title: Lauri Salovaara

text: Vuonna 1999 Salovaara pääsi työharjoittelun kautta Radiomafiaan (nykyinen YleX), jossa hän isännöi erinäisiä ohjelmia vuoden 2001 marraskuuhun. Radiomafiasta hän siirtyi Kiss FM:lle, josta irtisanoutui vuonna 2004. Salovaara teki Kiss FM:lle vielä kesän 2006 aamulähetyksiä Susanna Laineen kanssa. Radioura jatkui sen jälkeen mm. Radio Novalla (Radio Nova Liikenteessä, Salminen & Salovaara Show! yhdessä Eppu Salmisen kanssa), Yle Oulu Radiossa, Radio Suomipopilla sekä Radio Aallossa.


title: Lauri Salovaara

text:
Vuonna 2003 hän oli Tuotantoyhtiö Illusionin tuottaman Subtv:n visailuohjelma "Julkvistin" juontajana. Vuoden 2004 syksyllä Salovaara aloitti Nelosen Fit 4You.tv:ssä uutisten ja kisojen isännöijänä joka toisessa jaksossa.
Salovaara oli vonna 2005 töissä Broadcastersilla ja Solar Filmsissä. Hänellä oli myös Nordisk Film & TV:n kanssa tehty sopimus erinäisten tv-ohjelmien juonnoista. Nykyään Lauri Salovaara toimii yrittäjänä Illan Isäntä Oy:ssä, jonka omistaja hän myös on. Illan Isännän tuottamia tapahtumia ovat muun muassa Tiernashow & Dinner 2009, 2010 ja 2011, Suuri Äitienpäiväkonsertti 2010 ja 2011, Joulupukkien SM-kisat Pudasjärven Iso-Syötteellä 2010, Hyväntekeväisyystapahtuma Julkkiskirppis 2011, Hyväntekeväisyystapahtuma Ystävänpäivän Vanhustentanssit sekä kirjoille sovitettu rumputeos Teosteos 2011 yhdessä Olli PA & The Funksonsin kanssa. Illan Isäntä on konsernisoitunut omistaen sijoitusyhtiö 7Figuresin, joka taasen on sijoittajana kuudessä eri yhtiössä.


title: Lauri Salovaara

text: Salovaara käynnisti 24. helmikuuta 2017 projektin nimeltä "Miljonääriksi 500 päivässä", jossa hän aikoi hankkia miljoonan euron omaisuuden alkaen nollasta. Projekti onnistui keräten n. 1,1M€ sijoitusvarallisuuden listaamattomiin yhtiöihin, joskin lopputuloksesta käytiin paljon keskustelua, sillä listaamattomien yritysten arvonmäärittely on usein vaikeaa.


title: Lauri Salovaara

text: Suomalaisessa tapahtumamarkkinointialan Evento Awards -gaalassa Salovaara palkittiin huhtikuussa 2017 Suomen parhaana kategoriassa juontaja/puhuja/kouluttaja. Salovaara onkin yksi Suomen eniten työllistettyjä juontajia tehden parhaillaan jopa 100 livekeikkaa vuodessa.


title: Lauri Salovaara

text: Lauri Salovaara omistaa vuokrattavan Näköalahuoneisto The View - Iso-Syötteen Pudasjärven Iso-Syötteellä sekä Kokous- ja juhlatila The View - Oulujoen Oulussa, Oulujoen rannalla.


title: Lauri Salovaara

text: Lauri Salovaaran isoveli on radiotoimittaja ja entinen kansanedustaja Pertti Salovaara.


title: Balduin IV

text: Balduin (tai Baudouin) IV Spitaalinen (1161–1185) oli Jerusalemin kuningaskunnan kuningas vuosina 1174–1185. Hän oli taitava hallitsija, mutta kuoli hyvin nuorena spitaaliin.


title: Balduin IV

text: Balduin vietti lapsuutensa isänsä, kuningas Amalrik I:n ja tämän puolison Marian hovissa Jerusalemissa. Biologiseen äitiinsä Agnes de Courtenayyn hänellä oli vain vähän kontakteja. Amalrik nimitti Balduinin kotiopettajaksi historioitsija Guillaume de Tyren pojan ollessa kahdeksanvuotias. Guillaume havaitsi Balduinin sairauden oireet, kun hän huomasi, että pojan oikea käsi oli tunnoton. Balduinilla todettiin olevan lepra.


title: Balduin IV

text: Balduinin isä kuningas Amalrik kuoli heinäkuussa 1174 punatautiin 38-vuotiaana, ja nuoresta Balduinista tuli kuningas. Nuoren kuninkaan ei odotettu elävän vanhaksi, ja hänen nuoruusvuosinaan hänen sijaishallitsijoinaan toimivat ensin Miles de Plancy (k. 1174) ja myöhemmin Raymond III. Kuninkaan ei odotettu saavan perillistä, joten kuningassuvun toivo pantiin kuninkaan sisareen Sibyllaan. Sibylla meni naimisiin Guillaume de Montferrat’n kanssa, jonka kanssa hän sai vuonna 1177 perillisen, tulevan hallitsijan Balduin V:n. Kuningaskunnan viholliset odottivat fyysisesti sairaan kuninkaan olevan heikko myös hallitsijana, ja Saladin hyökkäsi häntä vastaan vuonna 1177.


title: Balduin IV

text: Balduin IV osoittautui kuitenkin hyvin tarmokkaaksi ja viisaaksi hallitsijaksi, ja hän otti Jerusalemin kuningaskunnan armeijan omaan komentoonsa. Hän kohtasi Saladinin joukot Montgisardin vuorella 25. marraskuuta 1177 yhdessä temppeliherrojen sotajoukon kanssa, ja taitavasti maastoa hyväksi käyttäen hän saavutti armeijallaan täydellisen voiton. Saladin lyötiin, ja hän suostui rauhaan.


title: Balduin IV

text: Vuonna 1177 Balduin IV myös salli äitipuolensa, leskikuningatar Marian naida Balian d’Ibelinin. Tämä osoittautui vaaralliseksi liitoksi, sillä Maria liittyi nyt vaikutusvaltaiseen Ibelinin sukuun, joka nyt yritti naittaa samana vuonna leskeksi jääneen Sibyllan ja prinsessa Isabellan jäsenilleen.


title: Balduin IV

text: Kuninkaan äiti Agnes sivuutti Guillaumen, kun valittiin uutta patriarkkaa, ja valitsi hänen sijastaan Herakleios Kesarealaisen, jonka epäiltiin olevan Agneksen rakastaja. Agnes halusi myös ratkaista Balduinin seuraajan ja järjesti avioliiton kuninkaan sisaren Sibyllan ja Guy de Lusignanin kesken. Useimpien ylimysten mielestä Guy ei ollut tarpeeksi kokenut tai korkeasäätyinen. Guy aiheutti näin rakoilua kuningaskunnan aatelistossa. Guy väärinkäytti tukikohtaansa Kerakin linnassa Egyptin ja Syyrian välisten kauppakaravaanien ryöstelyyn. Saladinin kostettua Agnes nimitytti Guyn valtakunnan sijaishallitsijaksi. Kuningataräidin vaikutusvalta valtakunnan asioihin oli tällöin korkeimmillaan, ja hän myös järjesti avioliiton kahdeksanvuotiaan prinsessa Isabellan ja liittolaisensa Humphrey IV of Toronin välille, Marian ja Ibelinien vastapainoksi.


title: Balduin IV

text: Vuonna 1183 Balduin IV oli saanut tarpeekseen sekä Guysta että kreivi Reynald de Chatillonista ja näiden politiikasta, jonka Baudouin näki vievän kuningaskunnan kohti katastrofia. Guyn ottaessa osaa Humphreyn ja Isabellan häihin Kerakissa Saladin teki yllätyshyökkäyksen, ja alkoi piirittää Kerakia. Balduin ratsasti Jerusalemin kuningaskunnan joukkojen kärjessä Kerakiin, ja ajoi Saladinin pois; Guyn kieltäydyttyä liittymästä joukkoihin Balduin erotti hänet. Häväisty Guy vetäytyi Ascaloniin vieden prinsessa Sibyllan mukanaan. Balduin ja Saladin solmivat rauhan. Kuninkaan äiti Agnes kuoli vuonna 1184, minkä jälkeen Balduin hallitsi yksin.


title: Balduin IV

text: Baudouin vietti viimeiset vuotensa yrittäen lujittaa valtakuntaansa sekä syventää rauhaa valtakunnan naapureiden kanssa. Hän oli uskonnollisesti suvaitsevainen ja hallitsijana viisas. Hänen terveytensä kuitenkin petti lopullisesti vuonna 1185, ja hän kuoli samana vuonna.


title: Balduin IV

text: Baudouin IV:n jälkeen kuninkaaksi tuli hänen yhdeksänvuotias sisarenpoikansa Balduin V, joka kuoli jo seuraavana vuonna, todennäköisesti isäpuolensa Guy de Lusignanin myrkyttämänä. Hänen jälkeensä kuninkaaksi tuli Guy de Lusignan, joka johti Jerusalemin kuningaskunnan armeijan tuhoon Hattinin taistelussa vuonna 1187.


title: Veli Roger

text: Veli Roger (Frère Roger) (12. toukokuuta 1915 – 16. elokuuta 2005), syntymänimeltään Roger Louis Schutz-Marsauche oli Taizé-luostariyhteisön perustaja.


title: Veli Roger

text: Veli Roger syntyi ja eli ensimmäiset 25 vuotta Sveitsissä. Hän lähti äitinsä kotimaahan Ranskaan 1940, 25-vuotiaana, ja perusti Taizen kylään piilopaikan pakolaisille, jonne tuli muun muassa juutalaisia sodan aikana. Sodan jälkeen hänen luokseen tuli muita ja retriittiyhteisö perustettiin 1949. Veli Roger halusi kehittää yhteisöä ekumeeniseksi ja kutsui mukaan sekä katolisia että protestantteja.


title: Veli Roger

text: 1960-luvulla yhteisöstä tuli suosittu nuorison keskuudessa. Suomessa muun muassa Anna-Maija Raittila teki taizé-yhteisöä tunnetuksi. Veli Roger käytti suosiota hyväkseen ja vieraili Itä-Euroopassa puhumassa kristinuskosta.


title: Veli Roger

text: Veli Roger kirjoitti kirjoja sekä yksin että yhdessä Äiti Teresan kanssa. Hän on saanut UNESCON rauhankasvatuksen palkinnon (1988), Kaalre Suuren-palkinnon (1989), Notre Dame -palkinnon kansainvälisen humanitaarisen palvelun vuoksi (1997) sekä Dignitas Humana -palkinnon vuodelta 2003.


title: Veli Roger

text: Hänet puukotti kuoliaaksi skitsofreniaa sairastanut 36-vuotias nainen Taizéssa, Sovituksen kirkossa 2500 pyhiinvaeltajan edessä.


title: Väinö Tannerin säätiö

text: Väinö Tannerin säätiö perustettiin vuonna 1961 tukemaan erityisesti korkeakoulutasoista opiskelua. Se on nimetty poliitikko Väinö Tannerin mukaan.


title: Väinö Tannerin säätiö

text: Ensimmäiset 25 vuotta säätiö kehitti opiskelija-asumista. Sillä oli opiskelija-asuntolat Helsingin Vallilassa ja Itäkeskuksessa. Opiskelija-asuntotarjonnan lisäännyttyä säätiö alkoi 1980-luvun lopulla keskittyä apurahojen jakamiseen erityisesti jatko-opintoihin ja nuorille tutkijoile.


title: Väinö Tannerin säätiö

text: Vuosina 1989–1999 säätiö tuki yli kahtasataa nuorta tutkijaa akateemisissa jatko-opinnoissa. Lisäksi se tukee taiteilijoita, ja sillä on Mazzano Romanossa Italiassa taiteilija-ateljee ja kirjailijakoti.


title: Väinö Tannerin säätiö

text: Vuonna 2000 säätiö perusti Tanner-palkinnon ja Tanner-Akatemian. Säätiö on aiemmin jakanut Muutoksentekijä-palkintoa.


title: Niilo

text: Niilo on suomalainen miehen etunimi.


title: Niilo

text: Niilo on suomalainen muoto nimestä Nikolaus (Nikolaos), jonka nimen osat merkitsevät "voittoa" ja "kansaa". Nimi tunnetaan myös Virossa.


title: Niilo

text: Niilo esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa 1882–1883. Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1908 lähtien.


title: Niilo

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 21 548 Niilo-nimen saanutta miestä sekä muutama ennen vuotta 1920 syntynyt nainen.


title: M/S Jupiter

text: M/S Jupiter (ent. "Wellamo") oli vuonna 1975 Ranskassa Dubigeon-Normandien telakalla valmistunut autolautta, joka tilattiin Silja Linen osakasvarustamolle Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiölle. Alus asetettiin Helsinki–Tukholma-reitille yhdessä lähes samaan aikaan valmistuneen Rederi AB Svean M/S "Svea Coronan" kanssa. Wellamo palveli tällä reitillä aina vuoteen 1981, jolloin "Finlandia" korvasi sen. Alus kastettiin Jupiteriksi 1. joulukuuta 1998. Jupiter upposi Damrey-myrskyssä marraskuun alussa 2017 Quy Nhơnin vesillä.


title: M/S Mega Smeralda

text: M/S Mega Smeralda (ent. Svea, Silja Karneval ja Color Festival) oli Silja Linen autolautta, joka oli käytössä Turku–Tukholma-reitillä vanhalla nimellä vuosina 1985–1992 ja uudella vuosina 1992–1994. Se on M/S "Silja Festivalin" sisaralus. Vuosina 1994–2007 alus oli Color Linen käytössä nimellä "Color Festival". Alus myytiin marraskuussa 2007 italialaiselle Corsica Ferriesille ja sai nimekseen M/S "Mega Smeralda".


title: M/S Mega Smeralda

text: Suomen Höyrylaiva osakeyhtiö tilasi aluksen 13. huhtikuuta 1983 Wärtsilän Hietalahden telakalta Helsingistä. Valmistumisen aikana aluksen tilaussopimus siirrettiin Tukholmaan rekisteröidylle Johnson Linelle. Sen köli laskettiin 12. huhtikuuta 1984 telakkanumerolla 470 ja alus laskettiin vesille 28. syyskuuta. Alus luovutettiin 7. toukokuuta 1985 Svea Line Finlandille. Se vuokrattiin Johnson Linelle ja kastettiin samana päivänä "Sveaksi" kumminaan Birgit Nilsson.


title: M/S Mega Smeralda

text: Alus oli esiteltävänä Gröna Lundin rannassa Tukholmassa 11. toukokuuta 1984 ja se asetettiin Silja Linen reitille Tukholmasta Maarianhaminan kautta Turkuun 13. toukokuuta. Alus myytiin Johnson Linelle 15. joulukuuta 1989. Aluksella havaittiin vika konehuoneessa sen saavuttua Turusta Tukholmaan 15. toukokuuta 1990. Vian korjaamisen jälkeen alus myytiin takaisin Svea Line Finlandille 15. elokuuta ja se vuokrattiin Johnson Linelle.


title: M/S Mega Smeralda

text: Alus saapui 4. maaliskuuta 1992 Lloyds Werftille Bremerhaveniin modernisoitavaksi. Se kastettiin 31. maaliskuuta "Silja Karnevaliksi" ja alus palasi palvelukseen 7. huhtikuuta. Alus asetettiin 13. huhtikuuta reitille Tukholma–Maarianhamina–Turku. Aluksen myymisestä Color Linelle tehtiin periaatepäätös 15. lokakuuta 1993 ja alus saapui 30. maaliskuuta 1994 viimeisen kerran Turkuun.


title: M/S Mega Smeralda

text: Alus lähti maaliskuun viimeisenä päivänä Turusta Göteborgiin, jossa se siirrettiin 2. huhtikuuta telakalle. Alus myytiin 6. huhtikuuta Osloon rekisteröidylle Color Line ASA:lle, joka siirsi aluksen Color Line Marine AS:lle Sandefjordiin. Alus lähti 24. huhtikuuta Göteborgista Hirtshalsiin, jonne se saapui koeajolla 25. huhtikuuta ja alus saapui seuraavana päivänä Fredrikshavniin.


title: M/S Mega Smeralda

text: Aluksella oli avoimet ovet 26.–27. huhtikuuta Ålborgissa Tanskassa, mistä se lähti Osloon. Aluksen saavuttua Osloon 28. huhtikuuta se kastettiin "Color Festivaliksi". Alus aloitti liikennöinnin Oslosta Hirtshalsiin 29. huhtikuuta.


title: Veeti

text:
Veeti on suomalaisen miehen etunimi. Veeti on suomalainen muunnos Ferdinandista ja Fredrikistä.
Veeti on viettänyt nimipäiviä vuodesta 2005.


title: Veeti

text: Vielä 1990-luvun puolessavälissä Veeti oli kaiken ikäisten keskuudessa harvinainen nimi, mutta sittemmin sen suosio on noussut voimakkaasti.


title: Veeti

text: Vuonna 2005 Veeti annettiin nimeksi 492:lle pojalle ja oli Suomen suosituin syntyneille pojille annettu ensimmäinen etunimi. Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan noin 4 973 henkilöä on saanut nimekseen Veeti.


title: Rosella

text: Rosella voi viitata seuraaviin:


title: Gabriella

text: Gabriella on naisen etunimi, heprealaisperäisen Gabriel-nimen naispuolinen vastine.


title: Gabriella

text: Suomessa nimi Gabriella on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu maaliskuuhun 2017 mennessä 1021 henkilölle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Gabriellan nimipäivä on 24. maaliskuuta.


title: Andrea Doria

text: Andrea Doria voi tarkoittaa seuraavia:


title: Luettelo näennäisesti kirkkaimmista tähdistä

text: Luettelo kirkkaimmista tähdistä sisältää 300 kirkkainta tähteä näennäisen visuaalisen kirkkauden mukaan järjestettynä sekä todellisuudessa kirkkaimpia tähtiä absoluuttisen kirkkauden mukaan järjestettynä. Tähtien näennäinen kirkkaus vaihtelee sen mukaan, millä etäisyydellä ne ovat meistä ja kuinka paljon valoa ne todellisuudessa tuottavat.


text: Tähtien etäisyysmittauksen epävarmuustekijöistä johtuen tähtien todellinen kirkkaus on usein vaikea tietää tarkkaan.


title: San Franciscon maanjäristys 1906

text: San Franciscon vuoden 1906 maanjäristys oli Kaliforniassa 18. huhtikuuta 1906 tapahtunut tuhoisa maanjäristys, joka hävitti San Franciscon kaupungin sitä seuranneiden tulipalojen saattelemana lähes täysin. Järistys alkoi kello 5:12 paikallista aikaa ja kesti 45–60 sekuntia. Sen magnitudi oli 7,7–7,9. Järistyksen seurauksena kuoli yli 3 000 henkeä ja kodittomaksi jäi 250 000 ihmistä.


title: San Franciscon maanjäristys 1906

text: Maanjäristyksen keskus oli Tyynessämeressä aivan San Franciscon kaupungin edustalla. Järistyksen aiheutti San Andreasin siirroksen äkillinen liikahtaminen.


title: San Franciscon maanjäristys 1906

text: Maanjäristyksessä kotinsa menettäneistä ihmisistä monet muuttivat läheiseen Oaklandin kaupunkiin, joka kasvoi maanjäristyksen seurauksena nopeasti.


title: San Franciscon maanjäristys 1906

text: Olettamuksen mukaan maanjäristyksen seurauksena sai alkunsa käytäntö katujen nimien valamisesta risteysalueiden reunakiviin. Syyksi mainitaan maamerkkien ja tienviittojen tuhoutuminen järistyksessä niin pahoin, että pelastushenkilöstöllä oli vaikeuksia suunnistaa kaupungin raunioissa. Reunakiveen valetun tien nimen pitäisi pysyä luettavissa onnettomuuden uusiutuessa. Todellisuudessa menettely määrättiin otettavaksi käyttöön jo järistystä edeltävän vuoden lopulla.


title: Taajamajuna

text: Taajamajuna on VR:n käyttämä nimitys lyhyen matkan junatyypille, joka kulkee suurten asutuskeskusten välillä ja pysähtyy kaikilla tai lähes kaikilla niillä väliasemilla, jotka sijaitsevat enimmäkseen taajamissa. Taajamajunat toimivat jatkoyhteyksinä nopeammille, pienemmät asemat ohittaville InterCity- ja Pendolino-junille. Kaikki taajamajunat merkitään aikatauluihin H-tunnuksella (esimerkiksi H412).


title: Taajamajuna

text: Kesäkuusta 2016 lähtien niin sanotuissa kiskobussitaajamajunissa ei ole ollut konduktööriä. Entistä konduktöörin virkaa hoitaa veturinkuljettaja poikkeustiedottamisen ja matkustajien avustamisen osalta, lipuntarkastajat lippukontrollin osalta ja lippuautomaatit matkan aikana tapahtuvan lipunmyynnin osalta.


title: Taajamajuna

text: Vuonna 1988 "Lättähattujen" poistuessa liikenteestä korvattiin kaikki vuorot Dv12:n vetämällä tavallisesti kolmen vaunun junalla, johon kuului sekä niin sanottuja "sinisiä vaunuja" että puukorisia vaunuja, joista kuitenkin luovuttiin 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Tämän jälkeen VR yritti useaan otteeseen hankkia uusia veturijunia korvaavia kiskobusseja, ja Lättähattujen jälkeen ensimmäiset kiskobussit saatiin käyttöön vuonna 2005. Sähköistämättömillä rataosilla taajamajunat ajetaan nykyään Dm12-kiskobussilla.


title: Taajamajuna

text: Sähköistetyn rataverkon alueella taajamajunat ajetaan tavallisesti Sm2- tai Sm4-junayksiköillä. Kiskobussein liikennöitävät junavuorot ovat kolminumeroisia, sähkömoottorijunakalustolla operoitavat nelinumeroisia.


title: Taajamajuna

text: Taajamajuna on edullisin vaihtoehto VR:n junatarjonnassa, eikä niihin voi varata istumapaikkaa. Tämän vuoksi myös lipun hinta on alempi. Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen ulkopuoliset taajamajunat ovat suurimmaksi osin valtion tukemaa ostoliikennettä, sillä se on VR:lle taloudellisesti kannattamatonta pienten matkustajamäärien vuoksi.


title: Taajamajuna

text: Tšekkiläiset Dm12-sarjan kiskobussit liikennöivät rataosilla Jyväskylä–Seinäjoki, Iisalmi–Ylivieska, Savonlinna–Parikkala, Tampere–Haapamäki ja Karjaa–Hanko. Yhdessä yksikössä on 63 istumapaikkaa, ja niitä voidaan kytkeä yhteen kolme kappaletta. Kiskobusseista löytyy invapalvelut, lemmikkipaikkoja ja lastenvaunujen ja polkupyörien kuljetusmahdollisuus.


title: Taajamajuna

text: Sinisistä vaunuista koostuvat veturivetoiset taajamajunat liikennöivät viime vuosinaan rataosilla Jyväskylä–Vaasa, Tampere–Pori, Seinäjoki–Rovaniemi ja Pieksämäki–Joensuu. Junissa oli tavallisesti 2–4 vaunua, joista yhdessä oli lemmikkieläinpaikkoja ja yhdessä tavaraosasto, jossa oli mahdollista kuljettaa polkupyöriä ja lastenvaunuja. Useissa junissa oli myös invapalvelut. Junat olivat dieselveturin (pääsääntöisesti Dv12) vetämiä, mutta rataosuuksilla Tampere–Pori ja Seinäjoki–Rovaniemi niitä veti sähköveturi Sr1 tai Sr2.


title: Taajamajuna

text: Sinisten vaunujen säännöllinen käyttö taajamajunaliikenteessä on loppunut vuonna 2016.


title: Taajamajuna

text: Vihreistä Eil-lähiliikennevaunista koostuvia junia ajettiin arkipäivisin Helsingin ja Riihimäen välillä ja Lahden oikorataa pitkin Helsingin ja Lahden sekä Helsingin ja Kouvolan välillä. Junassa saattoi olla jopa kymmenen vaunua, joista yksi oli lipunmyyntivaunu. Junissa on mahdollisuus kuljettaa polkupyörää, lastenvaunuja ja lemmikkejä, joiden lisäksi vaunuissa on myös pyörätuolipaikkoja. Niiden käyttö loppui kesäkuussa 2017.


title: Taajamajuna

text: Sähkömoottorivarusteiset taajamajunat liikennöivät rataosilla Lahti – Kouvola – Kotkan satama. Kalustona käytetään joko Sm2-sarjan sähkömoottorijunia tai Sm4-sarjan matalalattiajunia. Junissa on invapaikkoja, WC-tilat ja kuljetusmahdollisuus polkupyörille, lastenvaunuille ja lemmikeille. Sm4-sarjan junissa on lisäksi ilmastointi, infomonitorit sekä matala lattia, joka helpottaa junaan nousua etenkin pyörätuolin tai lastenvaunujen kanssa.


title: Bujinkan budō taijutsu

text: Bujinkan budō taijutsu () on japanilainen budolaji, jonka perustaja ja pääopettaja on japanilainen Masaaki Hatsumi (1931–). Lajia on kutsuttu aiemmin myös nimillä Bujinkan ninpō taijutsu sekä Togakure-ryū ninpō taijutsu. Laji koostuu yhdeksästä perinteisestä japanilaisten kamppailutaitojen koulukunnasta tai tyylistä, joiden päämies Hatsumi on opettajansa, tyylien edellisen pääopettajan Toshitsugu Takamatsun (1887–1972) mandaatilla. Vanhimpien koulukuntien juuret ulottuvat suullisen perimätiedon mukaan jopa 900 vuoden päähän. Lajissa harjoitellaan japanilaista aseetonta taistelua ("taijutsu") sekä erilaisten perinteisten aseiden käyttöä (mm. "bōjutsu" ja "kenjutsu"). Jotkut Bujinkanin koulukunnista sisältävät myös perinteisiä ninja-taitoja ("ninjutsu", "ninpō").Taijutsun harjoittelu tähtää luonnollisen liikkumisen ja vartalon kokonaisvaltaisen käytön oppimiseen. Siihen pohjautuvat erilaiset kaadot, heitot, nivellukot, irrottautumiset, kuristukset, iskut ja potkut, joita harjoitellaan pareittain, muutaman henkilön ryhmissä tai yksin. Harjoittelu koostuu muodollisista pariharjoituksista ("kata"), sekä niiden sovelluksista ja muunnelmista ("henka"). Asetaitoja harjoitellaan yleensä puisin tai pehmustetuin harjoitusasein. Bujinkan budō taijutsun harjoittelu soveltuu useimmille perusterveille yksilöille ikään ja sukupuoleen katsomatta. Useilla harjoitussaleilla on 15 vuoden ikäraja, mutta joillain saleilla ikäraja on alempi tai nuorimmille harrastajille on junioriryhmä. Lajissa ei kilpailla, eikä lajiliittoa ole.


title: Rajakylä (Oulu)

text: Rajakylä on Oulun kaupunginosa ja se kuuluu Pateniemen suuralueeseen. Kaupunginosassa asuu hieman yli 4 000 asukasta.


title: Rajakylä (Oulu)

text: Rajakylä sijaitsee Oulu–Tornio-rautatien länsipuolella, noin seitsemän kilometriä pohjoiseen Oulun keskustasta. Se rajoittuu idässä rautatiehen, lännessä mereen, pohjoisessa Pateniemen kaupunginosaan ja etelässä Koskelan kaupunginosaan. Seututie 847 jakaa Rajakylän kaupunginosan kahtia tien länsipuoliseen Rajahautaan ja itäpuolella sijaitsevaan varsinaiseen Rajakylään.


title: Rajakylä (Oulu)

text: Rajakylän keskus sijaitsee kaupunginosan keskellä ja sinne ovat keskittyneet kauppa-, koulu- ja terveyspalvelut.


title: Rajakylä (Oulu)

text: Alueen rakennuskantaa hallitsevat 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa keskukseen rakennetut kerrostalot. Alueen muuhun rakennuskantaan kuuluvat rivi-, luhti- ja omakotitalot. Rajakylä on tunnettu vuokratalovaltainen kaupunginosa.


title: Rajakylä (Oulu)

text: Rajakylästä on hyvät liikenneyhteydet kaikkialle Ouluun. Alueen tärkeimmät väylät ovat kaupunginosan itäpuolinen valtatie 4, Haukiputaantie eli seututie 847 (""vanha nelostie"") sekä Raitotie.


title: Rajakylä (Oulu)

text: Julkinen liikenne toimii keskustan suuntaan hyvin ja esimerkiksi yliopistolle on lyhyt (n. 3 kilometriä) pyöräilymatka. Myös Teknologiakylän työpaikat ja Linnanmaan palvelut ovat Rajakylän välittömässä läheisyydessä.


title: Rajakylä (Oulu)

text: Rajakylässä sijaitsee Talvikkipuiston urheilukeskus, jossa voi harrastaa talvella luistelua ja kesällä jalkapalloa ym. pallopelejä.


title: Vallikallio

text: Vallikallio () on Leppävaaran kaupunginosan osa-alue Espoossa. Vallikallio on pääosin kerrostaloaluetta, joka on rakennettu suurimmaksi osaksi 1980–1990-luvuilla. Vallikallio on saanut nimensä alueen keskellä sijaitsevasta metsäisestä kalliohuipusta, jossa on ensimmäisen maailmansodan aikaiseen maalinnoitukseen liittyviä linnoituslaitteita. Se on Vallikallion korkein kohta, ja sen huipulta näkee Leppävaaran yli. Vallikallion viereisiä alueita on muun muassa Lintuvaara, Veräjäpelto, Kyyhkysmäki ja Postipuunmäki.


title: Vallikallio

text: Etelässä Vallikallio alkaa Harakantien ja Lintuvaarantien risteyksestä, ja päättyy Pikkulinnunreitin ja Lintuvaarantien risteykseen, josta se jatkaa Pikkulinnunreittiä Kehä I:lle. Idässä Vallikalliota rajaa Kehä I ja Porarinkadun takainen metsä. Lännessä rajanveto on vaikeampaa, mutta kovin paljon Lintuvaarantien länsipuolelle Vallikallio ei ulotu.


title: Vallikallio

text: Vallikalliosta löytyvät Siwa, Blue Jay Bar, Hotelli Hellsten (aikaisemmin Privatel ja StayAt), jonka yhteydessä ravintola Huivi sekä Shell ravintoloineen, Tellabs, Oberthur Technologies ja muuta pienteollisuutta, mutta ei isompia kauppoja. Leppävaaran ydinkeskustaan on Vallikalliolta matkaa noin kilometri. Lintuvaarantiellä kulkevat bussilinjat 202, 203, 231 ja 510, joilla pääsee niin Leppävaaran keskustaan kuin Helsinkiin, Tapiolaan ja Martinlaaksoon.


title: Tapio Korjus

text: Seppo Tapio Aleksanteri Korjus (s. 10. helmikuuta 1961 Vehkalahti) on suomalainen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja.


title: Tapio Korjus

text: Nuorena Korjus harrasti monia eri urheilulajeja, joista menestyi erityisesti hiihdossa. Hiihdon ansiosta hän pääsi Vuokatin urheilulukioon syksyllä 1977. Selkäkivut pakottivat Korjuksen kuitenkin keskittymään keihäänheittoon, lajiin jossa hän ylitti 70 metriä ensi kerran 18-vuotiaana vuonna 1979. Korjuksen juniorivuosien kasvattajaseura oli Vehkalahden Veikot ja myöhemmin keihäänheittäjänä Lapuan Virkiä.


title: Tapio Korjus

text: Korjuksen keihäänheittoura kehittyi tasaisesti koko 1980-luvun (muutamaa vammojen vaikeuttamaa kautta lukuun ottamatta) ja hän ylitti 80 metriä ensi kerran vuonna 1983, mutta laajempaan kansainväliseen tietoisuuteen hän tuli vasta Soulin kisojen olympiavoiton 1988 myötä. Edellisenä vuonna hän oli voittanut yllätysmestarina Suomen mestaruuden (mutta ei ylittänyt MM-kisarajaa päästäkseen kisoihin), jonka hän uusi olympiavuonna. 16. kesäkuuta 1988 hän heitti maaottelussa Norjaa vastaan uuden Suomen ennätyksen 85,18 metriä, jota hän paransi Lahdessa eliittikisoissa 25. elokuuta heittäen 86,50. Tulos oli kaikkien aikojen kolmanneksi paras. Vanhalla keihäsmallilla Korjus oli heittänyt 89,30 Pihtiputaan keihäskarnevaaleissa 1985.


title: Tapio Korjus

text: Soulin kisoissa Korjus aloitti hyvin heittämällä johtoheiton heti ensimmäisellä kierroksella. Kilpakumppanit Seppo Räty ja Jan Železný menivät kuitenkin ohi Korjuksen kärsiessä jalkakrampeista ja joutuessa jättämään heittoja väliin. Kuudennella kierroksella Železný heitti parhaaksi tuloksekseen 84,12, mutta Korjus onnistui kisan viimeisenä heittäjänä viimeisellään heittämään 84,28 ja voitti kultaa. Maanmies Räty sai pronssia. Samoista kisoista Harri Koskela toi Lapuan Virkiälle hopeaa painista – muun Suomen joutuessa tyytymään kahteen pronssimitaliin.


title: Tapio Korjus

text: Olympialaisten jälkeen Korjus ei enää heittänyt Suomen ja Ruotsin ulkopuolella ja lopetti kilpauransa kauteen 1989.


title: Tapio Korjus

text: Tapio Korjus on koulutukseltaan liikuntatieteiden maisteri. Hän on Kuortaneen urheiluopiston rehtori sekä Kuortaneen valmennuskeskuksen johtaja. Hän on toiminut myös keihäänheiton valmentajana muun muassa Mikaela Ingbergille ja Mikko Kankaanpäälle.


title: Tapio Korjus

text: Korjus nimitettiin 28. kesäkuuta 2007 valtion liikuntaneuvoston puheenjohtajaksi seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Hänet valittiin uudelleen valtion liikuntaneuvoston puhenjohtajaksi vuonna 2015 alkaneella nelivuotiskaudella.


title: Tapio Korjus

text: Korjus nimitettiin 1. syyskuuta 2010 alkaen Suomen Olympiakomitean huippu-urheilun toimintatavan muutoksen projektiryhmän jäseneksi.


title: Professio

text: Professio on vahvan ja arvostetun yhteiskunnallisen aseman saavuttanut ammatti. Professioiden asema perustuu todelliseen tai väitettyyn erikoisosaamiseen, johon ne ovat ovat saaneet ainakin osittaisen ja usein lakisääteisen monopoliaseman. Professionaalin asemaan liittyy usein tavallista suurempi autonomia työnteossa. Tyypillisiä ja vanhimpia professioita ovat papin, lääkärin ja lakimiehen ammatit.


title: Professio

text: Organisaatiotaloustieteen mukaan profession keskeinen tunnusmerkki on, että professionaali toimii luotettuna asiantuntijana ja agenttina hänen palveluitaan hakevalle päämiehelle. Tämä on tarpeellista silloin, kun työ vaatii erikoisasiantuntemusta jonka seuraamuksia päämies ei voi suoraan valvoa tai mitata. Niinpä profession tyypillisiä tunnusmerkkejä ovat teoreettiseen tietoon perustuva osaaminen, koulutuksen ja harjoituksen tarve, alatyypilliset erityissäännöt kuten papin rippisalaisuus, sekä ryhmän jäsenten taitojen testaaminen.


title: Professio

text: Tällaisessa järjestelyssä professionaali myös tekee merkittäviä päätöksiä päämiehensä puolesta, hänen valtuutuksellaan, mikä edellyttää erityistä luottamusta sijaistoimijan kykyyn toimia nimenomaan päämiehensä hyvinvointia edistäen, jopa yli oman välittömän hyötynsä. Tästä sitten seuraa yleensä ammatillisen itsevalvontaelimen olemassaolo, altruistisen palvelun merkityksen korostaminen, laajalle levinnyt ja selvästi lain kirjainta tiukempi yksityinen käyttäytymissäännöstö, kuten lääkärinetiikka, sekä sitä kautta alan itsevalvontakoneistojen tavallista suurempi kansainvälisyys ja riippumattomuus paikallisista laeista.


title: Professio

text: Sosiologisesti professioita ovat kuitenkin määritelmällisesti täsmälleen ne ammatit, jotka ovat yhteiskunnassa onnistuneet saamaan profession aseman. "Professiosaatio" tarkoittaa prosessia, jossa ammattikunta pyrkii liittämään omaan ammattiinsa edellä mainittuja ominaisuuksia tai muuten esiintymään professiona, jotta se voisi parantaa asemaansa työmarkkinoilla. Onnistuakseen tässä ammattikunnan täytyy sosiologi Andrew Abbottin mukaan onnistua saamaan itselleen laillinen asema suhteessa ammattiin liittyvään abstraktiin tietoon.


title: Professio

text: Niinpä professio on käsitteenä jännitteessä yleisemmän ammatin kanssa: se voi toisaalta tarkoittaa alaa joka on sattunut mielivaltaisista syistä saavuttamaan laillisen tai muuten yhteiskunnallisesti erityisen aseman, ja toisaalta alaa jonka erityiset luottamus- ja asiantuntijapiirteet jo taloudellisista syistä erottavat sen yleisemmästä työnteosta.


title: Professio

text: Organisaatiotaloustieteessä myös tunnetaan termi "professionalisaatio". Se tarkoittaa prosessia, jossa tiedon ja teknologisen osaamisen kasvaessa sekä yhteiskunnallisen työnjaon alati hienojakoistuessa yhä useammista aloista tulee läpinäkymättömiä muiden alojen osaajille. Prosessi johtaa siihen, että jatkuvasti suurempi osa työstä vaatii sellaista luottamusta jota vain harvoilta professionaaleilta aiemmin edellytettiin. Seuraamuksena on, että yhä suurempi osa työstä professiosoituu kehityksen ja kasvun myötä.


title: Suomi–Chile-seura

text: Suomi–Chile-seura on suomalainen ystävyysseura, joka perustettiin 11. syyskuuta 1973. Järjestön tehtävänä on "tehdä tunnetuksi chileläistä kulttuuria ja yhteiskuntaa suomalaisille sekä lisätä kulttuurinvaihtoa maiden välillä". Seura perustettiin auttamaan Chilen pakolaisia sekä sopeutumaan Suomeen että pitämään yhteyksiä Chileen. Seuran nykyinen puheenjohtaja on Eila Belila.. Seuran puheenjohtajia ovat olleet muun muassa sitä perustamassa olleet Eino S. Repo, Jacob Söderman ja Tarja Halonen.


title: Suomi–Chile-seura

text: Viikkoa ennen Suomi–Chile-seuran perustamista sosiaalidemokraatit ja enemmistökommunistit perustivat "Chile-seuran", jonka puheenjohtajaksi tuli Erkki Tuomioja. Chile-seura ja Suomi-Chile-seura eivät kyenneet yhdistymään ja Tuomiojan seura muutti nimensä Allende-seuraksi.


title: Gratianus (keisari)

text: Flavius Gratianus Augustus (18. huhtikuuta/23. toukokuuta 359 – 25. elokuuta 383) oli Länsi-Rooman keisari 375–383. Hän oli Valentinianus I:n ja Severan poika. Hän syntyi Sirmiumissa Pannoniassa. 4. elokuuta 367 hänen isänsä teki hänestä "augustuksen". Kun Valentinianus kuoli 17. marraskuuta, armeija teki Gratianuksen velipuolesta Valentinianuksesta keisarin.


title: Gratianus (keisari)

text: Gratianus antoi Valentinianus II:lle ja tämän äidille Justinalle hallittavaksi Italian, Illyrian ja Afrikan. Itse hän piti Gallian. Todellisuudessa valta kuitenkin pysyi Gratianuksen käsissä. Itä-Roomaa taas hallitsi Gratianuksen setä Valens, mutta tämä sai surmansa 9. elokuuta 378 kohtalokkaassa Adrianopolin taistelussa. Itä-Rooman keisarius siirtyi Gratianukselle, muuta hän ei luullut pystyvänsä puolustamaan laajaa valtakuntaa yksin barbaarien hyökkäyksiltä. Hän nimitti Itä-Rooman keisariksi erään upseerin, Theodosiuksen.


title: Gratianus (keisari)

text: Piispa Ambrosiuksen vaikutuksen alaisena Gratianus kielsi pakanoita harjoittamasta uskontoaan Roomassa. Hän kieltäytyi myös käyttämästä "pontifex maximuksen" arvoa. Hän poisti myös voitonjumalattaren alttarin Rooman senaatista.


title: Gratianus (keisari)

text: Aluksi Gratianus hallitsi valtakuntaa menestyksekkäästi, mutta ajan myötä hän veltostui ja vietti aikaansa aina enemmän metsästyksen parissa. Gratianus otti joukon alaaneja palvelukseensa ja pukeutui julkisesti skyyttien asuun. Tästä hän sai kansan vihat niskoilleen. Kenraali Magnus Maximus käytti tätä hyväkseen ja kapinoi Gratianusta vastaan. Gratianus vangittiin ja hänet teloitettiin 25. elokuuta 383.


title: Kolarin rata

text: Kolarin radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Tornion asemalta Kolariin. Rataosan pituus on 186,6 km, ja se seurailee Tornionjokea halki Tornionlaakson. Junien suurin sallittu nopeus rataosalla on 100 km/h.


title: Kolarin rata

text: Rataosaan kuuluviksi lasketaan myös Kolarista Rautuvaaran ja Äkäsjoen kaivoksille rakennetut sivuradat: näiden kunnossapito on lopetettu 2004 ja ne on suljettu liikenteeltä.


title: Kolarin rata

text: Kolarista Äkäsjoelle johtava lakkautettu rata piti avata vuonna 2010 uudelleen malmiradaksi ja rakentaa rataa Muonionjoen ja rajan yli Ruotsiin Pajalaan Kaunisvaaran kaivokselle, mutta suunnitelma peruuntui koska kaivos päätti käyttää Narvikia lastaussatamanaan Suomen satamien sijasta. Toistaiseksi Rautuvaaran ja Äkäsjoen radoille ei ole suunniteltu muuta käyttöä.


title: Kolarin rata

text: 26. joulukuuta 2005 Tornion Korpikylässä, lähellä Niemenpään rautatieasemaa tapahtui kansainvälistäkin huomiota herättänyt Tornion koiravaljakkoturmana tunnettu onnettomuus, jossa kaksi italialaisturistia sai surmansa, kun heidän rekensä jäi Kolarista Helsinkiin matkalla olleen pikajunan alle.


title: Kolarin rata

text: Liikenne- ja viestintäministeriö kannattaa radan jatkamista Ylläkselle. Ratayhteys palvelisi Ylläksen kasvavaa matkailua. Radan rakentaminen voisi ajoittua ennen vuotta 2020, mutta sen rakentaminen riippuu alueen kaivoshankkeesta. Sekä Kittilään ja Kolariin että Ruotsin Pajalaan on suunnitteilla mittavia kaivoshankkeita, jotka takaisivat toteutuessaan radan säilymisen.


title: Kolarin rata

text: Radan eteläosa Kaulinrantaan saakka on rakennettu ennen sotia. Kolariin saakka rataa jatkettiin vasta 1960-luvulla, ja se rakennettiin pääasiassa työllisyystöinä.


title: Kolarin rata

text: Rataosa on valmistunut useammassa osassa seuraavasti:


title: Kolarin rata

text: Nykyisin Kolarin radan henkilöliikennettä hoidetaan hiihtosesongin ulkopuolella torstaisin kulkevalla henkilöjunalla Helsingistä. Hiihtosesongin aikana Kolariin ajetaan useita yöpikajunia vaihtelevin aikatauluin. Sesonkijunista kaikki eivät kulje päivittäin, vaan niitä on ajoitettu lomien alkuun sekä viikonloppuihin. Toukokuussa henkilöliikennettä ei ole lainkaan.


title: Kolarin rata

text: Tavaraliikenne on nykyisin yksinomaan raakapuuliikennettä Kemiin.


title: Kolarin rata

text: Kolarin radan liikennettä ohjataan keskitetysti Oulusta. Koska rataosa on vähäliikenteinen, ja radan ainoa kohtauspaikka on Pellossa, rataosuudella liikennöidään käytännössä vain yhteen suuntaan kerrallaan. Peräkkäin kulkevien junien välissä on aina yksi välisuojastuspaikka.


title: Kolarin rata

text: Ylläksen rata on suunnitteilla oleva ratahanke, jonka tarkoituksena olisi jatkaa Kolarin rataa Ylläkselle. Radan toteutuminen riippuu alueen kaivoksista. Rakentaminen on ajoitettu 2020-vuosikymmenelle. Radalla voisi olla tavaraliikenteen lisäksi myös henkilöliikennettä.


title: Luettelo Harry Potter -sarjan hahmoista

text: Tämä artikkeli kertoo Harry Potter -sarjan hahmoista.


title: Dean Thomas

text: Dean Thomas on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Kaupunkitelevisio

text: Kaupunkitelevisio oli kesäkuussa 2005 toimintansa aloittanut, paikallisiin aiheisiin ja ilmiöihin keskittynyt ympärivuorokauden toimiva kaapelikanava Pirkanmaalla. 21. syyskuuta 2010 Kaupunkitelevision korvasi Wave 100.


title: Kaupunkitelevisio

text: Lista kanavan vakituisista ohjelmista. Jokaisen sarjan uusi jakso esitettiin aina maanantaisin.Kaupunkitelevisio lähetti ohjelmaa Tampereen Tietoverkko Oy:n kaapelissa digitaalisesti. Kanava tavoitti alueellaan liki 220 000 katsojaa eli noin 110 000 taloutta. Kaupunkitelevisio näkyi Tampereen, Nokian, Kangasalan, Sahalahden, Lempäälän, Pirkkalan, Oriveden, Hämeenkyrön ja Ylöjärven kunnissa.


title: Hangaskangas

text: Hangaskangas on Oulun eteläisin kaupunginosa Pikkaralan kaupunginosan eteläpuolella Maikkulan suuralueella. Hangaskankaan kaupunginosa on asukasluvultaan Oulun toiseksi pienin. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Pikkaralan rautatieasemaan sekä Oulu–Kontiomäki-rataan, ja etelässä Kempeleen ja Tyrnävän kunnanrajoihin, sekä idässä Muhoksen kunnanrajaan.


title: Hangaskangas

text: Hangaskangas on maastoltaan pääasiallisesti kuivaa mäntykangasta. Rakennuksia on vähän. Alueella on runsaasti soranottopaikkoja: hienoa hiekkaa on käytetty laajalti maanteiden ja rautatien kunnossapitoon sekä rakennuksiin. Hangaskankaalla sijaitsee harrasteilmailun käytössä oleva Ahmosuon lentokenttä.


title: Mikko Kolehmainen

text: Mikko Yrjö Ilmari Kolehmainen (s. 18. elokuuta 1964 Mikkeli) on entinen suomalainen kilpameloja ja olympiavoittaja. Hän osallistui neljiin kesäolympialaisiin 1984–1996. Barcelonan olympiakisoissa 1992 hän oli ainoa suomalainen kultamitalisti.


title: Mikko Kolehmainen

text: Seuratasolla Kolehmainen edusti Mikkelin Melojia.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: Fear of the Dark on brittiläisen metallimusiikkia esittävän Iron Maidenin yhdeksäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 11. toukokuuta 1992, ja sen tuottivat yhtyeen basisti Steve Harris ja pitkäaikainen yhteistyökumppani Martin Birch, joka jäi eläkkeelle tuottajan virastaan albumin julkaisun jälkeen. Albumi jäi myös väliaikaisesti Iron Maidenin ja laulaja Bruce Dickinsonin viimeiseksi studioalbumiksi, sillä Dickinson siirtyi sooloartistiksi "A Real Live Tour" -konserttikiertueen päätyttyä vuonna 1993.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: "Fear of the Dark" sijoittui Suomessa albumilistan neljänneksi ja yhtyeen kotimaassa Britanniassa albumilistan ensimmäiseksi. "Fear of the Dark" oli kolmas Britannian listaykköseksi noussut Iron Maidenin albumi. Aiemmin samaan olivat yltäneet "The Number of the Beast" 1982 ja "Seventh Son of a Seventh Son" 1988. Yhtyeen kotimaassa albumilta julkaistiin kaksi singleä; ”Be Quick or Be Dead” (brittilistan 2.) ja ”From Here to Eternity” (brittilistan 21.). Kappale ”Wasting Love” julkaistiin singlenä alun perin ainoastaan Alankomaissa, mutta myöhemmin se julkaistiin radiosoittosinglenä Yhdysvalloissa albumin markkinoinnin edistämiseksi. Kaikista edellä mainituista kappaleista tehtiin myös musiikkivideot.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: Melvyn Grant piirsi albumin kansikuvan, jossa yhtyeen maskotti Eddie the Head esiintyy puussa kasvavana hirviönä. Alun perin yhtyeen aiempiin levytyksiin kansitaiteen piirtäneen Derek Riggsin oli määrä tehdä kansipiirros myös "Fear of the Darkiin", mutta yhtye ei ollut tyytyväinen Riggsin luomaan kansikuvaehdotukseen ja päätti valita Grantin piirtämään kannen. Grant on sittemmin piirtänyt muun muassa Iron Maidenin "Virtual XI"- ja "Death on the Road" -albumien kansikuvat, ja hän onkin Riggsin jälkeen toiseksi tuottoisin Iron Maidenin levytyksiin kuvituksia tehnyt taiteilija. Yhtyeen managerin Rod Smallwoodin mukaan yhtye alkoi hyväksymään piirroksia muilta taiteilijoilta, koska he halusivat tuoda Eddie the Headin hahmon 1980-luvulta uudelle vuosikymmenelle ja päivittää hahmon sarjakuvamaisen olemuksen suoraviivaisemmaksi, jotta hahmosta tulisi aiempaa uhkaavampi.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: Albumi nauhoitettiin tuottaja Martin Birchin kanssa Steve Harrisin kotistudiolla Essexissä.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: "Fear of the Dark" julkaistiin virallisesti 11. toukokuuta 1992. Albumi julkaistiin kolmella eri formaatilla: vinyyli- ja CD-levynä sekä C-kasettina, ja sen julkaisivat Yhdysvalloissa Epic Records ja Euroopassa EMI. Suomessa "Fear of the Dark" sijoittui albumilistan neljänneksi ja yhtyeen kotimaassa Britanniassa ensimmäiseksi. Saksassa ja Sveitsissä albumi sijoittui viidenneksi, Norjassa kuudenneksi ja Ruotsissa sekä Itävallassa kahdeksanneksi. Yhdysvalloissa albumi nousi "Billboard 200"-listan sijalle 12.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: Albumin ensimmäinen single ”Be Quick or Be Dead” julkaistiin 13. huhtikuuta 1992, ja se nousi Britanniassa sijalle 2. Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi Wing Ko. Seuraava single ”From Here to Eternity” nousi brittilistan sijalle 21, ja kappaleen videon ohjasi Ralph Ziman. ”Wasting Love” julkaistiin myyntisinglenä ainoastaan Alankomaissa, ja myös tästä kappaleesta tehtiin musiikkivideo.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: Iron Maiden käynnisti albumia promotoineen "Fear of the Dark Tour" -maailmankiertueen vuoden 1992 kesällä. Kiertueen aikana yhtye vieraili myös Suomessa ja oli pääesiintyjänä massiivisella Monsters of Rock -festivaalilla jo toista kertaa urallaan. Yhtyeen esiintyminen nauhoitettiin ja julkaistiin myöhemmin livealbumina ja -videona "Live at Donington". Jo marraskuussa päättynyt 65 esiintymisen pituinen "Fear of the Dark Tour" sai jatkoa seuraavana keväänä "A Real Live Tour" -kiertueen käynnistyessä. Vuonna 1993 yhtye julkaisi myös kaksi uutta, vastikään nauhoitettua livealbumia "A Real Live One" ja "A Real Dead One". "Fear of the Dark Tourin" päätöskonsertti soitettiin Tokiossa, Japanissa 4. marraskuuta 1992.


title: Fear of the Dark (albumi)

text:
Bruce Dickinsonin ja Janick Gersin säveltämä albumin avausraita ”Be Quick or Be Dead” on sanoituksiltaan hyvin samankaltainen "No Prayer for the Dying" -albumin ”Holy Smoke” -kappaleen kanssa. Kappale on hyvin nopeatempoinen ja käsittelee politiikan ahneuksia ja korruptiota.
Steve Harrisin blues-vaikutteinen ”From Here to Eternity” vaikuttaa kertovan naisen suhteesta moottoripyöräänsä, mutta todellisuudessa kappaleen sanoituksissa on viittauksia seksuaaliseen kanssakäymiseen. Niin ikään Harrisin säveltämä ”Afraid to Shoot Strangers” kuvaa taisteluun valmistautuvan sotilaan ajatuksia; vaikka kappaleen sotilas onkin vain armeijan pelinappula, hän on silti taistelukentällä ihminen epäilyksineen ja tunteineen.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: ”The Fugitive” pohjautuu vuosina 1963-1967 esitettyyn televisiosarjaan "Takaa-ajettu" ja Dickinsonin ja Dave Murrayn kappale ”Chains of Misery” kertoo Dickinsonin mukaan jokaisen ihmisen olkapäällä istuvasta vääryyksiin johdattavasta paholaisesta. ”Weekend Warrior” käsittelee jalkapallohuliganismia ja nimiraita ”Fear of the Dark” nimensä mukaisesti pimeän pelkoa; kappaleen sanoitukset kertovat miehestä, joka illan pimetessä alkaa huolestumaan kuvitelmistaan, koska hänen mielikuvituksensa käy ylikierroksilla. Kappaletta kirjoittaessaan Steve Harris hyödynsi omia lapsuudenaikaisia pelkojaan pimeällä yksin olemisesta. Kappaleesta on sittemmin tullut yksi yhtyeen suosituimmista.Soundin Antti Mattila sanoi yhtyeen ”terästäytyneen musiikillisesti "Fear of the Darkilla" kehnomman vastaanoton saaneen "No Prayer for the Dyingin" jälkeen”, mutta albumilla oli hänen arvionsa mukaan myös liikaa kappalemateriaalia. Allmusicin Greg Prato mainitsi ”albumin menettävän tehokkuuttaan liiallisten huonojen sävellysten, kuten ’Childhood’s Endin’ ja ’Chains of Miseryn’ vuoksi”, mutta kehui albumin erottuvan edukseen suositun thrash metalin aikakaudella muun muassa nopeatempoisen ”Be Quick or Be Deadin” johdosta. Sputnikmusikin Mike Stagno sen sijaan kritisoi albumilla laulaja Bruce Dickinsonin raspista ja raaempaa laulutyyliä, minkä vuoksi moni albumin kappale ei noussut juurikaan suosituksi.


title: Fear of the Dark (albumi)

text: Vuoden 2008 Kerrang!-lehden julkaisemalla tribuuttialbumilla "Maiden Heaven" oli yksi cover-kappale, nimiraita ”Fear of the Dark”, jonka esitti Fightstar-yhtye.ja;


title: Lintula (Oulu)

text: Lintula on Oulun kaupunginosa. Se sijaitsee keskustan eteläpuolella Höyhtyän suuralueella, rajoittuen pohjoisessa Höyhtyän, lännessä Nokelan, ja etelässä Mäntylän kaupunginosiin, sekä idässä nelostiehen. Kaupunginosassa asuu noin 900 asukasta.


title: Lintula (Oulu)

text: Lintulan asemakaavan on laatinut arkkitehti Niilo Kokko 1960-luvun alussa. Lähiön rakentaminen oli Pohjois-Suomen ensimmäinen niin sanottu aluerakentamiskohde, jonka toteutti Rakennusvoima Oy. Suunnitelmat rakennusliikkeelle teki Arkkitehtuuritoimisto Uki Heikkinen. Lintulan rakentaminen aloitettiin 1963 ja alueen valmistumisvuoteen 1971 mennessä lähiöön oli rakennettu 500 asuntoa noin 2000 asukkaalle. Lintulaan oltiin vuonna 1952 suunnittelemassa lentokenttää, mutta hankkeesta luovuttiin. Kaupunginosan pohjoispuolella sijaitsee luonnontilainen Lintulammenpuisto sekä Lintulampi-niminen lampi. Kaupunginosan erottaa Poikkimaantiestä kapea, lähes luonnontilainen Kihokkipuisto-niminen metsikkö.


title: Thomas Johanson

text: Thomas Johanson (s. 3. kesäkuuta 1969, Helsinki) on helsinkiläinen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja. Hän voitti yhdessä Jyrki Järven kanssa 49er-luokan kultaa Sydneyn olympiakisoissa 2000. Kyseessä oli Suomen historian sadas olympiakulta kesäolympialaisissa. Johanson on kaikkien aikojen menestyneimpiä suomalaispurjehtijoita, sillä hänellä on sekä olympia-, MM- että EM-kultaa. Johanson on menestynyt E-jolla, laser ja 49er -luokissa.


title: Thomas Johanson

text: Järven lopetettua kilpauransa Thomas Johansonin pariksi tuli Jukka Piirainen, jonka kanssa hän osallistui Ateenan olympiakisoihin 2004. Elokuussa 2005 Johanson ilmoitti lopettavansa kilpailu-uransa olympialuokissa.


title: Thomas Johanson

text: Thomas Johanson siirtyi avomeripurjehdukseen 60 jalkaisten trimaraanien kautta Ericsson racing teamin miehistöön. Volvo Ocean Raceen 2008-2009. Miehistö voitti Volvo Ocean Racen kautta aikojen pisimmän etapin Quindaosta Kiinasta - Brasilian Rio De Janeiroon Johansonin toimiessa vahtipäällikkönä.


title: Thomas Johanson

text: Thomas Johanson palasi Volvo Ocean Raceen 2012 osallistuen kilpailun 5:lle etapille Aucklandista - Itajaihin. Puma Ocean Racingin miehistön jäsenenä hän voitti kyseisen etelän meren osuuden toisen kerran peräkkäin.


title: Thomas Johanson

text: Thomas Johanson on purjehtinut 2 kertaa Kap Hornin ympäri ja samalla hänestä tuli suvussaan kolmannessa polvessa Kap Hornin kiertäjä. Aiemmin Isoisä ja Isoisän äiti sekä isä 1901 Hellas nimisellä purjelaivalla.


title: Thomas Johanson

text: Seuratasolla Johanson edustaa Nyländska Jaktklubbenia. Hän on myös kasvattajaseuransa Suomalaisen Pursiseuran jäsen.


title: Höyhtyä

text: Höyhtyä on Oulun keskustan eteläpuolella sijaitseva kaupunginosa, jossa asuu noin 2 000 asukasta. Kaupunginosa kuuluu Höyhtyän suuralueeseen.


title: Höyhtyä

text: Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Karjasillan, lännessä Nokelan ja etelässä Lintulan kaupunginosiin, sekä idässä Nelostiehen.


title: Höyhtyä

text: Höyhtyän asemakaava vahvistettiin vuonna 1956, jolloin alkoi selvaaki-rivitalojen ja paritalojen rakentaminen. Useimmat selvaakitaloista ovat arkkitehti Uki Heikkisen suunnittelemia. Rakennusten nimitys tulee norjalaisesta Olav Selvaagista, jonka taloudellisen rakentamisen menetelmiä talojen suunnittelussa hyödynnettiin. Nokelantien kuusi kerrostaloa rakennettiin vuosina 1959–1963. Allitien kerrostalot, Haapanatien rivitalot ja Haapanatien toisessa päässä sijaitsevat niin sanotut pähkinätalot rakennettiin 1960-luvulla. Otokylän opiskelija-asuntoloiden alkoi myös 1960-luvulla. Otokylän kolme ensimmäistä kirjainta ovat alun perin lyhenne sanoista "Oulun tekniikan opiskelijat". Pähkinätalojen ja Otokylän paikalla sijaitsi aiemmin niin kutsuttu Mökkiperä.


title: Höyhtyä

text: Karjasillan koulun rakennus valmistui vuonna 1958 Lintulammentien varteen. Samassa rakennuksessa toimivat yläaste ja lukio vuoteen 2014 asti. Nokelan kansakoulu eli nykyinen Lintulammen koulu valmistui vuonna 1959. Karjasillan kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1963.


title: Höyhtyä

text: Uki Heikkisen suunnittelema vuonna 1964 valmistunut Höyhtyän ostoskeskus on Oulun ensimmäinen ostoskeskus. Ostoskeskus tunnettiin aluksi nimellä Oulun Puhos.


title: Höyhtyä

text: Höyhtyän tunnetuimpia asukkaita on siellä aikoinaan asunut Pumpeli, josta Kultapumpeli-palkinto on saanut nimensä.


title: Karjasillan kirkko

text: Karjasillan kirkko on Karjasillan seurakunnan kirkko, joka sijaitsee Oulun kaupungissa Höyhtyän kaupunginosassa.


title: Karjasillan kirkko

text: Uuden ajan kirkkoarkkitehtuuria edustavan, betonista ja tiilestä rakennetun kirkon suunnitteli arkkitehti Kalevi Lankinen. 140 miljoonaa markkaa maksanut kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1963. Seurakuntasalit mukaan lukien siihen mahtuu yhteensä 700 ihmistä. Kirkossa on kaksi seurakuntasalia sekä kerhohuoneita. Penkkirivit on sijoitettu yhtenäisesti eikä keskikäytävää ole, millä halutaan korostaa seurakuntayhteyttä. Kirkon kellotapuli on sijoitettu etupihalle pääsisäänkäyntiä vastapäätä, se on betonista valettu nelikulmainen torni.


title: Karjasillan kirkko

text: Kirkkotekstiilit on suunnitellut tekstiilitaiteilija Dora Jung, alttaritaulu on kuvanveistäjä Essi Renvallin pronssiveistos "Kristuksen toinen tuleminen" kirkonrakennusvuodelta 1963. Kirkossa on Kangasalan urkutehtaan valmistamat 23-äänikertaiset urut.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Nesteytetty maakaasu (LNG, ) on nesteolomuodossa olevaa maakaasua, jota voidaan kuljettaa LNG-säiliöaluksilla pitkiäkin matkoja. Normaalissa ilmanpaineessa maakaasu pysyy nesteenä, jos sen lämpötila on alle −163 °C. Tämän vuoksi sen kuljettamiseen tarvitaan erikoisrakenteinen, hyvin lämpöeristetty säiliöalus. Nesteyttämisellä maakaasu tiivistyy 600-kertaisesti, joten tämä mahdollistaa maakaasun toimitukset siirtoputkia ja pumppuasemia rakentamatta. Tämä ominaisuus tekee nesteytetystä maakaasusta vapaammin kaupattavan, öljyn kaltaisen energiahyödykkeen.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Nesteytettyä maakaasua saadaan jäähdyttämällä maakaasu −160 celsiusasteen lämpötilaan, jolloin se saadaan nestemäiseen olomuotoon. Yksi tonni LNG:tä vastaa 1 370 m³ maakaasua. Nesteytettyä maakaasua voidaan kuljettaa putkiverkoston ulkopuolella laiva- tai rekkakuljetuksina. Käyttökohteissa LNG höyrystetään kaasuksi. LNG on metaania, jonka oktaaniluku on 130 ja lämpöarvo 13,7 MWh/tn (vrt. raskas polttoöljy 11,4 MWh/tn).LNG höyrystyy välittömästi, mikäli sitä vuotaa ilmakehään. Höyrystynyt LNG-kaasu on ilmaa kevyempää, ainakin noin puolet ilman tiheydestä. Nestemäinen LNG muodostaa höyrystyessään jääkylmää kaasua, joka voi aiheuttaa pahoja palovamman kaltaisia paleltumia kuten myös LNG nestemäisenä ollessaan. Suljetussa tilassa (kuten putken osa tai kaasusäiliö) ollessaan, ilman kunnollisia varolaitteita, kuten varoventtiilejä, kaasu voi myös aiheuttaa rajun paineennousun ja tilan repeämisen. Mikäli LNG-säiliön eristeet vaurioituvat rupeaa LNG höyrystymään rajusti ja voi aiheuttaa voimakkaan paineennousun ja kylmän kaasumaisen maakaasun ulospurkautumisen. Kuten jäähdyttämällä nesteytetyillä kaasuilla yleensä, myös LNG:n kanssa kosketuksissa olevat eristämättömät putket ja varusteet jäähtyvät hyvin rajusti ja keräävät ilman kosteudesta ja hiilidioksidista jäätä ympärilleen. Näihin osiin tai näistä osista irrotettuihin jääkappaleisiin paljaalla iholla koskemisesta voi seurata palovamman kaltainen paleltuma.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Höyrystetyn/kaasumaisen LNG:n syttymis- ja räjähtämisominaisuudet vastaavat metaanin ominaisuuksia.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Gasum Oy:llä on Porvoon Kilpilahden teollisuusalueella oma nesteytetyn maakaasun tuotantolaitos, joka valmistui kesäkuussa 2010. Tuotantolaitos tuottaa lähes 20 000 tonnia nesteytettyä maakaasua vuodessa. Gasumilla on laitoksen yhteydessä noin 2 000 kuutiometrin tuotevarasto.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Maaliskuussa 2014 Gasum ilmoitti valinneensa Suomen ensimmäisen tuontiterminaalin sijoituspaikaksi Porin Tahkoluodon. Valmistuttuaan noin kymmenen henkeä työllistävän terminaalin on tarkoitus valmistua syksyllä 2016. Terminaalin toisena vaihtoehtona oli Turun Pansio, jonne Gasum on myös valmis rakentamaan terminaalin, mikäli kysyntää riittää.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Lisäksi Gasum suunnittelee Finngulf LNG -hankkeessa suuren LNG-tuontiterminaalin rakentamista Etelä-Suomeen, joko Inkoon Joddböleen tai Porvoon Tolkkisiin. Terminaalissa LNG höyrystetään kaasuksi ja syötetään maakaasuverkostoon. LNG:tä voidaan myös toimittaa terminaalista nestemäisessä muodossa proomuilla tai säiliöautoilla uusiin käyttökohteisiin, kuten laivojen polttoaineeksi tai teollisuuden käyttöön. Terminaalin yhteyteen tulisi LNG:n varastosäiliö. Terminaalin sijoituspaikka ja kokoluokka riippuvat kaasuyhteydestä Baltiaan ja mahdollisesti myönnettävästä EU-tuesta.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Suomalaiset teollisuusyritykset Outokumpu, Rautaruukki ja EPV Energia sekä ruotsalainen LKAB puolestaan valmistelevat LNG-terminaalin rakentamista ja käyttöönottoa Tornion Röyttään.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Wärtsilä ja Shell ovat tehneet yhteistyösopimuksen elokuussa 2011 vauhdittaakseen nesteytetyn maakaasun (LNG) käyttöä laivaliikenteen polttoaineena. Shell aikoo valmistaa Wärtsilän ja muiden asiakkaiden käyttöön LNG:tä. Yhteistyösopimus on kohdennettu Yhdysvaltoihin ja myöhemmässä vaiheessa tulee kattamaan laajemman maantieteellisen alueen.


title: Nesteytetty maakaasu

text: Työ- ja elinkeinoministeriö päätti tukea kolmen LNG-terminaalin rakentamista yhteensä 65,2 miljoonalla eurolla.


title: Nokela

text: Nokela on yksi Oulun vanhimmista keskustan ulkopuoleisista kaupunginosista Höyhtyän suuralueella. Se on perustettu VR:n Oulun Nokelan varikon valmistumisen jälkeen, ja alueella on sekä rautatiehenkilökunnan koteja että rintamamiestaloja. Alueella asuu noin 1 000 asukasta. Nimi "Nokela" on perua samannimisestä maatilasta, joka sijaitsee Mäntylän kaupunginosan eteläpuolella. Nokelassa sijaitsee Oulun radio- ja televisioasema.


title: Nokela

text: Kaupunginosa on jaettu kahteen osa-alueeseen. Näistä pohjoisempi on "Etu-Nokela" ja sen eteläpuolella on "Taka-Nokela". Etu-Nokelan rakennuskanta muodostuu matalista kerrostaloista ja omakotitaloista, kun Taka-Nokela on pääosin omakotitaloaluetta. Etu-Nokelan tiennimistö on rautatieaiheinen, Taka-Nokelan teiden nimet ovat nimetty paikallisten sotamiesten mukaan.


title: Nokela

text: Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Lyötyn teollisuusalueeseen, idässä Höyhtyän kaupunginosaan, etelässä Poikkimaantiehen, sekä lännessä Pohjanmaan rataan ja Oulun tavararatapihaan.


title: Oulun Automuseo

text: Oulun Automuseo on Oulun kaupungin eteläpuolella Kiviniemen kaupunginosassa sijaitseva museo. Museo sijaitsee seututie 847:n varrella. Museossa on esillä noin 50 ajoneuvoa, vanhimmat niistä ovat 1910-luvulta. Näyttelyssä olevat ajoneuvot vaihtuvat vuosittain. Mukana on automobiileja, konepyöriä, palokalustoa sekä erilaisia moottoreita.


title: Oulun Automuseo

text: Museorakennus muistuttaa muodoltaan A-Fordin autonrengasta ylhäältäpäin katsottuna. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Risto Syväniemi ja se on valmistunut vuonna 1987. Museota ylläpitää Oulun Seudun Mobilistit ry. Museon yhteydessä toimii myös 60 hengen kahvila-lounasravintola.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomen jalkapallomaajoukkue edustaa Suomea kansainvälisessä jalkapallossa ja toimii Suomen jalkapalloa hallinnoivan Suomen Palloliiton (SPL) alaisuudessa. Jalkapallomaajoukkueesta käytetään lempinimeä "Huuhkajat".


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomen Palloliitto perustettiin vuonna 1907 ja Suomi on ollut Kansainvälisen jalkapalloliitto FIFA:n jäsen vuodesta 1908. Ensimmäisen maaottelun Suomi pelasi vuonna 1911 Ruotsia vastaan. Suomi osallistui ensimmäisen kerran MM-kisojen karsintoihin vuoden 1938 kisoihin ja EM-kisojen karsintoihin vuoden 1968 kisoihin. Joukkue ei ole selviytynyt kertaakaan MM- ja EM-kisojen lopputurnaukseen. Olympialaisten jalkapalloturnaukseen Suomi on osallistunut neljä kertaa (1912, 1936, 1952, 1980). Paras saavutus on neljäs sija vuoden 1912 kisoista. Maajoukkueen korkein sijoitus FIFA-rankingissa on vuodelta 2007, kun Suomi oli maaliskuun rankingissa sijalla 33.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi on pelannut kotiottelunsa Helsingissä Olympiastadionilla vuodesta 1938 alkaen. Stadionin remontin aikana 2016–2019 Suomi pelaa kotiottelunsa Tampereen stadionilla ja Turussa Veritas Stadionilla. Maajoukkueen päävalmentajana toimii Markku Kanerva ja kapteenina Tim Sparv. Eniten otteluita päävalmentajana on Olavi Laaksosella (91 ottelua) ja pelaajana Jari Litmasella (137). Litmanen on myös maajoukkueen paras maalintekijä (32 maalia).


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Ensimmäisen ottelunsa Suomen maajoukkue pelasi Helsingissä 22. lokakuuta 1911 Ruotsia vastaan. Suomi hävisi ottelun numeroin 2–5. Suomen paras saavutus jalkapallossa on vuoden 1912 Tukholman olympialaisten neljäs sija. Silloin Suomi hävisi pronssiottelussa Alankomaille 0–9.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Ensimmäisen kerran Suomi pyrki MM-kisoihin vuonna 1938, mutta ei saanut karsinnoissa pistettäkään, eikä ole sen jälkeenkään selvittänyt MM- eikä EM-karsintaa. Arvokisakarsinnoissa Suomen merkittävin yksittäinen saavutus on 2–0 voitto Espanjasta MM-karsintojen kotiottelussa vuonna 1969. Suomi oli 1980-luvulle saakka Euroopan heikoimpia jalkapallomaita – lähinnä Kypros, Islanti, Albania ja Luxemburg olivat samalla tasolla. Harvoja valopilkkuja olivat epäviralliset Pohjoismaiden-mestaruudet 1964 ja 1966. Toistaiseksi lähimpänä EM- tai MM-lopputurnauspaikka ovat olleet karsittaessa vuoden 1986 MM-kisoihin, joihin selvitäkseen Martti Kuuselan valmentama Suomi olisi tarvinnut karsinnoista kaksi lisäpistettä, sekä karsittaessa vuoden 1998 MM-kisoihin, jolloin Suomi oli Richard Møller Nielsenin alaisuudessa kiinni jatkokarsintapaikassa vielä viimeisen karsintaottelun lisäajan alkaessa. Roy Hodgsonin aikana karsittaessa vuoden 2008 EM-kisoihin Suomi olisi tarvinnut tasapeliin päättyneestä viimeisestä ottelustaan Portugalia vastaan voiton. 1990-luvulta lähtien Suomi ei enää ole ollut Euroopan heikoimpien joukossa, koska Suomen taso on parantunut ulkomailla pelaavien ammattilaisten kasvaneen määrän takia ja Euroopan jalkapalloon on tullut mukaan lukuisia uusia pienmaita.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Tanskalainen Richard Møller Nielsen valittiin Suomen jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi vuonna 1996. Hän aloitti valmennustehtävät saman vuoden elokuussa. Nielsenin palkkaaminen oli aikanaan iso panostus Palloliitolle niin tavoitteellisesti kuin rahallisestikin. Nielsen oli valmentanut Tanskan vuoden 1992 Euroopan-mestaruuteen, joten uskottiin, että hän voisi tuoda menestystä myös Suomen kaltaiseen pieneen jalkapallomaahan.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Richard Møller Nielsenin aikana suomalaisen yleisön kiinnostus Suomen maajoukkuetta kohtaan kasvoi, ja varovaisesti alettiin jo haaveilla menestyksestä. Kiinnostuksen lisääntymiseen vaikutti myös se, että samoihin aikoihin suomalaispelaajat alkoivat saada yhä enemmän peliaikaa ja vastuuta ulkomaisissa suurseuroissa.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi kävi Nielsenin johdolla läpi kahdet karsinnat arvoturnauksiin (EM- ja MM-karsinnat), mutta menestystä ei tullut. MM-karsinnoissa menestys oli lähellä, mutta haaveet kaatuivat surullisenkuuluisaan viimeiseen karsintaotteluun Suomi–Unkari. Voitolla Suomi olisi päässyt jatkokarsintaan, jonka voittamalla olisi auennut ensimmäistä kertaa lopputurnauspaikka. Suomi johti aina lisäajalle asti Antti Sumialan maalilla, mutta sitten Unkari tasoitti ottelun vapaapotkun ja sitä seuranneen kulmapotkun jälkeen ihmeellisen "flipperipallon" pompittua maaliin muutaman Suomen pelaajan kautta. Nielsenin valmennusajan suurimpia saavutuksia olivat tasapeli Norjaa vastaan ja voitto Sveitsistä MM-karsinnoissa, voitto Turkista EM-karsinnoissa sekä voitto Belgiasta ja tasapeli Saksaa vastaan ystävyysotteluissa.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Nielsenin oli tarkoitus valmentaa sopimuksen mukaan vuoden 2000 kesään asti, mutta hän sopi Palloliiton kanssa jättävänsä päävalmentajan pestin jo lokakuussa 1999 EM-karsintojen jälkeen.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 2000 maajoukkueen uudeksi valmentajaksi valittiin Helsingin Jalkapalloklubissa mainetta niittänyt Antti Muurinen. Hän alkoi ajaa joukkueeseen uutta, hyökkäysvoittoisempaa pelityyliä, joka perustui neljään puolustajaan, kahteen tasapainottavaan keskikenttämieheen, Jari Litmaseen pelintekijänä, kahteen laitahyökkääjään (Mika Nurmela ja Joonas Kolkka) sekä yhteen kärkimieheen (Mikael Forssell).


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Muurisen ensimmäinen koitos oli karsinnat vuoden 2002 Japanin ja Etelä-Korean MM-kisoihin. Samaan lohkoon arvottiin kovat Saksa ja Englanti sekä Kreikka ja Albania. Suomi pelasi lohkon suuria, Saksaa ja Englantia vastaan kohtuullisen hyvät ottelut, mutta ei kuitenkaan onnistunut voittamaan näitä. Kotiottelussaan Saksaa vastaan se jo johti ottelua 2–0 Forssellin maaleilla, mutta Saksa kiri kuitenkin tasoihin. Vierasottelu Saksassa taasen päättyi maalittomaan tasapeliin. Englantia vastaan joukkue pelasi kotona myös maalittoman tasapelin, mutta hävisi vieraissa 2–1 johdettuaankin ottelua Aki Riihilahden maalilla.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi jäi karsintalohkonsa kolmanneksi eli rannalle lopputurnauksesta. Palloliitto teki kuitenkin Muurisen kanssa jatkosopimuksen, sillä joukkue oli hyvien Saksa- ja Englanti -otteluiden lisäksi murskannut Kreikan Helsingissä 5–1 sekä voittanut harjoitusotteluissa muun muassa Portugalin, Norjan ja Belgian.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2004 EM-kisojen karsinnoissa samaan lohkoon tulivat Italia, Jugoslavia (helmikuusta 2003 alkaen Serbia ja Montenegro), Wales ja Azerbaidžan. Italiaa pidettiin lohkon selvänä ennakkosuosikkina sekä Serbia ja Montenegroa suosikkina kakkoseksi. Toisin kuitenkin kävi, sillä kakkospaikan otti lohkon yllättäjä Wales. Suomi hävisi karsintojen ensimmäisessä ottelussaan Walesille kotona maalein 2–0 ja pian sen jälkeen myös Serbia ja Montenegrolle. Suomea vaivasivat karsinnoissa loukkaantumishuolet, sillä yleensä joko Litmanen tai Forssell oli loukkaantuneena sivussa. Muurista vastaan alkoikin kohdistua kritiikkiä sen johdosta, että hän pysytteli samassa taktiikassa, vaikka sen avainpelaajat olivat poissa. Hän sai kritiikkiä myös siitä, ettei reagoinut uusiin, kuumiin pelaajiin kuten Mika Väyryseen riittävän ajoissa.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi jäi karsintalohkossaan neljänneksi, mutta Muuriselle annettiin vielä yksi tilaisuus viedä maajoukkue arvokisoihin. Tällä kertaa toivottiin myös parempaa arpaonnea. Lohkosta muodostui kuitenkin jälleen kerran kivikova: Siihen arvottiin Tšekki, Alankomaat, Romania, Makedonia, Armenia ja Andorra.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Maajoukkue kykeni selvittämään lohkon pienet maat melko kivuttomasti muun muassa Alexei Eremenko Jr.:n yksilösuoritusten avulla, mutta isot muodostuivat akilleenkantapääksi. Suomi aloitti karsinnat tappiolla Romaniaa vastaan. Alankomaita vastaan se pelasi taas ensimmäiset puoli tuntia hienoa peliä ja johtikin ottelua Teemu Tainion maalilla, mutta Alankomaat nousi kuitenkin 3–1-voittoon. Tšekki-ottelu puolestaan jäi muistoihin katkerana tappiona; Suomi kiri kolmen maalin tappioasemasta tasoihin, ja oli vähällä voittaakin ottelun. Maalivahti Petr Čech sai kuitenkin loppuhetkillä torjutuksi Shefki Kuqin puskun. Tätä seuranneesta vastahyökkäyksestä Tšekki teki 4–3-voittomaalin.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Muurisen joutsenlauluksi jäi kuitenkin kotiottelu Alankomaita vastaan. Häneen kohdistunut kritiikki yltyi ottelun alla järjestetyksi mielenosoitukseksi. Itse ottelu taas päättyi Suomen murskatappioon numeroin 4–0. Tämän jälkeen Palloliitto päätti vapauttaa Muurisen tehtävistään ja etsiä loppuihin karsintaotteluihin toisen valmentajan.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Muurisen potkujen jälkeen Palloliitolla oli edessä uuden valmentajan valinta. Nimittämisestä tuli kuitenkin odotettua pitempi prosessi. Palloliitto oli yllättynyt hakijoiden suuresta määrästä ja valitsi lopulta tilapäisratkaisuna Jyrki Heliskosken viemään MM-karsinnat loppuun. Vain muutamaa viikkoa Heliskosken valinnan jälkeen hänen seuraajakseen ilmoitettiin englantilainen Roy Hodgson Heliskosken jatkaessa apuvalmentajana.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Heliskosken ensimmäinen maaottelu oli Makedoniaa vastaan, josta Suomi otti melko suvereenin voiton lukemin 3–0. Miehen seuraava ottelu piskuista Andorraa vastaan oli kuitenkin todellinen pettymys. Suomi jäi kaikkien hämmästykseksi maalittomaan tasapeliin. Seuraavassa karsintaottelussa joukkue kuitenkin sisuuntui ja voitti Makedonian lukemin 5–1.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Viimeisissä karsintaotteluissa Romaniaa ja Tšekkiä vastaan esitys oli jälleen hengetön ja ottelut päättyivätkin Suomen tappioihin lukemin 0–1 ja 0–3. Otteluiden alla maajoukkuetta häiritsi muun muassa kohu Shefki Kuqin jäämisestä maajoukkueen ulkopuolelle sekä Romania-ottelun jälkeen tapahtunut Eremenko Juniorin tyttöystävän autotörmäily, jota Alexei todisti matkustajan penkiltä.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Heliskoski kokeili uusia miehiä kuten Ari Nymania, Toni Kalliota ja Markus Heikkistä Muurisen perua olevassa kokoonpanossa, mutta tulokset eivät parantuneet entisestä. Suomen maajoukkue saavutti lopulta Heliskosken ohjauksessa kuudessa ottelussa kaksi voittoa, kaksi tasapeliä ja kaksi tappiota.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Englantilaisvalmentaja Roy Hodgsonin oli alun perin määrä aloittaa joukkueen peräsimessä vasta elokuussa 2006. Hän kuitenkin vapautui tehtävästään norjalaisen Viking Stavangerin valmentajana jo aikaisemmin ja ilmaisi halukkuutensa aloittaa heti maajoukkueessa. 16. tammikuuta Palloliitto ja Hodgson allekirjoittivat sopimuksen ja jo 21. tammikuuta Hodgsonin valmentama maajoukkue kohtasi tulokseen 1–1 päättyneessä ottelussa Saksan MM-kisoihin valmistautuneen Saudi-Arabian Riadissa. 25. toukokuuta Suomi otteli niin ikään MM-kisoihin valmistautunutta Ruotsia vastaan. Göteborgin Ullevissa pelattu ottelu päättyi Suomen kannalta lupaavaan maalittomaan tasatulokseen.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Maajoukkueen karsintalohko EM-kisoihin 2008 ei ennakolta muodostunut ylitsepääsemättömäksi esteeksi, vaikka haasteellinen se toki olikin. Lohkossa pelasivat Suomen lisäksi Portugali, Puola, Serbia, Belgia, Armenia, Azerbaidžan sekä Kazakstan.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi valmistautui karsintaan 16. elokuuta Pohjois-Irlantia vastaan pelatulla kotiottelulla. Tulos oli Suomelle suuri pettymys, Pohjois-Irlanti vei voiton maalein 1–2. Suomen ainoasta osumasta vastasi Mika Väyrynen. Ottelussa paluun joukkueeseen tekivät pitkään ulkona maajoukkuekuvioista olleet keskikenttämiehet Jarkko Wiss (TamU) ja Mika Nurmela (HJK).


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: EM-karsinnat alkoivat 2. syyskuuta vakuuttavalla 1–3-voitolla Puolan Bydgoszczissa. Maalintekijöinä kunnostautuivat Väyrynen ja kahdesti osunut kapteeni Jari Litmanen. Karsintojen ensimmäinen kotipeli pelattiin 6. syyskuuta täyden katsomon edessä Helsingin olympiastadionilla. Vastaan asettui MM-kisoissa 2006 neljänneksi sijoittunut Portugali. Peli oli jälleen vahva näytös Suomelta. Jonatan Johanssonin ottelun alussa tekemä komea maali sai jatkoa Portugalin kärkipelaaja Nuno Gomesin ensimmäisen puoliajan lopun tasoituksesta. Toisen puoliajan aluksi Portugalin Ricardo Costa lensi suihkuun, joka avasi Suomelle mahdollisuuden painostaa vajaamiehistä Portugalia. Ottelun lopputulokseksi jäi kuitenkin 1–1, jolla Suomi säilyi karsintalohkon kärjessä.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Portugali-ottelun jälkeen Suomen kolme seuraavaa ottelua olivat ennakkoon selvästi heikompia joukkueita vastaan. Kuitenkin jo ensimmäinen noista otteluista, 7. lokakuuta 2006 Jerevanissa pelattu vierasottelu Armeniaa vastaan, tuotti Suomelle pettymyksen, kun kotijoukkue onnistui venymään maalittomaan tasapeliin, vaikka Suomi oli hallitseva osapuoli. Erityisesti maalivahti Gevorg Kasparov piti Armeniaa pystyssä tärkeillä torjunnoillaan. Vielä samalla viikolla, 11. lokakuuta, Suomi pelasi toisenkin ottelun Keski-Aasiassa, kun vastaan asettui Kazakstan. Ottelu pelattiin maan suurimmassa kaupungissa Almatyssa. Tällä kertaa yllätyksiä ei tapahtunut, vaan Suomi otti rutiinivoiton maalein 2–0. Maalinteossa kunnostautuivat Jari Litmanen ja Sami Hyypiä. 15. marraskuuta vastassa oli jälleen Armenia, kun Suomi pelasi vuoden viimeisen maaottelunsa. Palloliitto valitsi ottelun pelipaikaksi poikkeuksellisesti Finnair Stadiumin vedoten taloudellisiin seikkoihin ja siihen, että Finnarin pelialusta on tekonurmi, jonka ansiosta voidaan taata hyväkuntoinen kenttä vielä myöhään syksylläkin. Valinta aiheutti runsaasti ärtymystä suomalaisten jalkapallokannattajien keskuudessa. Itse ottelu päättyi Suomen 1–0-voittoon Mika Nurmelan maalilla, mutta Suomen heikko peliesitys sai silti kovaa kritiikkiä mediassa. Samaan aikaan Suomen olympiajoukkue vahvistettuna muutamalla kokeneemmalla pelaajalla osallistui Vietnamissa pelattuun BV Cupiin.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Karsinnat jatkuivat 28. maaliskuuta 2007 vierasottelulla Azerbaidžania vastaan. Suomen esitys ei taaskaan vakuuttanut. Tuloksena oli yllättävä 1–0-tappio, joka oli kolaus EM-haaveille. Takaiskut jatkuivat 2. kesäkuuta pelatussa odotetussa kotiottelussa Serbiaa vastaan. Serbia voitti ottelun maalein 0–2, mikä oli taas kova kolaus EM-haaveille. 6. kesäkuuta siipirikkoisena otteluun Belgiaa vastaan lähtenyt Suomi oli pakkovoiton edessä. Maajoukkue vastasi huutoon ja otti 2–0-voiton Jonatan Johanssonin ja Alexei Eremenko Juniorin maaleilla. Ottelun aikana kentälle lentäneen Bubi-huuhkajan vuoksi maajoukkueen lempinimeksi on sittemmin muodostunut "Huuhkajat".


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: 8. syyskuuta 2007 vastaan asettui Belgradissa Serbia. Suomi oli ottelussa puolustuskannalla, mutta venyi 0–0-tasapeliin. Muutamaa päivää myöhemmin Puola saapui vierailulle Olympiastadionille. Suomella oli ottelussa hyviä maalipaikkoja, mutta jälleen päädyttiin maalittomaan pistejakoon. 13. lokakuuta vastassa oli Belgia Brysselissä. Suomi teki ottelussa kaksi maalia, jotka kuitenkin molemmat hylättiin paitsioina. Tuloksena oli jo kolmas peräkkäinen 0–0-tasapeli.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: 100-vuotiaan Palloliiton juhlamaaottelu pelattiin 17. lokakuuta 2007 Espanjaa vastaan. Ottelu päättyi jälleen 0–0-tasapeliin. Katsojia Olympiastadionilla pelatulla ottelulla oli vain 11 751. Juhlamaaottelun yhteydessä lanseerattiin myös Gladiaattorit-kunniakerho ansioituneille entisille maajoukkuepelaajille. Jo aiemmin Pertti Alaja oli nimittänyt Mixu Paatelaisen kunniagladiaattoriksi. Ottelun yhteydessä valittiin lisäksi Leo Houtsonen, Jukka Ikäläinen, Jyrki Nieminen, Jari Rantanen ja Kari Ukkonen.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: 17. marraskuuta 2007 Suomi oli pakkovoiton edessä kotiottelussa Azerbaidžania vastaan. Azerbaidžan meni ottelussa johtoon, joka asetti Suomen tukalaan tilanteeseen. Mikael Forssellin ja Shefki Kuqin maalit kuitenkin pitivät Suomen EM-haaveet elossa. Ottelussa Jari Litmanen palasi pitkän tauon jälkeen pelikentille. 21. marraskuuta vastaan asettui Portugali vieraissa. Ennakkoon päästäkseen EM-kilpailuihin Suomi tarvitsi voiton lisäksi apua myös Puolalta tai Kazakstanilta, joita vastaan Serbia ei saanut viedä täysiä pisteitä. Serbia ja Puola tasasivatkin pisteet Belgradissa pelatussa ottelussa, mutta kun Suomi ja Portugali jäivät 0–0-tasapeliin, kariutuivat Suomen arvokisahaaveet siltä erää.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Marraskuun 2007 lopussa päävalmentaja Hodgson ilmoitti jättävänsä paikkansa uusien haasteiden vuoksi, vaikka Palloliittokin tarjosi jatkosopimusta. Hodgsonin Suomi pelasi hyvin puolustusvoittoista peliä, josta kertoo sekin, että Suomi päästi karsintojen 14 ottelussa vain seitsemän maalia, vähiten omassa lohkossaan. Vastaavasti Suomi teki 13 maalia, selvästi vähemmän kuin edelle sijoittuneet Puola, Portugali ja Serbia.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Hogdsonin ajan tärkeimpiä tapahtumia suomalaisessa jalkapalloilussa oli kannatustoiminnan kehitys. Karsintojen alun muutamasta sadasta heikosti organisoidusti katsomossa toimineesta yksilöstä kehittyi lähes tuhathenkinen kannattajajoukko. Tämän monella tavalla edelleen hajanaisen ryhmän keskipisteessä ovat Suomen maajoukkueen kannattajat (SMJK).


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Hodgsonin seuraajaksi palkattiin hänen maanmiehensä, aikaisemmin muun muassa tulossa olleiden MM-kisojen isäntää Etelä-Afrikkaa valmentanut Stuart Baxter, joka aloitti työssä helmikuussa 2008.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2010 MM-kilpailuiden Suomi kohtasi edellisistä EM-karsinnoista tutun Azerbaidžanin, Liechtensteinin, EM-kilpailuissa loppuotteluun yltäneen Saksan, Walesin ja EM-välieräjoukkue Venäjän. Menestys karsinnoissa oli vaihtelevaa. Suomi pelasi kaksi tasapeliä Saksaa vastaan ja voitti molemmat ottelunsa Walesiä ja Azerbaidžania vastaan, mutta naapurimaa Venäjälle se hävisi molemmissa otteluissa maalein 3–0. Myös toinen otteluista Liechtensteinia vastaan päättyi tasapeliin, minkä myötä Suomen kohtalona oli jäädä ulos lopputurnauksesta ja taistella lohkon kolmannesta sijasta, jonka se lopulta saavutti kuuden pisteen erolla Walesiin. Suomi voitti kymmenestä ottelustaan viisi ja keräsi 18 pistettä. Suomen paras maalintekijä oli Jonatan Johansson viidellä maalillaan. Jari Litmasen kapteenina korvannut Sami Hyypiä ja Johansson saavuttivat karsintojen aikana sadan pelatun maaottelun rajapyykin.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Baxterin aikakauden puheenaiheena oli maajoukkueen pelaajarungon vanheneminen ja vääjäämättä tarpeellinen nuorennusleikkaus. Kasper Hämäläinen, Veli Lampi, Niklas Moisander, Roni Porokara, Berat Sadik ja Tim Sparv tekivät kukin ensiesiintymisensä karsintaottelun avauskokoonpanossa MM 2010 -karsintojen kuluessa. Jo Hodgsonin alaisuudessa debytoinut Roman Eremenko oli maalivahti Jussi Jääskeläisen jälkeen eniten minuutteja pelannut Suomen pelaaja. Pääosin karsinnat vietiin kuitenkin läpi aikaisemmista karsinnoista tutuilla pelaajilla.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Syyskuussa 2010 alkaneissa vuoden 2012 EM-kilpailuiden karsinnoissa Suomi pelasi samassa lohkossa Alankomaiden, Ruotsin, Unkarin, Moldovan ja San Marinon kanssa. Suomi aloitti karsinnat kolmella tappiolla Moldovaa, Alankomaita ja Unkaria vastaan. Marraskuussa 2010 Palloliitto tiedotti Baxterin siirtyvän konsultin rooliin ja kakkosvalmentaja Olli Huttusen nousevan päävalmentajaksi seuraavaan otteluun. Niin ikään marraskuussa Suomen maajoukkue saavutti siihenastisen heikoimman sijoituksensa FIFA-rankingissa, jaettu 87. sija Bahrainin kanssa. Suomi putosi parikymmentä sijaa parissa kuukaudessa, sillä vielä kesä–heinäkuussa sijoitus oli 51. Suomi kohtasi Huttusen alaisuudessa San Marinon karsintaottelussa Helsingissä 17. marraskuuta 2010 ja voitti maalein 8–0, mikä on sen suurinumeroisin voitto arvokisakarsinnoissa. Alkukeväällä 2011 maajoukkueen väliaikaisen valmennusvastuun otti alle 21-vuotiaiden maajoukkueen entinen valmentaja Markku Kanerva, jonka johdolla Suomi pelasi kaksi A-maaottelua.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomen uudeksi päävalmentajaksi valittiin 31. maaliskuuta Mixu Paatelainen. Sopimuksen kesto oli viisi vuotta eli se olisi kattanut vuoden 2016 EM-karsinnat sekä 2016 EM-lopputurnauksen, jos Suomi olisi päässyt kisoihin. EM-kisoihin 2016 pääsy oli yksi Paatelaisen päävalmentaja-ajan päätavoitteista.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Mixu Paatelaisen joukkueeseen tuoma peliryhmitys on 4–5–1, niin sanottu "joulukuusi", jossa laitapuolustajilla on merkittävä osuus hyökkäyksissä. Paatelainen uudisti myös joukkueen pelaajarunkoa ja nosti maajoukkueeseen uusia pelaajia. Niklas Moisanderista tuli Suomen maajoukkueen kapteeni ja useita kokeneempia pelaajia, kuten Suomen kaikkien aikojen jalkapalloilija ja eniten maaotteluja pelannut pelaaja Jari Litmanen jätettiin ulos maajoukkueesta.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Paatelaisen karsintapeli-debyytti, oli kesäkuussa 2011, pelattu vierasottelu San Marinoa vastaan. Suomen esitystä ottelussa arvosteltiin ja ottelusta tuli lopulta varsin niukka voitto. Kokenut hyökkääjä Mikael Forssell laukoi ottelun ainoan maalin, Suomi sai kuitenkin ylipäätään voitosta täydet kolme pistettä.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Seuraavassa ottelussaan Paatelaisen Suomi kohtasi Råsundan stadionilla Ruotsin. Ruotsi oli ottelussa ylivoimainen johtotähtensä Zlatan Ibrahimovicin johdolla. Suomen keskuspuolustus, jossa pelasivat kokeneet Petri Pasanen ja Markus Heikkinen, petti ottelussa pahasti. Ruotsi siirtyi vain muutaman minuutin pelin jälkeen 1–0 johtoon, kun Kim Källström ampui vapaapotkusta pallon Suomen maaliin, ohi maajoukkuedebyyttiään maalissa pelanneen Anssi Jaakkolan. Pian tämän jälkeen Ibrahimovic alkoi dominoida kenttää, ja teki Ruotsille hattutempun. Niin Zlatanin tekemät 2–0 kuin 3–0 maalitkin, edelsivät Suomen heikkoa puolustamista. Ottelun lopussa Emir Bajrami laukoi Ruotsille 5–0 johdon ja Suomen pahin nöyryytys vuosikausiin oli valmis.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Ruotsi-ottelun jälkeen Paatelaisen Suomi pelasi vielä neljä karsintaottelua. Suomi voitti Moldovan 4–1, pelasi 0–0 tasapelin Unkarin kanssa, ja hävisi 1–2 Ruotsille ja 0–2 Hollannille. Suomi sijoittui lopulta EM-karsintalohkonsa neljänneksi. Lohkon voitti Hollanti, perässään Ruotsi. Unkari sijoittui lohkon kolmanneksi, Suomi neljänneksi, Moldova oli viides ja San Marino lohkon viimeinen.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Mixu Paatelaisen aika päävalmentajana jatkui MM-karsintojen merkeissä syyskuussa 2012 ottelulla Ranskaa vastaan. Suomi hävisi Olympiastadionilla pelatun ottelun 0–1. Ranska voitti Abou Diabyn 20. minuutilla tekemällä maalilla.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Karsinnat jatkuivat lokakuussa ottelulla Georgiaa vastaan. Ottelu oli Suomelle vaikea ja vaikeutui entisestään Aleksei Eremenkon saatua punaisen kortin Georgian johtaessa 1–0. Suomen onnistui kuitenkin päästä tasoihin Kasper Hämäläisen arvokkaalla tasoitusmaalilla. Ottelu päättyi tasapeliin ja Suomi avasi pistetilinsä karsinnoissa.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Kun MM-karsinnat vuoden 2014 MM-kisoihin jatkuivat vuoden 2013 puolella, oli Suomella edessään vierasottelu hallitsevaa maailmanmestaria ja Euroopan mestaria Espanjaa vastaan Gijónissa. Paatelainen uudisti Suomen kokoonpanoa ennen ottelua, sillä Teemu Tainio, joka oli ollut sivussa maajoukkueesta kaksi vuotta, palasi nyt Suomen keskikentälle. Paatelainen myös muutti Suomen pelitaktiikkaa otteluun puolustavammaksi. Suomen joukkuepuolustus toimi ottelussa hyvin, ja maalivahti Niki Mäenpään muutaman hyvän torjunnan ansiosta ensimmäinen puoliaika päättyi tasatilanteessa 0–0. Toisella puoliajalla Espanjan painostus kuitenkin tuotti tulosta, kun Espanjan kapteeni, Sergio Ramos puski maansa johtoon 1–0 kulmapotkusta. Tämän jälkeen Espanjan painostus hellitti hieman ja Suomi pääsi otteluun paremmin kiinni. Lopulta Suomi sai laidalta hyvän hyökkäyksen, joka päättyi Alexander Ringin keskitykseen, jonka Teemu Pukki ohjasi, liukumalla, maaliin ja tasoitti ottelun. Ottelu päättyi lopulta tasatulokseen 1–1, mikä oli Suomelta loistava saavutus, ja ottelua on luonnehdittu, jopa "Gijónin ihmeeksi".


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Huuhkajien MM-karsinnat jatkuivat kaksoisottelulla Valko-Venäjää vastaan. Noissa kahdessa ottelussa toppari Petri Pasanen teki väkevän paluun Suomen avauskokoonpanoon. Ensimmäinen ottelu, Suomen kotiottelu, päättyi Suomen voittoon 1–0, Kasper Hämäläisen maalilla ja toinen ottelu, joka pelattiin Valko-Venäjän toiseksi suurimmassa kaupungissa Homelissa, päättyi tasapeliin 1–1, jossa Suomen maalin teki hyökkääjä Teemu Pukki.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Syyskuussa 2014 Suomi aloitti karsinnat vuoden 2016 EM-kisoihin, jotka käytiin Ranskassa. Karsinnat olivat niin sanotut Mixu Paatelaisen pääkarsinnat, joista on tarkoituksena johdattaa Suomi ensimmäistä kertaa jalkapallon arvokisoihin. Avausottelussa Suomi kohtasi piskuisten Färsaarten maajoukkueen vieraissa. Christian Holst vei isäntäjoukkueen johtoon ensimmäisen puoliajan lopulla Niklas Moisanderin pahasta virheestä, mutta Suomi tuli toisella puoliajalla tasoihin ja ohi Riku Riskin kahdella ja Roman Eremenkon yhdellä osumalla. Peli päättyi 3–1.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Karsinnat jatkuivat noin kuukauden päästä kotiottelulla Kreikkaa vastaan Helsingin olympiastadionilla. Uudistunut Kreikka siirtyi vajaan puolen tunnin kohdalla 1–0-johtoon Nikolaos Karelisin osumalla, mutta Suomi tuli jälleen tasoihin, nyt Jarkko Hurmeen upealla volleymaalilla, joka oli myös hänen ensimmäinen A-maaottelumaalinsa. Peli päättyi lopulta 1–1.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Karsinnat jatkuivat Suomen osalta jo seuraavalla viikolla, kun Olympiastadionilla vastaan asettui Romania. Suomi oli ottelussa lähes pakkovoiton edessä, muuten karsintojen alku olisi ollut melko huono. Romania siirtyi 54. minuutilla 0–1 johtoon Bogdan Stancun puskumaalilla. Vain paria minuuttia myöhemmin Alexander Ring sai toisen keltaisen korttinsa ja ajettiin ulos. Suomi joutui jahtaamaan tasoitusta vajaamiehisenä. Kun jäljellä oli viitisen minuuttia, Stancu kruunasi iltansa toisella maalillaan ja Suomi kärsi valtavan pettymyksen hävitessään 0–2.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi pelasi 19. tammikuuta Dubaissa Ruotsia vastaan harjoitusmaaottelun, jonka Suomi voitti lukemin 1–0, pelin keskeyttämisen takia. Muutaman päivän kuluttua Suomi kohtasi Dubaissa myös Jemenin niin ikään harjoitusottelussa, joka päättyi tasapeliin 0–0.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text:
EM-karsinnoissa Suomi kärsi vieraissa 29. maaliskuuta Pohjois-Irlantia vastaan 1–2 tappion heikon esityksen jälkeen.
9. kesäkuuta Suomi kohtasi Turussa Viron, jota vastaan Suomi kärsi jälleen 0–2 tappion, joka oli heikko esitys Suomen osalta.
Lauantaina 13. kesäkuuta Suomi kohtasi Unkarin ottelussa, josta tarvittiin voitto, jotta Suomi pääsisi vihdoin EM-kisoihin. Suomi koki 0–1 tappion Unkaria vastaan kotiottelussa. Paatelainen erotettiin päävalmentajan tehtävästä Unkari-ottelun jälkeisenä päivänä.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi voittikin sitten väliaikaisen maajoukkueluotsin Markku Kanervan johdolla heti kaksi seuraavaa otteluaan, ensin 4. syyskuuta vieraissa Kreikan 1–0 ja kotona Färsaaret myös 1–0. Ja päätti vuoden 2015 pelit kahteen tasapeliin, ensin 8. lokakuuta vieraissa Romaniaa vastaan 1–1, joka murensi lopullisesti mahdollisuudet päästä EM-kisoihin. Ja sitten kolme päivää myöhemmin 11. lokakuuta Suomi pelasi kotonaan myös 1–1 tasapelin Pohjois-Irlantia vastaan.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Ruotsalainen Hans Backe aloitti maajoukkueen päävalmentajana vuoden 2016 alussa. Hän teki vuoden 2017 loppuun ulottuvan sopimuksen, joka käsittää lisäksi vuoden 2018 MM-kisat, jos Suomi selviytyy niihin. Sopimus sisältää lisäksi option kahdesta lisävuodesta eli karsinnoista vuoden 2020 EM-turnaukseen. Backe oli aiemmin työskennellyt seuravalmentajana Pohjoismaissa, Euroopassa ja Yhdysvalloissa, mutta ei kertaakaan maajoukkueen päävalmentajana.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Backen alaisuudessa Suomi hävisi neljä ensimmäistä harjoitusmaaotteluaan (Ruotsi 0–3, Islanti 0–1, Puola 0–5 ja Norja 0–2) tekemättä maaliakaan maalisuhteen ollessa peräti 0–11. Kesäkuun 1. päivänä 2016 Brysselissä pelatussa ottelussa Suomi ylsi kuitenkin 1–1-tasapeliin maailmanranking-listalla toisena olevaa Belgiaa vastaan, joka tasoitti ottelun vasta aivan sen lopussa. Elokuun 30. päivänä 2016 Saksa voitti Suomen maalein 2–0 Mönchengladbachissa käydyssä harjoitusmaaottelussa. Marraskuun 12. päivänä 2016 Suomi hävisi MM-karsintojen vierasottelussa Odessassa Ukrainalle 0–1. Ottelu oli vuoden viimeinen ja Suomi ei voittanut yhtään ottelua vuonna 2016.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Markku Kanerva nimitettiin päävalmentajaksi joulukuussa 2016 kolmen vuoden sopimuksella.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Turussa 7. kesäkuuta 2017 pelatussa maaottelussa Suomi pelasi 1–1 (1–0) tasapelin Liechtensteinia vastaan.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomen jalkapallomaajoukkueen värit ovat olleet perinteisesti valkoinen ja sininen. Nykyisin pelipaitojen ja shortsien värinä kotiotteluissa on valkoinen ja vierasotteluissa sininen.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi esiintyi ensimmäisissä maaotteluissa punaisissa paidoissa. Paidat olivat HIFK:n ja valkoinen tähti oli peitetty leijonavaakunalla. Vuoden 1912 olympialaisissa peliasuun kuului myös valkoiset housut ja sinertävät sukat. Sininen ja valkoinen vakiintuivat Suomen peliasujen väriksi 1920-luvulla. Pelipaidat olivat siniset ja paitaa koristi Suomen lippu. Suomen lippu vaihtui Palloliiton logoon 1970-luvulla ja kotipelipaitojen väri vaihtui valkoiseksi 1990-luvulla.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Palloliiton nykyinen logo otettiin käyttöön vuonna 2009. Nike on toiminut Palloliiton paitatoimittajana vuodesta 2014 alkaen. Aikaisemmin paitatoimittajana toimi Adidas.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa (Ruotsi 2–5) vuonna 1911 Helsingissä Eläintarhan kentällä. Ensimmäisen ottelun jälkeen maajoukkue siirtyi pelaamaan vuonna 1915 avatulle Töölön pallokentälle. Ensimmäisen kotiottelun Töölön pallokentällä Suomi pelasi vuonna 1919 (Ruotsi 3–3). Maajoukkue pelasi ”Bolliksella” vuoteen 1937 mennessä yhteensä 49 kotiottelua. Suurin yleisömäärä nähtiin 27. syyskuuta 1936 pelatussa maaottelussa Suomi–Ruotsi (1–2), kun sitä saapui seuraamaan 11 922 katsojaa. Suomi pelasi vielä yhden maaottelun Töölön pallokentällä vuonna 1952, kun Olympiastadion oli varattu Helsingin olympialaisille.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi siirtyi vuonna 1938 pelaamaan kotiottelunsa vuoden 1940 olympialaisia varten rakennetulle Olympiastadionille. Stadionin avajaisia vietettiin 12. kesäkuuta 1938, ja Suomi pelasi ensimmäisen maaottelunsa Olympiastadionilla 4. heinäkuuta (Ruotsi 2–4). Jalkapallomaajoukkue pelasi vuosina 1938–1971 yhtä ottelua lukuun ottamatta kaikki kotiottelunsa Helsingissä Olympiastadionilla. Vuodesta 1972 alkaen maaotteluita alettiin pelata myös muilla paikkakunnilla. Suurin yleisömäärä nähtiin 31. toukokuuta 1989 pelatussa vuoden 1990 MM-kisojen karsintaottelussa Suomi–Hollanti (0–1), kun ottelua saapui seuraamaan 46 217 katsojaa. Maajoukkue ei pelannut kotiotteluita Olympiastadionilla vuosina 1993 ja 2004 stadionin remonttien vuoksi. Suomi pelasi viimeisen kotiottelun vanhalla Olympiastadionilla 11. lokakuuta 2015 (P-Irlanti 1–1). Stadion suljettiin vuonna 2016 peruskorjauksen ja uudistamisen ajaksi. Uusi Olympiastadion avataan vuonna 2019. Suomi on pelannut Olympiastadionilla yhteensä 208 kotiottelua ja kaikki jalkapallomaajoukkueen kymmenen suurinta yleisömäärää on Stadionilta.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi on pelannut Helsingin jälkeen toiseksi eniten kotiotteluita Tampereella. Ensimmäisen maaottelun Suomi pelasi Tampereella vuonna 1973 (Itä-Saksa 1–5). Maajoukkue on pelannut Tampereen stadionilla yhteensä 15 kotiottelua. Helsingin ulkopuolella pelattujen maaotteluiden suurin yleisömäärä nähtiin Tampereen stadionilla 28. toukokuuta 2004 maaottelussa Suomi–Ruotsi (1–3), kun ottelua saapui seuraamaan 16 500 katsojaa. Myös Ratinan stadionina tunnettu Tampereen stadion toimii maajoukkueen päästadionina Olympiastadionin peruskorjauksen ajan vuosina 2016–2019.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi pelasi ensimmäisen kotiottelun Helsingin ulkopuolella 19. elokuuta 1937 Turun Urheilupuistossa (Viro 0–1). Suomi on pelannut Turussa Urheilupuistossa ja Veritas Stadionilla yhteensä 10 maaottelua. Suurin yleisömäärä Turussa nähtiin 6. syyskuuta 1967 Urheilupuistossa pelatussa vuoden 1968 EM-kisojen karsintaottelussa Suomi–Neuvostoliitto (2–5), kun ottelua saapui seuraamaan 7 793 katsojaa. Maajoukkue pelaa Olympiastadionin peruskorjauksen aikana otteluita myös Veritas Stadionilla.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi on pelannut arvokisojen karsintaotteluita myös Helsingissä Telia 5G Areenalla (2000 ja 2006), Lahdessa Lahden stadionilla (1981 ja 1993), Kotkassa Arto Tolsa Areenalla (1981), Kuopiossa Väinölänniemen stadionilla (1982) ja Porissa Porin stadionilla (1984). Muita A-maaotteluita on pelattu mm. Vaasassa Hietalahden jalkapallostadionilla (1972 ja 1988) ja Oulussa Raatin stadionilla (1974). Maajoukkue on pelannut myös yhteensä kuusi maaottelua Lahden suurhallissa (1981, 1982 ja 1984) ja Myyrmäki-hallissa Vantaalla (1993).


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomen Maajoukkueen Kannattajat (SMJK) on perustettu vuonna 2002. SMJK:n katsomo on ollut vuodesta 2008 alkaen Olympiastadionin pohjoispäädyssä niin sanotussa "Pohjoiskaarteessa". Kannattajayhdistys toimii yhteistyössä Palloliiton kanssa ja siinä oli syksyllä 2014 noin 2 500 jäsentä.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Yhdistys järjestää myös matkoja jalkapallomaajoukkueen vierasotteluihin. SMJK on pelannut maaotteluiden alla kannattajien omia otteluita vastustajajoukkueen kannattajaryhmiä vastaan. Yhdistyksellä on myös oma jäsenlehti "Huikee Setti!".


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: "Tilanne 22. elokuuta 2017."Seuraavat pelaajat on valittu maaotteluihin Ruotsia vastaan 8. tammikuuta ja Viroa vastaan 11. tammikuuta 2019.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: "Ottelut ja maalit päivitetty 11. tammikuuta 2019 Viro-ottelun jälkeen."


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Seuraavat pelaajat on myös valittu Suomen joukkueeseen viimeisten 12 kuukauden aikana.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Kellonajat Suomen aikaa. Paikallinen aika suluissa.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi on osallistunut MM-kisojen karsintoihin yhteensä 19 kertaa, mutta ei ole selviytynyt kertaakaan lopputurnaukseen. Ensimmäisen kerran Suomi osallistui karsintoihin vuoden 1938 turnaukseen. Suomi ei voittanut yhtään karsintaottelua vuoden 1938, 1950, 1954, 1958 ja 1962 kisojen karsinnoissa. Ensimmäisen karsintaottelun Suomi voitti vuoden 1966 kisojen karsinnoissa (2–0 Puola). Lähimpänä lopputurnauspaikka on ollut vuoden 1986 kisojen karsinnoissa, jolloin Suomi jäi vain kaksi pistettä lohkon kakkossijasta ja suorasta kisapaikasta. Vuoden 1998 MM-kisojen karsinnoissa Suomi ylsi pisteen päähän lohkon kakkossijasta ja jatkokarsintapaikasta. Viimeisen ottelun tasapeli (1–1 Unkari) jätti Suomen kuitenkin lohkon kolmanneksi.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi on osallistunut EM-kisojen karsintoihin yhteensä 13 kertaa, mutta ei ole selviytynyt kertaakaan lopputurnaukseen. Ensimmäisen kerran Suomi osallistui karsintoihin vuoden 1968 turnaukseen. Suomi ei voittanut yhtään karsintaottelua vuoden 1968, 1972 ja 1976 kisojen karsinnoissa. Ensimmäisen karsintaottelun Suomi voitti vuoden 1980 kisojen karsinnoissa (3–0 Kreikka). Lähimpänä lopputurnauspaikka on ollut vuoden 1980 kisojen karsinnoissa, jolloin Suomi jäi vain pisteen päähän lohkon voitosta ja suorasta kisapaikasta. Vuoden 2008 EM-kisojen karsinnoissa Suomi ylsi kolmen pisteen päähän lohkon kakkossijasta ja suorasta kisapaikasta.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi osallistuu Kansojen liigaan ensimmäistä kertaa kaudella 2018–2019.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi on osallistunut olympialaisten jalkapalloturnaukseen yhteensä neljä kertaa. Ensimmäisen kerran jalkapallomaajoukkue osallistui vuoden 1912 olympiaturnaukseen. Suomi sijoittui turnauksessa neljänneksi, kun joukkue eteni pronssiotteluun, mutta hävisi sen Hollannille maalein 0–9. Olympialaiset olivat jalkapallomaajoukkueiden tärkein turnaus ennen ensimmäisiä vuoden 1930 MM-kisoja. Toisen kerran Suomi osallistui olympialaisiin vuoden 1936 turnauksessa, mutta pelit päättyivät ensimmäisellä kierroksella (3–7 Peru). Vuoden 1952 olympialaisiin Suomi osallistui isäntäjoukkueena, mutta kotiturnauksen ottelut jäivät myös yhteen (3–4 Itävalta).


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 1956 olympialaisista alkaen ennen lopputurnausta pelattiin karsinnat. Ensimmäisen kerran Suomi osallistui karsintoihin vuoden 1960 turnaukseen. Vuoden 1980, 1984 ja 1988 olympialaisten karsintoihin Suomi osallistui A-maajoukkueen rinnalle perustetulla olympiajoukkueella. Suomi pääsi vuoden 1980 olympialaisten lopputurnaukseen, kun karsintalohkon ykkönen Norja ja kakkonen Länsi-Saksa boikotoivat kisoja. Olympiajoukkue pelasi Moskovan kisoissa kolme lohkovaiheen ottelua (0–2 Jugoslavia, 0–0 Irak, 3–0 Costa Rica), ja pelit päättyivät alkulohkoon. Vuoden 1992 olympialaisista alkaen olympiajalkapallo muutettiin alle 23-vuotiaiden turnaukseksi.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Palloliitto laskee olympiajalkapallon ottelut virallisiksi A-maaotteluiksi, vaikka vastustaja on esiintynyt amatööri- tai B-maajoukkueellaan.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: "Tilanne 31. joulukuuta 2017."


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: "Tilanne 12. lokakuuta 2018."


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: "Nykyiset pelaajat lihavoituna."


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: "Tilanne 11. tammikuuta 2019."


title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: "Väliaikaiset päävalmentajat kursivoituna."


title: Vesala (Oulu)

text: Vesala on Oulun 41. kaupunginosa. Se muodostettiin Ylikiimingin kunnan Reki-Vesalan alueesta Oulun ja Ylikiimingin kuntaliitoksen yhteydessä 1.1.2009. Asukkaita kaupunginosassa on noin 900.


title: Vesala (Oulu)

text: Vesalan kylä on noin 600 asukkaan kylä. Kylän läpi virtaa Kiiminkijoki, ja asutus on keskittynyt pääosin joen sekä Ouluntien varsille. Kiiminkijoen Aittokoski sijaitsee aivan kylän keskuksessa. Kylällä toimii noin 200 oppilaan Vesalan koulu.


title: Vesala (Oulu)

text: Vesala on kasvava kylä, joka on eritoten lapsiperheiden suosiossa. Alueelle on kaavoitettu useita omakotitalotontteja. Tieyhteys Ouluun on hyvä, matka-ajan ollessa noin 20 minuuttia. Linja-autoyhteydet kulkevat yleensä Kiimingin kautta, muutamien vuorojen ajaessa suoraan Oulun Saviharjun kautta. Linja-automatka kestää noin 40 minuuttia.


title: Vesala (Oulu)

text: Vesalan kylä mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran jo vuonna 1570. Tällöin kylässä mainittiin olevan kolme asukasta. Kylän historia ulottuu siis yli 400 vuoden taakse. Kylän tuon ajan tunnetuin asukas oli Iin talonpoikien sissiretkeä Vienan Karjalaan vuonna 1589 johtanut Pekka Vesainen.


title: Vesala (Oulu)

text: 1800-luvun lopulla teollistumisen ja maantieverkoston paranemisen myötä Kiiminkijoen käyttö perinteisenä kuljetus- ja kulkuväylänä muuttui myös Vesalassa. Vuonna 1908 päätettiin perustaa tehdasosuuskunta ja rakentaa Aittokoskessa olevan vesimyllyn yhteyteen saha, joka vuonna 1919 sähkölaitoksineen siirtyi kunnan omistukseen. Vuonna 1927 laitos siirtyi eri vaiheiden kautta Aittokoski Oy:n omistukseen. 1930-luvulla Aittokosken tehdasosakeyhtiö menestyi hyvin, mutta 1960-luvun puolivälin jälkeen alkoi yhtiön alamäki. Yhtiötoiminta päättyi 1974 kun Aittokosken yhtiökokous päätti myydä sahan ja kiinteistöt.


title: Vesala (Oulu)

text: Kylässä sijaitsee Pekka Vesaisen patsas. Luonnonkivestä muovatun jyhkeän patsaan on veistänyt Oskari Jauhiainen.


title: Vesala (Oulu)

text: Uuden kaavoituksen myötä Vesalan läntiseen osaan Aumaharjulle on kohonnut uusi taajaan rakennettu omakotitaloalue.


title: Vesala (Oulu)

text: Ylikiimingin kunta on teettänyt ympäristösuunnitelman, johon sisältyy istutusten lisäksi kaksi leikkikenttää, grillikatos ympäristöineen kokoontumispaikaksi, varaukset pyörätielle ja uimapaikalle sekä veneiden laskupaikalle joen rantaan.


title: Vesala (Oulu)

text: Vakavimpia ongelmia kyläkeskuksen alueella ovat turvallisten kouluteiden puute sekä Ouluntien runsas liikenne. Asutuksen levitessä Oulun suuntaan myös kevyen liikenteen väyliä sekä katuvalaistusta jatketaan.


title: Säteisliike

text:
Säteisliike (myös "säteittäisliike") on tähtitieteessä taivaankappaleen, yleensä tähden liikkeen komponentti, jonka suunta on joko Maata kohti tai siitä poispäin. Tällöin se on joko taivaankappaleen etääntymisnopeus tai lähestymisnopeus. Kun myös tähden ominaisliike tunnetaan, voidaan määrittää tähden todellisen liikkeen nopeus ja suunta avaruudessa.
Säteisnopeus mitataan spektrometrillä vertaamalla tähden spektriviivoja levossa olevan aineen spektriin. Tähden spektri muuttuu Doppler-ilmiön vaikutuksesta. Karkeasti sanoen voidaan tähden etääntymisen ajatella venyttävän valoaaltoja, lähestymisen painavan niitä ruttuun. Punaiset valoaallot ovat pidempiä kuin siniset.
Jos tähti etääntyy, ovat spektriviivat siirtyneet punasiirtymän vaikutuksesta nopeudesta riippuvaisen määrän kohti spektrin punaista päätä. Jos tähti puolestaan lähestyy Maassa olevaa havaitsijaa, siirtyvät spektriviivat vastaavasti kohti spektrin sinistä päätä.


title: Säteisliike

text: "Spektroskooppiset kaksoistähdet" ovat kaksoistähtiä, jotka on havaittu epäsuorasti säteisnopeuden säännöllisen vaihtelun perusteella, komponenttien kiertäessä toisiaan. Tällöin näkymätön tähti heiluttaa vetovoimallaan näkyvää tähteä ja muuttelee näkyvän tähden säteisnopeutta niin, että näkymättömän tähden olemassaolo voidaan päätellä. Vaihtelut ovat tavallisesti useita kilometrejä sekunnissa. Säteisnopeuksista voidaan arvioida komponenttien massat sekä niiden kiertoratojen säde ja eksentrisyys. Samalla menetelmällä on myös mahdollista havaita eksoplaneettoja tiettyyn mittaustarkkuuden rajaan asti. Kaukana keskustähdestä oleva kevyt eksoplaneetta on mahdoton havaita säteisnopeusmittauksella. Tämä johtuu muun muassa tähden pinnan sykkimisen, aaltoilun ja kiehumisen vaikutuksesta säteisnopeusmittauksiin.


title: Oskari Jauhiainen

text: Oskari Jauhiainen () oli kuvanveistäjä, professori ja akateemikko.


title: Oskari Jauhiainen

text: Oskari Jauhiainen syntyi köyhään perheeseen Kiimingin Huttukylässä. Pojasta asti hän oli myös kiinnostunut kuvista, luki paljon ja teki havaintoja ympäristöstään. Hän alkoi tehdä puuesineitä perittyään sukunsa käden taitoja. Asiakaspiiri laajeni niin, että Oskarista tuli lähes päätoiminen veistäjä. Vuonna 1936 Jauhiainen teki kivistä muuratun "Vesaisen muistomerkin" Ylikiiminkiin ja vuonna 1937 "Liekki-patsaan" Pyhäjoen Yppäriin.


title: Oskari Jauhiainen

text: Vuosina 1938–1941 Jauhiainen opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Valmistuttuaan hän herätti huomiota pienoisveistoksillaan ja muotokuvillaan. Jauhiainen kutsuttiin Lokakuun ryhmän jäseneksi vuonna 1947. Sodanjälkeisenä aikana Oskari Jauhiainen suunnitteli ja veisti yhteensä kymmenen sotamuistomerkkiä.


title: Oskari Jauhiainen

text: 1950-luvun alussa Jauhiainen saavutti vankan aseman kuvanveistäjänä erityisesti Turussa vuonna 1952 paljastetun "Mikael Agricola" -patsaan ansiosta. Jauhiainen työskenteli Suomen Taideakatemian koulun kuvanveistonopettajana 1956–1965.


title: Oskari Jauhiainen

text: Yhdessä kuvanveistäjä Aimo Tukiaisen kanssa Jauhiainen osallistui "Mannerheimin ratsastajapatsaan" suunnittelukilpailuun Helsingissä. Kilpailuehdotus voitti toisen kilpailun vuonna 1954, mutta yhteistyöstä ja toteutusratkaisuista aiheutuneiden erimielisyyksien takia Oskari Jauhiainen sanoutui irti yhteistyöstä kesäkuussa 1956.