title: Neuvostovastaisuus

text: Neuvostoliitossa omien kansalaisten neuvostovastaisiksi ("antisovjetskij") luokitellut toimet olivat laissa (artikla 58) kielletty rikos, ja termiä käytettiin vastavallankumouksellisten toimien synonyyminä. Neuvostovastaisina pidetyistä henkilöistä käytettiin myös nimitystä kansanvihollinen. Neuvostoliitossa poliittisesti toisinajattelevia syytettiin neuvostovastaisuudesta. Toisinajattelijoita olivat muun muassa monet kirjailijat ja tiedemiehet, esim. Andrei Saharov. Neuvostovastaisesta toiminnasta tuomittiin toisinajattelijoita vankiloihin ja rankaisevan psykiatrian keinoin mielisairaaloihin.


title: Neuvostovastaisuus

text: Neuvostoliitosta neuvostovastaisuustabun käyttöala laajeni Neuvostoliiton liittolaismaihin Itä-Euroopassa, ja sitä ryhdyttiin käyttämään Neuvostoliiton ulkopolitiikan välineenä lähinnä Varsovan liiton maissa.


title: Neuvostovastaisuus

text: Suomessa "neuvostovastaisuus" nousi poliittiseen kielenkäyttöön maan johdon omaksuttua toisen maailmansodan jälkeen uuden ulkopoliittisen suuntauksen, kun Suomi oli tehnyt Neuvostoliiton kanssa Moskovan välirauhansopimuksen 1944, Pariisin rauhansopimuksen 1947 sekä YYA-sopimuksen 1948. Maan politiikka sopimusperustaltaan oli puolueetonta, mutta myös periaatteessa ystävällistä Neuvostoliiton suuntaan. Antifasistista teemaa politiikassa ylläpiti lähinnä kansandemokraattinen liike. Myöhemmin kun ulkopolitiikka osoittautui Neuvostoliiton kanssa käydyn bilateraalikaupan poliittiseksi edellytykseksi, alkoi Paasikiven–Kekkosen linjan mukaisen ulkopoliittisen suunnan vuoksi neuvostovastaisuuden kieltämiseen liittyvän poliittisen korrektiuden vaatimukset laajeta.


title: Neuvostovastaisuus

text: Kun 1960-luvulla ulkopolitiikka alkoi saada maan teollistamiseksi ja työllisyysongelmien hoitamiseksi myös kauppapoliittista luonnetta, neuvostovastaisuuskieltoon liittyvän poliittisen korrektiuden vaatimuksella pyrittiin tukemaan myös bilateraalikaupan suotuista kehitystä. Sisäisesti Suomi vakautettiin vuodesta 1968 alkaen tulopoliittisin kokonaisratkaisuin.


title: Neuvostovastaisuus

text: Neuvostovastaisuustabu merkitsi Suomessa pidättyvyyttä Neuvostoliiton olojen arvostelussa yleensä silloinkin, kun siinä olisi voitu vedota muihin tietolähteisiin. Tekniikka, missä neuvostoliittolaisia lähteitä käytettiin Neuvostoliiton arvostelemiseen Suomessa, kutsuttiin neulanpistopolitiikaksi. Käytännössä tämä tarkoitti esimerkiksi Uuden Suomen artikkeleissa sitä, että siellä siteerattiin Literaturnaja gazetassa olleita kriittisiä kirjoituksia neuvostotaloudesta tai neuvostoliittolaisesta yhteiskuntaelämästä, mikä oli poliittisesti korrekti tapa, koska kirjoitukset oli hyväksytty julkaistavaksi Neuvostoliitossa ja jo julkaistu. Myös Suomen kuvalehti oli mielipideartikkeleissaan neuvostoskeptinen.


title: Neuvostovastaisuus

text: Neuvostovastaisuudesta tuli tässä ilmapiirissä negatiivisesti latautunut käsite, jota kukaan ei halunnut ottaa harteilleen. Neuvostovastaisen leiman saaminen ei edistänyt poliittisten pyrkimysten toteuttamismahdollisuuksia. Ilmiötä alettiin paheksua varsinkin Saksan liittotasavallan kristillisdemokraattisessa lehdistössä, joka teki tunnetuksi termin suomettuminen. Pisimmälle kehitys meni 1970-luvulla ja 1980-luvun alkupuolella.


title: Neuvostovastaisuus

text: Neuvostovastaisuudesta puhuttiin aluksi varsinkin laitavasemmiston piirissä, mutta ajan kuluessa kaikki joutuivat ottamaan kantaa asiaan. Suomen Kommunistinen Puolue (SKP) koki olevansa ainoa todellinen neuvostoystävä muiden, kuten sosiaalidemokraattien, ollessa avoimesti tai ainakin objektiivisesti neuvostovastaisia. Käytännössä SKDL:llä ja SKP:n enemmistöllä ilmeni ajoittain vaikeuksia suhtautumisessaan Neuvostoliittoon SKP:n vähemmistön suosituimmuusaseman vuoksi.


title: Neuvostovastaisuus

text: SKP:n sisäisissä kiistoissa oppositio, taistolaiset, alkoi nähdä neuvostovastaisuutta myös SKP:ssa ja Suomen Kansan Demokraattisessa Liitossa (SKDL). Taistolaiset löysivät tehokkaasti neuvostovastaisuutta kaikkialta yhteiskunnasta ja vaativat jopa neuvostovastaisuuden jonkin asteista kriminalisointia. Neuvostovastaisia kommunisteja olivat ainakin maolaiset (Marxilais-leniniläiset ryhmät) ja Suomen harvalukuiset trotskilaiset.


title: Neuvostovastaisuus

text: Neuvostovastaisuudeksi saatettiin katsoa mikä tahansa Neuvostoliittoa vähänkin arvosteleva lausunto tai vain sellaiseksi tulkittu. Muihinkin poliittisiin ryhmiin muodostui jakoja suhtautumisessa Neuvostoliittoon ja neuvostosuhteisiin.


title: Neuvostovastaisuus

text: Koska presidentti Urho Kekkonen oli ulkopoliittisen linjan takaaja, vähitellen neuvostokriittinen suhtautuminen käsitettiin myös kekkosvastaisuudeksi.


title: Neuvostovastaisuus

text: Suomettumisesta on kirjoitettu verrattain paljon myöhempien presidenttien aikana. Näkökulma on yleensä vain ulko- ja puolustuspoliittinen. Kauppapoliittinen näkökulma on jäänyt vähemmälle huomiolle vaikka Neuvostoliitto osti bilateraalikaupalla jopa viidenneksen Suomen viennin arvosta. Varsovan liiton ja SEV:n ulkopuolisten maiden kanssa Neuvostoliitolla oli bilateraalikauppaa vain Intian kanssa, jota yritettiin järjestää puitetaloudeksi 1970-luvun alussa Indira Gandhin kaudella. Bilateraalikaupan vuoksi Neuvostoliiton läntisistä kauppakumppaneista Suomi oli monena vuonna toisena heti Saksan liittotasavallan jälkeen. Neuvostoliitto osti Suomelta puolueettomuutta tekemällä länteen hitaasti integroituvan Suomen kanssa itselleen kansantaloudellisesti ajoittain epäedullista kauppaa. Ulkopoliittisesti kuitenkin Suomi oli Neuvostoliitolle malliesimerkki erilaisten poliittisten järjestelmien "rauhanomaisesta rinnakkainolosta".


title: Ottone in villa

text: Ottone in villa on Antonio Vivaldin ensimmäinen ooppera, jonka libretto on napolilaisen Domenico Lallin käsialaa. Se sai ensiesityksensä Vicenzan Teatro di Piazzassa 17. toukokuuta 1713. 35-vuotias Vivaldi oli juuri saanut julkaistuksi ensimmäisen sarjan konserttoja ("L’Estro armonico", Op. 3) ja nimitetty Venetsian Ospedale della Pietàn kuoronjohtajaksi.


title: Ottone in villa

text: Lallin, jonka kanssa Vivaldi tulisi työskentelemään useasti myöhemminkin, libretto ei ole täysin hänen omansa vaan se perustuu Francesco Maria Picciolin "Messalinaan", jonka sovitti musiikkiin Carlo Pallavicino vuonna 1680. Lallin muutokset tähän tekstiin heijastelevat muutoksia oopperan maailmassa ja yleisön maussa: Hän yksinkertaisti monimutkaisia juonikuvioita, vähensi henkilöiden määrän kahdeksasta viiteen ja aarioita 65:stä 28:aan. Ensi-illan kokoonpano oli Maria Giusti (Cleonilla), Diana Vico (Ottone), Bartolomeo Bartoli (Caio Silio), Gaetano Mozi (Decio) ja Margherita Faccioli (Tullia). Vivaldi soitti itse joskus sooloviulua näytöksissä.


title: Ottone in villa

text:
Kolmiosaisella sinfonialla käyntiin lähtevä Ottone in villa on pienimuotoinen teos: Kuoroa ei tarvita lainkaan ja laulajiakin vain viisi. Myös orkesteriksi riittää pienehkö eikä lavastukseltakaan vaadita ihmeitä. Kuten 1700-luvun alun italialaisessa oopperassa usein, "Ottone in villakin" koostuu vuorottelevista resitatiiveista ja sooloaarioista, joissa hahmot pääsevät esittämään tuntemuksensa ja mielipiteensä edeltävän puhelauluosuuden tapahtumista. Muita piirteitä oopperassa ovat temponvaihtelut sekä bassokuvion puuttuminen vokaaliosuuksista.
Rooman keisari Othon (italiaksi "Ottone") ylellinen huvila maaseudulla puutarhoineen, suihkulähteineen ja pienine lampineen.Ottone on huumaantunut kauniista Cleonillasta, joka oopperan alussa kerää kukkia puutarhassa. Cleonilla paljastaa, ettei hän keisarin kiinnostuksesta huolimatta vastustaa komeita nuorukaisia, hyppien kukasta kukkaan. Caion astellessa kuvaan Cleonilla vakuuttaa hänelle rakkauttaan, vaikka sivulauseessa kommentoi Ostilion (hänen ex-rakastajansa) olevan sittenkin vielä viehättävämpi. Ottone saapuu, sydän raskaana valtakunnan asioista. Cleonilla kiusaa Ottonea, kertoen rakkauden olevan mahdotonta koska hän viettää niin vähän aikaa Cleonillan kanssa. Ottone pyytää keisarin hyväuskoisuutta ihmettelevää Caioa parantamaan hänet mustasukkaisuudestaan. Caion entinen kihlattu Tullia/Ostilio saapuu ja kysyy häneltä, muistaako Caio edelleen pettämäänsä Tulliaa. Mies huomaa Tullian ja Ostilion samankaltaisuuden, muttei silti arvaa totuuttaa ja vastaa hänen uuden rakkautensa Cleonillaan vieneen Tullian järjen, kyseenalaistaen seuraavassa aariassaan "Chi seguir vuola la costanza" uskollisuuden hyveet. Ostilion ajatukset kääntyvät koston tielle.


title: Ottone in villa

text: Paviljongissa Cleonilla nousee kylvystä, jutellen Ottonelle. Decio, Ottonen uskollinen neuvonantaja, keskeyttää heidät ja tiedottaa Rooman olevan tyytymätön keisarin poissaoloon. Ottone ei ole milläänsäkään mutta hänen lähdettyään Cleonilla kysyy Deciolta, mitä keisarista Roomassa ajatellaan. Aariassaan "Il tuo pensiero è lusinghiero" Decio vastaa, ettei keisarin Cleonillalle osoittama rakkaus voi hyvittää hänen kunniattomuuttaan. Decion lähtiessä 'Ostilio' saapuu ja Cleonilla välittömästi vakuuttaa hänelle rakkauttaan. Ostilio ymmärtää pystyvänsä käyttämään tilannetta hyväkseek kostaakseen Caiolle ja rohkaisee Cleonillaa vannomaan hänelle rakkausvalan. Tämän kuuleva Caio kauhistuu ja vannoo näytöksen päättävässä aariassaan "Gelosia" (kts. ääninäyte (.rm)) paljastavansa Ostilion petturuuden keisarille.


title: Ottone in villa

text: Viehättävässä puutarhassa Decio varoittaa keisaria Cleonillasta, josta voi tulla hänen tuhonsa sillä Roomassa tiedetään hänen lukuisat suhteensa. Tyrmistynyt Ottone, tyypillisessä 1700-luvun vertauskuvia hakevassa aariassaan "Come l'onda", vertaa tunteitaan myrskyävään mereen. Decio paljastaa yksinpuhelussaan jättäneensä tarkoituksella kertomatta Ottonelle että Caio on hänen kilpailijansa. Caio astelee kuvaan, mutta Decio ei kerro hänelle miksi keisari oli hetki sitten näyttänyt niin surulliselta. Caio, joka luulee olevansa yksin, pohtii keisarin surua, mutta hänet kuulee Tullia joka vastaa Caiolle kaikua jäljitellen. Kaiku, joka väittää olevansa tyytymätön henki, piinaa Caioa jonka . 'Ostilio' paljastaa henkilöllisyytensä ja laulaa sydämensä 'kahdesta tyrannista', suuttumuksesta ja rakkaudesta "(Due tiranni ho nel mio cor)".


title: Ottone in villa

text: Seuraavaksi mökissään Cleonilla ihailee itseään peilistä Caion astuessa sisään. Hän vakuuttaa Cleonillalle rakkauttaan, muttei saa vastakaikua. Caio ojentaa hänelle rakkauskirjeen, mutta Ottone saapuu ja nappaa kirjeen itselleen. Keisari lukee kirjeen ja päättelee Caion olevan hänen kilpakosijansa, mutta Cleonilla vakuuttaa että Caio antoi kirjeen hänelle vain jotta hän välittäisi sen oikealle vastaanottajalle, Tullialle, joka on ollut Caiolle uskoton. Hyväuskoinen keisari uskoo taas ja Cleonilla vie jujutustaan vielä pidemmälle kirjoittamalla oman kirjeen, jonka hän pyytää Ottonea välittämään Tullialle. Decio saapuu, mukanaan uutisia Roomassa tapahtuvasta juonittelusta, mutta keisari ei edelleenkään halua kuulla sanaakaan Cleonillaa vastaan. Aariassa "Povera fedeltà" Cleonilla näyttelee loukkaantunutta keisarille, johon sanat uppoavat täydestä. Keisari kutsuu Caioa, joka hetkeksi luulee pelinsä olevan pelatun, mutta sitten ymmärtää keisarin olevan harmistunut siksi, että Caio uskoutui hänen sijastaan Cleonillalle, ei siksi, että hänelle olisi valjennut Caion ja Cleonillan suhde. Yksin jätetty Caio ihastelee Cleonillan viekkautta. Näytöksen viimeisessä kohtauksessa suunniltaan oleva Ostilio rukoilee Rakkautta tulemaan avukseen.


title: Ottone in villa

text: Lehtien peittämällä polulla Decio päättää vielä kerran koettaa taivutella keisaria kuuntelemaan vaarasta, joka häntä Roomasta käsin uhkaa mutta Ottone vastaa aariassan vähät välittävänsä valtaistuimesta kunhan hän löytää onnen rakkaudesta. Decio ennustaa keisarille nopeaa loppua koska rakkauden tuntemukset hallitsijassa ovat heikkouden merkki, mutta hänet keskeyttävät saapuvat Cleonilla ja Caio, jonka lähestymisyritykset eivät edelleenkään saa vastakaikua. Ostilion ilmestyessä paikalle Cleonilla puhuu hänelle rakkauden sanoja, samalla tyrmäten Caion lähentelyt. Caio teeskentelee ottavansa onkeensa ja lähtevänsä, mutta tosiasiassa piiloutuu lähistölle. Cleonilla jatkaa rakkaudentunnustuksiaan Ostiliolle joka rohkaisee häntä aariassaan, samalla kuitenkin kuiskaten itselleen Cleonillan tekevän virheen. He syleilevät toisiaan, mikä on liikaa Caiolle joka ryntää kohti 'Ostiliota' tikari kädessään. Cleonillan kiljaisu hälyttää paikalle Ottonen ja Decion. Caio kuvailee heille juuri todistamaansa näkymää ja tyrmistynyt keisari käskee häntä saattamaan teon loppuun ja tappamaan petturin. Ostilio tarjoutuu kuitenkin selvittämään tilannetta ja, valeasunsa riisuen, paljastaa itsensä Tulliaksi. Tullia vakuuttaa Cleonillan viattomuutta ja syyttää Caioa petturuudesta. Kaikki ovat ihmeissään. Keisari löytää sanat ensimmäisenä, julistaen toivovansa näkevän Caion ja Tullian menevän naimisiin sekä Cleonillan antavan hänelle anteeksi. Ooppera päättyy yleiseen ilakointiin lyhyessä kuorossa.


title: Objektiivi

text: Objektiivi on linssi tai linssijärjestelmä, joka muodostaa optisen kuvan kohteesta. Objektiivin kuva voidaan projisoida kuvatasolle sellaisenaan (kamera, projektori) tai sitä voidaan tarkastella okulaarin avulla (kiikari, kaukoputki, mikroskooppi).


title: Objektiivi

text: Kuvausobjektiivi on kameran runkoon liitettävä linssijärjestelmä, jonka tehtävänä on keskittää valonsäteet kamerassa olevaan filmiin tai kuvakennolle.


title: Objektiivi

text: Objektiivin tärkeät ominaisuudet ovat "polttoväli" ja "aukko". Yksinkertaisessa linssissä "polttoväli on etäisyys linssistä kuvatasoon", johon syntyy terävä kuva äärettömän kaukana olevasta kohteesta. Aukko tällaisessa linssissä on polttoväli jaettuna linssin halkaisijalla. Jos esimerkiksi polttoväli on 100 mm ja linssin halkaisija on 40 mm, niin aukko on 2,5 ja sitä merkitään f:2.5 tai 1:2.5. Objektiivin suurinta aukkoa kutsutaan nimellä "valovoima".


title: Objektiivi

text: Aukko kertoo, kuinka paljon valoa objektiivi kykenee toimittamaan kuvatasoon. Mikäli objektiivissa on mahdollisuus suuren aukon käyttämiseen, se kykenee hämärässäkin toimittamaan niin paljon valoa filmikameran filmille tai digitaalikameran ilmaisimelle, ettei riittävän valomäärän keräämiseksi tarvitse pidentää valotusaikaa ja ottaa samalla sitä riskiä, että kamera ehtii tärähtää valotuksen aikana. Kirkkaassa valossa aukkoa voidaan pienentää, koska valoa saadaan tarpeeksi lyhyilläkin valotusajoilla. Aukon pienentäminen syventää sitä aluetta, jolla sijaitsevat kohteet näkyvät objektiivin kautta terävinä. Mitä pienempi aukko (eli suurempi lukuarvo), sitä laajempi on syvyyssuuntainen terävyysalue. Näin ollen runsaassa valossa voidaan kuvan syvyysterävyyttä parantaa valitsemalla pienempi aukko, eikä tämä vielä aiheuta tärähdysvaaraa tai pakota tukemaan kameraa jalustalla tärähdysten ehkäisemiseksi. Suurella aukolla on mahdollista luoda kuvaan voimakkaita vaikutelmia vaihtelevalla terävyysalueella. Toisin sanoen suurella aukolla saadaan osa kuvasta teräväksi ja osa sumeaksi.


title: Objektiivi

text: Objektiivit jaetaan karkeasti luokkiin esimerkiksi polttovälinsä mukaan. Objektiivin polttoväli ilmoitetaan yleensä millimetreissä.


title: Objektiivi

text: Normaaliobjektiivi vastaa suurin piirtein ihmissilmän normaalia perspektiiviä ja tuottaa noin 46° kuvakulman. Normaaliobjektiivin polttoväli vaihtelee käytettävän filmin koon mukaan, esimerkiksi kinofilmillä ja ns. täyden kuvakennon digitaalisilla järjestelmäkameroilla se on noin 50 mm, isommilla 645-järjestelmän filmikameroilla 80 mm. Tämä on suunnilleen kuvan diagonaalin mitta.


title: Objektiivi

text: Normaaliobjektiivia suppeamman kuva-alan objektiiveja kutsutaan kauko-objektiiveiksi. Puhekielessä kauko-objektiivia kutsutaan teleobjektiiviksi. Tarkkaan ottaen "tele" viittaa tiettyyn tekniseen rakenteeseen, jolla objektiivin todellinen pituus saadaan polttoväliä lyhyemmäksi. Käytännössä kaikki nykyiset pienkameran kauko-objektiivit ovat telerakenteisia. Kinofilmiä tai vastaavan kokoista kennoa käytettäessä tele- eli kauko-objektiiveina voidaan pitää polttoväliltään 80 mm ylittäviä objektiiveja.


title: Objektiivi

text: Kauko-objektiivi sopii lintujen ja muiden pienien tai kaukana olevien kohteiden kuvaamiseen. Muotokuvauksessa suositaan 35 mm kamerassa noin 100-millimetrisiä objektiiveja, jotka mahdollistavat syväterävyysalueen muuntelun ja tuottavat laajakulmaisempaa objektiivia miellyttävämmän perspektiivin.


title: Objektiivi

text: Kauko-objektiivilla otetuille kuville on luonteenomaista syvyyssuuntaisia etäisyyksiä väärentävä vaikutus. Kaukaa otetussa kuvassa syvyyssuuntaiset etäisyyserot näyttävät kutistuvan ja läheltä otetussa kuvassa etäisyyserot näkyvät liioitellusti.


title: Objektiivi

text: Normaaliobjektiivia laajemman kuvan tuottavia objektiiveja kutsutaan laajakulmaisiksi. Kinofilmiä käytettäessä laajakulmaisina voidaan pitää objektiiveja, joiden polttoväli on 35 mm tai alle. Linssijärjestelmän lyhyempi polttoväli tarkoittaa suurempaa optista taittokykyä, jolloin kameran kuvakulma on suurempi.


title: Objektiivi

text: Laajakulmaobjektiivi sopiikin laajojen näkymien kuten maisemien tallentamiseen, kuvaamiseen ahtaissa tiloissa sekä arkkitehtuurin kuvaukseen. Siinä on suuri syväterävyysalue.


title: Objektiivi

text: Peiliheijastuskameroiden laajakulmien rakennetta kutsutaan retrofokus-tyyppiseksi. Siinä objektiivin etäisyys kuvatasosta saadaan polttoväliä pidemmäksi.


title: Objektiivi

text: Kaikkein laajimman, 180 asteen kuva-alan tarjoavaa laajakulmaobjektiivityyppiä sanotaan kalansilmäobjektiiviksi. Sen polttoväli kinofilmikamerassa voi vaihdella 8 mm:stä 16 mm:iin.


title: Objektiivi

text: Kalansilmäobjektiivin kuva on vääristynyt pyöreäksi, kupumaiseksi tai tynnyrimäiseksi: kuvan keskiosat ovat pullistuneet paksuksi keskeltä päiden kutistuessa molempiin suuntiin.


title: Objektiivi

text: Kalansilmäobjektiivilla voidaan ottaa helposti panoraamakuva. Tynnyrivääristymää voidaan korjata tietokoneen kuvankäsittelyohjelmalla niin, että kuva muistuttaa enemmän normaaliobjektiivilla otettua tavallista valokuvaa. Panoraamavaikutelma saadaan myös ilman laajakulmaobjektiivia tai kalansilmäobjektiivia, jos samasta kohteesta otetaan esimerkiksi 2–4 valokuvaa osittain päällekkäin ja yhdistetään ne kuvankäsittelyohjelmalla.


title: Objektiivi

text: Toisaalta kalansilmäobjektiiville tyypillinen vääristymä voi toimia myös tehokeinona.


title: Objektiivi

text: Kiinteäpolttovälinen objektiivi on objektiivi, jonka polttoväliä ei voida muuttaa. Kiinteäpolttovälisten objektiivien etu on yksinkertainen rakenne ja usein hyvä kuvanlaatu. Niiden haittana on se, että ainoa keino valokuvan rajauksen muuttamiseksi on siirryttävä lähemmäksi tai kauemmaksi kuvauskohteesta.


title: Objektiivi

text: Kiinteäpolttovälisistä objektiiveista tarkimpia ovat suuren valotusaukon normaaliobjektiivit, joita voidaan suuren valovoimansa vuoksi käyttää hämärä- ja yövalokuvaamiseen. Tiettävästi suurin normaaliobjektiivissa ollut valotusaukko on Canonin ja Zeissin yhteistyönä 1961 valmistamassa Canon 50 mm:n objektiivissa, jonka valotusaukko oli 1/0,95 polttoväliä. Se ei ollut kaupallinen menestys. Nykyään muuttuvapolttovälistä objektiivia parempana vaihtoehtona pidetään yleensä normaalietäisyyksillä kuvattaessa 1/1,4 -valotusaukkoista 50 mm:n objektiivia. Myös 1/1,8 -valotusaukkoinen normaaliobjektiivi on parempi kuin järjestelmäkameran mukana yleensä tulevat 1/3,5 -aukkoiset muuttuvapolttoväliset objektiivit, joiden polttoväli on yleensä luokkaa 17–55 mm tai 18–80 mm.


title: Objektiivi

text: Muuttuvapolttovälinen objektiivi eli "zoom-objektiivi" tarkoittaa objektiivia, jonka polttoväliä voi muuttaa. Muuttuvapolttovälisellä objektiivilla voidaan korvata useita eri etäisyyksille sopivia kiinteäpolttovälisiä objektiiveja. Zoom-objektiivien haittana on usein huonompi kuvanlaatu kuin kiinteäpolttovälisillä objektiiveilla.


title: Objektiivi

text: Tavanomaiset objektiivit koostuvat useista linsseistä. Joissain tapauksissa on hyödyllistä käyttää linssien sijaan peilejä. Tällaisia ovat esimerkiksi katadioptriset objektiivit, jotka ovat poikkeuksellisen pienikokoisia kauko-objektiiveja. Näiden objektiivien periaate on sama kuin peiliteleskoopeissa, joissa kaukaa kapeasta kuvakulmasta tuleva valo ohjataan tyypillisesti kahden peilin ja joidenkin linssien läpi kennolle. Tämä periaate mahdollista poikkeuksellisen lyhyiden, mutta pitkäpolttovälisten kauko-objektiivien valmistamisen. Tyypillisiä polttovälejä ovat esimerkiksi 500 mm ja 1000 mm. Katadioptristen objektiivien haittana on suhteellisen huono valovoima (tyypillisesti kiinteä aukko f/8), kirkkaiden mutta epätarkkojen yksityiskohtien näkyminen pallomaisina ja kontrastiton kuva. Etuja ovat pieni koko sekä edullinen hinta, joka on usein vain murto-osa vastaavasta vain linssejä käyttävästä objektiivista.


title: Objektiivi

text: Jotkut valokuvauksen harrastajat ovat kiinnostuneita poikkeuksellisen valovoimaisista objektiiveista huolimatta niiden tavallista suuremmasta koosta. Ääriesimerkkejä tällaisista objektiiveista ovat:Tavanomaisimpia valovoimaisia objektiiveja ovat valotusaukoiltaan 1/1,8 tai 1/1,4 ja polttoväliltään yleensä 50 mm:n normaaliobjektiivit. Suuriaukkoisten eli valovoimaisten normaaliobjektiivien tuottamat kuvavirheet voivat olla vähäisempiä kuin muuttuvapolttovälisissä objektiiveissa, ja niiden kuvanpiirto voi olla näitä terävämpi. Ne sopivat helposti tavoitettavien, liikkumattomien kohteiden kuvaamiseen, samoin kuin yö- ja hämäräkuvaamiseen. Tämä johtuu siitä, että suuri aukko mahdollistaa kohtalaisen lyhyen valotusajan silloinkin, kun valoa on vain vähän, jolloin kuvan epätarkkuutta aiheuttava kameran tärähtämisen riski vähenee.


title: Objektiivi

text:
Lähikuvaus- eli makro-objektiivit ovat hyviä kuvattaessa pieniä kohteita kuten hyönteisiä ja pieniä kasveja. Nykyaikainen valovoimainen makro-objektiivi sopii kyseiselle myös yleiskäyttöön. Jotkut vanhimmat makro-objektiivit kykenivät tarkentamaan vain lähietäisyyksille.
Tyypilliset makro-objektiivit ovat polttoväliltään 70 mm:stä 150 mm:iin, ja ne tarkentuvat tyypillisesti etäisyyksille 10 cm:stä 20 cm:een. Lähikuvauksessa makro-objektiivien toimintaa voidaan edelleen parantaa erilaisten lisävarusteiden, esimerkiksi loittorenkaitten avulla.


title: Objektiivi

text: Perinteisesti kiinteäobjektiivisissa kameroissa, joiden objektiivia ei voinut vaihtaa, valmisti objektiivin kameran valmistaja, tai valmistaja tilasi kameroihinsa kiinnitettävän objektiivin mieleiseltään objektiivinvalmistajalta. Järjestelmäkameroiden aikana muodostui käytäntö, jonka mukaan objektiivivalmistajat tuottivat eri valmistajien kameroihin sopivia objektiiveja. Ratkaisevaksi muodostui tällöin kameraan yhteensopiva kiinnitys.


title: Objektiivi

text: Uudet kameramallit ovat saattaneet aiheuttaa sen, ettei samankaan valmistajan vanha objektiivi sopinut enää erilaisen kiinnityksensä vuoksi uudempiin kameramalleihin, eikä uudemmilla kameramalleilla voinut käyttää saman valmistajan aikaisemmin valmistamia objektiiveja. Ongelmaksi tämä tuli sellaisilla valokuvaajilla, joilla oli paljon kalliita tai erikoisia vanhan kiinnitysmenetelmän objektiiveja.


title: Objektiivi

text: Kameranvalmistajista Nikon on yleensä tehnyt uusista kamerarungoista sellaisia, että myös vanhat objektiivit sopivat niihin. Useimmat vanhat objektiivit saa kuitenkin liitettyä uusiin digitaalisiin kameroihin erilaisilla sovittimilla. Sovittimet ovat erityisen käytännöllisiä kameroissa, joissa objektiivin kiinnityksen ja kennon välimatka on tavallista pienempi, kuten esimerkiksi peilittömissä järjestelmäkameroissa. Jos tämä edellytys ei täyty, on objektiivi liian etäällä kennosta, eikä sitä voi käyttää alun perin suunnitellulla tavalla esim. tarkennusalueen suhteen. Esimerkiksi Micro Four Thirds -järjestelmä on tullut suosituksi vanhoja objektiiveja käyttävien valokuvaajien keskuudessa useiden sovittimien saatavuuden vuoksi.


title: Kotte

text: Kotte (tunnetaan myös nimellä Sri Jayewardenepura tai Sri Jayewardenepura-Kotte) on Sri Lankan lainsäädännöllinen pääkaupunki. Kotte sijaitsee käytännössä pääkaupunkina toimivan Colombon eteläpuolella. Kotte oli muinaisen Kotten kuningaskunnan pääkaupunki 1200–1500-luvuilla. Portugalilaiset saapuivat kaupunkiin 1500-luvulla, mutta hylkäsivät sen ja tekivät Colombosta uuden pääkaupunkinsa. Kotten uudelleenrakentaminen alkoi vasta 1800-luvulla.


title: Kotte

text: 1500-luvun Kotte oli vesistöjen suojaama kolmionmuotoinen linnoitus. Kotte-sana tarkoittaakin linnoitusta. Linnoitettu alue oli 2,5 neliökilometrin laajuinen. Sen suojamuurit olivat 2,5-metrisiä.


title: Kotte

text: Portugali valtasi Ceylonin rannikkoalueita vuonna 1505 ja perusti useita kauppa-asemia. Samalla Portugali siirsi pääkaupungin Kottesta Colomboon. Saaren ylänköalueen asukkaat liittoutuivat hollantilaisten kanssa Portugalia vastaan. Lopulta 1658 Portugali joutui vetäytymään saarelta ja hollantilaiset saavat monopolin kanelin myynnissä.


title: Kotte

text: Kotten modernisoituminen alkoi 1800-luvulla. Britannia sai sen hallinnan vuonna 1815 ja teki saaresta kruununsiirtomaansa. Rakennustoiminta tuhosi arkeologisia jäänteitä kaupungin aikaisemmasta historiasta. Kotte valittiin itsenäisen Sri Lankan maan uudeksi pääkaupungiksi vuonna 1977, ja Sri Lankan parlamentti on sijainnut Kottessa vuodesta 1982.


title: Giacomo Meyerbeer

text: Giacomo Meyerbeer (oikealta nimeltään Jakob Liebmann Meyer Beer; 5. syyskuuta 1791 Tasdorf lähellä Berliiniä – 2. toukokuuta 1864 Pariisi) oli saksalaissyntyinen, lähinnä ranskankielisiin grand opéroihin keskittynyt oopperasäveltäjä. Hän syntyi juutalaiseen perheeseen Vogelsdorfissa Saksassa. Hänen oopperansa olivat hyvin suosittuja 1800-luvulla, mutta 1900-luvulla niiden suosio laski.


title: Khartum

text: Khartum (joskus muodossa Khartoum, arabiaksi الخرطوم al-Ḫarṭūm) on Sudanin pääkaupunki. Se sijaitsee kohdassa, jossa Valkoinen-Niili kohtaa Sinisen-Niilin. Kaupungin asukasluku on noin 1,4 miljoonaa, mutta yhdessä naapurikaupunkien miljoonan asukkaan al-Khartûm Bahrîn (Pohjoinen Khartum) ja 1,8 miljoonan Omdurmanin (Umm Durmân) kanssa se muodostaa yli neljän miljoonan asukkaan suurkaupunkialueen.


title: Khartum

text: Khartumin kansainvälinen lentoasema, Sudanin suurin lentoasema, sijaitsee kaupungissa.


title: Khartum

text: Khartum sijaitsee maan tiukan islamilaisessa osassa, joten siellä ei myydä alkoholia edes hotelleissa.


title: Khartum

text: Khartum sijaitsee Sinisen-Niilin ja Valkoisen-Niilin yhtymäkohdassa. Varsinaisesta Khartumista pääsee siltoja pitkin al-Khartûm Bahrîn (Pohjoinen Khartum) ja Omdurmanin puolelle eli metropolialueen muihin osiin.


title: Khartum

text: Khartumin ilmasto on kuuma, keskimääräinen ylin lämpötila vaihtelee joulu-tammikuun 32 toukokuun 43 asteeseen. Toukokuusta lokakuuhun saadaan muutama millimetri sadetta, eniten elokuussa (noin 50 mm).


title: Khartum

text: Arkeologisten löydösten perusteella nykyisen Khartumin alueella on ollut ihmisasutusta jo 7000 vuotta eaa. Varhaiset löydökset käsittävät esimerkiksi saviastioiden jäänteitä, sekä kivi- ja luutyökaluja. Villin durran viljely aloitettiin 5000 vuotta eaa. ja 3000 vuotta eaa. ilmasto kuiveni, alue aavikoitui ja monet paikalliset siirtyivät paimentolaisiksi. 2300 vuotta eaa. kaupasta Egyptin kanssa oli tullut kiinteä osa elinkeinoelämää. Egyptin valta ulottui uuden valtakunnan aikana Niilin viidennelle kataraktille. Valkoisen- ja Sinisen-Niilin yhtymäkohdan aluetta hallitsi egyptiläisten nimellä Irem tuntema kuningaskunta ja myöhemmin aluetta hallitsi Kuš. Rooman valtakunta valtasi Egyptin vuonna 30 eaa. Keisari Nero lähetti sotilaitaan tutkimaan Niilin ylävartta ja ilmeisesti roomalaiset saavuttivat alueen hieman nykyisen Khartumin pohjoispuolella. 500-luvulle mennessä alueella oli noussut valtaan nubialainen Alwan kuningaskunta, jonka hallitsijat omaksuivat kristinuskon piispa Longinuksen lähetystyön tuloksena. Heidän pääkaupunkinsa Soba sijaitsi parikymmentä kilometriä ylävirtaan Sinistä-Niiliä nykyisestä Khartumista 900-luvulla alueelle lähetetty egyptiläinen lähettiläs Ibn Salim al-Aswani kirjoitti Tutin saaresta ja mainitsi alueen maatalouden kukoistavan.


title: Khartum

text: Islam saapui alueelle 700-luvun jälkeen ja Sobassa oli muslimien kaupunginosa. Alwan kuningaskunta oli hajonnut 1200-luvulle tultaessa ja sitä seurasivat muslimien johtamat päälliköt. Seuraavan vuosisadan aikana valtaan nousivat arabiheimot, jotka olivat alkaneet liikkua etelään Egyptin muslimivalloituksen jälkeen. Abdullabi-heimo valtasi Valkoisen- ja Sinisen-Niilin yhtymäkohdan Abdallah Jamman johdolla. He perustivat pääkaupunkinsa Gerriin hieman nykyisestä Khartumista pohjoiseen. Vuonna 1504 funjit perustivat Sennarin sulttaanikunnan jokien yhtymäkohdasta etelään ja kukistivat abdullabit. Seuraavien parin vuosisadan aikana alueella alkoi liikkua suufilaisia saarnaajia ja Tutin saaresta tuli islamin leviämisen keskus Itä-Afrikassa. Fakih Arbab al-Agayed perusti vuoden 1691 paikkeilla uskonnollisen koulun ja moskeijan nykyiseen Länsi-Khartumiin ja paikka houkutteli satoja opiskelijoita. Yksi opiskelijoista oli Shaykh Hamad, joka perusti myöhemmin oman koulunsa Omdurmanin paikalle ja kaupungin kasvaessa hänen koulunsa ympärille. Samaan tapaan muodostui muita kyliä, jotka kuuluvat nykyisin Khartumin suuralueeseen.


title: Khartum

text: Sennarin sulttaanikunta ajautui kaaokseen 1800-luvun alussa ja poliittisen tyhjiön täytti Egyptin hallitsija Muhammad Ali. Tutin saaren pommittamisen jälkeen egyptiläiset joukot rantautuivat Khartumin alueella vuonna 1821 ja sotaretki koko alueen valtaamiseksi jatkui vuoteen 1823. Valloituksen jälkeen heräsi tarve perustaa alueelle hallinnollinen keskus. Vuonna 1826 Sudanin uusi kenraalikuvernööri Khuršid pašša perusti päämajansa ja moskeijan Khartumiin. Vuoteen 1840 mennessä paikka oli kasvanut yli 20 000:n asukkaan kaupungiksi. Hallinnon toimistoja ja linnoitettuja rakennuksia lukuun ottamatta suurin osa Khartumin rakennuksista oli rakennettu mudasta ja kaupunki kasvoi ilman kaupunkisuunnitelmaa. Kasvukaupungin maineen saanut Khartum tuli tunnetuksi orjakaupasta ja prostituutiosta, sekä paikkana jossa saattoi rikastua nopeasti, mutta toisaalta myös olemattomasta vesihuollostaan ja viemäröinnistään.


title: Khartum

text: Ulkomaalaisten valtaan ja Khartumin siveettömyyteen tyytymätön Muhammad Ahmed bin Abdallah alkoi saarnata ja kerätä kannattajia julistautuen mahdiksi. Tilanne kärjistyi pian yhteenottoihin egyptiläisten sotilaiden kanssa ja vuonna 1883 Abdallahin kannattajat valtasivat al-Obeidin kaupunki. Samaan aikaan britit olivat vakiinnuttamassa asemaansa Egyptissä. Britit päättivät evakuoida alueen ja tämän järjestämiseksi majuri Charles George Gordon saapui Khartumiin tammikuussa 1884. Paikalla hän tajusi evakuointia tarvitsevan lähes 15 000 henkilöä ja heistä monet olivat eurooppalaisia. Mahdin joukot piirittivät Khartumin ja valtasivat Omdurmanin sen lähistöllä. Britit päättivät lopulta lähettää Gordonin avuksi armeijan ja tämän tajuttuaan mahdi päätti hyökätä Khartumia vastaan ja valtasi sen 25. tammikuuta 1885. Jokea pitkin saapuneet britit löysivät hylätyn kaupungin ja palasivat alavirtaan. Mahdi kuoli ja hänen seuraajansa rakennutti uuden Mahdiyyan pääkaupungin Omdurmaniin. Britit palasivat lopulta Sudaniin ja kukistivat mahdistit Omdurmanin taistelussa 2. syyskuuta 1898.


title: Khartum

text: Britit muodostivat Sudaniin yhteishallinnon Egyptin kanssa ja he alkoivat jälleenrakentaa raunioitunutta Khartumia. Kaupunki yhdistettiin rautatiellä Port Sudaniin etelässä ja rakennuttivat uusia rakennuksia. Vuonna 1900 kaupungissa oli noin 8 000 asukasta. Kahakat mahdistien kanssa muualla Sudanissa jatkuivat aina vuoteen 1913 saakka ja Khartumista muodostui näin tärkeä sotilastukikohta. Kaupunki jakautui eurooppalaiseen osaan ja paikallisten asuttamiin hökkelikyliin siitä etelään. Sudanilaiset sotilaat kapinoivat Khartumissa marraskuussa 1924, mutta kapina kukistettiin 15 sudanilaisen ja 14 britin kuollessa taisteluissa. Britit alkoivat kapinan jälkeen kehittää Sudania erikseen Egyptistä. Toisen maailmansodan jälkeen britit alkoivat purkaa siirtomaavaltakuntaansa ja Sudan itsenäistyi vuonna 1954. Samana vuonna kaupungissa oli noin 100 000 asukasta ja naapurikaupunki Omdurmanissa 140 000.


title: Khartum

text: Khartum laajeni kauas yli vanhojen rajojensa 1950- ja 1960-luvuilla. Vanhoja rakennuksia purettiin ja niiden tilalle rakennettiin yläluokan asuinalueita. Khartumin yliopisto perustettiin vuonna 1956. Pohjois-Khartumista muodostui maan teollisuuden keskus ja se kasvoi suhteellisesti nopeammin, kuin Omdurman tai Khartum. Koko Khartumin elintaso oli huomattavasti korkeampi kuin Sudanin maaseudun, mikä johti luonnollisesti maaseudulta kaupunkiin suuntautuvan muuttoliikkeeseen. 1900-luvun loppupuolella kaupunkiin on muuttanut myös suuria joukkoja pakolaisia, esimerkiksi Etiopiasta ja Eritreasta. Kaupunkiin on vaikuttanut myös Sudanin oma sisäinen epävakaus. 20. elokuuta 1998 Yhdysvaltojen risteilyohjukset tuhosivat al-Shifan lääketehtaan. Tehtaan uskottiin valmistavan kemiallisia aseita Osama bin Ladenin Al-Qaida-ryhmälle. Vuonna 2008 darfurilainen kapinallisryhmä Justice and Equality Movement eli Jem teki hyökkäyksen kaupunkia vastaan. Kaskushallinnon joukot löivät kuitenkin lopulta hyökkääjät takaisin.


title: Magdalena Kožená

text: Magdalena Kožená (s. 1973 Brno) on tšekkiläinen oopperalaulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Kožená lauloi Brnon konservatorion lapsikuorossa ja opiskeli myöhemmin samassa opinahjossa pianonsoittoa ja laulua ennen siirtymistään Bratislavan esittävien taiteiden akatemiaan, josta hän valmistui vuonna 1995. Kožená on voittanut useita merkittäviä kilpailuja sekä kotimaassaan että ulkomailla, muun muassa kansainvälisen Mozart-kilpailun Salzburgissa 1995. Hän on vieraillut usein maailman huippuoopperoissa sekä oopperafestivaaleilla. Kožená esiintyy myös konserttilaulajana.


title: Heinonen HK-1 Keltiäinen

text:
Heinonen HK-1 Keltiäinen on diplomi-insinööri Juhani Heinosen suunnittelema 1-paikkainen lentokone.
Koneen ensilento tapahtui 25. elokuuta 1954 ja sitä käytettiin 1970-luvulle asti. Vuonna 1957 Heinonen lensi koneellaan Madridista Turkuun välilaskutta – tämä oli alle 500 kg painavien lentokoneiden maailmanennätys FAI:n mukaan. Pitkään Finnairin moottorikorjaamon johtajana toiminut Juhani Heinonen lensi koneellaan useita painoluokan ennätyslentoja.


title: Heinonen HK-1 Keltiäinen

text: Kone on Suomen ilmailumuseon kokoelmassa.


title: Häntäluu

text: Häntäluu () on ihmisen neljän tai viiden alimman nikaman muodostama kokonaisuus, joka aikuisilla on normaalisti luutunut yhtenäiseksi luuksi. Lapsilla nikamat ovat vielä erillisiä, joten heillä varsinaista häntäluuta ei vielä ole. Häntäluu on surkastuma eli jäänne niiltä ajoilta, jolloin ihmisen esivanhemmilla oli vielä häntä. Esimerkiksi Charles Darwin piti häntäluuta todisteena siitä, että ihminen on kehittynyt hännällisistä eläimistä. Vaikka häntäluu onkin surkastuma, sillä on monien muiden surkastumien tavoin nykyäänkin tehtäviä. Sen tiedetään olevan kiinnittymäkohta yhdeksälle lihakselle, ja se toimii myös eräänlaisena iskunvaimentimena istuutuessa. Häntäluun päälle kaatuminen voi aiheuttaa kovaa ja pitkäänkin jatkuvaa kipua, joka jatkuu usein viikosta pariin kuukauteen.


title: Häntäluu

text: Terveyskirjasto: Häntäluukipu


title: Kanadan Grand Prix 2005

text: Vuoden 2005 Kanadan Grand Prix oli Formula 1 -luokan osakilpailu, joka käytiin 10.–12. kesäkuuta 2005 Circuit Gilles Villeneuven radalla Montrealissa.


title: Kanadan Grand Prix 2005

text: McLarenin Kimi Räikkönen voitti kauden kolmannen GP:nsä ja kavensi piste-eron MM-sarjaa johtavaan Renault'n Fernando Alonsoon jälleen 22 pisteeseen. Alonso keskeytti. Toinen oli Ferrarin Michael Schumacher ennen brasilialaista Ferrarin kuljettajaa Rubens Barrichelloa. Juan Pablo Montoya hylättiin mustalla lipulla hänen tultuaan varikolta radalle, vaikka varikon ulostulossa paloi punainen valo turva-auton vetämän letkan ohittaessa juuri varikkoa.


title: Blackburn Ripon

text: Blackburn Ripon oli englantilaisen Blackburn Aircraftin suunnittelema kaksitasoinen, yksimoottorinen lentotukialuksilta operoivaksi suunniteltu torpedo- ja tiedustelukone. Sitä valmistettiin useissa sarjoissa vuodesta 1929 lähtien kaikkiaan 123 kappaletta, joista 25 konetta valmistettiin lisenssillä Valtion Lentokonetehtaalla Suomessa.


title: Blackburn Ripon

text: Ripon suunniteltiin Englannin ilmailuministeriön spesifikaation 21/23 pohjalta vuonna 1925. Spesifikaatio määritteli vaatimukset laivaston torpedo- ja tiedustelukoneelle, jonka oli määrä korvata Blackburn Dart. Suunnitelmien valmistuttua rakennettiin kaksi 467 hevosvoiman Napier Lion V -moottorilla varustettua prototyyppiä (Ripon I), joista ensimmäisen ensilento lennettiin maakoneena 17. huhtikuuta 1926. Toinen prototyyppi, joka rakennettiin kellukekoneeksi, lensi ensilentonsa neljä kuukautta myöhemmin. Koneen lento-ominaisuuksien parantamiseksi tehtiin muutostöitä muun muassa siivistöön, ja suorituskykyä parannettiin vaihtamalla moottori 570 hv:n Napier Lion XI:hin. Muutosten jälkeen ilmailuministeriö tilasi Blackburn Aircraft Limitediltä 20 koneen sarjan nimikkeellä Ripon II.


title: Blackburn Ripon

text: Ensimmäiset sarjavalmisteiset lentokoneet luovutettiin lentotukialuksille "HMS Furious" ja "HMS Glorious" heinäkuussa 1929. Vuonna 1930 tilattu seuraava 40 koneen sarja oli varsinainen päätuotantosarja nimikkeellä Ripon IIA. Viimeinen tuotantoversio oli Ripon IIC, jossa aiempien versioiden puiset siipirakenteet korvattiin metallisilla. Sarjan viimeiset koneet valmistuivat vuonna 1932, jonka jälkeen valmistui vielä prototyyppi kokonaan metallirakenteisesta Ripon III:sta, josta kehitettiin myöhemmin Bristol Pegasus-moottorilla varustettu Blackburn Baffin.


title: Blackburn Ripon

text: Suomen valtio hankki vuonna elo–syyskuussa 1928 Yhdistyneestä kuningaskunnasta Ripon-koneen valmistuslisenssin ja yhden koneen (tyyppi T.5D II) käytettäväksi mallina valmistuksessa. Tarkoituksena oli korvata vanhentuvat I.V.L. A.22 Hansat.


title: Blackburn Ripon

text: Mallikone, joka sai ilmavoimien yksilötunnuksen RI-121, saapui Suomeen noin puoli vuotta myöhässä syyskuussa 1929, ja ensimmäisen Valtion lentokonetehtaan valmistaman Riponin (tyyppi V.L. R.29 Ripon IIF) ensilento lennettiin 4. joulukuuta seuraavana vuonna. Lisenssivalmistukseen liittyi ongelmia, koska kaikkia piirustuksia ei saatu ajoissa. Lisäksi lentokonetehtaalta puuttui koneen valmistukseen tarvittavia erikoistyökaluja, joita jouduttiin valmistamaan tai hankkimaan ulkomailta. Ensimmäiseen lisenssillä valmistettuun Riponiin (RI-129) Valtion Lentokonetehdas oli hankkinut Blackburnilta valmiit metalliosat ja kuuteen muuhun metalliraaka-aineet ja näidenkin toimitukset myöhästelivät. Valmistusta vaikeutti lisäksi koneeseen sopivan moottorityypin löytäminen. Alkuperäisen Gnome&Rhone Jupiter VI -moottorin osoittauduttua liian heikkotehoiseksi, koneeseen kokeiltiin useita moottorityyppejä (RI-130:een asennettiin 575 hevosvoiman Wright Cyclone, RI-131:een 525 hv:n Armstrong Siddeley Panther ja RI-132:een 525 hv:n BMW 132 A Hornet) ennen kuin päädyttiin valitsemaan loppuhin I- ja II-sarjan koneisiin Armstrong Siddeley Pantherit. Moottorikokeet jatkuivat III-sarjan rakentamisen yhteydessä, koska ongelmana oli moottorien ylikuumeneminen vesikonekäytössä. Lopulta III-sarjan koneisiin (pois lukien sarjan viimeinen eli RI-159, jossa oli nestejäähdytteinen 650 hv:n Hispano-Suiza 12) valittiin sama Bristol Pegasus -moottoriin, joka oli valittu Blackburn Baffinin moottoriksi. Pegasusta kokeiltiin muun muassa RI-121:ssä ja RI-129:ssä ja moottori asennettiin III-sarjan lisäksi myöhemmin korjausten yhteydessä moniin I- ja II-sarjan koneisiinkin.


title: Blackburn Ripon

text: Alkuvaikeuksien jälkeen Valtion Lentokonetehdas valmisti kolmessa sarjassa (7-koneinen I-sarja, 8-koneinen II-sarja ja 10-koneinen III-sarja) kaikkiaan 25 Riponia, viimeiset vuonna 1934. Viivästykset tuotannon käynnistämisessä johtivat kuitenkin kotimaisen meritoimintakoneen, VL Kotkan, kehittämiseen.


title: Blackburn Ripon

text: Riponin seuraajan etsintä aloitettiin vuonna 1937. 11. tammikuuta 1939 tilattiin kaksi Fokker T.8W -konetta valmistajalta ja rajaton valmistuslisenssi. Kaksi valmista konetta piti toimittaa tammi–maaliskuussa 1940 mutta laitetoimitusten viivästyminen siirsi luovutukset syksylle 1940. Koneita ei ehditty toimittaa Suomeen, vaan Saksan hyökättyä Alankomaihin molemmat valmiit koneet päätyivät Saksan ilmavoimille. Suomi irtisanoi hankintasopimuksen 14. syyskuuta 1940 ja näin uusi meritoimintakone jäi saamatta, mikä pidensi Riponin käyttöikää.


title: Blackburn Ripon

text: Suomen ilmavoimissa Riponeja käytettiin vuodesta 1931 lähtien 1930-luvun lopulle ensisijaisesti tiedusteluun ja yhteistoimintaharjoituksiin. Lisäksi yksiköissä harjoiteltiin pommitustehtäviä varten sekä kokeiltiin – tosin huonolla menestyksellä – torpedon käyttöä. Koneita käytettiin myös maalinhinaustehtävissä. Koneet oli sijoitettu Santahaminan Merilentoasemalle ja Turkinsaaren Merilentoeskadeeriin.


title: Blackburn Ripon

text: Korvaavan koneen puuttuessa Riponeja käytettiin vielä talvi- ja jatkosodassa. Lentolaivue 16 lensi talvisodassa Värtsilästä käsin Riponeilla 110 sotalentoa pudottaen lentolehtisiä ja tehden tiedustelua. Lentolaivue 36 teki koneilla Helsingin Kallvikista tiedustelu-, sukellusveneidentorjunta- ja pommituslentoja.


title: Blackburn Ripon

text: Välirauhan aikana Riponeita oli jäljellä 12 kappaletta ja ne palvelivat Erillisessä Lentolaivueessa (entinen Lentolaivue 36) ja Täydennyslentolaivue 17:ssä.


title: Blackburn Ripon

text: Jatkosodassa tiedustelu- ja yhteistoimintakoneista oli pula, joten Riponien käyttö jatkui. Konetta käytti aluksi Lentolaivue 15 Höytiäisen Hirvirannasta käsin. Koneilla tehtiin tiedustelua Karjalan Armeijalle, huollettiin kaukopartioita ja pudotettiin lentolehtisiä. Parhaimmillaan laivueella oli 15 Riponia. Laivue lakkautettiin helmikuussa 1942. Osa Lentolaivueen 15 Riponeista siirrettiin Lentolaivue 12:lle, joka Nurmoilasta teki tiedustelu- ja pommituslentoja Syvärin rintamalla. Se menetti viimeisen Riponinsa heinäkuussa 1942. Merivoimille alistettu Lentolaivue 6 käytti Riponeita tiedustelu- ja meripelastustehtäviin muun muassa Santahaminasta, Maarianhaminasta ja Vaasasta. Konetta käytettiin myös kuljetuskoneena sekä maalinhinauskoneena Täydennyslentolaivueessa.


title: Blackburn Ripon

text: Ripon-kalustolla lennettiin 22 713 tuntia. Onnettomuuksia ja vaurioita raportoitiin 63 ja niistä 14 johti koneen poistoon. Onnettomuuksissa ja sotatoimissa menetti 11 ihmistä henkensä. Viimeisen Ripon-lennon suoritti RI-156 16. helmikuuta 1945.


title: Blackburn Ripon

text: Päijät-Hämeen ilmailumuseossa (entinen Vesivehmaan varastohalli) on varastoituna maailman ainoa Blackburn Ripon -yksilö (tunnus RI-140). Kone on toistaiseksi entisöimätön.


title: Komsomol

text: Komsomol (, lyh. ВЛКСM, "VLKSM"), "Yleisliittolainen Leninin kommunistinen nuorisoliitto", oli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen nuorisojärjestö. Se perustettiin 28. lokakuuta 1918, ja 1980-luvun alkupuolella sen jäsenmääräksi arvioitiin noin 40 miljoonaa. Samoihin aikoihin se julkaisi 234 nuorisolehteä, joiden yhteislevikki oli noin 76 miljoonaa.


title: Komsomol

text: Komsomolin jäsenet olivat iältään 14–28-vuotiaita, tosin liiton toimihenkilöt saattoivat olla tuota vanhempiakin. Nuoremmat lapset kuuluivat pioneereihin (10–14-vuotiaat) tai lokakuulaisiin (7–9-vuotiaat).


title: Komsomol

text: Komsomolilla oli vähäistä suoranaista vaikutusta NKP:n ja Neuvostoliiton hallinnon toimintaan. Sen pääasiallinen tehtävä oli toimia välineenä iskostaa nuorison mieliin kommunistisen puolueen ajatustapoja. Lisäksi Komsomolin kautta saatiin nuoria politiikan palvelukseen. Esimerkiksi opiskelijoiden oli käytännössä pakko kuulua järjestöön.


title: Komsomol

text: Vallankumouksen jälkimainingeissa bolševikit eivät aluksi nähneet tarpeellisena puolueen nuorisosiiven perustamista. Vuonna 1918 pidetyssä kokouksessa päätettiin kuitenkin järjestön perustamisesta bolševikkipuolueen suojeluksessa. Nimellisesti järjestöt eivät liittyneet toisiinsa, eikä jäsenyys ollut yhteinen. Kuitenkin jo seuraavana vuonna pidettyyn kokoukseen mennessä tosiasiallinen valta järjestössä oli puolueella.


title: Komsomol

text: 1960-luvulla Komsomolin arvoa haluttiin korostaa sillä, että nuorisoliittolaiset osallistuivat Baikalin–Amurin rautatien rakentamiseen, minkä tuli olla nuorison voimannäyttö.


title: Komsomol

text: Mihail Gorbatšovin aikana toteutettujen uudistusten, perestroikan ja glasnostin, seurauksena havahduttiin vihdoin huomaamaan, ettei Komsomol tosiasiassa palvellut nuorison etuja. Rakenteellisia ongelmia ei enää kyetty piilottamaan, Komsomolista oli tullut konservatiivinen ja byrokraattinen kerho, eikä sillä ollut poliittista vaikutusvaltaa. Komsomolin 20. kokouksessa toteutettiin perusteellisia uudistuksia, järjestöstä yritettiin esimerkiksi tehdä enemmän markkinataloudelliseen ajatteluun suuntautunutta. Käytännössä uudistukset olivat kuolinisku osiin pirstoutuneelle ja päämääränsä menettäneelle järjestölle. Komsomolille ei ollut enää tarvetta.


title: Komsomol

text: Perestroikan alkuaikoina, kun yksityisen sektorin taloutta alettiin pikkuhiljaa tuoda maahan, Komsomolin jäsenille annettiin tiettyjä etuoikeuksia liiketoiminnan harjoittamiseen. Tämän seurauksena monet Komsomolin johtohenkilöistä käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja heistä tulikin Venäjän äkkirikkaita oligarkkeja, tunnetuimpana esimerkkinä Mihail Hodorkovski.


title: Hallinportin ilmailumuseo

text: Hallinportin ilmailumuseo sijaitsee Jämsän Hallissa, Hallin lentoaseman läheisyydessä. Se on Sotamuseon alainen lentotekniikan erikoismuseo.Hallinportin näyttelyn (lentokentän kiitotien liukupolun alla) ja Patrian lentokonetehdasalueen vieressä on Karhumäen Veljesten Wanhan tehtaan näyttely, jossa ei ole lentokoneita. Karhumäen Veljesten näyttelu koostuu valokuvista, filmeistä ja ilmavalokuvista eri puolelta Suomea 1920- ja 1930-luvulta.


title: Toyota F1

text: Toyota F1 oli japanilaisen autovalmistaja Toyotan Formula 1 -talli, joka kilpaili F1-sarjassa –.


title: Toyota F1

text: Toyota kilpaili vielä 1990-luvun puolivälissä Rallin MM-sarjassa, mutta vuonna 1995 se suljettiin MM-sarjasta, koska tallin autojen turboista löytyi sääntöjenvastaisia osia. Tämän jälkeen Toyota keskittyi rata-autoilun puolelle. Ennen F1:siä Toyota kilpaili Le Mansin 24 tunnin ajossa. Vuonna 2000 Toyota kertoi ensin tallin tulevan mukaan F1-sarjaan kaudella 2001. Toyota siirsi aikatauluaan vuodella myöhemmäksi, koska talli oli jo pitkällä V12-moottorin suunnittelussa, kun FIA ilmoitti, että kaudesta 2001 lähtien käytettäisiin V10-moottoria. Toyota vahvisti kesäkuussa, että se osallistuu kaudelle 2002. Myöhemmin FIA langetti Toyotalle 12 miljoonan dollarin sakot tallin siirrettyä osallistumisen vasta kaudelle 2002.


title: Toyota F1

text: Toyota nimitti britti Allan McNishin ensimmäisen auton testikuljettajaksi. 23. maaliskuuta 2001 Toyota esitteli testiautonsa, joka sai nimekseen TF101. Mika Salo oli kehittämässä autoa Toyotan noustessa MM-sarjaan seuraavalla kaudella.


title: Toyota F1

text: Toyota lähti debyyttikauteensa suurella budjetilla. Mika Salo sai tallikaverikseen Allan McNishin, jolla oli pitkä autourheilu-ura takana. Hän kuitenkin kilpaili vasta nyt ensimmäistä kertaa F1:sissä. Toyotan käytti kaudella Michelinin renkaita ja TF102-autoa, jonka suunnittelusta vastasi Gustav Brunner.


title: Toyota F1

text: Kausi sujui Toyotan osalta heikosti, sillä se jäi häntäpään tallien, Minardin ja Arrowsin tasolle. Mika Salo avasi kauden vakuuttavasti sijoittumalla kuudenneksi avauskilpailussa Australiassa ja kolmannessa kilpailussa Brasiliassa.


title: Toyota F1

text: Kauden päätteeksi McNish sai lähtöpassit huonojen esitystensä takia. Toyota irtisanoi myös tallin ainoat pisteet tuoneen Salon kesken sopimuskauden. Tallipäällikkö Ove Andersson kertoi kauden jälkeen, että "Salo oli liian negatiivinen". Ilta-Sanomat mainitsee syinä "Salon toistuvat manaukset menopelin hitaudesta" sekä Salon väheksyvät lausunnot tallin politiikassa F1 Racing -lehdessä. Vuoden 2002 lopussa Salo neuvotteli vielä Renault'n kanssa testikuljettajan paikasta kaudeksi 2003, mutta lopetti F1 uransa.


title: Toyota F1

text: Valmistajien MM-sarjassa Toyota sijoittui kymmenenneksi kahdella pisteellään.


title: Toyota F1

text: Toyota lähti toiseen kauteensa uusien kuljettajien, Olivier Panisin ja Cristiano da Mattan voimalla. da Matta oli tallille jo entuudestaan tuttu, kun hän oli voittanut Toyotan moottoreilla CART-sarjan mestaruuden edellisellä kaudella.


title: Toyota F1

text: Kauden parhaaksi saavutukseksi jäi Panisin ajama viides sija Saksan GP:sta. Tämän lisäksi hän ajoi kahdesti kahdeksanneksi ja da Matta sijoittui neljästi pisteille. Toyota sijoittui lopulta valmistajien MM-sarjassa kahdeksanneksi. Pistesaldoksi kertyi 16.


title: Toyota F1

text: Toyota jatkoi kaudella kilpakuljettajinaan da Matta ja Panis. Tallipäällikkönä toiminut Ove Andersson siirtyi osa-aikaeläkkeelle ja luovutti paikkansa Tsutomu Tomitalle, joka jatkoi virassaan vuoteen 2007 saakka. Lisäksi Toyota hankki Renault-tallista uudeksi tekniseksi johtajaksi Mike Gascoynen. Talli kilpaili kaudella TF104-autolla.


title: Toyota F1

text: Kausi sujui kuitenkin jälleen suurista odotuksista huolimatta heikosti. Toyota onnistui saavuttamaan ainoastaan yhdeksän MM-pistettä. Kauden valopilkkuna oli Monacon GP, jossa da Matta oli kuudes ja Panis kahdeksas. Panis ajoi vielä kahdesti pisteille, kun sen sijaan da Matta ei kyennyt enää ajamaan pisteille kauden aikana. Kauden heikoin suoritus nähtiin Kanadan GP:ssa, kun molemmat autot hylättiin sääntöjenvastaisten jarrujen takia.


title: Toyota F1

text: Toyota sijoittui valmistajien MM-sarjassa edelliskauden tapaan kahdeksanneksi, mutta keräsi seitsemän pistettä vähemmän.


title: Toyota F1

text: Ennen kauden alkua Toyota oli jälleen vaihtanut molemmat kuljettajansa. Edellisellä kaudella kahdessa viimeisessä kilpailussa ajanut Jarno Trulli sai rinnalleen Williamsilta siirtyneen Ralf Schumacherin. Talli kehitti käyttöönsä TF105-auton, jolla kyettiin kamppailemaan palkintosijoista. Toyota alkoi myös toimittaa asiakasmoottoreita Jordanille.


title: Toyota F1

text: Kausi alkoi lupaavasti, kun Trulli ajoi avausosakilpailussa Australiassa toiseen lähtöruutuun. Seuraavissa kahdessa kilpailussa hän selviytyi maaliin toisena ja pääsi näin ensimmäisenä Toyota-kuljettajana palkintokorokkeella. Espanjan GP:ssa hän sijoittui viimeistä kertaa kaudella palkintosijalle, ollen kolmas. Yhdysvaltain GP:n aika-ajoissa Trulli valtasi paalupaikan, mutta Michelin-renkaita käyttäneet tallit, joihin myös Toyota lukeutui, vetäytyivät kilpailusta. Schumacher ajoi maaliin kolmantena Unkarissa ja Kiinassa. Hän myös saavutti paalupaikan Japanissa ja kilpailun nopeimman kierroksen Belgiassa.


title: Toyota F1

text: Kausi 2005 on jäänyt tallin historian parhaaksi kaudeksi. Toyota saavutti 88 MM-pistettä, viisi palkintosijaa, kaksi paalupaikkaa sekä yhden nopeimman kierroksen. Valmistajien MM-sarjassa talli sijoittui neljänneksi.


title: Toyota F1

text: Toyota jatkoi vanhoilla kuljettajillaan kaudella . Talli oli siirtynyt käyttämään Bridgestonen renkaita TF106-autossaan.


title: Toyota F1

text: Talli ei ollut enää yhtä kilpailukykyinen kuin edelliskaudella. Ralf Schumacher toi tallille kauden ainoaksi jääneen palkintosijan Australian GP:stä. Tämän lisäksi hän toi autonsa maaliin pisteille kuudesti. Jarno Trullin kauden paras suoritus tapahtui Yhdysvaltain GP:ssa, jossa hän ajoi maaliin neljäntenä. Hän ylsi tämän lisäksi pisteille kauden aikana neljästi. Vain Toyota kotikilpailussa, Japanin GP:ssa molemmat tallin kuljettajat ylsivät pisteille.


title: Toyota F1

text: Valmistajien MM-sarjassa Toyota sijoittui kuudenneksi saavuttaen 35 MM-pistettä ja yhden palkintosijan. Talli hävisi lopulta yhden pisteen erolla viidennen sijan kamppailun BMW Sauberille.


title: Toyota F1

text: Toyota jatkoi edelleen vanhojen kuljettajiensa kanssa kaudella . Uusi TF107 julkistettiin 12. tammikuuta Kölnissä. Talli alkoi toimittaa moottoreita paluuta takaisin huipulle hamuavalle Williamsille.


title: Toyota F1

text: Auto ei ollut enää yhtä kilpailukykyinen kuin edelliskaudella. Kauden kolme ensimmäistä kisaa tuottivat viisi MM-pistettä. Kauden loput GP:t eivät menneet yhtä hyvin kuin kolme ensimmäistä ja talli saavutti vain vaatimattomat kahdeksan pistettä. Kauden koho kohtia olivat kuudennet sijat Yhdysvaltojen ja Unkarin GP:istä.


title: Toyota F1

text:
Valmistajien MM-sarjassa Toyota sijoittui kuudenneksi kuin myös viime kautena mutta saavuttaen 32 MM-pistettä vähemmän.
Yhteensä Toyota saavutti 13 pisteettä. Kausi kuuluu Toyotan F1 historian huonoimpiin.


title: Toyota F1

text:
Kaudella 2008 kuljettajina olivat saksalainen Timo Glock ja italialainen Jarno Trulli. Toyota esitteli uuden TF108 autonsa 10. tammikuuta Kölnissä, Saksassa.
Kausi alkoi melko hyvin kun Jarno Trulli ajoi kauden toisessa GP:ssä neljänneksi, ja Bahrainissä kuudenneksi. Turkissa ja Monacossa ei Toyotan autoja ei pisteillä nähty. Kanadan GP:ssä tallin molemmat kuljettajat ajoivat pisteille, Glock neljäs ja Trulli kuudes. Ranskassa Toyota saavutti kauden ensimmäisen palkintopallisijoituksensa, Trullin ollessa kolmas. Trulli kävi kovan taiston kolmannesta sijasta Heikki Kovalaisen kanssa. Britannian ja Kiinan GP:istä Toyota saavutti vain kaksi pistettä.


title: Toyota F1

text: Toyota aloitti kauden vahvasti Trullin ajaessa kolmanneksi Australiassa ja Glockin Malesiassa. Bahrainissa Trulli lähti paalupaikalta ja Glock kakkosruudusta mutta Trulli joutui taipumaan kolmanneksi Glockin pudottua seitsemänneksi. Singaporen GP:ssä Glock ajoi toiseksi ja Trulli japanissa. 4. marraskuuta Toyota ilmoitti vetäytyvänsä F1-sarjasta.


title: Toyota F1

text: * Japanin GP:ssä 2004 Briscoen oli tarkoitus ajaa harjoituksissa, mutta hänellä oli käytössä rajallinen määrä erittäin märälle kelille tarkoitettuja renkaita, jonka vuoksi hän ei päässyt ajamaan kierrostakaan.


title: Heli

text: Heli on suomalainen naisen etunimi.


title: Heli

text: Heli on lyhentymä kreikkalaisperäisestä nimestä "Helena", joka tarkoittaa 'loistavaa'. Nimi tunnetaan myös Virossa, jossa Heli voi olla johdos Helenasta tai Elinasta, mutta voi pohjautua myös viron sanoihin heli ja helin ('sävel', 'sointu', 'helinä').


title: Heli

text: Nimi esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa jo 1883, ja Suomen almanakassa Heli on ollut vuodesta 1954.


title: Heli

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Heli on annettu Suomessa 1900-luvun alusta vuoden 2015 loppuun mennessä 17 929 naiselle ja muutamalle miehelle.


title: Nooa

text: Nooa (tai Noak) () on Raamatun Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa esiintyvä henkilö. Raamatun sukuluettelon mukaan hän oli Lemekin poika ja Aadamin jälkeläinen kymmenennessä sukupolvessa. Hänet Jumala pelasti vedenpaisumuksesta omalla suunnitelmallaan. Sen Nooa toteutti rakennuttamalla arkin sypressipuusta (1933 käännöksessä honkapuusta) sen Jumalan antamien yksityiskohtaisten ohjeiden mukaan. Arkkiin Nooa otti mukaan perheensä ja johon Jumala toi kaikkia silloisia maailman eläimiä ja kahta kutakin niistä lajinsa mukaan. Raamatun mukaan tulvan jälkeen eläneet ja syntyneet ihmiset ovat polveutuneet arkissa pelastuneista ihmisistä. Nooa mainitaan Heprealaiskirjeessä yhtenä uskon esikuvista. Hänet mainitaan myös peltomiehenä ja ensimmäisenä, joka perusti viinitarhan.


title: Nooa

text: Nooa on yleisesti kunnioitettu henkilö juutalaisuudessa, kristinuskossa, islamissa, mandealaisuudessa ja bahai-uskossa.


title: Nooa

text: Nooan elämästä on tehty maalauksia, patsaita, kirjoja, tv-sarja ja Jacques Fromental Halévyn ooppera. Nooasta on tehty monta elokuvaa (muun muassa vuosina 1906, 1909, 1917, 1928, 1947, 1968, 1983, 1986, 1989, 1995, 1999, 2007 ja 2012), joista uusin Darren Aronofskyn ohjaamana elokuva "Noah" on tehty vuonna 2014.


title: Nooa

text: Raamatun mukaan Nooan aikana ihmiskunta oli vajonnut syvälle hengelliseen eksymykseen ja huonoihin tapoihin, ja maailma oli täynnä väkivaltaa. Jumala kertoi Nooalle tuhoavansa maan sen pahuuden tähden ja kehotti Nooa rakentamaan arkin, johon hän perheineen voisi mennä suojaan.


title: Nooa

text: Jumala käski Nooaa ottamaan arkkiin "kaikkia uhrikelpoisia karjaeläimiä seitsemän paria, uroksia ja naaraita, mutta kaikkia epäpuhtaita karjaeläimiä ota kaksi, uros ja naaras" sekä "taivaan lintuja ota seitsemän paria, uroksia ja naaraita". Nooa totteli Jumalaa, ja kun vedenpaisumuksen aika tuli seitsemän päivää myöhemmin, meni myös Nooa perheineen arkkiin.


title: Nooa

text: Maan päällä satoi rankasti neljäkymmentä päivää ja neljäkymmentä yötä ja kaikki syvyyden lähteet puhkesivat. Veden pinta nousi kunnes kaikki korkeimmatkin vuoret peittyivät ja kaikki maan elävät tuhoutuivat. Maa oli veden vallassa sataviisikymmentä päivää.


title: Nooa

text: Vedenpaisumuksen laskettua arkki pysähtyi Araratin vuoristoon (riippuen käännöksestä käytetään sanaa "vuoristoon" tai "vuorille"), jossa Nooa päästi ensin ulos korpin ja myöhemmin kyyhkysen. Kun kyyhkynen toi nokassaan tuoreen oliivipuun lehden Nooalle, tämä osoitti Jumalan ilmoituksen mukaisesti, että vedenpaisumus oli ohi. Arkin ovi aukaistiin ja Nooa rakensi alttarin Herralle. Jumala siunasi Nooan ja teki lupauksen, ettei enää hukuttaisi maata veden alle. Muistutukseksi itselleen Jumala asetti sateenkaaren pilviin.


title: Nooa

text: Nooalla oli kolme poikaa, Seem, Haam ja Jaafet. Raamatun mukaan arkissa olleet olivat ainoat, jotka selvisivät elossa vedenpaisumuksesta ja kaikki ihmiset sen jälkeen polveutuvat tulvasta selvinneistä. Vedenpaisumuskertomuksen jälkeen Raamatussa seuraakin niin sanottu Kansojen taulu, jonka mukaisesti muinaisajan kansat ja kielet on jaettu seemiläisiin, haamilaisiin ja jaafetilaisiin. Näistä perusryhmistä on sulautumisen ja muokkautumisen kautta syntynyt uusia kansoja. Raamatun mukaan Nooa itse eli kaikkiaan 950 vuotta ja oli vedenpaisumuksen alkaessa 600-vuotias. Nooa mainitaan myös Uudessa testamentissa. Luukkaan evankeliumissa Jeesus puhuu Nooasta historiallisena henkilönä ja puhuu tulevasta Ihmisen pojan toisen tulemuksen yhteydessä tapahtuvasta tuomiosta. Molemmat kohtaavat valmistautumattomat ihmiset yllättäen. Heprealaiskirjeessä Nooan kerrotaan rakentaneen arkin uskon kautta Jumalan sanaan luottaen.


title: Nooa

text: Ensimmäiseen Mooseksen kirjaan sisältyvä tarina vedenpaisumuksesta pohjautuu vanhempiin babylonialaista alkuperää oleviin tarinoihin. Vanhin tunnettu versio noin 1600-luvulta eaa kertoo kuningas Ziusudrasta, joka rakentaa laivan, kun jumalat päättävät tuhota elämän. Babylonialaisessa toisinnossa päähenkilön nimi on Atrahasis. Molemmat merkitsevät pitkäikäistä. Kuuluisa on myös samansisältöinen Gilgamesh-eepokseen sisältyvä tarina, jossa sankarin nimi on Utnapishtim.


title: Jafet

text:
Jafet (; vanhassa kirkkoraamatussa Jaafet) oli Raamatun Vanhan testamentin mukaan Nooan kolmas poika, joka pelastui isänsä ja muun perheensä kanssa vedenpaisumuksesta. Jafetia on pidetty Vähässä-Aasiassa ja Välimeren länsi- ja pohjoisrannikolla asuneiden "jaafetilaisten kansojen" kantaisänä.
Jafetin poikia olivat Gomer, Magog, Madai, Javan, Tubal, Mesek ja Tiras


title: Espanjan Grand Prix 2005

text: Espanjan Grand Prix 2005 (virallisesti Formula 1 Grand Prix Marlboro de España 2005) oli Formula 1 -kauden viides osakilpailu, joka ajettiin 6.–8. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa.


title: Espanjan Grand Prix 2005

text: Alkukaudesta autonsa luotettavuuden kanssa taistellut McLarenin suomalaiskuljettaja Kimi Räikkönen johti koko kisan ajan ajaen paalupaikalta kauden ensimmäiseen ja uransa kolmanteen voittoon, noussen näin mukaan mestaruustaisteluun.


title: Kalkki

text: Kalkki eli kalsiumoksidi (CaO), josta käytetään myös nimiä poltettu kalkki tai sammuttamaton kalkki, on valkoinen emäksinen kiteinen yhdiste. Kalkkia saadaan kalkkikivestä eli kalsiumkarbonaatista kuumentamalla kalkkiuunissa noin 1 000 °C:n lämpötilassa, jolloin siitä lohkeaa hiilidioksidia. Kalsiumoksidia muodostuu myös eräiden muiden kalsiumyhdisteiden, kuten kalsiumnitraatin kuumentamisen yhteydessä.


title: Kalkki

text: CaCO → CaO + CO.


title: Kalkki

text: Kalkkia käytetään sementin ja laastin valmistukseen sekä maataloudessa peltojen kalkitsemiseen. Se reagoi herkästi veden kanssa, jolloin syntyy kalsiumhydroksidia, jota sanotaan myös sammutetuksi kalkiksi. Reaktio on tällöin seuraava:


title: Kalkki

text: CaO + HO → Ca(OH).


title: Kalkki

text: Kalkin pH-arvo on 13.


title: Viherlandia

text: Viherlandia on puutarha- ja matkailukeskus Jyväskylässä. Se on toiminut Jyväskylässä vuodesta 1984 lähtien. Viherlandiassa vierailee vuosittain noin 400 000 kävijää. Puutarhamyymälän lisäksi Viherlandian tiloissa on kokoustiloja ja siellä toimii ravintola Eeden..


title: Viherlandia

text: Viherlandia on osa Tahvosten sukutilaa, ja nykyisin siellä työskentelee jo viides sukupolvi.


title: Vavaʻu

text: Vavaʻu on saariryhmä Tongalla. Se sijaitsee valtion pohjoisissa osissa ja siihen kuuluu 71 saarta. Sen pääkaupunki on Neiafu, joka on myös Tongan toiseksi suurin kaupunki. Suurin osa vavaʻulaisista asuu kuitenkin eri puolilla saariryhmää sijaitsevissa pienissä kylissä. Espanjalainen Francisco Mourelle, joka löysi saaret 1700-luvulla, oli ensimmäinen Vavaʻulla käynyt eurooppalainen. Polynesialaiset ovat asuttaneet saaria jo tuhansia vuosia.


title: Kalkkikivi

text: Kalkkikivi (CaCO) on kerrostunut kivilaji, jota syntyy kalsiumkarbonaatin saostuessa vedessä. Kivilajia, joka sisältää pääasiallisesti kalkkisälpää (kalsiittia), nimitetään kalkkikiveksi, marmoriksi tai liiduksi. Kalkkikivi voi sisältää myös magnesiumkarbonaattia (MgCO · CaCO). Jos magnesiumpitoisuus on yli 7 prosenttia, kiveä nimitetään dolomiitiksi. Kalsiittinen kalkkikivi, jossa on vähemmän magnesiumia, on yleisempää kuin dolomiitti.


title: Kalkkikivi

text: Kalkkikivi on yksi maapallomme yleisimmistä kivilajeista. Suomessa sitä on kuitenkin niukasti. Suomesta löytyvä kalkkikivi on noin 2 miljardia vuotta vanhaa. Paraisten kaivosten kalkkikivi on kalsiittia.


title: Kalkkikivi

text: Kalkkikivi kuuluu sedimenttikivilajeihin. Useat kalkkikiven eri muodot ovat syntyneet kuolleiden eliöiden jäänteistä, mutta esimerkiksi ooliitti syntyy meressä kalsiitin kerääntyessä hiekanjyvästen ympärille. Marmori on metamorfoitunutta kalkkikiveä, vaikka nimitystä saatetaan käyttää myös muunlaisista kivistä.


title: Kalkkikivi

text: Kalkkikivialueilla saattaa esiintyä luolia, jotka ovat syntyneet, kun heikosti hapan sadevesi on liuottanut kalsiumkarbonaattia kalkkikivestä. Luolissa on tippukiviä.


title: Kalkkikivi

text: Kalkkikiveä käytetään rakennuskivenä sekä sellaisenaan että marmorin muodossa sekä rakennusaineena muun muassa sementin valmistukseen. Egyptissä pyramidit on rakennettu paikallisesta fossiileja sisältävästä kalkkikivestä. Myös Pariisin Notre Dame on rakennettu omalta alueeltaan louhitusta kalkkikivestä, itse asiassa Pariisin katakombit ovat vanhoja kalkkikivilouhoksia.


title: Kalkkikivi

text: Maataloudessa kalkkia käytetään maaperän happamuuden torjuntaan.


title: Kalkkikivi

text: Kalkkikiveä annetaan myös monille lemmikkieläimille, jotta ne saisivat tarpeeksi kalkkia. Lisäksi kalkkikivi on yksi lasin valmistusaineista.


title: Kalkkikivi

text: Kalkkikivi tunnettiin Suomessa ensin vironkivenä. Suomessa on historiallisesti tunnettu vain niukalti kalkkikiviesiintymiä. Paikalliset kivet olivat usein hankalia rakennuskiviksi muun muassa kovuutensa vuoksi, joten kalkkikiveä alettiin jo keskiajalla tuoda Virosta rakennuskiveksi. Virossa kalkkikivi on yksi tärkeimmistä luonnonvaroista.


title: Euroopan Grand Prix 2005

text: Euroopan Grand Prix 2005 (virallisesti Formula 1 Grand Prix of Europe) oli Formula 1 -kauden 2005 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 27.–29. toukokuuta 2005 Nürburgringin moottoriradalla Saksassa.


title: Euroopan Grand Prix 2005

text: Kilpailun voitti Renault-tallin Fernando Alonso, joka kasvatti MM-pistejohtonsa toisena olevaan Kimi Räikköseen 32 pisteeseen. Räikkösen kilpailu päättyi katkerasti: oikean etupyörän ripustukset pettivät Räikkösen johdettua kilpailua viimeisellä kierroksella.


title: Mutare

text: Mutare, alkuperäiseltä nimeltään Umtali, on kaupunki Zimbabwessa. Se on asukaslukunsa perusteella Zimbabwen kaupungeista kolmanneksi suurin. Sen asukasluku vuoden 2012 väestönlaskennassa oli noin 186 000.


title: Mutare

text: Mutare perustettiin vuonna 1897. Kuntana Fort Umtali toimi vuodesta 1914 ja vuonna 1971 se sai kaupungin oikeudet. Rhodesian muututtua Zimbabweksi kaupunki nimettiin 1982 Mutareksi. Se sijaitsee Pungwe-joen varrella lähellä Zimbabwen ja Mosambikin rajaa.


title: Mutare

text: Suurin osa kaupungin asukkaista on shona-kansan jäseniä. Kaupungin vakavimpia ongelmia on muun muassa HIV-positiivisten suuri määrä.


title: Mutare

text: Zimbabwen katolinen yliopisto avasi kaupungissa kampuksen vuonna 2014.


title: Australian Grand Prix 2005

text: Australian Grand Prix 2005 (virallisesti Foster's Australian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2005 1. osakilpailu, joka ajettiin 4.–6. maaliskuuta 2005 Albert Parkin radalla Melbournessa.


title: Australian Grand Prix 2005

text: Suomen toinen Foster's Grid Girl Niina Siljamäki, edusti Suomea Australian osakilpailussa. Edellisen kerran hän edusti Suomea 2004 Britannian GP:ssä.


title: Australian Grand Prix 2005

text: Perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa, nopeinta vauhtia piti yllä Red Bullin kolmoskuljettaja Vitantonio Liuzzi.


title: Australian Grand Prix 2005

text: Perjantain toisissa vapaissa harjoituksissa, nopein oli McLarenin kolmoskuljettaja Pedro de la Rosa.


title: Australian Grand Prix 2005

text: Lauantain kolmansissa harjoituksissa, nopein oli Ferrarin Michael Schumacher ennen tallikaveri Rubens Barrichelloa.


title: Australian Grand Prix 2005

text: Lauantain neljänsissä vapaissa harjoituksissa, McLarenin Kimi Räikkönen oli nopein.


title: Australian Grand Prix 2005

text: Paalupaikalle ajoi Renaultin Giancarlo Fisichella, jolle paalupaikka oli F1-uran toinen ja ensimmäinen sitten 1998 Itävallan GP:n. Toiseksi ajoi Toyotan Jarno Trulli. Toyotalle kyseessä oli tallin historian ensimmäinen eturivin lähtöpaikka. Kolmanneksi ajoi Williamsin Mark Webber, joka teki myös samalla toisten aika-ajojen nopeimman ajan.


title: Australian Grand Prix 2005

text: Epäonnistujiin lukeutui Ferrarin Michael Schumacher, joka sijoittui sijalle 18. Schumacherille kyseessä oli uran toiseksi huonoin lähtöruutu sitten 2004 Kiinan GP:n, jolloin hän oli 20:s.Kilpailun voitti toista kertaa urallaan paalupaikalta startannut Renault'n Giancarlo Fisichella, joka siirtyi samalla MM-sarjan johtoon. Voitto oli Fisichella ensimmäinen sitten 2003 Brasilian GP:n. Toiseksi sijoittui Ferrarin Rubens Barrichello ja kolmanneksi Renault'n Fernando Alonso. McLarenin Kimi Räikkönen sijoittui kahdeksanneksi. Ferrarin Michael Schumacher keskeytti kolaroituaan Williamsin Nick Heidfeldin kanssa.


title: Jyväskylän Kaupunginkirkko

text: Jyväskylän Kaupunginkirkko on Jyväskylän keskustassa sijaitseva entisen Jyväskylän kaupunkiseurakunnan pääkirkko, nykyään Keskustan alueseurakunnan kirkko. Kirkkorakennus valmistui vuonna 1880, viisi vuotta kaupunkiseurakunnan perustamisen jälkeen. Kirkon suunnitteli arkkitehti Ludvig Isak Lindqvist ja rakennustöitä johti ruotsalaissyntyinen rakennusmestari Anders Johan Janzon.


title: Jyväskylän Kaupunginkirkko

text: Kirkko korvasi Jaakko Jaakonpoika Leppäsen suunnitteleman vuonna 1775 valmistuneen puukirkon, joka sijaitsi nykyisessä Cygnaeuksen puistossa. Uutta kirkkoa oli kaivattu jo 1850-luvulta lähtien vanhan kirkon sijainnin ja vaarallisen huonon kunnon takia. Kun vuonna 1885 valmistui Taulumäelle maaseurakunnan puukirkko, jäi vanha puukirkko ilman käyttöä ja se purettiin vuonna 1888.


title: Jyväskylän Kaupunginkirkko

text: Jyväskylän Kaupunginkirkko on rappaamaton punatiilestä rakennettu pohjakaavaltaan päätytornillinen pitkäkirkko, ja se oli valmistuessaan Keski-Suomen ensimmäinen kivikirkko. Kirkon arkkitehtuuriin kuuluvat pyörökaariset ikkunat sekä runsas tiiliornamentiikka. Arkkitehtuuri sisältää sekä uusromaanisia että uusgoottilaisia piirteitä. Kirkko rakennettiin aikanaan kaupungin torin yhteyteen ja nykyisin sitä ympäröi Kirkkopuisto.


title: Jyväskylän Kaupunginkirkko

text: Kuoriholvin maalaukset ovat Bruno Tuukkasen. Tuukkanen on suunnitellut myös kuori-ikkunoiden lasimaalaukset vuodelta 1924. Alttaritaulu "Jeesus siunaa lapsia" (myös nimellä: "Sallikaa lasten tulla minun tyköni") on Fredrik ja Nina Ahlstedtin vuodelta 1901.


title: Jyväskylän Kaupunginkirkko

text: 1980-luvun lopulla kirkon 100-vuotisjuhlien lähestyessä kirkkoa peruskorjattiin arkkitehti Sakari Holman suunnitelmien mukaan. Kirkon sisäväritys uusittiin kauttaaltaan lukuun ottamatta Bruno Tuukkasen kuoriholvin kattomaalausta. Ulkopuolelta muun muassa kirkon ovet ja ikkunapuitteet maalattiin tumman vihreään sävyyn.


title: Jyväskylän Kaupunginkirkko

text: Jyväskylän Kaupunginkirkossa on ensi kertaa veisattu suomeksi Hoosianna.


title: Ludvig Isak Lindqvist

text: Ludvig Isak Lindqvist (3. lokakuuta 1827 Uusikaarlepyy – 2. helmikuuta 1894 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja Yleisten rakennusten ylihallituksen pääjohtaja.


title: Ludvig Isak Lindqvist

text: Lindqvist valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1847. Valmistumisensa jälkeen Lindqvist toimi ensin yleisten rakennusten intendentinkonttorin oppilaana ja myöhemmin Turussa lääninarkkitehdin G. T. Chiewitzin apulaisena. Vuonna 1855 Lindqvist nimitettiin Oulun läänin lääninarkkitehdiksi. Tuossa virassa hän oli vuoteen 1868 asti. Yleisten rakennusten ylihallituksen ylijohtajaksi hänet nimitettiin 1882. Lindqvist erosi virasta vuonna 1887.


title: Ludvig Isak Lindqvist

text: Hänet muistetaan parhaiten lukuisien kirkkorakennuksien ja sairaaloiden suunnittelijana.


title: Ludvig Isak Lindqvist

text: Kääntäjä, lehtimies Rafael Lindqvist ja taidemaalari Agda Lindqvist olivat Ludvig Isak Lindqvistin lapsia.


title: Tajuttomuus

text: Tajuttomuudella tarkoitetaan tilaa, jossa ihminen on osittain tai kokonaan tiedottomassa tilassa tai ei reagoi aistiärsykkeisiin. Tajuttomuus voidaan jakaa eri tasoisiin tiloihin tokkurasta koomaan. Uni on eräänlainen tajuttomuuden muoto. Tajuttomuutta määritellään Glasgow'n kooma-asteikolla, jossa huomio kiinnitetään potilaan silmien avaamiseen, puheeseen ja liikkumiseen, joita testataan asteittain voimistuvin ärsykkein, puheella, kosketuksella ja kivulla. Syvimmässä tajuttomuudessa potilas ei reagoi kipuun mitenkään.


title: Tajuttomuus

text: Tajuttomuus voi johtua lukemattomista syistä. Sairaustilat ja vammat ovat syistä yleisimpiä, aineenvaihdunnan häiriöt, myrkytykset ja tietyt tulehdustilat ovat muita mahdollisia syitä. Aivoverenkierron äkillisestä heikkenemisestä voi aiheutua ohimenevä tajuttomuus, jota kutsutaan "pyörtymiseksi".


title: Tajuttomuus

text: Muistisääntönä käytetään "VOI IHME!" lausetta:


title: Tajuttomuus

text: Tajuton potilas kuuluu aina sairaalahoitoon, jossa tajuttomuuden syy pyritään selvittämään ja hoitamaan. Maassa makaavaa ihmistä on pidettävä aina tajuttomana ja tilanne tutkittava. Puhuttelulla ja koskettamalla selvitellään, onko henkilö heräteltävissä. Herättelyyn reagoimaton ihminen on tajuton ja apua on soitettava numerosta 112. On tarkastettava myös, ettei kyseessä ole eloton potilas, joka vaatii elvytystä. Tajuttoman hengitysteiden aukipysymisestä on huolehdittava lisäavun saapumista odoteltaessa.


title: Bakulovirus

text: Bakulovirukset ovat hyvin laajalti levinnyt virusryhmä, joka infektoi lajispesifisesti niveljalkaisia (hyönteiset, hämähäkit ja äyriäiset). Viruksia tunnetaan yli 500 erilaista kantaa, joista useimmin käytetty ja bakulovirusten mallikappale on "Autographa californica" multicapsid nucleopolyhedro virus (AcMNPV).


title: Bakulovirus

text: 1900-luvun puolivälissä bakulovirusten hyönteisiä infektoivat ominaisuudet huomattiin ja niiden käyttö tehokkaana biopestisidinä aloitettiin 1975. Käyttö sai myös aikaan runsaasti tutkimusta, jonka myötä selvitettiin bakulovirusten molekylaarista biologiaa, patologiaa ja ekologiaa. Bakulovirusten käytön turvallisuutta ja patogeenisuutta selkärankaisiin tutkittiin myös laajalti tuohon aikaan. Yhteenvetona on todettu, että erilaisissa turvallisuustesteissä ei havaittu virusten kykenevän infektioon tai aiheuttamaan allergisia reaktioita selkärankaisissa, eikä niissä myöskään todettu vasta-aineiden muodostumista koe-eläimille tai ihmisille ruoansulatuskanavan, hengitysteiden tai ihon kautta tapahtuvien altistumisten jälkeen.


title: Bakulovirus

text: Ensimmäinen bakuloviruksiin pohjautuva ekspressiovektori, jolla kyettiin tuottamaan proteiineja hyönteissoluissa esiteltiin vuonna 1983. Silloin käytetyimpiä solutyyppejä olivat Spodoptera frugiperda –peräiset SF-21 ja SF-9. Uudempana solutyyppinä ovat tulleet käyttöön Trichoplusia ni -peräiset High Five -solut. Bakulovirusten käytön proteiiniekspressioon tekee oivalliseksi se, että hyönteissolut ovat aitotumallisia (eukaryootti) soluja, ja siten kykenevät suorittamaan useille aitotumallisten solujen proteiineille tärkeät modifikaatiot paremmin kuin paljon käytetyt alkeistumalliset (prokaryootti) bakteerisolut. Esimerkkeinä modifikaatioista ovat mm. signaalipeptidin poistaminen, N-glykosylaatio, asylaatio, fosforylaatio ja karboksimetylaatio. Bakuloviruksia on alettu käyttää tästä syystä myös peptidinäyttötekniikan sovellutuksissa, joissa esiteltävän proteiinin post-translationaaliset modifikaatiot ovat oleellisia selektion kannalta.


title: Bakulovirus

text: 1980-luvulla havaittiin, että bakulovirukset kykenevät penetroitumaan useisiin nisäkässolulinjoihin, mutta eivät kyenneet saamaan aikaan infektiota. Vuonna 1995 esiteltiin ensimmäisen kerran havainto, että muokatut AcMNPV:t kykenivät toimittamaan erillistä geenimateriaalia nisäkässoluihin. 1998 suoritettiin ensimmäinen ex vivo geeninsiirto hepatosyytti-solulinjaan ja vuonna 2000 julkaistiin tulokset joissa bakulovirusten todettiin kykenevän myös siirtämään geneettistä materiaalia in vivo adenoviruksiin verrattavalla tehokkuudella. Näiden havaintojen myötä tutkimus bakulovirusten käyttämiseksi geeniterapia-vektorina on kiihtynyt. Bakuloviruksilla on monia hyviä puolia perinteisesti käytettyihin geeniterapiavektoreihin verrattuna: kykenemättömyys jakautua nisäkässoluissa, suuri DNA-kapasiteetti, helppo valmistus ja alhainen sytotoksisuus. Huonoina puolina voidaan mainita mm. veren komplementin bakuloviruksia inaktivoiva vaikutus sekä ohimenevä (eng. "transient") ekspressio. 2000-luvun puolivälin jälkeen virusten tutkiminen geeni- ja soluterapiakäyttöön on lisääntynyt. Uusimpina modifikaatioina ovat mm. lentiviruksiin siirretty gp64 pintaproteiini ja avidiini-gp64 fuusioproteiinilla päällystetyt bakulovirukset, joita on yhdessä raudasta koostuvien nanopartikkeleiden kanssa kyetty seuramaan MRIssä ensimmäisenä viruksena maailmassa.


title: Bakulovirus

text: Bakulovirukset koostuvat kahdesta suvusta, Nuclear polyhedrosis- viruksista (NPV) ja Granulosis- viruksista (GV). NPV:t tuottavat hyönteissoluissa infektion myötä suuria polyhedriini-proteiinimatrikseja, joiden sisällä on useita viruksia ja GV:t partikkeleita, joiden sisällä on vain yksi virioni.


title: Bakulovirus

text: Bakulovirukset ovat hyönteissoluja infektoivia viruksia ja varsin lajispesifisiä. AcMNPV infektoi spesifisesti yli 30:tä lepidoptera –suvun hyönteislajia. Tämä suuri isäntälajien määrä on kuitenkin poikkeuksellista bakulovirusten keskuudessa. Infektoidessaan hyönteissoluja bakulovirukset esiintyvät kahdessa erilaisessa muodossa: niin sanottuna okluusioperäisenä viruksena (ODV: "occlusion derived virus", joskus myös nimellä PDV eli "polyhedron derived virus"), joka sisältää useita viruskapsideita polyhedriinimatriksiin ympäröitynä, joka taas on päällystynyt vaipalla. Toinen muoto on silmikoituva virus ("budded virus", lyhyemmin BV, joskus myös "extra-cellular virion" eli ECV, ekstrasellulaarinen virus), jolloin yksittäistä viruskapsidia ympäröi oma vaippa proteiineineen. Edellä mainittu ODV-muoto on tarpeen suojaamaan fyysisesti viruksia luonnossa, esim. puiden lehdillä. ODV-muodon polyhedriinimatriksi suojaa viruksia hyvin tehokkaasti ympäristön vaikutuksilta ja lisää siten virusten infektiivisyyttä ekosysteemissä. Joutuessaan hyönteisen ruuansulatuksen alkaaliseen ympäristöön polyhedriinimatriksi hajoaa vapauttaen ODV-virionit. Nämä ensimmäisen aallon virionit ovat hyvin tehokkaita tartuttamaan suoliston epiteelisoluja, mutta ne eivät ole juurikaan tehokkaita levittämään infektiota ympärilleen.


title: Bakulovirus

text: Silmikoituva virus -tyyppi on taas tarpeen kun primäärinen infektio hyönteisen ruuansulatuselimistön soluihin on saavutettu. BV-virukset ovat erikoistuneet solusta-soluun infektioon, jonka tarkoituksena on levittää systeemistä infektiota ympäri hyönteisen elimistöä. Solujen lyysautumisen alkaminen johtaa ODV- muodon tuotannon käynnistymiseen infektion myöhäisessä vaiheessa ja pian isännän kuolemaan. Polyhedriinin suojaamat ODV- virukset jatkavat infektion levittämistä ekosysteemissä. Kahden erilaisen muodon käyttö viruksen lisääntymisessä lienee syy sen hyvään menestykseen luonnossa.


title: Bakulovirus

text: Bakuloviruksen soluunotto on tärkeä vaihe niin sen luontaisen kiertokulun kuin erilaisten geeniterapian sovellustenkin takia. Soluunoton kaikkia vaiheita ei toistaiseksi tunneta, eikä myöskään olla täysin selvillä siitä, miten viruksen kapsidi päätyy solun tumaan. Soluunotto hyönteisissä on kuitenkin analoginen mekanismeiltaan nisäkässoluissa tapahtuvaan soluunottoon. Seuraavat mekanismit ovat siis tämänhetkisen tiedon mukaan yhteisiä AcMNPV:n tunkeutumisessa sekä hyönteissoluihin että nisäkässoluihin: tunkeutuminen soluun alkaa sitoutumisella isäntäsolun toistaiseksi tunnistamattomaan reseptoriin plasmamembraanilla, reseptorin kuroutumisella sisäänpäin ja endosyyttisen vesikkelin muodostumisella. Endosomin happamoituminen saa aikaan viruksen vaipan ja endosomin membraanin fuusion, joka vapauttaa nukleokapsidin sytoplasmaan. Viruksen kapsidi kuljetetaan tämän jälkeen tumaan replikaatiota varten.


title: Bakulovirus

text: Silmikoituva virus (BV) on rakenteeltaan sauvamainen ja sitä ympäröi membraani, jonka toisessa päässä on gp64–vaippaproteiineja peplomeerimäisenä rakenteena. Membraanin sisältä löytyy viruksen kapsidi, jonka sisällä viruksen sirkulaarinen genomi on. Okluusioperäinen virus (ODV) sisältää puolestaan useita kapsideita, ilman gp64-proteiinia, yhteisessä polyhedriiniproteiinista muodostuvassa matriisissa. AcMNPV:n genomi on 133 894 emäsparin mittainen ja muodostuu kaksisäikeisestä DNA:sta. Se koodaa potentiaalisesti 150 proteiinia.


title: Bakulovirus

text: Polyhedriini ja granuliini-proteiini (AcMNPV:n orf8 eli "open reading frame 8", luettava geeni 8) ovat 245 aminohapon muodostamia proteiineja. Polyhedriini on myös hyvin konservoitunut proteiini eri bakuloviruskantojen keskuudessa. AcMPV:n polyhedriinipromoottori polh on hyvin käytetty proteiiniekspressiossa. Tämä johtuu siitä, että jopa puolet solun proteiineista voi infektion aikana muodostua tämän promoottorin alla. Polyhedriini ei ole oleellinen viruksen replikaatiolle tai sen infektiivisyydelle.


title: Bakulovirus

text: ODV-muotoisen viruksen polyhedrarakennetta ympäröi vaippa (eng. "polyhedron envelope" eli PE tai "polyhedron calyx"). Tämän vaipan pääasiallinen rakenneproteiini on PEP (Polyhedron envelope protein, pp34, orf131). Polyhedra-rakenteen toinen oleellinen proteiini on p10 (orf 137), jonka ekspressio tapahtuu myöhemmin infektion aikana. Myös se on oleellinen polyhedran stabiiliuden ja rakenteen kannalta.


title: Bakulovirus

text: BV:llä ja ODV:llä on hyvin samankaltaiset kapsidit, vain proteiini ODV-EC27:n on osoitettu löytyvän yksinomaan okluusiomuodosta. AcMNPV:n proteiini p6,9 (orf100) on DNA:han sitoutuva proteiini, joka on osallisena viruksen DNA:n pakkautumisessa sen kapsidin sisään. Se toimii spermassa histoneita korvaavien protamiinien tavoin ja on aminohappokoostumukseltaan samankaltainen. Se on oleellinen viruksen DNA:n pakkautumisessa kapsidin sisälle.


title: Bakulovirus

text: Mainitsemisen arvoinen kapsidiproteiini AcMNPV:lle on myös vp-39 (orf89), jota löytyy satunnaisesti kautta nukleokapsidin. Tämä viittaisi siihen, että se on kapsidin rakennekomponentti, erikoistuneen rakenteen sijaan. Proteiinin kysteiinitähteet ovat konservoituneet eri viruslajien keskuudessa, joka viittaisi niiden olevan oleellisia rakenteen kannalta.


title: Bakulovirus

text: Kapsidin päädyssä oleva ORF1629 (orf9) on erikoistunut kuppimainen rakenne, joka sulkee viruksen kapsidin. Viruksen kapsidin orientaatio infektion ja soluuntunkeutumisen aikana vaikuttaa kytkeytyvän ORF1629:n kautta kapsidin sisällä olevan DNA:n vapautumiseen kapsidista.


title: Bakulovirus

text: Bakuloviruksia ympäröivä vaippa koostuu kaksoiskerroksellisesta lipidikalvosta ja siihen liittyneistä proteiineista. Olennainen osa bakulovirusten rakennetta ovat niiden vaipan proteiinit, joilla on erilaisia rakennetta stabiloivia tai infektion kannalta olennaisia tehtäviä. ODV -ja BV -muotojen välillä on havaittavissa selviä eroja vaipan koostumuksen suhteen; ODV:n vaippa sisältää enemmän tyydyttyneitä rasvahappoja, kolesterolia ja tiheämmin proteiineja kuin BV:n vaippa. ODV:n vaippa koostuu tumakalvosta, kun taas BV:llä vaippa on peräisin solumembraanista. Tämän lisäksi osa eroista johtunee viruksen vaipan proteiinien osallistumisesta selektiivisesti membraanin ottamiseen isäntäsolun ulko- tai sisäpinnalta. BV-muotoinen virus, joka levittää infektiota systeemisesti, tarvitsee liikkuvamman vaipan ja erilaisen proteiinikoostumuksen kuin ODV, jonka vaipan proteiinit osallistuvat polyhedriinimatriksin kristallisoitumiseen.


title: Bakulovirus

text: Viruksen membraaniin on assosioitunut useita erilaisia proteiineja, niistä ODV-E66:n (orf46) tarkoituksena vaikuttaa olevan proteiinien targetointi, säilyttäminen ja/tai siirto ODV-muodon vaipalle. Samantapainen rakenne ja tehtävä vaikuttaa olevan myös ODV-E25:llä (orf94). p74 (orf138) -proteiinia ekspressoidaan infektion loppuvaiheessa ja geenin deleetio aiheuttaa virukselle kykenemättömyyden infektoida hyönteisiä ruuansulatuskanavan kautta.


title: Bakulovirus

text: Gp64 (orf128) on ainoa proteiini, joka löytyy yksinomaan BV-muodosta. Proteiini on lukukehyksen ennusteen mukaan 59 kDa:n kokoinen, mutta valmis proteiini on vahvasti glykolysoitu ja asyloitu ollen kooltaan 64 kDa. Geeniä säädellään aikaisella ja myöhäisellä (eng. "late" ja "early") promoottorilla ja sen tuottama gp-64 proteiini on tärkein pohja fuusioproteiineille peptidinäyttötekniikassa. Gp64 on rakenteeltaan ja toiminnaltaan parhaiten tutkittu proteiini bakuloviruksissa, johtuen sen sopivuudesta erilaisiin tuotanto- ja näyttömenetelmiin.


title: Bakulovirus

text: Immunologisten ja biokemiallisten tutkimusten mukaan gp64 kerääntyy plasmamembraanille infektion alku- ja loppuvaiheissa. Viruksen nukleokapsidit tulevat vaipallisiksi työntyessään ulos solusta, jolloin viruksen vaippa muodostuu gp64-modifioidusta solumembraanista ja gp64-proteiineista. Itse viruksessa proteiinit ovat konsentroituneet viruspartikkelin toiseen päähän peplomeeri-rakenteiksi ollen olennaisia viruksen solusta-soluun infektiossa.


title: Bakulovirus

text: Gp64-proteiini sisältää N-terminaalisen signaalipeptidin ja C-terminaalisen ankkuridomeenin. Baculoviridae-heimon keskuudessa proteiini on erittäin konservoitunut. Runsaan glykolysaation lisäksi proteiini on asyloity, merkittävimmin palmitiinihapolla. Valmis gp64 trimerisoituu nopeasti disulfidisidosten kautta ja on membraanilla trimeerisessä muodossa. Trimerisaatiossa on osallisena proteiinin leusiini-vetoketju (amfipaattinen alfa-heliksi) rakenne.


title: Ratko Mladić

text: Ratko Mladić (, ääntäminen ) (s. 12. maaliskuuta 1943) Kalinovik, Itsenäinen Kroatian valtio) on kenraalieversti, joka oli aikanaan yksi Jugoslavian liittoarmeijan korkeimmista upseereista. Kroatian ja Bosnian sodissa hän toimi Bosnian serbiarmeijan komentajana vuosina 1992–1995. Mladić tunnettiin lisänimillä ”Bosnian teurastaja" ja "Balkanin teurastaja".


title: Ratko Mladić

text: Vuonna 1995 Kansainvälinen Jugoslavia-tuomioistuin (ICTY) nosti Mladićia vastaan syytteen kansanmurhasta, sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. ICTY katsoi syytteessään Mladićin olleen johtavassa asemassa vastuullinen Sarajevon piirityksestä ja Srebrenican joukkomurhasta, joka on suurin yksittäinen joukkomurha Euroopan historiassa toisen maailmansodan päättymisen jälkeen. Etsintäkuulutettu Mladić oli karkuteillä 16 vuotta, kunnes Serbian turvallisuusjoukot pidättivät hänet serbialaisessa Lazarevon kylässä 26. toukokuuta 2011. Viisi päivää myöhemmin Mladić luovutettiin Haagiin.


title: Ratko Mladić

text: Mladićin kansainvälinen etsintäkuulutus perustui ICTY:n sääntöön nro 61, joka mahdollistaa tämänkaltaisen toiminnan silloin, kun on raskauttavat syyt epäillä kysymyksessä olevan kansanmurhan kaltaisista rikoksista epäilty. Serbia ja Yhdysvallat tarjosi viisi miljoonaa euroa tiedosta, joka johtaisi Mladićin kiinnisaamiseen. Lokakuussa 2010 Serbia kiristi jahtia nostamalla löytöpalkkion viidestä miljoonasta 10 miljoonaan euroon. Serbia myös pyysi Interpolilta apua etsinnöissä.


title: Ratko Mladić

text: Ratko Mladićin kiinniottamisen on katsottu olleen yksi keskeisistä ehdoista Serbian EU-jäsenyyshankkeen etenemiselle.


title: Ratko Mladić

text: Hän oli pitkäaikainen Jugoslavian kommunistisen puolueen (SKJ) jäsen ja liittoarmeijan aktiiviupseeri aina vuonna 1991 alkaneisiin hajoamissotiin asti.


title: Ratko Mladić

text: Ratimir (Ratko) Mladić syntyi bosnialaisessa Božanovićin kylässä Kalinovikissa () vuonna 1943. Saksa ja Italia olivat pilkkoneet Jugoslavian kuningaskunnan vuonna 1941. Tilalle oli perustettu akselivaltojen kontrollissa oleva Itsenäinen Kroatian valtio, jonka muodollisena valtionpäämiehenä toimi kuningas Tomislav II, mutta tosiasiallisesti maata johti pääministeri Ante Pavelić yhdessä kroaattien kansallisradikaalin Ustaša-puolueen kanssa.


title: Ratko Mladić

text: Bosnian serbeihin kuuluneen Mladićin perheen muut lapset olivat tytär Milica (s. 1940, nyk. Abram) ja poika Milivoj (s. 1944). Isä Neđo Mladić (s. 1909) oli paikallinen kommunistipartisaanien johtaja, joka kaatui kroaattien Ustaša-joukkojen luoteihin Bradinassa Ante Pavelićin kotikylään tehdyssä hyökkäyksessä keväällä 1945. Äiti Stana Lalatović (1919-2003) jäi lastensa yksinhuoltajaksi. Isän menettäminen vain kaksivuotiaana jätti Ratkon persoonallisuuteen vahvat jälkensä. Ratko piti isänsä kuolemaa sankarin uhrauksena.


title: Ratko Mladić

text: Ratko Mladić lähti kotikylästään jo 15-vuotiaana käytyään peruskoulunsa loppuun ja muutti Sarajevoon, jossa toimi jonkin aikaa tinaseppänä metalliteollisuusyrityksessä "Preduzeće Tito Sarajevo". Titon johtama sosialistinen Jugoslavia korosti kansanarmeijan merkitystä valtion yhtenäisyydelle. Monesti armeija myös tarjosi ainoan uramahdollisuuden köyhän maaseudun nuorille miehille. Lapsuudessaan Mladić oli haaveillut opettajan tai kirurgin ammatista, mutta ilmeisesti sotilasura kiinnosti myös isänsä kohtalon takia. Mladić aloitti opiskelunsa lukiota vastanneessaa Zemunin sotateollisessa koulussa Belgradissa 20. lokakuuta 1961. Tämän jälkeen jatkui opinnot Belgradissa Jugoslavian kansanarmeijan maavoimien sotilasakatemiassa (nyk. Belgradin sotilasakatemia) ("Vojna akademija KoV JNA"), josta hän valmistui luutnanttina (potporučnik) kurssinsa 6. parhaana 27. syyskuuta 1965. Tuolloin alkoi Mladićin ammattiupseerin ura Jugoslavian kansanarmeijassa. Samana vuonna hän liittyi Jugoslavian kommunistisen puolueen jäseneksi, jona hän oli aina puolueen hajoamiseen vuoteen 1990 asti. Syyskuussa 1976 Mladić aloitti Belgradissa Jugoslavian maavoimien esikunta-akatemian 20. yleisesikuntaupseerikurssin, josta valmistui "yleinen sotataito" oppiaineenaan kurssinsa priimuksena keskiarvolla 9,57. Maavoimien esikunta-akatemian operatiiviselta kurssilta hän valmistui 1987.


title: Ratko Mladić

text: Sotilasakatemiasta valmistuttuaan Mladić määrättiin 4. marraskuuta 1965 alkaen Skopjeen 3. armeijan 27. sotilaspiiriin, jossa hän oli yksikkönsä nuorin upseeri. Hänet nimitettiin 89. jalkaväkirykmentin kiväärijoukkueen johtajaksi 4. marraskuuta 1965. Mladić osoittautui kyvykkääksi ja lahjakkaaksi upseeriksi.


title: Ratko Mladić

text: Ratko avioitui 24. huhtikuuta 1966 Skopjessa opiskelleen Bosiljka Jegdićin (s. 20.7.1947) kanssa. Jegdić oli syntyjään Kroatian Okrugljacasta, Viroviticasta. Ensimmäinen lapsi poika Darko syntyi 1969 ja tytär Ana vuonna 1971. Perhe asui ja eli Skopjessa huolimatta Ratkon vaihtuvista sijoituspaikoista aina 7. helmikuuta 1992 asti, jolloin Jugoslavian liittoarmeija poistui Makedoniasta. Ana Mladić teki sittemmin itsemurhan Belgradissa maaliskuussa 1994, mikä myöskin vaikutti Ratkon persoonaan.


title: Ratko Mladić

text: Huhtikuussa 1968 Mladićista tehtiin Kumanovossa sijainneen tiedustelujoukkueen johtaja. Toukokuussa 1970 Mladić ylennettiin yliluutnantiksi (poručnik), sitten kapteeniksi (kapetan) ja pian 1. luokan kapteeniksi (kapetan prive klase). Majuriksi hänet ylennettiin 27. marraskuuta 1974, jolloin hänet nimitettiin 87. erillisen jalkaväkipatterin huollosta vastaavaksi apulaiskomentajaksi. Sotakorkeakoulun (1976–1978) jälkeen hänestä tehtiin Kumanovossa sijainneen 89. prikaatin 1. jalkaväkipataljoonan komentaja. Mladić ylennettiin everstiluutnantiksi 25. joulukuuta 1980 ja hänestä tuli Skopjessa sijainneen 3. sotilaspiirin esikunnan operatiivisen osaston johtaja. Everstiksi ylennetty Mladić nimitettiin Stipissä sijaitsevan 39. jalkaväkidivisioonan 26. jalkaväkiprikaatin komentajaksi 18. elokuuta 1986.


title: Ratko Mladić

text: 31. tammikuuta 1989 eversti Mladić siirtyi takaisin Skopjeen 3. armeijan koulutusosaston apulaispäälliköksi ja 14. tammikuuta 1991 hänet siirrettiin Pristinaan 52. armeijakunnan huollosta vastaavaksi apulaiskomentajaksi. Kevään 1991 aikana Jugoslavian liittotasavalta alkoi toden teolla hajota.


title: Ratko Mladić

text: Eversti Mladić saapui helikopterilla Krajinan pääkaupunkiin Kniniin 26. kesäkuuta 1991 päivä sen jälkeen, kun Kroatia oli julistautunut itsenäiseksi. Jugoslavian keskushallinto Belgradissa ei tunnustanut Kroatian ja Slovenian laittomina pitämiään irtautumisia. Toukokuun lopulla 1991 Krajinan serbitasavalta oli ilmoittautunut virallisesti liittyvänsä osaksi Serbian tasavaltaa. Heinäkuussa 1991 Jugoslavian liittoarmeija aloitti kroaattien vastaisen Operaatio Rannikko-91:n ("Operacija Obala-91") Dalmatian rannikolla. Alue kuului 9. armeijakunnan piiriin. Samaan aikaan 3. heinäkuuta 1991 Mladić siirtyi Kniniin 9. armeijakunnan koulutus- ja operaatiovastaavaksi. Nimitys 9. armeijakunnan apulaiskomentajaksi tuli 20. heinäkuuta 1991.


title: Ratko Mladić

text: Mladić nousi kenraalikuntaan, kun Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan presidentin käsky 1/68 ylensi Ratko Mladićin kenraalimajuriksi 4. lokakuuta 1991. Kenraalimajuri Mladićista tuli koko 9. armeijakunnan komentaja 30. joulukuuta 1991.


title: Ratko Mladić

text: Mladić ylennettiin kenraaliluutnantiksi 24. huhtikuuta 1992 ja seuraavana päivänä hänet nimitettiin Jugoslavian liittoarmeijan 2. sotilaspiirin komentajaksi Sarajevoon Bosnia-Hertsegovinaan.


title: Ratko Mladić

text: 12. maaliskuuta 1992 Bosnian separatistisen serbialueen parlamentti päätti perustaa Bosnian serbiarmeijan. Mladić nimitettiin armeijan komentajaksi. Saman vuoden kesällä piiritettiin myös myöhemmin tunnetuksi tullut Srebrenican 5 000 asukkaan pikkukaupunki. Srebrenicaan muodostettiin huhtikuussa 1993 YK:n suoja-alue siviileille ja myös Mladićin armeijaa vastaan taistelleita muslimeita antautui YK:lle ja luovutti aseensa saaden näin turvapaikan alueella. YK:n suojelu esti serbien marssimisen kaupunkiin, jossa oleskeli pahimmillaan noin 40 000 ihmistä saarroksissa ja puutteellisesti huollettuina. 8. heinäkuuta 1995 Bosnian serbiarmeija hyökkäsi kaupunkiin ammuttuaan sinne viisi päivää raketteja. Myös Mladić saapui kaupunkiin yhdessä serbialaisten kuvausryhmien kanssa. Kaupungin muslimipojat ja -miehet 12 ja 77 ikävuoden väliltä eristettiin tutkittavaksi ”epäiltynä sotarikoksista”. Viisi päivää myöhemmin yli 8 000 poikaa ja miestä oli murhattu kaupungin ulkopuolelle.


title: Ratko Mladić

text: Mladićia syytetään Kroatian ja Bosnian sodissa lukuisista sotarikoksista, muun muassa kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan sekä muun muassa Sarajevon siviilien tulittamisesta. Häntä syytetään myös erityisesti Srebrenican joukkoteloituksista kesäkuussa 1995. Bosnian sodan jälkeen Mladić palasi Belgradiin, jossa hän eli Jugoslavian presidentin Slobodan Miloševićin suosiossa ja suojeluksessa. Kun Milošević luovutettiin Haagin sotarikostuomioistuimeen Mladić onnistui vuosikaudet pakenemaan häntä etsiviä poliiseja. Hänen epäiltiin piileksivän tuomioistuinta Serbiassa, Bosnian serbialueella tai serbejä tukevan Venäjän suojissa Moskovassa. Haagin sotarikostuomioistuin kuitenkin kyllästyi tilanteeseen, ja 11. marraskuuta 2005 se ilmoitti Serbia-Montenegron valtiolle, että sen tulee toimittaa Mladić tuomioistuimen eteen vuoden 2005 loppuun mennessä. Yhdysvaltain hallitus lupasi viisi miljoonaa dollaria Mladićin kiinniotosta. Mladić on tämänkin jälkeen nauttinut serbien keskuudessa suurta kansansuosiota, erityisesti äärikansallismielinen Suur-Serbiaa tavoitteleva Serbian radikaalipuolue on kuulunut hänen tukijoihinsa. Tiettävästi Srebrenican tapahtumien avoimempi käsittely Serbiassa on vähentänyt serbien silmissä hänen sankarillisuuttaan. Serbian parlamentti tuomitsikin maaliskuussa 2010 joukkomurhan päätöslauselmassaan kiivaan keskustelun tuloksena, mutta ei määritellyt tapahtumia kuitenkaan kansanmurhaksi. Parlamentti korosti kuitenkin Mladićin kiinnioton tärkeyttä, hänen tukijoidensa protesteista huolimatta.


title: Ratko Mladić

text: Serbian presidentti Boris Tadić vahvisti 26. toukokuuta 2011 Mladićin pidätetyn Vojvodinassa. Pidätyksestä kertoneen radiokanavan mukaan Mladić oli piilotellut serkkunsa omistamassa talossa maaseudulla Lazarevon kylän keskustassa ja käyttänyt nimeä Milorad Komadić. Serbialaisten uutiskanavien mukaan tieto Mladićin olinpaikasta olisi tullut nimettömänä vihjeenä. Julkisuudessa on todettu, että pidätys tuli juuri sopivasti Serbian EU-neuvottelujen kannalta. Myös Haagin sotarikostuomioistuin oli tuomassa julki raporttia, jossa todetaan Serbian yhteistyökyky sotarikoskysymyksissä heikoksi. Kun pidätys tuli julki noin 10 000 mielenosoittajaa kerääntyi Belgradissa osoittamaan mieltään Mladićin puolesta. Serbian viranomaiset luovuttivat hänet kuitenkin nopeasti kuljetettavaksi Haagin sotarikostuomioistuimeen. Haagiin Mladić kuljetettiin 31. toukokuuta 2011. Venäjä on vaatinut Mladićille oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä. Mladićin oikeudenkäynti alkoi 16. toukokuuta 2012 Haagin sotarikostuomioistuimessa ja keskeytettiin 17. toukokuuta 2012 syyttäjien virheiden takia, koska syyttäjät olivat tehneet useita virheitä ilmoittaessaan todisteista puolustusasianajajille. Uutta aloituspäivää yritetään lyödä lukkoon mahdollisimman pian. Oikeudenkäynti jatkui 9. heinäkuuta 2012 ja ensimmäisenä todistajanaitioon istuutui Elvedin Pasic, joka oli 14-vuotias Bosnian sodan alkaessa, kun hän joutui perheineen pakenemaan kotikylästään Hvracanista, Pohjois-Bosniasta. Hän kuvaili todistajanlausunnossaan kotien tuhoamista, kyliin hyökkäämistä sekä muslimien ja kroaattien vainoamista. Pasic erotettiin perheestään ja selvisi myöhemmin noin 150:n teloituksesta Grabovican kylässä vuonna 1992.


title: Ratko Mladić

text: Kun Mladic ensi kertaa astui oikeuden eteen, hän ei halunnut kuulla syytteitään. Mladić kiisti Haagissa häneen kohdistetut syytökset. Mladic sanoi olevansa sairas, ja että syytteet ovat loukkaavia ja hirvittäviä. Mladicin puolustus vetosi muun muassa siihen, että tämä oli vain sotilas, joka totteli käskyjä eikä ollut kytköksissä pahimpiin sodan rikoksiin. Mladicin apulainen Mile Sladoje kiisti tämän määränneen joukkojaan sala-ampumaan Sarajavon siviilejä.


title: Ratko Mladić

text: Mladićia vastaan nostettiin syyte kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan, varsinkin Srebrenican joukkomurhasta ja Sarajevon saarrosta. Mladić ei katsonut armeijansa tappaneen kroaatteja näiden kansallisuuden takia, vaan vain puolustaneensa maataan.


title: Ratko Mladić

text: Radovan Karadžić haastoi Mladićin todistajakseen omaan oikeudenkäyntiinsä, mutta Mladić ei sanojensa mukaan voinut ja halunnut todistaa Srebrenican tapahtumista. Mladić vetosi terveysongelmiinsa ja siihen, että Karadžićin esittämiin kysmyksiin vastaaminen vaarantaisi hänen oman oikeudenkäyntinsä. Mladić myös ilmoitti, että Haagin YK-tuomioistuin on "saatanan tuomiosali" ja Naton luomus.


title: Ratko Mladić

text: Entisen Jugoslavian kansainvälinen rikostuomioistuin tuomitsi 74-vuotiaan Ratko Mladićin Haagissa 22. marraskuuta 2017 elinkautiseen vankeuteen sotarikoksista, kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Päiväkoti on osa laitoksellista lasten varhaiskasvatus- ja päivähoitojärjestelmää. Päiväkotien tarkoitus on tarjota lapsille ja lapsiperheille riittävän korkeatasoinen kasvu- ja kehitysympäristö sekä toimia yhdessä kotien kanssa kasvatuskumppaneina lapsen huoltoa, toimintaa ja turvallisuutta koskevissa asioissa tarjoten samalla lastenhoitoa kun lapsen vanhemmat ovat estyneet itse lapsensa hoidosta esimerkiksi työn takia tai kun lapselle on muulla tavoin tärkeää olla hoidettavana päiväkodissa. Suomessa päiväkotien yhteydessä toimii yleensä myös esikoulu.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Lastentarhan varsinaisena perustajana pidetään saksalaista pedagogia Friedrich Fröbeliä, jonka idean mukaisia lastentarhoja perustettiin 1830-luvun lopulta lähtien Saksaan ja muutamiin muihin Euroopan maihin. Ajatuksen lastentarhoista toi Suomeen 1850-luvun lopussa "Suomen kansakoulun isä" Uno Cygnaeus, joka oli Keski-Eurooppaan suuntautuneen opintomatkansa aikana käynyt Hampurissa sijainneessa lastentarhassa ja lastentarhanopettajia kouluttaneessa seminaarissa. Laatiessaan ehdotusta kansakoululaitoksesta Cygnaeus ehdotti lastentarhan ja lastenseimen perustamista paitsi kansakoulunopettajaseminaarin tyttömallikoulun yhteyteen, myös tyttökansakoulujen osaksi. Kansakoulujen vakiinnuttua perustettiin erityyppisiä pienten lasten kouluja eri puolille maata.