title: John Godina

text: Maansa mestaruuden Godina on voittanut kuulantyönnössä ulkoradoilla kolmesti (1998, 1999 ja 2001) ja sisäradoilla neljästi (1996, 1997, 1998, 2005). Kiekonheitossa hän on voittanut Yhdysvaltain mestaruuden kahdesti, vuosina 1997 ja 1998. Lisäksi hänellä on lukuisia himmeämpiä mitaleita. Yhdysvaltain yliopistomestaruuksia hänellä on viisi.


title: John Godina

text: Kuulantyönnössä Godinan ennätys ulkoradoilla on 22,20 (2005) ja kiekonheitossa 69,90 (1998).


title: John Godina

text: Helmikuussa 2009 Godina ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Ilkka Tulikoura

text: Ilkka Toimi Antero Tulikoura (s. 29. heinäkuuta 1942 Lempäälä) on urheiluvammoihin erikoistunut lääketieteen tohtori ja ortopedi. Hän on arvostetuimpia yleisurheilukirurgeja maailmassa ja on leikannut lukuisia huippu-urheilijoita, kuten Sergei Bubkaa, Jacques Freitagia, Aki Parviaista ja Mika Halvaria.


title: Ilkka Tulikoura

text: Ilkka Tulikouran isä oli urheilujohtajana tunnettu Toimi Tulikoura.


title: Vita Pavlyš

text: Viktorija ”Vita” Pavlyš (, s. 15. tammikuuta 1969 Harkova) on ukrainalainen entinen kuulantyöntäjä.


title: Vita Pavlyš

text: Pavlyš voitti EM-kultaa Helsingissä 1994. Pariisin MM-hallikisoissa 1997 hän voitti kultaa ja saman vuoden Ateenan ulkoratojen MM-kisoissa hän oli hopealla. Budapestin EM-kisoissa 1998 Pavlyš voitti jälleen EM-kultaa. Maebashin MM-hallikisoissa 1999 hän työnsi finaalin pisimmän työnnön mutta menetti kultamitalinsa jäätyään dopingtestissä kiinni stanozolol-nimisen anabolisen steroidin käytöstä ja sai kahden vuoden kilpailukiellon.


title: Vita Pavlyš

text: Kilpailukiellosta vapauduttuaan Pavlyš sijoittui pronssille Edmontonin MM-kisoissa 2001. Vuonna 2002 hän voitti Wienin EM-hallikisoissa kultaa ja samana vuonna Münchenin ulkoratojen EM-kisoissa hopeaa. Vuonna 2003 hän sijoittui Pariisin MM-kilpailuissa pronssille.


title: Vita Pavlyš

text: Budapestin MM-hallikisojen 2004 finaalissa Pavlyš työnsi jälleen kaikkein pisimmälle mutta jäi jälleen dopingtestissä kiinni saman aineen käytöstä kuin viisi vuotta aikaisemmin Maebashissa ja menetti kultamitalinsa. Toisen dopingrikkeen seurauksena hänet langetettiin elinikäiseen kilpailukieltoon.


title: Kelli White

text: Kelli White (s. 1. huhtikuuta 1977) on entinen yhdysvaltalainen pikajuoksija.


title: Kelli White

text: Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 White voitti Yhdysvaltain joukkueessa maailmanmestaruuden 4×100 metrin viestissä. Lisäksi hän juoksi 200 metrillä kolmanneksi ja 100 metrillä seitsemänneksi. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän voitti sekä 100 että 200 metrin kilpailut, mutta menetti mitalinsa jäätyään doping-testissä kiinni kielletyn modafiniilin käytöstä. Aluksi White väitti käyttäneensä modafiniilia narkolepsian hoitoon. Vuonna 2004 White myönsi käyttäneensä anabolisia steroideja ja erytropoietiiniä kolmen vuoden ajan ennen Pariisin MM-kisoja. Tämän jälkeen kaikki hänen 15. joulukuuta 2000 jälkeen tekemänsä suoritukset mitätöitiin, ja näin hän menetti myös vuoden 2001 MM-mitalinsa. Kärähdyksensä jälkeen hän on toiminut dopingin vastaisessa työssä ja muun muassa avustanut Yhdysvaltain anti-doping-toimikuntaa.


title: Kelli White

text: White oli kilpailukiellossa 17.5.2004 – 16.5.2006, eikä hän jatkanut uraansa kilpailukieltonsa jälkeen.


title: La serva padrona

text: La serva padrona (, "Piika emäntänä") on Giovanni Battista Pergolesin säveltämä opera buffa -tyylinen ooppera, joka oli alun perin intermezzo Pergolesin vakavassa oopperassa "Il prigionier superbo".


title: La serva padrona

text: Ooppera oli ensimmäinen, joka esitettiin Napolissa sen jälkeen kun kaikki oopperaesitykset oli lopetettu maanjäristyksen takia, ja se juhlisti Habsburg-keisari Kaarle VI:n puolison keisarinna Elisabetin syntymäpäivää. Varsinainen pääooppera "Il prigionier superbo" ei menestynyt ja sitä esitetään nykyisin hyvin harvoin, mutta oopperan väliajalla esitetty "La serva padrona" on jäänyt pysyvästi ohjelmistoihin. Se on tyylillisesti barokin ja klassismin välissä.


title: Ifikrates

text: Ifikrates (kuoli noin 353 eaa.) oli ateenalainen kenraali.


title: Ifikrates

text: Ifikrateen taustasta tiedetään sen verran että hänen isänsä oli suutari. Hänet tunnetaan parhaiten niistä uudistuksista jotka hän teki niin sanottujen kevytaseisten peltastien varustukseen. Ifikrates teki näiden joukkojen aseistuksesta entistä kevyemmät. Hän panosti myös kuriin ja harjoituksiin. Peltastit saattoivat näin liikkua nopeammin ja niistä tuli paljon hyödyllisempiä hyökkäyksissä. Ifikrateen uudistuksien arvo tuli hyvin esille Korintin sodan aikana. Hänen johtamansa peltasteista koostunut joukko kukisti yhden "moran" (noin 600 miestä) verran spartalaisia. Ensimmäisen kerran kevyesti aseistetut sotilaat kukistivat hopliiteistä koostuvan armeijan.


title: Ifikrates

text: Ifikrates joutui kuitenkin erimielisyyksiin Ateenan liittolaisen Argoksen kanssa ja hänet lähetettiin pois Korintin alueelta Hellespontokselle. Sen jälkeen kun Ateena ja Sparta solmivat Antalkidaan rauhan vuonna 387 eaa. Ifikrates avusti Traakian odrysialaisten kuningasta Seuthesta, joka soti erästä toista traakialaista kuningasta, Kotys I:ä vastaan.


title: Ifikrates

text: Vuonna 378 eaa. Ifikrates lähti auttamaan persialaisia valtaamaan Egyptin, mutta hän riitaatui Farnabazoksen kanssa. Palattuaan Ateenaan Ifikrates lähetettiin Kerkyralle joka oli spartalaisten piirittämänä. Vuonna 371 eaa. Ifikrates palasi Traakiaan jossa hän liittoutui Kotys I:n kanssa ja alkoi sotia Ateenaa vastaan. Ateenalaiset kuitenkin antoivat hänelle tämän anteeksi ja hänet lähetettiin sotimaan Ateenan uudessa imperiumissa syttyneitä kapinoita vastaan. Khares syytti Ifikratesta ja hänen kahta kollegaansa siitä etteivät he olleet halunneet taistella myrskyisen sään vallitessa. Ifikrateelle tuomittiin suuret sakot ja hän eli Ateenassa aina kuolemaansa asti.


title: Jackie Joyner-Kersee

text: Jacqueline ”Jackie” Joyner-Kersee (o.s. "Joyner", s. 3. maaliskuuta 1962 East Saint Louis, Illinois) on yhdysvaltalainen uransa päättänyt yleisurheilija, maailmanmestari ja olympiavoittaja, jota on usein pidetty kaikkien aikojen naisyleisurheilijana. Hän kilpaili seitsenottelussa ja pituushypyssä.


title: Jackie Joyner-Kersee

text: Joyner-Kersee oli nuorena monipuolinen urheilija ja sai stipendin Kalifornian yliopistoon (UCLA), missä hän keskittyi alun perin pituushypyn lisäksi koripalloon. Seitsenottelua hän alkoi harjoitella vuonna 1981 Bob Kerseen valmennuksessa. He avioituivat vuonna 1986, jolloin Joyner otti käyttöön yhdistelmänimen. Joyner-Kersee valmistui yliopistosta vuonna 1985.


title: Jackie Joyner-Kersee

text: Los Angelesin olympialaisissa 1984 Joyner-Kersee sijoittui hopealle seitsenottelussa häviten kullan viidellä pisteellä. Neljä vuotta myöhemmin Soulissa 1988 hänestä tuli olympiavoittaja sekä seitsenottelussa että pituushypyssä. Joyner-Kersee uusi olympiavoittonsa Barcelonassa 1992 seitsenottelussa ja hyppäsi pituudessa pronssia. Hän voitti ensimmäisenä maailmassa kaksi peräkkäistä seitsenottelun olympiakultaa. Atlantassa 1996 hän saavutti pronssia pituushypystä. Seitsenottelussa hän ei voinut kilpailla loukkaantumisen vuoksi.


title: Jackie Joyner-Kersee

text: Vuoden 1987 yleisurheilun MM-kilpailuissa Joyner-Kersee voitti maailmanmestaruuden sekä seitsenottelussa että pituushypyssä. Hän uusi mestaruutensa Tokiossa 1991 pituushypyssä lyöden Heike Drechslerin kolmella sentillä. Vuoden 1993 MM-kisoissa oli jälleen seitsenottelun maailmanmestaruuden vuoro. Mestaruuteen riitti 6 837 pistettä.


title: Jackie Joyner-Kersee

text: Jackie Joyner-Kerseen veli on kolmiloikan olympiavoittaja Al Joyner. Tämän vaimo oli pikajuoksija Florence Griffith-Joyner.


title: Jackie Joyner-Kersee

text: Joyner-Kersee paransi seitsenottelun maailmanennätystä neljä kertaa. Hän ylitti ensimmäisenä naisena 7 000 pisteen rajan Moskovan vuoden 1986 Hyvän tahdon kisoissa tehden uudeksi maailmanennätykseksi 7 148. Joyner-Kerseen Soulissa 1988 tekemä 7 291 pistettä on edelleen voimassa oleva ennätys.


title: Jackie Joyner-Kersee

text: 13. elokuuta 1987 Joyner-Kersee hyppäsi pituutta 745 cm, joka sivusi Heike Drechslerin maailmanennätystä.


title: Academy of Ancient Music

text: Academy of Ancient Music (AAM) on orkesteri, joka on pyrkii tutkimaan ja esittämään menneiden vuosisatojen taidemusiikkia periodisoittimin ja mahdollisimman suureen autenttisuuteen pyrkien. Alun perin "Academy of Ancient Music" perustettiin Lontoossa vuonna 1726 tarkoituksena esittää ”vanhaa” musiikkia, eli mitä tahansa yli sata vuotta vanhaa musiikkia. Orkesterin ohjelmistoon tuli kuitenkin pian myös uudempaa musiikkia erityisesti Georg Friedrich Händeliltä. Orkesterin perusti uudelleen vuonna 1973 brittiläinen kapellimestari ja cembalisti Christopher Hogwood tarkoituksena esittää 1700-luvun ja varhaisen 1800-luvun musiikkia periodisoittimilla.


title: Academy of Ancient Music

text: "Academy of Ancient Music" oli ensimmäinen orkesteri, joka levytti kaikki Wolfgang Amadeus Mozartin sinfoniat aikalaissoittimilla. Orkesteri on levyttänyt myös kaikki Ludwig van Beethovenin sinfoniat ja sen tarkoituksena on levyttää myös Joseph Haydnin koko sinfoniatuotanto. Orkesteriteosten lisäksi AAM on levyttänyt lukuisia oopperoita ja muita vokaaliteoksia "Academy of Ancient Music" -kuoron ja eri collegeien poikakuorojen kanssa.


title: Ivanka Hristova

text: Ivanka Hristova (, s. 19. marraskuuta 1941) on bulgarialainen entinen kuulantyöntäjä.


title: Ivanka Hristova

text: Hristovan urheilu-uran paras vuosi oli 1976, jolloin hän voitti kultaa Münchenin EM-hallikisoista ja Montrealin olympialaisista. Hopeaa Hristova saavutti sekä 1967 Prahan että 1969 Belgradin EM-hallikisoista. 1972 Münchenin olympialaisista Hristova saavutti pronssia samoin kuin 1975 Katowicen EM-hallikisoista.


title: Ivanka Hristova

text: Maailmanennätystä Hristova paransi kahdesti: 3. heinäkuuta 1976 hän työnsi Belmekenissä tuloksen 21,87 m ja seuraavana päivänä tuloksen 21,89 m.


title: Ivanka Hristova

text: Hristovan Montrealin olympiavoitto oli Bulgarian kautta aikain ensimmäinen yleisurheilun olympiakulta. Hänestä tuli urheilumenestyksensä myötä kansallissankari. Valtio antoi hänelle palkkioksi 500 Yhdysvaltain dollarin edestä rahaa ja Volga-merkkisen henkilöauton.


title: Tsvetan Gaševski

text: Tsvetan Nikolajev Gaševski (, s. 15. heinäkuuta 1970 Sofiassa, Bulgariassa) on bulgarialainen kädenvääntäjä. Hän elää ja työskentelee Gorna Orjahovitsan kaupungissa ja on eräs kaupungin kädenvääntöseuran perustajajäsenistä.


title: Tsvetan Gaševski

text: Gaševski harrasti aluksi yleisurheilua, mutta vaihtoi sittemmin kädenvääntöön, missä hän on yltänyt lukuisiin huippusaavutuksiin, muun muassa viiteen Euroopan mestaruuteen (1995–1998, 2001) ja kahteen maailmanmestaruuteen (2000–2001) 75-kiloisten oikean käden sarjassa. Lisäksi hänellä on EM- ja MM-hopeaa vuodelta 1994. Vuonna 2002 hänestä tuli Gorna Orjahovitsan kunniakaupunkilainen.


title: Christopher Hogwood

text: Christopher Jarvis Haley Hogwood (10. syyskuuta 1941 Nottingham – 24. syyskuuta 2014 Cambridge) oli brittiläinen kapellimestari ja cembalisti, joka tunnetaan erityisesti Academy of Ancient Musicin perustajana. Vuodesta 1992 Hogwood toimi varhaisen musiikin esittämisen professorina Royal Academy of Musicissa ja vierailevana professorina Lontoon King’s Collegessa.


title: Christopher Hogwood

text: Hogwood opiskeli aluksi klassista kirjallisuutta Cambridgen yliopiston Pembroke Collegessa ja suoritti myöhemmin kapellimestariopintoja Raymond Leppardin, Thurston Dartin sekä Rafael Puyanan ja Gustav Leonhardtin johdolla. Vuonna 1967 hän perusti David Munrow’n kanssa Early Music Consortin ja vuonna 1973 Academy of Ancient Musicin, jotka molemmat esittävät varhaisklassismin ja barokin musiikkia periodisoittimin.


title: Haikarat

text: Haikarat (Ardeidae) on pelikaanilintujen lahkoon kuuluva heimo.


title: Haikarat

text: Haikaroiden uskotaan ilmestyneen noin 55 miljoonaa vuotta sitten, mutta niiden luokittelu on ollut ongelmallisempaa. Haikarat luokiteltiin aiemmin haikaralintuihin (Ciconiiformes), mutta on sittemmin siirretty pelikaanilintuihin (Pelecaniformes). Asema on kuitenkin vielä epäselvä. Haikaroiden heimo on uskottavasti iibisten (Threskiornithidae) sisarryhmä, mutta niiden kehityslinjat erkanivat luultavasti jo paleoseenilla. Siitä johtuen eräät tutkijat sijoittavat ne omiin lahkoihinsa, Ardeiformes (haikarat) ja Plataleiformes (iibkset), mutta tämä ei ole saanut (alustavaa) laajaa hyväksyntää. Kuramoto "et al." (2015) ovat kutenkin saaneet todisteita varhaisesta risteytyksestä haikaroiden ja iibisten välillä erkaantumisen jälkeen.Vasarapäähaikaran asema luokittelussa on ollut epävarma, ja se on tavallisesti sijotettu omaan heimoonsa, mutta AOU lukee sen pelikaanien heimoon. HBW Alive sijoittaa sen kuitenkin omaan heimoonsa, mitä kladogrammi alla myös kuvastaa.


title: Jaak Uudmäe

text: Jaak Uudmäe (s. 3. syyskuuta 1954 Tallinna) on virolainen kolmiloikan olympiavoittaja. Hän edusti urheilu-uransa aikana Neuvostoliittoa.


title: Jaak Uudmäe

text: Uudmäe voitti kolmiloikan olympiakultaa 1980 Moskovan kisoissa tuloksella 17,35. Vuosien 1977 (16,46) ja 1980 EM-hallikisoista (16,51) hän saavutti hopeaa. Vuoden 1979 EM-hallikisoissa hän saavutti pronssia tuloksella 16,91. Viron mestaruuden hän voitti kolmiloikassa viidesti sekä ulkona että hallissa. Vuonna 1978 hän voitti Viron hallimestaruuden myös pituushypyssä tuloksella 7,29.


title: Jaak Uudmäe

text: Vuosina 1979 ja 1980 Uudmäe valittiin Viron vuoden urheilijaksi ja 1980 koko Neuvostoliiton urheilijaksi. Uudmäe pyrki uransa aika tuomaan esille virolaisuuttaan eikä halunnut olla pelkkä neuvostourheilija – joiksi urheiluselostajat usein niputtivat kaikki Neuvostoliiton urheilijat heidän kansalaisuudestaan riippumatta ja niputtavat usein nykyisinkin.


title: Tenzing Norgay

text: Tenzing Norgay (, "Tendzin Norgyé"; syntyään "Namgyal Wangdi"; 15. toukokuuta 1914 – 9. toukokuuta 1986) oli nepalilainen šerpa, joka oli uusiseelantilaisen Sir Edmund Hillaryn parina heidän kiivetessään tiettävästi ensimmäisinä ihmisinä maailman korkeimman vuoren Mount Everestin huipulle 29. toukokuuta 1953.


title: Tenzing Norgay

text: Yleisesti ollaan sitä mieltä, että ilman Tenzingin panosta ei Everestin valloitus olisi onnistunut, sillä Tenzing oli kokenut ammattiopas, jonka tuki Hillarylle oli korvaamaton. Tämän Hillary rehdisti myönsikin, sillä hän halusi jakaa maineen ja kunnian aina kumppaninsa kanssa. Aluksi Hillary kertoi miesten nousseen huipulle "lähes samaan aikaan", mutta myöhemmin muistelmissaan niin Tenzing kuin Hillarykin kirjoittivat Hillaryn nousseen huipulle ensin ja Tenzingin viisi–kuusi askelta hänen jäljessään. Hillary otti huipulla kuuluisan kuvan Tenzingistä, mutta Hillarysta ei ole kuvaa, koska Tenzing ei osannut käyttää kameraa Hillaryn noustessa huipulle.


title: Tenzing Norgay

text: Everestin valloituksen jälkeen Tenzing työskenteli Darjeelingissa Intiassa käytännön koulutuksen johtajana Himalayan Mountaineering Institutessa.


title: Pfizer

text:
Pfizer [ˈfaɪzər] on yhdysvaltalainen maailmanlaajuinen vuonna 1849 perustettu lääkeyritys. Yrityksen pääkonttori sijaitsee New Yorkissa.Yrityksellä oli 97 000 työntekijää vuonna 2017, ja liikevaihdoltaan se oli Fortune 500 -listan mukaan vuonna 2017 maailman 54:nneksi suurin yritys.
Yritys kuuluu Dow Jones Industrial Average -indeksiin.


title: Pfizer

text: Pfizer perustettiin vuonna 1849 Yhdysvalloissa. Saksalaiset maahanmuuttajaserkukset Charles Pfizer ja Charles Erhart perustivat Charles Pfizer & Company -nimisen yrityksen Brooklyniin, New Yorkiin. Serkuksista toinen oli kemisti ja toinen sokerileipuri. He kehittivät Pfizerin ensimmäisen innovaation: karamellilta näyttävän toffeenmakuisen matolääkkeen. Pfizerin tutkijat kehittivät 1880-luvulla fermentoinnin. Menetelmällä kyettiin valmistamaan sokerista teollisesti sitruunahappoa. Seuraavalla vuosisadalla keksittiin, miten fermentointimenetelmää voitiin hyödyntää penisilliinin teolliseen tuotantoon ja teollisessa mitassa.


title: Pfizer

text: Vuonna 2000 Pfizer fuusioitui Warner-Lambertin kanssa. Vuonna 2003 Pfizer fuusioitui Pharmaciaan, ja Pfizerin valikoimaan tuli uusia lääkkeitä muun muassa syöpään, epilepsiaan, masennukseen ja verenpainetautiin. Pfizer ja lääkeyhtiö Wyeth fuusioituivat vuoden 2009 lopussa. Vuonna 2015 yritys osti lääkevalmistaja Hospiran noin 17 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Syksyllä 2015 Pfizer ilmoitti fuusioituvansa irlantilaisen Allerganin (ent. Actavis) kanssa, mutta suunnitelma kariutui.


title: Pfizer

text: Pfizerin valikoimaan kuuluu alkuperäislääkkeitä, rinnakkaislääkkeitä, itsehoitolääkkeitä ja muita itsehoitovalmisteita. Suomen markkinoilla on noin sata eri Pfizerin lääkettä ja sen lisäksi ei-lääkkeellisiä itsehoitovalmisteita.


title: Pfizer

text: Pfizerin tunnetuimpia lääkkeitä ovat kolesterolilääke Lipitor, neuropaattisen kivun ja yleistuneen ahdistushäriön hoitoon tarkoitettu lääke Lyrica (pregabaliini) sienilääke Diflucan, antibiootti Zithromax, erektiohäiriölääke Viagra, reumalääke Enbrel, pneumokokkirokote Prevenar, tupakoinnista vieroittumiseen tarkoitettu lääke Champix ja lääkekuitu Vi-Siblin.


title: Pfizer

text: Yhtiö joutui maksamaan syyskuussa 2009 rikossakkona 825 miljoonaa euroa (1,19 miljardia dollaria), koska se oli markkinoinut Bextra-nimistä lääkettä yleisenä kipulääkkeenä (niin sanottu off label -lääke), jollaiseksi sitä ei ole hyväksytty. Yhtiö maksoi lisäksi miljardi dollaria siviilikanteen nostaneille. Samasta syystä yhtiö on joutunut maksamaan sakkoa muutama vuosi aiemminkin.


title: Pfizer

text: Suomessa hovioikeuden 30.9.2015 antaman päätöksen mukaan Pfizer maksoi intialaiselle kopiolääkevalmistajalle Ranbaxylle vahingonkorvauksena noin 230 000 euroa. Tuomio aleni yli 16 miljoonaa euroa noin vuosi aiemmin saadusta käräjäoikeuden päätöksestä. Vahingonkorvaus perustuu tapaukseen, jossa Pfizer esti halpalääkkeen myynnin turvaamistoimihakemuksilla vuosina 2007–2009.


title: Pfizer

text: Pfizer Oy on yksi Suomen suurimmista lääkeyrityksistä ja toimii aktiivisesti Suomessa. Suomen Pfizerissa työskentelee noin 130 ihmistä, ja Suomen markkinoilla on yli 100 Pfizerin eri lääkettä. Pfizer on toiminut Suomessa vuodesta 1959.


title: Virgilijus Alekna

text: Virgilijus Alekna (s. 13. helmikuuta 1972 Terpeikiai) on liettualainen kiekonheittäjä, joka hallitsi lajia 2000-luvun alkuvuosina melko ylivoimaisesti.


title: Virgilijus Alekna

text: Alekna karsiutui loppukilpailusta Götegorgin MM-kilpailuissa 1995. Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui viidenneksi. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa Alekna saavutti 1997 Ateenan MM-kisoista, missä hän oli hopealla tuloksella 66,70. 1998 Budapestin EM-kisoissa hän saavutti pronssia tuloksella 66,46. 1999 Sevillan MM-kilpailuissa Alekna oli neljäs.


title: Virgilijus Alekna

text: 2000 Sydneyn olympialaisissa Alekna voitti kultamitalin tuloksella 69,30. Vuotta myöhemmin Edmontonin MM-kisoissa hän saavutti hopeaa tuloksella 69,40, samoin kuin 2002 Münchenin EM-kisoista tuloksella 66,62. 2003 Pariisissa Alekna voitti maailmanmestaruuden 69,69 metriä kantaneella heitollaan. 2004 Ateenan olympialaisissa Alekna oli kiekonheiton lopputuloksissa aluksi toinen ja palkittiin hopeamitalilla, mutta sai myöhemmin uransa toisen olympiakullan, kun alkuperäinen kultamitalisti Robert Fazekas yritti väärentää virtsanäytettään. Alekna voitti kultaa myös 2005 Helsingin MM-kisoista kisaennätyksellä 70,17, jonka hän heitti viimeisellään oltuaan pitkään virolaisen Gerd Kanterin takana. Vuotta myöhemmin Göteborgin EM-kisoissa Alekna heitti jo ensimmäisellä kierroksella 68,67 metriä, mikä riitti kultamitaliin. Hopealle sijoittunut Kanter pääsi 64 senttimetrin päähän.


title: Virgilijus Alekna

text: Alekna jäi Osakassa 2007 ilman mitaleita, kun oli Gerd Kanterin voittoon päättyneessä kilpailussa täpärästi neljäs. Pekingissä 2008 Alekna pääsi takaisin mitalikantaan. Hän ei kuitenkaan pystynyt puolustamaan kaksinkertaista olympiavoittoaan, vaan jäi pronssille. Kanter voitti jälleen kultaa ja Puolan Piotr Małachowski oli toinen kolme senttimetriä Aleknan edellä. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui neljänneksi, Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 viidenneksi ja Daegun MM-kilpailuissa 2011 kuudenneksi. Lontoon olympialaisissa 2012 hän oli neljäs. Hän karsiutui loppukilpailusta Moskovan MM-kilpailuissa 2013.


title: Virgilijus Alekna

text: Alekna on voittanut maailmancupin 1998 ja 2006, GP-finaalin 2001 sekä n , , ja .


title: Virgilijus Alekna

text: Alekna on 2 metriä pitkä, painaa 130 kilogrammaa ja hänen sylivälinsä on 2,22 metriä. Hänen ennätyksensä on 3. elokuuta 2000 Kaunasissa heitetty 73,88, joka on kaikkien aikojen toiseksi pisin heitto. Kuulaa Alekna on työntänyt 19,99 metriä. Vuodesta 1995 saakka Alekna on työskennellyt Liettuan presidentin henkivartijana.


title: Hellekypärä

text: Hellekypärä on kevyt, korkista tai sola-kasvin huokoisesta ytimestä valmistettu, kankaalla päällystetty, auringolta suojaava hattu. Ennen hellekypärää käyttivät länsimaalaiset tropiikissa, mutta nykyään sitä käytetään yleisimmin Vietnamissa.


title: Hellekypärä

text: Hellekypärän esimuotoja on käytetty jo 1840-luvulla, mutta suuren suosion se saavutti vuoden 1870 paikkeilla, kun eurooppalaiset sotilaat ottivat sen käyttöön trooppisissa siirtomaissa. Hellekypärän muotoiluun vaikutti suuresti vuoden 1870 Ranskan–Preussin sodan kuuluisaksi tekemä saksalainen piikkikypärä, "Pickelhaube". Hellekypärän runko oli kevyttä, huokoista ydinainetta, sen reunassa oli terävät ulokkeet eteen- ja taaksepäin ja se päällystettiin valkoisella kankaalla (myöhemmin käyttöön otettiin myös paremmin maastoutuvia värejä). Kuvussa oli tuuletusreikiä. Etupuolelle kiinnitettiin kokardi tai muu tunnus, ja usein lakea koristi nuppi tai messinkinen piikki. Leuan alle tuli joko nahkaremmi tai messinkiketju. Hellekypärä yhdistettiin erityisesti viktoriaaniseen Britanniaan, mutta sitä käyttivät tropiikissa kaikkien eurooppalaisten valtojen ja myös Yhdysvaltain sotilaat.


title: Hellekypärä

text: 1800-luvun lopulta alkaen hellekypärästä tuli suosittu päähine tropiikissa oleskelevien länsimaisten siviilien keskuudessa. Siviilimallinen hellekypärä oli sotilasmallia käytännöllisempi, koruttomampi ja matalampi, ja siinä oli koko ympärysmitaltaan leveä lieri. Hellekypärää käyttivät naiset ja miehet, nuoret ja vanhat sekä muodollisissa että epämuodollisissa tilaisuuksissa aina toiseen maailmansotaan asti.


title: Hellekypärä

text: Toisen maailmansodan aikana Saksan Afrika Korpsin univormuun kuului alkujaan myös hellekypärä, myös Italian Afrikan-joukot käyttivät hellekypäriä.


title: Hellekypärä

text: Toisen maailmansodan jälkeen Vietnamissa vapautusliike Viet Minh omaksui ranskalaisten siirtomaaisäntien käyttämän hellekypärän tunnuksekseen, ja se on yhä Vietnamissa suosittu päähine sekä sotilailla että siviileillä. Malli on sama kuin sotaa edeltäneen ajan siviilimalli, mutta kangaspäällinen on vihreä, ja edessä tai takana on joskus metallinen tunnusmerkki.


title: Hellekypärä

text: Vietnamin lisäksi hellekypärää käyttävät Britannian ja Thaimaan armeijat seremoniallisissa tilaisuuksissa sekä joskus Yhdysvaltain merijalkaväen kouluttajat.


title: Hellekypärä

text: Suomessa eräs tunnetuimpia hellekypärää käyttäviä fiktiivisiä henkilöitä lienee mainoshahmo Kari Grandi. Myös Muumipappa käyttää hellekypärää yhdessä "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa.


title: Yhtenäinen osoitusperiaate

text: Yhtenäinen osoitusperiaate (, "UAP") on tietotekniikassa ohjelmointiin liittyvä käsite, jonka esitti Bertrand Meyer. Sen yksinkertaistetun version mukaan olioiden tarjoamien palveluiden tulisi noudattaa yhdenmukaista notaatiota riippumatta siitä, onko palvelu metodikutsu vai viittaus oliomuuttujiin.


title: Yhtenäinen osoitusperiaate

text: Periaatteen käyttö ei ole itsestäänselvää, vaan voi myös aiheuttaa merkittävää haittaa tahattomasti.


title: Yhtenäinen osoitusperiaate

text: Esimerkiksi C++ -kielessä periaate toteutuu sikäli, että kun on annettu muuttuja:


title: Yhtenäinen osoitusperiaate

text: sen arvo voidaan asettaa sanomalla joko:


title: Yhtenäinen osoitusperiaate

text:
tai vaihtoehtoisesti (yleisempi tapa):
Kaikki ohjelmointikielet eivät tue metodikutsuissa sulkeiden puuttumista:


title: Yhtenäinen osoitusperiaate

text:
sen sijaan, että voisi myös sanoa:
Eräät ohjelmointikielet kuten Ruby tukevat tapaa:
Myös Python tukee vastaavaa tapaa.


title: Romas Ubartas

text: Romas Ubartas (s. 26. toukokuuta 1960 Panevėžys) on liettualainen, olympia- ja EM-kultaa voittanut kiekonheittäjä, joka aikaisemmin urallaan edusti myös Neuvostoliittoa.


title: Romas Ubartas

text: Olympialaisista Ubartas saavutti hopeaa 1988 Soulista ja kultaa 1992 Barcelonasta. EM-kultaa Ubartas voitti 1986 Stuttgartista tuloksella 67,08. Hän edusti maataan vielä 2000 Sydneyn olympialaisissa ja heitti karsinnassa tuloksen 60,50.


title: Romas Ubartas

text: Ubartas jäi kiinni dopingin käytöstä vuoden 1993 MM-kilpailussa.


title: Romas Ubartas

text: Ubartasin ennätys on 70,06, minkä hän heitti 8. toukokuuta 1988. Hän on 2,02 metriä pitkä ja painaa 123 kilogrammaa.


title: Imrich Bugár

text: Imrich Bugár (s. 14. huhtikuuta 1955 Dunajská Streda, Tšekkoslovakia) on entinen kiekonheittäjä, joka edusti suurimman osan urastaan Tšekkoslovakiaa ja viimeisinä aktiivivuosinaan Tšekkiä.


title: Imrich Bugár

text: 1978 Prahan EM-kisoista Bugár saavutti pronssia tuloksella 64,66 ja 1980 Moskovan olympialaisista hopeaa tuloksella 66,38. 1982 Ateenan EM-kisoista hän voitti kultaa tuloksella 66,64. Kautta aikain ensimmäisissä yleisurheilun MM-kilpailuissa 1983 Helsingissä hän voitti myös kultaa, tuloksella 67,72.


title: Imrich Bugár

text: Bugár sijoittui kahdeksanneksi Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986, seitsemänneksi Rooman MM-kilpailuissa 1987, 12:nneksi Soulin olympialaisissa 1988 ja seitsemänneksi Splitin EM-kilpailuissa 1990. Hän karsiutui loppukilpailusta Barcelonan olympialaisissa 1992 ja Helsingin EM-kilpailuissa 1994.


title: Imrich Bugár

text: Imrich Bugárin ennätys kiekonheitossa on 71,26 metriä, minkä hän heitti San Joséssa, Kaliforniassa 25. toukokuuta 1985. Bugár on 196 senttimetriä pitkä ja painoi aktiiviaikoinaan 120 kilogrammaa.


title: Joe Wirkkunen

text: Viljo ”Joe” Wirkkunen (27. kesäkuuta 1928 Port Arthur, Kanada – 13. heinäkuuta 1986 Thunder Bay, Kanada) oli kanadansuomalainen jääkiekkovalmentaja. Hän oli Suomen maajoukkueen ensimmäinen ulkomaalainen päävalmentaja.


title: Joe Wirkkunen

text: Wirkkunen palkattiin Risto Lindroosin apuvalmentajaksi 1951–1952, jolloin hän lähinnä kierteli maata ja jakoi jääkiekkotietoutta. A-maajoukkueen valmentajana hän toimi 1959–1960 ja 1961–1966. Wirkkunen valmensi aikoinaan myös Sveitsin maajoukkuetta.


title: Joe Wirkkunen

text: Wirkkunen valmensi Suomea päävalmentajana neljä kertaa MM-kilpailuissa ja kaksi kertaa olympialaisissa. Wirkkunen toi suomalaiseen jääkiekkoon kanadalaista perusosaamista ja oli näin auttamassa Suomen jääkiekkoa kehittymään.


title: Joe Wirkkunen

text: Suomen Jääkiekkomuseo valitsi Wirkkusen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 25 vuonna 1985.


title: Joe Wirkkunen

text: Joe Wirkkunen pääsi syyskuussa 2008 The Northwestern Ontario Sports Hall of Fameen.


title: Mike Powell

text: Michael Anthony "Mike" Powell (s. 10. marraskuuta 1963 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pituushyppääjä. Hän pitää hallussaan pituushypyn maailmanennätystä 895 cm.


title: Mike Powell

text: 1988 Soulin olympialaisista Powell saavutti hopeaa Carl Lewisin takana tuloksella 849 cm. 1991 Tokion MM-kisojen finaalissa Powell paransi Bob Beamonin tuolloin 23 vuoden ikäistä maailmanennätystä viidellä sentillä, lukemiin 895 cm, ja voitti MM-kultaa. 1992 Barcelonassa hän saavutti jälleen olympiahopeaa voiton mentyä Lewisille. Powellin tulos 864 cm jäi vain kolme senttimetriä Lewisin parhaasta. 1993 Stuttgartin MM-kisoissa Powell voitti toisen MM-kultansa tuloksella 859 cm. 1995 Göteborgin MM-kisoista hän saavutti pronssia. Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 817 cm.


title: Mike Powell

text: Powell lopetti uransa 1996 Atlantan olympialaisten jälkeen, mutta teki paluun vuonna 2001 tavoitteenaan 2004 Ateenan olympialaiset. Loukkaantumisen takia hän ei kuitenkaan voinut osallistua Yhdysvaltain olympiakarsintoihin. Hän on 188 senttimetriä pitkä ja painoi aktiivivuosinaan 77 kilogrammaa.


title: Esko Niemi

text: Esko Ilmari Niemi (11. kesäkuuta 1934 Tampere – 8. marraskuuta 2013 Tampere) oli suomalainen jääkiekkomaalivahti ja -valmentaja sekä jalkapallomaalivahti. Hänestä käytettiin usein lempinimeä "Niekku".


title: Esko Niemi

text: Niemi oli kotoisin Amurista. Hän oli lahjakas maalivahti ja 1950- ja 1960-luvuilla usean tamperelaispojan suuri idoli. Tarinan mukaan Koulukadulla käydyssä ottelussa hän menetti pelin tiimellyksessä räpylänsä. Samaan aikaan tuli laukaus siniviivalta kohti maalin yläkulmaa. Tällöin Niemi nappasi lippalakin päästään ja otti laukauksen kiinni.


title: Esko Niemi

text: Niemi edusti peliurallaan TP-V:tä, TBK:ta, Tapparaa ja Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa 12 kauden aikana 146 ottelussa. Mestaruuksia Niemi voitti kolme. Lisäksi Niemi valmensi KooVeen kertaalleen Suomen mestariksi.


title: Esko Niemi

text: Niemi kuoli 8. marraskuuta 2013, 79-vuotiaana.


title: Esko Niemi

text: Niemi pelasi Suomen maajoukkueessa yhteensä 73 ottelua ja edusti Suomea viisi kertaa MM-tasolla ja kerran olympialaisissa: Squaw Valleyssa 1960 Suomi sijoittui seitsemänneksi.


title: Esko Niemi

text: Jääkiekon lisäksi Niemi pelasi jalkapalloa. Hän saavutti TPS:n joukkueesa SM-hopeaa kaudella 1960. Jalkapalloilijanuransa hän aloitti TP-V:ssä ja pelasi korkeimmalla sarjatasolla TPS:n lisäksi tamperelaisessa Ilves-Kissoissa.


title: Heinrich Mark

text: Heinrich Mark (1. lokakuuta 1911 Krootuse-2. elokuuta 2004 Tukholma) toimi Viron tasavallan pakolaishallituksen väliaikaisena presidenttinä 1990–1992. Hän 6. lokakuuta 1992 luovutti valtuutensa Viron tasavallan johtoon riigikogussa pitämässään puheessa Lennart Merelle. Viron periaatteiden mukaan Viroa ei julistettu itsenäiseksi uudelleen, vaan 24. helmikuuta 1918 alkanut ja 1940 sammunut itsenäisyys julistettiin uudelleen voimaan.


title: Heinrich Mark

text: Tämän vuoksi Suomi, joka ei koskaan de jure tunnustanut Viron sosialistista neuvostotasavaltaa saattoi ilmoittaa, ettei sen tarvitse tunnustaa Viron itsenäisyyttä, vaan aikaisempi itsenäisyystunnustus on voimassa. Tämä muodosti perustan diplomaattisuhteiden solmimiselle Suomen ja Viron kesken 1992. Viron pakolaishallituksen voimin elokuusta 1944 alkaen ylläpidetyllä piilevällä itsenäisyydellä on ollut vaikutusta myös Viron ja Venäjän rajasopimukseen.


title: Matti Lampainen

text: Matti Veikko Lampainen (s. 16. tammikuuta 1932 Kanneljärvi) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja ja -valmentaja.


title: Matti Lampainen

text: Lampainen on merkittävä suomalainen kiekkomies, sillä hän oli levittämässä jääkiekon suosiota Poriin, Helsinkiin ja Lahteen. Hän aloitti uransa Tampereella TBK:ssa ja Tapparassa ennen siirtymistään Ilvekseen. Lampainen ehti voittaa viisi Suomen mestaruutta Tampereella ennen siirtymistään Porin Karhuihin ja sieltä toiseen porilaisjoukkueeseen RU-38:aan.


title: Matti Lampainen

text: Lampainen aiheutti hämmennystä tamperelaisjoukkueissa värväämällä RU:hun omistajan Rosenlewin rahoilla pelaajia Tampereelta. Hän toimi valmentajana, kun hänen joukkueensa RU-38 voitti Suomen mestaruuden 1967. Lampainen oli jo aiemmin ollut joukkueen pelaajavalmentajana, mutta mestaruuskausi oli ensimmäinen, jolloin hän keskittyi vain valmentamiseen.


title: Matti Lampainen

text: Toisen Suomen mestaruutensa Lampainen otti valmentajana Jokereissa, kun hän johdatti helsinkiläisseuran historiansa ensimmäiseen mestaruuteen 1973. Lampainen rakensi Jokereissa pitkälle viritetyn pelityylin, joka perustui taitokiekkoon, HIFK:n rymistelypelin vastapainoksi. Lahden Kiekkoreipasta Lampainen valmensi SM-liigassa kaudet 1976–78.


title: Matti Lampainen

text: Maajoukkuetta Lampainen edusti pelaajaurallaan 103 kertaa. Mukaan mahtuivat seitsemät MM-kisat ja yhdet olympiakisat.


title: Tõnis Kint

text: Tõnis Kint (17. elokuuta 1896 Paasioja talu – 5. tammikuuta 1991 Örnsköldsvik, Ruotsi) toimi Viron tasavallan pakolaishallituksen väliaikaisena presidenttinä 23. joulukuuta 1970–8. lokakuuta 1990. Hänen seuraajansa oli Heinrich Mark, joka luovutti 8. lokakuuta 1992 valtuutensa Viron tasavallan johtoon riigikogussa pitämässään puheessa Lennart Merelle.


title: Malajalam

text: Malajalam eli malayalam on pääasiassa Intiassa puhuttava dravidakieli. Sillä on lähes 36 miljoonaa puhujaa ja kansallisen kielen asema Intiassa. Malajalam on virallinen kieli Keralan osavaltion lisäksi Lakkadiiveillä ja Pondicherryssä.


title: Malajalam

text: Sekä malajalamin kieli että sen kirjoitusjärjestelmä ovat läheistä sukua tamilille.


title: Malajalam

text: Vuonna 1772 julkaistu "Alphabetum grandonico-malabaricum sive samscrudonicum" oli ensimmäinen eurooppalainen malajalamia käsittelevä kirja. Vuonna 1997 malajalamilla oli Intiassa 35 351 000 puhujaa. Kaikkiaan puhujia oli 35 757 100.


title: Malajalam

text: Malajalamia kirjoitetaan malajalamilaisilla kirjaimilla.


title: Aleksander Warma

text: Aleksander Warma (Varma) (22. kesäkuuta 1890 Kuusalu – 23. joulukuuta 1970 Tukholma) toimi Viron tasavallan pakolaishallituksen väliaikaisena presidenttinä 30. maaliskuuta 1963 – 23. joulukuuta 1970. Hänen seuraajakseen tuli Tõnis Kint.


title: Aleksander Warma

text: Aleksander Warma oli ensimmäisiä Kabbölen virolaisia, joka muutti Suomen Pernajaan isänsä Johannes Warman perheen mukana vuonna 1906. Vuosina 1939–40 hän oli itsenäisen Viron lähettiläänä Helsingissä. Warma jätti Helsingin lähetystötalon 6. elokuuta 1940, jolloin Neuvostoliitto julisti Viron osaksi aluettaan. Jatkosodan aikana Warma toimi yhä Suomessa ja yritti saada talon takaisin, mikä kuitenkin estyi Saksan vastustuksesta.


title: Aleksander Warma

text: Warman muistelmateos "Diplomaadi kroonika" on julkaistu suomeksi nimellä "Lähettiläänä Suomessa 1939–44", Otava 1973.


title: Erik Blomberg

text: Erik Blomberg (18. syyskuuta 1913 Helsinki – 12. lokakuuta 1996 Kuusjoki) oli suomalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja sekä kuvaaja. Hän oli 1930-luvun suomalaisen äänifilmin kuvaajatoivo ja työskenteli kuvaajana muun muassa yhdessä Teuvo Tulion ja Nyrki Tapiovaaran kanssa. Hänen viidestä omasta ohjauksestaan nousi palkittu "Valkoinen peura" tunnetuimpien suomalaisten elokuvien joukkoon. Puolassa tehdyn kansainvälisen yhteistyöelokuvan "Hääyö" jälkeen hän siirtyi työskentelemään televisiolle. Hänen on laskettu olleen mukana noin 250 elokuvassa kaikissa elokuvatuotannon tehtävissä tuotantopäälliköstä mainoskuvien tekijään. Kuvaajana hänen yhtenä vahvuutenaan on pidetty valon käyttöä, jonka avulla hän sai kuviin vivahteikkaan sävyasteikon ja ilmaisevat kontrastit.


title: Erik Blomberg

text: Blombergin isä oli vuori-insinööri Wilhelm Blomberg ja äiti sairaanhoitaja Märtha Grönvik. Hän harrasti teini-ikäisenä valokuvausta ja työskenteli kesäisin valokuvaamoissa apulaisena sekä myöhemmin valokuvaajana.


title: Erik Blomberg

text: Blomberg suoritti asevelvollisuuden Ilmasotakoulun valokuvauslaboratoriossa ja Turkinsaaren merilentoasemalla, jossa hän vastasi koko kuvaustoiminnasta. Asevelvollisuuden jälkeen Blomberg toimi harjoittelijana Suomi-Filmissä ja opiskeli Regent Street Polytechnic -korkeakoulussa Lontoossa, tosin erehdyksessä elokuvauksen sijasta valokuvauslinjalla. Blomberg ei ollut tyytyväinen koulun opetukseen vaan siirtyi työskentelemään lontoolaisen Madame Yevonden kuvaamoon. Lontoosta Blomberg siirtyi Pariisiin, jossa hän toimi valokuvaaja Georges Saadin oppilaana ja myöhemmin apulaisena useilla pariisilaisilla elokuvastudioilla.


title: Erik Blomberg

text: Vuonna 1935 Topo Leistelä kutsui Blombergin kuvaajaksi Suomi-Filmin tuottamaan "VMV 6" -elokuvaan. Aluksi Blomberg toimi kokeneemman Theodor Lutsin apulaisena, mutta vakuutettuaan ohjaaja Risto Orkon taidoistaan siirtyi pääkuvaajaksi.


title: Erik Blomberg

text: Suomi-Filmillä Blomberg jakoi työhuoneen Regina Linnanheimon kanssa, ja tätä kautta hän tutustui Teuvo Tulioon. Blomberg kuvasi Tulion kolme ensimmäistä elokuvaa, "Taistelu Heikkilän talosta" (1936), "Nuorena nukkunut" (1937) ja "Kiusaus" (1938), jotka olivat Adams Filmin tuottamia. Elokuvat tuhoutuivat myöhemmin yhtiön varastossa sattuneessa tulipalossa vuonna 1959. Vuonna 2006 Suomen elokuva-arkistosta tosin löydettiin katkelmat "Taistelu Heikkilän talosta" -elokuvan alusta ja lopusta ja vuonna 2015 Ranskasta 20 minuuttia "Nuorena nukkunut" -elokuvan keskeltä. Blombergia oli suunniteltu myös 1936 kuvatun Risto Orkon elokuvan "Ja alla oli tulinen järvi" kuvaajaksi, mutta tehtävään tuli kuitenkin ruotsalainen Albert Rudling.


title: Erik Blomberg

text:
"Kiusaus"-elokuva menestyi huonosti, ja sen jälkeen Tulion ja Adams Filmin yhteistyö päättyi. Blomberg jäi vaille töitä, sillä Suomi-Filmi oli erottanut hänet palveluksestaan jo Tulio-yhteistyön alettua. Blomberg onnistui kuitenkin vuokraamaan itselleen Adams Filmin tyhjilleen jääneen Katajanokan studion.
Blomberg oli valmistellut Eino Mäkisen kanssa käsikirjoitusta Runar Schildtin novellista ”Lihamylly”, joka Blombergin oli määrä ohjata. Hän kuitenkin tutustui Mäkisen kautta Nyrki Tapiovaaraan ja tuli siihen tulokseen, että oli pohjimmiltaan kuvaaja ja että Tapiovaara olisi ohjaajaksi parempi valinta. Tuloksena oli elokuva "Varastettu kuolema". Blombergin ja Tapiovaaran yhteistyö sujui hyvin, ja elokuva oli ensimmäinen, jota kuvatessaan Blomberg saattoi toteuttaa omia taiteellisia näkemyksiään. Tämä ei ollut onnistunut Orkon ja Tulion kanssa.


title: Erik Blomberg

text:
Kattaakseen vuokraamansa studion kulut Blomberg perusti "Varastetun kuoleman" valmistumisen jälkeen tuotantoyhtiö Elosepon, jonka toiseksi pääosakkaaksi tuli Toivo T. Kaila. Yhtiö tuotti kaiken kaikkiaan viisi elokuvaa, muun muassa Tapiovaaran elokuvat "Kaksi Vihtoria" (1939), "Herra Lahtinen lähtee lipettiin" (1939) ja "Miehen tie" (1940). Lahtis-elokuvaa lukuun ottamatta Blomberg toimi kuvaajana kaikissa Elosepon elokuvissa. "Miehen tie" -elokuvaa lukuun ottamatta Blomberg itse piti Elosepon tuottamia elokuvia vähäpätöisinä kevyinä komedioina, joiden tehtävänä oli lähinnä rahan ansaitseminen.
Eloseppo suunnitteli oman, Alvar Aallon piirtämän studion rakentamista Espoon Westendiin, mutta yhtiön toiminta päättyi, kun enemmistöosakkaana ollut Kaila myi Espoon tontit itselleen ja Katajanokan studion Suomi-Filmin Risto Orkolle. Blomberg itse kertoi haastattelussa 1982, että yhtiön toiminta päättyi sodan puhkeamiseen.


title: Erik Blomberg

text: Sodan jälkeen Blomberg oli pari vuotta Ruotsissa studiokuvaajana, ja sieltä palattuaan hän teki Lapissa yhteistyössä Eino Mäkisen kanssa lyhytelokuvia poroista ja kullankaivuusta.


title: Erik Blomberg

text: 1950-luvun alussa Blomberg siirtyi elokuvaohjaajaksi. Yhdessä puolisonsa näyttelijä Mirjami Kuosmasen kanssa hän käsikirjoitti esikoiselokuvansa "Valkoinen peura" (1952). Blomberg toimi elokuvassa myös kuvaajana. Elokuva oli suomalaisittain harvinainen kauhuelokuva naisesta, joka intohimon herätessä muuntui miehiä tappavaksi vampyyripeuraksi. "Valkoinen peura" on ainoa suomalainen Golden Globe -palkinnon saanut elokuva. Elokuva palkittiin myös Cannesin elokuvajuhlilla.


title: Erik Blomberg

text: Blomberg ohjasi 1950-luvulla myös kaksi muuta merkittävänä pidettyä elokuvaa, "Kun on tunteet" (1954) "Kihlaus" (1955). Edellinen on sovitus Maria Jotunin novelleista, jälkimmäinen puolestaan Aleksis Kiven näytelmästä. Käsikirjoituksen kumpaankin elokuvaan laati Kuosmanen, joka myös näytteli kummassakin elokuvassa. "Kun on tunteet" -elokuvassa on myös Emmi Jurkan esittämä monta minuuttia kestävä puhelinmonologi, jota pidetään yhtenä suomalaisen elokuvan tunnetuimmista kohtauksista.


title: Erik Blomberg

text: Blomberg ohjasi 1950-luvulla vielä kaksi elokuvaa. Näistä pikaisesti ja pienellä budjetilla tehty oli Lasse Pöystin varaan rakentuva komediaelokuva "Miss Eurooppaa metsästämässä" (1955), jossa hän oli mukana myös käsikirjoitus- ja kuvausryhmissä.. Toinen oli puolalais-suomalais-ruotsalaisen yhteistyöelokuvan "Hääyö" (1959), joka perustui Émile Zolan romaaniin "Rynnäkkö myllyä vastaan" ja jossa pääosaa näytteli Harriet Andersson. Elokuva jäi Blombergin viimeiseksi, ja se oli ainoa hänen ohjaamistaan elokuvista, jota hän ei itse kuvannut.


title: Erik Blomberg

text: Monien asioiden summana epäonnistuneen "Hääyön" jälkeen Blomberg vetäytyi eläkkeelle elokuvanteosta. Noihin aikoihin oli myös suomalaisen elokuvan kriisivaihe, ja lisäksi hänen vaimonsa ja työtoverinsa Mirjami Kuosmanen kuoli. Hän teki kuitenkin vielä vuosina 1965–1976 Yleisradiolle ja Mainostelevisiolle laajahkon tuotannon televisiodokumentteja. Näistä esimerkkejä ovat ensinnäkin "Oolannin sota", johon hän rakentaa kuvien, äänien ja leikkauksen pohjalta ironisen dokumenttidraaman englantilaisen ja ranskalaisen laivaston toimista 1854-1855 Suomenlahdella ja Ahvenanmaalla. Kaksi vuotta ennen niin sanottua Prahan kevättä hän kuvasi vajaan tunnin mittaisen elokuvan, joka sattumalta sai nimen "Prahan kevät". Se kertoo nuoresta miehestä kuljeskelemassa Prahassa ja seurailemassa kaunotarta.


title: Erik Blomberg

text: Blomberg oli naimisissa näyttelijä Mirjami Kuosmasen kanssa vuodesta 1939 tämän vuonna 1963 tapahtuneeseen kuolemaan. Viimeiset vuotensa Blomberg asui toisen vaimonsa, puolalaisen Marian kanssa, Kuusjoella.


title: Hatanpään lukio

text: Hatanpään lukio on lukio Tampereella. Lukio sijaitsee Rantaperkiössä lähellä Hatanpään arboretumia ja Pyhäjärven rantaa. Lukuvuoteen 2015-2016 asti lukion rehtorina toimi Raimo Meriluoto ja apulaisrehtorina Sirpa Ruhanen. Syksystä 2016 eteenpäin lukion rehtorina toimii Ville Vuorisalmi.


title: Hatanpään lukio

text: Lukio perustettiin vuonna 1957 Pirkanmaan yhteiskoulun nimellä. Peruskoulu-uudistus tuli Tampereelle vuonna 1976, jolloin yhteiskoulu jaettiin Hatanpään yläasteeksi ja lukioksi. Hatanpään lukio siirtyi vuoden 2009 syksyllä arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelemaan ja funktionalistista arkkitehtuuria edustavaan entisen Rantaperkiön koulun kiinteistöön.


title: Hatanpään lukio

text: Hatanpään lukiossa on noin 380 opiskelijaa. Vuosittain uusia opiskelijoita otetaan 115. Paikoista 63 on yleislinjalle, 26 musiikkilinjalle ja 26 musiikkiteatterilinjalle. Opetushenkilökuntaa on noin 30. Vuonna 2017 Hatanpään lukion sisäänpääsyn vaadittu keskiarvo oli 7,67.


title: Hatanpään lukio

text: Niin musiikki- kuin musiikkiteatterilinjalle haetaan peruskoulun päättötodistuksella ja erillisellä näyttökokeella. Hatanpään lukio järjestää lukuisia musiikin soveltavia kursseja, joilla keskitytään esimerkiksi yhtyelauluun, studiotekniikkaan, äänentoistoon, kuorolaulamiseen tai musiikin teoriaan. Lukuvuonna 2015-16 musiikin kursseja oli valittavissa 42 kappaletta. Lukiossa on myös äänitysstudio.


title: Hatanpään lukio

text: Musiikkiteatterilinja käsikirjoittaa, tuottaa ja esittää Hatanpään lukion jokavuotisen musikaalin. Tämän lisäksi musiikkiteatteriopiskelijat tuottavat ohjelmaa muun muassa Tampereen joulutorille ja tekevät yhteistyötä Tampereen Teatterin sekä Ahaa Teatterin kanssa. Lukuvuonna 2015-16 musiikkiteatterikursseja oli valittavissa 48 kappaletta.


title: Hatanpään lukio

text: Hatanpään lukio on Tampereen ainoa lukioon valmistavaa koulutusta (LUVA) tarjoava päivälukio. Maahanmuuttajille ja vieraskielisille suunnatun LUVAn tarkoituksena on kehittää koulutuslinjan opiskelijoiden kielitaitoa ja muita valmiuksia riittävän hyviksi lukio-opiskelua varten. LUVA-opetusta on järjestetty Hatanpään lukiossa vuodesta 2014 lähtien. Lukuvuonna 2015-16 Hatanpään lukiossa on 10 LUVA-opiskelijaa.


title: Hatanpään lukio

text: Vuonna 2015 Hatanpään lukio sijoittui oppilaiden lähtötason huomioivassa STT:n lukiovertailussa sijalle 19. Ilman lähtötason huomiointia Hatanpään lukio oli vuoden 2015 lukiovertailussa sijalla 217.


title: Jorma Nortimo

text: Jorma Kustaa Olavi Nortimo (alk. Nieminen, 20. tammikuuta 1906 Helsinki – 2. heinäkuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja. Nortimo toimi jo 1930-luvulla Ylioppilasteatterin johtajana ja sittemmin vastaperustetun Turun kaupunginteatterin johtajana sekä SF:ssä ja Suomi-Filmissä näyttelijänä, ohjaajana ja käsikirjoittajana.


title: Jorma Nortimo

text: Nortimo aloitti elokuvauransa näyttelijänä 1936 Suomen Filmiteollisuudessa. Parhaat ohjauksensa Nortimo teki 1930- ja 1940-lukujen taitteessa, muun muassa "Syyllisiäkö" (1938), "Halveksittu" (1939), "Lapseni on minun" (1940) ja "Synnin puumerkki" (1942), jotka kaikki perustuivat kaunokirjallisiin teoksiin. Nortimo ohjasi 1950-luvun alussa ensimmäiset rillumarei-elokuvat "Rovaniemen markkinoilla", "Lännen lokarin veli" ja "Muhoksen Mimmi". Hänen viimeiseksi ohjaustyökseen jäi Mika Waltarin jo sota-aikana kirjoittama "Pikku Ilona ja hänen karitsansa" (1957). Nortimo näytteli yli 30 elokuvassa.


title: Jorma Nortimo

text: Nortimon sisarentytär oli näyttelijä Tuire Orri.


title: Lakupaavi

text: Lakupaavi on suomalaisen Moonsorrow-yhtyeen jäsenten sivuprojekti, joka soittaa hardcore punkia.


title: Lakupaavi

text: Lakupaavi lähti liikkeelle vitsistä: kun Moonsorrow oli työstämässä "Verisäkeet"-albumiaan, se julkaisi kotisivuillaan uutisen, jonka mukaan levyn nimeksi tulee ”Raah Raah Blääh” ja se sisältää muun muassa kappaleet ”Kuolema taidehomoille... ja muille!”, ”Puutarhurin painajainen” ja ”Se hyvä biisi”. Vaikka kyse oli huumorista, monet tahot ottivat uutisen tosissaan ja uskoivat yhtyeen muuttaneen tyyliään. Hieman myöhemmin Moonsorrow todella äänitti kappaleen ”Kuolema taidehomoille... ja muille!”, joka sai sittemmin jatkoa kokonaisen "Raah Raah Blääh" -levyn muodossa. Levyä ei kuitenkaan tehty Moonsorrow-nimellä, vaan sivuprojekti sai nimekseen Lakupaavi. Lakupaavissa soittavat kaikki Moonsorrowin jäsenet Lord Eurenia lukuun ottamatta. Lakupaavissa vaikuttaa myös Rytmihäiriö-yhtyeen jäsenistö. Esimerkiksi Rytmihäiriön Ande esiintyy joillakin Lakupaavin kappaleilla.


title: Luvian kirkko

text: Luvian kirkko Eurajoen Luvialla on rakennettu vuosina 1908–1910. Josef Stenbäckin suunnitteleman kirkon materiaalina on käytetty punaista hiekkakiveä, jota saatiin Luvian Knapernummelta. Se rakennettiin nykyisen kappelin paikalla sijainneen vuonna 1748 valmistuneen puukirkon tilalle.


title: Luvian kirkko

text: Luvian ristikirkko edustaa tyyliltään kansallisromantiikkaa, mutta siinä on myös jugendin piirteitä. Sisätilojen alkuperäinen ilme tuhottiin 1960-luvulla peittämällä koristeelliset maalaukset valkoisella maalilla korjausten yhteydessä.


title: Luvian kirkko

text: Luvian kappeliseurakunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1558. Luvialla on ollut jonkinlainen kappelin tai kirkko jo ainakin 1600-luvulla, mutta tämän ensimmäisen kirkon paikkaa ei enää nykyisin tunneta. Nykyistä kirkkoa edeltänyt puukirkko rakennettiin vuosina 1745–1748 ja sen suunnitteli porilainen rakennusmestari Tuomas Ravonius (1705–1784). Itsenäinen seurakunta Luviasta tuli vuonna 1901, jolloin se itsenäistyi Eurajoen emäseurakunnasta.


title: Luvian kirkko

text: Luvian kirkon ensimmäiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1912 ja niitä laajennettiin 1957. Nykyiset urut ovat saman tehtaan vuonna 1968 valmistamat ja ne siirrettiin Luvialle Vantaalta Korson kirkosta vuonna 2000. Alttaritaulu on Ilmari Launiksen 1912 maalaama "Jeesus ilmestyy opetuslapsille Genesaretjärven rannalla". Kelloja on kaksi kappaletta, joista vanhempi on valmistettu Tukholmassa vuonna 1754. Uudempi puolestaan on hankittu haljenneen kellon tilalle Hollannista vuonna 1991. Kirkon muuhun esineistöön kuuluvat muun muassa luovutetun Karjalan Hiitolan kirkosta tuotu vuonna 1774 valmistettu 12-haarainen kattokruunu sekä edellisessä kirkossa ollut 24-haarainen kattokruunu.


title: Luvian kirkko

text: Kirkon arvokkaimmat taideteokset ovat neljä keskiaikaista puuveistosta. Luviamadonna on goottilaista tyyliä edustava puuveistos, joka esittää Neitsyt Mariaa ja Jeesus-lasta. Sen on arveltu olevan noin vuodelta 1420. Kansanperinteen mukaan se on alun perin ollut Porissa sijainneessa Kappeliluodon merikappelissa. Toinen veistos on Pyhää Annaa esittävä pohjoismainen puuveistos 1440–1450-luvuilta. Kolmas veistos on Kristus - tuskien mies, joka on lyypekkiläinen puuveistos noin 1500-luvulta. Neljäs veistos esittää Pyhää Olavi ja se on pohjoismainen, mahdollisesti suomalainen, noin 1300-luvun lopulta Kirkossa on paikallisen taiteilijan Tuomo Salosen vuonna 1999 veistämä vaivaisukko.


title: Luvian kirkko

text: Hautausmaalla sijaitsee myös erillinen puurakenteinen kappeli, joka on valmistunut vuonna 1912. Sen rakentamisessa on käytetty vanhasta kirkkorakennuksesta saatuja materiaaleja. Alun perin kappeli toimi vain siunauskappelina, mutta nykyään siellä järjestetään myös muita kirkollisia toimituksia sekä hartaushetkiä.


title: Luvian kirkko

text: Kappelin esineistöön kuuluu muun muassa 1838 valettu rippikello, jonka on tehnyt tunnettu paikallinen kellonvalaja Mikal Rostedt. Lisäksi kappelissa purjelaivan pienoismalli eli ns. votiivilaiva. Sen ovat seurakunnalle lahjoittaneet luvialaiset sotilaat vuonna 1803.


title: Luvian kirkko

text: Sankarihautausmaan muistomerkin on suunnitellut arkkitehti Mikael Nordenswan vuonna 1954


title: Kolmonen (jalkapallo)

text: Kolmonen () on miesten jalkapallon neljänneksi korkein sarjataso Suomessa. Kolmosta pelataan Palloliiton piirien järjestämissä sarjoissa. Kaudella 2018 Kolmosessa on yhdeksän lohkoa (kolme Uudenmaan piiristä), joiden voittajat saavat nousuoikeuden Kakkoseen.


title: Valentin Vaala

text: Valentin Vaala (oik. "Valentin Jakovitsh Ivanoff", 11. lokakuuta 1909 Helsinki – 21. marraskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja. Hän aloitti uransa yhdessä Theodor Tugain kanssa 1920-luvun lopulla ja säväytti elokuva-alan piirit modernilla ja kansainvälisessä otteellaan. Vaala toimi Suomi-Filmin pitkäaikaisena ohjaajana ja ohjasi kaikkiaan 44 pitkää elokuvaa vuosina 1929–1963. Näiden joukossa on klassikoiksi tunnustettuja töitä, kuten "Mustalaishurmaaja", "Juurakon Hulda", "Linnaisten vihreä kamari", "Loviisa", "Ihmiset suviyössä" ja "Gabriel, tule takaisin".


title: Valentin Vaala

text: Vaala hyödynsi elokuviensa lähteinä suomalaisen kirjallisuuden klassikoita. Hänen monet elokuvasovituksensa pohjautuivat Hella Wuolijoen, Mika Waltarin, F. E. Sillanpään, Aleksis Kiven ja Maiju Lassilan teksteihin. Vaala oli suomalais-venäläinen, puhui sujuvasti kolmea kieltä, ja hän oli pitkälti itseopiskelun kautta hankkinut laajan sivistyksen.


title: Valentin Vaala

text: Valentin Vaalan isoisän isä oli Pjotr Hristoforovitsh Ivanoff, joka avioitui 1850-luvulla helsinkiläisneitosen kanssa. Avioliitosta syntyi vuonna 1860 Vasilj, joka kastettiin Helsingin sotilassairaalan kirkossa Kruununhaassa. Vasilj muutti Pietariin 1879 jatko-opintoja varten ja avioitui pian sen jälkeen. Avioliitosta syntyi Valentin Vaalan isä Jakov 1884. Vasilj jäi leskeksi ja solmi uuden avioliiton. Koko perhe muutti takaisin Helsinkiin 1890. Suomessa Vasilj perusti turkisompelimon sekä myöhemmin hattukaupan. Suomen kansalaisuuden hän sai 1918.


title: Valentin Vaala

text: Vasiljin poika Jakov avioitui Nadeschda Aleksandrovna Jefimoffin kanssa vuonna 1909. Avioliitosta syntyi poika Valentin 1909 ja tytär Tatjana 1911. Jakovin perheen ensimmäinen koti sijaitsi Helsingin Katajanokalla. Valentinin syntymän aikoihin Helsingin väestöstä runsas puolet puhui suomea, 35 prosenttia ruotsia ja 7 prosenttia venäjää. Perhe muutti myöhemmin Unioninkadulle, jossa se asui seuraavat 17 vuotta. Valentin kävi koulunsa ortodoksiseurakunnan ylläpitämässä Tabunovin koulussa.


title: Valentin Vaala

text: Ajan tavan mukaisesti monet venäläisperheet omaksuivat toiseksi kotikieleksi ruotsin, mutta perheenjäsenet ymmärsivät ja puhuivat myös suomea – jo pelkästään liiketoimien takia. Valentin puhui kotikielensä venäjän lisäksi ruotsia ja suomea sujuvasti. Sen sijaan kirjoitettu suomi luontui heikommin, ja myöhemmin urallaan hän tarvitsi käsikirjoitusvaiheessa avustajia. Valentinin äiti Nadescha toimi amatöörinäyttelijänä, laulajana ja muusikkona. Myös sisarukset Valentin ja Tatjana toimivat aktiivisesti näytelmäkerhoissa. Jo pienestä pitäen Valentinia kiinnosti enemmän teatteri kuin koulukäynti. Lopulta taiteilijaura vei voiton ja Helsingin venäläinen lyseo jäi kesken. Valentin meni 1920-luvun puolivälissä töihin Uuden Suomen kuvalaattaosastolle.


title: Valentin Vaala

text: Valentin Vaalaa kiinnosti jo varhain elokuvien ohjaus. Yhteinen näkemys löytyi kolme vuotta nuoremman Theodor Tugain – myöhemmältä taiteilijanimeltään Teuvo Tulio – kanssa, jonka Valentin tapasi talvisella luisteluradalla teini-ikäisenä. Koska elokuvien teko oli kallista, he pääsivät kokeilemaan elokuvan tekoa vasta kesällä 1927 Vantaanjoen varrella. Vaala ohjasi ja Tugai näytteli pääosaa. Kuvaukset keskeytettiin rahan puutteen vuoksi, ja Vaala jatkoi päivätyötään kuvalaattaosastolla. Seuraavana kesänä he saivat rahoittajaksi liikemies Armas Willamon ja tuottajaksi hänen agentuuriyhtiönsä Oy Fennica Ab:n. Esikoisteoksen nimeksi tuli "Mustat silmät", ja se valmistui alkukeväästä 1929. Elokuva ei ollut yleisömenestys eikä Vaalan mieleen. Muutama vuosi ensi-illan jälkeen hän heitti elokuvan alkuperäisnegatiivit mereen Kaivopuiston edustalla.


title: Valentin Vaala

text: Nuori Valentin Ivanoff valitsi taiteilijanimekseen Valentin Vaalan. Oy Fennica Ab toimi Vaalan viiden ensimmäisen elokuvan tuotantoyhtiönä, ja hän osti vuonna 1932 vähemmistöosakkuuden yhtiöstä. Ensimmäinen elokuvan laimea vastaanotto ei sammuttanut Vaalan ja Tugain intoa. He aloittivat samana kesänä uuden elokuvan "Mustalaishurmaajan" (1929) kuvaukset. Aihealue liittyi edellisen elokuvan tapaan romaneihin, ja naispääosaa esitti tuolloin 18-vuotias Hanna Taini. "Mustalaishurmaaja" oli sen vuoden neljänneksi katsotuin suomalainen elokuva.


title: Valentin Vaala

text: Vaalan ja Tugain yhteistyö jatkui talvella 1931. Vaala ohjasi ja Tugai näytteli pääosaa melodraamassa "Laveata tietä" (1931). Se oli tarina kahden nuoren miehen ystävyydestä, jossa on jälkikäteen nähty myös homoeroottisia viitteitä. Elokuva oli alun perin kuvattu mykkänä, mutta siihen liitettiin jälkikäteen musiikkia, tehosteita ja kaksi laulua.


title: Valentin Vaala

text: Vaalan ja Tugain viimeiseksi elokuvaksi jäi nuoren Mika Waltarin julkaisemattomaan novelliin perustuva elokuva "Sininen varjo" (1933), joka oli kaksikon ensimmäinen äänielokuva. Se oli dekkarimainen jännityskertomus, jossa Tugai näytteli kaksoisroolissa veljeksiä, joista toinen oli hyvä ja toinen paha. Elokuvan käsikirjoitusta muokattiin niin paljon, että Waltari ei tuntenut sitä omakseen. Elokuva jälkeen Vaalan ja Tugain tiet erosivat. Vaala jatkoi Oy Fennica Ab:n (Fennica-Filmi) palveluksessa. Tugai jatkoi näyttelijäuraansa ruotsalais-tanskalaisessa elokuvassa "Sortuneita" (1935). Seuraavana vuonna hän siirtyi ohjaajaksi elokuvaan "Taistelu Heikkilän talosta" (1936) ja omaksui taiteilijanimen Teuvo Tulio.


title: Valentin Vaala

text: Seuraavaksi Vaala siirtyi ohjaamaan komedioita. Tauno Tattari käsikirjoitti ja Aku Korhonen näytteli pääosaa elokuvassa "Helsingin kuuluisin liikemies" (1934). Se oli Tauno Majurin ensielokuva ja Regina Linnanheimon ensimmäinen suuri rooli. Oy Fennica Ab:n seuraava komedia "Kun isä tahtoo..." (1935) jäi talousvaikeuksien vuoksi kesken keväällä 1934. Sen tuotti loppuun Emil ja Yrjö A. Viljasen omistama Bio-Kuva. Vaala itse näytteli myös keskeistä sivuosaa, automönttööri Manne Hietikkoa. Hän ei kuitenkaan ollut tyytyväinen näyttelijäsuoritukseensa ja päätti jättää näyttelemisen sikseen ja siirtyä kokonaan ja yksinomaan kameran toiselle puolelle.


title: Valentin Vaala

text: Syksyllä 1934 Vaala siirtyi Aho & Soldan -yhtiön palvelukseen lyhytelokuvien tekijäksi ja elokuvalaborantiksi. Hän ahkeroi erilaisten vapaamuotoisten ja tilauselokuvien kuvaajana, ohjaajana ja leikkaajana. Yhteistyö sujui hyvin, ja Vaalalle suunniteltiin ohjattavaksi näytelmäelokuva "Juha". Kuitenkin jo seuraavan vuoden keväällä hän siirtyi maan suurimman elokuvayhtiön Suomi-Filmi palvelukseen toiseksi ohjaajaksi. Yhtiön tuotantopäällikkö Risto Orko oli nähnyt Vaalan elokuvia ja pyytänyt häntä palvelukseensa. Vaala ei kauan empinyt vaan otti tarjouksen vastaan.


title: Valentin Vaala

text: Vuodesta 1935 eteenpäin Vaala pysyi uskollisesti Suomi-Filmillä uransa loppuun asti. Hänen pitkäaikaisimpia yhteistyökumppaneita olivat elokuvaaja Eino Heino sekä näyttelijä ja käsikirjoittaja Lea Joutseno. Vaala aloitti tehtävänsä yhtiön toisen kuvausyksikön ohjaajana. Myöhemmin Risto Orko siirtyi Suomi-Filmin johtoon ja Vaalasta tuli yhtiön ykkösohjaaja. Hänen ensimmäinen elokuvansa Suomi-Filmissä oli "Kaikki rakastavat" (1935). Se on Helsingissä, Espoossa ja Hangossa kuvattu romanttinen komedia kahden nuoren ihmisen välisestä mutkikkaasta rakkaussuhteesta.


title: Valentin Vaala

text: Elokuva oli Tauno Palon ja Ansa Ikosen ensimmäinen yhteinen elokuva. Erään aikalaisnäkemyksen mukaan Vaala valitsi Palon vakionäyttelijäkseen paitsi ulkonäön ja näyttelijäkykyjen perusteella, myös sen vuoksi, että Vaala arvosti Palon joustavuutta ja käyttökelpoisuutta eri työtilanteissa. Vastaavasti Vaala löysi tuolloin vielä klaffityttönä toimineen Ikosen Suomi-Filmin toimiston käytävältä. Elokuvatähdeksi päästäkseen Ikonen joutui värjäämään hiuksensa vaaleiksi ja muotoilemaan silmäripsiään.


title: Valentin Vaala

text: Siinä missä "Kaikki rakastavat" oli osittain puutteellinen Vaala-komedia, hänen seuraava elokuvansa, Hilja Valtosen romaaniin perustuva "Vaimoke" (1936), osoittautui täysosumaksi. Se kertoi Tauno Palon esittämästä agronomista, joka vedonlyönnin johdosta päättää ottaa vaimokseen seuraavan vastaan tulevan naisen. Palon mielitiettyä elokuvassa esitti jälleen Ansa Ikonen. Elokuva oli yleisömenestys, ja Vaala ohjasi elokuvalle epäsuoran jatko-osan "Mieheke" (1936). Elokuvat edustivat amerikkalaista screwball-komediaa, jossa romanttiseen komediaan oli lisätty farssimaisia piirteitä.


title: Valentin Vaala

text: Seuraavaksi Vaala vaihtoi komediat draamaelokuviin. Vuonna 1937 valmistunut "Koskenlaskijan morsian" oli uusintakuvaus vuonna Erkki Karun vuonna 1923 valmistuneesta "mykkäelokuvasta". Vaalan versiota arvostettiin pitkään hänen onnistuneimpana elokuvanaan.


title: Valentin Vaala

text: Muutaman vuoden kuluttua Vaala palasi jälleen screwball-komedioiden pariin. "Rikas tyttö" (1939) on tarina nuoresta yläluokkaisesta naisesta, joka alkaa kaivata elämäänsä muutosta kokiessaan olevansa kyllästynyt nykyiseen elämäntyyliinsä. Lea Joutseno näytteli elokuvassa merkittävää sivuosaa. Pääosaa puolestaan näytteli Sirkka Sari, joka kuoli tapaturmaisesti elokuvan ensi-iltakaronkassa. Seuraavan vuosikymmenen Vaala-komedioiden naistähdeksi nousi Lea Joutseno.


title: Valentin Vaala

text: Vaala sovitti elokuviksi monia suomalaisen kirjallisuuden klassikkoja. Kirjailija Hella Wuolijoki hallitsi draamat sekä elävöitti historialliset ja yhteiskunnalliset ristiriidat. Alun perin Risto Orko ei halunnut tuottaa Wuolijoki-elokuvia, koska kirjailijan tausta oli poliittisesti vasemmalla. Vastaavasti Vaala tarvitsi yhteiskunnallista näkemystä elokuviinsa. Vaala ohjasi uransa aikana peräti kuusi Wuolijoki-elokuvaa, joista "Niskavuoren naiset" hän ohjasi kahdesti (1938 ja 1958).


title: Valentin Vaala

text: Wuolijoki-elokuvista ensimmäinen, "Juurakon Hulda" (1937), perustuu Helsingin Kansanteatterissa ensiesitettyyn näytelmään. Se on tarina köyhästä maalaistytöstä, joka muuttaa Helsinkiin nuoren tuomarin kotiapulaiseksi. Wuolijoen näytelmä ja Vaalan elokuva olivat vahva kannanotto naisen tuonaikaiseen yhteiskunnalliseen asemaan. Elokuvaversion käsikirjoitus syntyi nuorena kuolleen Jaakko Huttusen ja Vaalan yhteistyönä. Pääosaa esittivät vastikään "Juhassa" (1937) ensiesiintynyt Irma Seikkula ja vetovoimainen Tauno Palo. "Juurakon Hulda" oli 1930-luvun katsotuin suomalainen elokuva lähes miljoonalla katsojalla.


title: Valentin Vaala

text: Wuolijoki osallistui usein elokuvasovitusten käsikirjoituksiin. Silti hänkään ei aina saanut läpi alkuperäisnäytelmien radikaalia poliittista sisältöä. Vuonna 1938 valmistuneen "Niskavuoren naiset" -elokuvasta jouduttiin karsimaan jotkut alkuperäisnäytelmän viittaukset sosialismiin. Vaalan versioiden katsotaan kuitenkin pääasiassa tekevän oikeutta Wuolijoen näytelmille. "Niskavuoren naiset" on tarina järjestetystä avioliitosta, jossa Tauno Palon esittämä Aarne elää suvun järjestämässä rakkaudettomassa avioliitossa. Aarnen todellinen rakastettu on paikkakunnalle saapuva naisopettaja Ilona, jota esittää Sirkka Sari. Seuraava Wuolijoki-elokuvasovitus oli "Vihreä kulta" (1939), mutta se ei yltänyt aikaisempien elokuvasovitusten tasolle.


title: Valentin Vaala

text: Toisen maailmansodan jälkeen Niskavuori-sarja sai jatkoa "Loviisasta" (1946). Se on osoitus Vaalan ja Wuolijoen yhteistyön hedelmällisyydestä. Näytelmästä puuttui kokonaan elokuvan eeppinen alkuosa. "Loviisa" sijoittuu aikaan ennen "Niskavuoren naisten" tapahtumia. Elokuva on tarina Niskavuoren Aarne isän Juhanin, jota esittää jälleen Tauno Palo, luvattomasta rakkaudesta Niskavuoren kartanon piikaan. "Loviisaa" on arvostettu hienoimpana Niskavuori-elokuvana, ja se oli myös Vaalan oma suosikki.


title: Valentin Vaala

text: Vaalan seuraava Wuolijoki-filmatisointi "Jossain on railo" (1949) käsitteli osittain samoja teemoja kuin Niskavuori-elokuvat. Muista Wuolijoki-elokuvista poiketen se ei perustunut näytelmään vaan Wuolijoen alkuperäiseen elokuvakäsikirjoitukseen. Sitä pidetään kaikista Vaalan Wuolijoki-elokuvista vähiten onnistuneena. "Jossain on railo" on tarina talonpoikaisnaisen ja aatelisherran luvattomasta rakkaudesta. Pääosaa näyttelevä Ansa Ikonen on parhaimmillaan, mutta ulkoisista puitteista huolimatta elokuvan sisältö on kuiva.


title: Valentin Vaala

text: Talvisodan aikana Vaala työsti fiktioelokuvien lisäksi lyhyitä propagandadokumentteja. Sodan jälkeen Vaala sai kiitokseksi talvisodan muistomitalin, vaikka ei ollut käynyt armeijaa ja oleskeli Suomessa Nansen-passin turvin. Vaalalle myönnettiin Suomen kansalaisuus 11. marraskuuta 1940. Jatkosodan aikana hän työskenteli Päämajan Kuvaosastolla ja kokosi uutiskatsauksia. Vaala palkittiin Vapauden mitalilla vuonna 1943. Myöhemmin hän ei käsitellyt näytelmäelokuvissaan sotaa ja harvoin edes sivusi sitä.


title: Valentin Vaala

text: Suomi-Filmi tuotti vuosina 1941–1946 viisi komediaa, joiden yhdistävinä tekijöinä olivat Vaala, näyttelijä-käsikirjoittaja Lea Joutseno sekä kirjailija Kersti Bergroth. Nämä elokuvat ovat "Morsian yllättää" (1941), "Tositarkoituksella" (1943), "Dynamiittityttö" (1944), "Vuokrasulhanen" (1945) ja "Viikon tyttö" (1946). Elokuvien päänaisnäyttelijänä on Joutseno, joka esittää sanavalmista modernia tahtonaista. Käsikirjoittajana toimi Vaalan ja Joutsenon lisäksi Bergroth, joka osallistui useamman niistä käsikirjoittamiseen käyttäen nimimerkkiään "Tet". Aikanaan "Viikon tyttö" -elokuva täytti yleisön toiveen, kun Joutseno ja Tauno Palo nähtiin ensimmäistä kertaa tähtiparina.


title: Valentin Vaala

text: Tämä sarja oli jatkoa Vaalan 1930-luvulla ohjaamille moderneille komedioille, joita edustivat "Kaikki rakastavat" (1935), "Juurakon Hulda" (1937), "Rikas tyttö" (1939) sekä "Valtos-filmit" "Vaimoke" (1936) ja "Mieheke" (1936). Elokuvissa korostui urbaani ympäristö ja naisen yhteiskunnallisen aseman muuttuminen. Elokuvien juonet rakentuvat soidinmenorituaalille, jossa etsitään aviopuolisoa yritysten ja erehdysten kautta. Myöhempi naistutkimus on huomannut elokuvissa perinteisten patriarkaatin yhteiskunnan kyseenalaistamista ja rajojen koettamista. Pääroolissa on "uusi nainen", joka on syntynyt teollistumisen ja kaupungistumisen myötä. Elokuvahistorioitsija Peter von Bagh on arvioinut elokuvat "Viikon tyttö" ja "Morsian yllättää" Vaala-Joutseno-Bergroth -sarjan parhaiksi.


title: Valentin Vaala

text: Jatkosodan jälkeen Vaala ohjasi Sakari Topeliuksen vanhaan sukukartanomiljööseen sijoittuvaan romanttiseen romaaniin perustuvan elokuvan "Linnaisten vihreä kamari" (1945). Vaala ohjasi uransa aikana vain muutamia historialliseen aikaan sijoittuvia elokuvia, joista toinen tunnettu on "Sysmäläinen" (1938). Pääosassa ei ole niinkään historiallinen aikakausi, vaan elokuvassa pikemminkin tämän hetken heleyttä. Vaalalle tyypillisesti elokuvassa on minuuttien ajanjaksoja, joissa on vain näyttelijä, valojen ja äänien efektit sekä yksinäisyys. Kauhua, romantiikkaa ja huumoria sisältävä elokuvasovitus on varsin uskollinen alkuperäistekstille ja samalla harvinaislaatuinen näyte suomalaisesta kauhuelokuvasta.


title: Valentin Vaala

text: 1840-luvulla sukulinnaan sijoittuva elokuva kiehtoi myös yleisöä ja kriitikoita. "Linnaisten vihreä kamari" oli vuoden ylivoimaisesti katsotuin suomalainen elokuva. Elokuva voitti peräti neljä Jussi-palkintoa: parhaasta ohjauksesta (Valentin Vaala), parhaasta miespääosasta (Rauli Tuomi), parhaasta kuvauksesta (Eino Heino) sekä parhaasta lavastuksesta (Tapio Vilpponen).


title: Valentin Vaala

text: Monissa arvioissa yhdeksi Vaalan parhaista elokuvista on mainittu "Ihmiset suviyössä" (1948), joka on hänen sovituksensa F. E. Sillanpään samannimisestä romaanista. Se on tarina yhdestä juhannusyöstä, jolloin monen ihmisen kohtalot nivoutuvat yhteen. Tarinassa on sillanpääläiseen tapaan läsnä niin kuolema kuin syntymäkin. Vaikka elokuvassa on useita henkilöitä, sen varsinaisessa pääosassa on suomalainen suviyö.


title: Valentin Vaala

text: Elokuvasta muistetaan erityisesti Vaalan luottokuvaajan Eino Heinon kameratyö. Hän onnistui tallentamaan suomalaisen kesäyön pehmeät sävyt. Aivan kuten alkuperäisromaanissa, myös elokuvassa luonnolla ja varsinkin vuorokaudenajan etenemisellä on tarkka funktionsa tarinan dramaturgiassa. Elokuvan eräänlaiseksi keskushahmoksi voisi valita Martti Katajiston esittämän nuoren miehen, joka tunnetaan lempinimellä ”Nokia”. Elokuva noudattaa pääpiirteissään romaanin tapahtumakulkuja ja dialogia. Tosin elokuva etenee kronologisesti, kun vastaavasti romaanissa on käytetty takaumia.


title: Valentin Vaala

text: Wuolijoki-filmatisointien ohella Vaalan merkittävimpiä elokuvasovituksia ovat Mika Waltarin näytelmiin perustuvat kolme elokuvaa. "Gabriel, tule takaisin" (1951) on sydämetön komedia, jossa Tarmo Manni näyttelee auervaaralaista huijaria. Vaalan ohjaamaa, käsikirjoittamaa ja leikkaamaa elokuvasovitusta arvostetaan suomalaisen elokuvakomedian henkevimpänä ja purevimpana komediana. Manni näyttelee onnistuneesti haasteellista roolia miehenä, joka esiintyy eri rooleissa. Keskeisissä naisrooleissa ovat Salli Karuna ja Emma Väänänen, jotka palkittiin rooleistaan Jussi-patsailla, kuten myös lavastaja Tapio Vilpponen.


title: Valentin Vaala

text: "Omena putoaa..." (1952) on elokuva suuresta teollisuuspampusta (Valtteri Virmajoki), jonka tytär on kuollut. Aamukävelyllään hän näkee tytärtään muistuttavan nuoren naisen, joka on hukuttautumassa veteen. Mies pelastaa naisen ja mieltyy tähän kuin omaan tyttäreensä. Näistä aineksista luodaan tällä kertaa pienimuotoinen rikoskomedia, jonka sisällä piilee lämmin sydän. Vastaavasti "Huhtikuu tulee" (1953) -elokuvan teemana on perheen naisen oikeudet miehen tyranniaa vastaan. Elokuva noudattaa kuitenkin sovinnaisen komedian tyylilajia. Rauha Rentolan ja Joel Rinteen tytärtä elokuvassa esittänyt Anja Räsänen teki yhden ensimmäisistään elokuvarooleistaan.


title: Valentin Vaala

text: Vaalan uran myöhäistuotanto oli taiteelliselta kannalta laskevaa, eikä hän enää vuoden 1952 jälkeen kyennyt ohjaamaan yleisesti tunnustettuja klassikoita. Laskukauteen vaikutti osaltaan suomalaisen elokuvan kaupallinen ja taiteellinen kriisi 1950-luvun lopulla. Tuottajat yrittivät vastata näihin ongelmiin lämmittämällä vanhoja aiheita, mikä ei tarjonnut parhaita edellytyksiä uusien katsojasukupolvien tavoittamiselle. Myös Vaala ohjasi uudestaan 1930-luvun menestyselokuviaan, kuten "Niskavuoren naiset" (1938, 1958) sekä "Mieheke" (1936) uudelleen sovitettuna nimellä "Minä ja mieheni morsian" (1955). Lisäksi Vaala sovittu uudet versiot elokuvista "Siltalan pehtoori" (1953) sekä "Nummisuutarit" (1957). Toisaalta uudenlaiset vakavat, draamalliset komediat "Huhtikuu tulee" (1953) ja "Yhteinen vaimomme" (1956) katsotaan varsin onnistuneiksi.


title: Valentin Vaala

text: Vuonna 1956 Suomen Filmiteollisuus oli tuottanut ensimmäisen suomalaisen täyspitkän värielokuvan ohjaajana itse "maisteri Särkkä". Suomi-Filmin Risto Orko ei halunnut jäädä tästä jälkeen vaan suunnitteli yhtiölle oman värielokuvan. Tuloksena oli "Nummisuutarit" (1957), joka oli järjestyksessä kolmas elokuvasovitus Aleksis Kiven samannimisestä näytelmästä. Ohjaajana toimi itseoikeutetusti yhtiön pääohjaaja Vaala. Elokuva kuvattiin sovcolor-tekniikalla ja teknisenä neuvonantajana toimi moskovalainen värifilmiasiantuntija. Vaikka elokuva oli yleisömenestys, sen taiteellinen taso ei kuitenkaan ollut korkea. Elokuvaa pidetään heikoimpana näytelmän kolmesta filmatisoinnista. Nuoren vasta teatterikorkeakoulusta valmistuneen Martti Kuninkaan roolisuoritusta Nummisuutarien Eskona kuitenkin kiitettiin.


title: Valentin Vaala

text: Kuninkaan roolityö vakuutti myös Vaalan, ja hän otti tämän pääosaan seuraavaankin elokuvaansa, "Nuoreen mylläriin" (1958), joka oli sovitus Maiju Lassilan samannimisestä kansannäytelmästä. Edeltäjänsä tavoin tämäkään värielokuva ei yltänyt lähellekään Vaalan parhaimpia teoksia. Martti Kuninkaankin elokuvaura tyrehtyi toistaiseksi ja jatkui vasta 1970-luvulla. Nuoria ja raikkaita nummi-Eskoja ja mylläreitä näytelleestä Kuninkaasta tuli rähjäinen usein hieman mielipuolisia rooleja näyttelevä vanheneva mies.


title: Valentin Vaala

text: Miltei vuosi "Nuoren myllärin" jälkeen ensi-illan sai "Niskavuoren naiset" (1958). Se oli Vaalan väreissä tekemä uusintaversio samaisesta Wuolijoen näytelmästä, jonka hän oli filmannut 20 vuotta aikaisemmin. Elokuva sai tyrmäävän vastaanoton. "Niskavuoren naiset" on kuitenkin mainettaan parempi, vaikka Erkki Viljos ja Teija Sopanen eivät yllä Tauno Palon ja Sirkka Sarin tasolle. Eino Heinon kuvaus kuitenkin oli silmiä hivelevän kaunista.


title: Valentin Vaala

text: Kolmen klassikkofilmatisoinnin lisäksi Vaala osallistui 1950-luvun lopulla alkaneeseen iskelmäelokuvien buumiin ja ohjasi myös kepeän ja nuorekkaan musikaalin "Nuoruus vauhdissa" (1961). Siinä Lasse Liemola ja Laila Kinnunen esittelevät laulutaitojaan. Elokuva oli luottokäsikirjoittaja Usko Kempin viimeinen Vaalalle käsikirjoittama elokuva. Vaala ohjasi kaikkiaan neljä värielokuvaa – aikana jolloin ne tekivät vasta tuloaan Suomeen.


title: Valentin Vaala

text: Vaalan viimeiseksi pitkäksi elokuvaksi jäi "Totuus on armoton" (1963), joka on ohjaajaltaan kunniallinen ja nykyaikainen draama. Se on tarina kahdesta lakimiehestä, joista toinen on katkera toisen menestyksestä. "Totuus on armoton" oli järjestyksessä toinen Mauri Sariolan romaaniin perustuva elokuva. Ensimmäinen oli Yrjö Nortan ohjaama "Kolmas laukaus" (1959). Suomen elokuva-ala kärsi 1960-luvulla suurista rakennemuutoksista. Vuonna 1962 elokuvien katsojamäärät olivat pudonneet yli 29 prosenttia, ja Suomen näyttelijäliitto oli aloittanut vuoden 1963 alussa pitkäaikaiseksi osoittautuneen näyttelijälakon. Samaan aikaan elokuva-alalla puhalsivat uudet tuulet uuden sukupolven myötä.


title: Valentin Vaala

text: Vuonna 1963 Vaala siirrettiin pääohjaajan tehtävästä Suomi-Filmin lyhytkuvaosastolle. Tuolloin 53-vuotiaalla Vaalalla oli työn alla kahden pitkän komedian käsikirjoitusvaihe. Häntä ansioitaan suomalaisen elokuvan pitkäaikaisena ohjaajana arvostettiin, mutta studioelokuvien aika oli ohitse. Toisaalta siirtyminen lyhytelokuvien pariin ei merkinnyt hyppyä tuntemattomaan, sillä Vaala oli ehtinyt tehdä tilauselokuvia jo vuodesta 1959. Vaalan siirto ajoittui samaan ajankohtaan kuin myös Suomi-Filmin tuotanto painottui pysyvästi tilauselokuvien tuotantoon. Tilaajina toimivat julkiset tahot ja yritykset, ja niissä oli omat rajoituksensa, eikä Vaala ohjannut niin sanottuja vapaita lyhytelokuvia.


title: Valentin Vaala

text: Vaalan työsuhde päättyi 65 vuoden iässä lokakuussa 1974. Samana vuonna hänelle myönnettiin taiteilijaeläke. Vaala ei ehtinyt kauan nauttia eläkevuosistaan, sillä hän kuoli kotonaan marraskuussa 1976. Ruumiinsiunaus pidettiin Helsingin ortodoksisen hautausmaan kappelissa. Vaala on haudattu samaisen hautausmaan kortteliin numero 35.


title: Valentin Vaala

text: Seksuaaliselta suuntautumiseltaan Vaala oli homoseksuaali, mutta se ei ollut ulospäin kovinkaan näkyvää. Hänen suhteistaan ei ole tarkempaa tietoa. Vaalan kuvaussihteerit olivat alalla totutusta poiketen aina miespuolisia. Viimeisinä vuosinaan hänen talouttaan hoiti nuori miespuolinen palvelija Kaitsu.


title: Valentin Vaala

text: Vaala oli humanisti ja lämmin ihminen ja istui mielellään keskipisteenä tähtiensä ympäröimänä, vaikkakin valikoi vapaa-ajan seuransa. Hänen ystäväpiiriinsä kuuluivat muun muassa elokuvakriitikot Hans Kutter ja Paula Talaskivi. Työssään Vaala oli rauhallinen eikä hermoillut tai kiroillut. Vaala ei julkaissut omaelämäkertaa mutta antoi myöhempinä vuosinaan mielellään haastatteluita. Tosin haastatteluissaan hän ei nostanut esille pitkäaikaisen luottokuvaajansa Eino Heinon roolia, mikä pahoitti tämän mielen.


title: Valentin Vaala

text: Vaala ohjasi pitkän uransa aikana lähes kaikkia mahdollisia lajeja: melodraamoja, komedioita, rikoselokuvia, poliisielokuvia, tukkilaiselokuvia, Niskavuori-draamoja, historiallisia elokuvia, musiikkielokuvia ja dokumentteja. Vaala nautti niin aikalaisten kuin jälkipolvenkin silmissä arvostusta, joskin ajoittain hieman varautunutta. Hänen elokuvansa saivat aikanaan lähes poikkeuksetta vähintään kohtuullisen vastaanoton, vaikkakin alimmillaan arvostus oli viimeisten näytelmäelokuvien aikana. Menestys takasi Vaalalle kohtuullisen toimintavapauden ja vakaan kuukausittaisen toimeentulon. Aikanaan Vaalan asema oli siitä poikkeuksellinen, että hän nautti niin elokuva-arvostelijoiden, katsojien kuin oman työnantajansakin suosiota.


title: Valentin Vaala

text: Uransa päättyessä Vaala säilyi suuren yleisön tietoisuudessa, kun televisio alkoi esittää hänen elokuviaan. Erityisesti "Juurakon Hulda" on ollut kansainvälisten elokuvafestivaalien kysytyimpiä teoksia. Jälkipolvet ovat nähneet Vaalan tuotannon eri aikakausina eri tavoilla. Studioelokuvien aikakauden päättyessä 1960-luvulla hänet nähtiin ainoastaan perinteisen maaseudun kuvaajana, mikä johtui elokuvista "Niskavuoren naiset", "Loviisa" ja "Ihmiset suviyössä". Myöhemmin tunnistettiin myös hänen monet modernit kaupunkikuvauksensa, kuten Vaalan ja Lea Joutsenon komediat sekä "Mieheke" ja "Juurakon Hulda". Erään määritelmän mukaan kaupunkikuvausta ei olisi tarvinnut keksiä yhä uudelleen, mikäli Vaalan tuotanto olisi säilynyt jälkipolvien muistissa.


title: Hattulan uusi kirkko

text: Hattulan kirkko on Hattulassa sijaitseva rappaamattomasta tiilestä rakennettu kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti E. B. Lohrmann. Kirkko rakennettiin vuosina 1852–1857, ja muodoltaan se on etutornillinen pitkäkirkko. Tornin yläosassa on kahdeksan kulmaa. Istumapaikkoja 646 neliömetrillä on 1 200. Tyylisuunnaltaan kirkko edustaa uusgotiikkaa ja on itse asiassa Suomen ensimmäisiä uusgoottilaisia tiilikirkkoja.


title: Hattulan uusi kirkko

text: Urut olivat alun perin J. A. Zachariassenin vuonna 1877 valmistamat 15-äänikertaiset urut, mutta Kangasalan urkutehdas uudisti ne vuonna 1927 21+1-äänikertaisiksi ja myöhemmin vielä 27-äänikertaisiksi. Kolme kelloa ovat vuosilta 1734, 1738 ja 1782. Kirkossa on kolmiosainen R. W. Ekmanin vuonna 1864 maalaama alttaritaulu, jonka osat ovat "Jeesus Getsemanessa", "Jeesus ristillä" ja "Jeesus ylösnousseena".


title: Hattulan uusi kirkko

text: Kirkon sankarihautojen muistomerkki on arkkitehti Veikko Larkkaan työ vuodelta 1947.


title: Rob Zepp

text: Robert ”Rob” Zepp (s. 7. syyskuuta 1981 Newmarket, Ontario, Kanada) on saksalais-kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti. Zepp voitti viisi Saksan DEL-liigan mestaruutta ja European Trophyn, pelatessaan Eisbären Berlinin joukkueessa 2007–2014. Hänet on varattu NHL:ään kahdesti. Vuonna 1999 hänet varasi Atlanta Thrashers ja vuonna 2001 Carolina Hurricanes. Hän siirtyi kaudeksi 2014–2015 NHL-seura Philadelphia Flyersin organisaatioon, mutta aloitti kauden AHL-joukkue Lehigh Valley Phantomsissa. Zepp pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa viimein 33-vuotiaana joulukuussa 2014. Hänestä tuli historian vanhin NHL:ssä debytoinut maalivahti. Kausilla 2005–2006 ja 2006–2007 hän pelasi SM-liigaa SaiPan joukkueessa. Zepp on ollut kolmesti Saksan MM-joukkueessa. Hän torjuu hyvin leveällä v-tyylillä.


title: James Patrick

text: James Alan Patrick (s. 6. kesäkuuta 1963 Winnipeg, Manitoba) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän toimii tällä hetkellä NHL-seura Buffalo Sabresin apuvalmentajana.


title: James Patrick

text: James Patrick pelasi pitkällä NHL-urallaan 1280 runkosarjaottelua tehden niissä tehot 149 maalia ja 490 syöttöpistettä. Pudotuspeleissä hän esiintyi 117 ottelussa tehden 38 pistettä, kahdeksan maalia ja 32 syöttöpistettä.


title: James Patrick

text: Ennen ammattilaisuraansa Patrick pelasi vuosina 1980–1983 ensin yhden kauden Prince Albert Raidersin kokoonpanossa Saskatchewan Junior Hockey Leaguessa (SJHL) ja sitten kaksi kautta yliopistokiekkoa Pohjois-Dakotan yliopiston joukkueessa (Fighting Sioux). Hän oli voittamassa Raidersissa vuonna 1981 Manitoba Centennial Cupin mestaruutta ja vuonna 1982 Fighting Siouxissa NCAA:n jääkiekkomestaruutta. NHL-varauksen Patrick sai vuonna 1981, jolloin New York Rangers varasi hänet numerolla yhdeksän varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella.


title: James Patrick

text: Patrick aloitti NHL-uransa keväällä 1984, jolloin hän pelasi Rangersin paidassa 12 runkosarjaottelua; ennen Rangersiin siirtymistään hän oli pelannut alkukauden Kanadan Sarajevon kisoihin osallistuneessa olympiajoukkueessa. Syksystä 1984 eteenpäin Patrick pelasi Rangersissa yhdeksän täyden kauden ajan. Hän oli kolmesti seuran tehokkain puolustaja (kausina 1986–87, 1987–88 ja 1989–90) ja vuonna 1988 hänet palkittiin seuran arvokkaimpana pelaajana. Rangers-aikansa ja samalla koko uransa parhaan pistesaldon Patrick keräsi kaudella 1991–92, jolla hän iski tehot 14 maalia ja 57 syöttöpistettä 80:ssa runkosarjaottelussa. Plusmiinustilastossa Patrick saavutti Rangers-vuosinaan parhaimmillaan lukeman +34 (kaudella 1991-92) ja positiivisen lukeman kahta kautta lukuun ottamatta joka vuosi.


title: James Patrick

text: Kauden 1993–94 alussa, vain muutaman ottelukierroksen jälkeen, Rangers kauppasi Patrickin Hartford Whalersiin yhdessä Darren Turcotten kanssa vaihdossa Nick Kypreosiin, Steve Larmeriin, Barry Richteriin ja kuudennen kierroksen varausvuoroon. Patrick ehti pelata Whalersissa vain vajaan puolen vuoden ajan ennen maaliskuussa 1994 tapahtunutta siirtoa Calgary Flamesiin yhdessä Zarley Zalapskin ja Michael Nylanderin kanssa vaihdossa Gary Suteriin, Paul Ranheimiin ja Ted Druryyn. Flamesissa hän pelasi kauden 1993–94 lopun ja neljä seuraavaa kautta (1996–97 hän oli sivussa suurimman osan kaudesta sivussa loukkaantumisten vuoksi).


title: James Patrick

text: Lokakuussa 1998 Patrick teki vapaana agenttina sopimuksen Buffalo Sabresin kanssa, jossa pelasi NHL-uransa loppuun asti, kuuden kauden ajan. Hän keräsi Sabres-vuosinaan viidellä kaudella positiivisen lukeman plusmiinustilastossa ja vuonna 1999 hän pelasi Sabresin paidassa Stanley Cupin loppuottelusarjassa Dallas Starsia vastaan; Stars otti mestaruuden voitoin 4–2.


title: James Patrick

text: Syyskuussa 2005, oltuaan pelaamatta NHL:n työsulkukauden 2004–05, Patrick ilmoitti lopettavansa pelaajauransa ja hänet palkattiin muihin tehtäviin Sabresin organisaatioon. Hän kuitenkin pyörsi pian päätöksensä ja pelasi vielä kauden 2005–06 Frankfurt Lionsin riveissä Saksan pääsarjassa DEL-liigassa. Hän pelasi Lionsin paidassa 42 runkosarjaottelua, joissa hän teki seitsemän tehopistettä, maalin ja kuusi syöttöpistettä.


title: James Patrick

text: Patrick ilmoitti kiekkouransa lopullisesta päättymisestä kesällä 2006 ja syyskuusta 2006 hän on toiminut päävalmentaja Lindy Ruffin apuvalmentajana Buffalo Sabresissa.


title: James Patrick

text: Isoissa kansainvälisissä turnauksissa Patrick edusti maataan seitsemästi, Sarajevon olympialaisten lisäksi viisissä maailmanmestaruuskisoissa ja kerran Kanada-cupissa, vuoden 1987 mestaruuden voittaneessa joukkueessa. MM-kisoissa Patrick oli voittamassa kahta mitalia, pronssia vuonna 1983 ja hopeaa vuonna 1989. Lisäksi hän oli mukana Kanadan kokoonpanossa myös vuoden 1984 voitokkaassa Kanada-cup -joukkueessa, muttei pelannut turnauksessa otteluakaan.


title: James Patrick

text: Nuorten maailmanmestaruuskisoissa Patrick edusti maataan kahdesti, vuonna 1982, jolloin Kanada voitti kultaa, ja vuonna 1983, jolloin maa otti pronssia.


title: Dnestr

text:
Dnestr (, , , , ) on joki Itä-Euroopassa. Se saa alkunsa Karpaateilta Ukrainan länsiosista Puolan rajan tuntumasta ja laskee Mustaanmereen. Ukrainassa Dnestr virtaa ensin koilliseen, mutta kääntyy sitten kaakkoon ja muodostaa lyhyellä matkalla Ukrainan ja Moldovan rajan. Tämän jälkeen se virtaa pitkään Moldovan alueella, kunnes aivan lähellä merta se taas toimii rajajokena ja lopuksi palaa Ukrainaan. Dnestrin estuaari erottuu Mustastamerestä pitkänä ja kapeana laguunina Odessan länsipuolella. Dnestrin pituus on 1 352 km ja sen valuma-alue Ukrainan ja Moldovan alueella noin 69 000 km².
Moldovan sisälläkin Dnestr on rajalinja, sillä sen itäranta on itsenäiseksi julistautuneen Transnistrian aluetta. Vaikkei mikään valtio ole tunnustanut Transnistriaa, ei Moldovalla käytännössä ole mitään määräysvaltaa Dnestrin itäpuolella. Historiallisesti Dnestr-joki on ollut rajana romaniankielisten moldaavien ja slaavilaisten ukrainalaisten välillä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Romanian ja Neuvostoliiton raja kulkikin Dnestriä pitkin. Toisessa maailmansodassa Stalin vei Romanialta nimellä Bessarabia tunnetun Dnestr- ja Prut-jokien välisen alueen, eli vanhan Moldavian itäosan. Osa Bessarabiaa liitettiin Ukrainaan, osa erotettiin Moldovan neuvostotasavallaksi, jolle annettiin vastineeksi osa Dnestr-joen itärannasta. Neuvostoliiton hajottua Moldova itsenäistyi ja Transnistria on ollut "de facto" itsenäinen valtio.


title: Samuli Haataja

text: Samuli Haataja (s. 1. huhtikuuta 1976) on toinen The Crash -yhtyeen perustajista. Samuli ja toinen The Crash -yhtyeen perustajajäsen, laulaja/kitaristi Teemu Brunila tapasivat rippileirillä vuonna 1991. He perustivat bändin ja päättivät hakea samaan lukioon. Haataja soitti yhtyeessä bassoa ja lauloi taustoja.


title: Samuli Haataja

text: Koulutukseltaan Samuli Haataja on biologian opettaja ja jatko-opiskelija Turun yliopiston biodiversiteettitutkimuksen osastossa, mutta nykyään hän opettaa Nousiaisissa, Henrikin Koulun yläasteella.


title: Haavoittunut enkeli

text: Haavoittunut enkeli on Hugo Simbergin maalaus vuodelta 1903. Maalauksessa kaksi totista poikaa kantaa enkelityttöä paareilla halki aution maiseman. Enkelin vasemmassa siivessä näkyy verta, ja hänen silmiensä peittona on valkoinen side. Öljyväreillä kankaalle maalatun teoksen mitat ovat 127×154 cm, ja se on Ateneumin taidemuseon kokoelmassa.


title: Haavoittunut enkeli

text: Hugo Simberg oli työstänyt aihetta pitkään, ensimmäiset Haavoittunut enkeli -aiheeseen liittyvät luonnokset taiteilija teki jo palattuaan Italian matkaltaan 1898. Luonnoksista ja teoksen suunnittelua otetuista valokuvista näkee, että taiteilija mietti monenlaisia toteutustapoja aiheelle. Joissain luonnoksissa haavoittunutta enkeliä kuljetettiin kottikärryillä ja joissain enkeliä kantoivat pienet pirut. Enkelihahmo ja maalauksen maisema Töölönlahdella Helsingin Eläintarhan puistoalueella pysyivät kuitenkin samana.


title: Haavoittunut enkeli

text: Simberg maalasi "Haavoittuneen enkelin" toivuttuaan vaikeasta sairaudesta, ja pienen enkelitytön on ajateltu kuvaavan taiteilijan omia tunteita sairauden ajalta. Työ on maalattu myös suuremmassa koossa Tampereen tuomiokirkkoon, jonne taiteilija toteutti suuret seinämaalaukset eli freskot vuosina 1905–1906. Tuomiokirkon fresko poikkeaa alkuperäisestä taustansa osalta: vesinäkymä on laajempi ja siellä erottuu kaksi savuavaa tehtaanpiippua, joita alkuperäisessä ei ole.


title: Haavoittunut enkeli

text: Hugo Simberg ei halunnut selittää tätäkään työtään, vaan toivoi sen herättävän ihmisessä minkä tahansa tunteen. Tärkeintä hänelle oli, että katsojassa heräsi tunne. "Haavoittunut enkeli" -maalaustakaan hän ei itse nimennyt vaan pani sille näyttelyluetteloon nimen kohdalle vain viivan.


title: Haavoittunut enkeli

text: "Haavoittunut enkeli" otettiin innolla vastaan kun se esitettiin ensimmäisen kerran Ateneumin syysnäyttelyssä. Simberg sai teoksesta valtionpalkinnon. Hugo Simberg kirjoitti siskolleen Blenda Simbergille 4.10.1903 muilta taiteilijoilta saamastaan palautteesta: ”Tahdon nyt kertoa sinulle, että minua ei reputettukaan tänä vuonna, vaikka jury on ollut kauhean ankara. Näyttää melkein siltä kuin olisin saavuttanut jonkinlaisen ’grand succés’n’ niin toveripiirissä kuin jurynkin keskuudessa. Gallén on niin innostunut, että minun on vaikea ottaa häntä vakavasti. Hänen ensimmäiset sanansa olivat mitä suurinta minun töitteni imartelua ja ihmeellistä kyllä hän on suunniltaan ihastunut suureen tauluun. Hän sanoi, että se tekee sellaisen vaikutelman kuin olisin seisonut suuren metsän keskellä pienessä tuvassa, jonka nurkkiin asti puut kasvavat, ja maalannut muusta maailmasta välittämättä. Hänestä siinä on sellaista rauhaa ja sopusointua, jota ei ole missään muussa näyttelyn työssä. – Jopa Edelfelt sanoi minulle miellyttäviä asioita.”


title: Haavoittunut enkeli

text: "Haavoittunut enkeli" voitti Ateneumin taidemuseon Suomessa vuonna 2006 järjestämän "Maamme taulu" -äänestyksen.


title: Haavoittunut enkeli

text: Ranskalainen ohjaaja Jean Michel Roux on käsitellyt maalausta "Haavoittunut enkeli" ja suomalaisuutta elokuvassaan Pohjolan enkeli


title: Haavoittunut enkeli

text: Lontoolainen kustantaja Gerald Duckworth & Co Ltd herätti keskustelua vuosituhannen vaihteessa käyttämällä "Haavoittunutta enkeliä" julkaisemansa teoksen "Diary of a Man in Despair" kansikuvitukseen, jossa Simbergin maalaus on käännetty peilikuvaksi ja paarinkantajien hihoihin on lisätty hakaristitunnukset. Kustantajalle lähetettiin jopa vetoomuksia kirjan vetämiseksi pois markkinoilta – ilman seurausta.


title: Haavoittunut enkeli

text: Suomalainen Nightwish-yhtye käytti maalauksen aihetta vuonna 2007 ”Amaranth”-kappaleen musiikkivideossa, jonka ohjasi Antti Jokinen.


title: Ferai

text: Ferai (, myös "Pherai", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Velestínon kaupungin alueella noin 19 kilometriä länteen nykyisestä Vóloksesta.


title: Ferai

text: Ferai sijaitsi Pelasgiotiin alueen kaakkoisosassa Thessaliassa Larissasta Pagasainlahdelle johtaneen tien varressa. Kaupunki oli rakennettu nykyisen Velestínon pohjoisosan paikalle. Stefanos Byzantionlaisen mukaan kaupunki olisi jakautunut Vanhaan ja Uuteen Feraihin, jotka olisivat sijainneet kahdeksan stadioninmitan eli noin 1,4 kilometrin päässä toisistaan, mutta tälle ei ole löytynyt vahvistusta.


title: Ferai

text: Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa. Ferain eteläpuolella sijaitsi Khalkodonion-vuori ja itäpuolella Boibeis-järvi. Ferain satamana toimi Pagasai, joka sijaitsi noin 90 stadioninmitan eli noin 16 kilometrin päässä.


title: Ferai

text: Ferain paikka on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla. Kreikkalaisessa mytologiassa Ferai oli kuningas Admetoksen koti. Kaupunki oli saanut nimensä tämän isästä Fereestä. Herakles pelasti Admetoksen vaimon Alkestiin Haadeesta. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Sodassa ferailaisia johti Admetoksen poika Eumelos.


title: Ferai

text: Antiikin ajalla Ferai oli Thessalian merkittävimpiä kaupunkeja. Peloponnesolaissodan alussa kaupunki oli Ateenan puolella. Tuolloin kaupunkia hallitsivat aristokraatit. Myöhemmin Lykofron I nousi kaupungin tyranniksi ja pyrki saamaan koko Thessalian valtaansa. Hänen työtään jatkoi hänen poikansa Iason, josta tuli Thessalian tagos eli despootti vuonna 374 eaa. Hänet murhattiin vuonna 370 eaa., minkä jälkeen tagoksena jatkoivat hänen veljensä Polydoros ja Polyfron. Myöhemmin Polyfron murhasi Polydoroksen, ja hänet puolestaan murhasi hänen veljensä tai veljenpoikansa Aleksanteri.


title: Ferai

text: Aleksanteri hallitsi Thessaliaa julmasti. Theba voitti hänet Kynoskefalain taistelussa vuonna 364 eaa. Noin vuonna 359/358 (tai 357/356) eaa. Aleksanterin vaimo Thebe veljineen murhasi hänet. Tämän jälkeen näistä veljistä kaksi, Teisifonos ja Lykofron, toimivat vuorostaan tagoksina. Lopulta Filippos II:n Makedonia valtasi alueen vuonna 352 eaa. ja sijoitti Feraihin varuskunnan vuonna 344 eaa. Vuonna 192/191 eaa. kaupunki antautui Antiokhos Suurelle. Pian tämän jälkeen sen valtasivat roomalaiset.


title: Ferai

text: Kaupungin arkeologiset kaivaukset alkoivat kreikkalaisten arkeologien suorittamina vuosina 1920 ja 1923. Vuosina 1925–1926 niitä jatkoivat kreikkalaiset yhdessä École française d’Athènes'n eli Ranskan arkeologisen koulun kanssa.


title: Ferai

text: Ferain tiedetään jakaantuneen ainakin hellenistisellä kaudella yläkaupunkiin ja alakaupunkiin. Kaupunki oli ympäröity kaupunginmuurilla.


title: Ferai

text: Akropolis ja kaupunginmuurit


title: Ferai

text: Ferain akropoliina eli yläkaupunkina toimivat kaksi kukkulaa, jotka sijaitsivat kaupungin lounaisosassa ja nykyisen Velestínon länsipuolella. Pohjoisempi kukkula oli noin 150 metriä korkea tasalakinen kukkula, joka tunnetaan myös nimellä Magoúla Bakáli (). Siltä on löydetty jälkiä myös esihistoriallisen ajan asutuksesta. Eteläisempi kukkula tunnetaan myös nimellä Panagía siellä nykyisin olevan Neitsyt Marian kirkon mukaan sekä nimellä Ágios Athanásios (). Akropoliilla on ilmeisesti ollut temppeli, sillä sieltä on löydetty marmorisen Athenen patsaan osa 400-luvulta eaa.


title: Ferai

text: Kaupunginmuurien, joiden paksuus oli 3–5 metriä, reitti on voitu suurimmaksi osaksi jäljittää. Muureista on säilynyt jäänteitä erityisesti Panagían kukkulan länsi- ja eteläosassa. Muurit rakennettiin 300-luvun eaa. ensimmäisellä puoliskolla.


title: Ferai

text: Zeus Thaulioksen temppeli


title: Ferai

text: Zeus Thauliokselle omistettu temppeli sijaitsi kaupungin pohjoislaidalla. Se oli peripteraalitemppeli ja edusti doorilaista tyyliä. Temppelin koko oli noin 16 x 32 metriä ja siinä oli 6 x 12 pylvästä. Temppeli rakennettiin 300-luvun eaa. lopulla varhaisemman, 500-luvun eaa. jälkimmäiseltä puoliskolta peräisin olleen temppelin paikalle. Se puolestaan on sijainnut ilmeisesti vielä varhaisemman pyhäkön paikalla, sillä alueelta on löydetty lukuisia votiivilahjoja 700-luvulta eaa. lähtien. Varhaisella geometrisella kaudella paikalla oli ollut hautausmaa.


title: Ferai

text: Nykyisin temppelin rauniot ovat koko Thessalian alueen harvoja esiin kaivettuja temppeleitä. Rakennuksesta on säilynyt lähinnä osa sen perustuksista sekä pylväsrumpuja, kapiteelien osia sekä muita koristeosia. Temppelin arkeologinen kohde sijaitsee noin puoli kilometriä nykyisestä kaupungista pohjoiseen ().


title: Ferai

text: Temppelin on myös ehdotettu olleen omistetun Zeuksen sijasta Artemis Ennodialle.


title: Ferai

text: Hypereian lähde


title: Ferai

text: Hypereian lähde ("Hypereia krēnē") sijaitsi antiikin aikaisen kaupungin keskellä (). Se mainitaan usein antiikin kirjallisuudessa, ja muun muassa Sofokles kutsui sitä ”jumalten rakastamaksi”. Nykyisinkin paikalla on pieni lampi. Raunioita, kuten jonkinlaisen tukimuurin jäänteitä, on sekä lammessa että sen ympärillä. Ainakin osa niistä voi olla peräisin antiikin ajalta.


title: Ferai

text: Muut rakennukset


title: Ferai

text: Antiikin aikaisen kaupungin koillisosasta on löydetty hellenistisellä kaudella rakennetun, doorilaista tyyliä edustaneen stoan eli pylväshallin rauniot. Ne sijaitsivat oletettavasti kaupungin agoralla.


title: Ferai

text: Kaupungin tärkein hautausmaa sijaitsi muurien ulkopuolella Larissaan johtaneen tien varressa. Kaupungin ympäriltä on löydetty joitakin kammiohautoja ja hautakumpuja.


title: Ferai

text: Esinelöydöt


title: Ferai

text: Ferain alueelta tehdyt esinelöydöt ovat pääosin Vóloksen arkeologisessa museossa sekä Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Marraskesi

text: Marraskesi on ihon orvaskeden uloin kerros.


title: Marraskesi

text: Ihmisen iho rakentuu kolmesta kerroksesta, joista uloin on orvaskesi. Orvaskeden ulointa kerrosta sanotaan marraskedeksi. Marraskesi koostuu kuolleista sarveisainetta sisältävistä soluista. Sen tehtävä ihon suojaamisessa on tärkeä, sillä se estää vieraiden aineiden tunkeutumisen elimistöön ja liiallisen veden haihtumisen elimistöstä.


title: Aleksi Bardy

text: Aleksi Bardy (s. 29. syyskuuta 1970 Helsinki) on suomalainen käsikirjoittaja ja elokuvatuotantoyhtiö Helsinki-filmin toimitusjohtaja. Vuodesta 2013 hän on ollut elokuva- ja televisiotuotannon määräaikainen professori Aalto-yliopistossa.


title: Aleksi Bardy

text: Bardy valmistui taiteen maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 2000. Hän on työskennellyt päätoimittajana Suomen Lukiolaisten Liiton "Improbatur"-lehdessä (1987–1992) ja Suomen demokraattisen nuorisoliiton (SDNL) "Libero"-lehdessä (1991–1995) sekä toimittajana "Ylioppilaslehdessä" (1990–1991) ja Yleisradiossa (1991–1994). Vuodesta 1994 hän on ollut freelance-käsikirjoittaja ja vuodesta 2002 Helsinki-filmin tuottaja ja osakas.


title: Aleksi Bardy

text: Bardy on opettanut käsikirjoittamista ja elokuvatuotantoa mediakouluissa ja yliopistoissa Suomessa ja Ruotsissa. Lokakuussa 2012 hänet nimitettiin elokuva- ja televisiotuotannon professoriksi (Professor of Practice) Aalto-yliopiston elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitokselle. Professuuri on viiden vuoden määräaikainen ja alkoi 1. tammikuuta 2013.


title: Aleksi Bardy

text: Bardy oli Suomen elokuvatuottajien keskusliiton (SEK ry) puheenjohtaja vuosina 2012–2015. Hän on Euroopan elokuva-akatemian äänestävä jäsen. Bardyn tuottama elokuva "Napapiirin sankarit" sai parhaan elokuvan Jussin vuonna 2011.


title: Aleksi Bardy

text: Bardy on ollut Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokkaana ja toiminut aikoinaan Suomen demokraattisen nuorisoliiton perusosaston Helsingin sosialististen koululaisten (HSK) puheenjohtajana. Bardylla on kaksi poikaa ex-vaimonsa Anna Tuluston kanssa.


title: Potkuri

text: Potkuri on siipipyörä, joka muuttaa lapojensa pyörivän liikkeen väliaineen nopeutta kasvattamalla työntövoimaksi. Potkurin voimanlähteenä on yleensä moottori, poikkeuksena esim. gyrokopterin roottori, jonka pyörimisen aikaansaa aluksen liike ilmassa. Potkureita käytetään esimerkiksi lentokoneiden, laivojen ja sukellusveneiden liikuttamiseen. Potkuri on useilla kielillä ”propelli”, joka tulee latinan sanasta "propellere", ajaa eteenpäin.


title: Potkuri

text: Potkuri muodostuu kahdesta tai useammasta samaan akseliin kiinnitetystä pienestä siivestä, "lavasta". Potkurin pyöriessä lapojen eri puolille muodostuu paine-ero ja väliaine kiihtyy suurempaan nopeuteen, joka aiheuttaa potkuriin eteenpäin suuntautuvan voiman.


title: Potkuri

text: William Froude kehitti vuonna 1878 lapaelementti-teorian laivojen potkureille, jonka avulla potkurin toiminta voidaan matemaattisesti mallintaa. Venäjällä toiminut puolalainen Stefan Drzewiecki kehitti vuoteen 1892 mennessä teorian ilmassa pyöriville potkureille ja kehitti mm. sukellusveneiden potkureita.


title: Potkuri

text: Potkuri luo työntövoimansa kuten lentokoneen siipi ja samalla syntyy vastusmomentti, jonka moottorin tehon tulee ylittää. Vedessä potkurin ongelmiin kuuluvat mm. kavitaatio. Ilmassa lentokonepotkureiden ongelma oli lavan kärjen suuret virtausnopeudet, joissa syntyy tiivistysaaltoja ja virtauksen irtoamista ja sitä kautta värähtelyjä.


title: Potkuri

text:
Vanhimmat potkurit olivat ruuvimaisia ja niitä käytettiin veden pumppaamiseen.
Suomessa potkureita valmistaa laivateollisuuteen mm. Tevo Oy.


title: HIV-testi

text: HIV-testi on lääketieteellinen tutkimus, jonka tarkoitus on selvittää, onko henkilöllä HIV-tartunta.


title: HIV-testi

text: Yleensä HIV-testissä etsitään verestä elimistön HI-virukselle valmistamia vasta-aineita tai itse viruksen RNA:ta. On olemassa myös yhdistelmätesti.


title: HIV-testi

text: HIV-pikatestiä varten verinäyte otetaan sormenpäästä, laboratoriossa tavallisesti kyynärtaipeen laskimosta. Pikatestin tulos on valmis 1 min näytteenoton jälkeen, ja testi on yhtä luotettava kuin laboratoriossa otettava suoniverinäyte. Tartunta voidaan havaita verestä jo kuukauden päästä tartunnasta, varmasti viimeistään kolmen kuukauden kuluttua. HIV-testi on luotettava, kun suojaamattomasta seksistä, suuseksistä tai veritartuntatilanteesta on kulunut kolme kuukautta.


title: HIV-testi

text:
Testaus on maksuton, ja sen voi useissa terveyskeskuksissa tehdä halutessaan nimettömänä. Suomen Punaisen Ristin alaisuudessa toimiva Pluspiste tarjoaa maksutonta ja anonyymiä HIV-pikatestausta ilman ajanvarausta useilla paikkakunnilla.
Suomen markkinoille on tullut elokuusta 2018 alkaen myyntiin hiv-kotitesti, jota myydään muun muassa apteekeissa. Testi on nimeltään Autotest VIH. Kertakäyttöinen kotitesti tehdään sormenpäästä otettavasta verinäytteestä ja testituloksen saa noin vartissa. Hiv-kotitesti on luotettava, CE-merkitty tuote. Kun testi tehdään vähintään kolmen kuukauden kuluttua mahdollisesta tartunnasta, testin antamaan negatiiviseen tulokseen voi luottaa täysin. Autotest VIH on erittäin herkkä testi, mikä tarkoittaa, että joskus testi saattaa antaa väärän positiivisen tuloksen reagoidessaan liian herkästi. Väärää negatiivista tulosta testi ei tämän herkkyyden ansiosta anna. Positiivinen testitulos tuleekin aina varmistaa suoniverinäytteellä.


title: Japaninmakaki

text: Japaninmakaki ("Macaca fuscata") on makakeihin kuuluva apinalaji.


title: Japaninmakaki

text: Japaninmakakeilla on tyypillisen punaiset, karvattomat posket, joita ympäröi pitkä, harjamainen turkki. Sen ruumis on 55–70 cm pitkä, ja häntä on lyhyt. Kahdella jalalla seisova makaki on 70–120 cm korkea. Painoa on yleensä 8–12 kg, joskus jopa yli 20 kg. Urokset ovat kookkaampia kuin naaraat.


title: Japaninmakaki

text: Japaninmakaki on maailman pohjoisimpana elävä apinalaji. Sitä tavataan luontaisesti Kyūshūn, Honshūn ja Shikokun saarilla Japanissa.


title: Japaninmakaki

text: Joukko japaninmakakeja siirrettiin vuonna 1972 Yhdysvaltojen Texasiin, lähelle Laredon kaupunkia. Ne ovat runsastuneet alueella ja vieraslajina niistä on ollut siellä paikoitellen haittaa.


title: Japaninmakaki

text: Kun utelias japaninmakaki keksii jonkin uuden taidon, muut lauman yksilöt omaksuvat sen heti. Siten kaikki makakit ovat ajan myötä oppineet pesemään ruokansa vedessä, erottelemaan riisinjyvät hiekasta, pyydystämään ravintoa vedestä ja lämmittelemään talvella tulen äärellä tai kuumissa lähteissä.


title: Japaninmakaki

text: Japaninmakakit elävät luonnossa noin 30-vuotiaiksi ja eläintarhoissa keskimäärin lähes 40-vuotiaiksi.