title: Rajasthan

text: Rajasthan () on pinta-alaltaan Intian suurin osavaltio. Se rajoittuu lännessä Pakistaniin, lounaassa Gujaratiin, Madhya Pradeshiin kaakossa, Uttar Pradeshiin ja Haryanaan koillisessa ja Punjabiin pohjoisessa. Osavaltion pinta-ala on 342 239 km² ja asukasluku oli 56 507 188 vuonna 2001 väestönlaskennan mukaan. Osavaltion pääkaupunki on Jaipur, muita merkittäviä kaupunkeja on Jodhpur, Udaipur, Kota, Ajmer, Bikaner, Bhilwara ja Alwar.


title: Rajasthan

text: Rajasthan tunnettiin aiemmin nimellä "Rajputana", hallitsevan luokan rajputien mukaan. Intian ollessa brittien hallinnassa Rajasthan muodostui monista pienistä itsenäisistä valtioista, joiden päämies oli maharadža. Vuonna 1948 nimellisesti itsenäiset valtiot liitettiin itsenäiseen Intiaan, mutta ylelliseen elämään tottuneet maharajat saivat pitää arvonimensä, omaisuutensa ja saivat lisäksi vuosittaisen stipendin valtiolta, kunnes 1970-luvun alussa Indira Gandhi poisti nämä etuoikeudet.


title: Maharadža

text: Maharadža (joskus myös maharaja tai maharadja; devanagari: महाराज; IAST: "mahārāja") oli intialainen hallitsijan arvonimi. Arvonimen femiini vastine on maharani, jota käytettiin maharadžan vaimosta tai naispuolisesta hallitsijasta. Sana tulee sanskritin sanoista "mahat" (महत् 'suuri') ja "rājan" (राजन् 'kuningas')..


title: Maharadža

text: Ennen Intian itsenäistymistä vuonna 1947 maassa (mukaan lukien nykyinen Pakistan) oli noin 600 kuningaskuntaa, joita hallitsi "radža" tai "maharadža" (jos hän oli hindu) tai "nawab" tai "sulttaani" (jos hän oli muslimi). Noin kaksi kolmasosaa Intiasta oli brittien suorassa hallinnassa, ja loppuosaa britit hallitsivat epäsuorasti edellä mainittujen pikkuvaltioiden kautta, joihin heillä oli vahva vaikutusvalta muun muassa hoveissa olleiden edustajiensa kautta.


title: Maharadža

text: Ennen brittien asteittaista Intian kolonisointia, titteli maharadža oli harvinainen, sillä vain osa kuningaskunnista oli niin isoja, että sen "radžaa" voitiin kutsua nimellä maharadža. Monet radžoista saivat arvonimen käyttöönsä brittien hallintokaudella, vaikka he hallitsivat vain pieniä alueita ja niitäkin brittien vasalleina. Maharadža-järjestelmä olikin pitkälti brittien siirtomaaimperiumin luomus ja väline Intian hallitsemiseen.


title: Maharadža

text: Vuonna 1971 Intian pääministeri Indira Gandhi kumosi kaikki kuninkaalliset etuoikeudet ja arvonimet kaikilta Intian paikallishallitsijoilta .


title: Maharadža

text: Maharadža-arvonimeä on käytetty myös muutamista Malesian hallitsijoista.


title: Bruno O’Ya

text: Bruno O'Ya (syntyjään Bruno Oja, 12. helmikuuta 1933 Tallinna – 9. lokakuuta 2002 Tartto) oli virolais-puolalainen elokuvanäyttelijä, laulaja-muusikko, kirjailija ja anarkisti. Hän aloitti 1959 Riiassa estradilaulajana ja esiintyi elokuvissa samasta vuodesta lähtien. 1960-luvun lopusta asti hän asui ja työskenteli pääasiallisesti Puolassa (Wrocławissa). Hän sai Neuvostoliitton valtiollisen palkinnon roolistaan elokuvassa "Ei kukaan halunnut kuolla" vuonna 1967. Suomessa hän tuli tunnetuksi suomalaiselokuvasta "Tuntematon ystävä".


title: Hamsterit

text: Hamsterit ("Cricetinae") ovat pienikokoisia ja lyhythäntäisiä jyrsijöitä. Alaheimoon kuuluu noin 18 lajia, jotka jaetaan kuuteen tai seitsemään sukuun. Koska ne lisääntyvät helposti vankeudessa, niitä käytetään usein koe-eläiminä ja pidetään lemmikkeinä.


title: Hamsterit

text: Sana hamsteri tulee Saksan sanasta "hamstern", joka tarkoittaa rohmuamista. Nimi johtaa hamsterin tavasta kantaa suuria määriä ruokaa poskipusseissaan ja varastoida se kauemmas varastoonsa.


title: Hamsterit

text: Hamstereita esiintyy esimerkiksi Lähi-idässä ja Kaakkois-Euroopassa. Kääpiöhamstereita on Venäjällä, Mongoliassa ja Kiinassa. Syyrianhamsteri esiintyy villeinä suurimmaksi osaksi Aleppon seudulla Luoteis-Syyriassa.


title: Hamsterit

text: Hamstereiden elinpaikkoja ovat yleensä arot, hiekkadyynit ja aavikoiden reunat. Ne rakentavat pesänsä ja ruokavarastonsa käytäviensä sisään. Käytävät koostuvat useammasta kulkukäytävästä sekä pesää, ravintoa ja ulostetta varten olevista koloista.


title: Hamsterit

text: Hamsterit ovat yleensä yöeläimiä, mutta jotkin yksilöt heräävät päivän aikanakin lyhyiksi ajoiksi.


title: Hamsterit

text: Hamsterit tulevat sukukypsiksi lajista riippuen noin 1-3 kuukauden ikäisinä. Uroshamsterit pysyvät lisääntymiskykyisinä koko ikänsä, toisin kuin naaraat. Naarailla on kiima noin kolmen päivän välein. Tiineys kestää lajista riippuen 16-30 päivää. Hamsterit saavat keskimäärin 4-8 poikasta, mutta syyrianhamsterilla niitä voi olla jopa 24. Tämä on suurin poikasten määrä, mikä voi mahtua emon kohtuun.


title: Hamsterit

text: Hamsterit syntyvät karvattomina ja sokeina pesässä, jonka emo on valmistanut etukäteen. Viikon kuluttua ne alkavat tehdä tutkimusretkiä pesän ulkopuolelle. Noin kolmen-neljän viikon kuluttua ne voidaan vieroittaa emostaan. Nuorten hamsterien hyvinvoinnin vuoksi kuitenkin suositellaan, että ne saisivat asua emonsa tai ainakin sisarustensa kanssa 5-6-viikkoisiksi.


title: Hamsterit

text: Parhaiten tunnettu hamsterilaji on syyrianhamsteriksikin kutsuttu kultahamsteri ("Mesocricetus auratus"). Latinankielinen nimi tarkoittaa keskikokoista (meso) kultaista (auratus) hamsteria (cricetus). Hamstereista kultahamsteria pidetään eniten lemmikkeinä ja siitä on jalostettu monenvärisiä ja -näköisiä muunnoksia. Alkuperäinen väri on kuitenkin ollut normaali, muut värit ovat kehittyneet geenimutaatioiden tuotoksena. Lajia kutsutaan joskus myös hunajahamsteriksi tai pandahamsteriksi turkin väriin viitaten. Kultahamsterista on kehitetty myös muutamia variaatioita, kuten pitkäkarvainen hamsteri, jonka karva kasvaa muutaman senttimetrin pituiseksi ja edellyttää usein erityistä huolenpitoa. Muita turkkimuunnoksia ovat mm.satiini ja rex. Kultahamsterit ovat erakkoja.


title: Hamsterit

text: Muut lemmikkinä pidettävät hamsterit ovat kolme pikkuhamsterilajia ("Phodopus") ja eri sukuun kuuluva kiinankääpiöhamsteri. Suomessa yleisin on venäjänkääpiöhamsteriksi tai talvikoksi kutsuttava pikkuhamsteri ("Phodopus sungorus"), jonka turkki voi muuttua valkoiseksi talvella päivänvalon ja lämmön vähetessä. Talvikon läheinen sukulainen campbellinkääpiöhamsteri muistuttaa talvikkoa varsin paljon ulkonäöltään, mutta se on hieman suurempi. Sillä on myös useita erilaisia turkin värejä. Roborovskinkääpiöhamsteri ("Phodopus roborovskii") on hyvin pieni ja nopea, ja muita kääpiölajeja vaalempiturkkisempi. Kiinankääpiöhamsterilla ("Cricetulus griseus") on hamstereista ainoana osittain tarttumiseen kykenevä neljä senttiä pitkä häntä, joka pidempi kuin muilla lajeilla. Roborovskit ja campbellit ovat laumaeläimiä, sen sijaan kiinankääpiöhamsterit ja talvikot viihtyvät mieluiten yksinään.


title: Hamsterit

text: Monet kasvattajat vievät hamstereitaan näyttelyyn. Laatu ja luonne ovat olennainen osa kasvatusta suunniteltaessa. Vaikka näyttelyhamstereiden kasvattajat keskittyvät näyttelyihin sopivien yksilöiden kasvattamiseen, myös monet lemmikkihamsterinomistajat ovat teettäneet poikasia hamstereillaan.


title: Hamsterit

text: Kulta- ja kiinankääpiöhamsterit ovat erakoita, jotka eivät hyväksy lajitovereita reviirilleen, vaan tappelevat kunnes toinen kuolee. Näin ollen niitä ei voi pitää samassa häkissä. Talvikot saattavat tulla toimeen sisarustensa kanssa vanhempinakin, mutta omistajan täytyy olla varautunut erottamaan ne toisistaan, jos tappeluita ilmenee. Useimmiten talvikot ovat kuitenkin erakoita. Campbellit ja roborovskit sen sijaan saattavat viihtyä jopa pienissä laumoissa, jos ne saavat olla nuorista asti yhdessä. Kasvattajat eivät yleensä edes myy näitä kahta lajia yksineläjiksi.


title: Hamsterit

text: Useimmilla hamstereilla on tapana kantaa ruoka saantipaikasta pesään poskipusseissaan ja piilottaa se pesäänsä tai muuhun varastoonsa, joita voi olla useita. Tuoreet vihannekset ja hedelmät, siemenet ja hyönteiset kuten heinäsirkat muodostavat tärkeän osan hamsterin luontaisesta ruokavaliosta. Kaikki ruoat eivät kuitenkaan sovi hamsterille, kuten makeiset, maitotuotteet ja tietyt kasvit.


title: Hamsterit

text: Sitrushedelmiä hamstereille ei voi antaa, sillä se on hamsterille epäsopivaa sen happamuuden takia. Campbellinkääpiöhamsterit ovat alttiita saamaan diabeteksen, ja siitä kärsivälle hamsterille ei tulisi syöttää mitään kovinkaan sokeripitoista.


title: Hamsterit

text:
Hamsterin ruokavalio voidaan jakaa kolmeen osaa: kuivaan, tuoreeseen ja eläinkunnan tuotteisiin.
Kuivaruoka on hamsterin ruokinnan perusta. Eläinkaupasta saatavien erilaisten siemensekoitusten lisäksi voi antaa useimpia muita siemeniä, eritoten auringonkukansiemeniä, ytimiä ja pähkinöitä. Myös linnunruokaa kuten hirssiä voi harkita.


title: Hamsterit

text: Syyrialaiset hamsterit elävät yleensä kahdesta kolmeen vuotta, mikä on vähemmän kuin niiden elinikä luonnossa. Talvikot ja campbellit elävät yleensä 1,5-3 vuotta ja kiinankääpiöt 2,5-3 vuotta. Pienimmät, roborovskit elävät kaikkein pisimpään, usein 3-3,5 vuotta.


title: Hamsterit

text: Omilleen jätettynä naaras- ja uroshamsteri saavat useita poikueita vuodessa. Näin ollen urokset ja naaraat pidetään yleensä erillään ei-toivottujen jälkeläisten syntymisen estämiseksi. Ennen sukukypsyyttä nuorten hamsterien sukupuoli on hyvin vaikeaa määritellä. Nyrkkisääntönä on, että naaraan suku- ja peräaukko ovat hyvin lähekkäin, kun taas uroksella väli on pidempi. Uroshamsterien kivekset ovat yleensä hyvin suuret suhteessa kokoon.


title: Hamsterit

text: Hamsteriden alaheimoon kuuluu 18 lajia. Aiemmin myös hiirihamsterit ("Calomyscus") luettiin hamsterien alaheimoon, mutta nykyisin niiden katsotaan kuuluvan omaan "Calomyscidae"-heimoonsa.


title: Hamsterit

text: Hamsterit luokitellaan nykyisin seuraavasti:


title: Aerodynamiikka

text: Aerodynamiikka on virtausmekaniikan osa-alue, joka tutkii ilman ja kiinteiden kappaleiden vuorovaikutusta niiden liikkuessa toistensa suhteen.


title: Aerodynamiikka

text: Kaasun ollessa jokin muu kuin ilma puhutaan kaasudynamiikasta tai, jos kyseessä on neste, nestemekaniikasta.


title: Aerodynamiikka

text: Ruudin palamisen ja palamiskaasujen virtauksen tapauksessa puhutaan sisäballistiikasta liittyen mm. tykkien tai nk.kemiallisen rakettimoottorin toimintaan.


title: Aerodynamiikka

text: Olennaiset virtausmekaniikan lait ovat


title: Aerodynamiikka

text: Merkittävä osa aerodynamiikkaa on nostovoiman määritys, jota käytetään esim. lentokoneen siipien tai potkurin suunnittelussa. Nostovoiman suunnittelua voidaan joutua käyttämään myös savupiippujen, siltojen jne. rakennusten suunnittelussa estämään flutterin kaltaiset värähtelyilmiöt, jotka voivat tuhota rakenteen.


title: Aerodynamiikka

text:
Toinen puoli aerodynamiikkaa on vastuksen arvioiminen, joka liittyy lentokoneiden lisäksi esim. muuhun liikennetekniikkaan ja asetekniikkaan. Matemaattisesti ja fysikaalisesti vastus voidaan jaotella esim.
Esim. hitaasti lentävän lentokoneen siivessä vastus on oleellisesti pienempi, kun siiven rajakerros on laminaari kuin jos se on turbulentti. Rajakerros esiintyy myös maan ilmakehässä lähellä maata olevan kerroksena.


title: Aerodynamiikka

text: Lentokonerakenteiden keventyessä aerodynamiikkaa käytetään paljon aeroelastiikkaan, jossa tutkitaan aerodynaamisten ja massavoimien aiheuttamista värähtelyilmiöitä.


title: Aerodynamiikka

text: Aerodynamiikka on laajentunut tuulitunnelikokeista CFD-laskentaan 1980-luvulta lähtien.


title: Kantaatti

text: Kantaatti (ital. "cantata", laulaen) on Italiassa kehittynyt vokaalikamarimusiikin muoto. 1600-luvun puoliväliin mennessä se oli muotoutunut maalliseksi basso continuo -säestykselliseksi moniosaiseksi teokseksi yleensä laulusolistille.


title: Kantaatti

text: Myöhemmin 1700-luvulla Saksassa kantaatiksi alettiin nimittää uudenlaista kirkollista musiikinlajia, joka oli sävelletty kuorolle ja orkesterille. Saksalainen kantaattisävellettiin yleensä Raamatun- tai koraalintekstiin, jonka joukkoon kirjoitettiin uusia, pietistisiä, runollisia tekstejä. Merkittävimpiä kantaattirunoilijoita oli teologi Erdmann Neumeister.


title: Kantaatti

text: Nykyään kantaatit tunnetaan ennen kaikkea Johann Sebastian Bachin kantaattien johdosta.


title: Kantaatti

text: Myös jotkut 1700-luvun jälkeen tulleet säveltäjät ovat kutsuneet teoksiaan kantaateiksi. Näihin kuuluvat esimerkiksi Hector Berlioz sekä kaksi atonaalista kantaattia laatinut Anton Webern.


title: Areiopagi

text: Areiopagi (joskus myös "Areopagi"; , "Areen kukkula") on Ateenassa Akropolin luoteispuolella sijaitseva kukkula. Kukkula on saanut nimensä siitä, että se oli alun perin omistettu Ares-jumalalle. Kukkulalla toimi antiikin aikana siitä nimensä saanut areiopagin neuvosto.


title: Areiopagi

text: Areiopagin kukkula sijaitsee antiikin aikaisen Ateenan alueen keskellä Akropolis-kukkulan ja Agoran välisellä alueella, Agorasta etelään ja Akropoliista luoteeseen. Areiopagin länsipuolella on Pnyksin kukkula. Kukkulan korkeus on noin 115 metriä. Areiopagi on marmorikiveä ja nykyisin lähes paljas. Kukkulan pohjoisrinne on jyrkkä, ja pääsy ylös on eteläsivulta kallioon kaiverrettuja portaita pitkin. Paikalta on hyvä näköala Akropoliille ja Agoralle.


title: Areiopagi

text: Kreikkalaisen mytologian mukaan kukkula sai nimensä siitä, että Ares tuomittiin paikalla tämän surmattua Poseidonin pojan Halirrothioksen. Toisen selityksen mukaan nimi oli peräisin siitä, että amatsonit uhrasivat paikalla Areelle. Aiskhyloksen "Eumenideissa" Areiopagi oli paikka, johon Orestes joutui tuomittavaksi surmattuaan äitinsä Klytaimnestran, joka oli murhannut hänen isänsä Agamemnonin.


title: Areiopagi

text: Areiopagin kukkulalla tai sen ympäristössä oli asutusta viimeistään geometrisella kaudella 800-luvulla eaa., jolta ajalta kukkulan rinteestä on löytynyt hautoja. Antiikin aikana kukkulan pohjoisrinteessä olevassa luolassa oli Erinysten eli kostottarien pyhäkkö. Kukkulalla oli myös Boreaksen ja amatsonien kultit, mutta niiden sijaintipaikkaa ei tiedetä. Areiopagin neuvoston tiedetään kokoontuneen paikalla viimeistään 600-luvulla eaa.


title: Areiopagi

text: Areiopagilla ei ole säilynyt merkittäviä rakennelmia. Kukkulalla on suorakulmaiseksi hakattuja kiviä, jotka ovat toimineet mahdollisesti joko alttareina tai syytettyjen ja syyttäjien istuimina oikeudenkäynnin aikana. Areiopagilta tehdyt esinelöydöt ovat Antiikin Agoran museossa. Niihin lukeutuu muun muassa haudoista löydettyjä geometrisen kauden koruja.


title: Areiopagi

text: Areiopagin neuvosto oli Ateenan vanhimpia instituutioita ja vanhastaan kaupungin arvostetuimpia ja vaikutusvaltaisimpia toimijoita. Se oli alun perin Ateenan kuninkaan neuvosto. Myöhemmin se koostui entisistä arkonteista. 400-luvulla eaa. neuvoston valtaa vähennettiin, minkä jälkeen se toimi pääasiassa tuomioistuimena murhatapauksissa.


title: Areiopagi

text: "Apostolien tekojen" mukaan apostoli Paavali vietiin myös Areiopagille kuultavaksi levittämistään opeista hänen ollessaan Ateenassa, mikä on ajoitettu vuoteen 50–54 jaa. Paavali piti neuvostolle puheen, jossa hän selitti kristinuskon perusteita. Tapahtuman muistoksi ylös kukkulalle johtavien portaiden oikealle puolelle kallioon on kiinnitetty pronssilaatta, jossa on Paavalin pitämä puhe kreikan kielellä. Erään teorian mukaan Paavali olisi kuitenkin puhunut neuvostolle Kuninkaallisella stoalla, joka oli myös neuvoston käytössä.


title: Johann Michael Vogl

text: Johann Michael Vogl (10. elokuuta 1768 – 19. marraskuuta 1840) oli itävaltalainen baritoni. Vogl ansioitui elinaikanaan erityisesti oopperalaulajana. Sen lisäksi hän esitti paljon ystävänsä Franz Schubertin säveltämiä liedejä. Voglin ensimmäinen julkinen esiintyminen tapahtui vuonna 1795 Wienissä.


title: Tonttu

text: Tonttu on pieni ihmisen kaltainen olento pohjoismaisessa kansanperinteessä. Suomen kielen sana "tonttu" tulee ruotsin "tomte"-sanasta. Tonttu on monissa tapauksissa vain toinen nimitys haltijoille.


title: Tonttu

text: Tonttuja on kansanperinteessä monenlaisia metsätonttujen lisäksi. Maalaistalojen monille rakennuksille oli omat suojelijatonttunsa eli haltijansa, saunatontut, myllytontut, riihitontut, aittatontut, navettatontut ja tallitontut. Sitten oli kotitonttuja. Palkaksi nämä tontut vaativat vähän ruokaa, asumisoikeuden tai viimeiset löylyt saunasta.


title: Tonttu

text: Nykyisin länsimaiseen jouluperinteeseen kuuluvat joulutontut, jotka ovat useimmiten hiippalakkipäisiä pikkuihmisiä. Joulutontut jakoivat ennen lahjoja jouluna omatoimisesti, mutta nykyään ne mielletään joulupukin apulaisiksi, jotka tekevät lahjoja lapsille. Joulutonttujen kerrotaan tarkkailevan piilopaikoistaan lapsia selvittääkseen, ovatko nämä kilttejä. Tontut tai joulupukki tuovat sitten jouluaattona lahjoja niille, jotka olivat kilttejä. Kiltteysvaatimuksesta ollaan montaa mieltä, koska se voi aiheuttaa ahdistusta ja viedä lapsilta ilon joulusta.


title: Tonttu

text: Joulutonttu ilmestyi suomalaisiin uskomuksiin takaisin 1800-luvun lopulla. Jouluna haltiatonttua muistettiin kupillisella ohrapuuroa. Myös joulusaunaan viimeinen kylpijä jätti ylimääräisen vastan.


title: Punjab (Intia)

text: Punjab ( ) on osavaltio Luoteis-Intiassa. Se rajoittuu lännessä Pakistanin Punjabin provinssiin, Intian Jammu ja Kashmiriin pohjoisessa, Himachal Pradeshiin koillisessa, Haryanaan etelässä ja Rajasthaniin lounaassa. Sen pinta-ala on 50 362 km² ja asukasluku 27 704 236 (2011). Osavaltion pääkaupunki on Chandigarh, joka itsessään ei kuitenkaan kuulu osavaltioon vaan on liittovaltion alue.


title: Punjab (Intia)

text: Intian jaossa vuonna 1947 Punjabin yhtenäinen alue jaettiin Intian ja Pakistanin hallitsemiin osiin. Intian hallitsema Itä-Punjab jaettiin vuonna 1966 enimmäkseen hindinkieliseen Haryanaan ja pandžabinkieliseen Punjabin osavaltioon. Pohjoisimmista osista muodostettiin Himachal Pradeshin osavaltio ja Chandigarh jäi osavaltiojaon ulkopuolelle erillisalueeksi.


title: Punjab (Intia)

text: Nimi Punjab tulee sanoista "punj" - "viisi" ja "aab" - "vesi". Nämä viisi vettä ovat alueen joet Satluj, Beas, Ravi, Chenab ja Jhelum. Punjabin alueen tärkeistä joista vain kaksi (Satluj ja Beas) virtaa Punjabin osavaltion alueella, ja Ravi on rajajoki.


title: Punjab (Intia)

text: Alueen asukkaista suuri osa on sikhejä. Amritsarin kaupungissa sijaitsee sikhiläisyyden pyhin paikka, Kultainen temppeli.


title: Punjab (Intia)

text: Punjabin korkeinta aluetta on Siwilikin vuoristo osavaltion koillisosassa, missä huiput ulottuvat 900 metriin. Sen eteläpuolella on kukkuloita, joita pitkin virtaa osan vuotta jokia, jotka eivät päädy mihinkään mereen vaan haihtuvat tasangolle tullessaan. Alueen etelä- ja länsiosat ovat jokien halkomaa tasankoa.


title: Punjab (Intia)

text: Punjabissa on mantereellinen subtrooppinen ilmasto. Kesät ovat hyvin kuumia. Siwalikeilla saadaan eniten sadetta, paikoin yli 1100 mm, kun taas osavaltion lounaisosassa sademäärä jää alle 300 millimetrin. Suurin osa vuoden sademäärästä kertyy monsuunisateista heinäkuun ja syyskuun välisenä aikana.


title: Punjab (Intia)

text: Punjabin osavaltio jakaantuu neljään "divisioonaan" ja 22 piirikuntaan:


title: Punjab (Intia)

text:
Divisioonat:
Piirikunnat:


title: Symbian (yritys)

text: Symbian Ltd oli Symbian OS -käyttöjärjestelmää lisensoiva ja kehittävä yritys.


title: Symbian (yritys)

text: Symbian Ltd:in perustivat Ericsson, Matsushita (Panasonic), Motorola, Nokia ja Psion vuonna 1998.


title: Symbian (yritys)

text: Nokia osti kaikki Symbianin osakkeet vuonna 2008 ja muutti yhtiön säätiöksi, joka toimii nimellä Symbian Foundation.


title: Punjab (Pakistan)

text: Punjab (pandžabiksi ja ) on Pakistanin provinssi, joka on osa laajempaa Punjabin aluetta. Sen pinta-ala on 205 344 km² (Pakistanin toiseksi suurin) ja asukasluku noin 70 miljoonaa (1994, väkirikkain provinssi). Punjabin pääkaupunki on Lahore.


title: Punjab (Pakistan)

text: Punjabin pääkieli on punjab. Provinssin nimi tulee sanoista "punj" - "viisi" ja "aab" - "vesi" viitaten viiteen Punjabin alueen jokeen: Indus, Ravi, Chenab, Sutlej ja Jhelum.


title: Punjab (Pakistan)

text: Monet sikhien pyhistä paikoista sijaitsevat Punjabissa, muun muassa ensimmäisen gurun Guru Nanakin syntymäpaikka Nankana Sahib. Alueen väestöstä suurin osa on kuitenkin muslimeja.


title: Punjab (Pakistan)

text: Hallinnollisesti Punjab on jaettu 36 piirikuntaan.


title: Punjab (Pakistan)

text: Provinssin kuvernööri surmattiin tammikuussa 2011.


title: Wembley Stadium

text: Wembley Stadium on jalkapallostadion Lontoossa Englannissa. Wembleystä on tullut vuosien saatossa englantilaisten jalkapallopyhättö, mutta siellä on ollut paljon muutakin toimintaa. Se toimi vuoden 1948 kesäolympialaisten päänäyttämönä, siellä on järjestetty rock-konsertteja, pelattu rugbya, nyrkkeilty ja ajettu speedwaytä. Wembley toimii Tottenham Hotspursin kotikenttänä, lisäksi Englannin maajoukkue pelaa siellä kotipelinsä. Lisäksi Wembleyllä on pelattu FA Cupin ja Liigacupin finaaleja, eri Euroopan cupien finaaleja ja vuoden 1966 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen sekä vuoden 1996 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen finaali.


title: Wembley Stadium

text: Alkuperäinen stadion, niin sanottu vanha Wembley, suljettiin vuoden 2000 lopussa. Se purettiin kokonaan ja sen paikalle rakennettiin täysin uusi areena. Vanhan Wembleyn purkamiseen päädyttiin, koska sitä pidettiin liian vanhana ja kykenemättömänä vastaamaan uuden vuosituhannen haasteisiin. Monista kunnostuksista huolimatta vanhan Wembleyn perusrakenteet olivat pysyneet samana vuodesta 1924. Vanhalla Wembleyllä oli istumapaikkoja 76 000, uudella Wembleyllä 90 000. Uuden Wembleyn ensimmäinen ottelu oli Englanti–Brasilia-maaottelu, joka päättyi tasan 1–1.


title: Wembley Stadium

text: Jo vuonna 1889 Metropolitan Railway -yhtiön puheenjohtaja Sir Edward Watkin suunnitteli Wembleyn alueelle stadionia, mutta suunnitelma ei toteutunut. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen hallitus alkoi suunnitella brittiläisen imperiumin suurnäyttelyä. Alueeksi valittiin Wembleyn alue, ja tilaisuutta varten rakennettiin stadion. Stadionin alkuperäinen nimi oli The Empire Stadium, mutta myöhemmin sitä on alettu kutsua Wembleyksi. Stadionin pääportin molemmin puolin rakennettiin matalat tornit eli niin sanotut kaksoistornit, joista tuli Wembleyn symbolit. Wembley avattiin 23. huhtikuuta 1923 ja ensimmäinen tapahtuma oli vuoden 1923 FA Cupin loppuottelu Bolton Wanderers vastaan West Ham United (päättyi 2–0). Wembleyn ensimmäisen maalin teki David Jack. Arviolta 200 000 ihmistä oli ahtautunut katsomaan peliä stadionille, joka oli rakennettu 125 000 ihmistä varten. Eräs poliisi ratsasti ennen ottelua valkoisella hevosella ympäri kenttää ja kehotti ihmisiä pysymään kentän viivojen ulkopuolella. Tämän vuoksi englantilaiset tuntevat kyseisen loppuottelun nimellä "The White Horse final". Vanhan stadionin viimeiseksi peliksi jäi MM-karsintaottelu Englanti–Saksa, joka pelattiin 7. lokakuuta 2000. Katsojia oli 80 000. Saksa voitti ottelun 1–0. Wembleyn viimeisen maalin teki Dietmar Hamann.


title: Wembley Stadium

text: Stadionin uusimisen sai tehtäväkseen australialainen Multiplex. Rakennustyöt alkoivat syyskuussa 2002. Rakennustöissä oli viivästyksiä ja taloudellisia takaiskuja. Stadionin piti valmistua 2005, mutta se avattiin vasta maaliskuussa 2007.


title: F-Secure

text: F-Secure Oyj (vuoteen 1999 Data Fellows Oyj ) on vuonna 1988 perustettu tietoturvaratkaisuja muun muassa tietokoneille, kännyköille ja tableteille tarjoava suomalainen yritys. F-Securen pääkonttori sijaitsee Helsingissä, mutta sillä on toimistoja myös Englannissa, Japanissa, Malesiassa, Hongkongissa, Australiassa, Intiassa, Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Puolassa, Alankomaissa, Chilessä, Kolumbiassa, Brasiliassa ja Yhdysvalloissa. Helsingissä sijaitsevan pääkonttorin lisäksi sillä on toinen konttori Oulussa. Yrityksen tunnetuimmat edustajat ovat sen perustaja Risto Siilasmaa ja tutkimuspäällikkö Mikko Hyppönen, joka esiintyy usein julkisuudessa, kun tietoturvauhkia uutisoidaan.


title: F-Secure

text: F-Secure valmistaa tietoturvatuotteita kaikenlaisille tietokoneille ja eri käyttöjärjestelmillä varustetuille älypuhelimille ja tableteille.


title: F-Secure

text: Yhtiön osake noteerataan Helsingin pörssissä, jonne se listautui vuonna 1999.


title: F-Secure

text: F-Secure tekee tietoturvaohjelmistoja kuluttajille ja yrityksille. Nykyisiä kuluttajatuotteita ovat muun muassa F-Secure Internet Security, F-Secure Anti-Virus (virustorjunta), F-Secure Online Scanner, F-Secure Mobile Security, F-Secure Freedome (VPN-palvelu), F-Secure App Permissions, F-Secure SAFE, F-Secure KEY, F-Secure Search sekä F-Secure Booster. F-Secure Internet Security -ohjelmistoa myyvät eteenpäin Elisa, Telia ja DNA, jotka ovat brändänneet tuotteen itselleen ja myyvät sitä internetasiakkailleen Elisa Tietoturvapalvelu-, Telia Tietoturva- ja DNA Nettiturva -nimillä.


title: F-Secure

text: Nykyisiin yritystuotteisiin lukeutuu muun muassa F-Secure Business Suite, F-Secure Client Security (työasemien suojaus), F-Secure Email And Server Security (sähköpostipalvelimien suojaus), F-Secure Internet Gatekeeper (yhdyskäytävien suojaus) sekä F-Secure Messaging Security Gateway (sähköpostisuojaus).


title: F-Secure

text: 1990-luvun lopulla Yhdysvaltain viranomaiset pyysivät F-Securelta tietoja mahdollisesta takaportista tai yleisavaimesta yhtiön F-Secure Desktop -salausohjelmasta, jonka avulla olisi päästy käsiksi ohjelmaa käyttäneen huumerikollisen tietokoneen tietoihin oikeuden niin päättäessä.


title: F-Secure

text: F-Securen Hyppösen mukaan kyseessä oli yksittäistapaus. Hän kertoi myös, että yhtiön tuotteissa ei ole takaportteja, niiden rakentamista ei ole pyydetty eikä tällaisiin pyyntöihin suostuttaisi.


title: F-Secure

text: F-Securen suurimmat osakkeenomistajat (7.11.2017):


title: Big Mac

text: Big Mac (lausutaan IPAn mukaan [big mæk]) on McDonald’s-pikaruokalayhtiön hampurilainen. Se on McDonald’sin ainoa kerroshampurilainen eli hampurilainen, jossa on kolme eri sämpylänosaa: pohja, päällinen ja keskiosa. Sen pihvi on naudanlihaa. Big Mac -hampurilaista myydään McDonald’s-ravintoloissa ympäri maailman. Big Macin kehitti vuonna 1967 Michael "Jim" Delligatti Uniontownissa Pennsylvaniassa, jossa hän toimi McDonald'sin franchising-yrittäjänä. Delligatti kuoli vuonna 2016 98-vuotiaana.


title: Big Mac

text: Hampurilainen koostuu yleisesti kahdesta jauhelihapihvistä, kastikkeesta, salaatista, juustosta, suolakurkusta, kuivasipulista ja sämpylästä. Pihvit on maustettu mineraalisuolalla ja mustapippurilla. Big Macissä käytetään emulgointiaineita E472e3 ja E 4813 sekä säilöntäainetta E282. Erikoiskastike () on Thousand Island -tyyppinen. Valmistusprosessi on yhtiön mukaan salainen, vaikka kastikkeen ainesosat onkin julkaistu. Kastiketta tekee McCormick Iso-Britanniassa.


title: Big Mac

text: Big Maciä myydään maailmanlaajuisesti. "The Economist" on luonut sen pohjalta leikkimielisen Big Mac -indeksin, jolla mitataan eri maiden hintatasoa. Big Mac on standardoitu tuote, joka on kaikkialla samanlainen. Sen kustannuksiin sisältyy raaka-aineiden lisäksi työvoiman hinta. Tämän takia se soveltuu kustannusvertailuihin.


title: Alko

text: Alko Oy on Suomen valtion omistama monopoliyritys, jolla on Suomessa yksinoikeus yli 5,5-prosenttisten alkoholijuomien vähittäismyyntiin, poikkeuksena pienpanimoiden oluet sekä muista hedelmistä ja marjoista kuin rypäleistä tehdyt tilaviinit.


title: Alko

text: Alkon toiminnasta määrätään alkoholilaissa ja -asetuksessa ja se kuuluu sosiaali- ja terveysministeriön hallintoon ja valvontaan. Alkon pääkonttori sijaitsee Alkon lippulaivamyymälän Arkadian yläkerrassa Helsingin Kampissa.


title: Alko

text: Alkon toimitusjohtajaksi nimitettiin kesällä 2017 Leena Laitinen, joka aloitti tehtävässä syksyllä 2017.


title: Alko

text: Suomessa oli voimassa vuosina 1919–1932 kieltolaki, joka kumottiin neuvoa-antavan kansanäänestyksen jälkeen. Eduskunta sääti 25. tammikuuta 1932 väkijuomalain, joka antoi alkoholin valmistuksen, myynnin ja maahantuonnin Oy Alkoholiliike Ab:n yksinoikeudeksi. Alko avasi ensimmäisen myymälänsä tiistaina 5. huhtikuuta 1932 klo 10. Päivämäärän muistamista auttaa Suomen historian tunnetuimpiin kuuluva lukusarja 543210.


title: Alko

text: Pääosakkaana vuonna 1932 oli Suomen valtio, jonka lisäksi muodollisina osakkaina olivat silloinen valtiovarainministeri, professori Kyösti Järvinen ja oikeusministeri, professori T. M. Kivimäki. Järvinen ja Kivimäki merkitsivät kumpikin yhden osakkeen ja valtio 29 998 kappaletta 1 000 markan osakkeita. Osakeyhtiölaki muuttui 1990-luvulla, jolloin osakkaita ei enää tarvittu yhtä enempää, ja molemmat osakkeet ostettiin Järvisen ja Kivimäen perikunnilta.


title: Alko

text: Talvisodan syttymisen jälkeen Alko ryhtyi valmistamaan Rajamäen tehtaalla panssarintorjunta-aseiksi polttopulloja, joita kutsuttiin Molotovin cocktaileiksi Neuvostoliiton ulkoministerin mukaan. Pulloja valmistettiin sodan aikana yhteensä 542 194 kappaletta.


title: Alko

text: Vuonna 1944 otettiin käyttöön viinakortti, joka piti esittää myyjälle alkoholijuomia ostaessa. 1940- ja 1950-lukujen taitteessa pullot asetettiin hyllyihin pystyyn niin, että ne näkyivät asiakkaille. Olympiavuonna 1952 Alkon tuotevalikoima kasvoi huikeasti, myyntiin tuli viinejä sekä lonkeroa. Aiemmin Alkon tuotevalikoima oli koostunut pääosin väkevistä viinoista ja oluista. Alkon sadas myymälä avattiin Turun Eerikinkadulle vuonna 1957.


title: Alko

text: Alkon ensimmäinen itsepalvelumyymälä avattiin Helsingin Pohjoisesplanadille vuonna 1962, sitä ennen kaikissa liikkeissä tuotteet olivat tiskin takana. Viimeinen tiskimyymälä (ennen vuotta 2017) sijaitsi Helsingin Kruununhaassa, ja se suljettiin vuonna 1998.


title: Alko

text: Vuonna 1969 yhtiön nimi muutettiin muotoon Oy Alko Ab. Samana vuonna keskiolutlaki antoi oikeuden myydä III-veroluokan olutta elintarvikeliikkeissä. Viinakortti poistui käytöstä vuoden 1971 alussa. Vuonna 1977 avattiin Alkon 200. myymälä Nurmijärven Rajamäelle.


title: Alko

text: Vuonna 1995 asema alkoholielinkeinoa hallinnoivana viranomaisena siirrettiin Alkolta sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskukselle. Oy Alko Ab:stä erotettiin samana vuonna alkoholijuomien valmistus ja markkinointi Primalco Oy:ksi, ja hotelli- sekä ravintolatoiminta jatkoi omana Arctia Oy:nä. Alko Oy:hyn jäi tällöin alkoholijuomien vähittäis- ja tukkukauppa. Näiden yhtiöiden emoyhtiöksi perustettiin Alko-Yhtiöt Oy. Konserniin tuli vuonna 1996 uusi yhtiö, alkoholijuomien tukkumyyntiä ja jakelua hoitava Havistra Oy. Alko Oy erotettiin Alko-Yhtiöt-konsernista vuonna 1999 ja siirrettiin sosiaali- ja terveysministeriön alaisuuteen. Primalco ja Havistra yhdistettiin myöhemmin Oy Altia Ab:ksi.


title: Alko

text: Suomen vähittäiskauppaa kartoittaneen Heikki Peltolan mielestä Alko koki 1990-luvulla harvinaisen nopean ja onnistuneen muodonmuutoksen valtion virastomaisesta monopolista yhdeksi maailman parhaisiin kuuluvista alkoholin myyntiketjuista.


title: Alko

text: Alkon 300. myymälä avattiin Turun Kupittaalle vuonna 2003. Alko uusi logonsa ja visuaalisen ilmeensä vuonna 2007, kun yritys täytti 75 vuotta. Marraskuussa 2016 Alko alkoi myydä tuotteitaan myös verkkokaupassa, joka on auki ympäri vuorokauden. Ostajan ikä ja henkilöllisyys tarkistetaan tuotetta noudettaessa. Jakelun tilaajille hoitaa Posti ja yritysasiakkaille juomat toimitetaan myös yritysosoitteisiin. Vuonna 2017 Alko avasi Helsingin Töölöntorille vanhanmallisen tiskimyymälän 85-vuotisjuhlansa kunniaksi.


title: Alko

text: Vuoden 2018 alkoholilain uudistuksessa elintarvikeliikkeissä myytävän alkoholin sallittu prosenttiraja nostettiin 4,7 %:sta 5,5 %:n ja samalla poistui myös valmistustaparajoite, jossa alkoholin tuli olla valmistettu käymisteitse. Helsingin Sanomien toukokuussa 2018 teettämässä mielipidemittauksessa 1024:stä vastaajasta 60 prosenttia sallisi yli 5,5-prosenttisten juomien vähittäismyynnin myös muualla kuin Alkossa. Kielteisesti suhtautui 34 prosenttia. Kysymyksessä ei eritelty, haluttaisiinko ruokakauppoihin vain viinit vai myös väkevät viinat. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tammikuussa 2018 teettämässä mielipidemittauksessa noin tuhannesta vastaajasta 50 prosenttia hyväksyisi viinien myynnin ruokakaupoissa ja 85 prosenttia vastaajista pitäisi väkevät alkoholijuomat Alkossa. 60 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä että Alkon monopoli on hyvä tapa rajoittaa alkoholihaittoja. Sittemmin Alkon monopolin purkamista on ehdotettu sekä Kokoomuksen poliitikkojen että kahden tutkijan taholta.


title: Alko

text: Nykyään Alkolla on 356 myymälää ja noin 60 täydentävää tilauspalvelupistettä.


title: Alko

text: Alkon 20 litramäärältään myydyintä tuotetta vuonna 2015:


title: Alko

text: Alkon hinnoittelu muodostuu kaavalla HMT (Hinta myymälän takaovella) X kerroin + pantti + alkoholijuoma- ja juomapakkausvero X arvonlisävero = vähittäismyyntihinta.Verottomaan hintaan lisätään hinnoittelukerroin, joka riippuu tuotteesta. Vuonna 2016 kertoimet ovat:


title: Alko

text: Alko myy alkoholittomista juomista alle 18-vuotiaille vain limonadia. Esimerkiksi alkoholitonta olutta tai alkoholitonta simaa Alko ei myy alle 18-vuotiaille.


title: Alko

text: Alkot saavat olla auki arkisin kello 9–21. Jotkin myymälät saattavat avata myöhemmin tai sulkea aikaisemmin. Alkot saavat olla auki lauantaisin sekä arkipyhien aattoina kello kuuteen illalla. Kaikki myymälät ovat suljettu sunnuntaisin, kirkollisina pyhäpäivinä (mukaan lukien vappu ja itsenäisyyspäivä), pääsiäislauantaina ja jouluaattona.


title: Alko

text: Hotelli- ja ravintolamuseo Helsingin Kaapelitehtaalla hoitaa Alkon myymälämuseon kokoelmaa. Museon näyttelyssä on esillä Alkon tiskimyymälä 1930-luvun ulkoasussa.


title: Krakkaus (kemia)

text: Krakkaus on kemiallinen prosessi, jossa mutkikkaat orgaaniset yhdisteet pilkkoutuvat yksinkertaisemmiksi. Reaktio perustuu hiiliatomien välisten sidosten katkaisemiseen. Krakkauksen avulla voidaan muuttaa raakaöljyn raskaita hiilivetyjä kevyemmiksi ja hyödyllisemmiksi yhdisteiksi, joista voidaan valmistaa esimerkiksi bensiiniä tai lämmitysöljyä.


title: Krakkaus (kemia)

text: Lämpökrakkauksessa käytetään suuria lämpötiloja, joissa hiiliatomien väliset sidokset hajoavat vapaa radikaali -mekanismilla. Reaktioita voidaan säädellä esimerkiksi painetta muuttamalla. Lämpökrakkausta on käytetty 1910-luvulta lähtien.


title: Krakkaus (kemia)

text: Katalyyttisessä krakkauksessa reaktion syntymiseen käytetään jotakin katalyyttiä. Menetelmää käytettiin kaupallisesti ensi kerran 1930-luvulla. Siinä syntyvien tuotteiden oktaaniluku on korkeampi kuin lämpökrakkauksessa.


title: Krakkaus (kemia)

text: Myös muita krakkausmenetelmiä on kehitetty.


title: Krakkeri

text: Krakkeri tai kräkkeri ("cracker"; alkujaan englannin sanasta "crack", murtaa) on henkilö, joka murtautuu tietojärjestelmään ilman järjestelmästä vastaavan tahon lupaa. Myös tietokoneohjelmien kopiosuojausten murtajaa kutsutaan krakkeriksi. Sanaa "hakkeri" käytetään usein mediassa sanan "krakkeri" tilalla.


title: Krakkeri

text: Tietojärjestelmään murtautumisessa vaaditaan joko syvällistä tietokoneohjelmien ja -ohjelmoinnin tuntemusta, kohdejärjestelmän käyttäjien varomattomuuden hyödyntämistä (social engineering) tai toisten kirjoittamia murtautumista avustavia ohjelmia. Myös henkilöä, joka esimerkiksi arvaa liian helpon salasanan ja täten pääsee järjestelmään, kutsutaan krakkeriksi.


title: Krakkeri

text: Krakkeri on hieman horjuva sana, kuten hakkerikin, ja nopeasti muuttavassa ATK-slangissa mahdolliset viralliset suositukset eivät yleensä vastaa käytäntöä. Usein krakkerin määritelmään sisällytetään myös se, että henkilön on oltava hakkeri – siis jonkun toisen tekemän murtautumisohjelman käyttö ei tekisi käyttäjästään krakkeria. Kuitenkin on helpompi ajatella niin, että krakkeri tarkoittaa yksinkertaisesti murtautujaa riippumatta tekotavasta.


title: Krakkeri

text:
Kiinassa Microsoft Corp ja monet muut ovat halunneet puuttua maassa rehottavaan ohjelmistokopiointiin. Joulukuussa 2008 jäi kiinni Hong Lei, joka tuomittiin Sun Xianshengin kanssa 3,5 vuoden rangaistukseen. Lisäksi Hong Lei sai sakkoja noin 103 000 €:n arvosta. Hän mursi Microsoft Windows XP-käyttöjärjestelmän ja teki siitä oman "Tomato Garden Window XP"-kloonin, jota hän jakeli maksutta. Versio löydettiin joulukuussa 2008.
Tunnetuin suomalainen krakkeri on ns. TCB-hakkeri, joka tuomittiin teoistaan vuonna 2000. Hän murtautui yli 100 tietojärjestelmään 1990-luvun lopulla. Tuomittu on 1970-luvulla syntynyt mies.


title: Krakkaus

text: Krakkaus voi tarkoittaa:


title: Hematologia

text: Hematologia on sisätautien toimialaan kuuluva erikoisala, joka tutkii ja hoitaa veritauteja. Hematologian alaan kuuluvia testejä tehdään kliinisissä laboratorioissa sekä perusterveydenhuollossa että erikoissairaanhoidossa. Näitä yleensä verestä tehtäviä tutkimuksia ovat esimerkiksi hemoglobiini (B -Hb), perusverenkuva (B -PVK), täydellinen verenkuva (B -TVK) tai valkosolujen erittelylaskenta (B -Diffi).


title: Armand Lohikoski

text: Armand Uolevi Lohikoski (3. tammikuuta 1912 Astoria, Oregon, Yhdysvallat – 20. maaliskuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja media-alan uranuurtaja. Hänet muistetaan erityisesti "Pekka ja Pätkä" -elokuvien ohjaajana. Koulutukseltaan Lohikoski oli filosofian maisteri.


title: Armand Lohikoski

text: Lohikosken ensimmäinen vaimo oli Maj Lis Parmanen ja toinen Annele Pilviö. Vuonna 1964 Lohikoski avioitui näyttelijä Tuija Halosen kanssa.


title: Armand Lohikoski

text: Armand Lohikoski oli elämänsä aikana monessa mukana. Nuorena ylioppilaana hän toimi aktiivisesti Ylioppilasteatterissa, Ylioppilaiden Raittiusyhdistyksessä, Ylioppilaskunnan Laulajissa ja Suomi-Amerikka -yhdistyksessä.


title: Armand Lohikoski

text: Ennen siirtymistään elokuvaohjaajaksi hän teki monipuolisen uran media-alan eri osa-alueilla. Hän työskenteli muun muassa pilakuvapiirtäjänä, Yleisradion osastopäällikkönä, toimittajana, radio-ohjaajana ja -juontajana, lehtikustantajana, Fennada-Filmin mainospäällikkönä, Metro-Goldwyn-Mayer Filmsin Helsingin toimiston konttoripäällikkönä ja toimitusjohtajana, sekä Suomen Filmiteollisuuden lyhytelokuvaosaston päällikkönä ja ohjaajana. Lohikoski perusti Suomen ensimmäiset ilmaisjakelulehdet, Töölön ja Käpylän kaupunginosalehdet.


title: Armand Lohikoski

text: Hän ideoi ja käynnisti Yleisradiossa osastopäällikkönä toimiessaan hyvin suosituksi tulleen "Herra X -tietokilpailun", jonka ensimmäinen lähetys lähetettiin 11. joulukuuta vuonna 1941. Suomen ensimmäinenä radiotietokilpailuna "Herra X" käynnisti kokonaan uuden viihteen alan, tietokilpailut, jotka levisivät myöhemmin radiosta myös televisioon.


title: Armand Lohikoski

text: Armand Lohikoski ohjasi uransa aikana Suomen Filmiteollisuuden palveluksessa yhteensä 18 pitkää elokuvaa. Näiden lisäksi Lohikoski ohjasi useita lyhytelokuvia ja mainosfilmejä. Lohikosken ensimmäinen pitkä elokuva oli vuonna 1953 valmistunut Reino Helismaan käsikirjoittama ja Anneli Saulin ja Lohikosken tulevan kolmannen vaimon Tuija Halosen tähdittämä tukkilaiskomedia "Me tulemme taas". Tätä seurasivat useat "Pekka Puupää" -elokuvat ja seitsemän muuta elokuvaa.


title: Armand Lohikoski

text: Lohikoski kirjoitti mielenkiintoisen matkakertomuksen Ylioppilaskunnan Laulajien toisen maailmansodan jälkeisestä Yhdysvaltain-matkasta "Dollari on lujassa" vuonna 1946, omaelämäkerrallisen teoksen "Mies Puupää-filmien takaa" 1993 ja omakustanteena aforismikokoelman "Sattuvasti Sanottua" vuonna 2002. Hän kuoli lyhyen sairauden jälkeen Helsingissä Laakson sairaalassa 20. maaliskuuta 2005 93-vuotiaana.


title: Armand Lohikoski

text: Lohikoski perusti Lasse Saxelinin kanssa lyhytikäisen elokuvatoimiston, Star Films Oy:n, joka toi maahan kymmenkunta elokuvaa muun muassa Länsi-Saksasta.


title: Georges Bizet

text: Alexandre César Léopold (Georges) Bizet (25. lokakuuta 1838 Pariisi – 3. kesäkuuta 1875 Bougival, lähellä Pariisia) oli ranskalainen säveltäjä. Hänet tunnetaan parhaiten oopperastaan "Carmen".


title: Georges Bizet

text: Bizet pääsi arvostettuun Pariisin konservatorioon jo yhdeksänvuotiaana. Vuonna 1857 hän voitti palkinnon yksinäytöksisellä operetillaan "Le Docteur Miracle". Tämän jälkeen Bizet opiskeli kolme vuotta Roomassa. Siellä hän sävelsi muun muassa C-duurisinfoniansa ja oopperan "Don Procopio". Palattuaan Roomasta Bizet asui loppuelämänsä Pariisissa ja omistautui täysin säveltämiselle. Vuonna 1863 hän sävelsi oopperan "Helmenkalastajat" ("Les pêcheurs de perles"). Vuonna 1875 valmistui Bizet'n tunnetuin teos, Prosper Mériméen pienoisromaaniin pohjautuva "Carmen". Siitä ei tullut heti menestystä, mutta nykyään oopperaa pidetään yhtenä 1800-luvun merkittävimmistä. Bizet itse kuoli muutama kuukausi ensiesityksen jälkeen vain 36-vuotiaana. Ilmeisesti "Carmenin" aluksi saama viileä vastaanotto vaikutti osaltaan Bizet'n terveyden ennenaikaiseen murtumiseen.


title: Martha Argerich

text: Martha Argerich (s. 5. kesäkuuta 1941) on argentiinalainen pianisti.


title: Martha Argerich

text: Argerich syntyi Buenos Airesissa. Alun perin hänen äitinsä opetti hänet soittamaan pianoa. Hän esiintyi julkisesti ensimmäistä kertaa jo 8-vuotiaana soittamalla erään Wolfgang Amadeus Mozartin pianokonserton. Vuonna 1955 Argerichin perhe muutti Eurooppaan. Täällä hän opiskeli Friedrich Guldan ja Arturo Benedetti Michelangelin johdolla. Vuonna 1957 Martha Argerich voitti kaksi pianokilpailua muutaman viikon sisällä. Vuonna 1965 hän voitti Varsovan kansainvälisen Chopin-kilpailun. Martha Argerich teki ensimmäisen levytyksensä Deutsche Grammophonille vuonna 1967. Tästä alkoi vuosikymeniä kestänyt yhteistyö.


title: Martha Argerich

text: Argerichin laajaan ohjelmistoon kuuluu sävellyksiä 1800- ja 1900-luvun suurilta säveltäjiltä kuten Chopin, Schumann, Liszt, Debussy, Ravel, Franck, Prokofiev, Stravinski, Šostakovitš, Tšaikovski, Bartok ja Messiaen sekä varhaisemmilta säveltäjiltä kuten Bach, Mozart ja Beethoven.


title: Martha Argerich

text: Argerich on kertonut tuntevansa olonsa yksinäiseksi sooloesityksissä. Hän suosii kamarimusiikkia ja konserttoja. Argerich on esittänyt kamarimusiikkia 17-vuotiaasta alkaen. Hän on työskennellyt monien pianistien, ja muun muassa viulisti Gidon Kremerin ja sellistien Mischa Maisky ja Mstislav Rostropovitsh kanssa.


title: Martha Argerich

text: Argerich on saanut kolme Grammy-palkintoa ja useita muita huomionosoituksia.


title: Alkusäteily

text: Alkusäteily on ydinpommin räjähdyksen alkuvaiheessa syntyvää ionisoivaa neutroni- ja gammasäteilyä. Alkusäteilyä muodostuu paljon esimerkiksi neutronipommin räjähtäessä. Alkusäteilyn lisäksi ydinräjähdyksessä syntyy säteilyä radioaktiivisesta laskeumasta.


title: Leijona

text: Leijona ("Panthera leo") on suurikokoinen kissaeläin, joka elää villinä Afrikan savanneilla ja pienenä populaationa Intiassa. Leijonat ovat petoeläimiä, jotka saalistavat ja elävät ryhminä. Leijonalaumaa johtaa uros, mutta yleensä naaraat hoitavat kevytrakenteisempina metsästyksen. Leijonan ruumis voi olla kahden ja puolen metrin mittainen, sen säkäkorkeus 120 senttimetriä, ja häntä metrin mittainen. Leijonauroksella on näyttävä harja. Leijonan levinneisyysalue ja kanta ovat supistuneet voimakkaasti, ja laji on nykyisin vaarantunut.


title: Leijona

text: Leijona on kautta historian ollut suosittu taiteen ja mytologian aihe, ja se on rohkeuden symboli.


title: Leijona

text: Leijonan lähimmät sukulaiset ovat muut "Panthera"-suvun lajit tiikeri, jaguaari ja leopardi. "Panthera leo" kehittyi Itä-Afrikassa plioseenilla. Pleistoseenin keski- ja lopuvaiheella leijonat levittäytyivät suurimpaan osaan Euraasiaa, Pohjois-Amerikkaan ja sieltä etelään mahdollisesti aina Peruun asti. Fossiililöytöjen perusteella "Panthera leo fossilis" -alalajia esiintyi ensimmäisen kerran 700 000 vuotta sitten Iserniassa Italiassa. Tästä leijonasta polveutui myöhemmin luolaleijona ("Panthera leo spelaea"), jota alkoi esiintyä noin 300 000 vuotta sitten. Leijonat hävisivät pohjoisesta Euraasiasta viimeisimmän jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten.


title: Leijona

text: Leijonat jaetaan 11 alalajiin:Leijona oli aikanaan maailman yleisimpiä suuria nisäkkäitä. Antiikin Kreikassa leijona eli vielä 300-luvulla eaa. ja sitä ennen se oli yleinen suurimmassa osassa Eurooppaa. Pleistoseenikaudella noin 2,68 miljoonaa – 11 500 vuotta sitten leijonia tavattiin Afrikan ja Euraasian lisäksi myös Pohjois-Amerikassa. Leijonat kuitenkin kuolivat siellä sukupuuttoon viimeisimmän jääkauden jälkeen, koska metsät alkoivat levittäytyä pienentäen kylmään sopeutuneiden leijonien elinympäristöjä ja mahdollisesti myös koska ihminen alkoi yhä tehokkaammin metsästää leijonan saaliseläimiä, jolloin saatavilla olevan ravinnon määrä väheni.


title: Leijona

text: Leijonat vähenivät myös Vanhasta maailmasta. Leijonaa on metsästetty monesta syystä, kuten huvin vuoksi ja itsepuolustukseksi. Antiikin roomalaiset metsästivät leijonia näytöksiinsä laajalti Pohjois-Afrikasta. Lähi-idästä leijona metsästettiin sukupuuttoon 1900-luvun alkuun mennessä.


title: Leijona

text: Nykyään leijonia elää enimmäkseen enää Saharan autiomaan eteläpuolisessa Afrikassa savannialueilla Kenian, Tansanian ja eteläisen Afrikan suurissa kansallispuistoissa. Maailman leijonakannan koko lienee noin 20 000 yksilöä. Eräiden arvioiden mukaan kanta olisi tätäkin pienempi, ehkä vain 16 000 yksilöä. Tansanian leijonamäärä vaihtelee välillä 7 000–8 000, ja Keniassa tavataan noin 3 500 yksilöä. Afrikan ulkopuolella leijonia elää luonnonvaraisina ainoastaan Intian Girmetsän pienellä suojelualueella, missä kanta vuonna 2002 oli 250 yksilöä. Ennen lajin rauhoittamista 1900-luvun alussa Intian leijonien kanta käsitti vain 100 luonnonvaraista yksilöä.


title: Leijona

text: Leijonan elinympäristöä ovat savannien heinikkomaat, avoimet metsäseudut, aavikoiden reuna-alueet sekä pensaistot. Suurin osa leijonista elää laumoissa, joilla on pysyvät reviirit. Noin viidesosa Afrikan leijonista vaeltaa pieninä laumoina suurella alueella antilooppi- ja seepralaumoja seuraten.


title: Leijona

text: Leijonan ruumis on 140–250 senttimetriä ja häntä 70–105 senttimetriä. Sen säkäkorkeus on 100–123 senttimetriä. Leijona painaa 120–250 kilogrammaa. Urosleijonat ovat naaraita kookkaampia, enintään puolitoistakertaisesti.


title: Leijona

text: Leijonan turkki on vaalean kellanruskea, mutta vatsan ja raajojen sisäpuolella se on valkoinen. Leijonan korvantaustat ovat mustat. Transvaalinleijonalla esiintyy harvinaisena albinismia.


title: Leijona

text: Leijonasukupuolten erinäköisyys on suurille kissapedoille poikkeuksellista. Urosleijonan ja naarasleijonan ulkonäön huomattavin poikkeama on uroksen harja, joka ulottuu päälaelta ja poskilta selkään ja hartioille. Sen väri vaihtelee yksilöstä toiseen: mahdollisia värejä ovat vaaleanruskea, ruskea, punainen tai musta. Harja alkaa kasvaa uroksen ollessa kahdesta kolmeen vuotta vanha. Viisivuotiaana harja on saavuttanut noin 25 senttimetrin mitan ja alkaa tummua takaapäin leijonan vanhetessa. Harjan tärkein tehtävä lienee toimia pelotteena ja osoittaa hallitsevan uroksen asemaa, mutta sen on todettu myös suojaavan kaulanseutua urosleijonien välisissä nahisteluissa. Tuuhea ja tumma harja myös osoittaa uroksen olevan terve ja pariutumiskykyinen. Tämän vuoksi suuriharjaisimmat urokset usein hallitsevat laumaa ja pariutuvat naaraiden kanssa. Joiltakin uroksilta harja puuttuu kokonaan.


title: Leijona

text: Aasianleijonat ovat pienempiä kuin afrikkalaiset leijonat. Aasianleijonauroksen harja on pienempi niin että korvat ovat jatkuvasti näkyvissä. Sillä on vatsan alla ihopoimu, joka afrikkalaiselta leijonalta puuttuu.


title: Leijona

text: Leijonan hännässä on muista kissaeläimistä poiketen tupsu, jota se käyttää esimerkiksi johdattaakseen muita leijonia korkeassa ruohikossa. Leijona käyttää häntäänsä myös huonotuulisuuden tai ärtymyksen ilmaisuun.


title: Leijona

text: Leijona on ainoa iso kissaeläin, joka elää ryhmissä. Leijona onkin kissaeläimistä sosiaalisin. Yhteen ryhmään kuuluu yleensä 4–12 naarasta pentuineen ja 1–6 urosta. Lauman naaraat ovat yleensä keskenään sukulaisia, usein serkuksia, ja urokset keskenään velipuolia. Uroksen tehtävä laumassa on puolustaa naaraita ja pentuja muilta urosleijonilta. Naaraat hoitavat saalistuksen.


title: Leijona

text: Lauman sisäinen hierarkia ei ole kovinkaan tarkka, mutta siitä huolimatta laumaa johtaa yksi dominoiva uros, jolla on oikeus syödä ja paritella ensimmäisenä. Leijonalauma pysyy koossa useita sukupolvia. Mikäli lauma uhkaa kasvaa liian suureksi, häädetään nuoret (noin 2,5–3,5-vuotiaat) naaraat pois. Lauma omaa tietyn reviirin, jonka alueelta se ajaa tunkeilijat tiehensä. Yleensä pelkkä johtavan uroksen karjuminen ja aggressiivinen käytös riittää ajamaan yksinäiset tunkeilijat tiehensä, mutta välillä joudutaan myös yhteenottoihin. Leijonat merkitsevät reviirinsä virtsallaan. Merkitsemistä tekevät ennen kaikkea urokset, jonkun verran myös naaraat.


title: Leijona

text: Laumasta sen kasvamisen vuoksi erkaantuneet naaraat tai karkotetut nuoret urokset pyrkivät perustamaan itselleen oman lauman. Nuoret urokset voivat ottaa uuden lauman haltuunsa häätämällä sen entiset urokset pois tai tappamalla ne.


title: Leijona

text: Leijonien ääntely on monivivahteista ja yleensä leijonat tehostavat ääntelyään ruumiinkielellään. Leijonat murisevat lempeästi tervehtiessään toisiaan, kun taas erilaiset murinat ja ärinät ovat varoittavia ääniä. Pentujen ääntely koostuu yleensä nau’unnasta, joka saattaa vaihdella lyhyistä ja kiihtyvyyttä osoittavista vinkaisuista tuskaiseen ulvontaan. Kaikista tunnetuin leijonien ääntelytavoista on kuitenkin karjunta, jonka urokset oppivat ollessaan noin vuoden ikäisiä ja naaraat hiukan myöhemmin. Leijonan karjunta voi parhaimmillaan kuulua jopa kahdeksan kilometrin päähän, sillä sen tarkoitus on ilmoittaa reviirin rajat ja pelotella vihollisia. Kuorossa karjuminen myös vahvistaa lauman sosiaalisia siteitä. Karjumisen mahdollistaa joustavasta rustosta muodostuva kieliluu. Uroksen karjunta on kuuluvampi ja matalampi kuin naaraan.


title: Leijona

text: Leijonien pääasialliseen ravintoon kuuluvat suuret nisäkkäät kuten antiloopit, gasellit, pahkasiat, gnuuantiloopit ja seeprat. Ne syövät myös pienempiä eläimiä, kuten pikkunisäkkäitä, liskoja ja lintuja. Urokset syövät lihaa noin seitsemän kiloa päivässä ja naaraat viisi kiloa. Kolme neljäsosaa leijonien syömistä eläimistä on hyeenoilta varastettua.


title: Leijona

text: Laajat tutkimukset osoittavat, että naarasleijonat saalistavat tavallisesti nisäkkäitä, jotka painavat keskimäärin 126 kg, kun taas urosleijonien tappamat saaliit painavat keskimäärin 399 kg.


title: Leijona

text: Leijonalaumat erikoistuvat yleensä saalistamaan juuri tietynlaisia saaliseläimiä. Mikäli pentu kasvaa ympäristössä, jossa lauma saalistaa esimerkiksi suuria kasvinsyöjiä, erikoistuu pentu mitä todennäköisimmin täysikasvuisena samanlaisen ravinnon metsästämiseen. Yhtenä esimerkkinä tällaisesta tapauksesta oli muuan namibialainen leijonalauma, joka metsästi sukupolvi toisensa jälkeen hylkeitä, vaikka alueella esiintyi paljon muutakin riistaa.


title: Leijona

text: Naaraat hoitavat tavallisesti saalistuksen laumassa ilman urosta. Urosleijonan vankka hartianseutu ja jykevä pää tekevät sen nopean liikkumisen vaikeaksi ja raskaaksi, vaikkakin myös urosten on todettu olevan pakon edessä riittävän hyviä saalistajia.


title: Leijona

text: Leijonien saalistustapa perustuu väijymiseen, yllätykseen ja ryhmätyöhön. Käydessään hyökkäykseen naarasleijona voi saavuttaa 60 kilometrin tuntinopeuden. Leijona on usein saaliseläintään hitaampi, sillä useat sorkkaeläimet pystyvät aukealla tasangolla saavuttamaan 80 kilometrin tuntinopeuden. Leijona joutuu turvautumaan yllätyshyökkäykseen, jossa sen on päästävä saaliin huomaamatta mahdollisimman lähelle. Leijona hiipii lähes äänettömästi, sillä se on sopeutunut muiden kissaeläinten tapaan liikkumaan varpaillaan. Myös varpaiden alapinnan polkuanturat pitävät hiipimisestä syntyvän äänen vähäisenä. Aivan loppumatkan leijona suorastaan matelee ruohikossa jähmettyen saaliseläimen pienestäkin reagoinnista liikkumattomaksi. Onnistunut saalistus yleensä edellyttää, että leijonan onnistuu päästä huomaamattomasti noin 30 metrin päähän saaliistaan. Leijonien kehittyneestä saalistusmenetelmästä huolimatta vain osa hyökkäyksistä tuottaa tulosta. Serengetissä on laskettu, että 17 % yksittäisen leijonan ja 30 % leijonalauman hyökkäyksistä johtaa saaliin saamiseen.


title: Leijona

text: Saalistava leijona voi hypätä todistettavasti 4,5 metrin korkeudelle. Uroksilla ja naarailla on sisäänvedettävät kynnet, jotka pysyvät terävinä ja pitkinä ollessaan vedettyinä sisään. Saalistuksen aikana leijona työntää kyntensä ulos ja iskee ne saaliiseensa. Leijonilla on myös suuret ja tehokkaat hampaat, jotka muodostuvat lyhyistä etuhampaista, raateluhampaista sekä kulmahampaista. Leijonan vahvat leukalihakset antavat pedolle suuren purentavoiman. Saadessaan tiukan otteen saaliistaan leijona puree sitä kurkkuun ja näin tappaa saaliinsa. Leijonan tehokas hampaisto sopii saaliin tappamisen lisäksi myös lihan repimiseen, mutta ne eivät voi pureskella ruokaansa vaan nieleskelevät sen suurina kappaleina. Leijonan puruvoima on 560 kilogrammaa.


title: Leijona

text: Leijonaurokset tappelevat harvoin samasta naaraasta. Ensimmäisenä naaraan tavoittanut uros saa paritella sen kanssa. Leijonien parittelu kestää alle puoli minuuttia, mutta se voi tapahtua 50 kertaa vuorokaudessa.


title: Leijona

text: Leijonanaaras tulee sukukypsäksi noin 3–4 vuoden ikäisenä. Leijonan kantoaika on vain 100–119 vuorokautta. Naaras voi synnyttää kahdesta kuuteen pentua, mutta yleisimmin pentuja syntyy kolme tai neljä. Leijonilla on ympärivuotinen lisääntymiskausi.


title: Leijona

text: Emon lisäksi myös muut naaraat osallistuvat pentujen hoitoon, imetykseen ja niiden kanssa leikkimiseen. Pentuja imetetään noin viisi kuukautta. Pysyvät hampaat pentu saa 9–12 kuukauden ikäisenä. Hampaiden puhkeaminen aiheuttaa pennuille kuumetta, ja osa niistä kuolee.


title: Leijona

text: Kolme neljäsosaa pennuista kuolee nälkään ennen kahden vuoden ikää. Aterioiden aikana pennuilla ei ole mahdollisuuksia kilpailla urosten kanssa ravinnosta, eivätkä emotkaan välttämättä halua antaa suurta osaa saaliistaan pennuilleen, mikäli ravinnosta on pulaa. Neljännes kuolemantapauksista johtuu hyeenojen, puhvelien ja petolintujen hyökkäyksistä. Jos uusi uros ottaa vallan pentujen ollessa pieniä, se tappaa kaikki edellisen johtajauroksen siittämät pennut emojen vastustelusta huolimatta.


title: Leijona

text: Urospennut viipyvät laumassaan korkeintaan kolmevuotiaiksi, jolloin ne karkotetaan.


title: Leijona

text: Villinä leijona elää noin 15–20-vuotiaaksi, mutta eläintarhassa ne saattavat elää jopa 30 vuotta.


title: Leijona

text: Kissan immuunikatovirus eli FIV on Afrikan leijonilla yleisempi kuin millään muulla villillä kissaeläinlajilla; lähes kaikilla Afrikan leijonilla on FIV. Leijonat kantavat virusta mutta eivät näytä kuolevan siihen, sen sijaan kotikissoja kuolee tähän virukseen.


title: Leijona

text: Leijonilla on vain kolme luontaista vihollista, ihmiset, hyeenat ja krokotiilit. Täplähyeena puolustaa saamaansa ruokaa naaraita ja nuoria leijonia vastaan, mutta väistyy yleensä suuren urosleijonan edessä. Hyeenat surmaavat leijonanpentuja sekä vanhoja ja sairaita leijonia. Yksin jätetyt pennut voivat joutua muidenkin suurten petojen surmaamiksi.


title: Leijona

text: Leijonia ja tiikereitä on risteytetty vankeudessa. Urosleijonan ja naarastiikerin jälkeläisiä kutsutaan liikereiksi ja urostiikerin ja naarasleijonan jälkeläisiä tiikoneiksi. Naarasliikerit ja -tiikonit ovat lisääntymiskykyisiä, mutta urokset ovat steriilejä eli lisääntymiskyvyttömiä.


title: Leijona

text: Liikerit ovat paljon suurempia kuin tavalliset leijonat, niiden pituus on tavallisesti noin 3,65 m ja paino jopa 500 kg.


title: Leijona

text: Leijonat voivat lisääntyä myös jaguaarien ja leopardien kanssa, jolloin syntyy hybridikissoja.


title: Leijona

text: Ihminen on kautta historian metsästänyt leijonaa eri syistä, kuten urheuden osoituksena. Nykyisin Afrikan leijonien metsästystä valvotaan tiukasti. Ihminen uhkaa leijonaa myös raivaamalla niiden elinalueita pelloiksi tai ampumalla niitä karjaa suojellakseen.


title: Leijona

text: Suurina petoeläiminä leijoniin saatetaan joskus yhdistää pelko ihmissyönnistä, vaikkei ihminen leijonan pääasialliseen ruokavalioon kuulukaan. Kuitenkin tunnetaan joitain tapauksia, joissa ihmissyöjäleijonat ovat tappaneet useita ihmisiä ja syöneet nämä. Esimerkiksi Gir-metsässä asuvat aasialaiset leijonat tappoivat ennen vuoden 1987 kuivuutta keskimäärin 7,3 ihmistä vuodessa. Vuosien 1987–1991 kuivuuden aikana leijonan surmaamien ihmisten määrä alueella kasvoi 40 prosentilla, ja samalla leijonat alkoivat syödä tappamiaan ihmisiä. Vuosina 2002–2004 tansanialainen leijona tappoi yhteensä 35 ihmistä. Yleensä ihmisiä tappavat leijonat ovat vanhoja tai sairaita, mikä tekee niistä kykenemättömiä metsästämään tavanomaisia saaliseläimiään. Joskus saaliin väheneminen ihmisen toiminnan seurauksena ajaa leijonat saalistamaan ihmistä. Toisaalta leijonat ovat opportunisteja, ja jos ihmislihaa on helposti saatavana, ne voivat oppia hyödyntämään sitä. Orjia ja norsunluuta kuljettaneet karavaanit jättivät aikoinaan jälkeensä matkan varrelle lyyhistyneiden orjien ja kantajien ruumiita, ja näiden raatojen syömisen on arveltu johdattaneen 1800-luvun lopun kuuluisat Tsavon ihmissyöjäleijonat ihmislihan makuun.


title: Leijona

text: Leijona esiintyy monissa vanhoissa tarinoissa ja myyteissä. Leijonaa on pidetty voiman ja rohkeuden vertauskuvina, minkä vuoksi joillekin suurille kuninkaille on annettu lisänimeksi ”leijona”, esimerkiksi Rikhard I Leijonamieli.


title: Leijona

text: Vaakunaeläimenä leijona symboloi voimaa. Muun muassa Suomen, Norjan, Ruotsin ja Viron vaakunoissa esiintyy leijona. Suomen jääkiekkomaajoukkueen lempinimi on "Leijonat" sen pelipaidoissa olevan Suomen jääkiekkoliiton tunnuksen, Suomen vaakunaleijonan mukaan.


title: Leijona

text: Leijona on taiteessa suosittu aihe. Gizan sfinksin ruumis on leijonan ja pää ihmisen. Leijonakoirat tai "kiinalaiset leijonat" ovat suosittuja aiheita kiinalaisessa taiteessa ja arkkitehtuurissa.


title: Leijona

text: Arkkitehtuurissa leijona kuvataan yleensä alustalla makaavana patsaana, joka vartioi jotain tiettyä muistomerkkiä tai rakennusta.


title: Leijona

text: Populaarikulttuurissa tunnettuja leijonatarinoita ovat esimerkiksi The Walt Disney Companyn "Leijonakuningas", C. S. Lewisin Narnia-sarjan Aslan ja "Ihmemaa Oz" -kirjojen pelokas leijona.


title: Tiikeri

text: Tiikeri ("Panthera tigris") on suuri "Panthera"-sukuun kuuluva uhanalainen kissaeläinlaji, joka elää Itä- ja Kaakkois-Aasiassa, enimmäkseen trooppisissa sademetsissä. Tiikerin turkki on oranssinsävyinen ja siinä on tummia poikkijuovia. Tiikeri painaa yleensä noin 100–270 kilogrammaa ja sen säkäkorkeus on noin 120 senttimetriä. Tiikeri on jaettu yhdeksään alalajiin. Se on lihansyöjä, eikä sillä ole muita vihollisia kuin ihminen, lähinnä salametsästäjät.


title: Tiikeri

text:
Yhdysvaltojen kansalaisilla on arvion mukaan jopa 7000 tiikeriä lemmikkeinä.
Tiikerin ulkonäkö vaihtelee elinalueesta ja alalajista riippuen. Kaikkein suurin alalaji on siperiantiikeri, joka voi saavuttaa 2,4 metrin pituuden (ilman häntää) ja yli 300 kilon painon. Näin ollen se on myös nykymaailman suurin kissaeläin (ellei tiikerin ja leijonan risteytystä, liikeriä lasketa mukaan). Tiikerin keho on vahva ja solakka ja pää pyöreähkö. Normaalisti tiikeriuros painaa 180–270 kiloa ja naaras 100–170 kiloa. Säkäkorkeutta tiikerillä on noin 100-120 senttiä. Tupsuttoman hännän pituus on 60–110 senttiä. Saarilla elävät tiikerit ovat mantereella eläviä pienempiä ja pohjoisessa elävät eteläisiä lajitovereitaan suurempia.


title: Tiikeri

text: Tiikeri on kehittynyt täydelliseksi lihansyöjäksi ja tämän vuoksi sen suolisto on ruumiin kokoon nähden varsin lyhyt. Suolisto on vain noin neljä kertaa ruumiin mittainen, kun se voi kasvinsyöjillä olla yli 20 kertaa ruumiin pituinen. Tiikeri on hyvin vahva ja lihaksikas ja pystyy tekemään jopa 10 metrin pituisia ja yli kahden metrin korkuisia loikkia. Se on myös hyvä uimari ja voi ylittää jopa 10 kilometrin levyisiä merensalmia siirtyessään alueelta toiselle.


title: Tiikeri

text: Tiikerin kynnet ovat pidemmät kuin yhdelläkään toisella kissaeläimellä, leijonaa lukuun ottamatta. Ne ovat yleensä sisäänvedettyinä piilossa, mutta ovat ulos työnnettyinä jopa 10 senttimetrin pituiset. Tiikerillä on suussaan 7,5 sentin pituiset kulmahampaat, joiden väli on juuri sama kuin sen tyypillisten saaliseläinten niskanikamien väli. Tiikeri käyttää saalistuksessa apunaan myös kuononsa pitkiä tuntokarvoja. Niiden avulla se voi saalista kohti hiipiessään tunnustella maata irrottamatta hetkeksikään katsetta saaliistaan.


title: Tiikeri

text: Tiikerin silmät ovat tyypillisillä värimuodoilla kellanruskeat. Se saalistaa ennen kaikkea näkönsä avulla, joten näkökenttä on laaja ja näkö hyvin tarkka. Silmän verkkokalvon alla on erityinen heijastuskerros ("tapetum lucidum"), joka palauttaa aistinsolujen ohi päässeen valon takaisin. Tämän vuoksi tiikerin hämäränäkö on erittäin tarkka ja sen silmät kiiluvat pimeässä samaan tapaan kuin kissalla.


title: Tiikeri

text: Tiikerin turkin väritys ja paksuus riippuu sekin alalajista. Kylmillä alueilla elävällä siperiantiikerillä karvojen pituus saattaa olla talvella jopa 10 senttimetriä. Tyypillisesti turkki on lyhyt ja tiheä. Kiiltävän karvapeitteen pohjaväri on oranssiin vivahtava ja muuttuu vatsassa valkoiseksi. Lisäksi tiikerillä on valkeita täpliä korvien takana ja naamassa. Tummat poikkijuovat alkavat selkäviivalta ja päättyvät vatsan tuntumaan. Hännässä juovat ovat rengasmaiset ja jaloissa vaakasuorat. Jokaisen tiikerin juovitus on yksilöllinen kuin ihmisen sormenjälki, ja eri yksilöt voi tunnistaa kuvioinnin perusteella. Harva tietää, että tiikerin ihossakin on juovia. Pennut syntyvät raidallisina, mutta pohjaväriltään hieman aikuisia haaleampina.


title: Tiikeri

text: Eläintarhoissa tavattava niin kutsuttu valkoinen tiikeri eli rewantiikeri ei ole oma alalajinsa vaan eräs intiantiikerin värimuoto. Valkoisen värimuodon lisäksi on tavattu kermanvärisiä tiikereitä, joilla on kellanruskeat juovat, sekä siniharmaita tiikereitä, joilla on pikimustat raidat. Täysin albiinoja tiikereitä on tavattu äärimmäisen harvoin. Poikkeavia värimuotoja esiintyy luonnossa hyvin harvoin, sillä niiden on vaikeampi metsästää ja piiloutua kuin muiden tiikereiden.


title: Tiikeri

text: Kun tiikeri karjuu, se saattaa osoittaa voimaansa tai tyytyväisyyttään saatuaan saalista, mutta useimmin se pyrkii herättämään toisen sukupuolen huomiota. Kiimainen naaras viestittää karjunnallaan olevansa valmis parittelemaan ja urokset puolestaan ilmoittavat muille olevansa reviirin haltijoita. Tiikerillä on myös erityiset varoitus-, kutsu- ja paritteluäänensä. Vilkkaimmin tiikeri ääntelee parittelukumppaninsa ja pentujensa seurassa.


title: Tiikeri

text: Nykykäsityksen mukaan kaikki tiikerin alalajit polveutuvat samasta kantamuodosta, joka oli olemassa vielä 100 000 vuotta sitten. Pitkään uskottiin, että tiikerikanta on jakautunut kahdeksaan alalajiin, mutta 2000-luvun puolella tehtyjen tutkimusten mukaan aiemmin indokiinantiikereinä pidetyt Malakan niemimaan tiikerit muodostavatkin oman alalajinsa. Yhdeksästä alalajista on nykyään jäljellä enää kuusi, joista lähes kaikki ovat sukupuuton partaalla.


title: Tiikeri

text: WWF kerää tarkempaa tietoa parhaillaan 2015 vuoden osalta, kaikissa maissa ei ole laskentaa suoritettu. Uudemat arviot pohjautuvat WWF:n julkaisemiin tietoihin.


title: Tiikeri

text: Tiikeri syö 6–20 kiloa lihaa vuorokaudessa, mutta täysikasvuisen yksilön keskimääräinen päiväannos on 10–15 kiloa. Tiikerin riista vaihtelee sen elinalueen mukaan. Esimerkiksi intiantiikeri suosii saaliseläimenään gaureja sekä joitakin antilooppeja ja hirvieläimiä, kun taas siperiantiikeri elää pääasiassa hirvillä ja villisioilla. Indokiinantiikeri puolestaan metsästää hirvien ja villisikojen lisäksi myös runsaasti kaloja ja kilpikonnia. Elinalueesta riippumatta tiikerin ruokavalio on yleensä varsin monipuolista. Siperiantiikerin tiedetään saalistaneen jopa karhuja, jotka ovat ainoita sitä suurempia maapetoeläimiä.


title: Tiikeri

text: Tiikeri ei karta vaarallistakaan saalista, jos se vain on sille mieluisaa syötävää. Esimerkiksi norsujen ja sarvikuonojen poikaset ovat aina tavoiteltavaa ravintoa joskin niitä puolustavat emot asettavat tiikerin todelliseen hengenvaaraan. Suuren vaaran tiikerille aiheuttavat myös pienikokoiset piikkisiat, joiden terävät piikit aiheuttavat osuessaan pahoja, märkiviä haavoja.


title: Tiikeri

text: Sadekauden aikaan tiikerit täydentävät ravintoaan muun muassa sammakoilla, mutta voivat käydä myös suurempien matelijoiden kuten pytoneiden ja krokotiilien kimppuun. Tiikeri on myös taitava kalastaja eikä useimmista muista kissaeläimistä poiketen aristele lainkaan vettä.


title: Tiikeri

text: Tiikeri lähtee saaliin hakuun iltahämärissä ja voi vaeltaa yhden yön aikana kymmeniä kilometrejä sitä etsiessään. Kun se viimein löytää sopivan saaliin, se kyyristyy matalaksi ja jää väijymään. Tiikerin raidoitus kätkee sen hyvin kasvillisuuden joukkoon ja tekee siitä vaikeasti havaittavan. Se saattaa hiipiä varovaisesti lähemmäs saalista, mutta pysyy yleensä hievahtamatta paikallaan, kunnes uhri on tullut noin 10 metrin etäisyydelle. Silloin se ponkaisee saaliinsa kimppuun muutamalla loikalla. Tiikeri tähtää iskunsa useimmiten uhrin niskaan, mutta usein saalis onnistuu välttämään iskun täpärästi väistäen. Jos tiikeri ei onnistu takertumaan uhrinsa niskaan, se voi yrittää estää tätä liikkumasta pureutumalla jalkaan kiinni. Usein kuitenkin saalis pääsee karkuun – vain noin joka kahdeskymmenes saalistusyritys tuottaa tulosta.


title: Tiikeri

text: Tiikerin onnistuttua saamaan saaliinsa kiinni se tappaa sen puremalla sitä niskaan tai kaulaan. Sitten se vetäytyy kaikessa rauhassa tiheikön suojiin aterioimaan. Tiikeri ei pidä syömisen kanssa turhaa kiirettä vaan nautiskelee ruuastaan hitaasti pureskellen. Suuresta saaliseläimestä se syö ensin parhaat palat. Tiikeri pitää syödessään välillä taukoja, joiden aikana se saattaa käydä juomassa tai lepäillä. Jos se ei halua muiden saavan vihiä saaliistaan, se saattaa peittää ruhon oksilla ja lehdillä tai upottaa sen veteen.


title: Tiikeri

text: Tiikeri ei aina jaksa pysytellä suuren saaliin lähistöllä niin kauan, että se saisi itse syötyä kaiken lihan. Muutaman yön jälkeen se vaihtaa jälleen maisemaa ja tuolloin raadonsyöjät tekevät selvää sen tähteistä, joita voi olla varsin paljon. Kun tiikeri on syönyt itsensä kylläiseksi, se ei etsi uutta saalista ennen kuin nälkä alkaa taas vaivata. Joskus tiikeri saalistaa vain joka kymmenes yö, harvoin kuitenkaan useammin kuin joka kolmas yö.


title: Tiikeri

text: Ihmistä ja toisia tiikereitä lukuun ottamatta tiikerillä ei juuri ole luontaisia vihollisia. Aikuisen tiikerin ei juurikaan tarvitse pelätä muita eläimiä, mutta esimerkiksi villikoirat, sudet ja karhut saattavat tappaa pentuja ravinnokseen. Vaikka muut pedot eivät yleensä aikuisen tiikerin henkeä uhkaakaan, saattavat ne yrittää riistää tältä valmiiksi tapetun saaliin. Leopardi on kokonsa ja ruokavalionsa puolesta Aasian kissapedoista lähimpänä tiikeriä ja niinpä tiikeri käykin kilpailijansa kimppuun aina kun kohtaa tällaisen. Helposti uusiin tilanteisiin sopeutuvat koiraeläimetkin voivat olla tiikerille vaarallisia, varsinkin jos liikkuvat laumoissa. Etelässä tiikeriä ahdistelevat punakoirat ja pohjoisessa sudet. Yleensä täysikasvuinen kissapeto kykenee kuitenkin antamaan koira- tai susilaumalle lähes tasaveroisen vastuksen. Karhut ovat maapedoista suurimpia ja niistä suurimmat pystyvätkin helposti päihittämään jopa täysikasvuisen siperiantiikerin. Toinen eläin jota tiikeri varoo, on intiannorsu, mutta tiikeri saattaa surmata emostaan eksyneen norsunpoikasen.


title: Tiikeri

text: Tiikerit ovat yksineläjiä ja jokaisella on oma reviiri, jota se puolustaa toisilta tiikereiltä. Joillakin alueella voi liikkua useampiakin yksilöitä, mutta tuolloin ne liikkuvat alueella eri aikaan ja välttävät toistensa kohtaamista hajumerkein ja raapimajäljillä viestien.


title: Tiikeri

text: Naaraiden ja urosten reviirit poikkeavat selvästi toisistaan. Naaraan reviiri kattaa sen kokoisen alueen metsää kuin se tarvitsee itsensä ja pentujensa elättämiseen, vaikkakin se usein laajentaa aluettaan saadessaan jälkeläisiä. Urosten reviirit ovat paljon suurempia ja monesti ne menevät päällekkäin usean naaraan reviirin kanssa. Samaa sukupuolta olevat tiikerit pyrkivät normaalisti välttämään toistensa seuraa, mutta voimakkaat urokset pyrkivät yleensä laajentamaan reviirinsä mahdollisimman monen naaraan alueelle. Johtavan uroksen reviiri saattaa parhaimmillaan kattaa jopa kuuden naaraan reviirit.


title: Tiikeri

text: Urokset vaeltavat jatkuvasti pitkin hallitsemaansa aluetta ja uudistavat vanhoja virtsa- ja ulostemerkkejään, jotka varsinkin sadekauden aikana haihtuvat nopeasti pois. Jokaisella alueella on hallitseva uros, joka on kaikkien siellä syntyvien pentujen isä. Se myös pyrkii takaamaan sukunsa jatkumisen puolustamalla omia jälkeläisiään kilpailevilta uroksilta. Joskus hallitseva uros kuitenkin kuolee tai ei enää jaksa puolustaa reviiriään ja tällöin vieras uros voi vallata sen itselleen. Tällöin poikaset ovat vaarassa, sillä reviirin uusi hallitsija saattaa yrittää tappaa ne voidakseen korvata ne omilla jälkeläisillään mahdollisimman pian. Tämän vuoksi naaraat piilottavat pesäkolonsa huolellisesti ja vahtivat pentujaan mahdollisimman hyvin.


title: Tiikeri

text: Jos kaksi tiikeriä sattuu vahingossa kohtaamaan toisensa, ne eivät käyttäydy yleensä hyökkäävästi vaan pyrkivät pitämään toisiinsa turvallisen välimatkan. Jos tiikereitä tapaa kahta suuremmissa ryhmissä, ne ovat aina läheistä sukua keskenään. Silloin on kyseessä joko emo ja sen keskenkasvuiset pennut tai joukko aikuisia sisaruksia, jotka eivät vielä ole lähteneet omille teilleen. Saman perheen tiikerit voivat vielä aikuisinakin pitää yhteyttä toisiinsa ja varsinkin alueilla, joilla elintilaa on vähän ne saattavat saalistaa yhdessä ja jakaa saaliinsa. Tällöin kukin syö yksitellen omalla vuorollaan.


title: Tiikeri

text: Kun naaras tulee kiimaan se alkaa viestittää vastaanottavuuttaan hajulla, äänellä ja eleillä. Kiimaisen naaraan virtsassa on erityinen haju, jonka uros tunnistaa ja löytää naaraan hajujälkiä seuraamalla. Lisäksi naaras kutsuu niitä erityisellä karjunnalla. Naaras, jolla ei ole pentuja hoidettavanaan, tulee kiimaan noin 50 vuorokauden välein. Tiikerit voivat paritella mihin aikaan vuodesta tahansa, joskin vuodessa on yksi tai kaksi 1–3 kuukautta kestävää huippukautta, jolloin useimmat naaraat ovat kiimassa.


title: Tiikeri

text: Uros ja naaras hakeutuvat toistensa seuraan vain kiima-aikana ja tuolloin samaa naarasta saattaa piirittää useampikin uros. Jos kaksi urosta kosiskelee samaa naarasta, seuraa yhteenotto, jossa urokset pyrkivät kukistamaan toisensa. Kamppailu on yleensä pikemminkin urosten keskinäistä mahtailua kuin todellinen tappelu, sillä voimakeinoja pyritään välttämään mahdollisimman pitkään. Ensimmäisenä uhkauksena toimii tuijotus, jota tehostetaan viiksikarvojen pörhistämisellä ja hampaiden paljastamisella. Ellei kumpikaan anna periksi, osapuolet lähestyvät toisiaan sähisten ja muristen. Sitten ne käyvät istumaan takajalkojensa varaan eturuumis koholla ja alkavat läimiä toisiaan käpälillään. Jos kamppailu jatkuu, otetaan avuksi kynnet ja kiihtyneet tiikerit nousevat kiivaasti karjuen takajaloilleen huitoen toisiaan. Viimeistään tässä vaiheessa toinen antaa yleensä periksi ja kääntää katseensa sivuun antautumisen merkiksi, minkä jälkeen voittaja ajaa sen pois paikalta. Jos kuitenkin käy niin, että kamppailijat ovat yhtä vahvoja ja peräänantamattomia, taistelu voi yltyä todelliseksi verilöylyksi. Yhteenotto on kuitenkin lähes aina muodollisten rituaalien sarja, jonka toinen osapuoli voi koska tahansa keskeyttää.


title: Tiikeri

text: Tiikerien parittelu ei ala kovinkaan lempeissä tunnelmissa, sillä aluksi naaras ärisee urokselle aggressiivisesti. Pian se kuitenkin alkaa hellästi puskea ja hieroa päätään urosta vasten. Sitten se asettuu häntä ja takapää koholla makuulle valmiina parittelemaan. Uros nousee naaraan selkään ja tarttuu sitä tiukasti niskasta kiinni hampaillaan. Lyhyen parittelun aikana molemmat osapuolet murahtelevat ja vongahtelevat jatkuvasti, mutta lopulta naaras riuhtaisee itsensä nopeasti irti uroksesta ja alkaa huitoa tätä raivokkaasti käpälillään. Nämä ”valeriidat” saattavat vaikuttaa aggressiivisilta, mutta pienen lepohetken jälkeen tiikerit toistavat saman kohtauksen ja voivat toistaa sen jopa 50 kertaa vuorokaudessa koko 5–6 päivää kestävän kiiman aikana. Tuon ajan pariskunta metsästää yhdessä ja jakaa saaliinsa, mutta heti kiiman laannuttua ne lähtevät kumpikin taas omille teilleen.


title: Tiikeri

text: Naaraan kantoaika kestää kolmisen kuukautta. Tiineytensä lopulla se etsii turvallisen synnytyspaikan, joka voi olla yhtä hyvin korkea heinikko kuin ontto puunrunkokin. Naaras synnyttää yleensä 2–3 pentua, joiden liike herättää sen äidinvaistot. Tämän vuoksi naaras ei kiinnitä mitään huomiota liikkumattomiin, kuolleena syntyneisiin pentuihin. Pennut ovat syntyessään sokeita ja niiden silmät aukeavat 6–14 päivän ikäisinä, mutta jokseenkin tarkasti ne pystyvät näkemään vasta kahden kuukauden ikäisinä. Maitohampaat alkavat puhjeta noin kahden viikon kuluttua syntymästä ja pysyvä hampaisto on täysin kehittynyt vuoden ikään tultaessa. Kahdeksan viikon ikään asti pennut saavat kaiken ravintonsa emon maidosta, mutta alkavat sen jälkeen maistella myös emon pesälle tuomaa lihaa. Maito on kuitenkin pentujen tärkeä ravinnonlähde vielä puolivuotiaiksi asti, jolloin emo vieroittaa ne.


title: Tiikeri

text: Ensimmäistä kertaa pennut pääsevät tutustumaan pesän ulkopuoliseen maailmaan kolmen kuukauden iässä. Emo vahtii pentuja tarkasti ja päästää ne aluksi ulos vain päiväsaikaan. Kun sen on pakko käydä saalistamassa, pennut pysyvät hiljaa piilossa. Emo ei päästä ketään pesän lähistölle pentujen ollessa pieniä ja puolustaa niitä hyvin raivokkaasti mahdollisilta tunkeilijoilta. Se voi myös tarpeen vaatiessa siirtää pennut turvallisempaan paikkaan. Naaras siirtää pennut yksi kerrallaan pidellen niistä kiinni kulma- ja poskihampaillaan. Tiikeri ei kanna pentujaan niskanahasta kuten kissa, vaan asettelee niiden pään syvälle suuhunsa kulmahampaiden varaan. Vaikka naaras huolehtiikin jälkikasvustaan parhaan taitonsa mukaan, yli puolet kaikista tiikerin pennuista kuolee ennen kahden vuoden ikää, useimmiten petojen saaliina. Emo voi kuitenkin synnyttää viiden kuukauden kuluttua uuden pentueen mikäli menettää kaikki poikasensa. Pennut pysyttelevät tottelevaisesti piilossa vielä puolivuotiainakin mikäli emo on saalistusretkellä. Palatessaan saaliin kanssa emo kutsuu pentujaan ja antaa näiden aina syödä ensin vaikka olisi itse kuinka nälkäinen tahansa. Puolivuotiaat pennut alkavat jo tehdä lyhyitä tutkimusretkiä lähimaastoon emon läsnä ollessa, mutta 50 metriä kauemmas emostaan ne eivät uskaltaudu. Ne alkavat hioa saalistustaitojaan pikkueläimillä ja kahdeksan kuukauden ikäisinä ne saavat jo seurata emoa metsästysretkille. Emo opettaa poikasilleen tärkeitä taitoja ja saalistusta ja antaa niiden harjoitella jo isonkin riistan metsästystä. Vaarallisten saaliseläinten lähelle emo ei kuitenkaan pentujaan päästä.


title: Tiikeri

text: Naaras huolehtii pennuistaan kahden vuoden ikään asti, minkä jälkeen ne pystyvät jo huolehtimaan itsestään. Ne ovat kasvaneet 150–200 kilon painoisiksi ja vähitellen perhe alkaa hajota. Urospennut lähtevät yleensä omille teilleen naaraita aikaisemmin, mutta saattavat pysytellä toistensa seurassa vielä jonkin aikaa. Naaraat sen sijaan saattavat pysytellä emonsa seurassa jopa kolmen vuoden ikään asti. Ne lähtevät kuitenkin viimeistään silloin, kun emo saa uusia pentuja pitkän tauon jälkeen. Nuoret tiikerit etsivät itselleen uudet reviirit vanhempiensa alueiden reunalta. Urokset tulevat sukukypsiksi 4–5-vuotiaina ja naaraat 3–4-vuotiaina. Suotuisissa oloissa naaras voi synnyttää ja kasvattaa kahden pennun poikueen joka toinen vuosi ja elää 16–18 vuotta.


title: Tiikeri

text: Tiikeri oli aikoinaan laajalle levinnyt laji. Vielä 1800-luvullakin sitä tavattiin yleisesti kaikkialla Kaakkois-Aasiassa. Pohjoisimmat tiikerit elivät Amur-joen tienoolla itäisessä Siperiassa, kun taas eteläisimmät tavattiin Indonesian saaristossa. Tiikerien elinalue ulottui lännessäkin aina nykyisten Turkin ja Irakin alueelle. Ihminen on kuitenkin vallannut suurimman osa tiikerien elinalueesta ja nykyään kaikki alalajit elävät pienillä pirstoutuneilla alueilla eristyksissä toisistaan. Nykyisin suurin osa tiikereistä elää eteläisen ja kaakkoisen Aasian trooppisissa sademetsissä. Lisäksi pieniä populaatioita tavataan yhä Siperiassa ja itäisessä Kiinassa. Indonesian suurilta saarilta tiikeri on Sumatraa lukuun ottamatta kadonnut eikä sitä enää tavata missään osissa läntistä Aasiaa.Tiikerin levinneisyysalue ulottui aikoinaan aina itäisestä Turkista Indonesian saarille. Nykyään laji on kuitenkin ahtaalla


title: Tiikeri

text: Tiikeri mielletään usein vehreiden sademetsien asukiksi, mutta tosiasiassa se on lähtöisin Siperian taigalta, mitä ilmeisimmin jostain Amur- ja Ussurijokien tienoilta, missä vielä nykyäänkin elää siperiantiikereitä. Taigaa hallitsevat mahtavat havu- ja lehtipuumetsät, joissa tiikerit vaeltavat hyvin laajoilla alueilla ruokaa etsiessään. Siperiassa tiikereitä koettelee myös ankara ja luminen talvi, jota ei yleensä mielletä näiden kissapetojen vaivaksi.


title: Tiikeri

text: Pohjoisesta tiikeri levisi aikoinaan etelää kohti ja nykyään suurin osa jäljellä olevista populaatioista elää lämpimän tropiikin monenlaisissa metsissä. Tiikerit sopeutuvat erilaisiin elinympäristöihin ja esimerkiksi Intiassa niitä elää sekä itäisen Intian tulvivissa galeriametsissä, että eteläisissä Keralan vuoristometsissä. Sitä tavataan myös kuivemmilla alueilla bambumetsissä ja metsäsavanneilla.


title: Tiikeri

text: Tiikeri on metsien asukas ja eteläisimmät populaatiot elävätkin Indonesiassa Sumatran kosteissa sademetsissä. Myös Jaavan ja Balin saarilla kasvoi aikoinaan suuria metsiä, mutta niiden kaatamisen myötä alueen tiikerikannat katosivat. Lounais-Aasiassa elänyttä kaspiantiikeriä tavattiin aikoinaan kaikkialla, missä järvien ja jokien rannalla kasvoi metsää, mutta nykyisin tuokin alalaji on hävinnyt.


title: Tiikeri

text: Taigan ja tropiikin suurten metsien lisäksi tiikeriä tavataan myös korkeiden vuoristojen rinteillä muun muassa Himalajalla. Kesäkuukausina ne saattavat kavuta jopa neljän kilometrin korkeuteen meren pinnasta. Saman rodun tiikereitä tavataan myös Kaakkois-Aasian suurella suistoalueella, Sunderbansilla, missä kasvaa paljon mangrovemetsää. Suuri alue on vuoksen aikana enimmäkseen murtoveden peitossa, mutta silti siellä elää varsin paljon tiikereitä.


title: Tiikeri

text: Tiikerit löysivät aikoinaan kodin myös Kaakkois-Kiinan laajoista metsistä, mutta ne on jo aikaa sitten kaadettu ja jäljellä on enää karua kalliota ja kivikkoa. Kallionhalkeamien suojissa piileksii yhä pieni joukko tiikereitä, mutta niiden elinmahdollisuudet ovat hyvin heikot Kiinan kasvavan ihmismassan puristuksessa.


title: Tiikeri

text: Tiikeri tarvitsee elääkseen vettä ja etsiytyykin yleensä jokien lähettyville. Se myös monista muista kissaeläimistä poiketen pitää uimisesta ja vilvoittelee mielellään vedessä kuumina päivinä.


title: Tiikeri

text: Tiikerit saattavat elinympäristön kaventumisen seurauksena joutua kiipeämään neljänkin kilometrin korkeuteen Himalajan vuoristoon.


title: Tiikeri

text: Aleksanteri Suuren sotapäällikkö toi ensimmäisen tiikerin mukanaan Eurooppaan noin 300 vuotta eaa. Tiikeri oli tuliainen Persian ja Intian valloitusretkeltä ja sai kreikkalaisilta nimekseen tigris. Antiikin ajan roomalaiset toivat tiikereitä joukoittain Aasiasta taistelunäytöksiin amfiteattereilleen, missä pedot pakotettiin taistelemaan toisiaan ja ihmisiä vastaan. Rooman valtakunnan romahtamisen jälkeen tiikerit jäivät eurooppalaisilta unohduksiin ja seuraavan kerran niistä kuultiin vasta 1300-luvulla, kun Marco Polo kertoi nähneensä Kiinan keisarillisessa hovissa jättimäisen, musta-valko-punaisen ”leijonan”.


title: Tiikeri

text: Vaikka tiikeri oli eurooppalaisille aivan uusi ja kummallinen tuttavuus, Aasian kansat olivat jo tuhansia vuosia eläneet sen kanssa rinta rinnan ja kunnioittaneet sen mahtavaa voimaa. Tiikeri on tärkeä osa monien aasialaisten kulttuurien taidetta ja uskontoa. Sitä kuvattiin hyvin yleisesti jo Induksen kulttuurin aikoihin 4000–6000 vuotta sitten. Toisella vuosituhannella ennen ajanlaskumme alkua pedon kuvia alkoi ilmestyä runsaasti myös sinetteihin ja amuletteihin.


title: Tiikeri

text: Muinaiset kiinalaiset pitivät tiikeriä mahtavana olentona, jolle edes demonit eivät mahtaneet mitään ja ripustivat tiettyinä erityisen vaarallisina päivinä sen kuvia ovien yläpuolelle ja maalasivat tiikerin kirjoitusmerkin lasten otsaan. Tiikeri oli kiinalaisten keskuudessa niin arvostettu, että jopa keisarien haudat koristeltiin sen kuvilla. Kiinalaisten mukaan myös jumalilla oli läheinen yhteys tiikeriin ja eläin esiintyykin monissa Aasian jumaltarustoissa. Erään myytin mukaan pyhien Kunlunvuorten jumalia vartioi nelihäntäinen tiikerijumalatar, jolla on ihmisen kasvot. Taivaan valtiaan palatsin porttia puolestaan vartioi tiikeri, jolla oli yhdeksän ihmispäätä. Kiinalaisesta muinaisuskonnosta poiketen hindulaisuus ei palvo tiikeriä jumalana. Tiikeri on kuitenkin Durga-jumalattaren ratsu, jonka avulla tämä kukisti puhvelin hahmossa maailmaa uhanneen demonin.


title: Tiikeri

text: Vaikka tiikeri olikin uskonnollisesti tärkeä ja kunnioitettu eläin Aasiassa, sen metsästys oli jo muinoin yleistä ja varsinkin hallitsijoiden ja ylhäisön huvia. Erään kertomuksen mukaan Kiinan keisari määräsi 1700-luvulla armeijan saartamaan valtavan maa-alueen ja ajamaan tiikerit esiin. Ajojahdin tuloksena tapettiin yli tuhat villieläintä, joukossa 60 tiikeriä. Toinen tarina kertoo, että eräs intialainen hallitsija varusti kerran tuhat norsua ja yhtä paljon jalka- ja ratsuväkeä tiikerinmetsästystä varten. Hän otti mukaan myös lukuisat vaimonsa ja koko hovinsa. Tarinaa on ilmeisesti hieman liioiteltu, mutta on totta, että intialaisilla hallitsijoilla oli hyvin kallis tapa metsästää. Norsuja käytettiin yleisesti tiikerinmetsästykseen Intiassa vielä 1800-luvullakin. Metsästysretkillä oli mukana suuri joukko ajomiehiä, jotka säikyttivät tiikerit piiloistaan ja ajoivat ne metsästäjien ulottuville. Tiikereitä tapettiin jo tuolloin suuria määriä. Esimerkiksi Surgujan maharadžan kerrotaan surmanneen ennätykselliset 1 157 petoa ja myös Udaipurin maharadža tappoi huikeat 1 019 yksilöä. Myös tiikerinmetsästykseen viehtyneet englantilaiset järjestivät suoranaisia joukkoteurastuksia ja kävivät kauppaa arvokkailla taljoilla. Taljojen kauppa saavutti huippunsa 1900-luvun alussa ja seurauksena oli tiikerikannan voimakas romahtaminen. Tiikereitä uhkasi sekä elinalueiden nopea häviäminen kasvavan asutuksen tieltä, että brittien ja maharadžojen järjestämät valtavat joukkoteurastukset, joiden aikana tapettiin kymmeniä tuhansia kissapetoja.


title: Tiikeri

text: Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa elää vieläkin vahvana usko perinteisiin tiikeristä tehtyihin lääkkeisiin. Erityisesti varakkaat kiinalaiset ovat valmiita maksamaan suuria summia ”maagisia voimia” sisältävistä rohdoista. Nykyään tiikereitä ei enää elä kyllin paljon luonnossa lääketeollisuuden tarpeisiin, joten niitä on alettu paikoin kasvattaa kysynnän tyydyttämiseksi. Silti suurin osa markkinoille tulevista lääkkeistä on yhä peräisin salametsästetyistä yksilöistä. Kiinassa tiikereitä elää enää vain joitakin kymmeniä, joten eläimet pyydystetään pääosin Intiassa, Nepalissa ja Kaakkois-Aasiassa, mistä ne salakuljetetaan rajan yli. Salametsästys on houkuttelevaa, sillä yhdestä tiikeristä voi saada paikoin rahasumman, joka vastaa maanviljelijän vuoden palkkaa.


title: Tiikeri

text: Tiikerin aivoja käytetään mm. aknen ja tylsämielisyyden hoitoon. Sen silmistä tehdään epilepsialääkettä ja luut ovat erilaisten kipulääkkeiden raaka-ainetta. Kirsua käytetään koiranpuremien hoitoon ja häntää erilaisiin ihosairauksiin. Viiksikarvoista taas tehdään lääkettä hammassärkyyn ja sapen uskotaan auttavan lasten lihaskouristuksiin. Tiikerin kynsiä käytetään Laosissa rauhoittavien lääkkeiden raaka-aineena.


title: Tiikeri

text: Tärkein syy tiikerikannan romahtamiseen lienee sopivien elinalueiden katoaminen. Tiikerit tarvitsevat suuren reviirin, jolla on riittävästi saalista pitämään ne hengissä. Kun ihmisten lukumäärä kasvaa, yhä enemmän metsiä raivataan pelloiksi ja asuinalueeksi. Tiikereiden elintila supistuu ja pienet populaatiot joutuvat eristyksiin hajanaisille metsäsaarekkeille. Kun elintilaa on koko ajan vähemmän, tiikerit ajautuvat yhä useammin ihmisasutuksen lähelle, mistä seuraa väistämättäkin ongelmia paikallisten asukkaiden keskuudessa. Kun muut tiikerit ovat jo vallanneet reviireiksi kaikki vapaat metsäalueet, on nuorten yksilöiden yhä vaikeampi löytää sopivaa asuinpaikkaa. Eristyneisyydessä on myös se haittapuoli, etteivät eri populaatiot pääse sekoittumaan keskenään. Tästä seuraa sisäsiittoisuus ja perimän köyhtyminen.


title: Tiikeri

text: Tiikeri ei normaalisti saalista ihmistä ruoakseen. Se tappaa ihmisen yleensä vain tuntiessaan itsensä uhatuksi eikä tällöinkään syö tätä. Tästä huolimatta vaikuttaa siltä, että tiikeri on historian aikana tappanut enemmän ihmisiä kuin mikään muu suuri kissapeto. Tiikerin arvellaan surmanneen vielä 1800-luvulla vuosittain peräti tuhat ihmistä. Champwatin tiikerin kerrotaan tappaneen yksistään 436 ihmistä.


title: Tiikeri

text: Ihmissyöjätiikerit ovat esimerkiksi salametsästäjän luodista vahingoittuneita yksilöitä, jotka ovat liian heikkoja pyydystääkseen lajille tyypillistä riistaa. Tällaisille yksilöille hidas ja suhteellisen heikko ihminen on varteenotettava saalis. Ihmissyöjätiikerit eivät kuitenkaan yleensä ehdi aiheuttaa kovin montaa kuolemantapausta. Ne vangitaan tai tapetaan usein melko nopeasti.


title: Tiikeri

text: Nykyään tiikerien elintilan pienentyessä ne joutuvat yhä useammin tekemisiin ihmisen kanssa. Tämä lisää riskiä joutua tiikerin saaliiksi, sillä kun metsissä ei ole tarpeeksi riistaa, peto voi käydä myös esimerkiksi pelloilla työskentelevien viljelijöiden tai ihmisen kotieläinten kimppuun. Tiikerin hyökkäyksiä on pyritty vähentämään takaraivolle ripustettavien naamareiden avulla. Tiikeri ei yleensä hyökkää saaliin kimppuun, jos tämä katsoo suoraan sitä kohti. Kun viljelijällä on ”kasvot” molemmilla puolilla päätä, tiikerin hyökkäys on epätodennäköisempi.


title: Tiikeri

text: Vuonna 1969 Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN julisti yleiskokouksensa päätteeksi, että ihmisen toiminta on hävittämässä tiikerin sukupuuttoon. Tiikeri kirjattiin uhanalaiseksi lajiksi ja seuraavana vuonna Intian hallitus kielsi tiikerin taljojen viennin. Tiikerin suojelemiseksi käynnistettiin maailmanlaajuinen keräyskampanja, joka tuotti suuren summan rahaa. Myös eläinsuojeluliitto WWF tuli mukaan tiikerien suojeluhankkeeseen.


title: Tiikeri

text: Asiantuntijaryhmä alkoi suunnitella tiikereille suojelualueita. Hanke nimettiin Tiikeriprojektiksi ja sen toteuttaminen alkoi vuonna 1973, kun Intiaan perustettiin yhdeksän tiikerireservaattia. Seuraavana vuonna hankkeeseen liittyivät mukaan myös Nepal, Bangladesh, Kiina, Neuvostoliitto ja Bhutan. Suojelutöillä alkoi olla kiire, sillä tiikerien lukumäärä oli romahtanut erittäin nopeasti 1900-luvun aikana. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen niitä oli ollut jäljellä vielä 100 000 yksilöä, mutta 1960-luvun lopulla kanta oli enää 2 500. Suojelutyö tuotti kuitenkin tulosta ja vuonna 1984 jo yksistään Bengalissa eli 4 000 tiikeriä.


title: Tiikeri

text: Vuonna 2012 WWF arvioi vapaudessa elävien tiikereiden määräksi noin 3 200 yksilöä, mikä oli vähemmän kuin koskaan ennen. Vuonna 2008 Sumatralla tiikereitä oli enää noin 400 ja Intiassa noin 1 400. Laji on erittäin uhanalainen ja vaatii tiukkoja suojelutoimenpiteitä säilyäkseen hengissä. Salametsästys ja elinalueiden katoaminen ovat vakava uhka tiikereille eivätkä suojelualueetkaan pysty aina takaamaan alueellaan eläville tiikereille turvallisuutta.


title: Tiikeri

text: 1900-luvun aikana tiikereille on perustettu lukuisia suojelualueita eri puolille Aasiaa ja niiden suojelua on pyritty tehostamaan. Vuonna 2004 Myanmariin perustettiin maailman suurin tiikerireservaatti. Tiikereitä pidetään myös eläintarhoissa ympäri maailman ja joidenkin alalajien eläintarhoissa elävä kanta on suurempi kuin luonnonvarainen. Tiikeri lisääntyy vankeudessa ja vaikka luonnonvarainen kanta jostain syystä katoaisikin tulee laji mitä ilmeisimmin säilymään vankeudessa. Tiikereitä voi nähdä myös Suomessa Korkeasaaren eläintarhassa. Luonnossa tiikeri ylittää harvoin 18 vuoden iän, mutta vankeudessa on tavattu jopa 26-vuotiaita yksilöitä.


title: Tiikeri

text: 1950-luvulle asti Intian ja Nepalin rajalla asui vähän ihmisiä ankarien malariaepidemioiden takia. Tiikerit olivat alueella yleisiä, sillä metsiä ja riistaa oli paljon, mutta ihmisiä vähän. Malarian kukistuttua ihmiset kuitenkin palasivat alueelle ja metsien tilalle levittäytyi laidunmaita ja riisipeltoja. Nykyisin 49 000 neliökilometrin alueen elää 200 tiikeriä ja 3,6 miljoonaa ihmistä kotieläimineen. Alueen tiikerit elävät 11 reservaatissa ja muodostavat pieniä toisistaan eristäytyneitä populaatioita, joita uhkaa vakava sisäsiittoisuus. Kannan pitämiseksi elinvoimaisena Intia ja Nepal ovat nyt aikeissa yhdistää neljä suojelualuetta toisiinsa erityisillä käytävillä, joita pitkin tiikerit voisivat liikkua paikasta toiseen.


title: Tiikeri

text: Käytävien suunnittelu ja toteuttaminen ei ole helppoa, sillä myös alueella elävien ihmisten tarpeet on otettava huomioon. Suunnitelman pohjana on pitkä tutkimustyö, jossa on käytetty apuna sekä tiikerien vuosikymmeniä kestänyttä havainnointia että alueen satelliittikuvia. Tutkijat jakoivat jokaisen hehtaarin kahdeksaan eri luokkaan sen perusteella miten ne sopivat tiikerin elinalueeksi. Tavoitteena on, että käytävät ovat mahdollisimman yhtenäistä metsäaluetta. Tavoitteen saavuttamiseksi pitää kuitenkin ensin siirtää kokonaisia kyliä ja ostaa metsää. Tavoitteena on myös, että tiikereillä riittäisi käytävissä saaliseläimiä ja sopivia levähdyspaikkoja.


title: Tiikeri

text: Hankkeen toteuttamiseen kuluu vielä 50 vuotta. Tulevaisuus näyttää kuitenkin valoisalta, koska yksittäisten tiikerien on havaittu käyttävän Nepalin Royal Bardia -kansallispuiston ja Intian Katarniaghat-reservaatin välistä käytävää.


title: Tiikeri

text: Tiikeri on ollut iät ja ajat suosittu eläin sirkuksissa. Se on myös paljon käytetty hahmo kirjallisuudessa ja elokuvissa. Kenties kirjallisuuden historian kuuluisin tiikeri on Rudyard Kiplingin vuonna 1894 ilmestyneen "Viidakkokirja"-romaanin paha Shere Khan, josta Disneyn myöhemmin ilmestynyt elokuva teki vielä kuuluisamman.


title: Tiikeri

text: A. A. Milnen kirjoittamissa Nalle Puh -kirjoissa esiintyy myös Tikru, joka on pehmolelutiikeri. Myöhemmin Disneyn omittua Nalle Puhin hahmoineen Tikru sai ihan oman piirroselokuvansa. Myös Disneyn piirroselokuvassa "Aladdin" prinsessa Jasminella on oma lemmikkitiikeri Rajah. Samaisessa elokuvassa esiintyvän Ihmeiden onkalo -aarrekammion suuaukkona toimii tiikerin pään muotoinen puhuva hiekkadyyni.


title: Tiikeri

text: Vuonna 2004 ilmestyi Jean-Jacques Annaud’n elokuva "Tiikeriveljekset", jossa seurataan kahden tiikeriveljeksen, Kumalin ja Sanghan, elämänvaiheita.


title: Tiikeri

text: Sarjakuvakulttuurin tunnetuin tiikeri on mitä ilmeisimmin Bill Wattersonin piirtämien Lassi ja Leevi -sarjakuvien Leevi-tiikeri, joka on Lassin syvälliseen ajatteluun taipuvainen ystävä.


title: Tiikeri

text: Vuonna 2008 ilmestyneessä "Kung Fu Panda" -elokuvassa esiintyy Tiikeritär-niminen tiikeri, joka on mestari kungfussa.


title: Kemiallinen merkki

text: Kemiallinen merkki on lyhyt, latinalaisia aakkosia käyttävä merkintätapa alkuaineelle. Kaikilla luonnollisilla alkuaineilla on yksi tai kaksi kirjainta pitkä kemiallinen merkki, mutta joillakin keinotekoisilla alkuaineilla se on väliaikaisesti kolme kirjainta pitkä. Kemiallisilla yhdisteillä on niissä olevien alkuaineiden kemiallisista merkeistä yhdistämällä muodostetut kemialliset kaavat.


title: Kemiallinen merkki

text: Kun alkuaineen kemiallisessa merkissä on kaksi kirjainta, on aina ensimmäinen kirjain isolla ja jälkimmäinen pienellä. Täten esimerkiksi Co on koboltin kemiallinen merkki, kun taas CO on hiilimonoksidin eli hiilen (C) ja hapen (O) yhdisteen kemiallinen kaava.


title: Kemiallinen merkki

text: Kemiallisia merkkejä ja kaavoja käytetään esimerkiksi lyhenteinä, materiaalitekniikassa ilmaisemaan lejeerinkien seossuhteita ja reaktioyhtälöissä. Ne otettiin käyttöön 1800-luvun alkupuolella Jöns Jacob Berzeliuksen aloitteesta. Merkit ovat alkuaineiden latinalaisten nimien lyhenteitä, esimerkiksi Au (kulta) on peräisin latinan sanasta "aurum". Ne ovat tunnettuja maailmanlaajuisesti, kun taas monien vanhoista ajoista tunnettujen alkuaineiden nimet vaihtelevat eri kielissä. Niinpä esimerkiksi natriumin ja kaliumin kemialliset merkit ovat kaikkialla maailmassa Na ja K, vaikka muun muassa englannin kielessä näiden alkuaineiden nimet ovatkin "sodium" ja "potassium".


title: Kemiallinen merkki

text: Alkuaineen merkki on sama saman alkuaineen kaikille isotoopeille. Mikäli ne on tarpeen erottaa toisistaan, esimerkiksi ydinfysiikassa, lisätään merkin yhteyteen isotoopin massaluku, joka kirjoitetaan merkin eteen yläkulmaan. Esimerkiksi C tarkoittaa hiili-isotooppia, jonka massaluku on 14, eli ns. radiohiiltä. Toisinaan lisätään myös alkuaineen järjestysluku merkin eteen alakulmaan, jolloin mainitun isotoopin merkki on C.


title: Kemiallinen merkki

text: Järjestysluvultaan suurimpia alkuaineita ei ole välttämättä vielä virallisesti nimetty, vaan ne ovat saaneet väliaikaisen nimen perustuen latinankielisiin lukusanoihin. Niiden väliaikaiset kemialliset merkit ovat kolmikirjaimisia, esimerkiksi alkuaine 119 on ununennium (Uue). Nykyisin suurin pysyvästi nimetty alkuaine on oganesson (Og), järjestysluku 118.


title: Kemiallinen merkki

text: Suomalaisista alkuaineelle nimensä on antanut Johan Gadolin (gadolinium).


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Hydaspesjoen taistelussa vuonna 326 eaa. Aleksanteri Suuri kukisti intialaisen kuninkaan Poroksen.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanteri saapui Taksilaan vuoden 326 eaa. keväällä. Muut alueen hallitsijat alistuivat Aleksanterin valtaan, mutta Poros, joka hallitsi Hydaspeen ja Akesineen välistä aluetta, ei suostunut antautumaan. Aleksanteri lähti armeijansa kanssa häntä vastaan. Poros odotti armeijansa kanssa Hydaspeen vastarannalla, joten Aleksanterin suurin ongelma oli joen ylittäminen. Poroksella oli nimittäin paljon sotanorsuja, joita hevoset pelkäsivät. Lisäksi Hydaspes tulvi niin, että sen ylittäminen oli vaikeaa. Aleksanteri päätti käyttää sotajuonta ja sai Poroksen uskomaan, että hän aikoi odottaa syyskuuhun, jolloin joen ylittäminen olisi helpompaa. Ukkosmyrskyn suojassa Aleksanteri ylitti joen pienen valiojoukon kanssa kaukana leiristään, samalla kun osa joukoista hämäsi vihollista. Aamunkoitossa armeijat kohtasivat.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Poros oli ryhmittänyt sotanorsunsa eteen, koska hän tiesi, että hevoset pelkäsivät norsuja, ellei niitä ollut koulutettu. Kummallakin siivellä Poroksella oli sotavaunuja ja ratsuväkeä. Hän huomasi pian, että hänen vasen siipensä oli heikompi kuin sitä vastassa oleva voimakas makedonialainen ratsuväki. Heti kun Poros alkoi siirtää joukkojaan oikealta siiveltä vasemmalle, Koinoksen johtama ratsuväki hyökkäsi intialaisten oikeaa siipeä vastaan ja kiersi sen ympäri. Samalla Aleksanterin johtama ratsuväki löi vastassa olleet joukot Poroksen vasemmalla siivellä. Tämän jälkeen makedonialainen falangi eteni sotanorsuja kohti ja alkoi tappaa niiden ratsastajia. Pillastuneet norsut pakenivat ja juoksivat takana olevan jalkaväen läpi. Makedonialaiset voittivat taistelun, ja haavoittunut Poros antautui.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Taistelun jälkeen Aleksanteri antoi Poroksen hallita entistä valtakuntaansa satraappina.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanteri oli edennyt vuonna 326 eaa. Taksilan kuningaskuntaan, jota hallitsi kuningas Ambhi (Omfis). Taksila sijaitsi Induksen laaksossa, ja siellä kohtasivat tärkeät tiet, jotka johtivat Baktriaan, Kashmiriin ja Gangesin laaksoon. Taksilassa Aleksanteri vastaanotti useita lähetystöjä, muun muassa Kashmirissa hallinneelta Abisareelta, joka tähän asti oli ollut vihamielinen Aleksanteria kohtaan.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Hydaspesjoen itäpuolista kuningaskuntaa hallitsi Ambhin perivihollinen Poros, joka ei lähettänyt Aleksanterin luokse lähettiläitä. Abisares puolestaan oli Poroksen liittolainen. Poros oli luultavasti alueen mahtavin hallitsija ja hänen kerrottiin olleen suurikokoinen, jopa yli kaksimetrinen, kun taas Aleksanteri oli ehkä vähän aikansa keskipituutta lyhyempi. Curtiuksen mukaan Poros oli rohkea ja ruumiltaan vahva. Hänen järkensä oli terävä, vaikka hän olikin barbaari.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanteri päätti laajentaa Taksilan valtakuntaa ja hyökätä Porosta vastaan. Aleksanteri otti armeijastaan mukaansa 5 000 intialaista sotilasta Taksilasta. Vuoden 326 eaa. toukokuussa Aleksanteri eteni Hydaspesjoelle, jonka toisella rannalla Poros odotti häntä.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Hydaspes tulvi niin, että sen ylittäminen oli vaikeaa ennen talven tuloa. Pelättiin myös, että Abisares liittyisi Poroksen puolelle, jos makedonialaiset odottaisivat talveen asti. Joen ylittämistä hankaloittivat lisäksi Poroksen 200 sotanorsua, joiden Aleksanteri pelkäsi pelästyttävän hänen ratsuväkensä hevoset. Poros piti norsut leirissään, mutta lähetti pienempiä osastoja niihin paikkoihin, joissa joen ylittäminen olisi helpompaa.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanterin suurimpana ongelmana oli joen ylitys. Tosin vastassa ei ollut tällä kertaa koko Persian valtakunnan mahti, vaan ainoastaan yhden intialaisen ruhtinaan joukot. Poroksen hallitsema alue oli pieni, ja naapuriruhtinaat olivat hänelle vihamielisiä, joten Aleksanteri saattoi jakaa joukkonsa.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanteri päätti ylittää joen salaa yöllä ja käyttää vain osaa armeijastaan. Hän levitti huhuja, joiden mukaan hän odottaisi tulvien loppumista. Huhun tueksi hän kokosi valtavat määrät ruokaa ja tarvikkeita leiriinsä, joka sijaitsi joen rannalla Poroksen leiriä vastapäätä. Lisäksi Aleksanteri kuljetutti laivoja Indukselta noin 300 kilometrin päästä. Aina kun Aleksanteri lähti jonnekin, hän antoi erään Attaloksen näytellä itseään ja komentaa joukkoja kuninkaallisen teltan luona. Samalla hän antoi erillisten ryhmien liikkua joen rantoja ylös ja alas. Joukot tekivät keskellä päivää valeylityksiä veneiden ja lauttojen kanssa, ja myös ratsuväki teki samanlaisia valeylityksiä öisin. Aina luullessaan Aleksanterin ylittävän joen Poros otti osan joukoistaan ja kiiruhti paikalle. Curtiuksen mukaan joen saarilla käytiin myös pienempiä kahakoita. Valehyökkäykset rasittivat Poroksen joukkoja, eikä hän pian enää reagoinut niihin.