title: Uusi Etelä-Wales

text: Uusi Etelä-Wales on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuningattaren seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Uudella Etelä-Walesilla on 12 edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 48 edustajaa alahuoneessa.


title: Uusi Etelä-Wales

text: Uudella Etelä-Walesilla on kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 42 paikkaa ja alahuoneessa 93 paikkaa. Parlamentin jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein, joita varten osavaltio on jaettu 93 vaalipiirin. Alahuoneen jäsenet valitaan yksi kustakin vaalipiiristä, mutta ylähuoneen jäsenille on vain yksi koko osavaltion käsittävä vaalipiiri. Vaalit voittaneen puolueen puheenjohtajasta tulee pääministeri ja hän kokoaa hallituksen ja valitsee ministerit. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirja sekä edustaa osavaltiota ulospäin.


title: Uusi Etelä-Wales

text: Osavaltion tuomiovalta on tuomioistuimilla. Niitä ovat alimmalla tasolla paikallisoikeudet (engl. "Local Courts"), joita ylempänä ovat käräjäoikeudet (engl. "District Courts"). Osavaltion korkein tuomioistuin on Korkein oikeus (engl. "Supreme Court"). Osavaltion hallinnolla on myös useita alaoikeuslaitoksia, jotka ovat erikoistuneet omiin rikosnimikkeisiinsä.


title: Uusi Etelä-Wales

text: Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita on osavaltiossa 152. Alueet vastaavat kuntia ja niiden vastuulla ovat muun muassa kunnallistekniikka, kaavoitus ja jätehuolto.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Tietojärjestelmätiede () on tieteenala, joka tarkastelee tietojärjestelmien kehittämistä, sovelluksia, käyttöä, johtamista ja vaikutuksia eri konteksteissa.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Tieto- ja viestintäteknologioiden nopean kehityksen myötä tietojärjestelmätiede keskittyy nykyään lähes pelkästään tarkastelemaan tietokoneita ja muita elektronisia medioita tietojenkäsittelyn välineinä. Kuitenkin tulee huomata, että tietojärjestelmätiede ei ole sidottu pelkästään tietokoneisiin, vaan käsittää myös manuaaliset metodit tiedon tallentamiseen, organisoimiseen, etsimiseen ja jakamiseen.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Tietojärjestelmä, oli sitten kyseessä elektroninen tai manuaalinen, käsittää ihmiset, laitteet, käsiteltävät tiedot ja käsittelyä ohjaavat algoritmit ja toimintatavat.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Tietojärjestelmätiede yhdistää tyypillisesti tietotekniikkaa ja sen käyttöä. Kolme yleisintä suuntausta ovat:


title: Tietojärjestelmätiede

text: 1) Management information systems, joka keskittyy yritysten tietojärjestelmiin liittyviin organisoimiseen, johtamiseen ja taloudellisiin seikkoihin liittyviin kysymyksiin. Tätä opiskellaan tyypillisesti kauppakorkeakouluissa.


title: Tietojärjestelmätiede

text: 2) Human computer interaction (HCI) tarkastelee käyttöliittymiä ja käytettävyyttä soveltaen psykologian menetelmiä.


title: Tietojärjestelmätiede

text: 3) Social informatics, joka keskittyy tietojärjestelmien sosiaalisiin ja toiminnallisiin vaikutuksiin myös yhteiskunnallisella tasolla.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Suomessa tietojärjestelmätiede-nimistä oppiainetta voi opiskella seuraavissa yliopistoissa:Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa tietojärjestelmätiedettä opetetaan Tieto- ja palvelujohtamisen laitoksella. Tieto- ja palvelujohtamisen KTM-tutkinto valmistaa opiskelijoita yritysten operaatioiden johtamiseen ja kehittämiseen liittyviin haasteisiin sekä tietojärjestelmien ja -teknologioiden (ml. kvantitatiiviset mallit) hyödyntämiseen liiketoiminnassa.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Turun yliopistossa tietojärjestelmätiedettä opetetaan Turun kauppakorkeakoulun Johtamisen ja yrittäjyyden laitoksella sekä suomenkielisisissä KTM- ja FM- tutkinto-ohjelmissa että kansainvälisissä ohjelmissa (International Master in Management of IT (IMMIT) ja Global IT-Management (GITM) -maisteriohjelmassa. GITM-ohjelmat toteutetaan yhteistyössä kolmen ulkomaisen yliopiston kanssa: Tilburg University, University of Passau ja Central China Normal University Wuhanissa. Ohjelmista voi valmistua Filosofian maisterin sekä Kauppatieteiden maisterin tutkintoihin.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Åbo Akademissa tietojärjestelmätiede on ÅA Hankenin oppiaine. Oppiaine keskittyy digitalisaation johtamiseen, digitaalisten palvelujen kehittämiseen, ja analytiikkaan. Tietojärjestelmätiedettä opetetaan sekä ruotsinkielisessä KTM-tutkinto-ohjelmassa että kansainvälisessä ohjelmassa Master's Degree Program in Governance of Digitalization. Ohjelmista valmistuu kauppatieteiden maisteriksi.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Jyväskylän yliopistossa tietojärjestelmätiede on osa Informaatioteknologian tiedekuntaa. Pääainetta opiskelevat lukevat kuitenkin pakollisena sivuaineena joko yrityksen taloustieteitä tai kansantaloustieteitä Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun puolelta ja valmistuvat kauppatieteiden kandidaateiksi tai maistereiksi kuten muutkin ainetta opiskelevat.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Tampereen yliopistossa lähin vastaava tutkinto on hieman teknisempi tietojenkäsittelytiede, josta valmistutaan filosofian maisteriksi tai diplomi-insinööriksi.


title: Tietojärjestelmätiede

text: Vaasan yliopistossa tietojärjestelmätiede sisältyy tietotekniikan oppiaineeseen. Vaasan yliopistossa tietotekniikkaa pääaineenaan opiskelevat valmistuvat kauppatieteiden kandidaateiksi tai maistereiksi ja ohjelmistotekniikkaa opiskelevat valmistuvat tekniikan kandidaateiksi tai diplomi-insinööreiksi. Tietotekniikkaa, viestintätieteitä ja taloustieteitä yhdistävässä teknisen viestinnän ohjelmassa on mahdollista valmistua joko teknillisestä tiedekunnasta kauppatieteiden maisteriksi tai filosofisesta tiedekunnasta filosofian maisteriksi.


title: Tšeka

text:
Tšeka (, "Yleisvenäläinen erityiskomissio vastavallankumousta ja sabotaasia vastaan", lyh. ВЧК, "VTšK" tai ЧК, "TšK" eli laus. [ve: tše ka:], [tše ka:], kutsumanimi "Vetšeka" tai "Tšeka") oli bolševikkijohtaja Vladimir Leninin aloitteesta joulukuussa 1917 perustettu Neuvosto-Venäjän salainen poliisi. Leninin mukaan bolševikkipuolue tarvitsi ”rautaisen käsivarren”, jolla voi suojella ”nuorta vallankumousta” ja taistella vastavallankumouksellisia voimia vastaan sekä pitää kurissa poliittisen opposition.
Erityiskomission johtoon valittiin puolalaissyntyinen Feliks Dzeržinski. Hän laati puolueelle esityksen, miltä pohjalla uusi komissio toimisi. Oleellista esityksessä oli se, että Tšeka nousisi lain ja valvonnan yläpuolelle ja sillä olisi rajattomat pidätys-, kuulustelu- ja rankaisuoikeudet. Puolueen sisällä se herätti suurta hämminkiä ja eripuraa sekä vastustusta, mutta Lenin tukahdutti vastarinnan ja antoi vallankumoussankarina pitämälleen Dzeržinskille tämän vaatimat oikeudet


title: Tšeka

text: Tšekan henkilöstomäärä kasvoi nopeasti perustamisen jälkeen. Maaliskuussa 1918 Tšekistejä oli 600 ja vuoden loppuun mennessä määrä oli kasvanut 40 000 henkilöön. Vuonna 1921 henkilöstöä oli jo 280 000, jolloin se kasvoi valtakunnalliseksi organisaatioksi.


title: Tšeka

text: Monista hyvin kunnostautuneista Tšekan aluepäälliköistä nousi myöhemmin Neuvostoliiton johtajia. Nižni-Novgorodissa toimineesta Nikolai Bulganista tuli Neuvostoliiton pääministeri vuosiksi 1955–1958. Hierarkiassa nousivat myös Lavrenti Berija ja Sergei Kirov, joka kuitenkin eliminoitiin 1930-luvun puhdistuksissa.


title: Tšeka

text: Venäjän sisällissodan aikana Tšeka toimi kovaotteisesti. Dzeržinski haali komissioon henkilöitä, jotka ryhtyivät päättäväisesti ankariin rankaisutoimiin, joihin puna-armeija ei halunnut osallistua. Lenin vaati laajamittaista joukkoterroria esimerkinomaisesti erityisesti Pietarissa, josta sitä laajennettiin muualle maahan.


title: Tšeka

text: Sisällissodan päätyttyä vuonna 1920 Tšekan surmaamien ihmisten määrän saattoi laskea kymmenissä tuhansissa. Tšeka käytti teloittajina pääasiassa unkarilaisia ja bulgarialaisia sotavankeja; näiden kansojen edustajia pidettiin tuolloin Venäjällä sivistymättöminä barbaareina, jotka sopivat tuollaisiin vastenmielisiin tehtäviin. Henkensä puolesta pelkäävät sotavangit pyrkivät äärimmäisellä julmuudella osoittamaan kelpoisuutensa teloittajina – ja säästämään henkensä, mikä ei aina onnistunut, koska surmaajat saatettiin mahdollisina myöhempinä todistajina tappaa myrkyttämällä tai ampumalla, kuten tsaariperheen surmaajat.


title: Tšeka

text: Tšeka loi ne kovat mallit, joiden mukaan Neuvostoliiton salainen poliisi hyvin pitkälle toimi samassa perustarkoituksessa: tukahduttaa ja estää poliittinen oppositio. Marraskuussa 1917 Tšeka loi käsitteen kansanvihollinen, jonka maan hallitus virallisti 28.11.1917. Kansanvihollisista julkaistiin listoja, joihin kuuluivat muun muassa vanhanvallan virkamiehet. Salainen poliisi määritteli pääasiassa itse Leniniltä ja politbyroolta saamansa toimeksiannon mukaisesti, kuka edusti oppositiota. Yhteiskunnalliseen oppositioon luettiin muun muassa aatelisto, älymystö, kulakit ja kirkon jäsenistö.


title: Tšeka

text: Tšekan ensimmäisiä suurimpia operaatioita oli viljan pakko-otot keväästä 1918 alkaen, jolloin alkoi syntyä kapinointia. Tällöin Tšeka käytti silmitöntä väkivaltaa tarkoitusperiensä toteuttamiseksi.


title: Tšeka

text: Ulkomaille lähetettyjen illegaalien määrän kasvaessa, vuonna 1919 Tšekaan muodostettiin ulkomaantoimintoja varten erillinen osasto INO eli "Inostrannyi Otdel". Kun nuori Neuvostovaltio alkoi muodostaa diplomaattisia suhteita muihin maihin, vakoilutoiminta sisällytettiin diplomaattiseen kanssakäymiseen, tällöin Tšekan agenteille muodostettiin muodollinen kaapu, jonka turvin he saattoivat toimia muissa maissa. Leninin aikana ulkomailla tavoiteltiin maailmanvallankumousta Kominternin välityksellä, mutta Stalinin noustua valtaan maailmanvallankumouksellisesta toiminnasta luovuttiin.


title: Tšeka

text: Kotimaassa Tšekan tarkoitus oli levittää mahdollisimman laajaa pelkoa kansan ja vastustajien keskuuteen. Lenin yllytti Tšekaa kotimaassa suoraan toimintaan, joka oli hänen mukaansa kommunistien keskeinen instrumentti vallan säilyttämiseksi. Ulkomailla toimittiin huomattavasti hienovaraisemmin ja agenteiksi määrättiin monenlaisia intektuelleja henkilöitä, jotka päätyönsä lisäksi toimivat vakoojina.


title: Tšeka

text:
Stalinin puhdistuksissa vuosina 1937–1938 INO:n toimintakyky heikkeni huomattavasti ja se ei kyennyt enää toimittamaan raportteja entiseen malliin ulkomailta. Vuonna 1938 se ei kyennyt 127 päivän aikana toimittamaan ainuttakaan raporttia Stalinille.
Ulkomaan toiminta oli kärsinyt niin suuresti että NKVD päätti 3. lokakuuta 1940 perustaa Neuvostoliiton ensimmäisen tiedustelukoulutuskeskuksen, joka sijoitettiin lähelle Moskovaa Balašnikaan. Koulutuskeskus nimettiin Skola Osobova Naznatšenijaksi eli lyhyesti SHON. Siellä oppilaille annettiin koulutusta läntisestä tapakulttuurista, historiasta, kielistä, uskonnosta, filosofiasta, kulttuurista ja diplomatiasta. Koulutuksen tavoitteena oli sovittaa yhteen ideologinen ortodoksisuus ja länsimainen porvarillisuus. SHON koulutti aluksi 120 oppilasta vuosittain vakoilutehtäviin ulkomaille, joista suurin osa oli miehiä.


title: Tšeka

text: Helmikuussa 1922 Tšeka liitettiin osaksi Venäjän "sisäasiainkansankomissariaattia" (lyh. "NKVD", käytännössä sisäasiainministeriö) nimellä "Valtion poliittinen hallinto", lyh. "GPU". Seuraavana vuonna siitä tuli koko Neuvostoliiton kattava "Valtion yhdistynyt poliittinen hallinto", lyh. "OGPU". Džerzinski johti salaista poliisia kuolemaansa 1926 asti. Tšekistien alkuperäinen tinkimättömyys ja vallankumouksellinen henki säilyi nimenmuutoksista huolimatta aina Neuvostoliiton kaatumiseen saakka.


title: Tšeka

text: Vanhaa nimikettä käytettiin puhekielessä vielä Espanjan sisällissodassa (1936–1939). Vielä nykyisinkin venäläiset saattavat käyttää puhekielessä sanaa "tšekisti" tarkoittaessaan salaisen poliisin miestä.


title: Ydinonnettomuus

text: Ydinonnettomuus on onnettomuus, josta aiheutuu tai saattaa aiheutua radioaktiivisen aineen päästö. Ydinonnettomuuksia voi tapahtua esimerkiksi ydinreaktoreissa tai radioaktiivisen jätteen käsittelylaitoksissa. Ydinonnettomuuksia voi tapahtua myös teollisuudessa, tutkimuslaitoksissa ja sairaaloissa, joissa käytetään tai varastoidaan radioaktiivisia aineita. Myös radioaktiivisten aineiden kuljetusonnettomuudet lasketaan ydinonnettomuuksiksi.


title: Ydinonnettomuus

text: Ydinonnettomuuksia luokitellaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n 7-portaisella INES-asteikolla, jossa luokat 4–7 ovat "onnettomuuksia" ja luokat 0–3 "tapahtumia".


title: Ydinonnettomuus

text: Ydinreaktorin toimiessa sen polttoaineessa syntyy radioaktiivisia fissiotuotteita. Jos reaktori vaurioituu niin, että fissiotuotteita pääsee leviämään ympäristöön, säteily voi aiheuttaa vahinkoa ihmisille ja ympäristölle. Pelkkä ydinvoimalan vesivuoto ei aiheuta suurta säteilyvaaraa, ellei siihen liity polttoaineen vaurioitumista.


title: Ydinonnettomuus

text: Ydinvoimalaitostapahtumat luokitellaan odotettavissa oleviin käyttöhäiriöihin, oletettuihin onnettomuuksiin ja vakaviin onnettomuuksiin. Oletetuista onnettomuuksista reaktorin täytyy selviytyä turvallisuusjärjestelmien avulla ilman polttoaineen vaurioitumista. Vakavassa onnettomuudessa huomattava osa reaktorin polttoaineesta vaurioituu.


title: Ydinonnettomuus

text: Oletettu onnettomuus painevesireaktorissa on esimerkiksi suurimman primääripiirin putken katkosta johtuva jäähdytysveden vuoto (large break LOCA, loss-of-coolant accident). Tämä onnettomuus on lähtökohtana suunniteltaessa ydinvoimalaitosten hätäjäähdytysjärjestelmiä ja suojarakennuksia. Kiehutusvesireaktorissa vastaava onnettomuus olisi päähöyryputken katkeaminen. Jos hätäjäähdytys ja suojarakennus toimivat suunnitellulla tavalla, onnettomuudessa vapautuu ympäristöön vain vähän radioaktiivisia aineita. Suurta jäähdytysveden vuotoa ei toistaiseksi ole tapahtunut millään ydinvoimalaitoksella. Ydinvoimalaitoksilla ei ole tapahtunut pienempiäkään putkimurtumia, jotka olisivat vaarantaneet reaktorin jäähdytyksen. Käytännössä hätäjäähdytysjärjestelmiä on tarvittu venttiilien virheellisestä aukijäämisestä johtuneiden vuotojen kompensointiin sekä höyrystimen sisäisten primääripiiristä sekundääripiiriin tapahtuvien vuotojen hallintaan.


title: Ydinonnettomuus

text: Niin sanotussa reaktiivisuusonnettomuudessa menetetään ketjureaktion hallinta siten, että reaktorin teho kasvaa äkillisesti. Tällöin polttoaineen kuumeneminen voi johtaa sen nopeaan vaurioitumiseen. Reaktiivisuusonnettomuus voisi tapahtua, jos säätösauva putoaa tai vahingossa vedetään ulos reaktorista. Painevesireaktorissa reaktiivisuuden säätöön käytetään säätösauvojen lisäksi jäähdytysveteen liuotettua booria. Säätösauvoihin liittyvien syiden lisäksi reaktiivisuusonnettomuus voisi johtua myös jäähdytteen booripitoisuuden äkillisestä laimenemisesta, jos esimerkiksi käyttöhenkilökunnan virheiden takia reaktoriin pumpattaisiin booripitoisen veden sijasta booritonta vettä.


title: Ydinonnettomuus

text: Vakava onnettomuus eli sydämen sulamisonnettomuus voi alkaa esimerkiksi täydellisestä jäähdytysjärjestelmien sähkönmenetyksestä. Vaikka primääripiirissä ei olisi vuotoa, jälkilämpö johtaisi veden kiehumiseen, paineen nousuun ja höyryn purkautumiseen varoventtiilien kautta suojarakennukseen. Jos reaktorin jäähdytys ei onnistu, reaktorin polttoaine ylikuumenee jälkilämmön takia. Tällöin vaurioituvat ensin zirkoniumista tehdyt polttoainesauvojen suojakuoret, ja kaasumaiset tai helposti höyrystyvät fissiotuotteet, kuten ksenon, jodi ja cesium, voivat vapautua. Jos kuumeneminen jatkuu pidempään, uraanidioksidista tehty polttoaine sulaa ja myös siihen sitoutuneita vaikeasti höyrystyviä fissiotuotteita vapautuu. Radioaktiivisten aineiden pääsyn ympäristöön estää kuitenkin vielä suojarakennus. Suojarakennuksen eheyttä voi uhata mm. höyryn aiheuttama paineen nousu tai onnettomuudessa syntyvän vedyn räjähtäminen. Vetyä syntyy, kun kuuma zirkonium reagoi kemiallisesti vesihöyryn kanssa.


title: Ydinonnettomuus

text: Siviilikäytössä olevissa ydinvoimaloissa on sattunut vakava onnettomuus yhteensä viidellä reaktorilla. Maaliskuussa 2011 Fukushiman ydinvoimalassa Japanissa kolmen reaktorin sydän pääsi sulamaan. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus Ukrainassa, Neuvostoliitossa tapahtui vuonna 1986, sekä Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus Harrisburgissa Yhdysvalloissa vuonna 1979. Ydinvoiman historiassa on lokakuuhun 2018 mennessä kertynyt 17 758 reaktorivuotta. Historiassa on siis tapahtunut yksi onnettomuus noin 3 600 reaktorinkäyttövuotta kohden.


title: Ydinonnettomuus

text: Onnettomuuksien todennäköisyyttä arvioidaan myös todennäköisyysperusteisella riskianalyysillä. Suomessa vaaditaan, että uusissa ydinvoimaloissa vakavan onnettomuuden todennäköisyyden täytyy olla pienempi kuin kerran 100 000 vuodessa. Vanhoille reaktoreille sallitaan suurempi onnettomuustodennäköisyys; esimerkiksi Loviisan ykkösreaktorilla se oli vuoden 2015 riskianalyysin mukaan kerran 59 000 vuodessa.


title: Ydinonnettomuus

text: Ydinvoiman historiassa onnettomuuksia on siis tapahtunut useammin kuin nykyisten riskianalyysien mukaan pitäisi. Mutta vakavaa onnettomuutta ei ole koskaan tapahtunut sellaisella reaktorilla, jolle olisi tehty kunnollinen todennäköisyysperusteinen riskianalyysi. Three Mile Islandin ja Tšernobylin onnettomuuksien aikaan riskianalyysien menetelmiä oltiin vasta kehittämässä. Fukushiman riskianalyysi taas oli pahasti puutteellinen, ja siinä ei arvioitu ollenkaan tsunamin tai yleensäkään tulvan todennäköisyyttä. Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n mukaan huolella tehty riskianalyysi olisikin paljastanut Fukushiman onnettomuusriskit etukäteen.


title: Ydinonnettomuus

text: Uraani on vain lievästi radioaktiivista, joten uraanipolttoaineen valmistuksen tai tuoreen polttoaineen käsittelyn yhteydessä ei yleensä voi vapautua merkittäviä määriä radioaktiivisia aineita. Kuitenkin vuonna 1999 Japanissa Tokaimuran polttoainetehtaalla tapahtui onnettomuus, kun käsiteltiin uraania tutkimusreaktorin polttoaineen valmistusta varten. Käsiteltäessä tavanomaista korkeammalle väkevöityä uraania (18,8 %) rikottiin turvallisuusmääräyksiä ja kaadettiin liian suuri erä nestemäistä uraaniyhdistettä kerralla säiliöön. Uraani saavutti kriittisyyden, eli käynnistyi ketjureaktio, ja uraani pysyi sen jälkeen useita tunteja kriittisenä. Kaksi työntekijää sai erittäin suuren säteilyannoksen, ja he menehtyivät säteilyaltistuksen seurauksiin usean kuukauden kuluttua. Reaktiossa syntynyt suora säteily aiheutti myös laitoksen ulkopuolisille säteilyannoksia, joiden arvioitiin olleen enimmillään noin 20 millisievertiä. Reaktiossa syntyi jonkin verran fissiotuotteita, jotka kuitenkin jäivät pääosin laitosalueelle, ja päästön aiheuttamat säteilyannokset olivat pieniä.


title: Ydinonnettomuus

text: Reaktorista poistetun käytetyn ydinpolttoaineen radioaktiivisuus ja jälkilämpö vähenevät ajan mukana. Myös käytetty polttoaine vaatii jäähdytystä, mutta polttoaineen sulamisen riski on paljon pienempi kuin käytön aikana. Muutaman vuoden ajan varastoitu polttoaine ei enää sulaisi, vaikka se olisi kuivaksi jääneessä varastoaltaassa. Koska käytetyssä polttoaineessa on huomattavasti vähemmän fissiokelpoista uraania kuin tuoreessa polttoaineessa, myös reaktiivisuusonnettomuuden mahdollisuus käytetyn polttoaineen käsittelyn yhteydessä on erittäin pieni.


title: Ydinonnettomuus

text: Ydinpolttoaineen jälleenkäsittelylaitosten kemiallisissa prosesseissa käytettyä polttoainetta ja fissiotuotteita käsitellään liuosten muodossa. Vuodot ja kemialliset räjähdykset ovat mahdollisia jälleenkäsittelylaitoksissa . Ydinjätteen jälleenkäsittelylaitoksella lähellä Kyštymin kaupunkia Neuvostoliitossa (nykyisen Venäjän alueella) tapahtui vuonna 1957 runsasaktiivista nestemäistä jätettä sisältäneen säiliön räjähdys, joka johti radioaktiivisten aineiden päästöön. Ympäristövaikutusten perusteella onnettomuus kuuluu INES-asteikolla toiseksi korkeimpaan luokkaan 6.


title: Ydinonnettomuus

text: Tuore ydinpolttoaine on heikosti säteilevää uraanidioksidia. Se ei liukene veteen, eikä siitä edes tulipalossa leviä helposti ympäristöön radioaktiivisia hiukkasia. Tuoreen ydinpolttoaineen kuljetuksiin ei liity huomattavan ympäristöonnettomuuden mahdollisuutta. Säteilyvaaraa merkittävämpi seikka on se, että polttoaine sisältää suuret määrät fissiiliä ainetta, jonka joutuminen vääriin käsiin on estettävä huolellisesti. Myöskään keski- ja matala-aktiivisten ydinjätteiden kuljetuksiin ei liity vakavan ympäristöonnettomuuden mahdollisuutta, sillä yhdessä kuljetuserässä olevien radioaktiivisten aineiden kokonaismäärä ei ole kovin suuri. Vaikka huomattava osa niistä leviäisi ympäristöön, jäisi ympäristön saastuminen varsin paikalliseksi.


title: Ydinonnettomuus

text: Käytetyn ydinpolttoaineen aktiivisuus ja säteilyvoimakkuus on hyvin suuri. Jos kuljetusastia rikkoontuisi pahoin, huomattavasti kohonneen säteilyn alue ulottuisi muutaman sadan metrin päähän. Käytetty ydinpolttoaine ei liukene veteen, joten polttoaineen joutuminen vesistöön ei aiheuttaisi merkittävää saastumista. Vuosia jäähtyneessä käytetyssä polttoaineessa on hyvin vähän kaasumaisia radioaktiivisia aineita, joten radioaktiivisia aineita voisi vapautua ilmaan huomattavia määriä vain, mikäli kuljetussäiliön rikkoontumisen lisäksi esimerkiksi tulipalo tai ketjureaktio synnyttäisi korkean lämpötilan.


title: Ydinonnettomuus

text: Maailmassa ei ole sattunut yhtään tapausta, jossa kuljetettava radioaktiivinen aine olisi aiheuttanut kuoleman tai vakavan terveyshaitan. Vakavin ydinaineiden kuljetuksissa sattunut onnettomuus on ollut uraaniheksafluoridia kuljettaneen "Mont Louis" -laivan uppoaminen Belgian edustalle vuonna 1984. Kaikki pakkaukset saatiin nostetuksi merestä, eikä merkittäviä määriä radioaktiivisia aineita päässyt mereen.


title: Ydinonnettomuus

text: Ydinvoimalaonnettomuuden päästöjen suuruus riippuu siitä, vaurioituuko reaktorin polttoaine ja pysyykö suojarakennus ehjänä. Pelkkä ydinvoimalan vesivuoto ilman polttoaineen vaurioitumista ei aiheuta suurta säteilyvaaraa. Jos taas polttoainetta vaurioituu, eli onnettomuus luokitellaan vakavaksi onnettomuudeksi, niin radioaktiivisia aineita vapautuu suojarakennukseen. Jos suojarakennus pysyy ehjänä, kuten Three Mile Islandin onnettomuudessa, niin päästöt ympäristöön jäävät pieniksi. Suojarakennuksen rikkoutuminen vakavan onnettomuuden aikana voi aiheuttaa suuren radioaktiivisten aineiden päästön.


title: Ydinonnettomuus

text: Erittäin vakava ydinonnettomuus voi vaatia väestönsuojelutoimia kymmenien kilometrien alueella. Tšernobylin onnettomuuden jälkeen evakuoitiin kaikki ihmiset 30 kilometrin säteeltä sekä lisäksi joitakin pahasti saastuneita kyliä tämän alueen ulkopuolella. Fukushiman onnettomuuden aikana evakuoitiin 30 kilometrin alue kokonaan. Laitoksen luoteispuolella evakuoitu alue ulottui 55 kilometrin päähän. Osaan Fukushiman evakuoidusta alueesta asukkaat palasivat myöhemmin.


title: Ydinonnettomuus

text: Vakavassa reaktorionnettomuudessa helpoiten vapautuvat radioaktiiviset jalokaasut eli krypton ja ksenon. Jalokaasupäästöjä ei voida vähentää suodattimilla. Jalokaasupäästö on vähemmän vaarallinen kuin muut radioaktiiviset aineet, koska jalokaasut eivät aiheuta laskeumaa, vaan leviävät ilmakehään ja laimentuvat tehokkaasti, ja koska ne eivät sitoudu ihmisen elimistöön.


title: Ydinonnettomuus

text: Melko helposti onnettomuudessa vapautuu myös radioaktiivista jodia, joka höyrystyy matalassa lämpötilassa. Ympäristöön kulkeutuva jodi pääsee elimistöön hengityksen ja ruuan kautta. Elimistössä jodi sitoutuu kilpirauhaseen. Radioaktiiviselta jodilta voidaan suojautua joditableteilla. Ne sisältävät ei-radioaktiivista jodia, joka "kyllästää" kilpirauhasen ja estää radioaktiivisen jodin imeytymisen rauhaseen. Jodin merkittävin isotooppi on jodi-131, jonka puoliintumisaika on kahdeksan päivää, joten se häviää ympäristöstä käytännössä kokonaan muutamassa kuukaudessa.


title: Ydinonnettomuus

text: Pitkällä aikavälillä merkittävin ydinonnettomuudessa vapautuva aine on cesium. Ydinvoimalan suojarakennuksessa cesium leijuu onnettomuuden aikana pieninä hiukkasina, jotka voidaan kerätä suodattimiin. Jos suojarakennus rikkoutuu, suuri määrä cesiumia voi päästä ympäristöön. Cesium-137-isotoopin puoliintumisaika on 30 vuotta, joten cesium-laskeuma voi aiheuttaa ydinvoimalaitoksen lähialueella kymmeniä vuosia kestäviä rajoituksia asumiseen ja maanviljelyyn.


title: Ydinonnettomuus

text: Erittäin vakava ydinonnettomuus aiheuttaa säteilyvaaran, kun ympäristöön leviää radioaktiivisia aineita, jotka liikkuvat ilmassa tuulen mukana. Säteilyn annosnopeus laskee sen jälkeen, kun tuuli on kuljettanut ilmassa leijuvat radioaktiiviset aineet pois. Tuulen mukana levitessään päästö laimenee ja säteilyn voimakkuus laskee. Sade huuhtoo radioaktiivisia aineita päästöpilvestä maahan ja siitä edelleen syvemmälle maaperään ja asutuilla alueilla viemäreihin.


title: Ydinonnettomuus

text: Pidemmällä aikavälillä maahan laskeutuneet radioaktiiviset hiukkaset eli laskeuma aiheuttaa ihmisille ulkoista säteilyannosta. Lisäksi laskeuma voi saastuttaa juomavettä ja elintarvikkeita (esim. viljaa, rehua, marjoja, sieniä ja kaloja), ja siten radioaktiivisia aineita voi kulkeutua ihmisiin ja aiheuttaa sisäisiä säteilyannoksia. Maanpinnalle laskeutuneita radioaktiivisia hiukkasia voi myös nousta uudestaan hengitysilmaan esimerkiksi tuulisella säällä.


title: Ydinonnettomuus

text: Akuutteja terveysvaikutuksia tai hengenvaaraa ei pidetä kovin realistisena uhkana voimalaitosalueen ulkopuolella edes erittäin vakavan onnettomuuden aikana. Esimerkiksi Tšernobylissä evakuoitujen asukkaiden säteilyannokset olivat enimmäkseen alle 250 millisievertiä ja joillakin harvoilla 300–400 millisievertiä. Akuutteja terveysvaikutuksia alkaa ilmetä yli 500 millisievertin annoksilla. Voimalaitoksen alueella työskentelevät voivat saada tätä suurempia annoksia.


title: Ydinonnettomuus

text: Suuret säteilyannokset vaikuttavat väestön syöpäriskiin. Syöpätapausten esiintyminen saattaa yleistyä väestössä havaittavasti jo pienelläkin todennäköisyyden muutoksella, siksi säteilyltä suojautuessa tähdätään säteilyannoksen pienentämiseen.


title: Ydinonnettomuus

text: Tšernobylin onnettomuus antaa havainnoille perustuvan käsityksen siitä, miten paljon säteilyn myöhäisvaikutuksia on odotettavissa poikkeuksellisen vakavassa ydinonnettomuudessa, kun väestönsuojeluun ei ryhdytä ajoissa. Tähän mennessä Tšernobylin onnettomuudessa altistuneessa väestössä on havaittu 10-20 tapauksen lisäys normaaliin verrattuna kilpirauhassyövän aiheuttamien kuolemantapausten määrässä. Muita säteilyn aiheuttamia terveyshaittoja kuin kilpirauhassyövän yleistymistä ei väestössä ole havaittu (mm. UNSCEAR, 2000).


title: Ydinonnettomuus

text: Maailmanterveysjärjestön WHO:n arvion mukaan Tšernobylin onnettomuus on aiheuttanut 9 000 ihmisen kuoleman. Mutta arvioit kuolleista vaihtelevat, sillä WHO:n raportin lisäksi eri tahot ovat esittäneet huomattavasti suurempia arvioita kuolleisuudesta. Venäjän tiedeakatemian mukaan onnettomuuden vuoksi kuoli ennenaikaisesti 210 000 ihmistä. Greenpeace arvioi kuolemantapausten lukumääräksi noin 93 000-140 000. Venäläinen professori Aleksei Jablokov on esittänyt, että onnettomuuden vuoksi oli jo vuoteen 2008 mennessä kuollut jopa 900 000 ihmistä. Hän on kritisoinut WHO:ta ja IAEA:ta valehtelusta ja katsoo, että WHO on "ydinvoimafriikkien" hallinnassa.


title: Ydinonnettomuus

text: Säteilyturvakeskus on tutkinut vakavan ydinonnettomuuden seurauksia, kun väestönsuojelutoimia tehdään. Esimerkiksi tutkimuksessa "Ydinuhkat ja varautuminen" (Mustonen et al., 1995) arvioitiin poikkeuksellisen vakavan ydinonnettomuuden vaikutuksia Suomessa. Tutkimuksen lähtökohtia kuvataan näin: "Pahimmat mahdolliset seuraukset saadaan yhdistämällä kaikki tilanteeseen vaikuttavat tekijät pahimmalla mahdollisella tavalla sekä lisäksi tekemällä tapahtuman vakavuutta todennäköisesti liioittelevia ominaisuuksia niiden kohdalla, joita ei tunneta." Tutkimusta varten oletettiin onnettomuuspäästön olevan realistisena pidettyä arviota suuremman ja säätilan oletettiin olevan sellainen, että se vie päästön kapeana vanana suoraan tarkasteltuun kohdekaupunkiin - näitä olivat mm. Turku ja Helsinki. Tutkimuksessa kommentoidaan näin epäsuotuisan säätilan olevan niin epätodennäköinen, että sellaista on tuskin koskaan esiintynyt. Tutkimuksen mukaan akuutteja terveyshaittoja ei väestössä esiintyisi missään tutkituista tapauksista, puhumattakaan kuolemanvaarasta. Säteilyannokset olisivat kuitenkin niin suuria, että väestönsuojelutoimet olisivat tarpeen. Pitkän aikavälin terveyshaittoja arvioitaessa terveyshaittojen kannalta pahimman tutkitun tilanteen seurauksena, kohdekaupungin ollessa Helsinki, aiheutuisi 30 kilpirauhassyöpätapausta, kun väestönsuojelu on tehty oikein. Normaalihoidolla kilpirauhassyövistä 10 prosenttia johtaa kuolemaan, joten kuolemaan johtavia tapauksia olisi siis ainoastaan 3. Muita terveysvaikutuksia ei odoteta havaittavan. Arvio pitää hyvin yhtä ylläselostettujen Tšernobylin havaintojen sekä muun säteilybiologisen havaintoaineiston kanssa.


title: Ydinonnettomuus

text: Suojelutoimet säteilyvaaralta suojautumisessa tähtäävät väestön säteilyaltistuksen minimoimiseen myöhemmin ilmenevien syöpätapausten torjumiseksi. Suojautumista koskevat ohjeet antaa viranomainen, ja niistä tiedotetaan radiossa. Ohjeet suojelutoimenpiteistä ovat myös puhelinluetteloissa ja netissä. Evakuointi voidaan toteuttaa jo onnettomuuden alkuvaiheessa, jos se ehditään tehdä ennen päästöä. Päästöpilven ylikulun ajaksi suojaudutaan sisätiloihin ja sammutetaan ilmanvaihto. Näin vältytään radioaktiivisen ilman hengittämiseltä ja päästöpilvestä tulevalta suoralta säteilyltä. Kilpirauhasta radioaktiiviselta jodilta suojaava joditabletti otetaan vain viranomaisen kehotuksesta, koska liian aikaisin tai liian myöhään nautittuna tabletin suojavaikutus heikkenee. Kun päästöpilvi on ohittanut alueen, evakuointi voi olla tarpeen suuren radioaktiivisen laskeuman alueilla. Suuri laskeuma voi syntyä, jos esimerkiksi vesisade lisää maahan putoavien radioaktiivisten hiukkasten määrää. Jos ruoka (esim. vilja, eläinten rehu tai marjat) tai vesi ovat saastuneet, niiden käyttöä voidaan joutua rajoittamaan.


title: Ydinonnettomuus

text: Poikkeuksellisen vakava ydinonnettomuus voi aiheuttaa vakavia paikallisia ympäristövaikutuksia. Aivan onnettomuuspaikan läheisyydessä suuri radioaktiivinen päästö voi aiheuttaa selviä ympäristöhaittoja, kuten kasvien kasvun hidastumista ja eläinten kuolemia. Nämä lähellä onnettomuuspaikkaa aiheutuvat haitat vähenevät sitä mukaa, kun päästö laimenee ja säteily heikkenee. Onnettomuuden jälkeen luonnon uusiutuminen johtaa aikanaan alueen palautumiseen luonnontilaan. Kauempana onnettomuuspaikasta päästö laimenee , eikä se todennäköisesti enää aiheuta havaittavaa väliaikaistakaan haittaa ekosysteemille. Ympäristövaikutukset tunnetaan hyvin sattuneiden onnettomuuksien ja ilmakehässä tehtyjen ydinräjäytysten - jotka aiheuttavat huomattavasti ydinonnettomuutta suurempia säteilyaltistuksia - perusteella.


title: Ydinonnettomuus

text: Esimerkiksi Tšernobylissä ensimmäisenä vuonna onnettomuuden jälkeen alueen kasvillisuudessa ilmeni selviä haittavaikutuksia säteilystä, erityisesti kasvun hidastumista. Seuraavaan kevääseen mennessä luonto oli kuitenkin palautunut ennalleen. Nykyisin yleinen säteilytaso alueella ei poikkea luonnossa normaalisti esiintyvästä vaihteluvälistä. Alueen luonto on nyttemmin toipunut jopa onnettomuutta edeltänyttä tilaa rikkaammaksi. Voimalaitoksen ympärillä on 30 km:n läpimittainen vyöhyke, jonne pääsy on kielletty. Kieltoa noudatetaan vaihtelevasti mutta kuitenkin tarpeeksi, jotta normaali ihmisen toiminta on alueella käytännössä pysähtynyt. Sen seurauksena alueen luonto on vallannut ihmisen käytössä olleita alueita, ja muutenkin ympäristö on palannut lähemmäs luonnontilaa. Populaatiot ja monimuotoisuus ovat kasvussa. Monet eläin- ja kasvilajit ovat yleistyneet, ja eräitä harvinaisia lajeja on jopa palannut alueelle. Alueen luonnon nykytila ei tietenkään ole onnettomuuden suoraa seurausta, vaan pikemminkin johtuu muun ihmisen toiminnan puutteesta. Tšernobylin esimerkki kuitenkin osoittaa, että poikkeuksellisen vakavakaan ydinonnettomuus tuskin aiheuttaa pysyvää vahinkoa ekosysteemille, tai ainakaan sellaista ei tähän päivään mennessä ole todettu.


title: Ydinonnettomuus

text: Vuonna 2009 julkaistun tutkimuksen valossa Tšernobylin luonnon vaurioit ovat arvioitua vakavammat. Pahimmalla onnettomuusalueella ei ole juuri ollenkaan selkärangattomia eläinlajeja, ja nisäkkäissä esiintyy poikkeuksellisen paljon epämuodostumia.


title: Filosofian kandidaatti

text: Filosofian kandidaatti (FK) on vanha suomalainen ylemmän korkeakoulututkinnon nimi, jota käytetiin ennen vuotta 1992 niin humanistisella kuin luonnontieteellisellä alalla. Uusia filosofian kandidaatin tutkintoja ei voi enää suorittaa.


title: Filosofian kandidaatti

text: Oppiarvon nimi on seuraus siitä, että nykyiset Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen ja humanistinen tiedekunta muodostivat aikaisemmin yhdessä "filosofisen tiedekunnan", joka oli kuitenkin jo kauan jakautunut kahteen käytännössä eri tiedekuntien tavoin toimivaan osastoon. Helsingin yliopistosta oppiarvon nimi omaksuttiin Suomen muihinkin yliopistoihin. Vuonna 1951 otettiin molemmissa osastoissa käyttöön alemmat yliopistotutkinnot, jotka saivat nimet luonnontieteiden kandidaatti ja humanististen tieteiden kandidaatti. Tästä huolimatta filosofian kandidaatti säilytettiin molemmissa osastoissa ylemmän tutkinnon nimenä.


title: Filosofian kandidaatti

text: Vuosien 1972–1994 välisenä aikana filosofian kandidaatille myönnettiin pyynnöstä maksua vastaan filosofian maisterin arvonimi joko promootion yhteydessä tai ilman sitä. Nykyisen käytännön mukaan filosofian maisteri on tutkinnon nimi ja maisterin arvo saadaan suorittamalla se.


title: Filosofian kandidaatti

text: Tutkinnon nimi perustuu historiallisesti filosofia-tieteeseen ja siinä saavutettuun alustavaan edistykseen, jota osoittaa ehdokkuuteen viittaava käsite kandidaatti (< lat. "candidatus", "valkoisiin puettu", alkujaan julkisen viran hakija Rooman valtakunnassa).


title: Bob Kane

text: Bob Kane (oikealta nimeltään Robert Kahn, 24. lokakuuta 1915 – 3. marraskuuta 1998) loi tunnetun sarjakuvahahmon Batmanin.


title: Bob Kane

text: Kane syntyi New Yorkin Bronxissa juutalaisperheeseen. Hän aloitti ammattinsa sarjakuvapiirtäjänä 1936 "WOW What a Magazine!" -lehdessä. WOW-lehteä toimitti Jerry Iger. 30-luvun puolivälissä hän aloitti työskentelyn Eisner-Iger-studiolla, missä hän toimi studiopiirtäjänä (engl. "staff artist") vuoteen 1939 saakka. Hän piirsi vitsisarjakuvia (engl. "gag cartoons") ja komediallista seikkailusarjakuvaa Peter Pupp. Innoituksensa Floyd Gottfredsonin Mikki Hiiri -stripistä saanut Peter saattoi taistella lentokoneella mielipuolisen keksijän jättiläisrobotteja vastaan. Myöhemmin samanlaiset juonenkäänteet ilmenivät sävyltään vakavampina Batman-sarjakuvassa. Vuonna 1938 hän aloitti työt DC Comicsilla (silloin National Comics) samaan aikaan, kun Teräsmies lensi sarjakuviin. Siellä hänen ensimmäiset sarjakuvansa olivat humoristisia yhden tai kahden sivun mittaisia täytesarjoja (engl. "fillers").


title: Bob Kane

text: Kane kehitti lepakkoasuun pukeutuneen kostajan hahmon yhdessä Bill Fingerin kanssa. The Bat-Man (alkuperäinen kirjoitusasu) ilmestyi ensimmäisen kerran sarjakuvalehdessä Detective Comics 27 vuonna 1939. Batman oli siitä erikoinen supersankari, että hänellä ei ollut supervoimia kuten Teräsmiehellä. Kane on kertonut, että hän sai inspiraation Batmanin hahmoon Chester Gouldin sarjakuvasta Dick Tracy. Kaksi ensimmäistä Batman-tarinaansa hän signeersi nimellä Robr't Kane. Pian se muuttui muotoon Bob Kane ja siitä tuli ikään kuin Batmanin tavaramerkki. Vaikka Batmania piirsivät myös monet muut taiteilijat, piirtäjän signeerauksena oli aina Bob Kane vuoteen 1964 saakka.


title: Bob Kane

text: 60-luvun lopulla Kane alkoi pitää taidenäyttelyjä eri puolilla Yhdysvaltoja. Lisäksi hän oli mukana kehittämässä televisioon animaatiohahmoja (Courageous Cat, Cool McCool).


title: Bob Kane

text: Bob Kane kirjoitti omaelämäkerran "Batman & Me".


title: Ksylofoni

text: Ksylofoni on eripituisten puukapuloiden muodostama idiofoninen lyömäsoitin, jota soitetaan muovi-, kumi- tai puupäisillä malleteilla. Kapuloiden eli "kielien" koko on viritetty sellaiseksi, että kustakin tulee haluttu sävel. Tyypillisesti ääniala on kolme ja puoli oktaavia, kirjoitetusta f:stä c:ään. Ksylofoni soi oktaavin kirjoitettua korkeammalta. Fysikaalisesti voidaan sanoa, että sen ominaisvärähtely on viritetty halutulle taajuudelle. Ksylofonin kielet järjestetään pianon koskettimien tapaan, "mustat koskettimet" omaan riviinsä "valkoisten" taakse. Ksylofonilla on kielien alla kaikuputkien rivi.


title: Ksylofoni

text: Ksylofonissa on kirkkaampi ääni kuin sen sukulaissoittimessa marimbassa. Moderneissa ksylofoneissa on kielten alla resonanssiputket, jotka toimivat passiivisina äänenvahvistimina.


title: Ksylofoni

text: Klassisessa musiikissa ksylofonia ovat käyttäneet mm. Dmitri Šostakovitš, Camille Saint-Saëns, Giacomo Puccini ja Gustav Mahler. Konserttoja soittimelle ovat säveltäneet Toshiro Mayuzumi ja Daniel Bukvich. Muuta nimenomaan ksylofonille sävellettyä musiikkia ovat tehneet Alan Hovhaness, Thomas Pitfield (ksylofonisonaatti) ja Patrick Moore, joka tunnetaan myös tähtitieteen alalta.


title: Ailinglaplap

text: Ailinglaplap (Marshalliksi: "Aelōn̄ļapļap") on atolli Tyynellämerellä. Se koostuu 56 saaresta. Atolli kuuluu Marshallinsaariin. Pinta-alaa sillä on noin 15 neliökilometriä. Ailinglaplapissa oli 1 729 asukasta vuonna 2011. Marshallinsaarten entinen presidentti Kessai Note sekä nykyinen presidentti Christopher Loeak ovat kotoisin Ailinglaplapilta.


title: Evankelisuus

text: Evankelisuus voi tarkoittaa


title: Camille Saint-Saëns

text: Charles-Camille Saint-Saëns [ʃaʁl kamij sɛ̃sɑ̃s] (9. lokakuuta 1835 Pariisi – 16. joulukuuta 1921 Alger) oli ranskalainen säveltäjä romantiikan ajalta.


title: Camille Saint-Saëns

text: Saint-Saëns oli Mozartiin ja Mendelssohniin verrattava aikansa lapsitähti. Hänen isotätinsä Charlotte – Camillen biologisen äidin adoptioäiti – alkoi opettaa 2,5-vuotiaalle pojalle pianonsoittoa huomattuaan tämän erityisen kiinnostuksen pianon ääntä kohtaan. Pojalla todettiin varsin pian olevan myös absoluuttinen sävelkorva. Ensimmäisen sävellyksensä hän teki jo paria vuotta myöhemmin ja esiintyi pianokonserteissa alle kouluikäisenä. Ensimmäisen sinfoniansa hän kirjoitti 16-vuotiaana. Saint-Saëns jatkoi pianovirtuoosina säveltäjänurastaan huolimatta, ja hänen suuri esikuvansa, Franz Liszt, piti Saint-Saënsia itsensä ohella taitavimpana urkurina. Saint-Saëns opiskeli musiikkia Pariisin konservatoriossa ja yksityisesti Charles Gounod’n johdolla. Hän toimi vuosina 1855–1877 urkurina ja kirkkomusiikin opettajana Pariisissa.


title: Camille Saint-Saëns

text: Saint-Saëns sävelsi dramaattista musiikkia: oopperoita ja sinfonisia runoja sekä mykkäelokuvien taustaksi tarkoitettua musiikkia. Kaiken kaikkiaan teoslistalla on yli kolmesataa teosta, joista tunnetuimpia ovat kolmas sinfonia (niin sanottu "Urkusinfonia"), toinen pianokonsertto, ooppera "Simson ja Delila" ("Samson et Dalila"), sinfoninen runo "Kalmantanssi" ("Danse Macabre") sekä orkesterisarja "Eläinten karnevaali" ("Le carnaval des animaux"). "Eläinten karnevaalin" esittämisen säveltäjä kielsi kantaesityksen jälkeen elinajakseen, vain osaa "Joutsen" sai soittaa. Säveltäjän kuoleman jälkeen teoksesta on tullut suosittu. Koreografi Mihail Fokin teki siihen kuuluisan soolotanssin "Kuoleva joutsen" alun perin Anna Pavlovalle.


title: Queensland

text: Queensland on Australian toiseksi suurin osavaltio. Se sijaitsee Australian mantereen koillisosassa, ja sen pääkaupunki on Brisbane. Queenslandin väkiluku oli 4 703 193 vuoden 2016 väestönlaskennassa ja pinta-ala 1 852 642 km². Pinta-alaltaan se on noin 5,1 kertaa Suomen kokoinen.


title: Queensland

text: Osavaltion pääkaupunki Brisbane sijaitsee rannikolla 100 kilometriä Uuden Etelä-Walesin rajalta pohjoiseen. Queenslandissa sijaitsee myös yksi pinta-alaltaan (43 310 km²) maailman suurimmista kaupungeista Mount Isa (pääkatu 188 km) sekä viisi Unescon maailmanperintökohdetta, joista yksi on kuuluisa Iso valliriutta. Ilmasto Queenslandissa on pääosin trooppinen.


title: Queensland

text: Queenslandin pohjoisosan tunnettu turistikaupunki on Cairns.


title: Queensland

text: Queensland on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuningattaren seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Australian parlamentissa Queenslandilla on 12 edustajaa ylähuoneessa ja 30 edustajaa alahuoneessa.


title: Queensland

text: Queenslandilla on yksikamarinen 89 paikkainen parlamentti. Parlamentin edustajat valitaan osavaltion 89 vaalipiiristä suorilla vaaleilla noin kolmen vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee pääministeri ja hän kokoaa hallituksen. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirjat.


title: Queensland

text: Osavaltion tuomiovalta on tuomioistuimilla. Alimpia tuomioistuimia ovat maistraatit (), niiden yläpuolella ovat käräjäoikeudet ("District Courts"). Queenslandin korkein oikeus ("Supreme Court") on osavaltion korkein tuomioistuin. Tuomioistuimet ovat liittovaltion tuomioistuinten alapuolella.


title: Queensland

text: Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita Queenslandissa on 73. Paikallishallintoalueet vastaavat kuntia ja niillä on pieni verotusoikeus jotta ne voivat ylläpitää tehtäviään kuten kirjastoja, tiestöä tai jätehuoltoa.


title: Queensland

text: Queenslandin pääelinkeinot ovat kaivosteollisuus, vehnänviljely sekä karjankasvatus.


title: Everstiluutnantti

text:
Everstiluutnantti (lyhenne ev.luutn. tai sotilaskäytössä evl) on Suomen puolustusvoimissa käytettävä maa- ja ilmavoimien upseerinarvo. Merivoimissa sitä vastaa komentaja.
Everstiluutnantin arvoon voidaan ylentää reservissä tai vakinaisessa palveluksessa oleva majuri, joka on suorittanut yleisesikuntaupseerin tutkinnon tai upseerin tutkinnon ja esiupseerikurssin ja palvelee sotilasarvoa vastaavassa tehtävässä.


title: Everstiluutnantti

text: Reserviläinen voi poikkeustapauksessa saavuttaa everstiluutnantin arvon. Yleneminen on mahdollista, jos koulutettava havaitaan sopivaksi sodan ajan tehtävään puolustusvoimissa. Ylennyksen edellytyksenä on yleensä korkeakoulututkinto. Eräitä puolustusvoimien korkeissa siviiliviroissa toimineita on ylennetty reservissä everstiluutnanteiksi. Tällaisia ovat mm. puolustusministeriön ylijohtaja Pauli Järvenpää, puolustusvoimien teknillisen tutkimuslaitoksen osastonjohtajana toiminut professori Lasse Salonen ja puolustusvoimien pääasessorin virkaa hoitanut varatuomari Kalervo Artema. Politiikan saralla ansioitunut keskustalainen kansanedustaja ja moninkertainen puolustusministeri Arvo Pentti sai myös vastaavan ylennyksen 1960-luvulla. Hänellä oli tosin taustalla kadettiupseerin tutkinto sotavuosilta ja lisäksi Pentti oli myös Mannerheim-ristin ritari.


title: Everstiluutnantti

text: Vakinaisessa palveluksessa toimiva upseeri toimii everstiluutnantin sotilasarvossa joukkoyksikön komentajana, mutta pääsääntöisesti Pääesikunnan, puolustushaaraesikunnan, Pääesikunnan alaisten laitosten ja joukko-osastojen vanhempana osastoesiupseerina tai erikoistutkijan tehtävissä. Sodan ajan tehtävä on esimerkiksi prikaatin komentaja ja ylempien johtoportaiden esiupseerin tehtävät.


title: Everstiluutnantti

text: Everstiluutnantin arvomerkissä maavoimissa kauluslaatassa on kaksi isoa heraldista ruusua. Everstiluutnantista lähinnä ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa eversti.


title: Lakko

text: Lakko on työntekijöiden yhteisellä päätöksellä sovittu töistä pois jääminen, jonka tarkoituksena on tavallisesti painostaa työnantajaa. Ensimmäinen kirjallinen maininta lakosta on Egyptistä noin vuoden 1 100 eaa. tienoilta.


title: Lakko

text:
Ammattiliitot käyttävät lakkoa ja lakolla uhkaamista aseena muun muassa palkkaneuvotteluissa. Erityisesti maissa, joissa järjestäytyminen on heikkoa, lakkoja esiintyy myös ilman ammattiliiton myötävaikutusta. Toisinaan työntekijät menevät lakkoon myös painostaakseen valtiota tai myötätuntolakkoon tukeakseen toisen alan työtaistelua.
Lakossa työntekijä rikkoo tekemäänsä työsopimusta, jolla hän on sitoutunut työskentelemään tietyn ajan tai toistaiseksi. Siksi lakkoja pidettiin aikaisemmin laittomina. Useimmissa länsimaissa lakot laillistettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa työntekijöiden oikeuksien kasvaessa. Nykyisin lakko-oikeus kuten ammatillinen järjestäytyminen katsotaan työntekijöiden perusoikeudeksi ja se on tunnustettu useimmissa perustuslaeissa. Tunnetaan kuitenkin laittoman lakon käsite.


title: Lakko

text: Pohjoismaissa alettiin 1960-luvulla kasvattaa hyvinvointipalveluja, mikä johti työvoiman rakenteen muuttumiseen. Teollisuuden työntekijöiden määrä kasvoi 1970-luvulle saakka ja kääntyi 1980-luvulla lievään laskuun. Suomessa toimihenkilöiden määrä ylitti teollisuuden työntekijöiden määrän vuonna 1982. 1980-luvun puolivälissä toimihenkilöitä oli Suomessa noin 1,1 miljoonaa ja työläisiä hieman yli miljoona.


title: Lakko

text: Oman edunvalvontakoneistonsa vuosikymmenien aikana rakentaneet työläisryhmät pystyivät huolehtimaan aineellisista eduistaan varsin tehokkaasti. Ammattiyhdistysliikkeen toimintatapoihin tottumattomat toimihenkilöt jäivät kaksinumeroisen inflaation jalkoihin ja osattomiksi tulopolitiikan hyödyistä, ja jälkilasku tästä maksettiin 1980-luvulla. Lakot eivät olleet enää vain työläisten taisteluase eivätkä työpaikat ainoa taistelukenttä. Samalla muuttui lakon filosofinen sisältö. Alkujaan lakon ideana oli ollut kieltää työn teettäjältä koko tuotannon arvo, ellei hän suostunut siirtämään kohtuullista osaa siitä työn tekijälle. Lakkoaseen leviäminen palvelujen alueelle johti siihen, että työnantajaa painostettiin aiheuttamaan haittaa mahdollisimman monelle työtaistelun ulkopuoliselle. Lakko ei ollut enää työpaikoilla käytävää tulonjakotaistelua, vaan koko yhteiskuntaan vaikuttavaa vallankäyttöä.


title: Lakko

text: Sairaanhoitajien lakko vuonna 1983 johti Suomessa terveydenhoitojärjestelmän romahduksen partaalle. Lakkolaiset onnistuivat kuitenkin säilyttämään yleisön myötätunnon, sillä sairaanhoitajien koulutustaso, heidän työnsä laatu ja merkitys olivat niin suuressa epäsuhdassa heidän palkkaukseensa. Lakko päättyi työnantajapuolen lähes täydelliseen antautumiseen, ja terveydenhoitosektorin palkkakehitys ryöstäytyi jyrkkään nousuun. Hyväosaisten kapinasta alettiin puhua vuonna 1984, kun Akava aloitti lakkosarjan, johon yhtyivät muiden muassa lääkärit. Heidän tulotasonsa oli suorastaan romahtanut niistä ajoista, jolloin lääkärin korkea yhteiskunnallinen asema oli itsestäänselvyys. Keskustelu lakkoaseen hyväksyttävyydestä kiihtyi tuntuvasti vuonna 1986 seitsemän viikkoa kestäneen virkamieslakon aikana. Virkamieslakko lamautti muutamaksi päiväksi jopa tasavallan presidentin kanslian toiminnan, ja valtion symbolisen keskuksen joutuminen lakon piiriin herätti vakavan keskustelun siitä, onko lakko joissakin tilanteissa liian järeä ase.


title: Lakko

text: Työnantajan mahdollinen työtaistelutoimenpide on työsulku. Työnantajat saattavat lakon aikana myös painostaa työntekijöitä. Eräs painostuskeino on esimerkiksi työsuhdematkapuhelimien kerääminen työntekijöiltä pois ennen lakkoa. Edelleen työnantajat voivat painostaa ammattiliittoja ay-jäsenmaksujen perimättä jättämisellä.


title: Lakko

text: Yhteiskunnan kannalta kriittisiksi katsottavien ammattiryhmien, kuten lääkärien, poliisien ja palomiesten lakko-oikeutta on yleensä rajoitettu. Tällaiset virkasuhteiset ammattiryhmät ovat esimerkiksi lakon aikanakin velvoitettuja tekemään suojelutyötä, mutta toimisto- ja hallinnollinen työ jätetään tekemättä. Työnantaja voi yrittää teettää hätätyötä, jos ennalta arvaamaton tapahtuma on aiheuttanut tai vakavasti uhkaa aiheuttaa keskeytyksen säännöllisessä toiminnassa tavalla, joka vaarantaa hengen, terveyden tai omaisuuden, eikä työtä voi siirtää myöhemmin suoritettavaksi. Ennalta ilmoitettu työtaistelu ei täytä hätätyön tunnusmerkkejä. Siitä voi kuitenkin aiheutua sellaisia tilanteita, joissa hätätyön tunnusmerkit täyttyvät. Valtio voi määrätä poikkeustilan, sotatilan tai yleisen liikekannallepanon työrauhan saavuttamiseksi.


title: Lakko

text: Suomessa lakot ja työsulut ovat laittomia, mikäli ne rikkovat voimassa olevaa työehtosopimusta. Lakkoon voidaan laillisesti ryhtyä mikäliTyöntekijät ovat luovuttaneet lakko-oikeutensa suomalaisessa työsopimusjärjestelmässä ammattiliitoille, tyypillisesti ammattiliitojen hallitukselle. Siten yksittäinen työntekijä, jonka alalla sovelletaan yleissitovaa työehtosopimusta, ei käytännössä voi olla laillisessa lakossa. Laittomasta lakosta voidaan sen toimeenpannut järjestö tuomita hyvityssakkoon työtuomioistuimessa. Mikäli lakko ei sakosta huolimatta lopu, sakko voidaan tuomita monta kertaa.


title: Lakko

text: Suomessa suunnitellusta lakosta jätetään ilmoitus vastapuolelle ja valtakunnansovittelijalle vähintään kaksi viikkoa ennen työtaistelun alkamista. Ruotsissa lakosta on ilmoitettava seitsemän päivää aiemmin. Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa työtaisteluista ei tarvitse ilmoittaa ennakkoon lainkaan. On tyypillistä, että ammattiliiton säännöissä määrätään lakko-oikeudesta vain ammattiliiton johdolle, erotuksena yksittäisestä jäsenestä, yhdistyksestä tai työpaikasta: yksittäinen työntekijä, johon sovelletaan yleissitovaa työehtosopimusta, ei voi ryhtyä (laillisesti) lakkoon. Ilmoituksesta on käytävä selville valmistellun työtaistelun syyt, alkamishetki ja laajuus. Muista työtaistelutoimenpiteistä, esimerkiksi ylityökiellosta, ei ole ilmoitusvelvollisuutta. Valtakunnansovittelija voi esittää työtaistelun lykättäväksi 14 vuorokaudella, jos työtaistelu kohdistuu yhteiskunnan elintärkeisiin toimiin ja aiheuttaa kohtuutonta haittaa. Virkasuhteisten palvelussuhteen ehtoja koskevassa kiistassa työtaistelun alkamista voi lisäksi siirtää seitsemällä vuorokaudella. Päätöksen lakon siirtämisestä tekee työministeriö.


title: Lakko

text: Valtiolla ja kunnallisella alalla toimivat virkariitalautakunnat, joiden tehtävä on osapuolten pyynnöstä selvittää aiottujen työtaistelujen aiheuttamat haitat yhteiskunnalle. Jos lakonuhka viedään virkariitalautakuntaan, työtaistelun alkamisajankohta siirtyy kahdella viikolla.


title: Lakko

text: Mikäli työehtosopimus ei ole voimassa, lakkoihin liittyvän kiistan käsittelee yleinen tuomioistuin (käräjäoikeus), koska Työtuomioistuin ratkoo ainoastaan sopimuskauden aikaisia työehtosopimuksiin liittyviä riitoja.


title: Lakko

text: Työnantajan palkanmaksuvelvoitetta käsitellään työsopimuslain 2 luvun 12 §:n 2 momentissa. Lakossa oleville ei työnantajan tarvitse luonnollisesti maksaa palkkaa eikä lakossa oleva saa korvausta esim. työttömyyskassasta. Ammattiliitot maksavat tyypillisesti lakkoavustusta lakossa oleville; lakkoavustus on verovapaa tulo 16 EUR/päivä saakka. Työnantaja on velvollinen maksamaan sairausajan palkkaa myös siinä tilanteessa, jossa työntekijän työkyvyttömyys alkaa ennen lakkoa ja päättyy lakon aikana, jonka jälkeen hän liittyy lakkoon.


title: Lakko

text: Mikäli työnteko estyy muilta työntekijöiltä lakon seurauksena, työnantajalla on velvoite maksaa palkkaa työnteon estymisen ajalta vähintään seitsemän päivää. Työnantaja voi siirtää työntekijän myös muuhun kuin hänen varsinaiseen työhönsä. Työnantaja voi vapautua palkanmaksuvelvollisuudesta esim. lomauttamalla työntekijän palkanmaksukauden päätyttyä ja tällöin työntekijä on oikeutettu työttömyyskorvaukseen ilman normaalia seitsemän päivän omavastuuosuutta.


title: Lakko

text: Mikäli vuosiloma alkaa ennen ammattiliiton aloittamaa lakkoa, loma jatkuu normaalisti lakosta riippumatta: henkilö on vuosilomalla eikä lakossa ja loma päättyy silloin kun se on määrätty päättyväksi. Kun lomalta ”palataan lakkoon”, on työntekijän kuitenkin syytä ilmoittaa työnantajalle lakkoon jäämisestä, jotta poissaoloa ei tulkittaisi luvattomaksi poissaoloksi. Mikäli vuosiloma on määrätty pidettäväksi lakon aikana työnantaja maksaa lomakorvauksen pitämättä jääneestä lomasta. Tällöin työnantajalla ei ole kuitenkaan velvollisuutta maksaa niin kutsuttua lomaltapaluurahaa. Mikäli vuosilomalain mukaan lomakausi jatkuu vielä lakon jälkeenkin, työnantajan on siirrettävä vuosiloma annettavaksi myöhemmin lomakauden kuluessa lakon päättymisen jälkeen. Lakkopäivät eivät kuitenkaan kerrytä työntekijän vuosilomaa jolloin lomaraha pienenee kertymättä jäävää vuosilomaa vastaavasti.


title: Lakko

text: Italialainen eli hidastuslakko, jossa työntekijät ovat työpaikalla ja tekevät töitä, mutta verkkaiseen tahtiin tai jokaista säännöstä pilkuntarkasti noudattaen tai tekevät sen ja vain sen, mitä nimenomaan käsketään. Ensimmäisen kerran tällaisen työtaistelun sanotaan tapahtuneen Italian rautateillä, mistä nimitys juontuu.


title: Lakko

text: Istumalakko eli miehityslakko, jossa työntekijät saapuvat työpaikalle mutta kieltäytyvät tekemästä töitä.


title: Lakko

text: Japanilaisessa lakossa työntekoa jatketaan normaalisti, mutta osoitetaan mieltä työnantajaa vastaan esimerkiksi kantamalla lappua kaulassa.


title: Lakko

text: Korpilakko eli laiton lakko, työehtosopimuksen tai -lain vastainen lakko. Korpilakko voi syntyä myös yksittäisellä työpaikalla, joka alkaa ilman ammattiliiton myötävaikutusta ja saattaa sisältää arvostelua omaa ammattiliittoa kohtaan. Laiton lakko ei sisällä täysimittaista lain tarkoittamaa ennalta ilmoittamisaikaa (esimerkiksi myötätuntolakko).


title: Lakko

text: Laillinen lakko on työnlain tai työehtosopimuksen tarkoittama työtaistelutoimenpide, johon kuuluu muun muassa ilmoitusvelvollisuus työnantajalle (~työnantajajärjestölle), lakon laajuudesta ilmoittaminen ja niin edelleen.


title: Lakko

text: Mielenosoituslakossa osoitetaan mieltä esimerkiksi työnantajan, hallituksen tai eduskunnan päätöksiä vastaan. Mielenosoituslakko voi olla spontaani, äkillinen reaktio johonkin ilmiöön (~laiton lakko, ulosmarssi) tai se voi olla suunniteltu (~laillinen, ilmoitettu työtaistelutoimenpide). Mielenosoitus- ja poliittiset lakot kestävät yleensä määräajan.


title: Lakko

text: Pistelakko, on saartoa laajempi työtaistelutoimenpide, jossa yksi kohta tuotantoketjusta tai osa yrityksestä on lakossa. Yleensä pisteeksi valitaan sellainen kohta, joka estää muun ketjun toimimisen.


title: Lakko

text: Poliittinen lakko on laillinen lakko, jonka ensisijaiset tavoitteet eivät liity työehtoihin, vaan jolla ajetaan poliittisia tai yhteiskunnallisia päämääriä


title: Lakko

text: Saarto on mielenosoitus- ja tukilakon kaltainen työtaistelutoimenpide, jossa muiden yritysten työntekijät kieltäytyvät työskentelemästä saarron alaisen yrityksen kanssa. Erityisesti toimihenkilöpuolella saarto voi tarkoittaa myös saartoon julistetun työnantajan toimien hakukieltoa.


title: Lakko

text: Tukilakko eli myötätuntolakko tarkoittaa lakkoa, jolla osoitetaan tukea jonkin toisen alan tai toimipaikan lakkoilevia työntekijöitä kohtaan. Tukilakko on laillinen työtaistelutoimenpide, mikäli tarvittavat ennaltailmoittamisajat ja muotoseikat täyttyvät.


title: Lakko

text: Ylityökielto on työntekijäjärjestöjen lakkoa keveämpi työtaistelutoimenpide, jolla pyritään painostamaan työnantajaa haluttuun lopputulokseen. Ylityökiellon aikana ammattiliittoon kuuluvat työntekijät kieltäytyvät tekemästä ylityötä.


title: Lakko

text: Yleislakko on keskusjärjestöjen yhdessä sopima, kaikkia (tai ainakin useimpia) ammattialoja koskeva lakko. Sitä tai sillä uhkailua voidaan käyttää, jos tulopoliittinen kokonaisratkaisu uhkaa kääntyä työnantajia suosivaksi. Usein yleislakot ovat poliittisia lakkoja.


title: Lakko

text: Työntekijää, joka lakosta huolimatta jatkaa työntekoa kutsutaan lakonrikkojaksi tai rikkuriksi. Lakkolaiset pyrkivät usein lakkovahdein estämään rikkureita tekemästä töitä. Lakon ajaksi palkattuja ulkoisia työntekijöitä kutsutaan lakonmurtajiksi.


title: Lakko

text: 1920-luvun alussa Suomessa työantajat perustivat erityisen Vientirauha-lakonmurtajakaartin. Joissakin maissa laki rajoittaa rikkurien ja lakonmurtajain käyttöä. Kanadan provinsseista Brittiläisessä Kolumbiassa ja Quebecissä työlainsäädäntö kieltää rikkureiden ja lakonmurtajien käytön laillisen lakon aikana. Meksikossa laki vaatii lakonalaista yritystä lopettamaan toimintansa kunnes sopu on saavutettu.


title: Lakko

text:
Lakko on laiton, kun työehtoihin kohdistetaan työtaistelutoimia työehtosopimuksen ollessa voimassa.
Työnantajajärjestö Elinkeinoelämän keskusliiton eli EK:n mukaan sen jäsenyrityksissä oli vuosina 2000–2013 1 384 lakkoa, joista sen mukaan 92 % laittomia. Etelä-Suomen Sanomien pääkirjoituksen mukaan tietyt avainryhmät voivat nyt pysäyttää yrityksen toiminnan liian heppoisin perustein ja siksi työrauhasäädökset pitäisi uusia laittomien lakkojen vähentämiseksi. Työntekijäpuolen SAK:n mukaan Suomi on kuitenkin lakkomaana euroalueen keskikastia.


title: Lakko

text: Lainkäytön emeritusprofessori Jyrki Virolaisen mielestä oikeusvaltiossa pitäisi olla oikeussuojakeinot puolustautua sopimuksen- tai lainvastaisia toimia vastaan ja estää niistä aiheutuvia vahinkoja. Laittoman lakon vastaiset oikeussuojakeinot eivät rajoita laillista lakko-oikeutta.


title: Lakko

text: Työoikeuden professori Seppo Koskinen ja prosessioikeuden professori Antti Jokela haluaisivat muuttaa lakia. Työtuomioistuimelle voisi antaa oikeuden määrätä turvaamistoimen ja työtuomioistuin voisi myös määrätä selvästi laittomista lakoista uhkasakkomaisesti hyvityksen nopeutetussa käsittelyssä.


title: Lakko

text: Suomessa laittomista lakoista aiheutuneet kustannukset on muihin Pohjoismaihin nähden pieniä. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa voidaan määrätä laittomasta lakosta vahingonkorvaukset lakon yrityksille aiheuttamien vahinkojen suuruuden perusteella ja ilman ylärajaa. Suomessa on käytössä hyvityssakko, jolla on yläraja, 23  500 euroa. Tanskalainen liitto maksoi 2,7 miljoonan euron vahingonkorvauksen laittomasta lakosta. Myös työntekijä maksaa neljä euroa jokaisesta laittomasta lakkotunnistaan, työistuimen tuomion jälkeen jatketusta lakosta lähes tuplasti.


title: Lakko

text: Esimerkiksi Suomessa paperiliitto maksoi 20 000 euron sakon lakosta, joka aiheutti metsäteollisuuden arvion mukaan kymmenien miljoonien eurojen tappiot yrityksille. Paperiliitolle koitunut kokonaissakko kohosi kuitenkin yli 150 000 euroon, kun laskettiin mukaan ammattiosastoille määrätyt sakot. Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan Ruotsissa olikin vuonna 2013 vain yhdeksän lakkoa, joista yksi oli laiton.


title: Pöllöt

text: Pöllöt ("Strigidae") on lintuheimo. Ne ovat yöeläimiä, mutta jotkin liikkuvat päivälläkin.


title: Pöllöt

text: Pöllöille on tyypillistä suhteellisen suuri pää, lyhyt kaula ja koukkumainen lyhyt nokka. Sukupuolet ovat samannäköiset, mutta naaras on usein koirasta suurikokoisempi.


title: Pöllöt

text: Pöllöt tunnetaan hyvästä hämäränäöstä, lähes äänettömästä lennosta sekä noin 270 astetta kääntyvästä päästä. Pöllöillä on usein matalan suppilon mallinen naamakiehkura, joka kerää ääniä korva-aukkoon siten tehostaen sen kuuloa.


title: Pöllöt

text:
Pöllöt ovat lihansyöjiä ja niiden pääasiallista ravintoa ovat pikkunisäkkäät. Ne saalistavat yleensä öisin ja paikantavat uhrinsa kuulonsa avulla. Ravinnon sulamattomat osat pöllöt oksentavat niin kutsuttuina oksennuspalloina.
Pöllöä on vanhoista ajoista asti pidetty viisaana eläimenä. Minervanpöllö on viisauden ja filosofian perinteinen symboli.


title: Pöllöt

text: Pöllöä on monissa perinteissä pidetty kuoleman lintuna, niin muinaisessa Egyptissä kuin Roomassakin. Suomessa sitä on pidetty paholaisen lintuna, Pohjoismaissa myös ukkosen jumalan Ukon lintuna. Sen silmiä on syöty koska on uskottu hämäränäön paranevan. Sydän on tuonut rahaa, metsästysonnea ja sodassa rohkeutta. Pöllönmunan ja sydämen keitoksesta tehdyllä juomalla uskottiin olevan parantavaa vaikutusta alkoholismiin, kaatumatautiin ja hinkuyskään. Intiassa pöllönlihan on uskottu kiihottavan sukupuoliviettiä mutta myös tekevän hulluksi. Kun naisen vasemmalle rinnalle asetettiin pöllön sydän, naisen uskottiin paljastavan kaikki salaisuutensa.


title: Pöllöt

text: Pöllö on ollut paitsi viisauden myös tyhmyyden symboli. Sen kansanomainen nimi hyypiö sisältää myös omituisen olion merkityksen. Myös hyypiä-muotoa on käytetty, ja molemmat ovat yhä käytössä sukuniminä. Pöllö sen sijaan ei enää ole sukunimenä käytössä.


title: Pöllöt

text: Pöllöstä on tullut myös muoti-ilmiö. Taika-astiastossa on pöllön kuva, ja koru- ja tatuointimuotikin on ottanut pöllön omakseen. Kaupunkipöllöt, kuten Bubi ja Helsingin Forum-korttelin huuhkajat vuonna 2011 edistivät pöllön myönteistä kuvaa.


title: Pöllöt

text: Nalle Puhissa pöllö on vanha ja viisas. Tiedon symbolina se on muun muassa yliopistoissa, kirjastoissa. Kreikkalaisilla se oli mukana sodassa suojelemassa. "Mainospöllö" oli MTV:n (myöh. MTV3:n) pitkäaikaisin symboli.


title: Blast beat

text: Blast beat on yleisnimitys hyvin nopealle rumpukompille. Ideana on oikealla kädellä soittaa komppipeltiä (ride) ja vasemmalla kädellä soittaa virvelirummulla "takapotku". Bassorumpu säestää joko jokaiselle oikean käden iskulle yhden iskun, tai vuorotellen virvelin kanssa. Nopeimmillaan blast beatia soitetaan jopa yli 10 iskun sekuntivauhdilla eli yli 600 iskua minuutissa.


title: Blast beat

text: Vaikka blast beat yhdistetään nykyään enimmäkseen metallimusiikkiiin, hidastempoista blast beatiä kehittivät jo 1960-luvulla jazzrumpalit, kuten Angelo Spampinato, Tony Williams ja etenkin Sunny Murray Albert Aylerin vuonna 1964 julkaisemalla kappaleella "Holy Ghost".


title: Blast beat

text: Blast beat -tyyli popularisoitui hardcore punk- ja grindcore-musiikissa 1980-luvulla. Ensimmäisiä blast beatia sisältäneitä punk-levytyksiä olivat Beastie Boysin kappale "Riot Fight" esikois-EP:llä "Pollywog Stew" vuonna 1982 ja D.R.I.:n esikoisalbumin raita "No Sense" vuodelta 1983. Muita varhaisia blast beateja käyttäneitä yhtyeitä olivat Siege, Heart Attack, Cryptic Slaughter ja Lärm.


title: Blast beat

text: Ensimmäisiä metallimusiikissa blast beateja levyttäneitä artisteja olivat rumpalit Dave "Grave" Hollingshead (Repulsion) ja Charlie Benante (Anthrax, S.O.D.). Graven tekniikan erikoisuus oli yhden bassorummun ja pedaalin käyttö. Benanten bravuuri oli virvelirumpuun kahdella kädellä isketty blast beat. Merkittävä blast beatin kehittäjä oli Napalm Deathin ensimmäinen rumpali Mick Harris, jonka blast beatista muodostui Napalm Deathin ja koko grindcore-tyylilajin tunnusmerkki.


title: Blast beat

text: Blast beatin tunnuspirteet omaavia komppeja käytetään myös jonkin verran elektronisessa musiikissa kuten gabberissa ja drum'n'bassissa. Metallimusiikista runsaasti vaikutteita ammentava rap-artisti Necro on myös peräti räpännyt blast beatiin eräissä kappaleissaan.


title: Blast beat

text: Varhaiset blast beatit olivat usein tempoltaan hitaita verrattuna nykyaikaisiin metallimusiikin blast beateihin, jotka soitetaan useimmiten yli 180 iskun minuuttivauhdilla "hyper blast" -komppien hipoessa 300 iskua minuutissa.


title: Blast beat

text: "Gravity blast" on komppi, jossa virvelirummun reunaa käytetään rumpukapulan keinulautana. Iskevä kapula osuu sekä rummun reunaan että rumpukalvoon. Kapula siten ikään kuin keinuu virvelin reunalla ja osuu rumpukalvoon sekä soittokäden ylöspäin että alaspäin suuntautuvassa liikkeessä.


title: Blast beat

text: Tyypillinen blast beat soitetaan kahdeksasosatahdissa, jossa bassorumpua ja virveliä soitetaan vuorotellen hi-hatin tai ride-symbaalin myötäillessä rytmiä tasaisesti. Peruskompin eräässä muunnelmassa hi-hat tai ride ei ole tahdistettu basson ja virvelin kanssa tai ne on korvattu muilla symbaaleilla, kuten crash- tai china-symbaaleilla. Blast beatia voi soittaa yhdellä bassorummulla ja yhdellä pedaalilla, kahdella bassorummulla ja kahdella pedaalilla (tuplabasari) tai yhdellä bassorummulla ja yhdellä tuplapedaalilla.


title: Blast beat

text: Esimerkiksi death metalissa blast beat soitetaan usein kuudestoistaosatahdissa, jolloin jokaisella kuudestoistaosalla isketään virveliin ja kahdeksasosalla hi-hatiin. Jaloilla soitetaan bassorumpua kuudestoistaosissa, jolloin virveli ja bassorumpu soivat yhtä aikaa. Nopeimmat grindcore-rumpalit soittavat jopa kolmaskymmeneskahdes- tai kuudeskymmenesneljäsosia.


title: Blast beat

text: Blast beatia ja sen eri muunnelmia käytetään nykyisin varsinkin grindcoressa sekä death- ja black metalissa. Sitä käytetään tuomaan musiikille lisää nopeutta, kaoottisuutta ja aggressiivisuutta.


title: V. S. Naipaul

text: Sir Vidiadhar Surajprasad Naipaul, kirjailijanimeltään V. S. Naipaul (17. elokuuta 1932 Changuanas, Trinidad ja Tobago – 11. elokuuta 2018 Lontoo, Englanti) oli trinidadilais-brittiläinen kirjailija, jolla oli intialaista sukujuurta.


title: V. S. Naipaul

text: Naipaul sai Nobelin kirjallisuuden palkinnon vuonna 2001. Ennen Nobelin voittamista Naipaul voitti lukuisia kirjallisuuspalkintoja kuten Booker-palkinnon vuonna 1971 teoksestaan "In a Free State" (suom. "Vapaassa maassa"). Kuningatar Elisabet aateloi hänet Sir V. S. Naipauliksi vuonna 1990.


title: V. S. Naipaul

text: Naipaul asui Wiltshiressä, Englannissa ja oli naimisissa Pakistanista kotoisin olevan Lady Nadira Naipaulin kanssa. Naipaul oli Britannian kansalainen, eikä hän ikinä asunut Intiassa.


title: ʻOkina

text: ʻOkina on havaijissa ja eräissä muissa polynesialaisissa kielissä käytettävä kirjain, joka ääntyy glottaaliklusiilina . Se on konsonantti, joka voi esiintyä vain joko sanan alussa jonkin vokaalin edessä, kuten itse kirjaimen nimessä, tai sanan sisällä kahden vokaalin välissä, kuten Havaijin omakielisessä nimessä "Hawai‘i" . "ʻOkina" on nimenomaan havaijinkielinen nimi, joka kirjaimellisesti tarkoittaa erotinta; tongassa vastaavan kirjaimen nimi on "fakauʻa", wallisissa "fakamoga", tahitissa "ʻeta" ja rarotongassa "ʻamata", joista kukin tavalla tai toisella viittaa kurkussa ääntyvään, kovaan tai glottaaliseen äänteeseen. Samoan kielen "koma liliu" ’pilkku ylösalaisin’ luonnehtii merkin ulkoasua.


title: ʻOkina

text: Ulkoasustaan huolimatta ʻokina ei ole heittomerkki eikä ylipäätään välimerkki, vaan kirjain tai joidenkin luonnehdintojen mukaan tarke. Aakkosena ʻokina on yksilajinen, joten sillä ei ole erikseen suur- ja pienaakkosmuotoa; tarvittaessa suuraakkosena kirjoitetaan ʻokinaa seuraava vokaali.


title: ʻOkina

text: Kirjaimen perusulkoasu on havaijin ja tongan oikeinkirjoituksessa vakioitu, ja Unicode-merkistössä sitä vastaa "tarkkeenomainen ylösalainen pilkku" (U+02BB), joka ei kuitenkaan sisälly kaikkiin fontteihin. Tavallisesti samannäköinen on ylösalainen puolilainausmerkki (U+2018), jota usein käytetäänkin ʻokinan korvikkeena, mutta se voi joissain fonteissa näyttää "käänteiseltä" puolilainausmerkiltä. Myös heittomerkkiä tai jopa gravisaksenttia saatetaan käyttää ʻokinan korvikkeena, vaikka kumpikin on tähän tarkoitukseen periaatteessa väärän muotoinen.


title: Päästäiset

text: Päästäiset (Soricidae) ovat pieniä samettiturkkisia nisäkkäitä, joiden kuono on pitkä ja suippo. Ne muistuttavat ulkonäöltään hiiriä, mihin viittaa niiden kansanomainen nimitys nokkahiiret. Niitä on kutsuttu myös supiaisiksi ja karjapiekoiksi. Ne kuuluvat kuitenkin samaan "Soricomorpha"-lahkoon almikkien ja kontiaisten kanssa, eivätkä ole läheistä sukua hiirille, jotka ovat jyrsijöitä. Päästäisten kuono on hyvin liikkuva, ja kaiken aikaa touhuava eläin nuuhkii sillä alinomaa ympäristöään. Päästäisten ulkokorvat ja silmät ovat hyvin pienet ja joko kokonaan tai osaksi turkin suojassa. Kupeilla on hajurauhasia, joiden erite on vahvatuoksuista.


title: Päästäiset

text: Päästäiset ovat hyvin aktiivisia, ja niiden aineenvaihdunta on erittäin vilkas. Niinpä päästäinen voi syödä kuudessa tunnissa jopa kaksi kertaa painonsa verran. Ravinnon puutteessa se myös kuolisi nälkään alle päivässä. Vilkas aineenvaihdunta ja alituinen liikkuminen aiheuttavat sen, etteivät päästäiset muutenkaan elä vanhoiksi. Varhaiskeväällä syntyneet eläimet tulevat sukukypsiksi ja voivat lisääntyä jo ensimmäisen kesänsä aikana. Ne poikaset, jotka selviytyvät talven yli, lisääntyvät seuraavana kesänä ja kuolevat yleensä saman vuoden syksyllä, siis noin puolitoistavuotiaina. Päästäisiä on vaikea tarkkailla, koska ne elävät tiheän kasvuston suojassa, kaivamissaan käytävissä tai myyrien koloissa. Suuri osa vapaana ulkoilevista kissoista pyydystää ja tappaa päästäisiä, mutta jättää saaliin syömättä päästäisen myskirauhasten erittämän pahan hajun takia.


title: Päästäiset

text: Päästäisten yksi erikoisimmista piirteistä on valtavat aivot suhteutettuna ruumiin muuhun painoon. Aikuisen päästäisen aivot painavat lajista riippuen keskimäärin kymmenesosan ruumiinpainosta. Useimpien nisäkkäiden keskuudessa tällainen suhde on harvinainen.


title: Päästäiset

text: Päästäisten heimo jaetaan kolmeen alaheimoon: Myosoricinae, Crocidurinae (kotipäästäiset) ja Soricinae (varsinaiset päästäiset). Näissä alaheimoissa on yhteensä 26 sukua ja 376 lajia.


title: Päästäiset

text: Suomessa elää kuusi päästäislajia:


title: Ctrl+Alt+Del

text: Ctrl+Alt+Del (CAD) on englanninkielinen pelaamisesta ja pelikulttuurista kertova verkkosarjakuva. Sarjakuvaa piirtää ja käsikirjoittaa Tim Buckley. Internetissä hänet tunnetaan nimimerkillä Absath. Sarjakuvan nimi viittaa PC-tietokoneista tuttuun näppäinyhdistelmään Control-Alt-Del. Sarjakuvan tunnuslause on ”Tragically l337”.


title: Ctrl+Alt+Del

text: Sarjakuva alkoi ilmestyä 23. lokakuuta 2002. Nykyään se ilmestyy maanantaina, keskiviikkona, perjantaina ja lauantaina.


title: Dareios

text: Dareios oli seuraavien Persian kuninkaiden nimi:


title: Tekniikan kandidaatti

text: Tekniikan kandidaatti (TkK, ) on teknis-tieteellisen alan alempi korkeakoulututkinto. Tekniikan kandidaatin tutkinto sijoittuu muiden kandidaatin tutkintojen tavoin Bolognan prosessin ensimmäiseen sykliin (Bachelor-taso). Tutkinnon laajuus on yhteensä 180 opintopistettä, sisältäen lopputyönä suoritettavan "kandidaatintyön". Valtaosa valmistuvista kandidaateista jatkaa opintojaan diplomi-insinööriksi tai arkkitehdiksi.


title: Darius

text: Darius on alkujaan Persian muinaisten kuninkaiden nimen "Dareios" latinalaistettu muoto, jota käytetään myös englannin kielessä. Tämän nimiset kuninkaat on lueteltu sivulla Dareios.


title: Darius

text: Darius -nimisä henkilöitä ovat myös:


title: Diplomityö

text: Diplomityö on diplomi-insinöörin, arkkitehdin tai maisema-arkkitehdin tutkinnon päätteeksi tehtävä itsenäinen opinnäytetyö, joka tehdään pää- tai sivuaineeseen liittyvästä aiheesta. Vastaava opinnäytetyö muissa ylemmissä korkeakoulututkinnoissa on nimeltään pro gradu -tutkielma. Englannin kielellä diplomityöstä ja pro gradu -töistä käytetään nimitystä "master's thesis". Työn laajuus on 30 opintopistettä, ennen vuoden 2005 tutkintouudistusta 20 opintoviikkoa. Diplomityö toteutetaan usein jollekin yritykselle tai oman yliopiston laitokselle työsuhteessa tai stipendillä. Jonkin verran diplomitöitä tehdään myös "omarahoitteisesti" opintotuella. Näin tehtyjen töiden määrä vaihtelee kulloisenkin alan työtilanteen mukaan, mutta on suhteellisen pieni.


title: Diplomityö

text: Koska tarkastettavaksi jätetty diplomityö on julkinen asiakirja, pyritään yritystenkin toimeksiannosta tehtävät diplomityöt kirjoittamaan siten, ettei niissä ole sellaista materiaalia, jota ei voi julkaista. Osa yliopistoista hyväksyy diplomitöille perustellusta hakemuksesta määräaikaisen luottamuksellisuusaseman. Näissäkin tapauksissa työn nimi ja tiivistelmä ovat aina julkisia.


title: Diplomityö

text: Diplomityön aihetta haetaan opintojen loppuvaiheessa. Aiheen ja työn kielen vahvistaa teknillisen yliopiston tiedekunta tai sitä vastaava elin, ja samalla nimitetään työlle tarkastaja, joka on yleensä työn aihetta vastaavan alueen professori. Tarkastajan (joskus käytetään nimitystä valvoja) lisäksi on lähes aina erillinen ohjaaja, joka käytännössä ohjaa työn tekemistä. Ohjaajaa ei asetus vaadi, joten hänelle ei ole asetettu muodollisia pätevyysvaatimuksia. Pääsääntöisesti pyritään siihen, että hänellä olisi vähintään diplomi-insinöörin tutkintoa vastaava tutkinto.


title: Diplomityö

text: Koska diplomityöt tehdään usein yritysten toimeksiannosta, ne ovat usein konstruktiivisia. Tyypillisesti yrityksellä on konkreettinen ongelma tai tehtävä, jonka ratkaisijaksi tai tekijäksi diplomityön tekijä palkataan. Tämän takia tyypillinen diplomityö sisältää tehtävän kuvauksen, ympäristön tai yrityksen asettamat rajoitukset ja tavoitteet, ratkaisuvaihtoehdot, ratkaisun valinnan, toteutuksen kuvauksen ja arvioinnin. Diplomityö voi olla myös perinteinen tutkielma, mutta tällaiset ovat harvinaisia yritysrahoituksen takia. Näiden kahden ääripään väliin asettuvat teknologian evaluointityöt, jossa diplomityön tavoitteena on antaa käsitys kulloisestakin "state of the art" -tilanteesta jollain alueella. Viimeksi mainittuja töitä teettävät sekä yritykset että yliopistot: yritykset arvioidessaan mihin suuntaan tuotekehitystä pitäisi suunnata ja yliopistot opetus- ja tutkimustehtäviensä tueksi.


title: Diplomityö

text: Diplomityöhön kuuluu myös työtä esittelevä seminaariesitelmä tai muu vastaava esittelytilaisuus. Lisäksi opiskelijan on suoritettava diplomityöhön liittyen kypsyysnäyte, jolla opiskelijan tulee osoittaa perehtyneisyyttä diplomityön alaan sekä suomen tai ruotsin kielen taitoa. Mikäli kypsyysnäyte on annettu jo alemman tutkinnon yhteydessä, kielitaitoa ei tarkasteta enää diplomityön yhteydessä.


title: Tekniikan lisensiaatti

text: Tekniikan lisensiaatti (TkL, ) on teknis-tieteellisen alan tieteellinen jatkotutkinto. Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto, useimmiten diplomi-insinöörin tutkinto. Nykyään lisensiaatintutkinto jätetään kuitenkin usein suorittamatta ja tähdätään maisterintutkinnosta suoraan tohtorintutkintoon. Lisensiaatintutkintoon kuuluvat lisensiaatintyö sekä sitä tukevat syventävät opinnot. Näitä tutkintoon liittyviä maisterintutkinnon jälkeisiä syventäviä opintoja tarvitaan yhtä paljon kuin tohtorintutkintoon (aiemmin noin 60 opintopistettä, vuoden 2013 alusta 40 opintopistettä lähes kaikissa yliopistoissa), joten lisensiaatti voi valmistua tohtoriksi vain tekemällä väitöskirjan. Lisensiaatin tutkinnolla ei kuitenkaan ole selkeätä sijaa Bolognan prosessin mukaisessa tutkintoluokittelussa.


title: Grafiitti

text: Grafiitti on hiilen yleisin ilmenemismuoto. Se on kidejärjestelmältään heksagoninen, tummanharmaa, pehmeä ja tahraava mineraali, joka on puhdasta hiiltä. Sen kiteet ovat kuusikulmaisen levyn muotoisia. Grafiitti johtaa hyvin sähköä ja sitä käytetään muun muassa sähkömoottorien hiiliharjoissa, elektrodimateriaalina, voiteluaineena, lisäaineena polymeerissä, lyijykynän lyijynä ja ydinreaktoreiden hidastinaineena.


title: Grafiitti

text: Grafiitin kovuus on Mohsin kovuusasteikolla 1–2 ja tiheys 2,2 t/m³.


title: Grafiitti

text: Grafiitti koostuu päällekkäin kerrostuneista hilatasoista. Jokaisessa hilatasossa hiiliatomit ovat järjestyneet säännöllisistä kuusikulmioista koostuvaksi heksagonaaliseksi rakenteeksi, jossa vierekkäisten hiiliatomien ydinten välimatka on 0,142 nanometriä, kun taas hilatasojen välinen etäisyys on 0,335 nanometriä. Grafiitti esiintyy kahdessa muodossa, heksagonaalisena alfa-grafiittina ja romboedrienä beeta-grafiittina, jotka ovat ominaisuuksiltaan hyvin samankaltaisia, paitsi että hilatasot on ikään kuin pinottu eri tavalla.. Heksagonaalinen grafiitti voi olla sileää tai rosoista.. Luonnon grafiitit sisältävät usein noin 30 % beeta-grafiittia, kun taas monet keinotekoisesti valmistetut sisältävät ainoastaan alfa-grafiittia. Alfa-grafiitti voidaan mekaanisella käsittelyllä muuttaa beeta-grafiitiksi, joka kuitenkin kuumennettuna 1 300 °C:een muuttuu takaisin alfa-grafiitiksi..


title: Grafiitti

text: Akustisilta ja lämpöopillisilta ominaisuuksiltaan grafiitti on hyvin anisotrooppinen aine, koska kimmoaallot etenevät nopeasti hilatasojen suunnassa mutta paljon hitaammin niihin nähden kohtisuorassa suunnassa. Grafiitti johtaa sähköä hilatasojen suunnassa, koska kunkin hilatason sisällä hiiliatomien valenssielektronit ovat vahvasti delokalisoituneet ja voivat vapaasti liikkua tasojen sisällä. Sen sijaan niitä vastaan kohtisuorassa suunnassa grafiitti on huono sähkönjohde.


title: Grafiitti

text: Grafiittia ja grafiittijauhetta käytetään teollisuudessa kuivana voiteluaineena. Grafiitin arveltiin pitkään soveltuvan tähän tarkoitukseen siksi, että sen hilatasot voivat helposti liukua toistensa suhteen. On kuitenkin osoittautunut, että tyhjiössä grafiitti on varsin huono voiteluaine. Tämä osoitti, että grafiitin voiteluominaisuudet johtuvatkin ympäristöstä hilatasojen väliin kertyvästä ilmasta ja vedestä. Tässä suhteessa grafiitti eroaa oleellisesti muista kuivista voiteluaineista kuten molybdeenidisulfidista.


title: Grafiitti

text: Joutuessaan kosketuksiin eräiden metallien kanssa grafiitti voi nopeuttaa niiden korroosiota, erityisesti kosteassa ympäristössä. Joissakin ruostumattomissa teräksissäkin voi grafiitin vaikutuksesta esiintyä korroosiota, samoin alumiinissa, erityisesti jos se joutuu kosketuksiin eri metallien kanssa.


title: Grafiitti

text: Samanlainen kiderakenne kuin grafiitilla on myös heksagonaalisella boorinitridillä, jossa joka toinen hiiliatomi on korvattu boori- ja joka toinen typpiatomilla. Sitäkin voi käyttää voiteluaineena, ja grafiittia muistuttavien ominaisuuksiensa vuoksi sitä sanotaan joskus "valkoiseksi grafiitiksi".


title: Grafiitti

text: Jos grafiitissa esiintyy runsaasti kidevirheitä, joiden vuoksi eri hilatasot ovat sidoksissa toisiinsa, se menettää voiteluaineominaisuutensa ja muuttuu "pyrolyyttiseksi hiileksi". Sitä käytetään sellaisissa lääketieteellisissä implanteissa, jotka joutuvat kosketuksiin veren kanssa, esimerkiksi keinotekoisissa sydänläpissä. Pyrolyyttinen hiili on vahvasti diamagneettista, joten voimakkaan magneetin yläpuolella se voi leijua ilmassa.


title: Tekniikan tohtori

text: Tekniikan tohtori (TkT, ) on teknis-tieteellisen alantieteellinen jatkotutkinto. Tekniikan tohtorin tutkinto on teknis-tieteellisen alan korkein tutkinto ja sijoittuu Bolognan prosessin kolmanteen sykliin.


title: Tekniikan tohtori

text: Muiden tieteenalojen tohtorintutkintoihin verrattuna tekniikan tohtorin tutkinto on verrattain nuori. Esimerkiksi Saksassa teknillisille korkeakouluille annettiin lupa kouluttaa tohtoreita vasta vuonna 1899 ja Itävalta-Unkarissa vuonna 1901. Suomessa tekniikan tohtoriksi opiskelu mahdollistui vasta kun Polyteknillinen opisto muuttui Suomen Teknilliseksi Korkeakouluksi (sittemmin osa nykyistä Aalto-yliopistoa) asetuksella vuonna 1908. Suomen ensimmäinen tekniikan tohtori oli Sulo Hintikka. Hänen väitöskirjansa "Kamfenilonitutkimuksia" tarkastettiin Teknillisessä korkeakoulussa 24. toukokuuta 1911 ja tohtorin tutkinto hänelle myönnettiin seuraavana vuonna.


title: Tekniikan tohtori

text: Esitiedoiksi vaaditaan diplomi-insinöörin, arkkitehdin tai maisema-arkkitehdin tutkinto tai muu soveltuva ylempi korkeakoulututkinto. Tekniikan tohtorin tutkinto koostuu 180 opintopisteen laajuisesta väitöskirjasta ja yliopistosta riippuen 40–60 opintopisteen laajuisista jatko-opinnoista. Väitöskirjan ja tutkintoon tähtäävien opintojen tavoitteena on, että tohtorikoulutettava perehtyy syvällisesti oman alansa kehitykseen ja tutkimusmenetelmiin sekä tuottaa uutta tieteellistä tutkimustietoa.


title: Tekniikan tohtori

text: Toteutukseltaan jatkokoulutus on tutkijankoulutusta, jossa oppiminen yhdistyy itsenäiseen tutkimustyöhön. Tavoitesuoritusaika on 4 vuotta, mutta todelliset suoritusajat ovat tätä pidempiä; keskimäärin noin 7 vuotta. Tutkinto suoritetaan tavanomaisesti palkallisessa työsuhteessa yliopistoon tai tutkimuslaitokseen. Yliopistolla työskenneltäessä nimike on tyypillisesti tohtorikoulutettava tai tutkijakoulutettava.Tohtorikoulutettavan työtehtävät koostuvat pääosin itsenäisestä tai osana tutkimusryhmää suoritettavasta tutkimustyöstä sekä osaston tai laitoksen opetustoimintaa tukevasta työstä. Tohtorikoulutettavan palkkaus määräytyy yleensä yliopistojen palkkausjärjestelmän vaativuustasojen 2–4 ja henkilökohtaisen työn suoritustasojen 1–9 mukaisesti.


title: Tekniikan tohtori

text: Tekniikan tohtoriksi voi opiskella seuraavissa yliopistoissa:Tekniikan tohtorin tutkinnon suorittaneet toimivat tyypillisesti vaativissa tai erittäin vaativissa asiantuntija- tai esimiestehtävissä. Tekniikan tohtorit ovat tilastollisesti yksi korkeimmin palkatuista tutkintoryhmistä. Työnantajina toimivat sekä tutkimus- ja opetuslaitokset että teollisuusyritykset.


title: Tekniikan tohtori

text: Yliopistossa vastavalmistuneen tekniikan tohtorin ensimmäinen työnimike on tyypillisesti tutkijatohtori. Tieteellisesti meritoituneelle tohtorille voidaan myöntää dosentin arvonimi, johon vaaditaan perinteisesti kahta hyvää väitöskirjaa vastaava määrä julkaisuja. Tutkijanuransa myöhemmissä vaiheissa ansioitunut tohtori voikin työskennellä esimerkiksi yliopistotutkijana, yliopistonlehtorina, apulaisprofessorina tai professorina.


title: Tekniikan tohtori

text: Teollisuudessa tekniikan tohtorit työskentelevät tyypillisesti tutkimuksen ja tuotekehityksen parissa. Tyypillisiä nimikkeitä ovat kehitysinsinööri, tutkimusinsinööri, tutkimuspäällikkö, tutkimusjohtaja ja teknologiajohtaja.


title: Tekniikan tohtori

text: Tekniikan tohtorin akateeminen tunnusmerkki on yliopiston kokardilla varustettu musta tohtorinhattu sekä joissakin yliopistoissa myös tohtorinmiekka.


title: Tekniikan tohtori

text: Tutkinnon ulkomaisia vastineita ovat esimerkiksi


title: Butrint

text:
Butrint on Kaakkois-Albaniassa sijaitseva Albanian ja koko Balkanin yksi merkittävimmistä
arkeologisista kohteista. Se sijaitsee syrjäisellä maaseudulla lähellä Kreikan rajaa. Butrintiin pääsee parhaiten vierailemaan Sarandan kaupungista.


title: Butrint

text: Arkeologisissa kaivauksissa on havaittu asutuksen merkkejä Butrintin alueella jo neoliittisella kaudella ja ensimmäinen kaupunkimainen asutus ja linnoitus paikalle rakennettiin illyyrialaiskaudella 700-luvulla eaa. Rooman valloitettua kaupungin 167 eaa. Butrintista tuli merkittävä roomalainen keskus, jossa sijaitsi mm. Julius Caesarin ja Augustuksen aikana laivastotukikohta ja viljavarasto Rooman armeijalle. Merkittävimmät Butrintin rauniot ovat peräisin juuri roomalaisajalta.


title: Butrint

text: Butrint valittiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1992.


title: Victoria (Australia)

text: Victoria on Australian toiseksi pienin ja tiheimmin asutettu osavaltio. Se sijaitsee Australian mantereen kaakkoisnurkassa, ja sen pinta-ala on 237 629 km² ja väkiluku oli 5 926 624 vuoden 2016 väestönlaskennassa. Victorian pääkaupunki on Melbourne, joka on väkiluvultaan Australian toiseksi suurin kaupunki.


title: Victoria (Australia)

text: Uuden Etelä-Walesin siirtokunnan perustamisen (1788) jälkeen Australian manner jaettiin kahtia itäiseen Uuteen Etelä-Walesiin ja läntiseen Uuteen-Hollantiin. Victorian ensimmäiset asukkaat asettuivat Portlandiin nykyisen Victorian länsirannikolle. Melbournen kaupungin perusti John Batman vuonna 1835.


title: Victoria (Australia)

text: Vuonna 1851 Ballaratista ja myöhemmin eri puolilta Victoriaa löydettiin kultaa, minkä johdosta alueen väkiluku ja talous alkoivat kasvaa hyvin nopeasti. Samana vuonna siirtokunta sai itsenäisyyden Uudesta Etelä-Walesista, ja vuonna 1901 Victoriasta tuli Australian liittovaltion osavaltio. Melbourne oli maan pääkaupunki vuosina 1901–1927 Canberran ollessa vasta rakenteilla.


title: Victoria (Australia)

text: Victoria on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuningattaren seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Victorialla on 12 edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 37 edustajaa alahuoneessa.


title: Victoria (Australia)

text: Victorialla on oma kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 40 paikkaa ja alahuoneessa on 88 paikkaa. Parlamentin jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein, joita varten osavaltio on jaettu 88 vaalipiiriin. Osavaltiossa on käytössä painotettu vaalitapa. Vaalien voittajapuolueen puheenjohtajasta tulee Victorian pääministeri ja hän kokoaa hallituksen.


title: Victoria (Australia)

text: Osavaltion toimeenpanovalta on kruunun edustajalla eli Victorian kuvernöörillä. Hän vahvistaa osavaltion lait ja viralliset asiakirjat sekä kutsuu valtiopäivät koolle. Tarvittaessa hän voi hajottaa hallituksen ja määrätä uudet vaalit. Lähinnä kuvernöörin valta on kuitenkin seremoniallinen ja hän edustaa osavaltiota ulospäin.


title: Victoria (Australia)

text: Tuomiovalta on jaettu tuomioistuimille, joita on kolmessa eri tasossa. Alimmalla tasolla ovat maistraatit (), joiden alla on eri aloihin, kuten lastensuojelu- tai talousasioihin, erikoituneita alioikeuksia. Toisella tasolla ovat piirioikeudet (engl. "County Court"), ja ylimpänä on Korkein oikeus (engl. "Supreme Court"). Osavaltion tuomioistuinten yläpuolella ovat vielä liittovaltion tuomioistuimet.


title: Victoria (Australia)

text: Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita on 79. Alueet vastaavat kuntia, ja niiden tehtävänä Victorian osavaltiossa on ylläpitää tiestöä, kunnallistekniikkaa ja vapaa-ajan palveluja kuten kirjastoja ja puistoja. Alueilla on myös vaikutusvaltaa paikallisesti joihinkin osavaltion järjestämiin asioihin kuten kaavoitukseen, ympäristönsuojeluun ja terveyspalveluihin. Victorian hallinto on jakanut osavaltion myös viiteen alueeseen, joilla on lähinnä merkitystä tilastoinnissa ja alueellisessa suunnittelussa. Alueet ovat Barwon South West, Gippsland, Grampians, Hume ja Loddon Mallee.


title: Jatkotutkinto

text: Jatkotutkinto on yliopistollinen, ylemmän korkeakoulututkinnon jälkeen suoritettavissa oleva tieteellinen tutkinto. Suomessa tämä tarkoittaa lisensiaatin tai tohtorin tutkintoa. Kuitenkin lääketieteen, eläinlääketieteen sekä hammaslääketieteen aloilla tieteellinen jatkokoulutus käsittää ainoastaan tohtorin tutkinnon, koska näiden alojen ylempänä korkeakoulututkintona on lisensiaatti.


title: Jatkotutkinto

text: Yliopistojen alkuaikoina niiden tutkintorakenne oli yksiportainen. Perustutkinnon nimikkeenä oli "magister", nykyinen maisteri, mutta samaa tasoa kutsuttiin myös tohtorin tutkinnoksi. Maisterin tutkinnon suorittaminen antoi oikeuden opettaa kaikkialla läntisen kirkon piirissä: "licentia ad ubiquemque docendi". Kuitenkin jo renessanssiin tultaessa tohtorin ja maisterin tutkinnot olivat eriytyneet.


title: Jatkotutkinto

text: Ruotsin valtakunnassa, johon Turun akatemia perustettiin, maisteri oli tyypillisesti ylin filosofinen tutkinto. Tohtorin arvonimeä käytettiin lähinnä teologiassa, jossa se oli kuninkaan myöntämä, ansioituneiden piispojen ja rovastien saama, arvonimi. Myös lääke- ja lakitieteessä käytettiin yliopiston ansioituneille maistereille väittelyn jälkeen myöntämää tohtorin tutkintoa. Filosofian tohtori oli kuitenkin mahdottomuus, sillä filosofisen tiedekunnan tarkoituksena oli toimia ylempiin opintoihin valmistavana. Vasta 1700-luvun lopulla alettiin myöntää filosofian tohtorin arvonimiä tieteellisesti ansioituneille, väitelleille maistereille. Samaan aikaan otettiin käyttöön dosentin arvo, joka myönnettiin yliopistossa opetusta antavalle, professuuria odottavalle maisterille ("magister docendi"). Suomen tultua osaksi Venäjän valtakuntaa myös teologian tohtorin arvon myöntäminen siirtyi hallitsijalta yliopistolle.


title: Jatkotutkinto

text: 1900-luvun alussa perustetut Teknillinen korkeakoulu ja Helsingin kauppakorkeakoulu toivat uusia koulutusaloja ja nimikkeitä jatko-opintojen piiriin. Myöhemminkin alojen eriytyminen on johtanut uusiin tohtorin tutkintonimikkeisiin. On kuitenkin huomattava, että tohtorin (ja lisensiaatin) tutkintonimikkeissä vaihtelua on vähemmän kuin alemmissa tutkinnoissa. Esimerkiksi niin diplomi-insinöörit kuin arkkitehditkin opiskelevat tekniikan tohtoreiksi. Samoin kaikki luonnontieteilijät ja humanistit valmistuvat filosofian tohtoreiksi.


title: Jatkotutkinto

text: Lisensiaatin tutkintonimike viittaa lisensiaatin oikeuteen (lisenssiin) väitellä suorittamatta ylimääräisiä opintoja. Aina 1950-luvun alkuun saakka lisensiaatin tutkinto oli vapaaehtoinen, mutta tällöin se asetettiin pakolliseksi, ennen väitöskirjaa suoritettavaksi välitutkinnoksi. Myöhemmin lisensiaatintutkinnon pakollisuudesta luovuttiin.


title: Jatkotutkinto

text: Tohtorin arvo oli 1970-luvulle saakka nimenomaan arvonimi, ei varsinainen tutkinto. Tiedekunta myönsi väitelleelle tohtorin arvon. Vasta koulutuspolitiikan kehittyminen sai aikaan sen, että on siirrytty ymmärtämään tohtorius tutkintona, mikä on mahdollistanut keskitettyjen säännösten antamisen.


title: Jatkotutkinto

text: Nykyään useimmilla aloilla pyritään siihen, että jatkotutkinnon suorittajat suorittaisivat suoraan tohtorin tutkinnon, sillä lisensiaatin tutkinto ei sovi Bolognan prosessin mukaiseen kolmiportaiseen tutkintorakenteeseen. Molempien tutkintojen rakenteeseen kuuluu noin vuoden työpanosta vastaava määrä syventäviä opintoja sekä lopputyö. Lisensiaatintutkimus on laajuudeltaan noin vuoden työpanosta vastaava julkaisu tai sellaisten kokoelma, joka osoittaa tekijältään hyvää perehtymistä tutkimusalueeseen sekä kykyä soveltaa itsenäisesti ja kriittisesti tieteellisen tutkimuksen menetelmiä. Käytännössä lisensiaatintutkimuksen tekeminen vaatii noin vuoden täysipäiväisen työpanoksen. Jatko-opinnot eivät ole sidottuja paikkaan eivätkä aikaan. Täyspäiväinen opiskelu on käytännössä mahdollista vain yliopistossa, tutkimuslaitoksessa tai suuryrityksen tutkimuslaboratoriossa.


title: Jatkotutkinto

text: Väitöskirja on tohtorin tutkinnon päättävä suoritus, joka suositusten mukaan olisi saatava toteutettua n. neljässä vuodessa. Näiden aikana olisi lisäksi suoritettava jatko-opintojen syventävät opinnot. Väitöskirjalta vaaditaan huomattavasti lisensiaatintutkimusta korkeampaa tasoa. Sen tulee sisältää "uutta tieteellistä tietoa" sekä syvällistä perehtyneisyyttä tutkimusalaan. Yhteiskunnallisilla ja humanistisilla aloilla väitöskirja on tyypillisesti "monografia" eli yhden tekijän kirjoittama kirjamuotoinen julkaisu (lyhyimmät yleensä noin parisataa sivua). Luonnontieteellisellä, teknillisellä sekä lääketieteellisellä alalla julkaistaan yleensä joukko (4-6 kpl, joista ainakin kolmessa ns. ensimmäinen tekijä) kansainvälisissä vertaisarvioiduissa tieteellisissä aikakauslehdissä julkaistuja artikkeleita lyhyehkön (25-100 sivua) yhteenvedon kanssa ("nippuväitöskirja" eli "artikkeliväitöskirja"), vaikka myös näillä aloilla on mahdollista julkaista monografiaväitöskirja. Julkaisujen saaminen arvostettuihin lehtiin vaatii tieteellistä uutuusarvoa ja helpottaa näin väitöskirjan arviointia.


title: Jatkotutkinto

text: Väitöskirjan valmistumisen jälkeen tiedekunta (tai vastaava) määrää sille kaksi esitarkastajaa, jotka arvioivat tutkimuksen onnistumisen. Jos väitöskirja on kelvollinen, se saa painatusluvan. Tämän jälkeen väittelijä puolustaa tutkimustaan muodollisessa väitöstilaisuudessa hänelle määrättyä vastaväittäjää l. "opponenttia" vastaan. Alasta riippuen väittelyn luonne voi vaihdella paljonkin.


title: Jatkotutkinto

text: Yhteiskunnallisilla ja humanistisilla aloilla jatko-opiskelijat ovat apurahojen varassa. Teknillisillä, luonnontieteellisillä sekä lääketieteellisillä aloilla jatko-opiskelijat ovat tyypillisesti tutkijan, assistentin, tohtorikoulutettavan, apulaislääkärin tai tutkijalääkärin nimikkeellä. Osa tutkijoista työllistyy tutkimusprojektien varoilla, osa voi saada yliopistojen tutkijakoulujen rahoitusta. Näiden palkkaa saavien tutkijoiden lisäksi on apurahoilla opiskelunsa rahoittavia tai työnsä ohella jatko-tutkintoa suorittavia. Erityisesti naisia koskeva ongelma on, että apurahat eivät kartuta sosiaaliturvaa. Tämän vuoksi työttömäksi, äitiyslomalle tai sairauslomalle jäävä apurahatutkija saa vain peruspäivärahan suuruisen avustuksen.


title: Jatkotutkinto

text: Tutkijoiden palkat vaihtelevat opintojen aikana suuresti alasta, yliopistosta ja rahoituslähteestä riippuen. Huonoimmin palkatut humanististen alojen jatko-opiskelijat saattavat saada jopa alle 1000 € kuukausipalkkaa. Sen sijaan teknillisillä aloilla palkat ovat selkeästi korkeammat, muista työtehtävistä ja jatko-opintojen edistymisestä riippuen noin 2100-3500 € kuukaudessa.


title: Jatkotutkinto

text: Jatkotutkinnon suorittaneet siirtyvät tyypillisesti erilaisten julkisten tai yksityisten tutkimus- ja opetuslaitosten tehtäviin sekä valtionhallintoon. Yritysmaailmassa tohtorit toimivat tyypillisesti esimies- tai tutkimustehtävissä. Elinkeinoelämässä työskentelevien tohtoreiden määrä onkin kasvanut voimakkaasti 1990- ja 2000-luvuilla. Tekniikan, kauppatieteen, oikeustieteen ja lääketieteen tohtorit ovat vahvasti edustettuna parhaiten ansaitsevien tutkintonimikkeiden joukossa, keskipalkkojen ollessa yli kaksinkertaisesti väestön keskipalkan. Ulkomailla, erityisesti Keski-Euroopassa, tohtorit ovat verrattain yleisiä yritysmaailman huipulla ja korkeissa yhteiskunnallisissa tehtävissä.


title: Jatkotutkinto

text: Tutkijan uralle pyrkivät aloittavat tohtorintutkinnon jälkeen usein ns. "post doc" -vaiheen. Tällöin he jatkavat alansa tutkimusta työskennellen eri puolilla maailmaa tavoitteenaan pätevöityä professuuriin tai dosentuuriin. Näiden pätevyysvaatimus on samalla tasolla, mutta koska dosentuuriin ei liity työsuhdetta yliopistoon, sen saaminen on helpompaa kuin professuurin.


title: Jatkotutkinto

text: Taiteellisen alan ylintä opetusta antavat Sibelius-akatemia, Teatterikorkeakoulu, Taideteollinen korkeakoulu ja Kuvataideakatemia sekä Lapin yliopisto (taideteollisella alalla) ja Tampereen yliopisto (teatteritaiteen alalla). Nämä yliopistot antavat opetusta kuvataiteiden, musiikin, tanssin, teatteritaiteen sekä taiteen (käytännössä taideteollisuuden) koulutusaloilla, joita kutsutaan taiteellisiksi aloiksi. Näillä aloilla ylemmän korkeakoulututkinnon jälkeisenä koulutuksena voi joko suorittaa tieteellisen jatkotutkinnon (opinnäytteenä lisensiaatintutkimus tai väitöskirja kuten tiedealoilla) tai Sibelius-Akatemiassa ja Kuvataideakatemiassa vaihtoehtoisesti "taiteellisen" jatkotutkinnon, joka tähtää siihen, että tutkinnon suorittaja "saavuttaa valmiudet luoda itsenäisesti taiteellisen toteuttamisen menetelmiä tai korkeat taiteelliset vaatimukset täyttäviä tuotteita tai suoritteita". Taideteollisen alan jatkotutkinto on tieteellinen, mutta siihen voi sisältyä taiteellisia osioita.


title: Lähdekritiikki

text: Lähdekritiikki on tietolähteen ja sen käyttökelpoisuuden arvioimista. Siinä punnitaan, mitä tarkoitusta varten tietolähde tai puheenvuoro on tehty. Jos tämä halutaan selvittää, on tärkeä tietää kuka on tehnyt tekstin ja mikä on hänen suhteensa tekstin aiheeseen. Sisältö on epäilyttävää, jos tekijä jää tuntemattomaksi.


title: Lähdekritiikki

text: Lähdekritiikillä tarkoitetaan myös sen arvioimista, voiko tiedon tuottajaan, esimerkiksi kirjan, www-sivun tekstin tai artikkelin kirjoittajan luottaa.


title: Lähdekritiikki

text:
Lähdekritiikin keinoin pyritään myös selvittämään tiedonlähteiden syntyä, tarkoitusperiä ja tekijöitä.
Alun perin lähdekritiikin kehittivät tutkimuksen välineeksi renessanssioppineet. Sitä ovat kehittäneet oikeusoppineet sekä pyhimyselämäkertojen tutkijat 1600-luvulla. 1800-luvulla historiantutkijat nostivat lähdekritiikin keskeiseksi tieteelliseksi toimintatavaksi.


title: Lähdekritiikki

text: Internetissä voi olla epäluotettavaa ja vääristelevää informaatiota. On myös vaikea koota yhteen eri suunnilta koottua tetoa. Lähdekritiikki on tällaisessa työssä käytettävä työväline.


title: Lähdekritiikki

text: Lähdettä arvioitaessa voi kiinnittää huomiota siihen: Tiedon alkuperäisyyden suhteen lähdekritiikissä huomioidaan seuraavia:Tietolähteen ajantasaisuudessa otetaan huomioon:Tiedon tuottajan luotettavuutta voi arvioida ottamalla huomioon esimerkiksi seuraavia asioita:


title: Lähdekritiikki

text: Perinteisesti lähdekritiikki jaetaan ulkoiseen ja sisäiseen lähdekritiikkiin.


title: Lähdekritiikki

text: Ulkoinen lähdekritiikki pyrkii rekonstruoimaan tilanteen, jossa lähde on laadittu: esimerkiksi onko lähde se mitä se esittää olevansa, vai väärennös.


title: Lähdekritiikki

text: Sisäinen lähdekritiikki pyrkii selvittämään lähteen laatijan tavoitteet.


title: Lähdekritiikki

text: Sisäinen ja ulkoinen lähdekritiikki on aina yhdistettävä tekstin luotettavuuden arvioimiseksi.


title: Lähdekritiikki

text: Lähdekritiikkiä sovelletaan muun muassa journalismiin. Esimerkiksi Yleisradion Ohjelmatoiminnan säännöstön ohjelmatoiminnan pääperiaatteita koskevassa luvussa todetaan:


title: Lähdekritiikki

text: "Tietolähteisiin on suhtauduttava kriittisesti. Lähdekritiikki on erityisen tärkeää kiistanalaisia kysymyksiä käsiteltäessä tai hankittaessa tietoja nimettömänä pidettävältä tietolähteeltä. Lähteen luotettavuutta arvioitaessa on otettava huomioon, että tietolähteellä voi olla hyötymis- tai vahingoittamistarkoitus."


title: Lähdekritiikki

text: Toimittaja Pasi Jaakkonen kirjoittaa "Journalisti" -lehdessä lähdekritiikin unohtumisesta, kun mediassa käsiteltiin Lappeenrannan Huhtiniemen joukkohautoja keväällä 2007:


title: Lähdekritiikki

text: "Selkein esimerkki lähdekritiikin unohtumisesta löytyy median suhtautumisessa salaisen kenttäoikeushuhun keskeiseen todistajaan, ´Syväkurkkuun´. Hän on mies, joka väitti pitävänsä hallussaan todisteita salaisesta kenttäoikeudesta.


title: Lähdekritiikki

text: Eläkkeellä oleva putkimies tapasi uutisten perusteella ainakin puolenkymmentä toimittajaa. Syväkurkku syötti heille keksityn tarinan satojen, Viipurin puolustuksessa epäonnistuneiden sotilaiden teloituksista Huhtiniemessä. Sodan jälkeen asiakirjat hävitettiin. Syväkurkku väitti olevansa ´salainen tiedustelumies´ ja katsoi siksi olevansa pakotettu esiintymään nimettömänä."


title: Lähdekritiikki

text: Kirjoittaja toteaa tapausesimerkistä: "Media etsi totuutta huhun takaa, mutta tuotti tahtomattaan uusia huhuja."


title: Lähdekritiikki

text: Toinen tapaus, jossa tiedotusvälineiden lähdekritiikin on Suomessa arvioitu olleen puutteellista, oli ensin internetissä runsaasti julkisuutta saanut koulukiusatun nuoren tytön itsemurhasta kertonut Enkeli-Elisan tarina, jota vuonna 2012 esiteltiin tiedotusvälineissä laajasti totena kunnes Helsingin Sanomat kesällä 2012 kyseenalaisti sen todenperäisyyden. Poliisikuulustelussa kirjailija myönsi kirjoittaneensa itse blogitekstit, joiden annettiin ymmärtää olevan Elisan isän ja äidin käsialaa.


title: Luxor

text: Luxor () on kaupunki Niilin itärannalla Ylä-Egyptissä, noin 500 km Kairosta etelään. Sen asukasluku on noin 202 232 (vuonna 2006). Kaupunki on rakennettu muinaisen Theban rauniolle, ja sen historia ajoittuu jo 3000–2000 vuoden taakse. Luxorin kansainvälinen lentoasema sijaitsee kaupungin itäpuolella.