title: Vandaalisota

text: Belisarius marssitti samaan aikaan armeijaansa kohti Karthagoa. Hän antoi 300 bucellariusta "optionsa" Johannes Armenialaisen komentoon. Tämä oli optiona vastuussa Belisariuksen palveluskunnan raha-asioista mutta toimi myös sotilaskomentajana. Johannes sai tehtäväkseen kulkea pari kilometriä pääjoukon edellä ja raportoida vihollisen liikkeistä, ja 600 hunnin piti vartioida samalla tavoin armeijan vasenta sivustaa. Belisarius piti parhaat osastonsa jälkijoukossa siltä varalta, että Gelimerin armeija hyökkäisi etelästä heitä vastaan, ja laivaston piti seurata armeijaa merellä. Roomalaiset marssivat Syllectumiin, missä asukkaat ilmoittivat tukevansa Belisariusta. Armeija marssi noin 14 kilometriä päivässä, ja sen kohtaamat kaupungit antoivat tukensa Belisariukselle. Joukot marssivat Leptis Minorin kaupungin läpi Hadrumetumiin ja sieltä edelleen Grasseen, josta oli Karthagoon 64 kilometriä ja jossa Gelimerin lähettämät etummaiset joukot ottivat yhteen Belisariuksen armeijan jälkijoukkojen kanssa. Lyhyen kahakan jälkeen molemmat osapuolet vetäytyivät leireihinsä. Belisarius kohtasi nyt matkan vaarallisimman osan: Karthagoon vievä tie jatkui sisämaahan, mutta rannikko kaartoi pohjoiseen muodostaen Cap Bonin niemen, ja laivasto joutui purjehtimaan niemen ympäri Belisariuksen näkymättömiin. Belisarius antoi prefekti Arkhelaokselle ja laivaston päällikölle Kalonymokselle ohjeen suunnata kohti Karthagoa mutta pysytellä ainakin 35 kilometrin päässä. Sitten hän johti joukkonsa kohti Karthagon tien kymmenen mailin kiveä (Ad Decimum).


title: Vandaalisota

text: Belisarius pystytti leirin 6 kilometrin päähän Ad Decimumista 13. syyskuuta ja lähetti Johanneksen joukot edelle, samalla kun hunnit turvasivat yhä vasenta sivustaa. Jalkaväen Belisarius sijoitti puolustusasemiin leiriin, minne hän jätti Antoninan ja kuormaston, ja lähti ratsuväen kanssa tiedustelemaan vihollisen sijaintia ja vahvuuksia. Samalla hän lähetti foederatus-joukot ottamaan yhteyttä Johannekseen. Belisarius ei aikonut taistella tässä vaiheessa. Gelimer puolestaan oli lähettänyt sukulaisensa Gibamunduksen turvaamaan Karthagon, mutta hunnit kohtasivat Gibamunduksen osaston, kukistivat sen ja surmasivat Gibamunduksen. Gelimer ja Ammatas eivät onnistuneet ajoittamaan hyökkäyksiään oikein. Johannes kohtasi Ammataksen joukkojen kolonnan kärjen, ja Ammatas sai surmansa ja hänen joukkonsa pakenivat. Foederatus-joukotkin saapuivat pian paikalle ja ottivat yhteen Gelimerin joukkojen kanssa. Gelimer ajoi ne pakoon, mutta pysähtyi haudatakseen veljensä Ammataksen ruumiin. Sillä aikaa Belisarius saapui paikalle, käytti vandaalien sekaannusta hyväkseen ja kukisti Gelimerin osaston. Ad Decimumin taistelu oli päättynyt Belisariuksen voittoon.


title: Vandaalisota

text: Ad Decimumin taistelun jälkeen Gelimer pakeni länteen kohti Bulla Regian tasankoa ja Numidian rajaa. Belisariuksen armeija järjestäytyi uudelleen ja lähti etenemään kohti Karthagoa, jonne se saapui 14. syyskuuta. Oli kuitenkin jo ilta, ja Belisarius pelkäsi väijytystä, vaikka portit olivat auki ja kaupunki oli valaistu. Hän halusi myös pitää miehiään silmällä, jotta he eivät ryhtyisi ryöstelemään. Samaan aikaan laivasto oli purjehtinut Cap Bonin ympäri. Kuultuaan Belisariuksen voitosta laivaston päälliköt päättivät lähestyä Karthagoa ja ankkuroituivat Stagnumiin, seitsemän kilometrin päähän. Kalonymos kokosi joukon merimiehiä ja antoi heidän ryöstellä lähistön kauppiaiden omaisuutta, Belisariuksen käskyistä piittaamatta. Syyskuun 15. päivän aamuna Belisarius ryhmitti joukkonsa taistelumuotoon ja muistutti yhä, ettei asukkaita saanut vahingoittaa. Sitten joukot marssivat Karthagoon, missä asukkaat toivottivat roomalaiset tervetulleiksi. Belisarius ja hänen upseerinsa söivät voittonsa kunniaksi Gelimerin palatsissa juhla-aterian, jonka vandaalit olivat valmistelleet omia voitonjuhliaan varten. Belisariuksen joukot käyttäytyivät hyvin asukkaita kohtaan, ja tämä sai suurimman osan heistä tukemaan valloittajia. Kauppiaat tosin valittivat Belisariukselle Kalonymoksen toimista, ja Prokopioksen mukaan Kalonymos lupasikin palauttaa varastetut tavarat mutta ei koskaan täyttänyt lupaustaan. Kauppiaat onnistuttiin kuitenkin rauhoittamaan. Jotkut vandaalit olivat paenneet kaupungin temppeliin mutta tulivat ulos saatuaan lupauksen, ettei heitä vahingoitettaisi.


title: Vandaalisota

text: Belisarius päätti vahvistaa Karthagon puolustusta vandaalien hyökkäyksen varalta, teetti kaivantoja kaupungin ulkopuolelle ja korjautti muurit. Seuraavien viikkojen ajan Belisarius pysyi Karthagossa seuraamassa linnoitustöiden edistymistä. Samoihin aikoihin Tzazon oli kukistanut Godaksen kapinan, ja koska hän ei tiennyt Karthagon valloituksesta, hänen lähettinsä tulivat kaupunkiin kertomaan voitosta. Belisariuksen joukot vangitsivat heidät. Kyrillos oli myös palannut Karthagoon, ja hänen miehensä olivat tervetullut vahvistus Belisariuksen joukoille. Gelimer oli lähettänyt miehiä visigoottien kuningas Theudiksen luo ehdottamaan liittoa. He olivat kuitenkin matkanneet hyvin hitaasti, ja Theudis, joka oli jo saanut tietää Karthagon valloituksesta, torjui liittoutumisehdotuksen. Gelimerin lähetit palasivat Karthagoon, ja Belisariuksen joukot vangitsivat heidätkin. Belisarius oli näin saanut hyvät tiedot Välimeren tapahtumista. Samaan aikaan Gelimer odotti turhaan tietoja läheteistään ja Tzazonista. Jotkut mauripäälliköt olivat liittoutuneet Gelimerin kanssa, mutta useimmat lupasivat auttaa Belisariusta taistelussa vandaaleja vastaan. Belisarius lähetti heille lahjoja, mutta maurit eivät kuitenkaan osallistuneet taisteluihin vaan pysyttelivät niistä sivussa.


title: Vandaalisota

text: Samaan aikaan kun Belisariuksen joukot korjasivat Karthagon muureja, Gelimer ei jäänyt toimettomaksi. Hän jakoi Bulla Regian tasangon asukkaille rahaa ja yritti saada heidät tukemaan vandaaleja, ja hän lupasi myös palkkion jokaisesta tapetusta roomalaisesta. Gelimeriin liittyivät pian hänen maurilaiset liittolaisensa, joiden lukumäärä tosin oli vähäinen. Hän kutsui myös Tzazonin takaisin Sardiniasta, ja tämän joukot saapuivat ehkä lokakuun puolivälissä. Gelimer päätti marssia Karthagoa vastaan ja houkutella Belisariuksen taistelemaan kaupungin ulkopuolella. Vandaalit olisivat voineet vielä voittaa yhden, ratkaisevan taistelun, mutta heillä ei olisi mahdollisuuksia, jos sota pitkittyisi. Gelimer tuhosi osan Karthagoon johtaneesta akveduktista ja leiriytyi kaupungin lähelle.


title: Vandaalisota

text: Gelimer odotti leirissään ja toivoi, että alueen asukkaat tai Belisariuksen armeijan areiolaiset joukot vaihtaisivat puolta. Hän neuvotteli myös hunnien kanssa, jotka olivat tyytymättömiä palvelukseen roomalaisten riveissä. Belisarius puolestaan vältti taistelua ja odotti, että kaupungit muurit olisi korjattu kokonaan. Hän pysyi valppaana petoksen varalta ja antoi seivästää erään karthagolaisen, joka oli liittynyt vandaalien palvelukseen. Se sai kaikki puolenvaihtoa suunnitelleet karthagolaiset perumaan aikeensa. Belisarius lupasi hunneille, että sodan jälkeen heidän annettaisiin palata kotiinsa ryöstösaaliin kanssa. Hunnit pysyivätkin toistaiseksi Belisariuksen puolella mutta päättivät kuitenkin odottaa, kumpi osapuoli selviytyisi todennäköisemmin voittajana.


title: Vandaalisota

text: Vasta kun linnoitustyöt oli saatu päätökseen, Belisarius päätti marssia Gelimeriä vastaan. Hän lähetti ratsuväen edelle Johannes Armenialaisen komennossa, 500:aa miestä lukuun ottamatta, ja lähti perään jalkaväen ja lopun ratsuväen kanssa seuraavana päivänä. Johannes löysi vandaalien armeijan Trikamaronista, noin 30 kilometrin päässä Karthagosta. Ratkaisevassa Trikamaronin taistelussa joulukuussa 533 Belisarius voitti vandaalit, surmasi Tzazonin ja valtasi vandaalien toiseksi suurimman kaupungin Hippo Regiuksen. Prokopioksen mukaan roomalaiset menettivät taistelussa 50 miestä ja vandaalit 800. Johannes ajoi Gelimeriä takaa viisi päivää, mutta sai sitten surmansa metsästysonnettomuudessa. Hippo Regiuksessa roomalaiset saivat haltuunsa Gelimerin henkilökohtaisen omaisuuden. Belisarius riisui vangitut vandaalit aseista ja lähetti heidät Karthagoon. Hän lähetti myös joukkoja erään Cyrilluksen komennossa valtaamaan Sardinian ja Korsikan. Lisää joukkoja lähetettiin Mauretaniaan, Etelä-Hispaniaan ja Baleaareille. Roomalaiset yrittivät myös vallata Sisiliassa sijaitsevan Lilybaionin, jonka he väittivät olleen vandaalien hallussa, mutta luopuivat aikeistaan, kun gootit vastustivat suunnitelmaa.


title: Vandaalisota

text: Hävittyään taistelun Gelimer pakeni Numidiaan Hippo Regiuksen kaupunkiin ja sieltä maurien muinaiseen kaupunkiin Medeukseen, joka sijaitsi Papuavuoren rinteillä. Kaupungin asukkaat olivat Gelimerin liittolaisia ja valmiina kestämään piiritystä. Belisarius lähetti herulijohtaja Pharaksen 400 miehen kanssa saartamaan Medeuksen ja suuntasi itse Hippo Regiukseen.


title: Vandaalisota

text: Gelimer oli antanut sihteerilleen Bonifatiukselle ohjeen, että vandaalien valtion kassa pitäisi lastata laivoihin Hippo Regiuksessa ja viedä tappion uhatessa visigoottien kuninkaan Theudiksen luo. Bonifatius lähtikin purjehtimaan kohti Espanjaa, mutta epäsuotuisat tuulet ajoivat laivat takaisin ja myrsky sulki ne satamaan. Bonifatius lähetti miehiä Belisariuksen luo kertomaan, että valtion kassa oli hänellä, mutta kielsi paljastamasta sen tarkkaa sijaintia, kunnes saisi takeet omasta turvallisuudestaan. Belisarius hyväksyi ehdotuksen, ja Bonifatius päästettiin vapaaksi ja hänen sallittiin pitää omaisuutensa. Roomalaiset saivat kassan haltuunsa, mutta Prokopioksen mukaan Bonifatius varasti siitä suuren osan.


title: Vandaalisota

text: Kun Medeuksen piiritystä oli jatkunut monta viikkoa, Pharas kävi kärsimättömäksi ja johdatti miehensä hyökkäykseen kaupunkia vastaan. Reitin jyrkkyyden ja puolustajien valppauden takia hyökkäys kuitenkin epäonnistui ja Pharas menetti 110 miestä. Osoittautui, että Pharas ei pystynyt valtaamaan kaupunkia eikä Gelimer pakenemaan sieltä. Pharas yritti suostutella Gelimeriä antautumaan ja lupasi, että häntä kohdeltaisiin kuninkaan arvoisesti. Gelimer kuitenkin kieltäytyi, ja Prokopioksen mukaan hän pyysi vain saada leipää, pesusienen, leipää ja lyyran. Viestintuoja selitti, että Gelimer ei ollut syönyt leipää aikoihin ja pesusieni oli hänen silmiensä pesemistä varten. Lyyraa taas tarvittiin soittamaan suruvirttä, jonka Gelimer oli säveltänyt epäonnensa vuoksi. Pharas täytti Gelimerin pyynnön mutta ei kuitenkaan hellittänyt piiritystä, ja lopulta vaikean talven jälkeen ja nälkäkuoleman uhatessa Gelimer antautui vuoden 534 maaliskuun lopulla.


title: Vandaalisota

text: Gelimer vietiin Belisariuksen eteen Karthagoon. Prokopioksen mukaan Gelimer nauroi hillittömästi, niin että jotkut pitivät häntä hulluna. Hänen ystävänsä kuitenkin selittivät, että hän oli aivan järjissään ja vain nauroi kurjaa onneaan, kun hän oli ensin saanut kuninkaallisen syntyperän ja suuren omaisuuden, mutta menettänyt lopulta kaiken.


title: Vandaalisota

text: Sodassa häviö merkitsi vandaalien kuningaskunnan loppua. Kun Belisarius jatkoi vallattujen provinssien uudelleenjärjestelyä, eräät hänen upseereistaan alkoivat juonitella ja yrittivät syrjäyttää hänet. Juonittelijat käskivät kahden lähetin mennä keisari Justinianuksen puheille ja väittää, että Belisarius aikoi nousta kapinaan ja ryhtyä vandaalien kuninkaaksi. Belisariuksen onneksi toinen läheteistä vangittiin, joten hän sai tietää juonittelusta. Keisari päätti koetella Belisariuksen uskollisuutta ja antoi hänelle mahdollisuuden valita: hän voisi joko jäädä Afrikkaan tai palata Konstantinopoliin ja ilmoittautua keisarille. Todistaakseen uskollisuutensa Belisarius päätti palata.


title: Vandaalisota

text: Prokopios väittää "Salatussa historiassaan" (tunnetaan myös nimellä "Anekdota"), jonka hän kirjoitti hyökkäykseksi keisari Justinianusta vastaan, että keisari syytti Belisariusta maanpetoksesta ja kutsui tämän Konstantinopoliin vastaamaan syytteisiin. Tämä on kuitenkin vain panettelua. Justinianus ei koskaan syyttänyt Belisariusta petoksesta.


title: Vandaalisota

text: Ennen kuin Belisarius ehti lähteä Pohjois-Afrikasta, maurit nousivat kapinaan roomalaisia vastaan. He olivat pysyneet rauhallisina lähinnä siksi, koska pelkäsivät Belisariusta, mutta nyt he saivat tietää tämän olevan lähdössä. Belisarius ei voinut jäädä kukistamaan maureja, sillä pienikin viivästys saatettaisiin tulkita kapinaksi keisaria vastaan. Siksi Belisarius jätti suurimman osan bucellariuksistaan alaisensa Solomonin komentoon ja käski tätä kukistamaan maurit. Itse hän matkasi Konstantinopoliin vangittujen vandaalien ja ryöstösaaliin kanssa.


title: Vandaalisota

text: Konstantinopolissa Belisarius otettiin vastaan sankarina. Sotaretkeä pidettiin menestyksekkäänä, ja keisari myönsi Belisariukselle triumfin ja konsulin arvon. Triumfi ei kuitenkaan noudattanut perinteisiä tapoja, vaan Belisarius käveli triumfikulkueen kärjessä Konstantinopolin läpi mukanaan Gelimer, muut vangit ja ryöstösaalis. Kulkue päättyi hippodromille, missä Belisarius ja Gelimer heittäytyivät maahan Justinianuksen ja keisarinna Theodoran eteen. Belisarius sai myös kunnian pitää toisen, konsulin triumfin. Vandaalisoturit kantoivat häntä konsulin tuolissa kaupungin halki, ja hän jakoi kansalle sodasta saatuja voittoja.


title: Vandaalisota

text: Roomalaiset saivat sotasaaliina muun muassa aarteita, jotka Titus oli ryöstänyt Jerusalemista vuonna 70. Vandaalit olivat puolestaan ryöstäneet ne Roomasta, mutta nyt ne lähetettiin takaisin Jerusalemin kirkkoihin. 2 000 vandaalisoturia pestattiin Itä-Rooman palvelukseen. Heidät järjestettiin viiteen 400 miehen joukko-osastoon, "Vandali Justiniani" (”Justinianuksen vandaalit”), ja lähetettiin Persian vastaiselle rajalle. Justinianus antoi Gelimerille Galatiasta maatilan, missä hän asui sukulaisineen kuolemaansa saakka.


title: Vandaalisota

text: Vallatusta Pohjois-Afrikan alueesta muodostettiin vuonna 534 African pretoriaaniprefektuuri, jonka ensimmäiseksi pretoriaaniprefektiksi ja sotilaskomentajaksi nimitettiin Solomon. Vaikka vandaalit oli lyöty, Itä-Rooman joukot kävivät Pohjois-Afrikassa pitkään sotaa maureja vastaan. Belisarius palasi Pohjois-Afrikkaan vuonna 536 kukistamaan armeijassa noussutta kapinaa. Solomon kuoli maureja vastaan käydyssä taistelussa vuonna 544, ja hänen seuraajakseen tuli hänen veljenpoikansa Sergius, joka osoittautui kuitenkin kyvyttömäksi ja epäsuosituksi. Justinianus lähetti provinssiin pätevän sotapäällikön Johannes Troglitan, joka kukisti maurit Caton kenttien taistelussa vuonna 548, minkä jälkeen rauha palasi joksikin aikaa alueelle. Taistelut jatkuivat kuitenkin vielä 570- ja 580-luvuilla. Vuonna 578 keisari Tiberius II Constantinus nimitti African magister militumiksi Gennadiuksen, joka surmasi maurien päällikön ja vahvisti alueen linnoituksia. Keisari Maurikioksen 500-luvun lopulla suorittamien uudistusten jälkeen provinssi oli suhteellisen rauhallinen ja kukoistava. Vuonna 698 arabit valloittivat Karthagon ja itäroomalaiset menettivät Pohjois-Afrikan provinssinsa.


title: Vandaalisota

text: Aikalaishistorioitsija Prokopios Caesarealaisen pääteos "Justinianuksen sotien historia" (nimi vaihtelee eri käsikirjoituksissa) on tärkein lähde vandaalisodasta. Teos koostuu kahdeksasta kirjasta, joista 3. ja 4. käsittelevät vandaalisotaa. Prokopios alkoi luultavasti kirjoittaa teosta vuonna 540 ja sai sen valmiiksi 550-luvun alussa. Prokopios oli Belisariuksen lainopillinen avustaja ja sihteeri, ja hän oli itse mukana sotaretkellä Pohjois-Afrikassa.


title: Liero

text: Liero on Joose Riekkisen ohjelmoima ammuntapeli, joka julkaistiin MS-DOS-käyttöjärjestelmälle vuonna 1998. Peli perustuu vuotta aiemmin julkaistuun "MoleZ"-peliin.


title: Liero

text: "Liero"n kehitys päättyi, koska pelin kehittäjän kiintolevy rikkoutui, eikä pelin lähdekoodeista ollut varmuuskopioita.


title: Liero

text: Peliä kuvataan usein reaaliaikaiseksi "Wormsiksi" tai kaksiulotteiseksi versioksi "Quakesta." Pelin nimi lienee sanaleikki viitaten "Worms"-peliin, joka tarkoittaa suomeksi ”madot”.


title: Liero

text: Pelistä on tehty lukuisia klooneja, kuten esimerkiksi "Liero Xtreme", "OpenLieroX" ja "Liero AI".


title: Liero

text: "Liero" on yksi 1990-luvun suosituista suomalaisista jaetun ruudun moninpeleistä.


title: Liero

text: Peliä on mahdollista pelata verkossa, lanissa tai yhdellä koneella tietokonepelaajia tai kaveria vastaan. LieroX:ään on mahdollista lisätä uusia käyttäjien luomia muokkauksia, karttoja ja skinejä eli "nahkoja", joilla muutetaan ohjelman ulkoasua.


title: Liero

text: "OpenLieroX" on avoimen lähdekoodin peli (GNU LGPL), joka on hyvin pitkälti samanlainen ja näköinen kuin ainoastaan Windows-käyttöjärjestelmille tehty suljetun lähdekoodin "Liero Xtreme". Toisin kuin "Liero Xtreme", "OpenLierox" on saatavilla myös Linuxille ja Mac OS X:lle. "OpenLierox" sisältää valmiiksi paljon erilaisia "skinejä", modeja ja tyylejä, mistä johtuu, että "OpenLieroxin" ladattavan paketin koko on noin 50 megatavua (Liero Xtremen koko on 17 megatavua).


title: Liero

text: Pelissä liikutaan käyttäen matoa, joka osaa liikkua, hyppiä, kaivaa tunneleita, käyttää aseita ja ampua itsestääntarttuvan köyden (ninja rope). Pelityypistä riippuen ohjattavan madon pitää tuhota kaikki muut, tai yksinkertaisesti pyrkiä olemaan kuolematta rajattua määrää enempää ja antaa muiden tuhota toisensa. Pelin loppumiselle Deathmatch- ja Team Deathmatch -pelityypeissä on kaksi eri vaihtoehtoa. Ensimmäinen edellytys on, että joku pelaaja on saanut tapettua muita niin monta kertaa kuin ennen pelin alkua asetuksista säädettiin. Tämä määrä voi olla vaikkapa 100, jolloin ensimmäinen 100 kertaa muita tappanut voittaa, mutta pitää myös huomioida että itsemurhasta tulee yksi miinuspiste(-1). Toinen edellytys on että kaikki muut on kuolleet niin monta kertaa, että ennen pelin alkua asetuksista säädetty raja menee rikki, jolloin pelaaja poistuu pelistä. Näin ollen viimeinen kentällä voittaa, kun muut ovat kuolleet yli rajatun määrän. Pelityyppejä on yhteensä kuusi kappaletta.


title: Jumalanpilkka

text: Jumalanpilkka on Jumalan julkista pilkkaamista. Islamissa myös profeetta Muhammadin solvaaminen on jumalanpilkkaa. Vuonna 2012 reilu viidesosa maailman maista oli kieltänyt jumalanpilkan lailla.


title: Jumalanpilkka

text: Vuonna 2012 jumalanpilkan kieltävä laki oli voimassa 22 prosentissa maailman maista. Rangaistus vaihtelee sakoista kuolemantuomioon. Yleisimpiä jumalanpilkan kieltävät lait ovat Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa, missä 70 prosenttia maista kieltää sen. Euroopan maista jumalanpilkkalaki on käytössä Saksassa, Italiassa, Kreikassa ja Puolassa.Jumalanpilkkalaki kumottiin Maltassa vuonna 2016 ja Tanskassa vuonna 2017.


title: Jumalanpilkka

text: Suomessa vuoden 1734 lain rikoskaari määräsi jumalanpilkasta kuolemanrangaistuksen. Vuoden 1823 jälkeen sitä tosin ei enää käytännössä sovellettu, sillä tuolloin keisari päätti armahdusvaltansa nojalla muuttaa kaikki kuolemantuomiot muiksi rangaistuksiksi, tavallisimmin karkotuksiksi.


title: Jumalanpilkka

text: Vuoden 1889 rikoslaissa oli Jumalan pilkkaamista koskeva pykälä. Vuodesta 1890 eteenpäin enimmäisrangaistus jumalanpilkasta oli neljä vuotta vankeutta ja vuodesta 1970 eteenpäin kaksi vuotta.


title: Jumalanpilkka

text: Tunnettuja jumalanpilkkatuomioita:


title: Jumalanpilkka

text: Kirkko ja valtio -komitea esitti mietinnössään vuonna 1977, että rikoslaista olisi poistettava käsite jumalanpilkka ja samalla myös sana Jumala. Sen sijaan olisi säädettävä rangaistavaksi yleisemmin sen halventaminen, mitä jossakin Suomessa laillisesti toimivassa uskonnollisessa yhdyskunnassa pidetään pyhänä.


title: Jumalanpilkka

text: Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Luvun otsikko on "rikoksista yleistä järjestystä vastaan". Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Julkisuutta saaneisiin tapauksiin kuuluu muun muassa Jussi Halla-ahon oikeudenkäynti uskonrauhan rikkomisesta.


title: Jumalanpilkka

text: Pakistanissa tuomittiin kuolemaan vuonna 2010 pakistanilaisnainen Asia Bibi. Kahdeksan vuoden jälkeen korkein oikeus päätti vapauttaa hänet. Tapaus johti mielenosoituksiin ja he vaativat tuomareille kuolemantuomiota päätöksestä. Pakistanissa on ankarat jumalanpilkkaa koskeva lainsäädäntö.


title: Jumalanpilkka

text: Vuonna 2009 YK:n yleiskokouksessa hyväksyttiin ”uskontojen halventamisen” vastainen julkilausuma. Arvostelijoiden mukaan kyse on 57 islamilaisen valtion muodostaman Islamilaisen konferenssin pyrkimyksestä estää islamin arvostelu. Arvostelijoiden mukaan islamilaiset valtiot ovat hyväksyneet YK:n ihmisoikeusjulistuksen sijasta Kairon julistuksen, jossa islam menee ihmisoikeuksien edelle. Arvostelijoiden mukaan samassa rintamassa ovat ihmisoikeuksia polkevat maat Kiina, Kuuba, Valko-Venäjä ja Venäjä. Uskontokriitikko Jussi K. Niemelän mielestä ”YK järjestönä on tiensä päässä, jos ja kun sitä käytetään totalitaristisen valtiojärjestyksen puolustamiseen ja suojelemiseen sekä teokratian edistämiseen” ajatuksenvapauden ja sananvapauden sijasta..


title: Jumalanpilkka

text: Vuonna 2009 järjestettiin 30. syyskuuta kansainvälinen jumalanpilkkapäivä. Kampanjan perustajien mukaan päivän tarkoitus on ”muistuttaa maailmaa siitä, että uskonnon ei tule enää koskaan olla avoimen ja rehellisen keskustelun ulkopuolella”. Päivä on eri puolilla maailmaa tapahtuneisiin mellakoihin johtaneiden Muhammad-pilapiirrosten julkaisun vuosipäivä.


title: Internet Movie Database

text: The Internet Movie Database (lyh. IMDb) on Internetin laajin elokuvatietokanta, joka sisältää tietoa elokuvista, televisiosarjoista, animaatioista, lyhytelokuvista ja videopeleistä.


title: Internet Movie Database

text: IMDb sisältää teoksista vaihtelevia määriä tietoa. Useimmista on saatavana perustiedot, kuten ohjaaja, näyttelijät, juonikuvaus ja arvosteluja. Suosituimmista elokuvista on myös erikoisempaa tietoa, kuten triviaa, juoniaukkoja ja muita virheitä, kuvasuhde- ja muuta teknistä tietoa sekä elokuvien vaihtoehtoisia versioita. Näyttelijöillä, ohjaajilla ja muilla henkilöillä on omat listauksensa, joista on nähtävissä missä elokuvissa he ovat työskennelleet ja työskentelevät mahdollisesti tulevaisuudessa. Jokaisesta kohteesta on lisäksi mahdollista keskustella keskustelupalstalla. Useista näyttelijöistä, ohjaajista ja muista henkilöistä on luettavissa lyhyitä elämäkertoja.


title: Internet Movie Database

text: IMDb on vuosien mittaan laajentunut pelkästä tietokannasta laajaksi elokuva-aiheiseksi sivustoksi, jossa on päivittäisiä elokuva- ja televisioaiheisia uutisia. Helmikuussa 2006 sivustolla oli 35 miljoonaa käyttäjää kuukaudessa. Lisäksi sivustolla on erikoissisältöä muun muassa Oscar-juhlien kaltaisten elokuvatapahtumien yhteydessä. Tietokannasta on myös elokuva-alan ammattilaisille suunnattu versio IMDbPro, jossa on muun muassa ammattilaisten yhteystietoja ja tapahtumakalentereita. IMDbPron käyttö on maksullista.


title: Internet Movie Database

text: Tietokanta sai alkunsa Col Needhamin kerääminä komentojonotiedostoina, joilla saattoi tehdä hakuja rec.arts.movies-uutisryhmän sisältöön. Keskitetty tietokanta luotiin vuonna 1993, jolloin hakuja voitiin tehdä sähköpostin avulla. Seuraavana vuonna tietojen lisääminen sähköpostitse tehtiin mahdolliseksi. Seuraavaksi tietokannalle luotiin web-käyttöliittymä. Vuonna 1996 perustettiin "Internet Movie Database Ltd.", ja sivustoon liitettiin mainosbannerit.


title: Internet Movie Database

text: Amazon.com osti yhtiön huhtikuussa 1998 ja on edelleen sen omistaja. Monet tietokannan alkuperäisistä luojista jäivät töihin tietokannan ylläpitäjiksi, Needham mukaan lukien.


title: Internet Movie Database

text: 19. syyskuuta 2018 IMDb sisälsi tiedot 5 310 913 nimikkeestä ja 9 285 228 henkilöstä.


title: Internet Movie Database

text: Yksi tietokannan käytetyimmistä ominaisuuksista on 250 suosituimman elokuvan lista ("Top 250"). Käyttäjät voivat äänestää elokuvia asteikolla 1–10. Tämän jälkeen säännöllisesti arvosanoja antavien käyttäjien antamat arvosanat syötetään matemaattisen kaavan läpi, josta saadaan lopullinen painotettu arvosana. Tietokannassa on datasuodattimia ja erilaisia raja-arvoja: listalle pääsee vain, jos elokuva on saanut vähintään 25 000 ääntä. Ennen 19. heinäkuuta 2012 listalle saattoi yltää 3 000 äänellä.


title: Internet Movie Database

text: IMDb julkaisee myös sadan huonoimman elokuvan listaa ("Bottom 100"), jonne joutuvat sata huonoimman arvosanan kerännyttä elokuvaa.


title: Liu E

text: Liu E (perint.: 劉鶚, yksink.: 刘鹗, pinyin: Liú È, 18. lokakuuta 1857 – 23. elokuuta 1909) oli kiinalainen runoilija, taidemaalari, kirjailija, matemaatikko, foneetikko, lääkäri jne. – siis yleisnero. Hän syntyi vanhaan vauraaseen perheeseen ja oli ensimmäisiä jotka Kiinassa saivat länsimaisen koulutuksen (kiinalaisen lisäksi), ja hän opetteli mm. englantia ja ranskaa. Hän halusi säilyttää kiinalaiset arvot mutta huomoida myös länsimaiset ideat. Hän oli eksentrikko ja niin oli suurin osa hänen ystävistäänkin. Hän havaitsi Qing-dynastian korruption, muttei arvellut että länsimaat olisivat sen parempia.


title: Liu E

text: Hän ei käynyt virallisessa virkatutkinnossa, mutta sai silti korkeapalkkaisia valtion virkoja saatuaan mainetta harvinaisen älykkäänä ja ahkerana henkilönä. Hän liittyi Taigu-lahkoon (pasifistinen lahko, yhdisteli kungfutselaisuuden, taolaisuuden ja buddhalaisuuden ideoita) ja vastusti siten Boksarikapinaa, hänen mielestään Kiinassa kaivattiin uudistuksia eikä vallankumousta.


title: Liu E

text: Kyllästyttyään virkamiehen ammattiin hän päätti muuttaa Shanghaihin ja ryhtyä lääkäriksi. Hän olikin erittäin hyvä lääkäri, muttei silti saavuttanut merkittävää menestystä. 30-vuotiaana hän sitten päätti perustaa painatusalan yrityksen, mikä menestyi huomattavasti, mutta hänen kirjanpitäjänsä onnistui hukkaamaan rahat ja firma meni konkurssiin. Keltainenjoki tulvi 1888 ja Liu E tarjosi palvelujaan tulva-alueella insinöörinä. Hän sai tästä hyvän palkan ja paljon mainetta, sillä hän oli ainoa joka tiesi mitä pitäisi tehdä. Hänen maineensa laajeni kun hän teki saman Shandongissa ja levensi ja syvensi jokea tulevien ongelmien välttämiseksi.


title: Liu E

text: Kiinan ja Japanin välisen sodan uhatessa Liu E lähetti kirjeen keisarille varoittaen tätä Japanin todennäköisesti aikovan iskeä Tianjiniin eikä Koreaan, mihin armeija oli varautunut. Hänen neuvonsa kaikuivat kuuroille korville, mutta Japani menetteli juuri näin. Sen sijaan että olisi saanut kiitosta, Yuan Shikai erotti Liu E:n virastaan.


title: Liu E

text: Seuraavaksi Liu E perusti rautakaivoksen ja tuli jälleen todella rikkaaksi, mutta sai vihamiehiä ottamalla lainoja länsimaalaisilta. Hän rakennutti myös rautatien Tianjinistä Nanjingiin.


title: Liu E

text: 1800-luvun lopulla kirjallisuudentutkija Wang Yirong huomasi vanhojen kirjoitusten palasia myytävänä apteekissa ja alkoi tutkia niitä yhdessä ystävänsä Liu En kanssa. He totesivat että kyseessä olivat itse asiassa vanhimmat säilyneet kiinankieliset kirjoitukset, nk. oraakkeliluukirjoitukset. Niitä alettiin etsiä alueelta ja löydettiinkin suuria määriä. Liu E kirjoitti niistä kirjan, jossa hän esittelee löytyneitä kirjoituksia.


title: Liu E

text: Boksarikapinan aikana hän majaili länsimaisissa sopimussatamissa ja hänen katsottiin olevan länsimaiden puolella, mistä hän sai monien vihat niskoilleen. Kapinan jälkeen hän muutti takaisin Pekingiin tekemään rauhansopimusta Britannian ja Yhdysvaltain kanssa. Hän suunnitteli myös joitakin koneita ja sai jälleen paljon rahaa.


title: Liu E

text: Eräs hänen ystävänsä oli suuressa rahantarpeessa ja Liu E päätti auttaa häntä kirjoittamalla romaanin Lao Can youji eli Lao Canin matkat, joka julkaistiin nimettömänä sarjakertomuksena sanomalehdissä ja tästä tulevat suuret palkkiot maksettiin hänen ystävälleen. Kirjassa on omaelämäkerrallisia elementtejä, se kertoo matkaajasta, joka on lääkäri ja osaa parantaa kaikki vaivat. Vaivat kuvastavat Kiinan tilannetta Qing-dynastian loppuvaiheissa, korruption ja länsimaiden imperialismin rehottaessa. Aivan kuten kirjoittajalle kävi, kukaan ei kuuntele Lao Caniakaan, mistä seuraa katastrofeja.


title: Liu E

text: Nälänhädän vaivatessa Pekingissä vain venäläisillä oli ruokaa. Hyväsydämisenä ihmisenä Liu E osti sitä heiltä ja myi nimellishintaan asukkaille. Yuan Shikai suuttui tästäkin ja lähetti Liu E:n syrjäseuduille, missä hän myös kuoli, rikkaana mutta masentuneena miehenä, sillä hänen maansa oli syvässä kriisissä josta hän olisi sen osannut opastaa eteenpäin jos häntä vain olisi kuunneltu.


title: 2020-luku

text: 2020-luku on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2020 ja päättyy 31. joulukuuta 2029. Vuosikymmen on 2000-luvun kolmas vuosikymmen.


title: Kommunismi

text: Kommunismi on sosiaalis-taloudellinen tai poliittinen järjestelmä, joka ajaa luokatonta, tasa-arvoista ja yhteisomistukseen perustuvaa yhteiskuntamallia. Kommunismin kannattajat näkevät aatteensa usein sosialismia seuraavana yhteiskuntamuotona. On paljon kiistelty siitä, miten sosialismi ja kommunismi eroavat toisistaan, esimerkiksi kommunismin teoreetikko Karl Marx käytti käsitteitä samaa tarkoittavina, mutta nykyään sosialismia pidetään liberalismi-kommunismi-kirjon välimuotona. Alkuperäisen marxilaisen määritelmän mukaan kommunistinen yhteiskunta on paitsi luokaton yhteiskunta, myös valtioton ja rahaton yhteiskunta.


title: Kommunismi

text: Encyclopaedia Britannican mukaan kommunismi on oppi yksityisomistuksen ja voittoon perustuvan talouden korvaamisesta ainakin suurtuotantovälineiden (kaivokset, myllyt, tehtaat) julkisella omistuksella ja hallinnalla. On kiistanalaista, miten se eroaa muusta sosialismista, mutta erona on lähinnä Marxin sosialismin vallankumouksellisuus.


title: Kommunismi

text: Yhteisomistukseen perustuvasta yhteiskunnasta on keskusteltu jo antiikin Kreikassa, keskiajalla ja uudella ajalla muun muassa Englannin sisällissodan aikana, mutta ensimmäiset nykyaikaiset kommunistiset ajatukset syntyivät valistusajalla ja teollisen vallankumouksen aikana 1800-luvulla kapitalismin ja työväenluokan olojen arvostelun myötä. Tärkeimmät arvostelijat olivat Karl Marx ja Friedrich Engels, jotka usein nähdään kommunismin perustajina. Marx näki kommunistisen yhteiskunnan syntyvän lopulta ”historian lakien” mukaisesti. Marxin mielestä kommunistinen yhteiskunta tulisi suunnitella kansanvaltaisesti sen ajan ihmisten tahdon mukaisesti, hän ei ollut halukas ”kirjoittamaan reseptejä tulevaisuuden keittiöihin”.


title: Kommunismi

text: Ihmiskunnan historian alkuvaiheessa ihmiset elivät pienikokoisissa ryhmissä, joiden selviytyminen perustui hankitun ruoan yhteisomistukseen, joten esimerkiksi eläimen kaatanut yksilö ei saanut yksinoikeutta lihaan, vaan jakoi sen koko ryhmän kesken. Yhteisomistus oli tehokkain tapa selviytyä teknisesti kehittymättömissä oloissa. Tätä elintapaa ei kuitenkaan voi pitää nykyaikaisen kommunismin edeltäjänä. Ensimmäisenä yhteisomistusta filosofiselta kannalta tutki Ateenassa vaikuttanut Platon. Hän loi "Valtiossaan" ihanneyhteiskunnan, jossa ihmiset jaoteltiin hierarkkisesti eri luokkiin kykyjensä mukaisesti. Hän näki yksityisomistuksen poistamisen tarpeelliseksi siirryttäessä laatimaansa tasapainoon perustuvaan yhteiskuntaan.


title: Kommunismi

text: Noin 100-luvulla eaa. Lähi-idässä vaikutti juutalaisuudesta eristäytynyt essealaisten uskonlahko, jonka toiminta perustui vapaaehtoiseen köyhyyteen, askeettisuuteen ja tasa-arvoisuuteen. He kielsivät kaupanteon, koska katsoivat sen edustavan ahneutta ja toisten petkuttamista. Essealaiset eivät omistaneet mitään yksityistä, vaan kaikki heidän keskuudessaan oli yhteistä. Varhaiskristillinen kirkko omaksui nopeasti kommunalistisia piirteitä, kuten yhteinen maanomistus. Varhaiskristityt halusivat luoda uuden kansakunnan, jonka toiminta perustuisi epäitsekkyyteen ja varakkuuden jakamiseen köyhyyden ja kurjuuden poistamiseksi. He näkivät itsensä vain maallisen omaisuuden hoitajina, minkä todellinen omistaja oli Jumala. Tämä kehitys johti erilaisten yhteisöjen perustamiseen ja siitä edelleen luostarijärjestelmän kehittymiseen Rooman valtakunnassa. Luostarit olivat monesti hyvinkin suljettuja yhteisöjä, joiden jäsenillä ei ollut omaa omaisuutta.


title: Kommunismi

text: Kristillinen yhteisöajattelu eli elinvoimaisena koko keskiajan. Keskiajalla muovautui agraarikommunismin muoto, kun maanviljelijät nousivat laajamittaisesti kapinaan eri puolilla Eurooppaa 1300-luvulta lähtien. Taustalla oli ilmaston lämpeneminen, rutto ja tyytymättömyys feodaaliseen maanomistuspolitiikkaan. Kapinat alkoivat Italiasta (1304–07) ja jatkuivat Flanderissa (1323–28), Ranskassa (1356), Englannissa (1381), Pohjois-Espanjassa (1437), Böömissä (1419–34), Unkarissa (1514) ja Saksassa (1525). Yhteiskunnallisen muutoksen ja kristinuskon reformaation puolesta kamppailevia liikkeitä syntyi runsaasti. Saksassa talonpoikaiskapinan keskeisin johtohahmo oli reformaattori Thomas Müntzer. Hän uskoi vankasti yhteisomistuksen hyötyihin ja tasa-arvoisen yhteiskunnan olevan mahdollista perustaa kristittyjen kesken. Hän oli vakuuttunut siitä, että papit ja aateliset olivat pääsyyllisiä tavallisen kansan huonoihin elinoloihin, kansan riistoon ja omien etujen ajamiseen. Müntzeriä on usein pidetty radikaalisosialistien ja marxilaisten edelläkävijänä.


title: Kommunismi

text: Ensimmäiset varhaiskommunistiset kirjalliset teokset ovat Thomas Moren "Utopia" ja Tommaso Campanellan "Aurinkokaupunki". Molemmat teokset ovat myös renessanssin utopiakirjallisuuden klassikoita ja esikuvinaan ne käyttävät Platonin "Valtiota". More kuvaa teoksessaan omaisuuden omistamisen ja jatkuvan haluamisen pahuuden alkulähteinä. Hän perustelee näkemystään sillä, että jatkuva vaurastuminen tekee ihmisistä entistä itsekkäämpiä ja ylimielisempiä, jotka lopulta nousevat esteiksi ihmisten toimeentulemisen välille. Ratkaisuna More pitää omaisuuden täysjakoa ja rikastumisen kieltämisen, jottei yhteiskuntaan muodostuisi liian korkeita varallisuuseroja. Camapanella sen sijaan kuvaa Ceylonin saarella sijaitsevaan Aurinkokaupunkiin päätyvän genovalaisen merimiehen kokemuksia. Kaupungissa ihmiset tekevät yhdessä töitä ja syövät yhdessä, mutta miehet ja naiset erikseen. Yksityinen omaisuus on kielletty. Kaupunkia johtavat kaikkein viisaimmat, jotka hallitsevat tiukasti muiden kansalaisten tekemisiä. Teoksessa tasa-arvoisuus on saavutettu, kun jokaisella on tarvitsemansa. Molempien kirjoittajien taustalla vaikutti voimakkaasti kristillinen arvopohja.


title: Kommunismi

text: Englannin sisällissotaan viitataan monesti yhtenä tärkeimmistä esikommunistisen ajattelun kehitystapahtumana. Sisällissotaan kuului monia liikkeitä ja osapuolia, mutta kommunismin historian kannalta tärkein oli Diggers-radikaaliryhmä. Sen kokosi Gerrard Winstanley, jonka elinkeino oli tuhoutunut sisällissodassa. Windstanley väitti saaneensa näyn, jossa häntä käskettiin keräämään kannattajia ja hankkimaan itselleen maa-alan, jonka satoa he yhteisomistuksen hengessä yhdessä nauttivat. Hän sai kerättyä muutamassa kuukaudessa 20–30-henkisen tukijajoukon, joka lähti toteuttamaan näyn käskyä St George’s Hilliin Surreyhin. Maanomistajat eivät pitäneet joukkiosta, sillä he olivat perustaneen kommuunin maanomistuslakien vastaisesti. Kokeilu jäi lopulta vain noin vuoden mittaiseksi. Epäonnistuminen ei saanut Winstanleytä luopumaan ajatuksistaan, vaan hän julkaisi useita maanyhteisomistusta puoltavia pamfletteja, joista löytyi myös mainintoja kaupankäynnin täyskiellosta kuolemanrangaistuksen uhalla.


title: Kommunismi

text: Englannin sisällissodan jälkeen Euroopassa vaikutti joukko filosofeja, joiden ajattelu lähti yhteisomistuksen luonnollisemmasta perustasta yksityisomistukseen nähden. Näin ajattelivat muun muassa Thomas Raynal, Gabriel Bonnot de Mably, Simon Linguet, Morelly ja ennen kaikkea Etrepignyn pappi Jean Meslier, joka omisti elämänsä seurakunnan talonpoikien oikeuksien puolesta taistelemiseen. Hän uskoi aiempien kommunalistien tapaan egalitaristiseen yhteiskuntaan, mutta linjasi vallankumouksen ja vallitsevaa yhteiskuntajärjestystä vastaan kapinoinnin olevan ainoita reittejä haluttuun päämäärään. Vastaava vallankumousajatus löytyy marxilaisesta kommunismin tulkinnasta. Ranskalaiset François Babeuf ja Jean-Jacques Rousseau edustavat siirtymävaihetta varhaiskommunismista moderniin kommunismiajatteluun. Immanuel Kant ja Rousseau jatkoivat valistusajan yksityisomaisuuden arvostelua. Rousseau arvosteli yksityisomistusta "Yhteiskuntasopimuksessaan" muun muassa seuraavasti: ”Turmelus alkoi sinä päivänä, jolloin harkinta liittyi aistimukseen, jolloin järki otti vangikseen vaiston, jolloin ihminen keksi pitää huolta myös tulevista tarpeistaan, jolloin hän näiden tulevien tarpeiden nimessä jakoi esineet käsitteiden 'minun' ja 'sinun' mukaan ja loi omaisuuden”. Rousseaun mielestä liian suuret varallisuuserot kansan keskuudessa ovat pahasta, ja varallisuutta tulisi säädellä siten, että se olisi kaikkien kannalta tasapuolinen. Teoksen tarkoituksena ei kuitenkaan ollut pohtia tasa-arvoisuutta ja yksityisomaisuutta, vaan hyvän yhteiskunnan yleisiä periaatteita.


title: Kommunismi

text: Rousseaun "Yhteiskuntasopimuksesta" lukeutui itseoppineen François Babeufin lukemistoon lukuisten muiden vapautta ja järkeä ihannoineen valistusfilosofin ohella. Hän tunsi myös muun muassa Meslierin, Morellyn ja Mablyn utopiasosialistiset kirjoitukset. Babeuf oli jyrkkä tasa-arvon kannattaja ja paheksui ranskalaisten porvarillista politiikkaa. Hän levitti kommunistisia kiistakirjoituksia ympäri Ranskaa päästyään vankilasta vallankumouksen ollessa vielä käynnissä. Babeufin ajama politiikka on nimetty babouvismiksi, joka halusi vallankumoushallituksen luovuttavan maan rikkaiden omaisuuden köyhimmille ja antaa köyhien velat anteeksi. Babeufin yhteiskunnassa kaikille ihmisille pätee työvelvollisuus, josta ei voi irtisanoutua millään tavoin, ja laiskoja ihmisiä rangaistaan. Lisäksi saatavilla olevat maa-alueet jaettaisiin kaikille kansalaisille yhtä suuriin osiin, eikä näitä alueita voi siirtää perintönä kenellekään. Babeuf näki myös, että jokaisen kansalaisen oli käytävä koulua tarvittavan sivistyksen hankkimiseksi. Babeufista tekee modernin kommunismin kehittäjän se, että hän pohti paitsi kommunistista yhteiskuntaa, myös sitä kuinka kommunismi pystyttäisiin saavuttamaan. Babeuf ei koskaan päässyt toteuttamaan ajatuksiaan, sillä hänet mestattiin Yhdenvertaisten salaliiton jäsenenä ja valtiota vastaan juonittelusta vuonna 1797.Venäjällä kommunistinen puolue, josta käytettiin myös nimitystä bolševikit, nousi valtaan lokakuun vallankumouksessa vuonna 1917. Vuonna 1922 Venäjä ja muutamat siitä eronneet valtiot yhdistyivät Neuvostoliitoksi, jossa kommunistinen puolue oli hallitsevassa asemassa vuoteen 1991 saakka, jolloin Neuvostoliitto hajosi. Vuonna 1925 syntynyt Mongolian kansantasavalta ei liittynyt Neuvostoliittoon.


title: Kommunismi

text: Toisen maailmansodan jälkeen kommunistiset puolueet nousivat Neuvostoliiton tuella valtaan myös monissa Itä- ja Keski-Euroopan maissa, joita siitä lähtien sanottiin kansandemokratioiksi tai itäblokin maiksi. Näissä maissa kommunistit syrjäytettiin vallasta vuosina 1989-1990.


title: Kommunismi

text: Kommunistiset puolueet nousivat 1940-luvun lopulla valtaan myös muutamissa Itä-Aasian maissa kuten Pohjois-Koreassa ja Kiinassa. Pohjois-Vietnamissa kommunistit tulivat valtaan vuonna 1955, sekä myöhemmin, pitkän Vietnamin sodan jälkeen 1970-luvulla koko Vietnamissa. Näissä maissa kuten myös Kuubassa kommunistinen puolue on vallassa vieläkin.


title: Kommunismi

text:
Kommunistisia tai sosialistisia maita on syytetty toisinajattelijoiden vainoamisesta ja ihmisoikeuksien rikkomisesta. Ranskalaisen professori Stéphane Courtois'n toimittama Kommunismin musta kirja (Le Livre noir du communisme – Crimes, terreur, répression) on vasemmistolaisiksi leimattujen eri alojen lähinnä ranskalaisten tutkijoiden, kirjoittama kommunistivaltioiden ja kommunistien rikoksia raportoiva 863-sivuinen kirja (1997, suom. 2001). Kirjassa arvioidaan kommunismin toteuttaman väkivallan ja kommunistimaiden nälänhätien aiheuttaneen sata miljoonaa uhria.
"Marxilaisuus" eli "marxismi" on Karl Marxin kirjoituksiin pohjautuva sosialistinen oppijärjestelmä sekä siihen perustuva yhteiskunnallinen aatesuuntaus. Marxilaisuudessa on monta toisistaan selvästi poikkeavaa suuntausta. Keskeinen jako kulki aiemmin länsimaisen akateemisen marxilaisuuden ja Neuvostoliitossa kehitetyn marxismi-leninismin välillä. Länsimaiden akateeminen marxilaisuus sanoutui suurelta osin irti jälkimmäisestä.


title: Kommunismi

text: Poliittisena aatejärjestelmänä marxismi perustettiin vaihtoehtona liberalismille sekä konservatismille, jotka olivat hallinneet länsimaista kulttuuria niin sanotulla modernilla aikakaudella. Marxilaisuus kansainvälisen kommunistisen liikkeen muodossa on myös ollut länsimaisen kapitalismin päävastustaja ainakin vuosina 1917–1991.


title: Kommunismi

text: Marxin kehittämän kommunismin teoriassa on osoitettu muutamat johtopäätökset ja oletukset virheellisiksi tai osittain virheellisiksi. Esimerkiksi Marx oli oikeassa pääoman keskittymisen johtavan myös työväenluokan keskittymiseen. Vastoin Marxin ennustusta se ei johtanut proletariaatin diktatuuriin, vaan työväenluokan palkkoja ja etuja valvovien ammattiyhdistysten muodostumiseen. Marx oletti kapitalismin muodon pysyvän "laissez-fairena" kuten hänen ajallaan, jolloin yksittäiset ihmiset, perheet tai suvut omistivat yritykset. Osakeyhtiöiden perustamisen jälkeen vaurastunut keskiluokka, jonka Marx ennusti hajoavan, pääsi yhtiöiden omistajiksi.


title: Kommunismi

text: Karl Popper sanoi teoksessaan "The Poverty of Historicism", ettei kaikkia Marxin väitteitä pystytä falsifioimaan, mikä on yksi tieteellisen teorian tunnusmerkki.


title: Kommunismi

text: Leninismi tarkoittaa Vladimir Leninin marxilaisuudesta johtamaa kommunistista aatetta. Marxilaisuudessa keskeinen periaate on, että kommunismi syntyy historiallisen kehityksen luontaisena jatkumona. Lenin ei suhtautunut näin toiveikkaasti, vaan linjasi pienen etujoukon johtaman (kommunistinen puolue) vallankumouksen olevan ainoa keino siirtymässä proletariaatin diktatuuriin. Leninin mukaan kommunistipuolueen tulee pysyä johdossa siihen asti kunnes työväenluokka tulee aidosti luokkatietoisiksi, jolloin puolue voidaan lakkauttaa. Neuvostoliitossa tätä tulkintaa kutsuttiin marxismi-leninismiksi ja siitä tuli valtion virallinen järjestelmä. Marxismi-leninismi on ollut aatteena muissakin kommunistipuolueiden hallitsemissa valtioissa.


title: Kommunismi

text: Stalinismi tarkoittaa Josif Stalinin näkemystä marxilaisuudesta. Ainoa nykyisistä kommunistisista valtioista, jota pidetään stalinistisena, on Korean demokraattinen kansantasavalta. Stalinismin suosio on vähentynyt Stalinin kuoltua vuonna 1953.


title: Kommunismi

text: Maolaisuus on Kiinan kansantasavallan perustajan, Mao Zedongin luoma marxismi-leninismin suuntaus. Maolainen liike sai kansainvälistä suosiota 1960-luvun alussa, kun Mao katkaisi välit Neuvostoliittoon. Vuonna 1976 Maon kuoltua Kiinan kommunistinen puolue alkoi toteuttamaan taloudellisia reformeja Deng Xiaopingin johdolla, ja maolaisuus jäi sivuun. Nykyään osa maolaisista on avoimesti Kiinaa tukevia, kun taas osa syyttää Kiinaa revisionismista ja kapitalismista.


title: Kommunismi

text: Anarkokommunismia (tai useimmiten vain anarkismia) voidaan pitää yhtenä sosialismin haarana. Anarkismia voidaan kutsua myös valtiottomaksi sosialismiksi. Siinä missä Marxin teorian mukaan työväki ottaa valtion hallintaan ja tuotantovälineet siirretään valtion omistukseen, anarkistisen teorian mukaan valtio hävitetään ja tuotantovälineet siirretään työväen yhteisomistukseen. Varsinkin anarkosyndikalismissa ammattiliitoilla on suuri rooli ja yleislakkoa pidetään yhtenä työkaluna anarkistiselle vallankumoukselle.


title: Huutokauppa

text: Huutokauppa on kaupantekotapa, jossa hinta määräytyy huutajien (ostajien tai myyjien) kaupanteon aikana tekemien tarjousten eli "huutojen" perusteella.


title: Huutokauppa

text: Huutokaupassa voidaan myydä mitä tahansa irtainta tai kiinteää omaisuutta, mutta myös palveluita. Kohde myydään sille, joka tekee korkeimman tarjouksen. Ennen varsinaista huutokauppaa saatetaan järjestää esittely, jossa myyntikohteisiin saa tutustua etukäteen. Näin tehdään varsinkin silloin, kun kaupattavana on erityisen kalliita esineitä kuten kulkuvälineitä tai maalauksia. Huutokauppoja voidaan järjestää myös hyväntekeväisyysmielessä, jolloin myyntikohteesta voi saada normaalia suuremman hinnan.


title: Huutokauppa

text: Huutokauppa voidaan toteuttaa perinteisellä tavalla osanottajien läsnä ollessa, mutta myös puhelimitse tai verkkohuutokauppana eli Internetin välityksellä. Perinteisessä huutokaupassa puheenjohtajana toimii "meklari", joka asettaa kulloinkin huudettavan kohteen tarjolle ja seuraa ostajien huutoja. Meklari voi myös esitellä kohdetta. Hän odottaa hetken ja käy sitten myymään kohdetta, usein fraasin "Ensimmäinen [tauko] toinen [tauko] ja kolmas kerta [mahdollinen ostajan ilmoittaminen]." avulla. Tarkoituksena on antaa tilaisuus korottaa tarjousta, ja usein tehdäänkin monta hinnankorotuskierrosta. Kun kohde on myyty, siitä ei voi enää tarjota korottavia hintoja.


title: Huutokauppa

text: Huutokaupat voidaan luokitella muun muassa sen perusteella, montako ostajaa ja myyjää on, montako kohdetta on kaupan ja ovatko tarjoukset julkisia.


title: Huutokauppa

text: Huutokauppaa on historiallisesti käytetty julkisten palveluiden hankinnassa. Tällöin halutusta palvelusta pyydettyä hintaa laskettiin, kunnes alimman tarjouksen tehnyt sai palvelun hoitaakseen. Tällä tavoin voitiin ratkaista esimerkiksi kyydityspalvelut hollikyydistä luopumisen jälkeen, samoin kuin orpojen ja vaivaisten kotihoito. Tästä on peräisin nimitys "huutolainen" tai "huudokas".


title: Huutokauppa

text: 2000-luvulla on muodostunut uusia muotoja huutokaupasta palveluiden alalla. Huutokaupan muoto on laajentunut kattamaan myös kuluttajien ostamat palvelut jo käytännössä olevien julkisten palveluiden huutokauppojen lisäksi. Kuluttajille suunnatuissa palveluiden huutokaupoissa ei välttämättä alin hinta ole valinnan peruste, vaan kuluttajat voivat kilpailuttaa palveluiden ostamisen keskitetysti ja tehdä valinnan muidenkin kuin hinnan perusteella. Rakentamisen ja remontoinnin alalla käytetään mm. valintakriteerinä kokonaisedullisinta tarjousta. Esimerkiksi omaisten hoitoon on käytetty palveluiden huutokauppaa ja valintakriteerit ovat perustuneet myös palvelun laatuun sekä saatavuuteen tietyllä maantieteellisellä alueella.


title: Huutokauppa

text: Taloustieteilijät ovat esittäneet, että monet niukat julkiset resurssit tulisi huutokaupata. Tämän hyötyjä ovat:


title: Huutokauppa

text: Esimerkkejä julkisten resurssien huutokaupoista ovat


title: Huutokauppa

text: Valtio haluaa myös rajoittaa joitain sinänsä ei-niukkoja resursseja, esimerkiksi rakennettavien ydinvoimaloiden lukumäärää. Tällöin asetelma muuttuu taloustieteellisesti samanlaiseksi kuin yllä, siis huutokaupan hyödyt ("kauneuskilpailuihin" verrattuna) ovat siis samat kuin yllä.


title: Huutokauppa

text: Ministeri Antti Tanskasen kasvutyöryhmä ehdotti helmikuussa 2010, että jos valtio ei myönnä kaikille hakijoille ydinvoimalupaa, luvan saaja pitäisi valita huutokaupalla, ts. antaa sille, joka siitä maksaa eniten, tasapuolisuuden vuoksi sekä kilpailun ja tuottavuuden lisäämiseksi sekä lisärahan saamiseksi valtiolle.


title: Huuto.net

text: Huuto.net on Suomen suurin vertaiskauppapaikka, jossa myydään ja ostetaan tuotteita suoraan muilta käyttäjiltä. Se aloitti nettihuutokauppana mutta julkaisee nykyisin myös perinteisiä kiinteän hinnan myynti-ilmoituksia ja antaa mahdollisuuden tehdä tuotteista hintapyyntöä alempia tarjouksia. Myyntikohteet on luokiteltu tavararyhmittäin perinteisten luokiteltujen ilmoitusten tapaan, ja palvelu tarjoaa niiden etsimiseen monenlaisia hakumahdollisuuksia.


title: Huuto.net

text: Vuonna 2012 Huuto.netissä solmittiin yli 3,2 miljoonaa todennettua kauppaa, joiden myyntihinta oli yhteensä 89 miljoonaa euroa. Seuraavana vuonna kauppojen määrä väheni 2,6 miljoonaan ja myyntihintojen summa 76 miljoonaan euroon.


title: Huuto.net

text: Huuto.net-palvelun omistaa nykyisin Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Media Finland Oy.


title: Huuto.net

text: Huuto.netissä kauppa syntyy vasta, kun hinnasta on sovittu. Myyjä voi päättää tuotteensa hinnan, joko kiinteänä etukäteen tai sopia siitä perinteisellä huutokauppamenetelmällä. Kohteita voi selata vapaasti, mutta tavaran myyminen, ostaminen tai tarjousten tekeminen vaatii tunnuksen luomisen. Kaupattavista tuotteista on tekstikuvausten lisäksi usein myös valokuvia. Huutokaupattavien tuotteiden kohdalla ostajat tekevät tarjouksia, ja huutokauppa-ajan päättyessä korkeimman tarjouksen tehnyt julistetaan huutokaupan voittajaksi.


title: Huuto.net

text: Kun huutokauppa on päättynyt tai kiinteähintaiselle tuotteelle on löytynyt ostaja, saavat sekä myyjä että ostaja toistensa yhteystiedot sähköpostitse. Tavaran vaihdettua omistajaa myyjä ja ostaja jättävät toistensa julkiselle palautesivulle lyhyen kommentin kauppojen sujumisesta. Tällä tavoin seuraavat ostajat voivat arvioida myyjän luotettavuutta palautteen perusteella.


title: Huuto.net

text: Huutokaupassa myyjä asettaa huutokohteelle haluamansa lähtöhinnan, yksittäisen huudon minimikorotuksen sekä huutokaupan sulkeutumisajan. Sen lisäksi kohteelle voi asettaa salaisen hintavarauksen, joka paljastetaan kaupan sulkeuduttua. Tällöin myyjä ei ole velvoitettu myymään tuotetta, mikäli hintavaraus ei toteudu. Eräs vaihtoehto on määrittää kohde ostettavaksi heti johonkin tiettyyn hintaan, jolloin huutokauppa sulkeutuu välittömästi, kun joku ostaa tavaran Osta heti -toiminnolla.


title: Huuto.net

text: Vuonna 2010 yli sata kauppaa vuoden aikana tekevät myyjät nimettiin tehomyyjiksi, ja heiltä alettiin vaatia 2,9 prosentin välityspalkkiota maksettavaksi Huuto.netille jokaisesta myydystä tuotteesta. Hinta oli sama kuin yritysten Huuto.netille maksama välityspalkkio. Vuonna 2011 Huuto.net korotti sekä yrityksiltä että tehomyyjiltä perittävää välityspalkkiota 3,9 prosenttiin. Vuoden 2013 alusta lähtien tehomyyjä-statuksen on saanut myymällä 50 kohdetta viimeisen vuoden aikana. Välityspalkkiota korotettiin vastaavasti 4,9 prosenttiin.


title: Huuto.net

text: Huuto.net tarjoaa erilaisia maksullisia lisäpalveluja sekä myyjille että ostajille kaupankäyntiä tehostamaan.


title: Huuto.net

text: Huuto.net-palvelun perusti Helsingissä tammikuussa 1999 Lari Lohikoski, ja se oli maan ensimmäinen verkkohuutokauppa. Palvelu toimi yksityisenä, kunnes syyskuussa 1999 taidehuutokauppa Bukowskis osti palvelun Lohikoskelta. Bukowskis ilmoitti kehittävänsä Huuto.netin pohjalta kansainvälistä keräilyesineiden huutokauppaa, mutta sellaista ei julkaistu. Sen sijaan Bukowskis myi Huuto.netin toukokuussa 2001 Sonera Plazalle. Huuto.net seurasi mukana, kun Sonera Plaza fuusioitui Soneraan ja Sonera puolestaan Telian kanssa TeliaSoneraksi.


title: Huuto.net

text: TeliaSoneran omistuksessa Huuto.netiä ei juurikaan kehitetty, ja sen toimivuus kärsi. TeliaSonera Finland keskittyi operaattoriliiketoimintaan ja myi Huuto.netin kesäkuussa 2005 "Ilta-Sanomille". Sivusto nousi kauppojen myötä Suomen suurimmaksi luokiteltujen ilmoitusten palveluksi. Taloustutkimuksen mukaan palvelu oli vuonna 2008 Suomen tunnetuin verkkobrändi. Palvelun nykyinen omistaja on Sanoma Media Finland. Keväällä 2013 palvelun ilmettä muutettiin uudella ulkoasulla, sekä logolla. Samalla se sai tunnuslauseen "Suomen eniten kaikkea".


title: Huuto.net

text: Joulukuussa 2015 Huuto.net siirtyi osaksi Oikotie.fi -palvelukokonaisuutta ja sai tällöin jälleen uuden logon.


title: Pjongjang

text: Pjongjang (, , hanja , McCune-Reischauer "P’yŏngyang-chikhalsi") on Korean demokraattisen kansantasavallan eli Pohjois-Korean pääkaupunki. Se sijaitsee maan länsiosassa Daedongjoen varrella Keltaisenmeren rannikon itäpuolella. Vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 3 255 288 asukasta.


title: Pjongjang

text: Pjongjang on Pohjois-Korean suurin kaupunki ja hallinnollinen keskus. Se muodostaa oman, maakuntajaon ulkopuolisen kaupunkialueensa ("jikhalsi") joka on suoraan maan keskushallinnon alaisuudessa.


title: Pjongjang

text: Pjongjangin kaupunki sijaitsee Daedongjoen syvänteessä, joka muodostuu tasangosta lännessä ja kukkuloista idässä. Yksi syy kaupungin rakentamiselle nykyiselle paikalleen olivat kukkuloiden muodostama suoja ja mahdollisuus purjehtia Daedongia pitkin Pjongjangiin saakka.


title: Pjongjang

text: Tarinan mukaan Pjongjang perustettiin vuonna 1122 eaa. paikalle, jolla oli aiemmin sijainnut korealaisten ensimmäisen kuninkaan Dangunin pääkaupunki vuonna 2333 eaa. Kaupungin kirjoitettu historia alkaa kuitenkin vasta vuodesta 108 eaa, jolloin kiinalaiset perustivat kauppasiirtokunnan lähelle nykyistä kaupunkia. Vuonna 427 Pjongjangista tuli Goguryeon kuningaskunnan pääkaupunki. Kiinalaiset maahantunkeutujat valtasivat kaupungin vuonna 668 ja myöhemmin siitä tuli korealaisen Goryeo-dynastian toinen pääkaupunki. Vuonna 1592 kaupungin valtasivat japanilaiset ja 1600-luvulla mantšut.


title: Pjongjang

text: Korean avauduttua ulkomaailmalle Pjongjangista pyrittiin tekemään kristinuskon levittämisen keskus. Kaupunkiin rakennettiin yli 100 kirkkoa ja 1880-luvulla kaupungissa sanottiin olevan enemmän protestanttisia lähetyssaarnaajia, kuin missään muualla Aasiassa. Pjongjang kärsi huomattavia tuhoja Kiinan–Japanin sodan aikana. Sotaa seurasi kulkutauti vuonna 1895, jonka jälkeen suuri osa kaupungista hylättiin ja raunioitui. Korean Japanin miehitysaikana vuosina 1910–45 Pjongjangista kehittyi teollisuuden keskus ja Korean sodan aikana kaupunki kärsi jälleen tuhoja ilmaiskuissa. Sodan aikana YK:n joukot valtasivat sen vuonna 1950, mutta se menetettiin sotaan liittyneille Kiinan kommunisteille. Sodan jälkeen kaupunki jälleenrakennettiin Kiinan ja Neuvostoliiton tuen avulla.


title: Pjongjang

text: 1980- ja 1990-luvuilla kaupunkiin rakennettiin useita uusia rakennuksia sen johtavan aseman tähdentämiseksi. Monet rakennushankkeet pyrittiin saada valmistumaan Kim Il Sungin 80-vuotispäiviin mennessä vuonna 1992. Valmistuneisiin hankkeisiin kuuluivat esimerkiksi nelikaistainen moottoritie demilitarisoidulle vyöhykkeelle, jonka varrelle on rakennettu uusia asuintaloja. Lukuisten mahtipontisten rakennushankkeiden takia Pjongjangin kaupunkikuva kuuluu Aasian kaupunkien nykyaikaisimpiin.


title: Pjongjang

text:
Vuonna 2011 Pjongjang jakautui hallinnollisesti kahdeksaantoista "kuyok"- ja kahteen "kun"-alueeseen.
Pjongjangissa on 1970-luvulla rakennettu kaksilinjainen metro, jonka radalla on pituutta 22,5 kilometriä. Kaupungissa on myös raitiovaunuja, johdinautoja ja linja-autoja. Yksityisautoilu on harvinaista, henkilöautoista 90 % on valtion virka-autoja jotka käyttävät valkoista rekisterikilpeä. Harvat yksityisautot, jotka tunnistaa keltaisista rekisterikilvistä, ovat pääasiassa Japanista paluumuuttaneiden korealaisten omistamia.


title: Pjongjang

text: 24 kilometrin päässä Pjongjangin keskustasta sijaitsee Sunanin kansainvälinen lentoasema, josta on valtion omistaman Air Koryo -lentoyhtiön viikoittaisia lentoja Pekingiin, Shenyangiin ja Vladivostokiin. Lentoasemalla on toisinaan myös reittilentoja Macaoon, Incheoniin ja Japaniin. Air Koryo on myös ilmoittanut järjestävänsä Pohjois-Korean sisäisiä lentoja.


title: Pjongjang

text: Kaupungista on myös junayhteydet Pekingiin ja Moskovaan. Junamatka Pekingiin kestää 23 tuntia ja matka Moskovaan seitsemän vuorokautta.


title: Pjongjang

text: Pjongjang on Pohjois-Korean teollisuuden keskus. Teollisuuden kehittymiseen ovat vaikuttaneet alueen luonnonvarat, kuten hiili, rauta ja kalkkikivi. Alueella on myös hyvät liikenneyhteydet teollisuuden tarpeisiin. Teollisuuden kulmakiven muodostaa koneteollisuus, jonka lisäksi tuotetaan esimerkiksi sementtiä, keraamia ja aseita. Kevyen teollisuuden aloihin kuuluvat esimerkiksi tekstiilit ja ruoka. Kaupungin reunamilla harjoitetaan maataloutta.


title: Pjongjang

text: Pjongjangissa on laajoja aukioita sekä valtavan kokoisia kerrostaloja ja monumentteja. Ympäri kaupunkia on pystytetty lukemattomia patsaita ja monumentteja, jotka on omistettu joko Kim Il-Sungille, Kim Jong-Ilille tai Juche-aatteelle.


title: Pjongjang

text: Kaupungin korkein rakennus on 105-kerroksinen Ryugyŏng-hotelli. Kaupungissa on myös 170-metrinen Juche-aatteen torni, joka pystytettiin vuonna 1982 Kim Il-Sungin 70-vuotissyntymäpäivän kunniaksi. Eräs toinen korkeutensa takia huomattava nähtävyys on 150-metrinen Pjongjangin televisiotorni.


title: Pjongjang

text: Kaupungin muita merkittäviä maamerkkejä ovat vuonna 1959 perustettu Pjongjangin eläintarha, katsojapaikoilta maailman suurin urheiluareena Reungnado, Kim Il-Sungin kunniaksi pystytetty maailman suurin riemukaari ja Kim Il-Sungin ilmoitettu syntymäpaikka Mangyongdaen kukkulalla. Vuonna 2001 valmistunut Korean Yhdistymisen riemukaari rakennettiin Pjongjangiin Korean yhdistymisen toivossa.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaiset numerot () on etruskien numeroista muokattu antiikin Roomassa yleistynyt ja pitkään käytetty numerojärjestelmä. Roomalaiset numerot perustuvat kirjaimiin I, V, X, L, C, D ja M, joista jokaista vastaa tietty arvo, ja niitä yhdistelemällä voidaan muodostaa kaikki eri luvut. Roomalaiset numerot ovat edelleen jossain määrin käytössä, tosin niiden merkintätapaa on muunneltu hieman keskiajalla ja sen jälkeen ymmärrettävyyden parantamiseksi. Yleensä roomalaisina numeroina käytetään suuraakkosia, mutta englannin kielessä joskus pienaakkosia varsinkin kirjan sivuja numeroitaessa.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaisia numeroita käytetään nykyään yleensä vain järjestyslukujen merkitsemiseen. Aikaisemmin Suomessa oli yleistä kirjoittaa päivämäärissä kuukauden järjestysnumero roomalaisilla numeroilla, esim. 1/VII = 1. heinäkuuta. Myös vuosiluvut merkitään joskus roomalaisilla numeroilla esimerkiksi patsaisiin, siltoihin tai muihin rakennelmiin; tällöin esimerkiksi 1997 on MCMXCVII. Hallitsijanimissä olevat järjestysnumerot merkitään myös perinteisesti roomalaisin numeroin (esimerkiksi Kaarle XVI Kustaa). Roomalaisia numeroita käytetään myös vaikkapa urheilukilpailuissa (olympialaiset), kellotaulujen tunteina, teossarjojen osissa (esimerkiksi "Street Fighter IV", "GTA V", "") ja elektroniikassa vaihtoehtojen merkinnöissä (esimerkiksi kytkinasennot 0, I, II). Myös lääkeresepteissä käytetään roomalaisia numeroita.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaiset numerot ovat saaneet muotonsa sormien avulla näytetyistä lukumääristä. Roomalaisten savelle ja vahalle kirjoittamat numerot muistuttavatkin pystyssä olevia sormia. Pelkillä samansuuntaisilla viivoilla tehtyjen lukumerkintöjen haittana on ihmisen rajallinen hahmotuskyky: jo pienetkin luvut sekaantuvat toisiinsa helposti. Roomalaiset merkitsivät numeroita neljään asti pystyviivoin ja luvun viisi merkinnässä viiva vedettiin muiden neljän viivan yli (tämä on niin sanottu tukkimiehen kirjanpito). Aikojen saatossa numero viisi yksinkertaistui muotoon V, jonka jälkeen voitiin taas lisätä pystyviivoja merkitsemään seuraavia numeroita.


title: Roomalaiset numerot

text: Alun perin numero kymmenen on ollut VV, mutta merkintä on tiivistynyt muotoon X, jossa voidaan katsoa olevan kaksi päällekkäistä V:tä. Näillä merkeillä pystytään laskemaan jo aika pitkälle ennen kuin vastaan tulee ongelmia. Luku viisikymmentä merkittynä XXXXX on jälleen liian pitkä ja vaikea hahmottaa. Suuremmille luvuille otettiin käyttöön lisää merkkejä: L, C, D ja M.


title: Roomalaiset numerot

text: Keskiajalla roomalaisten numeroiden käyttö väheni, koska arabialaiset numerot sopivat laskemiseen roomalaisia numeroita paremmin. Roomalaisia numeroita käytettiin kuitenkin Euroopassa kaikissa tärkeissä asiakirjoissa vielä 1300-luvulla, koska niitä pidettiin hankalampina väärentää kuin arabialaisia numeroita.


title: Roomalaiset numerot

text:
Roomalaisissa numeroissa käytetään seitsemää perusmerkkiä:
Näiden lisäksi on eri aikoina käytetty myös muita merkkejä, mutta ne eivät ole yleistyneet; esimerkiksi O merkitsi lukua 11, S merkitsi lukua 70 ja P merkitsi lukua 400.


title: Roomalaiset numerot

text: Samoja merkkejä peräkkäin pistettäessä saadaan yksittäisten merkkien välissä olevia lukuja. Esimerkiksi luku kaksi on roomalaisissa numeroissa II ja kolme on III. Yleisen käytännön mukaan samaa merkkiä ei saa panna kolmea enempää peräkkäin, joten neljä on IV, eli "yksi pois viidestä". Viisi on V ja kuusi on VI, "yksi lisää viiteen". Perussääntönä oli siten, että pienempi merkki isomman merkin vasemmalla puolella vähennetään isommasta, oikealla puolella oleva lisätään siihen. Roomalaiset itse eivät kuitenkaan seuranneet tätä ohjenuoraa tarkasti ja poikkeavia muotoja, kuten IIII (4) ja jopa IIX (8), esiintyy runsaasti. Muoto IIII esiintyy nykyäänkin yleisesti kellotauluissa . Oheinen taulukko kymmenestä ensimmäisestä luvusta helpottaa hahmottamaan perusidean:Näillä roomalaisten numeroiden perusmerkeillä merkittynä suurin mahdollinen luku on MMMCMXCIX ("3999"), koska "neljätuhatta" olisi "tuhat pois viidestätuhannesta" eikä "viidelletuhannelle" ole omaa perusmerkkiä. Suuremmat merkit ("viisituhatta" ja suuremmat) muodostetaan siten, että käytetään perusmerkkiä, jonka päälle on laitettu yläviiva eli "makroni". Tämä viiva osoittaa, että kyseinen luku pitää kertoa tuhannella. Merkintätapa ei ollut selkeä, koska makronia käytettiin myös satunnaisesti tekstissä erottamaan numerot tavallisista kirjaimista. Esimerkiksi kymmenen on X, joten 10 000 on X. Lukua tuhat voidaan merkitä joko yleisemmällä merkillä M tai harvinaisemmalla I.


title: Roomalaiset numerot

text: Suuremmille luvuille ei ole yhtenäistä järjestelmää, vaan yleensä käytetään jompaakumpaa kahdesta seuraavasta. Joko järjestelmä lähtee alusta kymmenestä miljoonasta eteenpäin, jolloin asiayhteydestä selviää, onko X "kymmenen" vai "kymmenen miljoonaa", tai perusmerkin päälle asetetaan kaksi yläviivaa, jolloin luku pitää kertoa 1000²:lla eli 1 000 000:lla. Tällöin kymmenen miljoonaa on formula_1. Monesti kahden viivan sijasta miljoonalla kertomista merkitään luvun "alle" asetetulla viivalla, eli miljoona on I ja 10 000 000 on X. Näin miljoona voidaan merkitä joko merkillä M tai I.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaisissa numeroissa ei ole omaa merkkiä nollalle. Suomen ja monien muiden kielien "nolla"-sana juontaa juurensa latinan "nullus"-sanasta, joka tarkoittaa "ei yhtään" tai "ei mitään." Antiikin kirjallisuudesta löytyy vain yksi tunnettu tapaus, jossa nollaa on merkitty omalla kirjaimella. Noin vuonna 725 jaa. Beda Venerabilis tai joku hänen virkamiehistään käytti kirjainta N, "nulla"-sanan alkukirjainta, nollan tunnuksena laskiessaan pääsiäistä muiden roomalaisten numeroiden rinnalla.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaiset käyttivät ihmisen sormien mukaan kymmenjärjestelmää luonnollisille luvuille, mutta murtoluvuille he käyttivät kaksitoistajärjestelmää. Syyn tähän arvellaan olleen kahdentoista hyvä jaollisuus kymmeneen verrattuna (formula_2, mutta formula_3). Tällainen jaollisuus on kätevää käsiteltäessä sellaisia yleisesti tarvittuja murtolukuja kuin formula_4 tai formula_5.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomassa monet kolikoiden arvoista olivat as-rahan kahdestoistaosia. Näissä laskujärjestelmä oli samantyylinen kuin kokonaisluvuilla, mutta yksiköt olivat "yksi kahdestoistaosa" ja "kuusi kahdestoistaosaa" yhden ja viiden sijasta. Roomalaiset käyttivät pistettä (•) merkitsemään yhtä unssia (). Toisin kuin kokonaisluvuilla murtoluvuissa ei otettu mistään pois, vaan kaksi unssia oli •• ja viisi •••••. Yksi puolikas, tai "kuusi kahdestoistaosaa", merkittiin kirjaimella S (merkki tulee semis-kolikosta, joka oli arvoltaan "kuusi kahdestoistaosaa"). Tästä eteenpäin S-kirjaimen perään liitettiin •-merkkejä ilmaisemaan puolikasta suurempia kahdestoistaosia, eli formula_6 oli S• ja formula_7 oli S•••••. Jokaiselle kahdestoistaosalle oli oma nimi.


title: Roomalaiset numerot

text: Keskiajalla kirjurit käyttivät numeroiden päälle asetettua viivaa ilmaisemaan tuhannella kertomista, mutta tapana oli myös asettaa pystysuorat viivat numeromerkin molemmille puolille ilmaisemaan sadalla kertomista, eli:


title: Roomalaiset numerot

text: Lukumerkin yläpuolella olevaa viivaa käytettiin myös erottamaan lukumerkit tavallisista kirjaimista. Joskus käytettiin sekä ylä- että alaviivaa, kuten MCMLXVII. Jotkut kirjasinleikkaukset, kuten Times New Roman, näyttävät jäljittelevän tuota yli- ja alleviivausta isoja kirjaimia peräkkäin kirjoitettaessa (MCMLXVII). Monet piirtävätkin roomalaisten numeroiden päälle ja alle viivan kirjoittaessaan niitä käsin. Koneella kirjoitettaessa voidaan myös roomalaiset numerot lihavoida, jotta ne erottuisivat hyvin muusta tekstistä. Tätä keinoa on käytetty myös tässä artikkelissa.


title: Roomalaiset numerot

text: Toisinaan luku 500 (D) saatettiin merkitä I:llä, jota seurasi käänteistä C-kirjainta muistuttava symboli (Ɔ), ja tuhat (M) voitiin merkitä lisäämällä toinen symboli (C) merkinnän eteen CIƆ. Tämän peruslukua kapseloivan (C ja Ɔ voidaan mieltää sulkeiksi) merkintätavan uskotaan periytyvän suoraan etruskeilta. Kapseloinnin laskentatapa ei ole aivan yksinkertainen: ensimmäinen suljepari kertoo perusluvun tuhannella ja seuraavat suljeparit kertovat tämän edelleen kymmenellä, ensimmäinen irrallinen Ɔ lisää peruslukuun 500 ja sitä seuraavat kertovat tämän aina kymmenellä. Oheinen taulukko valaissee asiaa:


title: Roomalaiset numerot

text: Joskus CIƆ tyyliteltiin lemniskaatan muotoiseksi tuhatta tarkoittavaksi symboliksi. John Wallisin sanotaan saaneen tästä idean makaavan kahdeksikon muotoiseen äärettömyys-symboliinsa ∞, koska tämäntyyppistä tuhatmerkintää käytettiin myös edustamaan yleisesti mielivaltaisen suurta lukua.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaisten numeroiden merkkien kirjainkokoa ei ole erikseen sovittu, mutta yleensä käytetään suuraakkosia eli ”tikkukirjaimia”. Joskus on myös tapana merkitä merkitä luvun kolme (III) viimeistä kirjainta j-kirjaimella, jotta luvun arvon havaitsisi helpommin. Tästä tavasta uskotaan hollannin kielen ij-diftongin olevan peräisin.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaisissa numeroissa merkin formula_8 jälkeen ei voi olla suurempaa lukua kuin formula_9. Toisin sanoen luvun edessä voi olla mikä tahansa luku, joka on korkeintaan sen kymmenkerta. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että ennen C:tä ei voi olla I tai V, vaan vasta X tai suurempi (formula_10). Toisin sanoen sellaisia ”oikoteitä” luvulle 99, kuten IC, ei hyväksytä, joten sen ainoa oikea merkitsemistapa on XCIX. Tämä ongelma on tullut esille ihmeteltäessä, miksei vuotta 1990 merkitä MXM tai vuotta 1999 MIM.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaisten numeroiden merkitsemistapa on vaihdellut vuosisatojen aikana. Roomalaiset itse suosivat tapaa merkitä nelosen IIII, koska IV tarkoitti Rooman jumalaa Juppiteria (, roomalaiset itse merkitsivät tämän "IVPPITER"). Niin sanottu "vähennystapa" on yleistynyt vasta nykyaikana. Yhdessä keskiaikaisessa kirjassa saattaa nähdä nelosena merkkiä IIII tai IV ja kahdeksana VIII tai IIX. Keskiajalta on myös löydetty sellaisia roomalaisia numeroita kuin IIIII viitosena, ja VV kymmenenä.


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaisten numeroiden vähennystapa sai alkunsa latinan kielestä. Numero 18 oli latinaksi ”"duodeviginti"” (kaksi pois kahdestakymmenestä) ja 19 ”"undeviginti"” (yksi pois kahdestakymmenestä). Tämä vähennystapa vaikeutti roomalaisilla numeroilla laskemista ja omalta osaltaan edisti arabialaisten numeroiden yleistymistä.


title: Roomalaiset numerot

text: Joissain rakennuksissa on merkkejä vanhasta numerointitavasta. Esimerkiksi Lontoossa sijaitsevassa Admiralty Archissa on kaiverrus, jossa lukee MDCCCCX (1910), vaikka oikea numero olisi MCMX, ja Harvardin yliopiston lääketieteelliseen kirjastoon on kaiverrettu MDCCCCIIII (1904, oikea numero olisi MCMIV).


title: Roomalaiset numerot

text: Kun roomalaisia numeroita käytetään kellotauluissa, merkitään 4 säännöllisesti muodossa IIII mutta 9 muodossa IX.


title: Roomalaiset numerot

text: Nykyaikaiset eli viktoriaanisen aikakauden jälkeen muodostuneet roomalaiset numerot ovat:


title: Roomalaiset numerot

text: Kuten monissa muissakin kielissä, mutta toisin kuin esimerkiksi saksan kielessä, suomessa roomalaiset numerot ovat itsessään järjestyslukuja, joten järjestysnumeroina niihin ei tule pistettä toisin kuin arabialaisiin numeroihin (ei siis IV. vaan pelkkä IV).


title: Roomalaiset numerot

text: Roomalaisten numeroiden käyttö on nykyaikana rajautunut tiettyihin erityistarkoituksiin. Tärkeimpiä näistä ovat hallitsijoiden järjestysnumerointi, kirjojen ja eräiden lakien lukunumerointi sekä kuukausien numerointi lintukirjoissa ja kasvioissa. Lääkeresepteissä annosmäärä ja tablettien lukumäärä ilmoitetaan yleensä roomalaisin numeroin. Lisäksi pieniä roomalaisia numeroita saatetaan käyttää joissain luokituksissa (esimerkiksi vuosineljännekset ja III-olut). Kirjoitettaessa roomalainen numero käsin on tapana merkitä se vaakaviivojen väliin.


title: Roomalaiset numerot

text:
Roomalaisia numeroita on käytetty koululuokkien numerointiin, mutta tapa on hiljalleen väistymässä. 1900-luvun alussa oli tapana myös merkitä päivämäärän kuukausi roomalaisin numeroin erilaisiin leimoihin ja piirtokirjoituksiin (muun muassa hautakivissä ja sormuksissa); esimerkiksi itsenäisyyspäivä 6. joulukuuta 1917 saa tällöin muodon 6/XII 1917, toisinaan myös
formula_11.


title: Roomalaiset numerot

text: Suomen puolustusvoimat merkitsi 2000-luvulle saakka sotilasyksiköitä roomalaisen ja arabialaisen numeron yhdistelmin. Armeijakunnat, pataljoonat ja patteristot sekä joukkueet merkittiin roomalaisin numeroin ja ryhmät, komppaniat, rykmentit, prikaatit, divisioonat ja erillisyksiköt merkittiin arabialaisin numeroin. Tällöin esimerkiksi Jalkaväkirykmentti 57:n toisen pataljoonan kolmas komppania merkittiin ”3/II/JR57”. Nykyään kaikki suomalaiset sotilasyksiköt merkitään arabialaisin numeroin. Esimerkiksi 15. jalkaväkiprikaatin toisen pataljoonan kolmas komppania merkitään 3/2/JVPR15.


title: Arthur Conan Doyle

text: Sir Arthur Ignatius Conan Doyle (22. toukokuuta 1859 – 7. heinäkuuta 1930) oli skotlantilainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten yksityisetsivä Sherlock Holmesista kertovista tarinoista. Hän kirjoitti myös tieteiskirjallisuutta, historiallisia romaaneja, runoutta ja tietokirjallisuutta.


title: Arthur Conan Doyle

text: Arthur Conan Doyle syntyi Edinburghissa, Skotlannissa. Koska hänen vanhempansa olivat hartaita katolilaisia, poika lähetettiin yhdeksänvuotiaana jesuiittojen alkeiskouluun. Uskonnollista hänestä ei kuitenkaan tullut, vaan Doyle hylkäsi katolilaisuuden ja hänestä tuli agnostikko.


title: Arthur Conan Doyle

text: Doylen äiti oli lukenut ja taitava tarinankertoja, jolla oli suuri vaikutus poikaansa. Doyle kertoi myöhemmin muistavansa varhaislapsuudestaan parhaiten juuri äitinsä kertomat tarinat. Doylen isä oli viinaanmenevä taiteilija, joka joutui lopulta hoitolaitokseen pojan kouluopintojen päättymisen aikoihin. Perhe oli vähätuloinen, joten varakkaat sukulaiset maksoivat nuoren Doylen seitsenvuotiset opinnot jesuiittakoulussa Englannissa.


title: Arthur Conan Doyle

text: Doyle aloitti vuonna 1876 lääketieteen opinnot Edinburghin yliopistossa. Parin vuoden opiskelun jälkeen hän kirjoitti ensimmäisen tarinansa "The Mystery of Sasassa Valley", jonka edinburghilainen "Chamber’s Journal" -lehti julkaisi. Myös hänen seuraava tarinansa julkaistiin.


title: Arthur Conan Doyle

text: Kolmantena opiskeluvuotenaan Doyle toimi laivalääkärinä arktisella valaanpyyntialuksella. Hän valmistui lääkäriksi vuonna 1881 ja työskenteli aluksi Länsi-Afrikan rannikolla liikennöivässä höyrylaivassa. Hän työskenteli vähän aikaa Plymouthissa ja muutti sen jälkeen Portsmouthiin, missä hän avasi oman praktiikkansa. Aluksi asiakkaita oli vähän, mutta kolmantena vuonna Doyle ansaitsi jo hyvin. Doyle avioitui vuonna 1885 Louisa Hawkinsin kanssa. Pari sai kaksi lasta, tyttären ja pojan.


title: Arthur Conan Doyle

text:
Doyle alkoi lääkärintyönsä lomassa vuonna 1886 kirjoittaa ensimmäistä romaaniaan "Punaisten kirjainten arvoitus", joka ilmestyi seuraavana vuonna. Romaanin päähenkilöt ovat hänen myöhemmästäkin tuotannostaan tutut salapoliisi Sherlock Holmes ja hänen toverinsa Tohtori Watson. Holmesin esikuvaksi on mainittu Doylen opettaja Joseph Bell, jolla oli poikkeukselliset huomio- ja järkeilytaidot. Holmesin hahmosta tuli nopeasti suuri menestys ja maailmankuulu, mutta Doyle itse arvosti aina enemmän vakavia historiallisia romaanejaan, runouttaan ja näytelmiään. Toinen Holmes-romaani "Neljän merkki" ilmestyi 1890.
Doyle matkusti Wieniin erikoistuakseen siellä silmätautioppiin. Kielivaikeudet kuitenkin keskeyttivät opinnot, ja Doyle palasi vaimoineen Lontooseen. Siellä hän avasi praktiikan Upper Wimpole Streetillä. Asiakkaita ei ollut paljonkaan, joten Doylella oli aikaa kirjoittaa. Hän kirjoitti "Strand Magazineeen" useita Sherlock Holmes -tarinoita seuraavien vuosikymmenten ajan, vaikka pitikin välillä niistä pitkiä taukoja. Keväällä 1891 hän jätti lääkärintoimensa ja ryhtyi kokoaikaiseksi kirjailijaksi. Sherlock Holmesin hahmon hän surmasi vuonna 1893, mutta suuren kysynnän ja rahantarpeensa vuoksi herätti hahmon myöhemmin jälleen henkiin. Koko uransa aikana Doyle kirjoitti neljä Holmes-romaania ja 56 kertomusta.


title: Arthur Conan Doyle

text: Doyle pyrki vuosisadan vaihteessa vapaaehtoisena Etelä-Afrikan buurisotaan, ja hänet otettiin palvelukseen lääkärinä vuonna 1900. Doyle kirjoitti muutaman kuukauden kokemuksistaan arvostetun 500-sivuisen "The Great Boer War" -kronikan. Doyle aateloitiin vuonna 1902. Hän pyrki kaksi kertaa parlamenttiin mutta ei tullut valituksi.


title: Arthur Conan Doyle

text: Doylen vaimo Louisa sairastui tuberkuloosiin 1890-luvun alussa, ja Doyle hoiti vaimoaan hänen kuolemaansa 1906 saakka. Vuodesta 1897 alkaen Doylella oli ollut platoninen suhde Jean Leckien kanssa, josta tuli hänen vaimonsa vuonna 1907 Louisan kuoltua. Pari asettui Sussexiin ja sai kolme lasta.


title: Arthur Conan Doyle

text: Doyle osallistui vuosien 1906 ja 1912 välillä kahden rikostapauksen selvittelyyn, joissa hän toi esille todisteita tuomittujen syyttömyydestä.


title: Arthur Conan Doyle

text:
Seikkailuromaani ja varhainen scifi-kertomus "Kadonnut maailma" (1912) oli suurmenestys, vaikka Doyle itse pitkin sitä vain poikakirjana. Hän kirjoitti romaanille neljä jatko-osaa. Ensimmäisessä maailmansodassa Doyle menetti poikansa ja veljensä. Sodan jälkeen Doyle alkoi harrastaa spiritualismia ja okkultismia ja kirjoitti aiheesta muun muassa professori Challenger -romaanin "The Land of Mist". Kirjassaan "The Coming of the Fairies" (1921) Doyle esittelee vakuuttuneesti Cottingleyn keijukaisista otettuja valokuvia. Doylen harrastus maksoi hänelle paljon rahaa ja teki hänestä monen silmissä naurunalaisen. Saadakseen rahaa Doyle palasi 1920-luvulla jälleen Sherlock Holmes -tarinoiden pariin.
Arthur Conan Doyle kuoli sydänkohtaukseen kesällä 1930 kotonaan Windleshamissa, Sussexissa.


title: Arthur Conan Doyle

text: Arthur Conan Doylen runsaaseen kirjalliseen tuotantoon kuuluu fiktiota, runoutta, pamfletteja, sotakuvauksia ja spiritualismiaiheisia teoksia. Hänen proosakirjallisuuteensa kuuluu neljä Sherlock Holmes -aiheista romaania ja lukuisia novelleja sekä professori Challenger -aiheisia tarinoita, Brigadier Gerard -tarinoita ja 12 näytelmää.


title: Alkoholit

text:
Alkoholit ovat ryhmä orgaanisia yhdisteitä, joissa hydroksyyliryhmä (-OH) on kiinnittynyt tyydyttyneeseen hiiliatomiin. Samaan hiiliatomiin on lisäksi kiinnittynyt vety- ja hiiliatomeja.
Alkoholi voi olla myös moniarvoinen eli OH-ryhmiä voi olla molekyylissä useampia, ei kuitenkaan koskaan samaan hiiliatomiin kiinnittyneinä. Alkoholit voidaan luokitella hydroksyyliryhmien lukumäärän perusteella.


title: Alkoholit

text: Alkoholit voidaan luokitella sen mukaan kuinka monta hiiltä on liittynyt hydroksyyliryhmää sitovaan hiileen. Primaarisessa alkoholissa hydroksyyliryhmää sitovaan hiiliketjuun on liittynyt yksi hiili. Metanoli ja etanoli ovat primaarisia alkoholeja. Primaarisen alkoholin yleinen kaava on CHOH.


title: Alkoholit

text: Alkoholi on sekundaarinen, kun OH-ryhmää kantavaan hiiliatomiin on liittynyt kaksi muuta hiiliatomia. ja tertiaarinen, kun OH-ryhmää kantavaan hiiliatomiin on liittynyt kolme muuta hiiliatomia. Yksinkertaisin sekundaarinen alkoholi on isopropanoli, ja yksinkertaisin tertiaarinen alkoholi on tert-butanoli.


title: Alkoholit

text: Primaariset suoraketjuiset alkoholit eli n-alkoholit nimetään niiden sisältämien hiiliatomien mukaan. Tavallisimmin käytetyt nimet johdetaan yhtä monta hiiliatomia sisältävän hiilivedyn nimestä päätteellä -oli: esimerkiksi metaania (CH) vastaa metanoli (CHOH ja etaania (CH) etanoli (CHOH). Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää myös nimiä, jotka saadaan lisäämällä hiilivetyradikaalin "-yyli" -päätteiseen nimeen sana "alkoholi", jolloin esimerkiksi metanolia sanotaan "metyylialkoholiksi", etanolia "etyylialkoholiksi" ja niin edelleen.


title: Alkoholit

text: Alkoholeihin hiilen yhdiste luetaan vain, kun hiiliatomi on tyydyttynyt eli tetravalentti ja siinä on vain yksi hydroksyyliryhmä sekä vety-, tai hiiliatomeita. Vetyjen tai hiilien lisäksi muita hydroksyylin kanssa geminaalisia (samassa hiilessä olevia) ryhmiä ei saa olla.


title: Alkoholit

text: Tyydyttymättömän hiiliatomin hydroksyylin kemiat ovat toisenlaisia, eikä näitä sisältäviä aineita luokitella alkoholeiksi. Aine on enoli, jos hydroksyyli on kiinni hiilessä, jolla on kaksoissidos toiseen hiileen (C=C-OH). Jos taas hiilessä on kaksoissidos happeen, kyseessä on karboksyylihappo (R-C(=O)-OH). Fenoleita, yhdisteitä joissa hydroksyyliryhmä on sitoutunut bentseenirenkaaseen, ei luokitella myöskään alkoholeiksi.


title: Alkoholit

text: Vaikka hiili olisi tyydyttynyt, muita hydroksyylin kanssa geminaalisia ryhmiä sisältävät aineet eivät ole alkoholeja. Kun samassa hiiliatomissa on kaksi hydroksyyliä, aine ei ole alkoholi vaan karbonyyliyhdisteen hydraatti, esimerkkinä formaliini. Toinen esimerkki on syanohydriini, jossa samassa hiilessä on hydroksyyli-, ja nitriiliryhmät.


title: Alkoholit

text: Kaksi yleisintä primaaristä alkoholia ovat metanoli ja etanoli. Kun alkoholista puhutaan kemian ulkopuolella, on kyse lähes aina etanolista. Etanolin kiehumispiste on 78,3 °C ja sulamispiste −114,4 °C.


title: Alkoholit

text: Isopropanoli (eli 2-propanoli) on sekundaarinen alkoholi, jota käytetään runsaasti teollisuudessa liuottimena ja muiden orgaanisten yhdisteiden valmistukseen. Tavallinen kuluttaja tutustuu siihen yleensä desinfiointiaineissa ja muissa puhdistusaineissa, joissa se on suosittu liuotin.


title: Alkoholit

text: Primaariset alkoholit hapettuvat aldehydeiksi ja siitä eteenpäin karboksyylihapoiksi. Sekundaariset alkoholit hapettuvat ketoneiksi. Primaaristen ja sekundaaristen alkoholien hapettumiseen tarvitaan katalyyttiä. Tertiaarinen alkoholi ei hapetu, mutta voi hajota voimakkaan hapettimen vaikutuksesta.


title: Alkoholit

text: Alkoholeja voidaan dehydroida (poistaa HO-molekyyli) kuumentamalla niitä voimakkaassa hapossa. Reaktiossa syntyy alkeeneja.


title: Alkoholit

text: Alkoholit ovat sekä heikkoja happoja että emäksiä. Voimakkaat emäkset kuten metallihydridit ja alkalimetallit reagoivat alkoholien kanssa, jolloin saadaan metallialkoksideja. Alkoholi toimii reaktiossa happoa ja sivutuotteena syntyy vetyä. Fenolit (pKa = 10) ovat vahvempia happoja kuin alkoholit (pKa = 16).


title: Alkoholit

text: Vastaavasti alkoholien konjugaattiemäkset, alkoksidit, ovat vahvoja emäksiä tai jopa superemäksiä. Niitä ei voi liuottaa veteen, koska vesi on liian hapanta: esimerkiksi natriummetoksidi reagoi veden kanssa metanoliksi ja natriumhydroksidiksi, joka on heikompi emäs.


title: Alkoholit

text: Alkoholeja voidaan valmistaa useista funktionaalisista ryhmistä: alkeeneista, alkyylihalideista, ketoneista, aldehydeistä ja estereistä. Alkeeneista alkoholeja voidaan valmistaa alkoholien hydrataatiolla eli veden additiolla kaksoissidokseen happamassa liuoksessa.


title: Alkoholit

text: Useat alkoholit ovat myrkyllisiä, mukaan lukien etanoli. Ne ovat keskushermostoa lamauttavia aineita, joiden palamistuotteet ovat myrkyllisiä ja aiheuttavat humalatilan, jolloin ihmisen tajunnankyky heikkenee.


title: Alkoholit

text: Primaaristen alkoholien, kuten metanoli ja etanoli, metabolia kulkee suurimmaksi osaksi kahden hapettavan entsyymin (alkoholi-, ja aldehydidehydrogenaasi) kautta ensin aldehydiksi ja sitten karboksyylihapoksi. Sekä aldehydin että karboksyylihapon myrkyllisyys aiheuttavat oireita, tyypillisesti asidoosin. Sekundaarisille alkoholeille tapahtuu vain ensimmäinen reaktio, jolloin syntyy ketoni, joka on yleensä myös myrkyllinen.


title: Alkoholit

text: Esimerkiksi metanoli aiheuttaa ensin keskushermoston lamautumisen oireita kuten etanoli. Sen jälkeen metanoli muuttuu myrkylliseksi formaldehydiksi eli formaliiniksi. Formaliini metaboloituu muutaman minuutin puoliintumisajalla muurahaishapoksi, joka on myrkyllistä ja poistuu elimistöstä hitaasti. Se vahingoittaa silmän verisuonia, aiheuttaa asidoosin eli veren happamuuden, joka pystyy pysäyttämään hengityksen.


title: Alkoholit

text: Etanolin muuntuessa elimistöön syntyy vastaavasti asetaldehydiä (etanaalia) CHCHO, joka ei ole soluille yhtä vaarallista kuin formaldehydi ja hapettuu edelleen etikkahapoksi, joka ei ole yhtä lailla myrkyllistä. Niinpä etanolin tappava annos on paljon suurempi.


title: Alkoholit

text: Metanolimyrkytystä voidaan hoitaa etanolilla, joka syrjäyttää metanolin elimistön hapetusreaktioissa. Tällöin metanoli ehtii poistua elimistöstä virtsan mukana muuttumatta myrkyllisiksi palamistuotteiksi.


title: Alkoholit

text: Kolmas yleinen alkoholimyrkytyksen aiheuttaja on isopropanoli. Isopropanolin, joka on sekundaarinen alkoholi, tapauksessa vain ensimmäinen entsyymi toimii, jolloin syntyy asetonia. Asetoni on lamauttavampaa ja aiheuttaa pahoinvointia, sekavuutta ja jopa tajuttomuuden.


title: Alkoholit

text: Myrkyllisiin alkoholeihin kuuluu myös glykoli HO-CH-CH-OH (etyleeniglykoli, 1,2-etaanidioli), jota on mukana useissa jäähdytysnesteissä. Glykoli metaboloituu vaiheittain hapettuen, ja aiheuttaa samanlaisen asidoosin kuin muutkin alkoholit. Lopullinen hapetustuote on kuitenkin oksaalihappo, joka on erittäin myrkyllinen. Oksaalihappo kiteyttää kalsiumoksalaattia kudoksista, mikä vahingoittaa pahiten munuaisia.


title: Alkoholit

text: Sokerialkoholien kuten sorbitolin käyttöä elintarvikkeissa rajoittaa niiden laksatiivinen vaikutus.


title: Portugali

text: Portugalin tasavalta () eli Portugali on valtio Pyreneiden niemimaalla, Euroopan lounaisosassa. Se on manner-Euroopan läntisin maa. Portugali rajoittuu idässä ja pohjoisessa Espanjaan, lännessä ja etelässä Atlantin valtamereen. Manner-Portugalin lisäksi maalla on Atlantilla kaksi saaristoa, Azorit ja Madeira. Lisäksi Selvagenssaaret ovat hallinnollisesti osa Madeiraa.


title: Portugali

text: Portugalissa on 3 100 vuoden aikana vaikuttanut useita eri sivilisaatioita. Portugalin kulttuuriin, historiaan, kieleen ja väestöjakaumaan ovat jättäneet jälkensä muun muassa iberit, tartessolaiset, keltit, foinikialaiset, karthagolaiset, kreikkalaiset, roomalaiset, germaanit, egyptiläiset, seemiläiset kansat ja maurit. Nimi ”Portugali” juontaa juurensa roomalaisten alueesta käyttämään nimeen "Portus Cale". Se saattaa olla sekoitus latinan ja kreikan kieliä ja tarkoittaa ”kaunista satamaa”. 1400–1500-luvuilla Portugali oli tärkeä taloudellinen, poliittinen ja kulttuurinen keskus ja sen imperiumi ulottui Brasiliasta Malakan niemimaalle.


title: Portugali

text: Portugalin siirtomaaimperiumi oli Euroopan vanhin ja pitkäikäisin. Sen historia alkoi vuonna 1415 Ceutan valloituksesta ja päättyi vuonna 1999 Macaon, Portugalin siirtomaan luovutukseen Kiinalle. 1900-luvulla Salazarin diktatuurin vuosikymmeniä hallitsema Portugali muutettiin demokratiaksi vuoden 1974 neilikkavallankumouksen jälkeen. Maa on nykyisin Euroopan unioniin kuuluva teollisuusmaa.


title: Portugali

text: Portugali sijaitsee Lounais-Euroopassa Pyreneiden niemimaalla. Sen ainoa naapurimaa on Espanja, jonka kanssa maalla on yhteistä maarajaa 1 214 kilometriä. Portugalilla on rantaviivaa Atlanttiin 1 793 kilometriä. Portugalin pinta-ala on 92 090 km², johon luetaan mukaan Portugalille kuuluvat Azorit ja Madeira. Pinta-alasta 620 km² on vettä.


title: Portugali

text: Pohjoisessa maa on vuoristoista, sisämaassa on tasankoja. Etelässä maa on kumpuilevaa tasankoa ja alueella sijaitsee laajoja maatiloja. Serra da Estrelan vuoristossa sijaitseva Torre kohoaa 1 993 metrin korkeuteen ja on Manner-Portugalin korkein kohta. Portugalin korkein kohta Ponta do Pico sijaitsee kuitenkin Azoreilla ja kohoaa 2 351 metrin korkeuteen. Madeiran korkein vuori Pico Ruivo kohoaa 1 862 metrin korkeuteen. Portugalissa Lissabonin piirissä sijaitseva Cabo da Roca on Manner-Euroopan läntisin kohta.


title: Portugali

text: Portugalissa virtaa kymmenen suurta jokea, joista puolet saa alkunsa Espanjan puolelta. Tajojoki on maan suurin joki ja jakaa Manner-Portugalin kahtia erottaen vuoristoisen pohjoisosan ja tasankoisen eteläosan toisistaan. Minho saa alkunsa Espanjan Galiciasta ja muodostaa 74 kilometrin matkalta osan Portugalin pohjoisrajasta Espanjan kanssa. Douro saa myös alkunsa Espanjasta ja virtaa Portugalin halki Porton kaupungin kautta Atlanttiin. Eteläosan tärkein joki on Guadiana, joka virtaa pohjoisesta etelään ja muodostaa osan Espanjan vastaisesta rajasta.


title: Portugali

text: Ilmastollisesti Portugalissa vaikuttaa atlanttinen meri-ilmasto, mannerilmasto ja välimerenilmasto. Atlanttinen ilmasto on laajimmalle levinnyt. Etelässä ilmasto on jonkin verran lämpimämpi ja kuivempi kuin pohjoisessa. Etelärannikon Farossa elokuun keskimääräinen ylin lämpötila on 28,8 °C ja sateisimman kuukauden joulukuun sademäärä 94 mm, kun taas pohjoisen Portossa elokuun ylin on 25 °C ja kuukausia, jolloin sataa yli 100 mm on seitsemän.


title: Portugali

text: Sateisinta on Serra da Estrelan vuoristossa, missä vuotuinen sademäärä on toisinaan yli 2 500 mm. Vuotuinen sademäärä vaihtelee suuresti alueittain, mutta keskimäärin se on manner-Portugalissa noin 920 mm. Madeiran ja Azorien ilmasto on niiden maantieteellisen sijainnin vuoksi kosteampi kuin muualla Portugalissa. Lunta saadaan joskus Pohjois-Portugalin vuoristoisilla alueilla.


title: Portugali

text: Laajat metsäpalot ovat ongelmana vuosittain. Niitä sattuu eniten keskellä kesää, mutta kuivina vuosina kausi voi alkaa tammikuusta ja jatkua jopa marraskuuhun. Ilmastonmuutoksen myötä voimistuneet Atlantin talvimyrskyt aiheuttavat eroosiota Portugalin rannoilla.


title: Portugali

text: Portugalin kasvillisuus on sekoitus atlanttisia, eurooppalaisia ja Välimeren alueen lajistoa. Lisäksi afrikkalaisia lajeja on joitakin. Mondegojoen pohjoispuolella eurooppalaiset lajit ovat vallitsevia, kun sen eteläpuolella välimerelliset lajit ovat enemmistönä.


title: Portugali

text: Vuonna 2010 metsien osuus Portugalin pinta-alasta oli 35,4 prosenttia. Pensaikkojen ja ruohikkojen osuus oli 32 prosenttia ja maanviljelysmaan 24 prosenttia. Kesävihantaa sekametsää on erityisesti Portugalin pohjoisosissa. Maan metsien valtalajit ovat eukalyptukset, korkkitammi ja rannikkomänty, jotka ovat syrjäyttäneet monin paikoin alkuperäiset tammimetsät. Eukalyptukset ovat valtalaji 26 prosentista metsistä. Sekä korkkitammi- että rannikomäntyvaltaisten metsien osuus on 23 prosenttia. Eukalyptusplantaaseihin on istutettu erityisesti kuumepuuta paperimassan tuottamista varten.


title: Portugali

text: Portugalin eteläosissa Alentejossa on edelleen laajaa "matorral"-pensaskasvillisuutta, jossa valtalajena ovat kistukset tai maatiloilla korkkitammet. Algarven maastoa hallitsetvat viinitarhat ja toisaalta Välimeren alueen tyypilliset viljelypuut, kuten öljypuu, aitoviikuna, manteli ja johanneksenleipäpuu.


title: Portugali

text:
Ihminen on muuttanut Madeiran ja Azorien kasvillisuuden eurooppalaisemmaksi. Madeiralla on kuitenkin edelleen myös alkuperäistä laurisilvametsää.
Portugalin eläimistössä on sekoittunut eurooppalaista ja pohjoisafrikkalaista lajistoa. Susia on varsinkin Serra da Estrelassa syrjäisimmillä seuduilla. Maa sijaitsee useiden Keski- ja Länsi-Euroopan lintulajien muuttoreitin varrella.


title: Portugali

text: Piikkikampela ja meriantura viihtyvät hiekkapohjilla. Muita yleisiä kaloja ovat sardiinit, turska ja sardelli. Äyriäiset ovat yleisiä erityisesti Pohjois-Portugalin rannikoilla.


title: Portugali

text:
Nykyisen Portugalin alueella on ollut asutusta paleoliittiselta kaudelta lähtien. Ensimmäisellä vuosituhannella eaa. Iberian niemimaalle saapui Keski-Euroopasta kelttejä, jotka asettuivat Pohjois- ja Länsi-Portugalin alueille noin 700 eaa. Kelttiläisten ja kelttiläsityneiden heimojen ohella nykyisen Portugalin alueella asui ennen alueen roomalaisvalloitusta kelttejä edeltäneitä indoeurooppalaisia kieliä puhuneita kansoja, kuten lusitaanit.
Vuonna 238 eaa. Iberian niemimaalle saapui karthagolaisia. He poistuivat alueelta puunilaissotien aikana. Vuonna 219 eaa. alueelle saapui roomalaisia, jotka aloittivat valloituksen Portugalin eteläosista. Keski-Portugalin lusitaanit vastaustivat roomalaisvaltaa vuosikymmenten ajan. Vastarintaa tehneistä kuuluisin oli Viriatus, joka joutui lopulta salamurhan uhriksi vuonna 139 eaa. Viriatuksen kuoleman jälkeen roomalaiset pystyivät nopeasti valtaamaan Keski-Portugalin ja siten koko Iberian niemimaan. Rooman valtakunnan provinssina Portugali tunnettiin nimellä Lusitania. 400-luvulla alueelle saapui useita germaanisia heimoja. Islaminuskoiset maurit syrjäyttivät germaanit nopeassa tahdissa vuoden 711 jälkeen, vallaten koko niemimaan. Maurit ehtivät viidensadan vuoden aikana vaikuttaa vahvasti Portugalin kulttuuriin ja kieleen, johon on jäänyt muun muassa useita arabialaisperäisiä sanoja. Afonso I löi maurit Ouriquen taistelussa vuonna 1139. Lopullisesti maurit karkotettiin reconquistassa 1200-luvulla.


title: Portugali

text: Kreivi Vímara Peres hallitsi vuonna 868 Minho- ja Douro-jokien välistä Portucalen kreivikuntaa, jonka keskus oli Portucalen kaupunki (nykyinen Porto), joka antoi myöhemmin nimen koko maalle. Vuotta 868 pidetäänkin joskus Portugalin historian alkuvuotena. Galician ja Portugalin kuningaskunta saavutti vuonna 1065 ensimmäisen "de jure" -itsenäisyytensä García II:n johdolla. Kastilian Alfonso VI:n valtakaudella maa kuitenkin liittyi vuonna 1072 takaisin Kastiliaan ja Leónin kuningaskuntaan. 1090-luvulla burgundilainen ritari Henrik nousi Portugalin kreiviksi. Hän onnistui yhdistämään Portucalen ja Coimbran kreivikunnat.


title: Portugali

text: Portugalin katsotaan perinteisesti syntyneen 24. kesäkuuta 1128, jolloin kreivi Henrikin poika Alfonso I eli Afonso Henriques voitti São Mameden taistelun. Alfonso julistautui Portugalin kuningaskunnan ruhtinaaksi ja 1139 ensimmäiseksi Portugalin kuninkaaksi. 5. lokakuuta 1143 Pyhän istuimen edustajat tunnustivat Portugalin viimein itsenäiseksi Zamoran kokouksessa. Alfonso jatkoi valloituksia islaminuskoisilta maureilta etelässä Temppeliherrain ritarikunnan tuella. Portugalin reconquista oli ohi 1249 Algarven valloituksen jälkeen, ja raja muiden kuningaskuntien kanssa pysyi tästä lähtien lähes muuttumattomana. Vuonna 1249 Alfonso III otti ensimmäisenä monarkkina tittelikseen ”Portugalin ja Algarven kuninkaan”. Lissabonista tuli Portugalin pääkaupunki vuonna 1255.


title: Portugali

text: Kuningas Fernando I kuoli 1383 jättämättä miespuolista perillistä. Hänen tyttärensä Beatriz meni samana vuonna naimisiin Kastilian Juhana I:n kanssa, mikä tarkoitti, että Portugali siirtyisi Kastilian vallan alle. Tätä seurasi kahden vuoden mittainen anarkia, jolloin maassa ei ollut varsinaista kuningasta. 6. huhtikuuta 1384 portugalilaiset kävivät kastilialaisia vastaan Atoleirosin taistelun, mutta Portugali ei saanut ratkaisevaa voittoa Kastiliasta. Aljubarrotan taistelussa 14. elokuuta 1385 portugalilaiset voittivat kastilialaiset lopullisesti, jolloin Portugali pääsi Kastilian holhouksesta ja valtaistuimelle nousi Portugalin Juhana I.


title: Portugali

text: Portugalilaisen imperiumin rakentaminen alkoi 1415, kun portugalilainen armada purjehti kuningas Juhana I:n ja hänen poikiensa Edvardin, Henrikin ja Alfonson kanssa kohti Ceutaa Pohjois-Afrikassa. Mukana oli myös Nuno Álvares Pereira. Rikkaan islamilaisen kauppakaupungin valloitus antoi Portugalille myös Gibraltarin salmen hallinnan.


title: Portugali

text: Tietämys kasvoi Henrik Purjehtijan tutkimusmatkoihin kohdistuneen kiinnostuksen ja merenkulun teknisten edistysaskeleiden ansiosta. Tutkimusmatkoja rahoitettiin Temppeliherrain varoilla heidän haettuaan vainojen vuoksi turvaa Portugalista.. Löytöretket kohdistuivat pääasiassa Intiaan ja Afrikan länsirannikolle.


title: Portugali

text: Vuonna 1418 Henrik Purjehtijan kapteenit João Gonçalves Zarco ja Tristão Vaz Teixeira löysivät Porto Santon saaren. Vuonna 1419 Zarco nousi maihin Madeiralla. Suurin osa Azorien saarista löydettiin 1427–1431. Vuonna 1434 Gil Eanes ohitti Cabo Bojadorin Marokossa, ja siitä alkoivat Portugalin tutkimusmatkat Afrikassa. Myöhemmin portugalilaiset karavelit löysivät Guineanlahden ja Kongojoen suiston, ja tutustuivat eteläisten merialueiden tuuliin ja merivirtoihin.


title: Portugali

text: Bartolomeu Dias kiersi ensimmäisenä Hyväntoivonniemen 1487. Vasco da Gama purjehti ensimmäisenä eurooppalaisena Intiaan ja saapui Calicutiin 20. toukokuuta 1498. Hän palasi Portugaliin seuraavana vuonna. Pedro Álvares Cabral purjehti vuonna 1500 ensimmäisenä Brasilian rannikolle. Brasilia julistettiin pian kuuluvaksi Portugaliin. Kymmenen vuotta myöhemmin Afonso de Albuquerque valloitti Goan.


title: Portugali

text: Vuonna 1578 nuori kuningas Sebastian I kuoli Ksar el-Kebirin taistelussa jättämättä perillisiä. Koska Espanjan Filip II oli portugalilaisen prinsessan poika, hänestä tuli Portugalinkin hallitsija nimellä Filip I 1580. Portugali säilytti aluksi omat lakinsa, rahansa ja hallituksensa. Kolmas espanjalainen kuningas, Filip III eli Espanjan Filip IV, yritti tehdä Portugalista Espanjan maakunnan. Tämän vuoksi Portugalin kuningassuvun jäsen Bragançan herttua julistettiin Portugalin kuninkaaksi 1. joulukuuta 1640 nimellä Juhana IV, ja Espanjaa vastaan käytiin perimyssota. Sen seurauksena Espanjan kuningas menetti Portugalin kuninkaan aseman ja Juhana IV nousi Portugalin uudeksi kuninkaaksi. Portugali menetti siirtomaitaan, kun britit veivät Intian ja Hollanti Indonesian. Vain siirtolaisten raivokas puolustus piti Brasilian Portugalilla Hollantilaisten hyökkäyksistä huolimatta.


title: Portugali

text: Lissabonissa tapahtui 1. marraskuuta 1755 maanjäristys, jonka magnitudiksi on nykyään arvioitu 8,5–9,0. Maanjäristyksessä, sitä seuranneissa tsunameissa ja tulipaloissa kuoli arviolta 60 000–100 000 ihmistä ja tuhoutui 85 prosenttia Lissabonin rakennuksista, minkä vuoksi kaupunki jouduttiin rakentamaan miltei kokonaan uudelleen. Maanjäristys oli niin voimakas, että sen vaikutukset tuntuivat Marokossa asti. Lissabonissa oli jo aiemmin tapahtunut useita pienempiä maanjäristyksiä, joista varhaisin tunnettu sattui vuonna 1009. Tuhansia kuolonuhreja vaati 26. tammikuuta 1531 sattunut järistys.


title: Portugali

text: Vuonna 1801 Portugali menetti Olivençan Espanjalle lyhyessä appelsiinisodassa ("Guerra das Laranjas"), jota pidetään Napoleonin sotiin kuuluneen Iberian sodan esinäytöksenä. Vuonna 1807 maa kieltäytyi liittymästä Englannin mannermaasulkemukseen. Seurauksena oli, että Ranska miehitti Portugalin Jean-Andoche Junotin johdolla 1. joulukuuta 1807. Brittien väliintulo Iberian niemimaalla käydyssä sodassa palautti Portugalin itsenäisyyden, ja Ranskan miehitys päättyi vuonna 1812. Vuonna 1808 Portugalin kuningasperhe joutui pakenemaan ranskalaisjoukkoja Brasilian Rio de Janeiroon, ja kuningas palasi Lissaboniin vasta 1821. Hän jätti poikansa Pedron Brasiliaan varakuninkaan tittelin kera. Vuonna 1822 Brasilia julistautui itsenäiseksi keisari Pedro I:n alaisuudessa. Portugalin Juhana VI:n kuoltua 1826 hänen vanhin poikansa Pedro I sai myös Portugalin kruunun nimellä Pedro IV. Koska portugalilaiset ja brasilialaiset eivät halunneet yhdistynyttä monarkiaa, Pedro joutui luopumaan kruunustaan tyttärensä Maria da Glórian hyväksi.


title: Portugali

text: Portugali oli 1800-luvulla jo menettänyt kaikki siirtomaansa Etelä-Amerikassa ja useimmat Aasiassa. Se kuitenkin keskittyi Afrikan-siirtomaihinsa, jotka myöhemmin itsenäistyivät 1970-luvulla Kap Verden, São Tomé ja Príncipen, Guinea-Bissaun, Angolan ja Mosambikin valtioiksi. Maat kuuluvat portugalinkielisten maiden yhteisöön.


title: Portugali

text: Vuonna 1910 syrjäytettiin vallankumouksessa monarkia ja perustettiin ensimmäinen tasavalta. Väliaikaisen hallituksen presidentiksi nousi Teófilo Braga. Vuonna 1911 ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Manuel de Arriaga. Portugali oli ensimmäisessä maailmansodassa aluksi puolueeton. 23. helmikuuta 1916 maa poisti brittien pyynnöstä portugalilaisiin satamiin ankkuroidut saksalaiset alukset. 9. maaliskuuta Saksa julisti sodan Portugalia vastaan. Pääministeri Costa pelkäsi että saksalaisten voitto johtaisi Portugalin siirtomaiden Angolan ja Mosambikin menetyksiin, ja lähetti 40 000 miestä rintamalle Liittoutuneiden puolelle. Miehet oli varustetu ja koulutettu huonosti ja tappiot olivat suuret. Joulukuussa 1917 vallankaappauksessa maan johtoon nousseen presidentti Sidónio Paisin murha vuonna 1918 ajoi maan lyhyeen sisällissotaan. Paiva Couceiron johtamat joukot vaativat Pohjois-Portugalissa monarkian palautusta, ja 23. tammikuuta 1919 Lissabonissa kapinoitiin tasavaltaa vastaan. Ensimmäisen tasavallan aikaa leimasi kaaos.


title: Portugali

text: Kansallismielisten sotilasvallankaappaus aloitti 1926 toisen tasavallan ja pääministeri António de Oliveira Salazarin johtaman lähes 50 vuotta jatkuneen yksinvallan. Hallitusjärjestelmää kutsuttiin nimellä "Estado Novo" (”uusi valtio”). Salazarin aika oli taloudellisesti vakaata, mutta talouskasvu oli hidasta. Estado Novo oli arvoiltaan katolinen ja nationalistinen, ja muistutti muiden Euroopan maiden fasismia. Estado Novon aikana ainoa sallittu puolue oli kansallinen liitto (União Nacional), jota piti pystyssä salainen poliisi "Polícia Internacional e de Defesa do Estado". Espanjan sisällissodan aikana António de Oliveira Salazar tuki Francisco Francoa ja lähetti joukkoja taistelemaan Espanjan tasavaltaa vastaan kansallisten puolella.


title: Portugali

text: Koko toisen maailmansodan ajan Portugali oli puolueeton. Joulukuussa 1942 Japani miehitti Portugalille kuuluneen Itä-Timorin, mutta pääministeri António de Oliveira Salazar kieltäytyi julistamasta maalle sotaa. Hän antoi kuitenkin liittoutuneille luvan käyttää Azoreja sotilastukikohtanaan. Kun puolustusliitto Nato perustettiin 1949, maa oli yksi sen perustajajäsenistä.