title: Valtatie 19

text: Vuoteen 1996 saakka valtatie 19 oli Iisalmen ja Pulkkilan välinen tie. Nykyinen valtatie 19 oli Jalasjärven ja Seinäjoen välillä osa kantatietä 64 ja Seinäjoen ja Uudenkaarlepyyn välillä kantatietä 67. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatie 19 siirrettiin nykyiselle reitilleen ja Iisalmen ja Pulkkilan välisestä tiestä tuli osa kantatie 88:aa. Samalla kantatie 64 lakkasi kokonaan ja kantatie 67 lyheni kulkemaan Seinäjoen ja Kaskisten välillä.


title: Valtatie 19

text: Aiemmin valtatie 19 kulki Seinäjoella keskustan katuverkolla. Tieosuuden parantaminen alkoi 2013 syksyllä, kun Seinäjoen itäisen ohikulkutien rakentaminen alkoi. Uusi 2+1-kaistainen ohituskaistatie alkaa Ilmajoelta Rengonharjulta ja päättyy Seinäjoelle Nurmon keskustan lähelle. Uuden tieosuuden pituus on noin 18,5 kilometriä. Rengonharjun ja Kuortaneentien välinen osuus avattiin liikenteelle marraskuussa 2015, ja kokonaisuudessaan uuden tien on määrä valmistua vuonna 2017. Hankkeen kustannusarvio on noin 75,5 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 19

text: Tien parantamista suunnitellaan myös Nurmon ja Lapuan välillä. Ensimmäisessä vaiheessa tielle rakennettaisiin kaksi 2,8 kilometrin pituista nelikaistaista ohituskaistaosuutta. Lisäksi tielle rakennettaisiin yksi uusi eritasoliittymä ja kahta olemassa olevaa parannettaisiin. Tasoliittymiä parannettaisiin kanavoimalla ja porrastamalla. Toisessa vaiheessa Seinäjoelta alkavaa nelikaistaista osuutta jatkettaisiin noin viidellä kilometrillä Atrian eritasoliittymään. Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 10,2 miljoonaa euroa ja toisen vaiheen 4,4 miljoonaa euroa. Hankkeen toteutuksesta tai rahoituksesta ei ole päätöstä.


title: Valtatie 19

text: Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on rakentaa vuoteen 2025 mennessä valtatie 19 nelikaistaiseksi Seinäjoelta Lapuan suuntaan. Suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia, ja niiden toteuttaminen edellyttäisi tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.


title: Valtatie 19

text: Lisäksi valtatietä 19 parannetaan Lapuan kohdalla. Lapualle rakennetaan yksi uusi eritasoliittymä ja toista vanhempaa eritasoliittymää parannetaan.


title: Valtatie 21

text: Valtatie 21 eli "Neljän tuulen tie" on Torniosta Muonion kautta Enontekiön Kilpisjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 466 kilometriä. Tie kulkee koko matkan Ruotsin vastaisen valtionrajan ja Tornion–Muonionjoen ja Könkämäenon tuntumassa. Valtatie 21 on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka etelässä jatkuu Turkuun ja pohjoisessa Norjan Tromssaan. Tie on kaksikaistainen, mutta vähäisten liikennemäärien vuoksi liikenne sujuu yleensä hyvin. Pohjoisin osuus Palojoensuusta Kilpisjärvelle on kapeampaa ja nopeusrajoitus on pääosin 80 km/h. Tiellä sijaitsee Suomen maanteiden korkein kohta Muotkatakka (565 metriä merenpinnasta), joka on vajaat 20 kilometriä Kilpisjärveltä kaakkoon.


title: Valtatie 21

text: Valtatie 21 muodostaa osan Revontultentie-matkailutiestä, joka kulkee Keminmaasta Norjan Tromssaan.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä valtatie 21 oli Kemin maalaiskunnan (nyk. Keminmaan) Laurilasta Tornion kautta Muonioon kulkenut tie. Myöhemmin tietä on jatkettu Kilpisjärvelle saakka, ja se oli pisimmillään 475 kilometriä pitkä. Vuodesta 1965 alkaen Tornion ja Kilpisjärven välinen osuus oli osa vanhaa eurooppatietä E78 ja Keminmaan ja Tornion välinen osuus osa E4:ää. Kun eurooppatiejärjestelmä uusittiin vuonna 1992, vaihtui Tornion ja Kilpisjärven välinen osuus E8:ksi.


title: Valtatie 21

text: Kun Keminmaan ja Tornion välinen moottoritie valmistui vuonna 2001, muuttui Keminmaan ja Tornion välinen osuus valtatieksi 29 ja valtatie 21 siirtyi alkamaan Torniosta. Vuonna 2002 E8:aa jatkettiin Turkuun saakka, jolloin E4 lakkasi Keminmaan ja Tornion väliltä.


title: Valtatie 21

text: Valtatie 21 on ollut varsinkin pohjoisimmilta osiltaan mäkinen, kapea ja onnettomuusherkkä etenkin raskaalle liikenteelle. Vuoden 2016 tietojen mukaan Kolari–Muonio-välin liikennemäärä on 500–1400 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta raskasta liikennettä noin neljännes. Kokonaisliikennemäärä on Muonion pohjoispuolella pienempi, mutta raskaan liikenteen määrä on samaa suuruusluokkaa.


title: Valtatie 21

text: Liikennevirasto on päättänyt parantaa tien liikenneturvallisuutta ja kuljetusvarmuutta "Aurora"-hankkeessa. Rakentaminen aloitetaan 2017; valmista arvioidaan olevan 2018. Hankkeen kustannusarvio on 35 miljoonaa euroa, johon rahoitus on saatu Liikenne- ja viestintäministeriön vuoden 2016 korjausvelkaohjelmasta.


title: Valtatie 21

text: Parannushanke on kaksiosainen: Kolari–Muonio ja Muonio–Kilpisjärvi. Tien routivaa rakennetta sekä siltoja parannetaan ja kapeaa poikkileikkausta levennetään koko matkalla. Muonio–Kilpisjärvi-välillä parannetaan erityisesti Muonion ja Palojoensuun väliä, Enontekiön ikiroutakohteita sekä Kilpisjärven ja Norjan rajan väliä. Kolari–Muonio-välillä tielle asennetaan mittauspisteitä, jotka mahdollistavat tien tilan seurannan. Tietä voidaan jatkossa käyttää liikenteen automatisaation ja automaattiajamisen koealueena. Hankkeessa luodaan myös arktisten olosuhteiden älykkään automaattisen liikenteen osaamiskeskus.


title: Valtatie 23

text: Valtatie 23 on Porista Parkanon, Keuruun, Jyväskylän, Pieksämäen ja Varkauden kautta Joensuuhun johtava valtatie. Tien pituus on 517 kilometriä. Tiestä käytetään myös nimiä "Järvi-Suomen tie" ja "Järvisuomentie".


title: Valtatie 23

text: Tie on lähes kokonaan kaksikaistainen lukuun ottamatta Jyväskylän seudulla olevaa valtateiden 4, 9 ja 13 kanssa yhteistä moottoritieosuutta, Varkauden keskustassa sijaitsevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta ja Joensuussa olevaa valtatien 9 kanssa yhteistä moottoritieosuutta. Tietä on rakennettu vuosikymmenten aikana useassa eri osassa, ja sen laatu vaihtelee merkittävästi. Valtatiellä 23 on yhteensä jopa 13 epäjatkuvuuskohtaa, joissa valtatie kääntyy liittymässä.


title: Valtatie 23

text: Valtatie 23 alkaa Porin keskustan tuntumasta. Porista tie kulkee noin 9 kilometrin matkan yhdessä valtatien 8 kanssa Söörmarkkuun, jossa valtatie 23 kääntyy ja jatkuu Kankaanpään kautta Parkanoon. Söörmarkun ja Parkanon välillä tie on hyvätasoinen ja hyvin suora, Kankaanpään ja Parkanon välinen tieosuus on lähes viivasuora.


title: Valtatie 23

text: Parkanon kohdalla valtatie 23 on liitetty porrastettuna noin 11 kilometrin matkalla valtatiehen 3. Tämän jälkeen valtatie 23 jatkuu Kihniön, Virtain, Keuruun ja Petäjäveden kautta Jyväskylään. Tämä osuus on pääosin melko hyvälaatuinen, mutta monin paikoin mutkainen. Petäjävedeltä Jyväskylään tie kulkee yhdessä valtatien 18 kanssa.


title: Valtatie 23

text: Jyväskylän alueella tie kulkee ensin yhdessä valtatien 9 kanssa Rantaväylää ja sitten yhdessä valtateiden 4, 9 ja 13 kanssa Vaajakosken moottoritietä. Moottoritieosuuden jälkeen valtatiet kulkevat yhdessä Vaajakosken taajaman halki, mikä muodostaa liikenteen pullonkaulan. Jyväskylän seudulla valtatiellä 23 on peräti neljä epäjatkuvuuskohtia, joissa tie kääntyy.


title: Valtatie 23

text: Valtatie 23 jatkuu yhdessä valtatien 9 kanssa Hankasalmelle, jossa valtatie 23 kääntyy ja jatkuu Pieksämäen kautta Varkauteen. Pieksämäellä valtatie 23 kääntyy peräti neljässä liittymässä, jotka sijaitsevat lyhyellä etäisyydellä toisistaan. Varkaudessa tie kulkee kaupungin keskustan halki, mikä ruuhkauttaa joskus liikennettä.


title: Valtatie 23

text:
Varkauden jälkeen tie jatkuu Joensuuhun. Varkauden ja Joensuun välillä tie on monin paikoin kapea ja mäkinen. Liperin Viinijärvellä tie kääntyy ja kulkee loppumatkan kohti Joensuuta yhdessä valtatien 9 kanssa. Liperin Ylämyllystä alkaa valtatien 9 kanssa yhteinen moottoritieosuus.
Valtatie 23 kulkee seuraavien kuntien alueella: Pori – Pomarkku – Kankaanpää – Jämijärvi – Parkano – Ikaalinen – Parkano (uudelleen) – Kihniö – Virrat – Keuruu – Petäjävesi – Jyväskylä – Laukaa – Hankasalmi – Pieksämäki – Joroinen – Pieksämäki (uudelleen) – Joroinen (uudelleen) – Pieksämäki (uudelleen) – Joroinen (uudelleen) – Varkaus – Leppävirta – Heinävesi – Leppävirta (uudelleen) – Heinävesi (uudelleen) – Liperi – Joensuu.


title: Valtatie 23

text: Porista Kankaanpäähän ajetaan lukuisia lähtöjä päivittäin. Jyväskylän ja Keuruun välillä on samaten kattava tarjonta.Pori-Jyväskylä välillä ei ole julkisen liikenteen yhteyttä, yhteys kiertää Tampereen tai Seinäjoen kautta. Jyväskylän ja Joensuun välillä ajetaan päivittäin molempiin suuntiin yksi pikavuoro ja arkisin sitä täydentää myös toinen vuoro.


title: Valtatie 23

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä nykyisestä valtatiestä 23 Noormarkun ja Parkanon välinen osuus oli kantatie 65 sekä Varkauden ja Joensuun välinen osuus kantatie 70. Suurimmalta osalta nykyisen valtatien reittiä tie kuitenkin puuttui kokonaan. Nämä osuudet on rakennettu pääosin 1960- ja 1970-luvuilla. Valtatie 23 tiestä tuli 1970- ja 1980-lukujen taitteessa.


title: Valtatie 23

text: Käsite Järvi-Suomen tie syntyi 1960-luvulla. Jyväskylän ja Hankasalmen välin tie kulki valtatie 9:n linjaa pitkin. Hankasalmelta itään tie uusittiin vanhaa Pieksämäen tietä mukaillen. Jyväskylästä länteen tie tehtiin 1960–1970-luvuilla vanhaa Keuruun ja Petäjäveden tietä parantamalla ja oikomalla. Jyväskylän ja Petäjäveden välinen osuus rakennettiin vuosina 1965–1969. Keuruulta Parkanoon tie rakennettiin kokonaan uudelle linjalle. Jyväskylässä tielle rakennettiin uusi sisääntulo Keltinmäen ja Kypärämäen välistä Myllyjärvelle yhtyen valtatie 4:ään Keljossa. Tien viimeinen osuus valmistui 1978. Aluksi Porin ja Jyväskylän välinen tie oli kantatie 65 ja Hankasalmen ja Joensuun välinen osuus kantatie 70.


title: Valtatie 23

text: Valtatielle 4 Jyväskylän seudulle sekä valtatielle 6 sekä Valtatie 9 Joensuuhun tehdyt suunnitelmat koskevat myös valtatietä 23.


title: Valtatie 23

text: Liikennevirastolla on suunnitelma tien parantamista Varkauden ja Viinijärven välillä. Suunnitelmaan kuuluu kaarteiden oikaisuja, mäkiosuuksien loiventamista, keskikaiteellisten ohituskaistojen rakentamista, yksityistiejärjestelyjä ja tievalaistuksen lisäämistä. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat noin 30 miljoonaa euroa. Uusimpien tietojen mukaan tietä päästään parantamaan vuoden 2014 alusta.


title: Valtatie 23

text: Porin Söörmarkkuun rakennetaan eritasoliittymä valtateiden 8 ja 23 risteykseen vuosien 2018 ja 2019 aikana.


title: Valtatie 24

text: Valtatie 24 on Päijänteen länsipuolella Lahdesta Padasjoen kautta Jämsään johtava valtatie. Tien pituus on 114 kilometriä.


title: Valtatie 24

text: Valtatie 24 kulkee seuraavien kuntien alueella Lahdesta Jämsään:Körrin suora on mutkaisen ja mäkisen valtatie 24:n suora ja maastoltaan tasainen osuus Asikkalan kunnan etelärajalla. Kohde sijaitsee Vesivehmaan kylän Joenkulman alueella, jossa sijaitsee "Vesivehmaan jenkassa" mainittu Vehnämäen tila. Tieosuuden pituus on pohjoisen ja etelän välisessä suunnassa noin kaksi kilometriä. Kohteen maisemaa hallitsee Hollolan Paimelanlahdelta noin viisi kilometriä Joenkulmaan ulottuva yhtenäinen peltoaukea ja Paimelanvuori Hollolan puolella. Körrin suoralla sijaitsee motelli ja kahvila-ravintola huoltoaseman yhteydessä.


title: Valtatie 24

text: Lahden ja Jämsän välinen tie on rakennettu pääosin 1950-luvulla, ja se oli ennen osa valtatietä 4. Samaan aikanaan rakennettiin Päijänteen itäpuolen kantatie, jonka numero oli 59. Alun pitäen reittien pituusero oli viisi kilometriä länsireitin ollessa pitempi, mutta Lahden ohikulkutien rakentaminen kaupungin itäpuolelle kasvatti eroa muutaman kilometrin verran. Moottori- ja moottoriliikennetien valmistuttua Helsingistä Heinolan pohjoispuolelle katsottiin, että nelostien siirtäminen kulkemaan Päijänteen itäpuolta on luontevaa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatie 4 linjattiinkin kulkemaan Päijänteen itäpuolta ja järven länsipuolen tie numeroitiin valtatieksi 24.


title: Valtatie 24

text: Valtatiellä 24 kulkee päivittäin noin kymmenen Helsingin ja Jyväskylän välistä pikavuoroa kumpaankin suuntaan.


title: Valtatie 24

text: Lahden pohjoinen kehätie Valtatien 4 ja Seututien 140 välillä on suunniteltu muutettavaksi nelikaistatieksi. Hankkeessa täydennetään myös tien nykyiset eritasoliittymät ja rakennetaan yksi uusi eritasoliittymä. Hankkeella ei ole lainvoimaisia suunnitelmia, mutta se on merkitty maakuntakaavaan.


title: Valtatie 24

text: Rajaharjun kohdalle on maakuntakaavassa merkitty rakennettavaksi nelikaistainen eritasoliittymin varustettu tie, joka jatkuisi ohituskaistoin varustettuna tienä Joenkulmaan Yhdystien 3131 liittymään asti.


title: Valtatie 24

text: Padasjoella Kantatien 53 liittymä on suunniteltu muutettavan eritasoliittymäksi. Liittymä on tällä hetkellä nelihaaraliittymä, jonka liikenneturvallisuus on huono. Lisäksi liittymässä on paljon vasemmalle kääntyvää liikennettä liittymän yhteydessä sijaitsevan huoltoaseman vuoksi.


title: Valtatie 24

text: Kuhmoisten kohdalle on suunniteltu rakennettavaksi kaksi eritasoliittymää. Tien liikennemäärät ovat tällä hetkellä vähäiset, eikä hankkeen toteuttaminen ole todennäköistä ennen vuotta 2025.


title: Valtatie 24

text: Kuhmoisten ja Jämsän välin neljää ohituskaistaa tullaan lähivuosina pidentämään ja muuttamaan keskikaiteellisiksi.


title: Valtatie 24

text: Paineita tien parantamiseksi on esitetty myös julkisuudessa.


title: Valtatie 24

text: Lisätietoa kehittämishankkeesta löytyy Päijät-Hämeen liiton sivulla olevasta lehdistötiedotteesta


title: Valtatie 24

text: 09.02.2009 : Suunnitelma Rajaharjun ohituskaistan poistamiseksi :


title: Valtatie 27

text: Valtatie 27 on Kalajoelta Iisalmeen johtava valtatie. Tien pituus on 203 kilometriä. Tie on kaksikaistainen ja liikennemääriinsä nähden hyvätasoinen, joskin tie kulkee muutamien taajamien läpi. Tien vilkkaimmat kohdat ovat Ylivieskan ja Iisalmen kohdilla.


title: Valtatie 27

text: Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Kalajoki – Alavieska – Ylivieska – Nivala – Haapajärvi – Pyhäjärvi – Haapajärvi (uudelleen) – Pyhäjärvi (uudelleen) – Kiuruvesi – Iisalmi – Vieremä – Iisalmi (uudelleen).


title: Valtatie 27

text: Kalajoen ja Iisalmen välinen tie on rakennettu 1960- ja 1970-luvuilla. Vuonna 1971 se numeroitiin kantatieksi 87, jota myöhemmin jatkettiin Nurmekseen saakka. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Kalajoen ja Iisalmen välinen osuus numeroitiin uudelleen valtatieksi 27.


title: Valtatie 29

text: Valtatie 29 on Keminmaalta Tornioon johtava valtatie. Tie eroaa Keminmaalla Helsingistä Utsjoelle johtavasta valtatiestä 4. Torniossa tiestä eroaa valtatie 21 Kilpisjärvelle. Valtatie 29 päättyy Ruotsin rajalle, josta jatkuu eurooppatie E4 Sundsvallin ja Tukholman kautta Helsingborgiin.


title: Valtatie 29

text: Reitti ja tieyhteydet:


title: Valtatie 29

text: Valtatie 29 on vain 16 kilometriä pitkä, ja se onkin Suomen lyhyin valtatie. Valtaosa tiestä on Perämerentie-nimistä moottoritietä, joka on maailman pohjoisin moottoritie. Valtatie 29 oli myös Suomen ensimmäinen kokonaan nelikaistainen valtatie. Valtatie 29 kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän esittämään runkotieverkkoon ja yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Keminmaan ja valtatien 21 liittymän välinen osuus on osa eurooppatietä E8 ja valtatien 21 ja valtakunnanrajan välinen osuus osa eurooppatietä E4.


title: Valtatie 29

text: Tienumero 29 otettiin käyttöön moottoritieosuuden valmistuessa vuonna 2001. Tätä ennen Tornion ja Keminmaan välinen osuus oli osa valtatietä 21.


title: Valtatie 29

text: Vuosina 2007–2008 Tornion ja Haaparannan kaupunkien yhteisen ydinkeskustan rakentamiseen liittyen valtatietä 29 siirrettiin valtakunnanrajan kohdalla. Suomen puolella tietä siirrettiin etelään 380 metrin matkalla. Lisäksi rakennettiin uusi kiertoliittymä korvaamaan Länsirannan liikennevalo-ohjattu liittymä. Ruotsin puolella uutta E4-tietä rakennettiin noin 450 metrin matkalla. Lisäksi rakennettiin uusi nelikaistainen rajasilta, jonka kustannukset maat jakoivat puoliksi. Hankkeen kustannukset Suomen osalta olivat noin 2,6 miljoonaa euroa.


title: CCTV

text: CCTV (China Central Television) on vuonna 1958 perustettu kiinalainen valtion omistama, valtakunnallinen televisioyhtiö. CCTV:llä on yhteensä 22 kanavaa, joista osa englannikielisiä, joilla esitetään muun muassa uutisia, dokumentteja, draamaa, musikaaleja ja urheilua. CCTV tavoittaa parhaimmillaan yli 1,2 miljardia katsojaa ja 90 % katsojaosuuden koko Kiinassa, vaikka onkin tietyillä alueilla jäänyt paikallisten televisioyhtiöiden jälkeen. Esimerkiksi Hong Kongissa CCTV:n katsojaosuus on vain 22 %.


title: Sigismund (täsmennyssivu)

text: Sigismund on ollut useiden hallitsijoiden nimi:


title: Luca Turilli

text: Luca Turilli (s. 5. maaliskuuta 1972) on Triestestä (Italia) kotoisin oleva power metal -yhtyeen, Rhapsody of Firen entinen kitaristi. Hän myös soittaa koskettimia vuonna 2006 debyyttialbuminsa julkaisseessa Luca Turilli's Dreamquestissa. Lisäksi Turilli on julkaissut kolme sooloalbumia, joilla kuullaan Rhapsodyn tyyppistä eeppistä metallia. Hän aloitti kitaransoiton 16-vuotiaana ja on jatkanut samalla linjalla aina nykyhetkeen asti. Hän erosi Rhapsody of Firestä 16.8.2011. Kesäkuussa 2012 Luca Turilli julkaisi uuden levyn bändinimellä Luca Turilli`s Rhapsody.


title: VLC media player

text: VLC media player on avoin, alustariippumaton mediasoitin, joka on osa VideoLAN-projektia. Soitin tukee useimpia saatavilla olevia video- ja äänikoodekkeja ja tiedostomuotoja, sekä lukuisia verkon yli ladattavia suoratoistoprotokollia.


title: VLC media player

text:
VLC:n kehitystyö aloitettiin École Centrale Paris'ssa 1996 nimellä "VideoLAN Client". Projektin tavoitteena oli videon suoratoisto yliopiston verkossa. Ohjelmisto julkaistiin GPL-lisenssille 2001 ja kehitysvastuu on siirretty kansainväliselle VideoLAN-projektille.
VLC on saatavilla monille käyttöjärjestelmäalustoille, kuten BeOS:lle, BSD:lle, Linuxille, OS X:lle, Solarikselle ja Windowsille.
VLC on yksi suosituimpia vapaita ohjelmistoja. Vuosina 2005–2015 eri versioita on ladattu miljardi kertaa. Lukuun ei sisälly latausmäärää Linuxin osalta, koska päivitykset hoidetaan jakeluiden omista pakettilähteistä.


title: VLC media player

text: Pääsovelluksen lisäksi on mahdollista asentaa Firefox-liitännäinen, joka mahdollistaa QuickTime- ja Windows Media -tiedostojen toistamisen selaimessa ilman Applen tai Microsoftin tuotteita.


title: VLC media player

text: VLC käyttää DVD-levyjen toistamiseen libdvdcss-kirjastoa, joka murtaa CSS-salauksen arvailemalla oikean purkuavaimen. Sen käyttö voi olla laitonta Yhdysvalloissa, Suomessa Lex Karpelan päätökset ovat ristiriitaisia, kun taas Norjassa ja Ranskassa se on laillinen menetelmä.


title: Heliaia

text: Heliaia () oli antiikin ajan Ateenan suurin ja mahdollisesti merkittävin oikeusistuin. Kirjalliset lähteet antavat ymmärtää, että sen kokouksen muodosti ehkä jopa 1500 lautamiestä, ja joskus mahdollisesti jopa 2500 lautamiestä. Lautamiehet olivat tavallisia vapaita miehiä. Heliaian perusti Solon n. 600-500 -luvulla eaa.


title: Heliaia

text: Tunnetuin Heliaian oikeustapaus on Sokrateen tuomitseminen kuolemaan.


title: Heliaia

text: Ateenan Agoran arkeologisella alueella sekä vanhoissa Agoran alueen kartoissa eräs raunioista on perinteisesti merkitty Heliaiaksi. Myöhempi tutkimus on kuitenkin osoittanut, että kyseinen rakennus oli Aiakeion.


title: Daimon

text:
Daimon oli suomalainen kustannusliike, jonka perusti antikvaariaatin pitäjä L. A. Salava.
Lyhytikäinen kustannusliike Daimon julkaisi kulttuurilehti Ultran kaikki seitsemän numeroa. Lisäksi se julkaisi kirjallisuutta, esimerkiksi Elmer Diktoniuksen kokoelman "Hårda sånger" ja Gunnar Björlingin esikoiskokoelman "Vilande dag".


title: Ayde Mori

text: Ayde Mori on albanialais-turkkilainen kansanmusiikkiyhtye.


title: Ayde Mori

text: Ayde Mori perustettiin Istanbulissa vuonna 1997. Se solmi pian levytyssopimuksen turkkilaisen Kalan-levy-yhtiön kanssa. Yhtyeen ensimmäinen albumi oli syyskuussa 2001 julkaistu "Ayde Mori".


title: The Fabulous Thunderbirds

text: The Fabulous Thunderbirds on vuonna 1974 perustettu bluesia, perinteistä rhythm and bluesia ja myös kevyempää rockia esittänyt texasilainen yhtye.


title: The Fabulous Thunderbirds

text: Yhtyeessä laulajana ja huuliharpistina on Kim Wilson, joka on nykyään tunnetuimpia valkoisia blues-laulajia. Kitarassa taas oli 1980-luvun lopulle asti Jimmie Vaughan (joka on Stevie Ray Vaughanin isoveli). Bassossa oli alkuaikoina Keith Ferguson ja rummuissa ensimmäisellä levyllä Mike Buck ja myöhemmin Fran Christina. Yhtyeen nimi viittaa Fordin 1950-luvun T-bird -autoihin ja Vaughan keksi sen The Nightcaps -yhtyeen kappaleesta "Thunderbird".


title: The Fabulous Thunderbirds

text: Yhtyeen kaksi ensimmäistä levyä, "Fabulous Thunderbirds" (1979, tunnetaan myös nimellä "Girls Go Wild"), ja "What's the Word" (1980) sisälsivät bluesia ja rhythm and bluesia soitettuna rock-soundilla, tiukkaa groovea tavoitellen. Kolmannella ja neljännellä levyllä ("Butt' Rockin", 1981 ja "T-Bird Rhythm", 1982) on mukana myös pianoa ja torvisektiota, ja tyyli suuntautuu yhä enemmän rhythm and bluesia kohti.


title: The Fabulous Thunderbirds

text: Neljää ensimmäistä levyä pidetään nykyään valkoisen bluesin klassikkolevyinä, mutta nämä levyt eivät aikanaan menneet kaupaksi, joten neljännen levyn jälkeen yhtye menetti levytyssopimuksensa Chrysalis -levy-yhtiön kanssa. Vuodesta 1986 alkaen yhtye teki kaupallisesti menestyneempiä ja tyyliltään kesympiä rock-levyjä uuden levytyssopimuksen turvin Arista -levy-yhtiölle nousten samalla USA:n levylistoille ja radiokanaville. Jimmie Vaughan kuitenkin jätti yhtyeen, koska ei pitänyt suunnanmuutoksesta. Yhtye on jatkanut sen jälkeen erilaisilla kokoonpanoilla. Myöhemmissä levyissä on käytetty usein erilaisia studiomuusikoita ja hyvin väliaikaisia kokoonpanoja Wilsonin johtamissa projekteissa.


title: Internet-roolipeli

text: Internet-roolipeli on roolipelaamisen muoto, jossa pelaajat kirjoittavat vuoropohjaista tarinaa omaan hahmoonsa eläytyen. Pelialustana käytetään useimmiten keskustelupalstoja, chattejä tai IRC:tä. Pelaamista varten on suunniteltu myös omia ohjelmia, kuten OpenRPG. Alustojen mukaan onkin harrastukselle nimetty omia alalajejaan, kuten CHARP ja FARP.


title: Internet-roolipeli

text: Pelaaminen saattaa ulkopuolisen silmin alkuun tuntua varsin hankalalta ja sääntöjentäyteiseltä toiminnalta. Pelitavat vaihtelevat pelistä peliin, eikä koskaan voi olla varma siitä millaiset pelityylit missäkin hyväksytään. Pelaamisen idea on silti pääpiirteiltään samanlaista. Pelaajan on määrä toimia hahmonsa ohjaajana, ja kirjoituksiensa kautta ilmoittaa muille pelaajille hahmon liikkeistä, reaktioista sekä vuorosanoista.


title: Internet-roolipeli

text: Hahmoja on monenlaisia, ja jokaisessa pelipaikassa on omat sääntönsä mitä hahmoesittelyissä täytyy kertoa. Usein omalle hahmolleen täytyy tehdä ensin kuva. Kuvan voi tehdä itse, tai muokata netistä löytyviin kuvapohjiin. Kuvassa täytyy näkyä kaikki hahmon pääpiirteet ja ulkonäkö. Hahmoesittelyssä on pakollista näkyä nimi, ikä, luonne ja menneisyys, usein myös muita asioita. Hahmon täytyy yleensä olla itse keksitty, ellei peli sitten perustu esimerkiksi johonkin TV-sarjaan. Muussa tapauksessa se ei saa olla kopioitu mistään elokuvasta tai tv-ohjelmasta, eikä kuva saa useinkaan olla aito. Joissain paikoissa sallitaan netistä kopioidut kuvat, vaikka ne eivät olekaan tekijäoikeuden alaisia. Hahmoilla pelataan niiden luonteen mukaisesti.


title: Internet-roolipeli

text: Internet-roolipelit ovat aihepiiriltään varsin erilaisia. On tavallista että roolipelin teema keskittyy jonkin tietyn kirjan, elokuvan tai vaikkapa mangan tai animen maailmaan, mutta on olemassa myös laajalti pelejä jotka perustuvat pelin perustajien keksimään teemaan, kuten esimerkiksi kuvitteellisen nuorisovankilan tapahtumiin. Fantasia ja anime/manga-aiheiset pelit ovat kovassa suosiossa. Myös eläinkuntaan liittyviä pelejä pelataan: erityisesti koiraeläimillä pelaaminen on saavuttanut suosiota, varsinkin hieman nuorempien pelaajien keskuudessa. Aluksi eläimet olivat tavallisia, nyt on yleistä että koirille ja susille lisäillään harjaksia, lävistyksiä, vaatteita, erikoiskykyjä ja niistä tehdään värikkäitä.


title: Leskenlehti

text: Leskenlehti ("Tussilago farfara") on asterikasveihin kuuluva monivuotinen, matalakasvuinen kasvi. Sitä tavataan yleisesti lähes koko Euroopassa. Myös Suomessa se on hyvin yleinen laji. Leskenlehti on Itä-Uudenmaan maakuntakasvi.


title: Leskenlehti

text: Leskenlehden juurakko on pitkä, haarova ja suomuinen ja se voi kasvaa jopa 70 cm syvyyteen. Edellisenä syksynä lehtiruusukkeisiin kehittyneet kukintosilmut kasvavat kukkiviksi versoiksi keväällä ennen uusien lehtien ilmestymistä. Tukevien, 5–15 cm korkeiden kukkavarsien latvaan muodostuu yksi mykerö kuhunkin. Kukkavarret ovat punertavanruskeasuomuisia, karvaisia ja suoria, hedelmävaiheessa varret pitenevät ja tulevat nuokkuvalatvaisiksi. Kukat ovat kirkkaankeltaisia. Kukinnan jälkeen ilmaantuvat suurikokoiset lehdet ovat ruusukkeena. Lehdet ovat kooltaan 10–20 cm leveitä, herttamaisia tai munuaismaisia, halkoisia ja epäsäännöllisesti nirhalaitaisia. Päältä lehdet ovat lähes kaljuja, alta tiheästi vaaleakarvaisia. Lehdet tukahduttavat tehokkaasti muun kasvillisuuden ja takaavat osaltaan leskenlehdelle elinvoiman, jonka vuoksi se saattaa kukkia samalla paikalla hyvinkin sinnikkäästi vuodesta toiseen. Leskenlehden hedelmä on lieriömäinen, lenninhaivenella varustettu pähkylä. Kasvi leviää tehokkaasti lentävien pähkylöiden ja monivuotisen, maassa rönsyävän juurakkonsa avulla.


title: Leskenlehti

text: Leskenlehti on Suomessa yksi ensimmäisiä keväällä kukkaan puhkeavia kasveja. Ensimmäiset leskenlehdet ilmestyvät Etelä-Suomessa aurinkoisille pälville jo huhtikuun alussa, ja kukinta on parhaimmillaan huhtikuun loppupuoliskolla. Kukinta jatkuu sitten taantuvana koko toukokuun ajan. Lapissa leskenlehtien pääkukinta sijoittuu sen sijaan touko-kesäkuun vaihteeseen.


title: Leskenlehti

text: Leskenlehteä tavataan koko Euroopassa Portugalia ja Espanjan keski- ja eteläosia lukuun ottamatta. Lajia tavataan paikoitellen myös Lähi-idässä, Pohjois-Afrikassa, Keski-Aasiassa ja Siperiassa. Leskenlehti on yleinen myös Pohjois-Amerikan itäosissa, mutta laji ei ole siellä alkuperäinen. Suomessa leskenlehti on erittäin yleinen Keski-Suomeen saakka, ja yleinen Oulun korkeudelle saakka. Pohjoisempana sitä tavataan satunnaisemmin lähinnä asutuksen ympäristössä pohjoisinta Lappia myöten. Etelä- ja Keski-Suomessa leskenlehti on muinaistulokas, mutta muualle Suomeen se on levinnyt myöhemmin. Esimerkiksi Ouluun laji on saapunut purjelaivojen painolastimaiden mukana.


title: Leskenlehti

text: Leskenlehti viihtyy monenlaisissa ympäristöissä, jotka useimmiten ovat avoimia ja aurinkoisia paikkoja. Luonnontilaisessa ympäristössä se kasvaa lehdoissa, korvissa, lähteiköissä ja rannoilla. Kulttuuriympäristössä sitä tavataan niityillä, ojanvarsilla, viljelysmailla, pihoilla, puutarhoissa, teiden ja ratojen varsilla ja joutomailla. Leskenlehti on viime vuosikymmeninä yleistynyt Suomessa.


title: Leskenlehti

text: Sekä leskenlehden lehtiä että juuria on käytetty ainakin antiikin ajoista asti yskään, keuhkotautien ja muihin hengityselinten vaivoihin sekä haavojen ja iho-ongelmien hoitoon. Lehtiä on käytetty teenä tai keitteenä. Lehtiä on myös poltettu tupakan tapaan yskää ja astmaa vastaan. Rohdoskäyttöön viittaa myös kasvin tieteellinen nimi: sana "tussilago" tulee sanoista "tussis", yskä, ja "agere", poistaa. Samaan käyttötarkoitukseen viittaa leskenlehden kansanomainen nimi "yskäruoho".


title: Leskenlehti

text: Leskenlehteä käytetään vielä nykyisin ysköksiä irrottavan aineena nielun ja henkitorven tulehduksissa. 1980-luvulla on kuitenkin todettu kasvin olevan myrkyllinen ja aiheuttavan syöpää. Kasvin kukat ja lehdet sisältävät maksalle haitallisia ja syöpää aiheuttavia pyrrolitsidiinialkaloideja (mm. senkirkiiniä (senkirkine CHNO CAS-numero 2318-18-5) ja tussilagiinia (tussilagine CHNO CAS-numero 80151-77-5)).


title: Beringia

text: Beringia oli muinainen Pohjois-Amerikan ja Aasian yhdistänyt kannas. Se kattoi Tšuktšien niemimaan ja Alaskan sekä läheisen Tšuktšien- ja Beringinmeressä sijaitsevan mannerjalustan. Kannas syntyi ja hävisi monta kertaa Maan historian kuluessa. Merenpinnan lasku tai maankuoren nousu synnyttivät aika-ajoin Beringian, päinvastaiset muutokset hävittivät.


title: Beringia

text: Kun kannas oli kuivaa maata, sitä pitkin vaelsi eläimiä, muun muassa mammutteja, yleensä Itä-Aasiasta luoteiseen Pohjois-Amerikkaan, mutta noin kaksi miljoonaa vuotta sitten hevonen vaelsi toiseen suuntaan.


title: Beringia

text: Venäjän Luoteis-Siperian puolella olevaa Beringiaa sanotaan yleensä Länsi-Beringiaksi ja Alaskan puolista Itä-Beringiaksi.


title: Beringia

text: Viime jääkaudella Beringia oli kauden kylmimpinä aikoina laajalti kuivaa maata vedenpinnan laskun takia. Beringia ei jäätynyt kokonaan, vaan sinne jäi laajoja jäättömiä alueita. Beringia oli jäätiköiden ja kylmyysaavikoiden saartama. Beringian manneralue oli tuolloin nykyistä kuivempi ja tuulisempi. Lössi, ikirouta ja jäätiköiden sulamisvedet vaikuttivat kuivuuden lisäksi kasvillisuuteen. Beringian väitetään paikoin jopa lämmeneen nykyisestä viilentävän meren etäännyttyä. Kuivuus rajoitti puu- ja suokasvillisuutta. Beringiassa kasvoi jääkauden kylmimpänä aikana lähinnä ruohoja, kukkasveja, saroja, heiniä, sammalia ja vastaavia matalia kasveja, sekä jonkin verran pensaita tai matalia puita. Varvut ja suokasvillisuus olivat nykyistä harvinaisempia. Mm. mammutteja ja hevosia eli alueella jääkauden kylmimpänä aikanakin.


title: Beringia

text: Jääkauden lämpenemisen alettua biisoni yleistyi ja vapitihirvi saapui. Kun jääkausi päättyi, ilmasto lämpeni ja Beringiaan ilmestyi noin 14 000 vuotta sitten laajalti pensastundraa. Beringia saattoi olla asuttu jo ennen sitä, mutta varmasti viimeistään noihin aikoihin intiaanien esivanhemmat vaelsivat kannaksen yli Alaskaan. Kannas pysyi pitkään kulkukelpoisena, vaikka merenpinta nousi jäätiköiden sulaessa. Noin 13 000–11 000 vuotta sitten vaelsi Alaskaan luultavasti toinen muuttajien aalto, joka valmisti mikroterätyökaluja. Ihmisen tulon ja lämpenemisen aikoihin monet jääkauden suureläimet, muun muassa hevoset ja mammutit, hävisivät Beringiasta. Samaan aikaan Beringia soistui.


title: Beringia

text: Maayhteys Itä-Aasian ja Pohjois-Amerikan välillä katkesi holoseenikauden alussa noin 12 900 kalenterivuotta sitten meren pinnan tason ollessa 48 metriä nykyisen alapuolella. Beringian metsittyminen jatkui tämän jälkeenkin.


title: Beringia

text: Beringia on ollut olemassa dinosaurusten aikoina mesotsooisella maailmankaudella ja myöhemminkin erinäisiä kertoja, 55 ja 20 miljoonaa vuotta sitten. Paleoseenin Beringiassa oli lämpimänlauhkeaa. Beringiassa kasvoi yläeoseenilla lämpimänkostean subtrooppisen ilmanalan "paratrooppista" kasvillisuutta muun muassa "Rhamnus", "Ziziphus", "Cissus" ja "Palmae" jopa 71 leveysasteella.


title: Beringia

text: Beringia oli maakannas esimerkiksi varhais-keskimioseenilla, jolloin sitä ympäröi melko lämmin Jäämeri ja pohjoinen Tyynimeri. Beringiassa kasvoi silloin muun muassa havumetsää ja lehtimetsää ja Koillis-Siperian rannikon ja napapiirin pohjoispuolisella merenalaisella laakiolla ohut- ja leveälehtisten puiden seassa myös "Taxodiumia". Alaskan korkeilla vuorilla kasvoi vuoristojen havumetsiä, ja napapiirin eteläisellä, nyt merenalaisella Beringian tasangolla leveälehtisiä metsiä, joiden seassa ainavihantia lajeja. Myöhäismioseenilla Beringin salmi avautui. Vuoristossa kasvoi silloin havumetsää ja tundraa. Alaskan ja Luoteis-Siperian pohjoisosissa kasvoi pienilehtisiä puita ja havupuita ja Lounais-Alaskan nyt merenpinnan alla olevalla laakiolla sekametsää.


title: Beringia

text: Nykyistä lämpimämmällä varhais- ja keskiplioseenilla Beringiaa ympäröi kylmä napameri ja melko kylmä Tyynenmeren pohjoisosa. Beringian kasvillisuus oli havumetsää, lehtimetsää ja tundraa. Ilmasto jäähtyi myöhäisplioseenilla, jolloin Beringiaan lienee levittäytynyt tundra ja metsätundra ja Beringia joutui "hypoarktisen" kasvillisuuden piiriin. Myöhäisplioseenin lopussa Beringin salmi oli auki, ja napameri jäässä.


title: Beringia

text: Pleistoseenin jääkausien aikana meri on laskenut ajoittain ja yhdistänyt mantereet Beringinsalmen kohdalla. Beringia oli kuivaa maata viime jääkauden kylminä kausina 10 000–20 000 vuotta kerrallaan kylmyyshuippujen molemmin puolin. Viime jääkaudella Beringiassa eli muun muassa biisoneja, hevosia mammutteja ja peuroja. Nämä eläimet söivät melko paljon ruohomaisia kasveja, toisin kuin alueen nykyiset suureläimet. Petoeläimistä jääkauden kylmimpänäkin kautena Beringiassa eli kylmään sopeutunut leijonan muoto, karhuja ja susia.


title: Beringia

text: Suuret ruohonsyöjät katosivat jääkauden lopussa tai sen jälkeisellä holoseenilla. Jääkauden huippukautena laaja Beringinmeren alue oli kuivaa, alavaa maata. Ilmasto oli laajalti hieman nykyistä kylmempi ja kuivempi. Heinäkuun keskilämpö lienee ollut sisämaassa LGM:n aikaan suunnilleen 9-12 °C. Sisämaan sademäärä oli alle 200 mm, mutta rannikko oli sateinen. Oli laajoja dyynikenttiä, joista on jäljellä enää Kobuk-joen dyynit. Beringia ei liene ollut tällöin asuttu. Beringian kasvillisuus oli luultavasti laajalti tundraa, ei aroa. Metsää saattoi kasvaa paikoin. Kylmimpänä kautena Beringiassa oli laajalti kuivaa tundraniittyä/ruohotundraa, suikerotundraa ja pysyvarputundraa, joista yrttitundra oli kylmimpänä aikana noin 27000-16000 vuotta sitten yleisin. Alaskan jokilaaksoissa kasvoi kylmimpänä aikana enimmäkseen sara- ja yrttikasvivaltaista tundraniittyä, hieman vähemmän heinää ja marunaa lienee ollut vähemmän. Pajua kasvoi jonkin verran tulvatasangoilla. Tällaista kasvaa nykyään Banksin saaren jokien tulvatasangoilla. Muun muassa lehtikuusta, valkokuusta ja koivua saattoi kasvaa paikoin puuna. Alangon kosteissa painumissa kasvoi soista sarakasvillisuutta, ja ylempänä laajoilla alueilla sara- ja ruohoniittyjä tai aroja, jossa hevoset laidunsivat. Ylämaalla kasvoi lapinvuokon, rikkokasvien, kynsimöiden ja muiden tundrakasvien luonnehtimaa harvaa, kitukasvuista kylmyyspuoliaavikon kasvillisuutta.


title: Beringia

text: Nykykäsityksen mukaan kukkakasvit olisivat olleet melko yleisiä, mutta toki myös heinät kylmimmällä kaudella olivat olleet yleisiä. Maa oli yleensä neutraali tai emäksinen luultavasti lössin ja kuivuuden takia. Alaskan ja Yukonin jäättömillä alueilla oli kuivempaa kuin lännempänä.


title: Beringia

text: Maasillalla Beringinsalmen kohdalla kasvoi jääkauden lämpimissä vaiheissa koivu-heinä-kannaskasvillisuutta, mutta kylmempinä vaiheina pelkkää koivu-heinäkasvillisuutta. Kaikkina jääkauden aikoina koivu, heinä, sara ja suosammal olivat siellä yleisiä. Puita ja marunaa ei käytännössä esiintynyt.


title: Beringia

text: Koillistuuli oli jääkauden huippukohdassa nykyistä voimakkaampi.


title: Beringia

text: Viime jääkauden lopussa 15 000–11 500 kalenterivuotta sitten Beringiankin ilmasto lämpeni ja kostui nopeasti, jolloin ensin pensaat, sitten puut levisivät aiempien tundrien ja mahdollisten arojen paikalle. Lössidyynit vakautuivat, ikirouta alkoi sulaa ja maa soistua. Koivu yleistyi pensaana noin 16 000–15 000 vuotta sitten. Samoihin aikoihin kivikauden metsästäjäihmiset saapuivat ja jääkautinen suureläimistö katosi. Mammutin elinalue supistui huomattavasti koivupensaiden levittäytyessä. Vapiti yleistyi samoihin aikoihin. Mammutti hävisi kokonaan haapametsien saapuessa noin 10 000 radiohiilivuotta sitten. Puut vaelsivat nykyistä pohjoisemmaksi ja vuoristossa korkeammalle, koska ilmasto oli holoseenin keksivaiheilla nykyistä lämpimämpi.


title: Beringia

text: Monien tutkimusten ja tietokonemallienkin mukaan Beringian nykyään veden alla olevalla alueella, varsinkin sen eteläosissa, kasvoi alavilla mailla pensastundraa, jopa puita.


title: Beringia

text: Jotkut arkeologit esittävät, että intiaanien esivanhemmat olisivat asuneet jääkauden kylmimmän vaiheen yli tällä melko lämpimällä alueella. Pensastundraa kasvava Keski-Beringia olisi erottanut arotundraeläimet itäiseen ja läntiseen ryhmään. Läntisessn ryhmään kuulunut villasarvikuono ei elänyt Beringiassa. Jääkauden kylmimpänäkin kautena oli yllättävän lämmintä. Lämpötilat olivat lähellä nykyisiä kesällä, mutta talvella oli kylmempää. Alaskan sisämaa olisi ollut jääkauden kylmimpänä kautena ihmiselle asuinkelvoton kylmyyden ja/tai kuivuuden takia. Asutus ei olisi ulottunut sisämaahan kuin vasta noin 13 500 kalenterivuotta sitten.


title: Beringia

text: Jääkauden lopussa kasvillisuus vaihtui laajoilla alueilla heinä-yrttitundrasta koivupitoiseen pensastundraan. Nortonin salmeen ilmestyi pensastundra ja alkoi noistuminen noin 13400 kalenterivuotta sitten. Ehkä ikirouta suli, lämpötila nousi, ilmasto kostui. Tuolloin marunan määrä romahti. Heinien määrä siitepölyissä laski jopa kolmasosaan entisestä. Leinikit katosivat, kun taas koivu, varvut ja sarat yleistyivät. Suosammal ilmestyi.


title: Beringia

text: Alaskan sisämaasta Lost Lakesta kaivettujen siitepölyjen tutkimuksen mukaan aivan alussa, noin 14 700 vuotta sitten alueella olisi ollut runsaasti koivupensaita.


title: Beringia

text: Paju yleistyi jonkin verran noin 13 700 kalenterivuotta sitten. Koivu, mahdollisesti vaivaiskoivu, lisääntyi räjähdysmäisesti 13 500–13 000 kalenterivuotta sitten. Koivun osuus kasvoi siitepölyissä 80 prosenttiin. Samaan aikaan heinät miltei hävisivät ja saratkin harvinaistuivat. Hieman ennen pajua yleistynyt maruna harvinaistui.


title: Beringia

text: Haapa ilmaantui noin 11 000 vuotta sitten. Valkokuusi ja tavallisempi kuusi ilmestyväti noin 10 000 vuotta sitten. Haapa harvinaistui. Tällöin suosammal yleistyi. Noin 8 500 kalenterivuotta sitten maruna, heinät ja sarat hävisvät Lost Lakesta miltei kokonaan. Järvikaisla Isoetes yleistyi.


title: Beringia

text: Beringian suureläinten sukupuutto lienee johtunut ainakin osin ilmastonmuutoksesta, kun lämmin ja kostea ilmanala korvasi kylmän ja kuivan. Beringian jääkautinen suureläimistö alkoi hävitä noin 14 600 kalenterivuotta sitten, lämpimän Bölling-kauden alussa. Saiga hävisi Itä-Beringiasta (Alaskasta) ehkä noin 15 000–14 000 kalenterivuotta sitten. Vapitihirvi yleistyi äkkiä Pohjois-Siperiassa ja Alaskassa noin 15 000–14 500 kalenterivuotta sitten. Joidenkin tutkijoiden mielestä vapitihirven perässä liikkuvat intiaanien esivanhemmat olisivat olleet Amerikan ensiasuttajia. Hirvi ilmaantui eteläisille Arktislle vuorenjuurilla Pohjois-Alaskan sisämaahan Bölling-kaudella, jolloin koivu ja haapa yleistyivät siitepölyissä.


title: Beringia

text: Mammutti katosi noin 14 100–13 300 kalenterivuotta sitten. ennen nuoremman dryaskauden alkua Hirvi "Alces Alces" saapui Brooksin vuorille noin 14 000 vuotta sitten. Ihmiset saapuivat ehkä hirven ja/tai vapitin peräsäs viimeistään 13500 vuotta sitten. Luolaleijona hävisi Alaskasta viimeistään 13 300–13 000 kalenterivuotta sitten. Hevonen hävisi joidenkin mukaan jo noin 14 200 kalenterivuotta sitten, eli noin 12 500 radiohiilivuotta sitten, ehkä ihmisen saapumisen aikoihin. Mutta toisten mukaan hevonen ja biisoni hävisivät vasta nuoremmalla Dryaskaudella noin 12 500 kalenterivuotta sitten. Eräät tutkijat väittävät kuitenkin mammutin ja hevosen eläneen Alaskassa vielä 7 500 kalenterivuotta sitten.


title: Beringia

text: "Megaberingiaksi", "Suur-Beringiaksi" tai "Beringidaksi" kutsutaan Itä-Siperian jääkautista aluetta, joka ulottui Taimyrin niemimaan itäosaan asti. Itä-Siperian mannerjalusta-alueen Itä-Siperian meri ja Laptevinmeri olivat silloin kuivaa maata ja osa "Arctidaa", joka liittyi itäosaltaan Beringiaan Amguememajoen kohdalla. Tällöin oli yhtenäinen kasvi-eläimistöalue "Megaberingia" tai "Angarida". Jo 50 metrin merenpinnan lasku kuivattaisi suuren osan Itä-Siperian edessä olevasta arktisesta mannerjalustasta. Wrangelinsaaren ja Uuden Siperian saarten välinen Arctida oli jääkaudella hyvin kylmä, talvella siellä oli tammikuussa keskimäärin 60 astetta pakkasta. Kylmyys synnytti sinne jedomaksi kutsuttua lössi-ikiroutakerrostumaa. Sielläkin lienee kasvanut ruohoa ja heinää kesällä ikiroudan päällä.


title: Beringia

text: Ei tiedetä täsmällisesti milloin Beringia oli kuivaa maata, sillä tiedot viime jääkauden aikaisista meren pinnan vaihteluista ovat liian hatarat. Veiksel-jääkauden jäätikkö oli laajimmillaan muun muassa 55 000, 42 000, 30 000 ja 14 000 vuotta sitten, jolloin kannas oli auki 5 000–10 000 vuotta leveimpien kausien molemmin puolin. Beringia oli maata 115 000–108 000, 95 000–92 000, 78 000–65 000, 52 000–44 000, 35 000/32 000–12 000 vuotta sitten..


title: Beringia

text: Beringian kannas supistui hyvin hitaasti 20 000–15 000 vuotta sitten, jolloin jäätiköt vetäytyivät melko hidasta vauhtia. 15 000 vuotta sitten leveän Beringian maa-ala oli 2 000 000 neliökilometriä, kun merenpinta oli 90 metriä nykyisen alapuolella. Noin 14 000 vuotta eli 12 000 radiohiilivuotta sitten Beringia oli hyvin leveä, ja se alkoi kaveta vauhdilla noin 13 500 vuotta sitten. Beringia supistui nopeimmin veden kohotessa 70–50 metriä nykyisen tason alle.


title: Beringia

text: Noin 13 000 vuotta sitten (11 000 radiohiilivuotta sitten) Beringian kannas kapeni nopeasti, merenpinta oli 60 metriä nykyisen alapuolella ja maa-ala 1,7 miljoonaa neliökilometriä. Lopullisesti Beringia saattoi hävitä jo noin 12 900–12 400 vuotta sitten. Varmasti viimeistään noin 11 000 vuotta sitten maayhteys meni täysin poikki, kun merenpinta oli 48 metriä nykyisen tason alapuolella ja nykyään veden peitossa olevaa alaa oli kuivana noin 130 000 neliökilometriä.


title: Beringia

text: Noin 7 000 vuotta sitten Beringin alueen rantaviivat olivat hyvin lähellä nykyistä. Noin 6 000 vuotta sitten rannikkoviivat asettuivat nykyiselle paikalleen.


title: Beringia

text: Osa Beringinsalmen läheisyydessä olevista alueista on nykyisin metsän peitossa. Niissä kasvaa pohjoisboreaalista havumetsää, mikä vastaa lähinnä Pohjois-Lappia ja itäistä Keski-Lappia. Alueen pohjoisosissa on tundraa ja muun muassa Wrangelinsaarella kylmyysaavikkoa. Beringian alueella on eräänlainen kylmä monsuuni-ilmasto ainakin Luoteis-Siperiassa.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text:
Kordillieerien jääkäytävä oli viime jääkauden joillain leudoilla jaksoilla Kalliovuorten länsipuolella ollut jäätön
alue. Sen länsipuolella oli Kordillieerien jääkenttä ja itäpuolella valtava Laurentiden jääkilpi Hudsoninlahden yllä. Viime jääkauden päättyessä noin 14700 vuotta sitten alkaneella lämpimällä Allerödkaudella jääkäytävä avautui 14000 kalenterivuotta sitten, täysin varmasti 12500 kalenterivuotta sitten. Menneinä vuosikummeninä tutkijat ovat ollettaneet paleointiaanien kulkeneen sitä kautta Alaskasta Amerikkaan, mutta varmasti tätä ei kyetä todistamaan.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text: Amerikan mantereelle Kanadan länsiosiin syntynyttä Kordillieerien jääkäytävää kutsutaan monilla eri nimillä, mm. Kanadan jääkäytävä, MacKenzien jääkäytävä, Albertan jääkäytävä. Läntinen Kordillieerien jäätikkö suli huomattavasti nopeammin kuin itäinen Laurentiden jäätikkö joka oli suuri vielä 10000 vuotta sitten.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text: Jääkäytävä oli itäisillä Kanadan Kalliovuorilla, mm. Albertan provinsissa. Se ulottui Alaskasta Edmontoniin, Montanaan ja Pohjois-Dakotaan. Leveimmillään jääkäytävä kiersi Mackenzie-vuoret, mutta oli alussa Mackenzie-vuorten länsipuolella ja luultavimmin jääjärven tukkima. Se seuraili Mackenzie-jokea Inuvikiin asti. Jääkäytävä leveni huomattavasti jääkauden lopun lämpiminä Bölling- ja Alleröd-kausina, jolloin jäätikkö vetäytyi Karhujärven ja Ison Orjajärven tienoille. Viimeksi se avautui täysin auki noin 13200 kalenterivuotta sitten.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text:
Kanadan jääkäytävän on ajateltu sulkeutuneen joskus 30000 vuotta sitten, tai viimeistään 21000 radiohiilivuotta sitten. Eräiden tietojan mukaan jääkäytävä olisi ollut auki juuri ennen jääkauden huippukohtaa vielä 20000 kalenterivuotta sitten, ja laajat alueet lähellä muinaisesta ympäristöstä tehtyjen tutkimusten mukaan. Ihmiset olisivat matkanneet etelään läntistä vuorten juurella olevaa tasankoa tai Kordillieerien laaksoja pitkin.
Noin 16000 vuotta sitten (13000 radiohiilivuotta) Kordillieerien jääkenttä ja Laurentiden jääkenttä, joka peitti Kanadaa, luultavasti irtosivat toisistaan, mutta järvi esti käytävän kautta kulun.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text:
Laurentiden jääkentän supistuminen avasi Kordillieerien jääkäytävän auki ehkä jo noin 14200 (12000 radiohiilivuotta) vuotta sitten. Se saattoi olla yhä järven peittämä kokonaan tai osittain. Samoihin aikoihin koivumetsät levisivät Alaskassa, kun ilmesto lämpeni miltei nykyiselleen.
Ensimmäiset merkit jääkäytävän synnystä näkyivät 16500 vuotta sitten jään peräytyessä lämpimänä Lascaux-interstadiaalina. 17000 kalenterivuotta eli 14000 radiohiilivuotta sitten pitkä jäätön kieleke ulottui etelästä kolmennekseen tulevan jääkäytävän alasta.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text: Kapea, katkonainen käytävä näkyi ja saattoi olla aukikin jo 15200-14400 vuotta (eli 13000 radiohiilivuotta) sitten, mutta osittain järven peittämä ja luultavasti kulkukelvoton. Se oli alkanut muodostua jo jääkauden kylmimmän vaiheen hellitettyä noin 18000 vuotta sitten lauhoina Laugerie- ja Lascaux-interstadiaaleina.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text: Kanadan-Alaskan rannikolla oleva Kordillieerien rannikko suli jo 17000-14000 kalenterivuotta eli 14000-12000 radiohiilivuotta sitten ehkä avaten mahdollisen kulkutien pohjoisen ja etelän välillä ennen jääkäytävän syntyä.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text:
Noin 14700 vuotta sitten Maan ilmasto lämpeni todella rajusti, alkoi jäätiköitä nopeasti sulattanut Bölling-Alleröd-kausi.
Jääkäytävä oli auki, kulkukelpoinen ja kiersi MacKenzie-vuoret 13500 vuotta eli 12000 radiohiilivuotta sitten, ja Yhdysvaltoihin saattoi kävellä alkaen Dawsonista etelään vievää jokea.
Siellä kasvoi pensastundraa. Kordillieerien yllä ollut valtava vuoristojäätikkö suli 14000-11500 kalenterivuotta eli 12000-10000 radiohiilivuotta sitten. 13000 vuotta (11000 radiohiilivuotta) sitten suuri jäätikkö oli Karhujärven tienoilla ja jääkäytävä kasvoi puistotundraa. 12500 vuotta sitten jääkäytävä oli hyvin leveä. Toisten pessimististen tietojen mukaan jääkäytävä avautui kuivana maana vasta tällöin. Jääkäytävän pohjoisosassa MacKenzie-vuorista kaakkoon oli pitkään suuri järvi. Charlie Lake, Sibbald Lake ja Niska ovat alueen vanhimpia arkeologisia löytöjä. Sen jälkeen tuli kylmä nuorempi dryas, joka pysäytti tilapäisesti jäätikön vetäytymisen.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text: Vaikka aiemmin tutkijat mielellään väittivätkin intiaanien esi-isien tulleen Yhdysvaltain alueelle nimenomaan jääkäytävän kautta, nykyään tutkijat uskovat ihmisten vaeltaneen rannikon kautta Amerikkaan. Joidenkin tutkijoiden mukaan preerian varhaiset biisonin metsästäjät vaelsivat kylmän nuoremman dryaskauden aikoihin n. 12800-11300 kalenterivuotta sitten pohjoiseen, Alaskaan asti. Tällöin aromainen ympäristö valtasi Alaskassa alaa pensastundralta.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text: Viimeistään tällöin Beringinsalmen maasilta oli kadonnut. Alaskan nuoremman dryaskauden kärkilöydöt olivat keihäsmäisiä tasankojen Angosturan, Agate Basinin ja Plainviewin tyyppisiä, joiden katsotaan yleensä liittyvän biisonin metsästykseen. Keihäsmäiset kivikeihäänkärjet liittyivät ns. Mesan kompleksiin, johon liittyviä löytöjä on tehty lähinnä koillis-Alaskasta mm. Brooksin vuorilta, mutta myös Keski- ja lounais-Alaskasta. Alaskan jääkäytävän tähän perinteeseen liittyvä löytöpaikka on Charlie Lake, ja keihäsmäisiä kärkiä on löydetty myös koillis-Alaskan Engigstciakista. Alaskan varhainen kivikauden kulttuuri oli pohjannut enemmän hirven metsästykseen.


title: Kordillieerien jääkäytävä

text: Jääkäytävä oli erittäin leveä holoseenin alussa 11500 kalenterivuotta sitten eli 10000 radiohiilivuotta sitten.


title: Paleoliittinen kausi

text: Paleoliittinen kausi (vanha kivikausi) oli ihmisen kehityksessä kausi, jolla käytettiin ensimmäisiä alkeellisia työkaluja. Paleoliittinen kulttuuri perustui metsästykseen ja keräilyyn. Kausi alkoi ensimmäisten kivityökalujen käyttöönotolla ihmislajeilla, kuten käteväihminen "Homo habilis". Tekniikka oli aluksi hyvin alkeellista. Kauden lopulla tapahtui huomattavaa kulttuurikehitystä aikaisempia ihmislajeja älykkäämmän nykyihmisen ansiosta. Kausi päättyi maanviljelyn kehittymiseen.


title: Paleoliittinen kausi

text: Varhaispaleoliittinen kausi alkoi yli 700 000 vuotta sitten, jolloin ihminen keksi tulen käytön. Ihmisen esi-isät ("Australopithecus garhi", "Homo habilis") ehkä käyttivät työkaluja jo 2–2,6 miljoonaa vuotta sitten, mutta kehitys oli ensimmäisten miljoonien ja satojentuhansien vuosien ajan hidasta. Pystyihminen "Homo erectus" kehittyi noin 1,6 miljoonaa vuotta sitten. Vanhimmalla paleoliittisella kaudella maapallon pohjoiset osat alkoivat jäätiköityä yhä laajemmin.


title: Paleoliittinen kausi

text: Keskipaleoliittisella kaudella noin 200 000 vuotta sitten nykyihminen kehittyi Afrikassa. Noin 75 000 vuotta sitten maapalloa asuttivat nykyihminen ja Neandertalin ihminen. Ihmisiä vaelsi pois Afrikasta, ja homo sapiens levittäytyi Etelä-Aasiaan ja Eurooppaan ja syrjäytti lopulta Neandertalinihmisen.


title: Paleoliittinen kausi

text: Noin 35 000 vuotta sitten myöhäispaleoliittisella kaudella alkoi nykyihmisen nopea kulttuurikehitys Veiksel-jääkaudella. Kulttuurit jaetaan paikalliskulttuureihin löytöpaikan mukaan esim. Solutré, Gravette ja Madeleine, jotka olivat jääkauden loppuvaiheen eurooppalaisia kulttuureja. Tuolloin nykyihminen saapui myös Amerikkaan, minne edeltävät ihmislajit eivät olleet vaeltaneet. Tuona aikana tehtiin useita tärkeitä keksintöjä, esim. jousi ja nuoli sekä kalaverkko. Noin 10 000 vuotta sitten jääkauden päättyessä paleoliittisilta metsästyskulttuureilta hävisi pohja, kun suurriista katosi. Oli siirryttävä pienriistan metsästykseen ja kalastukseen sekä maanviljelyyn. Alettiin valmistaa työkaluja pienistä kivistä mikroliiteiksi. Tultiin mesoliittiseen aikaan.


title: Hooper Bay

text: Hooper Bay (eli Naparyaarmiut) on kaupunki Länsi-Alaskassa Hooper Bayn (Hooperinlahti) rannalla. Vuoden väestönlaskennassa Hooper Bayn asukasluku oli 1 014. Näistä 93,69 prosenttia edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Painajainen perheessä

text: Painajainen perheessä () on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, joka on jatkoa elokuvalle "Perhe on painajainen". Elokuvan on ohjannut Jay Roach, joka on ohjannut myös "Austin Powers" -elokuvat.


title: Polysakkaridit

text: Polysakkaridit ovat monimutkaisia hiilihydraatteja. Ne ovat polymeerejä, jotka koostuvat useista yhteen liittyneistä monosakkarideista muodostaen hyvin suuria, usein haarautuneita molekyylejä. Polysakkaridien kemiallinen yleiskaava on muotoa C(HO) missä n on usein välillä 200–2500. Polysakkaridit ovat usein veteen liukenemattomia, eivätkä ne maistu makeilta. Polysakkaridit sisältävät tyypillisesti yli 20 monosakkaridiyksikköä, usein kuitenkin satoja tai tuhansia. Tärkkelys on kasvien ja glykogeeni eläinsolujen varastopolysakkaridi. Glykogeeni muodostuu ainoastaan toisiinsa liittyneistä glukoosimolekyyleistä.


title: Polysakkaridit

text: Yhdestä monosakkaridityypistä muodostunutta polysakkaridia nimitetään "homopolysakkaridiksi". Useasta erilaisesta monosakkaridityypistä muodostunutta polysakkaridia kutsutaan "heteropolysakkaridiksi".


title: Polysakkaridit

text: Glykogeeni on hiilihydraattien varastomuoto eläinsoluissa. Soluissa entsyymit varastoivat glykoosia haaroittuneeseen glykogeeni-molekyyliin, josta se vapautetaan tarvittaessa. Kasveilla varastomuoto on tärkkelys.


title: Polysakkaridit

text: Tärkkelys koostuu kymmenistä-sadoista glukoosimolekyyleistä. Sitä esiintyy viljan jyvissä ja perunassa, jossa se toimii kasvien vararavinnon varastointimuotona. Ihmisen ruoansulatus pilkkoo tärkkelyksen glukoosiksi.


title: Polysakkaridit

text:
Selluloosa kostuu jopa miljoonista glukoosimolekyyleistä. Sitä esiintyy kasvien varsissa ja puiden rungoissa. Se ei hajoa ihmisen ruoansulatuksessa, mutta on suoliston toiminnalle tärkeä kuitu.
Kasvinsyöjien suolisto pystyy hajottamaan selluloosaa ravinnoksi. Eräs tärkeä selluloosan käyttötarkoitus on paperituotteiden valmistus.


title: Polysakkaridit

text:
Harvinaisempia sokereita ihmisen elimistö ei pysty hajottamaan, vaan suoliston bakteerit käyttävät ne ravinnokseen tuottaen kaasua. Herneissä ja pavuissa on tällaisia harvinaisista oligosakkarideja,
joissa sakkarideihin sitoutuu myös aminohappoja.


title: Polysakkaridit

text: Muita polysakkarideja:


title: Perhe on painajainen

text: Perhe on painajainen () on Jay Roachin ohjaama komediaelokuva vuodelta 2000. Elokuvan jatko-osa on nimeltään "Painajainen perheessä".


title: Perhe on painajainen

text: Gaylord ”Greg” Focker (Ben Stiller) on Chicagossa asuva sairaanhoitaja. Hän aikoo kosia tyttöystäväänsä Pam Byrnesia (Teri Polo), mutta hänen suunnitelmansa menevät uusiksi, kun hän kuulee Pamin sisaren sulhasen (Thomas McCarthy) pyytäneen Pamin isältä (Robert DeNiro) lupaa mennä naimisiin tämän tyttären kanssa. Greg ja Pam matkustavat Pamin vanhempien luokse ottaakseen osaa Pamin sisaren (Nicole DeHuff) häihin. Greg toivoo voivansa kosia Pamia tämän perheen edessä saatuaan ensin tämän isältä siihen luvan. Suunnitelmat muuttuvat kuitenkin jälleen, kun lentoyhtiö hukkaa Gregin matkalaukun ja sen myötä myös kihlasormuksen.


title: Perhe on painajainen

text: Byrnesien luona Greg tapaa Pamin Jack-isän ja Dina-äidin (Blythe Danner) sekä heidän rakastetun Mr. Jinx-kissansa. Jack alkaa välittömästi inhota Gregiä ja kritisoi julkisesti tämän sairaanhoitaja-ammattia tai ylipäänsä kaikkea, mikä tekee Gregistä hänen mielestään erilaisen. Greg yrittää tuloksetta tehdä vaikutuksen Jackiin. Hänen olonsa muuttuu kuitenkin vielä tukalammaksi, kun Jack kiinnittää hänet valheenpaljastimeen ja paljastaa olevansa CIA:n entinen vastavakoiluvirkamies.


title: Perhe on painajainen

text: Tavattuaan loput Pamin suvusta ja ystävistä Greg tuntee olonsa yhä ulkopuoliseksi. Kun Greg yrittää tehdä Pamin sukuun vaikutuksen, hänelle sattuu useita vahinkoja, jotka joko suututtavat muut tai tekevät hänestä naurunalaisen. Greg murtaa esimerkiksi vahingossa Pamin sisaren nenän lentopallopelissä, käyttää epäkunnossa olevaa vessa ja saa näin Byrnesien takapihan viemärin tulvimaan, sytyttää alttarin tuleen ja saa Jackin luulemaan, että hän käyttää säännöllisesti marihuanaa. Myöhemmin Greg kadottaa Jinxin ja korvaa tämän kulkukissalla maalattuaan sen hännän samanlaiseksi kuin Mr. Jinxillä.


title: Perhe on painajainen

text: Tähän mennessä kaikki Byrnesin perheenjäsenet, mukaan lukien Pam, ovat sitä mieltä, että Gregin tulisi lähteä nostelemaan. Greg lähtee vastentahtoisesti lentokentälle, missä turvallisuusjoukot ottavat hänet huostaansa. Sillä välin Byrnesien kotona Jack yrittää vakuuttaa vaimonsa ja Pamin siitä, ettei Greg sovi Pamin aviomieheksi. Kun sekä Dina että Pam kertovat Jackille toista, tämä tajuaa Pamin todella rakastavan Gregiä. Jack syöksyy lentokentälle, taivuttelee turvajoukot vapauttamaan Gregin ja tuo tämän takaisin kotiin.


title: Perhe on painajainen

text: Greg kosii Pamia. Pam vastaa myöntävästi, ja hänen vanhempansa puolestaan suostuvat tapaamaan Gregin vanhemmat. Debbien häiden jälkeen Jack ryhtyy katselemaan Gregistä kuvattua nauhaa, jonka hänen strategisesti ympäri taloa asennetut piilokameransa ovat tallentaneet.


title: All Nippon Airways

text: All Nippon Airways (), tunnettu myös nimellä ANA (, ), on japanilainen lentoyhtiö. Aikaisemmin se oli Japanin suurin lentoyhtiö kotimaan lennoilla, mutta nykyisin se on maan toiseksi suurin lentoyhtiö sekä kotimaan-, että kansainvälisillä lennoilla Japan Airlinesin jälkeen.


title: All Nippon Airways

text: ANA:n päälentoasemat ovat Naritan kansainvälinen lentoasema ja Hanedan lentoasema, Tokiossa ja Kansain kansainvälinen lentoasema ja Itamin lentoasema, Osakassa. Tokiossa sijaitsee yhtiön pääkonttori.


title: All Nippon Airways

text: ANA liittyi Star Allianceen vuonna 1999.


title: All Nippon Airways

text: Boeingin uusi 787 "Dreamliner" -malli tulee aloittamaan liikennöinnin ANA:n väreissä.


title: All Nippon Airways

text: ANA:n laivasto elokuussa 2006:


title: All Nippon Airways

text: ANA:n laivaston keski-ikä oli 10,3 vuotta huhtikuussa 2006.


title: Uudistamisen ja demokratian liitto

text: Uudistamisen ja demokratian liitto () on tšadilainen puolue, jota johtaa Wadel Abdelkader Kamougué. Vuoden 2001 presidentinvaaleissa puolueen ehdokas oli puolueen johtaja Wadel Abdelkader Kamougué, joka sai 6 % äänistä. Vuoden 2002 parlamenttivaaleissa puolue sai 3 paikkaa 155:stä. Puolue on mukana hallituksessa.


title: Zoolander

text: Zoolander on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Ben Stiller. Elokuvan pääosassa esiintyvät Ben Stiller, Owen Wilson, Christine Taylor ja Will Ferrell.


title: Zoolander

text: Lisäksi elokuvassa esiintyivät muun muassa seurapiirijulkkis Paris Hilton, laulajat Fred Durst, David Bowie, Lil'Kim ja Gwen Stefani, huippumallit Carmen Kass ja Heidi Klum ja liikemies Donald Trump.


title: Zoolander

text: Elokuvassa soi Whamin kappale ”Wake Me Up Before You Go Go”.


title: Zoolander

text: Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Zoolanderin" kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle sijalle 88.


title: Houston (Alaska)

text: Houston on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 1 202 ja vuoden 2004 1 422.


title: Houston (Alaska)

text: "Houston Siding" mainitaan ensi kerran Alaskan rautatiekartassa vuonna 1917. Houstonista tuli kaupunki vuonna 1966.


title: Limasienet

text: Limasienet ("Myxomycota" tai "Mycetozoa") ovat amebojen kehityslinjaan kuuluvia alkeellisia aitotumallisia eliöitä. Ennen ryhmä luokiteltiin sienikunnan pääjaksoksi ("Myxomycetes"), mutta molekyylitaksonomisten menetelmien käyttöönoton jälkeen todettiin niiden yhteinen kehityshistoria amebojen kanssa ("Mycetozoa"). Limasieniä esiintyy kaikkialla, mutta ne ovat tavallisesti pieniä ja huomaamattomia.


title: Limasienet

text: Limasienten fossiiliaineisto on äärimmäisen niukkaa. Sellaisia tunnetaan kuitenkin eoseeni-oligoseenikautisista meripihkoista.


title: Limasienet

text: Limasienten elämänvaiheet ovat varsin monimutkaiset ja muutokset eri elämänvaiheiden välillä ovat suuria.


title: Limasienet

text: Limasienten itiöt voivat säilyä luonnossa kymmeniä vuosia odottaen olosuhteiden muuttumista suotuisiksi itämistä varten. Laboratoriotutkimuksissa on havaittu, että samasta näytteestä peräisin olevien yksittäisten itiöiden itämisajankohdissa on suuria eroja eikä itämisen laukaisevia tekijöitä juuri tunneta. Itiön itäessä siitä syntyy aluksi muutamia "protoplastiksi" kutsuttuja soluja. Näistä voi ympäristön olosuhteista riippuen syntyä joko amebaa muistuttava "myksameba" tai uintisiimallinen parveiluitiö eli "flagellaatti". Myksamebat voivat jakaantua bakteerien tavoin ja muuttua välillä flagellaateiksi palaten takaisin myksameban muotoon. Sekä flagellaatit että myksamebat ovat itsenäisiä eliöitä ja käyttävät ravinnokseen bakteereja.


title: Limasienet

text: Flagellaatit ja myksamebat ovat limasienten elämän suvullinen vaihe ja kaksi eri flagellaattia tai myksamebaa yhtyvät yksitumaiseksi tsygootiksi, josta aikanaan kehittyy mitoosien kautta seuraava elämänvaihe, monitumainen limakko. Erikoisen tästä yhtymisestä tekee se, että osalla limasienilajeista samasta itiöstä peräisin olevat parveiluitiöt voivat yhtyä keskenään, kun osalla lajeista yhtyminen vaatii eri itiöistä peräisin olevia parveiluitiöitä, jolloin parveiluitiöissä esiintyy eräänlaisia koiras- ja naarasyksilöitä. Kaikkein erikoisimpana piirteenä osalla lajeista lisääntyminen on mahdollista vain tiettyjen "koiraiden" ja "naaraiden" välillä. Käytännössä tämä tarkoittaa että parveiluitiöissä esiintyy useampia kuin vain kahta sukupuolta. Esimerkiksi lajilla "Dictyostelium discoideum" eri sukupuolia on kolme. Tsygootti syntyy kuitenkin aina kahden eri sukupuolta olevan parveiluitiön yhtyessä.


title: Limasienet

text: Toisaalta eräät limasienet lisääntyvät neitseellisesti eli limakko voi alkaa muodostumaan kokonaan ilman parveiluitiöiden yhtymistä.


title: Limasienet

text: Limasienet ovat saaneet nimensä tsygootista kehittyvän elänmänvaiheen mukaan. Merkittävin limasienten ryhmä on plasmodiolimasienet ("Myxogastria"), jotka elämänkiertonsa näkyvimmässä vaiheessa ryömivät hitaasti ravinnon perässä heleänvärisinä massoina, joita kutsutaan "limakoiksi" eli "plasmodioiksi". Plasmodio koostuu lukuisista tumista, joiden välillä ei kuitenkaan ole soluseiniä. Sitä voidaan siten pitää myös yhtenä jättikokoisena soluna, jonka koko vaihtelee mikroskooppisen pienestä jopa kahteen neliömetriin. Kaikki plasmodion tumat jakaantuvat samanaikaisesti. Väriltään plasmodiot ovat usein kirkkaan keltaisia, ruskeita tai valkoisia. Plasmodio liikkuu tavallisesti noin millimetrin tunnissa, mutta jotkut lajit voivat edetä jopa kaksi senttimetriä minuutissa. Ne käyttävät ravintonaan esimerkiksi bakteereja, sieniä ja hajoavia kasvinjätteitä. Eräiden limasienten on todettu myös syövän muita limasieniä. Limakot voidaan jakaa kokonsa ja rakenteensa puolesta kolmeen ryhmään.


title: Limasienet

text: Plasmodion erikoisuuksiin kuuluu liikuntakyvyn lisäksi kyky haarautua verkostoiksi sekä jakautua erillisiksi limakoiksi, jotka myöhemmin sulautuvat jälleen yhteen. Toisaalta limakosta irronnut osa voi myös jatkaa elämäänsä erillisenä yksilönä. Jos ympäristön olosuhteet muuttuvat sopimattomiksi, limakko voi kovettua "limakkopahkaksi" eli "sklerootioksi", jossa se voi viettää pitkiäkin aikoja odottaen suotuisampia olosuhteita.


title: Limasienet

text: Vaikka limakolla ei ole aistinelimiä saati hermostoa ne reagoivat ympäristöönsä ja sen muutoksiin varsin mielenkiintoisilla tavoilla. Laboratoriokasvatuksissa limakot ovat esimerkiksi valikoineet ravintonsa tarpeen mukaan, oppineet välttämään toistuvia epämiellyttäviä kokemuksia, ratkaisseet optimointitehtäviä ja löytäneet tiensä ulos labyrintistä. Laboratoriotutkimuksissa suosittu limasieni on erityisesti "Physarium polycephalum".


title: Limasienet

text: Ryhmiin "Acrasiomycota" ja "Dictyosteliomycota" kuuluvat limakoita muodostavat amebaeliöt muistuttavat varsinaisia limasieniä, mutta ilmeisesti edustavat omia kehityslinjojaan. "Acrasiomycota"-ryhmä vaikuttaa kuuluvan ameboflagellaatteihin ja Excavata-kuntaan. "Dictyosteliomycota"-ryhmän on puolestaan epäilty polveutuvan samoista kantamuodoista kuin "Protosteliomycetes"-limasienet. Kummankin ryhmän edustajat ovat normaalisti yksisoluisia ja amebamaisia eliöitä, mutta suotuisissa oloissa ne lisääntyvät ja muodostavat erillisistä amebamaisista soluista koostuvan valelimakon eli "pseudoplasmodion", joka reagoi valon ja lämpötilan muutoksiin ja pystyy vaihtamaan elinpaikkaansa. Ihanteellisissa olosuhteissa se kehittyy hedelmälliseksi ja synnyttää varren, jonka päähän kehittyy muutamia itiöitä sisältäviä palloja. Näistä itiöistä syntyy uusia amebamaisia yksilöitä.


title: Limasienet

text: Limasienet lisääntyvät kovakuorisilla itiöillä, jotka muodostuvat limakosta sen muututtua erityiseksi "itiöpesäkkeeksi" eli "sporoforiksi". Usein itiöpesäkkeet syntyvät limakon hajotessa erillisiksi pisaroiksi, joista kukin kehittyy erilliseksi pesäkkeeksi, mutta joillakin lajeilla kukin limakko tuottaa vain yhden pesäkkeen. Muutos yksittäisestä limakosta pesäkkeeksi tai pesäkkeiden ryhmäksi on nopea ja tapahtuu usein yhden yön aikana. Itiöpesäkkeen muodostuessa se erittää pois nestettä ja lopputuloksena on hauras ja kuiva rakenne, joka alkaa vapauttaa itiöitä. Limasienten lisääntymiskierron erikoinen piirre on, että plasmodion muuttuessa lopulta itiöpesäkkeiksi, se muuttuu sellaisiksi kokonaan, eikä mikään osa alkuperäistä plasmodiota jatka enää elämäänsä.


title: Limasienet

text: Itiöpesäkkeen koko, muoto, väri ja rakenne ovat lajikohtaisia ja lähes aina limasienen lajinmääritys onnistuu vasta kypsän itiöpesäkkeen tuntomerkkien perusteella. Pesäkkeet jaetaan muotonsa ja rakenteensa perusteella neljään eri tyyppiin.


title: Limasienet

text: Limasieniä tavataan erityisesti metsissä, mutta erilaisiin ympäristöihin erikoistuneita lajeja löytyy aavikoilta tundralle.


title: Limasienet

text: Limasienet ovat sikäli erikoinen eliöryhmä, ettei niihin kuulu lainkaan paikallisia, endeemisiä lajeja edes maapallon syrjäisimmillä seuduilla. Kaikkia tunnettuja lajeja esiintyy ympäri maailman samankaltaisissa ympäristöissä ja noin kolmasosa limasienilajeista on niin laajalle levinneitä, että niitä voidaan pitää kosmopolitteina. Esimerkiksi Suomen metsistä löytyvät siis samat limasienilajit kuin muualta saman ilmasto- ja kasvillisuusvyöhykkeen alueelta. Syitä tälle ei tiedetä. Maailmasta tunnetaan noin tuhat limasienilajia, Suomesta lajeja on löytynyt 205.


title: Limasienet

text: Limasienten kehittymiseen vaikuttavia tekijöitä ei tunneta, mutta kukin laji on tavattavissa samaan aikaan laajalla alueella. Suomessa limasieniä tavataan erityisesti syys-lokakuussa, mutta osa lajeista on parhaiten tavattavissa muiden kuukausien aikana ja joitakin havaintoja on jopa talvikuukausina.


title: Limasienet

text: Limasienten levinneisyys Suomessa tunnetaan heikosti, sillä niiden harrastaminen ja tutkimus on varsin vähäistä. Limasienet eivät ole toistaiseksi kuuluneet Suomen lajiston kansallisten uhanalaisarviointien piiriin, mutta vuoden 2010 arvioinnin yhteydessä 70 limasienilajia katsottiin elinvoimaisiksi (LC) ja loppujen 134 lajin uhanalaisuus jätettiin arvioimatta (NE). Tavoitteena on saada limasienet tulevaisuudessa varsinaisen uhanalaisarvioinnin piiriin.


title: Limasienet

text: Eräs tunnettu limasienilaji on keltainen paranvoi ("Fuligo septica"). Paranvoi tunnettiin jo kansanperinteessä uskomusolento Paraan liittyvänä; siitä on mainintoja kalevalaisessa runoudessa. Toinen tunnettu laji on sudenmaito ("Lycogala epidendron"). Nämä kaksi lajia olivat pitkään ainoat limasienilajit, joilla oli suomenkielinen nimi.


title: Vihreä tee

text: Vihreä tee on kuivatuista teepensaan ("Camellia sinensis") lehdistä hauduttamalla valmistettua juomaa.


title: Vihreä tee

text: Vihreä tee eroaa tavallisesta mustasta teestä siten, että sitä ei ole hapetettu. Tämän vuoksi teen sisältämät katekiinit säilyvät paremmin kuin mustassa teessä. Siksi vihreää teetä pidetään mustaa teetä terveellisempänä. Lisäksi se sisältää esimerkiksi hampaiden reikiintymistä ehkäisevää luonnonfluoria sekä antioksidantteja ja flavonoideja.


title: Vihreä tee

text: Vihreän teen tuotanto on kasvanut 86 prosenttia vuosina 2004–2013 ja oli vuonna 2013 1,56 miljardia kilogrammaa. Vihreän suurimmat tuottajamaat ovat Kiina (84 % osuudella), Vietnam (6 %), Japani (6 %) ja Indonesia (2 %). Vuonna 2011 vihreän teen osuus oli 33 prosenttia kaikesta maailmassa tuotetusta teestä. Osuuden ennakoidaan nousevan 44 prosenttiin vuoden 2021 tienoilla. Kysynnän lisääntyessä vihreää teetä on ryhdytty tuottamaan myös perinteisesti mustaan teehen suuntautuneissa maissa kuten Intiassa, Sri Lankassa ja Ruandassa. Tuotetusta vihreästä teestä pääosa käytettiin tuottajamaissa ja vain 23 prosenttia vietiin ulkomaille. Noin kymmenen prosenttia myydystä vihreästä teestä on alkuperältään yksilöityä laadukasta irtoteetä.


title: Vihreä tee

text: Vihreä teejuoma on yleensä haalean vihreän tai keltaisen väristä. Länsimaissa vihreä tee on lähinnä terveysjuoman asemassa, mutta esimerkiksi Kiinassa ja Japanissa sitä juodaan enemmän kuin mitään muuta teelaatua. Esimerkiksi vuonna 2013 vihreän teen osuus Japanin teemarkkinoiden myynnistä oli 78 %. Marokossa ja monessa muussa Afrikan maassa juodaan runsaasti vihreää teetä mintunlehtien kera. Vihreää teetä myydään usein maustamattomana tai vain miedosti maustettuna. Vihreä tee haudutetaan tyypillisesti mustaa teetä alhaisemmassa lämpötilassa. Vihreän teen laadusta riippuen sopiva lämpötila vaihtelee yleensä välillä 70–80 °C, mutta joillekin herkille teelaaduille suositellaan matalampaa lämpötilaa (mm. gyokuro) ja japanilainen paahdettu vihreä tee (houjicha) voi kaivata noin 90 °C:sta haudutuslämpötilaa.


title: Vihreä tee

text: Valmiiksi pullotetun vihreän teen myynti on kasvanut merkittävästi 1990- ja 2000-luvuilla. Esimerkiksi Japanissa sen osuus on ollut vihreän teen myynnistä yli 20 prosenttia 2010-luvulla. Yhdysvaltain teeyhdistys puolestaan arvioi, että 2013 noin 85 prosenttia maassa kulutetusta teestä juotiin jääteenä. Usein virvoitusjuomana myydyssä pullotetussa teessä (jäätee) on runsaasti sokeria.


title: Vihreä tee

text: Vaikka vihreää teetä pidetään juomana terveellisenä, voivat siitä valmistetut luontaistuotteet sisältää moninkertaisen määrän teen ainesosia ja aiheuttaa terveyshaittoja.


title: Vihreä tee

text: Tutkimuksissa on havaittu että vihreä tee saattaa ehkäistä sydän- ja verisuonitauteja, insuliiniresistenssiä, ylipainoa, autoimmuunisairauksia ja syöpää.


title: Vihreä tee

text: Toisaalta vihreän teen on todettu olevan maksatoksinen luultavasti niiden sisältämien raskasmetallien ja toksiinien takia.


title: Canaan Banana

text: Canaan Banana (5. maaliskuuta 1936 – 10. marraskuuta 2003) oli zimbabwelainen poliitikko. Hän toimi Zimbabwen presidenttinä vuosina 1980–1987. Bananan hallitessa maata pääministerinä toimi Robert Mugabe. Mugabe korvasi Bananan presidenttinä vuonna 1987. Varsinaiselta ammatiltaan Banana oli metodistipappi.


title: Canaan Banana

text: Vuonna 1996 Bananaa syytettiin sodomiasta. Hän pakeni Etelä-Afrikkaan, mutta hänet saatiin kiinni ja tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen vuonna 1999. Banana armahdettiin vuonna 2001. Hän kuoli syöpään vuonna 2003.


title: Canaan Banana

text: Bananan puoliso oli Janet Banana ja heillä on neljä lasta.


title: Borrelioosi

text: Borrelioosi eli Lymen tauti on puutiaisten eli kansanomaisesti punkkien levittämä taudinkuvaltaan vaihteleva infektiosairaus, jonka aiheuttaa "Borrelia"-spirokeettabakteeri. Näistä bakteerista yleisesti tunnetuin on "Borrelia burgdorferi". Borreliabakteereihin kuuluu 52 tunnettua lajia, joista 21 levittää borrelioosia.


title: Borrelioosi

text: Suomessa 10−30 prosenttia (keskimäärin noin 25 prosenttia) aikuisista punkeista kantaa borreliabakteeria, esiaikuisista eli nymfeistä noin 15 prosenttia. Eri bakteerikantojen yhteys Lymen borrelioosin eri oireisiin ja ilmenemismuotoihin on huonosti tunnettua. Suomessa yleisimmin borreliaa kantava puutiaislaji on "Ixodes ricinus". Vuonna 2015 julkaistun tutkimuksen mukaan mustikkatyypin havumetsä on "Ixodes ricinuksen" suosituin elinympäristö. Vastoin vanhoja uskomuksia puutiaisia esiintyy avoimilla alueilla, kuten niityillä ja laitumilla, vähemmän kuin havu- tai sekametsässä.


title: Borrelioosi

text: Jos bakteeria kantava punkki saa olla ihoon pureutuneena yli vuorokauden, bakteeri siirtyy ihmiseen kahden kolmanneksen todennäköisyydellä. Tartunnan saaneista 50−80 % saa oireita, hoitamattomassa borrelioosissa 10−50 % saa myöhäisoireita kuukausien päästä.


title: Borrelioosi

text: Arvioidaan, että Suomessa keskimäärin 2−6 prosenttia punkin puremista aiheuttaa borrelioosi-infektion. Borrelian ilmeneminen vaihtelee alueittain suuresti. Mikäli punkki kantaa borreliabakteeria, keskimäärin joka kymmenes ihminen saa tartunnan. Purema jää helposti huomaamatta, sillä se on kivuton ja punkki voi irrota huomaamatta. Puutiaisen sylki sisältää puuduttavia aineita, minkä lisäksi se erittää puremakohtaan verisuonia laajentavia sekä veren hyytymistä hidastavia aineita. Puutiaisen sylki sisältää immuunijärjestelmää hämääviä ja vastustuskykyä heikentäviä aineita, joiden takia ihmisen immuunijärjestelmän vastaisku jää vain osittaiseksi. Borreliabakteeri osaa lakata tuottamasta sellaisia pintaproteiineja, joihin ihmisen immuunijärjestelmä reagoi. Borreliabakteerit myös manipuloivat valkosoluja tuottamaan interleukiini 10:a (IL-10), joka ehkäisee ja vaimentaa tulehdustilaa. Tämän lisäksi ne voivat piiloutua immuunijärjestelmältä soluväliaineeseen, ja myös piilossa ollessaan ne tuottavat ihmisen hermostoa vahingoittavia myrkkyjä.


title: Borrelioosi

text: Useimmat tartunnat tulevat 0,5 millimetrin nymfeiltä, joita on vaikeampi huomata kuin 2−3 millimetrisiä aikuisia. Tauti voi tarttua myös nymfiäkin pienemmän toukkavaiheen välityksellä.


title: Borrelioosi

text: Kerran sairastettu tauti ei anna suojaa uudelta infektiolta."


title: Borrelioosi

text: Vuosina 2004–2007 Suomessa ilmoitettiin vuosittain 1 100–1 400 borrelioositapausta. Vuonna 2016 on arvioitu, että punkit purevat suomalaisia arviolta puoli miljoonaa kertaa vuodessa ja että borrelioosiin sairastuu Suomessa vuosittain noin 7 000 ihmistä; osalla tauti havaitaan iho-oireiden perusteella. Riski saada borrelioosi-tartunta on 148 tapausta 100 000 asukasta kohti vuodessa. Borrelioosia on eniten Ahvenanmaalla, viime vuosina vuosittain yli 1 200 tapausta 100 000 asukasta kohden, eteläisessä rannikko-Suomessa ilmaantuvuus on ollut 10–60 ja Pohjanmaalla ja Pohjois-Suomessa 0–5 tapausta 100 000 asukasta kohden. Ahvenanmaalla väestöstä noin 30 prosentilla on borrelian vasta-aineita ilman oireita, mutta he ovat silti terveitä.


title: Borrelioosi

text: Puutiaisten on arvioitu kuuluvan pohjoisilla leveysasteilla ilmastonmuutoksesta hyötyviin eläimiin, joka selittäisi niiden laajentunutta levinneisyyttä ja tätä kautta borreliainfektioiden määrän kasvua.


title: Borrelioosi

text: Kirjailija Aleksis Kiven, joka kuoli vuonna 1872 vain 38-vuotiaana, on epäilty kuolleen borrelioosiin.


title: Borrelioosi

text: Koska bakteerin diagnostiikka on puutteellista ja sen aiheuttamia oireita ei aina tunnisteta oikein, sitä hoidetaan erheellisesti muun muassa MS-tautina, Alzheimerin tautina, ALS-tautina tai Parkinsonin tautina.


title: Borrelioosi

text: Bakteeri voi lisäksi mahdollisesti levitä paitsi punkkien, myös sääskien ja lintukirppujen puremista. Myös hirvikärpäset voivat levittää tautia. Tämä on kuitenkin erityisen epätodennäköistä ehkä verenimijän lyhyen kontaktin vuoksi, eikä esimerkiksi emeritusprofessori Heikki Arvilommin tiedossa ole toistaiseksi yhtään tapausta, jossa borreliaa aiheuttava spirokeetta olisi siirtynyt hyönteisestä ihmiseen, vaikka tiedetäänkin, että Puolassa ja Yhdysvaltojen Connecticutissa bakteeria on hyttysistä löydetty.


title: Borrelioosi

text: Liitännäisinfektioiksi kutsutaan punkkien levittämiä muita infektiosairauksia kuin borrelioosia.


title: Borrelioosi

text: Ranskan yleinen terveysohjeistus neuvoo tutkimaan myös epäselvässä taudinkuvassa bartonellan ja anaplasmoosin mahdollisuuden. Ruotsissa on havaittu myös babesioosin leviävän pureman kautta. Yhden pureman useampi samanaikainen infektio on mahdollinen.


title: Borrelioosi

text: Puutiaisaivokuumetartuntojen määrä on Suomessa kasvussa. Vuonna 2014 arvioitiin puutiaisaivokuumetartuntoja olleen noin 40 vuodessa. Vuonna 2015 oli suurin tähänastinen määrä, 67 laboratoriovarmistettua tapausta, johon on laskettu sekä siperialaiset että eurooppalaiset aivokuumetyypit.


title: Borrelioosi

text: Suomalaisista puutiaisista on löydetty toisintokuumeborrelioiden ryhmään kuuluvaa "Borrelia miyamotoi" -bakteeria. Se voi aiheuttaa infektion, johon liittyy korkeakuumeinen influenssan kaltainen yleisinfektio ja keskushermoston tulehdus. "B. miyamotoi" -infektioon ei liity tyypillistä Lymen borrelioosin ensioiretta eli rengasihottumaa, mikä hankaloittaa infektion tunnistamista. "B. miyamotoi" voi oleellisesti muuttaa borreliabakteerien aiheuttamien infektioiden luonnetta tulevaisuudessa.


title: Borrelioosi

text: Voi kestää useita tunteja ennen kuin punkin suolistossa oleva tartunnanaiheuttaja siirtyy ihmiseen. Tavallisin tartunnasta kertova oire on myöhemmin pureman ympärille ilmaantuva rengasmaisesti tai tasavärisenä laajeneva punoittava ihonmuutos, jota kutsutaan vaeltavaksi punoitukseksi (erythema migrans, EM). Punkit suosivat ihon taive- ja karvoitusalueita, lapsilla myös hiuspohjaa. Punoitus ilmaantuu noin viikon kuluessa puremasta ja voi levitä muutamassa päivässä hyvin laajalle mutta häviää lopulta itsestään. Muodoltaan punoitusalue voi olla varsinkin taivekohdissa soikea tai epäsymmetrinen. Punoitus saattaa olla myös niin hailakkaa, että sitä tuskin huomaa. Vain noin puolet punkkien levittämään borrelioosiin sairastuneista havaitsee itsellään ihomuutoksen. Joissain tapauksissa läiskiä on useita. Huomattavasti harvinaisempi varhaisvaiheen iho-oire on borrelia lymfosytooma, joka on sinertävä, aristamaton, sileäpintainen ja pehmeä kyhmy. Se esiintyy tavallisimmin korvalehdessä, kivespussissa tai nännin alueella. Viikon parin kuluessa voi alkaa ilmaantua esimerkiksi flunssan kaltaisia oireita ja vaeltavia nivelkipuja, ellei lääkehoitoa ole aloitettu heti.


title: Borrelioosi

text: Erythema migransin lisäksi puremakohtaan voi ilmaantua heti pureman jälkeen punoitusta, jonka voi aiheuttaa esimerkiksi ihoon jäänyt imukärsän palanen. Haittaa siitä ei välttämättä ole, joskin paukama ja kutina voivat kestää pitkään.


title: Borrelioosi

text: Lääkäri tekee diagnoosin taustatietojen ja tutkimuksen perusteella. Jos on aihetta epäillä, että bakteeri on levinnyt iholta, se pyritään toteamaan verinäytteestä tai selkäydinnestenäytteestä. Vasta-aineita on todettavissa vasta noin kolmen viikon kuluttua tartunnasta, joten niiden määrittäminen ei siten auta varhaisvaiheessa.


title: Borrelioosi

text: Tauti voi olla aluksi oireeton, mutta toisinaan esiintyy kuumetta ja päänsärkyä. Kuukausia myöhemmin voi kehittyä muita oireita, joista tavallisimpia ovat neurologiset oireet, kuten kasvohalvaus, aivokalvon-, hermojuuri- tai vastaava aivotulehdus sekä pareesit eli lievät halvaukset. Keskushermoston borrelioosia kutsutaan neuroborrelioosiksi. Yleisin neurologinen oire on kasvohermohalvaus. Erityisesti lapsilla kasvohermohalvauksen syy on useimmiten borrelioosi. Hermosto-oireiden eräänä tunnettuna syynä ovat bakteerimyrkkyjen aiheuttamat soluvauriot. Neuroborrelioosia epäiltäessä voidaan tutkia selkäydinnestenäyte. Selkäydinnesteen ja seerumin vasta-aineista määritetään aivokalvojen sisäisen vasta-ainetuotannon indeksi, jonka suurentunut arvo vahvistaa neuroborrelioosin mikrobiologisen diagnoosin. Keskushermosto-oireiden alkuvaiheessa selkäydinnesteestä saattaa löytyä borrelian nukleiinihappoa, vaikka vasta-ainetasot eivät vielä ole ehtineet nousta.


title: Borrelioosi

text: Myös paikkaa vaihtelevat nivel- ja lihaskivut ovat tyypillisiä taudin leviämisvaiheelle. Raajoissa tai vartalolla voi tuntua repiviä, polttavia kipuja ja iholla tunnottomuutta tai lisääntynyttä tuntoherkkyyttä, jotka voivat viitata borrelioosin aiheuttamaan meningoradikuliittiin (Banwarthin oireyhtymä). Kivut voivat olla erityisen voimakkaita yöllä.


title: Borrelioosi

text: Lisäksi kroonistunut borrelioosi voi aiheuttaa niveltulehduksia, väsymystä sekä pitkäaikaisia surkastuttavia ihotulehduksia. Sydänoireisiin voi kuulua alle 10 prosentilla sydäntulehdus eli kardiitti ja eteiskammiojohtumisen häiriö. Silmän sidekalvontulehdus eli konjunktiviitti tai silmän sisäosien tulehdus eli uveiitti ovat mahdollisia mutta harvinaisia.


title: Borrelioosi

text: Borreliabakteeri on läheistä sukua kuppabakteerille, minkä vuoksi borrelioosin ja kupan oireissa ja taudinkuvissa voi olla yhteisiä piirteitä, varsinkin taudin edettyä myöhäiseen vaiheeseen.


title: Borrelioosi

text: Borrelioosiin ei ole rokotetta. Borrelioosiin oli Yhdysvalloissa aiemmin rokote sikäläistä tautikantaa vastaan nimeltä LYMErix, mutta se vedettiin markkinoilta vuonna 2002 siksi, että sillä oli sivuvaikutuksia. Useita rokotustutkimuksia on käynnissä, mutta uuden rokotteen käyttöön saamista joudutaan odottelemaan vielä vuosia. Ainakin yksi rokote on antanut hyvän vasteen kliinisissä teisteissä, ja suomalaisen asiantuntijan mukaan seuranta vaatii useita vuosia.


title: Borrelioosi

text: Punkkialueilla oleskeltaessa on syytä päivittäin tehdä kaikille perheenjäsenille, kotieläimet mukaan lukien, punkkitarkastus.


title: Borrelioosi

text: Borrelioosia voi ehkäistä käyttämällä pitkien housujen ja kumisaappaiden tai lahkeiden päälle vedettyjen sukkien yhdistelmää kasvillisuuden peittämillä alueilla liikuttaessa. Liukaspintaiset vaatteet vähentävät lisäksi punkkien tarttumista vaatteisiin, joita pitkin ne voivat edetä iholle. Esimerkiksi metsästäjät ovat käyttäneet jo pitkään sukkahousuja punkkisuojana maissa, joissa on paljon borreliaa kantavia punkkeja. Vaaleat vaatteet helpottavat niillä mahdollisesti liikkuvien puutiaisten havaitsemista. Lemmikkejä ei pitäisi ottaa sänkyyn nukkumaan, koska punkki saattaa siirtyä lemmikistä ihmiseen.


title: Borrelioosi

text: Suomessa myydään myös punkkien karkoittamiseen tarkoitettuja aineita, joita käytettäessä on huomioitava, että niiden antama suojavaikutus ei ole täydellinen eikä kestä koko päivää.


title: Borrelioosi

text: Jos punkki on päässyt kiinnittymään ihoon, se poistetaan heti punkkipinseteillä, tavallisilla pinseteillä tai pinsettien puuttuessa kynsillä. Puutiaisesta tartutaan kiinni mahdollisimman läheltä ihoa, ja se vedetään hitaasti pois. Rasvalla tai hyönteismyrkyllä sitä ei pidä yrittää poistaa. Puremakohta puhdistetaan.


title: Borrelioosi

text: Alkuvaiheessa borrelioosia voidaan hoitaa tehokkaasti 3−4 viikon antibioottikuurilla, kuten tetrasykliinillä tai amoksisilliinillä. Amoksisilliinille vaihtoehtoisina antibiootteina on aikuisilla doksisykliini ja lapsilla doksisykliini, asitromysiini tai kefuroksiimiaksetiili. Lääkekuuri aloitetaan mahdollisimman pian ihonmuutoksen toteamisen jälkeen, jottei bakteeri ehdi levitä verenkierron välityksellä. Jos borrelia kuitenkin pääsee verenkierron välityksellä muualle elimistöön, hoitona on suonensisäinen antibioottikuuri.


title: Borrelioosi

text: Levinneen borrelioosin hoito ei ole Suomessa vakiintunutta, ja lääkäreillä on siitä erilaisia näkemyksiä. Monissa maissa on krooniselle borrelioosille diagnoosi, Suomessa ei.


title: Borrelioosi

text: Yhdysvaltalaisen Northeastern-yliopiston vuonna 2015 tehdyssä tutkimuksessa on havaittu, että "Borrelia burgdorferista" esiintyy antibiootteja sietäviä, horrostavia lepomuotoja. Todennäköisesti lepomuodon minimaalinen aineenvaihdunta suojaa sitä antibiooteilta. Borrelian vastustuskyky antibiooteille ei siis perustu geenimuutoksiin, kuten esimerkiksi MRSA-sairaalabakteereilla. On saatu viitteitä siitä, että antibioottien annostelu niin sanottuna pulssiannosteluna voi olla tehokas hoitomuoto, kun taas yksittäisen antibioottikuurin hyöty myöhäisvaiheen "Borrelia burgdorferia" vastaan voi olla olematon.


title: Hieronymus Bosch

text: Hieronymus Bosch (Jheronimus van Aken, noin 1450 ’s-Hertogenbosch – 9. elokuuta 1516 ’s-Hertogenbosch) oli renessanssiajan hollantilainen taidemaalari. Bosch tunnetaan mielikuvituksellisista helvetin kauhuja kuvaavista maalauksistaan.


title: Hieronymus Bosch

text: Jheronimus van Aken syntyi hollantilaisessa Den Boschissa (’s-Hertogenbosch) noin vuonna 1450. Hänen isänsä Anthonius van Aken ja isoisänsä Jan van Aken olivat taidemaalareita. Hänellä oli kaksi veljeä ja kaksi siskoa. Lapset asuivat isän ja setien kanssa isoisänsä talossa. Bosch kävi ilmeisesti latinakoulua. Hän eli koko ikänsä syntymäseudullaan.


title: Hieronymus Bosch

text: Bosch meni vuonna 1480 tai 1481 naimisiin varakkaaseen perheeseen syntyneen Aleid van de Meervennen kanssa.


title: Hieronymus Bosch

text: Boschin maine taidemaalarina kasvoi tasaisesti niin hänen kotikaupungissaan kuin sen ulkopuolellakin. Hän kuului vuodesta 1488 alkaen silmäätekevien suosimaan Meidän siunatun rouvamme veljeskuntaan. Samana vuonna hän alkoi signeerata työnsä "Jheronimus Bosch" kotikaupunkinsa mukaan. Bosch sai taiteesta hyvän elannon mutta ei rikastunut sillä.


title: Hieronymus Bosch

text: Bosch kuoli elokuussa 1516. Hänen kuolinsyytään ei tiedetä. Hänet haudattiin kotikaupunkinsa Pyhän Johanneksen kirkkoon.


title: Hieronymus Bosch

text: Bosch käytti maalauksissaan kahden pakopisteen perspektiiviä. Hän oli allegorinen moralisti, joka kuvasi moraalisia ja uskonnollisia käsitteitä sekä kertomuksia. Monet hänen töistään esittävät symbolistisesti syntejä tai muita ihmisluonnon heikkouksia. Hänen töissään on paholaisia, puoli-inhimillisiä eläimiä ja koneita. Ne ovat täynnä symbolisia kuvia. Boschin sanotaan olleen 1900-luvun surrealismin innoittaja.


title: Hieronymus Bosch

text: Boschin maalauksia tunnetaan vain 25. Bosch signeerasi vain seitsemän maalaustaan, joten ei ole varmuutta ovatko kaikki hänen maalauksinaan pidetyt työt todella hänen.


title: Hieronymus Bosch

text: Boschin tunnetuin teos on kolmiosainen puupaneeleille maalattu "Maallisten ilojen puutarha", jonka ensimmäisessä osassa ovat Aatami ja Eeva, toisessa maailmallisia iloja alastomine vartaloineen ja mehevine hedelmineen ja kolmannessa helvetti, jossa rangaistaan syntisiä mielikuvituksellisilla tavoilla.


title: Rush Hour 2

text: Rush Hour 2 on Brett Ratnerin ohjaama kungfu-henkinen toimintakomedia vuodelta 2001. Se on jatkoa elokuvalle Rush Hour – Rankka pari. Elokuva sai jatkoa vuonna 2007 valmistuneesta Rush Hour 3:sta


title: Rush Hour 2

text: Ystävänsä, rikoskomisario Leen (Jackie Chan) luo lomalle Hong Kongiin matkannut Carter (Chris Tucker) haluaisi tosissaan nauttia kaupungin viihdytyksistä, mutta Yhdysvaltain lähetystöön tehty pommi-isku sotkee suunnitelmat. Iskusta epäilyn rikollispomon Tanin huvijahdilla seuraavat tapahtumat johtavat Carterin käskemiseen kotiin Los Angelesiin. Myös jutusta irrotettu Lee seuraa ystäväänsä USA:han jossa he kohtaavat Salaisen palvelun naisagentin Molinan. Paljastuu yhteys Hong Kongin tapahtumien, jahdilla olleen miljonäärin ja yhdysvaltalaisten rahanväärentäjien välillä. Naispahis Hu Li (Zhang Ziyi) sotkeutuu myös kuvioihin. Lopuksi Lee ja Carter päätyvät Las Vegasin Red Dragon -kasinolle, jossa myös loppuratkaisut tapahtuvat.


title: Marmeladi

text: Marmeladi on hillomainen, hedelmäpohjainen, liivatteen tai agarin avulla hyydytetty sose, joka rakenteeltaan muistuttaa murskattua hyytelöä. Maailmalla yleisin marmeladin makuaine on pomeranssi, josta käytetään myös kuoret ohuiksi suikaleiksi leikattuina. Myös muita sitrushedelmiä käytetään. Nykysäädösten mukaan Euroopan unionissa marmeladiksi saa kutsua myös tuotteita, jotka on valmistettu muista hedelmistä ja kasviksista. Asetuksessa on myös pitkät listat sallituista lisäaineista.


title: Marmeladi

text: Marmeladia valmistetaan keittämällä hedelmät mehuksi sokerin, liivatteen ja veden kanssa. Lopuksi seos jäähdytetään, jolloin siitä tulee hyytelömäistä.


title: Marmeladi

text: Marmeladista voidaan myös tehdä makeisia antamalla sen kuivua tarpeeksi ja sokeroimalla tai jauhottamalla sen pinta. Tällaisista makeisista esimerkki on Fazerin Vihreät kuulat.


title: Marmeladi

text: Suomalaisessa ruokakulttuurissa marmeladi on tuttu lähinnä makeisista ja lettujen, pannukakkujen, paahtoleipien tai voileipäkeksien päälle levitettävänä maun antajana. Marmeladin suurissa tuottajamaissa, kuten Englannissa ja Skotlannissa ja myös Etelä-Amerikassa sekä Etelä-Euroopassa, käyttö on huomattavasti laajempaa, ja marmeladia levitetään esimerkiksi leivän päälle tai kahvileivoksiin. Näissä maissa marmeladia tehdään myös huomattavasti laajemmin kotitalouksissa, jopa myyntiin asti. Syynä marmeladin laajempaan käyttöön muualla maailmassa on erilainen ruokakulttuuri ja raaka-aineena tarvittavien hedelmien huomattavasti helpompi saanti.


title: Janne Vakio

text: Janne Vakio (s. 4. maaliskuuta 1980) on suomalainen tuottaja ja näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi Riku Jääskeläisen roolista televisiosarjassa "Salatut elämät", jossa hän näytteli vuosina 2003–2005 ja näkyi ruudussa keväästä 2004 syksyn 2006 toiseen jaksoon saakka. Hän kertoi poistuneensa sarjasta, koska kyllästyi näyttelemään alkoholistia.


title: Janne Vakio

text: Vakion ensimmäinen elokuvarooli oli Lauri Törhösen ohjaamassa elokuvassa "Raja 1918". Vakio tekee yhteistyötä Raide ry:n kanssa, toimii Kulttuuriyhdistys Ryhmä-07:n puheenjohtajana sekä kirjoittaa kolumneja Suomen Elokuva- ja Videotyöntekijäin Liiton SET ry Lehtiset -lehteen. Vakio toimi neljän vuoden 2012-2016 ajan Helsingin Urheilutoimittajien hallituksen varapuheenjohtajana sekä jäsenenä.


title: Janne Vakio

text: Vakion isoisoisä oli J. V. Vakio (nimi vuoteen 1935 Hjalmar Woldemar Walldén), joka toimi Yleisradion ensimmäisenä pääjohtajana lähes 20 vuotta vuosina 1927–1945.


title: Janne Vakio

text: Vakio on toiminut tuotantopäällikkönä Matila Röhr Productions Oy:ssä Nordisk Film television puolella, sekä TV Viiden haastattelijana jalkapallon U-21 maajoukkueotteluissa.


title: Janne Vakio

text: Vakio toimi vuosina 2009-2014 tuottajana ja studioisäntänä Moskito Sport Oy:ssä lajeina mm. Jalkapallon Veikkausliiga, Jääkiekon SM-Liiga sekä salibandy.


title: Janne Vakio

text: Vuonna 2014 Vakio siirtyi vastaavaksi kaupalliseksi tuottajaksi Warner Bros.International Productions Finlandille.


title: Janne Vakio

text: Näyttelemisen ohella Vakio opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa Otaniemessä vuodesta 2001 vuoden 2008 kesäkuuhun, jolloin valmistui diplomi-insinööriksi. Pääaineenaan hän luki kiinteistöjohtamista sekä sivuaineena tuotantotalouden osastolla International Business and Company Strategy- opintokokonaisuuden. Diplomityön hän teki Pietarissa, Venäjällä vuoden 2007 aikana, samalla opiskellen Peter the Great St.Petersburg Polytechnic University:ssä.


title: Tuomas Kytömäki

text: Tuomas Kytömäki (s. 14. helmikuuta 1974 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi Aleksi Salinin roolistaan "Salatuissa elämissä" vuosina 1999–2004, 2008, 2014 ja 2019. Hän on toiminut myös juontajana muun muassa radiokanavilla NRJ ja Radio Suomipop sekä televisio-ohjelmissa "Yllätysvieras", "Pop-ikoni" ja "Popcorn". Hän voitti tositelevisiosarja "V.I.P. seikkailun" vuonna 2004.


title: Ben Moody

text: Ben Raymond Moody II (s. 22. tammikuuta 1981 Little Rock, Arkansas) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, multi-instrumentalisti, musiikkituottaja ja näyttelijä.


title: Ben Moody

text:
Moody toimi vuosina 1998–2003 alternative rock -yhtye Evanescencen kitaristina. Yhtyeen laulajan Amy Leen hän tapasi teinivuosinaan kesäleirillä. Moody ehti seurustellakin Amy Leen kanssa ollessaan mukana Evanescencessa.
Hän kuitenkin jätti yhtyeen lokakuussa 2003 kesken yhtyeen kiertueen.


title: Ben Moody

text: Lähdettyään Evanescencesta Moody siirtyi rocklaulaja Avril Lavignen taustajoukkoihin. Lisäksi hänen lauluääntään voitiin kuulla "Fantastic Four" -elokuvan tunnuskappaleessa ”Everything Burns”, jossa hän duetoi Anastacian kanssa. Vuodesta 2009 Moody on toiminut We Are the Fallen -rockyhtyeessä, johon kuuluvat entisistä Evanescence-muusikoista myös John LeCompt ja Rocky Gray.


title: Pete Lattu

text: Pete Lattu (s. 14. elokuuta 1979 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja kunnanvaltuutettu. Hän tuli tunnetuksi Kalle Laitelan roolista televisiosarjassa "Salatut elämät" vuosina 1999–2001. Kallen rooliin hän palasi kymmenen vuoden tauon jälkeen "Salattujen elämien" kauden 2011–2012 päätösjaksossa 8. kesäkuuta 2012.


title: Pete Lattu

text: Hän on näytellyt myös useissa esityksissä Ylioppilasteatterissa, jonka jäsen hän on. Lattu valmistui Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2006, ja hän työskentelee freelance-näyttelijänä muun muassa Kansallisteatterissa. Sen lisäksi hän on näytellyt esimerkiksi Apulannan musiikkivideossa ”Odotus”. Lattu on myös ääninäytellyt animaatioelokuvissa "Atlantis – Kadonnut kaupunki", "Atlantis – Milon paluu" ja "Valiant".


title: Pete Lattu

text: Lattu on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hänen isosiskonsa Satu Linnapuomi on teatteriohjaaja. Lattu oli Vihreän liiton ehdokkaana Porvoossa kuntavaaleissa 2017 ja sai vaaleissa 199 ääntä tullen valituksi.


title: Teemu Brunila

text: Teemu William Brunila (s. 24. marraskuuta 1976) on suomalainen laulaja, muusikko, tuottaja ja säveltäjä-sanoittaja. Hän tuli tunnetuksi suomalaisen The Crash -yhtyeen solistina ja soitti yhtyeessä myös kitaraa ja koskettimia sekä sävelsi että sanoitti yhtyeen kappaleet.


title: Teemu Brunila

text: Teemu Brunila on valmistunut Turun yliopistosta pääaineenaan oikeustiede. Lakiopinnoista on hänen kertomansa mukaan ollut paljonkin hyötyä muun muassa sopimuksia solmittaessa. Myös kaupalliset opinnot Turun kauppakorkeakoulussa ovat auttaneet Brunilaa ymmärtämään musiikkibisnestä.


title: Teemu Brunila

text: Brunila toimi vuonna 1991 perustetun The Crash -yhtyeen laulajana ja kitaristina. Yhtye julkaisi yhteensä neljä studioalbumia ja esiintyi 20 maassa. The Crash lopetti vuonna 2009.


title: Teemu Brunila

text: Vuonna 2011 perustetussa Studio Killers -yhtyeessä Brunilan oletetaan toimivan laulajana, vaikka hän ei ole koskaan kertonut olevansa yhtyeessä. Myöskään levy-yhtiö ei vahvistanut Brunilan mahdollista osuutta yhtyeeseen.


title: Teemu Brunila

text: Brunila on säveltänyt ja sanoittanut musiikkia useille suomalaisille ja ulkomaisille artisteille. Esimerkkejä ovat muun muassa Anna Abreun ”End of Love”, Katri Ylanderin ”Välitunnilla”, sekä Jenni Vartiaisen ”Ihmisten edessä”, "Duran Duran" ja "Nettiin". Seta ry palkitsi Brunilan ja Vartiaisen vuonna 2008 Asiallisen tiedon omena -palkinnolla kappaleesta ”Ihmisten edessä”. Brunila on ollut mukana säveltäjänä, muusikkona ja feat-laulajana myös useilla JVG:n biiseillä, kuten "Hehkuu", "Paluu tulevaisuuteen" ja "Tarkenee". Brunila on laulanut myös hollantilaisten Sam Feldtin ja Deependin singlellä "Runaways".


title: Teemu Brunila

text: Brunila on ollut säveltämässä myös David Guettan vuonna 2014 julkaistua kappaletta ”I’ll Keep Loving You” sekä brittiläisen Pixie Lottin kappaletta ”Catching Snowflakes”. Hän on sekä säveltänyt että sanoittanut kappaleita Jenni Vartiaisen albumeille "Ihmisten edessä", "Seili" ja "Terra".


title: Teemu Brunila

text: Teemu Brunila on ollut säveltämässä ja sanoittamassa yhdysvaltalaisen R&B-artisti Trey Songzin kappaletta ”Never Again”. Kappale on Trey Songzin albumilla "Chapter V", joka nousi syksyllä 2012 Billboard 200 -listan ensimmäiselle sijalle. Näin ollen Teemu Brunila on historian ensimmäinen suomalainen, jonka tekemää musiikkia sisältävä albumi on päässyt Billboard-listan kärkeen. Helmikuussa 2017 Brunilan tuottama ja JP Cooperin kanssa säveltämä kappale "Birthday" oli mukana Billboard 200 -listan ykkössijalle nousseella "Fifty Shades Darker" -elokuvan soundtrackilla.


title: Teemu Brunila

text: Sen lisäksi että Brunila on ollut mukana tekemässä JVG:lle kappaleita Paluu tulevaisuuteen, Hehkuu, Tarkenee ja Älä jätä roikkuu, hän on myös laulanut niillä kappaleilla.


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Abstrakti ekspressionismi on taiteen suuntaus, joka syntyi toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa. Sitä on vaikea tunnistaa yhtenäisenä tyylinä, vaikka pyrkimys abstraktiin ilmaisuun, kuvapinnan litteyteen ja suurikokoiseen "all-over"-tyyliin ovat sille tyypillistä. Kypsimmässä vaiheessa 1950-luvun lopulla abstrakti ekspressionismi oli tavallisesti herooinen (sankarillinen) ja mahtipontinen maalaustyyli. Sen valta-aika päättyi 1960-luvulle tultaessa.


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Abstrakti ekspressionismi vaikutti myös kuvanveistossa, jossa toisen maailmansodan jälkeisenä peruspyrkimyksenä oli reduktio. Suuntauksen keskeisiksi veistäjiksi tulivat Yhdysvalloissa David Smith ja Euroopassa Alberto Giacometti. Suuntauksen aikalainen Euroopassa ja Kanadassa oli informalismi, joka muistutti abstraktia ekspressionismia.


title: Abstrakti ekspressionismi

text:
Sievistelemättömän karkean tyylin ja joskus suurkaupunkimaisen kyynisyyden rinnalla abstraktia ekspressionismia tukeneiden kriitikoiden arviot saattoivat olla jyrkkiä ja voimakkaita. Seuraava lausunto kertoo pyrkimyksestä tahalliseen vastakkainasetteluun ja polemiikkiin.
Clement Greenberg:


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Surrealismi vaikutti Yhdysvaltain taiteeseen voimakkaasti varsinkin toisen maailmansodan aikana, koska useat suuntauksen taiteilijat olivat paenneet Natsi-Saksasta ”rappiotaiteilijoina” varsinkin New Yorkiin. Monet amerikkalaisetkin taiteilijat alkoivat kokeilla surrealismin omaksumaa automaattisen maalauksen tai spontaanin, tiedostamattoman toiminnan ohjaamaa maalaustapaa. Myös vahva symbolien käyttö oli ominaista abstraktin ekspressionismin syntyvaiheelle.


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Abstraktia ekspressionismia on vaikea määritellä yhtenäisenä tyylinä, joten sitä voi pitää myös epookkityylinä eli 1940- ja 1950-lukujen New Yorkiin sijoittuvana taidekautena. Suuntausta kutsutaan joskus myös New Yorkin koulukunnaksi.


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Suuntaus vaihtelee Jackson Pollockin abstrakteista "action painting" -maalauksista Willem de Kooningin väkivaltaisen groteskeihin naishahmoihin tai Mark Rothkon hillittyihin värikenttämaalauksiin (jotka taas eivät ole ekspressionistisia).


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Abstrakti ekspressionismi toi mukanaan suuret maalauskankaat ja se korosti maalauksen kaksiulotteisuutta. Varsinkin Clement Greenberg rohkaisi taiteilijoita kaksiulotteisuuden tavoitteluun. Tyylisuunta korosti "all-over"-ominaisuutta, jossa maalaus tuntuu jatkuvan reunojensa yli sen sijaan, että sen sommittelu keskittyisi keskiosiin.


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Useat suunnan taiteilijat eivät halunneet nimetä teoksiaan, koska he arvelivat, että se saattaisi suunnata katsojan ajatuksen muualle kuin maalaukseen. Esimerkiksi Jackson Pollock numeroi teostensa nimet tavallisesti seuraavaan tapaan: ”Kompositio No. 16, 1948”. Teosten omistajat tai muut henkilöt saattoivat antaa maalauksille nimiä jälkeenpäin.


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Eräänä suuntauksen edelläkävijänä voi pitää Wassily Kandinskya, joka kehitteli henkisyyden ideoita maalaustaiteessa 1900-luvun alussa. Nimitystä "abstrakti ekspressionismi" käytti ensimmäisen kerran amerikkalaisen taiteen yhteydessä taidekriitikko Robert Coates vuonna 1946. Taidesuuntauksen voimakkain kehitysvaihe sijoittuu toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan ja New Yorkiin, josta tuli 1950-luvulla maailman taiteen keskus Pariisin jälkeen. Taidekriitikko Clement Greenberg ajoi voimakkaasti abstraktin ekspressionismin eräitä edustajia ja väheksyi vanhempaa, sitä edeltänyttä amerikkalaista taidetta, kuten realistista American Scene -suuntaa ja sitä seuranneita 1960-luvun taidesuuntauksia, kuten pop-taidetta.


title: Abstrakti ekspressionismi

text: Abstrakti ekspressionismi syntyi usein vasemmistotaustaisten amerikkalaisten avantgardetaiteilijoiden pienessä joukossa ja älyllisen kapinoinnin ilmapiirissä. Uudella suuntauksella oli aluksi vain vähän kannattajia ja muutamia puolestapuhujia. Kylmän sodan ilmapiirin tiivistyessä 1950-luvulla Yhdysvaltain ulkoministeriö alkoi esitellä aktiivisesti amerikkalaista kulttuuria eri puolilla maailmaa muun muassa New Yorkin Modernin taiteen museon MoMA:n järjestämissä amerikkalaisen taiteen näyttelyissä. Näin haluttiin osoittaa amerikkalaisen elämäntavan ja kulttuurin ylivoimaisuutta.