title: Gefle IF Fotboll

text: Gefle IF Fotboll on gävleläisen Gefle IF -urheiluseuran jalkapallojaosto. Miesten jalkapallojoukkue pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa. Parhaimmillaan joukkue on ollut Allsvenskanin loppupisteissä kymmenennellä sijalla, vuosina 1934 ja 1983. Kaikkiaan joukkue on historiansa aikana pelannut Allsvenskanissa viisi kautta.


title: Gefle IF Fotboll

text: Kotiottelunsa joukkue pelaa 7 200 -paikkaisella Strömvallenilla. Yleisöennätys on 7 644 katsojaa ottelussa IFK Göteborgia vastaan 2. lokakuuta vuonna 1983.


title: Uolevi

text: Uolevi on suomalainen miehen etunimi.


title: Uolevi

text: Uolevi on peräisin Olavi-nimen ruotsinkielisistä muodoista, joissa o-vokaali on äännetty pitkäksi (esimerkiksi Ole) joko "uu":na tai "uo":na.


title: Uolevi

text: Virallisena nimenä Uolevi on ollut käytössä 1800-luvun lopulta lähtien ja suosituimmillaan se oli 1920–1950-luvuilla. Almanakkaan nimi pääsi vuonna 1929.


title: Uolevi

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Uolevi-nimen on saanut 20 526 miestä ja alle viisi naista.


title: Helge Perälä

text: Helge Anton Perälä (3. kesäkuuta 1915 Vehkalahti – 13. helmikuuta 2010 Tampere) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Perälä voitti EM-hopeaa 10 000 metrillä Oslossa 1946 Viljo Heinon voittamassa kisassa (Perälän aika 30.31,4). Lontoon olympialaisissa 1948 hän oli samalla matkalla yhdestoista.


title: Helge Perälä

text: Suomen mestaruuden Perälä voitti 5 000 metrillä vuonna 1947 (aika 14.45,4). Hän voitti samana vuonna myös lyhyen matkan (6 km) maastojuoksun mestaruuden. Kauden maailmantilastossa hän oli parhaimmillaan 5 000 metrillä neljäs (vuonna 1947) ja 10 000 metrillä toinen (1946).


title: Helge Perälä

text: Seuratasolla Perälä edusti Kymintehtaan Urheiluseuraa, Karhulan Katajaisia ja Tampereen Pyrintöä.


title: Sotilaskarkuruus

text: Sotilaskarkuri tarkoittaa Suomessa sotilasta, joka on ollut luvatta poissa joukko-osastostaan 5 vuorokautta niin, että poissaolo on aiheuttanut olennaista haittaa. Sotilaskarkuruutta pidetään yleisesti vakavana rikkomuksena, varsinkin sodan aikana, mutta rangaistukset voivat vaihdella laajasti; kurinpitorangaistuksesta aina yhden vuoden, sota-aikana jopa neljän vuoden vankeuteen. Suomessa kuolemanrangaistus on poistettu lainsäädännöstä.


title: Sotilaskarkuruus

text: Joskus termiä rintamakarkuri voidaan käyttää myös poliittisessa kontekstissa kuvamaan ryhmäpäätöksestä livennyttä henkilöä.


title: Sotilaskarkuruus

text: Yhteensä karkuruus- ja pakoilurikoksiin syyllistyi Suomessa noin 31 000–35 000 miestä, joista arviolta runsas puolet oli varsinaisia karkureita. Karkuruus painottui sekä absoluuttisesti että reserviläisten määriin suhteutettuna selvästi Varsinais-Suomeen, Satakuntaan, Itä-Hämeeseen ja Pohjois-Uudellemaalle. Karkuruus painottui maaseudulle ja tiettyihin kuntiin; jossain pitäjässä karkureita saattoi olla paljon, kun taas naapuripitäjässä ei lainkaan. Kuntakohtaisesti suurin suhteellinen karkureiden osuus oli Kolarissa, 7,8 %.


title: Miniatyyripeli

text: Miniatyyripeli on strategisen tai taktisen tason sotapeli, jossa pelin hahmoja, joukkoja ja maastoa kuvataan skaalaan tehdyillä miniatyyreillä eli pienikokoisilla figuureilla. Kuten yleensä sotapeleissä, myös miniatyyripeleissä tarkoitus on simuloida taistelutilannetta tietyllä aikakaudella ja joukkotasolla. Pelissä voidaan esimerkiksi jäljitellä 1800-luvun ryhmätason yhteenottoa.


title: Miniatyyripeli

text: Mikään ei estä pelaajia käyttämästä pelimerkkejä miniatyyrien ja maaston sijaan, mutta pelin visuaalinen ulkoasu ja peliin eläytyminen kärsivät tästä. Usein pelaajat käyttävätkin paljon aikaa ja vaivaa miniatyyriensä rakentamiseen ja maalaamiseen.


title: Miniatyyripeli

text: Pelit voivat kuvata minkälaista tilannetta kulloinkin halutaan. Suosituimpia kategorioita ovat historialliset sekä fantasia- ja sci-fi-maailmat.


title: Miniatyyripeli

text: Modernit sotapelit syntyivät 1800-luvun alussa preussilaisissa sota-akatemioissa, joissa upseerien koulutuksessa keksittiin jäljitellä taistelutilannetta. Ensimmäinen kaupallinen miniatyyripeli oli H. G. Wellsin vuonna 1913 julkaistu "Little Wars: a game for boys from twelve years of age to one hundred and fifty and for that more intelligent sort of girl who likes boys' games and books", jossa esitellään ensimmäiset säännöt miniatyyripelille.


title: Miniatyyripeli

text: Myös Suomesta tunnetaan harrastajien tekemiä miniatyyripelejä 1950-luvulta lähtien. Suomen pelimuseossa esillä oleva ”Sotapeli” on teini-ikäisten peliharrastajien miniatyyripeli 1950-luvulta. Alkujaan laivastosodankäyntiä kuvannut peli paisui sisältämään myös lentokoneita ja maajoukkoja. Pelin pääosin puusta tehdyt miniatyyrit ovat kaikki itse tehtyjä ja hyvin taidokkaita.


title: Miniatyyripeli

text: Miniatyyripelit ovat vapaa-ajan harrastus, jossa pelaajat simuloivat taistelua, joka pelataan pienillä figuureilla. Figuurit edustavat maalla, merellä, ilmassa ja/tai avaruudessa taisteluihin osallistuvia yksiköitä. Miniatyyripelejä pelataan lattialla tai pöydällä, jossa voi myös olla pienoiskokoista maastoa (kukkuloita, metsiä, teitä, aitoja jne.). Pelin säännöt rajoittavat yksiköiden liikkumista. Esimerkiksi joissakin lautapeleissä miniatyyrejä siirrellään ruudutetulla maastokartalla tai jopa erillisellä pelilaudalla.


title: Miniatyyripeli

text: Miniatyyripelit eroavat tietokonepeleistä sosiaalisuudellaan, mahdollisuudella muunnella ja maalata miniatyyrejä sekä askarrella maastoa. Miniatyyripeleillä ja näyttävän pienoisrautatien rakentamisella onkin paljon yhteistä.


title: Miniatyyripeli

text: Miniatyyripelien maasto ja figuurit tehdään johonkin mittakaavaan. Mittakaava vaihtelee suuresti aina 3mm:stä 90mm:in ja suurempiin. Mitään ylärajaa mittakaavalle ei ole. Miniatyyrit ovat yleensä muovia tai metallia ja ne myydään usein maalaamattomina. Maasto on usein kotitekoista.


title: Miniatyyripeli

text: Jotkin miniatyyripelit ovat ilmaisia. Peliskenaariot voivat olla eri formaateissa: Joissakin pelaaja voi vapaasti valita joukkonsa kun taas historiallisissa peleissä voidaan toistaa todellisia historiallisia tilanteita ja taisteluja, tai ne voivat olla hypoteettisia "mitä jos?" -tilanteita.


title: Miniatyyripeli

text: Yleisesti ottaen miniatyyripelit ovat vuoropohjaisia, kuten shakki.


title: Miniatyyripeli

text: Mittakaava ilmaistaan yleensä pituutena miniatyyrin jaloista tämän silmän korkeudelle millimetreissä, tosin jotkut valmistajat ilmaisevat pituuden miniatyyrin koko pituutena.


title: Miniatyyripeli

text:
Suosittuja skaaloja ja vastaavia suhdelukuja
Historialliset miniatyyripelit pohjautuvat todellisiin tapahtumiin, ja pelaaja laitetaan kenraalin/johtajan asemaan ohjaamaan 'mitä jos' -tilannetta. Historiallisuus edellyttää, että pelimekaniikassa on pyritty hakemaan historiallista mallinnusta.


title: Miniatyyripeli

text: Tunnetuimpia valmistajia ja pelejä ovat Wargames research groupin DBM ja Battlefrontin "Flames Of War".


title: Miniatyyripeli

text: Kuvitteellisessa maailmassa sotiminen voi olla yhtä tyydyttävää kuin todellisessa maailmassa ja ajatus on samankaltainen. Pelaaja johtaa yhtä tai useampaa figuuria. Joukkojen kykyjä ja ominaisuuksia ei ole sidottu millään tavalla, ja on pelin tekijän oma valinta miten mallinnus on tehty.


title: Miniatyyripeli

text: Suosituimpia miniatyyripelejä ovat Games Workshop -yhtiön Warhammer ja Warhammer 40,000. Tunnetuimpia kilpailijoita ovat Privateer pressin Warmachine ja Hordes. Mongoose Publishingin lippulaiva on Battlefield Evolution.


title: Miniatyyripeli

text: Suomessa on useita miniatyyripelitapahtumia ja tapahtumia, joiden yhteydessä pelataan miniatyyripelejä. Esimerkiksi Ropecon, Finncon ja Tracon. Lisäksi useat järjestöt järjestävät tapahtumia yksinomaan yhdelle tai useammalle pelille.


title: Shin Bet

text: Shin Bet (hepreaksi "Shabak" "Shérūt ha-Bītāhōn ha-Klālī", שירות ביטחון כללי) on Israelin keskustiedustelupalvelu. Mossadista eroten Shin Bet toimii Israelin armeijan alaisuudessa. Shin Bet tunnetaan myös nimillä "Shin Beth" ja "GSS" (General Security Service). Sen palkkalistoilla on n. 5 000 ihmistä.Yksi Shin Betin tehtäviä on mm. tärkeiden poliitikkojen ja yhteiskuntavaikuttajien suojelu Israelissa. Shin Betin vastuulla on myös israelilaisten terroristiryhmien toiminnan estäminen ensisijaisesti vangitsemisilla ja rahalähteiden jäädyttämisillä.


title: Kanadan maantiede

text: Kanada on maantieteellisesti hyvin laaja ja monimuotoinen kokonaisuus. Kanada käsittää Grönlantia ja Alaskaa lukuun ottamatta koko Pohjois-Amerikan pohjoisosan (41 % koko mantereesta) ja on Venäjän jälkeen maailman pinta-alaltaan toiseksi suurin valtio.


title: Kanadan maantiede

text: Kanada sijaitsee Tyynenmeren ja Atlantin välissä, mistä tulee maan motto "A Mari Usque Ad Mare" (""Mereltä merelle""). Maan ainoa rajanaapurimaa on Yhdysvallat etelässä ja luoteessa (Alaska). Pohjoisessa Kanada rajoittuu Pohjoiseen jäämereen, ja aivan Kanadan koillispuolella sijaitsee Grönlanti. Itäosassa sijaitsevan Newfoundlandin saaren etelärannikon edustalla sijaitsee Ranskalle kuuluva merentakainen saariryhmä Saint-Pierre ja Miquelon. Vuodesta 1925 lähtien Kanada on pitänyt pohjoisnapa-aluetta välillä 60°W–141°W omanaan, mutta tätä väitettä ei ole tunnustettu kansainvälisesti. Magneettinen pohjoisnapa sijaitsee tällä alueella, mutta mittausten mukaan se on hiljalleen siirtymässä kohti Siperiaa.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9 984 670 km², josta maata on 9 093 507 km² ja vettä 891 163 km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan ja samalla koko maailman pohjoisin asutus on Kanadan armeijan asema Ellesmerensaarella Nunavutin territoriossa hieman pohjoiseen Alertin kylästä, joka on puolestaan maailman pohjoisin vakituisesti asuttu paikka (koordinaatit 82°28'N 62°30'W). Matkaa pohjoisnavalle on hieman päälle 800 kilometriä.


title: Kanadan maantiede

text: Kanada käsittää useita erilaisia maantieteellisiä alueita. Se käsittää myös paljon rannikkoalueita, ja Kanadan rantaviiva (202 080 km) onkin maailman pisin.


title: Kanadan maantiede

text: Jokilaaksojen uurtamat Appalakit ulottuvat Yhdysvaltojen eteläosien Alabamasta Gaspén niemimaalle ja Atlantin rannikkoprovinsseihin, sekä osittain eteläiseen Québeciin.


title: Kanadan maantiede

text: Appalakit ovat vanha ja kulunut vuoristo, jopa noin 380 miljoonaa vuotta vanha. Merkittäviä vuoria Appalakeilla ovat esimerkiksi Mount Jacques-Cartier (Québec, 1 268 m) ja Mount Carleton (New Brunswick, 817 m). Joissakin Appalakkien osissa elää kotoperäisiä eläimiä ja kasveja. Näiden alueiden epäillään olleen nunatakeja eli jäähän peittymättöneitä vuorenhuippuja viime jäätiköitymiskaudella. Appalakkeja peittävät monin paikoin lehtimetsät.


title: Kanadan maantiede

text: Québecin ja Ontarion eteläosat, joissa sijaitsevat muun muassa Suuret järvet ja pieni Saint Lawrencen jokilaakso, ovat erityisen rikasta, kerrostunutta tasankoa, jonka hedelmällinen maaperä syntyi alueen ollessa merenpohjaa. Ennen länsimaista asuttamista ja kaupungistumista intiaanit harjoittivat alueella viljelyä, ja alueella oli suuria sekametsiä, jotka kattoivat pääosin tasaisen Appalakkien ja Kanadan kilven väliin jäävän alueen. Suurin osa tästä metsästä on nykyään jo hakattu maanviljely- ja puunhakkuukäytössä, mutta jäljellä olevat metsät ovat pääosin tarkasti suojeltuja. Alueella sijaitsevat useimmat Kanadan tärkeimmistä kaupungeista, suurin osa teollisuudesta, sekä osa tuottavimmista viljelymaista.


title: Kanadan maantiede

text: Saskatchewanin, Manitoban, Ontarion ja Québecin pohjoisosat, suurin osa Labradoria, sekä Newfoundland ja Labradorin provinssin manneralueet sijaitsevat laajalla kiviperustalla, niin sanotulla Kanadan kilvellä. Kilpi koostuu pääosin kuluneesta, mäkisestä maastosta, ja käsittää useita tärkeitä vesivoimaan tuottamiseen käytettäviä jokia, erityisesti pohjoisessa Québecissä ja Ontariossa. Se myös ympäröi suurta vesialuetta, Hudsoninlahden alankoa.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan kilpi on ollut eräitä maailman vanhimpia vuoristoja, mutta jäätiköt ovat kuluttaneet graniittiset vuoret mataliksi kukkuloiksi. Jääkaudesta on merkkinä jäljellä tuhannet järvet ja valtavat kivet.


title: Kanadan maantiede

text: Ohuen maakerroksen vuoksi kilvellä ei voi harjoittaa pienialaista eli intensiivistä maataloutta, vaikka alueella onkin toimeentulevaa maataloutta ja pieniä maitotiloja monissa jokilaaksoissa ja lukuisten järvien ympärillä, erityisesti eteläosissa. Havumetsät peittävät suuria osia kilvestä, ja ne tarjoavat paljon tukkipuuta.


title: Kanadan maantiede

text: Alue tunnetaan mittavista mineraalivaroista. 1880-luvulla Yläjärven pohjoispuolelta löydettiin malmia, ja siitä lähtien kilvellä on hyödynnetty suuria rautamalmi-, kupari-, nikkeli- ja kobolttiesiintymiä.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan preeria-alueet ovat osa laajaa, kerrostunutta tasankoa, joka kattaa suuren osan Albertaa, eteläistä Saskatchewania ja lounaista Manitobaa, kuten myös suuren osan Kalliovuorten sekä Ison Orjajärven ja Ison Karhujärven välisestä alueesta Luoteisterritorioissa. Preeria-alueet käsittävät laajoja ja hieman kumpuilevia, viljelykäytössä olevia maatalousalueita. Alueet sopivat viljanviljelyyn hedelmällisen mustamultansa vuoksi, joka on syntynyt pitkän ajan kuluessa kertyneistä sedimenteistä. Siellä kuitenkin sataa hyvin vähän, sillä suurin osa Tyyneltämereltä tulevista sateista jää Kordillieereille. Preerialta on myös löydetty suuria öljy- ja kaasuesiintymiä.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan Kordillieerit, jotka ovat osa Amerikan Kordillieereja, ulottuvat Tyyneltämereltä idemmäksi Kalliovuorille. Kordillieerit koostuvat useista samansuuntaisista vuorijonoista, joita erottavat ylätasangot, jokilaaksot ja syvät rotkot. Niiden keskikorkeus on 3 000–4 000 metriä, ja korkein huippu on Yukonissa sijaitseva, Saint Eliasin vuoriin kuuluva Mount Logan, joka kohoaa 5 959 metriin. Mount Logan on samalla Kanadan korkein ja Pohjois-Amerikan toiseksi korkein vuori.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan Kalliovuoret ovat osa suurta mantereenlaajuista vedenjakajaa, joka ulottuu pohjois–etelä-suunnassa Pohjois- ja Etelä-Amerikan länsiosien kautta. Columbia- ja Fraser-joet saavat alkunsa Kanadan Kalliovuorilla ja ovat toiseksi ja kolmanneksi suurimmat Pohjois-Amerikan länsirannikolle laskevat joet. Aivan vuorten länsipuolella on ylätasanko. Peace-joen laakso koillisessa Brittiläisessä Kolumbiassa on Kanadan pohjoisin maatalousalue, vaikka se on osa preeriaa. Eteläisen Brittiläisen Kolumbian Okanagan-laakson kuiva ja lauhkea ilmasto tarjoaa sopivat olosuhteet hedelmien viljelyyn ja rehevään viinituotantoon. Okanaganin eteläosassa sijaitsee Kanadan ainoa aavikko. Tämä karu ruohoaro on jatke Meksikon pohjoisosista alkavalle ja Yhdysvaltain läpi etenevälle vuortenväliselle aavikolle. Ylätasangon ja rannikon välissä on toinen vuorijono, Rannikkovuoret.


title: Kanadan maantiede

text: Etelärannikon läheisyydessä sijaitsee Vancouverinsaari, jonka useat salmet, kuten Juan de Fucan salmi, erottavat mantereesta. Näissä salmissa sijaitsee useita saaria. Pohjoisessa, lähellä Alaskan rajaa, sijaitsevat Kuningatar Charlotten saaret. Suurin osa Brittiläisestä Kolumbiasta on ylätasankoja ja jokilaaksoja lukuun ottamatta havumetsän peitossa.


title: Kanadan maantiede

text: Vaikka suurin osa arktisesta Kanadasta on nähtävästi pysyvää jäätä ja tundraa puurajan pohjoispuolella, se käsittää vaihtelevia geologisia alueita, muun muassa maailman pohjoisimman vuoriston. Arktiset alangot ja Hudsoninlahti käsittävät huomattavan osan Kanadan kilvestä. Arktisen alueen maaperä muodostuu pääosin ohuen pintamaan alla olevasta ikiroudasta, mikä tekee rakentamisesta vaikeaa ja usein riskialtista, sekä maanviljelyä käytännössä mahdotonta. Alueelta on löydetty öljyä ja kaasua, mutta niiden hyödyntäminen on ollut vaikeaa suurien kustannuksien takia.


title: Kanadan maantiede

text: Suurin osa Nunavutista, sekä Luoteisterritorioiden, Yukonin, Manitoban, Ontarion, Québecin ja Labradorin pohjoisosat sijaitsevat puurajan pohjoispuolella.


title: Kanadan maantiede

text: Kanada sisältää suuria vesivarantoja: sillä on noin 7 % koko maailman järvivesistä, neljännes kosteikkomaista ja kolmanneksi eniten jäätiköitä Etelämantereen ja Grönlannin jälkeen. Laajan jäätiköitymisen vuoksi Kanadassa on yli kaksi miljoonaa järveä. Täysin Kanadan rajojen sisällä olevista järvistä 31 000 on pinta-alaltaan 3–100 km², ja 563 järveä on pinta-alaltaan yli 100 km².


title: Kanadan maantiede

text: Kanadassa on viisi suurta vedenjakajaa: pohjoinen vedenjakaja, Atlantin vedenjakaja, Tyynenmeren vedenjakaja, Hudsoninlahden vedenjakaja ja Meksikonlahden vedenjakaja.


title: Kanadan maantiede

text: Taloudellisesti tärkeä Saint Lawrencen joki ja sen sivujoet – kuten Ottawa, Saguenay ja Manicouagan – virtaavat läpi Atlantin vedenjakajan, joka valuttaa vedet kaikista Atlantin rannikkon provinsseista, suurimmasta osasta asutettua Québeciä ja suuresta osasta eteläistä Ontariota. Suuret järvet, Nipigonjärvi, Churchilljoki ja Saint Johnin joki ovat muita tärkeitä Atlantin vedenjakajan järviä ja jokia.


title: Kanadan maantiede

text: Hudsoninlahden vedenjakaja valuttaa yli kolmanneksen Kanadasta. Se kattaa pohjoisen Ontarion ja Québecin, Manitoban, suurimman osan Saskatchewania ja eteläisen Albertan, lounaisen Nunavutin ja Baffininsaaren eteläpuoliskon. Tämä jokialue on tärkein vesivoiman tuottamisessa, erityisesti Manitobassa, pohjoisessa Ontariossa ja Québecissa, sekä taistelussa preeria-alueiden kuivuutta vastaan. Vedenjakajan suurimpia jokia ja järviä ovat Winnipegjärvi, Nelsonjoki, Pohjois- ja Etelä-Saskatchewan -joet, Assiniboinejoki ja Nettillingjärvi.


title: Kanadan maantiede

text: Mannermaajakaja Kalliovuorilla erottaa Tyynenmeren vedenjakajan Brittiläisessä Kolumbiassa ja Yukonissa pohjoisesta vedenjakajasta ja Hudsoninlahden vedenjakajasta. Tyynenmeren vedenjakaja on tärkeä Brittiläisen Kolumbian hedelmällisten viljelmien kastelijana ja vesivoiman tuottajana. Vedenjakajan tärkeimpiä jokia ovat Yukon, Columbia ja Fraser.


title: Kanadan maantiede

text: Pohjoinen vedenjakaja valuttaa Albertan, Manitoban ja Brittiläisen Kolumbian pohjoisosien, joidenkin Yukonin osien, sekä pääosan Luoteisterritorioiden ja Nunavutin vedestä. Kanadan pisintä jokea, Mackenzietä, lukuun ottamatta se ei ole paljon vesivoimakäytössä. Vedenjakajan muita suurimpia jokia ja järviä ovat Peacejoki, Athabascajoki, Iso Karhujärvi ja Iso Orjajärvi – jotka ovat kaksi suurinta järveä, jotka ovat täysin Kanadan rajojen sisällä. Kaikki nämä joet ja järvet ovat yhteydessä Mackenzieen, joten sitä pitkin virtaa suurin osa pohjoisen vedenjakajan vedestä.


title: Kanadan maantiede

text: Kanada jakautuu kymmeneen provinssiin ja kolmeen territorioon. Maan tilastokeskuksen mukaan 72,0 % Kanadan väestöstä asuu 150 kilometrin säteellä Yhdysvaltain vastaiselta maarajalta, ja 60 % Suurten järvien ja St. Lawrence -joen läheisyydessä Ontariossa sijaitsevan Windsorin ja Québecin kaupungin välillä. Näin ollen suurin osa Kanadan maapinta-alasta on hyvin harvaan asuttua erämaata, ja maan väestötiheys onkin yksi maailman alhaisimpia, 3,5 as./km². Tästä huolimatta 79,7 % Kanadan väestöstä asuu kaupunkialueilla, joissa väestötiheydet ovat kasvussa.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan ja Yhdysvaltain välinen 8 893 kilometrin pituinen maaraja on maailman pisin puolustamaton raja. Lisäksi Kanadalla ja Yhdysvalloille kuuluvan Alaskan välinen raja on 2 477 kilometriä pitkä. Tanskalle kuuluva autonominen Grönlanti sijaitsee Kanadan koillispuolella, ja sen erottavat Kanadan arktisista saarista Baffininlahti ja Davisinsalmi. Ranskalle kuuluva Saint-Pierre ja Miquelonin saariryhmä sijaitsee aivan Newfoundlandin etelärannikon läheisyydessä St. Lawrencen lahdella, ja sille kuuluu Kanadan talousvyöhykkeessä oma merellinen erillisalueensa.


title: Kanadan maantiede

text: Yhdysvaltain läheisyys on sitonut Yhdysvallat ja Kanadat toisiinsa myös poliittisesti. Kanadan sijainti Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välillä oli strategisesti tärkeä reittinä pohjoisnavan yli kylmän sodan aikaan, ja Kanada oli nopein ilmareitti maiden välillä, sekä suorin reitti mannertenvälisille ohjuksille. Kylmän sodan jälkeen on epäilty, että Kanadan arktisten merialueiden omistusvaatimukset ovat merkittäviä, jos ilmastonmuutos avaa Luoteisväylän sulattamalla jäätä.


title: Kanadan maantiede

text: Myös Naresinsalmessa Ellesmerensaaren ja pohjoisen Grönlannin välissä sijaitseva Hansinsaari, jota sekä Kanada että Tanska väittävät omakseen, voi olla haaste Kanadan yksinvaltiudelle pohjoisessa.


title: Kanadan maantiede

text: Ilmasto on vaihtelevaa Kanadan eri osissa. Talvet voivat olla erittäin ankaria maan monilla alueilla, erityisesti preeria-alueen provinsseissa, joissa talvikuukausien päivien keskilämpötila on noin −15 °C. Brittiläisen Kolumbian rannikko, jossa ilmasto on lauhkeaa ja talvet ovat lauhoja ja sateisia, on poikkeus. Aivan pohjoisimmissa osissa voi talvella olla pakkasta jopa –50 °C, vaikkakin niin kylmät lämpötilat ovat melko harvinaisia.


title: Kanadan maantiede

text: Rannikkoalueiden keskilämpötila on kesäisin noin 20 °C paikkeilla, kun taas keskisessä Kanadassa kesän keskilämpötila on yleensä noin 25–30 °C. Arktisten alueiden kesäkuukausien keskilämpötila on korkeintaan 15 °C asteen paikkeilla.


title: Kanadan maantiede

text: Rannikkoalueilla sataa paljon, länsirannikolla erityisesti talvikuukausina. Lännen sateet jäävät Kordillieereille, minkä vuoksi preeria-alueilla sataa vähän. Erityisen vähän sataa kuitenkin arktisilla alueilla, joissa sadetta saadaan ainoastaan kesäkuukausina hyvin pienissä määrin.


title: Kanadan maantiede

text: Pohjoinen puuraja kulkee Labradorin itärannalta Ungavan niemimaan yli etelään Hudsoninlahden itärantaa pitkin, ja jatkuu sitten mutkitellen luoteeseen Mackenzie-joen alajuoksulle saakka ja siitä edelleen Alaskaan. Puurajan pohjoispuolella on hyvin vähän tai ei ollenkaan hedelmällistä maaperää, tundraa. Eteläisimpien tundra-alueiden kasvillisuus koostuu matalasta pensaikosta, ruohikosta ja saraheinästä. Pohjoisimmat osat ovat matalampia, sillä kymmenesosa niistä on arktisille erämaille tyypillisen sammalen peitossa.


title: Kanadan maantiede

text: Puurajan eteläpuolella, Alaskasta Kanadan pohjoisten territorioiden yli Newfoundlandiin, sijaitsee yksi maailman suurimmista havupuualueista. Idässä, Suurilta järviltä Atlantin rannikolle, kasvaa pääasiallisesti sekametsiä, joissa esiintyy muun muassa sokerivaahteria, pyökkejä, mäntyjä ja kanadanhemlokkeja. Etelärajan alangot ovat lehtimetsien peitossa. Siellä kukkii pähkinäpuiden, tammien ja jalavien lisäksi kastanjoita, metsävaahteria sekä saksanpähkinäpuita.


title: Kanadan maantiede

text: Lännen vuoristoalueella ovat metsäkuuset, douglaskuuset ja kontortamännyt laajimmin levinneitä. Ylängöillä kasvaa lisäksi haapoja ja keltamäntyjä. Sateisen Tyynenmeren rannikon kasvillisuutta hallitsevat paksut ja korkeat douglaskuuset, punasetrit ja hemlokit.


title: Kanadan maantiede

text: Preeria-alueet ovat liian kuivia muuten kuin yksittäisten metsikköjen kasvattamiseen. Alkuperäisistä, laajoista, mäkisistä niittymaista on nykyään vain vähän jäljellä, sillä ne ovat kadonneet lähes kokonaan nykyään tunnettujen vehnävyöhykkeiden alta.


title: Kanadan maantiede

text: Pohjoisen vesistöt tarjoavat ravintoa valaille, mursuille, hylkeille ja osittain vedessä eläville jääkarhuille. Tundralla elää myskihärkiä, karibuja, susia, naaleja ja sopuleja. Myös monet muuttolinnut, kuten sorsat, lokit, tiirat ja monet muut merilinnut, viettävät kesän tundralla. Pohjoisen metsät ovat sopiva asuinpaikka karibuille, hirville, ilveksille sekä musta- ja ruskeakarhuille. Majavat, näätäeläimet, piisamit ja minkit ovat myös vielä nykyäänkin laajalti turkiskaupan perusta. Etelässä on paljon saksanhirviä, kun taas tiheämmin asutuilla alueilla on ennen kaikkea pienempiä nisäkkäitä, kuten oravia, kärppiä ja saukkoja. Lajirikkaaseen lintumaailmaan lukeutuvat muun muassa kerttulit, kuhankeittäjät ja rastaat. Preeria-alueilla elää pienempiä eläimiä, kuten taskurottia, sekä viimeiset biisonit ja hanka-antiloopit. Lännen vuoristoissa elää oloihin hyvin sopeutuneita eläinlajeja, kuten vuorivuohia.


title: Kanadan maantiede

text: Alkuperäistä eläin- ja kasvimaailmaa voi tavata vielä suojeltuna lukuisissa kansallispuistoissa ja reservaateissa. Suurin suojeluealue on 45 000 neliökilometrin suuruinen Albertassa ja Luoteisterritorioissa sijaitseva Wood Buffalon kansallispuisto, jossa esiintyy useita uhanalaisia eläinlajeja. Kansallispuiston 6 000 yksilön biisonikanta on erityisen huomattava.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan luonnonvarojen runsaus näkyy Kanadan taloudessa. Suurimpia luonnonvaroihin pohjautuvia teollisuudenhaaroja ovat kalastus, metsätalous, maatalous, raakaöljyvalmisteet sekä kaivostoiminta.


title: Kanadan maantiede

text: Kalastusteollisuus on ollut historian saatossa yksi Kanadan vahvimpia. Newfoundlandin läheisyydessä sijaitsevien merenalaisten ylänköjen suuret turskamäärät aloittivat tämän teollisuudenhaaran 1500-luvulla. Nykyään alue on kalastettu lähes loppuun ja kalojen suojelu on huolenaihe rannikkoprovinsseissa. Länsirannikolla tonnikalavarantoja on rajoitettu. Lohikantaa ei ole kalastettu niin paljon, mutta myös se on pienentymässä pikkuhiljaa.


title: Kanadan maantiede

text: Metsätalous on pitkään ollut Kanadan suurin teollisuudenhaara. Metsätuotteet muodostavat viidenneksen maan viennistä. Tärkeimpiä metsäteollisuuden provinsseja ovat Brittiläinen Kolumbia, Ontario ja Québec. 54 % Kanadan maa-alueesta on metsän peitossa, josta neljä viidesosaa on havumetsää.


title: Kanadan maantiede

text: Viisi prosenttia Kanadan maa-alueista on viljelyskelpoista, mutta ne eivät sovellu jatkuvaan vuodentuloon. Pysyviä laitumia on kolme prosenttia koko Kanadan maapinta-alasta. Vuonna 1993 tehdyn arvion mukaan Kanadassa on 7 200 neliökilometriä kasteltua maata. Maan maatalousalueita ovat muun muassa preeria-alueet, Vancouverin ympäristö, Brittiläisen Kolumbian sisätasangot, St. Lawrencen jokialue ja Atlantin rannikon provinssit. Tärkeimpiä viljoja ovat muun muassa pellava, kaura ja maissi läntisessä Ontariossa, ja kaura ja perunat Atlantin rannikolla. Hedelmiä ja vihanneksia kasvatetaan pääasiassa Nova Scotian Annapolis-laaksossa, lounaisessa ja kaakkoisessa Ontariossa, Huronjärven Georgianlahden etelärannalla ja Okanagan-laaksossa Brittiläisessä Kolumbiassa. Brittiläisen Kolumbian laaksoissa laidunnetaan nautakarjaa ja lampaita, preeria-alueilla nautakarjaa, lampaita ja sikoja, läntisessä Ontariossa ja Québecissä nautakarjaa ja sikoja, sekä Atlantin rannikon provinsseissa lampaita. Keskisessä Nova Scotiassa, eteläisessä New Brunswickissa, St. Lawrencen laaksossa, koillisessa Ontariossa, lounaisessa Ontariossa, Manitoban Red River -laaksossa, itäisen Brittiläisen Kolumbian laaksoissa, Vancouverinsaarella ja Vancouverin ympäristössä on merkittäviä maitotila-alueita.


title: Kanadan maantiede

text: Fossiiliset polttoaineet ovat vastikään muodostunut luonnonvara Kanadassa. Kanadan raakaöljyesiintymät ovat vähäisiä, mutta viime vuosikymmenien teknologinen kehitys on mahdollistanut öljytuotannon Albertan öljyhiekoilla niin laajasti, että Kanadalla on nykyään yksi maailman suurimmista öljyvaroista. Maalla on myös suuria kivihiili- ja maakaasuvaroja.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan mineraalivarat ovat monimuotoisia ja laajoja. Kanadan kilvellä ja pohjoisessa on suuria rauta-, nikkeli-, sinkki-, kupari-, kulta-, lyijy-, molybdeeni- ja uraaniesiintymiä. Suuria timanttirikastuksia on äskettäin kehitetty pohjoisessa, mikä on tehnyt Kanadasta yhden maailman suurimmista timanttien tuottajista.


title: Kanadan maantiede

text: Kanadan monet joet ovat mahdollistaneet laajan vesivoiman kehityksen. Monet padot Brittiläisessä Kolumbiassa, Ontariossa, Québecissä ja Labradorissa ovat olleet puhdas ja luotettava energianlähde.


title: Kanadan maantiede

text: Pohjoisen ikirouta on vakava este kehitykselle. Pohjoisen, Tyynenmeren alueen ja Pohjois-Amerikan sisäosien ilmamassojen sekoittumisen seurauksena Kalliovuorten itäpuolella syntyy syklonisia myrskyjä, joista muodostuu suurin osa maan vesi- ja lumisateista.


title: Kanadan maantiede

text: Ilman saastuminen ja siitä johtuvat happosateet vahingoittavat pahoin Kanadan järviä ja metsiä. Metallin sulattaminen, hiilen polttaminen ja ajoneuvojen päästöt ovat vaikuttaneet maa- ja metsäviljelyksen tuottavuuteen. Merivedet ovat saastuneet maanviljelyn, teollisuuden, kaivostoiminnan ja metsätalouden toimintojen vuoksi.


title: Kirsi Ranto

text: Kirsi Marianne Ranto (s. 17. elokuuta 1978 Jalasjärvi) on suomalainen laulaja-lauluntekijä.


title: Kirsi Ranto

text: Ranto aloitti yksityiset pianotunnit 8-vuotiaana, ja viulutunnit 10-vuotiaana. Hän soitti viulua Jalasjärven sinfoniaorkesterissa ja lauloi Jalasjärven Nuorisokuorossa. Ranto luotsasi 15-vuotiaana myös 10 hengen tyttöyhtyettä soittaen itse harmoonia. Ryhmä esitti eteläpohjalaisia kansanlauluja, ja kävi esiintymässä mm. Italiassa. Samaan aikaan Ranto toimi kosketinsoittajana paikallisessa rockbändissä. Vuonna 1994 hän pääsi opiskelemaan Kaustisen musiikkilukioon, jossa pääaineeksi vaihtui laulu. Hän opiskeli kevyttä ja klassista laulua sekä Kaustisella että Keski-Pohjanmaan konservatioriossa Kokkolassa, ja myöhemmin Helsingissä Sibelius-Akatemian laulupedagogi Ritva Eerolan johdolla. Kaustisella Ranto lauloi myös Jarmo Kotajan johtamassa Kaustisen Viihdeorkesterissa, joka vieraili esiintymismatkalla mm. Saksassa.


title: Kirsi Ranto

text: Kirsi Ranto teki ensimmäisen virallisen keikkansa 1994 etelä-pohjalaisen Tanssiyhtye Vartin riveissä. Hän toimi kosketinsoittaja-laulajana yhtyessä aina vuoteen 1998 saakka, kunnes hänestä kruunattiin Tangokuningatar 19-vuotiaana Seinäjoen Tangomarkkinoilla.


title: Kirsi Ranto

text: Ranto on myös säveltäjä, sanoittaja ja tuottaja. Häneltä on ilmestynyt kaiken kaikkiaan kuusi levyä, joista Kotimatka (2007) ja Läikytät mua (2010) ovat Rannon omaa käsialaa. Rannon omia sävellyksiä leimaa melodisuus, mahtipontisuus ja herkkyys. Rannon tuottajapartnerina toimii pitkän linjan jazzmuusikko ja tuottaja Ape Anttila. Jouluna 2011 Rannolta ilmestyi joululevy Ja niin joulu tulla saa, joka sisältää perinteisten joululaulujen lisäksi kaksi Rannon omaa sävellystä.


title: Kirsi Ranto

text: Kirsi Ranto koki vuonna 2004 loppuunpalamisen, mikä vaikutti merkittävästi hänen elämäänsä ja musiikintekoonsa. Ranto toimi vuonna 2005 Auran Aaltojen juontajana. Vietettyään puolisen vuotta sapattia hän palasi esiintymisareenoille. Tavattuaan henkisen opettajansa Äiti Amman vuonna 2008 Ranto on matkustanut Intiaan tasaisin väliajoin.


title: Kirsi Ranto

text: Vuonna 2013 Rannolla diagnosoitiin parantumaton spasmodinen dysfonia, joka lääkärin arvion mukaan saattaisi lopettaa Rannon laulajanuran. Ranto kertoi kuitenkin myöhemmin vuonna 2015 parantuneensa sairaudesta "löydettyään sisäisen rauhan".


title: Youngin epäyhtälö

text: Matematiikassa Youngin epäyhtälön mukaan positiivisille reaaliluvuille "a", "b", "p" ja "q", joille 1/"p" + 1/"q" = 1, on voimassa


title: Youngin epäyhtälö

text: Yhtäsuuruus on voimassa kun formula_2.


title: Youngin epäyhtälö

text: Youngin epäyhtälö on erikoistapaus painotetusta aritmeettis-geometrisesta epäyhtälöstä.


title: Youngin epäyhtälö

text: Youngin epäyhtälöä käytetään todistamaan Hölderin epäyhtälö.


title: Youngin epäyhtälö

text: Tiedetään, että formula_3 on konveksi, sillä sen toinen derivaatta on kaikkialla positiivinen. Siten


title: Jensenin epäyhtälö

text: Matematiikassa Jensenin epäyhtälöllä, nimetty tanskalaisen matemaatikko Johan Jensenin mukaan, voidaan arvioida konveksin funktion integraaleja.


title: Jensenin epäyhtälö

text: Reaaliselle jatkuvalle konveksille funktiolle φ ja positiivisille painokertoimille "a" on voimassa


title: Jensenin epäyhtälö

text: Epäyhtälö on käännettävä jos φ on konkaavi.


title: Jensenin epäyhtälö

text: Jos "a"=1, on


title: Jensenin epäyhtälö

text: Funktio log("x") on konkaavi, joten sijoittamalla φ("x") = log("x") saadaan aritmeettis-geometrinen epäyhtälö:


title: Jensenin epäyhtälö

text: Epäyhtälö voidaan kirjoittaa myös yleisemmässä muodossa mittateorian avulla. Se voidaan ilmaista myös todennäköisyysteorian avulla. Nämä väittämät ovat yhtäpitäviä.


title: Jensenin epäyhtälö

text: Olkoon (Ω,A,μ) mitta-avaruus siten, että μ(Ω) = 1. Jos "g" on reaaliarvoinen μ-integroituva ja jos φ on konveksi joukossa "g", on voimassa


title: Jensenin epäyhtälö

text: Todennäköisyysteorian terminologialla μ on todennäköisyysmitta. Funktio "g" korvataan reaaliarvoisella satunnaismuuttujalla "X". Tällöin jokainen integraali Ω:ssa todennäköisyysmitan μ suhteen voidaan tulkita odotusarvoksi. Tällöin, jos φ on konveksi funktio, on


title: Jensenin epäyhtälö

text: Olkoon "g" μ-integroituva funktio mitta-avaruudessa Ω ja olkoon "φ" konveksi funktio "g":n määrittelyjoukossa. Määritellään φ:n oikeanpuoleinen derivaatta "x":ssä asettamalla


title: Jensenin epäyhtälö

text: Koska φ on konveksi, oikean puolen osamäärä on vähenevä kun "t" lähestyy nollaa oikealta. Osamäärä on myös alhaalta rajoitettu: sitä rajoittavat termit muotoa


title: Jensenin epäyhtälö

text: missä "t" < 0. Siten raja-arvo on aina olemassa.


title: Jensenin epäyhtälö

text: Asetetaan nyt seuraavat merkinnät:


title: Jensenin epäyhtälö

text: Tällöin kaikilla "x" on voimassa formula_11. Tämä nähdään siitä, että jos "x">"x" ja "t" = "x" − "x" > 0, on voimassa


title: Jensenin epäyhtälö

text: Siten


title: Jensenin epäyhtälö

text: kuten vaadittiin. Tapaus "x" < "x" todistetaan vastaavasti, kuten myös tapaus formula_14.


title: Jensenin epäyhtälö

text: φ("x") voidaan siten kirjoittaa muodossa


title: Jensenin epäyhtälö

text: Mutta koska μ(Ω) = 1, on kaikilla reaaliluvuilla "k" voimassa


title: Jensenin epäyhtälö

text: Erityisesti


title: Jensenin epäyhtälö

text: Q.E.D.


title: Juho Juntunen

text: Juho Juntunen (s. 9. heinäkuuta 1953 Oulu) on suomalainen sarjakuvataiteilija ja rocktoimittaja. Hän on kirjoittanut artikkeleita muun muassa Ilta-Sanomiin, Soundiin ja Suosikkiin, joista jälkimmäisessä hän toimi pitkään uutuuslevyjen arvostelijana. Kriitikkona Juntunen aloitti Satakunnan Kansassa vuonna 1975 ja arvosteli ensimmäisenä levynään Hurriganesin "Roadrunner"-albumin. Soundissa hän oli mukana alusta asti, kunnes irtisanottiin maaliskuussa 2014.


title: Juho Juntunen

text: Juntunen on myös sarjakuva- ja pilapiirtäjä. Hän piirsi Juice Leskisen "Per Vers, Runoilija" -albumin (Love Records, 1974) liitteenä olleen sarjakuvan, joka on julkaistu uudelleen kokoelmateoksessa "Natsisurffaajien täytyy kuolla" (Soundi, 1994). Juntunen on myös toiminut underground-sarjakuvalehti "Huulen" päätoimittajana. 1970-luvulla hänen Soundiin piirtämänsä "Poikamme musisoivat" -sarjakuva oli suosittu. Nykyään Juntunen piirtää "Soundiin" vain pilakuvia, joista on ilmestynyt kokoelmat "Kourallinen donitseja: yli 253 käskyä" (Like, 2001) ja "Munkit, nunnat ja donitsit" (WSOY, 2003). Hän on myös kirjoittanut useita kirjoja, muun muassa "Tuuliajolla – suuri rock and roll -risteily" -kirjan ja HIMin kirjan "Synnin viemää".


title: Juho Juntunen

text: Juho Juntunen kirjoitti Soundi-lehden numeroon 11/1982 levyarvosteluartikkelin "Rytmipojat ystävineen: Yö jolloin Helsinki vapisi". Levyä ei kuitenkaan ole olemassakaan.


title: Juho Juntunen

text: Kirjoitustöiden lisäksi Juntunen on tehnyt lukuisia levynkansia ja muita kuvitustöitä. Hänellä on Tampereella 1990-luvun alkupuolelta perustettu tatuointistudio Tattoo You Studio. Hän on myös kirjoittanut tatuointikulttuuria käsittelevän kirjan "Tatuoitu" (WSOY, 2004). Juntunen on soittanut myös bassoa Beat the Meat -yhtyeessä. Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-palkinto hänelle myönnettiin vuonna 2008.


title: Amudarja

text: Amudarja (, "Omudarjo" tai "darjoi Omu"; turkmeeniksi "Amyderýa;" , "Âmudaryâ"; ; antiikin aikana joki tunnettiin nimellä Oxus) on Keski-Aasian pisin joki. Amudarja muodostuu kahden latvajoen, Vahšin ja Pandžin yhtymisestä ja on näin mitaten 1 415 km:n pituinen, mutta Pandžin lähteiltä mitaten 2 540 km. Joki on purjehduskelpoinen 1 450 km:n matkalta alajuoksultaan.


title: Amudarja

text: Amudarjan (Pandžin) lähteet ovat Pamirin vuorilla Afganistanissa. Joki muodostaa osaltaan Afganistanin rajan ensin Tadžikistanin, sitten Uzbekistanin ja Turkmenistanin kanssa ja virtaa sen jälkeen läpi Turkmenistanin palatakseen Uzbekistaniin, jossa se laskee Araljärveen.


title: Amudarja

text:
Amudarjan veden käyttö keinokasteluun on tärkeimpiä syitä Araljärven kuivumiselle. Joki ei saavuttanut Araljärveä vuosina 2008–2009 ollenkaan, vaan se kuivui autiomaahan.
Vuonna 2010 Amudarjan vesistön alueella ollut kuivuus hellitti ja lumipeite joen alkulähteillä Pamir-vuoristossa oli normaali. Amudarjaan virtasi riittävästi vettä, jotta virtaama saavutti Araljärven, jonka seurauksena järven itäinen osa kasvoi huomattavasti suuremmaksi, kuin se oli ollut 2009.


title: Sherry

text: Sherry (esp. Jerez) on väkevöity viini, jota valmistetaan Espanjassa, andalusialaisessa Jerez de la Fronteran kaupungissa ja sen ympäristössä, viinialueella, jota kutsutaan nimellä Marco de Jerez.


title: Sherry

text: Itse asiassa sherry on joukko toisistaan poikkeavia viinityyppejä, joita yhdistävät valmistusalue, käytettävät rypäleet ja kypsytys solera-menetelmällä. Sallitut rypäleet ovat Palomino, Pedro Ximénez ja Moscatel. Muita lajikenimiä ja kirjoitustapoja esiintyy eri lähteissä, mutta ne eivät ole eri lajikkeita vaan edellä mainittujen synonyymejä.


title: Sherry

text: Kun Espanjan laatuviinijärjestelmä syntyi 1933, oli Sherry-alue niiden ensimmäisten 29:n joukossa, jotka saivat joko DO- ('Denominacion de Origen') tai DOCa- ('Denominacion de Origen Calificada') määrityksen. Alueen nimeksi tuli "DO Jerez-Xérès-Sherry".


title: Sherry

text: Myöhemmin v. 1964 Manzanilla-viinin tuotanto erotettiin omaksi alueekseen ja nimikkeekseen Sherry-alueen sisällä, nimellä "DO Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda". Niillä on kuitenkin yhteinen hallintoelin ("Consejo Regulador"), ja Manzanilla-viini katsotaan erääksi sherrytyypiksi; itse asiassa manzanilla on "Sanlucar de Barramedassa valmistettua finoa". Sama Consejo Regulador hallinnoi myös alueen viinietikkatuotantoa, "DO Vinagre de Jerez".


title: Sherry

text: Tärkein rypäle on Palomino fino, 95 % viljelyalasta. Pedro Ximénezia ja Moscatelia käytetään makeiden jälkiruokaviinien tekoon.


title: Sherry

text: Valmistusprosessin mukaan on erotettavissa kolme erilaista päätyyppiä. Kaikki ovat väkevöityjä viinejä ("vinos generosos"), ja kaikkia kypsytetään Solera-menetelmällä. Väkevöintiin käytetään viinitislettä, joka yleensä tulee La Manchasta.


title: Sherry

text: Kahteen ensimmäiseen päätyyppiin käytetään lähes yksinomaan Palomino-rypäleitä. Kolmannen tyypin viinit ovat joko Pedro Ximénezistä tai Moscatelista tehtyjä lajikeviinejä. Lisäksi varsinkin vientiin valmistetaan viinejä, jotka ovat yllä mainittujen sekoituksia.


title: Sherry

text: Sadonkorjuu tapahtuu olosuhteista riippuen tyypillisesti syyskuun ensimmäisinä viikkoina. Vain ensimmäisestä puristuksesta saatava 'primera yema' (noin 65 % koko saatavan rypälemehun määrästä) käytetään sherryn valmistamiseen. Muista tehdään vähäarvoisempia viinejä tai viinitislettä.


title: Sherry

text: Aluksi palomino-rypäleistä käytetään normaaliin tapaan valkoviiniä. Sen annetaan käydä loppuun asti, eikä käymistä siis keskeytetä alkoholilisäyksellä. Useimmiten käyttäminen tapahtuu nykyään suurissa (jopa 50 000 l) terästankeissa, harvemmin enää tynnyreissä.


title: Sherry

text: Näin saadusta erittäin kuivasta, noin 11–12,5-prosenttisesta viinistä kulutetaan osa valmistusalueella ns. nuorena viininä ('vino joven'). Sherryä se ei kuitenkaan vielä ole, eikä sitä saa sillä nimellä myydä. Sherrynvalmistajalle se on tuossa vaiheessa vain "perusviiniä", "vino de base". Se jatkaa toistaiseksi kypsymistään "sobretabla"-vaiheessa.


title: Sherry

text: Varsinainen sherrynvalmistus alkaa enologin arvioitua kunkin käymiserän kehityksen. Hienoaromisimmat valitaan kypsytettäväksi finoksi tai manzanillaksi, ja ne väkevöidään 15–15,5-prosenttisiksi. Tämä alkoholipitoisuus ei vielä tapa flor'ia.


title: Sherry

text: Oloroso-tyyppisiksi valittuihin eriin flor'ia on kehittynyt vähän tai ei ollenkaan. Ne väkevöidään vähintään 17:ään prosenttiin.


title: Sherry

text: Viini siirtyy nyt solera-kypsytykseen.


title: Sherry

text: Käytännössä lähes kaikki tehdään Pedro Ximénez- eli PX-rypäleestä. Kolmannen sallitun rypäleen, Moscatelin, viljely on vähäistä, ja sitä käytetään mm. makeiden oloroso-tyyppisten viinien makeuttamiseen.


title: Sherry

text: Pedro Ximénez-viinien valmistukseen kuuluu oleellisena vaiheena "soleado" eli rypäleiden paahtaminen auringossa. Vesipitoisuus vähenee, ja sokeripitoisuus vastaavasti kasvaa. Näin ollen täysin loppuun asti käytetyssä viinissä on tavattoman paljon jäännössokeria, Jerezin viineissä jopa 500 g/l.


title: Sherry

text: Kypsytys tapahtuu tässäkin tapauksessa lähes aina solera-menetelmällä. Silti on kaupan myös 20- ja 30-vuotisia PX-viinejä. Ikä on tuolloin keskiverto viinin solerassa viettämästä ajasta.


title: Sherry

text: Hyvin harvoissa tapauksissa PX- ja Moscatel-viinejä kypsytetään myös vuosikerroittain.


title: Sherry

text: Periaatteena on sekoittaa kypsytyksen yhteydessä peräkkäisiä vuosikertoja. Perinteellisesti tämä on sherryalueella tehty niin, että kypsytystynnyrit ovat päällekkäisissä riveissä, vanhin viini alimmaisessa. Alin kerros on nimeltään 'solera' (espanjan sanasta suelo=lattia). Seuraavaksi alin on nimeltään '1. criadera' (criadera <= crianza=kypsytys), seuraava on '2. criadera jne.'. Sherryn kypsytyksessä kerroksia on tavallisimmin kolme tai neljä, mutta niitä voi olla toistakymmentäkin.


title: Sherry

text: Pullotukseen otetaan viiniä alimmasta kerroksesta, kymmenisen prosenttia tilavuudesta. Vajaus täytetään seuraavasta ja niin edelleen, ja lopuksi ylimpään kerrokseen lisätään perusviiniä 'sobretablasta'.


title: Sherry

text: Tynnyrit ovat useimmiten 600 litran vetoisia eli suurimpia lain sallimia. Niistä jätetään noin kuudenneksen verran täyttämättä, eli 'kahden nyrkinmitan korkeudelta'. Näin saadaan laajahko pinta joko 'flor'-kerrokselle (biologinen kypsytys) tai viini–ilma-rajapinnalle (hapettava kypsytys).


title: Sherry

text: Nykytekniikalla ei solera-kerrosten tarvitse fyysisesti sijaita edes samassa rakennuksessa.


title: Sherry

text: Menetelmä on erittäin tyypillinen juuri andalusialaisten väkevien viinien valmistuksessa, mutta sitä käytetään muidenkin vastaavanlaisten viinityyppien (Madeira, Marsala, Mavrodafni) kypsyttämisessä. Sen lisäksi menetelmää käytetään ainakin viinietikan ja brandyn tuotannossa.


title: Sherry

text: Sherry kuuluu nauttia erityisestä sherrylasista, 'catavinos', joka on kapeahko jalallinen tulppaanimallinen kirkas lasi. Se on usein tilavuudeltaan pienehkö, mikä on järkevää senkin takia, että varsinkin finon tarjoilulämpötila on valkoviiniksikin varsin alhainen. Siis periaatteella 'usein, mutta pieniä' viini ei ehdi lämmetä lasissa liikaa.


title: Sherry

text: Perinteellisesti kuitenkin Manzanillaa juodaan lähes sylinterimäisestä lasista.


title: Sherry

text: Klassiset sherryt, siis fino- ja olorosotyyppiset, eivät ole pitkään säilytettäväksi tarkoitettuja. Makeat jälkiruokaviinit säilyvät jokseenkin rajattomasti.


title: Sherry

text: Säilyvyys avatussa pullossa riippuu kypsytystavasta: biologisesti kypsytetyt, siis miedot ja flor-kerroksen alla kehittyneet, eivät kestä avatussa pullossa juuri tavallista valkoviiniä pitempään. Oloroso-tyyppiset, oksidoituen kypsyneet, kestävät joitakin viikkoja.


title: Sherry

text: Suluissa suositeltava tarjoilulämpötila sherryntuottajien mukaan.


title: Juhani Siljo

text: Juhani Alarik Siljo (vuoteen 1906 Sjögren, 3. toukokuuta 1888 Oulu – 6. toukokuuta 1918 Tampere) oli suomalainen kirjailija ja runoilija.


title: Juhani Siljo

text: Siljon vanhemmat olivat merimies Alexander Sjögren ja Maria Josefina Harjapää. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1907 ja aloitti opinnot Helsingin yliopistossa. Runoilijan työnsä ohessa Siljo toimi mm. Helsingin Sanomien avustajana, Jyväskylän tieteellisen kirjaston apulaisena 1915–1918 ja Valvoja-lehden toimitussihteerinä. Sisällisodassa valkoisten puolella taistellut kirjailija Juhani Siljo oli toinen sisällissodan vaatimista kirjailijauhreista. Punaisten puolella kaatui Maiju Lassila (Algoth Untola). Siljo kuoli sodassa saamiinsa vammoihin Tampereella sodan loppuvaiheessa. Juhani Siljo toimi myös aktiivisesti kirjallisuusarvostelijana. Elämänsä aikana hän ehti julkaista lähes 200 kirjallisuusarvostelua.


title: Juhani Siljo

text: Siljon sisar Maria Siljo (Sjögren, k. 1929) oli naimisissa professori Martti Airilan kanssa.


title: Juhani Siljo

text: Huolimatta suppeasta tuotannostaan Juhani Siljo on V. A. Koskenniemeä ja O. Mannista seuraavan polven yksi huomattavimmista runoilijoista, joka vaikutti Aaro Hellaakosken, 1920-luvun Tulenkantajien ja vielä sodanjälkeiseenkin lyriikkaan. Juhani Siljon, voimakastahtoisen etsijän, ja "puhtaan minuuden rakentajan" kuva sai myytinomaista hohdetta runoilijan kuoltua kansalaissodassa valkoisten puolella. Runsaasti toistettuja ovat useat aforismit tai runonsäkeet kuten kutsumusruno Excelsiorin avaussäe "Kuin jännitetty jousi on tahtoni mun" tai runon Vastavirtaan alku: "Vastavirtaan nousee lohen suku". Esikoiskokoelmassa Runoja (1910) lyriikka on jo moneen suuntaan aukeavaa. Keskeisiä ovat nuoren ihmisen elämänpelon ja elämänjanon tunteet. Maan puoleen (1914) sisältää aikansa rohkeimpia rytmillisiä kokeiluja. Esikoiskokoelman suoralinjainen pyrkimys on vaihtunut Kuolinripin pakottavaksi valinnan ongelmaksi. Siljo tekee valintaa yksinäisyyden ja toisten, rakkauden ja vapauden, unelman ja todellisuuden välillä.


title: Aurejärvi

text:
Aurejärvi sijaitsee Pirkanmaalla Parkanossa ja se on itäisin Parkanon 15 kylästä. Se kuului ennen Kurun pitäjän Wähä-Aureen (nykyisen Länsi-Aureen) kylään, mutta rajoja tarkastettiin asukkaiden toiveesta ja Aurejärven länsipuolella oleva kylän osa liitettiin Parkanon pitäjään vuoden 1926 alusta lukien. Asiointimatkat lyhenivät huomattavasti, sillä matka Aurejärven keskustasta Parkanon kirkonkylään oli noin 17 km ja Kurun kirkonkylään 27 km. Kylän asutus on aina keskittynyt järven läheisyyteen. Järvellä on aina ollut keskeinen osuus kyläläisten, loma-asukkaiden ja matkailijoiden virkistys- sekä kalastuskäytössä.
Järven eteläpäässä olevan Aureskosken vesivoima valjastettiin käyttöön vuonna 1863, ja ensimmäinen saha valmistui samalle paikalle vuonna 1864. Sahaustoiminta jatkui vuoteen 2001 omistajien välillä vaihtuessa ja sahatoimintaa uudistettaessa ajan vaatimusten mukaiseksi. 1990-luvun alussa Aureskoski työllisti parhaimmillaan yli 140 henkilöä ja oli jalostusasteeltaan kolmen parhaan sahajalostelaitoksen joukossa Suomessa. Vuonna 2007 valmistui uusi pintakäsittelylinja. UPM keskitti kotimaan jalostetavaran myynnin ja laskutustoiminnat Aureskoskelle. Vuonna 2012 UPM ilmoitti sulkevansa Aureskosken jalostetehtaan ja toiminta päättyi samana vuonna. Nykyisin paikalle on Aureskosken Jalostetehdas Oy, joka kuuluu Tammisto-yhtiöihin. Yritys suunnittelee ja valmistaa esimerkiksi lattialautoja, sisustuspaneeleita ja saunatuotteita.


title: Aurejärvi

text: Aureessa koulutyön aloitti Kurun kunta perustamalla vuonna 1924 neliluokkaisen 8. koulupiirin Vuotarin koulupiirin. Kun Kurun Aurejärven länsiosa liitettiin Parkanon kuntaan, koulupiirin nimi muuttui Aureen koulupiiriksi. Toiminta käynnistyi vuokratiloissa Ylä-Lannettan talossa. Lannetan mäellä kansakoulu toimi pitkään, sillä vasta sotien jälkeen vuonna 1947 saatiin koulupiirille oma koulutalo Aureskosken sahan viereen. Etäisyys Aureen koululta Parkanon keskustaan oli noin 17 km. Koulurakennuksessa oli kaksi luokkahuonetta, alaluokka ja yläluokka. 1940-luvulla Aureen koulun oppilasmäärä nousi 70:een. Koulupiiri oli alueeltaan laaja, ja oppilasmäärän jatkuva kasvu aiheutti uusia järjestelyjä. Kunta jakoi koulupiirit uudestaan. Aureen koulupiiristä erotettiin Kartinahon koulupiiri, ja sille valmistui koulutalo vuonna 1953. Koulu oli toiminnassa vuoteen 1967. Aureen koulu siirtyi peruskoulujärjestelmään, ja siitä tuli ala-aste vuonna 1973. Koulua remontoitiin ja nykyaikaistettiin vielä vuonna 1981. Se oli yksi Parkanon kauppalan kouluista, joka oli saanut olla ja kehittyä omassa kylässään sivistystoimintojen keskipisteenä. Oppilasmäärien vähentyessä Aureen koululaiset siirrettiin 1993 Jaakkolan kouluun.


title: Aurejärvi

text: Tällä hetkellä lähin peruskoulu on Parkanon keskustassa.  Ala-asteopetusta saa Parkanon Keskustan koulussa ja yläasteen Parkanon yhteiskoulussa. Parkanoon on valmistumassa uusi koulukampus, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2019 syksyllä.


title: Aurejärvi

text: Vuosina 1910–1985 Aurejärvellä oli useita kauppoja. Parhaimmillaan sahan vieressä oli kolme kauppaa toiminnassa yhtä aikaa. Kauppojen lisäksi 1960- ja 1970-luvuilla Aurejärvellä kiersi muutaman vuoden kaksi kilpailevaa myymäläautoa. Vuonna 1985 sulki viimeinen kyläkauppa Aurejärvellä ovensa. Lähimmät kaupat löytyvät Parkanon keskustasta. Parkanon Säästöpankki hankki pankkiauton liikkuvaksi sivukonttorikseen vuonna 1954. Autokonttorin toiminta päättyi vuonna 1975. Pankkiauto kiersi palvellen asiakkaitaan myös Aurejärvellä. Lähimmät pankkipalvelut on saatavana nykyisin Parkanon keskustassa.


title: Aurejärvi

text: Aureskoskelle avattiin oma postitoimisto 1966. Se toimi Parkanon posti- ja lennätintoimiston alaisena. Postiasema lakkautettiin 1980-luvulla. Muistoksi omasta postiasemasta jäi Aureskosken postinumero 39770. Nykyisin S-market Parkano palvelee myös postiasioissa aivan 3-tien varressa niin parkanolaisia, mökkiläisiä kuin ohikulkijoitakin.


title: Aurejärvi

text: Kyläläisten toimeentulonlähteitä ovat muun muassa puunjalostus, metsäkoneurakointi, metsänhoito ja perunanviljely. Maaltamuutto on tyhjentänyt kylää, ja se on syynä kauppojen ja kyläkoulujen häviämiseen Aurejärveltä. Kesäaikaan kylän asiakasluku moninkertaistuu, koska Aurejärven rannat ovat täynnä kesäasuntoja.


title: Aurejärvi

text: Aurejärvellä voi harrastaa omatoimista retkeilyä luonnossa ja vesillä. Järjestettyä harrastustoimintaa on tarjolla Parkanon keskustassa (matka Aureskosken tehtaalta 17 km), Seitsemisen luontokeskuksessa (4 km) ja Pohjois-Kurussa Itä-Aureessa (14 km). Julkista liikennettä ei ole.


title: Aurejärvi

text: Parkanossa järjestäjinä ovat kaupunki, seurakunta, urheiluseurat ja Petäjä-opisto (kansalaisopisto). Tarjolla on partiotoimintaa, yleisurheilua, voimistelua, jääkiekkoa, lentopalloa, pesäpalloa, suunnistusta, hiihtoa, uintimatkoja Kankaanpään uimahalliin, urheilukalastusta, käsityöpiirejä, musiikkia, kuvataiteita, tietotekniikkaa, kuorotoimintaa, kielikursseja, ratsastusta, kirjastopalveluja, elokuvia ym.


title: Aurejärvi

text: Seitsemisen luontokeskus (Länsi-Aureessa Ylöjärvellä) tarjoaa ravintolapalveluita, opastusta ja ajankohtaisia retkivinkkejä.


title: Aurejärvi

text: Pohjois-Kurussa (Ylöjärvellä)  toimii  Taistelijan Talo-palveluyhdistys,  joka järjestää konsertteja, potkukelkka-ajoja, luontoretkiä, kirppissuunnistusta, luentoja ym.


title: Aurejärvi

text: Lähin kirjasto on Parkanon keskustassa. Se remontoitiin perusteellisesti ja avattiin uudelleen vuonna 2017. Kirjojen lainauksen rinnalla kirjasto tarjoaa elävää musiikkia ja muita tapahtumia.


title: Aurejärvi

text: Aurejärvi on yksi Etelä-Suomen puhtaimpia vesistöjä. Se kuuluu Kokemäenjoen päävesistöön. Se sijaitsee Parkanon Aurejärven ja Ylöjärven Itä-Aureen ja Länsi-Aureen (Pohjois-Kurun) kylien välissä. Pituutta sillä on vajaa 14 kilometriä, levein kohta vajaa neljä kilometriä, syvin kohta vajaa 40 metriä ja keskisyvyys seitsemän metriä. Järven pohjoisosa kuuluu Natura 2000 -alueisiin. Jotta Aurejärven vesistö pysyisi puhtaana myös tuleville sukupolville, vuonna 2016 järven ranta-asukkaat ja rantakiinteistöjen omistajat perustivat Yhteinen Aurejärvemme -yhdistyksen, joka toimii Aurejärven edunvalvojana.


title: Aurejärvi

text: Parkanon kaupungin ylläpitämä yleinen uimaranta on Mikonniemessä Aurejärven rannalla. Siellä on pysäköintialue, mistä johtaa noin 300 metrin polku uimarannalle. Rannassa on autiotupa, joka on entinen Impivaara-niminen metsäkämppä.


title: Aurejärvi

text: Kyläseura pyrkii järjestämään erilaista toimintaa ympäri vuoden, esimerkkinä mainittakoon: kesäjuhlat, hiihtokilpailut, teatteriretket ja seurakunnan tapahtumat ja niin edelleen.


title: Aurejärvi

text: Aurejärvellä on aktiivinen metsästysseura. Ajanmukaiset hirvi- ja haulikkorata antavat mahdollisuuden aktiiviseen ammunnan harjoittamiseen. Aureen metsästysseura omistaa ja vuokraa seurantaloa. Seurantalo Auramoa voi vuokrata tapahtumien järjestämiseen.


title: Aurejärvi

text: Aurejärven kalastukunta on metsähallituksen ja osakaskuntien muodostama kalastuslupa-alue. Aurejärven ja Äijälän kalastuskunnat pyrkivät hoitamaan Aurejärven vedenlaatua, pitämään kalakannan elinvoimaisena ja suorittavat kalastuksenvalvontaa. Osakaskunta sijaitsee Ylöjärven Kurun Itä-Aureessa ja se kuuluu Parkanon kalastusalueeseen. Esimerkiksi kalastuksenvalvontaa suoritetaan kalastusalueen valtuuttamana koko Aurejärven alueella.


title: Väinö Suvivuo

text: Väinö Armas Suvivuo (syntyjään Söderström, 17. helmikuuta 1917 Hamina – 2. toukokuuta 1985 Lahti) oli suomalainen aitajuoksija.


title: Väinö Suvivuo

text: Suvivuo voitti EM-pronssia Oslossa 1946 110 metrin aidoissa ajalla 15,0. Helsingin olympialaisissa 1952 hän karsiutui välierissä ajalla 14,9. Kisojen avajaisissa hän toimi Suomen joukkueen lipunkantajana.


title: Väinö Suvivuo

text: Päämatkallaan Suvivuo voitti seitsemän Suomen mestaruutta. Lisäksi hän voitti viimeiset viralliset Suomen mestaruudet vauhdittomissa hypyissä 1937. Vauhdittomassa kolmiloikassa hän teki Suomen ennätyksen 10,28.


title: Väinö Suvivuo

text: Seuratasolla Suvivuo edusti Porin Tarmoa ja Vammalan seudun Voimaa. Ammatiltaan hän oli liikunnanopettaja (valmistui 1947) ja toimi opettajana aluksi Vammalassa ja vuosina 1954–1975 Lahdessa.


title: Väinö Suvivuo

text: Suvivuo osallistui talvi- ja jatkosotaan ja oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti. Ansioistaan urheilun saralla hän sai Suomen urheilun hopeisen ansioristin.


title: IF Elfsborg

text: Idrottsföreningen Elfsborg on urheiluseura Ruotsin Boråsista. Sillä on toimintaa jalkapallossa, keilailussa, hiihdossa ja hiihtosuunnistuksessa. Seura on perustettu 26. kesäkuuta vuonna 1904.


title: IF Elfsborg

text: IF Elfsborgin miesten jalkapallon edustusjoukkue pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa.


title: IF Elfsborg

text: 1930-luvun loppuvuosina Elfsborg lukeutui Ruotsin parhaisiin seuroihin ja joukkue voittikin Ruotsin mestaruuden vuosina 1936, 1939 ja 1940. Ajan suuri tähti oli hyökkääjäpelaaja Sven Jonasson, joka pelasi joukkueessa vuosina 1927—1946 410 ottelua ja teki 252 maalia. Neljännen Ruotsin mestaruutensa joukkue voitti vuonna 1961. 1980-luvulta lähtien joukkue on pariin otteeseen joutunut hakemaan vauhtia Superettanin puolelta. Kaudeksi 1997 joukkue nousi takaisin Allsvenskaniin ja on säilynyt sarjassa sen jälkeen. Tuohon aikaan joukkueessa pelasi monia myöhemmin maajoukkueessa esiintyneitä nimiä kuten Anders Svensson, Tobias Linderoth ja Fredrik Berglund. Vuonna 2001 joukkue voitti historiansa ensimmäisen Ruotsin Cupin kukistettuaan loppuottelussa AIK:n. Toinen cup-voito tuli kaksi vuotta myöhemmin. Kaikkiaan joukkue on historiansa aikana pelannut Allsvenskanissa 62 kautta. Kaudella 2006 IF Elfsborg voitti Magnus Haglundin valmennuksessa seuran historian viidennen Ruotsin mestaruuden. Edellisestä oli kulunut jo 45 vuotta.


title: IF Elfsborg

text: IF Elfsborgin hiihtojaosto on nimeltään IF Elfsborg Skidor, hiihtosuunnistusjaosto IF Elfsborg Skidorientering ja keilailujaosto IF Elfsborg Bowling.


title: Valfrid Nykänen

text: Valfrid Erhard Nykänen, lempinimeltään "Poju", (8. tammikuuta 1894 Kotka – helmikuu 1918 Hämeenkyrö) oli ensimmäinen suomalainen hävittäjälentäjä ja ilmavoiton saavuttanut lentäjä.


title: Valfrid Nykänen

text: Nykänen tuli ylioppilaaksi Kotkan suomalaisesta yhteiskoulussa keväällä 1914. Hän oli tuolloin etevä voimistelija. Nykänen oli vuoden 1912 Tukholman olympialaisten suomalaisen voimistelujoukkueen varamies. Urheilussa hän edusti Kotkan SLU:ta ja Kotkan Intoa. Vuoden 1914 lopulla hän lähti Venäjälle ja läpikävi vuoden pituisen upseerikurssin Kazanin sotaopistossa.


title: Valfrid Nykänen

text: Hänet komennettiin rintamalle Puolaan vänrikkinä. Vajaat kaksi vuotta jalkaväkisotaa Varsovan puolustusjoukoissa vei hänet 12. hävittäjäosastoon tähystäjäksi. Tammikuussa 1917 hänet siirrettiin hävittäjäohjaajakurssille Sevastopoliin, jossa hän suoritti ohjaajatutkintonsa noin 1. toukokuuta 1917. Tämän jälkeen Nykänen toimi hävittäjälentäjänä Kaukasian rintamalla. Useissa ilmataisteluissa hän saavutti neljä ilmavoittoa.


title: Valfrid Nykänen

text: Nykänen osallistui Ukrainan vapaustaisteluun tammikuussa 1918, jonka jälkeen hän palasi Suomeen. Hän johti Satakunnan suojeluskuntalaisia Kauvatsan kahakassa, ja pyrki hieman myöhemmin punaisten rintaman läpi Helsinkiin hakemaan lentokoneita. Saattomies petti Nykäsen ja punaiset surmasivat hänet helmikuussa.


title: Väinö Mikkola

text: Väinö Werner Mikkola (3. maaliskuuta 1890 Kouvola – 7. syyskuuta 1920 Glarusin Alpit, Sveitsi) oli Suomen ilmavoimien ensimmäisiä suomalaisia lentäjiä.


title: Väinö Mikkola

text: Mikkola suoritti sähköinsinöörin tutkinnon Mittweidan teknikumissa Saksassa vuonna 1915. Hän lähti vapaaehtoisena sotapalvelukseen Venäjän keisarikunnan laivastoon helmikuussa 1915, vaikka ensimmäisen maailmansodan aikainen asevelvollisuus ei koskenutkaan suomalaisia. Maaliskuussa 1915 hänet komennettiin lentoupseerikouluun Pietari Suuren korkeakouluun ja sieltä Riianlahdelle lentotiedusteluun. Joulukuussa 1916 hänet siirrettiin hävittäjälentäjäkouluun Bakuun. Huhtikuussa 1917 hän palveli Suomen rannikolla vesilentokoneidenemäalus "Orlitsalla", missä hän oli aluksen lento-osaston päällikkönä elokuussa 1917. Joulukuussa 1917 Mikkola siirtyi itsenäisen Suomen palvelukseen. Suomen sisällissodan syttyessä hän oli Hermannin merilentoaseman päällikkönä.


title: Väinö Mikkola

text: Sisällissodan valkoisia tukenut Mikkola yritti 5. helmikuuta 1918 viedä senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvudin lentokoneella Helsingistä Vaasaan, mutta moottorivian takia pako piti tehdä laivalla. Pian tämän jälkeen punaiset vangitsivat hänet ja hän oli vankina Helsingin valtaukseen asti.


title: Väinö Mikkola

text: Mikkolasta tuli ilmavoimien upseeri ja hän palveli ensin luutnanttina yleten majuriksi. 17. syyskuuta 1918 Mikkolalle myönnettiin Suomen lentomerkki n:o 1. Hän oli Suomen johtava vesikoneiden lentäjä. Hän kuoli niin kutsuttuna alppilentäjänä 7. syyskuuta 1920 lentokoneiden hakumatkalla Italiasta.


title: Proslogion

text: Proslogion (lat. ”Puhuttelu”) eli "Fides quaerens intellectum" ("Ymmärrystä etsivä usko") on Anselm Canterburylaisen vuosina 1077–78 Becin luostarissa kirjoittama teologinen tutkielma. Teoksessa Anselm pyrkii todistamaan, että Jumala on todella olemassa eikä voida ajatella, että Jumalaa ei olisi. Tämän todistamiseksi hän esittää tunnetun ontologisen jumalatodistuksensa.


title: Proslogion

text: "Proslogion" on Anselmin aiemman teoksen "Monologionin" sisarteos. Kummatkin ovat eräänlaisia mietiskelyharjoituksia, joissa ihminen kääntää sielunsa tutkiskelemaan Jumalaa ja pyrkii ymmärryksellään tavoittamaan jotain oleellista hänestä. "Monologionissa" Anselmin tavoitteena oli "ratio", ”tieto”, mutta "Proslogionissa" "intellectus", paljon tietoa syvempi ”ymmärrys”. "Monologion" oli koostunut useista toisiaan seuraavista todisteluista. "Proslogionissa" Anselm halusi sen sijaan muotoilla yhden, lyhyen todistuksen, joka sekä todistaisi Jumalan olemassaolon että osoittaisi hänestä uskotut kaikkein keskeisimmät asiat.


title: Proslogion

text: Tämän yleispätevän teologisen muotoilun etsintä vaivasi Anselmia pitkään. Kerrotaan, että hänelle valkeni lopulta erään aamurukouksen ("matutina") aikana, että ”Jumala on se, mitä suurempaa ei voida ajatella” ("Deus est quo maius cogitari non potest"). "Proslogion" keskittyy tämän oivalluksen ympärille.


title: Proslogion

text: Logiikan alan teoksen lisäksi "Proslogionin" on katsottu olevan samalla myös hartauskirja ja mystiikan alaan kuuluva teos.


title: Proslogion

text: Anselm muotoili todistuksensa seuraavasti:


title: Monologion

text: Monologion (lat. ”Yksinpuhelu”) eli "Exemplum meditandi de ratione fidei" (”Esimerkki uskon sisällön mietiskelystä”) on Anselm Canterbyrylaisen Becin luostarissa vuonna 1076 kirjoittama teologinen tutkielma.


title: Monologion

text: Teos on samalla sekä mietiskelyharjoitus että sydämen yksinpuhelua tai rukousta. Anselm mietiskelee teoksessa Jumalan olemusta, mutta hänen tavoitteenaan ei ole Raamatun arvovaltaan vetoaminen, vaan yksinkertainen ja selkeä looginen päättely, todisteluketju, jota teoksen lukijan on yhtä helppo seurata ja joka hänen on helppo hyväksyä. "Monologion" koostuu useista toisiaan seuraavista todisteluista.


title: Monologion

text: "Monologion" on Anselmin myöhemmän teoksen "Proslogionin" sisarteos. Anselm ei ollut täysin tyytyväinen "Monologionissa" esittämäänsä todisteluketjuun, ja halusi sen sijaan muotoilla yhden, lyhyen todistuksen, joka sekä todistaisi Jumalan olemassaolon että osoittaisi hänestä uskotut kaikkein keskeisimmät asiat. Tämä todistus on esitetty "Proslogionissa".


title: Nils Nicklén

text: Nils Ole Nicklén (9. helmikuuta 1917 Karjaa – 9. toukokuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen korkeushyppääjä. Nicklén voitti pronssia EM-kisoissa Oslossa 1946 tuloksella 193.


title: Nils Nicklén

text: Nicklén oli hyvä hyppääjä jo ennen sotia: hän hyppäsi ennätyksensä 200 Tukholmassa 17. elokuuta 1939 (Euroopan ennätys oli tuolloin Kalevi Kotkaksen vuonna 1936 hyppäämä 204). Nicklén oli neljäs suomalainen kahden metrin ylittäjä. Hän sivusi ennätystään vuonna 1946, ja se oli tuon vuoden paras eurooppalaistulos.


title: Nils Nicklén

text: Nicklén oli mukana Urho Kekkosen johtamassa ryhmässä, joka osallistui elokuussa 1942 Berliinin olympiastadionilla järjestettyihin kansainvälisiin akselivaltojen edustajien yleisurheilukilpaluihin.


title: Nils Nicklén

text: Seuratasolla Nicklén edusti Kronohagens Idrottsföreningia ja HIFK:ta. Sotavuosina hän toimi marsalkka Mannerheimin henkilökohtaisena palvelijana.


title: Yrjö Lehtilä

text: Yrjö Ilmari Lehtilä (19. marraskuuta 1916 Turku - 27. maaliskuuta 2000) oli suomalainen kuulantyöntäjä. Lehtilä voitti kuulantyönnön EM-pronssia Oslossa 1946 tuloksella 15,23. Lontoon olympialaisissa 1948 hän oli kuudes (tulos 15,05).


title: Yrjö Lehtilä

text: Yrjö Lehtilä oli mukana Urho Kekkosen johtamassa ryhmässä, joka osallistui elokuussa 1942 Berliinin olympiastadionilla järjestettyihin kansainvälisiin akselivaltojen edustajien yleisurheilukilpaluihin.


title: Yrjö Lehtilä

text: Ennätyksensä 15,85 Lehtilä työnsi Turussa 28. kesäkuuta 1944. Tällä tuloksellaan hän oli kauden maailmantilaston kakkonen.


title: Yrjö Lehtilä

text: Seuratasolla Lehtilä edusti Turun Urheiluliittoa. Hän voitti Suomen mestaruuden neljä kertaa.


title: Pier Lorenzo De Vita

text: Pier Lorenzo de Vita (26. marraskuuta 1909 – 7. toukokuuta 1990) oli italialainen sarjakuvapiirtäjä, Massimo De Vitan isä. Disney-sarjakuvien lisäksi hän piirsi muun muassa Pecos Billiä vuosina 1949–1955. De Vita aloitti sarjakuvapiirtäjänä 1934 ja Aku Ankka -sarjakuvien piirtämisen 1955. Hän siirtyi eläkkeelle 1981.


title: Pier Lorenzo De Vita

text: De Vitan tyyli jakaa mielipiteitä. Hänen sarjoissaan on unenomainen tunnelma erityisesti ekspressiivisesti venyvien hahmojen ja vääristyneiden perspektiivien takia. Taustat taas on usein hahmoteltu realistisen lännensarjakuvan tyyliin. Erityisesti hän tuntui mieltyneen sotilasteemoihin: panssarivaunuihin, lentokoneisiin, asepukuihin ja sotalaivoihin.


title: Pier Lorenzo De Vita

text: Jotkut väittävät, että De Vita oli vain huolimaton ja piirsi tarinansa luonnostelematta suoraan valmiiksi. Joka tapauksessa hän oli tyyliltään eräs kaikkein omintakeisimpia Disney-sarjakuvien piirtäjiä.


title: Uusmäki

text:
Uusmäki () on Lintuvaaran kaupunginosan osa-alue Espoon Suur-Leppävaarassa.
Se sijoittuu Helsingin Konalan vastaiselle rajalle. Alueella on runsaasti 1940- ja 1950-luvuilla rakennettuja ns. rintamamiestaloja. Uusmäen kupeessa on Painiityn asuin- ja ulkoilualue. Uusmäen postinumero on 02680.


title: Uusmäki

text: Alueella toimii Uusmäki-seura.


title: Mikin Inferno

text: Mikin Inferno () on vuonna 1949 julkaistu Disney-sarjakuvaversio Danten runoelman Jumalainen näytelmä ensimmäisestä osasta. Se aloitti tähän päivän jatkuneen perinteen, jossa italialaiset ankkapiirtäjät tekevät mukaelmia kirjallisuuden klassikoista. Tarinan käsikirjoitti Guido Martina ja piirsi Angelo Bioletto. Tarina oli myös siinä mielessä ainutlaatuinen, että sen tekijät vastoin Disney-yhtiön käytäntöä ilmoitettiin lukijoille jo ensipainoksessa.


title: Mikin Inferno

text: Tarina on kunnianhimoinen ja graafisesti loistelias. Sitä ei pitkään aikaan julkaistu kuin italiaksi. Nyttemmin sarja on julkaistu lyhennettynä saksaksi (2001) ja lyhentämättömänä englanniksi (2006). Tarinassa mm. opettajat roikkuvat köysissä oppilaiden kiusattavana; latinanopettajia heitetään mustepulloilla ja matematiikanopettajaa ammutaan ritsalla ja jousipyssyllä, lyödään lekalla päähän ja nipistetään pihdeillä takapuolesta. Myöhemmin tarinassa on mm. kidutusta hammaslääkärin tuolissa ja kohtaus, missä kanat nokkivat Sepe Suden luurankoa.


title: Mikin Inferno

text: Toinen syy, miksi tarinaa ei olla suomennettu on todennäköisesti se, etteivät sen vitsit aukea ilman Danten ja klassisen kirjallisuuden tuntemusta. 1940-luvun italialaisille koululaisille pakkosyötettiin Dantea ja latinaa. Martina, joka itsekin oli koulutukseltaan opettaja, halusi kirjoittaa tarinan jossa Jumalaista näytelmää käsitellään huumorilla. Kertomuksen lopussa Martina ja Bioletto seisovat paaluun sidottuina itsensä Danten syytettävinä. He puolustautuvat sillä, että koululaiset saadaan näin pitämään runoelmasta, jota he muuten hylkisivät.


title: Mikin Inferno

text: Nykyään tarina on legendaarisessa maineessa.


title: Eric Dolphy

text: Eric Allan Dolphy (20. kesäkuuta 1928 – 29. kesäkuuta 1964) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko, joka soitti alttosaksofonia, huilua ja bassoklarinettia.


title: Eric Dolphy

text: Dolphy oli ensimmäisiä jazzmuusikoita, jotka käyttivät bassoklarinettia ja huilua solistisena soittimena jazzmusiikissa. Hänen omintakeinen tyylinsä koostui laajoista intervalleista, puheenomaisesta soitosta ja eksoottisista sävelasteikoista. Dolphy luokitellaan usein free jazz -artistiksi, vaikka hänen oman näkemyksensä mukaan hänen musiikkinsa perustuu tiukkaan, joskin epätavalliseen, harmoniaan. Dolphy esiintyi ja levytti uransa aikana muun muassa John Coltranen, Oliver Nelsonin, Ornette Colemanin, Freddie Hubbardin, Andrew Hillin, George Russellin, Bobby Hutchersonin ja Tony Williamsin kanssa. Charles Mingus piti Dolphya kaikkien aikojen lahjakkaimpana tulkitsijana.


title: Eric Dolphy

text: Dolphyn kuuluisin levy on "Out to Lunch" (1964), joka luetaan kuuluvaksi avantgarde-jazzin ja ylipäänsä jazz-musiikin klassikkolevyihin. Dolphy kuoli diabeteksesta johtuneeseen sairauskohtaukseen ennen levyn julkaisua.


title: Taavetti (Luumäki)

text: Taavetti (ruots. "Davidstad" (epävirallinen käännös), venäjäksi Давыдов) on Etelä-Karjalan maakunnassa sijaitsevan Luumäen kunnan keskustaajama. Lähimpään kaupunkiin Lappeenrantaan on matkaa 38 kilometriä. Hamina ja Kouvola ovat 50 kilometrin päässä.


title: Taavetti (Luumäki)

text: Taavetti on syntynyt Taavetin linnoituksen ympärille. Linnoitus on osa linnoitusketjua, joka 1700-luvun lopulla rakennettiin suojaamaan Pietaria. Linnoituksen paikaksi on aikoinaan valittu Marttilan kylä pääteiden risteyksessä, kuten Taavetti edelleen on.


title: Taavetti (Luumäki)

text: Taavetissa sijaitsee myös Kouvolan ja Lappeenrannan välisen rataosan Taavetin liikennepaikka 47 kilometrin päässä Kouvolasta. Henkilöliikenne Taavetin asemalla päättyi alhaisen liikennemäärän takia 2. syyskuuta 2006.


title: Alfred Thomé

text: Georg Alfred Thomé () toimi Lappeen tuomiokunnan tuomarina 1891–1907. Ennen valintaansa Lappeen tuomiokunnan tuomariksi hän toimi vuodesta 1869 tuomarina Viipurissa, Käkisalmella ja Lohjalla. Tultuaan Lappeen tuomariksi Thomé rakennutti ostamalleen Luumäen Kotkaniemen tilalle huvilan.


title: Taavetin linnoitus

text: Taavetin linnoitus 1773-1803 on Venäjän keisarikunnan armeijan Luumäelle rakennuttama linnoitus. Sen tarkoituksena oli estää tai hidastaa Ruotsin kuningaskunnan mahdollista hyökkäystä Turun rauhan rajojen takaa hattujen sodan jälkeen. Linnoitus nimettiin Katariina II:n käskystä Davidovskaja Krepostiksi eli Davidovin linnoitukseksi Pyhittäjä David Tessalonikalaisen mukaan.


title: Taavetin linnoitus

text: Ensimmäinen rakennusvaihe kesti 1773-1781. Silloin rakennettiin vallisarvista koostuva linnoitus, jonka koko oli noin 650 metriä x 800 metriä. Toisen rakennusvaiheen aikana rakennettiin linnoituksen sisäosa 1791-1796. Linnoituksen sotilaallinen käyttö lakkautettiin 1803 ennen Suomen sotaa.


title: Taavetin linnoitus

text: Linnoitus oli kuitenkin toiminta-aikanaan tuonut rakennustyön ja sotilaiden mukana paikalle niin paljon taloudellista toimintaa, että Taavetista muodostui tulevan Luumäen kunnan keskustaajama.


title: Taavetin linnoitus

text: Linnoituksen raunioita on kunnostettu, ja siellä järjestetään ulkoilmatapahtumia.


title: Taavetin linnoitus

text: Taavetin linnoitus oli osa Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmäää.


title: Taavetti

text: Taavetti tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tony Williams

text: Tony Williams (oik. Anthony Williams, 12. joulukuuta 1945 – 23. helmikuuta 1997) oli yhdysvaltalainen jazz-rumpali.


title: Tony Williams

text: Williams kasvoi Bostonissa (Massachusetts), ja alkoi opiskella rumpujen soittoa Alan Dawson -nimisen opettajan johdolla. Hän alkoi soittaa ammattilaisena jo 13-vuotiaana saksofonisti Sam Riversin yhtyeessä. 16-vuotiaana hän oli Jackie McLeanin riveissä, ja vuotta myöhemmin Miles Davis kutsui hänet kuuluisaan 1960-luvun kvintettiinsä. Tuossa yhtyeessä Williamsin katsotaan uudistaneen jazz-rummunsoittoa esimerkiksi korostamalla rumpalin roolia tasavertaisena improvisoijana muiden soittajien rinnalla. Williams soitti tuohon aikaan esimerkiksi Davisin levyillä "Miles Smiles" ja "In a Silent Way". Lisäksi häntä kuullaan muidenkin artistien klassikkolevyillä, kuten Herbie Hancockin levyllä "Maiden Voyage" ja Eric Dolphyn levyllä "Out to Lunch".


title: Tony Williams

text: Vuonna 1969 Williams muodosti trion nimeltä "The Tony Williams Lifetime". Siinä oli kitaristina John McLaughlin ja uruissa Larry Young. Yhtye kuului fuusio-musiikin pioneereihin, ja sen musiikkia voidaan kutsua "jazz-rockiksi". Yhtyeen ensimmäinen levy, "Emergency!", on noussut klassikon asemaan. Tämä trio hajosi pian McLaughlinin muodostettua oman yhtyeensä. 1970-luvulla Williams työskenteli esimerkiksi kitaristi Allan Holdsworthin kanssa, ja osallistui Hancockin kokoamaan kvintettiin, joka muistutti Davisin 1960-luvun kvintettiä Freddie Hubbardin korvatessa kuitenkin itse Davisin. 1980-luvulla Williams muodosti kvintetin, johon kuuluivat esimerkiksi pianisti Mulgrew Miller sekä trumpetisti Wallace Roney.


title: Tony Williams

text: Williamsin levytykset ja kiertueet jatkuivat hänen vuonna 1997 tapahtuneeseen kuolemaansa asti.


title: Tony Williams

text: Geri Allen


title: Tony Williams

text: Arcana


title: Tony Williams

text: Chet Baker


title: Tony Williams

text: George Cables


title: Tony Williams

text: Ron Carter


title: Tony Williams

text: Stanley Clarke


title: Tony Williams

text: Miles Davis


title: Tony Williams

text: Eric Dolphy


title: Tony Williams

text: Kenny Dorham


title: Tony Williams

text: Gil Evans


title: Tony Williams

text: Tommy Flanagan


title: Tony Williams

text: Hal Galper


title: Tony Williams

text: Stan Getz


title: Tony Williams

text: Dexter Gordon


title: Tony Williams

text: Herbie Hancock


title: Tony Williams

text: Herbie Hancock, Wayne Shorter, Ron Carter and Wallace Roney


title: Tony Williams

text: Jonas Hellborg and the Soldier String Quartet


title: Tony Williams

text: Joe Henderson


title: Tony Williams

text: Andrew Hill


title: Tony Williams

text: Terumasa Hino


title: Tony Williams

text: Allan Holdsworth


title: Tony Williams

text: Charles Lloyd


title: Tony Williams

text:
Michael Mantler
Movies (1977)


title: Tony Williams

text: Ray Manzarek


title: Tony Williams

text: Branford Marsalis


title: Tony Williams

text: Wynton Marsalis


title: Tony Williams

text: John McLaughlin


title: Tony Williams

text: Jackie McLean


title: Tony Williams

text: Jackie McLean & Great Jazz Trio (Hank Jones/Ron Carter)


title: Tony Williams

text: Marcus Miller


title: Tony Williams

text: Mulgrew Miller


title: Tony Williams

text: Grachan Moncur III


title: Tony Williams

text: Great Jazz Trio (Hank Jones/Buster Williams)


title: Tony Williams

text: Great Jazz Trio (Hank Jones/Ron Carter)


title: Tony Williams

text: Jaco Pastorius and John McLaughlin


title: Tony Williams

text: Michel Petrucciani


title: Tony Williams

text: Pop Workshop


title: Tony Williams

text: Public Image Limited


title: Tony Williams

text: Don Pullen


title: Tony Williams

text: Sam Rivers


title: Tony Williams

text: Sonny Rollins


title: Tony Williams

text: Wallace Roney


title: Tony Williams

text: Travis Shook


title: Tony Williams

text: Wayne Shorter


title: Tony Williams

text: McCoy Tyner


title: Tony Williams

text: Sadao Watanabe & Great Jazz Trio (Hank Jones/Ron Carter)


title: Tony Williams

text: Weather Report


title: Guido Martina

text: Guido Martina (9. helmikuuta 1906 Carmagola – 6. toukokuuta 1991 Rooma) oli italialainen sarjakuvakäsikirjoittaja, joka loi Aku Ankan supersankari- alter egon Taikaviitan. Hän käsikirjoitti ensimmäisen Disney-klassikkosovituksen Mikin Inferno. Hän teki tarinoita paitsi Aku Ankka -sarjakuviin, myös perusti ja käsikirjoitti "Pecos Bill" -sarjakuvalehden.


title: Guido Martina

text: Martina oli koulutukseltaan opettaja, ja lisäksi hänellä oli myös tutkinnot eri yliopistoista filosofiasta ja kirjallisuudesta. Käsikirjoittajana hän toi tarinoihinsa viitteitä kirjallisuudesta ja historiasta, ja hänen ansiostaan italialaiset ankkahahmot puhuivat virheetöntä ja vivahteikasta kirjakieltä toisin kuin amerikkalaiset slangia käyttäneet esikuvansa.


title: Guido Martina

text: Martinan huumori on usein hieman julmaa eikä paha useinkaan saa palkkaansa. Tässä mielessä hänen vastakohtansa käsikirjoittajana on Rodolfo Cimino.


title: Göttingenin Georg-August-yliopisto

text: Göttingenin Georg-August-yliopisto () sijaitsee Göttingenin kaupungissa, Keski-Saksassa. Se on vanha ja maineikas yliopisto, josta on valmistunut muun muassa yli 40 Nobel-palkittua henkilöä.


title: Göttingenin Georg-August-yliopisto

text: Yliopisto on nimetty sen perustajan, Hannoverin vaaliruhtinaan Georg Augustin mukaan. Hänet tunnetaan paremmin Britannian kuningas Yrjö II:na. Luennot yliopistolla alkoivat jo vuonna 1734, mutta viralliset avajaiset pidettiin 1737. Yliopiston perustamista ja periaatteita innoitti valistuksen aate.


title: Göttingenin Georg-August-yliopisto

text: Georg-August-yliopiston kirjasto on yksi Saksan viidestä merkittävimmästä kirjastosta. Kirjaston kokoelmat sisältävät 4,5 miljoonaa teosta, 1,1 miljoonaa mikrofilmiä sekä 14 000 tieteellistä aikakauslehteä. Lainauksia kirjastosta on vuosittain noin miljoona. Sen nousu maan moderneimmaksi tieteelliseksi kirjastoksi voidaan laskea muun muassa uuden luettelointijärjestelmän luoneen pitkäaikaisen johtajan Christian Gottlieb Heynen ansioksi.


title: Göttingenin Georg-August-yliopisto

text: Yliopiston kirjaston sisältää läntisen Euroopan suurimman suomalais-ugrilaisen kirjakokoelman – 130 000 teosta, joista suomalaisia noin 22 prosenttia. Kokoelmaa on alettu kerätä jo 1700-luvun puolivälissä. Toisen maailmansodan jälkeen Deutsche Forschungsgemeinschaft eli Saksan tutkimusyhteisö alkoi kerätä maan yliopistoihin kirjallisuutta maailman eri kolkilta. Suomalais-ugrilaisen kokoelman kokoaminen käynnistyi 1951.


title: Expedition Trophy

text: Expedition Trophy on talviaikaan ajettava rallikilpailu, jonka reitti kulkee matkan Venäjän halki Murmanskista Vladivostokiin. Kilpailu järjestettiin ensi kertaa vuonna 2005 Pietarista Vladivostokiin kulkevan valtatien valmistumisen kunniaksi.


title: Expedition Trophy

text: Kilpailussa kilpaillaan kaksiautoisilla joukkueilla, joista kummassakin autossa on kolme ihmistä. Vähintään yhden joukkueen jäsenen pitää olla nainen. Autot toimittaa kilpailujärjestäjä. Kilpailu kestää 13 vuorokautta ja reitti kulkee Murmanskista Pietarin, Moskovan, Jekaterinburgin, Novosibirskin, Krasnojarskin, Irkutskin ja Habarovskin kautta Vladivostokiin. Kunkin taipaleen jälkeen loppupään joukkueita pudotetaan kilpailusta. Kilpailun voittaja saa palkinnoksi kymmenen kilogrammaa kultaa sekä kisassa käyttämänsä autot.


title: Munkkiniemi–Haaga-suunnitelma

text: Munkkiniemi–Haaga-suunnitelma on vuonna 1915 valmistunut Eliel Saarisen laatima suunnitelma Munkkiniemen ja Haagan alueiden kaupunkirakenneratkaisuksi. Se liittyy suurempaan Suur-Helsinkiä käsittelevään luonnostelmaan, jonka pohjalta Saarinen ja Bertel Jung myöhemmin laativat Pro Helsingfors -suunnitelman. Suunnitelman tilasi M. G. Stenius Oy omistamilleen laajoille maa-alueille Helsingin maalaiskunnassa alueella, josta myöhemmin erotettiin Huopalahden kunta ja Haagan kauppala.


title: Munkkiniemi–Haaga-suunnitelma

text: Suunnitelma on kokonaisratkaisu ja käsittää liikennesuunnittelun, asemakaavan, yksittäisiä rakennuksia ja puistoja. Saarinen suunnitteli alueelle puistokatuja, aukioita ja julkisia palveluita. Keskeiset osatekijät olivat Iso Puistotie (nyk. Munkkiniemen puistotie), Keskus-Puistotie (nyk. Huopalahdentie ja osa Eliel Saarisen tietä), Laajalahdentie, Keskusaukea, -istutukset ja -vuori, Allasaukea; Tervaympyrä, Pitkäniitynpuisto, Länsiympyrä, -istutukset ja puistotie, Hagapuisto ja -kiertotie sekä Laajalahdenlinna-niminen suuri kerrostalo. Munkkiniemeen hän suunnitteli myöhemmin Kalevalatalon (1921).


title: Munkkiniemi–Haaga-suunnitelma

text: Suunnitelmasta on toteutettu vain pieniä osia. Vanhan Munkkiniemen katuverkko on pääosin tämän suunnitelman mukainen, ja paikoitellen Etelä-Haagassakin kadut on rakennettu sen mukaisille paikoille, mutta kummassakin osa suunnitelluista rakennusalueista on myöhemmin päätetty jättää puistoiksi. Vihdintien varren suuri liikenneympyrä sijaitsee Eliel Saarisen suunnitelmaan kuuluneen pyöreän aukion paikalla, josta leveät kadut olisivat johtaneet säteittäisesti eri suuntiin. Sitä vastoin suunnitelman alueeseen niin ikään kuuluneet, mutta vasta 1950-luvulla tai myöhemmin rakennetut alueet kuten Munkkivuori, Niemenmäki ja Pohjois-Haaga eivät nykyisellään edes katuverkon osalta lainkaan muistuta Eliel Saarisen suunnitelmia.


title: Munkkiniemi–Haaga-suunnitelma

text: Saarinen jaotteli maan käytön neljään luokkaan: julkisiin rakennuksiin, asuinrakennuksiin, puistoihin ja teollisuusalueeseen. Alueiden jakauma suunnitelmassa oli seuraava: huvila-alueet 14,2 %, terassiasunnot 13,4 %, 3–6-kerroksiset asuinrakennukset 26,7 %, julkiset rakennukset 3,0 %, teollisuusalueet 4,2 %, viheralueet 10,1 %, kadut ja muut päällystetyt alueet 28,4 %.


title: Munkkiniemi–Haaga-suunnitelma

text: Saarinen ajatteli yläluokan asuvan Laajalahden rantamilla, keskiluokan alueen pohjoisosassa ja työväen lännessä ja suunnitteli rakennuksia alueille tämän mukaan. Hän tutki Helsingin sen hetkistä rakennustehokkuutta ja suunnitteli tehokkaamman ratkaisun. Kanta-Helsingissä tonteista oli rakennettu 51,9 %, mutta lattiapintaa tonttineliömetriä kohden tuli 2,20 m². Omassa suunnitelmassaan hän rakensi tontista 37,4 % mutta sai lattia-alaa tonttineliömetriä kohden 3,23 m².


title: Munkkiniemi–Haaga-suunnitelma

text: Helsingin kaupunginmuseon perusnäyttelyssä "Horisontissa Helsinki" on esillä noin kolmimetrinen pienoismalli Saarisen suunnittelemasta Munkkiniemi–Haaga-asemakaavasta.


title: Kalevalatalo

text: Kalevalatalo oli Eliel Saarisen Kalevalaseuralle vuonna 1921 Helsinkiin suunnittelema valtava rakennus, jota ei koskaan rakennettu. Se oli tarkoitus rakentaa Munkkiniemen kärkeen, lähelle nykyistä hotelli Kalastajatorppaa. Kalevalatalosta oli tarkoitus tulla paitsi Kalevalaseuran toimitila, myös suomalaisen kulttuurin keskus: sinne olisi tullut suomalaisen kulttuurin tutkimuslaitos, näyttelytiloja, taiteilijoiden työtiloja ja "tutkijankammioita". Lisäksi 80 metriä korkean päätornin juurella olevaan kryptaan olisi haudattu suomalaiset suurmiehet.


title: Kalevalatalo

text: Oman talon rakentaminen oli kuulunut Kalevalaseuran suunnitelmiin sen perustamisesta eli vuodesta 1911 lähtien. Hanketta ajoi varsinkin perustajajäseniin kuulunut kuvanveistäjä Alpo Sailo. Seuran vaikuttajiin kuulunut taidemaalari Akseli Gallen-Kallela sen sijaan kääntyi talohankkeen vastustajaksi pian Saarisen piirustusten valmistuttua, mahdollisesti koska pelkäsi sen kilpailevan rahoituksesta oman suurhankkeensa eli Suur-Kalevalan kanssa. Pian myös seuran johtokunnan enemmistö kääntyi kallista hanketta vastaan. Vaatimus oman talon rakentamisesta poistettiin Kalevalaseuran säännöistä vasta 2000-luvun alussa.


title: Kalevalatalo

text: "Kalevalan" ja kalevalaisen kulttuurin ihailu johti 1900-luvun alkupuolella suoranaiseen "Kalevalan" palvontaan. Aivan sanan varsinaisessa merkityksessä oltiin luomassa kansallista Kalevala-uskontoa. Se huipentui valtaisan Kalevala-talon, "suomalaisen Pantheonin", rakennushankkeeseen sotienvälisenä aikana. Aloitteen teki jo vuonna 1911 kuvanveistäjä Alpo Sailo (1877-1955). Sen alttarina olisi ollut Akseli Gallen-Kallelalta tilattava "Suur-Kalevala", monumentaalinen jättiläiskirja, jonka jokainen sivu olisi ollut suurenmoinen maalaus. Sailo kuvaili:


title: Kalevalatalo

text: "Ennen kaikkea talon tulee henkiä pyhyyden tuntua. Se nouskoon keskellä pyhää puistoa, aidattuna muulta maailmalta. Se kaunistettakoon muinaisia jumaliamme ja sankareitamme esittävillä patsailla. (...) Jo kun vierailija saapuu eteiseen, pyhyyden tunteen on kosketettava häntä. Se kertokoon hänelle, että täällä säilytetään sitä mikä kansalle on kaikkein kallisarvoisinta ja että kansamme henki vallitsee täällä kaikessa suurenmoisuudessaan."


title: Kalevalatalo

text: Talon alla olisi ollut krypta, "tuonela", johon kansakunnan suurmiehet olisi haudattu. Kansallisromantiikan ajan merkittävä arkkitehti Eliel Saarinen laati Kalevala-talon mahtavat suunnitelmat vuonna 1921.


title: Kalevalatalo

text: Tässä vaiheessa hanke kuitenkin kariutui siihen, että Gallen-Kallela piti Saarisen piirustuksia liian epäkansallisina. Ajatusta lämmitettiin uudelleen "Kalevalan" riemuvuonna 1935. Tuohon aikaan Alpo Sailo kommentoi taloa kuvaavasti: "Ehdottomasti ei mitään funktionalismia (...), sen on kaikissa suhteissa oltava suomalainen rakennus." Tämä kansalaisuskonto piti sisällään siis hyvin vahvan konservatiivisen latauksen. Taloudellisten resurssien puutteessa Kalevala-talo ei kuitenkaan missään vaiheessa edennyt piirustuksia pidemmälle.


title: Kalevalatalo

text: 1900-luvulla oli hyvin tyypillistä hakea kansanrunoudesta tukea poliittisille intohimoille. Kansallisromantiikan jälkimainingeissa ihailtiin kalevalaisten runojen sankarityyppejä ja väitettiin Kalevalan olevan pohjimmiltaan sotaeepos. Tässä hengessä Suomen laivastolle tilatut panssarilaivat saivat nimikseen "Väinämöinen" ja "Ilmarinen" (1930-1931)


title: Kalevalatalo

text: Yli 80 metrin korkeuteen kohoava Kalevala-talo piti sijoittaa Munkkiniemeen, josta alueen omistaja Sigurd Stenius oli jo luvannut sille tontin.


title: Veikko Nyqvist

text: Karl Veikko Valdemar Nyqvist (9. elokuuta 1916 Helsinki – 10. elokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen kiekonheittäjä.


title: Veikko Nyqvist

text: Nyqvist voitti EM-pronssia kiekonheitossa Oslossa 1946 tuloksella 48,14. Lontoon olympialaisissa 1948 hän oli kuudes ja Helsingin kisoissa 1952 kahdestoista. Parhaan tuloksensa 50,97 Nyqvist heitti Helsingissä 16. syyskuuta 1951. Hän oli kolmas suomalainen 50 metrin ylittäjä. Parhaimmillaan hän oli maailmantilaston neljäntenä kaudella 1945.


title: Veikko Nyqvist

text: Kalevan kisoissa Nyqvist voitti kiekonheitossa 9 mitalia, joista neljä kultaista. Hän kilpaili myös kuulantyönnössä ja voitti siinä neljä SM-mitalia, joista yksi oli kultaa.


title: Veikko Nyqvist

text: Seuratasolla Nyqvist edusti KIF:ia ja Idrottsklubben-32:sta.


title: Multimedia Fusion

text: "Tuotteen uusin versio on Multimedia Fusion 2."


title: Multimedia Fusion

text:
Multimedia Fusion, kutsutaan myös nimellä MMF, on pelinteko-ohjelma. Clickteam julkaisi ohjelman vuonna 1998.
Clickteam osti IMSI:ltä oikeudet "Multimedia Fusion" -tuotemerkkiin. Ohjelma on osa Klik-tuoteryhmää. Ohjelma on uudempi versio ohjelmista The Games Factory ja Click & Create. Ohjelman uusia toimintoja ovat mm. tuki ActiveX-komponenteille.


title: Multimedia Fusion

text:
"Multimedia Fusion" -ohjelmaan, kuten sen edeltäjiin "TGF" ja "CNC", voidaan ohjelmoida "laajennuksia" ("Extensions") käyttäen C++ -kieltä. Laajennukset ovat moduuleja, jotka lisäävät ohjelmaan uusia ominaisuuksia.
Internetissä on useita sivustoja, jotka ovat omistautuneet pelkästään "MMF"-laajennusten listaukseen.
Useat kymmenet ohjelmoijat ovat merkittävästi kohottaneet "Multimedia Fusion" -ohjelman voimaa julkaistessaan siihen laajennuksia. Laajennukset ovat yksi "MMF":n kantavista voimista.


title: Multimedia Fusion

text: Teknisistä syistä laajennukset pitää kehittää Microsoft Visual Studion IDE:llä ja kääntäjällä.


title: Multimedia Fusion

text: "Multimedia Fusion" ei perustu komentosarjakieleen. "MMF" ei tarjoa ohjelmointikieltä lisäominaisuutena kuten sen kilpailija Game Maker. Kuitenkin ohjelmaan voidaan ohjelmoida lisämoduuleja C++ -kielellä.


title: Multimedia Fusion

text: Ohjelmointikielen sijasta "MMF" käyttää visuaalista ruudukkojärjestelmää. Horisontaaliset rivit esittävät "ehtoja" ("Conditions"). Vertikaaliset sarakkeet esittävät "toimintaa" ("Actions"). Kun ehdot toteutuvat, suoritetaan niihin kytketty toiminta. Rivit ja sarakkeet ovat verrattavissa listaan peräkkäisiä "if-then"-lohkoja.


title: Multimedia Fusion

text: "Multimedia Fusionin" uusi versio, Multimedia Fusion 2, julkaistiin 30. heinäkuuta 2006. Siitä on saatavilla kolme eri versiota: "The Games Factory 2", "Multimedia Fusion 2", "Multimedia Fusion 2 Developer". Järjestyksessä halvimmasta kalleimpaan, mitä kalliimpi versio sitä enemmän ominaisuuksia siinä on.


title: Luumäen linja-autoturma

text: Luumäen linja-autoturmassa 17. marraskuuta 1973 kuoli kahdeksan ja loukkaantui 27 henkilöä. Onnettomuudessa tilausajossa ollut linja-auto ja säiliöauto törmäsivät Luumäellä, ja säiliöauton perään ajoi vielä takaa tullut kuorma-auto.


title: Luumäen linja-autoturma

text: Viipurin Linja-auton bussi lähti kello 16:30 Imatralta kuljettamaan Finn-Stroin toimihenkilöitä pikkujoulunviettoon Kotkaan. Auto, 52 hengen turistibussi Leyland/Airisto, oli yhtiön uusimpia, ja matkalle lähti kuljettajan lisäksi 35 matkustajaa. Paluumatka Ravintola Meriniemestä takaisin Imatralle alkoi kello kahden jälkeen.


title: Luumäen linja-autoturma

text: Kuljetusliike Viinikan säiliöauto oli vienyt rikkiä ja liimaa Siilinjärvelle, ja se oli palaamassa tyhjänä takaisin. Taavetti–Hamina tie oli paitsi mäkinen ja mutkainen myös jäinen ja hiekoittamattomana liukas. Kello 2.54 noin 6–7 kilometriä Taavetista Haminaan päin olevassa loivassa kaarteessa rekka ajautui linja-auton kaistalle. Kuljettajilla oli 4 sekuntia aikaa havaita toisensa. Ilmeisesti säiliöauton kuljettaja havahtui hetkeä ennen törmäystä, koska linja-autosta oli havaittu valojen välähdys. Se taas selittyi tutkijalautakunnan mukaan rekan jarruttamisella hetkeä ennen törmäystä, ja se aiheutti lastittoman kuorma-auton sivuttaisen liikkeen. Tämän takia törmäyksessä rekka (oikeammin täysiperävaunullinen yhdistelmä) taittui linja-auton sivulle sen perävaunun jäädessä tulosuuntaan.


title: Luumäen linja-autoturma

text: Linja-auton ja säiliöauton nokkakolarissa kuolivat molemmat kuljettajat sekä viisi matkustajaa. Linja-auton 35 matkustajasta vain kahdeksan selvisi vammoitta.


title: Luumäen linja-autoturma

text: Muutama vammoitta selvinnyt matkustaja lähti etsimään puhelinta. Kuljettuaan puolisen kilometriä heitä vastaan tuli kuorma-auto. Kävelijät yrittivät huitomalla varoittaa massalastissa olleen auton kuljettajaa. Kuljettaja vähensikin nopeuttaan, ettei hän ajaisi huitojien päälle, mutta jatkoi matkaansa luullen heitä humalaisiksi kyytiin pyrkijöiksi verisine naamoineen. Pian pimeällä tiellä oli vastassa pimeänä oleva säiliöauto. Toinen törmäys tapahtui noin 10 minuuttia ensimmäisen jälkeen. Kuljettaja selviytyi järkytyksellä, mutta pahaksi onneksi säiliöauton perävaunun lähellä lepäili jalkansa katkaissut mies. Perävaunun kaatuessa törmäyksen voimasta ojaan mies jäi sen alle puristuksiin ja kuoli.


title: Luumäen linja-autoturma

text: Neljän kilometrin päästä löytyi talo, jossa oli puhelin. Jos matkustajat olisivat lähteneet kulkemaan toiseen suuntaan, olisi puhelin löytynyt muutaman sadan metrin päästä. Hälytys Savitaipaleen poliisille tuli kello 3.26. Hälyttäjä oli kuitenkin niin järkyttynyt, ettei hän osannut kuvata onnettomuuden suuruutta.


title: Luumäen linja-autoturma

text: Paikalle ehti ensimmäisenä Luumäen palokunta, joka pyysi lisävoimia. Etelä-Saimaan keskussairaalasta lähti lääkäri taksilla onnettomuuspaikalle, ja sinne hälytettiin myös lähiseudun poliisit. Loukkaantuneet kuljetettiin seitsemällä Lappeenrannan ja Haminan ambulanssilla sekä viidellä taksilla Haminan sairaalaan ja Etelä-Saimaan keskussairaalaan. Ensimmäiset potilaat tuotiin sairaalaan kello 4.30.


title: Luumäen linja-autoturma

text: Muokattu tuulilasin kirjotuksessa julkaistusta raportista.


title: Valto Olenius

text: Valto Rudolf Olenius (12. joulukuuta 1920 Pyhäjärvi Ul – 13. heinäkuuta 1983 Lahti) oli suomalainen seiväshyppääjä ja valmentaja.


title: Valto Olenius

text: Olenius voitti EM-hopeaa seiväshypyssä Brysselissä 1950 tuloksella 425. Lontoon olympialaisissa 1948 hän oli seitsemäs (tulos 395) ja Helsingissä 1952 viides (430, uusi Suomen ennätys).


title: Valto Olenius

text: Oleniuksen ennätys 431 syntyi Tampereella 6. heinäkuuta 1953.


title: Valto Olenius

text: Olenius vaikutti Forssan Alussa 1930-luvulta alkaen urheillen ja seuran puheenjohtajana 1949 - 1951. Seuratasolla Olenius edusti Lahden Kalevaa. Oman uransa jälkeen hän menestyi seiväshyppyvalmentajana. Olenius ilmeisesti hukkui vuonna 1983 Heinolan maalaiskunnassa, mutta hänen ruumistaan ei koskaan löydetty.


title: Hajuvesi

text: Hajuvesi (etenkin vahvimpana pitoisuutenaan myös parfyymi (, , ’savuna ilmaan’)) on alkoholipohjainen, tuoksuva kosmetiikkatuote, jota käytetään antamaan miellyttävä tuoksu. Sen pääasiallisina ainesosina ovat kuljetinaineena toimivan alkoholin lisäksi erilaiset tuoksuvat yhdisteet tai aineet, joita tuotetaan synteettisesti, kasveista tai vähäisessä määrin eläinkunnan tuotteista.


title: Hajuvesi

text: Hajuvettä suihkutetaan iholle antamaan käyttäjälleen miellyttävä tuoksu, ja sitä voidaan suihkuttaa ilmaan esimerkiksi juhlissa, jotta koko huone tuoksuisi. Hajusteilla voidaan peittää epämiellyttäviä hajuja, kuten lian, tupakan tai pilaantuneen ruoan hajut. Hajuvesiä on käytetty myös uskonnollisissa menoissa.


title: Hajuvesi

text: Hajuvettä suihkutetaan usein kaulaan ja ranteen, kyynärvarren, nilkan tai polvivarren sisäpuolelle. Eri hajuvedet sopivat ihmisille eri tavoin, sillä hajuvesi muuttuu jokaisen iholla eri hajuiseksi käyttäjän oman ihon rasva- ja öljykoostumuksen mukaan.


title: Hajuvesi

text: Hajuvesi sisältää alkoholia, vettä ja tuoksutiivistettä, jossa voi olla 50–100 eri ainetta. Alkoholin ja veden suhde seoksessa on yleensä 96:4. Hajuvedet luokitellaan tuoksutiivisteen osuuksien suhteen, joskaan luokittelu ei ole vakiintunut:


title: Hajuvesi

text: Mitä vahvempaa hajuvesi on, sitä kauemmin sen tuoksu säilyy iholla. Parfyymit voivat kestää iholla kuudesta kahdeksaan tuntia, "eau de parfume" neljästä viiteen tuntia, ja "eau de cologne" parisen tuntia.


title: Hajuvesi

text: Joidenkin hajuvesissä käytetyistä kemikaaleista on arveltu aiheuttavan allergisia reaktioita tai olevan hormonihäiritsijöitä. Hajuvesiteollisuuden mukaan kaikkia allergisia reaktioita ei voi välttää, mutta alan valvonta on kunnossa.


title: Hajuvesi

text: Hajuvesien raaka-aineiksi eristetään kasvien eri osien hyväntuoksuisia eteerisiä öljyjä. Usein yhden öljykilon tuottamiseen tarvitaan monisata- tai monituhatkertainen määrä kasvinosia. Yksi eteerinen öljy saattaa koostua yli 200 komponentista. Eteerisiä öljyjä tunnetaan yli 3 000, joista useita satoja on kaupallisessa käytössä.


title: Hajuvesi

text: Eteeriset öljyt eristetään useimmiten vesihöyrytislauksella, jossa kasvit ennen tislausta pilkotaan ja sekoitetaan veteen. Toinen tapa on perkolointi, jossa jauhettu tai murskattu kasviaines sekoitetaan liuotteeseen, suodatetaan, tislataan, pestään ja jäädytetään, minkä jälkeen alkoholi haihdutetaan pois. Muita eristämistapoja ovat rasvalla liuottaminen, maserointi ja puristaminen.


title: Hajuvesi

text: Eläinperäisiä tuoksuaineita ei enää juurikaan käytetä hajuvesissä niiden vaikean saatavuuden ja kalleuden vuoksi. Synteettiset aineet ovat korvanneet ne joitain kaikkein kalleimpia hajuvesiä lukuun ottamatta. Tunnettuja eläinperäisiä tuoksuaineita ovat myski, sivetti, hauste ja ambra.


title: Hajuvesi

text: Synteettisiin tuoksuaineisiin kuuluvat niin puhtaasti keinotekoiset kuin luontoperäisistä tuoksuaineistakin eristetyt, kemiallisesti muutetut aineet. Tärkeimpiä synteettisiä tuoksuaineita ovat muun muassa erilaiset aldehydit, asetaatit ja alkoholit. Synteettisiä tuoksuaineita on osattu valmistaa 1830-luvulta lähtien.


title: Hajuvesi

text: Hajuveden suunnittelee parfymööri. Virallisesti parfymöörin titteliä voi käyttää vain vähintään seitsemän vuotta alalla työskennellyt ja kykynsä osoittanut tuoksujen suunnittelija. Parfymööri saa aluksi tuoksuidean eli konseptin yrityksensä "fragrance designerilta". Parfymööri yhdistelee tuoksuja ideoidensa pohjalta mahdollisimman neutraalissa ja hajuttomassa ympäristössä. Hän työskentelee hyllykön eli urkujen edessä ja tiputtelee pienistä pulloista tuoksuja pienille liuskoille haisteltavakseen. Uuden tuoksun luomiseen kuuluu pikkutarkkaa punnitsemista, mittaamista, annostelua ja haistamista. Parfymööriltä vaaditaan kaikkien raaka-aineiden kemian tuntemusta, hyvää tuoksumuistia ja kykyä yhdistellä aineita oikeassa suhteessa. Hänen täytyy tuntea myös kemikaaleihin ja luonnon raaka-aineisiin liittyvä lainsäädäntö. Valmiin tuotteen on hyvän tuoksun lisäksi myös täytettävä vaativien asiakkaiden odotukset tuoksun kestävyyden ja tasalaatuisuuden suhteen. Uusien tuoksujen syntyminen kestää yleensä parista vuodesta jopa kymmeneen vuoteen.


title: Hajuvesi

text: Parfymöörin suunnitteleman reseptin mukaan tehdään tiiviste. Sitä sekoitetaan, kypsytetään useita viikkoja, laimennetaan alkoholilla ja vedellä, ja kypsytetään vielä 6−8 viikkoa. Ennen pullotusta hajuvesi vielä jäähdytetään ja suodatetaan.


title: Hajuvesi

text: Hajuveden ainesosat ovat nimeltään "tuoksunuotteja". Kahta tai useampaa tuoksunuottia yhdistelemällä saadaan uusia tuoksuja eli "akordeja", 'sointuja'.


title: Hajuvesi

text: Hajuveden haihtuessa iholta sen tuoksun eri osat tulevat esiin kolmessa vaiheessa. Ensimmäisenä aistitaan "latvatuoksu", jonka muodostavat keveimmät ja nopeimmin haihtuvat ainesosat, kuten sitrus ja aldehydit. Latvatuoksun ainesosat voi aistia vain muutaman minuutin ajan. Ensituoksun haihduttua aistitaan "sydäntuoksu", joka kehittyy noin 10–15 minuuttia hajuveden suihkuttamisen jälkeen.. Sydäntuoksu antaa hajuvedelle sen luonteen, jonka mukaan hajuvesi kuvaillaan. Sydäntuoksu on rikas ja täyteläinen, ja se muodostuu muun muassa kukista. Viimeiseksi aistitaan "juurituoksu". Se koostuu suurimmista molekyyleistä, jotka kestävät iholla tuntikausia. Jotkin molekyyleistä toimivat kiinnikkeinä ja auttavat pienempiä latva- tai sydäntuoksun molekyylejä kestämään pidempään. Juurituoksuissa on usein eläinperäisiä ainesosia, kuten myskiä, synteettistä sivettiä ja ambraa, sekä mausteita, sammaleita ja puuta. Lopulta tuoksu muodostaa käyttäjänsä iholla hänelle yksilöllisen ominaistuoksun. Lopputuoksu kehittyy iholle useiden tuntien kuluttua hajuveden laittamisesta.


title: Hajuvesi

text: "Lineaarinen" eli "monoliittinen" tuoksu on sellainen tuoksu, jonka lopputuoksu kehittyy iholla tavallista nopeammin. Näin sen latvatuoksu ja juurituoksu eivät eroa toisistaan merkittävästi. Lineaarisia tuoksuja on perinteisiä tuoksuja helpompi myydä, sillä asiakas saa heti kokonaiskuvan tuoksusta.


title: Hajuvesi

text: Hajuvesien perinteisiä tuoksuperheitä ovat sitrustuoksut, kukkaistuoksut, saniaismaiset tuoksut ("fougère"), chypre-tuoksut, itämaiset tuoksut, puun tuoksut ja nahkaiset tuoksut. Miesten tuoksuissa näistä suosittuja ovat etenkin saniaistuoksut, puun tuoksut ja nahkaiset tuoksut, vaikka hajuvesillä ei varsinaisesti olekaan ”sukupuolta”.


title: Hajuvesi

text: Kukkaistuoksut ovat suosituin tuoksuperhe. Ne ovat naisellisia ja kukkaisia: niissä on yleensä jasmiinia ja ruusua, sekä usein myös pionia, gardeniaa, tuberosaa, kieloa, magnoliaa ja mimoosaa.


title: Hajuvesi

text: Sitrustuoksut ovat raikkaita ja ilmavia, ja niissä on vivahteita sitruunasta, bergamotista, appelsiinista, greipistä ja mandariinista. Suurin osa sitrustuoksuista on eau de Cologne -tuoksuja; parfyymeja niiden joukossa on tuskin lainkaan.


title: Hajuvesi

text: Itämaisissa tuoksuissa käytetään perinteisiä itämaisia ainesosia kuten mausteita, myskiä, suitsukkeita ja pihkaa. Niiden rakenteessa käytetään heliotrooppeja, santelipuuta, kumariinia, nuolijuurta, vaniljaa ja kumihartsia. Itämaiset tuoksut ovat täyteläisiä ja runsaita, ja ne kestävät pitkään. Tunnettuja itämaisia tuoksuja ovat esimerkiksi Chanelin Coco, Guerlainin Shalimar ja Calvin Kleinin Obsession.


title: Hajuvesi

text: Itämaiset kukkaistuoksut ovat kukkaistuoksujen ja itämaisten tuoksujen yhdistelmä. Ne ovat ilmavampia ja kevyempiä kuin itämaiset tuoksut, mutta silti sensuelleja.


title: Hajuvesi

text: Metsäiset tuoksut käyttävät esimerkiksi santelipuuta, setripuuta, agarapuuta, guaiac-puuta, patsulia ja vetiveriä. Moni metsäinen tuoksu on erityisesti miesten suosima.


title: Hajuvesi

text: Chypre-tuoksut ovat saaneet nimensä Kyproksesta. Ne ovat lämpimiä ja kuivia sekä kukkaisia, hedelmäisiä ja metsäisiä. Niiden juurituoksussa on puisia ja sammaleisia tuoksunuotteja kuten bergamottia, tammisammalta, patsulia ja labdanum-pihkaa.


title: Hajuvesi

text: Saniaistuoksut sisältävät laventelia, pelargonia, vetiveriä, bergamottia, tammisammalta ja kumariinia. Ne ovat useimmiten miesten tuoksuja, vaikka ne kehitettiinkin alun perin naisille.