title: Charles Darwin

text: Elizabeth Hope väitti vuonna 1915 julkaistussa ”Lady Hopen tarinassa” Darwinin palanneen kuolinvuoteellaan entiseen uskoonsa. Darwinin lapset ja historioitsijat ovat kieltäneet tämän kuitenkin jyrkästi. Darwinin viimeisten, vaimolleen osoittamien sanojen kerrotaan olleen: "”I am not the least afraid to die.”" ().


title: Charles Darwin

text: Darwinin kouluaikaisesta taiteellisesta suuntautuneisuudesta ei tiedetä mitään. Ilmeisesti Darwin ei tuntenut erityistä intohimoa musiikkia kohtaan, sillä hänen ei tiedetä soittaneen mitään instrumenttia. Cambridgessa opiskellessaan hän kuitenkin kuunteli mieluusti Mozartin sinfonioita ja alkusoittoja sekä Händelin ja Beethovenin musiikkia. Hän kävi King's Collegessa kuuntelemassa kirkkokuoron laulua, vaikka kärsi sävelkuuroudesta – toisin sanoen hänelle tuotti hankaluuksia muistaa sävelmiä tai hyräillä niitä. Hänen Emma-vaimonsa oli hyvä pianisti ja soitti miehelleen usein iltaisin.


title: Charles Darwin

text: Lapsuusiästä lähtien Darwin oli intohimoinen lukija. Tämä ominaisuus näkyi läpi hänen elämänsä. Lapsuuden lempilukemistoon lukeutuivat Shakespearen historialliset näytelmät ja Horatiuksen "Oodit".


title: Charles Darwin

text: Darwinin teorian aikaansaamaa maailmankuvan muutosta on verrattu Kopernikukseen ja hänen aurinkokeskiseen aurinkokuntamalliinsa. Siinä missä Kopernikus syrjäytti Maan maailmankaikkeuden keskipisteestä ja asetti Auringon tilalle, syrjäytti Darwin ihmisen ”luomakunnan kuninkaan” paikalta ja asetti ihmisen tasavertaiseksi kaikkien elämänmuotojen kanssa. Hän myönsi ihmisen ainutlaatuisuuden, mutta ainutlaatuisuus ei ollut ihmisen yksinoikeus, vaan kaikkialta luonnosta löytyy samanlaista ainutlaatuisuutta. Hän myös huomauttaa, että on täysin absurdia luokitella eläimiä arvojärjestykseen, koska älykkyyden kaltaiset arviointiperusteet ovat ihmisen omia, eivätkä ne ole peräisin luonnosta itsestään.


title: Charles Darwin

text: Darwin pohti biologian ja geologian ohella myös etiikkaa. Teoksessaan "Ihmisen polveutuminen ja sukupuolivalinta" hän pohtii, kuinka alkeellinen moraali on saanut alkunsa niin ihmisillä kuin eläimilläkin vaistoista. Myöhemmässä vaiheessa hän vielä jatkaa pohtimalla, kuinka muisti ja kieli ovat vaikuttaneet entistä monimutkaisemman moraalitajun kehittymiseen. Hän uskoi, että eläinlajeilla on kyky kokea sympatiaa ja sääliä toista kärsivää eläintä kohtaan. Hän kuitenkin arveli, että sympatiakyky rajoittui vain oman lähipiirin eläinyksilöihin. Darwin myös otaksui, että luonnonvalinta suosii parhaiten niitä yhdyskuntia, joissa on eniten sympatiaan taipuvaisia yksilöitä. Hän myös havaitsi, että sympatian kaltaiset sosiaaliset vaistot voivat hyvinkin olla ristiriidassa yksilön selviytymisen kannalta tärkeiden vaistojen kanssa. Esimerkkinä hän antaa linnun, jonka tulisi muuttaa talvea pakoon säilyäkseen hengissä, mutta jota sosiaaliset vaistot pakottavat toisaalta jäämään huolehtimaan vastakuoriutuneista jälkeläisistä, jotta nämä saisivat ruokaa ja voisivat jäädä henkiin. Samalla hän arvioi, että luonnonvalinnan seurauksena sosiaaliset vaistot ovat eloonjäämisvaistoihin nähden hallitsevia. Esimerkkinä hän käyttää sitä, kuinka ihminen usein pohtii pitkään, mitä muut hänestä ajattelevat, kun taas huoli ruoan hankkimisesta kaikkoaa, kun ihminen on juuri saanut syötyä itsensä kylläiseksi.


title: Charles Darwin

text: Etiikan suuntauksista Darwin edusti utilitarismia, jonka klassisen muodon mukaan teko on oikeutettu, jos se tuottaa mahdollisimman paljon hyvää mahdollisimman monelle. Hänen mielestään ihmisen ei voida olettaa toimivan ensisijaisesti hyvän tai onnellisuuden maksimoinniksi. Darwin ei myöskään omaksunut utilitarismin mahdollisimman paljon hyvää mahdollisimman monelle -periaatetta, vaan otti sen sijaan käyttöön yleisen hyvän periaatteen. Darwin lähti uuden periaatteen muotoilussa liikkeelle siitä, että eläinten sosiaaliset vaistot olivat kehittyneet yhteisöelämässä valinnan kautta. Tällöin ne eivät takaa onnellisuutta yhteisössä, vaan edistävät lähinnä yhteisössä elävien yksilöiden terveyttä, josta on selvää etua yhteisöjen välisissä kamppailuissa. Näin vaistot eivät ole toimineet hyvien tekojen puolesta, vaan yleisen hyvän puolesta.


title: Charles Darwin

text: Darwinien perheeseen syntyi kymmenen lasta, joista kolme kuoli varhaisiällä. Kymmenvuotiaana menehtyneen Annen kuolemalla oli musertava vaikutus vanhempiin. Darwin oli perheelleen omistautuva isä ja suhtautui poikkeuksellisen huolehtivaisesti lapsiinsa. Hän pelkäsi lasten sairauksien johtuvan sisäsiittoisuudesta, jota hän tutki myös kirjoituksissaan, sillä olihan hän avioitunut serkkunsa kanssa. Huolimatta Darwinin peloista suurin osa eloonjääneistä lapsista kunnostautui eri aloilla.


title: Charles Darwin

text: Darwinin lapsista George toimi tähtitieteilijänä, Francis kasvitieteilijänä ja Horace insinöörinä. Heistä kaikista tuli Royal Societyn jäseniä. Leonard puolestaan loi uran sotilaana, poliitikkona ja taloustieteilijänä. Hänet tunnetaan myös eugeniikan kannattajana ja evoluutiobiologi Ronald Fisherin mentorina.


title: Charles Darwin

text: Luonnonvalintateorian soveltamista yhteiskuntaan alettiin tutkia. Ihmiskunnan kehityksen kannalta vakavimmat sovellukset ovat sosiaalidarvinismi ja eugeniikka. Ne pohjautuivat luonnonvalintateorian virheelliseen tulkintaan, että vain kelpoisimmat yksilöt selviytyvät. Tämän sanonnan keksi brittifilosofi Herbert Spencer, joka tunnetaan sosiaalidarvinismin perustajana.


title: Charles Darwin

text: Tulkinnoilla oli tuhoisat seuraukset. Eugeniikalla perustellen useissa maissa aloitettiin järjestelmällinen kehityshäiriöisten sterilisointiohjelma. Eugeniikka saavutti huippunsa toisen maailmansodan aikana, jolloin natsi-Saksa tuhosi eugeniikalla perustellen järjestelmällisesti ihmisiä etnisten ja fyysisten seikkojen vuoksi, vaikka tunnetuimpaan etniseen ryhmään, juutalaisiin, kohdistuvalla vihalla olikin juuret jo ennen Darwinia. Toisen maailmansodan hirveydet vähensivät merkittävästi eugeniikan suosiota, mutta vielä 1960- ja 1980-luvuilla Yhdysvalloissa oli toiminnassa eugeniikkamyönteisiä yhdistyksiä, esimerkiksi "Oregon Board of Eugenics" lopetti toimintansa vasta vuonna 1983. Suomessa lainsäädännöstä poistettiin pakkosterilointi vuoden 1970 laissa.


title: Charles Darwin

text: Darwinin mukaan nimettiin jo hänen elinaikanaan useita maantieteellisiä paikannimiä ja eliölajeja. Esimerkiksi Beaglen kanaalin läheisen vesialueen FitzRoy nimesi "Darwin Soundiksi" ja Andien vuoristoon kuuluva Darwin-vuori nimettiin Darwinin mukaan hänen 25-vuotissyntymäpäivänsä kunniaksi. Beaglen saapuessa kolmannella matkallaan Australian pohjoisosiin vuonna 1839 John Lort Stokes löysi Palmerstonen kaupungin kupeesta luonnonsataman, jonka laivan kapteeni John Clements Wickham halusi nimetä Darwinin mukaan "Port Darwiniksi". Kaupunki nimettiin vuonna 1911 virallisesti Darwiniksi. Siitä tehtiin Pohjoisterritorion pääkaupunki ja sinne perustettiin Charles Darwin -yliopisto sekä Charles Darwinin kansallispuisto. Cambridgeen perustettiin Darwin College vuonna 1964. Laitoksen perustaminen on kunnianosoitus koko Darwinien sukua kohtaan, mutta toisaalta osa maa-alasta oli Darwinin toisen pojan George Darwinin omistuksessa.


title: Charles Darwin

text: Parhaiten tunnettu Darwinin mukaan nimetty eliölajiryhmä on darwininsirkut eli darwininpeipot, jonka edustajia Darwin keräsi ollessaan Galápagossaarilla. Michael H. Hartin tekemälle "Ihmiskunnan 100 suurinta" -listalle Darwin sijoittuu sijalle 16, ja BBC:n tuottamassa "100 Greatest Britons" -ohjelmassa Darwin äänestettiin neljänneksi suurimmaksi britiksi. Englannin keskuspankki Bank of England vaihtoi vuonna 2000 kymmenen punnan setelissä aiemmin kuvituksena olleen Charles Dickensin Darwiniin.


title: Charles Darwin

text: Lontoon Royal Society jakaa Darwin-mitalia.


title: Charles Darwin

text: Darwin on ollut aiheena useissa elämäkertateoksissa ja tiedenäyttelyissä. Vuonna 2009 Darwinin kunniaksi perustetaan useita näyttelyitä ja tilaisuuksia, sillä tuolloin tulee kuluneeksi 200 vuotta Darwinin syntymästä ja 150 vuotta "Lajien synty" -teoksen julkaisusta.


title: Charles Darwin

text: Charles Darwin oli huomattava eläin- ja kasvilajien keräilijä. Näiden lajien joukossa oli useita tieteelle aiemmin tuntemattomia lajeja tai muita taksonomisia tasoja. Lisäksi Darwinin mukaan on nimetty useiden lajien tieteellisiä nimiä. Hän onnistui myös ennustamaan erään hyönteisen olemassaolon. Hän joutui tiedepiireissä naurun kohteeksi, kun hän väitti tähtikämmekän pölyttäjäksi toistaiseksi tuntematonta hyönteistä, jonka kärsä olisi yhtä pitkä kuin kukan lähes 30 senttimetrin mittainen kannus. Silloiset luonnontieteilijät eivät uskoneet teesiä, mutta Darwin ei löytänyt muunlaista mahdollisuutta kämmekän pölytykseen. Parikymmentä vuotta Darwinin kuoleman jälkeen löytyi "Xanthopan morgani" -kiitäjä, jonka imukärsä yltää tähtikämmekän kannuksen pohjalle saakka. Kiitäjän yksi alalaji sai nimen "praedicta", joka tarkoittaa ennustettua. Myöhemmin tosin todettiin, ettei "praedicta"-alalaji eroa muusta "Xanthopan morgani" -lajista.Kirjojen lisäksi Darwinin aikakausjulkaisuissa julkaisema tieteellinen tuotanto oli hyvin laaja ja monipuolinen. Darwinin koko kirjallinen tuotanto ja kirjeenvaihto on julkaistu verkossa "The Complete Works of Charles Darwin Online" -tietokannassa .


title: Typpi

text: Typpi on alkuaine, joka esiintyy luonnossa kaksiatomisena typpikaasuna, N. Typen järjestysluku on 7, kemiallinen merkki N () ja IUPACin standardin mukainen atomimassa on [14,00643;14,00728]. Typpi on osana monissa elämälle välttämättömissä yhdisteissä. Ilmasta noin 78 % on typpeä.


title: Typpi

text: Daniel Rutherford löysi typen vuonna 1772, mutta jo keskiajan alkemistit tunsivat typen yhdisteitä.


title: Typpi

text: Vuonna 1790 ranskalainen kemisti Jean-Antoine Chaptal antoi aineelle nimen "nitrogène" (< ’sooda’ + ’muodostava’). Antoine Lavoisier oli kutsunut sitä nimellä "azote".


title: Typpi

text: Suomenkielinen nimi "typpi" on johdettu murteellisesta sanasta "typehtyä" (’tukehtua’, ’sammua’), koska typpi on palamaton ja tukehduttaa palamisen. Sanaa käytti ensimmäisenä Julius Krohn vuonna 1862 teoksessaan "Kemiallisia tiedesanoja". 1800-luvulla käytettiin myös nimitystä "tuko", joka oli johdettu vastaavalla logiikalla sanasta "tukahtua".


title: Typpi

text: Typpi on luonnossa hyvin yleinen alkuaine. Vapaana alkuaineena sitä on runsaasti Maan ilmakehässä, jossa on 78 % typpeä. Maaperässä ja vesistöissä sitä esiintyy erilaisina yhdisteinä kuten nitraatteina ja ammoniumsuoloina. Typpiyhdisteitä on myös kaikissa eliöissä maapallolla. Tärkeitä typpipitoisia orgaanisia yhdisteitä ovat ennen kaikkea aminohapot ja niistä muodostuneet proteiinit.


title: Typpi

text: Typpi on epämetalli, jolla on viisi elektronia uloimmalla elektronikuorella. Typpi on hajutonta, mautonta ja väritöntä.


title: Typpi

text: Kahden typpiatomin muodostamassa typpimolekyylissä N on kestävä kolmoissidos, mikä tekee typestä kemiallisesti erittäin passiivisen. Korkeassa lämpötilassa se voi kuitenkin yhtyä vedyn kanssa ammoniakiksi tai hapen kanssa typen oksideiksi. Typen oksideja syntyy esimerkiksi polttomoottoreissa, ja ne aiheuttavat happamia sateita.


title: Typpi

text: Nestemäinen typpi soveltuu matalan kiehumispisteensä ansiosta mm. jäähdytykseen. Tämän lisäksi typen passiivisuus mahdollistaa sen käytön suojakaasuna. Teollisuudessa typpeä käytetään ammoniakin, lannoitteiden sekä perinteisten räjähdysaineiden raaka-aineena. Typpihapon ja suolahapon seos, kuningasvesi on yksi harvoja aineita, joka voi liuottaa kultaa. Typpeä käytetään myös elintarvikkeiden suojakaasuna. Tässä tarkoituksessa sen E-koodi on E 941.


title: Typpi

text: Typpiyhdisteiden hinta maailmanmarkkinoilla johtuu maakaasun hinnoista, jotka puolestaan seurailevat öljynhintoja. Maailman yleisin typpilannoite on urea, jota käytetään Suomessa vain vähän. Urean tuotantokustannuksista 80 % riippuu ammoniakin hinnasta.


title: Typpi

text: Maailman viiden johtavan lannoitevalmistajan, joiden yhteinen markkinaosuus koko maailman lannoitemarkkinoista on noin kolmasosa, on suurin typpilannoitteiden valmistaja norjalainen Yara International, jolle Suomen valtio myi Kemiran lannoitetuotannon, Kemira GrowHow:n. Yara International myi 2008 typpilannoitteita 21 400 000 tonnia. Yara International tuottaa ammoniakkia enemmän kuin toiseksi ja kolmanneksi suurin tuottaja yhteensä.


title: Typpi

text: Typpi on elintärkeää kaikelle elämälle, sillä sitä tarvitaan aminohappojen sekä nukleiinihappojen muodostamisessa. Vaikka suurin osa ilmakehästä onkin typpeä, kasvit eivät voi ottaa sitä suoraan ilmasta, vaan ainoastaan maaperässä olevista typen yhdisteistä, joita ovat nitraatit ja ammoniumsuolat. Näin ollen kasveilla voi olla typestä puutettakin, mikä näkyy kasvun vähenemisenä ja klorofyllin hajoamisesta johtuvana lehtien kellastumisena. Myös antosyaanivärejä saattaa alkaa kertyä lehtiin. Tämän vuoksi typpiyhdisteitä tarvitaan runsaasti lannoitteisiin. Muun muassa hernekasvien juurinystyröissä elää kuitenkin typensitojabakteereja, jotka sitovat ilmasta typpeä ja luovuttavat sitä kasvillekin, jonka kanssa ne näin elävät mutualistisessa suhteessa. Myös maan kalkituksella voidaan lisätä typen saantia maasta. Jos typpiyhdisteitä joutuu runsaasti vesistöön, ne aiheuttavat rehevöitymistä.


title: Typpi

text: Eläimet eivät voi sitoa typpeä itse lainkaan, vaan saavat tarvitsemansa typen syödessään kasveja tai muita eläimiä.


title: Typpi

text: Typellä on kaksi pysyvää isotooppia, N-14, jota on yli 99,6 % kaikesta typestä, ja harvinaisempi N-15.


title: Typpi

text: Laitesukelluksessa käytetyssä paineilmassa oleva typpi voi aiheuttaa sukeltajantaudin, jos syvältä noustaan liian nopeasti pintaan. Sukellettaessa paineilmalaitteilla syvälle (yli 30 m:n syvyyteen) vaarana on myös "typpinarkoosi" eli "syvyyshumala". Riittävän korkeassa paineessa hengityskaasun typpi alkaa vaikuttaa alkoholin tavoin hermostoon. Syvyyshumala muistuttaa humalatilaa eikä se ole sukeltajalle sinällään vaarallista, mutta se aiheuttaa sukeltajassa vastuuntunnon menettämistä sekä välinpitämättömyyttä jolloin sukeltaja saattaa olla vaaraksi itselleen sekä jopa muille sukeltajille.


title: Typpi

text: Koska typpikaasu on hajuton, mauton ja näkymätön kaasu, se on aiheuttanut useita kuolemaan johtaneita onnettomuuksia. Nestemäinen typpi kaasuuntuu välittömästi, jolloin suljetussa tilassa hapen suhteellinen määrä laskee nopeasti normaalista 21 %:sta. Typen hengittäminen aiheuttaa tajuttomuuden 15 sekunnissa ja kuoleman alle minuutissa. Uhrille ei tule sitä tukehtumisen tunnetta, joka yleensä tulee kun hiilidioksidin taso veressä nousee. Typpeä hengitettäessä se korvaa hapen ja jokaisella uloshengityksellä CO poistuu normaalisti. Noin kolmannella sisäänhengityksellä veren happipitoisuus on pudonnut niin alas, että henkilö menettää tajuntansa. Usein uhriksi joutuu myös auttamaan rientänyt henkilö, joka ei tiedosta vaaraa. Tätä ominaisuutta käytetään teurastamoissa tajuttomuuden ja kuoleman aikaansaamiseksi teuraseläimille.


title: Voltaire

text: Voltaire, oikealta nimeltään François-Marie Arouet (21. marraskuuta 1694 Pariisi – 30. toukokuuta 1778 Pariisi), oli ranskalainen kirjailija ja valistusfilosofi.


title: Voltaire

text: Voltaire tunnetaan terävästä älystään ja filosofisista kirjoituksistaan. Monien muiden valistusajattelijoiden tavoin hän oli liberaali, kannatti vapaakauppaa, ihmisoikeuksia, mielipiteen- ja uskonvapautta, sekä oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Hän oli yhteiskunnallisten uudistusten suorasukainen kannattaja ja Bourbonien "ancien régimen" vastustaja Ranskan tiukoista sensuurilaeista ja kovista rangaistuksista huolimatta.


title: Voltaire

text: Satiirisena väittelijänä Voltaire käytti usein teoksiaan Ranskan valtiollisten laitoksien, kirkon oppien, Raamatun epäjohdonmukaisuuksien ja papiston typeryyden arvostelemiseen. Tästä huolimatta Voltaire ei suinkaan ollut demokraatti, sillä hänen mielestään tasavalta edusti "massojen idiotismia". Sen sijaan Voltaire kannatti valistunutta itsevaltiutta, jossa filosofi toimisi yhdessä kuninkaan kanssa alamaistensa yhteiseksi eduksi. Hän sai kannatusta ajatuksilleen erityisesti Preussissa ja Venäjällä. Hänen tunnetuimpia teoksiaan on satiirinen romaani "Candide".


title: Voltaire

text: Voltaire joutui usein vaikeuksiin arvostelunsa takia: hän istui kahdesti Bastiljin vankilassa ja joutui 1726 kolmeksi vuodeksi maanpakoon. 1750-luvulla Fredrik II Suuri otti Voltairen suojelukseensa Sanssoucin linnaan. Siellä ollessaan hän kävi vilkasta kirjeenvaihtoa Katariina Suuren kanssa.


title: Voltaire

text: Voltaire kuoli Pariisissa vuonna 1778. Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin Panthéoniin.


title: Voltaire

text: Voltaire syntyi Pariisissa vuonna 1694. Hänen vanhempansa olivat notaari François Arouet ja tämän vaimo Marie Marguerite d'Aumard. Voltaire vietti suurimman osan varhaisesta elämästään Pariisissa ja sen liepeillä. Hän opiskeli kahdeksan vuotta Lycée Louis-le-Grandissa, jossa hän sai muun muassa taidekasvatusta. Vaikka hän väittikin, ettei ollut oppinut siellä muuta kuin "latinaa ja typeryyksiä", se mahdollisti hänen kirjallisten lahjojensa kehittymisen erityisesti teatterin alalla.


title: Voltaire

text: Voltaire lähti koulusta 17-vuotiaana ja oli jo silloin päättänyt tulla kirjailijaksi. Hänen isänsä kuitenkin olisi halunnut poikansa opiskelevan lakia. Voltaire teeskenteli työskentelevänsä Pariisissa lakimiehen apulaisena, mutta käytti suurimman osan ajastaan kirjoittaen satiirista runoutta. Kun hänen isänsä sai tämän selville, hän lähetti pojan uudelleen lukemaan lakia, tällä kertaa provinsseihin. Voltaire kuitenkin jatkoi kirjoittamista, tuottaen esseitä ja historiallisia tutkielmia, jotka eivät aina olleet historiallisesti paikkansapitäviä. Voltairen terävä äly teki hänestä suositun aatelispiireissä. Arvosteltuaan eräässä runossaan Ludvig XV:n sijaishallitsijaa, regentti Filip II:ta, hän joutui yhdeksitoista kuukaudeksi vankeuteen Bastiljiin. Siellä ollessaan hän kirjoitti ensimmäisen näytelmänsä "Oedipen" ja otti käyttöön kirjailijanimen Voltaire. Näytelmästä tuli hyvin suosittu.


title: Voltaire

text: Voltairen sanavalmius tuotti hänelle kuitenkin ongelmia jatkossakin. Hän loukkasi nuorta aatelismiestä Chevalier de Rohania, ja tämän perhe hankki salaisen kuninkaallisen valtakirjan ("lettres de cachet"), joka mahdollisti sellaisten henkilöiden rankaisemisen jotka eivät olleet tehneet rikoksia tai saattoivat olla vaaraksi kuninkaalliselle perheelle. Tällöin Voltaire joutui toisen kerran vangiksi Bastiljiin, mutta hänet vapautettiin pian sillä ehdolla, että hän poistuisi Ranskasta. Tämä oli yksi syy, jonka vuoksi Voltaire pyrki uudistamaan Ranskan oikeusjärjestelmää.


title: Voltaire

text: Voltaire lähti maanpakoon Englantiin. Maa vaikutti häneen ja hänen teoksiinsa huomattavasti kokemusten ja ajatusten kautta. Hän vaikuttui Englannin kuningasvallasta ja maassa vallinneesta suhteellisen laajasta ajatuksen ja uskonnon vapaudesta. Hän sai vaikutteita useilta henkilöiltä, kuten William Shakespearelta. Nuori Voltaire piti Shakespearea esimerkkinä, johon ranskalaisten kirjailijoiden tulisi katsoa, vaikka myöhemmin pitikin itseään ylivoimaisena kirjailijana. Oltuaan kolme vuotta maanpaossa Voltaire palasi Pariisiin ja julkaisi ajatuksensa fiktiivisessä Englannin hallintoa käsittelevässä kirjoituksessa nimeltään "Lettres philosophiques". Kirjeet aiheuttivat suuria ristiriitoja Ranskassa, koska Voltaire piti Englannin kuningasvaltaa ranskalaista vastinettaan kehittyneempänä ja ihmisoikeuksia kunnioittavampana, erityisesti koskien uskonnollista suvaitsevaisuutta. Lopulta kirjoituksia poltettiin ja Voltaire ajettiin pois Pariisista.


title: Voltaire

text: Teoksen "Lettres philosophiques" englanninkielisestä käännöksestä tuli erittäin suosittu Ranskan ulkopuolella. Voltaire voitti suuren summan arpajaisissa, ja teki onnistuneita sijoituksia siirtomaakaupassa. Näiden avulla hänen taloudellinen tilanteensa kehittyi erittäin hyväksi, ja hän saattoi lainata rahaa herttuoille ja ruhtinaille. Taloudellinen riippumattomuus, joka vahvistui entisestään kun Voltaire sai isänsä perinnön, oli tärkeää, koska hänen ei tarvinnut kirjoitustyössään miettiä taloudellisten tukijoiden miellyttämistä.


title: Voltaire

text: Vuonna 1734 Voltaire asettui Château de Cireyhyn, joka sijaitsee Champagnen ja Lorrainen rajalla. Rakennus korjattiin hänen rahoillaan. Hänestä tuli Châtelet'n markiisittaren Gabrielle Émilie le Tonnelier de Breteuilin ystävä. Heidän viisitoista vuotta kestänyt ystävyytensä tuotti paljon uusia ajatuksia. Voltaire ja markiisitar keräsivät yli 21 000 kirjaa, joka oli tuohon aikaan suunnaton määrä. He opiskelivat näitä kirjoja yhdessä ja suorittivat kokeita "luonnontieteissä" eli fysiikassa laboratoriossaan. Vuonna 1736 Ranskan akatemia julitsi tutkijoille kilpailun siitä, kuka selvittäisi tulen ominaisuudet. Voltaire punnitsi erilaisia aineita ennen ja jälkeen palamisen määrittääkseen tulen massa. Émilie Châtelet teki salaa omia tutkimuksiaan, ja lähetti kilpailuun myös omat vastauksensa. Kumpikaan heistä ei voittanut kilpailua, mutta episodi todisti Châtelet'n kykenevän myös itsenäiseen tutkijan työhön. Sekä hän että Voltaire saivat kilpailussa kunniamaininnan, mikä vahvisti heidän mainettaan tutkijoina.


title: Voltaire

text: Voltaire oppi aiemmista ongelmistaan ja pidättäytyi loukkaamasta ketään henkilökohtaisesti ja kieltäytyi kaikista epämukavista vastuista. Hän jatkoi kirjoittamista julkaisten muun muassa näytelmiä, kuten "Mérope", ja lyhyitä kertomuksia. Näissä Englannissa vietetty aika toimi jälleen innoituksen lähteenä. Englannissa hän oli saanut paljon vaikutteita Isaac Newtonilta, ajan kuuluisimmalta tutkijalta. Voltaire luotti vahvasti Newtonin teorioihin, erityisesti koskien optiikkaa (Voltaire ja markiisitar muun muassa suorittivat paljon kokeita, jotka perustuivat Newtonin havaintoon, jonka mukaan valkoinen valo koostui spektrin kaikista väreistä) ja painovoimaa (kuuluisa tarina Newtonista ja hänen päähänsä pudonneesta omenasta on kerrottu Voltairen teoksessa "Essai sur la poésie épique"). Vaikka sekä Voltaire että markiisitar olivat kiinnostuneita myös Gottfried Leibnizin, Newtonin aikalaisen ja kilpailijan, ajattelusta, he pysyivät "newtonilaisina" ja perustivat teoriansa Newtonin töihin ja ajatuksiin. Vaikka on esitetty, että markiisitar olisi ollut "leibniziläisempi" näistä kahdesta, mikä olisi johtanut jännitteisiin heidän välillään, tämä on luultavasti liioiteltua – markiisitar jopa kirjoitti kerran: ""je newtonise"" ("minä 'newtonoin'"). Voltaire kirjoitti kirjan Newtonin ajattelusta: "Eléments de la philosophie de Newton" ("Newtonin filosofian perusteet"). Se oli luultavasti kirjoitettu yhdessä markiisittaren kanssa.


title: Voltaire

text: Voltaire ja markiisitar opiskelivat myös historiaa, erityisesti koskien henkilöitä, jotka olivat antaneet panoksensa sivistykselle. Voltaire oli työstänyt historiaa siitä saakka kun oli käynyt Englannissa. Hänen toinen englanninkielinen esseensä oli nimeltään "Essay upon the Civil Wars in France". Kun hän palasi Ranskaan, hän kirjoitti elämäkerrallisen tutkielman Ruotsin kuninkaasta Kaarle XII:sta. Se oli ensimmäinen teos, jossa Voltaire hylkäsi uskonnon. Hän kirjoitti, että ihmisten elämä ei ole tarkoitettu suurempien olentojen ohjattavaksi. Tutkielma voitti hänelle toimen historioitsijana kuninkaan hovissa. Voltaire ja markiisitar kirjoittivat myös filosofiasta, erityisesti metafysiikasta: mitä ja miksi elämä on, onko Jumalaa olemassa vai ei ja niin edelleen. He tutkivat yhdessä Raamattua ja pyrkivät selvittämään sen pätevyyden. Voltaire luopui uskonnosta ja uskoi kirkon ja valtion erottamiseen ja uskonnonvapauteen, joihin hän oli saanut ajatuksen Englannissa.


title: Voltaire

text: Markiisittaren kuoleman jälkeen Voltaire muutti Berliiniin ja liittyi ystävänsä ja ihailijansa Fredrik Suuren hoviin. Kuningas oli toistuvasti kutsunut hänet palatsiinsa, ja antoi hänelle nyt 20 000:n frangin vuosipalkan. Aluksi kaikki meni hyvin, mutta pian Voltaire alkoi kohdata vaikeuksia. Hän joutui väittelyyn Berliinin tiedeakatemian puheenjohtajan kanssa ja tapaus meni oikeuteen. Voltaire kirjoitti tälle pilkkaavan teoksen "Diatribe du docteur Akakia" ("Tohtori Akakian häväistyspuhe"). Tämä vihastutti Fredrikin, joka poltatti teoksen kaikki kappaleet ja pidätti Voltairen. Voltaire suuntasi kohti Pariisia, mutta Ludvig XV kielsi tätä tulemasta kaupunkiin. Tämän sijaan Voltaire muutti Geneveen, josta hän osti ison asunnon. Aluksi hänet otettiin avoimesti vastaan. Kiistat teoksen "La pucelle d'Orléans" julkaisusta ja Geneven teatteriesitykset kieltävä laki johtivat siihen, että Voltaire kirjoitti kenties tunnetuimman teoksensa, Leibnizin filosofiaa satirisoivan "Candiden", vuonna 1759 ja lopulta jätti kaupungin.


title: Voltaire

text: Voltaire osti linnan Ferneystä, maaseudulta Sveitsin ja Ranskan rajalla. Siellä hän asui vuodesta 1769 elämänsä loppuun asti.


title: Voltaire

text: Voltaire palasi Pariisiin 83-vuotiaana ja sai sankarin vastaanoton. Matkan rasitukset olivat kuitenkin hänelle liikaa ja hän kuoli Pariisissa. Koska hän oli arvostellut kirkkoa, häntä ei annettu haudata kirkkomaahan. Lopulta hänet haudattiin luostariin Champagnessa. Vuonna 1791 hänen jäännöksensä siirrettiin Pariisin Panthéoniin.


title: Voltaire

text: Voltairen kuoleman jälkeen hänen sydämensä ja aivonsa irrotettiin ruumiista. Sydäntä säilytetään Ranskan kansalliskirjastossa, mutta aivot päätyivät todennäköisesti lipastoon, joka huutokaupattiin muiden huonekalujen ohessa tuntemattomalle ostajalle.


title: Voltaire

text: Nimi Voltaire, jonka hän otti vuonna 1718 paitsi kirjailijanimekseen myös päivittäiseen käyttöön, on anagrammi hänen sukunimensä "Arouet" latinalaistetusta kirjoitusmuodosta ja liikanimen ""le jeune"" ("nuorempi") ensimmäisistä kirjaimista: AROVET Le Ieune. Nimessä on kaikuja myös perheen Poitoun alueella sijaitsevan linnan nimen "Airvault" tavuista eri järjestyksessä. Voltaire valitsi tämän nimen Bastiljin vankeuden jälkeen, minkä on ajateltu olleen häneltä merkkinä erkaantumisesta perheestään ja menneisyydestään muodollisesti.


title: Voltaire

text: Richard Holmes on tutkinut nimeä teoksessaan "Voltaire's Grin". Myös hän pitää nimeä anagrammina, mutta lisää, että sellainen kirjailija kuin Voltaire on todennäköisesti myös halunnut nimen yhdistyvän nopeuteen ja rohkeuteen, esimerkiksi sanoihin ""voltige"" (akrobatia trapetsilla tai hevosella), ""volte-face"" (nopea käännähdys vastustajan kohtaamiseksi) ja ""volatile"" (alun perin nimitys mille tahansa siivekkäälle olennolle).


title: Voltaire

text: Voltaire oli moraalirelativismin kannattaja. Hänen mukaansa vapaat arvot oikeuttavat erilaisiin menettelytapoihin erilaisissa tilanteissa. Hän ei myöskään halunnut asettaa mitään yksiselitteistä tai tarkkaan rajattua mallia maan hallintojärjestelmälle, vaan ajatteli kyseisen maan historian ja elinympäristön vaikuttavan vahvasti ja oikeuttavan useita eri vaihtoehtoja. Enimmäkseen hänen maineensa kuitenkin perustuu hänen arvosteleviin ja radikaaleihin näytelmiinsä ja kirjoitelmiinsa. Hän ei varsinaisesti tuonut moraali- tai tietofilosofialle mitään uutta.


title: Voltaire

text: Useimpien muiden valistusajattelijoiden tapaan Voltaire kannatti järkeä eikä taikauskoa, uskontoja tai mystiikkaa sekä poliittista ja taloudellista liberalismia vanhoillisen aatelisvallan ja protektionistisen merkantilismin ja sääntelyn sijaan. Hän ylisti Adam Smithiä, korosti erityisesti, miten vapaa talous tekee ihmisistä suvaitsevaisempia erilaisuutta kohtaan ja vastusti kiivaasti maaorjuutta Euroopassa. Eräs hänen tunnetuista toteamuksistaan kuuluu: "Tiedän olevani sivistyneiden ihmisten parissa koska he sotivat raakalaisten tavoin".


title: Voltaire

text: Voltairen filosofian keskeinen teema on henkilökohtainen ja filosofinen vapaus. Niiden saavuttamiseksi hän ylistää kahta lähestymistapaa: skeptismiä ja kokeellista luonnontiedettä.


title: Voltaire

text: Teoksessaan "Filosofinen sanakirja", Voltaire ylistää Montesquieun arvostelua orjakauppaa vastaan:


title: Voltaire

text: Voltairen mielestä mustat eivät tuolloin eläneet älyllisesti, mutta he vain tarvitsevat aikaa ja tulevaisuudessa hekin viljelevät maata hyvin ja tuntevat tähtien radat.


title: Voltaire

text: Voltairen teoksessa "Candide" päähenkilö on kauhuissaan siitä, "mihin hintaan syömme sokeria Euroopassa", kun hän tapaa eteläamerikkalaisen orjan, joka on silvottu paon vuoksi. Toisaalla hän kirjoittaa ivallisesti "valkoisista ja kristityistä, jotka ostavat mustia halvalla myydäkseen heidät kalliisti Amerikassa". Silti hänen on väitetty tukeneen orjakauppaa eräässä kirjeessä, mutta kirjettä on pidetty väärennöksenä, koska "sen olemassaololle ei ole löytynyt ainuttakaan tyydyttävää lähdettä".


title: Voltaire

text: Voltaire oli hyvin tuottelias kirjailija ja tuotti teoksia lähes kaikilla kirjallisuuden aloilla, mukaan lukien näytelmiä, runoutta, novelleja, esseitä, historiallisia ja tieteellisiä teoksia, kiistakirjoituksia sekä yli 14 000 kirjettä. Hänen merkittävimmät teoksensa ovat:Voltaire kirjoitti 50–60 näytelmää, joihin kuuluu joitakin keskeneräisiä näytelmiä. Hänen näytelmiinsä kuuluvat:Voltaire osoitti runoilijankykyjä jo varhaisessa iässä. Myös hänen ensimmäiset julkaistut teoksensa olivat runoutta. Lukuisten lyhyempien runojen lisäksi hän kirjoitti kaksi pitkää runoa, nimiltään "Henriade" ja "Pucelle". "Henriade" oli kirjoitettu Vergiliusta imitoiden, käyttäen aleksandriinikuplettimuotoa, joka oli muokattu monotoniseksi draamallista käyttöä varten. Voltairelta kuitenkin puuttui sekä kiinnostus että ymmärrys aiheesta, mitkä kummatkin seikat vaikuttivat kielteisesti runon laatuun. "Pucelle" puolestaan oli karkean koominen ivamukaelma, joka pilkkasi uskontoa ja historiaa. Voltairen lyhyempiä runoja pidetään yleisesti näitä pidempiä teoksia parempina.


title: Voltaire

text: Voltairen proosateokset, jotka oli yleensä kirjoitettu pamfleteiksi, oli usein kirjoitettu poleemisiin tarkoituksiin. "Candide" hyökkäsi uskonnollista ja filosofista optimismia vastaan, "L'Homme aux quarante ecus" aikakauden yhteiskunnallisia ja poliittisia tapoja vastaan, "Zadig" ja monet muut moraalista ja metafyysistä oikeaoppisuutta vastaan, ja jotkut taas oli kirjoitettu Raamatun pilkkaamiseksi. Näissä teoksissa Voltairen ironinen tyyli on hyvin näkyvissä, erityisesti pidäteltynä ja yksinkertaisena verbaalisena käsitettelynä. Voltaire ei koskaan viivy liian pitkäksi aikaa samassa asiassa, ei pysähdy nauramaan juuri sanomalleen, ei selitä tai kommentoi omia vitsejään tai liioittele niiden muotoa. Erityisesti "Candide" on hyvä esimerkki hänen tyylistään.


title: Voltaire

text: Voltaire raivasi yhdessä Jonathan Swiftin kanssa tietä tieteiskirjallisuudelle ja sen mahdollistamalle filosofiselle ironialle. Tällaisesta on esimerkkinä erityisesti teos "Mikromegas".Voltaire vastusti kristillisiä uskomuksia. Hän väitti, että evankeliumit olivat keksittyjä ja ristiriitaisia ja että Jeesusta ei ollut olemassa – että evankeliumit olivat kirjoittaneet ne, jotka halusivat luoda Jumalan omaksi kuvakseen. Tuon ajan kristillinen apologetiikka ja sen vastaukset Voltairelle eivät ollut nekään kovin vakuuttavia, koska monet välttelivät Voltairen teoksia.


title: Voltaire

text: Voltairen kerrotaan sanoneen, että sata vuotta myöhemmin Raamattu olisi hylätty kirja, jota olisi vain museoissa.


title: Voltaire

text: Voltairen suurin filosofinen teos on "Dictionnaire philosophique", joka koostui hänen "Encyclopédie'hin" kirjoittamistaan artikkeleista sekä useista lyhyemmistä kirjoituksista. Vaikka se suuntasi arvostelua Ranskan poliittisia instituutioita ja Voltairen henkilökohtaisia vihollisia vastaan, sen pääkohteet olivat kuitenkin Raamattu ja katolinen kirkko. Teos häviää ehkä vain Voltairen novelleille esimerkkinä hänen kirjallisesta ja henkilökohtaisesta luonteestaan.


title: Voltaire

text: Voltaire kirjoitti elämässään valtavan joukon kirjeitä, yhteensä yli 20 000. Kirjeet näyttävät Voltairen tarmokkaana, monipuolisena, halutessaan taitavasti imartelevana, liikemiesvaistoisena, sekä kyvykkäänä nopeisiin käännöksiin päästäkseen pakoon vihollisiaan.


title: Voltaire

text: Yleisessä kritiikissään ja sekalaisissa kirjoituksissaan Voltaire näytti journalistiset kykynsä. Kirjallisuuskritiikistä merkittävin teos on "Commentaire sur Corneille". Tutkielma näytti kuitenkin myös Voltairen puutteet. Hän ei selvästikään tuntenut oman kielensä ja kirjallisuutensa historiaa kovinkaan hyvin.


title: Voltaire

text: Voltairen teokset ja erityisesti hänen kirjeensä sisältävät usein sanan "l'infâme" ("alhainen", "paheksuttava", "pahamaineinen") ja ilmaisun "écrasez l'infâme" ("hävittäkää(mme) se alhainen") joko kokonaan tai lyhennettynä. Ilmaisu on joskus tulkittu väärin merkitsemään Kristusta, mutta todellisuudessa se merkitsi "vainoavaa ja etuoikeutettua puhdasoppisuutta" yleisesti. Voltaire näki sellaisen järjestelmän ympärillään, oli saanut tuntea sen karkotuksina ja kirjojen takavarikoimisena tai tuhoamisena, ja nähnyt sen Jean Calas'n ja La Barren kärsimyksissä


title: Voltaire

text: Voltaire katsoi ranskalaisen porvariston olevan liian pieni ja tehoton, aristokratian syöpäläismäinen ja rappeutunut, aatelittomien säätyjen oppimatonta ja taikauskoista, ja kirkon paikalleen jämähtänyt voima joka oli hyödyllinen pelkästään vastavoimana, koska sen verot auttoivat tuen saamisessa vallankumoukselle.


title: Voltaire

text: Voltaire ei luottanut kansanvaltaan, jonka hän katsoi olevan samaa kuin massojen tylsämielisyys. Voltairelle vain filosofien (kuten hänen itsensä) avustama valistunut kuningasvalta tai valistunut absolutismi saattoi tuoda muutoksen, koska silloin kuninkaan etuna olisi ollut parantaa Ranskan voimaa ja vaurautta maailmassa. Voltairen kerrotaan sanoneen, että hän "tottelisi mieluummin yhtä leijonaa kuin kahtasataa rottaa (omasta) lajistaan". Voltaire katsoi kuningasvallan olevan avain edistykseen ja muutokseen. Hän myös katsoi afrikkalaisten olevan erillinen, eurooppalaisia alempi laji ja juutalaisten olevan "tietämätöntä ja barbaarista kansaa".


title: Voltaire

text: Nykyään Voltaire tunnetaan parhaiten romaanistaan "Candide". Se joutui sensuurin kohteeksi, eikä Voltaire myöntänyt sitä avoimesti omaksi teoksekseen. Voltaire tunnetaan myös monista mietelmistä, kuten "Si Dieu n'existait pas, il faudrait l'inventer" ("Jos Jumalaa ei olisi, hänet täytyisi keksiä"), joista monet ovat peräisin runomitassa kirjoitetusta kirjeestä "Épître à l'Auteur du Livre des Trois Imposteurs".


title: Voltaire

text: Ranskassa Voltaire muistetaan ja häntä kunnioitetaan rohkeana poleemikkona, joka taisteli väsymättömästi kansalaisoikeuksien, kuten oikeuden saada puolueeton oikeudenkäynti ja uskonnonvapaus, puolesta, ja joka arvosteli ankarasti "ancien régimen" ulkokultaisuutta ja epäoikeudenmukaisuuksia. Tuon ajan Ranskassa kansalle oli sälytetty hyvin suuret verotaakat, kun taas papisto ja erityisesti aatelisto toimivat vapaamatkustajina.


title: Voltaire

text: Jotkut Voltairen arvostelijat, kuten Thomas Carlyle, ovat sanoneet, että vaikka Voltaire olikin voittamaton kirjallisessa tyylissä, hänen parhaimmillakaan teoksillaan ei ole paljon arvoa sisällön puolesta, eikä hän koskaan esittänyt yhtään aidosti omaa ajatusta. Kanadalainen filosofi John Ralston Saul on syyttänyt länsimaisen, teknokraattisen yhteiskunnan epäonnistumisesta Voltairea teoksessaan "Voltaire's Bastards: the Dictatorship of Reason in the West".


title: Voltaire

text:
Ranskalainen Ferneyn kaupunki, jossa Voltaire eli viimeiset kaksikymmentä vuottaan, nimettiin ranskan vallankumouksen jälkeen Ferney-Voltaireksi. Hänen linnansa on nykyään museo ("L'Auberge de l'Europe"). Voltairen kirjasto on säilytetty koskemattomana Venäjän kansalliskirjastossa Pietarissa.Teoksia:
Muuta:


title: Rauhanaate

text: Rauhanaate eli pasifismi merkitsee sodanvastaisuutta ja pyrkimystä saavuttaa tavoitteet täysin väkivallattomin keinoin ja samalla ennaltaehkäistä konflikteja. Absoluuttinen pasifismi hylkää kaiken väkivallankäytön yhteiskunnassa pyrkien saavuttamaan tavoitteensa täysin väkivallattomin keinoin. Osa pasifisteista saattaa hyväksyä jonkinlaiset valtion sisäiset pakkokeinot tai väkivallan itsepuolustuksena. Sodan oikeutusta käsittelee etiikan osa-alue, sodan etiikka.


title: Rauhanaate

text: Ennen sota oli normaali asioiden tila. Adam Smith asettui tätä vastaan teoksessaan Kansojen varallisuus (1776) puolustamalla rauhaa ja valittamalla sodan tuhoista ja kustannuksista ja sen tuottamasta korkeasta julkisesta velasta. Nämä liberaalien taloustieteilijöiden ajatukset nostivat sodan kynnystä, tekivät siitä epänormaalin, kertoo Stanfordin yliopiston historian professori Priya Satia teoksessaan "Empire of Guns".


title: Rauhanaate

text: Ennen termiä "pasifismi" rauhanyhdistysten ja kansainvälisten rauhanjärjestöjen jäsenet kutsuivat itseään ”rauhan tekijöiksi” ja ”rauhan puolestapuhujiksi”, mutta yleisimmin kuitenkin ”rauhan ystäviksi”. Nämä nimitykset koettiin hankaliksi ja aktivistit pyrkivät löytämään liikkeelle kuvaavan nimityksen. Sanan "pasifismi" otti ensimmäisenä käyttöön ranskalainen rauhanaktivisti Émile Arnaud, joka käytti termiä yleisessä mielessä kuvaamaan kansainvälistä rauhanliikettä. Termiä "pasifismi" käytettiin virallisesti ensimmäisen kerran 10. yleismaailmallisessa rauhankokouksessa Glasgow’ssa vuonna 1901 viittaamaan sodanvastaiseen ajattelutapaan. Glasgow’n kongressin jälkeen monet rauhanjärjestöjen jäsenet alkoivat kutsua itseään "pasifisteiksi". Termin oli määrä kattaa kaikki, jotka työskentelivät rauhan säilyttämisen ja sodan ehkäisemisen puolesta. Pasifismi merkitsi myös yhteiskunnallista toimintaa ja erottautui näin joitain uskonnollisia lahkoja leimanneesta yhteiskunnalliseen toimintaan osallistumattomuuden perinteestä.


title: Rauhanaate

text: Termin käyttöönoton jälkeen alkoi keskustelu sen tarkasta merkityksestä ja soveltamisesta. Näkemyserot kärjistyivät rauhanliikkeen hajoamiseen ensimmäisen maailmansodan syttyessä vuonna 1914. Valtaosa rauhanliikkeen jäsenistä lähti sotaan ja vain murto-osa vastusti sotaa edelleen. Sodan jälkeisinä vuosina pasifismin merkityksestä kiisteltiin laajasti. Sotaan lähtemistä vastustaneet halusivat yksinoikeuden käsitteeseen ja kavensivat sen määritelmän kattamaan vain sodan ehdottoman hylkäämisen. Sodan kauhut olivat saaneet yhä useammat ihmiset ehdottoman sodanvastaisiksi ja näin pasifismi sen kapeassa merkityksessä tuli laajemmin hyväksytyksi.


title: Rauhanaate

text: Liberaali senaattori Leo Mechelin oli tunnettu rauhanaktiivi ja kuuluisa myös johtamastaan passiivisesta vastarinnasta 1800- ja 1900-lukujen vaihteen sortovuosina. Suomen Rauhanliiton säätiö on nimetty hänen mukaansa. Mechelin toimi myös kansainvälisen rauhankongressin varapuheenjohtajana ja ajoi kansainvälistä lainsäädäntöä rauhan takeeksi.


title: Rauhanaate

text: Merkittävä suomalainen pasifisti oli Arndt Pekurinen, joka teloitettiin jatkosodan aikana hänen kieltäydyttyään osallistumisesta maanpuolustustoimintaan. Myös Yrjö Kallinen oli kuuluisa suomalainen pasifisti – jopa maailmanhistoriallisestikin mielenkiintoinen tapaus, sillä vaikka oli pasifisti, hän toimi vuosina 1946–1948 Suomen puolustusministerinä.


title: Ikonoklasmi

text:
Ikonoklasmi eli kuvakielto tai kuvainraasto on uskonnollisten tai muiden kuvien, symbolien ja muistomerkkien tuhoamista tai niiden esittämisen kieltämistä. "Ikonoklasti" on henkilö, joka turmelee kuvia, kuvainraastaja.
Ikonoklasmia on esiintynyt eri syistä johtuen useissa eri historian vaiheissa. Tavallisimmin esitetty esimerkki ikonoklasmista on Bysantin valtakunta, jossa 700- ja 800-luvuilla ikonoklastit halusivat tuhota uskonnollisia patsaita ja kuvia eli ikoneja, joita he pitivät Raamatun kieltäminä jumalankuvina. Tämä oli luultavasti osittain islamin vaikutusta, koska islamin kuvakielto esiintyi samoina aikoina ja sen vaikutus oli suuri myös kristillisillä alueilla.


title: Ikonoklasmi

text: Vastakohta ikonoklasmille Bysantin yhteydessä on "ikonolatria" eli kuvainpalvonta, jota yleisessä mielessä kutsutaan myös idolatriaksi. Uskonnollisia kuvia arvostavat ja kunnioittavat ovat "ikonoduuleja" eli "kuvain kunnioittajia".


title: Ikonoklasmi

text:
Ikonoklastien motiivit voivat olla joko uskonnollisia tai poliittisia. Laajassa mielessä ikonoklasmi koske myös muita kuin uskonnollisia kuvia. Uskonnollinen perustelu ikonoklasmille on usein se, että halutaan estää kuvainpalvonnan tai "idolatrian" syntyminen, jota esimerkiksi joissakin kristinuskon suuntauksissa on pidetty taikauskon piiriin kuuluvaksi. (katso "Idoli" eli jumalankuva)
Ikonoklasmia saattavat toteuttaa eri uskontojen harjoittajat, mutta usein se on seurausta saman uskonnon eri lahkojen välisistä erimielisyyksistä. Bysantin kaksi kuvariitaa olivat epätavallisia, koska niissä pääasiassa väiteltiin kuvien käytöstä, eikä kiista ollut seurausta laajemmista näkemyseroista. Kristinuskossa ikonoklasmi on ollut tavallisesti seuraus kymmenen käskyn sananmukaisesta tulkinnasta, jossa kielletään epäjumalankuvien tekeminen ja palvonta. Raamatussa toisena käskynä on kielto jumalankuvien valmistamiseen.


title: Ikonoklasmi

text: Bysantin aikana ikonoklasmista tuli ankaran poliittisen väittelyn aihe. Ensimmäinen ikonoklastinen kausi eli kuvariita alkoi keisari Leo III:n aikana kun hän kielsi Jeesusta ja pyhimyksiä esittävien ikonien käytön. Kuvariita päättyi Seitsemännen ekumeenisen kirkolliskokouksen jälkeen vuonna 787. Kirkolliskokous päätti, että kuvia sai kumartaa ja suudella, mutta ei osoittaa niille jumalallista kunnioitusta.


title: Ikonoklasmi

text: Toisen kuvariidan pani alkuun keisari Leo V vuonna 813, ja se päättyi Theofiloksen kuoleman jälkeen vuonna 843, jolloin aiempi päätös kuvien kunnioittamisesta tuli lopullisesti hyväksytyksi.


title: Ikonoklasmi

text: Tutkijat ovat päätelleet ikonoklasmin päättyneen siksi, että vaikka kuvat ja patsaat oli poistettu kirkoista, ikoneja oli säilynyt runsaasti kodeissa. Kuvat olivat suosittuja ja ne katsottiin myös tehokkaiksi keinoiksi harjoittaa jumalanpalvelusta.


title: Ikonoklasmi

text: Islaminuskoiset pitävät muslimien historiassa idolien poistamista Kaabasta symbolisesti ja historiallisesti tärkeänä.


title: Ikonoklasmi

text: Yleensä muslimiyhteiskunnat ovat välttäneet elollisten olentojen (eläinten ja ihmisten) kuvaamista pyhissä paikoissa, kuten moskeijoissa ja madrassoissa. Esittävän kuvan vastustaminen ei perustu Koraaniin, vaan pikemminkin Hadithin piiriin sisältyviin perinteisiin. Esittävän kuvan kielto ei ole aina laajentunut maallisille alueille, ja muslimien taiteessa on säilynyt figuratiivisen kuvaesityksen perinnettä.


title: Ikonoklasmi

text: Länsimaiset asiantuntijat ovat kuitenkin pyrkineet näkemään islamilaisessa yhteiskunnassa ”pitkän, kulttuurin määrittämän ja muuttumattoman väkivaltaisten ikonoklastisten tekojen perinteen”. Esimerkiksi Talibanin Bamyanin valtavien Buddhan patsaiden tuhoaminen Bamiyanin maakunnassa Afganistanissa vuonna 2001 on länsimaisessa lehdistössä yleisesti nähty muslimien kuvakiellon seurauksena. Sellainen selitys sivuuttaa kuitenkin ”Buddhan patsaiden ja niitä yli vuosituhannen hämmästelleen muslimiväestön yhteiselon”. Buddhan patsaita vastaan olivat ennen sitä kahdesti hyökänneet Nadir Šahin ja Aurangzebin jokseenkin tehottomat tykistöt. F. B. Floodin mukaan Talibanin Buddha-patsaita koskevien julistusten analyysi viittaa siihen, että niiden tuhoamisen taustalla oli pikemminkin politiikka kuin teologia. Taliban itse on kuitenkin antanut erilaisia selityksiä tuhoamisen motiiveista.


title: Ikonoklasmi

text: Ensimmäinen muslimien ikonoklasmi tapahtui vuonna 630, jolloin tuhottiin Kaabassa Mekassa sijainneet arabien jumalia esittäneet patsaat. On kuitenkin myös perimätieto siitä, että Muhammed säilytti freskon Jeesuksen äidistä Mariasta ja Jeesuksesta. Kaaban teon tarkoituksena oli lopettaa idolatria, joka muslimien näkökulmasta oli luonteenomaista jahiliyalle.


title: Ikonoklasmi

text: Mekan ikonien tuhoaminen ei kuitenkaan määritellyt muiden muslimien vallan alaisina kalifaatin laajentumisen jälkeen eläneiden yhteisöjen kohtelua. Esimerkiksi monet kristityt, jotka elivät islamin uskonnon vallitessa, jatkoivat ikonien tekemistä ja kirkkojen koristelua haluamillaan tavoilla. Tästä suvaitsevaisuudesta poikkeaa merkittävästi islamin varhaishistoriassa ”Jazidin julistus”, jonka antoi umaijadien kalifi Jazid II vuosina 722–723. Julistuksessa määrättiin tuhottaviksi kalifaatin alueella ristit ja kristilliset kuvat. Sitä noudatettiin jossain määrin erityisesti nykyisen Jordanian alueella. Siellä on arkeologisia todisteita siitä, että joidenkin, tosin ei kaikkien, senaikaisten kirkkojen mosaiikkilattioista poistettiin kuvia. Jazidin vallanperijät eivät jatkaneet hänen ikonoklastista politiikkaansa, ja ikoneiden tuottaminen Levantin kristityissä yhteisöissä jatkui ilman merkittävää keskeytystä 500-luvulta 800-luvulle.


title: Ikonoklasmi

text: Huolimatta uskonnollisesta kiellosta tuhota tai muuntaa jumalanpalvelukseen liittyviä rakennuksia, jotkut valloituksia tehneet muslimiarmeijat ovat käyttäneet moskeijoina paikallisia temppeleitä ja jumalanpalvelushuoneita. Esimerkiksi Hagia Sofia Istanbulissa muutettiin moskeijaksi vuonna 1453. Useimmat ikonit poistettiin, ja loput peitettiin kipsillä. 1920-luvulla Hagia Sofia muutettiin museoksi. Mosaiikkien restaurointi alkoi 1932, ja siitä vastasi amerikkalainen Byzantine Institute. Dramaattisempia muslimien ikonoklasmeja on tavattu eri puolilla Intiaa, jossa hindujen ja buddhalaisten temppeleitä on hävitetty ja niiden tilalle on rakennettu moskeijoita, esimerkiksi Qutubin rakennuskokonaisuus.


title: Ikonoklasmi

text:
Jotkut muslimilahkot jatkavat ikonoklasmin toteuttamista, ja islamissa on ollut paljon kiistoja viimeaikaisesta ja ilmeisesti yhä jatkuvasta Mekan wahhabistiviranomaisten historiallisten rakennusten tuhoamisesta (jotka eivät sinänsä ole kuvia), joiden he pelkäävät olleen idolatrian kohteita tai muuttuvan sellaisiksi.
Katolisuuden perinteessä kuvien käyttö kirkoissa on perinteisesti värikästä ja runsasta. Ortodoksikirkoissa taas ikonien asema on keskeinen ja niitä esitetään runsaasti. Suomen ortodoksisen kirkon internetsivuilla todetaan ikonoklasmista, että se oli ”ikoneita vastustavien harhaoppi”.


title: Ikonoklasmi

text: Protestanttisen reformaation aikana esiintyi ikonoklasmia. Jotkut reformaattorit, varsinkin Andreas Karlstadt, Ulrich Zwingli ja Jean Calvin rohkaisivat uskonnollisten kuvien tuhoamista vedoten kymmeneen käskyyn, joissa kielletään idolatria ja epäjumalankuvat. Veistoksia ja kuvia tuhottiin sekä spontaaneissa yksittäisissä hyökkäyksissä, että luvattomissa ikonoklastisissa mellakoissa. Hollanniksi kuvien tätä tuhoamista kutsutaan sanalla "Beeldenstorm". Useimmiten kuvia siirsivät pois kuitenkin viranomaiset rauhallisesti uskonpuhdistuksen jälkeisissä Euroopan kaupungeissa ja seuduilla.


title: Ikonoklasmi

text: Suomessakin kirkoista poistettiin runsaasti pyhäinkuvia. Luterilaisuus ei kuitenkaan kehittynyt täysin kuvakielteiseksi, sillä kuvia saatiin käyttää opetustarkoituksiin. 1500-luvun puisia kirkkoja ei ole säilynyt, mutta Isokyrön kirkkoherran kivikirkkoonsa teettämä kirkon seinät kauttaaltaan peittävä raamattuaiheinen kalkkimaalaus vuodelta 1560 on säilynyt. Kirkkomaalauksia ei vieroksuttu seuraavillakaan vuosisadoilla, vaan esimerkiksi 1600-luvulla moni puukirkko koristeltiin kauttaaltaan raamatullisilla ja koristeaiheisilla liimavärimaalauksilla (muun muassa Pyhämaan Luodon kirkko). Myös runsaasti koristellut alttarilaitteet olivat suosittuja. Aiheet ja kuvaustavat osoittavat että yhteys keskiajan katoliseen ikonografiaan ei täysin katkennut. Suomessa keskiajan kivikirkkojen maalauksia kalkittiin peittoon eniten 1700-luvulla ja vielä 1800-luvun puolella. Tuhoamista perusteltiin esteettisin perustein, sillä keskiaikaisia maalauksia pidettiin tuohon aikaan kömpelöinä.


title: Ikonoklasmi

text: Massamittainen ja järjestelmällinen uskonnollinen kuvainraasto organisoitiin Afganistanissa vuosina 1996-2001. Lokakuussa 1997 Afganistanin valtaa pitävä Taliban-liike julisti kielletyksi kaikki elollisten olentojen kuvat. Kabulin virallisessa radiossa kehotettiin: "Kaikki kaupoissa, taloissa ja muualla seinillä riippuvat eläinten ja muiden elävien olentojen kuvat on tuhottava". Määräys koski radion mukaan myös ”eläviä olentoja esittäviä muovisia lasten leluja”. Helmikuussa 2001 Afganistanin Taliban-johtaja Mullah Mohammed Omar komensi sotilaitaan tuhoamaan kaikki maan veistokset. Näiden joukossa oli muinaismuistoina korvaamattoman arvokkaita, islamia edeltäviä buddhalaisia veistoshahmoja, seinämaalauksia ja arkeologisia kohteita. Talibanin aiheuttamaa tuhoa on myöhemmin yritetty korjata kansainvälisillä pelastustoimilla. Myös televisio, valokuvaus ja musiikki olivat kiellettyjä Talibanhallinnon aikana Afganistanissa.


title: Ikonoklasmi

text: Keväällä 2015 sosiaalisessa mediassa levisi Isis-järjestön video, jossa museossa ja ulkona olevia patsaita ja reliefejä tuhotaan moukareilla. Tuhottujen esineiden on arvioitu olleen peräisin Mosulissa sijaitsevasta antiikin museosta. Osa tuhotuista patsaista on peräisin Mosulin lähellä olevasta muinaisesta Hatran kaupungista, joka on Unescon maailmanperintökohde. Unescon edustaja Irina Bokovan mukaan esineiden tuhoaminen rikkoo YK:n turvaneuvoston päätöslauselmaa. Aiemmin Mosulin ja Tikritin alueilla on tuhottu temppeleitä, kirkkoja ja arvokkaita käsikirjoituksia.


title: Ikonoklasmi

text: Videolla esiintyvä taistelija kertoo, että muinaiset veistokset tuhottiin kuvainpalvontana.


title: Ikonoklasmi

text: Historian kuluessa on esiintynyt myös osittaista ikonoklasmia. Esimerkiksi antiikin Egyptin hallitsijan patsaalta saatettiin hakata nenä irti tahallaan, koska tällä tavalla veistoksen esittämän henkilön aisteja ajateltiin voitavan vahingoittaa ja näin tuhota kuvattu henkilö.


title: Ikonoklasmi

text: Historiassa on runsaasti esimerkkejä vallanpitäjien kuvien tuhoamisesta. Vallankumouksiin ja vastavallankumouksiin on aina liittynyt vanhan vallan tunnusten tuhoaminen. Venäjällä ja Suomessa Lokakuun vallankumouksen jälkeen tuhottiin paljon tsaarin patsaita ja kuvia, Saksassa hävitettiin taas keisarin patsaita. Toisen maailmansodan loppuessa tuhottiin Natsi-Saksan ja fasistisen Italian tunnuksia.


title: Ikonoklasmi

text: Iranissa tuhottiin niin sanotun islamilaisen vallankumouksen yhteydessä šaahin kuvat vuonna 1979. 1990-luvun vaihteessa Itä-Euroopassa ja entisessä Neuvostoliitossa poistettiin Neuvostovallan johtajien kuvia ja patsaita (katso Sosialistinen realismi). Jo aikaisemmin Neuvostoliitossa ja muissa sosialistisissa maissa oli poistettu Stalinin kuvia hänen kuolemansa jälkeen 1950-luvun lopun niin sanotun ”suojasään” aikana.


title: Ikonoklasmi

text: Irakissa on kaadettu muun muassa Saddam Husseinin patsaita hallitsijan valtakauden kaaduttua vuonna 2003. Virossa siirrettiin keväällä 2007 pois paikaltaan Pronssisotilaaksi kutsuttu Puna-armeijan muistomerkki (patsas oli joutunut aikaisemmin vastustuksen ja ilkivallan kohteeksi).


title: Deuterium

text: Deuterium (D tai H) on vedyn isotooppi. Deuteriumytimessä, deuteronissa, on yksi protoni ja yksi neutroni. Deuteriumia on noin 0,015 % kaikesta vedystä. Deuteriumista käytetään joskus nimitystä raskas vety. Deuteroiduksi sanotaan ainetta, jossa vedyt on korvattu deuteriumilla. Deuteroitu vesi, raskas vesi (DO), koostuu kahdesta deuterium-atomista ja yhdestä happiatomista.


title: Deuterium

text: Raskasta vettä käytetään muun muassa ydinteknologiassa ja neutriinoilmaisimissa. Lisäksi deuteriumilla on käyttöä aineen rakenteen ja kemiallisten reaktioiden tutkimuksessa kemiassa ja biokemiassa. Deuteroituja aineita käytetään muun muassa massaspektrometrillä tehtävissä mittauksissa, infrapunaspektroskopiassa, neutronisironta-kokeissa, ja NMR-spektroskopiassa.


title: Deuterium

text: Deuteroni on ainoa stabiili kahden nukleonin muodostama ydin. Tämä johtuu pohjimmiltaan Paulin kieltosäännöstä, joka ei salli identtisten hiukkasten olemista samassa kvanttitilassa. Siksi kahden protonin ja kahden neutronin systeemit eivät voi olla tilassa, jossa niiden spinit ovat samansuuntaiset.


title: Kompassi

text: Kompassi on suunnistamiseen ja navigointiin käytetty väline, joka kertoo kompassityypistä riippuen maapallon ilmansuuntien likimääräiset tai tarkat sijainnit suhteessa käyttäjäänsä. Magneettisessa kompassissa on herkästi liikkuva magneettinen neula, jonka Maan magneettikenttä pitää likimain etelä–pohjois-suunnassa.


title: Kompassi

text: Magneettisen kompassin lukema on "kompassisuunta". Kun siihen lisätään eksymä, eli kulma, joka johtuu muista lähialueen ulkoisista magnettikentistä kuin maan magneettikentästä, saadaan tulokseksi "magneettinen suunta". "Tosisuunta" saadaan kun magneettisuuntaan lisätään eranto, eli kulma, joka johtuu siitä ettei maan magneettikenttä oikeasti ohjaa kompassin neulaa suoraan kohti kartoissa esitettyjä maan napoja.


title: Kompassi

text:
Magneettikentän kulman vaihtelu maanpinnantasoon nähden etelänavalta pohjoisnavalle siirryttäessä aiheuttaa sen että magneettisia kompasseja valmistetaan eri vaaituksin eri leveyspiirialueille.
Magneettisella kompassilla suunnistettaessa on siksi siis otettava huomioon, ettei kompassi osoita todelliselle pohjoisnavalle. Kompassin näyttämään vaikuttaa sekä magneettisen pohjoisnavan paikka että magneettikentän paikallinen muoto. Kompassi ei siis osoita myöskään magneettiselle pohjoisnavalle, toisin kuin yleensä luullaan. Suomessa magneettinen pohjoisnapa näkyisi hiukan tosipohjoisesta länteen, mutta kompassin poikkeama eli eranto onkin hieman pohjoisesta itään. Eranto on erisuuruinen riippuen suunnistajan sijainnista maapallolla. Tarkan suunnan saamiseksi on tunnettava sijaintipaikkansa eranto ja korjattava sillä kompassin näyttämää suuntaa.


title: Kompassi

text: Magneettisen kompassin toiminta perustuu siihen, että kompassissa olevan magnetisoidun ja akselinsa ympäri vapaasti kääntyvän neulan S-napa hylkii maapallon magneettista pohjoisnapaa ja osoittaa kohti magneettista etelänapaa. Maan sisällä voidaan ajatella olevan valtava magneetti, jonka myötäisesti, mutta vastakkaissuuntaisesti kompassin neula asettuu.


title: Kompassi

text: Suunnistuksessa yleisesti käytetty kompassityyppi on "levykompassi". Levykompassin levy on merkittävästi rasiaa suurempi ja siinä on yleensä narusta tehty rannehihna. Levyssä saattaa olla kolmion- ja ympyränmuotoiset lovet auttamaan radan piirtämistä kartalle ja eri mittakaavoilla tehdyt mitta-asteikot sivuilla.


title: Kompassi

text:
Kilpasuunnistajien keskuudessa suosittuja ovat myös "peukalokompassit". Niissä levy on jonkin verran rasiaa suurempi ja muotoiltu siten, että kompassi sopii hyvin käteen. Nimensä peukalokompassi saa siitä, että se kiinnitetään peukaloon hihnalla, jolloin kompassi pysyy jämäkästi kädessä. Peukalokompassilla on joskus vaikea ottaa suuntaa pitkillä väleillä.
Sotilaskäytössä olevassa marssikompassissa ei kantamisen helpottamiseksi ole levyä vaan kompassi koostuu rungosta, johon pohjalevy voidaan kiinnittää ruuveilla tarvittaessa, neularasiasta, suuntakehästä ja kompassihihnasta. Marssikompassi kiinnitetään hihnalla vaatetukseen ( vyöhön, taskunnappiin tms. ) tai ranteeseen. Marssikompassissa on vanhastaan käytetty piirujaotusta, mutta pari vuotta sitten Puolustusvoimat vaihtoi sen astejaotukseen, perustellen muutosta Nato-yhteensopivuudella.


title: Kompassi

text:
Suunto Oy on valmistanut marssikompassia vuodesta 1936.
Levykompassi koostuu rungosta, neularasiasta, suuntakehästä ja kompassineulasta. Levy on kompassin alla oleva osa, johon on yleensä merkitty ainakin pohjoissuuntanuoli sekä mitta-asteikko ( tyypillisesti senttijaolla 1:20000-mittakaavaista "peruskarttaa", nyk. "maastokarttaa" varten, jolla 1 cm vastaa 200:aa metriä ). Rasia sisältää nesteen, joka hidastaa neulan liikkeitä, tehden kompassin lukemisesta helpompaa. Komppassin muoviseen alustaan on myös usein merkitty eri mittakaavoja, jotka helpottavat matkojen mittaamista.


title: Kompassi

text: Levykompassi asetetaan kartalle siten että kompassin reuna osoittaa sieltä missä ollaan sinne mihin halutaan päätyä ja varmistetaan että kompassilevyssä oleva kiinteä nuoli osoittaa menosuuntaan. Sitten käännetään neularasian kompassihaarukka osoittamaan karttapohjoiseen, yleensä kartat tehdään siten että pohjoinen on ylhäällä. Lopulta pidellään kompassia kädessä vaakasuoraan ja käännytään kunnes kompassineula osuu kompassihaarukkaan. Nyt kompassilevyssä oleva nuoli osoittaa etenemissuunnan.


title: Kompassi

text: Kompasseissa on tyypillisesti jonkinlainen mitta-asteikko, joka on "asteina", "piiruina" tai "gooneina". Astekompassin suuntakehä on jaettu 360 asteeseen, tämä on tyypillisin tapa ilmoittaa suunta (0° = pohjoinen, 90° = itä, 180° = etelä ja 270° = länsi). Piiruasteikko jakaa ympyräkehän 6 000 osaan. Piirusuunta ilmoitetaan tyypillisesti kaksijakoisesti: esim. 30-00 osoittaa etelään. Piiruasteikon hahmottaa parhaiten ajattelemalla kellotaulun minuutteja. Gooniasteikossa ympyrä jaetaan 400 osaan, tätä asteikkoa käyttävät kompassit ovat harvinaisia.


title: Kompassi

text: Kiinalaisten kompassien esiasteita tunnetaan jo ainakin Taistelevien läänitysvaltioiden ajalta (475–221 eaa.). Näistä kehittyi edelleen käytössä oleva luopan. Ensimmäinen eurooppalainen merkintä kompassista on 1190-luvulta Alexander Neckam teoksessa "De naturis rerum". Arabimaissa kompassi mainitaan ensimmäisen kerran 1200-luvun puolessavälissä. Ei tiedetä, onko kompassi keksitty Euroopassa itsenäisesti, vai onko se kulkeutunut Eurooppaan Kiinasta. Kiinalaisen ja eurooppalaisen kompassin tärkein ero on siinä, että Kiinassa neulan merkitty kärki osoittaa etelän suunnan, kun taas Euroopassa kärki osoittaa aina pohjoisen. Kiinalaiset jakoivat tuuliruusun 24 osaan, eurooppalaiset puolestaan 16 osaan ja edelleen 360 asteeseen.


title: Kompassi

text: Kiinalaisten muistiinpanojen mukaan kompassia käytettiin ainakin jo 2634 eaa. Vuosiluku saattaa olla epätarkka, mutta kiinalaiset kuitenkin keksivät ensimmäisinä, että magneettisuutta voidaan käyttää suunnistukseen. Kompasseja käytettiin Kaukoidässä yleisesti jo 200-luvulla. Kiinalaiset eivät olleet merenkulkijoita, ja siksi eurooppalaiset olivat ensimmäiset, jotka kehittivät kompassin tarkkuutta ja vakautta niin, että siitä oli hyötyä pitkillä merimatkoilla.


title: Kompassi

text: Viikingit käyttivät kompassia 1000-luvulla, ja ensimmäinen todellinen selonteko kompassista Euroopassa ajoittuu vuoteen 1190. Arabimaissa kompassi mainitaan ensimmäisen kerran 1200-luvulla. Vasta paljon myöhemmin magneettineula huomattiin ripustaa vapaasti painopisteestään, jolloin neula kääntyy osoittamaan Maan magneettikentän todellista suuntaa. Magneettisen pohjoisen ja karttapohjoisen välinen kulma (eranto) havaittiin jo varhaisessa vaiheessa.


title: Kompassi

text: Ensimmäisen kerran kompassin asteikko jaettiin 16 tuulen sijasta 360 asteeseen 1400-luvulla. Tämä merkitsi vallankumousta merenkulussa, sillä nyt kyettiin määrittämään suuntimat tarkasti, ja tämä johti "portolaanikarttojen" syntyyn. Saksalainen Gerhard Krämer (Gerardus Mercator) kehitti 1500-luvulla ensimmäisen käyttökelpoisen karttaprojektion, Mercatorin projektion, joka on yhä edelleen merikarttojen perusprojektio. Tämä mahdollisti merkintälaskun käyttämisen navigoinnin apuna.


title: Kompassi

text: Puualuksissa kompassin eksymällä ei ollut juurikaan merkitystä, mutta merenkulun kehittyessä laivojen metalliosat, kuten runko, koneisto ja aseistus aiheuttivat häiriöitä kompassin toimintaan. 1800-luvun lopulla alettiin kompassi sijoittaa erilliseen säältä suojattuun kompassikaappiin ja kompensoida eksymä kahdella kompassin sivuille kiinnitetyllä säädettävällä rautakuulalla. Tässä muodossaan magneettikompassi on säilynyt merenkulussa meidän päiviimme saakka.


title: Kompassi

text: 1911 Elmer Sperry keksi hyrräkompassin, joka perustuu gyroskoopin toimintaan. Hyrräkompassi on paljon magneettikompassia tarkempi eikä siinä ole eksymää, mutta se on toiminnaltaan paljon monimutkaisempi kuin magneettikompassi.


title: Kompassi

text: Nestetäytteisen kompassin keksi vuonna 1936 Tuomas Vohlonen.


title: Keski-Vuosaari

text: Keski-Vuosaari () (tunnetaan myös nimellä Vanha Vuosaari) on Helsingin Vuosaaren osa-alue. Keski-Vuosaaressa on ollut runsaasti asutusta jo 1960-luvulta lähtien, kun taas esimerkiksi eteläisempien Meri-Rastilan, Kallahden ja Aurinkolahden asuinalueet on rakennettu pääosin 1990- ja 2000-luvuilla. Keski-Vuosaaressa on nykyään asukkaita 13 608 (1.1.2014). Työpaikkoja on omasta takaa varsin vähän eli 1699 (31.12.2012)


title: Keski-Vuosaari

text: Vuosaari syntyi 1960-luvun puolivälissä kun Asuntosäästäjät ry rakennutti silloin vielä Helsingin maalaiskuntaan kuuluneeseen Vuosaareen omistamalle alueelleen malliasuntoalueen. Alueen suunnittelivat nimekkäät arkkitehdit Viljo Revell ja Heikki Castren. Alue on pärjännyt suosiossa hyvin uudemmille Vuosaaren osille.


title: Keski-Vuosaari

text: Porslahti on Vuosaaressa Porslahdentien ympärillä oleva alue. Siellä toimii venesatama, venekerho ja päiväkoti. Vuosaaren uusi keskusta kauppakeskuksineen ja metroasemineen sijaitsee Keski-Vuosaaren eteläreunassa.


title: Keski-Vuosaari

text: Yleiskaavassa 2002 Vuosaaren 1960-luvulla rakennettu kerrostaloalue on merkitty kulttuurihistoriallisesti arvokkaaksi alueeksi yhtenäisenä säilyneen ja aikakautta hyvin edustavan ympäristön vuoksi. Kaupunkisuunnitteluvirasto laatii alueelle rakennetun ympäristön suojelu- ja kehittämisperiaatteet. Pohjoisessa on vanha ostoskeskus (ns. pohjoinen ostari), siitä etelään alueen keskellä urheilukenttä, ja etelässä Vuosaarentie rajaa vanhan Vuosaaren uudesta keskustasta, Kallahdesta ja Aurinkolahdesta. Koko lähiön lävistää pohjois-eteläsuunnassa kapea puistoalue, jonka läpi kulkee noin 1,7 kilometriä pitkä kevyen liikenteen väylä, Vuosaaren puistopolku.


title: Keski-Vuosaari

text: Suurin osa taloista on matalia, pitkiä lamellitaloja. Korkeita rakennuksia on suhteellisen vähän: kahdeksankerroksiset talot, kuten Viljo Revellin suunnittelema Asunto Oy Säästömasto Punakiventiellä, sijoittuvat lähiön eteläosaan. Mainitsemisen arvoisia erikoisuuksia ovat originellit terassitalot puretun eteläisen ostoskeskuksen vieressä ja pohjoisen ostoskeskuksen maamerkkeinä toimivat Kivisaarentien yhdeksänkerroksiset tornit, jotka muistuttavat etäisesti Revellin Tapiolaan suunnittelemia Länsikorkean tornitaloja. Mäen päällä oleva Merikorttitien alue on erilainen; kuusikerroksiset pistetalot ovat melkein samanlaisia kuin Viherlaaksonranta 10:n talot.


title: Keski-Vuosaari

text:
Pohjoispuolella on pieni ostoskeskus, vieressä on Kangaslampi, jossa on pieni saari. Lammen ympärillä oleva Ilveskorvenpuisto on kaunis puistoalue. Urheilukentän kaakkoispuolella Lokkisaarentien ja Punakiventien välissä on Punakivenpuisto, jossa on lampi.
Uudempaa 2000-luvun täydennysrakentamista on Porslahdentien itäpuolella, jotka ovat pääosin pientaloja.
Niinisaarentieltä pääsee Vuosaaren huipulle, joka on noin 60 metriä korkea täyttömäki. Näkymät vasemmalta oikealle: Mölandetin oikealla puolella pikkusaaren takana Skogsholmen, sitten avoin näkymä Sipoonselälle, Krokholmen suunnilleen yhtä kaukana kuin Skogsholmen, sataman edustalla Pikku Niinisaari, siitä oikealle Musta-Hevonen. Laivaväylä kulkee Pikku Niinisaaren ja Krokholmenin välistä. Lännessä erottaa juuri ja juuri Malminkartanonhuipun (etäisyys 18 km) ja Meilahden sairaalan (15 km), Porvoon suunnalla Sköldvikin (Kilpilahden) (23 km).


title: Keski-Vuosaari

text: Toinen pohjoissuunnassa oleva luontokohde on Mustavuoren lehto. Ulkoilutie lähtee Niinisaarentieltä samasta paikasta kuin täyttömäelle johtava tie.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardo di ser Piero da Vinci (; 15. huhtikuuta 1452 Vinci, Toscana, Kirkkovaltio – 2. toukokuuta 1519 Amboise, Indre-et-Loire, Ranska) oli italialainen tieteilijä, matemaatikko, insinööri, keksijä, anatomi, taidemaalari, kuvanveistäjä, arkkitehti, kasvitieteilijä, muusikko ja kirjailija. Leonardoa on usein kuvattu ”renessanssi-ihmisen” arkkityypiksi, mieheksi, jonka ilmeisen äärettömän uteliaisuuden tasolle nousivat vain hänen keksijänkykynsä. Häntä pidetään laajalti yhtenä kaikkien aikojen suurimmista taidemaalareista ja ehkäpä kaikkien aikojen monipuolisimmin lahjakkaana ihmisenä.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardo da Vinci syntyi avioliiton ulkopuolella notaari Piero da Vincin ja maalaistyttö Caterinan pojaksi Vincissä Firenzen alueella. Hän sai koulutuksensa arvostetun firenzeläisen taidemaalarin Verrocchion ateljeessa ja toimi suuren osan työelämänsä alkupuolesta Ludovico il Moron palveluksessa Milanossa. Myöhemmin hän työskenteli Roomassa, Bolognassa ja Venetsiassa ja vietti viimeiset vuotensa Ranskassa kuningas Frans I:n hänelle lahjoittamassa kodissa.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardo tunnettiin ja tunnetaan edelleen etenkin taidemaalarina. Kahdella hänen teoksistaan, "Mona Lisalla" ja "Pyhällä ehtoollisella", on ainutlaatuinen asema kuuluisimpana, jäljennetyimpänä ja parodioiduimpana muotokuvana ja uskonnollisena maalauksena kautta aikojen. Niiden mainetta lähestyy vain Michelangelon "Aatamin luominen". Myös Leonardon piirustusta "Vitruviuksen miehestä" pidetään ikonisena. Hänen maalauksiaan on säilynyt ehkäpä vain viisitoista kappaletta, sillä hän kokeili jatkuvasti uusia tekniikoita, usein tuhoisasti, ja hänen oli vaikea saada teoksiaan valmiiksi. Nämä muutamat teokset yhdessä hänen muistiinpanojensa kanssa, joihin kuuluu piirustuksia, tieteellisiä kaavioita ja ajatuksia maalaustaiteen luonteesta, muodostavat niin merkittävän kontribuution myöhemmille taiteilijoille, että sen kanssa voi kilpailla vain hänen aikalaisensa Michelangelo.


title: Leonardo da Vinci

text: Insinöörinä Leonardon ajatukset olivat huomattavasti edellä aikaansa. Hän kehitteli helikopterin, panssarivaunun, aurinkovoimalan, laskimen, kaksoisrungon ja suurpiirteisen teorian laattatektoniikasta. Hänen suunnitelmistaan suhteellisen harvat toteutettiin tai oli mahdollista toteuttaa hänen elinaikanaan, mutta jotkin hänen pienemmistä keksinnöistään otettiin käyttöön, kuten automaattinen puolankelain ja kone langan vetolujuuden kokeilemiseksi. Tiedemiehenä hän edisti huomattavasti anatomian, rakennustekniikan, optiikan ja hydrodynamiikan kehitystä.


title: Leonardo da Vinci

text:
Leonardo syntyi 15. huhtikuuta 1452 ”yön kolmantena tuntina” toscanalaisessa Vincin kukkulakaupungissa Arno-joen laaksossa Firenzen alueella. Ensimmäiset viisi vuottaan hän eli läheisessä Anchianon kylässä. Hän oli firenzeläisen notaarin Messer Piero Fruosino di Antonio da Vincin ja talonpojan tyttären Caterinan avioliiton ulkopuolella syntynyt poika. Caterinan henkilöhistoriaa ei tiedetä, ja siitä on esitetty erilaisia teorioita, kuten että hän olisi ollut orja Lähi-idästä tai Afrikasta, tai lähellä Vinciä asunut orpotyttö. Leonardolla ei ollut nykyisenkaltaista sukunimeä: ”da Vinci” tarkoittaa yksinkertaisesti ”Vincistä”, ja hänen koko syntymänimensä kuului ”Leonardo di ser Piero da Vinci”, eli ”Leonardo, (Mes)ser Pieron poika Vincistä”. Hänen lapsuudestaan ei juurikaan ole säilynyt tietoa, mutta Giorgio Vasari ja muut ovat tehneet siitä oletuksia. Viisivuotiaana hän muutti isänsä, isovanhempiensa ja setänsä Francescon kotiin Vinciin, jossa hänen isänsä oli mennyt naimisiin 16-vuotiaan Albiera-nimisen tytön kanssa. Albiera rakasti Leonardoa, mutta kuoli varhain.
Leonardo kirjasi myöhemmin muistiin vain kaksi sattumusta lapsuudestaan. Toista hän piti enteenä: leija putosi taivaalta ja leijui hänen kehtonsa yläpuolella niin, että sen pyrstösulat osuivat hänen kasvoihinsa. Toinen sattumus tapahtui, kun hän oli tutkimusretkellä vuorilla. Hän löysi luolan, ja kertoi tunteneensa toisaalta pelkoa luolan sisällä mahdollisesti asustelevaa hirviötä kohtaan mutta toisaalta uteliaisuutta saada selville, mitä luolassa oli.


title: Leonardo da Vinci

text: 1500-luvulla elänyt renessanssin ajan taidemaalarien elämäkertojen kirjoittaja Giorgio Vasari kertoo, kuinka paikallinen talonpoika pyysi Ser Pieroa kysymään lahjakkaalta pojaltaan, voisiko hän maalata kuvan pyöreälle levylle. Leonardo laati maalauksen tulta sylkevistä käärmeistä, jotka olivat niin pelottavia, että Ser Piero myi taulun firenzeläiselle taidekauppiaalle, joka vuorostaan myi sen Milanon herttualle. Saatuaan maalauksesta rahaa Ser Piero osti laatan, johon oli kuvattu nuolen lävistämä sydän ja jonka hän antoi talonpojalle.


title: Leonardo da Vinci

text: Vuonna 1466, neljäntoista vuoden ikäisenä, Leonardo pääsi oppipojaksi Verrochio-nimellä tunnetun Andrea di Cionin ateljeehen. Hän oli yksi aikansa menestyneimmistä taiteilijoista. Arvostetun mestarin työpaja oli Firenzen sivistyksen keskipisteessä, mikä varmisti nuorelle Leonardolle humanistisen koulutuksen. Ateljeehen liitettyjä tai siellä opiskelleita taiteilijoita, joista tuli myös kuuluisia, olivat Ghirlandaio, Perugino, Botticelli ja Lorenzo di Credi.


title: Leonardo da Vinci

text: Verrocchion työpajan kaltaisessa renessanssiajan ateljeessa taiteilijoita pidettiin ensisijaisesti käsityöläisinä, ja vain mestarilla – kuten Verrocchiolla – oli korkea sosiaalinen asema. Työpajan tuotteisiin kuului koristeltuja turnajaiskilpiä, maalattuja myötäjäisarkkuja, ristiäisvateja, votiivilaattoja, pieniä muotokuvia ja uskonnollisia kuvia. Tärkeitä tilauksia olivat alttaritaulut kirkkoihin ja muistopatsaat. Huomattavimmat työt olivat freskoja kappeleihin, kuten Ghirlandaion ja hänen ateljeensa luomat freskot Tornabuonin kappeliin, ja suuret patsaat, kuten Donatellon "Gattemelatan" ratsastajapatsaat ja Verrocchion Bartolomeo Colleonin patsas.


title: Leonardo da Vinci

text: Oppipoikana Leonardo sai luultavimmin koulutusta erilaisissa taidoissa, joita ajan perinteisessä työpajassa tarvittiin. Vaikka monet käsityöläiset erikoistuvatkin esimerkiksi kehysten valmistukseen, kultaukseen tai pronssinvalantaan, Leonardo lienee saanut tutustua laajaan kirjoon tekniikoita, ja hänellä oli mahdollisuus oppia teknistä piirtämistä, kemiaa, metallurgiaa, metallitöitä, kipsinvalantaa, nahkatöitä, mekaniikkaa ja puusepäntaitoja itsestään selvien taiteellisten taitojen, kuten piirtämisen, maalauksen, kuvanveiston ja mallintamisen lisäksi.


title: Leonardo da Vinci

text: Vaikka Verrocchio vaikuttaakin pyörittäneen tuotteliasta ja tehokasta ateljeeta, hän oli ensisijaisesti kultaseppä ja metallityöntekijä. Suurin osa ateljeen maalauksista oli hänen työntekijöidensä tuotantoa, ja hänet voidaan varmistaa vain harvan maalauksen tekijäksi. Vasarin mukaan Leonardo teki yhden niistä, "Kristuksen kastamisen", yhteistyössä Verrocchion kanssa. Vasarin mukaan Leonardo maalasi Jeesuksen kaavusta kiinni pitäneen nuoren enkelin niin paljon paremmin kuin mestarinsa, että Verrocchio laski siveltimensä eikä koskaan enää maalannut. Tämä on luultavasti liioittelua. Tarkasti tutkittaessa voidaan havaita, että teoksen temperakerroksen päälle on maalattu runsaasti korjauksia uudella öljymaalaustekniikalla. Maisema, ruskean vuoripuron läpi nähtävät kivet ja suuri osa Jeesuksen hahmosta ovat lähtöisin Leonardon kädestä.


title: Leonardo da Vinci

text: Toinen nuoren Leonardon kannalta olennainen Verrocchion luomus on "Daavidin" pronssipatsas, jota pidetään nykyään Bargellon museossa. Perinteen mukaan sen mallina oli ateljeen oppipoika Leonardo. Jos tämä on totta, Daavidin hahmoon puettu Leonardo oli hoikka ja lihaksikas poika, huomattavan erilainen kuin pyöreä androgyyni Daavid, jonka Verrocchion opettaja Donatello teki ja johon Verrocchion veistosta usein verrataan. On myös ehdotettu, että arkkienkeli Mikael Verrocchion maalauksessa "Tobias ja enkeli" olisi Leonardon muotokuva.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardon elämän tältä kaudelta on tallentunut vähän tietoa. Yksi esimerkki on hänen varhaisin päivätty työnsä, musteella tehty piirros Arnon laaksosta, jossa on päivämäärä 5. elokuuta 1473. Vuoteen 1472 mennessä, 20-vuotiaana, Leonardo oli pätevä toimimaan mestarina taiteilijoiden ja lääkäreiden Pyhän Luukaksen killassa. Kuitenkin senkin jälkeen kun hänen isänsä oli perustanut hänelle oman työpajan, hän oli niin kiintynyt Verrocchioon, että jatkoi yhteistyötä tämän kanssa.


title: Leonardo da Vinci

text: Oletetaan, että Leonardolla oli oma työpajansa Firenzessä vuosina 1476–1481. Vuoden 1476 oikeuden pöytäkirjojen mukaan häntä syytettiin kolmen muun nuoren miehen kanssa sodomiasta, mutta kaikki vapautettiin syytteistä. Siitä lähtien vuoteen 1478 saakka hänen työstään tai edes olinpaikastaan ei ole säilynyt minkäänlaisia tietoja.


title: Leonardo da Vinci

text: Vuonna 1478 häneltä tilattiin alttaritaulu Pyhän Bernardin kappeliin. Vuonna 1481 San Donato a Scopeton munkit tilasivat häneltä "Kuninkaiden kumarruksen". Seuraavana vuonna Leonardo, joka oli Vasarin mukaan erittäin lahjakas muusikko, valmisti hopeisen hevosen pään muotoisen lyyran. Lorenzo de’ Medici oli siitä niin vaikuttunut, että hän päätti lähettää lyyran ja sen tekijän Milanoon varmistaakseen rauhan Milanon herttuan Ludovico il Moron kanssa. Samoihin aikoihin Leonardo kirjoitti Ludovicolle usein lainatun kirjeen, jossa hän kuvaili lukuisia ihmeellisiä asioita, joita hän voisi tekniikan alalla saavuttaa, ja kertoi kykenevänsä myös maalaamaan.


title: Leonardo da Vinci

text:
Leonardo teki suuren osan työstään Milanossa vuodesta 1482 vuoteen 1499, jolloin Ranskan kuningas Ludvig XII miehitti kaupungin. Siellä häneltä tilattiin kuuluisimmista teoksistaan kaksi, "Luolamadonna" neitseellisen syntymän veljeskunnalle ja "Pyhä ehtoollinen" Santa Maria delle Grazien luostarille. Asuessaan Milanossa vuosina 1493–1495 Leonardo luetteloi elätettäviensä joukkoon Caterina-nimisen naisen verodokumenteissaan. Caterina kuoli vuonna 1495, ja hänen hautajaistensa yksityiskohtaisen menoluettelon perusteella hän oli Leonardon äiti eikä palvelustyttö.
Leonardo työskenteli Ludovicolle usean eri hankkeen parissa. Niihin kuului lavojen ja kilpailujen valmistelu erikoistilaisuuksiin, kupolin suunnittelu Milanon katedraaliin ja Francesco Sforzan, Ludovicon edeltäjän, valtavan ratsastajapatsaan mallin valmistus. Leonardo teki savesta valtavan hevosen mallin, jota alettiin kutsua nimellä ”Gran Cavallo”. Se oli suurempi kuin ainoat kaksi renessanssin ajan ratsastajapatsasta, Donatellon Gattemelatan patsas Padovassa ja Verrocchion Bartolomeo Colleonin patsas Venetsiassa. Seitsemänkymmentä tonnia pronssia varattiin sen valamiseen. Monumentti jäi keskeneräiseksi usean vuoden ajaksi, mikä ei ollut Leonardolle lainkaan epätavallista. Vuonna 1492 hevosen savimalli valmistui, ja Leonardo teki jo yksityiskohtaisia suunnitelmia sen valamista varten. Michelangelo vihjasi töykeästi, ettei Leonardo kykenisi valamaan sitä. Marraskuussa 1494 Ludovico antoi pronssin kanuunoiden valmistukseen kaupungin puolustamiseksi Kaarle VIII:n hyökkäykseltä.


title: Leonardo da Vinci

text: Vuonna 1499 Kaarle VIII:n seuraaja Ludvig XII palasi valloittaakseen Milanon. Ranskalaiset hyökkäysjoukot käyttivät ”Gran Cavallon” täysikokoista savimallia maalitauluna harjoitellessaan ampumista. Kun Ludovico Sforza oli syrjäytetty, Leonardo pakeni apulaisensa Salain ja ystävänsä matemaatikko Luca Paciolin kanssa Venetsiaan, jossa hän sai töitä sotilasarkkitehtina ja -insinöörinä. Hän kehitteli tapoja puolustaa kaupunkia merihyökkäykseltä.


title: Leonardo da Vinci

text: Palatessaan Firenzeen vuonna 1500 hän ja hänen taloutensa otettiin serviittimunkkien vieraiksi Santissima Annunziatan luostariin ja heille annettiin työpaja, jossa Vasarin mukaan Leonardo loi piirroksen neitsyestä ja lapsesta Pyhän Annan ja Johannes Kastajan kanssa. Luonnos sai osakseen niin suurta ihailua, että ”miehet ja naiset, nuoret ja vanhat” kerääntyivät katsomaan sitä ”kuin olisivat osallistuneet suureen festivaaliin”.


title: Leonardo da Vinci

text: Vuonna 1502 Leonardo astui paavi Aleksanteri VI:n pojan Cesare Borgian palvelukseen sotilasarkkitehtina ja -insinöörinä matkustaen ympäri Italiaa työnantajansa kanssa. Hän palasi Firenzeen, jossa hän liittyi jälleen Pyhän Luukaksen kiltaan 18. lokakuuta 1503, ja vietti kaksi vuotta suunnitellen ja maalaten suurta "Anghiarin taistelu" -seinämaalausta signorialle. Michelangelo suunnitteli sen kumppanin "Cascinan taistelun". Firenzessä vuonna 1504 hän kuului komiteaan, joka oli perustettu siirtämään Michelangelon Daavid vastoin taiteilijan tahtoa.


title: Leonardo da Vinci

text: Vuonna 1506 hän palasi Milanoon, joka oli joutunut Massimiliano Sforzan käsiin, kun sveitsiläiset palkkasoturit olivat ajaneet ranskalaiset pois kaupungista. Monet Leonardon huomattavimmista taidemaalarioppilaista tai -seuraajista joko tunsivat hänet tai työskentelivät hänen kanssaan Milanossa. Heihin kuuluivat Bernardino Luini, Giovanni Antonio Boltraffio ja Marco D’Oggione. Hän ei kuitenkaan pysynyt Milanossa kauan, koska hänen isänsä oli kuollut vuonna 1504, ja vuoteen 1507 mennessä hän oli palannut Firenzeen selvittämään isänsä maatilaa koskevia ongelmia veljiensä kanssa. Viimeistään seuraavana vuonna hän oli palannut jälleen Milanoon ja asui omassa talossaan Porta Orientalessa Santa Babilan kaupunginosassa.


title: Leonardo da Vinci

text: Syyskuusta 1513 vuoteen 1516 Leonardo vietti suuren osan ajastaan Vatikaanin Belvederessä Roomassa, jossa sekä Rafael että Michelangelo toimivat aktiivisesti. Lokakuussa 1515 Ranskan Frans I valtasi Milanon takaisin. 19. joulukuuta Leonardo oli paikalla Frans I:n ja paavi Leo X:n tapaamisessa, joka tapahtui Bolognassa. Frans tilasi Leonardolta mekaanisen leijonan, joka kykeni kävelemään eteenpäin ja avaamaan rintansa paljastaakseen kimpun liljoja. Vuonna 1516 hän astui Fransin palvelukseen ja hänen käyttöönsä annettiin Clos Lucén kartano lähellä kuninkaan residenssiä, Amboisen linnaa. Siellä hän vietti elämänsä kolme viimeistä vuotta ystävänsä ja oppilaansa Francesco Melzin kanssa. Hän sai 10 000 scudon suuruista eläkettä.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardo kuoli Clos Lucéssa Ranskassa 2. toukokuuta 1519. Frans I:stä oli tullut hänen läheinen ystävänsä. Vasari kertoo, että kuningas piti Leonardon päätä sylissään hänen kuollessaan, mutta tämä tarina, jota ranskalaiset rakastavat ja jonka Ingres, Ménageot ja muut ranskalaiset taiteilijat ovat kuvanneet romanttisiin maalauksiinsa, saattaa olla pikemminkin legenda kuin tositapahtuma. Vasari kertoo myös, että viimeisinä päivinään Leonardo kutsui luokseen papin tehdäkseen synnintunnustuksen ja saadakseen pyhän sakramentin. Tahtonsa mukaisesti hänen arkkuaan seurasi 60 kerjäläistä. Hänet haudattiin Saint-Hubertin kappeliin Amboisen linnaan. Melzi oli Leonardon pääperillinen ja hänen testamenttinsa toimeenpanija; hän sai rahan lisäksi Leonardon maalauksia, työvälineitä, kirjaston ja henkilökohtaisia esineitä. Leonardo muisti myös toista pitkäaikaista oppilastaan ja kumppaniaan Salaita ja hänen palvelijaansa Battista di Vilussista, jotka saivat kumpikin puolet Leonardon viinitarhoista, veljiään, jotka perivät maata, ja palvelijatartaan, joka peri hyvän mustan viitan, jossa oli turkisreunus.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardo aloitti Verrocchion oppipoikana vuonna 1466, samana vuonna kuin Verrocchion mestari, suuri kuvanveistäjä Donatello kuoli. Taidemaalari Uccello, jonka varhaiset kokeet perspektiivin kanssa vaikuttivat maisemamaalauksen kehitykseen, oli erittäin vanha mies. Taidemaalarit Piero della Francesca ja Fra Filippo Lippi, kuvanveistäjä Luca della Robbia sekä arkkitehti ja kirjailija Leon Battista Alberti olivat kuusikymmenvuotiaita. Seuraavan sukupolven menestyneisiin taiteilijoihin kuuluivat Leonardon opettaja Verrocchio, Antonio Pollaiuolo ja kuvanveistäjä Mino da Fiesole, jonka elävät rintakuvat tarkimmin muistuttavat Lorenzo de’ Medicin isää Pieroa ja setää Giovannia.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardo vietti nuoruutensa Firenzessä, joka oli koristeltu näiden taiteilijoiden ja Donatellon aikalaisten töillä. Jälkimmäisiin lukeutuivat Masaccio, jonka figuratiiviset freskot huokuivat realismia ja tunnetta, ja Ghiberti, jonka "Paratiisin portit" loistivat lehtikultaa ja toimivat esimerkkinä monimutkaisten hahmosommittelujen yhdistämisestä yksityiskohtaiseen arkkitehtuuriin. Piero della Francesca oli tehnyt yksityiskohtaisen tutkimuksen perspektiivistä ja oli ensimmäinen taidemaalari, joka laati tieteellisen tutkimuksen valosta. Nämä tutkimukset ja Albertin teos "De re aedificatoria" vaikuttivat syvällisesti nuorempiin taiteilijoihin ja erityisesti Leonardon omiin havaintoihin ja teoksiin.


title: Leonardo da Vinci

text:
Massaccion kuvaus Aadamista ja Eevasta lähtemässä paratiisista alastomina ja kärsivinä oli voimakkaan ilmaisukykyinen, valoa ja varjoa käyttäen kolmeen ulottuvuuteen valettu kuva ihmisvartalosta. Leonardo kehitti valon ja varjon käyttöä teoksissaan tavalla, jolla oli merkittävä vaikutus maalaustaiteen suuntaan. Donatellon Daavidin humanistinen vaikutus voidaan nähdä Leonardon myöhemmissä töissä, etenkin "Johannes Kastajassa".
Firenzessä yleinen perinne oli neitsyttä ja lasta esittävän pienen alttaritaulun käyttö. Monet niistä luotiin Filippo Lippin, Verrocchion ja huomattavan della Robbian suvun työpajoissa käyttäen temperaa tai lasitettua terrakottaa. Leonardon varhaiset madonnat, kuten "Madonna ja neilikka" ja "Madonna Benois", seurasivat tätä perinnettä eroten niistä kuitenkin omaperäisellä tavalla, etenkin "Madonna Benois’n" tapauksessa, jossa neitsyt on asetettu kuvatason suhteen vinoon ja Kristus on hänestä katsoen vastakkaisessa kulmassa. Leonardo käytti tätä sommittelutapaa myös myöhemmissä maalauksissaan, kuten teoksessa "Neitsyt Maria, Jeesuslapsi, lammas ja Pyhä Anna".


title: Leonardo da Vinci

text:
Leonardo oli Botticellin, Domenico Ghirlandaion ja Pietro Peruginon aikalainen, mutta he olivat kaikki hieman vanhempia kuin hän. Hän lienee tavannut heitä Verrocchion työpajassa, sillä heillä oli suhteita Verrocchioon, ja Medicien akatemiassa. Botticelli oli Medici-suvun erityinen suosikki, joten hänen menestyksensä taidemaalarina oli taattu. Ghirlandaio ja Perugino olivat molemmat tuotteliaita, ja heillä oli suuret ateljeet. He toteuttivat etevästi tilauksia tyytyväisille mesenaateille, jotka arvostivat Ghirlandaion kykyä kuvata Firenzen vauraita kansalaisia uskonnollisissa freskoissa ja Peruginon kykyä maalata lukuisia pyhimyksiä ja enkeleitä erehtymättömän maireiksi ja viattomiksi.
Nämä kolme taiteilijaa olivat niiden joukossa, jotka tilattiin maalaamaan Sikstuksen kappelin seinät. Työ alkoi Peruginon palkkaamisella vuonna 1479. Leonardo ei ottanut osaa tähän arvokkaaseen tilaustyöhön. Hänen ensimmäinen merkittävä tilauksensa, "Kuninkaiden kumarrus" Scopeton munkeille, ei koskaan valmistunut.


title: Leonardo da Vinci

text: Vuonna 1476, kun Leonardo toimi Verrocchion työpajassa, Hugo van der Goes saapui Firenzeen ja toi "Portinarin alttaritaulun" ja uusia maalaustekniikoita Keski-Euroopasta. Niillä oli syvä vaikutus Leonardoon, Ghirlandaioon, Peruginoon ja muihin taiteilijoihin. Vuonna 1479 sisilialainen taidemaalari Antonello da Messina, joka työskenteli kattavasti öljyväreillä, matkusti pohjoiseen Venetsiaan, jossa johtava taidemaalari Giovanni Bellini otti käyttöön öljyvärimaalauksen. Siitä tuli pian suosituin maalaustapa Venetsiassa. Leonardo kävi myös Venetsiassa myöhemmin.


title: Leonardo da Vinci

text:
Kuten ajan kaksi arkkitehtia, Donato Bramante ja Antonio da Sangallo vanhempi, Leonardo kokeili suunnitella keskeiskirkkoja, joista useita on kuvattu hänen päiväkirjoihinsa sekä pohjapiirroksina että näkymäkuvina. Yhtäkään niistä ei kuitenkaan ikinä toteutettu.
Leonardon ajan poliitikkoja olivat Lorenzo de’ Medici (il Magnifico), joka oli häntä kolme vuotta vanhempi, ja Lorenzon suosittu pikkuveli Giuliano, joka surmattiin Pazzi-salaliitossa vuonna 1478. Ludovico il Moro, joka hallitsi Milanoa vuosina 1479–1499 ja jonka luokse Medici-hovi lähetti Leonardon, oli myös Leonardon ikäinen.


title: Leonardo da Vinci

text: Albertin kanssa Leonardo vieraili Medicien luona ja tutustui heidän kauttaan vanhempiin humanistifilosofeihin, joista huomattavimpiin kuuluivat Marsilio Ficino, uusplatonismin kannattaja, Cristoforo Landino, kommentaarien kirjoittaja antiikin teoksiin, ja Johannes Argyropoulos, kreikan kielen opettaja ja Aristoteleen kääntäjä. Medicien akatemiaan liitettiin myös Leonardon aikalainen, nerokas nuori runoilija ja filosofi Giovanni Pico della Mirandola. Leonardo kirjoitti myöhemmin päiväkirjansa marginaaliin: ”Medicit tekivät minut ja Medicit tuhosivat minut”. Vaikka Leonardo sai Lorenzon kautta merkittävät milanolaiset tilauksensa, ei tiedetä, mitä Leonardo kommentillaan tarkoitti.


title: Leonardo da Vinci

text: Vaikka heidät nimetään yleensä yhdessä renessanssin huippukauden kolmeksi jättiläiseksi, Leonardo, Michelangelo ja Rafael eivät kuuluneet samaan sukupolveen. Leonardo oli 23-vuotias, kun Michelangelo syntyi, ja 31, kun Rafael syntyi. Nuorena kuollut Rafael menehtyi vuonna 1520, vuosi Leonardon jälkeen, mutta Michelangelo jatkoi luomistaan vielä 45 vuoden ajan.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardolla oli monia ystäviä, jotka tunnetaan nykyään historiallisesta merkittävyydestään tai menestyksestä alallaan. Heitä olivat matemaatikko Luca Pacioli, jonka kanssa Leonardo laati kirjaa 1490-luvulla, ja Cesare Borgia, jonka palveluksessa hän oli vuosina 1502–1503. Samaan aikaan hän tapasi myös Niccolò Machiavellin, johon hän myöhemmin ystävystyi läheisesti. Hänen ystäviinsä kuuluivat myös Franchinus Gaffurius ja Isabella d’Este. Leonardolla ei vaikuta olleen läheisiä ystävyyssuhteita naisiin Isabella d’Esteä lukuun ottamatta. Hän piirsi Isabellasta muotokuvan matkalla Mantovan halki. Kuvaa käytettiin nähtävästi kadonneen maalauksen luonnoksena.


title: Leonardo da Vinci

text: Ystävyyssuhteita lukuun ottamatta Leonardo piti yksityiselämänsä salaisena. Omana elinaikanaan hänen ihmeelliset keksijänkykynsä, ”loistava fyysinen kauneutensa”, ”ääretön sulonsa”, ”suuri vahvuutensa ja anteliaisuutensa”, ”kuninkaallinen henkensä ja valtava mielen laajuutensa”, kuten Vasari hänen ominaisuuksiaan kuvaili, herättivät muiden kiinnostuksen. Monet kirjailijat ovat pohtineet Leonardon persoonan eri piirteitä. Hänen seksuaalisuuttaan on usein tutkittu, analysoitu ja pohdittu. Suuntaus alkoi 1500-luvun puolivälissä ja sen elvytti 1800- ja 1900-luvuilla erityisesti Sigmund Freud.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardo oli kahdesti ”Gli Ufficiali di Notten” (Yön virkailijat) edessä syytettynä nuoren miehen makaamisesta. Syytteet toistettiin samanlaisina vain muutaman viikon välein, mutta häntä ei tuomittu luultavasti siksi, että kanssasyytetyt olivat peräisin vallassuvuista. Leonardo oli sitä mieltä, että erotiikka on taiteen suurimpia voimia. Muistiinpanoissaan hän kirjoitti, että maalaustaide on runoutta ylempänä, koska runoilijat voivat vain kuvata rakkautta, mutta taidemaalarit voivat saada sen syttymään. Leonardon kadonnut Leda-maalaus toi uutta eroottisuutta rakastelun myytin kuvaamiseen – jopa niin paljon, että tekosiveä maalauksen omistaja tuhosi sen.


title: Leonardo da Vinci

text: Intiimeimmät suhteet Leonardolla oli ehkä hänen oppilaittensa Salain ja Melzin kanssa. Melzi kirjoitti, että Leonardon tunteet häntä kohtaan olivat sekä rakastavat että intohimoiset. 1500-luvulta saakka on väitetty, että suhteet olivat luonteeltaan eroottisia. Siitä lähtien on kirjoitettu runsaasti Leonardon oletetusta homoseksuaalisuudesta ja sen roolista hänen taiteessaan, erityisesti "Johannes Kastajan" ja "Bacchuksen" hahmojen androgyniasta ja erotiikasta ja monista epäsiveellisemmistä piirroksista. Säilyneessä luonnoksessa hän oli piirtänyt Johannes Kastajan tukevassa erektiossa.


title: Leonardo da Vinci

text: Giorgio Vasari kuvasi Gian Giacomo Caprotti da Orenoa, joka tunnettiin lempinimillä "il Salaino" (”pikku paholainen”) tai "Salai", ”sulokkaaksi ja kauniiksi nuoreksi, jolla oli hieno kihara tukka ja josta Leonardo suuresti nautti”. Il Salaino tuli Leonardon talouteen vuonna 1490 kymmenen vuoden ikäisenä. Heidän suhteensa ei ollut helppo. Vuotta myöhemmin Leonardo teki luettelon pojan kolttosista, kutsuen häntä ”varkaaksi, valehtelijaksi, itsepäiseksi ja ahmatiksi”, kun hän oli karannut ainakin viisi kertaa mukanaan rahaa ja arvoesineitä ja kuluttanut omaisuuden vaatteisiin, joihin kuului 24 paria kenkiä. Tästä huolimatta Leonardon muistikirjoissa on useita kuvia komeasta, kiharahiuksisesta nuoresta heidän suhteensa alkuajoilta. Salai pysyi Leonardon kumppanina, palvelijana ja apulaisena seuraavan kolmenkymmenen vuoden ajan.


title: Leonardo da Vinci

text: Vuonna 1506 Leonardo otti oppilaakseen kreivi Francesco Melzin, lombardialaisen aatelisen 15-vuotiaan pojan. Melzistä tuli Leonardon elämänkumppani, ja häntä on pidetty Leonardon lempioppilaana. Hän matkusti Ranskaan Leonardon ja Salain kanssa ja pysyi Leonardon luona hänen kuolemaansa saakka. Salai lähti kuitenkin Ranskasta vuonna 1518 ja palasi Milanoon, jonne hän rakensi talon osaksi Leonardon omistamaa viinitarhaa, jonka hän lopulta peri. Vuonna 1525 hän kuoli väkivaltaisesti joko murhan tai kaksintaistelun seurauksena.


title: Leonardo da Vinci

text: Salai teki useita maalauksia Andrea Salain nimellä, mutta vaikka Vasari väittää Leonardon ”opettaneen hänelle runsaasti maalaustaiteesta”, hänen teoksiaan pidetään yleisesti vähemmän ansiokkaina kuin Leonardon muiden oppilaiden kuten Marco d’Oggionen ja Boltraffion töitä. Vuonna 1515 hän maalasi "Mona Lisan" alastonversion, joka tunnetaan nimellä "Monna Vanna". Salai omisti "Mona Lisan" kuollessaan vuonna 1525, ja hänen testamentissaan sen arvoksi arvioitiin 505 liiraa, mikä oli poikkeuksellisen paljon pienestä muotokuvasta puulevyllä.


title: Leonardo da Vinci

text: Vaikka viime aikoina Leonardon kyvyistä tiedemiehenä ja keksijänä on kiinnostuttu ja niitä on ihailtu, liki neljänsadan vuoden ajan hänen valtava maineensa tukeutui hänen saavutuksiinsa taidemaalarina ja teoksiin, jotka tiedettiin hänen maalaamikseen ja joita pidettiin eräinä hienoimmista koskaan luoduista mestariteoksista.


title: Leonardo da Vinci

text: Nämä maalaukset ovat kuuluisia useiden erilaisten piirteidensä vuoksi, joita oppilaat ovat jäljitelleet ja joista taiteentuntijat ja kriitikot ovat keskustelleet runsaasti. Ainutlaatuisia Leonardon työt ovat hänen käyttämiensä kekseliäiden maalaustekniikoiden takia sekä siksi, että hänellä oli yksityiskohtaiset tiedot anatomiasta, valosta, kasvitieteestä ja biologiasta. Hän oli kiinnostunut fysiognomiasta ja tavasta, jolla ihmiset ilmaisevat tunteitaan ilmein ja elein. Hän myös käytti ihmisen vartaloa uudistavasti sommitelmissa ja muutti sävyjä hienovaraisesti. Nämä piirteet yhdistyvät hänen kuuluisimmissa töissään, "Mona Lisassa", "Pyhässä ehtoollisessa" ja "Luolamadonnassa".


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardon ensimmäisiin töihin kuuluu "Kristuksen kaste", jonka hän maalasi yhdessä Verrocchion kanssa. Hänen ajaltaan Verrocchion bottegasta vaikuttaa olevan peräisin myös kaksi muuta työtä, molemmat Marian ilmestyksiä. Toinen on pieni, 59 senttimetriä leveä ja 14 senttimetriä korkea työ. Se on ”predella”, joka on tarkoitettu suuremman teoksen juurelle, tässä tapauksessa Lorenzo di Credin maalauksen yhteyteen, josta se on joutunut erilleen. Toinen teos on huomattavasti suurempi, 217 senttiä leveä. Molemmissa Marian ilmestyksissä Leonardo on käyttänyt kaavamaista sijoittelua, kuten Fra Angelicon kahdessa hyvin tunnetussa kuvassa samasta aiheesta. Neitsyt Maria istuu tai polvistuu teoksen oikealla puolella, ja häntä lähestyy vasemmalta sivusta kuvattu enkeli, jolla on runsaat vaatteet, korotetut siivet ja liljankukka. Vaikka teosta pidettiin aiemmin Ghirlandaion maalaamana, nykyään se attribuoidaan yleisesti Leonardolle.


title: Leonardo da Vinci

text:
Pienemmässä kuvassa Maria katsoo poispäin ja asettaa kätensä rinnalleen ilmaistakseen alistumistaan Jumalan tahdolle. Suuremmassa kuvassa Maria ei kuitenkaan ole vähääkään alistuva. Kaunis tyttö, jonka lukemisen yllättävä lähettiläs keskeyttää, asettaa sormensa raamatulle merkitäkseen kesken jäänyttä kohtaa ja nostaa kätensä yllätyttyään tai tervehtiäkseen muodollisesti. Rauhallinen nuori nainen vaikuttaa hyväksyvän asemansa Jumalan äitinä itsevarmuudella nöyrtymisen sijaan. Maalauksessa Leonardo antaa Neitsyt Marialle humanistiset kasvot tunnustaen ihmiskunnan roolin Jumalan inkarnaatiossa.
1480-luvulla Leonardo sai kaksi erittäin tärkeää tilausta ja aloitti työn, joka oli myös uraauurtavan tärkeä sommittelun kannalta. Kolmesta työstä kaksi ei kuitenkaan koskaan valmistunut, ja kolmannen maalaaminen kesti niin kauan, että sen valmistumisesta ja maksusta jouduttiin käymään pitkiä neuvotteluja. Yksi näistä maalauksista on "Pyhä Hieronymus". Bortolon liittää työn Leonardon elämän vaikeaan kauteen ja melankolian ilmaisemiseen hänen päiväkirjassaan: ”Luulin, että opettelin elämään; opettelinkin vain kuolemaan.”


title: Leonardo da Vinci

text:
Vaikka maalaus on hädin tuskin aloitettu, sen hyvin erikoinen sommitelma on selvästi nähtävissä. Hieronymus on asetettu katuvana maalauksen keskelle hieman vinoon, ja hänet nähdään jonkin verran yläpuolelta. Hänen polvistuva hahmonsa muodostaa puolisuunnikkaan, hänen toinen kätensä ulottuu maalauksen reunalle ja hän katsoo vastakkaiseen suuntaan. J. Wasserman huomauttaa yhteydestä maalauksen ja Leonardon anatomisten tutkimusten välillä. Etualalla makaa Hieronymuksen symboli, suuri leijona, jonka vartalo ja häntä muodostavat kaksoisspiraalin kuvan alaosan halki. Toinen huomattava piirre on karu kivimaisema, jota vasten hahmo on asetettu.
Myös suuressa, valmistumattomassa mestariteoksessa "Kuninkaiden kumarrus" on käytetty rohkeasti sommittelua, maisemaelementtejä ja henkilökohtaista draamaa. Se oli tilaus San Donato a Scopeton munkeilta. Sen sommitelma on erittäin monimutkainen noin 250 senttiä leveässä neliössä. Leonardo teki maalausta varten lukuisia piirustuksia ja luonnostutkielmia, joihin kuului yksityiskohtainen luonnos viivaperspektiivissä maalauksen raunioituneesta antiikin aikaisesta arkkitehtuurista, joka liittyy osaksi taustaa. Kuitenkin vuonna 1482 Leonardo lähti Milanoon Lorenzo de’ Medicin käskystä saadakseen Ludovico il Moron puolelleen, ja maalaus joutui hylätyksi.


title: Leonardo da Vinci

text:
Kauden kolmas merkittävä työ on "Luolamadonna", jonka Neitseellisen syntymän veljeskunta tilasi Milanossa. Maalaus tuli tehdä yhteistyössä de Predis’n veljesten kanssa, ja sen oli tarkoitus täyttää suuri ja monimutkainen alttaritaulu, joka oli jo rakennettu. Leonardo päätti maalata apokryfisen hetken Kristuksen lapsuudesta, kun Johannes Kastaja tapasi lapsena hänen perheensä tiellä Egyptiin. Leonardon maalaamassa kohtauksessa Johannes tunnustaa Jeesuslapsen Kristukseksi ja palvoo häntä. Maalaus näyttää aavemaisen kauniilta sulokkaiden hahmojen polvistuessa ihailemaan Jeesusta luonnonvaraisessa kivimuodostelmien ja virtaavan veden maisemassa.
Vaikka maalaus on melko suuri, noin 200 kertaa 120 senttimetriä, se ei ole lainkaan niin monimutkainen kuin San Donaton munkkien tilaama työ: siinä on viidenkymmenen hahmon ja yksityiskohtaisen arkkitehtuurin sijaan vain neljä henkilöä ja kivinen luonnonmaisema. Maalaus valmistui lopulta; itse asiassa siitä tehtiin kaksi versiota, joista toinen pysyi veljeskunnan kappelissa ja toisen Leonardo otti mukaansa Ranskaan.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardon kuuluisin teos 1490-luvulta on "Pyhä ehtoollinen", joka maalattiin myös Milanossa. Maalaukseen on kuvattu viimeinen ateria, jonka Jeesus nautti opetuslastensa kanssa ennen vangitsemistaan ja kuolemaansa. Siinä on kuvattu juuri se hetki, jolloin Jeesus sanoi ”yksi teistä tulee pettämään minut”. Leonardo kertoo maalauksessaan tarinan tyrmistyksestä, jonka lause herätti Jeesuksen kahdentoista seuraajan keskuudessa.


title: Leonardo da Vinci

text: Kirjailija Matteo Bandello havainnoi Leonardon työskentelyä ja kirjoitti, että joinakin päivinä hän maalasi auringonlaskuun asti pysähtymättä syömään, mutta keskeytti sitten maalauksen kolmeksi tai neljäksi päiväksi kerrallaan. Vasarin mukaan luostarin priori ei ymmärtänyt tätä ja häiritsi Leonardoa, kunnes hän pyysi Ludovicoa puuttumaan asiaan. Vasari kuvaa, kuinka Leonardo oli huolissaan kyvystään kuvata Kristuksen opetuslasten ja Juudaksen kasvoja kelvollisesti ja kertoi ruhtinaalle, että hän saattaisi joutua käyttämään prioria mallinaan.


title: Leonardo da Vinci

text: Kun maalaus valmistui, sitä ylistettiin suunnittelun ja luonnehdinnan mestariteokseksi, mutta sen kunto heikkeni nopeasti ja sadan vuoden kuluttua eräs katselija kuvasi sen ”täysin pilalle menneeksi”. Leonardo käytti luotettavan freskotekniikan sijasta temperaa pääosin gessosta tehdylle pohjalle, minkä vuoksi maalauksen pinta oli alttiina homeelle ja halkeilulle. Tästä huolimatta maalaus on pysynyt eräänä maailman kopioiduimmista taideteoksista.


title: Leonardo da Vinci

text: Leonardon 1500-luvulla maalaamiin teoksiin kuuluu pieni muotokuva, joka tunnetaan nimillä "Mona Lisa" ja "la Gioconda". Maalaus on kuuluisa erityisesti vaikeasti tavoitettavasta hymystään. Sen mysteerisyyttä saattaa lisätä suupielten ja silmäkulmien hienovarainen varjostus, jonka vuoksi hymyn tarkkaa luonnetta on mahdoton määritellä. Maalauksen ilmeen ”sumuisuutta” alettiin kutsua ”sfumatoksi” tai Leonardon savuksi. Vasari, jonka yleisesti uskotaan tunteneen teoksen vain sen maineen perusteella, kirjoitti: ”Leonardon maalauksessa on niin viehättävä hymynkare, että se sopii pikemmin jumalten kuin ihmisten katsottavaksi, ja teosta pidettiin ihmeellisenä, aivan kuin se olisi elävä.”


title: Leonardo da Vinci

text: Muita teokselle ominaisia piirteitä ovat koristelematon asu, jonka yksityiskohdat eivät kilpaile silmien tai käsien kanssa, dramaattinen taustamaisema, jossa maailma näyttää olevan muutostilassa, hillitty väritys ja maalaustekniikan äärimmäinen pehmeys. Se on saatu aikaan öljyväreillä, joita on kuitenkin käytetty temperamaisesti ja sekoitettu pinnalla niin, ettei siveltimenvetoja voi erottaa. Vasari oli sitä mieltä, että ”muotokuva on maalattu sillä tavoin, että se saa kenet tahansa uhkarohkeankin maalarin vapisemaan ja pelkäämään.” Maalauksen täydellinen säilyminen ja se, ettei siinä ole merkkejä päälle maalauksesta tai restauroinnista, on äärimmäisen harvinaista tämän ikäisessä puulevymaalauksessa.


title: Leonardo da Vinci

text: Teoksen "Neitsyt Maria, Jeesuslapsi, lammas ja Pyhä Anna" kompositiossa on jälleen hahmoja maisemassa, jota Wasserman kuvaa ”henkeäsalpaavan kauniiksi”. Teoksen sommittelu palaa kuvaan Pyhästä Hieronymuksesta, jossa hahmo on asetettu kuvatasoon nähden vinoon. Maalauksesta tekee epätavallisen se, että siinä on kaksi vinoon asetettua hahmoa päällekkäin. Maria istuu äitinsä Pyhän Annan polvella. Hän nojaa eteenpäin pidelläkseen Jeesuslasta, joka leikkii rajusti lampaan kanssa – lammas on merkki hänen omasta lähestyvästä uhrauksestaan. Maalauksesta tehtiin useita kopioita ja se vaikutti Michelangeloon, Rafaeliin ja Andrea del Sartoon ja heidän kauttaan Pontormoon ja Correggioon. Erityisesti venetsialaiset taidemaalarit Tintoretto ja Veronese omaksuivat uuden muodin sommitelmissaan.