisten roolipeliliikkeiden lisäksi.


title: Roolipeli

text: Suomessa on myös ilmestynyt roolipelilehtiä, kuten Seikkailija (9 numeroa, 1987–1991), Sininen lohikäärme (4 numeroa, 1988-1989), Riimukiwi (19+3 numeroa 1989-1994),Magus (50 numeroa, 1989–2001), Claymore (20 numeroa, 1993-2000) ja Roolipelaaja (23 numeroa, 2006–2009). Mikrobitissä ollut Nordicin Peliluola-palsta (1985-1998) on toiminut monelle innoittajana roolipelejä kohtaan. Internetin yleistymisen myötä lehdet ovat kokeilleet sähköistä muotoa, mutta eivät ole menestyneet. Roolipelitiedotus on vahvasti siirtynyt blogeihin (muun muassa Roolipelitiedotus, Redemundin Kilta ja Loki).


title: Roolipeli

text: Tärkein alan tapahtuma Suomessa on vuotuinen Ropecon, joka kerää yli kolme tuhatta roolipeli-, keräilykorttipeli-, miniatyyripeli- ja lautapeliharrastajaa ympäri Suomea keskustelemaan ja pelaamaan. Vastaavia tapahtumia järjestetään vuosittaisia roolipelitapahtumia muun muassa Tampereella (Tracon) ja Oulussa (Maracon). Suomessa on parisenkymmentä roolipeliyhdistystä, joiden kautta pääsee pelaamaan pelejä. Suurimpia niistä ovat pääkaupunkiseudun Alter Ego ja Otaniemen Roolipeliclubi .


title: Roolipeli

text: Roolipelien kanssa joitakin samoja piirteitä jakavat esimerkiksi miniatyyripelit, keräilykorttipelit ja lautapelit, mutta niitä ei pidetä roolipeleinä, sillä niihin ei tavallisesti liity ajatusta yksittäiseen roolihahmoon eläytymisestä.


title: Kesäpalatsi (Peking)

text: Kesäpalatsi (yksink.: 颐和园, perint.: 頤和園, pinyin: Yíhéyuán) on vanha keisarillinen lomapaikka ja puutarha-alue noin 15 kilometrin päässä Pekingistä.


title: Kesäpalatsi (Peking)

text: Ensimmäinen palatsi alueelle rakennettiin Jin-dynastian alkuaikoina. Qing-dynastian aikana vuonna 1750 palatsi uudelleenrakennettiin ja uudelleennimettiin. Britannian ja Ranskan joukot tuhosivat sen toisen oopiumisodan päätteeksi 1860, mutta leskikeisarinna Cixi rakennutti sen jälleen 1888 30 miljoonan hopeataalerin hinnalla. Rahat oli tarkoitettu Kiinan laivaston uusimiseen, ja niiden käyttö palatsin rakentamiseen onkin selkeä esimerkki Qing-dynastian loppuaikojen korruptiosta. Uudelleenrakentaminen kesti noin vuoden, minkä päätteeksi Cixi antoi palatsille sen nykyisen nimen: Rauhan ja harmonian puutarha.


title: Kesäpalatsi (Peking)

text: Boksarikapinan yhteydessä 1900 ulkomaalaiset hävittivät Kesäpalatsin jälleen, tuhoten lähes kaikki suuret temppelit ja hallit. Keisarinna Cixi aloitutti taas uudelleenrakennuksen palattuaan Pekingiin 1903.


title: Kesäpalatsi (Peking)

text: Viimeinen Qing-dynastian keisari Puyi karkotettiin Kesäpalatsista 1924 ja palatsista tehtiin puisto, josta muodostui hyvin suosittu kesäinen retkikohde Pekingin asukkaille ja siellä käyville matkailijoille.


title: Kesäpalatsi (Peking)

text: Kesäpalatsi valittiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1998.


title: Kesäpalatsi (Peking)

text: Kesäpalatsi kattaa noin 294 hehtaarin alueen, josta kolme neljäsosaa on vettä. Merkittävimmät paikat ovat Pitkän iän kukkula ja Kunming-järvi. Puutarha-alueella sijaitsee hallintoalue, jossa Cixi hoiti valtion asioita. Lisäksi siellä on asuinalue puutarhoineen. Puutarhat yhdistävät eteläisen ja pohjoisen Kiinan puutarhansuunnitteluperinteitä.


title: Magic: The Gathering

text: Magic: The Gathering, lyhyesti Magic tai MTG, on maailman ensimmäinen keräilykorttipeli. Se on Richard Garfieldin kehittämä ja Wizards of the Coast -yhtiön vuonna 1993 julkaisema. Peli aloitti kokonaan uuden keräilykorttipelien genren. Nykyään aktiivisia pelaajia arvioidaan olevan maailmanlaajuisesti ainakin noin kaksitoista miljoonaa. Peliä voidaan pelata myös ammattimaisesti, sillä yhtiön sponsoroimat turnauspalkkiot ovat erittäin huomattavia. Osa pelaajista pelaakin Magicia ammatikseen. Myös Suomessa on aktiivinen Magic-yhteisö, ja suomalaiset ovat menestyneet kansainvälisissä turnauksissa kohtuullisesti.


title: Magic: The Gathering

text: Peli sijoittuu fantasiamaailmaan. Korttipeleille ominaisesti peliin sisältyy satunnaiselementti. Erilaisia kortteja on yli kymmenen tuhatta ja uusia tulee noin 600 vuodessa. Ne näyttävät monin tavoin tavallisilta pelikorteilta, mutta niihin on painettu lukuisia hyvin monimutkaisiakin sääntöjä, joiden yhteisvaikutukset pelin huomattavan pitkien perussääntöjen kanssa ovat joskus kokeneellekin pelaajalle arvaamattomia. Pelaajat omistavat tyypillisesti vain murto-osan näistä korteista, sillä jotkut kortit ovat hyvin harvinaisia ja niiden jälleenmyyntihinnat ovat huomattavia (arvostetuimman kortin, Black Lotuksen arvo on noin $10000 - joskin myyntiarvoltaan arvokkaampia kortteja on useita, joista listahinnaltaan korkein on Summer 3rd. Editionin sininen virhepainos Hurricanesta. "Blue Hurricane" on arvoltaan reilusti yli $10000).


title: Magic: The Gathering

text: Pieni, mutta tärkeä osa Magiciä on korttien taidokkaasti toteutetut kuva-aiheet ja kortteihin painetut lyhyet, usein huvittavat ylimääräiset tekstit. Nämä "flavot" tai "flavorit" ("flavor text") ovat usein pieniä runoja, sitaatteja tai aforismeja.


title: Magic: The Gathering

text: Kortteja on julkaistu lukuisilla kielillä, ei kuitenkaan suomeksi. Erikieliset kortit ovat keskenään tasa-arvoisessa asemassa ja niitä voidaan käyttää sekaisin samassa pakassa.


title: Magic: The Gathering

text: Pelaajan täytyy ennen peliä koota itselleen pakka, joka on erilaisista korteista laadittu toimiva kokonaisuus. Tämä on monessa mielessä pelin vaativin osa, sillä vaihtoehtoja on käytännössä loputtomasti. Pakassa täytyy olla vähintään 60 korttia (ylärajaa ei ole), sekä samanlaisia kortteja pakassa saa olla korkeintaan 4 kpl (perusmaita lukuun ottamatta). Tästä poikkeuksena ovat erilaiset peliformaatit, kuten esimerkiksi "Singleton" ("Highlander") missä kutakin korttia saa olla vain 1 kpl.


title: Magic: The Gathering

text: Pakan kokoamisen jälkeen aloitetaan peli. Kumpikin pelaaja edustaa voimakasta velhoa tai maagia, joka pyrkii vähentämään vastustajan elinvoiman ("life") kahdestakymmenestä nollaan. Pelaaja voi hävitä pelin myös korttien loppumiseen pakasta tai jollakin muulla vaihtoehtoisella tavalla. Magic vaatii tarkkaa resurssien tasapainottamista ja omien tekojen vaikutusten arviointia.


title: Magic: The Gathering

text:
Alussa pelaajat asettavat korttipakkansa pöydälle ja nostavat seitsemän korttia. Jos kortit eivät ole mieluisat, voi pelaaja sekoittaa pakan uudelleen ja nostaa uudet kortit. Tätä sanotaan Mulliganiksi. Riippuen kulloinkin pelatusta pelityypistä, tämän jälkeen nostetaan joko seitsemän korttia, tai sitten yhden kortin vähämmän kuin edellisellä kerralla (toisella kerralla kuusi, kolmannella viisi ja niin edelleen). Ilman kortteja ei voi aloittaa. Kumpikin pelaaja käy vuorollaan läpi määrätyn vuorojärjestyksen, jonka puitteissa hän pyrkii pelaamaan loitsujaan.
Koska kortteja, erikoisuuksia, ryhmiä ym. on niin paljon, on paras aloittaa käymällä ne läpi.
Magic- kortit jaetaan viiteen väriin, jotka edustavat erilaisia voimia ja elementtejä:
Värit ovat pelin perusryhmitys. Kaikki kortit kuuluvat väreihin, paitsi Maat (Lands) sekä suurin osa Artifakteista (Artifact). Maat ovat resurssi, jolla tuotetaan tietyn värin manaa ja Artefaktit ovat erilaisia tavaroita, varusteita ja koneita. Yleensä pakoissa on vain yhtä, kahta tai kolmea väriä, sillä mitä enemmän niitä on sitä vaikeammaksi järkevästi pelattavan pakan kasaaminen muuttuu. Yksi suuri elementti pelissä on löytää mahdollisimman toimiva yhdistelmä kortteja pakaksi, käytettyjen värien määrän rajoittaminen yksinkertaistaa tätä prosessia.


title: Magic: The Gathering

text: Maa-kortit ovat Magicin resurssi. Maasta saa manaa. Manalla pelataan useita kortteja (ei Perusmaita). Maa-korteilla on myös alaryhmiä. Pakka perustuu kahdesta pääryhmästä, Maista sekä Loitsuista (Spells).


title: Magic: The Gathering

text:
Perusmaat ovat pelin tärkein resurssi. Metsä (Forest) tuottaa vihreää manaa, Vuori (Mountain) tuottaa punaista manaa, Saari (Island) tuottaa sinistä manaa, Tasangot (Plains) tuottaa valkoista manaa ja Suo (Swamp) tuottaa mustaa manaa. Toisin sanoen, peliä on melkein mahdotonta voittaa ilman Maita.
Lumisilla perusmailla ei sinänsä ole eroavaisuutta Perusmaiden kanssa, mutta näitä on ilmestynyt vain sarjoissa Ice Age sekä ColdSnap.


title: Magic: The Gathering

text: Näillä on erilaisia ominaisuuksia kuin perusmailla. On myös olemassa eräänlaisia Basic land - landeja esim. Land - Swamp / Land - Mountain Swamp


title: Magic: The Gathering

text: Loitsut ovat kortteja, mihin Maiden antamat manaresurssit käytetään. Loitsuilla on eniten alaryhmiä; Olennot (Creatures), Manaukset (Sorceries), Pikaloitsut (Instants), Artifaktit (Artifacts) sekä Lumoukset (Enchantments). On myös olemassa Artifaktiolentoja (Artifact creatures), jonkun lajin "omia" loitsuja (Tribal) sekä Planeswalkerit eli eräänlaiset pelaajakortit (Planeswalkers)


title: Magic: The Gathering

text: Olentojen tarkoitus pelissä on hyökätä vastustajan elämäpisteet nolliin sekä puolustaa pelaajaa. Olennon oikeassa alakulmassa oleva lukumäärä kertoo olennon hyökkäysvoiman (vasen numero) sekä kestävyyden (oikea numero). Kun olento hyökkää pelaajaan, sen pelaajan elämäpisteistä vähennetään olennon hyökkäyspisteiden verran vahinkoa. Kun olento tulee torjutuksi, torjuva olento ja hyökkäävä taistelee keskenään; kummankin olennon kestävyyspisteistä vähennetään toisen hyökkäyspisteet. Kun kestävyys putoaa nollaan, olento tuhoutuu. Selvinneen olennon kestävyys palautuu vuoron lopussa.


title: Magic: The Gathering

text: Kun kortti aktivoidaan, se sidotaan ("tap"), jota kutsutaan myös "täppäämiseksi", eli se käännetään vinoon pöydällä. Kortin resurssit uusiutuvat pääsääntöisesti vuoron alussa, jolloin kortti taas käännetään suoraan ("untap").


title: Magic: The Gathering

text: Planeswalker-korttityyppi esiteltiin Lorwyn -korttisarjassa. Planeswalkerit pysyvät pelissä niin kauan kuin ne ovat uskollisia niitä hallitsevalle pelaajalle. Uskollisuutta (Loyalty) mitataan counttereina, joita planeswalkerilla on. Counttereita voidaan lisätä tai vähentää käyttämällä planeswalkerin eri kykyjä (abilities). Kun planeswalkerin uskollisuus putoaa nollaan, planeswalker haudataan sitä hallitsevan pelaajan hautausmaalle (graveyard). Pelaaja voi käyttää vain yhtä planeswalkerin kykyä oman vuoronsa aikana. Planeswalkerin voi tappaa kohdistamalla siihen hyökkäyksen. Mikäli vahinkoa pääsee Planeswalkeriin asti, sen uskollisuus vähenee vahingon määrän verran.


title: Magic: The Gathering

text: Pelin säännöt ovat hyvin pitkät ja niihin on julkaistu lukematon määrä korttikohtaisia lisäyksiä. Tämän vuoksi kokenutkin pelaaja joutuu usein tarkistamaan oikean pelijärjestyksen säännöistä. Pulmia aiheuttavat esimerkiksi monimutkainen loitsujen ajoitusjärjestelmä, jolla määrätään eri korttien vaikutusten selvittämisjärjestys ("resolve"). Järjestelmää on yksinkertaistettu, mutta se aiheuttaa edelleen jonkin verran hämmennystä.


title: Magic: The Gathering

text: Peliä voidaan pelata myös erilaisilla sääntövariaatioilla. Näitä ovat mm. useamman kuin kahden pelaajan moninpelit ("multiplayer") ja vaihtoehtoiset pakkojenrakennustavat.


title: Magic: The Gathering

text: Magiciä voi pelata myös Internetissä (Magic Online), johon kortteja päivitetään sitä mukaa kun niitä ilmestyy. Internet on muutenkin nykyään tärkeä kommunikointiväylä Magicin pelaajille. Magicin fantasiamaailmasta on kirjoitettu myös kirjoja.


title: Magic: The Gathering

text: Pelin valmistanut yhtiö on patentoinut Yhdysvalloissa pelin monet osat. Tätä eivät kaikki ole katsoneet hyvällä. Pelissä käsitellään monia uskonnollisia ja okkultistisia teemoja, jota kristillinen oikeisto on Yhdysvalloissa kritisoinut.


title: Päärata

text: Päärata on maan tai alueen tärkein rataverkon osa. Yleensä päärata yhdistää suuria kaupunkeja toisiinsa, jolloin maan tai alueen taloudellekin on tärkeää radan toimivuus. Yleistä on, että päärataan panostetaan kunnossapidon ja parannusten osalta.


title: Päärata

text: Päärata onkin voinut saavuttaa asemansa historiallaan: päärata on helposti maan ensimmäisenä valmistuneen rataosuuden osa. Radanvarsi muodostaa usein tiheän asutuksen, joka lisää pääradan toiminnan merkitystä.Suomen rautateiden keskinen päärata kulkee Suomen poikki etelä-pohjoissuunnassa reittiä Helsinki–Hämeenlinna–Tampere–Seinäjoki–Kokkola–Oulu. Nimi päärata tulee siitä, että tämä reitti on kaikista merkittävin junaliikenteelle. Tärkein pääradan osuus on Helsinki–Tampere. Osuutta Tampere–Oulu kutsutaan nimellä Pohjanmaan rata.


title: Päärata

text: Pääradan osuus Helsinki-Tampere muodostaa nauhakaupungin ja maan tärkeimmän kasvukäytävän. Helsingin, Riihimäen, Hämeenlinnan, Etelä-Pirkanmaan ja Tampereen seutukuntien ketjun varrella asuu kolmannes suomalaisista.


title: Peru

text: Perun tasavalta (esp. "República del Perú") eli Peru on valtio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat Ecuador ja Kolumbia pohjoisessa, Brasilia idässä, Bolivia kaakossa ja Chile etelässä. Maan länsipuolella on Tyynimeri.


title: Peru

text: Muinaisen mahtavan Inkavaltion kukistumisen jälkeen Peru oli Espanjan siirtomaa 1531–1821. Itsenäistä Perua vaivasivat talousongelmat, ja hallinto vaihteli oikeistodiktatuurien, sotilasvallankaappausten ja vasemmistovallan välillä. 1900-luvun loppupuolella Loistava polku -sissiliike taisteli hallitusta vastaan ja otti panttivankeja. Vuosituhannen vaihteessa maan entistä johtoa tuomittiin korruptiosta ja muista väärinkäytöksistä.


title: Peru

text: Vaikka Peru sijaitsee lähellä päiväntasaajaa, kylmä Humboldtin merivirta ja korkeat Andit pitävät sen ilmaston viileämpänä kuin muualla tropiikissa.


title: Peru

text: Perun virallinen kieli on espanja. Lähes puolet 30 miljoonasta asukkaasta on intiaaneja ja yli 80 prosenttia roomalaiskatolisia.


title: Peru

text: Perun intiaanikulttuurilla on ollut tuhansien vuosien perinteet. Alueen asutus alkoi noin kymmenentuhatta vuotta sitten, kun metsästäjä-keräilijäkansoja tuli pohjoisesta. Noin vuoteen 2500 eaa. mennessä nykyisen Perun jokilaaksoissa oli kalastajien ja maanviljelijöiden asuttamia kyliä. Jo ennen inkoja alueella kukoisti laaja Chavínin kuningaskunta noin viidensadan vuoden ajan, 950-450 eaa. Chavínin jälkeen alue hajosi jälleen pikkuvaltioiksi.


title: Peru

text: Noin 1200 jaa. syntyi Inkavaltakunta, joka alkoi laajeta tosissaan 1400-luvulla hallitsijoiden Pachachutec ja Túpac Inca Yupanqui myötä. Inkojen pääkaupunki oli Cusco. Noin viisi vuotta ennen espanjalaisten tuloa inkavaltiota raastoi sisällissota, jonka osapuolia johtivat vallanperimyksestä kiistelevät veljekset.


title: Peru

text: Sisällissota oli heikentänyt inkoja, kun konkistadori Francisco Pizarro saapui valtaamaan inkojen valtakunnan vuonna 1531 Peruun 180 miehensä kanssa.


title: Peru

text: Espanjalaiset teloittivat Atahualpan 1533. Pizarro perusti Liman 1535 ja tuhosi inkojen pääkaupungin Cuscon.


title: Peru

text: Peruun 1542 perustettu varakuningaskunta hallitsi kaikkia Espanjan siirtokuntia Etelä-Amerikassa nykyisestä Panamasta maanosan eteläkärkeen saakka, ja sen pääkaupungista Limasta tuli maanosan merkittävin kaupunki. Vuonna 1780 inkakuninkaiden perilliseksi julistautunut Túpac Amaru II johti kapinaa espanjalaisia vastaan, mutta kapina kukistettiin.


title: Peru

text: Etelä-Amerikan itsenäisyyssotien aikana 1810–1822 Peru oli viimeinen Espanjan joukkojen tukikohdista. Argentiinalainen José de San Martín julisti Perun itsenäiseksi 28. heinäkuuta 1821, ja kenraali Antonio José de Sucre löi Espanjan joukot Ayacuchon taistelussa, mikä päätti Espanjan siirtomaanvallan. Espanja yritti vielä saada siirtokuntiaan takaisin, ja tunnusti Perun itsenäisyyden vasta 1879.


title: Peru

text: Vuosina 1836–1839 Peru ja Bolivia liittyivät lyhytaikaiseksi liittovaltioksi. Vuosina 1849–1874 maahan tuotiin 80 000–100 000 kiinalaista työläistä muun muassa keräämään guanoa.


title: Peru

text: Peru soti myös ajoittain naapureitaan vastaan kiistellyistä raja-alueista. Espanjaa vastaan se soti merellä 1864–1866. Tyynenmeren sodassa 1879–1883 yhdessä Bolivian kanssa Chileä vastaan Peru menetti nitraattikenttänsä Atacaman autiomaassa ja kolme maakuntaansa. Rajariidat Bolivian kanssa selvitettiin neuvottelemalla 1902.


title: Peru

text: Ensimmäinen uudistusmielinen presidentti Augusto B. Leguía nousi voittamiensa vaalien jälkeen valtaan 1919 armeijan tuella ja pysyikin vallassa, kunnes armeija syrjäytti hänet 1930. Hänen aikanaan sovittiin rajat Kolumbian kanssa 1927 ja Peru sai takaisin Chileltä menettämänsä Tacnan 1929.


title: Peru

text: Leguían vallasta syrjäyttäneen Sánchez Cerron johtaman kaappauksen jälkeen maata hallitsivat oikeistolaiset diktatuurit. Ecuadorin-Perun sodan jälkeen solmittiin 1942 Rion sopimus.


title: Peru

text: Vuonna 1945 valtaan nousi vaaleilla vasemmistolainen APRA. Kenraali Manuel Ordía kaappasi vallan 1948. Ordíasta tuli presidentti 1950, ja hän hallitsi aina vuoteen 1956. Sotilasvalta päättyi 1963, ja kristillisdemokraattien ja Acción Popularin ehdokas Fernando Belaúnde Terry valittiin presidentiksi, kun taas APRA sai suurimman määrän edustajainhuoneen paikoista.


title: Peru

text: Talousongelmien ja lakkojen jälkeen armeija syrjäytti Belaúnden 1968, ja valtaan nousi kenraali Velasco Alvarado. Hän teki maauudistuksen ja tilat muutettiin osuuskunniksi, muttei luovuttanut maata intiaanitalonpohjille, joiden keskuudessa syntyi Loistava polku -sissiliike. Vuoden 1975 kaappauksen jälkeen valtaan nousi kenraali Morales Bermúdez. Vuonna 1979 otettiin käyttöön uusi perustuslaki ja vuonna 1980 järjestettiin vaalit. Belaúnde valittiin uudelleen presidentiksi. Belaúnde aloitti maa- ja teollisuusuudistuksen, mutta hänen kautensa päättyessä 1985 maan oli jälleen talouskriisissä.


title: Peru

text: Belaúndea seurasi nuori sosiaalidemokraatti Alan García. Hän pyrki siivoamaan vanhan kaartin poliisista ja armeijasta ja korjaamaan taloutta hinta- ja valuuttakontrollilla ja kansallistamalla kaksi pankkia, josta joutui luopumaan ankaran vastarinnan jälkeen. Inflaatio kiihtyi hillitsemättömäksi ja ylitti 7 500 % vuonna 1990. Garcia hävisi vaalit ja pakeni maasta välttääkseen syytteet taloudellisista väärinkäytöksistä.


title: Peru

text: Kesäkuussa 1990 presidentiksi valittiin politiikan ulkopuolinen japanilaisten maahanmuuttajien poika Alberto Fujimori. Fujimori aloitti laajat leikkaustoimet inflaation pysäyttämiseksi ja velan maksamiseksi. Opposition hallitessa parlamenttia Fujimori järjesti huhtikuussa 1992 armeijan tuella kaappauksen ja hajotti kongressin ja kirjoitti uuden perustuslain. Maolainen sissiliike Loistava polku kiihdytti hyökkäyksiään hallituksen toimien jälkeen. Sen johtaja Abimael Guzmán pidätettiin syyskuussa, mikä aluksi kiihdytti sissien hyökkäyksiä, mutta jo 1994 noin kuusituhatta sissiä antautui.


title: Peru

text: Fujimorin tukijat voittivat uuden yksikamarisen kongressin vaalit marraskuussa 1992 ja uusi perustuslaki tuli voimaan joulukuussa 1993. Fujimori valittiin uudelleen presidentiksi kesäkuussa 1995. Hän järjesti armahduksen ihmisoikeusrikoksista syytetyille.


title: Peru

text: Movimiento Revolucionario Túpac Amarun sissit valtasivat Japanin lähetystön joulukuussa 1996 ja ottivat noin 500 panttivankia vaatien talousleikkauksien peruuttamista. Piiritys päättyi huhtikuussa 1997 hyökkäykseen ja kaikkien sissien kuolemaan.


title: Peru

text: Rajariidat Ecuadorin kanssa jatkuivat 1981 Cordillera del Cóndorista ja Cenepasta 1995, ja viimein 1998 maat solmivat rauhan ja merkitsivät rajan. Chilen kanssa viimeinen artikla rajasopimuksesta pantiin toimeen 1999.


title: Peru

text: Alkuvuodesta 2000 Fujimori pyrki kolmannelle kaudelle, vaikka perustuslaki kielsi sen. OAS:n ja opposition protesteista huolimatta hänen ilmoitettiin voittaneen, mutta hänen lähipiirinsä jäi kiinni lahjonnasta. Jatkuvien protestien vuoksi vaalit uusittiin huhtikuussa 2001. Fujimori erotti asevoimien komentajan ja kolme kenraalia estääkseen vallankaappauksen. Lopulta Valentín Paniagua nousi oppositiosta parlamentin puhemieheksi Fujimorin ollessa ulkomailla, josta käsin hän jätti eropyyntönsä. Tammikuussa 2001 virkaa tekeväksi presidentiksi noussut Paniagua perusti totuuskomission tutkimaan 4000 ihmisen katoamista 1980- ja 1990-luvuilla. Fujimorin luottomies Vladimiro Montesinos tuomittiin lähes 25 vuodeksi vankilaan korruptiosta sekä vallan ja valtion varojen väärinkäytöstä.


title: Peru

text: Vuoden 2001 vaaleissa presidentiksi valittiin taloustieteilijä Alejandro Toledo. Toledo joutui perääntymään kesäkuun 2002 protestien jälkeen yksityistämishankkeistaan. Sotilasryhmä nousi kapinaan tammikuussa 2005 ja toukokuussa Toledoa syytettiin allekirjoitusten väärentämisestä vuoden 2000 vaaleihin liittyen. Parlamentti päätti kuitenkin olla erottamatta häntä.


title: Peru

text: 2000-luvulla Perussa on sattunut kolme tuhoisaa maanjäristystä. Kesäkuussa 2001 maanjäristys surmasi 100 ihmistä Etelä-Perussa Arequipassa ja Moqueguassa ja jätti 46 000 kodittomiksi. Vuonna 2005 järisi taas. 15. elokuuta 2007 lähellä Icaa 150 kilometriä Limasta kaakkoon tapahtui 8,0 momenttimagnitudin tuhoisa maanjäristys. Yli 610 ihmistä kuoli ja 1 000 loukkaantui.


title: Peru

text:
Vuonna 2009 Amazonin alueella syntyi yhteenottoja turvallisuusjoukkojen ja alkuperäisväestön välillä maanomistuksesta. Kymmeniä ihmisiä sai surmansa.
Vuonna 2006 entinen presidentti Alan García valittiin maltillisella uudistusohjelmalla, ja hänen puolueensa APRA nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi Humalan Unión por el Perún jälkeen. Huhtikuussa 2007 parlamentti myönsi Garcíalle erikoisvaltuudet huumekauppaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan.


title: Peru

text:
Alan Garcían oikeistolaisella presidenttikaudella [2006-2011] Perun talouskasvu oli maanosan huippua ja köyhien osuus väestöstä väheni paljon.
Hänen seuraajakseen valittiin täpärästi kesäkuussa 2011 vasemmistolainen Ollanta Humala, joka tosin nimitti talouselämälle mieleiset, Yhdysvalloissa koulutetut ministerit.


title: Peru

text: Markkinamyönteinen politiikka, hyvä talouskehitys ja köyhyyden väheneminen ovat jatkuneet Humalankin kaudella, mutta omaisuudensuojan ja etenkin korruption suhteen parannettavaa riittäisi.


title: Peru

text: Peru on presidentiaalinen tasavalta, joten sen presidentillä on laajat valtaoikeudet, mutta toisin kuin presidentiaalisissa maissa useimmiten, Perussa on myös pääministerin virka. Viimeisin perustuslakimuutos tehtiin kansanäänestyksen vahvistamana 31. lokakuuta 1993.


title: Peru

text: Kolme vallanpitoelintä Perun hallinnossa ovat:


title: Peru

text: Kesäkuun 2016 vaaleissa presidentiksi valittiin vasemmistolainen Pedro Pablo Kuczynski.


title: Peru

text:
Kesäkuun 2011 vaaleissa presidentiksi valittiin vasemmistolainen Ollanta Humala.
Vuonna 2006 valitun kongressin voimasuhteet ovat seuraavat:


title: Peru

text: Perun maa-alue, lain numero 27867 mukaan päivätty 18. marraskuuta 2002, on jaettu 26 alueeseen (región; regiones), 195 maakuntaan (provincia) ja 1831 piiriin (distrito).Vuoteen 2002 asti Peru oli jaettu 24 departementtiin. Departementit olivat saman kuin alueet, Limaa ja Callaota lukuun ottamatta. Alueisiin siirryttäessä Lima erotettiin Liman departementista ja entisestä "Provincia Constitucional" Callaosta tuli alue.


title: Peru

text: Peru sijaitsee suunnilleen Päiväntasaajan ja Kauriin kääntöpiirin välissä. Andien vuoristo jakaa maan kolmeen osaan: läntinen rannikkoalue ("costa"), Andien rikkonainen vuoristoalue keskellä ("sierra") ja itäosan alava trooppinen viidakko Amazonin valuma-alueella ("selva"). Yksi maailman neljästä suurimmasta joesta, Amazon, lähtee Perusta Vevado Mismin rinteiltä. Bolivian rajalla taas sijaitsee maailman korkeimmalla sijaitseva purjehduskelpoinen järvi Titicaca. Maan korkein vuori on 6 768 metrin korkuinen Huascarán. Andien vuoristo jakautuu Perun eteläosassa kahteen osaan, joiden väliin jää ylänkö. Maanjäristykset ovat Perussa yleisiä, koska maan rannikon lähellä kulkee Nazcan ja Etelä-Amerikan laattojen välinen raja. Andeilla sijaitsee useita tulivuoria, joista aktiivisin on Ubinas.


title: Peru

text: Sijainnistaan huolimatta Perun ilmasto ei ole tyypillinen trooppinen ilmasto Humboldtin merivirran ja Andien vuoriston vaikutuksesta. Rannikkokaistaleella vallitsee viileä ja vähäsateinen ilmasto, jonka aiheuttaa rannikolla etelästä kulkeva kylmä Humboldtin merivirta. Lämpötilat pysyvät tasaisen alhaisina koko vuoden. Monin paikoin sateiden välissä voi mennä vuosia. Rannikon pohjoisosissa säätyyppi muuttuu 8–10 vuoden välein joulu- tai tammikuussa El Niñon takia Andeilla vallitsee vuoristoilmasto, samanlainen kuin Bolivian puolella. Sadekausi on marraskuusta maaliskuuhun, ja kuivan kauden aikana korkeimmissa osissa voi olla jopa pakkasta. Andien itäpuolella ilmasto muistuttaa Bolivian ja Brasilian puoleisten osien ilmastoa. Lämpötila on päivisin 30 asteen tienoilla ympäri vuoden. Varsinainen sadekausi kestää lokakuusta huhtikuuhun, mutta kesäkuukausillekin osuu joitakin sadepäiviä.


title: Peru

text: Perun luonto on monimuotoista Andien, Amazonin ja Tyynenmeren ansiosta. Nisäkkäisiin kuuluu harvinaisia kissaeläimiä kuten puuma ja jaguaari. Lintuja on 1 800 lajia, joista 120 kotoperäisiä. Andien alarinteillä kasvaa pilvimetsää, ja metsärajalta aina lumirajalle asti maanpintaa peittävät ruohovartiset, kuivuutta kestävät kasvit.


title: Peru

text: Machu Picchu on Perun merkittävin nähtävyys. Inkakaupungin raunio sijaitsee muutaman kymmenen kilometrin päässä Cuscosta, 2 500 metrin korkeudessa vuoren huipulla. Lähes pystysuorat seinämät putoavat kilometrin alaspäin. Machu Picchua on vaikea nähdä kauempaa. Juuri tämän takia espanjalaiset valloittajat, conquistadorit, eivät koskaan löytäneet linnoitusta.


title: Peru

text: Unescon maailmanperintöluettelossa on Perusta 11 kohdetta.


title: Peru

text: Perun talous pohjautuu sen luonnonvaroihin. Vuoristossa on malmeja ja mineraaleja, ja rannikon kalavedet ovat hyvät. Talous on kehittynyt suotuisasti 2000-luvulla, kun metallien maailmanmarkkinahinnat ovat nousseet, ja hallitus on liberalisoinut talouspolitiikkaa. Köyhyys pieneni 15 prosentilla vuosina 2002–2008. Koska talous on riippuvainen heilahtelevista maailmanmarkkinoista, se on kuitenkin melko epävakaa, sekä työttömyys ja inflaatio ovat edelleen suuria.


title: Peru

text: Vuonna 2008 ostovoimatasapainotettu (PPP) bruttokansantuote oli 247,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria, eli 8 500 dollaria henkeä kohti. Työttömyys oli 8,1 %.


title: Peru

text: Merkittävimmät luonnonvarat ovat kupari, hopea, kulta, öljy, rautamalmi, kivihiili, fosfaatti, puu ja kala. Merkittävimmät vientituotteet kulta, kupari ja kala. Vienti suuntautuu Yhdysvaltoihin, Kiinaan ja Sveitsiin.


title: Peru

text: Vuonna 2009 maassa oli 57 lentokenttää, joiden kiitotie oli päällystetty. Rautateitä oli 1 989 kilometriä. Vesiliikennettä voidaan harjoittaa Amazonin suurimmilla sivujoilla ja Titicaca-järvellä.


title: Peru

text: Perun etnisistä ryhmistä suurin ovat intiaanit, joita on 45 % väestöstä. Mestitsejä on 37 %, valkoisia 15 %, mustia, japanilaisia, kiinalaisia ja muita 3 %.


title: Peru

text: Virallisia kieliä ovat espanja, jota puhuu äidinkielenään 84,1 % väestöstä, ja ketšua, jota puhuu 13 %. Ketsua oli alkujaan inkojen käyttämä kieli, jonka inkavalloittajat levittivät koko valtakuntaansa. Toinen laajalle levinnyt intiaanikieli on aymara, jota puhutaan etenkin Bolivian rajalla Tititcaca-järven ympäristössä. Kaikkiaan maassa puhutaan 94 kieltä tai murretta, joista monet suurimmista ovat ketsuan tai aymaran murteita.


title: Peru

text: Perun väestöstä oli vuoden 2007 väestönlaskennassa roomalaiskatolisia on 81,3 %, evankelisia 12,5%, muita 3,3%, määrittelemättä tai uskonnottomia 2,9%. Perinteisiä heimouskontoja harjoitetaan lähinnä etäisissä itäisissä viidakoissa, kun taas varsinkin Andien ylängöllä katoliseen uskontoon sekoittuu perinteisten uskontojen elementtejä.


title: Peru

text: Peru luetaan ylemmän keskitulotason maihin. Poliittinen ja taloudellinen valta on erittäin epätasaisesti jakautunutta. Pieni espanjalaista alkuperää oleva eliitti hallitsee suurinta osaa maan taloudesta ja poliittisesta vallasta. Alkuperäiset perulaiset on usein jätetty syrjään päätöksenteosta ja taloudellisesta hyvinvoinnista.


title: Peru

text: Peru on onnistunut vähentämään köyhyyttä jonkin verran. Talouskasvu on ollut vakaata 2000-luvulla. Vaikka bruttokansantuote kasvoi vuonna 2006 huimat kahdeksan prosenttia, voimakas työttömyys ja epätasa-arvo hidastavat köyhyyden vähenemistä. Vuonna 2009 Limassa työttömiä oli yhdeksän prosenttia mutta alityöllistettyjä lähes 45 % työikäisistä.


title: Peru

text: Kaikkein haavoittuvaisimmassa oleva väestönosa on lapset. 3,8 miljoonasta köyhästä 2,1 miljoonaa on lapsia. Yli 60 % kaikista alle 18-vuotiaista on köyhiä.


title: Peru

text: Vuonna 2001 köyhyydessä eli 54,8 % ja äärimmäisessä köyhyydessä 24,4 % kaikista perulaisista.


title: Peru

text: Vuonna 2008 arvioitiin, että Peru voi saavuttaa kaksi todennäköisesti ja lisäksi kolme mahdollisesti. Saavutettavina pidettiin koulutukseen ja sukupuolten tasa-arvoon liittyviä tavoitteita, mahdollisina myös nälkään, lapsikuolleisuuteen ja äitien kuolleisuuteen liittyviä tavoitteita.


title: Peru

text: Perulaisista 77 prosenttia asuu kaupungeissa. Perun vesi- ja sanitaatiotilanne on kohentunut varsinkin kaupungeissa. Vuonna 2000 75 %:lla perulaisista oli puhdasta juomavettä ja 56 %:lla perustason sanitaatiopalvelut, vuodesta 1990 veden saatavuus oli kasvanut 12:lla ja sanitaation kahdella prosenttiyksiköllä. Maaseudulla sanitaatio puuttuu vielä 70 %:lta väestöstä, kaupungeissa 31 %:lta.


title: Peru

text: Koulutus on huonoissa kantimissa, mikä johtuu muun muassa opettajien kehnosta osaamisesta. Vuonna 2007 tehdyn tutkimuksen mukaan kolmasosa opettajista ei hallitse luetun ymmärtämistä. Puolet opettajista ei selviä yksinkertaisista matemaattisista laskutehtävistä. Myös koululaisten oppimistaso on heikko.


title: Peru

text: Amnesty Internationalin mukaan satoja perulaisia naisia ja lapsia kuolee vuosittain, koska neuvolahoidossa tapahtuu syrjintää. Köyhimmiltä alueilta ei mennä neuvolaan, koska kokemuksen mukaan hoitohenkilökunta syrjii tiettyjä väestönosia.


title: Peru

text: Lapsikuolleisuus on vähentynyt huomattavasti vuosina 1996-2006. Unicefin mukaan tuhannesta elävänä syntyneestä lapsesta enää 21 kuolee alle vuoden ikäisinä, kun vastaava luku oli aiemmin jopa 59. Nykyisin 91% raskaana olevista naisista tapaa terveydenhuollon ammattilaisen ainakin kerran raskausaikanaan (aiemmin vain 67%). Lääkäri on läsnä jo 71 prosentissa synnytyksistä.