title: Hattujen sota

text:
Suomeen lähetettiin kaksi ruotsalaista rykmenttiä (noin 6 000 miestä) rajapuolustuksen vahvistamiseksi. Ranskan kanssa solmittiin liittosopimus, jossa Ruotsi sitoutui olemaan solmimatta sitoumuksia muiden maiden kanssa ilman Ranskan lupaa, ja sai vastineeksi uuden sodan käymiseen tarvittavaa rahallista tukea.
Tilanne muuttui 1739, kun Venäjä ja Turkki solmivat rauhan. Uudet valtiopäivät kutsuttiin koolle 1740 päättämään, tulisiko sotasuunnitelmaa jatkaa vai kotiuttaa Suomeen sijoitetut joukot. Tilanne kuitenkin muuttui nopeasti uudelleen, kun Venäjän keisarinna Anna kuoli. Keisariksi valittiin hänen sisarentyttärensä Anna Leopoldnovan alle yksivuotias poika Iivana VI, ja todellista valtaa käytti tämän äiti neuvonantajineen. Kruunua tavoitteli kuitenkin myös prinsessa Elisabet, kruununperimyksestä syrjäytetty keisarinna Annan serkku ja Pietari Suuren tytär, joka sai opposition kannatuksen. Ruotsi päätti auttaa Elisabetin valtaistuimelle sodan avulla, toivoen että tämä suostuisi vastapalvelukseksi luovuttamaan Uudenkaupungin rauhassa menetetyt alueet. Elisabet antoi Tukholmalle vain epämääräisiä lupauksia, mutta niihin tartuttiin innolla.


title: Hattujen sota

text: Uusien valtiopäivien maamarsalkaksi, aatelissäädyn puhemieheksi, nimitettiin kenraali Charles Emil Lewenhaupt, yksi hyökkäyssodan innokkaimpia puolestapuhujia, josta tehtiin tulevan sodan ylipäällikkö. Salainen valiokunta esitteli heinäkuun lopulla 1741 sotasuunnitelmansa. Tavoitteena oli saada takaisin kaikki Uudenkaupungin rauhassa menetetyt alueet sekä Vienanmeren ja Laatokan välinen kannas. Minimitavoite oli Kaakkois-Suomi ja Inkerinmaa. Suunnitelmat olivat sangen suurellisia, varsinkin kun Uudenkaupungin rauhassa menetetylle alueelle oli tällä välin rakennettu Venäjän uusi pääkaupunki Pietari. Valtiopäivät siunasivat suunnitelmat ja valtaneuvosto äänesti sodan puolesta kuningas Fredrik I:n äänen ratkaistessa. Suomen sotilasylipäällikkö, kenraaliluutnantti Henrik Magnus von Buddenbrock määrättiin kokoamaan joukot Venäjän rajalle, ja muodollinen sodanjulistus annettiin heinäkuussa 1741.


title: Hattujen sota

text: Sodan valmistelu oli ollut puolinaista ja yksityiskohtaisia sotasuunnitelmia ei koskaan pantu paperille. Hatut ilmeisesti uskoivat armeijan olevan vielä samanlaisessa kunnossa kuin suuressa Pohjan sodassa, jossa ruotsalaiset olivat pienellä mutta tehokkaalla armeijallaan ottaneet voittoja ylivoimaisista vihollisista. Ruotsin armeija oli kuitenkin rapistunut Kaarle XII:n ajoista ja oli heikosti varustettu. Maavoimia oli Venäjän vastaisella rajalla yhteensä noin 18 000 miestä, joista pääosa koottiin asemiin Haminaan ja loput Lappeenrantaan. Laivastosta, joka oli koottu Kymijoen suulle, tuli taistelukyvytön jo ennen varsinaisen sodan alkua, kun laivoissa alkoi levitä tappava punatauti.


title: Hattujen sota

text: Lewenhaupt ei katsonut voivansa lähteä rintamalle ennen valtiopäivien päättymistä, joten armeijan johdon otti sodanjulistuksen jälkeen von Buddenbrock. Elokuussa 1741 venäläiset aloittivat sotatoimet hyökkäämällä rajan yli kohti Lappeenrantaa. Von Buddenbrock ei siirtänyt pääjoukkojaan Lappeenrannan avuksi, joten sinne sijoitetut ruotsalaiset joukot joutuivat puolustautumaan lähes kolminkertaista ylivoimaa vastaan. Ruotsalaiset lyötiin nopeasti sekasortoisessa ja verisessä Lappeenrannan taistelussa. Venäläiset valtasivat Lappeenrannan linnoituksen ja tuhosivat kaupungin, mutta vetäytyivät sitten takaisin omalle puolelleen rajaa.


title: Hattujen sota

text: Sotatoimien tauottua väliaikaisesti Ruotsista lähetettiin lisäjoukkoja, niin että armeijan vahvuus kohosi noin 23 000 mieheen. Heidän mukanaan saapui syyskuun alussa Lewenhaupt, joka otti sodanjohdon käsiinsä. Marraskuussa Lewenhaupt hyökkäsi pääarmeijalla rajan yli ja alkoi edetä kohti Pietaria. Vaikeissa syystalven olosuhteissa aloitetun hyökkäyksen tarkoituksena oli aiheuttaa sekasortoa Pietarissa ja auttaa Elisabetia nousemaan valtaistuimelle. Elisabet kaappasikin vallan sodan aiheuttaman hämmennyksen turvin, ja joulukuun alussa hän tarjosi Ruotsille aselepoa. Lewenhaupt suostui tähän ja veti joukkonsa takaisin Ruotsin puolelle rajaa.


title: Hattujen sota

text: Elisabet ei kuitenkaan aikonut luovuttaa Ruotsille maa-alueita, päinvastoin. Jo aselevon aikana venäläiset joukot terrorisoivat ja ryöstelivät Savoa ja Karjalaa. Kun Elisabet oli vakiinnuttanut asemansa hallitsijana, hän yllätti ruotsalaiset helmikuussa 1742 sanomalla aselevon irti. Lewenhaupt yritti turhaan anoa aselevon solmimista uudelleen.


title: Hattujen sota

text: Maaliskuussa Elisabet julkaisi kuuluisan manifestinsa, joka levitettiin suomeksi ja ruotsiksi painettuna Suomen puolelle. Manifestissa keisarinna syytti Ruotsia sodan aloittamisesta ja vakuutti suomalaisille hyväntahtoisuuttaan, jos nämä lakkaisivat auttamasta Ruotsin armeijaa. Keisarinna myös lupasi tukea suomalaisia, jos nämä haluaisivat irtautua Ruotsista ja itsenäistyä. Elisabetin manifestilla on perinteisesti ollut keskeinen osa kansallisessa historiankirjoituksessa, koska se on ensimmäinen kirjallinen lähde jossa ehdotetaan Suomen itsenäistymistä. Ruotsin hallitus julkaisi oman vastamanifestinsa jossa suomalaisia muistutettiin vuosisataisesta uskollisuudesta Ruotsin kruunulle.


title: Hattujen sota

text: Kesäkuussa 25 000 venäläistä sotilasta, joita suojasi meren puolelta laivasto-osasto, hyökkäsi rajan yli ja alkoi edetä rantatietä pitkin kohti Haminaa. Lewenhauptin armeijassa oli noin 17 000 miestä, ja sen asemat Haminassa olivat hyvät. Armeijan etuvartio oli kaupungin itäpuolella Mäntlahdessa, jossa rantatie kulki meren ja suon välissä kapeaa harjua pitkin ja joka tarjosi loistavan puolustusaseman. Lisäksi Haminan kaupunki oli sodan aikana linnoitettu ja aseistettu. Lewenhaupt kuitenkin veti joukkonsa taisteluitta pois ensin Mäntlahdesta ja sitten koko Haminasta, lähtien vetäytymään kohti Porvoota. Vastarintaa odottaneet venäläiset joukot löysivät vain hylätyt puolustusasemat ja palamaan sytytetyn Haminan kaupungin.


title: Hattujen sota

text: Lewenhauptin omituisten päätösten takana oli hänen pelkonsa venäläisten saartamaksi joutumisesta. Kun Ruotsin laivasto samalla lähti perääntymään kohti länttä, hän pelkäsi selustansa joutuneen suojattomaksi ja piti nopeaa perääntymistä ainoana keinona piirityksen välttämiseksi. Ruotsin hallitus lähetti ylipäällikölle kirjeen Porvooseen ja määräsi tätä ryhtymään välittömästi taisteluun, mutta kun laivasto jatkoi perääntymistään ja venäläiset alkoivat lähestyä Porvoota, Lewenhaupt perääntyi armeijoineen Helsinkiin. Vetäytymiskierteen aikana armeijan rivit alkoivat rakoilla, kun suomalaisia sotilaita karkasi kotiseuduilleen ja myös ruotsalaisia upseereita lähti kohti Tukholmaa.


title: Hattujen sota

text: Helsingissä armeija asettui Kampin kentälle Helsinginniemelle. Kun venäläisjoukot saavuttivat Helsingin, niiden oli helppo saartaa ruotsalaiset joukot koukkaamalla pohjoisesta Huopalahteen. Tässä vaiheessa Lewenhaupt ja Buddenbrock kutsuttiin Tukholmaan selittämään sodanjohtoaan valtiopäiville. Helsingissä jäljellä olleet noin 16 000 miestä johtajanaan kenraalimajuri Jean Louis Bousquet antautuivat venäläisille 24. elokuuta. Ruotsalaiset joukot lähetettiin laivoilla Ruotsiin ja suomalaisten annettiin palata koteihinsa. Tämän jälkeen venäläiset pystyivät helposti miehittämään koko Suomen. Sisämaan tärkeimmät linnoitukset Hämeenlinna ja Olavinlinna olivat antautuneet lyhyen piirityksen jälkeen jo ennen pääjoukon saapumista Helsinkiin.


title: Hattujen sota

text: Tukholmassa sotapäälliköt C. E. Lewenhaupt ja H. M. von Buddenbrock tuomittiin sotaoikeudessa kuolemaan ja teloitettiin.


title: Hattujen sota

text: Miehitys ei aiheuttanut samanlaista hallinnon lamaantumista kuin isoviha, vaan elämä jatkui olosuhteisiin nähden tavanomaisissa uomissaan, venäläiset nimittivät Suomen kenraalikuvernööriksi Johan Balthasar von Campenhausenin. Ainut, mikä rasitti suomalaisia, oli venäläisten sotilaiden majoittaminen, kuljettaminen ja ruokkiminen.


title: Hattujen sota

text: Sota päättyi Turun rauhaan. Uusi raja vedettiin etelässä Kymijokeen, ja se vei Ruotsilta koko sekä Etelä-Karjalan että Savonlinnaa ympäröivän alueen. Rajasta tuli entistä vaikeammin puolustettava, kun Haminan ja Lappeenrannan rajalinnoitukset ja vanha Olavinlinna jäivät Venäjän puolelle.


title: Hattujen sota

text: Ruotsi yritti toisen kerran hankkia menetyksiään takaisin, mutta epäonnistui.


title: Amfiteatteri

text: Amfiteatteri ( < , 'molemmin puolin' + 'teatteri') on rakennustyyppi, joka koostuu pyöreästä tai soikeasta näyttämöstä tai muusta esityspaikasta, jota ympäröi portaittain nouseva katsomo. Nykyään amfiteatterista puhutaan riippumatta siitä, onko katsomo puoliympyrän vai kokoympyrän muotoinen. Antiikkiin liittyvissä yhteyksissä amfiteatterilla kuitenkin tarkoitetaan roomalaista rakennustyyppiä, jossa katsomo aina ympäröi näyttämöä kaikilta puolilta, kun taas puoliympyrän muotoista, alun perin Kreikassa syntynyttä tyyppiä kutsutaan teatteriksi (vrt. antiikin Kreikan teatteri). Suurin ja tunnetuin antiikin aikainen amfiteatteri on 1. vuosisadalla jaa. Roomaan rakennettu Colosseum. Varhaisin säilynyt on Pompejin amfiteatteri (noin 70 eaa.).


title: Amfiteatteri

text: Roomalaiset amfiteatterit erosivat kreikkalaistyylisistä, puoliympyrän muotoisista teattereista paitsi muodoltaan, myös funktioltaan. Siinä missä teattereissa esitettiin näytelmiä, sekä tragedioita että komedioita, amfiteattereissa keskityttiin karkeampaan viihteeseen, etenkin raakoihin eläin- ja gladiaattoritaisteluihin. Amfiteattereihin kaikilla oli vapaa pääsy, ja niillä oli suuri merkitys kansan tyytyväisenä pitämisessä ("leipää ja sirkushuveja"). Istumapaikat määräytyivät yleensä yhteiskunnallisen aseman mukaan. Naiset kuitenkin joutuivat tavallisesti tyytymään kaikkein huonoimpiin paikkoihin katsomon yläosassa, kaukana näyttämöstä. Tämä ehkä johtui siitä, että amfiteattereissa esitettyjä näytöksiä ei pidetty naisille sopivina.


title: Amfiteatteri

text: Kreikkalaisessa maailmassa amfiteatterit eivät koskaan tulleet kovin yleisiksi edes sen jälkeen, kun roomalaiset olivat valloittaneet alueen. Sen sijaan Roomassa oli amfiteattereiden ohella myös paljon puoliympyrän muotoisia teattereita, joiden arkkitehtuuri ja funktio oli eräitä yksityiskohtia lukuun ottamatta sama kuin Kreikassa (vrt. roomalainen teatteri).


title: Anjalan liitto

text: Anjalan liitto oli Ruotsin armeijan upseerien Liikkalan nootista alkunsa saanut kapina kuningas Kustaa III:ta vastaan aikana. Kapinan aikana upseerit suunnittelivat ja kävivät neuvotteluja venäläisten kanssa Suomen itsenäistymisestä.


title: Anjalan liitto

text: Kustaa III:n sotaa (1788–1790) ja kuninkaan itsevaltaista politiikkaa vastustettiin laajasti upseeripiireissä. Sotaa pidettiin laittomana. Joukko upseereita alkoi sodan alettua hankkia rauhaa ja valtiopäivien koollekutsumista. Armeijan henki oli huono ja upseerit olivat haluttomia sotimaan. Tämä näkyi muun muassa lukuisina eronpyyntöinä.


title: Anjalan liitto

text: Ruotsin ja Venäjän sota alkoi heinäkuun alussa 1788. Elokuussa Kustaa III:n joukot piirittivät Savonlinnassa Olavinlinnaa, ja ennen sotaa Kymijoelle ryhmittynyt armeija oli edennyt Haminan lähistölle. Upseereiden vastahakoisuus ja tyytymättömyys – lähes avoin kapina – sekä kuninkaan päättämättömyys johtivat siihen, että Kustaa III käsittämättömästi luopui hyökkäyksestä Haminaan. Ruotsin armeijan pääjoukko lähti vetäytymään huonossa järjestyksessä kohti vanhaa rajaa.


title: Anjalan liitto

text: Liikkalan sotaleiristä Ruotsin armeijan upseerit lähettivät 9. elokuuta 1788 Venäjän keisarinnalle Katariina II:lle ns. Liikkalan nootin. Kirjeessä upseerit kertoivat huomanneensa, että aloitettu sota on Ruotsin kannalta oikeudeton. Kirjoittajat toivoivat Ruotsin ja Venäjän naapurisopua ja esittivät, että tämän edistämiseksi Venäjä luovuttaisi Ruotsille Turun rauhassa 1743 saamansa ns. Vanhan Suomen alueen eli Kaakkois-Suomen. Rauhantahtoaan vakuuttaakseen upseerit olivat jo vetäneet joukkonsa Ruotsin puolelle rajaa.


title: Anjalan liitto

text: Liikkalan nootin allekirjoittivat: kenraalimajuri Carl Gustaf Armfelt, eversti Sebastian von Otter, eversti Johan Henrik Hästesko, kevyen jalkaväen pataljoonan päällikkö Per af Enehjelm, everstiluutnantti Otto Klingspor, yliadjutantti Karl Henrik Klick ja ratsuväen päällikkö Gustaf von Kothen. Kirjettä lähti viemään keisarinnalle majuri Johan Anders Jägerhorn, jota pidetään koko suunnitelman isänä.


title: Anjalan liitto

text:
Kuningas Kustaa III sai tietää Liikkalan kirjeestä heti tuoreeltaan. Hän vaati komentaja C. G. Armfeltia kirjoittamaan kuninkaalleen uskollisuudenvalan ja keräämään siihen upseereiltaan allekirjoituksen, jolla nämä lupaavat taistella vaikka viimeiseen mieheen. Valakirja syntyi, mutta se ei ollut aivan kuninkaan toivoma.
Niin sanotussa Anjalan liittokirjassa 12. elokuuta 1788 113 upseeria kyllä vakuuttaa uskollisuuttaan, mutta he myös puolustavat niin sanottuja Liikkalan miehiä, pitävät sotaa Ruotsin hyökkäyssotana, arvioivat sotilaallisen tilanteen toivottomaksi ja vaativat muun muassa rauhaa, valtiopäivien koollekutsumista ja armeijan kotiuttamista. Kirjeessä allekirjoittajat kertovat kääntyneensä rauhan asiassa Katariina II:n puoleen. Jos tämä ei suostuisi kunnialliseen rauhaan, upseerit lupasivat puolustaa valtakunnan rajaa viimeiseen veripisaraan.


title: Anjalan liitto

text: Anjalan liittokirjan tekstin ideoi Johan Anders Jägerhorn ja muotoili Karl Henrik Klick. Anjalan liitto on saanut nimensä upseerien kokouspaikkana olleesta Anjalan kartanosta entisen Anjalan kunnan, nykyisen Kouvolan alueella.


title: Anjalan liitto

text: Kustaa III:n ei ollut helppo olla Suomessa kapinallisten upseerien keskellä. Kun Tanska ryhtyi valmistelemaan sotaa Ruotsia vastaan, Kustaa III sai hyvän syyn palata Ruotsiin: paluu ei näyttänyt paolta. Ylipäälliköksi Suomeen jäi kuninkaan veli, Södermanlandin herttua Kaarle.


title: Anjalan liitto

text: Liittolaisten päämäärien selkiintymättömyys ja sisäiset ristiriidat auttoivat kuningasta pääsemään tilanteen herraksi. Kun Kaarle-herttua määräsi joukot hajaantumaan talvimajoitukseen lokakuussa 1788, upseereilla ei enää ollut mahdollisuutta yhteisiin neuvonpitoihin ja vehkeilyyn. Anjalan liitto kuivui kokoon lopulta varsin nopeasti.


title: Anjalan liitto

text: Liittolaisten johtajaksi kohosi Carl Gustaf Armfelt (1724–1792), ja myös Johan Anders Jägerhorn oli kapinallisten keskeinen voimahahmo. Samoin Ruotsin armeijasta jo aiemmin Venäjälle loikannut Georg Magnus Sprengtporten kuului liiton merkittäviin tukijoihin. Yhtenä Anjalan liiton taustasyynä oli Suomessa pienessä upseeripiirissä kaavailtu itsenäisyys tai jonkinasteinen itsehallinto. Sprengtportenin lähdettyä Jägerhorn oli ehkä tärkein näistä "itsenäisyysmiehistä."


title: Anjalan liitto

text: Sprengtporten muun muassa totesi, että suomalaiset ovat vapaa ja valistunut kansakunta ja osaavat puolustaa omaa itsenäisyyttään. Elokuussa Jägerhornin esitykset tulivat venäläisten käsiteltäväksi valtioneuvostoon. Venäläiset kieltäytyivät neuvottelemasta Suomen ja Ruotsin säätyjen kanssa yhteisesti, vaan venäläisten mukaan he voisivat neuvotella vain Suomen säätyjen kanssa, mikä edellytti, että suomalaiset olisivat ajaneet Ruotsin sotaväen maasta, kutsuneet tämän jälkeen valtiopäivät koolle, julistaneet maan itsenäiseksi ja säätäneet maan hallitusmuodosta. Venäläiset myös hylkäsivät suomalaisten vaatimuksen saada Turun rauhassa menetetyt rajat ja linnat (Hämeenlinna, Lappeenranta ja Savonlinna) takaisin. Venäläiset perustelivat tätä näkemystä sillä, että raja oli jo tuolloin liian lähellä Venäjän pääkaupunkia eikä linnoja olisi tarvittu muutenkaan, koska itsenäistynyt valtio olisi ollut Venäjän suojeluksessa ja näitä linnoja olisi voitu käyttää mahdollisessa uudessa sodassa Ruotsia vastaan.


title: Anjalan liitto

text: Lokakuussa 1788 Anjalan armeija siirrettiin pois rajalta sisämaahan, mikä johti Suomen itsenäisyyshankkeen kaatumiseen. Samoihin aikoihin muun muassa Jägerhorn loikkasi Ruotsin armeijasta Pietariin.


title: Anjalan liitto

text: Menestyksekäs sota Tanskaa vastaan vahvisti kuninkaan asemaa. Anjalan liittoon osallistuneet upseerit pidätettiin 1789. Liikkalan nootin allekirjoittajat ja kymmeniä muita Anjalan liiton miehiä tuomittiin kuolemaan sodan aikana ja sen jälkeen. Silti ainoastaan Johan Henrik Hästesko todella teloitettiin.


title: Bomarsund

text: Bomarsundin linnoitus on Ahvenanmaalla Sundin kunnassa Bomarsundin kylässä sijaitseva rauniolinna. Sen päälinna oli Ahvenanmaan kaikkien aikojen suurin rakennus. Linnoitus tuhottiin "Oolannin sodassa" vuonna 1854.


title: Bomarsund

text: Kun Venäjä oli saanut Suomen 1808 Suomen sodassa, se halusi vahvistaa uuden länsirajansa puolustusta. Bomarsundin linnoituksesta piti tehdä tarpeeksi iso, jotta se kestäisi pitkää piiritystä. Rakennustöitä valmisteltiin jo 1810–1819, jolloin tehtiin ensimmäiset piirustukset. Vuonna 1828 keisari Nikolai I tilasi uudet piirustukset.


title: Bomarsund

text: Linnoitus rakennettiin vuosina 1832–1854.


title: Bomarsund

text: Vuonna 1853 alkanut Krimin sota laajeni vuonna 1854 Itämerelle Oolannin sodaksi. Tuolloin Bomarsundin linnoitus oli vasta puolivalmis.


title: Bomarsund

text: Brittiläiset ja ranskalaiset joukot hyökkäsivät linnoitukseen 8. elokuuta 1854 noin 12 000 miehellä. Samaan aikaan noin 40 Itämeren laivaston alusta asettui puolikaareen Lumparnille linnoituksen edustalle.


title: Bomarsund

text: Puolustajia linnoituksessa oli noin 2 200, (joukossa suomalaisia tarkka-ampujia) ja hyökkääjiä oli noin 12 000. Neljän päivän taisteluiden jälkeen linnoitus antautui.


title: Bomarsund

text: Noin kaksituhatta sotavankia vietiin Ranskaan ja Englantiin.


title: Bomarsund

text: Myöhemmin linnoitus tuhottiin, koska brittiläisten etujen mukaista oli estää venäläisten sotilaallinen toiminta saarilla. Krimin sodan vuonna 1856 päättäneeseen Pariisin rauhansopimukseen otettiin määräys, ettei Ahvenanmaata saa linnoittaa.


title: Bomarsund

text: Bomarsundin voiton kunniaksi nimettiin Britanniassa avattu kaivos Bomarsundiksi. Paikkakunta tunnetaan vieläkin samalla nimellä.


title: Bomarsund

text: Ensimmäinen Bomarsundin linnoitussuunnitelma perustui bastioneihin. Kun tykit ja tuliaseet yleistyivät, bastionijärjestelmä jäi vanhanaikaiseksi. Uudet piirustukset noudattivat ranskalaisen markiisin René de Montalembertin mallia, jossa tykkien suojaksi rakennettiin pomminkestävät tiilimuurit.


title: Bomarsund

text: Suunnitelman mukaan päälinnoituksesta piti tulla valtava ympyrä, jonka halkaisija oli yli kilometrin. Se rakennettiin tiilistä, graniitista ja rautapellistä. Rakennustöihin osallistui sotilaita, insinöörejä ja vankeja. Puolustuslinnoituksen lisäksi rakennuksesta tuli kommendantin virka-asunto ja Venäjän vallan symboli.


title: Bomarsund

text: Päälinnoituksen jälkeen rakennettiin Prästön linnantorni. Sen korkeus oli 14 metriä ja halkaisija 42 metriä. Puolet tornin tiloista oli sotilaiden ja tykkien sijoituspaikkana, toinen puoli toimisto- ja huoltotiloina.


title: Bomarsund

text: Linnan rauniot ovat matkailukohde. Muinaismuistoalueen pinta-ala on 870 hehtaaria. Päälinnasta on jäljellä joitakin graniittisia muurinpätkiä. Lisäksi raunioina on neljä linnantornia.


title: Bomarsund

text: Vanhassa luotsituvassa toimii Bomarsundin museo, joka on avoinna kesäkuukausina. Telegrafen on paikkakunnan toinen museo, jossa on esillä myös linnoituksen pienoismalli.


title: Dmitri Hvorostovski

text: Dmitri Hvorostovski (16. lokakuuta 1962 Krasnojarsk – 22. marraskuuta 2017 Lontoo) oli venäläinen baritonilaulaja. Hän nousi kansainväliseen tietoisuuteen voitettuaan Cardiffissa BBC:n "Singer of the World" -laulukilpailun vuonna 1989.


title: Dmitri Hvorostovski

text: Hvorostovski tunnettiin erityisesti italialaisten ja venäläisten baritoniroolien esittäjänä. Hänen repertuaariinsa kuului muun muassa Rigoletto, Don Carlon Rodrigo, Patarouvan Jeletski, Jevgeni Onegin, Figaron häiden kreivi sekä Don Giovanni. Hän esitti ja levytti myös venäläisiä kansanlauluja ja laulelmia.


title: Dmitri Hvorostovski

text: Hvorostovski kuoli aivosyöpään 55-vuotiaana marraskuussa 2017.


title: Minisika

text:
Minisika eli minipossu on suhteellisen pienikokoinen sika. Se on samaa lajia kuin tavalliset lihasiatkin, lähinnä vain ulkomuoto ja koko eroavat viimeksi mainituista. Suomessa lemmikkinä pidettävä minisika on Ruotsissa 1960-luvulla alun perin koe-eläimeksi jalostettu sikarotu. Sen alkujuuret ovat muun muassa Aasiassa ja tarkemmin Vietnamissa. Sieltä sikoja tuotiin 1950-luvulla eurooppalaisiin eläintarhaesityksiin. Systemaattinen jalostustyö aloitettiin Ruotsissa 1960-luvun puolivälissä.
Nykyinen minisika (l. minipossu) on eri rotu kuin muun muassa vietnamilainen roikkovatsasika.


title: Minisika

text: Alussa kaikkien minisikojen jalostustyö keskittyi hyvän koe-eläinkannan luomiseen, sillä sian elimistö ja elintoiminnat ovat hyvin lähellä ihmisen vastaavia. Koe-eläimenä yleisesti käytettyä ja käytettävää tanskalaista maatiaisminisikarotua (Göttingen minigris) käytettiin apuna myös lemmikkisikojen jalostustyössä.


title: Minisika

text:
Pohjois-Amerikkaan, Kanadaan, ensimmäiset minisiat vietiin vuonna 1985. Sieltä minisika levisi nopeasti Yhdysvaltoihin. Usein käytettävä nimitys ”kanadalainen minisika” johtuu siis tästä. Yhdysvaltoihin tuotiin myös suoraan Aasiasta roikkomahasikoja. Kun nämä kaksi linjaa sekoittuivat, syntyi nykyinen yhdysvaltalainen minisikarotu. Yhdysvalloissa on myös tehty paljon risteymiä lihasian ja minisian välillä.
Yhdysvalloissa minisika (l. minipossu) on siis käsitteenä eri asia kuin Pohjoismaissa, joissa minisika tai minipossu tarkoittaa tiettyä sikarotua (tämä on verrattavissa vaikkapa amerikkalaiseen villisikaan, joka on eurooppalaisen villisian ja kesysian risteytys).


title: Minisika

text:
"Mikropossu" ei ole sikarotu vaan on markkinatermi, jota jotkut käyttävät omista minisioistaan. Mikropossu-määritelmää voi vapaasti käyttää vaikka villisiasta.
Minipossuja on edelleen hyvin eri kokoisia ja aikuiskokoon vaikuttaa vain geeniperimä. Minipossun tai minisian koko määräytyy sen vanhempien perusteella.


title: Minisika

text: Minipossulla on melko huono näköaisti, minkä vuoksi se turvautuu enemmän parempaan haju- ja kuuloaistiinsa. Minipossua on hyvä kouluttaa ja se oppii temppuja todella helposti, mutta ei ole miellyttämisenhaluinen, vaan koulutus tapahtuu positiivisen vahvistamisen avulla. Sika on erittäin älykäs eläin.


title: Minisika

text: Sika on seurallinen ja osallistuva eläin, joka tarvitsee paljon virikkeitä, tai se keksii niitä itse. Sika on luonteeltaan herkkä, ja sen kanssa toimiessa on oltava kärsivällinen.


title: Minisika

text: Paras minisian pitopaikka on aidattu piha, suuri ulkotarha ja erillinen rakennus talven varalle. Myös ulkotiloissa tulisi olla kunnollinen säänsuoja. Minipossua voi pitää myös sisällä, se viihtyy hyvin perheensä parissa. Minisika on aikuisena yleensä täysin sisäsiisti ja tekee tarpeensa ulos. Porsaana minipossu oppii sisäsiistiksi jo ensimmäisinä elinvuorokausinaan ja porsaana tekee yleensä tarpeensa aina tiettyyn paikkaan – tämä paikka voi olla esimerkiksi kissan sisävessan kaltainen vessa. Poikkeuksiakin toki on, ja joskus sisäsiistiksi oppimisessa meneekin aikaa. Tähän ehkä paras lääke on se, että sian elintilaa rajataan kodissa yhteen tilaan, esimerkiksi johonkin huoneeseen, ja siellä opetellaan lehtien päälle virtsaaminen – kuten koiranpennuilla. Minisika sotkee helposti syödessään, ja usein ruokinta on helpoin tehdä sopivassa ja helposti siistittävässä paikassa.


title: Minisika

text: Lemmikkinä minisika on omanlaisensa, eikä sitä voi verrata perinteisiin lemmikkeihin. Minisian käytös määräytyy paljon myös sen mukaan, onko se porsasaikana elänyt eläintilassa vai ihmisperheessä.


title: Minisika

text:
Täysikasvuinen minisika on vasta muutaman vuoden iässä. Tyypillinen säkäkorkeus on noin alle 50 senttimetriä, ja painoa kertyy noin 25–60 kilogrammaa.
Minisian karvapeite on harva, ja sillä on karkeita, jäykkiä karvoja ja niskassa kasvavat pitkät harjakset. Värityksiä on erilaisia.


title: Minisika

text: Minisian korvat ovat pienet ja pystyt. Suhteessa muuhun ruumiiseen minisialla on sangen lyhyet jalat. Aidon minisian tunnistaa parhaiten hännästä: minisialla häntä on suora, ja sen päässä on karvatupsu kuten lehmällä, kun taas lihasialla häntä on kippurassa oleva saparo.


title: Minisika

text: Minisian odotettavissa oleva elinikä on noin 10–15 vuotta. Ne ovat melko perusterveitä, mutta silmä- ja ihosairauksia sekä ruuansulatusongelmia on tavattu jonkin verran.


title: Minisika

text:
Minisika rokotetaan sikaruusua vastaan 1–2 kertaa vuodessa ja sisäloishäätö annetaan yhtä usein. Muita tärkeitä rokotuksia on porsasaikana parvo-rokotus (minisioille on porsasaikana uhkana ripulia aiheuttava sama parvovirus kuin koirille ja kissoille).
Sorkkia ja karjun torahampaita lyhennetään tarvittaessa, yleensä kerran tai kaksi vuodessa. Omistajan on syytä opetella tekemään nämä toimenpiteet, jotta sikaa ei turhaan stressata eläinlääkärikäynneillä tai rauhoituksilla.


title: Minisika

text: Tärkeää on ymmärtää minisian stressiherkkyys. Minipossu kiihtyy helposti, mistä seuraa, että eläinlääkärillä sika on stressaantunut. Mahdollisen rauhoitteen teho on vaikea määritellä kiihtyneelle sialle, ja iso uhka terveydelle on liian suuri rauhoiteannos, josta pahimmillaan seuraa eläimen kuolema. Kokenut eläinlääkäri tarkkailee minisian ruumiinlämpöä ja elintoimintoja koko ajan, vaikka kyseessä olisi rutiinitoimenpide.


title: Minisika

text: Elimistöltään ja aineenvaihdunnaltaan minisika muistuttaa erittäin paljon ihmistä. Sillä on 28 maitohammasta ja 44 pysyvää hammasta. Viimeiset maitohampaat puhkeavat noin viiden kuukauden ikäisenä. Noin vuoden ikäisenä alkaa maitohampaiden vaihtuminen pysyviksi, jolloin maitohampaat irtoavat ja putoavat suusta. Torahampaiden puhkeaminen alkaa myös noin vuoden iässä. Steriloiduilla eläimillä niiden kasvu on heikompaa, ja niillä torahampaat voivat joskus jopa jäädä kasvamatta kokonaan.


title: Minisika

text: Minisian peruslämpö on 38–40 °C, mutta yksilöllistä vaihtelua voi olla jonkin verran. Hengitystiheys on levossa 10–20 kertaa minuutissa, ja lepopulssi on noin 60–90.


title: Minisika

text: Emakko synnyttää pahnueen, jossa on yleensä 4–7 porsasta, mutta pahnuekoot voivat vaihdella. Porsaiden silmät aukeavat heti synnyttyään, ja ne nousevat jaloilleen saatuaan ensimmäisen annoksensa emakon maitoa. Sitkeään elävä myytti on, että minisian porsaat olisivat nisäuskollisia, jota ne eivät ole. Emakko imettää porsaita 4–6 viikkoa. Karjut tulevat sukukypsiksi jo 2–3 kuukauden ikäisinä aivan kuten emakotkin. Emakolla on kiima noin 21 vuorokauden välein, ja se kestää 2–4 päivää. Nuorella emakolla kiimakierto voi olla epäsäännöllinen ja kiima pidentynyt.


title: Minisika

text: Emakon kantoaika (tiineysaika) on sioille tyypillisesti kolme kuukautta, kolme viikkoa ja kolme päivää.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Karjalan työkansan kommuuni (Карельская трудовая коммуна, Karelskaja trudovaja kommuna) oli heinäkuussa 1918 perustuslailla määriteltyyn Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan 8. heinäkuuta 1920 perustuslain 11. pykälän pohjalta perustettu ja 20. kesäkuuta 1923 lakkautettu ensimmäinen neuvostovallan mukainen aluehallinnon yksikkö. Tätä ennen työkommuuni oli perustettu volgansaksalaisia varten vuoden 1918 lopussa ja maaliskuussa 1919 Baškirian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Ajatus Karjalan työkansan kommuunista perustui Ruotsiin paenneen Edvard Gyllingin Leninille 1919 lähettämään ehdotukseen Karjalan kommuunista, joka oli tarkoitus perustaa Pohjoisen jäämeren ja Syvärin välille. Gylling halusi muodostaa suomalaisille kansallisen alueen ja samalla torjua Suomen tasavallan halua karelianismin hengessä vaatia osia Itä-Karjalasta heimoaatteen perustein Suomen valtioalueeseen kuuluviksi.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Gyllingin lisäperusteena Leninille oli se, että Karjalan työkommuuni voisi toimia tukialueena vallankumouksen valmistelulle Suomessa ja Skandinavian maissa. Vuonna 1919 muun muassa Trotskin kannattama ajatus maailmanvallankumouksesta oli vielä ajankohtainen eikä sosialismi yhdessä maassa -ajatus ollut vielä vakiintunut, koska bolševikit eivät olleet vielä kärsineet lopullisia tappioita Puolassa eikä Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavallan länsiraja rauhansopimuksilla Tarton rauhoja Viron, Suomen eikä Riian rauhaa Puolan kanssa ollut solmittu.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Gyllingin ehdotuksen perusteella kansankomissaarien neuvosto keskusteli asiasta maalis-huhtikuussa 1920 Aunuksen kuvernementin puolueorganisaatioiden kanssa.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: 4. huhtikuuta 1920 alkoivat suomalais-neuvostovenäläiset rauhanneuvottelut Rajajoen rautatieasemalla, jotka katkesivat 24. huhtikuuta. Kansankomissaarien neuvosto kieltäytyi tunnustamasta Aunuksen retkikunnan tukemaa Uhtuan hallitusta. Neuvottelut katkesivat erimielisyyteen demarkaatiolinjasta ja Suomen sisällissodan hävinneiden suomalaisten punakaartilaisten tulevaisuudesta.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Itä-Karjalan kysymyksen avoimeksi jääminen Suomen kanssa, saivat neuvostohallituksen etenemään Karjalan autonomia-asiassa. Leninin kutsusta Edvard Gylling ja Yrjö Sirola toukokuun puolessa välissä 1920 menivät Moskovaan. Gylling ehdotti Karjalaan taloudellista ja laajaa muuta autonomiaa.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: 8. kesäkuuta 1920 kansankomissaarien neuvoston dekreetillä karjalaisista Aunuksen kuvernementista ja Arkangelin kuvernementista muodostettiin Karjalan työkommuuni.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Itä-Karjalaan eli Venäjän Karjalaan kuuluviksi luettiin 1900-luvun alussa yleensä silloisesta Aunuksen kuvernementista Petroskoin ja Aunuksen kihlakunnat ja suurin osa Poventsan kihlakuntaa sekä Arkangelin kuvernementti|Arkangelin kuvernementista suurin osa Kemin kihlakuntaa. Työkommuunin alue oli kuitenkin selvästi suppeampi, sillä sen itäraja kulki suunnilleen Muurmannin rataa pitkin Vienanmerestä Ääniseen siten, että Sungun niemi, Soutjärven vepsäläisalue ja Syvärin suu jäivät sen ulkopuolelle. Raja vedettiin siten, että karjalaiset tulivat työkommuunin alueella enemmistöksi. Vuonna 1920 suoritetun laskennan mukaan siellä asui 145 753 henkeä, joista karjalaisia oli 60,8 & eli 89 951 henkeä.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: 1.-3. heinäkuuta Petroskoissa järjestettiin ensimmäinen Karjalan nuorisoliiton edustajakokous ja kommunistisen puolueen edustajakokous, jossa yhdistyivät Karjalan työkommuunin puolue-elimet.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Aunuksen kuvernementti jakautui jäljelle jäävään Aunuksen kuvernementtiin ja Karjalan työkommuuniin.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Lokakuussa 1920 perustettiin Karjalan kommuuni -niminen sanomalehti.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Tarton rauhan jälkeen suomalaiset vetäytyivät Repolasta ja Porajärveltä, jotka nekin tulivat Karjalan työkommuunin hallintaan.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: 11.-19. helmikuuta 1921 järjestettiin ensimmäinen yleiskarjalainen edustajainkokous, jossa säädettiin asetus Karjalan toimeenpanevasta komiteasta (hallituksesta), jonka puheenjohtajaksi, Karjalan pääministeriksi, valittiin Edvard Gylling. 24. huhtikuuta 1921 perustettiin Karjalan työkommuunin talousneuvosto, jonka puheenjohtajaksi valittiin Aleksandr Vasiljevitš Šotman. 1921 Suomelta luovutettiin Rajaselän kylä Karjalan työkommuunille.


title: Karjalan työkansan kommuuni

text: Karjalan työkommuuni muutettiin 25. heinäkuuta 1923, Karjalan autonomiseksi sosialistiseksi tasavallaksi Samalla sen aluetta laajennettiin niin, että siihen kuuluivat kaikki vanhastaan Itä-Karjalaan luetut alueet sekä lisäksi Puudožin kihlakunta Äänisjärven itäpuolella. Tämän kihlakunnan asukkaista suurin osa oli kuitenkin venäläisiä, minkä vuoksi karjalaiset jäivät tasavallassa vähemmistöksi.


title: Informaatiotutkimus

text: Informaatiotutkimus on monitieteinen ala, joka tarkastelee ihmisen tapaa tuottaa, organisoida ja käyttää tietoa. Se tarkastelee muun muassa tiedon säilyttämiseen, välittämiseen ja hankkimiseen liittyviä kysymyksiä niin yksilöiden kuin erikokoisten yhteisöjen ja organisaatioiden näkökulmasta. Informaatiotutkimuksen piirissä informaatiolla viitataan ensisijaisesti dokumenttien sisältämään tietoon. Informaatiotutkimuksen tärkeimmät lähitieteet ovat yhteiskuntatieteet ja tietojenkäsittelytiede.


title: Informaatiotutkimus

text: Informaatiotutkimus on verrattain nuori, 1900-luvun kuluessa hahmottunut tutkimusala, jonka alkuperäinen painopiste oli pitkälti kirjastojen, arkistojen ja muiden informaatioalan organisaatioiden toiminnan ymmärtämisessä ja tehostamisessa. Informaatiotutkimus on edelleen kiinnostunut esimerkiksi kirjasto- ja arkistotyön käytännöistä, mutta 1980-luvun lopulla instituutio- ja ammattikeskeinen ajattelu sai rinnalleen uusia, yksilöiden toimintaa korostavia lähestymistapoja. Nykyaikaisen informaatiotutkimuksen voidaan sanoa olevan kiinnostunut lähtökohtaisesti ihmisen informaatiokäyttäytymisestä ja sen erinäisistä ilmenemismuodoista.


title: Informaatiotutkimus

text: Nykyisen tutkimuksen taustalla on havaittavissa kaksi traditiota: kirjastotiede ja dokumentaatio. Molemmat traditiot kehittyivät voimakkaasti 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä. Kirjastotiede muotoili vastauksia kirjastonhoidollisiin käytännön kysymyksiin. Dokumentaatio (ransk. "documentation") pyrki alun perin helpottamaan tieteellisen tiedon hallintaa. Näiden kahden tradition yhdistyminen 1960-luvulta lähtien loi pohjan nykyiselle informaatiotutkimukselle. Kirjastotiede ja dokumentaatio katsoivat dokumenttien ja tiedon hallintaa eri näkökulmista: ensimmäinen keskittyi kirjastoon kehittyvänä instituutiona, jälkimmäinen tiedon mahdollisimman tehokkaaseen järjestämiseen. Kirjastonhoitajien korkeakoulutasoinen koulutus alkoi Euroopassa ja Yhdysvalloissa 1800-luvun jälkipuoliskolla. Sekä laajat tieteelliset kirjastot että yhdysvaltalaisen Public Library Movementin innoittamina syntyneet yleiset kirjastot tarvitsivat ammattitaitoista työvoimaa. Melvil Dewey (1851–1931) oli kirjastonhoidollisten menetelmien keskeinen pioneeri.


title: Informaatiotutkimus

text: Dokumentaatiota kehittivät ensimmäisinä belgialaiset juristit Paul Otlet (1868–1943) ja Henri La Fontaine (1854–1943). 1800-luvun lopulla teollistuminen, kansainvälistyminen ja modernisaatio yleensä loivat olosuhteet valtavalle tieteellisen ja teknisen tiedon kasvulle. Otlet ja La Fontaine kehittivät dokumentaation aluksi erityisesti tieteellisen tiedon hallinnan välineeksi. Dokumentaatio oli bibliografista toimintaa, jossa luetteloinnin ja viitetietojen kokoamisen lisäksi analysoitiin ja tallennettiin esimerkiksi tieteellisten julkaisujen sisältö haettavaan muotoon. Dokumentaatio perustui viitetietoja sisältävään kortistoon, joka kansainvälisen ja monialaisen toiminnan johdosta koostui 16 miljoonasta kortista vuoteen 1940 mennessä.


title: Informaatiotutkimus

text: Dokumentaation merkitys muuttui kapeammaksi 1930-40-luvuilla. Rajatummin ymmärrettynä dokumentaatiota ei enää nähty pyrkimyksenä kaiken tieteellisen tiedon järjestämiseen, vaan menetelmänä jonkin tieteellisen erikoisalan kirjallisuuden hyödyntämiseen. Tällaisesta dokumentaatiosta on Suomessa käytetty myös nimiä kirjallisuuspalvelu, informaatiopalvelu ja tietopalvelu. Suomessa tieto- tai informaatiopalvelua tapahtui pääasiassa tieteentekijöiden ja yrityselämän parissa.


title: Informaatiotutkimus

text: Informaatiotutkimuksen kehityksessä on ollut maakohtaisia eroja esimerkiksi terminologiassa ja tutkimuskysymysten läheisyydessä kirjasto- ja arkistotoimintaan. Esimerkiksi arkisto- ja asiakirjahallintoa on suomalaisissa yliopistoissa perinteisesti opetettu ja tutkittu informaatiotutkimuksen yhteydessä. Suomalainen informaatiotutkimus on saanut vaikutteita niin eurooppalaisista kuin angloamerikkalaisista lähteistä.


title: Informaatiotutkimus

text: Suomessa informaatiotutkimuksen akateeminen vakiintuminen alkoi vuonna 1971, kun maan ensimmäinen kirjastotieteen ja informatiikan professuuri perustettiin Tampereen yliopistoon. 1980-luvun aikana alan professuureja perustettiin kahteen muuhun yliopistoon, Åbo Akademihin (1982) ja Oulun yliopistoon (1988). Vielä 1990-luvun alussa informaatiotutkimusta kutsuttiin suomalaisissa yliopistoissa nimellä "kirjastotiede ja informatiikka". Informaatiotutkimus-nimi otettiin käyttöön Tampereen yliopistossa vuonna 1994, jonka jälkeen nimenmuutos vakiintui maanlaajuisesti. Kansainvälisesti tutkimusalasta käytetään nykyään englanniksi termejä "information science" tai "library and information science" (lyh. LIS).


title: Informaatiotutkimus

text: Koko 1900-luvun ajan tutkimussuuntauksien muodostumiseen vaikutti voimakkaasti tietotekniikan nopea kehitys ja tietoyhteiskunnan kasvu. Varsinkin tiedonhaun tutkimus on ollut sidoksissa tietokoneiden ja tietoverkkojen jatkuvaan kehittymiseen.


title: Informaatiotutkimus

text: Tiedonhankintatutkimus tarkastelee kolmea toisiinsa läheisesti liittyvää ilmiötä, jotka ovat tiedontarve, tiedonhankinta ja tiedonkäyttö. Tiedonhankintatutkimus on kiinnostunut etenkin siitä, miten tiedonhakija valitsee ja hyödyntää erilaisia tiedonlähteitä ja tiedonhankinnan kanavia. Sen keskeisiä mielenkiinnon kohteita ovat muun muassa ammatillinen tiedonhankinta, arkielämän tiedonhankinta, tehtävälähtöinen tiedonhankinta sekä ongelmalähtöinen tiedonhankinta.


title: Informaatiotutkimus

text: Tiedonhaku on tutkimusala, joka sijoittuu informaatiotutkimuksen ja tietojenkäsittelyopin rajamaille. Sen keskeisiä tutkimuskohteita ovat tiedon haku, tallennus, organisointi ja jäsentäminen. Tiedonhaun tutkimuksen tavoitteena on kehittää käsitteitä, menetelmiä ja järjestelmiä, joiden avulla tieto saadaan helposti sitä tarvitsevien ulottuville mahdollisimman hyödyllisessä muodossa. Tiedonhaun tutkimus pyrkii siis parantamaan tiedonhakujärjestelmiä ja ennustamaan niiden toimintaa, mutta myös teoreettisesti ymmärtämään ja selittämään tiedonhaun ilmiöitä.


title: Informaatiotutkimus

text: Tietohallinnon tutkimus keskittyy organisaatioiden tiedontarpeiden ja tiedonhankinnan sekä niiden sisäisten ja ulkoisten toimintaympäristöjen ja erilaisten tietojärjestelmien tutkimiseen. Tutkimus kytkeytyy organisaation toiminnan, tuottavuuden, kilpailukyvyn ja tuloksellisuuden parantamiseen tietohallintoa kehittämällä. Tärkeimpiä tutkimuskohteita ovat esimerkiksi sähköisen informaatio- ja viestintäteknologian hyödyntäminen, verkostojen mahdollisuuksien tarkastelu sekä tietämyksen hallinta.


title: Informaatiotutkimus

text: Asiakirjahallinnan tarkoituksena on varmistaa autenttisten, luotettavien, todistusvoimaisten ja käyttökelpoisten asiakirjojen tuottaminen ja säilyttäminen. Arkistotiedettä on harjoitettu perinteisesti käytännön työn ohessa arkistoinstituutioissa, ja akateeminen tutkimus on yhä edelleen niukkaa. Vasta kehittyvänä tutkimusalueena asiakirjahallinto pyrkiikin tietopohjansa laajentamiseen, merkittävien teorioiden kehittämiseen ja tieteellisen tutkimuksen tuottamiseen. Alan keskeisiä tutkimuskohteita ovat esimerkiksi asiakirjatiedon tuottamisprosessit, asiakirjan ominaisuudet, asiakirjahallinta, arvonmääritys sekä arkistojen muodostaminen.


title: Informaatiotutkimus

text: Tieteellisen viestinnän tutkimus tarkastelee tieteellistä julkaisutoimintaa ja sen käyttöä. Julkaisutoiminnan analyysin avulla pyritään kuvaamaan muun muassa tieteellisen kirjallisuuden määrää ja sen kasvua eri aloilla sekä arvioimaan julkaisujen tieteellistä tuloksellisuutta esimerkiksi viiteanalyysia käyttäen. Informaatiotutkimuksen piirissä tyypillisimpiä tutkimusalueita ovat bibliometriikka, tieteellisen julkaisutoiminnan tutkimus, informaation ja informaatiojärjestelmien käyttö- ja käyttäjätutkimukset sekä viestintäverkostojen tutkimus.


title: Informaatiotutkimus

text: Informaatiotutkimus on perinteisesti liittynyt läheisesti muistiorganisaatioiden (kirjastot, arkistot ja museot) toimintaan. Näiden kolmen lisäksi informaatiotutkimuksen ammattilaisia tarvitaan etenkin organisaatioiden tietohallinnossa, tietopalveluissa, tutkimuslaitoksissa sekä verkkopalveluissa, joissa he työskentelevät yleensä suunnittelu-, kehittämis- ja asiantuntijatehtävissä. Keskeisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassaSuomessa informaatiotutkimusta opetetaan ja alan tutkimusta harjoitetaan seuraavissa yliopistoissa:Tutkimuksen ja opetuksen painopisteet vaihtelevat yliopistoittain. Åbo Akademin laitos on painottunut tiedonhankinnan ja tietohallinnon tutkimukseen, Oulussa painopiste on informetriikassa ja arviointitutkimuksissa sekä tietohallinnossa ja tietojohtamisessa. Tampereella tutkimuksen ja opetuksen painopiste on perinteisesti ollut tiedonhaussa, tiedonhankinnassa sekä tieto- ja asiakirjahallinnossa. Tampereen yliopistossa informaatiotutkimuksen oppiaineeseen kytkeytyy myös interaktiivinen media, jonka painoalue on pelitutkimuksessa. Informaatiotutkimusta opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi informaatikkona, kirjastonhoitajana, kirjastonjohtajana, tutkijana ja suunnittelijana. Usein työpaikat ovat kunnissa ja yliopistoissa.


title: Informaatiotutkimus

text: Yliopistojen lisäksi Oulun, Seinäjoen ja Turun ammattikorkeakoulut tarjoavat kirjasto- ja informaatioalan koulutusta. Jonkin verran on tarjolla myös ammatillista koulutusta.


title: Motorola 68030

text: Motorola 68030 on Motorolan 68000-suoritinperheeseen kuuluva 32-bittinen suoritin. 68030 oli Motorola 68020:n seuraaja ja sitä itseään seurasi Motorola 68040. Suorittimeen viitataan myös yleisesti nimityksellä "030".


title: Motorola 68030

text: Motorola valmisti myös suorittimesta kustannustasoltaan halvempaa versiota, 68EC030, josta puuttui sisäänrakennettu muistinhallintayksikkö (MMU).


title: Motorola 68030

text: Suoritinarkkitehtuurisesti 68030 ei ole kovinkaan erikoinen. Se ei eroa edeltäjästään (68020) kuin lisätyn välimuistin (joka vaikutti hiukan suorituskykyyn) ja johdinleveyden pienemmällä koolla. Pienempään tilaan ahdettu tekniikka salli Motorolan lisätä muistinhallintayksikön piirille (68851-yhteensopiva). Hienotekoisempi valmistusprosessi mahdollisti prosessorin skaalautumisen 50 megahertsiin asti. EC-malli venyi 40 megahertsiin asti.


title: Motorola 68030

text: 68030:ta käytettiin useissa Applen Macintosh II -malleissa, Amiga-tietokoneissa, Atari Falconissa sekä NeXT Computer ja Sharp X68030 -tietokoneissa.


title: Motorola 68030

text: Motorola 68EC030 mallista puuttui sisäänrakennettu muistinhallintayksikkö (MMU).


title: Snakegod

text: Snakegod on suomalainen heavy metal -yhtye, joka perustettiin Tampereella vuonna 1998. Aluksi he soittivat cover-versioita Dio- ja Whitesnake-yhtyeiden kappaleista, mutta vuonna 1999 he alkoivat tehdä myös omia kappaleita ja yhtye solmi pian Mastervoxin kanssa levytyssopimuksen.


title: Snakegod

text: Yhtyeen esikoisalbumi, "Invitation", julkaistiin vuonna 2001.


title: Nautarotu

text: Karjarodut ovat pitkän jalostuksen tuloksena saatuja nautarotuja, joissa korostuvat tietyt piirteet. Suomessa käytetään paljon ulkomailta tuotuja rotuja. Roduilla on korostettu jotain tyypillistä ominaisuutta, kuten lihan tai maidon tuotantoa, nopeakasvuisuutta tai muuta etsittyä ominaisuutta.


title: Nautarotu

text: Nautarotuja jalostetaan eri tavoin riippuen siitä, onko rotu tarkoitettu lihan- vai maidontuotantoon, mutta tietyt ominaisuudet ovat haluttuja kaikilla roduilla. Näitä ovat muun muassa hyvä hedelmällisyys, luonne ja jalkarakenne, ja lehmillä leveä, poikimiseen hyvin soveltuva lantio. Joitakin rotuja on tietoisesti jalostettu sarvettomiksi eli nupoiksi tai tietynvärisiksi.


title: Nautarotu

text: Lihakarjan rodut on jalostettu erityisesti tuottamaan mahdollisimman paljon mahdollisimman laadukasta lihaa. Koska suuri osa eläimistä teurastetaan nuorena, liharotujen jalostuksessa niin kutsuttu kestävä rakenne ei ole yhtä tärkeä jalostustavoite kuin lypsyroduilla. Sen sijaan erityisesti poikimisen helppous ja nopea kasvu ovat liharotujen jalostuksessa tärkeitä tavoitteita.


title: Nautarotu

text: Suomessa kasvatetaan noin kymmentä lihakarjarotua.


title: Nautarotu

text: Aberdeen-Angus on alkujaan kotoisin Skotlannista. Rodun eläimet ovat nupoja ja useimmiten mustia, joskus myös punaruskeita. Rotu on kookas ja vähärasvainen. Se menestyy huonommillakin laitumilla ja soveltuu erinomaisesti luonnonlaitumille.


title: Nautarotu

text: Charolais-rotu on peräisin Ranskasta. Väriltään eläin on valkoinen, hiukan kellertävä tai harmaa. Rodun yksilöt kasvavat nopeasti erittäin suuriksi. Hereford on yksi maailman suosituimmista lihantuotantoroduista ja myös Suomen runsaslukuisin lihakarjarotu. Se on väriltään ruskea ja siinä on valkoisia laikkuja. Se menestyy hyvin luonnonlaitumilla.


title: Nautarotu

text: Limousin-rodun eläimet ovat ruskeita. Rotu on yksi Suomen kookkaimmista roduista ja alkujaan Ranskasta peräisin. Suomessa kasvatetaan myös muutamaa muuta rotua, kuten simmentalia, piemontesea, ylämaankarjaa ja blonde d'aquitainea sekä pieniä määriä muita rotuja. Suomessa erityisesti simmental on suosittu emolehmänä muita liharotuja suuremman maidontuotantonsa ansiosta.


title: Nautarotu

text: Lypsykarjan (myös "maitokarja") rodut on jalostettu erityisesti tuottamaan mahdollisimman paljon mahdollisimman laadukasta maitoa. Lypsyrotujen jalostamisella pyritään vaikuttamaan myös tiettyihin maidon ominaisuuksiin, kuten sen sisältämiin rasva- ja valkuaismääriin. Eri maidon ominaisuudet ovat olleet eri aikoina haluttuja. Ennen runsasrasvainen maito oli haluttua, nykyään pyritään korkeisiin valkuaisainemääriin. Lypsyrotujen jalostuksessa pyritään myös vaikuttamaan eläinten luonteeseen sekä rakenteeseen, jonka tulisi tukea suuria tuotosmääriä ja eläimen terveyttä sekä mahdollisimman pitkää tuotantoikää.


title: Nautarotu

text: Maailman käytetyin lypsyrotu on holstein, toiseksi käytetyin on jersey. Suomessa eniten käytetty ayrshire on maailmanlaajuisesti melko harvinainen rotu: sitä on maailmalla noin neljä miljoonaa yksilöä.


title: Nautarotu

text: Suomen tärkeimmät lypsykarjarodut ovat ayrshire, holstein, suomenkarjan rodut, jersey, Brown swiss ja Guernsey. Näille roduille pidetään Suomessa kantakirjoja.


title: Nautarotu

text: Ayrshire on yksi Suomen käytetyimmistä lypsyroduista. Niitä tai niistä risteytettyjä eläimiä on yli puolet Suomen lehmistä. Ayrshire-rodun lehmät tuottavat noin 9 228 kiloa maitoa 305 päivässä eli tuotantokaudessa. Holstein tuottaa merkittävästi enemmän maitoa kuin ayrshire. Suomalaisia rotuja eli suomenkarjaa on Suomessa vähäinen määrä.


title: Nautarotu

text: Suomen lypsyroduista toistaiseksi uusimmat on Brown swiss– ja Guernsey– roduthttp://www.faba.fi/fi/tietopankki/nautarodut-suomessa


title: Anik

text: Anik oli Kanadan GEO-kiertoradan tietoliikennesatelliittien sarja, jonka ensimmäinen satelliitti oli marraskuussa 1972 laukaistu Anik A-1. Anik on inuiittien sana, joka tarkoittaa "pikku veljeä".


title: Anik

text: Anik A-1 -satelliitin laukaisi Telesat, Kanadan kansallinen tietoliikenneyhtiö Delta-kantoraketilla. Satelliitin kaupallinen lähetystoiminta aloitettin 1973, jolloin TV-lähetykset voitiin nähdä ensi kertaa Kanadan pohjoisosissa. Anik A-1 oli tuolloin maailman ensimmäinen kansallinen televisiosatelliitti. Anik A-satelliittisarjassa tätä seurasivat Anik A-2 huhtikuussa 1973 ja Anik A-3 toukokuussa 1975. Anik A -sarjan satelliitit olivat rakenteeltaan alkujaan yhdysvaltalaiseen Intelsat IV -ohjelmaan suunniteltuja. Niiden rakentamisessa alihankkijoina toimivat kanadalaisyritykset Spar Aerospace ja Northern Telecom. Kussakin satelliitissa oli 12 transponderikanavaa 6/4 GHz:n taajuusalueella. Satelliiteille rakennettiin Kanadaan yli 100 maa-asemaa. Vastaanottoasemien lautasantennit olivat matalan taajuuden vuoksi vielä varsin suuria.


title: Anik

text: Anik B laukaistiin joulukuussa 1978 Telesat Canadalle. Satelliitissa oli 12 kaupallista 6/4 GHz:n taajuusalueen kanavaa ja neljä kokeellista 14/12 GHz:n taajuusalueen kanavaa, joita käytettiin suurempitaajuisten tietoliikenneratkaisujen tutkimisessa (Hermes-ohjelma). Anik C-3 laukaistiin marraskuussa 1982 yhdysvaltalaisella Columbia-avaruussukkulalla. Satelliitissa oli 16 taajuusalueen 14/12 GHz operatiivista kanavaa. Korkeampi taajuusalue mahdollisti pienempien, asuintaloon kiinnitettävän, halkaisijaltaan 1,2–1,8 -metristen vastaanottolautasten käytön, kun satelliitin lähetystehoa oli lisätty niin, että se läpäisi riittävän luotettavasti myös tv-signaalia vaimentavia sadealueita. Sarja jatkui Anik C-2:n laukaisulla kesäkuussa 1983 ja Anik C-3:n laukaisulla huhtikuussa 1985. Satelliiteista voitiin lähettää neljää alueellisesti suunnattua keilaa Kanadan eri osiin.


title: Anik

text: Anik D-sarjalla korvattiin ikääntyneet Anik A- ja B-sarjan satelliitit. Anik D-1 laukaistiin 26. elokuuta 1982. Anik D-2 vietiin taivaalle marraskuussa 1984 Discovery-sukkulalla. Näitä seurasivat Anik E-sarjan satelliitit: Anik E-2 huhtikuussa 1991 ja Anik E-1 syyskuussa 1991. Suuritehoiset E-sarjan satelliitit toimivat kahdella taajuusalueella; niissä oli 24 kanavaa 6/4 GHz:n alueella ja 16 kanavaa 14/12 GHz:n kaistalla. Anik E -sarjalla korvattiin aiemmat C- että D-sarjan satelliitit.


title: Anik

text: Anik F1


title: Anik

text: Anik F1R


title: Anik

text: Anik F2


title: Anik

text: Anik F3


title: Anik

text: Telesat Canada tilasi keväällä 2010 Anik G1 tietoliikennesatelliitin. Sen rakensi yhdysvaltalainen Space Systems/Loral. Satelliitti laukaistiin vuonna 2013 venäläisellä Proton-M-kantoraketilla. Satelliitti lähettää TV-lähetyksiä Kanadaan ja hoitaa latinalaisen Amerikan tietoliikenneyhteyksiä. Satelliittiin rakennettiin X-kaistan tietoliikennekyky, jota oli tarkoitus vuokrata Yhdysvaltain puolustusministeriölle. Tässä tapauksessa satelliitti muuntuu ns. kaksikäyttölaitteeksi, eikä ole enää puhdas siviilisatelliitti.


title: Asola

text: Asola on pääradan länsipuolinen taajama ja kaupunginosa Vantaan Koivukylän suuralueella. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Korsoon, etelässä Koivukylään, idässä päärataan ja Rekolaan sekä lännessä Ilolaan. Asolan läpi kulkee etelä-pohjoissuuntainen Tikkurilasta Korsoon vievä Asolanväylä. Asola on noin 4 000 ihmisen asuinpaikka ja 2 000 työpaikan kaupunginosa.


title: Asola

text: Asolassa sijaitsee Peijaksen sairaala, joka on osa Helsingin yliopistollista keskussairaalaa HYKSiä. Se palvelee vantaalaisia ja keravalaisia. Myös Koivukylän aseman viereinen K-Citymarket oheisliikkeineen sijaitsee Asolassa.


title: Asola

text: Asolan nimi liittyy alueen asutushistoriaan ja on johdettu Koivukylän puistotien, Asolanväylän ja Sydäntien rajaaman alueen rintamamiestaloista. Maatalousministeriön Asutusasiainosasto eli Aso oli jälleenrakennuskauden keskeinen organisaatio, jonka mallipiirustusten mukaan Asolan rintamamiestaloja rakennettiin.


title: Asola

text: Kaupunginosan väestö on kasvanut äskettäin voimakkaasti; Asolanväylän ja radan väliin Rekolan aseman läheisyyteen sekä Rekolanmäkeen on viime vuosina valmistunut uusia kerrostaloalueita. Myös aivan Rekolan aseman tuntumaan on noussut kerrostaloja.


title: Asola

text: Kaupunginosan palveluihin kuuluvat myös neljä päiväkotia, Rekolanmäen koulu, Rekolan seurakunnan Asolan seurakuntatalo, vapaapalokunnan tilat, kolme palvelutaloa sekä ikäihmisille asumisen, vapaa-ajan ja kuntoutukseen liittyviä palveluja tarjoava palvelukeskus Foibe (arkkitehdit Mikko Heikkinen ja Markku Komonen 1994, arkkitehti Kirsti Sivén 2007). Peijaksen sairaalan pohjoispuolella on Rekolan kartano, jossa on toiminut nuorten turvatalo. Pohjoisosaan suunnitellaan Elmon urheilupuistoa.


title: 6 (luku)

text:
6 (kuusi) on luonnollinen luku, joka tulee luvun 5 jälkeen ja jota seuraa luku 7.
Esseetyylisessä tekstissä kuusi kirjoitetaan yleensä kirjaimin.


title: 6 (luku)

text: Luku 6 saadaan kertomalla keskenään alkuluvut 2 ja 3. Kuusi on pienin täydellinen luku, kolmanneksi pienin kolmioluku ja toiseksi pienin kuusikulmioluku.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Geenimuunnellulla organismilla eli GMO:lla tarkoitetaan eliötä, esimerkiksi eläintä, kasvia tai bakteeria, jonka perimää on muunneltu geenitekniikan keinoin. Kun muunneltua eliötä käytetään elintarvikkeen raaka-aineena, puhutaan geenimuunnellusta elintarvikkeesta. Toisinaan käytetään myös termejä muuntogeeninen, geenimanipuloitu, transgeeninen ja siirtogeeninen organismi. Geenimuunnelluista organismeista tutuimpia ovat muuntogeeniset kasvit, joita viljellään lähes 20 maassa. Yleisimpiä geenimuunneltuja organismeja ovat esimerkiksi maissi, soija ja rapsi. Suurin osa niistä tuotetaan Yhdysvalloissa.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Geenitekniikan katsotaan alkaneen vuonna 1973, kun yhdysvaltalainen Paul Berg siirsi menestyksekkäästi erään viruksen DNA:ta erään bakteerin kromosomin osaksi. Berg palkittiin tästä hyvästä kemian Nobelilla vuonna 1980. Nykyään voidaan minkä tahansa lajin mikä tahansa geeni, jonka paikka kromosomistossa tunnetaan, siirtää mihin tahansa toiseen lajiin. Tämä geeni myös voi säädellä monien ominaisuuksien syntyä organismissa tai se voi toimia toisten geenien säätelijänä.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Muuntogeenisen soijan ja maissin viljely aloitettiin laajoilla alueilla ensimmäisenä vuonna 1996 Yhdysvalloissa. Vuonna 2006 muuntogeenisten viljakasvien viljelypinta-ala ylitti 100 miljoonan hehtaarin rajan. Kaikkiaan 10,3 miljoonaa viljelijää 22 eri maassa viljeli yhteensä 102 miljoonan hehtaarin alalla muuntogeenisiä kasveja.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Arvioiden mukaan yli kaksi miljardia ihmistä maailmassa on maistanut tai syö säännöllisesti muuntogeenisestä vehnästä, soijasta tai riisistä tehtyä ruokaa. Noin 300 miljoonaa ihmistä Yhdysvalloissa ja Kanadassa on syönyt tällaista ruokaa yli kymmenen vuoden ajan.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Yhdistelmä-DNA-tekniikan lääketieteellisesti merkittävimpiä sovelluksia on tehdä bakteerisoluissa aineita, jotka ovat hyödyllisiä ihmiselle. Tällaisten lääkinnälliseen käyttöön tarvittavien aineiden tuottaminen mikrobeissa on aiempiin menetelmiin nähden halvempaa ja tehokkaampaa ja tuote on turvallisempi.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Yhdysvaltain lääketurvallisuusviranomainen FDA antoi vuonna 1981 luvan Hepatiitti B -rokotteelle, jonka antigeeni oli tuotettu mikro-organismeissa, joihin oli siirretty viruksen geeni.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Vuonna 1982 FDA antoi luvan mikrobeissa tuotetulle ihmisen insuliinille. Myös muun muassa interferonia ja kasvuhormonia tuotetaan yhdistelmä-DNA-tekniikalla.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Siirtogeeniset eläimet ovat ilmeisen tieteellis-teknisen puolensa lisäksi myös kaupallisia innovaatioita. Esimerkiksi 1980-luvun alussa kehitetty syöpähiiri oli myös maailman ensimmäinen patentoitu eläin.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Ensimmäinen elintarvikkeeksi hyväksytty geenimuunneltu eläin oli AquaBounty Technologiesin vuonna 2015 kehittämä AquAdvantage-lohi.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Suomessa biotekniikka ja geenimuuntelu nousi ensi kertaa todella otsikoihin joulukuussa 1993 Kuopion yliopistolla syntyneen siirtogeenisen Huomen-vasikan myötä.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Satokasveja voidaan mahdollisesti muunnella geneettisesti niin, että niistä saadaan suurempia satoja kehitysmaiden heikoissa olosuhteissa. Italiassa vuonna 2005 tehdyssä viljelykokeessa Bt-maissilajikkeista toisen sato oli 28 ja toisen jopa 43 prosenttia suurempi kuin geenimuuntelemattoman vertailuviljelmän. Koe tehtiin alueella, jossa maissikoisa on yleinen tuholainen. Espanjassa vastaavassa kokeessa geenimaissin sato oli seitsemän prosenttia suurempi kuin muuntelemattoman viljelmän.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Plos One -lehdessä julkaistun tutkimuskirjallisuuden meta-analyysin (2014) mukaan GM-viljely on vähentänyt kasvinsuojeluaineiden käyttöä 37 % sekä lisännyt satoja 22 % ja viljelijöiden voittoja 68 %, kehitysmaissa vieläkin enemmän.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Geenimuuntelun avulla voidaan tuottaa tehokkaita lääkkeitä moniin sairauksiin, joista ihmiskunta nyt kärsii, sekä tuleviin pandemioihin, "hullun lehmän taudin" kaltaisiin ihmisille vaarallisiin eläinsairauksiin , pienten lasten kuolettavaan lihasrappeumatautiin, hemofiliaan, syöpään, diabetekseen ja vuosi vuodelta yhä useampaan vaivaan, HIV-rokotetta ym.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Jo nyt monet tavalliset lääkkeet, rokotteet ja lisäaineet Suomessa on tuotettu geenitekniikan avulla.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Geenimuuntelun tavoitteena on useimmiten muunneltavan organismin jo olemassa olevien ominaisuuksien parantaminen tai vaihtoehtoisesti kokonaan uusia ominaisuuksia koodaavien geenien liittäminen eliöön. Muuntelulla pyritään esimerkiksi tekemään organismista kestävämpi ulkoisille vaikutuksille. Tämä voi tarkoittaa parempaa sään vaihteluiden sietokykyä tai vastustuskykyä tuholaisia ja torjunta-aineita vastaan. Kasvin solut saadaan tuottamaan tuholaismyrkkyä siirtämällä kasviin "Bacillus thuringiensis" -bakteerin (Bt) myrkkygeeni.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Toinen merkittävä muuntelun tavoite on lisätä organismin tuotantoa tai satoa.


title: Geenimuunneltu organismi

text: Siirtogeenisten eliöiden proteiinituotantoa voidaan myös muokata siten, että ne saadaan tuottamaan jotakin ihmiselle hyödyllistä yksittäistä ainetta. Näin mahdollistetaan esimerkiksi erilaisten lääkeproteiinien tuotanto eläinsolussa tai jonkin terveyttä edistävän aineen lisääminen elintarvikkeeseen.


title: Geenimuunneltu organismi

text: 1960-luvulta 1980-luvun puoleenväliin saakka GMO:iden turvallisuutta ja ympäristövaikutuksia koskeva lainsäädäntö oli tiukempi Yhdysvalloissa kuin Euroopassa. 1980-luvun puolivälin jälkeen asiat ovat olleet päinvastoin. EU:ssa on nykyisin todennäköisesti maailman tiukimmat säädökset GMO-sisällölle ruoassa ja rehussa. Tuotteet, joissa hyväksytyn GMO-aineksen osuus ylittää 0,9 %, täytyy merkitä. Ei-hyväksytylle GMO-materiaalille on nollatoleranssi, mikä tarkoittaa sitä, että lastit, jotka sisältävät ei-hyväksyttyä GMO:ta käännytetään alkuperämaahan tai tuhotaan. EU:ssa GMO:iden hyväksymisprosessi on hidas ja altis poliittiselle väliintulolle. Tämä on johtanut erikoiseen tilanteeseen, jossa EU on riippuvainen erityisesti GM-soijapavun tuonnista eläinten rehuksi, mutta lain takia joutuu torjumaan nämä, jos ne sisältävät pieniäkin määriä ei-hyväksyttyjä geenimuunneltuja organismeja. Yhdysvallat on toisaalta usein kritisoinut EU:ta sen epätieteellisistä GMO-säädöksistä, joiden se katsoo olevan taloudellista protektionismia ja toisaalta suunnitellut USA:an samankaltaista GMO-lainsäädäntöä kuin nyt EU:ssa.


title: Samojedinkoira

text: Samojedinkoira on arktinen, pystykorviin kuuluva koirarotu. Se soveltuu hyvin seura- ja rekikoiraksi. Samojedinkoiran silmien asento sekä ylöspäin vetäytyneet suupielet muodostavat rodulle tyypillisen hymyilevältä näyttävän ilmeen, "samojedinhymyn". Se eroaa ominaisuuksiltaan muista arktisista pystykorvista alaskanmalamuutista, siperianhuskysta ja grönlanninkoirasta.


title: Samojedinkoira

text: Samojedinkoira on keskikokoinen, valkoinen pystykorva. Uroksen ihannesäkäkorkeus on 57 cm, nartun neljä senttimetriä vähemmän. Kolmen senttimetrin heitto suuntaan tai toiseen on sallittua. Mittasuhteiltaan samojedinkoira on likimain neliömäinen. Tämän työkoiraksi kehitetyn rodun edustajan liikkeiden tulee ilmentää alkuperäistä voimaa ja kestävyyttä. Samojedinkoira kuuluu näyttelyssä ryhmään 5.


title: Samojedinkoira

text: Samojedinkoiran kaksinkertainen turkki on väriltään puhtaan- tai kermanvalkoinen, tai perusväriltään valkoinen, jossa on vähäisiä keksinvärisiä alueita. Väritys ei saa vaikuttaa vaaleanruskealta.


title: Samojedinkoira

text: Runsaan turkin kunnossa pitämiseksi samojedinkoira tulee harjata perusteellisesti 2–4 kertaa kuukaudessa, turkin laadusta riippuen. Pesua se tarvitsee vain pari kolme kertaa vuodessa, jolloin on muistettava kuivata turkki huolellisesti iho-ongelmien välttämiseksi. Kauniin karvapeitteen kunnossapito ei vaadi erityisosaamista, mutta turkinhoidon on oltava säännöllistä. Jos turkkia ei harjata säännöllisesti eikä pestä, alkaa se haista ja siihen tulee karvapalloja. Karvanlähdön aikaan samojedinkoiraa pitää harjata/kammata usein.


title: Samojedinkoira

text: Samojedinkoira on hyvin seurallinen ja ystävällinen koira ja sillä on voimakas tarve kuulua laumaan. Rotu on erittäin sosiaalinen ja tulee toimeen erinomaisesti myös samaa sukupuolta olevien koirien kanssa. Se sopii erinomaisesti lapsiperheeseen, mutta suurten voimiensa vuoksi sitä ei voi antaa pelkästään lasten vastuulle. Samojedi on melko itsepäinen, mutta taitavalla koulutuksella ja motivoinnilla voi tämänkin rodun kanssa saavuttaa hyviä tuloksia, mutta luonnehan on alun alkuaan melko yksilöllinen. Kyseessä on aktiivinen koira ja alkuperäisen käyttötarkoituksen huomioiden ei ole ihme, että samojedi tarvitsee paljon liikuntaa ja aktiviteetteja.


title: Samojedinkoira

text: Samojedinkoira on hyvin vanha koirarotu, joka polveutuu Siperiassa asuneiden paimentolaiskansojen koirista. Nimensä se on saanut uralilaista kieltä puhuvien samojedikansojen mukaan. Nämä käyttivät koiria apuna metsästyksessä, paimennuksessa ja rekien vetämisessä. Heimojen asuttaman alueen eteläosissa valkoisia ja mustan- ja ruskeankirjavia koiria käytettiin poronpaimennukseen, pohjoisempana olleet puhtaanvalkoiset, luonteeltaan lauhkeammat koirat olivat metsästys- ja rekikoiria. Yhteiselo oli erittäin kiinteää ja koirat otettiin mukaan kaikkialle.


title: Samojedinkoira

text: Englantilainen eläintieteilijä Ernest Kilburn Scott asui vuonna 1889 jonkin aikaa samojediheimojen parissa ja toi mukanaan Englantiin yhden ruskean urospennun. Myöhemmin hän tuotti Siperiasta myös toisen, kermanvärisen naaraan, sekä kolmannen lumivalkoisen uroksen. Nykyinen samojedinkoira jalostettiin näistä ja muutamista muista yksilöistä lähes täysin lumivalkoiseksi. Ensimmäinen rotumääritelmä vahvistettiin Englannissa vuonna 1909.


title: Samojedinkoira

text: Nykyään samojedinkoira on levinnyt lähes kaikkialle maailmaan ja sopeutunut hyvin lämpimämpiinkin olosuhteisiin. Samojedi on suhteellisen suosittu seura- ja näyttelykoira kaikkialla, mutta tietyillä tahoilla myös käyttöominaisuuksia pyritään vaalimaan.


title: Samojedinkoira

text: Samojedinkoira kuuluu Suomen Kennelliiton perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan (PEVISAan) silmien ja lonkkien osalta. Tämä tarkoittaa sitä, että pentueen rekisteröinnin edellytyksenä on molempien vanhempien virallinen lonkka- ja silmätutkimuslausunto. Astutuspäivänä silmätutkimuslausunto ei saa olla yli kolme vuotta vanha. Rotujärjestö edellyttää jalostusneuvonnan ja pentuvälityksen piiriin otettavilta koirilta terveitä lonkkia. Toinen vanhemmista saa kuitenkin olla C-lonkkainen, mikäli sen vanhemmat ja suunniteltu jalostuskumppani ovat terveitä.


title: Nordrhein-Westfalen

text: Nordrhein-Westfalen (lyhenteenä NRW) on Saksan osavaltio maan länsi- ja luoteisosassa. Nordrhein-Westfalen rajoittuu Belgiaan, Alankomaihin sekä Saksan osavaltioihin Ala-Saksi, Hessen ja Rheinland-Pfalz. Osavaltiossa asui 17 890 100 ihmistä vuoden 2016 lopussa. Se on asukasluvultaan Saksan suurin ja pinta-alaltaan neljänneksi suurin osavaltio (34 080 km²). Nordrhein-Westfalenin pääkaupunki on Düsseldorf.


title: Nordrhein-Westfalen

text: Osavaltion keskellä sijaitsee Reinin-Ruhrin alue, johon kuuluvat mm. Kölnin, Düsseldorfin ja Bonnin kaupungit. Ruhrin teollisuusalueella sijaitsevat mm. Essen, Dortmund, Duisburg, Bochum ja Gelsenkirchen. Monille Nordrhein-Westfalen merkitsee teollisuuskeskittymää ja kaupunkien yhteenliittymää. Alue onkin Euroopan tiheimmin asuttua. Suurin osa osavaltiosta on kuitenkin metsien ja peltojen peittämää.


title: Nordrhein-Westfalen

text: Tärkeimmät Nordrhein-Westfalenin läpi kulkevat joet ovat Rein, Ruhr, Ems, Lippe ja Weser.


title: Nordrhein-Westfalen

text: Osavaltio on jaettu viiteen hallintoalueeseen ("Regierungsbezirke"), joihin kuuluu 31 piiriä ("Kreise") ja 23 kaupunkipiiriä ("kreisfreie Städte"). Nordrhein-Westfalenissa on 396 kuntaa (1997). Kaupunkipiirit ovat kuntia itsessään.


title: Nordrhein-Westfalen

text: Vanhana teollisuusalueen perinteen takia osavaltion valtapuolueena on ollut yleensä SPD.


title: Nordrhein-Westfalen

text: Vuonna 2017 osavaltion pääministeriksi nousi Armin Laschet (CDU).


title: Motorola 68020

text: Motorola 68020 on Motorolan valmistama suoritin. Se on Motorola 68010:n seuraaja ja sen seuraaja on Motorola 68030. Suorittimeen viitataan myös yleisesti nimityksellä 020.


title: Motorola 68020

text:
68020 on täysin 32-bittinen ja kykenevä osoittamaan muistia 4GB saakka.
Kustannustasoltaan halvemmassa versiossa, 68EC020:ssa oli vain 24-bittinen osoitusväylä ja kykeni osoittamaan vain 16MB muistia.


title: Motorola 68020

text: 68020 oli monin tavoin uudistettu 68010:an verrattuna. Muun muassa 32-bittinen aritmeettislooginen yksikkö (laskentayksikkö), ulkoinen data- ja osoitusväylä sekä uudet konekieliset käskyt ja osoitusmuodot olivat uusia ominaisuuksia. 68020:ssa (ja 68030:ssa) oli kolmivaiheinen käskyliukuhihna ("pipeline").


title: Motorola 68020

text: 68020:een lisättiin myös Motorolan monisuoritinmalli (RMC-pinni) moniprosessorikäyttöön. Tämä salli järjestelmää kohden jopa kahdeksan suorittimen yhteistoiminnan. Näistä kahdeksasta suorittimia ja matematiikkasuorittimia pystyi olemaan mikä tahansa määrä, mutta muistinhallintayksiköitä vain yksi (joko 68841 tai 68851). Mallilla oli tietenkin omat rajoituksensa, esimerkiksi jokaisen käytetyn suorittimen ja matematiikkasuorittimen täytyi olla samaa mallia, mutta ei välttämättä samalla kellotaajuudella toimiva. Esimerkiksi 68020:n ja 68030:n yhteistoiminta ei onnistunut (sillä 020 ei tunnistanut 030:n sisäistä muistinhallintayksikköä), mutta 68020:n ja Motorola 68882:n (matematiikkasuoritin) yhteistoiminta oli täysin sallittua ja yleistä. Oli kuitenkin epätavallista, että järjestelmässä olisi useampi suoritin tai matematiikkasuoritin. Monet 68020:lla varustetut Unix-koneet oli varustettu vain 020:lla, matematiikkasuorittimella (68881 tai 68882) ja muistinhallintayksiköllä (68841 tai 68851).


title: Motorola 68020

text: Uudet käskyt sisälsivät pieniä parannuksia ja laajennuksia ohjaustilaan ("supervisor mode"), joitakin käskyjä monisuoritinjärjestelmien ohjelmistonhallintaan (jotka poistettiin myöhemmin Motorola 68060 -suorittimessa), hieman tukea korkeamman tason ohjelmointikielille (jotka poistettiin myöhemmissä 680x0-sarjan suorittimissa), suuremmat (32 x 32 bittiä) kertomis- ja jakokäskyt, ja bittikentän muokkauskäskyt.


title: Motorola 68020

text: Uusi osoitustapa lisäsi epäsuoran tason moniin aikaisempiin osoitusmuotoihin ja lisäsikin jonkin verran joustavuutta erinäisiin osoitustapoihin ja käskyihin. Nämä uudet tavat tekivätkin 68020:sta vahingossa hyvin soveltuvan tulostukseen; monet 1990-luvun alun lasertulostimet sisälsivät 68EC020-suorittimen.


title: Motorola 68020

text: Käskypuskuri (käskyvälimuisti) oli järjestetty 64:ään neljän tavun kokoiseen, suoraan määriteltyyn syötteeseen, jotka olivat yhteiskooltaan 256 tavua. Vaikkakin se oli pieni, sillä oli silti suuri vaikutus suorituskykyyn.


title: Motorola 68020

text: 68020-suoritinta käytettiin monissa Commodoren Amiga- ja Applen Macintosh II -tietokoneissa ja Sun 3 -työasemissa.


title: Motorola 68020

text: Motorola 68EC020 on Motorolan valmistama suoritin. Se on kustannustasoltaan halvempi versio Motorola 68020-suorittimesta. Ainoana erona näiden kahden välillä on 68EC020:n 24-bittinen osoitusväylä (68020:ssa on 32-bittinen), ja siten se voi osoittaa vain 16 megatavua muistia.


title: Motorola 68020

text: Sitä käytettiin myös Amiga 1200:n suorittimena.


title: Gregorius VIII

text: Paavi Gregorius VIII (n. 1100 – 17. joulukuuta 1187) oli paavina 21. lokakuuta 1187 – 17. joulukuuta 1187. Hänen oikea nimensä oli Albert de Mora.


title: Gregorius VIII

text: Vuonna 1172 hän osallistui Avranchesin kirkolliskokoukseen, jossa Englannin kuningas Henrik II vapautettiin syytteistä Thomas Becketin murhasta. Gregorius myös esitti kolmannen ristiretken käynnistämistä.


title: Gregorius VIII

text: Gregorius kuoli kuumeeseen oltuaan paavina vain pari kuukautta.


title: Klemens III

text: Paavi Klemens III (s. 1130 – k. 27. maaliskuuta 1191) oli paavina 19. joulukuuta 1187 – maaliskuulle 1191. Hänen oikea nimensä oli Paulino Scolari.


title: Klemens III

text: Pian valintansa jälkeen hän onnistui sovittelemaan puoli vuosisataa kestäneet riidat paavien ja Rooman kaupunkilaisten välillä. Sopimuksen mukaan kaupunkilaiset saivat valita virkamiehet, mutta pormestarin nimitys jäi paavin käsiin. Klemens innoitti Englannin kuninkaan Henrik II:n ja Ranskan kuninkaan Filip II:n lähtemään kolmannelle ristiretkelle ja teki muutamia pienempiä reformeja kirkon asioissa.


title: Klemens III

text: Klemens III oli myös vuosina 1080–1100 hallinneen vastapaavin nimi.


title: Liverpool FC

text:
Liverpool Football Club on englantilainen Valioliigassa pelaava jalkapallojoukkue. Liverpool on perustettu vuonna 1892 ja sen kotikenttä on ollut alusta asti Anfield Road
Liverpoolissa.
Liverpool on Englannin jalkapallohistorian menestyneimpiä seuroja. Sillä on englantilaisjoukkueista eniten muun muassa Euroopan cupin ja Mestarien liigan voittoja, UEFA Cupin voittoja ja liigacupin voittoja. Joukkue on voittanut 18 Englannin pääsarjamestaruutta, mikä on toiseksi eniten Manchester Unitedin jälkeen. Ensimmäisen liigamestaruutensa Liverpool voitti vuonna 1901, ja se on pelannut Englannin korkeimmalla sarjatasolla tauotta vuodesta 1962. Joukkueen kulta-aikana pidetään 70- ja 80-lukuja, jolloin se voitti mm. ykkösliigan 10 ja Euroopan cupin 4 kertaa. Liverpoolin vihollisia ovat paikallisvastustaja Everton ja Manchester United. Liverpoolin ja Evertonin välisiä otteluita kutsutaan Merseysiden derbyksi.


title: Liverpool FC

text: Liverpoolissa jalkapallon pelaaminen alkoi 1878. The St. Domingo School avattiin 1870 ja 8 vuotta myöhemmin vuonna 1878 perustettiin Liverpooliin ensimmäinen jalkapalloseura St. Domingo FC. Vuoden kuluttua perustamisesta nimi vaihdettiin Evertoniksi. Kiinnostus jalkapalloon kasvoi, ja 1884 pelejä alettiin pelata vuokrakenttä Anfieldilla.


title: Liverpool FC

text: Vuonna 1892 Everton ja kentän omistaja John Houlding eivät päässeet sopuun vuokrasta ja Everton siirtyi pelaamaan Goodison Parkiin. Anfield jäi vaille käyttöä ja John Houlding alkoi etsiä kentälleen uutta joukkuetta apunaan John McKenn. Joukkue koottiin pääosin skotlantilaisista, mutta Evertonista oli jäänyt kolme pelaajaa John Houldingin uuteen seuraan.


title: Liverpool FC

text: Liverpoolin ensimmäinen kausi 1893–1894 Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla oli menestys, "Pool" voitti mestaruuden ja nousi pääsarjaan kaudeksi 1894–1895. Ensimmäisellä pääsarjakaudellaan seura sijoittui sarjassa kuitenkin viimeiseksi 22 sarjapisteellä ja putosi testiottelun jälkeen takaisin 2. divisioonaan. Seuraavana kautena 1895–1896 joukkue voitti taas 2.divisioonaan ja nousi uudelleen pääsarjaan. Tämän jälkeen seura alkoi nousta kohti liigan kärkeä. Se sijoittui 1898–1899 sarjassa toiseksi kaksi pistettä mestaruuden voittaneen Aston Villan perässä. Joukkueen voittokulku oli rivakkaa, ja kaudella 1900–1901 Liverpool voitti ensimmäisen liigamestaruutensa. Se keräsi sarjassa 45 pistettä ja voitti toiseksi sijoittuneen Sunderland AFC:n kahdella pisteellä. Seura putosi 1. divisioonasta kauden 1903–1904 päätteeksi, kun se jäi 26 pisteellä sarjan toiseksi viimeiseksi. Joukkue nousi takaisin pääsarjaan heti seuraavalla kaudella ja juhli mestaruutta 1905–1906, kun sen 51 pistettä riitti mestaruuteen neljän pisteen erolla Preston North Endiin. Se oli kaudella 1909–1910 sarjan toinen, kun Aston Villa vei mestaruuden viiden pisteen erolla. Joukkue pääsi pelaamaan myös ensimmäistä kertaa FA Cupin finaalissa vuonna 1914, mutta hävisi Burnleylle 0–1.


title: Liverpool FC

text: Englannin maajoukkuepelaaja Ephraim Longworth johdatti Liverpoolin jälleen liigamestariksi vuosina 1922 ja 1923. Mestaruuksien jälkeen seurasi seuran historian pisin aika ilman mitään mestaruutta. Vihdoin vuonna 1947 Liverpool pääsi juhlimaan liigamestaruutta. Seuraavat vuodet joukkue yritti epätoivoisesti kamppailla menestyksestä, mutta putosi kuitenkin 2. divisioonaan vuonna 1954. Joulukuussa 1954 Liverpool kärsi historian suurinumeroisimman tappionsa, kun Birmingham City nöyryytti liverpoolaisia numeroin 1–9.


title: Liverpool FC

text: Bill Shankly palkattiin uudeksi manageriksi joulukuussa 1959 ja seuraavan viidentoista vuoden aikana Liverpool kipusi kohti Euroopan kärkiseurojen kastia. Ensimmäisen kautensa aikana Shankly vapautti 24 pelaajaa ja kokosi joukkueen uudelleen. Kolmannella kaudellaan hän johdatti Liverpoolin 2. divisioonan voittoon kahdeksan pisteen erolla ja joukkue nousi takaisin pääsarjaan, jossa se on pysynyt aina tähän päivään saakka.


title: Liverpool FC

text: Vuonna 1964 Liverpool voitti ensimmäisen mestaruutensa 17 vuoteen. Kahden vuoden kuluttua Liverpool juhli jälleen mestaruutta, voitettuaan edellisellä kaudella ensimmäistä kertaa FA Cupin, kun loppuottelussa Leeds Utd kaatui numeroin 2–1.


title: Liverpool FC

text: Vuonna 1976 Shanklyn jo lopettaessa ja uuden managerin Bob Paisleyn alaisuudessa pelannut Liverpool voitti sekä liigamestaruuden että UEFA Cupin. Seuraavalla kaudella punaiset voittivat jälleen mestaruuden, mutta hävisivät FA Cupin finaalissa. Seura kuitenkin juhli ensimmäistä Euroopan cupin (nyk. Mestarien liiga) voittoaan, toisena englantilaisjoukkueena. Roomassa pelatussa loppuottelussa kaatui saksalainen Borussia Mönchengladbach numeroin 3–1. Seuraavalla kaudella Liverpool uusi sekä liiga- että Euroopan cup -mestaruutensa.


title: Liverpool FC

text: Vuonna 1980 Liverpool voitti mestaruuden jo neljännennen kerran viiden vuoden sisällä ja Paisleyn johdolla se saavutti jo kolmannen Euroopan cupin voittonsa vuonna 1981. Seuraavan kahden kauden aikana Liverpool juhli tuplamestaruutta, kun liigamestaruuden lisäksi se voitti Liigacupin.


title: Liverpool FC

text: Vuoden 1983 toukokuussa Paisleyn avustaja Joe Fagan otti managerin tehtävät vastaan ollessaan 63-vuotias. Ensimmäisellä valmennuskaudellaan Fagan johdatti liverpoolilaiset triplamestaruuteen voittamalla liigan lisäksi Liigacupin ja Euroopan cupin. Faganin pesti päättyi seuraavana vuonna tapahtuneeseen Heyselin tragediaan.


title: Liverpool FC

text: 29. toukokuuta 1985 Heysel-stadionilla pelatussa Liverpoolin ja Juventuksen välisessä Euroopan cupin loppuottelussa kuoli 39 ihmistä, kun joukkueiden kannattajat ottivat yhteen, jonka seurauksena osa stadionista romahti. Suurin osa kuolleista oli italialaisia. Ottelu pelattiin kuitenkin loppuun, koska muuten tilanteen pelättiin pahenevan. Juventus voitti ottelun 1–0 Michel Platinin rangaistuspotkumaalilla. UEFA syytti tapahtumasta yksin englantilaisia faneja vaikka mm. Liverpool oli esittänyt huolensa stadionin huonosta kunnosta jo ennen ottelua ja pyytänyt siirtoa toiselle stadionille. Liverpool sai rangaistukseksi ikuisen osallistumiskiellon Euroopan cupiin (myöhemmin tuomio muutettiin kuuden vuoden kieltoon) ja muut englantilaisjoukkueet saivat viisi vuotta.


title: Liverpool FC

text: Kenny Dalglishista tuli Liverpoolin historian ensimmäinen pelaaja-manageri. Kaudella 1985–1986 seura juhli tuplamestaruutta. 15. huhtikuuta 1989 FA Cupin välieräottelussa Nottingham Forestia vastaan, 96 Liverpoolin kannattajaa kuoli Hillsborough’n onnettomuudessa.


title: Liverpool FC

text: Vuonna 1991 Graeme Souness tuli Liverpoolin manageriksi voittaen ainoastaan FA Cupin vuonna 1992, ja hänet korvasi Roy Evans tammikuussa 1994. Kesäkuuhun 1998 saakka Liverpoolia manageroineen Evansin ainoa mestaruus oli Liigacupin voitto vuonna 1995. Liigassakin punaiset sijoittuivat korkeimmillaan vasta kolmanneksi.


title: Liverpool FC

text: Entinen Ranskan maajoukkueen valmentaja Gérard Houllier otti managerin tehtävät kokonaan vastuulleen marraskuussa 1998 jaettuaan sitä ennen joukkueen valmennusvastuun Evansin kanssa muutaman kuukauden ajan. Vuonna 2002 he sijoittuivat toiseksi ja Sami Hyypiä toimi joukkueen kapteenina noin vuoden ajan.


title: Liverpool FC

text: Kausi 2000–2001 oli Liverpoolin kannalta paras moneen vuoteen, kun joukkue voitti triplamestaruuden – FA Cupin, Liigacupin ja UEFA Cupin. Houllierin alaisuudessa Liverpool voitti vielä Liigacupin vuonna 2003, ennen kuin jätti tehtävänsä toukokuussa 2004.


title: Liverpool FC

text: Uudeksi manageriksi nimettiin Rafael Benítez, joka luotsasi joukkueen ensimmäisellä kaudella liigassa viidenneksi ja mestarien liigan loppuotteluun AC Milania vastaan. Istanbulissa pelattua finaalia Liverpool oli jo 0–3-tappiolla, mutta nousi tasoihin ja voitti mestaruuden rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Benítezin alaisuudessa Liverpool voitti vielä UEFA Super Cupin vuonna 2005 sekä FA Community Shieldin ja FA Cupin kaudella 2005–2006. Lisäksi Liverpool sijoittui Valioliigassa Manchester Unitedin jälkeen toiseksi kaudella 2008–2009 korkeimmalla pistemäärällä (86), minkä toiseksi sijoittunut joukkue on Valioliigan historiassa kerännyt. Keväällä 2009 Liverpool voitti muiden muassa Real Madridin Anfieldilla 4–0 sekä Manchester Unitedin Old Traffordilla 1–4.


title: Liverpool FC

text: Alamäki alkoi kuitenkin tuon kauden jälkeisenä kesänä. Suurimpana syynä heikkoon menestykseen kaudella 2009–2010 mainitaan usein Xabi Alonson myynti Real Madridiin. Benítez oli edellisvuoden kesällä yrittänyt myydä Alonsoa aikomuksenaan rahoittaa tällä keskikenttäpelaaja Gareth Barryn siirron Liverpooliin. Benïtez ei kuitenkaan saanut tukea suunnitelmalleen toimitusjohtaja Rick Parrylta, ja Liverpool päätyi pitämään Alonson riveissään ja hankkimaan Barryn sijaan hyökkääjä Robbie Keanen Tottenhamista, joka vähäisten onnistumisien jälkeen myytiin takaisin Tottenhamiin saman kauden tammikuussa. Alonso pelasi raskaan kesän jälkeen kenties parhaan kautensa Liverpoolin paidassa ja seuranneen kesän siirtoa Real Madridiin pidetään osittain näpäytyksenä Beníteziä kohtaan.


title: Liverpool FC

text: Ennakkosuosikkina kauteen 2009–2010 lähtenyt Liverpool putosi Mestarien Liigasta jo lohkovaiheessa ja sijoittui sarjassa vasta seitsemänneksi jääden pois tulevan kauden Mestarien Liigaan oikeuttavilta paikoilta. Riitely managerin ja johtoportaan välillä sekä johdon sisäiset konfliktit ja niiden julkinen selvittely mediassa ei helpottanut Liverpoolin tilannetta ja kausi olikin valtaisa pettymys. Lopulta tilanne kärjistyi Rafael Benítezin eroamiseen kauden jälkeen ja Roy Hodgsonin palkkaamiseen 1.7.2010.


title: Liverpool FC

text: Samana kesänä Liverpool siirtyi uuteen omistukseen. Aiemmat omistajat George Gillett ja Tom Hicks potkittiin puoliväkisin ulos omistuksesta, koska Liverpoolille tuli suuret velat heidän takiaan ja fanit olivat pettyneet lupauksiin joita ei koskaan toteutunut. Liverpool oli yhdysvaltalaisliikemiesten omistuksessa vuodesta 2007. Kauppahinta oli 470 miljoonaa puntaa, josta osa oli tarkoitus käyttää uuden stadionin rakentamiseen. Uutta stadionia ei kuitenkaan koskaan heidän aikanaan tullut, vaikka he olivat luvanneet faneille uuden stadionin tulevan. He olivat myös luvanneet olla asettamatta mahdollista velkataakkaa seuran nimiin, mutta tekivät kuitenkin juuri päinvastoin, mikä johti liikevoittojen menemiseen korkojen maksuun ja lopulta siihen, että konkurssi ja seuran siirtyminen Royal Bank of Scotlandin omistukseen oli vain päivistä kiinni. Lopulta fanien iloksi tilalle tuli John W. Henryn johtama yhdysvaltalainen NESV-yhdistys.


title: Liverpool FC

text:
Hodgsonin aikana Liverpool ei kuitenkaan noussut omalle tasolleen eikä missään vaiheessa onnistunut voittamaan faneja puolelleen.
Negatiiviset peliesitykset sekä heikot tulokset asettivat hänet valtaisan kritiikin kohteeksi. Blackburnille tammikuun alussa 2011 kärsitty 1–3-tappio jäi hänen viimeiseksi pelikseen ja tilalle astui 8.1.2011 seuralegenda Kenny Dalglish.


title: Liverpool FC

text: Kenny Dalglish sai Liverpoolin nousemaan putoamistaistosta Eurooppa-liigan paikoille tammikuun aikana. Dalglish osti Liverpooliin tammikuun siirtoikkunan aikana uruguaylaisen Luis Suárezin 26,5 miljoonalla eurolla ja englantilaisen Andy Carrollin 35 miljoonalla punnalla (noin 47,5 miljoonaa euroa). Siitä tuli seuran kalleimmat ostokset, mutta samalla tähtihyökkääjä Fernando Torres siirtyi Chelseaan 58 miljoonan eurolla. Liverpool hylkäsi aiemmat tarjoukset, mutta kun Torres jätti seuralleen kirjallisen siirtopyynnön, seura päätti myydä hänet.


title: Liverpool FC

text: Kausi 2011–2012 oli eräs seuran huonoimpia, ja seurauksena Dalglish erotettiin. Tilalle palkattiin pohjoisirlantilainen Brendan Rodgers. Rodgersin toisella managerointikaudella 2013–2014 Liverpool päätyi ehkä yllättäenkin mestaruustaisteluun ja toiselle sijalle Valioliigassa.


title: Liverpool FC

text: Kaudella 2014–2015 seuran kasvatti, pitkäaikainen kapteeni Steven Gerrard ilmoitti siirtyvänsä kauden päätyttyä pelaamaan LA Galaxyyn.


title: Liverpool FC

text: Kaudella 2015-2016 Brendan Rodgers sai potkut, kun Liverpool pelasi 1-1 tasapelin Evertonia (Merseyside Derby) vastaan. Rodgersin Liverpool olisi pitänyt voittaa ottelu, jotta Rodgers olisi voinut pitää paikkansa Liverpoolissa.


title: Liverpool FC

text: Rodgersin tilalle palkattiin Borussia Dortmundista lähtenyt Jurgen Klopp. Klopp pääsi jo ensimmäisellä kaudellaan Liverpoolin kanssa liigacupin finaalin, mutta hävisi Manchester citylle rangaistuspotkukilpailussa. Jurgen Kloppin joukkue pääsi myös Eurooppa-liigan finaaliin, mutta hävisi siellä Sevillalle 1-3.


title: Liverpool FC

text: Klopp sanoi lehdistölle, että hänellä on nyt aikaa kesällä luoda oman näköinen joukue. Kloppin pelityyli on pelaajille hyvin raskas. Klopp tykkää käyttää korkeaa prässiä omassa pelityylissään. Kloppin yleinen peli-formaatio on 4-3-3.


title: Liverpool FC

text: Päivitetty 26. tammikuuta 2019.


title: Georgi Plehanov

text: Georgi Valentinovitš Plehanov (; 11. joulukuuta 1856 Gudalovka – 30. toukokuuta 1918 Terijoki, Suomi) oli venäläinen vallankumouksellinen ja marxismin teoreetikko. Hän oli yksi Venäjän sosiaalidemokraattisen liikkeen perustajia ja toimi sen menševikkisuunnan johtajana. Plehanov vaikutti suuresti marxismin filosofiaan ja sen käsitykseen uskonnon ja taiteen yhteiskunnallisesta merkityksestä.


title: Georgi Plehanov

text: Plehanov oli alun perin narodnikki, Zemlja i volja -liikkeen ("Maa ja vapaus") jäsen ja myöhemmin sen johtaja. Hän oli ensimmäinen marxilaisen liikkeen organisaattori Venäjällä.


title: Georgi Plehanov

text: Hän oli yksi puhujista Venäjän ensimmäisessa poliittisessa mielenosoituksessa 6. joulukuuta 1876 Kazanin tuomiokirkon edessä Pietarissa. Neljänsadan hengen kokoontumisessa yksi työläisistä, J. Potapov, heilutti punaista lippua. Heistä 31 pidätettiin, näistä viisi karkotettiin 10–15 vuodeksi Siperiaan, kymmenen karkotettiin ja kolme (mukaan lukien Potanov) suljettiin viideksi vuodeksi luostariin.


title: Georgi Plehanov

text: Lokakuussa 1879 Maa ja vapaus hajosi kahteen ryhmään. Enemmistö, Narodnaja volja ("Kansan tahto") ryhmän jäsenet, kannattivat terrorismia. Plehanov jäi Tšornyi peredel -ryhmän johtoon, joka hylkäsi terrorismin ja levitti propagandaa työläisten ja talonpoikien keskuudessa.


title: Georgi Plehanov

text: Plehanov karkotettiin Venäjältä 1880. Hän muutti Länsi-Eurooppaan, ja alkoi perehtyä Karl Marxin ja Friedrich Engelsin teorioihin. Tämä sai hänet hylkäämään narodnikkilaisuuden ja ryhtymään marxilaiseksi.


title: Georgi Plehanov

text: Vuonna 1883 hän perusti Sveitsissä "Osveboždenie Truda" (Освобождение труда) -ryhmän, joka toi marxilaisuuden Venäjän vallankumouksellisten keskuuteen. Ryhmän hajottua hän liittyi sosiaalidemokraatteihin. Hän kirjoitti puolueen ohjelman kaksi luonnosta vuosina 1883 ja 1885. Plehanov on ensimmäinen marxilainen, joka käytti käsitettä dialektinen materialismi.


title: Georgi Plehanov

text: Hän vastusti vallankumouksen etujoukkoajatusta, että pieni ryhmä kaappaisi vallan tsaarilta, ja sanoi sen johtavan vain autoritaarisen hallinnon korvaamiseen toisella ja päättyvän "patriarkaaliseen autoritaariseen kommunismiin". Vuonna 1903 puolueen toisessa kokouksessa Plehanov pysyi kannassaan ja liittyi Juli Martovin kanssa menševikkeihin, Leninin johtaman ryhmän muodostaessa bolševikit. Hän pysyi "Iskra"-lehden johdossa ja hyökkäsi lehden välityksellä Leniniä ja bolševikkeja vastaan.


title: Georgi Plehanov

text: Plehanov ei kantojensa vuoksi innostunut vuoden 1905 vallankumouksesta ja ensimmäisen maailmansodan aikana hän näki isänmaan puolustamisen olevan välttämätöntä sosialismin kannalta, sillä voittoisa sota helpottaisi vallankumouksen toteuttamista. Lenin taas näki paremmaksi, että Venäjä kärsisi tappion. Hän kuoli toukokuussa 1918 tuberkuloosiin Terijoella Suomessa.


title: Georgi Plehanov

text: Moskovan kauppakorkeakoulu on vuodesta 1924 kantanut Plehanovin nimeä (). Se on perustettu vuonna 1907 nimellä "Moskovan kauppainstituutti". Vuonna 1919 nimeksi tuli "Moskovan kansantaloudellinen Karl Marx -instituutti", vuonna 1924 "Kansantaloudellinen Plehanov-instituutti", vuonna 1992 "Plehanovin venäläinen talousakatemia" ja vuonna 2010 se nimitettiin yliopistoksi.


title: Sergei Witte

text: Sergei Juljevitš Witte (, 29. kesäkuuta 1849 Tbilisi – 13. maaliskuuta 1915 Pietari) oli venäläinen kreivi ja maltillisen uudistusmielinen hallintomies, joka toimi Venäjän keisarikunnan valtiovarainministerinä vuosina 1892–1903 ja pääministerinä Venäjän vuoden 1905 levottomuuksien aikana 1905–1906 suositellen maalle perustuslaillisen uudistuksen vallankumoukselliseksi muuttuvan liikkeen tyynnyttämiseksi perustuttamalla Venäjän keisarikunnan valtakunnanduuman.


title: Sergei Witte

text: Sergei Witte syntyi Tiflisissä Georgiassa vuonna 1849. Hänen isänsä oli venäläistynyt luterilainen hollantilainen. Witte opiskeli Odessan yliopistossa ja erikoistui matematiikkaan. Valmistuttuaan 1870 hän työskenteli rautateillä. Odessan rautatie osoittautui strategisesti tärkeäksi vuoden 1877 Turkin sodassa. Menestyksekkäänä johtajana hänet nimitettiin hallitukseen 1889 vastaamaan rautatieasioista. Hän toimi rautatieasioiden johtajana finanssiministeriössä 1889–1891 ja kulkulaitosministerinä 1892.


title: Sergei Witte

text: Keisari Aleksanteri III nimitti Witten 1892 finanssiministeriksi hoitamaan Venäjän horjuvaa taloutta. Hänen kautensa oli menestyksekäs ja valtio koki ennennäkemättömän taloudellisen kasvun kauden. Witte halusi kannustaa ulkomaisia sijoituksia Venäjälle, ja hän liitti ruplan kultakantaan 1897. Hän kannusti Siperian rautatien laajentamista ja järjesti Kiinan itäisen rautatien rakennuksen. Asetetut tuontitariffit käänsivät kauppataseen Venäjän hyväksi. Teollisuus kasvoikin voimakkaasti, etenkin metalli-, polttoaine- ja kuljetusteollisuus. Talouskasvua houkutellakseen Witte kannusti myös yksinvaltaisuudesta luopumista. Witten mukaan teollisuus työllisti hänen aikanaan 4–5 miljoonaa ihmistä lisää.


title: Sergei Witte

text: Huolimatta monista uudistusyrityksistä maatalous pysyi takapajuisena ja talonpoikien asema heikkeni. Tämä johti kasvaviin levottomuuksiin maaseudulla. Witteä kunnioitettiin, mutta hänen menestyksensä toi hänelle myös korkea-arvoisia vihamiehiä. Näistä syistä Nikolai II korvasi hänet finanssiministerinä ja antoi hänelle aseman ministerikomitean puhemiehenä 1903, nimellisesti hallituksen korkeimpana virkamiehenä.


title: Sergei Witte

text: Witte palasi tärkeään asemaan 1905, kun keisari antoi hänelle tehtävän neuvotella rauha Venäjän–Japanin sodassa. Witte matkusti Yhdysvaltoihin, jossa hän pystyi neuvottelemaan Venäjälle suhteellisen edullisen rauhan huolimatta tappiosta taistelukentällä.


title: Sergei Witte

text: Venäjän–Japanin sodan tappio aiheuttaman pettymyksen ja verisunnuntain aiheuttaman järkytyksen synnyttämät levottomuudet olivat levinneet Venäjällä vallankumouksen uhan asteelle, jolloin Sergei Witte oli luonnostellut ohjelman, jolla mielialat rauhoitetaan ja keisarinvalta suuntautuisi jatkuviin uudistuksiin. Pietarissa oli yleislakko. Witte luonnosteli ohjelman ja ilmoitti Nikolai II:lle, että tällä on kaksi vaihtoehtoa: joko hyväksyä uudistusohjelma tai valita pääministeriksi diktaattori, joka väkivalloin tukahduttaa levottomuudet. Seuraavana päivänä Nikolai II pyysi ehdotuksia vanhemmilta neuvonantajiltaan. Witte ilmoitti suostuvansa pääministeriksi vain jos hänen raporttinsa toimenpiteet toteutetaan. Sitä seuraavana päivänä 30. lokakuuta 1905 hoviministeri Woldemar Freedericksz selitti suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitšille, että tämän pitäisi ryhtyä diktatoriseksi pääministeriksi, koska Witteä ei saada pääministeriksi kuin hänen omilla ehdoillaan. Suuriruhtinas otti pistoolin taskustaan ja sanoi Freederickszille: "Näettekö tämän revolverin? Aion mennä tsaarin luokse ja pyytää häntä allekirjoittamaan kreivi Witten ohjelman ja manifestin. Joko hän tekee tämän tai ammun itseäni päähän." Saman päivän iltapäivällä Nikolai II allekirjoitti lokakuun manifestin ja Wittestä tuli pääministeri. Manifestilla luotiin myös vaaleilla valittu kansanedustuslaitos, valtakunnanduuma, jolla kaikki lait piti hyväksyttää. Tämä muutti Venäjän yksinvallasta perustuslailliseksi monarkiaksi.


title: Sergei Witte

text: Tämän jälkeen Witte sai hoitaakseen sodasta seuranneen mellakoinnin, kapinoinnin ja verisunnuntain jälkiseuraukset. Witte taivutteli keisarin hyväksymään Suomen suuriruhtinaskuntaa koskeneen marraskuun manifestin, jota hän itse oli ollut laatimassa. Witte itse kuvasi manifestia hätäisesti laadituksi, eikä ollut varma allekirjoittaisiko keisari sen. 4. marraskuuta 1905 annettu manifesti lakkautti helmikuun manifestin soveltamisen ja palautti kokoontumis-, yhdistymis- ja painovapauden ja siten päätti ensimmäisen sortokauden Suomessa. Myös maasta karkotetut saivat palata.


title: Sergei Witte

text: Witten liberaalit uudistukset huolestuttivat konservatiiveja, eikä vallankumouksellisia levottomuuksia saatu päättymään. Niiden väkivaltaisesta tukahduttamisesta huolehti Witteä vanhoillisempi sisäministeri Pjotr Durnovo. Nikolai II pakotti lopulta Witten eroamaan 5. toukokuuta 1906.


title: Sergei Witte

text: Eläkkeelle jäätyään Witte kirjoitti muistelmansa ja jatkoi poliittisten mielipiteiden esittämistä. Vuonna 1914 hän vastusti Venäjän liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan ja kannatti myöhemmin rauhantekoa Saksan kanssa. Witte kuoli Pietarissa 13. maaliskuuta 1915.


title: Ivan Goremykin

text: Ivan Logginovitš Goremykin (, 8. marraskuuta 1839 Novgorod – 24. joulukuuta 1917 Sotši) oli venäläinen poliitikko, joka toimi niin maansa pää- kun sisäministerinäkin. Hän vaikutti Nikolai II:n valtakaudella. Goremykin oli koulutukseltaan lakimies ja asenteeltaan jyrkän konservatiivinen. Hän oli Nikolai II:n ja yksinvaltaisuuden tukija.


title: Ivan Goremykin

text: Goremykin toimi sisäministerinä 1895–1899, ennen kuin seurasi Sergei Witteä pääministerinä 1906. Hänen jyrkkä uudistustenvastaisuutensa johti konfliktiin ensimmäisen duuman kanssa, ja hänet pakotettiin eroamaan heinäkuussa 1906, jolloin Pjotr Stolypin seurasi häntä. Goremykin toimi pääministerinä myös 1914–1916.


title: Pjotr Stolypin

text: Pjotr Arkadjevitš Stolypin (; 14. huhtikuuta 1862 Dresden, Saksin kuningaskunta – 18. syyskuuta 1911 Kiova, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen konservatiivinen valtiomies, joka toimi Venäjän keisarikunnan pääministerinä vuosina 1906–1911. Hänet tunnetaan voimatoimistaan vallankumouksellisia kohtaan, suuresta maatalousuudistuksestaan eli niin sanotusta Stolypinin reformista ja Suomessa toisen sortokauden aloittamisesta. Hänet salamurhattiin kesken virkakautensa.


title: Pjotr Stolypin

text: Hän tukahdutti avoimen opposition, teloitutti vastustajiaan ja lakkautti sanomalehtiä.


title: Pjotr Stolypin

text: Stolypin syntyi vanhaan aatelissukuun. Hänen vanhempansa olivat tykistökenraali Arkadi Stolypin ja Natalija Gortšakova. Äitinsä puolelta hän oli sukua ulkoministeri Aleksandr Gortšakoville. Stolypin kävi koulunsa Vilnassa ja valmistui vuonna 1885 Pietarin yliopiston fyysis-matemaattisesta tiedekunnasta, jossa hän teki opinnäytteensä maataloudesta. Hän sai pian viran Venäjän sisäministeriöstä. Vuosina 1889–1902 Stolypin oli Kaunasin kuvernementin aatelismarsalkkana. Hänet nimitettiin vuonna 1902 Grodnon ja 1903 Saratovin kuvernööriksi. Hän osoitti jo varhaisella urallaan kiinnostusta talonpoikien asioihin. Vuoden 1905 vallankumouksen aikana Stolypin taltutti tehokkaasti talonpoikien kapinoinnin Saratovin alueella käyttäen suhteellisen pehmeitä keinoja. Menestyksensä ansiosta hänet nimitettiin huhtikuussa 1906 Ivan Goremykinin hallituksen sisäministeriksi.


title: Pjotr Stolypin

text:
Keisari Nikolai II nimitti Stolypinin pääministeriksi eronneen Goremykinin tilalle 21. (8.) heinäkuuta 1906. Samana päivänä keisari myös hajotti kaksi kuukautta aiemmin valitun ensimmäisen duuman. Liberaalin kadettipuolueen edustajat yrittivät turhaan protestoida hajotusta niin sanotulla Viipurin manifestilla, mutta sen allekirjoittajilta vain kiellettiin osallistuminen seuraaviin vaaleihin. Stolypin ei kannattanut paluuta täydelliseen itsevaltiuteen, mikä ärsytti taantumuksellisinta oikeistoa, mutta hänen suhteensa liberaalin opposition hallitsemaan duumaan oli vielä ongelmallisempi. Hän hyväksikäytti järjestelmällisesti poikkeustilanteisiin tarkoitettua uuden perustuslain 87. pykälää, joka antoi hallitukselle oikeuden säätää väliaikaisia lakeja asetuksina duuman ollessa hajotettuna. Stolypin pyrki toteuttamaan mahdollisimman paljon lainsäädäntöä näillä asetuksilla. Duuman ollessa koolla hän turvautui jopa lahjontaan saadakseen lakiesityksensä läpi.
Stolypinin virkakauden alussa Venäjä oli vallankumouksellisten levottomuuksien vallassa ja viranomaisia salamurhattiin toistuvasti. Kolme sosialistivallankumouksellisten maksimalistisiiven edustajaa yritti salamurhata Stolypinin tekemällä hänen huvilaansa Pietarin Korpisaaressa 25. (12.) elokuuta 1906 itsemurhapommi-iskun, jossa 27 ihmistä kuoli ja Stolypinin lapset haavoittuivat. Stolypin ryhtyi tämän jälkeen rauhoittamaan maata armottomalla vastaterrorilla. Viikon päästä murhayrityksestänsä hän antoi asetuksella sotaoikeuksille valtuudet jakaa sotatilaan julistetuilla alueilla siviileille pikatuomioita, joista ei voinut valittaa ja jotka pantiin täytäntöön kahden vuorokauden kuluessa. Asetus oli voimassa kahdeksan kuukautta, minä aikana yli tuhat ihmistä teloitettiin pikatuomioilla. Lisäksi vuoteen 1909 mennessä yli 3 000 tuomittiin kuolemaan poliittisista rikoksista tavallisissa oikeusistuimissa. Venäjän liberaalit ja vasemmisto eivät antaneet tätä anteeksi Stolypinille. Hirttoköyttä alettiin kutsua kadettipuolueen kansanedustajan Fjodor Roditševin lausahduksen mukaisesti pilkkanimellä ”Stolypinin kravatti”. Samaan aikaan hallitus ei juuri puuttunut äärioikeistolaisten mustien sotnioiden vastavallankumoukselliseen ja juutalaisiin kohdistuvaan terroriin.


title: Pjotr Stolypin

text: Koska helmikuussa 1907 valittu vasemmistolaisempi toinen duuma oli entistä haluttomampi yhteistyöhön Stolypinin kanssa, hän järjesti sen hajotetuksi jo saman vuoden kesäkuussa. Seuraavana päivänä, 16. (3.) kesäkuuta 1907, hän julkisti uuden vaalilain, joka muutti äänten painoarvoa suosimaan enemmän rikkaita ja ylimystöä ja samalla vähensi työläisten ja vähemmistökansallisuuksien painoarvoa. Koska perustuslaki kielsi muuttamasta vaalilakeja hallituksen asetuksella, muutos toteutettiin keisarillisella manifestilla, mitä oppositio piti vallankaappuksena. Uusilla vaalilaeilla valittu ja marraskuussa 1907 kokoontunut kolmas duuma olikin Stolypinin toiveiden mukaisesti konservatiivisempi. Sen suurimmaksi puolueeksi kohosivat oktobristit, joiden kanssa hän kykeni hedelmälliseen yhteistyöhön.


title: Pjotr Stolypin

text: Stolypinin pääministerikauden tärkein hanke oli suuri maatalousuudistus. Se muodostui kahdesta laista, jotka annettiin asetuksina loka- ja marraskuussa 1906 duuman ollessa hajotettuna. Talonpojat saivat oikeudellisesti tasa-arvoisen aseman muiden säätyjen kanssa. Ennen kaikkea talonpojat saivat oikeuden erota kollektiiviseen maanomistukseen perustuneista kyläyhteistöistä ("mir") ja ryhtyä itsenäisiksi maanviljelijöiksi, mikä Stolypinin mielestä oli välttämätöntä maanviljelyn kehittämiselle. Pyrkimyksenä oli suoda vapautta aloitteikkuudelle ja parantaa talouden monimuotoisuutta. Reformin seurauksena vuosina 1906–1916 noin 2,5 miljoonaa talonpoikaa eli hieman yli viidesosa kaikista irtautui "mireistä" perustaakseen yksityistilan. Enemmistö näistä yksityistiloista tosin jäi "mirien" sarkaviljelyn piiriin, joten vain noin kymmenesosa talonpojista sai mahdollisuuden viljellä tilaansa täysin itsenäisesti.


title: Pjotr Stolypin

text: Stolypinin maareformiin kuului myös valtion talonpoikaispankin tukeman uudisraivaustoiminnan valtava laajentaminen, jonka myötä noin kolme miljoonaa talonpoikaa muuti uudistiloille Siperiaan ja Keski-Aasiaan. Stolypinin uudistuksen vaikutukset jäivät kaikkiaan vähäisiksi ennen ensimmäistä maailmansotaa. Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen uudet yksityistilat joutuivat ensimmäisten joukossa tilattomien talonpoikien suorittamien maanvaltausten kohteiksi ja ne liitettiin takaisin yhteisömaihin.


title: Pjotr Stolypin

text: Stolypinin kaudella uudistuksia tehtiin myös armeijassa ja virkavaltaa vahvistettiin vähemmistökansojen alueella. Tehdastyöläisille säädettiin sairaus- ja tapaturmavakuutus. Tuotanto kasvoi väestönkasvua nopeammin ja valtion velkaa saatiin lyhennettyä. Lukutaidottomuus väheni huomattavasti. Duuma hyväksyi oktobristien tuella kesäkuussa 1910 ja kesäkuussa 1911 lakeja, jotka vahvistivat jälkeenpäin Stolypinin maatalousuudistuksen.


title: Pjotr Stolypin

text: Stolypin kiinnitti jo pääministerikautensa alussa huomionsa Suomen suuriruhtinaskuntaan, koska monet Pietarin seudulla toimineet vallankumoukselliset terroristit piilottelivat siellä Venäjän viranomaisten ulottumattomissa. Viipurin manifesti ja elokuun 1906 Viaporin kapina vahvistivat kielteistä kuvaa Suomesta. Myös Stolypiniä vastaan elokuussa 1906 tehdyn pommiattentaatin suunnittelijat olivat turvassa Suomessa. Stolypin vaati Suomen viranomaisilta asian suhteen tehokkaita toimia, joihin Suomea hallinnut Mechelinin senaatti ei kuitenkaan ryhtynyt. Marraskuussa 1907 Stolypin uhkasi järjestää Viipurin läänin julistetuksi sotatilaan, mutta tältä vältyttiin, kun salaisen poliisin Ohranan paikantama aktiivisin terroristiryhmä saatiin joulukuussa vangittua Suomen alueelta Venäjän poliisin ratsiassa.