title: Virkavala

text: "Minä N. N. lupaan ja "vannon Jumalan ja hänen pyhän evankeliuminsa kautta" ("vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta"), että minä parhaan ymmärrykseni ja omantuntoni mukaan kaikissa tuomioissa tahdon tehdä ja teen oikeutta niin köyhälle kuin rikkaallekin ja tuomitsen "Jumalan ja" [Ruotsin] lain ja laillisten sääntöjen mukaan: etten koskaan minkään varjolla lakia vääristele enkä vääryyttä edistä sukulaisuuden, lankouden, ystävyyden, kateuden ja vihan tahi pelon tähden taikka lahjan ja antimien tahi muun syyn takia, enkä syytöntä syylliseksi taikka syyllistä syyttömäksi tee. Minä en myöskään ennen tuomion julistamista enkä sen jälestä ilmaise oikeutta käyville enkä muille niitä neuvotteluita, joita Oikeus suljettujen ovien takana pitää. Kaiken tämän tahdon täyttää ja täytän uskollisesti, rehellisenä ja totisena tuomarina, ilman kavaluutta ja juonia, "niin totta kuin Jumala minua auttakoon ruumiin ja hengen puolesta"."


title: Virkavala

text: "Minä N.N. lupaan vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä parhaan ymmärrykseni ja omantuntoni mukaan kaikissa lainkäyttötehtävissä toimin oikeudenmukaisesti lakia noudattaen."


title: Virkavala

text: "Minä N.N. lupaan ja vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä virassani noudatan perustuslakeja ja muita lakeja sekä toimin oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti. Virkavelvollisuuteni täytän tunnollisesti ja parhaan kykyni mukaan. Minä en myöskään ilmaise sivullisille sellaista asiaa, jonka olen virassani saanut tietooni ja joka on pidettävä salassa."


title: Rykmentin tytär

text: Rykmentin tytär (alkup. ransk. La fille du régiment) on Gaetano Donizettin säveltämä kaksinäytöksinen koominen ooppera, joka sai kantaesityksensä Pariisin Opéra-Comique'ssa vuonna 1840. Heti kantaesityksensä jälkeen se nousi hurjaan suosioon: Ensimmäinen tuotanto kesti 50 näytöksen verran ja aariasta ""Salut à la France"" tuli kaikkien tuntema. "Rykmentin tytärtä" on sanottu ""parhaaksi ei-ranskalaisen säveltämäksi ranskalaiseksi oopperaksi"" . Ooppera on tunnettu myös aariasta "Ah! Mes amis", jota on kutsuttu tenoreiden Mount Everestiksi - se sisältää ei enempää eikä vähempää kuin 9 korkeata C:tä. "Rykmentin tytärtä" esitetään nykyisin säännöllisesti - kunhan mitat täyttävä esiintyjäryhmä saadaan kokoon.Kylä Tirolissa. Vuorille asettuneet sotilaat seuraavat ranskalaisen vihollisen liikkeitä. Kylän naiset rukoilevat hovimestari Hortensiuksen (basso) lohduttaessa Berkenfieldin markiisitarta (mezzosopraano) joka on huolissaan "roistojen" käyttäytymisestä. Kyläläiset riemuitsevat vihollisen lähtemisestä, kun yllättäen paikalle saapuu huohottaen ranskalainen sotilas kersantti Sulpice (basso) sekä kanttiininpitäjä Marie (sopraano), tyttö, jonka sotilaat ovat kasvattaneet lapsesta pitäen ja jota siksi pidetään rykmentin "tyttärenä". Tytöllä onkin ilmeisen sotilaalliset tavat ja eleet ja jopa puhetyyli (Marian ja Sulpicen duetto ""Au bruit de la guerre""). Tonio (tenori), tirolilainen nuorukainen, saapuu. Hän on rakastunut Marieen ja haluaa sen vuoksi liittyä ranskalaisten rykmenttiin. Sotilaat ovat pidättäneet hänet luullen häntä vakoojaksi, mutta Marie tulee väliin ja kertoo, että Tonio oli pelastanut hänen henkensä estämällä häntä viime hetkellä putoamasta rotkoon. Rykmentti juhlii "rykmentin tyttären" pelastajaa. Ihmiset juovat ja laulavat, ja Marie laulaa rykmentin laulun "("Chacun le sait")". Kun juhla on ohi, nuorukaiset jäävät kahden ja tunnustavat molemminpuolisen rakkautensa (duetto: "Depuis l'instant où, dans mes bras"). Sulpice huomaa nuorten läheiset välit ja on suuresti pettynyt siihen, että tyttö onkin rakastunut vierasmaalaiseen. Tonio ja Marie poistuvat omille tahoilleen.


title: Rykmentin tytär

text: Hortensius ja markiisitar menevät Sulpicen puheille, sillä markiisitar haluaa pyytää suojelua voidakseen palata turvallisesti linnaan. Sulpice hätkähtää kuullessaan markiisittaren sanovan nimekseen Berkenfield, sillä sama nimi oli Marien isällä kapteeni Robertilla, joka oli kuollut taistelussa. Markiisitar valehtelee väittäessään että Robert oli hänen sisarensa salainen aviomies (todellisuudessa markiisitar on Marien äiti eikä täti). Koska markiisitar on uskonut tyttärensä kuolleen, hän tiedustelee olosuhteista ja koulutuksesta, jota hänen "sisarentyttärensä" on saanut kaikkina niinä vuosina. Marie saapuu juuri silloin paikalle ja käyttää karkeaa sotilaskieltä. Markiisitar järkyttyy ja ilmoittaa Marielle, että tämän on muutettava hänen luokseen välittömästi, jotta hänet voidaan kouluttaa hienoksi naiseksi. Marie suostuu, mutta vain jos koko rykmentti saa lähteä mukaan. Rummut pärisevät ja sotilaat laulavat "("Rataplan, rataplan, rataplan plan plan")" pettyneen markiisittaren edessä. Tonio saapuu onnellisena saatuaan liittyä rykmenttiin "("Ah, mes amis, quel jour de fête")". Korpraali ja sotilaat liittyvät tajuavat kuitenkin, että Tonio liittyy mukaan vain Marien takia, ja vastustavat sitä että Marie ottaisi puolisokseen vihollisen. Seuraa epätodellisia "neuvotteluja" sotilaiden ja korpraalin sekä Tonion välillä. Tonio perustelee aikeitaan väittämällä että "tyttärenne rakastaa minua". Lopulta rykmentti vakuuttuu siitä, että myös Marie rakastaa Toniota. Tonio riemuitsee "("Pour mon âme")". Marie on murheellisena lähdössä linnaan "("Il faut partir!")". Myös rykmentti, Tonio mukaan lukien, suree Marien lähtöä Marie pyytää Toniota olemaan unohtamatta häntä. Marien haikeutta lisää se, että hän joutuu hyvästelemään rykmentin lisäksi myös rakastettunsa.


title: Rykmentin tytär

text: Markiisittaren linna. Notaarin läsnä ollessa markiisitar laatii avioliittosopimuksen Marien ja Crakentorpin herttuattaren pojan välillä. Taistelussa haavoittunut Sulpice on myös linnassa. Kun markiisitar kysyy häntä, Sulpice ilmaisee hämmästyksensä herttuan ja kanttiininpitäjän välisestä avioliitosta. Marie tulee musiikkitunnille, jolle myös Sulpice osallistuu. Markiisitar laulaa "Maestro Fettucinin aarian" ja säestää itseään kömpelösti cembalolla. Aaria on tunteellinen ja Sulpice muistuttaa pakon edessä laulamaan joutuvaa Marieta sotilasmusiikin kovin erilaisista sävelistä. Kontrasti, jota markiisittaren hermostuneet keskeytykset korostavat, on räikeä "(trio: "Le jour naissait")". Marie jää yksin. Hän muistelee menneisyyttään ja kaukaista rakkauttaan, jonka hän uskoo menettäneensä. Hän suree sitä, että hänen on nyt pakko asua niin äveriäässä ympäristössä, joka on hänelle niin vieras "("Par le rang et par l'opulence")". Hänen ajatuksensa keskeytyvät äkisti sotilasmarssiin, joka palauttaa hänet takaisin todellisuuteen: hänen oma rykmenttinsä saapuu! Marie ja Sulpice laulavat onnellisina yhdessä sotilaiden kanssa "("Salut à la France!")". Tonio, josta tällä välin on tullut upseeri, liittyy Marien ja Sulpicen lauluun, ja he iloitsevat kaikki yhdessä "("Tous les trois réunis")". Markiisitar ei ole mielissään tapahtuneesta vaan vastustaa kiivaasti sotilaiden läsnäoloa. Tonio ei voi kuitenkaan olla rakastamatta Marieta ja kuvailee markiisittarelle rakkautensa suuruutta "("Pour me rappocher de Marie")". Markiisitar heltyy Tonion anelevista sanoista. Kun hän on kahden Sulpicen kanssa, hän paljastaa tälle salaisuutensa pyytäen tältä apua ja ymmärrystä: hän on Marien äiti ja toivoo, että hänen tyttärensä saisi kunniallisen elämän avioitumalla Crakentorpin herttuan kanssa. Markiisittaren pyynnöstä Sulpice kertoo Marielle totuuden. Marie on liikuttunut ja suostuu avioliittoon herttuan kanssa miellyttääkseen äitiään. Seremoniaa valmistellaan notaarin edessä, mutta samaan aikaan sotilaat Tonion johdolla ryntäävät paikalle "pelastamaan heidän oman tyttärensä". Vieraat järkyttyvät, ja Tonion päättäväisyys sekä tyttären epätoivo saavat markiisittaren viimein hyväksymään Tonion ja Marien avioliiton, jota rykmentti sitten juhlii "("Salut à la France")".


title: Todistajan vakuutus

text: Todistajan vakuutus on totuusvakuutus, jonka oikeudessa todistajana kuultavana oleva henkilö antaa. Vakuutuksen rikkonutta voidaan rangaista rikoslain mukaisesti. Vakuudesta kieltäytynyttä voidaan pitää painostusvankeudessa enintään kuusi kuukautta, minkä jälkeen häntä voidaan rangaista todistajan niskoittelusta. Ennen vuoden 2016 alkua todistaja saattoi valita vakuuttavansa joko todistajanvalan tai todistajan vakuutuksen väliltä. Ero valan ja vakuutuksen välillä on, että valassa todistaja vannoi "Jumalan kautta" kun taas nykyään käytössä olevassa vakuutuksessa vannotaan neutraalimmin todistajan "omantunnon kautta".


title: Todistajan vakuutus

text: Todistajan vakuutuksen kaava on: "Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä todistan ja kerron kaiken totuuden tässä asiassa siitä mitään salaamatta tai siihen mitään lisäämättä taikka sitä muuttamatta."


title: Todistajan vakuutus

text: Aiemmin käytössä ollut todistajanvala kuului seuraavasti: ”Minä N. N. lupaan ja vannon kaikkivaltiaan ja kaikkitietävän Jumalan kautta, että minä todistan ja kerron kaiken totuuden tässä asiassa siitä mitään salaamatta tai siihen mitään lisäämättä taikka sitä muuttamatta.”


title: Todistajan vakuutus

text: Lain mukaan seuraavat eivät anna vakuutusta: alle 15-vuotiaat, henkilö joka on mielenterveydellisistä syistä kyvytön ymmärtämään vakuuden merkitystä, asianomistaja joka ei vaadi rangaistusta, samasta teosta syytetty jolla on välitön yhteys käsiteltävään syytökseen tai joka on saanut tästä tuomion aiemmin sekä nimetön todistaja.


title: Todistajan vakuutus

text: Asianosaista, joka ei ole syytetty, voidaan kuulustella totuusvakuutuksen nojalla. Tällaisen vakuutuksen kaava on:


title: Todistajan vakuutus

text: "Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunnian ja omantuntoni kautta, että minä lausumassani kerron kaiken totuuden tässä asiassa siitä mitään salaamatta tai siihen mitään lisäämättä taikka sitä muuttamatta."


title: Todistajan vakuutus

text: Oikeudessa asiantuntijana kuultava henkilö antaa asiantuntijan vakuutuksen: "Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä todistan ja kerron kaiken totuuden tässä asiassa siitä mitään salaamatta tai siihen mitään lisäämättä taikka sitä muuttamatta."


title: Fabio Liverani

text: Fabio Liverani (s. 29. huhtikuuta 1976 Rooma, Italia) on entinen italialainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Fabio Liverani

text: Liverani on 175 senttimetriä pitkä ja painaa 73 kilogrammaa. Hänen äitinsä on somali ja isä italialainen. Ammattilaisdebyyttinsä hän teki kaudella 1997/1997 tuolloin Serie C2:ssa pelanneessa Viterbesessä. Lopullisen läpimurtonsa hän teki kaudella 2000/2001 Perugiassa ja pelasi myös pian Italian maajoukkueessa. SS Lazion riveissä hän on voittanut Italian Cupin vuonna 2004.


title: Fabio Liverani

text: SS Laziossa pelillisesti hänen paras kautensa oli 2005/2006, jolloin hän muodosti Ousmane Dabon kanssa Lazion keskikentällä yhden Serie A:n parhaista pareista. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi ilmaisella siirrolla Fiorentinaan, jossa hän pelasi seuraavat kaksi kautta auttaen joukkueen sijoittumaan kauden 2007/2008 päätteeksi neljänneksi Serie A:ssa.


title: Fabio Liverani

text:
Toukokuussa 2008 hän teki kolmen vuoden sopimuksen Palermon kanssa. Palermossa hänet valittiin joukkueen kapteeniksi ja hän oli joukkueen keskikentän kantavia voimia seuraavat kolme kautta.
Elokuun 30.päivä vuonna 2011 hän teki kahdenvuoden sopimuksen sveitsiläisjoukkue Luganon kanssa. Hän ei pelannut seurassa otteluakaan ja purki sopimuksensa marraskuussa 2011, johon hän päätti myös pelaajauransa. Tämän jälkeen hän hyväksyi Genoan tarjouksen juniorivalmentajan paikasta ja allekirjoitti sopimuksen 15.11.2011.


title: Fabio Liverani

text: Kesäkuussa 2013 Liveranista tuli Genoan edustusjoukkueen päävalmentaja. Kausi 2013/14 alkoi joukkueelta kehnosti ja Liverani sai potkut jo syyskuussa 2013.


title: Denis In-Fa-Lin

text: Denis In-Fa-Lin (s. 21. helmikuuta 1979) on kazakstanilainen jääpalloilija, pelipaikaltaan keskikenttämies. Hän edusti vuosina 2006–2012 ruotsalaista Finspångs AIK:ta ja sen jälkeen IF Stjärnania. Stjärnanissa hän toimii pelaaja-valmentajana.


title: Denis In-Fa-Lin

text: In-Fa-Lin on Uralski Trubnikin kasvatti ja pelasi seurassa vuodet 1996–2000. Ruotsiin hän siirtyi aluksi Målilla GoIF Bandyyn ja sieltä Vetlanda BK:iin. Kauden 2004–2005 hän pelasi IFK Motalaan ennen siirtymistään Finspångsiin. Hän lukeutuu myös Kazakstanin maajoukkueen vakiomiehistöön. Hänellä on Kazakstanin riveissä voitettu MM-pronssi Kazanin MM-kisoista 2005.


title: Denis In-Fa-Lin

text: Denis In-Fa-Linin isä Sergei In-Fa-Lin on myös menestynyt jääpalloilija.


title: Sergei In-Fa-Lin

text: Sergei "Sigge" In-Fa-Lin (s. 3. kesäkuuta 1966) on venäläinen jääpallon pelaaja, pelipaikaltaan keskikenttämies, sekä valmentaja. Hän on pelannut viime vuodet Ruotsissa Vetlanda BK:n joukkueessa.


title: Sergei In-Fa-Lin

text: In-Fa-Lin aloitti uransa kaudella 1983/1984 Uralski Trubnikissa, mistä hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi SKA Sverdlovskiin ja pelasi joukkueessa aina vuoteen 1993 saakka. Sverdlovskissa, joka nykyään tunnetaan nimellä Jekaterinburg, hän voitti vuonna 1990 Neuvostoliiton mestaruus -pronssia. Kaudella 1992/1993 hän siirtyi Nässjö IF:n joukkueeseen ja heti seuraavaksi kaudeksi IFK Motalaan, missä vietti kahden kauden ajan. 1997 hän pelasi MM-hopeaa saavuttaneessa Venäjän maajoukkueessa Ruotsin MM-turnauksessa. Kauden 1998/1999 hän pelasi Stångebrossa ja kauden 1999/2000 Edsbyns IF:ssä, minkä jälkeen siirtyi nykyiseen seuraansa Vetlandaan. Venäjän maajoukkueessa hän on pelannut 30 ottelua. Sittemmin hän on toiminut Vetlandan kakkosvalmentajana.


title: Sergei In-Fa-Lin

text: Sergei In-Fa-Linin poika Denis In-Fa-Lin on myös huipputason jääpalloilija, joka on pelannut Kazakstanin maajoukkueessa.


title: HK Jenisei Krasnojarsk

text: Jenisei () on venäläinen jääpalloseura Krasnojarskista. Se pelaa Venäjän jääpallon superliigassa. Jenisei oli yksi Neuvostoliiton menestyneimpiä jääpalloseuroja. 1980-luku oli Jenisein kulta-aikaa, se voitti vuosina 1980-1991 Neuvostoliiton mestaruuden 11 kertaa, vuonna 1990 se oli hopealla. Maailmancupin seura voitti 1980-luvulla kahdesti. Neuvostoliiton hajottua menestystä ei tullut enää entiseen tahtiin. 1990-luvun lopulla seura kuitenkin palasi maan huipulle.


title: HK Jenisei Krasnojarsk

text:
Saavutuksia Neuvostoliiton mestaruussarjassa:
Saavutuksia Venäjän mestaruussarjassa:
4 Jääpallon maailmancupin voittoa: 1982, 1984, 2011, 2015


title: Jenisei Krasnojarsk

text: Jenisei Krasnojarsk tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mihail Leštšinski

text: Mihail Mihailovitš Leštšinski (, 19. toukokuuta 1958 – 7. toukokuuta 2006) oli venäläinen jääpalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.


title: Mihail Leštšinski

text: Leštšinski aloitti jääpallon peluun krasnojarskilaisessa junioriseurassa "Brigatinassa". Koko aikuisiän uransa hän pelasi Krasnojarskin Jenisein joukkueessa, missä hän debytoi vuonna 1976. Hän pelasi joukkueessa kaikkiaan 15 vuoden ajan, ja tuolle ajalle ajoittuivat myös seuran historian menestyksekkäimmät vuodet: vuonna 1978 pronssia ja vuosina 1980—1991 kaikkiaan 11 Neuvostoliiton mestaruutta sekä yksi hopea, Neuvostoliiton cupin voitto 1984 ja maailmancupin voitto 1982 ja 1984.


title: Mihail Leštšinski

text: Leštšinski kuoli auto-onnettomuudessa 47-vuotiaana 7. toukokuuta 2006.


title: Sergei Lomanov (1957)

text: Sergei Lomanov (s. 22. toukokuuta 1957) on venäläinen entinen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Nykyään hän toimii valmennustehtävissä.


title: Sergei Lomanov (1957)

text: Lomanov pelasi suurimman osan urastaan Jenisei Krasnojarskissa. Hän aloitti joukkueessa kaudella 1973/1974 ja voitti kaikkiaan 10 kertaa Neuvostoliiton mestaruuden, kerran pronssia, kerran Neuvostoliiton cupin ja kahdesti maailmancupin. Koko 1980-luvun vuodet hän lukeutui myös Neuvostoliiton maajoukkueen vakiopelaajiin ja voitti joukkueessa kolme maailmanmestaruutta, kaksi MM-hopeaa ja yhden -pronssin. Kaudeksi 1980/1990 hän siirtyi Ruotsiin Sirius BK:hon, missä pelasi aina vuoteen 1995 saakka. Lomanov palasi vielä peliuransa viimeiseksi kaudeksi 1995/1996 Jeniseihin ennen kuin siirtyi seuran valmentajaksi. Hän toimi seuran valmentajana aina vuoteen 2005 saakka. Tuona aikana joukkue voitti kerran Venäjän mestaruuden ja sijoittui neljästi hopealle. 2006 Ruotsin MM-kisoissa hän valmensi yhdessä Vladimir Jankon kanssa Venäjän maajoukkueen maailmanmestaruuteen. Kaudella 2006/2007 hän valmentaa Moskovan Dynamoa.


title: Sergei Lomanov (1957)

text: Sergei Lomanovin poika Sergei Lomanov junior (s. 1980) on myös menestynyt jääpalloilija.


title: Sergei Lomanov

text: Sergei Lomanov on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text:
Muinaisen Sumerin kuningasluettelo on
hellenistisellä ajalla eläneen Berossuksen julkaisema 300-luvulla eaa. Varhaisille sumerilaisille kuninkaille annetaan mahdottoman pitkiä hallitusaikoja, ja muutenkin luettelo on epätäydellinen.


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text: Ensimmäinen Sumerin kuningas, josta on löydetty muita todisteita, on Enmebaragesi, Kišin kuningas, joka valloitti Elamin ja jolta Dumuzid, Gilgamešin edeltäjä, kaappasi vallan.


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text:
Sumerilainen kuningasluettelo, jossain määrin
muokattuna ja kommentoituna. Se alkaa Sumerin varhaisdynastisen kauden kuninkaista.


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text: Vedenpaisumusta edeltäneet kuninkaat hallitsivat luettelon mukaan pitkiä aikoja, "sarien" (60×60=3600 vuotta) ja "nerien" (60×10=600 vuotta) kerrannaisia.


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text: "Kun kuninkuus tuli alas taivaasta, Alulim tuli kuninkaaksi Eridussa halliten 28800 vuotta"


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text: n. 2600- eaa. monia samanlaisia muissa lähteissä mainittuja hallitsijoita ei ole luettelossa.


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text: "Kun tulva oli pyyhkinyt maan yli, kuninkuus laskeutui Kišiin."


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text: n. 2500 eaa. -2400 eaa.


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text: Lagašin 1.dynastiaa ei mainita tässä kuningasluettelossa, vaikka se on hyvin tunnettu temppelien perustamiskirjoituksista.


title: Luettelo Sumerin kuninkaista

text: 11 kaupunkia ja 134 kuningasta, jotka hallitsivat yhdessä yli 28 876 vuotta.


title: Vihtori ja Klaara

text: Vihtori ja Klaara on George McManusin luoma sanomalehtisarjakuva, joka ilmestyi 12. tammikuuta 1913 – 28. toukokuuta 2000. Sen englanninkielinen nimi oli "Bringing Up Father", mutta sitä kutsuttiin yleisesti nimellä "Jiggs and Maggie" kahden päähenkilön mukaan. Suomessa sarjakuvaa julkaisi Uusi Suomi kesäkuusta 1929 lehden viimeiseen numeroon 29.11.1991 saakka.Myös Seura-lehti julkaisi sarjaa 1980-luvun alussa.


title: Vihtori ja Klaara

text: Sarjakuva kertoi äkkirikastuneesta Vihtori-nimisestä irlantilaisherrasta, joka sosiaalisesta arvonnousustaan huolimatta haluaa silti viettää aikaa Topi Tuiterin ravintolassa vanhojen kamujensa kanssa vaimonsa Klaaran harmiksi. Erityisesti Vihtori pitää lammaskaalista jota Klaara inhoaa.


title: Vihtori ja Klaara

text: Klaara on nousukasrouvien tapaan halukas hienosteluun ja siksi on aina raahaamassa Vihtorin mukanaan oopperaan, jota mies inhoaa. Oopperalippujen säilytyksestä/hävittämisestä mahdollisuuksien mukaan tuleekin lopulta absurdeja mittoja saavuttava keskinäinen sota. Klaara yrittää epätoivon vimmalla estää Vihtorin livistäminen ravintolaan mm. lukitsemalla ovet riippulukoilla tai telkeämällä miehen vaatteet lukolliseen kaappiin - mutta Vihtori keksiikin yhä ovelampia pakokeinoja; hän opiskelee lukonavausta kahlekuninkaan muistelmista ja ainakin kerran hän piilottaa varavaatteet etukäteen takapihalle - mutta muuan kulkuri onkin ottanut ne ja jättänyt tilalle vanhat ryysynsä. Vihtori pukee ryysyt ylleen - eiväthän vanhat kamut välitä moisesta - mutta törmääkin oitis paikalla kadulla Klaaraan joka on kolmen hienostorouvan seurassa - ja saa hysteerisen kohtauksen nähdessään miehensä moisessa asussa.


title: Vihtori ja Klaara

text: Sarjakuva oli heti suuri menestys. McManusin selkeä viiva ja kyky rakentaa vaikuttavia, usein perspektiivillä leikitteleviä ruutusommitelmia teki tästä sarjakuvasta hyvin vaikuttavan varsinkin isoilla sunnuntaisivuilla. McManus on vaikuttanut myös eurooppalaisiin ligne claire -tyylisuunnan edustajiin.


title: Vihtori ja Klaara

text: Pathé Film Exchange teki vuosina 1916–1918 animaatiosarjan Vihtorista ja Klaarasta. Hahmot esiintyivät myös näytellyissä mykkäfilmeissä (J. Farrell MacDonald Vihtorina, Polly Moran Klaarana). Joe Yulen ja Renie Rianon tähdittäminä elokuvia tehtiin myös vuosina 1946–1950. Suomessa Teuvo Tulio ohjasi vuonna 1939 elokuvan näyttelijä Eino Jurkan ideaan George McManusin sarjakuvaan perustuvan elokuvan "Vihtori ja Klaara".


title: Vihtori ja Klaara

text: McManus sai innoituksen Vihtoriin ja Klaaraan William Gillin musikaalista The Rising Generation, jonka hän oli nähnyt poikana St. Louisin (Missouri) Grand Opera Housessa 1800-luvun lopulla.


title: Vihtori ja Klaara

text: McManus kuoli vuonna 1954. Hänen pitkäaikaisen apulaisensa Zeke Zekleyn odotettiin jatkavan Vihtorin ja Klaaran piirtämistä, mutta King Features Syndicate valitsikin McManusin tilalle Vernon Greenen. Greenen kuoltua 1965 tilalle tuli Hal Campagna. Vuonna 1980 sarjaa alkoi piirtää Frank Johnson.


title: Everybody Knows This Is Nowhere

text: Everybody Knows This Is Nowhere on kanadalaisen muusikon Neil Youngin toinen sooloalbumi. Se oli hänen ensimmäinen albuminsa Crazy Horse -yhtyeen kanssa. Albumi sisältää klassikoiksi muodostuneet kappaleet "Cinnamon Girl", "Down by the River" ja "Cowgirl in the Sand".


title: Stola

text: Stola (lat.; ) eli "suorakaidehuivi" on antiikin aikainen vaatekappale, joka on muodoltaan pitkä ja kapea suorakaide. Stola on eri tavoin asetettu harteille ja olkapäille.


title: Stola

text: Stoola on läntisissä kristillisissä kirkoissa erityisen hengellisen viran tuntomerkki. Pappi kantaa stolaa niskan takaa molemman olkapään yli. Diakoni kantaa stolaa yhdellä olkapäällään samalla tavalla kuin airuet nauhojaan, vasemmalta olkapäältä oikealle sivulle. Paikallisesti joissakin hiippakunnissa tehdään lisäksi ero papin ja piispan välillä siten, että piispa kantaa stolaa päät pystysuorassa asennossa ja pappi asettaa stolan ristiin rintansa kohdalla. Yleensä papit kantavat stolaa pystysuorassa asennossa.


title: Stola

text: Piispa, pappi ja diakoni käyttävät stolaa aina liturgisissa tehtävissä alban kanssa.


title: Stola

text: Ortodoksisessa kirkossa diakoni kantaa stolaa vastaavaa oraria vasemmalla olallaan ja se laskeutuu takaa vapaasti maahan, etupuolista osaa kannetaan vasemmalla käsivarrella ja sillä tehdään rukousten aikana ristinmerkki. Samoin diakoni asettaa orarin lukupöydälle evankelimikirjan alle lukiessaan evankeliumia tai tarttuu nimenomaan orarilla ehtoolliskalustoon anaforaa toimitettaessa. Venäläisessä perinteessä jota Suomessa noudatetaan yli- ja arkkidiakoneilla orari on leveämpi ja muodostaa lisäksi silmukan oikean kainalon ali. Kreikan kirkossa kaikki diakonit kantavat tällaista ns. kierreoraria. Ipo- eli alidiakonit kantavat oraria ristinmuotoisesti vyötettynä.


title: Stola

text: Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa diakonit eivät ole perinteisesti käyttäneet stolaa, koska diakonin tehtävää ei ole pidetty kirkon erityisen hengellisen viran osana. Nykyään stolan käyttö on kuitenkin tietoisesti elvytetty.


title: Stola

text: Ortodoksisessa kirkossa vastaava papin ja piispan tunnus on epitrakiili.


title: Stola

text: Stola noudattaa Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa normaalia kirkkovuoden liturgisten värien vaihtelua.


title: Eurooppa-päivä

text:
Eurooppa-päivää vietetään Euroopassa 9. toukokuuta.
9. toukokuuta 1950 Robert Schuman esitti ehdotuksensa yhtenäisen Euroopan luomisesta välttämättömänä rauhanomaisten suhteiden ylläpitämiseksi.


title: Eurooppa-päivä

text: Tätä ehdotusta, joka tunnetaan nimellä Schumanin julistus pidetään Euroopan unionin perustamisen ensimmäisenä askeleena.


title: Eurooppa-päivä

text: Nykyään 9. päivästä toukokuuta on tehty Euroopan unionin symboli (Eurooppa-päivä), joka yhdessä yhteisen valuutan (euro), lipun ja kansallislaulun kanssa identifioi Euroopan unionin poliittisena toimijana. Eurooppa-päivä on tarkoitettu unionin kansoja ja kansalaisia yhdistävien juhlallisuuksien päiväksi.


title: Eurooppa-päivä

text: Eurooppa-päivän tapahtumia Suomessa järjestää kansalaisjärjestö Eurooppalainen Suomi yhteistyössä Euroopan komission kanssa.


title: Sora (Kingdom Hearts)

text: Sora on fiktiivinen Square Enixin ja Disneyn luoman "Kingdom Hearts" -pelisarjan päähenkilö. Hänen äänenään peleissä on Haley Joel Osment. Pelissä "" hänen nuoren versionsa äänenä on Luke Manriquez.


title: Sora (Kingdom Hearts)

text: "Kingdom Hearts" alkaa, kun Kohtalon saarilla ("Destiny Islands") asuvat 14-vuotias Sora ja hänen parhaat ystävänsä, Kairi ja Riku, unelmoivat toisiin maailmoihin pääsemisestä. Sitten saarille hyökkäävät Sydämettömät ("the Heartless"), joiden aiheuttaman myrskyn aikana Sora saa käsiinsä avainmiekan ("Keyblade") ja päätyy Traverse Towniin. Siellä hän tapaa Aku Ankan ja Hessu Hopon. He matkaavat Gummi-aluksellaan eri Disney-maailmoihin etsimään kuningas Mikki Hiirtä sekä Rikua ja Kairia. Sinetöiden samalla maailmojen avaimenreikiä, estääkseen Sydämettömiä ("the Heartless") tuhoamasta niitä. Pahattaren johdolla joukko Disney-vihollisia etsii seitsemää Sydänten Prinsessaa ja niiden avulla pääsemään käsiksi kaikkien maailmojen sydämeen, Valtakunnan Sydämiin ("Kingdom Hearts"). Pahatar onnistuu huijaamaan Rikun uskomaan Soran hylänneen hänet ja saamaan hänet puolelleen. Soran saavuttua Hollow Bastionia ja voitettua Pahatar, hän huomaa Rikun olevan Ansem-nimisen miehen riivaama. Sora saa myös tietää saaneensa haltuunsa Kairin sydämen. Hän lävistää itsensä Ansemin avainmiekalla ja palauttaa siten Kairin sydämen. Samalla Sora itse muuttuu Sydämettömäksi kunnes Kairi palauttaa hänet ennalleen. Vietyään Kairin turvaan, hän kohtaa Ansemin ja voittaa tämän Valtakunnan Sydänten luokse johdattavan oven luona. Sitten Mikki sulkee Soran kanssa oven jääden Rikun kanssa oven toiselle puolelle. Sora, Aku ja Hessu päättävät jatkaa heidän etsimistään.


title: Sora (Kingdom Hearts)

text: "" Sora, Aku ja Hessu päätyvät Unholan linnaan ("Castle Oblivion"). Astuttuaan sinne Soran muistoja alkaa manipuloida tyttö nimeltä Naminé, joka on Organisaatio XIII:n vankina ja on pakotettu korvaamaan Kairin paikka Soran muistoissa. Oltuaan linnassa jonkin aikaa Sora tapaa Naminén ja saa tietää totuuden. Linnassa olevien Organisaation jäsenten kukistuttua, Naminé päättää auttaa Soraa, Akua ja Hessua saamaan muistonsa korjattua. Tämä kuitenkin vaatii sen, että he nukkuvat kunnes Naminé on tehnyt työnsä.


title: Sora (Kingdom Hearts)

text: "Kingdom Hearts II":ssa Soran Nobody, Roxas, herättää kokonaisen vuoden ajan unessa olleen Soran yhdistymällä häneen. Sora, Aku ja Hessu vierailevat Mikin opettajan, Yen Sidin, luona ja kuulevat kaiken Nobodyista ja Organisaatio XIII:sta. He lähtevät taas kiertämään maailmoja ja kohtaavat sekä kostonhimoisen Pahattaren että myös Organisaation elossa olevat jäsenet. Sora kuulee aiemmin kohtaamansa Ansemin olleen huijari ja oikean Ansemin oppipojan, Xehanortin, Sydämetön. Organisaatio XIII:n johtaja Xemnas paljastui Xehanortin Nobodyksi ja selviää, että Kairi on heidän vankinaan. Pitkän etsinnän jälkeen, Sora löytää tien Maailmaan Jota Ei Koskaan Ollut ("The World That Never Was"). Sieltä hän löytää sekä Kairin että Rikun ja jatkaa taistelua Organisaatiota vastaan. Hän joutuu Rikun kanssa erilleen Mikistä, Akusta, Hessusta ja Kairista, ja kohtaa vielä kerran Xemnaksen. Sora ja Riku tuhoavat lopulta Xemnaksen ja päädyttyään ensin hetkeksi Pimeyden maailmaan he pääsevät takaisin kotisaarilleen.


title: Sora (Kingdom Hearts)

text: "issä" Sora nähdään vain unessa Naminén korjatessa hänen muistojaan. "Kingdom Hearts codedissa" Sora esiintyy vain lopussa saatuaan Mikin kirjeen. Pelin aiemmissa vaiheissa esiintyvä Sora on vain digitaalinen kopio, joka yrittää selvittää Samu Sirkan päiväkirjasta löytyvää salaperäistä viestiä. Nuori Sora ja nuori Riku esiintyvät "Kingdom Hearts: Birth by Sleepissä" Kohtalon Saarilla 10 vuotta ennen ensimmäisen "Kingdom Heartsin" tapahtumia. Ventuksen sydän päätyi Soran haltuun pian sen jälkeen, kun Ventus oli kukistanut pimeän puoliskonsa Vanitaksen.


title: Sora (Kingdom Hearts)

text: "ssa" Sora ottaa Rikun ohella Mestaruuden merkin kokeen varautuakseen Xehanortin paluuseen. Heidät lähetetään Unen maailmaan vapauttamaan maailmat, jotka olivat "Ansemin" kukistuttua jääneet vangeiksi uniin. Mutta kun kokeen olisi pitänyt päättyä, Sora päätyikin Maailmaan Jota Ei Koskaan Ollut. Menneisyydestä tulleet Xemnas ja nuori Xehanort altistivat hänen sydämensä pimeydelle vaivuttaen hänet koomaan. He aikoivat tehdä Sorasta Xehanortin kolmannentoista kloonin. Riku ja kumppanit kuitenkin estävät sen ja tuovat Soran takaisin Yen Sidin torniin. Riku menee Soran uniin, korjaa hänen sydämensä ja herättää hänet. Tämän vuoksi Riku on ainut, jonka katsotaan tulleen avainmiekkamestariksi. Soraa epäonnistuminen ei haittaa. Hän onnittelee Rikua ja lähtee hetkeksi Traverse Towniin.


title: Hieta

text: Hieta tarkoittaa seuraavia:


title: Holoseenin ajanlasku

text: Holoseenin ajanlasku (engl. "Holosenic Era" (HE)) on kalenteriuudistusehdotus, joka mahdollistaa holoseenin aikana tapahtuneiden tapahtumien esittämisen yhtenäisellä, kasvavalla aikajanalla. Ajatus on lähtöisin geologeilta, ja paleontologi Cesare Emiliani toi sen julkisuuteen vuonna 1993. Kalenterin alkupiste on asetettu vuoteen 10 000 eaa. kristillistä ajanlaskua, jolloin holoseeni ja neoliittinen vallankumous suurin piirtein alkoivat. Vuosien pituudet lasketaan kuten gregoriaanisessa kalenterissa. Yhtenä tavoitteena oli saada aikaan uskonnollisesti neutraali kalenteri, joka muuttaa laajalti käytössä olevia kalentereja mahdollisimman vähän. Holoseenin ajanlaskussa muutetaan ainoastaan vuosiluvut eaa. Nykyiset vuosiluvut muutetaan holoseenin ajanlaskuun lisäämällä niihin 10 000, eli vuodesta 2006 tulee vuosi 12006. Vuodet eaa. muutetaan holoseenin ajanlaskuun vähentämällä ne 10 001:stä.


title: Holoseenin ajanlasku

text: Vuosi 0 holoseenin ajanlaskussa merkitsee jääkauden muodollista loppumisvuotta, ja ihmisen interglasiaalisen historian alkua. Se yhdistää suurta määrää muutoksia ja tapahtumia:


title: Pauliina

text: Pauliina on suomalainen naisen etunimi. Monissa kielissä vastaava nimi esiintyy muodossa "Paulina". Nimi on Pauli-nimen naispuolinen vastine ja tulee latinan kielen sanasta Paulinus joka tarkoittaa pientä tai vähäistä.


title: Pauliina

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan 32 851 henkilöä on saanut etunimekseen Pauliina, joista kaikki ovat naisia. Eniten Pauliinoita syntyi vuosina 1980–1999 eli yli 17 000 henkilöä. Muodossa Paulina nimi on annettu Suomessa 2 259 henkilölle.


title: Pauliina

text: Pauliinan nimipäivä on suomalaisessa almanakassa 22. kesäkuuta, samoin Paulinan nimipäivä suomenruotsalaisessa almanakassa.


title: Maalajite

text: Maalajite on kivennäismaasta erotettavissa oleva tietynkokoisia maarakeita sisältävä osa. Maalajitteet nimetään raekoon perusteella. Kivennäismaalaji nimetään sen mukaan mitä maalajitetta siinä on eniten. Tätä lajitteiden jaottelua käytetään maataloudessa, metsätaloudessa ja geologiassa. Se vastaa myös aiemmin käytettyä rakennusteknistä luokitusta (RT-luokitus), joka on korvattu GEO-luokituksella.


title: Maalajite

text: Seuraavassa ensin maalajitteen nimitys, lyhenne ja rakeiden läpimitta.


title: Maalajite

text: Geoteknisessä maalajiluokituksessa kivennäismaalajien maalajitteet luokitellaan päälajitteiksi ja alalajitteiksi. Alalajitteiden nimiä ei käytetä maalajien niminä. Hienoaines (Hi) on savi ja silttilajitteen yhteisnimitys, hienoaineksen raekoko on ≤0,06 mm.


title: Messukasukka

text: Messukasukka on kirkollinen vaatekappale ja puku. Sitä käytetään ainoastaan ehtoollisjumalanpalveluksessa, messussa, ja silloinkin sitä käyttää vain liturgi, joka johtaa messua. Kasukka on iso telttamainen kangaskappale, jonka keskellä on kaula-aukko. Yleensä osa sivuista leikataan pois, jotta pappi voi paremmin liikutella käsiään.


title: Messukasukka

text: Messukasukka on kirkollisista vaatteista arvokkain, joka johtuu siitä että se on yleensä tehty kalliista materiaaleista kuten villasta tai silkistä. Yleensä kasukka on koristeltu kuvioin ja kristillisin symbolein; erittäin vanhoissa kasukoissa voi olla jopa kultaa ja jalokiviä upotettuna tai kiinnitettynä vaatteeseen kirjailuin. Ortodoksisessa kirkossa kasukkaa vastaava liturginen vaate on feloni.


title: Messukasukka

text: Messukasukka seuraa tavallisesti stolan tavoin liturgisia värejä. Kasukoiden kalleuden vuoksi esimerkiksi sivukirkoissa ei kuitenkaan aina ole kaikenvärisiä kasukoita. Myös hyvin vanhat messukasukat ovat yleensä mustia tai punaisia, koska näitä värejä käytetään kirkkovuoden aikana kaikkein harvimmin.


title: Messukasukka

text: Kun uskonpuhdistusajan jälkeen uusia kasukoita ryhdyttiin viimein tekemään, käytettiin malleina juuri tämän värisiä kasukoita, jotka olivat säilyneet vähäisen käytön vuoksi. Vuosisadan alkupuolella musta kasukka saattoikin olla juhlallisessa jumalanpalveluksessa ainoa papin pitämä varsinainen jumalanpalvelusvaate mustan papinpuvun päällä. Siksi erityisesti vanhoja ja arvokkaita messukasukoita voidaan käyttää ristiin muiden liturgisten värien kanssa. Jos kirkossa on olemassa erikseen kasukka jokaiselle kirkkovuoden värille, käytetään värin mukaista kasukkaa. Vaikka kasukka yleensä seuraakin liturgisia värejä, etenkin roomalaiskatolisessa kirkossa on tullut nykyään tavaksi käyttää valkoista kasukkaa, jonka päälle laitettava leveä stola edustaa asukokonaisuudessa eli ornaatissa kirkkovuoden aikaa. Tapa on taloudellinen ja mahdollistaa näin kaikkien liturgisten värien hankkimisen pieniin sivukappeleihin ja -kirkkoihin. Tapa on hyvinkin alkuperäisen käytänteen mukainen.


title: Messukasukka

text: Kasukka tulee latinankielen sanasta "casula", joka merkitsee pientä taloa (sananmukaisesti telttaa), ja nimitys johtuneekin sen telttamaisesta ulkonäöstä. Kasukka ei tule juutalaisesta temppelijumalanpalveluksesta, kuten usein luullaan, vaan kirkko on yrittänyt säilyttää antiikin pukuperinnettä.


title: Messukasukka

text: Yksi kuvio on aina sama: kasukan taakse on kuvattu latinalainen voitonristi muistutukseksi siitä, että Kristus on ehtoollispöydän todellinen valtias, jota pappi vain edustaa.


title: Messukasukka

text: Pappi pukee messussa aina, mikäli hän palvelee alttarilla, lukuun ottamatta pitkäperjantaita, ylleen alban ja pyhäpäivän värin mukaisen stolan, ja liturgi, kuten jo mainittiin, ottaa stolan ja alban ylle vielä messukasukan, jotta hänet tunnistettaisiin messun johtajaksi erotukseksi muista ko. messussa palvelevista papeista.


title: Times Square

text: Times Square on alue, joka sijaitsee New Yorkissa Manhattanilla. Kyseessä ei ole varsinainen tori, vaan Broadwayn ja 42nd Streetin risteyksen ympärillä sijaitseva alue. Times Square rajoittuu itä-länsisuunnassa 6th ja 9th Avenuihin ja pohjois-eteläsuunnassa 39th ja 52nd Streetin väliselle alueelle. Times Square muodostaa Manhattanin keskikaupungin kaupallisen alueen läntisen osan.


title: Times Square

text: Times Square on nimetty alueella 1900-luvun alussa sijainneen New York Timesin pääkonttorin mukaan.


title: Palo Alto

text: Palo Alto on kaupunki Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Palo Alto sijaitsee San Franciscon lahden ympäristön metropolialueella. Hallinnollisesti se kuuluu Santa Claran piirikuntaan. Kaupunki sijaitsee Piilaaksossa ja siellä sijaitsevat Hewlett-Packardin, VMwaren, Facebookin ja Space Systems/Loralin pääkonttorit. Vuonna 2007 Palo Altossa toimi yhteensä 10 175 yritystä. Vuoden 2010 väestönlaskun mukaan kaupungin asukasluku on 64 403. Palo Alton pinta-ala on 62 neliökilometriä. Palo Alto kuuluu myös alueeseen, jota kutsutaan Piilaaksoksi.


title: Palo Alto

text: Palo Alton läheisyydessä toimiva Stanfordin yliopisto on kaupungin suurin työnantaja ja veronmaksaja.


title: Palo Alto

text: ”El Palo Alto” tarkoittaa korkeata puuta. Espanjalaiset löytöretkeilijät leiriytyivät vuonna 1769 erään yhä olemassa olevan punapuun juurelle ja nimesivät alueen sen mukaan.


title: Palo Alto

text: Palo Alton asukkaista 64,2 prosenttia on valkoisia, 27,1 aasialaisia ja 6,2 latinoja (heidät on laskettu myös valkoisiin). 31,9 prosenttia asukkaista on syntynyt ulkomailla ja 37,6 puhuu kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia. Yli 25-vuotiaista 97,6 prosenttia on käynyt high schoolin ja 79,3 prosenttia on suorittanut vähintään alemman korkeakoulututkinnon. Kaupunkilaisten työmatkan keston keskiarvo on 22 minuuttia.


title: Palo Alto

text: Yksi mailman johtavista opetusinstituutioista sijaitsee Palo Altossa, Stanfordin yliopisto. Yksityisessä yliopistossa opiskelee 16430 oppilasta. Henkilökuntaa on kaikkiaan 2219 henkilöä, joista Nobel palkittuja on 17 kpl. Senaattori Leland Stanford perusti Stanfordin yliopiston vuonna 1885 yhdessä vaimonsa Janen kanssa.


title: Palo Alto

text: Palo Alton alueella on paljon teknologiayritysten tutkimuskeskuksia ja pääkonttoreita mm. Hewlett-Packard (HP), VMware, Tesla, Ford Research and Innovation Center, PARC, Skype, Lockheed Martin, Apple, Google, Facebook, Logitech, Pinterest, ja PayPal.


title: Ržev

text: Ržev () on pohjoisin Volga-joen varrella oleva kaupunki Tverin alueella Länsi-Venäjällä. Se sijaitsee Moskovan ja Riian välisen radan ja maantien varrella. Ržev on Tverin alueen toiseksi suurin kaupunki: sen väkiluku vuonna 2010 oli 62 026 asukasta.


title: Ržev

text: Ržev on yksi Länsi-Venäjän vanhimpia kaupunkeja, se on paikallisten mukaan mainittu Novgorodin laissa 1019 ja viimeistään kronikoissa 1216, jolloin se oli Toropetsin ruhtinaan Mstislav Mstislavitšin hallussa (Aleksanteri Nevalaisen isoisä). Rževista taistelivat sekä Novgorodin tasavalta, Smolensk ja Vladimir-Suzdal. Venäjän mongolivalloituksen jälkeen se jäi Smolenskin suvulle, joka teki kaupungista pääkaupunkinsa.


title: Ržev

text: Kaupunki tuhoutui lähes täysin miehityksessä ja lukuisissa taisteluissa alueesta 1941–1943.


title: Ržev

text: Kaupungin lähistölle on sijoitettu ilmapuolustuksen ilmatorjunta-armeijakunnan esikunta ja joukkoja.


title: Ržev

text: Ržev on Salon kaupungin ystävyyskaupunki.


title: Voronež

text: Voronež () on suuri kaupunki ja kaupunkipiirikunta Keski-Venäjällä lähellä Ukrainan rajaa. Se sijaitsee Voronežjoen varrella kahdentoista kilometrin päässä sen ja Donin yhtymäkohdasta. Se on Voronežin alueen pääkaupunki ja tärkeä rautateiden yhteyskohta.


title: Voronež

text: Toisessa maailmansodassa saksalaiset valloittivat kaupungin 24. heinäkuuta 1942 mennessä. Puna-armeija valtasi kaupungin takaisin 25. tammikuuta 1943. Taisteluissa yli 92 % kaupungista tuhoutui.


title: Voronež

text: Voronežin alueen alaisuudessa toimii Voronežin kaupunkipiirikunta. Siihen kuului vielä vuoden 2010 väestönlaskennan aikaan varsinaisen Voronežin kaupungin ohella läheisten kaupunkityyppisten taajamien kaupunkilaisia ja ympäröivien kylien maaseutuasukkaita. Kaupunkipiirikunta on Venäjän paikallishallinnossa kunnallispiirin tasoinen, ylemmän eli toisen tason paikallishallinnollinen yksikkö federaatiosubjektin alaisuudessa.


title: Voronež

text: Voronež kaupunkipiirikunnassa asui Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 975 373 asukasta. Heistä Voronežin kaupungissa (Voronežin piireissä) asui 889 680 henkeä, neljän kaupunkityyppisen taajaman piireissä 45 087 ja maaseudulla 40 606 henkeä. Kaupunkityyppisten taajamien asukkaat olivat kotoisin "Krasnolesnyi"n (Краснолесный, 5 405 as.), "Pridonskoi"n (Придонской, 18 300 as.), "Somovo"n (Сомово, 13 605 as.) tai "Šilovo"n kaupunkityyppisten taajamien piireistä (Шилово, 7 777 as.). Taajamista Krasnolesnyi sijaitsee maanteitse noin 55 kilometriä koilliseen, Pridonskoi noin 10 kilometriä länteen, Somovo 15 kilometriä koilliseen, Šilovo 14 kilometriä lounaaseen Voronežin keskustasta.


title: Voronež

text: Sittemmin kaupunkipiiriin kuuluvat taajamat on yhdistetty osaksi Voronezin kaupunkia ja sen kuutta piiriä. Voronezin kaupungin piirit ovat: Коминтерновский, Ленинский, Левобережный, Советский, Центральный ja Железнодорожный.


title: Voronež

text: Voronežin kaupungin asukasluku on kasvanut hallinnollisen muutoksen lisäksi sisäisen muuttoliikkeen johdosta. Joulukuun 2012 alkupuolella arvioitiin virallisesti, että kaupungin asukasluku ylittäisi pian miljoonan rajan. Tämä toteutui 17. joulukuuta 2012, jolloin Voronežista tuli Venäjän viidestoista yli miljoonan asukkaan kaupunki.


title: Voronež

text:
Venäläinen punk rock -yhtye Sektor Gaza sekä lastenmusiikkiyhtye Volšebniki Dvora (tunnetaan myös nimellä Street Magic) ovat kotoisin Voronežista.
Vuoden 1989 syyskuussa kaupunki nousi kansainvälisiin uutisiin UFO-havaintojen vuoksi. Lentävien esineiden laskeutumisilla oli paljon väitettyjä silminnäkijöitä, ja erään laskeutumisen yhteydessä nähtiin väittämän mukaan myös pitkien humanoidien tulevan aluksesta ulos.


title: Belgorod

text: Belgorod (, ) on kaupunki Länsi-Venäjällä lähellä Ukrainan rajaa. Se on 1,53 miljoonan asukkaan Belgorodin alueen pääkaupunki ja kaupungin asukasluku vuonna 2012 oli 369 815 henkeä. Kaupungin nimi tulee alueella olevista runsaista kalkkikivivarannoista.


title: Eddie Gomez

text: Eddie Gomez (s. 4. lokakuuta, 1944, San Juan) on Puerto Ricossa syntynyt jazzmuusikko, joka tunnetaan yhtenä jazzmusiikin arvostetuimmista kontrabasson soittajista.


title: Eddie Gomez

text: Gomez kasvoi New Yorkissa ja opiskeli musiikkia Juillardissa. Hän soitti Newport Festival Youth Bandissa vuosina 1959–1961. Gomez nousi 1970-luvulla kuuluisuuteen, ja on sen jälkeen työskennellyt esimerkiksi Miles Davisin, Dizzy Gillespien, Bill Evansin, Gerry Mulliganin, Benny Goodmanin, Buck Claytonin, Marian McPartlandin, Paul Bleyn, Wayne Shorterin, Herbie Hancockin, Tony Williamsin, Chick Corean ja Carli Muñozin kanssa. Ehkä merkittävin yhteistyökumppani oli Bill Evans, jonka triossa Gomez soitti yhteensä 11 vuotta (1966 – 1977) osallistuen sen maailmankiertueisiin. Gomezin ura koostuu pääasiassa säestäjänä työskentelystä, mutta hän on studiomuusikon uran lisäksi levyttänyt joukon levyjä omalla nimellään.


title: Eddie Gomez

text: Paul Bley


title: Eddie Gomez

text: Chick Corea


title: Eddie Gomez

text: Bill Bruford and Ralph Towner


title: Eddie Gomez

text: Bill Evans


title: Eddie Gomez

text: Art Farmer


title: Eddie Gomez

text: Mick Goodrick


title: Eddie Gomez

text:
'"With Jack DeJohnette"'
"New directions in Europe (ECM, 1980)


title: Eddie Gomez

text: Mike Nock


title: Eddie Gomez

text: Masahiko Satoh


title: Eddie Gomez

text: Eugenio Toussaint


title: Eddie Gomez

text: Ralph Towner


title: Eddie Gomez

text: Jack Wilkins


title: Eddie Gomez

text: Joanne Brackeen


title: Eddie Gomez

text: Gabriel Vicéns


title: Eddie Gomez

text: Steps AheadGomez, Eddie viralliset kotisivut


title: Vladikavkaz

text: Vladikavkaz (, ), aiemmin Dzaudžikau ja Ordžonikidze (), on Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan pääkaupunki Venäjän federaatiossa. Kaupunki sijaitsee tasavallan kaakkoisosassa Kaukasusvuoriston juurella, Terek-joen varrella. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 311 693 henkeä.


title: Vladikavkaz

text: Vuosina 1931–1944 ja uudelleen 1954–1990 kaupungin nimi oli Ordžonikidze georgialaisen kommunistin Grigori Ordžonikidzen mukaan. Vuosina 1944–1954 kaupunki oli virallisesti osseetin kielestä johdettu Dzaudžikau.


title: Vladikavkaz

text: Taulukko kuvaa kaupungin väkiluvun kehitystä.


title: Vladikavkaz

text: Kaupungin merkittävin urheiluseura on jalkapallojoukkue FC Alania Vladikavkaz. Kansantanssiryhmä Alan on saavuttanut ulkomaistakin menestystä.


title: Vladikavkaz

text: Maailmankuulu kapellimestari Valeri Gergijev on osseetti ja asui lapsuutensa kaupungissa. Sieltä on kotoisin myös muun muassa Georgian patriarkka Ilia II.


title: Vladikavkaz

text: Vladikavkazissa on muun Pohjois-Kaukasian tavoin ollut rauhatonta. Kaupungissa on tehty pommi-iskuja 1999 ja 2008.


title: Vladikavkaz

text:
Kaupungin pormestari Vitali Karajev ammuttiin 26. marraskuuta 2008 ja paikallinen liikemies tovereineen seuraavana päivänä. Surmien on uskottu liittyvän luvattoman vodkan markkinaosuuksien uusjakoon.
9. syyskuuta 2010 kaupungin torilla räjähti autopommi. Pommi-iskussa kuoli 16 ihmistä ja haavoittui toistasataa.


title: Oberkommando des Heeres

text: Oberkommando des Heeres tai OKH oli Saksan armeijan maavoimien yleisesikunta toisen maailmansodan aikana. Periaatteessa OKH:ta johti Oberkommando der Wehrmacht, eli Wehrmachtin pääesikunta, mutta käytännössä vuodesta 1941 alkaen OKW vastasi länsirintaman sodanjohdosta, kun taas OKH johti itärintamaa.


title: Oberkommando des Heeres

text: Moskovasta 1941 käytyjen taisteluiden aikana Adolf Hitler ryhtyi itse OKH:n päälliköksi.


title: Oberkommando des Heeres

text: Armeijan komentajat () olivat:


title: Fabiola

text: Kuningatar Fabiola (11. kesäkuuta 1928 Madrid – 5. joulukuuta 2014 Bryssel) oli Belgian kuninkaan Baudouin I:n vaimo. Hän avioitui kuninkaan kanssa vuonna 1960 ja jäi leskeksi vuonna 1993.


title: Fabiola

text: Fabiola Fernanda María de las Victorias Antonia Adelaida de Mora y Aragón oli kaikkiaan seitsemänlapsisen espanjalaisen aatelisperheen kolmanneksi vanhin tytär. Hänen isänsä oli Moran kreivi ja Casa Rieran markiisi Gonzalo de Mora Fernández Riera del Olmo ja äitinsä Blanca de Aragón y Carrillo de Albornoz Barroeta-Aldamar y Elío.


title: Fabiola

text: Doña Fabiola de Mora y Aragón opiskeli sairaanhoitajaksi ja työskenteli valmistumisensa jälkeen madridilaisessa sairaalassa. Hän julkaisi nuorena sarjan lapsille tarkoitettuja kertomuksia, kokoelman nimi on "Kaksitoista lumoavaa satua". Hän avioitui 15. joulukuuta 1960 Brysselissä belgialaisten kuninkaan Baudouin I:n kanssa. Baudouin oli kuningas Leopold III:n ja kuningatar Astridin vanhin poika. Avioliitto jäi lapsettomaksi, ja kuninkaallinen pari eli hyvin yksinkertaista elämää Laekenin linnassa. He kumpainenkin olivat syvällisesti katolisia ja omaksuivat uuden karismaattisen liikkeen oppeja.


title: Fabiola

text: Vuosina 1960–1993 kuningatar Fabiola osallistui miehensä kanssa virallisiin tilaisuuksiin, valtiovierailuihin ulkomaille ja tapasi Brysselissä vierailevia valtionpäämiehiä. Hän oli perustamssa Sosiaalisen turvan sihteeristoä, joka vuosittain vastaanottaa tuhansia ahdinkoon joutuneiden belgialaisten avunpyyntöjä. Järjestö pyrkii löytämään ratkaisuja yhteistyössä ministeriön ja sosiaaliturvaviraston kanssa. Fabiola oli myös Belgian Unicefin suojelija. Hän oli hyvin kiinnostunut vammaistenhuollosta ja perusti vuonna 1967 tarkoitusta varten kuningatar Fabiolan säätiön mielenterveysongelmista kärsiville. Kuningatar kävi usein vierailuilla alan laitoksissa. Fabiola edusti kuningas Baudouin I:n kanssa Belgiaa vuonna 1990 New Yorkissa pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ensimmäisessä lapsille omistetussa huippukokouksessa. Kulttuurin saralla kuningatar Fabiola toimi vuodesta 1965 lähtien kuningatar Elisabetin kansainvälisen musiikkikilpailun kunniapuheenjohtajana. Kuningatar Fabiola oli toinen Belgian kuningashuoneen jäsen, joka nimitettiin Belgian kuninkaallisen lääketieteellisen akatemian kunniajäseneksi.


title: Fabiola

text: Kuningas Baudouin kuoli Espanjassa 31. heinäkuuta 1993. Kuningatar osoitti valkoisella suruasullaan suunnatonta arvonantoa, sillä hän oli valinnut sielunmessun teemaksi toivon. Vuodesta 1993 lähtien hän vähensi julkisia esiintymisiään, jotta hän ei varjostaisi kälynsä kuningatar Paolan esiintymistä. Vuonna 1998 Fabiola muutti pois Laekenin linnasta ja asui huomattavasti vaatimattomammassa Stuyvenbergin linnassa. Miehensä kuoleman jälkeen hän myös toimi Kuningas Baudouin -säätiön kunniapuheenjohtajana.


title: Kalatš (Voronežin alue)

text: Kalatš () on kaupunki Voronežin alueella Venäjällä. Sen asukasluku vuonna 2009 oli 20 454.


title: Eläinten karnevaali

text: Eläinten karnevaali (Le carnaval des animaux) on ranskalaisen säveltäjä Camille Saint-Saënsin 14-osainen sarja pienelle orkesterille. Teoksen alaotsake on ”eläintieteellinen fantasia”. Eläinten karnevaali on sävelletty helmikuussa 1886, kun Saint-Saëns oli lomalla pienessä itävaltalaisessa kylässä.


title: Eläinten karnevaali

text: Kuten teoksen nimestä voi päätellä, on kyseessä eläinaiheista ohjelmamusiikkia. Jokainen osa kuvaa tiettyä eläintä. Saint-Saëns epäili humoristisen teoksen vahingoittavan mainettaan vakavan musiikin säveltäjänä, joten hän kielsi esittämästä teosta kantaesityksen jälkeen. Kielto ei koskenut Joutsen-osaa, ja esityskielto oli tarkoitettu raukeavaksi säveltäjän kuoleman jälkeen. Saint-Saënsin kuoltua teoksesta tulikin hänen suosituimpiaan.


title: Eläinten karnevaali

text:
Eläinten karnevaalia käytetään paljon klassisen musiikin opettamisessa lapsille.
Nykyään teos esitetään usein suurella orkesterilla, ja yleensä kellopeli korvaa harvinaisen lasiharmonikan. Teoksen esitys kestää noin 20 minuuttia.


title: Korsun-Ševtšenkivskyi

text: Korsun-Ševtšenkivskyi (, ) on kaupunki Ukrainassa Tšerkasyn alueella. Sen väkiluvuksi arvioitiin 18 655 henkeä (2013).


title: Korsun-Ševtšenkivskyi

text: Vuoteen 1944 kaupungin nimi oli Korsun, mutta se nimettiin uudelleen runoilija Taras Ševtšenkon kunniaksi. Toisen maailmansodan aikana kaupungin ympäristössä käytiin suuri Korsunin mottitaistelu puna-armeijan ja saksalaisten joukkojen välillä.


title: Ordžonikidze

text: Ordžonikidze (ორჯონიკიძე, Орджоникидзе, Орджонікідзе) tarkoittaa seuraavia:


title: Michael Hayden

text: Michael Vincent Hayden (s. 17. maaliskuuta 1945, Pittsburgh, Pennsylvania) on Yhdysvaltain ilmavoimien kenraali (1967–2008), joka toimi CIA:n johtajana 2006–2009 ja NSA:n johtajana 1999–2005.


title: Michael Hayden

text: Hayden oli Yhdysvaltain kansallisen tiedustelun päällikön ("Director of National Intelligence", "DNI") John Negroponten varamies ("Principal Deputy") 21. huhtikuuta 2005 lähtien 26. toukokuuta 2006 saakka.


title: Michael Hayden

text: CIA:n johtaja Porter Goss erosi tehtävästään 5. toukokuuta 2006, ja presidentti George W. Bush nimitti Haydenin hänen seuraajakseen 8. toukokuuta 2006. Hayden toimi tehtävässä 30. toukokuuta 2006 – 12. helmikuuta 2009 saakka. Häntä seurasi Leon Panetta.


title: Michael Hayden

text: Hayden jäi eläkkeelle ilmavoimista vuonna 2008.


title: Gotha

text: Gotha on kaupunki Saksassa Gothan maakunnassa Thüringenin osavaltiossa. Gothassa oli vuoden 2011 lopussa noin 45 500 asukasta.


title: Gotha

text: Gotha sijaitsee Thüringer Waldin pohjoisosassa Leipzigin ja Frankfurtin välisten moottoritie- ja rautatieyhteyksien varrella.


title: Gotha

text: Gothan naapurikunnat ovat pohjoisessa Bufleben, Goldbach ja Remstädt, idässä Friemar, Drei Gleichen ja Tüttleben, etelässä Emleben, Günthersleben-Wechmar ja Leinatal sekä lännessä Trügleben, Aspach ja Hörselgau. Kaikki nämä kunnat kuuluvat Gothan piirikuntaan.


title: Gotha

text: Gotha mainitaan ensimmäisen kerran arkkipiispa Lulluksen "breviariumissa" nimellä "villa gotaha" ("hyvä vesi"). Tämän asiakirjan perusteella perustamisvuotena pidetään vuotta 775, mutta on oletettavissa, että jo aikaisemmin paikalla on ollut asustusta. Myös arkeologiset löydöt tukevat tätä näkemystä.


title: Gotha

text: Keskiajalla Gotha oli tärkeä kauppapaikka. Tärkeimpiä kauppatavaroita oli värimorsingosta saatava väriaine.


title: Gotha

text: 1700- ja 1800-luvuilla Gothasta kehittyi luonnontieteiden ja taiteiden kaupunki. Gothaan perustettiin nykyisten saksalaisten vakuutusyhtiöiden edeltäjät "Gothaer Feuerversicherungsbank" ("Gothan palovakuutuspankki") vuonna 1820 ja "Lebensversicherungsbank" 1827.


title: Gotha

text: 1900-luvulla Gothasta kehittyi hyvien liikenneyhteyksien siivittämänä tärkeä konepaja-, painoteollisuus- ja maataloustuotteiden jalostuspaikkakunta. Erityisen tärkeä oli lentokoneteollisuus. Gothassa rakennettiin lentokoneita jo ennen ensimmäistä maailmansotaa. Maailman ensimmäinen suurkaupunkiin (Lontoo) kohdistettu ilmahyökkäys toteutettiin Gothassa rakennetuilla pommikoneilla, jotka myös tunnettiin nimellä Gotha.


title: Gotha

text: Toisessa maailmansodassa Gotha välttyi suurilta tuhoilta, sillä kaupungin komendantti tarjoutui antautumaan liittoutuneiden joukkojen lähestyessä vuonna 1945. Gotha liitettiin tuolloin Neuvostoliiton miehitysalueeseen.


title: Gotha

text: DDR-aikana Gotha pysyi luonteeltaan teollisuuskaupunkina.


title: Pultava

text: Pultava () on Pultavan alueen pääkaupunki Keski-Ukrainassa. Vuoden 2013 alussa kaupungissa oli 296 852 asukasta.


title: Pultava

text: Arkeologisen aineiston perusteella kaupungin alueella on ollut asutusta jo kivikaudelta, 6.-7. vuosisadalla eaa.


title: Pultava

text: Paikkakunta mainitaan historiallisissa lähteissä ensi kerran vuonna 1174 nimellä Ltava. Nykyinen nimi oli käytössä liettualaisella kaudella viimeistään vuonna 1430. Kaupunki kuului Liettuan suuriruhtinaskunnalle 1300-luvulta vuoteen 1569, jolloin se siirtyi Puolan hallintaan.


title: Pultava

text: Se liitettiin Venäjän keisarikuntaan vuonna 1667. Kaupungissa käytiin 27. kesäkuuta 1709 tärkeä Suuren Pohjan sodan Pultavan taistelu, jossa Pietari Suuri kukisti Ruotsin kuninkaan Kaarle XII:n armeijan ja joka oli sodan käännekohta. Siihen päättyi Ruotsin suurvaltakausi.


title: Pultava

text: Vuodesta 1802 lähtien kaupunki oli Pultavan kuvernementin keskus.


title: Pultava

text: Kaupungissa on kaksi muita tärkeämpää Ukrainan rautateiden rautatieasemaa: Pultava-Eteläinen ja Kiovan asema. Pultavan Eteläinen rautatieasema (osoite: ) on kaupungin päärautatieasema. Asema rakennettiin alun perin jo 1870 ja uudelleen toisen maailmansodan jälkeen 1947. Se on kaupungin ainoa kansainvälisten junavuorojen käyttämä asema. Myös Pultavan Kiovan asema (osoite ) on merkittävä, koska sieltä liikennöidään muun muassa pääkaupunki Kiovaan.


title: Pultava

text: Ukrainan vuoden 2007 euroviisuedustaja Vjerka Serdjutška on kotoisin Pultavasta.


title: Hermann Hoth

text: Kenraalieversti Hermann ”Papa” Hoth (12. huhtikuuta 1885, Neuruppin – 26. tammikuuta 1971, Goslar) oli toisen maailmansodan aikana saksalainen sotilaskomentaja, joka johti saksalaisia sotilasyksiköitä Ranskassa ja itärintamalla. Sodan jälkeen hän oli kuusi vuotta vankilassa sotarikoksista.


title: Hermann Hoth

text: Kenraaliluutnanttina Hoth johti XV moottoroitua armeijaa 10. marraskuuta 1938 alkaen ja osallistui Puolan offensiiviin. Onnistuneen Ranskan valloituksen jälkeen hänet ylennettiin jalkaväenkenraaliksi 19. heinäkuuta 1940. Operaatio Barbarossan aikana Hoth komensi 3. armeijan komentajana. Hänen tehtäväkseen tuli Kaunasin valtaus ja sen jälkeen yhdessä kenraali Guderianin joukkojen kanssa Minskin operaatio. Heidän onnistui motittaa 290 000 neuvostosotilasta Białystokin luona. Lokakuussa 1942 Hoth nimitettiin Ukrainassa taistelleen 17. armeijan komentajaksi ja hän palveli tässä yksikössä myös Stalingradin ja Kurskin taisteluissa. Pisimmillään hänen joukkonsa olivat vain 20 kilometrin päässä Moskovasta.


title: Hermann Hoth

text: Syksyllä 1943 Saksan kärsittyä raskaita tappioita puna-armeijalle Adolf Hitler syrjäytti Hothin ja siirsi tämän reserviin. Keväällä 1945 Hoth ehti vielä toimia komentajana Harz-vuoristossa. Sodan jälkeen Hoth tuomittiin Nürnbergin oikeudenkäynnissä 15 vuodeksi vankeuteen sotarikoksista, mutta vapautettiin kuuden vuoden jälkeen vuonna 1954.


title: Kantasaame

text: Kantasaame on rekonstruoitu kantakieli, josta polveutuvat saamelaiskielet.


title: Kantasaame

text: Kantasaame on ollut yksi kantauralin tytärkielistä ja uralilaisen kielikunnan ns. välikantakielistä. Muita rekonstruoitavissa olevia ovat kantasuomi, kantamordva, kantapermi, kantamari ja kantasamojedi. Ilmeisesti on ollut olemassa myös kantaugri, mutta tämän rekonstruointiyritykset eivät ole olleet yhtä vakuuttavia kuin muiden uralilaisen kielikunnan välikantakielien.


title: Kantasaame

text: Eri tutkijoilla on eri käsityksiä siitä polveutuvatko kantasaame ja kantasuomi vielä yhdestä yhteisestä hypoteettisesta välikantakielestä, jota on kutsuttu varhaiskantasuomeksi. Tällaisen välikantakielen olemassaoloa pidettiin pitkään varmana (mm. Mikko Korhonen ja Erkki Itkonen olettivat sitä tutkimuksissaan), mutta nykyisin käsitykseen varhaiskantasuomen olemassaolosta suhtaudutaan kriittisesti. Monet itämerensuomalaisten ja saamelaiskielten yhteiset innovaatiot (mm. konsonanttien astevaihtelu) näyttävät viittaavan pikemminkin rinnakkaiskehitykseen kuin yhteiseen alkuperään.


title: Kantasaame

text: Kantasaame on ollut konsonantistoltaan arkaainen. Keskeisiä yksittäiskonsonantteja koskeneita muutoksia kantauralista kantasaameen ovat olleet sibilanttimuutokset ś > ć ja š > s. Kuten kantasuomessa, myös kantasaamessa sananalkuinen v on kadonnut.


title: Kantasaame

text: Vokalismissa on tapahtunut syvällekäyviä muutoksia verrattuna kantauraliin. Väljät vokaalit ovat supistuneet ja suppeat väljentyneet. Saamelaiskielissä on siis tapahtunut eräänlainen vokalismin ketjumuutos (chain shift). Tämä on helppo havaita, kun vertaa itämerensuomen ja saamen yhteisen sanaston vokalismia toisiinsa (esimerkiksi suomen kala ~ pohjoissaamen guolli, veri ~ varra, osa ~ oassi jne.). On epäselvää, kuinka pitkällä tämä prosessi on ollut kantasaamen kaudella. Tutkijoiden mielipiteet eroavat muun muassa siinä, onko kantasaamessa ollut ensitavussa diftongeja.


title: Kantasaame

text: Yhteissaamelaista kantasaamen palautuvaa sanastoa on yli 1500 sanaa, mikä on hieman vähemmän kuin itämerensuomalaisen yhteissanaston määrä. Kantasaameen on saatu germaanisia, balttilaisia ja itämerensuomalaisia lainoja. Lisäksi lainasanastoa on omaksuttu kuolleista kielimuodoista, jotka eivät ole sukua Euroopassa nykyisin puhuttaville kielille, lukuun ottamatta mahdollisesti baskin kieltä. Tämä ns. paleoeurooppalainen lainasanasto on ollut tärkeä tekijä, joka on etäännyttänyt itämerensuomalaisten ja saamelaiskielten sanastoa toisistaan.


title: Kantasaame

text: Kantasaamea on perinteisesti oletettu puhutun kantasuomen pohjoispuolella. Yleisimmin kantasaamen puhuma-alueena on pidetty Äänisen ympäristöä. Kantasaamen germaaniset lainat pakottavat kuitenkin olettamaan, että ainakin osa kantasaamen puhuma-alueesta on ollut lännessä, todennäköisesti jossain nyky-Suomen eteläosissa. Suurin osa Suomea ja Karjalaa on vielä historiallisen ajan alussa ollut saamelaisten asuttamaa. Paleoeurooppalaisen substraattisanaston puuttuminen suurimmasta osasta venäläistyneiden alueiden paikannimistöä viittaa siihen, että saamelaiskielet ovat omaksuneet lainoja tällaisista kielistä jossain nykyisen Suomen ja Karjalan alueella.


title: Airedalenterrieri

text: Airedalenterrieri on terriereihin kuuluva koirarotu. Sitä sanotaan "terrierien kuninkaaksi", sillä se on terriereistä suurin. Rotu on kotoisin Yorkshiren alueella Englannissa sijaitsevasta Aire-joen laaksosta. Airedalenterriereitä käytettiin vahteina ja viestinviejinä ensimmäisessä maailmansodassa. Suomen airedalenterrieriyhdistys ry perustettiin vuonna 1946. Sen tehtävänä on edistää rotuharrastusta ja jalostusta.


title: Airedalenterrieri

text: Airedalenterrieri on suurin terrieri. Se on lihaksikas ja melko tanakkarunkoinen koirarotu. Airedalenterrierin jalat eivät saa vaikuttaa liian korkealta, eikä liioin liian pitkärunkoiselta.


title: Airedalenterrieri

text: Airedalenterrierillä on valpas ilme. Sanotaan, että sen luonne heijastuu silmien ilmeestä ja korvien asennosta.


title: Airedalenterrieri

text: Airedalenterrierin kallo on pitkä ja litteä. Se ei saisi olla liian leveä korvien välistä ja sen tulisi kaventua hieman silmiä kohti. Airedalenterrierin kuono ja kallo ovat suunnilleen yhtä pitkät. Airiksen pää ja otsa ovat rypyttömiä ja otsapenger tuskin havaittava. Posket ovat tasaiset ja kuivat. Kuono-osa on silmien alapuolella täyteläinen ja yhdensuuntainen kallon kanssa. Hienovaraiset piirteet estävät mitättömän ja kiilamaisen vaikutelman. Airiksen leuat ovat syvät, voimakkaat, vankat ja lihaksikkaat. Leukojen liiallinen voimakkuus ei saisi johtaa poskien pullistumiseen, sillä näkyvästi pyöristyneet posket ovat virhe. Huulien tulisi olla tiiviit ja kirsun musta.


title: Airedalenterrieri

text: Silmät ovat tummat ja pienet, eivät ulkonevat. Airiksen ilme on terrierimäinen, älykäs ja valpas. Vaaleat ja/tai ulkonevat silmät ovat erityisen epätoivottavat.


title: Airedalenterrieri

text: Korvat ovat V:n muotoiset ja pään sivuilla kannetut. Niiden tulisi olla pienet suhteessa koiran kokoon.


title: Airedalenterrieri

text: Väriltään airedalenterrierri on ruosteenruskea, ja sillä on musta tai tummanharmaa satula (black and tan). kaula pitkä ja runko neliömäinen, luusto vankka. Peitinkarva on suoraa, karkeaa ja tiheää, pohjavilla pehmeää. Uroksen säkäkorkeus on noin 60 cm, nartun noin 57 cm.


title: Airedalenterrieri

text: Airedalenterrierin purenta on täydellisen leikkaava. Sen etuhampaat ovat tasaisessa rivissä ja tasapurenta on sallittu.


title: Airedalenterrieri

text: Airedalenterrierin kaula on kuiva ja lihaksikas. Se on kohtuullisen pitkä ja leviää lapoja kohden. Airiksella ei ole löysää kaulanahkaa.


title: Airedalenterrieri

text: Eturaajojen lavat ovat pitkät, viistot ja hyvin kulmautuneet. Lapaluut ovat litteät. Kyynärpäät ovat tiiviit ja helposti liikkuvat.


title: Airedalenterrieri

text: Luonteeltaan airedalenterrieri on ulospäinsuuntautunut, luottavainen sekä ystävällinen. Se tulee toimeen lastenkin kanssa. Airedalenterrieriä voidaan käyttää myös vahtikoirana. Sen koulutus on aloitettava pienestä pitäen.


title: Darkness

text: Darkness voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Olšanka

text: Olšanka () tai Psel on kylä Belgorodin alueella Venäjällä. Toisen maailmansodan aikaan saksalaisten onnistui pysäyttää puna-armeijan Kurskin taistelusta alkanut vastahyökkäys tilapäisesti Olšankaan.


title: Psel

text: Psel (, , Psjol) on Dneprin sivujoki Venäjän Kurskin alueella ja Ukrainassa. Joen pituus on 717 kilometriä, keskivirtaama alajuoksulla 55 m/s ja valuma-alueen laajuus 22 800 neliökilometriä. Tyypillisesti joki jäätyy joulukuussa ja vapautuu jäästä maaliskuun lopulla tai huhtikuun alussa.


title: Psel

text: Joki saa alkunsa Keski-Venäjän ylängöltä Venäjän Belgorodin alueen pohjoisosista, josta se virtaa länteen Kurskin alueen läpi (Obojanin kaupungin eteläpuolelta) Ukrainan Sumyn alueelle. Joki virtaa Sumyn kaupungin halki ja jatkaa etelälounaaseen Pultavan alueen läpi. Pultavan alueen pohjoisosissa se sivuaa Hadjatšin kaupungin itäosia. Joki yhtyy Dnepriin Krementšukin ja Komsomolskin kaupunkien välissä, Dniprodzeržynskin tekojärven luoteisosassa.


title: Iso arteesinen allas

text: Iso arteesinen allas () on Australian mantereella sijaitseva maanalainen pohjavesialue, ja ainoa luotettava veden lähde Australian sisäosan alangolla. Siihen kuuluvat Eyrejärven valuma-alue ja Murray-Darlingin valuma-alue. Alueella on mantereen sisällä laajoja pohjavesialtaita, jotka ulottuvat joissakin paikoin 3 000 metrin syvyyteen. Se on suurin ja laajin pohjavesialue maailmassa. Se peittää 23 prosenttia Australian mantereesta ja sisältää eri arvioiden mukaan 9–65 km³ pohjavettä. Alue on kerroksittaista kvartsipitoista hiekkakiveä. Altaan reunat ovat syntyneet mannerliikuntojen seurauksena.


title: Iso arteesinen allas

text: Eyrejärvi sijaitsee maanpinnan alimmassa kohdassa altaan yläpuolella, ja sen ympäristössä on useita arteesisia kaivoja. Australian sisäosissa sataa yleensä vähän, mutta joinakin vuosina monsuunit ja toisina vuosina talviset eteläiset syklonit tuovat sateita alueelle. Eniten sataa altaan itäisellä ja koillisella reunavuoristolla, josta vesi lähtee virtaamaan etelää ja lounasta kohti. Maaperä on huokoinen ja vesi tunkeutuu hiekkakiven sisään. Sen liike kuitenkin jatkuu maan sisällä arvoiden mukaan viiden metrin vuosivauhtia. Monin paikoin maankuoren rakenne ohjaa vettä ylöspäin ja syntyy pysyvä vesilähde eli keidas. Näiden keitaiden vesi on saattanut liikkua maan sisällä kaksi miljoonaa vuotta ennen pintautumistaan. Monet näistä sijaitsevat Eyrejärven lähettyvillä, alueella jossa sataa harvoin.


title: Iso arteesinen allas

text: Ison arteesisen altaan vettä käytetään karjankasvatuksessa ja talousvetenä (vaatii vedenpuhdistusta). Se purkautuu sopivalla paikalla porakaivoista omalla paineellaan ulos. Laaja vedenkäyttö on paikoin johtanut paineen laskuun, ja vedenkuluttajat ovatkin huolestuneita mahdollisista kaivojen kuivumisista.


title: Iso arteesinen allas

text: Tärkein joki alueella on Murray-Darling, Australian pisin joki, joka ei koskaan kuivu ja jonka alueella kasvien viljeleminen on mahdollista. Se laskee etelään, mereen asti. Alueen muut joet ovat useimmiten kuivia wadeja (arabia:kuivettunut joen uoma), mutta sadekautena ne saattavat tulvia äkisti ja voimalla. Toisinaan sateita tulee riittävästi wadien täyttämiseen kokonaan, ja Eyrejärvi alkaa täyttyä pintaa myöten.


title: CAR-15

text: CAR-15 on useista M16-rynnäkkökiväärin karbiinimalleista käytetty nimitys. Tunnetuimmat Yhdysvaltain asevoimien käyttämät CAR-15-muunnokset ovat 1960-luvulla Vietnamin sotaan kehitetyt XM177E1- ja XM177E2-karbiinit. Aseita käyttivät pääasiassa ilmavoimat ja eri aselajien erikoisjoukot.


title: Eetu Holma

text: Eetu Holma (s. 2. elokuuta 1983 Lapua, Suomi) on suomalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä. Holma siirtyi kaudeksi 2009–2010 Allsvenskanin Örebrohon.


title: Eetu Holma

text: Holma aloitti liigauransa HIFK:ssa kaudella 2002–2003. Holma aloitti toisen liigakautensa hyvin, mutta joutui huilaamaan useita pelejä silmävamman takia. Toivuttuaan hän kävi pelaamassa myös Mestiksen Salamoissa.


title: Eetu Holma

text: Kaudella 2004–2005 Holma siirtyi tammikuussa 2005 loppukaudeksi SaiPaan hakemaan lisää peliaikaa. Seuraavaksi kaudeksi Holma palasi HIFK:hon, mutta Helsingissä peliaikaa ei vieläkään tullut. Holma siirtyikin kesken kauden 2005–2006 1+1-vuotisella sopimuksella SaiPaan.


title: Eetu Holma

text: Holma teki SaiPassa kaudella 2006–2007 hyvät pisteet 10+18, mutta seuraavalla kaudella hän joutui olemaan pitkään sivussa välilevypullistuman takia. Holma pystyi pelaamaan taas kaudella 2008–2009 50 ottelua SaiPassa ja teki niissä 15 pistettä. Kesällä 2009 Holma teki sopimuksen ruotsalaisen Allsvenskan-seura Örebro HK:n kanssa. Holman ura Ruotsissa jäi kuitenkin lyhyeksi ja hänen sopimuksensa purettiin jo ennen kauden alkua sopimusteknisistä syistä.


title: Richard Bremmer

text: Richard Bremmer (s. 27. tammikuuta 1953 Warwickshire) on englantilainen näyttelijä. Hän esitti "Harry Potter ja viisasten kivi" -elokuvassa (2001) lordi Voldemortia.


title: Christian Coulson

text: Christian Coulson (s. 3. lokakuuta 1978) on brittiläinen näyttelijä. Hän näytteli elokuvassa Harry Potter ja salaisuuksien kammio Tom Valedroa eli nuorta Lordi Voldemortia. Hän ei kuitenkaan palannut enää rooliin, sillä hän on siihen jo liian vanha.


title: Alba (vaate)

text: Alba eli messupaita on jumalanpalveluspuvuista yksinkertaisin. Alba on lännen kirkossa papin liturginen perusvaate, väriltään valkoinen (kreik. alba = valkoinen), joka symboloi puhtautta. Perinteisesti papit käyttävät albaa messussa kuoripaidan sijasta. Jos alba ei peitä kokonaan papinpaidan kaulusta, se peitetään amiktilla.


title: Alba (vaate)

text: 800-luvulta peräisin oleva kirkkosääntö rajoitti alban käytön koskemaan vain messussa palvelevia pappeja. Sitä ennen albaa käyttivät kaikki messussa läsnä olevat papit.


title: Alba (vaate)

text: Albaa käyttävät jumalanpalveluksessa liturgin lisäksi henkilöt jotka avustavat ehtoollisen jaossa. Jos saarnaaja on eri henkilö kuin liturgi, pukeutuu hänkin yleensä albaan.


title: Alba (vaate)

text: Alban valkoinen väri symboloi puhtautta. Rippikoulun käyneet nuoret pukeutuvat yleensä konfirmaatiossa albaan. Myös aikuisena kastettavat pukeutuvat albaan.


title: Alba (vaate)

text: Papin alba ei aina eroa konfirmoitavien alboista mitenkään. Siinä voi kuitenkin olla kirjailtuina hihoihin tasasivuiset, ns. kreikkalaiset ristit tai muita koristeluja. Se voi myös olla villaa. Yleensä konfirmaatioalbat ovat ohuemmasta kankaasta.


title: Peter Brandt

text: Peter Brandt (s. 15. tammikuuta 1958) on suomalainen entinen aitajuoksija.


title: Peter Brandt

text: Brandt voitti 400 metrin aitojen Suomen mestaruuden vuonna 1981 ajalla 51,96 .


title: Peter Brandt

text: Seuratasolla Brandt edusti Viipurin Urheilijoita.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärvi (), virallisesti Kati Thanda on Australian sisäosissa, Etelä-Australian osavaltiossa sijaitseva laskujoeton järvi, joka jakautuu kahteen altaaseen. Suurimmillaan 9 700 neliökilometrin laajuinen järvi täyttyy, kun siihen laajalta sisäiseltä valuma-alueelta laskevat joet tuovat sinne vettä. Kuivalla ja kuumalla alueella haihdunta on kuitenkin nopeaa, ja kuivana kautena joet kuivuvat, jolloin myös järviallas kuivuu. Kuiva allas paljastaa laajan suolapannun. Järven täyttyessä vedellä alueelle tulee pesimään useita vesilintulajeja.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärven koko on vaihdellut historiansa aikana suuresti. Sisäinen valuma-alue muodostui noin miljoona vuotta sitten, kun altaasta etelään virtaavien jokien tie katkesi maankohoamisen seurauksena. Tällöin muodostui Eyrejärven varhaisvaihe Dierijärvi, joka oli laajimmillaan 130 000–110 000 vuotta sitten. Nykyiseen kokoonsa järvi muotoutui 4 000–3 000 vuotta sitten. Alueella on elänyt ihmisiä jo tuhansia vuosia, mutta ensimmäisenä eurooppalaisena Eyrejärven näki 1840 Edward John Eyre. Alueelle tuli 1880-luvulla karjankasvattajia, ja nykyään siitä on tullut myös matkailukohde. Järvi sai virallisesti vuonna 2012 nimekseen alkuperäiskansa arabanoiden mukaisen nimen Kati Thanda.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärvi on suurimmillaan noin 9 700 neliökilometrin laajuinen järvi, joka käytännössä koostuu kahdesta järvestä. Pohjoisallas on noin 8 430 neliökilometriä ja eteläallas 1 260 neliökilometriä. Niitä yhdistää kapea Goyder Channel -niminen salmi. Pohjoisen altaan suurin syvyys täytenä on 5,7 metriä ja keskisyvyys 3,3 metriä. Eteläisen altaan suurin syvyys on 3,7 metriä ja keskisyvyys 1,9 metriä. Järven koko pinta on merenpinnan tason alapuolella, mutta altaan syvintä kohtaa on vaikea mitata, sillä sen tarkka sijainti muuttuu jatkuvasti. Syvin kohta sijaitsee kuitenkin aina pohjoisen altaan eteläosissa, ja se on noin 17 metriä merenpinnan alapuolella.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärven ympäristön ilmasto on kuiva; sademäärät ovat pieniä mutta haihdunta suuri. Vuotuiset sademäärät ovat järven läheisyydessä keskimäärin vähimmillään 162,4 millimetriä ja enimmillään 209,5 millimetriä. Vettä sen sijaan haihtuu järven alueella jopa 3 500 millimetriä vuodessa. Järven valuma-alueen pohjoisosissa vuotuinen sadanta voi olla kuitenkin jopa 700 millimetriä vuodessa. Lämpötilat ovat ympäri vuoden korkeita, ja tammikuussa päivän keskilämpötila voi olla jopa 38 astetta. Päivän ylin lämpötila on yli 30 päivänä vuodessa vähintään 40 astetta.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärvi sijaitsee Australian sisäosissa Ison arteesisen altaan lounaiskulmassa. Järven valuma-alueen koko on noin 1,140 miljoonaa neliökilometriä, ja se muodostaa noin 15 prosenttia Australian mannermaasta. Valuma-alue ulottuu Etelä-Australian, Uuden Etelä-Walesin ja Queenslandin osavaltioihin sekä Pohjoisterritorioon. Valuma-alueella virtaavia jokia ovat muun muassa Diamantina-, Georgina-, Fink-, Toddjoet sekä Cooper Creek. Kaikki alueen joet ovat kausittaisia ja kuljettavat vettä Eyrejärveen saakka vain pitkien sadejaksojen aikana. Järvi täyttyy säännöllisesti, mutta 1900-luvun alkupuoliskolla sen luultiin kuivuneen kokonaan. Se täyttyi muun muassa vuosina 1974, 1989 ja 2000.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärven vesi on suolaista. Suolaisuus on pienintä siihen virtaavien jokien suiden lähellä ja suurinta kauempana niistä. Suolaisuus lisääntyy, kun vesi haihtuu. Esimerkiksi kun eteläisessä Eyrejärvessä oli vettä tammikuusta 1984 tammikuuhun 1985, suolapitoisuus oli alimmillaan 25 ‰ ja kohosi järven kuivuessa noin 270 ‰:een. Kuivuessa järven vesi haihtuu, ja jäljelle jää suolamineraaleja. Tuhansien vuosien haihdunnan vuoksi järven pohja on hyvin suolainen, ja järven kuivuessa jäljellä jää vain niin sanottu suolapannu. Kuivana kautena maanpinnan muodostaa joko suolapitoinen muta tai haliittimuodostumat. Suolakuori on keskimäärin 50 senttimetriä paksu, ja sen alla oleva muta ulottuu jopa kuuden metrin syvyyteen. Järven pohjoisosissa suolakerros on kuitenkin hyvin ohut, ja siellä on melkein heti pinnalla kosteaa mutaa.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärven valuma-alue alkoi muodostua noin 200 miljoonaa vuotta sitten, kun Carpentarianlahden ja Etelä-Australian välinen maa-alue alkoi vajota. Sinne kerääntyi sen jälkeen joki- ja järvisedimenttejä. Noin 100 miljoonaa vuotta sitten koko alue peittyi meren alle, mutta noin 20–30 miljoonaa vuotta myöhemmin meren vetäytyessä syntyi useita isoja jokia, jotka virtasivat todennäköisesti Australian etelärannikolle. Eyrejärven valuma-alueen eteläpuolinen alue kohosi noin miljoona vuotta sitten ja esti jokien virtauksen rannikolle. Sen seurauksena muodostui Eyrejärven edeltäjä Dierijärvi, joka oli noin kymmenen kertaa suurempi kuin nykyinen Eyrejärvi.


title: Eyrejärvi

text: Dierijärven koko on sen muodostumisen jälkeen vaihdellut suuresti. Suurimmillaan järvi oli noin 130 000–110 000 vuotta sitten, jolloin järvi oli jopa 25 metriä syvä. Matalampia jaksoja oli 100 000–80 000 ja 65 000–60 000 vuotta sitten, ja 30 000–12 000 vuotta sitten järvi oli suurin piirtein yhtä kuiva kuin nykyäänkin. Noin 10 000 vuotta sitten alkoi kosteampi jakso, ja nykyisenkaltaiseksi Eyrejärvi muodostui 4 000–3 000 vuotta sitten.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärven vesieläimistöä tulva-aikana on tutkittu melko vähän. Järvessä elää kuitenkin kolme kalalajia, kultabassi, hopeakylkiin kuuluva "Craterocephalus eyresii" -laji ja silleihin kuuluva "Nematalosa erebi" -laji. Ne sietävät suolaisuuden vaihtelua ja korkeaa lämpötilaa. Lisäksi järvestä on löytynyt joitakin pieniä äyriäisiä, vesikirppuja ja raakkuäyriäisiä.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärvi on luokiteltu Kansainväliseksi tärkeäksi lintualueeksi, sillä täytenä järvialtaalla asuu tuhansia lintuja. Se on vyöpitkäjalan ja australianpelikaanin tärkeä lisääntymisalue, ja lisäksi alueelle asuu tulva-aikana hopealokkeja, australianavosettejä, suippopyrstösirrejä, rusokaulasirrejä ja räyskiä.


title: Eyrejärvi

text: Kuivana kautena Eyrejärven pohjassa elää vain muutamia eläinlajeja, kuten siiroja, "Lycosa"-sukuun kuuluvia juoksuhämähäkkejä ja agamiin kuuluva "Ctenophorus maculosus" -lisko.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärven ympäristössä on asunut ihmisiä jo tuhansia vuosia, ja se onkin tärkeä paikka monissa Australian alkuperäiskansojen tarinoissa ja lauluissa. Erityisen tärkeä se on arabanoille, jotka asuivat järven ympäristössä eurooppalaisten saapuessa Australiaan.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärvi on nimetty tutkimusmatkailija Edward John Eyren mukaan, joka näki järven ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1840. Alueelle alkoi 1880-luvun puolivälissä tulla uudisasukkaita, jotka alkoivat viljellä maata. Vaikka alue on kuivaa, siellä kulkee kuitenkin useita jokia. Lisäksi alueelta löytyy lähteitä ja lammikoita. Alueen karjankasvattajat ovat hyödyntäneet niitä, ja Eyrejärven lähellä sijaitseva Anna Creekin farmi on Australian suurin karjatila.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärvellä harrastetaan purjehtimista, ja Australiassa on perustettu jopa Eyrejärven purjehduskerho. Sillä on ollut 2010-luvulla kiistoja arabanoiden kanssa oikeuksista purjehtia järvellä. Kuivana kautena järven suolapannua on käytetty nopeusajoihin: Donald Campbell teki siellä nopeusajon maailmanennätyksen vuonna 1964.


title: Eyrejärvi

text: Eyrejärvelle ja sen ympäristöön perustettiin vuonna 1985 kansallispuisto, jonka pinta-ala on 13 523 neliökilometriä. Se tunnetaan nykyään Kati Thandan–Eyrejärven kansallispuistona ja itse järvi nimellä Kati Thanda. Alkuperäisasukkaiden nimi virallistettiin vuonna 2012.


title: Vitsebsk

text: Vitsebsk () eli Vitebsk (; ) on kaupunki Valko-Venäjän pohjoisosissa, lähellä Venäjän ja Latvian rajaa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2009 väestönlaskussa 347 928. Vitsebsk on Vitsebskin alueen (maakunnan) pääkaupunki ja Valko-Venäjän neljänneksi suurin kaupunki.


title: Vitsebsk

text: Kaupunki sijaitsee kohdassa, jossa kaupungille nimensä antanut, idästä saapuva, nykyään purona virtaava Vitbajoki laskee suureen Väinäjokeen. Vitsebsk kehittyi täällä sijainneen jokisataman ympärille. Ensimmäinen maininta kaupungista on vuodelta 1021, mutta sen virallinen perustamisvuosi on 974. 1100- ja 1200-luvuilla kaupunki oli pienen ruhtinaskunnan keskus, joka hyötyi Itämeren, Mustanmeren ja Välimeren välisestä kaupasta. Vuonna 1320 se liitettiin Liettuan suuriruhtinaskuntaan, josta tuli Puola-Liettua 1569.


title: Vitsebsk

text: Kaupunki liitettiin ensimmäisessä Puolan jaossa vuonna 1772 Venäjän keisarikuntaan. Kaupunki toimi keisarikunnan Vitebskin kuvernementin keskuksena ja rakennettiin uusklassiseen tyyliin. Se oli myös merkittävä juutalaisille sallittu kaupunki. Vuoden 1897 väestönlaskennan aikaan hieman yli puolet väestöstä oli äidinkieleltään juutalaisia (eli puhui jiddišiä tai vastaavaa).


title: Vitsebsk

text: Toisessa maailmansodassa suuri osa vanhaa kaupunkia vaurioitui vuosien 1941–1944 saksalaismiehityksen ja taistelujen tuloksena.


title: Vitsebsk

text: Vitsebskin kaupunki on maakuntahallinnon ohjauksessa Vitsebskin kaupunkipiirin kautta (). Kaupunkipiirissä asui 2009 väestönlaskun mukaan yhteensä 355 062 ihmistä. Vitsebskin kaupungin (347 928 as.) lisäksi kaupunkipiiriin kuuluu kaupungin pohjoispuolella sijaitseva Ruban kaupunkimainen taajama (7 134 as.).


title: Vitsebsk

text: Sisäisesti Vitsebskin kaupunki jakautuu kolmeen hallintopiiriin:


title: Vitsebsk

text: Vitsebskin kaupunkipiiriä ympäröi Vitsebskin piiri, erillinen maalaiskuntamainen 40 552 asukkaan hallintopiiri.


title: Vitsebsk

text: Vuodesta 1992 kaupungissa on järjestettu vuosittainen slaavilaisen musiikin festivaali "Slavjanski bazar v Vitebske".


title: Vitsebsk

text: Kaupunki tunnetaan myös taidemaalari Marc Chagallin syntymäkaupunkina. Kaupungissa on Chagallin kotimuseo ja taiteilijan nimeä kantava taidekeskus. Koska Chagall loi päätuotantonsa suurelta osin muualla kuin Valko-Venäjällä, museoiden anti on ennen kaikkea taidehistoriallinen. Vitsebsk oli Chagallin aikana yksi Neuvostoliiton avangarden keskuksia.


title: Vitsebsk

text: Vitsebskissä sijaitsee neljä valtiollista, ylempään korkeakoulututkintoon valmistavaa oppilaitosta: Vitsebskin P. Masherovin valtionyliopisto, Vitsebskin lääketieteellinen valtionyliopisto, Vitsebskin teknillinen valtionyliopisto ja Vitsebskin eläinlääketieteellinen valtionakatemia.


title: Jimmy Jam ja Terry Lewis

text: Jimmy Jam (oik. James Samuel ”Jimmy Jam” Harris III, s. 6. kesäkuuta 1959) ja Terry Steven Lewis (s. 21. marraskuuta 1956) ovat menestyksekäs yhdysvaltalainen musiikkituottaja- ja lauluntekijäkaksikko. He tutustuivat toisiinsa high schoolissa Minneapolisissa. He olivat 1980-luvulla osa The Time -yhtyettä, jonka levyt tuotti Prince. Kosketinsoittaja Jimmy Jam ja basisti Terry Lewis saivat potkut The Timesta, kun he myöhästyivät yhtyeen konsertista lumimyrskyn takia. Kaksikko sai kuitenkin menestystä tuottajina. He tuottivat Janet Jacksonin läpimurtolevyn "Control" (1986), joka aloitti pitkäaikaisen ja miljoonia myytyjä levyjä tuottaneen yhteistyön laulajan kanssa. Muita Jimmy Jamin ja Terry Lewisin tuottamia artisteja ovat olleet muun muassa Janetin veli Michael, Boyz II Men, Mary J. Blige, Mariah Carey ja Hikaru Utada.


title: Weimarinseisoja

text: Weimarinseisoja on liilanvärinen seisova lintukoira. Se on innokas metsästyskoira, joka seisoo riistaa ja noutaa vedestä. Sitä voidaan käyttää myös suurriistan metsästyksessä sekä vahti- ja palveluskoirana.


title: Weimarinseisoja

text: Weimareita kutsutaan myös ”harmaiksi aaveiksi” ("grey ghost") hopeanharmaan turkin ja aavemaisten meripihkan väristen silmien vuoksi. Näillä koirilla on myös taito liikkua äänettömästi ja nopeasti.


title: Weimarinseisoja

text: Kansainvälisen koiranjalostusliiton FCI:n rotumääritelmän mukaan weimarinseisoja on keskikokoinen tai suuri seisova lintukoira. Sen rakenteen tulee olla sulavalinjainen, lihaksikas, jäntevä ja työskentelyyn sopiva. Koiran tulee olla hieman säkäkorkeuttaan pidempi ja sukupuolileiman selkeä. Nahan pitäisi olla tiiviisti koiraa myötäilevä, ei kuitenkaan liian tiukka. Rotumääritelmän mukaan korkeus on uroksilla 59–70 cm ja nartuilla 57–65 cm; ihannekorkeus on uroksilla 62–67 cm ja nartuilla 59–63 cm. Urosten paino on noin 30–40 kg ja narttujen noin 25–30 kg.


title: Weimarinseisoja

text: Pään tulee olla sopusuhtainen runkoon verraten ja piirteiltään kuiva. Kuono-osan pitäisi olla hieman kalloa pidempi ja etenkin uroksilla voimakas sekä antaa sivusta katsottuna lähes kulmikas vaikutelma. Kuonon profiilin tulee olla suora tai hieman kupera. Otsapenger on vähäpiirteinen. Leukojen tulee olla vahvat, poskien lihaksikkaat, purennan täydellinen ja säännöllinen.


title: Weimarinseisoja

text: Kirsun pitäisi olla kookas ja ulottua sivusta katsottuna pidemmälle kuin alaleuan. Huulten tulee olla kohtalaisen syvät pienin huulitaskuin ja silmien pyöreät ja hiukan vinoasentoiset, silmäluomien tiiviit. Ihanneyksilön korvat ovat roikkuvat, kookkaat, pyöreähkökärkiset ja korkealle asettuneet. Kaulan tulee olla lihaksikas, kuiva, tarpeeksi pitkä, asennoltaan ryhdikäs, poikkileikkaukseltaan lähes pyöreä ja sivulta katsottaessa ylälinjasta kaareva. Liitoksen rintaan ja selkälinjaan tulee olla sulava.


title: Weimarinseisoja

text: Sään tulee erottua selkeänä, ja selän pitäisi olla suhteellisen pitkä, kiinteä ja lihaksikas. Koira ei saa olla takakorkea. Lantion tulee olla pitkä ja kohtalaisen viisto. Rintakehä on rotumääritelmän mukaan voimakas, riittävän syvä ja pitkä, ei liian leveä. Kylkiluut eivät saa olla tynnyrimäiset. Eturinnan tulee olla selkeä ja vatsaviivan loivasti nouseva. Vahva häntä kiinnittyy vastaaviin rotuihin verraten kohtalaisen alas. Sen asento on levossa laskeva, työskentelevällä tai tarkkaavaisella koiralla vaakasuuntainen tai korkeampi.


title: Weimarinseisoja

text: Raajojen tulee olla korkeat, jäntevät, yhdensuuntaiset ja suora-asentoiset, eikä etujalkojen asento saa olla leveä. Lapojen ja olkavarsien pitäisi olla pitkät, viistot ja voimakkaat. Tassujen tulee olla tiiviit ja vahvat kaartuvin varpain ja lujin päkiöin. Keskimmäiset varpaat ovat rotutyypillisesti pitkähköt. Takajaloissa ei tule olla kannuksia. Liikkeiden tulee olla kaikissa askellajeissa yhdensuuntaiset, matkaavoittavat ja joustavat. Laukan tulee olla pitkä ja matala, ravin suoraselkäinen. Peitsaus ei ole toivottavaa.


title: Weimarinseisoja

text: Lyhytkarvaisen weimarinseisoja karvan pitäisi olla lyhyttä, vastaaviin rotuihin verrattuna kuitenkin pitkähköä. Karvapeitteen tulee olla tiheä ja rungonmyötäinen. Niukka pohjavilla hyväksytään. Pitkäkarvaisen weimarinseisojan karva rotumääritelmän mukaan pehmeää ja pitkää (kyljissä 3–5 cm), rungonmyötäistä tai lievän laineikasta. Samettimainen karva korvien kärjissä sallitaan. Raajoissa on alaspäin lyhenevät hapsut, häntä on selkeän hapsukas. Varpaiden välit ovat karvaiset. Pohjavilla sallitaan. Tiheää pohjavillaa esiintyy satunnaisesti risteytystaustaisilla yksilöillä.


title: Weimarinseisoja

text: Väritykseltään weimarinseisojan tulee aina olla liila eli diluutti maksanruskea. Sinisiä eli diluutteja mustia syntyy joskus, mutta väritys ei ole rotumääritelmän hyväksymä. Rotumääritelmä kuvailee weimarinseisojan väritystä seuraavasti: hopea,- kauriin- tai hiirenharmaa tai niiden väliltä oleva sävy. Pää ja korvat usein hieman vaaleammat. Punertavankeltainen sävy on virhe, ruskeat merkit vakava virhe. Kirsu ja huulet lihanväriset, kynnet tumman tai vaalean harmaat, silmät pennulla taivaansiniset ja aikuisella koiralla vaalean tai tumman meripihkan väriset. Vain pienet valkoiset merkit rinnassa tai varpaissa sallitaan.


title: Weimarinseisoja

text: Weimarinseisojan tulee olla monipuolinen, helposti koulutettava ja innokas metsästyskoira. Sen hajuaistin pitäisi olla erinomainen ja etsintätyöskentelyn järjestelmällistä ja sinnikästä, ei kuitenkaan liian kiihkeää. Rotu on luonteeltaan terävä. Sen laukauksen jälkeinen metsästystyöskentely on erinomaista. Weimarinseisoja osoittaa riistan seisomalla, tarttuu ammuttuun riistaan ja noutaa vedestä. Vahtikoirana weimarinseisoja ei ole aggressiivinen. Weimarinseisoja leimautuu tyypillisesti yhteen ihmiseen tai perheeseen voimakkaasti ja on vieraita kohtaan pidättyvä. Rodulla on vahtimis- ja suojeluvietti.


title: Weimarinseisoja

text: Weimarinseisojia läheisesti muistuttavia koiria on 1600- ja 1700-lukujen maalauksissa. Rodun syntyä edeltäneestä varsinaisesta kasvatustoiminnasta varhaisin tieto on 1800-luvun alulta. Suurherttua Kaarle Augustin uskotaan tuoneen metsästysretkiltään harmaita metsästyskoiria Böömistä hallitsemaansa Thüringeniin. Hän asui Weimarin kaupungissa runsaasta riistastaan kuuluisan Erfurtin alueella. Weimarinseisojan edeltäjät soveltuivat älynsä, urheilullisuutensa ja lujan luonteensa ansiosta hyvin suurriistan metsästykseen. Kaarle August kehitti weimarinseisojan vain lähipiirinsä, hovinsa ja suosikkiensa käyttöön. Sittemmin rotua alkoivat kasvattaa pääasiassa metsästäjät ja riistanvartijat. Alun perin weimarinseisojassa oli runsaasti jälkikoiran ominaisuuksia, mutta metsästystapojen muututtua siihen alettiin risteyttää kanakoiria. Risteytysten käyttö jalostuksessa päättyi rodun virallistamiseen.


title: Weimarinseisoja

text: Saksan weimarinseisojakerho perustettiin Erfurtissa vuonna 1897. Edeltävänä vuonna oli aloitettu rodun suunnitelmallinen jalostus ja rotukirjan ylläpito. Ensimmäisen varsinaisen rotumääritelmän laativat yhteistyössä Saksan ja Itävallan weimarinseisojakerhot ja se otettiin käyttöön vuonna 1935.


title: Weimarinseisoja

text: Weimarinseisoja ei ole koskaan ollut kovin suosittu rotu. Eniten niitä on rekisteröity Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Australiassa. Suomeen ensimmäinen weimarinseisoja rekisteröitiin vuonna 1969 ja 2000-luvulla pentueita on syntynyt keskimäärin neljä vuodessa. Lyhytkarvaisen ja pitkäkarvaisen weimarinseisojan risteytys on sallittua ilman erityislupaa Ruotsissa ja Australiassa.


title: Weimarinseisoja

text: Weimarinseisojan kotimaassa Saksassa lyhytkarvaisen weimarinseisojan suosio on noussut 1990-luvulta 2000-luvulle kaksinkertaiseksi ja vuonna 2005 rekisteröitiin ennätysmäärä, 516 yksilöä. Pitkäkarvaisen muunnoksen suosio on pysynyt omalla tasollaan noin 150 rekisteröinnillä vuosittain.


title: Weimarinseisoja

text: Saksassa weimarinkoirajalostuksessa korostetaan koiran terveyttä ja erityisesti oikeanlaista rodunomaista luonnetta. Lisäksi koiran rakenteen ja karvanlaadun tulee olla arvioitu ja arvosanaltaan vähintään hyvä. Weimarinseisoja on toistaiseksi ainoa saksalainen metsästyskoirarotu, jonka luonne testataan erillisenä osa-alueena rotukohtaisella luonnetestillä ja metsästyskokeissa. Suunnitellun pentueen sukutaulussa ei saa esiintyä samoja yksilöitä tai niiden täyssisaruksia kolmessa ensimmäisessä polvessa; neljännessä polvessa saa esiintyä sama yksilö tai sen täyssisarus vain kaksi kertaa. Lisäksi sukusiitosta torjutaan rajoituksella, joka sallii uroksen käytön kahden vuoden aikana korkeintaan viiden pentueen isänä. Jalostukseen käytettävistä koirista kerätään verinäyte rodun DNA-pankkiin. Lonkkakuvauksen tuloksen on oltava jalostuskoirilla B2 tai parempi.


title: Weimarinseisoja

text: Weimarinseisoja on älykäs ja innokas metsästyskoira, joka soveltuu myös suurriistan metsästykseen. Sen haku on verrattain rauhallista ja suppeaa. Metsästyksen lisäksi weimarinseisojaa on käytetty myös poliisikoirana ja pelastuskoirana. Rodulla on vahti- ja suojelutaipumus.


title: Weimarinseisoja

text: Weimarinseisoja kuuluu kansalliseen PEVISA-ohjelmaan lonkkaniveldysplasian (HD) osalta. Rekisteröitävien pentujen vanhemmilla on oltava lonkkakuvauslausunnot ja 1. heinäkuuta 2010 alkaen jalostukseen hyväksytään ainoastaan yksilöt, joiden lonkka-arvo on C tai parempi. Korkeampien tulosten suosimista toivotaan. Suomalaisen weimarinseisojakannan HD-tilanne on vuosina 1995-2009 heikentynyt. Vuosina 2005–2009 kuvatuista suomalaisyksilöistä C–E-tuloksen oli saanut 28,1 prosenttia 72 tutkitusta koirasta, mikä on yli kaksinkertainen osuus verrattuna vuosien 1995–1999 tuloksiin (12,5 prosenttia C–E-tuloksia 16 koirasta). Suurempien weimarinseisojapopulaatioiden maissa Saksassa ja Ruotsissa vastaavien tulosten esiintyvyys on sen sijaan samana ajanjaksona selvästi vähentynyt.


title: Maan ydin

text: Maan ydin on Maan osa, joka sijaitsee syvällä sen keskipisteen ympärillä: Maan pinnan ja keskipisteen välisestä pallon säteestä on ydintä noin 55 %.


title: Maan ydin

text: Ytimen aine on pääasiassa rautaa. Ydin on kaksikerroksinen: ulkoydin on nestemäisessä olomuodossa ja sisäydin (30–40 % ydinpallon säteestä) on kiinteää. Ytimen lämpötila on sisäytimen ulkopinnalla noin 4 300 celsiusastetta.


title: Maan ydin

text: Ulkoytimen nestemäisen raudan virtaus aiheuttaa Maan magneettikentän.


title: Maan ydin

text: Ytimen länsiosa ja itäosa ovat erilaisia.


title: Holm (kaupunki)

text: Holm () on kaupunki, kaupunkikunta ja Holmin piirin hallinnollinen keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Lovatjoen varrella 201 kilometriä Novgorodista etelään. Kaupungissa on 3 800 asukasta (vuonna 2010).


title: Holm (kaupunki)

text: Holmin kunnan pinta-ala on 8,65 neliökilometriä. Se rajoittuu piirin kaikkiin kolmeen maalaiskuntaan. Pinta-alasta 39,2 % on teollisuusaluetta, 24,4 % luonnonaluetta ja 17,3 % asuinaluetta ja julkisia rakennuksia.


title: Holm (kaupunki)

text: Kaupunki sijaitsee Ilmajärven alankoon kuuluvassa Lovatin jokilaaksossa. Sen alueella Lovatiin laskevat Kunja ja Bolšoi Tuder -joet. Hyötykaivannaisiin kuuluvat karbonaattimineraalit, savi ja turve. Lovatin rannalla on kasvitieteellinen puutarha ja Bolšoi Tuderilla luonnonmuistomerkkinä suojeltu vesiputous.


title: Holm (kaupunki)

text: Seudun ilmasto on lauhkean mannermainen. Tammikuun keskilämpötila on –8,1 °C ja heinäkuun keskilämpötila 17,3 °C. Vuotuinen sademäärä on 653 millimetriä.


title: Holm (kaupunki)

text: Holm esiintyy historiallisissa asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1471. 1500-luvun alussa se mainittiin kaupunkina, mutta myöhemmin siitä käytettiin nimitystä "posad" (’esikaupunki, kauppala’). Liettualaiset polttivat ja ryöstivät Holmin vuosien 1580–1581 sodassa ja 1600-luvun alussa sitä hävittivät puolalaiset ja ruotsalaiset. Vuonna 1777 Holmista tuli kaupunki ja Pihkovan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 5 900 ja kihlakunnassa 88 200 asukasta.


title: Holm (kaupunki)

text: Venäjän vallankumouksen jälkeen Holmiin syntyi teollisuutta. Vuonna 1927 siitä tuli hallintopiirin keskus. Piiri kuului aluksi Leningradin, Velikije Lukin ja Pihkovan alueisiin. Toisen maailmansodan aikana seudulla käytiin ankaria taisteluja, joissa kaupunki tuhoutui täysin.


title: Holm (kaupunki)

text: Holmin kautta kulkee Šimskin ja Nevelin välinen asfaltoitu maantie, josta haarautuvat tiet Marjovoon ja Demjanskiin sekä Morhovoon. Kaupungista on linja-autoyhteydet Staraja Russaan, Loknjaan, Novgorodiin ja Pietariin. Kaupungin sisällä ei ole joukkoliikennettä. Lähimmät rautatieasemat ovat 80 kilometrin päässä Staraja Russassa ja 85 kilometrin päässä Loknjassa.


title: Holm (kaupunki)

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat hallinto (22,1 % vuonna 2009), koulutus (18,5 %), jalostus (10,8 %) ja sosiaalipalvelut (10,5 %). Keskeiset teollisuudenalat ovat puunhankinta ja -jalostus. 26 % työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella ja 28 % työikäisistä ei käy ansiotöissä (vuonna 2009).


title: Holm (kaupunki)

text: Kaupungissa toimii kaksi lastentarhaa, keskikoulu, Staraja Russan ammatikoulun haaraosasto, lasten taidekoulu ja harrastuskeskus. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kansantaiteen talo, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Terveyspalveluihin kuuluu piirin keskussairaala poliklinikkoineen ja ensiapuasemineen.


title: Holm (kaupunki)

text: Jyrkkärantaiset Lovat ja Kunja jakavat Holmin kolmeen osaan. Sen keskuksen muodostaa pääkatu Oktjabrskaja ja vuoden 1778 asemakaavaan perustuva keskusaukio. Keskusaukion ja Lovatin välissä on puisto ja sen eteläpuolella uimaranta.


title: Holm (kaupunki)

text: Kaupunki koostuu etupäässä matalista puisista asuintaloista, joista valtaosa on kunnan omistuksessa. Asumismukavuus on heikko. Vesijohtoverkko kattaa vain 39 % asuinpinta-alasta, keskuslämmitys 5 % ja viemäriverkko 4 %.


title: Holm (kaupunki)

text: Lovatin rannalla Kunjajoen suussa on 900–1400-lukujen muinaislinnan jäännökset. Harvoja säilyneitä vanhoja rakennuksia on 1800-luvulta peräisin oleva Osinovskin kauppiastalo. Kaupungissa on useita toisen maailmansodan muistomerkkejä. Sodassa tuhoutuneiden kirkkojen tilalle avattiin vuonna 2003 Tihvinän Jumalanäidin ikonin kirkko. Bulgarialaiset ovat lahjoittaneet vuosien 1877–1878 Turkin sotaan osallistuneen everstiluutnantti Pavel Kalitinin patsaan.


title: Jon Drummond

text: Jonathan A. ”Jon” Drummond (s. 9. syyskuuta 1968 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka voitti kultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa kesäolympialaisissa 2000.


title: Jon Drummond

text: Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993 Drummond juoksi Yhdysvaltain 4 × 100 metrin viestijoukkueessa, joka voitti kultaa ajalla 37,48. Välierissä joukkue sivusi maailmanennätystä 37,40.


title: Jon Drummond

text: Drummond oli voittamassa hopeaa 4 × 100 metrin juoksussa Atlantan olympialaisissa vuonna 1996 ja hän ylsi välieriin 100 metrin juoksussa. Seuraavana vuonna 1997 Ateenan maailmanmestaruuskilpailuissa Drummond oli seitsemäs 200 metrin juoksussa. Sevillan maailmanmestaruuskilpailuissa 1999 Drummond voitti 4 × 100 metrin juoksussa maailmanmestaruuden.


title: Jon Drummond

text: Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000 Drummond oli voittamassa olympiakultaa 4 × 100 metrin juoksussa ja 100 metrillä hän sijoittui viidenneksi.


title: Jon Drummond

text: Pariisin MM-kilpailuissa 2003 Drummond hylättiin 100 metrin juoksun puolivälierissä varaslähdön vuoksi. Drummond ei hyväksynyt tuomiotaan vaan vastusti sitä näkyvästi. Drummond heittäytyi radalle makaamaan pitkäksi aikaa ja lopulta kyseinen juoksuerä siirrettiin myöhemmäksi kunnes tuomaristo tekisi päätöksensä. Kun erä viimeinkin juostiin, ei Drummond ollut mukana. Samassa erässä hylättiin niin ikään varaslähdön vuoksi Asafa Powell.


title: Jon Drummond

text: Drummond voitti universiadeissa kultaa 200 metrillä Sheffieldissä 1991.


title: Jon Drummond

text: Urheilu-uransa jälkeen Drummond on toiminut pikajuoksuvalmentajana. Vuosina 2012–2013 hän valmensi Tyson Gayta, joka jäi kesällä 2013 kiinni dopingin käytöstä. Joulukuussa 2014 Drummond sai kahdeksan vuoden urheilun toimintakiellon dopingrikkomuksista. Hän oli muun muassa välittänyt dopingaineita ja avustanut niiden käytössä.


title: Palkka

text: Palkka on työnantajan työntekijälle työn tekemisestä maksama, tyypillisesti rahallinen korvaus.


title: Palkka

text: Rahapalkan ohella tai sen sijaan voidaan palkkaa maksaa mm. luontoisetuna. Tällöin työntekijä saa esimerkiksi puhelin-, ateria-, asunto- tai autoedun. Palkkaa saatetaan maksaa myös osakkeina tai optioina.


title: Palkka

text: Bruttopalkka on palkka, josta ei ole vähennetty veroja tai muita maksuja. Kun ne vähennetään bruttopalkasta, saadaan nettopalkka.


title: Palkka

text: Palkka määräytyy työntekijän ja työnantajan välisen sopimuksen mukaan, jonka vähimmäisehdot määrää Suomessa työehtosopimus (TES). Aikapalkkaa maksetaan työhön käytetyn ajan perusteella, esimerkiksi viikko-, kuukausi- tai tuntipalkkana. Urakkapalkaksi kutsutaan työn tulosten perusteella maksettua palkkaa.


title: Palkka

text: YK:n Ihmisoikeusjulistuksen mukaan jokaisella työntekijällä on oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka takaa työntekijälle ja hänen perheelleen ihmisarvon mukaisen toimeentulon.


title: Palkka

text: Suomessa palkka on työsopimuslain mukaan maksettava pankkitilille (ns. palkka pankkiin -järjestelmä). Käteisenä palkan saa maksaa enää vain pakottavasta syystä. Päivää, jolloin rahan on oltava tilillä, kutsutaan yleisesti "palkkapäiväksi" tai "tilipäiväksi". Mikäli palkanmaksupäivä osuu pyhäpäiväksi, maksetaan palkka yleensä pyhäpäivää edeltävänä arkipäivänä.


title: Palkka

text: Suomen verotuksessa käsite palkka kattaa rahapalkan lisäksi eräitä muita palkanluontoisia eriä. Tällaisia ovat työ- tai virkasuhteessa saadut palkkiot, etuudet ja korvaukset. Palkkaa ovat myös luontoisedut, erilaiset palkanlisät, joulurahat, tantieemit, bonukset ja veronalaiset henkilökuntaedut.


title: Palkka

text: Työ- tai virkasuhteen olemassaolo ei ole välttämätön edellytys suorituksen verottamiselle palkkana. Tietyissä tilanteissa palkaksi katsotaan eräät palkkiot ja korvaukset sekä avoimen yhtiön yhtiömiehen nostama palkka.


title: Palkka

text: Myös vaihtotyö katsotaan palkaksi, vaikka rahapalkkaa ei maksettaisikaan. Tällöin osapuolet ovat sopineet, että he tekevät työtä vastavuoroisesti toinen toisilleen.


title: Palkka

text: Palkka on työntekijälle keskeinen tulonlähde ja samalla se on työnantajalle merkittävä menoerä osana työvoimakustannuksia.


title: Palkka

text:
Metalliteollisuudessa työvoimakustannukset muodostuvat
Työnantajan työvoimakustannus on noin 1,66 kertaa työajan tuntipalkka. 27 euron työvoimakustannuksissa on 16 euroa tuntipalkkaa ja 11 euroa muita työvoimakustannuksia.


title: Palkka

text: Työpaikkaa vaihtaessa oikeaa palkkatason voi katsastaa netistä. Esimerkiksi Payscale-, Wageindicator- tai Palkkalaskuri-palveluissa voi vertailla omaa palkkaansa vastaavaa työtä tekevien palkkaan. Tiedot perustuvat vertailujen yhteydessä ilmoitettuun omiin tietoihin. Palkkatietopalvelut antaa alan realistisen palkkatason, kun työehtosopimuksiin on kirjattu minimi .


title: Palkka

text: Vuonna 2011 kokoaikaisen palkansaajan keskipalkka oli 3 111 euroa kuussa ja mediaani 2 776, tuntiansioina 18,35 ja 16,17.


title: Palkka

text: Palkka vaihtelee suuresti muun muassa työtehtävän mukaan. Suomessa kaikkien palkansaajien keskiansio vuonna 2009 oli noin 2 964 euroa kuukaudessa. Palkkoja nostetaan usein vuosittain inflaation vastapainoksi.


title: Palkka

text:
Vuonna 2007 työntekijän tuottavuus oli 35 €/tunti..
Suomessa reaaliansiot kasvoivat kolminkertaisiksi vuosina 1960–2010.


title: Palkka

text: Palkat nousivat reaalisesti (eli hintoihin verrattuna) 3,5 % vuodessa 1960-luvulla, 1,8 % vuodessa 1970-luvulla, 2,3 % vuodessa 1980-luvulla, 1,3 % vuodessa 1990-luvulla ja 2,2 % vuodessa 2000-luvulla.


title: Palkka

text: Palkkatietämyksellä tarkoitetaan sitä, että yksilö tuntee palkan määräytymisperusteet ja ymmärtää, miten oma työsuoritus vaikuttaa palkkaukseen. Aalto-yliopiston tutkimuksen mukaan harva Suomessa ymmärtää, miten voisi vaikuttaa omaan palkkaansa tai miksi ylipäätään saa sellaista palkkaa kuin saa. Jopa puolet vastaajista ei tutkimuksessa tiennyt, miten heidän suorituksensa vaikuttaa heidän palkkaansa. Joka toisella ei myöskään ollut käsitystä, miten heidän on toimittava, jotta he voisivat saada palkankorotuksen. Palkkatietämys on parempi, jos palkka-asioita ei organisaatiossa salailla, vaan niistä viestitään avoimesti – esim. tiedot palkkatasojen määrittelyistä ovat kirjallisesti saatavilla.