title: Breakdance

text: Breakdancesta, rapistä, dj:istä ja graffiti-taiteesta tuli myöhemmin kulttuurinen kollektiivi nimeltä hip hop, jota osaltaan luomassa olleen Africa Bambaataan, entisen jenginuoren ideologisena tavoitteena oli rauhankulttuuri, jossa väkivallan sijaan otettiin mittaa kilpailemalla edellä mainittujen taiteiden saralla. Kilpailullisuus on edelleen merkittävä piirre hip hop -kulttuurissa. Niin sanotuissa battleissa on kyse omien taitojen mittaamisesta, tapahtuipa välienselvittely sitten kilpailuissa tai ringeissä. Juuri ringit, ammattikielellä cypherit, olivat merkittäviä kehitystekijöitä break-piireissä. Ringeissä saavutettiin mainetta ja kunniaa, joten breikkaajan oli erotuttava muista edukseen. Pukeutuminen – joka käsitti ylisuuria 1970-luvun muodin mukaisia silmälaseja, itseräätälöityjä nimivöitä sekä urheilullisia, keskenään värien suhteen sopivia vaatekokonaisuuksia Kangolin ja Adidaksen tapaan – sekä oman tanssityylin kehittely olivat tie henkilökohtaiseen kukoistukseen. Oli siis korostettava omaa persoonallisuuttaan, tyylitajuaan sekä edustettava omaa tanssiryhmäänsä (crew). Omaan tyyliin haettiin vaikutteita erityisesti kung fu -elokuvista, supersankarisarjakuvista sekä valtavirran tansseista, kuten salsasta. 1970-luvun lopussa breikkaamisesta oli tullut astetta dynaamisempaa pyörivien liikkeiden ansiosta, ja tanssijoiden valtavirta alkoi koostua latinoista, jotka eivät arastelleet tanssia myös kaduilla pahvilaatikoiden kannattamina.


title: Breakdance

text: 1980-luvulla media löysi b-boyingin, ja nimesi tanssin kansantajuisemmin breakdanceksi. Hollywood kaupallisti ilmiön kuvaamalla hip hop -aiheisia elokuvia, kuten Wild Style, Beat Street ja Breakin'. Nämä elokuvat levittivät ghetto-nuorten elämäntavan ympäri maailmaa. 1980-luvun alkua voi pitää kulttuurin kultakuumeaikakautena, sen verran kattava globaali breikki- ja hiphop-buumi oli kyseessä. Informaation ja kulttuurivaihdon ollessa vähäistä monet tosin näkivät elokuvista vain näyttävät liikkeet, eivätkä sisäistäneet liikkeiden kontekstia, oman tyylin ilmaisua breaksien ehdoilla. Tämän vuoksi breakdance-buumi loppui kuin seinään 1980-luvun loppuun tultaessa, sillä hienot liikkeet vailla syvempää yhteyttä eivät jaksaneet kiinnostaa, vaan suuri yleisö siirtyi seuraavaan muotivillitykseen. Sen sijaan rap-musiikki ponkaisi maailmanmaineeseen breakdancen vanavedessä samoihin aikoihin. Rapin kosketuspinta kuulijakuntaansa oli toista luokkaa kuin b-boying, joten rapista tuli synonyymi hip hopille, samalla kun b-boying marginalisoitui autotallissa treenaavien kuriositeetiksi.


title: Breakdance

text: 1990-luvun lopussa b-boying teki kuitenkin näyttävän paluun, kun vuosia salassa taitonsa pitäneet edelläkävijät, kuten esimerkiksi saksalainen Storm, astuivat esiin ja yleisön mielenkiinto alkuperäismuotoaan lähempänä olevaan breakdancea alkoi kasvaa. Kiinnostuksen siivittäjinä toimivat erityisesti kansainväliset breakdance-tapahtumat, kuten Battle of the Year Saksassa sekä Freestyle Session Yhdysvaltain länsirannikolla. Lisäksi näkyvyys musiikkivideoilla, esimerkiksi Run DMC:n ja Suomessa Bomfunk MC’sin videoilla oli hyvää pr:ää b-boyingille. Informaation löytäminen hip hopista, esimerkiksi Internetin välityksellä, oli huomattavasti 1980-lukua helpompaa, joten monelle kiinnostuneelle avautui mahdollisuus tanssin juurien, historian ja kontekstin ymmärtämiseen.


title: Breakdance

text: Tietoisuus lajista alkoi levitä kiinnostuksen ohella, joten globaalista b-boying-piireistä alkoi muotoutua yhtenäinen ja itsetiedostava yhteisö. Tätä nykyä b-boying on dynaamisempaa, tanssillisempaa, juuristaan tietoisempaa ja kehitysintoisempaa kuin koskaan aikaisemmin. Suomi on kiinni kehityksessä ja on b-boyingissa tasollisesti maailman kärkikastia. Suomessa järjestetään vuosittain myös useita suuria breakdance-tapahtumia jotka keräävät mukaan lukuisia kansainvälisiä kilpailijoita ja vieraita. Tapahtumia ovat mm. Kuopio Breaks, Nordic Moves sekä vuosina 2006-2009 järjestetty Pohjois-Euroopan suurin breakdance -tapahtuma, Summer Jam. Vuonna 2009 Summer Jam -tapahtumaan osallistuu kilpailijoita 16 eri maasta ja tapahtuman kansainvälisiin vieraisiin lukeutuvat mm. nimekkäiden breakdance ryhmien Rock Steady Crewn ja Zulu Nationin jäseniä. Tapahtuman yhteydessä järjestettiin myös Breakdancen Suomenmestaruus -kilpailut sekä Sveitsissä vuosittain järjestetyn Circle Kings -tapahtuman ja Iso-Britanniassa vuosittain järjestettävän UK B-boy Championships -kilpailun Pohjois-Euroopan karsinnat. Summer Jam yhdisti myös pitkästä aikaa yhteen muita hip hopin elementtejä ja tapahtuman yhteydessä nähtiinkin kattava joukko kotimaisia huippu hip hop -artisteja, koti-, ja kansainvälisiä huippu DJ:itä sekä muun muassa maan parhaita graffititaiteilijoita. Viimeisien kymmenen vuoden aikana b-boying on saanut jalansijaa myös suomalaisessa teatterimaailmassa ja nykytanssiesityksissä: Breakdancea hyödyntäviä esityksiä on nähty ahkerasti muun muassa nykytaiteen museon, Kiasma-teatterin tuottamalla URB-festivaalilla Helsingissä.


title: Kanalinnut

text: Kanalinnut ("Galliformes") on lintujen lahko, johon kuuluu noin 250 lajia eri puolilla maailmaa. Ne ovat vartaloltaan tukevia lintuja, joilla on vahva kaula ja lyhyt, paksu nokka. Pienikokoisimpia kanalintuja ovat viiriäiset, suurimpia kalkkunat. Monia lajeja on kesytetty ja tarhataan joko lihan tai munien takia. Suomessa esiintyy kahdeksaa eri kanalintulajia.


title: Kanalinnut

text: Osassa uusimpia luokituksia hokot ja isojalkakanat on sijoitettu erilliseen "Craciformes"-lahkoon, vaikka perinteisesti niitä on pidetty kanalintuina.Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen sekä Metsästäjäin Keskusjärjestön mukaan metsäkanalintujen tiheys oli vuonna 2008 alhaisin 20 vuoteen. Metsot olivat harventuneet viidenneksen, ja teeret ja pyyt noin 30 % vuodesta 2007. Riistaviranomaisten arvioiden mukaan kanalintukannat kääntyivät kuitenkin kesällä 2011 selvään nousuun.


title: Keane

text: Keane on vuonna 1995 perustettu brittiläinen rockyhtye. Aiemmin yhtye on tunnettu myös nimillä The Lotus Eaters (1995–1997) ja Cherry Keane. Nykyisellä nimellään he ovat toimineet vuodesta 1997 lähtien ja he nousivat suosioon vuonna 2004 julkaistuaan debyyttialbuminsa "Hopes and Fears".


title: Keane

text: Yksi Keanen erikoisuuksista on se, ettei yhtyeessä ole lainkaan kitaristia, kuten useimmissa rockyhtyeissä. Yhtyeen musiikki perustuukin pianoon ja rumpuihin.


title: Keane

text: Yhtye koostuu säveltäjä-basisti-pianisti Tim Rice-Oxleystä, vokalisti Tom Chaplinista sekä rumpali Richard Hughesista. Lisäksi vuoteen 2001 asti heidän kanssaan toimi kitaristina Dominic Scott, joka erinäisistä syistä johtuen päätti lopulta jättää yhtyeen.


title: Keane

text: Heidän kaksi ensimmäistä studioalbumiaan, "Hopes and Fears" ja "Under the Iron Sea", saivat osakseen suurta menestystä niin Isossa-Britanniassa kuin maailmanlaajuisestikin. "Hopes and Fears" oli vuoden 2004 parhaiten myynyt albumi Isossa-Britanniassa, kun taas "Under the Iron Sea"ta myytiin peräti 250 000 kappaletta viikon sisällä julkaisemisesta (kesäkuussa 2006).


title: Keane

text: Keane on kotoisin Battlesta, joka sijaitsee East Sussexin läänissä Englannissa. Yhtye perustettiin vuonna 1997 ja aluksi se coveroi U2:ta, Oasista ja The Beatlesia. Pian yhtye kuitenkin halusi tehdä ja esittää omia kappaleitaan.


title: Keane

text: Yhtyeen toinen levy "Under the Iron Sea" ilmestyi 12. kesäkuuta 2006 lukuun ottamatta Yhdysvaltoja ja Kanadaa, joissa se ilmestyi 20. kesäkuuta. Levyn kansitaiteesta vastaa suomalais-brittiläinen taiteilija Sanna Annukka Smith, jonka vaikutteena on vahvasti "Kalevala" ja Suomen muinaiset kansantarut. Levyn ensimmäisen singlen "Atlantic" musiikkivideon on ohjannut skotlantilainen kirjailija Irvine Welsh, joka tunnetaan muun muassa teoksestaan "Trainspotting".


title: Keane

text: Keanen kolmas albumi, Perfect Symmetry julkaistiin 13. lokakuuta 2008.


title: Rantalinnut

text: Rantalinnut eli kahlaajalinnut (Charadriiformes) ovat laaja ja monipuolinen lahko lintujen luokassa. Ne ovat enimmäkseen rannoilla ja vedessä eläviä lintuja, mutta joukkoon mahtuu myös sisämaassa, jopa aavikolla eläviä sukulaisia. Niitä elää kaikilla mantereilla ja myös napaseuduilla. Rantalinnut pesivät tyypillisesti maassa tai kallioilla, usein yhdyskuntina. Niiden pesyeet ovat verraten pieniä, yleensä 1–4 poikasen suuruisia. Poikaset ovat lajista riippuen joko pesäviipyisiä tai pesäjättöisiä. Monet lajit ovat hyviä lentäjiä. Ne käyttävät ravinnokseen selkärangattomia ja pieniä selkärankaisia eläimiä. Rantalinnut ovat vanhahko lintulahko ja alalahkot ovat erilaistuneet. Rantalintujen taksonomia on epäselvä ja alalahkojen sisäiset sukulaisuussuhteet ovat intensiivisen tutkimuksen kohteena.


title: Rantalinnut

text: Rantalinnut on perinteisesti jaettu kolmeen alalahkoon:


title: Jalohaukat

text: Jalohaukat (Falconidae) ovat pieniä tai keskikokoisia jalohaukkalintuja. Niiden siivet ovat melko teräväkärkiset ja ne ovat nopeita ja taidokkaita lentäjiä. Suurin osa lajeista nappaa saaliinsa ilmasta. Nokassa on tylppä "hammas" ylänokan sivuilla saaliiden tappamista ja raatelemista varten. Ne eivät yleensä rakenna varsinaista pesää, vaan pesivät muiden lintulajien pesissä, koloissa tai kalliojyrkänteiden ulkonemilla. Ravintonaan ne käyttävät lintuja, hyönteisiä, liskoja ja muita matelijoita sekä pikkujyrsijöitä ja muita pieniä nisäkkäitä.


title: Kiitäjälinnut

text: Kiitäjälinnut eli kirskulinnut ("Apodiformes") on lintulahko. Sen tieteellinen nimi tarkoittaa ’ilman jalkoja’, sillä lintujen pienet ja vahvakyntiset jalat soveltuvat huonosti kävelemiseen. Lentäessään kiitäjälinnut pitävät jalkojaan lähellä ruumistaan, jolloin ne vaikuttavat lähes jalattomilta. Varsinkin kiitäjät viettävät lähes koko elämänsä ilmassa. Kolibrit puolestaan ovat ainoita lintuja, jotka pystyvät lentämään paikallaan tai jopa taaksepäin niiden kapeiden siipien lyödessä 15–80 kertaa sekunnissa.


title: Kiitäjälinnut

text: Nykyiset kiitäjälinnut jakaantuvat kolmeen heimoon: kiitäjiä on 67 lajia, puukiitäjiä eli töyhtökirskujia neljä ja kolibreja 325–340 lajia. Suomessa ainoana vakituisena lajina esiintyy tervapääsky ("Apus apus"). Suurharvinaisuuksina on lisäksi tavattu alppikiitäjä ("Apus melba"), vaaleakiitäjä ("Apus pallidus"), kafferikiitäjä ("Apus caffer") ja piikkipyrstökiitäjä ("Hirundapus caudacutus").


title: Sarjakuvalehti (lehti)

text: Sarjakuvalehti oli suomalainen sarjakuvalehti, joka ilmestyi 1949–1963, 1971–1977, 1990–1996 ja nimellä Sarjakuvalehti Nastasarjat vuosina 1964–1965. Ensimmäisellä ilmestymisjaksollaan lehtiä julkaistiin vuosittain parikymmentä, 1970-luvulla kahdeksan ja 1990-luvulla seitsemästä kahteentoista. Sarjakuvalehdessä oli alkuun joka toinen aukeama värillinen ja joka toinen mustavalkoinen, samoin kuin Pecos Bill:issä. 1990-luvulla julkaisu oli kauttaaltaan värillinen.


title: Sarjakuvalehti (lehti)

text: 1950-luvun lehden vakiosarjoja olivat Teräsmies, Sam Seikkailija, Terttu ja Topi, Pikku Anni, Pekka Pikanen, Mirkku, Kulmalan kaverit, Pasi, Liehu-Petteri, Casanova, Timo Terävä, Jonni Huimapää, Apusheriffi Sämpylä, Verneri, Sitting Bull, Riku seikkailuissa, Yksinäinen Ratsastaja, Flash Gordon, Taika-Jim (Mandrake), Mustanaamio ja Ratsupoliisi King.


title: Sarjakuvalehti (lehti)

text: 1970-luvulla vakiosankareita olivat Kerry Drake ja Steve Roper. Marvelin supersankari Aaveajaja esiintyi ensimmäistä kertaa suomeksi Sarjakuvalehdessä.


title: Sarjakuvalehti (lehti)

text: 1990-luvun Sarjakuvalehti esitti Marvelin "maanläheisempien" hahmojen seikkailuja (siteeraus toimitukselta), kuten Tuomari, Daredevil, Wolverine, Kapteeni Amerikka, Aaveajaja ja Sapelihammas.


title: Antigua ja Barbuda

text: Antigua ja Barbuda on saarivaltio Karibianmerellä. Se sijaitsee Pienten Antillien saariryhmässä ja sen eteläpuolella on Guadeloupe, lounaassa Montserrat, lännessä Saint Kitts ja Nevis ja luoteessa Saint-Barthélemy. Maa koostuu Antiguan, Barbudan ja Redondan saarista. Sen noin 90 000 asukkaasta suurin osa asuu Antigualla. Matkailu on tärkeä elinkeino, postimerkit omaleimainen tulonlähde. Antigua ja Barbudan pääkaupunki on St. John’s.


title: Antigua ja Barbuda

text: Syyskuussa 2017 hurrikaani Irma tuhosi Barbudan saaren rakennuskannan ja infrastruktuurin lähes kokonaan. Korjaustöiden arvioidaan vievän vuosia.


title: Antigua ja Barbuda

text: Antigua ja Barbudalla oli siboney-kulttuurin asutusta jo 2400 eaa. Venezuelan alueelta pohjoiseen levittäytyneet arawakit asuttivat saaret myöhemmin. Arawakkien jälkeen tulleet karibit ajoivat arawakit pois Pieniltä Antilleilta, mutta ilmeisesti eivät asettuneet Antigualle tai Barbudalle. Kristoffer Kolumbus rantautui saarille 1493 ja antoi suuremmalle nimeksi ”Santa Maria de la Antigua”.


title: Antigua ja Barbuda

text: Englantilaiset asettuivat saarille 1632 ja toivat afrikkalaisia orjia plantaasien työvoimaksi. Orjuus Antigualla lakkautettiin 1834, mutta entiset orjat pysyivät riippuvaisina plantaasinomistajista. Vasta toisen maailmansodan aikaan perustettu ammattiyhdistysliike paransi merkittävästi työläisten asemaa.


title: Antigua ja Barbuda

text: Vuosina 1958–1962 Antigua ja Barbuda olivat osa brittien hallitsemaa Länsi-Intian federaatiota. Vuonna 1967 siitä tuli itsehallinnollinen alue. Antigua ja Barbuda itsenäistyi 1. marraskuuta 1981, mutta Englannin monarkki on yhä maan valtionpäämies.


title: Antigua ja Barbuda

text: Vuonna 1995 Hurrikaani Luis tuhosi 75 prosenttia saarten asuintaloista. Hurrikaani Jose aiheutti merkittävää tuhoa 1999.


title: Antigua ja Barbuda

text: Vuosina 1998 ja 1999 monia maan pankkeja syytettiin rahanpesusta, ja joitakin suljettiin syytteiden takia. Vuosina 2003–2007 oli kiistaa Yhdysvaltojen kanssa internetin rahapeleistä.


title: Antigua ja Barbuda

text:
Ammattiyhdistysjohtaja Vere Birdin Antiguan työväenpuolue (ALP) nousi valtaan paikallisvaaleissa 1951 ja hallitsi Antigua ja Barbudaa suurimman osan aikaa sen jälkeen, kunnes vuonna 2004 oppositiopuolue saavutti voiton. Birdin kolme poikaa olivat mukana politiikassa, mutta Vere Jr. joutui vetäytymään virastaan vuonna 1990 aserikoksista epäiltynä ja Ivor Bird joutui 1995 vankilaan huumeiden salakuljetuksesta. Lester Bird nousi isänsä seuraajaksi 1993, ja toimi pääministerinä vuoden 2004 vaalitappioon asti.
United Progressive Partyn ja Baldwin Spencerin kymmenvuotisen pääministerikauden jälkeen työväenpuolue palasi valtaan 2014 johdossaan Gaston Browne.


title: Antigua ja Barbuda

text: Antigua on matala kalkkikivinen saari. Siitä 45 kilometriä pohjoiseen sijaitsee Barbuda, joka taas on tasainen ja metsäinen korallisaari. Redonda on kallioinen luoto. Saaria reunustavat koralliriutat, ja niiden rantaviiva mutkittelee muodostaen luonnonsatamia, lahdelmia ja laguuneja. Saarilla ei ole merkittäviä jokia. Korkein kohta on Boggy Peak, joka on 399 metriä merenpinnan yläpuolella. Se on jäänne sammuneesta tulivuoresta ja kohoaa tuliperäisten kukkuloiden joukossa saaren lounaisosassa.


title: Antigua ja Barbuda

text: Trooppista ilmastoa lauhduttaa melko tasaisena puhaltava koillispasaati. Keskimääräinen sademäärä jää alle 1 000 millimetriin vuodessa. Eniten sataa syyskuusta marraskuuhun.


title: Antigua ja Barbuda

text: Eurooppalaisten tullessa saaret olivat lähes kokonaan metsien peitossa, mutta metsä raivattiin sokeri- ja puuvillaviljelmien tieltä. Sokerintuotannon loputtua kasvillisuutta on tuhonnut ylilaiduntaminen. Luontotyyppeihin kuuluu ikivihreää metsää, mangrovemetsää, pensaikkoa, ruohikkoa, suota ja koralliriuttoja. Maaeläinten joukossa on monia tulokaslajeja. Endeemiset ja uhanalaiset lajit ovat löytäneet turvapaikan Antiguan pohjoisrannikolta, jossa pesivät valkolakkikyyhky, karibianviheltäjäsorsa ja kotoperäinen harmaanruskea käärme "Alsophis antiguae". Myös Redondan saarella elää paljon merilintuja ja kolme endeemistä liskolajia.


title: Antigua ja Barbuda

text:
Antiguan saari jakautuu kuuteen kuntaan:
Barbuda ja asumaton Redondan saari ovat molemmat erillishallintoalueita.


title: Antigua ja Barbuda

text: Antigua on perustuslaillinen monarkia, jonka kuningattarena on Yhdistyneen Kuningaskunnan Elisabet II. Kuningatarta edustaa kenraalikuvernööri, vuodesta 2014 alkaen Rodney Williams.


title: Antigua ja Barbuda

text: Parlamentti on kaksikamarinen, kenraalikuvernööri nimittää ylähuoneen 17 senaattoria, kun taas edustajainhuoneen 17 jäsentä valitaan suoralla kansanvaalilla yhden edustajan vaalipiireistä. Antiguan ja Barbudan pääpuolueet ovat konservatiivinen Antiguan työväenpuolue (ALP) ja keskustalainen Yhtynyt edistyspuolue (UPP).


title: Antigua ja Barbuda

text: Maata johti sen itsenäistymisestä nyttemmin kansallissankariksi julistettu Vere Bird, jonka poika Lester Bird valittiin pääministeriksi 1994. Maaliskuussa 2004 pidetyissä parlamenttivaaleissa valtaan nousi UPP, joka sai 55,3 prosenttia äänistä ja 12 edustajanpaikkaa. Pääministeriksi valittiin Baldwin Spencer. Vuoden 2009 vaalien jälkeen UPP:llä on 9 paikkaa ja Spencer jatkaa pääministerinä.


title: Antigua ja Barbuda

text: Matkailu on tärkein elinkeino, sillä se muodostaa noin puolet bruttokansantuotteesta. Maatalous tähtää kotimaan markkinoille. Sitä rajoittaa puute vedestä ja työvoimasta, sillä matkailusta saa paremmat palkat. Vuonna 1983 maatalous työllisti 7 prosenttia ja palveluammatit 82 prosenttia työvoimasta.


title: Antigua ja Barbuda

text: Antigua ja Barbuda painattaa huomattavasti enemmän postimerkkejä kuin mitä sen väestö tarvitsisi kirjeenvaihtoonsa. Merkit on tarkoitettu matkamuistoiksi ja keräilijöille, ja niitä myydään myös arkeittain.


title: Antigua ja Barbuda

text: Saarilla on kolme lentokenttää ja 384 kilometriä päällystettyä maantietä. Ainoa varsinainen satama on St. John’s. Suurin osa Antiguan linja-autoista on minibusseja. Useimmat vanhahkot autot ovat huonossa kunnossa tieolojen takia.


title: Antigua ja Barbuda

text: Suurin osa väestöstä on afrikkalaista alkuperää, ja puhuu patoisia, englannin kielen pohjalta muotoutunutta sekakieltä. Maassa on myös jonkin verran brittiläis- ja portugalilaisperäisiä asukkaita sekä pieni arabivähemmistö. Antigua ja Barbudan asukkaista 74 prosenttia on kristittyjä.


title: Antigua ja Barbuda

text: Antigua ja Barbuda on tyypillinen kreolikulttuuri. Se on syntynyt intiaanien, afrikkalaisten ja eurooppalaisten (lähinnä brittiläisten) kulttuuristen perinteiden sulautuessa yhteen. Kreolikulttuurin musiikillisia ilmentymiä ovat calypso ja steelbandmusiikki.


title: Antigua ja Barbuda

text: Monet maan televisio- ja radionkanavista on työväenpuolueen tai Birdin perheen omistuksessa. Ensimmäinen riippumaton radioasema sai toimiluvan 2001. Sen sijaan päivä- ja viikkolehdissä ilmaistaan mielipiteitä varsin vapaasti.


title: Antigua ja Barbuda

text: Brittien saarille tuoma kriketti on tärkeä urheilulaji. Sitä pelataan kaikkialla koko ajan, ja viralliset ottelut käydään torstaisin, lauantaisin ja sunnuntaisin. Kausi kestää tammikuusta heinäkuuhun. Maa on tuottanut kuuluisia pelaajia, joista suurin on Vivian Richards, joka valittiin maailman parhaaksi lyöjäksi kymmenenä vuonna.


title: Antigua ja Barbuda

text: Antigua ja Barbuda on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1976. Se ei ole saanut mitaleita. Se ei ole saavuttanut mitaleita myöskään yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa, mutta Daniel Bailey sijoittui 100 metrin juoksussa neljänneksi Berliinissä 2009.


title: Antigua ja Barbuda

text: Antigua ja Barbudan jalkapallomaajoukkue on toukokuussa 2017 FIFA-rankingissa sijalla 93, ja valtiossa on 2 200 rekisteröitynyttä jalkapalloilijaa.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text: Tupu, Hupu ja Lupu ("Dewey, Huey and Louie", lueteltuna englanniksi yleensä järjestyksessä "Huey, Dewey and Louie") ovat sarjakuvahahmo Aku Ankan kolme holhokkia, koululaisia ja sudenpentukenraaleja.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text: Ankanpoikien luojat olivat piirtäjä Al Taliaferro ja käsikirjoittaja Ted Osborne, jotka tekivät Aku Ankka -sanomalehtisarjakuvaa. Heidän ensiesiintymisensä tapahtui 17. lokakuuta 1937, jolloin Aku sai kirjeen sisareltaan (alun perin kirjeessä luki allekirjoituksen yhteydessä "cousin" eli serkku) Della Ankalta, joka kertoi lähettävänsä kolme poikaansa Akun huostaan. Poikien vanhemmista ei tämän jälkeen kuultu, ja Akusta tuli heidän pysyvä huoltajansa.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text: Englanninkielinen sana ”nephew” tarkoittaa sekä veljen- että sisarenpoikaa. Termi suomennettiin Aku Ankassa ensi alkuun veljenpojiksi, vaikka termi on Tupun, Hupun ja Lupun tapauksessa väärä. Aku onkin poikien eno vaikka tätä Aku-sedäksi sanotaankin. Virheellinen nimitys vakiintui Aku Ankka -sarjakuvissa käyttöön vuosikymmenien ajaksi, mutta nykyään suomalaisissa ankkajulkaisuissa puhutaan Tupusta, Hupusta ja Lupusta yleensä pelkästään ankanpoikina tai sukulaispoikina, ei veljen- tai sisarenpoikina. Ankanpoikien isän nimi on hämärän peitossa, mutta hänen kerrotaan joutuneen sairaalaan, kun pojat räjäyttivät raketin hänen tuolinsa alla.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text: Joskus yksittäisissä sarjakuvaruuduissa esiintyy yleensä vahingossa piirretty harvinainen ”neljäs veljes”, joka on Ankka-harrastajien keskuudessa saanut kutsumanimen Rupu ( eli ”pyh”).


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text: Tupu, Hupu ja Lupu ovat täysin samannäköisiä, ja lukija erottaakin heidät ainoastaan eri värisistä lakeista, jotka vaihtelevat usein kolmikon välillä. Tupulla on yleensä sininen tai punainen lakki, Lupulla taas useimmiten punainen tai vihreä. Tosin Aku erottaa heidät usein myös ilman lakkeja. Eräässä Aku Ankka -lehden sarjassa Aku pääseekin Roope Ankalle töihin tuotekoodien lukijaksi Akun tunnistamisyrityksistä johtuvan näön herkkyyden ansiosta. Vielä alkuvuosina yhdellä pojista oli yleensä keltainen lakki vihreän sijaan. Joskus ankanpojilla on myös samanväriset paidat ja lakit ja joissain harvoissa piirroksissa jopa eriväriset paidat ja lakit sekaisin. Tupu, Hupu ja Lupu ovat Aku Ankkaa ja muita aikuisiässä olevia ankkahahmoja noin yhden päänmitan lyhyempiä ja mittasuhteiltaan erilaisia kuin aikuiset. Lisäksi yleisesti Disney-sarjakuvissa nuorten ankkojen silmät eivät ulotu nokanjuureen asti kuten aikuisilla.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text: Luonteeltaan Tupu, Hupu ja Lupu olivat aluksi riiviöitä. Taliaferron ja Osbournen sanomalehtisarjakuvissa he keskittyivät lähinnä pahantekoon ja Aku-setänsä kiusaamiseen. Don Rosan tarinassa "K.A.S.V.A.T.U.S.O.P.P.I.A." Aku muistelee sitä, kun Tupu, Hupu ja Lupu eivät olleet vielä liittyneet sudenpentuihin; he ärsyttävät Akua ja kun Aku suuttuu, he huutavat mm. "Jippii! Takaa-ajo! Aku-setä ei saa meitä ikinä kiinni!" Myöhemmin he kuitenkin muuttuivat kiltimmiksi ja rauhallisemmiksi. Suurin ansio tästä lankeaa Carl Barksille, joka kehitti ankanpoikien, kuten Akunkin, luonnetta sarjakuvissaan. Barks loi myös Sudenpennut -partiolippukunnan, johon liittymisen myötä ankanpojista tuli lopullisesti mallikelpoisia. Nykyään Tupu, Hupu ja Lupu esiintyvät usein perheensä järjen äänenä tuittupäisen Aku-setänsä rinnalla. He osallistuvat myös seikkailuihin ja aarteenetsintään isoenonsa Roope Ankan kanssa ja auttavat tätä ratkomaan ongelmia, mukanaan Sudenpentujen käsikirja, josta löytyy vastaus melkein kaikkeen.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text: Tupulla, Hupulla ja Lupulla on identtiset luonteet, eikä yksikään heistä ole toista taitavampi tai toista huonompi missään lajissa. Sarjat, joissa ankanpojat esiintyvät yksilöinä eivätkä ryhmänä, tai joissa heidän välilleen syntyy kilpailua tai erimielisyyksiä, ovat harvinaisia. Vanhoissa sarjakuvissa olikin yleistä, että Tupu aloitti lauseen, Hupu jatkoi sitä ja Lupu päätti sen (esimerkki "Aku unissakävelijänä" -sarjakuvasta: Tupu: ""Tule takaisin..."" Hupu: ""...pukeutumaan. Muutoin sinut..."" Lupu: ""...vie poliisi!""). Tätä puhetapaa esiintyy vieläkin jonkin verran.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text:
Televisiopiirrossarjassa "Nokkapokka" Tupu, Hupu ja Lupu esiintyivät teini-ikäisinä. Lisäksi he ovat persooniltaan erilaisia ja pukeutuvat erilaisiin vaatteisiin. Tupu pukeutuu punaisiin, Hupu sinisiin ja Lupu vihreisiin vaatteisiin. Teini-ikäiset Tupu, Hupu ja Lupu ovat innoissaan sarjakuvista, autoista, tytöistä ja urheilusta. Sarjaa on esitetty muun muassa Disney Channelilla ja Toon Disneyllä.
Kuitenkin vuoden 2017 uudistetussa Ankronikassa Tupu, Hupu ja Lupu ovat saaneet kaikki omat luonteensa, ja heidän ulkonäkönsäkin eroaa joissain määrin toisistaan. Lupu, veljeksistä vanhin, on järjestelmällinen ja kaikin puolin moitteeton. Tupu on toinen kolmosista, on seikkailunhaluinen ja aina valmis toimintaan. Hupu, veljeksistä nuorin on rento, hiukan pelkuri ja esittää kovista, mutta monet arvelevat että hän on oikeasti kuoren alla pehmo.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text:
Tupun, Hupun ja Lupun äiti on Della Ankka ja isä tuntematon. Vaikka pojat kutsuvatkin Akua jatkuvasti "Aku-sedäksi", Aku Ankka on todellisuudessa heidän enonsa. Englanninkielessä ei tehdä eroa sanan "Uncle" sisällä tarkoittaako se äidin vai isän veljeä, joten tässä ristiriidassa kyse on todennäköisesti tekstien alkuperäisen suomentajan sanavalinnasta.
Don Rosan laatiman Aku Ankan sukupuun mukaan poikien isovanhemmat (eli Dellan ja Akun vanhemmat) ovat Hortensia McAnkka ja Aaron Ankka. Roope Ankka on poikien isoeno, Mummo Ankka puolestaan isoisoäiti.


title: Tupu, Hupu ja Lupu

text: Suomen vuoden 1995 voitokkaassa MM-jääkiekkojoukkueessa pelannutta Saku Koivun, Ville Peltosen ja Jere Lehtisen muodostamaa ketjua kutsuttiin Tupu-Hupu-Lupu-ketjuksi. Tupu, Hupu ja Lupu ovat päässeet myös Eduskuntatalon täysistuntosaliin. Kansanedustajien retoriikassa veljenpojat ovat esiintyneet ainakin Tuija Braxin, Hannu Takkulan ja Pertti Virtasen puheissa.


title: Ankkalinna

text: Ankkalinna () on sarjakuvahahmo Aku Ankan kotikaupunki, joka sijaitsee Yhdysvalloissa kuvitteellisessa Calisotan osavaltiossa. Ankkalinnan on perustanut Julle Ankanpää ja suurimman osan kaupungista on rakennuttanut pankkiiri Roope Ankka. Roope on sanonut omistavansa Ankkalinnan, koska hän kehitti siitä suurkaupungin.


title: Ankkalinna

text: "Duckburg"-nimen keksi Carl Barks tarinassa "Tasapainoilua", jonka viimeisessä ruudussa kyltissä junaradan vieressä nimi esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1944. Aiemmin ankkojen kotikaupunkiin ei ollut viitattu millään tietyllä nimellä. Tosin joissakin 1940-luvun Aku-piirretyissä Akun käyntikortissa lukee kotikaupungin kohdalla Hollywood, tämä kuitenkin viittaa enimmäkseen siihen, että Aku-filmejä tehtiin kyseisellä alueella. Sarjakuvissaan Barks sijoitti Ankkalinnaan erilaisia maamerkkejä, joista jäivät elämään muiden piirtäjien tarinoissa muun muassa Roope Ankan rahasäiliö, kaupungin perustajan Julle Ankanpään patsas sekä Peikonhammas-vuori ("Old Mount Demontooth").


title: Ankkalinna

text: Myöhemmin Don Rosa rakensi sarjakuvissaan Ankkalinnalle historian, osin Barksin antamien viittausten pohjalta ja osin itsenäisesti.


title: Ankkalinna

text: Paaluvarustuksesta nimeltä Ankkalinnake tuli kuvitteellisen Ankkalinnan kaupungin keskus, kun Julle Ankanpää sai sen haltuunsa vetäytyviltä brittisotilailta taistelun aikana. Kaupunki kehittyi linnakkeen ympärille. Ankkalinnake sijaitsi nykyisellä Rahasäiliönkukkulalla Ankkalinnan keskustassa.


title: Ankkalinna

text: Roope Ankka osti Ankkalinnakkeen Konrad Ankanpäältä ja rakennutti sen tilalle rahasäiliönsä. Sudenpennut käyttivät linnoitusta kokouspaikkanaan ja Roopen häätäessä heidät pois linnakkeesta tekivät he valituksen nimismiehelle, koska eivät uskoneet Roope Ankan omistusoikeuteen.


title: Ankkalinna

text: Vuonna 1902 tämä johti sotaan Calisotan viranomaisten ja Roope Ankan välillä. Don Rosan kirjoittaman ja piirtämän tarinan "Ankkalinnakkeen valloittaja" mukaan Roope perusti rahasäiliön Ankkalinnakkeen paikalle samana vuonna. Myöhemmin Sudenpennut rakensivat Ankkalinnakkeen uudelleen Mustaanmetsään. Myöhemmin samana vuonna Roope Ankka sai kuitenkin perustettua rahasäiliönsä Ankkalinnakkeen paikalle, ja tätä Ankkalinnan keskustassa sijaitsevaa kukkulaa alettiin kutsua siitä eteenpäin nimellä "Rahasäiliönkukkula".


title: Ankkalinna

text: Don Rosan mukaan kaupungin alkuna oli brittiläinen linnake, jonka tutkimusmatkailija sir Francis Drake perusti 1500-luvulla. Britit hylkäsivät paaluvarustuksen 1800-luvulla, jolloin sen otti haltuunsa uudisraivaaja Julle Ankanpää, joka perusti paikalle kaupungin ja nimesi sen "Ankkalinnaksi". Ankkalinna säilyi silti mitättömänä pikkukylänä 1900-luvun alkuun saakka, jolloin Roope Ankka asettui paikalle ja rakennutti sinne rahasäiliönsä. Siitä alkoi Ankkalinnan kehitys pienestä kylästä suurkaupungiksi. Roope alkoi rakennuttaa ja kehittää kaupunkia. Nykyinen Ankkalinna on pääosissa Roope Ankan aikaansaannoksia.


title: Ankkalinna

text: Ankkalinnan kaupunki kehittyi kukkulan ympärille nopeasti ja toiseen maailmansotaan mennessä Ankkalinna oli jo kasvanut Roope Ankan talousimperiumin keskuksena suurkaupungiksi.


title: Ankkalinna

text: Ankkalinnan naapurikaupunkeja ovat muun muassa Hanhivaara, Kattivaara, Fyrkkala, Kurjenmutka, Sorsakylä, Tavilaakso, Sorsala, Hepsula, Rankkalinna, Kukkola, Ankkala, Puluperä ja Joutsenlampi. Nämä kaupungit tunnetaan parhaiten urheilujoukkueistaan, jotka pelaavat usein otteluja Ankkalinnan urheilujoukkueita vastaan muun muassa jääkiekossa ja jalkapallossa.


title: Ankkalinna

text: Ankkalinnassa ovat vaikuttaneet ainakin seuraavat urheiluseurat:


title: Ankkalinna

text: Ankkalinnan Pallo, Ankkalinnan Palloseura (APS), Ankkalinnan Pallo-toverit (APT), Ankkalinnan Jalkapalloklubi (AJK), FC Räpylä, Ylävirran Yritys, Ankkulit, RaPS, FC KooPee, FC Ankkalinna, Ankkalinnan Iskurit, Ankkenal, Ankanpään Pallopojat, Ankkalinnan Uivelot, Sepe suden lätkä liiga, Ankkalinnan Lämärit, Ankkalinnan Mahtiankat, Pennerton, R. Ankan pankin Nokikanat ja Ankkalinnan vaakkujat.


title: Ankkalinna

text: Huolimatta asemastaan kaupunkina itsenäisen valtion sijaan, Ankkalinna osallistuu säännöllisesti myös maajoukkueena kansainvälisiin arvoturnauksiin, kuten kesäolympialaisiin ja jalkapallon MM-kisoihin.


title: Ankkalinna

text: Ankkalinnassa on ilmestynyt ainakin seuraavia sanomalehtiä:


title: Hannu Hanhi

text: Hannu Hanhi () on Carl Barksin luoma kuvitteellinen sarjakuvahahmo ja Aku Ankan serkku, joka seikkailee Disneyn eläinmaailmassa Ankkalinnassa. Hän on maailman onnekkain. Hannu esiintyi ensi kerran vuonna 1948 Carl Barksin piirtämässä tarinassa ”Se parhaiten nauraa...”. Suomen puhekielessä on käsitteeksi muodostunut kutsua jotakuta ”hannuhanheksi”, jos hänellä on hyvä onni.


title: Hannu Hanhi

text: Aku Ankan suhteen Hannu Hanhi on Iines Ankan kilpakosija, minkä takia serkuksilla on usein kovia riitoja. Suhde Iinekseen onkin yksi niitä harvoja asioita, joissa Aku enimmäkseen voittaa Hannun.


title: Hannu Hanhi

text:
Hannu Hanhea ei nähdä työnteossa, koska hän tietää onnensa tuovan hänelle kaiken, mitä hän haluaa. Hänen ei esimerkiksi tarvitse maksaa pääsylippua huvipuistoon, koska on sen 10 000:s asiakas ja saa sen ilmaiseksi. Hän myös usein ylpeilee väittämällä, ettei koskaan ole tehnyt työtä. Tämän hän kuitenkin joutui perumaan, kun paljastui, että kolikko, jota hän piilottelee kassakaapissaan, on palkka
siitä ainoasta kerrasta, kun hän on tehnyt töitä.


title: Hannu Hanhi

text: Hannu Hanhi on tarkoituksella luotu ärsyttäväksi hahmoksi ja Akun kilpailijaksi. Alun perin hahmon onnesta ei mainittu mitään ja siitä tuli puhe vasta kun Hannu oli esiintynyt jo useamman kerran. Hannu on onnekas, koska hän on syntynyt onnentähden alla tai onnetar valitsi hänet kaikista Ankkalinnan asukkaista.


title: Hannu Hanhi

text: Aku Ankkaan nähden Hannulla on pienemmät silmät ja tunnistettavat kiharat hiukset. Varhaisimmissa esiintymisissään Barksin tarinoissa Hannun nokka oli paikoin Akun nokkaa hieman pidempi, kunnes ajan saatossa nokka muovautui samaan kokoluokkaan kuin muillakin. Hänellä on yllään yleensä lierihattu, yksinappinen kaulustakki, rusetti ja jaloissaan damaskit.


title: Hannu Hanhi

text: Hannun sanotaan syntyneen onnellisten tähtien alla. Jo Hannun äiti, Dora Ankka, oli onnekas. Dora on Kaino-Vienon eli Mummo Ankan lapsi. Ankka-taiteilija Don Rosan tarinan mukaan Kaino-Vienon odottaessa vielä Doraa syntyväksi, oli hänen puolisonsa Hepsu Ankka palkannut maalarin maalaamaan heidän omistamansa ladon seinät. Maalari halusi antaa oman lahjansa syntyvälle pienokaiselle ja maalasi onnea tuovan taikamerkin ns. Tikliaisen merkin ladon seinään tuomaan onnea, ja ladon toiselle puolelle väärin päin maalatun merkin pitämään huonon onnen takanapäin. Erityistä onnea se toivotti Doralle, koska siihen oli maalattu ylimääräinen kolmas onnea tuova lintusymboli. Dora Ankasta tuli näin ollen hyvin onnekas ja hänen munittua poikansa Hannun, hänen uskomaton onnensa periytyi ja näin ollen Hannusta tuli maailman onnekkain. Hannun isän nimi on Don Rosan mukaan Hjalmar Hanhi.


title: Iines Ankka

text: Iines Ankka () luotiin Aku Ankan vastapariksi ja tyttöystäväksi, ja hänen ensiesiintymisensä oli piirroselokuvassa "Mr. Duck Steps Out" 7. kesäkuuta 1940. Nykyään myös Hannu Hanhi kosiskelee Iinestä.


title: Iines Ankka

text: Iines on luonteeltaan äkkipikainen kuten Akukin, mutta hallitsee itsensä paremmin ja on yleensä hienostuneempi kuin poikaystävänsä. Hän tosin seurustelee sangen kylmäkiskoisesti tarpeen mukaan myös Hannu Hanhen ja ylipäätään muiden miesten kanssa, jos Aku ei täytä hänen odotuksiaan, ja käyttää tätä jopa uhkauksena Akun toimintaan vaikuttaakseen. Iines käyttää yleensä puhvihihaista paitaa, rusettia päässään sekä korkokenkiä. Väriltään vaatteet ovat yleensä hennon vaaleanpunaiset. Iineksellä on lisäksi kultainen rannerengas. Iineksen tunnetuin ystävätär on Klaara Kotko.


title: Iines Ankka

text:
Carl Barksin ja Don Rosan sarjakuvien mukaan Iines syntyi noin 1920. Iines on Leenun, Liinun ja Tiinun täti. Iines Ankka kuuluu yleensä "Ankkalinnan naisyhdistykseen". Iineksen harmiksi Aku osoittaa usein välinpitämättömyyttä kulttuuriin ja taiteeseen Iineksen raahattua poikaystävänsä kaikenmoisiin kulttuurikohteisiin. Toinen harmin kohde on Akun varattomuus, varsinkin kun matkasta Ankkapulcolle on kysymys. Aku onnistuu nolaamaan Iineksen useissa tarinoissa.
Iinekselle alkoi ilmestyä lokakuussa 2003 oma nimikkolehti "Iines" joka toinen kuukausi. Lehden julkaisu lopetettiin vuonna 2009. Iines on myös esiintynyt Disneyn TV-sarjassa Mikki Hiiren kerhotalo.


title: Iines Ankka

text: Iineksen edeltäjä piirroselokuvissa oli tulinen meksikolaisneito nimeltä Donna Duck. Donna ja Iines on myöhemmin vahvistettu eri hahmoiksi. Sekä Donna että Iines esiintyivät elokuussa 1951 samoissa sanomalehtistripeissä ("Aku Ankka päivästä päivään 1951" -kirja).


title: Iines Ankka

text: Useissa menneisyyteen sijoittuvissa tarinoissa Iineksen esiäiti korvaa Iineksen Akun esi-isän mielitiettynä. Esimerkkeinä useat italialaiset sarjat, joita nähdään Aku Ankan Taskukirjoissa, sekä Aku Ankan Aikakone -kirjat. Aku Ankan Aikakone 12: Valloittavat Viikingit -kirjan Roberto Marinin tarinassa "Voittamaton vikinki" Akun esi-isä Aku Avuttoman ja Hannun esi-isä Hannu Helppoheikin mielenkiinnon kohteena toimii Iineksen esiäiti Iines Ihanainen.


title: Iines Ankka

text: "Viitatar" eli Naistaikaviitta (ital. "Paperinika") on käsikirjoittaja Guido Martinan ja piirtäjä Giorgio Cavazzanon luoma Iines Ankan alter ego. Hahmo ensiesiintyi tarinassa "Pyssyllä ei rahaa saa", joka julkaistiin Aku Ankan taskukirjassa numero 56. Hanhikki Hanhi avusti Iinestä tekemällä hänelle Viitattaren puvun sekä muita välineitä, kuten pillerin, joka saa uhrin nukkumaan jopa vuorokauden.


title: Iines Ankka

text: Disneyn piirrosfilmeissä Iines Ankan ensimmäisenä suomenkielisenä äänenä oli Eeva Eloranta. "Mikki Hiiren jouluaatto"-elokuvassa äänenä toimi Jaana Oravisto. Nykyisin hahmolle äänensä antaa Petra Karjalainen.


title: Auran Sinappi

text: Auran Sinappi on suomalaisen Oy Lunden Ab:n sinappi-tuotemerkki.


title: Auran Sinappi

text: Auran Sinappia ryhdyttiin valmistamaan maaliskuussa 2003, kun Turun Sinapin valmistus siirtyi Ruotsin Uppsalaan. Oy Lunden Ab, joka oli aiemmin valmistanut Turun Sinappia Unileverin sopimusvalmistajana, halusi jatkaa liiketoimintaansa omalla merkillään.


title: Auran Sinappi

text: Lunden Oy:n uusi sinappi sai nimekseen Auran Sinappi. Turussa valmistettavan sinapin säilyttämisen puolesta kehiteltiin kansanliike Pro Sinappi. AC Nielsenin myyntitilastojen perusteella sinapin markkinaosuus vuonna 2006 oli 20 prosenttia.


title: Auran Sinappi

text: Auran sinappi valmistetaan Turun sinappitehtaassa kivimyllytekniikalla.


title: Sammon salaisuus

text: Sammon salaisuus () on Don Rosan tekemä ja Egmontin julkaisema Disney-sarjakuva, jonka päähenkilönä seikkailevat Roope Ankka, Aku Ankka ja Tupu, Hupu ja Lupu. Tarina on ensimmäinen Disney-sarjakuva, jossa seikkaillaan pääosin Suomessa.


title: Sammon salaisuus

text: Tarinassa vieraillaan muun muassa 1950-luvun Helsingissä. Eräs tarinan kohtauksista on Helsingin keskustaan sijoittuva kohtaus, jossa Iku-Turso muun muassa pomppii Helsingin tuomiokirkon päällä. Sarjakuvassa nähdään tuomiokirkon ja Senaatintorin lisäksi Helsingin rautatieasema, Stockmannin tavaratalo ja Kolmen sepän patsas.


title: Sammon salaisuus

text: "Sammon salaisuus" pohjautuu nimensä mukaisesti Kalevalaan. Ajatus tarinaan tuli Elli Kotovirralta, Rosan suomalaiselta ihailijalta ja ystävältä, joka ehdotti Kalevala-pohjaisen tarinan tekemistä Rosan vieraillessa Suomessa maaliskuussa 1998. Aluksi Rosa ei aikonut hyödyntää ajatusta, mutta lopulta Kotovirta sai taivuteltua Rosan suostumaan siihen. Niinpä Rosa tuli Suomeen uudestaan saman vuoden marraskuussa ja vieraili muun muassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa, jossa Sirkka-Liisa Mettomäki tutustutti Rosan Kalevalaan ja auttoi taustatyössä. Kotovirta puolestaan otti yhdessä miehensä kanssa lukuisia kuvia Helsingistä ja lähetti ne Rosalle mallikuviksi. Innoituksen lähteenä Rosalla oli Mauri Kunnaksen "Koirien Kalevala" ja apuna kolme Kalevalan englanninkielistä käännöstä sekä kuvateoksia Björn Landströmin ja Akseli Gallen-Kallelan Kalevala-aiheisista teoksista.


title: Sammon salaisuus

text: Rosa loi tarinan kunnianosoituksena suomalaisille ihailijoilleen ja se julkaistiinkin Suomessa ensimmäisenä maana maailmassa, vuonna 1999 kovakantisessa kirjassa "Sammon salaisuus ja muita Don Rosan parhaita". Myöhemmin tarina julkaistiin myös "Aku Ankka" -lehden numeroissa 26–28/2001 sarjaan liittyvien kansikuvan, keräilykuvan ja artikkelin kanssa. Rosa on piirtänyt tarinaan myös kansikuvia, joista viereisessä kuvassa oleva on muunnelma Akseli Gallen-Kallelan kuuluisasta "Sammon puolustus" -teoksesta.


title: Sammon salaisuus

text: Sarjakuvassa on 33 sivua sekä erillinen yksisivuinen epilogi, jossa Ankat palaavat Suomesta Ankkalinnaan. Kaikki Kalevalan henkilöt puhuvat sarjakuvassa kalevalamitalla. Sarjakuvan ankkahahmot ovat vastineita Kalevalan hahmoille: Roope Väinämöiselle, Aku Lemminkäiselle, Pelle Ilmariselle ja Milla Magia Louhelle.


title: Sammon salaisuus

text: Sammon salaisuuden originaalipiirrokset päätyivät 2000-luvun alussa Suomeen ja niihin lisättiin suomenkielinen tekstaus. Originaalit myytiin marraskuussa 2015 Bukowskis-taidehuutokaupassa 23 000 eurolla saksalaiselle keräilijälle.


title: Sammon salaisuus

text: Tarina alkaa Roopen löytäessä vanhasta arkustaan nuoruusaikojen kengänkiillotuslaatikkonsa, josta löytyy vanha velkakirjaksi osoittautuva paperinpalanen. Roope muistaa saaneensa velkakirjan Elias Lönnrotilta ollessaan nuori kengänkiillottaja 1800-luvun lopulla Skotlannissa, ja että se on palanen tämän muistiinpanoista. Tupu, Hupu ja Lupu ottavat "Sudenpentujen käsikirjasta" selvää Lönnrotista ja saavat tietää Kalevalasta. Roope innostuu kuultuaan Sammon tuottavan kultaa ja niinpä ankat matkustavat Helsinkiin viemään tämän paperinpalasen Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraan, jossa he kuulevat lisää Kalevalasta.


title: Sammon salaisuus

text: Kuultuaan Sammosta Ankat lähtevät etsimään sitä Pohjanmaalta ja päätyvät saarelle, josta löytyy Väinämöisen mahtava miekka. Miekkaan koskeminen herättää Väinämöisen hengen, joka Roopen kautta kertoo mitä Sammolle tapahtui. Väinämöisen taika lennättää saarelle Pelle Pelottoman. Hän luo Seppo Ilmarisen hengen innoittamana uuden Sammon, josta kuitenkin puuttuu yksi tärkeä osa. Ankat hakevat tämän osan Louhelta Tuonelasta ja Sampo on valmis.


title: Sammon salaisuus

text: Louhi kuitenkin kutsuu Milla Magian avukseen ja he hyökkäävät yhdessä ankkojen alukseen. Louhi onnistuu varastamaan Väinämöisen kanteleen, kutsuu sillä Iku-Turson avukseen ja lähtee tämän kanssa tuhoamaan Helsinkiä Aku perässään. Ennen kuin Iku-Turso onnistuu saamaan aikaan suurta tuhoa, onnistuu Aku saamaan kanteleen haltuunsa ja houkuttelemaan Iku-Turson mereen. Louhen kukistuttua Roope tekee ahnehtiessaan kultaa niin paljon, että ankkojen vene alkaa upota. Väinämöinen palaa kanteleen soitollaan Sammon kanssa ikuisuuteen Roopen yrittäessä loppuun asti pitää kiinni Sammosta. Lopulta hänelle jää kuitenkin muistoksi vain Sammon kampi.


title: Milla Magia

text: Milla Magia () on Disneyn sarjakuvamaailmassa esiintyvä naispuolinen ankkahahmo, joka esiintyi ensimmäisen kerran Carl Barksin piirtämässä ja käsikirjoittamassa tarinassa "Midaan kosketus" vuodelta 1961.


title: Milla Magia

text: Milla Magia on kaanonista riippuen joko täysi noita tai vain pelkkä velho, jonka elämäntehtävä on siepata Roope Ankan ensilantti, jotta hän voisi valmistaa siitä voimallisen amuletin, jonka avulla hän saisi Midaksen kosketuksen – kyvyn muuttaa puhtaaksi kullaksi kaiken mihin hän koskee. Joissakin tarinoissa Milla yrittää sulattaa ensilantista onnenkalun, joka toisi hänelle vaurautta. Kaiken takana on Millan ahneus ja halu rikastua: hän haluaa tulla maailman rikkaimmaksi henkilöksi keinolla millä hyvänsä. Eräässä tarinassa Milla sai Midaan kosketuksen "muiden" pankkiirien lanteista, mutta halusi kuitenkin kostaa Roopelle muuttamalla hänen säiliönsä kullaksi.


title: Milla Magia

text: Milla ei ollut Barksin ensimmäinen noitahahmo: myös tarinoissa "Kultainen joulupuu" vuodelta 1948 sekä "Karkkeja ja kepposia" vuodelta 1952 esiintyi noitia, vaikka kumpikaan ei ollut Barksin käsikirjoittama; "Kultaisen joulupuun" käsikirjoittivat Barksin toimittajat ja "Karkkeja ja kepposia" pohjautuu samannimiseen Disneyn lyhytpiirrettyyn. Barks sittemmin kertoi käyttäneensä Millan esikuvina italialaista näyttelijä Sophia Lorenia sekä Charles Addamsin luomaa Morticia-hahmoa.


title: Milla Magia

text: Tarinassa "Midaan kosketus" Milla tulee ostamaan Roopen ensilanttia. Hän on ostanut jo muiltakin miljardööreiltä ensilanttejaan ja Roope on viimeinen listalla. Tässä tarinassa Roope ei vielä tunne Millaa, mutta vähitellen tästä tulee Karhukoplan ja Kulta-Into Piin ohella yksi vanhan visukintun pahimmista vastustajista. Milla asuu pienessä mökissä Vesuviuksen rinteillä. Don Rosan epävirallisen aikajanan mukaan Milla syntyi vuonna 1908 Napolissa. Millalla on lemmikkinään korppi, joka on useimmissa tarinoissa nimeltään Korri ( ’rotannaama’). Toisinaan Korrin nimi on suomenkielisissäkin tarinoissa Rotannaama. Hänen sukulaisistaan ei tiedetä paljon, mutta hänen luonaan on ainakin vieraillut hänen rasittava tätinsä ja hänellä on hyvä haltia serkku. Piirrossarja "Ankronikan" mukaan Millalla on veli nimeltä Poe, jonka hän vahingossa muuttaa korpiksi. Milla valehtelee hyväuskoiselle veljelleen, että ensilantin voimasta hän voisi muuttaa tämän takaisin itseksensä, minkä vuoksi korppi eli Poe auttaa Millaa kaikin keinoin saamaan lantin Millan haltuun. Poe nähdään "Ankronikan" jaksoissa Millan seurassa.


title: Milla Magia

text: Barksin tarinoissa Milla oli alun perin tavallinen ankkaneiti, joka vain hieman tuntee taikuuteen liittyviä muinaisia salaisuuksia (Barksin käsikirjoittamissa tarinoissa ei esiinny yliluonnollisia ilmiöitä). Vähitellen muiden piirtäjien tarinat kuitenkin muuttivat Millan nykyisenlaiseksi ”oikeaksi” noidaksi.


title: Milla Magia

text: Millan ensimmäisen loitsun kohde on sarjakuvalehti. Millan oli pitänyt suorittaa noitakoulun loppukoe, ja hänen piti lausua hänen ensimmäinen loitsunsa. Hän yritti kutistaa erään oppikirjan, joka löytyi yhdestä pohjoisitalialaisesta painotalosta. Jännitys sai hänen kätensä tärisemään, ja hän osui vahingossa peiliin, josta loitsu kimposi erääseen sarjakuvaan. Saman tarinan mukaan noitien pitää itsellään ensimmäisen loitsunsa kohde. jos se katoaa niin myös taikavoimat häviävät.


title: Milla Magia

text: Millan yleisimpiä aseita sarjakuvissa ovat "posauspommit" (). Hän on myös vuosikymmenten varrella käyttänyt useita muita aseita.


title: Kroisos Pennonen

text: Kroisos Pennonen () on Aku Ankka -tarinoissa esiintyvä hahmo, joka kilpailee Roope Ankan kanssa maailman rikkaimman ankan tittelistä. Kroisoksella on lähes aina tapana syödä knallinsa hävittyään Roopelle kilpailussa. Pennosen englanninkielinen nimi viittaa amerikkalaiseen miljardööriin John D. Rockefelleriin ja suomenkielinen nimi muinaisen Lyydian upporikkaaseen kuningas Kroisokseen.


title: Kroisos Pennonen

text: Kroisos Pennonen esiintyi ensi kerran Carl Barksin tarinassa "Ihmebentsiini" vuonna 1961, mutta Barks ei käyttänyt hahmoa toistamiseen. "Ihmebentsiinissäkin" Kroisos esiintyy vain tarinan muutamalla ensimmäisellä sekä viimeisellä sivulla. 1960-luvun alulla Ankka-sarjakuvien tarve oli Euroopassa kasvussa, eivätkä Western Publishingin omat rahkeet riittäneet kysynnän täyttämiseen. Niinpä tarinatuotantoa aloitettiin myös italialaistaiteilijoiden voimalla. Pennosesta kehittyi italialaistarinoissa yksi Roopen vakiovastustajista. Ensimmäisen italialaisen Pennos-tarinan käsikirjoitti Gian Paolo Barosso vuonna 1963. Toinen syntyi Atlantin ylittävänä yhteistyönä, kun käsikirjoituksen teki Dick Kinney Burbankissa, mutta piirrokset Romano Scarpa Italiassa.


title: Kroisos Pennonen

text: Roopen vastustajana Pennonen muistuttaa Kulta-Into Piitä. Barks-tutkija Geoffrey Blum kuvaa "Ihmebentsiinin" Pennosta alkuperältään Piin vaatimattomaksi kopioksi: "Hänellä on sama musta takki, raidallinen solmio ja mustasankaiset lasit; hän kilpailee Roopen kanssa tämän omalla alalla; ja hän kinaa Roopen kanssa yhtä raivoisasti." Myöhemmissä tarinoissa yhdeksi Pennosen piirteeksi on muodostunut Roopea paljon höllempi rahankäyttö kilpailutilanteissa. Aku Ankka -lehden toimituksen arvion mukaan Pennonen lienee Piitä ja Roopea vähävaraisempi. Roope ja Kroisos eivät nimittäin ole koskaan päätyneet vertaamaan rahavarojaan kuten Roope ja Kulta-Into otteluissa, jotka Roope on voittanut minimaalisella erolla. Kroisos Pennonen ja Kulta-Into Pii ovat esiintyneet samassa tarinassa vain kahdesti. Toinen tarinoista on Aku Ankan taskukirjan numerossa 309, "Tähtien setä".


title: Kroisos Pennonen

text: Kroisos Pennonen on syntynyt New Yorkissa, mutta asuu Ankkalinnassa. Hän on perinyt rahansa. Pennosen menneisyys on suurelta osin hämärän peitossa, mutta Don Rosan kirjassa "Roope Ankan elämä ja teot" Roope kohtaa Kroisoksen ja tämän isän Howard Pennosen jo 1800-luvun loppupuolella ollessaan mainarina Montanassa. Kroisos esitetään hemmoteltuna kakarana.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanava (myös TV3, arkikielessä Kolmonen) oli suomalainen televisiokanava, joka toimi vuosina 1986–1992. Kolmostelevision omistivat Yle 50%, MTV Oy 35% ja Nokia Oy 15%. Nokia Oy:n kiinnostus tv-tomintaan selittyi sillä, että kanavasta suunniteltiin alun perin maksukanavaa. Nokia oli tuohon aikaan mukana vastaanotinvalmistuksessa, varsinkin eurooppalaisessa hotelli-tv-bisneksessä. Nokia olisi valmistanut (analogisen) maksu-tv:n vastaanottoelektroniikan.


title: Kolmoskanava

text: Osakekaupoilla MTV Oy sai Oy Kolmostelevisio Ab:n osake-enemmistön vuonna 1990, mikä lopulta johti Kolmoskanavan ja MTV:n yhdistymiseen uudeksi MTV3-kanavaksi vuoden 1993 alun kanavauudistuksessa. Siinä MTV:n aikaisemmin ykkös- ja kakkosverkoilla esittämät ohjelmat siirtyivät MTV3-kanavalle.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavan omistajan Oy Kolmostelevisio Ab:n toimitusjohtajana toimi 1. joulukuuta 1986 alkaen Heikki Lehmusto. Yhtiön ohjelmajohtajana toimi Heikki Seppälä.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanava oli Suomen ensimmäinen valtakunnallinen televisiokanava, jolla lähetettiin alueellisia mainoksia. Se oli myös ensimmäinen kanava, joka ei tuottanut itse mitään ohjelmiaan, ja MTV:ltäkin hankittua ohjelmistoa oli vain pieni osa. Suurimpia tuottajia olivat VipVision, Broadcasters, Crea-yhtiöt ja Vizor.


title: Kolmoskanava

text: Kolmostelevisio kasvatti merkittävän joukon sekä tuottajia, markkinointi-ihmisiä että tähtiä suomalaiseen tv-maailmaan ja loi kokonaan uuden aluemainonnan tuotantojärjestelmän, joka mahdollisti tv-mainonnan käytön myös muille kuin valtakunnallisille mainostajille.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavan oli alun perin tarkoitus olla täysin suomalainen viihdekanava. Kun Yleisradio ja MTV ajautuivat kilpailemaan sekä toistensa että Kolmoskanavan kanssa, kolmosverkko myytiin MTV:n omaksi kanavaksi.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanava aloitti lähetyksensä Espoon lähettimestä 1. joulukuuta 1986. Ensimmäinen esitetty ohjelma oli elokuva "Sound of Music". Kanavan ensimmäisen yhdeksän kuukauden aikana lähetettiin joka ilta yksi elokuva, jotain urheilua kuten NHL-jääkiekkoa ja mahdollisesti jotain muuta ohjelmaa. Ohjelmatarjontaa oli niin vähän, että yhdelle kuvaruudulliselle mahtui kolmen päivän ohjelmatiedot.


title: Kolmoskanava

text: Vuosien 1987–1988 aikana Kolmoskanavan näkyvyysalue laajeni kattamaan myös Pirkanmaan, Päijät-Hämeen ja Varsinais-Suomen.


title: Kolmoskanava

text: 1987 heinäkuun ajan kanava piti taukoa, elokuussa ohjelmistossa oli elokuvien lisäksi sarjojen pilottijaksoja ja 1. syyskuuta 1987 kanavan ohjelmisto laajeni kattamaan koko alkuillan ja monipuolistui huomattavasti. Silti Kolmoskanavan ohjelmisto oli Yle TV1:een ja Yle TV2:een verrattuna niukka: vain tiistai-, torstai- ja perjantai-iltaisin ohjelmistoa oli niin paljon, että ohjelmisto päättyi kello 23:n jälkeen. Muina päivinä ohjelmisto päättyi aikaisemmin.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavan johto oli lupaillut ohjelmantekijöiksi ”uusia kasvoja”, mutta ohjelmia tuli tekemään pikemminkin vanhoja konkareita kuten Timo T. A. Mikkonen (iltapäivämakasiini "Tänään, tässä ja nyt") sekä Lenita Airisto ja Seppo Heikki Salonen (keskusteluohjelma "7. hetki"). Jyrki Otila ja Reijo Salminen vetivät lähes päivittäin lähetettyä "Kolmosvisaa". Elokuvia valikoi ja esitteli Peter von Bagh. Luvattu laaja kotimainen ohjelmatuotanto kutistui aluksi vähiin. Kanavan suomalaisia draamasarjoja olivat Tapio Suomisen nuortensarja "Kasvu" ja englanninkielinen poliisisarja "Walker", jolla tähdättiin vientimarkkinoille.


title: Kolmoskanava

text: Vuonna 1990 aloitettu komediasarja "Hyvät herrat" osoittautui todelliseksi menestykseksi, samoin kuin räväkkä keskusteluohjelma "Hyvät, pahat ja rumat" (1992).


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavalla alkaneita ja sieltä MTV3-kanavalle siirtyneitä ohjelmia ovat "Frank Pappa Show" (1991–1994), "Joka kodin asuntomarkkinat" (1991–2010), "Kauniit ja rohkeat" (1992–), "Megavisa" (1991–1995), "Ruutulippu" (1990–2007), "Simpsonit" (1991–) ja "Speden Spelit" (1988–2002).


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavalla oli vuosina 1986–1990 erilaiset alku- ja lopputunnukset.


title: Kolmoskanava

text: Alkutunnus alkoi äkillisesti ja tunnusmusiikki alkoi soida heti tunnuksen alussa. Tunnuksessa oli sinimusta tausta, jolla pyöri metallikolmio. Alkutunnuksen alussa kolmio oli kaukana katsojasta, lähestyi katsojaa ja katosi kuvaruudun ulkopuolelle. Ylhäältä ilmestyi kanavan nimi isoilla kirjaimilla kirjoitettuina normaalipaksuisella, valkoisella fontilla ja kolmio tuli takaisin ruutuun. Teksti laskeutui kolmion alapuolelle. Tunnuksen lopussa kolmio pysähtyi.


title: Kolmoskanava

text: Lopputunnuksen tausta oli sininen ja siinä oli lattia, jossa toistui kolmiologo kohokuvioisena. Metallikolmio ilmestyi tyhjästä kuvan keskelle ja lähestyi katsojaa samalla, kun se pyöri, ja pysähtyi. Kolmion lähelle ilmestyi taustalta kolme rinnakkaista raitaa, jotka myötäilivät kolmion vasenta reunaa ja alapuolta. Kolmiota lähimpänä oleva raita oli punainen, keskimmäinen vihreä ja kauimpana oleva sininen (vaaleampi sininen kuin taustaväri). Kanavan nimi isoilla kirjaimilla ja lihavoidulla fontilla kirjoitettuna laskeutui ylhäältä metallikolmion alle raidoille. Tunnussävel oli sama kuin alkutunnuksessa, mutta sen sovitus oli erilainen. Toisin kuin alkutunnuksessa, musiikki alkoi soida vasta kolmion ilmestyessä kuvaruutuun.


title: Kolmoskanava

text:
Sekä alku- että lopputunnuksen lopussa kolmio peitti suuren osan kuvaruutua.
Vuosien 1986–1990 aikana on ollut kahdenlaisia mainoskatkotunnuksia. Vuosina 1986–1987 mainoskatkotunnuksessa oli samanlainen sinimusta tausta kuin alkutunnuksessa. Vasemmalta reunalta ilmestyi kolmio, joka pyöri kuvan alalaidassa, kunnes se pysähtyi oikeaan reunaan. Kolmion viereen ilmestyi teksti ”jatkuu”. Mainoskatkotunnuksessa kolmio näytti huomattavasti pienemmältä kuin alku- ja lopputunnuksissa.


title: Kolmoskanava

text: Vuosina 1987–1990 mainoskatkotunnuksessa oli vaaleansininen tausta, jonka oikeassa alareunassa oli pyörivä kolmio. Vasemmalta reunalta kolmion viereen ilmestyi kolme pitkää raitaa: ylin raita oli punainen, keskimmäinen vihreä ja alin sininen. Tunnuksen aikana soi musiikki. Mainoskatkotunnuksen musiikki oli täysin erilainen kuin alku- ja lopputunnusten musiikki.


title: Kolmoskanava

text: Vuosien 1986–1990 tunnuksissa kolmio pyöri vastapäivään ylhäältä katsottuna.


title: Kolmoskanava

text: Lokakuusta 1990 vuoden 1992 loppuun asti oli käytössä uudempi tunnus, joka toimi sekä alku- että lopputunnuksena. Tunnuksessa oli musta tausta ja sen alussa ilmestyi punaisia, vihreitä ja sinisiä viivoja, joista muodostui metallinen luku 3. Tunnuksen lopussa punaisista, vihreistä ja sinisistä viivoista muodostui kolmio. Samanväriset viivat olivat rinnakkain keskenään. Sekä luku 3 että kolmio pyörivät myötäpäivään ylhäältä katsottuna.


title: Kolmoskanava

text: Vuosina 1990–1992 käytössä ollut mainoskatkotunnus muistutti päätunnuksen loppuosaa. Mainoskatkotunnuksen musiikkina oli pätkä päätunnuksen musiikkia.


title: Kolmoskanava

text: MTV:n tuottamilla ohjelmilla oli omat mainoskatkotunnuksensa.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavan kuuluttajat esiintyivät vain puheääntensä kautta. Kuuluttajat eivät esiintyneet omilla, oikeilla nimillään, vaan pseudonyymien eli salanimien kautta. Tunnetuin kuuluttaja oli Ripa Ruutu (Tomi Suni). Muita kuuluttajia olivat Kaisa Kanava, Veera Visio (Carla Rindell) ja Elisa Eetteri.


title: Kolmoskanava

text:
Syksyllä 1987 ohjelmakaavioiden taustakuva oli sama kuin lopputunnuksen tausta. Taustakuvassa oli kehys, joka muodostui punaisesta, vihreästä ja sinisestä raidasta. Kuvan ylälaidassa luki viikonpäivän nimi.
Vuosina 1988–1992 kuulutusten aikana näytettiin päivittäin vaihtuvaa vaaleahkoa taustaväriä ja taustaäänenä soitettiin syntikkapoppia, jonka päälle kuuluttaja puhui. Taustaväri oli maanantaisin sininen, tiistaisin turkoosi, keskiviikkoisin vihreä, torstaisin keltainen, perjantaisin ruskeanoranssi, lauantaisin punainen ja sunnuntaisin violetti. Taustakuvan alalaidassa luki viikonpäivän nimi, jossa yksi kirjaimista oli korvattu kolmiologon muunnoksella, jonka sivujen värit olivat sininen, vihreä ja punainen. Korvattu kirjain oli A (keskiviikon tapauksessa V, jolloin kolmio oli kärki alaspäin). Taustan toisessa reunassa oli sateenkaarenvärinen raita, jonka yhteydessä oli viikonpäivän nimen ensimmäinen kirjain isokokoisena. Kuulutuksen aikana edustalla näkyi ohjelmasta otettu still-kuva tai logo, joskus etenkin elokuvien kuulutuksissa myös liikkuvaa kuvaa pian alkavasta ohjelmasta. Illan lähetyksen aluksi esiteltiin illan ohjelmien listaus. Illan päätteeksi esiteltiin seuraavan päivän ohjelmien listaus, aamulähetyksen päätteeksi illan ohjelmien listaus. Vuodesta 1989 ohjelmalistauksen yhteydessä kuulutuksen taustakuva esitettiin toisinaan animoituna, keväästä 1992 lähtien aina animoituna. Animoidussa taustakuvassa kolmiologon muunnos pyöri pyramidin muotoisena, sateenkaarenvärisen raidan värit liukuivat ja taustan pohjalla saattoi huomata erittäin pieniä, vilkkuvia valkoisia kolmioita. Myös syntikkapoppi vaihtui vuonna 1990 kun Kolmoskanava otti uuden tunnuksen käyttöön.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavan loppuaikoina vuonna 1992 illan ohjelmien kuulutukset olivat suoria lähetyksiä klo 18.30 alkaen ja illan juontaja spiikkasi nauhalle myös seuraavan aamun ja alkuillan kuulutukset.


title: Kolmoskanava

text: Ohjelmien ennakkomainoksissa oli alkuvuosina tummansininen tausta, joka oli samaa sävyä kuin alkutunnuksessa. Ennakkomainoksessa oli pikkuruutu, josta näkyi pätkä mainostettavaa ohjelmaa. Kuvan vasemmassa alanurkassa pyöri kolmio. Joskus ennakkomainoksissa oli kolmion sijasta pystysuuntaan isoilla kirjaimilla kirjoitettu sana ”kolmonen”. Pikkuruudun alla luki ohjelman nimi, esityspäivä ja alkamisaika. Vuonna 1990, kun Kolmoskanavan uudet tunnukset otettiin käyttöön, ennakkomainoksissa oli musta tausta, jonka vasemmassa laidassa oli RGB-pystyraidat ja metallinen luku 3.


title: Kolmoskanava

text: 1980-luvun lopussa Kolmoskanava ja MTV alkoivat mainostaa myös toistensa ohjelmia. Aikaisemmin ne olivat mainostaneet vain omia ohjelmiaan.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavan testikuvassa luki "YLE TV3", vaikka kanava ei ollut Yleisradion omistuksessa. Muualla kuin pääkaupunkiseudulla testikuvan paikalla näkyi paikallista sinistä ruutua, jossa luki ”TV3” ja sen alla näkyvyysalueen nimi, esimerkiksi ”TURKU”. Niillä alueilla varsinaista testikuvaa lähetettiin vain muutamia minuutteja ennen ohjelmalähetyksen alkua.


title: Kolmoskanava

text: Kolmoskanavan Hetkinen-ruudussa oli timanttikuvio, jossa luki "Pahoittelemme keskeytystä". Värit olivat violetti, sininen ja musta.


title: Kolmoskanava

text: Alkuvuosina Kolmoskanavalla näytettiin toisinaan myös animaatiota, jossa oli lopputunnuksesta otettu still-kuva. Alareunassa vierittyi teksti KOLMONEN kuvan poikki. Taustaäänenä oli laulu "Kolmonen – koko illan ilo!".


title: Deng Xiaoping

text: Dèng Xiǎopíng (yksink.: 邓小平, perint.: 鄧小平 ) (22. elokuuta 1904 – 19. helmikuuta 1997) oli Kiinan tosiasiallinen johtaja vuosina 1978–1992. Hänen valtakautensa aikana Kiina alkoi purkaa maolaisen yhteiskunnan rakenteita ja omaksui markkinatalouden piirteitä.


title: Deng Xiaoping

text: Kiinan johtajana Deng antoi ulkomaisille yrityksille luvan toimia Kiinan markkinoilla, siirsi maan talouspolitiikan painopistettä kulutustuotteiden valmistamiseen ja vientiin, sekä perusti erityistalousalueita, joiden tarjoamat veroedut houkuttelivat Kiinaan ulkomaisia sijoituksia. Deng itse käytti markkinoiden laajemmasta hyväksymisestä kiertoilmaisua ja puhui "sosialismista kiinalaisin erityispiirtein".


title: Deng Xiaoping

text: Toisaalta Dengin aikana kasvanut tuotanto johti ympäristöongelmiin, jotka aiheuttivat terveysongelmia miljoonille kiinalaisperheille. Hänen johtajakautensa muistetaan myös Taivaalisen rauhan aukion mielenosoituksen verisestä tukahduttamisesta vuonna 1989.


title: Deng Xiaoping

text: Deng on ainoa henkilö Mao Zedongin ja Xi Jinpingin lisäksi, jonka nimi mainitaan kansantasavallan peruskirjassa.


title: Deng Xiaoping

text: Deng Xiaoping (alkuperäiseltä nimeltään Deng Xixian, yksink.: 邓希贤, perint.: 鄧希賢) syntyi Paifangin kylässä, Sichuanin provinssissa. Hän opiskeli vuosina 1920–1926 Ranskassa, jossa myös monet muut aasialaiset vallankumoukselliset, kuten vietnamilainen Ho Tši Minh ja toinen kiinalainen Zhou Enlai, löysivät marxismi-leninismin. Vuonna 1926 Deng muutti Ranskasta Moskovaan opiskelemaan ja palasi Kiinaan vuotta myöhemmin.


title: Deng Xiaoping

text: Deng oli naimisissa kolme kertaa. Hänen ensimmäinen vaimonsa Zhang Xiyuan, Dengin opiskelutoveri Moskovasta, kuoli vain 24-vuotiaana, muutama päivä Dengin ensimmäisen lapsen syntymän jälkeen; myös lapsi kuoli. Vuonna 1933 Dengin toinen vaimo, Jin Weiying, jätti miehensä tämän jouduttua poliittisen hyökkäyksen kohteeksi. Dengin kolmas puoliso, Zhuo Lin, oli teollisuusjohtajan tytär Yunnanin maakunnasta. Hän liittyi Kiinan Kommunistiseen puolueeseen vuonna 1938 ja avioitui vuotta myöhemmin Dengin kanssa. He saivat viisi lasta: kolme tytärtä (Deng Lin, Deng Nan, Deng Rong) ja kaksi poikaa (Deng Pufang, Deng Zhifang).


title: Deng Xiaoping

text: Deng liittyi kommunistipuolueeseen jo opiskeluaikoinaan, hän oli Pitkän marssin veteraani ja ennen kaikkea Mao Zedongin vanha taistelutoveri. Deng tuki Maoa oikeistonvastaisessa kampanjassa ja hänet nimitettiin Kiinan Kommunistipuolueen keskuskomitean pääsihteeriksi vuonna 1957, yhdessä presidentti Liu Shaoqin kanssa hän oli vastuussa valtion asioiden hoidosta. Yleinen pettymys Maon Suuren harppauksen talouspolitiikkaan toi Dengille ja Liulle lisää vaikutusvaltaa puolueen sisällä. He panivat alulle talousuudistuksia, jotka tukivat heidän arvoasemaansa puoluekoneiston sisällä ja väestön keskuudessa. Vuoden 1962 puoluekokouksessa Deng lausui kuuluisaksi tulleen repliikkinsä, 'ei ole väliä onko kissa musta vai valkoinen, kunhan se metsästää hiiriä'.


title: Deng Xiaoping

text: Mao pelkäsi päätyvänsä pelkäksi muodolliseksi keulahahmoksi ja lisätäkseen valtaansa ja toteuttaakseen omaa visiotaan Kiinan tulevaisuudesta hän käynnisti Kulttuurivallankumouksen, jonka aikana Deng joutui epäsuosioon ja erotettiin viroistaan vuonna 1967. Vuonna 1974 Deng kutsuttiin takaisin Pekingiin. Seuraava putoaminen seurasi 1976, mutta se ei estänyt Dengiä tekemästä toista paluuta Maon kuoleman jälkeen.


title: Deng Xiaoping

text: Vahvatahtoinen ja älykäs vallankumouksellinen, pikkuruinen ja vanheneva Deng kipusi vähitellen maailman runsasväkisimmän maan todelliseksi johtajaksi Maon kuoleman (1976) jälkeisinä vuosina. Deng oli myös yksi harvoista talonpoikaistaustaisista johtajista, jotka ovat johtaneet Kiinaa – joukko, johon kuuluvat myös Mao Zedong ja Han- ja Ming-dynastioiden perustajat.


title: Deng Xiaoping

text:
Hankkimalla itselleen kannattajia kommunistisen puolueen sisällä Deng onnistui vähitellen syrjäyttämään Maon valitseman jatkajan, Hua Guofengin, joka oli aikaisemmin auttanut häntä palaamaan maan johtoon. Deng hätisti Huan korkeimmista johtoasemista vuosina 1980–1981. Vastakohtana edellisiin vallanvaihtoihin Deng antoi Huan siirtyä hissukseen eläkkeelle. Hua oli vuoteen 2002 asti rivijäsenenä Keskuskomiteassa. Myös myöhemmät vallanvaihdokset Kiinan johdossa on pyritty hoitamaan saman mallin mukaan, vailla ulospäin näkyvää dramatiikkaa.
Pian johtoasemaan päästyään Deng aloitti talousuudistukset.


title: Deng Xiaoping

text: Dengin kaudella suhteet länteen paranivat merkittävästi. Deng matkusteli ulkomailla ja tapasi useita länsimaiden johtajia, mm. presidentti Jimmy Carterin Valkoisessa talossa vuonna 1979. Carterin aikana Yhdysvallat viimein tunnusti Kiinan Kansantasavallan Kiinan tasavallan (Taiwan) sijasta Kiinan ainoaksi lailliseksi hallitukseksi. Kiinan kansantasavalta oli jo aikaisemmin ottanut paikkansa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa.


title: Deng Xiaoping

text: Toisena saavutuksena pidetään Ison-Britannian kanssa 19. joulukuuta 1984 solmittua sopimusta, jonka mukaan Hongkong luovutettaisiin takaisin Kiinalle vuonna 1997. Uusien territorioiden 99-vuotisen vuokra-ajan loppuessa Deng suostui Kiinan Kansantasavallan olemaan puuttumatta Hongkongin kapitalistiseen järjestelmään 50 vuoteen. Tätä järjestelyä nimitetään "yksi maa, kaksi järjestelmää" -järjestelyksi ja sitä manner-Kiina on hahmottanut mahdollisena runkona skenaariossa, jossa Taiwan yhdistettäisiin emomaahan tulevina vuosina.


title: Deng Xiaoping

text: Deng ei kuitenkaan keskittynyt parantamaan suhteita Neuvostoliiton kanssa, vaan piti kiinni Maon Neuvostoliiton ja Kiinan välirikon ajalta omaksumasta politiikasta, jossa Neuvostoliitto nähtiin yhtä ylivaltaisuutta korostavana supervaltana kuin Yhdysvallat, mutta vielä uhkaavampana tekijänä Kiinalle läheisen sijaintinsa vuoksi.


title: Deng Xiaoping

text: Dengin uudistusten tavoitteet yhdistettiin neljässä modernisaatiossa, jotka olivat maatalouden, teollisuuden, kansallisen puolustuksen ja tieteen ja teknologian modernisaatiot. Strategiana tullakseen moderniksi teollisuusmaaksi näiden päätavoitteiden kautta oli sosialistinen markkinatalous.


title: Deng Xiaoping

text: Deng väitti että Kiina oli sosialismin päävaiheessa ja siten velvollisuutenaan oli kehittää "sosialismia kiinalaisilla erityispiirteillä". Tämä tulkinta kiinalaisesta marxismista vähensi ideologian roolia taloudellisessa päätöksenteossa ja päätti linjaukset todistetusta tehokkuudesta. Vähentäen kommunistisia arvoja, muttei välttämättä marxilais-leniniläisiä, Deng painotti, ettei sosialismi tarkoita jaettua köyhyyttä.


title: Deng Xiaoping

text: Toisin kuin Hua Guofeng, Deng uskoi, ettei mitään suuntausta ilman yhteyttä Maon harjoittamaan politiikkaan pitäisi hylätä kylmiltään, ja toisin kuin konservatiivisemmat johtajat, kuten Chen Yun, Deng ei vastustanut suuntauksia sillä perusteella, että ne olivat samanlaisia kuin kapitalistisissa valtioissa.


title: Deng Xiaoping

text: Vaikka Deng loi teoreettisen taustan ja antoi poliittisen tuen taloudellisille uudistuksille, vain harvat Dengin esittelemät taloudelliset uudistukset olivat hänen alulle panemiaan. Uudistukset esitteli yleensä paikallinen johtaja, ja ne olivat usein ristiriidassa keskushallinnon säädösten kanssa. Jos uudistukset osoittautuivat onnistuneiksi, ne omaksuttiin yhä laajemmalle, lopulta koko maahan. Monet muut uudistukset syntyivät Aasian taloustiikerien kokemuksista.


title: Kesäolympialaiset

text: Kesäolympialaiset ovat kesäurheilulajeissa käytävät olympialaiset kisat. Nykyaikaiset kesäolympialaiset on järjestetty vuodesta 1896 lähtien neljän vuoden välein lukuun ottamatta vuosien 1916, 1940 ja 1944 kisoja, jotka peruuntuivat sotien vuoksi.


title: Kesäolympialaiset

text: Ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset järjestettiin Olympian kisojen syntysijoilla Kreikassa 1896. Kisat olivat pienimuotoiset ja vain 14 maata osallistui. Olympiahymni soitettiin ensimmäistä kertaa. Vuoden 1900 Pariisin olympialaiset ja 1904 St. Louisin olympialaiset järjestettiin maailmannäyttelyjen oheistapahtumina useiden kuukausien aikana, joten kisatunnelma ja kilpailutapahtumien katsojamäärät jäivät vaatimattomiksi. Useissa lajeissa kilpailtiin erimaalaisissa sekajoukkueissa. Naiset osallistuivat kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1900. Vuoden 1904 kisoissa jaettiin ensimmäiset olympiamitalit, ja lajimäärä jatkoi kasvuaan.


title: Kesäolympialaiset

text: Lontoon olympialaiset 1908 olivat aikaisempiin kisoihin nähden suuri menestys, ja olympialiike alkoi saavuttaa niiden myötä maailmanlaajuista mainetta. Suomi osallistui olympialaisiin tuolloin ensimmäistä kertaa, ja Verner Weckman otti kultaa painissa. Tukholman olympialaiset 1912 olivat niin ikään onnistuneet ja ensimmäiset, joihin osallistui urheilijoita kaikista viidestä maanosasta. Kisoissa oli myös ensimmäistä kertaa käytössä automaattinen ajanotto ja maalikamera.


title: Kesäolympialaiset

text: Vuoden 1920 Antwerpenin olympialaisissa otettiin käyttöön olympialippu ja olympiavala. Suomi nousi näissä kisoissa urheilun suurvaltojen joukkoon etenkin Paavo Nurmen urotekojen myötä. Pariisin kesäkisoissa 1924 osanottajamaiden lukumäärä oli noussut jo 44:ään, urheilijoiden määrä 3089:ään ja kilpailujen määrä 126:een. Kisat päätettiin ensimmäistä kertaa nykyisen kaltaisella päättäjäistilaisuudella. Amsterdamin kisoissa 1928 nähtiin olympiatuli ensimmäisen kerran, ja avajaisten marssijärjestykseksi otettiin nykyinen, jossa Kreikka marssii stadionelle ensin ja isäntämaa viimeiseksi. Naisurheilijoiden määrä kasvoi voimakkaasti.


title: Kesäolympialaiset

text: Los Angelesin kesäolympialaiset 1932 houkuttelivat syrjäisen pitopaikkansa johdosta puolet vähemmän kilpailijoita kuin aikaisemmat, mutta järjestelyt olivat onnistuneet ja katsojaluvut suuret. Kisat vietiin entisestä poiketen läpi vain 16 päivässä, mikä jäikin käytännöksi. Uutuutena nähtiin myös palkintokoroke ja voittajan liputus. Berliinin kesäkisat 1936 saivat poliittisen sävyn kansallissosialistien käytettyä niitä propagandatarkoituksiin. Kisat muistetaan etenkin Jesse Owensin suorituksista, maineikkaasta olympiafilmistä ja kisojen televisioinnista. Olympiatuli tuotiin kisoihin ensimmäistä kertaa Kreikan Olympiasta soihtuviestinä, ja uusia lajeja tuli yhä ohjelmaan, kuten koripallo ja käsipallo.


title: Kesäolympialaiset

text: Toisen maailmansodan jälkeen kesäolympialaisia jatkettiin Lontoossa 1948. Uutta olivat lähtötelineet ja katettu uintistadioni. Sodan hävinneet Saksa ja Japani eivät osallistuneet, ja maita oli mukana 69 ja urheilijoita 4104, joista naisia vielä vain 390. Helsinki järjesti kesäkisat 1952, ja urheilun tuleva suurvalta Neuvostoliitto osallistui ensimmäistä kertaa. Melbournen kesäkisat 1956 olivat ensimmäiset eteläisellä pallonpuoliskolla, ja ne järjestettiinkin vasta marras–joulukuussa. Esteratsastus jouduttiin kuitenkin järjestämään Tukholmassa Australian tiukkojen karanteenilakien vuoksi. Saksat osallistuivat kisoihin yhteisellä joukkueella, mutta kisoissa nähtiin joidenkin maiden poliittisia boikotteja.


title: Kesäolympialaiset

text: Rooman kesäkisat 1960 toivat kisat taas antiikin ajan maisemiin. Television yleistymisen myötä kisat tavoittivat miljoonat ihmiset eri puolilla maailmaa. Tokio järjesti 1964 ensimmäiset kisat Aasiassa. Suoritusvälineiden tekniikka jatkoi kehitystään, ja muun muassa lentopallo ja judo nähtiin kisoissa ensimmäistä kertaa. Meksikon kesäolympialaiset 1968 järjestettiin 2300 metrin korkeudessa, mikä vaikutti etenkin pika- ja kestävyysjuoksujen tulostasoon. Kisat muistetaan etenkin Bob Beamonin haamuhypystä pituushypyssä. Saksan demokraattinen tasavalta kilpaili ensimmäistä kertaa omalla joukkueellaan, ja Etelä-Afrikkaa ei päästetty osallistumaan maan rotuerottelujärjestelmän vuoksi. Yleisurheilijat kilpailivat ensimmäistä kertaa tartan-radalla, voittajat joutuivat ensimmäisen kerran doping-testeihin, ja sähköinen ajanotto otettiin virallisesti käyttöön. Kisoissa nähtiin myös poliittisia protesteja.


title: Kesäolympialaiset

text: Münchenin kisoissa 1972 koettiin tragedia, kun 11 israelilaisosanottajaa sai surmansa terroriteossa. Suomalaisittain kisat muistetaan etenkin Lasse Virénin kahdesta olympiakultamitalista. Kisoihin osallistui jo 121 maata ja 7134 urheilijaa. Vuoden 1976 Montréalin kesäkisat kärsivät Afrikan maiden boikotista, vuoden 1980 Moskovan olympialaiset länsimaiden boikotista ja vuoden 1984 Los Angelesin kesäkisat sosialististen maiden boikotista, vaikka osanottajamaita olikin jo 140. Los Angelesin kisat tuottivat kuitenkin 223 miljoonan dollarin voitot ja aloittivat uuden ajan olympialaisten historiassa. Kisat muistetaan etenkin Carl Lewisin neljästä kultamitalista yleisurheilussa.


title: Kesäolympialaiset

text: Soulin kesäkisoissa 1988 suuret boikotit olivat jo mennyttä aikaa, vaikka muutama sosialistimaa, merkittävimpänä Kuuba, kisoista jättäytyikin pois. Doping nousi otsikoihin kanadalaisen Ben Johnsonin jäätyä kiinni anabolisista steroideista. Ammattilaisurheilijat saivat osallistua tennikseen, ja pöytätennis tuli kisaohjelmaan ensimmäistä kertaa. Vuoden 1992 Barcelonan kesäkisoissa ei boikotteja enää nähty, ja Etelä-Afrikkakin sai taas osallistua. Entisen Neuvostoliiton maat osallistuivat kisoihin IVY-nimisellä yhteisjoukkueella. Kisat muistetaan myös Yhdysvaltain Dream Team -koripallojoukkueesta. Atlantan kesäkisoihin 1996 osallistuivat kaikki 197 kansallista olympialiittoa.


title: Kesäolympialaiset

text: Sydneyn 2000 kesäkisoihin osallistui jo yli 10 000 urheilijaa, ja Koreat kilpailivat yhdistetyllä joukkueella. Taekwondo ja naisten painonnosto kuuluivat ensimmäistä kertaa mukana olleisiin lajeihin. Kreikka sai vuoden 2004 kisat järjestettäväkseen. Kisojen televisiointi laajeni edelleen, ja kisoja katsoi televisiosta jo 3,9 miljardia ihmistä. Michael Phelps aloitti kisoissa historiallisen mitaliputkensa voittamalla kuusi kultamitalia uinnissa. Pekingin kesäkisat 2008 muistetaan muun muassa Linnunpesä-stadionistaan ja Usain Boltin pikajuoksusuorituksista. Lontoon kesäkisat 2012 olivat myös suuri menestys, ja Michael Phelps nousi kaikkien aikojen olympiamitalistiksi.


title: Barbados

text: Barbados on Atlantin ja Karibianmeren välissä sijaitseva saarivaltio. Se kuuluu Pieniin Antilleihin ja sijaitsee 434,5 kilometriä Venezuelan rannikolta koilliseen.


title: Barbados

text: Barbadoksen lähimmät naapurimaat ovat Saint Lucia ja Saint Vincent ja Grenadiinit. Maa kuuluu Kansainyhteisöön ja on esimerkiksi Maailmanpankin määritelmien mukaan kehitysmaa. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma luokittelee maan inhimillisen kehityksen indeksin korkeaksi (0,878).


title: Barbados

text: Barbados on pinta-alaltaan maailman 14. pienin ja väkiluvultaan 23. pienin itsenäinen valtio. Se on perustuslaillinen monarkia, jonka nimellinen hallitsija on Yhdistyneen kuningaskunnan valtionpäämies. Barbados on Karibian yhteisön jäsenmaa.


title: Barbados

text: Barbados sijaitsee hieman sivussa muista Karibianmeren saarista. Barbados on kolmiomaisen mallinen saari, joka on pisimmillään luoteis–kaakoissuunnassa 32 kilometriä pitkä ja leveimmillään itä–länsisuunnassa 25 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 431 neliökilometriä.


title: Barbados

text: Barbados on suhteellisen tasainen saari. Sisämaassa sijaitsee maan korkein kohta Mount Hillaby, joka kohoaa 336 metrin korkeuteen. Siitä länteen maa laskeutuu terasseissa merenpinnan tasolle. Saaren itäosien rinteet ovat puolestaan huomattavasti jyrkemmät ja mäkisemmät. Etelän suuntaan mentäessä Mount Hillaby laskeutuu jyrkästi St. Georgesin laaksoon. Sen ja etelärannan välissä on vielä 120 metriin kohoava Christ Churchin harjanne. Saarella ei ole merkittäviä jokia tai järviä, ja sadevesi suodattuu nopeasti korallisen kalkkikiven läpi maanalaisiin virtoihin.


title: Barbados

text: Ilmasto on trooppinen. Sadetta saadaan ympäri vuoden, mutta aktiivisin sadekausi kestää heinäkuulta marraskuulle. Kuivallakaudella saarella puhaltaa säännöllisesti koilliset pasaatituulet. Barbados kärsii kuitenkin yllättävän vähän trooppisista myrskyistä. Hurrikaani vaikuttaa Barbadoksella keskimäärin 3,66 vuoden välein. Suoraan myrsky osuu saarelle vain kerran 19,86 vuodessa.


title: Barbados

text: Barbadoksen luonnonvaraiset eläimet ja kasvit ovat suurelta osin joutuneet väistymään sokeriviljelmien tieltä, ja vain 19 prosenttia alkuperäismetsästä on jäljellä. Vuonna 1985 perustettiin kuitenkin luonnonsuojelualue, jonka 1,6 hehtaarin mahonkimetsässä elää vihermarakatteja ja hiilikilpikonnia ("Chelonoidis carbonaria"). Saarella tavataan myös kahdeksan lepakkolajia sekä jäniksiä, kolme liskolajia, viheltäviä sammakoita ja rupikonnia. Merinahkakilpikonna ja karettikilpikonna ovat löytäneet saarelta suojapaikan. Jotkut merikilpikonnat ovat niin kesyjä, että ihmiset uivat niiden joukossa. Barbadoksella on tavattu yli sata lintulajia, mutta vain parikymmentä pesii siellä, muut ovat muuttolintuja.


title: Barbados

text: Barbadoksen esihistoriasta tiedetään hyvin vähän. Sinne tuli arkeologisten todisteiden perusteella noin vuonna 1600 eaa. Etelä-Amerikasta varhaisia asukkaita, jotka kuitenkin hävisivät myöhemmin. Saarella asui todennäköisesti vuosina 500–1500 arawakeja ja karibeja.


title: Barbados

text: 1500-luvun alussa sinne tuli espanjalaisia, mutta syrjäinen ja asumaton saari jäi 1500-luvun puoliväliin mennessä eurooppalaisten tutkimusmatkailijoiden kiinnostuksen ulkopuolelle. Barbados julistettiin vuonna 1625 Englannin kruunun omaisuudeksi. Ensimmäiset uudisasukkaat olivat pienviljelijöitä, mutta pian saari jaettiin suurille plantaasinomistajille, jotka kasvattivat sokeriruokoa Afrikasta tuodun orjatyövoiman avulla. Saari oli keskeytymättä Britannian kontrollissa, mutta sillä oli vuodesta 1639 oma itsehallinnollinen edustuslaitoksensa.


title: Barbados

text: Orjuus lakkautettiin 1834, mutta paikallista politiikkaa hallitsivat englantilaisperäiset maanomistajat ja kauppiaat aina 1940-luvulle asti. Afrikkalaisperäisen väestön poliittisia oikeuksia ajamaan perustettiin 1937 Barbadoksen työväenpuolue (BLP), joka nousi 1950-luvulla yleisen äänioikeuden käyttöönoton jälkeen saaren valtapuolueeksi. Sen perustaja Grantley Adams toimi myöhemmin Länsi-Intian federaation pääministerinä. Barbados kuului federaatioon 1958–1962. Federaation hajottua Barbados palasi aluksi asemaansa itsehallinnollisena siirtomaana, mutta itsenäistyi 30. marraskuuta 1966 jääden osaksi Kansainyhteisöä.


title: Barbados

text: Barbados on ollut itsenäistymisensä jälkeen englanninkielisen Karibian vakaimpia valtioita. Demokraattinen työväenpuolue oli vallassa itsenäistymisestä vuoteen 1976. Sen jälkeen se ja Barbadoksen työväenpuolue ovat käytännössä vuorotelleet hallitusvallassa.


title: Barbados

text: Vuosina 2000–2002 Barbados oli OECD:n mustalla listalla yhteistyöhaluttomana veroparatiisina. Taloudelliset syyt johtivat rajariitoihin 2000-luvulla: vuonna 2004 oli kiistaa Trinidad ja Tobagon kanssa kalastusalueen rajasta ja vuonna 2008 Venezuelan kanssa merenalaisten öljyvarojen hyödyntämisestä.


title: Barbados

text: Barbados on parlamentaarinen demokratia, joka kuuluu brittiläiseen Kansainyhteisöön. Maan kuningattarena on Yhdistyneen kuningaskunnan Elisabet II, jota edustaa saarella kenraalikuvernööri. Parlamentti on kaksikamarinen, sen edustajainhuoneen 30 jäsentä valitaan suoralla kansanvaalilla yhden edustajan vaalipiireistä. Kenraalikuvernööri saa nimittää senaatin 21 jäsentä, mutta valitsee osan heistä pääministerin ja oppositiojohtajan esityksestä.


title: Barbados

text: Barbadoksella pääpuolueet ovat Barbadoksen työväenpuolue (BLP) ja Demokraattinen työväenpuolue (DLP). Vuoden 2013 vaaleissa Freundel Stuartin johtama DLP sai 16 paikkaa ja BLP 14 paikkaa. Muut puolueet ja sitoutumattomat ehdokkaat saivat vain 0,5 prosenttia kaikista äänistä.


title: Barbados

text: Barbados jakautuu 11 kuntaan ja pääkaupunkiin Bridgetowniin. Kunnat ovat Christ Church, Saint Andrew, Saint George, Saint James, Saint John, Saint Joseph, Saint Lucy, Saint Michael, Saint Peter, Saint Philip ja Saint Thomas. Ne jaetaan edelleen 30 vaalipiiriin, joissa on ministeriön valitsema valtuusto. Aluevaaleja Barbadoksella ei ole.


title: Barbados

text: Barbadoksen talous on poikkeuksellisen vahva maaksi, joka on luokiteltu kehitysmaaksi. Saarivaltion talous pohjautui 1980-luvulle saakka lähes yksinomaan sokeriteollisuuteen. Sen jälkeen talous on monipuolistunut, kun turismi ja offshore-pankkitoiminta sekä kevytteollisuus ovat kehittyneet. Barbados on kuitenkin pienenä avoimen talouden maana huomattavan haavoittuvainen sen kauppakumppaneista. Maailmanlaajuisen taantuman takia maan bruttokansantuote laski vuonna 2009 noin 4,1 prosenttia, ja sen jälkeen se nousi useamman vuoden ajan hyvin hitaasti. Vuonna 2016 talouskasvu oli 1,6 prosenttia.


title: Barbados

text: Barbadoksella ei juurikaan ole pienten maaöljy- ja maakaasuvarantojen lisäksi muita luonnonvaroja. Caricom-maat ovat perinteisesti olleet Barbadoksen tärkeimpiä kauppakumppaneita, mutta Yhdysvallat ohitti ne vuonna 2016. Yhdysvaltojen jälkeen tärkeimmät vientikohteet olivat Trinidad ja Tobago ja Guyana. Tuonnista suurin osa vuonna 2016 tuli Yhdysvalloista, Trinidadista ja Tobagosta ja Kiinasta.


title: Barbados

text: Barbadoksella on hyvä tieverkko, ja Bridgetownissa on syvänmeren satama. Grantley Adamsin kansainvälinen lentoasema sijaitsee saaren koillisnurkassa, ja se on itäisen Karibian suurin lentoasema.


title: Barbados

text: Vuoden 2016 lopussa Barbadoksen väkiluku oli arvion mukaan 275 400 asukasta. Maan väestönkasvu oli vielä 1900-luvun puolivälissä hyvin korkea, mikä auheutti ongelmia liikakansoituksen takia. Sen jälkeen kasvu on hidastunut perhesuunnitteluohjelman ja maastamuuton ansiosta. 2010-luvulla väestönkasvu on painunut negatiivsiseksi: vuonna 2015 se oli −0,2 prosenttia ja vuonna 2016 −0,2 prosenttia.


title: Barbados

text: Yli 95 prosenttia Barbadoksen väestöstä on afrikkalaisperäisiä tai mulatteja. Maassa asuu jonkin verran myös eurooppalais- ja aasialaisperäistä väestöä. Barbadoksella puhutaan englantia, mutta asukkaiden länsiafrikkalainen alkuperä kuuluu paikallisessa korostuksessa.


title: Barbados

text: Barbadosin valtauskonto on kristinusko. Englantilaisten uudisasukkaiden perintö näkyy erityisesti anglikaanien määrässä. Vuonna 2010 niiden osuus oli 23,9 prosenttia koko väestöstä. Adventisteja oli 5,9 ja metodisteja 4,2 prosenttia.


title: Barbados

text:
Maan HIV-tilanne on huonompi kuin Karibialla keskimäärin. Vuonna 2009 arvioitiin, että HIVin kantajia oli noin 1,4 prosenttia aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 2 100 henkeä, kun Karibian keskiarvo on yksi prosentti. Osuus oli lähes kolminkertaistunut vuodesta 2001. Antiretroviraalilääkitystä sai noin 800 henkeä.
Barbadoksen kulttuuri on saanut paljon vaikutteita sekä briteiltä, jotka ovat asuneet saarella lähes 400 vuoden ajan, että heidän saarelle tuomiltaan länsiafrikkalaisilta.


title: Barbados

text: Barbadoksen kansallisruokaa on "coocoo", maissijauhoista ja okrasta tehty kermainen muhennos, jota syödään paistettujen lentokalojen kanssa. Mount Gayn tislaamo on tuottanut rommia vuodesta 1703.


title: Barbados

text: Barbadosilainen musiikki on monipuolista. Saarella kehittyi 1960-luvun lopussa myös oma musiikkityylinsä, spouge, joka on ottanut paljon vaikutteita reggaesta. Barbadoksen tunnetuin muusikko on R&B- ja popmuusikko Rihanna. Saarella vietetään jopa ”Rihannan päivää” artistin syntymäpäivänä. Muita tunnettuja muusikoita ovat Shontelle ja Livvi Franc.


title: Barbados

text: Kriketti on Barbadoksen kansallispeli, ja saarelta on ollut monia edustajia Länsi-Intian krikettimaajoukkueessa, joka pelaa ottelutia myös Bridgetownin Kensington Oval -stadionilla. Kriketin lisäksi yleisurheilu, pyöräily ja golf ovat suosittuja lajeja Barbadoksella. Barbadoksen jalkapallomaajoukkue oli toukokuussa 2017 FIFA-rankingissa sijalla 173. Joukkue ei ole selviytynyt kertaakaan arvokisoihin.


title: Barbados

text: Olympialaisiin Barbados on osallistunut vuodesta 1968. Toistaiseksi ainoa mitali on juoksija Obadele Thompsonin pronssimitali miesten 100 metriltä vuonna 2000.


title: Crispus

text: Flavius Julius Valerius Crispus (kuoli 326) oli Konstantinus Suuren vanhin poika. Hänen äitinsä oli Konstantinuksen ensimmäinen vaimo Minervina, josta tämä erosi mennäkseen uusiin naimisiin vuonna 307. Oletettavasti Crispus syntyi ennen vuotta 307.


title: Crispus

text: 1. maaliskuuta 317 Konstantinus nimitti Crispuksen ja hänen nuoremman velipuolen Konstantinuksen "caesareiksi", eli kruununperilliseksi. Crispus oli myös konsuli vuosina 318, 321 ja 324. Crispus sai hallittavakseen Gallian ja taisteli siellä menestyksekkäästi frankkeja ja allemanneja vastaan.


title: Crispus

text: Crispus meni naimisiin Helena nimisen naisen kanssa, pari sai yhden lapsen vuonna lokakuussa 322.


title: Crispus

text: Crispus johti laivastoa joka kukisti Liciniuksen laivaston 18. syyskuuta 323 käydyssä taistelussa. On väitetty että Crispus olisi ollut kansan keskuudessa jopa isäänsä suositumpi.


title: Crispus

text: Jostain tuntemattomasta syystä hänen isänsä antoi teloittaa hänet vuonna 326. Myöhemmin kirjoitettujen lähteiden mukaan Crispuksella ja Konstantinuksen uudella vaimolla Faustalla olisi ollut suhde. Konstantinus tosiaankin antoi myös teloittaa Faustan vain vähän myöhemmin.


title: Lauri Hakulinen

text: Lauri Pekka Hakulinen (6. lokakuuta 1899 Turku – 2. maaliskuuta 1985 Helsinki) oli Helsingin yliopiston suomen kielen professori ja Sanakirjasäätiön johtaja.


title: Lauri Hakulinen

text: Lauri Hakulisen isä oli poliisikonstaapeli Pekka Hakulinen ja äiti Ida Johanna Hakulinen (o.s. Lempinen).


title: Lauri Hakulinen

text: Hakulinen kävi koulua Turun Suomalaisessa Klassillisessa Lyseossa, josta hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1918. Jo kouluaikoina Hakulinen oli kiinnostunut kielestä, ja suomen kielen aikakauslehti "Virittäjä" julkaisi kaksi hänen kirjoitustaan vuonna 1916. Toinen koski astevaihtelua ja toinen oikeakielisyyttä. Hakulinen oli muiden koulupoikien kanssa perustamassa useita erilaisia seuroja, mukaan lukien kotiseutuseuran, joka tilasi Kotiseutu- ja Virittäjä-lehdet.


title: Lauri Hakulinen

text: Hakulinen opiskeli Helsingin yliopistossa suomen kieltä, suomalais-ugrilaista kielentutkimusta, fonetiikkaa ja Rooman kirjallisuutta. Opintojen aikana hän teki kesäisin sanankeruumatkoja Karjalankannaksella vuosina 1921–1925 ja vuonna 1928 Viroon ja Latviaan asti. Kokemuksistaan Hakulinen kirjoitti keruuohjekirjan "Opas suomen kielen murteiden sanavarain kerääjille", joka toimi teoreettisena pohjana tuleville sanastonkerääjille.


title: Lauri Hakulinen

text: Hakulinen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1922 ja sai äidinkielenopettajan pätevyyden. Hän opettikin äidinkieltä Kallion yhteiskoulussa vuosina 1923–1930. Hakulinen seurasi vielä senkin jälkeen tiiviisti äidinkielenopetuksen asioita ja julkaisi 1947 Vilho Myrskyn kanssa kansakouluun tarkoitetun oppikirjan "Äidinkielemme". Vuosina 1933–1934 Hakulinen oli Budapestin yliopiston suomen kielen opettajana ja vaikutti siihen, että Helsingin yliopistoon perustettiin unkarin ja viron lehtoraatit. Yhteiskunnallisen korkeakoulun suomen kielen opettajana Hakulinen toimi vuosina 1938–1944.


title: Lauri Hakulinen

text: Virittäjä-lehteen Hakulinen oli kirjoittanut ensimmäisen kerran jo koululaisena, ja vuosina 1921–1971 hänen kirjoituksiaan julkaistiin lehdessä yhtä poikkeusta lukuun ottamatta joka vuosi. Hakulisesta tuli vuonna 1924 Virittäjän toimitussihteeri ja vuonna 1937 päätoimittaja E. A. Saarimaan jälkeen, joten kirjoitusten lukuisuus ei siksi ole ihme. Kaikkiaan Hakulinen kirjoitti elämänsä aikana yli 200 kirjoitusta Virittäjään, niin suomen kielestä, sukukielistä kuin oikeakielisyydestäkin.


title: Lauri Hakulinen

text: Vuonna 1934 Hakulinen meni naimisiin Aino Kaarina Heikkilän kanssa, joka oli ennen avioliittoa töissä lähetystöissä. He saivat kaksi lasta: Kerkon ja Aulin, joka sittemmin seurasi isänsä jalanjälkiä Helsingin yliopiston suomen kielen professorina. Kotioloissakin Lauri Hakulinen edusti oppinutta kielentutkijaa lausuilemalla sananparsia ja latinankielisiä sanontoja. Ideologisesti Hakulinen oli suuressa määrin kansallisromantikko, joka kannatti heimoaatetta ja kuului Akateemiseen Karjala-Seuraan. Siksi ei ole yllättävää, että hän kannatti oikeakielisyysasioissa kotoperäisyyttä ja sepitti itse esimerkiksi sanan "muovi" lainasanan "plastiikki" tilalle.


title: Lauri Hakulinen

text: Opetustoimen ohessa Hakulinen toimi Sanakirjasäätiön johtajan apulaisena vuosina 1925–1945 ja järjesti yliopiston osakuntien kautta sanastonkeruuhankkeita. Itse asiassa Hakulista veikkailtiin jopa säätiön johtajaksi, mutta fennistiikan mahtimies E. N. Setälä junaili virkaan oppilaansa Toivo Kaukorannan. Kaukoranta ei saanut kuitenkaan tarpeeksi hyvää tulosta aikaan, joten hänen tilalleen vaihdettiin professori Martti Rapola. Hakulinen vastasi silti suureksi osaksi käytännön työstä, ja hän sai muodollisesti Sanakirjasäätiön johtajan aseman vuonna 1945. Hakulinen luopui johtajanvirasta vuonna 1962, mutta jatkoi sanakirjatyön seuraamista.


title: Lauri Hakulinen

text: Opiskeluaikanaan Lauri Hakulinen toimi aktiivisesti Akateemisessa Karjala-Seurassa, josta hän erosi vuonna 1932 yhdessä Urho Kekkosen, Martti Haavion, V. J. Sukselaisen, Reino Kuuskosken, Kustaa Vilkunan, Heikki Hosian, Veikko Heiskasen ja muiden poliittiseen keskustaan suuntautuneiden jäsenten kanssa, kun AKS:n enemmistö ei 27. huhtikuuta 1932 pidetyssä kokouksessa suostunut tuomitsemaan Mäntsälän kapinaa.


title: Lauri Hakulinen

text: Hakulinen oli mukana 1930-luvun alussa perustetussa Kesäyliopistossa, joka oli useiden tärkeiden kulttuuripoliittisten vaikuttajien seura. Siihen kuuluivat muun muassa Martti Haavio, Hakulisen luokkatoveri jo kouluajoilta, Kustaa Vilkuna ja Urho Kekkonen. Hakulinen toimi Kesäyliopiston rehtorina J. J. Mikkolan jälkeen. Kesäyliopiston miehet myös aktivoivat Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran ja toteuttivat sanastonkeruuta. Heidän saavutuksiinsa voi vielä laskea Suomen Akatemian ja sen kielitoimiston perustamisen.


title: Lauri Hakulinen

text: Fennistiikassa Hakulinen oli etenkin väitöskirjansa osalta jossakin määrin oman tiensä kulkija, sillä hän haastoi siihen aikaan vallassa olevan nuorgrammaattisen näkemyksen nostaessaan väitöskirjassaan semantiikan esiin. Hänen Sanakirjasäätiön kokoelmiin perustuva väitöskirjansa "Über die semasiologische Entwicklung einiger meteorologisch-affektivischen Wortfamilien in den ostseefinnischen Sprachen" (1933) nosti esiin itävaltalaisen Hans Sperberin näkemyksiä, ja sen hyväksymisestä tai hylkäämisestä käytiin vilkasta keskustelua. Väitöskirja lopulta hyväksyttiin, ja Hakulinen kirjoitti jatkossakin semantiikasta kirjoituksia, jotka olivat joissakin suhteissa jopa aikaansa edellä.


title: Lauri Hakulinen

text: Helsingin yliopistossa Hakulinen toimi dosenttina vuosina 1946–1953 ja professorina 1953–1963. Hänen opettajataustastansa näkyi siinä, että Hakulisen luennot olivat selkeitä ja johdonmukaisia, joskin joidenkin mielestä myös kuivia. Hänellä oli opiskelijoiden keskuudessa paljon vaativamman miehen maine kuin toisella professorilla, Martti Rapolalla. Suomen kielen yliopisto-opetuksen avuksi Hakulinen julkaisi teoksen "Suomen kielen rakenne ja kehitys" (1941–1946), joka nousi hallitsevaan asemaan pitkäksi aikaa. Hakulisen kiistakumppani fennistiikassa ja lähisukukielissä oli hänen kaimansa professori Lauri Kettunen, jonka kanssa Hakulinen otti sanallisesti yhteen niin yliopistossa, "Virittäjässä" kuin sanomalehdissäkin.


title: Lauri Hakulinen

text: Yksi Hakulisen suurista hankkeista oli Sanakirjasäätiön "Kansankielen sanakirja". Sen nimi muutettiin myöhemmin "Suomen murteiden sanakirjaksi", ja ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1985. Hakulinen ei kuitenkaan ehtinyt enää nähdä pitkällisen sanastamistyön tulosta, sillä hän kuoli Helsingissä 2. maaliskuuta 1985.


title: Eeva Joenpelto -palkinto

text: Eeva Joenpelto -palkinto oli Lohjan kaupungin vuosina 1988–2004 jakama kirjallisuuspalkinto. Yksi palkinnon tavoitteista oli ylläpitää lohjalaisen kirjailija Eeva Joenpellon kirjallista perintöä. Palkintosumma oli 13 000 euroa. Palkittavan kirjailijan valitsi neljähenkinen raati.


title: Eeva Joenpelto -palkinto

text: Kirjallisuuspalkinnon lakkauttamisesta ilmoitettiin helmikuussa 2008. Lakkauttamisperusteeksi kerrottiin palkinnon saama vähäinen näkyvyys. Lohjan kaupunki aikoo jatkossa kunnioittaa Joenpellon kirjallista perintöä toisin keinoin.


title: Falklandin sota

text:
Falklandin sota () käytiin huhti–kesäkuussa 1982 Argentiinan itäpuolella sijaitsevien Falklandinsaarten () sekä kauempana Etelä-Atlantilla sijaitsevien Etelä-Georgian saaren ja Eteläisten Sandwichsaarten hallinnasta. Saaret kuuluvat Yhdistyneelle kuningaskunnalle, mutta Argentiina oli pitkään vaatinut niitä itselleen. Kenraali Leopoldo Galtierin johtama Argentiinan sotilashallitus yritti lopulta saarten valtaamista. Otaksuttiin, että Britannia ei ryhtyisi sotilaallisiin vastatoimiin ja että onnistunut aluelaajennus kasvattaisi sotilasjuntan kannatusta talouskriisin kouriin joutuneessa kotimaassaan. Britannian reaktio oli kuitenkin odottamattoman voimakas, ja hävityn sodan seurauksena sotilasjuntta kaatui. Argentiina palasi demokratiaan. Britanniassa voitto pönkitti kansallistunnetta ja vaikutti konservatiivien voittoon vuoden 1983 parlamenttivaaleissa.
Konfliktin aikana kaatui 255 brittiläistä ja 633 argentiinalaista sotilasta. Huomattava osa argentiinalaisista kaatuneista oli asevelvollisia varusmiehiä. Sotilaiden ohella 16 argentiinalaista siviilimerimiestä ja kolme falklandilaista siviiliä sai surmansa. Molemmat osapuolet kärsivät raskaita alus- ja lentokonetappioita. Argentiina menetti muun muassa laivastonsa lippulaivan "General Belgranon", mutta myös Britannian laivasto menetti useita sota-aluksia vihollisen ilma- ja ohjushyökkäyksissä. Sodan ratkaisivat brittien voittamat maataistelut Falklandin itäisellä pääsaarella.


title: Falklandin sota

text: Sekä Britannia että Espanja olivat vaatineet syrjäisiä, mutta strategiselta sijainniltaan merkittäviä Falklandinsaaria itselleen 1760-luvulta lähtien. Itsenäistyttyään Argentiina peri aluevaatimuksen Espanjalta. Sekä Argentiina että Britannia ovat perustelleet oikeuttaan Falklandinsaariin viittaamalla saarten löytämisen ja asuttamisen historiaan 1500–1800-luvuilla.


title: Falklandin sota

text: Espanjasta itsenäistynyt ja siltä aluevaatimuksen "perinyt" Argentiina on myöhemmin esittänyt aluevaatimuksensa perusteluna saarten löytämisen, jonka tekijäksi esitetään joko Amerigo Vespuccia 1502, Fernão de Magalhãesin purjehduksella mukana ollutta portugalilaista merimiestä Esteban Gomezia 1520 tai Francisco Alonso de Camargoa 1540. Todisteena näille väitteille esitetään 1500-luvun espanjalaisia karttoja, joissa saaret esiintyvät. Britannian kuninkaallisen laivaston "HMS Desiren" päällikkö John Davies löysi saaret 1592, ja Sir Richard Hawkins (1562–1622) tutki saarten pohjoisrannikon vesiä muutamaa vuotta myöhemmin. Kumpikin osapuoli tunnusti alueen löytymisen, nimeämisen ja karttaan merkitsemisen tapahtuneen 1600, kun hollantilainen Sebald de Weert (1567–1603) nimesi saaret Sebaldeiksi matkatessaan Magalhãesinsalmen kautta Atlantille.


title: Falklandin sota

text: Britit tekivät ensimmäisen kirjatun maihinnousun 27. tammikuuta 1690, kun "HMS Welfaren" päällikkö John Strong nousi maihin nimeten sekä itä- ja länsisaaren välisen salmen että itse saaret Falklandin varakreivin, Anthony Caryn mukaan. Muutamaa vuosikymmentä myöhemmin Englannin amiraliteetti katsoi saarilla olevan strategista merkitystä häirittäessä Espanjan ja sen Etelä-Amerikan siirtomaiden välistä liikennettä. Vuonna 1748 saarille lähetettiin brittiläinen retkikunta.


title: Falklandin sota

text: Espanja esitti vastalauseen vuonna 1494 tehdyn Tordesillasin sopimuksen perusteella. Sopimuksen mukaan alue kuului Espanjalle. Väitteen jatkoksi esitettiin myös Englannin ja Espanjan yhdeksäntoista vuotta kestäneen sodan päättänyt Lontoon sopimus 1604 sekä sitä täydentävät Madridin ja Utrechtin sopimukset 1670 ja 1713. Britit kuitenkin epäsivät toistuvasti Espanjan oikeudet alueeseen.


title: Falklandin sota

text: Ranska liittyi alueesta käytyyn kiistaan menetettyään siirtomaansa Pohjois-Amerikassa seitsenvuotisessa sodassa (1756–1763). Se päätti perustaa uuden siirtomaa-alueen Etelä-Amerikkaan Espanjan kustannuksella. Ranskalainen merenkulkija Louis Antoine de Bougainville perusti 1764 Falklandin saarille Port Louisin sekä nimesi saaret Les Malouinesiksi kuninkaansa Ludvig XV:n kunniaksi. Espanja vastusti miehitystä samoin perustein kuin brittienkin miehitystä. Espanja kuitenkin maksoi Ranskalle 4. lokakuuta 1766 tehdyn sopimuksen perusteella merkittävän summan alueelta poistumisesta.


title: Falklandin sota

text: Itsenäistynyt Argentiina peri aluevaatimuksen Espanjalta, mutta 3. tammikuuta 1833 britit onnistuivat kaappaamaan saaret itselleen pienen argentiinalaisen siirtokunnan ollessa hajaannustilassa. Britit asuttivat saaret ja niistä tehtiin vuonna 1845 kruununsiirtomaa. Argentiina piti kuitenkin vaatimustaan jatkuvasti yllä. 1900-luvulla Argentiina alkoi vaatia myös lähes asumattomia Etelä-Georgian saarta ja Eteläisiä Sandwichsaaria, jotka sijaitsevat Etelä-Atlantin keskellä yli 1 000 kilometrin päässä Falklandinsaarista.


title: Falklandin sota

text: 1960-luvulla Falklandinsaarten kiista kärjistyi dekolonisaation myötä. Argentiinalaiset nationalistit järjestivät saarilla provokatiivisia ja väkivaltaisia mielenilmaisuja. Argentiina ja Britannia kävivät neuvotteluja, mutta falklandinsaarelaisten vaatimuksesta Britannian hallitus ilmoitti vuonna 1968, että saarten kysymys ratkaistaan asukkaiden omien toivomusten mukaisesti. Saarelaisten selvä enemmistö halusi pysyä Britannian alaisuudessa.


title: Falklandin sota

text: Argentiina ja Britannia kuitenkin pääsivät 12. elokuuta 1971 sopimukseen, joka vahvisti Falklandinsaarten siteitä Argentiinaan. Argentiina tarjosi koulutus- ja terveydenhoitopalveluita sekä polttoaineita, ja falklandinsaarelaiset joutuivat suorittamaan ulkomaanmatkansa Argentiinan kautta. 1970-luvun puolivälissä Argentiinan ja Britannian välit kuitenkin kiristyivät uudestaan, ja diplomaattisuhteetkin maiden välillä olivat jonkin aikaa katkaistuina. Vuonna 1976 lordi Shackleton matkusti Britannian hallituksen edustajana saarille tutkimaan niiden taloudellista tilaa, mikä herätti suuttumusta Argentiinassa. Argentiinan laivasto häiritsi brittiläisiä kalastusaluksia, ja lordi Shackletonia kuljettanut alus joutui tulituksen kohteeksi. Eteläisiin Sandwichsaariin kuuluvalta Thulesaarelta paljastui vuonna 1978 Argentiinan tutkimusasema, jonka henkilöstöstä suuri osa oli sotilaita. Britannia lähetti paikalle laivasto-osaston, mutta yritti kuitenkin neuvotteluteitse saada Argentiinan luopumaan tukikohdasta rauhanomaisesti. Lopulta tukikohta oli vallattava Falklandin sodan yhteydessä.


title: Falklandin sota

text: Edinburghilaisen Christian Salvesen Companyn johtaja ilmoitti 1975 ulkoministeriölle () yhtiön omistavan kaksi vanhaa valaanpyyntiasemaa Etelä-Georgiassa sekä aikovansa ostaa kaksi muuta Argentiinan hallinnoimaa asemaa samalta alueelta. Georgias del Sur S.A.:n omistaja Constantino Davidoff sai luvan 1978 purkaa Etelä-Georgian saaren valaanpyyntiasemat Leithissä, Stromnessissa ja Husvikissa, jolloin Falklandinsaarten kuvernööri epäsi yhtiön toimiluvan alueella. Ulkoministeriö salli lopulta yhtiön jatkaa toimintaansa, minkä jälkeen Davidoff jatkoi hankettaan 1980 hankkimalla yli 100 000 punnalla purkamisen vaatimia tarvikkeita.


title: Falklandin sota

text: Elokuussa 1981 Davidoff anoi käyttöönsä Argentiinan laivaston jäänmurtajaa. Argentiinan laivasto halusi perustaa toisen aseman Thulen alueelle. Hanke sai virallisen nimen projekti Alpha syyskuussa 1981 pian Davidoffin hakemuksen saavuttua. Aluksen sotilashenkilöstön piti liittyä perustettavalle asemalle lähetettyyn henkilöstöön huhtikuussa 1982.


title: Falklandin sota

text: Britannian suurlähetystö vastaanotti 10. maaliskuuta Davidoffin ilmoituksen 41 merisotilaan oleskelusta Etelä-Georgialla. Ilmoituksen mukaan osasto viipyisi alueella neljä kuukautta. Seuraavana päivänä osasto lähti merelle ARA "Bahía Buen Sucesolla" eikä siten saanut suurlähetystön ohjeita alueella noudatettavista toimintatavoista. Osastoon ei saatu sen noudattaman radiohiljaisuuden vuoksi yhteyttä.


title: Falklandin sota

text: Davidoffin osasto saapui Leithiin 18. maaliskuuta Etelä-Georgian saarelle aloittaen lastin purkamisen ja majoitusvalmistelut. Alueen asukkaat valittivat seuraavana päivänä kuvernööri Rex Huntille alueelle nostetusta Argentiinan lipusta. Hunt kehotti maistraattia vaatimaan argentiinalaisilta tarvittavat luvat, mistä he kieltäytyivät. Vastaukseksi lähetettiin "HMS Endurance" poistamaan Argentiinan lippu ja estämään aluksen argentiinalaisen sotilashenkilöstön pääsy maihin. 21. maaliskuuta jääpartiointialus "HMS Endurance" otti kolmentoista oman sotilaansa lisäksi läheisestä varuskunnasta yhdeksän miestä lisää ja siirtyi Etelä-Georgian saarelle, jolta argeniinalaisosasto poistui seuraavana päivänä.