title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Tornadoja voi esiintyä maailmanlaajuisesti kaikkialla, missä esiintyy myös ukkospilviä. Eniten niitä tavataan kuitenkin Pohjois-Amerikan keskilännessä ja lounaisosissa, ”Tornado Alley” -nimellä kutsutulla alueella, missä kylmä ja kuiva Kalliovuorilta peräisin oleva ilma törmää Meksikonlahdelta pohjoiseen virtaavaan lämpimään ja kosteaan ilmamassaan luoden suotuisat olosuhteet supersolu-ukkosmyrskyjen synnylle. Siellä myös tavataan ylivoimaisesti eniten tuhoisia F4- ja F5-luokkien tornadoja. ”Tornado Alleyssa” otollisin vuodenaika on maaliskuusta lokakuuhun. Vuosittain Yhdysvalloissa havaitaan keskimäärin 1 200 tornadoa. Muita tornadoille verraten alttiita maita ovat muun muassa Japani, Brasilia, Uruguay, Australia, Uusi-Seelanti ja Bangladesh. Euroopassa havaitaan arviolta 160 tornadoa ja 170 vesipatsasta vuosittain; todellinen luku lienee kuitenkin suurempi (katso alla). Euroopassa lukumääräisesti eniten tornadoja havaitaan Saksassa ja Isossa-Britanniassa; pinta-alaan suhteutettuna eniten Alankomaissa. Pohjoismaissa trombi on melko harvinainen ilmiö: Suomessa niitä esiintyy lähinnä loppukesällä, etenkin silloin, kun Suomeen virtaa kaakosta lämmintä ja kosteaa ilmaa. Merialueilla syntyy vesipatsaita loppukesällä ja syksyllä, jolloin merivesi on lämmintä. Nämä pyörteet voivat kulkeutua myös maalle aiheuttaen tuhoja. Keskimäärin Suomessa havaitaan noin 10–20 trombia tai vesipatsasta vuosittain. Virossa ja muissa Baltian maissa trombit ovat suhteessa jonkin verran yleisempiä. Kuten monessa muussakin Euroopan maassa, Suomessakin trombeja on ryhdytty järjestelmällisesti tilastoimaan vasta viime vuosien aikana; perusteellisempi raportointi ja uutisointi ovat johtaneet havaintoon, että tornadot ovat Euroopassa aiemmin luultua yleisempiä.


title: Trombi (pyörremyrsky)

text: Tornadojen ennustaminen on vaikeaa, koska sen syntyyn tarvittavia olosuhteita ei tarkoin tunneta. Tornado on ukkospilveenkin verrattuna pienialainen ilmiö, ja paikalliset olosuhteet, kuten maanpinnan kosteus ja yksittäisten ukkospilvien liikkeet, vaikuttanevat niiden syntyyn ja kehitykseen. Nykyään kyetään kuitenkin tunnistamaan säätyypit, joiden aikana suurin osa tornadoista kehittyy. Amerikassa annetaan näiden säätyyppien esiintyessä ilmoitus mahdollisista trombeista; varsinainen tornadovaroitus annetaan kuitenkin vasta, kun tornado on havaittu. Amerikkalaisten tutkimustulosten mukaan noin 30 % supersoluista muodostaa tornadon; säätutkassa supersolujen mesosykloni muodostaa yleensä selvästi havaittavan ”koukkukaiun”, jonka perusteella varoitus voidaan antaa. Suomessa supersolu-ukkoset ovat harvinaisia. Ei-supersolutornadojen muodostuminen on hyvin arvaamatonta.


title: Finwë

text: Finwë on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion".


title: Finwë

text: Finwë oli ensimmäinen "noldorin" Korkea Kuningas Amanissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Miriel, jonka lapsi Fëanor oli. Toinen vaimo oli Mirielin kuoleman jälkeen Indis, jonka lapsia olivat Fingolfin ja Finarfin. Finwë sai surmansa Morgothin käsistä Formenosissa.


title: Teleri

text: Teleri, ”Viimeiset”, ”Jälkijoukko”, "merihaltiat" on "Silmarillion" -saagassa kolmas ja suurin Haltioiden Kolmesta Sukukunnasta Suurella Matkalla Cuiviéneniltä. Heitä johtivat Olwë ja Elwë. He jakaantuivat kolmeksi heimoksi, joista Elwën johtama "sindar" jäi Beleriandiin ja "nandorista" toinen osa jäi Sumuvuorten itäpuolelle ja toinen osa jäi Ossiriandiin ja heistä tuli "laiquendi" eli viherhaltiat. Olwën johtama osa "teleristä" sai nimen "falmari" ja purjehti "vanyarin" ja "noldorin" tavoin Amaniin asti.


title: Lumipallo

text:
Lumipallo on nimensä mukaisesti lumesta muodostettu pallo. Se tehdään yleensä kauhomalla suojalunta kinoksesta tai hangesta ja muokkaamalla se nyrkinkokoiseksi palloksi. Lumipallosää on ihanteellinen, kun lunta sataa hienokseltaan ja lämpötila on asettunut muutaman celsiusasteen tasolle.
Lumipallon voi jäädyttää, kastella tai sen sisään voi lisätä kiviä, jolloin se näyttää vaarattomalta. Tällaiset lumipallot ovat heitettäessä vaarallisia. Lumipalloja voi käyttää myös lumilyhtyjen rakennusmateriaalina.


title: Lumipallo

text: Lumipalloa lumessa pyörittämällä saa sopivalla säällä (noin +/-5 astetta celsiusta) tehtyä isomman lumipallon, josta voi tehdä isompia rakennelmia. Yleensä näitä rakennelmia varten tarvitaan monta isoa lumipalloa. Näitä rakennelmia kutsutaan lumilinnoiksi. Lumilinnoja voi kuitenkin tehdä myös kerääntyneeseen lumikasaan kaivamalla esimerkiksi lapiolla.


title: Lumipallo

text: Lumiukon teko onnistuu tekemällä kolme isoa lumipalloa, joista yleensä alin olisi hyvä olla isoin ja keskimmäisen pienempi ja ylimmän pienin läpimitaltaan.


title: Hermarkhos

text: Hermarkhos (200-luku eaa.) oli kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Mytilenestä. Hän oli koulukunnan perustajan Epikuroksen sekä Metrodoroksen ja Polyainoksen aikalaisia, ja heidän ohellaan sen merkittävimpiä varhaisvaiheen hahmoja.


title: Hermarkhos

text: Hermarkhos sai alun perin reetorin koulutuksen. Sittemmin hänestä tuli kuitenkin Epikuroksen oppilas. Epikuros jätti hänelle perinnöksi omistamansa puutarhan, epikurolaisen koulun kodin, noin vuonna 270 eaa. Hermarkhos kuoli vanhana, ja jätti jälkeensä maineen suurena filosofina. Cicerolta tunnetaan kirje, jonka Epikuros lähetti Hermarkhokselle.


title: Hermarkhos

text: Diogenes Laertioksen mukaan hän kirjoitti seuraavat teokset, jotka ovat kaikki kadonneet:Teosten nimistä voidaan ainakin päätellä, että hän vastusti filosofiassaan Platonin ja Aristoteleen ajatuksia.


title: Lumisota

text: Lumisota on fyysinen ulkoilmapeli, jossa tarkoituksena on heitellä lumipalloilla osumia toisiin pelaajiin. Lumisota voi alkaa tarkoituksella ja suunnitellusti, mutta se voi myös syttyä spontaanisti tilanteissa, jossa vastapuolet eivät edes tunne toisiaan. Lumisodalla voidaan usein ratkaista keskinäisiä erimielisyyksiä, mutta usein kyse on silkasta hauskanpidosta.


title: Lumisota

text: Useimmin lumisotaa käyvät lapset, mutta silloin tällöin varttuneemmatkin joutuvat pelin lumoihin. Virallisia sääntöjä ei ole, mutta joitakin kirjoittamattomia ohjeita toki on olemassa. Nämä ohjesäännöt antavat lumisodalle sen oman luonteen ja ennen kaikkea määrittelevät sen tapahtumaksi, jossa ei ole tarkoituksena vahingoittaa toisia ihmisiä tai heidän omaisuuttaan. Näillä ei tietenkään ole mitään arvoa, jos kyseessä on vakavamielinen tappelu, missä kaikki on sallittua.


title: Lumisota

text:
Lumisodalle ominaisia sääntöjä:Lämpötilan ollessa muutaman asteen pakkasen puolella lumipalloja voi vettä apuna käyttäen jäädyttää, eli hetkellisesti kovettaa pallon pinta. Tilanteesta riippuu, katsotaanko tällaista varustelua hyvällä vai onko se hyvän lumisotahengen vastaista.
Varustelu on usein osa lumisotaa esim. autotien loskasta tehty lumipallo on erittäin tehokas ase vastapuolta vastaan, koska pallon massa on erittäin suuri ja se sinkoaa suolapitoista loskaa metrien päähän aina vastapuolan pelaajien silmiin asti. Usein loskapallot ovat kyseenalainen ase lumisodassa.
Muita varustuksia: kiviä sisältävät pallot (kyseenalaisia), jättikokoiset pallot ja muut apuvälineet joita voi käyttää kilpinä tai lumen heittämisessä esim. lapio.


title: Lumisota

text: Lumisodasta on kehitetty Japanissa myös urheilulaji Yukigassen, jolla Suomessa on myös oma urheiluliittonsa.


title: Noidankehä

text: Noidankehä (lat. circulus vitiosus) on kielteisenä pidetty vaikutusten ketju, jonka jokin näistä vaikutuksista itse aiheuttaa. Esimerkiksi ujouden noidankehässä punastuminen voi aiheuttaa ujostumista ja ujostuminen punastumista. Köyhyyden noidankehässä voi olla lukemattomia tekijöitä ja pitkiä vaikutusten ketjuja. Noidankehiä pidetään vakavina, koska niistä on vaikea irtautua.


title: Noidankehä

text: Mytologisessa mielessä ja sanan alkuperäisessä tarkoituksessa noidankehä tarkoittaa noidan, velhon, paholaisen tai muun pahan olennon toimintaan liittyvää yliluonnollista tai fyysistä kehää tai aluetta. Alue saattaa olla rituaalipaikka, jossa noita suorittaa rituaalin, tai se saattaa olla jonkinlainen voiman keskittymä. Noidankehä voi myös vangita tai lumota siihen joutuneen. Fyysisesti noidankehä voi olla esimerkiksi lakoontuneen heinän aikaansaama ympyrä (vrt. viljaympyrät), kivistä muodostunut piiri tai sienikehä. Noidankehä voi olla myös piirretty esimerkiksi suolalla.


title: Peikonkulta

text: Peikonkulta on valoilmiö, jota synnyttävät mesisieni tai aarnisammal. Mesisieni on heikosti itsevalaiseva ja aarnisammal taas heijastaa heikkoa valoa pimeässä. Vihreä peikonkulta hohtaa suomalaisten uskomusten mukaan joskus pimeällä metsässä kivien tai kantojen alla.


title: Peikonkulta

text: Englanniksi samantapaisen ilmiön nimitys on "foxfire", "ketun tuli". Se tarkoittaa lähinnä pimeässä hohtavaa puuainesta, mutta myös hohtavaa laikkua maassa. Ilmiön selitykseksi tarjotaan yleisimmin lahottajasientä.


title: Peikonkulta

text: Historioitsija Olaus Magnuksen (1652) mukaan pohjoisessa Skandinaviassa ovat vaeltajat joskus merkinneet reittinsä lahonnutta puuainesta käyttäen, ja osanneet sen avulla takaisin pimeässä. Tietäjät taas ovat käyttäneet lahoavaa puuainesta luodakseen taianomaisen tunnelman.


title: Peikonkulta

text: Benjamin Franklin ehdotti lahottajasienen käyttämistä varhaisen Turtle-sukellusveneen sisätilojen valaisuun.


title: Peikonkulta

text: Mark Twainin romaanissa "Huckleberry Finnin seikkailut" henkilöt Huckleberry Finn ja Tom Sawyer käyttävät lahottajasientä valonlähteenä kaivaessaan tunnelia.


title: Mzuzu

text: Mzuzu on Malawin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee maan pohjoisella alueella Mzimban piirikunnassa. Kaupungin länsipuolella sijaitsee Nkhata Bayn piirikunta.


title: Mzuzu

text: Kaupungin pinta-ala on 48,0 neliökilometriä. Asukasluku on kehittynyt seuraavasti: 44 200 (1987), 87 000 (1998), 133 900 (2008). Väestöennuste vuodelle 2012 oli 181 690 asukasta. Vuoden 2014 väkiluvuksi ennakoitiin 209 100.


title: Mzuzu

text: Kaupungissa toimii muun muassa Mzuzun yliopisto.


title: Richard Branson

text: Sir Richard Charles Nicholas Branson (s. 18. heinäkuuta 1950 Surrey, Englanti) on brittiläinen liikemies, miljardööri ja seikkailija, joka tunnetaan Virgin-brändistään.


title: Richard Branson

text: Richard Branson syntyi 18. heinäkuuta 1950 Surreyssa Englannissa. Hänen isänsä työskenteli asianajajana ja äitinsä lentoemäntänä. Richard kärsi lukihäiriöstä eikä menestynyt koulussa. Hän jätti yksityiskoulun kesken 16-vuotiaana.


title: Richard Branson

text: Koulusta lähdettyään Branson perusti vuonna 1966 "Student"-nimisen nuorisokulttuurilehden. Hän asui 1960-luvun lopulla lontoolaisessa kommuunissa. Rahoittaakseen lehteään Branson perusti Virgin Mail Order Records -yrityksen, joka myi musiikkialbumeja postimyynnillä. Sen nimi Virgin, ’neitsyt’, viittasi Bransonin kokemattomuuteen liike-elämässä. Branson avasi vuonna 1971 Britannian ensimmäisen alennusmyyntilevyjen kaupan.


title: Richard Branson

text: Vuonna 1972 Branson oli perustamassa Virgin Records -levy-yhtiötä, josta tuli johtava punkin ja uuden aallon julkaisija. Sen ensimmäinen artisti oli Mike Oldfield albumillaan "Tubular Bells" (1973). Oldfieldin albumin suurmenestyksen vanavedessä Branson sai Virginille tunnettuja artisteja, kuten Sex Pistols, Culture Club, The Rolling Stones ja Genesis.


title: Richard Branson

text: Branson osti vuonna 1980 Voyager Group -matkayhtiön. Vuonna 1984 Branson osti osake-enemmistön lentoyhtiöstä, jolle hän antoi uudeksi nimeksi Virgin Atlantic Airways. Branson myi Virgin Recordsin vuonna 1992 saadakseen lentoyhtiölleen enemmän varoja. Seuraavana vuonna Branson perusti Virgin Radio -radioaseman ja vuonna 1996 levy-yhtiö V2 Recordsin, jolle ovat levyttäneet esimerkiksi Powder Finger ja Tom Jones.


title: Richard Branson

text: Monialayritys Virgin Groupiin kuului 1990-luvulla jo yli 100 yritystä, ja siitä oli tullut yksi Britannian suurimmista yksityisistä yrityksistä. Se toimi 35 maassa, ja sillä oli 70 000 työntekijää. Siihen kuului myös matkapuhelinoperaattori, lentoyhtiöitä, kuten Virgin Express ja Virgin Blue, autovuokrausyhtiöitä, pankki Virgin Money, rautatieyhtiö Virgin Trains sekä Virgin Drinks, joka valmistaa virvoitusjuomia.


title: Richard Branson

text: Vuonna 2000 Branson jätti tarjouksen Yhdistyneen kuningaskunnan valtiollisen loton järjestämisestä, mutta epäonnistui sen saamisessa.


title: Richard Branson

text: Vuonna 2004 Branson perusti avaruusturismiyhtiö Virgin Galacticin. Vuonna 2006 hän myi langattomia puhelinpalveluja myyvän Virgin Mobilen, mutta pysyi sen suurimpana osakkeenomistajana. Samana vuonna hän perusti viihdeyritykset Virgin Comics ja Virgin Animation.


title: Richard Branson

text: Branson osti vuonna 2009 F1-tulokastalli Manorin ja nimesi sen uudelleen Virgin Racingiksi. Talli kilpaili kausilla 2010 ja 2011. Vuonna 2012 se jatkoi nimellä Marussia F1 Team. Hän hallinnoi myös Formula E -tallia Virgin Racingiä.


title: Richard Branson

text: Viime vuosina Branson on keskittynyt avaruusturismiin. Hän perusti yhdessä Scaled Compositesin kanssa The Spaceship Companyn, joka pyrkii kehittämään avaruusaluksen. Vuonna 2013 yhtiö teki onnistuneen koelaukaisun. Vuonna 2015 Branson julkisti Virgin Voyages -risteilyalusyhtiön perustamisen. Kaksi vuotta myöhemmin yhtiö aloitti ensimmäisen risteilyaluksensa valmistuksen.


title: Richard Branson

text: Vapaa-aikanaan Branson on harrastanut erilaista ilmailua. Hän teki vuonna 1986 ennätyksen Atlantin ylityksessä pikaveneellä. Vuonna 1987 hän oli ensimmäinen, joka ylitti kuumailmapallolla Atlantin, ja vuonna 1991 hän ylitti ensimmäisenä kuumailmapallolla Tyynenmeren. Vuonna 1990 hän oli mukana yrittämässä kuumailmapallolla maailman ympäri, mutta kaikki kolme yritystä epäonnistuivat. Vuonna 2005 Branson oli rahoittajana, kun Steve Fossett lensi ensimmäisenä miehenä yksin välilaskutta maailman ympäri.


title: Richard Branson

text: Branson myös perusti Richard Bransonin erikoispalkinnon nopeimmasta Atlantin ylityksestä ja herätti henkiin jo kuolleena pidetyn Sinisen nauhan nopeuskilpailun. Vuonna 1986 Branson ylitti Atlantin nopeammin kuin edellinen Sinisen nauhan voittaja, mutta hän ei saanut palkintoa, koska vene ei ollut kauppalaiva ja koska sitä tankattiin matkan varrella.


title: Richard Branson

text: Branson on lahjoittanut kolme miljardia dollaria ympäristöystävällisen polttoaineen tutkimuksen rahoitukseen. Hän sai vuonna 2007 humanitaarisen ja ympäristötyön tukemisesta UNCA:n ”Vuoden kansalainen” -palkinnon. Branson lyötiin ritariksi vuonna 1999.


title: Richard Branson

text: Branson on esiintynyt itsenään useissa televisiosarjoissa, kuten "Frendit", "Baywatch" ja Fox Broadcasting Companyn tosi-tv-sarjassa "The Rebel Billionaire".


title: Richard Branson

text: Branson on ollut kahdesti naimisissa. Hänellä on toisesta avioliitostaan kaksi lasta ja kolme lastenlasta. Hän asuu kotisaarellaan Necker Islandilla Brittiläisillä Neitsytsaarilla.


title: Richard Branson

text: Branson nousi vuonna 2009 "Forbesin" miljardöörilistalle sijalla 261.


title: Richard Branson

text: Branson on omistanut 1978 lähtien Necker Island -nimisen saaren Brittiläisillä Neitsytsaarilla, (), jota hän vuokraa. Hintaan sisältyy laadukas majoitus ja 50-henkinen henkilökunta.. Branson tarjosi saaresta ensin 100 000 puntaa. Koska pyyntihinta oli 5 miljoonaa puntaa, tarjousta ei hyväksytty. Vuotta myöhemmin Branson sai kerättyä kokoon 180 000 puntaa, jolla hän sai ostettua saaren Lordi Cobhamilta. Päärakennus paloi salamaniskusta 2011 ja kärsi hurrikaani Irman aiheuttamia myrskytuhoja 2017.


title: Richard Branson

text: Branson ilmoitti maaliskuussa 2006 ostaneensa saaren Dubaissa sijaitsevasta keinotekoisesta The World -saaristosta. Vuonna 2007 hän osti Moskito-saaren Brittiläisiltä Neitsytsaarilta.


title: Bacan

text: Bacan eli Bachan on saari Indonesiassa. Se kuuluu Molukkeihin. Bacanilla ja sitä ympäröivillä noin 80 pienemmällä saarella on noin 56 000 asukasta (1991). Tärkein kaupunki on saaren läntisissä osissa sijaitseva Labuha. Saaren pinta-ala on noin 1 800 neliökilometriä.


title: Halmahera

text: Halmahera on Indonesiassa sijaitsevan Molukkien saariryhmän suurin saari. Se kuuluu Maluku Utaran provinssiin. Halmahera sijaitsee Uuden-Guinean ja Sulawesin välissä päiväntasaajalla.


title: Halmahera

text: Halmaheran maapinta-ala on 17 780 neliökilometriä mutta asukasluku vain noin 162 728 (1995), mikä tekee siitä melko harvaan asutun saaren. Noin 80 prosenttia Halmaheran asukkaista on muslimeja. Saarella on 2000-luvun aikana ollut väkivaltaisia levottomuuksia islaminuskoisen ja kristityn väestönosan välillä. Välittömästi Halmaheran länsipuolella sijaitsevat Ternaten ja Tidoren tulivuorisaaret, joilla toimineet voimakkaat sulttaanikunnat ja sittemmin eurooppalaiset kauppa-asemat ovat vaikuttaneet voimakkaasti Halmaheran historiaan.


title: Halmahera

text: Kielellisesti Halmahera on erittäin vaihteleva. Enemmistö saaren väestöstä puhuu papualaiskieliä, mutta eteläosissa puhutaan jonkin verran austroaasialaisia kieliä. Papualaiskielistä puhutuimpia ovat galela ja tobelo, joskin ternate on perinteisesti toiminut alueella lingua francana. Austroaasialaisista kielistä merkittävin on sawai. Monet asukkaista puhuvat myös indonesiaa.


title: Halmahera

text: Saarella ja sen ympäristössä on useita toimivia kerrostulivuoria. Näistä aktiivisin on Halmaheran pohjoisosassa sijaitseva 1 185 m korkea Dukono, joka on purkautunut yhtäjaksoisesti vuodesta 1933. Saaren korkein vuori on niin ikään vulkaanisesti aktiivinen, 1 635 m korkea Gamkonora. Saarella harjoitetaan aktiivista kaivostoimintaa.


title: Sääsatelliitti

text: Sääsatelliitti on satelliitti, jonka mittauksia käytetään sään havainnoimiseen. Niitä on kahta päätyyppiä: geostationaariset satelliitit kiertävät Maata päiväntasaajan yläpuolella samalla nopeudella kuin Maa pyörii. Ne pysyvät jatkuvasti saman alueen yläpuolella. Naparatasatelliitit kulkevat melkein navalta navalle, mutta hiukan vinoon, ikään kuin lankaa kierrettäisiin kerälle. Ne kulkevat jokaisen maapallon pisteen yli, mutta saman paikan yli vain kahdesti vuorokaudessa.


title: Sääsatelliitti

text: Yhdysvalloissa sään seuranta avaruudesta alkoi Explorer 7 -satelliitista (kaksi ensimmäistä, Vanguard 2 ja Explorer 6 epäonnistuivat) vuonna 1959. Sen alun voimahahmoja oli tohtori Verner Suomi. Ensimmäinen todellinen sääsatelliitti oli TIROS vuonna 1960 ja ensimmäinen operatiivinen sääsatelliittisarja oli ESSA (laukaistiin vuosina 1966-1969). Sittemmin NOAA ja Yhdysvaltain ilmavoimat ovat tehneet omia sääsatelliittejaan. Yhdysvaltain ilmavoimien satelliittisarja on nimeltään DMSP(Lähitulevaisuudessa NOAA- ja DMSP-satelliitit yhdistetään NPOESS-satelliittisarjaksi). Ensimmäinen geostationaarinen satelliitti ATS laukaistiin vuonna 1966, mutta ensimmäinen operatiivinen GOES-satelliitti vasta vuonna 1975.


title: Sääsatelliitti

text: Neuvostoliitto laukaisi ensimmäiset operatiiviset Meteor-naparatasatelliittinsa vuonna 1969. Japani laukaisi oman geostationaarisen satelliittinsa vuonna 1977 ja EUMETSAT ensimmäisen Meteosat-satelliitin vuonna 1978. Intia laukaisi laukaisi ensimmäiset naparatasatelliittinsa vuonna 1979 ja geostationaarisen satelliitin vuonna 1983.


title: Sääsatelliitti

text: Kaikkiaan 1960-2008 on laukaistu 169 sääsatelliittia :


title: Sääsatelliitti

text: Satelliittidatan käyttö on levinnyt asteittain. Heti alusta lähtien kuvamuotoista dataa on käytetty mm. pilvihavaintoina. Datasta on laskettu myös erilaisia tuotteita, kuten merenpintalämpötila tai tuulitietoa pilvien liikkeen perusteella. Datan laajamittainen käyttö numeerisissa sääennusteissa pääsi kuitenkin täyteen vauhtiin vasta 1990-luvulla (katso lisää artikkelista Ilmakehän kaukokartoitus).


title: Sääsatelliitti

text: Tärkeimmät nykyiset operatiiviset sääsatelliitit ovat lueteltu seuraavassa taulukossa.Kansallisten satelliittien ongelma on, ettei niiden aineisto ole useinkaan yleisesti saatavilla tai aineistosta puuttuu olennaista tietoa kuten kalibrointitieto. Esimerkiksi venäläisten RESURS-satelliiteista ei ole paljoakaan tietoa Venäjän ulkopuolella. Kiinalaisten FY-1-sarjan satelliittien kalibrointitieto on myös hankalasti saatavilla. ECMWF, joka hanakasti käyttää saatavilla olevaa satelliittidataa, ei käytä näiden satelliittien dataa lainkaan.


title: Sääsatelliitti

text: Myös kaupalliset edut ja sotilaalliset näkemykset voivat erota. Esimerkiksi eurooppalaiset toimijat ovat pitäneet hyvinkin tiukasti kiinni omasta datastaan, kun taas yhdysvaltalaisten satelliittien aineisto on ollut yleisesti saatavilla. Toisaalta yhdysvaltalaisten näkemys turvallisuusnäkökohdista on eurooppalaista tiukempi, ja he pidättävät oikeuden rajoittaa satelliittiaineiston saatavuutta kriisitilanteessa. Esimerkiksi EUMETSATin METEOSAT-satelliittien kaikki data on salattu, mutta EUMETSATin METOP-satelliittien mukana olevien yhdysvaltalaisten instrumentin data on salaamatonta. Mahdollisessa kriisitilanteessa tämä data voidaan kuitenkin salata.


title: Sääsatelliitti

text: Sääsatelliiteissa on useita mittausinstrumentteja. Aallonpituusaluetta, jolla instrumentti toimii, kutsutaan kanavaksi. Kanavat voidaan jakaa kahteen päätyyppiin: "kuvakanaviin" ja "luotauskanaviin". Kuvakanavien mittauksista (tai eri kanavien mittaustulosten yhdistelmistä) voidaan laskea fysikaalisia suureita (esimerkiksi merenpinnan lämpötila tai pilvien yläpinnan korkeus) tai ihminen voi tulkita niistä tehtyjä kuvia subjektiivisesti (Katso Satelliittikuvien RGB-yhdistelmät). Luotauskanavien mittaukset ovat ensisijaisesti syöttötietoa ilmakehää numeerisesti kuvaaville sääennustusmalleille. Kanavien määrä vaihtelee instrumentin käyttötarkoituksesta riippuen muutamasta (kuvaavat instrumentit) jopa tuhansiin (luotausinstrumentit).


title: Sääsatelliitti

text: Sääsatelliittien kartoittamat aallonpituusalueet voidaan jakaa karkeasti auringon heijastamaan lyhytaaltoiseen säteilyyn ja maapallon säteilemään pitkäaaltoiseen säteilyyn.


title: Zarathustra

text: Zarathustra tai Zoroaster (nykypersiaksi Zardošt) oli iranilainen profeetta ja zarathustralaisuuden perustaja. Zarathustraa pidetään tavallisesti historiallisena hahmona, mutta hänen elämästään tiedetään varmasti vain hyvin vähän. Zarathustralaiset uskonnolliset tekstit kuten Avesta saattavat olla jopa tuhat vuotta Zarathustraa nuorempia. Ne kuitenkin sisältävät tutkijoiden mukaan vanhempia elementtejä. Zarathustran luoma uusi usko muovautui jo olemassa olleesta perinteestä, ja zarathustralaisuudesta tuli Persian valtausko aina islamin leviämiseen saakka.


title: Zarathustra

text: Zarathustraa pidetään tavallisesti historiallisena hahmona, mutta esimerkiksi hänen elinaikaansa ei tunneta. Eri asiantuntijat ovat esittäneet hänen elinajastaan hyvin erilaisia näkemyksiä. Samaan tapaan varmasti Zarathustran muustakin elämästä tiedetään vain vähän. Zarathustrasta kertovat uskonnolliset tekstit, kuten Avesta on kirjoitettu sasanidien valtakaudella mahdollisesti jopa yli tuhat vuotta Zarathustran kuoleman jälkeen. Osa uskonnollisista teksteistä vastaa kuitenkin esimerkiksi lähteitä kreikaksi ja latinaksi kirjoittaneilta kommentaattoreilta klassiselta ajalta, joten ainakin osa uskonnollisesta tekstistä on perua vanhemmalta ajalta.


title: Zarathustra

text: Zarathustralaisessa perinteessä Zarathustra syntyi vuoden 628 eaa. tienoilla. Hänet liitetään myös akhaimenidien aikaiseen prinssiin nimeltä Hystapes. Uskonnollisissa teksteissä ei ole mainintoja ajan tunnetuista kuninkaista, tai edes viittauksia meedialaisiin ja persialaisiin. Nykyiset tutkijat ajoittavat Zarathustran elinajan tavallisesti aikaisemmaksi, esimerkiksi 1200- tai 1000-luvulle eaa. Aikaisempaa ajoitusta on perusteltu esimerkiksi sillä, että "Gathat" eli Zarathustran laulamiksi sanotut hymnit eroavat muusta liturgisesta kielestä. Tekstit heijastavat myös paimentolaiselämää, jota on pidetty tyypillisenä Iranin tasangolle asettuneille ensimmäisille iranilaisille paimentolaisille. Uusi usko onkin ehkä muovautunut alueen uusien asukkaiden kohdatessa uusia vaikutteita ja paineita uudessa ympäristössä ja uusilta naapureilta.


title: Zarathustra

text: Avesta mainitsee nimeltä Zarathustran kolme poikaa ja kolme tytärtä. Hänen sanotaan myös saaneen koulutuksen pappina. Hänen kotiseudustaan on useita eri tulkintoja, mutta ehkä yleisesti hyväksytyin paikka Zarathustran kotimaaksi on Baktria. Zarathustralaisessa perinteessä Zarathustra alkoi saarnata uutta uskoa saatuaan ilmestyksen zarathustralaisuuden keskipisteessä olevalta Ahura Mazda -jumalalta. Zarathustra on mahdollisesti uutta uskontoa luodessaan yksinkertaistanut jo olemassa olleita uskonnollisia käsityksiä. Persian kielen sana "div" on samaa juurta, kuin esimerkiksi latinan ja sanskritin jumalaa tarkoittavat sanat. Zarathustralaiset alkoivat kuitenkin käyttää sanaa demonien ryhmästä, mikä saattaa viitata siihen, että Zarathustra määritteli alueen jo olemassa olevia jumaluuksia pahoiksi hengiksi. Lisäyksiä vanhempaan uskoon olivat myös hienostuneempi filosofinen teologia. Zarathustralaisuudessa Ahura Mazda edustaa totuutta ja valoa ja Ahriman on puolestaan pimeys ja paha. Tästä hyvän ja pahan dualismista tuli keskeinen osa iranilaista ajattelua. Zarathustralaisuus on sittemmin kehittynyt monoteistisemmäksi, mutta aikanaan siihen sisällytettiin myös muita jumalolentoja enkeleinä tai arkkienkeleinä.


title: Zoroaster

text: Zoroaster oli maailman ensimmäinen varsinainen öljytankkeri. Sen suunnittelivat Ludvig ja Robert Nobel sekä Sven Almqvist Göteborgissa vuonna 1877, ja se rakennettiin seuraavana vuonna. Se oli 45 metriä pitkä ja 8 metriä leveä ja kykeni ottamaan 242 tonnin petrolikuorman. Aluksen suhteellisen pieni koko johtui sen käyttötarkoituksesta: kuljettaa lasti Bakusta Kaspianmereltä Venäjältä Volgaa pitkin Ruotsiiin. Patenttien suojaamattomalle "Zoroasterille" rakennettiin pian monia sisaraluksia, kuten "Buddha", "Nordenskjöld", "Mohammed", "Tatarin", "Bramah", "Spinoza", "Socrates", "Darwin", "Koran", "Talmud" ja "Calmuck".


title: Sammet

text: Sammet ("Acipenseridae") on sampikaloihin kuuluvien alkeellisten luukalojen heimo. Sampia on vajaat kolmekymmentä eri lajia, jotka elävät Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan vesissä. Sammet jaetaan neljään sukuun: "Acipenser" ("varsinaiset sammet"), "Scaphirhynchus" ja "Pseudoscaphirhynchus" ("lapiosammet") sekä "Huso" ("kitasammet").


title: Sammet

text: Sampien ruumis on pitkulainen ja kuono yleensä suippo. Hampaaton suu sijaitsee kuonon alapuolella, ja sen edessä on neljä tuntosäiettä, joilla kala tunnustelee pohjaa. Sampien ruumista ympäröivät luukilpien pitkittäiset rivit. Jotkut sampilajit voivat kasvaa satojen kilojen painoiseksi, suurin laji kitasampi jopa 2000-kiloiseksi.


title: Sammet

text: Monet sammet ovat vaelluskaloja, jotka nousevat jokiin kutemaan. Täten jokien patoamiset ovat haitanneet sampia suuresti. Monien sampilajien lihaa pidetään herkullisena, mutta eräät sampilajit tunnetaan erityisesti mädistään, kaviaarista. Kaviaarinmetsästys onkin aiheuttanut monien sampikantojen voimakkaan taantumisen. Nykyisin kaviaarisampia kasvatetaan myös altaissa, Suomessakin, ja on kehitetty menetelmiä, joilla mäti voidaan imeä naaraasta tappamatta sitä.


title: Sammet

text: Suomessa on alkuperäisenä elänyt sinisampi ("Acipenser oxyrinchus"), joka kuitenkin 1900- luvulla hävisi Itämerestä. Tämän lisäksi on tavattu satunnaisesti kolmea muuta sampilajia: sterlettiä ("Acipenser ruthenus"), siperiansampea ("Acipenser baeri") ja venäjänsampea. Kaksi viimeksi mainittua ovat peräisin Itämeren alueelle tehdyistä istutuksista.


title: Höyrykone

text: Sanalla höyrykone tarkoitetaan yleensä "mäntähöyrykonetta", vaikka myös muilla periaatteilla toimivilla koneilla voidaan muuntaa höyryn sisältämä lämpöenergia mekaaniseksi energiaksi, ja niitäkin voidaan siten pitää höyrykoneina. Varsinainen höyrykone on nykyään melko harvinainen voimanlähde, vaikka niitä aiemmin käytettiin mm. pumpuissa, vetureissa, höyrylaivoissa sekä höyrytraktoreissa ja ne vaikuttivat merkittävästi teollisen vallankumouksen syntyyn. Nykyisin voimalaitoksissa, joissa poltetaan jotakin polttoainetta tai hyödynnetään ydinvoimaa veden höyrystämiseksi, käytetään höyryturbiineja kuumennetun höyryn sisältämän energian muuntamiseen sähköenergiaksi.


title: Höyrykone

text: Höyrykoneen tarvitsema paineinen höyry tuotetaan höyrykattilassa. Lämmönlähde voi olla mikä vain, mutta yleisimmin käytetään puun, hiilen tai öljyn polttoa lämmön tuottamiseen. Muita vaihtoehtoja on, varsinkin hajautetussa energiantuotannossa kuten maakaasu, biokaasu, hake, jätteet, bensiini, etanoli, rypsiöljy tai vilja. Myös ydinreaktorit tuottavat höyryä muunnettavaksi edelleen sähköksi.


title: Höyrykone

text: Höyrykoneessa höyry laajenee ja liikuttaa mäntää, joka puolestaan pyörittää varsinaista toimilaitetta, joka voi olla sähkögeneraattori, laivan potkuri, pumppu, kompressori tai junan veturi.


title: Höyrykone

text: Katso oheista kuva-animaatiota. Männän ollessa vasemmassa reunassa, sen yläpuolella liikkuva luisti on sellaisessa asennossa, että höyryputkesta tuleva höyry pääsee kanavistoa myöten sylinteriin männän vasemmalle puolelle. Männän oikealta puolelta on kanavan kautta yhteys poistoputkeen. Höyrynpaine työntää mäntää oikealle. Männän painuttua lähelle oikeanpuolimmaista ääriasentoaan luistin liike vaihtaa höyryn tulo- ja poistokanavat keskenään. Männän vasemmalla puolella käytetty höyry pääsee nyt purkautumaan poistoputken kautta joko ulkoilmaan tai lauhduttimeen, jossa se tiivistyy. Männän oikealle puolelle ohjatun höyryn paine lähtee työntämään mäntää vasemmalle ja kierto jatkuu. Kuvassa näkyy myös pyörivä keskipakosäädin, joka avaa tai sulkee tulohöyryputkessa olevaa venttiiliä ja pyrkii siten säilyttämään pyörimisnopeuden vakiona.


title: Höyrykone

text: Korkeapainekoneita käytetään höyryvetureissa ja -laivoissa. Lauhduttimelliset koneet ovat edullisia silloin, kun saatavissa on runsaasti kylmää vettä, siksi lauhduttimia käytetään mm. höyrylaivoissa.


title: Höyrykone

text: Ensimmäisen höyrykoneen, aeolipiilin, keksi kreikkalainen Heron Aleksandrialainen, joka yritti käyttää höyryä liikkeen aikaan saamiseksi, mutta mitään käytännön sovellutusta tälle laitteelle ei tiedetä. Ranskalainen  Denis Papin suunnitteli 1690 männällisen sylinterin, jossa höyryn avulla aikaansaatu tyhjiö kehitti liikkeen. Hän myös kehitti ensimmäisenä ylipaineventtiilin, jolla voitiin säätää laitteen korkein sallittu paine. Ensimmäiset teolliset koneet suunnittelivat Thomas Savery vuonna 1698 ja Thomas Newcomen vuonna 1712. Vuonna 1769 James Watt sai patentin ulkoisella lauhduttimella varustetulle höyrykoneelle. Ranskassa Nicolas-Joseph Cugnot esitteli ensimmäisen höyrykoneella toimivan auton 1769, jossa käytettiin höyryn ylipainetta hyväksi, kun englantilaisissa koneissa männän työpaine muodostui jäähtyvän höyryn aiheuttamasta alipaineesta. Höyrykoneen kehitys Ranskassa katkesi vallankumoukseen.


title: Höyrykone

text: Ensimmäinen käytännöllinen höyryn avulla toimiva laite oli Thomas Saveryn vuonna 1698 patentoima kaivosvesipumppu. Laitteessa oli venttiilein varustettu sylinterimäinen säiliö, johon päästettiin erillisestä kattilasta höyryä. Kun säiliö oli täyttynyt höyryllä, suljettiin höyryventtiili ja avattiin pohjaventtiili. Tällöin säiliöön päästetty höyry tiivistyi ja kehitti alipaineen, joka imi säiliön täyteen vettä pohjaventtiilin kautta. Kun kaikki höyry oli tiivistynyt, suljettiin pohjaventtiili ja säiliöön johdettiin uutta höyryä, jonka paineella vesi painettiin purkuputkeen.


title: Höyrykone

text: Käytännöllisempi oli Newcomenin yhdessä Thomas Saveryn kanssa vuonna 1705 patentoima höyrykone, jossa höyrykattilasta laskettiin höyryä sylinteriin, jossa liikkuva mäntä nousi ylös. Sen jälkeen venttiili katkaisee höyryn tulon ja sylinteriin suihkutetaan kylmää vettä, jolloin syntyy alipaine höyryn tiivistyessä vedeksi paljon pienempään tilavuuteen ja männän yläpuolella vallitseva ulkoilman paine painaa männän alas. Tällä tavalla kuvan vipuvarsi saadaan liikkumaan vastaavasti. Kun vesi lasketaan sylinteristä ja uutta höyryä laitetaan tilalle, saadaan työkierto jälleen alkamaan.


title: Höyrykone

text: Skotlantilainen insinööri James Watt kehitti tätä konetta edelleen melkein kuusikymmentä vuotta myöhemmin. Wattin tekemä olennaisin keksintö oli ulkopuolisen lauhduttimen käyttö. Muita parannuksia oli männän liitäminen sylinteriin jäykemmin nivelmekanismin avulla ketjun asemasta. Siinä samoin kuin Newcomen koneessa varsinainen työpaine tuli vielä ulkopuolisesta ilmanpaineesta. Ulkopuolisella lauhduttimella kone saatiin toimimaan nopeammin. Wattin seuraava parannus höyrykoneeseen oli johdattaa matalapaineista höyryä männän yläpuolelle ja siten tehostaa varsinaista kondensaation muodostamaa alipainetta työiskussa, mikä lisäsi koneen hyötysuhdetta ja tehoa. Näillä muutoksilla höyrykoneen hyötysuhde parani selvästi ja sylinteri pystyi toimimaan määrätyssä lämpötilassa.


title: Höyrykone

text:
Tähänastiset höyrykoneet olivat olleet niin sanottuja ilmanpainekoneita, joissa höyryä käytettiin vain alipaineen aikaansaamiseen. Niissä mäntää liikuttava voima syntyi ilmakehän paineesta. Nykyaikaisen ylipaineella toimivan höyrykoneen keksimisen edellytys tapahtui vuonna 1762, kun Joseph Black kuvasi latentin lämmön lait, minkä seurauksena konetekniikan pyrkimyksenä oli hyödyntää uusia fysikaalisia tutkimustuloksia. Vuonna 1785 Wattin työnjohtajana toiminut William Murdock keksi luistin, jolla voitiin itsetoimivasti päästää höyryä vuorotellen männän kummallekin puolelle. Tällä tavoin kehitettiin nykyaikainen kaksitoiminen höyrykone, jossa mäntää liikuttava voima syntyy sylinteriin päästettävän höyryn ylipaineesta ja laajentumisesta sylinterissä. Planeettavaihteen avulla Watt ja Boulton tekivät ensimmäisen akselia pyörittävän koneen 1785. Watt myös lisäsi koneeseensa koneen käyntiä tasoittavan keskipakoventtiilin säätämään pyörimisnopeutta, jota voidaan pitää ensimmäisenä automaattisena takaiskytkevänä säätöpiirinä.
Sylinterin jäykällä kiinnityksellä, joka myöhemmin toteutettiin kammen avulla pystyttiin 1800-luvun alussa rakentamaan kaksitoiminen höyrykone, jossa mäntää liikutetaan molempiin suuntiin höyrynpaineella. Tätä varten tarvittiin luistiventtiili. Sen jälkeen oleellisia uudistuksia ovat olleet höyrykoneen kehityksessä ovat olleet höyryn paineen nostaminen ja useamman eripaineissa toimivan sylinterin käyttö. Ylipaineen käyttämistä höyrykoneessa kehitti Englannissa Richard Trevithick, joka rakensi ensimmäisen käytössä olleen höyryveturin vuonna 1804 vetämään rautamasuunin tuotteita radalla, jolla vaunuja oli aikaisemmin vetäneet hevoset. Yhdysvalloissa samoihin aikoihin Oliver Evans patentoi ylipainetta käyttävän höyrykoneen.


title: Höyrykone

text: Koko 1800-luvun höyrykoneet kehittyivät jatkuvasti. Merkittävänä kehitysaskeleena pidetään George Corlissin 1848 aloittaman yrityksen tekemiä parannuksia. Corliss hyödynsi koneissa standardoituja osia ja hänen kehittämä kiertoluistia soveltava venttiilikoneisto pienensi hiilen kulutusta 30 prosenttia. Nämä parannukset tekivät koneesta taloudellisen sovellettavaksi yhä laajemmin teollisuuden tarpeisiin. Höyrykattilan kehitysaskeleita oli siirtyminen tasapohjaisesta kattilassa sisäiseen tulipesään ja sitten tulitorvikattiloihin, jolloin saatiin lisää höyrystymispintaa. Hyötysuhdetta parannettiin varustamalla kattilat tulistimella. Tulipesän vetoa lisättiin puhaltimella ja syöttövettä esilämmitettiin. Laivakoneissa standardiratkaisuksi muodostui kolmivaiheinen kone, jossa oli korkea-, keski- ja matalapainesylinterit. Tällaisessa trippeliksi kutsutussa laivakoneessa sylinterit rakennettiin riviin kampiakselin avulla ja siihen yhdistettiin potkuriakseli.


title: Kaatuneiden muistopäivä

text: Kaatuneiden muistopäivä on kaikissa Suomen aluetta ja/tai suomalaisia koskettaneissa sodissa tai muissa taisteluluonteisissa toimissa, rauhanturvaamistehtävissä kaatuneiden sekä taistelujen aikana ja niiden päättymisen jälkeenkin kuolleiden, kuten teloitettujen ja vankileireillä menehtyneiden muistoksi vietettävä päivä: puolustusvoimien ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim määräsi päiväkäskyssään talvisodan jälkeen keväällä 1940 toukokuun kolmatta sunnuntaita vietettävän ”nyt päättyneessä sodassa kaatuneiden sankarivainajien sekä myös kaikkien murroskautena vuonna 1918 molemmin puolin vakaumuksensa puolesta henkensä uhranneitten yhteisenä uskonnollisena muistopäivänä”.


title: Kaatuneiden muistopäivä

text: Päivään kuuluvat käynnit sankarihaudoilla. Alkuvuosikymmeninä Suomen lippua pidettiin klo 10–14 suruliputuksen tapaan puolitangossa, muun osan päivästä (8–10 ja 14–21) kokotangossa. Vuodesta 1977 lähtien kaatuneiden muistopäivä on ollut vakiintuneena liputuspäivänä. Kun toisen maailmansodan päättymisestä vuonna 1995 tuli kuluneeksi 50 vuotta, ohjeita muutettiin niin, että liputetaan normaaliin tapaan koko päivän kokotangossa.


title: Kaatuneiden muistopäivä

text: Muistopäivän viettäminen Suomessa sai alkunsa huhtikuussa 1940 järjestetystä evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokouksesta, jossa oli ehdotettu suru- ja muistojumalanpalvelusten pitämistä talvisodassa kaatuneiden muistoksi sunnuntaina 19. toukokuuta 1940. Mannerheimin antamassa päiväkäskyssä ilmoitettiin, ettei 16. toukokuuta, sisällissodassa Suomen tasavallan joukkojen (valkoiset) kapinallisista suomalaisista (punaiset) saavuttaman voiton paraatin muisto- ja siihenastisena sotaväen lippujuhlan päivänä järjestetä juhlallisuuksia. Tällä Mannerheim pyrki korostamaan kansallista yhtenäisyyttä. Päiväkäsky koski vain puolustusvoimia, mutta sitä alettiin noudattaa myös armeijan ulkopuolella. Toukokuun kolmatta sunnuntaita nimitettiin "yksimielisyyden ja sankarivainajien muistopäiväksi" ja nykyinen nimi sillä on ollut vuodesta 1947 alkaen.


title: Kaatuneiden muistopäivä

text: Sankarivainajien muistopäivän kansallisesta viettämisestä vastasi Sotainvalidien Veljesliitto yhdessä Suomen Aseveljien Liiton kanssa vuodesta 1942. Kun jatkosodan jälkeen Moskovan välirauhan tuloksena aseveliyhdistykset oli lakkautettava, työn jatkajaksi tuli 1945 Sotaleskien Huolto, joka yhdistyi 1946 kahden muun yhdistyksen kanssa "Sotaleskien ja kaatuneitten omaisten huolloksi", vuodesta 1958 Kaatuneitten Omaisten Liitto.


title: Lampi

text: Lampi on järveä pienempi makean veden allas.


title: Lampi

text: Lammen kokorajaa on vaikea tarkasti määritellä, erityisesti suhteessa pikkujärveen. Lampea pienempiä ovat kuitenkin lammikko ja lätäkkö, joille on tyypillistä, että niissä on vettä vain osan vuotta. Lammet ovat niin matalia, että niissä ei esiinny lämpötilan kerrostuneisuutta toisin kuin järvissä, vaan koko vesimassa sekoittuu tuulen takia. Pohjoisessa ne saattavat jäätyä pohjaa myöten, josta seuraa talvinen happikato.


title: Lampi

text: Erään määritelmän mukaan vesialue on lampi jos läpimitta on alle 200 m.


title: Lampi

text: Paikannimien perusosina "lampi" ja "järvi" esiintyvät vaihtelevasti. Joskus samoillakin paikkakunnilla voi olla pinta-alaltaan suurempia nimessään perusosan "lampi" sisältäviä vesimuodostumia kuin pienimmät nimessään perusosan "järvi" sisältävät vesimuodostumat.


title: Lampi

text: Kalattomissa lammissa perustuotanto keskittyy pohjan lähellä elävään levämattoon ja sen mikrobimassoihin. Ajoittain sekoittuminen riuhtaisee levämassaa pintaan. Eläinplankton syö tätä, ja hyönteiset, muun muassa sääskentoukat ja kovakuoriaiset, toimivat petoina. Lammessa voi elää myös kaloja, esimerkiksi ruutanoita.


title: Kansallinen veteraanipäivä

text: Kansallinen veteraanipäivä on Suomessa sotaveteraanien kunniaksi 27. huhtikuuta vietettävä juhlapäivä ja yleinen liputuspäivä. Sitä vietettiin ensimmäisen kerran vuonna 1987 Lahdessa osana Suomen itsenäisyyden 70-vuotisjuhlavuotta. Ehdotuksen kansallisesta veteraanipäivästä teki pääministeri Kalevi Sorsa ja asia vahvistettiin valtioneuvostossa puolustusministeri Veikko Pihlajamäen esityksestä 1986. Tehtävä siirtyi Keski-Suomen lääninhallituksen sosiaali- ja terveysosastolle, jossa Keski-Suomen läänin veteraanipäivän järjestelyt hoiti Pekka Kaura-aho käyttäen tapahtumaan 32 000 markkaa.


title: Kansallinen veteraanipäivä

text: Lapin sota ja samalla Suomen osuus toisessa maailmansodassa päättyi 27. huhtikuuta 1945, joka on jäänyt Suomen puolustusvoimien viimeisimmäksi sotapäiväksi. Silloin loputkin Saksan 20. vuoristoarmeijan sotilaista vetäytyivät kello 13.30 mennessä Kilpisjärveltä Norjan puolelle rajaa.


title: Kansallinen veteraanipäivä

text: Kansallista veteraanipäivää ei vietetä voitonjuhlana, vaan sillä on kaatuneiden muistopäivääkin rauhanomaisempi luonne.


title: Putkipommi

text:
Putkipommi on putken sisään suljettu räjähde.
Putki on suljettu tiiviisti, esimerkiksi liimaamalla epoksiliimalla putki kiinni molemmista päistä. Putken sijasta voidaan käyttää pulloa.


title: Putkipommi

text:
Räjähde voi olla ruutia, ruudin tapaista tehokkaampaa seosta tai varsinaista räjähdysainetta, joka saattaa olla yksi- tai kaksikomponenttiräjähdettä. Putken materiaali voi olla joko metallia tai muovia. Putkipommin rakentaminen on monesti vaarallista, sillä ruuti syttyy helposti hankaussähköstä eli staattisesta sähköstä tai hankauksen kitkasta esimerkiksi kierrettäessä putken päässä olevaa kantta kiinni.
Toisaalta jotkut räjähtävät yhdisteet kuten HMTD voivat reagoida metalliputken kanssa.


title: Putkipommi

text: Putkipommia rakennettaessa on sattunut monia vakavaan vammautumiseen tai kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.


title: Putkipommi

text: Ruutiputkipommin teho perustuu siihen, että ruuti räjähtää putkessa suuremmassa paineessa ja levittää sirpaleita ympäristöön. Paras sytytys saadaan sähkö- tai muulla vastaavalla nallilla, jossa on nalliaine ja detonaattori. Nalli takaa myös ruudin nopeamman räjähtämisen ja siten suuremman räjähdystehon.


title: Putkipommi

text: Putkipommeja käyttävät usein terroristit ja rikolliset.


title: Kalevalan päivä

text: Kalevalan päivä on suomalaisen kulttuurin päivä, jota vietetään Suomen kansalliseepoksen, Kalevalan kunniaksi 28. helmikuuta. Päivä on virallinen liputuspäivä.


title: Kalevalan päivä

text: Helsingin yliopiston Savokarjalainen osakunta otti Kalevalan päivän vuosipäiväkseen 1860-luvulla. Kalevalan 50- ja 75-juhlapäiviä vietettiin näyttävästi. Jo 1920-luvulla päivä vakiintui myös liputuspäiväksi, mikä vuonna 1978 vahvistettiin myös virallisesti asetuksella.


title: Kalevalan päivä

text: Kalevalan päivää vietetään 28. helmikuuta, koska Elias Lönnrot allekirjoitti ja päiväsi Kalevalan ensimmäisen version, niin sanotun Vanhan Kalevalan esipuheen 28. helmikuuta 1835. Teos ilmestyi painosta saman vuoden lopulla. Myöhemmin Lönnrot kuitenkin julkaisi laajennetun laitoksen, niin sanotun Uuden Kalevalan vuonna 1849. Vaikka ennen vuotta 2000 helmikuun 24. – 28. päivien nimipäivät siirtyivät karkausvuosina seuraavaan päivään, on Kalevalan päivä aina ollut myös karkausvuosina 28. helmikuuta.


title: Sytytin (räjäytin)

text: Sytytin eli räjäytin ("detonaattori") on pieni räjähde, joka syttyy nallista ja jolla räjäytetään suurempi räjähdyspanos.


title: Sytytin (räjäytin)

text: Monesti sytyttimenä käytetään alle 10 grammaa TNT:tä. Sytyttimen räjähdeaineen laatu ja määrä valitaan sen mukaan, minkä räjähdysaineen ja nallin kanssa sitä käytetään. Jotkin räjähteet kuten ANFO vaativat räjähtääkseen suhteellisen suuren aloitepanoksen. Myös esimerkiksi ydinaseissa käytetään räjäytintä.


title: Merkattu Maa

text: Merkattu Maa oli vuonna 1986 perustettu porilainen rock-yhtye.


title: Merkattu Maa

text: Merkattu Maa oli historiansa aikana toiminnassa vuosina 1986–1999 ja vuosina 2003–2006. Merkatun Maan ollessa hajonneena 1999–2003 yhtyeelle perustettiin "sisaryhtyeitä", jotka tosin jäivät lyhytikäisiksi. Näitä olivat Julkisivu (2001) ja Jano (2001–2003). Vuonna 2003 Merkattu Maa herätettiin uudelleen henkiin, ja vuonna 2005 julkaistiin albumi "Odotan". Viimeisen kokoonpanon alkuperäiset jäsenet olivat Jyri Juhola, Sami Virtanen ja Juha Jokinen. Sami Välimäki liittyi yhtyeeseen vuonna 1992 ja Jyrki Vanhatalo vuonna 2003.


title: Merkattu Maa

text:
Merkattu Maa hajosi vuonna 2006. Yhtyeen perustajajäsenet Jokinen ja Virtanen toimivat nykyään yhtyeessä nimeltä Stresszone, johon myöhemmin liittyi Merkatussa Maassa soittanut Jyrki Vanhatalo. Kolmas perustajajäsen Juhola perusti yhtyeen nimeltä "Maya" Petri Mannilan kanssa.
Nykyään Merkattu Maa keikkailee unplugged-muodossa, ja kokoonpanoon kuuluvat Jyri, Sami ja uusi jäsen Kim Karvo.


title: Puolustusvoimain lippujuhlan päivä

text: Puolustusvoimain lippujuhlan päivä on Suomessa vuosittain 4. kesäkuuta vietettävä puolustusvoimien juhlapäivä ja virallinen liputuspäivä. Lippujuhlapäivänä jaetaan myönnetyt kunniamerkit ja ylennetään ansioituneita sotilaita ja reserviläisiä.


title: Puolustusvoimain lippujuhlan päivä

text: Sotaväen lippujuhlaa alettiin viettämään 1919 vuotta aikaisemmin päättyneen sisällissodan voittaneiden valkoisten Helsingissä järjestämän voitonparaatin vuosipäivänä 16. toukokuuta. Presidentti K. J. Ståhlberg vahvisti sotaväen lippujuhlan viralliseksi juhlapäiväksi vonna 1921. Lippujuhla oli aluksi lähinnä porvariston juhla, mutta 1927 paraatin otti vastaan presidentti Lauri Kristian Relanderin sairausloman ajan tasavallan presidentin tehtäviä hoitanut sosialidemokraattinen pääministeri Väinö Tanner. Hän oli pysytellyt sisällissodan tapahtumien ulkopuolella, koska ei hyväksynyt aseellista kapinaa.


title: Puolustusvoimain lippujuhlan päivä

text: Lippujuhlapäivä määrättiin viralliseksi liputuspäiväksi asetuksella 1934. Viimeinen sotaväen lippujuhlan paraati järjestettiin kaksikymmentä vuotta valkoisten voitonparaatin jälkeen 1938. Talvisodan jälkeen keväällä 1940 puolustusvoimien ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim antoi päiväkäskyn, jonka mukaan 16. toukokuuta ei järjestetä juhlallisuuksia. Tällä pyrittiin korostamaan kansallista yhtenäisyyttä. Päiväkäskyssä määrättiin ajallisesti lähellä ollutta toukokuun kolmatta sunnuntaita vietettävän yksimielisyyden ja sankarivainajien muistopäivänä, nykyisenä kaatuneiden muistopäivänä. Liputuspäivistä annettua asetusta ei vielä muutettu, joten toukokuun 16. pysyi muodollisesti liputuspäivänä vuoteen 1942.


title: Puolustusvoimain lippujuhlan päivä

text: Ylipäällikkö Mannerheimin täyttäessä jatkosodassa 75 vuotta 4. kesäkuuta 1942 Suomen valtioneuvosto antoi hänelle Suomen marsalkan arvon ja määräsi syntymäpäivän "puolustusvoimain lippujuhlaksi". Päivä oli myös vahvistettu asetuksella viralliseksi liputuspäiväksi ja järjestettiin Ruokolahteen silloin kuuluneessa Immolassa, jossa oli myös asevoimien ohimarssi.


title: Puolustusvoimain lippujuhlan päivä

text: Valtioneuvoston määräyksestä huolimatta juhlapäivän yleisenä nimenä oli "Suomen marsalkan syntymäpäivä", kunnes sen tilalle tuli nykyinen nimi 1950.


title: Puolustusvoimain lippujuhlan päivä

text: Kun Mannerheimin syntymästä tuli kuluneeksi 85 vuotta ja itsenäinen Suomi oli täyttämässä 35 vuotta 1952, juhlistettiin puolustusvoimain lippujuhlaa paraatilla Helsingin Senaatintorilla. Siihen osallistui puolustusvoimista ja rajavartiolaitoksesta neljäkymmentä osastoa ja runsaat kaksituhatta henkilöä. Paraatin vastaanotti tasavallan presidentti J. K. Paasikivi puolustusvoimain komentaja Aarne Sihvon kanssa. Paraatijoukkoja johti komentopäällikkö, kenraalimajuri Väinö Oinonen ja hartauden suoritti kenttäpiispa Johannes Björklund. Näin alettiin puolustusvoimain lippujuhlan päivää viettää paraatein, joita järjestetään eri paikkakunnilla. Kun Suomen itsenäistymisestä tulee kuluneeksi tasan viisiä tai kymmeniä vuosia puolisen vuotta myöhemmin vietettävänä itsenäisyyspäivänä, paraati järjestetään aina Helsingissä (vuodesta 2007 lähtien).


title: Puolustusvoimain lippujuhlan päivä

text: OI-kutsumerkilliset amatööriradioasemat, jotka ovat olleet vuoteen 1993 pelkkiä sotilasamatööriadioasemia, ja siitä lähtien myös sotilasviestiperinnettä vaalivien yhdistysten, museoiden ja viestikiltojen kutsumerkkejä, pitävät vuosittain 4.6. OI-toimintapäivän, mikä on myös samanaikaisesti perinneradiopäivä. Suomessa on 33 OI-amatööriradioasemaa. Suomen puolustusvoimilla on OI100PV, OI1AX, OI2HJ, OI3AI, OI3AX, OI3AY, OI3W, OI4EW, OI5AY, OI5AZ, OI6A, OI6VKL, OI6X ja OI8AY. Maanpuolustuskoulutusyhdistyksellä ovat OI2RP ja OI3MPK. Kaakkois-Suomen rajavartiostolla on Imatralla OI5R ja Lapin rajavartiostolla Ivalossa OI9R. Viestikilloilla on OI3PHV, OI7AX ja OI8VK. Museoilla on OI3SVM, OI4JM, OI4PM, OI5ASA, OI5PRM ja OI6AIR. Muilla yhdistyksillä on OI1AXA, OI1AY, OI3RDV, OI3V, OI6S ja OI7TK.


title: Mäntä

text: Mäntä on tiiviisti sylinterissä yleensä edestakaisin liikkuva moottorin- tai koneenosa, joka työntää vettä (pumppu), kaasua tai ilmaa (kompressori) tai päinvastoin, jolloin höyryn- tai vedenpaine työntää, jolloin syntyy liikettä (höyrykone). Mäntä voi myös liikkua sylinterissä pyörivällä liikkeellä. Tällöin kyseessä on kiertomäntämoottori.


title: Mäntä

text: Uppomäntä on pitkä lieriö. Sen tiiviste on sylinterin suussa. Laakamäntä on lyhyt ohutvartinen. Tiiviste on sovitettu itse mäntään. Tiiviste on myös sylinterin kannessa (tiivistysholkki). Moottorinmäntä on uppomäntä, johon tiiviste on sovitettu. Läppämäntä on pumpuissa käytetty laakamäntä, johon läppä tai venttiili on sovitettu. Kaksoismännässä on suurempi ja pienempi mäntä sovitettu yhteen peräkkäin. Siipimäntä on nelikulmainen, toisesta päästään (edestakaisin heiluvaan) akseliin kiinnitetty.


title: Mäntä

text: Mäntään vaikuttava voima syntyy sylinterin ylipaineen ja männän paineenalaisen pinta-alan tulona:


title: Manitbois

text: Manitbois on Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Aake Kallialan tähdittämä 17-osainen sketsisarja, joka tehtiin jatkosarjaksi Pirkka-Pekan ja Aaken aikaisemmin tähdittämälle Pulttiboisille. Sitä esitettiin MTV:llä syksyllä 1992, jolloin se oli viikkokausia katsojatilastojen kärjessä jopa 1,3 miljoonalla katsojallaan.


title: Manitbois

text: Manitboisin tuottivat Pee Pee Oy ja MTV Viihde. Sketsit perustuvat monilta osin niissä esiintyviin hahmoihin ja hokemiin. Osa hahmoista esiintyi jo Yleisradion vuosina 1987–1988 tuottamassa viihdesarjassa "Hymyhuulet" sekä edellisessä sarjassa "Pulttibois". Sarjan tunnusmusiikkina oli Dream Warriorsin kappale "My Definition Of A Boombastic Jazz Style".


title: Manitbois

text: Manitbois on julkaistu kokonaisuudessaan DVD:nä. Työhönotto-sketseissä ravintoloitsija Richard III opettaa tarjoilijaksi pyrkivää homoseksuaalista miestä, Pepita Kannabista, erilaisissa tarjoilijan töissä, kuten juomien tarjoilussa. Usein sketsit menevät siten, että Richard III esittää "hienoa rouvaa", jolle Pepitan pitää tarjoilla juomat pöytään. Kun Pepitan pitäisi antaa asiallisesti juomat rouvalle, hän viskookin tarjottimen pöydälle ja huutaa vihaisesti: "Tos on sulle, pyh!", jonka jälkeen hän juoksee pois. Kun Richard III sanoi kerran esittävänsä hienon rouvan sijasta "hienoa herraa", Pepita innostui ja tarjoili tälle juomat iloisesti, kyseli kuulumisia ja lauloi iloisesti. Pepita Kannabis on sanonut lempinimiensä olevan "Pukamat", "Peppu" ja "Pepsi". Sketsit päättyvät usein Richard III:n sanoihin: "Hän on lahja!"


title: Manitbois

text: Vehkeet levällään on parodia Eija Vilppaan televisiosarjasta Hynttyyt yhteen. Sketseissä Petelius esittää karjalan murteella puhuvaa ""Perttiä"", eli parodioi Vappua. Hahmo toistaa usein sanaa "isse". Kallialan hahmon nimi on myös ""Pertti"" ja hän on vastaavasti Virpin tapainen. Sketsit päättyvät aina riitaan, jonka hahmot saivat aikaiseksi, ja lopussa toinen poistuu vihaisena asunnosta. Vastaavanlainen kohtaus on "Hynttyyt yhteen" -sarjan jaksossa 2, jossa Virpi ja Vappu riitelevät ja Vappu poistuu asunnosta. Studio lavastettiin samanlaiseksi kuin Vapun ja Virpin asunto. Huonekalut eivät olleet samat, mutta vastaavanlaiset ja täysin samoilla paikoilla.


title: Manitbois

text:
Sketseissä Hannu Karpon tapainen juontaja Kerttu haastattelee veteliläistä sotaveteraani Einari Keski-Pörhölää. Einari Keski-Pörhölä on todella vaikeissa oloissa elänyt lyhytkasvuinen mies, joka kertoo haastatteluissa omista kokemuksistaan elämänsä varrella. Hän on esimerkiksi elänyt ilman keuhkoja ja ollut hengissä sydän pysähtyneenä yli puoli vuotta. Einari sanoo usein, että "en minä valita, mutta kyrsiihän se joskus". Sketsien lopussa Kerttu antaa "karpomaiseen" tapaan Einarille jonkun pienen lahjoituksen, kuten kourallisen haulikon hylsyjä. Pirkka-Pekka ja Aake saivat idean sketseihin eräästä Karpolla on asiaa -ohjelman jaksosta, jossa veteliläinen mies kertoili tilusrajaongelmistaan.
Hahmo esiintyi aiemmin "Pulttibois" -sarjan viimeisessä jaksossa (asui tuossa sketsissä Kärsämäellä).


title: Manitbois

text: Eila-Pertti Sostakovits on kulttuuritoimittaja, joka usein on todistamassa jotakin taiteellista tapahtumaa, kuten "Lumilinna"-nimisen kuunneltavan elokuvan julkistamista. Usein sketsien alussa hän nukkuu kuorsaten kovaan ääneen, kunnes huomaa olevansa lähetyksessä. Eila-Pertti puhuu matalalla äänellä, ikään kuin kuiskaten. Hänen äänessään on vivahteita toimittaja Erkki Toivasen äänestä. Hahmon ulkonäkö ja ääni on eräänlainen sekoitus miestä ja naista. Nimessä ja hahmon käyttäytymisessä on viittausta Ylen tv-uutisten pitkäaikaiseen kulttuuritoimittajaan Eila-Maija Mirolyboviin.


title: Manitbois

text: Venäläismiehiä, jotka ovat myymässä erilaisia tavaroita ja esineitä. He ovat yrittäneet myydä muun muassa viinaa, televisioita ja kelloja. He huutelevat usein kaduilla "Ostakaa ostakaa!".


title: Manitbois

text: Omituinen höpöttäjä on mies, joka taukoamatta nopeaan tahtiin puhuu itsekseen kaikenlaisista asioista. Joskus hän saattaa kysyä itseltään jotain asiaa ja kysymyksensä jälkeen vastata itselleen. Kun kuka tahansa mies tulee kysymään häneltä jotakin, hänen puhetulvansa loppuu ja hän alkaa tuijottaa silmät suurina miestä, eikä vastaa mihinkään tämän esittämään kysymykseen. Hän on hetken täysin hiljaa, kunnes mies luovuttaa ja lähtee pois paikalta. Sen jälkeen hän huudahtaa hämmästyneenä: "Omiituinen höpöttäjä!" ja jatkaa samaa puhettaan. Omituinen höpöttäjä on useissa sketseissä samassa ravintolassa, jossa hän ei osaa päättää mitä tilaisi. Ja yhdessä sketsissä mies on kirjastossa ja lukee kirjaansa ääneen itsekseen vuorotellen Kallialan esittämän samantyyppisen miehen kanssa. Kun kirjastonhoitaja huutaa miehille "hiljaa!!!", molemman miehet hiljenevät ja sanovat yhteen ääneen: "Omiituinen höpöttäjä!"


title: Manitbois

text: Einari "Jazz" K. on lääkärillä usein käyvä jazzmusiikkia kuunteleva mies. Hänen kiinnostuksensa jazzmusiikkiin käy ilmi joka sketsissä; hän steppailee joka kerta sketsin alussa mennessään lääkärin vastaanotolle. Einarin lääkärin nimi on Jörn Erkobe. Einari "Jazz" K. puhuu rytmikkäästi, kirjakieltä käyttäen ja toistaen muutamia sanoja, kuten: "Jaaha." "Päivää.". Hän on potenut muun muassa unettomuutta ja selkäkipua. Sketsien alussa soiva jazz-kappale on "Jumpin' At The Woodside".


title: Manitbois

text: Kalevi Sorsa on metsässä asustava luontoihminen, jonka mielestä metsästä voi syödä periaatteessa mitä vain edestään löytää. Hän on syönyt ohjelmassaan muun muassa pikkulintuja ja sontiaisia. Hän käyttää usein sanontaansa "täysin syötävä, täysin syötävä".


title: Manitbois

text: Mies menee tulliin iso matkalaukku kädessään. Tullimies pysäyttää hänet ja käskee tämän riisuuntua. Mies ihmettelee omituista tullimiestä, mutta tottelee silti jokaista käskyä. Lopulta miehellä ei ole päällään muuta kuin alushousut. Sen jälkeen tullimies ei päästäkään miestä Tallinnaan, jonne mies oli matkalla, vaan käskee miehen mennä ostamaan hänelle kaikenlaisia tavaroita ja elintarvikkeita kahvista pesukoneeseen. Hän antaa miehelle ostoslistan, ja lähettää miehen kauppaan pelkissä alushousuissa.


title: Manitbois

text: Lama-ajan Suomen kriittisessä talouspoliittisessa tilanteessa toimittaja (Petelius) menee haastattelemaan talouspoliittisten asioiden erikoistuntijaa, ex-valtionvarainministeri Iippo Vinettoa (Kalliala). Vineton vastaukset ovat tosin lähinnä epämääräistä ääntelyä ja hänellä on myös pakkoliikkeenomaisia maneereita. Puhelimeen vastatessa Vinetto puhuu kuitenkin lähes normaalisti. Nimi on väännös ex-valtionvarainministeri Iiro Viinasesta.


title: Manitbois

text: Manitboisissa esitettiin myös monia pop- ja iskelmäartistien imitaatioita/playback-jäljitelmiä, joita esitettiin ns. siirtymäsketseinä ennen mainostaukoa.


title: Manitbois

text: Seuraavat musiikkiesitykset ovat aikajärjestyksessä:Sarja julkaistiin kokonaisuudessaan DVD:llä vuonna 2005. Kaikki kolme DVD:tä on julkaistu myös yhteisenä boxsettina, joka käsittää kaikki sarjan 17 jaksoa.


title: Pahkasika (lehti)

text: Pahkasika oli suomalainen huumorilehti, joka ilmestyi 1975–2000. Lehden päätoimittaja oli sen koko ilmestymisen ajan Markku Paretskoi, ja sitä kustansivat pääasiassa Fanzine Oy (vuoteen 1985) ja Banana Press (1985–2000). Lehti ilmestyi aluksi satunnaisesti, sittemmin neljä kertaa ja aivan lopuksi kolmesti vuodessa.


title: Pahkasika (lehti)

text: Pahkasiasta ilmestyi tauon jälkeen 2015 sen 79. numero vanhojen tekijöiden voimin, lehti oli samalla Pahkasika 40 vuotta -juhlanumero.


title: Pahkasika (lehti)

text: Pahkasian perustivat vantaalaiset lukiolaiset Jukka Mikkola, Markku Paretskoi ja Paul Öhrnberg. Ensimmäinen numero oli varastetulla käsikäyttöisellä vahaskopiokoneella monistettu pieni painos, joka myytiin 1975 lakkiaispäivänä koulun tiloissa. Nimi Pahkasika tuli Öhrnbergin käyttämästä haukkumasanasta. Lehden tekijöiden ei ollut tarkoitus jatkaa ensimmäisen numeron jälkeen, mutta suuren suosion takia he päättivät julkaista uusia numeroita. Seuraavat numerot Pahkasika-lehdestä ilmestyivät satunnaisesti Helsingissä. Ne painettiin sähkökäyttöisellä vahaskopiokoneella ja kaksi numeroa jopa eduskunnan ja Shellin Suomen-pääkonttorin painokoneilla – salaa.


title: Pahkasika (lehti)

text: Paretskoi opiskeli Tampereen yliopistossa ja jatkoi lehden tekoa 1970-luvun loppupuolella. Samaan aikaan ilmestyneillä rock- ja punk-lehdillä, fanzineilla, oli vaikutuksensa Pahkasian jatkumiseen. Jukka Mikkolan välityksellä yksi numero Pahkasika-lehteä jopa jaeltiin punk-kokoelman "kansilehtenä". Pahkasian toimitus siirtyi samaan aikaan lopullisesti Helsingistä Tampereelle.


title: Pahkasika (lehti)

text: Yhteydet musiikkilehdistöön tulivat lopulta pysyviksi, kun Soundi-lehteä kustantanut Fanzine Oy otti Pahkasian 1980-luvun alussa julkaisulistalleen. Tosin Pahkasika ei enää itse julkaissut musiikkia sivuavia artikkeleita, vaan profiloitui absurdia huumoria ja parodiaa julkaisevaksi pilalehdeksi. Samoihin aikoihin lehteen tuli töihin sen merkittävimpiin hahmoihin kuulunut toimittaja-kirjailija Juha Ruusuvuori.


title: Pahkasika (lehti)

text: Kustantajan talousvaikeudet aiheuttivat sen, että Pahkasika lopetti kustannussuhteen Fanzinen kanssa ja perusti vuonna 1985 oman kustantamon, Banana Press Oy:n. Paretskoi jatkoi Pahkasian päätoimittajana ja Ruusuvuoresta tuli uuden kustantamon toimitusjohtaja. Pahkasian levikki oli parhaimmillaan 35 000 ja toiminta kannattavaa. Merkittävä osa Pahkasian toimittamiseen tarvittavasta rahavirrasta tuli postimyynnistä: Banana Press myi postitse Pahkasiassa mainostettuja huumorituotteita. Tuotteita voi vieläkin ostaa Banana Pressin kotisivuilta.


title: Pahkasika (lehti)

text: 1990-luvun laman aikana vuosikymmenen alussa Pahkasian toiminta alkoi hiipua. Sen levikki laski alle kymmeneentuhanteen, ja Juha Ruusuvuori lopetti työsuhteensa lehteen. Lehteä kustantaneen Banana Pressin liiketoiminta alkoi painottua yhä voimakkaammin postimyyntiin, ja vihdoin vuonna 2000 lehti päätettiin lopettaa. Päätoimittaja Markku Paretskoi totesi lehden lakkauttamisen yhteydessä, että "nykymaailmassa Pahkasian kaltainen lehti on tarpeeton". Tällä Paretskoi tarkoitti sitä, että todellisuus on muuttunut parodiaksi itsestään eikä sitä siksi voi parodioida.


title: Pahkasika (lehti)

text: Pahkasika julkaisi myös tietokonepelejä. Yksi julkaistuista peleistä oli Pahkasian avaruuspläjäys, joka julkaistiin vuonna 1985 Commodore 64:lle ja IBM PC:lle. Pelin pystyi tilaamaan lähettämällä tyhjän disketin Pahkasian toimitukseen.


title: Pahkasika (lehti)

text: 2015 ilmestyi joukkorahoituksen turvin rahoitettu Pahkasika 40 vuotta -juhlalehti, joka on lehden 79. numero. Juhlanumeroa olivat tekemässä suurimmalta osin lehden alkuperäiset tekijät, päätoimittajana Markku Paretskoi. Lehden kustansi Banana Press. Rahoitus kerättiin suomalaisella Mesenaatti.me -joukkorahoitussivustolla, jossa tavoitesumma oli 80 000 €, mutta toteutuakseen vähintään 15 000 €. Tästä summasta 43 040 € saatiin kokoon 2152 rahoittajan voimin.


title: Pahkasika (lehti)

text: Pahkasika oli aikanaan Suomen ainoa säännöllisesti ilmestyvä kotimainen huumorijulkaisu. 25 vuoden lehdet sisältävät yhteensä yli 6 000 sivua. Pahkasian avustajakuntaan on kuulunut monia myöhemmin merkittävään asemaan nousseita suomalaisia ammattilaisia. Tällaisia ihmisiä ovat olleet mm. juontaja Simo Frangén, toimittaja Pasi Heikura, kirjailija Juha Ruusuvuori, graafikko Teemu Suviala ja toimittaja Taina West.


title: Pahkasika (lehti)

text: Lehden käyttämä tyyli yhdisteli ylä- ja alatyyliä, mistä syntyi jossain määrin omanlaisensa lajityyppi; Pahkasika-huumori. Monet lehdessä näkyneet ilmaukset ja sanonnat ovat jääneet arkikieleen.


title: Pahkasika (lehti)

text: Pahkasika oli vuonna 1980 mukana vaatimuksessa saada "Keskiolut R-kioskeihin". Kampanja tehtiin huumorimielessä, koska silloin ajatusta keskioluen kioskimyynnistä pidettiin lähestulkoon mahdottomana.


title: Pumppu

text: Pumpulla tarkoitetaan tavallisesti mekaanista nesteiden siirtämiseen tarkoitettua laitetta. Pumppua käytetään myös yleisterminä kaikille niille laitteille, jotka siirtävät mitä tahansa fluidia matalasta paineesta korkeampaan. Kaikki pumput lisäävät pumppaamaansa aineeseen energiaa.


title: Pumppu

text: Nostopumpussa mäntä imee ja nostaa nesteen kohotessaan ja männän paluuliikkeen aikana neste tunkeutuu sylinterissä männän alapuolelta sen yläpuolelle. Imu- ja painepumpussa mäntä vuoroin suurentaa ja vuoroin pienentää sylinterin tilavuutta edellisellä liikkeellään imien nestettä ja jälkimmäisellä puristaen sitä paineputkeen. Kaksitoimisessa imu- ja painepumpussa sylinterin tilavuus suurenee toisella ja pienenee toisella puolen mäntää.


title: Pumppu

text: Erotuspumpussa mäntä liikkuu kahdessa sylinterissä toisessa suurempi- toisessa pienempiläpimittaisena; täten syntyy painejohdossa puristus männän liikkuessa kumpaankin suuntaan.


title: Pumppu

text: Siipimäntäpumpussa mäntä on korvattu siivillä, jotka liikkuvat edestakaisin sylinterissä sen akselin ympäri. Männän edestakaisesta liikkeestä aiheutuvan paineen vaihtelun tasaamiseksi voidaan yhdistää useita pieniä sylintereitä, jotka saavat liikkeensä samasta käyttöakselista


title: Pumppu

text: Kaikissa mäntäpumpuissa imun ja paineen jako eri putkiin tapahtuu venttiilien avulla; nämä ovat joko lautasventtiilejä, palloventtiilejä, kerrosventtiilejä, kumisia läppäventtiilejä tai takaiskuventtilejä.


title: Pumppu

text: Kotelopumpuissa männän korvaavat jatkuvasti pyörivät osat. Epäkeskopumpussa epäkeskisen akselin mukana pyörivä siivet. Hammaspyöräpumpuissa hammaspyörät, joiden hammasvälit kuljettavat nesteen mukanaan. Näissä pumpuissa ei tarvita venttiileitä.


title: Pumppu

text: Keskipakoispumpuissa nopeasti pyörivät siivet panevat nesteen pyörimisliikkeeseen. Keskeiskiihtyvyyden vaikutuksesta neste syöksyy ulos pumpun kehällä olevasta aukosta jolloin pyörän navan tienoilla syntyy imu.


title: Pumppu

text: Korkeapainekeskipakoispumpuissa on pyörän ympärillä johtosiivet. Pumpun käyttövoimana on vesi- tai höyrysuihku. Niiden toiminta perustuu siihen, että virtaavan veden paine putken ohuessa osassa on pienempi kuin sen avarissa osissa.


title: Järnefelt

text: Järnefelt on pohjoismainen aatelissuku. Sen juuret ovat Upplannin jalkaväkirykmentin kapteenina aateloidussa saksalaissyntyisessä Johan Keldunckissa, joka aateloitiin 1651. Suomeen suku saapui isonvihan jälkeen, ja se introdusoitiin Suomen aateliin sukuna numero 42, kun Suomen Ritarihuone perustettiin vuonna 1818. Osa suvun jäsenistä on suomentanut sukunimensä muotoon Rauanheimo.


title: Sith

text:
Sithit ovat yhdysvaltalaisen elokuvaohjaajan George Lucasin luomassa "Tähtien sota" -elokuvasarjassa ja sen oheiskirjallisuudessa esiintyviä kuvitteellisia henkilöitä. "Tähtien sodan" maailmassa sithit ovat jediritarien pahoja vastineita, ja he toimivat elokuvien antagonisteina.
Sithien edeltäjät saivat alkunsa 24 500 vuotta ennen Yavinin taistelua, kun kapinallinen jediritari Xendor uskoi Voiman pimeän puolen olevan valoisaa puolta voimakkaampi ja keräsi ympärilleen seuraajia. Jediritarikunta ei koskaan hyväksynyt Xendorin aatteita, jolloin jedien ja "mustien jedien" välille syntyi sota. Vuosisatoja kestäneiden taistelujen seurauksena Xendor sai surmansa ja hänen seuraajansa karkotettiin galaksin syrjäseuduille. Mustat jedit kuitenkin saapuivat kaukaiselle Korriban-planeetalle, jota asutti kehittynyt mutta taikauskoinen sith-kansa. Sithit pitivät muukalaisia jumalinaan, ja mustia jedejä alettiin kutsua "sithlordeiksi". Aikanaan sithlordien järjestö sai nimekseen sithit.


title: Sith

text: Sithlordit elivät vuosituhansien ajan Korribanissa, ja sith-kansa rakensi heille valtaisia temppeleitä ja palatseja. Yksi Korribanin mahtavimmista sithlordeille rakennetuista monumenteista oli niin sanottu "Mustien lordien laakso" (Valley Of Dark Lords), suureen kanjoniin rakennettu nekropolis jonne haudattiin mahtavimmat sithlordit, "sithien mustat valtiaat". Laaksoon haudattiin aikoinaan mm. Marka Ragnos, Ajunta Pall, Tulak Hord ja Naga Sadow. Sithit rakensivat valtaisan avaruuslaivaston ja valloittivat sadoittain Korribanin naapuriplaneettoja, jolloin syntyi Sith-imperiumi. Imperiumi oli paljon pienempi kuin Galaktinen tasavalta, mutta myös vauraampi ja teknologialtaan kehittyneempi.


title: Sith

text: Sithien mustan valtiaan Marka Ragnosin kuoltua sithien keskuudessa puhkesi sisällissota, kun kilpailevat sithlordit Naga Sadow ja Ludo Kressh alkoivat kamppailla Sith-imperiumin herruudesta. Sodan päätteeksi Kressh sai surmansa ja Sadowista tuli sithien musta valtias. Pian tämän jälkeen avaruustutkijat Gav ja Jori Daragon saapuivat Korribanille perustaakseen kauppareitin sithien kanssa. Sadowin joukot ottivat sisarukset vangeiksi, ja kuulusteltuaan heitä Sadow päätti valmistella avaruuslaivaston kukistaakseen tasavallan ja valloittaakseen koko galaksin. Sota tunnettiin "suurena hyperavaruussotana", ja sen seurauksena Sith-imperiumi tuhoutui ja Sadow pakeni Yavin 4 -kuuhun mukanaan armeija sithikansan soturikastin jäseniä, massasseja.


title: Sith

text: Kuusi vuosisataa myöhemmin pimeälle puolelle langennut jediritari nimeltä Freedon Nadd saapui Yavin 4:ään ja herätti Naga Sadowin haamun. Sadow nimitti Naddin sithien mustaksi valtiaaksi, ja tuhottuaan edeltäjänsä haamun Nadd valloitti Onderon-planeetan ja julistautui sen kuninkaaksi. Nadd jatkoi julmaa hallintoaan vielä kuoltuaankin, sillä hänen haamunsa hallitsi Onderonia kuningas Omminin ja kuningatar Amanoan kautta. Lopulta jedit saapuivat Onderoniin ja jedimestari Arca Jeth ajoi Naddin haamun tiehensä. Sithlordin ruumis siirrettiin Onderonin Dxun-kuuhun, jottei Naddin haamu voisi enää palata hallitsemaan Onderonia.


title: Sith

text: Neljä vuosisataa Naddin kukistumisen jälkeen kunnianhimoinen ja ylimielinen jediritari Exar Kun saapui Dxuniin ja vahingossa herätti kauan sitten kuolleen sithlordin hengen luettuaan sithien muinaisia kirjoituksia. Haudassaan kummittelut Nadd käännytti nuoren jedin pimeälle puolelle, mutta Kun tuhosi sithlordin haamun lopullisesti. Kun saapui Yavin 4 -kuuhun, jossa massassit pitivät häntä jumalanaan. Vallanhimoinen sithlordi rakensi viidakkokuuhun päämajansa ja liittoutui sithejä palvovan Krath-kultin sekä mandalorialaisten palkkasoturien kanssa.


title: Sith

text: Ennennäkemättömän voimakkaan sotajoukon rakennettuaan Kun julisti sodan Galaktisista tasavaltaa vastaan. Sittemmin "suurena sith-sotana" tunnetun konfliktin seurauksena jedit miltei tuhottiin ja galaksi oli vaarassa joutua sithien vallan alaisuuteen, mutta lopulta Kunin merkittävimpiin liittolaisiin kuulunut sotaherra jedi Ulic Qel-Droma petti mestarinsa ja paljasti Kunin salaisen linnoituksen sijainnin. Tasavalta murskasi Kunin avaruuslaivaston ja hyökkäsi Yavin 4 -kuuhun, mutta häviöstään varmistunut Kun käytti Voimaa imeäkseen kaikkien massassien elinvoiman. Massassit kuolivat hetkessä sukupuuttoon, mutta Kun kykeni näiden elinvoiman avulla kahlitsemaan henkensä yhteen viidakkokuun sith-temppeleistä.


title: Sith

text: Jediritari Revan oli vahva Voimassa, hän oli kuitenkin päättäväinen ja ylpeä. Nämä kaksi ominaisuutta vaikuttivat suuresti siihen, kun Mandaloriaanit alkoivat tehdä tuhojaan Ulkoreunalla ja Mandaloriaanisodat alkoivat. Kun Tasavalta oli joutunut pulaan sodassa, se pyysi Jedineuvostoa apuun. Jedit eivät kuitenkaan reagoineet saman tien vaan pyysivät aikaa selvittääkseen Mandaloriaani-uhan suuruuden. Revan ja ystävänsä Malak sen sijaan eivät voineet katsoa sivusta vaan alkoivat hankkia muita jedejä puolellensa sotaan. Saatuaan kaikki mahdolliset jedit mukaansa, Revan ja Malak lähtivät sotaan. Ennen Revanin mukaantuloa Mandaloriaanit sotivat lähes ilman minkäänlaista vastarintaa, mutta he pian huomasivat Revanin mahtavuuden taistelukentällä. Revan oli suoranainen mestaritaktikko sodankäynnin suhteen. Kun viimeinen taistelu Malachor V- planeetalla päättyi, Revan, Malak ja heidän mukanaan olleet joukot häipyivät tunnetusta galaksista. Heistä ei kuultu mitään mitään pariin vuoteen. Tosiasiassa todellisen Sith-Imperiumin keisari kutsui Revania ja Malakia ja he vastasivat kutsuun. Palattuaan tunnettuun galaksiin Revan oli julistautunut Sithin mustaksi lordiksi ja vapautti muinaisen Rakatan-imperiumin Tähtitakomon avulla luodun laivastonsa vielä toipuvan Tasavallan kimppuun. Tällä kertaa Jedineuvosto ei katsonut vierestä vaan lähetti iskujoukon Revanin kimppuun, iskujoukko onnistui kaappaamaan Revanin koska hänen oppilaansa Malak tulitti mestarinsa alusta. Monien vaiheiden jälkeen Revan kohtasi Malakin Tähtitakomossa ja kukisti hänet, tämän jälkeen Revan katosi tunnetusta avaruudesta.


title: Sith

text: Malakin kuoltua ja Revanin kadottua muut sithit ajautuivat sisällissotaan. Näihin aikoihin jedimestari Kreia lankesi pimeälle puolelle, otti sith-nimen Darth Traya ja muodosti triumviraatin, johon kuuluivat hän ja kaksi muuta voimakasta sithiä; Darth Nihilus ja Darth Sion. Nihilus ja Sion kuitenkin pettivät Trayan ja käänsivät katseensa jäljelle jääneisiin jedeihin. Darth Traya jäi henkiin ja etsi käsiinsä salaperäisen karkotetun joka oli ollut jediritari ja taistellut Revanin komennossa Mandaloriaani-sodissa ja uudelleen koulutti tämän voiman käytössä. Karkotetun manipuloinnin avulla Traya tuhosi Nihiluksen ja sen jälkeen Sionin, mutta kohtasi loppunsa kun Karkotettu surmasi hänet Malachor V mystisessä sith-akatemiassa. Tuntemattomasta syystä hieman tämän jälkeen Malachor V tuhoutui täysin. Sithien uskottiin tuhoutuneen lopullisesti, ja seuraavan vuosituhannen aikana Galaktinen tasavalta ja jediritarikunnan rippeet aloittivat galaksin jälleenrakentamisen.


title: Sith

text: 300 vuotta Malachor V:n tuhoutumisen jälkeen todellinen sith-imperiumi, joka oli pysynyt piilossa pimeydessä vuosisatoja Suuren Hyperavaruussodan jälkeen, palasi Tuntemattomilta Vyöhykkeiltä ja aloitti massiivisen sodan Tasavaltaa ja Jediritarikuntaa vastaan. Sithien hyökkäys tuli täydellisenä yllätyksenä, ja pian Tasavalta ja Jediritarit olivat pulassa, varsinkin kun sithit liittoutuivat Mandaloriaanien kanssa. Sithit lähestyivät tasavaltaa rauhanehdoilla, mutta Tasavalta kieltäytyi. Pian tämän jälkeen sithit hyökkäsivät täydellä voimalla Coruscantiin ja taistelu jätti kaupunkiplaneetan raunioiksi. Tasavalta ja jedit tällöin huomasivat, että rauha oli ainoa vaihtoehto, joten Tasavalta ja Sithien Imperiumi tekivät rauhan allekirjoittamalla Coruscantin sopimuksen. Galaksi oli jakatunut kahtia. Ei tiedetä, mitä sitheille lopulta tapahtui, mutta yleisen käsityksen mukaan he taas tuhosivat toisensa ja heidän imperiuminsa rappeutui.


title: Sith

text: 2000 vuotta ennen Yavinin taistelua muuan karismaattinen mutta kapinallinen jedimestari uskoi Xendorin tavoin Voiman pimeän puolen olevan valoa voimakkaampi, minkä seurauksena hänet erotettiin jediritarikunnasta. Kostonhimoisena hän vannoi tuhoavansa jedit ja otti sith-nimen Darth Ruin. Ruin käännytti joukon jedejä pimeälle puolelle ja perusti sith-järjestön uudelleen. Sithit kuitenkin surmasivat Ruinin ja johtajansa menetettyään alkoivat taistella vallasta keskenään. Sithit tuhosivat toisensa ja jedit surmasivat suurimman osan valtataistelusta selviytyneet.


title: Sith

text: Jäljellä olevat sithit valitsivat johtajakseen heikon lordi Kaanin, joka johti sithit sotaan jedejä vastaan. Sota huipentui eeppiseen Ruusanin taisteluun, jossa jedit murskasivat sithit täydellisesti. Sithlordi Darth Banen manipuloima ja hulluuden partaalle ajautunut Kaan suoritti itsemurhan laukaisemalla "ajatuspommin" (Thought Bomb), mikä imi voimansa Jedeistä sekä Sitheistä ja jonka räjähdys tuhosi lähes kaikki jedit ja sithit Ruusanin pinnalla. Jedit uskoivat sithien viimeinkin tuhoutuneen lopullisesti.


title: Sith

text: Sithlordi Darth Bane kuitenkin selviytyi Ruusanin taistelusta ja sithin mustaksi valtiaaksi julistauduttuaan hän otti käyttöönsä uudenlaisen järjestelmän, Kahden säännön, jossa oli vain kaksi sithiä kerrallaan: mestari ja oppipoika. Oppipoika nousi uudeksi mestariksi tuhoamalla oman mestarinsa. Tarkoituksena oli, että oppipoika olisi aina lopuksi mestariaan vahvempi, ja näin sithit vahvistuisivat koko ajan. Banen reformaation jälkeen sith-järjestö odotti kärsivällisesti vuosituhannen ajan piilossa odottaen sopivaa tilaisuutta iskeä tasavallan kimppuun. Lopulta mestarinsa Darth Plagueisin surmannut sithlordi Darth Sidious – oikealta nimeltään Palpatine – julistautui sithin mustaksi valtiaaksi ja kehitti uskomattoman monimutkaisen ja ovelan suunnitelman jedien tuhoamiseksi ja tasavallan valloittamiseksi.


title: Sith

text: Sidious onnistui manipuloimaan Kauppaliiton ahneita johtajia, jotka hänen neuvojensa alaisina asettivat rauhanomaisen Naboo-planeetan kauppasaartoon. Kriisin aiheuttamaa sekasortoa käyttäen Palpatine onnistui aloittamaan vaalit, joiden ansiosta hänet valittiin Galaktisen tasavallan valtionpäämieheksi. Hänen oppilaansa Darth Maul sai surmansa Kauppaliiton saarron päättäneessä Naboon taistelussa, mutta Sidious onnistui hankkimaan itselleen entistä voimakkaamman oppilaan jedimestari Dookusta. Dookun perustama separatistiliike aiheutti entisestään sekasortoa tasavallassa ja johti uskomattoman tuhoisaan konfliktiin, joka sittemmin tunnettiin kloonisotana. Sodan päätteeksi Dooku sai surmansa ja separatistit kukistettiin täydellisesti, mutta Palpatine käännytti pimeälle puolelle jediritari Anakin Skywalkerin, ja julisti tasavallan imperiumiksi ja itsensä keisariksi. Vihdoinkin sithit hallitsivat koko galaksia.


title: Sith

text: Palpatinen ja Anakin Skywalkerin – nyt Darth Vaderin – johdolla keisarilliset joukot tuhosivat jedit miltei kokonaan. Keisarikunta alkoi sortaa galaksin kansoja, jolloin sitä vastustamaan nousi Kapinaliittona tunnettu vastarintajärjestö. Läpi galaktisen sisällissodan kapinalliset olivat alakynnessä paremmin koulutettuja ja varustettuja keisarillisia joukkoja vastaan, kunnes Yavinin taistelussa kapinalliset räjäyttivät imperiumin uuden superaseen Kuolemantähden. Taisteluaseman tuhosi Luke Skywalker, Anakin Skywalkerin kauan kadoksissa ollut poika. Molemmat sithlordit alkoivat suunnitella nuoren Skywalkerin käännyttämistä pimeälle puolelle, kunnes he saivat tilaisuuden tähän Endorin taistelun aikana. Viimeisenä jedinä Luke ei kuitenkaan suostunut kääntymään pimeälle puolelle, jolloin keisari päätti tappaa nuorukaisen sith-salamoilla. Vader ei kuitenkaan kestänyt poikansa tuskaa, vaan kääntyi takaisin valoisalle puolelle ja surmasi keisari Palpatinen, vaikka haavoittuikin samalla vakavasti. Vader kuoli poikansa edessä, ja samalla hetkellä toteutti muinaisen ennustuksen, jonka mukaan juuri hän toisi tasapainon Voimaan. Jälleen kerran sithit tuhosivat itsensä.


title: Sith

text: Endorin taistelun jälkeen keisarinsa menettänyt imperiumi romahti ja Kapinaliitto alkoi hallita galaksia Uutena tasavaltana. Palpatine ei ollut kuitenkaan kuollut lopullisesti, vaan Endorin taistelun jälkeen hänen henkensä matkasi kaukaisella Byss-planeetalle, johon hän oli imperiumin alkuvuosina rakennuttanut salaisen kloonauslaboratorion. Byssissä Palpatinen henki asettui uuteen klooniruumiiseen, ja kuolleista noussut keisari päätti kukistaa Uuden tasavallan voidakseen perustaa imperiuminsa uudelleen ja hallita galaksia ikuisesti.


title: Sith

text: Kuusi vuotta Endorin taistelun jälkeen Palpatine kaappasi Luke Skywalkerin ja käännytti tämän Voiman pimeälle puolelle. Ystäviensä ansiosta Luke onnistui kääntymään takaisin valoisalle puolelle ja päihittämään Palpatinen, mutta keisari palasi uudestaan kloonina. Keisarin uusi klooniruumis kuitenkin alkoi vanhentua ennenaikaisesti, ja muinaisten sithlordien haamujen opastamana epätoivoinen Palpatine yritti siirtää henkensä Han Solon ja Leia Organan vastasyntyneen Anakin-lapsen ruumiiseen. Palpatinen yritys kuitenkin epäonnistui jediritari Empatojayos Brandin ansiosta, joka uhrasi henkensä tuhoten samalla keisarin sielun lopullisesti.


title: Sith

text: Muutamia kuukausia Palpatinen tuhon jälkeen Luke Skywalker perusti Yavin 4 -kuuhun jediakatemiansa voidakseen kouluttaa uuden jediritarikunnan suojelemaan Uutta tasavaltaa. Valitettavasti samoihin aikoihin Exar Kunin henki heräsi 4000 vuotta kestäneen unensa jälkeen. Sithlordin haamu tappoi Luke Skywalkerin oppilaisiin kuuluneen Gantorisin, ja sen jälkeen käännytti pimeälle puolelle toisen jedioppilaan, Kyp Durronin. Luken johdolla jedioppilaat kuitenkin yhdistivät voimansa ja tuhosivat Kunin hengen.


title: Sith

text: Vielä keisari Palpatinen lopullisen kuoleman jälkeen nousi uusia sithejä. Darth Vaderin aikoinaan kouluttama musta jedi Lumiya julistautui sithin mustaksi valtiattareksi, ja hän otti itselleen kaksi sith-oppilasta: entisen iskusotilaan Flintin ja keisarillisen henkivartijan Carnor Jaxin. Flint kuitenkin kääntyi takaisin valoisalle puolelle Luke Skywalkerin ansiosta, ja Jaxin surmasi Yinchorr-planeetalla Palpatinelle fanaattisen uskollinen henkivartija Kir Kanos. Oppilaidensa menetyksen jälkeen Lumiya katosi tietämättömille.


title: Sith

text: Sithien opit ovat täysin päinvastaiset jedeihin verrattuna. Sithit antavat intohimojensa ohjata heidän jokaista tekoaan. Sithien keskeisin oppi on ns. Sith-koodi, jota jokaisen sithin tulee seurata, mikäli he haluavat kasvattaa voimiansa ja selviytyä keskisestä kilpailusta, joita heidän keskuudessaan ilmenee koko ajan. Sith-koodi kuuluu suomeksi seuraavasti:


title: Bulawayo

text: Bulawayo on kaupunki Pohjois- ja Etelä-Matabelemaan provinssien välisellä rajalla Zimbabwessa. Se on 676 000 asukkaallaan (2002) valtion toiseksi suurin kaupunki (pääkaupungin Hararen jälkeen) ja Matabelemaan suurin. Nykyisin se on oma, provinsseihin rinnastettava aluehallintoalueensa. Suur-Bulawayossa on yli miljoona asukasta. Se sijaitsee noin 440 kilometrin päässä Hararesta.


title: Bulawayo

text: Bulawayo sijaitsee ylänköalueella lähellä Sambesin ja Limpopon välistä vedenjakajaseutua. Khamin rauniokaupunki sijaitsee Bulawayon liepeillä. Matobon kukkuloiden kansallispuistoon on alle tunnin ajomatka.


title: Bulawayo

text: Vuonna 1896 avattu Bulawayon yleinen kirjasto ("Bulawayo Public Library") on Zimbabwen vanhin julkinen kirjasto. Kaupungissa on myös kansalliskirjaston asemassa oleva, vuonna 1945 perustettu National Free Library of Zimbabwe.


title: Bulawayo

text: Bulawayoa ympäröivä Matabelemaa on saanut nimensä ndebelekansan vanhasta eurooppalaisesta nimestä. Britit valloittivat alueen ensimmäisessä matabelesodassa. Lähinnä puuvahvisteisista savimajoista rakennettu kaupunki tuhoutui lähes täysin kun kuningas Lobengulan joukot räjäyttivät ammusvarastonsa jotta se ei jäisi hyökkääjien käsiin.


title: Bulawayo

text: Toisessa matabelesodassa ndebelet piirittivät kaupungin maaliskuussa 1896. Piiritys rikkoutui kuukauden päästä brittien joukkojen saapuessa paikalle Salisburysta ja Fort Victoriasta 300 mailin päästä.


title: Bulawayo

text: Vuosina 1983--84 Zimbabwen armeija terrorisoi Matabelemaata, josta oli muodostunut Robert Mugaben hallinnon vastustuksen keskus.


title: Aragonian kieli

text: Aragonian kieli ("aragonés") on romaaninen kieli, jolla on eri arvioiden mukaan noin 10 000–54 500 puhujaa Koillis-Espanjassa Aragonian itsehallintoalueella. Kieltä puhutaan pääasiassa Uescan maakunnan alueella sijaitsevissa Pyreneitten laaksoissa (Aragón-joen laakso, Sobrarbe ja läntinen Ribagorza). Sillä ei aiemmin ollut Aragoniassa tai Uescassa virallisen kielen asemaa, mutta 2000-luvulla kielen asemaan on alettu kiinnittää huomiota. Vuonna 2006 perustettiin Aragonian kielen akatemia (aragoniaksi "Academia d'a Luenga Aragonesa", ) kehittämään ja edistämään kielen käyttöä. Vuonna 2009 säädettiin Aragonian kielilaki, jossa aragonian kieli tunnustetaan alueen alkuperäiskieleksi. Laissa muun muassa turvataan oikeus käyttää aragonian kieltä suullisesti ja kirjallisesti asioitaessa Aragonian julkisen hallinnon kanssa.


title: Aragonian kieli

text: Aragonian lähimmät sukulaiskielet ovat espanja ja katalaani. Puhuma-alueensa itäosissa aragonian kieli muuttuu asteittain lähemmäksi katalaania, ja joissakin kylissä puhuttavista kielimuodoista kielitieteilijöittenkin on vaikea yksiselitteisesti sanoa, onko kielimuoto lähempänä aragoniaa vai katalaania. Tällainen kielimuoto on esimerkiksi Benásissa puhuttu benaskeesi. Aragonian kieli on vaikuttanut myös Aragoniassa puhuttavan espanjan kielen murteen eli aragonianespanjan kehittymiseen, kun espanjan kieli on levittäytynyt alueille, joilla aiemmin on puhuttu aragoniaa.


title: Aragonian kieli

text: Suhteutettuna puhujamäärään aragoniankielinen Wikipedia on suurin luonnollisella kielellä ylläpidettävä Wikipedia.


title: Aragonian kieli

text: Yhtenäisen aragonian kirjakielen kehittäminen sai alkunsa vuonna 1987 sovitusta ortografiasta ("Grafía de Uesca de 1987"), jonka mukaan esimerkiksi jokaista foneemia merkitään säännöllisesti samalla kirjaimella toisin kuin espanjan kielessä, jossa samaa foneemia voidaan merkitä eri sanoissa eri kirjaimella sanan etymologiasta riippuen. Esimerkiksi kirjaimia "b" ja "v" käytetään espanjassa saman foneemin kirjoittamiseen, mutta vuoden 1987 normin mukaan aragonian kielessä tätä foneemia merkittäisiin aina kirjaimella "b". Aragonian kielen lautakunta ("Consello d'a Fabla Aragonesa") on pyrkinyt vakiinnuttamaan vuoden 1987 ortografiaan pohjautuvaa kirjakieltä, mutta vuonna 2004 perustettu Aragonialaisen kielitieteen seura ("Sociedat de Lingüistica Aragonesa") on esittänyt kritiikkiä sitä kohtaan ja luonut kilpailevan ortografian, joka esimerkiksi sisältää "b":n lisäksi "v"-kirjaimen. Vuonna 2010 Aragonian kielen akatemia julkaisi kolmannen ehdotuksen oikeinkirjotuksen pohjaksi.


title: Televisiouutiset

text: Televisiouutiset on televisiossa lähetettävä ohjelma, jossa käsitellään uutisia. Televisiouutiset on muodoltaan monikko mutta voi tarkoittaa yksittäistä uutislähetystä.


title: Televisiouutiset

text: Televisiouutisten juttujen kaltaisia uutisfilmejä on esitetty elokuvateattereissa elokuvan keksimisestä lähtien. Television käyttöönoton jälkeen uutisifilmien esittäminen väheni. Television erilaisen luonteen myötä muodostui nykymuotoinen televisiouutiset, jossa niin kutsutut uutisankkurit lukevat uutisia ja tavallisesti useimmista aiheista esitetään toimittajan raportti ja kuvamateriaalia.


title: Televisiouutiset

text: Yleisradion Suomen Television "Kamerakierros" -ohjelman ensimmäinen esitys oli 1. syyskuuta 1959. Tämä merkitsi jokapäiväisen, kuvaan perustuvan uutistoiminnan käynnistymistä Suomessa. Virallisesti television uutistoimitus perustettiin syyskuussa 1960. Aluksi uutistoimitukset olivat lähes täysin Suomen tietotoimiston (STT:n) tarjonnan varassa. Uutistoimitukseen kuului aluksi 10 työntekijää. Ensimmäinen Yleisradion uutispäällikkö Ralf Friberg aloitti vuonna 1965. Samana vuonna uutistoimitus jakautui urheilutoimitukseen ja ajankohtaistoimitukseen.


title: Televisiouutiset

text: Alun perin Yleisradion TV-uutisten päälähetys esitettiin sekä ykkösellä että kakkosella. Vuodesta 1990 pääuutislähetys on esitetty vain ykkösverkossa, ja kakkosverkko sai omat uutisensa kello 18.30 (vuosina 1996–2007 kello 18.00). 27. helmikuuta 1978 lähtien päivän päälähetys on esitetty päivittäin kello 20.30. Vuoden 1993 alusta TV1:ssä nähtiin tosin tunnin pituinen Uutistunti, joka alkoi kello 20.00. Katsojaluvut kuitenkin romahtivat, ja jo maaliskuun alussa samana vuonna palattiin tuttuun puoli yhdeksän lähetykseen. Ensimmäiset kilpailevat televisiouutiset tulivat vuonna 1981, kun Mainostelevisio aloitti oman uutislähetyksensä, Kymmenen uutiset. Neloskanavan tuottamaa uutislähetystä Nelosen uutiset alettiin lähettämään 11. tammikuuta 1998 lähtien.


title: Televisiouutiset

text: Vielä 2000-luvun alussa Yleisradion pääuutislähetys keräsi keskimäärin lähes joka päivä yli miljoona katsojaa. Kun 2010-luvulla siirryttiin sosiaalisen median aikaan, tv-uutisten katsojamäärät tippuivat selvästi. Nykyisin Ylen pääuutislähetys kerää keskimäärin noin 700 000–800 000 katsojaa. MTV:n tv-uutisten katsojamäärät eivät ole tippuneet samaa tahtia, vaan jopa nousseet 2010-luvulla. Nykyisin MTV:n "Seitsemän"- ja "Kymmenen Uutiset" keräävät keskimäärin noin 600 000 katsojaa.


title: Televisiouutiset

text: Uutistoimittajan työpäivä kestää 10 tuntia, ylipitkä työpäivä korvataan vapaapäivillä. Työpäivään sisältyy uutisten lukemisen lisäksi paljon muuta työtä. Uutistoimittaja referoi ja kirjoittaa puhtaaksi lähetyksessä luettavat uutiset. Kun uutistoimittaja lukee uutista, teksti näkyy tv-kameraan liitetyssä lisälaitteessa eli teleprompterissa muutama rivi kerrallaan. Lisälaitteessa tekstin nopeus on määriteltävissä vapaasti, mikä ajoitetaan lukunopeuden mukaan. Suomessa teleprompteri otettiin ensimmäisenä käyttöön vuonna 1981 aloitetuissa MTV:n televisiouutisissa. Aluksi katsojapalautteessa ihmeteltiin kameraan tuijottavia uutisankkureita, mutta muutaman vuoden päästä myös Yleisradio otti teleprompterin käyttöönsä. Edellä mainittuun tekniikkaan siirryttiin Yleisradiossa 1987, kun uutisten osalta siirryttiin tietokoneaikaan. Tätä ennen toimittaja luki uutiset edessään olevista papereista.


title: Sään ennustaminen

text: Sään ennustaminen on meteorologian tunnetuin sovellus. Siinä pyritään ennakoimaan ilmakehän tulevaa tilaa tietyssä paikassa tai alueella. Sään ennustaminen on meteorologin työtä.


title: Sään ennustaminen

text:
Ennustamismenetelmän valinta riippuu ennusteen pituudesta: Parin lähitunnin sääennusteita voidaan tehdä säähavaintojen avulla. Keskipitkissä ennusteissa tärkein työkalu ovat tietokoneissa pyörivät säänennustusmallit.
Hyvin pitkän jakson päähän voi tehdä vain "ilmastollisia ennusteita": vanhojen tilastojen perusteella voidaan esimerkiksi sanoa, että Helsingissä lumipeitteen todennäköisyys juhannuksena on noin 0 % ja joulupäivänä paljon suurempi. Ilmastollinen ennuste, joka on eri asia kuin ilmastoennuste, ei kuitenkaan ota huomioon ilmaston muuttumista.


title: Sään ennustaminen

text: Sivistyneitä arvauksia tulevasta säätilasta lienee tehdyn kautta historian. Ensimmäisen sanomalehdessä ilmestyneen sääennusteen laati tilastotieteilijä Francis Galton brittiläiselle The Times -sanomalehdelle. Se julkaistiin 1. huhtikuuta 1875 ilmestyneessä lehdessä. Seuraavan päivän kattanut ennuste sisälsi säätilan lisäksi ennusteen tuulensuunnista ja ilmanpaineesta.


title: Sään ennustaminen

text: Parin lähitunnin ennusteita voi tehdä "ekstrapoloimalla" eli olettamalla, että ilmakehän ilmiöt, kuten pilvet, sadealueet ja matalapaineet, jatkavat havaittua liikettään. Tällöin säähavainnot ovat erityisen arvokkaita, koska ne kertovat välittömän näköpiirin ulkopuolelta tulevista sääilmiöistä. Maalta ja mereltä saadaan havaintotietoja sääasemilta. Luotauksista taas saadaan lämpö-, kosteus- ja tuulitietoja eri korkeuksilta. Kaukokartoitusmenetelmät, kuten säätutka ja sääsatelliitti, tuovat yksityiskohtaista sade- ja pilvitietoa laajalta alueelta.


title: Sään ennustaminen

text: Yli kuuden tunnin sääennusteet perustuvat ilmakehän numeeriseen mallintamiseen.


title: Sään ennustaminen

text: Vuonna 1922 englantilainen Lewis Fry Richardson kokosi "primitiiviyhtälöt", joihin useimmat ilmakehämallit edelleen perustuvat. Kuusi differentiaaliyhtälöä ja kuusi tuntematonta: yhtälöryhmä ratkeaa, jos lähtötila tunnetaan. Erityisen tärkeää on tuntea ilmakehän tila ylätroposfäärissä, ja siksi radioluotaus ja sääsatelliitti ovat välttämättömiä tiedonlähteitä.


title: Sään ennustaminen

text: Ilmakehämalli ei ole tilastollinen vaan fysikaalinen malli: sen perustana eivät ole vanhat säätilastot vaan yhtälöillä kuvattu tieto ilmakehän tilaa kuvaavien muuttujien (lämpötila, kosteus, virtaus, paine) suhteessa toisiinsa. Ilmakehä kuvataan pistejoukkona, ja yhtälöillä kerrotaan miten muuttujien arvot kussakin pisteessä riippuvat muiden muuttujien arvoista samassa ja naapuripisteissä. Laskentapisteiden välimatka määrittää sekä mallin erottelukyvyn että sen tarvitseman tietokonetehon tarpeen. Tulevaisuuden ennustamisessa lähdetään nykytilasta, lasketaan suureiden muutosnopeudet ja niiden avulla lasketaan ilmakehän uusi tila lyhyen ajan eli aika-askelen kuluttua. Uuden tilan avulla määritetään uudet muutosnopeudet kussakin laskentapisteessä, ja näin edetään aika-askel kerrallaan halutun pituisen ennustusjakson verran.


title: Sään ennustaminen

text: Aiemmin suuri osa meteorologin työstä oli sääennusteen kirjoittamista: "Odotettavissa huomiseen keskipäivään asti...". Nykyisin mallitiedot ja havainnot säilötään numerojoukkona tietovarastoon, jossa meteorologi voi muokata ja yhdistellä niitä ja valita eri lähteistä tulevista tiedoista parhaiten ilmakehän kulloistakin tilaa kuvaavat arvot. Tyypillisiä ihmisen otetta kaipaavia tilanteita ovat sellaiset, joissa pienellä matkalla on suuri lämpötilaero esimerkiksi rannikon ja sisämaan välillä. Muokattua numerojoukkoa käytetään sitten useiden paikkakuntakohtaisten ennusteiden pohjana, joita voidaan levittää kuvina ja taulukoina lehtiin, puhelimiin ja tietoverkkoihin. Näin yksi ihminen ehtii tehdä miljoonia sääennusteita työvuoronsa aikana.


title: Sään ennustaminen

text: Sääennusteita tehdään paitsi ”suurelle yleisölle”, myös muun muassa lentoliikenteelle, maanviljelijoille, meriliikenteelle, rakentajille, tienkäyttäjille, katujen kunnossapitäjille ja puolustusvoimille, erityisesti epäsuoraa tulta ampuville joukoille. Eri käyttäjiä kiinnostavat eri sääparametrit: maalauksessa ja muissa rakennustöissä tarvitaan suhteellista kosteutta, veneilyssä tarkkoja tuulitietoja kun taas ilmailulle tärkeitä ovat pilvi- ja näkyvyystiedot. Television säälähetyksessä erityinen haaste on poimia tulevien päivien säästä kaikille katsojille oleelliset asiat kerrottaviksi rajoitetun pituisessa esityksessä.


title: Sään ennustaminen

text: Aina on ollut ihmisiä, jotka pyrkivät luonnonmerkeistä lukemaan tulevaisuutta, myös tulevaa säätä. Joillakin ilmiöillä on fysikaalinen tausta: pääskyt jahtaavat lentäviä hyönteisiä, ja hyönteiset nousevat ylös konvektion mukana, joten pääskyjen lentokorkeus kertoo paljaalle silmälle näkymättömistä ilmakehän ominaisuuksista. Useimmat kansanennusteet ovat kuitenkin suhteessa meteorologiaan samaa kuin horoskoopit suhteessa tähtitieteeseen.


title: Sään ennustaminen

text: Varsinkin myrskybongaus-harrastukseen liitty sääennusteiden ja -havaintojen seuraaminen internetistä ja omien tulkintojen luominen, etenkin ukkosen ja muiden vaarallisten ilmiöiden ennakointi.


title: Sään ennustaminen

text: Ilmanpaineen muutoksista tai eri kerroksissa kulkevien pilvien liikkeitä seuraamalla on mahdollista arvioida lähiseudulla liikkuvan matalapaineen reittiä.


title: Sään ennustaminen

text: Sadetutkan kuvasta voi seurata, mihin suuntaan sateet ovat liikkumassa. Kovin pitkät ennusteet eivät onnistu näin, sillä sadepilvet kuolevat ja niitä syntyy uusia.


title: Nalli

text: Nalli on pieni iskusta tai lämmöstä herkästi syttyvää ainetta sisältävä kapseli, joka sytyttää isomman räjähteen tai aseen ruudin. Nalliin lasketaan usein kuuluvaksi myös pieni aloitepanos eli detonaattori sekä nallin sytytysjärjestelmä ja kuori. Nalleissa on käytetty erityyppisiä aloiteräjähdysaineita, joita ovat mm. lyijyatsidi, räjähdyselohopea, lyijytrisinaatti ja tetratseeni.


title: Nalli

text: Nalliksi kutsutaan myös yleensä paperinauhalle asennettua, leikkiaseissa käytettävää, lähinnä pamahtavan äänen aikaansaavaa panosta. Myös urheilukilpailujen lähettäjien starttipistoolien panoksia on kutsuttu nalleiksi.


title: Espanjalaiset

text: Espanjalaisilla tarkoitetaan Espanjan asukkaita. Espanjan väestö on muodostunut muiden muassa baskeista, kelteistä, roomalaisista, visigooteista ja maureista.


title: Espanjalaiset

text: Huomattava osa espanjalaisista kokee ensisijaisesti edustavansa omaa etnistä vähemmistökansallisuuttaan – eli olevansa esimerkiksi baskeja, katalonialaisia tai galicialaisia – ja vasta toissijaisesti kuuluvansa espanjalaisiin.


title: Espanjalaiset

text: Suurin osa Espanjan asukkaista, noin 31,6 miljoonaa, puhuu ainoana äidinkielenään espanjaa ("español" tai "castellano"). Espanjassa on yhteensä 44 miljoonaa asukasta, joista siis yli 10 miljoonaa puhuu äidinkielenään sekä espanjaa että muuta kuin espanjan kieltä – valtaosa heistä joko katalaania, galegoa tai baskin kieltä.


title: Espanjalaiset

text: Espanjalaisten jälkeläisiä asuu miljoonittain myös Latinalaisessa Amerikassa, Filippiineillä ja Päiväntasaajan Guineassa. Latinalaisamerikkalaisia asuu myös Yhdysvalloissa, jossa he muodostavat noin 14 % koko valtion väestöstä.


title: Enrique Granados

text: Enrique Granados y Campiña (27. heinäkuuta 1867 – 24. maaliskuuta 1916) oli espanjalainen säveltäjä ja pianisti.


title: Enrique Granados

text: Granados syntyi Lleidassa, Espanjassa. Nuorena hän opiskeli pianon soittamista Barcelonassa. Täällä hänen opettajinaan toimivat muun muassa Francisco Jurnet sekä Joan Baptista Pujol. Vuosina 1887–1889 Granados opiskeli Pariisissa. Hän alkoi menestyä säveltäjänä 1890-luvun lopussa. Hänen ensimmäisiin suosiota saaneisiin teoksiinsa kuuluvat muun muassa zarzuela "Maria del Carmen". Vuonna 1911 Granados sävelsi pianoteos "Goyescasin", josta tuli yksi hänen tunnetuimmista teoksistaan. Säveltäjä sai inspiraationsa siihen Francisco Goyan maalauksista. Vuonna 1914 Granados kirjoitti aiheeseen pohjautuvan oopperan. Ensimmäinen maailmansota lykkäsi teoksen esitystä Euroopassa, ja kantaesityksensä se saikin New Yorkissa 26. tammikuuta 1916. Pian Granados pääsi myös pitämään pianoresitaalin presidentti Woodrow Wilsonille.


title: Enrique Granados

text: Palatessaan Yhdysvalloista Granados ja hänen vaimonsa Amparo hukkuivat, kun heitä kuljettanutta alusta torpedoitiin 24.3.1916.


title: Enrique Granados

text: Granados sävelsi pianomusiikkia, kamarimusiikkia, lauluja, zarzueloita sekä yhden sinfonisen runoelman. Muun muassa Manuel de Falla sai vaikutteita Granadosin musiikista.


title: Muoviräjähde

text: Muoviräjähde on muovailtavaa räjähdysainetta. Muoviräjähteet on pääsääntöisesti tarkoitettu sotilaskäyttöön, mutta niitä on käytetty myös kaupallisissa räjäytystöissä.


title: Muoviräjähde

text: Koska ne ovat kalliimpia kuin perinteiset räjähteet, käyttö rajoittuu kaupallisella puolella erikoistarkoituksiin, kuten mangaaniteräksen lujittamiseen (lujittuu siihen kohdistuvien iskujen voimasta). Louhinnassa muoviräjähteen käyttö on hyvin harvoin tarkoituksenmukaista.


title: Muoviräjähde

text: Useimmiten muoviräjähteen ominaisuuksia ovat:


title: Muoviräjähde

text:
Muoviräjähteen etuja on, että sen räjähdysteho voidaan suunnata hyvin tarkasti ja suhteellisen pienillä räjähdysainemäärillä.
Tämä mahdollistaa sen, että sillä voidaan helposti räjäyttää kohtuullisen hallitusti vain tietty osa esimerkiksi ovista, rakennuksen seinistä, katkaista puu tai rautatiekisko, sillanpalkki yms.


title: Muoviräjähde

text: Tunnetuin muoviräjähde on C-4, jossa räjähtävä aine heksogeeni, käsittää 91 % aineen massasta. Koostumukseen kuuluu myös muovautusaine di(2-etyyliheksyyli) tai dioktyylisebakaatti (5,3 %), sidosaineina polyisobutyleeni (2,1 %) ja dioktyyliadipaatti (DOA) sekä pieni määrä dieselöljyä (noin 1,6 %). C-4:sta edelsi 1960-luvulla C, C2 ja C-3.


title: Muoviräjähde

text:
Toinen kuuluisa muoviräjähde on tšekkoslovakialainen Semtex, jossa on heksogeenia (RDX) ja pentriittiä (PETN). Erityisesti Semtex on terroristien suosiossa.
Muita ovat PENO ja Primasheet.


title: Muoviräjähde

text: Suomen puolustusvoimat käytti ennen M-heksogeeniä (muovailtava heksogeeni). Nykyään on siirrytty PENOn käyttöön.


title: Muoviräjähde

text: Toisessa maailmansodassa sekoitettiin mineraaliöljyä ja lesitiiniä RDX:ään, jotta saataisiin muovimaista massaa nimeltä Nobel 808, mutta ratkaisu ei ollut erityisen onnistunut.


title: Antiikin filosofia

text: Antiikin filosofialla tarkoitetaan antiikin Kreikassa ja Roomassa harjoitettua filosofiaa. Klassinen kreikkalainen filosofia suuntautui ennen kaikkea inhimilliseen järkeen, hyveisiin, kyselemällä tehtyyn tutkimukseen ja asioiden perusteiden etsintään. Se perustui kreikkalaisiin ihanteisiin, joissa tärkeintä oli hyveen kehittäminen ja hyvä elämä kreikkalaisessa kaupunkivaltiossa, "poliksessa".


title: Antiikin filosofia

text: Antiikin filosofian aika jaetaan usein esisokraattisen filosofian, klassisen kreikkalaisen filosofian (ennen kaikkea Sokrates ja sokraatikot, Platon, Aristoteles), hellenistisen filosofian ja roomalaisen keisariajan filosofian ajanjaksoihin.


title: Antiikin filosofia

text: Kreikkalainen filosofia laski pohjan modernille tieteelle ja filosofialle monilla tavoilla. Varhaisesta kreikkalaisesta filosofiasta kulkevat selkeät katkeamattomat linjat varhaiseen islamilaiseen filosofiaan, keskiajan filosofiaan, renessanssiin, valistusaikaan ja nykyajan kriittisiin tieteisiin.


title: Antiikin filosofia

text: Länsimaisen filosofian historia alkoi Kreikassa Vähässä-Aasiassa Joonian rannikon kreikkalaisissa siirtokunnissa noin vuonna 600 eaa. Tällä ensimmäisellä ns. "esisokraattisella" aikakaudella Kreikan filosofia oli etupäässä luonnonfilosofiaa — ajattelijat etsivät "alkuainetta" tai eräänlaista perusperiaatetta ("arkhe"), josta kaikki on muodostunut, sekä pyrkivät selittämään havaitsemiaan luonnonilmiöitä ja löytämään luonnossa vallitsevia lainalaisuuksia.


title: Antiikin filosofia

text: Tällaisen filosofian "isänä" pidetään usein Thalesta. Hänen lisäkseen merkittäviin luonnonfilosofeihin kuuluivat muun muassa Pythagoras, elealaiset Parmenides ja Zenon Elealainen, Herakleitos, Empedokles, Anaksagoras, sekä atomistit Leukippos ja Demokritos. Historioitsija Diogenes Laertios on jakanut kreikkalaisen filosofian synnyn kahteen alkuperään, joonialaiseen ja italialaiseen filosofiaan. Sanojen 'filosofia' ja 'filosofi' katsotaan olevan peräisin Pythagoraan piiristä.