title: The Beatles

text: John Lennonilla ja Paul McCartneylla oli tapana esitellä tekemänsä laulut toisilleen ja ottaa huomioon toisen tekemät muutosehdotukset. Itse sävellettyjen kappaleiden soolo-osuudet lauloi yleensä säveltäjä tai pääasiallinen ideoija. Yhtyeen jäsenet soittivat studiossa useita soittimia, joita ei aina ole ilmoitettu.


title: The Beatles

text: Beatles levytti myös versioita The Marvelettes- ja The Shirelles -tyttöyhtyeiden lauluista. Muita vaikutteita olivat vanhat musikaalisävellykset sekä viihdemusiikki, joista yhtye teki myös versiota. Ne tulivat yhtyeen lavaohjelmistoon osaksi Hampurin-aikojen pitkien esiintymisten täyttämiseksi ja monipuolistamiseksi. Vaikutteet tulivat osittain yhtyeen omiin sävellyksiin, ja esimerkiksi ”Please Please Me” oli alkujaan Roy Orbisonilta vaikutteita saanut balladi, jonka yhtye sovitti George Martinin kehotuksesta uudelleen.


title: The Beatles

text: Merkittävin vaikutus popmusiikkiin yleisemmin oli, että yhtyeen jäsenet sävelsivät itse merkittävän osan kappaleista ja etenkin singlet, jotka 1960-luvun alussa olivat keskeinen osa levytyksiä ja niiden myyntiä. Albumien kaupallinen ja taiteellinen merkitys ohitti singlet 1960-luvun puolivälissä.


title: The Beatles

text: Omien laulujen osuus albumeilla kasvoi nopeasti, ja kolmas albumi "A Hard Day's Night" sisälsi pelkästään Lennonin ja McCartneyn sävellyksiä. Sävellykset merkittiin sovitusti kummankin nimiin, vaikka molemmat sävelsivät kappaleita myös yksin. Ensimmäisten vuosien suuria hittejä ovat ”Please Please Me”, ”She Loves You”, ”Yesterday” ja Yhdysvaltain läpimurto ”I Want to Hold Your Hand”. Joitakin lauluja ei Britanniassa julkaistu singleinä, vaikka ne olivatkin menestyksekkäitä muualla. Tällainen on esimerkiksi ”All My Loving” albumilta "With The Beatles". Studiossa yhtyeen jäsenet soittivat monipuolisempaa instrumenttivalikoimaa, kuten kosketinsoittimia sekä erilaisia akustisia kitaroita ja lyömäsoittimia. Lisäksi tuottaja George Martin soitti levytyksissä usein kosketinsoittimia.


title: The Beatles

text: Vuoden 1963 albumilla "With the Beatles" on ensimmäinen George Harrisonin tekemä kappale, ”Don’t Bother Me”. Tämän jälkeen George Harrison teki paljon kappaleita, mutta ne eivät aluksi kelvanneet levyille, yhtyeen johtajien Lennonin ja McCartneyn sekä George Martinin päätöksestä.


title: The Beatles

text: "Beatles for Sale"- (1964) ja "Help!"-albumeilla (1965) sanoituksiin alkoi tulla pohtivampia ja moniulotteisempia sävyjä erityisesti Bob Dylanin vaikutuksesta, ja studiossa alettiin tehdä kokeiluja sekä äänitystekniikalla että uudenlaisilla tavoilla käyttää instrumentteja myös popmusiikin ulkopuolelta. Esimerkiksi ”You’ve Got to Hide Your Love Away” -kappaleessa on huilusoolo. George Harrison käyttää albumeilla Volume/Tone Control-pedaalia sekä 12-kielisiä kitaroita. "Help!"-albumin nimikappaleen sanoitus on suora seuraus kirjoittaja John Lennonin kokemista paineista ja turhaumisesta.


title: The Beatles

text: Harrison toi levytyksiin intialaisia vaikutteita, ensin soittimia kuten sitarin, sittemmin myös muita musiikillisia elementtejä. Vuonna 1965 ilmestynyt "Rubber Soul" -albumi oli ensimmäinen varsinainen askel muutokseen.


title: The Beatles

text: Vuonna 1966 julkaistulle "Revolver"-albumille Beatles sai uuden studioteknikon, Geoff Emerickin, joka toteutti yhtyeen ideoita ajan studiotekniikan mahdollistamin keinoin. Lennon ja Harrison olivat tutustuneet LSD:hen, ja huumeella oli heti suuri vaikutus heidän musiikkiinsa. Erityisesti Lennonin kokeellinen ”Tomorrow Never Knows” oli tehty kuvaamaan LSD:n vaikutuksia niin sanoituksiltaan kuin musiikiltaankin. Kappale perustuu yhteen sointuun, laulua käsiteltiin Leslie-kaiuttimilla ja äänimaailma perustui nauhasilmukoihin.


title: The Beatles

text: Kiertueet lopetettuaan yhtye sulkeutui vuonna 1967 kuudeksi kuukaudeksi studioon. Tästä projektista ensimmäiseksi julkaistiin single "Strawberry Fields Forever / Penny Lane", jonka molemmat kappaleet olivat A-puolia. ”Strawberry Fields Forever” vaati studiotyöskentelyä 55 tuntia, ja lopulta siinä yhdistettiin nauhan nopeutta muokkaamalla kaksi eri versiota, jotka olivat eri sävellajissa ja rytmissä.


title: The Beatles

text: Albumia "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band" (1967) on kutsuttu popmusiikin merkittävimmäksi albumiksi. Se oli Beatlesin psykedeelisen vaiheen huipentuma, ja sitä on kutsuttu myös ensimmäiseksi teema-albumiksi. "Sgt. Pepper" koostuu eri musiikkilajeista, ja yhtyeen ajatus olikin esiintyä Sgt. Pepper -nimisenä yhtyeenä, mikä antoi musiikin suhteen enemmän vapauksia. Albumin tunnetuimpia kappaleita on Lennonin ja McCartneyn erillisistä osuuksista yhdistetty ”A Day in the Life”. Psykedeelisestä rockista käy esimerkkinä albumin nimikkokappale. Tuolloinkin Beatles teki myös muutamia yksinkertaisempia poprock-kappaleita, kuten Lennonin ja McCartneyn säveltämä ja Ringo Starrin laulama ”With a Little Help from My Friends”. Lisäksi albumilla on vaikutteita intialaisesta musiikista (”Within You Without You”), vanhasta viihdemusiikista (”When I’m Sixty-Four”), klassisesta musiikista (”She’s Leaving Lome”, ”A Day in the Life”) sekä impressionismista, joka toteutuu kokeilevina äänikollaaseina. Saman vuoden aikana Beatles julkaisi myös "Magical Mystery Tour" -albumin ja -tupla-EP:n.


title: The Beatles

text: Myös vuoden 1968 albumilla "The Beatles" on kokeellisia kappaleita, kuten ”Revolution 9” sekä Paul McCartneyn ”Helter Skelter”. Tällä albumilla on myös rumpali Ringo Starrin tekemä kappale ”Don’t Pass Me By”, joka oli ensimmäinen Beatlesin levyttämä Starrin yksin tekemä kappale. Yhtyeen ristiriitojen vuoksi levyä sävyttää pirstaleisuus, koska jokainen työskenteli yksinään omien kappaleidensa parissa.


title: The Beatles

text: Vuonna 1969 Beatles julkaisi viimeisen täysin yhdessä levyttämänsä albumin, "Abbey Roadin", jota edelsi niin sanottu "Get Back" -sessio, jolla Beatles palasi vanhaan tyyliinsä, yksinkertaisempaan rockiin. "Abbey Roadilla" George Harrison otti suurempaa roolia yhtyeessä ja teki levylle kaksi kappaletta, ”Here Comes the Sun” ja ”Something”. Abbey Roadilla Lennonin toive oli levyttää suoraa rockia, mitä A-puoli ilmentää, ja McCartney halusi jatkaa "Sgt. Pepperin" linjaa, mikä taas ilmentyy B-puolen medley-osissa. Medleyt koostuvat kappaleista ja osin viimeistelemättömistä sävellyksistä. Albumilla käytettiin ensi kertaa transistoreihin pohjautuvia välineitä sekä muun muassa moog-syntetisaattoria.


title: The Beatles

text: Samana vuonna Beatles äänitti myös "Get Back" -albumia, jonka piti nimensä mukaisesti olla Beatlesin paluu juurille. Levy oli jo lähes valmis, mutta jäsenet olivat siihen tyytymättömiä ja hanke hyllytettiin. Tämän jälkeen Beatles alkoi tehdä "Abbey Roadia". "Get Back" -albumin nimi vaihdettiin muotoon "Let It Be", ja se julkaistiin muutama kuukausi yhtyeen hajoamisen jälkeen.


title: The Beatles

text: The Beatlesin alkuperäinen tuotanto julkaistiin Euroopassa 12 LP:n (joista yksi tupla-LP), yhden tupla-EP:n ja lukuisten singlejen muodossa. Monet kuuluisat kappaleet, kuten "Hey Jude" ja "Lady Madonna", julkaistiin alun perin vain singleinä, eivätkä ne ole mukana The Beatlesin varsinaisilla studioalbumeilla. Albumien ulkopuolella yhtyeen uran aikana julkaistut kappaleet on koottu kaksiosaiselle kokoelmalle "Past Masters" (1988).


title: The Beatles

text: Levyjen ohella The Beatles teki neljä elokuvaa. Richard Lester ohjasi elokuvat "Yeah, yeah, tässä me tulemme" ("A Hard Day's Night", 1964) sekä "Apua!" ("Help!", 1965). "Magical Mystery Tour" (1967) oli lähes kokonaan yhtyeen jäsenten käsikirjoittama, ohjaama ja leikkaama elokuva. "Let It Be" (1970) koostuu lähinnä yhtyeen viimeiseksi julkaistuksi jääneen albumin harjoitus- ja äänityssessioista, ja sen ohjasi Michael Lindsay-Hogg. Lisäksi The Beatles oli mukana "Keltainen sukellusvene" -piirroselokuvan ("Yellow Submarine", 1968) tuotannossa.


title: The Beatles

text: Yhtyeestä on julkaistu etenkin englannin kielellä lukemattomia elämäkertateoksia.


title: The Beatles

text:
Yhtyeen koko tuotanto julkaistiin useissa internetin suoratoistopalveluissa jouluaattona 2015.
Yhtyeen levyillä esiintyi lukuisia muusikoita, kuten Eric Clapton, mutta ainoastaan Billy Preston on erikseen mainittu levynkansissa ("The Beatles w Billy Preston") Get Back -session osalta.


title: The Beatles

text: Yhtye soitti ja levytti myös Hampurissa Tony Sheridanin taustayhtyeenä. Albumilla nimenä oli The Beat Brothers.


title: Francis Bacon (taidemaalari)

text: Francis Bacon (28. lokakuuta 1909 – 28. huhtikuuta 1992) oli irlantilaissyntyinen brittiläinen ekspressionistinen taidemaalari.


title: Francis Bacon (taidemaalari)

text: Bacon syntyi Dublinissa, Irlannissa englantilaiseen perheeseen. Baconin ollessa lapsi perhe muutti useita kertoja Dublinista Lontooseen ja takaisin. Bacon sairasti astmaa, ja häntä pidettiin sairaalloisena lapsena. Hänen isänsä yritti ”karaista” Baconia piiskauttamalla häntä. Hänet ajettiin 16-vuotiaana pois kotoa, kun vanhemmat saivat tietää hänen homoseksuaalisuudestaan.


title: Francis Bacon (taidemaalari)

text: Bacon asui muutaman kuukauden Berliinissä ja sitten puolitoista vuotta Pariisissa, kunnes palasi Lontooseen. Hänen Pariisissa näkemänsä Pablo Picasson näyttely innoitti häntä tekemään ensimmäiset piirustuksensa ja maalauksensa. Bacon maalasi niukasti 1940-luvun lopulle asti ja hävitti myöhemmin suurimman osan ennen vuotta 1944 tekemistään maalauksista.


title: Francis Bacon (taidemaalari)

text: Bacon oli taiteilijana itseoppinut. Hän sai vaikutteita Pablo Picassolta, Diego Velázquezilta ja koko surrealistisesta taidesuunnasta. Hän piti tärkeimpänä surrealistisena vaikuttajanaan Luis Buñuelin elokuvia.


title: Francis Bacon (taidemaalari)

text: Baconin tunnettuja teoksia ovat paaviaiheiset maalaukset, ristiinnaulitsemisen innoittamat maalaukset sekä monet taiteilijaa itseään tai hänen ystäviään esittävät muotokuvat, jotka perustuvat valokuviin ja muistikuviin. Hänen maalauksensa näkymät olivat 1950-luvun lopulle asti tummia ja hämäriä. Sen jälkeen hän alkoi maalata kirkkaasti valaistuja näkymiä ja toisaalta sotkea maalipintaa. Hänen maalaustensa ihmishahmot ovat usein sumeita ja vääristyneitä. Baconin pyrkimyksenä oli toistaa kuvissaan ihmisen perusolemus.


title: Francis Bacon (taidemaalari)

text: Alkuvuodesta 2008 Baconin maalaus huutokaupattiin Lontoossa yli 26 miljoonalla punnalla eli lähes 36 miljoonalla eurolla, mikä oli kallein eurooppalaisessa huutokaupassa sodanjälkeisen ajan taideteoksesta maksettu hinta. Toukokuussa 2008 Baconin "Triptyykki" myytiin Lontoon Sotheby'sin huutokaupassa vieläkin kalliimmalla ja siitä maksettiin 86 miljoonaa dollaria eli noin 55,4 miljoonaa euroa. Kaupan ansiosta Sothebyn huutokauppa teki 300-vuotisen historiansa parhaan tuloksen. Tämäkin ennätys rikkoutui 12. marraskuuta 2013, kun "Three Studies of Lucian Freud" myytiin New Yorkin Christie's:issa hintaan 142,4 miljoonaa dollaria, eli n. 106 miljoonaa euroa. Summa on korkein mistään taideteoksesta maksettu kautta aikain.


title: Chicagon pojat

text: Chicagon pojat olivat Chilessä Augusto Pinochetin hallinnossa työskennelleitä chileläisiä taloustieteilijöitä, jotka saivat koulutuksensa Chicagon yliopistossa Milton Friedmanin ja Arnold Harbergerin alaisuudessa tai sen tehokkaassa vesassa Chilen paavillisen yliopiston taloustieteen laitoksella. Sieltä he palasivat Chileen ja työskentelivät talouspoliittisissa tehtävissä, kuten valtiovarainministereinä tai talouspoliittisina neuvonantajina. Koulutus oli tulosta Yhdysvaltain valtionhallinnon "Chile-projektista" joka organisoitiin 1940-luvulla, jota rahoitti Fordin säätiö ja jonka tarkoituksena oli vaikuttaa chileläiseen talousajatteluun. Projekti merkillisesti epäonnistui Chicagon poikien ideoiden pysyessä taloudellisen ja poliittisen valtavirta-ajattelun ulkopuolella aina Chilen vuoden 1973 sotilasvallankaappaukseen asti, jolloin "Tiiliskivi" muodosti perusteet uuden hallinnon talouspolitiikalle. "Tiiliskivi" oli 500-sivuinen suunnitelma juntan talousohjelmaksi; kahdeksan kymmenestä sen tekijöistä kuului Chicagon poikiin. Vaikkakin vallankaappausta oli kuvailtu sotilasvallankaappaukseksi, Orlando Letelier, Salvador Allenden Washingtonin lähettiläs piti sitä ekonomistien ja armeijan yhteishankkeena. Vallankaappauksen jälkeen Letelier vangittiin ja hänet vapautettiin vasta kansainvälisen painostuksen jälkeen. Vuonna 1976 Letelier syytti kirjoituksessaan vallankaappaajia miljardien dollarien siirtämisestä ulkomaisille kapitalisteille.


title: Ekshibitionismi

text: Ekshibitionismi ( 'tuoda esiin') eli sukupuolinen paljastamishäiriö tarkoittaa, että asianosainen kokee seksuaalista mielihyvää paljastaessaan sukuelimensä, tietyt ruumiinmuotonsa tai seksuaalisen toimintansa toisille ihmisille. Erityistä mielihyvää tuottaa seurannan kohteeksi joutuminen tai paljastelun kohteen reagoiminen.


title: Ekshibitionismi

text: Nykyään ekshibitionismin ymmärretään tarkoittavan laajempaa kokonaisuutta seksuaalisessa käyttäytymisessä kuin pelkkää sairaudeksi tai poikkeavuudeksi luokiteltavaa, kriminalisoitavaa seksuaalista käyttäytymishäiriötä. Ekshibitionismi voi tarkoittaa myös halua paljastaa itsensä sellaisella hyväksyttävällä tavalla, ettei se loukkaa toisia tai ole lakien vastainen. Ekshibitionismilla nykyään siis tarkoitetaan yleisemmin paljastamis- tai nähdyksitulemishalua. Häiriöllistä käyttäytymistä luonnehtii toiminnan pakkomielteisyys, pakottaminen nähdyksitulemiseen, toisten loukkaaminen ja toiminnan laittomuus. Paljastamishalun kohteena ovat sukupuolielinten lisäksi myös pakarat ja naisilla rinnat.


title: Ekshibitionismi

text: Ekshibitionismin esiintymistä pidetään yleisempänä miehillä, mutta sitä esiintyy kummallakin sukupuolella.


title: Ekshibitionismi

text: Ekshibitionismin muotoja ovat muun muassa


title: Ekshibitionismi

text: Ekshibitionistit ovat henkilöitä, jotka kokevat jännitystä tai seksuaalista kiihotusta ekshibitionistisesta toiminnastaan ja nauttivat huomion keskipisteessä olemisesta. Ekshibitionismiin saattaa liittyä ulospäinsuuntautuneisuutta. Joillekin ekshibitionistinen toiminta voi peilata myös itsetunnon koetteluhalua ja sen vahvistamispyrkimystä. Ekshibitionismi voi olla myös keino tuoda esille eksentristä persoonallisuutta tai olla eksentrisen persoollisuuden ilmeneminen. Ekshibitionismin taustalla voi olla useita tekijöitä, ja sen psykologinen tausta on kompleksinen.


title: Ekshibitionismi

text: Stereotyyppinen miespaljastelija hyppää pusikosta syrjäisellä seudulla pahaa aavistamattoman naisen eteen ja avaa takkinsa, jolloin hänen sukupuolielimensä paljastuvat. Siitin saattaa olla erektiossa, ja jotkut saattavat masturboida. Tällainen toiminta on laitonta, ja sitä voidaan luonnehtia seksuaaliseksi poikkeavuudeksi. Suomen rikoslaissa mainittu sukupuolisiveellisyyden julkinen loukkaaminen sulkee piiriinsä muun muassa itsensäpaljastamisen.


title: Ekshibitionismi

text: Tämän stereotypian lisäksi on monia tapoja paljastaa itsensä. Jotkut saattavat pitää sukupuolielimiään näkyvillä kotonaan ikkunan lähellä tai julkisella paikalla, masturboida tai harrastaa seksiä, jolloin toiset saattavat nähdä tämän.


title: Ekshibitionismi

text: Alushousuton ja minihameeseen pukeutunut nainen voi vilauttaa häpyä esimerkiksi istuessaan ja levittäessään jalkojaan sopivaksi katsomalleen henkilölle tai vain antaa sen vilahdella itsestään. Myös rintoja saatetaan vilauttaa. Miehet voivat vilauttaa muun muassa siitintään esimerkiksi shortsien puntista tai vetämällä housut hetkeksi jalastaan. Vilauttelu eroaa paljastamisesta siten, että se on yleensä huomaamattomampaa ja nopeampaa sekä usein vähemmän suunniteltua.


title: Ekshibitionismi

text: Viuhahtamisessa julkisella paikalla nopeasti esittäydytään alastomana, jonka jälkeen poistutaan. Viuhahtamista yleensä pidetään melko harmittomana, mutta periaatteessa se on täysin laitonta.


title: Ekshibitionismi

text: Seksuaalinen toiminta toisten läsnä ollessa ja katsellessa on täysin laillista sinällään, mikäli kaikki osapuolet ovat mukana omasta tahdostaan. Jotkut parit kokevat kiihottavaksi sen, että heidän seksuaalista kanssakäymistään katsellaan. Sama koskee itsetyydytystä: jotkut kiihottuvat tullessaan seuratuksi hyväillessään ja tyydyttäessään itseään. Ryhmäseksissä voidaan nähdä jonkin verran ekshibitionistisia piirteitä.


title: Ekshibitionismi

text: Nykyään on useita internet-sivuja, joihin voi toimittaa omia intiimikuviaan toisten katseltavaksi ja jopa arvioitavaksi. Intiimikuvien julkaiseminen internetissä on keino paljastaa itseään ilman, että se loukkaisi ketään.


title: Ekshibitionismi

text: Ekshibitionismi on varsin yleistä, jos lievätkin itsensäpaljastamisen keinot lasketaan ekshibitionismiksi. Ekshibitionismia ei voi yleisesti pitää poikkeavana käytöksenä, mutta se on katsottava poikkeavuudeksi, mikäli paljastelija haluaa pakonomaisesti herättää huomiota paljastelullaan ja hän tietoisesti ottaa riskin siitä, että saattaa loukata toisia ja aiheuttaa pakotettua näkemistä.


title: Voyeurismi

text: Voyeurismi ( 'katselija') eli tirkistelynhalu on parafilia eli seksuaalinen käytöshäiriö, jossa asianosainen haluaa tarkkailla alastomia ihmisiä tai toisen sukupuoliyhdyntää. Tavallisesti tämä tapahtuu tirkistelyn kohteen tietämättä ja johtaa kiihottumiseen ja masturbaatioon. Tirkistelijä ei yleensä pyri kontaktiin tirkistelyn kohteen kanssa vaan muodostaa tästä eroottisia fantasioita itsetyydytyksensä tueksi. Toisinaan on sanottu voyeuristiksi myös henkilöä, joka yhdynnässä ollessaan nauttii siitä, että läsnä on tirkistelijä.


title: Voyeurismi

text: Toiminnasta saattaa kehittyä riippuvuutta aiheuttava pakkotoiminto, jolloin puhutaan sukupuolisesta tirkistelyhäiriöstä (ICD-10 F65.3). Useimmilla henkilöillä, joilla on diagnosoitu seksuaalinen tirkistelyhäiriö, on todettu heikot sosiaaliset taidot, voimakkaita alemmuuden ja riittämättömyyden tunteita ja epäkypsyyttä kohdata toinen ihminen seksuaalisesti tasavertaisena yksilönä.


title: Voyeurismi

text: On myös olemassa tirkistelynhalun muoto, joka ei tuota seksuaalista kiihottumista. Tällainen tirkistely on useimmissa maissa kriminalisoitu kotirauhaan ja yksityisyyteen kohdistuvana rikkeenä ja hyvien tapojen vastaisena.


title: Voyeurismi

text: Tirkistelyesityksessä eli "peep show'ssa" pornonäyttelijä esiintyy tietoisesti tirkistelijöille.


title: Fetisismi

text: Fetisismi ( < 'keinotekoinen') eli lääketieteen kannalta ongelmaksi määriteltynä esinekohteinen seksuaalihäiriö tarkoittaa seksuaalisen kiinnostuksen ja mielikuvien kohdistumista esineeseen, vaatekappaleeseen, materiaaliin tai johonkin ihmisen ruumiinosaan, ominaisuuteen tai piirteeseen. Yleisiä fetisismin kohteita ovat kumi, nahka, erilaiset kengät, peruukit ja vastakkaisen sukupuolen vaatteet (transvestistinen fetisismi). Jotkin fetisismit ovat saavuttaneet suosiota erityisesti internetissä; näihin kuuluvat esimerkiksi vaippafetissi ja emetofilia.


title: Fetisismi

text: Kiihottavaksi koettua ja voimakasta mielihyvää aiheuttavaa objektia kutsutaan fetissiksi. Fetissin omistaminen tai sen läheisyydestä nauttiminen tuottaa fetistille voimakkaan, kokonaisvaltaisen mielihyvän ja tyydytyksen tunteen. Fetisismi sekoitetaan tässä mielessä joskus käsitteeseen pakkomielle, joka ei kuitenkaan tuo tyydytystä.


title: Fetisismi

text: Fetissiin liittyvään intensiiviseen mielihyvän tunteeseen saattaa liittyä voimakasta seksuaalista kiihottuneisuutta tai orgasmeja. Näin ei kuitenkaan ole kaikkien fetisistien kohdalla: esimerkiksi pukeutuminen omaksi fetissiksi koettuun vaatekappaleeseen saattaa tuottaa pelkästään voimakkaan eheyden ja voiman tunteen. Fetisistien välillä on eroja siinä, miten kokonaisvaltaisesti he toteuttavat itseään seksuaalisesti juuri fetisismin kautta. Joillekin fetisismi muodostaa osan seksuaalielämää: fetissi lisää heidän seksuaalista nautintoaan ja sitä käytetään muiden seksuaalisen tyydytyksen tavoittamisen keinojen lisänä. Joidenkin fetisistien seksuaalienergia suuntautuu yksinomaan heidän fetisseihinsä: heille fetisismi on ainoa tai pääasiallinen tapa kokea eroottista mielihyvää tai saavuttaa seksuaalinen tyydytys. Jotkin fetisistit eivät toteuta fetisismiä muuten kuin vain fantasioimalla fetissistä (esimerkiksi itsetyydyttämällä), varsinkin jos fetissinä on jokin eettisesti arveluttava tai terveydelle haitallinen asia.


title: Fetisismi

text: Fetissi herättää hyvin voimakkaita mielikuvia, assosiaatioita, joihin sen kiihottavuus perustuu. Fetissi voi liittyä fetisistin selkeisiin eroottisiin fantasioihin. Fetissin luomat mielikuvat voivat olla myös hyvin intensiivisiä, mutta hyvin vaikeasti kuvailtavia tai mahdottomia pukea sanalliseen asuun. Toisaalta myös fetissin kosketus voi tuntua kiihottavalta tai mielihyvää tuottavalta.


title: Fetisismi

text: Fetissi voi olla mikä tahansa kohde. Yleiset fetissit liittyvät muun muassa erilaisiin ihmisen ruumiinosiin tai muihin ominaisuuksiin: tällöin fetissinä voivat olla esimerkiksi viikset, rinnat, pakarat, reidet, vatsa, kaula, jalat, rannekellot, silmälasit, korvalehti tai sääret. Joitakin puolestaan kiihottavat ihmisen eritteet tai tietynlainen käytös, kuten tupakointi.


title: Fetisismi

text: Fetisistejä on yhtä paljon naisissa ja miehissä. Joillakin fetisisteillä on pysyvä ja keskeinen fetissinsä, toisilla niitä on monia, niitä voi tulla lisää ja joitain taas kadota. Jokainen pystyy löytämään itsestään enemmän tai vähemmän tiedostettuja fetisistisiä piirteitä. Se, kuinka voimakkaasti fetisisti tiedostaa taipumuksensa ja toteuttaa sitä, vaihtelee. Esimerkiksi jotkut vaatefetisistit osoittavat ylpeinä ja mielellään fetisisminsä fetissinsä mukaisella pukeutumisella ja muulla ulkoasulla, mutta todennäköisesti suurin osa heistä salaa taipumuksensa. Fetissejä syntyy myös uusia, uudempiin fetisismin muotoihin kuuluu muun muassa robottifetisismi.


title: Fetisismi

text: Fetisismi luokiteltiin Suomessa kansainvälisen tautiluokituksen perusteella sadomasokismin ja transvestismin ohella sairaudeksi aina vuoteen 2011 saakka. Tuolloin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päätti poistaa ne luokituksesta, koska niiden mukana ololle ei nähty enää kunnollisia lääketieteellisiä perusteluita.


title: Fetisismi

text: Sanan muita merkityksiä


title: Kiertäjähermo

text: Kiertäjähermo eli vagushermo () on kaulassa lähelle pintaa tuleva kymmenes aivohermo ja tärkein parasympaattinen hermo.


title: Kiertäjähermo

text: Kiertäjähermolla on useita tehtäviä:


title: Kiertäjähermo

text: Joidenkin lääkkeiden, kuten atropiinin, vaikutus välittyy osittain kiertäjähermon kautta.


title: Kiertäjähermo

text: Kuristuksessa kiertäjähermon puristuminen lisää kuristuksen tehoa. Se onkin yksi kamppailulajien atemi-hermopisteistä, joihin hyökkäämällä pyritään torjumaan tai kukistamaan vastustaja. Monissa tavallisissa henkitorvi- ja verisuonikuristuksissa kiertäjähermo puristuu automaattisesti, sillä se on lähellä pintaa kaulassa, lähellä suuria verisuonia. Kiertäjähermon puristus häiritsee sydämen toimintaa ja hengitystä, mikä yhdessä hengitysteiden tai verisuonten tukkeutumisen kanssa aiheuttaa tajuttomuuden.


title: Kiertäjähermo

text: Kiertäjähermoa saatetaan lääketieteessä käsitellä sykkeen laskemiseksi tai sydämen rytmin korjaamiseksi. Keinoja on useita. Tunnetumpana Valsalvan menetelmä tai pelkkä toispuolinen hierominen. EKG:tä voidaan tällöin käyttää kyseisen terapian samanaikaiseen seurantaan.


title: Stahlhelm

text: Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten, lyhyemmin Stahlhelm () oli pian ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu saksalainen veteraanijärjestö. Järjestö politisoitui, ja siitä tuli oikeistoradikaali vaikuttaja Weimarin tasavallassa. Adolf Hitler lakkautti järjestön vuonna 1934.


title: Stahlhelm

text: Stahlhelmin perusti Franz Seldte joulupäivänä 1918. Sen alkuperäisinä kolmena periaatteena oli veljeys, lain ylläpito ja jälleenrakennus. Vaikka järjestö vastusti kommunistien vallankaappausyritystä 1918, se ei varsinaisesti ollut tasavallan puolella tai sitä vastaan. Jäseniksi saattoivat liittyä myös sosialistit ja juutalaiset, kunhan he olivat palvelleet rintamalla vähintään puoli vuotta. Tasavallan rauhattomat olot ja Freikorps-joukkojen hajaantuminen ja liittyminen järjestöön radikalisoivat kuitenkin Stahlhelmin, ja seurauksena oli jäsenmäärän kasvu. Alkuperäinen ajatus puhtaasta veteraanijärjestöstä hävisi sen politisoituessa. Maaliskuussa 1920 järjestöllä oli vain 30 paikallisosastoa, mutta vuoden 1921 lopussa paikallisosastoja oli jo yli 300. Vuonna 1924 järjestöllä oli noin 100 000 jäsentä. Vuonna 1927 järjestön johtoon nousivat Seldte ja Theodor Duesterberg. Jäsenmäärä jatkoi kasvuaan, ja vuonna 1928 jäseniä oli 450-500 000. Tasavallan loppuvuosina Stahlhelmin rinnalle nousi SA, joka kuitenkin vasta aivan loppuaikoina saavutti Stahlhelmin jäsenmäärän. Stahlhelmin perustaja ja johtaja Franz Seldte ilmoitti tammikuussa tukevansa Hitleriä valtakunnankansleriksi. Tämän jälkeen Franz von Papen suostui nimittämään Hitlerin kansleriksi. Seldtistä tuli Hitlerin hallituksen työministeri. Stahlhelmin miehet siirrettiin SA:n alaisuuteen. Virallisesti Stahlhem lakkautettiin alkuvuodesta 1934. Lakkautuksen virallinen syy oli järjestön "marxilaisuus".


title: Stahlhelm

text: Järjestö perustettiin uudelleen 1951, mutta toiminta on ollut vähäistä.


title: Stereotyyppi

text: Stereotyyppi eli "kaavoittuma" tai "kangistuma" on voimakkaasti yksinkertaistettu kuvaus eli yleistys jostain ilmiöiden, olentojen tai asioiden ryhmästä. Termiä käytetään usein kielteisessä merkityksessä kuvaamaan ihmisryhmiin kohdentuvia ennakkoluuloja. Yleisiä stereotyyppejä ovat esimerkiksi "tyhmä blondi" tai "donitseja ahmiva poliisi". Eri maita ja kansallisuuksia koskevia stereotypioita ovat esimerkiksi saita kilttiin pukeutuva skotlantilainen, baskeriin pukeutuva, hienosteleva ranskalainen, jatkuvasti nukkuva meksikolainen, puhelias karjalalainen, jodlaava saksalainen, käkikelloja valmistava sveitsiläinen ja nahkapolvihousuihin pukeutuva itävaltalainen. Stereotypiat ovat myös suosittuja vitsien aiheita.


title: Rauman murre

text: Rauman murre (Rauman murteella rauman giäl) on voimakas suomen kielen lounaismurre, joka on hyvin omaleimainen ja eroaa varsin paljon kaikista muista suomen lounaismurteistakin. Sille on ominaista sanojen lyhentely, oma intonaationsa ja germaanisten kielten sanalainat. Rauman murteelle ominaisia ovat nasaalikonsonanttien jälkeen puolisoinnillistuvat klusiilit (esimerkiksi ilmauksessa "rauman giäl"), joita on ollut kirjoituksessa tapana merkitä kirjaimilla g, b ja d. Lisäksi muiden lounaismurteiden tapaan esiintyy f-äänne, lähinnä ruotsalaislainoissa. Rauman murteeseen ovat antaneet vaikutteita ennen kaikkea merimiesten käyttämien ruotsin ja englannin kielien lisäksi viron, venäjän ja ranskan kielet.


title: Rauman murre

text: Rauman murretta puhutaan Eurajoen, Pyhärannan kunnissa ja Rauman kaupungissa. Tästä on käyty paljon keskustelua, sillä useat sanovat aitoa Rauman giältä puhuttavan vain Raumalla ja nimenomaan Vanhan Rauman alueella.


title: Rauman murre

text: Hj. Nortamo kirjasi paljon perinteistä Rauman murretta kirjoituksiinsa.


title: Siemens

text: Siemens (tunnus S, lausutaan [siimens]) on SI-järjestelmässä sähköjohtavuuden eli konduktanssin yksikkö. Yksi siemens on virtapiirissä sellaisen osan sähkönjohtavuus, jossa kulkee yhden ampeerin virta silloin kun sen yli vaikuttaa yhden voltin jännite.


title: Siemens

text: Elektroniikassa siemensiä käytetään myös transkonduktanssin yksikkönä. Siemensin käänteisyksikkö on ohmi.


title: Siemens

text: Siemens on nimetty saksalaisen keksijän Werner von Siemensin mukaan.


title: Siemens

text: 1 S = 1 Ω = 1 A/V.


title: Braunau am Inn

text: Braunau am Inn on kaupunki Itävallassa Saksan rajajoen Innin varrella. Saksan puolella rajaa sijaitsee Simbach am Innin kaupunki. Braunau am Inn sijaitsee noin 60 kilometriä Salzburgista pohjoiseen. Sen asukasluku on 16 887 (2016).


title: Braunau am Inn

text: Branau sai kaupunkioikeudet vuonna 1260. Se kuului pitkään Baijerin ruhtinaille, mutta vuonna 1779 se siirtyi muiden Innviertelin kaupunkien kanssa Itävallalle. Adolf Hitler syntyi siellä 20. huhtikuuta 1889.


title: Braunau am Inn

text: Tärkeimmät nähtävyydet ovat 1400-luvulta peräisin oleva kirkko ja Hitlerin synnynpaikka.


title: Julkinen terveydenhuolto

text: Julkinen terveydenhuolto tarkoittaa sitä, että terveydenhuolto tuotetaan julkisena palveluna: se maksetaan kokonaan tai pääosin julkisista varoista, kuten veroista. Vastustajat (mm. uusliberalismin kannattajat) kutsuvat julkisesti rahoitettua terveydenhuoltoa usein sosialisoiduksi terveydenhuolloksi, kun taas kannattajat (mm. vasemmisto) käyttävät nimeä yleinen terveydenhuolto. Se nähdään keskeisenä osana yleistä kansanterveyttä ja hyvinvointivaltiota. Kaikkien hoitaminen varallisuudesta riippumatta estää esimerkiksi vakavien tartuntatautien leviämistä.


title: Julkinen terveydenhuolto

text: Julkinen terveydenhoito voidaan järjestää siten, että rahoituksen järjestää demokraattisesti valittu hallitus ja varsinaisen terveydenhoidon järjestää paikallishallinto (kunnat) tai yksityinen sektori. Valtio tai kunnat voivat vakuuttaa koko väestön tai velvoittaa kansalaiset ottamaan sairausvakuutuksen. Järjestelmä voi perustua myös vapaaehtoisuuteen, jolloin hoitoa tarvitsevat maksavat sairauskulunsa itse. Julkisen terveydenhuollon tehokkaimmasta rakenteesta on erimielisyyttä.


title: Julkinen terveydenhuolto

text: Suomessa terveydenhuolto hoidetaan siten, että kunnat ja valtio pitävät yllä terveyskeskuksia ja sairaaloita, ja sen lisäksi kansalaiset on vakuutettu sairauksien varalta KELAlle. Lääkkeistä KELA maksaa osan, kuten myös yksityisten lääkärikeskusten ja -sairaaloiden palveluista. Julkisen sektorin terveydenhoitoa on vähennetty valtion säästöohjelmista johtuen. Yksityisen sektorin palvelut eivät ole kyenneet korvaamaan kaikkia julkisen sektorin palvelujen heikentämisiä (esimerkiksi mielenterveydenhoito).


title: Anton LaVey

text: Anton Szandor LaVey, oikealta nimeltään Howard Levey (11. huhtikuuta 1930 – 29. lokakuuta 1997) oli yhdysvaltalainen nykyaikaisen satanismin aatteellinen johtaja ja nykyajan tunnetuimpia satanisteja.


title: Anton LaVey

text: Howard Stanton Levey syntyi 11. huhtikuuta 1930 Chicagossa Illinois'ssa. Hänen vanhempansa olivat Michael ja Gertrude Levey. Howard muutti nuorena perheensä mukana Kaliforniaan. LaVey oli lapsena kiinnostunut musiikista, kauhukirjallisuudesta ja okkultismista. Hän väittää itsellään olleen hännän, joka leikattiin pois teini-ikäisenä.


title: Anton LaVey

text: LaVey kertoi suvustaan, varhaisvaiheistaan ja työpaikoistaan jälkeenpäin monenlaisia värikkäitä tarinoita. Tiedot ovat useimmiten peräisin häneltä itseltään, eikä niille ole useinkaan löydetty vahvistusta muista lähteistä. LaVey kertoi isoäitinsä olleen transilvanialainen mustalainen, joka opetti hänelle yliluonnollista kansanperinnettä ja tarinoita vampyyreistä ja ihmissusista. Hän väitti työskennelleensä sirkuksen leijonankesyttäjänä 17-vuotiaana, varietee-pianistina 18-vuotiaana sekä poliisin valokuvaajana 1950-luvun alussa. Hän väitti tavanneensa Marilyn Monroen varieteessa ja seurustelleensa tämän kanssa ennen Monroen nousua tähdeksi.


title: Anton LaVey

text: LaVey kertoi sirkusaikoinaan hylkiöiden seurassa eläessään havainneensa kristillisen kirkon tekopyhyyden, sillä samat miehet, jotka kävivät sunnuntaisin jumalanpalveluksessa, jossa LaVey soitti urkuja, kävivät lauantaisin katsomassa himoten sirkuksen tanssijattaria. LaVeyn mukaan tämä osoitti sen, kuinka uskonto ei pysty tukahduttamaan ihmisen lihallisia himoja. Sirkuksesta LaVey oppi myös sen, kuinka ihmiset kaipaavat viihdettä ja erikoisuuksia.


title: Anton LaVey

text: LaVey meni naimisiin vuonna 1951 ja otti vihdoin perheenisälle sopivan työn San Franciscon poliisin valokuvaajana. Työssään LaVey kertoi nähneensä ihmisluonnon verisimmän ja synkimmän puolen kuvatessaan eri tavoin väkivallan kohteeksi joutuneita uhreja. Parin vuoden jälkeen LaVey siirrettiin kuvaamaan erilaisia outoja poliisille ilmoitettuja tapauksia, kuten ufoja ja epätavallisia ääniä. Vuonna 1955 LaVey lopetti työt valokuvaajana ja siirtyi kertomansa mukaan kaupungin viralliseksi urkuriksi.


title: Anton LaVey

text: Vuonna 1956 LaVey sai isältään lahjaksi 13-huoneisen talon San Franciscosta. Vuonna 1887 rakennettu talo oli aiemmin ollut bordelli ja salakapakka, ja siinä oli salaisia huoneita ja salaovia. LaVey remontoi ja maalasi talon itselleen sopivaksi, nimesi sen Mustaksi Taloksi ja asui siinä elämänsä loppuun asti. LaVeyt alkoivat pitää talossaan seurapiirikokoontumisia, jotka kehittyivät luentojen ja okkultististen tilaisuuksien "Antonin Taikapiireiksi". Osallistujat saivat kuulla vampyyreista, ESP:stä, ihmissusista, zombeista, lemmenjuomista, ennustamisesta, voodoosta ja kaikesta muustakin selittämättömästä ja oudosta. LaVey hankki myös suuren burmalaisen kissan, jota hän väitti leopardiksi, ja sen jälkeen aidon leijonan lemmikikseen.


title: Anton LaVey

text: Vuonna 1960 LaVey erosi vaimostaan toisen naisen vuoksi, jonka kanssa hän sai toisen tyttärensä 1964. Hän sai vuonna 1993 vielä pojan kolmannen kumppaninsa kanssa.


title: Anton LaVey

text: Vuonna 1991 Lawrence Wrightin kirjoittama Rolling Stone -lehden artikkeli paljasti LaVeyn varhaisvaiheiden todellisen laidan. LaVeyn kertomuksille San Franciscon poliisille työskentelemisestä ei löytynyt todisteita, kuten ei tarinoille varieteesta tai Marilyn Monroestakaan. LaVey kertoi toivovansa menneisyytensä säilyvän arvoituksellisena. Hänelle oli tärkeää luoda itsestään myyttistä imagoa, jota hän korosti omaelämäkerrallisissa teoksissaan, ja hän onnistuikin saamaan ihmiset uskomaan keksittyihin legendoihin omasta menneisyydestään lähes kolmen vuosikymmenen ajan. Hän korosti itsekin olevansa valehtelija, huijari ja teeskentelijä, ja piti juuri sitä saatanallisena piirteenä itsessään.


title: Anton LaVey

text: LaVeyn tunteneet pitivät häntä valehtelutaipumuksestaan huolimatta karismaattisena, viihdyttävänä ja miellyttävänä ihmisenä, joka ystävystyi ihmisiin helposti. Hän osasi keskustella älykkäästi ja huumorintajuisesti filosofiasta, uskonnosta ja musiikista. LaVey oli myös taitava muusikko. Hän ei pitänyt aikansa rock-musiikista, vaan kuunteli melodista, vanhempaa musiikkia.


title: Anton LaVey

text: 1960-luvulta lähtien tiedot LaVeyn elämänvaiheista ovat nuoruusvuosia paremmin tunnetut. Vuoden 1966 vapunyönä LaVey perusti ystäviensä kehotuksesta Saatanan kirkon taikapiirinsä pohjalle. Perustamisyönä hän myös ajeli päänsä. Kirkon perustamista seurasi joukko paljon huomiota saaneita julkisuustemppuja, kuten saatanallisten häiden järjestäminen ja historian ensimmäinen saatanallinen kaste, jossa vastasyntyneen puutteessa kastettiin LaVeyn kolmivuotias Zeena-tytär. Häiden ja kasteen jälkeen LaVey suoritti myös saatanalliset hautajaiset auto-onnettomuudessa kuolleen kirkkonsa jäsenen kunniaksi.


title: Anton LaVey

text: LaVeyn kirkon jäsenmäärä oli 1960-luvulla muutama sata. Heidän joukkoonsa liittyi vuosikymmenen loppua kohti myös joitain kuuluisuuksia, kuten näyttelijä Jayne Mansfield, jonka kiinnostusta liikkeeseen ja itseensä LaVey tosin liioitteli. LaVey palkattiin osallistumaan myös Roman Polanskin ohjaaman, saatanallisena pidetyn elokuvan "Rosemaryn painajainen" (1968) markkinointiin, vaikka hän ei väitteistään huolimatta luultavasti osallistunutkaan elokuvan tekemiseen.


title: Anton LaVey

text: Vuonna 1967 LaVey julkaisi kirkkonsa "yksitoista Maan saatanallista sääntöä". Vuonna 1969 hän kirjoitti filosofiaansa esitelleen "Saatanallisen Raamatun", joka teki LaVeyn kirkosta entistä tunnetumman ja toi sille rahaa. LaVey koosti kirjan vanhoista luentomuistiinpanoistaan ja muista kirjoituksistaan, ja osan hän plagioi vanhoista teksteistä. LaVey yhdisteli "Saatanallisessa Raamatussa" vielä taikuutta ja rationaalisuutta, mutta kääntyi 1970-luvun loppupuolella taikuutta vastaan.


title: Anton LaVey

text: 1970-luvulla Saatanan Kirkko oli jo vakiintunut, eikä LaVey enää järjestänyt entisenkaltaisia julkisuustemppuja. Samalla kirkko laajeni San Franciscosta muualle maahan, ja sen jäsenmäärä oli 200–500. LaVey jatkoi myös kirjojen kirjoittamista ja julkaisi artikkelejaan The Cloven Hoof -lehdessä. Vuonna 1973 hän ystävystyi laulaja Sammy Davis Jr.:n kanssa, josta tuli myös kirkon kannattaja.


title: Anton LaVey

text: Vuonna 1975 Saatanan kirkosta erosi ryhmä johtavia jäseniä, ja se oli vähällä kokonaan hajota sisäisiin ristriitoihin. LaVey oli suututtanut monet alkamalla myydä pappisvirkoja ja etääntymällä okkultismista. Turhautunut LaVey lakkautti kirkostaan erkaantuneet paikallisosastot ja vetäytyi kokonaan julkisuudesta.


title: Anton LaVey

text:
Vuoden 1970 elokuvassaan "Satanis: The Devil's Mass" LaVey julisti:
LaVey määritteli Saatanan merkityksen kirkolleen "Yhdeksässä saatanallisessa julkilausumassa", jotka hän julkaisi "Saatanallisessa Raamatussaan" 1969:Näiden lisäksi LaVey määritteli "Yhdeksän Saatanallista Syntiä" ja "Maan Yksitoista Saatanallista Sääntöä".


title: Anton LaVey

text: LaVey torjui käsityksen saatanallisten tai muiden henkiolentojen todellisesta olemassaolosta. LaVeyn omien sanojen mukaan satanismi on "vain Ayn Randin filosofiaa seremonioilla ja rituaaleilla höystettynä". Satanismissa on vaikutteita myös Aleister Crowleylta, Friedrich Nietzscheltä, Charles Baudelairelta ja Ragnar Redbeardiltä.


title: Anton LaVey

text: LaVey meni vuonna 1951 naimisiin 15-vuotiaan Carole Lansingin kanssa ja sai tämän kanssa tyttären Karlan 1952. Vuonna 1960 LaVey erosi vaimostaan Diane Hegartyn vuoksi, jonka kanssa hän sai toisen tyttärensä Zeenan vuonna 1964. Hän erosi 1980 ja sai vuonna 1993 pojan Xerxesin kolmannen kumppaninsa Blanche Bartonin kanssa. Zeena LaVey (nykyisin Schreck) katkaisi välinsä isäänsä vuonna 1990 ja erosi Saatanan kirkosta.


title: Anton LaVey

text: LaVey kuoli 29. lokakuuta 1997 keuhkoödeemaan. Hän menehtyi katolisessa St. Mary’s Hospital -sairaalassa. Hänelle toimitettiin saatanalliset hautajaiset läheisimpien omaisten läsnä ollessa, ja hänet krematoitiin myöhemmin.


title: Fredrik Pacius

text: Fredrik Pacius (synt. Friedrich Pacius; 19. maaliskuuta 1809 Hampuri – 8. tammikuuta 1891 Helsinki) oli saksalainen säveltäjä ja musiikinopettaja, joka asui suurimman osan elämästään Suomessa. Häntä pidetään suomalaisen taidemusiikin isänä.


title: Fredrik Pacius

text: Fredrik Pacius syntyi Hampurissa, Saksassa. Hän opiskeli viulunsoittoa L. Spohrin sekä sävellystä ja teoriaa M. Hauptmannin johdolla Kasselissa. Opiskelun jälkeen hän konsertoi Pohjois-Saksan kaupungeissa. Hän toimi vuosina 1828-1834 Tukholman Kuninkaallisen hoviorkesterin ensiviulistina ennen kuin muutti Helsinkiin ja ryhtyi opettamaan musiikkia Helsingin yliopistossa 1834. Helsingissä hän perusti musikaalisen yhdistyksen, mieskuoron Akademiska Sångföreningenin 1838 ja orkesterin. Vuonna 1848 hän sävelsi "Maamme" Johan Ludvig Runebergin runoon Vårt Land. Myös Viron kansallislaulu "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" ja liiviläisten kansallislaulu "Min izāmō" käyttävät Paciuksen sävelmää.


title: Fredrik Pacius

text: Vuonna 1852 hän sävelsi ensimmäisen suomalaisen oopperan "Kaarle-kuninkaan metsästys", joka kuten "Maammekin" edustaa kansallisromanttista tyyliä. Libreton kirjoitti Zacharias Topelius yhteistyössä Paciuksen kanssa.


title: Fredrik Pacius

text: Pacius kuoli Helsingissä 81-vuotiaana.


title: Fredrik Pacius

text: Paciuksen 200-vuotisjuhlien kunniaksi 2009 professori Matti Vainio (Jyväskylän yliopisto) on kirjoittanut hänestä uuden elämäkerran "Pacius: suomalaisen musiikin isä" (Atena Kustannus, 2009). Hampurissa on Paciuksen muistoksi kiinnitetty muistolaatta paikalle, jossa Paciuksen lapsuudenkoti ja isän viiniliike sijaitsi. Muistolaatan puuhamiehenä toimivat Hallen yliopiston professori Tomi Mäkelä ja väitöskirjaa Paciuksesta tekevä Silke Bruns. Tomi Mäkelä on julkaissut myös ruotsinkielisen Pacius-elämäkerran "Fredrik Pacius, kompositör i Finland" (Svenska Litteratursällskapet i Finland, 2009), jonka perusteella tähän asti vallinnutta Pacius-kuvaa joudutaan muuttamaan monin olennaisin osin. Esimerkiksi Paciuksen suhde uskontoon, hänen opintonsa Saksassa ja monien teosten piilomerkitykset ovat Mäkelän kirjassa tarkastelun kohteena. Kirjassa on käytetty runsaasti aivan uutta lähdeaineistoa.


title: Työ (fysiikka)

text: Työ (tunnus "W") on fysikaalinen suure. Se on energian vaihtoa eri kappaleiden tai eri energiamuotojen välillä.


title: Työ (fysiikka)

text:
Voima "F" tekee työn "W", jos kappale liikkuu voiman suuntaisesti matkan "s". Työ on siis formula_1 missä F=voima (N) ja s=matka (m). Työn SI-yksikkö on joule, J.
formula_2.


title: Työ (fysiikka)

text: Kentässä tehty työ kappaleen liikkuessa pisteestä "a" pisteeseen "b" on formula_3 missä piste merkitsee pistetuloa. Konservatiivisissa kentissä tämä työ on ilmaistavissa potentiaalienergioiden erotuksena formula_4.


title: Tieto

text: Tieto on filosofian tietoteorian perinteisen määritelmän mukaan hyvin perusteltu tosi uskomus. Tämä tiedon määritelmä on peräisin Platonin "Theaitetos"-dialogista. Niin kutsutun heikon määritelmän mukaan väittämä (propositio) on tietoa, jos se on tosi.


title: Tieto

text: Tietoteoria on filosofian osa-alue, joka tutkii tietoa. Tieteenfilosofia on laajempi filosofian osa-alue, joka tutkii tieteellisen tiedon perusteita.


title: Tieto

text: "Nykysuomen etymologisen sanakirjan" mukaan suomen kielen verbi "tietää" johtuu vanhemmasta "tie"-sanasta. Sana on alun perin merkinnyt 'tuntea tie' tai 'seurata jälkien muodostamaa uraa'. Tämän suppean merkityksen kautta sana on kehittynyt myöhemmin tarkoittamaan selontekoa asioista yleisemmin. Suomen kielen tietoa merkitsevä sana on moniselitteinen. Tieto-sanalla saatetaan viitata tietoon, informaatioon, dataan tai tosiasiaan, jotka esimerkiksi englannissa ovat selkeästi eri sanoja.


title: Tieto

text: Platonin esittämä perinteinen tiedon määritelmä kuuluu ”hyvin perusteltu tosi käsitys”. Jotta siis esitetty väite olisi tietoa, sen on oltava 1) tosi ja 2) perusteltu. Platonin näkemys tiedosta oli metafyysinen. Kaikki tieto on hänen mukaansa olemassa ideoiden eli yleisten ominaisuuksien todellisuudessa, ja todellista tietoa voidaan luonnollisessa todellisuudessa johtaa vain päättelemällä. Platonin oppilas Aristoteles katsoi nykyaikaisen tieteen tavoin, että uutta tietoa voidaan tuottaa kokemusperäisesti todellisuutta havainnoimalla. René Descartes esitti teoksessaan "Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta", että on ehkä olemassa jonkinlainen ilkeä kaikkivoipa pahahenki, ”pettävä jumala”, joka tuottaa yksilölle sen havainnot, jotka antavat täysin virheellisen kuvan todellisuudesta. Samaten demoni voi hypnotisoida ihmisen uskomaan vääriä laskuja oikeiksi, joten edes matemaattiset totuudet eivät välttämättä pidä paikkaansa.


title: Tieto

text: Descartes ei siis pitänyt havaintoa luotettavana tiedonlähteenä havaitsijasta riippumattomasta todellisuudesta, vaan ainoa luotettava tiedon lähde on järkiperäinen päättely. Kaikkeen havainnointiin liittyy hänen mukaansa usko aistien ja muistin totuudenmukaisuuteen, koska havaitun todellisuuden todenperäisyyttä ei voida todistaa.


title: Tietoteoria

text: Tietoteoria (myös tieto-oppi, epistemologia, gnoseologia) on filosofian osa, jossa tutkitaan käsitteellisin, filosofisin menetelmin tietoa, tiedon mahdollisuutta, luonnetta, alkuperää ja rajoja sekä käsitysten tai teorioiden oikeutusta yleensä.


title: Tietoteoria

text: Tieteenfilosofia luetaan joskus tietoteorian osaksi. Tietoteoriaan liittyviä suuntauksia ovat muun muassa rationalismi, empirismi, skeptisismi, pragmatismi ja agnostismi.


title: Tietoteoria

text: Tieto-opista kirjoitti Suomessa jo Gabriel Israel Hartman vuonna 1807 ilmestyneessä teoksessaan "Kunskapsläran". Sana "epistemologia" juontuu kreikan sanasta "epistēmē", joka merkitsee sekä käsitteellistä tietoa että käytännön taitoa. Sana "gnoseologia" puolestaan juontaa juurensa kreikan sanoista "gnosis" eli tieto ja "logos" eli puhe, sana, peruste, oppi. Tätä termiä suositaan erityisesti marxilaisessa filosofisessa kirjallisuudessa.


title: Tietoteoria

text: Sanalla "tieto" on tavallisesti kolme erilaista käyttötapaa, mikä aiheuttaa usein epäselvyyttä tietoa koskevissa keskusteluissa. Eri käyttötavat ovat:Näiden erojen lisäksi tehdään jako tiedon ja informaation välillä, joskin suomen kielestä puuttuu sanan "informaatio" kotoperäinen vastine. Niinpä tietoa voi olla vain toimijalla, kun taas mikä tahansa kaikkeuden osa sisältää informaatiota: ihmiset, kirjat, tietokoneet, kivet ja niin edelleen. Yksi ero informaation ja tiedon välillä on, että informaatio voi olla epätotta. ”Epätosi tieto” on sen sijaan harhaanjohtava käsite, sillä osoittamalla käsityksen epätotuus voidaan osoittaa, ettei kyseinen käsitys ole tietoa. Heikon tiedon määritelmän mukaan tieto tarkoittaa samaa kuin tosi käsitys. Informaation käsite on silti olennainen tieto-opin kannalta, esimerkiksi tieteen tavoitteena voidaan pitää todellisuutta koskevan informaation tuottaminen.


title: Tietoteoria

text: Tietoteoriaan on viimeisten viidenkymmenen vuoden aikana tullut käytännöllisempiä piirteitä. Kun antiikin ajoista lähtien on tietoteoreetikkojen mieliä vaivannut muun muassa akateemisen skeptisismin haaste eli kysymys siitä, onko sanalla "tieto" lainkaan ristiriidattomia käyttöjä, on sittemmin osa mielenkiinnosta suuntautunut niin kutsuttuja naturalistisia tietoteorioita kohtaan, jotka pyrkivät käsittelemään tietävää toimijaa luonnontieteiden näkökulmasta. Naturalistisen tietoteorian mukaan tietoteoria voidaan nähdä osana psykologiaa.


title: Tietoteoria

text: Tässä luvussa selitetään käsitystä tiedosta, jota filosofisissa teksteissä usein kutsutaan "perinteiseksi" tai ”klassiseksi” tiedon käsitykseksi. Yleensä se ilmaistaan muodossa ”tieto on hyvin perusteltu tosi uskomus”. Käsitys juontaa juurensa jo Platonin dialogiin "Theaitetos". Vaikka käsitys onkin hyvin arkiajattelun kanssa yhteensopiva, poikkeavat sille perustuvat sanan "tieto" käytöt tarkoituksella yhdessä kohdin tavanomaisista sanan "tieto" käytöistä. Tämä liittyy siihen, että sanan "tieto" arkipäiväisten käyttöjen ajatellaan yleensä olevan monimielisiä. Aivan yhtä hyvin kuin voin sanoa: ”tiedän, että olen Helsingissä”, voin myös sanoa: ”tiedän Tarja Halosen” tai ”tiedän, kuinka pyörällä ajetaan”. Kuitenkin kaksi jälkimmäistä käyttöä poikkeavat ensimmäisestä siinä, että vain ensimmäinen on puhdas todellisuutta koskevan käsityksen ilmaus. On hyviä perusteita väittää, että ”tiedän Tarja Halosen” ilmoittaa tietyn ihmisen olevan tuttu ja ”tiedän, kuinka pyörällä ajetaan” vaikuttaa sanovan samaa kuin ”osaan ajaa pyörällä”. Tästä eteenpäin rajoitutaan tässä luvussa vain ensiksi mainittun väitteen esittämään tietoon, niin kutsuttuun propositionaaliseen eli väitelausetietoon.


title: Tietoteoria

text: Perinteinen tiedon määritelmä jakaa tiedon käsitteen kolmeen osaan. Ensiksi ajatellaan, että jos joku tietää jotakin, esimerkiksi ”ulkona sataa”, hänellä on oltava uskomus kyseisestä asiasta, toisin sanoen hän ajattelee, että lause ”ulkona sataa” on tosi. Toiseksi ei voi olla niin, että joku tietäisi, että ”ulkona sataa”, mutta lause ”ulkona sataa” olisi epätosi. Tieto edellyttää siis totuutta. Kolmanneksi sanan "tieto" soveltamisella toimijaan ja tiettyyn väitteeseen annetaan merkki kyseisen toimijan luotettavuudesta mainitun väitteen suhteen. Yleensä myös ajatellaan, että toimijalla tulisi tällaisissa tapauksissa olla jonkinlainen henkilökohtainen ja luotettavuudesta viestivä varmuus tarkastellun väitteen suhteen, ja on luonnollista, että tällaisesta varmuudesta seuraa kyky esittää järkeviä perusteluja totena pidetylle väitteelle.


title: Tietoteoria

text: Muodollisesti esitettynä klassinen tiedon analyysi on seuraava (alla "S" [subjekti] edustaa tietäväksi väitetyn nimeä ja "p" [propositio] puolestaan väitettä, joka sanotaan tiedetyksi):


title: Tietoteoria

text: Esimerkiksi perinteisen tiedonanalyysin nojalla Pekka tietää, että jääkaapissa on maitoa, jos Pekalla on tosi käsitys ”jääkaapissa on maitoa” ja hän pystyy tarvittaessa esittämään järkiperäisen perustelun (tai muuten osoittamaan tiedollisen asemansa) käsitykselleen, esimerkiksi: ”Kävin juuri kaupassa ja laitoin ostamani maidot jääkaappiin, ja tiedän, ettei kukaan ole käynyt jääkaapilla jälkeeni.”


title: Tietoteoria

text: Perinteinen tiedon käsitys on arkiajattelun valossa varsin hyväksyttävä. Kuitenkin Edmund Gettier hätkähdytti filosofeja vuonna 1963 julkaisemallaan artikkelilla ”Is Justified True Belief Knowledge?”, jossa hän pyrki osoittamaan klassisen näkemyksen virheellisyyden. Gettierin artikkeli on ollut innokkaan keskustelun kohteena tietoteoreetikkojen piirissä julkaisuajankohdastaan lähtien.


title: Tietoteoria

text: Artikkelissaan Gettier pyrki kahden vastaesimerkin avulla osoittamaan, että klassisen näkemyksen kolmen ehdon täyttyminen ei vielä riitä siihen, että voimme sanoa jonkin henkilön tietävän jotakin. Toinen Gettierin vastaesimerkeistä on seuraavan kaltainen tarina:


title: Tietoteoria

text: Smithillä on hyvä perustelu käsitykselleen. Jos hänen käsityksensä on vielä tosi, seuraa perinteisen näkemyksen nojalla, että hän tietää, että työpaikan saajalla on täsmälleen 3 kolikkoa taskussaan. Ajatellaan, että on käynyt seuraavasti. Johtaja päättikin kaikkien yllätykseksi, että Jones saa työpaikan. Lisäksi, aivan sattumalta, Jonesillakin on taskussaan täsmälleen 3 kolikkoa. Tässä tapauksessa Smithillä todellakin on oikeutettu tosi käsitys, joten vaikuttaa siltä, että jos klassinen näkemys pitää paikkaansa, niin Smith tietää, että työpaikan saajalla on täsmälleen 3 kolikkoa taskussaan.


title: Tietoteoria

text:
Monet filosofit, Gettier etunenässä, ovat tehneet yllä esitetystä tarinasta ja muista vastaavista sen johtopäätöksen, että perinteisessä näkemyksessä on jotakin vikaa. Tarina ei tunnu kuvaavan tilannetta, jossa Smithillä on tietoa, vaan tilanteen, jossa Smithillä on tosi uskomus ja vain "sattumalta" oikeaan uskomukseen ohjanneet perustelut.
Toinen Gettier-kaltainen esimerkki, joka kertoo tiedon klassisen määritelmän heikkoudesta, on ns. "lammas laitumella" -esimerkki, joka kuuluu seuraavasti: Henkilö näkee laitumella lampaan, joka todellisuudessa onkin lammaskoira. Näköesteen (esim. kivi tai kukkula) takana on samalla laitumella kuitenkin oikea lammas. Eli jos henkilö väittää tietävänsä, että "laitumella on lammas" hän on oikeassa, vaikka ei näekään oikeaa lammasta vaan koiran. Filosofinen ongelma siis kuuluu: Onko henkilöllä tietoa lampaasta? Klassisen tiedon määritelmän mukaan on, mutta tämä perustelu on ristiriidassa arkijärjen kanssa.


title: Tietoteoria

text: Perinteiselle tiedonanalyysille on esitetty monia parannuksia tarkoituksena estää Gettier-tyyppiset ongelmat. Jotkut filosofit ovat etsineet neljättä ehtoa, jonka lisääminen tekisi perinteisestä tiedon analyysistä hyväksyttävän. Toiset ovat taas yrittäneet esittää niin kutsutun reliabilistisen tietoteorian, analysoiden sanan ”tieto” merkitystä korvaten perinteisen oikeutusehdon jonkinlaisella luotettavuusehdolla. Tällaisista teorioista on mainetta kerännyt muiden muassa Robert Nozickin teoria. Niin kutsutussa hyvetietoteoriassa, jonka tunnetuimpiin kehittäjiin kuuluu Linda T. Zagzebski, puolestaan tarkastellaan käsityksen muodostajan ominaisuuksia.


title: Tietoteoria

text: Eräs tietoteoreettinen kysymys on, mikä tekee uskomuksista oikeutettuja? Uskomusten oikeutusta voidaan lähestyä kahdesta näkökulmasta, joko internalistisesti tai eksternalistisesti:Uskomusten oikeutusteorioita ovat muun muassa:Rationalismin eli järkeisajattelun mukaan totuuteen pääsee järkeilyllä. Dialektiikka on Sokrateen rationalistinen menetelmä, jossa vuoropuhelulla yritetään päästä totuuden ytimeen. Platonistisen käsityksen mukaan todellisuus on perimmältään idealistinen, eli tosi tieto on pelkkiä ideoita ideoiden maailmassa. Ideoihin pääsee käsiksi ainoastaan järkeilemällä ja päättelemällä.


title: Tietoteoria

text: René Descartes päätteli myöhemmin, että ulkoinen todellisuus saattaisi hyvin olla pelkkää unta ja että kaikki aistihavainnot saattaisivat pettää, joten pelkkä päättely ja epäily olivat kaiken puhtaan tiedon perusta. Descartesin mukaan tosi idea on selkeärajainen ja tarkka.


title: Tietoteoria

text: Empirismin eli kokemusajattelun mukaan totuuteen päästään vain tekemällä riittävästi havaintoja. David Hume oli jopa sitä mieltä, että kausaliteetille ei ole minkäänlaista pohjaa kokemuksessamme eikä kokemuksen pohjalta tehdyillä yleistyksillä ole muuta perustelua kuin arkikokemus. Vaikka joka aamu olemme nähneet auringon nousevan, emme voi päätellä niin tapahtuvan myös huomenna. Olemme yksinkertaisesti tottuneet ajattelemaan näin, mutta tieteellinen todiste se ei ole.


title: Tietoteoria

text: Empirismiin liittyvät naturalistiset tietoteoriat.


title: Tietoteoria

text: Immanuel Kant arvosteli sekä rationalismia että empirismiä yksipuolisesta näkemyksestä. Hän arvosteli rationalismia siitä, että järkeilyllä saavutettuja ideoita voi verrata vain havaintoihin. Toisaalta myös ideat ovat havaintojen tuloksia.


title: Tietoteoria

text: Hän toisaalta arvosteli empirismiä siitä, että havaintojen käsitteellistämisellä päästään tulokseen, joka ylittää äärellisen havaintokyvyn rajat. Toisaalta myöskään empirismi ei ole puolueetonta, vaan tietoisuuden rakenteet ja sisältö vaikuttavat havaintokokemukseen.


title: Tietoteoria

text: C. S. Peirce laajensi tietoteoriaa käytännön tasolle. Hän uskoi, että parhaiten todellisuudesta sai tietoa toimimalla ja että tiedon tärkein arviointiperuste oli sen toimivuus.


title: Tietoteoria

text: Peirce ei ollut sitä mieltä, että pragmatismi voisi laajentaa käsityskyvyn rajoja. Hänen perusväitteensä oli, että mikäli toimintamme onnistuu tietyllä tavalla, tulee maailman vastata toiminnan kannalta tärkein osin oletuksiamme.


title: Tietoteoria

text: Tietoteoreettinen skeptisismi eli epäily on aina ollut jossakin muodossa olennaisena osana tietoteoriassa. Tietoteoreettinen skeptikko epäilee, tai esiintyy kuten epäilisi, tiedon mahdollisuutta yleensä. Skeptikko tarjoaa perusteluja näkemykselleen tai ainakin pyrkii osoittamaan, ettei vastakkainen näkemys ole perustellumpi kuin hänen omansa. Jos skeptikko onnistuu pyrkimyksissään, hän on osoittanut, ettei tietoväitteillä voi olla järkiperäisiä perusteluja.


title: Tietoteoria

text: Skeptikon tarjoamat todistelut perustuvat ajatukselle, että voimme kuvitella tilanteita, joissa tietona pitämät käsityksemme olisivatkin epätosia. Tilanne voisi olla esimerkiksi tieteisfiktiosta tunnettu tieteellinen koe nimeltä ”aivot altaassa”, jossa aivomme olisi erotettu kehostamme, upotettu ravinneliuokseen ja niitä sähköisesti ärsyttämällä meille muodostettaisiin täsmälleen samat aistimukset kuin nyt. René Descartes taas kirjoitti pahasta demonista joka tekee parhaansa johtaakseen meidät harhaan.


title: Tietoteoria

text: Tutustumista skeptikon todisteluun helpottaa, kun otamme käyttöön seuraavat lyhennysmerkinnät väitteille:


title: Tietoteoria

text: Edellisten lauseiden tietoväitteistä "p":n on tarkoitus edustaa sellaista, joka on tosi, "jos" ylipäänsä tiedän yhtään mitään. Väitteitä, kuten "luen tekstiä tietokoneelta", joiden epäileminen arkikokemuksen valossa vaikuttaa mielettömältä, kutsutaan joskus "moorelaisiksi tosiasioiksi"; "q" puolestaan viittaa "skeptiseen skenaarioon".


title: Tietoteoria

text: Nyt skeptisen todistelun perusta voidaan esittää ytimekkäässä muodossa:Yllä rivit 1 ja 2 edustavat todistelun alkuehtoja eli oletuksia, 3 on skeptinen johtopäätös. Esitetyssä muodossa todistelu on muodoltaan moitteeton modus tollendo tollens. Jos siis emme ole valmiit hyväksymään skeptistä johtopäätöstä, ehkä muiden perustelujen vuoksi, meidän on siis kiistettävä toinen alkuehdoista. Filosofisessa kirjallisuudessa on paljon esimerkkejä erilaisista yrityksistä näyttää, että meillä on hyviä syitä pitää jompaakumpaa alkuehtoa epätotena.


title: Tietoteoria

text: Skeptisiä todisteluja vastaan on filosofian historiassa hyökätty useaan otteeseen, tunnetuimpina Descartes, Immanuel Kant ja G. E. Moore. Jo Aristoteles ihmetteli tapaa, jolla skeptikot eivät kuitenkaan elä epäilynsä mukaan. Jyrkkä skeptisismi näyttää johtavan myös käsitteellisiin ristiriitoihin.


title: Tietoteoria

text: Viime aikoina naturalistiset tietoteoriat ovat pyrkineet vastustamaan skeptisiä todisteluja luonnontieteen näkökulmasta. Myös perinteisemmät tavat yrittää kumota tietoepäilyä viehättävät edelleen monia filosofeja.


title: Ontologia

text: Ontologia (kreikan sanoista ὄν, ὄντος ’oleminen’ ja -λογία ’oppi’) on olevaisen perimmäistä olemusta tutkiva filosofian osa.


title: Ontologia

text: Ontologia luetaan usein metafysiikan osa-alueeksi niin sanottuna "yleisenä metafysiikkana". Se tutkii olemisen ja olemassaolon käsitteitä ja olevaisen perimmäistä laatua, kuten sitä, mitä tyyppiä olevia asioita on olemassa ja minkälaisia suhteita niiden välillä on. Tällaisena metafysiikan on perinteisesti sanottu olevan tutkimusta olevasta itsenään, ei olevasta sellaisena kuin se ilmenee.


title: Ontologia

text: Ontologia voidaan jakaa neljään osaan: (1) sen tutkimiseen, mitä on olemassa, (2) sen tutkimiseen, minkälaisia käsityksiä olevaisesta on, (3) sen tutkimiseen, minkälaisia kaikkein yleisluontoisimpia ominaisuuksia ja suhteita olevaisella on, sekä (4) niin sanotun metaontologian eli ontologian päämäärien ja menetelmien sekä ontologisten kysymysten luonteen tutkimiseen. Ontologian ja muun metafysiikan rajanveto on usein vaikeaa.


title: Ontologia

text: Termiä "ontologia" käytetään, paitsi filosofian osa-alueen nimenä, myös puhuttaessa jonkin tietyn metafyysisen järjestelmän tai tieteellisen teorian olettamasta olioiden joukosta. Tyypillisesti tällainen ontologia muodostaa hierarkkisen rakenteen, jossa oleva tai entiteetti ovat kaikkein ylimmällä tasolla, ja joka sisältää kaiken muun olemassa olevan. Tyypillisiä seuraavan tason luokitteluja ovat universaalit ja partikulaarit, sekä abstraktit ja konkreettiset oliot. Universaalien jaotteluja ovat edelleen muun muassa ominaisuudet ja suhteet. Ontologiset teoriat pyrkivät usein selittämään, mitkä sanat viittaavat todellisiin olemassa oleviin entiteetteihin ja miten, mitkä eivät, ja mitä olemassaolon luokkia tästä seuraa. Kun tätä menetelmää sovelletaan esimerkiksi sellaisiin käsitteisiin kuin ”elektroni”, ”energia”, ”aika”, ”totuus”, ”kausaliteetti”, ”mieli” ja ”Jumala”, ontologia muodostuu keskeiseksi monien filosofian osa-alueiden perusteiden selventämisessä. Myös luonnontieteelliset teoriat olettavat tyypillisesti jonkinlaisen ontologisen järjestelmän, eivätkä nämä perustu aina puhtaasti empiirisiin havaintoihin: esimerkkinä toimivat kvanttimekaniikan teorioissa esiintyvät entiteetit.


title: Ontologia

text: Jotkut filosofit, erityisesti platonilaiset, ovat ajatelleet, että kaikki käsitteet viittaavat todellisiin olioihin (ideaoppi, ominaisuus-olemassolokäsitys eli käsiterealismi). Toiset filosofit taas ovat katsoneet, että jotkin käsitteet eivät viittaa sinänsä todellisiin asioihin vaan ne ovat enemmänkin vain viittauksia asioiden tai tapahtumien kokonaisuuksiin. Tällöin esimerkiksi sana ”mieli” viittaisi mielen varsinaisen olemassaolon sijasta joukkoon henkilön kokemia mielellisiä tapahtumia, ”yhteiskunta” viittaisi joukkoon yhteen kuuluvia henkilöitä, ja ”geometria” viittaisi joukkoon tietynlaisia älyllisiä toimintoja (olio-olemassaolokäsitys eli nominalismi).


title: Ontologia

text: Ontologialla on hyvin läheiset suhteet tietoteoriaan, koska todellisuutta koskevat väitteet perustuvat käsityksiin tiedon hankkimisen mahdollisuudesta ja päinvastoin. Eräs ontologinen ongelma onkin, kuinka olemassaoloa koskeviin kysymyksiin hankitaan vastaus. Ontologia on osin päällekkäistä myös logiikan kanssa; tällöin eräs keskeinen kysymys on, millaisen ontologian olemassaoloon loogiset lauseet sitoutuvat.


title: Ontologia

text: Ontologia sai alkunsa antiikin kreikkalaisessa esisokraattisessa filosofiassa. Olemassaolon, pysyvyyden ja muutoksen ongelmat askarruttivat erityisesti Parmenidesta ja Herakleitosta. Parmenides liitetään ajatukseen, jonka mukaan olemassaolo tuli todistaa ja ei-oleminen kieltää ja sitä tuli välttää. Hän sanoi: ("esti gar einai, mēden d' ouk estin") — ”olemista näet on, ja ei-mitään ei ole”. Parmenides kielsi, että kaikkeudessa tapahtuisi mitään muutosta. Herakleitos taas oli täsmälleen päinvastaista mieltä pitämällä jatkuvaa muutosta todellisuuden perimmäisenä piirteenä.


title: Ontologia

text: Sokrateen jälkeen ontologia oli hyvin keskeisellä sijalla Platonin ja Aristoteleen filosofioissa. Platon käsitteli olevaan liittyviä kysymyksiä erityisesti dialogissa "Sofisti", mutta hänen ideaoppiinsa kuuluva ikuisten ideoiden ontologinen järjestelmänsä ja dualistinen kahden tason mallinsa ovat kaikkien hänen dialogiensa taustalla. Aristoteleella metafysiikka oli tiedettä ”olevasta olevana”, eli olevasta siinä määrin kuin se on olevaa, tai olevista siinä määrin kuin ne ovat olemassa. Keskeisellä sijalla oli olevan peruskategorioiden määritteleminen, sekä sen määritteleminen, millä tavalla kuhunkin kategoriaan kuluvien asioiden voi sanoa olevan olemassa. Hän katsoi maailman muodostuvan yksilöolioista eli partikulaareista, jotka koostuivat materiasta ja universaalista muodosta.


title: Ontologia

text: Antiikin aikaista materialismia edustivat muun muassa atomistit, epikurolaiset ja stoalaiset. Ontologisia kysymyksiä on pohdittu myös Intian ja Kiinan muinaisissa sivilisaatioissa, joissakin tapauksissa jopa ennen kreikkalaisia ajattelijoita, jotka yleensä liitetään ontologian syntyyn.


title: Ontologia

text: Vaikkakin termin "ontologia" alkuperä on kreikan kielessä, sana itsessään tunnetaan ensimmäisiä kertoja latinankielisessä muodossa "ontologia" Jacob Lorhardin (Lorhardus) teoksesta "Ogdoas Scholastica" vuodelta 1606 sekä Rudolf Gocleniuksen (Göckel) teoksesta "Lexicon philosophicum" vuodelta 1613.


title: Ontologia

text: George Berkeley katsoi subjektiivisessa idealismissaan, että aineelliset oliot olivat vain joukko ideoita. Oliot olivat kyllä olemassa, mutta vain mielessä. Idealismi vaikutti erityisesti 1800-luvulla saksalaisessa idealismissa. Uuden ajan materialismia ovat puolestaan edustaneet muun muassa Thomas Hobbes, Pierre Gassendi, Ludwig Feuerbach, Ludwig Büchner sekä dialektiset materialistit kuten Karl Marx.


title: Ontologia

text: Martin Heidegger kiinnostui jo nuorena Aristoteleen ontologiasta ja sen olevaa olevana koskevasta peruskysymyksestä. Myöhemmin hänen hermeneuttinen projektinsa syvenikin koskemaan ontologian perusteita ylipäätään; hän katsoi, että traditiossa unohtuneen elämän ajallisuuden tarkastelu tarjosi mahdollisuuden asettaa uudelleen jo antiikissa lukkoonlyöty kysymys "olemisen mielestä" ("Sinn des Seins"), so. todellisuuden mielekkäästä jäsentymisestä todelliseksi. Näin syntyi fundamentaaliontologia, tutkimus, jonka kohteena on perinteisen ontologian ajattelematta jäänyt ajallinen perusta. Heidegger käsitteli tätä erityisesti pääteoksessaan "Oleminen ja aika" (1927).


title: Ontologia

text: Edmund Husserl vastusti Heideggerin fundamentaaliontologiaa, koska katsoi sen sekoittavan ontologisen ja eksistentiaalisen olemassaolon. Hänen mukaansa Heideggerin ontologialle keskeisessä "Daseinissa" ei ollut kysymyksessä sen enempää ontologia kuin fenomenologiakaan, vaan pelkkä abstrakti antropologia.


title: Ontologia

text: W. V. O Quine katsoi, että tiede oli paras keino saada selville, mitä on olemassa. Ontologian määritteli näin kulloinkin vallitseva tieteellinen teoria. Hän pelkisti olemassaolon määrittelemällä sen ”sidotun muuttujan arvona olemiseksi” – teoria sitoutui siis vain niiden asioiden olemassaoloon, jotka se tarvitsi predikaattikalkyylissä esitettyyn muotoiluunsa.


title: Ontologia

text: Ontologisia kysymyksiä ovat muun muassa seuraavat:


title: Ontologia

text: Mitä todellisuus on?Onko todellisuus olemassa?Riippuuko todellisuus meistä, vai onko se itsenäinen?Kuinka monta todellisuuden perustaa on olemassa?Onko kaikki lainalaista vai sattumanvaraista?Eräitä muita ontologian keskeisiä käsitteitä ovat:Ontologia tulee keskeiselle sijalle teologiassa esimerkiksi jumalan olemassaolosta ja ominaisuuksista keskusteltaessa. Tunnetuin ontologian sovellus tällä alalla on Anselm Canterburylaisen ontologinen jumalatodistus, joka määritteli Jumalan ”siksi jota suurempaa ei voida kuvitella”. Anselm katsoi, että jotta tämä määritelmä olisi oikein, Jumalan tuli myös olla olemassa, koska olemassa olevat asiat ovat täydellisempiä kuin sellaiset, jotka eivät ole olemassa. Ontologisia argumentteja on kritisoitu monin perustein, esimerkiksi kehämäisyydestä sekä toteamalla, että olemassaolo ei ole ominaisuus tai predikaatti.


title: Ontologia

text: Yhteiskuntatieteissä on useita ontologisia lähestymistapoja: empirismin mukaan todellisuutta voidaan havainnoida ja havaintoja voidaan arvioida suhteessa tosiasioihin; positivismissa keskitytään havaintoihin itseensä, tutkien ensisijaisesti tosiasioita koskevia väitteitä; kriittisen realismin mukaan tosiasiat ovat olemassa ja odottavat löytämistään; ja postmodernismissa katsotaan, että tosiasiat ovat muuttuvia ja saavuttamattomia, joten tutkijoiden tulisi keskittyä vain havaintoja koskeviin väittämiin.


title: Ontologia

text: Näiden lisäksi on olemassa relationalistinen kanta, jossa ei tehdä eroa havaitsijan ja havaitun välille, vaan oleminen nähdään aina suhteissa olemisena. Tämän mukaan emme ”ole katselemassa päältä 'ulkoista todellisuutta', vaan olemme täällä maailman sisällä, keskellä sitä. Se, millaisena maailma meille itsensä ilmentää, riippuu siitä millaisia olentoja me itse olemme ja millä tapaa asetumme suhteeseen () maailman olevaisten kanssa tai minkälaista toimintaa harjoittaen kohtaamme maailman.”


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattomalla tiedonsiirrolla sotilasverkoissa tarkoitetaan kaikkea sotilaskäytössä langattomasti tapahtuvaa tiedonsiirtoa. Tällaista tiedonsiirtoa voi olla esimerkiksi radiopuhelin, mikroaaltolinkki, optinen tiedonsiirto vapaassa tilassa, GSM tai satelliittiyhteyden kautta tapahtuva tietoliikenne. Langaton tiedonsiirto perustuu sähkömagneettisen spektrin hyödyntämiseen.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Sotilasverkkoihin kohdistuu siviiliverkkoja huomattavasti tiukemmat toiminta- ja turvallisuusvaatimukset, ks. informaatiosodankäynti. Rauhan aikana nämä vaatimuserot ovat pienempiä turvallisuusriskien koostuen pääasiassa mahdollisten vihollisten tiedustelutoimista. Vastaavasti sodan aikana vaatimustaso nousee korkealle, omien joukkojen sisäisen viestinnän toiminnan ollessa elintärkeää. Mikäli joukkojen ja strategisen komennon välinen kommunikointiyhteys katkeaa taistelun aikana, on taistelun häviäminen paljon todennäköisempää. Käytännössä viestintäkyvyn ylläpitäminen taistelutilanteessa tarkoittaa usein langattomien yhteyksien hyödyntämistä.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Ensimmäinen sotilaallinen langaton viestintätekniikka oli heliografi 1800-luvulla. Toisessa maailmansodassa Saksalla oli Lichtsprechgerät 80 niminen Valopuhelin, ja tekstin ja puheen viestintä radioaalloilla oli laajamittaista.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattomien sotilasverkkojen kohdalla vaatimukset verkon toiminnallisuuden ja turvallisuuden suhteen ovat korkeat. Varsinkin sotatoimialueelle käytettävien tietoliikenneyhteyksien suhteen on otettava huomioon suuri määrä verkon turvallisuuteen ja toimintaan vaikuttavia tekijöitä. Tällaisia tekijöitä ovat ainakin seuraavat:


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattoman laitteen etuna on ettei sen toiminta ole sidottu mihinkään kiinteään tiedonsiirtorakenteeseen, kuten lankaverkkoon. Tämä ominaisuus mahdollistaa sen että langatonta laitetta voidaan käyttää nopeasti paikasta toiseen liikuttaessa. Edellytyksenä on että langaton laite on tarpeeksi pieni ja kevyt ihmisen kuljetettavaksi tai sijaitsee jossain liikkuvassa kulkuvälineessä, kuten lentokoneessa tai autossa.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattoman verkon toiminta ei saa olla riippuvainen mistään helposti tuhottavasta kohteesta, kuten kiinteästi rakennetusta tukiasemasta. Verkon tuhoamisen vaikeuttamiseksi, jokaisen verkon laitteen tulee voida tarpeen vaatiessa toimia niin lähettimenä, vastaanottimena kuin tukiasemanakin. Tällaisen verkon toimimattomaksi saattaminen vaatii lähes kaikkien verkon laitteiden tuhoamista.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Verkon laitteita tulee voida käyttää hankalissa olosuhteissa, joten niiden tulee olla iskun- ja vedenkestäviä.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Sotilasverkoissa on otettava huomioon mahdollisuus, että vihollisen vallatessa alueita, heidän käsiinsä voi joutua tietoverkkoon kuuluvia laitteita. Tällaisissa tapauksissa tulee pystyä tunnistamaan ja poistamaan kyseiset laitteet verkon ulkopuolelle tai poistaa kokonaan käytöstä.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattomissa verkoissa on aina olemassa riski, että verkon lähetyksiin puututaan verkon ulkopuolelta. Varsinkin sotilasverkoissa tämä riski nousee suureen merkitykseen, koska kyse on yleensä ihmishengistä. Jokaisen sotilasverkon kautta kulkevan lähetyksen muuttumattomuus ja lähettäjälaitteen luotettavuus tulee voida todeta. Jos jokin lähetys tai verkkoon kuuluva laite todetaan epäluotettavaksi on se voitava sulkea ulos verkosta.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Erilaisia menetelmiä verkon solmujen luotettavuuden lisäämiseksi on useita, kuten erilaisten tunnusten ja sertifikaattien käyttö. Eräs hyväksi todettu menetelmä on kokemukseen pohjautuva luotettavuus, mikä tarkoittaa sitä että laitteen luotettavuus kasvaa verkon osana toimimisen eli kokemuksen myötä. Luottamuksen tila on muuttuva arvo, joka muuttuu valmiustilan, verkon käyttäjien ja muiden laitteiden sekä kolmannen osapuolen palautteen mukaan. Tällöin verkon väärinkäyttö vaatii suunnitelmallista pidemmän aikavälin toimintaa ja on tästä syystä hankalampi toteuttaa. Esimerkiksi poikkeustilan aikana laitteiden luotettavuus putoaa jyrkästi. Tällöin voidaan jokin tietty verkon laite, jolla ei ole riittävää luotettavuuden tasoa, ohittaa tärkeän viestin välittämisessä ja käyttää viestin reitittämiseen jotain suuremman luotettavuustason omaavaa laitetta.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattomien laitteiden lähettämät signaalit on mahdollista ja usein helppoa havaita. Verkon sijainnin paikallistamisen jälkeen siihen voidaan kohdistaa tehokkaasti sähkömagneettista häirintää. Verkon havaitsemista ja häirintää voidaan kuitenkin vaikeuttaa käyttämällä erilaisia suunnattuja antenneja, hajaspektritekniikkaa ja ennaltasovittuja menetelmiä, kuten taajuushyppelyä ja lähetysten rajoittamista.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattomien laitteiden lähettämien signaalien vastaanottajia on vaikea rajata. Mikä tahansa verkon kuuluvuusalueen sisällä vaikuttava taho, jolla on käytössään asiaankuuluva vastaanotin, voi salakuunnella verkon lähetyksiä. Salakuuntelua voidaan kuitenkin vaikeuttaa käyttämällä erilaisia suunnattuja antenneja ja ennaltasovittuja menetelmiä, kuten taajuushyppelyä ja tiedon naamiointia taustakohinaksi.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Salakuuntelun mahdollisuutta ei voida koskaan täysin poissulkea, aina on olemassa pieni mahdollisuus, että jokin asiaan kuulumaton taho saa haltuunsa verkossa lähetettyä tietoa. Sotilasverkoissa tällainen tiedon vuotaminen viholliselle ei ole hyväksyttävää. Tämän ehkäisemiseksi tulee kaikki lähetetty tieto kulkea päästä päähän vahvasti salattuna.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Sotilaskäytössä tulee pystyä priorisoimaan verkon liikennettä. Tilanteessa jossa tärkeä sanoma on saatava nopeasti perille on voitava ohittaa verkon muu liikenne niin, että korkeimman prioriteetin omaava viesti varmasti saapuu kohteeseensa. Esimerkiksi käsky suojautua taistelukaasuhyökkäykseltä, ennen kuin kyseinen isku on suoritettu.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Sotatilanteissa tilanteet ja ympäristöt muuttuvat nopeasti. Sotilasverkkoon kuuluvalle laitteelle on eduksi olla kykeneväinen sopeutumaan ja muuttamaan oma rooliaan tilanteen mukaan. Esimerkiksi jokin verkon laite voi alkaa toimia tukiasemana muille laitteille alueella, jossa sillä hetkellä tarvitaan lisää tiedonsiirtokapasiteettia.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattoman sotilasverkon resurssien säästämisen kannalta on hyödyllistä, että laite on liitettävissä muihin verkkoihin. Esimerkiksi jos jonkin verkon laitteen vaikutusalueella sijaitsee yhdyskohta kiinteään runkoverkkoon, voidaan tämä laite liittää runkoverkkoon ja ohjata mahdollisimman paljon sotilasverkon liikennettä kulkemaan paremman tiedonsiirtokapasiteetin tarjoavan runkoverkon kautta. Tällaisessa tilanteessa runkoverkkoon liitetty laite toimii yhdyskäytävänä (eng. gateway) runkoverkkoon muille verkon laitteille, ensin ilmoittaen näille roolinsa muuttumisesta. Kun laite ei enää kykene toimimaan yhdyskäytävänä, ilmoittaa se taas roolinsa muuttuvan ja tiedonsiirto sen kautta loppuu. Tällöin jokin muu verkon laite voi ottaa haltuunsa kyseisen tehtävän. Runkoverkon kautta sotilasverkon dataa siirrettäessä tulee vastaanottajapäässä toimia vastaava yhdyskäytävän roolia toimittava laite kuin lähettäjäpäässäkin. Tämä laite sitten välittää vastaanottamansa datan eteenpäin varsinaiselle viestin kohteelle.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Laitteen toimintakyvyn ylläpitämiseksi mahdollisimman pitkän aikaa, tulee sen virrankulutus olla mahdollisimman vähäistä. Sotatoimialueella oltaessa laitteiden toiminta on usein täysin paristojen tai akkujen varassa, jolloin käytettävissä olevan virran määrä on rajallinen. Virrankulutukseen oleellisesti vaikuttavia tekijöitä ovat toimintaympäristöstä riippuvat verkon laitteiden väliset välimatkat ja mahdolliset lähetystä vaimentavat sekä heijastavat esteet. Mitä suurempi laitteiden välinen välimatka on, sitä suurempi on vaadittu lähetysteho ja sitä suurempi on myös virrankulutus. Koska laitteen virrankulutus ei koskaan voi olla liian vähäistä on eduksi, että tilanteen mukaan laite voidaan kytkeä pois ja päälle vaivattomasti, kuitenkin niin ettei tämä voi tapahtua vahingossa. Laitteen oman virtalähteen tyrehtyessä, se tulee voida ladata. Tämän lisäksi laitteen tulisi pystyä käyttämään mahdollisimman monia eri virtalähteitä, kuten sähköverkkoa tai auton akkua.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Erilaisia lähetystaajuuksia ja tehoja käyttäen voidaan läpäistä erilaisia esteitä ja lähettää informaatiota todella pitkien matkojen päähän suhteellisen nopeasti. Esimerkkinä satelliittiyhteydet ja sukellusveneen vedenalaiset viestintäyhteydet.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Laitteet ovat yleensä pienikokoisia, liikuteltavia ja tiedonsiirto tapahtuu langattomasti. Järkevästi suunnitellussa langattomassa verkossa muutaman laitteen tuhoutuminen ei estä verkon toimintaa.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Ei edellytä kuljettamista vaikeuttavien johtojen tai kaapeleiden käyttöä. Kulkee helposti mukana paikasta toiseen, mahdollistaen liikkuvien joukkojen jatkuvan yhteydenpidon komentokeskukseen.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Vihollisen ECM-toimet vaikuttavat verkon lähetyksiin, ks. elektroninen sodankäynti.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Salakuuntelun mahdollisuutta on lähes mahdoton poissulkea langattomassa verkossa.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: EMP (Electro Magnetic Pulse) tai HERF (High Energy Radio Frequency) -hyökkäyksillä voidaan saattaa hyökkäyksen alueella toimivia elektronisia laitteita toimintakyvyttömiksi ja etenkin radio/mikroaaltolaitteet helpommin kuin valokaapeliin tai optiseen tiedonsiirtoon vapaassa tilassa perustuvat viestintälaitteet. Merkittävin ero EMP:n ja HERF:n välillä on, että HERF on kohdistettavissa rajatulle alueelle. Ne ovat karkeasti ottaen samoilla taajuuksilla kuin millä monet radiolaitteet toimivat, mikä vaikeuttaa etenkin radiolaitteiden suojaamista. Molemmilta hyökkäyksiltä voidaan suojautua mm. Faradayn häkin avulla.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Prosessointitehoa vaativat toimenpiteet, kuten tiedon pakkaus, salaus ja salauksen purku, sekä laitteiden välisistä etäisyyksistä ja tiedonsiirtokapasiteetin tarpeista riippuva lähetysteho, syövät runsaasti virtaa. Lähetystehon kulutus kasvaa potenssiin (2-4) etäisyyden kasvaessa. Taistelualueilla käytettävissä olevat virtalähteet ovat yleensä rajallisia.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langaton laite on helppo havaita lähettimenä toimiessaan. Vapaassa tilassa oleva optinen lähetin voi näkyä pisteenä silmillä tai katsomislaitteella (valonvahvistin tai kamera) jos katselukulma on riittävän pieni ja yöllä myös heikkona viivana.


title: Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa

text: Langattoman verkon tiedonsiirtokapasiteettiin vaikuttavat lähetysteho, taajuus ja laitteiden välinen etäisyys (tiedonsiirtonopeus * etäisyys = vakio). Mitä etäämmällä verkon laitteet ovat toisistaan, sitä pienempi on näiden välinen tiedonsiirtokapasiteetti. Lisäksi tiedonsiirtokapasiteettivaatimuksiin vaikuttavat verkossa käytetyt protokollat ja turvamenetelmät, kuten tiedon salaus ja laitteiden tunnistus, joiden käyttö useimmiten lisää varsinaisen tiedonsiirron ohella tapahtuvaa verkon liikennöintiä.


title: Faroksen majakka

text: Faroksen majakka oli Egyptissä Aleksandrian sataman edustan saarella sijainnut majakka. Se on yksi maailman seitsemästä ihmeestä. Majakka rakennettiin Ptolemaios II:n aikana noin 297–283 eaa., ja se oli valmistumishetkellään maailman toiseksi korkein rakennus.


title: Faroksen majakka

text: Faroksen majakka oli rakennettu valkoisesta kivestä, luultavasti paikallisesta kalkkikivestä, sekä graniitista. Tyyliltään majakka oli hellenistinen. Sen ulkopuolella olivat Ptolemaioksen ja hänen puolisonsa patsaat.


title: Faroksen majakka

text: Majakka oli kolmikerroksinen ja arvioiden mukaan noin 135 metriä korkea. Alin kerros oli nelikulmainen ja siinä olivat majakan pysyvän varuskunnan asuintilat, eläinsuojat ja varastot. Majakan sisäänkäyntiin päästiin nousemalla luiskaa pitkin. Keskikerros oli kahdeksankulmainen. Ylin kerros oli sylinterinmuotoinen, ja siinä sijaitsi valonlähde. Ylimmän kerroksen huipulla oli jumala Zeuksen tai Poseidonin patsas. Roomalaisaikana huipulle vaihdettiin auringonjumala Helios.


title: Faroksen majakka

text: Majakan ylimmän kerroksen sylinterimuodon on arveltu viittaavan siihen, että öljylampun valoa voimistettiin kuperilla ja kiillotetuilla pronssikilvillä, jotka pyörivät ja heijastivat valon taivaanrantaan. Tämä pyörivä valokiila, katsojan näkökulmasta vilkkuva valo, pyyhki taivaanrantaa lähes 50 kilometrin päähän.


title: Faroksen majakka

text: Muslimit muuttivat keskiajalla majakan ylimmän kerroksen moskeijaksi. Majakka sortui vuoden 1303 maanjäristyksessä, joskin se oli vaurioitunut vakavasti jo ennen 1100-lukua. Vuonna 1479 sen paikalle rakennettiin Qait Beyn linnoitus, johon käytettiin majakasta saatuja kiviä.


title: Diastaasi

text:
Diastaasit ovat entsyymejä, jotka katalysoivat tärkkelyksen hajoamista glukoosiksi. Diastaasi oli ensimmäinen löydetty entsyymi, jonka löysi Anselme Payen vuonna 1833 maltaasta.
Diastaasin CAS-numero on 9000-92-4 ja anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa eli ATC-luokituksessa sen tunnus on A09AA01.


title: Entsyymi

text: Entsyymit ovat biologisia katalyyttejä, eli ne nopeuttavat kemiallisia reaktioita. Entsyymit ovat tyypillisesti proteiineja, mutta myös RNA-molekyylit voivat olla entsyymejä, jolloin puhutaan ribotsyymeistä. Monissa proteiinientsyymeissä aktiivinen keskus koostuu muusta kuin aminohapoista, usein aminohappoihin koordinoituneesta yhdestä tai useammasta metalli-ionista. Näitä entsyymiä auttavia ryhmiä kutsutaan kofaktoreiksi ja tavallisimpia näistä ovat kupari-, rauta- ja sinkki-ionit. Jos kofaktori on orgaaninen molekyyli, puhutaan koentsyymistä. Entsyymiin kiinnittyneitä kofaktoreita ja koentsyymejä kutsutaan prosteettisiksi ryhmiksi. Molekyyliä, johon entsyymin toiminta kohdistuu, kutsutaan substraatiksi.


title: Entsyymi

text: Entsyymien katalyyttinen toiminta perustuu niiden kykyyn alentaa substraattiin kohdistuvan reaktion aktivaatioenergiaa. Tämä tapahtuu siten, että entsyymi pakottaa substraatin kohti siirtymätilaa muodostamalla sen kanssa heikkoja vuorovaikutuksia, joita muodostuu eniten substraatin ollessa juuri siirtymätilassa. Heikkojen vuorovaikutusten ja siirtymätilan uusien sidosten syntyminen vapauttaa energiaa, joka sysää katalysoitavan reaktion liikkeelle nopeammin. Lisäksi substraatti voi sitoutua entsyymiin sellaisessa asennossa, että sille voidaan tarjota muita katalyysiin osallistuvia atomiryhmiä tai toinen molekyyli, johon substraatin on tarkoitus sitoutua.


title: Entsyymi

text: Ilman entsyymejä kemialliset reaktiot tapahtuisivat soluissa liian hitaasti, eikä elämä olisi mahdollista. Entsyymit nopeuttavat reaktioita vähintään tuhatkertaisesti, joskus jopa 10-kertaisesti. Nopeimmat entsyymit muuttavat jopa 40 miljoonaa molekyyliä reaktiotuotteiksi yhdessä sekunnissa. Entsyymit ovat erittäin spesifejä katalyyttejä eli ne katalysoivat vain tiettyjä reaktioita, mutta niiden substraatteina voi toimia useita samankaltaisia molekyylejä. Entsyymin spesifisyyden määrää sen aktiivinen kohta.


title: Entsyymi

text: Entsyymit tarvitsevat sopivan lämpötilan, liuoksen suolapitoisuuden ja happamuuden toimiakseen hyvin. Liian korkeissa lämpötiloissa ja suolapitoisuuksissa ja liian alhaisissa tai korkeissa happamuusasteissa entsyymit denaturoituvat eli menettävät muotonsa ja aktiivisuutensa. Jokaiselle entsyymille on olemassa oma lämpötila- ja pH-optiminsa, ja ne voivat poiketa toisten entsyymien optimista huomattavastikin.


title: Entsyymi

text: Suurin osa entsyymeistä toimii solujen sisällä, osa ulkopuolella. Kun entsyymit katalysoivat reaktioita, reagoiva aine eli substraatti kiinnittyy joksikin aikaa entsyymin aktiiviseen kohtaan. Reaktiossa substraatti muuttuu lopputuotteeksi. Entsyymi ei muutu reaktion aikana, vaan se voi reaktion jälkeen katalysoida uudelleen. Reaktion ollessa ohi entsyymi ja lopputuotteeksi muuttunut substraatti irtoavat toisistaan.


title: Entsyymi

text: Ensimmäinen entsyymi, katalaasi, havaittiin 1812. Havainto perustui käytännössä happikuplien syntymiseen lisättäessä vetyperoksidia vereen. Reaktio on 2 HO → 2 HO + O.


title: Entsyymi

text: Vuonna 1833 Persoz ja Payen löysivät diastaasin vehnäjauhosta. He havaitsivat entsyymin aiheuttavan tärkkelyksen liukenemisen veteen dekstriiniksi. Nimi diastaasi viittaa entsyymin kykyyn erotella tärkkelys leseestä. C.F. Schönbein löysi kasveissa esiintyvän peroksidaasin vuonna 1855 ja polyfenolioksidaasin 1856. Peroksidaasin nimi perustuu vetyperoksidin värjäävään tai väriä muuttavaan vaikutukseen kyseistä entsyymiä sisältävässä aineessa. Polyfenolioksidaasi sai nimensä kyvystään hapettaa fenoleita. Marcellin Berthelot löysi invertaasin leivinhiivasta vuonna 1860. Invertaasi katalysoi sakkaroosin hydrolyysireaktion glukoosiksi ja fruktoosiksi.


title: Entsyymi

text: Entsyymien aktiivisuutta säädellään, jottei entsyymien katalysoiman reaktion tuotetta kertyisi ylimäärin silloin, kun sitä ei tarvita elimistössä. Lisäksi entsyymiaktiivisuuden säätelyä tarvitaan, jotta tuotetta saataisiin tarvittaessa mahdollisimman nopeasti. Entsyymiaktiivisuutta voidaan säädellä muun muassa geenien aktiivisuuden avulla. Myös lähetti-RNA:n translaation avulla voidaan vaikuttaa entsyymien aktiivisuuteen. Joissain tapauksissa voidaan entsyymiaktiivisuuteen vaikuttaa entsyymien hajotuksen avulla. Usein entsyymiaktiivisuuden säätelyn perustana toimii lopputuotteen määrä, jonka mukaan entsyymien määrää joko vähennetään (lopputuotetta paljon) tai lisätään (lopputuotetta vähän). Entsyymin säätely voidaan jakaa neljään pääluokkaan: allosteerinen säätely, stimulaatio ja inhibitio kontrolliproteiinilla, reversiibeli kovalenttinen modifikaatio ja proteolyyttinen aktivaatio.


title: Entsyymi

text: Entsyymikinetiikassa tutkitaan, kuinka entsyymit kiinnittyvät substraattiin ja kuinka ne tuottavat tuotettaan. Entsyymien toimintaa voidaan tutkia lukuisin laboratoriokokein. Entsyymikinetiikassa käytetään hyväksi Leonor Michaelisin ja Maud Mentenin entsyymikinetiikkateoriaa (Michaelis–Menten-kinetiikka).


title: Entsyymi

text: Entsyymin suurin reaktionopeus (V) voidaan määrittää tarjoamalla entsyymille substraattia, kunnes entsyymi tuottaa tuotettaan suurimmalla nopeudellaan. Substraattipitoisuuden ja entsyymin reaktionopeuden suhteesta voidaan piirtää Michaelis–Menten-kuvaaja (käyrää esittävä kuva), jossa V-arvo on nähtävissä.


title: Entsyymi

text: Entsyymin reaktionopeuden kasvu hidastuu, koska V tilassa substraattia on niin paljon, että kaikki entsyymit ovat substraattia sitovassa tilassa (ES), eikä vapaata entsyymiä (E) ole jäljellä sitomaan ylimääräistä substraattia (S). Tosiasiassa entsyymi ei koskaan täysin saavuta V-arvoa.


title: Entsyymi

text: Entsyymikinetiikassa käytetään yleisesti toistakin arvoa K. K eli Michaelisin–Mentenin vakio on se substraattipitoisuus, jossa entsyymin aktiivisuus on puolet V-arvosta. Alhainen K-arvo kertoo entsyymin korkeasta affiniteetistä substraattiin.


title: Entsyymi

text:
Inhibiittorit ovat aineita, jotka estävät entsyymin toiminnan. Ne voivat pysäyttää reaktion kulun kolmella eri tavalla.
1. Inhibiittori voi kiinnittyä entsyymin aktiiviseen kohtaan, jolloin substraatti ei pääse kiinnittymään. Esimerkiksi antibiootit kiinnittyvät bakteerien aineenvaihdunnassa toimivien entsyymien aktiiviseen kohtaan, jolloin bakteerit kuolevat.
2. Jotkut inhibiittorit muuttavat entsyymimolekyylin muotoa, jolloin substraatti ei pysty kiinnittymään sen aktiiviseen kohtaan. Syanidi, hermokaasu ja arsenikki estävät tällä tavalla joidenkin elämän kannalta välttämättömien reaktioiden tapahtumisen soluissa ja ovat sen takia tappavan myrkyllisiä.
3. Soluissa on luonnollisia inhibiittoreita. Kun entsyymireaktion lopputuotetta on riittävästi, voi lopputuote estää entsyymin tuotannon solussa toimimalla luonnollisena inhibiittorina. Näin solussa tapahtuvien kemiallisten reaktioiden tasapaino säilyy.


title: Entsyymi

text: Entsyymit nimitetään liittämällä -aasi-pääte niiden substraattinimeen, esimerkiksi peptidaasi, tai reaktionimeen, esimerkiksi oksidaasi. Entsyymit luokitellaan ja nimetään Entsyymikomissiossa ("Enzyme Commission of the International Union of Biochemistry"). Entsyymien luokitteluun käytetään EC-numeroa.


title: Entsyymi

text: Entsyymit jaetaan katalysoimansa reaktion mukaan kuuteen luokkaan:


title: Tärkkelys

text: Tärkkelys on monimutkainen joko haarautumaton amyloosi tai haarautunut amylopektiini, joka on glukoosiyksiköistä koostuva ketju. Se on kylmään veteen liukenematon polysakkaridi, jonka kemiallinen kaava on muotoa (CHO). Se on kasvien vararavintoa, jota kasvi valmistaa yksinkertaisempien monosakkaridien kautta fotosynteesillä. Tärkkelystä, erityisesti maissitärkkelystä, käytetään usein ruoanlaitossa kastikkeiden suurustamiseen. Teollisuudessa tärkkelystä käytetään liimojen, paperien, alkoholin, tekstiilien ja tärkin valmistuksessa.


title: Tärkkelys

text: Tärkkelys on valkoinen ja rakeinen molekyyli, joka ei liukene kylmään veteen eikä alkoholiin. Sen kemiallinen kaava on (CHO). Se on polysakkaridi, jossa glukoosimonomeerit ovat liittyneet toisiinsa. Tärkkelys voi olla yksinkertainen haarautumaton polymeeri amyloosi, jonka haarautunut muoto on amylopektiini.


title: Tärkkelys

text: Kaikki vihreät kasvit valmistavat tärkkelystä. Sitä muodostuu vihreiden lehdissä ylimääräisestä glukoosista. Tärkkelys toimii kasvin ravintovarastona.


title: Tärkkelys

text: Kasvit varastoivat tärkkelyksen viherhiukkasiin ja erilaisiin muihin varastoihin, kuten juuriin, mukuloihin tai siemeniin. Kun kasvi tarvitsee tärkkelystä, tietyt entsyymit ja vesi hajottavat sen perusosiin eli glukoosimonomeereihin, josta kasvisolu saa ravintoa.


title: Tärkkelys

text: Ihmisissä ja muissa eläimissä tärkkelys hajoaa puolestaan sokerimolekyyleiksi. Polysakkaridien eli siis myös tärkkelyksen pilkkomiseen elimistö käyttää monia ruoansulatusentsyymejä, joten tärkkelyksen verensokeria kohottava vaikutus on hitaampi kuin glukoosin.


title: Tärkkelys

text: Tärkkelystä käytetään raaka-aineena makeutusaineiden sekä orgaanisten happojen, kuten sitruuna-, maito-, omena- ja glukonihapon valmistukseen elintarviketeollisuuden käyttöön. Tärkkelystä käytetään myös tärkkelysjohdannaisten aminohappojen valmistukseen, joista esimerkkinä lysiini, treoniini, tryptofaani, metioniini ja kysteiini.


title: Tärkkelys

text: Tärkkelysteollisuuden tärkeimpiä raaka-ainekasveja ovat maissi, vehnä, peruna ja kassava. Tärkkelystä valmistetaan murskaamalla tai jauhamalla tärkkelyspitoiset kasvinosat. Siitä syntynyt massa sekoitetaan veteen ja sen jälkeen tahnasta poistetaan epäpuhtaudet ja se kuivataan.


title: Tärkkelys

text: Suurin osa ruoasta saatavista hiilihydraateista on tärkkelystä. Tärkkelyksen lähteitä ovat mm. perunat ja viljaruoat.


title: Tärkkelys

text: Kemiallisesti modifioituja eli muunnettuja tärkkelyksiä ja niiden E-koodit:


title: Vapaakauppa

text: Vapaakauppa tarkoittaa yleensä ihmisten ja yritysten oikeutta käydä kauppaa keskenään vapaasti myös valtakunnanrajojen yli. Se siis tarkoittaa rajoitusten, kuten tullien ja tuontirajoitusten puuttumista kahden tai useamman valtion välillä. Vapaakauppa on siis markkinatalouden rajoittamattomin ja kansainvälisin muoto, jossa ihmisten keskinäiselle kanssakäymiselle, kaupankäynnille ja sopimuksille asetetaan mahdollisimman vähän rajoituksia. Vapaakauppasopimuksissa pyritään yleensä myös yhdenmukaistamaan tai poistamaan markkinoita sääteleviä sääntöjä.


title: Vapaakauppa

text: Vapaakauppa-alueita on maailmassa useita, suurimman niistä muodostaa tällä hetkellä Euroopan talousalue. Muita vapaakauppa-alueita ovat muun muassa Pohjois-Amerikan NAFTA ja Aasiassa AFTA sekä SAFTA. Maailman kauppajärjestö WTO on maailmanlaajuinen järjestö, jonka tehtävä on kaupan esteiden keskinäinen vapauttaminen.


title: Vapaakauppa

text: Kaupan esteiksi yleensä lasketaan tullien ja tuontikiintiöiden lisäksi myös kaikki kansalliseen talouteen kohdistuvat tukiaiset (esimerkiksi Suomen maataloustuet vaikuttavat käytännössä suunnilleen samalla tavoin kuten tullit muiden maiden tuotteille) ja sääntely (esimerkiksi Ranska on tukenut juustonvalmistajiaan asettamalla maassa myytävän juuston valmistukselle teknisiä "turvallisuusvaatimuksia", joita kehitysmaiden juustontuottajien on vaikea toteuttaa; myös "ympäristövaatimuksia" käytetään usein tähän tapaan). Sääntelyn kohdalla on usein vaikea vetää rajaa, missä määrin lausuttu ja todellinen tavoite yhtyvät.


title: Vapaakauppa

text: Vaikka tullit ja tuontikiintiöt poistetaan jää jäljelle erilaisia kaupan teknisiä esteitä. Eri maiden toisistaan poikkeavilla standardeilla voidaan suojata oman maan tuotantoa. EU:ssa ja Eftassa näitä esteitä on poistettu 1980-luvun puolivälistä eurooppalaisilla standardeilla, jotka järjestöjen sääntöjen mukaan on vahvistettava kansallisiksi standardeiksi kaikissa jäsenmaissa, Suomessa SFS-standardeiksi. Kehityksen seurauksena EU- ja Efta-maiden standardit ovat valtaosin samoja eurooppalaisia standardeja. Standardeista on näin tullut protektionismin työkalusta markkinoillepääsyn apuri.


title: Vapaakauppa

text: Taloustieteilijä Paul Krugman on sanonut: ""Jokainen 1900-luvun onnistunut esimerkki taloudellisesta kehityksestä - joka tapaus, jossa köyhä valtio on työstänyt tiensä kohtuulliseen tai ainakin dramaattisesti parempaan elintasoon - on tapahtunut globalisaation kautta, tuottamalla maailmanmarkkinoille pikemmin kuin pyrkimällä omavaraisuuteen'".."


title: Vapaakauppa

text: YK:n UNDP:n raportti kertoi inhimillisen kehityksen mittareiden osoittavan huomattavaa paranemista 2000-luvulla. Syynä tähän on kaupan kasvu. Globalisaatio on vähentänyt kaupan esteitä ja levittänyt tuotantoketjuja valtionrajojen yli. Tämä on kiihdyttänyt köyhien maiden talouskasvua. Niiden osuus maailmankaupasta kolminkertaistui 1980 - 2011.


title: Vapaakauppa

text: Professori Jeffrey Sachsin mukaan syy siihen, että osa kehitysmaista on ottanut teollisuusmaita kiinni mutta osa jää jälkeen, on se, että vapaampaa kauppapolitiikkaa harjoittavat köyhät maat kasvavat tuplasti niin nopeasti kuin teollisuusmaat ("catch-up effect" eli kiinniottajan etu) mutta suljetut taloudet jäävät jälkeen.


title: Vapaakauppa

text: 111 maata vuosina 1970 - 1989 kattaneessa tutkimuksessaan Sachs ja Andrew Warner totesivat, että teollisuusmaiden talouskasvu oli 2,3 %/vuosi/henkilö, avoimen talouden kehitysmaiden 4,5 % ja suljetun talouden kehitysmaiden vain 2 %.


title: Vapaakauppa

text: WTO:n vuonna 2013 aikaansaama kaupan helpottamista koskeva sopimus tuottaa arviolta 700 miljardia euroa ja 21 miljoonaa uutta työpaikkaa. Kansainvälisen kaupan professori Pertti Haaparanta arvioi, että vaikutus voi olla hyvin suuri, koska "kaupan esteet ovat paljon suurempia kuin tullit." Hänen mukaansa sopimus on merkittävä ja eri toimialat ja kehitysmaiden vientihyödykkeet hyötyvät siitä yhtä lailla. Se auttaa kehitysmaita pääsemään rikkaiden maiden markkinoille. Haaparanta toivoo, että sopimus poistaa EU:n turhat kansalliset ja hallinnolliset säännöt. Haaparannan mukaan valtiot suostuivat sopimukseen parantaakseen talouskasvua.


title: Vapaakauppa

text: Vapaakauppasopimus Euroopan unionin ja Etelä-Korean välille allekirjoitettiin 15 lokakuuta 2009. Sitä aloitettiin soveltaa vuodesta 2011 lähtien. Sopimus astui virallisesti voimaan 2015, kun se ratifioitiin. Vapaakauppasopimuksista kyseinen sopimus on maailman toiseksi suurin NAFTA:n (North American Free Trade Agreement) jälkeen. Sopimus on myös kunnianhimoisin sopimus jonka Euroopan unioni on vienyt loppuun asti. Sopimus on myös toistaiseksi ainoa EU:n vapaakauppasopimus aasialaisen maan kanssa. Sopimuksessa suurin osa tulleista on purettu ja palvelu-ala on vapautettu kokonaan. Sopimuksen ansiosta Euroopan unionin vienti kasvoi 55% Etelä-Koreaan. Eurooppalaiset yritykset säästivät yhteensä 2,8 miljardia euroa. Vuonna 2015 Euroopan unionin ja Etelä-Korea saavuttivat kahden välisessä kaupassaan uuden ennätyksen. Kauppojen arvo oli yhteensä 90 miljardia euroa.


title: Vapaakauppa

text: Transatlanttiseen vapaakauppasopimukseen tähtäävissä neuvotteluissa on vuonna 2014 käynnissä niin sanottu neljäs kierros. Sopimusta on erityisesti kokoomuksessa kannatettu Suomen kannalta sillä, että se voi avata vientimarkkinoita Yhdysvaltoihin.


title: Vapaakauppa

text: Toisaalta enemmistö suomalaisista EU-parlamentin jäsenistä on arvostellut sopimusta siitä, että siihen sisältyvä investointisuoja sekä suuryritysten ja valtioiden välinen välimieskäsittely uhkaavat kansallista demokratiaa ja saattavat tulla erittäin kaliiksi veronmaksajille. On olemassa todellinen riski, että sopimuksia käytetään häikäilemättä hyväksi kriisitilanteissa. Sen sijaan, että ne edistäisivät sopimusmaiden talouskasvua, jolla argumentilla sopimukset oikeutettiin, ne suojaavatkin vain yksityisen pääoman etua, valtiota ja veronmaksajia vastaan.


title: Vapaakauppa

text: Sopimukseen sisältyvä investointisuoja tarkoittaa käytännössä sitä, että monikansallisille yhtiöille annetaan valta riitauttaa mikä tahansa vapaakauppasopimusmaassa tehty poliittinen ja demokraattinen päätös, esimerkiksi laki, jos yritys katsoo päätöksen loukkaavan yhtiön oikeutta voittoihin. Toisin sanoen monikansallinen yhtiö voi haastaa minkä tahansa valtion oikeuteen ja vaatia korvauksia, jos kyseisen maan käytänteet ja päätökset rajoittavat yhtiön voitontavoittelua.


title: Vapaakauppa

text: Seuraamuksista on maailmalla jo kokemuksia, jopa valtioiden tasolla. Ruotsalainen energiayritys Vattenfall vaatii Saksalta satojen miljoonien eurojen korvauksia, koska Saksa on päättänyt luopua ydinvoimasta. Kanadalainen Gabriel Resources –yhtiö on esittänyt Romanian valtiolle 1,4 miljardin euron korvausvaatimuksen, mikäli valtio ei myönnä toimilupaa kultakaivoshankkeelle, joka maan viranomaisten käsityksen mukaan asettaisi Romanian alttiiksi ympäristökatastrofille. Tupakkayhtiö Phillip Morris vaatii Uruguaylta ja Australialta oikeudessa korvauksia varoitustekstien lisäämisestä tupakka-askeihin. ,


title: Vapaakauppa

text: Argentiinassa ulkomaalaiset sijoittajat haastoivat valtion 40 kertaa oikeuteen vain, koska se oli joutunut tekemään sijoittajien intressien vastaisia taloudellisia uudistuksia maassa pelastaakseen kansantaloutensa. Argentiinan valtio joutui maksamaan miljoonien oikeudenkäyntikulujen lisäksi 980 miljoonan dollarin korvaukset sijoittajille. Kaikki tämä raha oli veronmaksajien rahaa joka virtasi yrityksille, tai ennemminkin niille kansainvälisille lakitomistoille, jotka hoitivat prosessia yritysen ja valtion välillä.


title: Vapaakauppa

text: Sopimus nykyisessä muodossaan voi siis tulla erittäin kalliiksi veronmaksajlle ja johtaa huomattaviin varojen siirtoihin kansantaloudesta yksityisille yrityksille ilman sitä taloudellista vauhditusta, jota ulkomaisilla sijoituksilla yleensä pyritään saavuttamaan.


title: Vapaakauppa

text: Myös geenimanipulaation leviäminen ja pakkoyksityistäminen ovat huolestuttaneet.


title: Vapaakauppa

text: Myös itse sopimusta koskeva neuvottelu- ja päätöksentekoprosessia on pidetty huolestuttavana demokraattisen päätännän kannalta. On kysytty, miksi sopimukset neuvotellaan salassa ainoastaan yksityisen sektorin eturyhmiä konsultoiden. Samoin on kysytty, ajaako EU:n Komissio äänestäjien vai eturyhmien agendaa rajoittaessaan sopimuskäsittelyn avoimuutta ja sopimuksiin kohdistuvaa arvostelua.


title: Vapaakauppa

text: Taloustieteilijöiden kesken on laaja konsensus siitä, että vapaakauppa tuottaa yhteiskunnalle kiistatta paljon enemmän hyötyä kuin haittaa.


title: Vapaakauppa

text: Vuonna 2006 tutkittiin yhdysvaltalaisten taloustieteilijöiden näkemyksiä (83 vastaajaa), ja heistä 87,5 % oli sitä mieltä, että "Yhdysvaltain tulee poistaa tullit ja muut kaupan esteet" ja 90,1 % vastusti näkemystä "Yhdysvaltain pitää rajoittaa työnantajien mahdollisuutta ulkoistaa työtä ulkomaille". Harvardin taloustieteen professori N. Gregory Mankiw on sanout: "Harva väite kerää taloustieteilijöiltä niin laajan yksimielisyyden kuin se, että avoin maailmankauppa parantaa talouskasvua ja nostaa elintasoa."


title: Vapaakauppa

text: Vuonna 2012 IGM:n taloustieteilijäpaneelissa vain 5 % taloustieteilijöistä oli epävarma väitteestä: "Vapaampi kauppa lisää tuotannon tehokkuutta ja tarjoaa kuluttajille parempia vaihtoehtoja, ja ajan mittaan nämä hyödyt ovat paljon suurempia kuin mitkään vaikutukset työllisyyteen." Kukaan ei ollut eri mieltä. Sama koski väitettä "Keskimäärin Yhdysvaltojen kansalaiset ovat voineet paremmin NAFTA-sopimuksen aikana kuin olisivat voineet, jos Yhdysvaltojen, Kanadan ja Meksikon kaupan aiemmat säännöt olisivat olleet voimassa."


title: Vapaakauppa

text: Myös Nobel-palkittu keynesiläinen taloustieteilijä James Tobin kannatti vapaakauppaa.


title: Vapaakauppa

text: Marx ja Engels kehuivat Kommunistisessa manifestissa, että vapaakauppa "pakottaa barbaarien piintyneimmänkin muukalaisvihan antautumaan".