title: Kimmo Sasi

text: Sasi toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajana vuosina 1991–1993, mutta joutui eroamaan tehtävästä kokoomuksen toisen vahvan miehen, Ahon hallituksen valtiovarainministerin Iiro Viinasen vaatimuksesta. 1990-luvun laman aikana Sasi vastusti voimakkaasti Viinasen ajamaa asuntovelkojen korkovähennysten leikkaamista korkojen ollessa korkeimmillaan, ja eduskunta muuttikin hallituksen esitystä asuntovelallisille edullisemmaksi. Toinen suuri näkemysero koski pankkitukea, jossa Sasi katsoi olevansa veronmaksajien puolella, ja eduskunta tiukensi huomattavasti pankkituen ehtoja.


title: Kimmo Sasi

text: Sasin ja Viinasen riidan seurauksena heidän puhevälinsä katkesivat lopullisesti. Sasin näkemyksen mukaan kysymys oli kokoomuksen sisäisestä valtataistelusta sekä hänen ja Viinasen keskinäisistä sovittamattomista näkemyseroista. Kokoomuksen sisäiseen tilaan vaikuttivat Sasin mielestä Berliinin muurin murtuminen ja kylmän sodan päättyminen, mikä vahvisti länsimielisiä voimia eri puolueissa. Tämän vuoksi Sasi ja Viinanen ajautuivat puolueen sisällä eri leireihin.


title: Kimmo Sasi

text: Sasi oli Lipposen I hallituksen liikenneministeri kolmen kuukauden ajan vuonna 1999 sekä Lipposen II hallituksen ulkomaankauppaministeri 1999–2002 ja liikenne- ja viestintäministeri 2002–2003. Liikenne- ja viestintäministerinä toimitusministeristövaiheessa hän vaihtoi VR:n hallituksen. Seuraava liikenne- ja viestintäministeri Leena Luhtanen palautti VR:n hallituksen aikaisempaa hallituspohjaa vastaavaksi.


title: Kimmo Sasi

text: Vuosina 2003–2011 Sasi toimi perustuslakivaliokunnan ja vuodesta 2011 valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajana. Huhtikuussa 2007 hänet valittiin Suomenruotsalaisten kansankäräjien toiseksi varapuheenjohtajaksi.


title: Kimmo Sasi

text: Sasi on kannattanut tasavallan presidentin valtaoikeuksien karsimista ja valtion omistuksen purkamista pörssiyhtiöistä. Hän on vastustanut ministereiden tueksi suunniteltuja poliittisia valtiosihteereitä. Keväällä 2009 hän myös ehdotti kansanedustajien määrän vähentämistä 200:sta 150:een.


title: Kimmo Sasi

text: Eduskunnan perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana Sasi esitti, että yhteiskunta voisi Britannian tavoin tukea uskonnollisen šariaa sovittelijan käyttöä riitatilanteissa, jossa molemmat osapuolet henkilöt haluavat sitä ja se ei ole Suomen lain kanssa ristiriidassa. Sasi kritisoi Helsingin Sanomia tavasta, jolla se esitti hänen tukevan šaria-lakia.


title: Kimmo Sasi

text: Keskustan ympäristöministeri Paula Lehtomäen perheen kaivosomistuksien tultua julkisuuteen Sasi vaati ministereitä julkistamaan puolisoiden omistukset.


title: Kimmo Sasi

text: Kimmo Sasin vanhemmat olivat Tampereen klassillisen lyseon rehtori Elias Sasi ja hammaslääkäri Hilkka-Liisa Ranta. Sasilla on entisen vaimonsa (1997–2014) Viveca Anita Sasin kanssa yksi tytär.


title: Kimmo Sasi

text: 5. maaliskuuta 2007 Sasi joutui auto-onnettomuuteen Kolmostiellä Ylöjärvellä hänen autonsa ajauduttua vastaantulevien kaistalle. Sasilta murtui solisluu sekä nilkka, nokkakolarin toisista osapuolista yksi menehtyi ja toinen loukkaantui. Sasi itse ei muistanut kolarista mitään, mutta epäili verenpaineen äkillisestä laskusta johtuvaa väsymyskohtausta. Hän oli juuri saanut uudenlaista verenpainelääkettä. Sasi tuomittiin kuolemantuottamuksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta 70 päiväsakkoon ja hän joutui lisäksi korvaamaan 1 200 euroa todistelu- ja ruumiinavauskustannuksia.


title: Kimmo Sasi

text: Sasi on ollut kesästä 2017 valtiosääntöoikeuden tohtoriopiskelija Helsingin yliopistossa. Hänen tulevan väitöskirjansa aiheena on ”Yhdenvertaisuus perusoikeutena ja verotus”.


title: Kimmo Sasi

text: Sasi harrastaa purjehdusta ja laskettelua.


title: Vene

text: Vene on vedessä kulkeva alus, joka on laivaa pienempi. Tarkka rajanveto veneen ja laivan välille on hankalaa. Niiden erosta ei tiettävästi ole virallista määritelmää, mutta erään näkemyksen mukaan pituudeltaan yli 24-metrisiä aluksia voidaan pitää laivoina, koska niiden kuljettamiseen vaaditaan Suomessa tutkinto. Veneet jaetaan käyttövoimansa perusteella moottoriveneisiin, purjeveneisiin ja soutuveneisiin.


title: Vene

text: Vuonna 2005 valmistuneessa Merenkulkuhallituksen Veneilyraportissa veneiden määräksi Suomessa ilmoitetaan yli 737 000, joista moottorittomia soutuveneitä runsas kolmasosa. Toinen kolmasosa muodostuu pienistä moottoriveneistä. Venekannan rakenne heijastaa hyvin Suomen maantiedettä - järvien paljous ja pitkä rannikko luo tarpeen lyhyen ja pidemmän etäisyyden henkilökuljetuksiin soutamalla tai pienellä moottorilla varustetulla veneellä. Huviveneily Suomessa on muihin Pohjoismaihin, erityisesti Ruotsiin verrattuna vähäisempää. Suomen purjevenekanta on 34 000 venetä, kevytpurjeveneet mukaan luettuna, Ruotsin vastaava luku on 120 000. Maiden veneilytutkimukset eivät ole täysin yhteisverrallisia moottoriveneiden osalta, mutta Suomen yli 20 hevosvoiman moottoriveneiden määrään - 150 000 - vastaava luku lienee Ruotsissa noin 350 000. Suomi on maailman vesikulkuneuvotihein maa. Perhekunnista 35 prosentilla on yksi tai useampi vene. Suomi lienee myös maailman johtavia soutuvenemaita noin neljännesmiljoonan vahvuisella soutuvenekannallaan. Ruotsissa soutuveneitä on vain 160 000.


title: Vene

text: Euroopan unionin huvivenedirektiivissä tarkoitetaan ”huviveneellä” urheiluun tai vapaa-ajan viettoon tarkoitettua venettä, jonka rungon pituus on 2,5 metristä 24 metriin, tyypistä tai kuljetuskoneistosta riippumatta.


title: Vene

text:
Veneet jaotellaan usein siten pystyykö vene liukumaan.
Perinteinen vene syrjäyttää painonsa verran vettä ja on "uppoumarunko". Uppoumarunkoisen käytännällinen nopeus on sidottu veneen pituuteen ja sitä sanotaan runkonopeudeksi. Veneen saavutettua runkonopeuden tehon lisäyksellä saavutettu nopeuden lisäys voi olla marginaalinen suhteessa polttoaineen kulutukseen.


title: Vene

text: Runkonopeus lasketaan siten, että otetaan neliöjuuri vesilinjan pituudesta ja tästä saatu luku kerrotaan 2,43. Vesilinjan pituus on se pituus joka mitataan veneen keskilinjasta, joka koskettaa vettä. Runkonopeus on siis se nopeus, jonka uppoumarunkoinen vene voi teoriassa saavuttaa. Veneet, jotka nousevat osittain tai kokonaan liukuun voivat ylittää runkonopeuden.


title: Vene

text: "Liukuvavene" on venetyyppi, joka liukuu veden päällä - "liukuu", eikä täydessä vauhdissa syrjäytä massaansa vastaavaa määrää vettä. Liukuvanveneen pohja on usein terävä V-pohja tai terävämpi kuin uppoumaveneissä, mikä mahdollistaa ohjattavuuden suurissa ja hitaissa nopeuksissa. Liukuveneet saavuttavat liukuominaisuutensa johdosta suurempia nopeuksia kuin uppoumarunkoiset veneet. Niiden käyttö tosin edellyttää suhteessa painoon ja pituuteen suuritehoisempaa moottoria kuin esimerkiksi uppoumarunkoisessa veneessä. Myös joillakin urheilullisilla köliveneillä, purjejollilla ja purjekatamaraaneilla on mahdollista liukua.


title: Vene

text: Joidenkin veneiden runkotyyppi on puoliliukuva. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka vene ei nouse täysin liukuun pystyy, se kuitenkin nousee hiukan ja pystyy ylittämään runkonopeutensa selvästi ilman suurta tehon lisäystä.


title: Vene

text: Veneen varustuksiin voivat kuulua:


title: Vene

text: Luonnon saastumisen ehkäisemiseksi pesuvesi tulee johtaa erillisen puhdistusjärjestelmän läpi. Veneiden pohjissa käytetyistä myrkkymaaleista irtoaa pestessä kemikaaleja, jotka muuten valuvat pesuveden mukana ympäristöön. Osa kemikaaleista vaikuttaa vesistön koko ekosysteemiin kertyessään niin vesieliöihin kuin kasveihinkin. Maaleista löytyy myös yhä haitallisia tinayhdisteitä, vaikka niiden käyttö on ollut kiellettyä alle 25-metrisissä huviveneissä jo yli 20 vuotta.


title: Valtiosääntöoikeus

text: Valtiosääntöoikeus on oikeudenala, joka tutkii valtiosääntöä eli niiden keskeisten oikeussääntöjen kokonaisuutta, jotka sääntelevät perusoikeuksia, ylimpien valtioelinten toimintaa ja niiden valitsemista sekä valtion aluetta ja kansalaisuutta. Nykyisin valtiosääntöoikeus tutkii myös Euroopan integraation ja kansainvälisen yhteistyön vaikutuksia valtiosääntöön. Valtiosääntöoikeus on osa julkisoikeutta.


title: Valtiosääntöoikeus

text: E.W. Böckenförden mukaan valtiosääntöoikeuden erottaa muista oikeudenaloista neljä keskeistä erityispiirrettä:


title: Piia-Noora Kauppi

text: Piia-Noora Pauliina Kauppi (s. 7. tammikuuta 1975 Oulu) on Finanssiala ry:n (FA) toimitusjohtaja vuodesta 2008 ja entinen kokoomuksen europarlamentaarikko (1999–2008).


title: Piia-Noora Kauppi

text: Koulutukseltaan Kauppi on oikeustieteen kandidaatti. Hän on lisäksi opiskellut kauppatieteitä Helsingin Kauppakorkeakoulussa ja tehnyt jatko-opintoja Harvardin ja Yalen yliopistoissa Yhdysvalloissa.


title: Piia-Noora Kauppi

text:
Kauppi liittyi lukioaikoina kokoomukseen, koska puolue oli myönteinen Suomen EY-jäsenyyttä kohtaan. Hän toimi aktiivisesti Kokoomuksen Nuorten Liitossa ollen Oulun läänin Kokoomuksen Nuoret ry:n puheenjohtaja 1993–1994 sekä KNL:n varapuheenjohtaja vuosina 1996–1997. Ansioistaan kokoomusnuorissa Kaupille on myönnetty Kokoomuksen Nuorten Liiton kultainen ansiomerkki vuonna 2013.
Valmistuttuaan oikeustieteellisestä Kauppi toimi Kokoomuksen eduskuntaryhmän vs. eduskuntasihteerinä ja lainsäädäntösihteerinä vuosina 1997–1999. Samalla hän toimi Oulun kunnallispolitiikassa kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä vuosina 1996–1999. Hän oli myös Pohjois-Pohjanmaan Kokoomus ry:n varapuheenjohtaja vuosina 1998–2006.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kauppi valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 1999 ja uudelleen vuoden 2004 vaaleissa 62 914 äänellä. Kauppi on edelleen Suomen nuorimpana mepiksi valittu henkilö. Kauppi oli europarlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan, lakivaliokunnan ja naisten oikeuksien valiokunnan jäsen vuosina 2004–2006. Hän keskittyi erityisesti finanssimarkkinoita koskeviin lainsäädäntöhankkeisiin. Kauppi toimi myös jäsenenä parlamentin USA-valtuuskunnassa ja toisella kaudellaan hän oli myös Kiina-valtuuskunnan jäsen ja pyrki pitämään esillä ihmisoikeuskysymyksiä sekä edistämään kestävän ratkaisun löytymistä Tiibetin kysymykseen.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kauppi oli Euroopan parlamentin rahoitusmarkkinafoorumin puheenjohtaja, pk-yrityksiä edustavan SME Unionin varapuheenjohtaja sekä European Internet Foundation EIF:n perustajajäsen. Hän perusti vuonna 2000 parlamentin reformiryhmän (Campaign for Parliamentary Reform), jonka muita perustajajäseniä olivat mm. Ruotsin nykyinen komissaari Cecilia Malmström, Tanskan pääministeri Helle Thorning-Schmidt sekä Ison-Britannian varapääministeri Nick Clegg. Ryhmään liittyi vuonna 2004 myös Alexander Stubb. Ryhmä ajoi mm. siirtymistä yhteen istuntopaikkaan , läpinäkyvää kulukorvauskäytäntöä, mahdollisuutta allekirjoittaa lainsäädäntöehdotukset sähköisillä allekirjoituksilla sekä parlamentin tulkkipolitiikan uudistamista.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kauppi tuki myös iranilaista Kansan mujahedin -järjestöä ja sen poistamista EU:n terroristijärjestöjen listalta. Hän oli jäsen myös kuolemanrangaistusta vastustavassa ryhmässä, seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ajavassa ryhmässä, vammaiskysymyksiä käsittelevässä ryhmässä, Itämeri-ryhmässä ja ydinenergia-ryhmässä ja metsä-ryhmässä. Hän on toiminut myös Ydinenergianuoret-järjestössä.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kauppi kiinnitti poliittisella urallaan erityisesti huomiota EU:n perustuslailliseen kehittämiseen. Hän oli mm. perussopimusta uudistaneen perustuslaillisen konventin työssä Euroopan parlamentin edustajana. Hän kannatti sisämarkkinoiden avaamisen jatkamista, transatlanttista yhteistyötä, eurooppalaisen tietoyhteiskunnan mahdollisuuksiin tarttumista sekä yhtenäistä eurooppalaista pankkivalvontaa.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Haastatteluissa Kauppi on nostanut esiin myös herkkiä teemoja. Hän on arvostellut muun muassa kansanedustajien Nato-kannan panttaamista, ja sanonut perusturvan olevan liian suuri, jos sen varassa elävillä on varaa tehdä asioita, joihin pienipalkkaisilla työssäkäyvillä ihmisillä ei ole mahdollisuuta.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Vuonna 2005 The Wall Street Journal syytti Kauppia EU:n rahanpesulain vesittämisestä.Kauppi myönsikin tehneensä rahanpesudirektiiviin useita pankkialaa miellyttäneitä muutosehdotuksia, joilla pyrittiin tekemään lainsäädännöstä järkevämpää ja tehokkaampaa. Vuonna 2008 Piia-Noora Kauppi äänestettiin Friends of the Earth Europen European Coalition for Corporate Justicen äänestyksessä Worst Conflict of Interest -palkinnon saajaksi, eräänä perusteena pankkilobbareiden asian ajaminen.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kauppi toimi poliitikkoaikanaan Sanomalehti Kalevan, Nykypäivän, Ylioppilaslehden sekä Ylen vakituisena kolumnistina.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Finanssiala ry nimesi Kaupin kesäkuussa 2008 toimitusjohtajakseen. Toimitusjohtajana Kauppia edelsi Satu Huber. Esitellessään uuden toimitusjohtajan FA:n hallituksen puheenjohtaja Reijo Karhinen totesi, että Kaupilla on finanssialan edunvalvonnan näkökulmasta valmiina toimivat verkostot niin kotimaan kuin Euroopankin tasolla.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kaupin valinta edunvalvontajärjestön johtoon herätti myös arvostelua. Voittoa tavoittelematon tutkimus- ja kampanjaryhmä Corporate Europe Observatory antoi Kaupille Vuoden pahin eturistiriita -palkinnon. CEO väitti Kaupilla olevan läheiset suhteet finanssialalle ja hänen valintansa FK:n toimitusjohtajaksi muodostavan jääviysongelman. Kauppi oli nimityksestään huolimatta osallistunut finanssialaa koskeviin keskusteluihin, mikä ilmeni myös parlamentin istunnon pöytäkirjasta. Vuoden 2009 alusta FK:n toimitusjohtajana aloittaneen Kaupin tilalle Euroopan parlamenttiin nousi Eva-Riitta Siitonen.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kaupin aikana Finanssialan Keskusliiton toiminta laajeni kattamaan myös arvopaperivälittäjien ja sijoitusrahastojen kotimaisen edunvalvonnan. Liiton strategia uudistettiin vuoden 2011 aikana ja keväällä 2012 FK:ssa käytiin yt-neuvottelut toiminnan tehostamiseksi ja kulujen karsimiseksi.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Syksyllä 2013 Kaupin asemasta FK:n johdossa ja keskusliiton edunvalvonnan kustannuksista nousi erimielisyyksiä. Yhtenä tyytymättömistä pidettiin OP-Pohjolaa. Kauppia pidettiin liiallisen myönteisenä Björn Wahlroosia sekä Nordeaa kohtaan. OP-Pohjola –ryhmän pääjohtaja Reijo Karhinen totesi haastattelussaan, ettei hän missään vaiheessa halunnut ajaa Kauppia pois tehtävistään. Kauppi jatkoikin tehtävässään.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kauppi on Ylen Aamu-TV:n vakituinen Jälkipörssi-ohjelman vieras.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Piia-Noora Kauppi on UPM-Kymmenen hallituksen jäsen vuodesta 2013 lähtien. Vuodesta 2012 lähtien hän on ollut hallituksen jäsen myös Sulava Oy:ssä, joka on tietotyön tuottavuuden parantamiseen erikoistunut konsultointiyhtiö.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Keväällä 2011 Kauppi valittiin Euroopan pankkialan järjestöjen yhteisen kattojärjestön EBICin puheenjohtajaksi. Vuoden 2014 alusta Kauppi on toiminut Euroopan pankkiyhdistyksen työvaliokunnan puheenjohtajana.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kauppi on myös Helsingin Diakonissalaitoksen säätiön valtuuskunnan jäsen. Kauppi on jäsenenä lisäksi Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun tukisäätiössä.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Kaupin kotipaikka on Tuusula. Hänen miehensä Jussi Järvinen työskentelee partnerina kansainvälisessä tilintarkastus-, vero- ja neuvontapalveluyrityksessä. Perheessä on kolme lasta.


title: Piia-Noora Kauppi

text: Syyskuussa 2010 Kauppi sai törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta 60 päiväsakkoa sekä neljän kuukauden ajokiellon. Hän oli ajanut 100 km/h nopeusrajoituksen alueella enimmillään 168 km/h lapsi kyydissään.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Eija-Riitta Anneli Korhola (o.s. "Nieminen", s. 15. kesäkuuta 1959 Lahti) on suomalainen poliitikko. Hän edusti alun perin kristillisdemokraatteja, mutta siirtyi vuonna 2003 kokoomukseen.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 1999 ja uudelleen vuosina 2004 ja 2009. Häntä ei valittu enää vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Vuosina 2006–2010 Korhola toimi kokoomuksen varapuheenjohtajana.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola valmistui ylioppilaaksi vuonna 1978, filosofian kandidaatiksi vuonna 1990 ja lisensiaatiksi vuonna 1994 Helsingin yliopistosta. Hän opiskeli teoreettista filosofiaa ja teologiaa. Marraskuussa 2014 hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisen tiedekunnan ympäristötieteiden laitokselta aiheenaan ilmastopolitiikka. Väitöskirjan otsikko oli ”Climate Change as a Political Process : The Rise and Fall of the Kyoto Protocol”.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola työskenteli Kirkon Ulkomaanavun koulutussihteerinä vuosina 1993–1996. Vuodesta 1996 hänellä on ollut oma yritys, Good Enough Prod., joka harjoittaa journalismia, viestintää ja yrityskonsultointia. Vuosina 1996–1999 Korhola työskenteli freelancertoimittajana ja -kouluttajana radiossa, lehdissä ja televisiossa muun muassa Nelosen ohjelmissa "Ylähuone" ja "Naisia vuosituhannen partaalla" sekä Yle TV2:n ohjelmassa "Uneton yö".


title: Eija-Riitta Korhola

text: Vuonna 1997 Korhola oli Helsingin juhlaviikkojen tiedottaja ja vuosina 1998–1999 Plan International Suomen säätiön projektitiedottaja. Hän on toiminut kolumnistina muun muassa lehdissä "Kotimaa" (1992), "Vihreä Lanka" (1994–1999), "Kirkko ja kaupunki" (1998), "Hiidenkivi" (2000–2001), "Uutislehti 100" (2001–2002), "Nykypäivä" (2004–), "Askel" (2005–), "Hämeen Sanomat" (2005–) ja "Etelä-Suomen Sanomat" (2007–2008). Lisäksi hän on pitänyt blogia "Iltalehden", "Uuden Suomen" ja "Aamulehden" sivuilla.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola on ollut First Step Forum -ihmisoikeusjärjestön puheenjohtaja vuodesta 2002 ja HelsinkiMission valtuuskunnan jäsen vuodesta 2007.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1999–2014. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuoden 1999 eurovaaleissa 27 984 äänellä kristillisdemokraattien sitoutumattomana ehdokkaana. Euroedustajan toimensa ohella Korhola toimi vuoden 2003 eduskuntavaalien aikaan joitakin kuukausia kristillisdemokraattien puoluesihteerinä ennen puolueesta eroamistaan. Lokakuussa 2003 hän loikkasi kokoomukseen. Europarlamentissa hän edusti aina Euroopan kansanpuolue EPP:tä.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola valittiin toiselle kaudelle europarlamenttiin vuoden 2004 vaaleissa, joissa hän sai 35 198 ääntä. Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle puolueensa toiseksi suurimmalla äänimäärällä, 51 508 äänellä. Hän oli ehdolla myös vuoden 2014 eurovaaleissa, mutta ei tullut enää valituksi reilulla 27 000 äänellä.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Euroopan parlamentissa Korhola oli sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan varapuheenjohtaja vuosina 2008–2012. Lisäksi hän oli jäsen ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnassa (1999–2009 ja 2012–2014) sekä ihmisoikeuksien alivaliokunnassa (2004–2008) ja varajäsen ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitikan valiokunnassa (1999–2007), talousarvion valvontavaliokunnassa (2004–2009) ja teollisuus- tutkimus- ja energiavaliokunnassa (2007–2014). Vuonna 2006 Korhola vastasi EPP:n energiaraportista ja vuonna 2007 ilmastoraportista.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Vuonna 2009 Korhola oli suomalaismeppien aktiivisuustilastojen kärjessä. Hän piti 166 täysistuntopuhetta ja antoi 130 päätöslauselmaesitystä. Läsnäolomäärien mukaan hänellä oli kuitenkin suomalaismepeistä eniten poissaoloja. Lokakuussa 2009 Eija-Riitta Korhola nimitettiin ehdolle vuoden ansioituneimpien meppien MEP Awards -palkinnon saajaksi energia-alalla.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola toimi vuosina 2006–2010 kokoomuksen varapuheenjohtajana. Hän erosi paikalta huhtikuussa 2010 kertoen syyksi pettymyksen hallituksen energiapakettiin, jossa sovittiin tuista uusiutuvalle energialle. Korholan mukaan sen ylimitoitetuilla toimilla tuhotaan Suomen saaristomaisemat, ajetaan alas kestävä metsäpolitiikka ja talous.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola tunnetaan ahkerasta lehtikirjoittelustaan. Hän on kirjoittanut myös kirjan "Olkapäämepin kantapääkausi", jonka WSOY julkaisi syksyllä 2002.


title: Eija-Riitta Korhola

text:
Korhola on ilmoittanut tärkeimmiksi poliittisiksi tavoitteikseen ”kolme iitä” – ilmasto, Itämeri ja ihmisoikeudet. Hän ei usko että hiilidioksidipäästöjä voi vähentää samalla tavoin kuin muita päästöjä. Hän vastustaa lyhyen aikavälin päästöjen vähentämistavoitteita ja painottaa teknologioiden kehittämistä fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi ja pienhiukkaspäästöjen välitöntä vähentämistä.
Hän on myös vastustanut tuulivoiman rakentamista valtioiden tuella ja arvostellut rajusti "tuulivoimateollisuuden lobbausta". Korhola on vaatinut Suomea kampanjoimaan Itämeren suojelemiseksi. Korhola vaati 15.4.2015 puolueetonta tutkimusta "eläinkuolemista tuulivoimaloiden läheisyydessä" viitaten kuulemaansa tapaukseen, jossa Siikaisilla kanalan kaikki kanat olivat kuolleet ja niiden silmien verisuonet räjähtäneet. Kuolemat osoittautuivat minkin aiheuttamiksi.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Suomen luonnonsuojeluliiton tekemän vertailun mukaan Korhola on kuitenkin toiminut Euroopan parlamentissa pääosin "ympäristövastaisen" politiikan puolesta. Kolmestatoista vertailun kohteena olleesta yksittäisestä äänestyksestä Korhola oli kaikkiaan yhdeksässä toiminut SLL:n kriteerien mukaan ympäristövastaisesti. Vertailun kohteina olivat REACH-kemikaalidirektiivi, Ilmanlaatudirektiivi, Ilmailualan sisällyttäminen päästökauppaan, maatalouden torjunta-ainedirektiivi ja päästövähennykset vuoteen 2050 mennessä. Korhola on kirjoittanut joutuneensa ympäristöjärjestöjen silmätikuksi, kiristämäksi ja uhkailemaksi.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola on painottanut tutkimukseen sijoittamista: "Tutkimuksen ja kehityksen alalle suunnattavat rahat ja hankkeet generoivat uusia innovaatioita ja säteilevät useille yhteiskunnan ja yrityselämän sektoreille. Ne luovat myös uskoa ja toivoa nuorille ja koulutetuille ihmisille. Kyseessä olisi aivan toisenlainen satsaus tulevaisuuteen: sijoitus, joka maksaa itsensä takaisin ja herättää toivoa. Lisäksi T&K-aloilla naisilla on merkittävä ja kasvava rooli".


title: Eija-Riitta Korhola

text: Pakistanin oppositiojohtaja Benazir Bhutto kutsui Korholan vierailemaan vuonna 2007. Samalla reissulla Korhola työskenteli ihmisoikeusasioissa. Vuonna 2009 Pakistanin vähemmistöministeri Shahbaz Bhatti kiitti Korholaa hänen ihmisoikeustyöstään.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korholan täysistuntopuhe otti kantaa Mauritanian vallankaappaukseen ja vaati EU:ta tukemaan demokratiakehitystä: "Tiukan linjan ottaminen ei tietenkään tarkoita elintarvikeavun ja humanitaarisen avun poistamista mauritanialaisilta. Hallitsevaa sotilasjunttaa on kuitenkin tarpeellista muistuttaa Cotonoun sopimuksesta ja siitä, että mikäli vuoropuhelua demokraattisen järjestyksen palauttamisesta ei saada aikaan, tulee EU:n rahoitus jälleen kerran katkeamaan".


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola oli lapsuudenperheensä viidestä lapsesta nuorin. Hän oli vuosina 1980–2011 naimisissa professori Atte Korholan kanssa ja heillä on kolme aikuista lasta. Lapsista vanhin on muusikko Reeta-Leena Vestman ja yksi on vuoden 2017 "Tuntematon sotilas" -elokuvan roolittajana toiminut Raakel Huikuri. Korhola sairastui aggressiiviseen syöpään vuonna 2017.


title: Eija-Riitta Korhola

text: Korhola asuu Raaseporissa.


title: Messierin luettelo

text: Messierin luettelo on 110 syvän taivaan kohdetta käsittävä luettelo, jonka laati ranskalainen tähtitieteilijä Charles Messier 1700-luvulla. Luettelo julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1774. Se sisältää lähinnä näennäisen sumumaisia kohteita, kuten avoimia ja pallomaisia tähtijoukkoja, galakseja ja kaasusumuja. Se on yhä tähtitieteen harrastajien suosiossa. "Messiermaratonilla" tarkoitetaan kaikkien 110 kohteen havaitsemista yhdessä yössä.


title: Messierin luettelo

text: Messierin varsinainen tehtävä oli etsiä komeettoja, mutta hän turhautui löytäessään sumumaisia kohteita, jotka muistuttivat komeettoja, mutta eivät niitä kuitenkaan olleet. Näistä kohteista hän muodosti luettelon, joka tunnetaan nykyisellä nimellään. Luettelon ensimmäinen versio sisälsi vain kohteet M1–M45. Valmis luettelo julkaistiin 1781. Vuonna 1967 luetteloon lisättiin vielä M110. Useat kohteista tunnetaan yhä Messierin numeron mukaan, mikäli niille ei ole syntynyt erityistä omaa nimeä.


title: Messierin luettelo

text: Messierin luetteloon pujahti myös muutamia virheitä. Ursan kirja "Messierin luettelo" tuntee viisi virhettä, kuten M40, M73 ja M102.


title: Messierin luettelo

text: Nimen oikeaoppinen kirjoitusasu on "Messier'n luettelo" (lausutaan [messieen]), mutta tässäkin artikkelissa käytetty nimi on hyvin vakiintunut suomenkieliseen kirjallisuuteen. Usein Messier lyhennetään pelkäksi M-kirjaimeksi kohteen nimessä. Messierin luettelosta puuttuu useita kohtalaisen kirkkaita avaruuden kohteita, näitä on koottu esim. Caldwellin luetteloon. Näistä monet ovat eteläisen tähtitaivaan kohteita, eivätkä ne siis näy Suomessa.


title: Messierin luettelo

text: Osassa kohteista luokitus voi olla häilyvä.


title: Messierin luettelo

text: Avoimet tähtijoukot


title: Messierin luettelo

text: Pallomaiset tähtijoukot


title: Messierin luettelo

text: Kaasusumut


title: Messierin luettelo

text: Kaasusumun ja avoimen tähtijoukon yhdistelmät


title: Messierin luettelo

text: Planetaariset sumut


title: Messierin luettelo

text: Supernovajäänteet


title: Messierin luettelo

text: Elliptiset galaksit


title: Messierin luettelo

text: Kierteisgalaksit


title: Messierin luettelo

text: Epäsäännölliset galaksit


title: Messierin luettelo

text: Kaksoistähdet


title: Messierin luettelo

text: Asterismit


title: Jari Vilén

text: Jari Pekka Olavi Vilén (s. 17. huhtikuuta 1964 Kemi) on kokoomuslainen poliitikko ja diplomaatti. Vilén on toiminut kansanedustajana ja ministerinä sekä Lapin liiton maakuntasihteerinä. 1. elokuuta 2007 Vilénistä tuli Suomen suurlähettiläs Unkarissa. Vuosina 2012–2014 hän toimi Suomen Varsovan suurlähetystön päällikkönä. Huhtikuussa 2014 hänet nimettiin EU:n suurlähettilääksi Euroopan neuvostossa. Vilén astui virkaan syyskuun 2014 alussa.


title: Jari Vilén

text: Koulutukseltaan Vilén on kasvatustieteen maisteri.


title: Jari Vilén

text: Vilén valittiin Lapin vaalipiirin kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 24. maaliskuuta 1999 ja uudelleen neljä vuotta myöhemmin.


title: Jari Vilén

text: Vilén toimi Eurooppa- ja ulkomaankauppaministerinä 4. tammikuuta 2002 – 17. huhtikuuta 2003 Lipposen toisessa hallituksessa. Vilénin ministerivastuisiin ulkomaankauppaministerinä kuuluivat muun muassa kauppa-,kilpailu- kuluttaja- sekä matkailupolitiikka. Eurooppaministerinä hän vastasi EU:n laajentumisneuvotteluista. Vilén toimi Euroopan unionin perustuslakia valmistelleen tulevaisuuskonventin jäsenenä 9. toukokuuta – 10. heinäkuuta 2003 korvaten konventissa silloisen pääministerin Matti Vanhasen.


title: Jari Vilén

text: Vilén toimi eduskunnan suuren valiokunnan puheenjohtajana 18. kesäkuuta 2004 alkaen vuoden 2007 eduskuntavaaleihin asti. Hän on aktiivinen Eurooppa- ja turvallisuuspoliittinen keskustelija ja on toimittanut kaksi kirjaa Euroopan unionin tulevaisuudesta.


title: Jari Vilén

text: Alkuvuodesta 2006 Vilén piti Suomen Sisun julkaisemien Muhammad-pilapiirrosten julkaisua vastuuttomana ja vaati kuvien poistamista ennen kuin ne tekevät korvaamatonta vahinkoa Suomelle ja suomalaisille.


title: Jari Vilén

text: Vilén on ollut Kemin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1993–1996 sekä Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2004–2007. Hänet valittiin ylimääräisissä Rovaniemen kaupungin ja maalaiskunnan kuntaliitoksen johdosta pidetyissä kunnallisvaaleissa 23. lokakuuta 2005 myös uuden yhtyneen Rovaniemen kaupunginvaltuutetuksi.


title: Jari Vilén

text: Vilénin muita luottamustehtäviä ovat muun muassa Eurooppalainen Suomi ry:n sekä Kansallinen sivistysliitto ry:n puheenjohtaja. Vilén on myös toiminut muun muassa Suomen Opettajaksi Opiskelevien Liitto SOOL ry:n puheenjohtajana 1988–1989, Kokoomuksen puoluevaltuuston varapuheenjohtajana 1995–2000, Pohjoismaiden Neuvoston Konservatiiviryhmän puheenjohtajana 2001 ja Kemijärven Kuvanveisto- ja Kulttuurisäätiön hallituksen puheenjohtajana 2006–2007.


title: Jari Vilén

text: Vilén on toiminut Oulun yliopiston assistenttina 1991–1992 ja Suomen Akatemian apurahatutkijana Vrije Universiteitissa Brysselissä Belgiassa 1992–1994. Vuosina 1995–1999 hän toimi Lapin liiton maakuntasihteerinä.


title: Jari Vilén

text: Vilén ilmoitti 9. joulukuuta 2006 Lapin Kokoomuksen piirihallituksen kokouksessa luopuvansa ehdokkuudesta vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hän kertoi tuolloin, että hän ei koe moraalisesti mahdolliseksi olla ehdolla tilanteessa, jossa hän mahdollisesti heti vaalien jälkeen kesän aikana olisi siirtymässä kansainvälisiin tehtäviin.


title: Jari Vilén

text: Presidentti Tarja Halonen päätti 2. maaliskuuta nimittää Jari Vilénin Suomen Budapestin suurlähetystön päällikön virkaan 1. elokuuta 2007 alkaen. Vilén siirtyi ulkoministeriön palvelukseen 1. huhtikuuta 2007 ja ryhtyi valmistautumaan tehtäväänsä.


title: Jari Vilén

text: 17. helmikuuta 2012 presidentti päätti nimittää Vilénin Varsovassa, Puolassa olevan Suomen suurlähetystön päällikön tehtävään 10. syyskuuta 2012 lähtien.


title: Jari Vilén

text: 11. huhtikuuta 2014 EU:n ulkoministeri Catherine Ashton nimitti Vilénin EU:n suurlähettilääksi Euroopan neuvostoon.


title: Jari Vilén

text: Vilén on valmistunut kasvatustieteen maisteriksi Oulun yliopistosta 1990. Hän on suorittanut jatko-opintoja Irlannissa Trinity Collegessa ja toiminut opettajana St. Andrews Collegessa 1990–1991.


title: Jari Vilén

text: Tammikuussa 2002 Oulun yliopiston selvitysryhmä totesi Vilénin pro gradu -opinnäytetyön olevan laajalti suoraa lainausta aiemmista teoksista ilman asianmukaisia lähdeviitteitä. Työryhmän mukaan vuonna 1989 hyväksytyn gradun tekstiosuuden 45 sivusta noin puolet on plagioitu. Työryhmä katsoi vastuun työstä olevan tekijällään, mutta myös Vilénin graduohjaaja ja tiedekuntaneuvosto saivat asiasta moitteita. Vilén ja hänen ensisijainen graduohjaajansa katsoivat, että gradu oli vallinneeseen käytäntöön nähden asiallisesti arvioitu jo sitä hyväksyttäessä ja Vilén vakuutti toimineensa vilpittömästi. Työryhmä totesi, että tutkielman hyväksymisen purkamiselle ei ole lain edellyttämiä perusteita. Kohun aloitti kirjoitus keskustalaisessa sanomalehti Suomenmaassa joulukuussa 2001.


title: Jari Vilén

text: Vilén meni vuonna 2005 naimisiin kansanedustaja Janina Anderssonin entisen eduskunta-avustajan Janina Kosken kanssa. Vuonna 2009 he ilmoittivat eroavansa. Vilén avioitui uudelleen 11. kesäkuuta 2011 Budapestissa Eva Söregin kanssa, joka otti sukunimekseen yhdistelmänimen Söregi-Vilén. He saivat poikavauvan 10. joulukuuta 2017. Söregi-Vilén työskentelee Unkarin parlamentissa entisen puhemies Katalin Szilin kabinettipäällikkönä.


title: Jari Koskinen

text: Jari Antero Koskinen (s. 11. kesäkuuta 1960 Hauho) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko ja Kuntaliiton toimitusjohtaja. Hän oli kansanedustaja vuosina 1996–2009 ja toimi maa- ja metsätalousministerinä Lipposen toisessa hallituksessa (2002–2003) sekä Kataisen hallituksessa (2011–2014). Vuosina 2009–2011 Koskinen oli Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin johtokunnan jäsen.


title: Jari Koskinen

text: Koskinen oli kokoomuksen varapuheenjohtaja vuosina 2001–2008.


title: Jari Koskinen

text: Koskinen irtisanoutui Kuntaliiton toimitusjohtajan tehtävästä elokuussa 2018, ja työsuhde päättyy helmikuun 2019 lopussa. Hän ei suunnittele paluuta eduskuntaan, mutta ei kerro tarkemmin, mikä on seuraava tehtävä.


title: Jari Koskinen

text: Koskinen ryhtyi maanviljelijäksi vuonna 1986. Vuonna 1988 hän valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta. Vuosina 1986–1988 Koskinen työskenteli Hämeenlinnan Seudun Osuuspankin pankinjohtajana ja vuosina 1988–1989 arvopaperipäällikkönä. Ennen valintaansa eduskuntaan Koskinen työskenteli HPK-edustusjääkiekko ry:n toimitusjohtajana vuosina 1989–1996 ja Hämeenlinnan jäähalli Oy:n toimitusjohtajana vuodet 1992–1996.


title: Jari Koskinen

text: Kunnallispolitiikkaan Koskinen lähti vuoden 1980 kunnallisvaaleissa. Vuosina 1981–2008 hän oli Hauhon kunnanvaltuutettu ja vuosina 1993–2002 valtuuston puheenjohtaja. Vuoden 2009 alussa Hauho liitettiin Hämeenlinnaan ja Koskinen on siitä lähtien ollut Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Jari Koskinen

text: Eduskuntaan Koskinen nousi Hämeen vaalipiiristä varasijalta vuonna 1996 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkiin siirtyneen Iiro Viinasen tilalle. Hän toimi ensimmäisen kerran maa- ja metsätalousministerinä toukokuusta 2002 huhtikuuhun 2003 Lipposen II hallituksessa. Tuolloin Koskinen nousi tehtävään kesken kauden vihreiden lähdettyä hallituksesta ja sitoutumattoman ammattiministeri Raimo Tammilehdon väistyttyä maa- ja metsätalousministerin paikalta poliittisen valtatasapainon säilyttämiseksi hallituksessa.


title: Jari Koskinen

text: Eduskuntavaalien 2007 jälkeen Koskiselle ehdotettiin eduskuntaryhmän puheenjohtajan paikkaa mutta hän ei ollut kiinnostunut tehtävästä. Syyskuussa 2009 Koskinen siirtyi Lontooseen Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) johtokunnan jäseneksi ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi orimattilalainen ylikonstaapeli Kalle Jokinen.


title: Jari Koskinen

text: Koskisen tehtävän EBRD:ssä oli määrä jatkua toukokuun 2012 loppuun. Hän ei ollut ehdolla kevään 2011 eduskuntavaaleissa, mutta hänet valittiin hallitusneuvotteluiden jälkeen Kataisen hallituksen maa- ja metsätalousministeriksi. Helmikuussa 2014 Koskinen kertoi ettei aio asettua ehdolle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Maa- ja metsätalousministerin tehtävän Koskinen jätti hallituksen vaihtumisen yhteydessä kesäkuussa 2014. Kataisen luovuttua kokoomuksen puheenjohtajuudesta ja samalla pääministerin tehtävästä muodostettiin Stubbin hallitus, jonka maa- ja metsätalousministeriksi nousi Petteri Orpo.


title: Jari Koskinen

text: Koskinen esitti 15. maaliskuuta 2013 luonnonvarakeskuksen johto-organisaation sijoittamista Helsingin Viikkiin.


title: Jari Koskinen

text: Huhtikuussa 2013 mediassa syntyi keskustelua kalastusasioiden siirtämisestä maa- ja metsätalousministeriöstä ympäristöministeriöön. Näyttelijä ja harrastuskalastaja Jasper Pääkkönen esitti siirtoa harvinaisten lohikantojen elvyttämiseksi ja säilyttämiseksi mahdollisimman elinvoimaisina Itämerellä. Koskinen kiisti Pääkkösen esittämän kritiikin kalastusasioiden heikosta hoidosta eikä nähnyt syytä siirtää kalastusasioita ympäristöministeriöön. Vihreiden ympäristöministeri Ville Niinistö puolestaan tuki Pääkkösen näkemystä ja piti välttämättömänä kalastuksen siirtoa ympäristöministeriön vastuulle seuraavalla hallituskaudella.


title: Jari Koskinen

text: Koskinen on naimisissa varatuomari Minna Koskisen (o.s. Törmä) kanssa. Heillä on kaksi aikuista lasta.


title: Maija Perho

text: Maija Riitta Perho (e. "Perho-Santala", s. 29. toukokuuta 1948 Ypäjä) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut kokoomuksen kansanedustajana 1991–2007 sekä sosiaali- ja terveysministerinä 1999–2003. Hän oli ehdokkaana myös vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi. Perho toimi kokoomuksen puoluesihteerinä 1995–1999.


title: Maija Perho

text: Perho kirjoitti ylioppilaaksi 1967 ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi 1974. Valmistuttuaan hän työskenteli Turun kaupungin terveyskeskuksessa 1975–1979 ja Turun kaupunginkanslian suunnitteluosastolla 1979–1985 suunnittelusihteerin tehtävissä. Perho toimi Turun kaupungin sosiaalikeskuksessa sosiaalitoimenjohtajana vuosina 1985–2000.


title: Maija Perho

text: Maija Perhon isä, agronomi Heikki Perho oli kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1975−1991.


title: T-55

text: T-54- ja T-55-panssarivaunut suunniteltiin Neuvostoliitossa korvaamaan toisen maailmansodan aikainen T-34-panssarivaunu. T-54 ja T-55 -mallit ovat lähes samanlaiset, T-54:stä puuttuu T-55:ssä oleva infrapuna-pimeä-tähtäys/näköjärjestelmä sekä ajajan käyttämä 7,62 mm:n konekivääri ja pääaseen savunpoistin.


title: T-55

text: Ensimmäiset T-54-mallit korvasivat harvinaisemman T-44:n tuotannossa jo vuonna 1947. Alkuaikoina T-54 oli paremmin panssaroitu ja aseistettu kuin läntiset sodanjälkeiset vastineensa Centurion ja M46 Patton. T-55 suunniteltiin 1958 ja siinä oli uusi, vahvempi tornin panssarointi ja infrapunatähtäysjärjestelmä, joka mahdollisti pimeätoiminnan. T-55 -mallien valmistus jatkui Neuvostoliitossa vuoteen 1981. Mallia valmistettiin myös Tšekkoslovakiassa, Puolassa ja Kiinassa nimellä tyyppi 1959, josta kehitettiin edelleen tyyppi 1969, jota valmistetaan edelleen. Kiinalaisvalmisteisia panssareita myytiin tuhansittain Iraniin ja Irakiin 1980-luvulla. T-55:stä kehitettiin edelleen T-62. T-55AGM on modernisoitu versio vanhoista T-54, T-55, T-59 ja T-62 tankeista. AGM on paranneltu monilta osin: siinä on tehokkaampi moottori, suurempi huippunopeus ja se on varustettu reaktiivipanssarilla. T-55AGM voidaan varustaa 120 mm tai 125 panssarivaunukanuunalla.


title: T-55

text: Suomen puolustusvoimilla oli pitkään käytössä T-55-vaunut, jotka modernisoitiin 1990-luvun alussa (uusi tyyppimerkintä T-55M). Modernisoinnin tärkein osa on ajanmukainen ammunnanhallintajärjestelmä, jossa vanhan infrapuna-pimeänäköjärjestelmän tilalle asennettiin valonvahvistimeen perustuva yötoimintajärjestelmä sekä tarkka ballistiikkalaskin. Muita parannuksia ovat muun muassa kuminiveltelat, telapyörästön suojalevyt, pääaseen putken lämpösuojus, valoraketinheitin sekä kalustolaatikot tornin takaosassa.


title: T-55

text: Kaikki armeijan T-54/T-55 -vaunut on jo poistettu käytöstä. T-55M -panssarivaunut jäävät tulevaisuudessa pois myös sodan ajan taistelukalustosta. Niiden käyttöikää pidentää 90-luvulla tehty modernisointi, joka tekee vaunusta melko tehokkaan jalkaväen tukivaunun.


title: T-55

text: T-54:t ja T-55:t saatetaan myydä Vietnamille. Vaunujen purkaminen Suomessa olisi erittäin kallista, koska niissä on asbestia, mikä vaatii asbestityöluvan.


title: T-55

text: Parolan Panssarimuseon kokoelmiin kuuluu mm. T-54, Suomessa modernisoitu T-55M-vaunu ja ajonäytöksissä käytettävä puolalaisvalmisteinen T-55A.


title: T-55

text: Koulutuskäytössä T-55-pioneeripanssarivaunut säilynevät vielä pitkään. Viimeinen T-55M:lle koulutettu panssarivaunukomppania kotiutui vuoden 2002 alussa Panssarivaunupataljoonan 1. Panssarivaunukomppaniasta. Viimeiset 2 asentaja//miehistöryhmää kotiutuivat heinäkuussa 2003 Vekaranjärveltä.


title: T-55

text: Lisäksi Puolustusvoimien käyttämä Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman oli alun perin rakennettu tarkoitusta varten Puolasta hankituille T-55-alustoille. Marksman-järjestelmä on kuitenkin siirretty Leopard 2 -alustalle kokonaisuudessaan vuoden 2015 aikana.


title: T-55

text: T-55M -raivausvaunuja on käytössä vielä mekanisoitujen joukkojen osana 2016, ainakin harjoituksissa. Vaunuihin on mahdollista kiinnittää miinajyrä panssarimiinojen raivaamista varten.


title: Suvi Lindén

text: Suvi Helmi Tellervo Lindén (s. 19. huhtikuuta 1962 Helsinki) on suomalainen poliitikko ja entinen kansanedustaja. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja Oulun vaalipiiristä vuosina 1995–2011. Lindén toimi kulttuuriministerinä vuosina 1999–2002 Lipposen toisessa hallituksessa, mutta erosi tehtävästä kesällä 2002. Vanhasen toisessa hallituksessa ja Kiviniemen hallituksessa hän oli viestintäministerinä. Vuoden 2011 vaaleissa Lindén jäi valitsematta eduskuntaan.


title: Suvi Lindén

text: Lindén on koulutukseltaan filosofian maisteri, ja hän on valmistunut Oulun yliopistosta tietojenkäsittelytieteen laitokselta.


title: Suvi Lindén

text: Oulusta kotoisin oleva Lindén on toiminut useissa luottamustehtävissä Oulun seudulla ja kansainvälisesti. Hän on ollut Oulun kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1989. Keväästä 2005 lähtien hän on ollut Oulun seudun koulutuskuntayhtymän hallituksen puheenjohtaja. Tämän lisäksi hän on toiminut useissa maakunnallisissa luottamustehtävissä kuten maakuntavaltuuston puheenjohtajana ja Pohjois-Pohjanmaan Kokoomuksen puheenjohtajana.


title: Suvi Lindén

text: Valtakunnallisia luottamustehtäviä Lindénillä on ollut muun muassa kehityspoliittisessa toimikunnassa ja rahapelifoorumeilla. Hän on ollut tietoyhteiskunta-asiain neuvottelukunnan puheenjohtaja vuonna 2002, WADA, World Antidoping Agency Board Euroopan unionin toinen edustaja vuosina 2000–2002, WADA, World Antidoping Agency Executive Committee Euroopan edustaja 2000–2002, poliisiasiain neuvottelukunnan jäsen 1995–1998, asuntoneuvoston jäsen 1995–1999, Suomen kaukalopalloliiton puheenjohtaja 1998–1999 ja Kokoomuksen Naisten Liiton varapuheenjohtaja 1998–1999.


title: Suvi Lindén

text: Muita nykyisiä ja entisiä luottamustehtäviä ovat Suomen kulttuuriperintösäätiön hallituksen jäsen, Suomen alppihiihdon tuki ry:n hallituksen jäsen, Raha-automaattiyhdistyksen hallituksen jäsen, Nordean valvoja, Suomen Benelux-instituutin säätiön neuvottelukunnan puheenjohtaja, Kansallisen Sivistysliiton varapuheenjohtaja ja Kärppä-säätiön hallituksen jäsen.


title: Suvi Lindén

text: Lindén on ollut muun muassa Suomen kansallisteatterin hallintoneuvoston jäsen vuosina 2003–2006, Naisten sosiaaliyhdistyksen puheenjohtaja 1997–1999, Oulun Puhelin Oy:n hallituksen jäsen 1997–1999, VR-yhtymä Oy:n hallintoneuvoston varapuheenjohtaja 1995–1999, Oulun uimarit -73 puheenjohtaja 1994–1999, Kokoomuksen puoluehallituksen jäsen 1992–1995 ja Arina-yhtymän hallintoneuvoston jäsen 1990–1999.


title: Suvi Lindén

text: 27. toukokuuta 2002 Ilta-Sanomat julkaisi uutisen, jossa kerrottiin kulttuuriministeri Lindénin myöntäneen valtionapua golfkentälle, jossa hän perheineen oli osakkaana. Lindén ilmoitti erostaan yllättäen eduskunnan kyselytunnilla torstaina 30. toukokuuta. Hän myönsi virheensä ja kertoi, ettei ollut tajunnut, että golfosake katsotaan sijoitukseksi, ennen kuin luki asiasta "Ilta-Sanomista". Jo ennen eroamispäätöstä tutkimuksensa aloittanut oikeuskansleri Paavo Nikula antoi Lindénille huomautuksen virheellisestä menettelystä 12. kesäkuuta. "Ilta-Sanomien" toimittaja Sanna Ukkola sanoi, että hän löysi tiedon ministerin kytkennöistä osin sattuman kautta. Hän oli tekemässä juttua Maskun golfkentän saamista avustuksista, mutta saikin Maskusta tiedon oululaisen Sankivaaran kentän huomattavasti suuremmista tuista. Ukkola päätti tällöin tarkastaa, oliko kyseessä ministerin kotikenttä, ja näin asia olikin. Tapauksen johdosta käytiin keskustelua myös esimerkiksi siitä, tulisiko golfkenttiä yleensäkään tukea valtion varoin.


title: Suvi Lindén

text: "Ilta-Sanomien" artikkelin ja oikeuskanslerin tutkinnan synnyttämä kohu nosti Lindénin muutamaksi päiväksi keskeiseksi valtakunnalliseksi uutisaiheeksi. Tieto erosta otettiin lehdistössä vastaan myönteisesti. Tiedotusvälineiden suhtautumista ministereiden eroamisiin tutkinut Henna Virkkunen on pitänyt Lindénin tapausta esimerkkinä siitä, kuinka erolla voidaan muuttaa skandaalista aiheutunutta julkisuutta. Lindén onnistui nopealla toiminnallaan yllättämään poliitikot ja toimittajat, ja ratkaisu sai positiivisen vastaanoton seuraavan päivän lehdistössä.


title: Suvi Lindén

text: Lindén ehdotti vuonna 2009 entistä suurempaa osaa palveluista siirrettäviksi Internetiin. Hän totesi: ”Palveluissa ihmisten työpanos on kohdennettava sinne, missä niiden tuottamiseen tarvitaan oikea ihminen. Muunlainen asiointi tulee pystyä hoitamaan yhä useammin myös sähköisesti tietoverkoissa.” Lindénin mielestä vanhuksien nettitaitojen kouluttamiseen pitäisi saada lisää resursseja. Lindén on patistanut myös valokuituyhteyksien laajentamiseen: ”Yhteisrakentamisen hyödyt ovat selvät. Rakentamisen osuus valokuituyhteyksien kokonaiskustannuksista on 80 prosenttia. On tärkeää, että esimerkiksi uusia liikenneväyliä rakennettaessa asennetaan samalla valokuitukaapeli tai sen myöhemmän rakentamisen mahdollistava suojaputkitus.”


title: Suvi Lindén

text: Vuonna 2007 Lindén arvosteli Yleisradiota sekavasta digiaikaan siirtymisestä.


title: Suvi Lindén

text: Kesällä 2009 Lindén puolusti voimakkaasti televisiomaksun korvaajaksi aiottua mediamaksua. Maaliskuussa 2010 hän kuitenkin ilmoitti lykkäävänsä päätöksen maksusta seuraavan hallituksen päätettäväksi.


title: Suvi Lindén

text: Lindénin edeltäjä viestintäministerinä, SDP:n Susanna Huovinen oli valmistellut Suomen Internet-sensuurijärjestelmää. Lindén ministerinä ajoi sen läpi lapsipornoon vedoten. Helmikuussa 2008 hän puolusti arvostelua herättänyttä lapsipornosivujen sensurointia. Lindénin mukaan nettisivu rinnastuu painotuotteeseen: ”Jos ajatellaan, että kirjakaupassa olisi lapsipornoa tai lapsipornoon viittaavaa materiaalia, niin poliisi kävisi hakemassa sen pois. Ihan samalla tavalla pitää toimia sähköisessä ympäristössä.” Lindénin kommentit joutuivat heti kiivaan kritiikin kohteeksi ja hänen eroaan vaadittiin Internet-adressissa. Adressin allekirjoitti neljän päivän aikana 11 442 ihmistä. "Tietokone"-lehden Kari Haakana kirjoitti, että Lindén on joko ymmärtänyt keskustelun täysin väärin tai ei ole seurannut sitä ollenkaan, sillä keskustelu ei ole lapsipornon levittämisestä vaan siitä, miten sen estämiseksi luodut keinot ovat paitsi tehottomia, myös haitanneet perusoikeuksiin kuuluvaa sananvapautta. Helmikuussa 2008 viestintäministeriö perusti neuvottelevan virkamiehen Kirsi Miettisen johtaman mediafoorumityöryhmän arvioimaan median ja internetin roolia lasten ja nuorten arjessa. Foorumin kokoonpanossa on lastensuojelujärjestöjä, mediaa sekä sähköisen viestinnän toimijoita.


title: Suvi Lindén

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Lindén ei tullut valituksi kansanedustajaksi, vaan jäi varasijalle 2 934 äänellään, kun kokoomuksesta tuli valituksi kajaanilainen Eero Suutari.


title: Suvi Lindén

text: Lindénin toimiessa Oulun seudun koulutuskuntayhtymän (OSEKK) yhtymähallituksen puheenjohtajana elokuussa 2011 OSEKK:n hallitus päätti muuttaa hänelle maksettavan noin 5 000 euron vuosipalkkion erilaisiksi toimenpidepalkkioiksi, jotta hänen saamansa kansanedustajan sopeutumiseläke ei pienenisi. Lindén itse piti järjestelyä oikeudenmukaisena eikä kikkailuna. Hän saa sopeutumis- ja ministerieläkettä yhteensä vajaat 5000 euroa kuukaudessa.


title: Suvi Lindén

text: Lindén oli YK:n alaisen Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) laajakaistakomission erityislähettiläs vuosina 2010–2015, ja sen jälkeen hän on ollut keväästä 2016 lähtien epävirallinen, vapaaehtoinen edustaja. Hän esiintyi kuitenkin vielä helmikuussa 2018 julkisuudessa erityislähettiläänä siinä yhteydessä, kun ilmeni että hän oli ollut Ugandassa surmatun suomalaisen liikemiehen kanssa samalla matkalla. Lindén oli aiemmin erityislähettiläänä viestintäministeritaustansa ansiosta. ITU:lla ei ollut tietoa Lindénin Ugandan-matkasta, eikä tämä edustanut siellä ITU:a, eikä hän myöskään voi toimia virallisesti komission edustajana tai sen puolesta.


title: Suvi Lindén

text: Eduskuntavaaleissa 2007 Lindén sai vaalitukea Kehittyvien maakuntien Suomi ry:ltä 5 000 euroa. Vaalien jälkeinen kohu vaalituesta aiheutti myös lahjontaepäilyjä.


title: Suvi Lindén

text: Kansalaisten sähköisiä oikeuksia valvova Electronic Frontier Finland ry (EFFI) jakoi vuoden 2009 Isoveli-palkinnon Suvi Lindénille ihmisten oikeuksien polkemisesta.


title: Suvi Lindén

text: Lindén on toimitusjohtaja PearlCon Oy:ssä, jonka toimiala on sijoitus- ja konsultointipalvelut sekä kaikki muu laillinen toiminta.


title: Suvi Lindén

text: Lindén on ponnahduslautahyppyjen naisten SM-pronssimitalisti vuodelta 1978.


title: Suvi Lindén

text: Lindén on naimisissa Timo Mehtälän kanssa. Heillä on Kiinasta vuonna 2007 adoptoitu tytär. Syksyllä 2007 suomalaisessa mediassa käsiteltiin useasti Lindénin adoptiota ja siitä seurannutta kohua, jossa hänen päätöstään hoitaa ministerintoimensa etätyönä arvostelivat etenkin muutamat oppositiopoliitikot. Päätös herätti myös paheksuntaa oikeuskanslerinvirastossa. Lindénin oman näkemyksen mukaan hän oli toiminut asiassa oikein ja hän koki käydyn keskustelun loukkaavana.


title: Kaarina Dromberg

text: Ritva Kaarina Dromberg (o.s. Hakula, s. 22. toukokuuta 1942 Elimäki) on kokoomuksen entinen kansanedustaja. Hän oli eduskunnassa vuosina 1983–2007 ja toimi kulttuuriministerinä 2002–2003. Hän oli mukana luomassa eduskunnan naisverkostoa.


title: Kaarina Dromberg

text: Dromberg kirjoitti ylioppilaaksi Kouvolan tyttölyseosta vuonna 1963 ja valmistui ylioppilasmerkonomiksi Kouvolan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1965. Valmistuttuaan hän työskenteli kirjeenvaihtajan tehtävissä Fordilla 1965–1978 ja markkinointisihteerinä 1979–1983. Naimisiin hän meni vuonna 1964 pankinjohtaja Jarl Ingmar Drombergin kanssa. Heillä on kaksi tytärtä.


title: Kaarina Dromberg

text: Dromberg toimi Lipposen toisen hallituksen kulttuuriministerinä 2002–2003. Vantaan kaupunginvaltuustossa Dromberg istui vuosina 1981–2004, joista valtuuston puheenjohtajana vuosina 1995–2002.


title: Kaarina Dromberg

text: Dromberg toimii muun muassa Suomen oopperaliiton, Kaupallisen Opetuksen Edistämisliiton sekä Maanpuolustusnaisten Liitto ry:n puheenjohtajana.


title: Kaarina Dromberg

text: Dromberg ei asettunut enää ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 2007.


title: Ben Zyskowicz

text: Ben Berl Zyskowicz (lausunta [zɨskoviʧ]) (s. 24. toukokuuta 1954 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut kokoomuksen kansanedustajana vuodesta 1979. Helsingin kaupunginvaltuutettuna Zyskowicz toimi vuosina 1977–1980 ja 1993–2008. Vuosina 1993–2006 Zyskowicz oli kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja.


title: Ben Zyskowicz

text: Koulutukseltaan Zyskowicz on oikeustieteen kandidaatti.


title: Ben Zyskowicz

text: Zyskowicz syntyi Helsingin Kampissa. Hänen puolanjuutalainen isänsä Abram Zyskowicz (1917–1960) oli kotoisin Puolan Kielcestä ja työskenteli ahtaajana. Zyskowiczin suomenjuutalainen äiti Ester Fridman (1920–2002) oli Pauligin puhelinvaihteen työntekijä. Abram Zyskowicz selvisi Sachsenhausenin ja Majdanekin keskitysleireiltä ja saapui Ruotsiin pakolaisena. Ruotsissa hän tapasi siellä väliaikaisesti asuneen Ester Fridmanin ja he avioituivat. Tytär Carmela syntyi vuonna 1952, ja seuraavana vuonna perhe muutti Suomeen. Ben Zyskowicz syntyi vuotta myöhemmin. Abram Zyskowicz hukkui uintiretkellä Benin ollessa kuusivuotias. Syntyessään Ben ja hänen sisarensa Carmela olivat Puolan kansalaisia vuoteen 1959 asti, jolloin he saivat Suomen kansalaisuuden. Kotona puhuttiin ruotsia, ja juutalaisessa koulussa Ben puhui suomea.


title: Ben Zyskowicz

text: Zyskowicz kävi Helsingin juutalaista koulua. Hänen kanssaan samalla luokalla oli myöhemmin filosofina tunnettu Dan Steinbock. Zyskowicz kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1973 Töölön yhteiskoulusta ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1978.


title: Ben Zyskowicz

text: Zyskowicz oli Helsingin ääniharava eduskuntavaaleissa 2007 sekä kunnallisvaaleissa 2000 ja 2004. Hän on ollut Eduskunnan pankkivaltuuston jäsen vuosina 1999–2005 ja uudelleen vuodesta 2007, vuodesta 2011 lähtien puheenjohtajana. Zyskowicz on kertonut, ettei ole pyrkinyt ministeriksi, koska kärsii kroonisesta migreenistä. Eduskunnassa Zyskowicz tunnetaan taitavana väittelijänä ja esiintyjänä.


title: Ben Zyskowicz

text: Puolueensa oikeistosiipeen sijoittuva Zyskowicz on kritisoinut omankin puolueensa toimijoita, kuten Ilkka Kanervaa, näiden suomettuneesta politiikasta Kekkosen ajan loppuvaiheissa.


title: Ben Zyskowicz

text: ”Benin tallilla” tarkoitetaan kokoomuksen pääkaupunkiseudulla asuvien nuorten (pääasiassa naispoliitikkojen) valmentamista valtakunnallisen tason poliittisiin tehtäviin. ”Talliin” ovat kuuluneet muun muassa Kirsi Piha, Piia-Noora Kauppi, Sari Sarkomaa ja Jaana Pelkonen. Muita Zyskowiczin urallaan edistämiä poliitikkoja ovat Alexander Stubb sekä Jan Vapaavuori, jotka molemmat ovat toimineet sittemmin ministereinä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Zyskowicz tuki julkisesti Fatbardhe Hetemajta ja Laura Rätyä, jotka jäivät Helsingin vaalipiirissä kahdelle ensimmäiselle varasijalle. Kunnallisvaaleissa 2012 Zyskowicz toimi Saido Mohamedin kampanjapäällikkönä.


title: Ben Zyskowicz

text: Vuonna 2005 Zyskowicz julkaisi teoksen "Eduskunnasta menin Baakariin: nuoren kansanedustajan päiväkirja 1981–1982" (ISBN 951-37-4286-5).


title: Ben Zyskowicz

text: 27. huhtikuuta 2011 Zyskowicz valittiin eduskunnan puhemieheksi meneillään olleiden hallitusneuvotteluiden ajaksi.


title: Ben Zyskowicz

text: Zyskowiczin puoliso on vuodesta 1982 lähtien ollut suomentataari Rahime Husnetdin-Zyskowicz. Heillä on kaksi aikuista tytärtä. Zyskowiczit asuvat Helsingin Haagan kaupunginosassa Lassilassa. Rap-artisti Uniikki on Zyskowiczin sisarenpoika.


title: Ben Zyskowicz

text: Zyskowicz on absolutisti.


title: Hallinto-oikeus

text: Hallinto-oikeus () tarkoittaa sekä oikeudenalaa että oikeustieteen tutkimusaluetta. Oikeudenalana hallinto-oikeus kuuluu oikeusjärjestyksen julkisoikeudelliseen osaan. Hallinto-oikeustiede puolestaan tutkii ja jäsentää kansallisia ja eurooppalaisia oikeusnormeja, oikeusperiaatteita ja oikeussuhteita.


title: Hallinto-oikeus

text: Hallinto-oikeuden keskeisenä sisältönä ovat oikeusnormit, jotka sääntelevät julkishallintoa: sen tehtäviä, toimintaa, rakennetta ja asemaa. Julkisoikeudellisia oikeusnormeja luonnehtivat lakisidonnaisuus ja yksipuolisuus, oikeussuhteiden osapuolet ovat eriarvoisia, ja valta-asetelma on valtiokeskeinen.


title: Hallinto-oikeus

text: Hallinto-oikeus voidaan jakaa osiin seuraavasti. Yleishallinto-oikeus käsittää säännökset, jotka koskevat hallintotoiminnan eri muotoja sekä julkisia viranomaisia. Esimerkiksi Suomessa keskeisimmät säännökset sisältyvät muun muassa perustuslakiin ja hallintolakiin. Lisäksi voidaan erottaa kunnallisoikeus ja virkamiesoikeus, joiden normistot ovat kohtalaisen eriytyneitä. Eurooppalainen hallinto-oikeus käsittää Euroopan unionista ja Euroopan neuvostosta juontuvan lainsäädännön ja oikeudenkäytön. Kansainvälinen hallinto-oikeus käsittää hallintoelinten kansainväliset yhteydet.


title: Hallinto-oikeus

text: Suomessa hallinto-oikeus jakautuu muun muassa kunnallisoikeuteen ja valtion hallinto-oikeuteen. Valtion hallinnosta hallinto-oikeuteen kuuluvat valtioneuvoston (VN) yleisistunnon alapuolella olevat valtion hallinnon päätöksentekoelimet. Valtioneuvostoa ja sen tasoisia toimielimiä tutkii valtiosääntöoikeus, jonka tutkimuskohde on myös eduskunta. Hallinto-oikeus selvittää viranomaistoiminnan oikeudellisia perusteita ja eri viranomaisten toimivaltaa. Niin ikään se tutkii hallintomenettelyä, hallintolainkäyttöä ja hallinnon oikeusturvakeinoja.


title: Hallinto-oikeus

text: Oikeuslaitoksen osana hallinto-oikeus tarkoittaa hallintotuomioistuinta, josta haetaan muutosta hallintoviranomaisten ratkaisuihin. Hallinto-oikeus käsittelee hallintoriita-asioita ja muita hallintolainkäyttöasioista. Hallintoriita koskee julkisoikeudellista maksuvelvollisuutta, kuten veroa, tai muuta julkisoikeudellisesta oikeussuhteesta kuuluvaa maksuvelvollisuutta. Riidassa on siis toisena asianosaisena useimmiten valtio tai kunta.


title: Hallinto-oikeus

text: Suomessa on kuusi alueellista hallinto-oikeutta (lyh. HaO), jotka sijaitsevat Helsingissä, Hämeenlinnassa, Kuopiossa (Itä-Suomen HaO), Oulussa (Pohjois-Suomen HaO), Turussa sekä Vaasassa. Lisäksi Ahvenanmaalla on oma hallinto-oikeutensa. Hallinto-oikeuden ratkaisuihin voi pääsääntöisesti hakea muutosta korkeimmalta hallinto-oikeudelta, jos se myöntää valitusluvan. Eräissä asiaryhmissä valituslupaa ei kuitenkaan tarvita.


title: Hallinto-oikeus

text: Eräissä tapauksissa muutosta voidaan hakea ylimääräisin muutoksenhakukeinoin, joita ovat mm. kantelu ja purku.


title: Hallinto-oikeus

text: Ennen vuotta 1999 hallinto-oikeuksia edelsivät lääninoikeudet.


title: Liidin

text: Liidin on ilmassa liikkumiseen tarkoitettu enintään kaksipaikkainen moottoroimaton tai moottoroitu ilmaa raskaampi laite, jonka tyhjämassa on korkeintaan 70 kg, ja jonka lentoonlähtö ja laskeutuminen tapahtuvat jaloin.


title: Liidin

text: Suomessa käytettävät liitimet ovat varjoliidin ja riippuliidin.


title: Liidin

text: Moottoroitu varjoliidin on kevein itsenäinen lentolaite.


title: Vaihdannaisuus

text: Kommutatiivisuus eli vaihdannaisuus on algebrallinen käsite. Se tarkoittaa sitä, että tietyn operaation lopputulos on sama, olivatpa operandit kummassa järjestyksessä tahansa.


title: Vaihdannaisuus

text: Kommutatiivisuus voidaan määritellä seuraavasti: Olkoon formula_1 joukko ja formula_2 ja formula_3 sen alkioita. Operaatio formula_4 on kommutatiivinen, jos kaikilla formula_2 ja formula_3 toteutuu formula_7.


title: Vaihdannaisuus

text: Luonnollisten lukujen yhteen- ja kertolasku ovat kommutatiivisia operaatioita, sillä a + b = b + a ja c * d = d * c kaikilla luonnollisilla luvuilla a, b, c ja d.


title: Vaihdannaisuus

text:
Määritellään vektorien pistetulo:
Olkoot formula_8 ja formula_9 reaalisia tai kompleksisia vektoreita. Vektorien x ja y pistetulo määritellään seuraavasti:


title: Vaihdannaisuus

text: Pistetulon määritelmästä ja kertolaskun kommutatiivisuudesta seuraa että pistetulo on kommutatiivinen:


title: Vaihdannaisuus

text: Vähennyslasku ja jakolasku eivät ole kommutatiivisia operaatioita, sillä 4−3 ≠ 3−4, ja 8:2 ≠ 2:8.


title: Luettelo kansanedustajista

text: Luettelo kansanedustajista vuodesta 1907 alkaen. Luettelo on järjestetty eduskuntaryhmittäin. Sama henkilö on voinut olla useammassa ryhmässä, jolloin hänet on merkitty kaikkien edustamiensa ryhmien kohdalle. Nimien perässä suluissa olevat luvut ilmaisevat vuosia, joina kansanedustaja on toiminut otsikon mukaisessa ryhmässä. Mikäli edustaja on vaihtanut ryhmää vaalikauden aikana tai heti vaalikautta seuraavissa vaaleissa, tämä on ilmaistu nuolella (→). Merkinnöillä "aik." ja "myöh." tarkoitetaan tilannetta, jossa edustaja on päässyt eri puolueesta eduskuntaan yksien vaalien yli aiemmin tai myöhemmin. Näiden merkintöjen osalta luettelo on vajaa ja joitakin näitä on vielä merkitty kolmella pisteellä (...).


title: Luettelo kansanedustajista

text:
Puolue: Ekologinen puolue Vihreät / Kirjava "puolue" – Elonkehän puolesta
Edustajat on jaoteltu sen mukaan, millä vuosikymmenellä he ovat nousseet ensimmäistä kertaa eduskuntaan (edustajauransa toisessa puolueessa aloittaneet on sijoitettu sen mukaan, minä vuonna he aloittivat toisen puolueen edustajana).


title: Luettelo kansanedustajista

text:
1900- tai 1910-luvulla eduskuntaan nousseet
1920-luvulla eduskuntaan nousseet
1930- tai 1940-luvulla eduskuntaan nousseet
1950- tai 1960-luvulla eduskuntaan nousseet
1970- tai 1980-luvulla eduskuntaan nousseet
1990- tai 2000-luvulla eduskuntaan nousseet
2010-luvulla eduskuntaan nousseet
Edustajat on jaoteltu sen mukaan, minä vuonna he aloittivat kansanedustajana.


title: Luettelo kansanedustajista

text:
1900- tai 1910-luvulla eduskuntaan nousseet
1920- tai 1930-luvulla eduskuntaan nousseet
1940- tai 1950-luvulla eduskuntaan nousseet
1960- tai 1970-luvulla eduskuntaan nousseet
1980- tai 1990-luvulla eduskuntaan nousseet
2000- tai 2010-luvulla eduskuntaan nousseet 1900-vuosikymmenellä ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1910- tai 1920-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:1930- tai 1940-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1950- tai 1960-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1970- tai 1980-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1990- tai 2000-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
2010-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:


title: Nordkapp

text: Nordkapp (, saameksi "Davvinjárga") on Magerøyan saarella sijaitseva kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Magerøyan saarelta on tieyhteys mantereelle 6 870 metriä pitkän tunnelin kautta.


title: Nordkapp

text: Kunnan kuuluisin paikka, jonka mukaan se on myös nimetty, on Nordkapp. Se on Huippuvuoria (Svalbardia) lukuun ottamatta Norjan pohjoisin paikka ja samalla myös pohjoisin Manner-Euroopasta käsin maanteitse saavutettava paikka (71°10'21"N ja 25°47'40"E) Pohjoisen jäämeren rannalla. Kunnan keskustaajama Honningsvåg on yksi maailman pohjoisimmista kaupungeista.


title: Nordkapp

text: Noin 200 000 turistia vierailee vuosittain Nordkappissa. Hieman vielä Nordkappia pohjoisempana sijaitsee Knivskjellodden, 71°11′08″ N, mutta se ei ole yhtä suosittu vaatimattomamman näköalan ja maantien puutteen vuoksi.


title: Nordkapp

text: Nordkapp tuli kuuluisaksi, kun englantilainen tutkimusmatkailija Richard Chancellor kiersi sen vuonna 1553 etsiessään koillisväylää.


title: Nordkapp

text: Nordkappin kunta rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, ja se sijaitsee Jäämeren saarilla sekä Porsanginvuonon suulla. Idässä Nordkappin kunta rajoittuu Lebesbyn kuntaan, etelässä Porsangin kuntaan ja lounaassa Moseijan kuntaan.


title: Nordkapp

text: Hollola on Nordkappin suomalainen ystävyyskunta.


title: Nordkapp

text: Kelviika (Kjelvik), Makaravjo (Magerøya), Makreija (Magerøya), Oppana (Opnan), Riisvuono (Risfjorden), Porsanginvuono (Porsangen)


title: Kronstadt

text: Kronstadt () on Pietarin kaupungin piiri, jolla on kaupungin asema. Vuoden 2010 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 43 005. Kronstadin kaupunki sijaitsee Retusaaren () itäpäässä Pietarin edustalla. Pietarin tulvapadon valmistuttua saarelle pääsee nykyään myös Pietarin kehätietä pitkin.


title: Kronstadt

text: Kronstadt perustettiin vuonna 1703 Venäjän linnoitukseksi suuren Pohjan sodan aikana. Linnoituksen nimenä oli aluksi Kronslot (). Kronstadtin laivasto perustettiin 18. toukokuuta 1704. Kaupungin perustamishetkeksi katsotaan 18. lokakuuta 1723, jolloin Pietari I Suuri antoi julistuksen linnoituskaupungista. Suunnittelutöihin osallistui tsaarin Hollannista palkkaama vara-amiraali Cornelius Cruys. Vuonna 1723 käyttöön otettu nimi Kronstadt tarkoittaa Kruununkaupunkia. "Stadt" on saksaa ja tarkoittaa kaupunkia, ja "Kron(e)" tarkoittaa kruunua.


title: Kronstadt

text: Linnoituksen vanha osa koostui kolmesta bastionista ja niitä yhdistävästä muurista. Saarelle rakennettiin myös oma telakka ja kanavia. Venäjän sodat Ranskan, Britannian ja Ruotsin kanssa edistivät linnoituksen kehittämistä edelleen Pietarin suojaksi Itämereltä.


title: Kronstadt

text: Marraskuussa 1824 myrsky nosti vedenpintaa neljä metriä Pietarissa ja Kronstadtissa kolme ja puoli metriä. Kronstadtissa oli tuolloin noin 17 500 sotilasta ja 7 300 muuta asukasta. Asuinoloista johtuen sairastavien sotilaiden jatkuva rivivahvuus oli vain 90 % kirjavahvuudesta, 10 % sairasti jatkuvasti. Tulvatuhojen jälkeen Kronstadtia alettiin rakentaa kivestä kestävämmäksi.


title: Kronstadt

text: Oolannin sodassa Kronstadt ei kohdannut merkittävää uhkaa kauppasaartoa valvovan brittiläisen tai ranskalaisen laivaston taholta niin kuin Suomen Pohjanlahden ja Suomenlahden satamat sekä Ahvenanmaan ja Suomenlahden merilinnoitukset, minkä vuoksi se jäi koskemattomaksi.


title: Kronstadt

text: Vuosina 1890–1917 alettiin Kronstadtin varustamisessa käyttää betonia. Uudet linnakkeet Obrytsev ja Totleben rakennettiin kilometrin mittaisille keinotekoisille saarille ja niiden betoniosat nousivat kymmenen metrin korkeuteen meren pinnasta. Yhteensä viisitoista linnoitusta rakennettiin 17 keinotekoiselle saarelle.


title: Kronstadt

text: Kun brittilaivasto tuki Baltian itsenäisyystaistelua, se sai tukikohdan Suomelta Karjalankannakselta Koivistolta. Seitsemän brittiläistä moottoritorpedovenettä hyökkäsi elokuussa Kronstadtin sisäsatamaan upottaen "Pamjat Azovan", "taistelulaiva Petropavlovskin" sekä panssarilaiva Andrei Petro-Pervozvannyin. Britit menettivät kolme moottoritorpedovenettä, 15 kaatunutta ja yhdeksän sotavankia.


title: Kronstadt

text: Kronstadtin merilinnoitus oli kuitenkin riittävän vahva estämään suurhyökkäykset sitä itseään ja Pietarin kaupunkia vastaan.


title: Kronstadt

text: Kronstadtissa oli yhteiskunnallista liikehdintää 1905–1907 Venäjän–Japanin sodan pettymyksen takia, ja siitä seurasi demokratiavaatimuksia autokraattisella Venäjällä sekä 1921 Kronstadtin kapina.


title: Kronstadt

text: Laivastotukikohdan matruusit, jotka olivat vuonna 1917 tukeneet Venäjän Lokakuun vallankumousta, nousivat kapinaan Leninin johtamaa bolševikkihallitusta vastaan; kapinan kukistuttua monet kapinalliset pakenivat saarelta Suomeen.


title: Kronstadt

text: Toisessa maailmansodassa Leningradin piirityksen aikana 1941–1944 Kronstadt pysyi Neuvostoliiton hallussa koko ajan ja linnoitus esti Saksan pääsyn Leningradiin. Saksalaiset upottivat taistelulaiva "Marat’n" syöksypommittamalla sitä Junkers Ju 87:llä.


title: Kronstadt

text: Kronstadtiin on alkanut muodostua myös kaupallista toimintaa. Mm. Islantilais-suomalainen Containerships Group perusti 50 hehtaarin alueelle Moby Dick -nimisen tavaraterminaalin Kotlinin saarelle. Terminaalin suunniteltu enimmäiskäsittelykapasiteetti on 500 000 TEU:a vuodessa. Vuodesta 1997 on alueella ollut kaksi linjaa, joiden kapasiteetti on 180 000 konttia vuodessa. Alueen hallinnasta on käyty kiistoja Venäjän federaation rakennusvalvontaviraston Luoteis-Venäjän piirin ja Moby Dick -yhtiön () välillä. Pietarin kaupungin omaisuuskomitean Kronstadtin piiri päätti ottaa osan alueesta takaisin kaupungin haltuun padonrakentamisen edistämiseksi.


title: Kronstadt

text: Kronstadtin sotilasalueluonteen vuoksi sinne alkoi vapaa pääsy vasta marraskuussa 1996, jolloin aluetta alettiin ajatella myös turistikohteena. Osa Kronstadtin linnoituksesta on liitetty Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Kronstadt

text: Nykyisin Kronstadtia on avattu myös matkailulle. Pietarin tulvapadon yhteyteen rakennetun maantien myötä saarelle pääsee nyttemmin myös ajoneuvoilla.


title: Kronstadt

text: "Retusaaren seurakunta", ”Kronstatti”, oli virolais-suomalais-ruotsalainen ja se perustettiin 1836. Kirkkona toimi Nikolain kirkko. Väkiluku oli 540 suomalaista, 1 400 virolaista ja 90 ruotsalaista vuonna 1913. Seurakunta oli olemassa 1920-luvulle asti, mutta Kronstadtin kapinan tukahduttamisen jälkeen luterilaista asutusta ei juuri jäänyt Retusaarelle.


title: Satelliitti

text: Satelliitti eli tekokuu on taivaankappaletta kiertämään saatettu teknisiä tutkimuksia tai muunlaisia tehtäviä suorittava laitteisto. Satelliitti kiertää keskuskappaletta kiertoradalla.


title: Satelliitti

text: Kiinalaiset kehittivät ja käyttivät ruutiraketteja ja kuvasivat rakettien käyttöä useita satoja vuosia sitten. Tarinoissa on kuvattu muun muassa yritys lähettää mandariini rakettilennolle.


title: Satelliitti

text: Cyrano de Bergerac jätti keskeneräisen avaruusmatkatarinan jälkeensä vuonna 1657 - englanniksi tarinan nimi on "Other World: The Comical History of the States and Empires of the Moon". 1700-luvulla Paroni von Münchhausenin tarinoihin kuuluu myös matka Kuuhun. Ensimmäinen eurooppalainen fiktiivinen kuvaus satelliitin laukaisusta kiertoradalle on Edward Everett Halen novelli, "The Brick Moon". Tarina ilmestyi "The Atlantic Monthly" -lehdessä 1869 alkaen. Seuraavan kerran idea esiintyi Jules Vernen Begumin 500 miljoonaa teoksessa vuonna 1879. Vernen "Maasta kuuhun" -kirja, jossa pyritään toteuttamaan miehitetty avaruuslento (ts. kuuluotain) tykkilaukaisun avulla, on ollut usean avaruustekniikan pioneerin ja ehkä nykyajankin ammattilaisen innoituksen perusta.


title: Satelliitti

text: Vuonna 1903 venäläinen Konstantin Tsiolkovski (1857–1935) julkaisi koosteensa tutkimuksistaan Исследование мировых пространств реактивными приборами (""Kosmisen avaruuden tutkimus reaktiivisia laitteita käyttäen""). Se on ensimmäinen raketteja avaruusalusten laukaisuun käyttämistä käsittelevä tieteellinen julkaisu. Osa materiaalista oli julkaistu venäläisissä tieteellisissä lehdissä 1880-luvun lopulta alkaen. Tsiolkovski määritti Maan kiertoradalle pääsemiseen vaadittavan ratanopeuden, joka on noin 8 km/s. Hän päätyi lopputulokseen, että Maan kiertoradalle pääsy olisi mahdollista monivaiheisilla raketeilla, jotka käyttäisivät nestemäistä ajoainetta. Hän ehdotti nestemäisen vedyn ja nestemäisen hapen käyttöä, joka on edelleen paras käytössä oleva ajoaine. Elinaikanaan hän julkaisi yli 500 avaruuslentoihin liittyvää teosta mukaan lukien tieteisromaaneja. Töihin kuului myös ohjausraketeilla varustettujen rakettien, monivaiheisten rakettien, avaruusasemien, ilmalukkojen sekä avaruussiirtokuntien ruoan ja hapen tuottamiseksi tarkoitettujen suljettujen biologisten systeemien suunnitelmia.


title: Satelliitti

text: Vuonna 1928 Herman Potočnik (1892–1929) julkaisi kirjansa "Das Problem der Befahrung des Weltraums - der Raketen-Motor" ("Avaruusmatkustuksen ongelma - Rakettimoottori"), joka oli suunnitelma avaruuden valloittamiseksi ja pysyvän ihmisasutuksen synnyttämiseksi sinne. Hän hahmotteli yksityiskohtaisen avaruusaseman ja laski sen geostationaarisen radan. Hän kuvaili kiertorataa kiertävän avaruusaluksen siviili- ja sotilaskäyttöä maan havainnoinnissa sekä selvitti, kuinka avaruuden erikoisolosuhteet voisivat olla hyödyllisiä tieteellisissä kokeissa. Kirja käsitteli myös geostationaarisen kiertoradan satelliittien käyttöä radioviestintään.


title: Satelliitti

text: Vuonna 1945 "Wireless World" -lehden artikkelissa englantilainen scifikirjailija Arthur C. Clarke (s. 1917) toi Potočnikin idean tietoliikennesatelliittien käytöstä joukkotiedotukseen länsimaiden tietoon.


title: Satelliitti

text: Clarke tutki satelliittien laukaisun logistiikkaa, mahdollisia kiertoratoja ja muita maailmanlaajuisen tietoverkon kehittämiseen liittyviä asioita. Geometrian perusteella hän totesi, että koko Maan kattavuuteen tarvittaisiin vain kolme geostationaarista satelliittia.


title: Satelliitti

text: Toukokuussa 1946 yhdysvaltalainen Project RAND julkaisi "Preliminary Design of an Experimental World-Circling Spaceship" -raportin, jossa esitettiin, että sopivilla tieteellisillä laitteistoilla varustetut satelliitit tulevat olemaan yksiä kaikkein oleellisimmista tieteellisistä työkaluista 1900-luvulla.


title: Satelliitti

text: Yhdysvallat oli suunnitellut vuodesta 1946 lähtien laukaisevansa satelliitin kiertoradalle merivoimiensa Bureau of Aeronautics -osaston ollessa yksi aloitteen tekijä. Yhdysvaltain ilmavoimien Project RAND julkaisi raportin aiheesta, mutta siinä ei uskottu, että satelliitit voisivat olla potentiaalisia aseita vaan että ne olisivat pikemminkin soveliaampina tieteeseen, politiikkaan ja propagandaan. Vuonna 1954 Yhdysvaltain puolustusministeri väitti, ettei hän ”ole kuullut amerikkalaisesta avaruusohjelmasta”.


title: Satelliitti

text: 29. heinäkuuta 1955 Valkoinen talo ilmoitti, että Yhdysvallat aikoo laukaista satelliitin kevääseen 1958 mennessä. Tämän hankkeen nimeksi tuli Project Vanguard (onnistuneet laukaisut "Vanguard 1", "Vanguard 2" ja "Vanguard 3"). 31. heinäkuuta 1955 Neuvostoliitto ilmoitti laukaisevansa satelliitin syksyyn 1957 mennessä. Molemmat ilmoitukset liittyivät kansainväliseen geofysiikan vuoteen 1957–1958. Vuonna 1955 American Rocket Societyn, Kansallisen tiedesäätiön ja kansainvälisen geofysiikan vuoden painostamana Yhdysvaltojen ilmavoimat ja merivoimat alkoivat työskennellä yhdessä Project Orbiterissa. Siinä Jupiter-C-raketilla pyrittiin laukaisemaan satelliitti kiertoradalle.


title: Satelliitti

text: Ensimmäinen ihmisen tekemä satelliitti oli Neuvostoliiton 4. lokakuuta 1957 laukaisema Sputnik 1. Tämä aloitti avaruustoiminnan ja noin 20-vuotisen sotilaallis-poliittisen avaruuskilvan Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen välillä.


title: Satelliitti

text: Project Orbiterin perussuunnitelmien pohjalta Yhdysvallat laukaisi ensimmäisen Naval Reserach Laboratoryn kehittämän Explorer 1 -satelliittinsa Yhdysvaltain armeijan kehittämällä Juno 1 -kantoraketilla 31. tammikuuta 1958. Tätä edelsi ja seurasi lukuisia epäonnistumisia, joilla oli avaruustoiminnan budjettia kasvattava vaikutus.


title: Satelliitti

text: Tämän jälkeen satelliitteja on laukaistu Maata kiertävälle radalle noin seitsemän tuhatta, joista suurin osa kiertää Maata edelleen avaruusromuna tai on palanut ilmakehässä. Toimivia satelliitteja avaruudessa on noin 800.


title: Satelliitti

text: Yhdistyneiden kansakuntien COPUOS-komitea kerää tiedot kaikkien maiden avaruuteen yltävistä ohjus- ja rakettilaukaisuista. YK ylläpitää luetteloa satelliiteista ja niiden radoista. Poikkeuksena ovat sotilaalliset satelliitit, joista etenkin Yhdysvallat kieltäytyy ilmoittamasta niiden rataelementtejä. YK:lla ei ole omaa valvontaverkostoa, vaan se luottaa jäsenmaidensa ilmoituksiin.


title: Satelliitti

text: United States Space Surveillance Network (SSN) on seurannut kiertoradalla olevia kappaleita vuodesta 1957 lähtien, kun Neuvostoliitto aloitti avaruusajan laukaisemalla Sputnik-1. SSN on osa Yhdysvaltain ja Kanadan ilmapuolustusjärjestelmää (NORAD). Se seuraa Maata kiertäviä keinotekoisia kappaleita, kuten satelliitteja, avaruusaluksia, kantoraketteja ja niiden jäännöksiä, jotka ovat kooltaan yli 10 cm. Seuranta tapahtuu sekä tutkien että optisten teleskooppien avulla. Valtaosa Maan lähiavaruuteen jääneestä avaruusromusta palaa Maan ilmakehään ja tuhoutuu. Noin seitsemän prosenttia avaruuskappaleista on toimivia satelliitteja. Loput ovat avaruusromua. USSTRATCOM on ensisijaisesti kiinnostunut toimivista satelliiteista, mutta seuraa myös avaruusromua, joka palatessaan ilmakehään saattaisi aiheuttaa vaaraa asutuille alueille.


title: Satelliitti

text: Venäjällä on Yhdysvaltain tavoin samankaltainen ilmapuolustukseen liittyvä avaruuden seurantajärjestelmä. Ranska toi vuoden 2007 lopulla oman sotilaallisen lähiavaruuden seurantajärjestelmänsä julkisuuteen. Siihen kuuluu muun muassa GRIMES-tutkajärjestelmä.


title: Satelliitti

text: Avaruusvaltio on tässä valtio, joka on laukaissut omalla kantoraketillaan oman satelliitin kiertoradalle.


title: Satelliitti

text: Taulukosta puuttuu Italia, koska se käytti 26. huhtikuuta 1967 oman San Marco 2-satelliittinsa laukaisuun omalta San Marco-laukaisukeskuksesta Kenian rannikolla yhdysvaltalaista Scout B-kantorakettia. Australia on usein virheellisesti mainittu tällä listalla: sen WRESAT-satelliitti on laukaistu yhdysvaltalaisella Redstone-kantoraketilla.


title: Satelliitti

text: Suurin osa keinotekoisista siviilisatelliiteista on Maata kiertäviä tietoliikennesatelliitteja. Pääosan siviilisatelliiteista ovat laukaisseet Neuvostoliiton avaruusohjelma ja Yhdysvaltain Nasa (Yhdysvaltain ilmailu- ja avaruushallinto) Euroopan avaruusjärjestön ollessa kolmantena. Vielä suuremman määrän ovat laukaisseet Neuvostoliiton, Venäjän ja Yhdysvaltain asevoimat. Amatöörisatelliitteja (AMSAT, eräässä mielessä yliopistojen opiskelijoiden rakentamat satelliitit) on tehty joitakin suuruusluokkaa sata kappaletta 50 vuodessa.


title: Satelliitti

text: Miehittämättömiä avaruusaluksia, jotka poistuvat Maan vetovoimasta, nimitetään avaruusluotaimiksi.


title: Satelliitti

text: Maan lähiavaruuteen jääviä avaruusaluksia kutsutaan satelliiteiksi, joita ovat eräässä mielessä


title: Satelliitti

text:
Varsinainen termi satelliitti kattaa miehittämättömät maat kiertävät avaruusalukset:
Satelliitit voidaan luokitella koon mukaan


title: Satelliitti

text: Eteläkorealainen insinööri ja artisti Song Hoju pyrkii joulukuussa 2012 laukaisemaan hänen mukaansa ensimmäisen yksittäisen ihmisen suunnitteleman, rakentaman ja rahoittaman kotitekoisen satelliitin. Yhden kilogramman painavan Opensat-satelliitin rakentaminen maksoi Songille hieman yli 400 euroa, laukaiseminen avaruuteen maksaa lähes 90 000 euroa.


title: Satelliitti

text: Satelliitti muodostuu satelliittirungosta "(satellite bus)" ja hyötykuormasta "(payload)". Satelliitti saadaan Maata kiertävälle radalle laukaisemalla se maanpinnalta raketilla tai avaruussukkulalla.


title: Satelliitti

text: Satelliiteilla on erilaisia kiertoratoja. Kiertorata valitaan käyttötarkoituksen mukaan. Joidenkin satelliittien on pysyttävä jatkuvasti Maasta katsottuna samalla paikalla. Tällöin satelliitin kiertonopeus on täsmälleen sama kuin Maan pyörähdysnopeus oman akselinsa ympäri. Tällaisia satelliitteja nimitetään geostationaarisiksi satelliiteiksi. Esimerkiksi televisio-ohjelmia koteihin välittävät satelliitit ovat geostationaarisia.


title: Satelliitti

text:
Satelliitin korkeus maanpinnasta saattaa olla hyvinkin suuri. Kun matalimmat radat ovat vain parin sadan kilometrin korkeudella, voivat etäämmällä kiertävät satelliitit olla jopa useiden tuhansien kilometrien etäisyydellä. Geostationaarisen satelliitin radan etäisyys Maasta on noin 35 800 km.
Satelliittien tarjoamia palveluita


title: Velvoiteoikeus

text: Velvoiteoikeus on oikeustieteen ala, joka tarkastelee yksityisten toimijoiden välisiä velka- ja muita velvoitesuhteita. Velvoiteoikeus kuuluu eri oikeudenalojen systematiikassa siviili- eli yksityisoikeuteen ja sen sisällä varallisuusoikeuteen.


title: Velvoiteoikeus

text: Velvoite merkitsee, että velkojalla on oikeus vaatia velalliselta suorituksen tekemistä. Suoritus voi olla esimerkiksi rahasumman maksaminen, esineen luovuttaminen toisen omistukseen tai palvelun toteuttaminen.


title: Velvoiteoikeus

text: Velvoiteoikeuden tutkimuskohteita ovat erityisesti:Velvoiteoikeus voidaan jakaa seuraavasti:


title: Anekdootti

text: Anekdootti on lyhyt ja mahdollisesti todentamaton, usein viihteellinen tai humoristinen, tarina henkilöstä tai tapahtumasta. Anekdootti on yleensä liioiteltu, pelkistetty tai karrikoitu. Sen ensisijainen tarkoitus ei kuitenkaan ole naurattaa vaan kertoa henkilöstä, tapahtumasta tai asiasta jokin olennainen seikka, yleispätevä ja jopa universaali totuus.


title: Anekdootti

text: Anekdootin alalajeja ovat esimerkiksi niin sanotut kaupunkitarinat, tornihuhut, kaskut tai vaikkapa vitsit.


title: Ranvika

text: Ranvika on Pohjois-Norjan Etelä-Varangin kunnan suurin lintuvuori. Vuori sijaitsee lähellä Pykeijan kylää, josta sinne on puolentoista tunnin kävelyrupeama. Lintuvuorella pesii vuosittain jopa 10 000 lokinsukuista pikkukajavaparia. Ranvika on tunnettu lintuharrastajien matkailukohde.


title: FreeDOS

text: FreeDOS on ilmainen DOS-käyttöjärjestelmä (Disk Operating System), joka on kirjoitettu korvaamaan MS-DOS-käyttöjärjestelmä Microsoftin lakattua tukemasta sitä 6.22-version jälkeen, vuonna 1994. FreeDOSin käyttö perustuu komentoriviin ja tavallisten DOS-komentojen käyttöön. Komentotulkki on tosin OpenCOM, command.comin avoin versio. FreeDOSin etuja ovat sen keveys sekä monipuolisuus. FreeDOS tukee FAT32-tiedostojärjestelmää ja siten pitkiä tiedostonimiä, ja sen voi ladata esimerkiksi cd-levyltä. Freedosin mukana tulee myös avoin GEMiin pohjautuva graafinen käyttöliittymä, OpenGEM. Osa Freedosin versioista on suoraan cd-levyltä käynnistettäviä.


title: FreeDOS

text: FreeDOSin versio 1.0 julkaistiin 3.9.2006. Versio 1.2 julkaistiin 25.12.2016.


title: Strippi

text: Strippi on lyhyt sarjakuva, jonka pituus on yleensä 2–4 ruutua. Niitä julkaistaan eniten sanomalehdissä ja Internetissä. Sunnuntaistrippi on kaksi- tai kolmirivinen. Monet aikakauslehdetkin julkaisevat tällaisia puolen sivun sarjoja. Suosittuja strippejä kootaan myös sarjakuvakirjoiksi.


title: Strippi

text: Perinteinen strippisarja tehdään nopeasti silmäiltäväksi sanomalehden kevennykseksi. Strippi voi olla yksittäiseen tapahtumaan tai oivallukseen perustuva vitsi tai osa jatkokertomusta. Kun strippejä julkaistaan arkipäivisin, yhden jatkokertomuksen ilmestyminen voi kestää kuukausia.


title: Strippi

text: Suurin osa stripeistä on huumorisarjoja, jotka kuvaavat koomisia arkipäivän tapahtumia (esim. Lassi ja Leevi, Jere, B. Virtanen). Sanomalehtistrippeinä julkaistaan myös poliisi- ja jännityssarjoja (esim. Mustanaamio, Rip Kirby), mutta niiden suosio strippimuodossa on ollut jo pitkään laskussa.


title: Kauppaoikeus

text: Kauppaoikeus on siviilioikeuden ala, jonka keskeisimpiä alueita ovat yhteisöoikeus, kuluttajaoikeus, kansainvälistä kaupankäyntiä koskevat säännöt (UNIDROIT, CISG) sekä markkinaoikeus. Nykyisin kauppaoikeuteen luetaan vakiintuneesti myös aineettomia oikeuksia käsittelevä immateriaalioikeus, joka aikaisemmin on yleensä mielletty varallisuusoikeuden osaksi. Kauppaoikeuden tehtävänä on myös tutkia yritys- ja elinkeinotoimintaa koskevia lainkäyttö- ja täytäntöönpanonormeja.


title: Kauppaoikeus

text: Kaiken kaikkiaan kauppaoikeus muodostaa oikeudenalana melko heterogeenisen kokonaisuuden, jonka eri osa-alueiden keskinäiset yhteydet eivät aina ole ilmeiset.


title: Kauppaoikeus

text: Kauppaoikeuden oikeudenaloista yhteisöoikeus tutkii yritys- ja elinkeinotoiminnan oikeussäännösten sisältöä ja systematiosi niitä. Keskeisimmät ovat säännökset yritys- ja elinkeinomuodoista kuten avoin yhtiö (ay), kommandiittiyhtiö (ky), osakeyhtiö (oy/oyj) ja osuuskunta. Yhteisöoikeuden kannalta mielenkiintoisimpia uudistuksia on valmisteilla oleva osakeyhtiölain uudistus, jonka myötä nykyistä osakeyhtiölakia pyritään selkeyttämään. Yhteisöoikeuden piiriin kuuluvat myös esimerkiksi kirjanpito- ja tilintarkastuslain säännökset.


title: Kauppaoikeus

text: Nykyään myös useimmat kuluttajansuojalakia koskevat säännökset kuuluvat kauppaoikeuden alaan. Valitusti systematisointiperusteesta riippuen ainakin niin sanotusta kollektiivista kuluttajaoikeutta käsittelevät kysymykset kuuluvat kauppaoikeuden piiriin. Sen sijaan kuluttajakauppaa käsittelevät oikeussäännöt (erityisesti kuluttajansuojalain 5 luku) on saatettu lukea vaihtoehtoisesti velvoiteoikeuteen.


title: Kauppaoikeus

text: Kuluttajaoikeuden tarkoituksena on tarkastella kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisiä suhteita, jolloin lähtökohtana on suojata heikommaksi osapuoleksi katsottavan kuluttajan etuja ja asemaa. Kuluttajansuojalaki on pakottavaa oikeutta, eli elinkeinonharjoittaja ei voi sopimusehdoilla tms. vapauttaa itseään lain säännöksistä. Esimerkiksi takuuajan rajoittaminen ei näin ollen ole mahdollista, vaan kuluttajalla on oikeus vedota tavaran virheeseen "kohtuullisen ajan" kuluessa ostohetkestä lukien. Tämä oikeus kuluttajalla on riippumatta siitä, minkäpituisen takuun myyjä olisi tuotteelle antanut. Kuluttaja voi myös virheen sattuessa vedota mm. kuluttajariitalautakuntaan, jonka käsittely on maksuton ja jossa kuluttaja voi helposti edustaa itse itseään.


title: Kauppaoikeus

text: Markkinaoikeus tutkii terveitä ja toimivia markkinoita häiritseviä ilmiöitä, joista merkittävimpinä ovat kilpailua rajoittavat toimenpiteet sekä määräävän markkina-aseman väärinkäyttö. EU-oikeuden harmonisointi on vaikuttanut myös Suomessa kansallisen kilpailunrajoituslainsäädännön uudistamiseen, joka astui voimaan uusien jäsenmaiden liityttyä jäseniksi 1.5.2004. Uusien säännösten mukaan muun muassa kilpailuviraston tulee soveltaa mahdollisuuksien mukaan Rooman sopimuksen 81 ja 82 artikloissa säädeltyjä Euroopan kilpailusäännöksiä. Markkinaoikeuteen kuuluu myös tavaroiden vapaan liikkuvuuden turvaaminen EU-maiden välillä.


title: Suomen Partiolaiset

text: Suomen Partiolaiset – Finlands Scouter ry (lyhenne SP-FS tai SP) on partioliikkeen keskusjärjestö Suomessa ja Suomen suurin nuorisojärjestö. Sen jäsenenä on 10 partiopiiriä ja valtakunnallista ruotsinkielistä toimintaa järjestävä Finland Svenska Scouter. Varsinainen viikoittainen partiotoimintaa tapahtuu lippukunnissa, joita on Suomessa yhteensä noin 750. Suomen Partiolaisten jäsenenä oli vuonna 2017 yli 59 700 partiolaista.


title: Suomen Partiolaiset

text: Suomen Partiolaiset on puoluepoliittisesti sitoutumaton järjestö, ja se on molempien partioliikkeen maailmanjärjestöjen, Partioliikkeen Maailmanjärjestön (WOSM) ja Partiotyttöjen Maailmanliiton (WAGGGS) jäsen. Se kuuluu myös Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssiin.


title: Suomen Partiolaiset

text: Suomen Partiolaiset perustettiin, kun erillään olleet keskusjärjestöt, Suomen Partiopoikajärjestö (SPJ) ja Suomen Partiotyttöjärjestö (SPTJ) yhdistyivät uudeksi keskusjärjestöksi vuonna 1972.


title: Suomen Partiolaiset

text: Suomen Partiolaisten ylin päättävä elin on joka toinen vuosi kokoontuva jäsenkokous, johon osallistuu edustajia partiopiireistä suhteessa niiden jäsenmääriin. Jäsenkokousten välillä päätösvaltaa pitää partioneuvosto, jonka jäseninä ovat jäsenkokouksen valitsemat partioneuvokset.


title: Suomen Partiolaiset

text: Suomen Partiolaisten hallituksen jäseniä ovat puheenjohtajan ja kahden varapuheenjohtajan lisäksi valiokunnista vastaavat hallituksen jäsenet (alue-, kansainvälisten yhteyksien, koulutus-, ohjelma-, talous- ja viestintävaliokunta). Lisäksi valiokuntien alaisuudessa toimii vielä ryhmiä.Suomen Partiolaisten jäsenenä on tällä hetkellä 10 partiopiiriä ja valtakunnallisesta ruotsinkielisestä toiminnasta vastaava Finland Svenska Scouter. Partiopiirit ovat:Suomen Partiolaiset linjaa peruskirjassaan Suomen partioliikkeen päämäärää, arvopohjaa ja menetelmiä. Peruskirjan mukaan partio on toimintaa, jossa nuorilla on mahdollisuus kunkin yksilöllisten ominaisuuksiensa rajoissa kasvaa persoonallisuudeltaan tasapainoisiksi, terveiksi, vastuuntuntoisiksi ja itsenäisesti ajatteleviksi yhteiskunnan jäseniksi. Peruskirjan mukaan partioaatteen arvopohjan lähtökohtana on ”ihmiskuva, jossa ihmisellä on velvollisuuksia suhteessa Jumalaan, omaan itseensä, muihin ihmisiin, yhteiskuntaan ja ympäristöön”, ja suhde Jumalaan ”merkitsee myönteistä asennetta uskontoon, hengellisyyden etsimistä ja elämistä oman hengellisen vakaumuksen ja yhteisön mukaisesti”.


title: Suomen Partiolaiset

text: Suomen Partiolaiset järjestävät kuuden vuoden välein suurleirejä eli Finnjamboreita, joista viimeisin oli Roihu 2016 Hämeenlinnan Evolla 20.–28. heinäkuuta 2016.


title: Suomen Partiolaiset

text: Partiolaiset harjoittavat myös radioamatööritoimintaa. Suomen Partiolaiset osallistuvat Partioliikkeen Maailmanjärjestön vuosittain lokakuussa järjestettämään Jamboree on the Air -tapahtumaan, jossa partiolaiset ovat yhteydessä muihin partiolaisiin radioamatöörien asemien kautta. Tapahtumaan osallistumista tukee Suomen Radioamatööriliitto.


title: Suomen Partiolaiset

text: Suomen Partiolaisilla on ansiomerkkijärjestelmä, jossa on ansiomerkkejä partiolaisille että partioliikkeen ulkopuolisille henkilöille. Myös partiopiireillä ja lippukunnilla voi olla omia ansiomerkkejä.


title: Esineoikeus

text: Esineoikeus on siviilioikeuden haara, jonka kohteena on irtaimia ja kiinteitä esineitä koskevien varallisuussuhteiden sääntely.


title: Esineoikeus

text: Esineoikeus kuuluu eri oikeudenalojen systematiikassa siviili- eli yksityisoikeuteen ja sen sisällä varallisuusoikeuteen.


title: Esineoikeus

text: Esineoikeus tutkii ja selventää omistusoikeutta ja sen siirtämistä sääntelevien oikeussääntöjen merkitystä talousjärjestelmässä sekä yhteiskunnallisten tekijöiden vaikutuksia näiden säännösten sisältöön, mukaan lukien sääntöjen historiallinen kehitys yhteiskunnallisten tehtäviensä ja vaikutustensa valossa sekä varallisuusoikeuksien vaihdannan (omistusoikeuden muutoksen) suojajärjestelmät varallisuussuhteisiin liittyvässä täytäntöönpanossa.


title: Esineoikeus

text: Esineoikeuden mielenkiinnon kohteena ovat myös mm. seuraavat seikat:


title: Historisismi

text: Historisismi on historiaan painottuva näkemys. Se voi tarkoittaa seuraavia:


title: Taikaluotiteoria

text: Taikaluotiteoria eli lääkeruiskuteoria esittää, että joukkotiedotusvälineillä on suora, välitön ja voimakas vaikutus seuraajiinsa. Teorian mukaan viestit osuvat kohteeseensa kuin luoti tai uppoavat ihmiseen kuin lääkeruiskulla annosteltuna, aiheuttaen passiivisissa vastaanottajissaan juuri halutun reaktion. Teoria oli joukkotiedotusvälineiden alkuvaiheita 1940- ja 1950-luvuilla hallinnut käsitys. Sen nousuun vaikuttivat etenkin radion ja television nopea nousu, mainonnan ja propagandan yleistyminen, tutkimukset elokuvien vaikutuksesta lapsiin, sekä Natsi-Saksan median monopolisointi kansan kääntämiseksi puolueen taakse.


title: Taikaluotiteoria

text: Nykyisin uskotaan jonkinlaiseen medialukutaitoon. Myös alitajuisten viestien olemassaolo tai vähintään tehokkuus on tieteellisesti kyseenalaista.


title: Taikaluotiteoria

text: Frankfurtin yhteiskuntatieteilijöiden kriittinen koulukunta nousi taikaluotiteorian vallitsevasta ajattelutavasta yrittäen selvittää tiedon intressejä ja analysoiden tieteellisen tiedon puolueettomuutta. On kyseenalaista, kuinka suurta osaa kriittisestä teoriasta pidetään vielä pätevänä nykyisen viestintätutkimuksen valossa.


title: Kollektivismi

text:
Kollektivismi on yhteisöllisyyttä, yhteisöllisyyslähtöisyyttä ja yhteisön korostamista yksilön kustannuksella.
Kollektivismi on individualismin eli yksilökeskeisyyden vastakohta, ja näiden yhdistelmä on organisaatio.


title: Kollektivismi

text: Kollektivismia ovat sosiaalidemokratia sekä vieläkin voimakkaammin fasismi ja etenkin kommunismi, jossa ”yksityisomistus on minimissään ja suunnitelmatalous maksimaalisena”. Kollektivismia ovat myös Jean-Jacques Rousseaun vaatimus yksilöiden alistumisesta ”yleistahdolle” ja G.W.F. Hegelin vaatimus yksilön alistumisesta kansallisvaltion instituutioille.


title: Kollektivismi

text: Anarkokollektivismi on sosialistinen aate, jonka perustajana pidetään Mihail Bakuninia, kun taas osa anarkisteista on anarkoindividualisteja. Kollektivismiin voidaan laskea myös muun muassa kansallissosialismi sekä islamismin kaltaiset teokraattiset aatteet.


title: Kollektivismi

text: Kollektivismin katsotaan tukahduttavan yksilöllisyyttä ja moniarvoisuutta vaatimalla yhteistä identiteettiä kuten nationalismia tai rotua. Lisäksi, kun poliittista valtaa käytetään kollektivististen päämäärien edistämiseksi, ihmisten itsemääräämisoikeutta rajoitetaan ja statismia edistetään.


title: Kollektivismi

text: Tunnetuimpia kollektivismin kritiikkejä on Friedrich von Hayekin kirja "Tie orjuuteen" (1944).


title: Kollektivismi

text: Ludwig von Mises kirjoitti:


title: Kollektivismi

text: Demokraattinen sosialisti George Orwell katsoi kollektivismin johtavan siihen, että jokin ihmisten vähemmistö saa oikeutuksen sortaa enemmistöä vapauden tai jonkin muun ihanteen nimissä.


title: GIMP

text: GIMP (akronyymi sanoista GNU Image Manipulation Program) on avoimeen lähdekoodiin perustuva monipuolinen kuvankäsittelyohjelma, joka on tarkoitettu rasterikuvien muokkaamiseen. Ohjelma toimii useissa käyttöjärjestelmissä, kuten Unixeissa, Linuxissa, Windowsissa ja macOS:ssä.


title: GIMP

text: Kalifornian yliopiston opiskelijat Spencer Kimball ja Peter Mattis aloittivat projektin 1995 Berkeleyssä. Kuukausien työn tuloksena he julkaisivat ensimmäisen jo täysin toimivan version 0.54 tammikuussa 1996. Ohjelman nimi GIMP tuli alun perin sanoista "General Image Manipulation Program", yleiskuvankäsittelyohjelma, mutta myöhemmin sen nimeksi muutettiin "GNU Image Manipulation Program". Valmistuttuaan 1997 Kimball ja Mattis lähtivät projektista, ja projektin johtoon nousi vähäksi aikaa Federico Mena Quintero. Uutta vapaaehtoista kehittäjäyhteisöä auttoi syntymään 1997 perustettu IRC-kanava #gimp. GIMPiä varten kehitetty käyttöliittymäkirjasto GTK levisi odottamatta laajemmallekin, kun GNOME-projekti otti sen käyttöönsä. GNOME-työpöytää voidaan näin pitää epäsuorasti GIMPin sivutuotteena.


title: GIMP

text: Ohjelmaa voi käyttää digitaaligrafiikan ja valokuvien käsittelyyn. Tavallisimmat käyttötavat ovat grafiikan ja logojen luominen, kuvakoon muuttaminen, värien vaihtaminen, kuvien yhdistäminen tasojen avulla, kuvanparannus sekä kuvaformaattien väliset muunnokset. GIMPin avulla voidaan luoda myös yksinkertaisia animoituja kuvia.


title: GIMP

text: GIMP on todennäköisesti ensimmäinen loppukäyttäjille suunnattu suurikokoinen sovellus, joka luotiin vapaan lähdekoodin periaatteella. Aikaisemmat avoimella lähdekoodilla julkaistut ohjelmat olivat ohjelmoijille tarkoitettuja (kuten GCC ja Linux-ydin). GIMP osoitti, että avoimella lähdekoodilla voi luoda ohjelmia, joita tavalliset ihmiset voivat käyttää luovasti. Tämä tasoitti myöhemmin tietä KDE:n, GNOMEn, Mozillan ja OpenOfficen kaltaisille sovelluksille.GIMPin toimintoja voi automatisoida makro-ohjelmien avulla. GIMP ymmärtää Scheme-ohjelmointikieltä, ja vaihtoehtoisesti voidaan käyttää Perliä, Pythonia, TCL:ää tai Rubyä.


title: GIMP

text: GIMP suunniteltiin markkinajohtaja Adobe Photoshopin vapaaksi korvaajaksi.


title: GIMP

text: GIMPin käyttöliittymäkirjastona toimii GTK+. Se kehitettiin suljetun Motif-kirjaston korvaajaksi, josta GIMP oli alun perin riippuvainen. GIMP ja GTK+ suunniteltiin Unixilla ajettavaa X Window Systemiä varten, mutta molemmista on sittemmin käännetty Windows-, OS/2- ja SkyOS-versiot.


title: GIMP

text: Ensimmäinen GIMP-versio (0.54) ilmestyi vuoden 1996 helmikuussa. Sen jälkeen ilmestyi useita versioita, joista tärkein, GIMP 1.0, julkaistiin 5. kesäkuuta 1998.


title: BitTorrent

text: BitTorrent on tiedostojen siirtoon tarkoitettu vertaisverkon muodostava yhteyskäytäntö. BitTorrent-protokollan ja ensimmäisen sitä käyttävän toteutuksen kehitti yhdysvaltalainen Bram Cohen. Perinteisesti tiedostojen jakamiseen on tarvittu palvelin ja paljon tiedonsiirtokapasiteettia. BitTorrent eliminoi tämän tarpeen, sillä kaikki tiedostoa tai tiedostoja lataavat käyttäjät jakavat tiedostoja samanaikaisesti myös toisilleen. Ensimmäinen täysin toimiva versio julkaistiin vuonna 2003.


title: BitTorrent

text: 7. joulukuuta 2006 virallista BitTorrent-asiakasohjelmaa kehittävä BitTorrent Inc. ilmoitti ostaneensa µTorrent AB:n, suosittua µTorrent-asiakasohjelmaa valmistavan yrityksen. Bram Cohen ja µTorrentin kehittäjä Ludvig "Ludde" Strigeus julkaisivat asiasta yhteisen tiedotteen µTorrentin keskustelualueella. Kaupalla yritykset pyrkivät yhdistämään µTorrentin tehokkaan toteutuksen ja käyttöliittymän BitTorrentin asiantuntemukseen verkkoprotokollista. µTorrentin käyttäjäyhteisöissä uutista ei tosin otettu vastaan kovin tervetulleena.


title: BitTorrent

text: BitTorrentilla jaettava tieto koostuu kahdesta osasta: varsinaisista jaettavista tiedostoista sekä pienestä ".torrent"-päätteisestä aputiedostosta, jonka tiedostojen jakaja luo asiakasohjelmansa avulla. Tiedon jakamiseen kuuluu yleensä kolme osapuolta: käyttäjät, seurantapalvelin eli "trakkeri" (engl. "tracker"), sekä WWW-palvelin joka levittää ".torrent"-tiedostoja. Yleensä nämä kaksi jälkimmäistä ovat yksi ja sama palvelin. Tiedonsiirto ilman varsinaista seurantapalvelinta on myös tullut mahdolliseksi laajennusten avulla.


title: BitTorrent

text: Käyttäjä lataa ".torrent"-päätteisen tiedoston palvelimelta, ja BitTorrent-asiakasohjelma huolehtii sen käsittelystä. .torrent-tiedostosta löytyy varsinaisen seurantapalvelimen osoite sekä tiedoston palasten SHA-1-tarkistussummat ja koot. Tämän jälkeen asiakasohjelma ottaa yhteyttä seurantapalvelimeen ja saa sitä kautta selville, missä muita tiedostojen osia tarjoavat käyttäjät ovat ja alkaa hakea heiltä tiedostojen osia.


title: BitTorrent

text: WWW-palvelimia on tarpeen mukaan monenlaisia; mikään ei estä ".torrent"-tiedostojen laittamista normaaleille WWW-sivuille, mutta esimerkiksi julkiset BitTorrent-seurantapalvelimet tarjoavat monipuolisempia kategorisointi- ja hakutoimintoja. Periaatteessa mikään ei estä muitakaan tapoja levittää ".torrent"-tiedostoja. Niitä voi levittää esimerkiksi IRCissä.


title: BitTorrent

text: Tiedostojen lataajat tarvitsevat BitTorrent-asiakasohjelman ("client"). Koska BitTorrent on avoimen lähdekoodin protokolla, erilaisia asiakasohjelmia on syntynyt useita. BitTorrentin tekijän virallinen asiakasohjelma on hyvin yksinkertainen, kun taas monipuolisemmissa ohjelmissa on erilaisia latausjono- ja nopeusrajoitusjärjestelmiä.


title: BitTorrent

text: Perinteisestä vertaisverkkojakamisesta (mm. FastTrack tai eDonkey2000) BitTorrent eroaa siten, että se on tarkoitettu yksittäisten tiedostojen tai tiedostopakettien levittämiseen. Kukin käyttäjä jakaa niitä tiedostoja, joita he itse ovat äskettäin BitTorrentilla ladanneet tai ovat parhaillaan lataamassa. Esimerkiksi useiden Linux-jakelujen CD-kuvatiedostoja (image) on ladattavissa BitTorrentilla. Myös esimerkiksi Opera-selain on ladattavissa BitTorrentilla Opera Softwarelta saatavan torrentin avulla ja Opera 9 -selain sisältää itsessään BitTorrent-tuen. Wikipedian sisällöstä opetuskäyttöön tehty CD tulee jakeluun BitTorrentilla.


title: BitTorrent

text: Kaikki tiedoston lataajat jakavat samaa tiedostoa muille, mikä mahdollistaa erittäin suuret siirtonopeudet. Varjopuolena on se, että torrentit "kuolevat" nopeasti, usein jo parin viikon päästä torrentin julkaisusta sillä ei ole enää yhtään jakajaa. Uudet lataajat eivät sitten enää saa tiedostoa kuin pyytämällä jotakuta jakamaan tiedostoa uudelleen ("reseed"). Periaatteena on, että se joka kopioi itselleen jotakin, myös lähettää takaisin saman määrän dataa (1:1 suhde), jolloin lähetys on saatavilla myös muille.


title: BitTorrent

text: BitTorrent sopii mm. tiettyinä aikoina julkaistavien tiedostojen pikaiseen levittämiseen, kun taas esimerkiksi jonkin musiikkikappaleen etsimiseen järjestelmää ei voi käyttää. BitTorrent ei sisällä minkäänlaisia hakumahdollisuuksia.


title: BitTorrent

text: Microsoftin Windows XP:n Service Pack 2 -päivitys laitettiin ilman lupaa jakoon torrenttina, koska ylikuormittuneilta Microsoftin palvelimilta sitä sai odotella pitkään. Microsoft kuitenkin kielsi sen jakamisen P2P-verkoissa. Saman kohtalon koki myöhemmin myös vistatorrent.com-sivusto, joka yritti helpottaa Windows Vista Beta 2 -kokeiluversion jakelua.


title: BitTorrent

text: Protokolla itsessään on täysin laillinen. Ongelmia syntyy kun jaetaan tekijänoikeuksia rikkovaa materiaalia.


title: BitTorrent

text: BitTorrent-seurantapalvelimien käytöstä on ollut paljon kiistelyä. BitTorrent-metatiedostot eivät sisällä tiedostojen sisältöä, joten BitTorrent itsessään ei ole laiton. On kuitenkin kiistanalaista, rikkooko BitTorrent-metatiedostojen julkaisija tekijänoikeuksia linkittämällä tekijänoikeuksien alaiseen materiaaliin ilman oikeudenomistajien lupaa. Vaikka metatiedosto ei sisälläkään itse varsinaista ladattavaa materiaalia, ilman sitä ei kyseistä materiaalia käytännössä ole olemassa, sillä sen levittäminen ei onnistu.


title: BitTorrent

text: Merkittävä osa torrent-liikenteestä on tekijänoikeuksia rikkovien tiedostojen siirtämistä. Seurantapalvelimia pyörittäville verkkosivustoille on langetettu useita tuomioita. Huomiota herättäneitä esimerkkejä ovat Suprnova.org, Torrentspy, LokiTorrent, Mininova ja OiNK.cd. Ruotsalaisen ryhmän perustama .torrent-tiedostoja jakava The Pirate Bay -verkkosivusto on tunnettu "lakiuhkaukset"-osiostaan, jossa julkaistaan sivuston saamia väitettyjä tekijänoikeusrikkomuksia koskevia kirjeitä ja vastauksia niihin. Ruotsin poliisi ratsasi 31. toukokuuta 2006 The Pirate Bayn Ruotsissa sijaitsevat palvelimet MPAA:n esittämien syytösten perusteella. Sivusto sai kuitenkin seurantapalvelimensa toimintaan kolmen päivän kuluttua.