title: Japanilainen keittiö

text: Ruoka-aineet ovat Japanissa korkealaatuisia. Paikalliset uskovat tämän vaikuttavan siihen, että japanilaiset ovat pitkäikäisempiä kuin muiden maiden asukkaat. Japanilaiset ovat varsin tiedostavia kuluttajia, kun on kyse ruoan ostamisesta, valmistamisesta ja syömisestä. Myös ruoan tuoksuun ja esteettisiin puoliin, kuten esillepanoon eli tarjoiluastioihin sekä ruoan asetteluun, kiinnitetään yleensä enemmän huomiota kuin länsimaissa. Paikalliset sekä alueelliset ja vuodenaikaan liittyvät sesongin herkut ovat kotimaanmatkailun vetonauloja.


title: Japanilainen keittiö

text: Japanilaisen ruoan ja keittotaidon historia voidaan jakaa viiteen ajanjaksoon.


title: Japanilainen keittiö

text: Japanilainen ruokakulttuuri alkoi kehittyä Heian-kaudella (794–1192). Varhaisinta tunnettua ruokakulttuurin kerrostumaa tältä ajalta leimaavat aristokraattisuus, mannermaiset vaikutteet Kiinasta ja Koreasta, sekä buddhalaisuuden vaikutus ajattelutapaan. Aristokraatit söivät riisiä mutta talonpojat muita viljoja, sillä riisi oli arvokas rahayksikkö. Maitotuotteita käytettiin enemmän kuin nykyisin. Buddhalaisuuden vaikutuksesta keisari Temmu antoi vuonna 676 lihansyöntikiellon, kuten myös monet keisarit hänen jälkeensä. Kansan keskuudessa lihansyöntikieltoa harvoin vielä tuolloin kuitenkaan noudatettiin.


title: Japanilainen keittiö

text: Japanilaiset ateriat oli jo 800-luvun hovissa jaettu paistettuihin, keitettyihin, höyrytettyihin, soppaan, hyytelöityyn kalaan, etikoituun, vahvasti maustettuun kalaan tai merilevään, sekä pikkelssiin. Ruokalajit olivat hovissa enimmäkseen kylmät aina 1000-luvulle, jolloin myös riisiä alettiin keittää höyrystämisen sijaan.


title: Japanilainen keittiö

text: Japanilaisen ruokakulttuurin toisen kauden 1100-luvulta 1500-luvulle aloitti teetaiteeseen nivoutunut "kappō-ryōri" ja sen mukautuminen sotilasluokan elämäntapoihin. Ensimmäiset varsinaiset keittotaidon koulukunnat syntyivät Muromachi-kaudella (1333–1573) juhlatilaisuuksissa ja seremonioissa noudatettavien tapojen ja ruokien pohjalta. Sisällissotien vuosikymmeninä 1400- ja 1500-luvuilla ruokakulttuuri taantui, ja sotivat samurait korostivat yksinkertaisuutta. Uudet kontaktit länteen toivat Japaniin uusia ruokalajeja, reseptejä ja aineksia. Kristinuskoon kääntyneet alkoivat syödä lihaa, kunnes 1612 lihansyönti kiellettiin jälleen.


title: Japanilainen keittiö

text: Kolmannessa vaiheessa vuosien 1600–1850 välillä kehittyi Edon (Tokion) ja Kamigatan (Osaka, Kioto) kaupunkilaisten oma ruokakulttuuri, ravintolat ja pikaruokapaikat. Edo-kaudella (1603-1867) syntyi nykyinen japanilainen ruokakulttuuri. Edo-kauden alussa Muromachi-kaudella syntyneet ruokakoulukunnat elvytettiin, ja uusia koulukuntia syntyi. Ruokakulttuuri muuttui jälleen hienostuneeksi.


title: Japanilainen keittiö

text: Neljäs vaihe 1850-luvulta toiseen maailmansotaan oli ulkomaisten vaikutteiden aallon aikaa. Keisari Meiji mursi vanhan lihansyöntikiellon vuonna 1872, sillä hänen mielestään ulkomaalaisten kanssa seurusteleminen vaati lihan syömistä. Hallitus käynnisti lihansyöntiin kannustavan kampanja, mutta kansan riveissä lihansyönnillä oli yhä paljon vastustusta. Lihasta tuli yleisesti suosittua vasta kun maassa oli opittu tekemään japanilaiseen makuun sopivia liharuokia. 1880-luvulla alkoivat vaikutteiden sulattamisen ja työstämisen vuosikymmenet, joiden aikana syntyivät nykyisinkin tärkeät kolme ruokalajia tonkatsu (friteerattu kotletti), kareeraisu (curryriisi) ja korokke (friteerattu kroketti).


title: Japanilainen keittiö

text: Viides vaihe alkoi toisen maailmansodan jälkeen.


title: Japanilainen keittiö

text: Japanilaisen keittotaidon perustana on aterian koostaminen kolmesta perusosasta. Yhdistelmä syntyy hiilihydraattipitoisesta perusruoka-aineesta ("shūshoku"), kuten riisistä tai nuudeleista, joka yhdistetään aterian ruokaisimpaan osaan, pääruokaan ("okazu") sekä keittoon. Okazu voi olla eri tavoin valmistettua kalaa, lihaa, vihanneksia tai tofua. Okazun tarkoitus on lisätä makua perusruoka-aineen pohjalta rakentuvaan ateriaan.


title: Japanilainen keittiö

text: Kaikkia aterian osaksi kuuluvia ruokia voidaan maustaa japanilaisen keittiön kolmella tärkeimmällä perusmausteella: "dashi"-liemellä, soijasta hapattamalla valmistetulla "misolla" sekä soijakastikkeella. Tyypillisimmistä mausteista ja raaka-aineista johtuen perinteinen japanilainen ruoka sisältää vain vähän rasvaa, mutta on varsin suolaista.


title: Japanilainen keittiö

text: Perinteinen japanilainen ateria koostuu yhdestä tai useasta eri okazusta, joiden kanssa tarjotaan kulhollinen keitettyä valkoista riisiä ("gohan"), kulhollinen keittoa ja jotakin japanilaista säilykettä ("tsukemono"). Tyypillisimmin ateria koostuu kolmesta okazusta ja keitosta, jolloin siitä käytetään nimitystä "ichiju-sansai". Aterian okazut valmistetaan eri tavoin: niiden pääraaka-aine voidaan tarjota raakana (sashimi), grillattuna (kabayaki), haudutettuna (donburi), keitettynä, höyrytettynä, uppopaistettuna, eri tavoin säilöttynä tai kuorrutettuna. Tekniikoiden merkitys näkyy myös japanilaisissa keittokirjoissa. Kirjojen luvut on järjestetty ruoanvalmistustekniikoiden sijaan raaka-aineen mukaan. Omia lukuja kuitenkin kirjoitetaan esimerkiksi keitoille, sushille, riisille, nuudeleille ja makeisille.


title: Japanilainen keittiö

text: Japanissa syödään paljon kalaruokaa. Buddhalaisten ruokakieltojen johdosta lihansyönti oli kiellettyä ja harvinaista ennen sulkeutuneisuuden ajan päättymistä eli aina modernille ajalle saakka. Länsimaisessa mielessä kasvissyöjälle soveltuva ruoka on kuitenkin harvinaista nyky-Japanissa, sillä vihannesruoat maustetaan dashi-liemellä, jonka valmistamisessa käytetään yleensä katsuobushia eli kuivattuja tonnikalahiutaleita. Poikkeuksen tähän tekee "shojin-ryōri" eli buddhalaismunkkien kehittämä vegaanikeittiö.


title: Japanilainen keittiö

text: Japanilaisessa keittotaidossa erityisen tärkeä merkitys on raaka-aineilla. Kalan pitää olla niin tuoretta, että sitä voidaan syödä raakana, kuten usein tehdäänkin. Ruokaa ei pääsääntöisesti mausteta voimakkaasti, vaan tavoitteena on tuoda erilaisten ainesten ominaismaut esiin. Myös ruoan rakenteella ja suutuntumalla on hyvin suuri merkitys.


title: Japanilainen keittiö

text: Monelle japanilaiselle ruoan ulkonäkö on yhtä tärkeää kuin sen maku. Ruoka-annokset asetellaan ja koristellaan mahdollisimman kauniisti, ja astiat valitaan kuhunkin ruoka-aineeseen sopiviksi.


title: Japanilainen keittiö

text: Perinteiset ravintolatyypit Japanissa ovat "kaiseki", "zashiki" ja "kappō". "Kaiseki" on näistä hienostuneinta, juhlallisten tilaisuuksien ruokaa, joka juontaa juurensa buddhalaisluostareista ja teeseremoniasta. "Zashiki" liittyy tiiviisti geishojen ja huvittelun maailmaan. "Kappō" on "kaburitsuki"-ruokailumuoto, jossa asiakkaat valitseva haluamansa annokset.


title: Japanilainen keittiö

text: Japanissa syötävä riisi on useimmiten lyhytjyväistä japonica-tyyppiä. Perinteisissä tarjottuna esimerkiksi omassa kupissaan tarjottua valkoista riisiä kutsutaan gohaniksi tai meshiksi (yleensä vain miehet sanovat meshi). Länsimaalaistyylisistä astioista tarjottujen ruokien (kuten curryt) yhteydessä riisiä kutsutaan anglismilla "rice".


title: Japanilainen keittiö

text:
Japanissa nimenomaan riisiä pidetään vaurauden symbolina ja jumalten lahjana. Riisin merkityksestä japanilaisille kertovat myös päivän aterioiden nimet: "asa gohan/meshi" eli aamupala, "hiru gohan/meshi" eli lounas ja "ban gohan/meshi" päivällinen.
Haru-no-nanakusaan voi kuulua eri alueilla muitakin kasvilajeja mutta tavallisimmat ovat:


title: Japanilainen keittiö

text: Kulhossa tarjottava lounasateria, jossa riisin päälle tulee kerros höyrytettyjä vihanneksia ja/tai lihaa tai muita lisukkeita:Sushin nimi tulee etikalla maustettua riisiä tarkoittavasta sanasta "sumeshi". Sumeshi tarjotaan yleisimmin kalan ja äyriäisten kanssa erilaisissa muodoissa:Sake (, "japanilainen alkoholijuoma"; länsimaissa käytetty sana sake tulee sanasta , joka nykyään tarkoittaa kaikenlaisia alkoholijuomia) on riisistä käymismenetelmällä valmistettu alkoholijuoma. Yleensä saken vahvuus on 15–17 painoprosenttia alkoholia.


title: Japanilainen keittiö

text: Nuudelit levisivät Kiinasta Japaniin ja muodostuivat olennaiseksi osaksi japanilaista ruokakulttuuria. Nuudeleilla voi usein korvata riisin aterian perusruoka-aineena, mutta kaikkiin ruokalajeihin se ei sovi. Kaksi perinteisintä japanilaista nuudelityyppiä ovat soba (ohut ja pitkä harmaanruskea tattarinuudeli) ja udon (paksu vaaleampi vehnänuudeli). Ne voidaan nauttia joko kuumina tai kylminä soijakastikkeella ja dashi-liemellä maustettuna. 1900-luvun aikana suosituksi lounasruoaksi nousivat rāmenit eli kiinalaistyyliset vehnänuudelit, jotka tarjotaan lihanpalojen tai muiden sattumien kanssa maustetussa liemessä.Japanilaisten mielestä ruoka ei voi olla aitoa japanilaisruokaa ilman soijakastiketta, misoa ja dashia.Japanilaiset kattaustyylit ovat vaihdelleet huomattavasti vuosisatojen aikana, riippuen etupäässä kulloisenkin aikakauden tavallisesta pöytätyypistä. Ennen 1900-lukua kunkin syöjän eteen asetettiin pienikokoinen laatikonmallinen pöytä ("hakozen") tai tarjotin matalien jalkojen varaan tai lattialle. Suuremmat ja yhä matalat pöydät ("chabudai") mahdollistivat koko perheen aterioimisen saman pöydän ääressä. Chabudai oli yleisin pöytätyyppi 1900-luvun alussa, mutta länsimaalaistyyppinen korkea pöytä ja tuolit tulivat muotiin 1900-luvun loppuun mennessä.


title: Japanilainen keittiö

text: Perinteisesti riisikulho sijoitetaan syöjän vasemmalle puolelle ja keittokulho tulee oikealle. Näiden taakse asetetaan pääruoat riviin, kukin omalla lautasellaan. Säilöttyjä vihanneksia tarjotaan usein lisäkkeenä.


title: Japanilainen keittiö

text: Syömäpuikot ("hashi") asetetaan yleensä vaakatasoon ruokailijan eteen. Puikkojen terävät päät osoittavat vasemmalle ja lepäävät syömäpuikkotelineen ("hashioki") päällä. Japanilaiset puikkomallit eroavat kiinalaisista erityisesti terävyytensä, mutta myös pienemmän kokonsa perusteella.


title: Japanilainen keittiö

text: Perinteinen aamiainen koostuu Japanissa kulhollisesta riisiä, miso-keitosta, etikkasäilykkeistä ja grillatusta kalasta. Lisäksi joillakin alueilla voidaan tarjota esimerkiksi "nori"-levää, raakaa munaa tai "nattōta". Nykyään monet japanilaiset valitsevat länsimaalaistyyppisen aamiaisen, joka koostuu esimerkiksi paistetusta munasta, kinkusta, juustosta, valkoisesta leivästä ja kahvista. Lisukkeena voi olla myös salaattia.


title: Japanilainen keittiö

text: Päivällinen on tavallisesti päivän tärkein ja tukevin ateria. Lounas puolestaan on usein verrattain epämuodollinen ateria, jolla nautitaan eväitä tai syödään ruokalassa tai ravintolassa. Se koostuu tyypillisesti kulhollisesta nuudeleja tai donburista, joka on suuri kulhollinen riisiä ja päälle aseteltua haudutettua lihaa tai kalaa. Muut tavallisimmat lounasmenut ovat:


title: Japanilainen keittiö

text: Japanissa viihdytään usein ulkona iltaisin "izakaya"-ravintoloissa, joissa on alkoholin lisäksi tarjolla "sakanaksi" kutsuttua ”pubiruokaa”. Sushia lukuun ottamatta riisiä ei yleensä ole tapana syödä baarissa. Japanilaiset ajattelevat, että riisistä valmistettu sake korvaa riisin aterialla. Baarikierroksen jälkeen riisiä voi syödä esimerkiksi "ochazuken" muodossa eli riisikeittona.


title: Japanilainen keittiö

text: Hyvää ruokahalua toivotetaan sanomalla "itadakimasu" (kirjaimellisesti "tulen vastaanottamaan" kohteliaisuusmuodossa) ennen ateriaa. Syömisen päätteeksi ja lähtiessä toivotetaan "gochisōsama deshita" ("se oli juhla-ateria") isännälle ja ravintolan henkilökunnalle.


title: Japanilainen keittiö

text: Riisiä tai keittoa syödään nostamalla kulho vasempaan käteen ja käyttäen syömäpuikkoja oikealla kädellä. Keiton, nuudelikeiton tai ochazuken voi hörppiä kupin reunalta, mutta riisiastiaa ei saa laittaa huulille. Soijakastiketta ei tavallisesti kaadeta ruoan päälle pöydässä, vaan sitä varten jokaisella on oma astia. Soijakastiketta ei kaadeta suoraan riisiin tai keittoon. Soijakastike ohentaisi riisinjyviä toisissaan kiinni pitävän tärkkelyksen, jolloin riisin syöminen syömäpuikoilla muuttuisi erittäin hankalaksi. Niistämistä pöydässä pidetään erittäin loukkaavana. Nuudeleita hörpitään kovaäänisesti ryystämällä samalla ilmaa suuhun liemen kera.


title: Japanilainen keittiö

text: Syömäpuikkojen käyttöä koskee monia sääntöjä, joista osa on ehdottomia ja osa hyviä tapoja. Puikkoja ei jätetä koskaan pystyyn riisikulhoon; tällä tavalla tarjotaan rituaalinen uhriateria kuolleiden esi-isien hengille. Syömäpuikoilla ei myöskään koskaan tartuta toisen puikoissa olevaan ruokapalaan; japanilaisiin hautajaismenoihin kuuluu luiden poiminta tuhkan seasta tuhkauksen jälkeen, ja tällöin lähiomaiset ojentavat luiden kappaleita toisilleen suurilla puikoilla.


title: Japanilainen keittiö

text: Riisi symboloi runsautta, rikkautta ja hyvinvointia ja sitä pidetään jumalten lahjana. Siksi on hyvien tapojen mukaista syödä riisikulho tyhjäksi viimeistä jyvää myöten. Kaikkea tulisi ainakin maistaa. Ravintoloissa annoksen katsotaan olevan huolella suunniteltu elämys, joten erikoistoiveita tai pyyntöjä vaihtaa jokin ruoka-aine annoksessa ei pidetä hyvien tapojen mukaisina.


title: Japanilainen keittiö

text: Alkoholin juominen aloitetaan maljalla ("kanpai"), kun kaikki ovat valmiina. Yleensä ruokailija ei kaada itselleen juomaa; pikemminkin ihmisten odotetaan pitävän toistensa lasit täytettynä.


title: Agra

text: Agra (, Āgarā, ) on kaupunki Yamuna-joen varrella Intiassa Uttar Pradeshin osavaltiossa. Kaupungissa on kolme maailmanperintökohdetta. Kaupunki oli suurmogulien valtakunnan pääkaupunki vuosina 1526–1658 ja on nykyään tuon aikakauden muistomerkkiensä, Taj Mahalin, Agran linnoituksen ja Fatehpur Sikrin vuoksi tärkeä matkailukohde. Kaupungissa asui 1 574 542 ihmistä vuonna 2011 väestönlaskennan mukaan.


title: Agra

text: Yleisesti ajatellaan että Agran perusti sulttaani Sikandar Lodi, Delhin sulttaanikunnan hallitsija vuonna 1506. Sulttaanikunnan viimeinen hallitsija Ibrahim Lodi hallitsi Agrasta käsin, ja ensimmäisen mogulihallitsijan Baburin valloitettua Lodin myös mogulit tekivät Agrasta pääkaupunkinsa. Agran merkitys kasvoi Akbarin, Jehangirin ja Shah Jahanin hallintokausilla, ja kaupungista tuli merkittävä taiteen, kulttuuri, talouden ja koulutuksen keskus.


title: Agra

text: Agran kuuluisin rakennus, Taj Mahal, on yksi maailman tunnetuimmista muistomerkeistä ja UNESCOn maailmanperintökohde. Rakennus on Shah Jahanin lempivaimon Mumtaz Mahalin mausoleumi. Agran linnoitus tai Punainen linnoitus (ei pidä sekoittaa Delhin Punaiseen linnoitukseen) on myös maailmanperintökohde. Linnoituksen uudelleenrakensi Akbar vuonna 1565, ja Shah Jahanin aikana se uudistettiin palatsiksi. Tärkeitä rakennuksia linnoituksessa ovat Helmimoskeija, Diwan-e-Am ja Diwan-e-Khas (julkisen ja yksityisen audienssin salit), Jehangirin palatsi, Khaas Mahal, Sheesh Mahal (peilipalatsi) ja Musamman Burj.


title: Agra

text: Itmad-Ud-Daulahin hauta on keisarinna Nur Jehanin isälleen rakentama muistomerkki. Pienempi kuin muut Mughalien kauden haudat, hautaa on joskus kuvattu "korurasiaksi". Jama Masjid on suuri, prinsessa Jahanara Begumille omistettu vuonna 1648 rakennettu moskeija, joka tunnetaan erikoisesta kupolistaan ja minareettien puuttumisesta. Chini Ka Rauza taas on Shah Jahanin pääministerille Šīrāzin Allama Afzel Khal Mullah Shukrullahille omistettu hauta. Agrassa on myös Intian vanhin Mughal-puutarha Ram Bagh, jonka rakensi keisari Babur vuonna 1528. Se sijaitsee noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Chini ka Rauzasta.


title: Björn Waldegård

text: Björn Waldegård (12. marraskuuta 1943 – 29. elokuuta 2014) oli ruotsalainen rallikuljettaja. Hän voitti kaikkien aikojen ensimmäinen henkilökohtaisen rallin maailmanmestaruuden vuonna 1979. Hän oli mukana MM-sarjassa alusta asti (Monte Carlo -ralli 1973). Hänen viimeinen MM-rallinsa oli Safari-ralli 1992. Waldegårdi tunnettin rallimaailmassa ""Afrikan kettuna"," sillä Waldegård nappasi peräti seitsemän voittoa Norsunluunrannikon ja Safarin ralleista.


title: Kurala (Turku)

text: Kurala on kaupunginosa ja historiallinen kylä Turun itäosassa vajaan neljän kilometrin päässä keskustasta. Hannunniitun alue kuuluu Kuralan kaupunginosaan. Kaupunginosan tunnetuin nähtävyys on Kuralan Kylämäki, jossa toimii 1950-luvun maatila sekä kokeellisen arkeologian toimintapiste.


title: Kurala (Turku)

text: Runsaan 3 000 asukkaan alueen rakennuskanta koostuu vaihtelevan ikäisistä pientaloista ja joistakin kerrostaloista. Alueella on säilynyt myös peltoja ja Turun reuna-alueille tyypillistä maalaismaisemaa. Kuralan liikekeskuksessa sijaitsevat K-Supermarket, K-Market, baari, kebab-pizzeria ja kirpputori. Kuralan nimistö perustuu maatalouden työvälineisiin, esimerkiksi sirppi, varsta ja talikko.


title: Kurala (Turku)

text: Turun keskustasta Kuralaan pääsee runkobusseilla 2, 2A, 2B ja 2C sekä yölinjalla 28. Kuralan kautta kulkevat myös kehälinja 99 ja palvelulinja P2.


title: Kurala (Turku)

text: Kuralassa sijaitsee Hannunniitun koulu.


title: Kurala (Turku)

text: Nimensä Kuralan kaupunginosa on saanut aiemmin Kaarinan kuntaan kuuluneesta mutta sittemmin yhdessä muiden Kaarinan alueiden kanssa Turkuun liitetystä Kuralan kylästä, jonka vanhat talot nykyään muodostavat Kuralan kylämäen. Kylän taloista Kohmo on antanut nimensä läheiselle Kohmon kaupunginosalle. Kohmon jäljellä olevan osatalon, Ison-Kohmon, isäntänä toimi ennen Raisioon muuttoaan Urho Haavisto, ministeri ja maatalousvaikuttaja Heikki Haaviston isä.


title: Arktika-luokka

text: Arktika on Venäjän federaation ja aikaisemmin Neuvostoliiton kuuden ydinkäyttöisen aluksen muodostama jäänmurtajaluokka, jonka ensimmäinen alus "Arktika" saavutti ensimmäisenä pinta-aluksena pohjoisnavan 17. elokuuta 1977. Luokan aluksia rakennettiin vuosina 1975–1994. Viimeinen, Arktika-luokkaan laskettava, mutta kooltaan muita hieman suurempi '50 vuotta voitosta' valmistui vasta 2007. Niiden pituus on 148 metriä ja vauhti 18 solmua. Paino 23 000 t ja jäänmurtokyky max. 200 cm.


title: Arktika-luokka

text: Neuvostoliiton romahduksen jälkeen ydinmurtajat luovutettiin kaupallisesti toimivan Murmansk Shipping Companyn käyttöön, mutta elokuussa 2008 alukset siirrettiin Rosatomille. Alusten kotisatama on Atomflot Murmanskin ulkopuolella.


title: Arktika-luokka

text: Kaksi vanhinta alusta on poistettu käytöstä.


title: Arktika-luokka

text: Alukset ovat kaksoisrunkoisia ja niiden ulompi runko on 48 ja sisempi 25 millimetriä paksu. Välissä oleva tila on täytetty painolastina käytetyllä vedellä. Alukset kykenevät murtamaan jopa viisi metrisen jääpeitteen.


title: Fourier

text: Fourier on seuraavien henkilöiden nimi:Fourier liittyy myös seuraaviin:


title: Aqtöbe

text: Aqtöbe (kazakiksi Ақтөбе; ) on kaupunki Ilek-joen varrella Luoteis-Kazakstanissa. Kaupungissa on 367 391 asukasta (2012) ja se on Aqtöben alueen pääkaupunki.


title: Aqtöbe

text: Aqtöbe perustettiin vuonna 1869 linnoituksesksi. Nimi "Aqtöbe" tulee kazakin sanoista "aq" (valkoinen) ja "töbe" (kukkula). Kaupunki kasvoi erityisesti toisen maailmansodan aikana rautamalmin ja kromin käsittelyn keskuksena.


title: Aqtöbe

text: Aqtöbe tunnettiin myös lentokoulustaan. Esimerkiksi neuvostoaikana kaupungissa koulutettiin paljon lentäjiä.


title: Aqtöbe

text: Paikka oli tärkeä maanteiden (esimerkiksi eurooppatie E38) ja lentoliikenteen risteysasema. Kaupungin kautta kulkee Kazakstanin rautateiden sivurata.


title: Aqtöbe

text: Kaupunki on kasvanut merkittävästi 2000-luvulla.


title: Aqtöbe

text: Jalkapalloseura Aktobe pelaa maan pääsarjassa ja on hallitseva Kazakstanin mestari.


title: Setiläisyys

text: Setiläisyys eli setiläinen gnostilaisuus oli yksi gnostilaisuuden pääsuuntauksista. Sitä on kutsuttu "klassiseksi gnostilaisuudeksi", ja sen oletetaan olleen muiden gnostilaisten suuntausten lähtökohta. Setiläisyys vaikutti erityisesti toisella vuosisadalla ja levisi koko Välimeren alueelle. Se vaikutti basilidelaisiin, valentinolaisiin ja apostoli Tuomaan perintöä vaalineisiin tuomaskristityihin.


title: Setiläisyys

text: Setiläisyys perustuu pohjimmiltaan juutalaisuuteen, mutta siihen on vaikuttanut selvästi platonilaisuus hyvin voimakkaasti. Setiläisyys on saanut nimensä siitä, että setiläiset kunnioittivat Setiä, Aadamin ja Eevan kolmatta poikaa. Setiläisessä mytologiassa hänen katsotaan olevan luotuna jumalallinen inkarnaatio, ja hänen katsottiin myös välittäneen Aadamilla olleen tiedon todellisesta Jumalasta ihmiskunnalle. Tämän vuoksi "Setin jälkeläiset" katsoivat olevansa joukko ylempiä valittuja ihmiskunnan joukossa.


title: Setiläisyys

text: Setiläinen luomismyytti kuvaa tyypillisesti, mitä tapahtui ennen Ensimmäisen Mooseksen kirjan kuvaamia luomistapahtumia ja muuta Pentateukkia. Se antaa korjauksillaan radikaalin uudelleentulkinnan ortodoksiselle käsitykselle luomisesta ja jumaluuden suhteesta materiaaliseen todellisuuteen. Lähes kaikki setiläiset kirjoitukset perustuvat tähän myyttiin. Parhaiten myytti tunnetaan "Johanneksen salaisesta kirjasta".


title: Setiläisyys

text: Myytti kuvaa Jumalan hyvin toisella tavalla kuin juutalaisuuden ja kristinuskon perinteinen käsitys. Näissä uskonnoissa Jumala kuvataan aina miespuolisena ja käyttäen positiivisia ja superlatiivisia termejä, kuten kaikkitietävä, kaikkivaltias ja kaikkihyvä. Setiläinen näkemys Jumalasta kuvataan enemmän negatiiveilla: Jumala on liikkumaton, näkymätön, käsittämätön, kuvaamaton; yleisesti häntä pidetään hermafrodiittisena, kaiken olevan symbolina, kaiken käsittävänä. Tämä näkemys on yleinen kaikelle gnostilaisuudelle ja voidaan nähdä juutalaisuuden vaikutuksena. Setiläiset katsoivat Jumalan siis olevan sellainen, jota ei voi kuvata missään järjellisessä merkityksessä, sen sijaan on vain mahdollista sanoa, mitä Jumala ei ole. Tätä kutsutaan negatiiviseksi tai apofaattiseksi teologiaksi, ja sitä käytetään usein myös gnostilaisen ajattelun ulkopuolella juutalaisuudessa, kristinuskossa, islamissa ja muissa uskonnoissa.


title: Setiläisyys

text: Alkuperäinen Jumala kävi läpi joukon emanaatioita, joissa sen olemus laajenee spontaanisti useiksi sitä seuraaviksi "sukupolviksi", pareiksi mies- ja naispuolisia olentoja, joita kutsutaan aioneiksi. Näistä ensimmäinen oli Barbelo eli Kaitselmus, kaikelle setiläisyydelle keskeinen hahmo, joka oli osallisena kaikissa sitä seuranneissa emanaatioissa. Aioneita voidaan pitää Jumalan eri ominaisuuksien edustajina tai henkilöityminä. Tässä mielessä Barbelo ja muut emanaatiot voidaan nähdä myös runollisina välineinä, jotka mahdollistavat muuten tiedon ja käsityskyvyn tavoittamattomissa olevan Jumalan kuvaamisen merkityksellisellä tavalla mysteereihin initioiduille henkilöille. Yhdessä Jumala ja aionit muodostavat henkisen maailman kokonaisuuden, Pleroman eli Täyteyden. Muita aioneita olivat muun muassa Turmeltumattomuus, Totuus ja Viisaus.


title: Setiläisyys

text: Tässä vaiheessa maailmankaikkeus on vielä täysin materiaton. Jumalan luonteen kasvava fragmentoituminen yhä useammiksi ja useammiksi aioneiksi johti kuitenkin lopulta kasvaneeseen epätasapainoon alkumaailmankaikkeudessa. Tämä kasvanut ongelma saavutti kliimaksinsa kun aioneista alin, nimeltään Sofia eli Viisaus, syntyi. Setiläisen myytin joidenkin versioiden mukaan Sofia pyrki nousemaan jumalallisen luonnon kankean hierarkian yläpuolelle ja lähestymään Jumalaa joka oli sen kaiken keskellä. Joidenkin versioiden mukaan Sofia "imitoi" Jumalan tekoja ja luo oman emanaationsa ilman Pleroman muiden aioneiden lupaa. Kummassakin tapauksessa tästä seuraa Pleroman sisällä kriisi, joka johtaa setiläisyyden demiurgin, Jaldabaothin, "leijonapäisen käärmeen", luomiseen. Aluksi Sofia piilottelee Jaldabaothia, mutta lopulta se karkaa ja varastaa samalla osan Sofian jumalaisesta voimasta.


title: Setiläisyys

text: Varastamaansa voimaa käyttäen Jaldabaoth luo materiaalisen maailman käyttämällä jumalallista Pleromaa mallinaan. Hän luo myös erilaisia henkivaltoja, joita kutsutaan arkhoneiksi, "pieniksi hallitsijoiksi" ja fyysisen maailman käsityöläisiksi. Jaldabaothin tavoin ne kuvataan usein theriomorfisesti eläinpäisinä. Tässä vaiheessa setiläisen kertomuksen tapahtumat alkavat käydä yksiin Ensimmäisen Mooseksen kirjan tapahtumien kanssa, niin että demiurgi ja hänen arkhon-joukkonsa toimivat luojan roolissa. Kuten Jahve, myös Jaldabaoth julistaa olevansa ainoa jumala ja ettei kukaan ole hänen yläpuolellaan. Lukeva yleisö tuntee kuitenkin sekä aiemmat tapahtumat että Jaldabaothin luonteen, ja tämä asettaa tapahtumat toiseen valoon. Näin lukija voi tuntea olevansa tietämättömän tai valheellisen demiurgin yläpuolella.


title: Setiläisyys

text: Jaldabaoth luo Aadamin ja siirtää samalla tietämättään osan Sofialta varastamastaan voimasta tähän ensimmäiseen fyysiseen ihmisruumiiseen. Tämän jälkeen hän luo Eevan Aadamin kylkiluusta yrityksenä eristää ja palauttaa menettämänsä voima. Hän yrittää myös raiskata Eevan, joka sisältää Sofian jumalallisen voiman. Useissa teksteissä raiskaus epäonnistuu, kun Sofian henki siirtyy Hyvän ja pahan tiedon puuhun. Tämän jälkeen käärme koettelee Aadamia ja Eevaa, jotka syövät kielletyn hedelmän ja saavat näin jälleen voiman jonka demiurgi oli varastanut.


title: Setiläisyys

text: Kuten on ilmeistä, prologin lisääminen Ensimmäisen Mooseksen kirjan tapahtumiin muuttaa Eedenin tapahtumien merkitystä radikaalisti. Sen sijaan, että lankeaminen olisi ihmisen heikkouden syytä, setiläiset katsovat, että syynä on jumalallisen luonteen oma epävakaus ja koko kosmisen draaman aikaansaaneen Sofian toiminta. Näin "syntiinlankeemuksesta" tuleekin eräänlainen lunastus, ja Eedenin puutarhan käärmeestä sankarillinen, pelastava hahmo ihmiskunnan vihollisen ja "esi-saatanan" sijaan. Hyvän ja Pahantiedon Puun hedelmän syöminen on ensimmäinen teko ihmiskunnan pelastamiseksi julmilta ja alistavilta voimilta.


title: Setiläisyys

text: Kristinuskoa edeltäneitä tekstejä


title: Setiläisyys

text: Kristillisiä tekstejä


title: Setiläisyys

text: Myöhempiä tekstejä platonilaisilla vaikutteilla


title: Varhaispronssikausi

text: Varhaispronssikausi on vanhemmasta pronssikaudesta joskus käytettävä nimitys. Pronssikausi on esihistorian ajanjakso, jonka aikana opittiin valmistamaan tai käytettiin muualta tuotuja pronssiesineitä. Pronssikausi ajoittuu eri alueilla hieman eri aikaan. Suomessa pronssikausi sijoitetaan aikavälille 1300–500 ennen ajanlaskun alkua. Arkeologit jakavat lisäksi pronssikauden kuuteen alaperiodiin sen mukaan, millaisia pronssiesinetyyppejä esiintyy eniten tiettynä ajanjaksona. Vanhempana pronssikautena voidaan pitää I–III alaperiodia (n. 1300–1000 eaa.), nuorempana pronssikautena IV–VI alaperiodia (n. 1000–500 eaa.). Nuoremmasta pronssikaudesta käytetään joskus myös sanaa myöhäispronssikausi.


title: Myöhäispronssikausi

text: Myöhäispronssikausi on nuoremmasta pronssikaudesta joskus käytettävä nimitys. Pronssikausi on esihistorian ajanjakso, jonka aikana opittiin valmistamaan tai käytettiin muualta tuotuja pronssiesineitä. Pronssikausi ajoittuu eri alueilla hieman eri aikaan. Suomessa pronssikausi sijoitetaan aikavälille 1300–500 ennen ajanlaskun alkua. Arkeologit jakavat lisäksi pronssikauden kuuteen alaperiodiin sen mukaan, millaisia pronssiesinetyyppejä esiintyy eniten tiettynä ajanjaksona. Vanhempana pronssikautena voidaan pitää I–III alaperiodia (noin 1300–1000 eaa.), nuorempana pronssikautena IV–VI alaperiodia (noin 1000–500 eaa.). Vanhemmasta pronssikaudesta käytetään joskus myös sanaa varhaispronssikausi.


title: Betacam SP

text: Betacam SP on jatkojalostettu videonauhurijärjestelmä Betacamista. Parannukset tässä järjestelmässä edeltäjäänsä verrattuna ovat lähinnä kuvanlaadullisia. Tähän viitataan järjestelmän nimen päätekirjaimilla SP, jotka ovat lyhennetty englanninkielisistä sanoista ""superior performance"".


title: Betacam SP

text: Sonyn vuonna 1982 kehittämän Betacam-järjestelmän heikon menestyksen vuoksi yhtiö päätti kehittää järjestelmäperhettä edelleen parempaan suuntaan. Tulokset nähtiin vuonna 1986, jolloin markkinoille ilmestyivät Betacam SP-malliperheen pöytänauhurit ja nauhuriperät kannettavia videokameroita varten. Ulkokuvauskameroista Sony kehitti kaksiosaisia laitteita, joissa kameraosa ja nauhuriosa olivat erillisiä, toisiinsa yhteen liitettäviä laiteosia. Näin niistä saatiin muodostettua kokonainen kameranauhuriyhdistelmä. Ratkaisu oli huoltoteknisesti hyvin käytännöllinen. Mikäli nauhuriperä vioittui tai vaati määräaikaishuoltoa kamerapään ollessa toimiva, voitiin tilalle vaihtaa toimiva nauhuriosa ja uutistuotannon jokapäiväinen ulkokuvaustuotanto ei keskeytynyt huoltokatkosten takia. Ratkaisu toimi yhtä lailla myös päinvastoin kamerapäiden vioittuessa. Sonyn valmistamat kannettavat kamerapäät olivat kehittyneet jo niin laadukkaiksi, että niitä kelpuutettiin jopa studiokuvauksia varten rinnakkain isokokoisten studiokameroiden kanssa.


title: Betacam SP

text: Betacam SP:ssä käytettiin 12,7 mm (0,5 tuumaa) metallinauhaa, kun aikaisemmassa Betacam-järjestelmässä käytettiin rautaoksidinauhaa enimmäkseen kameroiden nauhuriperissä ulkokuvauksissa ja kasettiautomaateissa. Jo Betamaxin ajoilta olevan, rakenteeltaan täsmälleen samanlaisen, videokasetin rinnalle suunniteltiin isompi L-mallin (Large) kasetti, johon mahtui huomattavasti enemmän nauhaa ja kasetin kestoaika saatiin pidennettyä NTSC-järjestelmässä 90 minuuttiin ja PAL-järjestelmässä 108 minuuttiin. Pienemmässä S-mallin (Small) kasetissa oli tallennusaikaa enimmillään NTSC-järjestelmässä 30 minuuttia ja PAL-järjestelmässä 36 minuuttia. Suurempi kasettikoko tarkoitettiin pöytänauhureita varten, jolle voitiin tallentaa ohjelmien masterkopio lähetyskäyttöön. Myös pienemmät S-mallin kasetit voitiin syöttää pöytänauhurin kasettipesään ilman erillistä kasettisovitinta.


title: Betacam SP

text: SP-variantin nauhanopeus (10,15 cm/s) ja nauhaleveys (12,7 mm eli puoli tuumaa) ovat samoja kuin Betacamissa. Betacam SP-nauhureilla voidaan toistaa myös Betacam-nauhurilla tallennettuja kasetteja, mutta ei päinvastoin, ellei nauhuriin ole tehty muutosta, joka mahdollistaa nauhojen toiston. SP-nauhurit käyttävät myös parannettuja, metallihöyrytettyjä nauhalaatuja, joiden taajuusvaste perinteisiin rautaoksidinauhoihin verrattuna on suurempi. Betacam SP-nauhureissa kuvanlaatua parannettiin nostamalla FM-kantoaallon taajuutta ja deviaatiota, jolloin videosignaali voitiin tallentaa huomattavasti parempilaatuisena ja terävämpänä kuvana. Kuvanlaatu oli yleisen käsityksen mukaan riittävä TV-lähetyskäyttöön.


title: Betacam SP

text: SP-nauhureiden malliperheeseen tuotiin paljon lisää teknisiä ominaisuuksia, jotka tekivät TV-ohjelmien editoinnista monipuolisempia. Häiriötön muuttuvanopeuksinen nauhatoisto kaksinkertaisesta eteenpäintoistosta yksinkertaiseen taaksepäintoistoon mahdollistettiin dynaamisella raidanseurannalla. Ominaisuutta käytettiin paljon urheilulähetyksissä. Nauhan sisällön kuvallinen selaaminen oli nopeaa, sillä nauhaa voitiin kelata NTSC-järjestelmässä 30-kertaisella ja PAL-järjestelmässä 24-kertaisella nopeudella mustavalkoinen kuva näkyvissä. Nopeatoiminen nauhamekanismi reagoi lähes viiveettä käyttäjän näppäinkomentoihin ja hakukiekon kääntelyyn.


title: Betacam SP

text: Betacam SP-formaatti on Sonyn toistaiseksi menestynein videonauhurijärjestelmä. Erilaisia pöytänauhurimalleja on valmistettu useita peruskatselunauhureista monimutkaisiin digitointinauhureihin. Järjestelmästä tuli ammattikäytössä niin suosittu kasettiformaatti, että se lopulta syrjäytti kokonaan TV-tuotannossa aiemmin käytetyt 1″ C-formaatti-nauhurit. Sony on tähän mennessä valmistanut SP-variantin nauhureita useita satoja tuhansia kappaleita omalla nimellään sekä lisenssillä Ampex-, BTS- ja Thomson-merkeillä varustettuina. Nykyään järjestelmän käyttö TV-tuotannossa on hyvin vähäistä digitaalisten videonauhureiden yleistyttyä, mutta nauhureita on jonkin verran vielä säästetty TV-asemien kalustossa valtavan ohjelma-arkiston vuoksi. Ulkomailta saapuu yhä edelleen analogista Betacam-videokasettimateriaalia esitettäväksi TV-lähetyksiin.


title: Betacam SP

text: Digivideo.fi/Wiki: Betacam SP


title: Bob Suter

text: Robert ”Bob” Suter (16. toukokuuta 1957 Madison, Wisconsin – 9. syyskuuta 2014 Madison, Wisconsin) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.


title: Bob Suter

text: Suter aloitti uransa NCAA-sarjassa Wisconsinin yliopiston joukkueessa, jossa pelasi kaudet 1975–1979. Los Angeles Kings varasi Suterin NHL:ään 1977 varaustilaisuuden seitsemännellä kierroksella numerolla 120. Samana vuonna Birmingham Bulls varasi hänet WHA:han varaustilaisuuden seitsemännellä kierroksella numerolla 58. Hän kävi pelaamassa kaudella 1978–1979 myös yhdeksän ottelua CHL-liigassa Tulsa Oilersin joukkueessa. Vuonna 1979 Suter nimitettiin Yhdysvaltojen maajoukkueeseen. Se ylsi Lake Placidin 1980 talviolympialaisissa suuryllätykseen voittamalla Neuvostoliiton ja ottamalla olympiakultaa. Olympialaisten jälkeen Suter kieltäytyi Los Angelesin sopimustarjouksesta ja oli seuraavan kauden pelaamatta, jotta sai rajoittamattoman vapaan agentin statuksen. Hän teki sopimuksen Minnesota North Starsin kanssa mutta ei pelannut NHL:ssä yhtään ottelua. Kauden 1981–1982 Suter pelasi CHL-liigassa, jonka jälkeen lopetti pelaajauransa, muutti takaisin kotikaupunkiinsa Madisoniin ja avasi urheilukaupan.


title: Bob Suter

text: Pelaajauransa jälkeen Suter toimi kaudet 1984–1986 USHL-junioriliigajoukkue Madison Capitolsin valmentajana. Hän oli myös Capitol Ice Arena -jäähallin osaomistaja ja johtaja. Hän oli entisen NHL-pelaaja Gary Suterin isoveli ja nykyisen NHL-pelaaja Ryan Suterin isä. Hänen sisarenpoikansa Jeremy Dehner edustaa DEL-seura EHC Müncheniä.


title: Bob Suter

text: Suter kuoli sydänkohtaukseen 57-vuotiaana 9. syyskuuta 2014.


title: Heinrich Schliemann

text: Heinrich Schliemann (6. tammikuuta 1822 Neubukow, Mecklenburg-Schwerin, Saksa – 26. joulukuuta 1890 Napoli, Italia) oli saksalainen liikemies ja itseoppinut arkeologi. Hän tuli kuuluisaksi kahden muinaiskaupungin, Troijan ja Mykenen löytämisestä. Hän oli myös omana aikanaan johtavia mykeneläisen kulttuurin tutkijoita.


title: Heinrich Schliemann

text: Schliemann syntyi Mecklenburg-Schwerinissä suurperheeseen 1822. Hänen isänsä oli pappi. Heinrich oli vain 9-vuotias, kun hänen äitinsä kuoli 1831. Myöhemmin hän mainitsi että hänen kiinnostuksensa historiaan oli hänen isänsä ansiota. Isä tutustutti hänet Iliaaseen ja Odysseiaan ja antoi hänelle kopion Ludwig Jerresin teoksesta "Illustraded History of the World" jouluna 1829.


title: Heinrich Schliemann

text: Schliemann kuuli nuorena kerrottavan Troijan piirityksestä ja päätteli, että sellaisella kertomuksella täytyy olla vankka todellisuuspohja. Köyhyyden vuoksi hänen täytyi 14-vuotiaana vuonna 1836 keskeyttää koulunkäyntinsä ja mennä työhön kauppa-apulaiseksi. Hän meni Hampurissa Dorothea-laivaan messipojaksi vuonna 1841, mutta alus joutui pian haaksirikkoon. Schliemann siirtyi kauppa-apulaiseksi Amsterdamiin, jossa hän sai 1844 työpaikan B.H Scröder&Co -nimisestä ulkomaankauppayhtiöstä.


title: Heinrich Schliemann

text: Vuonna 1846 Schliemann siirtyi Pietarin hollantilaisen kauppahuoneen asiamieheksi. Vähäisen vapaa-aikansa hän käytti vieraiden kielten opiskeluun. Pietarissa hän perusti myöhemmin oman tuontiliikkeen. Hänen liikemiestaitonsa osoittautuivat myös erinomaisiksi, ja Krimin sota toi vauhtia kaupankäyntiin.


title: Heinrich Schliemann

text: Mahdollisesti Schliemannin kiinnostus arkeologiaan oli lopullisesti herännyt matkalla Santorinille Ferdinand Fouguén retkikunnassa 1862. Toisaalta häntä saattoi myös innostaa brittiläinen arkeologi Frank Calvert, jonka hän oli tavannut ensimmäisellä vierailullaan Hissarlikille 1868. Kun Frank Calvert oli yli 20 vuotta suorittanut kaivauksia Turkin Anatoliassa, hän oli vakuuttunut, että 800-luvulla eaa. oli Troijan muinaiskaupunki sijainnut siellä. Tämä oli vastoin ajan yleistä käsitystä, että Homeroksen tarinat eivät pohjaudu todellisuuteen. Kreikassa ei uskottu olleen pronssikautista kulttuuria. Schliemann sen sijaan tulkitsi tekstit kirjaimellisesti tosiksi.


title: Heinrich Schliemann

text: Vuonna 1868 Schliemann matkusti Homeroksen runoissa kuvatulle Ithakan saarelle ja aloitti siellä arkeologiset kaivaukset ilman arkeologian menetelmien tuntemusta. Kaivauksissa paljastui muurin osia ja tuhkaa sisältäviä ruukkuja. Niiden perusteella hän julkaisi teoksen "Ithaka, der Peloponneos und Troja", jossa hän mainitsi Anatoliassa sijaitsevan Troijan ja teki samoista teeseistä tutkielman antiikin kreikaksi Rostockin yliopistoon. Löytö ja tutkielma sysäsivät Schliemannin hurmokselliseen "aarrejahtiin" muinaiskaupunkien löytämiseksi.


title: Heinrich Schliemann

text: Ne harvat tutkijat, jotka Calvertin tavoin uskoivat Troijan olleen olemassa, olettivat sen paikaksi Pinarbasin vuorta Anatoliassa. Schliemann epäili Homeroksen kuvauksen perusteella kaupungin olleen viereisellä Hissarlikin kukkulalla. Hän alkoi suorittaa kaivauksia Hissarlikissa (jo ennen virallisten lupien saamista) syksyllä 1871. Schliemannin apulaisena työskenteli noin 120 kreikkalaista ja turkkilaista miestä. Jo ensimmäisenä kaivauspäivänä ryhmä löysi muurin jäänteitä ja pian löytyi toinen, vanhempi muuri. Myöhemmin Schliemann sai kaivausluvan, jonka mukaan löydetyt arvoesineet kuuluvat Turkille.


title: Heinrich Schliemann

text: Parin vuoden kaivausten tuloksena Schliemann löysi Hissarlikista yhdeksän päällekkäistä kaupunkia, joista alin oli kivikaudelta, nuorin bysanttilaiselta ajalta. Schliemann löysi Homeroksen Troijan ylemmistä maakerroksista mykeneläisen ajan maljakoita. Lisäksi löydettiin osia Ilionin kuninkaanlinnasta, jossa oli ympärysmuurit ja vankat tornit. Vuonna 1873 esille saatiin vahva linnanmuuri ja runsaasti hopea-, kulta- ja kuparikoruja, muun muassa noin 9000 korvarengasta, joita alettiin nimittää "Priamoksen kulta-aarteeksi".


title: Heinrich Schliemann

text: Priamoksen aarteeksi nimittämänsä Troijan kultaesineet Schliemann lahjoitti Berliinin esihistorialliselle museolle. Schliemann siis salakuljetti ne pois Turkista. Nykyään ne ovat esillä Puškinin museossa Moskovassa.


title: Heinrich Schliemann

text: Muinaiskaupunki Troija II, jota Schliemann piti Homeroksen aikaisena, on myöhemmissä tutkimuksissa osoittautunut tuhat vuotta vanhemmaksi. Ylempi kerros Troija VII oli Schiemannin etsimältä ajalta. Uusia kaupunkeja on vuosisatojen ajan rakennettu toistensa päälle, ja vanhimmat olivat tietysti alimpina. Nykyään Schliemannin nopeaa kaivaustyötä pidetään hätäilynä, joka tuhosi paljon arvokasta aineistoa. Schliemann myönsi tämän itsekin vanhoilla päivillään.


title: Heinrich Schliemann

text: Kolme vuotta Troijan löytymisen jälkeen vuonna 1876 Schliemann suoritti kaivauksia myös Kreikassa. Hän perusti tietonsa runoilija Pausaniaan teksteihin, ja pystyi niiden avulla paljastamaan Mykenen, Orkhomenoksen ja Tirynsin jäännökset. Ne sisälsivät Mykenen muinaisen linnoituksen kuninkaallisine hautoineen ja kultaesineineen, joiden joukossa oli Agamemnonin kuolinnaamioksi nimetty kultanaamio.


title: Heinrich Schliemann

text: Vuonna 1890 Schliemann päätti lähteä uudelleen Troijaan. Matkalla hän sairastui aivokalvontulehdukseen ja kuoli myöhemmin hotellihuoneessa Napolissa 26. joulukuuta 1890. Hänen haudalleen Ateenan ensimmäiselle hautausmaalle pystytettiin temppelimäinen muistorakennus ja sen otsikkoon piirrettiin kreikaksi sanat: "Schliemannille - sankarille". Hautajaisissa arkeologi Wilhelm Dörpfeld lausui: "Lepää rauhassa, olet tehnyt tarpeeksi."


title: Heinrich Schliemann

text: Schliemann rakennutti perheensä kodiksi Ateenan keskustaan "Ilíou Mélathron" (Ιλίου Μέλαθρον, ”Ilionin palatsi”) -nimisen kartanon, jonka nimi viittaa Troijaan. Se valmistui vuosina 1878–1879. Nykyisin rakennuksessa toimii Numismaattinen museo.


title: Hej, sloveni

text: Hej, sloveni ("Ylös, slaavit") on slaavilaisille kansoille omistettu hymni. Laulu syntyi vuonna 1834 nimellä "Hej, slováci" ("Ylös, slovakit"), se oli tarkoitettu herättämään slovakkien kansallistunnetta. Laulu on sittemmin palvellut sekä Slovakian ensimmäisen tasavallan (1939-1945), sodan jälkeisen Jugoslavian sekä Serbia-Montenegron kansallislauluna. Laulu on tunnettu myös yleisenä panslavistisena hymninä sekä kasvatuksellis-poliittisen nuorisoliikkeen Sokolin tunnuslaululuna. Laulun melodia perustuu slaavilaiseen sotilaslauluun, joka on myös Puolan kansallislaulun sävel nimellä Mazurek Dabrowskiego. Hej, slovenin melodia on kuitenkin hitaampi ja rytmikkäämpi.


title: Hej, sloveni

text: Laulun nimi on slovakiaksi Hej, Slováci, tšekiksi Hej, Slované, serbiaksi Hej, Sloveni / Хеј Словени, makedoniaksi Еј, Словени, kroatiaksi Hej, Slaveni, sloveniaksi Hej, Slovani, venäjäksi Гей, Славяне ja puolaksi Hej Słowianie.


title: Hej, sloveni

text: Laulun alkuperäisen version kirjoitti slovakialainen pappi, historioitsija ja runoilija Samuel Tomášik Prahassa vuonna 1834. Havaittuaan kaupungin saksankielisen vähemmistön hallitsevan aseman Tomášik halusi kirjoittaa kansalleen hymnin, joka innoittaisi sitä nousemaan kansallsieen tietoisuuteen. Laulu saavutti slovakkien keskuudessa suuren suosion, ja sitä on jo pitkään pidetty eräänlaisena slovakkien epävirallisena kansallislauluna. Isä Josif Tison johtamassa n.k. Slovakian ensimmäisessä tasavallassa (joka todellisuudessa oli kansallismielisesti johdettu diktatuuri), laulu sai virallisestikin tämän aseman vuosina 1939-1945. Slovakian liityttyä II maailmansodan jälkeen uudelleen yhdeksi valtioksi tšekkiläisten kanssa maan kansallislauluksi valittiinkin toinen kansallinen laulu, Nad Tatrou sa blýska ("Tatralla salamoi"). Tämä soitettiin osana uuden Tšekkoslovakian kansallislaulua. Slovakian itsenäistyttyä uudelleen vuonna 1993, Nad tatrou sa blýska säilytti kansallislaulun asemansa. Hej, slováci on kuitenkin edelleenkin tunnettu laulu, erityisesti kansallisten piirien keskuudessa.


title: Hej, sloveni

text: Tomášik muutti pian laulunsa sanat yleiseksi kehotukseksi slaavilaisille kansoille, muuttaen sen nimen muotoon "Hej, sloveni". Laulu käännettiin pian useille slaavilaisille kielille, ja siitä tuli suosittu kuoro- ja kansanlaulu erityisesti Itävalta-Unkarin hallitsemien slaavilaisten kansojen keskuudessa. Laulun suosiota lisäsi entisestään se, että Sokol, nuorison ruumiillista ja kansallista kasvatusta korostava kansanliike, otti sen tunnuslaulukseen. Vuonna 1905 laulu esitettiin Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa vihittäessä suuren slovenialaisen runoilijan France Prešerenin muistomerkkiä. I maailmansodan aikana laulusta tuli slaavilaisten sotilaiden suosittu taistelulaulu.


title: Hej, sloveni

text: Vuonna 1941 akselivaltojen joukot hyökkäsivät Jugoslavian kuningaskuntaan valloittaen sen lyhyessä ajassa. Maassa nousi laaja, kroatilaisen Josip Broz Titon johtama kommunistinen vastarintaliike. Koska Jugoslavian sotienvälinen, kolmiosainen kansallishymni (se koostui Serbian, Kroatian ja Slovenian hymneistä) sisälsi viittauksia kuninkaaseen ja kuningaskuntaan, valitsivat partisaanitaistelijat tunnuslaulukseen "Hej, slovenin". Sodan päättymisen jälkeen vanha kansallislaulu hylättiin virallisesti vuonna 1945, mutta sen tilalle ei ensi alkuun nimetty uutta kansallislaulua. Vaikka tehtiin lukuisia yrityksiä erityisen jugoslavialaisen hymnin löytämiseksi, ei yksikään ehdokas saavuttanut samaa suosiota kuin "Hej, sloveni", jota jatkuvasti käytettiin epävirallisena kansallislauluna. Vuonna 1977 "Hej, sloveni" nimettiin virallisestikin Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan kansallislauluksi. Sen etuna oli myös se, että kansallisesti hajanaisen liittovaltion eri slaavilaiset kansat voivat laulaa sitä kukin omalla äidinkielellään.


title: Hej, sloveni

text: Jugoslavian hajoamisen jälkeen vuosina 1991-1992, kaksi sen osatasavalloista, Serbia ja Montenegro, muodostivat uuden Jugoslavian liittovaltion. Vuonna 2003 maa nimettiin uuden perustuslain myötä virallisestikin Serbia-Montenegroksi. "Hej, sloveni" säilyi myös uuden liittovaltion kansallislauluna. Nykyisin tosin sekä Serbia että Montenegro käyttävät mieluummin omia kansallislaulujaan.


title: Vannesaha

text: Vannesaha on työstökone, jolla leikataan puuta, metallia tai muita materiaaleja. Vannesahan nimi tulee käytetystä terästä, ohuesta metallivanteesta joka on varustettu hammastuksella. Vannesahaa käytetään puutöissä erityisesti kuvioiden sahaukseen.


title: Vannesaha

text: Pienten työstökoneiden ohella olemassa myös isoja, sahalaitoksiin tarkoitettuja vannesahoja. Niitä käytetään tukkien sahaukseen. Ohut vannesahanterä leikkaa kapean raon, joten puuta menee vähemmän hukkaan kuin esimerkiksi pyörösahalla.


title: Vannesaha

text: Vannesaha koostuu kahdesta pyörästä, joiden ympärille vanne laitetaan ja tasosta, joka tukee sahattavaa kappaletta. Lisäksi vannesahassa on ohjuri, joka pitää terän halutussa kohdassa.


title: Nad Tatrou sa blýska

text: Nad Tatrou sa blýska (Tatralla salamoi) on Slovakian kansallislaulu. Laulu syntyi vuonna 1844, kun joukko Bratislavan evankelis-luterilaisen lyseon oppilaita osoitti mieltään Levočan kaupungissa erään slovakialaisen patriootin maastakarkotusta vastaan. Laulun sanoitti Janko Matúška levottomuuksien aikaan 1844, mutta sen sävel on otettu slovakialaisesta kansallislausta "Kopala studienku". Laulusta tuli suosittu vuosien 1848/49 levottomuuksien aikaan. Mielenkiintoista kylläkin, ensimmäinen painettu versio julkaistiin vasta 1851. Vuonna 1920 laulun ensimmäisestä säkeistöstä tuli vastamuodostetun Tšekkoslovakian kansallislaulun osa. Se soitettiin välittömästi tšekkien kansallislaulun "Kde domov můj" jälkeen. Slovakian ollessa itsenäinen valtio vuosina 1939-1945, sen kansallislauluna oli panslaavilainen hymni "Hej, sloveni" sen alkuperäisessä, slovakiankielisessä muodossa "Hej, slováci". Vuonna 1945 Tšekkoslovakian yhtenäisyyden palautuessa maan kansallislaulu palautettiin ennalleen. Kun Slovakia itsenäistyi uudelleen vuonna 1993, tuli "Nad tatrou sa blýskan" kahdesta ensimmäisestä säkeistöstä maan virallinen kansallislaulu.


title: Nad Tatrou sa blýska

text: Sanat slovakiksi:


title: Nad Tatrou sa blýska

text: Hymnissä on myös kaksi säkeistöä, joita ei pidetä virallisen kansallishymnin osana:


title: Kuivaniemen rautatieasema

text: Kuivaniemen rautatieasema () oli Suomen rataverkon liikennepaikka nykyisin Iihin kuuluvan entisen Kuivaniemen kunnan keskustaajaman länsipuolella rataosalla . Rautatieasema sijaitsee aivan valtatien 4 varrella. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta Haapamäen ja Oulun rautatieasemien kautta mitattuna on 823,5 ratakilometriä.


title: Kuivaniemen rautatieasema

text: Kuivaniemen asema sijoitettiin Kuivajoen varteen noin kolmen kilometrin päähän joen alajuoksulla sijaitsevalta Kuivaniemen kirkolta. Rautatie kaarsi heti aseman jälkeen jyrkästi Kuivajoen ylittävälle sillalle. Kuivaniemen kunnan asutus oli vanhastaan keskittynyt kirkonkylään, mutta sotien jälkeen asemanseudusta muodostui Kuivaniemen kuntakeskus, johon sijoittui pääosa kaupallisista palveluista. Rautatietä oikaistiin Kuivaniemen aseman kohdalla 1960-luvun puolivälissä, jolloin vanha asema jäi noin puoli kilometriä sivuun uudesta ratalinjasta. Uusi asemarakennus valmistui vuonna 1966, mutta asutuksen ja palvelujen painopiste jäi vanhan aseman ympäristöön.


title: Kuivaniemen rautatieasema

text: Vakituinen miehitys Kuivaniemen asemalla lopetettiin vuonna 1999. Henkilöliikenteen pysähdykset Kuivaniemellä lakkautettiin 3. syyskuuta 2006 voimaan tulleen uuden aikataulun myötä. Myöskään tavaraliikennettä ei ole.


title: Kuivaniemen rautatieasema

text: Kuivaniemen liikennepaikan miehitys lopetettiin kesällä 2003 uuden Myllykankaan liikennepaikan valmistuessa. Samalla liikennepaikalla ollut kampiasetinlaite purettiin.


title: Kuivaniemen rautatieasema

text: Kuivaniemen asemalla ei ole nykyisin ratapihaa, ainoastaan yksi pääraide matkustajalaitureineen. Vanhan ratalinjan Kuivajoen silta on edelleen jäljellä.


title: Kuivaniemen rautatieasema

text: Kuivaniemen keskustaajamassa on ollut kaksi rautatieasemaa. Vuoteen 2003 saakka käytössä ollut asema oli järjestyksessään toinen Kuivaniemen asemista. Se otettiin käyttöön kun ratalinja siirrettiin pois Kuivaniemen keskustasta.


title: Kuivaniemen rautatieasema

text: Alkuperäinen Bruno Granholmin suunnittelema puurakenteinen asemarakennus sijaitsee lähes keskustassa nykyisen ratalinjan itäpuolella, ja on nykyisin yksityisomistuksessa. Asemarakennus on maalattu keltaiseksi kesällä 2006. Asemarakennus sijaitsee Ratakadun varrella, ja sen edustalla on edelleen nähtävillä alkuperäisen matkustajalaiturin reunakivetys. Samalla tontilla on myös alkuperäinen rautatieaseman yhteyteen rakennettu varastorakennus.


title: Microsoft Visual Studio

text: Microsoft Visual Studio on Microsoftin ohjelmankehitysympäristö, jossa voi käyttää useita ohjelmointikieliä kuten Visual Basiciä, C++:aa, C#:a ja F#:a. Välineellä voidaan tehdä esimerkiksi Windows-, web- ja mobiilisovelluksia ja siihen voidaan integroida monien eri valmistajien täydennyksiä, kuten esimerkiksi Intel Visual Fortran.


title: Microsoft Visual Studio

text: Microsoft esitteli Windows 9x -alustalle tehdyn Visual Studion vuonna 1997. Microsoft julkaisi ensimmäistä kertaa usean eri ohjelmointikielen yhteisen ohjelmointityökalun. Visual Studio 97 sisältää Visual C++ 5.0:n, Visual Basic 5.0:n, Visual J++ 1.1:n ja Visual FoxPro 5.0:n. Ohjelmointiympäristö, jota kutsutaan Developer Studioksi, sisältää Visual C++:n, Visual J++:n, InterDev:n ja MSDN-kirjaston tuen. Se sisältää myös tuen aktiiviselle palvelinsivulle eli ASP:lle (Active Server Page). ASP:llä voidaan korvata staattinen HTML dynaamisella sisällöllä.


title: Microsoft Visual Studio

text: Microsoft esitteli Visual Studion version 6.0 vuonna 1998. Visual Studion sisältämien ohjelmointikielien versiot muuttuivat 6.0:ksi.


title: Microsoft Visual Studio

text: Microsoft esitteli Windows XP -alustalle Visual Studio .NET -version vuonna 2002. Edellisissä Visual Studion versioissa koodilinkittämisen jälkeen käännettiin ajettavaksi ohjelmaksi. Nyt Visual Studion ymmärtämät kielet tulkataan yhteiselle kielelle, jota kutsutaan nimellä Common Language Runtime, CLR. CLR-ohjelmaa voidaan tulkata ajon aikaisesti eri alustoilla. Toimiakseen ohjelma tarvitsee .NET Framework -kirjaston version 1.0 koneelle, jossa ohjelma ajetaan.


title: Microsoft Visual Studio

text: Ohjelman ajaminen tarvitsee .NET Framework -kirjaston version 1.1.


title: Microsoft Visual Studio

text: Ohjelman ajaminen tarvitsee .NET Framework -kirjaston version 2.0.


title: Microsoft Visual Studio

text: Ohjelmia voi kehittää .NET Frameworkin versiolle 2.0, 3.0 ja 3.5.


title: Microsoft Visual Studio

text: Visual Studio 2010 julkaistiin 12. huhtikuuta 2010. Visual Studio 2010 toi mukanaan tuen .NET 4.0 -ohjelmointiympäristölle.


title: Microsoft Visual Studio

text: Visual Studio 2012 julkaistiin 1. elokuuta 2012. Keskeisimmät uudet ominaisuudet liittyivät uuteen Windows Runtime -ohjelmointiympäristöön eli Windows 8 -sovelluksiin. Myös kehittimen ulkoasu muuttui. Visual Studio 2012 toi mukanaan tuen .NET 4.5 -ohjelmointiympäristölle.


title: Microsoft Visual Studio

text: Visual Studio 2013 julkaistiin 17. lokakuuta 2013. Tässä versiossa parannettiin esimerkiksi web-kehityksen ominaisuuksia, tuotiin koodieditoriin uusia metadataan perustuvia tietoja sekä tuettiin Windows 8.1 -käyttöjärjestelmää.


title: Microsoft Visual Studio

text: Visual Studio 2015 julkaistiin 12. marraskuuta 2015.


title: Microsoft Visual Studio

text: Visual Studio 2017 julkaistiin 7. maaliskuuta 2017.


title: Microsoft Visual Studio

text: Versio sisältää tuen C++17-standardin yleistävälle aluerajatulle "codice_1-lauseelle".


title: Microsoft Visual Studio

text: C++14 codice_2 -tukea on laajennettu.


title: Valentinolaisuus

text: Valentinolaisuus eli valentinolainen kristillisyys oli yksi gnostilaisuuden pääsuuntauksista. Se sai nimensä Valentinokselta, roomalaiselta teologilta joka eli toisella vuosisadalla ja hylkäsi oikeaoppisen kristinuskon ja siirtyi gnostilaisuuteen.


title: Valentinolaisuus

text: Valentinolaisuus levisi nopeasti läpi koko Rooman valtakunnan ja provosoi useat kristilliset harhaoppeja vastustaneet kirkkoisät eli heresiologistit kirjoittamaan poleemisia kirjoituksia sitä vastaan. Valentinolaisuus kuvataan yleensä lähinnä kristillisenä harhaoppina jolla oli äärimmäinen, kielteinen mielipide materiasta ja erityisesti ihmisruumiista.


title: Valentinolaisuus

text: Nykyaikainen tutkimus on kuitenkin osoittanut tällaisen näkemyksen olevan liian yksinkertaistava. Ensinnäkin ajatus siitä, että varhaisella kristinuskolla olisi ollut alusta asti selkeä oppi ja kanonisten kirjoitusten kokoelma, on väärä. Uuden testamentin nykyinen kaanon hyväksyttiin vasta kauan Jeesuksen kuoleman jälkeen, ja heprealaisen raamatun Tanakhin hyväksyminen Vanhaksi testamentiksi oli vielä pidempi prosessi. Voidaan väittää, että se mistä tuli katolinen kirkko, kehittyi paljolti vastauksena gnostilaisuudelle, kun Irenaeus ja muut harhaoppien vastustajat kirjoittivat teoksia, joissa vertasivat ja asettivat vastakkain oikeaoppisen (katolisen) ja heterodoksisen (gnostilaiset, markiolaiset, areiolaiset, jne.) opetuksen.


title: Valentinolaisuus

text: Monet nykyiset tutkijat näkevät varhaiskristillisyyden enimmäkseen häilyvänä kokonaisuutena, joka sulki sisäänsä monia tuon ajan näennäisen ristiriitaisia liikkeitä ja ajatuksia. Se mitä nykyään kutsutaan kristinuskoksi on synteesi osasta noita uskomuksia, kun taas osa uskomuksista ajettiin lopulta ulos kirkosta. Tämän vuoksi ei voida katsoa, että olisi ollut joku yksi "oikeaoppisuus", josta gnostilaisuus — tai mikään muu harhaoppi — olisi erkaantunut.


title: Valentinolaisuus

text: Vaikka ulkopuoliset näkivät valentinolaiset harhaoppisina, he itse näkivät itsensä ennemminkin kirkon henkisesti edistyneempinä jäseninä. Omien kokoustensa lisäksi he osallistyivat usein myös katolisen kirkon jumalanpalveluksiin, kauhistuksena sellaisille kirjoittajille kuin Irenaeus ja Tertullianus, jotka katsoivat valentinolaisten olevan "susia lampaiden vaatteissa". Valentinolaisuus ärsytti ehkä erityisesti juuri sen vuoksi, etteivät valentinolaiset erottuneet selkeästi omaksi ryhmäkseen, vaan halusivat toimia kirkon sisällä.


title: Valentinolaisuus

text: Merkittäviä valentinolaisia olivat Valentinoksen lisäksi Herakleon, Ptolemaios, Theodotos ja Markos.


title: Valentinolaisuus

text: Koska valentinolaisuus syntyi todennäköisesti kristinuskon pohjalle, sen opetukset perustuivat enemmän kristinuskoon kuin esimerkiksi setiläisen gnostilaisuuden opetukset. Valentinolaisten käsitys maailman synnystä vastaa setiläisten klassista gnostilaista luomismyyttiä, mutta heidän käsityksensä maailman luoneesta demiurgista eivät olleet yhtä negatiivisia kuin setiläisillä. Demiurgin ei katsottu olevan samalla tavalla ihmiskunnan vihollinen kuin setiläisyyden Jaldabaoth.


title: Valentinolaisuus

text: Kirkkoisien mukaan valentinolaiset jakoivat ihmiset kolmeen luokkaan, aineelliseen, sielulliseen ja hengelliseen luokkaan, sen mukaan, mikä olemus on ihmisessä hallitsevana. Sielullisen olemuksen tehtävänä oli valita, pelastuuko se, kuten hengellinen maailma, vai katoaako se, kuten aineellinen maailma. Valentinolaiset katsoivat olevansa nimenomaan hengellisiä ihmisiä, jotka pelastuvat väistämättä. Tämä johti syytöksiin, että valentinolaiset eivät välitä moraalista.


title: VG Cats

text: VG Cats "(Videogame Cats)" on englanninkielinen "Scott Ramsoomair"in julkaisema verkkosarjakuva, jonka päähenkilöinä ovat kaksi kissaa. Sarjakuva ei ole yhtenäinen jatkuva tarina, vaikka päähahmot ovat lähes aina samat. Aiheina ovat yleisesti videopelit ja erityisesti niiden parodiointi.


title: Alttoklarinetti

text: Alttoklarinetti on puupuhallin, joka on läheistä sukua tavalliselle klarinetille. Alttoklarinetti on melko harvinainen soitin, ja se on tavallisimmin es-vireinen. Alttoklarinetin puinen putki päättyy ylöspäin nousevaan metalliseen kaikusuppiloon. Soitinta käytetään tavallisesti puhallinorkestereissa ja sotilassoittokunnissa.


title: Iiro Järvi

text: Iiro Petteri Järvi (s. 23. maaliskuuta 1965 Helsinki, Suomi) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL-liigan Quebec Nordiquesissa vuodesta 1988 vuoteen 1990. Seuraavan kauden 1990–1991 hän aloitti AHL-liigan Halifax Citadelsissa, mutta siirtyi viiden pelatun ottelun jälkeen Itävaltaan Klagenfurtin joukkueeseen. Yhteensä Järvi pelasi NHL:n runkosarjassa 116 ottelua, joissa hän keräsi 61 (18+43) tehopistettä ja 58 jäähyminuuttia.


title: Iiro Järvi

text: Quebec Nordiques varasi Järven vuonna 1983 kolmannella kierroksella numerolla 54. Varausvuoro oli alun perin Buffalo Sabresin, jolta se siirtyi Nordiquesille kolmen pelaajan mukana maksuna maalivahti Real Cloutierista ja ensimmäisen kierroksen varausvuorosta saman vuoden draftissa.


title: Iiro Järvi

text: Ennen NHL-uraansa Järvi pelasi helsinkiläisseura HIFK:ssa SM-liigaa viiden kauden ajan, joskin pääosan kaudesta 1985–1986 hän pelasi vuokralla Lahden Kiekkoreippaassa. Klagenfurtista Järvi palasi takaisin Helsinkiin viiden kauden ajaksi. Kaudelle 1996–1997 Järvi vaihtoi Saksan Eliitti-liigan Frankfurt Lionsin paitaan, josta palasi seuraavaksi kaudeksi Klagenfurtiin. Klagenfurtista Järvi palasi vielä kerran SM-liigaan. Kausi 1998–1999 kului Lappeenrannan SaiPassa. Tämän jälkeen ura jatkui vielä vuoden verran Englannin Newcastlessa.


title: Iiro Järvi

text: Maajoukkueen mukana Järvi pelasi kolmissa nuorten MM-kisoissa 1983–1985, aikuisten MM-kisoissa 1987 ja 1989, Kanada Cupissa 1987 sekä 1988 olympialaisissa Calgaryssa. Yhteensä hän edusti Suomea 85 A-maaottelussa tehoin 10+11.


title: Iiro Järvi

text: Pelaajauransa jälkeen Järvi on toiminut Kiekko-Vantaan organisaatiossa edustusjoukkueen apuvalmentajana sekä A-junioreiden vastuuvalmentajana.


title: Salve a ti, Nicaragua

text: Salve a ti, Nicaragua (suom. ”Tervehdys sinulle, Nicaragua”) on Nicaraguan kansallislaulu. Kansalliskokous hyväksyi sen käyttöön lokakuun 20. päivänä 1939, päätös vahvistettiin virallisesti 25. elokuuta 1971.


title: Salve a ti, Nicaragua

text: Laulun sanat ovat Salomon Ibarra Mayorgan ja musiikki Luis A. Delgadillon sovittama. Laulun sävel perustuu espanjalaisen munkin, veli Castinoven, 1700-luvulla säveltämään liturgiseen hymniin. Nicaraguan ollessa osa Keski-Amerikan liittovaltiota laulua käytettiin Nicaraguan osavaltion korkeimman oikeuden tuomareiden tervehtimiseen.


title: Salve a ti, Nicaragua

text:
Maan itsenäistyttyä sillä oli eri vallankumousten yhteydessä kolme eri kansallislaulua. "Salve a ti, Nicaragua" palasi virallisesti käyttöön 23. huhtikuuta 1918, vapaamielisten voimien kaapattua vallan. Maan uusi hallitus julisti kilpailun hymnin sanoittamiseksi. Kilpailun ehtona oli, että sisällissodista ja vallankumouksista kärsineen maan laulussa ei saa mainita sotaa ja hävitystä, vaan ainoastaan rauhan ja aherruksen. Sanoituskilpailun voitti nicaragualainen opettaja ja runoilija Salomon Ibarra Mayorga.
Salve a ti, Nicaragua (espanjaksi)


title: Salve a ti, Nicaragua

text:
¡Salve a ti, Nicaragua! En tu suelo
ya no ruge la voz del cañón,
ni se tiñe con sangre de hermanos
tu glorioso pendón bicolor.


title: Salve a ti, Nicaragua

text:
Brille hermosa la paz en tu cielo,
nada empañe tu gloria inmortal,
¡que el trabajo es tu digno laurel
y el honor es tu enseña triunfal!


title: Salve a ti, Nicaragua

text: Tervehdys sinulle, Nicaragua


title: Salve a ti, Nicaragua

text:
Tervehdys sinulle, Nicaragua! Sinun maassasi
ei kanuunoiden ääni enää kaiu,
eikä veljien veri enää tahraa
sinun loistoisaa kaksiväristä lippuasi.


title: Salve a ti, Nicaragua

text:
Loistakoon rauha taivaallasi,
älköönkä mikään himmentäkö kuolematonta kunniaasi,
sillä työ on sinun arvokas seppeleesi
ja kunnia sinun voitonmerkkisi!


title: Albert Pudas

text: Juho Albert Pudas (alun perin Putaansuu) (17. helmikuuta 1899 Siikajoki – 28. lokakuuta 1976 Thunder Bay, Kanada) oli kanadansuomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän oli ensimmäinen suomalaissyntyinen jääkiekkoilija NHL:ssä ja ylipäätään Pohjois-Amerikassa. Pääosan ammattilaisurastaan Pudas pelasi CPHL-liigassa, mutta NHL:n Toronto St. Patricksia hän edusti neljän ottelun ajan. Amatööriurallaan hän voitti kahdesti Allan Cupin. Pudas valmensi pelaajauransa jälkeen muun muassa amatöörijoukkue Port Arthur Bearcatsia, joka pääsi edustamaan Kanadaa 1936 talviolympialaisiin ja sijoittui hopealle. Valmentajauransa jälkeen hän toimi vielä jääkiekkoerotuomarina.


title: Albert Pudas

text: Runsaan vuoden ikäinen Albert matkusti äitinsä mukana vuonna 1900 Siikajoelta Kanadan Port Arthuriin, jonne perheen isä oli muuttanut työn toivossa jo aiemmin. Pudas tunnettiin jo pienestä pitäen lempinimellä ”Puddy”, koska myös hänen isänsä nimi oli Albert. Pikku-Albert sai Kanadan kansalaisuuden 18 kuukauden ikäisenä. Hän lopetti koulun kahdeksannella luokalla, jotta pystyi perheen ainoana poikana auttamaan kalastajaisäänsä. Pudas palasi koulun penkille myöhemmin opiskelemaan kauppakoulussa.


title: Albert Pudas

text: Pudas alkoi pelata jääkiekkoa 13-vuotiaana paikallisen Knoxin pyhäkoulun joukkueessa. Ensimmäisen kauden jälkeen hän pelasi viisi seuraavaa vuotta eri junioritasoilla ja edusti North End Athletic Associationia (NEAA). Pudas pelasi vuonna 1919 Port Arthur Shipbuilding Companyn jääkiekkojoukkueessa, joka tunnettiin paremmin nimellä PASCO. Vuodet 1921–1926 Pudas pelasi Port Arthur Seniors -nimisessä joukkueessa, joka voitti vuosina 1925 ja 1926 kaksi peräkkäistä amatöörimestaruutta Allan Cupia. Tarkan laukauksen ansiosta Pudas teki joillakin kausilla jopa puolet joukkueensa maaleista.


title: Albert Pudas

text: Amatöörimestaruudet olivat hyvä näyteikkuna ammattilaiskentille, ja häntä kohtaan osoitettiin kiinnostusta monesta suunnasta. Täysin ongelmitta ammattilaiseksi siirtyminen ei kuitenkaan sujunut. Pudas ehti jo syksyllä 1926 sopia pelaamisesta hiljattain perustetun CPHL-liigan (Can-Pro) Windsor Hornetsin kanssa, kun NHL:n Toronto St. Patricks teki houkuttelevamman sopimustarjouksen. Lopulta osapuolet pääsivät sopimukseen, jonka mukaan Pudas olisi NHL:n joukkueen listoilla, mutta pelaisi sopimuksen ensimmäisen kauden Windsorissa.


title: Albert Pudas

text: Pudas sai kuitenkin kutsun Torontoon jo vuoden 1926 lopulla ja oli NHL-joukkueen kokoonpanossa 30. joulukuuta, kun St. Patricks voitti Boston Bruinsin 4–1. Bostonin Art Ross oli tietoinen Pudasta koskevasta sopimuksesta, mutta protestoinnista huolimatta hyökkääjän pelioikeutta ei evätty. Pudas pelasi vielä kolme NHL-ottelua ilman tilastomerkintöjä ennen paluutaan Windsoriin. Tammikuun 1927 lopulla St. Patricks vuokrasi hänet CPHL:n Hamilton Tigersiin sittemmin pitkän NHL-uran tehnyttä George Pattersonia vastaan.


title: Albert Pudas

text: Kauden 1927–1928 alussa Pudas myytiin London Panthersiin, jossa hän pelasi tammikuulle asti ennen Kitchener Millionairesiin kauppaamista. Hän sai kokea ammattilaiskiekkoilun nurjan puolen, kun hänet kaupattiin ennen ensimmäistäkään ottelua Stratford Nationalsiin ja yhden ottelun pelaamisen jälkeen edelleen Detroit Olympicsiin. Runkosarjassa toiseksi sijoittuneen Detroitin kausi päättyi välierissä Kitcheneria vastaan suoraan kahdessa ottelussa. Keväällä 1928 päättyi myös Pudaksen ammattilaisura. Pudas ehti edustaa kahden kauden aikana kuutta CPHL-joukkuetta liigan kahdeksasta joukkueesta. Lopettamispäätökseen vaikutti hankaluudet saada virkavapaata Canadian National Railwaysilta, jonka paikalliskonttorissa hän työskenteli jo amatööriuransa aikana.


title: Albert Pudas

text: Pudas ei ollut pitkään poissa jääkiekosta, vaan jo kaudella 1928–1929 hän valmensi naisten sarjan Port Arthur South Endsin kaupungin mestaruuteen. Seuraavalla kaudella hän valmensi Port Arthur Seniorsia, jossa hän oli voittanut Kanadan amatöörimestaruutta kahdesti. Vuonna 1929 Allan Cupin kolmatta kertaa voittanut joukkue eteni Pudaksen johdolla jälleen loppuotteluihin, jotka Montreal Winged Wheelers kuitenkin voitti.


title: Albert Pudas

text: Pudas toimi kaksi kautta erotuomarina, kunnes palasi Seniorsin valmentajaksi jälleen syksyllä 1934. Kausi sujui niin mainiosti, että joukkue eteni jälleen oman alueensa voittajana Allan Cupin pudotuspeleihin ja loppuotteluihin asti. Finaaleja isännöinyt Halifax Wolverines sai kuitenkin juhlia amatöörimestaruutta otteluiden jälkeen. Kevään pudotuspeleissä syntynyt lempinimi ”Bearcats” vakiintui myöhemmin koko joukkueen nimeksi, ja kulkeutuipa nimi aina Suomeenkin asti Karhu-Kissojen muodossa.Port Arthur Bearcats sai oikeuden edustaa Kanadaa Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisissa, kun vuoden 1935 Allan Cupin voittaja Halifax Wolverines hajosi pian mestaruuden jälkeen. Pudaksen valmentama Bearcats oli ensimmäinen kanadalaisjoukkue, joka ei voittanut olympiakultaa. Edeltäneissä neljässä ja seuranneissa kaksissa olympialaisissa Kanada voitti kultaa. Mitali oli kuitenkin Kanadan ainoa vuoden 1936 talviolympialaisista. Britannian voiton takana oli hieman kyseenalaiset keinot, sillä kultamitalijoukkuetta edusti kanadalaisia pelaajia, kuten turnauksen parhaaksi pelaajaksi valittu maalivahti James Foster ja hyökkääjä Alex Archer. Britannia voitti jatkolohkon pelissä Kanadan 2–1 Fosterin torjuntojen ansiosta.


title: Albert Pudas

text: Olympialaisten jälkeen Pudas valmensi vielä kolmen kauden ajan Westfort Maroons -juniorijoukkuetta.


title: Albert Pudas

text: Lopetettuaan valmentamisen Pudas jatkoi vielä tuomarina sekä junioreiden että aikuisten otteluissa vuoteen 1947 asti. Hän oli jo aiemminkin toiminut vuosikausia tuomarina sekä pelaaja- että valmennusuran ohessa. Jopa 1936 talviolympialaisissa hän tuomaroi kolme ottelua, vaikka oli turnauksessa myös valmentajana.


title: Albert Pudas

text: Albert Pudas valittiin postuumisti vuonna 2004 Northwestern Ontario Sports Hall of Fameen alueen jääkiekkovaikuttajana. Itse asiassa samainen kunnianosoitus oli Pudaksen kohdalla jo kolmas, sillä hänet oli valittu jo vuosien 1925 ja 1926 Allan Cupin voittaneen Port Arthur Seniorsin jäsenenä vuonna 1982 sekä olympiahopeaan vuonna 1936 valmentamansa joukkueen jäsenenä vuonna 1987. Pudaksen muistolaatta paljastettiin Siikajoen Komppalinnassa 2. toukokuuta 2008.


title: Sami Saari

text: Sami-Jussi Saari (s. 21. tammikuuta 1962 Tampere) on suomalainen laulaja, säveltäjä, sanoittaja, sovittaja ja kitaristi. Alkuperäiseltä ammatiltaan hän on suutari. Saaren sooloura alkoi vuonna 1997 julkaistusta "Do re mi" -albumista. Yhteensä Saari on julkaissut 8 sooloalbumia, joista yksi on kokoelmalevy. Sami Saari tunnetaan parhaiten hiteistään ”Ainutkertainen”, ”Sen luonteinen mies”, ”Mä teen oikein”, ”Onnen kyyneleet” ja ”Iisimmin”. Sami Saaren pitkäaikainen taustayhtye oli Sami Saari & Cosmosonic.


title: Sami Saari

text: Paitsi sooloartistina, Sami Saari muistetaan Veeti & The Velvets -lauluyhtyeestä. Muusikkona Sami Saari on soittanut myös muun muassa Kake Randelinin, Pave Maijasen ja Aki Sirkesalon yhtyeissä sekä Ali Alikosken johtamassa Ali & Rosvot -kokoonpanossa. Vuonna 2010 hänestä tuli Dallapé-orkesterin laulusolisti.


title: Sami Saari

text:
Sami Saaresta on käytetty nimityksiä 'Suomisoulin kuningas' ja 'Suomisoulin kummisetä', mutta itse hän tituleeraa itseään ”suomalaisen soulmusiikin pienviljelijäksi ja suurkuluttajaksi”. Sami Saari on tullut julkisuudessa tunnetuksi myös edesmenneen Aki Sirkesalon läheisenä ystävänä, ja tämän kuoleman jälkeen Saari on ottanut keikkaohjelmistoonsa Sirkesalon teoksia. Omien levytystensä lisäksi hän on vieraillut useiden artistien levyillä, 2010-luvulla etenkin suomalaisten rap-artistien levyillä, muun muassa Cheekin levyllä "Sokka irti". Monet räppärit ovat versioineet Saaren kappaleita omilla levyillään, muun muassa Cheek: Kyyneleet ("alkup. Onnen kyyneleet"), Brädi: Yksi ja ainoa ("Ainutkertainen"), Elastinen: Rikki ("Rikki jo ennen sua").
Tuottajat: Sami Saari, Tommi Viksten ja Mitja TuuralaTuottaja: Niklas Nylund


title: Sami Saari

text: 1 Aurinko (säv. / san. Sami Saari / sov. Sonics - Jarmo Saari)


title: Sami Saari

text: 2 Se on väärin (säv. / san. Sami Saari / sov. Jarmo Saari)


title: Sami Saari

text: 3 Naisen kanssa (säv. / san. / sov. Sami Saari)


title: Sami Saari

text: 4 Leijuvaa energiaa (säv. / san. Timo Kiiskinen / sov. Jarmo Saari)


title: Sami Saari

text: 5 Kristallipallo (säv. Sami Saari - V. Kuula / san. V. Kuula / sov. Teppo Mäkynen - Mikko Paavola)


title: Sami Saari

text: 6 Taivas saa odottaa (säv. Sami Saari - Mika Kuokkanen / san. Mika Kuokkanen / sov. Jarmo Saari - Sonics)


title: Sami Saari

text: 7 Zoomailen (säv. Sami Saari - Jarmo Saari - Mika Kuokkanen / san. Mika Kuokkanen / sov. Jarmo Saari - Aleksi Ahoniemi - Sonics)


title: Sami Saari

text: 8 Levotonta (säv. Mikko Paavola / san. Timo Kiiskinen / sov. Teppo Mäkynen - Mikko Paavola)


title: Sami Saari

text: 9 Turisti (säv. Sami Saari / san. Timo Kiiskinen / sov. Abdissa Assefa)


title: Sami Saari

text: 10 Raimunda tanssii (säv. / san. Sami Saari / sov. Jarmo Saari - Jukka Kiviniemi - Marko Timonen)


title: Sami Saari

text:
11 Kaltevaa pintaa (säv. Aleksi Ahoniemi / san. M.Keränen / sov. Teppo Mäkynen - Mikko Paavola)Tuottajat:
Jarmo Saari (1,2,3,4,6,7 ja 10) /
Teppo Mäkynen & Mikko Paavola (5,8 ja 11) /
Abdissa Assefa (9)


title: Tarja Mulari

text: Tarja Annikki Mulari (s. 3. toukokuuta 1965 Kuopio) on suomalainen nopeuslaskija. Hän voitti näytöslajina olleen nopeuslaskun Albertvillen olympialaisissa 1992. Hän voitti lajin MM-hopeaa 1987 ja maailmancupin 1987, 1988 ja 1991.


title: Tarja Mulari

text: Mulari laski vuonna 1988 maailmanennätyksen nopeudella 214,413 km/h. Albertvillen olympialaisissa Mularin voittoon oikeuttanut nopeus oli 219,245 km/h, joka oli myös maailmanennätys. Tulos pysyi ennätyksenä vuoteen 1995 asti, jolloin ranskalainen Karine Dubouchet kellotti nopeuden 225,000 km/h. Mulari lopetti uransa Albertvillen voittoon, jonka jälkeen lähti tekemään PR-työtä nopeuslaskun hyväksi. Myöhemmin hän siirtyi mainostoimistoon töihin.


title: Tarja Mulari

text: Ennen nopeuslasku-uraansa Mulari kilpaili alppihiihdossa. Suomen-mestaruuden hän voitti syöksylaskussa vuosina 1985 ja 1987.


title: Janne Joutsenniemi

text: Janne Jare Joutsenniemi (s. 2. kesäkuuta 1969) on suomalainen muusikko ja tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten Stonen basisti-laulajana sekä Suburban Triben basistina. Joutsenniemi on tuottanut Stam1nan albumit Raja, Elokuutio ja Taival.


title: Janne Joutsenniemi

text: Stonen lopetettua toimintansa Joutsenniemi oli mukana perustamassa Suburban Tribea vuonna 1994. Maaliskuussa 2011 yhtye ilmoitti hajoamisestaan kotisivullaan. Suburban Tribe soitti viimeisen keikkansa heinäkuussa 2011. Saman vuoden lokakuussa Joutsenniemi liittyi Herra Ylpön luotsaamaan Herra Ylppö & Ihmiset -yhtyeeseen.


title: Janne Joutsenniemi

text: Joutsenniemi soittaa Gimmelin musiikkivideolla "Roviolla".


title: Kärtsy Hatakka

text: Kärtsy Hatakka (oik. Kari Arvo Ilari Hatakka, s. 17. joulukuuta 1967) on suomalainen muusikko. Vuonna 1986 hän perusti Waltari-yhtyeen, jonka laulajana ja säveltäjänä hänet tunnetaan. Kärtsy sekä Waltari ovat olleet mukana toteuttamassa monia laajamittaisia projekteja: muun muassa Jorma Uotisen koreografiaan sävellettyä musiikkiteosta “Evankeliumi”, jota esitettiin yhdessä Kansallisbaletin ja Sibelius-lukion sinfoniaorkesterin sekä kuoron kanssa Kansallisoopperassa. Lisäksi hän on ollut tekemässä Helsingin Juhlaviikoille vuonna 1995 tilaustyönä Avanti! -sinfoniaorkesterin kanssa toteutettua sävelteosta “Yeah! Yeah! Die! Die! Death Metal Symphony In Deep C”. Kärtsy on tuottanut musiikkia myös videopeleihin "Max Payne" ja "". Jälkimmäisen osan teemamusiikki voitti Game Audio Network Guildin ”Best Original Instrumental Song” -palkinnon Yhdysvalloissa vuonna 2004.


title: Kärtsy Hatakka

text: Kärtsyn yhtye Waltari on julkaissut vuodesta 1991 lähtien kolmetoista studioalbumia ja kolme kokoelmaa sekä tehnyt kuusitoista laajaa Euroopan kiertuetta. Yhtyeen kappaleet ovat keränneet listasijoituksia Suomen ja Euroopan lisäksi myös Japanissa. Soolobändinsä “Kärtsy” kanssa hän on Suomen lisäksi keikkaillut muun muassa Englannissa, Saksassa, Tšekissä, Ruotsissa, Kiinassa sekä Japanissa.


title: Kärtsy Hatakka

text: Hatakka julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Duty Freedom" syyskuussa 2010. Toinen sooloalbumi "aWay" julkaistiin vuonna 2014 sekä Maunula (Kärtsy plays Flatus) vuonna 2016.


title: Larry Carlton

text: Larry Carlton (s. 2. maaliskuuta 1948 Kalifornia) on yksi tunnetuimmista jazzkitaristeista. Uransa aikana hän on voittanut kolme Grammy-palkintoa levytyksistään ja sävellyksistään. Yksi hänen kuuluisimmista levytyksistään on kitarasoolo televisiosarja "Hill Street Bluesin" tunnusmusiikissa. Carlton otti ensimmäiset kitaratuntinsa kuusivuotiaana. Hänen esikuviaan ovat olleet Joe Pass, Wes Montgomery, Barney Kessel ja B. B. King. Myös saksofonisti John Coltrane on tehnyt häneen syvän vaikutuksen.


title: Larry Carlton

text: 1970-luvulla Carlton oli haluttu studiomuusikko Los Angelesissa. Hän soitti yli 500 äänitteellä vuodessa, yhteistyökumppaneinaan muiden muassa Steely Dan, Joni Mitchell ja Quincy Jones. Hänen kitarasoolonsa Steely Danin kappaleessa ”Kid Charlemagne” albumilta "The Royal Scam" (1978) on listattu kolmanneksi parhaaksi kitarasooloksi Rolling Stone -lehdessä. Vuosina 1971–1976 Carlton soitti jazz-rock-yhtyeessä The Crusaders.


title: Larry Carlton

text: Vuonna 1977 Carlton sai levytyssopimuksen Warner Brothers Recordsille omasta soolotuotannostaan. Vaikka hän olikin vielä hiukan tuntematon, hän tuotti kuusi albumia vuosina 1978–1984, mukaan lukien oma versionsa Santo Farinan kappaleesta ”Sleepwalk”, joka kipusikin listoille. Vuonna 1983 hänen albuminsa "Friends" sai Grammy-ehdokkuuden.


title: Larry Carlton

text: Carltonin soolotuotanto sai uuden käänteen vuonna 1985, kun hän teki sopimuksen MCA Master Recordsin kanssa akustisesta jazz-albumista. Tuloksena oli levy "Alone/But Never Alone", jolta löytyy myös hänen tulkintansa kappaleesta ”The Lord’s Prayer”. Vuodesta 1985 vuoteen 1990 Carlton teki erilaisia sooloprojekteja, sekä voitti toisen Grammy-palkintonsa Michael McDonaldin "Minute By Minute" -coverilla, joka löytyy albumilta "Discovery".


title: Larry Carlton

text: Vuonna 1989 Carlton loukkaantui joutuessaan harhaluodin uhriksi yksityisstudionsa (Room 335) ulkopuolella Etelä-Kaliforniassa. Luoti osui häntä kaulaan ja vahingoitti hänen äänihuuliaan ja aiheutti elinikäisen vaivan. Carlton toipui kuitenkin nopeasti ja valmisteli tekeillä olleen albumin "On Solid Ground" loppuun vielä samana vuonna. Hän jatkoi työskentelyä sähkökitaralla 1991, kun hän alkoi nauhoittaa omaa blues-albumiaan, mutta levyn valmistuminen viivästyi muiden projektien ja tarjouksien takia, ja jazz-levy "Kid Gloves" ilmestyi ennen southern-blues-vaikutteista albumia "Renegade Gentleman", joka julkaistiin 1993. Levyllä vierailee kuudella raidalla nashvilleläinen huuliharpistilegenda Terry McMillan.


title: Larry Carlton

text: Vuodesta 1994 vuoteen 1997 Carlton teki muutamia kiertueita ja julkaisi albumin kitaristi Lee Ritenourin kanssa. Levyllä oleva kappale "Remembering J.P." on kunnianosoitus edesmenneelle Joe Passille. Pian tämän jälkeen 1997 Carlton pääsi Ritenourin paikalle smooth jazz -kvartettiin Fourplay Ritenourin lähdettyä yhtyeestä. Muut soittajat Fourplayssa ovat Bob James (koskettimet), Nathan East (basso) ja Harvey Mason (rummut).


title: Larry Carlton

text: Vuonna 2000 Carlton jatkoi soolotuotantoaan "Fingerprints" -albumillaan. Hänen tuotantonsa sai jatkoa seuraavana vuonna, kun hän soitti konserttitaltioinnissa kitaristi Steve Lukatherin kanssa. "No Subtitutions: Live At Osaka" toi hänelle kolmannen Grammy-palkinnon.


title: Larry Carlton

text: Viime aikoina Carlton on tehnyt erilaisia vierailuesiintymisiä, keikkaillut Fourplay-yhtyeen kanssa sekä julkaissut muutaman uuden albumin. Akustinen "Deep Into It" (2001), vahvasti jazz-blues-vaikutteinen levy "Sapphire Blue" (2003) ja "Firewire" (2005), joka on hänen rankin albuminsa.


title: Larry Carlton

text: Vaikka Carlton ei ole kovin kuuluisa varsinaisena ”kitaralegendana”, hänen menestyksensä studio- ja sessiokitaristina on huomattava. Hänen vaikutteensa nuoremman sukupolven jazzkitaristeihin on erittäin merkittävä. Koska hänen monipuolinen soittotyylinsä ei rajoitu pelkästään smooth jazziin, häntä ei voida kategorioida mihinkään erilliseen genreen, ja tämä tekeekin Carltonista mielenkiintoista kuunneltavaa kaikille kitaristeille.


title: Larry Carlton

text: Ensivierailullaan Suomessa Larry Carlton esiintyi yhdessä kitaristi Robben Fordin kanssa 24. marraskuuta 2008 Helsingin Kulttuuritalolla ja seuraavana päivänä Turun Caribiassa. Vuonna 2009 Larry Carlton Trio esiintyi 31. lokakuuta – 2. marraskuuta Tampere-talolla, Espoossa ja Turussa. Vuonna 2014 Carltonin kvartetti vieraili Pori Jazz -festivaaleilla.


title: Larry Carlton

text: Carlton soittaa pääasiassa Gibsonin ES-335-kitaralla, mistä juontuu hänen lempinimensä ”Mr.335”. Gibson valmistaa nykyään Carltonin nimikkomallia, joka perustuu Carltonin omaan vuoden 1968 ES-335-kitaraan.


title: Waltari

text: Waltari on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Humboldt-yliopisto

text: Humboldt-yliopisto (, lyhennettynä "HU Berlin") on Berliinin neljästä yliopistosta vanhin ja arvostetuin. Se perustettiin vuonna 1809 ja sijaitsee Mitten kaupunginosassa aivan kaupungin keskustassa.


title: Humboldt-yliopisto

text: Humboldt-yliopistossa ovat vaikuttaneet monet Saksan tärkeimmistä ajattelijoista. Yliopiston opettajia tai kasvatteja olivat muun muassa fyysikot Albert Einstein ja Max Planck, filosofi G. W. F. Hegel, oikeustieteilijä Friedrich Karl von Savigny, rautakanslerina tunnettu Otto von Bismarck, marxilaisen teorian luojat Karl Marx ja Friedrich Engels, antiikintutkija Theodor Mommsen ja runoilija Heinrich Heine. 29 Nobel-palkittua henkilöä on tehnyt osan tieteellisestä työstään Humboldt-yliopistossa.


title: Humboldt-yliopisto

text: Humboldt-yliopiston vaiheet kytkeytyvät tiiviisti Berliinin värikkääseen historiaan.


title: Humboldt-yliopisto

text: Aloite yliopiston perustamiseen tuli valtiomies-filosofi-kielitieteilijä Wilhelm von Humboldtilta. Opetustoiminnan käynnistyessä vuonna 1810 yliopisto tunnettiin nimillä "Berliner Universität" (Berliinin yliopisto) ja "Alma Mater Berolinensis", mutta vuonna 1828 sen nimeksi tuli "Friedrich-Wilhelms-Universität" virallisen perustajansa, Preussin kuningas Fredrik Vilhelm III:n mukaan. Nykyisen nimensä yliopisto sai vasta vuonna 1949, kun DDR:n vallanpitäjät katsoivat vanhan nimen poliittisista syistä sopimattomaksi.


title: Humboldt-yliopisto

text: Humboldtin koulutuspoliittiset ihanteet, joita hän toteutti uuden yliopiston luomisessa, ovat vaikuttaneet voimakkaasti modernin yliopiston ideaan muuallakin länsimaissa. Etenkin humanistiset alat saivat vahvan sijan, mutta Wilhelmin veljen Alexander von Humboldtin ansiosta yliopisto nousi myös luonnontieteiden alalla kansainväliseen kärkeen. Yliopiston saavuttamasta korkeasta tasosta niin ihmis- kuin luonnontieteissä kertoo se, että kun Nobel-palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1901, kemian nobel meni Humboldt-yliopistossa toimineelle Jacobus Henricus van ’t Hoffille ja seuraavana vuonna kirjallisuuden nobel meni saman yliopiston antiikin historian professorille Theodor Mommsenille. Koko historiansa aikana Humboldt-yliopisto on tuottanut peräti 29 nobelistia.


title: Humboldt-yliopisto

text: Kolmas valtakunta johti kuitenkin Humboldt-yliopiston alennustilaan. Juutalaisia tutkijoita ja opiskelijoita sekä natsien poliittisia vastustajia ja muita ei-toivottuja ihmisryhmiä alettiin vainota. Heidät erotettiin yliopistosta, heidän saavuttamansa tutkinnot ja arvonimet mitätöitiin ja monet heistä vangittiin keskitysleireille. Noin kolmannes koko yliopiston henkilöstöstä joutui näiden vainojen kohteeksi. Aiemmin humanismin etuvartiona tunnetun sivistyslaitoksen kannalta oli erityisen kiusallista, että lukuisat yliopistolaiset itse osallistuivat kirjarovioon, joka järjestettiin 10. toukokuuta 1933 päärakennuksen edustalla olevalla Opernplatzilla (nykyinen Bebelplatz) ja jossa poltettiin tuhansittain ”epäsaksalaisia”, kansallissosialismin aatteisiin sopimattomia kirjoja.


title: Humboldt-yliopisto

text: Toisen maailmansodan päätyttyä tilanne pysyi edelleen vaikeana. Yliopisto kylläkin pääsi jatkamaan toimintaansa vuonna 1946, mutta nyt sen toiminnan reunaehdot saneli toinen totalitaarinen valtio, DDR. Opintojen sisältö ja tutkimuksen painopisteet määräytyivät kommunismin oppien mukaisesti ja toisinajattelijoita vainottiin jälleen. Tämä johti vuonna 1948 siihen, että osa henkilöstöstä ja opiskelijoista irtautui Humboldt-yliopistosta ja perusti Länsi-Berliinin Dahlemin kaupunginosaan uuden yliopiston, jonka nimeksi annettiin Freie Universität Berlin (”Berliinin vapaa yliopisto”). Saksan ja Berliinin kahtiajaon pitkittyessä jako Humboldt-yliopistoon ja Freie Universitätiin muodostui lopulliseksi.


title: Humboldt-yliopisto

text: Berliinin muurin murtuminen vuonna 1989 ja Saksojen jälleenyhdistyminen vuonna 1990 vei Humboldt-yliopiston jälleen suuriin myllerryksiin. Organisaatio pantiin taas uusiksi ja muun muassa kaikkien professorien oli haettava virkojaan uudestaan. Ne, joilla oli ollut liian tiiviit suhteet DDR:n hallintoon tai salaiseen poliisiin Stasiin, saivat lähteä. Suuri osa henkilöstöstä vaihtui, ei tosin pelkästään poliittisista syistä, vaan myös rakenteellisten muutosten takia. Berliinin eri yliopistojen välinen työnjako ei ole kuitenkaan vielä nykyäänkään kaikilta osin selvinnyt. Joka tapauksessa Humboldt-yliopisto nähdään yleisesti jälleen Berliinin ykkösyliopistona.


title: Humboldt-yliopisto

text: Humboldt-yliopistossa oli vuonna 2005 runsaat 38 000 opiskelijaa, joista noin 15 prosenttia oli ulkomaalaisia – vertailun vuoksi Helsingin yliopistolla oli suunnilleen yhtä paljon opiskelijoita, mutta ulkomaalaisten osuus oli vain noin kolme prosenttia. Opiskelijamäärä on ollut vahvassa kasvussa jälleenyhdistymisen jälkeen.


title: Humboldt-yliopisto

text: Nykyisessä Humboldt-yliopistossa on 11 tiedekuntaa sekä useita erillislaitoksia.Lääketieteellisen tiedekunnan muodostaa vuonna 1710 perustettu sairaala Charité, ja se on Humboldt-yliopiston ja Freie Universitätin yhteinen. Humboldt-yliopiston alaisuudessa toimiviin erillislaitoksiin kuuluu muun muassa vuonna 1889 rakennettu Luonnonhistoriallinen museo ().


title: Humboldt-yliopisto

text: Humboldt-yliopiston päärakennus sijaitsee Berliinin historiallisessa keskustassa Unter den Lindenillä. Vuosina 1748–1766 rakennettu ja vuosina 1913 ja 1920 laajennettu kompleksi toimi alun perin Preussin prinssi Henrikin palatsina.


title: Humboldt-yliopisto

text: Suurin osa yliopiston yli 300 toimipisteestä sijaitsee keskustassa, mutta luonnontieteet on keskitetty Adlershofin kampukselle Kaakkois-Berliiniin.


title: Humboldt-yliopisto

text: Berliinin muut yliopistot:


title: Merililjat

text: Merililjat eli krinoidit ("Crinoidea") on piikkinahkaisten pääjaksoon ("Echinodermata") kuuluva, ulkonäöltään kasvia muistuttavien selkärangattomien eläinten ryhmä.


title: Merililjat

text: Termillä "merililjat" voidaan toisaalta viitata koko "Crinoidea"-luokkaan, toisaalta sillä voidaan ahtaammin tarkoittaa vain luokan varrellisia jäseniä, kun varrettomia kutsutaan hiustähdiksi – tällöin koko luokasta "Crinoidea" on käytetty termiä "merililjat ja hiustähdet".


title: Merililjat

text:
Merililjojen luokasta tunnetaan noin 600 nykyisin elävää lajia. Jotkut elävät syvällä meressä, toiset koralliriutoilla. Fossiileista on tunnistettu yli 5000 lajia. Valtaosa nykyisistä lajeista kuuluu hiustähtien lahkoon "Comatulida", jotka elävät mannerjalustoilla, alle 200 metrin syvyydessä.
Merililjojen rakenteeseen kuuluu kuppimainen keskuskiekko josta lähtee viisi lonkeroa. Ne ovat usein haaroittuneita ja tyypillisesti höyhenmäisiä. Sekä suu että peräaukko ovat eläimen yläpinnalla. Merililjat hankkivat ruokaa passiivisesti: ohivirtaava vesi tuo ravintoa niiden höyhenmäisiin pyyntilonkeroihin. "Oksan" pinnalla kulkee kouru, joita pitkin pienet lonkerot työntävät ruokahiukkasen vähitellen kohti suuaukkoa. Monilla lajeilla on keskuskiekon alapuolella kalkkeutuneiden tukilevyjen muodostama varsi ("varsinaiset merililjat"). Varren alapäässä on erilaisia ulokkeita, joiden avulla merililja kiinnittyy alustaansa. Nämä kiinnittymisulokkeet ovat eri lahkoilla eri muotoisia. Matalassa vedessä eläviltä hiustähdiltä varsi puuttuu kokonaan, mutta syvän meren merililjoilla se voi olla jopa metrin mittainen.


title: Merililjat

text: Merililjat käyttävät ravinnokseen 50 - 400 mikrometrin kokoisia hiukkasia: yksisoluisia eliöitä, selkärangattomien toukkia, pieniä äyriäisiä ja detritus-hiukkasia.


title: Merililjat

text: Merililjat kehittyivät ordovikikaudella ja kukoistivat paleotsooisella maailmankaudella. Monet paleotsooisen ja mesotsooisen maailmankauden kalkkikerrostumat muodostuvat lähinnä muinaisten merililjojen fossiileista. Koska lajinkehitys on ollut nopeaa, samantyyppisiä fossiileita löytyy vain lyhyeltä ajalta, ja siksi merililjojen tutkimus on auttanut fossiilikerrostumien ajoittamisessa.


title: Merililjat

text: Nykyisistä merililjoista noin 80 lajia elää valtamerten syvänteissä tyypillisesti yli 200 metrissä, matalimmillaankin 100 metrin syvyydessä. Kuitenkin 85% tunnetuista nykyisin elävistä lajeista kuuluu lahkoon "Comatulida", joka on kehittynyt paleotsooisen kauden jälkeen. Ne elävät mannerjalustoilla, matalammassa kuin 200 metrissä. Runsain lajikirjo löytyy nykyisin indopasifisen merialueen koralliriutoilta, missä voi elää 50 lajia samalla riutalla. Jotkut lajit elävät myös kylmissä vesissä.


title: Amida

text: Amida on jokaisen juutalaisen jumalanpalveluksen eli tefillan keskeisin rukous. Sana tulee heprean kielen verbistä "la'amod", joka tarkoittaa seistä. Amidan toinen nimi on "šemone esre" eli suomeksi kahdeksantoista. Tällä tarkoitetaan 18 siunausta, joista arkipäivän amida-rukous koostuu. Amidaan viitataan myös juutalaisissa lähteissä kuten Talmudissa nimellä tefilla, joka tarkoittaa rukousta.


title: Amida

text: Rabit asettivat Amida-rukouksen Jerusalemin temppelin uhritoimitusten sijaan ja se tapahtui Esran aikana Babylonian pakkosiirtolaisuuden jälkeen noin vuonna 538 eaa. Rukouksen nimi perustuu siihen, että se luetaan seisaaltaan ja Jerusalemia kohti kääntyneenä.


title: Amida

text: Alun perin rukous koostui 18:sta siunauksesta. Babylonian pakkosiirtolaisuuden jälkeen lisättiin pahantekijöitä koskeva 12. siunaus ja nimi pysyi samana, vaikka siunauksia onkin 19. Amidan siunaukset tiivistettyinä:Sapattisin ja juhlapyhisin amida koostuu seitsemästä siunauksesta. Ensimmäiset ja viimeiset kolme ovat samat kuin arkipäivisin, ja keskimmäinen siunaus koskee ao. juhlaa. Hanukkana ja purimina lisätään 17. siunaukseen erityinen siunaus näiden juhlien ihmeeseen liittyen.


title: Ammoniitit

text: Ammoniitit olivat nilviäisten pääjaksoon ja siinä pääjalkaisten luokkaan luettuja muinaisia merieläimiä, joiden lähimpiä nykysukulaisia lienevät helmiveneet. Ammoniiteillä oli spiraalimainen hieman pässinsarvea muistuttava kuori, ja ne ovat säilyneet hyvin fossiilikerrostumissa.


title: Ammoniitit

text: Ammoniitit ilmestyivät noin 400 miljoonaa vuotta sitten siluuri- ja devonikausien vaihteessa ja hävisivät sukupuuttoon liitukauden lopun joukkotuhossa 65 miljoonaa vuotta sitten. Koska ammoniitit olivat hyvin yleisiä ja evoluutio tuotti muutaman miljoonan vuoden välein uusia lajeja edellisten kuollessa sukupuuttoon, ammoniittilajin määrittämisellä voidaan arvioida fossiilikerrostuman ikä (niin kutsutut johtofossiilit).


title: Ammoniitit

text: Ammoniitti kasvatti kuoren ympärilleen. Eläimen kasvaessa ja kuorikammion käydessä ahtaaksi se kasvatti seuraavan suuremman kammion ja kammioiden väliin jäi väliseinä (), joten ammoniittien kuori lopulta muodostui sarjasta suurenevia kammioita joiden läpi kulki putki () sen avulla eläin lisäsi ja vähensi veden määrää tyhjissä kammioissa ja täten sääti uimasyvyyttään vedessä. Viimeisimmässä kammiossa ja suurimmassa oli itse eläin.


title: Ammoniitit

text: Fossiileista on löytynyt pieniä meritähtiä, niveljalkaisia niin kuin rapuja joita ne ilmeisesti söivät.


title: Ammoniitit

text: Ammoniitit luokitellaan lahkoihin kuoren rakenteen perusteella. Ammoniittien kuoret ovat kiertyneet tavallisesti tasomaisesti spiraaliin, mutta kuori voi olla myös suora, osittain kiertynyt tai pitkittäin kiertynyt. Näitä jälkimmäisiä tyyppejä kutsutaan myös heteromorfisiksi ammoniiteiksi.


title: Ammoniitit

text: Ammoniittilajit tunnistetaan muodon ja kasvusaumojen kuvioiden mukaan. Eri lajeja tunnetaan useita tuhansia. Nykyisistä eläimistä ammoniitit ulkoisesti muistuttivat eniten helmiveneitä ("Nautilus"), mutta lienevät kuitenkin läheisempää sukua mustekaloille.


title: Belemniitit

text: Belemniitit ("Belemnoidea") olivat trias-, jura- ja liitukauden pääjalkaisiin kuuluneita nilviäisiä. Belemniitit kuuluivat varsinaisiin (kaksikiduksisiin) mustekaloihin, joilla ei ollut ulkoista kuorta vaan sisäinen tukiranka. Kynän kärkeä muistuttavat sisäiset kuoret ovat säilyneet hyvin fossiiliaineistoissa; niitä kutsutaan myös ukonnuoliksi. Belemniiteillä oli kymmenen erilaistumatonta lonkeroa.


title: Belemniitit

text: Kaikkien nykyisten mustekalojen ("Neocoleoidea") katsotaan polveutuvan belemniiteistä. Belemniitit kuolivat sukupuuttoon liitukauden lopun joukkotuhossa 65 miljoonaa vuotta sitten.


title: Meriskorpionit

text: Meriskorpionit eli eurypteridit (Eurypterida) on esihistoriallinen niveljalkaisten vesieläinten ryhmä, joka eli 460–251 miljoonaa vuotta sitten paleotsooisella maailmankaudella. Ennen kalojen ilmestymistä ne olivat matalien vesien merkittävimpiä saalistajia. Niillä oli kuusi jalkaa, joista kaksi takimmaista olivat litistyneet melamaisiksi eviksi. Jotkin lajit, kuten "Megalograptus", pystyivät oleilemaan maalla vähän aikaa.


title: Meriskorpionit

text: Useimmat lajit olivat alle 20 cm pitkiä, mutta meriskorpioneihin kuuluivat myös suurimmat tunnetut koskaan eläneet niveljalkaiset. "Pterygotus"-meriskorpionin pituus oli noin 160 cm. Vuonna 2007 brittiläiset tutkijat löysivät saksalaisesta kaivoksesta "Jaekelopterus rhenaniae"-meriskorpionin fossiloituneen saksen, jonka pituus on 46 senttimetriä; tämän perusteella eläimen arvioitiin olleen jopa 2,5 metriä pitkä.


title: Meriskorpionit

text: Meriskorpionit kuuluvat leukakoukullisten alajaksoon. Ennen ne yhdistettiin tikaripyrstöjen luokkaan nykyisten molukkirapujen kanssa, mutta nyttemmin niiden uskotaan olevan läheisempää sukua hämähäkkieläimille.


title: Meriskorpionit

text: Meriskorpionien luokittelu vuonna 2017:


title: Tefilla

text: Tefilla (, "rukous") on vakiintunut nimi juutalaiselle jumalanpalvelukselle tai rukoushetkelle. Ensimmäisen Jerusalemin temppelin tuhon jälkeen rabbit asettivat kolme päivittäistä rukousta temppelin uhripalveluksen sijaan:Näiden lisäksi sapattina, uudenkuun päivänä sekä juhlapäivinä luetaan šaharit-rukouksen jälkeen "musaf"-rukous [מוסף], jossa muistetaan kyseisen juhlan erityisuhria. Jom kippurina rukouksia on kaiken kaikkiaan viisi, joista viimeinen on "ne'ila"-päätösrukous [נעילה].


title: Tefilla

text: Rukoushetkien pääosa on amida-rukous. Aamu- ja iltarukouksissa luetaan amidaa ennen Šema Israel-rukous. Muuten rukouksen osat koostuvat psalmeista, Talmudin kappaleista ja lainauksista Tanakista sekä kuolleiden muistoksi luettavista kaddiš-rukouksista. Tiettyjen rukousten lausumista varten paikalla täytyy olla minjan. Sapattien ja juhlapyhien jumalanpalveluksien rukoukset ovat pidempiä ja ne sisältävät juhlille tyypillisiä tekstejä. Sisällöiltään laajimmat ja pisimmät rukoukset luetaan roš hašanana ja jom kippurina.


title: Tefilla

text: Rukoukset luetaan yleensä siddurista eli rukouskirjasta hepreaksi. Tiettyjen rukousten lausumista varten tarvitaan minjan, mutta useimmat rukoukset voi lausua myös yksin. Kun rukoukset luetaan yhdessä minjanin kanssa, yksi henkilö johtaa rukousta. Häntä kutsutaan nimellä "šaliach tsibur", joka tarkoittaa seurakunnan lähettilästä. Rukouksen johtaja lausuu ääneen ne rukoukset, joihin vaaditaan minjan ja osia muista rukouksista. Rukouksen osanottajat lausuvat useimmat rukoukset itse myös jumalanpalveluksen yhteydessä, ja he voivat myös lausua osan rukouksista eri aikaan kuin "šaliach tsibur".


title: Tefilla

text: Ortodoksijuutalaisuuden piirissä uskotaan, että miehillä on velvollisuus rukoilla kolme kertaa päivässä amida ja kaksi kertaa päivässä shema, kun taas naisille monet rukoukset ovat vapaaehtoisia. Mišnan mukaan naiset on vapautettu šeman lausumisen velvollisuudesta. Useimpien ortodoksijuutalaisten rabbien mukaan naisilla on velvollisuus lausua päivittäin šaharit-amida ja minha-amida, mutta arvit on naisille vapaaehtoinen. Näin määrää myös Israel Meir Kaganin kirjoittama "Mišna berura", joka on yksi tärkeimmistä halakhisista auktoriteeteista ortodoksisten ashkenazijuutalaisten keskuudessa. Muiden rabbien mukaan naisilla on velvollisuus rukoilla vain kerran päivässä.


title: Tefilla

text: "Šaharit"-rukouksen aikana miehet käyttävät perinteisesti tefillinejä ja tallitia. Jumalanpalvelus alkaa aamusiunauksilla, joiden jälkeen luetaan temppelin uhreista kertovia tekstejä. Sen jälkeen on enimmäkseen psalmeja sisältävä "psukei dezimra", jonka tarkoitus on valmistautua tärkeämpiin rukouksiin. "Psukei dezimran" jälkeen rukouksen johtaja esittää muodollisen kutsun rukoukseen nimeltä "barchu", johon muut läsnäolijat vastaavat. Barchun jälkeen seuraa rukouksen tärkein ja vanhin osa: šeman siunaukset, itse šema Israel-rukous ja hiljainen amida. Jos paikalla on minjan, "šaliach tsibur" toistaa amida-rukouksen ääneen. Tämän jälkeen seuraa muita rukouksia, kuten "tachanun", "uva letsion", ja "aleinu".


title: Tefilla

text: Koska šaharitin šema tulee lausua viimeistään valoisan ajan ensimmäisen neljänneksen aikana ja amida ensimmäisen kolmanneksen aikana, šaharit aloitetaan tavallisesti aikaisin aamulla. Maanantaisin, torstaisin, juhlapäivinä ja sapattina šaharitiin sisältyy Tooran luku, joka tapahtuu amidan jälkeen, jos paikalla on minjan. Jos on juhlapäivä, sapatti taiuuden kuun päivä, heti šaharitin jälkeen rukoillaan "musaf"-rukous, johon sisältyy ylimääräinen musaf-amida.


title: Tefilla

text: "Minha"-rukoukseen sisältyy psalmi 145, amida, "aleinu" ja useimpina päivinä "tachanun". Se lausutaan iltapäivällä keskipäivän jälkeen. Myös minha-amida toistetaan ääneen, jos paikalla on minjan. Koska maariv voidaan rukoilla heti kun minhan aika on mennyt ohi, minha ja maariv usein yhdistetään niin, ettei rukoilijoiden tarvitse tulla synagogaan kahdesti.


title: Tefilla

text: "Maariv" eli toiselta nimeltään "arvit" lausutaan illalla, yleensä auringonlaskun jälkeen. Se on suositeltavaa lausua vasta illan pimennyttyä, koska jos maariv rukoillaan ennen tätä, tulee šema-rukous toistaa myöhemmin. Maariv alkaa sillä, että rukouksen johtaja esittää muodollisen kutsun rukoukseen nimeltä "barchu", johon muut läsnäolijat vastaavat. Barchun jälkeen seuraa šeman siunaukset, itse šema Israel-rukous ja hiljainen amida.


title: Tefilla

text: Maarivin amida oli alun perin säädetty vapaaehtoiseksi, ja tästä syystä sitä ei toisteta kuten muita amida-rukouksia ja naisille se on edelleen ortodoksijuutalaisuudessa vapaaehtoinen. Sapattina maariv-amidan jälkeen lauletaan tiivistetty muoto amidasta eli "magen avot" ja jumalanpalveluksen yhteydessä lausutaan myös kiddush.


title: Albertville

text: Albertville on Alpeilla sijaitseva 18 009 asukkaan (2006) kaupunki Savoien departementissa Ranskassa. Kaupungin pinta-ala on 17,56 neliökilometriä, ja sen pormestarina toimii Albert Gibello.


title: Albertville

text: Erityisesti Albertville tunnetaan siellä järjestyistä vuoden 1992 talviolympialaisista.


title: Kaddiš

text: Kaddiš (arameaksi: קדיש, "pyhä") on juutalaisen jumalanpalveluksen eli tefillan keskeinen rukous. Sen keskeisenä teemana on Jumalan ylistys ja kunnioitus. Kaddišista on olemassa eri versioita, jotka vaihtelevat riippuen siitä, missä osassa tefillaa ne lausutaan. Useimmiten kaddiš tarkoittaa "surijoiden kaddišia", joka kuuluu juutalaiseen hautaus- ja muistopalvelukseen sekä keskeisenä osana suruajan päivittäiseen rituaaliin.


title: Kaddiš

text: Kaddišin avaussanat kuvastavat Hes. 38:23 tekstiä, jossa Jumala ilmaisee kunniansa ja suuruutensa kansojen silmien edessä: "Niin minä osoitan suuruuteni ja pyhyyteni sekä teen itseni tunnetuksi lukuisain pakanakansain silmien edessä. Ja he tulevat tietämään, että minä olen Herra".


title: Kaddiš

text: Kaddišin kirjoittamisen aikoihin juutalaiset puhuivat yleisesti arameaa ja tämä tuli myös rukouksen kieleksi. Alun perin sitä eivät lukeneet suruaikaa viettävät, vaan rabbit sapattisaarnojensa ja antamiensa oppituntien päätteeksi. Käytäntö sai alkunsa Babyloniassa, missä useimmat juutalaiset osasivat vain arameaa. Saarnat pidettiin siis arameaksi, josta tuli myös kaddišin kieli, ja sellaisena rukous periytyy omaan aikaamme saakka.


title: Roš hodeš

text: Roš ḥodeš tarkoittaa hepreaksi kirjaimellisesti "kuukauden pää" (uusikuu) ja siksi kutsutaan jokaisen uuden kuukauden ensimmäistä päivää. Mikäli kuluvassa kuukaudessa on 30 päivää, on roš hodeš kaksipäiväinen, toisin sanottuna päättyvän kuun 30. sekä alkavan kuun 1. päivät.


title: Roš hodeš

text: Menneinä aikoina roš hodeš oli merkittävä juhla. Tuolloin uusi kuukausi havainnoitiin silmin; kuukausi alkoi kuun ensimmäisen kaitaleen ilmestyttyä piemän vaiheen jälkeen ja kahta todistajaa kuultuaan Sanhedrin-tuomioistuin julisti uuden kuukauden alkaneeksi. Ilmoitusta seuraavana päivänä vietettiin juhlaa šofarien soiton ja erityisten Toorassa säädettyjen uhrien kera. Koko juutalainen kalenteri riippui täysin näistä ilmoituksista, joita ilman ei olisi voitu tietää Tooran juhlien ajankohtia.


title: Roš hodeš

text: Temppelin tuhon jälkeen ja uhrimenojen keskeydyttyä juhlan luonne muuttui radikaalisti. Nykyään uudenkuun päivänä luetaan hallel, musaf-rukous sekä erityinen Tooran kappale. Roš hodešis edeltävänä sapattina rukoillaan Tooran luvun jälkeen erityistä siunausta alkavalle uudelle kuukaudelle.


title: Roš hodeš

text: Kuukausien nimet:Juutalainen kalenteri perustuu kuun kiertoon. Kuuvuosi on kuitenkin keskimäärin 11 päivää aurinkovuotta lyhyempi. Tämän vuoksi 2-3 vuoden välein on karkausvuosi ja viimeisen kuukauden eli Adar'in jälkeen lisätään "Adar šeni" ("Toinen Adar"). Tarkoituksena on se, että vuoden pääjuhlat (pesah, šavuot ja sukkot) osuisivat samoihin aikoihin maanviljelyn vuotuisen kierron kanssa.


title: Valmyn taistelu

text: Valmyn taistelu oli ensimmäisen liittokunnan sodan alkuvaiheessa 20. syyskuuta 1792 Ranskan vallankumousarmeijan ja preussilaisten välillä Koillis-Ranskassa käyty taistelu.


title: Valmyn taistelu

text: Ranskan naapurimaat uskoivat, että vallankumouksellinen kuohunta oli heikentänyt maata siinä määrin, että ne uskaltautuivat aloittamaan sodan Ranskan kuningasparin pelastamiseksi. Preussi ja sen saksalaiset liittolaiset aloittivat hyökkäyksen elokuussa 1792 ja uhkasivat pariisilaisia "hirvittävällä kostolla", jos nämä koskisivat kuninkaaseensa. Pariisilaiset vastasivat tähän hyökkäämällä Tuileriesin palatsiin ottaen kuninkaallisen perheen panttivangikseen. Tämän jälkeen pelko ja kauhu hallitsivat katuja. Kansankiihottajajoukot nimesivät maan sisäiset viholliset ensimmäisiksi tapettaviksi.