title: Jäänmurtaja Voima

text: Heti sodan jälkeen ei ollut taloudellisesti mahdollista rakennuttaa uutta murtajaa, mutta jo vuonna 1946 alkoi toimikunta hahmotella sen ominaisuuksia. Uusi murtaja suunniteltiin avomerikäyttöön ja niin leveäksi, että sen tekemässä uomassa voisivat liikkua 10 000 tonnin (dwt) kuivalastilaivat ja 16 000 tonnin säiliölaivat. Uuden murtajan, josta käytettiin nimeä "Into", luonnosteli jäänmurtajaspesialisti, diplomi-insinööri K. Albin Johansson. Käytännön toteutuksen laati Hietalahden telakan piirustuskonttorin johtaja diplomi-insinööri Ernst G. Bäckström.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Kokonaan hitsaamalla tehtyyn Voimaan rakennettiin kaksi yhtäjaksoista kantta: pääkansi ja yläkansi. Laivan piirteitä hallitsi pitkä keulakoroke ja keskilaivan täyttävä yläkannella oleva kansirakennus. Kaksoispohja oli koko laivan mitalla ja laidoituskin oli vahva, paksuimmillaan 30 millimetriä. Pääkannen alapuoli oli jaettu poikittaislaipioilla kymmeneen vesitiiviiseen osastoon. Pitkittäislaipiot jakoivat tilan neljään konehuoneeseen, kahteen lastitilaan ja kahdeksaan sivutankkiin.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Voiman sähköisen voimansiirtojärjestelmän rakensi Strömberg Pitäjänmäellä. Jokainen kuudesta dieselmoottorista käytti omaa kaksoisgeneraattorian (6 × 1 370 kW). Näiden tasavirtageneraattorien virta syötettiin muunnetussa Leonard-kytkennässä neljään potkurimoottoriin (4 × 2 574 kW, jännite 2 × 400 V). Dieselmoottorit pyörivät koko ajan samaan suuntaan täydellä teholla. Tavallisesti peräpotkurit saivat kaksi kolmasosaa kokonaistehosta ja keulapotkurit yhden kolmasosan. Tarpeen vaatiessa tehonjako voi olla päinvastainenkin. Potkurimoottorien vääntömomentin kasvaminen pyörimisnopeuden pienetessä vähensi vaaraa, että potkuri pysähtyisi ja juuttuisi jäihin kiinni.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Nelisiipisten teräspotkureiden pyörimisnopeutta ja pyörimissuuntaa voitiin ohjata komentosillalta. Peräpotkurien halkaisija oli 4,2 metriä, kummankin paino 9 800 kilogrammaa ja niiden akselien halkaisija oli 400 millimetriä. Keulapotkurien halkaisija oli 3,5 metriä ja paino 8 360 kilogrammaa. Voiman keulapotkurit osoittautuivat käytössä liian suuriksi, sillä niiden akselilinjat vaurioituivat jääahtaumissa. Uudempiin murtajiin asennettiin sen vuoksi pienemmät keulapotkurit.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Katsottaessa aluksen kulkusuuntaan pyöri oikeanpuoleinen keulapotkuri vastapäivään ja vasen myötäpäivään. Näin saatiin hyvä vesihuuhtelu jäiden ja rungon väliin. Yhdellä keulapotkurilla ja kahdella peräpotkurilla varustetut murtajat, kuten Sisu (1939), olivat vaikeissa jääolosuhteissa joutuneet etenemään perä edellä. Vain yhdellä keulapotkurilla varustetuissa murtajissa vesihuuhtelu on toisella kyljellä paljon pienempi kuin toisella. Yksi potkuri pyrkii pyöriessään myös kääntämään laivaa, pyörimissuunnasta riippuen joko vasemmalle tai oikealle. Voiman peräpotkurit pyörivät päinvastaiseen suuntaan, jotta vesivirta työntäisi jäälaatat kiintojään alle ja murtajan tekemä uoma puhdistuisi. Kun saman puolen potkurit pantiin työntämään vastakkain, laiva alkoi liikkua sivuttain.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Voiman kallistelujärjestelmä pystyi pumppaamaan 160 tonnia vettä 90 sekunnista kumpaankin kallistustankkiin. Ruotsalaisesta Ymeristä saatujen kokemusten perusteella Voimaankin asennettiin kaksi tutkaa: suurempitaajuisella arvioitiin jäätilannetta ja toisella määritettiin avustettavien laivojen sijaintia.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Voiman miehityksestä kiisteltiin jo ennen aluksen luovutusta. Hallitus esitti, että jäänmurtajat Voima, Sisu ja Tarmo siirrettäisiin puolustuslaitoksen hallintaan samalla kun Sisulta lakkautettaisiin 14 ja Tarmolta 9 virkaa ja tointa. Valiokuntakäsittelyn jälkeen vain Voimaa ehdotettiin siirrettäväksi sota-alukseksi. Eduskuntakeskustelussa SKDL piti ehdotusta yrityksenä estää jäänmurtajien miehistön lakot.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Siirtoa perusteltiin sillä, että merivoimien 77-vuotias emälaiva von Döbeln olisi aika romuttaa ja korvata uudella aluksella. Koska emälaivaa tarvittiin pääasiassa kesällä ja jäänmurtajia talvella, Voiman katsottiin voivan toimia kesät emälaivana. Eduskunta äänesti 9. helmikuuta 1954 Voiman kohtalosta ja päätti äänin 102–81 siirtää sen puolustusvoimille.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Merimies-Unioni toisti aiemman ilmoituksensa siitä, että sinä hetkenä kun Voima siirtyy sotilasviranomaisten komentoon, siviilimiehistö poistuu aluksesta. Lisäksi se ilmoitti, etteivät kauppalaivat seuraa sota-alusta.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Rakentajatelakka luovutti Voiman kauppa- ja teollisuusministeriölle 12. helmikuuta 1954 ja pian eduskuntakin aloitti vaalilomansa. Seuraavana päivänä Voima aloitti avustustyöt Helsingin edustalla Sammon ja Tarmon seurana. Koska Merimies-Unioni ei hyväksynyt eduskunnan päätöstä, Voimaan järjestettiin alkuvuodeksi merenkulkuhallituksen miehistö. Siirto puolustusvoimille tapahtui 1. toukokuuta 1954.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Parin kuukauden kunnostuksen jälkeen Voima toimi merivoimien koulu- ja harjoitusaluksena. Talvisaikaan Voima oli merenkulkuhallituksen käytössä jäänmurtajana, mutta silloinkin miehistö oli laivastosta.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Talven myötä Suomenlahden jäät vahvistuivat ja 15. helmikuuta 1955 toimitettiin posti ensi kertaa jäitse Haapasaareen ja Kaunissaareen. Seuraavana päivänä Voima oli avustamassa laivoja Kotkan ulkopuolella, kun Merimies-Unioni julisti saartoon ne vedet, joissa Voima operoi. Unioni katsoi, ettei kauppamerenkulkua voida meriturvallisuuden vuoksi harjoittaa, jos alukset alistetaan sotaväen miehittämän murtajan komentoon. Voiman teki sotalaivaksi miehistönä olevat merisotilaat ja perässä liehuva puolustusvoimien lippu. Unionin puheenjohtajan Niilo Wällärin näkemyksiä ei muuttanut muistuttaminen siitä, että Ruotsin ja Neuvostoliiton murtajat toimivat turvallisesti laivaston hoidossa. Ainakaan suomalaiset laivat eivät enää liikkuneet Kotkan vesillä eivätkä satamajäänmurtajat avustaneet laivoja Kotkassa. Myös Laivanpäällystöliitto ja Konemestariliitto ilmoittivat kannattavansa siviilimiehitystä.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Koska Kotkassa oli 20 laivaa, Voima kutsuttiin Helsinkiin ja Sisu siirtyi Kotkaan. Hallitus puuttui asiaan ja osapuolet aloittivat neuvottelut Voiman levätessä Hietalahden laiturissa. Hallitus totesi lopulta olevansa voimaton ja päätti iltakoulussaan 23. helmikuuta, ettei hallitus ota itselleen valtuuksia muuttaa eduskunnan päätöksiä. Voima ei siis enää sen talven aikana avustaisi laivoja. Se lähtikin 2. maaliskuuta koepurjehdukselle Pohjanlahdelle, Ahvenanmerelle ja Saaristomerelle poiketen myös Turun Pansioon, jossa alukseen asennettiin kaksi tykkiä.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Seuraavaksi kiista siirtyi eduskuntaan: 11. maaliskuuta Eino Saari ja muut allekirjoittajat jättivät välikysymyksen Voimasta. Saman kuun lopulla pääministeri Urho Kekkonen vastasi kysymykseen ja eduskunta äänesti asiasta. Hallitus nautti edelleen eduskunnan luottamusta. Kiistely vaimeni ja ilman suurempaa dramatiikkaa hallitus päätti 1. joulukuuta 1955 siirtää Voiman merenkulkuhallituksen hallintaan. Asia ratkaistiin näin lopullisesti, sillä siitä lähtien Suomen jäänmurtajissa on ollut siviilimiehitys ja murtajien henkilöstö on voinut tehostaa neuvotteluvaatimuksiaan lakoilla.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Toista viikkoa piti odotella, että vesi nousisi riittävän korkealle Hietalahdessa. "Voima olkoon nimesi. Olkoon tämä nimi tunnuksena toiminnallesi merenkulkumme talvisia jääesteitä murtaessa." Näin lausui Sylvi Kekkonen ja Voima liukui hyiseen veteen perä edellä samppanjapärskeet keulassaan. Laahausketjut ja kolme hinaajaa pidättelivät Voiman menoa ja hinaajat ohjasivat sen kuivatelakalle, jossa Voima sai sisustuksen sekä koneet, potkurit ja peräsimet.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Voiman epävirallinen koeajo tapahtui Helsingin edustalla 21. joulukuuta 1953. Telakkakoeajo tehtiin Suomenlahdella 4. tammikuuta ja virallinen luovutuskoeajo 2. helmikuuta 1954. Koeajoilla Voiman päällikkönä toimi Sammon entinen päällikkö Selim Eklund. Luovutuksen yhteydessä murtajan päälliköksi vaihtui merikapteeni Yrjö Malmi.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Ahvenanmaalainen moottorilaiva Nancy Lee vaurioitui 23. tammikuuta 1958 törmätessään Kirkonmaan eteläpuolella Voiman perään. Nancy Lee oli lähtenyt myöhään illalla Haminasta 800 tonnin selluloosalastissa Gdańskiin. Kello 1.30 Voima alkoi avustaa laivaa kulkien samalla nopeudella 200–300 metriä edempänä. Kymmenen minuutin matkanteon jälkeen Voiman vauhti hidastui nopeasti kovassa jäässä. Voima antoi vihellysmerkkejä, mutta Nancy Leessä ei kuultu niitä ajoissa, vaan se törmäsi Voiman perään. Voima ei saanut vaurioita, mutta Nancy Lee sai parin metrin repeämän keulansa oikealle puolelle pääkannen yläpuolelle ja sen keula muotoutui muutenkin uudelleen. Nancy Lee lähti kohti Kotkaa, jonne se saapui varhain aamulla korjauttamaan vaurioitaan.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Illalla 6. huhtikuuta 1959 Voima avasi laivaväylän Kemiin seitsemän viikkoa aiemmin kuin edellisvuonna. Satamassa oli satoja kaupunkilaisia ja torvisoittokunta toivottamassa Voiman tervetulleeksi. Myös kevään ensimmäistä kauppalaivaa odoteltiin Kemiin lastaamaan puutavaraa. Laivaliikenteen alkaminen oli kaupunkilaisille, kaupungille ja sen talouselämälle tärkeä tapahtuma.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Voiman ja saksalaisen rahtilaivan M/S Sönke Hauschildtin keulat osuivat vastakkain 12. tammikuuta 1972. Törmäys sattui Orrengrundin ja Tainion majakan välisellä väylällä Voiman tehdessä käännöstä. Voima pääsi omin avuin Valmetin telakalle Katajanokalle, jossa sen keulan vasempaan sivuun vaihdettiin kaksi levyä. Myös murtajan miehistön messi, muonavarasto ja kolme pelastusvenettä murskautuivat törmäyksessä. Liikenteeseen Voima palasi 19. tammikuuta.


title: Jäänmurtaja Voima

text:
Saksalainen M/S Altair ajoi 16. joulukuuta 1976 karille Mäntyluodon edustalla alevalla Kolmikulman matalikolla. Voima yritti 18. päivän aamulla irrottaa Altairia karilta, mutta sai hinauskaapelin potkureihinsa ja Porin Karhu ja Vaasa hinasivat Voiman Mäntyluotoon. Sama uusiutui illalla. Vasta 20. päivä Voima ja Meteor saivat Altairin irti karilta.
Voimaa uudistettiin perusteellisesti Wärtsilän Helsingin telakalla vuosina 1978–1979. Vanhasta Voimasta on jäljellä kaaret, pohjalevyt, keulapiikki, akselit ja potkurit. Myös päällystön päivähuoneen pitkä mahonkinen piironki siirrettiin uuteen Voimaan muistoksi vanhasta murtajasta. Myös muutamaa vuotta aiemmin uusitut merenkulkulaitteet siirrettiin uuteen alukseen sellaisenaan. Peruskorjauksessa Voima sai kylkiinsä uusia jäävahvistelevyjä, uudet pääkoneet, potkurimoottorit, sähkölaitteet, asuintilat ja komentosillan. Jokaisella miehistön jäsenellä on oma vähämeluinen hytti kannen yläpuolella. Korjauskustannukset olivat 60 prosenttia uuden murtajan hankintahinnasta. Tässä yhteydessä alus maalattiin koemielessä uudelleen: rungosta tuli kirkkaanpunainen, mutta kokeilua ei jatkettu yhden viisivuotiskauden jälkeen eli talvella 1985 Voima oli jälleen perinteisen mustarunkoinen.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Voima odotteli 14. helmikuuta 1988 sumussa paikallaan Tainion eteläpuolella, kun ruotsalainen säiliöalus MT Argentum tömäytti sen kylkeen. Voiman oikean kyljen kansirakenteet muotoutuivat uudelleen.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Talvi 1994–1995 oli niin leuto, että Voima pysyi laiturissaan koko talven. Samoin kävi talvella 2001–2002. Voima juuttui väylän ulkopuolella Helsingin ulkomatalan kivikkoon 11. huhtikuuta 2003. Vuotoja alus ei saanut, vain pohjaan tuli painaumia. Oikeanpuoleiset potkurit sekä keulassa että perässä vääntyivät ja lohkeilivat. Jäänmurtaja Apu kiskaisi Voiman pois kiveltä ja hinasi sen Helsinkiin, jossa hinaaja Porin Karhu hinasi sen Katajanokan laituriin. Voima siirrettiin myöhemmin Vuosaaren telakalle, jossa sen potkureita moukaroitiin muotoonsa ja hitsailtiin puuttuviin kohtiin lisää metallia. Alus siirtyi kunnostettuna veden varaan 17. huhtikuuta.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Helmikuussa 2008 Merenkulkulaitos ilmoitti haluavansa korvata Voiman arktisille vesille soveltuvalla monitoimialuksella. Uuden laivan, joka maksaisi vähintään sata miljoonaa euroa, olisi kyettävä toimimaan myös pohjoisilla vesillä, jonne ilmastonmuutoksen ounasteltiin siirtävän murtajamarkkinoita.


title: Lilian Thuram

text: Lilian Thuram (oik. Ruddy Lilian Thuram-Ulien, s. 1. tammikuuta 1972 Pointe-à-Pitre, Guadeloupe) on ranskalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Ennen jalkapallouransa alkamista hän aikoi kouluttautua katoliseksi papiksi.


title: Lilian Thuram

text: Thuramin ammattilaisura alkoi AS Monacossa vuonna 1991. Vuosina 1996–2001 hän pelasi Parman joukkueessa Italian Serie A:ssa. Parman vuosien jälkeen Thuram pelasi Juventuksessa, josta hän siirtyi vuonna 2006 sopupeliskandaalin takia Barcelonaan. Espanjalaislehdistön mukaan kauppasumma olisi ollut 5 miljoonaa euroa. Edustettuaan Barcelonaa kahden kauden ajan, Thuramin piti palata kesällä 2008 vapaalla siirrolla kotimaahansa Paris Saint-Germainin joukkueeseen, mutta lääkärintarkastuksessa ilmennyt sydänvika aiheutti siirron kariutumisen viime hetkellä.


title: Lilian Thuram

text: Ranskan maajoukkueessa Thuram pelasi 142 ottelua, eniten kaikista ranskalaisista miesjalkapalloilijoista. Maajoukkueurallaan hän teki kaksi maalia, jotka molemmat syntyivät vuoden 1998 MM-kilpailuiden välieräottelussa Kroatiaa vastaan. Hän pelasi myös vuosien 2002 ja 2006 MM-kilpailuissa, sekä vuosien 1996, 2000, 2004 ja 2008 EM-kilpailuissa. Saavutuksina näistä Thuramilla on maailmanmestaruus vuodelta 1998, Euroopan mestaruus vuodelta 2000 ja MM-hopea vuodelta 2006. Hän lopetti maajoukkueessa Ranskan jäätyä alkulohkoon EM-kisoissa 2008 ja noin kuukautta myöhemmin hän ilmoitti lopettavansa koko pelaajauransa.


title: Lilian Thuram

text: Thuram on useaan otteeseen kommentoinut Ranskan poliittisia tapahtumia muun muassa siirtolaisuuteen liittyen. Hän arvosteli sisäministeri Nicolas Sarkozyn politiikkaa Ranskan lähiömellakoiden aikana sanoen, että ennen turvallisuudesta puhumista pitäisi puhua sosiaalisesta tasa-arvosta ja että puheet lähiöiden puhdistamisesta loukkaavat häntä henkilökohtaisesti.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Linnaistensuon luonnonsuojelualue sijaitsee Kujalassa Linnaistenmäen läheisyydessä entisen valtatie 12:n, nykyisen Nastolantien eteläpuolella ennen Nastolan rajaa. Aluetta oli jonkin verran jo ojitettu ennen kuin sitä ryhdyttiin suojelemaan 1982 alkaen. Ensimmäisessä vaiheessa suojelun piiriin tuli 100 hehtaarin laajuinen alue. Suojeltavan alueen viimeinen laajennus toteutui 2003, jolloin pinta-ala muodostui nykyisekseen. Alueella on rauhoitettu 100 hehtaaria lehtomaista metsää ja suota 1982 ja 1988. Alueen nykypinta-ala on 201 hehtaaria. Natura 2000 -suojelualueeksi Linnaistensuo tuli 1998 edustamaan Etelä-Suomen keidassuoluontoa. Linnaistensuolla on havaittavissa 15 suotyyppiä. Alueellisesti laajimpia on keidasräme (40 ha), rimpinevaräme (22 ha). Linnaistensuon keskimääräinen turvepaksuus on 2,9 m.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Yleisiä kasveja ovat suopursu, juolukka, variksenmarja, tupasvilla, suomuurain. Myös suokukka, isokarpalo, pyöreälehtikihokki ovat melko yleisiä. Hyönteisiä Linnaistensuolla on tavattu 36 lajia. Lahden seudulla tyypillinen suolla elävien hyönteislajien määrä on yleensä 17. Harvinaisia lajeja ovat suotarhayökkönen, muurainhopeatäplä ja rämelehtimittari.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Se koostuu myös yksityisistä Linnaistensuon luonnonsuojelualue 1:stä (96 ha), 2:sta (13 ha), 3:sta (38 ha), 4:stä (2 ha), 5:stä (3 ha) ja 6:sta (4 ha) ja kokonaan myös Linnaistensuon keskellä oleva valtion omistama alue huomioon ottaen Lahden kaupungin puolella yhdestätoista tontista, 398-405-13-83, 398-405-13-54, 398-405-10-85, 398-405-14-109, 398-405-10-63, 398-405-10-72, 398-405-13-32, 398-405-10-63, 398-405-3-61, 398-405-13-66 ja 398-405-3-69. Kaikki tontit eivät sisälly kokonaan luonnonsuojelualueeseen, vaan sisältävät myös siihen kuulumattomia osia, kuten peltoa.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Linnaistensuon luonnonsuojelualueelle pääsee Linnaistentien ja Ilolantien kautta Kujalasta. Linnaistensuon luonnonsuojelualueen luontopolun opasteet varsinaisesta opastetaulusta yhteentoista luontopolun pisteeseen kulkevat idästä Linnaisista Ilolantie 31:n kohdalta länteen Korvenrannantie 262:n suuntaan. Osa luontopolun rasteista ei ole näkyvissä enää ja osassa pystyssä olevista puuaidanseipäistä ei ole enää luettavaa mustaa numeroa valkoisella muovipohjalla. Opasteet on pystytetty Euroopan unionin rakennerahastoista tuetulla hankkeella 2005. Ilolantie 31 ja Korvenrannantie 262 eivät ole postilaatikollisia postiosoitteita, mutta maaseudun osoitteiston mukaisesti ne ovat kohdilla, jonka kautta päästään luonnonsuojelualueen kummankin pään pysäköintipaikoille matkapuhelinkartoin tai maanmittauslaitoksen Kansalaisen Karttapaikka -palvelun avulla.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Liittymätien päässä on sorakuoppa, josta Linnaistenmäestä on aikoinaan kaivettu soraa. Linnaistenmäki on 30 metriä lounaassa olevaa Linnaistensuota korkeammalla.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Linnaistensuon itäpuolella ja Ilolantien länsipuolella on Linnaistenmäki (675975 343332 120), joka on tai jonka uskotaan tutkimusten perusteella arkeologisesti voivan olla ajallisesti määrittämätön linnavuori. Sen keskellä on sorakuoppa. Linnaistenmäen huipulla on kuuden kiven kiviympyrä, Loivalla länsirinteellä olevaa keskeneräistä vallia arvellaan osaksi entistä kivikirkon kokonaisuutta. Alueella tehtiin arkeologisia kaivauksia Simo Vanhatalon johdolla 1989, jossa kuitenkaan linnavuorta ei voitu täysin vahvistaa ja joissa ajateltiin joidenkin kaivantojen olevan sisällissodan aikaisia juoksuhautoja. Kartoittamisen kannalta Linnaistenvuoren ympäri kulkevat polut ovat olleet merkittyinä jo vuoden 1778 kartalle.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Linnaistensuota on kutsuttu Kanasuoksi, Kenansuoksi ja Lakeasuoksi. Toisen maailmansodan aikana Linnaistensuota epäiltiin myös desanttien laskuvarjomaahantulokentäksi, minkä vuoksi sinne järjestettiin vartiointia.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Suon taloudellista käyttöä alettiin tehostaa 1930-luvun suuren laman aikana julkisilla hätäaputöillä, jotka käsittivät suota kuivattavien ojien kaivamista. Suurimmat ojitukset suoritettiin kuitenkin 1960- ja 1970-luvuilla. Linnaistensuolta on lisäksi nostettu palaturvetta 1930-1960 -luvuilla. Suolla on ollut 18 turpeenkuivatuslatoa sekä turpeenkuivatustelinerivejä. 1950-luvulta alkaen koneellisen ojankaivuun vuoksi suo alkoi rämettyä.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Suolle suunniteltiin monenlaisia käyttötarkoituksia, mm. turpeennostoalueeksi ja Lahden kaupungin kaatopaikaksi. Lahden kaupungin kaatopaikka kuitenkin tuli Kolavalle. Suolla on tavattu metso ja isokuovi, nuolihaukka, tuulihaukka, töyhtöhyyppä sekä vuonna 1964 riekko.


title: Linnaistensuon luonnonsuojelualue

text: Linnaistenmäen länsireunalla on kivikirkoksi kutsuttu rakennelma, joka saattaa olla muinaislinnan osa.


title: Variskan koulu

text: Variskan koulu on yksi Vaasan yläasteista. Se sijaitsee Ristinummella, jonne on keskustasta matkaa noin 7 kilometriä. Variskan koulun on suunnitellut Asko Halme ja se valmistui vuonna 1990.


title: Variskan koulu

text: Nimi Variska tulee sanoista Vanha Vaasa, Ristinummi ja Kappelinmäki. Koulussa oli keväällä 2006 31 opettajaa ja n. 430 oppilasta. Koulussa on luokat monissa siivissä, mikä johtuu koulun historian aikana tehdyistä laajennusremonteista. Samassa rakennuksessa toimii myös Variskan kirjasto.


title: Variskan koulu

text: Koulun liikuntasali toimii koripallossa Vaasan Salaman ja lentopallossa Vaasan Kiiston kotikenttänä.


title: Lesley-Anne Down

text: Lesley-Anne Down (s. 17. maaliskuuta 1954 Lontoo) on brittiläinen näyttelijä. Hän näytteli sarjassa "Kahden kerroksen väkeä" vuosina 1973–1975 sekä elokuvissa "Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen" (1976) ja "Muistojen katu" (1979). 1990-luvulla hän näytteli "Dallasissa". Saippuasarjassa "Sunset Beach" Down näytteli Olivia Richardsia vuosina 1997–1999. Lesley on nykyisin tunnettu sarjasta "Kauniit ja rohkeat", jossa hän näytteli Jacqueline Maronea vuosina 2003–2012. Yksi hänen tunnetuimmista roolisuorituksistaan on Madeleine Mainin rooli televisiosarjassa "Jaettu maa" vuodelta 1994. Sarjassa hänen vastanäyttelijänään oli Patrick Swayze.


title: Buick

text:
Buick on General Motorsin omistama yhdysvaltalainen automerkki. Buickeja rakennetaan nykyisin Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Kiinassa. Se ja Cadillac ovat nykyisin GM:n Yhdysvalloissa toimivia ylellisiä autoja valmistavia merkkejä Oldsmobilen valmistuksen lopettamisen jälkeen.
David Dunbar Buick (1854-1929) oli pätevä insinööri, mutta huono liikemies. Hän muun muassa keksi kansiventtiilimoottorin (overhead valve engine). Hänellä oli muutamia heikosti onnistuneita moottorialan yrityksiä, joista Buick Motor Company-moottoritehdas oli myyty ensin Briscoen veljeksille (jotka sittemmin valmistivat autoja myös omalla nimellään) ja sitten James H. Whitingille. D.D. Buick oli edelleen tämän yhtiön palveluksessa ja suunnitteli Walter Marrin kanssa auton, jota alettiin valmistaa vuonna 1904 Flintissä Michiganissa. Tämäkin yritys olisi saattanut mennä nurin, ellei yhtiön osake-enemmistöä olisi ostanut William C. Durant (1860-1947), joka sittemmin loi General Motors-yhtymän. Buickin perinteisenä tunnuksena on vaakuna, jonka yli kulkee vinosti shakkiruutuinen raita. Monet nykyiset Buick-mallit perustuvat Opelin Europpassa myytäviin malleihin, kuten Regal (Insignia), Encore (Mokka) ja Verano (Astra).


title: Buick

text:
Buickeja, kuten muitakin General Motors -konsernin valmistamia autoja, alkoi näkyä Suomen maanteillä 1920-luvun aikana. Vuonna 1923 General Motors perusti Kööpenhaminaan Tanskaan General Motors International -tytäryhtiön, joka toimitti GM-autot ja niiden varaosat myös Norjan, Ruotsin ja Suomen piirimyyjille. Loppuvuonna 1927 GM perusti Tukholmaan General Motors Nordiska Ab:n, joka toimitti autoja ja varaosia Ruotsin ja Suomen piirimyyjille, ja tämä yhtiö palveli suomalaisia toisen maailmansodan syttymiseen, vuoteen 1939 saakka. Buickin ensimmäinen piirimyyjä Suomessa oli helsinkiläinen Suomen Auto Oy. Vuonna 1926 Suomessa oli kaikkiaan kahdeksan Buickin jälleenmyyjää. Maailmansotien välisenä aikana Buick oli melko yleinen auto taksikäytössä. Vuonna 1939 Buick oli Suomen viidenneksi yleisin henkilöautomerkki 4,1 prosentin osuudella rekisteröidyistä autoista. Vuonna 1941 perustettiin Suomalainen Autohuolto Oy, joka aloitti GM-autojen maahantuonnin toisen maailmansodan päätyttyä. Vuoden 1949 lopussa yhtiön nimi muutettiin Suomen General Motors Oy:ksi, joka oli edelleen suurimmaksi osaksi General Motors Nordiska Ab:n omistama. Vuoden 1965 alussa Suomen GM siirtyi suoraan yhdysvaltalaisen pääyhtiön itsenäiseksi tytäryhtiöksi.
1950-luvulta lähtien Buickin tuonti rajoittui harvalukuiseen edustusautoluokkaan ja Buick kuului ns. johtokuntatason automerkkeihin. Vuoden 1954 lopussa Suomessa oli rekisterissä 805 Buick-henkilöautoa, jolloin se oli 24. yleisin henkilöautomerkki. Vuosina 1970–1978 Suomessa rekisteröitiin vain 3–7 uutta Buickia vuosittain, mutta vuonna 1979 jopa 68 kappaletta, mikä oli uuden etuvetoisen Skylark-mallin ansiota. Vuoden 1979 lopussa Suomessa oli rekisterissä runsaat 300 Buickia. Vuonna 1981 tehdyn maahantuonnin uudelleenjärjestelyn tuloksena yhdysvaltalaisten GM-autojen tuonti Suomeen muuttui siten, että 14 itsenäistä piirimyyjää tilasi ja toi niitä suoraan asianomaisilta tehtailta. Vuonna 1977 esitelty Buick Electra maksoi Suomessa 332 000 markkaa vuonna 1986, ja sen lähimmät kilpailijat olivat Audi 200 (331 500 markkaa), Jaguar Sovereign (375 000 markkaa) ja Mercedes-Benz 260 (315 000 markkaa). Vuoden 1999 lopussa Suomessa oli rekisterissä 1 897 Buick-autoa vuosilta 1917–1995, ja yleisin malli oli Electra, jota oli 185 kappaletta vuosilta 1959–1995.


title: Buick

text: Buickin tunnuspiirre on kromattu etusäleikkö, joka muistuttaa kiiltäviä hampaita - siksi Buick sai lempinimen "dollarihymy". Tämä piirre levisi muihinkin autoihin, varsinkin Yhdysvalloissa. Erikoisempi piirre on kolme (malli 88) tai neljä reikää (malli 89) auton kyljissä eturenkaan takana, joka on nykyisinkin Buick-autojen koristeena.


title: Ousmane Issoufi Maïga

text: Ousmane Issoufi Maïga (s. 1945) on malilainen poliitikko, joka oli Mali pääministeri 2004-2007.


title: Ousmane Issoufi Maïga

text: Issoufi syntyi lähellä Gaon kaupunkia Malissa. Hän opiskeli taloustieteitä Kiovan yliopistossa ja myöhemmin American Universityssä, Washington (DC):ssä. Issoufi on työskennellyt Maailmanpankissa ja Ranskan talousministeriössä. Vuonna 2002 hänestä tuli Malin nuoriso- ja urheiluministeri. 14. kesäkuuta 2002 hänestä tuli talousministeri ja 16. lokakuuta 2002 liikenne- ja infrastruktuuriministeri. 29. huhtikuuta 2004 hän nousi maansa pääministeriksi Ahmed Mohammed Ag Hamanin seuraajaksi.


title: Ousmane Issoufi Maïga

text: Vuoden 2007 parlamenttivaalien jälkeen hän ehdotti hallituksensa eroa. Uudeksi pääministeirksi nimitettiin Modibo Sidibé.


title: Automatic for the People

text: Automatic for the People on vuonna 1992 julkaistu R.E.M:n kahdeksas studioalbumi.


title: Automatic for the People

text: Alkuperäisenä ajatuksena oli tehdä enemmän rock-suuntautunut levy kuin edellisestä "Out of Timesta", mutta tuloksena oli kuitenkin keskitempoinen ja akustispainotteinen albumi, josta tuli yhtyeen toistaiseksi myydyin ja arvostetuin levy - ja jälleen ilman maailmankiertuetta kuten edellisellä albumillakin. Yhtye antoi ainoastaan radioasemahaastatteluja loka-marraskuussa 1992. Albumi sai nimensä athenslaisen lounasravintola "Weaver D's Delicious Fine Foodsin" motosta "Automatic for the people".


title: Automatic for the People

text: Led Zeppelinin entinen basisti John Paul Jones teki uransa toiset jousisovitukset tälle levylle. Hän oli mukana lauluilla "Drive", "The Sidewinder Sleeps Tonite", "Everybody Hurts" ja "Nightswimming".


title: Automatic for the People

text: Albumilta klassikkohiteiksi ovat nousseet "Everybody Hurts", "" ja Andy Kaufman -tribuutti "Man on the Moon". Edellisvuoden Out of Timen ja "Losing My Religion" -hitin vanavedessä Automatic for the People nousi Yhdysvaltojen albumilistalla toiseksi myyden siellä yli neljä miljoonaa kappaletta. Isossa-Britanniassa levy oli useita viikkoja listaykkösenä. Suomessa albumi oli parhaimmillaan kakkosena.


title: Automatic for the People

text: Vuonna 1997 Automatic for the People valittiin HMV:n, Channel 4:n, "The Guardianin" ja Classic FM:n järjestämässä "Vuosituhannen musiikki" -äänestyksessä kaikkien aikojen 18. parhaaksi albumiksi. Vuonna 1998 "Q"-lehden lukijat valitsivat sen kolmanneksi. Vuonna 2003 albumi oli "Rolling Stonen" 500 suurimman levyn listalla sijalla 247.


title: Automatic for the People

text: Kaikki kappaleet Berry, Buck, Mills ja Stipe.


title: A7V

text: Sturmpanzerwagen A7V (Allgemeines Kriegsdepartement, 7. Abteilung, Verkehrswesen) on saksalaisten ensimmäisessä maailmansodassa käyttämä panssarivaunu. Sen kehittely alkoi saksalaisten huomattua brittiläisten panssarivaunujen vaikutuksen omaan jalkaväkeensä. Tämä tapahtui kuitenkin aivan liian myöhään, jotta sillä olisi ollut vaikutusta sodan kulkuun.


title: A7V

text: A7V oli suurikokoinen ja epäkäytännöllinen. Vaunu oli aseistettu belgialaisilta ja myöhemmin venäläisiltä sotasaaliiksi saaduilla brittiläisvalmisteisilla 57 mm Maxim Nordenfeld -tykeillä ja vähintään kuudella 7,92 mm Maxim MG 08/15 -konekiväärillä. Vaunun omat panssarit eivät olleet karaistua terästä, joten ne saattoi läpäistä millä tahansa konekivääriä järeämmällä aseella. Vaunu ei kuitenkaan ollut tasavertainen kohdatessaan englantilaiset Mark V -panssarivaunut. Miehistö koostui kahdesta upseerista ja 16:sta sotilaasta (vaunun johtaja, ajaja, mekaanikko, mekaanikko/viestittäjä, kuusi konekivääriampujaa, kuusi konekiväärilataajaa ja kaksi tykkimiestä).


title: A7V

text: Ensimmäisen kerran A7V:tä käytettiin taistelussa 21. maaliskuuta 1918, jolloin ne avustivat brittien pienimuotoisen läpimurron pysäyttämistä St Quentin kanavan pohjoispuolella. Historian ensimmäinen panssarivaunujen välinen taistelu tapahtui 24. huhtikuuta 1918, jolloin kolme saksalaista A7V:tä kohtasi kolme brittiläistä Mark IV:stä. Brittien johtovaunu kykeni tekemään yhden A7V:n toimintakyvyttömäksi kuusinaulaisella tykillään. Toinen A7V (”"Nixe"”) sai kolme osumaa, mutta menetti pelin vasta kaaduttuaan epätasaisella alustalla.


title: A7V

text: A7V:n suurin valtti oli sen nopeus. Vaikka 15 km/h ei kuulosta suurelta, oli se siihen aikaan huima nopeus 32,5 tonnia painavalle kolossille. Vaunu oli kuitenkin epävakaa ja sen pitkä etuylitys, telaston rakenne ja vaatimaton maavara (40mm) heikensi sen kykyä ylittää juoksuhautoja ja edetä mutaisessa maastossa.


title: A7V

text: Osittain A7V:n tuntemattomuus johtuu sen vähäisestä valmistusmäärästä. Vain 22 kappaletta tilatusta sadasta vaunusta ehdittiin valmistaa ennen sodan päättymistä. Kaikki valmistuneet vaunut nimettiin ("Isolde", "Mephisto", "Nixe", "Wotan", jne.).


title: A7V

text: Suurin osa A7V vaunuista romutettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Ainoa säilynyt A7V "Mephisto" on näytteillä Queenslandin museossa Australiassa. Siihen perustuen on rakennettu Munsterin panssarimuseossa näytteillä oleva ”Wotan”-jäljitelmä.


title: Bernard Williams (yleisurheilija)

text: Bernard Rollen Williams III (s. 19. tammikuuta 1978 Baltimore, Maryland) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka voitti olympiakultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä.


title: Bernard Williams (yleisurheilija)

text: 2001 maailmanmestaruuskilpailuissa Edmontonissa Williams oli kolmas 100 metrin juoksussa häviten Maurice Greenelle ja Tim Montgomerylle ajallaan 9.94. Myöhemmin Williams nousi hopealle Montgomeryn dopingkäryn ja hylkäämisen takia. 4 × 100 metrillä Yhdysvallat voitti Edmontonissa maailmanmestaruuden, mutta Montgomeryn käryn vuoksi Yhdysvaltain joukkue hylättiin ja voittajaksi nousi Etelä-Afrikan joukkue.


title: Bernard Williams (yleisurheilija)

text: Vuoden 2003 maailmanmestaruuskilpailuissa Williams oli viides 100 metrin juoksussa.


title: Bernard Williams (yleisurheilija)

text: Vuoden 2004 olympialaisissa Williams oli toinen 200 metrillä.


title: Bernard Williams (yleisurheilija)

text: Hän on myös tunnettu koomikkona ja näyttelee usein radalla hupaisasti.


title: Kanneltalo

text: Kanneltalo on yksi Helsingin kulttuurikeskuksen toimipaikoista. Se sijaitsee Helsingin Kannelmäessä, Kannelmäen rautatieaseman vieressä. Rakennuksen edessä oleva aukio tunnetaan nimellä "Sitratori". Kanneltalossa toimivat kulttuurikeskuksen lisäksi Kannelmäen kirjasto, Läntinen työväenopisto, Kannelmäen nuorisotalo, Kulttuurikahvila Voila sekä Lippupalvelun ja Lippupiste Oy:n toimipiste.


title: Kanneltalo

text:
Kanneltalossa on galleria ja 250-paikkainen konserttisali, jossa järjestetään musiikki-, tanssi- ja teatteriesityksiä.
Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Pekka Salminen, ja se on valmistunut vuonna 1992.


title: Kanneltalo

text: Konserttisalin katossa on Sakari Marilan 24 metriä pitkä lasitaideteos "Viva!"


title: Testikuva

text: Testikuva eli virityskuva on televisiossa näytettävä kuva, jonka avulla vastaanottimen käyttäjä voi säätää televisiokuvan värikylläisyyden, valoisuuden ja kontrastin mieleisekseen. Testikuvan avulla voi myös huoltomies tehdä vastaanottimen sisäisiä hienosäätöjä, esimerkiksi korjata TV-kuvan geometriavirheitä, mikäli hänellä ei ole käytettävissään erillistä testikuvageneraattoria. Testikuvasta on apua myös antennijärjestelmien asennus- ja huoltotöissä.


title: Testikuva

text: Testikuvan tyypillisiä osia ovat väripalkisto ja harmaasävypalkisto. Väripalkiston värit ovat yleensä vasemmalta oikealle vaaleanharmaa, keltainen, syaani, vihreä, magenta, punainen, sininen ja musta. Joidenkin testikuvien väripalkistoissa on vain kuusi väriä, jolloin vaaleanharmaa ja musta puuttuvat. Testikuvasta yleensä ilmenee lähettävän televisioaseman nimi.


title: Testikuva

text: Ensimmäiset testikuvat olivat paperille tai pahville piirrettyjä. Kun televisiossa lähetettiin testikuvaa, oli kamera suunnattuna kohti paperi- tai pahvialustaa, jolla testikuva oli. 1970-luvulla otettiin käyttöön elektroninen testikuva, joka tuotettiin erityisellä testikuvageneraattorilla.


title: Testikuva

text: Television alkuajoista lähtien 1990-luvulle saakka testikuvaa on tyypillisesti lähetetty muutamia minuutteja (noin 5–20 minuuttia) ennen varsinaisen ohjelmalähetyksen alkua, joskus koko aamu- ja iltapäivän ajan. Nykyään harva televisiokanava lähettää testikuvaa, sillä monet televisiokanavat ovat siirtyneet ympärivuorokautisiin lähetyksiin. Ruotsin kanava SVT2 on yksi harvoja televisiokanavia, joka lähettää testikuvaa.


title: Testikuva

text: Vuonna 2007 vain yksi Suomen entinen valtakunnallinen televisiokanava, YLE Extra, oli lähettänyt testikuvaa yöaikaan kello 23.00–08.00 tai 23.00–06.30, mutta ei välttämättä päivittäin tai edes kovin säännöllisesti. Tätä lähetystä ei pidä sekoittaa YLE Extran päivisin lähettämään "Testikuva"-nimiseen ohjelmalähetykseen, jolla ei ole mitään tekemistä aidon testikuvasignaalin kanssa. Aiheesta tarkemmin tämän artikkelin luvussa Testikuva Suomen digitaalisessa televisiossa.


title: Testikuva

text: Yle TV1:ssä ja Yle TV2:ssa testikuvan on korvannut Uutisikkuna. MTV3:ssa ja Nelosella testikuvan korvasivat erilaiset chatit ja mobiilipelit. Yle TV2 lopetti testikuvan alun perin korvanneiden mobiilipelien lähetykset liian vähäisen pelaajamäärän takia 18. huhtikuuta 2011, ja siirtyi lähettämään Uutisikkunaa öisin.


title: Testikuva

text: Ensimmäinen testikuvalähetys oli 24. toukokuuta 1955, puoli tuntia ennen Suomen ensimmäisen tv-lähetyksen alkua. Tuolloin lähetyksensä aloittaneet Suomen Televisio ja Tesvisio käyttivät molemmat testikuvaa. Tesvision testikuva oli käsin piirretty. Suomen Televisio käytti testikuvageneraattoria, jonka tuottama testikuva jäi Suomeen käyttöön vuoteen 2003 asti. Suomen Television testikuvassa luki 'SUOMEN TELEVISIO', ja sen taustaäänenä oli Suomen tuolloin ainoa radiokanava. Tesvision testikuvan äänestä ei ole tietoa.


title: Testikuva

text: Testikuvaa tarvittiin paljon, sillä tuonaikaisten televisioiden säätöjä piti tarkistaa useasti. Mitta- ja huoltolaitteet olivat kuitenkin kalliita, eikä huoltoliikkeillä ollut varaa ostaa television huoltoon tarvittavia generaattoreita, jotka näyttivät ruudussa testikuvaa. Yleisradio tarjosi tähän apua lähettämällä päivisin testikuvaa, jolla television huolto onnistui hyvin.


title: Testikuva

text: Suomen Televisiossa testikuvaa lähetettiin muutama tunti ennen tv-lähetyksen alkua. Tiistaisin testikuvaa näkyi vain pääkaupunkiseudulla. Testikuva merkittiin vielä tuolloin ohjelmatietoihin, yleensä sen nimenä oli "Testikuva", "Viritysviihdettä" tai "Viritysmusiikkia". Viritysmusiikkia-ohjelmassa testikuvan taustalla soi eri kappaleita, jotka mainittiin ohjelmatiedoissa. Jossain vaiheessa 1970-lukua ei testikuvaa enää mainittu ohjelmatiedoissa. Se ei ollut varsinaisesti televisio-ohjelma, vaan television huoltoon käytettävä kuva. Viritysmusiikkia-ohjelma loppui kokonaan.


title: Testikuva

text: Vuonna 1965 kanavien nimiksi tuli TV-ohjelma 1 (entinen Suomen Televisio) ja TV-ohjelma 2 (entiset Tesvisio ja Tamvisio). TV-ohjelma 1:llä testikuvaa näkyi klo 09.00 alkaen varsinaiseen tv-lähetykseen saakka. Testikuvassa luki eri teksti tv-asemasta riippuen, kuitenkin yleensä "YLEISRADIO" tai "YLE HLKI". Testikuvan taustaäänenä oli Yleisohjelma. Tiistaisin testikuvaa näkyi vain pääkaupunkiseudulla, torstaisin generaattorin huollon takia ei ollenkaan. Viikonloppuisin ja pyhäpäivinä testikuvaa näkyi muutama minuutti ennen lähetystä. Kaapeliverkossa testikuvan äänenä oli ilmeisesti Yleisradion väliaikamerkki. 1970-luvun alussa TV1:n testikuva oli värillinen ja TV2:n testikuva mustavalkoinen, kunnes sekin vuosikymmenen puolessavälissä korvattiin värillisellä.


title: Testikuva

text: TV-ohjelma 2 (1970-luvun alusta lähtien TV2) lähetti testikuvaa samoina päivinä kuin TV-ohjelma 1 (1970-luvun alusta lähtien TV1), mutta vain klo 09.00-15.00, 7. maaliskuuta 1977 alkaen jonkin aikaa kello 10.00-15.00. Tiistaisin testikuvaa näkyi TV2:lla vain Uudellamaalla. TV2:n testikuvassa ei ollut ympyrää. Äänenä oli joko väliaikamerkki tai Yleisohjelma. Testikuvassa luki "YLE HLKI" tai "YLE TPRE". Ympyrää näkyi harvoin TV2:n testikuvassa, 80-luvun puolivälistä alkaen aina. Kesällä 1978 kakkosverkko oli kokonaan suljettuna 26.6.–30.7.1978 välisenä aikana. Sinä aikana TV2 vastasi ykkösverkon tiistai- ja torstai-illoista. Kakkosverkko oli suljettu myös sitä ennen joka kesä vuosina 1965–1973, silloin TV2 lähetti ykkösverkossa ohjelmaa kolmena iltana viikossa. Kesällä 1979 kakkosverkossa ei ollut lähetystä maanantaisin, mutta muiden päivien osalta se oli koko kesän auki.


title: Testikuva

text: Testikuvaa lähetettiin aina viisi minuuttia ennen tv-lähetyksen alkua. Tuolloin siinä opastettiin, kuinka televisio viritettiin testikuvan avulla. Radiokanavan ääni hiljeni, ja sen sijaan miesääni selitti, kuinka testikuvaa piti tulkita. Kuvaan ilmestyi myös numeroja tiettyyn kohtaan havainnollistamaan ohjeiden antoa. TV1 esitti 1990-luvun alkuun asti viritysohjeet maanantaisin viisi minuuttia ennen tv-lähetyksen alkua, muilla kanavilla ja muina päivinä niitä ei esitetty. Viritysohjeet esitettiin ensimmäisen kerran 15. tammikuuta 1979 ja viimeisen kerran 18. tammikuuta 1993.


title: Testikuva

text: Testikuvan ääneksi tuli radion kakkosverkko vuonna 1985.


title: Testikuva

text: Yle TV1 lähetti 1980-luvulta lähtien testikuvaa kello 9.00 jälkeen maanantaisin, tiistaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin. Teksti-tv:n aloitettua lokakuussa 1981 testikuvalähetys jatkui nyt kello 15 jälkeen joka arkipäivä paitsi torstaisin. Sitä lähetettiin ohjelmalähetyksen alkuun sekä päivisin silloin, kun ei tullut ohjelmaa. Jostain lähtien Yle TV1 lähetti testikuvaa myös lauantaisin ja sunnuntaisin aamuohjelman päätyttyä iltaohjelman alkuun asti.


title: Testikuva

text: Yle TV2 ja Kolmoskanava lähettivät testikuvaa maanantaisin, tiistaisin ja perjantaisin kello 9.00–15.00. Keskiviikkoisin testikuvalähetys jatkui kello 15.00 jälkeenkin, mikäli sitä ennen ei alkanut ohjelmaa. Lauantaisin, sunnuntaisin ja pyhäpäivinä testikuvaa lähetettiin vain muutamia minuutteja ennen ohjelmalähetyksen alkua.


title: Testikuva

text: Torstaisin ei lähetetty testikuvaa, paitsi joitakin minuutteja ennen ohjelmalähetyksen alkua. Tämä johtui siitä, että lähettimiä huollettiin silloin. Kaikilla kolmella kanavalla lähetettiin testikuvaa muutaman minuutin ajan ennen ohjelmalähetyksen alkua joka päivä, TV1:llä viritysohjeiden esittämisen vuoksi.


title: Testikuva

text: Öisin ei lähetetty testikuvaa, vaan lähettimet sammutettiin yöksi. Illan viimeisen ohjelman jälkeen ennen lähettimien sammuttamista lähetettiin harmaata ruutua. Muutaman sekunnin päästä kuului sammuttamisen ääni ja näkyi lumisadetta. Kaapeliverkoissa saattoi näkyä kaapeli-tv-yhtiön omaa testikuvaa lumisateen sijasta. Teksti-tv ei ollut toiminnassa lähettimien ollessa sammutettuna.


title: Testikuva

text: 1.–27. heinäkuuta 1986 testikuvaa ei lähetetty ennen kello 17.00, elleivät ohjelmat alkaneet aikaisemmin. Testikuvalähetysten vähentäminen kesällä johtui Yleisradion keskitetyistä kesälomista, ja sen järjestelyn taustalla olivat Yleisradiolle annetut säästövelvoitteet.


title: Testikuva

text: 1980-luvun puolivälistä alkaen Yleisradion kanavien testikuvan tekstikentän vasemmalla puolella luki ”YLE” ja oikealla puolella TV-kanavan nimi, eli joko ”TV1” tai ”TV2”. Kolmoskanavan testikuvan tekstinä oli ”YLE TV3”, vaikka Kolmoskanava ei ollutkaan Yleisradion, vaan Oy Kolmostelevisio Ab:n, kanava. Muuten kaikkien kolmen kanavan testikuvat olivat samannäköisiä.


title: Testikuva

text: SVT4:llä (nykyisellä SVT Worldilla) lähetettiin yleensä samanlaista testikuvaa kuin Suomessa, tekstinä oli ”YLE TV4”. Muutamia minuutteja ennen ohjelmalähetyksen alkua lähetettiin kuitenkin samanlaista testikuvaa kuin Ruotsissa, jolloin testikuvan ylemmässä mustassa tekstikentässä luki ”SVT4” ja alemmassa ”SVERIGE”.


title: Testikuva

text: Testikuvan kirjasinlaji vaihtui Helvetican kaltaisesta tasalevyiseksi Yle TV1:llä ja Yle TV2:lla vuonna 1990 ja Kolmoskanavalla vuonna 1991.


title: Testikuva

text:
Yle TV1 alkoi 1980-1990-lukujen vaihteessa lähettää testikuvaa myös torstaisin ja öisin. Öisin testikuvaa lähetettiin kello 01.00 asti. Lähettimet sammutettiin heti viimeisen ohjelman ja Ylen tunnuksen jälkeen (kuitenkin muutaman sekunnin ajan harmaata ruutua näyttäen), jos ohjelmalähetys jatkui kello 01.00 jälkeen. Lokakuussa 1991 Yle TV1 alkoi lähettää testikuvaa myös torstaisin eikä enää sammuttanut lähettimiä, vaan testikuvaa näkyi koko yön ajan, jotta esimerkiksi teksti-tv:n katselu olisi mahdollista 24 tuntia vuorokaudessa. Jo tammikuussa 1991 TV1 lähetti testikuvan paikalla läpi yön teksti-tv:n uutisia Persianlahden sodasta ja Baltiasta. Vuonna 1995 Yle TV1 alkoi lähettää öisin Uutisikkunaa testikuvan sijaan ja testikuvaa näkyi enää päivisin, kun ei tullut ohjelmaa. Testikuva loppui TV1:llä kesällä 1998, ja sen tilalla näkyi Uutisikkunaa päivisinkin.
Yle TV2:n testikuvan lähetysaikaa pidennettiin siten, että testikuvalähetys sai jatkua kello 15.00 jälkeenkin paitsi torstaisin, ellei ohjelmalähetys alkanut sitä ennen. Lauantaisin ja sunnuntaisin testikuvaa lähetettiin edelleen vain muutamia minuutteja ennen ohjelmalähetyksen alkua. 1.-14. heinäkuuta 1991 testikuvaa ei lähetetty TV2:lla eikä Kolmoskanavalla.


title: Testikuva

text: Syyskuussa 1991 aamuohjelma Huomenta Suomi pidensi lähetysaikansa päättyväksi kello 9.00, ja siten Kolmoskanavalla testikuvaa näkyi siitä lähtien heti kyseisen ohjelman jälkeen ennen illan ensimmäistä ohjelmaa joka arkipäivä paitsi torstaisin.


title: Testikuva

text: Kun MTV3 oli korvannut Kolmoskanavan vuonna 1993, se alkoi lähettää testikuvaa myös lauantaisin ja sunnuntaisin aamun viimeisen ohjelman päättymisen jälkeen ennen iltapäivän tai illan ensimmäistä ohjelmaa. Sen sijaan torstaisin testikuvaa lähetettiin edelleen vain muutamia minuutteja ennen ohjelmalähetyksen alkua. MTV3:n testikuvan tekstinä oli ”MTV3” tekstikentän vasemmalla puolella.


title: Testikuva

text: Tiistaisin Yle TV2 ja MTV3 eivät lähettäneet testikuvaa koko Suomessa, vaan ainoastaan eteläisimmässä Suomessa Anjalankosken, Espoon, Fiskarsin, Lahden, Pernajan, Tammelan, Tampereen ja Turun lähettimiltä.


title: Testikuva

text: Lähettimet sammutettiin yöksi MTV3:lla maalis-huhtikuuhun 2000 asti. Jonkin aikaa kanavalla lähetettiin testikuvaa läpi yön, kunnes MTV3 Chat korvasi testikuvan. Yle TV2:lla lokakuuhun 2002 asti illan viimeisen ohjelman jälkeen näytettiin entiseen tapaan harmaata ruutua, jonka jälkeen lähettimet sammutettiin. Lokakuusta 2002 helmikuuhun 2003 ennen lähettimien sammutusta muutaman sekunnin ajan näytettiin harmaan ruudun sijasta testikuvaa, joka näkyi digitaalisessa verkossa koko yön analogisen verkon ollessa sammutettuna. TV2:lla testikuvaa lähetettiin viimeisen kerran 17. helmikuuta 2003 kello 12.00, jonka jälkeen SMS-TV-pelit korvasivat sen. Analogiset lähettimet sammutettiin vuosina 2003–2007 TV2:lla arkisin aikaisintaan kello 01.00 ja viikonloppuisin kello 03.00 (mikäli ohjelmalähetys jatkui näiden kellonaikojen jälkeen, lähettimet sammutettiin heti viimeisen ohjelman jälkeen). Lähettimet avattiin jälleen kello 06.00 aamulla (ennen tammikuuta 2005 tv-pelejä lähetettiin viikonloppuaamuisin vain muutama minuutti ennen lastenohjelmien alkua). Digitaalisessa verkossa lähettimiä ei ole sammutettu.


title: Testikuva

text: Kaikilla kanavilla testikuvan taustaäänenä oli Yle Radio Suomi vuodesta 1990 alkaen. Siten Uudenmaan maakuntalähetys Ylen aikainen, joka radiosta kuuluu vain Uudellamaalla, kuului muuallakin Suomessa testikuvan kautta. Vuonna 1997 alkoi MTV3:n testikuvan taustaäänenä soida Radio Nova. 2000-luvun alussa Yle TV2:n testikuvan ääneksi, kuten myös Uutisikkunan ääneksi päivällä kello 06.00 alkaen vaihtui Ylen Ykkönen (nyk. Yle Radio 1). Syynä oli ilmeisesti se, etteivät pääkaupunkiseudun ulkopuolella asuneet halunneet kuunnella Ylen aikaista, joka ei kuulunut heidän asuinalueellaan.


title: Testikuva

text: 1990-luvun alkupuolella TV4:llä (myöhemmällä SVT Europalla) lakattiin lähettämästä sellaista testikuvaa kuin Suomessa oli totuttu näkemään, ja se korvattiin sellaisella, jota on totuttu näkemään Ruotsissa. 2000-luvun alussa SVT Europan testikuvan tilalle tuli SVT24:n 24 Vision, joka vastaa Ylen Uutisikkunaa.


title: Testikuva

text: Nelosella oli aluksi samanlainen testikuva kuin muillakin Suomen kanavilla. Tekstinä oli ”Nelonen” tekstikentän keskellä. Myöhemmin tekstin kirjasinlaji vaihdettiin, teksti siirrettiin tekstikentän vasemmalle puolelle ja testikuvaan lisättiin päivämäärä ja kellonaika, sillä Nelosen lähetysyksikkö on digitaalinen. Mikäli lähetyksessä tulee tekninen vika, kuva yleensä pysähtyy. Aluksi käytetystä testikuvasta vikaa ei huomannut, sillä kuva ei ollut liikkuva. Kuvaan lisättiin sekuntikello, joka auttoi teknisten ongelmien havaitsemista, sillä silloin kello pysähtyi. Nelosen testikuvan mustan kolmion hypotenuusa oli oikealla, kun taas muilla kanavilla kolmion hypotenuusa oli vasemmalla. Nelosen testikuvan taustaäänenä oli Radiomafia. Aluksi Nelosella ei sammutettu lähettimiä yöksi, koska Yle hoiti Nelosen verkon asennustöitä, mutta jossain vaiheessa ne sammutettiin. Ennen lähettimien sammuttamista näkyi muutaman sekunnin ajan testikuvaa harmaan ruudun sijasta. Testikuva loppui 2000-luvun alussa, tosin sitä lähetettiin vielä vuoteen 2004 saakka huoltotöiden aikana.


title: Testikuva

text: Kun MTV3 lähetti testikuvaa, muualla Suomessa paitsi Uudellamaalla lähetettiin alueellista testikuvaa. Alueellinen testikuva oli muuten samannäköinen kuin valtakunnallinen testikuva, mutta eroina olivat, että tekstin ”MTV3” perässä luki näkyvyysalueen nimi ja että tekstin kirjasinlaji oli erilainen. Esimerkiksi Turun seudulla lähetetyssä alueellisessa testikuvassa tekstinä oli ”MTV3 Vars.-Suomi”.


title: Testikuva

text: Alueellisen testikuvan taustaäänikin poikkesi valtakunnallisen testikuvan taustaäänestä. Kun Yle Radio Suomi lähetti maakuntalähetyksiä, alueellisen testikuvan kautta kuului saman alueen maakuntaradio, esimerkiksi Turun seudulla Turun radio. Valtakunnallisen testikuvan kautta maakuntalähetyksenä kuului Ylen aikainen riippumatta näkyvyysalueesta. Vuonna 1997 taustaäänenä alkoi MTV3:n testikuvassa soida Radio Nova, joten maakuntaradioiden kuuntelu ei enää ollut mahdollista.


title: Testikuva

text: Valtakunnallista testikuvaa lähetettiin aina muutamia minuutteja ennen ohjelman alkua. Alueellista testikuvaa lähetettiin pitkien lähetystaukojen aikana aamuohjelmien jälkeen ennen iltaohjelmia.


title: Testikuva

text: Alueellinen testikuva tuli tutuksi jo Kolmoskanavalla, mutta tuolloin se oli vain sininen ruutu, jonka keskellä luki näkyvyysalueen nimi (esimerkiksi Turussa luki "TV3 TURKU"). Sinistä ruutua näkyi lisäksi aluemainosten siirtämisen aikana. Alueellista mainoksia siirrettiin aluksi tv-lähetteen kautta paikallislähettimille, joten siirron aikana täytyi näyttää paikallista kuvaa. Aluemainokset siirrettiin asemille yleensä yöllä ja useasti myös päivälläkin, kun Kolmoskanava lähetti testikuvaa. Usein mainosten siirto kesti useita tunteja, jonka aikana testikuvan tilalla näkyi "sinistä ruutua". Sinistä ruutua näkyi 90-luvun puoliväliin saakka vielä MTV3:llakin, kunnes aluemainoksia alettiin siirtää omilla yhteyksillä, eikä paikalliskuvaa enää tarvittu.


title: Testikuva

text: Digitaalisessa televisioverkossa testikuvaa ei yleensä lähetetä. Sitä voidaan kuitenkin tarvita esimerkiksi digitaalisen televisiojärjestelmän mahdollistamien erilaisten kuvasuhteiden toiminnan testaamiseksi, perinteisiä testikuvan käyttötarkoituksia unohtamatta. Lisäksi testikuvan taustaäänenä voidaan lähettää kuvan ja äänen synkronoinnin testaamiseksi tietyn taajuista testiääntä (yleensä 1 kHz siniaalto). Yle käyttää sitä kansainvälisissä linkeissä yhteyksien tarkistamiseksi ja näyttää sitä Yle Areenassa muutama tunti ennen suoran lähetyksen alkua. Suorien lähetyksien loputtua testikuva jää kokonaan ruutuun ja sitä voi katsoa ikuisesti, jos sivua ei päivitä. Yle Areenan testikuvan taustaäänenä on Yle Puhe. Yle saattaa käyttää sitä myös vikatilanteessa Hetkinen-kuvan sijaan. Nykyään käytetään samanlaista testikuvaa, mitä YLE Extra vuonna 2007 lähetti.


title: Testikuva

text: Maksukanava Big Brother 24/7:lla saattoi huomata testikuvaa marraskuusta 2007 koko ajan vuoteen 2008 asti, mikäli ei käyttänyt salauksenpurkukorttia.


title: Testikuva

text: YLE TV1+ -kanavalla saattoi kanavan lopettamisen jälkeen nähdä testikuvaa. Testikuvan yläpuolella oli palkki jossa oli informaatiota kanavan lähetysten loppumisesta. Testikuvassa oli vain väripalkit, oikeassa ylänurkassa teksti "YLE/MCR". Taustaäänenä oli 1 kHz taajuista siniaaltoääntä. Testikuvaa näkyi 4. elokuuta 2008 alkaen muutaman päivän verran, kunnes lähetys katkaistiin kokonaan.


title: Testikuva

text: Suomessa Yleisradion entinen digitaalinen televisiokanava YLE Extra lähetti testikuvaa elokuun alkupuolella 2007 joka yö kello 23.00 - 08.00 ja kerran 23.00 - 04.00 ennen mielensäästäjää. Testikuvalähetysten aikataulu ei kuitenkaan ole ollut täysin säännöllinen. YLE Extra oli lähettänyt testikuvaa myös ennen elokuuta 2007 tiettyinä lyhyinä ajanjaksoina. Kanava siis lähetti testikuvaa yöaikaan satunnaisesti, ilman kiinteää aikataulua, kuitenkin yleensä kello 23.00 - 08.00 ennen ohjelmalähetysten alkua. Testikuvaa lähetettiin huhti-kesäkuussa, elo-syyskuussa ja marraskuussa 2007. Kun YLE Extran lähetykset loppuivat 1. tammikuuta 2008 myös testikuvan lähetys lopetettiin.


title: Testikuva

text: YLE Extran testikuva oli pääpiirteittäin samanlainen kuin perinteinen Yleisradion testikuva. Poikkeuksia olivat:


title: Doug Shedden

text: Douglas Arthur "Doug" Shedden (s. 29. huhtikuuta 1961 Wallaceburg, Ontario) on kanadalainen pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekkovalmentaja. Hän toimi Suomen jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana kaudella 2007–2008. Hän johdatti Suomen Euro Hockey Tourilla hopealle ja MM-kilpailuissa pronssille.


title: Doug Shedden

text: Pelaajaurallaan Shedden pelasi 416 ottelua NHL-liigassa Pittsburghin, Detroitin, Quebecin ja Toronton joukkueissa. Keskushyökkääjänä pelannut Shedden teki NHL-urallaan 139 maalia ja antoi 186 maalisyöttöä kooten yhteensä 325 tehopistettä. Parhaimmat kautensa pelaajana Shedden pelasi Pittsburghissa Mario Lemieuxin kanssa samassa ketjussa.


title: Doug Shedden

text: Shedden on valmentanut Pohjois-Amerikassa CHL-, ECHL-, UHL- ja AHL-sarjoissa. Seuroina olivat Wichita Thunder (CHL), Louisiana IceGators (ECHL), Flint Generals (UHL), Memphis RiverKings (CHL) ja St. John's Maple Leafs (AHL). Suomeen hän tuli kaudeksi 2005–2006 HIFK:n päävalmentajaksi. Shedden johdatti HIFK:n runkosarjassa toiseksi ja pudotuspeleissä välieriin asti. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi Jokerien päävalmentajaksi. Shedden johdatti myös Jokerit runkosarjan toiseksi, mutta pudotuspeleissä Jokerit hävisi runkosarjavoittajalle Kärpille finaalissa ja jäi hopealle. Seuraavalla kaudella Shedden johdatti Jokerit kauden päätteeksi neljänneksi.


title: Doug Shedden

text: 15. marraskuuta 2006 Shedden nimitettiin Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi kaudelle 2007–2008.Hänen pestinsä päättyi Kanadan MM-kilpailuihin 2008, jolloin hän johdatti joukkueen pronssille.


title: Doug Shedden

text: Shedden valmensi Sveitsin NLA-joukkue EV Zugia vuosina 2008–2014. Lokakuussa 2014 hän aloitti KHL-joukkue Medveščak Zagrebin päävalmentajana.


title: Raimond Valgre

text: Raimond Valgre (vuoteen 1937 Raimond Tiisel, 7. lokakuuta 1913 Riisipere, Viro (Venäjän keisarikunta) – 31. joulukuuta 1949 Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) oli virolainen säveltäjä ja muusikko. Valgren tunnetuin sävellys on ”Saarenmaan valssi”. Hänen tekemiään lauluja on säilynyt kuutisenkymmentä.


title: Raimond Valgre

text: Raplassa lapsuutensa asunut Valgre aloitti soittamisen kuusivuotiaana. Hän opiskeli Tallinnassa rakentamista teknillisessä lukiossa. Hänen vanhempiensa erottua äiti ja sisar muuttivat hänen kanssaan Tallinnaan. Valgre esiintyi Tallinnan kahviloissa ja sai oman harmonikan, minkä lisäksi kotona oli piano. Vuosina 1933–1935 kirjoittamistaan 12 laulusta hän kokosi vihon nimeltä "15 minuutit Deddyga" (”15 minuuttia Deddyn kanssa”), jonka nimessä mainittu Deddy oli hänen silloinen tyttöystävänsä Deddy Åkesson. Vuonna 1937 hän vaihtoi sukunimensä Tiiselistä Valgreksi. Toisen maailmansodan syttyessä vuonna 1939 Valgre johti omaa orkesteriaan Pärnussa sijaitsevassa rantaravintolassa. Pärnussa hän tutustui ruotsalais-ranskalais-venäläiseen Alice Feilletiin, joka teki englanninkieliset sanat Valgren lauluun ”Muinaslugu muusikas” (englanniksi ”I hear a little story in the music”). Valgre lähetti laulun Englantiin Melody Makerin iskelmäkilpailuun, mutta se ei menestynyt (kilpailun voitti Toivo Kärjen ”Things happen that way”).


title: Raimond Valgre

text: Kesäkuussa 1941 Valgre pakko-otettiin Puna-armeijan palvelukseen. Hän joutui metsätöihin koviin olosuhteisiin Arkangeliiin ja Tšerbakuliin ja oli välillä huonossa kunnossa. Maaliskuussa 1942 hänet määrättiin Puna-armeijan virolaiseen armeijakuntaan (Eesti korpus) ja sen soittokuntaan soittamaan harmonikkaa ja kirjoittamaan lauluja. Vuonna 1944 hänet valittiin armeijakunnan Narvassa perustettuun suureen jazzorkesteriin. Rintamalla armeijakunnan joukot joutuivat taistelemaan saksalaisten puolella olleita virolaisia vastaan. Sodan aikana Valgre alkoi käyttää runsaasti alkoholia, ja tarinan mukaan hänen lyhyt avioliittonsa Evi Hannuksen kanssa alkoi kapakassa lyödystä vedosta.


title: Raimond Valgre

text: Sodan jälkeen Valgre jatkoi soittamista Arkangelista tuttujen ”Soittajasoturien” sekä armeijakunnan orkesterin kanssa. Kotona ei ollut enää pianoa, joten soittoharjoittelu oli vaikeaa. Hän jatkoi kuitenkin laulujen tekemistä ja yksi tuotoksista oli ”Saarenmaan valssi”, jonka hän joutui ylemmältä taholta tulleen määräyksen vuoksi muokkaamaan kansanmusiikin tapaiseksi, vähemmän länsimaiseksi. Valgre kuoli alkoholisoituneena vuoden 1949 lopussa.


title: Raimond Valgre

text: Raimond Valgren elämästä on tehty musikaali "Valge tee kutse" ("Valkean tien kutsu") sekä elokuvia.


title: Franck Montagny

text: Franck Montagny (s. 5. tammikuuta 1978 Fleurs, Ranska) on ranskalainen kilpa-autoilija ja entinen F1-kuljettaja. Nykyään hän ajaa Formula E -sarjassa Andretti Autosportin tallissa. Montagny asuu Oxfordissa Englannissa.


title: Franck Montagny

text: Montagny aloitti uransa karting-sarjoissa 1990-luvun alkuvuosina, voitti 14-vuotiaana luokkansa Ranskan mestaruuden ja siirtyi vähitellen nopeampiin autoihin. Hänen uransa oli vähällä katketa 1996, kun hän loukkaantui vakavasti Formula Renault -sarjan osakilpailussa. Hän kuitenkin toipui ja palasi radoille, ajoi kauden loppuun ja siirtyi Ranskan F3-sarjaan, jossa hän poimi 12 osakilpailuvoittoa kahden seuraavan vuoden aikana ja sijoittui parhaimmillaan loppupisteissä kakkoseksi. Seuraavana oli vuorossa Formula Nissan World Series -sarja, jonka Montagny voitti vuonna 2001 ja 2003. Häntä pidettiin suurena lupauksena, ja vuonna 2003 hänet pestattiin Renault'n F1-tiimiin testikuljettajaksi. Hän toimi tässä tehtävässä vuodet 2004 ja 2005.


title: Franck Montagny

text: Kauden alussa Montagny toimi Super Aguri -tallin varakuljettajana. Hän sai mahdollisuuden ajaa tallissaan, kun hänet nimettiin japanilaiskuski Yūji Iden tilalle kauden 2006 viidenteen kisaan Nürburgringillä Saksassa 7. toukokuuta. Montagny jatkoi Super Agurin toisena kilpakuljettajana kaikkiaan seitsemän GP:n ajan kotikilpailuunsa Ranskan GP:hen saakka. Tämän jälkeen hän siirtyi jälleen tallin kolmanneksi kuljettajaksi, kun kilpakuljettajaksi Takuma Satōn työpariksi pestattiin japanilainen Sakon Yamamoto. Montagnyn paras osakilpailusijoitus oli 16:s (Monaco ja Ranska).


title: Franck Montagny

text: Kaudella Montagny toimi Toyota-tallin testikuljettajana. Montagny yritti paluuta F1-sarjaan Renault ja USF1-talleissa kaudella , mutta ei saanut kuljettajan paikkaa.


title: Franck Montagny

text: Formuloiden jälkeen Montagny edusti ranskaa A1 Grand Prix sarjassa neljän kilpailun ajan kaudella 2007-08. Vuosina 2008-09 Montagny kilpaili yksittäisissä IndyCar-kilpailuissa. Vuonna 2010 Montagny edusti Bordeauxin joukkuetta Superleague Formula sarjassa. Montagny on kilpaillut Le Mansin 24 tunnin ajossa vuodesta 1998 lähtien ollen kahdesti toinen vuosina 2006 ja 2009.


title: Franck Montagny

text: Andretti Autosportilla Formula E -sarjassa ajanut Montagny kärähti kokaiinin käytöstä jälkeisessä dopingtestissä. Hän ei kieltänyt tulosta.


title: Speedrun

text: Speedrun eli nopeuspelaaminen on videopelin tai sen osan läpi suorittaminen mahdollisimman nopeasti, niin että pelihahmo ei kuole suorituksen aikana ja että pelaaja ei käytä huijauskoodeja tai tietokoneohjelmaa avuksi. Tämä edellyttää yleensä tarkkaa harjoittelua ja suunnittelua.


title: Speedrun

text: Speedruneja on käytännössä kahta tyyppiä: normaalit speedrunit, joissa tarkoituksena on pelata taitavasti käyttäen vain pelin sallimia toimintoja (esimerkiksi pelin tallentamista tietyissä paikoissa), ja työkaluavusteiset speedrunit, jotka käyttävät hyväksi emulaattorien erikoisominaisuuksia, kuten hidastusta ja tilanteen tallentamista missä hyvänsä. Usein normaalien speedrunien ideana on esitellä pelitaitoja, kun taas työkaluavusteisien speedrunien ideana on lähinnä viihdyttää katsojaa tekemällä speedrunista mahdollisimman näyttävä.


title: Speedrun

text: Monet speedrunit käyttävät hyväkseen peleissä olevia glitchejä, peleissä olevia ohjelmointivirheitä joilla pelaajat pystyvät tekemään asioita joita pelin tekijät eivät tarkoittaneet mahdollisiksi. Näiden avulla jotkut pelit on mahdollista pelata äärimmäisen nopeasti läpi. Glitchit voivat sisältää lukuisia erilaisia temppuja aina seinien läpi kävelemisestä aina lähes koko pelin ohjelmoinnin "rikkomiseen". Glitchien hyväksikäyttö ei varsinaisesti ole huijaamista, koska ne ovat alkuperäisissä peleissä olevia "ominaisuuksia" joita pelaajat vain hyväksikäyttävät. Speedrunien tekijät voivat siten itse päättää haluavatko he käyttää speedruneissaan glitchejä hyväkseen vai pelata ne läpi "rehellisesti".


title: Speedrun

text: Speedrunien tekemisen kulttuuri nousi "Doom"-pelin myötä, ja sen seuraaja "Quake" on yksi tärkeimmistä peleistä, josta edelleen tehdään speedruneja. Tähän vaikutti se, että nämä pelit mahdollistavat pelien nauhoittamisen "demoksi", jonka sitten voi itse pelin avulla toistaa uudelleen. Nykyisin sama ominaisuus löytyy myös monista emulaattoreista. Muita tärkeitä pelejä, joista on tehty useita speedruneja, ovat muun muassa "Metroid"-sarjan pelit, "Super Mario Bros." (ennätysaika on 4min 55s 913ms NTSC). jatko-osineen, ja "Mega Man" -sarjan pelit.


title: Speedrun

text: Speedruneja levitetään runsaasti myös Internetissä, usein joko demo- tai emulaattorinauhoituksina, tai videotiedostoina erilaisissa verkkopalveluissa kuten esimerkiksi YouTube- tai Break.com-sivustoilla.


title: Personaaliunioni

text: Personaaliunioni on kahden tai useamman valtion liittouma, jossa valtiot ovat itsenäisiä ja erillisiä, mutta niillä on yhteinen valtionpäämies. Kansainyhteisön Commonwealth realm -maat kuuluvat tällaiseen unioniin. Personaaliunioni liittyy lähes yksinomaan monarkioihin.


title: Personaaliunioni

text: Personaaliunioni voi syntyä useista eri syistä. Usein ne ovat syntyneet perimysjärjestyksen ulottuessa toiseen valtioon tai sukujen yhdistyessä. Liittymä voi kuitenkin syntyä myös keskenäisestä sopimuksesta, olosuhteiden pakottamana tai voimakeinoin. Pitkään jatkunut personaaliunioni voi johtaa valtioiden lopulliseen yhdistymiseen.


title: Personaaliunioni

text: Personaaliunionia hieman kiinteämpi liittoumamuoto on reaaliunioni. Edelleen kiinteämpi liitto on esimerkiksi liittovaltio.


title: Bertel Liljequist

text: Bertel Karl Liljequist (1. heinäkuuta 1885 Vaasa – 17. kesäkuuta 1954) oli suomalainen arkkitehti, joka on tullut tunnetuksi erityisesti kirkkojen suunnittelijana. Liljequist suunnitteli myös useita merkittäviä teollisuuskohteita, asuin- ja kerrostaloja, pankkeja, elokuvateattereita, kouluja ja seurataloja sekä kokonaisia asuinalueita. Liljequist oli opiskeluaikanaan kiinnostunut antiikin ja keskiajan arkkitehtuurista, ja monissa hänen töissään näkyykin vaikutteita klassismista. Hänen suunnittelutyönsä ajoittui 1920–50-luvuille.


title: Yrjö Ruutu

text: Yrjö Oskar Ruutu (vuoteen 1927 Ruuth; 26. joulukuuta 1887 Helsinki – 27. elokuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteilijä ja poliitikko. Ruutu oli Yhteiskunnallisen korkeakoulun (nyk. Tampereen yliopisto) ensimmäinen rehtori vuosina 1925–1932, 1935–1945 ja 1949–1953, sekä Suomen ensimmäinen kansainvälisen politiikan professori 1949–1954. Ruutu väitteli ensimmäisenä Suomessa tohtoriksi valtio-opista ja kirjoitti ensimmäisen laajan suomenkielisen esityksen kansainvälisestä politiikasta tieteenalana. Hän oli myös Kouluhallituksen pääjohtaja vuosina 1945–1950.


title: Yrjö Ruutu

text: Timo Soikkasen mukaan Ruutu oli yksi harvoja suomalaisia, jotka ovat kyenneet kehittämään omintakeista valtio- ja yhteiskuntateoriaa.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruudun keskeisenä ajatuksena oli sosialismin ja kansallisuusaatteen yhdistäminen. Nuoruudessaan jääkäriliikkeen tärkeimpiin taustavaikuttajiin kuulunut Ruutu omaksui myöhemmin näkemyksen, jonka mukaan Suomen itsenäisyys voitiin turvata parhaiten poistamalla yhteiskuntaluokkien väliset ristiriidat keskiluokan ja sivistyneistön johtamalla valtiososialismilla sekä harjoittamalla rauhanomaista politiikkaa Neuvostoliiton suuntaan. Ruutu toimi uransa aikana lukuisissa eri puolueissa kokoomuksesta SKDL:ään ja johti vuosina 1932–1937 omaa suomalaissosialistista puoluetta, joka tosin jäi merkitykseltään mitättömäksi. Vaikka ”ruutulainen” kansallinen sosialismi jäi aikansa Suomessa kuriositeetiksi, Ruudulla on katsottu olleen merkittävä vaikutus muun muassa Akateemisen Karjala-Seuran ja presidentti Urho Kekkosen aatemaailmaan.


title: Yrjö Ruutu

text: Yrjö Ruudun isä oli nuorsuomalaisiin lukeutunut historiantutkija ja valtionarkistonhoitaja J. W. Ruuth, joka avioitui entisen oppilaansa Hilja Tolpon kanssa vuonna 1884.


title: Yrjö Ruutu

text: Yrjö Ruudun puoliso oli vuodesta 1918 filosofian maisteri Kirsti Antonia Rönnholm, jonka isä oli professori Karl Anton Rönnholm. Kenraalimajuri Juhani Ruutu oli heidän poikansa.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu pääsi ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta 1907 ja aloitti opinnot Helsingin yliopistossa pääaineenaan pohjoismainen historia. Valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi vuonna 1910 hän jatkoi opintojaan lainopillisessa tiedekunnassa ja valmistui 1914 maisteriksi. Opiskeluaikanaan hän oli mukana nuorsuomalaisten opiskelijajärjestöjen toiminnassa. Ruutu työskenteli vuosina 1910–1916 vastikään perustetun Eduskunnan kirjaston apulaisena ja pääsi siten tutustumaan kattavasti kaikkeen Suomessa tuolloin saatavilla olleeseen valtiotieteelliseen kirjallisuuteen.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu toimi ylioppilaskunnan hallituksen jäsenenä 1912–1915 ja sen puheenjohtajana 1913–1915. Hän kuului Venäjän sortopolitiikkaa vastustaneeseen ylioppilasaktivistien piiriin, jossa pohdittiin mahdollisuutta aloittaa maailmansodan ja Saksan sotamenestyksen turvin Suomen vapaustaistelu. Juuri tämä piiri toimi syksyllä 1914 jääkäriliikkeen alullepanijana. Ruutu oli yksi koollekutsujista Ostrobotnian talossa marraskuussa 1914 pidetyssä niin sanotussa kassahuoneen kokouksessa ja hänestä tuli siellä perustetun keskuskomitean jäsen. P. H. Norrménin myöhemmän muistikuvan mukaan juuri Ruutu olisi tässä kokouksessa lausunut jääkäriliikkeen syntysanat ehdottamalla, että Suomesta tarjottaisiin vapaaehtoisia salaiseen sotilaskoulutukseen Saksaan. Ruutu itse antoi kunnian idean esittämisestä Norrménille. Timo Soikkasen mukaan Ruutu oli yhtä kaikki jääkäriliikkeen alkuvaiheessa sen johtava teoreetikko ja propagandisti.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu toimi aktiivisena jääkärivärvärinä ja laati värväyksen apuna käytettyjä propagandalehtisiä. Hän joutui ilmiannon seurauksena venäläisten santarmien vangitsemaksi 25. tammikuuta 1916 kotonaan Helsingissä. Hän oli tärkein vangiksi jäänyt jääkäriliikkeen johtaja. Huhtikuussa 1916 hänet lähetettiin tutkintovankeuteen Špalernajan tutkintavankilaan Pietariin, jossa hänestä tuli yksi niin sanotuista kalterijääkäreistä. Häntä odotti todennäköinen kuolemantuomio, mutta muiden kalterijääkärien tavoin juttua ei ehditty käsitellä ennen vuoden 1917 helmikuun vallankumousta, jonka yhteydessä väkijoukko vapautti kaikki Špalernajan vangit. Ruutu pakeni tällöin Suomen kautta Ruotsiin, josta hän siirtyi kesällä 1917 Berliiniin Saksaan itsenäisyysaktivistien perustamaan Suomen-toimistoon. Ruutu palasi Suomeen tammikuussa 1918 ja osallistui Suomen sisällissotaan valkoisessa armeijassa, ensin komppanianvääpelinä ja lopuksi Pohjois-Savon rykmentin komentajan Juho Heiskasen adjutanttina. Ruutu osallistui useisiin taisteluihin ja haavoittui lievästi Heinolan taistelussa. Hänelle myönnettiin 1. ja 2. luokan vapaudenmitali sekä 3. luokan vapaudenristi miekkojen kera.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu oli vuosina 1931–1945 Kalterijääkäriyhdistyksen puheenjohtaja ja hänet nimettiin 1928 Jääkäriliiton kunniajäseneksi.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu nimitettiin syksyllä 1918 Suomen ulkoministeriön sanomalehtijaoston päälliköksi, mutta hän joutui pian eroamaan, ilmeisesti koska oli tukenut avoimesti Saksa-suuntausta. Ruutu puolusti saksalaista kuningasta toimiessaan kesällä 1918 lyhyen aikaa "Uusi Päivä" -lehden vt. päätoimittajana. Hän kannatti monarkiaa vain puhtaasti ulkopoliittisista syistä ja kääntyi tasavallan kannalle heti Saksan romahdettua. Vuosina 1918–1919 Ruutua innoitti varsinkin heimoaate. Hän puuhasi suomalaisten vapaaehtoisten lähettämistä Viron vapaussotaan ja toimi Viron Avustamisen Päätoimikunnan jäsenenä sekä sen alaisen sotilastoimikunnan puheenjohtajana. Sen jälkeen hän piti tärkeimpänä tavoitteena Itä-Karjalan valtaamista ja Suur-Suomen luomista.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu kuului vanhojen itsenäisyysaktivistien muodostamaan niin sanottuun Suunta-ryhmään ja toimi toukokuussa 1919 perustetun "Suunta"-lehden ensimmäisenä päätoimittajana. Ryhmä jakautui kesällä 1919 kahtia, kun suurin osa aktivistien johdosta ryhtyi tukemaan valtionhoitaja Mannerheimin salaista suunnitelmaa hyökätä Pietariin bolševikkien vallan kukistamiseksi. Ruutu sen sijaan vastusti jyrkästi Pietarin-sotaretkeä, sillä hänen mielestään suomalaisten ei tulisi auttaa millään tavalla vanhaa vihollistaan eli Venäjän valkoisia palaamaan valtaan, vaan olisi pitänyt keskittyä pelkästään Itä-Karjalan ja Inkerinmaan heimokansojen vapauttamiseen. Lisäksi hän arveli bolševikkien vallassapysymisen olevan Suomelle eduksi, koska se pitäisi Venäjän heikompana ja vähemmän imperialistisena. Vaikka Mannerheimin sotasuunnitelma ei toteutunut, se ajoi Ruudun eri leiriin varsinkin Kai Donnerin ja Elmo Kailan kanssa. Kun Ruutu seuraavaksi alkoi korostaa, että pelkkien ulkopoliittisten tavoitteiden sijaan aktivistien tulisi nyt suunnata huomionsa Suomen sisäisten ristiriitojen tasoittamiseen, hän menetti lähes kokonaan tukensa Suunta-ryhmän piirissä ja joutui maaliskuussa 1920 luovuttamaan "Suunnan" päätoimittajuuden Donnerille. Vanhasta aktivistipiiristä Ruudun tueksi asettui lähinnä Eero Heickell.


title: Yrjö Ruutu

text: Vuosina 1918–1920 Ruudun mielessä kypsyi uusi näkemys Suomessa vaadittavasta politiikasta. Syksyllä 1920 hän julkaisi pamflettimaisen teoksen "Uusi Suunta. Suomalaisen yhteiskuntaohjelman ääriviivoja". Radikaalina uutena avauksena pidetty teos herätti paljon huomiota. Siinä Ruutu esitti, että pahin Suomen itsenäisyyttä uhkaava vaara oli yhteiskuntaluokkien ristiriidoista johtuva kansan sisäinen jakautuminen. Se heikensi maan puolustuskykyä ja tarjosi ulkoisille vihollisille mahdollisuuden sekaantua Suomen sisäisiin asioihin. Itsenäisyyden turvaamiseksi olisi siksi eheytettävä kansakunta sisäisesti luomalla sosiaalisesti oikeudenmukaisempi yhteiskunta. Tämä edellytti Ruudun mukaan valtiososialismia ja jonkinlaista suunnitelmataloutta, sillä vain valtio voisi olla puolueeton luokkaintressien suhteen. Ruutu tunnusti työn ja pääoman ristiriidan olevan tärkein yhteiskunnallinen kysymys, mutta ei hyväksynyt työväenliikkeen marxilaista sosialismia ja luokkataisteluoppia, koska hänen ajattelussaan tärkein tavoite oli kansakunnan eheys. Ruutu asettui toisaalta vastustamaan myös pääoman ja porvariston etujen puolustamista, koska sekin oli hänen mielestään kansankokonaisuuden edun vastaista. Ruudun kaavaileman valtiososialismin kantavana voimana oli ”keskisääty”, jolla hän viittasi erityisesti sivistyneistöön, mutta myös laajemmin kaupunkien keskiluokkaan.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu suuntasi "Uuden Suunnan" Suomen porvarilliselle kansanosalle. Useimmat vanhoista aktivisteista eivät voineet hyväksyä teoksen vaatimusta sosialismista ja sen julkaisu katkaisi lopullisesti Ruudun suhteet moniin entisiin yhteistyökumppaneihin. Se sai kuitenkin paremman vastaanoton eräiltä muilta tahoilta, erityisesti ylioppilaiden uuden sukupolven parissa. Muun muassa Urho Kekkonen muisteli myöhemmin teoksen tehneen häneen nuorena suuren vaikutuksen.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruudun "Uudessa suunnassa" esittämä ajatus kansalliselta pohjalta toteutettavan valtiososialismin tarpeellisuudesta säilyi hänen johtoaatteenaan vuosikymmenten ajan. Hän muutti 1930-luvun lopulla näkemystään sen verran, että sosialismin taakse tarvittava päävoima olisikin työväenluokassa eikä keskiluokassa. Marxilaisuutta tai työväenliikkeen internationalismia Ruutu ei koskaan omaksunut, ei edes sodan jälkeisinä vuosinaan SKDL:ssä.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu kiinnostui 1910-luvun alussa ruotsalaisen Rudolf Kjellénin hahmottelemasta geopolitiikasta kansainvälisen kehityksen selittäjänä. Soikkasen mukaan kjelléniläisyyden ja geopolitiikan vaikutus näkyi myös Ruudun myöhemmässä ajattelussa aina 1940-luvulle saakka, vaikka Ruutu ei myöhempinä vuosina enää avoimesti vedonnutkaan Kjelléniin.


title: Yrjö Ruutu

text: Saatuaan "Uuden Suunnan" valmiiksi Ruutu keskittyi parin vuoden ajaksi väitöskirjatyöhönsä ja väitteli vuonna 1922 ensimmäisenä Suomessa tohtoriksi valtio-opin alalta. Väitöskirjassaan "Kansakunta: poliittinen tutkimus" hän esitti oman yhteiskuntateoriansa, jonka esikuvaksi hän mainitsi saksalaisen Wilhelm Ostwaldin energeettisen valtioteorian. Ruudun mukaan kansakunta oli eri yhteiskuntaryhmien ”energeettisiä” voimia sisältävä yksikkö ja kansallisvaltio oli paras väline energian järjestämiseen kansakunnan eduksi. Työnjaon erikoistuminen oli saanut eri ammattiryhmät ja luokat tulemaan tietoisiksi itsestään ja eduistaan, jolloin valtion tehtävänä oli sovittaa yhteen eri yhteiskuntaryhmien omien intressien suojeluun tähtäävä ”subjektiivinen politiikka” ja saavuttaa kokonaisuuden edun mukainen ”objektiivinen politiikka”. Väitöskirjassaan Ruutu selitti myös, että rotu oli merkityksetön tekijä kansakuntaan kuulumisen kannalta ja että yksi kansakunta voisi käsittää useita eri kieliä puhuvia kansallisuuksia. Ylikansallista hallintoa hän ei pitänyt mahdollisena.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu nimitettiin Helsingin yliopiston valtio-opin ja politiikan dosentiksi vuonna 1925. Saman vuoden syksyllä hänet valittiin Helsinkiin perustetun uuden Kansalaiskorkeakoulun ensimmäiseksi rehtoriksi. Hän toimi sittemmin Yhteiskunnalliseksi korkeakouluksi nimensä muuttaneen oppilaitoksen rehtorina vuoteen 1932, ja vielä uudelleen vuosina 1935–1945 sekä 1950–1953. Kun Yhteiskunnallisen korkeakoulun siirtämistä pois Helsingistä alettiin valmistella 1950-luvun alussa, Ruutu kannatti ensimmäisenä siirtoa Tampereelle Turun sijasta. Siirto toteutui hänen kuoltuaan. Ruutu oli myös Helsingin yliopistossa yleisen valtio-opin vt. professorina 1931–1938 ja sai 1945 nimityksen ylimääräiseksi professoriksi, mutta joutui jättämään viran pian siirtyessään Kouluhallituksen johtoon. Lisäksi hän opetti kansainvälistä oikeutta ja valtiotieteitä useissa muissa oppilaitoksissa, kuten Työväen Akatemiassa ja Sotakorkeakoulussa.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruudun kiinnostus siirtyi 1930-luvulla yhä enemmän kansainväliseen politiikkaan. Hänen vuonna 1934 julkaisemansa 600-sivuinen "Nykyajan kansainvälinen politiikka" oli ensimmäinen suomenkielinen yleisesitys tästä tutkimusalasta. Teos oli tarkoitettu varsinkin Suomen ulkoasiainhallinnon käyttöön ja sen teoreettisena pohjana oli Ruudun energeettinen valtiokäsitys.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruudulle perustettiin vuonna 1949 Yhteiskunnalliseen korkeakouluun Suomen ensimmäinen kansainvälisen politiikan professuuri. Hän oli tehtävään luonteva valinta, sillä hän oli ennen toista maailmansotaa ollut suomalaisista valtio-oppineista selkeimmin juuri tämän alan tutkimukseen suuntautunut. Suomeen noihin aikoihin anglosaksisista maista levinnyt uusi empiirinen yhteiskuntatiede ja sen pohjana ollut behaviorismi jäivät Ruudulle vieraiksi. Myös Ruudun sodanjälkeisiin vasemmistolaisiin mielipiteisiin liittyneet ennakkoluulot haittasivat hänen akateemista uraansa sen viimeisinä vuosina. Ruudun oppituolia ei täytetty hänen jäätyään eläkkeelle vuonna 1954, vaan kansainvälisen politiikan professuuri lakkautettiin.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruudun johdolla perustettiin marraskuussa 1935 Valtiotieteellinen yhdistys. Hän oli sen ensimmäinen puheenjohtaja vuoteen 1952 asti.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruudun viimeisinä elinvuosina hänen mielenkiintonsa kääntyi takaisin Suomen kansallisiin kysymyksiin. Hän valmisteli pitkään valtion itsenäisyyshistorialautakunnan vuonna 1937 häneltä tilaamaa yleisesitystä Suomen valtiollisesta historiasta vuosina 1899–1920. Kustantaja vetäytyi hankkeesta vuonna 1948 eikä teos koskaan valmistunut. Kuollessaan Ruutu kirjoitti niin ikään kesken jäänyttä tutkimusta ”Suomen muinaisesta itsenäisyydestä”.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu oli osallistunut joulukuussa 1918 Kansallisen kokoomuksen perustavaan kokoukseen, mutta jättäytyi jo keväällä 1919 pois puolueen toiminnasta. Parin seuraavan vuoden aikana hän oli yhteydessä varsinkin Maalaisliittoon, koska se tuki puolueista selvimmin heimoaatetta. Ruudun valtiososialismi-esitykset taas saivat 1920-luvun alussa eniten vastakaikua edistyspuolueen piirissä ja hänen vuonna 1921 perustamaansa Radikaaliin Perjantaiklubiin kuului pääasiassa edistyspuoluelaisia.


title: Yrjö Ruutu

text: "Uuden Suunnan" julkaisemisen jälkeen Ruutu toivoi ”keskisäätypuolueen” perustamista hänen esittämäänsä ohjelmaa ajamaan, mutta kannatusta ei löytynyt tarpeeksi. Vuonna 1923 Ruutu perusti kannattajineen Valtiososialistisen liiton ja Valtiososialistisen akateemisen yhdistyksen, johon tulivat mukaan muun muassa Niilo Kärki, Yrjö Vuorentaus, Aaro Pakaslahti, Asko Ivalo ja Väinö Auer, mutta nämä järjestöt kuihtuivat jo heti alkuunsa. Seuraava yritys oli keväällä 1925 perustettu yhdistys Vasama, jonka piirissä suunniteltiin myös uutta puoluetta. Vasamaan kuuluivat muun muassa Kärki, Vuorentaus, Ivalo, Auer, Pakaslahti, Eero Heickell, Vilho Helanen, Urho Kekkonen, Kaarlo Hillilä, Heikki Waris ja Tauno Jalanti. Useat näistä henkilöistä liittyivät myöhemmin Maalaisliittoon. 1920-luvun lopulla keskeiseksi aktiiviksi Ruudun järjestöissä kohosi Juhani Konkka, josta tuli myös Ruudun 1928 perustaman lyhytikäisen "Päivän Uutisten" päätoimittaja. Jo seuraavan vuoden alussa aloitti puolestaan viikkolehti "Tähystäjä", joka jouduttiin taloudellisten vaikeuksien vuoksi lopettamaan keväällä 1930.


title: Yrjö Ruutu

text: Varsinkin Urho Kekkosen aatemaailmaan Ruudun on sanottu vaikuttaneen niin paljon, että jopa Kekkosen 1960-luvun eheyttämispolitiikassa on nähty kaikuja Ruudun 1920-luvun aatteista.


title: Yrjö Ruutu

text: Vaikka Ruudun omat järjestöt jäivät pieniksi, hänen ajatuksensa välittyivät laajemmalle 1920-luvun opiskelijapolitiikkaan. Ruutu toimi toista kertaa ylioppilaskunnan puheenjohtajana 1922–1923, jolloin kielikiistat alkoivat nousta uudelleen esiin Helsingin yliopistossa. Erottuaan tehtävästään kesken kauden syksyllä 1923 Ruutu arvosteli uutta yliopistolakia ja esitti, että Suomen ruotsinkielistä sivistystä ja kulttuuria tuettaisiin valtion varoilla vain suhteessa ruotsinkielisen väestön lukumäärään. Ruudun esittämä väestösuhdeperiaate muodostui sittemmin aitosuomalaisten keskeiseksi vaatimukseksi. Ruutu uskoi omien kansallisuusteorioidensa pohjalta, että jos Suomen ruotsinkieliset ”eristettäisiin” omaan piiriinsä, ruotsinkielinen sivistyneistö joutuisi taipumaan ja omaksumaan suomenkielisen kulttuurin.


title: Yrjö Ruutu

text: Useat Ruudun kannattajat nousivat vaikutusvaltaisiin asemiin Akateemisessa Karjala-Seurassa (AKS). Varsinkin Niilo Kärjen tulo AKS:n varapuheenjohtajaksi vuonna 1923 merkitsi eräiden Ruudun ajatusten, kuten sosiaalisia uudistuksia tarkoittaneen kansallisen eheyttämisen vaatimuksen, välittymistä AKS:n ohjelmaan. Ruutu ei itse ollut AKS:n jäsen, mutta kuului sen lehden "Suomen Heimon" toimituskuntaan. AKS julisti nyt kannattavansa myös Ruudun teoksessaan "Karjalan kysymys vuosina 1917–1920" (1921) esittämää näkemystä, jonka mukaan Itä-Karjalan tulevaisuus oli ratkaistava karjalaisten omien etujen ja itsehallinnon pohjalta sen sijaan että olisi vain tavoiteltu aluevalloituksia Suomelle. Ruudulta peräisin olleen eheytysaatteen ja kielinationalismin omaksuminen AKS:n ohjelmaan johti siihen, että vuonna 1924 osa AKS:n jäsenistä erosi ja perusti sen kanssa kilpailleen Itsenäisyyden Liiton. Ruudun ideologian keskeisin osa eli valtiososialismi ei kuitenkaan koskaan tullut AKS:n ohjelmaan, luultavasti koska sitä pidettiin liian radikaalina ajatuksena. Ruutu pettyi myöhemmin AKS:n aatteelliseen kehitykseen ja katkaisi välinsä seuraan 1920-luvun lopulle tultaessa. Pääosa AKS:ssä vaikuttaneista ”ruutulaisista” kuului niin sanottuun Kärki-ryhmään, joka erosi kokonaisuudessaan AKS:stä sen siirryttyä äärioikealle Mäntsälän kapinan jälkeen vuonna 1932.


title: Yrjö Ruutu

text: Ylioppilasmaailman kielikiistat nostivat uudelleen esille myös vaatimuksen ruotsinkielisten sukunimien suomalaistamisesta. Ruutu suomensi itse sukunimensä Ruuthista Ruuduksi vuonna 1927. Ruutu oli hänen sukunsa alkuperäinen nimi. Ruudun AKS:läiset tukijat Kekkonen ja Martti Haavio järjestivät hänet vuonna 1928 Suomalaisuuden Liiton puheenjohtajaksi, kun arvovaltainen järjestö haluttiin johtamaan yliopiston suomalaistamiseen tähdännyttä kampanjaa. Ruutu erosi pian puheenjohtajan paikalta, koska hän ei hyväksynyt AKS:n uutta linjaa, joka perustui pelkästään jyrkkään kielinationalismiin ilman yhteiskunnallista ohjelmaa.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu alkoi vuosien 1927–1928 paikkeilla ensimmäisen kerran käyttää omasta aatteestaan valtiososialismin sijasta termiä ”kansallissosialismi”. Sanavalinnalla ei ilmeisesti ollut mitään yhteyttä Saksan kansallissosialisteihin, jotka olivat vielä tuolloin melko vähän tunnettuja. Ruutu lienee lainannut tämänkin termin ruotsalaiselta valtioteoreetikolta Rudolf Kjelléniltä, jonka kirjoituksissa käsite "nationalsocialism" esiintyi jo vuonna 1910. Vastaavasti natsiterminologiassa keskeinen käsite kansankokonaisuus oli esiintynyt Ruudun omissa Kjellén-vaikutteisissa kirjoituksissa jo vuonna 1919 ja hän oli ilmeisesti käyttänyt sitä ensimmäisenä Suomessa. Ruutu korosti 1930-luvun kirjoittelussaan jatkuvasti, että saksalainen kansallissosialismi ei sopinut eikä kuulunut Suomeen. Ruutu katsoi oman kansallissosialisminsa sijoittuvan keskustan ja vasemmiston väliin, kun taas saksalainen kansallissosialismi edusti hänen mukaansa äärimmäistä oikeistoa.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruudun suhde fasistisiin aatteisin on ollut myöhemmässä tutkimuksessa jossain määrin kiistanalainen aihe. Ruutu osoitti 1920-luvun lopun ja 1930-luvun alun kirjoituksissaan kiinnostusta fasismin ja saksalaisen kansallissosialismin teoreettisiin lähtökohtiin, varsinkin pyrkimykseen poistaa luokkaristiriidat kansankokonaisuuden etua ajavalla talouspolitiikalla, mutta hän ei ollut lainkaan vakuuttunut Mussolinin tai Hitlerin käytännön politiikasta. Ruutua esimerkiksi kiinnostivat Italian fasistien pyrkimykset korporatistisen järjestelmän luomiseen, mutta hän kavahti liikkeen väkivaltaisuutta ja Mussolinin anti-intellektuaalisuutta. Samoin Ruutua innosti Saksan kansallissosialistisen puolueen sosialistinen talousohjelma, vaikka hän vierastikin voimakkaasti natsi-ideologiaan sisältynyttä rotuoppia, militarismia ja aggressiivisen sotaisuuden ihailua sekä Hitleriä henkilönä. Ruutu kuitenkin sympatisoi natsipuolueen strasserilaista siipeä ja pettyi katkerasti, kun puolue vuonna 1933 Saksassa valtaan noustuaan luopui sosialistisesta ohjelmastaan. Vuoden 1934 pitkien puukkojen yön myötä Ruutu katsoi Saksan siirtyneen porvarilliseen luokkadiktatuuriin ja todellisen kansallissosialismin joutuneen tuhotuksi maassa. Hän kritisoi tämän jälkeen natsismia hyvin voimakkaasti nimenomaan sen omien ihanteiden pettämisestä. Ruutu kannatti suomalaista kansanvaltaa, mutta hän piti monipuoluejärjestelmää pikemminkin yhteiskunnallisen kehityksen väistämättömänä tuloksena kuin itseisarvona. Hän ei tuominnut diktatuureja kokonaan, mikäli ne kykenisivät ”suorittamaan historiallisen tehtävänsä”.


title: Yrjö Ruutu

text:
Suomalaiseen Lapuan liikkeeseen Ruutu suhtautui täysin kielteisesti, koska hänen mukaansa se edusti puhtaasti porvariston luokkataistelua työväestöä vastaan ja siten vain kärjisti yhteiskunnallisia ristiriitoja. Ruutu oli tässä vaiheessa vakuuttunut, että kommunismi ja kapitalistien etuja puolustava ”härkäporvarillisuus” olivat kansakunnan edulle yhtä haitallisia. Vaikka Ruutu oli tähän aikaan jyrkkä kommunismin vastaisuudessaan, hänen suhtautumisensa Neuvostoliittoon oli ennakkoluulotonta ja hän kannatti hyviä naapurisuhteita.
Vuoden 1932 Mäntsälän kapinan jälkeen Ruutu luopui Yhteiskunnallisen korkeakoulun rehtorin tehtävistä omistautuakseen politiikalle. Uuden lehden perustamiseen ei ollut varoja, mutta syyskuussa 1932 perustettiin Suomen Kansallissosialistinen Liitto (SKSL) -niminen puolue. Puolueen ohjelma perustui suoraan Ruudun valtiososialistisiin aatteisiin ja niiden taustalla olleisiin yhteiskuntateorioihin, mutta hänen aiemmasta toiminnastaan poiketen se pyrki nyt vetoamaan keskiluokan ohella myös työväestöön. Ohjelman mukaan puolueisiin perustuva kansanedustusjärjestelmä tulisi korvata ”työ- ja ammattieduskunnalla”, mutta puolueiden toiminta jäisi silti sallituksi. Ruutu nimettiin puolueen ”esimieheksi”. SKSL:ään tuli alkuvaiheessa mukaan myös saksalaisen kansallissosialismin kannattajia, kuten liiton hallituksen puheenjohtajina peräjälkeen toimineet Yrjö Raikas ja Ensio Uoti. Hitlerin valtaannousun jälkeen Ruutu halusi korostaa selvemmin aatteellista eroa natsismiin ja yhdessä Juhani Konkan kanssa hän puhdisti puolueensa natsismin kannattajista vuoden 1933 lopulla. Samalla luovuttiin myös kaikesta fasismiin vivahtaneesta symboliikasta, kuten puolueunivormuista ja -tervehdyksistä, hakaristitunnuksesta ja "führeriä" muistuttaneesta ”esimiehen” nimikkeestä. Myös termi ”kansallissosialismi” päätettiin sekaannusten välttämiseksi vaihtaa ”suomalaissosialismiin”. Itse puolueenkin nimi olisi vaihdettu, mutta Uoti ehti sitä ennen perustaa oman Suomalaissosialistisen Työväen Puolueen varaten siten tämänkin nimen.


title: Yrjö Ruutu

text: Suomen Kansallissosialistinen Liitto yritti kosiskella työväestöä myös demagogisilla keinoilla, mutta ei saanut juuri lainkaan vastakaikua. Puolueelle perustetut paikallisosastot hiljenivät heti alkuunsa. Puolue ei saanut yhtään kansanedustajia vuoden 1933 eduskuntavaaleissa, mistä Ruutu ja Konkka syyttivät Uotin edustamaa linjaa. Erotettuaan äärioikeistolaiset puolueesta he suuntasivat sen linjan selkeämmin vasemmalle ja korostivat myönteistä suhtautumista sosiaalidemokraattiseen työväenliikkeeseen. Tämä ei kuitenkaan lisännyt puolueen vähäistä kannatusta. Vuoden 1936 eduskuntavaaleissa Ruutu oli itse ehdokkaana Uudenmaan läänin vaalipiirissä, jossa hänen puolueellaan oli vaaliliitto edistyspuolueen kanssa, mutta hän jäi silti valitsematta. Vuoden 1937 alussa Suomalaissosialistinen puolue lopetti toimintansa ja Ruutu liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen (SDP), joka hänen mukaansa oli luopunut aiemmasta jyrkästä luokkalinjastaan. Hänen kanssaan SDP:hen siirtyivät SKSL:stä muun muassa Yrjö Kilpeläinen ja Unto Varjonen. Oman puolueensa epäonnistumisen Ruutu katsoi johtuneen siitä, etteivät suomalaissosialistit kyenneet tarpeeksi selvästi erottautumaan natsismista. ”"Hitleriläisyys voitti meidät"”. SDP:hen liittymisen jälkeen Ruutu hylkäsi lopullisesti pohdinnat diktatuurien oikeutuksesta ja siirtyi varauksetta kannattamaan parlamentaarista demokratiaa.


title: Yrjö Ruutu

text: 1930-luvun kuluessa Ruudun kiinnostus alkoi siirtyä kansakunnan sisäisestä eheyttämisestä kansainvälisten suhteiden rooliin Suomen itsenäisyyden säilymisen edellytyksenä. Hän oli jo vuosia ennen toista maailmansotaa vakuuttunut siitä, että läntiset demokratiat ja Neuvostoliitto tulisivat liittoutumaan Saksaa vastaan ja voittaisivat mahdollisen suursodan. Suomen olisi tämän vuoksi entistäkin välttämättömämpää luoda ystävälliset suhteet Neuvostoliittoon. Talvisodan alla Ruutu kannatti liittoutumista Neuvostoliiton kanssa sodan ehkäisemiseksi. Talvisodan jälkeen hän kannatti edelleen liittoutumista, nyt luovutettujen alueiden takaisinsaamiseksi. Ruutu oli jo ennen sotaa solminut ystävyyssuhteita eräisiin hyviä idänsuhteita kannattaneisiin SDP:n vasemmistopoliitikkoihin, ja välirauhan aikana hän ajautui yhä selvemmin eri linjoille Väinö Tannerin ja SDP:n johdon kanssa Suomen ulkopolitiikkaa koskeneissa kysymyksissä. Kun Ruutu yritti syksyllä 1940 ryhtyä välittäjäksi Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran ja viranomaisten välillä, häntä alettiin hallituspiireissä pitää epäilyttävänä.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu palveli talvisodan sekä jatkosodan ensimmäisen vuoden aikana Päämajan Sotahistorian toimistossa. Hänen tehtävänään oli kerätä tietoja tulevaa sotahistoriankirjoitusta varten ja hän sai haastatella useita päättäjiä ja tärkeitä sotilashenkilöitä. Hän sai näin itselleen hyvin tarkat tiedot molempiin sotiin johtaneista tapahtumista ja sisäpiirin neuvotteluista, mikä vahvisti hänen käsitystään harjoitetun politiikan virheellisyydestä. Ruutu kotiutettiin ikänsä perusteella toukokuussa 1942 ja ylennettiin samalla majuriksi. Päämaja-aikanaan hän oli julkisuudessa täysin lojaali Suomen viralliselle linjalle, mutta siirtyminen siviiliin vapautti hänet oppositiotoimintaan.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu oli alun alkaenkin skeptinen Saksan mahdollisuuksista voittaa Neuvostoliitto, ja vakuuttui jo syksyllä 1941 siitä, että Saksa tulisi ennen pitkää häviämään sodan. Hän kuului siihen erillisrauhaa kannattaneiden lähinnä sosiaalidemokraattisten poliitikkojen ja vaikuttajien sisäpiiriin, jonka ympärille niin sanottu rauhanoppositio muodostui vuoden 1942 aikana. Ruutu osallistui kesällä 1943 kolmenkymmenenkolmen kirjelmän valmisteluun ja oli yksi sen ensimmäisistä allekirjoittajista. Hänen aktiivisuutensa rauhanopposition toiminnassa kuitenkin väheni jatkosodan loppua kohden.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu suhtautui myönteisesti Suomen sisäpolitiikassa jatkosodan jälkeen tapahtuneeseen muutokseen. Hänellä oli läheiset suhteet moniin rauhanoppositiosta vallankahvaan siirtyneisiin tärkeisiin päättäjiin ja vuosina 1944–1945 hänen nimensä esiintyi usein suunnitelluissa hallituslistoissa, mutta lopulta hänestä ei tullut koskaan ministeriä. Ruutu nimitettiin Suomen jatkosodan aikaista politiikkaa selvitelleeseen Hornborgin komiteaan, jossa hän komitean enemmistöstä poiketen olisi halunnut ottaa kantaa Suomen politiikan viisauteen eikä pelkästään sen muodolliseen laillisuuteen. Ruutu uskoi uuden tilanteen antavan viimein mahdollisuuden myös suurpääoman kansallistamisiin, mikä toimisi askeleena hänen tavoittelemaansa kansallista valtiososialismia kohti. Ruutu osallistui aktiivisesti aiheesta käytyyn julkiseen keskusteluun ja toimi vuosina 1947–1949 valtioneuvoston asettaman sosialisoimiskomitean jäsenenä. Komitean työ ei kuitenkaan johtanut mihinkään toimenpiteisiin.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu kuului siihen SDP:n oppositioon, joka järjestäytyi syksyllä 1944 puolueen sisällä, päätyi kevään 1945 eduskuntavaaleissa uuden Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) kanssa solmimansa vaaliliiton seurauksena erotetuksi SDP:stä ja liittyi sen jälkeen SKDL:ään päätyen näin kiinteään yhteistyöhön Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) kanssa. Ruutu oli mukana SKDL:n sosialistien keväällä 1946 perustamassa Sosialistisessa Yhtenäisyyspuolueessa (SYP). Hän katsoi edustavansa SYP:ssä ja SKDL:ssä edelleen samaa aatteellista linjaa kuin sotia edeltäneenä aikanakin. Ruutua ei valittu eduskuntaan vuonna 1945 ja vuoden 1948 vaaleissa häntä ei pyydetty edes ehdokkaaksi, mikä katkeroitti häntä. Hän kuului 1949–1950 SKDL:n liittotoimikuntaan SYP:n toisena edustajana. Noihin aikoihin SKP alkoi selvästi kiristää otettaan SKDL:stä, mikä myös vähensi Ruudun kiinnostusta puoluetoimintaan.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu piti sodan jälkeen tärkeänä puolustusliiton solmimista Suomen ja Neuvostoliiton välille, koska siten voitaisiin turvata Suomen tulevaisuus ja mahdollisesti saada Neuvostoliitto palauttamaan sodissa luovutettuja alueita. Hän esitti oman sopimusluonnoksensa Suomen ulkoministeriölle jo elokuussa 1944, mutta se ei johtanut toimenpiteisiin. Timo Soikkasen mukaan Ruutu mahdollisesti vaikutti siihen, että hänen puoluetoverinsa, pääministeri Mauno Pekkala teki marraskuussa 1947 Moskovan vierailullaan aloitteen poliittisen sopimuksen solmimisesta Neuvostoliiton kanssa, vaikka presidentti J. K. Paasikivi oli nimenomaisesti varoittanut Pekkalaa näin toimimasta. Näin Ruutu olisi vaikuttanut taustalla YYA-sopimuksen syntymiseen, vaikka hänellä ei virallisesti ollut minkäänlaista roolia sopimusneuvotteluissa.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu nimitettiin SKDL:n mandaatilla Kouluhallituksen pääjohtajaksi syksyllä 1945 ja keväällä 1946 hänestä tuli myös uuden koulujärjestelmäkomitean puheenjohtaja. Ruudun komitean joulukuussa 1947 valmistuneessa mietinnössä ehdotettiin siirtymisestä niin sanottuun yhtenäiskoulujärjestelmään, jonka pohjana olisi ollut 8-vuotinen oppivelvollisuuskoulu. Useat vanhaan koulujärjestelmään sidoksissa olleet tahot vastustivat esitystä ja lopulta kaikki puolueet paitsi SKDL kääntyivät sen toteuttamista vastaan. Ehdotus henkilöityi Ruutuun, eikä sitä toteutettu. Ruutu erosi Kouluhallituksen johdosta vuonna 1950. Häntä seurannut Reino Oittinen vei vuosia myöhemmin läpi peruskoulu-uudistuksen ja monet muutkin Ruudun komitean esityksistä toteutettiin hänen kuolemansa jälkeen.


title: Yrjö Ruutu

text: ”Titolaisuuden” vastaiset puhdistukset Neuvostoliitossa ja muissa itäblokin maissa romahduttivat 1950-luvun alussa kokonaan Ruudun luottamuksen kommunistiseen leiriin. Hän uskoi myös, että SKP:n sisällä oli saanut yliotteen Suomen itsenäisyyttä vastaan juonitteleva äärisiipi. Ruutu ja SYP:n puheenjohtaja Atos Wirtanen ajoivat keväällä 1955 läpi päätöksen, jolla SYP erosi SKDL:stä. Muut tunnetut SYP:n poliitikot jäivät omasta tahdostaan SKDL:ään, joten puolueen toiminta käytännössä loppui eropäätökseen.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu valittiin lokakuussa 1955 Vapaa-ajattelijain liiton puheenjohtajaksi, missä tehtävässä hän toimi seuraavana vuonna tapahtuneeseen kuolemaansa saakka. Henkilökohtaisesta vapaa-ajattelusta huolimatta Ruudun kirjoituksissa ei koskaan esiintynyt uskonnonvastaisuutta.


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu kirjoitti salanimellä Väinö Väkkärä satukirjat "Jäniksenpojat ja ketunpojat" (Karisto 1952), "Sankari-Porsaan uljas urotyö" (Karisto 1953) sekä "Sankari-Porsas ja Intian meren aarre" (Karisto 1954).


title: Yrjö Ruutu

text: Ruutu on haudattu Ruuthien perhehautaan Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Yrjö Ruutu

text: Juhani Konkan vuonna 1944 julkaisemassa avainromaanissa "Riisutut naamiot" esiintyvä hahmo professori Viljo Lameri perustuu Yrjö Ruutuun.


title: Jaroslav Haritonski

text: Jaroslav Vjatšeslavovitš Haritonski (s. 12. maaliskuuta 1985) on venäläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on Šinnik Jaroslavlin kasvatteja ja nousi seuran edustusjoukkueeseen vuonna 2004, mutta ei ole saanut peliaikaa kuin satunnaisesti. Edustusjoukkueessa hänen ainoa maalinsa on syntynyt Intertoto Cupin ottelussa vuonna 2004. Haritonski on 181 senttimetriä pitkä ja painaa 73 kilogrammaa.


title: Tokyo Game Show

text: Ensimmäinen TGS järjestettiin vuonna 1996. Alun perin se järjestettiin kahdesti vuodessa keväällä ja syksyllä, mutta vuonna 2002 näyttely siirtyi vain kerran vuodessa pidettäviksi.


title: Tokyo Game Show

text: Tavallisesti Nintendo ei ota osaa tapahtumaan, mutta Nintendon toimitusjohtaja Satoru Iwata kuitenkin piti puheen ja paljasti Nintendon Wii-pelikonsolin ohjaimen vuoden 2005 TGS:ssa.


title: Tokyo Game Show

text: Vuonna tapahtuma järjestettiin 21. - 24. syyskuuta, jolloin tapahtumassa oli 254 311 kävijää.


title: Peabo Bryson

text: Peabo Bryson (s. Robert Peabo Bryson 13. huhtikuuta 1951 Greenville, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen R&B- ja soulartisti. Hän on tunnettu balladeistaan, usein duona naislaulajan kanssa, ja hän on ollut mukana useilla Disneyn animaatioelokuvien soundtrackeilla.


title: Peabo Bryson

text: Bryson voitti yhdessä Céline Dionin kanssa Grammy-palkinnon vuonna 1992 laulustaan elokuvassa "Kaunotar ja hirviö" ja toisen Regina Bellen kanssa vuonna 1993 kappaleesta ”A Whole New World” elokuvassa "Aladdin".


title: Peabo Bryson

text: Brysonin suurin soolohitti on ollut ”If Ever You’re In My Arms Again” vuodelta 1985.


title: Peabo Bryson

text: Hänen duettojaan:


title: Peabo Bryson

text: Lisäksi hän on ollut mukana teatterissa ja laulanut oopperassa.


title: Scream Tracker

text: Scream Tracker on suomalaisen demoskeneryhmä Future Crew’n 1990-luvulla luoma tracker-ohjelmisto. Ohjelma oli yksi suosituimmista DOS-trackereista. Scream Trackerin eri versiot ohjelmoitiin C- ja Assembly-ohjelmointikielillä. Ohjelmaversiot 3.0:aan asti loivat ."STM"-päätteisiä tiedostoja, myöhemmät ."S3M". Scream Tracker 3 yleisti yli 16-kanavaisen tracker-musiikin PC:n puolella.


title: Scream Tracker

text: Ohjelman viimeisin versio on vuonna 1994 julkaistu Scream Tracker 3.21.


title: Scream Tracker

text: Scream Trackerin käyttöliittymä lainattiin myös toiseen hyvin suosittuun DOS-trackeriin, Impulse Trackeriin.


title: Scream Tracker

text: Scream Trackerin ominaisuuksiin kolmosversiosta lähtien kuului tuki 99:lle 8-bittiselle ääninäytteelle (sample), 32:lle äänikanavalle, 99:lle patternille (tracker-musiikissa ilmenevä kappaleen moniraitaosio, tiettyyn pituuteen jaettu osa) ja 256 järjestyspaikkaa patterneille.


title: Scream Tracker

text: Ohjelma kykeni myös tuon ajan äänikorteissa yleisien OPL-piirien (OPL2, OPL3 ja OPL4) avulla toistamaan yhdeksää FM-synteesikanavaa ja tämän lisäksi vielä samanaikaisesti digitaalisia ääninäytteitä. Scream Trackerin FM-synteesimahdollisuuksia ei kuitenkaan käytetty kovinkaan yleisesti.


title: Scream Tracker

text: Ennen kaikkea Scream Trackerin .S3M-tiedostomuodon etuna Amigan MOD-formaattiin nähden olivat mahdollisuus stereokuvan luontiin (äänikanavat eivät olleet jaettuna tylysti joko täysin vasempaan tai oikeaan äänikanavaan, vaan heksanumeerisesti kyettiin määrittelemään ääninäytteelle 255 eri stereosijaintia), jopa 32 äänikanavaa (alkuperäinen MOD-formaatti tuki vain 4:ää), ja ääninäytteitä pystyi olemaan 31:n sijasta 99.


title: Seinäjoen Maila-Jussit

text: Seinäjoen Maila-Jussit on vuonna 1932 perustettu seinäjokelainen urheiluseura. Se tunnetaan lähinnä pesäpallojoukkueena, mutta sillä on ollut myös lentopallotoimintaa. Vuonna 2012 Maila-Jussit ja Nurmon Jymy yhdistivät miesten joukkueensa, josta tuli Jymy-Jussit. Molemmat seurat jatkoivat ominaan junioritoimintaa. MailaJussit pelasi kaudella 2015 Naisten Superpesiksessa ja pelaa kotiottelunsa JymyJussien kanssa samalla Ilkka-areenalla. Suomen pääsarjatason kausia miesten joukkueella on yhteensä 43 ja sijoitus maratontaulukossa on toinen.


title: Seinäjoen Maila-Jussit

text: 1930-luvulla monet pesäpallon suurseurat tulivat Etelä-Suomesta. Haminan, Lahde, Viipurin, Riihimäen ja Helsingin hallitessa pesäpallopiirejä, syntyi innostusta myös eteläpohjalaiseen osakuntaan. Innostus nousi entisestään kun pohjalaiset voittivat kaksi kertaa Helsingin yliopiston mestaruuden. Pikkuhiljaa ajatus oman erikoisseuran perustamisesta Seinäjoelle kypsyi ja osakunta valitsi kolmen miehen toimikunnan perustamaan seuraa. Toimikunta koostui seuraavista jäsenistä: puheenjohtaja Valto Järvi, sihteeri Olavi Kuusisto ja rahastonhoitaja Mauri Vuorinen.


title: Seinäjoen Maila-Jussit

text: Uuden tulevan seuran nimestä pidettiin nimikilpailu, jonka voitti lääkäri Väinö J. Koiviston ehdotus. Osakunnan peliasuksi valittiin Jussipaita, mustat housut, punainen vyö ja lippalakki. Jussipaidan syntyhistoriasta on esitetty myös teoria, jonka mukaan paita olisi kehitetty nimenomaan tätä osakunnan joukkuetta varten.


title: Seinäjoen Maila-Jussit

text: Seuran perustava kokous pidettiin Seinäjoen kauppalassa 17. toukokuuta 1932. Perustavassa kokouksessa päätettiin yksimielisesti pesäpallon erikoisseuran perustamisesta ensi tilassa. Tuolloin perustettavan seuran virallinen nimi oli Maila-Jussit r.y.


title: Seinäjoen Maila-Jussit

text:
Päätös seuran perustamisesta kirjattiin yhdistysrekisteriin seuraavin sanoin:
Maila-Jussit r.y.n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Martti Helve, sihteeriksi Eemeli Raivio ja rahastonhoitajaksi Martti Ingman. Lisäksi johtokuntaan valittiin Lauri Koivisto ja Heimo Kuoppamäki. Varasjäseniksi valittiin Valto Järvi ja Martti Hakola.


title: Seinäjoen Maila-Jussit

text: Alkuaikoina seuran johtokunta piti yllä kuria ja valitsi yksimielisesti jäsenensä. Seuran jäseneksi hyväksyttiin hyvämaineinen henkilö suorittamalla 5 markan ilmoittautusmaksun ja noudattamalla seuran ja Pesäpalloliiton sääntöjä. Joukkueet eivät saaneet edustaa seuraa ilman johtokunnan lupaa yleisissä kilpailuissa ja jäsenet jotka olivat haitaksi seuran maineelle tai eivät noudattaneet sääntöjä, voitiin erottaa.


title: Seinäjoen Maila-Jussit

text: Seuran nimen muuttamista käsiteltiin ensimmäisen kerran 11. maaliskuuta 1969. Seuran nimeen haluttiin lisätä alkuliite "Seinäjoen" ja asiaa käsiteltiin 55 jäsenen kesken yleisessä kokouksessa. Sääntöjen määrämä toinen kokous pidettiin 27. maaliskuuta 1969 ja äänestystulos oli nimenmuutoksen kannalla äänin 21–0. Muutosilmoitus saapui oikeusministeriön kirjaamoon vasta 5. joulukuuta 1969 ja se hyväksyttiin 18. joulukuuta 1969.


title: Seinäjoen Maila-Jussit

text: Maila-Jussien joukkue saatiin koottua vaivattomasti. Osakunnan joukkueesta koottiin yhdeksikkö joka koostui seuraavista pelaajista: lukkari Masa Hakola Seinäjoelta, sieppari Veikko Toivonen Lapualta, ykkösvahti Jussi Kuoppala Ylistarosta, kakkosvahti Ville Kuoppala Lapualta, polttolinja Valto Järvi Ylihärmästä, kolmosvahti Ensio Kallio Seinäjoelta, kakkosvara Leo Bergroth Alajärveltä, kolmosvara Mauri Vuorinen Seinäjoelta ja takakentällä Lauri Koivisto Kurikasta.