title: Werner von Siemens

text: Preussin armeija oli kiinnostunut erityisesti nopeasta ja luotettavasta viestinnästä. Siemens rakensi 1847 osoitinlennättimen, joka oli selvästi luotettavampi kuin muut vastaavat. Siemensin lennätin ei käyttänyt morseaakkosia, vaan se oli ensimmäinen laite, joka pystyi osoittamaan viestin kirjain kirjaimelta. Keksinnön pohjalta hän oli perustamassa 1. lokakuuta 1847 mekaanikko Johann Georg Halsken kanssa Siemens & Halskea. Siemens erosi armeijan palveluksesta vuonna 1849 keskittyäkseen yritykseensä.


title: Werner von Siemens

text: Siemens & Halske voitti elokuussa 1848 kilpailun Berliinin ja Frankfurt am Mainin välisen lennätinlinjan rakentamisesta. Yrityksellä oli hyvät suhteet Preussin lennätinviranomaisiin, mutta ne heikkenivät pian, kun uuden linjan rakentamisessa alkoi kesällä 1849 ilmaantua ongelmia. Lopulta vuonna 1851 Preussi purki sopimuksen Siemens & Halsken kanssa. Yritys päättikin keskittyä ulkomaanmarkkinoille, ja erityisesti Venäjältä tulleet tilaukset auttoivat yritystä eteenpäin. Vuonna 1851 Siemens & Halskella annettiin tehtäväksi rakentaa Venäjän lennätinverkko, joka ulottui Itämereltä Mustallemerelle.


title: Werner von Siemens

text: Siemens jatkoi yritystoimiensa lisäksi tieteellisiä tutkimuksiaan. Hänen merkittävin saavutuksensa sähkötekniikassa oli todennäköisesti dynamosähköisen periaatteen kehittäminen. Hän rakensi keksintönsä Michael Faradayn työn pohjalta, ja keksinnöllä oli merkitystä sähköenergian käyttöönottamiseen. Siemens esitti Preussin tiedeakatemiassa 17. tammikuuta 1867 tutkimuksensa ”Über die Umwandlung von Arbeitskraft in elektrischen Strom ohne Anwendung permanenter Magnete”. Ensimmäiset generaattorit olivat hankalia laitteita, jotka käyttivät suuria magneetteja mutta tuottivat vain heikosti sähköä. Siemens ehdotti näiden korvaamista dynamoilla, joissa sähkömagneetit korvaisivat magneetit.


title: Werner von Siemens

text:
Siemens oli 1860- ja 1870-luvuilla aktiivinen myös poliittisesti ja yhteiskunnallisesti. Hän oli 1862–1866 Saksan edistyspuolueen edustajana Preussin edustajainhuoneen jäsen. Hän esitteli vuonna 1866 yrityksessään tavarapalkkion, joka oli eräänlainen tulospalkkauksen edeltäjä, ja vuonna 1872 eläkesuunnitelman, johon kuului rahasto eläkeläisiä, leskiä ja orpoja varten. Sen avulla Siemens pystyi sitouttamaan työntekijöitään yritykseen paremmin.
Siemens & Halske laajeni valmistamaan myös dynamoja, kaapeleita, sähköisiä valaistusjärjestelmiä, puhelimia ja muita sähkölaitteita. Yrityksen laajetessa Johann Georg Halske luopui osuudestaan, ja Siemensin sukulaisineen jäi yrityksen omistajaksi. Siemens itse kiinnostui 1870-luvun lopulla sähkövoimalla toimivasta liikenteestä ja rakensi sähköveturin, joka pystyi kulkemaan noin 13 kilometriä tunnissa. Hän esitteli sen Berliinin teollisuusnäyttelyssä 1879. Kaksi vuotta myöhemmin yritys rakensi ensimmäisen toimivan sähköisen rautatieliikennejärjestelmän. Siemens kehitti myös ensimmäisen johdinauton. Nimellä "Elektromote" tunnettu laite esiteltiin yleisölle Berliinissä huhtikuussa 1882. Se sai sähkönsä ilmassa kulkevasta sähkölinjasta.


title: Werner von Siemens

text: Siemens vetäytyi yrityksensä johdosta vuonna 1890, mutta vaikutti yrityksen taustalla elämänsä loppuun asti. Hän kuoli kotonaan Berliinissä joulukuussa 1892.


title: Werner von Siemens

text: Siemens oli kahdesti naimisissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Mathilde Drumann, joka kuoli vuonna 1865. He olivat naimisissa vuodesta 1852 ja saivat kaksi lasta. Siemens nai 1869 kaukaisen sukulaisensa Antoine Siemensin, jonka kanssa sai kaksi lasta. Hänen kaikki kolme poikaansa Arnold, Georg Wilhelm ja Carl Friedrich von Siemens seurasivat isäänsä Siemensin johtotehtävissä.


title: Werner von Siemens

text: Siemensin merkitys Saksan 1800-luvun teollistumisessa oli suuri sekä keksijänä että liikemiehenä. Hän onnistui viemään saksalaista tekniikkaa ulkomaille, minkä seurauksena hänen nimeään kantavasta Siemensistä on kasvanut maailman suurimpia teknologiayrityksiä. Siemensin vaikutus näkyy erityisesti sähkötekniikassa. Hän oli kehittämässä tekniikkaa sen alkuvaiheista nykyaikaiseen sähköteollisuuteen saakka.


title: Werner von Siemens

text: Siemens sai elämänsä aikana useita tunnustuksia. Humboldt-yliopisto valitsi hänet kunniatohtoriksi vuonna 1860, ja hänet valittiin Preussin tiedeakatemiaan 1873. Siemens lyötiin ritariksi vuonna 1886, ja keisari Fredrik III aateloi hänet 1888, jolloin hän sai sukunimeensä "von"-liitteen. Hänen mukaansa on lisäksi nimetty SI-järjestelmän mukainen sähkönjohtavuuden yksikkö siemens.


title: Werner von Siemens

text: Siemens lahjoitti Berliinin Humboldt-yliopistolle 20 000 kultamarkkaa Baijerista löydetyn liskolintu "Archaeopteryxin" fossiilin ostamiseen, jotta kuuluisa löytö pysyisi Saksassa. Tämä parhaiten säilynyt kyseisen lajin fossiili on nykyisin näytteillä Berliinin luonnontieteellisessä museossa. Sen edustama laji sai Siemensin mukaan nimekseen "Archaeopteryx siemensii".


title: Tapio Wirkkala

text: Tapio Veli Ilmari Wirkkala (2. kesäkuuta 1915 Hanko – 19. toukokuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen muotoilija ja kuvanveistäjä. Wirkkalaa pidetään Suomen uudenaikaisen taideteollisuuden johtavana hahmona. Suomalaisen taideteollisuuden sodanjälkeistä kultakautta aina 1960-luvulle asti onkin kutsuttu ”Wirkkalan kaudeksi”.


title: Tapio Wirkkala

text:
Wirkkala suunnitteli useita klassikoksi nousseita esineitä, kuten "Kantarelli"-maljakon, seteleitä Suomen Pankille sekä Koskenkorva- ja Finlandia-vodkapullot. Erityisen tunnetuiksi ovat tulleet Wirkkalan Iittalalle suunnittelemat lasiastiat. Suosituin näistä on ehkä "Ultima Thule" -sarjan lasisto.
Wirkkala oli Milanon triennaalin moninkertainen voittaja. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1955 ja akateemikon arvo vuonna 1972. Wirkkalan ja hänen vaimonsa Rut Brykin taiteellista perintöä vaalii Tapio Wirkkala Rut Bryk Säätiö. Vuonna 2011 TWRB Säätiö talletti tuhansia esineitä sisältävän kokoelmansa Espoon modernin taiteen museolle. Museossa on kokoelmasta pysyvä, vuosittain vaihtuva pienoisnäyttely näyttelykeskus Weegeen aulassa, Wirkkala-kabinetiksi nimetyssä tilassa.


title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala syntyi Hangossa 1915. Hän kävi kuusi luokkaa Töölön yhteiskoulua. Isä Ilmari Wirkkala oli hautausmaa-arkkitehti, äiti Selma (o.s. Vanhatalo) harrasti puunveistoa. Myös sisar Helena Korvenkontio ja veli Tauno Wirkkala olivat taiteilijoita.


title: Tapio Wirkkala

text:
Vuonna 1933 Wirkkala pääsi Taideteollisuuskeskuskouluun koristeveistolinjalle, jossa hän opiskeli 1933–1936. Taideteollisuuskeskuskoulua kävivät samaan aikaan Ilmari Tapiovaara, Armi Ratia ja Birger Kaipiainen. Jatkosodassa Tapio Wirkkala palveli upseerina Äänisen Rannikkoprikaatissa ja voitti muistomerkinsuunnittelukilpailussa I palkinnon, 12 vuorokauden loman suunniteltuaan Äänisen Rannikkoprikaatin kaatuneiden aseveljien muistoksi pystytettävän patsaan. Kaipiainen esitteli Taidehallin klubilla vuonna 1944 Wirkkalalle kollegansa Rut Brykin. Kaipiainen oli mukana myös Kolin-matkalla, jonka aikana Wirkkala ja Bryk kihlautuivat. Taiteilijapari avioitui vuonna 1945. He saivat kaksi lasta, Sampsa (Sami) Tuomas syntyi vuonna 1948 ja Maaria Piritta vuonna 1954. Lapsetkin ovat taiteellisesti lahjakkaita: Sampsa on sisustusarkkitehti ja Maaria taiteilija.
Wirkkala valmistui 1936 koristeveistäjäksi Taideteollisuuskeskuskoulun veisto-osastolta. Alkuvaiheessa hän toimi myös mainospiirtäjänä. Sota keskeytti lupaavasti alkaneen veistäjän- ja piirtäjäntyöt. Iittalan lasitehtaalle avautui työpaikka vuonna 1946, kun Wirkkala voitti tehtaan taidelasisarjan suunnittelukilpailun. Seuraavana vuonna tuli voitto Suomen Pankin uusien setelien suunnittelukilpailussa.


title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala toimi Taideteollisen oppilaitoksen taiteellisena johtajana ja opettajana vuosina 1951–1954. Iittalan lasitehtaan muotoilijana ja taiteellisena johtajana hän toimi 1960-luvulla. Italialaiselle Veninin tehtaalle hän suunnitteli lasia ja posliinia, samoin saksalaiselle Rosenthalille 1960-luvulla.


title: Tapio Wirkkala

text:
Wirkkala suunnitteli käyttöesineitä muun muassa Ahlström Oy:lle, Airamille, Kultakeskus Oy:lle, Lapin puukolle ja Orakselle. Hän suunnitteli muun muassa vuonna 1951 Milanon IX triennaalin Suomen osaston, joka palkittiin grand prix’llä. Wirkkala toimi useiden muidenkin taideteollisuusnäyttelyiden näyttelyarkkitehtina. Vuonna 1956 hän suunnitteli Suomen lasiteollisuuden 275-vuosinäyttelyn, vuonna 1961 Ornamon 50-vuotisnäyttelyn ja vuonna 1979 Suomen Käsityön Ystävien 100-vuotisnäyttelyn. Suomen lasimuseon tilat hän suunnitteli vuonna 1981.
Wirkkala oli monipuolinen taiteilija, joka käytti materiaaleinaan lasia, puuta, posliinia, metallia ja muovia. Hänen varhaiset veistoksensa olivat muun muassa sotien jälkeisiä kaatuneiden muistomerkkejä. Vaikka Wirkkala tunnettiin erityisesti muotoilijana, hän tutustui jo 1940-luvun lopulla lentokonevaneriin, josta tuli hänen veistostensa päämateriaali. Hän oli myös tunnettu näyttelyarkkitehti ja graafinen suunnittelija.


title: Tapio Wirkkala

text: Työskennellessään teollisena muotoilijana Kankaan paperitehtaalla Wirkkala teki vuonna 1960 paperikoneen parimetrisen pienoismallin, joka löytyi vuonna 2011 sattumalta tehdasrakennuksesta, joka oli siirtynyt Jyväskylän kaupungin omistukseen. Keski-Suomen museo luetteloi ja kerää pienoismalliin liittyvän aineiston. Pienoismallin tarkoitus ei ole tiedossa.


title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle samalle paikalle puolisonsa Rut Brykin kanssa.


title: Tapio Wirkkala

text: "Ultima Thule" -lasisarjalle on tunnusomaista jäätä muistuttava pinta. Lasit tehdään puumuoteissa, jotka kärventyvät sulan lasimassan kuumuudesta. Näin esineisiin tulee joka valmistuskerralla erityispiirteitä ja yksilöllisyyttä.


title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala suunnitteli "Tapio"-lasiston vuoden 1954 Milanon triennaaliin. Asiakkaiden toivomuksesta vuonna 1983, pari vuotta ennen kuolemaansa, Wirkkala täydensi sarjaa suunnittelemalla siihen karahvin. Wirkkala oli suunnitellut Iittalan lasitehtaalle aikaisemminkin karahveja. Vuonna 1962 tuotantoon olivat tulleet karahvit, joilla ei ollut mitään erityistä nimeä, vain tuotantonumero. Tällaisia olivat karahvit numero 2512 ja 2513 sekä 2515 ja 2516. Näitä karahveja ei enää valmisteta, mutta "Tapio"-karahvi on edelleen tuotannossa.


title: Tapio Wirkkala

text: "Tapio"-karahvin tullessa markkinoille sen muoto herätti paljon huomiota. Karahvit olivat tuohon aikaan yleensä melko suoraviivaisia, kun taas "Tapio"-karahvi on muotoiltu loivalinjaiseksi. Karahvin leveä pohja yhdistyneenä kapeaan suuhun oli erikoista. Karahvin katsottiin olevan aikaansa edellä, koska muoto mahdollisti erityisesti punaviinin hyvän dekantoitumisen. Karahvin korkkiosassa on ilmakupla, joka on kehitetty taidelasin tuotannossa. Sarjatuotantoon se otettiin vasta "Tapio"-lasiston yhteydessä. Ilmakupla puhalletaan niin sanotulla tikkupuhallusmenetelmällä. Menetelmässä vesi höyrystyy ja muodostaa lasimassan sisään ilmakuplan, kun märällä puutikulla pistetään lasimassaan. Karahvit eivät ole lasiston menekkituotteita, mutta niillä on omat ihailijansa. Erityisen suosittu "Tapio"-karahvi ja -lasisto on ollut Saksassa ja Japanissa.


title: Tapio Wirkkala

text: Lapin Puukko Ky valmisti vuosina 1977–1978 kolmea erilaista Wirkkalan puukkomallia. Kaksi niistä oli ponsikahvaisia, mallit Wirkkalan ponsipuukko ja Wirkkalan väistinponsipuukko, sormisuojalla ja ilman. Molempia valmistettiin saman verran, 2 800 kpl, eli yhteensä 5 600 kpl.Tapio Wirkkalan mukaan on nimetty Tapio Wirkkalan puisto Helsingin Arabianrannassa.


title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkalan syntymän satavuotisjuhlan kunniaksi järjestetään vuoden 2015 aikana näyttelyitä muun muassa Ateneumin taidemuseossa, Designmuseossa ja Suomen lasimuseossa. Toukokuussa 2016 Espoon modernin taiteen museo Emmassa avautuu näyttely Rut Brykin töistä.


title: Tapio Wirkkala

text: Saksalainen keräilijä myi Rosenthal-kokoelmansa Suomeen Kaustisen Kulttuuri -nimiselle yritykselle, joka asetti kokoelman näytteille kesäkuusta 2015 alkaen Kaustiselle. Kokoelmaan kuuluu 411 esinettä.


title: Edith Cavell

text: Edith Cavell (4. joulukuuta 1865 – 12. lokakuuta 1915) oli englantilainen sairaanhoitaja.


title: Edith Cavell

text: Edith Cavell syntyi Norfolkissa, Englannissa ja opiskeli sairaanhoitajaksi Lontoon kuninkaallisessa sairaalassa. 1907 hän siirtyi Brysseliin, Belgiaan. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa Punainen Risti otti sairaalan käyttöönsä. Cavellin kerrotaan auttaneen yli 200 sotilasta pakenemaan saksalaisten miehittämästä Belgiasta puolueettomiin Alankomaihin.


title: Edith Cavell

text: Vuonna 1915 Cavell saatiin kiinni ja tuomittiin sotaoikeudessa kuolemaan. Cavell ei puolustanut itseään ja hänet teloitettiin ampumalla. Cavellin ruumis tuotiin sodan jälkeen vuonna 1919 sotilassaattueessa takaisin Britanniaan ja Cavellille pidettiin muistotilaisuus Westminster Abbeyssa.


title: Edith Cavell

text: Edith Cavellin tapaus sai suurta huomiota ensimmäisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen. Hän sai erityisesti Britanniassa sankarin maineen ja hänen tarinaansa hyödynnettiin runsaasti brittiläisessä sotapropagandassa. Propagandatarkoitusten vuoksi useat Cavellia ja hänen kohtaloaan kuvaavat varhaiset kuvaukset eivät ole historiallisesti tarkkoja.


title: Edith Cavell

text: Vuonna 1933 valmistui yhdysvaltalainen "Nurse Edith Cavell" -niminen elokuva, joka kertoo tosipohjaisen melodraaman sairaanhoitajasta Belgiassa ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Arvo Ylppö

text: Arvo Henrik Ylppö (27. lokakuuta 1887 Akaa – 28. tammikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, lastentautiopin professori, arkkiatri ja suomalaisen neuvolajärjestelmän isä. Kansainvälisesti Ylppö tunnettiin keskostutkimuksistaan.


title: Arvo Ylppö

text: Ylppö valmistui ylioppilaaksi Tampereen Reaalilyseosta vuonna 1906 ja aloitti lääketieteen opinnot Helsingin yliopistossa. Hän loi tutkijan- ja lääkärinuraansa aluksi Saksassa maineikkaassa lastenhoito- ja tutkimuskeskus "Kaiserin Auguste Victoria Hausissa", jossa hän teki väitöskirjaansa. Ylppö väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta 26-vuotiaana vuonna 1913.


title: Arvo Ylppö

text: Erityisesti ensimmäisen maailmansodan aikaan Ylppö joutui Berliinissä tekemään yhä enemmän lääkärin töitä. Hän jopa opetteli Berliinin murteen voittaakseen potilaiden luottamuksen. Pian pienten lasten äidit vaativat, että juuri "pikku berliiniläisen" pitäisi hoitaa heidän lapsensa.


title: Arvo Ylppö

text: Ylppö palasi Suomeen 1920-luvulla, ja toimi Helsingin yliopistossa ensin lastentautiopin dosenttina, sitten professorina 1925–1957. Yliopistoviran ohella hän oli Helsingin yleisen sairaalan lastenosaston ylilääkäri ja Lastenlinnan ylilääkäri.


title: Arvo Ylppö

text: Ylppö julkaisi useita tutkimuksia lastenlääketieteen alalta. Hän sai tutkimuksissaan selville, että keskosten menehtyminen johtui yleensä jostakin hoidettavissa olevasta sairaudesta, ei epäkypsyydestä, kuten tuolloin yleisesti ajateltiin. Havainto johti keskostutkimusten ja hoidon kehittämiseen. Ylppö laati myös keskosen määritelmän: alle 2 500 grammaa painavina syntyneet lapset tarvitsivat erityistä hoitoa.


title: Arvo Ylppö

text: Ylpöllä oli suuri rooli myös suomalaisen lääketeollisuuden kehityksessä. Hän kuului lääketehdas Orionin perustajaosakkaisiin ja toimi sen hallintoelimissä 46 vuotta. Hän toi käytännön kokemuksensa kentältä Orionin lääkekehitykseen. Hän piti kotimaista lääketeollisuutta kansakunnalle merkittävänä. Ylpön suku on myöhemminkin kuulunut Orionin suurimpiin omistajiin.


title: Arvo Ylppö

text: Tutkimusten lisäksi Ylppö julkaisi kansantajuiset teokset "Äiti pikkulapsensa hoitajana" vuonna 1919 ja "Auringonpojan terveysaapinen" vuonna 1925. Hänen muistelmateoksensa "Elämäni pienten ja suurten parissa" ilmestyi vuonna 1964 ja mielipidekirja "Ihmisen ääni" -sarjassa vuonna 1979.


title: Arvo Ylppö

text: Vuosina 1920–1960 Ylppö oli Mannerheimin Lastensuojeluliiton puheenjohtaja ja kunniapuheenjohtajana siitä eteenpäin. Ylppö toimi vuonna 1917 perustetun Lastenlinnan sairaalan ylilääkärinä vuosina 1920–1963.


title: Arvo Ylppö

text: Ylppö sai arkkiatrin arvon vuonna 1952. Arkkiatri, joka tarkoittaa lääkärikunnan vanhinta, on korkein Suomessa lääkärille myönnettävä kunnianosoitus. Arkkiatreja voi kerrallaan olla vain yksi. Ylppö kantoi tätä arvonimeä 40 vuotta eli pidempään kuin toistaiseksi kukaan toinen suomalainen arkkiatri.


title: Arvo Ylppö

text: Ylpön nimeä kantava mitali Ylppö-mitali, joka myönnetään erityisen ansioituneille lastenlääkäreille, jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1957. Mitalin ensimmäiset kappaleet saivat Ylppö itse ja yhdysvaltalainen lastenlääkäri Clement Smith. Ylpön 100-vuotispäivän kunniaksi julkaistiin lokakuussa 1987 postimerkki.


title: Arvo Ylppö

text: Helmikuussa 2010 paljastettiin Helsingissä Jukka Tuomisen tekemä Arvo Ylpön muistomerkki "Hopeinen puu".


title: Arvo Ylppö

text: Ylpön kunniaksi on nimetty Arvo Ylpön koulu Akaan Toijalassa ja 1987 Arvo Ylpön puisto Helsingissä sekä Arvo Ylpön katu ja Arvo-rakennus Tampereella. Ylppö sijoittui kuudenneksi Yleisradion Suuret suomalaiset -kilpailussa.


title: Arvo Ylppö

text: Ylppö oli naimisissa kahdesti. Hänen puolisonsa olivat vuodesta 1925 Aino Marjatta Wegelius (1901–1942) ja vuodesta 1950 lääketieteen lisensiaatti Lea Irene Jokelainen (1919–2011). Näistä liitoista syntyi kuusi lasta – ensimmäisestä poika ja tytär ja jälkimmäisestä kolme poikaa ja tytär. Ylpön vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Ylppö (1843–1909) ja emäntä Henriikka Maunu (1860–1934). Ylpön sisar oli hammaslääketieteen tohtori, professori Aune Ylppö (1900–1980). Hänen toinen sisarensa, opettaja ja koulunjohtaja Ilta Ojansuu (o.s. Ylppö, 1882–1972) oli naimisissa suomen kielen professorin Heikki Ojansuun kanssa. Ojansuu oli Ylpön sisarusten serkku.


title: Arvo Ylppö

text: Eläkevuosina Ylpöstä tuli pitkäikäisyyden ja terveiden elämäntapojen kansallinen symboli. Ylppö kuoli 28. tammikuuta 1992 104-vuotiaana. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemeen.


title: Arvo Ylppö

text: Ylppö harrasti liikuntaa ja kuvataidetta, ja hänen tuttavapiiriinsä kuului useita suomalaisia kuvataiteilijoita. Ylppö tunnettiin myös kovana korttipelimiehenä, hänen mielipelinsä oli skruuvi.


title: JDAM

text: JDAM (engl. "Joint Direct Attack Munition") on amerikkalainen GPS-pohjainen täsmäase. JDAM-asejärjestelmän keskeiset osat ovat tavanomainen (noin 250, 500 tai 1000 kg) tai tunkeutumiskykyinen 1000 kg:n pommi, ohjauksesta vastaava pyrstöosa ja paikannusta suorittava GPS-vastaanotin ja edelliset yhteen liittävä fyysinen runkokehys ja tietokoneohjaus.


title: JDAM

text: JDAM:n keskeisiä ominaisuuksia ovat:


title: PMR446-radiopuhelin

text: PMR446 () on radioluvasta ja taajuusmaksusta vapautettu yleiseurooppalainen radiopuhelinstandardi, jonka mukaiset radiopuhelimet toimivat 446 megahertsin taajuusalueella enintään 500 milliwatin säteilyteholla (ERP). Laitteissa on oltava kiinteä antenni, eikä liitäntää ulkoiselle antennille sallita.


title: PMR446-radiopuhelin

text: PMR446-radiopuhelinten tarkoituksena on se, että ne muodostavat säteeltään 2–3 kilometrin laajuisia soluja, joissa käytävä radioliikenne ei häiritse toisissa soluissa olevia käyttäjiä.


title: PMR446-radiopuhelin

text: PMR446-radiopuhelimien tyypillinen yhteysetäisyys on noin 3 kilometriä, avomaastossa ja merellä tai järvellä parhaimmillaan jopa 10 kilometriä. Peitteisessä tai mäkisessä maastossa tai kaupunkiolosuhteissa kuuluvuus voi jäädä huomattavasti luvattua lyhyemmäksi. Rakennuksen sisällä kuuluvuusalue jää myös lyhyeksi, ehkä muutamaan sataan metriin. PMR446-puhelimia markkinoidaan myös itkuhälyttimiksi. Koska PMR446-radio perustuu vain kahdeksaan (15.12.2015 alkaen 16 kanavaa) kanavaan ja 38 CTCSS-koodiin, on erityisesti tiheään asutuilla alueilla mahdollista, että muiden käyttäjien kutsut johtavat itkuvalvottavan heräämiseen.


title: PMR446-radiopuhelin

text: Nykyisin useimmissa PMR446-puhelimissa on CTCSS-aliääni (), minkä avulla kahdeksaan kanavaan jaettu kaista voidaan jakaa 38 alikanavaan kuuluvuusalueella.


title: PMR446-radiopuhelin

text: CTCSS-järjestelmään kuuluvista 50 taajuudesta seuraavia ei yleensä käytetä PMR446:ssa: 69,3 Hz, 159,8 Hz, 165,5 Hz, 171,3 Hz, 177,3 Hz, 183,5 Hz, 189,9 Hz, 192,8 Hz, 196,6 Hz, 199,5 Hz, 206,5 Hz ja 254,1 Hz. Kuitenkin esimerkiksi kalliin hintaryhmän Alan HP 446 Extrassa ovat kaikki 50 CTCSS:ää käytössä, minkä vuoksi se kykenee tuottamaan 8 kanavan kanssa 304 yhdistelmän sijasta 400 yhdistelmää.


title: PMR446-radiopuhelin

text: CTCSS:stä General Electric käyttää nimitystä Channel Guard (GD), Kenwood Quiet Tone (QT) ja Motorola Private Line (PL). Toisinaan markkinoinnissa käytetään virheellisesti CTCSS:stä nimitystä salausalgoritmi, mitä se ei ole, koska lähetystä ei salata mitenkään, vaan siihen liitetään tunnistetaajuus. Eri tunnistetaajuudelle asetettu puhelin ei vain välitä signaalia kaiuttimelle. Kuka tahansa kanavia kuunteleva voi vaihtaa omankin radiopuhelimensa samalle CTCSS-aliäänikohinasalvalle ja järjestelmää tukemattomalla puhelimella kaikki saman kanavan kuuluvuusalueella olevat lähetteet kuuluvat normaalisti. CTCSS:n saa useimmissa laitteissa poistettua käytöstä jolloin samalla kanavalla CTCSS:ää käyttävät puhelimet kuuluvat, mutta eivät kuitenkaan kuule lähetettäsi.


title: PMR446-radiopuhelin

text: Jakamalla jokainen kahdeksasta kanavasta kohinasalvalla 38 alikanavaan saadaan 304 erilaista yhdistelmää alikanaviksi, jotka eivät häiritse toisiaan. Tämä edellyttää kuitenkin, etteivät samalla kanavalla olevat puhelimet lähetä samanaikaisesti.


title: PMR446-radiopuhelin

text: 38 CTCSS-aliäänikohinasalvan sijasta 83 digitaalisesti koodatun DCS-kohinasalvan avulla voidaan 8 kanavalla toteuttaa 664 yhdistelmää. Yksityisyys on DCS:llä huomattavasti parempi. Lähetys FSK-koodataan ja vastaanottimen pitää pystyä purkamaan koodaus. Yleensä puhelimissa, joissa on DCS, on myös CTCSS.


title: PMR446-radiopuhelin

text:
Alan HP 446 Extrassa on 83 DCS:n sijasta 104 DCS:ää, jolloin DCS-yhdistelmien määrä nousee 832:een 664:n sijasta.
PMR446-radiopuhelimissa voi olla myös muita lisäominaisuuksia, kuten FM-radiovastaanotin, taskulamppu tai GPS-paikannus.


title: PMR446-radiopuhelin

text: Virtalähteenä PMR446-radiopuhelimissa ovat paristot tai vastaavat akut tai kiinteä ladattava akku. Akut voidaan joissain radiopuhelimissa ladata USB-liittimellä.


title: PMR446-radiopuhelin

text: Matkapuhelinten tapaan myös muissa radiopuhelimissa virrankulutus on vähäisintä, kun laitteella ei puhuta tai vastaanoteta. Joissain malleissa puhelin menee virransäästötilaan, kun jonkin aikaa on mennyt viimeisestä puhelähetyksestä. Virrankulutukseen voi vaikuttaa lyhentämällä puhetta ja käyttämällä roger-piippausta, jolloin vastaanottaja tietää, milloin lähettäjä on lopettanut ja huomaa jatkaa heti hänen jälkeensä.


title: PMR446-radiopuhelin

text: Kalleimmat ammattikäyttöön tarkoitetut puhelimet ovat metallikuorisia ja jotkut niistä täyttävät US Mil Std 810 C, D, E -vaatimukset mekaaniselle kestävyydelle. Tämän vaatimuksen täyttävät muun muassa Kenwood TK-3201 ja Icom F22SR.


title: PMR446-radiopuhelin

text: MIL-STD 810 on sotilasstandardi, jonka läpäisseet radiopuhelimet ovat kuoreltaan ja muilta ominaisuuksiltaan kestäviä. Myös jotkin kalliit teollisuuskäyttöön tarkoitetut radiopuhelimet ovat MIL-STD:n mukaisia.


title: PMR446-radiopuhelin

text: Keskihintaisissa ja muovikuorisissa malleissa iskun- tai tärinänkestävyys on heikompi kuin edellä mainituissa malleissa, mutta niistä tiiviskuorisemmat täyttävät IP-54- tai JIS-2- ja IP-55- tai JIS-4-luokituksia.


title: PMR446-radiopuhelin

text: PMR446-radioharrastajat pyrkivät pitämään mahdollisimman pitkiä yhteyksiä. Tunnettuja ennätysetäisyyksiä ovat 5. elokuuta 2003 Britannian Northcumberlandin Blythistä kello 8.15 Hollantiin Almereen 515,8 kilometrin päähän ja Espanjan Somiedosta 2 400 metriä korkealta Calvitero-vuorelta 326 kilometrin päähän. Tämänkaltaiset erittäin pitkät yhteydet edellyttävät erityisiä radiokeliolosuhteita, jotka ovat harvinaisia.


title: PMR446-radiopuhelin

text: PMR446-radiopuhelimilla on järjestetty myös VoIP-puheluita liittämällä vastaanottava puhelin Internetiin kytketyn tietokoneen äänikorttiin, minkä avulla tietokone kykenee välittämään koneelle asennetulla eQSO-/FRN-palvelimella VoIP-puhelun lähettävästä puhelimesta toiseen tietokoneeseen Internetin välityksellä.Varsinaisen taistelutoiminnan päätyttyä Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaat hankkivat yksityisesti taktisiksi lisäradioikseen miehitysvaiheessa FRS-radiopuhelimia, jotka kuuluvat PMR446:n kaltaiseen vapaasti käytettävään järjestelmään, Family Radio Serviceen. FRS:n 14 kanavaa toimivat taajuuksilla 462,5625–467,7125 MHz. PMR446- ja FRS-radiopuhelimilla ei kyetä suoraan muodostamaan yhteyttä keskenään.


title: PMR446-radiopuhelin

text: Yhdysvaltain armeijan vakioradiopuhelin 9–11 sotilasta käsittävän ryhmän sisäiseen viestintään on 1998 COTS-luokkaan valittu Icom IC-F3S -VHF-radiopuhelin, kun taas merijalkaväen vastaavaan tarkoituksiin valitsema COTS-radiopuhelin on merijalkaväen käyttöön modifioitu UHF-alueella toimiva FRS-radiopuhelin IC-4008A FRS.


title: PMR446-radiopuhelin

text: Yhdysvaltain armeijan 82. maahanlaskudivisioona käytti Irakin sodassa kokeeksi FRS-radiopuhelimena Garmin Rinoa, jossa on FRS-taajuuksien lisäksi myös GMRS-taajuudet sekä GPS-paikannin.


title: Askisto

text: Askisto () on noin 1 800 asukkaan pientalovaltainen kaupunginosa Vantaan länsiosassa. Se sijaitsee Kehä III:n pohjoispuolella ja Vihdintien länsipuolella ja rajautuu lännessä Espooseen. Askisto kuuluu Hämeenkylän maarekisterikylään ja Myyrmäen suuralueeseen.


title: Askisto

text: Kaupunginosan ruotsalainen nimi johtuu Hämeenkylän Övre Labbaksen torpan nimestä Askis. Askiksen tilan palstoitus alkoi 1952. Alueen suomalainen nimi on ollut 1960-luvulla Askela, mutta se sekaantui postissa Askolaan ja piti muuttaa. Askiston kadunnimien aihepiiri liittyy tukkitöihin ja rakentamiseen. Tämä taas johtuu Nedre Labbaksen torpan nimestä Timmermalm (1824 Timmermans torp). (Kallaluoto 2011)


title: Askisto

text:
Askisto on lapsiystävällistä seutua, joten lapsiperheitä asuu paljon. Askistossa on muun muassa päiväkoti, ala-asteen koulu ja ruokakauppa.
Alue tarjoaa töitä noin 200 hengelle (2013).


title: Hella Wuolijoki

text: Hella Maria Wuolijoki, vuoteen 1908 Ella Maria Murrik, kirjailijanimet muun muassa "Juhani Tervapää" ja "Felix Tuli", (22. heinäkuuta 1886 Helme, Liivinmaa – 2. helmikuuta 1954 Helsinki) oli tunnettu suomenvirolainen poliitikko, näytelmäkirjailija, Yleisradion pääjohtaja ja liikenainen. Hän oli SKDL:n kansanedustaja Hämeen pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1946–1947. Yleisradion pääjohtajana Wuolijoki toimi huhtikuusta 1945 kesäkuuhun 1949, jolloin hänet erotettiin tehtävästään. Virossa syntynyt Wuolijoki teki elämäntyönsä Suomessa. Poliittisesti aktiivinen äärivasemmistolainen Wuolijoki toimi talvisodan aikana rauhanneuvottelijana, mutta jatkosodan aikana hänet tuomittiin vankeuteen maanpetoksesta.


title: Hella Wuolijoki

text: Ella Maria Murrik syntyi Valgamaan maakunnassa Liivinmaan kuvernementissa, joka oli virolaiskansallisen liikkeen ydinaluetta. Hänen vanhempansa olivat asianajaja Ernst Murrik ja Katarina Kokamägi. Murrik muutti perheensä mukana Valgan kaupunkiin, jossa hän aloitti koulunkäynnin vuonna 1897. Hän valmistui ylioppilaaksi Tarton tyttökimnaasista vuonna 1904. Samana vuonna Murrik siirtyi Suomeen opiskellakseen Aleksanterin (nyk. Helsingin) yliopistossa kansanrunoutta, historiaa ja venäjän kieltä, ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1908. Myöhemmin hän aloitti myös oikeustieteen opinnot, mutta ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen vuonna 1914 keskeytti opinnot.


title: Hella Wuolijoki

text: Vuoden 1905 suurlakko sai Murrikin näkemään työväestön joukkovoiman, ja hän rakensi yhteyttä sosialismin oppeihin. Murrik liittyi Ylioppilaiden Sosialidemokraattiseen Yhdistykseen samana vuonna. Samoihin aikoihin hän tapasi tulevan aviomiehensä, ylioppilassosialisti (myöh. kansanedustaja) Sulo Wuolijoen, joka oli Leninin ja Otto Wille Kuusisen henkilökohtainen ystävä. Pariskunta solmi avioliiton vuonna 1908, minkä jälkeen Murrik käytti nimeä Hella Wuolijoki. Liitto päättyi eroon vuonna 1923.


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoki oli marxilainen, mutta hän ei koskaan liittynyt kommunistiseen puolueeseen eikä hänellä ollut yhteyksiä Suomen maanalaiseen kommunistiseen liikkeeseen. Historiantutkija Jukka Seppisen mukaan tämä johtui siitä, että Wuolijoen vakoilutoiminnan kannalta esiintyminen ”yhteiskuntakelpoisempana” oli hedelmällisempää. Erkki Tuomioja kuvaa isoäitinsä Hella Wuolijoen vasemmistolaisuutta abstraktilla tasolla olevaksi ja yleishumanistiseksi, osin romanttissävytteiseksi ajatusmaailmaksi.


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoki työskenteli vuosina 1912–1914 kirjeenvaihtajana asianajotoimistossa ja 1914–1918 edustajana eri yrityksille. Hän loi liiketoimillaan vuosina 1914–1918 mittavan omaisuuden, jonka sijoitti Marlebäckin kartanoon Iitissä ja sahatoimintaan. Myöhemmin hän myi Marlebäckin ja siirtyi maanviljelyyn ostamalla tilalle Jokelan kartanon Mäntsälän kunnan Ohkolan kylästä.


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoki oli idänkaupan pioneereja Suomessa. Hänellä oli laajoja liiketoimia 1920- ja 1930-luvuilla Neuvostoliitossa. Wuolijoki toimi 1923–1931 Aunuksen puuliikkeen johtajana ja yhtiön kaaduttua konkurssiin laman aikana 1931–1938 neuvosto-omisteisen Suomen Naftan hallituksen kokopäiväisenä puheenjohtajana. Wuolijoen liiketoimien tuotto perustui kuitenkin länsikauppaan.


title: Hella Wuolijoki

text: Hella Wuolijoki kirjoitti teoksia muun muassa taiteilijanimillä Juhani Tervapää ja Felix Tuli. Wuolijoki muistetaan erityisesti näytelmäkirjailijana Niskavuori-näytelmäsarjastaan. Hänet tunnetaan myös yhteistyöstään Bertolt Brechtin kanssa. Wuolijoki ja Brecht kirjoittivat yhdessä näytelmän "Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti".


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoen tuotannossa erityisen merkillepantavaa ovat vahvat naishahmot. Perinteistä maalaismiljöötä kuvaavan Niskavuori-sarjan esikuvana on ollut Sulo Wuolijoen kotitalo, Hauholla sijaitseva Vuolijoen kartano.


title: Hella Wuolijoki

text: Hella Wuolijoki toimi aktiivisesti politiikan kulisseissa ja oli äärivasemmistolainen. Hän piti vuosina 1918–1920 ”poliittista salonkia” Helsingin Eirassa sijainneessa asunnossaan. Wuolijoen luona vieraili suuri määrä ulkomaiden diplomaatteja ja kansalaisia. Lisäksi hän laati Neuvostoliiton lähetystölle Helsingissä säännöllisiä poliittisia tilannekatsauksia.


title: Hella Wuolijoki

text: Hän piti aktiivista yhteyttä NKVD:n tiedusteluverkostoihin koko maailmansotien välisen ajan. Wuolijoki pyrki NKVD:n toimeksiannosta säilyttämään kaiken yhteiskuntakelpoisuuden Suomessa. Tästä syystä hän ei liittynyt Suomen salaiseen kommunistiseen puolueeseen. Kirjailijan kaapu oli eräs tapa hankkia yhteiskunnallista hyväksyntää porvarillisessa maassa. Liiketoiminta puolestaan palveli suoraan Neuvostoliiton taloudellisia valtapyrkimyksiä Suomessa. Etsivä keskuspoliisi/Valpo seurasi Wuolijokea vuosia ja epäili häntä sekä Britannian että Neuvostoliiton agentiksi. Myös Neuvostoliitossa häntä epäiltiin vielä 1930-luvun loppupuolella Britannian asiamieheksi. Jukka Seppisen mukaan Wuolijoen asemaa suomalaisessa yhteiskunnassa ja NKVD:n organisaatiossa kuvaa ”illegaalin residentin” eli korkean asemapaikan omaavan laiton toimintamalli, jota NKVD käytti kautta Euroopan ennen toista maailmansotaa.


title: Hella Wuolijoki

text: Liiketoimiensa vuoksi Wuolijoki matkusteli 1920- ja 1930-luvuilla ahkerasti Neuvostoliitossa. Tuolloin hän loi hyvät suhteensa myös maan poliittisiin päättäjiin, liiketoimet Neuvostoliitossa olivat aina yhteydessä myös politiikkaan. Toisaalta Wuolijoki käytti poliittisia suhteitaan myös omien liiketoimiensa edistämiseksi.


title: Hella Wuolijoki

text: Talvisodan alussa, joulukuussa 1939 Wuolijoki lähetti ulkoministeri Tannerille kirjeen, jossa tarjoutui osallistumaan rauhanneuvotteluihin tuntemansa neuvostolähettiläs Aleksandra Kollontain kanssa Tukholmassa. Wuolijoen NKVD-kytköksistä tietämätön Tanner suostui epäröiden, ja lopulta rauhaan johtaneet neuvottelukosketukset maiden välillä alkoivat. Rauhan edistämisessä Wuolijoen panos oli ymmärrettävästi pieni. Jukka Seppisen mukaan Wuolijoelle ja Alexandra Kollontaille olisi sopinut Neuvostoliiton valtaama Suomi.


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoella oli runsaasti kytköksiä Neuvostoliiton poliittiseen johtoon. Wuolijoki kuului NKVD:n asiamieskortistoon peitenimellä ”Runoilija”. Wuolijoen lisäksi kortistoon kuuluivat tosin myös kokoomuslainen puolustusministeri Arvi Oksala ja valtiovarainministeri Mauno Pekkala.


title: Hella Wuolijoki

text: Ennen jatkosotaa Wuolijoki järjesti kartanollaan salaisen neuvottelun Väinö Tannerin ja neuvostodiplomaatti Terentjevin kanssa. Neuvotteluja piti olla toinenkin, juuri ennen sodan puhkeamista, mutta ensimmäisessä tapaamisessa Wuolijoen mukaan ylimielisesti käyttäytynyt Tanner perui tulonsa. Terentjev nousi sodan aikana NKVD:n Skandinavian osaston päälliköksi. Jatkosodan syttymispäivänä Wuolijoki tapasi Tukholmassa Terentjevin ja toisen neuvostodiplomaatin, Jelisovin.


title: Hella Wuolijoki

text: Jatkosodan aikana Wuolijoki vangittiin hänen autettuaan neuvostoliittolaista desanttia Kerttu Nuortevaa. Wuolijoki oli yksi Nuortevan yhteyshenkilöistä Suomessa. Hän antoi Nuortevalle ruokatarvikkeita, majoitti tätä yhden yön ja tapasi kaksi kertaa Helsingissä. Wuolijoki oli toisaalta närkästynyt joutuessaan ottamaan vastaan desantin, sillä hän oli odottanut poliittisesti korkea-arvoisempaa rauhantunnustelijaa. Nuortevan Suomeen saapumisen syy oli kuitenkin puhtaasti sotilastiedusteluun liittyvä, minkä myös Wuolijoki tiesi. Wuolijoen tunteman ja avustaman NKVD:n tiedusteluverkoston avulla Neuvostoliitto sai tietoja Suomen sotilaallisista, yhteiskunnallisista ja taloudellisista oloista.


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoki ei pitänyt tekoaan rikoksena, vaan puolustautui kertomalla Nuortevan olleen mielestään rauhan asialla. Oikeudessa esitettiin poikkeuksellinen todistusaineisto: todistajanlausunnot antoivat muun muassa Bertolt Brecht ja kolme entistä Suomen ulkoministeriä. Viimeksi mainitut todistivat Wuolijoen toimineen talvisodan ajan neuvottelukontakteissa rauhanneuvottelijana, ei vakoilijana. Wuolijoki todettiin syylliseksi jatkettuun maanpetokseen. Valpo pyrki saamaan Wuolijoelle kuolemantuomion, mitä esimerkiksi EK:n entinen päällikkö Esko Riekki ei pitänyt viisaana. Kenttäoikeudessa Wuolijoki tuomittiin elinkaudeksi kuritushuoneeseen ja hän menetti pysyvästi kansalaisluottamuksensa. Sotaylioikeus päätyi tiukan äänestyksen jälkeen samaan ratkaisuun kuolemanrangaistuksen sijasta. Asiaan vaikutti oikeudenkäynnin saama julkisuus; tapaus herätti runsaasti kiinnostusta ulkomailla. Britannian BBC kertoi asiasta lähes päivittäin, ja Yhdysvaltain ulkoministeriö sai runsaasti pyyntöjä toimimisesta Wuolijoen puolesta.


title: Hella Wuolijoki

text: Suuri paino asiassa oli ministeri Väinö Tannerin ja hänen puolisonsa vaikutusvallalla; he asettuivat puolustamaan Wuolijokea ylemmissä oikeusasteissa. Wuolijoki vapautui, kun Moskovan välirauha oli solmittu vuonna 1944. Hän kirjoitti vankeusajastaan muistelmat "Enkä ollut vanki" (1944), joissa korosti, että kuulusteluissa uhka joutumisesta pelättyyn Hämeenlinnan naisvankilaan sai vangitut kertomaan kaiken mitä tiesivät. Wuolijoki ei myöhemminkään kiittänyt Tannereita siitä, että nämä vastustuksellaan vaikuttivat hänen saamaansa lievempään rangaistukseen kuolemantuomion sijaan. Sen sijaan vuonna 1945, kun Väinö Tanner itse oli vangittuna, hän uhkaili rouva Linda Tanneria miehen teloituksella ja avioparin omaisuuden takavarikoinnilla.


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoki nousi varapaikalta SKDL:n kansanedustajaksi heinäkuussa 1946 K. H. Wiikin tilalle tämän kuoltua kesäkuussa 1946. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1946–1947. Naisten osallistuminen poliittisiin keskusteluihin yhdessä miesten kanssa tasavertaisina oli tuolloin uutta Suomessa.


title: Hella Wuolijoki

text: Yrjö Murron esityksestä Wuolijoki valittiin Yleisradion pääjohtajaksi vuosiksi 1945–1949 edellisen pääjohtajan J. V. Vakion jouduttua jättämään paikkansa. Valintaan vaikutti SKDL:n vuoden 1945 vaalivoitto. Toukokuussa 1945 esittelemässään ohjelmapoliittisessa linjauksessa Hella Wuolijoki piti keskeisenä ohjelmiston uudistamista ajankohtaisia aiheita laajasti käsitteleväksi ja kansan eri kerroksia koskettavaksi, mihin liittyi myös kansainvälisten tuulien seuraaminen. Wuolijoen johtama Yleisradio tarjosikin aivan uudenlaisia ohjelmasisältöjä. Kohderyhmille suunnattiin omia erikoisohjelmia; esimerkiksi metsätyömiehille "Metsäradio", teollisuustyöväestölle "Työmiehen tunti" ja tasapuolisuuden vuoksi maalaistyöväestölle "Maamiehen tunti". Merkittävä uusi avaus oli myös kesällä 1945 alkanut "Radion keskustelukerho", joka sai myöhemmin nimen "Pienoisparlamentti". Ohjelmassa parlamentaarisen voimasuhteiden mukaan valitut keskustelijat käsittelivät erilaisia teemoja. Tunnetuin Wuolijoen pääjohtajakauden ohjelmista oli kuitenkin Wuolijoen itse kirjoittama ja ohjaama kuunnelmasarja "Työmiehen perhe", joka alkoi vuoden 1948 joulukuussa ja jatkui vuoden 1951 loppuun asti. Sarjan oli tarkoitus tarjota vaihtoehto Yleisradion toiselle hyvin suositulle perhesarjalle "Suomisen perhe". Työmiehen perhe sekä esitteli työväenluokkaisen perheen elämää että toi esille työväen osuuden historiassa. Wuolijoki piti tärkeänä myös pesäeron tekemistä sodanaikaiseen radiotoimintaan, joka oli hänen mielestään saanut propagandan leiman.


title: Hella Wuolijoki

text: Tultuaan Yleisradion pääjohtajaksi Wuolijoki kiinnitti radion palvelukseen joukon uutta henkilökuntaa, jonka katsottiin joko avoimesti tai peitetymmin edustavan hänen omaa poliittista suuntaustaan. Näitä olivat muun muassa teatteriosaston päällikkö Matti Kurjensaari ja häntä vuonna 1947 seurannut Olavi Paavolainen, esitelmä- ja selostusosaston päällikkö Erkki Vala, toimittaja Unto Miettinen ja avustaja Raoul Palmgren. Wuolijoen kauden alussa toteutettiin radiossa myös organisaatiouudistus, kun suomenkielisen ohjelmajaoston rinnalle tuli itsenäinen ruotsinkielinen ohjelmajaosto, joiden kummankin päälliköt olivat suoraan pääjohtajan alaisia. Hella Wuolijoen pysyvin, nykypäiviin saakka kantanut aikaansaannos Yleisradiossa oli Radioteatterin perustaminen vuonna 1948


title: Hella Wuolijoki

text: Toimittaja ja Yleisradion pääluottamusmies Unto Miettinen muisteli Ilta-Sanomien haastattelussa vuonna 1986 saaneensa pääjohtaja Hella Wuolijoelta hätääntyneen puhelinsoiton vuonna 1947 tai 1948. Wuolijoki oli saanut postin mukana pöydälleen kenkälaatikon, jossa oli tiukaksi nipuksi sidottuja kuparilankoja, ja epäili lähetystä pommiksi. Miettisen mukaan kyseessä oli melko kömpelösti koottu räjähde, jonka hän epäili kuitenkin voineen räjähtäessään aiheuttaa palovammoja. Pommin lähettäjää ei saatu koskaan selville.


title: Hella Wuolijoki

text: Vuoden 1948 vaaleissa SKDL kärsi tappion ja menetti 11 eduskuntapaikkaa. Pudonneiden joukossa oli myös Hella Wuolijoki. Vaalien jälkeen eduskunta hyväksyi SDP:n kansandustajan, Yleisradion sodanjälkeistä ohjelmapolitiikkaa näkyvästi vastustaneen Yrjö Kilpeläisen tarmokkaasti ajaman ja hänen sodanaikaisen kutsumanimensä mukaan nimetyn ”Lex Jahvetin”, jonka nojalla Yleisradion hallintoneuvoston jäsenten valinta siirtyi eduskunnalle. Kilpeläinen ja Wuolijoki tunsivat henkilökohtaistakin vastenmielisyyttä toisiaan kohtaan; Wuolijoen mielestä Kilpeläisessä henkilöityivät kaikki sodanaikaisen radiotoiminnan kielteiset puolet. Uuden hallintoneuvoston ensimmäisessä kokouksessa kesäkuussa 1949 Hella Wuolijoki vapautettiin hallintoneuvoston maalaisliittolaisen jäsenen Atte Pakkasen ehdotuksesta ja SDP:n Väinö Hakkilan tukemana Yleisradion pääjohtajan tehtävästä äänin 13–3. Erottamisen perusteena oli yleinen tyytymättömyys Wuolijoen toimintaan pääjohtajana. Erottamista vastustivat hallintoneuvoston kolme kansandemokraattista jäsentä ja lisäksi kolme muuta jäsentä äänesti tyhjää. Uudeksi pääjohtajaksi valittiin Yleisradion talouspäällikkö, puolueisiin sitoutumaton Einar Sundström. Muutamat muutkin Yleisradion toimihenkilöt, näkyvimpänä esitelmä- ja selostusosaston päällikkö Erkki Vala, menettivät Wuolijoen irtisanomisen ja radion ”normalisoinnin” myötä työpaikkansa. Jäähyväispuheessaan radion kuuntelijoille muutamaa päivää myöhemmin Hella Wuolijoki toivoi, ettei Yleisradio ”kokonaan politisoituisi” ja että sanomalehdistö antaisi hänen seuraajalleen ”sen työrauhan, jota minä en saanut”.


title: Hella Wuolijoki

text: Vuoden 1949 jälkipuoliskolla Yleisradion ohjelmistosta karsittiin melko kovalla kädellä Wuolijoen kaudella aloitettuja ohjelmia, joita etenkin ohjelmajohtaja Jussi Koskiluoma piti kaavamaisina ja yksipuolisina. Niistä olivat vuodenvaihteessa 1949–1950 jäljellä enää "Työmiehen tunti", "Metsäradio" ja "Pienoisparlamentti" sekä "Työmiehen perhe".


title: Hella Wuolijoki

text: Vuonna 1952 Wuolijoki palkittiin Pro Finlandia -mitalilla.


title: Hella Wuolijoki

text: Hella Wuolijoki on Sakari Tuomiojan puolison Vappu Tuomiojan äiti ja Erkki Tuomiojan isoäiti. Hella Wuolijoen sisar Salme Murrik oli lyhyen aikaa naimisissa Eino Pekkalan kanssa ja muutti avioeron jälkeen Isoon-Britanniaan, jossa solmi uuden avioliiton.


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoen tyttärenpoika Erkki Tuomioja kertoo kirjassaan "Häivähdys punaista" (2006) vallankumouksellisesta Hella Wuolijoesta ja hänen sisarestaan Salme Pekkalasta. Kirja sai Tieto-Finlandia-palkinnon. Jaan Tõnissonin elämäkerrassa "Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys" (2010) Tuomioja valottaa Wuolijoen ja Tõnissonin suhteita.


title: Hella Wuolijoki

text: Wuolijoesta kertova elokuva "Hella W" sai ensi-iltansa 28.1.2011. Elokuvan alkuperäiskäsikirjoituksen on kirjoittanut dramaturgi Outi Nyytäjä ja käsikirjoituksen sovituksesta ja ohjauksesta vastaa Wuolijoen sukulainen Juha Wuolijoki.. Nuori Hella Murrik esiintyy romaanihenkilönä Jaan Krossin romaanissa "Professori Martensin lähtö".


title: Hella Wuolijoki

text: Toimittaja Pekka Tiilikaisen juontamassa Metsäradiossa alkoi 1940-luvun lopulla soida tiuhaan amerikansuomalaisen Hiski Salomaan ralli "Lännen lokari", jonka Salomaa oli levyttänyt Yhdysvalloissa 1920- ja 1930-lukujen taitteessa. Hella Wuolijoki inhosi laulua suunnattomasti ja hän yritti lopettaa sen soittamisen rikkomalla levyn toimittajien nähden. Pekka Tiilikaisen kerrotaan esimiehensä kiusaksi saman tien kaivaneen esiin uuden levyn ja todenneen, että näitähän riittää.


title: Hella Wuolijoki

text:
Kun Hella Wuolijoki sanoi haluavansa rikkoa "Lännen lokarin" viimeisenkin kappaleen, sai viihteen monitoimimies, puolustusvoimista Yleisradioon vuonna 1950 siirtynyt Niilo Tarvajärvi idean. Hän kutsui Wuolijoen vieraaksi suosittuun "Tervetuloa aamukahville" -ohjelmaansa, joka lähetettiin Yleisradion 25-vuotisjuhlan merkeissä vuonna 1951 Helsingin Pikku-Messuhallista. Suorassa lähetyksessä Tarvajärvi ojensi Wuolijoelle levyn ja vasaran, ja Wuolijoki löi yleisön suosionosoitusten saattelemana levyn säpäleiksi voitonriemuinen ilme kasvoillaan. Wuolijoki lisäsi toivovansa, ettei "Lännen lokaria" enää ikinä hankittaisi Yleisradioon. Tämän jälkeen Tarvajärvi sanoi Pekka Tiilikaisen pyytäneen ilmoittamaan, että Hellan rikkoma levy ei todellisuudessa ollutkaan "Lännen lokari", vaan aivan muu levy.
Näytelmien lisäksi Wuolijoki on kirjoittanut kuunnelmia, romaaneja ja muistelmateoksia. Hänen teostensa pohjalta on tehty useita elokuvia, joista osaan hän on tehnyt käsikirjoituksen, ja esimerkiksi elokuvaan "Eteenpäin – elämään" myös synopsiksen.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Luxemburg on Luxemburgin suurherttuakunnan suurin kunta, jolla on kaupungin asema. Se on valtion pääkaupunki. Luxemburg sijaitsee Alzette- ja Pétrussejokien yhtymäkohdassa.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Kaupungissa on asukkaita 103 641 (2013), mikä on noin 19 prosenttia koko valtion väkiluvusta ja lähes kolme kertaa enemmän kuin toiseksi väkirikkaimman kunnan asukasluku. Hesperangen, Sandweilerin, Strassenin ja Walferdangen kunnat käsittävän suurkaupunkialueen väkiluku on 103 973 ihmistä. Luxemburg sijaitsee Länsi-Euroopan sydämessä 218 kilometrin päässä Brysselistä, 359 kilometrin päässä Pariisista ja 190 kilometrin päässä Kölnistä.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Luxemburg on yksi maailman rikkaimmista kaupungeista ja siitä on kehittynyt pankkitoiminnan ja hallinnon keskus. Luxemburgin kaupunki on lukuisien Euroopan unionin instituutioiden kotipaikka, mukaan lukien Euroopan investointipankin, Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen. Vuonna 2007 Luxemburg oli Euroopan kulttuuripääkaupunki. Luxemburgin vanhat kaupunginosat ja linnoitukset ovat Unescon maailmanperintökohde.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Rooman valtakunnan aikoihin linnoitettu torni suojasi tärkeää kahden roomalaistien risteyskohtaa aivan Luxemburgin kohdalla. Vuonna 963 Siegfried I sai kaupungin maat vaihtokaupassa Trierin apotti Maximinilta. Siegfried rakensi linnansa Lucilinburhucin (’pieni linna’) Bock Fielsiin.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Vuonna 987 Trierin arkkipiispa Egbert (977–993) siunasi Katumuksen kirkon (nyk. Pyhän Mikaelin kirkko) viisi alttaria. Roomalaisteiden risteyksessä olevasta kauppapaikasta alkoi kehittyä kaupunki.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Maantieteellisen sijaintinsa vuoksi kaupungilla on ollut historiansa ajan merkittävä geopoliittinen merkitys. Ensimmäiset linnoitukset rakennettiin jo 900-luvulla. 1100-luvun lopulle tultaessa kaupunki oli laajentunut länteen Pyhän Nikolaksen kirkon ympärille, ja uudet muurit täytyi rakentaa. Ne suojasivat sisäänsä viiden hehtaarin kokoisen alueen.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Noin vuonna 1340 John Sokean hallintokaudella rakennettiin uudet linnoitukset, jotka seisoivat vuoteen 1867 asti.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Vuonna 1443 Burgundi valloitti Filip Hyvän johdolla Luxemburgin. Luxemburgista tuli osa Burgundin, myöhemmin Espanjan ja Itävallan valtakuntia. 1500-luvulla Luxemburg oli yksi Euroopan vahvimmista linnoituksista. Vuorotellen Luxemburgin valloittivat burgundilaiset, espanjalaiset, ranskalaiset, espanjalaiset jälleen, itävaltalaiset, uudestaan ranskalaiset ja lopulta preussilaiset.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: 1600-luvulla rakennettiin ensimmäiset katakombit. Espanja rakennutti 23 kilometriä tunneleita vuodesta 1644 lähtien. Niitä laajennettiin Ranskan vallan alla Marshal Vaubanin johdolla ja uudelleen Itävallan hallitessa 1730- ja 1740-luvuilla. 1700-luvun lopulla Luxemburgia kutsuttiin valloittamattomaksi linnoitukseksi, ”Pohjoisen Gibraltariksi”.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Ranska miehitti Luxemburgin vuonna 1795. Vuonna 1815 solmittiin Pariisin sopimus, jossa lopetettiin Napoleonin sodat, ja Luxemburg päätyi Preussin armeijan hallittavaksi osana Saksaa.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Luxemburgin kriisin jälkeen 1867 Lontoon sopimus vaati Luxemburgin linnoitteita purettaviksi. Purkaminen kesti 16 vuotta, maksoi 1,5 miljoonaa frangia ja vaati 24 kilometrin maanalaisten puolustusten ja 40 000 neliömetrin parakkien, bunkkereiden ynnä muiden purkamista. Niinpä Preussin joukkojen oli jätettävä kaupunki.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Kun suurherttua Vilhelm III kuoli ilman miespuolisia perillisiä vuonna 1890, herttuakunta päätyi hollantilaisten käsiin ja uuden hollantilaisen suurherttua Aadolfin hallintokausi alkoi. Tosin Luxemburg, joka oli ollut itsenäinen vain teoriassa, tuli itsenäiseksi ja Luxemburgin kaupungista tuli pääkaupunki, ja se sai osan siitä merkityksestä takaisin, mikä menetettiin 1867.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Huolimatta Luxemburgin pyrkimyksistä olla puolueeton ensimmäisessä maailmansodassa Saksa miehitti sen 2. elokuuta 1914. Elokuun 30. päivänä Helmuth von Moltke siirsi päämajansa Luxemburgiin, jotta olisi lähempänä joukkojaan Ranskan alueilla. Luxemburgissa oli seuraavat neljä vuotta tärkeitä saksalaisjoukkojen päämajoja. Miehityksen loppupuolella Luxemburgissa syttyi kommunistisen vallankumouksen yritys. Marraskuun 9. päivänä 1918 kommunistit julistavat sosialistisen tasavallan perustetuksi, mutta se kesti vain muutan tunnin.


title: Luxemburg (kaupunki)

text:
Vuonna 1921 kaupungin rajat olivat kasvaneet umpeen. Ympäröivät kunnat Eich, Hamm, Hollerich ja Rollingergrund liitettiin Luxemburgin kaupunkiin, mikä teki kaupungista maan suurimman kunnan (vuoteen 1978 asti).
Vuonna 1940 Saksa miehitti Luxemburgin uudelleen. Natsit eivät olleet halukkaita antamaan luxemburgilaisille itsehallintoa ja Luxemburg liitettiin tiukasti Saksaan, mutta vuonna 1942 siitä tehtiin Saksan sisäinen herttuakunta. Luxemburg vapautettiin 10. syyskuuta 1944.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Sodan jälkeen Luxemburg luopui puolueettomuudestaan ja oli yksi perustajajäsenistä ylivaltiollisissa ja ylikansallisissa järjestöissä. Vuonna 1952 kaupunkiin rakennettiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön päämaja. Vuonna 1967 yhteisö yhdistyi muiden eurooppalaisten yhteisöjen komissioiden kanssa. Vaikka päämajaa ei enää pidettykään Luxemburgissa, oli siellä Euroopan parlamentin kokouksia vuoteen 1981 asti. Monen Euroopan unionin instituutioiden kotipaikka on nykyään Luxemburgissa: esimerkiksi Euroopan investointipankin, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen.


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Luxemburgissa on 24 kaupunginosaa:


title: Luxemburg (kaupunki)

text: Luxemburgissa vallitsee lauhkea ilmasto. Talvisin lämpötila käy muutaman asteen pakkasen puolella joulu-, tammi- ja helmikuussa; kesällä keskimääräiset päivän maksimilämpötilat ovat 20 asteen paikkeilla. Sadetta saadaan keskimäärin noin joka toinen päivä.


title: Tirana

text: Tirana ( tai "Tirana") on Albanian pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki. Virallinen asukasluku on 895 000 asukasta (2008), vaikkakin joidenkin arvioiden mukaan todellinen määrä voisi yltää jopa miljoonaan.


title: Tirana

text: Kaupunki sijaitsee samannimisessä alueessa ja maakunnassa. Kaupungin sijainti Ishm-joen varrella 20 kilometrin päässä merenrannasta tekee siitä maan tärkeimmän teollisuus- ja kulttuurikeskuksen. Pääelinkeinoina ovat maataloustuotteet, koneet, tekstiilit, lääkkeet ja metallituotteet. Myös turismia yritetään kehittää, mutta epävakaat poliittiset olot hankaloittavat matkailun laajentamista.


title: Tirana

text: Tirana sijaitsee Isthm-joen varrella noin 27 km Adrianmeren rannalta itään, viljavan tasangon päässä.


title: Tirana

text: Tiranassa vallitsee lämpimänlauhkea kuivakesäinen ilmasto, jolle ovat tyypillisiä kuiva kuuma kesä, kostea ja leuto talvi. Tätä kuvataan Köppenin ilmastoluokituksessa kirjaimilla Csa. Keskimääräinen alin lämpötila on tammikuussa 2,9 °C ja heinäkuussa keskimääräinen ylin lämpötila on 29 °C.


title: Tirana

text: Ilmansaasteiden (pienhiukkasten) määrä Tiranassa ylittää vuositasolla kansainväliset suositukset rajusti, mikä johtaa sairastumisiin ja kuolemiin.


title: Tirana

text: Kaupungin perusti osmanikenraali Sulejman Pasha vuonna 1614, jolloin sinne rakennettiin muun muassa moskeija. 1700-luvulla kaupungista tuli kaupallinen keskus ja vuonna 1920 se julistettiin itsenäisen Albanian pääkaupungiksi.


title: Tirana

text: Kuningas Zogu I:n valtakaudella italialaisia arkkitehteä palkattiin suunnittelemaan kaupunki uusiksi. Sen keskus on Skanderbegin aukio.


title: Tirana

text:
Marraskuussa 1944 Enver Hoxha muodosti kommunistihallituksensa Tiranassa.
Tiranan lentoasema, Airport Nënë Tereza, sijaitsee 11 kilometriä kaupungin ulkopuolella. Liikenne on lisääntynyt viime vuosina huomattavasti: vuonna 2005 lentoasemaa käytti 785 000 matkustajaa, vuonna 2007 jo 1 107 325.


title: Tirana

text: Tirana sijaitsee sisämaassa, joten sillä ei ole omaa satamaa, mutta Durrësin satamakaupunki on puolen tunnin ajomatkan päässä.


title: Tirana

text: Tiranan yliopisto on perustettu vuonna 1957. Vuonna 1991 sen tekninen tiedekunta erosi omaksi korkeakoulukseen. Yliopistossa on yli 14 000 opiskelijaa.


title: Alger

text: Alger ( "El-Jezair" ’Saaret’, ) on Algerian pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee Pohjois-Afrikassa Välimeren rannalla. Asukkaita kaupungissa on noin 2,4 miljoonaa.


title: Alger

text: Algerin vanhakaupunki Kasbah on valittu Unescon maailmanperintölistalle. Siellä sijaitsevat linnoituksen, vanhan moskeijan ja osmanityylisten palatsien jäänteet.


title: Alger

text: Alger sijaitsee Sahelin kukkuloilla, jotka reunustavat Välimereen kuuluvaa Algerinlahtea. Se muodostaa itään ja pohjoiseen aukeavan amfiteatterin. Kaupunki on saanut nimensä, joka tarkoittaa arabiaksi saaria, pienistä saarista jotka olivat aiemmin Algerinlahdessa.


title: Alger

text: Roomalaisaikana Algerin paikalla sijaitsi kylä nimeltään "Icosium" suunnilleen nykyisen satama-alueen kohdalla. Nykyisen kaupungin perusti vuonna 944 Buluggin b. Ziri, Zirid-Senhaja -dynastian perustaja.


title: Alger

text: Iso-Britannia ja Yhdistyneet Alankomaat yrittivät saada barbareskit luopumaan orjakaupasta pommittamalla kaupunkia 27. elokuuta 1816.


title: Alger

text: Toisen maailmansodan aikana Alger toimi Vapaan Ranskan pääkaupunkina Lontoon ja Pariisin ohella.


title: Joseph Needham

text: Joseph Needham (1900–1995) oli englantilainen Kiinan kulttuurin tutkija, biokemisti ja filosofi.


title: Golden Gate (salmi)

text: Golden Gate on salmi, joka yhdistää San Franciscon lahden Tyyneenmereen Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Salmi on noin viisi kilometriä pitkä ja kapeimmillaan alle kaksi kilometriä leveä. 1930-luvulla salmen ylitse rakennettiin Golden Gaten silta.


title: Golden Gate (salmi)

text: Kesäisin Kalifornian Central Valleyn lämpö saa ilman kohoamaan mantereella. Se taas aiheuttaa mereltä päin voimakkaan tuulen, joka tuo salmen kautta kosteaa ilmaa, josta muodostuu San Franciscon lahdelle usein tiheä sumu.


title: Stuart Kauffman

text: Stuart Alan Kauffman (s. 28. syyskuuta 1939) on yhdysvaltalainen teoreettinen biologi ja kompleksisuuden tutkija, joka on selvittänyt Maan elämän alkuperää. Hän on nostanut itseorganisoitumisen Charles Darwinin esittämän luonnonvalinnan rinnalle evoluutiossa. Hän kuvaa itseorganisoitumista nappimallilla, josta kertova kirja palkittiin 1995 Libray Journalin palkinnolla.


title: Stuart Kauffman

text: Kauffman on toiminut FiDiPro-professorina () Tampereen teknillisessä yliopistossa vuodesta 2009.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Marmoripalatsi on marmorinen kaupunkipalatsi, joka sijaitsee Helsingin Kaivopuistossa osoitteessa Itäinen Puistotie 1. Palatsin rakennutti yksityiskodikseen ruukinpatruuna August Keirkner, mutta suurimman osan historiaansa se on toiminut eri tuomioistuinten istuntopaikkana.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Marmoripalatsin paikalla sijaitsi aiemmin toinen Kaivohuoneen intendentin, everstiluutnantti Walfrid Spåren huviloista Itäisellä Puistotiellä. Tämä huvila numero 1 oli Spåren omassa käytössä. Spåren huvilaan oli otettu mallia viisi vuotta aiemmin Adrianmeren rannalle valmistuneesta arkkiherttua Ferdinand Maximilianin Miramaren linnasta. Spåre tosin rakennutti huvilansa hirsistä, kun Miramare oli tehty marmorista.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Helsingin kaupunki kaavoitti Kaivopuiston itäosan uudeksi kaupunginosaksi vuonna 1886, jolloin Spåre osti noin 2 800 neliömetrin tonttinsa 6 977 markalla vuonna 1887. Spåre myi huvilan Eva M. Basilierille 44 000 markalla vuonna 1894. Basilier peruskorjasi rakennuksen ja muutti sen 24-paikkaiseksi sairaskodiksi. Huvilaa laajennettiin G. A. Sundelinin piirustusten mukaisesti etelään. Rakennuksen hankinta- ja remonttikustannukset olivat yhteensä noin 100 000 markkaa. Basilier joutui myymään sairaskotinsa 1899 ilmeisesti taloudellisista syistä, vaikka olikin saanut rahallista tukea ja lainaa sen ylläpitoon valtiolta.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Sairaskodin osti helmikuussa 1899 metodistisaarnaaja Alfred Hidén, jonka puoliso Bertha Hidén jatkoi sairaalan toimintaa. Sairaskoti laajensi toimialaansa synnytysosastolla, ja sen laajentamisesta tehtiin entistä mittavampi suunnitelma keväällä 1899. Hilden tiedusteli kolme vuotta myöhemmin Suomen Metodisti-Episkopaalikirkolta halukkuutta ostaa Kaivopuiston sairaskoti. Kirkko ei ollut kuitenkaan kiinnostunut, ja Hidén myi rakennuksen sairaskotinsa johtajattarelle Hulda Fröjdmanille ja tämän puolisolle rautatievirkamies F. W. Fröjdmanille seuraavana vuonna. Sairaskodin toiminta jatkui, mutta rakennus ja sen ympäristö alkoivat rapistua vähitellen.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Fröjdman tarjosi sairaalarakennustaan kaupungin lunastettavaksi 160 000 markalla keväällä 1910, mutta kaupunki hylkäsi ehdotuksen. Rakennuksen osti saman vuoden heinäkuussa kuitenkin tilanomistaja C. G. Avellan, jonka toimeksiannolla rakennus muutettiin Waldemar Aspelinin suunnitelmien pohjalta asuinkäyttöön syksyllä 1910. Rakennuksen sisätiloissa tehtiin laajoja porras- ja huonetilamuutoksia. Tontti sai ympärilleen uuden jugendtyylisen muurin. Avellan myi tontin rakennuksineen edelleen ruukinpatruuna August Keirknerille 335 000 markalla vuonna 1916.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Alkuperäisen Spåren huvilan viimeinen omistaja August Keirkner päätti purkaa huvilan ja rakennuttaa paikalle uuden eläkekodikseen ajattelemansa rakennuksen. Villa Keirknerin suunnittelijaksi palkattiin Eliel Saarinen, jonka toimistolla oli ollut 1910-luvulla muitakin suunnittelukohteita Kaivopuiston alueella. Rakennuksen suunnittelussa Saarisen apuna olivat myös kuvanveistäjät Gunnar Finne ja Emil Wikström sekä taiteilija Olga Gummerus-Ehrström. Marmoripalatsin rakennustyöt alkoivat Saarisen suunnitelmien pohjalta vuonna 1916 vanhan huvilan purkamisella. Uuden nelikerroksisen ja kivirakenteisen palatsin rakentaminen käynnistyi seuraavan vuoden alulla, jolloin Keirkner hankki myös 150 neliömetriä lisää maata tontin itälaitaan. Keirkner rahoitti hankkeen myymistään Kolhon sahasta ja Inhan tehtaista saaduilla 4,5 miljoonalla markalla. Rakennus suunniteltiin klassistiseen tyyliin Keirknerien yksityiskodiksi ja taidekokoelman säilytyspaikaksi. August Keirkner kuoli sisällissodan levottomuuksissa ennen palatsin valmistumista 22. helmikuuta 1918, ja hänet haudattiin Marmoripalatsin puutarhaan. Vuonna 1920 valmistuneen hautamuistomerkin toteutti kuvanveistäjä Gunnar Finne. Itse palatsi valmistui lopulta vuoden 1918 loppuun mennessä.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: August Keirknerin puoliso Lydia Keirkner muutti palatsiin sen valmistuttua vuonna 1918. Leskeksi jäänyt Keirkner ei asunut palatsissa yksin, sillä sinne muutti samalla myös hänen kuusi vuotta vanhempi sisarensa, Kammion sairaalan entinen ylisairaanhoitaja Fanny Bremer, ja Keiknerien sihteerinä jo Ähtärissä toiminut Anna Waldén. Fanny Bremer kuoli joulukuussa 1936, minkä seurauksena Keirkner päätti lopulta myydä liian autioksi jääneen palatsinsa paperitehtailija Rudolf Waldenille 4,25 miljoonalla markalla vuonna 1937. Kaupan yhteydessä August Keirknerin hauta siirrettiin Hietaniemen hautausmaalle. Lydia Keirkner muutti korttelin päässä olevalle Raatimiehenkadulle, jossa asui aina kuolemaansa vuonna 1945 saakka. Marmoripalatsissa säilytetyn merkittävän taidekokoelman hän testamenttasi Ateneumin taidemuseolle.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Marmoripalatsin uusi omistaja Rudolf Waldén muutti rakennukseen puolisonsa Anni Waldenin kanssa marraskuussa 1937. Taloon muuttivat myös perheen kaksi nuorinta lasta, Liisa ja Lauri. Palatsi remontoitiin kokonaisuudessaan, ja sen sisätilat maalattiin uudelleen vaaleammilla värisävyillä. Yhtyneiden paperitehtaiden johtajana Walden järjesti Marmoripalatsissa erilaisia edustustilaisuuksia ja päivällisiä. Marmoripalatsin ikkunat hajosivat ja rakennuksen välihalli sai sirpalevaurioita Helsingin suurpommituksissa jatkosodan aikana vuonna 1944. Rudolf Waldén kuoli lokakuussa 1946. Marmoripalatsi oli siirtynyt jo saman vuoden maaliskuussa vuokralle valtiolle.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Marmoripalatsia käytettiin sotien jälkeen sotaylioikeuden istuntotilana asekätkentäjutun käsittelyssä. Marmoripalatsi siirtyi valtion omistukseen vuonna 1949.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Vuonna 1952 vastaperustettu Helsingin hovioikeus sai Marmoripalatsin käyttöönsä. Hovioikeus toimi rakennuksessa reilut kolme vuosikymmentä, kunnes se muutti vuonna 1984 moderneihin tiloihin Itä-Pasilaan.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Vuosina 1984–2012 Marmoripalatsissa istui työtuomioistuin ja vuodesta 2004 lisäksi tuomarinvalintalautakunta. Nykyään työtuomioistuin sijaitsee Pasilassa.


title: Marmoripalatsi (Helsinki)

text: Tammikuussa 2013 uutisoitiin Senaatti-kiinteistöjen laittaneen kohteen myyntiin. Myytävä tontti on pinta-alaltaan 2 777 neliömetriä, ja rakennuksen kerrosala on yhteensä noin 1 400 neliömetriä ja bruttoala 2 100 neliömetriä. Yli 10 miljoonan euron arvoiseksi hinnoiteltu rakennus ei ollut vielä syksyyn 2015 mennessä löytänyt ostajaa.


title: Perth (Länsi-Australia)

text: Perth on Länsi-Australian osavaltion pääkaupunki Australian länsirannikolla. Kaupungissa asuu noin 1,94 miljoonaa ihmistä, eli lähes kolme neljäsosaa osavaltion väestöstä. Se on Australian neljänneksi suurin kaupunki Sydneyn, Melbournen ja Brisbanen jälkeen. Perthiä on sanottu maailman eristyneimmäksi pääkaupungiksi; sieltä on pitkä matka sekä Australian muihin suurkaupunkeihin että muiden maiden keskuksiin.


title: Perth (Länsi-Australia)

text: Perthissä vallitsee välimerenilmasto. Kaupungissa paistaa aurinko keskimäärin 8,8 tuntia päivässä.


title: Perth (Länsi-Australia)

text: Perth oli ensimmäinen täysimittainen eurooppalaisten perustama asutus Australiassa. Kaupunki perustettiin vuonna 1829.


title: Perth (Länsi-Australia)

text: Perthin sijainti maapallon koordinaatistossa on 31° 58′ eteläistä leveyttä ja 115° 49′ itäistä pituutta. Perth sijaitsee Intian valtamereen laskevan "Swan River" -joen rannalla. Kaupungin keskustaa hallitsevat korkeat pilvenpiirtäjät, ja laajat esikaupungit levittäytyvät pitkälle pohjoiseen, itään ja etelään.


title: Perth (Länsi-Australia)

text: Perthissä toimii viisi yliopistoa, joista maineikkain on "University of Western Australia".


title: Perth (Länsi-Australia)

text: Maailmankuulu edesmennyt näyttelijä Heath Ledger ja supermalli Gemma Ward ovat kotoisin Perthistä.


title: Pedon luku

text: Pedon luku mainitaan Raamatun Ilmestyskirjassa eli Johanneksen ilmestyksessä. Luvuksi mainitaan 666 (kuusisataakuusikymmentäkuusi), ja enkeli varoittaa kostosta kaikille, jotka kantavat tätä pedon merkin lukua käsissään tai päässään. Joissain varhaisissa Uuden testamentin kopioissa pedon luku esiintyy myös muodossa 616.


title: Pedon luku

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksen vuonna 1992 käyttöön ottama suomennos Johanneksen ilmestyksen kolmannestatoista luvusta (Ilm. 13:16–18) on seuraavanlainen:


title: Pedon luku

text: Vanhempi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuonna 1938 käyttöön ottama suomennos samasta kohdasta on seuraavanlainen:


title: Pedon luku

text: Alkuperäinen muinaiskreikankielinen teksti ei puhu luvusta 666 vaan luvusta kuusisataa ja kuusikymmentä kuusi (, "heksakosioi heksēkonta heks"). Luku on myös kirjoitettu alun perin kreikkalaisilla numeroilla, jolloin sen osille 600, 60 ja 6 on kaikille käytetty eri kirjainta. Kreikkalainen muoto on .


title: Pedon luku

text: Kuningas Jaakon käännöksessä pedon luku on 600, 3 tiuta ja 6:


title: Pedon luku

text: Vanhahtava englanninkielen sana "score" tarkoittaa samaa kuin suomen sana "tiu" eli kahtakymmentä.


title: Pedon luku

text: Muun muassa Egyptin Oksyrhynkhoksesta löytyneistä papyruksista on löydetty 200- tai 300-luvulta peräisin oleva versio Ilmestyskirjasta, jossa pedon luku esiintyy muodossa eli 616. Myös 400-luvulla kirjoitetussa käsikirjoituksessa "Codex Ephraemissa" on luku 616, joka on myös kirjoitettu sanallisesti ἑξακόσιοι δέκα ἕξ, hexakosioi deka hex, eli kuusisataakuusitoista.


title: Pedon luku

text: Kyseessä saattaa olla käsikirjoituksille tyypillinen kopiointivirhe tai poliittisista taikka teologisista motiiveista tehty muutos. Muutos on saattanut tapahtua kumpaan suuntaan tahansa. Variaatio 616 oli tunnettu ainakin jo 100-luvun lopulla, sillä kirkkoisä Irenaeus ottaa asiaan kantaa teoksessaan "Harhaoppeja vastaan". Irenaeus tulkitsee, että 666 on oikea muoto ja 616 virheellinen. Vaikka 616 esiintyy joissain vanhoissa käsikirjoituksissa, niin Ilmestyskirjan tekstikritiikin kannalta yhtenä parhaista käsikirjoituksista pidetyssä "Codex Alexandrinuksessa" esiintyy muoto 666 ja lisäksi lukua 666 tukevat myös 300-luvun "Codex Sinaiticus" ja 200-luvulta peräisin oleva Ilmestyskirjan katkelma Papyrus P47. On mahdollista, että luku on muutettu muotoon 616, jotta numero saadaan sopimaan yhteen joidenkin tiettyjen nimien kanssa. 616 saadaan muun muassa keisari Caligulan kreikankielisestä nimestä tai keisari Neron latinankielisestä nimestä, kun Nro Qsr transliteroidaan ensin hepreaksi נרו קסר.


title: Pedon luku

text: Kristillisessä mytologiassa Johanneksen ilmestyksen tulkitaan ennustavan tulevia tapahtumia. Monia henkilöitä onkin yritetty liittää lukuun 666 numerologian keinoin.


title: Pedon luku

text: Kreikan ja heprean kirjaimia käytetään myös numeroina, ja joidenkin tutkijoiden mukaan pedon luku viittaa keisari Neroon, jonka kreikankielinen nimi voidaan translitteroida hepreaksi "נרון קסר" ja näitä kirjaimia vastaavat numeroarvot ovat:


title: Pedon luku

text: Tässä tulkinnassa on kaksi ongelmaa. Ensimmäinen ongelma on, että keisari Neron hepreankielinen nimi on todellisuudessa נירון קיסר (Niron Qisr), ja kirjainten summa on 686, ei 666. Tulkinnan toinen ongelma on se, että Ilmestyskirja ajoitetaan perinteisesti 90-luvulle jaa., ja Nero kuoli jo liki 30 vuotta aikaisemmin. Mielekkäämpää olisi pitää petona Titusta, joka hävitti Jerusalemin temppelin ja koko Jerusalemin kaupungin vuonna 70 jaa., tai keisari Vespasianusta jonka kaudella (69–79 jaa.) tämä tapahtui.


title: Pedon luku

text: Toinen tapa ajoittaa Ilmestyskirja on katsoa kirjan sisäistä todistusaineistoa. Esimerkiksi Jerusalemin temppeli oli kirjan kirjoitushetkellä pystyssä (Ilm.11:1–2), jolloin kirja on pitänyt kirjoittaa ennen vuotta 70.


title: Pedon luku

text: Pedon luvun on usein tulkittu viittaavan profeetallisesti johonkuhun myöhemmin eläneeseen henkilöön. Aikojen kuluessa kristityissä maissa monet ovat poliittisten tai uskonnollisten kiistojen yhteydessä yrittäneet leimata vastustajansa Antikristukseksi selittämällä, että hänen nimestään saadaan tavalla tai toisella pedon luku 666. Esimerkiksi 1500-luvulla muuan katolinen kirjailija väitti Martti Lutherin olevan Antikristus, koska hänen nimestään saatiin latinalaisessa systeemissä luku 666. Tähän eräät luterilaiset vastasivat, että sama luku saatiin myös paavin tiaarassa muka esiintyneestä arvonimestä vicarius filii dei (Jumalan pojan sijainen) laskemalla yhteen niiden kirjainten arvot, jotka olivat samalla roomalaisia numeroita.


title: Pedon luku

text:
1900-luvulla jotkut väittivät muun muassa Yhdysvaltain presidenttiä Ronald Wilson Reagania Antikristukseksi sillä perusteella, että hänen nimensä jokaisessa osassa oli kuusi kirjainta.
Nykyaikana pedon luvun on väitetty esiintyvän myös EAN-viivakoodeissa. Niihin sisältyy kolme kahden kapean, muita pidemmän viivan, "kohdistusviivan" muodostamaa ryhmää, jotka toisaalta muistuttavat myös numeron 6 merkintää viivakoodissa. Yhtäläisyys on kuitenkin näennäinen, sillä jokaisen numeron merkkiin kuuluu sekä valkoisia että mustia, tietyn levyisiä osia, ja kun valkoiset viivat otetaan huomioon, eivät kohdistusviivat muistuta kuutosia. Lisäksi eräissä tapauksissa numeromerkkien valkoiset ja mustat viivat vaihdetaan keskenään, jolloin yhtäläisyyttä kohdistusviivojen kanssa ei ole senkään vertaa.


title: Pedon luku

text: Yksi tulkinta on, että 666 tarkoittaa ihmistä tai ihmiskuntaa itseään, joka asettaa itsensä Jumalan sijaan. Johannes puhui hepreaa, mutta kirjoitti kreikaksi. Niinpä on oletettavaa, että Johannes käytti heprealaista gematriaa. Kun ihmistä tarkoittava kreikan sana "anthropos" () translitteroidaan vastaaviksi heprean kielen kirjaimiksi ja lasketaan numeroiksi, tuloksena on 666. Tällöin "pedon luku on ihmisen luku" saa selityksen. Jumalan lukuna pidetään numeroa 7, ja 777 symboloi Pyhää kolminaisuutta. Ihmisen luku on tällöin 666 – ruumis, sielu ja henki. Numero 6 (pienin täydellinen luku ja yhtä vähemmän kuin 7) symboloi Kabbalassa yleisesti ihmistä.


title: Pedon luku

text: Jehovan todistajien mukaan 666 symboloi koko ihmiskunnan poliittista järjestelmää ja sen räikeää epätäydellisyyttä, ei jotakuta tiettyä ihmisyksilöä.


title: Pedon luku

text: Pedon lukua ei ole alkutekstissä ilmaistu kymmenjärjestelmällä, kolmena kappaleena numeroita 6, vaan muodossa kuusisataa, kuusikymmentä ja kuusi.


title: Pedon luku

text: Pedon luku 666 liitetään usein populaarikulttuurissa epäkristillisyyteen. Lukua on tehty tunnetuksi metallikulttuurissa ja -musiikissa, esimerkiksi Iron Maiden -yhtye on tehnyt lukua käsittelevän kappaleen ”The Number of the Beast”. Aphrodite's Child on tehnyt levyn "666", joka kertoo Ilmestyskirjan tarinan musiikillisesti.


title: Pedon luku

text:
Robert A. Heinleinin kirjassa "The Number of the Beast" Pedon luvuksi ei osoittaudu 666, vaan
formula_1 eli 10 314 424 798 490 535 546 171 949 056 (≈10), mikä on kirjassa esiintyvien rinnakkaisulottuvuuksien lukumäärä.


title: Päijänne

text: Päijänne (ruotsiksi aikaisemmin "Päjäne") on Kymijoen vesistön pääjärvi ja Suomen toiseksi suurin järvi. Se sijaitsee Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Päijänteen laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Päijänteen vesipinta-ala on noin 1 100 neliökilometriä, minkä lisäksi on saaria noin 330 neliökilometriä. Rantaviivan pituus on noin 2 789,15 km. Päijänteessä sijaitsee Suomen sisävesien syvin kohta, jonka syvyys on 95,3 metriä.


title: Päijänne

text: Päijänteen pinta-ala on 1 118 km². Järvi on 119 kilometriä pitkä, ja sen suurin leveys on 28 kilometriä. Päijänteen suurimpia selkiä ovat keskiosan Tehinselkä ja Judinsalonselkä, eteläosan Asikkalanselkä ja pohjoisosan Vanhanselkä ja Ristinselkä. Suomen sisävesien syvin kohta (95,3 m) sijaitsee Ristinselällä Toivakan kunnassa Rappukallion edustalla. Syvänne on merkitty Päijänteen Ristinselälle sekä Päijänteen merikarttasarjaan erikoismerkillä. Useissa tietosanakirjoissa esiintyvä virheellinen tieto, jonka mukaan kohta olisi peräti 104 metriä syvä, perustuu venäläisten mittaustulosten virheelliseen tulkintaan. Päijänteen keskisyvyys on 16,2 metriä. Suuria saaria ovat muun muassa Virmailansaari, Salonsaari, Judinsalo, Onkisalo, Paatsalo, Muuratsalo, Haukkasalo ja Vuoritsalo, ja kaikkiaan saaria on 1 886 kappaletta.


title: Päijänne

text: Välillä esiintyi epäselvyyttä siitä, onko pinta-alaltaan Suomen järvistä toiseksi suurin Päijänne vai Inarijärvi. Inarijärveä pidettiin pinta-alaltaan suurempana. Sen sijaan vesimäärältään Päijänne on aivan kiistatta Suomen toiseksi suurin järvi. Myös Suomen pisin järvi Päijänne on, jos Ison-Saimaan eri järvialtaat lasketaan eri järviksi kuten varsinkin aikaisemmin monesti tehtiin.


title: Päijänne

text: Päijänteen pohjoisosaan virtaavat Saarijärven, Viitasaaren ja Rautalammin reittien vedet, lännestä Jämsän reitti, idästä Sysmän reitti ja etelästä Vesijärvi Vääksyn kanavan ja Vääksynjoen kautta. Päijänne laskee eteläosistaan Kalkkisten koskea Kymijokeen ja edelleen Suomenlahteen. Päijänteen vesi vaihtuu virtauksen ansiosta kerran 2,5 vuodessa. Päijänteen vedenkorkeus vaihtelee vuoden mittaan keskimäärin 60 senttiä, keskimääräinen vedenkorkeus on 78,3 metriä. Alimmillaan se on niin sanotun kevätkuopan aikaan huhtikuussa ja korkeimmillaan juhannuksen tienoilla.


title: Päijänne

text: Päijänne ulottuu Päijät-Hämeessä Padasjoen, Asikkalan ja Sysmän kuntien alueelle ja Keski-Suomessa Kuhmoisten, Jämsän, Joutsan, Luhangan, Muuramen, Toivakan ja Jyväskylän kuntien alueelle, ennen vuotta 2009 myös Korpilahden kunnan ja Jyväskylän maalaiskunnan ja ennen vuotta 1993 myös Säynätsalon kunnan alueelle.


title: Päijänne

text: Päijänne oli viimeisen jääkauden jälkeen osa Yoldiamerta ja myöhemmin Ancylusjärven lahti. Maankohoamisen vaikutuksesta se kuroutui erilliseksi järveksi noin 6500 eaa. Päijänteen vedet virtasivat alun perin pohjoiseen Hinkuan- ja Kalajoen kautta Pohjanlahteen. Saimaan laskukynnys alkoi kuivua maankohoamisen epätasaisuudesta johtuen. Kun laskujoki lopulta kuivui, tulvi Saimaa Pielavedellä olevan kynnyksen yli ja Saimaalle syntyi uusi lasku-uoma. Saimaan vedet laskivat Päijänteen kautta Perämereen varsin kauan. Maankohoamisen epätasaisuus aiheutti myös Päijänteellä lasku-uoman madaltumisen ja Päijänne alkoi tulvia nostaen vedenpinnan Saimaan tasolle. Näin Päijänne ja Saimaa muodostivat Suomen luonnonhistorian suurimman järven. Tätä kutsutaan Sisä-Suomen suurjärveksi. Vaihe kesti vain pari sataa vuotta, kun epätasainen maakohoaminen katkaisi yhteyden Pielavedellä.


title: Päijänne

text: Maankohoamisen ollessa voimakkaampaa pohjoisessa vedet mursivat uuden reitin etelään Salpausselkien läpi Vuohijärven ja Pyhäjärven kautta Kymijokeen noin 4900 eaa. Nykyinen Päijänteen purkautumisreitti etelään puhkesi noin vuonna 1000 eaa. Konniveden eteläpäästä toisen Salpausselän läpi, liittyen vanhaan uomaan Pyhäjärvessä. 1830-luvulla Päijänteen pintaa laskettiin noin 120 senttimetriä perkaamalla Kalkkistenkoskea. Vuonna 1899 esiintyneen poikkeuksellisen tulvan jälkeen esitettiin uutta järvenlaskua. Sitä ei toteutettu. Sen sijaan alettiin suunnitella Päijänteen pinnan säännöstelyä, joka toteutuikin vuonna 1964.


title: Päijänne

text: Päijänteen eteläosassa sijaitsee Padasjoen, Asikkalan ja Sysmän kuntien alueelle jakaantuva Päijänteen kansallispuisto. Kansallispuiston ydinalue on Kelventeen etelä-pohjoissuuntainen, kahdeksan kilometriä pitkä ja 50–800 metriä leveä harjusaari. Kelventeen suojaisat laguunilahdet ovat suosittuja veneilykohteita.


title: Päijänne

text: Päijänteestä on kanavayhteyksiä vuonna 1993 valmistunutta Keiteleen kanavaa pitkin pohjoiseen Keiteleelle, vuonna 1871 käyttöön otettua Vääksyn kanavaa pitkin etelään Lahden Vesijärvelle sekä vuonna 1878 valmistunutta Kalkkisten kanavaa pitkin Asikkalanselältä Ruotsalainen-järven Hopeaselälle. Kalkkisiin rakennettiin täysin uusi kanava vuonna 1964.


title: Päijänne

text: Kymijoen vesistön yhdistämistä uudella kanavalla mereen on suunniteltu pitkään, mutta toistaiseksi hankkeet eivät ole edenneet. Vaihtoehtoina on yhdistäminen Keiteleen kautta niin sanottua Savon kanavaa tai Päijänteen eteläpäästä niin sanottua Mäntyharjun kanavaa Saimaaseen, josta yhteys merelle jatkuisi Saimaan kanavan kautta. Kolmas vaihtoehto olisi Päijänteen yhdistäminen suoraan Suomenlahteen kanavoimalla Kymijoki.


title: Päijänne

text: Päijänne on suosittu veneilykohde: yhtenäistä vesireittiä pääsee Lahden edustalta Vesijärveltä aina pohjoiseen Keski-Suomeen Viitasaarelle ja Pohjois-Savoon Pielavedelle saakka. Vesireitin pituus Lahdesta Pielavedelle on noin 200 meripeninkulmaa, noin 380 kilometriä.


title: Päijänne

text: Suomen suurimpiin veneilytapahtumiin kuuluva Päijännepurjehdus purjehditaan joka heinäkuussa järven päästä päähän. Reitti kulkee Padasjoelta Jyväskylään, lähtö tapahtuu vuorovuosin (parittomina vuosina) etelästä Padasjoella tai pohjoisesta (parillisina vuosina) Jyväskylän Korpilahden kirkonkylän edustalta. Päijännepurjehdukseen osallistuu noin 180 kölivenettä ja lähes tuhat purjehtijaa vuosittain.


title: Päijänne

text: Päijänteen veden laatu on hyvä, Jämsän eteläpuolella erinomainen. Teollisuuden jätevesikuormitus oli suurimmillaan vuosina 1960–1985, jonka jälkeen veden laatu on parantunut. Pohjoisella Päijänteellä veden laatuun ovat vaikuttaneet Äänekosken teollisuus, Lievestuoreen sulfiittiselluloosatehdas sekä Kankaan paperitehdas Jyväskylässä, keskisellä Päijänteellä Jämsän teollisuus. Erityisen paljon Päijänteen veden laatu kohentui 1980-luvun puolivälin jälkeen Metsä-Botnian silloisille sellutehtaille asetettujen tiukkojen päästörajoitusten astuttua voimaan Äänekoskella.


title: Päijänne

text: Lupakäytännön tiukkenemisessa oli merkittävä osuus Päijänne puhtaaksi -kansalaisliikkeellä, joka keräsi 140 000 nimen adressin teollisuuden jätevesien tehokkaamman käsittelyn puolesta. Nimilistat luovutettiin sisäministeri Matti Ahteelle vuonna 1983. Korkein hallinto-oikeus vahvisti siihen saakka ennätysmäisen ankarat päästörajoitukset vuonna 1985. Pääkaupunkiseudun juomavesi johdetaan Päijänteen eteläpäässä sijaitsevan Asikkalan edustalta Päijännetunnelia pitkin Vantaalle Silvolan tekojärveen.


title: Päijänne

text: Päijänteen nimi kuuluu oletettavasti Suomen vanhimpiin paikannimiin. Eräät muutkin todennäköisesti vanhimpiin kuuluvat paikannimet ovat tärkeiden vesistöjen nimiä, kuten Imatra, Saimaa ja Keitele. Vesistöt ovatkin olleet erityisen tärkeitä muinaisajan ihmisille. ("Katso:" Suomen vesiliikenne) Suuret vesistöt ja vesitiet ovat laaja-alaisia ja tunnettuja maanmerkkejä, joiden nimet eivät helpolla muutu. Päijänteen nimen alkuperää ei tunneta, mutta sen ja edellä mainittujen suurten vesistöjen nimitysten alkuperää on pohdittu paljon. Eri käsitysten mukaan ne voisivat olla suomesta tai saamelaiskielistä, tai näiden yhteisestä kivikautisesta kantamuodosta ”kantasuomalaisesta” kielestä, tai jopa alueella mahdollisesti ennen suomensukuisia kieliä puhutusta hypoteettisesta kielestä.


title: Päijänne

text: Erään arvelun mukaan Päijänne voisi juontua "päijätä"-verbistä, joka merkitsee varoittamista. Tällöin nimi voisi olla peräisin ehkä 1000-luvun tienoilta, kun karjalaiset hyökkäilivät Hämeeseen, ja käyttivät usein Päijänteenkin vesistöä. Paikalliset olisivat tehneet merkkitulten ketjun, jonka avulla tieto vainolaisista olisi kantautunut Päijänteen perukoiden asutuskeskuksiin jo ennen vihollislaivaston ilmestymistä näköpiiriin. Päijänteen rannalla sijaitseva 192 metriä korkea saari Päijätsalo olisi voinut olla merkittävin tähystys- ja varoituspaikka. Päijätsalon hyvät näköalat yli järven ovat edelleen tunnetut, ja siellä on nykyisin näköalatorni. Teoria tuntuu kuitenkin epäuskottavalta, sillä päijätä-verbiä ei ole tavattu kuin Pohjois-Karjalan Kiteellä.


title: Päijänne

text: Erään mielikuvituksellisen selitysmallin mukaan Päijänteen nimi olisi kehittynyt sanasta ”pääjänne”, eli siis tärkein jänne. Tämä liittyisi Päijänteen pitkän selän erityiseen merkitykseen kulkureittinä, josta haarautuu useita lahtia, joiden pohjukassa on ollut asutusta, ja jonka molemmista päistä pääsee jokia pitkin muihin vesistöihin. Jos nimen alkuperä olisi tämä, nimen syntymän ajankohtaa ei voitaisi selvittää, sillä sanat pää ja jänne ovat hyvin vanhoja, ja ne tunnettiin jo "kantasuomalaisessa" kielimuodossa.


title: Päijänne

text: Laivaliikenne oli Keski-Suomessa tärkeä liikennemuoto vielä 1920-luvulla mutta 1930-luvulla liikenne taantui. Laivayritysten kilpailu johti keskittymiseen. Laivayhtiöiden lopettaessa toimintaansa Päijänteen koko liikenne keskittyi Jyväskylä–Päijänteen Laiva Oy:n käsiin. Säännöllinen liikenne väheni, mutta turistiliikenne piti laivaliikenteen jotenkuten pinnalla. Laivaliikenne sai jatkoajan sodan ja auto- ja polttoainepulan takia. Vuosina 1944–1945 kaikki halukkaat eivät edes mahtuneet laivoihin. Laivat Suomi ja Jyväskylä hoitivat vuoroliikennettä Jyväskylän ja Lahden välillä ja Kaima Rutalahden, Korpilahden Oittilan ja Jyväskylän välillä. Laivaliikenne loppui vuonna 1951 ja Jyväskylä–Päijänteen Laiva Oy lopetti toimintansa. Turistimatkailua on kuitenkin jatkettu joka kesä.


title: Konsuli (Rooma)

text: Konsuli () oli korkein virka Rooman tasavallassa. Rooman keisarien aikana konsuli oli korkea virkamies, jonka keisari nimitti.


title: Konsuli (Rooma)

text:
Rooman tasavallassa konsulit valittiin sotaväenkokouksessa ("comitia centuriata") ja ehdokkaiden täytyi olla yli 40-vuotiaita (42 plebeijeille). Vuosi, jona konsulit hallitsivat, sai nimen heidän mukaansa.
Tasavallan ensimmäisinä vuosina valittiin ainoastaan kaksi konsulia, joilla oli veto-oikeus toistensa päätöksiin, ja joiden tuli olla patriisisukuisia, hoitamaan hallintoa senaatin ja kansan luottamusmiehinä. Ennen pitkää syntyi säätyriitoja, joiden tuloksena vakinaistettiin plebeijien etua valvovien kansantribuunien asema; alkuaan näitä oli 2-5, myöhemmin 10. Valtakunnan laajetessa ja tehtävien monipuolistuessa alettiin tarvita lisää eritasoisia virkamiehiä. Konsuleille jäi armeijan ylipäällikkyys, senaatin puheenjohtajan tehtävät sekä ulkopoliittiset edustusvelvollisuudet, joiden hoitamiseen käytettiin runsaasti legaatteja. Tasavallan loppuaikoina plebeijienkin mahdollisuudet päästä virkauralle lisääntyivät.


title: Konsuli (Rooma)

text: Viimeiset konsulit nimitettiin Justinianus I:n aikana, jonka jälkeen konsulin virasta tuli osa keisarilista asemaa. Itä-Roomassa keisarit käyttivät konsulin arvonimeä vuoteen 887. Itä-Roomassa nimitettiin konsuleiksi muitakin kuin keisareita jonkin verran myös vuoden 541 jälkeen, mm. valtakunnan liittolaismaan Venetsian dogeja.


title: Konsuli (Rooma)

text: Konsulien luettelossa käytetään usein lyhenteitä ja latinankielisiä termejä. Näiden joukossa muun muassa:


title: Konsuli (Rooma)

text: Luetteloiden nimikäytäntöjä on selostettu myös artikkelissa Roomalainen nimi.


title: Paavo Väyrynen

text: Paavo Matti Väyrynen (s. 2. syyskuuta 1946 Kemin maalaiskunta) on suomalainen poliitikko, joka toimii perustamansa Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtajana ja kansanedustajana. Aiemmin Väyrynen on edustanut Suomen Keskustaa ja Kansalaispuoluetta.


title: Paavo Väyrynen

text: Hän on toiminut keskustan kansanedustajana vuosina 1970–1995, 1999, 2007–2011 ja 2015 sekä seitsemän tähden liikkeen kansanedustajana vuodesta 2018 lähtien. Väyrynen on ollut ministeri kahdeksassa hallituksessa. Euroopan parlamentin jäsenenä hän on toiminut vuosina 1995–2007 ja uudelleen vuosina 2014–2018. Hän oli opetusministeri vuosina 1975–1976, työvoimaministeri vuosina 1976–1977, ulkoasiainministeri vuosina 1977–1982, 1983–1987 ja 1991–1993, pääministerin sijainen vuosina 1983–1987 ja ulkomaankauppa- ja kehitysministeri vuosina 2007–2011. Ministerinä Väyrynen on toiminut 5 997 päivän ajan, mikä tekee hänestä Suomen toiseksi pisimpään ministerinä toimineen henkilön. Koulutukseltaan Väyrynen on valtiotieteiden tohtori.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuosina 1972–1980 Väyrynen oli keskustan varapuheenjohtaja ja vuosina 1980–1990 puheenjohtaja. Vuosina 2016–2017 hän oli perustamansa kansalaispuolueen puheenjohtaja. Väyrynen oli keskustan presidenttiehdokkaana vuosina 1988, 1994 ja 2012, vuoden 2018 presidentinvaaleissa hän oli ehdokkaana valitsijayhdistyksen kautta. Väyrynen oli keskustan kunniapuheenjohtaja vuoteen 2018 asti.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen valittiin vuonna 2017 Helsingin kaupunginvaltuuston jäseneksi kristillisdemokraattien ehdokaslistalta. Vuonna 2018 hän kuitenkin perusti oman Terve Helsinki -valtuustoryhmän. Vuosina 1973–1980 ja 2005–2017 Väyrynen oli Keminmaan kunnanvaltuutettu.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen ilmoitti huhtikuussa 2018 eroavansa Keskustan jäsenyydestä.


title: Paavo Väyrynen

text: Paavo Väyrynen syntyi ja kasvoi Kemin maalaiskunnassa Lounais-Lapissa maanviljelijäperheen poikana. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Kemin yhteiskoulusta vuonna 1965 hän opiskeli valtiotieteitä Helsingin yliopistossa ja valmistui vuonna 1970 valtiotieteiden kandidaatiksi. 1960-luvun lopulla Väyrynen työskenteli ajankohtaistoimittajana Yleisradiossa.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen valittiin ensimmäistä kertaa eduskuntaan keskustapuolueen listalta 23-vuotiaana vuoden 1970 vaaleissa. Hän sai heti tehtävän keskustalaisen pääministeri Ahti Karjalaisen sihteerinä vuosina 1970–1971 istuneessa hallituksessa, ja vuonna 1972 hänet valittiin puolueen varapuheenjohtajaksi. Ensimmäisen ministerinpaikkansa Väyrynen sai 29-vuotiaana vuonna 1975, kun hänet nimitettiin opetusministeriksi Martti Miettusen II hallitukseen eli niin sanottuun hätätilahallitukseen.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuonna 1980 Väyrynen valittiin keskustapuolueen puheenjohtajaksi Turun puoluekokouksessa. Hän voitti vastaehdokkaansa, 16 vuotta puoluetta johtaneen Johannes Virolaisen, äänin 1 737–1 611. Väyrynen nousi puheenjohtajaksi nuorten tuella, mutta myös suurin osa niin sanottuun K-linjaan kuuluneista kannatti hänen valintaansa. Ratkaiseva merkitys oli sillä, että presidentti Urho Kekkonen tuki taustalla puheenjohtajan vaihtamista. Väyrynen oli puheenjohtajaksi tullessaan 33-vuotias; nuorempana puolueen johtoon oli noussut vain maalaisliittoa johtanut Otto Karhi.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuoden 1982 presidentinvaaleissa Väyrynen tuki Ahti Karjalaista keskustan presidenttiehdokkaaksi. Karjalainen kärsi tappion Kuopion puoluekokouksessa hävittyään Johannes Virolaiselle lukemin 1 365–2 666.


title: Paavo Väyrynen

text: Nuorena puheenjohtajana Väyrynen joutui vaikeaan asemaan ennen muuta sen vuoksi, että Kekkosen pitkä presidenttikausi päättyi vain runsas vuosi sen jälkeen, kun Väyrynen oli tullut puolueen johtoon. Sosiaalidemokraattien ehdokas Mauno Koivisto voitti presidentinvaalit. Keskustapuolue oli pahasti hajallaan Johannes Virolaisen ja Ahti Karjalaisen presidenttiehdokkuudesta käymän kamppailun jälkeen.


title: Paavo Väyrynen

text: Presidentinvaalien jälkeen sosiaalidemokraatit katsoivat saavuttaneensa täydellisen hegemonian Suomen poliittisessa elämässä, mikä heijastui hallituspolitiikkaan vaalikaudella 1983–1987. Saatuaan vihiä vaivihkaisista yhteydenotoista SDP:n ja kokoomuksen akselilla keskustan johto pyrki myös tiivistämään yhteydenpitoa kokoomuksen puoluejohtoon saadakseen aikaan vähintäänkin samanlaisen kontaktin kuin SDP:llä oli.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuodenvaihteessa 1987 Väyrynen teki kokoomuksen ja RKP:n puheenjohtajien kanssa salaisen aiesopimuksen (niin sanotun kassakaappisopimuksen), jossa sovittiin näiden kolmen puolueen lähtevän ajamaan (SDP:n myötävaikutuksella tai ilman) keskustan johtamaa enemmistöhallitusta, jos ne saisivat yli puolet uuden eduskunnan paikoista. Sopimuksessa sovittiin myös, ettei mikään puolueista lähtisi hallitukseen ilman kahta muuta. Lisäksi sovittiin, että Väyrystä yritettäisiin saada yleisporvarillisesti eduskunnan puhemieheksi, jos häntä ei valittaisi uuden hallituksen pääministeriksi. Kassakaappisopimuksen takana olleet teollisuusjohtajat lupasivat rahoittaa porvaripuolueiden vaalikampanjoita tavallista suuremmilla summilla porvarihallituksen aikaansaamiseksi.


title: Paavo Väyrynen

text: Sosiaalidemokraatit olivat kuitenkin sopineet Harri Holkerin ja muutaman muun kokoomusvaikuttajan kanssa sinipunahallituksen muodostamisesta. SDP menetti vuoden 1987 vaaleissa 101 000 ääntä (2,6 prosenttiyksikköä kannatuksestaan), mutta ainoastaan yhden edustajapaikan ja säilyi vaalitappiosta huolimatta suurimpana puolueena. SDP:n vaalitappio oli vähällä tehdä mitättömäksi kokoomuksen kanssa tehdyn sopimuksen. Historiantutkija Juhani Suomen mukaan Mauno Koivisto antoi kuitenkin ymmärtää, että kokoomus pääsee hallitukseen vain yhteistyössä SDP:n kanssa. Koivisto nimitti hallituksen muodostajaksi sopimuksesta riippumattoman kokoomuksen entisen puheenjohtajan Harri Holkerin, joka tunnustelun jälkeen muodosti sinipunahallituksen SDP:n, kokoomuksen ja RKP:n pohjalle keskustapuolueen jäädessä oppositioon.


title: Paavo Väyrynen

text: Sinipunahallituksen muodostaminen liittyi vuoden 1988 presidentinvaaleihin, sillä rikkomalla porvaririntaman Mauno Koivisto varmisti uudelleenvalintansa. Tämä kävi ilmi jo ennen vaaleja, kun Harri Holkeri television vaalikeskustelussa ilmoitti suosittelevansa omille valitsijamiehilleen, että he tukisivat valitsijamiesten kokouksessa Koiviston valintaa.


title: Paavo Väyrynen

text: Keskustapuolueen syrjäytyminen hallituksesta loi kuitenkin hyvän pohjan puolueen ja puheenjohtaja Väyrysen menestymiselle vaaleissa.


title: Paavo Väyrynen

text: Koivisto ei vastoin ennakko-odotuksia saanut puolta annetuista äänistä, joten valinta jäi valitsijamiesten tehtäväksi. Väyrynen voitti pääministeri Holkerin, ja keskusta nousi ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1970 eduskuntavaalitappion valtiollisissa vaaleissa yli 20 prosentin kannatukseen. Presidentinvaalin jälkeen keskustan menestys voimistui ja syksyn 1988 kunnallisvaaleissa puolue sai 21,10 % äänistä nostaen kannatustaan 0,9 %.


title: Paavo Väyrynen

text: Keväällä 1990 Paavo Väyrynen päätti luopua puheenjohtajan tehtävästä. Tiukan kilpailun jälkeen hänen seuraajakseen valittiin Porin puoluekokouksessa Esko Aho, joka voitti toisella äänestyskierroksella ennakkosuosikkina pidetyn Eeva Kuuskosken.


title: Paavo Väyrynen

text: Kevään 1991 eduskuntavaaleissa keskusta kykeni Esko Ahon johdolla säilyttämään kannatuksensa ja nousi suurimmaksi puolueeksi. Keskustan silloinen puoluesihteeri Seppo Kääriäinen kuvasi vaalien tulosta ”veret seisauttavaksi vaalivoitoksi”. Vaaleissa Paavo Väyrynen oli ensimmäistä kertaa ehdokkaana Uudenmaan vaalipiirissä, ja hän sai koko maan suurimman henkilökohtaisen äänimäärän, 22 709 ääntä.


title: Paavo Väyrynen

text: Paavo Väyrysestä tuli uransa neljännen kerran ulkoasiainministeri hänen tultuaan nimitetyksi Esko Ahon johtamaan porvarihallitukseen. Tarkoituksena oli ollut muodostaa kolmen suuren hallitus laman voittamiseksi, mutta sosialidemokraatit heikentyneen kannatuksensa vuoksi kieltäytyivät. Väyrynen toimi ulkoasiainministerinä Suomen jättäessä EU-jäsenhakemuksen, mutta erosi hallituksesta toukokuussa 1993 ryhtyäkseen presidenttiehdokkaaksi. Väyrysen seuraajaksi ulkoministerinä tuli MTK:n puheenjohtaja Heikki Haavisto.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen itse on kertonut eronsa johtuneen kahdesta syystä: yhtäältä hän oli tyytymätön hallituksen talouspolitiikkaan, toisaalta hän katsoi vaikeaksi käydä ulkoministerinä neuvotteluja Suomen mahdollisesta EU-jäsenyydestä, kun presidenttiehdokkaana oli myös keskustalainen kiivas EU-jäsenyyden vastustaja Keijo Korhonen.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuonna 1993 hallituksesta eronnut Väyrynen voitti keskustan esivaalin ja nousi puolueensa ehdokkaaksi ensimmäisessä suorassa presidentinvaalissa 1994. Väyrynen nousi presidentinvaalin ennakkoäänissä selvästi kakkoseksi vaikka Korhosen lisäksi myös Eeva Kuuskoski oli hajottamassa keskustan rivejä. Viimeisten päivien tapahtumat kuitenkin käänsivät asetelmat, ja Väyrynen putosi vaalipäivän äänten perusteella toiselta kierrokselta. Väyrynen itse koki, että vaalipäivän tuloksiin vaikuttivat tiedotusvälineissä esillä olleet uutiset. Väyrysen mielestä media pyrki vaikuttamaan vaalien tulokseen ”mediapelillä”, jolla hän tarkoitti mielestään täysin harhaanjohtavien mielipidemittausten julkistamista. Väyrynen myös syytti MTV3:a siitä, että sen uutiset oli antanut uutisaikaa Seppo Lehdolle, joka väitti, että Venäjän lähettämä ääri-isänmaallisia järjestöjä koskeva ”nootti” oli Väyrysen tilaama.


title: Paavo Väyrynen

text: Helmikuussa 2011 uuden kirjansa julkistamistilaisuudessa Väyrynen sanoi, että hänet on ymmärretty väärin ja että hänen arvostelunsa kärki ei ollut suunnattu mediaan vaan mediaa hyväksi käyttäviin poliitikkoihin. Elokuussa 2011 Väyrynen kuitenkin oli blogissaan edelleen sitä mieltä, että MTV oli ohjannut äänestäjiä tekaistuilla gallupeilla.


title: Paavo Väyrynen

text: Neuvottelut Suomen EU-jäsenyydestä päättyivät keväällä 1994. Paavo Väyrynen oli kannattanut jäsenyyden hakemista, jotta voitaisiin selvittää, millaisin ehdoin Suomi voisi liittyä unioniin. Hänen mielestään Suomen olisi vaikea jäädä ulkopuolelle, jos Ruotsi liittyisi.


title: Paavo Väyrynen

text: Kun neuvottelut oli saatu päätökseen, Väyrynen piti jäsenyyden ehtoja huonoina erityisesti maatalouden osalta.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen asettui vastustamaan Suomen EU-jäsenyyttä, sillä hänen mielestään tarjolla oli parempi vaihtoehto; jo valmiiksi saatu sopimus Euroopan talousalueesta (ETA) ja tiivis pohjoismainen yhteistyö, josta hän käytti nimeä ”Pohjolan yhteisö”.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen pyrki siihen, että keskustan Jyväskylän puoluekokous olisi torjunut jäsenyyden. Puoluejohdon painostuksesta puoluekokous kuitenkin hyväksyi jäsenyyden viemisen kansanäänestykseen.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen kampanjoi jäsenyyttä vastaan. Kun kansanäänestyksessä enemmistö kuitenkin hyväksyi sen, hallitus toi jäsenyyssopimuksen eduskunnan hyväksyttäväksi.


title: Paavo Väyrynen

text: Hallitus yritti kiirehtiä sopimuksen hyväksymistä, jotta se ehdittäisiin lyödä lukkoon ennen Ruotsin kansanäänestystä. Tästä syystä eduskunnassa syntyi niin sanottu jarrutuskeskustelu, jonka avulla lopullinen päätös siirtyi yli Ruotsin ratkaisun. Kun siellä niukka enemmistö hyväksyi liittymisen, eduskunta antoi siunauksensa EU-jäsenyydelle.


title: Paavo Väyrynen

text: Kun Suomi oli 1995 liittynyt Euroopan unionin jäseneksi, Väyrynen valittiin eduskunnan päätöksellä Euroopan parlamenttiin. Väyrynen uusi paikkansa Euroopan parlamentin vaaleissa 1996 ja oli vaalien suurin ääniharava 157 668 äänellä. Hän myös toimi europarlamentin liberaaliryhmän varapuheenjohtajana. Europarlamentaarikkona Väyrynen on vastustanut unionin liittovaltiokehitystä ja korostanut pohjoisen ulottuvuuden merkitystä europolitiikassa.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen oli ehdolla vuosien 1995 ja 1999 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä ja tuli valituksi, mutta jatkoi työtään Euroopan parlamentissa. Keskustan esivaalissa vuoden 2000 presidenttiehdokkuudesta Väyrynen haastoi puolueen puheenjohtaja Ahon, mutta hävisi tälle selvästi jäsenäänestyksessä 1999.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuonna 2003 Väyrynen osallistui keskustan puheenjohtajavaaliin kärsien kuitenkin jälleen tappion, tällä kertaa Matti Vanhaselle. Väyrynen sai jäsenäänestyksessä vain runsaat sata puoluekokouksessa annetuista parista tuhannesta äänestä. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Väyrynen ei ollut ehdolla, mutta asettui ehdolle vuoden 2004 eurovaaleissa ja tuli valituksi.


title: Paavo Väyrynen

text: Kevään 2007 eduskuntavaaleissa Väyrynen oli jälleen ehdolla Lapin vaalipiiristä, ja hänet valittiin eduskuntaan. Väyrynen ilmoitti jo ennen vaaleja, että hän ottaisi kansanedustajan toimen vastaan, jos häntä tarvittaisiin johonkin keskeiseen tehtävään kotimaan politiikassa. Muussa tapauksessa hän hoitaisi loppuun kautensa Euroopan parlamentissa. Väyrynen palautti valtakirjan vasta, kun hallitusneuvottelut oli käyty huhtikuun puolessa välissä 2007 ja Väyryselle oli ehdotettu ministeripaikkaa. Pääministeri Matti Vanhanen valitsi yllättäen Väyrysen toisen hallituksensa ulkomaankauppaministeriksi. Hänen ministeriydestään äänestettiin keskustan puoluehallituksen ja eduskuntaryhmän kokouksessa, jossa hän voitti vastaehdokkaansa kansanedustaja Antti Kaikkosen äänin 41–36. Hänestä tuli uuden hallituksen kokenein ministeri.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrysen ensimmäisiä ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä julkisuuteen tuomia hankkeita olivat muun muassa Sallan radan toteuttaminen sekä vaikuttaminen Venäjään puunvientimaksujen korottamista koskevassa kysymyksessä Euroopan unionin kautta.


title: Paavo Väyrynen

text: EU-vastainen Väyrynen vastusti ministerinä euroa. Hänen mielestään Suomen ei olisi pitänyt liittyä euroon. EU-asiantuntija, valtiotieteen tohtori Esko Antola kommentoi vuonna 2009, ettei Väyrysen EU-vastaisia kommentteja ministerinä voi sivuuttaa ja Väyrysen olevan Suomelle poliittinen riski.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuonna 2010 Väyrynen asettui ehdolle keskustan puheenjohtajaksi, mutta kesäkuussa Lahdessa pidetyssä puoluekokouksessa puheenjohtaja- ja pääministerivaalin voitti Mari Kiviniemi. Myöhemmin Väyrynen kommentoi Johanna Korhosen kirjassa, että ”mediapeli” oli yksi syy, miksi häntä ei valittu keskustan puheenjohtajaksi. Heinäkuussa Väyrynen ilmoitti vaihtavansa vaalipiiriä ja asettuvansa ehdolle Uudenmaan vaalipiirissä kevään 2011 eduskuntavaaleissa.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Väyrynen jäi valitsematta eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä. Väyrynen uskoi, että hänet olisi kyllä valittu Lapin vaalipiiristä, mutta hän suostui puoluesihteeri Timo Laanisen pyynnöstä siirtymään ehdokkaaksi Uudenmaan vaalipiiriin.


title: Paavo Väyrynen

text: Presidentinvaaliin 2012 liittyen Paavo Väyrynen oli ensimmäinen, joka tarjoutui keskustan presidenttiehdokkaaksi. Hänelle pyrittiin löytämään vastaehdokas, jotta Suomen Keskustan presidenttiehdokas voitaisiin valita esivaalin perusteella. Esivaalin uskottiin innostavan jäsenistöä kannattamaan keskustan ehdokasta myös presidentinvaalissa 2012. Elokuussa 2011 Väyrynen ilmoitti olevansa valmis keskustan ja perussuomalaisten yhteisehdokkaaksi vuoden 2012 presidentinvaalissa.


title: Paavo Väyrynen

text: Keskustan puoluehallitus päätti 9. syyskuuta 2011 Riihimäellä pitämässään kokouksessa esittää Väyrystä puolueen presidenttiehdokkaaksi ja jättää puolueen sisäisen esivaalin pitämättä, sillä muita ehdokkaita ei ollut ilmoittautunut määräaikaan mennessä. Väyrynen itse piti olennaisena, että presidenttiydessä ”jatketaan Kekkosen linjalla”.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen sai 17,5 prosenttia äänistä ja sijoittui kolmanneksi.


title: Paavo Väyrynen

text: Pian presidentinvaalien jälkeen Väyrynen ilmoitti pyrkivänsä keskustan puheenjohtajaksi kesän puoluekokouksessa. Hän sijoittui puheenjohtajavaalissa kolmanneksi kun puheenjohtajaksi valittiin Juha Sipilä.


title: Paavo Väyrynen

text: Tammikuussa 2013 Väyrynen ilmoitti olevansa ehdokkaana sekä vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa että vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hänet valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi 69 360 äänellä. Marraskuussa 2014 Väyrynen kertoi tavoittelevansa ulkoministerin paikkaa seuraavassa hallituksessa. Väyrynen valittiin eduskuntaan 6 889 äänellä, mutta 22. huhtikuuta hän ilmoitti jäävänsä europarlamenttiin. Hän totesi Sipilän hallituksen nimittämisen jälkeen blogissaan pettyneensä, kun häntä ei valittu valtioneuvoston jäseneksi, ja kertoi asettuneensa ehdolle eduskuntavaaleissa nimenomaan päästäkseen ulkoministeriksi.


title: Paavo Väyrynen

text: Tammikuussa 2016 Väyrynen ilmoitti jättäytyvänsä keskustan puoluevaltuuston, puoluehallituksen ja sen työvaliokunnan työstä petyttyään puolueen liberaaliin linjaan. Hän ei kuitenkaan luovu keskustan jäsenkirjasta ja jatkaa kauden loppuun europarlamentissa. Ilmoituksen yhteydessä Väyrynen julkaisi uuden teoksen "Eihän tässä näin pitänyt käydä", joka käsittelee Sipilän hallituksen muodostamista sekä Väyrysen ja Sipilän välistä sähköpostikirjeenvaihtoa sen taustalla.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen ilmoitti 4. helmikuuta 2016 uuden puolueen, Kansalaispuolueen, perustamisesta. Kansalaispuolue merkittiin yhdistysrekisteriin maaliskuussa 2016 ja puoluerekisteriin joulukuussa 2016. Puolue ajaa Suomen eroa euroalueesta ja omaan kelluvaan valuuttaan siirtymistä sekä vastustaa keskittävää metropolipolitiikkaa.