title: Amatoksiinit

text: Amatoksiineja on esimerkiksi kavalakärpässienessä ja valkokärpässienessä sekä lukuisissa muissa hengenvaarallisissa sienilajeissa. Valkokärpässienimyrkytyksissä amatoksiineilla, etenkin alfa-amanitiinilla, on muihin myrkkyihin nähden merkittävin osuus. Kavalakärpässienessä on lisäksi enemmissä määrin muita tappavia myrkkyjä, kuten fallotoksiineja.


title: Amatoksiinit

text: Grammassa tuoretta kavalakärpässientä on amatoksiinien tärkeintä aminohappoa alfa-amanitiinia noin 0,2–0,4 mg. Ihmiselle hengenvaarallinen annos on arviolta 5–8 mg, eli käytännössä yksi pieni sieni.


title: Amatoksiinit

text: Amatoksiinit imeytyvät huonosti ruoansulatuskanavasta. Ne pääsevät sappihappojen kuljetusmekanismin avulla maksasoluihin. Seerumissa olevat munuaisiin, jossa ne vahingoittavat munuaistiehyeitä. Alfa-amanitiinilla on jonkin verran enterohepaattista kiertoa.


title: Amatoksiinit

text:
Toksiinit eivät tuhoudu esimerkiksi keitettäessä eivätkä ruoansulatuskanavan entsyymit kykene hajottamaan niitä. Amatoksiinit vaikuttavat solujen tumiin aiheuttaen proteiinisynteesin pysähtymisen
ja soluvaurion. Amatoksiinit vaurioittavat nautittuna maksaa, munuaisia ja suolta ja niiden on epäilty voivan vaikuttaa myös suoraan aivoihin. Esimerkiksi alfa-amanitiini estää mRNA-synteesiä ja täten proteiinisynteesiä sitomalla ja inhiboimalla eläinsolujen RNA-polymeraasi II -entsyymiä.


title: Amatoksiinit

text: Suurin osa amatoksiineista on ihmiselle ja monille eläimille myrkyllisiä, mutta eivät kaikki. Ihmiselle vaaraton on esimerkiksi amanulliini. Yhdisteen tappava annos (LD) on samaten hiirillä suurempi kuin amatoksiineilla keskimäärin, yli 20 mg/kg. Joillekin sieniä syöville etanoille amatoksiinit eivät ole ainakaan mainittavasti myrkyllisiä, ja siksi ne voivatkin syödä valkokärpässientä.


title: Amatoksiinit

text: Myrkytystä hoidetaan ensisijaisesti poistamalla myrkky elimistöstä ja elintoimintojen tukitoimenpiteillä, sekä tarvittaessa maksansiirrolla. Silybiinin ja N-asetyylikysteiinin on havaittu mahdollisesti vähentävän kuolleisuutta. Toistuva lääkehiilen anto on eduksi suoleen erittyvän myrkyn sitomiseksi.


title: Amatoksiinit

text: Amatoksiineihin kuuluvien yhdisteiden rakenteita ja LD-arvoja:


title: Migreeni

text: Migreeni (; , puoli + , kallo) on neurologinen sairaus, jolle ovat tyypillisiä kohtalaiset tai voimakkaat päänsärkykohtaukset. Päänsärky on tyypillisesti toispuoleista. Lisäksi migreenikohtaukseen voi liittyä monimuotoisia hermostollisia oireita, kuten haukottelua, ärtyvyyttä, ruokahalun muutoksia, kipua, pahoinvointia, oksentamista tai unihäiriöitä. Myös sekavuutta ja muita psyykkisen häiriön kaltaisia tai epilepsian kaltaisia oireita esiintyy. Hermostolliset oireet voivat esiintyä myös ilman päänsärkyä. Migreenitilan aikana henkilö on tavanomaisesti aistiherkkä valolle, äänille ja hajuille ja liikkuminen kohtauksen aikana pahentaa kipua. Migreenikohtaus voi vaihdella laukaisevien tekijöiden, sisältämiensä vaiheiden, vaiheiden sisältämien oireiden ja oireiden keston suhteen kohtauksen aikanakin erittäin monimuotoisesti. Migreenin tarkkaa syytä ei tiedetä, mutta on olemassa viitteitä siitä, että migreeni johtuisi verenkiertoa säätelevien sileiden lihasten toimintahäiriöistä. Migreeni on erikoislääkärin diagnosoitava muiden sairauksien poissulkemiseksi.


title: Migreeni

text: Migreeni on yksi toiminnallisista (ilman selkeää elimellistä syytä aiheutuvista; primäärinen päänsärky) äkillisen päänsäryn muodoista ja vanhimpia ihmiskunnan tuntemista sairauksista. Arkeologisten löytöjen perusteella on arveltu, että sitä on hoidettu kallonporauksella muun muassa Etelä-Amerikassa ja muinaisessa Egyptissä. Ensimmäinen tiedossa olevan kuvauksen migreenistä on tehnyt Hippokrates vuonna 400 eaa. Noin vuonna 200 jaa. aleksandrialainen lääkäri Aretaios kuvasi migreenityyppisen päänsäryn nimeten sen hemikraniaksi. 1700-luvulla lontoolainen lääkäri John Forhergill kuvasi joitakin näköhäiriöitä kutsuen niitä "linnoitusmaiseksi kirjoksi" ja epäili, että hänen oman migreeninsä syy olisi suklaa. Lääkkeistä otettiin migreenin hoidossa käyttöön ergotamiini 1800-luvun loppupuolella. Nykyaikainen migreenitutkimus alkoi 1900-luvun puolivälin tienoilla. Triptaanit ovat tulleet käyttöön migreenin hoidossa 1990-luvulla.


title: Migreeni

text: Migreenitila on monioireinen ja -vaiheinen sairausprosessi, jossa päänsäryn voimakkuus ei välttämättä kerro sairauden aiheuttamaa haittaa, vaan sen muut oireet voivat olla haitallisilta vaikutukseltaan suurempia. Migreenisairauksien kirjossa on useita toisistaan oireiltaan poikkeavia migreenitiloja, ja kahden eri henkilön migreeniin laatu voivat poiketa toisistaan huomattavasti. Migreenipotilaista 50 prosenttia ilmoittaa, että migreeni on haitannut heidän työuransa etenemistä. Työpaikoilla esiintyy yleisesti migreeniä laukaisevia tekijöitä kuten stressi, kemikaalit, voimakkaat hajut, melu, kirkkaat valot, liikkuminen, tietokoneen näyttö ja valppautta vaativa koneiden valvontatyö. Migreenikohtaus voi olla vaarallinen esiintyessään työympäristössä, koska voi aiheutua virheitä ja virhearvioita sekä vaaratilanteita, kun ympäristön havainnointi heikkenee näköaistin toiminnan häiriöiden vuoksi tai toimintakyky vähenee liikkeiden hallinnan heikettyä tai kun potilas ei pysty puheensa häiriöiden vuoksi antamaan selkeitä ohjeita tai tekemään monimutkaisia päätöksiä. Migreenikohtauksen aikana työympäristö ei yleensä mahdollista migreenistä toipumista, vaan pitkittyneen migreenin vuoksi henkilö on työkyvytön vielä seuraavanakin päivänä. Työntekijöistä noin 30 prosenttia on kertonut lääkärilleen sairastavansa migreeniä. Migreeniin liittyviä vääriä käsityksiä ovat muun muassa se, että henkilö, jolla on migreenitaipumus, on työkyvytön kohtausten välillä, lieväoireinen migreeni estää työnteon sekä toisaalta myös se, että voimakasoireinen migreeni ei vie työkykyä, vaan että migreeniä käytetään tällöin tekosyynä välttää työntekoa.


title: Migreeni

text:
Suurimmalla osalla migreenipotilaista migreenitila provosoituu korkeintaan kerran kuukaudessa ja 15 prosentilla vähintään kahdesti kuukaudessa. Pieni määrä henkilöistä, joilla on migreenialttius, sairastaa migreenikohtauksen yli 8 kertaa kuukaudessa. Migreenin hoitotasapainon saavuttamisen kannalta, mikä tarkoittaa henkilön parasta mahdollista elämänlaatua mahdollisimman vähin hoidosta aiheutuvin haitoin, on tärkeää sen vaikeuden eli haitta-asteen selvittäminen. Migreenin haitta-aste voidaan selvittää ns. MIDAS ("migraine disability assessment", "migreenihaitan arviointi") -haastattelulla, jossa pisteytetään henkilölle kolmen kuukauden aikana migreenistä aiheutunut haitta työssä, kotona ja vapaa-ajalla. MIDAS-kyselyssä lasketaan yhteen päivät, joissa on migreenin vuoksi menetetty toimintakyky kokonaan tai yli 50-prosenttisesti, päänsärkypäivät ja kivun voimakkuus kipuasteikolla 1-10 viimeisen kolmen kuukauden aikana. Hoidon tarpeen arvioidaan kokonaispistemäärän mukaan seuraavasti: 0-5 pistettä: hoidon tarve vähäinen tai hoitoa ei tarvita, 6-10 pistettä: lääkehoito tilannekohtaista, 11-20 pistettä: toimintakyvyn alenema on suuri, ja tarvitaan pikainen lääkärin suorittama hoitokartoitus ja pisteet yli 20: toimintakyvyn aleneminen on erittäin suuri ja tarvitaan lääkärin suorittama hoitokartoitus ja nopea hoidon aloitus.
MIDAS-kyselyn ovat kehittäneet neurologian professori Richard B. Lipton Albert Einsteinin lääketieteellisestä yliopistosta New Yorkista (Albert Einstein College of Medicine, New York, NY) ja epidemiologian apulaisprofessori Walter F. Stewart Johns Hopkinsin yliopistosta Baltimoresta (Johns Hopkins University, Baltimore, MD). MIDAS-haastattelu on luotettavuudeltaan diagnoosin apuvälineenä kohtauspäivyriä eli niin sanottua "migreenipäiväkirjaa" vastaava.


title: Migreeni

text: Migreenikohtaus on monien tekijöiden yhteisvaikutusten summa. Migreenin vaikutus henkilön elämänlaatuun on samaa suuruusluokkaa kuin sydäninfarktin eli suurempi kuin muiden muassa masennuksen, reuman ja diabeteksen. Migreenikohtauksen haitta-aste vaihtelee suuresti: Vähäisimmillään migreeni voi oirehtia hetkellisenä näön sumenemisena ja vakavammillaan lähes täydellisenä työ- ja toimintakyvyn menetyksenä edellyttäen hoitoa vuodepotilaana. Usein toistuva migreeni, jossa kohtaukset seuraavat toisiaan, voi alentaa merkittävästi henkilön sosiaalista selviytymistä. Migreeni puhkeaa yleensä murrosiässä, vaikka se voi alkaa myös varhaislapsuudessa. Migreeni on usein koko elämän ajan kestävä pitkäaikaissairaus, jota sitä sairastavan tulisi tuntea hyvin, jotta kohtauksia voitaisiin ehkäistä ja hoitaa mahdollisimman tehokkaasti. Filosofisessa mielessä migreenin hoitotasapainossa on kysymys siitä, mistä henkilökohtaisista asioista henkilön on huolehdittava kehittyäkseen ihmisenä, pysyäkseen kohtalaisen onnellisena ja oireettomana, huolehtiakseen läheisistään ja ollakseen kunniaksi työnantajalleen; "joskus tämäkin on tärkeää".


title: Migreeni

text: Migreeni on hyvin yleinen sairaus, jännityspäänsäryn jälkeen toiseksi yleisin toistuvan päänsäryn muoto, ja sille on tunnusomaista esiintyvyys lähisukulaisissa. Migreenialttiuden periytymiselle altistaa suuri joukko eri kromosomeissa sijaitsevia geenejä, 75 prosentilla on joku migreeniä sairastava omainen ja 75 prosenttia migreenipotilaista on naisia. Mitään erityistä päänsärky- tai migreenipersoonallisuutta ei ole, ja taipumus on riippumatonta työsuhteesta, rodusta, sosiaaliluokasta, koulutustasosta tai tupakanpoltosta. Älykkyysosamäärällä ja migreenitaipumuksella ei ole riippuvuutta toisistaan, samoin kuin ei myöskään neuroottisilla sairauksilla ja migreenillä, vaikkakin tavallisesti vaikeaoireista migreeniä sairastavat henkilöt voivat masentua tai ahdistua sairautensa vuoksi. Migreenillä on usein yhteys matkapahoinvointiin. Migreeniin taipuvaiset henkilöt ovat muita herkempiä saamaan jäätelöä syödessä kitalaen kylmentymisestä aiheutuvan voimakkaan sekunnin kestoisen kivun, jäätelöpäänsäryn.


title: Migreeni

text: Laajan amerikkalaisen väestötutkimuksen mukaan 14,6 prosenttia naisista ja 4,8 prosenttia miehistä sairasti migreeniä. Keskimääräisesti noin 10 prosenttia väestöstä sairastaa migreeniä, ja sitä esiintyy kaiken ikäisillä ihmisillä, myös lapsilla. Migreeniä esiintyy pääasiassa 25-50-vuotiailla; se on yleisimmillään 30–40-vuotiaista jopa 20 prosentilla.). Aurallisen eli vanhahtavan ilmaisun mukaan "klassisen" migreenin osuus migreeneistä on noin 10 prosenttia ja aurattoman migreenin noin 80 prosenttia. Lasten migreenin esiintyvyys arvioitiin noin 4 prosentiksi sekä vuonna 1990 että 2000-luvun alussa. Lasten migreenit ovat kuitenkin kaksinkertaistuneet viimeisten 20 vuoden aikana. Lapsuusiän migreenin esiintyvyys on pojilla tyttöjä suurempi, oftalmopleginen eli silmähermon toimintaan liittyvä migreeni on yleisintä nuorilla pojilla ja basilaarinen eli aivorunkoperäinen migreeni nuorilla tytöillä.


title: Migreeni

text: Kuukautisiin liittyvä migreeni on varsin yleistä, arviot vaihtelevat 20-70 prosenttiin naispuolisista migreenipotilaista. Kuukautisiin liittyvä migreeni voi olla "menstruaalinen" eli kuukautisten aikainen tai "premenstruaalinen" eli ennen kuukautisia esiintyvä, joka alkaa 2-7 päivää ennen kuukautisia. Naisilla migreeni voi lieventyä menopaussissa. Myöskään yleensä kolmen viimeisen raskauskuukauden aikana ei esiinny migreeniä. Raskaus helpottaa kuukautisiin liittyvää migreeniä 80 prosentissa tapauksissa, mutta se voi myös pahentaa oireita. Estrogeenitason laskeminen aiheuttaa tavallisesti migreenikohtauksen 4-6 päivää synnytyksen jälkeen. Menopaussi voi aiheuttaa joillekin naisille migreenin alkamisen tai olemassa olevan migreenin oireiden vaikeutumisen. Ehkäisypillereiden käyttö voi pahentaa migreenin oireita tai laukaista hengenvaarallisen migreenikohtauksen, joskin erittäin harvoin.


title: Migreeni

text: Migreeni luokitellaan kansainvälisen päänsärkyseuran (International Headache Society) IHS-järjestelmän mukaan aurattomaan ja auralliseen migreeniin. Muita esiintyvyydeltään erittäin harvinaisia migreenityyppejä ovat hemipleginen, oftalmopleginen ja retinaarinen migreeni sekä basilaarimigreeni. Migreenin IHS-järjestelmän mukainen luokittelu on seuraava:


title: Migreeni

text: Migreenin ilman auraa ja aurattoman migreenin kuvaus on esitetty otsikon migreenin tutkiminen kohdalla tässä artikkelissa.


title: Migreeni

text: Oftalmogleginen migreeniin liittyy silmää liikuttavien lihasten heikkoutta, ja siihen liittyviä oireita voivat olla myös kaksoiskuva ja pupillien laajeneminen. Oftalmoglegisessä migreenissä päänsäryn kesto voi olla viikko tai enemmänkin, ja sen luokittelua migreeneihin pidetään osittain vääränä.


title: Migreeni

text: Retinaarinan migreeni (verkkokalvomigreeni) on migreenitila, jossa näkökenttäpuutos on laaja tai täydellinen (sokeus) toisen silmän osalta. Tavallisesti näköhäiriöt esiintyvät molemmissa silmissä yhtä aikaa. Näkökenttäpuutoksiin silmissä voi olla muitakin syitä (mm. hyytymät silmässä), ja silmät on tutkittava muiden syiden poissulkemiseksi.


title: Migreeni

text: Abdonaalimigreeni (vatsamigreeni) on lapsuuden periodittaisiin oireistoihin kuuluva migreenityyppi, johon ei liity koskaan auraoireita. Oireina voivat olla vatsan seudun kivut, oksentelu, huimaus oksentelun yhteydessä ja valonherkkyys. Mielialan vaihtelut ovat tavanomaisia, voi esiintyä voimien vähyyttä ja tarmon puutetta sekä ärtyvyyttä. Usein lapsuusiän vatsamigreeni katoaa 12 ikävuoden tienoilla.


title: Migreeni

text: Basilaarinen (aivorunkomigreeni, oireet kokonaisvaltaisia) migreeni on aurallisiin migreeneihin kuuluva yleensä nuorilla tytöillä esiintyvä kuukautisiin liittyvä migreenityyppi, jossa esioireena on aivorunkotasoisia oireita (visuaalinen aura voi olla koko näkökentän suuruinen visuaalinen aura, liikkeiden hallinnan heikkeneminen (mm. kävelyvaikeudet), tilapäinen kuurous, puheen kömpelyys, kaksoiskuvat, kehon molemminpuolista heikkoutta, tajunnan aleneminen). Basilaarinen migreeni voi ilmetä tavanomaisten kohtausten ohella. Basilaarinen migreeni on yleensä diagnostisoitavissa potilaan kertomuksen perusteella, mutta koska oireet ovat aivorunkotasoisia, on oireiden syyt selvitettävä riittävän laajalla tutkimuksella.


title: Migreeni

text: Familiaarinen hemipleginen migreeni (suvuittain esiintyvä halvauksellinen migreeni) on aurallisiin migreeneihin kuuluva harvinainen migreenityyppi, jonka oireena voi esiintyä usean viikon kehon toisen puolen heikkous. Tätä migreenityyppiä pidetään ainoana täysin perinnöllisenä migreenityyppinä, ja alttius sairauteen on selkeämpi kuin muissa migreenityypeissä.


title: Migreeni

text: Jatkuva aura ilman migreenipäänsärkyä (infarktia) on migreenin komplikaatioihin kuuluva migreenityyppi, jossa auran kesto on yli tunti tai pisimmillään noin viikko. Sairauden tunnistamista vaikeuttaa se, että päänsärkyvaiheen oireita ei esiinny tilan aikana. Tämän migreenityypin luokittelua migreeneihin pidetään osittain vääränä.


title: Migreeni

text: Migreeni-infarkti (migreeniin liittyvä aivohalvaus) on migreenin komplikaatioihin kuuluva migreenityyppi, jossa migreenistä aiheutuva pienen aivokudoksen alueen verenkierron lakkaamisesta aiheutuu aivokudokseen kuolio, ja se liittyy auralliseen migreeniin. Tila on harvinainen, mutta voimakasoireinen migreeni ja ehkäisypillereiden käyttö lisäävät riskiä. Migreenistä huolimatta, aivohalvaus voi aiheutua myös muista syistä, ja suomalaisen lääketieteellisen näkemyksen mukaan migreenipotilailla ei ole tavanomaista suurempaa alttiutta aivoinfarkteihin. Vaikea-asteista migreeniä sairastavilla henkilöillä voi olla aikaisemmista migreenikohtauksista johtuvia paikallisia surkastumia (lokaalisia atrofioita) aivokudoksessa.


title: Migreeni

text: Status migrenosus (keskeytymätön migreenitila) on migreenin komplikaatioihin kuuluva migreenityyppi, joka kestää yli 72 tuntia ilman hoitoa tai hoidon aikana. Tilan alaryhmät ovat suosituksen mukaisesti suoritetun lääkehoidon aikana ilmenevät tila ja lääkkeiden väärinkäytön aikana ilmenevä tila. Yleensä syynä pitkittyneeseen migreeniin ovat ihmissuhdevaikeudet, avuttomuuden tunne ja lääkehoidon heikko teho, ja tilan syynä voi olla myös särkylääkkeiden väärinkäyttö, aikaisemmin syynä oli ergotamiinin liikakäyttö.


title: Migreeni

text: Tyypillinen aura ilman päänsärkyä (migreeniekvivalentti) on aurallisiin migreeneihin kuuluva migreenityyppi, jossa migreeniin ei liity päänsärkyvaiheen oireita. Tila saattaa ilmetä ikääntyneillä potilailla joilla nuorempana on ollut tyypillinen kohtaus, tai potilailla, joilla migreeni on alkanut vanhemmalla iällä. Sairauden tunnistamista vaikeuttaa se, että päänsärkyvaiheen oireita ei esiinny tilan aikana.


title: Migreeni

text: Auraoire on sairauskohtauksen (mm. eräät migreenit, epilepsia) seuraavaa vaihetta edeltävä esioire. Aurallinen migreeni poikkeaa aurattomasta migreenistä vain siinä, että siihen kuuluu auraoireita. Auraoireet ovat ohimeneviä, auralliseen migreeniin kuuluvia hermostoperäisiä oireita, ja niiden vakavuudella ja esiintyvyydellä on käänteinen yhteys. Auraoireiden yleisyys on yleisimmästä alkaen näköaistin, tuntoaistin, puheen häiriöt, tajunnan tason muutokset ja heikkous- ja halvausoireet. Kaksi ensin mainittua ovat yleisiä, kolme viimeksi mainittua niitä paljon harvinaisempia. Auraoire esiintyy noin 10-20 prosentilla henkilöistä, joilla on migreenialttius, ennen päänsäryn alkamista (ja joskus osittain samanaikaisesti sen alkuvaiheen kanssa), ja sen esiintyminen ei ole yhteydessä siihen kehonpuoleen, jolla päänsärky alkaa. Auran oireet ovat eri henkilöillä yleensä erilaiset. Auraoireet voivat heikentää toimintakykyä, eikä auraoireiden aikana mm. tulisi käyttää koneita tai ajaa autoa, eikä myöskään suorittaa tehtäviä, joissa epäonnistuminen voi aiheuttaa vahinkoa.


title: Migreeni

text: Näköaistin auraoire voi alkaa näön epätarkkuutena, tai sen hämärtymisenä, joka aiheutuu pienestä molemmissa silmissä esiintyvästä "sokeasta pisteestä" näkökentän keskipisteen lähellä. Näkökenttäpuutos alkaa laajeta muutaman minuutin kuluttua, ja usein muodostuu sokea puoliympyrä (oikealle tai vasemmalle). Puoliympyrän reuna on rosoinen (siksak-kuvio), ja puoliympyrän koon kasvaessa sahanterää muistuttava murtoviiva tulee kulmikkaammaksi ja epäsäännöllisemmäksi. Koko näköpuutosalue siirtyy lopuksi näkökentän toiselle puolelle ja katoaa ennen päänsäryn alkamista. Lievässä muodossa näköhäiriö voi olla esim. valonvälähdyksiä silmien edessä, vilkkuvia valoja näkökentän laidoilla tai sokeita pisteitä tai alueita näkökentässä. Yleensä näköhäiriö on näkökentässä esiintyvä näöntarkkuudeltaan heikentynyt alue (skotooma), tai sitten sahanterän muotoinen monivärinen kuvio, mutta näköhäiriö voi olla muunkinlainen. Muita näköaistiin liittyviä auraoireita voivat olla mm. vaikeus kohdistaa katse, välkkyvät viivat. Luettaessa teksti näköaistiin liittyvä häiriö ilmenee aluksi rivien "hyppimisenä" tai "katoamisena", tai sitten osaa sivusta ei pystytä näkemään kunnolla. Joskus näköaistin auraoire jättää jälkikuvan, joka muistuttaa säröytynyttä tuulilasia. Sahalaitakuvioiden migreeniauran merkitsi muistiin ensimmäisenä lontoolainen lääkäri John Forhergill 1700-luvulla nimittäen sitä "linnoitusmaiseksi kirjoksi", koska värikäs murtoviiva muistuttaa linnoituksen vallisarvia ylhäältä katsottuna.


title: Migreeni

text: Tuntoaistin auraoire voi olla sormien, huulten tai kielen puutuminen tai pistely, puheen muuttuminen epäselväksi tai kehon toisen puolen heikkouden tunne. Ohimenevä toispuolinen halvaus (kesto kaksi tuntia) on mahdollinen (hemipareesi). Puhehäiriö ilmenee väliaikaisesti heikentyneenä kykynä muodostaa yksittäisistä sanoista kunnollisia lauseita. Muu tuntoaistiin liittyvä auraoire voi olla mm. kipu päänahassa. Auraoireena voi esiintyä tuntemus oman koon muuttumisesta hyvin pieneksi tai kasvamisesta yli oman kokonsa, harhat, hallusinaatiot, mielialan vaihtelut, nälkä, jano tai ruoanhimo. Basilaarisessa migreenissä auraoireet voivat olla voimakkaat, mm. kaksoiskuvat, koko näkökentän näköpuutos, korvien soiminen, kehon molempien puolien heikkous, tilapäinen kuurous, kehon liikkeiden hallinnan heikkeneminen (kävelyn vaikeus), huimaus, tajunnan aleneminen ja puheen kömpelyys. Oireet ovat voimakkuudestaan ja toimintakyvyn menetyksen suuruudesta huolimatta ohimeneviä.


title: Migreeni

text: Aiemmin vallinneen käsityksen mukaan migreenin ensisijainen syy olisi hermosolutoiminnan muutos ja verisuonistotoiminnan muutos on toissijainen muutos migreenitilan aikana. Vuonna 2016 julkaistun tutkimuksen mukaan migreenipotilailla on kuitenkin häiriöitä etenkin verisuonten läpimittaa säätelevien sileiden lihasten toiminnassa, mikä viittaisi siihen, että verenkiertohäiriöt olisivat sittenkin sairauden ensisijainen syy. Tätä teoriaa tukee myös se havainto, että tehokkaiden kohtauslääkkeiden (triptaanit, ergotamiinit) teho perustuu nimenomaan verisuoniston toiminnan korjaamiseen. Uusissa migreenilääkkeissä sovelletaan serotoniinireseptonien toimintaa. Migreenitilan laukaisevia aivorungon keskuksia ärsyttäviä tekijöitä voivat olla kortikaaliset (aivokuoreen vaikuttavat) ärsykkeet (mm. stressitilan muutos), talamuksen (eräs hermoratojen solmu) afferentaatio (ylireagointi) (esim. valo, melu tai hajut), tai hypotalaamiset muutokset (hypotalamuksessa tapahtuvat muutokset, esim. hormonimuutokset tai uni-valve-rytmin muutokset). Migreenin aikana aivoissa vapautuu noradrenaliinia, serotoniinia ja verisuonten kipuherkkyyttä lisääviä neuropeptidejä. Migreenipotilaan aivoverisuonet ovat erittäin herkkiä reagoimaan mm. stressistä johtuvien välittäjäaineiden vaikutuksiin, ja oireyhtymän syynä ovat hermokemialliset (hermojen toimintaan vaikuttava kemialliset aineet) tekijät. Migreeni näyttää liittyvän usein jännitysniska (tension neck) -oireisiin (ja takaraivovammaan), jolloin sairauden oikea diagnoosi on migreeni lihasperäisen niskakivun sijasta


title: Migreeni

text: Migreenikohtaus alkaa aivorungon raphe-tumakkeista, joista projisoituu efferenttejä neutraaleja säikeitä (hermoston toimintaa muuttavia vaikuttavia tekijöitä) oksipitaaliselle aivokuorelle (uloimmalle aivokuorelle), jolloin näyttää käynnistyvän kortikaalinen neuraalinen vaimeneminen (aivokuoren hermostollisen toiminnan heikkeneminen) (ns. spreading depressio -ilmiö), johon liittyy takaraivolta alkava hermosolujen toiminnan aivokuoren etuosaa kohti etenevä vaimeneminen ja vastaava aivokuoren verenkierron väheneminen verisuonten supistuessa. Näköalueen verenkierron vaimeneminen tuottaa näköön liittyvät auraoireet ja tuntoaivokuoren vaimeneminen motorisen aurat tai dysfasian (kielellisen häiriön). Migreenitilan päänsäryn katsotaan johtuvan supistumistilaan seuraavasta suurten verisuonten laajenemisesta sekä migreeninaikaisesta tulehdustilasta verisuonissa. Särkyvaiheen jälkeen migreenissä on jälkivaihe, jonka aikana yleisimmät oireet ovat alakuloisuus ja väsymys (jotkut ovat tavallista pirteämpiä) sekä pään liikuttamiseen liittyvä hetkellinen vihlominen.


title: Migreeni

text: Auran syy on aivojen kuorikerroksessa sen takaosasta aaltomaisena rintamana aivojen etuosaa kohti etenevä sähköinen lamaantuminen, joka kulkee kohti aivojen keskialueelle (kortikaalinen depressio eli aivojen kuorikerroksen lamaantuminen). Tietokonekuvannusmenetelmillä (PET, positroniemissiotomografia ja SPECT, yksifotoniemissiotomografia) on osoitettu tämän toimintalamauksen suhde auraoireiden kehittymiseen, ja lamaantuminen etenee aivokuorella 2-3 millimetriä minuutissa. Aivoalueiden lamaantumiseen liittyy samanaikainen verenkierron heikkeneminen, joka ei liity päänsärkyvaiheen verisuonimuutoksiin. Verisuonimuutokset eivät aiheuta auraoireita, vaan ne ovat seurausta hermotoiminnan lamaantumisesta. Aivoverenkierron säätely heikkenee auravaiheen aikana.


title: Migreeni

text: Auravaiheen päättyessä tai ollessa päättymässä alkaa mahdollisesti päänsärkyvaihe. Tämänhetkisen käsityksen mukaan Nervus trigeminuksen (viides aivohermon ganglio eli tumake) aivojen pintavaltimoihin johtavat aivohermot, samoin kuin keskeiseen hypotalamuksen lähellä olevaan talamukseen ja selkäytimen yläosaan johtavat hermojen verisuoniliitokset ovat merkittävässä osassa migreenin kannalta. Päänsäryn kehittymisen kannalta on tärkein kemiallinen tekijä valkuaisaine CGRP (calcitonin gene related peptide), joka saa aikaan valtimoiden laajenemisen ja sen, että valtimoiden ulkopuolelle tihkuu verinesteen mukana albumiinia (ekstravasaatio), joka aiheuttaa aiheuttaa tulehduksen ja kivun. Tämä hermotulehdus aiheuttaa kipuaistimuksen syntymisen. Migreenikohtauksen aikana verihiutaleiden käyttäytymisessä tapahtuu muutoksia, joiden seurauksena niistä vapautuu vereen paikallisesti voimakkaasti kivulle herkistymiseen ja verenkierron säätelyyn vaikuttavia serotoniinia (säätelee erityisesti kallonulkoisten verisuonten läpimittaa, vaikuttaa muiden välittäjäaineiden ja verihiutaleiden toimintaan) ja prostaglandiineja. Migreenitilaa voidaan luonnehtia yleisellä aivokemian tasolla sillä, että serotoniinipitoisuus laskee ja dopamiinipitoisuus nousee, ja että päänsärkyyn liittyy (mahdollisesti) monioireinen autonomisen hermoston toimintahäiriö.


title: Migreeni

text: Migreenitilaa ennen esiintyy usein ns. ennakko-oireita, jotka kaikki viittaavat hypotalamuksen toiminnan muuttumiseen migreenitilaan edeltävänä aikana, ja jotka tukevat epäsuorasti teoriaa tilan aivorunko- ja hypotalamusperäisyydestä. Ennakko-oireina esiintyvät mm. potilaan luonteen muuttuminen, ärtyisyys, paleleminen, väsymys, haukottelu, ruokahalun lisääntyminen, makean nälkä jne.


title: Migreeni

text: Migreenille on tyypillistä sairaustilan eteneminen peräkkäisten vaiheiden kautta ja se esiintyy selvästi ajallisesti rajoittuvina kohtauksellisina sairausjaksoina. Migreeniin liittyvä päänsärky voi olla invalidisoiva oire, mutta ei esiintyvistä oireista ainoa, vaan migreenin oireet voivat koskea kokonaisvaltaisesti ja vakavasti ihmisen minää ja hänen fyysistä ja psyykkistä kokonaisuuttaan. Migreenikohtausten määrä ja niihin liittyvien oireiden laatu ja voimakkuus voivat vaihdella ilman ilmeistä syytä suuresti, ja vaikeaoireisten migreenikausien välissä voi olla pitkähköjä lievien migreenioireiden kausia. Syynä tähän pidetään väliaivoissa sijaitsevaa keskusta, jonka herkkyys (migreenikynnys) vaihtelee mm. stressin ja vuodenaikojen mukaan. Migreenikohtauksen vaiheet ovat ennakoiva vaihe, auravaihe, päänsärkyvaihe, oireiden häviämisen vaihe ja toipumisvaihe. Migreenikivun voimakkuudeksi arvioidaan kipuasteikolla nollasta kymmeneen arvo 7-8, kun taas jännityspäänsäryn arvoksi arvioidaan yleensä arvot 3-4.


title: Migreeni

text: Migreenin ensimmäinen vaihe sisältää ennakko-oireet (prodromaalioireet), jotka johtuvat hermoston ärsyyntymisestä, ja jotka voivat alkaa vuorokautta ennen esioireita (auravaihetta). Ennakko-oireena voi esiintyä mm. ärsyyntyvyys (valot, äänet, hajut, puhe), mielialan vaihtelu (väsyneisyys ja vaitonaisuus, yliaktiivisuus ja puheliaisuus), tarve syödä makeita ruokia, viluttaminen, lihaskireys, janon tunne, tihentynyt virtsaamistarve, ummetus tai ripuli. Ennakko-oireet voivat olla niin vähäisiä, ettei niihin osata kiinnittää huomiota. Ennakko-oireiden kesto voi olla muutamasta tunnista muutamaan päivään, ja sen oireet voivat olla monimuotoisia. Henkilön kanssa tekemisissä olevat henkilöt voivat havaita ennakko-oireiden aiheuttamat käyttäytymismuutokset (mm. kärttyisyys ja ylireagoivuus), vaikka henkilö itse ei ole niistä tietoinen.


title: Migreeni

text: Migreenin esioireisiin (auraoireet) liittyy erilaisia hermoston toimintahäiriöitä ja pään valtimoiden supistuminen. Auraoireet kehittyvät 5-15 minuutissa ja kestävät tavallisesti puolesta tunnista tuntiin. Tavallisimpia auraoireita ovat erilaiset näköaistiin liittyvät häiriöt (mm. kirkkaat valonvälähdykset, esineiden liikkuminen näkökentässä, kaksoiskuvat, sahalaitakuvio, joka kasvaa ja liikkuu näkökentässä, värien muuttuminen, näön hämärtyminen, näkökenttäpuutoksia tai toisen silmän väliaikainen sokeutuminen), muita ovat mm. puheeseen liittyvät häiriöt, sanojen löytämisen vaikeus, pistely tai puutumisen tunne kasvoilla ja raajoissa tai ohimenevä toispuolihalvaus (harvinainen). Auravaihe kuuluu ns. klassiseen migreeniin, mutta se voi ilmetä myös tavallisen migreenin yhteydessä.


title: Migreeni

text: Migreenin päänsärkyvaiheessa oireena on sykkivä ja toispuolinen päänsärky (80 prosentissa tapauksista), ja sen kesto voi vaihdella muutamista tunneista useisiin päiviin, ja säryn voimakkuus voi vaihdella kohtalaisesta lähes sietämättömään. Useimmilla potilailla liikkuminen ja ruumiillinen rasitus pahentavat särkyä. Muita särkyvaiheen oireita voivat olla valon (lisääntynyt häikäistyminen) ja äänen kokeminen häiritsevinä (aistien herkistymisilmiö) sekä puutumisoireet. Kohtauksen edetessä esiintyy usein pahoinvointia ja edelleen oksentamista, jonka jälkeen usein särky alkaa hellittää. Särkyvaiheeseen voi liittyä ärtyneisyyden lisääntyminen, itkuherkkyys ja mielialan laskeminen, sekä autonomisen hermoston häiriöitä, kuten kasvojen punakkuus ja silmien vuotaminen, kalpeus ja "silmien painuminen syvälle kuoppiin", hien nouseminen kalvenneiden kasvojen pintaan, raajojen ihon kylmeneminen, nuhaa (kuiva tukkoisuus tai nenän vuotaminen), vatsakivut, ripuli tai ummetus. Nopeat pään liikkeet pahentavat särkyä. Migreenisärky johtuu päänahan ja aivokalvojen verisuonten laajenemisesta, ei aivoverisuonten ja -verenkierron tilasta. Särkyvaiheen oireet voivat aiheuttaa tilapäisen invaliditeetin ja toiminta- ja työkyvyn menetyksen. Päänsärkyvaiheeseen (samoin kuin esioireisiin) voi liittyä huimauksen ja pyörrytyksen tunne (tasapainohäiriöt), ja äänten aistimiseen liittyviä häiriöitä (ylimääräiset äänet, äänten vääristyminen, kuiskaavat, kohisevat ja jyrisevät äänet, kuuroutuminen). Kuulo-oire voi ilmetä heikentyneenä kykynä kuulla heikkoja ääniä samanaikaisesti kun kuulon herkkyys on kasvanut voimakkaiden äänien osalta (hiljainen kuiskaus jää kuulematta, tavanomainen puheääni aistitaan huutamisena). Migreenin kuulo-oireet voivat johtaa pysyvään kuulon heikkenemiseen, mutta kuuroutuminen migreenin vuoksi on hyvin harvinaista. Oireiden häviämisvaihe on päänsärkyvaiheen loppuosan vaihe, jossa muut oireet päänsärkyä lukuun ottamatta vähitellen vaimenevat. Oksentaminen ja uni voivat edesauttaa kohtauksen laantumista, mutta päänsärky on edelleen voimakasta.


title: Migreeni

text: Migreenin jälkivaiheen (toipumisvaiheen) aikana oireina voi esiintyä mm. voimakasta mielialan ja tunteiden vaihtelua, väsymystä (tai pirteyttä), voipuneisuutta, alakuloisuutta ja lihassärkyjä. Jälkivaiheen aikana pään liikuttaminen voi aiheuttaa hetkittäistä vihlomista. Toipumisvaihe voi kestää useita päiviä (noin 30 tuntia), ja sille on ominaista keskittymiskyvyn ja aivojen henkisen suorituskyvyn alentuminen. Yleensä levollinen uni riittää palauttamaan aivojen toiminnan oireettomaksi. Toipumisvaiheessa aivojen toiminnassa voi olla lievä ja ohimenevä toimintahäiriö.


title: Migreeni

text: Lasten päänsäryistä noin 20 prosenttia voidaan luokitella migreeniksi. Lapsen migreeni voi alkaa varhaislapsuudessa (vaippaiässä), ja se oireita voivat olla mm. vatsakipu tai ohimenevänä käytöshäiriö. Migreenikohtauksen aikana lapsi vetäytyy mielellään hämärään huoneeseen, eikä ole kiinnostunut leikeistä. Lapsuusiän migreenin patofysiologia (sairauden taustalla olevat fyysiset ja kemialliset syyt) tunnetaan huonommin kuin aikuisiän migreenin patofysiologia, ja triptaanien tehosta sen hoidosta ei ole tutkimusnäyttöä. Lapsen migreeni voi muuttua oireettomaksi aikuisiän kynnyksellä. Lapsuusiän aurattoman ja aurallisen migreenin oireet poikkeavat oireiltaan aikuisiässä esiintyvistä oireista, lasten kohtauksilla on taipumusta olla usein toistuvia ja voimakkaita, ja hieman lyhytkestoisempia kuin aikuisilla, ja kohtausjaksojen väli voi olla pitkä. Kohtaukset eivät tavallisesti sisällä kaikkia vaiheita, ja oireet voivat painottua yleisoireisiin (hikoilu, oksentelu, pahoinvointi, tihentynyt virtsaamistarve, virtsaamisvaikeudet). Lapsuusiän migreenillä on yhteyttä huimaukseen ja matkapahoinvointiin.


title: Migreeni

text: Äkillisesti alkaneen aikaisemmin esiintymättömän päänsäryn syyt on aina selvitettävä ja henkilöllä voi olla samanaikaisesti useita eri päänsärkyjä. Päänsäryn toteajan tulisi olla neurologi (hermoston toimintaan erikoistunut lääkäri), mikäli lääkäri ei ole kokeneisuutensa perusteella näkemystä päänsärkyjen erotteludiagnostiikasta (eri sairauksien tunnistamisesta ja kunkin sairauden nimeämisestä). Migreenin diagnostiikka perustuu lääkärin tutkimuksessa olevan henkilön kertomukseen oireiden laadusta ja niiden ajallisesta kulusta tutkittavan migreeniepäilyn aikana. Henkilön, jolla on migreenialttius, neurologinen status (hermoston tila) on kohtausten välisenä aikana normaali. Diagnoosia ei ole mahdollista varmentaa koneellisilla tutkimuksilla tai millään yksittäisellä diagnostisella menetelmällä. Erilaisia tutkimuksia tehdään muiden päänsäryn aiheuttajien poissulkemiseksi. Migreenipäiväkirjalla (kohtauspäiväkirja) voi kerätä tietoja mm. laukaisevista tekijöistä ja migreenikohtausten esiintymistiheydestä, oireiden laadusta, esiintymistiheydestä ja voimakkuudesta, ja siinä voidaan arvioida lääkehoidon tehoa. Tarkan tiedon perusteella voidaan arvioida migreenin potilaalle aiheuttamia haittoja ja sen merkitystä, ja se voi auttaa lääkäriä etsittäessä migreenille parasta mahdollista hoitoa mahdollisimman nopeasti. Harvinaiset migreenityypit (muun muassa oftalmopleginen, hemipleginen ja basillaarinen migreeni, status migrenosus ja aivoinfarkti migreenin yhteydessä) voi todeta (diagnostisoida) vain erikoislääkäri sairaalassa.


title: Migreeni

text: Migreeni on alidiagnosoitu sairaus, Suomessa on tilastollisesti arvioiden noin 500 000 migreeniä sairastavaa henkilöä, joista noin vajaa 250 000 ei käy lääkärissä, ja joista runsaalla 50 000 migreenin oireet ovat niin vaikeat, että he ovat käyneet erikoislääkärin vastaanotolla. Osa migreeneistä ei noudata IHS:n tyyppioireita, vaan niiden diagnostisointi perustuu lääkärin ammattitaitoon. Aurattoman ja aurallisen migreenin diagnostiset IHS-kriteerit (tyyppioireet) ovat seuraavat:Migreenin diagnostisointi perustuu migreenitilaan liittyvien piirteiden täyttymiseen ja siihen, että muut sairaudet on suljettu pois. Migreenitilan eri piirteillä on kohtauksen kulussa tavanomaisesti tietty ajallinen kestonsa. Erotusdiagnoosin kannalta tarkasteltuna yleisin sairaus, johon auraton migreeni voidaan sekoittaa, on tensiopäänsärky, mutta ne voivat myös esiintyä samanaikaisesti. Muita oireiltaan migreenin kaltaisia sairauksia ovat mm. Hortonin syndrooma eli sarjoittainen päänsärky. Akuutin päänsäryn tärkeimmät erotusdiagnostiset sairaudet ovat subaraknoidaalivuoto ja aivokalvontulehdus. Myös aivokasvain, temporaaliepilepsia (ohimolohkoepilepsia) ja ohimenevä aivoverenkiertohäiriö (transient ischaemic attack, TIA) voivat aikaansaada migreenitilan kaltaisia oireita. Vaikea migreenikohtaus voi muistuttaa oireiltaan epilepsiakohtausta. Mikäli migreeni on diagnostisoitu, olisi aika ajoin tarkkailtava mm. sitä, muuttuvatko päänsäryn oireet, esiintyykö vakavia hermoston toimintahäiriöitä tai alkaako kokonaan uudenlainen päänsärky, koska silloin voi kyseessä olla jokin muu sairaus. Mm. temporaaliartiteetti edellyttää lääketieteellisiä toimenpiteitä ja SAV (subaraknoidaalivuoto eli lukinkalvon alainen aivoverenvuoto tuntemattomasta syystä) sekä aivokalvontulehdus vaativat nopeita lääketieteellisiä toimenpiteitä. Epäiltäessä aivokasvainta, migreeniä (tai jännityspäänsärkyä) sairastava kokee kokee yleensä itsensä kohtausten välillä terveeksi, kun taas aivokasvainpotilaalla on yleensä särkyjen välillä epämääräinen tuntemus sairaudesta. Hyvälaatuinen ponnistuspäänsärky, fyysisen rasituksen yhteydessä esiintyvä (esim. yhdynnän aikana, painoharjoittelun yhteydessä), kestoltaan viidestä minuutista vuorokauteen, kipu koko päässä, särky voi olla tylppää jomotusta tai räjähtävää kovaa kipua, muistuttaa oireiltaan migreeniä.


title: Migreeni

text: Päänsäryn syyt tulee aina selvittää ennen hoidon aloittamista ja migreenipotilaalla tulee olla tunne, että hän ei ole yksin sairautensa kanssa. Migreenitilan hoitomuodoista paras on migreenitilan laukaisevien tekijöiden välttäminen. Näitä tekijöitä voivat olla mm. alkoholi, valvominen, epäsäännöllinen ruokailu, stressitason muutos ja jotkin ravintoaineet. Migreenialtis henkilö tunnistaa kokemuksensa perusteella laukaisevat tekijät. Tehokkain tapa hoitaa migreenikohtaus on kohtauksen aikainen tunnistaminen ja välitön hoidon aloittaminen (nopea hoidon aloittaminen voi katkaista tilan kehittymisen). Kohtauksen hoito aloitetaan hakeutumalla (mahdollisuuksien mukaan) lepoon hiljaiseen ja pimeään tilaan.


title: Migreeni

text: Migreenin reseptilääkkeillä suoritettava lääkehoito jaetaan estohoitoon ja kohtaushoitoon.


title: Migreeni

text: Huttusen ja Simosen (1990) mukaan migreenin hoidossa ei yleensä ole hyötyä tavanomaisista kotiapteekin lääkkeistä, ja migreeni reagoi tunnusomaisesti vain erityisesti migreenin hoitoon tarkoitettuihin lääkkeisiin. Lockleyn (1996) sekä Koulun ja Mervaalan (2013) mukaan kuitenkin riittävä hoitoteho voidaan saavuttaa tavallisilla kipulääkkeillä kuten ibuprofeenilla, ketoprofeenilla, asetyylisalisyylihapolla tai parasetamolilla. Lääkkeiden imeytymisestä verenkiertoon tulee huolehtia, sillä migreeni heikentää lääkkeiden imeytymistä ruoansulatuskanavassa.


title: Migreeni

text: Lääkkeiden teho on ergotamiiniryhmän valmisteilla noin 40 prosenttia, tavallisilla kipulääkkeillä 50–60 prosenttia ja triptaaneilla 65–80 prosenttia, ja kaikkien tehoa (tablettimuodossa) voidaan lisätä metoklopramidilla noin 10 prosenttia. Vain triptaaniryhmän lääkkeillä on potilaan elämän laatua merkittävästi parantava vaikutus. Neurologit voivat käyttää myös muita kuin tavanomaisia migreenin hoitoon käytettäviä lääkkeitä mikäli niillä on mahdollista lievittää migreenin oireita. Suomessa on myös määrätty kroonistuneeseen migreeniin lääkekannabista kun muut lääkkeet eivät ole auttaneet.


title: Migreeni

text: Kohtauslääkkeet tulisi nauttia auraoireiden loputtua kivultaan lievässä kipuvaiheessa särkylääkeriippuvuuden estämiseksi. Kohtaushoidon lääkevaihtoehdot ovat ensisijaisesti asetyylisalisyylihappo ja metoklopramidi tai asetyylisalisyylihapolle yliherkille parasetamoli ja metoklopramidi. Seuraava vaihtoehto kohtauslääkkeille on triptaani-ryhmän lääkkeet (mm. almotriptaani, eletriptaani, frovatriptaani, sumatriptaani, tsolmitriptaani) tai jokin tulehduskipulääke (mm. ibuprofeiini, tolfenaamihappo, ketoprofeiini, naprokseemi). Tríptaanit vaikuttavat kohtauksen kaikissa vaiheissa. Klassista ergotamiinihoitoa voidaan kokeilla, mikäli muut lääkehoidot eivät tuota tulosta. Triptaanien sivuvaikutukset ovat vähäisemmät kuin ergotamiinien, lääkkeiden teho on samaa tasoa. Migreenin kohtauslääkettä määrättäessä on otettava huomioon pitkäaikaissairaudet ja mahdollinen raskaus. Voimakkain lääkehoidon muoto migreenissä on yleensä pistoksina annettava petidiini tai morfiini yhdessä pistoksena annettavan pahoinvointia estävän lääkkeen kanssa.


title: Migreeni

text: Estolääkitystä voidaan harkita silloin, kun migreenikohtauksia on kuukaudessa vähintään kolme. Estolääkityksenä voidaan kokeilla mm. ei-ISA-vaikutteisia beetasalpaajia (propranololi, timololi, atenololi, metoprololi), natriumvalproaatti (annos sama kuin epilepsian hoidossa) tai amitriptyliiniä pienannoksina. Raskauden aikana ei yleensä voida käyttää estolääkitystä. Estolääkehoito suoritetaan rajoitetun pituisena hoitojaksona (intervallihoito), ja migreenin oireet voivat helpottaa 3–6 kuukauden hoitojakson jälkeen. Mikäli oireet palautuva nopeasti hoitojakson jälkeen, hoitojakson kesto voi olla useista vuosia. Intervallihoidon vähimmäisajaksi suositellaan kahta kuukautta ja enimmäiskestoksi yhtä vuotta. Estolääkitys olisi pyrittävä suorittamaan yhdellä lääkkeellä, koska lääkeyhdistelmähoidossa sivuvaikutusten mahdollisuus kasvaa merkittävästi lääkeyhdistelmiä käytettäessä. Estolääkehoidon aikana raskauden alkaminen on estettävä riittävällä ehkäisyllä. Myös biologisia estolääkkeitä on kehitetty.


title: Migreeni

text: Ergotamiini (eristetty alkujaan rukiin torajyvästä) on ensimmäinen tehokas migreenin hoitoon käytetty lääke ja sen verisuonia supistava vaikutus kestää noin kolme vuorokautta, jonka johdosta sitä ei tulisi käyttää useammin kuin kerran viikossa, koska sen tätä tiheämpi käyttö johtaa ergotismiin, ja voi syntyä krooninen päivittäinen päänsärky. Lisäksi ergotamiinin sivuvaikutuksina ovat usein lihaskouristukset ja pahoinvointi. Ergotamiini liikakäyttö voi johtaa kuolioista aiheutuviin alaraaja-amputaatioihin. Ergotamiinit supistavat verisuonia koko elimistössä (triptaanit tietyillä aivoalueilla). Ergotamiinin käyttö migreenilääkkeenä on Suomessa vähäistä, mutta sitä voidaan käyttää, mikäli siihen on olemassa lääketieteelliset perustelut.


title: Migreeni

text: Migreeniin liittyy todennäköisyys eräiden sairauksien keskimääräistä suuremmasta esiintyvyydestä, ja näiden sairauksien lääkehoitojen yhteisvaikutus on otettava huomioon, ettei toisen sairauden lääke pahenna toisen sairauden oireita. Migreenin rinnalla voi esiintyä mm. aivohalvaus, epilepsia tai mielenterveyden häiriöitä (mm. paniikkihäiriö, pelkohäiriö, yleistynyt ahdistuneisuushäiriö, depressio, maanisdepressiivinen sairaus). Migreenin ja jännityspäänsärky esiintyvät usein yhdessä. Myös Mémièren taudilla on yhteys migreeniin. Allergian ja migreenien yhteydestä ei ole tutkimusnäyttöä. Migreeniin voi liittyä migreeniä pahentava kuolemanpelko, jos lähiomainen on sairastanut migreeniä, ja hän on kuollut aivoperäiseen sairauskohtaukseen.


title: Migreeni

text: Akupunktiota voidaan käyttää kipujen tukihoitona, vaikka sen vaikutuksista ei ole varmaa tieteellistä näyttöä. Akupunktiohoidon suorittajalla tulee olla vankka lääketieteellinen ammattitaito, jotta vältytään hoidon komplikaatioilta. Vakavia komplikaatioita ovat mm. tartuntojen leviäminen (esim. B-hepatiitti), paikallinen bakteeritulehdus, selkäydinvaurio ja keuhkopussin puhkaisu. Akupunktion käyttöä voi rajoittaa tai estää mm. pitkäaikaissairaus (esim. sydämen läppävika), heikentynyt veren hyytyminen tai raskaus.


title: Migreeni

text: Biofeedback-menetelmän (tekninen apuväline antaa tiedon elimistön stressitasosta, ja henkilö pyrkii tietoisesti rentoutumaan) on todettu vähentävän migreeniä potilasryhmistä riippuen 30-80 prosenttia. Biopalautteen avulla henkilö oppii tunnistamaan vähitellen kehon rentouteen liittyvät kehontuntemukset ja sen, miten tämä tuntemus voidaan ylläpitää. Biopalaute-tekniikan oppiminen on hidas tapahtuma. Ennen ryhtymistä biofeedbackin käyttöön on migreenin oltava asianmukaisesti diagnostisoitu, että mahdollinen muu sairaus on suljettu pois. Myös rentoutusharjoitukset ja säännöllinen liikunta voivat alentaa elimistön stressitasoa ja ennaltaehkäistä migreenitilan provosoitumista.


title: Migreeni

text: Aurallinen migreeni voi aiheuttaa (erittäin harvoin) verenkierron vähenemisestä johtuvan aivoinfarktin. Migreeni on merkittävä migreenipotilaan elämänlaatuun ja työkykyyn vaikuttava ongelma. Nuorten henkilöiden aivoinfarkteista 2-25 prosenttia liittyy migreeniin, ja oireet kehittyvät pitkittyneen, vaikean migreenin yhteydessä. Harvinainen alttius takaraivon infarkteihin (aiheuttavat näkökenttäpuutoksia) migreenin yhteydessä näyttää olevan perinnöllisesti määräytyvä.


title: Migreeni

text: Migreenikohtaus voi alkaa mihin vuorokaudenaikaan tahansa. Migreenien laukaisevia tekijöitä ei ole tutkittu paljoa, vaikkakin henkilöillä, joilla on migreenialttius, on kokemusperäistä tietoa migreenitilan laukaisevista tekijöistä, ja joillakin henkilöillä laukaisevat tekijät ovat aina samat. Tarkasteltaessa laukaisevista tekijöistä laadittuja listoja on otettava huomioon se, että kaikki luetelluista tekijöistä eivät välttämättä laukaise migreeniä kaikilla, tai yksittäisellä henkilölläkään aivan joka kerta.


title: Migreeni

text: Epäsäännöllinen liikunta, rakastelu, juokseminen, kumartuminen, kyyryssä oleminen tai painavien taakkojen nostelu voi laukaista migreenikohtauksen, johtuen niihin liittyvästä stressistä. Stressi voi korkeimmillaan olla syynä 44 prosenttiin migreenikohtauksista, muiksi joissakin tapauksissa migreenitilan laukaiseviksi tekijöiksi on ilmoitettu mm.:


title: Migreeni

text: Migreenin ja ruokavalion yhteys on monimutkainen, ja ruoka voi vaikuttaa migreeniin mm. verensokerin vaihtelun, tyramiinin ja allergisten reaktioiden kautta. Aterioiden viivästyminen tai väliin jättäminen voi aiheuttaa migreenin uskonnollisen paastoamisen (mm. muslimeilla Ramadan, ortodoksijuutalaisilla Jom Kippur) ja painonpudotuksen aikana laihdutettaessa. Tyramiinia sisältäviä ruokia ovat mm. appelsiini, avokado, banaani, hiivavalmisteet, härkäpapu, juustot, luumu (tuoreena ja kuivattuna), maksa, muna, munakoiso, naudanliha, olut (stout- ja aletyypit), pinaatti, viini (erityisesti punaviini), riiputettu riista, suklaa, salami ja käyttämällä kypsytetyt makkarat, soijakastike, suolasilli, säilykeliha ja viikuna. Yleisimmät migreeniin liittyvät ruoka-aineallergian kautta vaikuttavia ruokia ovat appelsiinimehu, juusto, kahvi, peruna, maito, tee ja tomaatti. Migreenin ennaltaehkäisyssä tärkeimpiä vältettäviä ruokia ovat alkoholituotteet (erityisesti punaviini), hedelmät (erityisesti sitrushedelmät ja vihreät omenat), jotkut vihannekset (erityisesti sipuli), juustot (erityisesti brie-, camembert- ja stiltonjuustot), kahvi, kalatuotteet ja äyriäiset, liha (erityisesti sianliha), maitotuotteet ja tee. Migreeniä laukaisevien ruoka-aineiden jättäminen pois ravinnosta voi pitkällä aikavälillä vähentää migreenikohtausten lukumäärää noin 85 prosentilla migreenipotilaista. Allergiaa aiheuttava ruoka, jota nautitaan jatkuvasti (esim. maito), voi laukaista migreenitilan ajoittain lähes satunnaisesti. Ruoka-aineallergiaan liittyy yleensä riippuvuus kyseisestä ruoka-aineesta, ja jos sitä nautitaan viiden päivän tauon jälkeen, se laukaisee hyvin nopeasti migreenitilan.


title: Migreeni

text: Mikäli lapsella on migreenialttius, on aikuisten huolehdittava siitä, että lapsi noudattaa ruokailussa migreeniä ennalta ehkäiseviä tapoja. Henkilön, jolla on migreenitaipumus, tulisi mahdollisesti noudattaa ruokailussaan seuraavia ohjeita:


title: Migreeni

text: Migreeniä laukaisevien tekijöiden välttämisessä voi riittää se, että pyrkii välttämään liian monen samanaikaisen laukaisevan tekijän saman aikaista vaikutusta (esim. punaviiniä voi juoda muulloin kuin kuukautisia edeltävän viikon aikana). Migreeniä laukaisevien tekijöiden välttämisessä tärkeimpiä keinoja ovat säännöllinen ja tärkkelyspitoinen ruokavalio ja säännöllinen nukkumisrytmi sekä alkoholin käytön vähäisyys tai puuttuminen. Myös suuria muutoksia kehon lämpötilassa tulisi välttää Merkittävä tekijä migreenissä on itse migreenikohtauksen pelko. Migreenipotilaan kokemaan stressiin vaikuttaa merkittävimmin kohtauslääkkeen tehokkuus, ammattimaisesti migreeniin suhtautuva lääkäri ja oman elämänrytminsä mukaan eläminen, koska migreenin hoitotasapaino perustuu suurelta osin kykyyn kuunnella oman elimistönsä viestejä (samalla tavoin kuin kestävyysjuoksuharjoittelussa).


title: John Major

text: Sir John Major, KG, CH (s. 29. maaliskuuta 1943) on brittiläinen poliitikko, joka toimi Margaret Thatcherin hallituksissa ulkoministerinä ja valtiovarainministerinä ja myöhemmin konservatiivipuolueen johdossa ja pääministerinä 1990–1997. Hän poistui parlamentin alahuoneesta vuoden 2001 vaalien jälkeen.


title: John Major

text: Major on syntyisin Lontoon keskiluokkaisesta Carshaltonista, Suttonin kaupunginosasta, mutta kasvoi köyhemmässä Brixtonissa perheen jouduttua muuttamaan isän liiketoiminnan epäonnistuttua. Hän jätti koulut 16-vuotiaana ja meni töihin vakuutusyhtiöön 1959. Hänestä tuli viimein päällikkö Standard Chartered Bankissa, jonka hän jätti tultuaan valituksi parlamenttiin 1979. Poliittisen uransa hän oloitti Lambethin kunnanvaltuustossa 1968–1971. Hän nousi parlamenttiin konservatiivien edustajana Huntingdonista vuonna 1979 samoissa vaaleissa, joissa hänen edeltäjänsä Margaret Thatcher nousi valtaan.


title: John Major

text: Parlamentissa hänestä tuli sisäministeriön sosiaaliturvan alivaltiosihteeri 1985 ja ministeri 1986. Hallitukseen hän pääsi valtiovarainministeriön kansliapäällikkönä ("Chief Secretary") 1987 ja valittiin ulkoministeriksi 1989. Tässä asemassa hän oli vain kolme kuukautta ennen nimitystään valtiovarainministeriksi Nigel Lawsonin erottua lokakuussa 1989. Hän esitteli vain yhden budjetin keväällä 1990.


title: John Major

text: Michael Heseltine haastoi Thatcherin kilpaan konservatiivipuolueen puheenjohtajuudesta marraskuussa 1990. Thatcher vetäytyi ehdokkuudesta toisella äänestyskierroksella, ja John Major ja Douglas Hurd liittyivät haasteeseen. Majorin kannatus oli riittävä, ja hänen kilpailijansa luovuttivat. Majorista tuli pääministeri 27. marraskuuta 1990.


title: John Major

text: Major oli pääministeri Persianlahden sodan aikana. Hänen ensimmäisinä vuosinaan maailmantalous ajautui matalasuhdanteeseen 1980-luvun pitkän nousun jälkeen. Uskoen häviävänsä Neil Kinnockin johtamalle Työväenpuolueelle Major vei kampanjan kaduille. Populistiseksikin luonnehdittu kampanja toi Majorille yllättäen toisen kauden pääministerinä.


title: John Major

text: Pieni enemmistö parlamentissa osoittautui pian riittämättömäksi. Britannia pakotettiin pois ERM:stä mustana keskiviikkona 16. syyskuuta 1992, vain viisi kuukautta vaalien jälkeen. Konservatiivipuolue menetti maineensa valtiontalouden vartijoina, ja puolue ajautui sisäisiin ristiriitoihin. Majorin arvovaltaa söivät puolueen ja hallituksen oikeistosiipi. Hänen eurooppapolitiikkansa kohtasi vastustusta, kun hallitus pyrki ratifioimaan Maastrichtin sopimuksen. Vaikka oppositiossa oleva Työväenpuolue tuki sopimusta, se pyrki heikentämään hallitusta. Toukokuussa 1992 parlamentissa oli 22 konservatiivipuolueen ”Maastricht-kapinallista”, kun hallituksen enemmistö oli vain 18 edustajaa.


title: John Major

text: Vuoden 1993 puoluekokouksessa Major aloitti ”Back to Basics” -kampanjan koskien taloutta, koulutusta ja järjestyksenpitoa. Monet, mukaan lukien useat ministerit, ymmärsivät sen moraalikampanjana. Tällaisena se epäonnistui täydellisesti, kun iltapäivälehdet ryhtyivät paljastamaan puolueen konservatiivipoliitikkojen epäilyttäviä toimia.


title: John Major

text: Vuonna 1995 Major erosi puolueen johdosta väsyneenä uhkailuihin puheenjohtajakamppailusta, jota ei koskaan tullut. Hän liittyi kuitenkin uudelleen mukaan ehdokkaaksi. Hänen haastajansa oli John Redwood, Walesin sisäministeri. Major voitti 218–89. Hänen uudelleenvalintansa ei palauttanut hänen arvovaltaansa. Joulukuuhun 1996 mennessä konservatiivit olivat menettäneet enemmistönsä alahuoneessa. Major selvisi kuitenkin loppuun asti, ja kutsui uudet vaalit maaliskuuksi 1997, kun parlamentin viisivuotiskausi alkoi olla lopuillaan.


title: John Major

text: Harvat hämmästyivät, kun Major hävisi vaalit Tony Blairin Labourille, joskaan tappion suuruutta ei osattu ennustaa. Tämän jälkeen hän erosi puoluejohtajan asemasta. Major on pitänyt myöhemmin matalaa profiilia ja pysynyt poissa päivänpolitiikasta.


title: John Major

text: Walesin prinsessa Dianan kuoleman 1997 jälkeen Major nimitettiin prinssien William ja Harry erityishuoltajaksi, vastuunaan laki- ja hallintoasiat.


title: John Major

text: Major on ollut pääomasijoitusyhtiö Carlyle Groupin Euroopan neuvottelukunnassa vuodesta 1998 ja nimitettiin puheenjohtajaksi toukokuussa 2001. Hän luopui parlamenttipaikastaan vuoden 2001 vaaleissa, ja on kieltäytynyt päärinarvosta ja paikasta ylähuoneessa. Hänet lyötiin ritariksi 2005.


title: John Major

text: Hän on toiminut myös Surrey County Cricket Clubin puheenjohtajana ja valittiin 2005 Marylebone Cricket Clubin (MCC) komiteaan, joka on perinteisesti krikettilajia valvova ja säännöistä määräävä kerho.


title: Silmälasit

text: Silmälasit ovat kehyksen ja linssien, tai vain linssien ja sankojen muodostama optinen apulaite, jota pidetään silmien edessä. Joskus silmälaseja pidetään ainoastaan esteettisistä syistä, mutta normaalisti silmälasien tehtävä on auttaa taittovikaista henkilöä näkemään paremmin. Silmälaseja käytetään myös mykiöleikkausten jälkitiloissa ja harmaakaihin yhteydessä.


title: Silmälasit

text: Taittovikaa korjaavia silmälaseja kutsutaan usein plus- ja miinuslaseiksi. Pluslaseja, jotka auttavat näkemään lähelle, kutsutaan myös lukulaseiksi ja niiden tarve liittyy usein ikääntymiseen. Miinuslaseilla puolestaan korjataan likinäköisyyttä eli parannetaan kauas näkemistä. Silmälasien linssit voivat myös olla kaksitehoiset, jolloin linssin ylempi osa parantaa kauas näkemistä, alempi lähelle näkemistä. Hajataittoisuutta hoidetaan sylinterilaseilla, joiden kaarevuussäde on eri suunnista erilainen. Myös karsastusta voidaan tarvittaessa hoitaa silmälaseilla, joihin hiotaan prismakorjaus.


title: Silmälasit

text: Silmälasien voimakkuus ilmaistaan dioptrioina. Dioptriluku kertoo kuinka kaukana linssistä sen polttopiste on. Miinuslasit ovat koveria ja niiden valepolttopiste on linssin edessä. Pluslasit ovat kuperia ja niiden polttopiste on linssin takana.


title: Silmälasit

text: Silmälasin linssit voivat olla itsestään tummuvat, jolloin ne tummuvat UV-säteilyn vaikutuksesta ja vaalenevat jälleen siirryttäessä pimeämpään. Tällöin linssit sisältävät jotakin hopeahalogenoidia, kuten hopeabromidia. Tällaisia silmälasin linssejä nimitetään fototrooppisiksi linsseiksi.


title: Silmälasit

text: Aiemmin silmälasien linssit tehtiin lasista, mutta nykyään ne tehdään pääosin muovista. Muovilinsseillä on useita etuja lasisiin verrattuna: ne ovat esimerkiksi kevyempiä eivätkä rikkoonnu yhtä helposti.


title: Silmälasit

text: Kehysten materiaali voi olla metallia tai muovia. Alkujaan sarvisankaiset kehykset ovat jo kauan sitten muuttuneet muovisiksi, vaikka näyttävät edelleen luonnonmateriaalilta.


title: Silmälasit

text: Näköä parantavien silmälasien lisäksi on olemassa häikäisyltä suojaavia aurinkolaseja sekä silmiä suojaavia suojalaseja työ- ja harrastekäyttöön. Suojaavat lasit voidaan varustaa vahvuuksilla, jolloin ne korjaavat samalla taittovikaa.


title: Silmälasit

text: Silmälasit keksittiin Pohjois-Italiassa todennäköisesti 1280-luvulla. Alkuperäiseksi keksijäksi on useissa lähteissä väitetty Salvino D’Armatea, mutta tämä tieto on osoitettu vääräksi, ja alkuperäinen keksijä on jäänyt tuntemattomaksi. Arabeilla saattoi olla suurennuslaseja jo 1100-luvulla. Keisari Neron kerrotaan käyttäneen smaragdia gladiaattorikisojen seuraamiseen ajanlaskun alussa.


title: Twin Peaks

text: Twin Peaks on David Lynchin ja Mark Frostin luoma kulttimainetta nauttiva televisiosarja, joka seuraa FBI-agentti Dale Cooperin yritystä selvittää nuoren Laura Palmerin raakaa murhaa kuvitteellisessa Twin Peaksin pikkukaupungissa, kaupungin asukkaiden elämää ja kaupunkiin liittyviä yliluonnollisia tapahtumia.


title: Twin Peaks

text: Kuvitteellinen Twin Peaksin kaupunki, ja samalla sarjan tapahtumat, sijoittuvat synkkien metsien keskelle Koillis-Washingtoniin. Kuvauspaikkana toimi pääasiassa North Bend Luoteis-Washingtonissa. FBI-agentti Dale Cooperia esittää Kyle MacLachlan. Lisäksi sarjassa näyttelevät muun muassa David Lynch, Lara Flynn Boyle, Heather Graham, David Duchovny ja Sherilyn Fenn.


title: Twin Peaks

text: Lynch ja Frost kirjoittivat ja ohjasivat osan jaksoista, mutta he käyttivät myös paljon kutsuttuja ohjaajia. Yhdysvalloissa sarjaa lähettiin huhtikuusta 1990 kesäkuuhun 1991 yhteensä 30 jakson verran. Sarjan päättymisestä huolimatta sillä on yhä vankka fanikunta, joka järjestää esimerkiksi aiheeseen liittyviä festivaaleja. "Twin Peaks" on monesti listattu yhdeksi historian parhaista televisiosarjoista.


title: Twin Peaks

text: Sarja lienee ollut alkuunpanija useille eristyneiden pikkukaupunkien erikoisiin persooniin perustuneille 1990-luvun televisiosarjoille, kuten "Rooman sheriffi" ja "Villi Pohjola". Sarja sisältää erilaisia kauhu-, scifi- ja surrealistisia elementtejä, jotka periytyivät esimerkiksi "Salaisiin kansioihin" ja "Lostiin". "Twin Peaksin" tunnuspiirteitä ovat rauhallinen, melkein viipyilevä kerronta, omintakeinen huumori ja omintakeista tunnelmaa luova Angelo Badalamentin musiikki.


title: Twin Peaks

text: Suomessa sarja esitettiin ensimmäisen kerran keväällä 1991 (ensimmäiset 15 jaksoa), loput jaksot esitettiin syksyllä 1991. Se uusittiin osittain keväällä 1995 sekä kokonaisuudessaan vuosina 2000–2001 sekä 2007 MTV3:lla. Kutosella sarja uusittiin 1. syyskuuta 2012 – 28. maaliskuuta 2013. Viimeisin uusintakierros alkoi TV5:llä 9. lokakuuta 2013.


title: Twin Peaks

text: Sarjan innoittamana on tehty myös elokuva "Twin Peaks – Tuli kulje kanssani".


title: Twin Peaks

text: 7. lokakuuta 2014 sarjan tekijät David Lynch ja Mark Frost vahvistivat, että sarjalle tehdään kolmas, yhdeksän jakson pituinen tuotantokausi vuonna 2015. Uudet jaksot sijoittuvat sarjassa 25 vuoden päähän ensimmäisistä jaksoista. Lynch vetäytyi sarjasta huhtikuussa 2015 liian vähäisen palkkion vuoksi. Toukokuussa 2015 Lynch ilmoitti palaavansa sarjaan ja kertoi, että jaksoja tehdään enemmän kuin suunnitellut yhdeksän. Myöhemmin toukokuussa 2015 ilmoitettiin, että jaksojen määrä tuplataan kahdeksaantoista ja Angelo Badalamenti palaa tekemään uutta musiikkia.


title: Twin Peaks

text: Uudet jaksot alkoivat Yhdysvalloissa Showtime-kanavalla 21. toukokuuta 2017. Suomessa Sub-kanava esittää syksyllä 2017 ensin vanhat jaksot uusintana ja sen jälkeen sarjan uudet jaksot.


title: Lemminkäinen

text: Lemminkäinen, jota kutsutaan myös nimillä Ahti Saarelainen ja Kaukomieli, on Kalevalassa esiintyvä korea nuorimies, joka on heikko vastustamaan naisten ja sodankäynnin kiusauksia. Lemminkäisen epiteettinä on usein lieto, joka merkitsee pehmeää tai lempeää, toisaalta kevytmielistä tai huikentelevaista.


title: Lemminkäinen

text: Elias Lönnrot loi Kalevalan Lemminkäis-hahmon yhdistelemällä useita erillisiä kansanrunouden hahmoja.


title: Lemminkäinen

text: Lemminkäinen kasvaa perheinensä korkeassa kodissa Kaukoniemen vierellä. Lemminkäisen punaiset hiukset ja henkiset kyvyt Kalevala selittää sillä, että hän söi kasvaessaan runsaasti kalaa. Tosin samassa kerrotaan hänen ajautuneen vikasuuntaan, turmiolliseksi naistenmieheksi. Hän ei ole suurta sukua, mutta omistaa tulisen miekan, jolla kerskuu suurentavansa sukunsa.


title: Lemminkäinen

text: Lemminkäinen ryöstää Saarelta vaimokseen hyväsukuisen Kyllikin. Kyllikki ei tahtoisi sodankävijän vaimoksi. Puolisot tekevät valan, että Lemminkäinen ei mene sotiin eikä Kyllikki kylille. Kyllikki moittii Lemminkäisen kotia nälkäraunioksi, jolloin Lemminkäinen lupaa rakentaa uudet isommat tuvat.


title: Lemminkäinen

text: Kyllikki kuitenkin menee kylille, jolloin Lemminkäinen lähtee vaaralliselle matkalle Pohjolaan kosimaan Pohjolan neitoa. Lemminkäinen karkottaa loitsutaidoillaan Pohjolan tuvasta kaikki muut loitsijat paitsi märkähattu karjapaimenen, jota hän solvaa sukurutsasta ja eläimiin sekaantumisesta. Pohjolan emäntä Louhi antaa Lemminkäiselle tehtäviä, jotka hänen täytyy suorittaa saadakseen Pohjolan tyttären. Ensimmäisenä tehtävänä on Hiiden hirven hiihdäntä, jonka Lemminkäinen lopulta selvittää saatuaan apua metsänjumalilta. Toisena tehtävänä on tulisen Hiiden ruunan suistaminen, joka onnistuu raekuuron sammutettua tulen. Kolmantena tehtävänä hän lähtee ampumaan tuonen joutsenen, mutta kuten suomalaisten mytologia opettaa, pyhän vesilinnun joutsenen ampujaa kohtaa tuho. Katkera märkähattu karjapaimen syöksee vesikyyn tai umpiputken Lemminkäisen läpi ja sortaa hänet tuonen mustaan virtaan. Tuonen verinen poika nostaa hänet joesta rautaverkolla ja iskee miekalla palasiksi.


title: Lemminkäinen

text: Lemminkäisen äiti saa tiedon poikansa kuolemasta, koska harjasta alkaa valua verta. Hän pyytää Ilmarista takomaan haravan, jolla nostaa poikansa palaset joesta. Sitten hän kokoaa niistä poikansa, sitoo suonet ja lihat kiinni mehiläisen medellä.


title: Lemminkäinen

text: Pian Pohjolassa (alkuperäisessä kansanrunoudessa Päivölässä) vietetään häitä, eikä riitapukari Lemminkäistä ole kutsuttu. Lemminkäinen menee luvatta Pohjolaan. Hän tappaa Pohjolan isännän kaksintaistelussa ja pakenee saarelle, jossa viettelee piikoja ja leskiä. Sillä aikaa Pohjolan väki kostaa tuhoamalla Lemminkäisen talon. Lemminkäinen huomaa, että saaren katkerat miehet teroittavat miekkojaan ja tapparoitaan hänen päänsä menoksi.


title: Lemminkäinen

text: Lemminkäinen pakenee takaisin kotirantaan. Hän löytää talonsa rauniot, ja arvelee perheensä kuolleen. Lemminkäinen löytää kuitenkin piilopirtille, jossa perhe on elossa.


title: Lemminkäinen

text: Lemminkäinen lähtee jälleen sotaretkelle Pohjolaan, ja pyytää mukaansa taidokkaan keihäänkäyttäjän Tieran. Pohjolan emäntä jäädyttää Pohjolan meren, ja Lemminkäinen ja Tiera joutuvat hylkäämään laivansa ulapalle. He vaeltavat jalkaisin kylmillä ja nälän vaivaamilla seuduilla, kunnes päättävät palata kotiin.


title: Lemminkäinen

text: Tämän jälkeen Lemminkäinen liittyy sampoa ryöstämään lähteneisiin Väinämöiseen ja Ilmariseen. Pohjolassa Väinämöinen vaivuttaa Pohjolan väen maagiseen uneen ja Lemminkäinen kyntää härällä irti sammon juuret. Ryöstäjät kantavat sammon veneeseensä ja lähtevät paluumatkalle. Lemminkäisen epäsointuisen laulannan seurauksena Pohjolan väki kuitenkin herää unesta ja seuranneessa taistelussa sampo hajoaa kappaleiksi.


title: Lemminkäinen

text: Viimeisen kerran Lemminkäinen mainitaan Kalevalassa, kun hän moittii Väinämöistä siitä, ettei tämä pyytänyt häntä mukaansa vapauttamaan aurinkoa ja kuuta Pohjolan kivimäestä.


title: Lemminkäinen

text: Kalevalan Lemminkäisen taustalla on pääasiassa kolme kansanrunoa: varsinainen "Lemminkäisen runo", "Kaukomielen runo" sekä "Ahdin ja Kyllikin runo". Muita Lemminkäiseen Kalevalassa liitettyjä runoaiheita ovat "Hiiden hirven hiihdäntä" (Kalevalan 13. ja 14. runo) ja naisen ryöstöstä kertova "Äijön pojan runo" (Kalevalan 11. runo).


title: Lemminkäinen

text: "Lemminkäisen runo" yhdistelee samanistisia ja varhaiskristillisiä uskomuksia. Runossa on kaksi pääteemaa.


title: Lemminkäinen

text: Ensimmäisenä pääteemana on kuvaus samaanin matkasta kilpailijan kotiin. Matkan valmistelut, varoitukset, vaarat ja tapa jolla Lemminkäinen voittaa esteet ovat tyypillisiä samaanirunouden aiheita. Samaanit kilpailevat keskenään loitsukilpailussa ja Lemminkäinen tappaa vastustajansa tai karkottaa hänet tuonpuoleiseen. Runossa esiintyvä käärme-oluen tarjoamisen motiivi on aiheuttanut muiden runoaiheiden, kuten oluenpanosta kertovan Päivölän pitojen ja olutpidoista alkavan Kaukomielen runon, liittymisen pääteemaan.


title: Lemminkäinen

text: Toisena pääteemana oleva kuvaus Lemminkäisen kuolemasta ja hänen äitinsä pyrkimyksistä palauttaa hänet eloon on todennäköisesti Savossa barbaari-kristillisenä aikana syntynyt versio aiemmasta runosta. Lemminkäinen tekee hyviä tekoja kaikille paitsi yhdelle läsnäolijoista ja syrjitty mies (usein sokea) kostaa tämän tappamalla Lemminkäisen. Varhaiskeskiajan myytit Kristuksen kuolemasta ja ylösnousemuksesta ovat selvästikin vaikuttaneet runoon, mutta vain melko heikosti. Runon alkuperäisessä versiossa Lemminkäisen henkiinherättäminen näyttää epäonnistuvan ja hänen täytyy jäädä tuonpuoleiseen.


title: Lemminkäinen

text: Skandinaavinen jumala Balder kuolee jumalten pidoissa sokean jumalan surmaamana, mikä on antanut tutkijoille aihetta olettaa, että Balderilla ja Lemminkäisellä on yhteiset juuret barbaari-kristillisyydessä. Martti Haavion mukaan tarina Lemminkäisen kuolemasta ja henkiin heräämisestä on pohjimmiltaan samaa kantaa kuin muinaisen Egyptin Osiris-myytti. Egyptiläisen myytin mukaan Osiris-jumala paloiteltiin, mutta palat koottiin yhteen ja Osiris herätettiin henkiin. Molemmissa myyteissä olisi alkujaan kyse vuodenkierrosta, vanhan satokauden kuolemasta ja uuden syntymästä.


title: Lemminkäinen

text: Kaarle Krohnin "Lemminkäisen Päivölänretki ", Martti Haavion "Lemminkäinen" ja Matti Kuusen "Lemminkäisen surma" edustavat tutkijoiden käsityksiä runon alkuperäisestä muodosta.


title: Lemminkäinen

text: "Lemminkäisen runoa" on käytetty perustana Kalevalan 12., 15. ja 26. runolle sekä osittain 14. runolle.


title: Lemminkäinen

text: "Kaukomielen runo" kuuluu viikinkiajan tai varhaiskeskiajan merisankareista kertovaan niin sanottuun saarelaisepiikkaan. Runon yhteiset piirteet venäläisen Vavilon bylinan kanssa viittaavat siihen, että se on syntynyt Karjalassa tai Inkerinmaalla.


title: Lemminkäinen

text: Runon pääteema on mutkaton: loukkaus viikinkien olutpidoissa johtaa kaksintaisteluun. Kaukomieli, joka esiintyy runoissa myös nimillä Kauko ja Kaukamoinen, surmaa vastustajanaan olleen soturin ja joutuu pakenemaan kostoa meren yli. Maassa jossa hän etsii turvapaikkaa naisväki rakastuu häneen, hän osoittaa seksuaalisen suorituskykynsä ja joutuu taas pakenemaan miesväen vihaa. Turvapaikan nimenä on tavallisesti "Saari". Sen sijainniksi on ehdotettu muun muassa Gotlantia, Saarenmaata ja Ahvenanmaata, mutta Saari saattaa olla myös puhtaasti kuvitteellinen.


title: Lemminkäinen

text: Martti Haavio ja eräät muut tutkijat ovat pitäneet mahdollisena, joskaan ei toteen näytettynä, että "Egillin saagassa" esiintyvän kveenien kuningas Faravidin nimi olisi käännös Kaukomieltä muistuttavasta nimestä.


title: Lemminkäinen

text: Kaarle Krohnin "Kaukomieli ja Vetrikka", Martti Haavion "Kaukomieli" ja Matti Kuusen "Kaukomieli" edustavat tutkijoiden käsityksiä runon alkuperäisestä muodosta.


title: Lemminkäinen

text: Kaukomieli esiintyy usein myös Väinämöisen tuomio -runossa mainitun isättömän lapsen nimenä.


title: Lemminkäinen

text: "Kaukomielen runoa" on käytetty perustana Kalevalan 27., 28. ja 29. runolle.


title: Lemminkäinen

text: "Ahdin ja Kyllikin runo", joka tunnetaan myös nimellä "Vala", kuuluu samaan saarelaisepiikan maailmaan kuin Kaukomielen runo. Tässä vain katkelmina säilyneessä runossa on kuitenkin huomattavasti enemmän psykologista syvyyttä kuin Kaukomielen runossa.


title: Lemminkäinen

text: Ahti ja Kyllikki solmivat avioliiton pitkän ja vaikean seurustelun jälkeen ja vannovat luopuvansa entisistä tavoistaan – sodankäynnistä ja ”kylillä käynnistä”. Kyllikki rikkoo lupauksensa, jolloin Ahti katsoo voivansa vuorostaan purjehtia pois etsimään seikkailuja. Kyllikki ei pidä rikkomustaan riittävänä mitätöimään valaa ja yrittää turhaan suostutella Ahtia jäämään kotiin. Tämä kuvailee kaipuutaan seikkailuihin ja lähtee matkaan vanhan sotatoverinsa Teurin kanssa. Tässä vaiheessa runo katkeaa, ja jäljellä on vain niukkoja viittauksia siitä, että aikainen talvi estää sotaretken. Ahdin ja Kyllikin suhteen jatko jää täysin auki.


title: Lemminkäinen

text: Runon alkuperäistä versiota ovat Kaarle Krohn ("Ahdin sotaretkelle lähtö"), Martti Haavio ("Ahti ja Kyllikki") ja Matti Kuusi ("Ahti Saarelainen") yrittäneet rekonstruoida säilyneiden katkelmien perusteella.


title: Lemminkäinen

text:
Ahti mainitaan satunnaisesti myös muissa runoissa, joissa kerrotaan seuraavaa:
- "Armas Haahti (=Ahti), Saaren vanhin, Saaren kuuluisa kuningas, lähti pikkuissa (=pienenä, nuorena) sotahan, pikkuissa perän pitohon, lassa (=lapsena) laivan vanhimmaksi."
- "Ahti aina arvelevi, rahojansa raksuttavi, helkyttävi hopeitansa; kaksin päivin, kolmin päivin rahat raksui pöydän päällä, helkkyi Huotolan (=Luotolan, ts. Ahvenanmaan) hopeat."
- "Hoi on Ahti veijoseni, muistatko kuin sotia käimme, kuin ennen hyvin elimme: sata päätä tappelimme, tuhat päätä turmelimme."
- "Ennen Ahti maita uupu, kuin Sampsa siemeniä."


title: Lemminkäinen

text: "Ahdin ja Kyllikin runoa" on käytetty perustana Kalevalan 12. ja 30. runolle sekä osittain 11. runolle.


title: Lakritsikasvi

text: Lakritsikasvi ("Glycyrrhiza glabra") on monivuotinen herneen sukuinen palkokasvi, joka on kotoisin Lähi-idästä ja Kaakkois-Euroopasta. Se kasvaa noin metrin korkuiseksi. Tieteellinen nimi tulee kreikan sanoista "glykys" ja "rhiza", jotka tarkoittavat makeaa juurta. Sana "lakritsi" on samaa kantaa.


title: Lakritsikasvi

text: Lakritsikasvin juuri kerätään kasvin kolmannen kasvukauden loppupuolella.


title: Lakritsikasvi

text: Dominikaanimunkit aloittivat lakritsikasvin viljelyn Englannissa 1500-luvulla Pontefractissa, missä lakritsimakeinen syntyi. Tuoreen lakritsikasvin juuri on keltainen ja noin 50 kertaa sokeria makeampaa, mutta siinä oleva karvas öljy peittää suuren osan makeudesta alleen. Uuttamisen jälkeen kitkeryys saadaan häviämään. Makeisen musta väri saadaan lääkehiilestä, jota lakritsikaramellimassaan lisätään sitä keitettäessä.


title: Laksatiivit

text: Laksatiivit ovat suolen toimintaa stimuloivia aineita. Niitä käytetään tilanteessa, jossa halutaan saada suoli tyhjennettyä tai toimimaan. Laihdutuksessa laksatiiveilla ei ole tehoa, koska elimistö tottuu niihin, ja vähitellen suolen toiminta palautuu normaaliksi laksatiiveista huolimatta. Jos tämän jälkeen lopetetaan laksatiivien käyttö, seurauksena on ummetus eli tila, jossa suoli ei toimi.


title: Laksatiivit

text: Liiallisella sokerialkoholien sekä joidenkin muiden keinotekoisten makeutusaineiden käytöllä saattaa olla laksatiivinen vaikutus.


title: Laksatiivit

text: Laksatiiveja ei alkujaan käytetty ummetuksen hoitoon, vaan, peräruiskeiden ohella, tautia aiheuttavan pahan ruumiinnesteen poistamiseen tai pahan hengen karkotuskeinona, kuten suonen iskemistä ja kuppaustakin.


title: Laksatiivit

text: Laksatiivien käyttö lääkeaineina on varsin vanhaa. Risiinikasvista ("Ricinus communis") saatava risiiniöljy on ollut käytössä Egyptissä jo noin 6000 vuotta sitten ja Intiassakin jo 2000 eaa.


title: Laksatiivit

text: Raparperia ("Rheum rhabarbarum") käytettiin ulostuslääkkenä jo antiikin aikana, jolloin Dioskorides mainitsee sen aaloen ohella.


title: Laksatiivit

text: Arabit löysivät aleksandriansennan ("Senna alexandrina") laksatiiviset ominaisuudet noin tuhat vuotta sitten, ja heiltä sen oppivat eurooppalaiset.


title: Laksatiivit

text: Synteettisistä laksatiiveista vanhin on fenoliftaleiini, joka tuli ulostusaineena käyttöön 1900-luvun alussa. Sittemmin sen on syrjäyttänyt 1950-luvulla markkinoille tullut ja ominaisuuksiltaan samankaltainen bisakodyyli, joka on yhä moderneissa lääkevalmisteissa käytetty kontaktilaksatiivi.


title: Laksatiivit

text: Rikkiäkin on käytetty laksatiivina. Suolistobakteerit pelkistävät rikin suolta ärsyttäväksi rikkivedyksi. Rikkivedyn imeytymisestä aiheutuvien sivuvaikutusten vuoksi ainetta ei enää suosita.


title: Laksatiivit

text: Kroonisen ummetuksen hoitoon on tutkimusnäyttöä polyetyleeniglykolin (makrogoli), tegaserodin, psylliumin ja laktuloosin tehosta.


title: Masqat

text: Masqat (aiemmin usein Muskat, ) on Omanin pääkaupunki. Masqat on voi tarkoittaa myös Masqatin kuvernoraattia, joka on yksi Omanin aluehallinnon yhdestätoista ylemmän tason alueesta. Kolmanneksi Masqat voi viitata Masqatin piirikuntaan (wilaya), joka on aluehallinnon toisen tason yksikkö. Varsinainen Masqatin kaupunki on Masqatin kuvernoraatin pienempiä kaupunkeja sekä pinta-alaltaan, että asukasluvultaan.


title: Masqat

text: Tiedot Masqatin asukasluvusta riippuvat siitä minkä Masqatin väkilukua tarkastellaan. Omanin poliisin tietojen mukaan koko Masqatin kuvernementin asukasluku oli 1 288 330 (5/2015). Tästä väestöstä 486 306 oli omanilaisia ja 802 024 ulkomaalaisia. Pinta-alaltaan 273,9 neliökilometrin laajuisessa Masqatin piirikunnassa, jossa varsinainen Masqatin kaupunki sijaitsee ja joka on kuvernoraatin ja koko maan virallinen hallintokeskus, asui vuonna 2013 noin kymmenesosa koko kuvernoraatin väestöstä (130 263 as.). Varsinaisessa Masqatin kaupungissa, jonka pinta-ala on noin 8,1 neliökilometriä, oli vieläkin vähemmän asukkaita, vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan vain 20 272 henkeä(mutta 2013 ennusteen mukaan yllättäen jo 97 000 asukasta).


title: Masqat

text: Kaupunki sijaitsee Omaninlahden etelärannalla. Kaupungin eteläpuolista maisemaa hallitsee Hajarvuoristo.


title: Masqat

text: Mascotin ilmasto on kuuma ja vähäsateinen, vuoden keskilämpötila on 28.6 astetta ja sadetta saadaan sata millimetriä vuodessa. Kuumin kuukausi on kesäkuu, keskimääräinen ylin lämpötila yli 40 astetta. Viileintä on tammikuussa, jolloin keskimääräinen vuorokauden alin lämpötila on noin 17 astetta. Sateet ajoittuvat joulukuusta huhtikuuhun kestävälle jaksolle.


title: Masqat

text: Nykyisen Masqatin alueella on asunut pieniä kalastuksesta ja merestä elinkeinonsa saaneita yhteisöjä jo 6 000 vuotta eaa. Hautalöydöksien perusteella neljännellä vuosituhannella eaa. alueella oli jo huomattavaa asutusta, sekä kehittyneitä yhteiskuntia. Alueella oli tuolloin jo aloitettu maanviljelys ja viljeltävät kasvit saapuivat todennäköisesti nykyisen Iranin ja Itä-Afrikan alueelta, mikä kertoo jo varhaisesta osallistumisesta Intian valtameren kauppaan. Myöhemmin Mesopotamian vanhojen lähteiden maininnat "Magan"-nimisestä paikasta viittaavat todennäköisesti nykyisen Omanin alueeseen. Ehkä ensimmäinen viittaus Masqatin kaupunkiin löytyy Ptolemaioksen teoksesta "Geographike Hyphegesis" ja käyttää siitä nimeä "Cryptus Portus", "salainen satama". Plinius vanhempi taas käyttää siitä nimeä "Amithoscuta".. Arabit saapuivat Omaniin ensimmäisellä vuosisadalla jaa. ja valloittivat Masqatin persialaisilta 300-luvulla. Islam vakiinnutti asemansa muslimien tekemän sotaretken jälkeen vuonna 633.


title: Masqat

text: Masqat kasvoi Intian valtameren kaupan ansiosta Abbasidien valtakaudella ja kaupunki mainitaan esimerkiksi Sinbadin yhtenä pysähdyspaikkana Tuhannen ja yhden yön tarinoissa. Kaupunki oli kuitenkin vielä tuolloin merkittävämpien satamien, kuten Soharin, Kishin ja Ormusin varjossa. Ensimmäinen eurooppalainen Masqatissa oli portugalilainen löytöretkeilijä Vasco da Gama, joka vieraili Masqatissa matkalla Intiaan. Portugalilaiset polttivat Masqatin ja valtasivat alueen vuonna 1507 Afonso de Albuquerquen johdolla halliten sitä sittemmin yli vuosisadan ajan. Portugalilaiset rakennuttivat Masqatiin linnan ja vankilan, jotka ovat edelleen pystyssä. Eurooppalaisten alaisuudessa kaupungin kaupallinen merkitys kasvoi. Sisämaan arabit kukistivat portugalilaiset Yarubidien johdolla piirityksen jälkeen vuonna 1650 ja kaupunki jatkoi edelleen kasvuaan. Vuosia 1718-1744 leimasi kuitenkin sisäinen epävakaus epäsuositun yarubidisulttaani Saif ibn Sultanin valtakaudella. Sulttaani pysyi vallassa persialaisten tuella, mutta kukistui kuitenkin lopulta Soharin kuvernööri Ahmad ibn Saidin joukkojen syrjäyttämänä. Kuvernööri perusti Omania edelleen hallitsevan Al Saidien dynastian. 1780-luvulla silloinen hallitsija Hamad bin Said siirsi pääkaupunkinsa sisämaasta Masqatiin.


title: Masqat

text: 1800-luvulle tultaessa Masqatin ja laajemmin Omanin merkitys oli kääntymässä laskuun. Yksi merkittävä tekijä oli riippuvaisuus orjakaupasta, jonka britit olivat kieltäneet ja jota he pyrkivät kitkemään pois. Briteistä velkojen takia riippuvaiseksi tullut Omanin sulttaani kielsi orjuuden sopimuksella vuonna 1873, vaikkakaan käytännössä orjuutta ei lakkautettu, kuin vasta vuonna 1963. Toinen syy Masqatin merkityksen laskulle oli Sansibarin kasvava merkitys. Omanin sulttaani Said bin Sultan oli siirtänyt maan pääkaupungin Sansibarille vuonna 1840. Hänen kuoltuaan vuonna 1856, syttyi perimmyyskiista, johon britit sotkeutuivat ja joka päättyi maan jakautumiseen Omanin ja Sansibarin sulttaanikuntiin vuonna 1961. 1800-loppupuolella Omanin sulttaanin vaikutusvalta ei enää ulottunut Masqatista rannikolla maan sisämaahan, jota johti ibadilainen imaami. Vuonna 1932 valtaan nousi sulttaani Said bin Taimur, joka pyrki vähentämään ulkomaailman vaikutusta maassa eristäytymällä. Masqat rajoitettiin sen vanhojen kaupunginmuurien sisälle, jonka portit lukittiin öiksi. Kaupungin ainoa nykyaikainen terveydenhuoltopalvelu oli pitkään lähetyssaarnaajien vuonna 1893 perustama sairaala.


title: Masqat

text: Omanin ensimmäiset öljylöydöt tehtiin 1962 ja merkittävä vientituote siitä tuli seuraavan vuosikymmenen aikana. Sulttaani syrjäytettiin verettömässä vallankaappauksessa vuonna 1970, jolloin valtaan nousi tämän länsimaalaisen koulutuksen saanut poika Qaboos bin Said. Vallanvaihdoksen jälkeen maa ja Masqat alkoivat viimein nykyaikaistua ja esimerkiksi vasta tällöin Masqat ja Matrah liitettiin yhteen nykyaikaisilla teillä ja sittemmin ne ovat kasvaneet yhteen luoden nykyisen kaupungin.


title: Masqat

text: Vuonna 1984 kuvernoraatin aseman saanut Masqat on pinta-alaltaan 3 796,65 neliökilometriä.


title: Masqat

text: Kuvernoraatti rajautuu pohjoisessa Omaninlahteen, kaakossa aš-Šarqiyyan eteläiseen, etelässä aš-Šarqiyyan pohjoiseen ja ad-Dalhiliyyan, sekä lännessä al-Batinan eteläiseen kuvernoraattiin.


title: Masqat

text: Piirikuntatasolla (wilaya) Masqatin kuvernementti jakautuu kuuteen aluehallinnon toisen tason hallintoalueeseen eli wilayaan (wilāyah): Amrat (al-Amrat), Bawshar, Masqat, Matrah, Qurayyat ja Seeb. Näiden pinta-ala ja väkiluku käy ilmi oheisesta taulukosta. Omanilaisten suosimia piirikuntia ovat al-Amrat, Qurayyat ja Seeb; Masqat, Mutrah ja Bawshar ovat puolestaan väestöltään vierasmaalaisvaltaisia. Väestönlaskentojen (2003 & 2010), ja Omanin poliisin väestökirjanpidon välillä on ilmeisesti joitain eroja, joka käy ilmi ulkomaalaisvaltaisten wilayatien väkiluvun suurena muutoksena.


title: Masqat

text:
Omanin pääkaupunkiseudun eli Masqatin kuvernementin tunnetut nähtävyydet sijaitsevat tosiasiallisesti useassa eri piirikunnassa (kaupungissa), eivät vain asukasluvultaan ja pinta-alaltaan pienessä hallinnollisessa pääkaupungissa (Masqat). Sulttaanin hallintopalatsi (Qasr Al Alam), osa linnoituksista ja Sulttaanin sotavoimien museo sijaitsevat Masqatissa. Satama ja kauppakujat (souk) sijaitsevat naapurikaupunki Matrahissa. Sulttaani Qaboosin suurmoskeija ja oopperatalo sijaitsevat tätä lännempänä Bawsharissa. Sulttaani Qaboosin yliopisto ja Masqatin kansainvälinen lentoasema (IATA-koodi MCT) sijaitsee Seebin (as-Sib) kaupungissa, noin 30 km länteen sulttaanin hallintopalatsista Masqatin keskustassa.
Masqatin kuvernoraatin väkiluku oli vuonna 2013 yhteensä 1 155 861, joista Omanin kansalaisia oli 39,1 %. Kaupungissa asuu useita eri etnisiä vähemmistöjä, kuten balucheja, persialaisia, hindulaisia ja sansibarilaisia. Talouden ja hallinnon keskittyminen Masqatiin on johtanut väestönliikkeeseen maaseudulta pääkaupunkiin, mikä on osaltaan asettanut paineita työmarkkinoille ja palveluille.


title: Pohjois-Afrikka

text: Pohjois-Afrikka on Afrikan mantereen pohjoisin osa Saharan autiomaan pohjoispuolella. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Algeria, Egypti, Libya, Marokko, Sudan, Tunisia ja Länsi-Sahara.


title: Pohjois-Afrikka

text: Espanjalla on alueita Pohjois-Afrikassa.


title: Pohjois-Afrikka

text: Historiallisesti Pohjois-Afrikka on ollut muusta Afrikasta eristyksissä ollut saareke, jonka kulttuuriin ovat vaikuttaneet enemmän Eurooppa ja Lähi-itä kuin muu Afrikka. Eristyneisyys johtuu Saharan autiomaasta, joka rajaa etelässä Pohjois-Afrikan erilleen muusta Afrikasta. Kulkuyhteydet meritse ja maitse muuhun Afrikkaan olivat huonot, ja näin kulttuurivaikutteita ei ole kovin paljon kulkenut Saharan poikki. Sitä vastoin Välimerellä on purjehdittu varhaisista ajoista saakka.


title: Pohjois-Afrikka

text: Pohjois-Afrikan väestö on valtaosaltaan islaminuskoista, kun taas Saharan eteläpuolisessa Afrikassa myös kristinusko on laajalle levinnyt. Pohjois-Afrikan valtakielenä on arabia. Marokossa ja Algeriassa puhutaan sen ohella myös berberikieliä.


title: Pohjois-Afrikka

text: Vanhalla ajalla Pohjois-Afrikassa sijaitsivat muinainen Egypti ja Karthago. Myöhemmin koko alue kuului Rooman valtakuntaan, jonka hajottua vandaalit valloittivat sieltä alueita. 640-luvulla arabit valloittivat Pohjois-Afrikan, ja he ovat siellä nykyäänkin valtaväestönä. Myöhemmin alue oli Osmanien valtakunnan alaisuudessa. 1800-luvulla sen valloittivat Ranska, Italia ja Espanja siirtomaikseen. Vuosina 1940–1943 Pohjois-Afrikassa sodittiin toisen maailmansodan taisteluja. Alueen maista Egypti itsenäistyi vuonna 1922, muut 1950- ja 1960-luvuilla.


title: Pohjois-Afrikka

text: Pohjoisafrikkalainen keittiö on väljä käsite, jolla tarkoitetaan usein Marokon, Algerian ja Tunisian (ns. Maghrebin alueen) ruokakulttuureita. Egyptiläinen keittiö eroaa enemmän muista pohjoisafrikkalaisista ja se yhdistetäänkin usein Lähi-idän ruokakulttuureihin.


title: Pohjois-Afrikka

text: Pohjois-Afrikan keittiöt ovat saaneet vuosituhansien aikana vaikutteita sekä Lähi-idän että muiden Välimeren alueen keittiöiltä. Monet ruoat, kuten kuskus, pohjautuvat myös alueen alkuperäisväestön, berberien ruokaperinteeseen.


title: Pohjois-Afrikka

text: Alueen ruoanlaitossa on käytetty perinteisesti muun muassa lampaanlihaa, palkokasveja, viljatuotteita, sitrushedelmiä, monenlaisia vihanneksia ja hedelmiä sekä rannikolla kalaa ja muita mereneläviä. Oliivit, taatelit, mantelit, ja viinirypäleet ovat myös tärkeässä roolissa. Mausteina käytetään muun muassa roomankuminaa, kanelia, muskottia, sahramia, anista sekä tuoreina yrtteinä minttua, korianteria ja persiljaa.


title: Mahajanga

text: Mahajanga on kaupunki Madagaskarilla. Se on Mahajangan provinssin pääkaupunki. Mahajanga sijaitsee valtion luoteisrannikolla. Kaupungin asukasluku on noin 226 600 (2014).


title: Salaiset kansiot

text: Salaiset kansiot ("The X-Files") on yhdysvaltalainen science fiction draamasarja, jonka on luonut Chris Carter. Sarjaa esitettiin alun perin Yhdysvalloissa Fox-kanavalla vuosina 1993–2002 yhteensä yhdeksän tuotantokauden ja 202 jakson ajan. Sarjasta on tehty kaksi täyspitkää elokuvaa, joista ensimmäinen "X-Files – taistelu tulevaisuudesta" ilmestyi vuonna 1998 ja toinen "" 2008. "Salaiset kansiot" sai myös lyhytikäisen spin-off-sarjan "The Lone Gunmen" vuonna 2001. Uusi, sarjan tarinaa jatkava kuusiosainen samanniminen minisarja alkoi Fox-kanavalla 24. tammikuuta 2016.


title: Salaiset kansiot

text: Sarja seuraa kahden liittovaltion agentin, Fox Mulderin ja Dana Scullyn, yrityksiä selvittää selittämättömiä tapauksia, joihin yleensä liittyy paranormaaleja ilmiöitä. He työskentelevät pienellä X-files -osastolla (X-arkistot), mistä sarjan alkuperäinen nimikin tulee. Sinne arkistoidaan FBI:n selvittämättömät tapaukset, jotka sisältävät usein teemoja kauhusta, lääketieteellisistä ihmeistä, salaliitoista sekä Maan ulkopuolisesta elämästä. Päähahmoista Mulder uskoo avaruusolentoihin ja ufoihin, kun taas Scully on paljon skeptisempi ja tieteellisempi. Toisaalta Scully on uskovainen, kun taas Mulder kritisoi uskontoja. Sarjan jaksot jakautuivat kahteen pääluokkaan. Osassa jaksoista käsitellään koko sarjan läpi jatkuvaa pääjuonta ja osassa taas käsitellään jokin yksittäinen tapaus, mille fanien parissa annettiin nimitys "Monster of the Week" (viikon hirviö).


title: Salaiset kansiot

text: Sarja alkoi Suomessa MTV3-kanavalla 31. tammikuuta 1995 Erityisesti ohjelman ensimmäiset tuotantokaudet saavuttivat suuren katsojakunnan. Vuoden 2005 kesällä sarjan uusintaesitys alkoi Subilla. Myös keväällä 2007 alkoi sarjan uusintaesitys Subilla.


title: Salaiset kansiot

text: Sarjan luojan, Chris Carterin mukaan huomattava osa sarjan tarinoista on tavalla tai toisella peräisin keltaisen lehdistön sensaatiouutisista ja kaupunkitarinoista, jotka tavalla tai toisella liittyivät paranormaaleihin tai yliluonnollisiin asioihin. Toinen keskeinen vaikuttava tekijä on erityisesti 1950-luvulla pinnalla ollut UFO-kultti ja huhupuheina levinneet salaliittoteoriat hallituksen ja avaruusolioiden yhteydestä. Vastoin satunnaisesti esiintyvää käsitystä. "Salaiset kansiot" ei luonut näitä teorioita, mutta toi ne uudelleen arkipäiväiseen keskusteluun.


title: Salaiset kansiot

text: Populaarikulttuurin puolella "Salaisten kansioiden" suurimpana vaikuttajana voidaan pitää Jonathan Demmen kauhutrilleriä "Uhrilampaat", joka on vaikuttanut varsinkin sarjan sankarilliseen FBI-kuvaan. Myös muutama vuosi aiemmin ilmestynyt "Twin Peaks" vaikutti osaltaan sarjan yliluonnollisiin ja surrealistisiin elementteihin, sekä sarjassa esiintyvään viistoon huumoriin. Vanhemmista vaikuttajista mainittakoon 1970-luvun Night Stalker TV-sarja. Sarjan luonne muuttui esityskausien lisäätyessä yhä totisemmaksi ja erityisesti kuudennen kauden jälkeen David Fincherin trillerin "Seitsemän" vaikutus näkyy groteskien yksityiskohtien ja raa'an väkivallan lisäantymisenä.


title: Salaiset kansiot

text: "Salaisten kansioiden" takana oli käsikirjoittaja-tuottaja Chris Carter, joka perusti sarjaa varten oman tuotantoyhtiönsä Ten Thirteen Productionsin. Carterin jälkeen kaksi merkittävintä henkilöä olivat Glen Morgan ja James Wong, joiden käsikirjoittamia jaksoja suurin osa "Salaisten kansioiden" faneista pitää juoneltaan sarjan laadukkaimpina. Juuri Morgan ja Wong keksivät useimmat sarjan sivuhahmoista, kuten Lone Gunmenit sekä Walter Skinnerin. He myös kehittivät sarjan niin sanottua "mytologiaa", jossa Mulder ja Scully yrittävät paljastaa Yhdysvaltain hallituksen salaliiton avaruusolentojen olemassaolon salaamiseksi. Sarjan edetessä mytologiajaksojen tapahtumat muuttuvat monimutkaisemmiksi, ja Mulderin ja Scullyn välistä suhdetta tutkittiin tarkemmin. "Salaisten kansioiden" käsikirjoittajajoukkoon kuului myös Vince Gilligan, joka sittemmin on tunnettu "Breaking Bad" -sarjan luojana.


title: Salaiset kansiot

text: Alun perin sarjan ei uskottu menestyvän, mutta jo kolmanteen tuotantokauteen mennessä se oli saavuttanut menestystä ympäri maailmaa. Suosionsa huipun sarja saavutti viidennellä tuotantokaudella, ja suosion katsotaan kääntyneen laskuun vasta kahden viimeisen tuotantokauden aikana.


title: Salaiset kansiot

text: Seitsemännestä tuotantokaudesta lähtien sarjaa ryhdyttiin hiljalleen lopettamaan. Näihin aikoihin Mulder poistui sarjasta hahmoa esittäneen David Duchovnyn jouduttua sopimuskiistaan FOX-kanavan kanssa, tosin Mulder myöhemmin nähtiin muutamassa kahdeksannen tuotantokauden jaksossa sekä sarjan päätösjaksossa. Mulderin ja Scullyn korvasivat nopeasti erikoisagentit John Doggett ja Monica Reyes, jotka eivät kuitenkaan ikinä nousseet sarjan fanien suosioon. Yhdeksännellä tuotantokaudellaan sarja päättyi 19. toukokuuta 2002 esitettyyn kaksiosaiseen jaksoon nimeltä "The Truth".Erikoisagentti Fox Mulder opiskeli Oxfordin yliopistossa psykologiaa ja valmistui vuosikurssinsa priimuksena. Tämän jälkeen hän haki FBI-akatemiaan ja valmistui sieltä niin ikään luokkansa parhaana 1984. Akatemiassa Mulder sai lempinimen "Spooky", koska hänen teoriansa olivat aina sieltä villeimmästä päästä - ja yleensä osuivat oikeaan. Uransa FBI-agenttina hän aloitti väkivaltarikosyksikössä ja häntä kuvailtiin äärimmäisen lahjakkaaksi ja taitavaksi profiloijaksi ja hänen tekemänsä sarjamurhaajista ja salatieteistä kertova tutkielma oli ratkaisevan tärkeä kuuluisan sarjamurhaaja Monty Propsin kiinnisaamisessa. Huolimatta menestyksestään FBI:ssa hän päätti jättää lupaavan uransa FBI:n väkivaltarikosyksikössä ja siirtyä FBI:n kellarikerroksessa sijaitseviin X-arkistoihin, joihin oli arkistoitu yliluonnolliseen liittyviä selittämättömiä tapauksia.


title: Salaiset kansiot

text: Kiinnostus yliluonnolliseen juontaa juurensa hänen pikkusiskonsa Samanthan katoamiseen tämän ollessa vain 8-vuotias ja Mulderin ollessa 12-vuotias. Mulder uskoo että avaruusoliot tai hallituksen sisäisen salaliiton juonineet vaikutusvaltaiset miehet kaappasivat Samanthan suorittaakseen tälle kokeita ihmis-alien-hybridin luomista varten. Vain hänen yhteytensä kongressiin ja muihin vaikutusvaltaisiin tahoihin salli hänen jatkaa työtään yleisestä vastustuksesta huolimatta.


title: Salaiset kansiot

text: Luonteeltaan Mulder on itsepäinen, vainoharhainen, pakkomielteiseen käytökseen taipuvainen seksiin addiktoitunut työnarkomaani, joka pitää urheilusta ja napostelee jatkuvasti auringonkukansiemeniä. Jostain syystä Mulderilla on lemmikkinä akvaariokaloja ja hän käyttää makuuhuonettaan romuvarastona ja nukkuu siksi sohvalla. Myöhempinä tuotantokausina Mulderilla on käytössä myös makuuhuone, joka juontaa juurensa tapahtumiin, jotka saivat alkunsa kun aika-avaruusjatkumo vääristyi ja Mulderin ja Morris Fletcher-nimisen elämäänsäkyllästyneen hallituksen työntekijän tietoisuudet vaihtoivat kehoja vahingossa joksikin aikaa. Mulder inhoaa Fox-nimeä, joten hän haluaa häntä kutsuttavan sukunimellä.


title: Salaiset kansiot

text: Scully uskoo vahvasti tieteeseen, mutta samalla hänen katolinen uskonsa on vahva. Tupakkamies harrastaa kirjoittamista salanimellä Raul Bloodworth. Hän asuu pienessä asunnossa, jonka osoite on 900 West Georgia Street, Washington (DC).


title: Salaiset kansiot

text: Tuntemattomassa, mutta korkeassa asemassa syndikaatissa hääräävä "herrasmies", jolla välillä tuntuu olevan erimielisyyksiä Tupakkamiehen kanssa siitä, miten asiat pitäisi hoitaa.


title: Salaiset kansiot

text:
Yksi salaperäisen Syndikaatin johtohahmoista, joka usein pytää Tupakkamiestä hoitamaan likaiset hommansa.
Syndikaatin likaiset hommat hoitava murhamies, joka tappaa mm. Deep Throatin.


title: Salaiset kansiot

text: Puolustusministeriössä työskentelevä vakooja, joka toimii myös mystisen Roush-yhtiön palveluksessa. Suorittaa hämärähommia FBI:n osastojohtaja Scott Blevinsin alaisuudessa.Työskentelee YK:ssa ja toimii Mulderin liittolaisena ja tietolähteenä sen jälkeen, kun X tapetaan. Marita on myös Alex Krycekin rakastajatar ja joutuu lopulta itsekin julmien kokeiden kohteeksi.


title: Salaiset kansiot

text: Alien Bounty Hunter toimii syndikaatin ja avaruusolentojen sekä kapinallisten välissä, ja usein on hankala päästä perille, kenen etua tämä todella ajaa. Palkkiometsästäjät pystyvät muuttamaan kasvonsa ja rakenteensa kenen tahansa ihmisen näköiseksi. Heidän vihreä verensä on myrkyllistä ja sille altistuminen tietää hengenahdistusta sekä silmä- ja suualueiden syöpymistä. Kuten myös kloonit, heidät tappaa isku terävällä esineellä kallon takaosaan. Myös tarkkaan ammuttu luoti ajaa asian.


title: Salaiset kansiot

text: Maapallon alkuperäiset asukkaat joutuivat hylkäämään planeetan viime jääkauden aikana. He aikovat ottaa planeetan uudelleen haltuunsa, ja tarkkailevat sitä. Yksi heidän aluksistaan putosi 1947 New Mexicossa. Tämän jälkeen muutamat henkilöt lähinnä Yhdysvalloissa muodostivat Syndikaatin, joka sai Harmaiden avaruuden muukalaisten tekniikkaa vastineeksi ihmisten selviytymisestä (lähinnä Syndikaatin ja heidän perheenjäsentensä) orjarotuna toimivien ihmis-muukalaishybridien muodossa (projekti Purity Control) Kolonistien palatessa 2012. Syndikaatti saa kuitenkin haltuunsa venäläisten tiedemiesten kehittämän heikon rokotteen muukalaisten virusta vastaan. Kolonistien joukossa toimii myös kapinallisryhmittymä, joka vastustaa planeettojen kolonisaatiota ja sitä myötä Syndikaattia.


title: Salaiset kansiot

text: Ensimmäinen "X-Files"-elokuva, "X-Files – taistelu tulevaisuudesta" julkaistiin viidennen tuotantokauden jälkeen sarjan ollessa suosituimmillaan vuonna 1998. Se oli aluksi valtaisa menestys, mutta lipputulot hiipuivat heti ensi-iltaviikonlopun jälkeen. Elokuva jakoi mielipiteitä fanien ja tavallisten katsojien keskuudessa. Taistelu tulevaisuudesta on luonteeltaan suuren budjetin scifi-elokuva, joka perustuu kiinteästi itse tv-sarjan juonikuvioihin. Tapahtumat sijoittuvat viidennen ja kuudennen tuotantokauden väliin.


title: Salaiset kansiot

text: Toinen X-files elokuva "" valmistui vuonna 2008, noin kymmenen vuotta ensimmäisen elokuvan ja vajaa kuusi vuotta itse sarjan loppumisen jälkeen. Elokuvassa eläkkeelle jäänyt Mulder ja lääkärinä työskentelevä Scully vedetään mukaan tutkimaan FBI-agentin katoamista länsi-Virginian lumisiin maisemiin. Elokuva muistuttaa enemmän kauhuelokuvaa ja muistuttaa juoneltaan ja tunnelmaltaan erityisesti Uhrilampaita enemmän kuin mikään osa koko sarjasta, jonka innoittaja kyseinen elokuva on ollut. Elokuva on sarjan luoja Chris Carterin valkokangasdebyytti ohjaajana. Elokuvan ensi-ilta oli Suomessa 1. elokuuta 2008.


title: Salaiset kansiot

text: Sarjaa kuvattiin pitkään Kanadan puolella Vancouverissa. Vasta kuudennen tuotantokauden aikana kuvaukset siirrettiin Yhdysvaltoihin Los Angelesiin.


title: Salaiset kansiot

text: Sarjan musiikin teki Mark Snow. Tunnuskappaleen nimi on "Materia Primoris" ja se on voittanut lukuisia palkintoja parhaasta TV-tunnarista.


title: Salaiset kansiot

text:
Dana Scully sai nimensä baseballiin erikoistuneen toimittaja Vin Scullyn mukaan.
20th Century Fox Television -yhtiö olisi alun perin halunnut Scullyn rooliin tunnetun Hollywood-tähden.


title: Salaiset kansiot

text: Yksikään sarjan näyttelijä ei esiinny kaikissa 202 jaksossa.


title: Salaiset kansiot

text: Tv-sarjan tunnuslauseesta muodostui varsin tunnettu. MTV3 käänsi "The Truth is Out There" -lauseen aluksi virheellisesti muotoon "Totuus on tuolla ulkona". Sittemmin lause korjattiin muotoon "Totuus on tuolla jossain".


title: Salaiset kansiot

text: Sarja sai 56 Emmy-ehdokkuutta ja se voitti niistä 15.


title: Cacaopera

text: Cacaopera voi olla:


title: Cacaopera (kunta)

text: Cacaopera on kunta Morazánin alueella El Salvadorissa. Cacaopera sijaitsee valtion koillisosissa. Vuoden 2007 väestönlaskennassa siellä oli 10 943 asukasta.


title: Cacaopera (kunta)

text: Cacaoperan lähistöllä puhuttiin aiemmin cacaoperan kieltä, joka on nyt kuitenkin hävinnyt.


title: Lombok

text: Lombok on saari Indonesiassa. Se kuuluu Pieniin Sundasaariin. Lombokin länsipuolella sijaitsee Bali ja itäpuolella Sumbawa. Suurin kaupunki ja hallinnollinen keskus on Mataram. Saarella on noin 2 403 025 asukasta (1990), ja sen pinta-ala on 4 725 neliökilometriä. Lombokin edustalla sijaitsee kolmen pienen saaren muodostama ryhmä nimeltään Gili-saaret.


title: Lombok

text: Saaren asukkaista 80 % on etnisesti sasakeja ja noin 10–15 % balilaisia. Siellä asuu jonkin verran myös kiinalaisia, arabeja, jaavalaisia ja sumbawalaisia.


title: Lombok

text: Lombokin ja Balin välissä sijaitseva syvä Lombokinsalmi on ekologisesti huomattava, sillä sitä pitkin kulkee kaakkoisaasialaista ja austroaasialaista eliölajistoa erottava Wallacen linja. Vaikka salmi on vain 18–40 km leveä, Lombokin eliölajisto eroaa merkittävällä tavalla läntisempien saarten lajistosta. Saari on tuliperäinen, ja sen pohjoisosan kansallispuistossa sijaitsee 3 726 m korkea Rinjani, joka on Indonesian toiseksi korkein tulivuori. Rinjani on aktiivinen, ja se purkautui viimeksi vuonna 2004. Se sijaitsee samassa paikassa kuin vuonna 1257 purkautunut Samalas-tulivuori, joka aiheutti maailmassa hyvin kylmän kauden.


title: Kahoolawe

text: Kahoolawe eli Kaho'olawe on pieni tuliperäinen saari Havaijilla. Se sijaitsee Mauista hieman lounaiseen. Saaren pinta-ala on 117 neliökilometriä. Korkein kohta, Lua Makika sijaitsee noin 450 metriä vedenpinnasta.


title: Kahoolawe

text: Kahoolawe asutettiin noin vuonna 1000. Vuonna 1857 saarella oli kuitenkin enää noin 50 asukasta.


title: Kahoolawe

text: Saarella ei nykyään ole vakituista asutusta, koska se on Yhdysvaltain laivaston entinen harjoitusampuma-alue. Presidentti George H. W. Bush lopetti ammunnat saarella vuonna 1990. Saari siivottiin, ja merivoimat luovutti sen Havaijin osavaltiolle vuonna 2003.


title: Baduin kieli

text: Badui on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Jaavan saarella, Indonesiassa. Badui on hyvin samankaltaista kuin sundan kieli, ja sitä pidetäänkin joskus vain sundan murteena. Badui kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 20 0000 ihmistä (2000).


title: Balin kieli

text: Bali on kieli, jota puhutaan pääasiassa Balin saarella Indonesiassa. Sitä puhuu äidinkielenään noin 3 300 000 ihmistä. Sillä on hieman puhujia myös Jaavalla ja Lombokissa.


title: Balin kieli

text: Bali on austronesialainen kieli ja läheistä sukua sumbawalle ja sasakille.


title: Balin kieli

text: Balia on latinalaisilla aakkosilla 1900-luvun alkupuolelta asti. Aiemmin sitä kirjoitettiin balilaisilla aakkosilla, joita nykyään suurin osa balilaisista ei osaa.


title: Taivas (uskonto)

text: Taivas on uskonnollinen käsite fyysisestä tai ei-fyysisestä paikasta. Kristinuskossa taivas on Jumalan, enkelien ja Jumalan yhteydessä täydellisen onnellisten vainajien olinpaikka. Islaminuskossa Helvetin tuskat ja Paratiisin nautinnot kuvataan ruumiillisina. Islamin mukaan Helvetti ja Paratiisi liittyvät vasta viimeisen tuomion jälkeisiin aikoihin.


title: Taivas (uskonto)

text: Eräiden protestanttisten kristittyjen mukaan Jumalaan (tai Jeesukseen) uskominen riittää siihen, että Jumala määrää heidät taivaaseen (Sola fide). Toisen käsityksen mukaan taivaaseen pääsyyn tarvitaan myös uskonnon moraalin noudattamista.


title: Taivas (uskonto)

text: Taivaasta puhutaan Raamatussa eri merkityksissä. Näitä ovat ainakin seuraavat:Jeesus puhui vertauksissaan usein taivasten valtakunnasta, joka ei tule näkyvällä tavalla vaan on sisäisesti ihmisessä. Toisaalta hän viittasi enkelien kaltaisiin olentoihin ja sanoi myös, ettei jokainen, joka häntä huutaa, pääse hänen luokseen. Paavali kertoo, kuinka hänet temmattiin kolmanteen taivaaseen.


title: Taivas (uskonto)

text: Ilmestyskirjassa puhutaan viimeisestä ylösnousemuksesta, jossa kaikki kuolleet herätetään ja tuomitaan tekojensa mukaan, ja henkilöt, joiden nimi on elämän kirjassa, pääsevät taivaaseen, kun taas muut tuomitaan helvettiin eli tuliseen järveen Saatanan ja hänen enkeliensä lailla. Eri tulkintojen mukaan vainaja joko siirtyy suoraan taivaaseen kuoleman jälkeen tai hänet herätetään kuolleista vasta maailmanlopussa.


title: Taivas (uskonto)

text: Ilmestyskirjan mukaan taivaassa ei ole itkua eikä mitään pahaa, ja se muodostaa näin täydellisen vastakohdan helvetille. Taivaan hyvyydellä ei viitata niinkään yltäkylläisyyteen maallisessa mielessä vaan Jumalan kirkkauteen ja läheisyyteen, josta taivaaseen päässeet tulevat osalliseksi ja saavat nauttia. Toisaalta Jeesus sanoo opetuslapsilleen, että mistä tahansa he luopuvat hänen takiaan, he saavat taivaassa satakertaisesti takaisin.


title: Taivas (uskonto)

text: Tuomas Akvinolaisen mukaan marttyyrit, uskon opettajat ja neitsyet saavat taivaassa päähänsä erityiset kruunut saavutuksistaan. Myös Raamatussa puhutaan kruunusta, jonka taivaassa saavat ne, jotka ovat olleet uskollisia ja kestäneet koetuksen.


title: Taivas (uskonto)

text: Vaikka kristikunnassa esiintyy tulkintaeroja taivaan yksityiskohdissa, tärkein asia siinä on Jumalan lähelle pääseminen.


title: Taivas (uskonto)

text: Monikkomuoto "taivaat" esiintyy sekä heprean- että kreikankielisissä Raamatun alkuteksteissä. Se on kunnioittava kielellinen muoto, jollaista käytetään myös Jumalasta (Adonai, oik. "Herrat"). Toisaalta Paavalin kertomus kolmannesta taivaasta viittaisi käsitykseen monista taivaista. Pisimmälle monien taivasten oppia on kehitetty kristinuskosta eriytyneessä mormonismissa. Kuitenkin esimerkiksi Isä meidän -rukouksessa yksikkö ja monikkomuoto esiintyvät rinnan.


title: Taivas (uskonto)

text: Koraanin toistuvina teemoina ovat usko tuomiopäivään ja tuonpuoleisessa tapahtuvaan rangaistukseen tai palkitsemiseen. Koraanissa korostetaan sosiaalista vastuuta vähäosaisista sekä uskonnollisia velvoitteita. Vastaavasti raskain synti on usko monijumalaisuuteen.


title: Taivas (uskonto)

text: Paratiisi ja Helvetti ovat paikannimiä, joten ne kirjoitetaan isolla. Helvetin tuskat ja Paratiisin nautinnot kuvataan ruumiillisina. Islamilaisista teologeista useimmat kuitenkin tulkitsevat tämän kuvaannollisesti – ylin Paratiisin nautinto on Jumalan näkeminen ja pahin Helvetin tuska on jääminen ikuisesti paitsi Jumalan läheisyydestä.