title: Fornjótrin suku

text: Linnan teoria ei saanut tutkijoiden kannatusta. Mikko Häme todisteli kriittisessä kommentissaan Fornjótrin olevan kuvitteellinen hahmo. Arkeologi Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander puolestaan huomautti, ettei kuningaskunnan olemassaolosta tai germaanisesta maahanmuutosta ole mitään arkeologisia todisteita. Hän katsoi Suomessa olleen "päälliköitä" Lehtosalo-Hilander tosin toteaa: "Täydellisellä varmuudella Martti Linnan teorioita ei voi torjua." Lehtosalo-Hilander katsoo, että asia saattaa ratketa toistaiseksi vain vähän tutkitun Euran Pappilanmäen lisäkaivauksilla."


title: Fornjótrin suku

text:
"Fundinn Noregrin" mukaan Gothlandia, Finnlandia ja Kvenlandia hallinnut kuningas. Alkuperäisissä myyteissä ilmeisesti muinainen jättiläinen, maan elementin henkilöitymä sekä tulen, veden ja ilman isä.
"Tuulen" henkilöitymä. Jättiläinen, Fornjotrin poika. Kristfried Ganander kertoo Mythologia Fennicassa kyrelaisten ja karjalaisten polveutuvan Karesta.
"Pakkasen" henkilöitymä. Karin poika. Taitava velho, joka taisteli ruotsalaisia vastaan ja jolla oli yliluonnollisia voimia.
"Lumen" henkilöitymä. Drifa-tyttären nimi taas tarkoittaa lumisadetta. Frostin poika. Taisteli ruotsalaisia vastaan. Lopulta antoi tyttärensä Drifan Ruotsin kuninkaan Vanlanden vaimoksi vastineeksi rauhanteosta. Drifa tapatti Vanlanden petollisuuden vuoksi. Drifan ja Vanlanden lapsista jatkui Ruotsin kuningassuku.
Thorri tarkoittaa "jäätynyttä lunta", luonnonilmiön henkilöitymä. Snaerin poika. "Fundinn Noregrin" mukaan Finnlandia ja Kvenlandia hallinnut kuningas.
Thorrin poika, Norjan perustaja ja Norjan kuningassuvun esi-isä. Norjan ensimmäinen "suuri" kuningas. Lähti Kvenladista hiihtäen länteen etsiessään kadonnutta Gói-siskoaan. Ylitti vuoret, ja löi matkalla lappalaiset. Saapui Trondheimin vuonoon, jossa peittosi kaiken vastarinnan. Hänen joukkonsa "levittäytyivät pelloille kulovalkean tavoin", ja ottivat maan haltuunsa. Siskoa ei kuitenkaan löytynyt. Sinne Nórr kuitenkin jäi ja perusti Norjan kuningaskunnan. Nórr on luultavasti kuviteltu esi-isähahmo, joka on johdettu Norjan nimestä.
Thorrin toinen poika, merikuningas. Englannin kuninkaiden esi-isä. Lähti vastaavasti etsimään Góita meritse. Valtasi myös osan nykyistä Norjaa.
Gói tarkoittaa "ohutta lunta". Thorrin tytär.


title: Fornjótrin suku

text: Norrin ja Górrin lapset


title: Fornjótrin suku

text:
Norrin poika ja Norjan kuningas, Trondheim on nimetty hänen mukaansa. Hänestä jatkui Norjan kuningassuku.
Norrin poika. Pienempi päällikkö Norjassa.
Norrin poika. Hallitsi Rauma-joen laaksoa, nykyistä Romsdalia Keski-Norjassa.
Thorrin poika. Hänestä jatkui suku Orkneyn jaarleihin ja Englannin kuninkaisiin.


title: Pertti Voutilainen

text: Pertti Voutilainen (s. 22. kesäkuuta 1940 Outokumpu) on vuorineuvos ja suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja, koulutukseltaan diplomi-insinööri ja kauppatieteiden kandidaatti.


title: Pertti Voutilainen

text: Pisimmän päivätyönsä Pertti Voutilainen on tehnyt Outokumpu Oyj:n palveluksessa. Ura alkoi 1964 Kotalahden kaivoksella, josta hän siirtyi Outokummun pääkonttoriin 1966 ja toimi kaivosteknillisessä ryhmässä vuoteen 1970. Vuodesta 1971 Voutilainen toimi pääkonttorissa tuotanto- ja yrityssuunnittelun tehtävissä. Vuonna 1977 hän sai nimityksen kaivos- ja kehitystoimen johtajaksi ja 1978 Outokummun johtokunnan jäseneksi. Outokummun pääjohtaja 1980–1991 ja sen jälkeen Kansallis-Osake-Pankin viimeinen pääjohtaja ja Merita Pankin ensimmäinen toimitusjohtaja 30. kesäkuuta 2000 asti. Hänen seuraajanaan Merita Pankin toimitusjohtajana toimi Kari Jordan. Vuonna 2002 Merita fuusioitui ruotsalaisen Nordbankenin kanssa, jonka jälkeen pankin nimeksi tuli Nordea.


title: Pertti Voutilainen

text: Voutilainen on toiminut kanadalaisen kaivosyhtiö Agnico Eagle Minesin hallituksessa vuodesta 2005. Hän on myös Metson ja it-yritys Upponetin hallituksissa.


title: Christopher Reeve

text: Christopher D’Olier Reeve (25. syyskuuta 1952 New York, New York, Yhdysvallat – 10. lokakuuta 2004 Mount Kisco, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja ja kirjailija. Hän tuli tunnetuksi Teräsmies-elokuvista, mutta hän näytteli useissa muissakin elokuvissa, televisiosarjoissa ja teatterissa. Reeve halvaantui vuonna 1995 kaulasta alaspäin. Hän jatkoi tämän jälkeen vielä elokuvauraansa ja alkoi toimia aktiivisesti halvaantuneiden ja kantasolututkimuksen puolestapuhujana.


title: Christopher Reeve

text: Christopher Reeve syntyi Manhattanilla vuonna 1952. Hänen vanhempansa olivat runoilija ja romaanikirjailija Franklin D’Olier Reeve, joka opetti Columbian yliopistossa slaavilaisia kieliä ja luovaa kirjoittamista, ja toimittaja Barbara Pitney. Christopherin vanhemmat erosivat vuonna 1956.


title: Christopher Reeve

text: Christopher ja tämän pikkuveli kasvoivat äitinsä luona Princetonissa. Christopher alkoi kahdeksanvuotiaana esiintyä koulun näytelmissä ja liittyi pian paikalliseen McCarter Theatre -ammattiteatteriin.


title: Christopher Reeve

text: Christopher Reeve valmistui vuonna 1974 Cornellin yliopistosta, vaikka hän opiskelikin viimeisen vuotensa Juilliard Schoolissa. Hänen pääaineensa Cornellissa olivat englanti ja musiikinteoria. Näytteleminen oli kuitenkin hänen intohimonsa, ja opiskeluaikana hän piti sapattivuoden, jolloin hän matkusteli Euroopassa ja oli teatteriharjoittelijana Lontoon Old Vicissä ja Pariisin Comédie-Françaisessa. Juilliardissa Reeven opettajana oli John Houseman, ja siellä hän ystävystyi Robin Williamsin kanssa. Opintonsa hän rahoitti esiintymällä saippuasarjassa "Lofe of Life".


title: Christopher Reeve

text: Reeve sai vuonna 1975 ensimmäisen Broadway-roolinsa musikaalissa "A Matter of Gravity", missä hänen vastanäyttelijänsä oli Katharine Hepburn. Reeven ensimmäinen elokuva oli sukellusveneeseen sijoittunut katastrofielokuva "Merten urhot" (1978).


title: Christopher Reeve

text: Reeve esiintyi eräässä Off Broadway -näytelmässä, kun hän haki "Teräsmies"-elokuvaan. Tuottajat ja ohjaaja eivät olleet päässeet sopuun tunnetun näyttelijän palkkaamisesta, joten he päättivät hankkia rooliin tuntemattomamman näyttelijän. Tuottajat ihastuivat Reeven ulkonäköön: hän oli pitkä, hänellä oli voimakas leuka sekä siniset silmät. He uskalsivat ottaa riskin tuntemattoman Reeven palkkaamisesta, sillä elokuvassa oli jo sivurooleissa Marlon Brando ja Gene Hackman. "Teräsmiehestä" Reeve palkittiin Bafta-palkinnolla lupaavimpana uutena pääroolinesittäjänä.


title: Christopher Reeve

text: "Teräsmies" teki Reevestä supertähden, mutta hän ei halunnut jäädä pelkästään samanlaisten roolien vangiksi, joten hänen seuraava elokuvansa oli "Kerran jossakin" (1980). Reeve teki kuitenkin kaikkiaan neljä Teräsmies-elokuvaa, "Teräsmies II" (1980), "Teräsmies III" (1983) ja "Teräsmies ja uhka auringosta" (1987).


title: Christopher Reeve

text: Vaikka Reeve yhdistetään erityisesti Teräsmies-hahmoon, hän on näytellyt monissa muissakin rooleissa. Hänen elokuviaan ovat muun muassa jännityselokuva "Murhaleikki" (1982), "Monsignore" (1982), historialliset pukudraamat "Bostonilaiset" (1984) ja "Pitkän päivän ilta" (1993) sekä komediat "Switching Channels" (1988) ja "Maailman kipein komedia" (1992). Näyttämöllä Reeve oli muun muassa Lontoossa näytelmässä "The Aspern Papers", New Yorkissa näytelmässä "Figaron häät" ja Los Angelesissa Tennessee Willamsin näytelmässä "Summer And Smoke".


title: Christopher Reeve

text: Reevellä oli monia vauhdikkaita harrastuksia. Hän oli nuorena aikuisena hankkinut lentolupakirjan ja yksinlentänyt kahdesti Atlantin yli. Hän lensi myös liitokoneilla ja harrasti sukellusta sekä hiihtoa. Hänen intohimonsa olivat kuitenkin hevoset. Hän omisti useita hevosia ja osallistui hevoskilpailuihin.


title: Christopher Reeve

text: Reeve oli 27. toukokuuta 1995 kolmipäiväisissä hevoskilpailuissa Virginian Culpeperissä. Hänen hevosensa kieltäytyi kilpailussa yllättäen estehypystä, ja Reeve lensi hevosen yli ja löi päänsä esteeseen ja maahan. Onnettomuus aiheutti useita murtumia ensimmäisessä ja toisessa kaulanikamassa ja Reeven halvaantumisen kaulasta alaspäin.


title: Christopher Reeve

text: Reeve pohti onnettomuuden jälkeen hetkellisesti itsemurhaa, mutta hänestä tuli kuitenkin halvaantuneiden ja kantasoluterapian puolestapuhuja. Hän ei lopulta jättänyt viihdealaakaan, ja hänen ohjausdebyyttinsä oli HBO:n televisioelokuva "In the Gloaming", josta Reeve oli Emmy-palkintoehdokkaana. Samana vuonna hän voitti Emmyn tuottajana parhaasta tiedonjulkistamisohjelmasta "Without Pity: A Film About Abilities". Hänen omaelämäkertansa "Still Me" julkaistiin 1998. Teos oli 11 viikkoa The New York Timesin parhaiden myytyjen kirjojen listalla. Reeve sai kirjan audioversiosta Grammy-palkinnon parhaasta puhealbumista. Emmy-palkintoon hän oli 1998 ehdolla tuottajana parhaasta varietee-, musiikki- tai komediaohjelmasta ohjelmasta "Christopher Reeve: A Celebration of Hope".


title: Christopher Reeve

text: Reeven ensimmäinen merkittävä elokuvarooli loukkaantumisen jälkeen oli neliraajahalvaantuneena arkkitehtina Jeff Blecknerin televisioelokuvassa "Huuto pimeässä", joka pohjautuu Alfred Hitchcockin elokuvaan "Takaikkuna". Siitä Reeve sai SAG-palkinnon ja Golden Globe -ehdokkuuden.


title: Christopher Reeve

text: Reeven toinen kirja "Nothing is Impossible: Reflections on a New Life" ilmestyi 2002, ja sen audioversiosta hän sai jälleen Grammy-ehdokkuuden. Reeven viimeinen elokuvaprojekti oli neliraajahalvaantuneen Brooke Ellisonin tositarinaan perustunut televisioelokuva "The Brooke Ellison Story". Reeve sai vuonna 2003 neljännen Emmy-ehdokkuutensa parhaan faktaohjelman kertojana.


title: Christopher Reeve

text: Kun Reeve oli selviytynyt onnettomuuden jälkeisestä masennuksesta, hän alkoi suunnata tarmoansa kuntoutumiseen. Hän ilmoitti pian toivovansa pystyvän 50-vuotiaana taas nousemaan jaloilleen. Hän käytti hoitoihinsa jopa 270 000 puntaa vuodessa. Reeven hermostoa kiihotettiin sähköiskuilla, ja hän kuntoutti itseänsä jatkuvasti. Reeve liikutti syyskuussa 2000 etusormeansa, mitä pidettiin poikkeuksellisena. Vastaavan tason selkäydinvammoista toipumista yli kaksi vuotta onnettomuuden jälkeen pidettiin käytännössä mahdottomana.


title: Christopher Reeve

text: Reeve on ollut inspiroimassa monia selkäydinvammapotilaita, ja hän toimi kantasolututkimuksen puolestapuhujana. Reeve valittiin vuonna 1999 Christopher and Dana Reeve Foundationin puheenjohtajaksi. Säätiöstä tuli Reeven johtajuuskaudella selkäydinvammatutkimuksen merkittävä rahoittaja. Säätiö on omistautunut lisäksi halvaantuneiden elintason parantamiseen. Reeve palkittiin vuonna 2003 työstään kantasolututkimuksen edistämiseksi Laskerin julkisen palvelun palkinnolla.


title: Christopher Reeve

text: Reeve asui 1980-luvulla Gae Extonin kanssa, mutta he eivät menneet ikinä naimisiin. He saivat suhteensa aikana kaksi lasta. Reeve meni vuonna 1992 naimisiin näyttelijä Dana Morosinin kanssa. He saivat liittonsa aikana yhden pojan.


title: Christopher Reeve

text: Reeve kuoli lokakuussa 2004 Mount Kiscossa Northern Westchester -sairaalassa, mihin hän oli joutunut tulehtuneiden makuuhaavojen vuoksi. Haava oli tulehtunut pahoin, ja tulehdus levisi koko vartaloon. Reeve vajosi sairaalassa koomaan ja kuoli sydämen vajaatoimintaan.


title: Wellington

text: Wellington on Uuden-Seelannin pääkaupunki, joka sijaitsee Pohjoissaaren lounaiskärjessä, Etelä- ja Pohjoissaaret erottavan Cookinsalmen rannalla. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2017 arvion mukaan 212 700.


title: Wellington

text: Wellington tunnetaan Uuden-Seelannin kulttuuri- ja viihde-elämän keskuksena sekä sijainnistaan vehreiden vuortenrinteiden ja merenrannan välissä.


title: Wellington

text: Kaupunki nimettiin Arthur Wellesleyn, Wellingtonin herttuan, mukaan.


title: Wellington

text: Lämpötila Wellingtonissa harvoin nousee yli 25 °C, tai laskee alle 6 °C. Paras sää Wellingtonissa on lokakuusta huhtikuuhun. Wellington on kuulu tuulisuudestaan, Wellingtonin Wairarapa-rannikko on yksi Uuden Seelannin tuulisimmista paikoista. 215 km/h puuskatuuli on mitattu Hau Nuissa lokakuussa 1998.


title: Wellington

text: Uuden Seelannin vuodenajat poikkeavat pohjoisen pallonpuoliskon vuodenajoista. Wellingtonin kevätkuukaudet ovat syyskuu – marraskuu, kesä on joulukuusta helmikuuhun, syksyä on maalis-, huhti- ja toukokuu ja talvikuukaudet puolestaan ovat kesäkuusta elokuuhun.


title: Wellington

text: Maoriperinteen mukaan Kurahaupo waka -heimon päällikkö, Whatonga, oli ensimmäinen, joka asettautui pohjoisen saaren kärkeen. Alue tunnettiin nimellä Te Upoko-o-te-Ika – ”kalanpää”. Whatongan poika, Tara, ihastui kauniiseen satamaan saaren kärjessä. Päällikkö nimesi sen poikansa mukaan Whanganui-a-taraksi. Pikkuhiljaa aluetta alkoi asuttaa useita eri Kurahaupo kansan heimoja.


title: Wellington

text: Lontoolainen The New Zealand Companyn alus, Tory, saapui Taraan syyskuussa 1839. 16 maori päällikköä ja The New Zealand Companyn edustaja allekirjoittivat ostosopimuksen, joka määräsi kymmenesosan maasta päälliköille perheineen ja loput 9/10 myytäväksi brittiläisille uudisasukkaille. Vuodesta 1840 alkaen brittiläisten uudisasukkaiden aallot saapuivat silloiseen ”Britanniaan”, joka pian uudelleennimettiin Wellingtoniksi. Waiwhetu päällikkö Wiremu Puwhakaaween synkkä aavistus kävi toteen - Ostosopimusta kirjoitettaessa hän oli kysynyt: ”Mitä sanotte, kun monet, monet valkoiset miehet tulevat ja ajavat teidät vuorille?”.


title: Wellington

text: 23 tammikuuta 1855 Wellingtonia järisytti Uuden Seelannin voimakkain, 8,2 magnitudin, maanjäristys. Se muokkasi Wellingtonin maisemaa nostaen mm. rantaviivaa paikoin 1,5 metriä. Myös Wellingtonin asutus kärsi, kun puutalot romahtivat. Mm. rannassa ollut Lambton Quay –katu siirtyi parisensataa metriä sisämaahan voimakkaan seismisen aktiivisuuden merestä nostattaman rämeen ansiosta. Myöhemmin räme kuivatettiin ja otettiin käyttöön. Wellingtonista tuli Uuden-Seelannin pääkaupunki vuonna 1865, jolloin pääkaupunki siirrettiin sinne Aucklandista.


title: Wellington

text: Irlantilainen Henry Blundel perusti Wellingtonin ensimmäisen merkittävän sanomalehden, The Evening Postin, vuonna 1865. Ensimmäinen nelisivuinen, pennin maksava numero julkaistiin 8. helmikuuta 1865. Blundelin eläköidyttyä 1874 lehteä johti hänen kolme poikaansa. Lehti pysyi Blundelien suvulla aina vuoteen 1972. Vuonna 2002 The Evening Post yhdistyi Wellingtonin toisen pitkäaikaisen sanomalehden, The Dominionin kanssa ja nämä muodostivat yhdessä The Dominion Postin.


title: Wellington

text: Uuden-Seelannin vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Wellingtonin kaupungin asukasluku oli 190 959. Kasvua edellisestä väestönlaskennasta vuodelta 2006 oli 11 493 henkilöä, eli 6,4 %. Koko Uuden-Seelannin väestöstä 4,5 % asuu Wellingtonissa. Vuoden 2017 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli 212 700.


title: Wellington

text: 76,4 % wellingtonlaisista kuului eurooppalaistaustaisiin etnisiin ryhmiin. Toiseksi suurimpaan ryhmään aasialaisiin kuului 15,7 %. Kaksi muuta suurempaa ryhmää olivat maorit (7,9 %) ja Tyynenmeren saarten asukkaat (4,9 %). 30,7 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Suurin ulkomailla syntyneiden ryhmä ovat englantilaiset.


title: Wellington

text: Englannin kielen jälkeen Wellintonin yleisin kieli on ranska, jota puhuu 3,1% kaupungin asukkaista.


title: Wellington

text: Wellingtonissa toimii kolme yliopistoa: Victoria University of Wellington, Massey University – Wellington Campus ja University of Otago – Wellington School of Medicine and Health.


title: Lauri Rapala

text: Lauri Rapala (1905–1974) tuli tunnetuksi maailman kuuluisimman vaapun Rapala Originalin kehittäjänä ja maailman suurimman uistintehtaan Rapala VMC Oyj:n perustajana. Lauri Rapala piti itseään kuitenkin ensisijaisesti kalastajana.


title: Lauri Rapala

text: Rapalan sukunimi oli alkujaan Saarinen Sysmän Rapalan kylässä sijaitsevan Saarenkylän mukaan. Perheen muutettua Asikkalaan sukunimi kuitenkin vaihtui väärinkäsityksen vuoksi Rapalaksi.


title: Lauri Rapala

text: Lauri Rapala oli kiertokoulun käynyt, vaimonsa avulla lukemaan ja kirjoittamaan oppinut sekatyömies, joka hankki perheelleen elannon metsä- ja peltotöissä. Hän ryhtyi kalastajaksi, kun muut työt loppuivat. Rapala kalasti enimmäkseen pitkälläsiimalla ja muikkutäkyä vetäen. Täkykalastuksessa oli hankaluutensa, sillä syöttejä oli toisinaan vaikea pyytää ja niitä piti vaihtaa usein. 1900-luvun alun uistimet olivat vielä niin kömpelöitä ja kalliita, että täky oli kalastavuutensa ja huokeutensa ansiosta uistinta käytetympi pyytö.


title: Lauri Rapala

text: Kalareissuillaan Rapala yöpyi usein Tehinselän kupeessa, Koreakoivun saaressa, erakko Toivo Pylväläisen luona. Illat venyivät pitkiksi, sillä kumpikaan ei sylkenyt lasiin. Pylväläinen oli tunnettu vaapuntekijä, ja Rapala vuolikin ensimmäiset vaappunsa Pylväläisen kehittämän mallin mukaan. Ensimmäiset suomalaiset tuotantoon asti päässeet vaaput olivat Näsijärven rannalla Tampereella tehtyjä Tuuloksia, joihin oli luultavasti tullut idea amerikkalaisvaapuista. Rapalan vaappujen keskeinen kilpailuetu oli paitsi Pylväläisen ymmärrys rungon mallista ja kalastavasta uinnista, myös Rapalan kädentaidot, joiden ansiosta viimeistelystä tuli ennen näkemättömän laadukasta.


title: Lauri Rapala

text: Toisen maailmansodan jälkeen talouskasvun myötä ilmestyi yhä huokeampia tavaroita. Samalla vapaa-aikaa alkoi olla enemmän, ja urheilukalastuksesta tuli myös keskiluokan ajanvietettä. Rapala oli saanut ensimmäiset vaaput myyntiin Kalkkisten osuuskauppaan 1938, mutta vasta 1950-luvulla toiminta alkoi olla tuloksellista. Rapalan vaaput olivat kaksi kertaa muita vaappuja kalliimpia, mutta ne kävivät kaupaksi kauneutensa ja kuuluisan pyytävyytensä ansiosta.


title: Lauri Rapala

text: Varsinaisen paukun päivämäärä on kuitenkin 17. elokuuta 1962. Silloin Yhdysvalloissa ilmestyi kaikkien aikojen myydyin Life-lehti, jonka kansijuttu käsitteli vasta kuollutta Marilyn Monroeta. Samassa numerossa oli ylistävä artikkeli Rapalan vaapuista otsikolla ”Uistin, jota kala ei voi ohittaa”. Suurelta osin käsintehtyjen vaappujen vuosituotanto oli tuolloin noin 200 000. Muutamassa viikossa niitä tilattiin kolme miljoonaa.


title: Lauri Rapala

text: Nykyään Konsernin päätuotantolaitokset sijaitsevat Suomessa, Ranskassa, Virossa, Venäjällä, Indonesiassa ja Englannissa. Vaaput ovat enimmäkseen muovipuristeita. Kalamiehet arvostavat niitä yhä, mutta enää niitä ei kuitenkaan tehdä käsityönä.


title: Sergio Leone

text: Sergio Leone (3. tammikuuta 1929 Rooma, Italia – 30. huhtikuuta 1989 Rooma, Italia) oli italialainen elokuvaohjaaja, ”italowesternin suuri runoilija”. Hän nousi maailmanmaineeseen spagettiwestern-elokuvilla "Kourallinen dollareita" (1964), "Vain muutaman dollarin tähden" (1965) ja "Hyvät, pahat ja rumat" (1966) (niin sanottu dollaritrilogia). Hänen uransa huippusaavutuksia olivat myös mestariteokset "Huuliharppukostaja" (1968) ja "Suuri gangsterisota" (1984).


title: Sergio Leone

text: Leone ohjasi vain seitsemän elokuvaa, mutta hänellä oli merkittävä vaikutus moniin ohjaajiin, kuten Sam Peckinpahiin, John Woohun ja Quentin Tarantinoon sekä Clint Eastwoodiin, jonka näyttelijänura lähti nousuun Leonen dollaritrilogiasta.


title: Sergio Leone

text: Sergio Leone syntyi Roomassa. Hänen isänsä Vincenzo Leone (ohjaajanimi: Roberto Roberti) oli elokuvataiteen uranuurtajia ja äiti Francesca Bertini näyttelijä. Poika aloitti isänsä vaatimuksesta lakiopinnot, mutta toimi sen lisäksi myös elokuva-alalla. Samalla kun 18-vuotias Leone aloitti lakiopinnot, hän aloitti myös työskentelynsä elokuva-alalla. Muutaman elokuvan jälkeen (muun muassa Vittorio De Sican "Polkupyörävaras") lakimiesura sai jäädä ja Leone keskittyi kokopäiväisesti elokuviin.


title: Sergio Leone

text: 1950-luvulla Leone toimi apulaisohjaajana Cinecittàlla – muun muassa Hollywood-spektaakkeleissa "Quo Vadis?" (1951), "Ben-Hur" (1959) ja "Sodoma ja Gomorra" (1962). Ensimmäisen kerran hän pääsi ohjaamaan elokuvassa "Pompeijin viimeiset päivät", kun sen ohjaaja Mario Bonnard sairastui. Alkuteksteihin hän sai nimensä vasta seuraavassa "Taistelu Rhodoksesta" -elokuvassa (1961).


title: Sergio Leone

text: Sopivan aiheen seuraavaan elokuvaansa Leone löysi vasta pari vuotta myöhemmin: Akira Kurosawan "Yojimbo – onnensoturi" (1961). Leone muokkasi sen pienen budjetin lännenelokuvaksi, joka kuvattaisiin Espanjassa. Elokuvan pääosaan Leone palkkasi tuntemattoman – ja halvan – yhdysvaltalaisen televisionäyttelijän, "Lännentiessä" näytelleen Clint Eastwoodin. Musiikin elokuvaan teki Leonen entinen koulutoveri Ennio Morricone. "Kourallinen dollareita" (1964) muodostui jättimenestykseksi, joka muokkasi uudelleen totuttuja lännenelokuvan myyttejä. Yhtä käänteentekeviä olivat sen laajakangaskuvaus ja Morriconen musiikki. "Kourallinen dollareita" oli ensimmäinen merkittävä spaghetti- eli italowestern, ja sitä matkittiin ahkerasti.


title: Sergio Leone

text: "Kourallinen dollareita" menestyi Euroopassa (Yhdysvaltojen ensi-ilta siirtyi tekijänoikeusongelmien takia) niin hyvin, että Leonea taivuteltiin tekemään siihen jatko-osa. Seuraavana vuonna valmistunut "Vain muutaman dollarin tähden" (1965) oli laajempi, pidempi ja yhtä väkivaltainen kuin edeltäjänsäkin. Eastwood ja Morricone olivat jälleen mukana, ja elokuva rikkoi yleisöennätyksiä Italiassa.


title: Sergio Leone

text: Dollaritrilogian nimen jälkikäteen saanutta sarjaa täydensi "Hyvät, pahat ja rumat" 1966. Pääosissa olivat elokuvan nimen mukaisessa järjestyksessä Clint Eastwood, Lee Van Cleef ja Eli Wallach. Edellisten osien tapaan musiikista vastasi Morricone, ja edellisten tapaan se oli jättimenestys. Sitä pidetään myös dollaritrilogian parhaana ja onnistuneimpana elokuvana.


title: Sergio Leone

text: Dollaritrilogia sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 1967 ja 1968, ja sen ansiosta Eastwoodista tuli ykkösluokan tähti. Leone sen sijaan sai kriitikoilta vain halveksuntaa, sillä hänen katsottiin häpäisseen yhdysvaltalaisen lännenelokuvan. Elokuvasarjan vaikutus on kuitenkin nähtävissä muun muassa Sam Peckinpahin "Hurjassa joukossa". Lisäksi Leone sai Paramountilta vapaat kädet seuraavan elokuvan tekoon.


title: Sergio Leone

text: "Huuliharppukostajaa" (1968) pidetään yhtenä western-genren merkkipaaluista. Se on mahtaviin mittasuhteisiin kasvava lännenelokuva, joka viittaa lukuisiin lännenelokuvan klassikoihin – muun muassa John Fordin lännenelokuvien klassisiin kuviin Monument Valleyssä. Kuten jo "Hyvissä, pahoissa ja rumissa" Ennio Morriconen musiikki oli niin olennainen osa elokuvaa, että se oli jo samanarvoinen kuvan kanssa. Elokuva menestyi suhteellisen hyvin Euroopassa – Ranskassa se oli jopa yksi kaikkien aikojen suosituimmista elokuvista. Yhdysvalloissa se kuitenkin floppasi täydellisesti.


title: Sergio Leone

text: Leone oli jo päättänyt, että "Huuliharppukostaja" olisi hänen viimeinen lännenelokuvansa, mutta italowesternin politisoituminen 1960-luvun lopulla innosti hänet kirjoittamaan käsikirjoituksen elokuvaan "Maahan, senkin hölmö!". Koska elokuvalle ei kuitenkaan löytynyt ohjaajaa, Leone suostui tekemään sen itse. Se ei menestynyt elokuvateattereissa. Tämän jälkeen Leone ei ohjannut elokuvia yli kymmeneen vuoteen. Hän kieltäytyi jopa "Kummisedästä".


title: Sergio Leone

text: Koko 1970-luvun Leone tuotti elokuvia. Vasta 1980-luvulla hän sai mahdollisuuden toteuttaa pitkäaikaisen haaveensa gangsterieepoksesta "Suuri gangsterisota" (1984). Sen tarkoituksena oli olla gangsterielokuvalle sitä, mitä "Huuliharppukostaja" oli ollut lännenelokuvalle. Jopa elokuvien nimet viittasivat siihen: "Once Upon a Time in the West" ('Olipa kerran lännessä', virallinen suomenkielinen nimi "Huuliharppukostaja") ja "Once Upon a Time in America" ('Olipa kerran Amerikassa', virallinen suomenkielinen nimi "Suuri gangsterisota"). Siitä tuli Leonen pisin elokuva: 3 tuntia 49 minuuttia. Maailmanensi-illassa Cannesin elokuvajuhlilla se sai innostuneen vastaanoton. "Huuliharppukostajan" tapaan sitä pidetään Leonen mestariteoksena, mutta vain Leonen hyväksymänä täydellisenä versiona. Yhdysvalloissa se silvottiin kahteen ja puoleen tuntiin.


title: Sergio Leone

text: "Suuren gangsterisodan" jälkeen Leone alkoi suunnitella elokuvaa Leningradin piirityksestä. Hän ehti hankkia Neuvostoliiton tuen elokuvan tekoon. Hanke ei kuitenkaan toteutunut, sillä Leone kuoli huhtikuussa 1989 sydänkohtaukseen. Hänet on haudattu Pratica di Maren hautausmaalle.


title: Apollo 9

text: Apollo 9 oli Apollo-avaruusohjelman kolmas miehitetty lento ja toinen Saturn V -kantoraketilla tehty miehitetty lento. Tämä kymmenpäiväinen Maata kiertävää rataa kulkenut lento oli ensimmäinen, jossa miehistöllä oli mukanaan kuumoduuli ("Apollo Lunar Module, LM").


title: Apollo 9

text:
Komentomoduulia kutsuttiin nimellä "Gumdrop" ja kuumoduulia "Spider". Laukaisu tapahtui Kennedy Space Centeristä 3. maaliskuuta 1969 kello 16:00,00 UTC ja paluu 13. maaliskuuta 1969 kello 17:00,54 UTC. Miehistön ja komentomoduulin nouti Yhdysvaltain laivaston maihinnousualus USS Guadalcanal.Schweickart ja Scott suorittivat lennolla avaruuskävelyn ("EVA - Extra-vehicular activity").
Miehistö testasi kuumoduulia ja suorittivat irrottamis- ja telakoitumiskokeita Maata kiertävällä radalla. Schweickart testasi lennolla uutta Apollo-avaruuspukua, ensimmäistä jossa oli oma elintoimintoja ylläpitävä järjestelmä, joka teki siitä avaruusaluksesta riippumattoman.


title: Suomen rataverkko

text: Suomen rataverkko on rautatien rataosuuksien muodostama väyläverkko, jota hallinnoi Liikennevirasto. Suomen rataverkon pääasiallinen liikenneoperaattori on tällä hetkellä valtion omistama VR Group.


title: Suomen rataverkko

text: Vuoden 2014 lopussa Liikenneviraston hallinnoiman rataverkon pituus oli 5 944 kilometriä, josta 3 256 kilometriä oli sähköistetty. Vuonna 1982 rataverkon pituus oli vielä 6 041 km, mutta siitä suljettiin vuoteen 1996 mennessä 381 km.


title: Suomen rataverkko

text: Rataverkko on vieläkin vähäisen liikenteen takia pääasiassa yksiraiteista, tärkeimpinä poikkeuksina pääkaupunkiseudun lähiliikenteen radat, pääradan osuus Helsinki–Riihimäki–Tampere, Riihimäki–Kouvola–Luumäki ja Lahden oikorata.


title: Suomen rataverkko

text: Rataverkon tärkeimmät reitit ovat Helsinki–Riihimäki–Tampere–Oulu (Päärata), Riihimäki–Vainikkala–Pietari (Pietarin rata) ja Helsinki–Turku (Rantarata).


title: Suomen rataverkko

text: Vuonna 2018 liikenne- ja viestintäministeriö on määritellyt Suomen rautateiden pääväylät.


title: Suomen rataverkko

text:
Rautateiden rakentaminen alkoi Suomessa suhteellisen myöhään. Ensimmäinen rataosuus avattiin 31. tammikuuta 1862 Helsingin ja Hämeenlinnan välillä; tästä muodostui myöhemmin Suomen päärata. 1870 valmistui yhteys Pietariin, joka siihen aikaan oli tärkeä yhteys tsaarivaltakunnan pääkaupunkiin. Koska Suomi oli osa Venäjän valtakuntaa, täällä alettiin käyttää venäläistä raideleveyttä (1 524 mm / 5', Venäjällä nykyisin 1 520 mm).
22. kesäkuuta 1876 rataosuutta Helsinki–Hämeenlinna laajennettiin Toijalan kautta Tampereelle, ja samoihin aikoihin valmistui rata Toijalasta Turkuun. Näin maan kolme suurinta kaupunkia oli yhdistetty. 1883 seurasi yhteys Tampereelta Haapamäen kautta Seinäjoelle ja Vaasaan ja 1886 edelleen Seinäjoelta Ouluun. 1909 rautatiet veivät vihdoin myös Lapin pääkaupunkiin Rovaniemelle. Sen jälkeen uusien ratojen rakentaminen väheni pitkäksi aikaa, eivätkä sodat parantaneet tilannetta. Koska tärkein Joensuuhun kulkenut, Viipurista alkanut rata joutui rauhansopimuksessa 1944 suurimmalta osaltaan Neuvostoliitolle, rakennettiin sitä korvaamaan 1960-luvulla yhteys Parikkalasta Onkamoon. Vuosikymmeniä myöhemmin, 1960-luvulla ja 1970-luvulla saatiin vihdoin rakennettua lisää rataa, esimerkiksi oikorata Tampere–Lielahti–Parkano–Seinäjoki, joka lyhensi Etelä-Suomen ja Pohjois-Suomen välistä matka-aikaa.


title: Suomen rataverkko

text: Suomessa aloitettiin laaja rautatieverkon sähköistämisprojekti vuonna 1968. Myöhäisen aloituksen etuna oli, että voitiin käyttää uusinta tekniikkaa eli 25 kV jännitettä ja 50 Hz taajuutta. Sähköistämisen etuna on pienempi energiankulutus ja saasteettomuus. Sähköistys aloitettiin Helsingistä Kirkkonummelle vievällä rataosuudella. Nykyisestä matkustajakäytössä olevasta rataverkosta on sähköistämättä vielä Kemin ja Kolarin, Karjaan ja Hangon, Oriveden ja Haapamäen, Jyväskylän ja Haapamäen, Haapamäen ja Seinäjoen, Joensuun ja Nurmeksen, Savonlinnan ja Parikkalan sekä Iisalmen ja Ylivieskan väliset rataosat. Suurin osa näistä tullaan sähköistämään lähivuosina .


title: ELSA-rata

text: ELSA-rata tarkoittaa suunnitteilla olevaa Espoo–Lohja–Salo-rataoikaisua, joka korvaisi nykyisen Karjaan kautta kulkevan nk. rantaradan. Alun perin nimitys tarkoitti 1970-luvulla suunniteltua ratalinjausta, joka pantiin kuitenkin jäihin ja korvattiin rantaradan perusparannuksella. Nyttemmin nimitystä käytetään useista eri linjausvaihtoehtoista – sekä uusista että vanhoista – joille yhteistä on radan kulkeminen Espoosta Lohjan kautta Saloon. ELSAn rinnalle on otettu myös esiin visio suurnopeusradasta Pasilasta lentoaseman kautta suoraan Saloon.


title: ELSA-rata

text: ELSA-rataa ennen suunnitelmissa oli 1960-luvulle saakka ratayhteys Huopalahdesta Ojakkalan kautta Saloon, mutta sitä ei toteutettu. Tämän ajatuksen perillisenä voidaan kuitenkin pitää Martinlaakson kaupunkirataa.


title: ELSA-rata

text: Alkuperäinen ELSA-rata on rataoikaisu, joka kulkisi reittiä Espoo–Kauklahti–Lohja–Salo. ELSA-rataa suunniteltiin 1970-luvulla, mutta hanke kohtasi vastustusta varsinkin Länsi-Uudeltamaalta, kun pienet kunnat mukaan lukien Karjaa ja Inkoo pelkäsivät menettävänsä kunnolliset junayhteydet. Hanke haudattiin vuonna 1975 ja päätettiin parantaa vanhaa rataa. Ratavaraus on edelleen olemassa vaihtelevasti kaavoissa: Varsinais-Suomen maakuntakaavoissa varaus on olemassa, mutta Länsi-Uudenmaan kaavoista varaus on poistettu.


title: ELSA-rata

text: Turun ELSA-oikorata jätettiin rakentamatta 1970-luvulla siksi, että siihen aikaan oltiin automyönteisiä eikä uskottu, että nopea henkilöliikenne olisi mahdollista rautateillä. Toinen varteenotettava syy oli se, että valtiolla ei ollut rahaa hankkeen toteuttamiseen. VR oli 1970-luvulla virasto, joka sai kaiken rahoituksensa eduskunnalta. Vain Pohjanmaan, Savon, Karjalan ja Neuvostoliiton radat sähköistettiin ja perusparannettiin, sillä suurteollisuuden tavaraliikenne toi ELSA-radan matkustajaliikennettä suuremmat rahat. Matkustajaliikenne sujui tuolloin kätevämmin busseilla ja henkilöautoilla. RKP vahvisti radan kaatamisen vetoamalla rannikon ruotsinkielisten paikkakuntien junatarjonnan heikkenemiseen ja tuolloin 20 000 asukkaan Lohjakaan ei laittanut vastaan, sillä sieltä kuljettiin henkilöautoilla töihin Helsinkiin moottoritietä pitkin ja ruuhkat eivät olleet vielä pahoja.


title: ELSA-rata

text: Rantaradan peruskorjaus kesti yhteensä 16 vuotta vuosina 1979–1995. Samanaikaisesti VR suunnitteli Suomen rataverkon nopeuksien nostoa ja käynnistettiin nk. Nopeajuna-hanke. Korjauksen tavoitteita nostettiin kesken töiden. Nopeustaso nostettiin ensin 120 km/h:sta 160:een ja lopulta 200:aan. Lopputulos kuitenkin oli, että Pendolino-junat otettiin ensimmäisenä käyttöön juuri rantaradalla marraskuussa 1995. Rantaradan peruskorjaus maksoi vuoden 2004 hintatasolla 400 miljoonaa euroa.


title: ELSA-rata

text: Rantaradan peruskorjausta ei ollut suunniteltu ottamaan huomioon nopeita junia, joten Pendolinokin pystyy käyttämään nopeutta 200 km/h vain hyvin lyhyellä osuudella Paimio–Salo–Pohjankuru (Raasepori). Rantarata on myös kärsinyt vaikean savimaaston takia ennakoitua nopeampaa kulumista ja uppoamista, ja syksyllä 2004 radalle päätettiin tehdä ensihätään korjauksia kesästä 2005 kesään 2006 yhteensä 8 miljoonalla eurolla. Tämä ei kuitenkaan poista perusongelmia ja radan korjaus kunnolliseksi maksaisi erittäin paljon. Yksiraiteisuuden takia myös lukuisat turvalaiteviat ovat heijastuneet koko radan liikenteeseen.


title: ELSA-rata

text: Keväällä 2002 Länsi-Uudenmaan maakuntakaavan käsittelyn yhteydessä Vihdin kunta esitti ajatuksen uudesta ratalinjasta Espoosta Nummelan kautta Lohjalle. Uudenmaan liitto tilasi radasta selvityksen, joka valmistui kesäkuussa 2002. Rata helpottaisi hiljalleen pahenevia ruuhkia maanteillä. Vihdistä kulkee nyt päivittäin noin 4 000 ihmistä töihin pääkaupunkiseudulle enimmäkseen henkilöautoilla.


title: ELSA-rata

text: Selvityksessä esitetty vaihtoehto erkanisi Espoon aseman jälkeen sukeltaen Mikkelän ja Kehä III:n ali, jolloin linjaus noudattelisi Turunväylän maastokäytävää. Uusia asemia olisivat Koskenmäki, Hista, Veikkola, Huhmari ja Nummela. Muijalan ja Lohjan asemat sijaitsisivat nykyisillä paikoilla. Lisäksi Lohjan keskustaan tulisi nykyisen teollisuusradan varrelle uusi asema.


title: ELSA-rata

text: Suunniteltu rata on kaksiraiteinen sähköistetty kaupunkirata. Radan kokonaispituus on 41 km, josta uutta rataa on noin 28,5 km. Lisäksi Nummelan ja Lohjan keskustan välille tarvitaan noin kolme kilometriä uutta rataa. Radan suurin nopeus olisi 160 km/h, joka mahdollistaisi liikennöinnin kallistuvakorisella kalustolla 200 km/h. Toisessa vaiheessa voitaisiin rakentaa uusi linjaus nopeudelle 250 km/h suoraan Lohjalta Espooseen.


title: ELSA-rata

text: Rakentaminen vaikeaan maastoon ja monet uudet asemat tekevät Nummelan radasta kalliin. Rata maksaisi karkeasti arvioiden 250–350 miljoonaa euroa, kun Lahden oikorata maksaa budjetin mukaan 335 miljoonaa.


title: ELSA-rata

text: Lähtökohtana liikennöinnissä on ruuhka-aikana 10 minuutin vuoroväli Leppävaaran ja Espoon asemien välillä. Joka toinen juna voisi jatkaa rantaradalle ja joka toinen Lohjan suuntaan. Junakaluston kehittyessä mahdollistuu myös junan jakaminen kahteen eri suuntaan lähtevään runkoon.


title: ELSA-rata

text: Jos uusi rata rakennetaan, muodostuu radan varrelle nauhakaupunki Espoosta Veikkolan ja Nummelan kautta Lohjalle. Rata toisi varrelleen arviolta 50 000–70 000 uutta asukasta. Rata aiheuttaisi nykyisten keskusten Veikkolan, Nummelan ja Lohjan merkittävän kasvun. Lisäksi muodostuisi uusia keskuksia asemien kohdalle, joita voisivat olla Koskenmäki, Hista, Huhmari ja Muijala.Yhteensä noin 50 000–70 000 asukasta lisää koko ratalinjalle.


title: ELSA-rata

text: Uuden kaupunkijunan pysähdyspaikoiksi ennen Espoota on suunniteltu Helsinki, Pasila, Huopalahti tai Kauniainen ja Leppävaara. Koeajoissa Sm4-junalla on päästy 17 minuutin matka-aikaan Helsingin ja Espoon keskuksen välillä. Nykyliikenteessä nopein matka-aika tällä välillä on kaukojunan 21 minuuttia.Radan rakennuskustannuksiksi on arvioitu 250–350 miljoonaa euroa. Yksikköhintoina on käytetty:


title: ELSA-rata

text: Keväällä 2004 Ratahallintokeskus julkaisi raportin "Etelä-Suomen rautatieliikenteen visiotarkastelut 2050". Selvityksessä tarkasteltiin eri vaihtoehtoja Etelä-Suomen rautatieliikenteen kehittämisestä pitkällä tähtäimellä. Rantaradan osalta mukana olivat vaihtoehdot: nykyisen rantaradan kehittäminen, Espoo–Nummela–Lohja-rata, Espoo–Nummela–Lohja–Salo-rata sekä suurnopeusrata Pasila–lentoasema–Salo. Viimeisellä matka-aika Turun ja Helsingin välillä olisi 55 minuuttia. Suurnopeusrata on mukana myös YTV:n PLJ 2002:n "YTV 2050 Raideliikenteen pitkän tähtäyksen visiot Helsingin seudulla" -selvityksessä.


title: ELSA-rata

text: ELSA-radan varauksia on maakunta- ja seutukaavoissa toteutettu vaihtelevasti. Rantaradan huono kunto sekä vanhan ELSA-linjauksen alhainen nopeustaso käynnistivät lopulta uuden selvitystyön. Liikenne- ja viestintäministeriö asetti marraskuussa 2004 työryhmän selvittämään vaihtoehtoja rantaradan parantamiselle nopean liikenteen tarpeisiin. Yhtenä vaihtoehtona on myös vanhan ELSAn mukainen linjaus parannetulla geometrialla. Aikaa työryhmälle annettiin vuoden 2006 toukokuun loppuun. Selvityksen jälkeen päätetään, millaisia ratavarauksia kaavoituksessa aiotaan tulevaisuudessa ottaa huomioon.


title: ELSA-rata

text: Ratahallintokeskuksen vuonna 2002 tekemässä "Rataverkko 2020" -suunnitelmassa ei Espoo–Nummela–Lohja-rata eikä muitakaan toimenpiteitä Turun raideyhteydelle ole mukana. Ratahallintokeskus on myös selvitystyötä käynnistettäessä lausunut, että seuraavan 10–15 vuoden aikana uutta rataa ei ainakaan rakenneta.


title: ELSA-rata

text: Liikenne- ja viestintäministeriö aloitti Helsingistä Turkuun johtavan uuden radan esiselvityksen 15. maaliskuuta 2005. Selvityksessä tutkitaan vaihtoehtoiset linjaukset, niiden kustannukset ja vaikutukset. Selvityksen toimeksiantajana on ministeriön asettama työryhmä. Työssä selvitetään, mitkä ovat edellytykset nopean 200–300 kilometriä tunnissa liikennöitävän radan toteuttamiselle.


title: ELSA-rata

text: Tutkimuksessa vaihtoehtoina ovat rantaradan kehittäminen, vuoden 1979 ELSA-yleissuunnitelman mukainen linjaus sekä uutta moottoritietä mukaileva linjaus. Myös taajama- ja tavaraliikenteen tarpeet otetaan huomioon. Lisäksi tutkitaan, olisiko mahdollista linjata Turun rata Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta. Helsingin Ilmalan varikon kapasiteetti vaikuttaa oleellisesti rataverkon kehittämiseen.


title: ELSA-rata

text: Konsultin selvitys valmistui helmikuun 2006 loppuun mennessä. Sitten siitä pyydettiin lausunnot. Näiden pohjalta työryhmä teki lopulliset suositukset ja ehdotukset jatkotoimiksi vuoden 2006 toukokuun loppuun mennessä. Esiselvityksen tarkoitus on antaa taustatietoa jatkosuunnittelulle ja kaavavarauksille. Selvitystä johtavat liikenne- ja viestintäministeriö ja Ratahallintokeskus. Työryhmässä on lisäksi edustusta ympäristöministeriöstä, Uudenmaan ja Varsinais-Suomen liitoista sekä YTV:stä.


title: ELSA-rata

text: Vuonna 2016 valmistunut Liikenneviraston selvitys suosi radan rakentamista. Hallitus myönsi huhtikuussa 2016 rahaa Tunnin juna -nimellä kulkevan yhteyden jatkosuunnitteluun.


title: Minä

text: Minä on persoonapronomini, joka viittaa kyseisen sanan sanovaan henkilöön. 'Minä' on yksikön ensimmäinen persoona. Useassa maailman kielistä — ainakin ns. analyyttisissä kielissä — pronominia on käytettävä, jos haluaa esittää, että kyse on sanojasta subjektina. Kuitenkaan useimmissa synteettisissä kielissä, joiden kielioppi perustuu sanojen taivutukseen — esimerkiksi espanjan, italian, suomen ja venäjän kielissä — näin ei tarvitse tehdä, vaan tekijä käy ilmi suoraan verbin persoonamuodosta.


title: Minä

text: Suomen minä-sanalla on murteissa erilaisia variantteja, kuten lounaismurteiden "mnää", hämäläismurteiden "mä" ja "mää" sekä kaakkoismurteiden ja peräpohjalaismurteiden "mie".


title: Apollo 10

text: Apollo 10 oli lento, jolla kokeiltiin kuumoduulia Kuun kiertoradalla kuitenkaan laskeutumatta itse Kuuhun. Näin lento oli kuulennon Apollo 11 kenraaliharjoitus. Se oli neljäs Apollo-avaruusohjelman miehitetty lento. Kyseessä oli toinen Kuuta kiertävällä radalla ollut Apollo ja toinen, joka testasi kuumoduulia. Kuumoduuli kävi lähimmillään 8,4 meripeninkulman (15,6 km) päässä Kuun pinnasta. Guinness Suuri Ennätyskirja 2000 -kirjan mukaan Apollo 10:lla on miehitetyn kulkuneuvon nopeusennätys - 39 897 km/h, 11,08 km/s: se saavutti sen matkalla takaisin Kuusta 26. toukokuuta 1969.Laukaisu tapahtui 18. toukokuuta 1969 kello 16:49,00 UTC Kennedy Space Centeristä. Apollo 10 kiersi Kuun 31 kertaa: 21. toukokuuta 20:44,54 UTC — 24. toukokuuta 10:25,29 UTC. Laskeutuminen tapahtui 26. toukokuuta 1969 kello 16:52,23 UTC. Lennon kokonaiskesto oli 8 päivää, 3 minuuttia ja 23 sekuntia.


title: Apollo 10

text: Komentomoduulia kutsuttiin nimellä "Charlie Brown" ("Jaska Jokunen") ja kuumoduulia nimellä "Snoopy" ("Ressu") Charles M. Schulzin "Tenavat"-sarjakuvan hahmojen mukaan.


title: Apollo 10

text: Lento oli kenraaliharjoitus Apollo 11:tä varten, kaikki tehtiin viimeistä laskeutumista Kuun pinnalle lukuun ottamatta. Stafford ja Cernan laskeutuivat "Snoopylla" runsaan 15 kilometrin korkeuteen Kuun pinnasta.


title: Apollo 10

text: Pian laukaisun jälkeen kun Apollo 10 jätti Maata kiertävän radan komentomoduuli ja kuumoduuli erosivat ja sitten telakoituivat uudelleen. Kun ne saavuttivat Kuuta kiertävän radan, ne erosivat uudelleen. Young jäi komentomoduuliin, Stafford ja Cernan kuualukseen. Youngin kiertäessä yksinään "Charlie Brownilla" Kuuta Stafford ja Cernan tekivät kokeita kuumoduulilla ja tutkivat Apollo 11:n tulevaa laskeutumispaikkaa, Rauhallisuuden merta. Tätä kuumoduulia ei kuitenkaan ollut varusteltu laskeutumista varten. Kun astronautit kokeilivat laskeutumisen keskeytystä, Stafford käänsi vahingossa väärää kytkintä, jolloin kuumoduulin päämoottori kääntyi ja pysähtyi. Tämän jälkeen päälle jäänyt ohjausraketti jätti aluksen pyörimään. Kuumoduuli uhkasi tämä takia syöksyä Kuuhun, mutta Stafford onnistui vakauttamaan aluksensa ja alus lensi kohti komentoalusta, mihin telakointi onnistui.


title: Apollo 10

text: Apollo 10:lta lähetettiin ensimmäisenä suoraa värillistä TV-kuvaa.


title: Apollo 10

text: Tämän lennon komentomoduuli on nähtävillä Lontoon tiedemuseossa Englannissa.


title: Apollo 10

text:
Hylkäämisen jälkeen kuumoduli asettui Aurinkoa kiertävälle radalle, mikä tekee siitä ainoan ehjänä säilyneen kuumodulin. Kaikki muut modulit joko murskautuivat Kuuhun tai paloivat Maan ilmakehässä.
"Snoopy"n sijaintia ei tunneta ja amatööriastronomit etsivät sitä.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaanerit tai afrikaanit ( ’afrikkalainen’) ovat pääosin Etelä-Afrikassa asuvia eurooppalaisperäisiä buurien ja niin sanottujen Kapmaan hollantilaisten jälkeläisiä, jotka puhuvat afrikaansia ja ovat perinteisesti kuuluneet johonkin maan reformoiduista kirkoista. Afrikaanerit ovat enimmäkseen kalvinististen alankomaalaisten, mutta myös ranskalaisten hugenottien, saksalaisten ja belgialaisten jälkeläisiä.


title: Afrikaanerit

text: On vaikeaa määritellä tarkasti, kuka on afrikaaneri, koska identiteetti muodostuu joukosta kieleen, etniseen taustaan, uskontoon ja kulttuuriin liittyviä piirteitä. Siksi myös tarkkaa afrikaanerien lukumäärää on vaikea esittää. Afrikaansin kielellä on keskeinen merkitys identiteetin muodostumisessa. Kieleen perustuvaa määrittelyä hankaloittaa kuitenkin se, että myös useat Etelä-Afrikan mustat ja erityisesti niin sanotut värilliset puhuvat afrikaansia äidinkielenään. Afrikaaneri-identiteettiin liittyy etenkin historiallisesti valkoihoisuus, vaikka nykyisin monet pitävät myös afrikaansia puhuvia mustia ja värillisiä afrikaanereina. Etelä-Afrikassa on käytetty ajoittain uutta termiä "afrikaanses" kaikista afrikaansia puhuvista etnisistä ryhmistä.


title: Afrikaanerit

text: Alankomaalaiset reformoidut kirkot ovat myös vaikuttaneet merkittävästi afrikaanerinationalismin ja kansallisen identiteetin syntymiseen. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Etelä-Afrikassa asui 4,4 miljoonaa valkoista, joista 2,5 miljoonaa puhui afrikaansia äidinkielenään. Afrikaanerikirkkojen jäsenmäärä oli 1,4 miljoonaa. Namibiassa oli vuoden 1991 väestönlaskennan mukaan 133 324 afrikaansia äidinkielenään puhuvaa henkilöä, ja he muodostivat 9,5 prosenttia maan väestöstä.


title: Afrikaanerit

text: Nykyisin Etelä-Afrikassa ja Namibiassa asuva valkoihoinen afrikaansinkielinen väestö nimittää itseään pääsääntöisesti afrikaanereiksi lukuun ottamatta joitain pieniä, yleensä erittäin konservatiivisia, ryhmiä, jotka haluavat säilyttää buuri-identiteetin.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaanerien kulttuuri kehittyi 1800-luvun aikana omaehtoisessa eristyksessä, irrallaan aikakauden liberaaleista ja demokraattisista aatesuuntauksista. Afrikaanerien omintakeisen kielen ja kulttuurin vuoksi heitä on joskus nimitetty myös Afrikan valkoiseksi heimoksi. Maaseudulla afrikaanerien elämänmuoto keskittyy usein edelleen konservatiivisten reformoitujen kirkkojen ympärille.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaanerit puhuvat afrikaansia, joka on hollannista kehittynyt kieli ja jota nimitetään joskus myös "die Taaliksi" (). Hollannin ja afrikaansin kielet ovat keskenään hyvin samankaltaisia, mutta afrikaans on selkeästi oma kielensä. Se poikkeaa hollannista muun muassa äänteidensä ja sanojen sukujen puuttumisen osalta.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaans sai virallisen kielen aseman englannin rinnalla vuonna 1925. Afrikaansinkielinen Raamattu julkaistiin 1930-luvun alkupuolella, kielen käyttöä kouluissa lisättiin, ja useita järjestöjä, kuten "Afrikaanse Taal en Kultuurvereniging" (Afrikaansin kieli- ja kulttuuriseura) ja "Afrikaanse Kultuurvereniginge" (Afrikaansinkielisten kulttuurijärjestöjen liitto), perustettiin.


title: Afrikaanerit

text: Kansallispuolueen valtakaudella afrikaansin asema julkisten palveluiden kielenä vahvistui, ja myös englanninkieliset lapset velvoitettiin opettelemaan afrikaansia kouluissa. Mustien eteläafrikkalaisten mielissä afrikaans liittyi maan sortojärjestelmään, ja vuonna 1976 Soweton mellakat saivat alkunsa afrikaansin käyttöä kouluissa vastustaneesta mielenosoituksesta.


title: Afrikaanerit

text: Vuoden 1994 jälkeen afrikaansista tuli yksi maan 11 virallisesta kielestä, ja sitä puhuu äidinkielenään noin 13 prosenttia maan väestöstä.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaanerien perinteinen instrumentaalikansanmusiikki "boermusic" on epämuodollista tanssimusiikkia, jonka juuret ovat Euroopassa. Tärkeitä musiikillisten vaikutteiden välittäjiä olivat Kapmaan brittiläiset sotilassoittokunnat, jotka esiintyivät myös häissä ja muissa juhlissa. Myöhemmin musiikkia ovat säveltäneet lukuisat paikalliset säveltäjät. "Boermusicissa" tärkeässä asemassa on concertina, ja siinä käytetään erilaisia tanssirytmejä.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaanereiden vaihtoehtorock syntyi 1980-luvulla. Sen keskeisiä hahmoja oli Corporal Punishment -yhtyeen perustaja James Phillips. Hän tuotti salanimellä Bernoldus Niemand levyn, joka sisälsi sellaisia lauluja kuin armeijaa pilkannut "Hou My Vas, Korporaal" (). Levy vaikutti voimakkaasti "vaihtoehtoafrikaaneri"-liikkeeseen, joka vastusti hallituksen harjoittamaa yhteiskunnallista sortoa. Liikkeessä vaikuttivat myös muun muassa The Gereformeerde Blues Band ('Reformoitu bluesyhtye') ja laulaja-lauluntekijä Koos Kombuis. Kombuis tuli tunnetuksi yhtenä apartheid-järjestelmää vastustaneista Voëlvry-ryhmän () muusikoista. Ryhmän tarkoituksena oli "vapauttaa afrikaanit historiansa kahleista". Sanoitukset olivat hyvin kantaa ottavia ja arvostelivat voimakkaasti maan poliittista järjestelmää ja hallitsevaa Kansallispuoluetta.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaanerien tärkein urheilulaji on rugby, jonka keskeisin pelipaikka on Loftus Versfeld -stadion Pretoriassa. Rugby yhdistettiin aikaisemmin Etelä-Afrikassa erityisen läheisesti apartheid-hallintoon ja afrikaanerinationalismiin. Vaikka peli kehitettiinkin alun perin brittiläisissä yksityiskouluissa ja siirtomaissa ja sitä pelasivat korkea-arvoiset siirtomaavirkamiehet, Etelä-Afrikassa siitä tuli ennen kaikkea afrikaanerien harrastama peli. Mustille eteläafrikkalaisille rugby edusti apartheidpoliisin, -armeijan ja -hallituksen urheilulajia. Apartheidin jälkeen vuonna 1995 Etelä-Afrikan rugbymaajoukkue, "springboksit", voitti maailmanmestaruuden, mikä oli merkittävä kansallisen eheytymisen hetki. Vaikka joukkueessa oli lähes pelkästään valkoisia pelaajia, presidentti Nelson Mandela ja joukkueen kapteeni François Pienaar onnistuivat vakuuttamaan myös maan mustalle enemmistölle, että "boksit kuuluvat nyt meille kaikille".


title: Afrikaanerit

text: Perinteinen afrikaanerikulttuuri on patriarkaalinen ja korostaa vanhempien kunnioitusta. Afrikaaneriperheissä on tapana nimetä ensimmäinen poika isänisän ja ensimmäinen tytär äidinäidin mukaan. Afrikaanerit tervehtivät kättelemällä kaikkia, myös lapsia. Ystävät ja sukulaiset tervehtivät tavallisesti suutelemalla toisiaan suulle, paitsi jos molemmat ovat miehiä. Erotessa toivotetaan usein "totsiens" ("näkemiin"). Aikaisemmin afrikaanerikulttuurissa harjoitettiin epävirallista sukupuolierottelua, ja esimerkiksi ruokailun jälkeen miehet ja naiset keskustelivat omissa ryhmissään eri aiheista. 1990-luvulla tapa on tullut harvinaisemmaksi, ja naisten mahdollisuudet koulutuksessa ja työelämässä ovat parantuneet.


title: Afrikaanerit

text: Maaseudulla perheet ovat olleet suuria, koska lapsia on pidetty vaurauden merkkinä. Lisäksi monet afrikaaneripoliitikot kannustivat suureen syntyvyyteen, jotta valta-asema maassa säilyisi. Nykyisin perheissä on keskimäärin kaksi kolme lasta. Perinteisesti nuori mies pyysi tytön kättä eli lupaa avioliittoon tämän isältä. Kolme sunnuntaita ennen häitä parin nimet kuulutettiin kirkossa, ja mikäli vastalauseita liitolle ei ilmennyt, avioliitto solmittiin kirkossa. Tavat ovat kuitenkin muuttuneet epämuodollisemmiksi.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaanerikeittiössä käytetään paljon lihaa, ja lisukekasvikset tarjotaan usein maustettuina ja makeutettuina. Yleinen vapaa-ajanviettotapa on "braaivleis" eli grillijuhlat. Niihin kuuluu yleensä poikkeuksellisen rasvainen, korianterilla maustettu boerewors ('talonpojanmakkara').


title: Afrikaanerit

text: Valtaenemmistö afrikaanereista kuuluu maan reformoituihin kirkkoihin, jotka ovat jakautuneet kolmeen pääsuuntaan: Nederduitse Gereformeerde Kerkiin, Nederduitse Hervormde Kerkiin ja Gereformeerde Kerkiin. Näistä Nederduitse Gereformeerde Kerk on ylivoimaisesti suurin ja vaikutusvaltaisin. Nederduitse Hervormde Kerkiä kannatetaan lähinnä Transvaalin alueella, ja Gereformeerde Kerk on kirkoista konservatiivisin ja raamatuntulkinnaltaan ehdottomin. Etelä-Afrikan reformoitujen kirkkojen jäsenmäärä on noin kolme miljoonaa, ja niillä on 1 263 seurakuntaa.


title: Afrikaanerit

text: Kirkot noudattavat kalvinistista teologiaa, jonka mukaan Jumala hallitsee koko syntistä maailmaa ja Kristuksen pelastustyö ulottuu ihmisten sielujen lisäksi myös ihmisten kulttuuriin Pyhän Hengen vaikutuksen kautta. Ajatus myös ihmisten kulttuuriin ulottuvasta pelastuksesta sai Etelä-Afrikan reformoidut kristityt tekemään työtä uuden Jerusalemin rakentamiseksi maahan, ja afrikaanerit pitävät itseään Jumalalle kuuliaisena kansana, joka rakentaa kristillistä yhteiskuntaa. Afrikaanerit ovat perinteisesti verranneet itseään Jumalan valittuun kansaan, ja tämän vuoksi kirkon teologia on painottunut voimakkaasti vanhatestamentillisiin käsitteisiin.


title: Afrikaanerit

text: Perinteisesti afrikaanerit ovat kunnioittaneet sunnuntaita lepopäivänä, jolloin kaupat ja elokuvateatterit ovat olleet kiinni eikä urheilukilpailuja ol järjestetty. Ihmisten odotettiin osallistuvan jumalanpalveluksiin. Nykyään tilanne on muuttunut, vaikka sunnuntai on edelleen muita viikonpäiviä hiljaisempi.


title: Afrikaanerit

text: Lähes kaikki afrikaanerilapset kastetaan, ja he käyvät pyhäkoulua, jossa opetellaan ulkoa Raamatun tekstejä. Kuusitoistavuotiaina nuoret käyvät rippikoulun, jossa opetetaan reformoidun kirkon opin perusteet. Rippikoulun päätteeksi nuoret konfirmoidaan, ja he käyvät ehtoollisella. Monissa perheissä nuoret myös saavat aloittaa seurustelun kuusitoistavuotiaina.


title: Afrikaanerit

text: Historioitsija T. Dunbar Moodie on esittänyt, että Broederbondin edustama afrikaanerinationalismi oli eräänlainen kansalaisuskonto, joka yhdisti keskeiset vertauskuvalliset ainekset, kuten afrikaanerien historian, afrikaansin kielen ja kalvinismin. Liike syntyi 1800-luvun loppupuolella reaktiona brittiläiselle imperialismille. Se pyrki yhdistämään Etelä-Afrikan valkoisen afrikaansinkielisen väestön ja piti afrikaanereita ”valittuna kansana”. Afrikaanerinationalismi korosti afrikaanerien kulttuurillista yhtenäisyyttä ja vastusti ”vieraita” aineksia, kuten mustia, juutalaisia ja englanninkielisiä eteläafrikkalaisia. Sen keskeisiin käsitteisiin kuului "Volk", kaikkien valkoisten afrikaansia puhuvien eteläafrikkalaisten muodostama itsenäinen kansakunta. Afrikaanerien historia kuvattiin kärsimysnäytelmänä, jossa toistuivat sellaiset brittien aiheuttamat tapahtumat kuin suuri vaellus ja buurisodat. Afrikaanerinationalismi vaikutti keskeisesti apartheidjärjestelmän syntymiseen, ja sen tärkeimpiä instituutioita olivat Kansallispuolue ja salaseura Broederbond.


title: Afrikaanerit

text: Ensimmäiset buurit asettuivat Hyväntoivonniemelle nykyisen Kapmaan alueelle vuonna 1652. Vuoteen 1707 mennessä Kapmaahan oli asettunut 1 779 siirtolaista: hollantilaisia ja saksalaisia sekä ranskalaisia protestantteja eli hugenotteja. Rannikolta sisämaahan siirtyneitä perheitä kutsuttiin "trekboereiksi" eli vaeltaviksi maanviljelijöiksi. Nimitys lyheni pian "boeriksi". Trekboerit kahakoivat jatkuvasti ympäristön afrikkalaisheimojen kanssa.


title: Afrikaanerit

text: Kun buurit lähestyivät xhosa-heimon aluetta, heidän kohtaamansa vastarinta koveni, ja buurit ja xhosat kävivät vuodesta 1779 alkaen useita rajasotia. Trekboerit julistivat vuonna 1795 Graaff Reinetin alueen itsenäiseksi tasavallaksi. He ryhtyivät myös käyttämään itsestään ilmaisua "afrikaanerit" korostaakseen sitä, että olivat syntyneet Afrikassa. Itsenäisyyssuunnitelmat kuitenkin kariutuivat, kun britit saapuivat Kapmaahan samana vuonna.


title: Afrikaanerit

text: Vuosina 1835–1847 lähti 7 000–8 000 voortrekiksi nimitettyä buuria brittien hallitsemasta Kapmaan siirtokunnasta kohti itää ja koillista suureksi vaellukseksi () nimitetyssä muuttoliikkeessä. Buurien mukana seurasi suuri joukko etupäässä värillisiä palvelijoita, ja vaellukselle osallistuneiden kokonaismäärän arvioidaan olleen noin 15 000. Muuttoliikkeen syinä olivat taloudelliset ongelmat, xhosien ja buurien välinen aseellinen konflikti ja erityisesti tyytymättömyys brittihallintoa kohtaan, joka voortrekkerien näkemyksen mukaan ei ollut tarjonnut heille riittävää turvaa xhosia vastaan ja oli edistänyt musta- ja valkoihoisten välistä tasa-arvoa sekä oli kieltänyt orjakaupan Kapmaassa. Afrikaanerit ovat pitäneet suurta vaellusta buurisotien ohella keskeisenä kansakuntansa syntytapahtumana.


title: Afrikaanerit

text: Andries Pretoriuksen johdolla voortrekkerit voittivat alueita asuttaneet zulut täydellisesti Blood Riverin taistelussa16. joulukuuta 1838. Buurit perustivat ensimmäisen lyhytaikaisen buuritasavallan Nataliin, jonka pääkaupungiksi tuli Pietermaritzburg. Vuonna 1842 britit miehittivät nykyisen Durbanin kaupungin ja liittivät suuren osa Natalia alueisiinsa. Tämän jälkeen buurit vetäytyivät Drakensbergin taakse ja perustivat itsenäisen Transvaalin tasavallan. Vuonna 1848 britit julistivat Vaal- ja Oranjejokien välisen alueen osaksi Kapmaan siirtokuntaa. Kun sinne asettuneet voortrekkerit kohdistivat britteihin voimakasta vastarintaa, britit pian kuitenkin luopuivat alueesta, ja vuonna 1854 siitä muodostui itsenäinen Oranjen vapaavaltio.


title: Afrikaanerit

text: Iso-Britannia kävi 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa kaksi sotaa itsenäisiä buuritasavaltoja vastaan saadakseen haltuunsa niiden runsaat timantti- ja kultaesiintymät. Ensimmäinen buurisota syttyi 16. joulukuuta 1880 Transvaalin ja Ison-Britannian välillä. Britit eivät sopeuttaneet taktiikkaansa yhtä hyvin Etelä-Afrikan olosuhteisiin kuin buurit, ja he hävisivät sodan. Sota päättyi 24. marraskuuta 1881. Toinen buurisota alkoi 12. lokakuuta 1899 ja päättyi 31. toukokuuta 1902. Kun buurit siirtyivät sissisotaan, britit alkoivat käyttää poltetun maan taktiikkaa ja perustaa keskitysleirejä. Leirien kurjissa olosuhteissa kuoli noin 26 000-28 000 buuria. Uhrit, joita oli noin 25 prosenttia leirien kokonaisväkiluvusta, olivat enimmäkseen naisia ja lapsia. Sodassa kuoli pääosin tauteihin noin 22 000 brittisotilasta ja 7 000 buuritaistelijaa. Sodan päätteeksi buuritasavallat liitettiin brittiläiseen Etelä-Afrikkaan, josta lopulta muodostettiin Etelä-Afrikan unioni vuonna 1910.


title: Afrikaanerit

text: Etelä-Afrikan neljää brittiläistä siirtokuntaa edustavat valkoiset kokoontuivat vuosina 1908 ja 1909 kansalliskonventtiin ja päättivät perustaa Etelä-Afrikan liittovaltion. Etelä-Afrikan unioni perustettiin muodollisesti 31. toukokuuta 1910, ja sen ensimmäiseksi pääministeriksi nimitettiin Louis Botha. Etelä-Afrikan unionin perustuslaki oli käytännössä valkoisten väestöryhmien, brittien ja afrikaanerien, yhteistyösopimus, jonka avulla he pitivät mustan väestön pois vallasta.


title: Afrikaanerit

text: 1900-luvun alussa buurien kansallisuustunne alkoi voimistua, ja he alkoivat perustaa omia "kristillis-kansallisia" kouluja ja korostaa afrikaansin luonnetta omana, hollannista erillisenä kielenään. Näin he loivat itselleen uutta identiteettiä "afrikaanereina" eli Afrikan kansana vanhan siirtolaisidentiteetin sijaan. Näitä päämääriä ajamaan perustettiin myös kaksi puoluetta: Louis Bothan ja Jan Smutsin transvaalilainen "Het Volk" (Kansa) vuonna 1905 ja James Barry Munnik Hertzogin oranjelainen "Orangia Unie" vuonna 1906, jotka Etelä-Afrikan unionin muodostamisen jälkeen yhdistyivät uudeksi South Africa Partyksi (SAP).


title: Afrikaanerit

text: Etelä-Afrikan sisäpolitiikassa vaikutti 1890-luvulta aina 1940-luvulle asti kolme poliittista pääsuuntausta. Näistä South Africa Partyn edustama suuntaus katsoi, että maan valkoisen väestönosan etuja edisti parhaiten läheinen suhde Brittiläisen imperiumin kanssa ja englantilaisen ja afrikaanerikulttuurin yhteensulautuminen. Puolueen kannatus tuli suurimmaksi osaksi afrikaanereilta, mutta kannattajakunnassa ja johtajistossa oli myös merkittävä määrä englanninkielisiä. Unionist Party vastusti kiivaasti kaikkia irtautumispyrkimyksiä imperiumista ja katsoi, ettei esimerkiksi englanninkielisillä virkamiehillä pitänyt olla velvollisuutta opetella afrikaansia. Kolmantena voimatekijänä oli afrikaanerien vuonna 1914 perustettu etnonationalistinen Kansallispuolue (National Party, NP), joka kannatti erillisten englanninkielisten ja afrikaansinkielisten instituutioiden luomista ja painotti Etelä-Afrikan itsenäisiä etuja irrallaan imperiumista. Tämän poliittisen kamppailun seurauksena syntyi uusi, poissulkevampi afrikaaneri-identiteetti ja vanhat identiteetit, kuten "buurius", hiipuivat enenevästi urbanisoituvassa yhteiskunnassa.


title: Afrikaanerit

text: Kun Louis Botha ja Jan Smuts veivät Etelä-Afrikan ensimmäiseen maailmansotaan Ison-Britannian rinnalle, J. B. M. Hertzogin johtama Kansallispuolue alkoi saada lisää kannattajia. Puolue edusti erityisesti maan köyhemmistä osista, kuten Oranjesta, kotoisin olevia afrikaaneripienviljelijöitä ja -teollisuustyöläisiä sekä koulutettua väkeä, joka koki itsensä englanninkielisten valkoisten syrjimäksi. Monet afrikaanerit olivat edelleen katkeria julmuuksista, joihin brittijoukot syyllistyivät buurisotien aikana, ja tunsivat sympatiaa Saksaa kohtaan. Kansallispuolue painotti afrikaanerien kansallista identiteettiä, ja sen vaikutuksesta joukko koulutettuja afrikaanereita, muun muassa Alankomaiden reformoidun kirkon pappeja, perusti vuonna 1918 salajärjestön "Broederbond" ('veljeskunta'). Broederbond hyväksyi jäsenikseen vain afrikaanereita, ja sen tavoite oli tehdä Etelä-Afrikasta afrikaanerien johtama valkoinen tasavalta, joka pysyisi puolueettomana Ison-Britannian ja Saksan välisissä konflikteissa.


title: Afrikaanerit

text: Vuoden 1924 vaaleissa Hertzog voitti Jan Smutsin johtaman Etelä-Afrikan puolueen South Africa Partyn sen jälkeen, kun pääministeri Smuts oli voimakeinoin kukistanut valkoisten kaivostyöläisten kapinan vuonna 1922. Hertzog muodosti työväenpuoleen kanssa koalitiohallituksen ja tuki afrikaanerinationalistisia pyrkimyksiä ja vahvisti rotuerottelukäytäntöjä. Vuosina 1933–1948 maata hallitsivat Smutsin ja Hertzogin yhdessä johtamat hallitukset, joiden kannatus oli peräisin kansallispuolueen ja SAP:n yhteenliittymältä, vuonna 1934 perustetulta United Partylta. Samanaikaisesti afrikaanerinationalistinen ideologia voimistui, ja sen keskeiseksi toteuttajaksi syntyi Kansallispuoleesta eronnut Daniel François Malanin perustama Puhdasoppinen kansallispuolue ().


title: Afrikaanerit

text: Kansallispuolueen apartheidpolitiikkaa tukivat ennen kaikkea ne, jotka kokivat aikaisemman järjestelmän epäoikeudenmukaiseksi, kuten afrikaanerityöläiset ja -maanviljelijät. 1940- ja 1950-luvuilla Daniel François Malanin johtama puolue pyrki saamaan Etelä-Afrikan takaisin afrikaanerien käsiin. Afrikaansista tehtiin maan toinen virallinen kieli, ja sen asema julkisten palveluiden kielenä vahvistui. Myös englanninkieliset lapset velvoitettiin opiskelemaan koulussa afrikaansia. Afrikaanerien osuus virkamieskunnasta kääntyi nousuun, ja vuoteen 1974 mennessä 80 prosenttia vanhemmista virkamiehistä oli afrikaanereita.


title: Afrikaanerit

text: Kansallispuolueen toteuttama afrikaanerinationalistinen politiikka huipentui vuonna 1961, kun Etelä-Afrikka erosi Kansainyhteisöstä ja muuttui tasavallaksi. Apartheid-ohjelman lisäksi kansallispuolue toteutti myös arvokonservatiivista politiikkaa, jossa pornografia, uhkapelit ja muut niiden kaltaiset paheet kiellettiin "afrikaanerielämäntavalle" vieraina ilmiöinä. Vuonna 1957 säädetty "Immorality Amendment Act" teki myös avioliiton ulkopuoliset suhteet ja niiden yrittämisen laittomiksi.


title: Afrikaanerit

text: Erilaiset näkemykset siitä, mikä olisi paras tapa ylläpitää omaa kansallista identiteettiä monikulttuurisessa yhteiskunnassa, johtivat myöhemmin afrikaaneriväestön jakaantumiseen. 1960-luvulla osa afrikaanereista katsoi, että oman identiteetin säilyttäminen vaati tiukkaa eristäytymistä, kun taas toisten mielestä afrikaaneriuden tiukasta rajaamisesta tulisi luopua. 1990-luvulla kansallispuolue joutui myöntämään, että sen apartheid-politiikka oli epäonnistunut, ja se aloitti Frederik Willem de Klerkin johdolla neuvottelut ANC:n kanssa järjestelmän purkamisesta.


title: Afrikaanerit

text: Uusi apartheidin jälkeinen Etelä-Afrikka syntyi huhtikuussa 1994 järjestettyjen ensimmäisten vapaiden ja demokraattisten vaalien jälkeen. Vaaleissa maan johtoon nousi ANC:n johtama kansallisen yhtenäisyyden hallitus, ja kansallispuolueen valtakausi päättyi.


title: Afrikaanerit

text: Apartheidin jälkeisenä aikana valtaosa afrikaanereista on hyväksynyt ajatuksen roduttomasta Etelä-Afrikasta. Valkoiset oikeistopuolueet,kuten konservatiivinen puolue ja avoimen rasistinen Afrikaner Weerstandsbeweging (AWB),ovat marginalisoituneet. Afrikaanerinationalistinen, buurien Volkstaatin perustamista ajava Vapausrintama plus ei myöskään ole onnistunut hankkimaan merkittävää kannatusta.


title: Afrikaanerit

text: Jotkut pienet ryhmät ovat pyrkineet luomaan afrikaanereille omia erityisiä vähemmistöoikeuksia uudessa Etelä-Afrikassa. Vähemmistöoikeuksia on pidetty tarpeellisina muun muassa siksi, että afrikaansin asema on heikentynyt, koulujen opetuskieli on muuttunut englanniksi ja mustat hyötyvät positiivisesta syrjinnästä. Näiden erityisoikeuksien vastustajat katsovat, että maan nykyinen perustuslaki turvaa jo tarpeelliset vähemmistöoikeudet ja aiemmin etuoikeutetuilla valkoisilla on myös vastuu apartheid-järjestelmän aiheuttamasta epäoikeudenmukaisuudesta.


title: Afrikaanerit

text: Erään tutkimuksen mukaan enemmistö valkoihoisista afrikaansia puhuvista eteläafrikkalaista ei pitänyt oman etnisen ryhmänsä katoamista suurena uhkana, vaan heitä huolestuttivat enemmän muiden etnisten ryhmien negatiiviset käsitykset afrikaanereista ja maassa tapahtuneet poliittiset muutokset. Ne jotka uskoivat, että afrikaanerit katoavat omana erityisenä ryhmänään, kokivat maan sosiopoliittiset muutokset myönteisemmin kuin muut eivätkä samastuneet yhtä voimakkaasti etniseen ryhmäänsä. Heidän poliittiset mielipiteensä olivat myös muita liberaalimpia.


title: Afrikaanerit

text: Viime vuosina afrikaanerit ovat kärsineet maatilahyökkäyksistä, joissa on kuollut arviolta 2 500–3 000 ihmistä. Vuonna 2003 Genocide Watch huomautti, että hyökkäyksiin liittyneen väkivallan taustalla on suurimmaksi osaksi rotuviha ja tilanne voi muuttua kansanmurhaksi, mikäli viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.


title: Afrikaanerit

text: 1800-luvun jälkipuoliskolla Etelä-Afrikka alkoi voimakkaasti teollistua timantti- ja kultalöydösten myötä. Teollistumisen seurauksena maahan syntyi uusi köyhien valkoisten ryhmä, johon kuului pääosin afrikaanereita. Vuosina 1875–1904 maahan muutti 400 000 uutta siirtolaista, ja kun kaikki maa-alueet alkoivat olla jo vallattuja, afrikaaneriviljelijät eivät voineet enää siirtyä uusille raja-alueille. Viljelijät olivat usein velkaantuneita, heillä oli vähän pääomia, ja rahatalouteen siirtyminen oli ongelmallista. 1890-luvulla riehunut eläintautiepidemia pakotti lopulta monet hakeutumaan maaseudulta kaupunkeihin, missä paremmin koulutetut ja kielitaitoisemmat uudet siirtolaiset kuitenkin veivät parhaat työpaikat. 1900-luvun alussa käynnistynyt maanviljelyksen kaupallistaminen vaikeutti entisestään pienviljelijöiden asemaa.


title: Afrikaanerit

text: Broederbondin ajaman kansankapitalismin ("volkskapitalisme") avulla pyrittiin saamaan talouselämä pois vieraiden "juutalaisten" ja "brittiläisten" ainesten hallinnasta ja sovittamaan se afrikaanerien kansalliseen luonteeseen. Volkskapitalisme pyrki parantamaan afrikaanerien taloudellista asemaa, joka oli keskimäärin huonompi kuin englanninkielisillä valkoisilla. Afrikaanerien "taloudelliseksi vapauttamiseksi" esitettiin sekä utopistisia suunnitelmia osuuskunnista, jotka poistaisivat "köyhien valkoisten" ongelman, että maltillisia ehdotuksia rahoituslaitoksista, joissa pääomaa pyrittiin kanavoimaan tuottaviin investointeihin. Vaikka volkskapitalisme onnistui laajentamaan joitakin yrityksiä, kuten Sanlamin ja Volkskasin, kansallisesti merkittäviksi, ohjelmasta oli vain vähän taloudellista hyötyä suurimmalle osalle köyhistä afrikaanereista.


title: Afrikaanerit

text: Toisen maailmansodan aikana kaivosteollisuus laajeni voimakkaasti ja tuhansia uusia mustia tuli työmarkkinoille. Kun vuonna 1948 alkoi näkyä merkkejä talouden taantumasta ja valkoisten joutumisesta työttömiksi, valkoisissa heräsi pelko, että mustan työväestön taloudellinen asema paranisi ja he voisivat jopa ohittaa "valkoisen köyhälistön". Tämä vaikutti osaltaan kansallispuolueen ja sen ajaman apartheid-järjestelmän voittoon samana vuonna pidetyissä vaaleissa. Apartheidin avulla pyrittiin kontrolloimaan mustaa väestöä taloudellisesti ja erityisesti takaamaan halpa työvoima maa- ja kaivostalouden tarpeisiin. Mustien kaivostyöläisten palkan inflaatiokorjattu ostovoima jopa pieneni vuosien 1911 ja 1971 välillä, kun samaan aikaan valkoisten kaivostyöläisten palkkojen ostovoima kasvoi lähes kaksinkertaiseksi. Monet taloustieteilijät, muun muassa Michael O'Dowd, katsoivatkin, että apartheid palveli vain afrikaanerien taloudellisia etuja ja ylläpiti takapajuista kapitalistista talousmallia.


title: Afrikaanerit

text: Valkoisten köyhien osuus on ollut kasvussa. Köyhiksi voidaan nykyisin luokitella 350 000 afrikaaneria, ja heistä 150 000 elää selviytymisen rajoilla. Valkoiset ovat kuitenkin edelleen suhteellisesti varakkaampia kuin valtaväestö.


title: Afrikaanerit

text: Apartheidin jälkeen Etelä-Afrikassa on otettu käyttöön kiintiöjärjestelmä (), jonka perusteella 80 prosenttia uusista valtion viroista kuuluu maan mustalle väestölle. Ohjelman kannattajien mukaan tämä vastaa maan demografisia suhteita (noin 79 prosenttia väestöstä on mustia), ja sen tarkoituksena on korjata apartheidin aikana luotua taloudellista epätasa-arvoa. Yksityisille yrityksille kiintiöjärjestelmän noudattaminen on vapaaehtoista, mutta se on käytössä kaikissa valtion omistamissa yrityksissä ja laitoksissa. Kiintiöitä on esitetty syyksi sille, että afrikaanerit ovat köyhtyneet apartheidin jälkeen. Toisaalta jotkut katsovat, että suurempi ongelma on joidenkin afrikaanerien rasistisissa asenteissa, jotka periytyvät menneisyydestä: monien on ollut vaikeaa sopeutua uuteen, tasa-arvoiseen työelämään vuosikymmenien etuoikeutetun aseman jälkeen.


title: Afrikaanerit

text: Afrikaanerien oman "volkstaatin" perustamisesta keskusteltiin erityisesti vuonna 1994, kun ANC ja Kansallispuolue neuvottelivat Etelä-Afrikan demokratisoimisesta ennen maan ensimmäisiä vapaita vaaleja. Asian tutkimiseksi perustettiin Volkstaat-komitea. Komitea ehdotti loppumietinnössään alueellista itsemääräämisoikeutta niille alueille, joilla afrikaanerit muodostavat enemmistön, sekä erityisen neuvoa-antavan afrikaanerikomitean perustamista. Mielipidemittausten perusteella Volkstaatin perustamista kannattaa kuitenkin vain noin viidennes afrikaanereista. Vuosina 1998–1999 maan hallituspuolue ANC ilmoitti, ettei se kannata Volkstaatin perustamista mutta pyrkii kaikin tavoin suojelemaan afrikaanerien, kuten muidenkin vähemmistöjen, kieltä ja kulttuuria.


title: Afrikaanerit

text: Etelä-Afrikassa ei ole olemassa luotettavia tilastoja maahan- tai maastamuutosta, mutta erään laskelman mukaan noin 800 000 valkoista noin neljästä miljoonasta on muuttanut pois vuoden 1995 jälkeen. On arveltu, että lähtijöistä suurempi osa olisi brittejä kuin afrikaanereita, koska edellisillä on usein Yhdistyneen kuningaskunnan ja Etelä-Afrikan kaksoiskansalaisuus. Afrikaanereita muutti maasta yhtä paljon kuin englantia puhuvia ensimmäisen kerran vuonna 2001.


title: Afrikaanerit

text: Rikollisuus on tärkein maastamuuttoon vaikuttava tekijä erityisesti valkoiselle väestölle, joka edelleen omistaa valtaosan maan varallisuudesta. Maastamuuttoon vaikuttaa myös Euroopan ja Pohjois-Amerikan koulutetulle työvoimalle tarjoama korkeampi tulotaso. Suuria maastamuuttoaaltoja tapahtui myös vuosina 1977, 1986 ja 1994. Eniten muuttajia lähti Isoon-Britanniaan. Tämä aivovuodoksi kutsuttu muuttoliike on koettu ongelmaksi, koska maasta on muuttanut esimerkiksi lähes 17 000 korkeasti koulutettua.


title: Ksenofobia

text: Ksenofobia on psykologiassa muukalaisuuden pelkoa. Termi tulee kreikan sanoista "ksenos" (ξένος, vieras, outo) ja "fobos" (φόβος, pelko).


title: Ksenofobia

text: Ksenofobiasta kärsivä tuntee äärimmäistä pelkoa tai vastenmielisyyttä kohdatessaan muukalaisen tai ulkomaalaisen. Hän kokee muukalaisuuden itselleen uhkana, yleensä ilman todellista syytä. Pelkoreaktio johtaa joskus väkivaltaan tai sanalliseen hyökkäykseen, mutta joskus turvaan vetäytymiseen. Välttääkseen pelko-oireet ksenofoobikko pyrkii usein välttämään muukalaisia. Ksenofoobikko voi itsekin tietää pelkonsa olevan perusteeton, mutta ei pääse pelosta eroon, vaikka se vaivaa häntä ja rajoittaa hänen elämäänsä. Useimmissa tapauksissa, mutta ei aina, vaiva on seurausta aikaisemmasta voimakkaan kielteisestä kokemuksesta.


title: Ksenofobia

text: Ksenofobian fyysisiä oireita ovat muun muassa levottomuus, hengityksen kiihtyminen ja hengästyminen, pulssin kiihtyminen, paniikkikohtaukset, pahoinvointi, vapina ja hikoilu.


title: Ksenofobia

text: Marxilaistaustaisen Jouko Jokisalon mukaan Sparta on klassinen esimerkki ksenofobian äärimuotona eristäytymisestä ulkoisia vaikutteita vastaan, kokonaisen kansan hierarkkisena ja sotilaallisena yhteiskuntajärjestelmänä. Jokisalon mukaan ksenofobialla on pyritty oikeuttamaan turvapaikanhakijoitten ja siirtolaisten rasistinen syrjintä. Rasismia ja ulkomaalaisvastaista politiikkaa on perusteltu ksenofobialla.


title: Ksenofobia

text: Keväällä ja kesällä 2017 tehtiin kyselytutkimus, jossa selvitettiin ihmisten suhtautumista maahanmuuttajiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin 15:ssä Länsi-Euroopan maassa. Kysely selvitti myös vastaajien kansallismielisiä asenteita.


title: Ksenofobia

text: Tutkimuksen keskeinen tulos oli, että Italiassa suvaitaan maahanmuuttajia, juutalaisia ja islaminuskoisia vähiten ja Ruotsissa eniten Länsi-Euroopassa. Eri maiden erot eivät ole valtavan suuria, mutta silmiinpistävä on esimerkiksi Ruotsin ja Italian välinen asenne-ero. Nationalistisissa asenteissa, sekä maahanmuuton ja uskonnollisten vähemmistöjen vastustuksessa suomalaiset olivat luettelon viidentenä.


title: Ksenofobia

text: Ksenofobian vastakohta on ksenofilia, jolla tarkoitetaan muukalaisuuteen, vieraaseen, tuntemattomaan tai toisenlaiseen kohdistuvaa suopeutta, ihailua tai rakkautta. Ksenofobia ja ksenofilia voivat olla samanlaisia käyttäytymisen malleja siinä, että molemmissa korostetaan erilaisuutta havainnoijaan. Rakentavaksi näkökulmaksi esitetään ksenosofia eli vierasta koskeva viisaus.


title: Kaleva

text: Kaleva voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kaleva (Tampere)

text: Kaleva on Tampereen kaupunginosa sekä kolmen kaupunginosan – Kalevan, Liisankallion ja Kalevanrinteen – muodostama alue Tampereen itäisessä kantakaupungissa. Alueella on asukkaita 10 167 (2017). Siellä sijaitsevat muun muassa Kalevan kirkko ja Tampereen suurin uimahalli Tampereen uintikeskus. Kalevan naapurikaupunginosat ovat lännessä Tammela, etelässä Järvensivu, idässä Hakametsä ja Kissanmaa sekä pohjoisessa Petsamo.


title: Kaleva (Tampere)

text: Alue kuului ennen Messukylän pitäjään, ja kaupunginosia on alettu rakentaa 1950-luvulla. Sitä ennen alueella oli peltoja ja tiilitehtaita sekä koululaisten kasvitarha nykyisen Litukan siirtolapuutarhan maisemissa. Kalevassa sijaitsi myös Hipposradan nimellä tunnettu Tampereen ensimmäinen ravirata vuosina 1910–1976. Naapurikaupunginosan Tammelan tavoin suuri osa Kalevan kaduista on nimetty Kalevalan mukaan.


title: Kaleva (Tampere)

text: Kalevassa on kaksi itä–länsi-suuntaista kokoojakatua, pohjoisempi Teiskontie ja eteläisempi Sammonkatu. Molemmat kadut saavat alkunsa Kalevan kirkon edestä siitä, mihin rautatieasemalta tuleva Itsenäisyydenkatu päättyy. Kyseisessä risteyksessä sijaitsee Tampereen liikenteellinen keskipiste eli välimatkapiste.


title: Kaleva (Tampere)

text: Kalevan keskellä sijaitsee puistovyöhyke, joka koostuu Liisanpuistosta, Kiovanpuistosta ja Kalevan keskuspuistosta.


title: Kaleva (Tampere)

text: Kalevankankaan harjulla sijaitsee Tampereen suurin hautausmaa Kalevantien ja Jyväskylän radan välissä. Kalevankankaalta aukeaa näköala etelään yli Viinikan ja Nekalan kaupunginosien. Vuoden 1918 sisällissodassa Kalevan alueella, muun muassa Kalevankankaalla, käytiin Tampereen valtauksen aikana ankaria taisteluja.


title: Kaleva (Tampere)

text: Kaleva on myös monien koulujen kaupunginosa. Rehtoripariskunta Kerttu ja Martti Seppälä perusti yksityiskoulun 1952 Sorsapuiston laidalle. Talossa toimii edelleen Kalevan lukio. Tämän koulun vieressä on Sampola, jossa toimivat vuonna 2011 lakkautetun Sampolan koulun ohella Sampolan kirjasto sekä Tampereen työväenopisto. Vuoden 2012 elokuusta lähtien Sampolan tiloissa on lisäksi toiminut Tammerkosken lukio. Kalevassa sijaitsevat myös Sammon keskuslukio, Sammon koulu, Tampereen kauppaoppilaitos ja Puistokoulu.


title: Apollo 12

text:
Apollo 12 oli toinen miehitetty Kuuhun laskeutumislento. Se oli todellinen tarkkuuslaskeutuminen Surveyor 3 -kuuluotaimen lähelle.
Tämä kuudes Apollo-ohjelman miehitetty lento onnistui, vaikka lähdön alla kantorakettiin iski salamoita. Tällä kertaa astronautit tekivät jo kaksi melko pitkää kuukävelyä. Ensimmäisellä kuukävelyllä Charles "Pete" Conrad ja Alan Bean pystyttivät miehittämättömän tutkimusaseman ALSEP:n Kuun pinnalle ja ottivat kivinäytteitä. Toisella kävelyllä astronautit hakivat osia Surveyor 3 -kuuluotaimesta.


title: Apollo 12

text: Toinen Kuuhun laskeutuminen sujui paljon paremmin kuin Apollo 11:n kohdalla.


title: Apollo 12

text: Apollo 12:n komentomoduuli oli nimeltään "Yankee Clipper" ja kuumoduuli "Intrepid". Laukaisu tapahtui Kennedy Space Centeristä 14. marraskuuta 1969 kello 16:22:00 UTC. Paluu tapahtui 24. marraskuuta 1969 kello 17:00:54 UTC. Lento kesti 10 päivää, 4 tuntia, 36 minuuttia ja 24 sekuntia.


title: Apollo 12

text: Pian laukaisun jälkeen rakettiin iski kaksi salamaa. Kaikki varoitusvalot alkoivat vilkkua. Gordon kysyi salamaniskun jälkeen: "Mikä helvetti se oli?". Bean onnistui käynnistämään polttokennot uudestaan ensimmäisen rakettivaiheen irrottua noin 70 km:n korkeudessa. Conrad hihitteli tyytyväisenä, mutta valvontakeskuksessa pelättiin, että komentoalus ja/tai kuualus olisi vaurioitunut salaman iskusta. Parin tunnin kuluessa selvisi, että vakavia vaurioita ei ollut tullut. Lento saattoi jatkua normaalisti. Maa-asema ei kertonut miehistölle mahdollisuudesta, että jos salamaisku olisi vaurioittanut komentoaluksen huipun lähellä olevaa laskuvarjojen laukaisumekanismia, miehistö kuolisi joka tapauksessa Maahan palatessaan. Apollon paluulennolla ei nimittäin ollut edes mahdollisuutta jarruttautua Maan kiertoradalle.


title: Apollo 12

text: Aluksen päämääränä oli tarkka laskeutuminen Surveyor 3 -kuuluotaimen lähelle. Apollo 11 oli joutunut sivuun kurssistaan ja laskeutunut 6,5 km suunnitellusta laskeutumispaikasta, mikä oli melkein aiheuttanut kuualuksen murskautumisen Kuun pintaan.


title: Apollo 12

text:
Tällä kertaa automaattiohjaus ohjasi alusta suunnitelmien mukaan. Vielä muutaman kilometrin korkeudessa Conrad ei tunnistanut lumiukon muotoista kraatterihahmoa.
Miehet näkivät jo laskeutuessaan Surveyor 3 -kuuluotaimen ja lensivät aluksella hieman luotaimen ohi. Maasto oli erittäin epätasaista. Conrad kytki automaattiohjauksen pois päältä ja löysi kraatterin reunalta sopivan tasaisen laskeutumispaikan.
Kun moottorit alkoivat nostaa suihkuillaan kuun pinnasta pölyä, ei miehistö nähnyt laskeutuuko alus suuren kiven vai tasaisen kohdan päälle. Kiven kohdalle laskeutuminen olisi voinut olla vaarallista. Kun kosketusvalo syttyi, Bean taputti Conradia selkään sanoen: "Loistava laskeutuminen, Pete. Upeaa!"


title: Apollo 12

text:
Charles Conrad ja Alan Bean kävelivät Kuussa kaksi kertaa, kummallakin kerralla melkein neljä tuntia. Kun Charles Conrad astui ulos kuualuksesta, hän sanoi: "Jihuu! Saattoi olla Neilille lyhyt askel, mutta minulle pahuksen pitkä" ja kiljui riemusta huomatessaan, että Surveyor 3 -kuuluotain oli vain vajaan 200 metrin päässä. Puheista poissa oli ensimmäisen kuulennon jäykkä arvokkuus.
Conrad oli lyönyt italialaisen kirjailijan Oriana Fallacin kanssa vetoa siitä, että hän saa sanoa mitä haluaa, kun astuu ulos kuualuksesta, eikä sitä, mitä NASA määrää.


title: Apollo 12

text: Kun Conrad purki laitteita kuumoduulista, hänen lauleskelunsa "Dum-dii-dum-dii" jatkui niin pitkään, että maa-asemalla ajateltiin Conradin saaneen liikaa happea tai vastaavaa.


title: Apollo 12

text: Astronauteilla oli ensi kertaa Kuussa mukana värillinen TV-kamera. Mutta kun Bean suuntasi kameran kohti aurinkoa, kuvaputki tuhoutui ja värillistä TV-kuvaa ei lennolta saatu.


title: Apollo 12

text: Conradia nauratti, kun lennon varamiehistö oli jättänyt tarkistuslistan väliin terveisiksi Playboy-lehdestä otettuja pieniä alastomien naisten kuvia ja kehotuksen tarkata pinnanmuotoja.


title: Apollo 12

text: Miehistö asensi ensimmäisellä kuukävelyllä Apollo 11:n EASEP-asemaa kehittyneemmän miehittämättömän ALSEP-tutkimusaseman Kuuhun. Se toimi ydinpariston avulla vuosia, ja siinä oli muun muassa Maan ja Kuun tarkan etäisyyden mittauksen mahdolliseksi tekevä laserheijastin.. Miehistö otti toisella kuukävelyllä mukaan joitain Surveyor 3:n osia, ja Surveyor 3:n kameran sisältä löytyi hengissä säilyneitä, mutta vaarattomia streptokokkeja, bakteereja jotka alkoivat taas lisääntyä ravintoliuoksessa. Lennolla löytyi niin sanottu KREEP-kiviaines, jossa on yllättäen runsaasti kaliumia, fosforia ja harvinaisia raskaita maametalleja rikastumina. Conrad ja Bean keräsivät 69 kivinäytettä (yhteensä 34,3 kg). Samaan aikaan Gordon kiersi "Yankee Clipperillä" Kuuta ja otti pinnasta monispektrisiä valokuvia. Kun Bean sanoi Conradin asiaa kysyttyä pelkäävänsä ettei nousuosan moottori käynnisty, Conrad vitsaili että silloin heistä tulee kuulennon muistomerkkejä.


title: Apollo 12

text: Kun Kuussa käyneet palasivat, Gordon sanoi, ettei pölyisissä avaruuspuvuissa ollut tulemista komentoalukseen. Tämän takia Conrad ja Bean riisuuntuivat alastomiksi ja lipuivat painottomuudessa komentoalukseen pelkät mikrofonit päällään.


title: Apollo 12

text: Miehistö vietti kiertoradalla ylimääräisen vuorokauden kuvien ottoa varten. Alus kiersi Kuuta laskeutumisen jälkeen 11 kierrosta.


title: Apollo 12

text: Komentomoduulin paluu Maahan onnistui. Beanin huono tuuri kameroiden kanssa jatkui, kun hän unohti panna kameran istuimen alle, vaan sen sijaan laittoi kameran ikkunan varaan. Kun alus loiskahti mereen, kamera tipahti Beanin päähän ja sai aikaan pienen haavan. Lentotukialus USS Hornet poimi komentomoduulin ja miehistön merestä. Alus laskeutui noin 800 km:n etäisyydelle Amerikan Samoasta.


title: Apollo 12

text: Apollo 12:n lennon aikoihin kävi selväksi, että Apollo-ohjelmaa supistetaan. Päättäjät ja yleisö menettivät mielenkiintonsa kuulentoihin, kun kuukilpailu Neuvostoliiton kanssa oli voitettu. Mutta tiedemiehiä harmitti se, ettei Kuussa käydessä oltu tehty niin laajoja tieteellisiä tutkimuksia kuin pystyttiin. Myöhemmin Kuussa käynyt geologi Harrison Schmitt ajoi Apollo-lentojen kehittämistä enemmän geologisia tutkimustuloksia saaviksi."EVA - Extra-vehicular activity"


title: PPPoE

text:
PPPoE on PPP-protokollan käyttötapa Ethernet-tyyppisten verkkojen
yli, jota käytetään erityisesti ADSL-yhteyksissä.


title: PPPoE

text: PPPoE (Point-to-Point Protocol Over Ethernet) määritellään seuraavassa RFC-dokumentissa:


title: Mare Tranquillitatis

text: Mare Tranquillitatis eli Rauhallisuuden meri on eräs Kuun "meristä" (lat. "mare"). Rauhallisuuden mereen laskeutui ensimmäinen miehitetty kuulento Apollo 11. Lennolla olivat astronautit Neil Armstrong, Edwin Aldrin ja Michael Collins, joista Collins ei laskeutunut Kuuhun. Astronauttien mukaan on nimetty kolme pientä kraatteria Apollo 11 laskeutumispaikan lähellä.


title: Oceanus Procellarum

text: Oceanus Procellarum eli Myrskyjen valtameri on suurin Kuun "meristä" (), jotka ovat tummia, vähäkraatterisia alueita. Myrskyjen valtameren pinta-ala on 2 283 300 km². Se sijaitsee Kuun Maahan näkyvällä puolella. Sinne ovat laskeutuneet miehittämättömät avaruusluotaimet Surveyor 1, Surveyor 3, Luna 9 ja Luna 13 sekä miehitetty avaruuslento Apollo 12.


title: Roland TB-303

text: Roland TB-303 Bass Line, suomalaiselta lempinimeltään tuttavallisesti "kolkki", on Rolandin vuosien 1982 ja 1984 välillä valmistama syntetisaattori, jolla on ollut huomattava vaikutus elektronisen musiikin kehityksessä.


title: Roland TB-303

text: TB-303 (lyhennetty "Transistor Bass – 303") oli suunniteltu yksin harjoittelevien muusikoiden apuvälineeksi korvaamaan bassokitara. Se oli osa Rolandin syntetisaattori- ja rumpukonesarjaa, jossa esimerkiksi rumpukone TR-606 oli suunniteltu korvaamaan rummut. Vaikka TB-303 oli käytössä muutamien suosittujenkin pop-artistien, kuten Madonnan kappaleissa, se epäonnistui alkuperäisessä tarkoituksessaan ja vain noin 10 000 kappaletta valmistettiin. Laite oli hyvin monimutkainen ja vaikea ohjelmoida soittamaan juuri halutunlaista ääntä, ja soittimen mukana tulleesta ohjekirjasta ei alkujaan edes ollut saatavilla kuin alkuperäinen japaninkielinen versio.


title: Roland TB-303

text: 1980-luvun loppupuoliskolla chicagolaiset DJ:t tutustuivat laitteeseen ja rakastuivat sen tuottamiin ääniin. Ääntä sai helposti muunneltua ja vääristettyä, mutta ennen kaikkea se poikkesi huomattavasti mistään aikaisemmasta. Niinpä muun muassa Phuturen "Acid Trax" –kappaleen myötä syntyi tyylilaji acid house. Vaikka TB-303 on pääasiallinen soitin acid housessa, on sillä ollut huomattava merkitys muissakin elektronisen musiikin genreissä, kuten goa- ja psytrancessa.


title: Roland TB-303

text: Nykyään TB-303:t ovat hyvin haluttuja ja pienen valmistusmäärän vuoksi niiden arvo on noussut huomattavasti. Rajallisuudesta johtuen monet tietokonepohjaiset emulaattorisovellukset ovatkin nousseet suureen suosioon alkuperäisen soittimen korvaajana.


title: Roland TR-808

text: TR-808 on yksi tunnetuimpia ja käytetyimpiä rumpukoneita. Se tuotiin markkinoille vuonna 1980, ja kuten TB-303, myös TR-808 tarkoitettiin avuksi kitaristeille ja muille ”aitoja” soittimia soittaville musiikintekijöille. Kuitenkin sen tuottama ääni oli hyvin kaukana oikeiden rumpujen äänistä.


title: Roland TR-808

text: Laite tuli suosituksi etenkin hip hop- ja elektromusiikin tuottajien keskuudessa muutamia vuosia sen jälkeen, kun sen valmistus oli jo lopetettu. TR-808:n soitinäänet ”kick drum” ja ”cowbell” ovat varsin tuttuja ja helposti tunnistettavia ääniä vielä tämänkin päivän musiikissa. Kanadalainen artisti Richie Hawtin käytti ”Spastik”-kappaleensa tekemiseen vain TR-808 -rumpukoneita. Englantilainen elektronisen musiikin yhtye 808 State on nimetty rumpukoneen mukaan. Rap-artisti Kanye West puolestaan nimesi neljännen studioalbuminsa "808s & Heartbreakiksi".


title: Hip hop

text:
Hip hop on Yhdysvalloissa, New Yorkin Bronxissa 1970-luvun alussa syntynyt alakulttuuri. Hip hop syntyi, kun köyhät ihmiset (eritoten afroamerikkalaiset) halusivat tehdä itse musiikkia ja saada äänensä ja mielipiteensä kuuluviin esikaupunkialueilla niin sanotuissa getoissa, ja se sai vahvoja vaikutteita esimerkiksi Jamaikalta. Hip hopin alkuaikojen suurimmat nimet ovat Kool Herc, Grandmaster Flash ja Afrika Bambaataa. He olivat DJ:itä ja järjestivät usein omia juhlia niin kaduilla, koripallokentillä kuin juhlasaleissakin. Jamaikalaisen DJ Kool Hercin voidaan sanoa olevan varsinainen hip hopin alullepanija. Hän toi Bronxin klubeille rankempaa ja kovempaa musiikkia käyttäen äänentoistojärjestelmää, eli sound systemiä. Hip hop -kulttuuriin on perinteisesti mielletty neljä osa-aluetta, MCing, DJ-työskentely (), breakdance ja graffitimaalaus. Hip hop -kulttuuriin kuuluu usein myös poliittinen aktivismi, muoti, slangi, jargon ja muita vastaavia alakulttuureille tyypillisiä elementtejä. Hip hoppiin kuuluu yleensä rennot vaatteet.
Hip hop -musiikille ovat tunnusomaista biitit eli taustamusiikit, jotka on tehty itse rumpukoneilla, samplereilla ja/tai tietokoneella. Samplaamisessa otetaan osia (sampleja) jostain toisen genren kappaleesta, jonka jälkeen ne muokataan ja uudelleenjärjestetään. Rap-musiikkia ei tule sekoittaa hip hoppiin, joka tarkoittaa laajempaa alakulttuuria.
Hip hop -kulttuuriin myöhemmin liitetyn, hiukan kyseistä kulttuuria vanhemman ilmiön, graffitin syntyjuuret johtavat 1960-luvun Yhdysvaltojen suurkaupunkeihin. Erityisesti New Yorkissa juniin ja rakennuksiin ilmestyneitä kirjoituksia alettiin kuitenkin huomioida enemmän vasta 1970- ja 1980-luvuilla‚ kun graffitit muuttuivat suuremmiksi ja monipuolisemmiksi. Graffitien tekeminen ilman lupaa on laitonta useimmissa maissa, myös Suomessa.


title: Hip hop

text: MC tulee englannin kielen sanoista "Master of Ceremonies" (suom. seremoniamestari). MC on räppäri, joka runoilullaan eli riimeillä tuottaa hip hop -musiikkiin räppäystä eli laulua. Ensimmäisiä tällaisia oli esimerkiksi Kool Moe Dee, joka haastoi MC Busy Been sekä MC EnaqPanen räppäyksellä yleisön tunnelmaa nostattavan funk-tyylisen-rapin sijaan.


title: Hip hop

text: DJ tulee englannin kielen sanoista "Disc Jockey". Hip hop -kulttuurissa DJ soittaa jo olemassa olevaa muiden tekemää musiikkia, jonka päälle MC räppää. Rap-äänitteillä taas DJ:tä kutsutaan tuottajaksi. Tuottaja rakentaa kappaleet muusta jo olemassa olevasta musiikista. Tätä tapaa tehdä musiikkia kutsutaan sämpläykseksi (engl. sampling). Toisin kun esimerkiksi klubi-DJ:t, hip hop -DJ:t eivät keskity varsinaiseen miksaukseen niin merkittävästi. Tosin hip hop -kulttuurista on peräisin omalaatuinen skrätsäys-miksaustekniikka (eng. scratching).Afrika Bambaata ja Grandmaster Flash olivat ensimmäisiä tärkeitä hip hop -musiikin DJ:tä. Muita myöhemmin tärkeään asemaan nousseita DJ:tä ovat muun muassa Jam Master Jay, DJ-Quest, Mix Master Mike, DJ Premier ja DJ Lethal.


title: Hip hop

text: Breakdance ("b-boying") on hip hop -kulttuuriin kuuluva näyttävä ja vauhdikas tanssilaji. B-boying syntyi 1970-luvun alussa New Yorkin Bronxissa, kun DJ Kool Herc alkoi soittaa niin sanotuissa korttelijuhlissa ("block party") funk-musiikin rumpukomppeja eli "breakseja" toistuvasti, mikä sai ihmiset lattialle. Tanssijoita Kool Herc kutsui nimillä "b-boy" tai "b-girl". Tästä juonnettiin nimi b-boying, jolle media keksi kaupallisemman termin, breakdance, kun tanssi löi itsensä läpi julkisuuteen 1980-luvulla. Myöhemmin samalla vuosikymmenellä tanssi vaipui unholaan, mutta nousi jälleen uuteen kukoistukseen vuosituhannen vaihteessa ja on tätä myöten elinvoimainen, historiansa tiedostava ja dynaaminen tanssilaji.Itse tanssi koostuu "toprockeista" (pystyssä tapahtuvat askelkuviot), "footworkeista" (lattiatasolla tapahtuvat askelkuviot), "powermoveista" (pyörivät liikkeet) ja "freezeistä" (jämähdyksiä erilaisiin asentoihin). Hyvä b-boy/b-girl taitaa perusliikkeet ("foundationit") ja osaa tanssia breakseihin ja tuoda esiin omaa itseään tanssiin omien liikkeiden muodossa.


title: Hip hop

text: Beatboxaus on äänien, esimerkiksi rumpujen matkimista käyttäen vain omaa ääntään. Hyväksi beatboxaajaksi tuleminen vaatii paljon harjoittelua. Beatboxaamista pidetään ristiriitaisena hip hop -kulttuurin elementtinä, mutta se näkyy ainakin osittain hip hop -musiikissa. Beatboxatessa käsiä pidetään yleensä kaikukoppana; vahvistamassa ääntä (ellei boxata mikrofoniin).


title: Tartto

text: Tartto () on Viron toiseksi suurin kaupunki, jossa asui vuonna 2012 runsaat 93 000 asukasta. Emajoen varrella sijaitseva Tartto on Etelä-Viron ja Tartumaan maakunnan keskus.


title: Tartto

text: Tarttoa pidetään Viron kulttuurin ja sivistyksen pääkaupunkina, henkisenä pääkaupunkina. Kaupungissa on 1632 perustettu maan vanhin ja suurin yliopisto, vanhin vironkielinen teatteri Vanemuine, Viron opetus- ja tiedeministeriö, korkein oikeus ja Viron kansallismuseo ("Eesti Rahva Muuseum").


title: Tartto

text: Hallinnollisesti Tartto on epäitsenäinen kaupunki (linn, asustusüksus), laajemman Tarton kaupungin (linn, haldusüksus) osa.


title: Tartto

text: Tartto sijaitsee Emajoen keskijuoksulla Võrtsjärven ja Peipsijärven välillä. Emajoen laakso halkaisee kaupungin luoteesta kaakkoon 800–2 000 metriä leveänä. Laakeaa laaksoa ympäröivät aaltoilevat moreenitasanteet. Tarton keskusalueella sijaitsee tasalakinen Toomemägi, jota ympäröivät pienemmät notkelmat.


title: Tartto

text: Kaupungin pinta-alasta 38,97 km² on veronalaista maata 58 prosenttia. Tonttimaata on 11,0 km², soista vesijättö- ja joutomaata 4,7 km², maatalousmaata 4,3 km², katuja 6,2 km² ja rautateitä 5,3 km², puistoja ja viheralueita 3,8 km² sekä teollisuusalueita 5,9 km².


title: Tartto

text: Tartto jakautuu 17 kaupunginosaan ("linnaosa") ja 31 alueeseen ("asum"), joiden asukasluku ja pinta-ala vaihtelevat suuresti. Runsasväkisimmät kaupunginosat ovat itäinen lähiökaupunginosa Annelinn (27 000 asukasta), puutalokaupunki Karlova (9 000 as.) sekä omakoti- ja viheralue Tammelinn (8 000 as.). Väestömäärältään pienimpiä ovat Maarjamõisa (400 as.) ja läntisimpänä sijaitseva Ränilinn, maaseutumainen Ihaste keskustan kaakkoispuolella ja puutaloalue Supilinn (1 800 as.). Pinta-alaltaan suurimmat kaupunginosat ovat Annelinn (540 ha), Ihaste (424 ha) ja eteläinen Ropkan teollisuusalue (354 ha). Alueeltaan pienimpiä kaupunginosia ovat Supilinn (48 ha), Vaksali (76 ha) ja Variku (77 ha).


title: Tartto

text:
Tartto on Viron vanhin ja Pohjois-Euroopan vanhimpia kaupunkeja. Ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1030.
Arkeologiset tutkimukset osoittavat, että Tarton kohdalla Toomemäen laella on ollut virolaisten muinaislinna jo 400-luvulla. Vuonna 1030 Kiovan ruhtinas Jaroslav I Viisas valloitti Tarbatun ja rakensi paikalle linnoituksen, josta on käytetty nimeä "Jurjevin linnoitus". Tarton kautta kulkivat kauppatiet Suomenlahdelta länteen liiviläisten maille sekä itään Pihkovan ja Novgorodin valtakuntiin. Virolaiset valtasivat Tarton takaisin vuonna 1061..


title: Tartto

text: Saksalaiset ristiritarit valloittivat Liivinmaan ja Vironmaan useita kertoja. Vuonna 1224 Tartto päätyi saksalaisten käsiin. Saksalaiskaudella kaupunki oli piispan valtapiirissä. Piispanlinna mainitaan kirjallisissa lähteissä 1234. Venäläiset hyökkäsivät Tarttoon vuonna 1262, ja aiemmin on oletettu että kaupunginmuurin rakentaminen alkoi pian sen jälkeen, mutta uudemmat tutkimukset ajoittavat muurin rakentamisen 1300-luvun alkupuolelle, jolloin kaupungin suunnitelma oli valmis. Muurin rakentamisen aloituksesta ei ole kirjallisia mainintoja.


title: Tartto

text: Tuolloin siitä käytettiin nimeä Tarbatu. Vanhat linnoitusrakennelmat jäivät saksalaisten piispanlinnoituksen muurien alle. Toomemäen pohjoisosaan alettiin rakentaa Baltian suurinta kirkkoa, Pyhän Dionysiuksen tuomiokirkkoa, joka jäi pois käytöstä uskonpuhdistuksen levittyä alueelle vuonna 1525.


title: Tartto

text: 1200-luvun lopusta lähtien Tartto kuului Hansaliittoon saksalaisella nimellä "Dorpat". Kun Pihkova ja Novgorod joutuivat Moskovan valtapiiriin, Tarton merkitys kauppakaupunkina väheni.


title: Tartto

text: Liivinmaan sodassa 1500-luvun jälkipuolella venäläiset valloittivat Tarton. Sen jälkeen valta vaihtui tiuhaan tahtiin, kun venäläisten jälkeen tulivat puolalaiset, sitten ruotsalaiset, kunnes taas puolalaiset. Venäläisvalta kesti pisimpään (1558–1582), mutta Venäjän–Puolan rauhansopimuksessa 1583 Tartto jäi Puolalle. Jesuiitat perustivat Tarttoon 1583 Viron ensimmäisen korkeakoulun, kymnaasin. Kaupunkiin saapuneet jesuiitat alkoivat käännyttää katolisuuteen takaisin virolaisia, jotka eivät olleet ehtineet omaksua uudistettua, luterilaista uskoa. Käännytysyritykset eivät vaikuttaneet saksalaisiin, jotka pysyivät luterilaisina.


title: Tartto

text: Kaupunki joutui jälleen Ruotsin valtaan 1625, ja jesuiittojen käännytystyö päättyi. Vuonna 1630 ruotsalaiset perustivat sinne kymnaasin ja 1631 kirjapainon. Seuraavana vuonna (1632) perustettiin Tarton yliopisto, "Academia Dorpatensis", josta kaupunki erityisesti tunnetaan. Kansalta alettiin edellyttää lukutaitoa, ja siksi tarvittiin opettajia. Tarttoon perustettiin koko Ruotsin valtakunnan ensimmäinen kyläkoulunopettajien seminaari, niin sanottu Forseliuksen seminaari.


title: Tartto

text: Suuressa Pohjan sodassa venäläiset pääsivät taas Tarton isänniksi. Ruotsalaiset siirsivät yliopiston sodalta turvaan Pärnuun, ennen kuin sen toiminta lakkasi kokonaan. Ruotsalaisten paluuta pelätessään venäläiset karkottivat vuonna 1708 kaupungin lähes kaikki saksalaiset asukkaat Venäjälle ja hävittivät kaupungin talot ja puolustusrakennelmat.


title: Tartto

text: Kaupunki toipui sodasta hitaasti, ja 1700-luvun kuluessa kaupunkia tuhosivat myös tulipalot vuosina 1755, 1763 ja pahimmin 1775, jolloin kaupungista tuhoutui kaksi kolmasosaa. Sen jälkeen, keisarinna Katariina Suuren hallintokaudella, Tartto rakennettiin lopullisesti uudelleen. Keisarinna lahjoitti kaupungille myös Kivisillan, joka oli ensimmäinen pysyvä silta joen yli ja koko Baltian ensimmäinen kivisilta.


title: Tartto

text: Vuodesta 1782 lähtien Tartto ei ole ollut enää linnoituskaupunki. Tuolloin Toomemäki siirtyi kaupungin hallintaan. Asukkaita kaupungissa oli 1800-luvun alussa 3 500. Yliopisto avattiin uudelleen vuonna 1802. Sen ansiosta kaupungin elämä vilkastui, ja se alkoi kasvaa nopeaan tahtiin, niin että ensimmäisen virallisen väestönlaskennan mukaan vuonna 1881 asukkaita oli 30 000 ja vuonna 1897 jo 42 000. Vuonna 1876 Tartto sai rautatien, joka yhdisti sen Tallinnaan ja sitä kautta Pietariin. Myöhemmin rautatieyhteyttä jatkettiin Valgaan ja Riikaan.


title: Tartto

text: Tartto oli yliopiston ansiosta koko Vironmaan ja Liivinmaan henkinen keskus. Siitä tuli myös Viron kansallisen heräämisen keskipiste 1800-luvun loppupuolella. Kaupungissa alkoi ilmestyä "Eesti Postimees" -sanomalehti ja siellä perustettiin 1865 "Vanemuine"-yhdistys. Tartossa perustettiin myös "Eesti Kirjameeste Selts" (Viron kirjailijoiden seura) ja "Õpetatud Eesti Selts" (Viron sivistysseura). Tartossa aloitti toimintansa myös ensimmäinen vironkielinen oppikoulu, Miina Härman koulu vuonna 1906.


title: Tartto

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen tilanne Virossa oli pitkään epäselvä. 24. helmikuuta 1918 Viro julistettiin itsenäiseksi, mutta käytännössä saksalaiset miehittävät maan ja etenivät etelästä kohti Tallinnaa, jolloin Tarttokin joutui saksalaisten ankaran miehityksen alle. Vallankumous Saksassa pakotti saksalaiset miehitysjoukot lähtemään, ja seuraavaksi kaupunki joutui Viron työkansan kommuunin joukkojen hirmuhallinnon alle 22. joulukuuta 1918. Viron joukot vapauttivat kaupungin lopulta 14. tammikuuta 1919 Julius Kuperjanovin johdolla.


title: Tartto

text: Kaupungin nimi oli vuosina 1893–1919 jälleen "Jurjev" (). Tämän nimisenä Liivinmaan kuvernementin kihlakuntakaupunkina se on esimerkiksi vuoden 1897 väestönlaskennassa.


title: Tartto

text: Tartossa solmittiin rauhansopimukset Neuvosto-Venäjän ja Viron välillä 2. helmikuuta 1920 ja Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä 14. lokakuuta 1920. Itsenäisessä Virossa Tarton asema sivistyspääkaupunkina säilyi ja jopa vahvistui. Kaupungissa toimi kansallinen yliopisto, musiikkikorkeakoulu, taideyhdistys Pallas ja sen perustama taidekoulu Pallas.


title: Tartto

text: Viro liitettiin Neuvostoliittoon 6. elokuuta 1940, ja sen jälkeen aloitettiin suuria sosialistisia muutoksia. Kaupungin budjetti kasvoi peräti kolminkertaiseksi, kun terveydenhuoltoa ja sivistystointa tehostettiin. Yritykset ja kiinteistöt kansallistettiin, ja monia omistajia vainottiin. Ensimmäiset suurkarkotukset olivat virolaisille suuri järkytys: 14. kesäkuuta 1941 alkoivat virolaisten kuljetukset karjavaunuissa Siperiaan, ja Tartosta vietiin lähes tuhat henkeä.


title: Tartto

text: Kun Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941, alkoivat Tartossa pakkoevakuoinnit ja summittaiset vangitsemiset. Taistelu Tartosta alkoi 10. heinäkuuta ja kesti kaksi viikkoa. Taistelu käytiin aluksi pääasiassa virolaisten sissien (metsäveljien) ja Neuvostoliiton armeijan välillä saksalaisten pysäytettyä hyökkäyksensä etelämmäksi. Tarttoon saapui vain kaksi kuorma-autollista saksalaisia sotilaita, mutta puna-armeija vetäytyi keskustasta Emajoen toiselle puolelle, koska luuli Saksan aloittaneen suuremman hyökkäyksen. Neuvostojoukot pitivät puoliaan Emajoen toisella puolella tuhottuaan joen yli vievät sillat, muun muassa historiallisen Kivisillan. Saksan armeija jatkoi hyökkäystään ja valtasi Tarton 25. heinäkuuta.


title: Tartto

text: Vaikka saksalaiset otettiin aluksi vastaan vapauttajina, pian huomattiin, että hirmuhallinto oli vain vaihtunut toiseen. Saksalaiset tuhosivat niin vasemmistoaktivistit, juutalaiset kuin romanitkin. Saksalaiset perustivat kaupungin laidalle keskitysleirin. Teloitukset suoritettiin kaupungin etelälaidalla, eikä panssarikaivantoihin haudattujen ruumiiden määrää tiedetä nykyisinkään.


title: Tartto

text: Puna-armeija alkoi lähestyä Viroa murrettuaan Leningradin saartorenkaan. Elokuussa 1944 puna-armeijan joukot saapuivat Tarttoon etelästä Peipsijärven eteläpuolelta. Tällä kertaa taistelu kaupungista oli ankarampi kuin 1941. Saksalaiset polttivat kaupunkia vetäytyessään. Keskikaupunki jäi puna-armeijan haltuun 25. elokuuta. Saksalaiset onnistuttiin ajamaan Emajoen takaa vasta 17. syyskuuta. Taisteluissa ja tykistön tulituksessa kaupungista raunioitui kaksi kolmasosaa, muun muassa kaikki sillat, Armas Lindgrenin suunnittelema Vanemuine-teatteri. Myös Raadin kartano, jossa toimi Viron kansallismuseo, tuhoutui. Yliopisto ja raatihuone sen sijaan säästyivät.


title: Tartto

text: Sodan jälkeen kaupunkilaiset velvoitettiin mittaviin raivaus-, purku- ja rakennustöihin. Vaativimmat rakennustyöt jäivät saksalaisten sotavankien vastuulle. Kaupungin keskustassa olevat puistot ja viheralueet ovat peräisin sodanjälkeiseltä ajalta, sillä kaupunginarkkitehti Arnold Matteus vaati, että keskikaupunkiin jätettäisiin tilaa.


title: Tartto

text: Vuoden 1949 suurkarkotus oli suunnattu erityisesti kulakkeja vastaan, eikä se kohdistunut niinkään kaupunkiväestöön. Tartosta vietiin noin 700 henkeä, maakunnasta kaikkiaan 3 800 henkeä.