title: Luxor

text: Luxor on Egyptin tärkein matkailukeskus. Luxorissa on useita muinaisen Egyptin ajalta peräisin olevia nähtävyyksiä, kuten Luxorin temppeli, Karnakin temppeli, Kuninkaiden laakso, Kuningattarien laakso, Memnonin kolossit ja Kuningatar Hatšepsutin terassitemppeli. Lisäksi kaupungin laitamilla on rauniotemppeleitä kuten Ramasseum, Kuningas Seti I:n kuolintemppelin jäänteet, ja kuningas Ramses III:n temppeli. Luxorista järjestetään myös päivän kestäviä risteilyjä Denderaan.


title: Luxor

text: Ihmisasutusta on ollut nykyisen Luxorin alueella jo neoliittiselta kivikaudelta lähtien 5000-vuotta eaa. Alueen varhaiset asukkaat olivat Niilin tulvia hyödyntäneitä maanviljelijöitä. Merkittävä asutuskeskus kaupungista tuli muinaisen Egyptin aikana ensimmäisen välikaudenaikana noin 2080 eaa, jolloin siitä tehtiin Ylä-Egyptin hallinnollinen pääkaupunki. Muinaiset egyptiläiset tunsivat kaupungin nimillä "Waset" ja "Nu Amon" (), jälkimmäisen nimen tullessa kaupungin jumala Amunista. Kaupungin asema hallinnollisena keskuksena kasvatti sen uskonnollista merkitystä ajan myötä ja se oli myös tärkeä kauppapaikka. Se oli lähellä Nubian luonnonvaroja ja kauppareittejä, sekä sijaitsi reitillä Punaisellemerelle Qusairiin. Kaupungin merkitys jatkoi kasvuaan toisella välikaudella hyksojen vallatessa Pohjois-Egyptin, Kušin vaikutusvallan kasvaessa etelässä ja Egyptin huvetessa käsittämään vain Luxorin lähialueet. Dynastioiden 18–19 välillä egyptiläiset valtasivat takaisin menetetyt alueensa Luxorista käsin ja kaupungista tuli maan hallinnollinen ja uskonnollinen pääkaupunki. Luxorin ja Karnakin temppelit kasvoivat maan vauraimmiksi ja Niilin vastarannalle kehittyi Kuninkaiden laakso, hallitsijoiden ja tärkeiden virkamiesten hauta-alue.


title: Luxor

text: Kolmannen välikauden aikana Egyptin pääkaupunki siirrettiin takaisin pohjoiseen ja Luxorista tuli käytännössä itsehallinnollinen alue Amunin pappien alaisuudessa. Sen poliittinen merkitys alkoi laskea Egyptin myöhäiskaudella. Aleksanteri Suuri valloitti Luxorin vuonna 332 eaa. ja kruunautti itsensä kuninkaaksi Luxorin temppelissä, jossa kruunattiin aikanaan Egyptin faaraot. Kreikkalaiset antoivat kaupungille nimen "Theba". Nimen alkuperän tarinaa ei tunneta. Kreikkalainen Ptolemaiosten hallitsijasuku rakennutti joitakin lisäyksiä Karnakin temppelikompleksiin ja Rooman vallattua kaupungin vuonna 30 eaa. he käyttivät Luxorin temppeliä Rooman keisarien palvonnan kulttipaikkana. Diocletianuksen valtakaudella kaupungista tehtiin provinssin hallinnollinen keskus. Kaupunki oli turistikohde jo antiikin aikana ja siellä kävi roomalaisia ja kreikkalaisia matkailijoita.


title: Luxor

text: Varhaisella kristinuskon ajalla kaupunkiin kasvoi suuri koptilainen yhteisö. Yksi koptilaisista käännynnäisistä kaupungissa oli luostarilaitoksen perustajan pidetty Pakhomios. Monet alueen pyhätöistä muutettiin kirkoiksi ja Pakhomios perusti yksitoista luostaria, joissa oli yli 3 000 munkkia ja nunnaa. Suuremmassa mittakaavassa kaupungin merkitys jatkoi laskuaan, mutta sitä ei esimerkiksi Memfisin tavoin koskaan hylätty kokonaan. Egyptin muslimivalloituksen jälkeen vuonna 642 sai arabiankielisen nimensä "al-Uqsur", joka on puolestaan johdettu arabian palatsia tarkoittavasta sanasta. Kaupungin historiallisten raunioiden merkitys avautui ulkomaailmalle vasta Napoléon Bonaparten Egyptin sotaretken myötä vuonna 1798. Alueella alettiin tehdä kaivauksia ja siitä tuli Viktoriaanisella kaudella jälleen turistikohde. Kiinnostus kasvoi etenkin vuoden 1881 jälkeen, jolloin alueelta tehtiin kuninkaallisen haudan löydös. Brittilehti The Times ja ranskalainen Journal des debats keräsivät jopa rahaa lukijoiltaan, jotta rauniot voitaisiin ostaa tutkimuksia varten raunioita asuttaneilta "arabimaanvaltaajilta". Lordi Carnarvon hankki itselleen yksinoikeuden nekropoliksen kaivauksiin ja vuonna 1922 hän ja arkeologi Howard Carter löysivät faarao Tutankhamonin haudan. Nykyisin kaupunki ja sen asukkaat ovat riippuvaisia turismista. Takaiskuna alueella on viime vuosikymmenien aikana tapahtunut useita islamistien iskuja turisteja vastaan. Yhdessä verisemmistä 17. marraskuuta 1997 militantit surmasivat 58 matkailijaa ja neljä egyptiläistä Deir el Bahrin arkeologisen kohteen ulkopuolella.


title: Luxor

text: Vuoden 2006 väestötilastojen mukaan kaupungissa asui yhteensä 202 232 asukasta. Paikalliset asukkaat ovat riippuvaisia turismista tulonlähteenään, mutta turismiin on panostettu myös paikallisten kustannuksella. Esimerkiksi joistakin kehittämisprojekteista on luovuttu alueen autenttisuuden ylläpitämiseksi.


title: Luxorin temppeli

text: Luxorin temppeli on muinaisen Egyptin aikainen temppeli keskellä Luxorin kaupunkia Egyptissä. Temppeli on 254 metriä pitkä ja portin kohdalta 65 metriä leveä. Siinä on peräkkäisiä rakennuksia, joissa on pihoja, pylväikköjä, kappeleita ja patsaita. Egyptiläiset pitivät Luxorin temppelialuetta alkukummun paikkana ja jumala Amon-Ran eteläisenä asuntona. Heidän erilaisissa juhlissaan, kuten Opet-juhlassa ja vuosikymmenjuhlassa, Amon-Ra siirtyi sinne läheisestä Karnakin temppelistä uudistuakseen ja luomisen jatkuvuuden varmistamiseksi.


title: Luxorin temppeli

text: 19. dynastian Ramses II:n rakennuttaman porttipylonin edustalla on jäljellä kolme Ramses II:n alkuperäisestä kuudesta patsaasta ja toinen kahdesta alkuperäisestä obeliskista. Toinen obeliski lahjoitettiin Ranskalle, ja se on nykyisin Pariisissa Place de la Concorde -aukiolla. Porttien jälkeen on Ramses II:n piha, sitten pylväikkö, 18. dynastian Amenofis III:n piha, ja eteläpäädyssä useita pienempiä saleja. Temppelialueelle oli rakennettu ensimmäinen temppeli viimeistään Thutmosisten aikana. Jotkin sen vanhimmista kivistä ovat Hatšepsutin ajalta. Amenofis III rakennutti oman rakennuksensa Thutmosiksen temppelin tilalle. Myöhemmin Ramses II rakennutti temppeliin oman suuren kolossaalipatsaiden reunustaman pihansa (57 × 51 metriä), jonka pylväikkö yhdistää Amenofis III:n rakennukseen. Sen pituusakseli on hiukan vinossa vanhempiin rakennuksiin nähden, sillä se kohdistettiin Karnakin temppeliin, ja sen poikkiakseli kohdistettiin joen länsirannan kuolintemppeleihin.


title: Luxorin temppeli

text: Temppeli oli aikoinaan katettu sekä sivuilta että päältä, ja valo tuli suurista ikkunoista. Seinien koristelusta on jäljellä muun muassa pylonien kuvaus Ramses II:n sotaretkestä Kadeshiin.


title: Oksyrhynkhos

text: Oksyrhynkhos ( "Oksýrrhynkhos" 'terävänokkainen (kala)'; ; "al-Bahnasa") on kaupunki, joka sijaitsee Egyptissä n. 160 km Kairosta etelään.


title: Oksyrhynkhos

text: Kaupungissa sijaitsee yksi kaikkien aikojen merkittävimmistä arkeologisista löydöistä. Aluetta on tutkittu 1900-luvun alusta lähtien taukoamatta, ja sieltä on löydetty valtava kokoelma papyrukselle kirjoitettuja tekstejä Egyptin kreikkalaisen ja roomalaisen kauden ajalta. Papyrukset sisältävät paljon myös ennen tuntemattomia kirjoituksia. Tunnetuimpiin tähän mennessä löydettyihin teksteihin kuuluvat joukko Menandroksen näytelmiä, sekä "Tuomaan evankeliumi", merkittävä gnostilainen kirjoitus.


title: Oksyrhynkhos

text: Oksyrhynkhos sijaitsee Niilin pääjuoksun länsipuolella, Niilin haaran Bahr Yussefin (Joosefin kanaalin) varrella. Paikalla sijaitsi kaupunki nimeltä Per-Medjed jo muinaisen Egyptin aikana, mutta siitä tuli merkittävä vasta Aleksanteri Suuren aikana vuonna 332 eaa. Kaupunki perustettiin silloin uudelleen kreikkalaisena kaupunkina, jolle annettiin nimi "Oksyrhynkhon Polis" ('terävänokkaisen kalan kaupunki'). Kyseessä on kalalaji, joka egyptiläisessä mytologiassa söi Osiriksen peniksen.


title: Oksyrhynkhos

text: Hellenistisenä aikana Oksyrhynkhos oli menestyvä alueensa pääkaupunki ja Egyptin kolmanneksi suurin kaupunki. Kun Egyptistä tuli kristitty, se tuli kuuluisaksi lukuisista kirkoistaan ja luostareistaan. Roomalaisena ja bysanttilaisena aikana kaupunki säilyi edelleen merkittävänä, vaikka sen merkittävyys vähitellen laskikin. Kun arabit valloittivat Egyptin vuonna 641, kaupungille elintärkeä kanava tuhoutui, ja kaupunki hylättiin. Nykyään paikalla sijaitsee el-Bahnasan kaupunki.


title: Oksyrhynkhos

text: Yli tuhannen vuoden aikana kaupungin asukkaat heittivät jätteensä muutamalle kaatopaikalle kaupungin ulkopuolella sijainneelle hiekka-aavikolle. Koska kaupunki sijaitsi kanaalin eikä Niilin pääjuoksun varrella, alue ei koskaan jäänyt tulvaveden alle, niin kuin muu osa joen rannasta. Tämän vuoksi kaatopaikka ei koskaan jäänyt veden alle. Alueella ei myöskään sada käytännössä juuri koskaan, joten kaatopaikat ainoastaan peittyivät hiekkaan ja ne unohdettiin toisen tuhannen vuoden ajaksi.


title: Oksyrhynkhos

text: Oksyrhynkhoksen kaatopaikoille päätyi valtavat määrät papyrusta, koska kreikkalaista ja roomalaista Egyptiä hallittiin hyvin byrokraattisesti ja koska kaupunki oli Kreikan 19 "nomoksen" pääkaupunkina. Kaatopaikoille päätyi tilipapereita ja laskuja, veropapereita, väestönlaskentatietoja ja kuitteja, sekä hallinnollista, sotilaallista, taloudellista ja poliittista materiaalia ja uskonnollisia kirjoituksia — käytännössä kaikkea, mitä hallintotoimistoista siivottiin ja heitettiin pois. Myös yksityiset ihmiset käyttivät samoja kaatopaikkoja. Koska papyrus oli kallista, sitä kuitenkin myös käytettiin usein uudelleen — yhden papyruksen toisella puolella saattoi olla maanviljelyyn liittyviä asioita ja toisella puolella opiskelijan muistiinpanoja Homeroksen töistä. Oksyrhynkhoksen papyrukset sisälsivät siten täydellisen arkiston kaupungin elämästä, sekä niistä sivilisaatioista ja valtakunnista, joiden osana se kulloinkin oli.


title: Oksyrhynkhos

text: Varsinaisen Oksyrhynkhoksen kaupungin alueella ei ole suoritettu arkeologisia kaivauksia, sillä sen päällä sijaitsee nykyaikainen kaupunki. On kuitenkin oletettu, että kaupungissa oli lukuisia julkisia rakennuksia, mukaan lukien teatteri 11 000:lle katsojalle, ravirata, neljä julkista kylpylää, voimistelusali, sekä kaksi pientä satamaa kanavan varrella. Kaupungissa sijaitsi todennäköisesti myös sotilaallisia rakennuksia, kuten parakkeja, sillä kaupungissa sijaitsi varuskunta sekä roomalaisena että bysanttilaisena aikana. Kaupungissa sijaitsi myös Serapiksen, Zeus-Amonin, Hera-Isiksen ja Osiriksen temppelit. Siellä oli myös kreikkalaiset temppelit Demeterille, Dionysokselle, Hermeelle ja Apollonille sekä roomalaiset temppelit Juppiterille ja Marsille. Kristittynä aikana kaupungissa oli piispanistuin, ja kaupungissa on edelleen lukuisia koptilaisia kirkkoja.


title: Oksyrhynkhos

text: Egypti joutui vuonna 1882 brittiläisen vallan alle, vaikka säilyikin edelleen nimellisesti osana Ottomaanien valtakuntaa. Brittiarkeologit aloittivat järjestelmälliset arkeologiset tutkimukset maassa. Koska Oksyrhynkhos ei ollut yhtä merkittävä kuin muut paikat, se jäi syrjään vuoteen 1896 saakka. Tällöin Bernard Grenfell ja Arthur Hunt Oxfordin yliopistosta aloittivat kaivaukset siellä. Aluksi he pitivät kaatopaikan sisältöä vain merkityksettömänä jätteenä, mutta he huomasivat pian, että se suorastaan pursusi papyruksia.


title: Oksyrhynkhos

text: Klassisesti koulutetut Grenfell ja Hunt ymmärsivät, että paikka saattaisi sisältää klassisen kreikkalaisen kirjallisuuden kadonneita mestariteoksia: kadonneita näytelmiä, historiateoksia ja filosofisia teoksia muinaisesta Ateenasta. He tiesivät, että Aristoteleen "Ateenan perustuslaki" oli löydetty egyptiläisestä papyruksesta vuonna 1890. Toivo innosti heitä ja on innostanut heidän seuraajiaan yli sadan vuoden ajan.


title: Oksyrhynkhos

text: Oksyrhynkhos oli melko tavallinen kaupunki, eikä mikään erityinen kulttuurin ja opiskelun keskus, ja vain asukkaiden vähemmistö oli kiinnistunut filosofiasta. Toisekseen klassikkojen kopiot olivat tuohon aikaan harvinaisia ja kalliita, eivätkä ne päätyneet kaatopaikalle yhtä helposti. Tämän johdosta kirjalliset löydökset ovat tähän saakka olleet papyrusmäärään verrattuna suhteellisen vaatimattomia. Suurin osa tehdyistä löydöistä on ollut kopioita jo ennestään tunnetuista töistä, kuten Homeroksesta, johon koko helleeninen koulutus perustui.


title: Oksyrhynkhos

text: Tuhansista Oksyrhynkhoksen papyruksista vain noin 10 prosenttia oli kirjallisuutta. Muu osa koostui mainituista hallinnollisista dokumenteista. Tutkijat ovat kuitenkin löytäneet tarpeeksi mielenkiintoisia teoksia, jotta mielenkiinto on säilynyt yllä. Grenfell ja Hunt löysivät jo ensimmäisen vuoden aikana useita Sofokleen kadonneita näytelmiä, kuten näytelmän nimeltä "Ikhneutai", sekä useita muita kirjoja ja niiden osia, muun muassa tekstin joka osoittautui ennen tuntemattomaksi evankeliumiksi, "Tuomaan evankeliumiksi". Nämä löydöt saivat aikaan myös julkisuuden kiinnostuksen.


title: Oksyrhynkhos

text: Grenfell ja Hunt omistivat koko loppuelämänsä Oksyrhynkhoksen kaivauksiin, lukuun ottamatta ensimmäistä maailmansotaa. Kaivauksia suoritettiin lähinnä talvisin, ilmaston ollessa suotuisampi. Löydöt puhdistettiin hiekasta ja lähetettiin Oxfordiin. Kesäisin he puhdistivat, lajittelivat, käänsivät ja vertailivat vuoden saalista, kooten kokonaisia tekstejä tuhansista osista. Vuonna 1898 he julkaisivat ensimmäisen painoksen löydöistään. He työskentelivät läheisesti yhdessä vuoteen 1920 saakka, jolloin Grenfell kuoli. Hunt jatkoi omaan kuolemaansa 1934 saakka.


title: Oksyrhynkhos

text: Vaikka alkuperäiset toiveet kadonneiden teosten löytämisestä eivät vielä ole täysin toteutuneet, alueelta on kuitenkin löydetty useita merkittäviä kreikkalaisia tekstejä. Näihin sisältyy muun muassa:Kristillisistä löydöistä merkittävin on ollut joukko "Tuomaan evankeliumin" katkelmia, jotka ovat peräisin toiselta tai kolmannelta vuosisadalta, mutta saattavat säilyttää suullista perimätietoa jopa ensimmäisen vuosisadan puolesta välistä. Nag Hammadista tehdyt löydöt ovat kuitenkin himmentäneet tämän löydön arvoa myöhemmin, sillä sieltä löydettiin evankeliumin kokonainen versio.


title: Oksyrhynkhos

text: Muita kristillisiä teoksia ovat apokryfisiin kirjoihin luettavissa olevat "Barukin ilmestys", "Heprealaisten evankeliumi" ja "Hermaan paimen", sekä yksi Irenaeuksen teos. Sen lisäksi on löydetty kristillisiä hymnejä, rukouksia ja kirjeitä.


title: Oksyrhynkhos

text: Viimeisten 20 vuoden aikana Oksyrhynkhoksen kaivaukset ovat tapahtuneet Oxfordin yliopiston professori Peter Parsonsin alaisuudessa. Löydöksistä on julkaistu 67 laajaa teosta. Näistä on tullut oleellinen lähde egyptologiseen tutkimukseen koskien aikaa 300-luvulta eaa. 600-luvulle. Ne ovat myös merkittäviä varhaiskristillisen kirkon historian tutkimiseen, sillä Oksyrhynkhoksesta löydetyt versiot kristillisistä kirjoituksista ovat usein vanhempia kuin aiemmat tunnetut löydöt. Odotettavissa on vielä 40 teosta lisää.


title: Oksyrhynkhos

text: Grenfellin ja Huntin ajoista tutkimuksen painopiste on muuttunut. Nykyiset arkeologit eivät ole enää niin kiinnostuneita löytämään juuri kadonneita näytelmiä tai filosofisia teoksia. Heille kaikki materiaali on arvokasta, sillä se auttaa rekonstruoimaan muinaisen Egyptin elämää sosiaalihistorialliselta kannalta. Oksyrhynkhoksesta löydetyt tekstit auttavat ymmärtämään jo aiemmin tunnettuja tekstejä.


title: Oksyrhynkhos

text: Vuonna 1966 Oksyrhynkhoksen tutkimuksista ja papyrusten julkaisemisesta tuli virallisesti British Academyn tutkimusprojekti. Nykyään n. 400,000 papyruskatkelmaa on sijoitettuna Oxfordissa sijaitsevaan Sackler Libraryyn yhdessä hakemistojen, arkistointitietojen ja valokuvien kanssa. Kyseessä on maailman suurin klassisia käsikirjoituksia sisältävä kokoelma.


title: Oksyrhynkhos

text: Projektin fokus on nykyään lähinnä materiaalin julkaisussa. Vuoteen 2003 mennessä 4,700 erää oli käännetty, toimitettu ja julkaistu. Julkaisu etenee noin yhden teoksen verran vuodessa. Tähän mennessä on julkaistu muun muassa:


title: Oksyrhynkhos

text: Huhtikuussa 2005 Oxfordin yliopisto julkaisi tiedotteen uusimmista löydöksistä. Yliopistolla on ollut yhteinen tutkimusprojekti Brigham Young -yliopiston kanssa. Projekti on hyödyntänyt alun perin satelliittikuvausta varten kehitettyä infrapunateknologiaa papyrusten tutkimisessa. Tutkimus on ollut erittäin menestyksellistä, ja sen avulla on pystytty tulkitsemaan useita pahasti vaurioituneita tekstejä. Näihin kuuluu useita aiemmin tuntemattomia Sofokleen, Lukianoksen, Euripideen, Parthenioksen, Hesiodoksen ja Arkhilokhoksen teoksia.


title: Oksyrhynkhos

text: Uutinen sai aikaan suuren innostuksen, ja löytöä on kutsuttu muun muassa nimellä "klassinen graalin malja". On arveltu, että löydöt saavat mahdollisesti aikaan uuden renessanssin, kiinnostuksen klassiseen kirjallisuuteen. Tekniikalla on toistaiseksi luettu vasta hyvin pieni osa aiemmin lukukelvottomista katkelmista. Tutkijat ovat puhuneet jopa 20 prosentin lisäyksestä tunnettuihin antiikin ajan teksteihin.


title: Lisensiaatti

text: Lisensiaatti ( < "licentiare" 'saada lupa', lyhenne "lis.") on yliopistollisen jatkotutkinnon nimitys. "Lisensiaatti" on alun perin tarkoittanut sitä, joka on saanut luvan luennoida yliopistossa. Suomen lisäksi lisensiaatin oppiarvo myönnetään eräissä muissakin maissa, mutta esimerkiksi Yhdysvaltojen korkeakoulujärjestelmässä on vain kandidaatin ("bachelor"), maisterin ("master") ja tohtorin ("doctor") arvot.


title: Lisensiaatti

text: Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto (useimmissa tapauksissa maisterintutkinto). Nykyään lisensiaatintutkinto jätetään kuitenkin usein suorittamatta ja tähdätään maisterintutkinnosta suoraan tohtorintutkintoon. Tässäkin tapauksessa tohtorin arvoon vaaditaan hyväksytyn väitöskirjan lisäksi maisterintutkinnon jälkeisiä syventäviä opintoja saman verran kuin lisensiaatintutkintoon (yleensä 60 opintopistettä). Lisensiaatintutkintoon kuuluvat lisensiaatintyö sekä sitä tukevat syventävät opinnot.


title: Lisensiaatti

text: Lääketieteen, hammaslääketieteen ja eläinlääketieteen alalla lisensiaatti on ylemmän korkeakoulututkinnon nimitys. Nämä tutkinnot ovat tavanomaista maisterintutkintoa laajempia.


title: Alkeenit

text: Alkeenit ovat hiiliatomien välisen kaksoissidoksen sisältäviä hiilivetyjä. Suoraketjuisten alkeenien eli n-alkeenien yleinen kaava on CH. Alkeeneja kutsutaan toisinaan myös "olefiineiksi" (’öljyä muodostava’), mutta alkeeni on suositeltavampi nimitys. Yksinkertaisimmat alkeenit, eteeni (CH) ja propeeni (CH), ovat tärkeimmät teollisesti valmistetut orgaaniset kemikaalit.


title: Alkeenit

text: Alkeenit nimetään samaan tapaan kuin alkaanitkin korvaamalla "aani"-pääte "eeni"-päätteellä. Yhdistettä nimettäessä etsitään pisin kaksoissidoksen sisältävä hiiliketju, joka edelleen numeroidaan siitä päästä, josta kaksoissidos saa pienimmän mahdollisen luvun. Jos yhdisteessä on kuitenkin hydroksyyliryhmä (-OH), numeroidaan alkeeni niin, että hydroksyyli saa pienimmän luvun. Tällöin yhdisteen perheestä käy ilmi molemmat funktionaaliset ryhmät (esimerkki: 3-pente-2-oli). Mikäli hydroksyyliryhmättömän alkeenin kaksoissidos saa saman luvun kummastakin päästä, numeroidaan yhdiste niin, että yhdisteen substituentti (muu kuin hydroksyyli) saa pienimmän mahdollisen luvun. Substituentit listataan paikkanumeron kanssa aakkosjärjestyksessä yhdisteen eteen. Kaksoissidoksen paikan ilmaiseva luku kirjoitetaan puolestaan yhdisteen ”perheen” eteen (esimerkiksi 2-buteeni). Mikäli kaksoissidoksia on useampia, niiden luvut erotetaan pilkulla, ja yhdisteen nimen pääte on "dieeni", "trieeni" jne. kaksoissidosten lukumäärän mukaan.


title: Alkeenit

text: Sykloalkeenien nimeäminen aloitetaan kaksoissidoksesta niin, että kaksoissidos on ensimmäisen ja toisen hiiliatomin välissä. Siten yksiarvoisen sykloalkeenin kaksoissidoksen paikkaa ei tarvitse erikseen kirjoittaa.


title: Alkeenit

text: Substituentti =CH tunnetaan metyleeniryhmänä, HC=CH– vinyyliryhmänä ja HC=CHCH allyyliryhmänä.


title: Alkeenit

text: Kaksoissidokseen osallistuva hiiliatomi on "sp"-hybridisoitunut, jolloin muodostuneet kolme "sp"-orbitaalia ovat samassa tasossa noin 120° kulmassa toisiinsa nähden. Hiilen neljäs orbitaali, "p"-orbitaali, on tuohon tasoon kohtisuorassa. Kaksoissidos koostuu "sp"-orbitaalien σ-sidoksesta ja "p"-orbitaalien π-sidoksesta. Kaksoissidos on vahvempi kuin yksinkertainen kovalenttinen sidos: eteenin kaksoissidoksen sidosenergia on 605 kJ/mol, kun vastaavasti etaanin yksinkertaisen sidoksen sidosenergia on 368 kJ/mol. Kaksoissidos (134 pm) on hieman yksinkertaista sidosta (150 pm) lyhyempi.


title: Alkeenit

text: Hiiliatomit kaksoissidoksessa eivät voi kiertyä toistensa suhteen π-sidoksen vuoksi. Kiertyminen edellyttäisi π-sidoksen rikkomiseen vaadittavaa energiaa (268 kJ/mol). Esimerkiksi etaanin kiertyminen σ-sidoksen ympäri edellyttää energiaa vain 12 kJ/mol.


title: Alkeenit

text: Alkeenin stabiilisuuteen korreloi kaksoissidoksen hiiliatomeihin liittyneiden substituenttien (jokin muu kuin vetyatomi) lukumäärä siten, että useampi substituentti merkitsee pysyvämpää rakennetta. Eli stabiilisuuden kannalta pätee:


title: Alkeenit

text: Stabiilisuus on seurausta hyperkonjugaatiosta eli kaksoissidoksen hiilien välisen π-sidosorbitaalin ja substituentin (vedyn) ja hiilen välisen σ-sidosorbitaalin vuorovaikutuksesta sekä vahvemmista kovalenttisista sidoksista hiiliatomien välillä. Sidos "sp"- ja "sp"-hybridisoituneen hiiliatomin välillä on vahvempi kuin sidos kahden "sp"-hiilen välillä. Täten ratkaisevaa on myös kaksoissidoksen paikka molekyylissä.


title: Alkeenit

text: Alkeeniin on kaksoissidoksen vuoksi liittyneenä vähemmän vetyä vastaavaan alkaaniin verrattuna. Sen vuoksi alkeeneja kutsutaan tyydyttymättömiksi hiilivedyiksi. Yhdisteen ”tyydyttymättömyysaste” tarkoittaa yhdisteestä lähteneitä vetyjä H verrattuna vastaavaan suoraketjuiseen alkaaniin CH. Siten yksi kaksoissidos tai rengasrakenne tarkoittaa tyydyttymättömyysastetta 1. Yhdisteen sisältämä halogeeni lisää tyydyttymättömyysastetta puolella yksiköllä. Yhdisteeseen yksinkertaisin sidoksin liittynyt happi ei vaikuta yhdisteen tyydyttymättömyysaseeseen, sillä sen sidokset johtavat lopulta hiileen tai vetyyn. Happea ei siten tyypillisesti tarvitse huomioida yhdisteen tyydyttymättömyysastetta laskiessa. Yksinkertaisin sidoksin liittynyt typpi puolestaan vähentää yhdisteen tyydyttymättömyysastetta, sillä se muodostaa kolme sidosta. Yleensä typpi vastaa kahta vetyä yhden vedyn sijalla, eli se pienentää yhdisteen tyydyttymättömyysastetta puolella yksiköllä.


title: Alkeenit

text: Alkeeneilla esiintyy "cis"-"trans"-stereoisomeriaa jäykän kaksoissidoksen vuoksi, jos kaksoissidos on vähintään disubstituenttinen. Disubstituenttisen kaksoissidoksen substituentit voivat olla kaksoissidoksen samalla ("cis"-isomeeri) tai eri puolella ("trans"-isomeeri). "Cis"-"trans"-isomeria ei ole mahdollinen, jos toisen kaksoissidokseen osallistuvan hiiliatomin substituentit ovat identtiset.


title: Alkeenit

text: Yhdisteen muuntuminen "cis"-muodosta "trans"-muotoon tai päinvastoin ei tapahdu spontaanisti, mutta se voidaan katalysoida vahvalla hapolla.


title: Alkeenit

text: Alkeenien "trans"-isomeerit ovat pysyvämpiä kuin "cis"-isomeerit. Alkeenien "cis"-isomeereilla substituenttien välillä ilmenee steeristä jännitystä ja ne ovat siksi suurienergiaisempia. Aineen "cis"- ja "trans"-isomeerien suhdetta voidaan tutkia isomeerien energiaeroa hyödyntämällä niiden palamislämmöstä: paljon "cis"-muotoa sisältävä alkeeni vapauttaa palaessaan enemmän lämpöenergiaa kuin paljon "trans"-muotoa sisältävä. Toinen vaihtoehto on hydrogenoida alkeenia palladium- tai platinakatalyytin avulla ja tarkkailla siitä vapautuvaa lämpöä.


title: Alkeenit

text: Mikäli kaksoissidos on luonteeltaan tri- tai tetrasubstituenttinen, on stereoisomeria ilmaistava yleisemmin "E","Z"-järjestelmällä sekvenssisääntöjen mukaisesti. Sekvenssisäännöt luokittelevat substituentit tärkeysasteisiin, ja lopputuloksesta käy ilmi, ovatko hiiliatomien tärkeimmät substituentit samalla puolella ("Z"-muoto, ’yhdessä’) vai eri puolilla ("E"-muoto, ’vastakkain’) kaksoissidosta.


title: Alkeenit

text: Sekvenssisäännöt (Cahn–Ingold–Prelogin säännöt):


title: Alkeenit

text: Eteeniä, propeenia ja buteenia valmistetaan lämpökrakkaamalla maakaasua (C–C-alkaaneja) tai suoratislettä (C–C-alkaaneja). Lämpökrakkaus tapahtuu ilman katalyyttejä korkeissa, jopa 900 °C:n lämpötiloissa.


title: Alkeenit

text: Alkeeneja voidaan valmistaa eliminaatioreaktiolla alkyylihalideista (dehydrohalogenointi) ja alkoholeista (dehydraatio). Alkyylihalidin dehydrohalogenointi eli vetyhalidin poistuminen tapahtuu yleisesti vahvan emäksen vaikutuksesta. Alkoholin dehydraatio eli vesimolekyylin poistuminen tapahtuu puolestaan usein vahvan hapon vaikutuksesta.


title: Alkeenit

text: Eteenistä ja propeenista voidaan teollisesti syntetisoida lukuisia eri kemikaaleja:


title: Alkeenit

text: Kaksoissidos on osallisena useimpiin alkeenien reaktioihin.


title: Alkeenit

text:
Alkeenin additioreaktio voidaan esittää yleisesti:
Markovnikovin säännön mukaisesti substituentti liittyy aina siihen hiiliatomiin, jossa on ennestään enemmän muita substituentteja.


title: Alkeenit

text: Hydrogenointi on additioreaktio, jossa vetymolekyyli H liittyy alkeenin kaksoissidokseen. Tällöin kaksoissidos muuttuu yksinkertaiseksi sidokseksi.


title: Alkeenit

text: Esimerkiksi eteenin hydrogenointi etaaniksi:


title: Alkeenit

text: Hydrogenointireaktiot ovat luonteeltaan eksotermisia, eli ne vapauttavat lämpöä. Hydrogenointireaktiossa käytetään usein katalyyttiä reaktion nopeuttamiseksi. Katalyytteinä voidaan käyttää platinaa, palladiumia, nikkeliä tai rodiumia. Platina on yleisimmin käytetty katalyytti. Katalysoidussa alkeenin hydrogenoinnissa alkeeni liuotetaan ensin esimerkiksi etanoliin, etaanihappoon tai heksaaniin. Liuos tuodaan tämän jälkeen kosketuksiin metallikatalyytin kanssa, ja katalyysi tapahtuu heterogeenisesti metallin pinnalla.


title: Alkeenit

text: Vetyhalidit (vetykloridi HCl, vetybromidi HBr, vetyjodidi HI ja vetyfluoridi HF) tuottavat alkeenien kanssa reagoidessaan alkyylihalideja:


title: Alkeenit

text: Tietyn vetyhalidin reaktiivisuus on verrannollinen sen happamuuteen eli protoninluovutuskykyyn. Reaktiivisuus on edelleen verrannollinen reaktionopeuteen. Koska vetyjodidi on vetyhalideista happamin, additioreaktio alkeenin kanssa käy siltä muita vetyhalideja nopeammin.


title: Alkeenit

text: Vetyhalidin elektrofiilinen additio on kaksivaiheinen ja sillä on kaksi siirtymäkompleksia. Ensimmäisessä vaiheessa vetyhalidin elektrofiilinen vety yhtyy alkeenin nukleofiiliseen π-sidokseen, ja alkeenista muodostuu karbokationi-intermediaatti halogeenin jäädessä anioniksi. Seuraavassa vaiheessa halogeenianioni jakaa elektroniparinsa karbokationin kanssa, ja muodostuu σ-sidos hiilen ja halogeenin välille.


title: Alkeenit

text: Halogeenit reagoivat alkeenien kanssa muodostaen 1,2-dihaloalkaaneja. 1,2-dihaloalkaanien halogeenit asettuvat aina yhdisteen vastakkaisille puolille, ja muodostuva yhdiste on "anti"-stereokemiallinen. Esimerkiksi bromin Br ja syklopenteenin reaktiossa syntyy vain "trans"-1,2-dibromosyklopentaania. Reaktiosta muodostuvien yhdisteiden "anti"-stereokemiallisuus selittyy haloniumioni-intermediaatin muodostumisella. Haloniumioni estää toisen halogeeniatomin liittymisen yhdisteen samalle puolelle.


title: Alkeenit

text: Kun alkeeni reagoi veden kanssa hapon läsnä ollessa, saadaan alkoholeja. Esimerkiksi etanolia valmistetaan eteenistä hydrataatiolla:


title: Alkeenit

text: Katalyyttinä toimiva happoliuos on laimea. Usein käytetään 50-prosenttista rikkihapon vesiliuosta. Liuoksen vesipitoisuus on verrannollinen saatavan lopputuotteen määrään tasapainoreaktiossa Le Châtelier’n periaatteen mukaisesti. Happokatalysoitu dehydraatio on happokatalysoidun hydraation käänteisreaktio, ja siinä käytettävän happoliuoksen happokonsentraatio on suuri.


title: Alkeenit

text: Alkeenin happokatalysoitu hydraatio on elektrofiilinen reaktio. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa alkeenista tulee karbokationi vesiliuoksen hydroniumionin vedyn liityttyä kaksoissidokseen.


title: Alkeenit

text: Seuraavassa vaiheessa vesimolekyylin happi jakaa vapaan elektroniparin elektrofiiliselle hiilelle. Karbokationi muuttuu siten oksoniumioniksi.


title: Alkeenit

text: Alkoholi jää jäljelle oksoniumionin luovutettua protonin vedelle.


title: Alkeenit

text: Etanolia lukuun ottamatta happokatalysoidulla hydraatiolla tuotettavat alkoholit ovat sekundaarisia tai tertiaarisia, sillä Markovnikovin säännön mukaisesti hydroksidisubstituentti liittyy siihen kaksoissidoksen hiileen, jossa on jo ennestään enemmän (muun muassa alkyyli-) substituentteja.


title: Alkeenit

text: Alkeenien hapettumisessa reaktiotuotteena on hiiliatomien ja happiatomin muodostama rengas, joka on hyvin reaktiokykyinen. Hapettimet, kuten kaliumpermanganaatti KMnO ja otsoni O, hapettavat kaksoissidoksen joko niin, että kaksoissidoksen π-sidos aukeaa tai siten, että kaksoissidos katkeaa. Emäksisessä liuoksessa C=C-sidos hapettuu KMnO:lla 1,2-dialkoholiksi eli dioliksi, joka on "syn"-reaktiotuote eli "cis"-isomeeri. Esimerkiksi sykloheksaania hapetettaessa saadaan "cis"-1,2-sykloheksadiolia. Otsoni O hapettaa alkeenit purkamalla hiiliatomien välisen kaksoissidoksen. Reaktioissa syntyvä otsonidi hydrolysoituu helposti. Tuotteena muodostuu karbonyyliyhdisteitä: aldehydejä, ketoneja tai karboksyylihappoja.


title: Alkeenit

text: Eräs alkeenien tärkeimpiä teollisia reaktiota on polymerointi, jossa pienet alkeenimolekyylit liittyvät toisiinsa muodostaen yhden makromolekyylin eli polymeerin. Esimerkiksi eteenistä voidaan valmistaa polymeeriä, polyeteeniä.


title: Adelaide

text: Adelaide on Etelä-Australian osavaltion pääkaupunki. Kaupungin asukasmäärä oli 1 225 223 vuonna 2011. Adelaide on Australian viidenneksi suurin kaupunki. Kaupunki on nimetty kuningatar Adelaiden mukaan, joka oli Ison-Britannian kuningas Vilhelm IV:n puoliso. Adelaidessa ajettiin kaupungin kaduista koostuvalla katuradalla Formula-1 osakilpailut vuosina 1985-1995.


title: Adelaide

text: Adelaide sijaitsee Mount Lofty Rangesin juurella, noin 15 kilometriä sisämaahan St. Vincentin lahden itärannikolta. Kaupungin sijainti maapallon koordinaatistossa on 34° 55′ eteläistä leveyttä ja 138° 36′ itäistä pituutta.


title: Adelaide

text: Adelaidessa vallitsee välimerenilmasto, jossa suurin osa sateesta tulee talvikuukausina. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa vettä keskimäärin 80 mm.


title: Adelaide

text: Kesän korkein keskilämpötila on noin 29 °C, mutta lämpötila vaihtelee huomattavasti. Noin kolmena päivänä vuodessa lämpötila nousee yli 40 °C:n. Tammikuussa 2009 mitattiin kaupungin kaikkien aikojen korkein lämpötila 45,7 °C, ja kesäkuussa 1982 matalin lämpötila −0,4 °C. Talvella kesäkuusta elokuuhun korkein keskilämpötila on 15–16 °C ja matalin noin 8 °C.


title: Tim Skold

text: Tim Skold (syntymänimeltään Thim Sköld) on ruotsalaissyntyinen muusikko.


title: Tim Skold

text: Skold syntyi 14. joulukuuta 1966 Skövdessä, Ruotsissa, mutta asuu nykyään Los Angelesissa, Yhdysvalloissa. Hän on naimisissa Erin-nimisen naisen kanssa ja on Marilyn Manson -yhtyeen entinen kitaristi/basisti. Hän on aikaisemmin soittanut myös yhtyeissä KMFDM, MDFMK, Ohgr, Shotgun Messiah ja Kingpin sekä julkaissut useamman sooloalbumin.


title: Tim Skold

text: Syksyllä 2008 ilmestyi Skoldin ""Behind the Player"" DVD jossa hän kertoo musiikki urastaan ja opettaa soittamaan Marilyn Mansonin "Putting Holes in Happiness"in bassolla ja kitaralla.


title: Tim Skold

text: 2009 huhtikuussa ilmestyi Skold vs. KMFDM:än ensimmäinen albumi.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Poliisiammattikorkeakoulu (lyhenne Polamk; , ) on Tampereen Hervannassa sijaitseva Suomen sisäministeriön alainen oppilaitos, jossa voi suorittaa poliisin ammattikorkeakoulututkinnon. Ennen vuotta 2014 tutkinto oli perustutkintotasoinen.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Oppilaitos vastaa poliisialalle rekrytoinnista ja opiskelijavalinnoista, tutkintokoulutuksesta, johtamiskoulutuksesta, täydennyskoulutuksesta sekä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta. Poliisiammattikorkeakoulun alueella sijaitsee myös yleisölle avoin, maksuton Poliisimuseo. Hämeenlinnassa sijaitseva poliisikoiralaitos ja poliisin ajokoulutuskeskus Pieksämäellä kuuluvat myös Poliisiammattikorkeakoulun alaisuuteen.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Poliisiammattikorkeakoulun rehtori on Kimmo Himberg.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Valtakunnallinen poliisikoulutus Suomessa alkoi Helsingin poliisilaitoksen alaisessa väliaikaisessa poliisikoulussa vuonna 1918. Myöhemmin suoraan sisäasiainministeriön hallintaan siirretty ja nimen Valtion poliisikoulu saanut koulu siirtyi vuonna 1919 Helsingin keskustasta Suomenlinnaan, jossa se toimi Susisaaressa Palmstiernan linnakkeessa 1960-luvulle saakka. Laki valtion poliisikoulusta säädetiin vuonna 1929. Koulu keskittyi lähinnä alipäällystön ja päällystön kouluttamiseen, ja se jakaantui tarkastus- tai ylikonstaapeliksi pätevöittävään I luokkaan ja apulaisnimismieheksi tai poliisikomisarioksi pätevöittävään II luokkaan. Poliisimiehistöön saattoi 1960-luvulle asti päästä käymättä lainkaan kursseja. Miehistöä koulutettiin läänin poliisiopetuskursseilla, jonne otettiin jo nuoremman konstaapelin virassa ansioituneita, ja vuonna 1930 perustetun Liikkuvan poliisikomennuskunnan (myöhemmin Liikkuva poliisi) alokaskoulussa.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Valtion poliisikoulu siirtyi Espoon Otaniemeen ja sai nimen Poliisiopisto vuonna 1961. Vuonna 1973 siitä erotettiin peruskoulutusta varten Poliisin kurssikeskus, joka siirtyi Tampereen Tammelaan, Pohjolankadulle vuonna 1974. Kurssikeskuksesta tuli itsenäinen Poliisikoulu vuonna 1986, ja vuodesta 1993 alkaen se toimi Tampereen Hervannassa. Poliisiopiston nimi puolestaan muuttui Poliisiammattikorkeakouluksi vuonna 1998.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Sisäasiainministerio päätti Poliisikoulun ja Poliisiammattikorkeakoulun yhdistämisestä vuonna 2004, ja uusi oppilaitos, Poliisiammattikorkeakoulu, aloitti toimintansa Tampereen Hervannassa 1. tammikuuta 2008.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Entisen poliisiopiston kiinteistön suunnitteli Matti Hirvonen ja rakennus rakennettiin vuonna 1961. Poliisiopetus loppui Espoossa kokonaan vuonna 2007.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Entisessä poliisiopiston kiinteistössä oli evakossa Soukan koulu 2008-2010 ja Tapiolan koulu 2011-2016. Rakennuksen sisällä oli tehty paljon muutoksia huoneisiin purkamalla ja siirtämällä seiniä. Tapiolan koulua varten muutettiin korkeamman- eli asuntolasiiven huoneita yhdistämällä entisiä poliisioppilaiden asuinhuoneita luokkahuoneiksi. Matalammassa- eli opetussiivessä oli myös hieman muutettu huonejärjestystä.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Tapiolan koulu oli evakossa poliisiopistossa oman kiinteistönsä peruskorjauksen vuoksi joka tehtiin homeen ja sisäilmaongelmien takia. Myöhemmin myös poliisiopiston kiinteistössä ilmeni sisäilmaongelmia joten opetus siirrettiin parakkeihin pihalle ja poliisiopiston entiseen rakennukseen jäi vain opettajainhuone, vahtimestarin koppi, ruokala ja oppilaiden lokerot. Tapiolan koulun oman kiinteistön valmistuminen 2016 kesällä jätti poliisiopiston entisen kiinteistön tyhjäksi, sillä Tapiolan koulu pääsi omaan rakennukseensa takaisin.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Tapiolan koulun lopetettua poliisiopistossa kesäkuun 2016 alussa, jäi rakennus siis täysin tarpeettomaksi odottamaan purkua. Kiinteistö purettiin syksyllä 2016-keväällä 2017. Poliisiopistossa sattui tulipalo liikuntasalissa syyskuussa 2016. Poliisioppilaitoksen paikalle tulee uudisrakennus Aalto-yliopiston opiskelijoiden asuntolaksi.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Poliisikoululla ehti olla vain kaksi johtajaa, Esa Meronen ja Anja Mikkola. Poliisiopiston johtajina olivat muun muassa Raimo Jalava, sittemmin Itä-Suomen lääninpoliisineuvoksena ollut Jorma Ahonen ja myöhempi oikeuskanslerinviraston kansliapäällikkö Klaus Helminen.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Poliisiammattikorkeakoulun rehtorina koulujen yhdistymisvaiheessa oli myöhempi poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Vuodesta 2014 alkaen kaikki Poliisiammattikorkeakouluun valittavat perusopiskelijat suorittavat ammattikorkeakoulututknnon. 180 opintopisteen tutkinto antaa kelpoisuuden miehistövirkoihin, esimerkiksi vanhemmaksi konstaapeliksi. Kolmivuotiseen koulutukseen kuuluu noin vuoden pituinen työharjoittelu poliisiyksikössä (nuorempana konstaapelina). Uutta tutkinnossa ovat esim. vapaasti valittavat opinnot.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Opintoihin kuuluu perus- ja ammattiopintoja (100 op), ammatillista osaamista edistävä harjoittelu (55 op), opinnäytetyö (15 op) ja vapaasti valittavia opintoja (10 op). Perus- ja ammattiopinnot rakentuvat opintokokonaisuuksista, joita ovat "Poliisityötä tukeva osaaminen" (26 op), "Valvonta- ja hälytystoimintaosaaminen" (24 op), "Rikostorjunta- ja tutkintaosaaminen" (18 op) sekä "Yhteiskunnallisen turvallisuuden kehittämisosaaminen" (32 op).


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Poliisiopiskelijat saavat Kelan opintotukea, kuten muutkin korkeakouluopiskelijat. Poliisiammattikorkeakoulun kampukselta on mahdollista vuokrata asunto.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Hakukriteerit poliisin peruskoulutukseen (vuodesta 2014 alkaen) ovat:Rikkomukset vähentävät sopivuutta tai estävät pääsyn kokonaan.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Pääsykoe on kaksivaiheinen. Ensimmäiseen vaiheeseen kutsutaan kaikki hakijat, jotka täyttävät hakuvaatimukset. Ensimmäisessä vaiheessa on kuntokokeen lisäksi kirjallinen koe (essee) ja psykologisia testejä. Toiseen vaiheeseen kutsutaan ensimmäisessä vaiheessa menestyneet hakijat. Näissä kokeissa on haastattelu, yksilö- ja ryhmätehtävä ja täydentäviä psykologisia testejä. Valituille tehdään lisäksi terveystarkastus, huumausainetestaus ja turvallisuusselvitys. Myös uimataito tulee todistaa.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Poliisin alipäällystö- ja päällystökoulutus uudistuvat osana tutkintouudistusta. Uusi laki Poliisiammattikorkeakoulusta tuli voimaan vuoden 2014 alusta.


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Poliisialipäällystön erikoistumisopinnot (45 op) antavat kelpoisuuden alipäällystövirkoihin, esimerkiksi ylikonstaapeliksi. Uusi poliisi (ylempi AMK) -tutkinto on 120 opintopistettä ja antaa kelpoisuuden päällystötehtäviin (komisario, ylikomisario).


title: Poliisiammattikorkeakoulu

text: Poliisin jatko- ja täydennyskoulutukseen voi päästä vain poliisikoulutuksen suorittanut henkilö. Esimerkiksi poliisikoiranohjaajat, venepoliisit, moottorikelkkapoliisit ja moottoripyöräpoliisit ovat ensin suorittaneet poliisikoulutuksen ja hakeutuneet työkokemuksen jälkeen täydennyskoulutukseen.


title: Poliisiopisto

text: Poliisiopisto () on yhdysvaltalainen komediaelokuvasarja, jonka seitsemän osaa valmistuivat vuosina 1984–1994. Lisäksi aiheesta on tehty televisiosarja sekä piirrossarja. Elokuvissa on usein nähty asetelma, jossa joukko surkimuksia (tässä tapauksessa poliisialokkaat) yrittävät todistaa olevansa jotain, ja stereotyyppiset auktoriteettihahmot pyrkivät lyttäämään heidät.


title: Poliisiopisto

text: Elokuvien näyttelijäkatras vaihteli vuodesta toiseen. Eräs suosituimmista hahmoista oli Larvell Jones, jota näytteli Michael Winslow. Hahmon suosio perustui Winslow’n uskomattomaan kykyyn tehdä mitä ihmeellisimpiä ääniefektejä suullaan.


title: Sacchi

text: Bartolomeo Sacchi (1421 Piadena lähellä Cremonaa – 21. syyskuuta 1481 Rooma), joka tunnetaan paremmin nimellä Platina, oli tärkeimpiä keskiajalla vaikuttaneita italialaisia humanisteja. Hän oli elämänsä aikana sotilas, opettaja, paavillinen avustaja, vanki, kirjailija, kirjastonhoitaja ja agitaattori. Monet hänen kirjallisista töistään olivat kuitenkin plagiaatteja tai suoraan johdettu toisten teoksista. Platinan 30 ensimmäisestä vuodesta ei tiedetä juuri mitään muuta, kuin että hän syntyi pienessä Piadenan kaupungissa lähellä Cremonaa. Kaupungin latinankielinen nimi oli "Platina", ja myöhemmin hän käyttikin itsestään nimeä Bartolomeo Platina.


title: Sacchi

text: Platinan tärkein jälkipolville säilynyt teos on "De Honeste Voluptate". Teoksessaan Platina kuvaa eri ruoka-aineiden vaikutusta ihmisruumiiseen ja miten ne on syytä valmistaa. Tämäkin teos on monin osin plagioitu muista teoksista, ja hän toistaa siinä muiden aikalaisten tai varhaisempien kirjailijoiden teoksia. Erityisen paljon hän hyödynsi kirjassaan Plinius vanhemman teosta "Naturalis historia".


title: Kaksoistutkinto

text: Kaksoistutkinto tarkoittaa Suomessa yleensä ammatillisen perustutkinnon sekä ylioppilastutkinnon suorittamista rinnakkain. Käytännössä lukion kurssit luetaan hyväksi ammatillisen perustutkinnon vastaavia ammattitaitoa täydentäviä tutkinnon osia eli nk. yhteisiä opintoja korvaavina. Kaksoistutkintoon tähtäävistä opinnoista käytetään myös nimeä "ammattilukio". Kaksoistutkinto on suosittua etenkin kaupan alan ammatillisissa perustutkinnoissa, kuten merkonomi tai datanomi, mutta järjestely on mahdollista kaikissa ammatillisissa perustutkinnoissa.


title: Kaksoistutkinto

text: Kaksoistutkintoa suorittavan oppilaan pääasiallinen oppilaitos on ammatillinen oppilaitos, jossa hän opiskelee suurimman osan ajastaan ammatilliseen perustutkintoon vaadittuja ammattiaineita. Lukion kurssien opetus voidaan järjestää joko lukion tai ammatillisen oppilaitoksen tiloissa. Opiskelu kestää kurssien määrästä ja suoritustahdista riippuen 3–4 vuotta.


title: Kaksoistutkinto

text: Lukion osalta opiskelija suorittaa ylioppilastutkintoon vaaditun oppimäärän, eli kirjoitettavien aineiden pakolliset kurssit sekä kaksoistutkinnon suorittajille tarjottavan määrän syventäviä kursseja. Lukujärjestysteknisistä seikoista johtuen syventävien kurssien määrä jää yleensä selvästi pienemmäksi kuin normaalissa lukio-opiskelussa. Myös muut ammatillisen perustutkinnon yhteiset opinnot voidaan mahdollisuuksien mukaan suorittaa lukion kursseina.


title: Kaksoistutkinto

text: Ammatillisesta oppilaitoksesta riippuen yhteiset opinnot voidaan sijoittaa omille jaksoilleen, mikäli opinnot suoritetaan lukiolla. Näin vältytään vaihtamasta opiskelupaikkaa kesken koulupäivän, jolloin opiskelu tapahtuu koko jakson samoissa tiloissa.


title: Kaksoistutkinto

text: Kaksoistutkinnon suorittaminen vaatii opiskelijalta hyvää motivaatiota, itsekuria ja oma-aloitteisuutta. Omatoimista opiskelua on runsaasti ja joitain kursseja voi joutua suorittamaan aikuislukiossa tai itsenäisesti opiskellen. Esimerkiksi pitkän matematiikan ja fysiikan opinnot ovat niin laajat, että opinnot saattavat venyä neljän vuoden mittaisiksi.


title: Kaksoistutkinto

text: Viimeisenä vuonna oppilas osallistuu lukion oppimäärää suorittavien opiskelijoiden tavoin ylioppilaskirjoituksiin ja saa hyväksytystä suorituksesta ylioppilastutkintotodistuksen, mutta ei lukion päättötodistusta.


title: Kaksoistutkinto

text: Myös kahden ammatillisen tutkinnon suorittaminen on mahdollista. Esimerkiksi sähköalan perustutkintoa opiskeleva voi suorittaa sekä automaatioasentajan että elektroniikka-asentajan tutkinnot.


title: Kaksoistutkinto

text: Kolmoistutkinnossa opiskelija suorittaa ammatillisen perustutkinnon ohessa koko lukion oppimäärän. Tällöin hän saa myös lukion päättötodistuksen. Kolmoistutkinto kestää yleensä hieman pidempään kuin pelkkä kaksoistutkinto.


title: Stubb

text: Stubb on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Agora

text: Agora () oli tori antiikin kreikkalaisessa kaupungissa. Sana tarkoittaa kreikaksi toria, avointa kokoontumis- ja markkinapaikkaa. Agorat olivat usein kaupunkien taloudellisia, hallinnollisia, sosiaalisia ja intellektuaalisia keskuksia. Tunnetuin agora, Ateenan Agora, sijaitsi Ateenassa Akropoliin ja Kerameikoksen välissä, ja toimi useiden antiikin kreikkalaisten filosofien ja sofistien kokoontumispaikkana. Roomalaisessa arkkitehtuurissa agoraa vastasi forum.Suomessa Agora-nimellä tunnetaan useita yliopistojen rakennuksia, Turun Yliopiston Agora-rakennus, Jyväskylän yliopiston Agora-rakennus sekä Itä-Suomen yliopiston Agora-rakennus. Turun yliopiston Agora on sen ja Åbo Akademin IT-osastoja sekä kielikeskusta palveleva laitosrakennus. Rakennuksessa toimii yliopiston kokous- ja luentotiloja, työskentely- ja toimistotiloja, arkistotiloja ja opetustiloja sekä ruokala ja keittiö joiden toiminnasta vastaa Unica Oy.


title: Agora

text: Jyväsjärven rannassa sijaitseva Jyväskylän yliopiston Agora on vuonna 2000 valmistunut rakennus, jossa toimivat yliopiston informaatioteknologian tiedekunta, erillislaitos Agora Center ja kasvatustieteiden tiedekunta sekä useita IT-alan yrityksiä.


title: Agora

text: Itä-Suomen yliopiston Agora puolestaan on Filosofisen tiedekunnan käytössä, ja siinä toimii humanistinen osasto ja teologinen osasto omissa siivissään.


title: Agora

text: "Agora" (2007) on myös espanjalais-englantilainen elokuva, joka sijoittuu Aleksandriaan aikaan 391 jaa. ja kertoo tieteen, filosofian ja uskonnon ristiriidoista tuona ajanjaksona.


title: Yleislakko

text: Yleislakko on kaikkia tai ainakin useimpia ammattialoja koskeva lakko. Yleislakko pyrkii kaiken työnteon lamauttamiseen tietyllä seudulla tai koko maassa. Tavoitteiltaan yleislakko on ensisijaisesti joko ammatillinen, työntekijöiden etuvaatimuksia tukeva tai poliittinen. Muita poliittisia vaikutuskeinoja, joita ei tule sekoittaa lakkoiluun, voivat olla esimerkiksi työnseisaukset tai ulosmarssit.


title: Yleislakko

text: Poliittisilla yleislakoilla pyritään yleensä painostamaan maan hallitusta. Varsinkin tietyissä maissa ne ovat usein demonstratiivisia ja lyhytkestoisia, mutta voivat myös jatkua etukäteen määräämättömän ajan tai kunnes tavoitteet saavutetaan.


title: Yleislakko

text: Eräät sosialistiset suuntaukset, varsinkin syndikalismi, painottavat yleislakon merkitystä vallankumouksen välineenä. Useisiin modernin ajan merkittäviin vallankumouksiin onkin liittynyt yleislakko, esimerkiksi Venäjän vuoden 1905 vallankumoukseen.


title: Yleislakko

text: Suomen historiaan kuuluu kolme varsinaista yleislakkoa. Vuoden 1905 suurlakko (30. lokakuuta – 6. marraskuuta 1905) ja osin myös marraskuun 1917 yleislakko (14.–19. marraskuuta 1917) olivat luonteeltaan poliittisia lakkoja, joilla ajettiin muun muassa äänioikeuden laajentamista ja muita laajoja yhteiskunnallisia tavoitteita. Vuoden 1956 yleislakko (1.–20. maaliskuuta 1956) oli sen sijaan perinteisempi työtaistelu, joka pantiin toimeen työnantajajärjestöjen torjuttua ammattijärjestöjen uhkavaatimuksen hintatason palauttamisesta ennalleen ja yleisen palkankorotuksen toteuttamisesta.


title: Yleislakko

text: Lisäksi maaliskuussa 1986 SAK järjesti kaksi päivää kestäneen lähes kaikkia teollisuusaloja koskeneen lakon, josta käytettiin nimitystä "yhteislakko".


title: Bushidō

text:
Bushidō () oli japanilaisten samurai-sotureiden elämäntapaohjeistus.
Siinä soturin tien harjoittamiseen liitettiin eettisiä- ja kunniakäsityksiä.
Bushidō ei ollut puhtaaksikirjoitettu lakikokoelma vaan kokoelma elämänohjeita, jotka siirtyivät perimätietona sukupolvelta toiselle.
Näin bushidō kasvoi ja kehittyi pitkien sodankäynnin vuosisatojen aikana. Bushidōlla ei siis ole tarkkaa ilmaantumisvuotta, vaan se on pidemmän prosessin tulos.
Bushidō oli tie, jota samuraiden oli noudatettava jokapäiväisessä elämässään, mitä heiltä odotettiin ja mihin heidät koulutettiin.
Feodaaliajan Japanissa eurooppalaista ritaria vastaava käsite ("bushi") oli olemassa jo ennen "samurai"-käsitteen vakiintumista. "Bu-shi-dō" tarkoittaakin kirjaimellisesti käännettynä "soturiherrasmiehen tietä". Bushidō syntyi sodankäyntitaitojen kehittyessä samalla kun Japanissa omaksuttiin mannermaalta, lähinnä Kiinasta levinneitä filosofisia, eettisiä ja uskonnollisia aineksia. Japanin kansallisella tasolla se huomioitiin Minamoto no Yoritomon perustaessa Kamakura-kaudella shogunaatin ja raivatessa tiensä Japanin johtoon ja ensimmäiseksi shōguniksi. Koska "bushin" omat sotataidot olivat erittäin tehokkaita ja kuolettavia, bushidō antoi hänelle selkeät säännöt siitä, milloin hänen toimintansa oli "oikein" ja milloin "väärin".


title: Jyväsjärvi

text: Jyväsjärvi on järvi Jyväskylässä. Jyväskylän keskusta sijaitsee sen pohjoispuolella. Järven eteläpuolella on Kuokkalan kaupunginosa. Järven yli keskustasta Kuokkalaan johtaa kaksi siltaa: Kuokkalan silta ja Ylistön silta.


title: Jyväsjärvi

text: Jyväsjärven pinta-ala on 330 hehtaaria ja järven pinnan korkeus merenpinnasta 78,3 metriä. Suurimman osan vesistään järvi saa Tourujoen kautta, jota pitkin järveen laskevat muun muassa Tuomiojärven, Palokkajärven ja Alvajärven vedet, mutta Jyväsjärveen laskee myös Köyhänoja Köhniönjärvestä. Jyväsjärvi on yhteydessä Päijänteeseen kapean ja noin 700 metriä pitkän Äijälänsalmen kautta.


title: Jyväsjärvi

text: Jyväsjärven rannalla sijaitsevat muun muassa Jyväskylän yliopiston Mattilanniemen ja Ylistön kampusalueet. Järvi on Ylistöllä sijaitsevan bio- ja ympäristötieteiden laitoksen keskeinen tutkimusjärvi: järven tilaa seurataan moderneilla mittalaitteilla ja järven historiasta sekä nykykunnosta on tehty useita selvityksiä ja opinnäytetöitä.


title: Jyväsjärvi

text: Jyväsjärven rantaa myötäilee Rantaraitti, kevyen liikenteen väylä, joka palkittiin Vuoden tie 2005 -arvonimellä Suomen Kuntaliiton, Suomen Tieyhdistyksen ja Tiehallinnon järjestämässä ”Tie paikallaan - katu kohdallaan" -kilpailussa. Väylä kiertää koko Jyväsjärven. Myös järven jää on talvisin suosittu ulkoilupaikka. Sinne aurataan talvisin pitkä retkiluistelurata.


title: Jyväsjärvi

text: Ennen 1800-luvulla suoritettuja ruoppauksia, jotka laskivat Jyväsjärven vedenpinnan Päijänteen pinnan tasoon, nykyisen Äijälänsalmen tilalla oli Äijälänjoki, jota pitkin Jyväsjärven vedet virtasivat Päijänteeseen. Vielä aikaisemmin Jyväsjärvi laski Päijänteen Pohjanlahteen Pohjanjokea, jota ei enää ole olemassa.


title: Jyväsjärvi

text: Jyväsjärveä on täytetty useita kertoja. Yhdellä kerroista järveä täytettiin Lutakon kohdalla niin, että Vasikkasaari "katosi".


title: Jyväsjärvi

text: Jyväskylän kaupunkiin rakennettiin viemäriverkosto 1900-luvun alussa. Tästä lähtien kaupungin jätevesi laskettiin puhdistamattomana Jyväsjärveen. Kaupungin kaatopaikka sijaitsi Mattilanniemessä järven rannalla. Viemäriverkoston lisäksi Tourujokea pitkin järveen valui teollisuuden jätevesiä. Erityisesti Kankaan paperitehdas laski jätevetensä suoraan jokeen. Tämän johdosta Jyväsjärvestä tuli hyvin saastunut. Huonoimmillaan järven tila oli 1970-luvun alussa, jolloin Jyväsjärven kaloja kuoli joukoittain.


title: Jyväsjärvi

text: Kuokkalaan valmistui vedenpuhdistamo vuonna 1974, jonne päätyivät kaikki kaupungin jätevedet vuodesta 1977 alkaen. Järven vesi on tämän jälkeen puhdistunut. Jyväsjärven kalat ovat olleet rajoituksetta syömäkelpoisia vuodesta 1997 alkaen ja järvessä voi jälleen uida.


title: Al Gore

text: Albert Arnold ”Al” Gore Jr. (s. 31. maaliskuuta 1948 Washington, D.C.) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka oli Yhdysvaltain varapresidenttinä vuosina 1993–2001 ja demokraattisen puolueen presidenttiehdokas vuoden 2000 vaaleissa. Gore sai koko maassa noin puoli miljoonaa ääntä enemmän kuin vastaehdokkaansa George W. Bush, mutta enemmistövaalityyppisen vaalijärjestelmän takia Gore hävisi vaalit. Gorelle myönnettiin vuonna 2007 Nobelin rauhanpalkinto hänen ilmastonmuutoskysymyksen parissa tekemästään työstä.


title: Al Gore

text: Gore syntyi poliitikkoperheeseen Washingtonissa: Hänen isänsä, Albert Gore, Sr., oli pitkäaikainen senaattori Tennesseen osavaltiosta. Al Gore asui lukukausien ajan vanhempiensa kanssa Washongtonissa ja kävi poikakoulua St. Albans Episcopal School. Lomat hän vietti perheen maatilalla Tennesseessä.


title: Al Gore

text: Gore Jr. valmistui Harvardin yliopistosta 1969. Hän värväytyi armeijaan ja toimi Vietnamin sodassa armeijan rintamareportterina 1969-1971. Palattuaan kotimaahan hän työskenteli toimittajana Tennesseessä ja opiskeli työn ohella filosofiaa ja oikeustiedettä Vanderbiltin yliopistossa.


title: Al Gore

text: Vietnamista palattuaan Gore oli jatkanut opiskeluitaan vaikka ei suorittanut jatkotutkintoja. Hän sanoi että ei ollut kiinnostunut politiikasta. Hän kuitenkin päätti pyrkiä kongressin alahuoneen jäseneksi Tennesseestä, isänsä kotivaltiosta, kun hänen isänsä seuraaja alahuoneessa jäi eläkkeelle 1976. 28-vuotias Gore asettui ehdokkaaksi ja sai 94% äänistä. Äänestäjät tunnistivat hänen nimensä. Gore tuli uudelleenvalituksi kolme kertaa. Alahuoneessa hän käsitteli pääasiassa liittovaltion asevoimien sekä liikenne-, kauppa- ja tiedeministeriön budjetteja säätäen muun muassa ARPANETin rahoitusta. Vuonna 2000 käyty keskustelu siitä, onko Gore sanonut "luoneensa internetin" liittyy tuonaikaiseen päätöksentekoon.


title: Al Gore

text: Harvat olivat yllättyneitä Tennesseessä Goren pyrkimyksistä päästä kongressin ylähuoneeseen, mutta varhainen ajankohta ensimmäiselle senaattorikampanjalle oli melko odottamaton: Goren pyrkiessä ja päästessä senaattoriksi Tennesseestä 1984 hän oli vain 36-vuotias, 20 vuotta silloista senaattorien keski-ikää nuorempi. Vielä suurempi uutispaukku osavaltiossa oli Goren presidenttikampanja vuoden 1988 demokraattien esivaaleissa. Goren etelävaltioiden tukeen perustuva vaalistrategia kuitenkin petti pahan kerran Jesse Jacksonin hajauttaessa etelävaltioiden äänet: Demokraatit valitsivat Massachusettsin kuvernöörin Michael Dukakisin presidenttiehdokkaakseen, ja Gore näytti vaipuvan unholaan.


title: Al Gore

text: Goren poika jäi auton alle vuonna 1989, ja perhe keskittyi yksityisasioihin muutaman vuoden ajan kunnesi poika toipui pahimman yli. Gore ilmoitti että ei asetu ehdokkaaksi 1992.


title: Al Gore

text: Vuonna 1992 demokraattien esivaalit voitti kuitenkin Arkansasin kuvernööri Bill Clinton. Clinton, jonka kampanja näytti aluksi tuhoon tuomitulta republikaanien ylivoiman edessä, päätti taata itselleen edes kahden osavaltion voiton vaaleissa valitsemalla itselleen varapresidenttiehdokkaan naapuriosavaltiosta. Kun vanhemman presidentti Bushin suosio sitten hiipui, Clinton voitti yllättäen vaalit ja Goresta tuli varapresidentti.


title: Al Gore

text: Gore ja Clinton ovat suunnilleen samanikäisiä ja heidän sanotana olevan ideologisesti lähellä toisiaan. Avustajien mukaan Clinton kysyi kaikissa tärkeisä päätöksissä myös Goren mielipidettä. Goren mielenkiinnon kohteina olivat etenkin teknologia- ja ympäristökysymykset. Hänen näkyvin tehtävänsä oli keskushallinnon uudistaminen.


title: Al Gore

text: Asiantuntemuksen kääntöpuoli oli Goren kyvyttömyys tuoda sanottavansa esiin kiinnostavassa muodossa.


title: Al Gore

text: Goren odotettu vuoden 2000 presidentinvaalikampanja republikaanien ehdokasta, George W. Bushia vastaan koostui epäonnistumisesta toisensa perään: Vaikka hän oli koko kongressiuransa ajan ollut senaatin aktiivisin ympäristönsuojelija, vihreiden ehdokas Ralph Nader hajautti demokraattien äänet; vaikka Gore oli taistellut Vietnamissa 1969 eikä Bush ollut, armeijan edustajat pitivät Gorea heikkona johtajana ja äänestivät lähes yksinomaan Bushia; vaikka vaaliväittelyissä Gore osoittautui pätevemmäksi kuin tiedoiltaan eksyneeltä vaikuttanut Bush, Gore hävisi ne äänestäjäkunnan pidettyä häntä ylimielisenä. Tästäkin huolimatta Gore sai yli puoli miljoonaa ääntä enemmän kuin päävastustajansa (Albert Gore 51,0 milj. ääntä, 48,4% äänistä; George W. Bush 50,4 milj., 47,9 %; Ralph Nader 2,9 milj, 2,7 %).


title: Al Gore

text: Al Goren tappion kuitenkin ratkaisi Yhdysvaltain valitsijamiesjärjestelmän lisäksi vaalien vaa'ankieleksi muodostunut Floridan osavaltio. Virallisten tulosten mukaan Bush voitti Floridassa 537 äänellä, vaikka vaaliepäselvyyksiä epäiltiin. Demokraatit syyttivät tästä Floridan erään piirikunnan sekavia äänestyslippuja, jotka olisivat saaneet Goren kannattajat äänestämään vahingossa arkkikonservatiivi Pat Buchanania, joka sai edellisiin vaaleihin verrattuna valtavasti kasvaneen äänipotin, kun taas republikaanien äänimäärä oli noussut vähän ja demokraattien äänimäärä laskenut merkittävästi. Lisäksi esitettiin syytöksiä siitä, että suurilta joukoilta mustia äänestäjiä, jotka ovat perinteisiä demokraattien kannattajia, oli viety erilaisista lakiteknisistä syistä äänioikeus ennen vaaleja. Epäilyksiin vaikutti myös, että Floridan kuvernööri oli osavaltion virallisesti voittaneen ehdokkaan veli, Jeb Bush. Äänten uudelleenlaskenta kuitenkin kiellettiin Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa äänin 5–4. Floridan osavaltion 25 valitsijamiesääntä päätyivät kaikki Bushille ja varsinainen valitsijamieskokous nimesi tämän Yhdysvaltain presidentiksi tammikuusta 2001 alkaen äänin 266–271.


title: Al Gore

text: Gore jätti politiikan vuoden 2000 vaalien jälkeen. Hän työskentelee nykyään konsulttina eri suuryrityksille. Hän on myös kiertänyt ympäri maailmaa puhumassa ilmaston lämpenemisestä ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä. Suomessa hän kävi syyskuussa 2006.


title: Al Gore

text: Puheesta on myös tehty dokumenttielokuva "Epämiellyttävä totuus ()", jonka ensi-ilta oli 24. toukokuuta 2006. Elokuvan ohjasi Davis Guggenheim ja se voitti kaksi Oscar-palkintoa vuonna 2007, mukaan lukien parhaan dokumenttielokuvan Oscarin. Gore oli myös mukana järjestämässä konserttisarja Live Earthia, jolla kampanjoitiin ilmastonmuutosta vastaan.


title: Al Gore

text: Gore oli kehittämässä interaktiivista televisiokanavaa Current TV, joka perustettiin vuonna 2005 ja sai Emmy-palkinnon 2007. Vuonna 2013 Current TV myytiin Al-Jazeeralle. Kaupasta seurasi oikeusujuttuja kauppahinnasta, alennuksista ja sopimusrikkomuksista.


title: Al Gore

text: Vuonna 2007 Gore julkaisi kirjan "The Assault on Reason" jossa arvostellaan presidentti Bushin hallintoa. Vuonna 2013 ilmestyi ilmastonmuutoksesta kertova "The Future: Six Drivers of Global Change".


title: Al Gore

text: Gore kiletäytyi asettumasta Demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaaksi 2008. Niin kauan kuin Obama ja Hillary Clinton kilpailivat ehdokkuudesta, Gore ei ottanut julkisesti kantaa kummankaan puolesta, mutta kun Obama oli valittu demokraattien ehdokkaaksi, Gore ilmaisi tukensa tälle.


title: Al Gore

text: Gore sai yhdessä Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n kanssa Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2007 "työstään luodakseen ja levittääkseen tietoisuutta ihmisen aiheuttamasta ilmastonmuutoksesta ja tämän muutoksen torjuntaan tarvittavien toimien alkuunsaattamisesta". Gore lupasi käyttää osuutensa miljoonan euron palkinnosta ilmastonmuutoksesta tiedottamiseen.


title: Al Gore

text: Heti Nobelin saatuaan Gore yritti saada vuoden 2007 Balin ilmastokokouksessa aikaan sitovaa sopimusta aiempaa nopeammalla aikataululla. Gore kommentoi Balilla Yhdysvaltain olevan vastuussa ilmastoneuvotteluiden pattitilanteesta. Gore on ollut toteuttamassa lukuisia muitakin kampanjoita. Aloitteella "Why? Why Not?" yritetään saada 2000-luvulla syntyneiden ääni kuulumaan Pariisin ilmastokokouksessa 2015.


title: Al Gore

text: Al Gore esittää kirjassaan "Our choice, a plan to solve the climate crises" (2009) ydinvoiman olleen kriisissä viimeiset 30 vuotta. Yhdysvaltoihin ei ole rakennettu yhtään ydinvoimalaa vuodesta 1973. Goren mukaan yhtenä pääsyynä ovat ydinvoiman korkeat kustannukset.


title: Al Gore

text: Gorella on neljä lasta avioliitostaan Tipper Goren kanssa. Pari ilmoitti asumuserostaan 40 vuoden avioliiton jälkeen vuonna 2010. Gore on seurustellut ympäristöaktivisti Elizabeth Keadlen kanssa vuodesta 2012 alkaen.


title: Kasakat

text: Kasakat (; ) on nimitys sotilaallisesti järjestäytyneestä Etelä-Venäjän ratsastajaväestöstä, varsinkin sen ratsumiehistä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa kasakoita oli 140 028 henkeä.


title: Kasakat

text: Sanaa 'kasakka' on Suomessa käytetty myös tilapäisestä työläisestä, joita palkattiin lyhyeksi aikaa esimerkiksi avuksi peltotöihin.


title: Kasakat

text: Kasakat ovat alkuperältään lähinnä sortoa paenneiden venäläisten maaorjien ja talonpoikien jälkeläisiä. Mahdollisesti talonpoikien pako etelään alkoi jo 1200-luvulla Kultaisen Ordan aikana ja jatkui myöhemmin Venäjän maaorjuuden kehityttyä etenkin Iivana Julman hallituskaudella. Myöhemmin kasakoihin liittyi pienemmissä määrin myös muita etnisiä ryhmiä kuten tataareita ja kalmukkeja.


title: Kasakat

text: Koska kasakoihin saattoi lähes kuka tahansa Jumalaan uskova mies liittyä, heidän etninen koostumuksensa oli kirjava, mutta se säilyi pääosin venäläisenä sulauttaen muut ryhmät. Perimätiedot, joiden mukaan kasakat olisivat esimerkiksi muinaisten skyyttien jälkeläisiä, eivät pidä paikkaansa. Kasakoita ei pidä myöskään sekoittaa Keski-Aasian turkinsukuisiin kazakeihin, jotka asuttavat nykyistä Kazakstania ja sen ympäristöä.


title: Kasakat

text: Kasakoita käytettiin muun muassa levottomuuksien kukistamiseen. Kasakoitten asuma-alue levittäytyi Dnepr-, Don-, Volga- ja Ural-jokien varsille. Kasakat ovat symbolisesti tärkeä osa Ukrainan itäosien ja Venäjän historiaa ja ukrainalaisuutta sekä venäläisyyttä koskevia mielikuvia. Erityisesti kasakat tunnetaan historian eri aikoina sotamiehinä.Vuonna 1916 kasakoiden kokonaismäärä oli 4,4 miljoonaa.


title: Kasakat

text: Kasakat ovat olleet tunnettuja taitavina ratsastajina ja urheina ja raakalaismaisina sotilaina, minkä johdosta he saivat pitää tsaarin ajan Venäjällä varsin laajan autonomian vastapalveluna ratsuväkenä toimimisesta.


title: Kasakat

text: Historialliset maininnat kasakoista ovat ennen 1500-lukua niukkoja. 1400-luvun lähteet esittävät kasakkayhteisön löyhänä itsenäisten sotilaallistyyppisesti järjestäytyneiden yhteisöjen liittoumana, joka oli suurelta osin autonominen paikallisista valtioista (kuten Puolasta, Moskovasta ja Krimin kaanikunnasta). 1500-luvulle tultaessa kasakat alkoivat jakautua kahteen ryhmään: ukrainalaisiin "Dneprin kasakoihin", jotka kuuluivat Puola-Liettuan valtiomuodostelmaan ja Moskovan ruhtinaskuntaan kuuluneisiin venäläisiin "Donin kasakoihin". Dneprin kasakoiden päämiestä on kutsuttu "hetmaniksi", Donin kasakoiden taas "atamaaniksi".


title: Kasakat

text: Dneprin kasakat irrottivat keskisen Ukrainan Puola-Liettuasta ja muodostivat vuonna 1649 autonomisen valtion, kasakkahetmanaatin, joka päätyi pian Venäjän alaisuuteen. Ukrainaan muodostui myös kaksi muuta kasakoiden itsehallinnollista aluetta, niin sanottu Zaporožjen Sitš Dneprin alajuoksulla ja Sloboda-Ukraina nykyisessä Itä-Ukrainassa. Venäjän keisarinna Katariina Suuri lakkautti kasakoiden itsehallinnon kaikilla kolmella alueella vuosina 1764, 1765 ja 1775.


title: Kasakat

text: Kasakat olivat hyödyllisiä muodostaessaan puskurin Aasian kansoja vastaan ja saivat tämän takia erivapauksia. Vuodesta 1776 heitä palveli myös Venäjän vakinaisessa väessä. Kasakoilla oli aikanaan suuri merkitys uudisasuttajina Venäjän laajentuessa Siperiaan ja Itä-Aasiaan. Kasakat toimivat myös eräänlaisina poliisivoimina Venäjään liitetyillä alueilla, muun muassa Suomessa. Niinpä Etelä-Pohjanmaalla he toteuttivat omalta osaltaan pitäjäkuria. Vaikeimmissa puukkojunkkaripitäjissä jouduttiin toisinaan järjestyksen palauttamiseksi turvautumaan venäläisten kasakkojen apuun. Kauhavalla heitä käytettiin 1860-luvulla myös yövartijoina, kun taas Lapualla yksi kasakka surmattiin 1862.


title: Kasakat

text: 1900-luvulla kasakoilla ei enää ollut käyttöä ja vallankumouksen jälkeen heidän erivapautensa kumottiin. Josif Stalin vainosi kasakoita ankarasti. Niinpä 20 000 kasakkaa liittyi toisessa maailmansodassa saksalaisten puolelle. Tämä tiesi lisää kostotoimia Saksan jouduttua tappiolle.


title: Kasakat

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen kansallistunne on noussut jälleen kasakkayhteisössä, jotka hiljan sopivat Amurin kasakka-armeijan henkiin herättämisestä. Kasakat ovat melko näkyvästi esillä Venäjän kansallisia ja ortodoksisia arvoja korostavissa poliittisissa liikkeissä.


title: Kasakat

text: Nykyisin noin 100 000 ihmistä Venäjällä katsoo väestölaskennan mukaan olevansa kasakoita. Etnologit eivät kuitenkaan pidä heitä omana etnisenä ryhmänään, mikä on osaltaan haitannut kasakoiden poliittisia tavoitteita.


title: Luettelo hedelmistä

text: Tämä on luettelo ihmisen ravinnokseen käyttämistä hedelmistä "gastronomisen" määritelmän mukaan. Vertaa hedelmän "kasvitieteellinen" määritelmä.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Maanpuolustuskorkeakoulu (lyhenne MPKK) on Helsingissä sijaitseva Suomen puolustusvoimiin kuuluva sotatieteellinen korkeakoulu, joka tarjoaa sotatieteellistä koulutusta kandidaatista tohtoriin. Korkeakoulu on Puolustusvoimain komentajan alainen. Sen tehtävänä on edistää sotatieteellistä tutkimusta ja antaa tutkimukseen ja alan parhaisiin käytäntöihin perustuvaa sotatieteellistä opetusta. Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen upseerit opiskelevat Maanpuolustuskorkeakoulussa. Puolustusvoimauudistuksen myötä MPKK:n toimipisteet sijaitsevat Helsingin Santahaminassa lukuun ottamatta maanpuolustuskursseja ja Sotamuseota, jotka sijaitsevat Kruununhaassa.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Suomen ensimmäinen maavoimien upseerikoulu oli Georg Magnus Sprengtportenin perustama kadettikoulua vastannut Haapaniemen sotakoulu, joka toimi Kuopiossa vuonna 1780 ja Rantasalmella vuosina 1781–1819.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Suomen kadettikoulu toimi Haminassa (Haminan kadettikoulu) ja koulutti upseereita Venäjän keisarikunnan tarpeisiin. Se lakkautettiin 24. heinäkuuta 1903 erinäisten ensimmäisen sortokauden aikana annettujen käskyjen vaikutuksesta.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Itsenäistymisen jälkeen Suomen upseerikoulutus jakautui aina vuoteen 1992 asti kolmeen kouluun: peruskoulutuksen antaneeseen Kadettikouluun (lyhenne KADK, perustettu 1919), yleisesikuntaupseerin koulutuksen antaneeseen Sotakorkeakouluun (perustettu 1924) ja esiupseeri- sekä jatkokoulutusta antaneeseen Taistelukouluun (perustettu 1927). Kaikki nämä koulut yhdistettiin vuoden 1993 alusta Maanpuolustuskorkeakouluksi, yhdeksi suureksi korkeakoulutason upseerikoulutusta antavaksi oppilaitokseksi.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Maanpuolustuskorkeakoulun historia, "Maanpuolustuskorkeakoulu 20 vuotta – Sotilasyliopiston ensiaskeleet 1993–2013", ensimmäisiltä 20 vuodelta julkaistiin lukuvuoden avajaisissa 5. syyskuuta 2013.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Pääsyvaatimuksena Maanpuolustuskorkeakouluun on muun muassa yleinen korkeakoulukelpoisuus. Upseerin virkaan johtaviin opintoihin otettavalta vaaditaan muun muassa suoritettua reservin upseerin koulutusta. Myös aliupseerikoulutuksen saaneet voivat hakea, mutta heidän tulee suorittaa ennen opintojen alkua täydentävä joukkueenjohtajakurssi, jotta he voivat ottaa opintopaikan vastaan.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Nykyään koulu jakautuu tutkinto-osastoihin ja ainelaitoksiin. Tutkinto-osastot ovat Kadettikoulu ja Jatkotutkinto-osasto. Kadettikoulu vastaa upseerien peruskoulutuksesta aina sotatieteiden maisterin arvoon asti. Maanpuolustuskorkeakoulussa siirryttiin vuonna 2006 uuteen Bolognan prosessin mukaiseen kaksiportaiseen tutkintorakenteeseen. Korkeakouluun hyväksytyt saavat maisterin tutkinnon opinto-oikeuden. Alempi korkeakoulututkinto, sotatieteiden kandidaatin tutkinto (180 opintopistettä), suoritetaan kolmessa vuodessa ja ylempi korkeakoulututkinto, sotatieteiden maisterin tutkinto (120 opintopistettä), suoritetaan kahdessa vuodessa. Tutkinnot jakautuvat Maavoimien, Merivoimien, Ilmavoimien ja lentoupseerin koulutusohjelmiin ja koulutusohjelmat edelleen opintosuuntiin. Maanpuolustuskorkeakoulun lisäksi opintoja suoritetaan eri puolustushaara-, aselaji- ja toimialakouluissa. Sotatieteiden kandidaatin tutkinnon jälkeen opiskelija nimitetään määräaikaiseen virkasuhteeseen luutnanttina ja hän syventää saamaansa opetusta 3–4 vuoden ajan työelämässä. Maanpuolustuskorkeakoulussa voi opiskella myös sotatieteellisen maisteritutkinnon (120 op), joka on suunnattu siviileille.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Työelämävaiheen jälkeen opiskelijat komennetaan suorittamaan maisterin tutkintoa. Valmistuttuaan sotatieteiden maistereiksi opiskelijat saavat vakituisen upseerin viran Puolustusvoimista tai Rajavartiolaitoksesta. Jatkotutkinto-osastolla suoritetaan esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikurssit. Noin kymmenen palvelusvuoden jälkeen upseeri komennetaan esiupseerikurssille (laajuus vähintään 60 opintopistettä), yleensä kapteenin tai kapteeniluutnantin sotilasarvossa, josta noin kolmasosa opiskellaan etäopiskeluna. Soveltuvuuden ja opintomenestyksen perusteella noin kolmannes esiupseerikurssin opiskelijoista jatkaa yleisesikuntaupseerikurssille (140 opintopistettä). Yleisesikuntaupseerin tutkinto, joka on edellytys everstin ja kenraalin virkoihin, koostuu esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikursseista. Täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskus hoitaa täydennyskoulutuksen ohella puolustusvoimien henkilöstöalan kehittämistehtäviä.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Maanpuolustuskorkeakoulu on puolustushallinnon alainen yliopisto ja se rinnastetaan muihin yliopistoihin. Myönnetyt tutkinnot ovat alempia ja ylempiä korkeakoulututkintoja tai tieteellisiä jatkotutkintoja nimensä mukaisesti.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Maanpuolustuskorkeakoulusta valmistuvat upseerit sijoittuvat puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen tehtäviin. Upseerit työskentelevät kansallisissa ja kansainvälisissä tehtävissä.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text:
Maanpuolustuskorkeakoulussa voi suorittaa:Ainelaitokset vastaavat omien aineidensa tutkimuksesta ja opetuksesta. Niihin kuuluvat
Maanpuolustuskorkeakoulussa tehdään sotatieteellistä tutkimusta. Sotatieteet on laaja käsite ja monialainen kokonaisuus, jota sitovat yhteen sodat, kriisit ja niihin liittyvät turvallisuusuhat sekä pyrkimykset näiden ehkäisemiseen. Tämän päivän maailmassa sotatieteiden on kyettävä ymmärtämään sotilaallista turvallisuutta ja puolustusta laaja-alaisesta turvallisuusviitekehyksestä.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Maanpuolustuskorkeakoulussa harjoitettavan tutkimuksen tehtävänä on kehittää sotatieteitä sekä palvella Puolustusvoimille laissa asetettuja kolmea päätehtävää:


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Maanpuolustuskorkeakoulun tutkimusalat ovat


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Tutkimusjohtajana toimii professori Hannu H. Kari.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: MPKK:n organisaatioon kuuluvat ainelaitosten lisäksi


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Maanpuolustuskorkeakoulun kirjasto sijaitsee Santahamina-talossa, se on kaikille avoin. Vierailijoiden tulee osoittaa portilla henkilöllisyytensä, ja muiden kuin Suomen kansalaisten tulee tämän lisäksi ilmoittaa vierailustaan etukäteen. Kurssikirjasto palvelee kirjaston toisessa kerroksessa vain opiskelijoita ja henkilökuntaa. Kirjastojen Taisto-kirjaluettelo on vapaasti selattavissa.


title: Maanpuolustuskorkeakoulu

text: Maanpuolustuskorkeakoulu julkaisee kattavasti tieteellistä tutkimusta eri julkaisusarjoissa. Uusimmat julkaisut löydät Maanpuolustuskorkeakoulun sivuilta. Ajantasaisin verkkojulkaisujen lista löytyy Maanpuolustuskorkeakoulun käyttämästä Doria-julkaisuarkistosta (www.doria.fi).


title: Kadetti

text: Kadetti (lyhenne kad.; ransk. "cadet", nuorempi) on Maanpuolustuskorkeakoulun Kadettikoulussa sotatieteiden kandidaatintutkintoa suorittavien henkilöiden palvelusarvo.


title: Kadetti

text: Koulutus on uudistunut vuonna 2006 Bologna-prosessin seurauksena. Upseerien perustutkintoja ovat sotatieteiden kandidaatin tutkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinto. Aiempi upseerin tutkinto oli 4-vuotinen. Viimeinen vanhamuotoinen 4-vuotinen kadettikurssi valmistui huhtikuussa vuonna 2009 yliluutnantteina. Tutkintorakenneuudistuksen mukaiset kadettikurssit valmistuvat kolmen vuoden opiskelun jälkeen upseerin määräaikaiseen virkaan ja heidät ylennetään luutnanteiksi. Ensimmäinen tutkintorakenneuudistuksen jälkeinen kurssi (kadettikurssi 93/76. merikadettikurssi) valmistui syksyllä 2009.


title: Kadetti

text: Kaikilla sotatieteiden kandidaateilla on mahdollisuus myöhemmin jatkaa opintojaan sotatieteiden maisterin opinnoissa. Kandidaatit hakeutuvat maisteriopintoihin työelämästä 4-10 vuoden jälkeen suorittamaan palkallisia maisteriopintoja. Maisteriopintojen jälkeen heidät nimitetään vakinaiseen virkaan.


title: Kadetti

text: Haku Kadettikouluun tapahtuu vuosittain. Hakuohje julkistetaan vuosittain joulukuussa ja haku päättyy maaliskuussa.


title: Kadetti

text: Kadettikoulussa käytetään sisäisiä sotilasarvoja. Oppilaitoksen ulkopuoliset kuitenkin puhuttelevat heitä kadeteiksi. Kadettien palvelusarvot ovat:


title: Kadetti

text: Kadettivääpeleitä on kullakin hetkellä vain kaksi (maa- ja ilmavoimien kadettivääpelit). Vastaavasti merivoimien kadettipursimiehiä on vain yksi. Kadettivääpelit ja kadettipursimies palvelevat viimeisellä vuosikurssilla. Maavoimien kadettivääpeli on kuitenkin kaikkien kadettien esimies.


title: Kadetti

text: Sotilaallisessa arvojärjestyksessä kadetti rinnastetaan palvelusarvostaan riippumatta vänrikkiin tai aliluutnanttiin.


title: Kadetti

text: Eräs vuosittainen kadettien kunniatehtävä on olla itsenäisyyspäivänä linnanjuhlissa. Kutsuvieraiden kättelyn aikana kadetit seisovat kunniavartiossa valtiosalin rivistössä, sekä linnan muissa huoneissa. Lisäksi osa kadeteista toimii veteraanien henkilökohtaisina avustajina. Kunniavartion jälkeen kadetit ovat presidentin kutsuvieraina ja ovat velvoitettuja tanssittamaan yksinäisiä daameja.


title: Kadetti

text: Sarkajuhla on vanhimpia Kadettikoulun perinteitä. Nuorin kurssi antaa edeltävänä aamuna kadettilupauksen, jonka jälkeen se juhlii pääsyä Kadettitoverikuntaan ja esiintyy ensimmäistä kertaa juhlapuvuissaan. Juhla on saanut nimensä 1920-luvulla, jolloin nuorin kurssi sai vaihtaa ylleen diagonaalista tehdyt asetakkinsa ja pääsi eroon sarkapuvuistaan. Nimi on vaihtunut Diagonaalijuhlasta Sarkatanssiaisten kautta Sarkajuhlaksi.


title: Kadetti

text: Sarkajuhlaan osallistuu kadettien ja heidän aveciensa lisäksi lukuisia kutsuvieraita. Juhlien järjestämisestä vastaa sarkajuhlatoimikunta. Sarkajuhlan yhteydessä vietetään nykyisin myös kadettikoulun perinnepäivää.


title: Kadetti

text: Toinen suuri juhla on valmistujaisjuhla, jossa juhlitaan vanhimman kurssin kadettien nimittämistä ensimmäisiin upseerin virkoihin. Tasavallan presidentti ylentää upseerit presidentinlinnassa. Nuoret kadettiupseerit aloittavat varsinaisen uransa alkutaipaleet ja liittyvät osaksi Suomen puolustusvoimien upseeristoa.


title: Muusa

text: Muusat () eli runottaret olivat kreikkalaisessa mytologiassa taiteiden ja tieteiden jumalattaria. Muusa on nykyään taiteellisen innoituksen symbolihahmo.


title: Muusa

text: Hesiodoksen "Jumalten synnyn" mukaan muusat olivat ylijumala Zeuksen ja muistin jumalattaren Mnemosynen tyttäriä. Heidän johtajanaan toimi itse Apollon, "Apollōn Mūsagetēs" ("Muusain Apollon"). Heidän syntymäpaikkansa oli Pierian lähde tai virta lähellä Olymposvuorta. Muusat olivat nymfejä, jotka elivät alkuaan vuorilla ja puroissa. Myöhemmin heidän asuinpaikkansa tarkentui Parnassos- ja Helikon-vuoriksi sekä Kastalian ja Hippokrenen lähteiksi. Helikonin itäpuolella sijaitsi Muusien laakso, joka oli merkittävä muusille omistettu pyhäkköalue. Siellä vietettiin näiden kunniaksi Museia-juhlaa.


title: Muusa

text: Muusien määräksi vakiintui yhdeksän. He olivat:Klassisissa kouluissa opeteltiin muusien nimet niiden alkutavuista muodostetun hokeman avulla: “Klio–Me–Ter–Thal/ Eu–Er–Ur–Po–Kal”.


title: Muusat

text: Muusat voi viitata seuraaviin:


title: Seinäjoen Tangomarkkinat

text: Seinäjoen Tangomarkkinat on vuosittain Seinäjoella, Etelä-Pohjanmaalla järjestettävä tangoon keskittyvä musiikkifestivaali. Se on yksi Suomen suurimmista kesätapahtumista. Viime aikoina Tangomarkkinat on kerännyt joka vuosi yli 100 000 kävijää.


title: Seinäjoen Tangomarkkinat

text: Aloitteen Tangomarkkinoiden järjestämisestä teki Ilmajoen Musiikkijuhlien taiteellinen johtaja Lasse Lintala, joka esitti ajatuksen MTV:n ohjelmajohtaja Tauno Äijälälle. Keväällä 1985 Ilmajoen Musiikkijuhlat ry, Seinäjoen Maila-Jussit ry ja Viihdekuoro Marit ja Mikot ry perustivat Tangomusiikin edistämisyhdistyksen, ja Seinäjoen kaupungin tultua mukaan järjestettiin ensimmäinen Tangomarkkinat-tapahtuman saman vuoden heinäkuun toisena viikonloppuna. Paikan päälle kokoontui noin 18 000 tangon ystävää, ja television välityksellä tapahtumaa seurasi noin 1,6 miljoonaa katsojaa. Ensimmäiseksi tangokuninkaaksi kruunattiin Kauko Simonen, ja hänen perintöprinsseikseen valittiin Jaska Mäkynen ja Mertsi Meri. Mäkynen kirkasti kruununsa myöhemmin, kun taas Meri katosi muutaman vuoden jälkeen iskelmäkuvioista. Tapahtuman johtoon ja 1997 perustetun Seinäjoen Tangomarkkinat Oy:n toimitusjohtajaksi tuli Reijo Pitkäkoski vuoteen 2004 saakka.


title: Seinäjoen Tangomarkkinat

text: Kahtena ensimmäisenä vuonna ainoastaan "Tangokuningas" valittiin Tangolaulukilpailun voittajaksi, mutta 1987 alkaen myös "Tangokuningatar". Poikkeuksellisesti vuosina 2009–2012 miesten ja naisten keskuudesta valittiin ainoastaan yksi henkilö "Tangokuninkaalliseksi". Vuosi 2011 on ainoa, jolloin ei valittu uutta tangokuningasta lainkaan.


title: Seinäjoen Tangomarkkinat

text: Vuonna 1988 Tangomarkkinoilla rikottiin 25 000 kävijän raja, ja 50 000 vieraan raja ylittyi vuonna 1991. Alun perin yhden viikonlopun kestänyt tapahtuma pidennettiin kolmipäiväiseksi vuonna 1990. 1990-luvun lama-aikaa kuvasi, että vuoden 1993 tangokuninkaalliset Merja Raski ja Sebastian Ahlgren olivat kumpikin voittohetkellään työttömyyskortistossa. Vuonna 1994, jolloin Tangomarkkinat järjestettiin kymmenennen kerran, tapahtuma venähti jo viikon mittaiseksi. Samana vuonna rikkoutui myös sadantuhannen festivaalikävijän raja. Vuonna 1999, viidensillätoista Tangomarkkinoilla juhlan aiheena oli myös miljoonas festivaalivieras tapahtuman historiassa. Vuoden 2001 tangokuninkaalliset Mira Sunnari ja Erkki Räsänen kruunattiin juuri käyttöön otetulla Seinäjoki-areenalla.


title: Seinäjoen Tangomarkkinat

text: Ensimmäiset Tangomarkkinat juonsi Heikki Hietamies yksinään. Myöhemmin hänen juontajapareinaan olivat muiden muassa Sirpa Viljamaa, Johanna Raunio, Tamara Lund, Lola Odusoga, Anu Hälvä, Anu Palevaara ja Satu Silvo sekä tangokuningatar Arja Koriseva. Vuosituhannen vaihteessa Hietamies joutui väistymään nuorempien tieltä, ja vuosina 2000 ja 2001 juontajina olivat Pertti Salovaara ja Satu Silvo sekä vuosina 2002 ja 2003 Janne Porkka pareinaan Karita Tuomola (2002) ja Taru Valkeapää (2003).


title: Seinäjoen Tangomarkkinat

text: Osa Tangomarkkinoita on tangon sävellys- ja sanoituskilpailu. Kilpailussa etsitään uusia tangokappaleita ja kahden parhaimman tangon tekijät saavat rahapalkinnon. Kilpailu on järjestetty markkinoiden alusta lähtien vuosittain, poikkeuksina vuodet 1987 ja 1988.


title: Seinäjoen Tangomarkkinat

text: Kilpailun televisioi vuosina 1985–2008 MTV/MTV3, vuosina 2009–2011 Yle TV2, vuosina 2012–2016 Yle TV1 ja vuodesta 2017 AlfaTV.


title: Lutakko

text: Lutakko on niemi ja noin 2 700 asukkaan kaupunginosa ja tilastoalue Jyväskylän kantakaupunkialueella, Jyväsjärven rannalla. Entiselle puuteollisuusalueelle rakennetun uuden asuinrakennuskannan lisäksi alueella on liike-, toimisto- ja kulttuuritiloja sekä kulttuurihistoriallisesti merkittäviä rakennuksia. Jyväskylän ydinkeskustasta Lutakon erottavat Rantaväylä (Valtatie 9, Valtatie 23, E63-tie) ja rautatie. Lutakossa sijaitsee Jyväskylän suurin messukeskusPaviljonki.


title: Lutakko

text: Lutakon alueen nykyinen rakennuskanta koostuu pääasiallisesti vuoden 1995 jälkeen rakennetuista asuinkerrostaloista. Asuinalueiden suunnittelusta on vastannut 1980-luvun lopulta alkaen Jyväs-Helmi Oy, jonka taustalla olevat Skanska Oyj ja YIT Oyj ovat vastanneet myös alueen rakentamisesta. Lutakon asuinalueiden suunnittelu ja rakentaminen on jaettu viiteen vaiheeseen. Neljännen vaiheen viimeinen talo valmistui keväällä 2013 ja viidennen vaiheen ensimmäinen kesällä 2012. Alueen suunnittelussa ja toteutuksessa on pyritty noudattamaan sosiaalisesti kestävää kaupunkisuunnittelua. Lutakko sijoittui kolmanneksi MTV3:n "Jokakodin asuntomarkkinat" -ohjelman vuonna 2009 järjestämässä "Suomen paras asuinalue" -äänestyksessä.


title: Lutakko

text: Lutakon alueella sijaitsee Jyväskylän Satama sekä muun muassa kaksi Jyväskylän korkeimpiin lukeutuvaa rakennusta: 15-kerroksinen asuinrakennus "Horisontti" sekä kiilamaisesta muodostaan tunnettu "Innova"-rakennus, jossa toimii useita IT-alan yrityksiä. Lutakon rannan tuntumassa on myös useita 12-kerroksisia asuintaloja. Alueen suunnitteluvaiheessa esitellyt kuvat korkeista rakennuksista toivat alueelle lisänimen ”(Jyväskylän) Manhattan”.


title: Lutakko

text: Korkeiden rakennusten lisäksi Lutakossa sijaitsee myös muita paikallisesti ja valtakunnallisestikin tunnettuja kiinteistöjä, kuten messu- ja kongressikeskus "Jyväskylän Paviljonki" sekä Jyväskylän ammattikorkeakoulun informaatioteknologian instituutti "Dynamo" ja vanhassa tehdasrakennuksessa toimiva "Tiimiakatemia". "Dynamon" tiloissa on opetustilojen lisäksi avoin kampuskirjasto ja lehtienlukusali sekä Suomen Tietojenkäsittelymuseon näyttely. Paviljongin rakennuksessa toimii myös sisäkartingrata.


title: Lutakko

text: Alue on laajalti tunnettu myös Tanssisali Lutakosta, jossa toimii Jelmu ry:n ylläpitämän rock-klubin lisäksi bändien harjoittelutiloja – rakennukseen viitataan usein pelkällä ”Lutakko”-nimellä.


title: Lutakko

text: Lutakossa sijaitse myös kulttuurihistoriallisesti merkittäviä Schaumanin vaneritehtaiden toimintaan liittyneitä rakennuksia, kuten toimitusjohtajan edustuskodiksi rakennettu "Schaumanin linna", vanhoja punatiilisiä tuotanto- ja toimistorakennuksia sekä korkea punatiilinen savupiippu, joka toimii myös yhtenä alueen maamerkkinä.


title: Lutakko

text: Lutakon arkkitehtonisiin maamerkkeihin kuuluu myös vuonna 1989 valmistunut "Kuokkalan silta", joka yhdistää Lutakon Jyväsjärven toisella puolella sijaitsevaan Kuokkalan kaupunginosaan.


title: Lutakko

text: Lutakon rantaviivaa pitkin kulkee Rantaraitti, joka on kokonaisuudessaan noin 14 kilometriä pitkä, Jyväsjärven kiertävä kevyenliikenteen väylä. Rantaraitin varrella on uimaranta sekä aaltoilevasta nurmikostaan tunnettu Lutakonpuisto.


title: Lutakko

text: Lutakonpuiston ja satama-alueen lisäksi alueella oleviin aukioihin lukeutuu Paviljongin vieressä olevat Messutori ja Neliötori. Alueen kaavassa on varaus nykyisen Messukadun muuttamisesta torimaiseksi tapahtuma-aukioksi, johon on julkisuudessa viitattu Lutakon aukiona.


title: Lutakko

text: Tanssisali Lutakossa ja Jyväskylän Paviljongissa järjestettävien lukuisten konserttien, messujen ja kongressien lisäksi Lutakon alueella järjestetään vuosittain mm. "Ween maan viljaa" -markkinat ja "Sataman Yö" -tapahtuma. Jelmu ry järjestää vuosittain "Lutakko liekeissä" -festivaalit. Lisäksi alueella on jo useana vuonna ollut Neste Oil Rallin varikko- ja messualue. Myös monet tivolit ovat myös pystyttäneet kalustonsa Lutakon alueelle. Tulevaisuudessa Lutakon merkitys Jyväskylän yleisötapahtumien järjestämispaikkana korostuu kun 2008 aloitettu satama-alueen laajentamisen ja 2010-luvulla Paviljongin ja satama-alueen väliin rakennettava Lutakon aukio valmistuvat.


title: Lutakko

text: Kun Jyväskylä perustettiin vuonna 1837, niemi oli kooltaan huomattavasti pienempi; melkein koko nykyinen Lutakko on syntynyt Jyväsjärven järvenlaskujen myötä ja Jyväsjärveä täytettäessä. Yhdellä järvenlaskukerralla Jyväsjärvi menetti ainoan nimetyn saarensa, Vasikkasaaren, kun rantaviiva kuroutui siihen kiinni. Jyväsjärvelle jäi vain yksi nimetön saari. Se sijaitsee Äijälänsalmen lähellä. Yksi arvio on, että vain viidesosa Lutakon kiinteästä maasta on alkuperäistä. Sana ”lutakko” tarkoittaakin liejuista rantakosteikkoa – merkitys onkin herättänyt ajoittain keskustelua nimen sopivuudesta. Lutakon uudeksi nimeksi on harkittu nimeä "Touruniemi".


title: Lutakko

text: Lutakossa 1912–1995 toiminut Schaumanin vaneritehdas oli pitkään Jyväskylän suurimpia työllistäjiä. Tehtaan toiminta alkoi Wilh. Schaumanin faneritehdas Oy -nimellä .


title: Lutakko

text: Päätös teollisuustoiminnan lopettamisesta alueella syntyi kun Suomen vanhin vaneritehdas alkoi jäämään kasvavan kaupungin keskelle. Schauman Wood Oy myi alueen Jyväs-Helmi Oy:lle vuonna 1988 ja osti Enso-Gutzeitin Säynätsalon vaneritehtaan vuonna 1990. Vuonna 1993 toteutuneen Jyväskylän ja Säynätsalon kuntaliitoksen jälkeen Lutakon tehtaita ryhdyttiin purkamaan ja toimintoja siirrettiin Säynätsalon laajentuville tehtaille. Teollisuustoiminta loppui Lutakon alueella lopullisesti 1995, jonka jälkeen alkoi muuttumaan asuinalueeksi maaperätutkimusten ja -puhdistusten jälkeen.


title: Lutakko

text: Eräs vaneritehtaan huippukausista alkoi vuonna 1951, kun Uno Savola nimitettiin Oy Wilhelm Schauman Ab:n toimitusjohtajaksi. Savola toteutti tuotannossa runsaasti uudistuksia, joiden ansiosta yhtiön vanerituotanto lähes kaksinkertaistui ja sahatavaratuotanto yli kolminkertaistui kymmenessä vuodessa. Yhtiö olikin 1960-luvun alussa Euroopan suurin puulevyjen tuottaja.


title: Lutakko

text: Lutakossa on edelleen vaneritehtaisiin kuuluneita rakennuksia tai niiden osia muistona menneistä ajoista ja monet alueen katujen nimistä on viitteitä puunjalostukseen viittaavaan sanastoon. Lutakossa sijaitsevalle Neliötorille on myös pystytetty Kalervo Kallion veistämä patsas Wilhelm Schaumanin muistoksi ja alueen pääkatu on nimetty Schaumanin puistotieksi.


title: Lutakko

text: Jyväskylän kaupungin kokoelmatJyväskylän Liikenteen linja-autoreitit:


title: Lutakko

text: Lisäksi Lutakosta pääsee kävelysiltaa pitkin Jyväskylän matkakeskuksen juna- ja linja-autoasemille.


title: Innova

text: Innova on muun muassa:


title: Dynamo

text: Dynamo on sähkögeneraattori, joka muuttaa mekaanisen pyöritysenergian sähköksi. Sähkötekniikan historiassa dynamoilla on tarkoitettu tasavirtaa tuottavia generaattoreita, kuten Grammen konetta tai magneettoa. Suomen kielessä on yleiseksi käytöksi tullut kutsua polkupyörän ajovalojen sähkön tuottamiseen käytettyjä generaattoreita dynamoiksi.


title: Dynamo

text: Polkupyörässä ajovalon sähköä tuottava dynamo toimii useimmin vaihtovirtageneraattorin periaatteella. Dynamon sisällä on magneetti, joka pyörii käämin sisällä tuottaen sähköä sähkömagnetismin periaatteiden mukaan. Dynamon periaatteen esitteli Michael Faraday. Perinteisen mallinen dynamo pyörii kumirengasta vasten olevan rullan avulla. Tämä rakenne on kuitenkin alttiina kuralle ja jäälle, jotka saattavat renkaaseen ja rullaan kerääntyessään estää dynamon pyörimisen. Nykyaikaisissa polkupyörissä käytetään varmatoimisempaa napadynamoa, joka nimensä mukaisesti sijaitsee renkaan navassa.


title: Luettelo keinotekoisista kielistä

text: Tämä on luettelo tunnetuista keinotekoisista kielistä. On myös luettelo luonnollisista kielistä.


title: Mäkimeirami

text:
Mäkimeirami eli oregano ("Origanum vulgare") on vanha antiikin ajoilta asti käytössä ollut mausteyrtti, joka on alun perin kotoisin Italian alueelta mutta tiettävästi levinnyt lähes koko Eurooppaan. Se on monivuotinen, hoikkajuurakkoinen noin 20–80 cm korkea kasvi ja voimakas tuoksultaan. Lehdet ovat lyhytruotisia ja muodoltaan puikeita, matalahampaisia tai ehytlaitaisia ja vaaleakarvaisia. Oregano viihtyy lehtoniityillä, kallioilla ja kivikkoisilla rinteillä. Mäkimeirami on suosittu mauste italialaisessa keittiössä (erityisesti pizzassa) ja kreikkalaisessa keittiössä, mutta vanha kansa käytti mäkimeiramia kalamausteena erityisesti silakan seurana. Maustehyllyjen oregano on sekoite, johon käytetään mäkimeiramin versojen ohella lähisukuisia maustemeiramia ("Origanum majorana") ja turkinmeiramia ("Origanum onites").
Kasvin haihtuva öljy sisältää pääasiassa tymolia ja karvakrolia.


title: Mäkimeirami

text: Suomen oloissa mäkimeirami joudutaan kylvämään sisällä jo maaliskuussa. Kylvöstä kastellaan säännöllisesti vähällä vedellä, niin että se ei tule märäksi mutta pysyy kosteana. Taimet on syytä istuttaa ulos vasta sitten, kun pakkasöitä ei enää tule. Istutus on syytä suorittaa kuohkeaan ja hiekkaperäiseen maahan, jota voi kalkita kevyesti. Keväällä taimet leikataan noin 6 cm:n korkuisiksi tyngiksi. Kasvi on monivuotinen, ja se talvehtii Suomessa ongelmitta. Talvella varsi lakastuu mutta kasvaa varsin nopeasti heti kasvukauden alussa noin 30 cm:n korkuiseksi.Kreikkalaisessa mytologiassa Kyproksen kuninkaan Cinyrasin palvelija kaatui, kun hän oli kantamassa valtavaa parfyymiastiaa. Tietäen isäntänsä tulisen luonteen palvelija järkyttyi niin, että pyörtyi ja muuttui mäkimeiramiksi.


title: Tensori

text: Tensori on matematiikassa tietyn tyyppinen geometrinen kokonaisuus, tai vaihtoehtoisesti yleinen suure. Tensorin käsitteessä yhdistyvät skalaarilla kertominen, vektoriavaruudet ja lineaarikuvaukset. Tensorit voidaan kirjoittaa koordinaatistojen avulla tai taulukkoesityksen muodossa, mutta ne on määritelty esitystavasta riippumatta. Ne ovat niin sanottuja multilineaarikuvauksia vektoriavaruudelta kerroinkunnalle.


title: Tensori

text: Tensorit on määritelty siten, että niiden ominaisuudet säilyvät koordinaatistojen tavallisissa muunnoksissa. Tästä seuraa, että tensorit ovat tärkeitä fysiikassa ja teknisillä aloilla. Erityisesti niihin törmää yleisessä suhteellisuusteoriassa ja hydrodynamiikassa. Tensorilaskennan tutkiminen muodostaa osan niin sanotusta multilineaarisesta algebrasta.


title: Tensori

text: Tensorin määrittely suureena, joka muuntuu mielivaltaisessa koordinaatistomuunnoksessa (koordinaatistomuunnos on vaikkapa muunnos karteesisesta koordinaatistosta pallokoordinaatistoon) tietyllä tavalla on usein käytännöllinen ja havainnollinen. Se myös näyttää hyvin, mikä ero on tensorilla ja skalaarilla. Tässä lähestymistavassa uudet (siis muunnoksen jälkeiset) koordinaatit merkitään yläviivalla (formula_1), ja alkuperäiset koordinaatit ilman viivaa (formula_2). Einsteinin summaussääntöä käyttäen:


title: Tensori

text: Yleinen tensori voidaan kirjoittaa muodossa


title: Tensori

text: missä ylemmät indeksit [formula_4] ovat tensorin kontravariantit komponentit ja alaindeksit [formula_5] sen kovariantit komponentit. Tensorin indeksien lukumäärä kertoo kontra- ja kovarianttien komponenttien lukumäärän. Yllä formula_6:llä on formula_7 kontra- ja formula_8 kovarianttia komponenttia. Erityisesti, jos tensorilla on vain jompiakumpia indeksejä, puhutaan kertaluvusta. Esimerkiksi tensori


title: Tensori

text: on toisen kertaluvun kontravariantti tensori. Yleisessä koordinaatistomuunnoksessa se muuntuu


title: Tensori

text: Vastaavasti esimerkiksi kolmannen kertaluvun kovariantti tensori muuntuu


title: Tensori

text: Nämä muunnoskaavat yleistyvät suoraan sekatensoreille. Esimerkiksi tensori, jolla on yksi kovariantti- ja kaksi kontravarianttia komponenttia muuntuu luonnollisesti


title: Tensori

text: Tensori siis säilyttää aina muotonsa, mikä tekee niistä ilmaisuvoimaisen työkalun erilaisissa tilanteissa. Erityisesti kannattaa huomata, että tapauksessa, jossa indeksejä on vain yksi, tensorin määritelmät yhtyvät vastaavan vektorin muunnoskaavoihin. Vektorit ovat siis ensimmäisen kertaluvun tensoreita. Jos indeksejä ei ole yhtään, kaikki derivaatat häviävät eikä koordinaatistomuunnos muuta suuretta lainkaan. Tällöin kyseessä on skalaari.


title: Tensori

text: Tensorisuureella tarkoitetaan fysiikassa ja teknillisillä aloilla suuretta, jonka arvo riippuu mittaussuunnasta. Tensorisuureet laajentavat skalaarisuureita (jotka ovat "paljaita lukuja", esimerkiksi lämpötila) sekä vektorisuureita (joissa suuruuteen liittyy myös suunta, esimerkiksi nopeus).


title: Tensori

text: Tyypillisiä tensorisuureita ovat anisotropiaan liittyvät suureet kuten sähkönjohtavuus ja lämmönjohtavuus sekä jatkumomekaniikan suureet jännitys ja venymä. Kerrokselliselle materiaalille on tyypillistä esimerkiksi, että sähkönjohtavuus on korkeampi kerrosmyötäisessä suunnassa kuin sitä vastaan kohtisuorassa suunnassa. Toisaalta esimerkiksi yksiakselisessa puristuksessa jännitys on suurin puristusta vastaan kohtisuorassa tasossa ja pienenee, kun tason normaalin ja puristuksen välinen kulma kasvaa.


title: Frasier

text: Frasier on yhdysvaltalainen komediasarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa yksitoista tuontantokautta vuosina 1993–2004. Sarjan päähenkilö on seattlelainen radiopsykiatri Frasier Crane (Kelsey Grammer). Alun perin Frasier oli spin-off "Cheers"-nimisestä komediasarjasta, jonka yksi päähenkilö Frasier Crane oli. Frasier Crane pitää monista ylellistä elämäntapaa osoittavista asioista, kuten viineistä, oopperasta, hyvästä ruoasta ja kalliista vaatteista.


title: Frasier

text: Sarjan muita päähenkilöitä ovat Frasierin pikkuveli, psykiatri Niles Crane (David Hyde Pierce), isä, eläkkeellä oleva poliisi Martin Crane (John Mahoney), Frasierin radio-ohjelman tuottaja Roz Doyle (Peri Gilpin) sekä kodinhoitaja Daphne Moon (Jane Leeves). Tärkeässä roolissa on myös Martinin koira, jackrussellinterrieri Eddie (Moose, Enzo). Sarja palkittiin lukuisilla Emmy- ja Golden Globe -palkinnoilla ja pääosan esittäjät Kelsey Grammer ja David Hyde Pierce saivat useita henkilökohtaisia palkintoja.


title: Frasier

text: Frasieriä on usein luonnehdittu tyylipuhdasta amerikkalaista sitcomia älykkäämmäksi. Sarjan ydinteema oli, kuinka päähenkilö kykenee omaa ammattietiikkaansa hyödyntäen ymmärtämään itsensä ja läheistensä elämää hämmentävät tapahtumat. Tuloksena oli yksi NBC:n kaikkien aikojen menestyksekkäimmistä sarjoista. Grammer esitti Frasieria yhteensä kahdenkymmenen vuoden ajan "Terveydeksi"- ja "Frasier"-sarjoissa, joka on jaettu ennätys lajissaan, yhdessä James Arnessin "Gunsmokessa" esittämän Matt Dillonin kanssa.


title: Frasier

text: Sarjan alussa Frasier muuttaa Bostonista entiseen kotikaupunkiinsa Seattleen ja aloittaa työt paikallisena KACL-radion radiopsykiatrina. Hän alkaa myös lämmittää uudelleen suhdetta isäänsä Martiniin ja neuroottiseen pikkuveljeensä Nilesiin. Martin muuttaa Eddie-koiransa kanssa asumaan Frasierin luokse jouduttuaan jäämään eläkkeelle poliisin työstään lonkkavamman takia. Martinia kuntouttamaan palkataan englantilainen fysioterapeutti Daphne, joka niin ikään asettuu asumaan Frasierin luokse. Sarjassa seurataan muun muassa Cranen veljesten ja näiden isän välisiä perhekonflikteja: Frasier ja Niles arvostavat molemmat korkeakulttuuria sen kaikissa muodoissa eivätkä välttele asian korostamista muille, kun Martin taas on arkisempi ja ajautuu tuon tuostakin päivittelemään poikiensa erikoisia tempauksia. Varsinkin sarjan alkupuolella Frasierin ja Martinin totutteleminen toisiinsa asuintovereina on monien vitsien aihe, ja läpi sarjan eräs ydinteemoista on myös Frasierin ja Nilesin välinen kilpailu ja kädenvääntö keskinäisestä paremmuudesta. Tärkeäksi juonikuvioksi kohoaa lisäksi Nilesin tuntema vetovoima Daphnea kohtaan ja hänen yrityksensä hurmata Daphne.Suomessa Frasieriä esitti Yle TV1 vuosina 1994–2005. Nelonen on esittänyt sarjaa myöhäisilloissaan 5. toukokuuta 2008 lähtien.


title: Eversti

text: Eversti (lyhenne ev.) on Suomen Puolustusvoimissa käytettävä maa- ja ilmavoimien upseerinarvo. Merivoimissa sitä vastaa kommodori. Everstin (lyhenne "ev") arvoon voidaan ylentää reservissä tai vakinaisessa palveluksessa oleva everstiluutnantti. Ylennyksen edellytyksenä on kuitenkin aina vakinainen palvelu puolustusvoimissa ja yleisesikuntaupseerin tutkinto. Upseerin perustutkintoja ovat sotatieteiden kandidaatin tutkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinto. Jatkotutkintoja ovat yleisesikuntaupseerin tutkinto ja sotatieteiden tohtorin tutkinto.


title: Eversti

text:
Vain muutamia upseereita on ylennetty everstiksi ilman yleisesikuntaupseerin tutkintoa. Jatkosodan aikana Itä-Karjalan sotilashallinnon komentaja V. A. Kotilainen ylennettiin everstiksi.
Everstin normaaliajan tehtäviä ovat joukko-osaston komentajatehtävät ja puolustushaaraesikuntien osastopäällikkötehtävät.


title: Eversti

text: Everstin tyypillisiä poikkeusolojen tehtäviä ovat esimerkiksi rykmentin tai prikaatin komentajana toimiminen sekä ylimpien esikuntien komentajatehtävät. Everstin arvomerkissä maavoimissa kauluslaatassa on kolme isoa heraldista ruusua, merivoimissa (kommodori) käytettävissä hihamerkeissä taasen neljä keskikokoista viivaa. Everstiä seuraava ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa prikaatikenraali ja merivoimissa kommodoria ylempi lippueamiraali.


title: Eversti

text: Nimitys "eversti" tarkoittaa ylempää eli tässä tapauksessa pataljoonaa komentanutta majuria ylempää henkilöä, joka sai aikanaan vastuun rykmentin komentamisesta. Venäjän kielessä sana "eversti" ei tarkoita "ylempää" niin kuin saksassa "Oberst", vaan rykmentin (polk) komentajaa (polkovnik). Englannin ja ranskan kielissä eversti on puolestaan "colonel". Varhaisella uudella ajalla palkkasoturirykmentit olivat liikeyrityksiä, joiden toimitusjohtamisesta eversti vastasi myös talouden ja huollon osalta.


title: Gluteeni

text: Gluteeni on vehnän, ohran ja rukiin sisältämien varastoproteiinien, gliadiinin ja gluteniinin muodostama aine. Gluteenilla on merkittävä rooli leivän ja leivonnaisten valmistuksessa. Jauhoista ja vedestä tehtyä taikinaa vaivattaessa gliadiini ja gluteniini järjestyvät gluteeniksi eli tiiviiksi, venyväksi ja joustavaksi verkostoksi, joka antaa taikinalle sen sitkon.


title: Gluteeni

text: Joillakin ihmisillä on keliakia, jossa gluteenin prolamiiniosa gliadiini aiheuttaa ohutsuolessa tulehduksen. Keliaakikoille on olemassa tuotteita, jotka on valmistettu luontaisesti gluteenittomista aineksista tai joista gluteeni on poistettu teollisesti. Ne jaetaan kahteen luokkaan: Erittäin vähägluteeninen tuote saa sisältää gluteenia enintään 100 mg/kg. Gluteeniton tuote saa sisältää gluteenia enintään 20 mg/kg. Luontaisesti gluteenittomia viljoja ovat muun muassa riisi, hirssi, tattari ja maissi sekä puhtaasti tuotettu kaura, jonka joukkoon ei ole päätynyt gluteenipitoisia viljoja.


title: Gluteeni

text: Keliaakikot ja gluteenia huonosti sietävät ihmiset noudattavat usein gluteenitonta ruokavaliota.


title: Gluteeni

text: Vehnägluteenista valmistetaan seitania, jota voidaan käyttää lihan korvikkeena.


title: Luettelo arkkitehdeista

text: Luettelo tunnetuista arkkitehdeista.


title: Etelä-Australia

text: Etelä-Australia () on Australian kolmanneksi suurin osavaltio. Sen pääkaupunki on Adelaide. Etelä-Australian pinta-ala on 1 043 514 km² ja väkiluku oli 1 676 653 vuoden 2016 väestönlaskennassa. Nimestään huolimatta Etelä-Australia ei ole Australian eteläisin osavaltio.


title: Etelä-Australia

text: Etelä-Australia on harvaan asuttua aluetta, siellä asuu alle kymmenen prosenttia koko mantereen väestöstä. Pääosa asukkaista keskittyy Adelaiden kaupunkiin, loput asuvat viljavilla mailla Murrayjoen varrella tai etelärannikolla.


title: Etelä-Australia

text: Etelä-Australian merkittävimmät vientituotteet ovat viini, vehnä ja villa. Yli puolet Australian viineistä tuotetaan tämän osavaltion alueella.


title: Etelä-Australia

text: Etelä-Australia on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuningattaren seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Etelä-Australialla on 12 edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 11 edustajaa alahuoneessa.