title: Marvin Gaye

text: Käytyään koulun Gaye palveli Yhdysvaltain ilmavoimissa, minkä jälkeen hän esiintyi eri doo wop -ryhmien kanssa vakiintuen kuitenkin Washingtoniin ja The Rainbows -ryhmään. The Rainbows julkaisi yhden singlen Bo Diddleyn kanssa. Jonkin ajan kuluttua Gaye pestattiin The Moonglows -ryhmään. Ennen pitkää Gaye siirtyi Detroitiin ja Motown Recordsin palvelukseen. Gaye etsi paikkaansa levy-yhtiössä esiintyen milloin rumpalina, milloin lauluntekijänä. Hänestä tuli yksityiselämässäänkin osa Motown-perhettä, kun hän vei vihille Anna Gordyn, Motownin perustajan Berry Gordyn siskon, vuonna 1964.


title: Marvin Gaye

text: Gayen oma unelma oli tulla tunnetuksi ”mustana Frank Sinatrana”, balladien hienostuneena tulkitsijana. Motown-yhtiön kauppatavaraa oli kuitenkin kiihkeä R&B, ja sillä myös Gayen laulajan ura lähti lentoon. Hänen ensimmäinen hittinsä oli ”Stubborn Kind of Fellow” vuonna 1962. Vuoteen 1965 mennessä Gaye oli julkaissut 39 singleä, jotka nousivat Top 40 -listalle, useat niistä duettoja Mary Wellsin, Kim Westonin ja Tammi Terrellin kanssa. Gayen duettopareista muistetaan etenkin Tammi Terrell, jonka kanssa syntyi useita hittejä, kuten ”Ain't No Mountain High Enough” (1967), ”Your Precious Love” (1967), ”Ain't Nothing Like the Real Thing” (1968) ja ”You're All I Need to Get By” (1968).


title: Marvin Gaye

text: Gayen (ja Motown-levy-yhtiön) suurin hitti 1960-luvulla oli ”I Heard It Through the Grapevine”, joka vetosi kuulijoihin uhkaavalla voodoo-rytmillään. Gayen versio ei saanut heti levy-yhtiön hyväksyntää ja se hyllytettiin, joten ensimmäiseksi markkinoille ehti Gladys Knight & the Pipsin tulkinta vuonna 1967. Siitä tuli hitti, mutta vielä isompi tuli Gayen versiosta, kun julkaisulupa viimein heltisi 1968. Laulun kuuluisimman cover-version on tehnyt Creedence Clearwater Revival.


title: Marvin Gaye

text: Tammi Terrellin tuupertuminen Gayen käsivarsille kesken yhteisen konsertin 1967 ja kuolema kolme vuotta myöhemmin saivat Gayen vetäytymään julkisuudesta. Sapattiaika merkitsi suurta muutosta Marvin Gayen musiikilliseen ilmaisuun. Hän hylkäsi Motownin alistavan tuotantokoneiston ja valvoi jatkossa itse musiikkinsa joka aspektia tuottajana, lauluntekijänä ja usein soittajanakin. Tänä aikana hän myös avasi silmänsä turhanpäiväisinä pitämiään rakkauslauluja syvällisemmille aiheille.


title: Marvin Gaye

text: Vuonna 1971 Gaye levytti albumin, josta on tullut hänen tunnetuimpansa. Kun Gaye esitteli Berry Gordylle yhdessä Obie Bensonin ja Al Clevlandin kanssa kirjoittamansa, albumin nimikappaleeksi tarkoitetun ”What's Going On” -kappaleen, ei tämä aluksi antanut lupaa julkaista sitä. Gordy ei uskonut sen mahdollisuuksiin menestyä eikä nähnyt vakavan, sodan ja sorron vastaisen sanoman sisältäneen laulun sopivan Motownin varovaiseen imagoon. Laulu poikkesi suuresti aiemmasta, huolettomasta soulmusiikista. Gayehin vaikuttivat muun muassa hänen Vietnamin sodasta palanneen Frankie-veljensä kokemukset.


title: Marvin Gaye

text: Kun ”What's Going On” vastoin odotuksia nousi singlelistojen kärkisijoille, Berry Gordy suostui kokonaisen albumin julkaisuun.


title: Marvin Gaye

text: Albumista "What's Going On" tuli lopulta yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä ja arvostetuimmista soul-levyistä ja siltä julkaistiin nimikappaleen lisäksi kaksi muuta Top 10:een noussutta singleä. Levy oli vallankumouksellinen soul-levy ja uusi aluevaltaus koko Motown Recordsille . Sen musiikissa voi kuulla vaikutteita jazzista ja klassisesta musiikista, ja sanoituksissa viitataan vahvasti yhteiskunnallisiin asioihin ja ongelmiin, kuten sotaan, huumeisiin, ympäristöongelmiin ja korruptioon. Marvin Gaye taisteli "What's Going Onilla" itselleen taiteellisen vapauden, jollaista Motownin sooloartisteilla ei aiemmin ollut ollut. Levy oli myös ensimmäinen, jolla Motownin tuntemattomat sankarit, studiomuusikot (”The Funk Brothers”) saivat maininnan työpanoksestaan.


title: Marvin Gaye

text: Vahvasti yhteiskunnallisen ja poliittisen julkaisun jälkeen Gaye teki aivan toisenlaisen, mutta yhtä kaikki menestyksekkään levyn. Vuonna 1973 julkaistu "Let's Get It On" on romanttisesti hyvin latautunut ja sensuelli julkaisu, jossa sanoitukset ja musiikki ovat vietteleviä ja tunteikkaita. Tunnelatauksen takana oli Gayen avio-onnen hiipuminen ja uuden rakkauden löytyminen.


title: Marvin Gaye

text:
Gayen seuraava studioalbumi, "I Want You" vuonna 1976, jatkoi "Let's Get It Onin" eroottissävytteisellä linjalla. Gaye lähti työstämään albumia Leon Waren ja Arthur "T-Boy" Rossin kirjoittamien laulujen pohjalta. Albumin suureksi hitiksi nousi nimikappale, jonka on sittemmin versioinut muun muassa Madonna yhdessä Massive Attackin kanssa.
Gaye julkaisi 70-luvulla kaksi konserttitaltiointia, joista toisen ohessa syntyi yksi laulajan uran suurimmista hiteistä. "Live at the London Palladium" -tuplavinyylin viimeiselle puolelle äänitettiin 11-minuuttinen jami nimeltä "Got to Give It Up". Paremmin neliminuuttiseksi lyhennettynä versiona tunnettu kappale nousi diskobuumin aallonharjalla USA:n singlelistan ykköseksi vuonna 1977.


title: Marvin Gaye

text: Vuonna 1975 Gaye erosi vaimostaan Anna Gordysta ja vuonna 1976 oikeus päätti, että hyvitys maksamatta jääneistä elatusmaksuista Anna Gordylle maksettaisiin Gayen seuraavan levyn tuotolla. Levy julkaistiin vuonna 1978, sen nimi on varsin suora "Here, My Dear" ja se käsittelee hyvin raadollisesti ja yksityiskohtaisesti heidän suhdettaan. Jopa siinä määrin, että Anna Gordy harkitsi jonkin aikaa syyttää Gayea yksityisyyden loukkaamisesta. Levystä ei ollut kaupalliseksi menestykseksi, sen tuotto jäi vähäiseksi ja Gaye sai kaivaa ex-vaimonsa elatusmaksurahat muualta. Gaye avioitui pitkäaikaisen rakastajattarensa, Janis Hunterin kanssa ongelmaiseen liittoon. Pariskunta ehti erota kahdesti.


title: Marvin Gaye

text: Gaye pakeni pitkään jatkuneita vero-ongelmiaan Eurooppaan, ensin Britanniaan, sitten Belgiaan vuonna 1981. Euroopassa Gaye teki kaksi viimeisiksi jäänyttä levyään. "In Our Lifetime" oli Motown Recordsille pettymys, sillä levy-yhtiö ei nähnyt hengellisiä teemoja käsitelleellä albumilla olevan kaupallista potentiaalia. Gaye päätyikin Motownin kanssa riitoihin levyn lopullisesta muodosta ja laulaja siirtyi Columbia Recordsiin vuonna 1982. Columbian aikana hän julkaisi levyn "Midnight Love", joka sisältää yhden Gayen tunnetuimmista hiteistä "Sexual Healing". "Midnight Love" merkitsi Gayelle kaupallista comebackia, ja paluuta Yhdysvaltoihin. Yksi Gayen viimeisistä julkisista esiintymisistä oli hänen vuoden 1983 NBA:n tähdistöottelussa esittämä varsin kiistelty ja muistettu, rumpukoneella modernisoitu versio Yhdysvaltain kansallislaulusta "The Star-Spangled Bannerista".


title: Marvin Gaye

text: Gayen kuuluisuus ja julkisuus ajoi hänet lopulta syvään huumeriippuvuuteen. Huumeet edesauttoivat hänen henkisen tilansa järkkymistä, ja Gayen käytös alkoi viitata vainoharhaisuuteen. Viimeisellä kiertueellaan hän ympäröi itsensä turvamiehillä ja riisui pitämänsä luotiliivit usein vasta lavalle astuessaan. Gaye uskoi, että hänet yritettäisiin salamurhata. Hän yritti irtiottoa riippuvuuksistaan ja julkisuudesta ja muutti vanhempiensa luo asumaan. Gaye uhkasi useita kertoja itsemurhalla, hän riiteli isänsä kanssa ja yksi isoista riidoista johti lopulta Gayen kuolemaan. Marvin Gay, Sr. ampui poikansa 1. huhtikuuta 1984, päivää ennen tämän 45-vuotissyntymäpäivää.


title: Marvin Gaye

text: Vuonna 1987 Marvin Gaye nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen. Vuonna 1999 soul- ja R&B-artistit tekivät tribuuttilevyn "Marvin Is 60" Marvin Gayen muistoksi.


title: Marvin Gaye

text: Vuonna 2006 julkistettiin kaksi erillistä, suunnitteilla olevaa elokuvaprojektia Marvin Gayen elämästä; "Sexual Healing" ja ""Marvin - The Life Story of Marvin Gaye"". Helmikuussa 2006 julkistetun "Sexual Healing" indie-elokuvan oli tarkoitus olla tyyliltään kokonainen elämäkertaelokuva Marvin Gayen elämästä. Ongelmat Motown-levy-yhtiön kanssa kuitenkin supistivat käsikirjoitussuunnitelmat artistin viimeisiin vuosiin. Elokuvan pääosaan on alustavasti nimitetty Law and Order-tv-sarjan näyttelijä Jesse L. Martin.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta ( (H.R.R.), , ) oli keskieurooppalainen valtakunta keskiajalla. Käsite Ensimmäinen valtakunta () tarkoittaa tätä keisarikuntaa. Sen perustana oli frankkien valtakunnan hajotessa Verdunin sopimuksessa (843) syntynyt kuningaskunta, johon myöhemmin yhdistyi Rooman keisarius. Muodollisesti keisarikunta säilyi vuoteen 1806 saakka. Valtakunnan nimi, laajuus ja rakenne on vaihdellut vuosisatojen aikana.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Keisari Konrad II:n alaisuuteen kuuluvia maita kutsuttiin Rooman keisarikunnaksi vuonna 1034, Pyhäksi keisarikunnaksi vuonna 1157 ja Pyhäksi roomalaiseksi keisarikunnaksi 1254, aluksi latinankielisellä määreellä "Sacrum" ('siunattu') ja myöhemmin saksaksi "Heilig" ('pyhä/siunattu'). Keisari Otto II oli ensimmäinen, josta käytettiin nimeä Rooman keisari. Nimitys "Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta" juontaa juurensa vuoteen 1512, jolloin se esiintyi muodossa ”"Heiliges Römisches Reich Deutscher Nation"” (Saksan kansakunnan pyhä roomalainen valtakunta).


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Keisarikunta oli ainutlaatuinen instituutio maailman historiassa, ja sen luonteen ymmärtäminen on hankalaa. On helpompi esittää, mitä keisarikunta ei ollut, kuin määritellä se:1100-luvulta lähtien keisarikuntaa muokkasivat paikallisten, pitkälti itsenäisten ruhtinaiden pyrkimykset siirtää keisarin valtaa itselleen. Kuninkaat (keisarit) antoivat toistuvasti ruhtinaille (herttuoille, kreiveille jne.) myönnytyksiä vahvistaakseen oman valintansa tai saadakseen tukea pyrkimyksilleen. Samalla valtakunta hajaantui entistä pienemmiksi yksiköiksi. Prosessi päättyi vuonna 1648 Westfalenin rauhan yhteydessä.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Paavin suorittama Kaarle Suuren kruunaus keisariksi jouluna 800 oli esimerkkinä myöhemmille kuninkaille. Kaarle Suuri oli lyönyt paavia vastustaneet langobardit ja Rooman kaupunkilaiset, mistä sai alkunsa keisarikunnan rooli kirkon suojelijana.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Keisariksi tuleminen edellytti tulemista Saksan kuninkaaksi. Saksan kuningas oli ikiaikaisesti valittu vaaleilla. 800-luvulla valinnan suorittivat viiden heimon (frankit, saksit, baijerilaiset, svaabit ja thüringeniläiset) herttuat. Vuonna 1356 virallistettiin valinnan suorittavien ruhtinaiden ryhmä, johon kuului aluksi seitsemän vaaliruhtinasta ("Kurfürst"), mutta myöhemmin lukumäärää hieman muuttui. Vuoteen 1508 asti valitun kuninkaan piti matkustaa Roomaan, missä paavi kruunasi hänet keisariksi.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Keisari ei voinut koskaan säätää lakeja ja hallita yksin. Hänen valtaansa rajoittivat paikalliset ruhtinaat. 1400-luvun loppupuolella perustettiin valtakunnanpäivät ("Reichstag"), jotka vakiintuivat vasta vuonna 1663.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Valtakunta jakautui osavaltioita vastaaviin lääneihin, vapaakaupunkeihin, kirkollisiin ruhtinaskuntiin ja muihin samanlaisiin alueisiin. "Reichslehen"-läänitys oli suoraan keisarilta saatu.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Näihin alueisiin kuuluivat ruhtinaiden ja herttuoiden hallitsemat alueet. Keisarikunnan alaisten alueiden hallitsijat eivät saaneet julistaa itseään kuninkaiksi (Böömi muodosti ainoan poikkeuksen keskiajalla). Kirkollisia alueita olivat hiippakunnat, joita johti piispa tai ruhtinaspiispa, sekä keisarilliset luostarit. Keisarilliset vapaakaupungit olivat kaupunkeja, jolla oli samanlainen itsehallinto kuin muillakin valtakunnan osilla.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Eri ruhtinaskuntien määrä oli varsin suuri. Useimpien koko ei ollut kuin muutaman neliökilometrin. Alueet eivät myöskään muodostaneet yhtenäisiä, rajojen ympäröimiä territorioita, vaan valtapiirit ja ruhtinaiden omistukset saattoivat sijaita hajallaan, pitkien välimatkojen päässä toisistaan. Westfalenin rauhassa eri ruhtinaskuntien lukumäärä nousi useisiin satoihin.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Uudella ajalla "Reichstag" oli keisarikunnan lakia säätävä elin, johon kuului sekä maallisia hallitsijoita että kirkon edustajia.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Pitkään keskiajalla valtakunnanpäivät kokoontuivat epäsäännöllisesti hallitsijan kutsusta. Kokouksia, joiden osanottajakunta ei ollut yhtä ylhäistä, kutsutaan hovipäiviksi ("Hoftag"). Ilmaisut ovat kuitenkin moderneja, eikä keskiajalla tehty tällaista selvää erottelua. Keskiaikaisilla valtakunnanpäivillä ei myöskään ollut lainsäädännöllistä tehtävää.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Otto I Suuren arvioidaan perustaneen Saksalais-roomalaisen keisarikunnan viimeistään vuonna 962. Vaikka jotkut katsovat keisarikunnan saaneen alkuunsa vuonna 800 Kaarle Suuren kruunaamisesta roomalaisten keisariksi, Kaarle Suuri itse käytti titteliä ”frankkien kuningas”. Titteli osoittaa myös, että frankkien valtakunta kattoi alueen, johon kuuluivat sekä nykyinen Ranska että Saksa.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Useimmat historioitsijat katsovat keisarikunnan synnyn olleen prosessi, joka alkoi Verdunin sopimuksesta vuonna 843. Itäisen osan hallitsijaksi tuli Ludvig Saksalainen, jota seurasi useampi hallitsija Ludvig IV:een asti, joka oli viimeinen karolingien suvun edustaja Saksassa.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Hänen seuraajakseen valittiin Konrad I, jota seurasi saksilainen Henrik I Linnustaja. Henrik I solmi länsifrankkien kuninkaan Kaarle Yksinkertaisen kanssa sopimuksen, jossa Henrik I:n kuningaskunnan riippumattomuus taattiin. Kaarlen kuoltua Henrik I liitti valtakuntaansa frankkien Lothringenin. Henrik I torjui vuonna 933 maahan jatkuvasti pyrkineiden madjaarien hyökkäykset.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Henrik I:n pojasta Otto I Suuresta tuli kuningas vuonna 936, kun hän kruunautti itsensä Aachenissa Saksan ensimmäiseksi keisariksi ja myöhemmin vuonna 962 myös paavi kruunasi hänet. Otto oli saanut suurimman osan vallastaan valloittamalla Böömin 950 ja lyömällä unkarilaiset Lechfeldin kentällä vuonna 955. Valtakunnan yhtenäistämiseksi Otto I Suuri antoi Baijerin veljelleen Henrikille ja Schwabenin pojalleen Liudolfille. Otto I Suuri nai Burgundin ja Italian kuningaskunnan kuninkaan lesken Adelheid Burgundilaisen ja sai siten kuningaskunnan haltuunsa.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Otto I Suuri soti Italiassa langobardeja ja Bysanttia vastaan, joiden välejä hänen poikansa Otto II pyrki parantamaan noustuaan valtaistuimelle vuonna 973. Otto II ajautui valtataisteluun serkkunsa Baijerin herttuan Henrikin kanssa ja vuoden 983 slaavilaiskapina johti Elben takaisten alueiden menetykseen. Otto II kuoli samaisena vuonna ja hänen poikansa Otto III:n sijaishallitsija Adelheid ja Theofano joutuivat puolustautumaan Henrikiä vastaan.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Otto III kuoli nuorena vuonna 1002 ja häntä valtaistuimelle seurasi koko ajan valtaa tavoitelleen Baijerin Henrikin poika Henrik II Pyhä. Henrik II Pyhä kuoli lapsettomana 1024. Hänen jälkeensä keisariksi tuli Frankenin herttua Konrad II, jota seurasi Henrik III vuonna 1039. Hän oli uudistusmielinen ja tuki uudistusmielisiä paaveja Klemens II:ta ja Leo IX:tä, mikä kostautui kirkon vallan kasvaessa keisarivallan ohi.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Henrik III:n poika Henrik IV seurasi isäänsä 1056. Hän tukeutui lääninherroihinsa ja vahvistuvaan porvaristoon ja julisti paavi Gregorius VII:n erotetuksi. Paavi puolestaan julisti keisarin pannaan. Paavi poisti pannan vuoden jälkeen Henrik IV:n kaduttua julkisesti. Pannan aikana herttuakunnat olivat alkaneet kapinoida, ja Henrik IV kukisti kapinoivat herttuat vuonna 1080. Keisarin vastustus kuitenkin kasvoi ja lopulta hänen oma poikansa Henrik V syrjäytti hänet vuonna 1105.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Saksan keisarit katsoivat 1100-luvulta alkaen olevansa Rooman valtakunnan keisareiden seuraajia "translatio imperii" -teoriaan perustuen. Siksi he käyttivät itsestään nimitystä "Augustus". Varhaiskeskiajalla he eivät vielä kutsuneet itseään Rooman keisariksi, jotta eivät aiheuttaneet konfliktia Konstantinopolissa hallitsevan Rooman keisarin kanssa. Vasta Konrad II otti käyttöön nimityksen ”Rooman keisari”.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Tähän aikaan itäinen kuningaskunta ei ollut yhtenäinen Saksa vaan ruhtinaskuntien liitto, joka pysyi yhtenäisenä Henrik Linnustajan ja hänen poikansa Otto I Suuren henkilökohtaisen vaikutuksen ansiosta. He pystyivät myös itse valitsemaan seuraajansa. Yhtenäisyys rakoili Henrik II Pyhän jäädessä lapsettomaksi. Hänen jälkeensä valittiin Konrad II, mutta vasta valintaan liittyvien erimielisyyksien jälkeen.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Kruunu ja ruhtinaat tukivat kirkkoa ja papistoa, jotta valta ei siirtyisi liikaa aatelille, mikä olisi hajauttanut valtakuntaa. Kirkko puolestaan velvoitettiin tukemaan valtakuntaa taloudellisesti ja sotilaallisesti. Papiston selibaatin vuoksi varallisuus, virat ja läänitykset eivät voineet periytyä ja ne palasivat takaisin ruhtinaille ja kruunulle. Tämä suojeli hallitsijan asemaa, ja lisäksi tällä oli paljon sanavaltaa piispojen ja apottien nimeämisessä. Kirkon itsenäisyysvaatimukset 1000-luvulla johtivat lopulta valtakuntaa hajottaneeseen investituurariitaan.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Henrik V oli viimeinen saalilainen keisari. Hänen aikanaan kapinoivien herttuoiden kanssa saatiin aikaan sopimus 1121 Würzburgin valtiopäivillä ja investituurariitakin sovittiin 1122. Henrik V:n kuoltua 1125 valtaan nousi Saksin herttua Lothar Supplinburgilainen, joka liittoutui Baijerin kanssa Schwabenin ruhtinassukua Hohenstaufeja vastaan. Saksi ja Baijeri yhdistyivät naimakauppojen myötä, mutta Lotharin kuoltua 1138 Schwabenin Konrad III:sta tuli Saksan kuningas. Häntä ei kuitenkaan koskaan kruunattu keisariksi. Fredrik I Barbarossa (Saksan kuningas 1152–1190, Rooman keisari 1155–1190) oli ensimmäinen, jonka kansliassa otettiin käyttöön tapa kutsua keisarikuntaa pyhäksi.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Barbarossan aikana idea keisarikunnan ”roomalaisuudesta” nousi entistä selvemmin esiin ns. 1100-luvun renessanssin hengessä. Siten keisarillinen kokous Roncagliassa vuonna 1158 otti uudelleen käyttöön keisarilliset oikeudet neljän Bolognan yliopiston oikeustieteilijän, "quattuor doctores", neuvosta. He siteerasivat roomalaisen oikeuden lauseita, kuten "legis solutus" (”lait eivät sido johtajaa”). Roncagliassa myös lueteltiin yksitellen kuninkaalliset oikeudet, joihin oli viitattu jo investituurariidasta lähtien. Kuninkaallisiin oikeuksiin (regaliat) kuuluivat julkiset tiet, tullimaksut, rahan lyöminen, eräiden sakkojen periminen ja investituuraoikeus.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Hohenstaufin suku jakoi maata entisille epävapaille palvelusmiehilleen (ministeriaaleille, ), jotka sodan aikana toimivat keisarin sotilaina. Sittemmin ministeriaaleista muodostui alhaisaatelistoa. Hohenstaufit toivoivat, että nämä olisivat keisarille uskollisempia kuin läänityslaitokseen perustuva, vapaiden miesten muodostama palvelusväki tai kirkko, jota keisari ei enää hallinnut. Uusia kaupunkeja perustettiin aktiivisesti taloudellisen voiman keskittämiseksi strategisiin paikkoihin.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Hohenstaufien ja Saksi-Baijerin herttuoiden Welfien välinen valtataistelu jakoi keisarikuntaa vuosikymmeniä. Konrad III syrjäytti Welfit Saksista, mutta Frerik I palautti Saksin heille. Welfit kieltäytyivät auttamasta Fredrik I:stä tämän Italian sotaretkelle ja Welfit menettivät tämän vuoksi Baijerin ja Saksin. Sukujen valtataistelu päättyi vasta paavin puuttuessa peliin 1200-luvun alussa.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Fredrik I Barbarossa soti paljon Italiassa langobardeja ja Sisilian kuningaskuntaa vastaan. Hän johti kolmatta ristiretkeä, mutta hukkui matkalla ollessaan vuonna 1190. Hänen seuraajansa oli Henrik VI, joka valloitti Italian eteläosat ja meni naimisiin Sisilian perijättären kanssa, mutta menehtyi niin nuorena 1197, ettei ehtinyt nimetä seuraajaansa. Keisarikunnassa alkoi valtataistelu, eikä hänen alaikäinen poikansa Fredrik II hallinnut kuin Sisiliaa. Saksassa hänen kanssaan kilpailivat kuninkuudesta Filip Schwabenilainen ja Otto IV. Lopulta Fredrik II voitti, ja hänet kruunattiin keisariksi vuonna 1220.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Fredrik toi myyttisen idean keisarikunnasta viimeiseen huippuunsa. Hän myös vahvisti keisarikunnan hajaantumistendenssiä oleskellessaan suuren osan valtakaudestaan Saksan ulkopuolella. Hän keskittyi luomaan Sisiliaan poikkeuksellisen modernia valtiota kehittäen julkisia palveluita, taloutta ja lainsäädäntöä, mutta hän luovutti papistolle ja maallisille hallitsijoille oikeuksia, joita keisari ei koskaan pystynyt palauttamaan itselleen.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Fredrikin kuoltua vuonna 1250 yksikään suku, josta uusi kuningas olisi voinut tulla, ei pystynyt sellaista asettamaan, ja ruhtinaat valitsivat useita keskenään kilpailevia kuninkaita. Vuosia 1246–1273 kutsutaan "interregnumiksi".


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Kuninkaan valinnan aiheuttamat vaikeudet johtivat lopulta vaaliruhtinaiden ("kurfürst") kollegion muodostumiseen. Sen kokoonpano ja toimintatavat päätettiin vuoden 1356 kultaisessa bullassa. Kehitys on merkki siitä, että keisari ja valtakunta eivät enää olleet sama asia. Hohenstaufenin suvun jälkeisten kuninkaiden valta perustui myös eri asioihin kuin aikaisempien hallitsijoiden. Aiemmin keisareiden valta perustui valtakunnan maihin ("Reichsgut"), jotka kuuluivat aina kulloisellekin keisarille. 1200-luvun jälkeen "Reichsgutin" merkitys kutistui, ja valtakunnan maita annettiin pantiksi paikallisille ruhtinaille joko rahaa tai kuuliaisuutta vastaan tai palkintoina.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Kuninkaat Rudolf Habsburgilaisesta lähtien luottivat oman sukunsa maihin valtansa tueksi. Toisin kuin valtakunnan maat, hallitsijasukujen maat olivat yhtenäisempiä ja helpompia hallita. Henrik VII Luxemburgilainen oli vuonna 1312 ensimmäinen keisariksi kruunattu kuningas Fredrik II:n jälkeen. Hänen jälkeensä kaikkien kuninkaiden ja keisarien valta perustui omiin maihin. Tästä aikakaudesta lähtien oli myös kuninkaaksi valitun oma etu siirtää valtaa alueille.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: 1200-luvulla myös maan hallinta muuttui. Raha korvasi henkilökohtaisia velvollisuuksia ja talonpoikien oli yhä useammin maksettava veroa maastaan. Omaisuuden käsite korvasi enenevissä määrin lainkäytön vanhempia muotoja. Ruhtinaskunnissa maan omistaja jakoi oikeutta ja tuomioita, mistä seurasi muu valta. Samaan aikaan ruhtinaskunnat alkoivat muotoutua nykyaikaisten valtioiden edeltäjiksi. Muutos oli nopeinta alueilla, jotka eniten vastasivat vanhojen germaaniheimojen maita kuten Baijerissa.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Valtakunnan oikeusjärjestys oli yhä hyvin jäsentymätön 1400-luvun alussa, vaikka joistain menettelytavoista oli sovittu. Säännöt kuninkaan, kuninkaan valitsijoiden ja muiden ruhtinaiden yhteistyöstä keisarikunnassa riippuivat paljon kunkin kuninkaan luonteesta. Oli kohtalokasta, että Sigismund Luxemburgilainen (kuningas 1410, keisari 1433–1437) ja Fredrik III (kuningas 1440, keisari 1452–1493) eivät kiinnittäneet huomiota valtakunnan ydinalueisiin vaan pysyttelivät pääosin omilla maillaan. Ilman kuninkaan läsnäoloa hovipäivien ("Hoftag", valtakunnan johtavien miesten kokous) merkitys kuihtui eikä valtiopäiviä lainsäätävänä elimenä vielä ollut olemassa. Ruhtinaat kiistelivät keskenään ja kiistat kärjistyivät välillä paikallisiksi sodiksi.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Samaan aikaan kirkkokin oli kriisissä. Kiistat useiden kilpailevien paavien välillä ratkesivat vasta Konstanzin kirkolliskokouksessa 1414–1418 ja vuoden 1419 paljon energiaa kului taistelussa hussilaisten harhaoppia vastaan. Keskiaikeinen idea yhtenäisestä "Corpus Christianum"ista, jossa paavi ja keisarikunta olivat johtavat instituutiot, alkoi murentua. Suurten muutosten takia syntyi 1400-luvulla paljon keskustelua itse keisarikunnasta. Vanhat säännöt eivät enää riittävästi kuvanneet ajan rakenteita ja aikaisemman valtakunnanrauhan, "Landfrieden"in, palauttamista vaadittiin.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Kun Fredrik III tarvitsi ruhtinailta rahaa taisteluun Unkaria vastaan ja valitutti samaan aikaan poikansa (myöhemmin Maksimilian I) kuninkaaksi, ruhtinaat vaativat yhtenä miehenä suurempaa edustusta. Ensimmäistä kertaa vaaliruhtinaiden ja muiden ruhtinaiden kokousta kutsuttiin valtiopäiviksi. Fredrik III kieltäytyi kutsumasta valtiopäiviä koolle, mutta kaksi vuotta Fredrikin kuoleman jälkeen hänen sovittelevampi poikansa kutsui sen koolle Wormsiin 1495. Wormsissa kuningas ja ruhtinaat sopivat neljästä päätöksestä, joita yleisesti kutsutaan nimellä valtakunnanreformi, "Reichsreform". Valtakunnanreformi sisälsi toimia, joiden tarkoitus oli antaa hajoavalle keisarikunnalle takaisin tiettyä rakennetta, kuten keisarilliset maat ja kamarihovioikeuden, jotka osittain kestivätkin keisarikunnan loppuun asti vuoteen 1806.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Kun Martti Luther vuonna 1517 aloitti uskonpuhdistuksen, monet ruhtinaat näkivät siinä mahdollisuuden vastustaa keisaria. Keisarikunta jakautui kohtalokkaasti kahtia uskonnollisten rajalinjojen mukaan. Itäinen ja pohjoinen Saksa ja monet suurimmista kaupungeista kuten Strasbourg, Frankfurt ja Nürnberg muuttuivat protestanttisiksi ja eteläiset ja läntiset alueet pysyivät katolilaisina. Saksalaisessa historiankirjoituksessa aikakautta kutsutaan ”tunnustuksellisuuden kaudeksi” ("Zeitalter des Konfessionalismus").


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Sata vuotta kestäneiden riitelyiden jälkeen konflikti muuttui kolmikymmenvuotiseksi sodaksi (1618–1648), mikä tuhosi keisarikunnan. Ulkomaat, muun muassa Ranska ja Ruotsi sekaantuivat sotaan ja liittivät merkittäviä alueita valtakunnasta itseensä.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Vuonna 1648 solmitun Westfalenin rauhan jälkeen keisarikunta lähestyi loppuaan. Westfalenin rauhassa ruhtinaskunnat saivat lähes täyden itsenäisyyden, ja ne saivat jopa itsenäisesti solmia liittolaisuuksia kolmansien maiden kanssa. Keisarikunta oli enää vain hyvin itsenäisten valtioiden löyhä liitto. Sen Habsburg-sukuun kuuluneet keisarit hallitsivat käytännössä vain niin sanottuun Habsburgien monarkiaan kuuluneita alueita, lähinnä Itävaltaa, Böömiä ja Unkaria, mutta näistä alueista, samoin kuin myöhemmin Preussistakin, vain osa luettiin keisarikuntaan kuuluviksi. Esseessään kansojen historiasta, tavoista ja hengestä Voltaire pilkkasi Saksaa sanoen: ”Ei pyhä, ei roomalainen, eikä keisarikunta”.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Keisarikunta lakkasi virallisesti olemasta 6. elokuuta 1806, kun viimeinen keisari Frans II erosi Napoleonin lyötyä Itävallan Austerlitzin taistelussa. Frans II:n sukulaiset olivat vuoteen 1918 asti Itävallan keisareita.


title: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta

text: Saksan yhdistymisen jälkeen vuonna 1871 Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa pidettiin ensimmäisenä valtakuntana. Natsi-Saksa piti itseään kolmantena valtakuntana ja yhdisti itsensä ”entisten hyvien aikojen” palauttamiseen.


title: Kirkkojen maailmanneuvosto

text: Kirkkojen maailmanneuvosto (lyhenne KMN) on kristillisten kirkkojen kansainvälinen yhteistyöelin, jonka päämaja sijaitsee Sveitsissä, Geneven naapurikaupungissa Le Grand-Saconnex’ssa.


title: Kirkkojen maailmanneuvosto

text: Kirkkojen maailmanneuvostoon kuuluu 349 kirkkoa yli 120 maasta. Se perustettiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1948 Amsterdamissa toteuttamaan ekumeenisen liikkeen päämääriä.


title: Kirkkojen maailmanneuvosto

text: Kirkkojen maailmanneuvostossa on mukana ortodoksisia kirkkoja, protestanttisia kirkkoja, kuten esimerkiksi baptistit, luterilaiset, metodistit, reformoidut, ja anglikaaninen kirkko. Suurin kirkkokunta katolinen kirkko ei ole Kirkkojen maailmanneuvoston jäsen. Se osallistuu kuitenkin neuvoston kokouksiin tarkkailijajäsenenä. Katolisilla on erilaisia jäsenyyksiä ja tarkkailijoita erilaisissa toimikunnissa ja KMN:n sisäisessä organisaatiossa, ja katolisella kirkolla ja KMN:llä on yhteistyöelin.


title: Kirkkojen maailmanneuvosto

text:
Amsterdamin yleiskokouksessa 1948 KMN hyväksyi peruskirjan jäsenyyskriteereistä:
Peruskirjaa muutettiin New Delhin yleiskokouksessa 1961, jolloin mukaan otettiin mm. kolminaisuusoppi:
Peruskirjan tarkoitus on ilmentää käsitystä siitä, mikä on kristillisen kirkon tuntomerkki. Peruskirja rajaa ulkopuolelle muun muassa juutalaisuuden ja islamin. Kristillisperäisistä uskonnoista määritelmän ulkopuolelle jäävät esimerkiksi mormonit ja jehovan todistajat.


title: Kirkkojen maailmanneuvosto

text: KMN:n yleiskokous pidetään seitsemän vuoden välein.


title: Kirkkojen maailmanneuvosto

text: Yleiskokousten välisenä aikana toimintaa johtaa KMN:n keskuskomitea, johon kuuluu 158 jäsentä ja joka kokoontuu noin vuoden välein. Komiteaan kuuluu muun muassa jatkuvasti toimivat toimeenpaneva komitea, ohjelmakomitea ja talouskomitea. Suomessa KMN:n kumppanina toimii Suomen ekumeeninen neuvosto.


title: Kirkkojen maailmanneuvosto

text: Kirkkojen maailmanneuvoston keskuskomiteassa on neljä suomalaista. Brasilian Porto Alegren kokouksessa 2006 keskuskomitean jäseniksi valittiin Lapuan hiippakunnan piispa Simo Peura ja vs. suunnittelija Aaro Rytkönen Suomen luterilaisesta kirkosta. Suomen ortodoksisesta kirkosta jäseniksi tulivat isä Heikki Huttunen ja teologian maisteri Outi Vasko.


title: Basileios Suuri

text: Basileios Suuri (, eli noin vuosina 330–379, tunnetaan myös nimellä Basileios Kesarealainen) oli kreikkalainen kirkkoisä, joka jatkoi Pyhän Atanasioksen työtä vakiinnuttaen ortodoksisen kirkon opin ja vastustaen areiolaisuutta.


title: Basileios Suuri

text: Basileios syntyi Kappadokian Kesareassa hurskaaseen perheeseen ja opiskeli Ateenassa. Opintojensa jälkeen Basileios toimi muun muassa puhetaidon opettajana, mutta luopui urastaan. Hänen yhtenä tärkeimpänä työnään voidaan pitää hänen laatimiaan luostarisääntöjä.


title: Johannes Khrysostomos

text: Johannes Khrysostomos ("Kultasuu"), usein suomessa myös muodossa Johannes Krysostomos, (347–407) oli yksi kuuluisimmista Konstantinopolin piispoista ja kreikkalaisista kirkkoisistä.


title: Johannes Khrysostomos

text: Johannes syntyi Antiokiassa ja toimi aluksi lakimiehenä. Vihkiydyttyään munkiksi Johannes kilvoitteli kuusi vuotta munkkina ja ryhtyi sitten diakoniksi ja papiksi. Hänet valittiin Konstantinopolin piispaksi vuonna 398, ja tehtävässään hän usein ja toistuvasti arvosteli pääkaupungin ja hovin kevytkenkäistä elämää sekä papiston heikkoa moraalia. Keisari erotti hänet virastaan useita kertoja. Hänet karkotettiin vuonna 404 valtakunnan itäosiin Cucusukseen (nykyinen Göksun Turkissa) ja määrättiin vuonna 407 siirtymään Pitsundaan Mustanmeren rannalle, jonne matkalla hän kuoli.


title: Johannes Khrysostomos

text: Hänet tunnetaan muun muassa hänen nimeään kantavasta ortodoksisen kirkon liturgiasta, jälkeen jääneistä useista saarnoistaan ja kirjeistään.


title: Johannes Khrysostomos

text: Muun muassa W. A. Mozart on nimetty Johannes Khrysostomoksen mukaan (koko nimi Joannes Chrysostomos Wolfgangus Theophilus Mozart).


title: Johannes Khrysostomos

text: Johanneksen kirjallinen tuotanto oli erittäin laaja. Häneltä on säilynyt opetuspuheita useista Raamatun kirjoista, oraatioita, kirjeitä, teos pappeudesta, katekeesejä sekä useita muita teoksia. Patrologia Graecan niteisiin 47–64 on koottu Johanneksen säilyneet teokset.


title: Eskimo-aleuttilaiset kielet

text: Eskimo-aleuttilaiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Grönlannissa, Kanadassa, Alaskassa ja Itä-Siperiassa. Kielikunnasta käytetään toisinaan myös nimiä eskaleuttilaiset kielet ja eskimolais-aleuttilaiset kielet. Eskimo-aleuttilaiset kielet luokitellaan toisinaan paleosiperialaisten kielten ryhmään, vaikkakaan siihen kuuluvien eri kielikuntien keskinäistä sukulaisuutta ei ole pystytty osoittamaan.


title: Eskimo-aleuttilaiset kielet

text: Eskimo-aleuttilaiset kielet koostuvat kahdesta kieliryhmästä, jotka ovat eskimokielet ja aleuttilaiset kielet. Tarkempi kielten luokittelu on alla.


title: Eskimo-aleuttilaiset kielet

text:
Eskimokielet
Aleuttilaiset kielet


title: Eskimo-aleuttilaiset kielet

text: Aleuttilaiset kielet ja eskimokielet erkaantuivat toisistaan noin 2000 eaa. Eskimokielet puolestaan jakaantuivat kahteen haaraan noin vuonna 1000 jaa.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitos (, ), lyhenteeltään "RVL", on Suomessa sisäministeriön alainen sotilaallisesti organisoitu sisäisestä turvallisuudesta vastaava viranomainen. Sen päätehtävät ovat rajavalvonta maarajoilla sekä merialueella ja rajatarkastukset ylityspaikoilla, satamissa ja lentoasemilla. Rajavartiolaitos on esitutkintaviranomainen, joka tutkii havaitsemansa toimialaansa liittyvät rikokset. Niitä ovat rajaylitykseen, laittomaan maahantuloon ja väärennöksiin liittyvä rikollisuus. Tarpeen mukaan se hoitaa myös tulli- ja poliisiviranomaisten tehtäviä. Rajavartiolaitos osallistuu myös pelastustoimiin merellä ja erämaissa. Meripelastuspalvelun johtaminen, järjestelyt ja suorittaminen on eräs Rajavartiolaitoksen näkyvimpiä tehtäviä. Näitä tehtäviä se suorittaa merivartiostojen vartiolaiva- sekä venekalustolla sekä vartiolentolaivueen meripelastushelikopterein. Schengenin sopimuksen myötä varsinainen rajavalvonta on keskittynyt lähinnä sopimuksen kattaman alueen ulkorajalle. Suomessa tämä tarkoittaa Venäjän-vastaista rajaa ja Helsinki-Vantaan lentoasemaa, jossa Suomella on ulkorajaa noin kahdensadan valtion kanssa. Rajavartiolaitoksen palveluksessa on noin 2 700 henkilöä.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitoksen 17. päällikkönä aloitti syyskuussa 2018 kenraaliluutnantti Ilkka Laitinen.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text:
Rajavartiolaitos perustettiin 21. maaliskuuta 1919 valvomaan Suomen rajoja, painopisteenä Neuvosto-Venäjän vastainen raja. Sen henkilöstö muodostui puolustusvoimien palveluksesta siirtyneistä jääkäriupseereista ja aliupseereista sekä varusmiehistä. Alusta asti palvelukseen otettiin myös värvättyä miehistöä. Toiminnan painopisteenä oli levottoman rajan vartiointi ja tuolloin yleisten laittomien rajanylitysten estäminen. Väestö ei raja-alueilla pitänyt rajalinjaa merkityksellisenä ja ylitti rajaa vapaasti. Erityisesti Lapissa olosuhteet olivat 1920-luvun taitteessa erittäin levottomat. Muun muassa vuonna 1922 ns. läskikapinan yhteydessä suomalaisten punaupseerien joukko perusti Värriöllä tukkityömaan miehistä n. 300-miehisen sotilasosaston, joka ryösti erään rajavartioaseman ja poistui kenenkään estämättä Venäjälle. Vähäisempää rajan pinnan tiedustelutoimintaa esiintyi huomattavasti.
Rajavartiolaitoksen tehtäviin oli alusta lähtien kuulunut osallistuminen maanpuolustukseen, mutta Suomen kohottaessa puolustusvalmiuttaan 1930-luvulla rajavartiostojen valmiustehtäviä lisättiin ja niiden vahvuutta kohotettiin. Vuonna 1931 Rajavartiolaitos vakinaistettiin säätämällä siitä lailla. Asetuksella määriteltiin Salmin, Joensuun, Kainuun ja Lapin rajavartiostot. Väliaikaiseksi jäi tuolloin Kannaksen rajavartiosto. Sitä koskeva uudistus tapahtui vuonna 1936.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Merivartiolaitos perustettiin vuonna 1930 torjumaan kieltolain aiheuttamaa laajamittaista salakuljetusta. Laitoksen tehtäviksi määriteltiin asetuksessa "ylläpitää järjestystä ja turvallisuutta" erikseen määrättävillä merirajan alueilla sekä Laatokalla. Se käytti toimintaansa höyrykäyttöisiä vartiolaivoja ja moottoriveneitä, joista tärkeimpiä olivat nopeakulkuiset vartiomoottoriveneet. Merivartiolaitoksella oli jo suunnitteluvaiheesta lähtien myös maanpuolustuksellinen tehtävä. Sodan aikana merivartiostot toimivat osana laivastoa. Merivartiolaitos yhdistettiin Rajavartiolaitokseen vuonna 1945.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Talvisotaa edeltävänä aikana neuvostoliittolainen rajavartiosto avasi tulen Raasulissa suomalaista rajavartiopartiota vastaan, jossa loukkaantui rajavartija Jussi Huhtamäki 22. tammikuuta 1938. Hän kuoli haavoittuneena vammoihinsa myöhemmin sairaalassa. Neuvostoliiton raja-asiamies oli kahdesta tätä ennen ilmoittanut, että suomalaisten tarkistuslatu kulkee Suomen ja Neuvostoliiton rajalinjan ylitse, mutta näitä huomautuksia ei oltu toimitettu eteenpäin Kannaksen rajavartiostoon, minkä seurauksena vastaisuuden varalta Suomen raja-asiamiehen tehtävät siirrettiin Kannaksen rajakomendantille. Niin ikään 22. tammikuuta 1938 oli Vammelsuun edustalla otettu kiinni kaksi kalastajaa, joista toinen oli ollut Neuvostoliiton puolella. 25. tammikuuta 1938 neuvostoliittolaisella moottorikelkalla oli otettu suomalaiskalastajan saalis Suomen ulkoasiainministeriön näkemyksen mukaan kansainvälisten vesialueden alueella Jukkolassa. 10. helmikuuta 1938 neuvostoliittolaiset lentokoneet loukkasivat Suomen ilmatilaa lentämällä Rajajoen rautatieradan suuntaisesti Terijoen kasarmien yli Tyrisevän kautta Suomenlahdelle. Neuvostoliittolaiset ylittivät Suomen merirajaa 12. helmikuuta 1938 Terijoella. 17. helmikuuta 1938 neuvostoliittolaiset ottivat kiinni kaksi kalastajaa Seivästön ja Seiskarin läheiseltä alueelta.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Talvi- ja jatkosodan aikana rajavartiostot muodostivat rajapataljoonia, myöhemmin rajajääkäripataljoonia ja osallistuivat taisteluihin muun armeijan rinnalla. Jatkosodan päätyttyä rajalle sijoitetut armeijan yhtymät hoitivat rajavartiointia 1. joulukuuta 1944 saakka, jolloin rajavartiointi siirtyi takaisin Rajavartiolaitoksen vastuulle.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Jatkosodan sotatoimien päättyessä aselepoon rajajääkäripataljoonat vetäytyivät rajalle ja aloittivat samalla sen vartiointi- ja varmistustehtävät. RjP 1 toimi Kaakkois-Suomessa, RjP 2 välillä Imatra - Kitee, RjP 3 Ilomantsista Tohmajärvelle sekä RjP 6 Pielisjärveltä Kuhmoon. Rajajääkäriprikaati toimi ensin ylipäällikön reservinä ja tämän jälkeen III armeijakunnalle alistettuna, keskeisenä tehtävänään varmistaa suomalaisten saksalaisilta valtaamia alueita Lapin sodan tapahtumien edetessä.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Sodan jälkeen toiminnan painopiste oli rajavartioinnissa ja sotilaallisen kyvyn voimakkaassa kehittämisessä. Tähän syynä oli vallinnut sodan tai sisäisen levottomuuden uhka. Vasta vuoden 1947 jälkeen toimintaa alettiin kehittää rauhan ajan rajavartiointia painopisteenä pitäen. Merkittävänä ongelmana oli miehistöaineksen epätasaisuus, johon vaikuttivat huono palkkaus ja heikot työolot. Porkkalan rajavartiostossa vuonna 1948 tehdyn kyselyn mukaan rajajääkärit kokivat asemansa ristiriitaisena: vaikka he olivat työsuhteessa valtioon, heitä kohdeltiin esimiesten taholta kuin varusmiehiä.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Valtiovallan alettua suunnata entistä enemmän varoja maanpuolustukseen 1960-luvulla Rajavartiolaitoksen kalusto alkoi kehittyä, samalla kun rajavartioinnista tuli houkutteleva ammatti kuihtuvien syrjäseutujen nuorisolle. Seuranneet vuosikymmenet ovat olleet tasaista kehitystä, jota on leimannut 1990-luvulla työn monipuolistuminen. Erityisesti rajatarkastuksien siirtyminen Rajavartiolaitokselle on ollut merkittävä uusi tehtävä. Länsirajan valvontaa on voitu keventää ja virkoja onkin siirretty Kaakkois-Suomen rajavartiostoon ja Suomenlahden merivartiostoon.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text:
Tärkein yksittäinen nimistömuutos on ollut 1990-luvun alussa toteutettu rajavartiokomppanioiden nimeäminen rajavartioalueiksi. Samassa yhteydessä lakkautettiin yli sata Rajavartiolaitoksen toimipistettä. Merivartiostot ovat 1980-luvulta alkaen saaneet myönteistä näkyvyyttä, kun meripelastustoiminnan päävastuu on siirtynyt niille.
Rajavartiolaitos koostuu esikunnasta, Raja- ja merivartiokoulusta sekä seitsemästä hallintoyksiköstä, jotka toteuttavat käytännön rajavalvontaa:Hallintoyksiköt ovat resursseiltaan itsenäisiä toimijoita. Hallintoyksikön toimialue on useiden kihlakuntien laajuinen ja se tekee tiivistä yhteistyötä alueensa muiden viranomaisten kanssa. Tavallisia yhteistyötahoja ovat syyttäjä, poliisi ja tulli. Hallintoyksikön päällikkö johtaa varsin itsenäisesti vuosittain saamillaan resursseilla. Vartiolentolaivuetta lukuun ottamatta hallintoyksiköt jakautuvat edelleen raja- tai merivartioalueisiin, laivayksiköihin sekä Helsingin rajatarkastusosastoon, joilla on alaisinaan yhteensä 63 vartioasemaa ja muuta yksikköä kuten johtopaikkoja.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitos on sisäministeriön alainen hallinnollisissa asiossa, mutta sen sotilaskäskyasiat, mm. upseerinimitykset, kuuluvat presidentin toimivaltaan. Mahdollisen kriisin sattuessa rajavartiolaitos voidaan liittää osittain tai kokonaan Puolustusvoimiin. Todennäköistä on, että liitos tehtäisiin mahdollisimman myöhään - jos lainkaan - sillä ainakin Puolustusvoimien entisen asessorin Kaarina Buure-Hägglundin mukaan Puolustusvoimiin liitetyt rajavartiolaitoksen osat menettäisivät toimivaltuutensa.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitoksessa annetaan varusmieskoulutusta kolmella paikkakunnalla: Imatralla erikoisrajajääkärikoulutusta sekä Onttolassa ja Ivalossa sissi- ja tiedustelukoulutusta. Koulutukseen pääsyn edellytyksenä on hyvä fyysinen kunto. Tyypillisesti Lapin ja Pohjois-Karjalan rajavartiostojen varusmiehet, rajajääkärit, koulutetaan sissi- ja tiedustelutoimintaan, joka olisi rajavartiostojen tehtävä laajamittaisen maahanhyökkäyksen sattuessa niillä alueilla, jotka ovat vihollisen hallussa. Lisäksi rajajääkäreille koulutetaan perusteet kriisiolojen rajavartioinnista vakinaisen henkilökunnan apuna. Raja- ja merivartiokoulun varusmiehet, erikoisrajajääkärit, koulutetaan Imatran Immolassa. Erikoisrajajääkärikomppaniaan hakeudutaan valintakokeiden kautta.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Vuonna 2005 tehdyllä sisäasiainministeriön päätöksellä Kainuun rajajääkärikomppania lakkautettiin 1. heinäkuuta 2007 ja Lapin rajavartioston Ivalon rajajääkärikomppania supistettiin rajajääkäriosastoksi.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Syyskuun 2005 alusta astui voimaan uusi rajavartiolainsäädäntö, joka laajentaa Rajavartiolaitoksen valtuuksia ja toiminta-aluetta. Aikaisemmin rajavartiolaitoksen toimivaltuudet olivat voimassa ainoastaan sen valvonta-alueella, joka käsitti lähinnä rajaseudun kunnat ja merten rannikot taajamien ulkopuolella. Uudessa lainsäädännössä toimivaltaa ei ole rajattu alueellisesti vaan tehtävän mukaan. Rajavartiolaitokselle on annettu oikeus toimia siellä, missä tämä on tarkoituksenmukaista rajaturvallisuuden ylläpitämiseksi.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitoksella on rajavartiolaissa määritetyt toimivaltuudet. Rajavartiomiehellä on oikeus käyttää tarpeellista voimaa järjestyksen ja yleisen turvallisuuden säilyttämiseksi tai palauttamiseksi rajanylityspaikoilla, omissa toimipaikoissaan sekä muualla, missä poliisia ei ole riittävän nopeasti saatavilla. Rajavartiolaitosta voidaan käyttää varsinaisen raja-alueen ulkopuollellakin yleisen järjestyksen palauttamiseen poikkeustilanteessa.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitoksella on oikeus myös suorittaa toimialaansa liittyvien rikosten esitutkinta ja käyttää tässä tarkoituksessa kaikkia pakkokeinoja; valeostoa ja peitetoimintaa lukuun ottamatta. Tutkinnanjohtajuus on määritelty rajavartiolain (578/2005) 46 §:ssä. Viimeisimmän rajavartiolain muutoksen (478/2010) myötä Rajavartiolaitos voi käyttää telepakkokeinoja törkeän laittoman maahantulon ja ihmiskaupan esitutkinnassa. Lakimuutoksen myötä tutkinnanjohtajista tuli pidättämiseen oikeutettuja virkamiehiä.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitoksen omaan toimintaan liittyy rajatarkastus, joka toteutetaan pelkästään rajanylitysaikeen tai rajanylityksen perusteella ilman rikosepäilyä. On huomattava, että rajatarkastuksen perusteena toimii jo aie: rajan ylitystä yrittävä henkilö voidaan tarkastaa, vaikka hän luopuisikin aikeestaan jouduttuaan rajatarkastuksen kohteeksi. Rajatarkastuksessa varmistetaan rajanylittäjän matkan laillisuus ja henkilöllisyys sekä se, että hänellä ei ole mukanaan kiellettyjä esineitä tai aineita.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Sisäministeriö voi asetuksella säätää liikkumisrajoituksen Rajavartiolaitoksen hallitsemalle alueelle tai tiloihin. Jokaisella vähintään kapteenin arvoisella rajaupseerilla on lisäksi oikeus sulkea väliaikaisesti sotilaallisessa käytössä oleva harjoitusalue.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitoksen sotilaallinen järjestys herätti vuoden 2005 rajavartiolainsäädännön uudistustyön yhteydessä keskustelua turvallisuusviranomaisten piirissä. Muissa Euroopan maissa on pääosin jo siirrytty rajapoliisiorganisaatioihin, jotka eivät ole sotilaallisesti järjestettyjä. Rajavartiolaitoksen sotilaallisuuden varjopuolena pidettiin sitä, että rajavartiomiesten sotilaskoulutus oli aikoinaan puutteellista erilaisia lainvalvontatehtäviä ajatellen. Näkemyksen toi voimakkaimmin esille Suomen poliisijärjestöjen liitto ry, joka nykyistä rajavartiolakia valmisteltaessa esitti rajavartiolaitoksen kaikkien poliisivaltuuksien poistamista. Koulutusta koskeneeseen ongelmaan on pyritty vastaamaan pidentämällä raja- ja merivartijoiden peruskurssi puolesta vuodesta vuoden mittaiseksi. Lisäksi rajaupseereiden koulutus sisältää noin vuoden mittaisen Puolustusvoimista eriytyvän jakson. Jakso sisältää toimivaltuus ja lainsäädännöllistä koulutusta. Muutoin rajavartiolaitoksen tehtäviä lainvalvonnassa on oikeastaan ainoastaan lisätty. Esimerkiksi Smash ASEM -mielenosoituksen yhteydessä joukkojenhallintaan käytettiin myös Rajavartiolaitoksen henkilökuntaa.


title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitos rekrytoi jatkuvasti uusia rajamiehiä. Rajavartijoiden rekrytoinnista vastaa Raja- ja merivartiokoulu. Uudet rajamiehet, jotka on juuri nimitetty nuoremman rajavartijan virkaan, koulutetaan Espoon Otaniemessä ja Imatralla Raja- ja merivartiokoulussa noin vuoden mittaisella rajavartijan peruskurssilla. Osa rajavartijoista suorittaa rajavartijan jatkokurssin noin 8–12 palvelusvuoden jälkeen ja mestarikurssin noin 15–17 palvelusvuoden jälkeen


title: Suomen Rajavartiolaitos

text:
Rajavartijan peruskurssille hyväksyttävän tuli vuonna 2012 olla: Rajavartiolaitoksen johtotehtävissä toimivat upseerit, jotka ovat saaneet koulutuksensa Maanpuolustuskorkeakoulun rajavartio- ja merivartio-opintosuunnilla. Palveluksessa on myös opistoupseereja, joiden koulutus on kuitenkin lopetettu. Teknisissä tehtävissä työskentelee noin 60 erikoisupseeria ja erilaisissa huolto- ja toimistotehtävissä noin 500 siviiliä. Lisäksi Rajavartiolaitoksella on pieni varusmiesten joukko kolmessa paikassa sijaitsevissa Rajajääkärikomppanioissa. Rajavartiolaitoksen liikekannallepanovahvuus on 11 600 henkilöä.
Lisäksi 30 rannikkovartiovenettä, 30 partiovenettä ja 7 ilmatyynyalusta (mm. Hovercraft-merkkisiä).


title: Grönlannin kieli

text: Grönlanti on kieli, jota puhutaan Grönlannissa. Se kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmään ja tämän inuittikielten alaryhmään.


title: Grönlannin kieli

text: Kieli jakautuu kolmeen päämurteeseen: pohjoiseen, läntiseen ja itäiseen. Läntistä grönlantia, murteista puhutuinta, jota kutsutaan nimellä kalaallisut, käytetään Grönlannin virallisena kielenä. Pohjoista murretta, inuktunia puhutaan Qaanaaqin (Thule) ympäristössä ja se on lähimpänä Kanadan inuktitutia. Grönlantia puhuu noin 54 000 ihmistä eli sillä on puhujia enemmän kuin kaikilla muilla eskimo-aleuttilaisilla kielillä yhteensä.


title: Grönlannin kieli

text: Grönlannin eskimo-aleuttilaisille kielille tyypillinen vokaalijärjestelmä sisältää kolme vokaalia: , ja . Ainoa diftongi on , joka esiintyy vain sanan lopussa. Ennen uvulaarikonsonanttia ääntyy ja ääntyy . takaistuu :ksi samassa ympäristössä. pyöristyy :ksi ennen labiaaleja. edistyy :ksi koronaalien välissä.


title: Grönlannin kieli

text: esiintyy ainoastaan joissakin murteissa ja ääntyy muuten :nä. ääntyy ennen vokaalia . Soinnittomia klusiileja ei ole; tanskalaisten lainasanojen ⟨b d g⟩ pidetään oikeinkirjoituksessa sellaisinaan mutta äännetään soinnittomina.


title: Grönlannin kieli

text: Grönlannin tavun rakenne on (K)(V)V(K), jossa K on konsonantti, V on vokaali ja V on kaksoisvokaali tai sananloppuinen . Omaperäiset sanat voivat alkaa ainoastaan vokaalilla tai konsonanteilla ; loppua ne taas voivat konsonantteihin tai harvoin . Konsonanttiklustereita esiintyy ainoastaan sanansisäisesti tavurajan yli; tällöin kaikki konsonanttiklusterin konsonantit ovat soinnittomia nasaaleja lukuun ottamatta.


title: Grönlannin kieli

text: Grönlanti on polysynteettinen kieli. Yhdyssanoja ei juurikaan ole, vaan ilmaukset rakennetaan erilaisten johdinten avulla. Kielessä on kaksi produktiivista sanaluokkaa: substantiivit ja verbit. Kumpikin niistä jakautuu transitiiviseen ja intransitiiviseen luokkaan. Persoonia on neljä: ensimmäinen, toinen, kolmas ja refleksiivinen. Kieliopillisia lukuja on kaksi: yksikkö ja monikko. Toisin kuin inuktitutissa, kaksikkoa ei ole. Verbeillä on kahdeksan tapaluokkaa: indikatiivi, partisipiaali, imperatiivi, optatiivi, konditionaali, interrogatiivi, kausatiivi ja kontemporatiivi. Useita näistä käytetään vain sivulauseissa, mutta muotonsa puolesta ne ovat finiittisiä verbimuotoja. Sijamuotoja on kahdeksan: absolutiivi, ergatiivi (jolla on myös genetiivin funktio), ekvatiivi, instrumentaali, lokatiivi, allatiivi, ablatiivi ja prolatiivi. Transitiivisilla substantiiveilla on possesiivinen taivutus.


title: Grönlannin kieli

text: Tanskalainen kielitieteilijä Rasmus Rask on esittänyt, että grönlannin kieli on sukua uralilaisille kielille, mitä ei ole kuitenkaan kyetty todistamaan.


title: Athanasios Suuri

text: Athanasios Suuri eli Athanasios Aleksandrialainen (joskus "Atanasios"; ; noin 298–373) oli yksi kuuluisimmista alkukristillisen ajan suurista kirkkoisistä, joka kunnostautui erityisesti areiolaisuutta vastaan käydyssä kiistelyssä. Hän puolusti voimakkaasti oppia Isän ja Pojan yhdestä olemuksesta.


title: Athanasios Suuri

text: Ortodoksinen kirkko on antanut Athanasiokselle lisänimen Ortodoksisuuden isä, ja kirkko kunnioittaa Athanasiosta hänen kirkollisena muistopäivänään 18. tammikuuta.


title: Athanasios Suuri

text: Athanasios osallistui Aleksandrian piispan Aleksandroksen sihteerinä Nikean ensimmäiseen yleiseen eli ekumeeniseen kirkolliskokoukseen ja herätti huomiota erinomaisella väittelytaidollaan. Vuonna 328 Aleksandros kuoli ja Athanasios valittiin hänen seuraajakseen. Muutaman vuoden päästä keisari Konstantinus määräsi että areiolaiset on otettava takaisin kirkon yhteyteen, mutta Athanasios kieltäytyi. Siitä seuranneiden levottomuuksien vuoksi Konstantinus karkotti Athanasioksen Egyptistä ja hänet lähetettiin Trierin piispaksi.


title: Athanasios Suuri

text: Konstantinuksen kuoltua 337 Athanasios palasi Aleksadriaan. Paavi Julius kutsui hänet kuitenkin pian Roomaan, jottei hän aiheuttaisi kaupungissa jälleen levottomuuksia. Hän palasi Aleksandriaan uudelleen 346 juhlasaatossa, mutta joutui pakenemaan kaupungista kymmenen vuotta myöhemmin syttyneissä levottomuuksissa areiolaisten kanssa. Athanasios vetäytyi erämaahan, jossa hän vaelsi erakkoyhteisöstä toiseen kymmenen vuoden ajan.


title: Athanasios Suuri

text: Pakonsa aikana Athanasios kirjoitti useita kirjeitä Nikean uskontunnustuksen puolesta. Hän yritti palata Aleksandriaan kahdesti joutuen molemmilla kerroilla poistumaan kaupungista. Vuonna 366 Athanasios saapui kuudennen kerran Aleksandriaan, ja hän sai pitää siellä piispanvirkansa kuolemaansa 373 saakka.


title: Athanasios Suuri

text: Athanasioksen yksi suurimmista kirjallisista töistä on erämaaisä Antonios Suuren pyhimyselämäkerran "Antonios Suuren elämä" kirjoittaminen. Athanasios tutustui Antoniokseen oleskellessaan erämaaluostareissa. Elämäkerta käännettiin useille kielille ja se on aikakautensa merkittävimpiä hengellisiä klassikoita.


title: Athanasios Suuri

text: Athanasioksen uskontunnustus on nimetty Athanasioksen mukaan. Se on kuitenkin todellisuudessa läntistä alkuperää ja latinankielinen.


title: Jäätelö

text: Jäätelö on perinteisesti maitopohjainen jäädytetty jälkiruoka. Jäätelön valmistuksessa käytetään nykyään maitorasvan ja -proteiinin vaihtoehtona myös kasvirasvaa, tofua tai viljoja. Jäätelöitä voidaan valmistaa lukemattomia eri makuja, joita ovat muun muassa vanilja, mansikka, päärynä ja suklaa. Ennen pakastimien keksimistä jäätelö oli tuote, jota tarjoiltiin vain erikoistilaisuuksissa. Pakastimien yleistyttyä jäätelöstä tuli arkinen herkku.


title: Jäätelö

text: Suomessa kulutetaan jäätelöä henkeä kohti mitattuna Euroopassa eniten, vuosittain noin 13 litraa.


title: Jäätelö

text: Suomen suurin markkinaosuus oli vuonna 2008 Nestlén tuotemerkillä Valiojäätelö ja toiseksi suurin Arla Ingmanilla.


title: Jäätelö

text: Jäätelön keksijästä tai alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta tuhansia vuosia sitten Kiinassa ja Välimeren maissa valmistettiin jäädytettyjä juomia, joista sanotaan jäätelön saaneen alkunsa.


title: Jäätelö

text: Jäätelön koneellinen valmistus aloitettiin 1846 ja vuonna 1851 valmistus teollistettiin.


title: Jäätelö

text: Suomessa ensimmäiset jäätelökokeilut tehtiin 1900-luvun alussa. Vuonna 1922 italialainen Magin perhe perusti ensimmäisen jäätelönvalmistuslaitoksen, Helsingin jäätelötehtaan. Suomen ensimmäinen jäätelöbaari avattiin Lasipalatsissa 1936.


title: Jäätelö

text: Nykyisen kaupallisen jäätelön kiinteästä osasta tavallisesti 55–64 % on vettä. Loppu koostuu rasvasta ja maku- sekä makeutusaineista. Kotona tehtävään jäätelöön laitetaan usein kananmunaa, jotta rakenne pysyisi hyvänä myös silloin, kun jäätelö hiukan sulaa. Tehdasjäätelöissä käytetään usein muita sakeuttamisaineita.


title: Jäätelö

text: Suomessa jäätelöä saa nimittää:


title: Jäätelö

text: Kasvirasvajäätelö saatetaan mieltää nimensä perusteella terveellisemmäksi kuin kerma- tai maitojäätelö. Kasvirasvajäätelöiden valmistusaineena on kuitenkin rasvahappokoostumukseltaan edullisina pidettyjen kasviöljyjen sijasta pääasiassa tyydyttyneitä ja transrasvahappoja sisältävä, osittain kovetettu tai kovetettu kasviöljy tai -rasva.


title: Jäätelö

text: Laktoosi-intolerantit, maitoallergiset ja vegaanit voivat syödä soijapohjaista tofu-jäätelöä tai kaurasta tehtyä kaurajäätelöä. Markkinoilla on myös vähälaktoosisia ja laktoosittomia maitopohjaisia jäätelöitä. Sorbetissa on hedelmä- tai marjasosetta, ja joskus siinä saattaa olla käytetty kananmunaa tai maitoproteiinia.


title: Jäätelö

text: Jäätelö tarjoillaan yleensä vohvelitötterössä tai jälkiruoka-astiassa. Välipalana syötävä jäätelö voi olla myös kääreessä tai pahvipakkauksessa.


title: Jäätelö

text: Jäätelöstä on kehitetty erilaisia ruokalajeja, kuten uunijäätelö, jossa useimmiten laitetaan sokerikakkupohjan päälle jäätelöä, marjoja tai hedelmiä sekä marenkikuorrutus. Banana Split on jäätelöstä tehtävä jälkiruoka, joka nimensä mukaisesti sisältää banaania. Jäätelön ja banaanin lisäksi se sisältää usein kermavaahtoa, ananasta, vohvelia, mansikoita, pähkinöitä, suklaakastiketta ja kirsikoita. Esimerkiksi Aasiassa jäätelöä tarjotaan friteerattuna. Jäätelöstä, maidosta, suklaasta, marjoista ja hedelmistä voi tehdä myös pirtelöä.


title: Jäätelö

text: Italiassa jäätelön (, ’jäätelö’ tai ’jäätynyt’ < ) rasvapitoisuus on huomattavasti alhaisempi kuin perinteisen kermajäätelön, sillä sen pohja on enimmäkseen maitoa. Jäätelön pohjaan vatkataan myös vähemmän ilmaa, jonka johdosta sen rakenne on huomattavasti tiiviimpi. Muuten perusaineet ovat samat: maito tai kerma, sokeri ja kananmunan keltuaiset. Jäätelön pohja kypsennetään ja kirnutaan jäätelökoneessa tasaiseksi. Se on harvemmin teollinen tuote vaan useimmiten käsityönä tehty. Se tarjoillaan hivenen pehmeänä.Itsenäisen Suomen ensimmäisiin jäätelönvalmistajiin kuuluivat italialaisen Magin perheen vuonna 1922 perustama Helsingin jäätelötehdas ja samana vuonna perustettu Suomen Eskimo sekä vuosina 1928–2002 toiminut Pietarsaaren jäätelötehdas.


title: Basileios

text: Basileios () on kreikkalainen nimi. Se on johdettu kreikan sanasta "basileus", joka tarkoittaa kuningasta. Tätä nimeä kantoivat muun muassa:


title: Kolmas osapuoli

text: Kolmannella osapuolella tarkoitetaan tahoa, joka on kahden osapuolen välisessä suhteessa ulkopuolinen, mutta kuitenkin jotenkin osallistuu siihen. Esimerkiksi yksityishenkilö voi ostaa joltain valmistajalta laitteen. Tällöin ostaja ja valmistaja ovat kaksi ensimmäistä osapuolta. Monien laitteiden valmistajat myyvät niihin erikseen myös valmistamiaan lisävarusteita. Laitteen ostaja voi kuitenkin päättää ostaa lisävarusteen joltain muulta valmistajalta. Tämä valmistaja on kolmas osapuoli.


title: Kolmas osapuoli

text: Videopeleissä kolmannella osapuolella (englanniksi "3rd party") tarkoitetaan jonkun muun kuin varsinaisen lisenssiomistajan valmistamaa tuotetta. Käsite on tuttu videopeleissä jossa johonkin pelisarjaan tehdään peli joka poikkeaa sen pääasiallisesta genrestä. Tällöin peliyhtiö tai julkaisija yleensä lisensoi tuotteen ulkopuoliselle kehittäjälle joka on yleensä erikoistunut tietyn genren peleihin.


title: Kolmas osapuoli

text: Esimerkiksi LucasArts'in Star Wars FPS-pelit ("Jedi Knight" -sarja) on kehittänyt "Raven Soft" joka on erikoistunut laadukkaiden FPS-pelien tekoon. 3rd Party käsitteen alakäsitteenä voidaan pitää 2nd Partyä joka on periaatteessa julkaisijan tai lisenssinomistajan alaisuudessa toimiva, mutta silti erillinen kehittäjä. Jälleen kerran LucasArts'in "Rogue Squadron"-avaruuslentopelit ovat sen sisäisen ryhmän, "Factor 5:n" kehittämiä.


title: Modaus

text: Modaus (, lyhennetty sanasta "modifying") on laitteistojen tai ohjelmistojen muokkaamista siten, että saavutetaan ominaisuuksia tai toimintoja, joita alkuperäinen valmistaja ei ole suunnitellut. Autojen modaamista kutsutaan myös tuningiksi eli "tuunaukseksi".


title: Modaus

text: DVD-soittimia ja pelikonsoleita modataan usein aluekoodijärjestelmän ohittamiseksi; tällöin laitteessa on mahdollista käyttää muilta alueilta hankittuja levyjä ja pelejä. Osa pelikonsolimodauksista mahdollistaa myös laittomasti kopioitujen pelien pelaamisen. Modatuilla laitteilla voidaan käyttää emulaattoreilla esimerkiksi muille alustoille tarkoitettuja tuotteita. Elektroniikan omatoiminen modaaminen ei ole laitonta, mutta se rikkoo usein käyttöehtosopimusta ja vähintäänkin raukaisee tuotteen takuun.


title: Modaus

text: Tietokoneiden modauskulttuuriin kuuluu muun muassa koteloiden maalaaminen, valojen ja ikkunoiden asentaminen koteloon sekä koneen suorituskyvyn parantaminen ylikellottamalla ja erilaisia lisäjäähdyttimiä asentamalla.


title: Modaus

text: Autoista ja moottoripyöristä pyritään muokkamaan usein näyttävämpiä kuin tehdastuotetut. Autoihin voidaan vaihtaa esimerkiksi etu- ja takapuskurit sekä erilaisia listoja ja maalauksia.


title: Modaus

text: Ensimmäisiä modauskulttuuria synnyttäneitä videopelejä olivat id Softwaren "Doom" ja "Quake", mutta ahkerimmin modausta on harrastettu "Half-Lifen" pohjalta. Yksi "Half-Lifen" modi, terrorismin vastaiseen sotaan sijoittuva "Counter-Strike", saavutti niin suuren suosion, että Valve Corporation teki siitä kaupallisen julkaisun. Modauskulttuuri jatkaa elämäänsä nykyäänkin lukuisten faniprojektien tukemana lukemattomissa peleissä.


title: Modaus

text: "Half-Life 2":n Source-pelimoottorilla on tehty paljon pelejä, esimerkiksi "" ja "Black Mesa"


title: Modaus

text: Tietokoneen modauksessa tietokoneesta yritetään saada ulkoisesti näyttävämmän näköinen muokkaamalla sen koteloa. Yleisimpiä modaustapoja ovat erilaisten valojen (kuten katodivaloputkien ja LED-valojen) asentaminen ja tietokoneen kotelon maalaus sekä ikkunan asentaminen kotelon sivupaneeliin. Modifionti on varsin arvostettua LAN-tapahtumia kiertävien keskuudessa. Tietokonetta voidaan modata myös hiljaisempaan ja yksinkertaisempaan suuntaan näyttävien tehostemuokkausten ynnä muiden sellaisten sijaan.


title: Baha’ullah

text: Baha’ullah (myös kirjoitusmuodossa Bahá'u'lláh, , Mirza Husain Ali Nuri; 12. marraskuuta 1817, Teheran, Persia – 29. toukokuuta 1892, Akko, Palestiina) oli bahai-uskonnon perustaja ja johtohenkilö. Hän oli pitkäaikainen baabilaisen uskonnollisen liikkeen seuraaja, kunnes sen johtohenkilö Bab teloitettiin vuonna 1850. Testamentin seurauksena Baha’ullahin veli nimitettiin liikkeen johtoon ja koko liike painui vuosiksi maan alle. Vankilavuosinaan Baha’ullah koki uskonnollinen näyn vuonna 1852, jonka mukaan hän oli ”se, jonka Jumala oli tuova esille”. Vuonna 1863 vankilasta vapautunut ja Bagdadiin karkotettu Baha’ullah ilmoitti olevansa uuden ilmoituksen tuoja Ridvanin puutarhassa. Baabilaisten pääosa päätti seurata Baha’ullahia.


title: Baha’ullah

text: Baha’ullah vietti lyhyitä aikoja maanpakolaisuudessa Istanbulissa ja Adrianopoliissa, päätyen lopulta loppuelämäkseen Akkoniin Palestiinaan. Siellä hän kirjoitti valtaosan kirjoistaan, joista Kaikkein pyhin kirja (Kitab-i-Aqdas), oli uraauurtava teos bahaille. Käytännössä Baha’ullah perusti oppinsa baabilaisuuteen, mutta lisäsi uusina oppina jumalan, uskontojen ja ihmiskunnan ykseyden. Samaten tulivat opit maailmanrauhasta, sukupuolten välisestä tasa-arvosta, oppimisoikeudesta ja tieteiden arvostamisesta. Baha’ullahin aikana uskonto vahvistui ja levisi ympäri Lähi-itää. Myöhemmin bahait näkivät Baha’ullahin viimeisenä profeettana ketjusta, joka ulottuu aina Abrahamista, Krishnasta, Buddhasta, Jeesuksesta, Muhammadista ja Babista saakka.


title: Baha’ullah

text: Mirza Husain Ali Nuri, myöhemmältä nimeltään Baha’ullah, syntyi persialaiseen aatelissukuun vuonna 1817. Hänen isänsä oli korkea virkamies, visiiri, Qajarin kuninkaan Faith Ali Shahin aikana. Yläluokkaisuutensa mukaisesti Baha’ullah sai tiettyihin aineisiin rajoittuvan kotiopetuksen. Hän opiskeli ratsastusta, miekkailua, runoutta ja kalligrafiaa, mutta ei uskontoa erityisemmin.


title: Baha’ullah

text: Vuonna 1844 Baha’ullah liittyi 27-vuotiaana uskolliseen liikkeeseen, baabilaisuuteen. Bab oli tuolloin astunut liikkeen johtoon vain kolme kuukautta aikaisemmin. Miehet eivät koskaan tavanneet vaan pysyivät yhteydessä kirjeenvaihdon perusteella. Babin kuoltua baabilaisuus painui maan alle. Liikkeen johtajaksi nousi maltillinen Baha’ullahin nuorempi velipuoli Subh-i azal, jonka johdolla baabilaisuus etääntyi aiemmasta radikaalisuudestaan. Ensimmäiset kaksi vuotta Baha’ullah pysyi taka-alalla.


title: Baha’ullah

text: Vuonna 1852 šaahi Nasiraddania vastaan tehtiin murhayritys. Tapahtuman johdosta koko baabilaisuus joutui vainon alle. Baha’ullahilla ei ollut asian kanssa mitään tekemistä, mutta hän ilmoittautui viranomaisille välttääkseen epäluuloja. Hän joutui saman tien neljäksi kuukaudeksi vankilaan. Oikeudenkäynnissä Baha’ullah tuomittiin elinkautiseen vankeuteen, mutta hänen korkea-arvoiset suojelijansa onnistuivat muuttamaan tuomion maastakarkotukseksi.


title: Baha’ullah

text: Huhtikuussa 1853 Baha’ullah karkotettiin yhdessä veljensä kanssa Osmanien valtakuntaan kuuluvaan Bagdadiin. Tältä ajalta ajoittuivat veljesten väliset riidat. Vuonna 1854 Baha’ullah vetäytyi yksin Kurdistaniin, missä hän viipyi seuraavat kaksi vuotta. Erakkovuosinaan Baha’ullah tutustui islamin mystiseen suuntaukseen suufilaisuuteen ja tuolta ajalta ovat peräisin hänen suufilaisvaikutteiset esoteeriset kirjoitukset. Samaan aikaan baabilaisen liikkeen Subh-i azalin syrjäänvetäytyvä johtamistapa herätti kasvavaa arvostelua. Käytännössä Baha’ullahista tuli heti Bagdadiin paluun jälkeen baabilaisten johtaja, koska Subh-i azal pysyi pitkälti piilossa. Vuoteen 1866 mennessä Baha’ullah oli saanut liikkeen enemmistön taakseen. Tällöin syrjäytetyn veljen Subh-i azalin pieni kannattajakunta muodosti oman uskonnollisen liikkeensä, azalit.


title: Baha’ullah

text: Bagdadissa toimiessaan organisoi hajanaiseen liikkeen ja aloitti aktiivisen lähetystyön. Hän oli kirjallisesti tuottelias ja nosti baabilaisuuden uudelle tasolle. Hän kirjoitti runsaasti runoelmia, mutta myös selkeitä ja tavalliselle lukijalle avautuvia proosateoksia. Hänen tärkein teoksensa oli vuonna 1862 kirjoitettu Varmuuden kirja "(Kitab al-Iqan)", joka käsitteli opillisia ja historiallisia kysymyksiä baabilaisuuden näkökulmalta. Baha’ullahin johtama baabilaisuus kasvoi nopeasti vuoden 1860 jälkeen. Persian vallanpitäjät huolestuivat tilanteesta ja painostivat Osmanien valtakuntaa siirtämään liikkeen kannattajat kauemmaksi. Baha’ullahin kannattajat siirrettiin ensin Istanbuliin elokuussa 1863 ja tämän jälkeen Edirneen saman vuoden joulukuussa.


title: Baha’ullah

text: Viimeistään vuonna 1866 Baha’ullah ilmoitti julkisesti, että hän oli Babin mainitsema "Se, jonka Jumala tuo esiin". Tosin hänen väitetään esittäneen asian lähipiirilleen jo vuonna 1863, saatuaan ilmestyksen Bagdadin Ridvanin puutarhassa. Baha’ullahin ilmoituksen jälkeen liike hajosi kolmeen osaan: enemmistön Baha’ullahin kannattajiin, vähemmistön Subh-i azalin kannattajiin "(azalit)" sekä neutraaleihin "(bayanit)". Viimeksi mainittu hajosi pian. Bahait ja azalit joutuivat pysymään viranomaisten vuoksi Edirnessä vuoteen 1868 asti. Tällöin valtaosa bahaista siirrettiin Akkoon, kun vastaavasti azalit siirrettiin Kyprokselle.


title: Baha’ullah

text: Akkonissa Baha’ullah joutui aluksi suhteellisen tiukkaan vankeuteen vuosina 1868–1870. Tämän jälkeen hänet siirrettiin kotiarestiin, mistä hän saattoi johtaa liikettä. Osmanit antoivat toiminnan jatkua, koska sen katsottiin heikentävän perivihollisen Persian sisäistä yhtenäisyyttä. Baha’ullahin eläessä bahai tekivät pyhiinvaelluksia hänen luokseen. Kotiarestin pitkittyessä Baha’ullah vetäytyi syrjään käytännön johtamisesta ja antoi tilaa pojalleen Abbas Efendille eli Abdulbaha’lle. Elämänsä loppuaikana Baha’ullah kirjoitti teoksen Kitab-i ahd, jossa hän testamenttasi liikkeensä Abdulbaha’lle, jonka jälkeen seuraajaksi oli määrä tulla tämän vanhempi veli Mirza Muhammad Ali. Baha’ullah kuoli Akkossa vuonna 1892.


title: Baha’ullah

text: Bahá’u’lláh ilmaisee muistiossa Súriy-i-Haykal (Surih of the Temple), että Jumalan säkeet on ilmaistu yhdeksällä eri tyylillä tai jaettavissa yhdeksään eri aihepiiriin. Hänen kirjoituksensa, vaikka ne ovat hyvin moni merkityksellisiä ja monikerroksisia, on ilmaistu tavalla, mikä ei välttämättä edellytä oppineisuutta vaan ennemminkin vilpittömyyttä ja ennakkoluulottomuutta.


title: Baha’ullah

text: Bahái-oppinut Jináb-i-Fádil-i-Mázindarani eritteli aiheet seuraavasti:


title: Baha’ullah

text: Bahá’u’lláh tuo kirjoituksissaan myös esille, että hänen tekstejään voidaan ymmärtää vain niiden omien termien, periaatteiden ja tekstintulkinnan valossa eikä kenenkään pitäisi olettaa, että Kitab-i-Aqdas’in lait voitaisiin ymmärtää tavalla, millä lait on traditionaalisesti ymmärretty.


title: Baha’ullah

text: Bahá'u'lláh kirjoitti teoksensa useimmiten vastauksina hänelle esitettyihin kysymyksiin tai vasteena tapahtumiin. Sulamaniyyihin jumaluusoppineiden pyynnöstä ja heidän läsnä olleessaan Báhá’u’lláh saneli runon Qasidiy-i-Varqáiyyih (Poem of the Dove). Runossa käydään mystistä vuoropuhelua Bahá’u’lláhin, Jumalan ilmaisijan, jonka kohtalona ovat kärsimykset ja raskaat kahleet vihollistensa vangitsemana ja Pyhän Hengen välillä, jota symbolisessa muodossa personoi ”Maid of Heaven”, jonka ominaisuuksia ja kirkkautta Báhá’u’lláh ylistää.


title: Baha’ullah

text:
Bahá’u’lláh ilmaisi mystisimmät teoksistaan Bagdadissa olonsa aikana.
Kitab-i-Aqdas (Kaikkein Pyhin Kirja) syntyi vuoden 1873 aikana. Sitä sanotaan bahá’i-uskon Äitikirjaksi ja se syntyi vastineena monien Bahá’u’lláhin seuraajien pyyntöihin. Adib Taherzadeh on esitellessään Kitab-i-Aqdasia otsikoinut esittelynsä seuraavasti.


title: Baha’ullah

text: Bahá’u’lláh: "Älkää luulko, että Me olemme ilmoittanut teille pelkän lakikokoelman. Ei, vaan Me olemme mahdin ja voiman sormin murtanut valioviinin sinetin."


title: Baha’ullah

text: Bahá’u’lláh: "Kuinka usein ovatkaan asiat olleet yksinkertaisia ja helppoja toteuttaa ja silti useimmat ihmiset ovat olleet välinpitämättömiä ja askarrelleet sen parissa, mikä tuhlaa heidän aikaansa."


title: Baha’ullah

text: Islaminuskon tapaan myös bahai-usko on ikonoklastinen. Artikkelissa käytetty kuva on toinen Bahá'u'lláhista Edirnessä otetuista kuvista. Bahá'it pitävät Bahá'u'lláhin kuvan esillepanoa loukkaavana. He muun muassa haluavat vältää kuvainpalvontaa ja uskonnon identifioimista kuvaan. Molemmat kuvat ovat kuitenkin esillä Bahá'í-maailmankeskuksessa Haifassa.


title: FutisForum

text: FutisForum ja FutisForum² ovat olleet 2000-luvun aktiivisimpia suomenkielisiä jalkapalloaiheisia internetin keskustelupalstoja. FutisForumia ylläpitää Makra Oy ja se on osa Suomifutis.net-jalkapalloportaalia. FutisForumin omistaa Soccernet.fi-sivusto. FutisForumille on rekisteröity noin 45 000 nimimerkkiä ja siellä oli vuoden 2008 lopussa noin 1,6 miljoonaa viestiä.


title: FutisForum

text: Vuonna 2006 avattu "FutisForum²", jonne lähes kaikki keskustelu on sittemmin siirtynyt, on sen sijaan yksityishenkilön omistama ja yhteisön itse ylläpitämä. FutisForum²:lla oli vuoden 2016 huhtikuussa yli 53 000 rekisteröitynyttä käyttäjää ja noin 9,5 miljoonaa viestiä.


title: FutisForum

text: FutisForum aloitti toimintansa pienenä keskusteluosiona 1996 Soccernet.fi-sivustolla. Nykyään FutisForum on aktiivinen useiden tuhansien käyttäjien keskustelupalsta.


title: FutisForum

text: FutisForum – tuolloin vielä "palsta" – aloitti toimintansa 1996 Soccernet.fi-sivustolla. Vuoden 1997 aikana palstan nimeksi muotoutui FutisForum.


title: FutisForum

text: Ensimmäiset vuodet olivat foorumilla hiljaisia. Käyttäjiä oli muutamia kymmeniä ja keskustelu keskittyi maajoukkueen ympärille. Vuonna 1998 HJK:n Mestarien liiga -esitykset nostivat Suomessa jonkinlaista jalkapallohuumaa, mikä näkyi FutisForumin käyttäjä- ja viestimäärien kasvuna sekä keskustelun monipuolistumisena. Kiivaasti keskusteltiin myös Veikkausliiga-joukkue PK-35:n siirtymisestä Hjallis Harkimon omistukseen ja muuttumisesta FC Jokereiksi. Syksyllä 1998 otettiin foorumilla käyttöön käyttäjien rekisteröityminen ja keskustelun jako eri aihealueisiin.


title: FutisForum

text: Syksyllä 1999 FutisForumin jäsenet vastustivat Palloliitolle luovutetulla adressilla Hjallis Harkimon – toteutumattomaksi jäänyttä – tavoitetta tuoda Veikkausliigaan jääkiekosta tutut play-offit ja paikalliskierrokset.


title: FutisForum

text: Uuden vuosituhannen ensimmäisinä vuosina FutisForumin käyttäjämäärä kasvoi nopeasti. Vuoden 2002 lopussa rekisteröityneitä nimimerkkejä oli jo yli 5 000. Jalkapallokeskustelun ohessa vapaa (jalkapalloon liittymätön) keskustelu saavutti pysyvän ja kasvavan jalansijan FutisForumilla. Tämä edisti FutisForumin kasvua omanlaiseksi Internet-yhteisöksi, jossa keskustelu ei enää pyörinyt pelkästään jalkapallon ympärillä.


title: FutisForum

text: Vuonna 2001 nimimerkki ttr julkaisi FutisForumilla "Suomesta jalkapalloyhteiskunta" -manifestin, joka argumentoi urheilullisen ja yhteiskunnallisen jalkapallovallankumouksen puolesta. Manifesti – jos ei muuta – voimisti foorumilla jo ennestäänkin vaikuttanutta lähtökohtaisesti kriittistä asennoitumista muita urheilulajeja, erityisesti jääkiekkoa kohtaan.


title: FutisForum

text: Vuodesta 2002 lähtien FutisForum on ollut aktiivinen useiden tuhansien käyttäjien keskustelupalsta. Viestejä on päivittäin tullut useita satoja, tavallisesti tuhatkunta. Foorumille tyypillinen moderoimattomuus, jopa anarkistisuus, on yhdessä kasvavan lukija- ja kirjoittajamäärän kanssa johtanut törmäyksiin perinteisen median kanssa.


title: FutisForum

text: Vuodesta 2002 lähtien FutisForumilla vaikutti vahva ja kasvava Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajan Antti Muurisen vastainen oppositio. Muurisen lisäksi oman osansa kritiikistä sai myös Palloliitto. Yhtäältä muuris-kritiikki ja toisaalta toiveet maajoukkueen menestyksestä purkautuivat foorumilla muun muassa T-paitaprojektina, lauluina, animaatioina ja kuvakollaaseina. Keväällä 2005 foorumilla organisoitiin Palloliiton toimintatapoja kritisoiva mielenosoitus, joka pidettiin ennen maajoukkueen karsintaottelua Hollantia vastaan.


title: FutisForum

text: Vuonna 2003 iltapäivälehdistössä nostettiin esiin joidenkin käyttäjien Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaan Antti Muuriseen kohdistunut erittäin kärkevä, jopa väkivallalla mässäilevä kielenkäyttö. Keväällä 2004 Yleisradion A-Piste sekä FST:n ajankohtaistoimitus kertoivat FutisForumilla esiintyneistä rasistisista kirjoituksista. Keskustelupalstalle tyypillisesti rasistiset tai muuten kyseenalaiset viestit ovat saaneet myös vastakommenttinsa. Liikkukaa! ry myönsi FutisForumin nimimerkille SMIRNOFF vuoden 2004 virtuaalisen ”Member of the Global Family“ -palkinnon hänen rasisminvastaisesta viestistään.


title: FutisForum

text: FutisForumilla keskusteltiin vuodesta 2003 alkaen kriittisessä hengessä myös Palloliiton lanseeraamasta Kaikki pelaa -ohjelmasta. Vuonna 2005 keskustelu siirtyi pääosin uudelle Nappula- ja Junnufutis-keskustelufoorumille.


title: FutisForum

text: Kesään 2007 mennessä FutisForum on marginalisoitunut ja sen kävijämäärät ovat supistuneet kymmenesosaan siitä, mitä "FutisForumin perillisellä", edellisen aikaisemman käyttäjän perustamalla FutisForum²:lla vierailee päivittäin.


title: FutisForum

text: 2018 Mmkisojen aikana FutisForum ajettiin lopullisesti alas.


title: FutisForum

text: FutisForumille, kuten internet-yhteisöille on tapana, on vuosien varrella syntynyt omia tapoja, sanontoja, käytäntöjä ja kilpailuja. Vuodesta 1998 lähtien foorumilla on käyty Veikkausliigaskaba. Se syntyi kiinnostuksesta kisata Veikkaaja-lehden Veikkausliiga-liitteiden epätarkoiksi koettuja Veikkausliigan sijoitus- ja maalintekijäveikkauksia vastaan. Osallistujia on vuosittain yli 200.


title: FutisForum

text: FutisForumilla on kisattu vuodesta 2001 Veikkaus Sarjoissa. Osallistujia on viikoittain satakunta. Lisäksi on perinteisesti järjestetty myös EM- ja MM-kisaveikkaukset.


title: FutisForum

text: Huono toimivuus oli FutisForumin tunnusmerkkejä. Alkuvuosien 1996–2000 anarkistinen foorumi oli usein alhaalla ja kärsi "spämmiaalloista". Vuoden 1999 "ääriliike"-keskustelun tiimellyksessä koko foorumi kaatui. Vuoden 2001 syksyllä rekisteröityminen suljettiin häiriköiden pelossa. Käyttäjämäärien kasvun myötä vuodesta 2003 lähtien FutisForum alkoi kaatua lähes säännöllisesti. Kaatumisten yhteydessä vanhoja viestiketjuja katosi usein, mikä aiheutti käyttäjissä närää. Vuonna 2005 vaihdettiin foorumin pyörittämiseen käytettyä ohjelmaa, mutta sekään ei tuonut korjausta asiaan. Keväällä 2005 FutisForum hakkeroitiin ja sen yhteydessä tuli ilmi UG, suurimmalle osalle käyttäjäkuntaa tuntematon suljettu keskustelualue. Asiasta nousi suuri kohu.


title: FutisForum

text: Vuoden 2006 alussa nimimerkki Bootlegger sai foorumin toimimattomuudesta tarpeekseen ja perusti uuden foorumin vanhan rinnalle. Ns. varafoorumeita oli varsinaisen foorumin rinnalle syntynyt useita jo aiemmin, mutta Futisforum²-nimellä kulkeva foorumi on näistä ehdottomasti menestynein. Syyskuun 2006 aikana se ohitti käyttäjien määrässä alkuperäisen FutisForumin ja on vakiinnuttanut paikkansa käyttäjämäärältään suurimpana suomalaisena jalkapallokeskustelusivustona. Loppuvuodesta 2006 iso osa FutisForumin käyttäjistä siirtyi FutisForum²:n käyttäjiksi. FutisForum² on keskustelusivustona niin suuri, että siellä keskustellaan myös muustakin kuin jalkapallosta.


title: FutisForum

text: FutisForumin suhde mediaan on ollut värikäs. Keskustelupalstaa on kuvailtu vuosien saatossa valtamedian toimesta muun muassa anarkiaksi ja sen jäseniä ääriliikkeiden miehiksi. Samalla kuitenkin julkaisut, kuten Urheilulehti, ovat omaksuneet esimerkiksi FutisForumilla syntyneitä sananparsia ja seuranneet tiiviisti foorumilla tapahtuvaa kannattajien liikehdintää. Julkisuus oli alkuvuosina räikeän negatiivista. Sittemmin FutisForum on toiminut alustana myös monen kiitellyn aloitteen leviämiselle, esimerkkeinä Suomen maajoukkueen kannattajien (SMJK) toiminta, Suomencup.net sivuston syntyminen, alkujaan Futismaailmassa ideoidun Stadionin valkaisu-kampanjan popularisointi ja ajoittainen jalkapallon ulkopuolinen toiminta kuten keräyspotti Joulupataan, josta Helsingin Sanomat raportoi näkyvästi vuoden 2008 päätteeksi.


title: FutisForum

text: Jalkapallon lisäksi FutisForumilla seurattiin vuodesta 2001 lähtien curlingia. Erityisesti Markku Uusipaavalniemen kipparoimat joukkueet olivat kannatettuja. Useat Suomen curling-maajoukkueen jäsenet kommentoivat pelejään foorumille. Vuoden 2006 Torinon olympialaisissa Markku Uusipaavalniemi lähetti television kautta terveiset FutisForumille, mistä syntyi foorumin silloinen käyttäjäennätys. Oulunkylän curling-hallin hallisarjassa pelasi kaudella 2006–2007 kolme pääosin futisforumilaisista koostuvaa joukkuetta.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisuus on kaiken elävän kunnioittamista korostava intialainen uskonto. Jainalaisuus on dharmalainen uskonto, jonka mukaan ei ole olemassa mitään korkeampaa voimaa, jonka puoleen ihmiset voisivat kääntyä. Se on pienimpiä maailmanuskonnoista, ja sen kannattajia on muutama miljoona, joista suurin osa asuu Intiassa.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisuus perustuu suurelta osin Mahaviran (599–527 eaa.) opetuksiin. Jainalaiset kuitenkin uskovat, että ennen Mahaviraa on ollut 23 suurta opettajaa eli "tirthankaraa", ja siis Mahavira oli 24. tirthankara.


title: Jainalaisuus

text: Intian sisäministeriön mukaan vuonna 2001 Intiassa oli 4,2 miljoonaa jainalaista. Jainalaisten määrä oli kasvanut edellisen 10 vuoden aikana 26 prosentilla. Intian rajojen ulkopuolella jainalaisia on kymmeniä tai satoja tuhansia, kaikki syntyperältään intialaisia.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisilla on Intiassa lukumääräänsä suurempi yhteiskunnallinen merkitys, sillä heidän joukossaan on paljon menestyviä ihmisiä kuten varakkaita liikemiehiä. Jainalaisten lukutaito on myös selvästi korkeampi (94 %) kuin Intian muilla kuudella suurimmalla uskonnollisella ryhmällä.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisuuden juuret ovat Pohjois-Intiassa harjoitetussa askeettisessa filosofiassa, joka silloisessa muodossaan sulautui yleisintialaiseen uskonnollisuuteen. Tämä uskonto oli animistinen, elämännäkemykseltään pessimistinen, ja siinä uskottiin sielunvaellukseen. Jainalaisuus muotoutui varsinaiseksi opiksi 500-luvulla eaa. Jainalaisuuden perustajana pidetään Biharista kotoisin olevaa prinssi Vardhamanaa, joka tunnetaan nimellä Mahavira, 'suuri sankari'. Hän vastusti aikansa yhteiskunnallisia vääryyksiä, joita ajan hindulaisessa yhteiskunnassa ei voinut korjata. Jainalaisuuden alkuvuotena pidetään Mahaviran kuolinvuotta 527 tai 526 eaa.


title: Jainalaisuus

text: Jaina-sana tulee käsitteestä "jina", 'hengellinen voittaja'. Tämän nimen kannattajat antoivat Mahaviralle, jainalaisuuden opin muodostajalle. Mahavira sai luultavasti vaikutteita "ahimsasta", väkivallattomuuden opista, jota 23. tirthankara, opettaja Parshvanatha saarnasi kaksisataa vuotta ennen Mahaviraa. Myös Mahaviran vanhemmat olivat Parshvanathan seuraajia.


title: Jainalaisuus

text: Ennen Mahaviraa kerrotaan olleen 23 pyhää miestä eli "tirthankaraa", joiden opetuksille jainalaisuus perustuu. Heistä vanhimman uskotaan eläneen 8,4 miljoonaa vuotta sitten. Tirthankarat ovat jainalaisuudessa eräänlaisia pyhimyksiä, ja heidät kuvataan temppeleissä istumassa alastomana jooga-asennossa, "paryankasanassa". Joskus he ovat seisoma-asennossa. Eri tirthankarat erottaa toisistaan pieni symboli. Heillä on ympärillään palvelijoita ("yaksha") ja palvelijattaria ("yakshi"), palvonnan kohteita, joita alkoi tulla jainalaisuuteen viimeistään muutama sata vuotta sen perustamisen jälkeen. Samoja hahmoja esiintyy myös hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisuus on perustaltaan ateistinen, mutta siihen on kuitenkin hindulaisuuden vaikutuksesta syntynyt jumalisto. Jainalaiset jumalat voidaan jakaa neljään ryhmään ja useaan alaryhmään. Vedalaisesta jumalmaailmasta peräisin olevia Indra-jumalia on 64, ja lisäksi on useita pikkujumalia. Heitä ei kuitenkaan palvota kuten tirthankara-hahmoja, eikä jainalaistemppeleissä ole jumalkuvia.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisten maailmankaikkeudessa on kolme tasoa, "lokaa", jotka yhdessä muodostavat "trilokan". Seitsemässä helvetissä asuu olentoja, jotka joutuvat kärsimään aikaisemmista teoistaan. Keskimmäinen maailma "Madhyaloka" on ihmisen maailma. Ylimpänä ovat taivaat, joista kaikkein ylin on päivänvarjon muotoinen maailma, jossa asuvat vapautuneet sielut, "siddhat". Kaikissa kolmessa maailmassa on jumaluuksia, ja helvetin ja taivaiden jumalat käyvät joskus keskimaailmassa.


title: Jainalaisuus

text: Jainalainen aikakäsitys on syklinen, kuten Intiassa yleensäkin. Kausia on 12, ja ne vaihtelevat rikkaudesta ja yltäkylläisyydestä köyhyyteen ja kurjuuteen. Kolmas kausi on hyvinvoinnin ja surun aikaa, ja silloin syntyy hengellinen voittaja "jina". Tirthankara-hahmot elivät neljännellä kaudella. Nyt on meneillään viides kausi, joka alkoi 75 vuotta ja 8,5 kuukautta Mahaviran kuoleman jälkeen.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaiset uskovat ahimsaan (väkivallattomuus), askeesiin, karmaan, samsaraan (jälleensyntyminen) ja jivaan (sielu).


title: Jainalaisuus

text: Jainalaiset eivät usko kenenkään voivan saavuttaa vapautusta tässä turmeltuneessa ajassa. Jainalaiset pyrkivät puhdistamaan sielun, mikä tapahtuu vasta kun sielu on ikuisessa ruumiista vapautumisen tilassa. Tätä puhdistusta hidastuttaa henkilön teoista kertyvä aineellinen karma, jota tarttuu sieluun monen jälleensyntymän aikana estäen sielun täydellisen itseoivalluksen ja vapautumisen. Jainalaiset pyrkivät karistamaan heihin jo kertyneen karman ja samalla torjumaan uuden karman. Karmasta päästään eroon "nirjara"-menetelmällä. Siihen kuuluu paasto, rajoitettu ruokavalio, mieltymysten hallinta, vetäytyminen, ruumiin nöyryyttäminen, syntien sovitus, vaatimattomuus, palvelu, opiskelu, mietiskely ja minän hylkääminen. Jainalaiset eivät tavoittele välitöntä valaistumista, vaan harjoittamalla kurinalaista ja ansiokasta väkivallattomuutta he tavoittelevat uudelleensyntymistä, joka vie heidät lähemmäs valaistumista.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisuuteen kuuluu viisi hyvettä eli "viisi suurta lupausta", joita etenkin munkkien ja nunnien tulee noudattaa:Maallikot voivat antaa viiden suuren lupauksen sijaan lievemmät "viisi pientä lupausta" ja niiden lisäksi muitakin lupauksia, joita on yleensä seitsemän.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaiset ovat kasvissyöjiä, mutta myös juurekset ovat kiellettyjä, koska niitä esiin kaivettaessa voivat madot ja muut mullassa elävät eliöt vahingoittua. Elämää kunnioittaakseen jainalaiset askeesimunkit saattavat pitää kasvojensa edessä suojaa välttyäkseen nielemästä pieneliöitä. Jotkut lakaisevat tietä edessään, jotteivät tappaisi muurahaisia ja muita eläimiä.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisen tulee pysyttäytyä tietyissä rajoissa ja tietyillä alueilla. Hänen täytyy välttää viittätoista ei-toivottua ammattia, ja hän ei saa laittaa ruokaa tai syödä yöllä. Askeettisuutta kuten paastoa sekä lahjojen antamista arvostetaan. Munkit ja nunnat vaeltelevat ja elävät almuilla.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaistemppeleissä mietiskellään ja vietetään aikaa hiljaisuudessa. Temppeleissä maallikot käyvät myös laskemassa tirthankara-patsaiden eteen uhrilahjoja kuten kukkia. Jokainen temppeli on pyhitetty yhdelle tirthankaralle, joskin niitä voi samassa temppelissä olla muitakin. Päähahmo voi joskus olla joku muukin arvostettu hahmo kuin tirthankara. Jainalaistemppelit muistuttavat hindutemppeleitä. Ne on samalla tavoin jaettu osastoihin, ja tärkein kulttikuva on kauimmaisessa tilassa, kaikkeinpyhimmässä. Jainalaistemppelit ovat ulkoa usein vaatimattomia mutta sisältä hyvin koristeellisia. Temppeleihin päästetään sisälle myös muiden uskontojen harjoittajia.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisen munkin elämä on äärimmäisen kurinalaista. Luostarilupauksessaan hän luopuu tappamisesta, varastamisesta, valehtelemisesta, seksuaalisesta kanssakäymisestä ja omistamisesta. Jainalaisuus tuntee neljätoista askelta karmasta vapautumiseen. Näihin kuuluu muun muassa tietoisuus oikeasta käyttäytymisestä.


title: Jainalaisuus

text: Luostarilaitoksessa on kaksi suuntausta: "shvetambara" ('valkopukuiset') ja "digambara" ('taivaan vaatettamat'). Näillä lahkoilla on yhteinen oppi, mutta ne eroavat joiltain yksityiskohdiltaan. Korkeimmat digambaramunkit vaeltavat kokonaan alastomina, mutta shvetambarat pukeutuvat aina valkoisiin vaatteisiin. Digambarat eivät myöskään usko naisten mahdollisuuteen pelastua.


title: Jainalaisuus

text: Jainalaisten kanonisia kirjoituksia kutsutaan nimellä "siddhanta", 'oppi'. Kirjoitusten muita nimityksiä ovat "agama", 'perinne' ja "shrutajnana", 'kirjoitettu tieto'. Siddhantaan kuuluu 45 tekstiä, jotka jakautuvat viiteen ryhmään. Näistä ryhmistä tärkeimpiä ovat kaksitoista "angaa" ja kaksitoista "upangaa". Siddhantat edustavat etenkin enemmistöjainalaisten eli shvetambara-lahkon näkemyksiä. Digambara-lahko nojautuu lisäksi neljääntoista vanhaan "purva"-tekstiin, jotka ovat kadonneet jo tuhansia vuosia sitten.


title: Michelangelo

text: Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni (6. maaliskuuta 1475 Caprese – 18. helmikuuta 1564 Rooma) oli italialainen renessanssitaiteen yleisnero – kuvanveistäjä, taidemaalari, arkkitehti ja runoilija. Häntä pidetään yhtenä Italian täysrenessanssin suurena nerona Leonardo da Vincin ja Rafaelin ohella. Michelangelon tuotantoa leimaa tietty suurekkuus ja paatoksellisuus. Hänen tyylinsä oli tienviitoittaja täysrenessanssia seuranneelle manierismille. Michelangelo vaikutti myös taiteilijan yhteiskunnallisen aseman nousuun.


title: Michelangelo

text: Michelangelon huomattavimpia töitä ovat muun muassa Sikstuksen kappelin freskot ja "Pietà"-veistos Vatikaanissa, sekä Medicien hautakappeli ja "Daavid"-patsas Firenzessä. Pietarinkirkon keskeisimmät osat ja kupoli ovat hänen suunnittelemiaan.


title: Michelangelo

text: Michelangelon isä Lodovico kuului vanhaan firenzeläiseen kauppiassukuun. Suku oli ylpeä, mutta jo köyhtynyt: Lodovicon omaisuuteen kuului enää yhdessä veljensä kanssa peritty talo Firenzessä sekä maatila. Lodovico sai vuonna 1474 Chiusin ja Capresen kaupunginjohtajan määräaikaisen viran kuudeksi kuukaudeksi ja lähti raskaana olevan vaimonsa ja poikansa kanssa muuttomatkalle nykyisen Itä-Toscanan alueella sijaitsevaan Capresen kylään. Siellä he asettuivat Lodovicon uuteen virka-asuntoon. Michelangelo syntyi Capresessa 6. maaliskuuta 1475. Alueen vuorilta alkaa niin Firenzeen virtaava Arnojoki kuin Roomaan virtaava Tiberkin; näissä kahdessa kaupungissa Michelangelo loi myöhemmin suurimman osan taiteestaan. Pian Michelangelon syntymän jälkeen Lodovicon virkakausi päättyi ja perhe palasi Firenzeen. Siellä perheeseen syntyi vielä kolme poikaa.


title: Michelangelo

text: Michelangelon äidillä oli heikko terveys, joten poika annettiin hoidettavaksi Settignanon kylään louhoksella työskennelleen kivenhakkaajan perheeseen. Äiti kuoli kun Michelangelo oli kuusivuotias. Poika asui kymmenvuotiaaksi saakka suurimman osan ajastaan ottovanhempiensa luona ja oppi samalla käsittelemään kivenhakkaajan työkaluja.


title: Michelangelo

text: Michelangelo pääsi kouluun vasta kymmenvuotiaana ja oppi siellä lukemaan ja kirjoittamaan italiaa. Hän oli innokas piirtäjä ja vietti aikaansa taiteilijaopiskelijoiden seurassa mieluummin kuin koulussa. Lopulta hän päätti ryhtyä itsekin taiteilijan uralle ja jätti koulun kesken. Buonarrotien suvussa ei ollut ollut taiteilijoita ennen Michelangeloa. Isä ei ymmärtänyt taidetta eikä hyväksynyt poikansa uravalintaa, mutta ei onnistunut kääntämään poikansa päätä ja antoi lopulta periksi. Vuonna 1488 Michelangelo pääsi 13-vuotiaana maalari Domenico Ghirlandaion oppipojaksi. Kolmen vuoden oppisopimus katkesi vuoden jälkeen, mutta Michelangelon lahjakkuus oli jo alkanut näkyä hänen töissään, jotka jättivät mestarin työt varjoonsa. Ghirlandaiolta Michelangelo oppi paitsi piirtämistä, myös freskomaalauksen perusteet. Michelangelo piirsi oppipoika-aikoinaan tutkielmia etenkin Giotton ja Masaccion freskoista. Hän ihaili myös kuvanveistäjä Donatelloa.


title: Michelangelo

text: Ghirlandaion suosituksesta Michelangelo pääsi Firenzen kaupunkiruhtinaan ja taiteentukijan Lorenzo de’ Medicin suojatiksi ja pääsi asumaan Medicien palatsiin. Lorenzo antoi hänelle kuukausirahan ja täyden ylläpidon. Medicien hovissa kaupungin lupaava nuori taiteilijapolvi pääsi Bertoldo di Giovannin johdolla tutustumaan kuvanveistoon, Italian tunnetuimpiin oppineisiin ja Firenzen taiteellisen perintöön. Hän tutustui kuuluisiin humanisteihin kuten Marsilio Ficino, Pico della Mirandola ja Angelo Poliziano, jotka vaikuttivat häneen merkittävästi. Michelangelo loi vuosien 1489–1492 välillä myös ensimmäiset veistoksensa, marmorireliefit "Madonna della Scala" ja "Kentaurien taistelu".


title: Michelangelo

text: Michelangelon nenä murtui hänen opiskeluaikanaan Lorenzon hovissa, mikä näkyy selkeästi hänen jokaisessa omakuvassaan. Teräväkielinen Michelangelo suututti taideopiskelija Pietro Torrigianon, joka iski nyrkillään Michelangeloa nenään.


title: Michelangelo

text: Lorenzo de’ Medici kuoli vuonna 1492 ja hänen poikansa Piero karkotettiin Firenzestä 1494. Medicien jouduttua epäsuosioon Firenzestä tuli Michelangelollekin vaarallinen paikka, ja kun samalla sen kulttuuri-ilmapiiri muuttui ahtaammaksi, hän muutti vuonna 1494 jo ennen Pieron karkotusta Bolognaan vuodeksi. Siellä hän asui kuvataiteesta kiinnostuneen aatelisen Gianfrancesco Aldovrandin talossa puolen vuoden ajan. Aldovrandin kautta hän sai ensimmäisen julkisen tilaustyönsä, pienoisveistoskoristelun Pyhän Dominicuksen haudalle.


title: Michelangelo

text: Michelangelo muutti väliaikaisesti Roomaan ensimmäisen kerran vuonna 1496. Siellä hän veisti ensimmäiset merkittävät teoksensa, viininjumalaveistoksen "Bacchus" (1496–1497) ja Mariaa sekä Jeesusta kuvaavan veistoksen "Pietà" (1499). Ranskan kardinaalin omaan hautakappeliinsa tilaama "Pietà" nosti Michelangelon maineeseen.


title: Michelangelo

text: Michelangelo palasi vuonna 1501 Firenzeen, missä taide-elämä oli jälleen alkanut kukoistaa. Hän sai paljon julkisia tilauksia, joista kuuluisin oli kankurien killalle tehty "Daavid"-veistos. Hän teki myös sopimuksen 15 veistoksen tekemisestä Sienan tuomiokirkkoon ja 12 apostolin patsaan tekemisestä Firenzen tuomiokirkkoon, mutta kumpikin hanke jäi kesken. Hänen yksityisistä tilauksistaan tunnetaan muun muassa kaksi Neitsyt Mariaa esittävää pyöreää kohokuvaa eli "tondoa" (1502–1503), Agnolo Donille tekemänsä paneelimaalaus "Pyhä perhe" (1504–1505), "Johannes Kastaja" (1504–1506) ja "Bruggen Neitsyt Maria" (1498–1501). Michelangelon töissä herätti paljon huomiota paitsi niiden tekninen täydellisyys, myös niissä käytetyt epäsovinnaiset kuvalliset ratkaisut.


title: Michelangelo

text: Vuonna 1503 Michelangelo sai tilaisuuden työskennellä yhdessä ajan toisen taiteilijaneron Leonardo da Vincin kanssa. Firenzen johto tilasi kummaltakin taiteilijalta sota-aiheisen maalauksen Palazzo Vecchion suureen saliin. Kumpikaan työ ei kuitenkaan toteutunut, ja vaikka alkuperäiset luonnokset ovatkin kadonneet, niistä on säilynyt paljon jäljennöksiä. Michelangelon luonnos esitti Arnojoessa peseytyneitä sotilaita, jotka saavat pikaisen hälytyksen taisteluun.


title: Michelangelo

text: Vuonna 1505 paavi Julius II kutsui Michelangelon Roomaan ja tilasi tältä . Hanke kuitenkin keskeytyi toistuvasti seuraavien paavien omien töiden vuoksi, ja muistomerkki valmistui vasta vuonna 1545 Michelangelon tehtyä sitä yli 40 vuoden ajan. Veistosten "Kuoleva orja" ja "Kapinoiva orja" oli määrä sisältyä hautamuistomerkkiin, johon oli suunniteltu 40 figuuria. Vuonna 1508 aloitetusta työstä valmistui orjahahmojen lisäksi "Mooses", joka on sijoitettu San Pietro in Vincoliin Roomaan. Julius menetti nopeasti kiinnostuksensa hautamuistomerkkiin ja alkoi samalla suhtautua torjuvasti Michelangeloon. Tästä tuohtuneena Michelangelo lähti välittömästi Firenzeen. Julius vaati häntä palaamaan Roomaan, ja viestien uhkaava sävy huolestutti jopa Firenzen "gonfalonierea" Piero Soderinia, joka ei halunnut joutua sotaan paavin kanssa. Soderinin kehotuksesta Michelangelo palasi vuoden 1506 lopulla Rooman, missä paavi armahti hankalaksi luonteeksi tuntemansa taiteilijan.


title: Michelangelo

text: Michelangelo sai pian tehtäväkseen Juliuksen yli kolmimetrisen pronssiveistoksen: hän sai veistoksen valmiiksi vuonna 1508, mutta jo kolme vuotta myöhemmin siitä valettiin tykki. Michelangelo teki muitakin pronssipatsaita, muun muassa Daavid-marmoripatsaasta oli pienempi pronssinen versio, mutta se katosi Ranskan vallankumouksen aikana. Kaikkien pronssiveistosten uskottiin hävinneen kunnes vuonna 2015 tutkijaryhmä ilmoitti uskovansa, että "Rothschildin pronssiveistokset" ovat Michelangelon tekemiä.


title: Michelangelo

text: Vuonna 1508 Julius II antoi Michelangelolle tehtäväksi Vatikaanin Sikstuksen kappelin freskojen maalaamisen, vaikka Michelangelo pitikin itseään tuolloin ensisijaisesti kuvanveistäjänä. Michelangelo laajensi paavin alkuperäistä suunnitelmaa. Hän teki mittavan, raskaan työn kokonaan itse ja kirjoitti veljelleen vuonna 1509: ”Minä elän täällä murheiden painamana ruumiillisesti ponnistellen, ilman ainuttakaan ystävää – tosin en heitä kaipaakaan – eikä minulla ole aikaa edes syödä.” Hän sai työnsä valmiiksi vuonna 1512. Freskoihin kuuluu monta Michelangelon kuuluisinta ja vallankumouksellisinta maalausta, kuten "Aatamin luominen" sekä "Auringon ja Kuun luominen". Freskot keräsivät seuraavien vuosisatojen aikana likaa pintaansa, ja ne entisöitiin alkuperäiseen väriloistoonsa 1990–1994.


title: Michelangelo

text:
Vuonna 1516 Medici-sukuinen paavi Leo X tilasi Michelangelolta julkisivun San Lorenzon kirkkoon Firenzeen. Paavi perui hankkeen kolme vuotta myöhemmin Michelangelon tyrmistykseksi, mutta taiteilija sai pian tehtäväkseen Medicien hautakappelin ja Biblioteca Laurenziana -kirjaston. Kirjastosta tunnetaan etenkin sen eteishallin portaikko, sekä manierismia enteilleet sisäseinät. Myös Medicien hautakappeli San Lorenzon kirkossa jäi keskeneräiseksi. Kokonaisuudesta valmistuivat Giuliano ja Lorenzo de’ Medicin hautamonumentit sekä niiden yötä, päivää, aamua ja iltaa kuvaavat allegoriset hahmot. Michelangelon ainoa nykyisin tunnettu muotokuva on tuolta ajalta (noin 1532) hänen firenzeläisestä lapsuudenystävästään Andrea Quaratesista.
Leonardo kuoli vuonna 1519 ja Rafael vuonna 1520, ja jäljellä oli enää Michelangelo renessanssin ajan kolmesta suuresta taiteilijanerosta. Michelangelo muutti vuonna 1534 Roomaan, missä hän eli elämänsä viimeiset 30 vuotta tekemällä töitä useille paaveille. Vuonna 1535 Michelangelon vanha ihailija Paavali III nimitti Michelangelon ”Vatikaanin ylimmäksi arkkitehdiksi, kuvanveistäjäksi ja taidemaalariksi”. Seuraavana vuonna Michelangelo aloitti "Viimeisen tuomion" freskon maalaamisen Sikstuksen kappeliin: teos paljastettiin vuonna 1541. Trenton kirkolliskokous määräsi Michelangelon kuoltua hahmojen alastomuuden osin peitettäväksi.
Michelangelo keskittyi 1540-luvulla arkkitehtuuriin. Hän suunnitteli muun muassa Capitolium-kukkulan aukion Piazza del Campidoglion uuteen uskoon, ja hänet nimitettiin vuonna 1547 Pietarinkirkon rakennusmestariksi. Kirkkoa oli siihen mennessä rakennettu jo neljä vuosikymmentä, ja Michelangelo purki joitain aikaisemmin rakennettuja osia ja keskittyi erityisesti suunnittelemaan kirkolle suuren kupolin. Kupoli valmistui vasta 26 vuotta Michelangelon kuoleman jälkeen.


title: Michelangelo

text: Michelangelo kirjoitti runoja koko elämänsä ajan. Hän ei pitänyt itseään varsinaisena runoilijana eikä antanut runojaan koskaan painettavaksi; ne järjesteltiin ja julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen. Hän kirjoitteli runojaan käteensä sattuviin paperinpalasiin ja jätti usein runonsa kesken tai heitti ne pois. Osan runoistaan hän kirjoitti itselleen, osan ihailemilleen ystäville, naisille ja miehille. Runoissaan ja kirjeissään hän selvitteli etenkin suhdettaan Platonin filosofiaan. Viimeisinä vuosinaan hän kuvasi runoissaan myös yksinpuheluaan Jumalan kanssa. Hänen muutakin myöhäistuotantoaan sävyttävä pessimismi on läsnä hänen runoissaankin.


title: Michelangelo

text: Viimeisinä vuosinaan Michelangelo palasi tekemään veistoksia: näistä tunnetuimpia ovat kaksi keskeneräistä ja osittain taiteilijan itsensä tuhoamaa "pietà"-aiheista. Michelangelo kuoli Roomassa 18. helmikuuta 1564 lyhyen sairauden jälkeen. Hänet haudattiin toiveensa mukaisesti Firenzeen, Basilica di Santa Croceen.


title: Michelangelo

text: Michelangelon elämäntapa oli askeettinen: työhankkeiden aikana hän söi vähän ja myös nukkui vähän, usein vaatteet päällään. Hän valitti myös kärsivänsä kivuista nukkuessaan. Luonteeltaan hän oli äkkipikainen mutta toisaalta ujo ja epäluuloinen. Ystävilleen hän oli kuitenkin ystävällinen ja antelias. Hän antoi suurimman osan suuresta omaisuudestaan sukulaisilleen Firenzeen. Roomassa Michelangelo asui vaatimattomassa talossa Macello dei Corvilla Trajanuksen forumin lähellä. Hän viihtyi suurimman osan elämästään omissa oloissaan ja eli pelkästään taiteelleen. Elämänsä loppupuolella hän kuitenkin solmi useita merkityksellisiä ihmissuhteita. Hänen tärkeimpiä ystäviään oli nuori roomalainen aatelismies Tommaso de’ Cavalieri, johon hän tutustui vuonna 1532. Michelangelo teki Cavalierille lukuisia piirroksia ja veistoksia sekä omisti hänelle kirjoittamiaan sonetteja, joissa julisti ihailevansa Cavalieria. Miehen homoseksuaalisen rakkauden tunnustus miehelle on tulkittu Michelangelon sankarillisuudeksi, koska tuohon aikaan saattoi tulla tuomituksi poltettavaksi sodomian harjoittamisesta. Michelangelo väitti elävänsä selibaatissa ja että hänen suhteensa Tommaso de’ Cavalieriin oli platoninen.


title: Michelangelo

text: Toinen Michelangelolle läheinen henkilö oli leskeksi jäänyt markiisitar Vittoria Colonna. Sivistynyt markiisitar kirjoitti itsekin runoja ja tunsi monia aikansa kuuluisia henkilöitä. Vittoria Colonna tutustutti uskonasioista kiinnostuneen Michelangelon hengelliseen liikkeeseen, joka pyrki uudistamaan Italian katolisuutta. Michelangelo lahjoitti Vittoria Colonnalle useita uskonnollisaiheisia töitään. Michelangelon uskonnollisuuteen vaikuttivat koko hänen elämänsä ajan paljon myös Firenzessä 1490-luvulla vaikuttaneen synkän dominikaanimunkin Girolamo Savonarolan apokalyptiset saarnat.


title: Michelangelo

text: Michelangelo perehtyi hyvin antiikin taiteeseen ja otti siitä vaikutteita. Hän omaksui siitä yksittäisiä aiheita, kuten "Bacchuksen", mutta tulkitsi ne uudella tavalla.