title: Istuva Härkä

text: Istuvan Härän ensimmäinen vaimo oli nimeltään Vaaleatukka (Bright Hair). Avioliitto solmittiin vuonna 1851. Hyvin pian Istuva Härkä otti toisen vaimon, jota kutsuttiin Lumeksi (Snow-on-her). Moniavioisuus oli lakotoilla verrattain yleistä, joskin vaimot olivat useimmin sisaruksia. Kahden vaimon talous ei toiminut Istuvan Härän odottamalla tavalla ja naiset riitaantuivat keskenään. Vaimojen toistuvat kiukunpurkaukset ja keskinäinen eripura masensivat Istuvaa Härkää ja ollessaan poissa kotoaan hän pelkäsi Vaaleatukan puolesta. Lumi yritti kaikin keinoin hankkiutua eroon ensimmäisestä vaimosta. Hänen liikkeelle laittamansa juorut saivat kyläläiset kuohuksiin ja ensimmäistä vaimoa alettiin syyttää miehensä pettämisestä. Vaaleatukan onnistuttua todistamaan olevansa yhden miehen nainen, joutui Lumi kyläläisten epäsuosioon valheellisten puheiden levittäjänä.


title: Istuva Härkä

text: Vuonna 1857 Vaaleatukka kuoli lapsivuoteeseen. Lumi jatkoi Istuvan Härän vaimona 1860-luvulle, jolloin liitto päättyi eroon. Kolmannesta vaimosta Punaisesta Naisesta (Scarlet Woman) tiedetään vain että hän kuoli 1871. Vuotta myöhemmin Istuva Härkä nai kaksi sisarusta, joiden kanssa hän eli loppuelämänsä.


title: Istuva Härkä

text: Istuvalla Härällä oli lapsia kaikkien vaimojensa kanssa. Vain harvat lapsista selviytyivät aikuisikään. Suku säilyi kuitenkin elossa ja asuu nykyään varsin laajana Pine Ridgen ja Standing Rockin reservaateissa.


title: Istuva Härkä

text: (Lehdet)


title: Paula Lehtomäki

text: Paula Ilona Lehtomäki (s. 29. marraskuuta 1972 Kuhmo) on keskustaa edustava poliitikko. Lehtomäki nimitettiin kesäkuussa 2015 pääministeri Juha Sipilän valtiosihteeriksi valtioneuvoston kansliaan. Pääministerin valtiosihteeri johtaa hänen lähimpänä apunaan asioiden valmistelua, edistää ja seuraa hallitusohjelman toteutumista sekä huolehtii yhteistyöstä ministeriöiden kanssa.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäki oli kansanedustajana vuodesta 1999 vuoteen 2015. Hän toimi ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä Anneli Jäättenmäen ja Matti Vanhasen hallituksissa sekä ympäristöministerinä Vanhasen ja Mari Kiviniemen hallituksissa.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäki on koulutukseltaan valtiotieteen kandidaatti Turun yliopistosta ja kauppatieteiden maisteri Turun kauppakorkeakoulusta.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäki valittiin Kuhmon kaupunginvaltuustoon vuoden 1996 kunnallisvaaleissa. Hänen isänsä Pekka Lehtomäki oli pitkäaikainen valtuuston puheenjohtaja. Eduskuntaan Lehtomäki valittiin vuoden 1999 vaaleissa Oulun vaalipiiristä. Kesällä 2002 hänet valittiin keskustan varapuheenjohtajaksi Hämeenlinnan puoluekokouksessa. Hän uusi varapuheenjohtajuuden Tampereella 2004, Oulussa 2006 sekä Joensuussa 2008, kunnes luopui tehtävästä vuonna 2010.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäki nousi huhtikuussa 2003 Anneli Jäätteenmäen hallituksen ulkomaankauppa- ja kehitysministeriksi. Hän jatkoi samassa tehtävässä kesäkuussa 2003 nimitetyssä Matti Vanhasen I hallituksessa. Syyskuusta 2005 maaliskuuhun 2006 Lehtomäki oli äitiyslomalla saatuaan esikoispoikansa. Äitiysloman ajaksi ministeriksi nimitettiin Mari Kiviniemi. Vanhasen II hallituksessa (2007–2010) ja Kiviniemen hallituksessa (2010–2011) Lehtomäki toimi ympäristöministerinä. Vuonna 2007 Lehtomäki jäi äitiyslomalle toisen lapsensa synnyttyä, ja häntä sijaisti Kimmo Tiilikainen.


title: Paula Lehtomäki

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Lehtomäki valittiin ensimmäistä kertaa kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä. Hän oli suuren valiokunnan sekä sen työjaoston varapuheenjohtaja. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Lehtomäki oli ehdolla kotikuntansa Helsingin vaalipiirissä, mutta jäi 4 531 äänellä varasijalle. 1. helmikuuta 2017, Lehtomäki nousi eduskuntaan Olli Rehnin tilalle, mutta jätti samana päivänä eroanomuksen pysyäkseen valtiosihteerin tehtävässä. Eroanomuksen hyväksymisen myötä Lehtomäen kansanedustajan tehtävät siirtyivät seuraavalle varakansanedustajalle Pekka Puskalle.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäki oli Suomi–Venäjä-Seuran puheenjohtaja vuosina 2014–2015.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäen ympäristöministerikaudella keskustelua ja kritiikkiä herätti asetus jätevesien käsittelystä haja-asutusalueilla (Hajajätevesiasetus).


title: Paula Lehtomäki

text: Asetus oli valmisteltu Lipposen II:n hallituksen kaudella, ja sen antoi Vanhasen I:n hallituksen tuore ympäristöministeri Jan-Erik Enestam (rkp). Enestam on kertonut julkisuudessa luottaneensa edeltäjiensä Satu Hassin (vihr.) ja Jouni Backmanin (sdp) tekemään työhön, mutta todenneensa melko pian asetuksen allekirjoittamisen 11.6.2003 jälkeen sen olevan sisällöltään ”susi”. Asetus astui voimaan 1.1.2004.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäen ympäristöministerikaudella haja-asutuksen jätevesiä koskevat säädökset uusittiin ja samalla kumottiin vanha hajajätevesiasetus. Lehtomäki käynnisti vuonna 2008 kaksi selvitystä, joiden pohjalta asetusta korjattiin. Näistä ympäristöministeriön oma selvitys keskittyi tiedottamisen tehostamiseen. Ympäristöministeriön entisen kansliapäällikön, Lauri Tarastin, selvitystyössä kiinnitettiin huomio vaatimusten kohtuullistamiseen. Tarasti kiinnitti huomiota kiinteistön omistajien ikään sekä kiinteistön käyttöarvoon ja kustannuksiin. Ne kiinteistöt, joita asetus koskisi, haluttiin selvästi rajata minimiin. Hallitus antoi muutosesityksen eduskuntaan syksyllä 2010.


title: Paula Lehtomäki

text: Eduskunnassa asia eteni ympäristö- ja perustuslakivaliokunnissa. Jälkimmäinen hyväksyi ikäperusteen asetuksesta vapautumisen pohjaksi ja vaati toteutusratkaisuilta kohtuullisia kustannuksia. Valiokunta moitti sitä, että vaatimukset oli esitetty asetuksessa eikä lain tasolla. Tämä korjattiin. Säädökset muutettiin ympäristöministeriön ja eduskunnan ympäristövaliokunnan yhteistyönä.


title: Paula Lehtomäki

text:
Keskeiset muutokset:
Haja-asutuksen jätevesiä koskevat uudet säännökset sisältyvät ympäristönsuojelulain muutokseen (196/2011; voimaan 9.3.2011) ja valtioneuvoston asetukseen talousjätevesien käsittelystä viemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla (209/2011; voimaan 15.3.2011; uusi hajajätevesiasetus).


title: Paula Lehtomäki

text: Syksyllä 2010 Lehtomäki ilmoitti lähipiirinsä omistavan merkittävän määrän Talvivaaran Kaivososakeyhtiön osakkeita. Selvisi, että Lehtomäen puolisolla Jyri Sahlstenilla oli osakkeita 270 970 euron arvosta. Myös pariskunnan kaksi alaikäistä lasta omistivat Talvivaaran osakkeita. Osakkeiden hankinta herätti epäilyt mahdollisesta sisäpiiritiedon käytöstä ja Finanssivalvonta päätti tutkia Lehtomäen perheen osakekaupat. Lehtomäki kiisti epäilyt jyrkästi.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäen mies oli hankkinut osakkeita 15. ja 21. tammikuuta sekä 11. ja 16. helmikuuta 2010. Tammikuussa osakkeita ostettiin noin 200 000 eurolla ja helmikuussa 100 000 eurolla. Talvivaara tiedotti 9. helmikuuta 2010 aikeistaan aloittaa uraanin talteenotto Sotkamon nikkelikaivoksella. Marraskuussa 2010 valmistuneen Finanssivalvonnan selvityksen mukaan ilmi ei ollut tullut mitään, mikä viittaisi Lehtomäellä tai hänen puolisollaan olleen sisäpiiritietoa Talvivaarasta.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäki valittiin kesäkuussa 2014 Suomi–Venäjä-Seuran puheenjohtajaksi. Suomen PEN -sananvapausjärjestön ex-puheenjohtaja Jukka Mallinen väittää Lehtomäen ja Heikki Talvitien palauttaneen SV-seuran Kremlin tukijaksi. Omissa kirjoituksissaan ja ulostuloissaan Lehtomäki on tuominnut Venäjän valtion toimet Ukrainassa, mutta korostanut pyrkimystä naapuruussuhteiden rakentamiseen ja ylläpitoon myös vaikeina aikoina.


title: Paula Lehtomäki

text: Maaliskuussa 2015 Lehtomäki, Paavo Väyrynen ja Sirkka-Liisa Anttila arvostelivat median Venäjä-uutisointia. Ministeri Lenita Toivakka piti media-arvostelua kohtuuttomana ja korosti, ettei Suomen pitäisi lähteä mukaan Venäjän informaatiosotaan. Lopulta keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä irtisanoutui kolmikon puheista ja sanoi, ettei se ole puolueen linja. Hänestä media on tasapuolinen.


title: Paula Lehtomäki

text: Ympäristöministerinä Lehtomäki oli keväällä 2008 hyväksymässä Pallas-hotellin laajennuksen Pallas-Ounastunturin kansallispuistossa, mikä edellytti lakimuutosta. Muiden muassa Suomen luonnonsuojeluliitto ja vihreät arvostelivat hanketta, jota vastaan syntyi Pelasta Pallas -liike. Ympäristöministerinä ollessaan Lehtomäki ilmaisi tukensa myös Kollajan altaan rakentamiselle. Vuotoksen tekojärven rakentamista hän ei pitänyt mahdollisena.


title: Paula Lehtomäki

text: Elokuussa 2009 Lehtomäki ilmoitti kannattavansa norjalaisen kaivosyhtiön Yaran suunnitteleman Soklin kaivosradan rakentamista Natura-alueen läpi, jollei luontoa suotta tärvellä ja poroelinkeinon mahdollisuudet turvataan. Lehtomäki kannatti myös Sallatunturin matkailualueen laskettelurinteiden laajentamista vanhojen metsien suojelualueelle, jos huomioidaan metsien suojeluun liittyvät arvot. Näkemykset herättivät kritiikkiä erityisesti Luonnonsuojeluliitossa, joka ilmaisi olevansa valmis puolustamaan luonnonsuojelualueita tarvittaessa oikeustoimin.


title: Paula Lehtomäki

text: Lehtomäki on naimisissa, ja hänellä on vuosina 2005, 2007 ja 2011 syntyneet lapset.


title: Köyhien Asialla

text: Köyhien Asialla on suomalainen puoluerekisteristä poistettu, altruistinen ja kristillinen puolue, joka perustettiin yhdistyksenä vuonna 2000 ja merkittiin puoluerekisteriin ensimmäisen kerran vuonna 2002. Puolue on yksi Suomen pienimmistä, ja sillä on ollut vain yksi kaupunginvaltuutettu.


title: Köyhien Asialla

text: Köyhien Asialla poistettiin puoluerekisteristä toukokuussa 2007 sen jäätyä ilman paikkoja kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa. KA palasi puoluerekisteriin vuonna 2008. Kunnallisvaaleissa 2008 puolueen puheenjohtaja Terttu Savola valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon. Puolue poistettiin rekisteristä jälleen vuonna 2015.


title: Köyhien Asialla

text: Puheenjohtaja Terttu Savola keräsi tarvittavat 5 000 kannattajakorttia itse. Ennen omaa puoluettaan Savola vaikutti kristillisissä, perussuomalaisissa ja Remonttiryhmässä.


title: Köyhien Asialla

text: Vuoden 2008 kunnallisvaaliohjelmassa puolue kertoi pitävänsä arvojensa pohjana kristillistä maailmankatsomusta.


title: Köyhien Asialla

text: Köyhien Asialla osallistuu omalla listallaan eduskunta-, kunnallis- ja europarlamenttivaaleihin.


title: Köyhien Asialla

text: Köyhien Asialla oli ensimmäistä kertaa mukana eduskuntavaaleissa 2003, jossa se asetti ehdokkaita vain Uudenmaan vaalipiirissä. Puolueen 26 ehdokkaan lista keräsi 0,3 prosenttia äänistä.


title: Köyhien Asialla

text: Vuoden 2007 vaaleissa KA:lla oli yhteensä 10 ehdokasta Helsingin, Lapin, Oulun, Pohjois-Savon ja Uudenmaan vaalipiireissä. Helsingissä ja Oulussa puolue oli vaaliliitossa kristillisdemokraattien kanssa. Lapissa vaaliliitto tehtiin Perussuomalaisten ja Itsenäisyyspuolueen kanssa, Pohjois-Savossa vain IPU:n kanssa.


title: Köyhien Asialla

text: Eduskuntavaaleissa 2011 KA:n kannatus laski ja se jäi puolueista pienimmäksi. Vaali-iltana puolueen puheenjohtaja Terttu Savola pidätettiin, kun hän yritti sisään Yleisradion, MTV3:n ja STT:n järjestämään vaalitilaisuuteen, johon ei ollut kutsuttu eduskunnan ulkopuolisten puolueiden johtajia. Savola päästettiin putkasta alustavan ääntenlaskun päätyttyä.


title: Köyhien Asialla

text: Myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Köyhien asialla menestyi puoluelistoista heikoiten. Ääniä puolueelle kertyi 623 kappaletta, mikä oli puolet vähemmän kuin neljä vuotta aikaisemmin.


title: Köyhien Asialla

text: Europarlamenttivaaleissa 2004 Köyhien Asialla asetti täyden 20 ehdokkaan listan. Vaaliteemoina oli muun muassa liittovaltiokehityksen pysäyttäminen ja Tobinin veron käyttöönotto. Kesän 2009 eurovaaleihin puolue osallistui tunnuksella ”Köyhyys ei ole pandemia (tartuntatauti)”.


title: Köyhien Asialla

text: Kunnallisvaaleissa 2004 Köyhien Asialla asetti yhteensä 11 ehdokasta Helsingissä, Suomussalmella ja Vantaalla. Puheenjohtaja Terttu Savola oli Espoon Sitoutumattomien listalla. Kukaan ehdokkaista ei päässyt läpi. Puoluetta ei päästetty Yleisradion vaaliohjelmiin, ja Köyhien asialla kanteli syrjinnästä oikeusasiamiehelle. Vaaleissa 2008 puolueella oli 18 ehdokasta kolmessa kunnassa. Savola valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon. Menestys johtui Perussuomalaisten kanssa solmitusta vaaliliitosta. Timo Soinin suuri suosio vei valtuustoon myös Savolan, vaikka KA:n oma ääniosuus oli vain 0,3 prosenttia. Vaaleissa 2012 puolueella oli 12 ehdokasta neljässä kunnassa. KA menetti ainoan valtuutettunsa.


title: Köyhien Asialla

text: Presidentinvaaleissa 2006 puheenjohtaja Savola kannatti Sauli Niinistöä. Presidentti Tarja Halonen ei Savolan mukaan suhtautunut vakavasti suomalaisten köyhien hätään. Savola kuitenkin korosti, että puolueen jäsenet saivat valita ehdokkaansa vapaasti. Lokakuussa 2011 Köyhien Asialla ilmoitti Terttu Savolan pyrkivän presidenttiehdokkaaksi vuoden 2012 vaaleissa. Puolue ei kuitenkaan saanut kerättyä tarvittavaa määrää (20 000) kannattajakortteja.


title: Köyhien Asialla

text: Kainuun maakuntavaaleissa Köyhien Asialla sai 45 ääntä (0,1%) vuonna 2004 ja 30 ääntä (0,1%) vuonna 2008.


title: Berkeley Software Distribution

text: Berkeley Software Distribution (BSD), toisinaan myös Berkeley System Distribution, on nimitys toiselle Unix-päähaaralle ja siitä polveutuville järjestelmille. Se sai alkunsa vuonna 1977, kun Kalifornian yliopiston Berkeleyn kampuksella opiskellut Bill Joy kokosi joukon sekä itsensä että muiden jatko-opiskelijoiden Unixiin tekemiä lisäyksiä magneettinauhalle, jota levitettiin vapaasti tutkijapiireissä. Pari vuotta myöhemmin BSD alkoi kehittyä itsenäiseksi käyttöjärjestelmäksi.


title: Berkeley Software Distribution

text:
Vuonna 1991 Berkeleyn Computer Science Research Group (CSRG) poisti BSD 4.3:sta AT&T:n toteuttamat osat ja julkaisi loput nimellä Berkeley Networking Release 2 (Net/2). Bill ja Lynne Jolitz toteuttivat uudestaan puuttuvat kohdat.
"Net/2" -julkaisun lähdekoodit julkaistiin vuonna 1992, jolloin AT&T:n Unix System Laboratories nosti oikeuskanteen tekijänoikeuksista. Osana kiistan sovitusta kaikki pyynnöt Net/2-julkaisuun ohjattaisiin 4.4BSD(Lite) -versioon.


title: Berkeley Software Distribution

text: Nykyisin suositut ilmaiset ja vapaat BSD-käyttöjärjestelmät perustuvat 386BSD:hen, joka oli vuonna 1991 julkaistujen vapaalevitteisten 4.3BSD-Net2-nauhojen pohjalta kehitetty PC-yhteensopivien koneiden käyttöjärjestelmä. Viimeinen Kalifornian yliopiston julkaisema BSD-jakelu oli 4.4BSD-Lite Release 2 vuonna 1995.


title: Berkeley Software Distribution

text: 4.2BSD sisälsi ensimmäisenä Berkeley sockets-rajapinnan prosessien väliseen kommunikaatioon ja TCP/IP-tietoliikenteeseen. Bill Joy sai tehtäväkseen integroida ARPANETiin kehitetty TCP/IP-protokolla käyttöjärjestelmään mutta päätyi kirjoittamaan toteutuksen uusiksi.Unixin kaltaisia BSD:stä polveutuvia järjestelmiä:


title: Timur Lenk

text: Timur Lenk (9. huhtikuuta 1336, Shahr-e-Sabz – 14. helmikuuta 1405) (tunnetaan myös nimillä Timur Tamerlane, Temur, Taimur, Tamerlane, Tamburlaine tai Timur i Leng (Taimur-e-Lang), joka tarkoittaa "Timur Rampaa", koska hänen jalkansa oli rampautunut taistelussa) oli 1300-luvun merkittävä turkkilaismongolilainen valloittaja ja hallitsija Keski-Aasiassa, erityisesti eteläisellä Venäjällä ja Persiassa. Timur merkitsee tšagatain kielessä rautaa. Hänestä alkoi mongolien timuridien dynastia.


title: Timur Lenk

text: Timur Lenk syntyi Shahr-e-Sabzissa (Kesh), joka sijaitsee noin 80 kilometriä etelään Samarkandista nykyisessä Uzbekistanissa. Timur perusteli valtaannousuaan väittämillään sukujuurilla Tšingis-kaaniin. Väittämä perustui siihen, että Timurin isä oli päällikkö turkkilaisklaanissa, joka johti sukujuurensa mongolijohtaja Qarachar Barlasiin. Timur oli isänsä tapaan suufimuslimi. Timurin isä oli vetäytynyt luostariin sanoen "maailma on vain kaunis vaasi täynnä skorpioneja", mutta Timur ei seurannut isäänsä. Hän halusi olla sotilasjohtaja.


title: Timur Lenk

text: Noin vuodesta 1358 alkaen Timur tuli tunnetuksi sotilasjohtajana. Hän osallistui Tšagatain kaanikunnan sotaan synnyinmaassaan Transoksaniassa ja nousi lopulta vuonna 1369 tämän Mongolivaltakunnan seuraajavaltiona esiintyneen maan johtajaksi, joskin muodollisesti oli kaanin alaisena emiirinä. Timur perusti pääkaupunkinsa Samarkandiin ja seuraavat 35 vuotta hän vietti lukuisissa sodissa. Valloitukset lännessä ja luoteessa veivät hänen valtakuntansa rajat Ural- ja Volga-jokien luokse, etelässä ja lounaassa ne sisälsivät lähes koko Persian, mukaan lukien Bagdadin, Karbalan ja Kurdistanin. Timur ei jättänyt valloittamilleen alueille kunnollista hallintoa, ja usein aiemmin valloitetut seudut jouduttiin valloittamaan uudestaan kapinoiden takia.


title: Timur Lenk

text: Yksi Timurin vaikeimmista vastustajista oli Tokhtamysh, Kultaisen ordan hallitsija, joka kamppaili Timurin kanssa Horezmin hallinnasta. Timur auttoi Tokhtamyshia venäläisiä vastaan ja hän valtasi Moskovan 1385. Il-kaanien valtakunnan Abu Sa'idin kuoleman (1335) jälkeen Persiassa oli voimatyhjiö, jota Timur alkoi valloituksellaan täyttää. Samaan aikaan Tokhtamysh kääntyi Timuria vastaan ja valloitti Azerbaižanin. Vasta pitkän sodan jälkeen Tokhtamysh oli lopullisesti lyöty 1395. Timur hävitti Ordan pääkaupungin Sarain ja raunioitti sen talouden.


title: Timur Lenk

text: Vuonna 1398 Timur aloitti sodan Intiassa Delhin sulttaanikunnan muslimihallitsijaa vastaan. Timur kohtasi voimakasta vastarintaa, mutta lopulta Delhi valloitettiin ja tuhottiin täydellisesti. Vuoden 1399 lopulla Timur aloitti sodat osmanien valtakuntaa ja mamelukkien Egyptiä vastaan. Timur valtasi Syyrian ja ryösti Aleppon. Voitettuaan mamelukkiarmeijan Timur valtasi Damaskoksen ja järjesti siellä joukkomurhan. Timur valtasi Bagdadin vuonna 1401 ja 20 000 sen asukasta murhattiin. Valloittajat opittiin tuntemaan julmuudestaan. Timurin tarkoituksena oli käydä psykologista sotaa levittämällä huhuja mongoliarmeijan voimasta ja julmuudesta sekä vastarinnan tuhoisista seurauksista. Niinpä Sistanin alueen pääkaupunki Zarendji, joka ei antautunut suosiolla, ryöstettiin ja poltettiin ja kaikki sen asukkaat surmattiin. Saman kohtalon kokeneen Isfahanin asukkaiden 70 000 pääkalloa kerättiin suureksi keoksi. Sabzavarissa surmattiin lähes 2 000 henkeä ja ruumiit muurattiin muistomerkiksi vastarinnan seurauksista.


title: Timur Lenk

text: Vuonna 1402 Timur valloitti Anatolian ja voitti osmanit Ankaran taistelussa saman vuoden heinäkuussa. Sulttaani Bayezid I vangittiin ja hän kuoli vankeudessa. Eurooppalaiset maat alkoivat tällöin tuntea huolta Timurin mahdollisesta hyökkäyksestä, ja lähettivät hänelle kohteliaita kirjeitä ystävällisten suhteiden toivossa. Timurin seuraava tavoite oli kuitenkin Kiinan suunnalla.


title: Timur Lenk

text: Ming-dynastia oli ajanut mongolit Kiinasta vuonna 1368. Timur halusi palauttaa mongolivallan valtaamalla Kiinan, mutta ehti kuolla ennen operaation aloittamista. Vuonna 1404 hänen valtakuntansa oli laajimmillaan kolmenkymmenen vuoden sotimisen jälkeen. Aasiassa ei ole ollut yhtä suurta valloittajaa sitten Tšingis-kaanin jälkeen.


title: Timur Lenk

text: Juuri ennen kuolemaansa Timur oli nimittänyt pojanpoikansa Pir Muhammad ibn Jahangirin seuraajakseen. Hänen muut jälkeläisensä eivät kuitenkaan suostuneet tähän, vaan taistelivat vallasta seuraavat 15 vuotta.


title: Timur Lenk

text: Timur haudattiin Samarkandiin rakennettuun hautamoskeijaan, joka sai nimen Gur-Emir (Gur-e Amir, Emiirin hauta). Timurin haudan avasi 1941 venäläinen antropologi Mihail M. Gerasimov. Hän totesi Timurin rampuuden (oikean polvinivelen vaurion), kyynärpään vahingoittumisen ja oikeasta kädestä puuttuvat sormet. Luurangon perusteella pääteltiin Timurin olleen leveäharteinen ja aikanaan poikkeuksellisen pitkä, yli 170-senttinen.


title: Darwin (käyttöjärjestelmä)

text: Darwin on vapaa POSIX-yhteensopiva käyttöjärjestelmä, jonka Apple julkaisi vuonna 2000. Darwin pohjautuu 386BSD:hen. Applen APSL-lisensoidun lähdekoodin lisäksi siinä on osia Nextstepistä ja muista avoimen lähdekoodin projekteista. Applen macOS- ja iOS -käyttöjärjestelmät pohjautuvat Darwiniin.


title: Darwin (käyttöjärjestelmä)

text: Darwinin merkittävimpiä tekniikoita ovat Mach 3.0:een perustuva XNU-ydin, FreeBSD 5 -jakelun kanssa yhteensopivat järjestelmäpalvelut, suorituskykyiset verkko-ominaisuudet ja tuki useille tiedostojärjestelmille.


title: Darwin (käyttöjärjestelmä)

text: Alun perin Darwinin lisenssinä ollut APSL ei täyttänyt Free Software Foundationin vapaiden ohjelmistojen lisensseille asettamia kriteereitä. Open Source Initiativen avoimen lähdekoodin lisenssien kriteerit samainen lisenssi kuitenkin täytti.


title: Darwin (käyttöjärjestelmä)

text: Kesäkuussa 2003 Apple julkaisi Darwinin APSL 2.0 -lisenssillä, joka täyttää myös Free Software Foundationin asettamat kriteerit. Tuolloin Apple sai myös rekisteröityä Darwinin kaupalliset jakeluversiot Mac OS X 10.5 Leopard ja Mac OS X 10.6 Snow Leopard UNIX 03 -sertifikaatin mukaisina tuotteina.


title: Darwin (käyttöjärjestelmä)

text: Apple on julkaissut Darwinista uuden version aina uuden macOS-järjestelmän rinnalla.


title: Darwin (käyttöjärjestelmä)

text: Oman, varsinaisen Darwin-julkaisunsa lisäksi Apple perusti yhdessä Internet Systems Consortiumin kanssa vuonna 2002 yhteisöllisen "OpenDarwin"-hankkeen, jonka tarkoituksena oli lisätä yhteistyötä Applen ja vapaiden ohjelmistojen yhteisön välillä. Hanke kuitenkin lakkautettiin vuonna 2006 kiinnostuksen puutteen vuoksi.


title: Darwin (käyttöjärjestelmä)

text: Vuonna 2008 entinen OpenDarwin-yleisö perusti uuden jakelun PureDarwinin.Darwinin vapaan lähdekoodin luonteesta johtuen alustalle on kehitteillä useita avoimen lähdekoodin ohjelmistoja, jotka pyrkivät parantelemaan Darwinin ominaisuuksia ja korjaamaan sen puutteita. Tällaisia ovat esimerkiksi:Darwinin kehittäjät ottivat vesinokkaeläin "Hexleyn" maskotikseen vuonna 2000. Apple ei tunnusta Hexleytä käyttöjärjestelmän viralliseksi logoksi.


title: Keski-Aasia

text: Keski-Aasia on osa Aasiaa, ja se ulottuu lännessä Kaspianmerelle, idässä Kiinaan, etelässä Afganistaniin ja pohjoisessa Venäjälle. Alueen tarkempia määritelmiä on useita. Keski-Aasia yhdistetään historiallisesti nomadikansoihin, ja sen läpi kulkee Silkkitie. Siksi se on ollut kohtauspaikka ihmisille, tavaroille ja ajatuksille Euroopan, Länsi-Aasian, Etelä-Aasian ja Itä-Aasian välillä.


title: Keski-Aasia

text: Ajatuksen Keski-Aasiasta erillisenä alueena esitti Alexander von Humboldt vuonna 1843. Siitä on myös käytetty nimitystä Turkestan.


title: Keski-Aasia

text: Nykyään kaikkiin Keski-Aasian määritelmiin sisältyvät seuraavat viisi entistä neuvostotasavaltaa: Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan. Tämä onkin tiukin määritelmä Keski-Aasialle. Muita usein mukaan luettavia alueita ovat Mongolia, Afganistan, Pakistanin pohjois- ja länsiosat, Iranin koillisosa, Kashmir, ja joskus Kiinan länsiosa (Sinkiang) ja eteläinen Siperia.


title: Keski-Aasia

text: Unesco on määritellyt alueen ilmaston mukaan ja näin selvästi laajemmaksi. Sen mukaan Keski-Aasiaan kuuluvat neuvostotasavaltojen lisäksi Mongolia, Tiibet, Pohjois-Iran (Golestan, Pohjois-Khorasan ja Khorāsān-e Razavi -provinssit), Afganistan, Pakistanin Gilgit-Baltistan ja Luoteisprovinssi, Kashmir ja Ladakh (Intia), sekä keski-itäinen osa Venäjää.


title: Keski-Aasia

text: Keski-Aasia voidaan määritellä myös etnisten ryhmien mukaan niin, että sen alkuperäisasukkaita ovat itäiset turkkilaiset kansat, itäiset iranilaiset kansat sekä mongolit. Näitä alueita ovat uiguurien asuttama Kiinan Xinjiang-provinssi, turkkilaisten kansojen asuttamat osat Siperiaa, neuvostotasavallat sekä Afganistanin maakunnat Balkh, Jowzjan, Faryab ja Sar-e Pol. Afganistan kokonaisuudessaan, Pakistanin pohjoisosat ja Kashmirin laakso voidaan sisällyttää myös määritelmään. Näiden lisäksi alueeseen kuuluvat vielä Tiibet ja Ladakhi.


title: Keski-Aasia

text: Venäjä valloitti suuremman osan Keski-Aasiaa vähitellen 1800-luvun loppupuolella. Venäjän vallankumouksen jälkeen alueelle perustettiin Neuvostoliittoon kuuluneet Kazakstanin, Uzbekistanin, Turkmenistanin, Tadžikistanin ja Kirgisian sosialistiset neuvostotasavallat. Ne itsenäistyivät vuonna 1991 Neuvostoliiton hajoamisen yhteydessä.


title: Keski-Aasia

text: Keski-Aasian kulttuuriin kuuluu olennaisesti puuvillan viljely.


title: Keski-Aasia

text: Valtaosa entisten neuvostotasavaltojen kansalaisista puhuu jotakin turkkilaisten kielten ryhmään kuuluvaa kieltä. Turkmeenia, joka on sukua turkin kielelle ja kuuluu oguusilaiseen ryhmään, puhutaan lähinnä Turkmenistanissa sekä sen lisäksi muun muassa Iranissa ja Afganistanissa. Kazakki, kirgiisi ja tataari kuuluvat kiptšakkilaiseen ryhmään. Kazakkia ja kirgiisiä puhutaan Kazakstanissa, Kirgisiassa, Tadžikistanissa ja Venäjällä sekä muun muassa Afganistanissa ja Xinjiangissa. Tataaria puhutaan eniten Venäjällä. Itäturkkilaiset kielet uzbekki ja uiguuri ovat käytössä Uzbekistanissa, Tadžikistanissa, Afganistanissa ja Xinjiangissa.


title: Keski-Aasia

text: Venäjää puhutaan Venäjän ja Ukrainan lisäksi lingua francana entisissä neuvostotasavalloissa. Mandariinikiinalla on vastaava asema Sisä-Mongoliassa, Qinghaissa ja Xinjiangissa.


title: Keski-Aasia

text: Turkkilaiset kielet kuuluvat suurempaan, joskin kiisteltyyn, altailaisten kielten kielikuntaan. Siihen kuuluu myös mongolia, jota puhutaan Mongolian lisäksi Sisä-Mongoliassa, Burjatiassa, Kalmukiassa ja Tuvassa.


title: Keski-Aasia

text: Iranilaisista kielistä alueella puhutaan paštoa (Afganistanissa ja Luoteis-Pakistanissa) sekä useita pienempiä kieliä (kuten šugnania, mundžania, Iškašimia, sarikolia, vahania, jagnobia ja osseettia). Näiden itäiranilaisten kielten lisäksi alueella puhutaan myös persian kielen eri muotoja, kuten daria (Afganistanissa), tadžikkia (Tadžikistanissa) ja juutalaistadžikkia.


title: Keski-Aasia

text: Tiibetin kieltä puhutaan Tiibetissä sekä Qinghaissa, Sichuanissa ja Ladakhissa. Intian ja Pakistanin pohjoisalueilla puhutaan indoarjalaisia kieliä kuten kašmiria. Xinjiangissa ja Afganistanissa on aikoinaan puhuttu indoeurooppalaisiin kieliin kuuluvia tokaarilaisia kieliä, mutta ne ovat kuolleet sukupuuttoon.


title: Philipp Melanchthon

text: Philipp Melanchthon (alun perin Philipp Schwartzerd; 16. helmikuuta 1497 Bretten – 19. huhtikuuta 1560 Wittenberg) oli saksalainen humanisti ja Martti Lutherin työtoveri.


title: Philipp Melanchthon

text: Melanchthon toimi Wittenbergin yliopiston kreikan kielen professorina vuodesta 1518 ja tutustui silloin Martti Lutheriin. Hän oli Lutherin mukana jo Leipzigin väittelyssä puolustamassa alkavaa uskonpuhdistusta. Lähinnä Melanchthonin laatimat Augsburgin tunnustus ja Augsburgin tunnustuksen puolustus (1530) ovat luterilaisen kirkon tunnustuskirjoja.


title: Philipp Melanchthon

text: Melanchthon ei Lutherin kuoleman jälkeen pystynyt hallitsemaan nuoren luterilaisen kirkon sisällä syntyneitä opillisia erimielisyyksiä. Opillisten riitojen (muun muassa Augsburgin interim ja Leipzigin interim) aikana huomattiin Melanchthonin haparoivan opillisissa asioissa. Hän halusi luoda rauhaa kirkkokuntien välille, ja tämä näkyi hänen kirjoituksistaan. Hän esimerkiksi olisi suostunut hyväksymään katolilaisia seremonioita ja alamaisuuden paaville ja hänen piispoilleen, mikäli nämä suvaitsisivat luterilaista oppia. Kahdeksan vuoden päästä hän myönsi olleensa väärässä. Jopa reformaattori Jean Calvin kirjoitti Melanchthonille. Kirjeessä hän ”syyttää sinua vasten kasvoja” sekä sanoo ”kenraalin ja johtajan epäröinnin olevan häpeällisempää kuin kokonaisen sotilasrykmentin paon”. Melanchthonin ryhmä nimettiin filipisteiksi, ja aitoluterilaiset asettuivat heitä vastaan. Tuolloin aitoluterilaisten teologisena johtajana toimi Matias Flacius.


title: Philipp Melanchthon

text: Philipp Melanchthonin keskeisimpänä saavutuksena pidetään koululaitoksen uudistamista. Hän saikin kunnianimen ”praeceptor Germaniae” eli ”Saksan opettaja”. Hän korosti humanismia ja eettisen kasvatuksen merkitystä. Melanchthonin ansiosta humanistinen koululaitos levisi Saksasta myös muihin, erityisesti luterilaisiin maihin.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktoria ("Alexandrina Victoria", 24. toukokuuta 1819 – 22. tammikuuta 1901) oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar 20. kesäkuuta 1837 lähtien kuolemaansa saakka. Hänen valtakautensa kesti yli 63 vuotta. 1. toukokuuta 1876 kuningatar Viktoria otti käyttöön myös Intian keisarinnan arvonimen. Viktoria oli Yrjö III:n neljännen pojan, Kentin herttua Edvardin (1767–1820), ja saksalaisyntyisen Sachsen-Saalfeld-Coburgin prinsessa Viktoiren (1786–1861) tytär.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Syntyessään Viktoria oli kruununperimysjärjestyksessä viides isänsä ja tämän veljien jälkeen. Viktoria peri kruunun sedältään Vilhelm IV:ltä, joka jäi viimeiseksi Hannover-sukua edustaneeksi kuninkaaksi. Viktoria jäi Ison-Britannian viimeiseksi Hannover-sukua edustaneeksi hallitsijaksi. Hänen noustessaan valtaistuimelle myös Ison-Britannian ja Hannoverin kuningaskuntien yli sata vuotta kestänyt personaaliunioni lakkasi. Viktoriaaninen aikakausi (1837–1901) on nimetty kuningatar Viktorian mukaan.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian isä oli Prinssi Edvard, Kentin ja Strathearnin herttua (1767–1820), Yrjö III:n ja kuningatar Charlotten poika. Viktoria kuului saksalaiseen Hannover-sukuun, joka nousi valtaistuimelle vuonna 1714. Viktoria oli Englannin ensimmäisen Stuart-hallitsijan Jaakko I:n jälkeläinen suoraan alenevassa polvessa tämän tyttärentyttären Hannoverin Sofian kautta.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian äiti oli prinsessa Victoire ("Marie Luise Viktoria") Saksi-Coburg-Saalfeld, Kentin ja Strathearnin herttuatar (1786–1861). Hänen veljensä, Belgian kuningas Leopold I, oli kuningatar Viktorian eno.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktoria syntyi 24. toukokuuta 1819 Kensingtonin palatsissa Lontoossa, jonne hänen vanhempansa olivat saapuneet vähän aiemmin Saksasta, jotta heidän lapsensa syntyisi Englannissa. Kuukautta myöhemmin hänet kastettiin Alexandrina Victoriaksi. Nimi Alexandrina tuli tytön kummisedän ja Britannian sotaliittolaisen, Venäjän keisari Aleksanteri I:n mukaan, ja nimi Victoria annettin hänen äitinsä mukaan. Tuohon aikaan Victoria oli Britanniassa tuntematon nimi, ja koska myös Alexandrina kuulosti vierasmaalaiselta, moni parlamentaarikko pyrki 1830-luvulla vaihdattamaan prinsessan laillisen nimen, siinä kuitenkaan onnistumatta. Viktorian isä, Prinssi Edvard, Kentin ja Strathearnin herttua, kuoli vuonna 1820 keuhkokuumeeseen, ja kuningas Yrjö IV otti velkaisen äidin ja tyttären hoiviinsa. Yksivuotiaana Viktoria oli perimysjärjestyksessä kolmantena setiensä jälkeen. Viktorian äiti oli saksalainen, joten kotona puhuttiin saksaa, vaikka äiti kasvattikin Viktorian englanninkieliseksi.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Nuori Viktoria sai laadukkaan ja monipuolisen koulutuksen, hänelle opetettiin mm. ranskaa, saksaa, italiaa ja latinaa. Viktorian äiti suhtautui tyttäreensä ylisuojelevasti ja hän joutuikin viettämään lapsuutensa ilman ikäistensä lasten seuraa. Jälkeenpäin Viktoria oli kuvaillut lapsuuttaan "lähinnä apeaksi".


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian eno, Belgian kuningas Leopold I, toimi hänelle läheisimpänä isähahmona. Yrjö IV:n kuoleman 1830 jälkeen 11-vuotiaasta Viktoriasta tuli 65-vuotiaan kuningas Vilhelm IV:n ensimmäinen kruununperijä.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Teini-ikäisenä Viktoria rakasti erityisesti historian opiskelua ja italialaista oopperaa. Hän opiskeli myös laulamista ja pianonsoittoa, missä hänestä tulikin hyvin taitava. Vuonna 1830, Viktorian ollessa 11-vuotias, hänen äitinsä Kentin herttuatar vei neuvonantajansa Sir John Conroyn kanssa Viktorian tutustumaan Malvern Hillsiin; Worcestershiren ja Herefordshiren kreivikuntiin. Vuosina 1832-1835 he tekivät samanlaisia matkoja myös muualle Englantiin ja Walesiin. Kuningas Vilhelm IV:n harmiksi nuori Viktoria toivotettiin innokkaasti tervetulleeksi minne ikinä he menivätkään. Vilhelm IV:n kuvaili Viktorian matkoja "kuninkaalliseksi etenemiseksi" ja oli huolissaan siitä, että Viktoria esiteltäisiin pikemminkin hänen kilpailijanaan kuin kruununperijänään.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Korkeasti arvostamaltaan enoltaan, Belgian kuninkaaksi nimetyltä Leopoldilta Viktoria sai tukun ohjeita hallitsijankauttaan varten, kuten "perustavanlaatuinen sääntö on... ole rohkea, luja ja rehellinen, kuten olet tähän asti ollutkin." Samalla kuningas Vilhelm IV:n välit Viktorian äitiin olivat huonontuneet niin, että kuningas sanoi julkisesti toivovansa elävänsä niin kauan, että Viktoria olisi riittävän vanha noustakseen suoraan valtaistuimelle äitinsä sijaishallinnan sijaan.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktoriasta tuli kuningatar 20. kesäkuuta 1837, kun Vilhelm IV kuoli. Hän luopui heti ensimmäisestä etunimestään Alexandrinasta, siirsi hovinsa Kensingtonin palatsista Buckinghamin palatsiin ja teki Windsorin linnasta toisen asuntonsa. Hän alkoi myös ottaa etäisyyttä entiseen neuvonantajaansa Sir John Conroyhin sekä äitiinsä Kentin herttuattareen, vaikka ottikin tämän asumaan Buckinghamin palatsiin. Kesän 1837 aikana uusi kuningatar otti lähes päivittäin vastaan valtakuntansa johtavia poliitikkoja, kirkonmiehiä ja muita merkkimiehiä. Hän järjesti myös lukuisia juhlia palatsissaan. Monarkin vaihdoksen myötä maassa järjestettiin uudet parlamenttivaalit samana vuonna.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Monarkkina Viktorialla oli tuohon aikaan suurin piirtein samanlaiset valtaoikeudet kuin Yhdysvaltain presidentillä. Hän oli armeijan ja laivaston ylipäällikkö. Hän nimitti kaikki tärkeimmät valtion virkamiehet, diplomaatit sekä johtavat tuomarit. Hänellä oli valta antaa aatelittomille perinnöllinen aatelisarvo ja sitä kautta ylähuoneen jäsenyys. Monarkki myös valitsi Englannin kirkon ja Irlannin protestanttisen kirkon piispat ja arkkipiispat sekä Britannian siirtomaiden hallitsijat. Monarkki julisti sodat ja rauhat sekä hoiti sopimusneuvottelut valtioiden välillä. Hän saattoi tehdä lakiehdotuksia ja pyytää parlamenttia osoittamaan varoja sekä säätämään veroja valtakunnan hallinnoimiseen ja puolustukseen. Monarkki ei kuitenkaan saanut verottaa alamaisiaan tai säätää lakeja ilman parlamentin hyväksyntää, eikä hän saanut erottaa tuomareita. Monia kuningattaren valtaoikeuksia käyttivät käytännössä hänen neuvonantajansa sekä pääministeri ja muut ministerit, mutta heidän oli saatava siihen lupa kuningattarelta. Vaikka kuningatar nimittikin itse pääministerin, tämän täytyi saada myös parlamentin luottamus voidakseen johtaa hallitustaan. Käytännössä monarkki siis joutui nimittämään pääministeriksi parlamentin suurimman puolueen johtajan – vain jos yksikään puolue ei ollut hallitseva, hänellä oli valinnanvaraa. Viktorian tullessa kuningattareksi pääministerinä oli whigejä edustanut Lordi Melbourne, joka sai myös jatkaa pääministerinä. Viktoria tuli välittömästi hyvin toimeen lordi Melbournen kanssa, ja hänestä tuli kuningattarelle tärkeä keskustelukumppani, ohjaaja ja ystävä pitkäksi aikaa.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Käytännön valtansa lisäksi monarkki oli myös Britannian ja sen imperiumin symboli. Viktoria saikin kuvansa kuningaskunnan kolikkoihin ja postimerkkeihin, jotka keksittiin Britanniassa 1840. Myös maan kansallislaulu "God Save the Queen" oli osoitettu monarkille.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktoria sai parlamentilta 385 tuhannen punnan vuositulot, josta 80 prosenttia ohjattiin hovin palkkoihin ja kuluihin. Summa säilyi samana Viktorian kuolemaan asti. Ensimmäisten kahden vuoden aikana Viktoria maksoi pois vanhempiensa vanhat velat ja ohjasi serkuilleen elatusmaksuja. Sen jälkeen hän alkoi ostella taidetta, lahjoittaa hyväntekeväisyyteen ja kasvattaa omaa kassaansa.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian kruunajaisia vietettiin 28 kesäkuuta 1838. Kruunajaiset olivat hyvin näyttävät, niihin liittyneet juhlallisuudet kestivät monta päivää, ja tapahtuma tarjottiin koko kansalle eikä vain eliitille kuten Yrjö IV:n kruunajaiset.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian luona vieraili nuoria kosijoita vuosina 1837–1839, heidän joukossaan eurooppalaisia prinssejä, mutta nuori kuningatar oli päättänyt mennä naimisiin vain rakkaudesta. Lokakuussa 1839 kuningattaren saksalainen serkku, Saksi-Coburg-Gothan herttuakunnan prinssi Albert tuli vierailulle Windsoriin. Viktoria ihastui Albertiin ja kosi tätä, mikä olikin kuningattaren tehtävä. Albert suostui ja hääpäiväksi valittiin 10. helmikuuta 1840.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Häiden jälkeen pari vietti kolmen päivän kuherruskuukauden Windsorin linnassa. Vastanaineet olivat hyvin onnellisia, vaikka heidän persoonallisuutensa olivatkin vastakohtaiset: Viktoria oli ulospäinsuuntantunut sekä valvoi myöhään, ja Albert oli puolestaan introvertti sekä aamuvirkku. Aluksi Albertilla oli vain aviomiehen osa eikä minkäänlaista sijaa valtakunnan hallinnossa, mutta hän ryhtyi seuraavien vuosien aikana parantamaan asemaansa. Albert kertoi ottaneensa tavoitteekseen avustaa ja täydentää vaimonsa työtä kaikin tavoin ja toimia perheen ja talouden päänä. Albertin rooli maan politiikassa kasvoi 1840-luvun aikana Viktorian ollessa toistuvasti raskaana. Vuonna 1843 Albertista oli tullut jo niin tärkeä, että kuningatar korvasi julistuksissaan sanan 'minä' sanalla 'me'. Maassa olikin käytännössä kaksoismonarkia, ja monen näkemyksen mukaan Albert toimi kuninkaana. Viktorian omien päiväkirjamerkintöjen mukaan tällainen järjestely sopikin hyvin kuningattarelle, joka oli hyvin tyytyväinen perhe-elämäänsä. Albertilla oli huomattava vaikutus Viktorian kehittymiseen voimakkaaksi hallitsijaksi, ja hän sai alkujaan varsin vapaamielisen Viktorian lämpenemään vanhoillisille aatteille.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktoria ja Albert saivat yhdeksän lasta vuosina 1840–1857. Viktorian perhekäsitykset olivat monilta osin siveitä: Hän torjui eronneet naiset hovistaan eikä hän pitänyt kihlaparien vapaasta seurustelusta tai raskautta käsittelevästä aikansa julkisesta keskustelusta. Hänen oma avioliittonsa oli hyvin onnellinen, mutta yleisesti ottaen hän piti avioliittoja "lottona" ja naisen orjuuttamisena. Hän piti omia raskausaikojaan ja synnytyksiään epämiellyttävinä sekä imettämistä vastenmielisenä, minkä vuoksi hän ei sitä tehnytkään.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Kesäkuussa 1840 Viktoria joutui murhayrityksen kohteeksi, kun eräs mielenterveysongelmista kärsinyt nuori mies ampui vaunuissa matkustavia Viktoriaa ja Albertia kohti. Tapahtuman seurauksena parlamentti sääti lain, jonka mukaan Albertista tulisi hallitsija Viktorian kuoltua, jos kruunuperijä olisi vielä alaikäinen.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Konservatiivien Robert Peelista tuli pääministeri Lordi Melbournen jälkeen 1841. Albert tuli hänen kanssaan heti hyvin toimeen niin henkilönä kuin poliittisestikin, minkä ansiosta Albertin rooli politiikassa kasvoi. Ajan myötä niin Viktoria kuin Albertkin ottivat omakseen Peelin uudistuspolitiikan, joka koski Irlantia, valuuttaa ja ulkomaankaupan säätelyä. Albert valittiin 1847 Cambridgen yliopiston kansleriksi, ja hän uudisti sekä laajensi yliopiston opetusohjelmaa merkittävästi. Albert vastasi myös Lontoon maailmannäyttelyn 1851 järjestämisestä, ja Viktoria kuvasi näyttelyn avajaispäivää yhdeksi elämänsä suurimmista.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Kuningaspari hankki Wightsaarelta syrjäisen tilan nimeltä Osborne House ja rakennutti sinne kartanon, jossa he saattoivat viettää aikaansa rauhassa lastensa kanssa. Pariskunta ihastui myös Skotlantiin, ja vuonna 1847 he vuokrasivat sieltä Balmoralin tilan ja rakennuttivat sinne linnan asunnokseen. Samana vuonna Viktoria sai kahdeksannen lapsensa, ja hän käytti ensi kertaa kloroformia puudutusaineena synnytyksessä, mikä sai monet naiset seuraamaan hänen esimerkkiään. 1850-luvun puolivälissä kuninkaallinen pari vietti jo lähes puolet ajastaan Osbornessa tai Balmoralissa. Heidän nuorekas suurperheensä oli muuttanut brittien käsitystä kuninkaallisesta perheestä.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian äiti kuoli maaliskuussa 1861 ja Albert saman vuoden joulukuussa. Viktoria otti miehensä kuoleman hyvin raskaasti ja aloitti pitkän suruajan. Hän alkoi pukeutua mustiin, valkoista huntua ja päähinettä lukuun ottamatta, ja sisusti Windsorin linnan mustilla kankailla. Albertin huone jätettiin pysyvästi tarkalleen siihen tilaan, missä se oli Albertin kuollessa. Viktoria omisti paljon aikaansa Albertin suunnitelmien loppuunsaattamiseen ja pystytti hänelle useita patsaita. Hän vältteli julkisia esiintymisiä yli kymmenen vuoden ajan, mutta osallistui kuitenkin yhä aktiivisesti lastensa elämään ja valtakunnan politiikkaan.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Kun Irlannissa oli vakava nälänhätä 1840-luvulla, Viktoria kantoi paljon huolta Britannialle silloin kuuluneen maan tilanteesta ja lahjoitti omia varojaan nälkäisten hyväksi. Samalla Irlannissa nousi kuitenkin kapinamielialaa, ja toukokuussa 1849 työtön irlantilaismies yritti ampua Viktorian Lontoossa. Viktoria tekikin ensimmäisen vierailunsa Irlantiin saman vuoden elokuussa. Kuningatar sai Irlannissa erittäin innostuneen ja lämpimän vastaanoton kaikilta yhteiskuntaluokilta. Myöhemmin Viktoria vieraili Irlannissa miehensä kanssa vielä 1853 ja 1861, joskin historiantutkijat ovat myöhemmin arvostelleet häntä siitä, että hän pysyi irlantilaisille edelleen liian etäisenä.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktoria ja Albert joutuivat vuoden 1846 jälkeen eri linjoille ulkopolitiikassaan kovaotteisen ulkoministeri Henry Palmerstonin kanssa ja pyrkivät syrjäyttämään hänet. Pääministeri lupasikin vaatia ulkoministeriään vastaisuudessa hankkimaan kuningattarelta luvan tämän nimissä puhumiseen.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian valtakaudella eli viktoriaanisella aikakaudella 1837–1901 Britannia ja koko maailma muuttui huomattavasti niin yhteiskunnallisesti kuin teollisestikin. Kirjailija Mark Twainin mukaan "[Viktoria] on todistanut enemmän keksintöjä kuin kukaan toinen koskaan elänyt monarkki". Vaikka Viktorialla ei ollut osaa eikä arpaa useimpiin uudistuksiin, oli hän kuitenkin uudistusmielinen ja alkoi nopeasti hyödyntää esimerkiksi rautatietä, kameraa ja lennätintä. Muita Viktorian ajan uudistuksia ja keksintöjä olivat esimerkiksi kuolemanrangaistuksen käytön rajoittaminen, tavallisen kansan poliittisten oikeuksien laajentaminen, naisten oikeudet, työläisten ammattiliitot, työajan lyhentäminen, puhtaanapidon kehitys, sanomalehti, höyrylaiva, puhelin, sähkövalo, kirjoituskone, tekijänoikeus sekä puudutusaineet.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian aikana Yhdistynyt kuningaskunta muuttui lopullisesti demokraattis-parlamentaariseksi monarkiaksi, jossa hallitsija ei käytä suurta valtaa vaan antaa pääministerin toimia ylimpänä vallankäyttäjänä. Kuningatar säilytti kuitenkin välillisen vaikutuksen asioiden hoidossa, vaikka pyrkikin myöhemmin pysyttäytymään puolueiden yläpuolella.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian aikana vallitsi niin sanottu "99-vuotinen rauha" Waterloon taistelun 1815 ja Ensimmäisen maailmansodan alun 1914 välillä. Sinä aikana ainoa Euroopassa käyty sota, jossa Britannia oli mukana, oli Krimin sota 1854–1856. Muualla maailmassa britit kävivät kuitenkin jatkuvasti sotia, kuten Kiinassa, Intiassa ja Etelä-Afrikassa. Viktoria oli sotilaan tytär, jolle maanpuolustus oli ensiarvoisen tärkeää, ja hän seurasi jokaista sotaretkeä hyvin tarkasti. Hän tarkasti usein joukkoja, vieraili haavoittuneiden luona, kävi suoraa kirjeenvaihtoa kenraaliensa kanssa ja palkitsi sotilaitaan. Hän myös järjesti itselleen sotilaalliset hautajaiset.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian aikana brittiläinen imperiumi kasvoi käsittämään neljäsosan koko maapallon asuttavasta alueesta ja 400 miljoonaa kruunun alamaista. Viktoria arvosteli joitain brittien valloituksia, mutta hän piti brittivaltaa alusmailleen kuitenkin suotavampana kuin ranskalaisten tai saksalaisten valtaa ja puolusti sitä. Hän kuitenkin vastusti esimerkiksi Intian pakkokristillistämispyrkimyksiä ja oli uskonnollisesti suvaitsevainen myös kotimaassaan.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktorian terveys oli alkanut heiketä vuonna 1900. Tammikuussa 1901 hän sai kohtauksen ja jäi vuoteenomaksi. Viktoria kuoli loma-asunnollaan Osborne Housessa Wightsaarella 22. tammikuuta 1901. Arkku tuotiin Lontooseen ja sieltä Windsoriin 2. helmikuuta, ja Viktorialle järjestettiin hänen omasta vaatimuksestaan sotilaalliset hautajaiset. Arkku sijoitettiin kaksi päivää myöhemmin Frogmoren mausoleumiin Viktorian puolison, prinssi Albertin viereen.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktoria oli kuollessaan 81-vuotias ja oli hallinnut 63 vuotta, seitsemän kuukautta ja kaksi päivää. Hänen jälkeensä valtaistuimelle nousi hänen vanhin poikansa, Walesin prinssi Edvard VII. Hannover-suvun hallituskausi päättyi, ja Edvard aloitti isänsä kautta periytyneen Saksi-Coburg-Gothan hallituskauden.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Kuningatar Viktoria ja prinssi Albert saivat yhdeksän lasta, joista kahdeksan meni naimisiin eurooppalaisiin hallitsijasukuihin. Tämän vuoksi lähes kaikki nyky-Euroopan monarkit polveutuvat kuningatar Viktoriasta, ja Viktoriaa kutsutaankin "Euroopan isoäidiksi". Ensimmäisessä maailmansodassa kolmen tärkeimmän osapuolen hallitsijat olivat joko Viktorian lapsenlapsia (Britannian Yrjö V ja Saksan Vilhelm II) tai naimisissa sellaisen kanssa (Venäjän Nikolai II).


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Nykyajan monarkeista Viktorian jälkeläisiä ovat Yhdistyneen kuningaskunnan nykyinen hallitsija Elisabet II, Tanskan Margareeta II, Norjan Harald V, Ruotsin Kaarle XVI Kustaa ja Espanjan Felipe VI.


title: Viktoria (Iso-Britannia)

text: Viktoria oli Euroopan kuningashuoneita vaivanneen verenvuototaudin kantaja, ja kyseinen mutaatio oli luultavasti syntynyt hänessä. Hänen jälkeläistensä kautta se levisi lähes jokaiseen Euroopan kuningassukuun. Tunnetuin taudista kärsinyt lienee Venäjän kruununperijä tsarevitš Aleksei.


title: Lapio

text: Lapio on työkalu, jossa on varsi ja litteä, leveä pää. Lapiolla kaivetaan ja siirretään muun muassa maata, hiekkaa, roskia, hiiliä ja lunta.


title: Lapio

text: Tavallisimpia lapion malleja ovat kärkilapio (tunnettu myös nimellä pistolapio), betonilapio eli tasakärkilapio, viljalapio ja lumilapio.


title: Lapio

text:
Lapion materiaalit ja muotoilu suunnitellaan lapioitavan materiaalin omainaisuudet huomioon ottaen. Kärkilapiossa on terä teräksestä, varsi puuta tai teräsputkea ja ponsi teräksestä ja puusta. Kärkilapion terä on muodoltaan kuten V-kirjain tai vähän pyöristetympi versio siitä. Betonilapio eroaa kärkilapiosta suoralla terällään eli sillä voidaan lapioida tasaiselta lattialta tai asfaltilta vaikkapa hiekkaa. Viljalapio on muodoltaan kuten tasakärkilapio, mutta sen terä on suurempi, koska lapioitava aine on kevyempää ja viljalapion materiaalina ovat yleensä alumiini- tai muoviterä, puuvarsi ja muovinen ponsi. Viljalapion terän reunat ovat ylöspäin käännetyt, että viljaa pysyy enemmän lapiossa. Lumilapio on monesti vielä viljalapiotakin suurempi ja materiaalit ovat samoja, mutta terän reunoja ei yleensä ole paljonkaan käännetty.
Lapion pituus on tyypillisesti 100–120 cm.


title: Lapio

text: Kenttälapio kuuluu sotilaan mieskohtaiseen varustukseen. Se on tavallista lapiota pienempi ja lyhyempi sekä useimmiten kokoontaitettava. Sen reunat on teroitettu juurien ja oksien katkomista varten. Lähitaistelussa se on myös tehokas astalo. Puutarhalapio eli istutuslapio voi olla pieni muovinen tai metallinen terällä ja kädensijalla varustettu 20–30 cm:n pituinen yhden käden työkalu keveisiin ja pieniin puutarhan töihin. Kaivamiseen voidaan käyttää myös pistolapiota.


title: Lapio

text: Rikkalapio on siivouksessa käytettävä apuväline, jonka kahvaan on usein mahdollisuus ripustaa harja.


title: Lapio

text: Hiekkalaatikolla on lapsilla leluna yleensä muovinen noin 20 cm pitkä hiekkalapio.


title: Marseille

text: Marseille on kaupunki Rhônejoen suulla Etelä-Ranskassa Välimeren rannalla. Sen asukasluku on noin 852 516 (2012) ja esikaupunkialueet mukaan luettuina noin 1,5 miljoonaa. Marseille on Ranskan toiseksi suurin kaupunki ja sen metropolialue Ranskan kolmanneksi suurin. Marseille on myös Bouches-du-Rhônen departementin ja Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueen ("région") pääkaupunki. Kaupunki on huomattava turistikohde ja toinen Euroopan kulttuuripääkaupungeista vuonna 2013.


title: Marseille

text: Marseillessa on yli 50 km rantaviivaa. Se koostuu 16 kunnallishallintoalueesta ja 111 kaupunginosasta ("quartiers"). Kaupungin Le Panier -kukkulan päällä on Ranskan vanhin ja samanniminen kortteli. Kaupungin itäosassa sijaitsevat "calanquet" eli jyrkät kalkkikivikalliot, jotka ovat rauhoitettua aluetta ja kaupungin tärkeimpiä turistikohteita. Marseillessa sijaitsee vuonna 1893 rakennettu La Major -katedraali sekä pyhiinvaelluskirkko Notre-Dame-de-la-Garde vuodelta 1864.


title: Marseille

text: Ensimmäinen yliopisto perustettiin vuonna 1409. Marignanessa sijaitsee Marseillen kansainvälinen lentokenttä.


title: Marseille

text: Marseille on yksi Ranskan vanhimmista kaupungeista. Seutu oli todennäköisesti foinikialaisten hallussa, kunnes Phocaeasta (nykyisen Turkin alueella) tulleet kreikkalaiset perustivat noin vuonna 600 eaa. Massalia-nimisen ("Μασσαλία") siirtokunnan nykyisen Marseillen paikalle. Kivinen lahti (nykyinen "Vieux Port") tarjosi suojaa sen aikaisille laivoille. Massalia oli pitkään Gallian kreikkalaisen kulttuurin pääkaupunki. Sieltä oli kotoisin myös kuuluisa tutkimusretkeilijä Pytheas. Vuonna 49 eaa. Rooman valtakunta valloitti sen ja kaupungin nimeksi tuli "Massilia". Keskiajalla Marseille oli ajoittain myös itsenäinen, mutta Ranska valloitti kaupungin vuonna 1481.


title: Marseille

text: Marseillessa on konepaja- ja koneteollisuutta, telakoita, öljynjalostamo sekä Ranskan tärkein ja Välimeren suurin satama, Marseillen satama. Satama oli vuonna 2011 rahtimäärältään Euroopan kuudenneksi suurin kauppasatama.


title: Marseille

text: 1970- ja 1980-luvun kriisivuosien jälkeen, jolloin kaupungin asukasluku väheni miljoonasta 800 000:een, Ranskan valtio, Marseillen kaupunki, Provence-Alpes-Côte d’Azurin alue sekä Bouches-du-Rhônen departementti päättivät vuonna 1995 aloittaa "Euroméditerranée"-projektin, jonka päämäärä on yhdistää Eurooppa ja Välimeri sekä tehdä Marseillesta Välimeren pääkaupunki. Projekti perustuu kaupungin kunnostamiseen ja sen taloudelliseen kehitykseen. Rakennustyöt käsittävät alueita "Saint-Charles", "La Joliette", "Belle de Mai", "Saint-Jean" ja "Arenc" ja jatkuvat aina vuoteen 2050 asti.


title: Marseille

text:
Marseillen satama on kaupungin tunnetuin nähtävyys. Sen eteläpuolella 150 m:n korkeudella sijaitsee pyhiinvaelluskirkko Notre-Dame-de-la-Garde. Sataman vastakkaisella puolella levittäytyy Le Panier’n vanhakaupunki. Satamasta alkaa myös kaupungin pääkatu, La Canebière, jonka toisessa päässä kohoaa uusgoottilaistyylinen kirkko Saint-Vincent-De-Paul. Kirkko sijaitsee Stalingradin aukiolla, josta alkaa upea Longchampin bulevardi. Katu päättyy samannimiseen 1800-luvulla rakennettuun Le Palais de Longchamp -palatsiin, joka nykyään toimii kuvataidemuseona. Muita tunnettuja katuja ovat Rue de Paradis, Rue de Rome sekä Avenue du Prado, joka johtaa kaupungin suosituimmille rannoille.
Kaupungin itäosassa sijaitsevat "calanquet" eli jyrkät merenlahdet. Yli 500 m korkeat valkoiset kalliorotkot päätyvät äkkijyrkästi mereen muodostaen merenlahtia, joihin voi tutustua parhaiten veneellä. Marseillesta itään kohti Cassis’n kaupunkia alkaa noin 20 km pitkä ja karu rantaviiva. Ensimmäisinä ovat vuorossa merenlahdet Sormiou ja Morgiou, joiden pienet kalastajakylät ovat vailla sähköä tai juoksevaa vettä. Seuraavaksi tulevat Sugiton, Cassis ja lopuksi En-Vau, joka on merenlahdista kaunein ja vaikuttavin.


title: Marseille

text: Muita nähtävyyksiä ovat pittoreski satamakylä L’Estaque Länsi-Marseillessa luonnonvaraisine rantoineen sekä saaret If ja Frioul noin 15 minuutin venematkan päässä pääsatamasta. Ifin saarella sijaitsee Monte Criston tarinasta tuttu linna Château d’If, joka rakennettiin vuonna 1531. Laivoja saarille lähtee pääsatamasta päivittäin.


title: Marseille

text: Marseille’ta on teoksissaan käsitellyt paljon muun muassa kaupungista kotoisin oleva kirjailija ja elokuvaohjaaja Marcel Pagnol niin "Marseille"-trilogiassaan, kolmen Vieux por' -satamaan sijoittuvan elokuvan sarjassaan kuin omaelämäkerrallisissa kirjoissaan.


title: Marseille

text: Alexandre Dumas vanhemman kirjoittamassa historiallisessa seikkailuromaanissa "Monte-Criston kreivissä" kirjan päähenkilö seikkailee Marseillessa.


title: Marseille

text: Vuonna 2013 Marseille oli Euroopan kulttuuripääkaupunki yhdessä Slovakian Košicen kanssa.


title: Marseille

text: Jalkapallojoukkue Olympique de Marseille pelaa Ranskan pääsarjassa. Helmikuussa kaupungissa järjestetään Open 13 -niminen miesten tennisturnaus.


title: AppleGarden

text: AppleGarden on Timo Railon 1991 perustama Mac-käyttäjille suunnattu BBS-palvelu, joka toimi alkuun tekstipohjaisena, käyttäen Hermes BBS-ohjelmistoa. Vuonna 1992 AppleGardenista tuli Suomen Macintosh-käyttäjien yhdistyksen fiMUG:n virallinen BBS. Pian tämän jälkeen ohjelmistoksi vaihtui graafinen FirstClass-ohjelmisto. Tekstipohjaisen AppleGardenin käyttäjämäärä oli enimmillään reilu kolmesataa käyttäjää ja FirstClassin käyttöönoton jälkeen palvelu kasvoi varsin nopeasti yli kolmeentuhanteen käyttäjään.


title: AppleGarden

text: Nykyään AppleGardenilla on noin kahdeksansataa käyttäjää, ja yhteyden voi ottaa modeemilla AppleGardenin kaksilinjaiseen soittosarjaan tai Internetin kautta. Enimmillään AppleGardenin soittosarjassa on ollut neljätoista linjaa ja rekisteröityneitä käyttäjiä yli kaksi tuhatta. Modeemisoittosarja lakkautettiin marraskuun 2005 lopussa, mutta purkki jatkaa toimintaa Internet-verkon kautta, johon se liitettiin kiinteällä yhteydellä 90-luvun jälkimmäisellä puoliskolla.


title: AppleGarden

text: AppleGardenissa kirjoittajat esiintyvät omalla etunimellä ja sukunimellä. Keskusteluissa on noudatettu perinteisesti hyviä tapoja, muun muassa top-postaamisen käyttö on ollut harvinaista.


title: FirstClass

text: FirstClass on graafisella käyttöliittymällä varustettu Soft Arcin kehittämä kaupallinen BBS-palvelinohjelmisto, jota kehittää nykyään Open Text Corporation. Centrinityn ja Open Text Corporationin myötä FirstClassiin on tullut mm. puheposti-, kalenteri- ja tekstinkäsittelyominaisuuksia.


title: FiMUG

text: fiMUG ry. on Suomen Mac-käyttäjien yhdistys. Yhdistys aloitti toimintansa vuonna 1990 HyperCard-käyttäjien yhdistyksenä Hyper ry:nä. Yhdistyksen nimen ja toiminnan laajentuessa Mac-käyttäjäyhdistykseksi vuonna 1993 myös jäsenlehden nimi muutettiin Hyper-Uutisista Kotaporaksi.


title: FiMUG

text: Yhdistys on ottanut kantaa muun muassa HST-korttien käyttöön ja tekijänoikeuslain muutoksiin. Tekijänoikeuslain muutokseen liittyvä lehdistötiedote ja eduskuntaan jaettu aineisto julkaistiin Suomen Unix-käyttäjäin yhdistyksen FUUG ry:n ja Linux-käyttäjien yhdistyksen FLUG ry:n kanssa. Yhdistys on osallistunut Kansallinen Tietoturvapäivä -hankkeeseen vuodesta 2006 lähtien.


title: FiMUG

text: Jäsenilleen ja muille Mac-käyttäjille yhdistys järjestää tapaamisia ja kursseja.


title: FiMUG

text: AppleGardenin sähköiset keskustelu- ja tiedostoalueet ovat toimineet vuodesta 1993 lähtien. Vuonna 2004 perustettu Hopeinen Omena -keskustelufoorumi siirtyi fiMUG ry:lle toukokuussa 2008. Omenamehu.org:n kanssa yhdistys on tehnyt yhteistyötä sen perustamisesta 2005 lähtien.


title: FiMUG

text: Syksyllä 1999 otettiin käyttöön Virtuaalikorppu, joka tarjosi Internetin kautta toimivan levykkeen tavoin käytettävän verkkolevyn. Palvelu oli hyödyllinen erityisesti uusien iMac-tietokoneiden käyttäjille, koska uusissa koneissa ei ollut enää levykeasemia. Vuonna 2004 Virtuaalikorpun korvasi fiDisk, joka toimii Mac OS X Server -käyttöjärjestelmällä.


title: FiMUG

text: fiMUG ry on omistanut vuodesta 2008 alkaen Hopeinen Omena -foorumin. Hopeinen Omena on suomalaisten Apple-käyttäjien keskustelufoorumi. Foorumi on perustettu helmikuussa 2004. Foorumille on rekisteröitynyt yli 60 000 käyttäjää, ja viestejä on kirjoitettu yli 1,5 miljoonaa huhtikuuhun 2013 mennessä.


title: Procyon

text: Procyon (Alfa Canis Minoris, α Canis Minoris, α CMi) on Pienen koiran tähtikuviossa sijaitseva kirkas tähti, joka on saanut nimensä siitä, että se kulkee taivaalla Siriuksen edellä. Procyon kuuluu talvikolmioon, jossa ovat myös Sirius ja Betelgeuze. Se on Pienen koiran tähdistön kirkkain ja koko taivaan kahdeksanneksi kirkkain tähti.


title: Procyon

text: Procyon on yksi lähimmistä tähdistä, sillä se on vain 11,4 valovuoden päässä maapallosta. Siriuksen tavoin myös Procyon on kaksoistähti: sen seuralainen on himmeä valkoinen kääpiö "Procyon B", joka kiertää päätähteään noin 15 AU:n päässä. Se on melko vaikea havaita, koska se on niin himmeä ja lähellä kirkasta päätähteä. Hyvin tiheä Procyon B on massiivisempaa Sirius B:tä suurempi ja kevyempi, koska painava valkoinen kääpiö puristuu enemmän kokoon kuin kevyt. Se on myös Sirius B:tä viileämpi ja vanhempi. Procyon B:n säde on 8 600 km. Procyon A:sta katsoen Procyon B loistaa vain muutaman täydenkuun valaistusvoimakkuudella.


title: Procyon

text: Procyon A on Aurinkoa seitsemän kertaa kirkkaampi. Se luokitellaan alijättiläiseksi, eli se on jo lopettanut vedyn fuusioimisen heliumiksi ja on siis elinkaarensa loppupäässä. Procyonista tulee punainen jättiläinen 10–100 miljoonan vuoden päästä.


title: Procyon

text: Vuonna 2004 kanadalainen MOST-satelliitti sai valmiiksi 32-päiväiset mittauksensa etsiessään tähden pinnalta niin sanottuja ”tähdenjäristyksiä”, joita tavataan Auringon pinnalta jatkuvasti. Tutkijoiden suureksi yllätykseksi mitään ei kuitenkaan löytynyt, vaan Procyonin säteilemä valo on erittäin tasaista Auringon säteilyyn verrattuna.


title: HyperCard

text: HyperCard on Bill Atkinsonin Macintoshille kehittämä kortteihin, hypertekstiin ja HyperTalk-kieleen perustuva hypermediasovellus ja sovelluskehitysympäristö. Se julkaistiin vuonna 1987 System Software 6:lle, ja se poistettiin myynnistä maaliskuussa 2004. HyperCard toimii Mac OS 9:ssä ja aikaisemmissa versioissa, mutta sen käyttö on mahdollista myös Mac OS X:ssä, Classicin avulla.


title: HyperCard

text: HyperCardin toiminta perustuu kortteihin, joiden välillä voidaan liikkua, sekä objekteihin. Objektit ovat painikkeita ("button, btn") tai tekstikenttiä ("field, fld"). Painikkeille ja kentille määrätään HyperTalk-kielen avulla tapahtumia (esim. "on mouseUp", joka suoritetaan klikattaessa), joita kutsuttaessa suoritetaan haluttu skripti. Tapahtumia kutsutaan automaattisesti, käyttäjän toimesta johtuen tai ohjelmakoodista käsin. Myös itse kortti, sekä koko pino (ohjelma) voi sisältää omia tapahtumia.


title: HyperCard

text: Lisäksi uusimmissa versioissa (2.0 ja uudemmat) painikkeille voidaan luoda ikoneita. Ikonit eivät ole objekteja.


title: HyperCard

text: Korteille voidaan määrittää myös pohja, joka voi sisältää samoja elementtejä, kuin kortitkin. Pohjan elementit sijoittuvat kortin elementtien alle. Kortit ja pohjat voivat sisältää myös grafiikkaa.


title: HyperCard

text: HyperTalkin toiminta perustuu objektien ja käyttäjän välillä lähetettäviin "viesteihin" ("message") ja erilaisiin objekteihin, joita ovat painikkeet ("button, btn"), tekstikentät ("field, fld"), kortit ("card, cd"), pohjat ("background, bg") ja pinot ("stack"). On myös muutamia objekteja, joilla ei ole omaa ohjelmakoodia, eivätkä ne voi lähettää tai vastaanottaa viestejä, mutta joita muut objektit voivat hallita; näitä ovat ainakin "the message box" (viestilaatikko) ja "menubar". Viestit voivat olla automaattisesti lähetettäviä (esim. "idle", jota kutsutaan jatkuvasti objektin ollessa aktiivinen) tai käyttäjän toiminnasta aiheutuva (esim. "mouseUp", joka lähetetään objektille sitä klikattaessa). Viestejä voidaan lähettää myös ohjelmasta käsin.


title: HyperCard

text: HyperTalk on hyvin lähellä englannin kieltä. Se sisältää mm. prepositioita (esim. "into", "to", "from", "of"), joiden käyttö on kuitenkin loppuen lopuksi hyvin loogista.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Ukrainassa järjestettiin 31. lokakuuta 2004 presidentinvaalien ensimmäinen kierros, missä istuva presidentti, Leonid Kutšma, ei enää ollut ehdokkaana. Vaalien ensimmäisellä kierroksella kumpikaan pääehdokkaista, ei länsimielinen Viktor Juštšenko eikä Venäjän näkyvästi tukema Viktor Janukovytš onnistunut keräämään yli puolta annetuista ääneistä. Vaalien toinen kierros kahden ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saaneen ehdokkaan välillä käytiin 21. marraskuuta 2004. Janukovytš julistettiin ensin voittajaksi, mutta 3. joulukuuta Ukrainan korkein oikeus mitätöi tuloksen ilmenneiden väärinkäytösten vuoksi, Vaalien toinen kierros käytiin uudelleen 26. joulukuuta 2004 ja niiden voittajaksi tuli opposition ehdokas Juštšhenko joka sai 52 prosenttia äänistä. ETYKin tarkkailijoiden mukaan uusintavaalissa oli paljon vähemmän väärinkäytöksiä kuin aikaisemmilla hkierroksilla. Juštšhenkon voittoa on kutsuttu Oranssiksi vallankumoukseksi.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Ensimmäisellä kierroksella vaalitulos oli seuraava:


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella annettiin noin 1 500 000 poissa olevien ääntä. Äänestysalueeltaan poissa olevien äänillä voidaan yrittää äänestää useampaan kertaan. Ukrainan presidentti Kutšma kieltäytyi vahvistamasta Ukrainan parlamentin hyväksymää lakia poissa olevien äänien mitätöimisestä presidentinvaalien toisella kierroksella.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Presidentinvaalien toisella kierroksella Venäjän hallituksen kannattama pääministeri Viktor Janukovytš voitti länsimielisen haastajan, Viktor Juštšenkon. Vladimir F. Janukovytš sai 49,46 prosenttia äänestä (15 093 691) ja Vladimir A. Juštšenko 46,61 prosenttia (14 222 289). Kumpaakin ehdokasta vastaan äänesti 2,31 prosenttia äänestäjistä.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Lännen rahoittaman ovensuukyselyn mukaan 54 prosenttia äänestäjistä olisi kannattanut Viktor Juštšenkoa ja vain 43 prosenttia pääministeri Viktor Janukovytšia. Toisen ovensuukyselyn mukaan Juštšenko olisi johtanut Janunovitšia prosentein 49,4–45,9. Vaalitulos johti mielenosoituksiin muun muassa Ukrainan pääkaupungissa Kiovassa ja joissain Länsi-Ukrainan kaupungeissa, kuten Lvivissa.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Heti vaalituloksen selkiinnyttyä maanantaina 22. marraskuuta 2004 Venäjän presidentti Vladimir Putin soitti pääministeri Viktor Janukovytšille onnitellen tätä vaalivoitosta. Putinin lehdistösihteeri Aleksei Gromovin mukaan puhelinkeskustelussa korostettiin sitä, että vaalikamppailu oli kiihkeä, mutta avoin sekä reilu ja että vaalitulos oli vakuuttava. 23. marraskuuta 2004 Putin kuitenkin ilmoitti, ettei Venäjä tunnusta vaalitulosta, koska sitä ei ole vielä Ukrainassa virallisesti vahvistettu ja suositteli samaa muillekin.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Venäjän duuma äänesti 24. marraskuuta 2004 Ukrainan keskusvaalilautakunnan julistamasta vaalituloksesta ja hyväksyi julkilausuman äänin 423–0, kuuden edustajan pidättäytyessä, että se hyväksyy Ukrainan presidentinvaalien tuloksen.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: 24. marraskuuta 2004 Juštšenkon kampanjatoimisto väitti Venäjän lähettäneen erikoisjoukkoja Kiovaan, ja ne olisivat laskeutuneet Borispolin kansainväliselle lentokentälle. Sekä Venäjän sisäministeriö että Ukrainan puolustusministeriö kiistivät, että maassa olisi venäläisjoukkoja. 25. marraskuuta 2004 Venäjän puolustusministeri Sergei Ivanov lehdistötilaisuudessa kiisti, että GRU:n erikoisjoukkoja olisi Irakissa, Georgiassa tai Ukrainassa ja väitti huhujen tarkoituksena olevan vahingoittaa maiden välisiä ystävällisiä suhteita.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: EU:n, ETYJ:n ja Yhdysvaltain mielestä vaalit olivat epädemokraattiset ääntenlaskennan ja vaaliluettelon puutteellisuuksien vuoksi. Juštšenko oli saanut yllättävän paljon ääniä itäisestä Ukrainasta. Pääkaupunki Kiova ja Länsi-Ukrainan henkinen keskus Lviv kieltäytyivät hyväksymästä vaalitulosta. Myös Ivano-Frankovsk piti opposition edustajaa vaalien voittajana.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: EU päätti kutsua Ukrainan suurlähettiläät EU-maissa selittämään EU-maiden ulkoministereille tilannetta. Ukrainan parlamentti päätti vaalituloksen vahvistamisesta. Ukrainan vaaleihin osallistui noin 5 000 kansainvälistä vaalitarkkailijaa.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Euroopan unionin silloisen puheenjohtajamaan Hollannin pääministeri Jan Peter Balkenenden kertoi, että Ukrainan vaalit otetaan esille 25. marraskuuta 2004 alkavassa EUn ja Venäjän välisessä huippukokouksessa. EUn hyväksymän linjan mukaisesti kutsui Suomen ulkoasiainministeriö 23. marraskuuta 2004 Ukrainan Suomen suurlähettilään Oleksandr Maidannykin alivaltiosihteeri Jaakko Laajavan kuultavaksi koskien EU:n kantoja Ukrainan presidentinvaaliasiassa.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: 24. marraskuuta 2004 ilmoitti EU-puheenjohtajamaan Hollannin suurlähettiläs Kiovassa, että erikoislähettiläs Niek Biegman tuo kirjeen Ukrainan valtiojohdolle EU:lta. EUn korkea-arvoinen ulkopoliittinen edustaja, Javier Solana, ilmoitti, ettei EU hyväksy vaalia, minkä tulos on petollinen. Naton pääsihteeri, hollantilainen Jaap de Hoop Scheffer, ilmoitti, että vaalitulos tulee tarkastaa.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Yhdysvaltain ulkoasiainministeri Colin Powell totesi 24. marraskuuta 2004, etteivät Yhdysvallat hyväksy Ukrainan vaalitulosta, minkä oppositio väittää olevan väärennetty ja haastoi entisen neuvostoblokin viranomaiset päättämään, ovatko he demokratian puolella vai eivät. Ellei Ukrainan hallitus toimisi välittömästi ja vastuullisesti, olisi siitä seurauksia Ukrainan toiveille osallistua euroatlanttiseen integraatioon ja henkilöille, jotka ovat vastuullisia petoksen harjoittamisesta. Powell ei täsmentänyt tämän tarkemmin, mitä Yhdysvallat aikoi, mutta lausunnon voidaan arvella tarkoittaneen Ukrainan mahdollista jäsenyyttä Natossa sekä viisumien myöntämättä jättämistä henkilöille, joiden voidaan katsoa ryhtyneen vaalipetokseen.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: 25. marraskuuta 2004 EU:n ja Venäjän välisessä huippukokouksessa todettiin, että Ukrainan tulisi ratkaista vaaleihin liittyvä ongelma. EU edellytti toimia Ukrainan hallitukselta, kun taas Venäjän presidentti Putinin mielestä asia pitäisi antaa Ukrainan oikeusistuimen ratkaistavaksi. Oppositio haastoi vaalilautakunnan oikeuteen väärinkäytöksistä.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: 25. marraskuuta 2004 ilmoitti Ukrainan apulaistalousministeri Oleh Hayduk, 39, eroavansa hallituksesta vastalauseeksi Ukrainan presidentinvaalien petolliselle ääntenlaskennalle. Hayduk oli toiminut ministerinä 21. huhtikuuta 2004 alkaen. Ukrainan korkein oikeus kielsi Ukrainan keskusvaalilautakuntaa vahvistamasta presidenttiä ennen kuin vaaleja koskevat valitukset olisi käsitelty. Käsittely aloitettiin 29. marraskuuta 2004 kello 11. Ratkaisuksi Ukrainan presidenttiongelmaan tarjosi Ukrainan kommunistisen puolueen johtaja Petro Simonenko presidentin viran lakkauttamista, jotta kilpailevilta klaaneilta menisivät presidentin tehtävään liittyvät motiivit.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Tapaninpäivän vaaleihin, missä uusittiin presidentinvaalien toinen kierros, ETYJ lähetti 1142 vaalitarkkailijaa, mikä on ETYJ:n historian suurin. Kaiken kaikkiaan akkreditoivia vaalitarkkailijoita oli yli 5 000. Suomesta vaalitarkkailijoita oli 10 ja Ruotsista 24.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: "Ukrainan kansallisen pelastuksen komitea" Naša Ukraina -ryhmittymän johtaja Juštšenkon johdolla julisti poliittisen yleislakon aamupäivälle 25. marraskuuta 2004. Kansallisen pelastuksen komitea muodosti itselleen toimeenpanevan komitean, minkä puheenjohtajaksi tuli Ukrainan parlamentin varapuhemies Aleksandr Ziženko. Kansallisen pelastuksen komitean toimeenpanevaan komiteaan valittiin muuta 15 henkilöä.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Yleislakkoa varten perustettiin kansallinen lakkokomitea, minkä johtajaksi tuli Ukrainan yrittäjien ja teollisuusmiesten puolueen johtaja Anatolij Kinah. Komitean tarkoituksena oli koordinoida yleislakko laillisessa järjestyksessä vakauden säilyttämiseksi Ukrainassa. Yleislakkokomitea kokoontui ammattiliittojen talolle.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Thserkasskij Avtobus -tehdas ja sen tytäryhtiö Avtobusnoi salon Bogdan pysäyttivät osan tuotannostaan. Myös kahvia ja teetä jalostava Monomah -yhtiö Kiovan alueella meni lakkoon. Rivnin konditoriatehdas ja Kiovan alueelta Ekotehnika menivät lakkoon samoin kuin lvivilainen olutpanimo sekä Kiovan Karl Marxille nimetty konditoriatehdas. Aikaisemmin lakosta ilmoitti vakuutusyhtiö Kiev-Energo-Polis ja Vinnitsabythim sekä Volynskin silkkikombinaatti.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: 29. marraskuuta 2004 kello 11 aloitti Ukrainan korkein oikeus presidentinvaalin toisen kierroksen väärinkäytösten tutkimisen. Ukrainan parlamentti on ottanut kantaa presidentinvaalien toisen kierroksen tuloksiin todeten, ettei vaaleissa toteutunut kansan tahto. Juštšenko on vaatinut presidentinvaalien toisen kierroksen järjestämistä uudelleen 12. joulukuuta 2004. Koillis-Ukrainassa taas on vaadittu kansanäänestyksen järjestämistä 5. joulukuuta 2004 siitä, muodostetaanko kaakkoisista alueista ja Krimin autonomisesta tasavallasta Kaakkois-Ukrainan autonominen tasavalta. Juštšenko pitää kansanäänestyshankkeita Ukrainan rikoslain 110. luvun vastaisina ja vaatii joitain aluejohtajia rikosoikeudelliseen vastuuseen. Puolan parlamentin, Sejmin, puhemies on saapunut Kiovaan keskustelemaan tilanteesta presidentti Kutshman, Ukrainan parlamentin puhemies Litvinin, pääministeri Janukovytšin sekä oppositiojohtaja Juštšenkon kanssa.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: 3. joulukuuta 2004 Ukrainan korkein oikeus päätti seitsentuntisen kokouksen jälkeen julistaa Ukrainan keskusvaalilautakunnan päätöksen, minkä mukaan Janukovytš presidentinvaalit, mitättömäksi. Presidentinvaalien toinen kierros olisi järjestettävä uudelleen ehdokkaiden välillä 5. joulukuuta 2004 ja 26. joulukuuta 2004 välisenä aikana. Keskusvaalilautakunta päätti järjestää vaalit 26. joulukuuta 2004.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Presidentinvaalien toisen kierroksen uusintaan oli ilmoittauduttava 15. joulukuuta 2004 mennessä. Janukovytšin ehdokkuus ei ollut aikaisemmin varma, koska Janukovytš tarjoutui luopumaan ehdokkuudestaan, mikäli Juštšenkokin tekisi niin. Mikäli Janukovytš ei olisi ilmoittautunut ehdokkaaksi, olisi vaalit käyty Juštšenkon ja presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella kolmanneksi tulleen ehdokkaan, Ukrainan Sosialistipuoluetta edustavan Oleksandr O. Morozin kesken, joka sai ensimmäisellä kierroksella 6 prosenttia äänistä.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Kutšman tarkoituksena oli ehdotuksellaan käydä kokonaan uudelleen presidentinvaalit, mutta Juštšenkoa tukevat ryhmä ei kannattanut sitä, vaan piti kiinni korkeimman oikeuden päätöksestä presidentinvaalien toisen kierroksen uusimisesta. Tätä varten piti säätää vaalilaki, minkä ehtona Janukovytšin kannattajat pitivät perustuslain muutosta parlamentaarisempaan suuntaan muun muassa hallitusta muodostettaessa siten, että presidentti saa suoraan valita enää vain ulkoasiainministerin ja puolustusministerin ja että pääministerin asemaa vahvistetaan.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Vaalilaki säädettiin, jotta presidentinvaalin toisen kierroksen uusinta voidaan järjestää korkeimman oikeuden edellyttämällä tavalla, mutta toisaalta presidentin virka ei ole enää sama kuin mistä toisella kierroksella kilpailtiin, koska perustuslaki on muuttunut. Tämä tasapainottaa vallankäyttöä ja toisaalta saanee vaatimuksen autonomisten tasavaltojen määrän lisäämisestä ja muodostettujen autonomisten tasavaltojen yhdistämisestä Kaakkois-Ukrainan autonomiseksi tasavallaksi hiljenemään. Lainmuutokset säädettiin 8. joulukuuta 2004.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Vaalien toinen kierros käytiin 26. joulukuuta 2004 ja niiden voittajaksi tuli opposition ehdokas Juštšhenko saaden yli 52 prosenttia äänistä. Etyjin tarkkailijaryhmän päällikkö Bruce George totesi seuraavana päivänä, että vaalien uusintakierros oli jo lähellä Etyjin normien täyttymistä. Venäjää ei länsimaisten tarkkailijoiden suorittama vaalitarkkailu tyydyttänyt, vaan Venäjän ulkoasiainministeriön edustaja antoi kaksi päivää vaalien jälkeen lausunnon koskien ETYJin vaalitarkkailua, missä se piti Ukrainan presidentinvaalien toisen kierroksen uusinta kyseenalaisena.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Lausunnossa kiinnitettiin huomiota ETYJn tekemiin havaintoihin, mutta tehtiin vaalien riittävästä standardinmukaisuudesta toisenalaiset johtopäätökset. Venäjän ulkoministeriön edustaja huomautti, että tulkinnat ETYJn ja Venäjän välillä eroavat myös Uzbekistanin vaaleista, missä vaalit olivat Venäjän mukaan riittävän demokraattiset ja läpinäkyvät, mitä ne taas ETYJin mielestä eivät olleet.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Presidentinvaalien jälkeen Ukrainan liikenneministeri löytyi päivä presidentinvaalien jälkeen saunastaan ammuttuna. Yhden näkemyksen mukaan kysymyksessä oli itsemurha. Tapauksen arveltiin liittyvän siihen, että liikenneministeri vastaa Ukrainassa niin rautatie- kuin jokiliikenteestäkin ja kykenee asettamaan tariffeja suurteollisuudelle. Asian arveltiin liittyvän siihen, että Jushenkon esikunta voi hänen presidentiksi tultuaan järjestää tutkinnan.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Presidentti Kužman uskottavuuden Ukrainassa vieneen toimittaja Heorhij Gongadzen murhatutkimusten yhteydessä todistajaksi kutsuttu entinen sisäasiainministeri löytyy kuolleena kaksi kertaa pistoolilla päähän ammuttuna, mitä tutkitaan aluksi itsemurhana.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Noin kolmetuhatta valtionyrityksen yksityistämistä meni uuteen tutkintaan ja Kužman vävyn ulkomaisia tarjouksia halvemmalla yksityistämän terästehtaan yksityistäminen meni uudelleen tutkintaan.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Ukrainan pääministeriksi nimittiin Julija Tymošenko, joka peruutti valtiovierailunsa Moskovaan. Moskovan yleinen syyttäjä piti edelleen voimassa kansainvälisen etsintäkuulutuksen myös "kaasuprinsessana" aikaisemmin tunnetuksi tulleesta Tymošenkosta, jota hän epäili venäläisen virkamiehen lahjonnasta yksityistämisen yhteydessä.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Oranssilinjauksen mukaisesti Ukraina alkoi pyrkiä Naton ja EU:n jäseneksi.


title: Ukrainan presidentinvaalit 2004

text: Vaalitarkkailun erimielisyyksien takia Venäjän ja ETYJin suhteet huononivat pitkäksi aikaa.


title: Toulouse

text: Toulouse [] () on kaupunki Lounais-Ranskassa Garonnejoen varrella. Toulouse on Haute-Garonnen departementin pääkaupunki, ja sen väkiluku on noin 449 000, esikaupungit mukaan lukien yli 1,2 miljoonaa (2012).


title: Toulouse

text: Toulouse on myos Ranskan suurimman alueen, Midi-Pyrénéesin pääkaupunki. Alueeseen kuuluvat departementit Ariège, Aveyron, Gers, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn ja Tarn-et-Garonne.


title: Toulouse

text: Toulousen lempinimi on "Vaaleanpunainen kaupunki", "Ville rose", sen kaupunkikuvaa hallitsevan tiiliarkkitehtuurin takia.


title: Toulouse

text: Toulousen perustajina pidetään kelttejä, jotka ennen ajanlaskun alkua asettuivat lähimpänä Atlanttia olevalle Garonnen ylityspaikalle. Toulouse oli merkittävä kaupunki jo Rooman valtakunnan aikana. Sen nimi oli silloin Tolosa, ja se oli visigoottien pääkaupunki vuosina 419–507.


title: Toulouse

text: Toulouse oli myös itsenäinen kreivikunta vuosina 778–1271. Sen kreivit tukivat kataareja. Kataarit julistettiin kirkonkiroukseen 1148 ja 1200-luvun alussa paavi Innocentius III julisti kataareja ja Toulousen kreivi Raimund VI:tta vastaan ristiretken. Kataarien surmaaminen jatkui vuosikymmeniä ja ristiretkeläiset tuhosivat monia Lounais-Ranskan kaupunkeja.


title: Toulouse

text: 1600-luvulla toulouselaiset porvarit rikastuivat värimorsingon kaupalla ennen kuin indigoa alettiin tuoda Eurooppaan.


title: Toulouse

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Toulousessa valmistettiin aseita ja lentokoneita. Sodan jälkeen sieltä kuljetettiin lentopostia Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan – lentäjien joukossa oli Antoine de Saint-Exupery. Toisen maailmansodan jälkeen Ranskan ilmailuteollisuus keskittyi Toulouseen, missä valmistettiin muun muassa Caravelle, Concorde ja Airbus A380 sekä avaruussukkula Ariane. Toulousen väkiluku onkin kasvanut nopeasti, sillä se on hyötynyt asemastaan Euroopan ilmailuteollisuuden pääkaupunkina ja ihmisten muuttovirrasta teollisuusalueilta lämpimämmille ja puhtaammille alueille. Ilmailu- ja biotekniikkateollisuus siivittävät kaupungin kasvua edelleen.


title: Toulouse

text: Muiden Ranskan suurkaupunkien tavoin Toulouse on varsin kansainvälinen, vuoden 2006 väestönlaskennassa 8,6 % asukaista oli ulkomaista alkuperää. Maahanmuutto ei ole tuore ilmiö, sillä espanjalaisia siirtotyöläisiä on tullut jo 1920-luvulla, ja Espanjan sisällissodan aikana kaupunkiin tuli huomattava määrä pakolaisia. Pohjois-Afrikasta on muuttanut väkeä 1950-luvulta alkaen.


title: Toulouse

text: Toulouse sijaitsee Ranskan eteläosan sydämessä, suunnilleen 150 km Välimerestä, 250 km Atlantista ja 110 km Pyreneiden hiihtokeskuksista.


title: Toulouse

text: Kaupunki on rakennettu Garonnen mutkaan, kohtaan jossa joki on virrannut Pyreneiltä koilliseen ja kääntyy luoteeseen kohti Atlanttia. Se on ikiaikainen kulkureittien risteyspaikka, jossa nykyisin kohtaavat E80 (Rooma–Lissabon) ja E9 (Pariisi–Barcelona).


title: Toulouse

text: Garonnen oikealla rannalla oli aikoinaan roomalaiskaupunki, ja sinne kehittyi Toulousen liikekeskus. Vasemman rannan Saint-Cyprien on tulville altista aluetta, ja siksi se on kehittynyt myöhemmin.


title: Toulouse

text: Garonnesta on Välimerelle vesiväylä Canal du Midi. Sen rakennustyöt alkoivat 1666. Nykyisin kanava on Unescon maailmanperintökohde.


title: Toulouse

text: Toulousen lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin päivän keskimääräinen ylin lämpötila on noin 27,5 astetta. Kylmimmän kuukauden, tammikuun, keskimääräinen alin on 2,2 astetta. Sadetta saadaan ympäri vuoden, eniten huhti- ja toukokuussa, jolloin sataa keskimäärin 77 mm. Keskimäärin joka kolmas tai neljäs päivä on sadepäivä. Lunta on keskimäärin neljänä päivänä vuodessa.


title: Toulouse

text: Toulousessa on tekstiili-, elintarvike- ja kemianteollisuutta. Toulouse on Ranskan lentokoneteollisuuden keskus. Kaupungissa toimivat ilmailualan oppilaitos École Supérieure SUPAERO, ENAC, IPSA ja TBS. Airbus Industrien suurin tehdas toimii kaupungissa. Eurooppalaisen ilmailu-, avaruus- ja puolustusvälineyrityksen EADSin satelliittitehdas EADS Astrium ja ranskalaisen Alcatel Space satelliittitehdas sijaitsevat kaupungissa. Siellä on myös Ranskan avaruusjärjestön (CNES) teknologiakeskus.


title: Toulouse

text: Toulousen yliopisto on perustettu vuonna 1230. Nykyisin se on osa kuuden korkeakoulun ryvästä, johon kuuluu yhteensä 163 laitosta. Vuonna 2009 niissä opiskeli yhteensä 94 000 opiskelijaa.


title: Toulouse

text: Vuonna 2007 kaupunki päätti helpottaa keskustan ruuhkia ilmaisilla, fuksianpunaisilla sähköbusseilla, jotka kulkevat keskustassa maanantaista lauantaihin klo 9–19. Niillä on muutamia pysäkkejä, mutta bussin voi pysäyttää missä vain.


title: Toulouse

text: Varsinaisen bussiverkon reittejä on 83. Lisäksi Toulousessa on metro eli VAL (Véhicule Automatique Léger), joka kulkee kumipyörillä ilman kuljettajaa. Linja A Basso (Cambo–Balma Gramont) kulkee lounaasta koilliseen, linja B (Borderouge–Ramonville) pohjoisesta etelään. Metrot kulkevat aamuviidestä keskiyöhön, perjantaisin tunnin pidempään. Linja B on kokonaan maan alla, Linja A nousee kahdessa kohdassa maan pinnalle. Junat ovat kaksivaunuisia, 26 metriä pitkiä, mutta asemia suunnitellaan laajennettavaksi niin että voitaisiin käyttää 52 m pitkiä junia.


title: Toulouse

text: Raitiovaunut palasivat Toulouseen vuosien tauon jälkeen vuonna 2010 linjalle T1 (Beauzelle–Saint-Cyprien). Esikaupunkeihin on suunniteltu kaksi paikallisjunalinjaa, C (Toulouse–Auch) ja D (Toulouse–Bayonne). C on käytössä, D:n valmistumisesta ei ole tietoa.


title: Toulouse

text: Toulousen lentoasemalta on yli 80 suoraa lentoa eri kohteisiin. Lentobussilla pääsee kaupungin keskustaan 20 minuutissa. Lentobussi vie myös Matabiaun rautatieasemalle ja joillekin metroasemille, ja muutamat tavallisetkin kaupunkibussit tulevat lentoasemalle.


title: Toulouse

text:
Toulousessa on vuonna 1229 perustettu yliopisto, arvostettu taidemuseo ja huomattava määrä kirkkoja, esimerkiksi 1000-luvulla rakennettu basilika Saint Sernin, Notre-Dame de la Daurade, Notre-Dame du Taur, Notre-Dame de la Dalbade ja Saint-Étiennen katedraali. Kaupungintalo on 1700-luvulta peräisin olevassa Le Capitolen palatsissa, jossa myös harjoitetaan teatteritoimintaa.
Toulousesta ovat kotoisin myös moni suosittu musiikkiyhtye, kuten nuorison keskuudessa varsin suosittu Zebda.


title: Toulouse

text: Kaupungin monet ravintolat tarjoavat paikallisena erikoisuutenaan usein rasvaisia ankkaruokia. Kaikkein tyypillisin perinneruoka on kuitenkin sianlihasta, makkarasta ja valkoisista pavuista tehty pataruoka "cassoulet". Sen kotikaupungin asemasta taistelee kolme kaupunkia: Castelnaudary, Carcassonne ja Toulouse.


title: Toulouse

text: Muihin erikoisuuksiin kuuluvat toulouselainen valkosipulikastike (korppujauhoja, valkosipulia, saksanpähkinää ja oliiviöljyä), armanjakilla maustettu omenapiiras, etanat, hanhenmaksa, Toulousen panini (toulousemakkaraa, punasipulia, balsamiviinietikkaa, sinappia, juustoa), toulousensalaatti, valkosipulikeitto ja monet makkararuoat. Toulousenmakkaralla on ollut oma tuotemerkki vuodesta 1992.


title: Toulouse

text:
Lähiseudun viinitarhojen ansiosta Toulouse on myös merkittävä viinikaupunki. Itse kaupunki omistaa viinitarhoja Le Domaine de Candiessa, ja siellä tuotetaan sekä puna- että valkoviinejä.
Orvokki on paikallisille tärkeä kukka. Paikallisessa orvokkilajikkeessa on kerratut kukat. Se kukkii lokakuusta huhtikuuhun. Sokeriin säilötyistä orvokinkukista tehdään koristeita jälkiruokiin. Kukkia käytetään myös antamaan makua, tuoksua ja väriä makeisiin ja alkoholijuomiin.


title: Toulouse

text: Toulousen rugbyjoukkue Stade Toulousain kuuluu kansallisen liigan kärkijoukkueisiin. Se on voittanut enemmän mestaruuksia kuin mikään muu ranskalaisjoukkue, ja Toulouse pitää itseään paitsi Ranskan, myös koko Euroopan rugbypääkaupunkina. Vuonna 2012 se voitti liigan loppuottelussa Toulonin kaupungin joukkueen Rugby Club Toulonnais.


title: Toulouse

text: Jalkapallojoukkue Toulouse FC pelaa korkeimmalla sarjatasolla Ligue 1:ssä.


title: Toulouse

text: Kaupungin ympäristössä on kolme golfkenttää, jotka ovat auki ympäri vuoden.


title: Toulouse

text: Toulousessa toimii useita televisiokanavia ja radioasemia. France 3 Sudin pääkonttori on Toulousessa ja studiot Cepieressä. Se lähettää päivittäin alueuutisia ja tuottaa teemaohjelmia myös oksitaanin kielellä. Télé Toulouse -paikallistelevisiolla on toimitus José Cabanis -kirjaston yhteydessä. OC-TV välittää televisio-ohjelmaa internetissä.


title: Toulouse

text: Paikallis-ja alueradioita ovat France Bleu Toulouse, Canal Sud (92,2), FMR, Toulouse FM (92,6), NRJ Toulouse (100,4), Fun Radio Toulouse (105,9)181, RTL Toulouse (103,9), RMC Toulouse (104,3), Europe 1 Toulouse (106,3), Radio-Radio, Booster FM (106,8), Radio Plus, Radio Campus (94,0), Radio Mon Païs ja Radio Occitania. Monet niistä lähettävät ohjelmaa myös internetissä.


title: Toulouse

text: Alueen suurin lehti on päivittäin ilmestyvä La Dépêche du Midi. Gazette du Midi on talouslehti, entinen La Croix du Midi uudelta nimeltään Voix du Midi, on kirkollinen lehti ja Pyrénées Magazine tarjoaa luettavaa kulttuurista, maanviljelystä, taiteesta, historiasta ja urheilusta sekä muista alueen aiheista.


title: Lumisokeus

text: Lumisokeus on tila, jossa heijastuva valo voi aiheuttaa silmän väliaikaisen näkökyvyttömyyden. Oireina voivat olla myös silmän punaisuus, vetisyys, turpoaminen ja roskan tunne silmässä. Lumisokeus johtuu voimakkaasta ultraviolettisäteilystä, joka vaurioittaa sarveiskalvoa ja aiheuttaa tulehduksen. Oireet ovat väliaikaisia, eikä lumisokeudesta jää pysyviä haittoja silmiin.


title: Lumisokeus

text: Lumisokeus voi ilmetä esimerkiksi hiihtoretkillä lumesta heijastuvan valon vuoksi tai merellä. Vaara on suurempi korkealla, missä UV-säteily on voimakkaampaa. Myös valokaarihitsauksessa syntyy paljon UVC- ja UVB-säteilyä, minkä takia sitä ei saa katsoa ilman suojausta.


title: Lumisokeus

text: Lumisokeus alkaa oireilla yleensä vasta 6–8 tunnin kuluttua altistumisesta, ja sen oireet häviävät itsestään 1–2 vuorokauden kuluttua, kun sarveiskalvon epiteelisolut ovat uusiutuneet.


title: Lumisokeus

text: Lumisokeutta hoidetaan rasvaisilla antibioottivoiteilla tai -tipoilla sekä oleskelulla hämärässä huoneessa ja tarvittaessa silmien peittämisellä. Särkylääkitys auttaa lumisokeudesta aiheutuvaan kipuun.


title: Adrianmeri

text: Adrianmeri on Välimeren lahti Italian ja Balkanin niemimaan välillä. Suurimmaksi osaksi meri sijaitsee Italian ja Kroatian välissä; molemmat rannikot ovat suosittuja matkailukohteita. Adrianmeren pituus on noin 800 kilometriä, leveys noin 120–180 kilometriä ja pinta-ala noin 130 000 neliökilometriä. Meren syvin kohta on etelässä Brindisin ja Kotorin välillä, 1 590 metriä. Pohjoisosastaan meri on matalampi, 200–250 metriä. Adrianmeren suolapitoisuus vaihtelee 3,0–3,8 prosentin välillä. Antiikin roomalaiset kuljettivat merellä eläimiä, orjia ja esineitä Ostiaan. Adrianmeri on pohjoisosistaan vakavasti saastunut.


title: Adrianmeri

text: Meriveden lämpötila on kesällä 22-27 °C, talvella rannan lähellä se laskee 7 asteeseen.


title: Adrianmeri

text: Etelässä Otrantonsalmi yhdistää Adrianmeren Joonianmereen.


title: Adrianmeri

text: Adrianmeren nimi periytyy jo antiikista. Latinaksi se oli Mare Hadriaticum tai Mare Adriaticum. Meri on nimetty lähellä sen pohjukkaa sijaitsevan Adrian kaupungin mukaan ja nimeä käytettiin alun perin vain sen pohjoisosista. Kun Syrakusan tytärkaupungit saivat enemmän valtaa, myös Adrianmeri-nimen käyttö laajeni suuremmalle alueelle. Silloinkin Adrianmeri ulottui vain Kotoriin ja sen uloimpia osia kutsuttiin Ionianmereksi. Nimi liitettiin joskus Tarantonlahteen, Sisilianmereen, Korintinlahteen ja jopa Kreetan ja Maltan väliseen mereen.


title: Adrianmeri

text: Adrianmeren länsirannikko on yleisesti matalaa ja nousee koillisessa Po-joen soiksi ja laguuneiksi. Pon suisto on kerännyt niin paljon maa-ainesta, että merenranta on siirtynyt kauemmaksi siitä, mitä se oli antiikin aikoina.


title: Adrianmeri

text:
Venetsia on rakennettu meren laguuniin, jossa on useita saaria. Muita Adrianmeren rannalla sijaitsevia Italian tärkeämpiä kaupunkeja ovat Trieste, Ravenna, Rimini, Ancona, Pescara, Bari ja Brindisi.
Itärannikko on paljas ja kivikkoinen ja sen lähettyvillä on useita saaria. Istrian niemimaalta alkava saarijono ulottuu etelässä jopa Dubrovnikiin asti.


title: Adrianmeri

text: Adrianmerellä on yli tuhat saarta, joista 66 on asumattomia. Pitkänomaiset ja kapeat saaret nousevat merestä jokseenkin äkkijyrkästi muutaman kymmenen metrin korkeuteen. Suurimpien saarien joukkoon kuuluu muun muassa Brač (Vidova Gora, 778 m) ja Pelješacin niemimaa (St. Ilija, 961 m).


title: Adrianmeri

text: Mantereelta kumpuilevat vuoret laskevat suoraan Adrianmeren pinnan alle etenkin Kotorinlahdella.


title: Adrianmeri

text: Alueen kiviaineksen väri on vaaleanharmahtava, mikä on terävästi kontrastissa tummaan kasvillisuuteen, jota löytyy muutamilta saarilta hyvinkin runsaasti. Montenegro (’musta vuori’) nimettiinkin rannikon mustien kuusipuiden mukaan, ja myös Korfun kreikkalainen nimi Korkyra Melaina tarkoittaa mustaa saarta.


title: Adrianmeri

text: Koillisen rannikon suurimpia kaupunkeja ovat Italian Trieste, Slovenian Izola, Koper, Piran ja Portorož, Bosnia ja Hertsegovinan Neum, Kroatian Umag, Poreč, Rovinj, Pula, Rijeka, Zadar, Šibenik, Trogir, Split, Makarska, Ploče ja Dubrovnik, Montenegron Herceg Novi, Bar, Budva ja Ulcinj sekä Albanian Durrës.


title: Kymijoki

text: Kymijoki (myös pelkkä Kymi, ) on Kymijoen vesistön laskujoki Suomessa. Se sijaitsee Päijät-Hämeen, Kymenlaakson ja Uudenmaan maakuntien alueella. Joki alkaa Kymijoen vesistön pääjärvestä Päijänteestä ja laskee Suomenlahteen viitenä suuhaarana. Kymijoessa on monia vesivoimaloita ja ennen se oli tärkeä puutavaran kuljetusväylä. Sen varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat Heinola, Kouvola ja joen suistoalueella sijaitseva Kotka.


title: Kymijoki

text: Päijänteen eteläosan Asikkalanselästä virtaavasta Kalkkisten koskista alkaa järvireitti, jonka suurimmat järvet ovat Ruotsalainen, Konnivesi ja Pyhäjärvi. Heinolan keskusta sijaitsee kohdassa, jossa Jyrängönvirta-niminen Kymijoen osa alkaa Ruotsalaisesta. Mäntyharjun reitti laskee Lintukymi-nimisenä Pyhäjärveen.


title: Kymijoki

text: Pyhäjärven jälkeen alkaa lähes järvetön osuus mereen. Valkealan reitti yhtyy jokeen Harjunjokena Kouvolassa, jonka jälkeen on joen laajentuma Kuusaanlampi. Joki virtaa Kuusankosken taajaman läpi, jossa on puistomaisia rantoja. Ensimmäisen Salpausselän jälkeen joen varrella ovat Korian, Myllykosken, Ummeljoen, Inkeroisten ja Anjalan taajamat. Joki virtaa tällä alueella pääasiassa peltojen keskellä. Myllykosken eteläpuolella jokeen virtaa idästä Sorsajoki. Anjalankosken padon alapuolella levenee Anjalanlahden suvanto. Hurukselan kylässä joesta erkanee useita pieniä sivuhaaroja ja jokeen yhtyy toiselta puolelta Junkkarinjärvestä laskeva Juotjoki. Joen länsipuolella on joen laajentuma Muhjärvi.


title: Kymijoki

text: Ahvionkosken jälkeen seuraa alajuoksun ainoa asumaton alue Kouvolan ja Kotkan rajalla. Ahvionkosken alapuolella joesta erkanee länsipuolelle 20–30 metriä leveä Piuhanhaara, joka yhtyy takaisin jokeen Kultaankoskien alapuolella. Kultaankoskien jälkeen Kymijoessa on useita haaroja, joista joki jakautuu läntiseen Hirvikoskenhaaraan ja itäiseen Pernoonhaaraan, joiden väliin jää Pyhtäänsaari. Nämä jokihaarat jakaantuvat edelleen viiteen mereen laskevaan suuhaaraan. Suuhaarasta riippuen Kymijoen pituus on 184–204 kilometriä. Kymijoen valuma-alue on kuitenkin paljon suurempi ja pitempi, ja ulottuu liki 600 km:n matkan Keski-Suomeen ja Pohjois-Savoon. Sen etäisin lähde on Pielavesi. Latvavesiltä jokeen laskevien järvien yli mitatun matkan pituudella mitattuna Kymijoki kilpailisi Suomen pisimmän joen tittelistä Kemijoen ja Tornionjoen kanssa.


title: Kymijoki

text: Kymijoen virtaama on yleensä suurin kevään lumensulamisjaksosta alkukesään. Keskivirtaamalla veden virtaus Pyhäjärvestä mereen kestää kolme vuorokautta. Joen keskisyvyys on 9,5 metriä. Susikosken alapuolelta on mitattu 27 metrin syvänne.


title: Kymijoki

text: Hirvikoskenhaara virtaa Tammijärveen, jonka pohjoispäähän virtaa Tallusjoki. Tammijärven eteläpuolella joki jakautuu edelleen useisiin haaroihin. Hevossaari erottaa Tammijärvestä Suvijärven ja Vuohijärven. Teutjärvestä virtaava Teutjoki yhtyy Kymijokeen Suvijärvessä. Mereen laskevat Ahvenkoskenhaara Ahvenkoskenlahteen Loviisan ja Pyhtään rajalla ja Pyhtäänhaara Purolanlahteen Pyhtäällä.


title: Kymijoki

text: Pernoonhaaran alkupäässä on Pernoonkoski, joka on Kymijoen putouskorkeudeltaan suurin vapaana virtaava koskialue. Pernoonhaara jakautuu Kotkassa läntiseen Koivukosken- ja itäiseen Korkeakoskenhaaraan, joista Koivukoskenhaara edelleen Langinkosken- ja Huumanhaaraan. Luonnontilaisena Koivukoskenhaara oli virtaamaltaan suurempi, mutta nykyään suurin osa virtaamasta ohjataan Korkeakoskenhaaraan. Langinkoskenhaara laskee Langinkosken kautta Keisarinsatamaan, Huumanhaara Huumanpohjaan ja Korkeakoskenhaara Sunilanlahteen.


title: Kymijoki

text: Kymijoki oli ennen Suomen etelärannikon merkittävin vaelluskalajoki. Vaelluskaloja nousi kaikkiin jokihaaroihin, mutta Korkeakoskenhaarassa Korkeakoski oli luonnollinen este nousulle. Muita jokihaaroja pitkin kalat nousivat Anjalankoskelle (Ankkapurhalle)saakka. Tärkeimmät vaelluskalat olivat lohi, taimen, siika, nahkiainen, ankerias, vimpa, toutain ja kuore. Patojen, perkausten ja teollisuuden jätevesien vuoksi vaelluskalakannat romahtivat ja hävisivät lähes kokonaan 1950-luvun alkuun mennessä. Vedenlaadun paraneminen, kalaportaiden rakentaminen ja kalanistutus ovat elvyttäneet kalakantoja. Merilohi nousee jokeen ja lisääntyy nykyisin taas luontaisesti. Kymijoen alkuperäinen oma lohikanta ei säilynyt ja lohenistutuksiin valittiin nevanlohi, joka oli maantieteellisesti lähin säilynyt kanta.


title: Kymijoki

text: Päijänteen vedet virtasivat alun perin pohjoiseen, mutta maankohoamisen ollessa voimakkaampaa pohjoisessa ne mursivat uuden reitin etelään Salpausselkien läpi Vuohijärven ja Pyhäjärven kautta Kymijokeen. Tämä purkautuminen tapahtui eri lähteiden mukaan noin 4 900 eaa. tai noin 4 000 eaa. Kymijoen osa ensimmäiseltä Salpausselältä mereen oli syntynyt jo aikaisemmin. Ennen Vuoksen syntymistä myös Saimaan vedet virtasivat Kymijokeen. Päijänteen nykyinen purkautumisreitti etelään puhkesi noin 1 000 eaa. Konniveden eteläpäästä toisen Salpausselän läpi, liittyen vanhaan uomaan Pyhäjärvessä. Pieni Nummenjoki on ollut jääkauden jälkeen yksi Kymijoen suuhaaroista.


title: Kymijoki

text: Uitto Kymijoessa loppui Kuusankosken ja meren välillä vuonna 1966 ja Kuusankosken yläpuolella vuonna 2002.


title: Kymijoki

text: Kymijoen alajuoksu Pyhäjärvestä Suomenlahteen saakka oli Ruotsin ja Venäjän rajajokena Turun rauhasta (1743) Haminan rauhaan (1809) saakka. Ruotsin puoli kuului hallinnollisesti Kymenkartanon ja Savon lääniin (myöhemmin jaettuna Kyminkartanon lääniksi sekä Savon ja Karjalan lääniksi) ja Venäjän puoli Viipurin kuvernementtiin eli Vanhaan Suomeen. Raja halkaisi Pyhtään pitäjän, jonka Ruotsin puolelle jääneestä alueesta muodostettiin Ruotsinpyhtään pitäjä.


title: Kymijoki

text: Sen jälkeen kun Vanha Suomi vuonna 1812 yhdistettiin muuhun Suomeen, Kymijoki jäi Kymenkartanon ja Viipurin läänien, myöhemmin Uudenmaan ja Viipurin läänien rajaksi, kunnes vuonna 1949 Uudenmaan läänin itäisimmät kunnat yhdistettiin Viipurin läänin Suomelle jääneiden osien kanssa samaan Kymen lääniin.


title: Kymijoki

text: Kaakkois-Suomen ympäristökeskuksen mukaan Kymijoen pohja on paikoitellen maailman saastunein tutkittu joen pohja. Pohjakerroksissa on erityisen runsaasti orgaanisia klooriyhdisteitä kuten dioksiineja ja furaaneja sekä elohopeaa. On arvioitu, että Kymijoen pohjassa on dioksiineja yhtä paljon kuin koko Suomenlahdella. Pahimmin saastunut alue on Kuusankosken ja Keltin välillä. Klooriyhdisteitä syntyi Kuusankoskella Kymin Osakeyhtiön Ky5-nimisen puun sinistymisenestoaineen valmistuksen sivutuotteina vuosina 1940–1984. Myrkyt ovat sitoutuneina pohjan sedimentteihin, eivätkä ne saastuta vettä ellei pohjaa pöyhitä. Tästä syystä joen pohjaa ei saa ruopata. Kymijoen veden laatu on parantunut 1960-luvulta lähtien ja on nykyisin jo melko hyvä. Kalojen dioksiinipitoisuudet ovat hieman korkeampia kuin muualla Suomen sisävesissä, mutta kuitenkin selvästi merikaloja alhaisempia. Elohopeapitoisuudet ylittävät varsinkin suurissa petokaloissa EU:n suositusrajan.


title: Kymijoki

text: Kymijoessa on 12 vesivoimalaa ja useita säännöstelypatoja. Ensimmäisiä vesivoimaloita alettiin rakentaa vuonna 1882. Kalkkisten kanavaa ja säännöstelypatoa käytetään Päijänteen vedenkorkeuden säännöstelyyn. Hirvivuolteen padolla säännöstellään joen virtaamaa itäiseen ja läntiseen laskuhaaraan. Tammijärven eteläpuolella Paaskosken padolla voidaan säännöstellä virtaamaa Klåsarön jokihaaraan. Strömforsin ruukin pato pitää vedenkorkeutta tasaisena ruukin ympäristössä. Kymijoen eteläosien vapaat kosket on suojeltu koskiensuojelulailla.Läntinen haara:


title: Kymijoki

text: Itäinen haara:


title: Tornionjoki

text: Tornionjoki (, , meänkielellä "Tornionväylä") on Tornionjoen vesistön 510 kilometriä pitkä laskujoki Pohjois-Ruotsissa ja -Suomessa. Joki alkaa Ruotsin puolelta, mutta alajuoksu Muonionjoen yhtymäkohdasta etelään on Ruotsin ja Suomen rajajokea.


title: Tornionjoki

text: Tornionjoki alkaa Torniojärvestä, Kiirunan kunnasta Ruotsista ja laskee Perämereen Tornion ja Haaparannan rajalla. Tornionjoen sivujokia ovat Lainiojoki, Muonionjoki, Tengeliönjoki ja Könkämäeno. Yli puolet Tornionjoen yläjuoksun vedestä virtaa Pajalan Junosuvannosta noin 50 kilometriä pitkää Tärännönjokea pitkin Kainuunväylään eli Kalixjokeen. Ilmiötä kutsutaan bifurkaatioksi. Tornion-Kalix-joen bifurkaatio on maailman toiseksi suurin.


title: Tornionjoki

text: Valtionraja kulkee joen syvintä uomaa myöten (syväväyläperiaate), joten se voi välillä kulkea lähempänä Suomen rantaa, välillä lähempänä Ruotsin puolta. Tästä tekee poikkeuksen kuitenkin Suensaari, jossa Tornion keskusta sijaitsee. Se kuuluu Suomelle, vaikka sijaitseekin Tornionjoen länsiosassa, ja sen Ruotsin puoleisesta rannasta erottava vesiväylä ei enää ole avoin vaan paikoin maankohoamisen myötä umpeen maatunut.


title: Tornionjoki

text: Tornionjoki tunnetaan runsaana lohijokena. Se on Euroopan pisin vapaana virtaava, valjastamaton joki. Paikalliset käyttävät siitä nimitystä "Väylä". Tornionjoki on merkittävä tekijä Tornionlaakson kulttuurissa. Kahteen valtakuntaan jakautuvassa jokilaaksossa joesta on varsinkin viime aikoina pyritty tekemään yhdistävää, ei erottavaa tekijää. Tornionjoen kuuluisia koskia ovat muun muassa Kukkolankoski, Matkakoski, Vuennonkoski, Kattilakoski, Korpikoski, Valkeakoski.


title: Muonionjoki

text: Muonionjoki () on Tornionjoen sivujoki, ja se muodostaa osan Ruotsin ja Suomen rajasta. Se sijaitsee Länsi-Lapissa ja sen pituus on 230 kilometriä. Putouskorkeutta on tällä matkalla 205 metriä.


title: Muonionjoki

text: Muonionjoki saa alkunsa Könkämäenon ja Lätäsenon yhtymäkohdassa Enontekiön ja Kiirunan rajalla Markkinan kylän lähellä. Se virtaa enimmäkseen etelään, kunnes yhtyy Tornionjokeen Lappean kylän pohjoispuolella Kolarin ja Pajalan rajalla. Muonionjokeen laskevat muun muassa Suomen puolelta Tarvanto-, Palo- ja Äkäsjoki sekä Ruotsin puolelta Merasjoki ja Parkajoki.


title: Vuoksi

text: Vuoksi (, ) on Saimaasta Imatran kaupungin kohdalla alkava Vuoksen vesistön laskujoki Laatokkaan. Sen pituus on 156 kilometriä, josta Suomen puolella 13 km ja loput Venäjällä, Leningradin alueella. Ennen talvi- ja jatkosodan alueluovutuksia Vuoksi kuului kokonaisuudessaan Suomeen ja Viipurin lääniin.


title: Vuoksi

text: Vuoksi alkaa Vuoksenniskalta Saimaan kaakkoisrannalta. Alkuosan Vuoksi virtaa kaakkoon ensimmäisen Salpausselän läpi kapeassa murtumalaaksossa. Murtumalaakson pituus on 23 kilometriä, joista 13 ensimmäistä kilometriä kuuluvat Suomeen. Tällä matkalla Vuoksi menettää valtaosan eli 64 metriä 72 metrin pudotuskorkeudestaan. Murtumalaaksossa on useita koskia, joista neljä suurinta eli Imatrankoski, Tainionkoski, Ensonkoski ja Rouhialankoski on valjastettu voimalakäyttöön.