title: Mary-Kate Olsen

text: Mary-Kate tuli tunnetuksi ilman Ashleytä, kun Mary-Kate esiintyi pienessä sivuroolissa Factory Girlissä Molly Spencenä. Elokuva julkaistiin joulukuussa 2006. Olsenin rooli leikattiin pois teatteriversiosta, mutta DVD-versiolla se sisältyy elokuvaan. Lisäksi Mary-Katella on toistuva rooli TV-sarjassa "Weeds", jossa hän esittää roolia Tara Lindman. Mary-Kate esiintyi vuonna 2008 elokuvassa "The Wackness", jossa hän esittää roolia Union.


title: Mary-Kate Olsen

text: 10. marraskuuta 2008 Mary-Kate esiintyi yhdessä jaksossa TV-komedian toisella tuotantokaudella "Samantha Who?". Mary-Kate esitti Natalie-nimistä tyttöä viidennessä jaksossa. Samatha yrittää auttaa Natalieta tämän yrittäessä tuhota itsensä ja on muutenkin luonteeltaan paha nainen.


title: Mary-Kate Olsen

text: Vuonna 2004 Olsen haki hoitoa syömishäiriöön.


title: Mary-Kate Olsen

text: Olsen oli vuonna 2008 kuolleen Heath Ledgerin läheinen ystävä.


title: Mary-Kate Olsen

text: Olsen alkoi seurustelemaan ranskalaisen pankkiirin Olivier Sarkozyn kanssa vuonna 2012. Sarkozy on Ranskan entisen presidentin Nicolas Sarkozyn velipuoli. Olsen ja Sarkozy menivät naimisiin 27. marraskuuta 2015 yksityisasunnossa New Yorkissa.


title: Potenssijoukko

text: Potenssijoukko on joukon kaikkien osajoukkojen joukko. Joukon formula_1 potenssijoukkoa merkitään tyypillisesti symboleilla formula_2 tai formula_3 tai formula_4.


title: Potenssijoukko

text:
Tarkastellaan ensin nelialkioista äärellistä joukkoa formula_5. Joukko-opin mukaan tyhjä joukko formula_6 on yksi osajoukko. Myös yksialkioiset osajoukot
ovat joukon formula_8 osajoukkoja. Sitten voidaan muodostaa kuusi kaksialkioista osajoukkoa
ja neljä kolmialkioista osajoukkoa
Viimeinen osajoukko on joukko formula_5 itse, sillä joukko-opin mukaan joukko on aina itsensä osajoukko.


title: Potenssijoukko

text: Helposti nähdään, että neljän alkion joukosta voidaan muodostaa formula_12 osajoukkoa. Muodostettu osajoukkojen joukko koostuu näistä 16 luetelluista osajoukoista ja sitä kutsutaan joukon formula_8 potenssijoukoksi. Potenssijoukon koko eli mahtavuus on 16.


title: Potenssijoukko

text:
Muodollinen määritelmä: jos formula_1 on mielivaltainen joukko, niin on
formula_15.


title: Potenssijoukko

text: Joukon formula_8 mahtavuus voidaan merkitä formula_17 tai formula_18.


title: Potenssijoukko

text:
Äärellisen joukon potenssijoukon mahtavuus voidaan laskea seuraavasti. Yleisesti voidaan merkitä, montako formula_19 jäsenistä osajoukkoa voidaan ottaa mahtavuudeltaan formula_20 olevasta joukosta:
Kun lasketaan yhteen tyhjän joukon, kaikki yksialkioiset osajoukot, kaksialkioiset, ..., (n-1)-alkioiset ja joukko itse, saadaan


title: Potenssijoukko

text: Jos äärellisen joukon mahtavuus on formula_23, niin sen potenssijoukon mahtavuus on kahden potenssi eli formula_24 .


title: Potenssijoukko

text: Tyhjän joukon potenssijoukko sisältää määritelmän mukaan tyhjän joukon, mutta myös itsensä. Koska tyhjiä joukkoja on olemassa vain yksi, ei sitä voi esiintyä osajoukkojen joukossa kahdesti. Tyhjässä joukossa ei ole alkioita, joista voidaan muodostaa osajoukkoja. Tällöin on formula_25. Tyhjän joukon mahtavuus on formula_26, niin sen potenssijoukon mahtavuus on formula_27.


title: Potenssijoukko

text: Numeroituvasti äärettömän joukon potenssijoukon mahtavuus on siten formula_28, jos numeroituvasti äärettömän joukon mahtavuus on formula_29. Voidaan osoittaa, että formula_30 eli sama kuin reaalilukujen mahtavuus. Se on suurempi kuin luonnollisten lukujen mahtavuus ja se merkitään formula_31. Tällaisen potenssijoukon mahtavuus on ylinumeroituvasti ääretön.


title: Potenssijoukko

text: Voidaan todistaa, ettei joukon formula_8 ja sen potenssijoukon välillä ei ole bijektiota. Silloin ei joukon formula_8 numeroituvuudesta voida päätellä potenssijoukon numeroituvuutta.


title: Potenssijoukko

text: Ylinumeroituvien joukkojen potenssijoukot ovat entistä mahtavampia, jolloin esimerkiksi formula_34. Potenssijoukosta muodostettu potenssijoukko on edellisiä mahtavampi. Niiden mahtavuutta on ollut tapana merkitä kardinaaleilla formula_35. Niilläkin on suuruusjärjestys


title: Turun romantiikka

text: Turun romantiikka oli Turun akatemian piirissä 1800-luvun alkupuolella syntynyt poliittis-kirjallinen liike, jossa yhtyivät eurooppalaisen romantiikan vaikutteet ja Henrik Gabriel Porthanin aateperintö. Sen ohjelmana oli suomalaisen kansallistunteen herättäminen ja suomenkielisen kulttuurin kehittäminen. Tätä kutsuttiin fennomaniaksi.


title: Turun romantiikka

text: Liikkeen johtohahmoihin kuuluneen Adolf Ivar Arwidssonin erottaminen yliopistosta 1822 heikensi Turun romantiikan vaikutusta. Kun yliopisto siirtyi Turun palon myötä Helsinkiin vuonna 1827, toiminta jatkui siellä Lauantaiseuran piirissä.


title: Paluu tulevaisuuteen II

text: Paluu tulevaisuuteen II () on Robert Zemeckisin ohjaama Paluu tulevaisuuteen -trilogian toinen osa. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1989 ja se on jatkoa elokuvalle "Paluu tulevaisuuteen" (1985). Elokuvassa nähdään tapahtumia, jotka tapahtuivat trilogian aikaisemmassa osassa. Kuten edeltävä elokuva, myös tämä oli menestys. Elokuvan jatko-osa on "Paluu tulevaisuuteen III" (1990).


title: Paluu tulevaisuuteen II

text: Elokuva jakautuu kolmeen osioon jotka kaikki sijoittuvat eri vuosikymmenelle, ensimmäinen sijoittuu tulevaisuuteen vuonna 2015, toinen vaihtoehtoiseen nykyaikaan vuonna 1985 ja kolmas menneisyyteen vuonna 1955. Elokuva alkaa siitä, mihin edellinen loppui. Emmett ”Doc” Brown (Christopher Lloyd) tulee aikakoneensa kanssa Martyn (Michael J. Fox) pihalle ja kertoo hätääntyneenä, että Martyn ja hänen tyttöystävänsä Jenniferin (Elisabeth Shue) pitäisi tulla hänen mukaansa tulevaisuuteen vuoteen 2015, sillä asia koskee heidän tulevia lapsiaan. Martyn poika, Marty McFly Jr., on joutumassa vankilaan, sillä hän on mukana eräässä ryöstössä. Matkustettuaan Marty menee Docin neuvomaan "Cafe 80s" -nimiseen kahvilaan, jossa hän tapaa kyseisen ajan Biffin (Thomas F. Wilson) ja hänen lapsenlapsensa Griffin (Thomas F. Wilson). Griff yrittää pahoinpidellä Martyn, jolloin Marty pakenee kahvilasta, ja hänen ansiostaan Griff jengeineen pidätetään, minkä vuoksi Martyn poika ei nyt osallistukaan ryöstöön ja välttää näin vankilan.


title: Paluu tulevaisuuteen II

text: Tutkiessaan kotikaupunkiaan vuodessa 2015 Marty huomaa, että eräästä kaupasta voi ostaa urheilukalenterin, jossa näkyvät kaikki urheilutulokset vuosien 1950–2000 välillä. Marty aikoo hyötyä kalenterista vedonlyönnissä omassa ajassaan, mutta Doc ei hyväksy kalenterin käyttöä rikastumiseen ja heittää sen pois. Vakoileva Biff saa kuitenkin kalenterin käsiinsä ja saa idean toimittaa sen menneisyyteen itselleen suurien rahojen toivossa. Poliisien vietyä Docin nukuttaman Jenniferin kotiin Marty ja Doc kiirehtivät hakemaan hänet pois "tulevaisuuden kodistaan", koska Docin mukaan ei olisi koskaan hyväksi saada tietää liikaa tulevaisuudestaan. Nähtyään kuitenkin itsensä 30 vuotta vanhempana Jennifer pyörtyy. Kun Marty ja Doc selvittävät tapahtunutta, Biff kaappaa aikakoneen ja matkustaa sillä vuoteen 1955. Hän antaa vuodessa 1955 elävälle itselleen aikakoneessa olevan urheilukalenterin ja palaa vuoteen 2015. Marty ja Doc eivät vielä huomaa, mitä Biff teki menneisyydessä.


title: Paluu tulevaisuuteen II

text: Marty ja Doc palaavat vuoteen 1985, joka paljastuu pian muuttuneen dystopiaksi - Vietnamin sota on edelleen käynnissä 1980-luvulla, Richard Nixon on edelleen Yhdysvaltain presidentti ja moottoripyöräjengiläiset ja Biffin urheilukalenterin avulla tekemillään voitoilla perustama kemianteollisuuden yhtiö "BiffCo" hallitsevat Hill Valleyn kaupunkia. Martyn isä George McFly kuoli Biffin ampumana vuonna 1973 ja Biff on naimisissa Martyn äidin, Lorraine Bainesin kanssa. Uudenlaisessa todellisuudessa Lorraine on myös alkoholisoitunut ja elää Biffin armoilla. Marty kysyy Biffiltä kalenterista, mutta joutuu melkein Biffin tappamaksi. Vanha Biff vuodesta 2015 oli varoittanut nuorempaa itseään, että hullu tiedemies tai nuorukainen saattaisivat tulla esittämään kysymyksiä kalenterista.


title: Paluu tulevaisuuteen II

text: Marty ja Doc joutuvatkin matkustamaan taas vuoteen 1955 selvittääkseen ongelman. Marty piiloutuu nuoremman Biffin autoon ja näkee, kun vanhempi Biff antaa nuoremmalle itselleen urheilukalenterin. Illemmalla Biff lähtee koulun tansseihin, Marty mukanaan piilossa autossa. Marty odottaa sopivaa hetkeä napata kalenteri vaivihkaa Biffin huomaamatta. Docin ja Martyn pitää myös varoa, etteivät he törmää itseensä missään vaiheessa. Marty yrittää saada urheilukalenterin ja onnistuu siinä lopulta. Hän onnistuu myös välttämään toisen itsensä näkemäksi joutumisen kuten melkein myös Doc, joka kohtaa toisen itsensä ohimennen. Hänen toinen itsensä pyytää ojentamaan työkaluja ja he puhuvat hetken säästä ilman katsekontaktia.


title: Paluu tulevaisuuteen II

text: Koska kyseisenä iltana oli ukonilma, Docin ollessa ilmassa aikakoneella salama iskee aikakoneeseen ja kone joutuu vuoteen 1885, jonka aikakone on häiriön vuoksi valinnut vuoden 1985 sijaan. Pian postimies tuo Martylle kirjeen, jota postilaitos on säilyttänyt 70 vuotta. Kirjeen on kirjoittanut Doc siirryttyään vuoteen 1885. Marty menee nuoremman Docin luo, mutta Doc pyörtyy Martyn kertoessa tulleensa jo takaisin tulevaisuudesta, mihin Doc hänet juuri lähetti.


title: Paluu tulevaisuuteen II

text: Elokuvassa on elokuvallisia viitteitä eli kohtauksia, jotka muistuttavat tai jäljittelevät muiden elokuvien kohtauksia, kuten esimerkiksi elokuvan "Ihmeellinen on elämä" kohtauksia.


title: Paluu tulevaisuuteen III

text: Paluu tulevaisuuteen III () on Robert Zemeckisin ohjaama "Paluu tulevaisuuteen" -elokuvatrilogian viimeinen osa. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1990. Elokuvan pääosissa ovat Michael J. Fox, Christopher Lloyd ja Mary Steenburgen. Muita näyttelijöitä ovat muun muassa Thomas F. Wilson ja James Tolkan.


title: Paluu tulevaisuuteen III

text: ZZ Top -yhtyeen jäsenet esiintyvät elokuvassa soittamassa kyläjuhlissa, joissa Marty ja Doc vierailevat. Elokuvan lopputekstien yhteydessä kuullaan myös ZZ Topin kappale ”Doubleback” albumilta "Recycler" (1990).


title: Paluu tulevaisuuteen III

text: Elokuva on suora jatko-osa edeltäjälleen. Martyn vietyä nuoremman Docin kotiin, jonkin ajan kuluttua Doc herää ja luulee nähneensä unta, että Marty oli palannut vuodesta 1985, jonne hän oli juuri tämän lähettänyt. Marty herää, jolloin Doc säikähtää häntä uudestaan, koska Martyn pitäisi olla vuodessa 1985 eikä vuodessa 1955 uudelleen. Tilanne kuitenkin selkiytyy Docille, sillä edellisen elokuvan lopussa Marty sai Docilta kirjeen, jossa Doc kertoi olevansa vuoden 1885 villissä lännessä. Kirjeessä on myös kerrottu, mistä aikakone löytyisi vuonna 1955. Ohjeiden avulla nuorempi Doc ja Marty kaivavat aikakoneen esiin louhoksesta, johon se on piilotettu. He saavat myös tietää, että Doc ammuttaisiin viikkoa myöhemmin kirjeen lähettämisestä, joten Doc lähettää Martyn aikakoneineen vuoteen 1885 pelastamaan tulevan itsensä ja viemään tämän takaisin vuoteen 1985.


title: Paluu tulevaisuuteen III

text:
Vuoteen 1885 päästyään Marty rikkoo vahingossa DeLoreanin polttoaineletkun joutuessaan ratsuväen takaa-ajamien intiaanien hyökkäyksen kohteeksi. Marty piilottaa aikakoneen luolaan ja joutuu pakenemaan karhua. Marty kaatuu rinteessä ja menettää tajuntansa. Palatessaan tajuihinsa hän kohtaa esivanhempansa Seamus ja Maggie McFlyn. He pitävät Martystä huolta. Koska Marty ei voi kertoa oikeaa nimeään, hän antaa muiden kutsua itseään Clint Eastwoodiksi. Marty menee kaupungissa saluunaan, jossa hän vahingossa suututtaa sinne saapuneen Buford ”Mad Dog” Tannenin, Biffin esi-isän. Hän yrittää järjestää Martylle hirttäjäiset, mutta paikalle saapuva Doc pelastaa pojan.
Doc ja Marty alkavat suunnitella poispääsyä vuodesta 1885, mutta koska aikakoneen polttoaine on valunut maahan, on mahdotonta aikakoneen omin voimin päästä 140 kilometrin (88 mailin) tuntinopeuteen, jonka aikakone tarvitsee aikahyppyyn. Ratkaisuksi he keksivät työntää aikakoneen höyryveturilla tarvittavaan vauhtiin. He käyvät tarkastelemassa vanhaa sivuraidetta, jossa he aikovat toteuttaa suunnitelman. Keskeneräisellä sillalla vauhtia tulisi olla aikahyppyyn tarvittava määrä ennen kuin veturi syöksyisi rotkoon. Paikalle saapuva opettaja Clara Clayton on vähällä pudota rotkoon hevoskärryinensä, koska hevoset ovat pillastuneet eivätkä suostu pysähtymään. Doc pelastaa naisen ja rakastuu häneen, mutta tajuaa puuttuneensa historian kulkuun varomattomalla tavalla: aluetta kutsutaan Claytonin rotkoksi juuri opettajalle sattuneen onnettomuuden vuoksi. Marty kuitenkin huojentaa Docia todeten Claran pelastamisen vaikuttaneen ainoastaan rotkon tulevaan nimeen.


title: Paluu tulevaisuuteen III

text: Samana iltana juhlissa Buford jengeineen yrittää ampua Docin, mutta Marty estää tämän ja luoti osuu vain Docin hattuun. Väliinpuuttumisen vuoksi Buford haastaakin Martyn kaksintaisteluun samana päivänä jolloin he olivat aikoneet palata vuoteen 1985. Taistelussa Martyn hengen pelastaa ponchon alle kätketty luodinkestävä hellanluukku. Idean Marty oli saanut Biff Tannenin katsomasta elokuvasta "Kourallinen dollareita". Marty voittaa Bufordin nyrkkitappelussa ja saa kaupunkilaisten suosion osakseen. Näin myös tulevaisuus muuttuu, ja niin Doc kuin Martykin selviävät.


title: Paluu tulevaisuuteen III

text: Marty ja Doc kiiruhtavat kaappaamaan junaa, jolla he aikovat työntää aikakoneen tarvittavaan vauhtiin. Lopulta vain Marty pääsee takaisin vuoteen 1985 Docin jäätyä kyydistä pelastaessa Claraa, joka oli lähtenyt hevosella ajamaan junaa takaa löytääkseen rakastamansa Docin. Doc oli aikeissa lähteä rotkoa lähestyvästä junasta aikakoneeseen, kunnes hän huomasi Claran ja päätti kääntyä takaisin. Doc ja Clara pelastuvat kuitenkin viime hetkellä Martyn aikakoneesta heittämällä leijulaudalla. Marty palaa samaisella hetkellä takaisin vuoteen 1985. Ajaessaan samaa siltaa (joka ylittää nyt "Eastwoodin rotkoa"), nyt vuonna 1985, tulee vastaan juna jonka alle aikakone tuhoutuu. Martyn olettaa, ettei hän tapaa Docia enää koskaan. Marty kuitenkin palaa kotiin, tapaa tyttöystävänsä ja huomaa todellisuuden olevan taas kunnossa. Kun Marty tutkii tuhoutuneen aikakoneen jäännöksiä raiteilla, saapuu Doc paikalle junasta rakentamallaan uudella höyryllä toimivalla aikakoneella. Docilla on mukana kokonainen perhe, johon kuuluvat Clara ja kaksi poikaa, Jules ja Verne. Doc kertoi tulleensa hakemaan koiransa Einsteinin vuodesta 1985 ja tervehtimään huolestunutta Martya vielä kerran ennen matkustamista menneisyyteen aikakoneella. Juna nousee lentoon, ja Marty hyvästelee Docin vielä kerran ennen kuin tämä katoaa toiseen aikaan.


title: Lauantaiseura

text: Lauantaiseura () oli Helsingin yliopiston opiskelijoiden ja nuorten opettajien keväällä 1830 perustama seura, joka kokoontui lauantai-iltaisin jonkun jäsenensä luo. Yhteisillä varoilla ostettiin kirjallisuutta ja innokkaat keskustelut niistä venyivät usein myöhäiseen yöhön. Aluksi keskustelut koskivat kirjallisuutta ja filosofiaa, mutta myöhemmin pyrkimykseksi tuli kansallisen Suomen luominen.


title: Lauantaiseura

text: Topelius kuvaa "Päiväkirjoissaan", kuinka Lauantaiseuran iltojen aikana pääsi tutustumaan "Runebergin tyyneen huumoriin, Snellmanin säälimättömään logiikkaan, Nervanderin purevaan ivaan ja Nordströmin kompapuheisiin, jotka olivat teräviä kuin silmäneulat."


title: Lauantaiseura

text: Pikku Jättiläinen ilmoittaa seuran perustajiksi kuusi nuorukaista, jotka olivat  J. L. Runeberg,  J. J. Nervander, A. A. Laurell ja tämän veli G. Laurell, Bengt Olof Lille, ja J. J. Nordström.


title: Lauantaiseura

text: Seuran johtohahmona toimi aluksi Johan Jakob Nervander ja myöhemmin Johan Ludvig Runeberg. Lauantaiseuran loppuaikoina Johan Vilhelm Snellman oli piirin johtava, keskustelun kulkuun ratkaisevasti vaikuttava henkilö. Runebergistä tuli kuitenkin vähitellen seuran kantava voima ja hänen muuttonsa Porvooseen vuonna 1837 aiheutti seuran säännöllisen toiminnan loppumisen.


title: Lauantaiseura

text: Lauantaiseuran edeltäjiä olivat 1800-luvun alussa kokoontunut Aura-seura ja 1700-luvun loppupuoliskolla Suomen kulttuurielämään vaikuttanut Aurora-seura.


title: Lauantaiseura

text: Lauantaiseuran merkitys suomenkielisen sivistyksen ja kulttuurin kehittymiselle oli merkittävä. Sen vaikutuksesta syntyi Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ja ensimmäinen uudenaikainen yksityisoppikoulu Helsingfors lyceum () vuonna 1831 sekä seura alkoi julkaista omaa "Helsingfors Morgonblad" -sanomalehteä.


title: Lauantaiseura

text: Lauantaiseuran epävirallisena äänenkannattajana voidaan pitää Runebergin vuonna 1832 perustamaa sanomalehteä, "Helsingfors Morgonbladia", sillä useat seuran jäsenet avustivat sitä. Lehti oli kirjallis-filosofinen ja elitistinen ja se keräsi ympärilleen noin 400-päisen lukijakunnan.


title: Johan Jakob Nervander

text: Johan Jakob Nervander (23. helmikuuta 1805 Uusikaupunki – 15. maaliskuuta 1848 Helsinki) oli suomalainen runoilija, fyysikko ja meteorologi. Nervander oli suomalaisen meteorologisen mittaus- ja havaintotoiminnan alkuunpanija. Hänen vuonna 1844 aloittamistaan magneettisista mittauksista käynnistynyt niin sanottu Helsingin havaintosarja on maailmanlaajuisestikin harvinainen ja nykyisessä tiedeyhteisössä arvostettu. Hän kehitti myös galvanometriä.


title: Johan Jakob Nervander

text: Nervander oli yhtenä perustajajäsenenä useissa eri seuroissa, kuten Societas pro Fauna et Flora Fennica, Lauantaiseura, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ja Suomen Tiedeseura.


title: Johan Jakob Nervander

text: Johan Jakob Nervander syntyi Uudessakaupungissa 23. helmikuuta 1805. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Johan Nervander ja Beata Bergbom. Nervanderin suku on kotoisin Porin itäpuolella sijaitsevalta Närvan tilalta. Sukunimi on otettu tilan nimeä mukaillen. Uudessakaupungissa Johan Nervander pääsi taloudellisesti hyvään asemaan. Hän oli kaupungin ensimmäisiä apteekkareita, omisti useita kiinteistöjä ja myös osuuksia purjelaivoista. Liiketoimet kuitenkin epäonnistuivat ja tästä seurasi taloudellinen romahdus. Nervander myi apteekkinsa vuonna 1813, jolloin perhe muutti Ouluun. Johan Nervander kuoli kolme vuotta muuton jälkeen ja perhe jäi asumaan Ouluun köyhyydessä. Perheeseen jäi J. J. Nervanderin lisäksi neljä muuta lasta.


title: Johan Jakob Nervander

text: Beata lähetti 11-vuotiaan esikoispoikansa tämän enon, filosofian apulaisprofessorin Fredrik Bergbomin, luo Turkuun. Näin Nervander päätti lyhyeksi jääneet opintonsa Oulun triviaalikoulussa ja aloitti opinnot Turun katedraalikoulussa. Neljä vuotta myöhemmin Nervander pääsi 15-vuotiaana ylioppilaaksi ja aloitti samana vuonna, 1820, yliopisto-opinnot Turun akatemiassa. Turun akatemiassa hänet merkittiin Pohjalaisen osakunnan matrikkeliin lisämaininnalla "rarioris spei adolescentulus" eli ”harvinaisen suuria toiveita herättävä nuori”.


title: Johan Jakob Nervander

text: 29. elokuuta 1827 Nervander meni Gävlessä, Ruotsissa naimisiin itseään seitsemän vuotta vanhemman Agata Emerentian Öhmannin kanssa. Suhteeseen oli syntynyt kaksi vuotta aiemmin elokuun 13. päivänä Kirkkonummella tytär Augusta Matilda. Nervanderin ja Öhmannin suhdetta pidettiin visusti salassa. Siitä ei tiennyt edes Nervanderin läheinen ystävä J. V. Snellman. Myös toinen perheen lapsista, Hugo Emmerick, syntyi ennen avioliittoa, 22. huhtikuuta 1827. Nervanderin avioliiton sanotaan usein olleen onneton. Eroa ei kuitenkaan otettu ja perheeseen syntyi yhteensä kahdeksan lasta, joista kolme kuoli jo lapsena. Nervanderin isän epäonnistumisesta seurannut köyhyys painosti Nervanderia koko hänen elämänsä. Hän joutui työskentelemään vuoden 1832 kevätlukukauden Helsingfors lyceumissa opettajana, jotta saisi perheen talouden tasapainoon.


title: Johan Jakob Nervander

text: Nervander suoritti kandidaatin tutkinnon vuonna 1827 esitettyään pro gradu -tutkielmansa julkisesti tarkastettavaksi. Samana vuonna pidetyssä promootiossa, joka oli viimeinen vanhassa Turun akatemiassa pidetty, hänet vihittiin priimusmaisteriksi. Vaatimusten mukaan filosofian kandidaatin tutkintoon tuli sisältyä 11 ainetta. Kaikkiaan 33 mahdollisesti puoltoäänestä Nervander sai 30. Hänellä oli korkein arvosana kahdeksassa aineessa. Tämä oli yliopiston siihen astisen historian paras suoritus. Tullessaan maisteriksi Nervander oli ollut ylioppilaana seitsemän vuotta. Hänen opintomenestyksensä oli ollut loistelias.


title: Johan Jakob Nervander

text: Nervanderin läheisimpiin opiskelijatovereihin lukeutuivat muiden muassa J. V. Snellman ja J. L. Runeberg. He viettivät paljon aikaa niin ylioppilaiden opiskelun ulkopuolisissa riennoissa kuin vakavammissa yhteyksissäkin. Tästä todisteena ovat Nervanderin lähettämät kirjeet Snellmanille. Snellman ja Nervander olivat molemmat runoilijoita ja yhdessä he myös kirjoittivat runoja.


title: Johan Jakob Nervander

text: Kaksi vuotta kandidaatin tutkinnon suorittamisen jälkeen Nervander sai valmiiksi fysiikan dosentuurin opinnäytteensä. Kirjoituksen otsikkona on "In doctrinam electro-magnetismi momenta". Kymmenen vuotta aikaisemmin kuuluisa tanskalainen fyysikko Hans Christian Ørsted oli havainnut sähkövirtojen vaikutuksen magneetteihin. Työssään Nervander yritti mitata virran voimakkuutta havainnoimalla sähkövirran vaikutusta magneetteihin, jotka olivat lähellä virtasilmukkaa. Tutkielma hyväksyttiin, ja Nervander nimitettiin kesäkuun ensimmäisenä päivänä vuonna 1829 fysiikan dosentiksi. Samana vuonna hän aloitti myös fysiikan professorina toimimisen. Paikan hän sai, kun Gustaf Gabriel Hällström oli yliopiston rehtorina ja vapautettuna luennointivelvollisuudesta.


title: Johan Jakob Nervander

text: 22. helmikuuta 1832 Nervander julkaisi matematiikkaa käsittelevän tutkielman "De curvatum in genere tertii ordini osculatricae", minkä jälkeen hänet nimitettiin matematiikan ja fysiikan apulaisprofessoriksi Helsingin yliopistoon. Kolme vuotta aiemmin Nervander ja hänen opiskelijatoverinsa Tulindberg olivat hakeneet yhdessä virkaa, mutta kumpikaan ei saanut paikkaa, koska heitä pidettiin epäpätevinä. Nervanderin asemia paransi erityisesti hänen tutkielmansa, vaikka siinä oli useita paino- ja huolimattomuusvirheitä.


title: Johan Jakob Nervander

text: Helsingin yliopistoon perustettiin 1830-luvun alussa matkastipendi. Nervander oli ensimmäinen, joka sai stipendin matkansa rahoitusta varten. Se mahdollisti laajan vuosina 1832–1836 Eurooppaan suuntautuneen tutkimusmatkan. Matka alkoi vuoden 1832 syksyllä ja ensimmäinen pysähdyspaikka oli Tukholmassa. Ruotsissa ollessaan Nervander loi yhteyden Jöns Berzeliukseen. Tukholmassa ja Uppsalassa hän tapasi ruotsalaisia fyysikoita, muun muassa Fredrik Rudbergin. Arvellaan, että Nervanderin kiinnostus Maan magnetismia kohtaan heräsi juuri Ruotsissa luotujen kontaktien ansiosta. Ruotsista matka jatkui Kööpenhaminaan. Tanskassa hän tapasi runoilija Adam Oehlenschlägerin sekä fyysikko Hans Ørstedin. Matka jatkui lopulta Göttingenin kautta Pariisiin.


title: Johan Jakob Nervander

text:
Nervander kirjoitti vuonna 1833 artikkelin "Annales de Chimie et de Physique" -lehteen, jota toimitti Gay-Lussac. Artikkelissaan Nervander kirjoittaa uudenlaisesta galvanometristä. Sen avulla on helpompi laskea virran vaikutus magneettikenttään. Myöhemmin laitetta paransi Claude Pouillet, joka myös teki siitä laajoissa piireissä tunnetun.
Pariisista Nervander jatkoi matkaansa Italiaan, jossa hän tutustui Milanon magneettiseen obsevatorioon vuoden 1834 syksyllä. Italiasta hän jatkoi matkaansa Wieniin, jossa hänelle tarjottiin Jenan yliopistosta professorin paikkaa. Nervander kieltäytyi tästä. Hän aloitti paluumatkan Suomeen vuonna 1836. Tarkoituksena oli palata kotimaahan Tukholman kautta, mutta raju talvi esti matkan Tukholmasta Helsinkiin. Tästä syystä Nervander päätti matkustaa Suomeen Pietarin kautta. Siellä hän solmi uusia kontakteja ja esitti myös suunnitelman magneettisen observatorion rakentamisesta Helsinkiin. Tämä ei ollut uusi ajatus, sillä jo Gustaf Gabriel Hällström oli esittänyt tällaisia ajatuksia. Nervanderin suunnitelma sai hyvän vastaanoton ja 19. maaliskuuta 1838 saadussa kirjeessä Nervander sai luvan rakennuksen rakentamiseen. Rakennus oli aikansa yliopistomaailman suurin hanke Suomessa.


title: Johan Jakob Nervander

text: Nervander ehti tehdä paljon mittauksia. Laitteiden antamat luvut kirjattiin kymmenen minuutin välein. Nervanderin jälkeen havaintojen kirjaaminen väheni, kunnes vuonna 1912 tyydyttiin vain yhteen mittaukseen päivässä ja lopulta läheinen sähköraitiovaunuliikenne häiritsi mittauksia ja mittaukset lopetettiin. Nervanderin magneettisen deklinaation mittaukset, noin 1 010 000 havaintoa, käsittävät viisi auringonpilkkujaksoa.


title: Johan Jakob Nervander

text: Nervanderin ura sai äkkinäisen lopun, kun hän sairastui isorokkoon ja kuoli 15. maaliskuuta 1848. Kuollessaan hän oli vain 43-vuotias. Nervanderilla oli professorin, observatorion johtajan paikka sekä vapaa asunto observatoriossa ja oikeus pitää karjaa Kaisaniemen puistossa. Hänen perukirjastaan selviää, että hänellä oli vähän karjaa: lehmä, porsas ja 12 kanaa. Hyvästä asemasta huolimatta Nervander eli lähes poikkeuksetta koko elämänsä niukoissa oloissa. Hän nautti hyvää palkkaa, mutta sitä ei jäänyt juurikaan ylimääräistä, koska perheessä oli hänen itsensä lisäksi vaimo, neljä lasta ja myös vaimon sisko. Kotitalouteen kuului myös neljä piikaa. Nervanderilla oli maksettavana suuret velat ja hän otti lisää lainaa maksaakseen aiemmat lainat. Hän jätti perheensä samalla tavalla köyhyyteen kuin hänen isänsä oli aiemmin jättänyt hänet.


title: Johan Jakob Nervander

text: Nervander tunnettiin alun alkaen runoilijana. Hänen runotuotantonsa painottuu etupäässä 1820-luvulle. Hän julkaisi vuonna 1830 runokäännöksen "Dikter af konung Ludvig i Bäjern". Teoksesta "Jephtas bok, en minnessång i Israel" Nervander palkittiin Ruotsin akatemian palkinnolla. Kootut kaunokirjalliset teokset "Skrifter 1" ja "2" julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Johan Jakob Nervander

text: Sähkön ja magnetismin tutkiminen eteni suurin harppauksin 1700- ja 1800-lukujen taitteessa. Nervander päätti suunnata fysiikan tutkimuksen näille aloille. Omistautuminen luonnontieteille ei kuitenkaan ollut aivan selvä asia, sillä hän oli lahjakas useissa oppiaineissa. Häntä kiinnostivat erityisesti klassiset kielet, Raamatun hepreankieliset alkutekstit, filosofia ja historia.


title: Johan Jakob Nervander

text: Ensimmäisellä Euroopan-matkallaan 1832–1836 Nervander tutustui Euroopan tutkimuslaitoksiin ja ennen kaikkea tiedepiireihin. Pariisissa ollessaan hän esitteli herkän virranvoimakkuutta mittaavan laitteen, "tangenttibussolin". Mittari perustui sähkövirran synnyttämään magneettiseen momenttiin, joka sai käämin sisällä olevan magneetin kääntymään. Kojetta kutsuttiin tangenttibussoliksi, koska mittausten perusteella neulan kääntymiskulman tangentti oli suoraan verrannollinen virranvoimakkuuteen.


title: Johan Jakob Nervander

text: Tuohon aikaan uskottiin Maan magneettikentällä olevan vaikutusta säähän. Magnetismi on tunnettu jo 1600-luvulta asti, mutta Nervanderin elinaikana alettiin mitata Maan magneettikenttää eri puolilla Maata. Tätä tarkoitusta varten tarvittiin laaja verkosto magnetismia mittaavia observatorioita. Tämä oli taustalla, kun Helsinkiin perustettiin oma observatorio.


title: Johan Jakob Nervander

text: Turun palon seurauksena opetus siirtyi Helsinkiin. Tämä vaati uusien tilojen rakentamista, mikä taas vaati voimakasta taloudellista panostusta. Tästä huolimatta yliopistolle pystyttiin rakentamaan siihen astisen Suomen yliopistomaailman kallein rakennus, magneettinen observatorio Kaisaniemeen. Rakennus valmistui vuonna 1841 ja säännölliset magneettikentän mittaukset aloitettiin heinäkuussa 1844. Mittaustuloksia analysoi 12 apulaista ja mittauksia tehtiin päivittäin kymmenen minuutin välein. Lisäksi meteorologiset havainnot kirjattiin tunnin välein. Nervander julkaisi vuosien 1844–1848 tulokset neljänä niteenä, mutta sairastuminen ja varhainen kuolema lopetti mittaukset hänen osaltaan. Niitä jatkoi kuitenkin Nervanderin vävy Henrik Borenius, joka toimi observatorion johtajana 1848–1860. Nervanderin havaintosarja ilmestyi vuonna 1852, ja se aloitti Suomen geofysikaalisten vuosikirjojen ilmestymisen. Pietarin akatemia myönsi Nervanderille puolet Demidovin palkinnosta. Koska Nervander oli jo kuollut, palkinto annettiin köyhyydessä elävälle perheelle.


title: Johan Jakob Nervander

text: Geomagnetismin alalla Nervander julkaisi muutamia tutkimuksia magneettikentän vuorokausivaihtelun jaksollisuudesta, jonka hän pystyi selittämään neljän Fourier-aallon summana. Tulos pätee edelleen.


title: Salaliitto

text: Salaliitto eli "salahanke" on kahden tai useamman henkilön salainen sopimus jonkin rikollisen tavoitteen saavuttamiseksi. Tyypillisiä salaliittoja ovat poliittiset rikokset.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ry (lyh. SKS) on vuonna 1831 perustettu tieteellinen seura. SKS on kansallinen muistiorganisaatio, kansainvälinen tutkimuslaitos ja valtakunnallinen kulttuurijärjestö. Elias Lönnrot keksi sanan "kirjallisuus" seuran nimeä varten.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: SKS:n keskeistoiminnot liittyvät kansanperinteen, kielen ja kirjallisuuden tutkimukseen ja tunnetuksi tekemiseen. SKS:ssa on suomalaisen perinteentutkimuksen ja kirjallisen kulttuurin , tieteellinen kirjasto ja tutkimusosasto. SKS:ssa toimii myös FILI – Kirjallisuuden tiedotuskeskus. SKS on myös tieto- ja tieteellisen kirjallisuuden kustantaja.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: SKS:n päärakennus sijaitsee Helsingissä Hallituskatu 1:ssä. Talo on valmistunut vuonna 1890, ja se on Sebastian Gripenbergin suunnittelema. SKS:lla on toimitiloja myös muualla Helsingin Kruununhaassa sekä toimipiste Joensuussa.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: SKS on yleishyödyllinen yhdistys. Sen asioista päättävät vuosikokous ja valtuuskunta. Toimeenpanevana elimenä on hallitus.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Maaliskuussa pidettävässä vuosikokouksessa SKS:n jäsenet valitsevat valtuuskuntaan . Hallituksella on vuosittain 8–10 kokousta ja asioiden valmistelua varten kaksi työvaliokuntaa, talousvaliokunta ja julkaisuvaliokunta. Hallintoelimiin valitut edustavat valtakunnallisesti SKS:n keskeisaloja sekä tutkimusta, kulttuurielämää ja yhteistyötahoja.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Pääsihteeri on SKS:n toiminnanjohtaja, joka valmistelee hallitukselle esitettävät asiat. Pääsihteerin apuna toimii johtoryhmä, johon kuuluvat osastojen johtajat sekä hallinto- ja talous- ja viestintäjohtajat. SKS:n osastoilla on henkilökuntaa noin .


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: SKS:aan kuuluu noin . Ehdotukset Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäseniksi hyväksyy SKS:n hallitus. Jäsenesityksiä voi tehdä SKS:n pääsihteerille. SKS:ssa on jäsenmaksu, jonka suuruudesta päätetään vuosikokouksessa.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: 1800-luvun ensi vuosikymmenet olivat koko Euroopassa kansallisten kulttuurien nousun aikaa. Suomalaisten kansallista heräämistä tuki myös alueen valtapoliittinen kehitys. Suomi liitettiin vuonna 1809 Venäjän keisarikuntaan, jonka suunnitelmiin sopi maan henkinenkin irrottaminen Ruotsista. Näin tarjoutui tilaisuus kansan suomenkielisen enemmistön sivistystason kohottamiseen.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran perustivat vuonna 1831 Helsingin yliopiston piirissä toimivat miehet, jotka tunsivat kiinnostusta suomen kieleen ja uskoivat sen kirjallisen viljelyn tulevaisuuteen. Oman koulutuksensa ja hankkeen aatteelliset virikkeet he olivat saaneet Turun Akatemiassa, missä edellisen vuosisadan lopulla vaikutti historian ja kansanperinteen tutkija H. G. Porthan. Esikuvina olivat myös 1700-luvun lopulta alkaen Euroopan yliopistokaupunkeihin perustetut kirjallisuusseurat.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Seuran perustava kokous pidettiin 16. helmikuuta 1831 Keisarillisen Aleksanterin yliopiston suomen kielen lehtori Carl Niclas Keckmanin luona. Elias Lönnrot kirjoitti kokouksesta kertovassa pöytäkirjassa:


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Viikon päästä varsinaisessa perustamiskokouksessa ”kirja keinot” olivat vaihtuneet ”kirjallisuudeksi” ja seura sai nimekseen Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Seuran ensimmäisissä säännöissä korostettiin, että ”kieli on kansallisuuden perustus”. Seura ei ollut vain akateeminen keskustelukerho vaan myös kansallishengen kasvukeskus, joka kokosi jäsenkuntaansa virkamiesten ja ylioppilaiden lisäksi valistuneita kansanmiehiä, vuodesta 1846 lähtien myös naisia.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Alkuaikojen kauaskantoisimpia hankkeita olivat kansanrunouden keruu ja julkaiseminen. Seura tuki ensimmäisen sihteerinsä Elias Lönnrotin keruumatkoja Itä-Suomessa ja Karjalassa ja julkaisi näiden matkojen tuloksiin pohjautuvat teokset, "Kalevalan" (1835, 1849) ja "Kantelettaren" (1840).


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Kansanrunoutta julkaisemalla voitiin kartuttaa vähäistä suomenkielistä kirjallisuutta ja samalla rikastuttaa suomea kansankielen elävillä ilmaisuilla. Seura alkoi tuottaa suomeksi sekä tietopuolista että kaunokirjallisuutta: historioita, kielioppeja, sanakirjoja, yleistajuisia esityksiä muun muassa luonnontieteistä ja lainsäädännöstä sekä käännöksiä maailmankirjallisuuden klassikoista. Kirjoituskilpailuin etsittiin uusia tekijöitä kertomuksille ja näytelmille. Ensimmäinen suomenkielinen romaani, Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä," ilmestyi Seuran julkaisemana vuonna 1870.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Näin perinteinen muistitietoon, puhuttuun ja kuultuun perustuva tiedon ja kulttuurin luominen, tallentaminen ja välittäminen muuttui SKS:n työn tuloksena kirjalliseksi. Muutos johti koko yhteiskunnan kirjallistumiseen, joka ei koskenut vain tiedon välittämistä ja tallentamista vaan yhtä lailla sen tuottamista ja todellisuuden käsitteellistämistä.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: SKS:n piirissä syntyivät 1800-luvulla kaikki keskeiset humanististen alojen suomenkieliset tieteelliset seurat ja monet instituutiot. Se oli vaikuttamassa Kansallisteatterin, suomalaiskansallisen liike-elämän ja pääoman sekä puoluelaitoksen syntyyn. Vaikka SKS asettui vuonna 1890 komeaan pytinkiinsä pääkaupunkiin ja sitä johtivat Helsingin herrat, tuli se luoneeksi suomalaista yhteiskuntaa ja kulttuuria läpäisevän akselin, jonka toisessa päässä olivat paikalliset perinteentaitajat.


title: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

text: Vuosien varrella SKS on muuttunut kansakunnan rakentajasta tieteelliseksi muistiorganisaatioksi, joka on toimintansa aikana kartuttanut suomalaista itseymmärrystä, edistänyt suomalaisen kirjallisuuden tunnettuutta Suomessa ja maailmalla sekä julkaissut huomattavan siivun suomalaista kauno-, tieto- ja tieteellistä kirjallisuutta.


title: Vaisto

text: Vaisto tarkoittaa elävien olentojen (lajin) sisäänrakennettuja taipumuksia johonkin eläinlajille ominaiseen ja yleiseen käyttäytymiseen. Vaistoja pidetään yleensä perittyinä ominaisuuksina; niiden vastakohta on siis opittu käyttäytyminen. Esimerkkejä vaistoista ovat itsesäilytysvaisto, lisääntymisvaisto, muuttovaisto sekä vastasyntyneen imemis- ja tarrautumisvaisto.


title: Vaisto

text: Vaistoihin perustuva käyttäytyminen ilmenee eliön ympäristöstä ja kokemuksista riippumatta. Opittu käyttäytyminen riippuu eliöyksilön ympäristöstä ja kokemuksista ja muuttuu siis, jos eliöyksilöiden ympäristö ja historia ovat erilaiset.


title: Vaisto

text: Ihmisvauva on huomattavasti avuttomampi kuin monen muun lajin pieni poikanen. Ilman vanhempien vuosikaudet kestävää opastusta lapsi ei selviytyisi lainkaan, joten katsotaan, että ihmisten vaistot ovat vähentyneet tai tulleet osin tarpeettomiksi verrattuna ihmisen muinaisiin kantaisiin ja eläimiin yleensä.


title: Vaisto

text: Kuitenkin ihmisen toimintaa säätelevät vaistot hyvin pitkälle, vaikka hän olisi omaksunut kulttuurinsa toimintatavat, normit ja käytännöt. Ihminen oppii syömään, kävelemään ja puhumaankin lähinnä myötäsyntyisen kykynsä vuoksi, tosin näiden kykyjen käyttöönotto edellyttää välttämättä myös opettelua. Jopa kulttuurisena ominaisuutena pidettyä kieltä pidetään nykyisin pohjimmiltaan vaistonvaraisena. Ihminen oppii kielen monimutkaiset rakenteet ja ääntämistavat parhaiten tietyssä ikävaiheessa, jolloin hänellä on tähän vaistonvarainen kyky. Myöhemmällä iällä tämä kielenoppimisen vaisto katoaa. Tätä havaintoa tukee muun muassa susilapsi-ilmiö.


title: Vaisto

text: Latinalaisessa Amerikassa on kuurojen yhdyskuntia tutkimalla saatu selville, että lapset kehittävät vaistomaisesti itselleen kielen melko pienenkin ulkoisen virikkeen avulla. Näiden yhdyskuntien ensimmäisen sukupolven kuurot eivät ole saaneet viittomakielen opetusta, ja he ovat kommunikoineet toisilleen yksinkertaisin elein. Kuitenkin jo heidän lapsensa ovat näiden eleiden pohjalta luonnostaan, toisilleen viittoessaan, kehittäneet monimutkaisen kielen, kieliopiltaan yhtä monimutkaisen kuin puhutut kielet. Vaistonvarainen kyky oppia kieltä ja jopa muodostaa kieli koskee siis myös muita kuin äänteellisiä merkkikieliä. Ilmeisesti kyky tehokkaaseen kommunikointiin on ollut niin suuri etu ihmislajin kehityksen alkuaikoina, että kyky kehittää kieli on koodautunut ihmisen perimään.


title: Vaisto

text: Jotkut tietoisuuden tutkijat kuten Daniel Dennett katsovat, että vasta kielensä avulla ihminen pystyy (edes jollain tavoin) irtautumaan vaistoistaan. Vasta kielen omaava ihminen voi tehdä päätöksiä, jotka ovat vastoin voimakkainta senhetkistä vaistoa, eli muista syistä kuin vaiston vuoksi. Tällaisia syitä ovat ihmisen "henkiset" rakenteet, esimerkiksi mielipiteet, asenteet ja moraali. Dennettin mukaan ilman kieltä oleva eläin tai ihminen on pelkästään vaistojensa ohjattavissa, kykenemättä ajattelemaan.


title: Vaisto

text: Esimerkki vaistoihin perustuvasta käyttäytymisestä: Petopistiäinen vie lamautetun toukan maahan kaivetulle pesälleen, jättää toukan pesän ulkopuolelle ja menee tarkastamaan pesän. Tarkastettuaan pesän se vie toukan sisään. Tämä vaikuttaa älykkäältä toiminnalta, mutta se on täysin mekaanisesti koodattu petopistiäisen geneettiseen käyttäytymiseen. Asia selviää seuraavalla kokeella: Kun petopistiäinen on pesässä, siirretään toukkaa hieman kauemmaksi. Kun petopistiäinen hakee toukan, se vie toukan alkuperäiselle paikalle ja tarkastaa pesän jälleen. Vaikka sata tai tuhat kertaa. Se ei koskaan opi, että pesä on tarkastettu jo aiemmin. Käyttäytyminen on vaistomaista, koodattu kaikkiin tämän lajin petopistiäisten rakenteeseen samalla tavalla.


title: Vaisto

text: Tai hanhi: Se nostaa pesästä vierineen munan takaisin pesään. Äidillistä ja huolehtivaa käyttäytymistä? Ei. Jos pesän viereen laittaa minkä tahansa sileän esineen (käen muna, sileä kivi, rubikin kuutio ym.), hanhi nostaa sen pesään. Hanheen, sen rakenteeseen, on siis koodattu sääntö: "Nosta pesän vieressä olevat sileät esineet takaisin pesään". Luonnon ja lajin säilymisen kannalta hanhien säilymiseen riittää tällainen yksinkertaisempi, vaistomainen käyttäytyminen. Aivot ovat monessa mielessä vaativa rakenne evoluutiossa.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Sainte-Laguën menetelmä () on suhteellisessa listavaalissa käytetty menetelmä, jolla listan saamien äänimäärien perusteella jaetaan paikat listoille. Sainte-Laguën menetelmä on käytössä esimerkiksi Ruotsissa, Norjassa ja Saksassa (listapaikkojen osalta).


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Sainte-Laguën menetelmässä puolueiden saamien paikkojen osuus on mahdollisimman lähellä puolueen osuutta annetuista äänistä. Menetelmässä äänikynnys asettuu kohtalaisen alhaiseksi, joten sitä ei voi syyttää pienten puolueiden syrjimisestä kuten Suomessa käytössä olevaa d’Hondtin menetelmää. Menetelmä on nimetty ranskalaisen matemaatikko André Sainte-Laguën mukaan.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Aluksi lasketaan kunkin ryhmittymän kuten puolueen, vaaliliiton, yhteislistan tai valitsijayhdistyksen vaalipiirissä saama kokonaisäänimäärä. Sen jälkeen kussakin ryhmittymässä ehdokkaat asetetaan järjestykseen henkilökohtaisten äänimäärien perusteella. Jokainen ehdokas saa vertausluvun siten, että ryhmittymän eniten ääniä saanut ehdokas saa vertausluvukseen ryhmittymän koko äänimäärän, toiseksi eniten ääniä saanut 1/3 ryhmittymän äänimäärästä, kolmanneksi tullut 1/5 ja niin edelleen. Kaava on siis Ä/(2×p–1), jossa Ä on listan saamat kokonaisäänet ja p ehdokkaan sisäinen järjestysluku. Vaalipiirin kaikki ehdokkaat asetetaan lopuksi vertauslukujen mukaiseen järjestykseen, ja tästä listasta pääsee läpi niin monta ehdokasta kuin vaalipiiristä valitaan edustajia.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Esimerkissä puolueiden A, B ja C eniten ääniä saaneiden ehdokkaiden vertausluvut (suluissa läpimenneiden ehdokkaiden läpimenojärjestys).


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Sainte-Laguën menetelmä jakaa paikat niin, että puolueen paikkojen osuus kaikista paikoista vastaa mahdollisimman tarkkaan puolueen äänten osuutta kaikista äänistä. Tämän takia Sainte-Laguën äänikynnys on pienempi kuin d’Hondtin menetelmässä, minkä takia Sainte-Laguë ei syrji pieniä puolueita.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Jos esimerkiksi kahdesta puolueesta toinen saa laskennallisesti 2,3 ja toinen 0,7 paikkaa, jakaantuvat paikat suhteessa 2:1 eivätkä 3:0 kuten d’Hondtin menetelmässä.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Koska Sainte-Laguë ei tavoittele sitä, että puolueiden paikkojen suhde on mahdollisimman lähellä niiden äänimäärien suhdetta, voi Sainte-Laguën menetelmää käytettäessä käydä niin, että enemmistön äänistä saanut puolue saa vähemmistön paikoista.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Näin käy esimerkiksi silloin, kun jaettavana on kolme paikkaa, joista kilpailee kolme puoluetta, jotka saavat 28, 12 ja 10 ääntä. Tässä tapauksessa paikat jakaantuvat niin, että jokainen puolue saa yhden paikan.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Koska Sainte-Laguën menetelmää käytettäessä puolue voi kasvattaa omaa osuuttaan paikoista jakaantumalla kahtia, menetelmä voi osoittautua ongelmalliseksi vaaleissa, joissa äänestäjien joukko on tunnettu ja ryhmäkuri voimakas.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Edellä mainitun paradoksin todennäköisyyden vähentämiseksi ja parlamentin hajaantumisen estämiseksi käytetään monessa maassa (mm. Ruotsissa) muokattua Sainte-Laguën menetelmää, jossa ensimmäisenä jakajana on 1,4 eikä 1.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Kun ensimmäisenä jakajana on 1,4, menetelmä muistuttaa hieman enemmän d’Hondtin menetelmää, ja useimmissa olosuhteissa se takaa lähes parhaan mahdollisen suhteellisuuden. Edellisen esimerkin paikat jakautuisivatkin suhteessa 2:1:0.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Paradoksia, jossa enemmistön äänistä saanut puolue saa vähemmistön paikoista, voi ehkäistä myös sillä, että vaaleissa asetetaan äänikynnys. Muun muassa Ruotsissa on käytössä valtakunnallinen 4 prosentin äänikynnys.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Muokatun Sainte-Laguën menetelmän ja äänikynnyksen yhtäaikainen käyttäminen ei ole suhteellisuuden toteutumisen kannalta kuitenkaan perusteltua.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Websterin menetelmä on yhdysvaltalainen nimi Sainte-Laguën menetelmälle. Paikkojen laskemiseen käytettävät kaava on erilainen, mutta tulos aina sama.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text:
Websterin menetelmässä jokaisen puolueen saama paikkamäärä lasketaan kaavalla
formula_1
ja pyöristämällä tulos lähimpään kokonaislukuun. Kaavassa "a" on puolueen saamat äänet, "p" on jaossa olevat paikat ja "K" kaikki hyväksytyt äänet. Kaavassa olevaa kerrointa, β, säädetään niin, että kaikki paikat – eikä yhtään ylimääräistä – tulevat jaetuiksi.


title: Sainte-Laguën menetelmä

text: Sainte-Laguën menetelmä on käytössä muun muassa Norjassa, Ruotsissa, Saksassa, Bosnia-Hertsegovinassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Vuode

text: Vuode on ihmisten nukkumapaikaksi erityisesti järjestetty sija. Yksinkertaisimmillaan se on entisaikoina voinut olla kasa pehmeitä havuja lämpimässä ja suojaisassa paikassa. Nykyihmiselle vuode tarkoittaa yleensä sängyksi kutsuttuun huonekaluun sijattua nukkumavarustusta patjoineen, peittoineen, tyynyineen ja vuodevaatteineen. Vuodetta voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin, kuten rentoutumiseen, lukemiseen tai seksuaaliseen kanssakäymiseen. Sänky on nykypäivänä melkein pakollinen, sillä harva pystyy nukkumaan muualla kuin patjan päällä.


title: Vuode

text: Vuoteita on erikokoisia ja monenmuotoisia käyttötarpeen mukaan. "Vuodesohva" on sellainen sohva, joka voidaan pienin muutoksin muuntaa sohvasta vuoteeksi. "Kerrossänky" on vuode, jossa vuodetasoja on useammassa kerroksessa (tavallisesti vain kahdessa). Kerrossänky säästää (lattia)tilaa. Vanhaa jousitettua teräsvuodetta sanotaan hetekaksi. Lasten sängyissä on usein laidat putoamisvaaran takia.


title: Vuode

text: Tyypillisesti vuoteet valmistetaan puusta, lastulevystä, vanerista tai teräksestä.


title: Vuode

text: Vuoteen päässä voi olla valaisinlaitteita ja hylly iltalukemisille ja muille pikkutavaroille.


title: Vuode

text: Vuode pyritään tekemään mahdollisimman miellyttäväksi ja mukavaksi, koska sen on taattava sikeä ja rauhallinen uni ja koska ihminen viettää kolmasosan elämästään vuoteessa. Vuoteen mukavuuteen vaikuttaa suurimmaksi osaksi patja ja sen pehmeys.


title: Vuode

text: Vuodetyyppejä on tavallisen vuoteen lisäksi koon mukaan "parivuode".


title: Vuode

text: Rakenteen mukaan "runkopatjoiksi" nimitetään niitä vuoteita, joissa patjan jousitus on rakennettu kiinteästi vuoteen runkoon. "Moottorivuoteissa" on sähköisesti toimivat patjan nostimet, jotka helpottavat esimerkiksi mukavan lukuasennon saamista. Moottorivuoteen ohjaus voi toimia kaukosäätimellä. Vuode koostuu moottorirungosta sekä irtojoustinpatjasta. Lisäksi patjan päälle tarvitaan petauspatja viimeistelemään nukkumismukavuutta. Moottorivuoteessa asennon voi säätää mieluisaksi jalko- ja pääpäätyä nostamalla tai laskemalla. Päädyn korottaminen tuo helpotusta kuorsauksen sekä närästyksen oireisiin. "Jenkkivuode" on vuodekokonaisuus, joka koostuu yksi- tai kaksikerroksisesta joustinpatjasta ja yksinkertaisesta runkojoustinpatjasta. Päällimmäiseen irtojoustinpatjaan on eri jousitusvaihtoehtoja, jotka ovat joko yhdessä tai kahdessa kerroksessa.


title: Vuode

text: Vuoteen yllä voi olla harsomaisesta kankaasta tehty hyönteissuoja. Vuoteen päällä voi olla myös suorakaiteen muotoinen koristeellinen yläosa.


title: Vuode

text: "Parvisänky" on sänky, jonka alla on tilaa muille huonekaluille.


title: Vuode

text: Katso myös patjojen kansainvälinen kokoluokitus.Vuoteen osat ovat sängyn runko, päädyt, sivut, pohja, patja, sijauspatja, tyyny ja vuodevaatteet (lakanat ja tyynynliina).


title: Vuode

text: Patja toimii vuoteen pehmikkeenä. Patjatyyppejä ovat erilaiset vaahtomuovipatjat, metallijousia ja pehmusteita sisältävät joustinpatjat, joustinpatjan ja sängynrungon yhdistävät runkopatjat sekä useimmiten puuvillavanulla täytetyt futonpatjat. 1970–1980-luvuilla suosiossa olivat vesitäytteiset ja sähkölämmitteiset vesisängyt. Muita patjamateriaaleja ovat kumi ja vaahtokumi. Pumpattavat ilmapatjat soveltuvat lähinnä tilapäiskäyttöön.


title: Vuode

text: Perinteisiä nukkuma-alustoja Suomen maaseudulla ovat olleet olkitäytteiset patjat, joihin oljet vaihdettiin vuosittain. Muita entisaikojen patjantäytteitä olivat meriheinä, yökastelusta kärsivien lasten patjoihin suositellut lastuvilla tai korkkilastu sekä villankarstauksen ylijäämätuotteena saatu villaflokki. Ylellisten patjojen materiaali oli hevosenjouhi, jota yhä käytetään eräiden kalliiden runkopatjojen pehmusteena.


title: Vuode

text: Tyynyn tehtävä on pitää päätä mukavassa asennossa vuoteessa maatessa. Perinteinen tyynyjen täytemateriaali on hanhenuntuva, mutta sen rinnalla käytetään yhä enemmän kuohkeina pysyviä pallo- tai muita tekokuituja. Entisaikojen tyynyt olivat Suomessa patjojen tavoin olkitäytteisiä. Toinen perinteinen tyynyjen täytemateriaali oli kapokki.


title: Vuode

text: Peiton tarkoitus on pitää nukkuva lämpimänä. Peitot ovat Suomessa olleet perinteisesti joko huopia eli ”vilttejä” tai puuvillavanulla täytettyjä vanupeitteitä eli ”täkkejä”. Ylellisemmät peitteet on täytetty untuvalla.


title: Vuode

text: Päiväpeitteellä vuode verhoillaan ja suojataan päivän ajaksi. Sen avulla vuode saadaan huolitellun näköiseksi, ja vuodevaatteet pois näkösältä.


title: Vuode

text: Lyhyitä päiväunia sohvalla tai vuoteessa otettaessa käytetään torkkupeittoa tai šaalia. Torkkupeiton avulla nokoset voidaan ottaa päiväpeiton päällä, jolloin vuoteen sijausta ei tarvitse avata.


title: Vuode

text: Vuodevaatteiden tarkoitus on suojata patjaa ja peittoa sekä tyynyä. Vuodevaatteet voidaan helposti vaihtaa puhtaisiin ja käytetyt voidaan helposti pestä. Vuodevaatteiden avulla pidetään vuode puhtaana, sillä ne voidaan tuulettaa ja pestä paljon helpommin kuin itse vuode. Vuodevaatteita ovat tavalliset lakanat ja pussilakanat sekä tyynyliinat. Niillä verhoillaan patja, peitto ja tyyny.


title: Vuode

text: Vuodekokonaisuuteen voi liittyä kiinteä tai erillinen yöpöytä. Siinä voi säilyttää yöllä tarvittavia esineitä, ehkäisyvälineitä, elintarvikkeita tai lääkkeitä. Yöpöydällä voi olla kukkia ja valaisin. Yöpöydässä voi olla myös laatikoita, jonne voi laittaa sängyssä tarvittavia tavaroita. Silloin sängystä ei tarvitse erikseen nousta hakemaan tavaroita eikä keho sen takia joudu pois lepotilasta.


title: Vuode

text: Vuoteeseen liittyy makuuasennosta käytettävissä oleva valaisin, joko tehokas lukuvalaisin, yleisvaloa antava pöytä- tai lattiavalaisin tai molemmat. Lukuvalaisin voi olla asennettu seinään tai vuoteen päätyyn, parisängyssä niin ettei se häiritse vieressä nukkujaa.


title: Vuode

text: Valaistus vähentää ihmisen kehossa melatoniinin tuotantoa. Melatoniini aiheuttaa ihmisessä uneliaisuutta. Nukkumaan käydessä on hyödyllistä vähentää tarpeetonta valaistusta. Jos yöllä joutuu nousemaan sängystä käydäkseen jossain, on hyödyllistä välttää turhaa valojen sytyttelyä.


title: Vuode

text: "Yövalo" on himmeä muutaman watin lamppu, joka on yleensä kiinteä osa pistorasiaan työnnettävää pistoketta. Yövalo antaa himmeän valon, joka poistaa täydellisen pimeyden tunnun. Varsinkin lapsille tämä tuo lisää turvallisuuden tuntua.


title: Huonekalu

text: Huonekalu eli kaluste on kodin tai muun tilan sisustukseen kuuluva sisustamisväline, kuten vuode, sohva, pöytä, kirjahylly, tuoli ja lipasto.


title: Huonekalu

text: Huonekalut voidaan jakaa ryhmiin sen mukaan millaisessa tilassa ja millaiseen tarpeeseen niitä käytetään:


title: Painaminen

text: Painaminen on tapa muodostaa kuva sileälle alustalle, useimmiten paperille tai kankaalle.


title: Painaminen

text: Kirjapainotaito teki tiedon monistamisesta nopeaa ja ennen kaikkea halpaa. Kirjapainotaitoa on sanottu yhdeksi maailman suurimmista keksinnöistä. Kirjapainotaito mahdollisti ihmisen käsityksen muokkaamisen itsestään ja maailmasta ympärillään. Lukutaito ja kirjapainotaito kehittyivät yhdessä. Ilman kirjapainotaitoa eivät yliopistotkaan olisi kehittyneet. Niinpä kirjapainoja nousi sinne missä oli yliopistoja.


title: Painaminen

text: Euroopassa kirjapainotaidon edeltäjänä oli puupiirrospaino, joka joko kulkeutui Eurooppaan Kiinasta tai keksittiin itsenäisesti. Puupiirrospainossa kirjapainotuotteita tehtiin kaivertamalla sivu (tai kuva) puulevylle ja käyttämällä sitä monistamiseen. Näin tehtiin muun muassa pyhimystenkuvia selityksineen (ns. "biblia pauperum"). Puupiirrospainotekniikka sopi merkittävästi paremmin kiinalaiselle kirjoitukselle, jossa erilaisia merkkejä on hyvin suuri määrä, kuin latinalaiselle merkistölle.


title: Painaminen

text: Puulaattoja käytettiin Egyptissä kankaan painantaan jo neljännellä vuosisadalla. Puulaatoilla painamista kutsuttiin "tarsh" arabiaksi. Puupiirrosmenetelmällä painettiin rukouksia ja amuletteja. Painolaattoja tehtiin myös tinasta, lyijystä ja poltetusta savesta. Vaikka puupiirrosten painaminen tuli Marokon kautta Eurooppaan, metallisten irtokirjainten käyttö levisi luultavasti lähi-idän kautta Kiinasta.


title: Painaminen

text: Marokon Fèsissä, Al-Karaouinen yliopistossa tarvittiin paperia kirjoja varten. Ibn Battutan mukaan Fès al Balissa oli 1300-luvulla "400 myllynkiveä paperin valmistusta varten". Paperia vietiin täältä Al-Andalusiin Iberian niemimaalle, kunnes paperin valmistus levisi myöhemmin kirjapainotaidon mukana muualle Eurooppaan.


title: Painaminen

text: Kirjapainotaidon suuri mullistus Euroopassa oli irtokirjasimien keksiminen 1400-luvulla, jolloin samaa kirjasinta voitiin käyttää yhä uudelleen ja uudelleen monien ja erilaisten kirjapainotuotteiden tekemiseen. Kiinassa sama tekniikka oli kehitetty jo aiemmin, keksijäksi mainitaan Huanggangissa syntynyt Bi Sheng (990–1051). Bi Shengin keksintö syntyi 1041...1048 jaa. ja hänen painolaitteessa käytetyt kirjasimet oli valmistettu kiinalaisesta posliinista.


title: Painaminen

text: Kirjapainotaidon eurooppalaisena keksijänä pidetään Johannes Gutenbergiä. Hän alkoi valaa kirjasimia metallista. Irtokirjasimet nopeuttivat sivun tekemistä olennaisesti verrattuna siihen, että jokainen sivu olisi kaiverrettu erilliseksi puu- tai metallilevyksi.


title: Painaminen

text: Gutenberg ja hänen liikekumppaninsa Johann Fustin apulainen Peter Schöffer paransivat kirjasinten valantaa ja painomustetta. Vuonna 1462 sekä Gutenbergin että Fust-Schöfferin kirjapainot paloivat. Tästä seurasi työmiesten hajaantuminen Euroopan eri maihin ja samalla kirjapainotaidon leviäminen.


title: Painaminen

text: Uusi mullistus kirjapainossa tapahtui latomakoneen myötä. Aikaisemmin latojat olivat kirjapainossa laittaneet kirjasimet yksitellen painolevyihin. Sellainen painaminen oli erittäin työlästä. Vuonna 1886 Ottmar Mergenthaler esitteli "New York Tribunen" kustantajille kehittämänsä latomakoneen. Kone teki seitsemän ammatitaitoisen latojan työn kooten painolevylle automaattisesti rivin kirjasimia, ”a line o’ types”, josta menetelmä sai nimen Linotype. Latojat vastustivat kiihkeästi latomakoneita, mikä hidasti huomattavasti Linotypen yleistymistä. Pitkällä aikavälillä kehitys ei kuitenkaan ollut pysäytettävissä. Latomakonetta on kiittäminen muutaman kolikon hintaisista sanomalehdistä ja tavallisten ihmisten ostettavissa olevista kirjoista ja sitä kautta lukutaidottomuuden vähittäisestä katoamisesta.


title: Painaminen

text: Painokone on lehtien, kirjojen, esitteiden ja pakkausten painamiseen käytettävä laite. Painokoneita on monia erityyppisiä, ja ne soveltuvat eri tarkoituksiin. Painokoneet voidaan perinteisesti luokitella muun muassa käytettävän materiaalityypin mukaan, ns. arkkipainokoneisiin ja rotaatiokoneisiin, joiden paperi syötetään rullalta. Arkkipaino on yleisempää kirjojen ja pakkausten painamisessa, esimerkiksi sanomalehdet tehdään rotaatiopainoissa. Erilaisia painomenetelmiä ovat muun muassa


title: Painaminen

text: Nykyään perinteisten painomenetelmien rinnalle ovat tulleet erilaiset digipainomentelmät, jolloin kyseessä on painoaihion tulostaminen suoraan paperille. Tulostusmenetelminä on tällöin elkografia, elektrofotografia, elektrografia, ionografia, magnetografia, mustesuihku ja termografia, joista yleisimpiä ovat elektrofotografia ja mustesuihku. Myös termografiaa saatetaan käyttää esimerkiksi kuittien tulostamiseen.


title: Painaminen

text: Painotekniikan muutos vaikutti 1980-luvulla esimerkiksi Englannissa koko painetun median rakenteeseen. Uudet mediakeisarit, esimerkiksi Rupert Murdoch, nousivat valtaan ja irrottivat lehden ja sen painamisen. Digitaalisesti ladottu lehti voitiin tuolloin painattaa, missä se on edullisinta. Tämä paransi lehtien kannattavuutta ja johti päälehtien omistuksen suurempaan keskittymiseen. Digitaalinen painaminen ja nettilehdet ovat puolestaan tuoneet uusia toimijoita esille kirjojen ja lehtien julkaisussa.


title: Painaminen

text: Nettilehdet ovat kasvattaneet suosiotaan 2007-2012. Ilkka Herlin perusti Uuden Suomen uudestaan yksinomaan nettilehtenä vuonna 2007. Esimerkiksi New York Timesin ja Kauppalehden nettiversiot ovat muuttuneet maksullisiksi vuosina 2011 ja 2012, mikä on uusi ilmiö nettilehtien kentällä, kun aikaisemmin niiden ansaintalogiikka perustui mainoksiin. Samalla vuosikymmenellä nettilehdet ovat muuttumassa sovelluksiksi, joita voidaan käyttää erilaisilla tietokoneilla ja älypuhelimilla ilman Internet-selainta. Tämä edustaa uutta kehityssuuntaa lehtien jakelussa.Ensimmäinen Ruotsissa painettu kirja on vuodelta 1483. Vanhin Suomea varten tilattu painettu kirja on vuonna 1488 Lyypekissä painettu "Missale Aboense", ja ensimmäinen suomenkielinen kirja Tukholmassa vuonna 1542 tai 1543 painettu Mikael Agricolan "Abckiria". Suomen ensimmäinen kirjapaino perustettiin Turun Akatemian yhteyteen vuonna 1642. Sen perusti tukholmalainen kirjapainaja Peder Eriksson Wald (1603–1653). Kirjapainotoiminta oli kuitenkin Suomessa niin pienimuotoista, että aluksi kirjasimet Turun kirjapainossa riittivät vain puolen sivun painamiseen kerralla. Muualla Euroopassa kirjapainoja toimi yleisesti suhteellisen pienissäkin kaupungeissa. Turun toinen kirjapaino perustettiin vuonna 1668 ja Viipurin kirjapaino vuonna 1689.


title: Orhan Pamuk

text: Orhan Pamuk (s. 7. kesäkuuta 1952 Istanbul, Turkki) on turkkilainen kirjailija ja toimittaja. Hän sai kirjallisuuden Nobelin palkinnon 2006.


title: Orhan Pamuk

text: Pamuk on hyvin suosittu kotimaassaan, ja hänen teoksiaan on käännetty yli 40 kielelle, ja Nobel-palkinnon lisäksi hän on saanut useita muita kirjallisuuspalkintoja. Hän on ensimmäinen Nobelin kirjallisuudenpalkinnon saanut turkkilainen.


title: Orhan Pamuk

text: Pamuk syntyi Istanbulissa vauraaseen, maallistuneeseen perheeseen. Pamukin isä oli insinööri, ja Pamuk kävi amerikkalaista Robert College -koulua Istanbulissa. Pamuk suunnitteli taidemaalarin uraa, mutta hänen perheensä ei hyväksynyt ajatusta. Pamuk opiskeli arkkitehtuuria Istanbulin teknillisessä yliopistossa, sillä perhe halusi, että hänestä tulisi insinööri tai arkkitehti. Kolme vuotta opiskeltuaan hän kuitenkin keskeytti opinnot ja ryhtyi täyspäiväiseksi kirjailijaksi. Pamuk suoritti tutkinnon journalistiikan laitoksella Istanbulin yliopistossa 1977. Pamuk oli vierailevana tutkijana Columbian yliopistossa New Yorkissa vuosina 1985–1988, minkä jälkeen hän palasi Istanbuliin.


title: Orhan Pamuk

text: Pamuk aloitti säännöllisen kirjoittamisen vuonna 1974. Ensimmäisestä romaanistaan "Karanlık ve Işık" (Pimeys ja valo), hän sai jaetun palkinnon "Milliyet"-lehden romaanikilpailussa 1979 yhdessä Mehmet Eroğlun kanssa. Romaani ilmestyi nimellä "Cevdet Bey ve Oğulları" (Herra Cevdet ja hänen poikansa) 1982 ja sai Orhan Kemalin romaanipalkinnon 1983. Teos käsittelee kolmea sukupolvea varakkaassa istanbulilaisperheessä, joka asuu Nişantaşıssa, samalla alueella Istanbulissa, jolla Pamuk vietti lapsuutensa.


title: Orhan Pamuk

text: Pamuk sai ensimmäisistä teoksistaan useita kriitikkopalkintoja, muun muassa Madarali-palkinnon 1984 toisesta romaanistaan "Sessiz Ev" ja 1991 "Prix de la Découverte Européenne" teoksen ranskankielisestä käännöksestä. Kielimuurin Pamuk ylitti, kun hänen historiallinen romaaninsa "Valkoinen linna", joka ilmestyi turkiksi 1985, sai amerikkalaisen palkinnon "Independent Award for Foreign Fiction" vuonna 1990, ja sen myötä hänen maineensa ulkomailla kasvoi. Hän alkoi nyt kokeilla postmoderneja aineksia teoksissaan eikä enää pitäytynyt aiempien teostensa tiukassa naturalismissa.


title: Orhan Pamuk

text: Kesti kauan ennen kuin Pamukin suosio kansan keskuudessa alkoi kasvaa, mutta romaanista "Musta kirja" (1990) tuli Turkin kirjallisuuden kiistanalaisin ja suosituin teos. Vuonna 1992 hän teki käsikirjoituksen elokuvaan "Gizli Yüz", joka perustui teokseen "Musta kirja", ja sen ohjasi tunnettu turkkilainen ohjaaja Ömer Kavur. Pamukin neljäs romaani "Uusi elämä" oli Turkissa sensaatio, kun se julkaistiin 1995, ja siitä tuli maan historian vauhdikkaimmin myyty kirja. Vuoden 1999 lopulla "Time"-lehti valitsi Pamukin yhdeksi 14 eurooppalaisesta, joiden uudenlainen ajattelu näyttää maanosalle tietä uudelle vuosituhannelle.


title: Orhan Pamuk

text: Pamukin kansainvälinen maine kasvoi, kun hänen teoksensa "Nimeni on punainen" ilmestyi vuonna 2000. Romaani käsittelee osmanisulttaani Murat III:n hallintoa kymmenen lumisen talvipäivän aikana 1591. "Nimeni on punainen" on käännetty 24 kielelle, ja se sai kansainvälisen kirjallisuusmaailman arvokkaan palkinnon, International IMPAC Dublin Literary Awardin vuonna 2003.


title: Orhan Pamuk

text: Pamukin romaani "Lumi" ilmestyi 2002, ja se käsittelee islamilaisuuden ja länsimielisyyden ristiriitaa nykypäivän Turkissa. Pamuk sanoo sitä "ensimmäiseksi ja viimeiseksi poliittiseksi romaanikseni". Teoksen tapahtumat sijoittuvat pieneen Karsin kaupunkiin Koillis-Turkkiin. Hänen matkakertomuksensa "Istanbul – Muistot ja kaupunki" ilmestyi 2003. Vuonna 2005 Orhan Pamuk sai kirjallisesta työstään saksalaisten kirjakauppiaiden rauhanpalkinnon.


title: Orhan Pamuk

text: Pamuk avioitui Aylin Turegenin kanssa 1982, mutta pariskunta erosi 2001. Heillä on yksi tytär Rüya. Pamukin vanhempi veli Şevket Pamuk, joka toisinaan esiintyy fiktiohahmona Orhan Pamukin teoksissa, on historioitsija ja kansainvälisesti arvostettu taloustieteiden historiaa käsittelevästä teoksestaan, ja hän opettaa Boğaziçin yliopistossa Istanbulissa.


title: Orhan Pamuk

text: Pamuk asui Istanbulissa vuoteen 2006, jolloin hän muutti Yhdysvaltoihin vierailevaksi tutkijaksi Columbian yliopistoon. Yhdysvaltoihin jäämisen taustalla oli armenialaistoimittaja Hrant Dinkin murha tammikuussa 2007 ja kirjailijan saamat tappouhkaukset.


title: Orhan Pamuk

text: Rakkausromaani "Viattomuuden museo" ("Masumiyet müzesi", 2008) ilmestyy suomeksi syksyllä 2009. Siihen liittyy Istanbuliin rakennettava museo, joka on romaanin keskeinen osa. Sinne kootaan tarinaan liittyvät tupakantumpit, korut, aterimet ja muut esineet. 600-sivuinen teos on saanut Turkissa innostuneen vastaanoton, ja turkkilaisten suhtautuminen Pamukiin on kääntynyt myönteiseksi.


title: Orhan Pamuk

text: Pamuk kirjoittaa kaikki teoksensa käsin. Ensimmäisen Pomakin teoksen suomennoksen "Valkoinen linna" käänsi Kalevi Nyytäjä englannista. Myöhemmät Pamukin teokset on suomentanut suoraan turkin kielestä Tuula Kojo, joka sai vuonna 2005 työstään kirjallisuuden valtionpalkinnon.


title: Orhan Pamuk

text: Pamukista tuli Turkissa tunnettu julkisuuden henkilö, koska hän tuki kurdien poliittisia oikeuksia. Vuonna 1995 Pamuk kuului siihen kirjailijaryhmään, jota syytettiin kriittisistä artikkeleista, jotka käsittelivät Turkin suhtautumista kurdeihin.


title: Orhan Pamuk

text: Pamuk oli muslimimaailmassa ensimmäinen kirjailija, joka julkisesti tuomitsi Salman Rushdielle langetetun fatwan.


title: Orhan Pamuk

text:
Vuonna 2005 Orhan Pamuk sai Turkissa syytteen lausunnoista, joita hän oli antanut Armenian kansanmurhasta ja kurdikysymyksestä. Sveitsiläiselle lehdelle
2005 antamassaan haastattelussa Pamuk sanoi: "30 000 kurdia ja miljoona armenialaista on surmattu täällä, eikä juuri kukaan muu kuin minä uskalla puhua siitä." Alkuperäisen syytteen nostaneen ryhmän asianajaja valitti kuitenkin valitustuomioistuimeen, ja Pamuk sai lopulta 2 800 euron sakot "turkkilaisuuden halventamisesta".


title: Umberto Eco

text: Umberto Eco (5. tammikuuta 1932 Alessandria, Italia – 19. helmikuuta 2016) oli maailmanlaajuisesti tunnettu italialainen kirjailija ja Bolognan yliopiston semiotiikan professori.


title: Umberto Eco

text: Umberto Eco oli semiootikko, keskiajan estetiikan tutkija, joukkotiedotuksen asiantuntija, lingvisti ja filosofi, kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja. Eco oli koko uransa ajan Bolognan yliopiston humanististen tieteiden korkeakoulun johtaja ja semiotiikan professorin viran haltija.


title: Umberto Eco

text: Eco väitteli 1954 filosofian tohtoriksi 22-vuotiaana Torinon yliopistosta. Väitöskirja käsitteli Tuomas Akvinolaisen estetiikan ongelmia ("Il problema estetico in San Tommaso", 1956). Jo akateemisen uransa alkuvaiheessa Eco olikin kiinnostunut keskiaikaisesta skolastiikasta ("Sviluppo dell'estetiva medievale", 1959). Sen jälkeen hänen kiinnostuksensa kohdistui nykytaiteeseen ("Opera aperta", 1962) ja nykyajan populaarikulttuuriin ("Apocalittici e integrati", 1964), ja hän nousi heti tunnetuksi kotimaassaan Italiassa. Tämän jälkeen hänestä tuli semiotiikan uranuurtaja ("La struttura assente", 1968), "Trattato di semiotica generale", 1975). Hän kehitti teoriaa omaksumisesta (Lector in fabula (1979) ja nousi 1900-luvun lopun tärkeimpien eurooppalaisten ajattelijoiden joukkoon.


title: Umberto Eco

text: Jo vuonna 1959 hän oli aloittanut työnsä "Bompiani"-kustantamon konsulttina. Myös Italian yleisradiolle RAI:lle hän oli tehnyt kulttuuriohjelmia, ja yhtenä tuloksena näistä ohjelmista oli kuuluisa essee "Fenomenologia di Mike Bongiorno" (1963). 1960-luku oli myös hänen akateemisen uransa nousukautta. Näinä vuosina hän opetti Milanon ja Firenzen yliopistoissa, kunnes päätyi lopullisesti Bolognaan. Hän osallistui myös italialaisen avantgardistisen ryhmän Gruppo 63 toimintaan. Ryhmän tarkoituksena oli uudistaa romaanin ilmaisumuotoja, ja siihen tarkoitukseen syntyi teos "Opera aperta" (1962).


title: Umberto Eco

text: Suomessa Eco tunnetaan lähinnä kaunokirjailijana. Kirjailijanuran Eco aloitti varsin myöhään, hänen esikoisromaaninsa "Il nome della rosa" (suom. "Ruusun nimi", 1983), ilmestyi vuonna 1980, ja sen ansiosta hän nousi maailmanmaineeseen. Romaani on myös filmatisoitu. Teos sai osakseen maailmanlaajuisen suosion huolimatta sen vaikeasta ja tiiviistä sisällöstä. Teosta on myyty 16 miljoonaa kappaletta, ja se on käännetty 26 kielelle. Tässä "keskiaikaisessa dekkarissa" Eco tuo kansanomaistettuna esiin semiologiset näkemyksensä ja teoriansa kielestä, samat joita hän oli opettanut Torinossa.


title: Umberto Eco

text: Econ toinen romaani "Il pendolo di Foucault" (1988, suom. "Foucaultin heiluri", 1990) saavutti edellisen tavoin suuren suosion, joskin perusteet olivat hyvin erilaiset. Econ johdattelemana kirjan lukijat lähtevät etsimään arvoituksellisia tai profeetallisia symboleja. Kirjailijan tarkoituksena onkin saada tämä suppeiden piirien tietämys leviämään laajemmalle yleisölle. Samalla hän myös näyttää, kuinka lukija on vapaa kirjoittajan omista tulkinnoista. Tätä teoriaa Eco on jatkuvasti kehitellyt vastaanottoa käsittelevissä tieteellisissä teoksissaan, muun muassa "I limiti dell'interpretazione" (1990). "Foucaultin heiluri" vie naurettavuuteen saakka ylenmääräisen tulkinnan historian taruista tai sellaisiksi osoittautuneista tapahtumista ja asettaa näin tavallisten populaarijulkaisujen tasolle saman informaation kosmisista voimista, jota jotkut uskovat löytävänsä muun muassa Kheopsin pyramidista.


title: Umberto Eco

text: Econ muita kaunokirjallisia teoksia ovat "L'isola del giorno prima", (1994, suom. "Edellisen päivän saari" 1995), "Baudolino" (2001, suom. "Baudolino" 2002), "La Misteriosa fiamma della regina Loana" (2004, suom. "Kuningatar Loanan arvoituksellinen liekki" 2005) ja "Il cimitero di Praga" (2010, suom. "Prahan kalmisto" 2012)


title: Umberto Eco

text: Kaunokirjallisen tuotantonsa ohella Eco käsitteli tutkijana kirjallisuutta ja sen teoriaa sekä luennoillaan että teoksissaan. Romaanin kirjoittamisen teoriaa hän käsitteli teoksessa "Six Walks in the Fictional Woods" (1994), kirjallisuuden kääntämistä kirjassa "Experiences in Translation" (2000) sekä kirjallisuutta yleisemmin teoksessa "Sulla letteratura" (2002).


title: Umberto Eco

text: Koko uransa ajan Eco kirjoitti ajankohtaisiin aiheisiin paneutuvia artikkeleita päivälehtiin, kuten "La Stampa", "La Repubblica", "Il Corriere della Sera", "II Giorno", "Il Manifesto", "l'Espresso" ja aikakauslehtiin "Quindici" ja "Il Verri". Hänen tarkoituksensa oli saada ajatukset liikkeelle sielläkin, missä yleensä nähdään vain tosiasioita. Nämä lehtikirjoitukset ovat ilmestyneet useina kirjoituskokoelmina. Kantaa ottavista ja kriittisistä kirjoituksista on ilmestynyt omat teoksensa, muun muassa "In cosa crede chi non crede?" (1996, yhteistyössä Carlo Maria Martinin kanssa, suom. "Mihin uskot jos et usko?" 2002) ja "Cinque scritti morali" (1997).


title: Umberto Eco

text: Tutkijana ja kirjailijana arvostettu Eco pysyi kuitenkin koko elämänsä ajan pedagogina, opettajana ja oppilaan johdattelijana. Eco oli aikansa tärkeimpiä ajattelijoita ja kirjoittajia koko maailmankin mittakaavassa. Hän ansioitui erityisesti myös tieteellisten tekstien kansanomaistajana.


title: Umberto Eco

text: Suomeksi Econ tieteellisestä työstä on julkaistu kirja "Umberto Eco: James Joyce, Teräsmies ja vesinokkaeläin" (2005).


title: Umberto Eco

text:
Lähes kolmekymmentä eri maiden yliopistoa on myöntänyt hänelle kunniatohtorin arvon, joukossa muun muassa Royal College of Art (1987), Pariisin yliopisto, Sorbonne (1989) ja Berliinin Freie Universität (1998). Hänestä on julkaistu teos (2017) maineikkaassa Library of Living Philosophers -kirjasarjassa.
Esseistiikan ja tieteellisen tuotannon rajamaille sijoittuvat:


title: Dynamiikka (musiikki)

text: Musiikissa dynamiikalla tarkoitetaan äänenvoimakkuutta ja erityisesti sen eri vaihteluita.


title: Dynamiikka (musiikki)

text:
Nuottikirjoituksessa käytetään yleisesti seuraavia merkkejä:
Merkit fff ja ppp ovat yleisiä nuottikirjoituksessa, mutta merkit, joissa on näitä enemmän f tai p -merkkejä ovat melko harvinaisia.


title: Dynamiikka (musiikki)

text: Lisäksi on olemassa merkkejä, jotka ilmoittavat voimakkuuden tasaista nousua tai laskua. Yleisimmät sellaiset ovat "crescendo" (lyhennys cresc.) ja "decrescendo" (lyhennys decresc.), jonka synonyymi on "diminuendo" (lyhennys dim.). "Crescendo" tarkoittaa äänenvoimakkuuden tasaista nousua ja "decrescendo" äänenvoimakkuuden tasaista laskua.


title: Kansallisromantiikka

text: Kansallisromantiikka tarkoittaa tyyliä, joka suosi kansallisia aiheita tai kansallisuusaatteen värittämää romantiikkaa. Kansakunnan omaksi katsottu perintö ja erityislaatu olivat arvostuksen, jäljittelyn ja ihannoinnin kohteita. Kansallisromantiikka ilmeni muun muassa historiankirjoituksessa sekä taidesuuntauksissa, joka esiintyi useissa Euroopan maissa pitkin 1800-lukua ja erityisesti vuosien 1890 ja 1910 välillä. Paikallisista eroista huolimatta näitä taidesuuntauksia yhdisti pyrkimys hakeutua isänmaan luonnon ja maisemien pariin ja perehtyä sen kansanelämään. Myös kansanrunoudesta, mytologiasta ja menneisyydestä poimittuja aiheita sovellettiin taideteoksissa.


title: Kansallisromantiikka

text: Kansallisromantiikan aatteellisena lähteenä oli 1800-luvun nationalismi.


title: Kansallisromantiikka

text: Kansallisromanttisen musiikin tyylipiirteitä olivat kansallisen tunteen värittämä sävelkieli sekä kansantarinoista ja myyteistä kumpuavat aihepiirit. Sävellysten osana saatettiin käyttää kansansävelmiä tai niiden tyylitelmiä. Kansallisromanttiselle musiikille oli ominaista myös tunnepitoisuus, kuten romantiikan musiikille laajemminkin.


title: Kansallisromantiikka

text: Tunnettuja kansallisromanttisia säveltäjiä olivat Antonín Dvořák, Edvard Grieg, Nikolai Rimski-Korsakov, Sergei Rahmaninov, Edward Elgar sekä Jean Sibelius.


title: Kansallisromantiikka

text: Kansallisromantiikan ajan tärkeimmät taidemaalarit Suomessa olivat Albert Edelfelt ja Akseli Gallen-Kallela, arkkitehdit Eliel Saarinen, Lars Sonck ja Josef Stenbäck. Säveltaiteen tärkein nimi oli Jean Sibelius (muun muassa Kullervo-sinfonia ja Lemminkäis-sarja) ja kirjallisuudessa Juhani Aho sekä Eino Leino. He kaikki ammensivat inspiraatiota kansallisista aiheista ja perinteestä.


title: Kansallisromantiikka

text: Suomalaisen mytologian kansallisromanttinen kuvaaminen pääsi vauhtiin, kun Elias Lönnrot julkaisi Kalevalan vuonna 1835. Jo eepoksen nimi "Kalewala taikka Wanhoja Karjalan Runoja Suomen kansan muinosista ajoista" kertoi, mistä runot oli koottu. Monet kansallisromantiikan ajan taiteilijat lähtivät Karjalaan etsimään oikeaa, alkuperäistä suomalaisuutta ja kalevalaisen runouden alkukotia. Tämä karelianismina tunnettu ilmiö (vaikka karelianismi-sanan otti käyttöön Yrjö Hirn vasta vuonna 1939) sai lukuisia taiteilijoita tekemään tutkimusretkiä Karjalaan 1800-luvulla. Muiden muassa Severin Falkman, Carl Eneas Sjöstrand ja Robert Wilhelm Ekman matkustivat Karjalaan jo 1840–1850-luvuilla tekemään etnografisia luonnoksia, joita he myöhemmin käyttivät Kalevalan kuvauksissaan. Esimerkiksi Ekmanin maalauksessa "Väinämöisen soitto" Väinämöinen on pukeutunut karjalaiseen kansanpukuun. Muutoin tänä aikana kansallinenkin taide oli vielä hyvin klassistisesti suuntautunutta.


title: Kansallisromantiikka

text: 1880-luvulla tuli kansallisromantiikka muotiin, ja se oli vallitsevana tyylisuuntana lähes kaikessa suomalaisessa taiteessa. Se sekoittui realismiin ja symbolismiin sekä arkkitehtuurissa ja muotoilussa jugendtyyliin. Taiteilijoiden pyhiinvaellusmatkoiksi rinnastetut vierailut Karjalaan yleistyivät: vuonna 1890 Gallen-Kallela ja Louis Sparre matkasivat Karjalaan, ja seuraavina vuosina heitä seurasivat monet muut, kuten Emil Wikström, Pekka Halonen, Eero Järnefelt, Juhani Aho, Eino Leino, Jean Sibelius, I. K. Inha, Viktor Sucksdorff ja Yrjö Blomstedt. Sortokausien alkaminen antoi vauhtia kansallisen hengen herättämiseen taiteen keinoin. Itsenäisyys puolestaan vei tarpeen oman kansakunnan korostamiselta. Siihen aikaan myös jugendtyyli oli hiljalleen väistynyt klassismin tieltä.


title: Kansallisromantiikka

text: Arkkitehtuurissa suomalainen kansallisromantiikka syntyi 1890-luvulla. Gallen-Kallelan ja Wikströmin erämaa-ateljeet Kalela ja Visavuori oli rakennettu tyyliteltyyn karjalaisen tyyliin, johon he tutustuivat matkoillaan. Myös Halosen Halosenniemi on selvästi karjalaisvaikutteinen. Taiteilijoiden itse suunnittelemat rakennukset kuitenkin erosivat suuresti ammattiarkkitehtien tyylistä, joka oli enemmän kansainvälisesti suuntautunutta ja joka ei ainakaan kaupunkiympäristössä voinut saavuttaa samanlaista kansallista tyylipuhtautta.


title: Kansallisromantiikka

text: Kotimaiset rakennusmateriaalit, kuten graniitti, vuolukivi, ja Ruskealan marmori sekä pääasiassa pienrakennuksissa hirsi olivat suosiossa. Tyylille ominaista on massiivisuus ja raskaus sekä rakennustaiteessa sittemmin hylätty tavoite kauniista ja kodikkaasta kokonaisuudesta. Fasadeissa käytettiin lohkokiveä ja monissa rakennuksissa on linnamaisia torneja. Etenkin huviloiden julkisivussa käytettiin myös hirttä, ja rapattujen pintojen värinä suosittiin keltaista. Pohjakaavat ovat tyypillisesti epäsymmetrisiä, mikä kirkoissa näkyy tornin sijoittamisessa sivuun keskiakselista. Kauden merkkirakennusten piirteitä ovat materiaalinkäsittelyn ja vapaan huoneryhmittelyn lisäksi pyrkimys sisustuksen kokonaisvaltaisuuteen sekä ornamenttien ja värityksen runsas käyttö: sisätiloja koristeltiin usein luontoaiheisin maalauksin, esimerkiksi kirkkojen holvikaariin maalattiin eri kasvien köynnöksiä. Monissa rakennuksissa oli tavoitteena kokonaistaideteos, esimerkkeinä Kalela, Hvitträsk ja Suur-Merijoen kartano. Kokonaistaideteos tarkoitti sitä, että arkkitehti suunnitteli rakennuksen huonekaluja, koristuksia ja pienimpiä yksityiskohtia myöten itse.


title: Kansallisromantiikka

text: Ulkoarkkitehtuurissa käytettiin keskiaikaan viittaavia piirteitä. Keskiajan vaikutus näkyy monissa rakennuksissa. Kansallismuseossa ja kansallisteatterissa on selkeästi samoja piirteitä kuin suomalaisissa keskiaikaisissa kirkoissa ja linnoissa. Visavuoren uuden ateljeen ja Tarvaspään ateljeetilan muoto on lainattu keskiaikaisista kivikirkoista, ja Tarvaspään torni oli rakennuksen varhaisissa luonnoksissa huomattavan samanlainen kuin Olavinlinnan tornit. Ihanteena oli usein ympäröivään luontoon sopeutuva rakennus. Rakennukset liitettiin ympäröivään luontoon ja rakennusten sisätilat ulkotiloihin käyttäen pengerryksiä, pihakäytäviä, porrasaskelmia, torneja, terasseja, parvekkeita, toisinaan maastoon upotettuja erkkereitä ja sisätilojen vaihtelevia tasokorkeuksia.


title: Kansallisromantiikka

text: 1890-luvulla arkkitehtien tavoitteena oli ”suomalaisen tyylin” luominen. Arkkitehdit Blomstedt ja Sucksdorff olivat karjalankävijöitä ja matkansa jälkeen he kirjoittivat tutkimuksen "Karjalaisia rakennuksia ja koristemuotoja" oppaaksi muille arkkitehdeille. Karjalaisten talojen selkeää muotoa, luonnonmukaisuutta, ornamentteja ja käytännöllisyyttä ihannoitiin ja ne otettiin käyttöön uudessa tyylissä. Tällainen luonnonmukaisuus liittyy orgaaniseen arkkitehtuuriin, mutta myös sen ihanne on myöhemmin hylätty rakennustaiteesta. Varsinaista ”suomalaista tyyliä” ei koskaan syntynyt, sillä arkkitehtuurissa kansallisromantiikka esiintyi lomittain jugendtyylin kanssa. Puhtainta kansallisromantiikka on varhaisimmissa taiteilijoiden erämaa-asumuksissa, mutta kaupunkien rakennuksista harva on vain toisen tyylin edustaja. Eliel Saarinen, Armas Lindgren ja Herman Gesellius, jotka nousivat Pariisin vuoden 1900 maailmannäyttelyn jälkeen kuuluisuuteen, piirsivät rakennuksia synteettisellä tyylillä, joka oli saanut runsaasti vaikutteita vanhan suomalaisen arkkitehtuurin lisäksi saksalaisesta ja amerikkalaisesta arkkitehtuurista sekä englantilaisesta Arts and Crafts -suuntauksesta. Tästä hyvänä esimerkkinä käy yksi kolmikon varhaisimmista tunnetuista rakennuksista, Pohjolan talo Helsingin Aleksanterinkadulla, lennokkaalla mielikuvituksella suunniteltu kivilinna. Heidän toinen mestariteoksensa ja kotinsa Hvitträsk poikkeaa karjalankävijöiden erämaa-asumuksista selvillä jugendvaikutteillaan, joita ovat muiden muassa tiilikatot ja seinien paanutus. Saarisen siiven tupa tosin on hyvin karelianistinen hirsiseinineen ja leivinuuneineen, ja myös pelkkä ajatus kodista keskellä suomalaista luontoa liittyy kansallisromantiikkaan.


title: Kansallisromantiikka

text: Lars Sonckin tyyli on ehkä kaikkein raskainta ja massiivisinta suomalaisesta kansallisromantiikasta. Sonckin kuuluisimmat työt, Kultaranta, Kallion kirkko ja Tampereen tuomiokirkko, noudattavat hyvin järeää, kulmikasta muotoa päällystettynä karkeilla graniittijärkäleillä. Tampereen tuomiokirkko on taiteellisesti hyvin korkeatasoinen ja kuuluu Suomen kansallisromanttisiin päätöihin.


title: Kansallisromantiikka

text: Josef Stenbäck suunnitteli pääosin kirkkoja ja niitä huomattavasti pienemmässä mittakaavassa kuin Sonck. Hänen tyylilleen ominaista ovat kaavat, joita sovelletaan eri rakennuksissa, ja sen vuoksi monet Stenbäckin kirkot muistuttavat toisiaan paljon.


title: Venäjän sisällissota

text: Venäjän sisällissota käytiin 1917–1922 Venäjän vallankumousten jälkeen. Sota käytiin pääasiassa bolševikkien ja heitä vastustaneiden valkoisten välillä, ja se päättyi bolševikkien voittoon. Sota ei päättynyt aselepoon eikä rauhansopimukseen, joten sillä ei ole varsinaista päättymispäivää, mutta hajanaisia taisteluita käytiin Venäjän kaukoidässä vielä syksyllä 1922. Puna-armeija valloitti Vladivostokin 25. lokakuuta 1922.


title: Venäjän sisällissota

text: Sota taisteltiin ”punaisten” kommunistien ja vallankumouksellisten, ”valkoisten” monarkistien, "vihreiden" nationalistien, konservatiivien ja liberaalien, kommunistista vallankumousta vastustavien, vastavallankumouksellisten, välillä. Taisteluihin osallistui myös "mustien" anarkistien joukkoja, jotka taistelivat kumpaakin osapuolta vastaan, mutta heidän osuutensa oli vähäinen.


title: Venäjän sisällissota

text: Sodalle oli luonteenomaista ns. "sisäiset rintamat" eli lähinnä talonpoikien ja maalaisväestön nostamat kapinat joiden tukahduttamiseen sekä punainen että valkoinen puoli joutuivat sitomaan paljon joukkoja. Punaisten salainen ja poliittinen poliisi Tšeka kohteli hyvin julmasti kapinaan nousseita alueita ja se oli yksi monista syistä, joiden takia sisällissota sai raa'an luonteen.


title: Venäjän sisällissota

text: Venäjän armeija järjestettiin 15. tammikuuta 1918 kansankomissaarien määräyksellä uudelleen työläisten ja talonpoikien punaiseksi armeijaksi olemassa olevien punakaartien pohjalle. Joukkovärväykset aloitettiin 23. helmikuuta Pietarissa ja Moskovassa. Lisäksi kahdessa kuukaudessa saatiin yli 100 000 vapaaehtoista, joita houkutteli armeijan tarjoama jokapäiväinen ateria. Puna-armeijalla ei ollut kuitenkaan upseeristoa. Ongelma ratkaistiin niin, että tsaarin armeijan upseerit saivat pysyä tehtävissään, mutta heidän rinnalleen asetettiin poliittisia komissaareja.


title: Venäjän sisällissota

text: Rauhanteko Saksan kanssa sai bolševikkien vastaiset ryhmät nousemaan uutta hallintoa vastaan, ja Winston Churchillkin julisti: ”bolševismi on kuristettava kehtoonsa.”


title: Venäjän sisällissota

text: Lenin oli yllättynyt sisällissodan syttymisestä, ja aliarvioi vastaansa nousseet joukot. Alkumenestys sai hänet liian luottavaiseksi. Ensimmäiset kommunisteja vastaan nousseet joukot olivat vastavallankumouksellisia kenraaleita ja paikallisia kasakoita, jotka olivat vannoneet uskollisuutta helmikuun jälkeen muodostetulle väliaikaishallitukselle. Merkittävimpiä näistä olivat Donin kasakoiden Aleksei Kaledin, Orenburgin kasakoiden Aleksandr Dutov ja Baikalin kasakoiden Grigori Semjonov. Ensimmäiset taistelut bolševikkien ja kasakkajoukkojen välillä käytiin jo joulukuussa 1917.


title: Venäjän sisällissota

text: Marraskuussa 1917 entinen tsaarin armeijan ylipäällikkö, Mihail Aleksejev alkoi koota vapaaehtoisarmeijaa ("Dobrovolstšeskaja Armija") Novotšerkasskissa, häneen liittyivät joulukuussa Lavr Kornilov, Anton Denikin ja joukko muita. Kaledinin avustamina he valtasivat Donin Rostovin joulukuussa.


title: Venäjän sisällissota

text: Keväällä 1918 menševikit ja sosialistivallankumoukselliset liittyivät taisteluun bolševikkeja vastaan. Alussa he olivat vastustaneet aseellista taistelua, mutta rauhanteko Saksan kanssa ja bolševikkien perustama diktatuuri saivat tilanteen muuttumaan. Molemmilla puolueilla oli kansan keskuudessa jonkin verran kannatusta, ainakin perustuslakia säätävän kokouksen vaalivoiton perusteella vuonna 1918. Sosialistivallankumouksellisten yritys värvätä joukkoja Latviasta heinäkuussa 1918 ei onnistunut, mutta Tšekkoslovakian legioona oli vastavallankumouksen tukena.


title: Venäjän sisällissota

text: Heinäkuussa kaksi vasemmistososialistivallankumouksellista murhasi Saksan Venäjän-lähettilään Wilhelm von Mirbachin tarkoituksenaan provosoida Saksa vihollisuuksiin. Samana päivänä vasemmistososialistivallankumoukselliset nousivat Moskovassa kapinaan, joka kuitenkin kukistettiin jo seuraavana päivänä. Eräät muut sosialistivallankumoukselliset pyrkivät nostattamaan puna-armeijan bolševikkihallintoa vastaan. Neuvostot saivat nämä paikalliset kapinat hallintaansa ja Lenin esitti saksalaisille henkilökohtaisen anteeksipyynnön. Sen jälkeen seurasivat sosialistivallankumouksellisten massapidätykset. Elokuun 30. päivän terrori-iskut, Pietarin Tšekan päällikön murha ja Leninin murhayritys synnyttivät "punaisen terrorin". Menševikit ja sosialistivallankumoukselliset erotettiin neuvostoista ja vastavallankumouksellisiksi epäillyt saatettiin vangita ja teloittaa ilman oikeudenkäyntiä.


title: Venäjän sisällissota

text: Tšekkoslovakian legioona oli ollut osa entistä keisarillista Venäjän armeijaa taistelussa Itävalta-Unkaria vastaan, ja siinä oli lokakuussa 1917 ollut 30 000 vapaaehtoista sotavangeista värvättyä ja puolta vaihtanutta miestä. Tomáš Masarykin, sittemmin Tšekkoslovakian presidentin, innoittamana legioona oli nimetty "Tšekkoslovakialaiseksi armeijakunnaksi", ja he olivat valmiit jatkamaan taistelua saksalaisia vastaan Venäjän rauhateosta huolimatta. Sopimus kuitenkin raukesi bolševikkien yritykseen riisua joukko aseista, ja joukko kapinoi kesäkuussa 1918 vallaten Tšeljabinskin rautatieaseman Volgan itäpuolella, koko kaupungin ja kahdeksan junavaunullista valtionpankin kultaa. Kuukauden kuluessa tšekit ja slovakit hallitsivat suurinta osaa Länsi-Siperiasta, osaa Volgasta ja Uralin aluetta. Elokuussa koko Siperia viljavaroineen eli eristetty muusta maasta.


title: Venäjän sisällissota

text: Menševikit ja sosialistivallankumoukselliset tukivat talonpoikia, jotka vastustivat bolševikkien maatalouskontrollia. Toukokuussa 1918 he valtasivat tšekkien tukemina Samaran ja Saratovin perustaen perustuslakia säätävän kokouksen jäsenten neuvoston eli Komutšin (Комитет членов Учредительного собрания, Комуч). Heinäkuussa Komutš-hallinto käsitti paljolti tšekki-slovakkijoukkojen hallussaan pitämät alueet. Uusi hallinto aikoi jatkaa Saksan vastaista taistelua, ja alkoi koota omaa kansanarmeijaansa. He järjestivät myös uudistusohjelman, mutta ilman bolševikkien epäsuosittuja talousuudistuksia.


title: Venäjän sisällissota

text: Syyskuussa 1918 bolševikkien vastaiset hallitukset kokoontuivat Ufassa ja perustivat uuden Venäjän väliaikaishallituksen Omskiin, viisihenkisen johtokunnan johtamina. Kolme jäsentä (Avksentjev, Boldirev ja Zenzinov) valittiin sosialistivallankumouksellisista ja kaksi perustuslaillisdemokraateista (Vinogradov ja Volgogodski).


title: Venäjän sisällissota

text: Uusi hallitus kuitenkin kaatui nopeasti Siperian paikallishallituksen sotaministerin, vara-amiraali Aleksandr Koltšakin suorittamassa kaappauksessa 18. marraskuuta 1918. Koltšak ylensi itsensä amiraaliksi ja nimesi itsensä ”Ylimmäksi Johtajaksi”. Bolševikeille tämä oli propagandavoitto, koska vastustaja oli nyt antidemokraattinen diktaattori. Koltšak osoittautui kuitenkin osaavaksi komentajaksi ja kansanarmeijan järjestämisen jälkeen valtasi Permin Puna-armeijalta. Se oli kuitenkin hänen menestyksensä huippukohta.


title: Venäjän sisällissota

text: Sodan asetelmat avainvuodeksi 1919 olivat nyt valmiit. Bolševikit olivat tukevasti vallassa Venäjän ydinseudulla Pietarista Moskovaan ja Tsaritsyniin. Amiraali Koltšakilla oli pieni armeija idässä ja hän kontrolloi osittain Siperian rautatietä. Etelässä kasakkajoukot hallitsivat suurta osaa Donista ja Ukrainasta. Kaukasuksella kenraali Denikin oli perustanut armeijan. Vastikään itsenäistyneessä Virossa kenraali Judenitš organisoi armeijaa. Viro oli yleensä vihamielinen bolševikeille ja oli taistellut heitä vastaan marraskuusta 1918 (ks. Viron vapaussota). Ranskalaiset miehittivät Odessaa ja britit Murmanskia. Britit ja amerikkalaiset hallitsivat Arkangelia ja japanilaiset Vladivostokia.


title: Venäjän sisällissota

text: Trotski määräsi valtamaan Ukrainan ensin. Tämä tehtiin nopealla kampanjalla kevättalvella 1919. Kasakat eivät loppuvuoden 1917 menestyksensä jälkeen olleet kyenneet organisoitumaan ja hyödyntämään voittojaan. Näin ollen kasakkavoimat hajosivat nopeasti puna-armeijan vastahyökkäyksen alettua tammikuussa 1919. Puna-armeija valtasi Kiovan helmikuussa 1919 ja kymmenen päivää myöhemmin kenraali Kaledin teki itsemurhan. Kasakkojen vapaaehtoisarmeija evakuoitiin Kubaniin, josta käsin he aloittivat Kubanin kasakoiden kanssa epäonnistuneen hyökkäyksen Jekaterinodariin. Kenraalit Kornilov ja Aleksejev kuolivat, joten kasakoiden johto siirtyi Denikinille, jonka seuraavat kuukaudet kuluivat kasakka-armeijan uudelleenrakentamisessa. Kun bolševikit näyttivät voitokkailta Ukrainassa, Ranska veti joukkonsa Odessasta huhtikuussa 1919.


title: Venäjän sisällissota

text: Sodan jatkuessa Ukrainassa Trotski lähetti toisen armeijan Koltšakia vastaan. Tämä armeija, jota johti kykenevä komentaja Tuhatševski, valloitti Jekaterinburgin tammikuussa 1919 ja jatkoi kohti Siperian rautatietä. Koltšakin armeija lyötiin pienissä taisteluissa kerta toisensa jälkeen ja se perääntyi kohti itää. Kesän loppuun tultaessa britit ja amerikkalaiset vetivät joukkonsa Murmanskista ja Arkangelista osallistumatta juuri tapahtumiin. Britit jatkoivat kuitenkin edelleen ase- ja muita aputarvikelähetyksiä vastavallankumouksellisille. Puna-armeija valtasi Koltšakin "pääkaupungin" Omskin marraskuussa 1919. Koltšak menetti otteensa varjohallituksestaan pian tappionsa jälkeen.


title: Venäjän sisällissota

text: Alkukesästä Kaukasiassa ollut armeija, nyt kenraali Wrangelin komentama, hyökkäsi pohjoiseen pyrkimyksenään vähentää Koltšakin armeijaan kohdistuvaa painetta tai jopa yhdistyä siihen. Wrangelin joukot onnistuivat valtaamaan Tsaritsynin kesäkuussa 1919. Trotski vastasi tähän uhkaan lähettämällä Tuhatševskin uuden armeijan kanssa Wrangelin joukkoja vastaan. Määrällisesti ylivoimaisen vihollisen edessä Wrangelin armeija perääntyi etelään, jättäen Tsaritsynin bolševikeille.


title: Venäjän sisällissota

text: Myöhemmin kesällä toinen kasakka-armeija, jota kutsuttiin Donin armeijaksi, hyökkäsi Ukrainaan. Puna-armeija oli pakotettu vetäytymään Kiovasta syyskuussa 1919. Donin armeija jatkoi pohjoiseen Voronežiä kohti, mutta Tuhatševskin armeija voitti sen lokakuussa. Tuhatševskin armeija kääntyi nyt uutta uhkaa, uudelleen perustettua kasakoiden vapaaehtoisarmeijaa vastaan, ja tuhosi sen Orelilla marraskuussa. Puna-armeija valtasi joulukuussa takaisin Kiovan ja työnsi voitetut kasakat Mustaamerta kohti.


title: Venäjän sisällissota

text: Valkoisten armeijoiden tultua voitetuksi etelässä, keskiosassa ja idässä, oli bolševikeillä edelleen eräs uhka: Judenitšin brittien tuella organisoima pieni armeija Virossa. Lokakuussa 1919 hän yritti vallata Pietarin yllätyshyökkäyksellä noin 20 000:lla miehellä. Hyökkäys oli odottamaton ja lähes kaikkien puna-armeijan joukkojen taistellessa Ukrainassa ja Siperiassa, hyökkäystä oli vastaanottomassa vain muutama puna-armeijan osasto. Lokakuussa Judenitšin joukot olivat saavuttaneet Pietarin esikaupungit. Bolševikkijohto Moskovassa olisi halunnut luovuttaa Pietarin, mutta Trotski kieltäytyi tästä ja lähti henkilökohtaisesti kaupunkiin organisoimaan sen puolustusta. Trotski teki kaiken voitavansa, kuten aseisti alueen tehdastyöntekijät. Puolustus piti ja Judenitšin hyökkäys torjuttiin. Hän luovutti ja vetäytyi joukkoineen Viroon. Palattuaan hänet riisuttiin aseista, ja Viron armeija löi häntä seuranneen bolševikkijoukon. On usein arveltu, että Suomen armeijan liittyminen Pietarin valtaukseen olisi ratkaissut taistelun valkoisten eduksi; tätä mieltä oli muun muassa Lenin. Pietarin menetyksen merkitys koko vallankumouksen kannalta tilanteessa, jossa käytännössä koko muu Venäjä oli bolševikkien hallussa, on toinen asia.


title: Venäjän sisällissota

text: C. G. E. Mannerheim olisi halunnut johtaa suomalaiset joukot auttamaan Venäjän valkoisia. Olivathan Suomessa valkoiset voittaneet juuri sisällissodan. Hanke ei kuitenkaan saanut kannatusta. Suomen väliintulo olisi saattanut osoittautua ratkaisevaksi Venäjän sisällissodassa. Leninin mielestä oli "aivan varmaa, että vähäisinkin apu Suomelta olisi ollut riittävä ratkaisemaan Pietarin kohtalon". Trotski puolestaan ennakoi talvisotaa sanomalla: "Me emme voi elää vuodesta toiseen sen pysyvän uhan alaisena, että kenraali Mannerheim, tai joku muu, ehkä päättää ottaa meiltä Pietarin".


title: Venäjän sisällissota

text: Bolševikkien kuukauden sisällä saamat voitot kasakoista Voronežissä, Judenitšista Pietarista ja Koltšakista Omskissa käänsivät sodan kulun. Melko odottamatta bolševikit olivat nopeasti kaataneet kaikki merkittävät sisäiset vihollisensa.


title: Venäjän sisällissota

text: Siperiassa amiraali Koltšakin armeija oli hajoamistilassa. Hän itse luopui komennosta Omskin menetyksen jälkeen ja nimitti Grigori Semjonovin uudeksi valkoisten johtajaksi. Pian tämän jälkeen omien joukkojen toisinajattelijat vangitsivat Koltšakin ja tämä luovutettiin helmikuussa 1920 puna-armeijalle, joka teloitti hänet pian. Taistelut Siperiassa jatkuivat seuraavan vuoden ajan pienten aseellisten joukkioiden harhaillessa alueella rosvoillen. Semjonov peräytyi kasakkajoukkoineen lopulta Kiinaan.


title: Venäjän sisällissota

text: Tšekkilegioonalla ei ollut suurta mielenkiintoa taistella Venäjän sisällissodassa. He halusivat taistella Saksaa vastaan, eikä heillä ensimmäisen maailmansodan päätyttyä ollut intressiä lisäsotimiseen. He eivät pitäneet Koltšakista, mikä oli molemminpuoleista, ja viettivät suurimman osan vuodesta 1919 siirtäen joukkojaan itään ja laivaten niitä Eurooppaan. Tässä he saivat apua amerikkalaisilta, joita johti kenraali William S. Graves, joka otti haltuunsa Siperian rautatien itäosan. Tšekkilegioona oli saanut kaikki joukkonsa evakuoitua Vladivostokin kautta huhtikuuhun 1920 mennessä, jolloin myös amerikkalaiset jättivät Siperian.


title: Venäjän sisällissota

text: Kenraali Wrangelin armeija pysyi Krimillä kesään 1920 ja pyrkien hyödyntämään puna-armeijan tappiota Neuvosto-Venäjän ja Puolan välisessä sodassa, hyökkäsi pohjoista kohti. Tämä hyökkäys torjuttiin nopeasti ja Wrangelin joukot pakotettiin vetäytymään takaisin Krimille marraskuussa 1920. Britit evakuoivat Wrangelin joukot 14. marraskuuta ja Venäjän sisällissota oli käytännössä lopullisesti ohi.


title: Venäjän sisällissota

text: Omituinen kenraali Roman von Ungern-Sternberg jatkoi merkityksettömin voimin taistelua puna-armeijaa vastaan kaukoidässä vuoteen 1921 ja kaappasi hetkeksi vallan Mongoliassa. Japanilaiset, jotka suunnittelivat Amurin alueen haltuunottoa, vetivät joukkonsa pois lokakuussa 1922 bolševikkien asteittain vakiinnutettua valtansa koko Siperiassa.


title: Venäjän sisällissota

text: Puna-armeija organisoitiin uuden Lev Trotskin johtaman ylimmän sotilasneuvoston alaisuuteen, ja entiset armeijan upseerit tuotiin takaisin sotilasneuvonantajina. Toukokuussa 1918 asevelvollisuus otettiin jälleen käytöön armeijan kutistuneen koon vuoksi. Heinäkuussa armeijan komentajat puhdistettiin, mutta nyt tavoitteena ei ollut tuoda johtoon kommunisteja, vaan tuoda takaisin kokeneet johtajat vallankumousta edeltäneeltä ajalta. Syyskuussa Trotski asetettiin tasavallan vallankumouksellisen sotilasneuvoston johtoon suurin valtuuksin.


title: Venäjän sisällissota

text: Triple Ententen, jonka muodostivat Venäjän lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska, muut maat Yhdysvaltojen tukemana liittyivät sotaan interventiopolitiikkansa nojalla. Länsivaltojen laivasto saapui Murmanskin rannikolle maaliskuussa 1918 ja kesäkuussa brittiläis–ranskalais–yhdysvaltalaisjoukot ottivat haltuunsa Murmanskin ja elokuussa Arkangelin. Virallinen selitys oli suojella länsivaltojen varusvarastoja näissä satamakaupungeissa, mutta samalla myös estää niiden joutuminen bolševikkien käsiin ja pakottaa puna-armeija jakamaan joukkonsa myös pohjoiseen. Brittijoukot toimivat myös Itämerellä, jossa ne tukivat valkoista armeijaa ja Baltian maiden itsenäisyyssotaa. Japanilaiset miehittivät Itä-Siperiasta laajoja alueita.


title: Venäjän sisällissota

text: Suomalaiset valkoiset joukot tekivät kaksi sotaretkeä Venäjälle Itä-Karjalaan sisällissodan aikana, Vienan retkikunta maalis–lokakuussa 1918 ja Aunuksen retkikunta 1919. Suomalaisia joukkoja olivat vastassa Suomen sisällissodan jälkeen Venäjälle paenneista punakaartilaisista muodostettu brittien kanssa yhteistoiminnassa ollut Muurmannin legioona.


title: Venäjän sisällissota

text: Baškiirit, kirgiisit ja tataarit perustivat myös omia konservatiivisia ja kansallismielisiä hallituksiaan, samoin Siperian paikallishallinto Omskissa. Tataarien, baškiirien ja tšuvassien Idel-Uralin tasavalta perustettiin joulukuussa 1917, mutta se joutui puna-armeijan valloittamaksi huhtikuussa 1918, tšekkilegioona palautti sen heinäkuussa ja se purettiin lopullisesti vuoden lopussa. Presidentti Sadrí Maqsudí Arsal pakeni Suomeen.


title: Venäjän sisällissota

text: Etelässä Gruusia, Armenia ja Azerbaidžan julistautuivat itsenäisiksi.


title: Venäjän sisällissota

text: Punaisen hallituksen puolella kaksi vasemmistososialistivallankumouksellista, Jakov Bljumkin ja Nikolai Andrejev murhasivat Saksan lähettilään kreivi Wilhelm von Mirbachin 6. heinäkuuta 1918 pyrkien aloittamaan vihollisuudet uudelleen. Toiset sosialistivallankumoukselliset sieppasivat bolševikkijohtajia ja usuttivat puna-armeijaa nousemaan hallitustaan vastaan. Sosialistivallankumouksellisten ja anarkistien järjestämät paikalliset kapinat saatiin kuitenkin tukahdutettua, ja Lenin pyysi henkilökohtaisesti saksalaisilta anteeksi. Saksan väliintulo oli kuitenkin tässä vaiheessa jo epätodennäköinen sen jäätyä länsirintamalla alakynteen.


title: Venäjän sisällissota

text: Seuraavien, 30. elokuuta tapahtuneiden terrori-iskujen, Pietarin Tšekan puhemiehen Moisei Uritskin ja Leninin murhayrityksen jälkeen Lenin aloitti "punaisen terrorin": Menševikit ja sosialistivallankumoukselliset erotettiin neuvostoista ja 800 epäiltyä teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä.


title: Venäjän sisällissota

text: Kommunistinen puolue oli Leninin painostuksesta antanut Tšekalle käytännöllisesti katsoen vapaat kädet ja Punainen terrori sai riehua vapaasti. Kaikenlaiset kapinayritykset tukahdutettiin erittäin julmasti ja usein vangiksi jääneitä, varsinkin valkoisia upseereita kidutettiin ennen teloitusta. "Vallankumouksen rautainen käsivarsi" rankaisi armottomasti kaikkia, jotka Tšekan logiikan mukaan uhmasivat vallankumousta. Tšeka julkaisi jopa omia viikkosanomiaan, jossa kerrottiin kuinka paljon oli ammuttu eri alueilla ja kuinka paljon tullaan vielä ampumaan, tulevia uhreja mainittiin jopa lehdessä nimeltä. Lehti nostatti kuitenkin puolueessa sellaisen myrskyn, että se lakkautettiin ilmestyttyään vain muutaman numeron verran.


title: Venäjän sisällissota

text: Tunnetuin Punaisen terrorin murha oli tsaariperheen murha. Jekaterinburgin Tšeka murhasi heinäkuisena yönä 1918 vangittuna olleet tsaari Nikolai II:n, tämän vaimon ja kaikki viisi lasta. Murhalla haluttiin estää valkoisia vapauttamasta tsaaria ja hänen nostamistaan vastavallankumouksen symboliksi.


title: Venäjän sisällissota

text: Sisällissodan jälkeen Neuvosto-Venäjä oli taloudellisesti raunioina. Vuosien 1920 ja 1921 kadot ja niistä johtunut nälänhätä vain pahensivat tilannetta. Sisällissodassa oli kuollut yhdeksän miljoonaa ihmistä kommunistien lähes verettömän lokakuun vallankumouksen jälkeen. Miljoonia muita kuoli vielä nälkään. Miljoona ihmistä pakeni maasta eri reittejä pitkin paetakseen sotaa, puutetta ja uuden järjestelmän vaatimuksia ja tuomioita. Suurin osa paenneista, kuten kenraali Wrangel, edustivat vanhaa yläluokkaa.


title: Venäjän sisällissota

text: Tiukka sotakommunismi pelasti neuvostohallituksen sisällissodan aikana, mutta sen seurauksena talous rapautui. Yksityisen teollisuuden ja kaupan takavarikointi sekä hallituksen kyvyttömyys saada valtion johtama talous käyntiin johti puutteeseen kaikesta. Kaivosten ja tehtaiden tuotanto putosi 20 %:iin sotaa edeltäneestä tasosta ja monien tuotteiden vieläkin enemmän, puuvillan tuotanto putosi 5 %:iin ja raudan 2 %:iin. Talous saatiin vuoden 1914 tasolle vasta 1930-luvun alussa.


title: Venäjän sisällissota

text: Talonpojat vastustivat jyrkästi maan takavarikointia ja viljelypinta-ala supistui 62 % ja sadot 37 % sotaa edeltäneistä. Hevosia oli 1916 35 miljoonaa ja 1920 24 miljoonaa ja karjaa vastaavasti 58 ja 37 miljoonaa. Ruplan kurssi dollariin nähden putosi kahdesta ruplasta vuonna 1914 1200:aan vuonna 1920.


title: Keisarinviitta

text: Keisarinviitta ("Argynnis paphia") on täpläperhosiin ("Nymphalidae") kuuluva päiväperhoslaji.