title: BitTorrent

text: Protocol Encryption (PE), Message stream encryption (MSE) ja Protocol header encrypt (PHE) ovat tekniikoita, joita BitTorrent-ohjelmat käyttävät oman protokollansa salaamiseen. Protokollan salauksen tarkoitus on vaikeuttaa palveluntarjoajien käyttämää bittorrent-verkkoliikenteen rajoittamista salaamalla käyttäjien väliset yhteydenotot siten, ettei niitä voida tunnistaa bittorrent-liikenteeksi ja rajoittaa. PE/MSE-tekniikkaa tukevat tällä hetkellä kaikki suosituimmat BitTorrent-asiakasohjelmat: µTorrent, Azureus, BitComet, rtorrent ja KTorrent. Vanhempi PHE-tekniikka oli käytössä vanhoissa BitComet-versioissa.


title: BitTorrent

text: Distributed Hash Table eli torrenttien tiivistetietokannan hajauttaminen Kademlia-tyyppisesti. DHT:tä tukevat asiakasohjelmat osaavat etsiä verkosta käyttäjiä pelkän .torrent-tiedostosta saamansa "info_hash"-tiivisteen avulla. Ohjelma etsii verkosta sellaisen palan tietokantaa, josta löytyy latauksessa olevan torrentin "info_hash"-tunniste ja tätä torrentia jakavien tai lataavien käyttäjien osoitteet. Näin erillinen seurantapalvelin tulee tarpeettomaksi. Tekniikan ongelmana on useat eri toteutustavat, jotka eivät ole keskenään samassa verkossa. Monet seurantapalvelimet kuitenkin haluavat käyttäjiensä hakevan tiedot toisista käyttäjistä pelkästään omalta palvelimeltaan, jolloin ne lisäävät itse tai pakottavat torrenteja sivustolle lisäävät käyttäjät lisäämään torrenteihin ns. "private"-lipun. Tämä kehottaa asiakasohjelmaa estämään DHT:n käytön tämän torrentin kohdalla.


title: BitTorrent

text: Peer Exchange eli käyttäjien osoitteiden jakaminen käyttäjien keskuudessa. Käyttäjien vaihtoa tukevat ohjelmat vaihtavat listaa tietämistään samaa torrentia lataavista käyttäjistä muiden jo yhteydessä olevien käyttäjien kesken. Myös PeX-toimintoon vaikuttaa sama "private"-lippu kuin yllä olevaan DHT:hen.


title: BitTorrent

text: Broadcatchingillä voidaan yhdistää RSS-syötteet BitTorrentiin. Kyse on yksinkertaisesti siitä, että asiakasohjelma kirjautuu esimerkiksi syötteeseen, joka listaa jonkin TV-sarjan jaksot heti kun nämä tulevat saataville. Aina kun syötteeseen tulee uusi ilmoitus, lataa ohjelma siinä osoitetun .torrentin ja sitä kautta varsinaisen jakson täysin automaattisesti. Broadcatchingia tukee suosituimmista ohjelmista tällä hetkellä vain µTorrent, joskin se on saatavilla myös Azureukseen lisäosana.


title: BitTorrent

text: Web-lähteellä tarkoitetaan laajennusta, joka mahdollistaa tavallisen Web-palvelimella olevan tiedoston toimimisen torrentin lähteenä - jakavien käyttäjien ohella. Tämä laajennus helpottaa varsinkin tiedoston julkaisijan työtä, sillä tiedoston jakoon ei näin tarvitse asettaa varsinaista BitTorrent-asiakasohjelmaa. Ensimmäiset torrentin lataajat lataavatkin tiedoston Web-palvelimelta, eivätkä tavanomaisesti joltain jakavalta käyttäjältä. Laajennus ratkaisee web-palvelimen kuormitusongelmat kun lataajia on paljon, mutta mahdollistaa myös tiedoston lataamisen vaikka tavallisia jakajia sille ei enää olisikaan - estäen näin torrentin "kuolemisen".


title: BitTorrent

text: Local Peer Discovery on menetelmä torrentin käyttäjien etsintään lähiverkosta. Usein lähiverkon nopeus on suurempi kuin internet-liittymän nopeus, koska kaikki liikenne tapahtuu operaattorin sisäisessä verkossa tai jopa käyttäjän omassa lähiverkossa. Näin liikenne ei siis kierrä lainkaan ulkoverkon (Internet) kautta. Mikäli sisäverkosta löytyy käyttäjiä, on sillä usein merkittävä vaikutus tiedonsiirron nopeuteen. Lähikäyttäjien haussa "LPD" hyödyntää Multicastia, koska se ei voi reitittyä Internetiin. Näin siis kaikki Multicastilla mahdollisesti löytyvät käyttäjät ovat samassa lähiverkossa kuin hakija.Muita BitTorrent-asiakasohjelmia


title: Lineaarikuvaus

text: Matematiikassa ja erityisesti lineaarialgebrassa sanotaan funktion formula_1 olevan lineaarikuvaus, jos se toteuttaa ehdotjotka voidaan yhdistää yhdeksi riittäväksi ehdoksi


title: Lineaarikuvaus

text: kun formula_5, formula_6, formula_7 ovat vektoriavaruuksia ja formula_8 on kerroinkunta. Tällöin sanotaan myös, että funktio formula_9 on "lineaarinen". Määritelmän ehdosta 1 seuraa välttämättä, että formula_10. Vektoriavaruudet voivat olla myös kompleksisia.


title: Lineaarikuvaus

text: Lineaarikuvauksen derivaatta on vakio. Tästä seuraa:


title: Lineaarikuvaus

text: Lineaarikuvausta merkitään usein isolla L-kirjaimella ja laittamalla sulkuihin vektoriavaruus, jonka alajoukko kyseinen lineaarikuvaus on. Esimerkiksi formula_12, jolloin vektorivaruus on V.


title: Lineaarikuvaus

text: Jokainen (äärellisulottuvuinen) lineaarikuvaus formula_13 voidaan esittää formula_14 kokoisena matriisina. Matriisin sarakkeiden lukumäärä on lähtöavaruuden vektorien ulottuvuus ja rivien lukumäärä vastaavasti kuvausavaruuden vektorien ulottuvuus. Jos lähtö- ja kuvausavaruuden ulottuvuus on sama, matriisi on neliömatriisi. Jos matriisi on kääntyvä neliömatriisi, lineaarikuvaukselle on olemassa käänteisfunktio. Käänteiskuvaus on matriisin käänteismatriisi. Vektori kuvataan kuvausavaruuteen kertomalla se kaikkien matriisin rivien kanssa sisätulolla. Esimerkiksi kierto, peilaus ja skaalaus koordinaatistossa ovat lineaarikuvauksia.


title: Lineaarikuvaus

text: Tarkastellaan kuvausta formula_15. Nyteli kuvaus "f" toteuttaa ehdot 1 ja 2 ja on siis lineaarikuvaus. Sen sijaan kuvaus formula_18 antaa tulokseksi


title: Lineaarikuvaus

text: Huomataan, että lineaarikuvauksen ehdot eivät toteudu kuvaukselle "g", eikä se siis ole lineaarinen, vaikka kuvaukset "f" ja "g" ovat hyvin samanlaiset.


title: Lineaarikuvaus

text: Huomataan myös helposti, että ainakin reaalisissa tapauksissa, joissa funktio on kuvaus formula_21 ehdosta 2 seuraa ehto 1. Jos oletetaan ehdon 2 pätevän ja formula_22 (kaikki luvut formula_23 voidaan esittää näin, jos oletetaan, että formula_24 poikkeaa nollasta), saadaan


Lineaarikuvaus


title: Lineaarikuvaus

text: Jos x = 0, niin ehto 1 seuraa yksinkertaisesti


title: Lineaarikuvaus

text: Tässä hyödynnettiin ehdosta 2 johdettua tietoa, että nolla-alkio kuvautuu nolla-alkioksi. formula_27.


title: Lineaarikuvaus

text: Lineaarikuvaus formula_28määrää määrittelyjoukkoonsa nolla-avaruuden eli ytimen


title: Lineaarikuvaus

text: Jos alkiot formula_30 kuvautuvat kuva-avaruuden nolla-alkioksi, niiden mielivaltainen kombinaatio kuvautuu myös nolla-alkioksi lineaarisuuden aksioomien vuoksi:


title: Lineaarikuvaus

text: Kyseessä on siis eräs määrittelyjoukon aliavaruus. Kyseessä on algebran ydin-käsitteen erikoistapaus. Samaan tapaan muodostuu kuvauksen kuva-avaruus


title: Lineaarikuvaus

text: Kyseessä on taaskin avaruus, koska kahden kuvan mielivaltaiselle kombinaatiolle löytyy ainakin yksi alkukuva, joka on siis vektoriavaruuden formula_34 alkio, jolloin kombinaatio on kuva-avaruuden alkio. Tämä on erikoistapaus kuvaryhmästä. Lineaarikuvauksen ytimen ja kuva-avaruuden dimensioiden välille voidaan osoittaa tärkeä tulos, joka tunnetaan dimensiolauseena:


title: Lineaarikuvaus

text: Toisin sanoen ytimen ja kuva-avaruuden dimensioiden summa on aina yhtä suuri kuin sen vektoriavaruuden dimensio, josta lineaarikuvaus on määritelty.


title: Lineaarikuvaus

text: Joskus, erityisesti oppikirjoissa käsitteellä lineaarinen funktio tarkoitetaan muotoa formula_36 olevaa yhden reaalimuuttujan reaaliarvoista funktiota, jossa formula_37. Nimitys johtuu siitä, että tällaisen funktion kuvaaja on aina suora eli funktion arvot muuttuvat lineaarisesti. Näin määriteltynä lineaarinen funktio ei ole lineaarikuvaus (vaan affiinikuvaus), paitsi siinä erikoistapauksessa, että formula_38.


title: John Kerry

text: John Forbes Kerry (s. 11. joulukuuta 1943) on yhdysvaltalainen diplomaatti ja poliitikko. Hän on entinen Massachusettsin senaattori ja Yhdysvaltain ulkoministeri. Aiemmin Yhdysvaltain senaatin ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana toiminut Kerry nimitettiin Hillary Clintonin seuraajaksi Yhdysvaltain ulkoministeriksi 2013. Hänen virkakautensa alkoi helmikuussa 2013 ja päättyi 20. tammikuuta 2017.


title: John Kerry

text: John Kerry syntyi 11. joulukuuta 1943 Rosemary Isabel Forbesille ja Richard Kerrylle Aurorassa, Coloradossa.


title: John Kerry

text: Kerry taisteli Vietnamin sodassa luutnanttina vuosina 1966–1970. Hän sai ansioistaan kaksi urhoollisuusmitalia ja kolme Purple Heart -mitalia haavoittumisistaan, mutta myöhemmin profiloitui sodan vastustajana. Hän muun muassa osallistui mielenosoitukseen Yhdysvaltain kongressitalon edustalla.


title: John Kerry

text: Kerry vastusti myös presidentti George H. W. Bushin hyökkäystä Irakiin 1991. Sen sijaan hän kannatti Yhdysvaltain hyökkäystä Irakiin 2003, mutta kritisoi myöhemmin presidentti George W. Bushia kansan johtamisesta harhaan, kun väitettyjä Irakin joukkotuhoaseita ei löytynytkään.


title: John Kerry

text: Kerry valittiin senaattoriksi Massachusettsin osavaltiosta 1984, ja hänet valittiin uudelleen 1990, 1996, 2002 ja 2008.


title: John Kerry

text: Kerryn suvun sukunimi on ollut alun perin Kohn, sillä hänen isänpuoleiset isovanhempansa olivat juutalaisia, jotka vuonna 1901 vaihtoivat sukunimensä Kerryksi roomalaiskatolilaisuuteen kääntymisen myötä. Lempinimi Kerryllä on perhe- ja kaveripiirissä "Johnny". Hän puhuu sujuvasti ranskaa, ja hänen harrastuksiinsa kuuluvat surffaus, jääkiekko, metsästys ja kitaransoitto. Hän on naimisissa ketsuppiyhtiö Heinzin omistajan Teresa Heinz Kerryn kanssa. Hänellä on kaksi tytärtä, Alexandra ja Vanessa Kerry.


title: John Kerry

text: Kerry oli Yhdysvaltojen demokraattisen puolueen ehdokas vuoden 2004 presidentinvaalissa varapresidenttiehdokkaanaan John Edwards. Kerry sai 2. marraskuuta pidetyssä vaalissa 48,3 prosenttia äänistä ja 251 valitsijamiestä. Vastaehdokas George W. Bushin äänisaalis oli 50,7 prosenttia ja 286 valitsijamiestä.


title: John Kerry

text: Yhtenä ratkaisevana tekijänä häviössä pidettiin mustamaalauskampanjaa, jossa kyseenalaistettiin Kerryn ansiot Vietnamin sodassa. Vietnamin sodan veteraaneista koottu "Swift Boat Veterans for Truth" esitti paljon julkisuutta saaneita väitteitä, jotka olivat täysin ristiriidassa Kerryn tukijoiden ja laivaston asiakirjojen kanssa. Järjestö sai runsaasti varoja Bushin kampanjatoimistolta. Mustamaalauskampanjasta vakiintui poliittiseen slangiin termi "swiftboating".


title: John Kerry

text: Kerryn sukujuuret johtavat neljään eri Yhdysvaltain presidenttiin. Kerry on kaukaista sukua myös presidentinvaalivastustajalleen George W. Bushille.


title: John Edwards

text: John Reid Edwards (s. 10. kesäkuuta 1953) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, joka oli John Kerryn varapresidenttiehdokas vuoden 2004 Yhdysvaltain presidentinvaaleissa. Edwards oli ehdolla vuoden 2008 presidentinvaaleissa, mutta luopui ehdokkuudesta. Sittemmin hänen poliittinen uransa päättyi seksi- ja rahoitusskandaaliin.


title: John Edwards

text: Poliittisen uransa jälkeen Edwards palasi lakimieheksi.


title: John Edwards

text: Edwards syntyi Senecan pikkukaupungissa Etelä-Carolinassa, kolmen osavaltion rajamailla. Hän syntyi keskiluokkaiseen perheeseen ja oli sukujuurtensa ensimmäinen jäsen, joka pääsi yliopistoon. Edwards valmistui tekstiililaatujen kehittäjäksi 1974 ja valmistui lakimieheksi myöhemmin Pohjois-Carolinan yliopistosta.


title: John Edwards

text: John Edwards aloitti erittäin menestyksekkään lakimiehen uransa 1980-luvulla.


title: John Edwards

text: Hän pyrki ja pääsi Pohjois-Carolinan senaattoriksi 1998. Yhdysvaltain presidentinvaalien demokraattipuolueen esivaaleissa 2004 Edwards sai monet yllättävän määrän ääniä ja tuli valituksi kompromissivaihtoehtona John Kerryn varapresidenttiehdokkaaksi myöhemmin samana vuonna. Kerry hävisi varsinaiset vaalit Bushille prosenttiluvuin 51-48.


title: John Edwards

text: Ollessaan ehdolla demokraattien presidenttiehdokkaaksi vuosien 2004 ja 2008 vaaleissa Edwards korosti olevansa työläisperheen kasvatti vaatimattomista oloista, joka oli lakimiehenä ajanut tavallisten ihmisten etuja suuria yhtiöitä vastaan saattaen nämä vastuuseen laiminlyönneistään. Kampanjoissa asianajajataustan mukanaan tuoma vakuuttava esiintymis- ja puhetaito olivatkin Edwardsin vahvuuksia.


title: John Edwards

text: Vuonna 2008, sen jälkeen kun Edwards oli jo luopunut tavoittelemasta demokraattien presidenttiehdokkuutta, paljastui, että hänellä oli ollut avioliiton ulkopuolinen suhde ja yhteinen lapsi kampanjatyöntekijänsä kanssa. Edwards kielsi ensin suhteen olemassaolon myöntäen sen myöhemmin. Hän kuitenkin edelleen kielsi olevansa lapsen isä myöntäen senkin lopulta alkuvuonna 2010. Skandaali johti sekä Edwardsin poliittisen uran että hänen avioliittonsa kariutumiseen.


title: John Edwards

text: Hän tuki Barack Obamaa Yhdysvaltain presidentiksi vuoden 2008 vaaleissa.


title: John Edwards

text: Edwards meni naimisiin yliopistossa ollessaan Elizabeth Edwardsin kanssa vuonna 1977 ja heillä on nykyään kolme lasta: Cate (s. 1982), Emma (s. 1998) ja Jack (s. 2000). Edwardsien ensimmäinen lapsi Wade (s. 1979) kuoli auto-onnettomuudessa 1996. Elizabeth sairasti rintasyöpää, josta kerrottiin julkisuuteen 2007. Elizabeth kuoli 2010. Avioliittonsa viimeisen vuoden Edwardsit elivät asumuserossa.


title: John Edwards

text: Huhtikuussa 2012 John Edwards joutui oikeudessa vastaamaan kahden rahoittajansa lahjoitusvarojen käytöstä vuoden 2008 kampanjassa. Syyttäjän mukaan Edwards oli käyttänyt näitä lahjoituksia avioliiton ulkopuolisen suhteensa peittämisen aiheuttamiin kuluihin. Vaikka oikeudessa Edwardsia uhkasi pitkä vankeustuomio hän kieltäytyi vaihtamasta oikeuskäsittelyä sovintoratkaisuun, jossa hän olisi tunnustanut syyllisyytensä saaden vain muutaman kuukauden vankeustuomion samalla menettämättä lakimiesoikeuksiansa. Edwards puolustautui vedoten tietämättömyyteensä lahjoitusten varsinaisesta tarkoituksesta. Toukokuussa 2012 hänet todettiin syyttömäksi yhteen asetetuista syytteistä ja muiden osalta valamiehistö ei saavuttanut yksimielisyyttä ja oikeudenkäynti jäi näiden syytteiden osalta auki. Syyttäjä ei kuitenkaan vaatinut uutta oikeudenkäyntiä.


title: John Edwards

text: Vuonna 2013 Edwards perusti uuden lakiasiaintoimiston. Edwardsin paluu käräjäsaliin hänelle aiemmin niin ominaisessa korvaushakemustapauksen asianajajan roolissa tapahtui Pittin piirikunnassa Pohjois Caroliniassa 17.4.2014. Edwards edusti tuolloin yhdessä kahden muun asianajajan kanssa paikalliseen sairaalaan joutuneen pojan vanhempia, jotka väittivät sairaalan syyllistyneen hoitovirheeseen ja aiheuttaneen heidän pojalleen aivovaurion ja fyysisiä vaurioita.


title: Henkilöntarkastus

text: Henkilöntarkastus on pakkokeinolaissa määriteltyä "henkilöön kohdistuva etsintää". Se voi olla henkilöntarkastus, jossa selvitetään mitä tarkastettavalla on vaatteissaan tai muutoin yllään tai henkilönkatsastus, joka käsittää katsastettavan ruumiin tarkastamisen, verinäytteen ottamisen tai muun ruumiiseen kohdistuvan tutkimuksen.


title: Henkilöntarkastus

text: "Henkilöntarkastus" voidaan tehdä takavarikoitavan taikka väliaikaiseen hukkaamiskieltoon tai vakuustakavarikkoon pantavan esineen tai omaisuuden löytämiseksi tai muutoin sellaisen seikan tutkimiseksi, jolla voi olla merkitystä rikoksen selvittämisessä. Henkilöntarkastus voidaan tehdä sille, jota on syytä epäillä


title: Henkilöntarkastus

text: Se, jota ei ole syytä epäillä rikoksesta, saadaan tarkastaa vain, jos erittäin pätevin perustein voidaan olettaa, että tarkastuksessa saatetaan löytää takavarikoitava taikka väliaikaiseen hukkaamiskieltoon tai vakuustakavarikkoon pantava esine tai omaisuus taikka muutoin saada selvitystä rikoksesta.


title: Henkilöntarkastus

text: Henkilönkatsastus saadaan kohdistaa siihen, jota todennäköisin syin epäillään rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään vuosi vankeutta taikka rattijuopumuksesta tai huumausaineen käyttörikoksesta. Jollei epäilyyn ole todennäköisiä syitä, epäilty saadaan katsastaa vain, jos erittäin pätevin perustein voidaan olettaa, että katsastuksessa saatetaan löytää takavarikoitava taikka väliaikaiseen hukkaamiskieltoon tai vakuustakavarikkoon pantava esine tai omaisuus taikka muutoin saada selvitystä rikoksesta.


title: Henkilöntarkastus

text: Jos on tehty rikos, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta, saadaan DNA-tunnisteen määrittämiseksi tai muun vastaavan tutkinnan suorittamiseksi tarpeellinen henkilönkatsastus tehdä henkilöille, joita ei epäillä kyseisestä rikoksesta, jos tutkinnalla on erittäin suuri merkitys rikoksen selvittämiselle sen vuoksi, että rikoksen selvittäminen olisi mahdotonta tai olennaisesti vaikeampaa käyttämällä tutkinnan kohteiden oikeuksiin vähemmän puuttuvia keinoja. DNA-tunniste sekä muut vastaavat tutkintatulokset on hävitettävä ja säilytetyt näytteet tuhottava, kun asia on lainvoimaisesti ratkaistu tai jätetty sillensä.


title: Henkilöntarkastus

text: Henkilöön kohdistuvasta etsinnästä on soveltuvin kohdin voimassa, mitä kotietsinnästä säädetään. Jos etsintä on perusteellinen, se on toimitettava sitä varten varatussa huoneessa. Milloin etsinnän toimittaa muu kuin terveydenhuoltohenkilöstöön kuuluva, siinä on, mikäli mahdollista, oltava saapuvilla etsinnästä päättäneen virkamiehen kutsuma todistaja.


title: Henkilöntarkastus

text: Lääketieteellistä asiantuntemusta vaativan tutkimuksen saa suorittaa vain lääkäri.


title: Henkilöntarkastus

text: Myös yksityisistä turvallisuuspalveluista annetussa laissa tarkoitetulla vartijalla on tietyissä tilantessa oikeus määrätynlaiseen turvallisuustarkastukseen. Tällaisella vartijalla on vartioimistehtävää suorittaessaan oikeus ottaa kiinni verekseltä tai pakenemasta tavattu rikoksentekijä, jos rikoksesta saattaa seurata vankeutta tai jos rikos on lievä pahoinpitely, näpistys, lievä kavallus, lievä luvaton käyttö, lievä moottorikulkuneuvon käyttövarkaus, lievä vahingonteko tai lievä petos. Vartija saa ottaa kiinni myös sen, joka on viranomaisen antaman etsintäkuulutuksen mukaan pidätettävä tai vangittava. Kiinni otettu on viipymättä luovutettava poliisille.


title: Henkilöntarkastus

text: Vartijalla on kiinniotto-oikeutta käyttäessään oikeus tarkastaa kiinni otettu ja hänen mukanaan olevat tavarat sen varmistamiseksi, ettei kiinni otetulla ole hallussaan esineitä tai aineita, joilla hän voi aiheuttaa vaaraa itselleen tai muille. Vartijalla on oikeus ottaa pois tarkastuksessa tavatut vaaralliset esineet tai aineet. Pois otetut esineet tai aineet on vartijan luovutettava viipymättä poliisille.


title: Porttiteoria

text: Porttiteoria on käsitys, jonka mukaan laillisten tai ”mietojen” päihteiden käyttö toimii ”porttina” kovempiin aineisiin, eli johtaa ennen pitkää siihen, että niiden käyttäjä alkaa käyttää vaarallisempia huumeita. Tyyppiesimerkkeinä pidetään yleensä alkoholia, tupakkaa ja kannabista, sekä usein ylipäätään kaikkia riippuvuutta aiheuttavia aineita.


title: Porttiteoria

text: On esitetty, että erilaiset riippuvuutta aiheuttavat aineet herkistävät aivojen mielihyväkeskusta ja saavat ne ”kaipaamaan” kovempia päihteitä. Porttiteoriaa on usein kritisoitu siitä, että se jättää huomioimatta lukuisia päihteidenkäytölle altistavia tekijöitä, kuten geenien ja ympäristötekijöiden vaikutukset. Tutkimusten mukaan siihen päätyykö nuori kovien huumeiden käyttäjäksi vaikuttaa enemminkin sosiaalinen ympäristö ja työllisyystilanne, kuin kannabiksen käyttö.


title: Porttiteoria

text: Tutkimustulokset porttiteoriasta ovat ristiriitaisia. Muun muassa hiirikokeissa on todettu geenien muuttumiseen perustuva mekanismi, joka tukee porttiteoriaa nikotiinin kohdalla. Ihmisellä tätä ei ole vahvistettu.


title: Porttiteoria

text: Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa ne nuoret, joilla ei ollut havaittu muita käytöshäiriöitä ja jotka olivat käyttäneet alkoholia tai tupakkaa viimeisen kuukauden aikana käyttivät 30 kertaa todennäköisemmin kannabista. Ne jotka olivat kokeilleet myös kannabista käyttivät 17 kertaa todennäköisemmin kokaiinia, heroiinia tai LSD:tä.


title: Porttiteoria

text: Suomen akatemian tutkimuksen mukaan nuorilla, jotka ovat aloittaneet tupakoinnin varhain oli moninkertainen riski aloittaa myöhemmin myös kannabiksen käyttö. Tutkijoiden mukaan tulokset tukevat porttiteoriaa, jonka mukaan lailliset päihteet, kuten tupakka ja alkoholi, toimivat porttina laittomien huumeiden käytön aloittamiseen. Muita kannabiksen käyttöön vaikuttavia tekijöitä olivat nuoren impulsiivisuus ja toisen vanhemman alkoholinkäyttö.


title: Porttiteoria

text: Vuonna 2012 julkaistussa yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa selvitettiin alkoholin, tupakan ja kannabiksen käytön vaikutusta lukioikäisten päihdekokeiluihin. Tutkimuksen mukaan varhainen alkoholin käytön aloittaminen lisää kaikkein selvimmin todennäköisyyttä käyttää myöhemmin tupakkaa, kannabista ja muita päihteitä. Täten ennalta ehkäisevä päihdetyö tulisi kohdistaa alkoholin käytön aloittamisen välttämiseen ja myöhäistämiseen.


title: Rayman (pelisarja)

text: Rayman on Ubisoftin tasohyppelypelisarja, jonka pääosassa on Rayman-hahmo.


title: Rayman (pelisarja)

text:
"Rayman" on pelisarjan ensimmäinen osa, joka julkaistiin vuonna 1995. Se on kaksiulotteinen tasohyppelypeli. "" on pelisarjan toinen osa, joka julkaistiin vuonna 1999. "Rayman 2" on kolmiulotteinen peli. Siinä Raymanin tehtävä on pelastaa maailma ilkeiden robomerirosvojen käsistä. "" -pelissä Raymanin pitää pelastaa maailma ilkeiltä Hoodlumeilta, jotka ovat muuttaneet punaiset Lum-oliot Hoodlumeiksi. "" sijoittuu "Hoodlum Havocin" tapahtumien jälkeen. Peli on julkaistu vain Game Boy Advancelle. "Rayman Origins"
-pelissä pelaajan täytyy auttaa Raymania, Globoxia ja muutamia Teensies-olentoja pelastamaan Raymanin maailma ja kaikki vaaleanpunaisen väriset Electoonit ilkeiltä Darktoon-nimisiltä olennoilta.


title: Harri Holkeri

text: Harri Hermanni Holkeri (6. tammikuuta 1937 Oripää – 7. elokuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen valtioneuvoksen arvonimen saanut poliitikko. Hän toimi Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1971–1979, Suomen pääministerinä vuosina 1987–1991 (Holkerin hallitus) ja Suomen Pankin johtokunnassa.


title: Harri Holkeri

text: Kansainvälisissä yhteyksissä Holkeri toimi Yhdistyneiden kansakuntien 55. yleiskokouksen, Millennium Assemblyn, puheenjohtajana 5. syyskuuta 2000 – 11. syyskuuta 2001. Viimeisinä aktiivivuosinaan Holkeri toimi YK:n rauhanneuvottelutehtävissä.


title: Harri Holkeri

text: Kokoomusjohtajana Holkerin keskeisiin saavutuksiin kuului puolueen suhteiden normalisoiminen niin presidentti Urho Kekkoseen kuin Neuvostoliittoonkin.


title: Harri Holkeri

text: Harri Holkeri syntyi Oripäässä, Varsinais-Suomessa, konstaapeli (myöhemmin kamreeri) Antti Edward Holkerin ja Maire Kyllikki Holkerin (o.s. Ahlgren) perheeseen. Perhe muutti Toijalaan, jossa Harri Holkeri vietti lapsuutensa ja nuoruutensa, valmistuen vuonna 1957 ylioppilaaksi Toijalan yhteiskoulusta. Holkeri toimi myös partiossa, Toijalan Eräveikoissa. Suoritettuaan asepalveluksen 1958 Holkeri aloitti opinnot Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa, josta hän valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 1962 ja maisteriksi vuonna 1963. Holkerin pro gradun aiheena oli kokoomuksen kannatus.


title: Harri Holkeri

text: Vuonna 1961 Harri Holkeri toimi Urho Kekkosen kaatamiseen tähdänneen niin sanotun Honka-liiton tiedottajana. Tämä ei estänyt häntä luomasta toimivia suhteita Kekkoseen myöhemmin.


title: Harri Holkeri

text: Holkeri toimi opiskeluaikoinaan ja valmistuttuaan Kokoomuksen Nuorten Liiton ja puoluetoimiston virkailijana kuuden vuoden ajan, kunnes vuonna 1965 kokoomuksen vastavalittu puheenjohtaja Juha Rihtniemi kutsui hänet puoluesihteeriksi. Holkeri lupautui tehtävään viideksi vuodeksi. Holkeri lukeutui kokoomuksen uudistusmieliseen siipeen yhdessä puheenjohtaja Rihtniemen kanssa.


title: Harri Holkeri

text: Puoluesihteerinä Holkeri teki harkitun ulosmarssin Ylen Sirkus Pasila -ohjelmasta, kun siinä oli esitetty kokoomusta pilkkaava laulu.


title: Harri Holkeri

text: Kansanedustajaksi Holkeri valittiin vuoden 1970 eduskuntavaaleissa, jossa kokoomus otti suuren vaalivoiton kärsittyään aiemmin tappion vuoden 1966 vaaleissa. Rihtniemen kuoltua tammikuussa 1971 Holkeri valittiin samana vuonna pidetyssä puoluekokouksessa kokoomuksen puoluejohtajaksi, ja oli valituksi tultuaan Euroopan nuorin konservatiivipuolueen johtaja. Puheenjohtajana Holkerin tärkeimpiä tehtäviä oli suhteiden parantaminen presidentti Kekkosen kanssa. Kokoomuksen ja Kekkosen välit olivat tulehtuneet kokoomuksen asetettua vuoden 1968 presidentinvaaliin ehdokkaaksi Matti Virkkusen, joka menestyi yllättävän hyvin saaden 66 valitsijamiestä.


title: Harri Holkeri

text: Kokoomus oli 1970-luvulla varsin toraisa puolue. Holkeri piti etäisyyttä niin puolueen radikaaliin nuorisosiipeen kuin vanhoilliseen oikeistoonkin ja onnistuikin säilyttämään puolueen jotenkuten koossa. Kokoomuksen kannatus kasvoi tasaisesti Holkerin puheenjohtajakauden ajan. Viimeisissä Holkerin johdolla käydyissä vuoden 1979 eduskuntavaaleissa puolueen kannatus ylsi ensimmäistä kertaa yli 20:een prosenttiin ja kokoomus saavutti siihen asti historiallisen toiseksi suurimman puolueen aseman.


title: Harri Holkeri

text: Holkeri luopui puheenjohtajuudestaan ja kansanedustajan paikastaan 1978 tullessaan valituksi Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi. Holkerin paikalle eduskuntaan nousi Ritva Laurila. Holkeri toimi myös Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1981–1987.


title: Harri Holkeri

text: Presidenttiehdokkaana Holkeri oli kahdesti, vuosien 1982 ja 1988 vaaleissa. Kummatkin vaalit päättyivät Mauno Koiviston voittoon. Ensimmäisellä kerralla Holkeri sai toiseksi eniten valitsijamiehiä, jälkimmäisellä kerralla Holkerin ohi kiri oppositiojohtaja Paavo Väyrynen. Holkeri ei itse ollut kummallakaan kerralla kiinnostunut ehdokkuudesta eikä uskonut voittoon. Hän oli pitänyt kokoomuksen mahdollisena presidenttiehdokkaana Päiviö Hetemäkeä. Hetemäki kuitenkin oli kuollut jo vuonna 1980 eikä kokoomuksella ollut asettaa ketään arvostukseltaan Holkerin veroista ehdokasta. Presidentin valitsijamiehenä Holkeri oli vuoden 1978 presidentinvaalissa.


title: Harri Holkeri

text: Holkeri nousi ensimmäiseksi kokoomuslaiseksi pääministeriksi 43 vuoteen vuonna 1987, kun presidentti Mauno Koivisto nosti hänet hallitustunnustelijaksi ohi keskustan, kokoomuksen ja RKP:n kassakaappisopimuksen sen sisällön paljastuttua Koivistolle. Hallitusohjelmassa sovittiin talouspoliittisista uudistuksista, joista käytettiin nimitystä hallittu rakennemuutos. Holkerin hallituksen alkuvaiheessa elettiin taloudessa nousevien osakekurssien, kulutusjuhlan ja kasinotalouden aikaa. 1990-luvun koittaessa talous alkoi ajautua taantumaan ja idänkauppa hiipui. Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa pääoppositiopuolue keskusta sai suuren voiton ja Holkeri jättäytyi uuden Esko Ahon hallituksen ulkopuolelle.


title: Harri Holkeri

text: Pääministerinä ollessaan Holkeri herätti julkista kohua suosittelemalla edullista silakkaa hyväksi ruokakalaksi. Keskusta käytti tätä lausumaa vaalimainonnassa häntä vastaan. Klassiseksi lentäväksi lauseeksi muodostui Holkerin kokoomuksen puoluetilaisuudessa vuonna 1990 lausuma ärsyyntynyt kommentti toimittajan kysymykseen hänen mahdollisesta presidenttiehdokkuudestaan vuoden 1994 vaaleissa: "Minä juon nyt kahvia."


title: Harri Holkeri

text: Pääministerikautensa päätyttyä Holkeri palasi Suomen Pankkiin ja työskenteli siellä vuoteen 1997 – aina eläkkeelle jäämiseensä saakka. Hän toimi Paasikivi-seuran puheenjohtajana vuosina 1995−2000. Suomen Pankin johtajana toimiessaan Harri Holkeri soitti maailman ensimmäisen GSM-puhelun 1. heinäkuuta 1991 Radiolinjan järjestämässä avajaistilaisuudessa Helsingissä. Puheluun vastasi Tampereen apulaiskaupunginjohtaja Kaarina Suonio.


title: Harri Holkeri

text: Kolumnisti Risto Uimonen on käsitellyt Holkerin ongelmallista mediasuhdetta. Uimosen mukaan Holkeri ei nauttinut poliitikkovuosinaan laajaa yhteiskunnallista arvostusta. Holkeri johti Kokoomusta presidentti Urho Kekkosen kaudella, jolloin presidentin valtakautta jatkettiin neljä vuotta poikkeuslailla. Poikkeuslaki jakoi Kokoomusta, samoin kuin suhde Kekkoseen ja Neuvostoliittoon. Holkerin väheksyntä mediassa alkoi hänen puheenjohtajakautensa lopulla: Holkeria syytettiin ”kulmikkuudesta”, hampaiden kiristelystä; siitä ettei hän avaudu journalisteille, ja pinnallisuudesta. Holkerin pankinjohtajakaudella häntä kuvailtiin johtajaksi, jonka "täytyi hiihtää myös työaikana, sillä muuten hän ei olisi saanut hiihdettyä vuotuisia hiihtokilometrejään".


title: Harri Holkeri

text: Uimosen mukaan Holkerista tuli pääministeri vuonna 1987 presidentti Mauno Koiviston manuaalisen valinnan seurauksena: Holkeri sai pääministerin salkun, jonka piti mennä porvaripuolueiden johtajien (Ilkka Suominen ja RKP:n puheenjohtaja Christoffer Taxell) ja Nokian Kari Kairamon salaisen kassakaappisopimuksen mukaan Paavo Väyryselle. Valitsemalla Holkerin Koivisto sivuutti silloisen Kokoomuksen puheenjohtajan Ilkka Suomisen, mistä seurasi sittemmin Kokoomuksen sisäistä polemiikkia. Myös erityisesti Suomen Yhdyspankki vastusti Holkerin talouspolitiikkaa jota leimasi vakaan markan puolustaminen sillä seurauksella, että Holkerin oli vaikea saavuttaa laajaa poliittista arvostusta. Holkerin vähättelyssä kunnostautuivat erityisesti "Iltalehti" ja "Uusi Suomi"; syntyi myytti huonosta mediajulkisuudesta. Holkerin kommenteista ”minä juon nyt kahvia” kuvastanee hankalaa suhdetta joukkotiedotusvälineisiin.


title: Harri Holkeri

text: Kotimaisen poliittisen uransa lisäksi Holkeri toimi YK:n tehtävissä ja oli Pohjois-Irlannin rauhankomitean jäsenenä, kun ns. "Pitkäperjantain sopimus" solmittiin keväällä 1998.


title: Harri Holkeri

text: Vuonna 2000 Holkeri toimi puheenjohtajana ja vielä samana vuonna johti järjestön 10. hätäkokousta. Vuonna 2001 hän toimi 25. ja 26. erikoiskokouksen puheenjohtajana. Elokuussa 2003 Holkerista tuli YK:n siviilihallinnon UNMIK:n päällikkö Kosovossa, mutta hän joutui eroamaan tehtävästä terveydellisistä syistä seuraavana keväänä.


title: Harri Holkeri

text: Vuonna 1991 Harri Holkeri nimitettiin valtion liikuntaneuvoston puheenjohtajaksi. Tässä roolissaan hän oli keskeinen toimija suomalaisen urheilujärjestelmän uudelleenorganisoinnissa. Sen seurauksena vanhat keskusjärjestöt SVUL ja TUL menettivät asemansa ja luotiin uusi keskusjärjestö Suomen Liikunta ja Urheilu, joka rakenteeltaan oli edeltäjiään kevyempi ja suosi lajiliittojen keskeistä roolia.,


title: Harri Holkeri

text: Harri Holkeri kuoli Helsingissä 7. elokuuta 2011 pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana. Hän oli kuollessaan 74-vuotias. Valtioneuvosto päätti 11. elokuuta, että Holkerille järjestetään valtiolliset hautajaiset, jotka pidettiin 27. elokuuta 2011 Helsingin tuomiokirkossa.


title: Harri Holkeri

text: Kuvanveistäjä Pekka Jylhä suunnitteli Holkerille hautamuistomerkin, joka pystytettiin Hietaniemen hautausmaalle syyskuussa 2012. Veden muisti -teoksessa esitetään joutsen aallokossa ja sitä koristaa Holkerin nimikirjoitus.


title: Harri Holkeri

text: Holkeri avioitui Marja-Liisa Lepistön kanssa vuonna 1960. Lepistö oli koulutukseltaan humanististen tieteiden kandidaatti. Perheeseen syntyivät lapset Jukka ja Katju vuosina 1962 ja 1964.


title: Harri Holkeri

text: Holkeri mursi lonkkansa marraskuussa 2008, kun kruununhakalaisesta Alepa-myymälästä rynnännyt varas kaatoi hänet. Hänet vietiin ensin Töölön ja sitten Peijaksen sairaalaan, jossa hänet leikattiin heti. Holkerin kaatanut varas antautui poliisille myöhemmin tammikuussa 2009. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi marraskuun alussa 2009 varkaan maksamaan Holkerille 8 400 euron korvaukset kivusta ja särystä sekä pysyvästä haitasta. Holkeri ilmoitti heti oikeudenkäynnin jälkeen lahjoittavansa korvaussumman Suomen Punaisen Ristin katastrofirahastolle ja Kirkon ulkomaanavulle.


title: Harri Holkeri

text: Harri Holkeri tunnettiin innokkaana kuntoilijana, jota lähellä oli erityisesti hiihto. Sotilasarvoltaan Holkeri oli reservin majuri (1991).


title: Harri Holkeri

text: Työstään Pohjois-Irlannin rauhankomitean jäsenenä Holkeri sai kuningatar Elisabet II:lta Brittiläisen imperiumin ritarin arvoa vastaavan kunnianosoituksen ("Honorary Knight Commander of the Order of the British Empire", KBE). Suomessa Holkeri on palkittu vuonna 1998 valtioneuvoksen arvonimellä.


title: Harri Holkeri

text: Mauri Sariola -seura myönsi 23. lokakuuta 2009 Harri Holkerille arvonimen Vuoden Susikoski 2010. Valintaperusteluissa korostettiin Holkerin olevan suorasanainen ja isänmaallinen ihminen kuten Mauri Sariolakin.Soitti maailman ensimmäisen GSM-puhelun heinäkuussa 1991.


title: Juha Rihtniemi

text: Juha Rihtniemi (28. elokuuta 1927 Helsinki – 12. tammikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtaja 1965–1971 ja puoluesihteeri 1959–1960. Kymen läänin vaalipiiristä valittuna kansanedustajana hän toimi vuosina 1958–1971. Hänen aikanaan aloitettiin vuoden 1968 presidentinvaalin jälkeen remonttimiesten voimin kokoomuksen uudelleen asemointi suomalaiseen sisäpolitiikkaan Kekkos-kriittisestä puolueesta myös ”ulkopoliittisesti kelvolliseksi” hallituspuolueeksi.


title: Juha Rihtniemi

text: Juha Rihtniemi syntyi Suomenlinnassa, Helsingissä 28. elokuuta 1927. Hänen isosiskonsa ja perheen vanhin lapsi Irma oli syntynyt 27. maaliskuuta 1926 myös Suomenlinnassa. Irma Rihtniemi-Koski toimi vuosina 1978–1979 Kokoomuksen Naisten Liiton puheenjohtajana ja Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajanana vuosina 1975–1980. Lisäksi hän toimi kokoomuksen puoluehallituksen ja -valtuuston jäsenenä. Juha Rihtniemen isä oli yksi kokoomuksen perustajajäsenistä vuonna 1918 ja aktivistien johtohahmoista, everstiluutnantti Elja Rihtniemi, joka toimi 1920-luvulla Suomenlinnan komendanttina. Elja Rihtniemi oli toiminut luutnantin arvolla sisällissodassa Kajaanin sissirykmentin päällikkönä ja tämän jälkeen suojeluskuntavaikuttajana. Elja Rihtniemen isä, Juha Rihtniemen isoisä Volter Rihtniemi oli aikanaan ollut yksi jääkäriliikkeen aktivisteista. Elja Rihtniemi oli 1930-luvun alussa Kansalliseen Kokoomukseen kuuluneen presidentin P. E. Svinhufvud luottomies. Elja Rihtniemen vaimo eli Juhan äiti oli Doris Ingrid (o.s. Gruene).


title: Juha Rihtniemi

text: Suomenlinnasta Rihtniemet muuttivat kantakaupunkiin Suojeluskuntien taloon Merikatu 5:een. Isä Elja Rihtniemi menehtyi varhaisessa iässä vuonna 1935 ja leskeksi jäänyt Doris lapsineen muutti ensin Tehtaankatu 9:ään ja sitten Tehtaankatu 5:een. Sodan jälkeen suojeluskuntalaiset joutuivat vaikeuksiin, eikä suojeluskuntatoimintaan aktiivisesti osaaottaneilla Rihtniemillä ollut helppoa.


title: Juha Rihtniemi

text: Rihtniemi pääsi ylioppilaaksi vuonna 1946. Hänen ensimmäinen luottamustehtävänsä oli toimi Suomen oppikoulujen Karjala-seurojen pääsihteerinä. Lisäksi hän oli Teini-lehden toimitussihteeri ja toimi Helsingin Kokoomuksen Nuorten toiminnanjohtaja vuoteen 1947. Vuonna 1953 Rihtniemestä tuli valtiotieteen kandidaatti ja 1956 valtiotieteen maisteri. Sotilasarvoltaan Rihtniemi oli luutnantti ja toimikin Reserviupseerikoulun 80. kurssin oppilaskunnan puheenjohtajana.


title: Juha Rihtniemi

text: Sota-aikana teini-ikäiset Juha Rihtniemi ja hänen tuleva puolisonsa Anna-Liisa Birgitta Silvo ottivat osaa ilmavalvontatehtäviin ja muuhun sota-ajan vapaaehtoiseen maanpuolustustyöhön. Juha Rihtniemi tapasi Anna-Liisa Silvon sotasyyllisyysoikeudenkäyntien aikana 1945–1946, jolloin Rihtniemi toimi lähettinä ja Silvo puolustuksen konekirjoittajana. Lähettinä Juha Rihtniemi vei syytettyjen puolustusasianajajajan ministeri Hjalmar Procopén asiakirjoja muun muassa Risto Rytille konttorilta Katajanokan vankilaan ja toisin päin.


title: Juha Rihtniemi

text: Vuonna 1948 avioituneen pariskunnan Juha ja Anna-Liisa Rihtniemen ensimmäinen yhteinen asunto sijaitsi Meilahdessa Mannerheimintie 93:ssa "White Ladyn" talossa. Asunnon koko oli 40 m². Pariskunnan ensimmäinen lapsi Suvi Rihtniemi syntyi 8. huhtikuuta 1954. Suvi Rihtniemi on nykyisin Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymän toimitusjohtaja ja toimi aiemmin Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Vuonna 1956 Rihtniemet muuttivat arava-asuntoon Pohjois-Haagaan, jossa hän asui vaatimattomissa oloissa kuolemaansa saakka.


title: Juha Rihtniemi

text: Vuoden 1958 eduskuntavaaleissa Rihtniemi valittiin Kymen läänin vaalipiiristä Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajana. Vuodet 1959–1960 valtiotieteen maisteri Rihtniemi toimi kokoomuksen puoluesihteerinä. Samaan aikaan vuosina 1955–1965 puolueen puheenjohtajana toimi Jussi Saukkonen. Rihtniemelle oli itsestään selvyys kuulua Kansalliseen Kokoomukseen, jota perhe oli kautta-aikain oli kannattanut. Lisäksi perheen vahva isänmaallinen ja suojeluskuntalainen tausta antoivat syyn kokoomuslaisuuteen. Kuitenkin Rihtniemi ei kuulunut perinteistä kokoomusta edustaneeseen oikeistosiipeen, jonka voimahahmo oli Suomen politiikkaa liiasta neuvostomyötäilystä arvostellut Tuure Junnila. Toisin kuin Saukkoseen, presidentti Kekkonen ei luottanut Rihtniemeen. Saukkonen oli luonteeltaan vakaa eli luotettava ja paikallaan junnaava, Rihtniemi taas oli Kekkosen mielestä epäluotettava ja ailahteleva. Kekkonen tyrmäsikin toistuvasti 1960-luvulla Rihtniemen pyrkimykset ministeriksi.


title: Juha Rihtniemi

text: Vuoden 1965 puoluekokouksessa Juha Rihtniemi valittiin Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajaksi. Tässä tehtävässään Rihtniemi saavutti legendaarisen maineen, osittain persoonallisen luonteensa ansiosta. Tuure Junnila oli haastanut puheenjohtajaäänestyksessä aikanaan Saukkosen ja haastoi hyvin myös Rihtniemen.


title: Juha Rihtniemi

text: Presidentinvaalissa 1968 Rihtniemen johtama kokoomus suunnitteli asettavansa maltillisen ja kekkosmielisen ehdokkaan, mutta ehdokkaaksi valittiinkin pankinjohtaja Matti Virkkunen. Virkkunen haastoikin Kekkosen tosissaan ja tiukasta kampanjasta tuli kekkosvastainen. Kekkonen kuitenkin voitti pääasiassa muiden puolueiden avulla, mutta hän katsoi kokoomuksen pettäneen hänet. Kekkonen oli mielestään koko 1960-luvun auttanut kokoomusta tekemällä siitä hyväksytympää puoluetta Moskovassa, mutta puolue lähtikin vaalitaistelussa vastustamaan häntä. Kekkonen luotti tällöin Rihtniemeen vielä vähemmän. Rihtniemi päätti yrittää tehdä Kokoomuksesta Kekkoselle ulkopoliittisesti kelpaavan puolueen. Rihtniemestä tulikin yksi remonttimiehistä.


title: Juha Rihtniemi

text: Maaliskuun 1970 eduskuntavaaleissa Rihtniemi johti Kansallisen Kokoomuksen murskaavaan vaalivoittoon. Kokoomus nousi ensi kerran toiseksi suurimmaksi puolueeksi ja ohitti kannatuksellaan sekä Keskustapuolueen että Suomen Kansan Demokraattisen Liiton. Rihtniemi yritti nousta vaikka väkisin pääministeriksi, mutta kokoomus ei kelvannut hallituskumppaniksi kuin kansanpuolueille, RKP:lle ja LKP:lle. Tässä käytännössä mahdottomassa tilanteessa Rihtniemi ehdotti Kekkoselle kokoomuksen, RKP:n ja LKP:n muodostamaa porvarillista vähemmistöhallitusta. Ehdotukseen Kekkonen vastasi Rihtniemelle: ""Olette helvetin rohkea mies, jos sen teette"". Lopulta Kekkonen muodosti Auran virkamieshallituksen, johon kuitenkin pääsi varapääministeriksi ja valtiovarainministeriksi kokoomuksen vasemmistosiipeen kuulunut Päiviö Hetemäki. Kekkosen mielestä Neuvostoliitto olisi suhtautunut kielteisesti kokoomusjohtoiseen vähemmistöhallitukseen, joten Rihtniemi ei päässyt koskaan pääministeriksi.


title: Juha Rihtniemi

text: Vuoden 1970 eduskuntavaalien aikana Rihtniemi oli sairastunut keuhkokuumeeseen ja hän kävi toipilaana erittäin raskaita hallitusneuvotteluita. Keuhkokuumeen ja väsymyksen murtama Rihtniemi menehtyi 12. tammikuuta 1971. Rihtniemen paikan eduskunnassa otti Anna-Kaarina Aalto.Eduskunta:


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Eduskunnan oikeusasiamies (lyhenne EOA, ) on oikeuskanslerin ohella ylin laillisuusvalvoja Suomessa. Heidän toimivaltuutensa ovat muuten samat, mutta oikeusasiamies ei voi puuttua hallituksen eikä asianajajien valvontaan. Oikeusasiamiehen rinnalla on myös kaksi apulaisoikeusasiamiestä.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Oikeusasiamiehen tehtävä on valvoa, että viranomaiset ja virkamiehet noudattavat lakia ja täyttävät velvollisuutensa. Hän valvoo myös muita henkilöitä silloin, kun he hoitavat julkista tehtävää.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Työssään oikeusasiamies seuraa erityisesti, että perus- ja ihmisoikeudet toteutuvat. Hänellä on lisäksi erityistehtävänä valvoa, miten poliisi käyttää telepakkokeinoja ja peitetoimintaa. Eduskunnan toivomuksesta hän seuraa myös lasten oikeuksien toteutumista.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Oikeusasiamies valvoo laillisuutta etupäässä tutkimalla hänelle tulleita kanteluita. Hän voi puuttua epäkohtiin myös omasta aloitteestaan.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Toimenkuvaan kuuluvat lisäksi tarkastukset virastoissa ja laitoksissa, erityisesti vankiloissa, varuskunnissa ja muissa suljetuissa laitoksissa. Näin hän seuraa vankien, laitoksiin suljettujen ja asepalvelusta suorittavien sekä rauhanturvaamishenkilöstön kohtelua.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Oikeusasiamiehen tehtävät on määritelty perustuslaissa ja eduskunnan oikeusasiamiehestä annetussa laissa.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Oikeuskanslerilla ja eduskunnan oikeusasiamiehellä ei ole suoraa käskyvaltaa viranomaisiin nähden, vaan he voivat esittää käsityksensä jostain asiasta, kiinnittää viranomaisen huomiota johonkin asiaan, antaa huomautuksen tai erityistapauksissa määrätä syytteen nostettavaksi. Eduskunnan oikeusasiamies Petri Jääskeläisen ja oikeuskansleri Jaakko Jonkan mukaan hyvin perustellut kannanotot yleensä riittävät ja virkamiehet tottelevat niitä liki poikkeuksetta.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Oikeusasiamiehen toimivaltaa säätelee Laki eduskunnan oikeusasiamiehestä (14.3.2002/197). Oikeusasiamiehen ja oikeuskanslerin välistä tehtävienjakoa ohjaa Laki valtioneuvoston oikeuskanslerin ja eduskunnan oikeusasiamiehen tehtävien jaosta (21.12.1990/1224).


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Selvästi useimmin kantelut eivät aiheuta mitään toimenpidettä. Esimerkiksi vuonna 2013 noin 85% ei johtanut mihinkään. Tapauksista jäi kokonaan tutkimatta 32% tai niissä esitellyille asioille ei tehty mitään 53%. Vain 15% johti toimenpiteisiin.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Toimenpiteistä selvästi yleisin on "käsityksen" saattaminen viranomaisen tietoon. Käsitys voi olla luonteeltaan moittiva tai ohjaava. Käsitysten antamisia oli vuonna 2013 noin 74% kaikkiaan 840:stä toimenpiteestä. Useimmin toimenpiteet kohdistuivat sosiaaliturvaan, poliisiviranomaisiin, vankeinhoitoviranomaisiin, terveydenhuoltoviranomaisiin tai työhallinnon viranomaisiin.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Kantelu tehdään aina kirjallisesti. Kantelun voi toimittaa postitse, faksitse, sähköpostitse tai lähettämällä sähköisen kantelulomakkeen oikeusasiamiehen sivustolta.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Mitään erityisiä muotovaatimuksia kantelukirjelmälle ei ole. Oikeusasiamiehen internet-sivuilla on tiedot siitä, mitä tietoja oikeusasiamies vähintään tarvitsee asian ratkaisemiseksi. Nimettömiä kanteluita ei käsitellä. Kantelussa on hyvä olla liitteenä kopiot asiaan liittyvistä päätöksistä ja muista asiakirjoista.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Oikeusasiamiehen kansliasta saa ohjeita kantelun tekemiseen. Kansliasta ei kuitenkaan saa oikeudellista neuvontaa. Tätä neuvontaa kansalainen saa puolestaan julkisesta oikeusavusta. Palvelu on maksullista, mutta jollei kansalaisella ole varaa itse hankkia tarvitsemaansa apua, se voidaan kustantaa joko osaksi tai kokonaan valtion varoin.


title: Eduskunnan oikeusasiamies

text: Käsiteltävien tapauksien määrä on kasvanut vuosi vuodelta. Vuonna 2012 eduskunnan oikeusasiamiehelle saapui 4 723 kantelua ja hän ratkaisi 5 002 asiaa ja 2013 saapui 5 506 kantelua ja ratkaistiin 5 762 asiaa. Noin kymmenesosaa saapuvista asioista ei luokitella kanteluiksi. Osa asioista on viranomaisilta tulevia lausunto- tai kuulemispyyntöjä tai kansalaisten kirjoituksia, joita ei luokitella kanteluiksi vaan "muiksi kirjoituksiksi". Osa asioista on siirretty oikeuskanslerilta oikeusasiamiehelle, koska asiat ovatkin oikeusasiamiehen alaa. Oikeusasiamies myös aloittaa joidenkin asioiden selvityksen omasta aloitteestaan.


title: Ilkka Suominen

text: Ilkka Olavi Suominen (s. 8. huhtikuuta 1939 Nakkila) on suomalainen poliitikko. Suominen toimi Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1979–1991 ja Suomen kauppa- ja teollisuusministerinä 1987–1991.


title: Ilkka Suominen

text: Suominen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1956 Porin suomalaisesta yhteiskoulusta ja valmistui nahkakemian insinööriksi Lontoon National Leather Sellers' Collegesta vuonna 1958 ja Reutlingenin Westdeutsche Gerberschulesta 1959. Myöhemmin Suominen valmistui Porin kauppaopistosta merkonomiksi vuonna 1964 sekä valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta 1969.


title: Ilkka Suominen

text: Vuosina 1960−1979 Suominen työskenteli perheensä yrityksessä J. W. Suominen Oy:ssä eri tehtävissä, lopuksi toimitusjohtajana.


title: Ilkka Suominen

text: Suominen toimi kansanedustajana kahteen otteeseen: ensin Turun läänin pohjoisen vaalipiirin edustajana 1970−1975, sitten Helsingin vaalipiirin edustajana 1983−1994. Eduskunnan puhemies hän oli lyhyen ajan vuoden 1987 eduskuntavaalien jälkeen ja myöhemmin 1991−1994. Suominen kuului kokoomuksen presidentti Kekkosta ja Neuvostoliittoa ymmärtäviin niin sanottuihin remonttimiehiin, jotka pyrkivät tekemään puolueesta hallituskelpoista.


title: Ilkka Suominen

text: Suominen valittiin kokoomuksen puheenjohtajaksi 1979 Harri Holkerin jälkeen. Hän luovutti tehtävän vasta 12 vuoden jälkeen 1991. Suominen on kokoomuksen pitkäaikaisin puheenjohtaja. Pääministeriä hänestä ei kuitenkaan tullut, vaikka hänen puheenjohtajuuskaudellaan kokoomuksen 21-vuotinen oppositiokausi päättyi. Ennen vuoden 1987 eduskuntavaaleja Suominen, keskustan puheenjohtaja Paavo Väyrynen ja ruotsalaisen kansanpuolueen Christoffer Taxell solmivat salaisen niin sanotun kassakaappisopimuksen porvarihallituksen muodostamisesta. Tästä vihastunut presidentti Mauno Koivisto nimitti Holkerin hallituksenmuodostajaksi. Suominen toimi Holkerin hallituksen kauppa- ja teollisuusministerinä ja Neuvostoliiton kaupasta vastanneena ministerinä ulkoasiainministeriössä vuosina 1987−1991.


title: Ilkka Suominen

text: Suominen jätti eduskunnan kesken kauden siirtyäkseen Alkon pääjohtajaksi 1994. Aiemmin Suominen oli toiminut Alkon hallintoneuvoston puheenjohtajana 1980–1988 ja 1992–1994. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Kirsi Piha. Suominen jätti Alkon tultutaan valituksi Euroopan parlamentiin, jossa hän toimi yhden kauden ajan vuosina 1999−2004.


title: Ilkka Suominen

text: Ilkka Suomisen isä oli kauppaneuvos Leo Suominen ja isoisä nahkatehtailija J. W. Suominen. Suominen on ollut naimisissa kahdesti ja hänellä on kolme lasta. Ensimmäisen avioliittonsa hän solmi Ute Schweizerin kanssa vuonna 1961. Liitto päättyi eroon vuonna 1977, jonka jälkeen Suominen meni naimisiin mainoshoitaja Riitta Suhosen kanssa. Riitta Suominen kuoli 16. lokakuuta 2015. Ilkka ja Riitta Suomisen tytär Riikka Suominen on vihreiden jäsen ja puolueen äänenkannattaja "Vihreän Langan" päätoimittaja.


title: Ilkka Suominen

text: Tampereen teknillinen korkeakoulu promovoi Suomisen tekniikan kunniatohtoriksi vuonna 1992. Presidentti myönsi Suomiselle ministerin arvonimen 1998. Hänet valittiin kokoomuksen kunniapuheenjohtajaksi Rovaniemen puoluekokouksessa kesäkuussa 2012.


title: Pertti Salolainen

text: Pertti Edvard Salolainen (s. 19. lokakuuta 1940 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut kokoomuksen kansanedustajana (1970–1996, 2007–) ja puheenjohtajana (1991–1994) sekä ministerinä (1987–1995).


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen työskenteli ennen eduskuntaa Yleisradiossa 1962–1969 toimittajana ja tuottajana. Vuosina 1996–2004 hän oli Suomen suurlähettiläs Lontoossa.


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen syntyi 19. lokakuuta 1940 Helsingissä välirauhan aikana ylikonstaapeli Edvard Salolaisen ja liikkeenharjoittaja Ella Salolaisen (o.s. Lundqvist) perheeseen. Hän valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1965 ja kauppatieteiden maisteriksi 1969.


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen aloitti uransa Yleisradion tv-uutisten lukijana ja toimittajana 1962–1965. Hän oli Ylen taloudellisten ohjelmien tuottaja 1965–1966, BBC:n maailmanpalvelun suomenkielisen toimituksen toimittaja Lontoossa 1966 ja Ylen Lontoon-kirjeenvaihtaja 1966–1969.


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuoden 1970 eduskuntavaaleissa. Eduskunnassa hän toimi muun muassa sosiaalivaliokunnan varapuheenjohtajana (1970–1975) ja valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajana (1979–1987). Salolainen oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1972–1984.


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen toimi Holkerin hallituksen ministerinä ulkosiainministeriössä sekä kauppa- ja teollisuusministeriössä (ulkomaankauppaministeri) vuosina 1987–1991. Hän sai kyseenalaista julkisuutta 1989 olemalla Kiinan ensimmäinen länsimainen valtiovieras Taivaallisen rauhan aukion verilöylyn jälkeen. Päätös matkasta tehtiin hallituksessa ja sillä oli tasavallan presidentti Mauno Koiviston hyväksyntä.


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen jatkoi ulkomaankauppaministerinä Ahon hallituksessa toimien myös pääministerin sijaisena 1991–1995. 1990-luvun alussa hän vastasi Suomen EU-jäsenyysneuvotteluista. Salolainen oli ETA-neuvotteluvaltuuskunnan puheenjohtaja 1990–1993 ja Suomen EU-neuvotteluvaltuuskunnan puheenjohtaja ja neuvottelevana ministeri 1993–1995. Salolainen on kertonut myöhemmin häneen ja muihin silloisen hallituksen ministereihin kohdistuneista tappouhkauksista Suomen neuvotellessa EU-jäsenyydestä. Hän on kertonut joutuneensa tuolloin Suojelupoliisin suojelukseen, koska uhkauksia pidettiin vakavina.


title: Pertti Salolainen

text: Vuonna 1991 Salolainen valittiin kokoomuksen puheenjohtajaksi Ilkka Suomisen seuraajaksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1994, jolloin häntä seurasi Sauli Niinistö. Salolainen jätti eduskunnan lokakuussa 1996 siirryttyään Suomen suurlähettilääksi Lontooseen. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2004. Hänen tilalle eduskuntaan nousi Pirjo-Riitta Antvuori.


title: Pertti Salolainen

text: Eduskuntavaaleissa 2007 Salolainen asettui kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Kataisen toivomuksesta puolueen ehdokkaaksi Helsingissä, vaikka oli ehtinyt jo kieltäytyä ehdokkuudesta. Hän palasi eduskuntaan kokoomuksen Helsingin ehdokkaista neljänneksi suurimmalla äänimäärällä (8 621 ääntä). Aiemmissa vaaleissaan Salolainen oli ollut suurimpia ääniharavia. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Salolainen valittiin jatkokaudelle 6 205 äänellä.


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen on ollut eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja 2007–2011 ja varapuheenjohtaja vuodesta 2011. Simon Wiesenthal -keskus vaati joulukuussa 2012 Salolaisen erottamista ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtajan tehtävästä, kun Salolainen oli Ylen Aamu-tv:n keskustelussa esittänyt, ettei Yhdysvallat voi ottaa näkyvämpää roolia Lähi-idän rauhanneuvotteluissa maan vaikutusvaltaisen juutalaisvähemmistön vuoksi. Järjestön mukaan Salolainen toisti "antisemitististä uutisankkaa juutalaisten salakerhoista". Salolainen itse piti väitettään puhtaasti ulkopoliittisena analyysinä ja totesi, ettei hänellä ole mitään tekemistä antisemitismin kanssa. Hän on ollut eduskunnan ikäpuhemies vuodesta 2015 lähtien ja on ilmoittanut vaalikauden 2015–2019 jäävän hänen viimeisekseen.


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen on ollut pitkään mukana WWF:n toiminnassa. Hän toimi WWF:n Suomen rahaston hallintoneuvostossa ja rahaston varapuheenjohtajana 1972–1989 sekä myöhemmin puheenjohtajana 2006–2009. Salolainen on myös rahaston kunniaperustaja vuodelta 1972. Hän on muun muassa puolustanut Suomen vanhojen metsien suojelua "ennen kuin biotalous tuhoaa loputkin".


title: Pertti Salolainen

text: Lontoon City myönsi Salolaiselle vapaakansalaisen arvon 1998. Suomessa hän sai ministerin arvonimen vuonna 2004. Salolaiselle on myönnetty myös Suomen Leijonan ritarikunnan suurristi 1994 ja Suomen Luonnonsuojeluliiton kultainen ansiomerkki.


title: Pertti Salolainen

text: Salolainen sai kuningatar Elisabet II:lta Brittiläisen imperiumin kunnianosoituksen "Commander of the Order of the British Empire", CBE.


title: Pertti Salolainen

text: Salolaisen puoliso oli vuodesta 1964 laboratorionhoitaja Anja Salolainen (o.s. "Sonninen"), joka sairastui luusyöpään vuonna 2000 ja kuoli helmikuussa 2005. Heille syntyi kaksi lasta. Salolainen on sotilasarvoltaan majuri (2000).


title: Pertti Salolainen

text: Salolaisen harrastuksia ovat muun muassa luonnonsuojelu, valokuvaus, uinti, hiihto ja tennis. Salolainen joutui ryöstön uhriksi tammikuussa 2014 Rio de Janeirossa Brasiliassa, missä hän oli loma- ja kuvausmatkalla. Hän ei saanut tilanteessa vakavia fyysisiä vammoja.


title: Emätin

text: Emätin () on naaraspuolisen nisäkkään ulkoisia sukupuolielimiä ja kohtua yhdistävä putkimainen elin. Emättimellä on keskeinen rooli lisääntymisessä ja seksuaalisuudessa. Se toimii naaraan yhdyntäelimenä ja synnytyskanavan osana. Naisen sukupuolielimiin kuuluvat emättimen lisäksi muun muassa munasarjat eli munarauhaset, munanjohtimet, kohtu sekä ulkoiset sukupuolielimet.


title: Emätin

text: Emätin on putkimainen ja lihaksikas elin, joka ulottuu kohdun suulta sukupuoliaukkoon. Se on joustava, joten se venyy esimerkiksi yhdynnässä ja synnytyksessä. Synnytyksen jälkeen emätin palautuu normaaliin kokoonsa. Emättimen herkin alue on ulkosuun seutu ja emättimen etuseinämässä aivan emättimen aukon lähellä sijaitseva G-piste. Suurin osa emättimestä on melko tunnotonta.


title: Emätin

text: Emätin on itsepuhdistuva elin, ja se erittää puhdistuakseen valkovuodoksi kutsuttua nestettä. Valkovuotoa alkaa erittyä usein jo runsas vuosi ennen kuukautisten alkamista.


title: Emätin

text:
Suomen väestöliiton mukaan emätin on noin 6–12 cm pitkä normaalitilassa, mutta se joustaa ja venyy huomattavasti yhdynnän ja synnytyksen yhteydessä. Yhdysvaltalaisen, Ohion valtionyliopiston apulaisprofessorin Brook McFaddenin 168:aan keskimäärin 57–vuotiaaseen naiseen perustuvasta otoksesta laskettuna emätin oli keskimäärin 9,6 cm syvä Muissa tutkimuksissa todettuja arvoja lepotilassa olevan emättimen pituuden keskiarvolle on 6,3 cm (kohdunnipukkaan, 28 naista).
Immenkalvo on rengasmainen ohuesta, venyvästä sidekudoksesta muodostuva poimu emättimen suulla. Immenkalvon tehtävä on suojata emätintä. Ennen ensimmäisiä penetraatioita immenkalvo on suhteellisen tiukka, mutta sen elastisuus lisääntyy sitä harjoitettaessa. Lisäksi kalvo saattaa vetäytyä sivuun. Jos kyllin pitkä aika on kulunut ilman venytystä, immenkalvo voi palautua entiseen muotoonsa ja menettää elastisuuttaan. Immenkalvo saattaa varomattoman penetraation seurauksena hiertyä rikki ja vuotaa verta, tai siihen saattaa tulla repeämä.


title: Emätin

text: Emättimeen liittyy voimakkaita seksuaalisia mielleyhtymiä ja sillä on tärkeä rooli yhdynnässä, synnytystiehyenä sekä kuukautisveren poistokanavana. Seksuaalisen kiihottumisen myötä emättimen limakalvot kostuvat yhdynnän helpottamiseksi.


title: Emätin

text: Kuukautisten aikana kohdun vanha limakalvo poistuu ja sen myötä pieni määrä verta. Kuukautisvuoto valuu emättimen kautta ulos. Kuukautisten aikana käytetään kuukautissuojia, jotka imevät itseensä vuodon. Suojia ovat esimerkiksi terveyssiteet, tamponit ja kuukupit. Siteitä käytetään ulkoisesti, tamponi ja kuukuppi taas asetetaan emättimeen sisään.


title: Emätin

text: Normaalissa alatiesynnytyksessä emätin toimii synnytyskanavana. Emätin on hyvin joustava, ja siksi normaalisti syntyvä lapsi mahtuu kulkemaan emättimen läpi. Alatiesynnytyksessä joudutaan joskus tekemään välilihan leikkaus, joka tehdään emättimen aukeamisen helpottamiseksi juuri ennen lapsen pään ilmestymistä emättimen suulle. Kiinniommellun leikkaushaavan paranemiseen menee muutama viikko.


title: Emätin

text: Emätintulehdusta (vaginiitti, kolpiitti) aiheuttavat bakteerit, sienet ja virukset. Tavallisimpia emätintulehduksia ovat hiivasienitulehdus, bakteerivaginoosi ja vaihdevuosien jälkeinen estrogeenivajauksesta johtuva niin sanottu atrofinen vaginiitti. Usein sekä hävyn seutu että emätin ovat tulehtuneita, mitä kutsutaan vulvovaginiitiksi. Mahdollisia oireita ovat muun muassa valkovuoto, emättimen limakalvon punoitus ja sen haavaumat sekä kutina hävyn seudussa. Myös virtsatessa saattaa tuntua kirvelyä.


title: Emätin

text: Vulvodynia on krooninen, emättimen eteiseen liittyvä yliherkkyys- ja kiputila, johon voi liittyä myös kirvelyä. Taudin aiheuttajaa ei tiedetä ja sen diagnosointi on vaikeaa.


title: Emätin

text: Emättimen syöpä on olemassa harvinaisena; tavallisempi se on yli 60-vuotiailla. Papilloomavirus nostaa sairastumisvaaraa.


title: Emätin

text: Sukupuolitaudit ovat joko bakteerin tai viruksen aiheuttamia tartuntatauteja. Tällaisia tauteja ovat muun muassa: klamydia , tippuri, kuppa, herpes, HIV, hepatiitit sekä papilloomaviruksen aiheuttamat sukupuolitaudit, kuten kondylooma. Emättimeen asennettavia ehkäisyvälineitä ovat ehkäisyrengas ja pessaari, jotka ehkäisevät raskaaksi tulemisen, mutta eivät estä sukupuolitautien leviämistä. Kondomin käyttö suojaa tehokkaasti sukupuolitaudeilta vaikkei annakaan sataprosenttista suojaa.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Sirpa Maria Pietikäinen (s. 19. huhtikuuta 1959 Parikkala) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut vuodesta 2008 Euroopan parlamentin jäsenenä.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Vuosina 1983–2003 Pietikäinen oli kokoomuksen kansanedustaja. Vuosina 1991–1995 hän oli ympäristöministeri Esko Ahon hallituksessa.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Koulutukseltaan Pietikäinen on kauppatieteiden maisteri.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Pietikäinen kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan Yhteiskoulun lukiosta. Hän suoritti kauppatieteiden maisterin tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa vuonna 1986.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Pietikäinen nousi eduskuntaan 24-vuotiaana vuonna 1983 Hämeen eteläisestä vaalipiiristä. Hän toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1988. Pietikäinen toimi kokoomuksen varapuheenjohtajana vuosina 1989–1993 ja ympäristöministerinä Ahon hallituksessa vuosina 1991–1995, missä suurin kysymys liittyi viidennen ydinvoimalan perustamispäätökseen, jota kauppa- ja teollisuusministeri Kauko Juhantalo sekä Seppo Kääriäinen kannattivat ja Pietikäinen vastusti. Kansanedustaja Matti Vanhanen lopulta torjui jo hallituksen periaatteessa hyväksymän ratkaisun esittämällä läpi menneen energiaponnen. Vuoden 1995 vaaleissa Pietikäinen sai 11 148 ääntä Hämeen eteläisessä vaalipiirissä.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Pyrkiessään jatkoon vuoden 2003 vaaleissa Pietikäinen vetäytyi kampanjoinnista jäätyään kiinni törkeästä rattijuoppoudesta Hämeenlinnan rautatieaseman pysäköintialueella. Hämeenlinnan poliisin mukaan Pietikäisen veren alkoholipitoisuus oli yli 1,2 promillea, joka on törkeän rattijuoppouden raja. Hänet tuomittiin 40 päivän ehdollisen vankeusrangaistukseen, 15 päiväsakkoon sekä viiden kuukauden ajokieltoon.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Pietikäinen oli ehdolla vuoden 2004 europarlamenttivaaleissa. Hän sai 30 042 ääntä ja jäi ensimmäiselle varasijalle. Vuonna 2008 Pietikäinen nousi europarlamenttiin Alexander Stubbin siirtyessä europarlamentaarikosta ulkoasiainministeriksi. Hänet valittiin jatkokaudelle vuoden 2009 ja vuoden 2014 EU-vaaleissa.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Vuodesta 2014 Pietikäinen on Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäsen sekä ympäristövaliokunnan (ENVI) varajäsen. Hän oli ENVI:n varsinainen jäsen vuosina 2009–2012. Vuodesta 2009 hän on ollut varajäsen myös naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnassa (FEMM).


title: Sirpa Pietikäinen

text: Pietikäinen oli sähköistä osallistumista edistävän e-Parliament johtoryhmän jäsen vuosina 2000–2003.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Pietikäinen valittiin 27. helmikuuta 2006 alkaen uutena jäsenenä Kone Oyj:n hallitukseen. Hän oli Reilun Kaupan edistämisyhdistyksen puheenjohtaja 1999–2005, Suomen YK-liiton puheenjohtajana 1998–2007 ja YK-liittojen maailmanjärjestön WFUNA:n puheenjohtajana 2000–2005. Hän on edistänyt Alzheimer-asiaa Muistiliitto ry:n (Alzheimer-keskusliitto) liittovaltuuston varapuheenjohtajana.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Sirpa Pietikäisen vanhemmat ovat taidemaalari Erkki Pietikäinen ja terveydenhoitaja Sylvi Susanna Hirvelä. Pietikäisen elämänkumppanina on Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen johtaja, ympäristöoikeuden professori Tapio Määttä.


title: Sirpa Pietikäinen

text: Kirjoittanut artikkelin ainakin seuraaviin teoksiin.


title: Hiilivoima

text: Hiilivoima on sähköntuotantoa voimalaitoksella, jonka primäärienergia saadaan polttamalla kivihiiltä. Fossiilista hiiltä käytetään erityisesti lauhdesähkön tuotantoon.


title: Hiilivoima

text: Maailman energian kokonaiskulutuksesta hiilen osuus oli vuonna 2004 toiseksi suurin öljyn jälkeen. Syynä on kivihiilen halpa hinta ja suuri määrä: arvioidaan että maankuoressa on hiiltä noin 10 000 miljardia tonnia, josta noin 10 % voidaan hyödyntää taloudellisesti. Hiili tuottaa palaessaan paljon lämpöä, joten sen käyttö voimaloissa tulee halvaksi.


title: Hiilivoima

text: Hiilivoiman haittoja ovat suuret rikki- ja hiilidioksidipäästöt sekä erilaisten typen oksidien pääsy ilmakehään. Jatkuvat päästöt aiheuttavat ympäristövahinkoja ja saastuneilla alueilla vakavia sairauksia.


title: Hiilivoima

text: IAEA:n julkaisemien arvioiden mukaan hiililauhdevoiman tuottaminen synnyttää kasvihuonekaasuja koko elinkaaren aikana 210–360 g hiiliekvivalenttia/kWh sähköä (760–1 300 g CO-ekv./kWh sähköä). Näissä luvuissa ovat mukana paitsi hiilen polton päästöt, myös polttoaineen tuotannon, varastoinnin ja kuljetuksen päästöt sekä voimalaitoksen rakentamisen ja rakennusmateriaalien tuotannon epäsuorat päästöt. Vaihteluvälin alapäähän voidaan päästä vain uusimmalla tekniikalla, jossa hiilivoiman sähköntuotannon hyötysuhde on 50–55 %.


title: Hiilivoima

text: Health and Environment Alliancen raportin mukaan hiilivoima aiheuttaa Euroopassa vuosittain yli 18 000 kuolemaa ja 43 miljardin euron terveysmenot. Saksassa näitä kuolintapauksia olisi 2 700 vuodessa ja kustannukset olisivat 2–6 miljardia euroa.


title: Hiilivoima

text: Nykyään hiilivoimaloiden päästämät ilmakehän hiukkaset on suurin lyijyaltistuksen lähde.


title: Hiilivoima

text: Hiilivoimalan toimintaperiaate voidaan kertoa lyhyesti seuraavalla tavalla: hiiltä poltettaessa lämpö höyrystää valtavassa kattilassa olevan veden. Paineistettu höyry pyörittää puolestaan turbiinia, jonka liike-energian generaattori muuttaa sähköenergiaksi.


title: Hiilivoima

text: Vuosina 1990–2008 hiilen energiakäyttö maailmassa kasvoi 48 %. Suurinta kasvu oli Kiinassa ja muualla Aasiassa. Myös euroopassa etenkin tuulivoimaan panostaneet valtiot ovat kasvattaneet hiilivoiman tuotantoaan viimevuosina. Tämä johtuu tuulivoiman tuotantoon liittyvistä ongelmista ja hiilivoiman helposta säätelystä. Tuulivoimaa kritisoidessa käytetäänkin yleensä argumenttina tämän lisäävän päästöjä ja nostavan sähkölaskua.


title: Polkupyörä

text:
Polkupyörä on lihasvoimalla toimiva ajoneuvo, jonka rakenne perustuu yleensä kahteen peräkkäiseen pyörään, jotka yhdistää runko. Polkupyörää liikutetaan pyörittämällä polkimia jaloilla. Polkimista voima siirtyy ketjun välityksellä takapyörään. Voimansiirrossa on käytetty myös nivelakselia ja polkimet voidaan asentaa suoraan pyörän akselille. Kuljettaja joko istuu polkupyörän satulalla, istuimella tai seisoo polkimilla. Polkupyörää ohjataan kääntämällä ohjaustankoa sekä kallistamalla koko pyörää. On olemassa myös yksi- ja kolmipyöräisiä, sekä käsikammista liikevoimansa saavia polkupyöriä.
Polkupyörän hyötysuhde on hyvä koska kaikki käytettävä voima ohjataan renkaan pyörittämiseen ja liikekitka on pieni. Pyöräily kuluttaa matkaan nähden huomattavasti vähemmän energiaa kuin esimerkiksi juokseminen tai kävely. Kilometrin matkalla vauhdilla 16 km/h pyöräilevä kuluttaa 0,9 kilojoulea energiaa jokaista kehon kilogrammaa kohti, kun vastaavasti juoksija kuluttaa 4,0 kilojoulea.


title: Polkupyörä

text: Vuonna 1995 polkupyöriä tuotettiin 107 miljoonaa kappaletta. Samana vuonna autoja valmistettiin noin 37 miljoonaa kappaletta. Vuonna 2001 tehdyn arvion mukaan maailmassa on 1,4 miljardia pyörää ja 340 miljoonaa autoa.


title: Polkupyörä

text: Kirjallisuudessa on ristiriitaisia tietoja siitä, mistä polkupyörä on saanut alkunsa. Varsinaisesti polkupyörän historian katsotaan alkavan 1800-luvun alussa.


title: Polkupyörä

text: Potkupyörä oli polkupyörän esimuoto, jota ei poljettu, vaan eteenpäin päästiin ottamalla maasta vauhtia. Tällaisia potkulautoja, joita kutsuttiin nimellä "Velocifere" oli 1800-luvulla. Niitä oli käytössä paljon Pariisissa. "Draisine" muistutti Velociferea, mutta siinä oli kääntyvä etupyörä. Sen keksi saksalainen vapaaherra Karl von Drais vuonna 1816 ja patentoi sen seuraavana vuonna. Keksijänsä mukaan nimetyn Draisinen vienti ulottui Pohjois-Amerikkaan asti. Tästä pyörämallista puuttuivat polkimet, ja liikkeelle päästiin potkimalla maasta vauhtia. Potkupyörä ja sen lukuisat jäljitelmät 1800-luvulla saivatkin nopeasti englantilaisilta pilkkanimen "keikarinhevonen" (engl. "dandy-horse") juuri tämän epäkäytännöllisen liikkumatavan vuoksi.


title: Polkupyörä

text: Joidenkin väitteiden mukaan takapyörää vivuilla käyttävät polkimet keksi polkupyörään jo vuonna 1839 skotlantilainen seppä Kirkpatrick MacMillan. Vuonna 1861 ranskalainen vaunuseppä Pierre Michaux asensi kooltaan takapyörää suuremman etupyörän napaan siihen kiinteästi liittyvät poljinkammet ja laitteen patentoi hänen palveluksessaan toiminut Pierre Lallemet vuonna 1866 Yhdysvalloissa. Niiden etupyörän halkaisija saattoi olla jopa 150 cm ja takapyörän noin 50 cm.


title: Polkupyörä

text: Polkupyörälle, jossa ei ole ketjuja ja jonka polkimet on yhdistetty etupyörään vipuvarsin, vakiintui myöhemmin termi "velosipedi". Venäjän kielessä kuitenkin sana "velosiped" tarkoittaa edelleen kaikkia polkupyöriä, myös nykyaikaisia. Venäläisen sepän Efim Artamonovin väitetään rakentaneen myös polkimellisen polkupyörän jo vuonna 1801, mutta väitteen tueksi ei ole todisteita.


title: Polkupyörä

text:
Englantilaiset nimitykset "ordinary" sekä "penny-farthing" annettiin velosipedistä parannetuille malleille, joissa etupyörä oli vielä huomattavasti suurempi kuin takapyörä. Tähän hullunkuriselta näyttävään pyörämalliin päädyttiin, koska polkupyörän saattoi saada kulkemaan nopeammin, kun iso pyörä kulkee yhdellä kampikierroksella pitemmän matkan kuin pieni. Nopeuden havaittiin olevan hyödyksi etenkin kilpailuissa.
Ennen 1880-lukua polkupyörää kutsuttiin Suomessa velosipediksi, velocipediksi, pikarattaaksi, polkurattaaksi tai pikakulkuriksi. Vaikka sanaa käytettiin jo ennen vuotta 1886, valokuvaaja, kirjailija, kääntäjä ja toimittaja I.K. Inha mainitaan yleensä polkupyörä-sanan keksijänä. Inha matkusti erikoisvalmisteisella polkupyörällä kuvausmatkoillaan ja välitti englantilaisia polkupyöriä myytäväksi 1880-luvulla..


title: Polkupyörä

text: Vaikka "ordinary" oli erittäin nopea huomattiin pian, että se oli myös hyvin epävakaa. Sitä oli hankala pitää pystyssä ja se aiheutti paljon loukkaantumisia ja jopa kuolonkolareita. Vuonna 1885 englantilanen polkupyöränvalmistaja John Kemp Starley toi markkinoille uudenlaisen polkupyörän Rover-nimellä. Alkuperäisessä versiossa etupyörä oli vain hieman suurempi kuin takapyörä ja sittemmin molemmat pyörät vakioituivat samankokoisiksi. Roverissa oli ketjuveto ja poljinkoneisto oli sijoitettu itse runkoon, ja voimansiirto takapyörään, kun aikaisemmissa malleissa voimansiirto oli pelkän akselivetoisen etupyörän varassa. Kun ohjaava pyörä ja vetävä pyörä oli erotettu, tasapainonhallinta oli helpompaa. Koska ajajan jalat ulottuivat maahan, liikkeelle lähtö ja pysähtyminen oli myös turvallisempaa, minkä vuoksi tätä pyörätyyppiä alettiin kutsua turvapolkupyöräksi (). Välityksiä voitiin myös muuttaa erikokoisilla vaihdettavilla hammasrattailla. Kymmenessä vuodessa ilmatäytteisen renkaan keksimisen avustamana turvapolkupyörästä tuli vakiomalli ympäri maailmaa.


title: Polkupyörä

text: John Kemp Starley oli valmistanut polkupyöriä yhdessä setänsä James Starleyn kanssa. John Starley oli käyttänyt jo aiemmin tuotenimeä Rover valmistamissaan pyörissä ja muutti 1896 yhtiönsä nimen muotoon The Rover Cycle Company Ltd. Yhtiö aloitti jo 1904 myös Rover-autojen tuotannon.


title: Polkupyörä

text: Vuonna 1888 irlantilainen eläinlääkäri John Boyd Dunlop keksi ilmatäytteisen renkaan. Myöhemmin tästä kehitettiin sisä- ja ulkorengas. Vuonna 1896 Hodkinson keksi ketjuvaihteen.


title: Polkupyörä

text: Polkupyöriin saatettiin asentaa myös apumoottoreita, joista kehittyi vähitellen kokonaan itsenäinen ajoneuvotyyppi, moottoripolkupyörä.


title: Polkupyörä

text: Polkupyörä kehitettiin melko valmiiksi välineeksi jo 1920- ja 1930-luvuilla. Tämän jälkeen varsinaisia suuria teknisiä läpimurtoja ei tapahtunut, vaan polkupyörän kehitys jäi odottamaan uusia teknisiä ja metallurgisia keksintöjä, jotka liittyivät materiaaleihin, jousitukseen, vaihteisiin ja jarruihin.


title: Polkupyörä

text: Polkupyörän keskeiset osat, runko, pyörät ja vanteet sekä vapaanavat ja keskiöt pysyivät suhteellisen muuttumattomina aina 1970-luvulle asti.


title: Polkupyörä

text: Nojapyöriä alettiin kehittää jo ennen kuin niin sanottu timanttirunkoinen polkupyörä tuli vallitsevaksi 1890-luvulla.


title: Polkupyörä

text: Kaksipyöräisen nojapyörän rakensi vuonna 1932 ranskalainen Charles Mochet. Sillä ajanut kokenut kilpapyöräilijä Francis Fauré alkoi murskata ennätyksiä erilaisissa polkupyöräkilpailuissa. Vuonna 1934 Kansainvälinen pyöräilyunioni UCI muutti sääntöjä niin, että polkupyörän keskiön piti sijaita pystysuunnassa satulan nokan takapuolella. Tämä esti nojapyörien kilpailemisen teknisesti huonompia vastustajiaan vastaan ja oli tuntuva takaisku polkupyörän kehitykselle.


title: Polkupyörä

text: Käytännössä nojapyörät unohdettiin aina näihin päiviin asti. Ainoa toisen maailmansodan jälkeen nojapyörää kehittänyt oli leipzigiläinen insinööri Paul Rinkowski, joka rakensi useita nojapyöriä hyvin vaatimattomista materiaaleista. Hänen keksintöjään ei kuitenkaan hyödynnetty DDR:ssa. Teollinen nojapyörien valmistus aloitettiin vuonna 1979 Yhdysvalloissa ja 1980-luvulla nojapyörien teollinen tuotanto käynnistyi useassa maassa.


title: Polkupyörä

text: Esimerkiksi Hollannissa nojapyörät ovat yhä suositumpia ja myös katetut nojapyörät valtaavat alaa. Niiden etuna on suoja säältä, etenkin sadetta vastaan. Nojapyöriä esittelee Suomessa vuonna 1999 perustettu Kevytkulkuneuvojen ystävät r.y.


title: Polkupyörä

text: Maasto-olosuhteisiin sopiva polkupyörämalli syntyi 1970-luvun alussa, kun joukko nuoria sanfranciscolaisia huomasi, kuinka hauskaa oli ajaa moottoripyörällä alas 748 metrin korkuisen Mount Tamalpais -vuoren rinteitä, Marinin piirikunnassa Kaliforniassa. Viranomaiset eivät hyväksyneet raskaiden pyörien aiheuttamaa eroosiota ja meluhaittoja. Nuoret korvasivat moottoroidut ajoneuvot vanhoilla, raskaiksi ja kestäväksi tehdyillä paksurenkaisilla "Schwinn Excelsior"-pyörillä, jotka oli tehty aikoinaan lapsille moottoripyörien korvikkeiksi. Nämä pyörät saattoivat painaa jopa 27 kiloa ja usein niissä ei ollut kuin yksi vaihde ja jalkajarru, mutta sen ei koettu olevan este, sillä näillä pyörillä ajettiin ainoastaan alamäkeen ja ylös päästiin kuorma-auton kyydillä.


title: Polkupyörä

text: Lajin aktiiviset harrastajat, kuten Joe Breeze, Gary Fisher, Charlie Cunningham, Keith Bontrager ja Tom Ritchey alkoivat kehittää 1970-luvulla monipuolisemmin maastoon sopivia, vieläkin kestävämpiä pyörämalleja, joilla pystyttiin ajamaan ensimmäisiä pyöräkilpailuja Kalifornian kukkuloilla. Maastopyöräilystä tuli suosittu laji 1980-luvulla ja Atlantan olympialaisissa vuonna 1996 siitä tuli olympialaji.


title: Polkupyörä

text: Polkupyörälle on eri aikoina haluttu kehittää ominaisuuksia, jotka tekisivät siitä entistä käytännöllisemmän, turvallisemman ja paremman kulkuneuvon. Seuraavassa luettelo tärkeimmistä eri aikakausina kehitetyistä teknisistä ominaisuuksista.Suomessa Ajoneuvolain 19 pykälän mukaan polkupyörällä tarkoitetaan yhden tai useamman henkilön tai tavaran kuljettamiseen valmistettua, vähintään kaksipyöräistä, polkimin tai käsikammin varustettua moottoritonta ajoneuvoa. Polkupyöräksi katsotaan myös sellainen enintään 250 W:n tehoisella sähkömoottorilla varustettu ajoneuvo, jonka moottori toimii vain poljettaessa ja kytkeytyy toiminnasta viimeistään nopeuden saavuttaessa 25 kilometriä tunnissa.


title: Polkupyörä

text: Muunlainen moottoroitu, polkimin varustettu ajoneuvo voi olla esimerkiksi moottoroitu polkupyörä, joka vaatii liikennevakuutuksen mutta jota ei tarvitse rekisteröidä eikä katsastaa. Moottoroitu polkupyörä sai vuoden 2016 alussa voimaan tulleen lain mukaisesti luokituksen L1e-A ja sitä kutsutaan laissa nimellä "kevyt sähköajoneuvo". Kevyen sähköajoneuvon moottorin suurin teho on 1 kW ja se saa avustaa maksimissaan 25 km/h nopeuteen saakka. Sitä ei tarvitse varustaa rekisterikilvellä eikä sen ajamiseen tarvita ajokorttia. Pyörässä on oltava merkinantolaite, takaheijastin sekä etuvalo (valona käy myös esimerkiksi otsalamppu) Kaasukahva on sallittu.


title: Polkupyörä

text: Muut sähkömoottoriavusteiset polkupyörät, skootterit, mopedit tai potkulaudat eivät Suomessa ole polkupyöriä.


title: Polkupyörä

text: Yksinkertaisimmillaan polkupyörä koostuu rungosta ja siihen liitetyistä kahdesta kapeasta renkaasta. Runkoon kiinnitetyt eturatas ja poljinkammet on liitetty takarattaaseen ketjulla, joka toimii välikappaleena siirtäessä ajajan jalkojen voiman takapyörälle ja edelleen liike-energiaksi. Takapyörässä on vapaanapa, joka sallii pyörän pyörimisen vaikka poljinkoneisto olisikin liikkumattomana. Etupyörä, kiinnitettynä etuhaarukkaan ja sitä kautta ohjainkannattimeen/tankoon muodostaa pyörän "keulaosan", jonka avulla pyörän kulkusuuntaa voidaan muuttaa. Enemmän hallittavuutta ajoon saa vaihteiston ja jarrujen avulla.


title: Polkupyörä

text: Runko yhdistää polkupyörän osat toisiinsa. Sen kestävyys, paino, jäykkyys ja geometriset ominaisuudet - puhutaan joskus runkoarkkitehtuurista - vaikuttavat pyörän ajettavuuteen.


title: Polkupyörä

text:
Tavallisimmat pyörän rungon ja etuhaarukan materiaalit ovat teräs tai alumiini, mutta runkoja valmistetaan myös hiilikuidusta, titaanista tai jopa magnesiumista. Jotkut ovat valmistaneet polkupyörän runkoja myös puusta, bambusta tai lujitemuovista. Terästä voidaan seostaa useilla aineilla, yleisimpinä ovat kromi, molybdeeni ja mangaani. Alumiinia seostetaan muun muassa sinkillä, kuparilla, magnesiumilla ja skandiumilla.
Runko valmistetaan joko juottamalla putket yhteen joko suoraan tai muhvien avulla tai hitsaamalla rungon kappaleet toisiinsa. Yleisin menetelmä nykyään on TIG-hitsaus. Hiilikuiturungot voidaan valmistaa useilla tekniikoilla, joko liimaamalla putket välikappaleiden (hiilikuitua, titaania tai alumiinia) avulla yhteen tai muottiin laminoimalla. Melko yleistä kilpakäyttöön tarkoitetuissa polkupyörissä on materiaalien yhdistely, jolloin osa rungosta voi olla jotain metallia, osa hiilikuitua.


title: Polkupyörä

text: Oikea runkokoko on ratkaiseva pyöräilymukavuuden kannalta. Oikea koko riippuu kuljettajan pituudesta, sekä polkupyörätyypistä. Oikean koon voi selvittää muun muassa seisomalla hajareisin pyörän päällä. Näin selviää, paljonko jalkatilaa jää vaakaputken ja nivustaipeen väliin (naistenpyörissä vaakaputki täytyy kuvitella). Koon voi selvittää asiantuntevassa pyöräliikkeessä ja sen voi varmistaa koeajolla.


title: Polkupyörä

text: Polkupyörän satulan oikea korkeus määräytyy siten, että polkimen ollessa keskiasennossa (suoraan eteenpäin) ja päkiän ollessa polkimella, polven etuosa on samalla pystylinjalla polkimen keskikohdan kanssa.


title: Polkupyörä

text: Pyörät koostuvat vanteesta, navasta, niitä yhdistävistä puolista (pinnat) sekä sisä- ja ulkorenkaasta (avorengas). Joissakin kilpapyörissä sisä- ja ulkorengas on yhdistetty (tuubirengas) ja puolien tilalla voi olla kiekko.


title: Polkupyörä

text:
Polkupyörässä käytetään pinnoituskuvioltaan erilaisia renkaita sen mukaan millainen maasto on kyseessä. Maastorengas leveänä ja nappulakuvioisena sopii parhaiten huonokuntoisille ajoreiteille ja metsäpoluille. Maastorenkaissa käytetään suhteellisen pientä rengaspainetta, yleisesti 2-4 bar. Maastopyörissä on yleistynyt myös sisärenkaaton UST Tubeless -järjestelmä, jossa ulkorengas tiivistyy suoraan vanteelle ilman sisärengasta.
Maantie- ja citypyörissä käytetty sileä ja kapea asfalttirengas tarjoaa pienimmän vierintävastuksen tasaisilla tiepinnoilla. Näissä käytetty rengaspaine on yleisesti 6-10 bar.
Yleisrengas on kahden viimeksi mainitun välinen kompromissi, jota käytetään hybridipyörissä ja joissain retkipyörissä.
Talviajoa varten valmistetaan nastoitettuja renkaita, jotka lisäävät oleellisesti ajoturvallisuutta jäisellä ajoalustalla. Äärimmäistä talvipitoa haluavat rakentavat itse ruuvirenkaita
, joissa renkaan rungon läpi sisältä ulos porataan pelti- tai koneruuveja niin, että niiden kärjet tulevat esiin kulutuspinnasta. Vierintävastus näillä on huomattavan suuri, ne soveltuvat parhaiten lähinnä esim. alamäkikäyttöön hiihtokeskuksissa.


title: Polkupyörä

text: Keskiöratas valittää polkimien voiman ketjun välityksellä takarattaaseen. Se on tavallisesti pyöreä, mutta on kokeiltu myös ovaalinmuotoisia rattaita, koska se ohittaa nopeammin niin sanotun "kuolleen kulman".


title: Polkupyörä

text: Jos polkupyörän ohjaustangon ja etuhaarukan yhdistävä ohjainkannatin on säädettävissä, sen tulee olla varustettu pysyvällä merkinnällä vähimmäissyvyydestä, johon ohjainkannatin on asetettava etuhaarukan laakeriputkeen. Vähimmäissyvyysmerkinnän tulee olla putken alapäästä mitattuna etäisyydellä, joka on 2,5 kertaa ohjainkannatinputken ulkohalkaisija.


title: Polkupyörä

text: Vaihteiston tehtävänä polkupyörässä on muuttaa rattaiden välitystä maaston ja tien pituuskaltevuuden sekä ajajan kunnon ja tarpeiden mukaisesti. Mitä vaikeammasta maastosta on kyse sitä enemmän vaihteiden suuresta lukumäärästä on hyötyä.


title: Polkupyörä

text: Polkupyörän vaihteisto koostuu itse vaihdelaitteesta ja vaihteen valitsijasta sekä näitä yhdistävästä vaijerista. Vaihdelaite on joko pyörän navan sisään rakennettu napavaihde tai nykyisin yleisemmin ketjuvaihde, jossa rattaiden viereen asennetulla vaihteensiirtäjällä liikutetaan ketjua erikokoisten taka- tai keskiörattaiden välillä.


title: Polkupyörä

text: Useimmissa tavallisissa kaupunki- tai työmatkapyöräilyyn tarkoitetuissa polkupyörissä on napavaihde, jossa on kolmesta kahdeksaan erilaista välitystä. Ketjuvaihteisissa pyörissä on yhdestä kolmeen erikokoista keskiöratasta ja viidestä kymmeneen takaratasta. Eri välitykset (vaihteet) saadaan näiden yhdistelminä. Retki- ja kilpailukäyttöön tarkoitetuissa pyörissä vaihteita voi olla 5–30. Maastopyörissä ja hybrideissä on nykyisin usein 24 tai 27 vaihdetta, joskus myös 21. Käytännössä varsinaisia eri välityksiä on huomattavasti vähemmän, koska eri rattaiden yhdistelmät voivat tuottaa useita lähes samoja välityksiä. Käyttökelpoisia välityksiä vähentää myös se, että vaihteiden toiminnan ja kulumisen takia ei ole järkevää käyttää kaikkia ratasyhdistelmiä; esimerkiksi yhdistelmä pienin ratas edessä ja pienin ratas takana vaatii ketjun olevan sen verran vinossa että sekä rattaat että ketju kuluvat nopeammin.


title: Polkupyörä

text: Intensiivisessä käytössä, kuten pitkillä päivittäisillä työmatkoilla, pyörän ketjuvaihteiden kuluminen tarkoittaa, että yksittäisiä rattaita, rataspakkoja sekä ketjuja on vaihdettava mahdollisesti useampiakin kertoja vuodessa. Lisäksi ketjuvaihteet tarvitsevat ajoittain säätöä. Vaihteettomassa pyörässä ja napavaihdepyörässä ketjut ja rattaat kuluvat hitaammin ja uudet osat maksavat vähemmän. Toisinaan harrastelijat muuntavat kevytrunkoisia pyöriä yksivaihteisiksi "sinkuloiksi".


title: Polkupyörä

text: Suomessa polkupyörässä tulee olla ainakin yksi tehokas jarrulaite. Kolmi- tai useampivaihteisessa polkupyörässä, sekä tavarankuljetukseen tarkoitetussa tai perävaunulla varustetussa polkupyörässä tulee olla kaksi erillistä, tehokasta jarrulaitetta.


title: Polkupyörä

text: Yleinen jarrutyyppi on vannejarru, jossa jarrupalat painetaan ohjaustangossa olevan jarrukahvan ja vaijereiden avulla pyörän vanteeseen. Yleinen vannejarru on niin sanottu V-jarru. Harraste- ja kilpakäyttöön tarkoitetuissa maastopyörissä hydrauliset tai mekaaniset levyjarrut ovat standardi, harvemmin näkyy myös hydraulisia vannejarruja. Levyjarrut ovat yleistyneet myös hintavammissa käyttöpyörissä, sillä pyörän napaan kiinnittyvinä ne eivät ole herkkiä vanteen sivuttaisheitolle, eivätkä ne kuluta vannetta ja jarrupaloja likaisellakaan kelillä.


title: Polkupyörä

text: Kolmivaihteiset pyörät on usein varustettu vaijerivälitteisillä, navan sisäpuolisilla niin sanotuilla rullajarruilla. Pyörän takanavan sisään rakennetut rumpujarrut ovat yleisiä varsinkin vaihteettomissa pyörissä. Niissä jarrutus tapahtuu polkemalla taaksepäin, jolloin navan sisällä olevien jarrukenkien ja navan sisäpinnan välinen kitka hidastaa pyörän vauhtia. Vanhemmissa pyörissä käytettiin myös vipujarruja.


title: Polkupyörä

text: Useimmissa maastopyörissä on jousitus etuhaarukassa. Myös hybridipyörissä, joka on maasto- ja kaupunkipyörän risteytys, saatetaan käyttää lyhytjoustoista etuhaarukkaa.


title: Polkupyörä

text: Suomen laissa määrätään, että polkupyörässä tulee olla äänimerkinantolaitteena soittokello. Muita pakollisia polkupyörän varusteita ovat Suomessa etuvalo sekä etu-, sivu-, poljin- ja takaheijastimet. Eteenpäin valkoista tai valkeankeltaista valoa näyttävä ajovalo vaaditaan, mikäli polkupyörällä liikutaan tieliikennelain 36 §:n 2 momentin mukaisissa olosuhteissa eli pimeän tai hämärän aikana tai sään tai muun syyn huonontaman näkyvyyden vallitessa. Punainen takavalo on vapaaehtoinen lisävaruste. Vilkkuvan valon käyttö polkupyörässä ei ole kiellettyä, mutta sen lisäksi pyörässä pitäisi olla kiinteä valo, joka ei vilku.


title: Polkupyörä

text: Ajovalot, valkoinen etuheijastin ja punaisen takaheijastin tulee sijoittaa polkupyörään niin, että ne ovat 0,30–1,20 metrin korkeudella tien pinnasta. Poljin- ja sivuheijastimien värin pitää olla ruskeankeltainen. Sivuheijastimina hyväksytään myös heijastavat, E88-vaatimuksen mukaiset renkaat. Enintään 10 kiloa painavissa, vähintään 12-vaihteisissa urheilu- tai kilpapyörissä ei valoisaan aikaan ajettaessa kuitenkaan tarvitse olla muita varusteia kuin takaheijastin.


title: Polkupyörä

text: Usein hyödyllisiä lisävarusteita ovat tavaratelineet sekä laukut, lokasuojat, matkamittari ja lukkopolkimet. Näistä ajovalot, heijastimet, lokasuojat ja jonkinlainen tavarateline ovat yleensä mukana arkikäyttöön tarkoitetuissa pyörämalleissa. Ilman lokasuojia tien pinnassa sateella oleva vesi ja hiekkateillä märkä kura linkoutuvat pyöräilijän päälle.


title: Polkupyörä

text: Maantiepyörä on nopeaan matka-ajoon tasaisella asfaltti- tai savipinnalla tarkoitettu polkupyörä. Aiemmin maatiepyöristä käytettiin varustelusta riippuen nimityksiä "kilpapyörä" tai "retkipyörä". Maastopyörien ja maastopyöräkilpailujen yleistyessä on käyttöön vakiintunut termi "maantiepyörä" (englanniksi "road bicycle"). Maantiepyörälle ominaista ovat kapeat, korkeapaineiset renkaat, matala ajoasento ja keveys, joilla tavoitellaan suurempaa nopeutta. Maantiepyörästä on ajan saatossa muokattu harraste- ja kilpailukäyttöön useita muita sitä enemmän tai vähemmän muistuttavia pyörätyyppejä kuten aika-ajopyörä, ratapyörä, triathlonpyörä, audax-pyörä ja cyclocross-pyörä.


title: Polkupyörä

text: Citypyörä (myös kaupunkipyörä) on kaupunkiajoon tarkoitettu polkupyörämalli. Se sopii lyhyille kauppa- ja työmatkoille.


title: Polkupyörä

text: Retkipyörä on pitkille matkoille ja retkille suunniteltu polkupyörätyyppi, johon on mahdollista lastata suuriakin tavarakuormia.


title: Polkupyörä

text: Tämän nimikkeen alla on hyvin monenlaisia polkupyöriä. Niitä voivat olla lähes kilpapyörän malliset laitteet, joihin voi lastata päivän tai parin retkelle tai sisämajoitukseen riittävät varusteet ja ajaa vauhdikkaasti pitkiäkin päivämatkoja. Toisessa ääripäässä on suoratankoisia, paksurenkaisia laitteita, joihin voi pakata tavaraa useita kymmeniä kiloja. Pyöräretkeilyyn sopii mikä tahansa pyörä, jolla on mukava ajaa ja johon saa mukaan tarpeelliset tavarat. Myös hybridit ja maastopyörät ovat suosittuja pyöräretkivälineitä.


title: Polkupyörä

text: Maastopyörä on vaikeakulkuisille poluille ja maastoon suunniteltu polkupyörä. Maastopyörän rakenteessa on pyritty huomioimaan ennalta arvaamattoman maaston epätasaisuudet vankentamalla runkoa, leventämällä renkaita ja tehostamalla jarruja. Ajoasento on pystympi kuin maantiepyörässä, jotta kuljettajan olisi mahdollista vastata raajoillaan paremmin vastaantuleviin töyssyihin ja kuoppiin. Ajomukavuutta lisää myös useimpiin maastopyöriin kuuluva jousitus. Maastopyörästä on muokattu vaativaan harraste- ja kilpailukäyttöön useita sitä enemmän tai vähemmän muistuttavia pyörätyyppejä, kuten kilpamaastopyörä, alamäkipyörä, freeridepyörä, trail-pyörä, dual-slalompyörä, dirt/street-pyörä ja trial-pyörä. Vaihteita maastopyörissä on pyörätyypistä riippuen 1-30.


title: Polkupyörä

text: Fatbike (tai läskirengaspyörä tai paksupyörä) on huomattavasti tavallista maastopyörää leveämmillä, tyypillisesti 3,8 - 5 tuuman renkailla varustettu pehmeiden alustojen erikoispyörä, joka on suunniteltu erityisesti esimerkiksi hiekalle ja lumelle. Pyörätyyppi on saavuttanut suosiota erityisesti talvipyöränä, mutta yleistynyt myös muun muassa maastopyörävaeltajien ympärivuotisessa käytössä.


title: Polkupyörä

text: Hybridipolkupyörät ovat maantiepyörän ja maastopyörän yhdistelmiä.


title: Polkupyörä

text: Yleensä hybrideissä on 622 mm (28 tuuman) vanteet maastopyörissä yleisesti käytettävien 559 mm (26 tuuman) vanteiden sijaan. Muu tekniikka on samankaltaista maastopyörien kanssa, joskin pelkästään hybrideihinkin tarkoitettuja osia on olemassa. Rungon mitoitus hybrideissä vaihtelee melko paljon, jotkut mallit ovat pitkähköjä, maantieretkiin sopivia, jotkut taas hyvinkin pystyssä ajettavia parhaiten lyhyille matkoille ja kaupunkiin sopivia. Pyörätyyppi on varsin suosittu, koska se soveltuu monenlaiseen ajoon.


title: Polkupyörä

text: Jos hybridi on maantiepyörän ja maastopyörän välimuoto, fitnesspyörä on jotain hybridin ja maantiepyörän väliltä. Ne ovat yleensä kapearenkaisia, kevyitä pyöriä, joita ei ole suunniteltu kuormattuna ajoon. Käytännössä fitnesspyörä onkin usein kuten suoratankoinen maantiekilpapyörä. Fitnesspyörä sopii hyvin maantielenkkeilyyn henkilölle, joka vierastaa maantiepyörien käyrää ohjaustankoa. Fitnesspyörä soveltuu myös parempikuntoisille hiekkateille.


title: Polkupyörä

text: Cyclocross-pyörä on erityisesti cyclocross-kisoja varten tehty pyörä. Pyörä muistuttaa maantiepyörää. Suurimmat erot ovat rungon geometriassa, sillä cyclocross-pyörässä on enemmän maavaraa ja ajoasento on hieman pystympi. Lisäksi rungon vaakaputki voi olla vaakasuunnassa litistetty, jotta pyörää olisi mukavampi kantaa olkapäällä, eikä varsinkaan kisakäyttöön suunnitelluissa cyclocross-pyörissä useinkaan ole kiinnikkeitä juomapullotelineitä varten. Cyclocross-pyörän haarukat ovat maantiepyörää väljemmät suurempia renkaita ja niiden mukanaan nostamaa maa-ainesta varten. Renkaat ovat yleensä nappulakuvioiset.


title: Polkupyörä

text: Suomessa jotkut pitävät cyclocross-pyöriä hyvinä talvipyörinä, sillä niihin sopivat nastarenkaat ja lokasuojat, toisin kuin maantiepyöriin. Leveiden renkaiden takia cyclocross-pyörästä voi myös rakentaa retkipyörän paremmin kuin maantiepyörästä, mutta ainakin puhtaat kisacrossarit voivat olla ajo-ominaisuuksiltaan melko äkkinäisiä.


title: Polkupyörä

text: Ratapyörällä ajetaan soikeaa, kallistettua rataa, velodromia. Ratapyörän välitys on kiinteä, eikä siinä ole jarruja tai vaihteita. Ratapyörässä ei ole vapaaratasta, joten pyörien pyöriessä myös polkimet aina pyörivät.


title: Polkupyörä

text: Tandempyörä on kahdelle ajajalle suunniteltu polkupyörä. Tandemin erottaa tavallisesta pyörästä pitempi runko, jossa satula, polkimet ja ohjaustanko ovat erikseen kullekin ajajalle. Tandempyörän muunnelmia ovat kahden ajettavan lisäksi usealle, jopa kuudelle polkijalle tarkoitetut menopelit.


title: Polkupyörä

text: Taittopolkupyörät ovat taittuvarunkoisia, kokoontaitettavia ja melko keveitä polkupyöriä. Ne ovat käteviä tilanteissa, joihin tavanomainen polkupyörä ei sovi. Taittopyörän voi ottaa käsimatkatavarana mukaan joukkoliikennevälineisiin ilman lisämaksua. Siksi se on suosittu työmatkapyöränä, jolloin osa matkasta voi tehdä bussilla, junalla tai metrolla. Taittopyörän säilytys on helppoa sekä kotona että työpaikalla, sillä sen voi ottaa mukaan sisätiloihin. Se on suosittu myös veneilijöiden ja karavaanarien keskuudessa, sillä veneissä ja matkailuajoneuvoissa on vähän säilytystilaa. Korkealaatuiset taittopyörät sopivat myös yleispyöriksi jokapäiväiseen käyttöön.


title: Polkupyörä

text: Nojapyörien ilmanvastus on pienempi kuin pystypyörän, jolloin ne myös kulkevat nopeammin.


title: Polkupyörä

text: Nojapyörä on maantiepyörän kaksi- tai useampipyöräinen sukulainen, jolla ajetaan matalassa makuuasennossa tai myös melko pystyssä asennossa. Nojapyörää (englanniksi "recumbent bicycle" tai "recumbent tricycle") poljetaan jalat edellä istumalla nojatuolia muistuttavalla istuimella eikä satulalla. Nojapyörä voidaan varustaa myös katteella, jolloin sitä voidaan Suomessa kutsua myös "kinneriksi" (englanniksi "HPV (Human Powered Vehicle)" tai "velomobile"). Nojapyöräilijät kutsuvat perinteisen mallisia polkupyöriä usein pystypyöriksi. Nojapyörä on pienemmän ilmanvastuksen takia nopeampi tasaisella ja alamäessä, mutta ylämäet päästään ylös tavallista pyörää hitaammin.


title: Polkupyörä

text: Yksipyöräisessä on nimensä mukaisesti vain yksi pyörä, jonka päällä istutaan hieman 1800-luvun ordinary-pyörän tapaisesti. Yksipyöräistä käytettiin usein sirkustempuissa, mutta viimeisen kymmenen vuoden aikana on kehitelty useita uusia yksipyöräilyn muotoja, eikä suurimmalla osalla yksipyöräilijöistä ole nykyisin mitään tekemistä sirkuksen kanssa.


title: Polkupyörä

text: Pienille lapsille on kolmipyöräisiä polkupyöriä, joissa takana on kaksi akselilla yhdistettyä pyörää. Polkimet ovat joko etupyörässä tai satulan alapuolella, jolloin liike välitetään taka-akselille ketjuilla. Kolmipyöräisiä käyttävät myös monet sellaiset, joilla on ongelmia tasapainon kanssa, kuten vanhukset ja kehitysvammaiset.


title: Polkupyörä

text: Taakka- tai rahtipyörät ovat kaksi-kolmipyöräisiä, vahvarakenteisia polkupyöriä, joissa on tilavat korit, kuljetuslaatikko tai kaukalo tavaroiden tai ihmisten kuljetukseen. Kolmipyöräiset taakkapyörät on suunniteltu pientavaran kuljetukseen lyhyillä matkoilla, esimerkiksi telakoilla, joissa painavaa tavaraa on kuljetettava ilman moottoroituja siirtolaitteita paikasta toiseen, sekä teollisuuslaitosten sisä- ja ulkotiloissa. Kolmipyöräisissä rahtipyörissä kaksi pyörää on yleensä sijoitettu eteen, jossa myös rahti pääasiassa kulkee. Kaksipyöräiset taakkapyörät on suunniteltu kaupunkioloihin, esimerkiksi sanomalehtien ja muun tavaran kuljetukseen.


title: Polkupyörä

text: Euroopassa on viime vuosina ryhdytty valmistamaan taakkapyöriä erityisesti lapsiperheiden käyttöön. Tällöin rahtipyörään rakennetaan istuimet ja turvalaitteet lasten kuljetusta varten.


title: Polkupyörä

text: Polkupyörä on maailman käytetyin tekninen liikenneväline. Sen etuja ovat edullisuus, terveellisyys, saasteettomuus sekä ketteryys etenkin ahtaiden kaupunkiympäristöjen liikenneruuhkissa. Erityisen suosittua pyöräily on Benelux-maiden, Saksan, Ranskan, Italian ja Espanjan suurkaupungeissa. Myös Pohjoismaissa, erityisesti Tanskassa ja Suomessa polkupyörä on suosittu liikenne- ja liikuntaväline.


title: Polkupyörä

text: Afrikassa polkupyörä merkitsee monessa tapauksessa pääsyä työhön, kouluun tai sosiaalipalvelujen ja puhtaan veden äärelle. Monesti ne paikkaavat vielä kehnosti järjestettyä julkista liikennettä. Afrikkalaisille pyörä on usein suuri sijoitus, johon jotkut käyttävät mikroluottoa. Lisätuloja pyörän hankkineet saavat esimerkiksi kuljettamalla matkustajia. Länsimaista polkupyöriä on lähetetty Afrikkaan lahjoituksena. Sambiassa Zambikes-järjestö on kehittänyt "zambulansseja" hoitamaan pyörillä tehtäviä sairaankuljetuksia.


title: Polkupyörä

text: Sadoilla kotitalouksilla Ugandassa, Tansaniassa ja Sri Lankassa tehtyjen tutkimusten mukaan polkupyörä voi nostaa köyhän perheen tuloja jopa 35 prosenttia.


title: Roope Ankka

text: Roope Ankka eli Roope-setä ( tai "Uncle Scrooge") on sarjakuvataiteilija Carl Barksin vuonna 1947 luoma sarjakuvahahmo, joka seikkailee Disneyn sarjakuvamaailmassa. Hahmo on esiintynyt myös animaatioissa. Roopea pidetään yleisesti Barksin lukuisista luomuksista merkittävimpänä. Vuodesta 1952 lähtien Roopella on ollut Yhdysvalloissa oma nimikkolehti nimeltä "Uncle Scrooge", ja vuonna 1978 Suomessa julkaistiin "Roope-setä"-lehden ensimmäinen numero.


title: Roope Ankka

text: Roope Ankka on maailman rikkain ankka, joka elää Ankkalinnan kaupungissa ja säilyttää valtaisia rahavarojaan rahasäiliöksi kutsutussa rakennuksessa. Hän on ammatiltaan liikemies, pankkiiri ja sijoittaja. Roope Ankka omistaa suurimman osan Ankkalinnan yrityksistä ja kaupoista. Suuresta omaisuudestaan huolimatta Roope on hyvin saita. Hänen rakkain rahansa on ensilantti, kolikko jonka hän ansaitsi ensimmäisenä työnteolla. Toisinaan Roope-tarinat kuvaavat seikkailuja, joissa Roopen siskonpoika Aku Ankan sekä siskontyttären pojat Tupun, Hupun ja Lupun kanssa metsästää kadonneita aarteita. Barksin mukaan syy Roopen suosioon ovat hänen rahavaransa, jotka kiehtovat ihmisten mieliä.


title: Roope Ankka

text: Suomeksi Roopen sukunimi on vakiintuneesti käännetty Ankaksi. Muissa yhteyksissä, kuten hänen sukuhistoriaansa viitattaessa, McDuck on yleensä käännetty MacAnkaksi.


title: Roope Ankka

text: Roope Ankka esiintyi ensimmäisen kerran Carl Barksin tarinassa "Joulu Karhuvuorella", joka julkaistiin joulukuussa 1947. Roopen englanninkielinen nimi "Scrooge McDuck" on viittaus Charles Dickensin "Joulukertomuksessa" esiintyvään rikkaaseen kitupiikkiin Ebenezer Scroogeen, joka epäilemättä oli yksi Roopen esikuvista. Ensiesiintymisessään Roope ei vielä muistuttanut myöhempää itseään: hän oli raihnas ja silmälasipäinen ankkarahjus, jolla oli nyky-Roopen pulisonkien sijasta eräänlainen poskiparta. Hän asui valtavassa loistokartanossa palvelijoittensa ympäröimänä. Yksi Roopen muista mahdollisista esikuvista oli "Kansalainen Kane" -elokuvassa nähty lehtikeisari Charles Foster Kane.


title: Roope Ankka

text: Barks loi Roopen kertakäyttöhahmoksi, mutta hahmosta tuli niin suosittu, että Barks päätti tehdä toisenkin Roope-tarinan, kesäkuussa 1948 ilmestyneen "Vanhan linnan salaisuuden". Siinä Roope lähtee sukulaistensa kanssa vanhaan sukulinnaansa Skotlantiin etsiäkseen esi-isänsä Rikhard Ankanmielen kätkemän aarrearkun. Tarinassa Roope kärsii rahapulasta, mutta myöhemmissä tarinoissa hänellä ei enää ollut tällaista ongelmaa. Myöhemmin samana vuonna nähty tarina "Kettujahdissa" käytti Roopesta ensimmäisen kerran titteliä ”maailman rikkain ankka”.


title: Roope Ankka

text: Elokuussa 1949 ilmestynyt tarina "Aku Ankka ja zombi" vihjasi ensi kerran Roopen nuoruuteen. Sen mukaan afrikkalainen voodoo-poppamies ja heimopäällikkö Fuula Tsuula lähetti Roopen perään Bombi-nimisen zombin kostoksi siitä, että Roope oli tuhonnut hänen heimonsa kylän. Roope kuitenkin onnistui välttelemään Bombia vuosikymmeniä, ja lopulta zombi antoikin voodoo-nukkensa Akulle, joka muistutti suuresti nuorta Roopea. Tarina kuitenkin sisältää ristiriitoja myöhempiin tarinoihin: Roopen puheiden perusteella hän tuhosi kylän vuonna 1879, mutta vuonna 1867 syntyneenä hän olisi ollut silloin vasta 12-vuotias. Lisäksi hän sanoo olleensa kylän tuhoamisen aikoihin ansaitsemassa toista miljardiaan, mutta nykyisten tietojen mukaan hän rikastui vasta Klondiken kultaryntäyksessä 1890-luvun loppupuolella. Niinpä Don Rosa sittemmin sijoitti kylän tuhoamisen vuoteen 1909.


title: Roope Ankka

text: "Taikatiimalasi" vuodelta 1950 paljastaa, että Roope omistaa suurimman osan Ankkalinnasta. Tarinassa Roope muistelee, että hän syntyi köyhään perheeseen ja työskenteli jo lapsena karjalaivalla. "Taikatiimalasi" kuitenkin myös väittää, että Roopen vauraus olisi hänen Marokosta ostamansa tiimalasin taikavoimien ansiota. Myöhemmissä tarinoissa Roope toteaa, ettei hänen rikkautensa ole taikuuden, vaan ahkeruuden ja uutteruuden ansiota.


title: Roope Ankka

text: Marraskuussa 1951 Barks esitteli Karhukoplan, Roopen omaisuutta havittelevan rikollisjärjestön. Seuraavassa Karhukopla-tarinassa, "Roope-sedän uusi rahasäiliö", Barks esitteli myös rahasäiliön, jossa Roope säilyttää rahavarojaan.


title: Roope Ankka

text: Nykyinen Roopen hahmo muotoutui tarinassa "Ovela Roope-setä" vuodelta 1952. Tarina "Takaisin Klondikeen" kertoi Roopen osallistuneen Klondiken kultaryntäykseen Yukonissa vuosina 1896–1899. Vuonna 1961 Barks esitteli "Midaan kosketuksessa" Milla Magian, velhottaren, joka yrittää kaapata Roopen ensilantin ja tehdä siitä taika-amuletin uskoen, että sen voimilla hänestä tulisi maailman rikkain henkilö. Vuonna 1956 Barks loi Roopen arkkiviholliseksi Kulta-Into Piin.


title: Roope Ankka

text: Piirtämisestä eläkkeelle jäänyt Barks jatkoi vielä tekemällä käsikirjoituksia muille, joista hienoin lienee Tony Stroblin "Korakarumin ruhtinas" vuodelta 1967. Vuosina 1970–1974 Barks kirjoitti tukun sudenpentutarinoita, joissa Roope sai usein toimia kapitalistina. Näitä tarinoita piirsivät Tony Strobl ja Kay Wright. 1970-luvulla piirtäjäksi ryhtynyt Daan Jippes piirsi tarinansa Barksia jäljittelevään tyyliin.


title: Roope Ankka

text: Vuonna 1997 ilmestyi kovakantisena Don Rosan piirtämä ja käsikirjoittama "Roope Ankan elämä ja teot", 12-osainen sarjakuvakirja, joka kertoo Roopen elämäkerran. Kirjan tarinat sisältävät erittäin paljon viittauksia Barksin tarinoiden mainintoihin Roopen nuoruudesta. Rosa palkittiin teoksestaan Yhdysvalloissa vuonna 1995 parhaan sarjamuotoisen tarinan Eisner-palkinnolla.


title: Roope Ankka

text: Roopen luoja Carl Barks kuoli elokuussa 2000, 99-vuotiaana. Monet piirtäjät jatkavat Roope-seikkailujen tekoa.


title: Roope Ankka

text: Roope Ankka syntyi vuonna 1867 Glasgow’ssa Skotlannissa. Hänen vanhempansa olivat Fergus ja Lauha MacAnkka. Roopella oli myös kaksi pikkusiskoa, Matilda ja Hortensia. Roopen sedät olivat Jake MacAnkka ja Angus "Hiidenkirnu" MacAnkka. Hänen sukulaisensa ovat sisarenpoika Aku Ankka ja tämän sisarenpojat Tupu, Hupu ja Lupu.


title: Roope Ankka

text: Kun Roope oli kymmenvuotias, hänen isänsä Fergus MacAnkka antoi hänelle syntymäpäivälahjaksi kengänkiillotusvälineet. Hän meni välineidensä kanssa kadulle ja sai ensimmäisen asiakkaan: ojankaivajan. Ojankaivaja antoi Roopelle palkaksi amerikkalaisen kymmensenttisen, joka on mikäs muu kuin Roope Ankan ensilantti.