title: Syllogismi

text: Kaiken kaikkiaan on 256 mahdollista syllogismin tyyppiä (tai 512, jos pää- ja alipremissi vaihdetaan keskenään, millä ei kuitenkaan logiikan kannalta ole merkitystä). Kumpikin premissi ja johtopäätös voivat olla tyyppiä A, E, I tai O, ja syllogismi voi olla neljästä kuviosta minkä tahansa mukainen. Syllogismi voidaan kuvata lyhyesti premissejä ja johtopäätöksiä vastaavilla kirjaimilla sekä kuvion numerolla. Esimerkiksi jäljempänä kuvattu Barbara-syllogismi on AAA-1 eli "A-A-A ensimmäisessä kuviossa". Suurin osa näin 256 mahdollisesta syllogismista on kuitenkin epäpäteviä, eli johtopäätös ei ole premissien looginen seuraus. Vain 24 syllogismia on päteviä. Niistäkin muutamat ovat päteviä vain, jos premisseillä katsotaan olevan "eksistentiaalinen merkitys", toisin sanoen jos esimerkiksi lauseeseen "kaikki A:t ovat B" katsotaan sisältyvän, että on olemassa ainakin yksi A, tai jos tämä erikseen oletetaan (tarkemmin jäljempänä osissa "Eksistentiaalinen merkitys"). Muussa tapauksessa ne voivat johtaa eksistentiaaliseen virhepäätelmään.


title: Syllogismi

text: Pätevistä syllogismien muodoista käytetään keskiajan skolastikkojen antamia nimiä. Ne kehitettiin alkujaan muistisäännöiksi siten, että niissä esiintyvät vokaalit A, E, I ja O vastaavat niissä olevien premissien ja johtopäätöksen yleistä myöntävää tai kieltävää tai rajoittunutta myöntävää tai kieltävää muotoa edellä esitetyllä tavalla. Esimerkiksi syllogismilla AAA on nimi "Barbara", tyypillä EAE nimi "Celarent" ja niin edelleen.


title: Syllogismi

text: Seuraavassa taulukossa on lueteltu pätevien syllogismien muodot. Syllogismityypit, jotka pätevät vain, jos premisseille oletetaan eksistentiaalinen merkitys, on "kursivoitu". Näistä kursivoiduista malleista muut paitsi neljä (felapton, darapti, fesapo ja bamalip) ovat heikennettyjä muotoja, toisin sanoen samoista premisseistä voidaan tehdä vahvempikin johtopäätös.


title: Syllogismi

text: Seuraavassa taulukossa on lueteltu pätevien syllogismien eri tyypit esimerkkeineen. Jotkin näistäkin ovat keskenään yhtäpitäviä siinä mielessä, että niiden premissit ilmaisevat saman asian eri tavoin. Niinpä esimerkiksi lause "Jotkut lemmikit ovat kissanpoikia" (SiM Darii-syllogismissa AII-1) merkitsee itse asiassa samaa kuin "Jotkut kissanpojat ovat lemmikkejä" (MiS Datisi-syllogismissa AII-3).


title: Syllogismi

text: Jokaisen premissin ja johtopäätöksen yhteydessä on lyhyt kuvaus lauseesta. Esimerkiksi syllogismissa AAI-3 premissi "Kaikki neliöt ovat suorakulmioita" on muotoa "MaP"; symbolit tarkoittavat, että ensimmäinen termi ("neliö") on välitermi, toinen termi ("suorakulmio") johtopäätöksen predikaatti ja näiden välistä suhdetta merkitään kirjaimella "a" (kaikki M:t ovat P).


title: Syllogismi

text:
Taulukossa eri syllogismeja myös havainnollistetaan Venn-diagrammeilla. Niissä on mustalla merkitty alueet, joihin kuuluvia kohteita ei premissien tai johtopäätöksen mukaan ole, punaisella alueet, joihin nimenomaan väitetään kuuluvan jotakin. Valkoisella merkityistä alueista nämä lauseet eivät sano mitään. Ylävasemmalla ja yläoikealla olevat, toisensa leikkaavat ympyrät tarkoittavat premissejä, alhaalla olevat johtopäätöstä. Niiden syllogismien kohdalla, joihin eksistentiaalisen virhepäätelmän mahdollisuus liittyy, on lisäksi merkitty punainen ympyrä osoittamaan, että tarkoitettuja kohteita oletetaan olevan olemassa.
Yhtäpitävä: Cesare (EAE-2)


title: Syllogismi

text: ∴ Millään käärmeellä ei ole turkkia . (SeP)


title: Syllogismi

text: Yhtäpitävä: Datisi (AII-3)


title: Syllogismi

text: ∴ Joillakin lemmikeillä on turkki. (SiP)


title: Syllogismi

text: Samankaltainen: Festino (EIO-2), Ferison (EIO-3), Fresison (EIO-4)


title: Syllogismi

text: ∴ Jokin lukeminen ei ole huvia. (SoP)


title: Syllogismi

text: ∴ Jotkin verkkosivut eivät anna tietoa. (SoP)


title: Syllogismi

text: ∴ Joillakin nisäkkäillä ei ole häntää. (SoP)


title: Syllogismi

text: ∴ Jotkut kuolevaiset ovat kreikkalaisia. (SiP)


title: Syllogismi

text: Samankaltainen: "Cesaro (EAO-2)"


title: Syllogismi

text: ∴ Joillakin käärmeillä ei ole turkkia. (SoP)


title: Syllogismi

text: Samankaltainen: "Calemos (AEO-4)"


title: Syllogismi

text: ∴ Jotkut ihmiset eivät ole hevosia. (SoP)


title: Syllogismi

text: Samankaltainen: "Fesapo (EAO-4)"


title: Syllogismi

text: ∴ Jotkin kasvit eivät ole eläimiä. (SoP)


title: Syllogismi

text:
∴ Jotkin suunnikaat ovat suorakulmioita. (SiP)
Tässä taulukossa esitetään kaikki 24 pätevää syllogismia, joita kuvataan Venn-diagrammeilla.
Samankaltaiset syllogismit on sijoitettu samaan sarakkeeseen, ja ne on yhdistetty premissien yhdistemlien mukaan.
Reunukset vastaatat johtopäätöksiä. Ne, jotka edellyttävät eksistentiaalista oletusta, on ympäröity katkoviivoin.


title: Syllogismi

text: Aristoteleen tavoin voidaan erottaa toisistaan erityiset termit kuten "Sokrates" ja yleiset termit kuten "kreikkalaiset". Kieliopillisesti edelliset ovat yleensä erisnimiä. Aristoteles erotti lisäksi (a) termit, jotka voivat esiintyä vain subjekteina, ja (b) termit, jotka voivat esiintyä muuhun subjektiin kopulan "on" välityksellä liittyvänä predikaattina. Tällaista predikaattia sanotaan "distributiiviseksi" erotukseksi ei-distributiivisesta kuten "kreikkalaiset ovat runsaslukuisia". On selvää, että Aristoteleen syllogismit edellyttävät predikaattien olevan distributiivisia, sillä esimerkiksi seuraava päätelmä ei ole pätevä: "Kaikki kreikkalaiset ovat ihmisiä, ihmiset ovat runsaslukuisia, siis kaikki kreikkalaiset ovat runsaslukuisia". Aristoteleen mukaan erityiset termit ovat tyyppiä (a) ja yleiset termit tyyppiä (b). Siksi sana "ihminen" voi olla nimen "Sokrates" predikaattina ("Sokrates on ihminen"), mutta "Sokrates" ei voi olla minkään predikaattina. Sen vuoksi termit ovat vaihdettavissa keskenään vain, jos ne ovat yleisiä, niin sanottuja "kategorisia termejä". Siksi syllogismeissa esiintyvien lauseiden olisi oltava kategorisia lauseita, joissa molemmat termit ovat yeisiä, ja ainoastaan kategorisia termeja sisältäviä syllogismia alettiin kutsua "kategorisiksi syllogismeiksi".


title: Syllogismi

text: On kuitenkin ilmeistä, ettei mikään estä erityistä termiä, siis erisnimeä esiintymästä syllogismissa, kunhan se on aina subjektin asemassa. Sellainen syllogismi ei kuitenkaan ole kategorinen, vaikka olisikin pätevä. Esimerkikkinä voidaan mainta: "Sokrates on ihminen, kaikki ihmiset ovat kuolevaisia, siis Sokrates on kuolevainen." Intuitiivisesti tämä on yhtä ilmeisen pätevä kuin "Kaikki kreikkalaiset ovat ihmisiä, kaikki ihmiset ovat kuolevaisia, siis kaikki kreikkalaiset ovat kuolevaisia." Aristoteles käsittikin muotoa "Sokrates on ihminen" olevat lauseet erikoistapauksiksi muotoa "kaikki A:t ovat B" (AaB) olevista lauseista, missä tapauksessa edellä mainittu syllogismi kuuluisi Barbara-tyyppiin. Myöhemmät tutkijat kuten Bertrand Russell ovat kuitenkin pitäneet näitä oleellisesti erilaisina ja väittäneet, että niiden samastaminen on aikojen kuluessa aiheuttanut filosofiassa paljon sekaannusta, vaikka tämä syllogismi sinänsä onkin pätevä. Nykyaikaisen joukko-opin kannalta sen sijaan oleellinen ero näiden lauseiden välillä on siinä, että Sokrates on kaikkien ihmisten joukon alkio, kaikkien kreikkalaisten joukko taas saman joukon osajoukko.


title: Syllogismi

text: Kysymys lauseiden eksistentiaalisesta merkityksestä koskee sitä, voidaanko lauseiden katsoa edellyttävän, että niissä mainittuja kohteita on olemassa. Tavallisessa kielenkäytössä esimerkiksi muotoa "Kaikki A:t ovat B" olevan lauseen katsotaan yleensä edellyttävän, että kohteita A on olemassa. Jos lauseen tämän mukaisesti katsotaan olevan epätosi, mikäli termillä ei ole yhtään instanssia, sillä sanotaan olevan "eksistentiaalinen merkitys" tämän termin suhteen. Ei kuitenkaan ole yksiselitteisen selvää, sisältyykö lauseilla, joissa esiintyy sana "kaikki", aina myös tällainen merkitys. Toisin sanoen voidaan kysyä, onko lause "Kaikki A:t ovat B" tosi, epätosi tai edes merkityksellinen, jos kohteita A ei ole.


title: Syllogismi

text: Tähän liittyvät seuraavat kysymykset:


title: Syllogismi

text: Jos esimerkiksi oletetaan, että AiB on epätosi, jos yhtään A:ta ei ole, ja ettei AaB voi olla tosi, ellei myös AiB ole (toisin sanoen AaB edellyttää lausetta AiB), lauseella AiB on eksistentiaalinen merkitys A:n kannalta, ja samoin AaB:llä. Jos lisäksi hyväksytään, että muodot AiB ja BiA ovat yhtäpitävät, lauseilla AiB ja AaB on eksistentiaalinen merkitys myös B:n suhteen. Jos taas myös AoB on epätosi ellei yhtään A:ta ole, ja jos lisäksi AeB edellyttää lauseita AoB ja BeA joka vuorostaan edellyttää lausetta BoA), lauseilla AeB ja AoB on molemmilla eksistentiaalinen merkitys sekä A:n että B:n kannalta. Tästä seuraa välittömästi, että kaikille yleisille kategorisille lauseille on oletettava eksistentiaalinen merkitys molempien termien kannalta. Jos AaB ja AeB esittävät tavanomaisen kielen lauseita "Kaikki A:t ovat B" ja "Mitkään A:t eivät ole B", edellä sanotusta seuraa kuitenkin paradoksaalisia johtopäätöksiä:


title: Syllogismi

text: Jos sovitaan, että yleisillä lauseilla ei ole eksistentiaalista merkitystä, vastakohtaisuuksien neliö ei tietyissä tapauksissa päde (esimerkiksi AaB ei edellytä, että myös AiB on tosi), ja muutamat edellä esitetyt syllogismit eivät päde (esimerkiksi Barbari, BaC, AaB->AiC).


title: Syllogismi

text: Nämä ongelmat ja paradoksit tulevat vastaan sekä luonnollisen kielen lauseilla että syllogismin muodossa esitetyillä lauseilla, ellei ei ole selvää, edellyttääkö sana "kaikki", että sillä tarkoitettuja kohteita on. Jos joku esimerkiksi väittää, että kaikki hänen kirjoittamansa kirjat ovat saaneet Pulitzerin palkinnon, sisältyykö väitteeseen, että hän on kirjoittanut kirjoja? Ellei, onko lause tosi? Jos taas joku sanoo, että kukaan hänen ystävistään ei ole köyhä, onko lause tosi, jos hänellä ei ole yhtään ystävää?


title: Syllogismi

text: Ensimmäisen asteen predikaattikalkyylissä tällaiset kaksiselitteisyydet vältetään sopimalla, että yleisillä lauseilla ei ole eksistentiaalista merkitystä. Kohteiden olemassaolo on erikseen eksplisiittisesti mainittava. Niinpä muotoa lauseet "Kaikki A:t ovat B", "Mitkään A:t eivät ole B" eivät sinänsä sisällä oletusta, että on yhtään A:ta.


title: Syllogismi

text: Nykyaikaisessa matemaattisessa logiikassa lauseet, joihin sisältyy sana "kaikki", "jotkin" tai "ei mitkään", voidaan esittää joukko-opin termein. Jos kaikkien A:iden joukkoa merkitään s(A) ja vastaavasti kaikkien B:iden joukkoa s(B), niin:Lisäksi määritellään, että tyhjä joukko on jokaisen joukon osajoukko. Tämän vuoksi nykyisessä matemaattisessa logiikassa käsitetään muotoa "Kaikki A:t ovat B" ja "Mikään A ei ole B" olevat lauseet aina tosiksi, muotoa "Jotkin A:t ovat B" ja "Jotkin A:t eivät ole B" sen sijaan aina epätosiksi, jos kohteita A ei ole. Tästä kuitenkin seuraa, että AaB (kaikki A:t ovat B) voi olla tosi, vaikka lause AiB (jotkin A:t ovat B) on epätosi, ja muutamat edellä esitetyt syllogismit eivät päde, jos yhtään A:ta ei ole.


title: Syllogismi

text: Itse asiassa on kuitenkin mahdollista määritellä muodot "AaB, AeB, AiB" ja "AoB" eri tavoin niin, että millä tahansa niistä joko on eksistentiaalinen merkitys A:n, B:n, molempien tai ei kummankaan suhteen. Tällöin on myös mahdollista selvittää, voidaanko nämä määritelmät valita siten, että vastakohtaisuuksien neliö ja vanhastaan pätevinä pidettyjen syllogismien pätevyys säilyy. Galen Strawson on väittänyt, että merkitykset todella voidaan määritellä näin, mutta tulos on sellainen, että edellä esitettyyn kysymykseen (e) on vastattava kieltävästi.


title: Syllogismi

text: Aristoteleen syllogismioppi hallitsi länsimaista filosofista ajattelua monen vuosisadan ajan. Francis Bacon kuitenkin hylkäsi 1600-luvulla syllogismin parhaana keinona luontoa koskevien päätelmien tekoon. Sen sijaan hän suosi induktiivisempaa, kokeellista lähestymistapaa havaintojen tekemiseksi, mikä merkitsi kokeellista tutkimusta, jonka pohjalta voitaisiin tehdä yleisempiä päätelmiä.


title: Syllogismi

text: 1800-luvulla syllogismeista kehitettiin muunnelmia, joissa esiintyi myös disjunktiivisia ("A tai B") ja ehdollisia lauseita ("jos A niin B"). Kant väitti teoksessaan "Logiikka" (1800), että logiikka oli ainoa loppuun saakka kehitetty tiede ja että Aristoteleen logiikka sisälsi jo kaiken, mitkä logiikan alalta ylipäänsä voitiin tietää. Kuitenkin jopa Kantin omaa, hänen muissa teoksissaan esitettyä filosofiaa voidaan hyvällä syyllä pitää logiikankin kannalta merkittävinä uusina tuloksina. Vaikka muissa osissa maailmaa logiikkaa oli kehitetty itsenäisesti, esimerkiksi Avicennan ja intialainen logiikka, Kantin käsitys oli länsimaissa pitkälti vallitsevana vuoteen 1879 saakka, jolloin Frege julkaisi teoksensa "Begriffsschrift". Siinä hän julkaisi uuden menelmän, lausekalkyylin, jolla niin syllogismeissa esiintyvät kategoriset kuin muunkinlaisetkin lauseet voitiin esittää kvanttorien ja muuttujien avulla.


title: Syllogismi

text: Tästä sai alkunsa lauselogiikan ja ensimmäisen asteen predikaattilogiikan kehitys. Jo 2000 vuotta käytössä ollut syllogistinen menetelmä menetti keskeisen merkityksensä, ja sitä alettiin yleisesti pitää vanhentuneena. Nykyisin Aristoteleen järjestelmää käsitellään opetuksessa pääasiassa vain johdantona sekä tieteenhistoriallisissa yhteyksissä.


title: Syllogismi

text: Huomattavana poikkeuksena ovat kuitenkin katolinen Uskonopin kongregaatio, jonka virkamiehet yhä soveltavat Aristoteleen logiikkaa, sekä Rota Romanan apostolinen tuomioistuin, joka edelleen edellyttää asianajajien esittävän perustelunsa syllogistisessa muodossa.


title: Syllogismi

text: Logiikan historiaa tutkinut John Corcoran korosti George Boolen teoksen "Laws Thought" uuteen painokseen liittämässään esipuheessa, että Boole epäröimättä Aristoteleen logiikan Corcoran myös vertaili kohta kohdalta Aristoteleen "Ensimmäistä analytiikkaa" ja Boolen teosta "Laws of Thouht". Corcoran also wrote a point-by-point comparison of "Prior Analytics" and "Laws of Thought".


title: Syllogismi

text: Corcoranin mukaan Boole hyväksyi Aristoteleen logiikan täysin ja tuki sitä. Boolen tarkoituksena oli "edetä syvemmälle, korkeammalle ja pidemmälle" kuin Aristoteleen logiikka


title: Syllogismi

text: Erityisesti Boole hyväksyi sen, mitä Aristoteles oli kirjoittanut. Hänen "erimielisyytensä", sikäli kuin sellaista oli, koski sitä, mistä Aristoteles ei ollut sanonut mitään.


title: Syllogismi

text: Ensinnäkin, perusteiden osalta, Boole yhdisti Aristoteleen neljä lausemuotoa yhdeksi ainoaksi, yhtälöiden muotoon, mikä jo sinänsä oli vallankumouksellinen idea. Toiseksi, loogisten probleemojen osalta, se, että Boole yhdisti yhtälöiden ratkaisun logiikkaan, johti päätelmään, että Aristoteleen päättelysääntöjä oli täydennettävä yhtälöiden ratkaisemisella. Kolmanneksi, sovellusten osalta, Boolen järjestelmällä voitiin käsitellä monen termin lauseita ja argumentteja, kun taas Aristoteles pystyi käsittelemään vain kahden termin muodostamia.


title: Syllogismi

text: Kolmanneksi, sovellusten osalta, Boolen järjestelmällä voitiin käsitellä monen termin lauseita ja argumentteja, kun taas Aristoteles pystyi käsittelemään vain kahden termin muodostamia subjekti-predikaaatti -lauseita. esimerkiksi Aristoteleen järjestelmässä lauseetta "Mikään suorakulmio, joka ei ole neliö, ei ole nelikulmio olematta suunnikas" ei olisi voitu johtaa lauseista "mikään neliö, joka on suorakulmio, ei ole suunnikas, joka on suorakulmio" tai "Mikään suunnikas, joka on suorakulmio, ei ole neliö, joka on suorakulmio."


title: Syllogismi

text: Syllogistisessa päättelyssä tehdään usein tietyn tyyppisiä virheitä.


title: Syllogismi

text: Esimerkiksi premisseistä "Jotkut A:t ovat B" ja "Jotkut B:t ovat C" päätellään usein virheellisesti, että jotkut A:t ovat C. Tällainen syllogismin tyyppi (III-1) ei kuitenkaan ole pätevä, eikä johtopäätös seuraa premisseistä. Esimerkiksi vaikka jotkut kissat (A) ovat mustia (B) ja jotkut mustat eläimet (B) ovat korppeja (C), tästä ei seuraa, että jotkut kissat (A) olisivat korppeja (C). Tämä aiheutuu siitä, että kumpikaan premisseistä ei koske kaikkia välitermin tarkoittamia kohteita, ja tätä sanotaan "yleistymättömän välitermin virhepäätelmäksi".


title: Syllogismi

text: Sen selvittämiseksi, mitkä syllogismit ovat päteviä, on kummastakin premissistä tutkittava, koskevatko ne kaikkia niissä mainituilla termeillä tarkoitettuja kohteita.


title: Syllogismi

text: Yksinkertaisista syllogistista muodoista monet ovat epäpäteviä. Ne voivat johtaa seuraaviin virhepäätelmiin:


title: Grand Theft Auto (pelisarja)

text: Grand Theft Auto (lyhyesti GTA) on Rockstar Gamesin luoma toimintapelisarja, joka on tunnettu avoimesta pelimaailmastaan.


title: Grand Theft Auto (pelisarja)

text: Sarjan pelejä on elokuuhun 2015 mennessä myyty yhteensä 220 miljoonaa kappaletta.


title: Rohtomandrake

text: Rohtomandrake ("Mandragora officinarum") tunnetaan Suomessa myös nimillä alruuna ja lemmenmarja. Se on perunan sukuinen kasvi, jota tavataan luonnonvaraisena Välimereltä Himalajalle ulottuvalla alueella. Rohtomandrake on monivuotinen kasvi, jolla on suuret, haaroittuvat juuret ja isot lehdet. Kukat ovat kellomaiset ja niiden väri vaihtelee valkoisesta tummansiniseen, marjat ovat keltaiset.


title: Rohtomandrake

text: Rohtomandrake oli tärkeä kasvi antiikin Kreikan lääketieteessä esimerkiksi kivunlievittäjänä. Lääkinnälliset vaikutukset johtuvat sen sisältämistä alkaloideista, erityisesti mandrogiinista, atropiinista, skopolamiinista ja hyoskyamiinista.


title: Rohtomandrake

text: Rohtomandraken juuret muistuttavat alastonta ihmisruumista, ja kasviin onkin kansanuskomuksissa ja tarinoissa liitetty maagisia ominaisuuksia. Kasvista valmistetun amuletin uskottiin suojaavan kantajaansa pahoilta hengiltä ja takaavan lähes täyden haavoittumattomuuden. Alruunalla sanottiin olevan käyttöä myös kaikenlaisessa parantamisessa, lemmennostatuksessa, hedelmällisyyden ja synnytyksen helpottamisessa, ja auttoi kasvi rauhallisen unen saamiseenkin. Tarinoiden mukaan alruunaa kasvoi hirsipuiden läheisyydessä, koska se syntyi hirtettyjen miesten siemennesteestä. Ravintonaan se käytti teloitettujen verta. Kerrottiin, että kasvi huutaa maasta irrotettaessa niin kovaa, että edes mehiläisvahaiset korvatulpat eivät voineet suojata kuuroutumiselta. Siksi kasvin saattoivat tarinoiden mukaan irrottaa vain koulutetut koirat.


title: Rohtomandrake

text: Inkvisitio tulkitsi alruunan hallussapitäjän noidaksi tai velhoksi. Tunnetuin teloitettu, jonka syytelistalla alruunan hallussapito on mainittu, lienee Jeanne d'Arc.


title: Rohtomandrake

text: Myyttinen alruuna esiintyy joissakin saduissa sekä Mika Waltarin teoksessa "Mikael Karvajalka". Myös "Noidan käsikirjassa" on kasvista maininta. Uudelleen tunnetuksi alruunan on tehnyt J. K. Rowling, joka on liittänyt sen Harry Potteriin. Siinä hän on yhdistänyt kasviin humoristisen ominaisuuden, jossa kasvi läpikäy samat yksilönkehityksen vaiheet kuin ihminen.


title: En pointe

text: En pointe on balettitermi, joka tarkoittaa varpaiden kärjillä tanssimista. Tässä klassiselle balettitekniikalle tyypillisessä erikoistekniikassa käytetään varvastossuja, joiden kovitetut kärjet ja jäykkä pohja mahdollistavat varpaiden kärjillä tanssimisen. Varvastanssi on perinteisesti naistanssijoiden käyttämää. Miehet tanssivat varpaillaan vain poikkeuksellisesti. Balettikouluissa varvastanssiopetus aloitetaan yleensä yhdentoista ja kolmentoista ikävuoden välillä. Tätä nuoremmilla jalkojen luut kasvavat vielä ja varvastanssi voi aiheuttaa vakavia vaurioita jaloille.


title: En pointe

text: Varvastanssi näyttää kevyeltä ja kauniilta, mutta tanssijalle se voi olla hyvinkin kivuliasta. Varpaisiin tulee helposti rakkoja ja hiertymiä, vaikka varvastossujen kärjissä käytetäänkin usein pehmusteita.


title: Efronin nopat

text:
Efronin nopat ovat kehittäjänsä, Bradley Efronin mukaan nimetyt nopat, joiden paremmuusjärjestys muodostaa ringin. Voittava noppa riippuu siitä mitkä nopat valitsee.
Kaikki Efronin nopat ovat 6-tahkoisia noppia.


title: Efronin nopat

text: A voittaa B:n 2/3 ajasta


title: Efronin nopat

text: B voittaa C:n 2/3 ajasta


title: Efronin nopat

text: C voittaa D:n 2/3 ajasta


title: Efronin nopat

text: D voittaa A:n 2/3 ajasta.


title: Efronin nopat

text: Tahkojen silmäluvut nopilla A–D ovat:


Efronin nopat


title: Efronin nopat

text: Noppa A voittaa B:n aina, kun nopan A heitto tuottaa nelosen. Noppa A häviää aina, kun nopan A heitto tuottaa nollan. Todennäköisyys, että A voittaa B:n, on siis


title: Efronin nopat

text: Noppa B:n heitto tuottaa aina kolmosen. Noppa B voittaa noppa C:n aina, kun nopan C heitto tuottaa kakkosen. Todennäköisyys, että B voittaa C:n, on siis


title: Efronin nopat

text: Todennäköisyys, että noppa C:n heitto tuottaa kuutosen, on 1/3; tässä tapauksessa C voittaa D:n riippumatta noppa D:stä (todennäköisyydellä 1). Todennäköisyys, että noppa C:n heitto tuottaa kakkosen, on 2/3; tässä tapauksessa C voittaa D:n, jos ja vain jos nopan D heitto tuottaa ykkösen, minkä todennäköisyys on 1/2.


title: Efronin nopat

text: Todennäköisyys, että C voittaa D:n, on siis


title: Efronin nopat

text: Todennäköisyys, että noppa D:n heitto tuottaa viitosen, on 1/2; tässä tapauksessa D voittaa A:n riippumatta noppa A:sta (todennäköisyydellä 1). Todennäköisyys, että noppa D:n heitto tuottaa ykkösen, on 1/2; tässä tapauksessa D voittaa A:n, jos ja vain jos nopan A heitto tuottaa nollan, minkä todennäköisyys on 1/3.


title: Efronin nopat

text: Todennäköisyys, että D voittaa A:n, on siis


title: Signe Brander

text: Signe Viola Brander (15. huhtikuuta 1869 Parkano – 17. toukokuuta 1942 Nikkilän mielisairaala, Sipoo) oli suomalainen valokuvaaja. Hänet muistetaan Helsingin muuttuvan kaupunkikuvan ja kaupunkilaisten arjen taltioimisesta 1900-luvun alussa. Hän teki tilaustöinä myös eräitä muita suuria kuvaushankkeita.


title: Signe Brander

text: Lapsuutensa ja nuoruutensa Brander vietti Kokkolassa. Tullivirkailijaisän kuoltua 1891 perhe muutti Helsinkiin. Siellä Brander suoritti piirustuksenopettajan kurssin Taideteollisuuskoulussa, mutta suuntautui sittemmin valokuvaajaksi ja työskenteli muun muassa Daniel Nyblinin ateljeessa.


title: Signe Brander

text: Vuonna 1906 nimitettiin Helsinkiin Muinaismuistolautakunta. Sen yksi tehtävä oli muuttuvan kaupungin kuvauttaminen. Lautakunta palkkasi Signe Branderin. Vaikka nainen valokuvaajana ei 1900-luvun alussa ollutkaan harvinaisuus, ei heitä liiemmin toiminut kaupunkikuvaajina.


title: Signe Brander

text: Kuvallinen dokumentointityö alkoi 1907 ja päättyi 1913. Tuloksena oli 907 kuvaa muuttuvasta kaupunkinäkymästä. Kuvaushanke suunniteltiin huolellisesti, ja kaavoitus- ja rakennusviranomaiset antoivat tietoja Muinaismuistolautakuntalle ja Branderille. Tällä oli viime kädessä laajat mahdollisuudet toteuttaa itsenäisesti valokuvataiteellisia näkemyksiään.


title: Signe Brander

text: Hankalissa ja ahtaissa urbaaneissa oloissa kuvaajalla piti olla teknistä osaamista, sommittelutaitoa ja kykyä luovaan ongelmaratkaisuun. Kuvauskaluston paino teki puuhasta fyysisestikin vaativaa. Usein Signe Brander kuljetti tarvikkeitaan vossikkakyydillä. Hankalimmilla kuvausretkillä oli ilmeisesti mukana myös apulainen.


title: Signe Brander

text: Hyvän kuvaustekniikan lisäksi Branderilla oli piirustusopintojen ansiosta myös taiteellista näkemystä, ja parhaimmillaan hänen valokuvansa lähestyivät kuvataidetta ilmaisultaan, sommittelultaan ja valonkäytöltään. Tuon ajan keskeinen esteettinen ihanne oli kuitenkin valokuvien tarkkuus ja yksityiskohtaisuus, mikä mahdollistaa niiden tarkan jäljennettävyyden. Keskeisessä roolissa ovat ihmiset, tavalliset helsinkiläiset. Otokset ovatkin jatkuvasti Helsingin kaupunginmuseon asiakastilausten suosikkilistoilla.


title: Signe Brander

text: Signe Branderilla oli myös muita kuvaushankkeita. Vuonna 1907 hän kiersi ympäri Suomea kuvaamassa vanhoja taistelupaikkoja Suomen sodan satavuotismuistokirjaa varten. 1910 Brander aloitti 20 vuotta kestäneen hankkeen jossa hän kuvasi Suomen kartanoita; kuvia kertyi yli 2 000. Osa näistä kuvista julkaistiin teoksessa "Herrgårdar i Finland" (1928–1929). Brander kuvasi myös vanhoja vihtiläisiä rakennuksia Kaarlo Soikkelin vuonna 1932 ilmestynyttä "Vihdin historia"-teosta varten.


title: Signe Brander

text: 1930-luvulla Branderin terveys alkoi heikentyä ja hän joutui Kivelän sairaalaan 1941. Jatkosodan puhjettua Kivelän sairaalan vanhuspotilaita siirrettiin Sipooseen Nikkilän mielisairaalaan. Siirto johtui sota-ajan oloista eikä Branderin kohdalla ollut kyse mielenterveyden ongelmista. Vuonna 1942 yli sata Nikkilän sairaalan potilasta kuoli nälkään. Kuolleiden joukossa oli myös Brander, joka haudattiin sairaalan hautausmaan joukkohautaan muiden kuolleiden potilaiden kanssa. Branderin hautapaikalla ei ole tällä hetkellä minkäänlaista muistomerkkiä.


title: Signe Brander

text: Vuonna 2006 Helsingin kaupunginvaltuutettu Ilkka Taipale teki aloitteen Nikkilän sairaalan entisen hautausmaan kunnostamisesta ja muistomerkin pystyttämisestä sinne haudatuille. Hautausmaa oli tuolloin osittain kaatuneen metalliverkkoaidan ympäröimä täysin hoitamaton ruohikkomainen metsäalue, jossa on suljetun portin ohella vain kolme jäljelle jäänyttä kaatunutta hautakiveä 1930–1940-luvulta. Vuosina 1922–1951 hautausmaalle haudattiin 717 sairaalan potilasta, näistä 404 sotavuosina 1939–1944.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik II (26. joulukuuta 1194 – 13. joulukuuta 1250) oli Sisilian kuningas (1198–), Saksan kuningas (1212/1215–), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuodesta 1220 ja Jerusalemin kuningas 1225–1228. Fredrik II:n nuoruusvuosia leimasivat kiistat Saksan kuninkuudesta, myöhempiä vaiheita kiistat paavi Gregorius IX:n kanssa. Fredrik II kuului kuudennen ristiretken johtajiin. Hänet tunnetaan myös oppineisuudestaan ja laajasta kielitaidostaan.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik valittiin ensi kerran vuonna 1196 isänsä Henrik VI:n toiveesta Rooman kuninkaaksi. Saksalaisruhtinaat valitsivat hänet Nürnbergissä 1211 uudestaan kuninkaaksi. Hänet kruunattiin 1212 ja toistamiseen 1215 vastakuninkaana Saksan kuninkaaksi. Keisari Otto IV:n kuoltua 1218 Fredrikillä ei enää ollut haastajia ja myös Welfien suku tunnusti hänet kuninkaaksi.


title: Fredrik II (keisari)

text:
Fredrik II syntyi vuonna 1194 isänsä Sisilian kuninkaaksi kruunausta seuranneena päivänä. Joulukuussa 1195 Wormsin valtakunnanpäivillä Henrik VI nimesi poikansa seuraajakseen Saksan kuningaskunnan valtaistuimella. Seuraavan vuoden tammikuussa kuningas esitti Mainzin hovipäivillä ruhtinaille perintövaltakuntasuunnitelmansa. Suunnitelman mukaan ruhtinaat olisivat menettäneet oikeutensa kuninkaanvaaliin ja kuninkuudesta olisi tehty perinnöllinen. Vastineeksi ruhtinaiden suosiosta heidän suoraan valtakunnan alaisista läänityksistään olisi tehty niin ikään perinnöllisiä. Aluksi ruhtinaat vastustivat suunnitelmaa, mutta hyväksyivät sen huhtikuussa Würzburgin valtakunnanpäivillä. Samanaikaisesti Henrik neuvotteli paavi Celestinus III:n kanssa saadakseen tämän luopumaan perinteisestä oikeudestaan kruunata keisari. Paavi ei kuitenkaan suostunut tähän. Joulupäivänä 1196, kaksivuotispäivänsä aattona, Fredrik valittiin Frankfurtissa roomalais-saksalaisen kuningaskunnan kuninkaaksi.
Henrik VI kuoli vuonna 1197 kesken ristiretkisuunnitelmien valmistelua. Tuolloin nuorta Fredrikiä ei ikänsä perusteella tunnustettu valtakunnan hallitsijaksi. Ainoastaan eräät Pyhällä maalla oleskelevat ruhtinaat uudistivat uskollisuudenvalansa Fredrikille. Henrik VI:n veli, Filip Schwabenilainen, ei aluksi osallistunut kamppailuun kuninkuudesta, vaan halusi pitää kuninkuutta veljenpojalleen varattuna. Hän oli yrittänyt noutaa Fredrikin Italiasta Saksaan, mikä ei kuitenkaan onnistunut. Welf-sukuinen Otto IV onnistui saamaan samoihin aikoihin kannatusta kuninkaaksi. Tällöin myös Filip antoi maaliskuussa 1198 valita itsensä kuninkaaksi. Pian tämän jälkeen myös Otto valittiin kuninkaaksi: näin Saksan kuningaskunnassa oli kaksi kilpailevaa kuningasta, joista kumpikaan ei aluksi pystynyt vakiinnuttamaan asemaansa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Sisilian kuningaskunnassa Fredrikin äiti Constanza otti vallan käsiinsä, vannoi läänitysvalan paaville ja luopui poikansa oikeudesta Saksan kuninkuuteen. Näin Sisilian ja Saksan kuningaskunnat erosivat jälleen toisistaan. Toukokuussa 1198 Fredrik kruunattiin Palermossa Sisilian kuninkaaksi. Saman vuoden marraskuussa kuningatar kuoli. Testamentin määräyksen mukaisesti paavi Innocentius III määrättiin Fredrikin holhoojaksi. Innocentius käytti 1208 säilynyttä asemaansa rajoittaakseen keisarin oikeuksia Italiassa ja vahvistaakseen paavin valta-asemaa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Vuonna 1208 paavi toimi myös välittäjänä tuolloin 14-vuotiaan kuninkaan ja 25-vuotiaan Constanzan avioliiton solmimiseksi. Constanza oli Aragonian kuninkaan sisar ja Unkarin kuninkaan leski. Fredrikin tuli tässä yhteydessä vakuuttaa, että Sisilia liitettäisiin Aragoniaan, mikäli hän ei saisi miespuolista perillistä. Vuonna 1209 solmitusta avioliitosta syntyi jo 1211 Fredrikin ensimmäinen poika Henrik.


title: Fredrik II (keisari)

text: Saavutettuaan itsenäisyytensä Fredrik pyrki vuonna 1208 katalonialaisten ritareiden avulla saamaan jälleen haltuunsa kuninkaanmaat Sisiliassa. Holhoojakaudella paikalliset aateliset olivat ottaneet ne haltuunsa. Seurauksena oli sisilialaisaateliston kapina. Samanaikaisesti Saksassa Otto IV oli vakiinnuttanut asemansa kuninkaana Filipin kuoltua 1208. Paavin mielipide Saksan kuninkuuden suhteen vaihteli Oton ja Fredrikin välillä. Hänen tavoitteenaan oli kuitenkin erottaa Sisilia pysyvästi Saksan kuningaskunnasta. Hän kruunasikin Oton keisariksi vuonna 1209 tämän luvattua valtakuntien pysyvän erillisinä. Otto rikkoi kuitenkin lupauksensa ja alkoi valmistella maihinnousua Sisiliaan. Tällöin Innocentius III julisti keisarin kirkonkiroukseen ja siirtyi kannattamaan entistä holhokkiaan Fredrikiä.


title: Fredrik II (keisari)

text: Kun Filip IV oli kuollut ja Otto IV julistettu kirkonkiroukseen, Welfien vastaiset ruhtinaat valitsivat Fredrikin Bambergissa paavin vaikutuksesta keisariksi. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun vaalissa valittiin tuleva keisari eikä tavalliseen tapaan saksalais-roomalaisen valtakunnan kuningasta.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik hyväksyi valintansa huolimatta monien liittolaistensa vastakkaisista suosituksista. Oletettavasti hän pyrki ensi sijassa estämään Oton suunnitteleman maihinnousun Sisiliaan. Näytti epätodennäköiseltä, että Fredrik kuitenkaan kykenisi saamaan tosiasiallisesti haltuunsa Oton hallitsemaa valtakuntaa. Myös paavi suhtautui Fredrikin mahdollisuuksiin epäillen. Tämän vuoksi paavi myös halusi, että Fredrikin poika Henrik kruunattiin helmikuussa 1212 Sisilian kuninkaaksi, ennen Fredrikin lähtöä Saksaan. Roomassa hänet otettiin juhlallisesti vastaan. Ranskalaisista lähteistä peräisin olevien rahojen avulla Fredrik jatkoi matkaansa kohti pohjoista ilman suuria joukkoja. Vasta Churista alkaen hänellä oli sotilasseurue mukanaan.


title: Fredrik II (keisari)

text: Ylitettyään Alpit hän vihdoin saapui Konstanziin Bodenseen rannalla. Kaupunki valmistautui tuolloin ottamaan Otto IV:n vastaan, eikä Fredrikiä haluttu päästää kaupunkiin. Vasta kun paavin legaatti, Barin arkkipiispa Berard luki paavin ekskommunikaatiobullan, avattiin Fredrikille kaupungin portit. Kolme tuntia myöhemmin Otto IV saapui läheisestä Überlingenistä Konstanziin, jonne häntä ei kuitenkaan päästetty. Konstanzista alkoi Fredrikin menestyksekäs eteneminen Reinin yläjuoksulla. Anteliain lupauksin ja lahjoituksin hän varmisti valtakunnan eteläosien ylimystön tuen. Loppukesästä 1212 Otto vetäytyi Kölniin keräämään lisävoimia.


title: Fredrik II (keisari)

text: 5. joulukuuta 1212 suuri joukko ruhtinaita uudisti Frankfurtissa Fredrikin valinnan kuninkaaksi. Neljä päivää myöhemmin hänet kruunattiin Mainzin tuomiokirkossa – kuitenkin ilman aitoja kuninkaallisia insignioita. Jatkossa Fredrikiä pidettiin paavista riippuvaisena hallitsijana, olihan hän myös luvannut paaville palauttavansa ja säilyttävänsä kirkon oikeudet. Vastineeksi paavi lupasi tukea Fredrikin valtapyrkimyksiä alueilla, jotka olivat vielä Welfien kannalla.


title: Fredrik II (keisari)

text: Bouvinesin taistelu vuonna 1214 oli valtataistelun kannalta ratkaiseva. Tuolloin Welfien ja englantilaisten sotajoukot hävisivät ranskalaisjoukkoja vastaan käymänsä taistelun. Englantilaisten ja ranskalaisten sekaantuminen tilanteeseen johtui Innocentius III:n ja Englannin kuningas Juhana Maattoman välisestä kiistasta. Paavi oli antanut Ranskan kuninkaalle tehtäväksi valloittaa Englanti, minkä vuoksi Juhana liittoutui Welfien kanssa lyödäkseen Ranskan kuninkaan kanssa liittoutuneen Fredrikin. Oton tappion jälkeen Fredrik jatkoi valtapiirinsä laajentamista käymällä Reinin laakson kaupunkeja vastaan. Osa näistä ei vieläkään tunnustanut Fredrikiä hallitsijaksi. Heinäkuun 23. päivänä 1215 Fredrik kruunattiin jälleen, tällä kertaa Aachenissa. Tässä yhteydessä Fredrik lupasi myös lähteä ristiretkelle alkuvuodesta 1219.


title: Fredrik II (keisari)

text: Neljännen lateraanikonsiilin yhteydessä vuonna 1215 paavi vahvisti Fredrikin valinnan keisariksi. Fredrik haki vaimonsa ja poikansa Saksaan ja otti itselleen Sisilian kuninkaan arvon. Tuolloin viisivuotias Henrik (VII) sai Schwabenin herttuakunnakseen sekä Burgundin rektoraatin.


title: Fredrik II (keisari)

text: Vuonna 1219 paavi Honorius III aloitti neuvottelut Fredrikin kanssa tämän lykkäytyneestä ristiretkihankkeesta. Toimeen päätettiin ryhtyä 21. maaliskuuta 1220. Fredrik ei kuitenkaan pysynyt aikataulussa, mihin vaikuttivat pitkäksi venyneet neuvottelut Sisilian kuningaskunnan asemasta. Huhtikuussa 1220 Fredrik valitutti poikansa Henrikin Frankfurtissa ruhtinasopposition vastustuksesta huolimatta Rooman kuninkaaksi. Vastineeksi hänen täytyi myöntää Saksan piispoille joukko kuninkaalle kuuluvia etuoikeuksia ("regalia"). Honorius III ei kuitenkaan hyväksynyt vaalia ja kielsi Henrikiltä myös aseman Sisilian kuninkaana.


title: Fredrik II (keisari)

text: Saman vuoden elokuussa Fredrik lähti Italiaan. Keisariksi kruunauksen hän saavutti lupaamalla, että hallitsisi Sisiliaa ainoastaan perintöoikeutensa perusteella eikä osana keisarikuntaa. Kruunajaiset pidettiin 22. marraskuuta 1220 Roomassa. Fredrikin oleskellessa pitkään Italiassa valtakunnan hallinnosta huolehtivat Saksassa hänen poikansa, tämän holhoojat sekä keisarin epävapaat palvelusmiehet (ns. ministeriaalit).


title: Fredrik II (keisari)

text: Jo ensimmäisen Saksan-kautensa aikana Fredrik II pyrki palauttamaan valtakunnan maat kruunun haltuun. Ne olivat kutistuneet merkittävästi monivuotisten valtataisteluiden aikana. Tätä politiikkaa hän jatkoi myös myöhemmin. Hän saikin suuria alueita haltuunsa, erityisesti merkittävän eteläsaksalaisen Zähringer-aatelissuvun miesperillisten ketjun katkettua. Tällöin kuninkaan haltuun tulivat merkittävät Italian ja Saksan väliset alppisolat. Lisäksi Fredrik perusti 39 kaupunkia, erityisesti Lounais-Saksassa. Perustamalla kaupunkeja myös kirkon hallitsemille alueille hän pyrki samalla heikentämään hengelliseen säätyyn kuuluvien maanherrojen asemaa.


title: Fredrik II (keisari)

text:
Fredrik II vietti suurimman osan elämästään valtakuntansa eteläosissa, Apuliassa ja Sisiliassa (1221–1235, 1237–1250). Tuolloin hänen poikansa edustivat keisaria Saksassa. Sisiliassa ja Apuliassa Fredrik organisoi Sisilian kuningaskunnasta ensimmäisen modernin virkamiehistön avulla hallitun valtion, jonka hallinto keskitettiin Bysantin esikuvan mukaisesti.
Välittömästi keisariksi kruunauksen jälkeen Fredrik II siirtyi Sisiliaan mukanaan vain pieni seurue. Näin hän piti lupauksensa olla tuomatta vierasperäisiä ylimyksiä kuningaskunnan johtoasemiin. Capuassa hän antoi asetuksia, joiden tuli lopettaa aatelisten väliset vihanpidot (yksityissodat) ja palauttaa maanrauha. Lisäksi hän julisti kaikki 1189 jälkeen annetut lahjoitukset ja erioikeudet pätemättömiksi. Kaikki muut etuoikeudet tuli niin ikään vahvistuttaa uudelleen kuninkaan kansliassa. Kaikki kahden vuosikymmenen aikana rakennetut linnat siirrettiin kuninkaan haltuun. Näin Fredrik sai haltuunsa joukon linnoitettuja tukikohtia ympäri kuningaskuntaansa sekä hyvän käsityksen kruunun oikeuksista eri puolilla Sisiliaa. Aatelisten vastarinta kukistui seuraavien kahden vuoden aikana maalaisaateliston tuella. Seuraavassa vaiheessa keisari rajoitti myös tämän alemman aateliston oikeuksia. Paavi Honorius III protestoi Fredrikin toimia vastaan, mutta ei voinut tosiasiallisesti vaikuttaa tilanteeseen.


title: Fredrik II (keisari)

text: Toukokuussa 1221 Fredrik antoi lisää asetuksia, joissa kiellettiin ulkomaalaisten kauppiaiden suosiminen. Nämä määräykset kohdistuivat varsinkin Genovan ja Pisan merivaltoja kohtaan. Hän käynnisti laivastonrakennusohjelman ja laajensi kuninkaan kontrollia kaupankäyntiin nähden. Seuraavien vuosien aikana hän kukisti viimeiset saarella vielä oleskelevat saraseenit. Nämä siirrettiin Pohjois-Apuliaan, missä heitä käytettiin kruunun mailla työvoimana ja otettiin armeijan palvelukseen paavia vastaan käydyissä konflikteissa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Pohjois-Apuliassa Fredrik rakennutti kuuluisan "Castel del Monte" -linnan ja perusti 1224 Napolin yliopiston (nykyinen "Università Federico II"), jonka tehtävä oli kouluttaa viranomaisia valtiokoneiston käyttöön. Kuningaskunnan asukkaat määrättiin opiskelemaan yksinomaan Napolin yliopistossa. 1226 perustettiin myös Salernon lääketieteellinen yliopisto. Fredrik osoitti myös omaa kiinnostusta luonnontieteisiin: hän laati teoksen haukkametsästyksestä.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik II teki myös taloudellisia uudistuksia. Hänen aikanaan laskettiin liikkeeseen augustaalit, jotka olivat Euroopan ensimmäiset kultarahat moneen sataan vuoteen.


title: Fredrik II (keisari)

text: Keisarin pyrkimykset saada myös kirkko valtansa alaisuuteen jäivät vaille suurempaa menestystä. Siten hän epäonnistui myös pyrkimyksessään saada oikeus nimetä Sisilian 150 hiippakunnan piispat. Seuranneet vastakkainasettelut kärjistyivät jatkuvasti. Samoihin aikoihin osui myös riita ristiretken järjestämisestä. Lopulta Fredrik II julistettiin kirkonkiroukseen.


title: Fredrik II (keisari)

text: Saksassa yksi Fredrikin toiminnan painopisteistä oli pohjoisessa. Tanskan kuningas Knut oli onnistunut laajentamaan valtapiiriään Baltian suunnalla. 1223 Schwerinin Henrik vangitsi Tanskan kuningas Valdemar II:n. Tämän jälkeen Fredrik II liittoutui Bremenin ja alueen aatelisten kanssa Tanskaa vastaan. Lisäksi hän otti 1224 vasta kristinuskoon kääntyneet baltit suojelukseensa huolimatta siitä, että myös paavi Honorius III vaati itselleen Baltian suojaherruutta. 1226 Fredrik valtuutti Saksalaisen ritarikunnan toimimaan Baltiassa ja taistelemaan preussilaisia vastaan. Näin Fredrikin ja paavin tarkoitusperät Itämeren alueella olivat vastakkaisia.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik oli myös lupautunut lähtemään ristiretkelle Pyhälle Maalle. Marraskuussa 1225 hän oli avioitunut Brindisissä Jerusalemin kuningatar Isabella (Jolanda) II:n kanssa. Samana päivänä hän julistautui myös Jerusalemin kuninkaaksi. Isabella kuoli jo 1228 tulevan Konrad IV:n syntymän yhteydessä. Avioliiton myötä Hohenstaufien suvulle siirtyi kuitenkin Jerusalemin kuningaskunnan valtaistuin.


title: Fredrik II (keisari)

text: 1227 Fredrik lykkäsi jälleen kerran lähtöään ristiretkelle. Tuolloin paavi Gregorius IX julisti hänet kirkonkiroukseen. Kirkonkirouksen taustalla vaikutti paitsi ristiretken lykkäytyminen ja ristiriidat Itämeren alueella, myös keisarin pyrkimys hallita Sisilian kirkollisorganisaatiota. Lisäksi Fredrik pyrki ottamaan haltuunsa paavin hallitsemia alueita julistamalla ne valtakunnalta saaduiksi läänityksiksi. Myös hänen armeijansa toimivat Pohjois-Italiassa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Kirkonkirouksesta huolimatta Fredrik käynnisti 1228 kuudennen ristiretken, mikä periaatteessa oli kirkonkiroukseen julistetulle kiellettyä. Paavi kiristi tällöin kirkonkirousta vapauttamalla Sisilian ja valtakunnan aateliston keisarille annetusta uskollisuudenvalasta. Kesällä 1228 Kyproksesta tuli jälleen valtakunnan läänitys. Pyhällä maalla Fredrik ei juurikaan saanut tukea. Samaan aikaan paavi valmistautui sotaretkeen Pohjois-Italiassa, mikä teki keisarille välttämättömäksi palata takaisin Italiaan. Fredrik ei näytä varsinaisesti pyrkineenkään sotilaalliseen yhteenottoon islaminuskoisten kanssa, vaan diplomaattisiin yhteyksiin sulttaani al-Kamilin kanssa. Viisi kuukautta kestäneiden neuvottelujen jälkeen Fredrik ja sulttaani solmivat Jaffan rauhansopimuksen, joka takasi kristittyjen vallan Jerusalemissa. Tähän Fredrik IV sai sulttaanin myöntymään selitettyään, että Jerusalem oli kristityille tärkeä, vaikkei sillä ollut suurta strategista merkitystä. Myös Nasaret ja Betlehem siirtyivät kristityille. Lisäksi sovittiin kymmenvuotisesta aselevosta. Rauhansopimuksen kummallakin puolella sopimusta vastustettiin laajasti. Paavi ei sitä hyväksynyt, koska hänen mukaansa vääräuskoisia vastaan oli taisteltava eikä tehtävä kauppoja heidän kanssaan.


title: Fredrik II (keisari)

text: Maaliskuussa 1229 Fredrik II kruunasi itsensä Jerusalemin kuninkaaksi patriarkka Geroldin kieltäydyttyä kruunaamasta häntä. Paikalliset paronitkaan eivät pitäneet kruunausta pätevänä; he pitivät Fredrikiä korkeintaan poikansa Konradin sijaishallitsijana. Keisari jätti kaupungin ja Pyhän Maan pian kruunajaisten jälkeen ja lähti Brindisiin.


title: Fredrik II (keisari)

text: Palattuaan Palestiinasta Fredrik kävi sotaa paavin sotajoukkoja vastaan. Nämä olivat tunkeutuneet Sisilian kuningaskuntaan. Suhteellisen pian keisari kykeni varmistamaan alueen hallinnan. Vielä taistelujen ollessa käynnissä alkoivat myös neuvottelut kirkonkirouksen kumoamiseksi. Kesällä 1230 Fredrik II tekikin paaville joukon myönnytyksiä, jotka koskivat kirkollisten vaalien vapautta, kirkollisten virkojenhaltijoiden palauttamista toimiinsa, hengellisen säädyn vapauttamista maallisten tuomioistuimien alaisuudesta, kirkon verovapautta ja Fredrikin luopumista vaatimuksistaan kirkkovaltion alueella. Vastineeksi Gregorius IX myöntyi kirkonkirouksen peruuttamiseen, mikä tapahtui vuonna 1231. Fredrik ei kuitenkaan noudattanut jatkossa lupauksiaan, mikä tuli johtamaan uuteen konfliktiin paavin kanssa.


title: Fredrik II (keisari)

text: 1231 alkaen Fredrikin ja hänen poikansa Henrikin näkemyserot Saksassa noudatettavasta politiikasta voimistuivat. Henrik oli jatkanut isänsä jäljillä ruhtinaita vastaan. Nyt keisari tarvitsi kuitenkin liittolaisia paavia vastaan – siksi hän julisti usein poikansa antamia määräyksiä pätemättömiksi. Lopulta Henrik liittoutui Lombardian kaupunkien sekä useiden keisarinvastaisten saksalaisylimysten kanssa. Näiden joukossa merkittävimpiä olivat Augsburgin, Würzburgin, Wormsin, Speyerin ja Strassburgin piispat sekä Fuldan apotti.


title: Fredrik II (keisari)

text: Paavi Gregorius IX julisti keisarin pojan kirkonkiroukseen ja keisari lähti Saksaan. Heti hänen saavuttuaan maahan keisarinvastainen nousu talttui lähes taisteluitta. 1235 Wormsissa Henrik joutui tuomiolle. Hänen liittolaisensa armahdettiin, kuninkaan poika sen sijaan tuomittiin viralta ja vankeuteen Sisiliassa. Saman vuoden elokuussa Fredrik julisti Mainzin valtakunnanpäivillä yleisen maanrauhan. Valtakunnanpäivien päätöksissä korostettiin kuninkaan asemaa ns. regalioiden, kuninkaallisten etuoikeuksien, haltijana. Lisäksi painotettiin Fredrikin asemaa ylimpänä tuomioherrana ja perustettiin valtakunnan hovituomarin virka. Uudelleenjärjestelyjen esikuvana olivat Fredrikin uudistukset Sisiliassa. Kuitenkin Fredrikin tavoitteet olivat vain osin toteutettavissa asemastaan tietoisten ruhtinaiden vastustuksen vuoksi. Seuraavana vuonna suunniteltua keskitettyä taloushallintoa ei koskaan saatu toteutettua. 1237 Fredrik valitutti poikansa Konrad IV:n Wienissä uudeksi kuninkaaksi ja tulevaksi keisariksi epäonnistuttuaan Mainzin valtakunnanpäivillä tässä suhteessa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Saksassa Fredrikin ja paavin intressit olivat yhteneväisiä – näkemykset joutuivat kuitenkin ristiriitaan etelässä. Gregorius IX suunnitteli yleisen asetuskokoelman laatimista Sisiliaa varten. Fredrik pyrki toimimaan nopeammin vahvistaakseen omaa asemaansa Sisiliassa ja profiloituakseen lainsäätäjänä. Siksi hänen aloitteestaan laadittiin pikaisesti lakikokoelma, joka tunnetaan Melfin konstituutioiden nimellä. Lainsäätäjänä Fredrik näki itsensä antiikin roomalaisen tradition jatkajana.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrikin vaatimukset Lombardian ja Milanon suhteen käynnistivät konfliktin viimeisen kuuman vaiheen, johon yhdistyi voimakkaita eskatologisia piirteitä. 1236 keisari julisti sodan valtakunnan ja itsenäisten kaupunkien välille. Lombardialaiset eivät halunneet purkaa kaupunkiliittoaan, mitä keisari vaati. Syksyyn 1237 mennessä kumpikaan osapuolista ei kyennyt ratkaisemaan konfliktia sotilaallisesti. Vasta marraskuussa 1237 keisari ratkaisi Cortenuovan taistelussa sodan hyväkseen. Hän vaati Milanoa antautumaan ehdoitta, mihin ei suostuttu. Edes palkkasotilain vahvistettu armeija ei kyennytkään lopullisesti pakottamaan Milanoa ja muita kaupunkeja tahtoonsa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Samanaikaisesti kiista paavin kanssa kiristyi edelleen. Enzio, Fredrikin vanhin avioton poika, avioitui lokakuussa 1238 Sardinian perijättären kanssa ja otti itselleen saaren kuninkaan arvonimen. Pyhä istuin piti itseään Sardinian lääninherrana eikä paavi tunnustanut Enzion asemaa. Vielä merkittävämpi oli kuitenkin eturistiriita Bysantin suunnalla. Paavin toiminta tähtäsi 1237 ristiretkeen, jonka oli tarkoitus tukea latinalaisen keisari Balduin II:n taistelua Bysantin keisari Johannes III:ta vastaan. Italian sodissa Fredrikillä oli ollut käytössään bysanttilaisia palkkasotilaita. Vastineeksi hän sulki useita satamia, mikä hankaloitti ristiretkelle lähtemistä. Paavi ryhtyi vastaiskuun: propagandakampanjassa Fredrik samastettiin Antikristukseen, hän välitti Genovan ja Venetsian välille liittosopimuksen. Liitto loi laivaston, jolle olisi mahdollista uhata myös Sisiliaa. Paavi onnistui myös kukistamaan Rooman kaupungissa keisarimielisen aateliston ghibelliinipuolueen.


title: Fredrik II (keisari)

text: Tässä jännittyneessä tilanteessa kuolivat alkuvuonna 1239 sekä saksalaisen ritarikunnan Hermann Salzalainen sekä kardinaali Tuomas Capualainen, jotka olivat toimineet välittäjinä keisarin ja paavin välisissä neuvotteluissa. Vastakkainasettelu kiristyi vielä, kun Fredrik osoitti maaliskuussa 1239 kardinaalikollegiolle kirjeen, jossa hän syytti Gregorius IX:n liittoutuneen kapinallisten lombardikaupunkien kanssa. Paavi vastasi uudella pannajulistuksella kymmenen päivää myöhemmin. Keisaria suomittiin harhaoppisuudesta.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik reagoi ekskommunikaatioon jättämällä kaikki paavin Sisiliaa koskevat vaatimukset huomioimatta. Hän kokosi suuren armeijan ja antoi organisoida hallinnon perusteellisesti uudestaan sekä siviili- että sotilashallinnon osalta. Keisari sulki rajat ja karkotti paavia lähellä olevat kerjäläisveljestöt maasta. Kotimaista papistoa kiellettiin noudattamasta interdiktiä. Lisäksi Fredrik päätti itse piispanistuimien täyttämisestä. Myös keisarille kuuluvat alueet Manner-Italiassa organisoitiin Sisilian mallin mukaisesti jakamalla ne kymmeneen kenraalivikariaattiin. Enzio nimitettiin käskynhaltijaksi. Hallinnosta vastasivat ensi sijassa eteläitalialaiset virkamiehet.


title: Fredrik II (keisari)

text: Keisarin kanslia toimi tässä tilanteessa poikkeuksellisen aktiivisesti ottaen yhteyttä kardinaaleihin, Rooman porvaristoon ja ennen kaikkea kristikunnan ruhtinaihin. Näissä yhteydenotoissa korostettiin toistuvasti keisarin pyrkimystä rauhaan. Kirjeissä käytettiin raamatullista kieltä ja esimerkiksi kirjeessä valtakunnan ylimystölle 1239 paavia syytetään konfliktista. Paavi puolestaan käytti vastineessaan Ilmestyskirjasta peräisin olevia ilmaisuja esittäen Fredrikin todellisena Antikristuksena, merestä nousevana raivoavana petona.


title: Fredrik II (keisari)

text: Tämänkaltaiset kirjeet ovat selitettävissä ajan kiliastisten käsitysten valossa. Joakim Fiorelainen oli ennustanut Antikristuksen edeltäjien tuloa maan päälle ennen vuotta 1260, jolloin itse Antikristus tulisi ilmestymään maailmaan. Toisaalta Fredrik esitettiin näissä kirjeissä messiaanisena keisarina ja paavi Babylonin huorana; paavillisissa kirjeissä konflikti esitettiin Antikristuksen ja enkelipaavin välisenä kamppailuna. Fredrik II itse suunnitteli jopa uuden uskonnon perustamista, jossa hän itse olisi ollut Messias ja hänen ministerinsä Pietro della Vigna Pyhää Pietaria vastaavassa asemassa. Myöhemmin hän kuitenkin syytti Pietro della Vignaa salahankkeista ja vangitsi hänet, minkä jälkeen tämä teki itsemurhan.


title: Fredrik II (keisari)

text: 1241 Fredrik otti vangiksi useita piispoja, mikä esti Roomaan koollekutsuttua konsiilia tuomitsemasta hänet. Paavi Gregorius IX kuoli elokuussa 1241, mikä keskeytti konfliktin joksikin aikaa Fredrikin odottaessa uuden paavin valintaa. Paavin vaali lykkääntyi kesään 1243 saakka. Ghibelliiniperheeseen kuulunut uusi paavi Innocentius IV oli maineeltaan keisarillismielinen, mutta virkaan noustuaan hänestä tuli päättäväinen paavin valtapyyteiden edistäjä. Rauhanneuvotteluja kuitenkin jatkettiin, ja maaliskuussa 1244 ne johtivat alustavaan sopimukseen. Tällöin Fredrik lupasi vetäytyä Kirkkovaltiosta, paavi puolestaan lupasi peruuttaa kirkonkirouksen.


title: Fredrik II (keisari)

text: Lopullinen rauhansopimus jäi kuitenkin solmimatta, sillä kiista lääninherruudesta Sisiliassa ja Lombardiassa sekä kysymys lombardialaiskaupunkien asemasta rauhassa osoittautuivat ratkaisemattomiksi. Siten Innocentius IV uudisti pannajulistuksen pääsiäisenä 1245. Mongolien lähestyminen 1245 johti vielä lyhytaikaiseen välien lämpenemiseen ennen kuin paavi julisti Lyonin kirkolliskokouksessa saman vuoden heinäkuussa keisarin ja Enzion viraltapannuiksi. Perusteluina olivat Fredrikin uskottomuus paavillisen läänityksen haltijana, rauhan rikkominen, jumalanpilkka sekä kerettiläisyys. Keisari ei luonnollisestikaan tunnustanut viraltapanoa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Saksassa keisari pyrki parantamaan 1232 alkaen jännittynyttä suhdetta Wittelsbach-aatelissuvun kanssa. Samalla hän loukkasi Mainzin arkkipiispan territoriaali-intressejä. Aiemmin keisarimielinen arkkipiispa Siegfried III siirtyikin paavin kannattajaksi. Yhdessä Kölnin arkkipiispa Konrad Hochstadenilaisen kanssa hänestä tuli merkittävin paavin politiikan edustaja Saksassa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Keisarin viraltapanon jälkeen valittiin 1246 Saksassa Henrik Raspe kuninkaaksi. Vastakuningas kuoli kuitenkin jo seuraavana vuonna. Tämän jälkeen oppositio valitsi kuninkaaksi Wilhelm Hollantilaisen. Valinta merkitsi samalla Reinin alajuoksun ruhtinaiden siirtymistä Hohenstaufien vastustajien leiriin. Toisaalta Baijerin Otto II antoi tyttärensä Konrad IV:lle, näin hänestä tuli keisarisuvun mahtavin tukija Saksassa.


title: Fredrik II (keisari)

text: Italiassa Fredrik jatkoi jälleen sotaretkiä kapinoivia kaupunkeja vastaan käyden samanaikaisesti neuvotteluja paavin kanssa. Oli ilmeistä, että keisaria ei voinut kukistaa sotilaallisesti. Keskitetty Sisilian hallintokoneisto tuotti keisarille tasaisesti tuloja ja kaupungit olivat keskenään kiistoissa jakautuen keisarin kannattajiin ja vastustajiin. Tässä tilanteessa keisarin vastustajat yrittivät 1246 attentaattia, joka kuitenkin epäonnistui. Tämän jälkeen useita keisarin luottomiehiä teloitettiin. Enzio puolestaan joutui toukokuussa 1249 bolognalaisten vangiksi.


title: Fredrik II (keisari)

text: Kun kaikki näytti viittaavan keisarin tappioon, muuttui tilanne jälleen alkuvuodesta 1250. Saksassa Konrad jatkoi sotaretkeä vastakuningas Wilhelm Hollantilaista vastaan. Useat pohjoisitalialaiset kaupungit siirtyivät puolestaan keisarin puolelle. Paavi joutui ahdinkoon ja tarjosi Ranskan Ludvig IX:n ehdotuksesta keisarille neuvotteluja.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik kuitenkin kuoli joulukuussa 1250 Castel Fiorentinossa Apuliassa. Kuolinvuoteellaan hän avioitui Biancan kanssa tehdäkseen heidän yhteisestä pojastaan Manfredista legitiimin vallanperijän. Fredrikin porfyyrikivestä tehty sarkofagi sijaitsee nykyään Palermon tuomiokirkossa, jonne myös hänen vanhempansa Henrik VI ja Constanza sekä isoisä, normannikuningas Roger II on haudattu.


title: Fredrik II (keisari)

text: Valtionpäämiehen ja sotilaan roolin ohella Fredrik II:lla oli tutkijan ja skeptikon mieli: hän ei uskonut asioihin, joita ei voinut järjellä selittää. Koska hän suhtautui uskontoihin kriittisesti, hänen vastustajansa väittivät hänen kirjoittaneen kirjan nimeltä "De tribus impostoribus" (), jotka olisivat olleet Mooses, Jeesus ja Muhammed Tällaista kirjaa ei ollut olemassa, mutta sen kirjoittamisesta syytettiin myöhemmin useita muitakin kirkon vastustajia.


title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik II:n skeptisyyteen liittyy hänen intohimonsa haukkametsästykseen, josta aiheesta hän 1240-luvulla kirjoitti pojalleen Manfredille omistetun teoksen "De arte venandi cum avibus". Teos on kirjoitettu latinaksi ja perustuu pitkälti Fredrikin itsensä tekemiin havaintoihin ja niiden selityksiin. Se oli paljon aikaansa edellä, ja vasta satoja vuosia myöhemmin lintutieteilijät pystyivät esittämään vastaavia tosiasioita lintujen elämästä. Fredrik hankki tunturihaukkoja aina Lyypekistä ja Grönlannista asti, ja hänen palveluksessaan oli viitisenkymmentä haukkametsästäjää.


title: Klapikone

text: Klapikone on työlaite jolla saadaan nopeasti ja tehokkaasti pilkottua jopa kokonaisia puunrunkoja lämmityspuiksi.


title: Klapikone

text: Eri mallisissa klapikoneissa on useita erilaisia toimintamekanismeja. Kaikissa niissä kuitenkin on sama toimintaperiaate: puunrungot (usein koivua, vahvuus yleensä alle 20 cm, joskus jopa 50 cm) katkaistaan määrämittaisiksi ja halkaistaan. Toimintaperiaatteita suuren voimantarpeen takia käytännössä vain kaksi: mekaaninen tai hydraulinen. Klapikoneet ovat suurehkoja ja painavia laitteita. Siirto tapahtuu mallista riippuen henkilöautolla vetäen tai traktorin kolmipistenostolaitteeseen kiinnitettynä.


title: Klapikone

text: Sahaavat laitteet katkaisevat rangan joko pyöreällä kovametalliterällä eli sirkkelin terällä tai sahaavalla laipalla, joka on samanlainen kuin moottorisahoissa.


title: Klapikone

text: Sahaavassa koneessa puunrungon katkaisu tapahtuu katkaisuaukossa pyörösahanterän avulla, jonka jälkeen katkaistu osa putoaa halkaisukoneeseen, joissakin malleissa katkaistu osa on erikseen asetettava halkaisukoneeseen. Tämän jälkeen valmiit klapit yleensä kuljetetaan automaattisesti kuljetinhihnalla- tai ketjulla koneen ulkopuolelle.


title: Klapikone

text: Leikkuuterä saattaa olla automaattisesti liikkuva, eli terä siirtyy katkaisuasentoon tietyin väliajoin, yleensä 3–5 sekunnin välein. Joissakin malleissa käyttäjän on itse ajettava leikkuuterä alas esimerkiksi jalkapolkimella.


title: Klapikone

text:
Jotkut sahaavat koneet vaativat kaksi käyttäjää: "syöttäjän" jonka tehtävä on katkaista runkoja sirkkelillä, sekä "halkojan" joka asettelee katkaistut puut halkaisijaan. Laiteet tuottavat sahanpurua, ja työ on joskus keskeytettävä koneen puhdistuksen ajaksi. Voimanlähteenä on yleensä traktorin hydrauliikka.
Sahaavilla laitteilla voidaan käsitellä myös huomattavan suuria puita vaivattomasti ja ne ovat suosittuja suurien polttopuumäärien teossa.


title: Klapikone

text: Giljotiiniperiaatteella toimivissa koneissa on joko ylös-alas liikkuva tai ympäri pyörivä terärumpu. Yhtäaikaisesti leikkaava sekä halkaiseva terä katkaisee puunrungon yhdellä teränliikkeellä oikean mittaiseksi sekä halkaisee sen pituussuunnassa. Ensimmäisen halkaisukerran jälkeen puun runko on mahdollista halkaista neljään osaan kääntämällä runkoa 90°, koska halkeama puussa etenee katkaisukohtaa huomattavasti pidemmälle. Tämän jälkeen puunkappaleet putoavat usein kuljetushihnalle, jolla ne siirretään kokonaan koneen ulkopuolelle kekoon. Voimanlähteenä on yleensä traktorin voimanulosotto nivelakselin välityksellä tai hydraulimoottori.


title: Klapikone

text: Kone tuottaa jonkin verran hakejätettä, sillä katkaisuterä murskaa osan puusta. Tämä johtuu yleensä koneen kulumisesta ja kone on jätteen tuoton lisääntyessä huollettava. Giljotiinimallit ovat sahaaviin verrattuna hieman nopeampia, varsinkin jos kyseessä on kevyt ja helposti hallittava puutavara.


title: Klapikone

text: Halkaisuruuvi on traktorin voimansiirtolaitteisiin kytkettävä työkone, jonka tarkoituksena on halkaista puupölkky sivusta pyörivällä kartiomallisella ruuvilaitteella. Ruuvihalkaisija voi olla myös sähkö tai polttomoottorikäyttöinen. Kyseisen laitteen käyttöturvallisuudessa on kuitenkin erittäin suuria puutteita ja sen käyttöä kannattaa välttää, koska se on erittäin vaarallinen jopa oikein käytettynä. Yleisimmät vaaranaiheuttajat on itsetehdyt mallit joissa ruuvin turvavarusteisiin ei ole välitetty kiinnittää huomiota. Kaupallisissa valmisteissa on kaikissa halkosyöttäjä johon halkaistava puu asetetaan ja työnnetään ruuvihalkaisijaan. Tämä vähentää tapaturmariskiä huomattavasti koska yllättävän liikkeen sattuessa syöttäjä suojaa käyttäjää estämällä kynsille lyöntejä vähentäen takertumis- ym. lipsahdus-vahinkoja.


title: Bosnian kieli

text: Bosnian kieli eli bosnia ( (kyrilli.), босански језик) on eteläslaavilaisten kielten läntiseen haaraan kuuluvan serbokroaatin kielen Bosniassa ja Hertsegovinassa käytettävä standardisoitu muoto. Saman kielen muita standardeja ovat serbian kieli, montenegron kieli ja kroatian kieli.


title: Bosnian kieli

text:
Puhujia on arvioitu olevan n. 1,3–4 miljoonaa Bosnia-Hertsegovinassa. Tämän lisäksi puhujia on ympäri maailman Bosnian kansanmurhan ja Jugoslavian hajoamissodan aiheuttaman sotapakolaisuuden ja maastamuuton seurauksena.
Nimeä 'bosnian kieli' alettiin käyttää nationalistisista syistä vasta 1990-luvulla Bosnian sodan jälkeen. Ennen Jugoslavian hajoamista puhuttiin serbokroatian kielestä.


title: Bosnian kieli

text: Ensimmäiset maininnat bosnian kielestä ovat 900–1100 luvuilta, jolloin paikallista kieltä kirjoitettiin bosančica-aakkosilla (bosančica/босанчица) eli ns. Bosnian kyrillisillä aakkosilla. Niitä käytettiin laajasti Balkanilla 900-luvulta 1700-luvulle. Kirjoitusta on nimitetty myös länsikyrilliseksi tai kroatiankyrilliseksi.


title: Bosnian kieli

text: Keskinen eteläslaavi on jakaantunut kolmeen päämurteeseen, jotka ovat štokaavi, kajkaavi ja čakaavi. Näistä štokaavi, nimenomaisesti sen itähertsegovinalainen muoto valittiin Wienin kirjallisuussopimuksessa 1850 kroaatin ja serbian yhteisen kirjakielen pohjaksi.


title: Bosnian kieli

text: Bosnia perustuu kroaatin tavoin ijekavica-lausuntaan, mikä näkyy siinä, että kroatiassa ja bosniassa eräissä sanoissa kirjoitetaan "ije" siinä, missä Serbiassa puhutussa serbiassa kirjoitetaan "e" (esim. sr: "vreme", hr, bs: "vrijeme", "aika"). Tosin myös Bosniassa puhuttavassa serbiassa lausunta noudattaa ijekavicaa Serbian ekavican sijaan. Tämä on seurausta muinaisslaavilaisen jat-kirjaimella merkityn äänteen muuttumisesta. Eroavaisuus on murretasoa pienempi ja siitä käytetään nimeä lausuntatapa (izgovor).


title: Bosnian kieli

text: Itävalta-Unkarin miehityksen aikana bosnian kieli otettiin alueen viralliseksi kieleksi. Tämä on "Bošnjaštvo"-politiikan mukaista ja tavoitteena oli nostaa bosnialaisten kansallistuntoa. Vuonna 1907 viralliseksi kieleksi määrättiin kuitenkin serbokroatia, jona tilanne pysyi sekä Itävalta-Unkarin hajoamiseen asti sekä Jugoslavian ajan.


title: Bosnian kieli

text: Bosnia, serbia, kroatia ja montenegro lasketaan usein itsenäisiksi kieliksi, jotka kehittyvät omaan suuntaansa. Kielillä on omat kielioppinsa, oppikirjat ja muu kirjallisuus. Niiden puhujat ymmärtävät toisiaan.


title: Bosnian kieli

text: Muhamed Hevaji Uskufi Bosnevi laati ja julkaisi 1632 bosnia-turkki-sanakirjan, mutta hänen työnsä jäi vähälle arvolle, koska Bosnian ylimystö puhui tuolloin lähinnä turkkia, arabiaa tai persiaa. Ensimmäinen kielioppi julkaistiin 1890.


title: Bosnian kieli

text: Bosniaa kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Aakkosissa on 30 kirjainta, joista 25 konsonanttia ja viisi vokaalia.


title: Bosnian kieli

text: Kielioppi on identtinen serbian kanssa. Bosnian kielessä on seitsemän sijamuotoa. Sanoilla on kolme sukua: feminiini, maskuliini ja neutri. Sanaluokkia on 10. Perusaikamuotojen (preesens, perfekti ja 1. futuuri) lisäksi aikamuotoja ovat imperfekti, aoristi, pluskvamperfekti ja 2. futuuri. Lauseiden sanajärjestys on melko vapaa.


title: Bosnian kieli

text: Sanojen ääntämisessä oikea painotus on keskeistä. Sanapaino on osaksi kiinteä, osaksi liikkuva. Pääpaino ei koskaan ole sanan lopputavuilla. Painollinen tavu on joko lyhyt tai pitkä, ja sen sävelkulku voi olla laskeva tai nouseva. Kysymyksiä muodostetaan joko intonaation tai kysymyssanojen avulla.


title: Bosnian kieli

text:
Nykypäivänä käytössä on sekä latinalainen että kyrillinen aakkosjärjestelmä, näistä latinalainen on kuitenkin yleisimmin käytetty. Muinoin bosnian kieltä kirjoitettiin myös bosančica- ja arebica-aakkosilla. Arebica (عَرَبٖىڄا) oli 1400-1900-luvuilla historian kautta Aljamido-kirjallisuuteen liittyvä ja sitä kautta kehittynyt persialais-arabialaisen aakkoston variaatio.
Bosnian latinalaiset aakkoset
Bosnian kyrilliset aakkoset


title: Steve Prefontaine

text: Steve Roland Prefontaine (25. tammikuuta 1951 – 30. toukokuuta 1975) oli yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija.


title: Steve Prefontaine

text: Prefontaine juoksi ensimmäisessä maan maastomestaruusjuoksussa sijalle 54. Hän aloitti kovan harjoittelun juosten suuria kilometrimääriä. Seuraavana vuonna hän sijoittui kuudenneksi maastojuoksussa. Prefontaine juoksi Yhdysvaltain lukioiden kahden mailin ennätyksen 8.41,5.


title: Steve Prefontaine

text: Bill Bowermann alkoi valmentaa Prefontainea. Prefontaine voitti kolme yliopistojen maastojuoksumestaruutta ja voitti neljä 3 mailin kilpailua ulkoradoilla. Hän juoksi Yhdysvaltain ennätyksen 5 000 metrillä ja valittiin Münchenin olympialaisiin. Prefontaine sijoittui neljänneksi 5 000 metrillä Münchenin olympialaisissa vuonna 1972. Hän johti suurimman osan kilpailua, mutta loppusuoralla mitalistit menivät ohitse. Palattuaan olympiakisoista hän voitti muut yhdysvaltalaiset juoksijat Oregonin yliopistossa. Prefontaine teki Yhdysvaltojen ennätykset jokaisella matkalla 2 000 metristä 10 000 metriin.


title: Steve Prefontaine

text: Prefontaine oli palaamassa juhlista 30. toukokuuta 1975, kun hän menetti ajoneuvonsa hallinnan ja törmäsi kiviaitaan. Auto meni nurin ja Prefontaine kuoli. Hänen verensä alkoholipitoisuudeksi mitattiin 1,6 promillea.


title: Steve Prefontaine

text: Prefontainesta on tehty kaksi elokuvaa: vuonna 1997 "Prefontaine" ja vuonna 1998 "Ilman rajoja". Dokumenttielokuva "Fire on the Track" käsittelee myös hänen elämäänsä. Juoksukilpailua Pre Classic on juostu vuodesta 1974 lähtien. Onnettomuuspaikka on nimetty Pren kallioksi. Sadat kävijät ovat jättäneet onnettomuuspaikalle hikinauhoja, mitaleja ja kenkiä.


title: Hannu Mikkola

text: Hannu Olavi Mikkola (s. 24. toukokuuta 1942 Joensuu) on suomalainen rallikuljettaja. Hän jäi lajin historiaan muun muassa voitettuaan Jyväskylän suurajot ennätykselliset seitsemän kertaa (1968, 1969, 1970, 1974, 1975, 1982 ja 1983), ajamalla urallaan yhden rallin MM-rallin maailmanmestaruuden, kolme hopeaa ja kaksi pronssia sekä voittamalla kaksi rallin Suomen mestaruutta (1968, 1974) ja kaksi SM-hopeaa (1966, 1970).


title: Hannu Mikkola

text: Ennen ralliuransa alkua Mikkola oli kartanlukija. Nuori insinööriopiskelija sai istua kartturiaikoinaan lukemassa nuotteja muun muassa Kim Snellmannille suurajoissa sekä Pauli Toivoselle Helsinki-rallissa ennen kuin oma ura vuonna 1965 käynnistyi.


title: Hannu Mikkola

text: Mikkolan nimi oli vahvasti kiinni 1960-luvun puolivälissä Volvoon. Volvolla hän ajoikin SM-hopeaa vuonna 1966, vaikka hänen ajokistaan Volvo Amazonista tuli Suurajoissa selvää jälkeä. Mikkolan ura Volvolla palkittiin jo seuraavana vuonna, kun hän ajoi Suurajoissa kolmanneksi ja samalla itsensä rallimaailman kuuluisuuteen.


title: Hannu Mikkola

text: Mikkolan ensimmäinen kosketus tehdasautoihin tapahtui 1967, kun hän osallistui Lancialla Monte Carlo -ralliin. Seuraavana vuonna Mikkola ajoi uransa ensimmäisen rallin Suomen mestaruuden Volvolla, Datsunilla ja Ford Escortilla. Escortilla Mikkola ajoi myös uransa ensimmäisen suurajovoiton. Mikkola jatkoi voittoputkeaan vuosina 1969 ja 1970. Vuonna 1971 hän ajoi koko uransa pahimman ulosajon. Mikkola voitti urallaan muun muassa yli 25 000 kilometriä pitkän Lontoo-Meksiko-maratonrallin, joka oli maailman pisin ralli, sekä vuonna 1972 ensimmäisenä ei-afrikkalaisena kuljettajana Safari-rallin.


title: Hannu Mikkola

text: Kun Rallin MM-sarja käynnistyi, Mikkola osallistui siihen heti. Hän ajoi uransa ensimmäisen voiton MM-sarjassa 1974 Jyväskylän suurajoissa, ja heti toisen 1975 Marokossa, jossa kartanlukijana toimi sittemmin Ferrarin F1-tiimin tallipäällikkönä ja toimitusjohtajana toiminut ranskalainen Jean Todt. Samana vuonna Mikkola ajoi Suurajojen voittoon 1600-kuutioisella Toyotalla; autolla, jolla kukaan ei ollut aikaisemmin pystynyt voittamaan.


title: Hannu Mikkola

text: Vuonna 1979 kilpailtiin ensimmäistä kertaa kuljettajien maailmanmestaruudesta. Mikkola oli kauden avauskisan Monte Carlon nopein, mutta hän sai viiden minuutin aikasakon, koska poliisi ilmoitti hänen tehneen ohituksen keltaisen viivan vaikutusalueella. Tämä pudotti Mikkolan voittopaikalta viidenneksi, ja voittoon ajoi ranskalainen Bernard Darniche. Kyseisenä vuonna mestaruuden vienyt Ruotsin Björn Waldegård nousi kisan kolmanneksi, Mikkola hävisi historian ensimmäisen kuljettajien rallin maailmanmestaruuden yhdellä pisteellä hänelle.


title: Hannu Mikkola

text: Fordilla ajaneen Mikkolan pitkä ura tallissa oli päättymässä, joten hän solmi kahden vuoden sopimuksen saksalaisen Audin kanssa alkaen 1981. Mikkola teki historiaa Audillaan ajamalla ensimmäisenä ei-ruotsalaisena Ruotsin rallin voittoon. Suomalaiset ja ruotsalaiset ovat siitä asti hallinneet Ruotsin rallia, muista vain Ranskan Sébastien Loeb (2004), Norjan Petter Solberg (2005), Ranskan Sébastien Ogier (2013, 2015, 2016) ja Belgian Thierry Neuville ovat yltäneet voittoihin.


title: Hannu Mikkola

text: Mikkola päätti, että vuosi 1983 on viimeinen, jona hän tosissaan tavoittelee maailmanmestaruutta. Kauden alku menikin hyvin, mutta puolessa välissä alkoi tulla keskeytyksiä autojen hajottua. Esimerkiksi Kreikan Akropolis-rallissa Mikkolan johto oli jo monta minuuttia, mutta huollon unohdettua takaluukun auki, repeytyi öljynlauhdutin, ja hänen kisansa päättyi. Uudessa-Seelannissa Mikkolan Audin moottori hajosi jo ensimmäisellä erikoiskokeella ja mestaruus näytti karkaavan. Jyväskylän Suurajot toi tähän käänteen, kun Mikkola onnistui lukuisista vaikeuksista huolimatta nousemaan viimeisellä erikoiskokeella kärkeen, ja kilpailun voittajaksi. Se jäi samalla Mikkolan viimeiseksi voitoksi Jyväskylässä. Mikkolan maailmanmestaruus varmistui hyvissä ajoin ennen kauden päättävää RAC-rallia.


title: Hannu Mikkola

text: Voitettuaan maailmanmestaruuden, ajoi Mikkola enää valikoituja MM-ralleja sekä Britannian avointa mestaruussarjaa. Hän saavutti MM-hopeaa vuonna 1984 sekä voiton Safari-rallissa vuonna 1987, mikä jäi Mikkolan uran viimeiseksi voitoksi. Mikkola auttoi Mazda-talliin vuodeksi 1991 Tommi Mäkisen.


title: Hannu Mikkola

text: Mikkolan aktiiviura päättyi vuonna 1993 Jyväskylän Suurajoissa, kun hän oli jo 51-vuotias.


title: Joey Ramone

text: Joey Ramone (oikealta nimeltään Jeffrey Ross Hyman, 19. toukokuuta 1951 Queens, New York – 15. huhtikuuta 2001 Manhattan, New York) oli punk-yhtye Ramonesin laulaja.


title: Joey Ramone

text: Joey kasvoi Forest Hillsissä, Queensissä. Hänen pikkuveljensä on muusikko Mickey Leigh. 13-vuotiaana Joey aloitti rumpujen soiton ja hän olikin Ramonesin alkuperäinen rumpali. Vuonna 1974 hän perusti yhtyeen Johnny Ramonen ja Dee Dee Ramonen kanssa. Kohta Tommy Ramone vaihdettiin rumpuihin ja Joeystä tuli vokalisti. Hän oli Ramonesissa koko sen olemassaoloajan (1974–1996). Joey oli monien mielestä yhtyeen ”sydän ja sielu” ja hänen lempikappaleitaan olivatkin balladit ja rakkauslaulut. C. J. Ramone kutsui Joeya ”bändin hipiksi”. Hän oli 196cm pitkä.


title: Joey Ramone

text: Joey ei puhunut kitaristi Johnny Ramonelle pitkään aikaan, koska tämä ”varasti” Joeyn tyttöystävän, Lindan, jonka kanssa Johnny myöhemmin meni naimisiinkin. Tästä Joey sai tarinan mukaan idean kappaleeseen ”The KKK Took My Baby Away”. Veljen kirjasta käy ilmi, että kyse on Joeyn mustasta tyttöystävästä, jonka vanhemmat hakivat tytön pois Joeyn luota, koska eivät hyväksyneet erirotuisten seurustelua. Mickeyn kysyttyä, kuka haki tytön, Joey vastasi: KKK.


title: Joey Ramone

text: Joeyn on väitetty sairastaneen Marfanin oireyhtymää. Hänen veljensä kuitenkin kiisti väitteen Mickey Leighin ja Legs McNeilin kirjanjulkistamistilaisuuden haastattelussa.


title: Joey Ramone

text: Vuonna 2001 Joey menehtyi imusolmukesyöpään. Syöpä oli ollut hänellä jo 1990-luvulta saakka. Hän kuoli pääsiäissunnuntaina 15. huhtikuuta 2001 kello 14.40 Presbyterial Hospital -sairaalassa kuunnellessaan U2:n kappaletta ”In A Little While”.


title: Joey Ramone

text: Vuonna 2003 New Yorkissa nimettiin Joeyn mukaan katu ”Joey Ramone Place”. Hänelle on myös järjestetty monia muistokonsertteja.


title: Panslavismi

text: Panslavismi on ajatus kaikkien slaavien yhteenliittymisestä. Ajatuksen panslavismista esitti ensimmäisen kerran kroatialainen lähetyssaarnaaja Juraj Križanić 1600-luvulla. Tosiasiallinen yhteisslaavilainen toiminta alkoi kuitenkin vasta 1800-luvulla samaan tapaan kuin pangermanismi (saksalaisheimojen yhteenliittymisaate). 1830-luvulla panslavismi tuli poliittiseksi iskulauseeksi. Ensimmäinen panslaavilainen kokous järjestettiin vuonna 1848 Prahassa, Böömissä. Samaan aikaan eteläslaavien liikehdintä oli voimakasta Serbian saavutettua itsenäisyyden Osmanien valtakunnalta.


title: Panslavismi

text: Itävalta-Unkarin alueella panslavismi käsitettiin pääasiassa valtion slaaviväestön yhteenkuuluvuuden tunteena ("austroslavismi"), jonka ohella esiintyi myös "illyrismiksi" kutsuttua ajatusta yhdistää valtion eteläslaavilaiset kansat. Venäjällä panslavismi käsitettiin pääasiassa ajatuksena kaikkien slaavien yhdistämiseksi Venäjän ja venäläisten johdolla. Ajatukseen kuului myös osana ajatus venäjän kielen ja kulttuurin ja ortodoksisen uskonnon määräävästä asemasta yhteisslaavilaisessa maailmassa. Slaavien venäläistämisajatusta voimistivat Puolan nousu vuonna 1863 sekä ukrainalaisten separatististen pyrkimysten aiheuttama pelko. Panslavismin venäläistämistaipumuksesta käytetään nimitystä "panrussismi".


title: Ai Kago

text: Ai Kago (; s. 7. helmikuuta 1988 Naran prefektuuri) on japanilainen poplaulaja, näyttelijä ja idoli. Hän esiintyi Hello! Project -kollektiiviin kuuluvassa Morning Musume -yhtyeessä ja sen alaryhmissä vuodesta 2000 lähtien. Kago kuului Tanpopo-, Minimoni- ja W-yhtyeisiin.


title: Ai Kago

text: Kago lähti Morning Musumesta soolouralle Hello! Projectin puitteissa vuonna 2004, mutta jäi kiinni tupakan polttamisesta alaikäisenä ja joutui vetäytymään hetkeksi julkisuudesta vuosina 2006–2007. Hän kuitenkin palasi viihdeuralle ja julkaisi singlen "No Hesitation" vuonna 2009.


title: Dee Dee Ramone

text: Dee Dee Ramone (oikealta nimeltään Douglas Glenn Colvin, 18. syyskuuta 1951 Fort Lee, Virginia – 5. kesäkuuta 2002 Hollywood, Kalifornia) oli saksalais-yhdysvaltalainen muusikko ja lauluntekijä, joka muistetaan pääasiassa urastaan Ramones-yhtyeen basistina vuosina 1974–1989. Hän teki yksin ja yhdessä Joey Ramonen kanssa suurimman osan yhtyeen kappaleista.


title: Dee Dee Ramone

text: Douglas Glenn Colvin syntyi Fort Leessä, Virginian osavaltiossa, yhdysvaltalaiselle sotilasisälleen ja saksalaiselle äidilleen. Hän vietti suurimman osan lapsuudestaan Länsi-Saksassa, jossa perhe muutti isän työn vuoksi kaupungista toiseen. He asuivat muun muassa Münchenissä, Berliinissä ja Pirmasensissa, mutta myös ulkomailla Koreassa, Japanissa ja Alankomaissa. Jatkuvien muuttojen takia Douglasilla ei ollut ollenkaan oikeita ystävyyssuhteita. Hän sai usein selkäsaunoja isältään, ja vanhemmat erosivat pojan ollessa varhaisteini-iässä. Douglasin täytettyä 15 vuotta hän muutti äitinsä ja sisarensa Beverlyn kanssa New Yorkin Queensiin. Siellä hän aloitti kohtalokkaan huumeiden käytön vuonna 1967.


title: Dee Dee Ramone

text: Teini-ikäisenä Douglas joutui vankilaan saatuaan 90 päivän tuomion aseellisesta ryöstöstä. Hän oli aikeissa liftata kotoaan Kaliforniaan, sillä hänen äitinsä oli heittänyt hänet ulos nähtyään heroiiniriippuvaisen poikansa vieroitusoireet. Douglasin kyytinsä ottaneet michiganilaiset miehet yrittivät kuitenkin ryöstää huoltoaseman Indianan South Bendissä. He jäivät nopeasti kiinni ja heidän takuunsa maksettiin. Douglaskin pidätettiin, mutta kukaan hänen perheestään ei suostunut maksamaan takuita. Hän soitti jopa isälleen ja on kertonut sen olleen ensimmäinen kerta, kun hän pyysi tältä yhtään mitään. Tämä ei kuitenkaan halunnut auttaa, ja niin Douglas sai kolmen kuukauden vankeustuomion. Vapauduttuaan hän päätti edelleen kodittomana palata Queensiin, jossa hänen äitinsä suostui ottamaan hänet takaisin kotiin.


title: Dee Dee Ramone

text: Kotiin palattuaan Dee Dee tutustui naapureihinsa John Cummingsiin (Johnny Ramone) ja Jeffry Hymaniin (Joey Ramone). Hän muun muassa asui Joeyn kanssa tämän äidin taideateljeessa silloin, kun kummallakaan ei mennyt kotona hyvin. Dee Deen varsinainen musiikkiura käynnistyi kuitenkin hitaasti; hän kävi koesoitossa yhtyeelle Television, mutta yritys jäi tuloksettomaksi. Hän pääsi töihin postinlajittelijaksi, ja ensimmäisenä palkkapäivänään hän ja Johnny päättivät ostaa kitarat ja perustaa yhtyeen. Myös Joey pyydettiin yhtyeeseen mukaan. Alkuperäisessä kokoonpanossa tämä soitti rumpuja, Johnny kitaraa ja Dee Dee oli sekä basisti että vokalisti. Tämä ei kuitenkaan toiminut, sillä Dee Dee ei Joeyn sanojen mukaan ”osannut soittaa ja laulaa samanaikaisesti.” Lopulta yhtye päätti vaihtaa Joeyn laulajaksi ja Dee Deen basistiksi. Rumpuihin saatiin naapuri Thomas Erdelyi eli Tommy Ramone. Näin saatiin aikaan Ramonesin ensimmäinen tunnettu kokoonpano.


title: Dee Dee Ramone

text: Vuonna 1978, Ramonesin julkaistua neljä albumia, Dee Deellä ei mennyt hyvin. Hänen ystävänsä Nancy Spungen ja Sid Vicious kuolivat neljännen albumin "Road to Ruin" julkaisun aikoihin. ”Minun täytyi soittaa joka yö, eikä ketään kiinnostanut oliko mulla edes yösijaa, pilveä tai ruokaa. Me olimme täysin auki. Kaikki, mitä päivässä sain ostettua oli kaksi helvetin Tuinailia ja yksi kalja. Niinpä aloimme työskennellä Phil Spectorin kanssa, sillä levy-yhtiö uskoi meidän saavan radiohitin jos hän tuottaisi meitä."”


title: Dee Dee Ramone

text: Albumin "End of the Century" kohdalla näin kävikin, mutta Spector oli muuten hyvin omituinen. ”Hän oli täysin sekaisin päästään. Kantoi jatkuvasti asetta mukanaan. Kerran hän otti meidät panttivangeiksi olohuoneeseensa pakottaen meidät kuuntelemaan, miten hän soitti kappaletta ’Baby, I Love You’ kerta toisensa jälkeen. Hän sai hermoromahduksen eikä pystynyt miksaamaan sitä. Minä inhosin koko biisiä. Se oli pahinta paskaa mitä sille albumille kirjoitin.”


title: Dee Dee Ramone

text: Samoihin aikoihin Ramones kuvasi myös elokuvaa "Rock ’n’ Roll High School", jossa Dee Deellä ei ollut juuri osaa eikä arpaa. Hänellä oli yksi hyvin yksinkertainen repliikki, mutta jostain syystä hän ei saanut sitäkään toimimaan.


title: Dee Dee Ramone

text:
Dee Dee kuului Ramonesiin yhteensä 15 vuotta. ”Me vain keikkailimme jatkuvasti, ilman taukoa. Johnny ja Joey eivät puhuneet toisilleen vuosiin. Eräässä vaiheessa bussimme oli jaettu neljään eri osaan. Ja jos näimme toisiamme, siitä ei seurannut mitään hyvää.” Dee Dee oli myös väsynyt yhtyeen imagoon, kampauksiin ja nahkatakkeihin. ”Neljä keski-ikäistä miestä leikkimässä teini-ikäisiä pahiksia. Se teki minut kipeäksi. Tunsin itseni typeräksi seistessäni lavalla nahkatakissa ja revityissä farkuissa, sillä niin minä tapasin pukeutua silloin kun olin täysin arvoton.”
Dee Deen erottua Ramonesista vuonna 1989 hänet korvasi C. J. Ramone. Dee Dee yritti rap-uraa nimellä Dee Dee King ja jatkoi soolotuotantoaan lyhyen rap-uransa jälkeen. Hän teki yhteensä seitsemän sooloalbumia, joita olivat muun muassa "Standing in the Spotlight", "Hop Around" ja "Greatest & Latest". Dee Dee Ramonen "Hop Around" -soololevyn LP-version ja Born To Lose -vinyylisinglen julkaisi suomalainen Woimasointu-levy-yhtiö. Soolourallaan Dee Dee Ramone kävi Suomessa 1994. Skandinaviassa hän kävi vuosina 2000 ja 2001, mutta ne kiertueet eivät ulottuneet Suomeen asti. Molemmilla kiertueilla oli mukana suomalainen Jari-Pekka Laitio-Ramone, joka myös esiintyi Dee Deen kanssa.


title: Dee Dee Ramone

text: Valtaosa Ramonesin kappaleista on joko Dee Deen tekemiä tai hänen ja Joeyn yhteistyötä. Hänen kirjoittamansa kappaleet perustuvat useimmiten henkilökohtaiseen kokemukseen. Huumeista kertovan kappaleen ”Chinese Rocks” hän antoi The Heartbreakers -yhtyeelle, sillä Tommy ei halunnut sitä Ramonesin levylle huumeteeman vuoksi. Soittajana Dee Dee ei ollut koskaan erityisen lahjakas, mutta tunnettu hyvin energisestä lavaesiintymisestään.


title: Dee Dee Ramone

text: New Yorkissa asuessaan Dee Dee toimi seksityöläisenä. Ramonesin kappale ”53rd & 3rd” kertookin kadusta, jolle koko New Yorkin poikaprostituutio oli keskittynyt ja jolla myös Dee Dee silloin tällöin työskenteli. Hän asui muutaman kuukauden ystävänsä Arturo Vegan taidehallissa, mutta sai häädön tapeltuaan jatkuvasti tuolloisen tyttöystävänsä Connie Grippin kanssa. Gripp oli hallitsematon ja väkivaltainen, ja hän oli sekä narkomaani että prostituoitu siinä missä Dee Deekin. Tämä kuitenkin kuvaili Connieta itselleen hyvin rakkaaksi ihmiseksi, joka oli useimmiten ainoa, joka piti hänestä huolta.


title: Dee Dee Ramone

text: Vuonna 1978 Dee Dee meni naimisiin Vera Boldisin kanssa. Vera oli erilainen kuin aviomiehensä, ja sai hieman rauhoitettua tämän hurjapäistä elämänmenoa. Vuonna 1989 pariskunta kuitenkin erosi muun muassa siksi että Dee Dee alkoi kaivata vapauttaan. Virallinen avioero astui voimaan vasta vuonna 1995.


title: Dee Dee Ramone

text: Erityisesti nuorena Dee Dee oli erittäin kiinnostunut kaikesta toiseen maailmansotaan liittyvästä. Hänen äitinsä kertoili hänelle tarinoita sota-ajasta, ja Saksassa asuessaan hän etsi, osti ja myi erilaisia sotaan liittyviä tavaroita kuten teräskypäriä, kaasunaamareita, konekivääreitä ja panosvöitä. Vaikka natsisanastoa esiintyi ajoittain myös Ramonesin kappaleissa, ei Dee Dee eikä kukaan muukaan yhtyeen jäsenistä ollut koskaan oikeasti fasistinen. Toimittaja Danny Fields kuvailikin Dee Dee Ramonea enimmäkseen ”pentuna, joka halusi sanoa pahan sanan nähdäkseen pestäisiinkö suu saippualla.”


title: Dee Dee Ramone

text: Dee Dee ihaili kovasti Iggy Popia ja The Stoogesia, ja hänen itsensä sanotaan olleen Sid Viciousin suuri idoli. The Dead Boysin entinen kitaristi Cheetah Chrome kertoo myös, miten Dee Dee antoi yhtyeen laulajalle Stiv Batorsille 007-nimisen kääntöveitsensä eräällä yhtyeen ensimmäisistä keikosta. Veitsestä tuli Batorsille hyvin tärkeä.


title: Dee Dee Ramone

text: Dee Dee Ramonea kuvaillaan usein sarjakuvamaisena, hauskana ja omalaatuisena persoonana, joka saattoi välillä vaikuttaa hyvin yksinkertaiselta. Hänet muistetaan kuitenkin myös vainoharhaisuudestaan, omituisista tempauksistaan ja kyvystään manipuloida ihmisiä. Toisaalta häntä pidettiin myös erittäin hellyttävänä ja hurmaavana miehenä, johon ihmisten oli helppo kiintyä ja ihastua. Dee Dee kärsi lähes koko ikänsä vakavasta huumeriippuvuudesta, joka osaltaan vaikutti hänen moniulotteiseen persoonansa.


title: Dee Dee Ramone

text: Viimeiset vuotensa Dee Dee Ramone asui Los Angelesissa vaimonsa Barbara Zampinin kanssa. Hän kuoli kesäkuussa 2002 heroiinin yliannostukseen.


title: Tommy Ramone

text: Tommy Ramone (oik. Thomas Erdelyi (tai unkariksi Erdélyi Tamás), 29. tammikuuta 1949 Budapest, Unkari – 11. heinäkuuta 2014 New York, Yhdysvallat) oli Ramones-yhtyeen järjestyksessä toinen rumpali. Hetken ennen häntä rumpalina toimi Joey Ramone. Sen jälkeen, kun Tommysta tuli rumpali, Joey siirtyi vokalistiksi ja toimi siinä tehtävässä myös koko yhtyeen olemassaolon ajan. Tommy Ramone erosi yhtyeestä vuonna 1978, jolloin hänen tilalleen tuli Marky Ramone. Tommyn viimeinen esiintyminen Ramonesin riveissä oli 4.5.1978, kun Ramonesin esiintyi CBGB:ssä Johnny Blitzin hyväntekeväisyyskonsertissa.


title: Tommy Ramone

text: Tommy oli Ramonesin viimeinen elossa ollut alkuperäisjäsen. Ramones-jäsenistä ovat vielä elossa Ramonesissa 1989-1996 soittanut basisti CJ Ramone, rumpali Marky Ramone (1978-1983, 1987-1996) ja rumpali Richie Ramone (1983-1987).


title: Tommy Ramone

text: Tommy Ramone sanoi vuonna 1978 Ramonesista:


title: Tommy Ramone

text: Tommy myös tuotti Ramones-levyjä. 2000-luvulla hänellä oli bluegrassia soittanut Uncle Monk -yhtye Claudia Tienanin kanssa. Tommy Ramone soitti yhtyeissä jo 1960-luvulla, kuten Tangerine Puppetsissa, jossa oli tulevista Ramones-jäsenistä myös Johnny Ramone (John Cummings).


title: Tommy Ramone

text: Tommy Ramone kuoli sappirakon syöpään perjantaina 11. heinäkuuta 2014. Hän oli 65-vuotias. Vain pieni joukko ihmisiä tiesi hänen sairastavan syöpää.


title: Marky Ramone

text: Marky Ramone (oik. Marc Bell, s. 15. heinäkuuta 1956 New York, Yhdysvallat) oli Ramones-yhtyeen rumpali vuosina 1978–1983 ja 1987–1996. Marky liittyi Ramonesiin vuonna 1978 alkuperäisen rumpalin, Tommy Ramonen lähdettyä yhtyeestä. Vuonna 1983 Marky erotettiin yhtyeestä hänen runsaan alkoholinkäyttönsä vuoksi, mutta hän palasi vuonna 1987 Richie Ramonen lähdettyä yhtyeestä.


title: Marky Ramone

text: Ennen Ramonesia Marc Bell teki kaksi albumia Dust-nimisen hard rock -yhtyeen kanssa 1970-luvun alussa. Vuonna 1977 hän soitti Richard Hell & the Voidoidsin albumilla "Blank Generation".


title: Marky Ramone

text:
Hän toimi myös Misfits-yhtyeen rumpalina vuosina 2001–2004. Lisäksi hän on soittanut esimerkiksi yhtyeissä
Marky Ramone And The Intruders, Marky Ramone & The SpeedKings ja Osaka Popstar.


title: Marky Ramone

text: Hänet nimitettiin Rock and Roll Hall of Fameen Ramones-yhtyeen jäsenenä vuonna 2002. Lisäksi hän sai Ramonesin jäsenenä Grammy-palkinnon elämäntyöstä 2011.


title: Marky Ramone

text: Hänen kirjoittama omaelämäkerta ilmestyi tammikuussa 2015.


title: Vasabladet

text: Vasabladet on Pohjanmaalla ilmestyvä ruotsinkielinen sanomalehti, jonka päätoimitus sijaitsee Vaasassa. Vasabladet on perustettu vuonna 1856, mikä tekee siitä Suomen toiseksi vanhimman edelleen ilmestyvän sanomalehden (vanhin on Åbo Underrättelser). Lehden levikki vuonna 2015 oli noin 16 000 kappaletta, ja se on Suomen toiseksi suurin ruotsinkielinen sanomalehti (Hufvudstadsbladetin jälkeen).


title: Vasabladet

text: Vasabladetin nykyinen päätoimittaja on Camilla Berggren. Berggrenin edeltäjä Lars Rosenblad lopetti vuonna 2011. Rosenbladin edeltäjä Margareta Björklund lopetti vuonna 2009. Björklund on toiminut aikaisemmin muun muassa Jakobstads Tidningenin toimituspäällikkönä. Entinen päätoimittaja Dennis Rundt siirtyi eläkkeelle kesällä 2008. Vasabladetilla on paikalliskonttorit Kokkolassa, Pietarsaaressa, Oravaisissa, Vöyrissä, Maksamaalla, Närpiössä ja Kristiinankaupungissa. Vasabladet ilmestyy kuusi kertaa viikossa, tiistaista sunnuntaihin. Lehteä julkaisee HSS Media, jonka omistaa Harry Schaumans stiftelse -säätiö.


title: Vasabladet

text: Vasabladet siirtyi tabloidi-kokoon perjantaina 14. helmikuuta 2014 samanaikaisesti Österbottens Tidningin kanssa.


title: W (yhtye)

text: W (ダブルユー, tunnetaan myös nimillä Double U ja Double You) oli Hello! Projectiin kuuluva Ai Kagon ja Nozomi Tsujin muodostama J-Pop -duo.


title: W (yhtye)

text: W debytoi 3. tammikuuta 2004 Hello! Projectin 2004 talvikonsertissa. W:hen kuuluivat Ai Kago ja Nozomi Tsuji, jotka molemmat jättivät Morning Musumen 1. elokuuta 2004.


title: W (yhtye)

text: Nimellä "W" he julkaisivat kaksi albumia, kuusi singleä, yhden kuvakirjan, "50W", ja yhden esseekirjan, "U+U=W".


title: W (yhtye)

text: W:n keräilykorttisarjaan (W トレーディングカード W+U+T, suomeksi "W Keräilykortit W+U+T"), joka julkaistiin 29. lokakuuta 2004, kuuluu 108 korttia: 81 tavallista, 18 erikois-A -korttia ja 9 erikois-B -korttia. Jokainen pakkaus sisältää 6 pakkaa.


title: W (yhtye)

text: W:n tuleva levy ja single peruttiin Ai Kagon tupakointiskandaalin vuoksi.Ai Kago erotettiin Hello Projectista 26. maaliskuuta 2007, kun hän jatkoi tupakoimistaan. W-yhtye ei siis palaa enää koskaan, mutta Tsuji Nozomi, W:n toinen jäsen, tekee jo omaa singlelevyään.


title: W (yhtye)

text: W:n tunnuslause oli: Rīdā no Tsuji Nozomi to, saburīdā no Kago Ai, futari awasete, daburu-yū deesu!! (Suom. johtaja Tsuji Nozomi ja varajohtaja Kago Ai, kun meidät yhdistetään, olemme W!!)


title: Suur-Saksa

text: Suur-Saksa () oli 1800- ja 1900-luvuilla kukoistanut ajatus Saksan valtiosta, johon kuuluisivat kaikki saksankielisen väestön asuttamat alueet.


title: Suur-Saksa

text: Suur-Saksan idea syntyi 1800-luvun alkupuolella. Alun perin ajateltiin, että Saksa yhdistettäisiin Habsburgien johtaman Itävallan alaisuuteen pääkaupunkinaan Wien. Suunnitelma miltei toteutui Euroopan hullun vuoden aikana 1848. Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV joutui vallankumouksellisten edessä myöntymään parlamenttivaaleihin, perustuslakiin ja lehdistön vapauteen.


title: Suur-Saksa

text: Toukokuussa 1848 kokoontui Frankfurtissa kaikista saksalaisista valtioista koottu Frankfurtin kansalliskokous. Seuraavan vuoden huhtikuussa kansalliskokous tarjosi yhtenäisen Saksan keisarinkruunua Fredrik Vilhelmille. Hän koki tämän vallankumouksellisten antaman armonpalan loukkauksena eikä ottanut sitä vastaan. Itävallan ja Preussin edustajat vetäytyivät kansalliskokouksesta, joka pian mureni.


title: Suur-Saksa

text: Kun Saksa viimein yhdistyi 1871 Preussin johdolla, siitä tuli ”Pikku-Saksa”, "Kleindeutschland", josta Itävallan alueet jäivät ulkopuolelle. Pääasialliset esteet kaikkien saksalaisten yhdistymiselle olivat Itävallan ja Preussin keskinäinen kamppailu johtoasemasta sekä Itävallan maiden suuri ei-saksalainen väestö (unkarilaiset ja slaavit), jotka eivät halunneet liittyä saksalaiseen kansallisvaltioon.


title: Suur-Saksa

text: Itävalta-Unkari olisi menettänyt hauraan poliittisen tasapainonsa, mikäli se olisi liittynyt osaksi Suur-Saksaa siksi, että unkarilaiset olisivat menettäneet suhteellisen vahvan asemansa. Itävalta-Unkarissa 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa oli suunnitelmia laajentaa valtiosääntö kolmikantaiseksi jakamalla valtaa itävallansaksalaisten ja unkarilaisten lisäksi myös slaaveille, mutta tämä ei tullut mahdolliseksi slaavien kansallisen aktiivisuuden ja toisaalta itävallansaksalaisen vastustuksen vuoksi.


title: Suur-Saksa

text: Adolf Hitlerin liitettyä vuonna 1938 Itävallan Saksaan (ks. Anschluss), alkoi ajatus yhdestä valtakunnasta, yhdestä johtajasta ja yhdestä (saksalaisesta) kansasta toteutua. Maan nimeksi muutettiin virallisesti Großdeutsches Reich, "Suur-Saksan valtakunta" 26. heinäkuuta 1943. Perusteluna päätökselle oli Saksan hallussa pitämän alueen laajeneminen sotatoimien vuoksi.


title: Suur-Saksa

text: Silti Saksan, sen liittolaisten ja kanssasotijoiden hallussaan pitämä alue oli Stalingradin taistelun tappiosta ja rintaman murtumisesta johtuen alkanut jo pienentyä. Saksassa tehtiin kuitenkin edelleen poliittisia ja taloudellisia suunnitelmia uuden Euroopan hallitsemiseksi. Vuonna 1943 järjestettiin Saksassa Euroopan Yhteisöä koskeva kansainvälinen kokous, jossa pyrittiin laatimaan suuntaviivoja Euroopan valtioille sen jälkeen, kun Saksa olisi voittanut sodan.


title: Suur-Saksa

text: Saksan ulkoasiainministeri Joachim von Ribbentrop antoi 5. huhtikuuta 1943 Auswärtiges Amtissa asetuksen Eurooppa-komitean perustamiseksi. Sen tehtävänä oli eurooppalaisen yhdentymisen suunnittelu ja se kokoontui ulkoaisiainministerin kutsusta. Jäseniksi määrättiin varapuheenjohtajaksi valtiosihteeri von Steengracht, suurlähettiläs Gaus, suurlähettiläs von Rintelen, alivaltiosihteeri Hencke, ministerineuvos Wehl, ministeri Albrecht, ministeri Smidt, ministeri Rühle, ministeri, professori Berber, tohtori Megerle, vanhempi lainopillinen neuvonantaja von Schmieden, laillinen neuvonantaja Wagner, Brigadeführer Six ja Brigadeführer Frenzel. Lainopillinen neuvonantaja von Trützschler määrättiin komitean sihteeriksi.


title: Suur-Saksa

text: Huolimatta Saksan kärsimistä tappioista 1944–1945 maan hallintorakenteessa säilytettiin edelleen muun muassa Valloitettujen itäalueiden valtakunnanministeriö, vaikka puna-armeijan etenemisen myötä se menetti alueensa merkittävässä määrin jo vuoden 1944 aikana.


title: Suur-Saksa

text:
Saksan hallintojärjestelmä käsitti monenlaisia hallinnon muotoja, joista kiintein oli Saksan valtakuntaan liittäminen tavalliseksi valtakunnanpiiriksi.
Sodan jälkeen natsijohtoiseen Suur-Saksan valtakuntaan oli tarkoitus myös liittää ainakin, Ala-Steiermark ja Kärnten-Krain Jugoslavialta, sekä Białystok Puolalta (1939-1941 Neuvostoliiton alaisuudessa). Sodan aikana näistä alueista muodostettiin erityisiä siviilihallintoalueita, jotka eivät kuitenkaan olleet virallisesti osa Suur-Saksan valtakuntaa.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelainen muinaisusko tarkoittaa saamelaisten uskonnollisia tapoja ja uskomuksia, joita harjoitettiin ennen kristinuskon valtakautta. Muinaisusko ei ollut yhtenäinen uskonto, vaan siihen kuului erilaisia saamelaiseen kulttuuriin liittyviä piirteitä. Perinteinen maailmankuva perustui ihmisen ja luonnon väliseen suhteeseen. Ihmisen ja eläinkunnan välinen raja on ollut niin häilyvä, että erilaiset eläintransformaatiot ovat olleet yleisiä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten alkuperäisessä uskomusmaailmassa kaikella elollisella oli sielu. Ihmisellä oli useampia sieluja, joista ruumissielun lähteminen tarkoitti kuolemaa. Vapaasielu puolestaan liikkui suhteellisen vapaasti. Se saattoi kuitenkin joutua myös vangiksi vainajalaan, mikä aiheutti vakavan sairastumisen. Tällaisessa kriisitilanteessa pyydettiin apua lapinnoidalta eli šamaanilta, joka pystyi menemään transsiin rummuttamalla noitarumpua ja laulamalla. Lapinnoita oli saamelaisyhteisöjen tärkein jäsen, sillä hän pystyi toimimaan tuonpuoleisessa yhteisön hyväksi.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten tärkeimpiä kultti- ja uhripaikkoja olivat seidat, jotka olivat pääosin erityisiä kiviä tai kallioita, joilta pyydettiin menestystä. Vaikka seidat olivatkin vain heikosti personoituja, saamelaisilla oli myös joitakin jumalia. Tiedot vanhoista jumalista ovat tosin epävarmoja. Läntiset saamelaiset ovat tunteneet ylimpänä jumalana Radienin. Saamelaisilla on ollut lisäksi monenlaisia haltijoita ja maahisia. Maahiset ovat olleet keskeisiä uskomusolentoja, ja niitä on pidetty eräänlaisina ihannesaamelaisina. Näiden vastaparina tunnetaan myös pimeän puolen "stállu"-olentoja.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten muinaisusko sai jo varhain piirteitä kristinuskosta, joten siitä on mahdoton esittää täysin luotettavaa tietoa. Saamelaisten aktiivinen käännytys kristinuskoon alkoi 1600-luvulla. Vanhat tavat säilyivät kuitenkin pitkään, ja oikeastaan vielä 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla on todisteita yksilöllisestä seitojen palvonnasta. Saamelaisten kulttuurinen herääminen 1900-luvun lopulla on muuttanut myös suhtautumista muinaisuskoon. Noitarumpu on päässyt esimerkiksi Saamen lipun kuva-aiheeksi ja Pohjois-Norjassa saamelaisesta samanismista on tullut keskeinen osa new age -liikettä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelainen muinaisusko on määritteenä hankala, sillä sillä ei ole samanlaista yhtenäistä koodeksia kuin kristinuskolla. Saamelaisen kulttuurin uskonnolliset piirteet ovat olleet osa elämän ekologista taustaa, ja monet saamelaisten uskontoon liitetyt piirteet olivat kiinteä osa saamelaisten elämäntapaa ja -filosofiaa. Siihen liittyvään mytologiaan kuului kansanperinnettä, sanoja, nimiä, tapoja ja käyttäytymistä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten muinaisuskosta on lähes mahdoton esittää täysin luotettavia tietoja, sillä saamelaiset ovat olleet yhteydessä useiden muiden kansojen, erityisesti suomalaisten ja skandinaavien kanssa. Kristillinen kulttuurikin on vaikuttanut saamelaisiin jo 1200-luvulla. Saamelaisten uskomusmaailma on hyvin kerrostunutta, ja siinä on monia yleisarktisia, skandinaavisia ja kristillisiä piirteitä. Osa aineksista on lisäksi puhtaan saamelaisia. Muinaisuskon tulkinta vaikeuttaa lisäksi se, että monet varhaisista kuvauksista saamelaisten ”pakanallisista” käsityksistä on kirjoitettu kristinuskon viitekehityksestä, ja se, että esimerkiksi monissa säilyneissä noitarummuissa on jo kristillistä symboliikkaa.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten perinteisen uskon maailmankuva on perustunut ihmisen ja luonnon väliseen suhteeseen. Se heijastaa kokonaisuudessaan ihmisen, luonnon ja jumalien tai muiden voimien välistä suhdetta. Kosmos kattoi sekä fyysisen että henkisen maailman, ja sekä ihmisen että yhteisön sisäistä ja ulkoista maailmaa huollettiin erilaisten rituaalien avulla.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Ihminen ja luonto ovat saamelaisessa perinteessä toisistaan riippuvia kokonaisuuksia. Luontoa ja kaikkea siihen kuuluvaa saatettiin jopa sinutella. Esimerkiksi kuolansaamelaisten joiuissa on ollut luonnollista sanoa vaikkapa ”järviakkaseni” tai ”sinä, kaunis tunturini”.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Tietoja saamelaisten käsityksestä kosmogoniasta eli maailman synnystä on säilynyt vain vähän. Niistä on kuitenkin pystytty päättelemään, että saamelaiset uskoivat syklisesti luotaviin ja tuhoutuviin maailmoihin. Kosmografiasta eli saamelaisten maailmankuvasta sen sijaan on jäänyt paremmat tiedot. Saamelaiset jakoivat maailman kolmeen kerrokseen, jumalten yliseen maailmaan, ihmisten ja maanpinnan välittömässä läheisyydessä olevaan keskiseen maailmaan sekä vainajien ja pimeiden henkien aliseen maailmaan. Keskisessä maailmassa tämän- ja tuonpuoleinen läpäisivät toisensa, joten keskinen maailma sisälsi itsessäänkin paljon tuonpuoleisuutta.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Muiden suomalais-ugrilaisten kansojen tapaan saamelaisetkin tunsivat taivaankantta kannatelleen maailmanpatsaan. Se päättyi maailmantappiin eli Pohjantähteen ("Boahjenásti"), jota ympäri maailmankaikkeus näytti kiertävän.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten uskoon on aina kuulunut käsitys maailmanajan loppumisesta. Muinaissaamelaisten uskomusten mukaan maailmanajan loppua ei seuraa uudelleen luominen vaan elottoman ja elollisen maailman suuri tuho. Eskatologialla eli maailman viimeisiä tapahtumia käsittelevästä opilla ei kuitenkaan ole ollut kovin suurta asemaa uskonnossa. Vanhoissa kirjallisissa lähteissä on kuitenkin paljon mainintoja asiasta, mikä johtunee siitä, että tietoja ovat keränneet kristityt saarnaajat.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaiset tunsivat kaksi myyttistä maailmanloppua. Kumpikin edustavat tähtitaivaalle sijoittuvaa niin sanottua astraalimytologiaa. Toisena vaihtoehtona maailma saattaa tuhoutua tähtien sodassa, jossa Pohjantähti ja koko maailmanpatsas ammutaan alas. Tämän torjumiseksi läntiset saamelaiset ovat kerran vuodessa vahvistaneet maailmanjärjestystä pystyttämällä kultillisen maailmanpatsaan, joka on ollut käytännössä koivun kanto tai koivupölkky. Toisena vaihtoehtoisena tapana myyttiset metsästäjät "Gállábártnit" ampuvat tähtikuviosta muodostuvan alkuhirven. Itäsaamelaisten maailmanloppu on tapahtunut myös taivaallisen metsästysdraaman kautta. Siinä Tiermes-ukkosenjumala ajaa takaa taivaallista kultasarvista alkupeuraa jousenaan sateenkaari ja nuolinaan salamoita. Tiermeksen tapettua alkupeuran tähdet putoavat taivaalta, kuu ja aurinko sammuvat ja maa tulee elottomaksi.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Vaikka saamelaisilla ei ole varsinaisia maailman syntyyn liittyviä myyttejä, heillä on vahva omaan kansaansa ja sen elinkeinon alkuun liittyvä mytologia. Nämä myytit on koodattu eeppisiin jaksoihin, joista tunnetuin on ”Päivän pojan kosiomatka jättiläisten maahan” -niminen joiku. Se kertoo siitä, kuinka Päivän (Auringon) poika lähtee jättiläisten maahan kauas pohjoiseen. Poika tuo monien seikkailujen jälkeen mukanaan jättiläisen tyttären, jonka kanssa tämä menee naimisiin. Auringon pojan ja jättiläisen tyttären poikia kutsuttiin jo tässä vaiheessa nimellä "Gállábártnit", jotka olivat ensimmäisiä saamelaisia. Aurinko oli tyytyväinen pariskunnan liittoon, antoi heille ensimmäisen peuralauman ja opetti samalla poikansa metsästämään. Tarinan kulttuuriheeroksia ovat sekä "Gállábártnit", jotka keksivät sukset, ja Aurinko, joka antoi peurat.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaiset pitivät koko luontoa elävänä, ja jokaisella elävällä olennolla oli sielu. Saamelaisten sielukäsitys oli pluralistinen eli siinä on ollut useita sellaisia henkisiä ulottuvuuksia, joita uskontotieteellisesti voi kutsua sieluksi. Näitä ovat ruumis-, vapaa- ja haltijasielu. Saamelaisten alkuperäistä nimitystä näille ei ole tiedossa, mutta saamelaiset ovat käyttäneet pohjoissaamelaisia nimityksiä "heagga" (vrt. suomen henki) ja "lievla" (suomen löyly) sekä germaanilainaa "siellu". Historiallisista lähteistä ei kuitenkaan ole kyetty päättelemään, mihin sieluihin nimitykset olisivat erityisesti liittyneet.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Ruumissielu oli yksinkertainen ruumiintoimintoja ylläpitävä sielu. Henkilö kuoli, kun ruumissielu lähti ruumista. Vapaasielu oli puolestaan jossain määrin riippumaton fyysisestä elämästä ja saattoi liikkua vapaaehtoisesti ruumiin ulkopuolella. Vapaasielu saattoi poistua ruumiista muun muassa unessa, šamaanin transsissa ja vakavan sairauden aikana sielunmenetyksen tilassa. Vapaasielu kantoi myös persoonallisuutta ja jälleensyntyi sukukohtaisesti. Vapaasielun tyyssija näyttäisi jollakin tavalla olevan luuranko. Ihmisen kuoltua ihminen saattoi saada vainajalassa uuden vainajalaruumiin, jos luuranko oli ehjä ja kokonainen. Todennäköisesti tästä syystä saamelaiset ovat pelänneet hukkumalla tai petojen syömäksi joutumalla kuolemista, koska jos luuranko katoaa tai tuhoutuu, vainajalassa ei voinut saada uutta ruumista.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Kolmantena sielutyyppinä erotetaan niin sanottu haltijasielu. Se näyttäytyi usein henkilön saapumista enteenä, etiäisenä ("ovdasaš"), joka oli ”omistajansa” näköinen, sielullinen kaksoisolento. Etiäisillä on hyvin keskeinen asema saamelaisessa nykykansanperinteessä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaiset uskoivat kuolleen näkymättömän osan eli sielun lähtevän pois elävien ilmoilta. Saamelaiset ovat hahmottaneet vainajalan sijainneen maan alla. Yleisin nimitys sille on "Jábmiidáibmu", joka viittaa kuolleiden sielujen valtakuntaan. Itäsaamelaiset ovat kutsuneet kuitenkin paikkaa nimellä "duot ilbmi" (”tuonpuoleinen”). Vainajalassa ihmiset – saatuaan uuden ruumiin – elivät vanhojen lähteiden mukaan suurin piirtein samanlaista elämää kuin maan päälläkin. Uudessa maailmassa kaikki oli periaatteessa samankaltaista, tosin kaikki oli ylösalaisin.