title: Bill Evans

text: Bill Evans Trio kärsi LaFaron kuolemasta ja muusikot vaihtuivat yhtyeessä suhteellisen tiuhaan; kesti kuusi vuotta ennen kuin Evans löysi musiikillisesti tyydyttävät ja pitkäaikaiset soittokumppanit. Basisti Chuck Israels tuli yhtyeeseen LaFaron kuoleman jälkeen, mutta hänen soittotaitonsa ja innovatiivisuutensa eivät yltäneet tämän tasolle. 1960-luku tarjosi kaikesta huolimatta Evansille paljon töitä: hän oli vakiinnuttanut asemansa jazzpiireissä sekä päässyt suuren yleisön tietoisuuteen ja suosioon. Hänen arvostuksensa kasvoi vuosikymmenen edetessä erityisesti Euroopassa, jonne hän tekikin lukuisia menestyksekkäitä kiertuita. Evansin manageriksi tuli vuonna 1962 Helen Keane. Tämä ammatillinen suhde kesti koko Evansin eliniän ja auttoi pitämään hänen uransa nousujohteisena pianistin vakavasta huumeriippuvuudesta huolimatta. Evans levytti kyseisellä vuosikymmenellä myös pianotrioformaatin ulkopuolella, osittain kaupallisista syistä – heroiinin käyttö oli pohjaton rahakaivo. Tällaisista ideoista oli usein vastuussa levy-yhtiö ja manageri-Keane, mutta Evans oli myös tietoinen taiteellisista tavoitteistaan, eikä suostunut projekteihin jotka olisivat sotineet niitä vastaan. Osa kokeiluista osoittautui kuitenkin myös taiteellisesti toimiviksi. Vuonna 1963 julkaistiin "Conversations With Myself" -nimeä kantava levy, johon on äänitetty päällekkäin kolme pianoraitaa ilman muiden instrumenttien säestystä. Tämä ennenkuulumattomalla tekniikalla toteutettu uraauurtava levy, joka oli myös musiikillisesti paikoin erittäin onnistunut, toi Evansille hänen ensimmäisen Grammy-palkintonsa. Myös vuonna 1962 ilmestynyt kvintettilevy "Interplay" oli onnistunut. Levyllä olivat mukana nuori trumpetisti Freddie Hubbard, kitaristi Jim Hall, basisti Percy Heath ja pianistin pitkäaikainen ystävä ja soittokumppani rumpali Philly Joe Jones. Muista Evansin levytyksistä eri instrumentaatioilla mainittakoon trio vahvistettuna sinfoniettalla -levytys Bill Evans Trio With Symphony Orchestra (1965), Jim Hallin kanssa tehdyt duolevyt "Undercurrent" (1962) ja "Intermodulation" (1966) sekä soolopianolevy "Alone" (1967). Näistä viimeinen voitti vuoden 1970 parhaan jazzpienyhtyeen / -solistin Grammy-palkinnon.


title: Bill Evans

text: Evans vieraili trioineen useasti Suomessa, ensi kertaa vuonna 1964.


title: Bill Evans

text: 1960-luvun lopulla Evans löysi trioonsa uudet soittajat, basisti Eddie Gomezin ja rumpali Marty Morellin, joiden kanssa yhteistyö jatkui lähes vuosikymmenen. Yhtye oli ensimmäinen pitkäaikainen ja Evansia musiikillisesti tyydyttävä kokoonpano – etenkin Gomezissa hän löysi arvoisensa ja asialleen omistautuneen soittokumppanin. Yhtye esiintyi aktiivisesti lähinnä Yhdysvalloissa ja Euroopassa, mutta teki myös kiertuita muun muassa Argentiinaan ja Japaniin. Tämän Bill Evans Trion soittoa on kattavasti dokumentoitu konserttinauhoituksista tehtyjen levytysten muodossa, joista parhaimmistoa edustaa vuonna 1974 LP:nä ilmestynyt "Since We Met". Yhtyeen studiolevytyksistä mainittakoon "The Bill Evans Album" (1970), joka ensimmäistä kertaa Evansin uran aikana sisälsi ainoastaan hänen omia sävellyksiään. Levy voitti vuonna 1971 kaksinkertaisen Grammy-palkinnon parhaasta jazzpienyhtye-esityksestä ja parhaasta jazz-instrumentaalisoolosta. Evans soittaa levyn muutamilla raidoilla myös Rhodes-sähköpianoa, usein säestäen itseään samanaikaisesti vasemmalla kädellä akustisella pianolla. Evans ei erityisemmin välittänyt käyttää sähköisiä soittimia, mutta suostui kuitenkin käyttämään Rhodesia – omien sanojensa mukaan – tuomaan lisäväriä. Hän ei kuitenkaan vienyt soittoaan 1970-luvun musiikillisen trendin mukaisesti jazzfuusion suuntaan, vaan käsitteli instrumenttia aivan kuten oli tottunut käsittelemään akustista pianoa. Jatkettuaan kuusi vuotta Bill Evans Trion vakituisena jäsenenä rumpali Marty Morell koki, että halusi jättää kiertue-elämän ja asettua perheensä kanssa aloilleen. Morrell erosi yhtyeestä vuonna 1975 ja Eliot Zigmund otti avoimena olevan rumpalin paikan vuosien 1975–1977 ajaksi. Vuonna 1977 julkaistulla levyllä "You Must Believe In Spring" voi kuulla tämän suhteellisen lyhytkestoisen triokokoonpanon soittoa parhaimmillaan. Saman vuoden lopulla Gomez päätti 11 vuotta kestäneen yhteistyönsä Evansin kanssa ja erosi, koska halusi siirtyä musiikillisesti eteenpäin. Myös Zigmund jätti yhtyeen vain vähän aikaa Gomezin jälkeen samasta syystä.


title: Bill Evans

text: Vuonna 1978 Evans löysi trioonsa nuoren basistilahjakkuuden Marc Johnsonin. Kokeiltuaan muutamaa eri rumpalia hän vakiinnutti Joe LaBarberan osaksi yhtyettä saman vuoden lopulla. Evans oli uudesta triostaan todella innoissaan, hän koki että se kasvoi musiikillisesti yhdessä samalla tavalla kuin kokoonpano LaFaron ja Motianin kanssa. Koska Evansin suosio jatkoi kasvuaan etenkin Euroopassa ja muualla Yhdysvaltain ulkopuolella, myös uusi trio oli ympärivuotisesti kiertueella ja lukuisia sen konserttitaltiointeja on jäänyt jälkipolville sekä äänitteiden ja videoiden muodossa. Yksi yhtyeen parhaista julkaistuista konserttiäänityksistä lienee kahdella LP:llä ilmestynyt tallenne Pariisin konsertista vuodelta 1979. Levyt kantavat nimiä "Paris Concert Edition One" ja "Paris Concert Edition Two". Evans sanoo "The Keyboard Magazinen" kesäkuussa 1980 tekemässä haastattelussa malttavansa tuskin odottaa päästä tekemään studiolevyn uuden trionsa kanssa heti kun kiertueaikataulut antaisivat myöten ja aika olisi sopiva. Suunnitelma jäi kuitenkin toteutumatta, sillä Evansin lähes koko aikuisiän jatkunut huumeidenkäyttö oli rasittanut hänen ruumistaan siinä määrin, että hän menehtyi 15. syyskuuta 1980 vietettyään viikon sairaalassa, jonne hän oli joutunut vakavien vatsakipujen takia. Kuolinsyyksi diagnosoitiin vatsahaava, maksavaurio ja keuhkoputkentulehdus.


title: Bill Evans

text: Evansin pianotyyli, jossa yhdistyivät hienostunut kosketus, rikas harmonian käyttö soinnutuksissa, minimalistinen balladien tulkinta ja interaktiivinen jazztriosoitto, on inspiroinut monia aikamme moderneja jazzpianisteja kuten Keith Jarrettia, Herbie Hancockia ja Chick Coreaa. Hänen musiikkinsa, jolla oli Evansin omien sanojen mukaan pyrkimys kauneuteen ja helpostilähestyttävyyteen, on jättänyt lähtemättömän vaikutuksen myös jazzyleisöön ympäri maailman. Hänen levynsä myyvät edelleen ja jatkavat tuon sanoman levittämistä.


title: Näkövamma

text: Näkövamma on silmän näkökykyä heikentävä vamma. Vamma voi olla synnynnäinen tai vamman voi aiheuttaa sairaus tai tapaturma. Tavallisimpia näkövammoja aiheuttavia sairauksia ovat silmäpohjan perinnölliset rappeumat (yleisimpänä verkkokalvorappeuma), silmäpohjan ikärappeuma, glaukooma, näköhermojen ei-synnynnäiset viat sekä diabeettinen retinopatia. Tapaturmien osuus on alle kaksi prosenttia kaikista tapauksista. Vamman vakavuuden asteen perustella näkövamma voidaan luokitella joko sokeudeksi tai heikkonäköisyydeksi.


title: Näkövamma

text: Näkövammaiseksi ihmiseksi luokitellaan heikkonäköinen tai sokea ihminen, jonka näkökykyä ei pysty korjaamaan normaaliksi silmälasien avulla ja jolla ei kummassakaan silmässä ole normaalia näköä. Maailman terveysjärjestö WHO:n määritelmän mukaan näkövammaisen laseilla korjatun paremman silmän näöntarkkuus on alle 0,3. Sokeaksi luokitellaan henkilö, jonka näöntarkkuus on alle 0,05 tai näkökenttä alle 20 astetta. Täydellisesti sokeat ihmiset ovat harvinaisia, ja sokeat saattavat nähdä esimerkiksi valon ja jopa hahmoja.


title: Näkövamma

text: Maailmanlaajuisesti merkittävin näkövammojen aiheuttajat ovat korjaamattomat taittoviat, kuten likinäköisyys, kaukotaittoisuus ja hajataittoisuus, ja harmaakaihi, joka on erityisen yleistä kehitysmaissa. Teollistuneissa maissa sen sijaan silmänpohjan rappeuma on huomattavasti yleisempi kuin harmaakaihi. Muita merkittäviä näkövammaisuuden syitä ovat glaukooma, sarveiskalvon sameus, diabeettinen retinopatia, lapsuusiän sokeus, trakooma ja jokisokeus. Lapsuusiän sokeuden aiheuttajat vaihtelevat maailmanlaajuisesti huomattavasti. Pienituloisissa maissa esimerkiksi tuhkarokosta tai A-vitamiinin puutteesta johtuva sarveiskalvon arpeutuminen on yleinen, kun rikkaammissa maissa yleinen lapsuusiän sokeuden syy on retinopatia, eli ennenaikaisesti syntyneen vauvan verkkokalvon verisuonten epänormaali kehittyminen. Näkövammaisuutta aiheuttavat lisäksi esimerkiksi näköhermon ja näköratojen viat, jotka voivat olla seurausta synnynnäisestä silmän kehityshäiriöstä, synnytykseen tai sen jälkeiseen vaikeaan sairauteen liittyvästä hermovauriosta, perinnöllisesti näköhermon surkastumasta, MS-taudista, aivokasvaimesta, aivoverenvuodosta tai päävammasta.


title: Näkövamma

text: WHO:n mukaan maailmassa on 285 miljoonaa näkövammaista ja heistä 39 miljoonaa on sokeita. Peräti 90 prosenttia kaikista näkövammaisista elää kehitysmaissa, ja arviolta 80 prosenttia kaikista näkövammoista voidaan hoitaa tai voitaisiin välttää. Näkövammaisista noin 65 prosenttia on näkövammaisia, ja ikääntyvässä maailmassa yhä useampi ihminen kuuluu riskiryhmään. Noin 19 miljoonaa lasta on näkövammaisia. Heistä 12 miljoonalla olisi helposti korjattavissa oleva taittovika, mutta noin 1,4 miljoonaa lasta on parantumattomasti sokeita. Suomessa näkövammasta kärsii arviolta 50 000 - 60 000 henkilöä. Heistä suurin osa on heikkonäköisiä; sokeita on noin 10 000.


title: Näkövamma

text: Näkövammat vaikuttavat suuresti yksilön liikkumiseen, jolloin esimerkiksi suunnistautuminen ja etäisyyksien sekä tasoerojen arviointi hankaloituvat. Liikkumista vaikeuttavat myös puutteellinen värinäkö, hämäräsokeus, häikäistyminen, puutteellinen näkökenttä ja sopeutumattomuus valaistuksen muutoksiin. Mahdollisia vaaratilanteita aiheuttavat myös kompastumiset, putoamiset ja törmäämiset. Omatoimista liikkumista helpottavat kuntoutus, oikeat asenteet ja ympäristön muokkaus. Näkövammaista lasta opetetaan kiinnittämään huomiota kehon hallintaan, muiden aistien käyttämiseen, suuntavaiston kehittämiseen ja liikkumisen apuvälineiden käyttämiseen. Aikuisena näkönsä menettäneelle henkilölle uuden liikkumistavan opettelu voi tuntua vaikealta.


title: Näkövamma

text: Liikkumista helpottavia apuvälineitä ovat valkoinen keppi ja opaskoira. Valkoista keppiä käyttävät sekä sokeat että heikkonäköiset, ja sen avulla tunnustellaan kulkureitin esteettömyys. Lisäksi se viestittää muille liikkujille, että kepin käyttäjän näkö ei ole normaali. Valkoisia keppejä on erilaisia, ja kepin pituus, käyttötapa ja tarve vaihtelevatkin. Yleensä keppi on kokoontaitettava ja tehty heijastavasta materiaalista. Opaskoira puolestaan opastaa sokeaa henkilöä kulkureitin valinnassa ja auttaa näin väistämään esteitä ja löytämään turvallisen reitin. Lisäksi näkövammaiselle on hyötyä esimerkiksi kiikareista, joiden avulla voi vaikkapa lukea opasteita, ja häikäisyä estävistä ja kontrastia parantavista suodatinlaseista.


title: Näkövamma

text: Tiedonsaanti on näkövammaiselle haaste, ja tiedonsaannin perustana on tällöin Louis Braillen 1800-luvulla kehittämä pistekirjoitus, jossa aakkoset on kirjoitettu kuuden pisteen yhdistelminä. Pistekirjoituksen perustat ovat samanlaiset kaikkialla maailmassa, ja kuuden pisteen avulla pystytään tuottamaan 63 erilaista merkkiä. Sokealle pistekirjoitus on merkittävä tekijä esimerkiksi kielen oppimisessa. Pistekirjoitusta pystytään tuottamaan itse esimerkiksi pistekirjoitustaululla ja pistimellä, pistekirjoituskoneella ja tietokoneeseen liitettävällä pistetulostimella.


title: Näkövamma

text: Tiedonsaantia ja lukemista helpottavat näkövammaisilla myös erilaiset suurennuslaitteet. Suurennuslasi on yksinkertainen laite, jolla voi helpottaa lukemista. Suurennuslaseja on saatavilla lisäksi erityyppisiä, ja ne voi olla varustettu myös valaisimella. Paljon lukevalle henkilölle tehokas apuväline on lukutelevisio, johon kuuluu kamera, näyttö ja lukupöytä. Kamera suurentaa kohteen näytölle, ja käyttäjä voi itse valita esimerkiksi suurennuskoon, tarkkuuden ja kirkkauden.


title: Näkövamma

text: Näkövammat vaikeuttavat erilaisten kodin perusaskareiden hoitamista, esimerkiksi ruoanlaitto, tavaroiden löytäminen ja yleisestä siisteydestä huolehtiminen vaikeutuvat. Tavallisillakin tuotteilla pystyy helpottamaan tavaroiden löytämistä. Kontrastieroja käyttämällä esimerkiksi tumma leipä erottuu paremmin vaalealta lautaselta ja maito tummasta lasista. Näkövammaisille on suunniteltu myös esimerkiksi omia kelloja ja ajastimia. Kelloissa voi olla suurempi näyttöä ja selkeä kontrasti, ja lisäksi markkinoilla on pisterannekelloja, joiden kellotaulua voi tunnustella, ja puhuvia kelloja. Isonäppäinpuhelimissa on isot näppäimet, ja näppäinten välit ovat helposti tunnistettavissa sormilla.


title: Herbie Hancock

text: Herbert Jeffrey Hancock (s. 12. huhtikuuta 1940) on yhdysvaltalainen jazzpianisti. 1960-luvulla kuuluisuuteen noussut Hancock levytti tuolloin merkittäviä akustisen jazzin levytyksiä, ja myöhemmin hän on kuulunut fuusiojazzin vaikutusvaltaisimpiin edustajiin. Lukuisista tyylinvaihdoksistaan tunnettua Hancockia pidetään yhtenä suurimmista jazzpianisteista.


title: Herbie Hancock

text:
Seitsenvuotiaana soittamisen aloittanut Hancock oli pianon ihmelapsi, joka soitti Mozartin pianokonserttoa orkesterin säestyksellä jo yhdentoista vuoden ikäisenä. Neljän muun nuoren jazzmuusikon mukana Miles Davis pestasi Hancockin uuteen kvintettiinsä vuonna 1962, jossa Hancock nousi lopullisesti maineeseen. Samoihin aikoihin Hancockilta ilmestyi ensimmäinen soololevy. Kvintetissä soittamisen lisäksi Hancock myös sävelsi itse useita kappaleita, ja muutamat niistä (kuten "Watermelon Man", "Cantaloupe Island", "Dolphin Dance" ja "Maiden Voyage") ovat nousseet jazzstandardeiksi. 1960-luvulla Hancockin soolotuotanto koostui pääasiallisesti sen ajan akustisesta jazzista. Ensimmäinen levy, "Taking off" (1962), oli tyyliltään lähellä soul jazzia. Myöhemmät levyt siirtyivät kohti Davisin kvintetin ennakkoluulotonta hard bopia. Tämän kauden arvostetuimpia levyjä ovat "Empyrean Isles" (1964) ja "Maiden Voyage" (1965), joista varsinkin jälkimmäinen luetaan usein jazzmusiikin klassikkolevyihin. Vuonna 1969 Hancock teki Bill Cosbyn tuottaman piirrossarjan musiikiksi ajan hermoilla olleen levyn, "Fat Albert Rotunda", joka liikkuu tyyliltään instrumentaali-soulin ja tuolloin vasta syntymässä olleen funkin rajamaastoissa.
1970-luvun alkuvuosina Hancock teki Mwandishi-ryhmänsä kanssa kolme kokeellista levyä, jotka olivat tyyliltään rohkean kokeilevaa varhaista fuusiojazzia Miles Davisin "Bitches Brew'n" tapaan. Levyt "Mwandishi" (1971), "Crossings" (1972) ja "Sextant" (1973) ovat kukin maininnan arvoisia, joskaan ne eivät saavuttaneet aikanaan suosiota laajemman yleisön keskuudessa, ja ne julkaistiin erillisinä CD-painoksina vasta 2000-luvulla. Varsinkin kaksi jälkimmäistä levyä ovat äänimaailmoiltaan vahvasti uutta etsiviä, ja niillä kuullaan myös varhaisen syntetisaattorin ääntä. Syntetisaattoreiden käyttö oli vuonna 1972 mukaan liittyneen Patrick Gleesonin idea, joka myös hoiteli niiden soittamisen. Levyjen huomattavin muusikko Hancockin lisäksi on kenties puhaltaja Bennie Maupin, joka tunnetaan melankolisesta tyylistään. Hancock itse soittaa tämän ajan levyillä enemmän sähköpianoa kuin akustista. Hän ei aluksi pitänyt tästä soittimesta, mutta alkoi soittaa sillä alun perin Miles Davisin vaatimuksesta. Mwandishi -kauden jälkeisillä levyillään Hancock ryhtyi soittamaan sooloja myös syntetisaattoreilla.


title: Herbie Hancock

text:
Hancockia oli vaivannut se, että useimmat ihmiset eivät tuntuneet ymmärtävän Mwandishi-yhtyeen kokeellista musiikkia, ja hän halusikin tehdä jotakin populaarimpaa. Hancock päätti nyt kokeilla onneaan rakastamansa 1970-luvun funk-musiikin parissa. Hän jätti vanhan yhtyeensä Maupinia lukuun ottamatta, ja otti studioon mukaan rumpali Harvey Masonin, perkussionisti Bill Summersin sekä basisti Paul Jacksonin. Tuloksena oli jazz-funkin suurin klassikkolevy, "Head Hunters" (1973). Levyn ensimmäinen raita on viisitoista minuuttia pitkä "Chameleon", joka on rakennettu kuuluisan syntikkariffin päälle. Levyn B-puolen ensimmäinen raita oli nimetty Hancockin ihaileman funk-artistin, Sly Stonen, mukaan. Levyllä on myös Hancockin vanhan hitin, "Watermelon Manin", uusi versio, jonka alussa Bill Summers puhaltelee kaljapulloihin ottaen mallia pygmien kansanmusiikista. Melkein samalla kokoonpanolla syntyi vuotta myöhemmin edeltäjänsä veroisena pidetty "Thrust", jossa rumpaliksi vaihtui Mike Clarke. Levyn toisen raidan nimi, "Actual Proof", juontuu buddhalaisesta filosofiasta, josta Hancock useiden yhtyetoveriensa tavoin viehättyi. Nämä molemmat jazz-funkin klassikot nousivat aikanaan pop-listoilla kahdenkymmenen myydyimmän albumin joukkoon.
Tämän jälkeen Hancockin tuotanto meni yhä kaupallisempaan suuntaan. Seuraavat jazz-funk-levyt, "Man-Child" (1975) ja "Secrets" (1976), olivat tuotannoltaan kevyempiä kuin edeltäjänsä, ja levyillä "Sunlight" (1978) ja "Feets don't fail me now" (1979) Hancock alkoi laulaa vokooderin läpi. Näistä levyistä varsinkin jälkimmäisellä kuullaan funk-riffeillä varustettua tasaiseen rytmiin perustuvaa diskomusiikkia. Toinen vuonna 1979 julkaistu levy, "Monster", oli mainosten mukaan Hancockin ensimmäinen "rock-levy", mutta lopputulos ei saanut juuri kiitosta. Tämä kehitys kulminoitui 1980-luvun alussa julkaistuihin puhdasta poppia sisältäneisiin levyihin, kuten "Magic Windows" ja "Lite Me Up", sekä toisaalta industrial-vaikutteisiin levyihin kuten "Future Shock" (1982) ja "Sound System" (1985). Pop-levyillä Hancock varasi itselleen varsin pienen osan jättäen säveltämisen, laulamisen ja usein tuottamisenkin apuvoimille. Industrial-vaikutteisilla levyillä taas basisti-tuottaja Bill Laswellilla oli huomattava rooli Hancockin yhteistyökumppanina. Vuoden 1982 hiphopista ja industrialista vaikutteita saanut single, "Rockit", vei Hancockin nimen MTV-kanavaa seuraavan nuorisonkin tietoisuuteen. Hancockia itseään ei juuri näytetä kappaleen videolta, mikä herätti aikanaan keskustelua musiikkibisneksen suhteesta mustiin artisteihin.


title: Herbie Hancock

text: Ajoittain Hancock kuitenkin aina palasi akustisen jazzin pariin todistaakseen olevansa yhä merkittävimpiä jazz-pianisteja. 1970-luvun jälkipuoliskolla esiintynyt Hancockin akustinen V.S.O.P.-kvintetti antoi merkittäviä vaikutteita nousevalle jazz-muusikoiden sukupolvelle, joka halusi enimmäkseen pysyä akustisen jazzin parissa. Tämän kvintetin kokoonpano oli muuten sama kuin 1960-luvun Miles Davisin kvintetin, paitsi että itse Davis, jonka ura oli tuolloin tauolla, oli korvattu trumpetisti Freddie Hubbardilla.


title: Herbie Hancock

text: Hancock on jatkanut uraansa läpi vuosikymmenien, joskin julkaisutahti on hidastunut selvästi 1980-luvun puolivälin jälkeen. Huomion arvoisia levyjä myöhemmiltä vuosilta ovat esimerkiksi kunnianhimoinen yritys tuoda jazz hiphop-aikaan, "Dis is da Drum" (1995), sekä tunnettujen pop-kappaleiden jazz-sovituksia sisältävä "The New Standard" (1996).


title: Herbie Hancock

text: Herbie Hancock on esiintynyt Pori Jazz -festivaaleilla sekstetteineen 1971, yhtyeineen 1976, Herbie Hancock – Michael Brecker Quartetin kanssa 1988, yhtyeineen 1994, kvartetteineen Graig Handyn kanssa 1996, New Standard All-Stars -yhtyeen kanssa 1997, Directions in Music -yhtyeen kanssa 2002 sekä yhtyeineen 2017. Loppuvuodesta 2010 hän konsertoi yhtyeineen Helsingin Finlandia-talossa ja kesällä 2012 Helsingin Musiikkitalossa.


title: Stratovarius

text: Stratovarius on suomalainen power metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 1984. Stratovariuksessa ei nykyään soita ainuttakaan alkuperäisjäsentä rumpali Tuomo Lassilan tultua erotetuksi yhtyeestä vuonna 1995. Stratovarius on myynyt maailmanlaajuisesti äänitteitään noin 2,5 miljoonaa kappaletta, mikä tekee siitä yhden Suomen menestyneimmistä yhtyeistä. Yhtyeen nimi on yhteensulautuma Fender Stratocaster -kitarasta ja Stradivarius-viulusta.


title: Stratovarius

text: Kitaristi Timo Tolkki ilmoitti Stratovariuksen lopettamisesta 2. huhtikuuta 2008, mutta yhtyeen muut jäsenet ilmoittivat 7. toukokuuta 2008 kirjoittamassaan vastineessa yhtyeen jatkavan Stratovarius-nimellä ilman Tolkkia.


title: Stratovarius

text: Tuomo Lassila, John Vihervä ja Staffan Stråhlman perustivat Stratovariuksen vuonna 1984. Yhtye tunnettiin alun perin nimellä "Black Water". Yhtyeen alkuajan musiikillinen tyyli poikkesi hyvin paljon siitä, millaiseksi se vuonna 1985 Stråhlmanin korvanneen Timo Tolkin vaikutuksesta muuttui. Tolkki liittyi Stratovariukseen Tuomo Lassilan otettua yhteyttä, kun yhtye tarvitsi korvaavaa kitaristia Tanskan-keikalleen. Basisti John Vihervä erosi yhtyeestä vuonna 1986 ja hänet korvasi Jyrki Lentonen.


title: Stratovarius

text: Vuonna 1987 Stratovarius haki levytyssopimusta kolme kappaletta sisältäneellä demolla. Yhtye herätti CBS Finlandin huomion esiintyessään Tavastia-klubilla Helsingissä. Tässä vaiheessa yhtyeeseen liittyi myös kosketinsoittaja Antti Ikonen. Vuonna 1988 julkaistu ensimmäinen single "Future Shock" ja sitä seurannut single "Black Night" edelsivät toukokuussa 1989 julkaistua esikoisalbumia "Fright Night". "Future Shockia" varten tehtiin myös yhtyeen ensimmäinen musiikkivideo.


title: Stratovarius

text: Vuonna 1990 basisti Jyrki Lentonen erosi Stratovariuksesta ja silloinen levy-yhtiö menetti kiinnostuksensa yhtyettä kohtaan. Stratovariuksen jäsenet joutuivatkin rahoittamaan vuonna 1992 julkaistun "Twilight Timen" omilla varoillaan. Timo Tolkki soitti itse albumin bassoraidat, vaikka basisti Jari Behm mainitaan albumin tekijätiedoissa. "Twilight Time" herätti paljon kiinnostusta erityisesti Japanissa, jossa se nimettiin vuoden parhaaksi ulkomaalaiseksi levyksi. Lisäksi albumi oli Japaniin maahantuotujen levyjen top10-listalla viisi kuukautta. Levy oli suuri harppaus melodisempaan suuntaan, mutta kappaleet sisälsivät edelleen melko raskaita riffejä.


title: Stratovarius

text: Vuonna 1993 basisti Jari Kainulainen liittyi yhtyeeseen, kun noin 70 prosenttia "Dreamspace"-albumin materiaalista oli jo nauhoitettu. Hänen soittoaan kuultiin lopulta viidessä kappaleessa.


title: Stratovarius

text: "Dreamspace" julkaistiin helmikuussa 1994. Albumin kappaleet muistuttavat mieleenpainuvilla melodioilla hyvin paljon uudempia albumeita. Myös kappaleiden ja sanoitusten aiheet olivat muuttuneet jyrkästi, jos niitä verrataan kahteen aikaisempaan teokseen. Saman vuoden kesäkuussa yhtye keikkaili ensimmäistä kertaa Japanissa.


title: Stratovarius

text: Samana vuonna Timo Tolkki päätti lopettaa laulamisen keskittyäkseen kitaransoittoon. Hän halusi Stratovariukseen vakituisen laulajan, joka voisi viedä yhtyettä entistä pidemmälle. Yhtyeeseen liittyi laulaja Timo Kotipelto.


title: Stratovarius

text: Helmikuussa 1995 julkaistu albumi "Fourth Dimension" myi kaksi kertaa enemmän kuin edeltäjänsä "Dreamspace" ja vuoteen 2008 mennessä se oli Stratovariuksen myydyin albumi Japanissa. Kuitenkin musiikillisten erimielisyyksien johdosta viimeinen perustajajäsen, Tuomo Lassila erosi yhtyeestä silloisen kosketinsoittajan Antti Ikosen kanssa; heidän soittotaitonsa ei Timo Tolkin mukaan ollut tarpeeksi hyvä ja tekninen hänen säveltämiään tulevia kappaleita varten . Ikonen ja Lassila eivät Tolkin mukaan jaksaneet panostaa tarpeeksi yhtyeeseen ja käydä harjoituksissa niin usein kuin olisi ollut tarpeellista. Hän on kertonut myös, etteivät he olleet enää kiinnostuneita metallimusiikista, eivätkä uskoneet, että yhtyeestä voisi tulla suosittu. Tämän jälkeen yhtyeeseen liittyivät rumpali Jörg Michael, ja jo aikoinaan suuren maineen Yngwie Malmsteenin sekä Ronnie James Dion yhtyeissä kasvattanut kosketinsoittaja Jens Johansson.


title: Stratovarius

text: Ensimmäinen albumi tällä kokoonpanolla oli huhtikuussa 1996 julkaistu "Episode". Albumilla oli mukana neljässä kappaleessa myös 40 laulajan kuoro ja 20 hengen jousiorkesteri. "Episode" oli myös ilmestymisaikanaan kalleimmalla budjetilla tuotettu suomalainen äänite. Stratovariuksen todellinen läpimurto tapahtui viimeistään vuonna 1997, kun yhtye julkaisi yhden koko power metal -tyylilajin klassikkoalbumeista, "Visionsin", joka sisältää muun muassa hittikappaleen "Black Diamond". "Visions"-albumi vietti Suomen albumilistan top-40:ssä yhteensä 24 viikkoa ja myi Suomessa kultaa. Vuonna 1998 Stratovarius julkaisi ensimmäisen livealbuminsa "Visions of Europe", joka sisälsi materiaalia "Visionsin" kiertueelta.


title: Stratovarius

text: "Destiny"-albumin ensimmäinen single S.O.S. nousi nopeasti Suomen singlelistan sijalle kolme ja kyseisen kappaleen musiikkivideokin oli usein nähtävissä televisiosta. Syksyllä 1998 julkaistu "Destiny" oli odotetusti suuri menestys mennen välittömästi Suomen virallisen albumilistan kärkipaikalle. Albumi myi myöhemmin myös kultaa.


title: Stratovarius

text: Helmikuussa 2000 julkaistiin Stratovariuksen kahdeksas albumi "Infinite". Se myi kultaa, kuten kaksi edellistä albumia. Samana vuonna Stratovarius kiersi Eurooppaa Sonata Arctican ja Rhapsodyn kanssa. Vuonna 2001 yhtye julkaisi harvinaisia kappaleita sisältävän kokoelmalevyn "Intermissionin" ja jäi tauolle.


title: Stratovarius

text: Tauon jälkeen Stratovarius julkaisi tammikuussa 2003 yhdeksännen albuminsa, "Elements Pt. 1:n". Myöhemmin saman vuoden lokakuussa julkaistiin "Elements Pt. 2", jonka jälkeen yhtye ajautui sisäisiin ristiriitoihin ja yhtyeen laulaja Timo Kotipelto ja rumpali Jörg Michael poistuivat kokoonpanosta. Tilalle värvättiin Aurora K -nimisessä yhtyeessä laulanut naissolisti Katriina Wiiala ja rumpaliksi ruotsalaisesta HammerFall-yhtyeestä tuttu Jens Johanssonin veli, Anders Johansson. Tapaus paljastui myöhemmin julkisuustempuksi, jonka Tolkki ja Jens Johansson olivat suunnitelleet yhdessä. Toinen julkisuustemppu oli Tolkin väitetty puukotus kesken konserttimatkan Espanjan Granadassa.


title: Stratovarius

text: Stratovariuksen seuraava albumi oli klassisimmalla kokoonpanolla äänitetty, syksyllä 2005 julkaistu "Stratovarius", jolla yhtye kuitenkin irtaantui sille tyypillisestä power metalista mennen perinteisemmän hard rockin puolelle. Heinäkuussa 2005 ilmoitettiin pitkäaikaisen basistin Jari Kainulaisen eronneen yhtyeestä henkilökohtaisiin syihin vedoten. Korvaajaksi hankittiin muun muassa Sinergystä, Warmenista ja Timo Kotipellon sooloyhtyeestä tuttu Lauri Porra.


title: Stratovarius

text: Pitkän hiljaiselon jälkeen Timo Tolkki ilmoitti 2. huhtikuuta 2008 Stratovariuksen hajonneen. Syyksi hän mainitsi pitkään jatkuneet yhtyeen sisäiset ristiriidat, erityisesti itsensä, Timo Kotipellon ja Jörg Michaelin välillä. Tolkki ilmoitti myös, että hän olisi halunnut tehdä jäähyväiskiertueen bändin kanssa, mihin Kotipelto ja Michael eivät kuitenkaan kuulemma suostuneet. Uudelle Stratovarius-albumille säveltämiensä kappaleiden julkaisemista varten Tolkki perusti uuden Revolution Renaissance -yhtyeen, joka Tolkin lausunnon mukaan tulisi ”jatkamaan Stratovariuksen perintöä”. Vastineena tähän Jens Johansson, Timo Kotipelto, Jörg Michael ja Lauri Porra julkaisivat Soundin verkkojulkaisun välityksellä oman tiedotteensa, jossa he kertoivat jatkavansa Stratovarius-nimellä soittamista. Tämän jälkeen Timo Tolkki antoi Kotipellolle, Johanssonille ja Michaelille oikeudet Stratovarius-nimeen. 18. kesäkuuta Tolkki kuitenkin ilmoitti MySpace-sivullaan tekevänsä vielä yhden albumin Stratovariuksen kanssa. Tolkin lisäksi albumilla soittaisivat Tuomo Lassila ja Antti Ikonen. Myöhemmin Tolkki ja Jens Johansson uutisoitiin sopineen riitansa ja Tolkki ilmoitti, että albumia ei julkaistaisi Stratovarius-nimellä.


title: Stratovarius

text: Stratovariuksen uudeksi kitaristiksi valittiin Matias Kupiainen. Yhtyeen ensimmäinen albumi Tolkin lähdön jälkeen, "Polaris", julkaistiin 13. toukokuuta 2009.


title: Stratovarius

text: Stratovarius uudelleenjulkaisi "Polariksen" mukanaan livemateriaalia albumin kiertueelta sekä "Infinite"-albumin kesällä 2010. Yhtye alkoi myös työstää uutta "Elysium"-albumia, joka julkaistiin tammikuussa 2011.


title: Stratovarius

text: Marraskuussa 2010 yhtye tiedotti rumpali Jörg Michaelin sairastuneen kilpirauhassyöpään. Hänen odotettiin toipuvan sairaudesta, mutta sen aikana yhtyeen marras–joulukuun 2010 esiintymisissä hänet korvasi Alex Landenburg. Syyskuussa 2011 Stratovarius ilmoitti rumpali Jörg Michaelin eroavan yhtyeestä henkilökohtaisista syistä. Kesäkuussa 2012 yhtye julkaisi live-DVD:n "Under Flaming Winter Skies - Live In Tampere", jolla on materiaalia edellisen marraskuun keikalta. Samassa kuussa Stratovarius ilmoitti Rolf Pilven olevan heidän uusi rumpalinsa.


title: Sega Mega Drive

text: Sega Mega Drive (Sega Genesis Yhdysvalloissa, 수퍼겜보이; "Supeo Gemboi" Etelä-Koreassa ja メガドライブ; "Mega Doraibu" Japanissa) oli Segan ensimmäinen 16-bittinen konsoli. Se on myös toistaiseksi Segan kaupallisesti menestynein konsoli. Vaikka Mega Drive ei menestynytkään odotetunlaisesti kotimaassaan Japanissa, Euroopassa se onnistui myymään paremmin kuin Nintendon Super Nintendo Entertainment System. Yhdysvalloissa Mega Drive oli myydyin konsoli suurimman osan 16-bittisten valtakaudesta, joskin SNESin kokonaismyyntiluvut menivät lopulta ohi.


title: Sega Mega Drive

text: Mega Driven menestynein pelihahmo oli Segan maskotiksi noussut Sonic the Hedgehog, joka teki ensiesiintymisensä vuonna 1991 korvaten "Alex Kiddin" Segan virallisena maskottina. Etelä-Koreassa Mega Drivea kutsuttiin aluksi nimellä 수퍼겜보이 (Super Gemboi), mutta myöhemmissä malleissa ja Mega Drive II:ssa käytettiin nimeä 슈퍼알라딘보이 (Super Alladin Boi).


title: Sega Mega Drive

text: Sega Mega Drive II julkaistiin vuonna 1993. Laitteen ulkoasu muuttui dramaattisesti; koko ja hinta pienenivät, kun laitteesta karsittiin toimintoja (kuten sisäänrakennettu kuulokeliitäntä). Konsolia varten valmistettiin myös uusi versio Segan Mega CD:stä, Sega Mega-CD 2. Laitteiden ainoana erona oli muotoilu, joka nyt jäljitteli uuden konsoliversion muotoja.


title: Sega Mega Drive

text: Mega Drive käyttää Atari-mallisia peliohjainportteja, joten siihen voi kiinnittää monissa vanhoissa tietokoneissa käytetyn joystickin. Sonic the Hedgehog 1 on kuitenkin ainoa peli, jota voi mielekkäästi pelata yhdellä näppäimellä.


title: Sega Mega Drive

text: Mega Drive on rakennettu yhteensopivaksi Sega Master Systemin kanssa, joskin Master Systemin pelien pelaaminen vaatii kuitenkin sovittimen. Yhteensopivuuden takia laitteessa on mukana esimerkiksi Master Systemin äänipiiri.


title: Sega Mega Drive

text:
Mega Driven varsinainen äänipiiri YM2612 edusti Yamahan FM-teknologiaa, jota oli hyödynnetty monissa Segan kolikkopeleissä. Siinä on FM-äänen lisäksi kanava, joka toistaa myös matalalaatuista PCM-ääntä (esimerkiksi puheäänet). Useimmissa kolikkopeleissä oli käytetty FM-piirejä, joiden äänen yleisilme oli Mega Driven piiriä terävämmän kuuloinen, mutta Sega käytti samaa Mega Driven YM2612-äänipiiriä myös joissakin kolikkopeleissään ja lisäksi se löytyy Fujitsun FM Towns -kotitietokoneesta. Mega Driven pelejä, joissa soitinäänien ohjelmointi ja musiikin tuotanto on kehitetty varhaisempia pelejä pidemmälle hienomman lopputuloksen aikaansaamiseksi ovat esimerkiksi Thunderforce IV sekä Sonic 3.
Mikrobitti kehui arvostelussaan pelien näyttävyyttä (Altered Beast, Ghouls 'n Ghosts), ohjaimen muotoilua, konsolin ulkonäköä ja virtakytkimen sijoittelua. Moitittavaa arvostelija ei löytänyt.


title: Niagaran putoukset

text: Niagaran putoukset () on kolmen vesiputouksen muodostama ryhmä Niagarajoessa, Yhdysvaltojen ja Kanadan rajalla itäisessä Pohjois-Amerikassa. Putouksista suurin eli "Horseshoe Falls" on jaettu maiden kesken, kaksi muuta ovat Yhdysvaltain puolella.


title: Niagaran putoukset

text: Niagaran putoukset sijaitsevat Niagarajoessa, joka virtaa Suuriin järviin kuuluvien Erie- ja Ontariojärven välillä. Järvien välinen kannas on noin 45 kilometrin levyinen. Kanadan ja Yhdysvaltojen välinen raja kulkee joessa. Itse putousten kohdalla on kaksi Niagara Falls -nimistä kaupunkia, joista toinen on Kanadan, toinen Yhdysvaltojen puolella. Kanadan puolella lähin suurkaupunki on Toronto noin 120 kilometrin ajomatkan päässä. Toronton keskustan pilvenpiirtäjät ovat hyvällä säällä nähtävissä Niagarajoen alajuoksun kukkuloilta, läheltä Ontariojärven rantaa. Etäisyys järven yli on linnuntietä noin 50 kilometriä. Yhdysvaltojen puolella Buffalo on vain 30 kilometrin päässä.


title: Niagaran putoukset

text: Niagaran putousten alueella pinnan maakerros on kalliota ja sen alla oleva kerros pehmeämpää maa-ainesta. Virtaava vesi on kuluttanut kovan maakerroksen reunaa pikkuhiljaa syövyttäen samalla pehmeää maa-ainesta kallion alapuolelta. Joen yläjuoksu on siis suunnilleen maanpinnan tasolla, mutta alajuoksu syvässä kanjonissa. Aikoinaan putoukset ovat olleet 23 kilometriä nykyistä paikkaa pohjoisempana Ontariojärven rannalla. Putousten paikka on siirtynyt noin 865 metriä viimeisen 250 vuoden aikana. Nykyään Yhdysvallat ja Kanada ottavat joen virtauksesta huomattavan paljon vesivoimaa, minkä takia veden virtaus putouksilla on pienentynyt. Voimalaitosten kapasiteetti on yli 4,5 GW, joka jakaantuu melko tasan maiden välillä. Kun kaksi kolmasosaa joen virtauksesta johdetaan voimalaitoksiin, veden eroosionopeus on pudonnut kymmenesosaan.


title: Niagaran putoukset

text: Niagaran putouksissa virtaa noin 2,8 miljoonaa litraa vettä sekunnissa.


title: Niagaran putoukset

text: Niagaran putoukset ovat yksi maailman suosituimmista matkailukohteista. Niitä käy katsomassa joka vuosi noin 10 miljoonaa matkailijaa ympäri maailman. Putoukset juhlavalaistiin sini-valkoisiksi Suomen täyttäessä 100 vuotta 6. joulukuuta 2017.


title: Niagaran putoukset

text: Ensimmäinen onnistunut:


title: Kalliovuoret

text: Kalliovuoret () on laaja vuoristo läntisessä Pohjois-Amerikassa. Se ulottuu 4 800 kilometrin matkan Meksikosta Yhdysvaltojen halki Kanadaan. Se kuuluu niin sanottuihin nuoriin poimuvuoristoihin, jotka ovat syntyneet viimeisen 60 miljoonan vuoden aikana litosfäärilaattojen törmätessä. Kalliovuorten korkein huippu Yhdysvaltain puolella on Mount Elbert Coloradossa. Se on 4 399 metriä korkea. Kanadassa sen korkein huippu on Mount Robson, joka ulottuu 3 959 metrin korkeuteen.


title: Kalliovuoret

text: Englannin kielessä vuoristoa kutsutaan usein lempinimellä "The Rockies".


title: Kalliovuoret

text: Noin 320 miljoonaa vuotta sitten syntyi nykyisten Kalliovuorten lähistölle niiden kantaisäksi () kutsuttu vuoristo. Ne koostuivat vähintäänkin kahdesta vuorijonosta, joille myöhemmin on annettu nimet Frontrangia ja Uncompahgria. Kalliovuorten kantaisän oletetaan olleen ainakin yhtä korkea kuin nykyinen Himalajavuoristo, jossa sijaitsevat nykypäivän maailman korkeimmat vuoret. Vuoristo kasvoi kokoa aina 70 miljoonaa vuotta, mutta sen jälkeen alkoi eroosio kuluttaa sitä. Eroosion seurauksena maaperä kului miltei tasaiseksi, ja nykyään Kalliovuorten korkeasta kantaisästä on muistona vain pieniä jäännöksiä esimerkiksi lähellä nykypäivän Aspenia ja Colorado Springsia.


title: Kalliovuoret

text: Nykyiset Kalliovuoret syntyivät kolmen kauden aikana. Ne alkoivat muodostua jo noin 170 miljoonaa vuotta sitten, mutta kuitenkin vasta myöhäisellä liitukaudella noin 70 miljoonaa vuotta sitten Kalliovuorten perustavanlaatuiset rakenteet syntyivät niin sanotun Laramiden vuorijononpoimutuksen aikana. Tällöin maapallon litosfäärilaatat törmäsivät yhteen ja saivat maankuoren taipumaan haitarimaiseksi muodostumaksi, ja näin syntyi nykyisten Kalliovuorten esimuoto. Noin 30 miljoonaa vuotta myöhemmin Laramide-kausi päättyi, ja eroosio alkoi jälleen kuluttaa uutta vuoristoa. Seuraavien miljoonien vuosien aikana lohkoliikunnot ja tulivuoret synnyttivät kuitenkin useita uusia muodostumia alueelle. Jääkausi, joka alkoi 130 000 ja loppui 14 000 vuotta sitten, oli viimeinen suuri Kalliovuoria muokannut voima. Se synnytti alueella muun muassa uusia laaksoja, järviä ja moreenimuodostumia.


title: Kalliovuoret

text: Jääkauden loputtua Kalliovuoret vapautuivat ihmisten käyttöön, ja viimeistään parituhatta vuotta myöhemmin ensimmäiset paleointiaanit saapuivat Kalliovuorille. He metsästivät ja kalastivat alueella. Heidän pääasiallisiin saaliseläimiinsä lukeutuivat esimerkiksi mammutit ja biisonit, joita he metsästivät alueen vuorten laaksoissa ja esivuoristoissa. Talvi oli Kalliovuorilla kylmä, ja paleointiaanien uskotaan muuttaneen syksyn lopulla leudommille tasangoille ja palanneen kevään tullessa takaisin vuorille. He elivät mammuttien ja biisonien lisäksi muidenkin eläinten lihalla, mutta he söivät myös kalaa, juuria ja marjoja. Myöhemmin useat muutkin intiaaniheimot asettuivat Kalliovuorille. Heihin kuuluivat muun muassa apassit, arapahot, bannockit, mustajalat, cheyennet, flatheadit, shoshonit ja siouxit.


title: Kalliovuoret

text:
Ensimmäisiä eurooppalaisia Kalliovuorilla oli espanjalainen löytöretkeilijä Francisco Vásquez de Coronado sotilaineen, lähetyssaarnaajineen ja afrikkalaisine orjineen. Hän seurueineen vieraili alueella vuoden 1540 tienoilla. Pohjois-Amerikkaan saapuneet eurooppalaiset esittelivät intiaaneille monia uusia asioita kuten hevosen ja metalliset työkalut. Eurooppalaiset toivat mukanaan myös uusia sairauksia. Uuden kulttuurin saapumisen seurauksena Kalliovuortenkin intiaanien elämä muuttui. He joutuivat muun muassa hylkäämään osan vanhoista asuma-alueistaan ja luopumaan ennen ravintonaan käyttämästä biisonista, jonka eurooppalaiset metsästivät mantereella lähes sukupuuttoon.
Lewisin ja Clarkin retkikunta teki ensimmäisen tieteellisen tutkimuksen Kalliovuorista nykyisten Yhdysvaltojen läpi kulkeneella matkallaan vuosina 1804–1806. Näytteitä keräsivät ainakin ryhmän kasvi- ja eläintieteilijät sekä geologit. Retkikuntaa kiitetään joskus myös siitä, että he tutkimusmatkallaan avasivat oven länteen, muun muassa Kalliovuorille. Lewisin ja Clarkin aikaan Kalliovuorilla asui kuitenkin jo useita uudisasukkaita, jotka toimivat esimerkiksi metsästäjinä. Nämä ”vuorten miehet” vaeltelivat alueella erityisesti vuosien 1800–1850 välisenä aikana. Heidän joukossaan oli muutamia sittemmin tunnetuiksi tulleita henkilöitä, kuten Kit Carson ja John Colter. Carson nousi kuuluisuuteen opastettuaan John C. Frémontia kartoitusretkellä, ja John Colter oli nykyisen Yellowstonen kansallispuiston ”löytäjä” eli ensimmäinen eurooppalainen sen alueella.


title: Kalliovuoret

text: Mormonit ryhtyivät asuttamaan Utahin Suuren suolajärven () ympäristöä vuonna 1847. Noin 12 vuotta myöhemmin löytyi kultaa Coloradosta. Mantereen läpi kulkeva rautatie valmistui vuonna 1869, ja maailman ensimmäinen kansallispuisto Yellowstone perustettiin kolme vuotta myöhemmin. Koska Kalliovuorille tulvi yhä enemmän ja enemmän asukkaita, sen luonnosta alettiin huolestua. Yhdysvaltain presidentti Benjamin Harrison perustikin useita metsiensuojelualueita vuosina 1891–1892. Kalliovuorten ihmiset saivat elantonsa esimerkiksi kaivostoiminnasta ja metsätaloudesta. He rakensivat alueille karja- ja maatiloja sekä perustivat kyliä, jotka aikanaan kehittyivät kaupungeiksi. 1900-luvun puolivälistä lähtien aina 1990-luvulle asti ihmisasutus Kalliovuorilla kasvoi nopeasti. Asutus ei kuitenkaan ole kovin tiheää verrattuna esimerkiksi Yhdysvaltain osavaltioihin ja alueella on vain muutamia kaupunkeja, joissa on yli 50 000 asukasta. Suurin osa saa tulonsa maa- ja metsätaloudesta.


title: Kalliovuoret

text: Kalliovuoret ulottuvat Kanadan Brittiläisestä Kolumbiasta Yhdysvaltain poikki aina Meksikoon asti. Ne alkavat pohjoisesta Meksikosta, missä ne yltävät noin 3 700 metrin korkeuteen. Meksikon Kalliovuoria ympäröivät tasangot idässä ja lännessä. Alueella virtaa Pecosjoki, joka jatkaa matkaansa etelään ja laskee Rio Grande -jokeen. Rio Grande virtaa puolestaan Meksikonlahteen. Joet kuljettavat mukanaan esimerkiksi Kalliovuorista kuluttamaansa materiaalia. Joskus Meksikon Kalliovuoria ei ole pidetty varsinaisesti Kalliovuoriin kuuluvina, mutta joka tapauksessa ne kuuluvat kuitenkin Amerikan Kordillieereihin kuten varsinaiset Kalliovuoretkin.


title: Kalliovuoret

text:
Pohjoisempaan kuljettaessa Kalliovuoret muuttuvat leveämmiksi ja korkeammiksi. Esimerkiksi Pohjois-Coloradossa ja Utahissa vuoristo muuttuu vuorijonojen kompleksiksi, joka yhteensä on noin 500 kilometriä leveä. Lisäksi yksin Coloradossa on yli 40 huippua, jotka kohoavat yli 4 000 metrin korkeuteen. Kalliovuorten korkein huippu Mount Elbert sijaitsee sekin Coloradossa. Suuria jokia Coloradon Kalliovuorilla ovat esimerkiksi Colorado ja sen sivujoki Green. Coloradojoen lähteillä sijaitsee Rocky Mountainin kansallispuisto. Vuoriston jatkaessa matkaansa luoteeseen sen leveys ja korkeus kuitenkin laskevat jälleen. Wyomingissa Kalliovuorten korkeus vaihtelee 2 100 metristä 2 400 metriin, joten alueella ei ole moniakaan korkeita huippuja. Wyomingissa sijaitsevat muun muassa Yellowstone- ja Snakejoet. Montanan osavaltiossa Kalliovuorten leveys on keskimäärin 240 kilometriä, ja vain seitsemän huippua yltää yli 3 350 metriin. Montanan puoleisilta Kalliovuorilta saa alkunsa koko Yhdysvaltojen pisin joki Missouri, joka on Mississippin sivujoki.
Kanadan puolen Kalliovuoret ovat hieman erilaiset kuin Yhdysvaltain Kalliovuoret. Ensinnäkin ne ovat hieman vanhemmat ja syntyneet lohkoliikuntojen vaikutuksesta. Toisekseen Kanadan Kalliovuoret ovat pääasiassa sedimenttiä, kun taas Yhdysvaltain Kalliovuoret ovat graniittia. Ne lisäksi näyttävät erilaisilta, sillä Kanadan vuoristo on terävähuippuista, ja sen vuoria erottavat usein U-kirjaimen muotoiset laaksot. Yhdysvaltain Kalliovuoret taas ovat pyöreämpihuippuisia, ja niihin ovat joet kovertaneet V-kirjaimen muotoisia laaksoja. Erot johtuvat siitä, että Kanadan vuorilla on ollut useita jäätiköitä, jotka ovat jättäneet jälkensä vuoriin. Yhdysvaltain Kalliovuorilla jäätiköt ovat olleet harvemmassa. Vuoriston eteläisillä alueilla niitä ei ole ollut käytännössä ollenkaan, tai ne ovat olleet ainakin hyvin pieniä. Sen sijaan pohjoisemmassa oli pleistoseenikaudella muutamia jäätiköitä. Kanadan Kalliovuorten korkein huippu on Mount Robson, joka on 3 959 metriä korkea.


title: Kalliovuoret

text: Kalliovuoret eivät ulotu Alaskaan saakka, kuten usein luullaan, vaan päättyvät Kanadan Brittiläiseen Kolumbiaan. Kanadan Kalliovuorten läheltä sen sijaan alkaa Columbia-niminen vuoristo, jota ei lasketa enää kuuluvaksi Kalliovuoriin. Kalliovuorten määritelmä saattaa vaihdella hieman; joskus niihin saatetaan lukea jopa kaikki läntisen Pohjois-Amerikan vuoret. Yleisesti hyväksytään niiden kuitenkin ulottuvan Kanadasta Meksikoon. Kalliovuorilla sijaitsee Pohjois-Amerikan suuri vedenjakaja, joka jakaa alueen joet virtaamaan joko Tyyneenmereen tai Atlantille. Montanan osavaltiossa on lisäksi kohta, jossa vesi ei jakaannu vain kahteen mainittuun valtamereen, vaan myös Pohjoiselle jäämerelle.


title: Suuret järvet

text: Suuret järvet (; myös Isot järvet) on viiden suuren järven – Yläjärven, Huronjärven, Michiganjärven, Eriejärven ja Ontariojärven – muodostama järviryhmä Pohjois-Amerikan itäosassa Yhdysvaltain ja Kanadan rajalla. Suuret järvet muodostavat yhdessä maailman suurimman sulan makean veden keskittymän. Yhdysvaltain ja Kanadan raja jakaa kaikki järvet paitsi Michiganin, joka on kokonaisuudessaan Yhdysvalloissa. Järvet muodostuivat viimeisimmän jääkauden aikaan, kun jäätiköiden muovaamat maisemat täyttyivät sulavedellä.


title: Suuret järvet

text: Neljä ylintä järveä ovat jokseenkin samassa tasossa (Yläjärvi 183 m, Michigan- ja Huronjärvi 176 m, Eriejärvi 174 m) ja ne purkautuvat Niagaran putousten kautta Ontariojärveen (75 m). Ontariojärvi laskee Saint Lawrence -joen kautta Atlantin Saint Lawrencen lahteen.


title: Suuret järvet

text: Suurten järvien arvioidaan sisältävän noin 21 prosenttia maailman makeasta pintavedestä, yhteensä noin 22 800 km³ vettä. Järvien yhteispinta-ala on noin 151 000 neliökilometriä ja rantaviiva yhteensä noin 17 000 kilometriä.


title: Suuret järvet

text: Yläjärvi on järvistä pinta-alaltaan suurin, syvin ja tilavin. Huronjärvi on toisena pinta-alaltaan, mutta Michigan vesimassaltaan. Ontariojärven pinta-ala on pienin, mutta vesimäärältään pienin on muita matalampi Erie, joka myös on pahiten saastunut.


title: Suuret järvet

text: Keskenään samassa tasossa olevat Huron- ja Michiganjärvi ovat tavallaan osa samaa järveä. Niitä erottavat Mackinacinsalmet, joiden syvyys on 37 metriä. Heti järvien välissä sijaitsevan Mackinac Islandin itäpuolella on järvenpohjassa 30 m korkea kalkkikivinen kynnys, "Mackinac Falls", jonka on ajateltu muodostaneen osana muinaista jokea noin 10 000 vuotta sitten vesiputouksen Michiganista Huroniin.


title: Suuret järvet

text: Lake St. Clair Huronjärven ja Eriejärven välillä kuuluu myös samaan järviketjuun, mutta pienen kokonsa takia sitä tuskin koskaan mainitaan Suuriin järviin kuuluvaksi.


title: Suuret järvet

text: Suurilla järvillä on vilkas rahti- ja matkustajaliikenne, ja valtamerialukset pääsevät kulkemaan St. Lawrencen kanavaa pitkin joelta Ontariojärvelle ja edelleen kanavia pitkin muille järville.


title: Suuret järvet

text:
Suurten järvien alueella on noin 35 000 saarta. Kanadassa sijaitseva Huronjärven Manitoulin Island on maailman suurin järvessä sijaitseva saari – sen pinta-ala on 2 766 neliökilometriä. Toiseksi suurin on Yläjärven Isle Royale. Valtaosa saarista, noin 30 000 kappaletta, sijaitsee Georgian Bayssä, joka on suuri lahti Huronjärven pohjoisosassa; sen erottavat järven pääaltaasta Manitoulin Island ja Brucen niemimaa.
Michiganjärven ja Huronin välisen kahdeksan kilometriä leveän Mackinacinsalmen yli kulkee jänneväliltään 1 158 metriä pitkä, vuonna 1957 valmistunut silta, Mackinac Bridge.


title: Suuret järvet

text: Suuret järvet sijaitsevat Kanadan osalta Ontarion provinssissa ja Yhdysvalloissa Minnesotan, Wisconsinin, Michiganin, Illinoisin, Indianan, Ohion, Pennsylvanian ja New Yorkin osavaltioissa. Järvistä neljä ulottuu sekä Kanadan että Yhdysvaltain puolelle, ainoastaan Michiganjärvi jää kokonaan Yhdysvaltoihin. Järvien laskujoki Saint Lawrence on myös osan juoksustaan valtioiden rajajoki. Se laskee Quebecin provinssin läpi ja Gaspén niemimaan pohjoispuolitse Atlanttiin.


title: Suuret järvet

text: Suuret järvet ovat niin isot, että ne vaikuttavat merkittävästi koko alueen ilmastoon. Kesäisin vesi imee lämpöä ja viilentää aluetta, kunnes syksyllä luovuttavat tätä lämpöä viivyttäen talven alkua. Talvella kylmä ilma lännestä imee kosteutta järvistä ja saavuttaessaan maanpinnan järvien itäpuolella jäähtyy nopeasti ja sataa lumena maahan.


title: Donkey Kong (videopeli)

text: Donkey Kong () on klassinen Nintendon kolikkopeli, joka julkaistiin vuonna 1981. Pelissä viiksekäs sankari yrittää pelastaa tyttöystävänsä tähän rakastuneen gorillan kynsistä. Donkey Kongin loi Nintendon ”peliguru”, silloinen konseptitaiteilija, Shigeru Miyamoto. Miyamoto päätyi tekemään Donkey Kongia kun Nintendo yritti tehdä itselleen mainetta Yhdysvaltojen pelihalleissa. Miyamoto kehitti pelin yksinkertaisen juonen vierailtuaan lukuisissa pelihalleissa ja tultuaan johtopäätökseen, että pelit olivat kuin elokuvia.


title: Donkey Kong (videopeli)

text: Donkey Kong muistetaan eritoten siitä, että se esitteli kaksi Nintendon tunnetuinta pelihahmoa ensimmäistä kertaa (Mario ja Donkey Kong). Suosionsa kunniaksi peli on julkaistu myöhemmin myös Nintendon 8-bittiselle Nintendo Entertainment System -pelikonsolille.


title: Donkey Kong (videopeli)

text: Pelin nimi on vain yksi syy, miksi Donkey Kongin uskottiin epäonnistuvan Yhdysvaltojen markkinoilla. Alun perin nimen luultiin olevan painovirhe ja että pelin nimeksi oli tarkoitettu ”Monkey Kong”. Shigeru Miyamoto on jälkikäteen kertonut, että nimen alkuperä on hänen huonossa englannin kielen taidossaan, sillä hän kuvitteli sanan "donkey" (suomeksi aasi) tarkoittavan yleisesti typeryyttä ja siten kuvaavan hyvin pelin keskushahmon luonnetta.


title: Donkey Kong (videopeli)

text: Donkey Kong esitteli myös ensimmäistä kertaa sittemmin Nintendon viralliseksi maskotiksi päätyneen Mario-hahmon. Pelin alun perin nimetön sankari tunnettiin jonkin aikaa Japanissa nimellä "Jumpman", jonka eräs toinen tietokonepelien kehittäjä lisensoi omalle hahmolleen. Marion nykyinen nimi syntyi Nintendo of American toimistoissa. Amerikan yksikön vuokraisäntä nimeltä Mario Segale tunnettiin pitkistä viiksistään ja niinpä hahmo sai lempinimen Mario. Tuosta nimestä tuli hahmon virallinen nimi vuoden 1983 pelijulkaisussa "Mario Bros."


title: Donkey Kong (videopeli)

text: Suurin osa Marion ulkonäköseikoista olivat tosiasiassa hätäratkaisuja ja ajan teknologisten rajoitteiden tulosta. Marion käsien huomattiin katoavan kävelyanimaatiossa, joten hänelle annettiin haalarit. Mariolle ei voitu piirtää suuta, koska hänen päänsä oli liian pieni. Tästä syystä hänelle annettiin viikset. Marion hattu puolestaan korvasi hiukset, joiden kuului olla mustat, mutta olisivat muuttuneet näkymättömiksi pelin mustan taustavärin takia.


title: Donkey Kong (videopeli)

text: Miyamoto teki Donkey Kongin lähes kokonaan itse; hänen oli jopa opeteltava ohjelmoinnin alkeet. Miyamoton tiedetään jopa säveltäneen pelin musiikit itse pienellä lelusyntetisaattorilla.


title: Donkey Kong (videopeli)

text: Peli oli yksi marraskuussa 2016 julkaistun Nintendo Classic Mini -pelikonsolin peleistä.


title: Donkey Kong (videopeli)

text: Pelin maailmanennätyksen tavoittelusta on tehty dokumenttielokuva "The King of Kong".


title: Tapio Kotkavuori

text: Tapio Kotkavuori oli kyseisellä nimellä tunnetun suomalaisen kirjailijan ja okkultistin pseudonyymi, jonka käytön kirjailija lopetti kesällä 2007.


title: Tapio Kotkavuori

text: Kotkavuoren nimellä on julkaistu kaksi kirjaa, "Vasemman käden polku" sekä "Saatanan mustat nahkasiivet eli Sodoman 104 päivää eli San Franciscon päiväkirja" (Voimasana, 2004), joista ensin mainittu on julkaistu myös englanniksi nimellä "The Left Hand Path" (Voimasana, 2007). Kotkavuori on myös kirjoittanut esipuheen Anton LaVeyn suomennettuun "Saatanalliseen Raamattuun" sekä toiseen suomeksi julkaistuun tunnettuun grimoireen "La Poule Noireen" eli "Mustaan Kanaan". Tämän lisäksi Kotkavuorelta on julkaistu ambient-tyylinen CD-levy "Terra Hyperborea" (Gemina Stella, 2004). Vuonna 2016 häneltä ilmestyi uusi kirja Tapio Kotkavuoren nimellä, englanninkielinen "Aletheia: My Path in the Temple of Set", tulevan kirjatrilogian ensimmäinen osa.


title: Tapio Kotkavuori

text: Kotkavuori oli niin sanotun vasemman käden polun initiaatti vuodesta 1990. Hän kuului kansainväliseen Setin Temppeliin vuodesta 1991 vuoteen 2007 ja oli pitkään Temppelin pohjoismaisista jäsenistä pitkäaikaisin, sekä toimi myös järjestöä hallinnollisen elimen, "Yhdeksän neuvoston", jäsenenä. Kotkavuori oli myös Temppelin sisäisen Suuren Karhun Järjestön perustaja, sekä naimisissa Temppelin perustajan, Michael Aquinon, tyttären kanssa. Vuonna 2008 Setin Temppelin Ylipapitar antoi Kotkavuorelle Honorary Setian -arvon.


title: Tapio Kotkavuori

text: Kotkavuoren artikkeleita on julkaistu useissa Setin Temppelin julkaisuissa, ja hän sekä puhui että veti työpajoja ja loi sekä ohjasi mustan magian työskentelyjä monissa Setin Temppelin paikallisissa ja kansainvälisissä tapahtumissa Euroopassa ja Yhdysvalloissa.


title: Tapio Kotkavuori

text: Suomessa Kotkavuorta on haastateltu Temppeliin liittyen muun muassa Virta-lehdessä, "Vegaiassa", "Turun ylioppilaslehdessä" ja Pakanaverkon julkaisussa. Hän oli myös keskeisin Setin Temppelin Pohjoismaiden yhteyshenkilö tiedotusvälineisiin ja tutkijoihin.


title: Tapio Kotkavuori

text:
Tapio A. Kotkavuoren kuolinilmoitus julkaistiin Turun Sanomissa 27.10.2007. Kustantajan mukaan ilmoitus vastasi kyseisen pseudonyymin – ei nimeä käyttäneen henkilön – kuolemaa, ja oli tarkoituksenmukainen ilmoitus Tapio Kotkavuoren nimellä tunnetun kirjailijan ja okkultistin olemisen päättymisestä:
[Koska Kotkavuoren kirjailijapersoona on niin tiiviisti liitetty julkaisujensa teemoihin ja Setin Temppeliin,] "on epäilemättä hänen Työssään tapahtunut suuri painopisteen muutos, jos hän päättää vaihtaa maagista nimeään, niin sanotusti "kuolla ja syntyä uudestaan"."


title: Aku Ankan sukupuu

text: Aku Ankan sukupuu on Aku Ankka -sarjakuvan henkilöhahmojen sukulaisuussuhteita selventävä piirros. Alla mainittujen lisäksi ovat monet ihailijat ja taiteilijat tehneet omia versioitaan sukupuusta. Don Rosan piirtämä, Carl Barksin tarinoiden antamiin tietoihin pohjautuva versio on kuitenkin tunnetuin, minkä vuoksi käsitteellä "Aku Ankan sukupuu" viitataankin useimmiten kyseiseen versioon.


title: Aku Ankan sukupuu

text: Don Rosan versio sukupuusta julkaistiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1994 Aku Ankan taskukirjan numerossa 168. Julisteen henkilöhahmot olivat julisteeseen liimattavia tarroja, jotka ilmestyivät numeroissa 168 ja 169. Tämän jälkeen sukupuujuliste on julkaistu vielä viisi kertaa: "Roope Ankan elämä ja teot" -kirjan ensipainoksen julisteliitteenä vuonna 1997, "Aku Ankka" -lehden julisteliitteenä vuonna 1999 numerossa 30, "Aku Ankan" vuoden 2004 juhlakalenterin osana, sekä "Roope-setä" -lehden n:o 314 keräilykuvassa lokakuussa 2005.


title: Aku Ankan sukupuu

text: 1950-luvun alussa Carl Barks oli jo yli vuosikymmenen ajan luonut sarjakuvatarinoita Aku Ankasta ja hänen sukulaisistansa, joista useat hän oli itse luonut. Tarkka sukulaisuussuhde oli kuitenkin epävarma, joten Barks päätti luoda oman versionsa Ankkojen sukupuusta. Määrittääkseen heidän suhteensa paremmin, hän lisäsi useita aikaisemmin tuntemattomia sukulaisia. Sukupuu oli tarkoitettu Barksin omaan käyttöön, eikä sitä sen vuoksi ollut tarkoitettu julkaistavaksi.


title: Aku Ankan sukupuu

text: Vuonna 1981 Barks oli jo eläkkeellä, mutta hänen tarinansa pysyivät suosittuina ja toivat hänelle odottamatonta julkisuutta. Hän oli antanut useita haastatteluja ja vastannut kysymyksiin hänen omista näkemyksistänsä sarjakuvahahmoista ja heidän tarinoistaan. Muiden aiheiden ohella Barks kuvaili aikaisempaa versiotaan sukupuusta ja niinpä useissa sarjakuvafanzineissa julkaistiin sukupuun karkeita luonnoksia. Tässä vaiheessa Mark Worden päätti luoda sukupuusta mainittujen henkilöhahmojen muotokuvat sisältävän piirroksen, tehden samalla pieniä muutoksia sukupuuhun. Hänen kuvitettu sukupuuversionsa julkaistiin ensiksi useissa fanzineissa ja myöhemmin kirjasarjassa "Carl Barks Library".


title: Aku Ankan sukupuu

text: Vuonna 1987 Don Rosa, Carl Barksin pitkäaikainen ihailija ja Mark Wordenin henkilökohtainen ystävä, alkoi luoda omia Roope Ankka -sarjakuviaan. Hänen tarinansa sisälsivät useita viittauksia Barksin vanhempiin tarinoihin, kuin myös useita omia ideoita. Useiden vuosien jälkeen hän saavutti oman ihailijakunnan ja 1990-luvun alussa Egmont, Rosan kustantaja, tarjosi hänelle kunnianhimoisen toimeksiannon: hänen oli tarkoitus luoda lopullinen versio Roopen elämäkerrasta ja sen saatteeksi Ankkojen suvun sukupuu. Tämän oli tarkoituksena lopettaa vuosikymmenien ristiriidat ja vastakkaisuudet tarinoiden välillä, jotka hämmensivät lukijoita. Hankkeen tuloksena syntyi "Roope Ankan elämä ja teot" sekä Aku Ankan sukupuu, joka julkaistiin ensimmäiseksi Norjassa 3. heinäkuuta vuonna 1993.


title: Aku Ankan sukupuu

text: Roope Ankan elämäkerran tekemisen aikana Rosa opiskeli Barksin vanhoja tarinoita, jotka mainitsivat jotakin Roope Ankan nuoruudesta. Tämän jälkeen hän lisäsi useita omia ajatuksiaan, jotka tukivat Barksin tarinoiden jättämiä tietoja.


title: Aku Ankan sukupuu

text: Tässä on vielä täydellinen Aku Ankan sukupuun luettelo. Lähteenä on käytetty Don Rosan versiota sukupuusta. "Oksat" ovat rivejä sukupuussa ylimmästä alimpaan. Vanhimmat henkilöt ovat sukupuussa alimpana.


title: Hangon Regatta

text: Hangon Regatta on Hangossa järjestettävä jokavuotinen kolmipäiväinen purjehduskilpailu. Kilpailu järjestetään yleensä heinäkuun ensimmäisellä viikolla. Nykyään kilpailu järjestetään torstaista lauantaihin, jokaiselle päivälle mahtuu kaksi lähtöä. Hangon Regatalla on vahvat ja pitkät perinteet purjehduskilpailuna ja edustettuina ovat lähes kaikki mahdolliset luokat. Tapahtuma on Suomen suurimpia purjehdustapahtumia ja se kokoaa purjehtijoita yhteen useammasta luokasta kuin mikään muu regatta. Yleensä kilpailuun osallistuu noin 10–30 venettä jokaista luokkaa kohden. Venekuntien kokonaismäärä regatassa on usein parinsadan luokkaa, vuonna 2015 ilmoittautuneita oli 220.


title: Hangon Regatta

text: Hangon Regatan järjestäjinä toimivat Hangö Segelförening, Hangö Udds Segelsällskap ja Ekenäs Segelsällskap.


title: Hangon Regatta

text: Hangon Regatan maine etenkin pääkaupunkiseudun nuorison vapaa-ajanviettotapahtumana on parantumaan päin. 2000-luvun alussa kaupungissa saattoi olla viisituhatta humalaista nuorta. Hangon kaupunki on 2010-luvulla pyrkinyt aktiivisesti kehittämään oheistapahtumia viikonlopun ajaksi pelkän juomavetoisen juhlinnan hillitsemiseksi.


title: Sukka

text: Sukka on pussinomainen vaate, joka peittää jalkaa ja jalkaterää. Sen tarkoituksena on lieventää hiertymiä jalan ja kengän välillä, pitää jalka lämpimänä, imeä hikeä jalasta ja olla koriste.


title: Sukka

text: Sukan varren pituus voi vaihdella aivan kantapään yläpuolelta reiden yläosaan asti. Pituuden mukaan sukat jaotellaan yleensä nilkkasukkiin ja polvisukkiin. Se tehdään yleensä puuvillasta, villasta tai nailonista. Sukat myydään pareittain, jolloin molemmat sukat ovat yleensä samanlaiset.


title: Sukka

text: Sukkia alettiin valmistaa teollisesti Englannissa pappi William Leen keksittyä neulekoneen vuonna 1589. Tätä ennen sukkia neulottiin käsin puikoilla. Sukkia piti lähinnä ylhäisö 1800-luvun loppupuolelle asti. Sukkien edeltäjä oli jalkarätti. Kuitenkin jo 1600-luvulta on Suomestakin löydetty käytetyn villalangasta kudottuja sukkia. Myös heiniä on käytetty lämmöneristeenä kengissä - "kenkäheininä" - lähinnä nykyisen villasukan vastineena (lappalaisen nimitys heinäkenkä kertoo tästä tavasta).


title: Sukka

text: Naisten sukissa muoti alkoi 1920-luvulla vaatia ohuita silkkisukkia. Vuonna 1930 käytettiin 70 % Yhdysvaltojen silkintuonnista sukkien valmistukseen. Nylonin keksiminen (Nyloniset sukat tulivat myyntiin 15. toukokuuta 1940) korvasi silkin lähes täysin naisten sukkien valmistusmateriaalina, tosin toisen maailmansodan aikaan lähes kaikki materiaali käytettiin muun muassa laskuvarjojen valmistukseen.


title: Sukka

text:
Sukat olivat perinteisesti pitkät ulottuen vähintään polveen asti, ja vielä 1960-luvulla niitä pidettiin ylhäällä sukkanauhoin. Tämän jälkeen keksittiin resori, joka piti sukan ylhäällä. Sukkanauhan sijaan on tullut sukan yläosaan ensin tupsut ja sittemmin kullanväriset koristeet molemmin puolin. Voitaneen päätellä, että esimerkiksi logojen sijoittelu sukkiin juontaisi osittain tästä traditiosta.
Japanissa on ollut perinteisesti käytössä tabi-sukka, joka erottaa ukkovarpaan muista varpaista ja mahdollistaa zōrien ja getojen käytön muutenkin kuin paljain jaloin
. Samassa maassa on ollut 1990-luvulla nuorten koulutyttöjen keskuudessa muodissa "loose socks" -tyyli, jossa pitkät sukat on liimattu löysästi puolisääreen erityisellä sukkaliimalla, ja näitä on käytetty 2010-luvulla jopa crocs-muovikenkien kanssa.


title: Kenkä

text: Kenkä on nauhalla, soljella tai vastaavalla kiinnitettävä tai avonainen jalkine.


title: Kenkä

text: Varhaisimmat jonkinlaiset kenkiin viittaavat löydökset ovat Missourista 8000 eaa. Egyptiläiset maalaukset ja Alpeilta löytynyt jäämies Ötzi todistavat kenkiä olleen jo 3300 eaa. Ennen 1000-lukua erityyppisiä sandaaleja käyttivät muun muassa kreikkalaiset, joille kenkien käyttö oli varallisuuden ja aseman tunnus. Roomalaisten sandaaleista puolestaan kehittyi yksinkertaisia saappaita. 1100-luvulla keltit käyttivät nahkatossuja, joissa oli sisäpuolella turkki lämmittämässä.


title: Kenkä

text: Keskiajalla kengissä saattoi olla jopa puolimetriset suipot kärjet. Korkokengät keksittiin. 1500-luvulla tulivat muotiin kävelykelvottomat, jopa puoli metriä korkeat korokepohjat, chopinet. 1600-luvulla yleistyivät kengännauhoilla kiristettävät kengät. Ranskan kuningas Ludvig XIV käytti korokepohjakenkiä villiten Euroopan hovit.


title: Kenkä

text: 1700-luvulla kenkäteollisuus kehittyi ja sarjatuotanto alkoi. Ensimmäiset kenkätehtaat perustettiin ja ensimmäinen kenkäkauppa avattiin Bostonissa. 1900-lukua lähestyttäessä keksittiin muun muassa urheilukengät ja kenkien valmistus helpottui ompelukoneen keksimisen ansiosta. Kenkämuoti vaihteli 1800-luvulta 1900-luvulle kreikkalaistyyppisistä sandaaleista korkealle napitettaviin saappaisiin.


title: Kenkä

text: 1900-luvun alussa naisten hameet olivat niin pitkiä, että kengistä näkyi useimmiten vain kärjet. Mustat saappaat olivat yleisimpiä, miehillä mustat nahkakengät. Hameiden lyhentyessä ja kaventuessa kenkiin tulee värejä ja malleista avoimempia. 1930-luvulla synteettiset materiaalit mahdollistivat uudenlaisia malleja. Toisen maailmansodan rajoitettua nahan saatavuutta kangas ja keinomateriaalit yleistyivät kengissä. 1950-luvulta lähtien korkeakorkoiset avokkaat yleistyivät naisilla. Muovi ja vinyyli yleistyvät materiaaleina 1960-luvulle tultaessa, miesten kenkämallistokin alkoi monipuolistua. Diskomuoti toi korokepohjat miesten kenkiin. 1980-luvulle tultaessa kengät mataloituvat ja urheilumuoti sekä kirkkaat värit olivat suosittuja teemoja. 1990-luvulla kehiteltiin runsaasti erilaisia malleja tossuista ja saappaista. Eri aikakausien kierrätys toi käyttöön muun muassa 1970-luvun korkeita pohjia.


title: Kenkä

text: Suomessa maaseutuväestön perinteiset jalkineet olivat tuohivirsut. Virsut valmistettiin punomalla tuohisuikaleista. Suutarit tekivät kylissä kenkiä ”mittatilaustyönä” vielä pitkään 1940-luvun jälkeenkin. Pitkävartiset saappaat miehillä ja varsikengät naisilla olivat pitkään yleisesti käytössä. Matalat kengät alkoivat Suomessakin yleistyä kaupungeista alkaen 1950-luvulla.


title: Kenkä

text: 1960- ja 1970-luvulla kenkien valmistus alkoi siirtyä halvan työvoiman maihin. Erityisesti lenkki- ja urheilukenkiä tuotetaan Itä-Aasiassa. Eurooppaan jäi vain pieni ”kotimarkkinateollisuus”.


title: Kenkä

text:
Erilaisia kenkälajeja ovat muun muassa:
Nauhakenkä: Nauhakengät ovat yleensä melko raskastekoiset, niissä on nauhat, ja ne soveltuvat kävelykengiksi ja pukukengiksi. Nauhakenkiä ovat muun muassa oxford- ja derbykengät.


title: Kenkä

text: Puolikenkä: Puolikengät ovat varrettomat kävely- tai pukukengät, nämä ovat nykyisin yleisimmät miesten kengät. Aiemmin(vuosisadan alkupuolella) miestenkengässä oli matala varsi kuten nykyisissä nilkkureissa, puolikenkä on siis tämän varreton versio.


title: Kenkä

text: Tossu: Tossut ovat vähän kuin saappaita, mutta ne ovat pehmeitä.


title: Kenkä

text: Solkikenkä: Solkikengissä on nauhan sijasta soljet. Niin nauhakenkiä kuin solkikenkiäkin tehdään joko koristeellisella rei'ityksellä eli "perforaatiolla" tai ilman, sekä päällisnahasta tai mokkanahasta.


title: Kenkä

text: Remmikenkä: Remmikengissä on hihnat, ja niitä käytetään usein kesäkenkinä tai juhlakenkinä.


title: Kenkä

text: Mokkasiini: Mokkasiinit ovat notkeita ja jalkaan mukautuvia kenkiä.


title: Kenkä

text: Avokas: Avokkaissa ei ole kiinnikkeitä, vaan ne pujotetaan jalkaan.


title: Kenkä

text: Sandaali: Sandaalit ovat ilmavat kesäkengät ja työkengät esimerkiksi terveydenhuoltoalalla. Sandaali koostuu anturasta ja muutamasta hihnasta.


title: Kenkä

text: Saapas: Saappaat ovat varrellisia kenkiä.


title: Kenkä

text: Vapaa-ajan jalkine: Vapaa-ajan jalkineisiin luetaan esimerkiksi urheilukengät, lenkkikengät, kumitossut ja kangaskengät.


title: Kenkä

text: Urheilu- ja pelikenkä: Urheilukenkiä on tarjolla eri lajeihin, ja niiden tarkoitus on soveltua urheilusuoritukseen, parantaa turvallisuutta ja kestää käytössä.


title: Kenkä

text: Kenkien koot ilmoitetaan kengännumeroilla.


title: Kenkä

text: "Reunoskenkä" on parhaita mutta kalleimpia kenkärakenteita. "Liimakenkä" on tehty tavallisella menetelmällä, liimapohjauksella. Raskaita ja joustavia kenkiä voidaan tehdä "velttikenkänä".


title: Kenkä

text: Yleensä kengät riisutaan astuttaessa sisälle, mutta joissain kulttuureissa kengät pidetään jalassa. Arabit pitävät kengänpohjien näyttämistä loukkauksena. Thaimaassa kengät jätetään kodeissa aina kynnykselle. Jalkapohjia ja siten myös kenkiä pidetään ihmiskehon alhaisena osana, joilla ei ole soveliasta osoittaa toista henkilöä.


title: Jääkäritykistörykmentti

text: Jääkäritykistörykmentti (JTR) on Panssariprikaatin yksi joukkoyksikkö, joka kouluttaa sotilaita Suomen puolustusvoimien mekanisoitujen taisteluosastojen tulenkäyttöön. Yksikön vahvuus on noin 400 sotilasta. Jääkäritykistörykmentti sijaitsee Hattulassa. Rykmentti on Puolustusvoimien ainoa panssaritykistöyksikkö.


title: Jääkäritykistörykmentti

text: Yksikkö vaalii Jääkäripataljoona 27:ään 17. maaliskuuta 1916 perustetun haupitsijaoksen perinteitä ja sen kunniamarssi on Jääkärimarssi. Rykmentti tunnettiin aikaisemmin nimellä Jääkäripatteristo (JPsto), jonka komentajana toimi 60-luvulla mm. everstiluutnantti Lauri Relander, myöhemmin Ilkka Ranta.


title: Jääkäritykistörykmentti

text: Rykmentin komentajina ovat viimeksi toimineet majuri Juuso Welin (2018 –) ja everstiluutnantti Matti Honko (2016–).


title: Jääkäritykistörykmentti

text: Tunnettuja komentajia on 90-luvulla tehtävää hoitanut kenraali evp Markku Koli.


title: Jääkäritykistörykmentti

text: Rykmentti kouluttaa varusmiehiä tykistön viestitehtäviin Panssariviestikomppaniassa, panssarihaupitsien ja komentovaunujen miehistöä sekä muuta patterin miehistöä Panssarihaupitsipatterissa, kranaatinheittimistöä sekä tulenjohtotehtäviä Panssarikranaatinheitinkomppaniassa ja viestijoukkoja Johtamisjärjestelmäkomppaniassa. Palvelukseen astuu kaksi kertaa vuodessa noin 300 alokasta. Rykmentti osallistuu kerran vuodessa Maavoimien vaikuttamisharjoitukseen Rovajärven ampuma-alueella.


title: Panssarihaupitsipatteri

text: Panssarihaupitsipatteri (PSHPTRI) on Jääkäritykistörykmentin yksi kolmesta perusyksiköstä Panssariprikaatissa. Sen päätehtävä on kouluttaa sotaa varten panssarihaupitsipatteriston tulipattereita sekä muita patteriston toimivia osia osaksi mekanisoitujen- ja moottoroitujen taisteluosastojen panssarihaupitsipatteristoja. Aiemmin patterissa on koulutettu myös telakanuunapattereita, 152 TELAK 91-kalustolla. Yksikkö on ainoa panssaritykistön tuliasemakoulutusta antava yksikkö Suomessa. Yksikkö vaalii myös ainoana tykistöyksikkönä valtakunnassa jääkäriperinteitä.


title: Panssarihaupitsipatteri

text: Patterissa koulutetaan panssarihaupitsien (122 PsH 74), komentovaunujen (MT-LBu) ja kuljetusvaunujen (MT-LBv) johtajia ja miehistöä sekä tulipatterin tarvitsemaa muuta henkilöstöä: patterin päällikkö, laskinupseeri, patteriupseeri, patterin vääpeli, jaos-, tuliasema-, mittaus- ja viestialiupseerit sekä viestimiehet, panssariasentajat, taisteluvälinemiehet sekä -aliupseerit ja tulijaosten valmisteluosien tuliasemamiehet.


title: Panssarihaupitsipatteri

text: Sodan ajan panssarihaupitsipatterin vahvuus on 6 panssarihaupitsia ja noin 80 miestä sekä muuta panssarivaunu- ja pyöräkalustoa. Ylempi johtoporras on panssarihaupitsipatteristo (PSHPSTO), johon kuuluu 3 panssarihaupitsipatteria sekä esikunta- ja huoltopatteri (EHPTRI).


title: Markus

text:
Markus on miehen etunimi, joka esiintyy myös sukunimenä.
Nimi Markus tulee roomalaisesta nimestä Marcus, joka todennäköisesti juontuu sodanjumala Marsin nimestä. Latinaksi 'Mark' tarkoittaa sotainen, vasara ja puolustaja.


title: Markus

text: Markuksen nimipäivä on 25. huhtikuuta, joka katolisessa pyhimyskalenterissa on evankelista Markuksen muistopäivä. Suomen almanakassa Markus on ollut vuodesta 1950.


title: Markus

text: Suomessa nimi Markus on 1900-luvun alusta vuoden 2012 loppuun mennessä annettu 76 513 ja Marcus 2 807 henkilölle. Henkilöitä, joiden sukunimi on Markus, on 367.


title: Markus

text: Markus on myös laulaja Markku Tranbergin taiteilijanimi. Markus-setä oli aikoinaan radiotoimittaja Markus Raution taiteilijanimi.


title: Alikersantti

text: Alikersantti (lyhenne alik.) on armeijassa käytettävä aliupseeriston sotilasarvo. Alikersantti on alin aliupseeriarvo ja sen arvomerkkinä käytetään Suomessa kahta arvomerkkikulmaa. Alikersanttia alempi arvo on korpraali ja ylempi kersantti.


title: Alikersantti

text: Suomessa alikersantit toimivat useimmiten ryhmänjohtajina, joskus, erikoisaselajeissa, myös ryhmän varajohtajina. Lisäksi eräissä teknisissä tehtävissä, muun muassa elektroniikka-asentajina, palveleville varusmiehille annetaan aliupseerikoulutus. Suomessa alikersanteiksi koulutetaan noin viidennes ikäluokasta. Koulutus tapahtuu peruskoulutuskauden jälkeen aliupseerikurssilla, joka kestää kolme ja puoli kuukautta lukuun ottamatta eräitä erikoiskursseja. Aliupseerikurssin jälkeen alikersantit osallistuvat miehistön kouluttamiseen. Myöhemmin palveluksen aikana osa alikersanteista voidaan joko sodan ajan sijoituksensa tai erinomaisen palveluksen perusteella ylentää kersanteiksi.


title: Alikersantti

text: Reservissä alikersantiksi voidaan ylentää korpraali, joka on palvellut kertausharjoituksissa vähintään 7 päivää ja sijoitettu aliupseerin arvoa vaativaan tehtävään. Ilman erityistä miehistöstä aliupseeriksi -kurssia tämä on käytännössä korkein miehistössä varusmiehenä palvelleelle mahdollinen sotilasarvo.


title: Alikersantti

text: Anglosaksisissa maissa käytetty arvo "Corporal" vastaa suomalaista alikersanttia. Saksalainen vastaava arvo on "Unteroffizier" ja venäläinen arvo "mladši seržant" (младший сержант).


title: Helsingin Bussiliikenne

text: Helsingin Bussiliikenne Oy (HelB), , on Koiviston Auton omistama linja-autoliikennöitsijä. Se liikennöi noin 41 % pääkaupunkiseudun bussilinjoista. Yhtiö muodostui, kun HKL-Bussiliikenne ja Suomen Turistiauto Oy yhdistettiin Helsingin Bussiliikenteeksi. Muutos tuli voimaan 1. tammikuuta 2005. Yhtiöstä tuli samalla yksi Suomen suurimmista linja-autoliikennöitsijöistä. Yhtiö harjoittaa paikallisliikennettä pääkaupunkiseudulla Helsingin Bussiliikenne Oy -nimellä. Sillä oli aiemmin myös Suomen Turistiauto-lähtöinen tytäryhtiö Helsingin Palveluauto Oy, joka ajoi invataksiliikennettä.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: Helsingin Bussiliikenne liikennöi kolmen eri päävärityksen mukaisia linja-autoja. 15% autoista on entisen HKL-Bussiliikenteen sinivalkoisissa väreissä, 5% entisen Suomen Turistiauton kuosissa. Vuoden 2006 alusta yhtiö on maalannut uudet autonsa uuden värityskaavion mukaan. Tässä värityksessä pohjavärinä on HKL:n tummansininen ja Suomen Turistiauton väreistä muistuttavat ikkunalinjan alapuolella olevat vaaleansininen ja valkoinen vaakaraita. Näiden bussien osuus on noin 45%. Vuodesta 2011 alkaen autot on maalattu HSL:n tilaajaväreihin HSL:n vaatimusten mukaisesti. Näiden osuus on noin 35%.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: HelB käyttää kahta varikkoa sekä yhtä pienempää toimipistettä.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: HKL-Bussiliikenne oli Helsingin kaupungin liikennelaitoksen linja-autoliikennettä hoitava yksikkö 1. tammikuuta 1995 – 31. joulukuuta 2004. Se oli kesäkuussa 2003 niin sanottu kriisiyksikkö, sillä sen menot ylittivät reippaasti sen tulot.


title: Helsingin Bussiliikenne

text:
Muun muassa Veolia Transport, HKL:n kilpailija, on valittanut mielipidekirjoituksissa HKL:n liikennöivän linjoja alihinnalla eli käyttäen jo silkkoihin liikennöintikuluihin enemmän rahaa kuin mitä sille tulee.
Vaikka HKL julkistaakin toiminnastaan enemmän tietoja (tilinpäätöstiedot, kalustotiedot, jne.) kuin sen kilpailijat, katsovat monet sen olevan silti avoimuudeltaan riittämätön. Tähän katsottiin ratkaisuksi HKL-Bussiliikenteen yhdistäminen Suomen Turistiauto Osakeyhtiöön, jolloin siitä muodostui Helsingin kaupungin omistama osakeyhtiö.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: Suomen Turistiauto Oy (STA) oli Helsingin kaupungin ja Aatos Kuokkasen perikunnan omistama linja-autoliikennöitsijä. STA:n perusti Aatos Kuokkanen vuonna 1949. Pelkästään turistiliikenteessä yhtiö toimi nimensä mukaisesti vuoteen 1955 asti, jolloin yhtiö aloitti paikallisliikenteen Helsingissä reitillä Hankkijan aukio–Pohjois-Haaga. Syynä paikallisliikenteen aloittamiseen oli Pohjois-Haagan asukkaiden tyytymättömyys HKL:n päätökseen lakkauttaa suora bussilinja kaupunginosasta keskustaan ja korvata se raitiovaunuihin perustuvalla ns. runkolinja-järjestelmällä. Suomen Turistiauton ansiosta pohjoishaagalaisten ei tarvinnut käyttää runkolinjaa, ja sen sijaan he saivat edelleen matkustaa suoraan Helsingin keskustaan kulkevalla bussilinjalla.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: Myöhemmin STA siirtyi Helsinki-Maaseutu Liikenne Oy:n (HML) omistukseen. HML:n ajauduttua taloudellisiin vaikeuksiin Helsingin kaupunki osti yhtiön osakekannan. HML lakkasi olemasta yhtiönä ja sen linjat siirrettiin joko HKL:lle tai STA:lle, joka jäi eloon Helsingin kaupungin omistamana osakeyhtiönä. Helsingin kaupungin omistuksessa STA:on kuului myös Helsingin Palveluauto Oy ja Pääkaupunkiseudun Linjaliikenne Oy.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: Vuoden 2004 syksyllä Helsingin kaupunginvaltuusto päätti, että liikelaitos HKL-Bussiliikenne yhdistetään Suomen Turistiauton kanssa Helsingin Bussiliikenne Oy:ksi. Vuoden 2005 alussa aloittanut yhtiö on nimeltään Helsingin Bussiliikenne Oy, jonka tilausliikenne kulki nimellä Suomen Turistiauto STA. Uudesta yhtiöstä tuli yksi Suomen suurimmista linja-autoliikennöitsijöistä.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: Helsingin Bussiliikenteen taloudellisista vaikeuksista johtuen Suomen Turistiauto myytiin Lehtimäen Liikenteelle vuonna 2013.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: Lokakuussa 2015 Koiviston Auto ilmoitti ostavansa Helsingin Bussiliikenteen. Kauppa toteutui joulukuussa 2015.


title: Helsingin Bussiliikenne

text: Suomen ensimmäiset etanolibussit tulivat liikenteeseen Suomessa vuonna 2013, kun Helsingin Bussiliikenne aloitti etanolibussiliikenteen linjoilla 41 ja 42 (Kampista Kannelmäkeen) RED95-etanolidieselhankkeen myötä. Hankkeessa käytetään Scanian teknologiaa ja polttoaineena St1:n jätepohjaista biopolttoainetta.


title: Nailon

text: Nailon (alkup. "nylon") on polyamideihin lukeutuva tekninen muovi, joka keksittiin 28. helmikuuta 1935 DuPont-yrityksessä Delawaressa, Yhdysvalloissa. Nailon julkistettiin vuonna 1938 ja sen ensimmäinen kaupallinen sovellus oli hammasharja, jonka harjakset olivat nailonia. Vuonna 1940 tuotiin markkinoille nailoniset naisten sukat, joista pian muodostui valtava kaupallinen menestys. Nykyään nailonia käytetään tekokuituna kaikenlaisissa vaatteissa ja kiinteässä muodossa teollisuudessa. Myös kitaran kielet valmistetaan usein nailonista.


title: Nailon

text: Polyamideja valmistetaan orgaanisista dihapoista ja diamiineista. Esimerkiksi tuotemerkki Nylon 66 valmistetaan heksaanidihaposta ja 1,6-heksaanidiamiinista kuumentamalla niitä 280 °C:n lämpötilassa, jolloin muodostuu polyamidi. Nylon 6 valmistetaan kaprolaktaamista.


title: Nailon

text: Nimen "nylon" väitetään tulevan New Yorkista ja Lontoosta. Ei ole kuitenkaan todisteita siitä, että nimen etymologia olisi tämä. Vuonna 1940 DuPontin edustaja John W. Eckelberry sanoi, että kirjaimet "nyl" olivat umpimähkään valittuja ja että "on" kopioitiin muiden kuitujen nimistä, kuten "cotton", puuvilla ja "rayon", viskoosi.


title: Nailon

text: Nailon yhdistetään käsitteenä usein naisten sukkiin ja sukkahousuihin. Ihonväriset ja jalan muotoon mukautuvat sukat tulivat toisen maailmansodan jälkeen suureen muotiin. Niiden saatavuus Euroopassa oli kuitenkin heikkoa. Tämän vuoksi Euroopassa olleet Yhdysvaltain armeijan joukot kävivät nailonsukilla mustan pörssin kauppaa samoin kuin esimerkiksi suomalaiset turistit pienemmässä mittaluokassa sukkahousuilla myöhemmin Neuvostoliitossa.


title: Heteka

text: Heteka on teräsrakenteinen joustinsänky. Nimitys tulee Kalle Kärkkäisen perustamasta Helsingin Teräshuonekalutehdas Oy:stä, joka aloitti Heteka-sänkyjen valmistuksen vuonna 1932. Heteka-sänkyjen valmistus on lopetettu, mutta vastoin usein esitettyjä väitteitä Heteka on edelleen rekisteröity tavaramerkki. Ennen talvisotaa Suomessa oli kuusi kaksoisleposohvia valmistavaa rautasänkytehdasta, joista Helsingin Teräshuonekalutehdas menestyi parhaiten.


title: Heteka

text: Hetekaan kuuluu kaksi sisäkkäistä sänkyä, joista toisen voi vetää esiin toisen alta. Sängyissä on teräsputkikehikko ja metalliverkkopohja, lisäksi sisemmässä on usein alla pienet pyörät. Sisemmän sängyn pohja nostetaan yöksi ylös ja näin saadaan käyttöön toinen sänky. Päiväksi pohja taas lasketaan alas ja sänky vuodevaatteineen työnnetään takaisin ulomman sängyn alle. Hetekasta tulee päiväpeitolla peitettynä selkänojaton ja kädensijaton sohva, jolla voi istua.


title: Heteka

text: Hetekaa markkinoitiin luteenkarkottajana, koska vanhoissa puusängyissä viihtyneet lutikat ja muut syöpäläiset eivät kyenneet pesimään metallirunkoisessa vuoteessa.


title: Heteka

text: Heteka nautti suurta suosiota 1930-luvulta 1950-luvulle asti. Niitä valmistettiin kaikkiaan kaksi miljoonaa kappaletta ennen kuin Helsingin Teräshuonekalutehdas lakkautettiin vuonna 1964, ja Heteka löytyi lähes jokaisesta suomalaisesta kodista. Pienemmissä kodeissa, joissa ei ollut erillistä makuuhuonetta, Heteka toimi tavallisesti päivisin sohvana ja levitettiin iltaisin parisängyksi.


title: Heteka

text: Alussa Hetekassa käytettiin pienikierteisestä teräslangasta valmistettua kierukkajoustinpohjaa, joka oli markkinalupausten mukaan äänetön. Päällysosan jaloissa oli niissäkin aluksi vaimentimena kumitulpat. Myöhemmin, ilmeisesti kustannussyistä varsinkin sodan aikaan, pohja harveni rautalankaverkoksi, joka narisi etenkin vanhuuttaan äänekkäästi. Verkkopohja venyi pitkän nukkumisen seurauksena notkolle ja menetti muotonsa. Selkälääkärit arvostelivat pilalle maattuja Hetekoita ja neuvoivat korjaamaan ne vanerilevyllä. Kumitulpatkin jäivät pois joistakin malleista, jolloin jalat naarmuttivat lattiaa. Sota-aikoina teräsrunko jouduttiin muuttamaan välillä jopa puutekoiseksi.


title: Heteka

text: Heteka on jättänyt jälkensä suomalaiseen populaarikulttuuriin. Sille on omistettu useampia iskelmä- ja popkappaleita: Veikko Lavin ”Serenadi hetekalle” (1978) ja Kunto Korlinin ”Vanha heteka” (1992); mukaan voitaneen laskea myös Ilona-yhtyeen (termiä hiukan väärin käyttävä) ”Rottinkihetekka” (1987). Mainintana heteka löytyy Juha Vainion kappaleessa ”Eräänlainen sotaveteraani”: ”Mä oon vain yksinäinen sotaveteraani, eikä kukaan lämmitä mun hetekaani”. Lisäksi Pekka Ruuskan kappaleessa ”Matalassa majassa” lauletaan: ”On hetekan syli niin hellä, se mua kannattaa kainosti kitisten - on kuin lepäisi höyhenellä.” Myös Palle lauloi, kuinka ”vaikk’ näyttää että yhdelle, se antaakin unen kahdelle. Ihme tavaton tuo hetekamme on.” Ennen saappaanheiton ja eukonkannon aikaa humorististen suomalaisten urheilulajien kirjoon kuului myös hetekantyöntö ja hetekanveto (tarkemmin ottaen Hetekan sisemmän sängyn, jossa oli pyörät).


title: OPEC

text: OPEC ("Organization of the Petroleum Exporting Countries", suom. 'öljynviejämaiden järjestö') on öljynviejämaiden yhteistyöorganisaatio. Tammikuussa 2019 järjestöön kuuluu 14 jäsentä: Algeria, Angola, Ecuador, Gabon, Irak, Iran, Kongo, Kuwait, Libya, Nigeria, Päiväntasaajan Guinea, Saudi-Arabia, Venezuela ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Vuodesta 1965 lähtien sen kansainvälinen päämaja on ollut Wienissä, Itävallassa. Organisaation tehtävänä on neuvotella öljy-yhtiöiden kanssa öljyn tuotannosta, hinnoista ja tulevista oikeuksista. OPEC on suhteellisen avoimesti kartelli, joka palvelee jäsenmaidensa etuja.


title: OPEC

text: OPEC perustettiin 14. syyskuuta 1960 Bagdadissa pidetyssä konferenssissa, jolloin siihen liittyi viisi maata. OPECin jäsenet muodostavat kartellin, jonka päämääränä on neuvotella jäsenmaista viedyn öljyn hyväksyttävä määrä ja hinta. Yhteistoiminnalla OPEC pyrkii säätelemään öljyntuotantoa ja hintoja, pääasiassa asettamalla kiintiöitä jäsenilleen.


title: OPEC

text: Jäsenmaat pitävät hallussaan noin kahta kolmasosaa maailman öljyreserveistä. Ne hallitsevat 40 % maailman vuotuisesta maaöljytuotannosta ja puolet viennistä. OPECin toiminnan ansiosta jäsenvaltiot saavat huomattavasti paremman vastineen öljylleen kuin ne saisivat ilman järjestöä.


title: OPEC

text: Koska maailmanlaajuisessa öljymyynnissä käytetään Yhdysvaltain dollareita, muutokset dollarin arvossa suhteessa muihin valuuttoihin vaikuttavat OPECin päätöksiin tuotannon määrästä. Esimerkiksi jos dollarin arvo heikkenee suhteessa muihin valuuttoihin, OPECin jäsenvaltiot saavat vähemmän tuloja muilla valuutoilla, mikä johtaa näiden ostovoiman huomattavaan vähentymiseen.


title: OPEC

text: Euron käyttöön ottamisen jälkeen Irak päätti yksipuolisesti vastaanottaa maksuja euroissa dollareiden sijaan. Jotkut arvelevat, että tämä päätös olisi voinut vahingoittaa vakavasti Yhdysvaltojen taloutta, jos muut OPECin jäsenet olisivat toimineet samoin. Irakin sodan jälkeen maksuvaluutta muutettiin takaisin dollariksi.


title: OPEC

text: OPECin päätöksillä on huomattava vaikutus kansainvälisiin öljyhintoihin. Esimerkiksi vuoden 1973 öljykriisin yhteydessä OPEC kieltäytyi kuljettamasta öljyä länsimaihin, jotka olivat tukeneet Israelia Jom kippur -sodassa Egyptiä ja Syyriaa vastaan. Tämä johti öljyn hinnan nelinkertaistumiseen viideksi kuukaudeksi.


title: OPEC

text: Teollisuusmaiden yhteisö OECD ryhtyi etsimään vaihtoehtoja öljyriippuvuudelle, ja sen jäsenmaat perustivat kansainvälisen energiajärjestön IEA:n, jota voidaan pitää eräänlaisina vastavetona OPECille.


title: OPEC

text: Toisin kuin monet muut kartellit, OPEC on menestyksekkäästi nostanut öljyn hintaa pitkinä ajanjaksoina. Huomattava osa OPECin menestyksestä voidaan liittää Saudi-Arabian joustavuuteen. Se on sallinut sopimusten rikkomisia muiden kartellin jäsenien osalta ja vähentänyt tuotantoaan kompensoidakseen muiden tuotantokiintiöiden ylityksiä. Aikaisemmin Saudi-Arabia oli ainoa maa, jolla oli varakapasiteettia ja mahdollisuus nostaa vaivatta tuotantoaan, mutta tämä ajanjakso on päättynyt, eikä OPEC enää pysty hallitsemaan öljyn hintoja entisellä tavalla.


title: OPEC

text: OPEC hallitsee tulevaisuudessa maailman öljyntuotantoa yhä voimakkaammin, sillä tuotannon muissa kuin OPEC-maissa on arvioitu kääntyvän laskuun aikaisemmin, ehkä jo muutaman vuoden kuluessa. OPEC-maiden todellisista reserveistä ei kuitenkaan ole varmaa tietoa: esimerkiksi 1980-luvulla Kuwait nosti kiintiöiden käyttöönoton yhteydessä reserviarviotaan 50 prosentilla yhdessä yössä, jota muut maat seurasivat, eivätkä reserviarviot ole koskaan laskeneet.


title: OPEC

text: Öljy on yhä edelleen tärkein länsimaiden käyttämistä fossiilisista polttoaineista ja yksi nykyaikaisen talouselämän pääpilareista, minkä takia OPECin päätöksillä on maailmanlaajuista merkitystä.


title: OPEC

text: OPECin 14 jäsenvaltiota, suluissa öljyn nettovientimäärät (miljoonaa barrelia päivässä) vuonna 2004 EIA:n mukaan.


title: Magnoliat

text: Magnoliat ("Magnolia") ovat Aasian ja Pohjois-Amerikan lauhkeilta ja subtrooppisilta alueilta kotoisin olevia puuvartisia kasveja. Luokittelutavasta riippuen lajeja on jopa 210. Monet magnolialajit ovat uhanalaisia. Useita lajeja ja risteymiä käytetään koristekasveina pääasiassa näyttävien ja tuoksuvien kukkiensa vuoksi. Villejä magnoliapuita käytetään paikallisesti sahatavarana sekä ruoka- ja lääkekasveina.


title: Magnoliat

text: Magnoliat ovat ilmastollisesti arkoja, eivätkä yleensä menesty Suomessa. Vain Etelä-Suomessa voidaan edullisilla paikoilla kasvattaa joitain lajeja, muun muassa japaninmagnoliaa ("Magnolia kobus"), pensasmagnoliaa ("Magnolia sieboldii") ja tähtimagnoliaa ("Magnolia stellata").Risteymiä:


title: Odysseus (kirja)

text: Odysseus eli Ulysses () on James Joycen romaani ja pääteos, joka julkaistiin vuonna 1922. Se on Homeroksen "Odysseian" muunnelma, sillä sen jokaisen jakson teema, tyyli ja henkilöt perustuvat vastaavaan kohtaan "Odysseiassa".


title: Odysseus (kirja)

text: "Odysseus" ilmestyi kirjakauppias Sylvia Beachin kustantamana hänen ensimmäisenä kustannustuotteenaan Pariisissa 1922. Käsikirjoitus oli tullut sitä ennen hylätyksi 87 kertaa. Myöhemmät painokset Beach julkaisi Shakespeare & Company -kirjakaupan nimissä. Teoksesta syntyi skandaali ja se oli 1930-luvulle asti kielletty Britanniassa ja Yhdysvalloissa.


title: Odysseus (kirja)

text: Joycen pääteosta on luonnehdittu 1900-luvun suurimmaksi mestariteokseksi. Se on ollut myös laajan tutkimuksen, arvostelun ja väärinymmärryksen kohteena. Monelle lukijalle "Odysseuksen" saattaminen loppuun on osoittautunut mahdottomaksi urakaksi. Teoksen rakenne nimittäin ei noudata aina edes omaa sisäistä logiikkaansa vaan harhautuu päähenkilönsä kokemusmaailmasta ja hetken havainnoinnista käsittämättömiin ulottuvuuksiin. Teosta pidetään kuitenkin ainakin akateemisissa piireissä yhtenä modernin proosan kivijaloista.


title: Odysseus (kirja)

text:
Teoksen on ensimmäisen kerran suomentanut Pentti Saarikoski, ja suomennoksen julkaisi Tammi vuonna 1964. Teoksen on suomentanut uudelleen Leevi Lehto, ja suomennoksen julkaisi nimellä "Ulysses" vuonna 2012 Gaudeamus.
"Odysseus" on suurikokoinen, käännöksestä ja painoksesta riippuen 700–1 000 sivun laajuinen. Alkuteoksen laajuus kokonaisuudessan on 264 834 sanaa, ja siinä on käytetty 30 000:a sanaa. Suomennoksista Saarikosken suomentama laitos painaa 682 grammaa, Lehdon suomennos 1 549 grammaa.


title: Odysseus (kirja)

text: Teosta juhlitaan Dublinissa vuosittain 16. kesäkuuta Bloomsdayna, jolloin romaaniin ihastuneet kiertävät Dublinia Leopold Bloomin jälkiä seuraten. Juhlapäivää vietetään myös ympäri maailmaa, Suomessakin.


title: Odysseus (kirja)

text: "Odysseus" kertoo juutalaisen mainoshankkijan Leopold Bloomin elämästä ja harhailusta – nykyaikaisen Odysseuksen harharetkistä – ympäri Dublinin baareja, katuja ja bordelleja. Tapahtumat sijoittuvat kesäkuun 16. päivään vuonna 1904. Romaanin toinen päähenkilö on Stephen Dedalus, Joycen alter ego, joka esiintyy jo romaanissa "Taiteilijan omakuva nuoruuden vuosilta".


title: Odysseus (kirja)

text: Romaani alkaa Dedaluksen ystävän Buck Mulliganin aamutoimista ja päättyy Bloomin vaimon Mollyn tajunnanvirtaiseen monologiin aamuyöllä. Päivän aikana Bloomin odysseiaa kuvataan paitsi päähenkilön tajunnanvirran kautta, myös irtaantumalla tarkastelemaan elämänmenoa hänen ympärillään. Joyce kirjoitti näitä jaksoja ironisoiden jokseenkin kaikkia englanninkielisen kirjallisuuden klassikkoja Beowulfista Brontën sisaruksiin. Eräät jaksot on kirjoitettu sanomalehtikielellä, toiset taas kuulostavat tieteelliseltä tutkimukselta tai poliisin tutkintaraportilta.


title: Odysseus (kirja)

text: Joyce laati romaanista vuonna 1921 ystävälleen Stuart Gilbertille skeeman, niin sanotun Gilbert-skeeman, joka auttaa ymmärtämään paremmin teoksen rakennetta. Siitä käy ilmi, miten kirjan jaksot vastaavat Odysseian jaksoja ja liittyvät tiettyyn väriin ja sisäelimeen. Gilbert julkaisi skeeman myöhemmin teoksessaan "James Joyce's "Ulysses"" (1930).


title: Odysseus (kirja)

text: Osien vastaavuudet "Odysseiaan" Gilbert-skeeman mukaan. Suluissa tapahtumapaikka:"Odysseus" on käännetty kymmenille kielille, vaikka irlantilaiset itsekään eivät ymmärrä kaikkia Joycen käyttämiä sanoja. Käännökset ovat herättäneet keskustelua siitä, onko "Odysseusta" olemassa millään muulla kielellä kuin tekijän omaperäisellä englannilla ja ovatko käännöstyöt ainoastaan enemmän tai vähemmän onnistuneita tulkintayrityksiä. Ranskankielinen versio käännettiin 1929, ja uusi käännös ilmestyi 2004.


title: Odysseus (kirja)

text: Suomeksikin on ilmestynyt kaksi käännöstä. Pentti Saarikosken suomennos ilmestyi vuonna 1964 Tammen "Keltainen kirjasto " -sarjassa.


title: Odysseus (kirja)

text: Runoilija Leevi Lehdon suomennos ilmestyi 2012 (Gaudeamus), ja se perustuu alkutekstin useista versioista vuonna 1984 julkaistuun ja vuonna 1993 tarkistettuun Gabler-editioon. Lehdon suomennos sai vuonna 2013 Mahdollisen kirjallisuuden seura (MKS) palkinnon. Palkitsemisperusteissa sitä kiitetään "viitoitetun tarkaksi, oivaltavan etäännyttäväksi ja parhaimmillaan virtuoosimaiseksi". Pauli Tapio katsoo arviossaan, että Lehdon runsain alaviittein varustettu filologisesti pikkutarkka suomennos vaikeuttaa lukemista ja syö toisin paikoin tekstiltä energiaa. Se poikkeaa Saarikosken suomennoksesta vieraannuttavana ja tulkitsemattomana. Siitä ovat kadonneet puhekielen sävyt ja tunnelataukset mutta jäljellä on syvällinen, luova ote tekstiin. Kummassakin suomennoksessa on kääntäjänsä persoona näkyvissä. Tapio nostaa esille Lehdon käyttämän 'hen'-pronominin: "Se tuntuu luonnottomalta, hyppää silmille - - ja unohtuu kääntäjältä" ainakin kerran, mutta "sopii erinomaisesti Ulysseksen henkeen - -. Niinpä on aivan tärkeää, että teos sisältää jotain tällaista, mistä joku suuttuu." Pohdittuaan viiteapparaatin tarpeellisuutta Tapio harkitsee vielä kolmannen käännöksen tarpeellisuutta.


title: Berndt Sarlin

text: Berndt Sarlin (26. elokuuta 1886 Raalan kartano, Nurmijärvi – 6. heinäkuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, joka tunnetaan erityisesti lastenlauluista ja muutamasta joululaulusta. Nimimerkillä R. Raala hän sävelsi muun muassa runot "Joulukirkkoon" (”Kello löi jo viisi, lapset herätkää...”) ja "Jouluilta salomailla".


title: Berndt Sarlin

text: Sarlinin vanhemmat olivat maanmittausinsinööri John Sarlin ja Raalan kartanon omistajien kasvattitytär Hanna Weckström. John Sarlin oli työssä kartanossa ja perhe asuikin siellä kunnes John Sarlin sai insinööriopintonsa päätökseen, jolloin he muuttivat Mikkeliin. Matemaattisesti ja taiteellisesti lahjakas Berndt Sarlin kävi Mikkelin lyseota ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1906. Hän opiskeli sitten Helsingin yliopistossa taidehistoriaa. Hän kävi samaan aikaan myös Kansallisteatterin oppilaskoulua ja vuosina 1909–1911 hän oli näyttelijänä Kansallisteatterissa esiintyen 25 näytelmässä. Sarlinin näyttelijänura päättyi, kun teatteri joutui irtisanomaan hänet rahapulan takia.


title: Berndt Sarlin

text: Sarlin asui Helsingissä tätinsä, laulunopettaja Anna Sarlinin luona. Tämän ehdotuksesta Berndt Sarlin alkoi säveltää runojen ja lastenlorujen pohjalta lastenlauluja, joululauluja ja laululeikkejä. Nimimerkkiä R. Raala käyttänyt Sarlin sävelsi muutaman vuoden aikana lähes 600 laulua ja näistä 340 julkaistiin. Sarlin sävelsi 51 Immi Hellénin runoa ja "Joulukirkkoon"-runon sävellys ilmestyi 1911. 1940-luvulla Sarlin kokosi luettelon kaikista sävellyksistään sekä leikekirjan hänestä julkaistuista lehtiartikkeleista. Tämä luettelo, leikekirja ja Sarlinin nuottivihot ovat nykyisin Kansalliskirjaston kokoelmissa.


title: Berndt Sarlin

text: Säveltäjäkautensa jälkeen Sarlin alkoi opiskella kieliä, konekirjoitusta ja muita liike-elämässä tarvittuja taitoja. Hän kävi autokoulun ja työskenteli autokorjaamossa, toimi sitten kirjanpitäjänä Viipurissa ja omisti lopulta vuosina 1914–1919 oman "Kustannustoimisto Tieto" -nimisen kustannusliikkeen Helsingissä. Liike kustansi erityisesti laulukokoelmia ja nuotteja. Sarlin lopetti liikkeensä 1919 ja muutti Hämeenlinnaan, missä hän toimi pari vuotta kirjansitomon kaupallisena ja teknisenä johtajana.


title: Berndt Sarlin

text: Hämeenlinnassa Sarlin alkoi seurustella Signe Lindholmin kanssa. Hänen sukunsa ei hyväksynyt seurustelua, koska Lindholmilla oli kolme aviotonta lasta jotka hän oli hylännyt. Sarlin lähti vuonna 1922 Etelä-Afrikkaan yhdessä Lindholmin kanssa ja heidät vihittiin siellä. Sarlin toimi Etelä-Afrikassa tilanhoitajana kahdella eri hedelmäfarmilla, joilla kasvatettiin persikoita ja luumuja. Sarlinin perhe kasvoi kahdella lapsella ja hän aikoi hankkia oman hedelmäfarmin säästettyään riittävästi rahaa.


title: Berndt Sarlin

text: Vuonna 1932 Sarlin palasi perheensä kanssa Suomeen terveysongelmien vuoksi. He aikoivat vielä palata Etelä-Afrikkaan, mutta aikomus kariutui rahapulan takia. Sarlinit asuivat vuoron perään Viipurissa ja Helsingissä. Sarlin toimi isännöitsijänä, virkamiehenä ja konttoripäällikkönä. Vuodesta 1937 lähtien hän oli veljensä radio- ja sähkötavaraliikkeen palveluksessa. Viimeksi hän oli työssä vuodesta 1946 poikansa perustamassa Radio-Mikro-nimisessä radioliikkeessä.


title: Berndt Sarlin

text: Sarlin halvaantui vuonna 1954 ja hän makasi seitsemän vuoden ajan vuoteenomana muistinsa ja puhekykynsä menettäneenä. Vuonna 1961 Sarlinin muisti ja puhekyky palasivat, mutta hän joutui silti viettämään viimeiset vuotensa sairaskodissa. Hän teki kuitenkin tänä aikana puu- ja metallitöitä ja kirjoitti runoja ja laulujen sanoituksia potilaiden juhliin. Sarlin kuoli vuonna 1971 ja hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.


title: Komin kieli

text: Komi (myös "syrjääni") on suomalais-ugrilainen kieli, jota puhuvat pääasiassa Komin tasavallan komit.


title: Komin kieli

text: Komin kielestä on kolme päävarianttia. Venäjän federaatioon kuuluvassa Komin tasavallassa käytetään komisyrjäänin kieltä, jolla oli alle 160 000 puhujaa vuonna 2010. Vastaavasti Permin alueeseen liitetyn entisen Permin Komin autonomisen piirikunnan alueella puhutaan komipermjakin kieltä, jolla oli noin 60 000 puhujaa vuonna 2010. Molemmat komin kielen variantit ovat keskenään täysin ymmärrettäviä. Kolmas komin päävariantti on Jazvan komi, jolla on noin 4 000 puhujaa.


title: Komin kieli

text: Yhdessä udmurtin kielen kanssa komin kieli muodostaa uralilaisten kielten permiläisen haaran. Tämän haaran kielet polveutuvat kantapermistä, joka lienee hajonnut noin vuosina 800–1000. Permiläiset kielet ovat puhujamäärältään kolmanneksi suurin uralilaisten (suomalais-ugrilaisten) kielten haara. Komi ja udmurtti ovat keskenään jossain määrin ymmärrettäviä.


title: Komin kieli

text: Stefan Permiläinen loi 1300-luvulla jonkin verran kirjallisuutta komin kielen edeltäjällä muinaispermin kielellä. Näiden kielenmuistomerkkien kieli eroaa melko huomattavasti nykykomista.


title: Komin kieli

text: Permiläiset kielet ovat äänteellisesti ja muoto-opillisesti innovatiivisia. Vanhat suomalais-ugrilaiset kaksitavuiset sanavartalot ovat lyhentyneet yksitavuisiksi. On syntynyt konsonanttien soinnillisuuskorrelaatio, ja palataalisuuskorrelaatio on laajentunut. Toisen tavun vokaalin kadotessa ensimmäisen tavun vokaalien määrä on kantapermin kaudella voimakkaasti kasvanut. Nykyisin permiläisten kielten ja murteiden välisessä vokalismissa on yllättävän suuria eroja, joiden historiallisen taustan selittäminen on ollut permiläisten kielten tutkimuksen keskeisiä haasteita.


title: Komin kieli

text: Komin sijajärjestelmä on voimakkaasti uusiutunut siten, että vanha vartalovokaali on liittynyt sijatunnuksiin, jotka osittain ovat syntyneet agglutinaation, osittain vanhojen sijatunnusten reanalyysin tietä. Suurin osa sijoista on yhteisiä udmurtin kanssa. Yleisimmän käsityksen mukaan komissa on 16 sijaa, mutta monia postpositiorakenteita käytetään lähes sijojen tapaan.


title: Komin kieli

text: Yleisen kielitieteen näkökulmasta komissa on huomionarvoista muun muassa monimutkainen kieltojärjestelmä, jossa on käytössä sekä preesensissä että preteritissä taipuva kieltoverbi sekä kieltopartikkeli. Kieltoverbi kongruoi pääverbin kanssa luvussa, mutta monikon kolmannessa persoonassa käytetään verbin infinitiiviä. Objektin sijamerkintä on monimutkainen, ja siihen vaikuttavat niin teon kohteen luku, määräisyys, elollisuus kuin lauseen informaatiorakennekin. Kielitieteessä on kiinnitetty huomiota myös komin attribuutteihin, jotka voivat esiintyä useimmissa sijoissa pääsanan sijasta riippumatta. Eurooppalaisessa kontekstissa kiinnostava on myös komin jälkiartikkeli, joka muistuttaa venäjän pohjoismurteiden kliittisen partikkelin käyttöä.


title: Komin kieli

text: Suurin osa komin perussanoista on yhteisiä udmurtin kanssa. Tällaisia kantapermiläisiä sanavartaloja on arviolta 1 500. Uralilaiseen kantakieleen palautuvaa sanastoa on komissa yli 200 sanavartaloa.


title: Komin kieli

text: Sanastokerrostumista keskeisiä ovat udmurtin kanssa yhteiset vanhat iranilaislainat ja bolgaarinturkkilaiset lainat. Jälkimmäisiä on komissa udmurttia huomattavasti vähemmän, ja niitä on pidetty keskeisenä kriteerinä kantapermin hajoamisaikaa määriteltäessä. Itsenäisiä lainasanakerrostumia komissa ovat lainat venäjästä, mansista, nenetsistä ja itämerensuomesta. Näistä itämerensuomalainen lainasanasto (suomen ja sen lähisukukielistä saadut lainat) on tutkimuksellisesti erityisen kiinnostava, sillä nykyisin itämerensuomalaisten ja permiläisten kielten välillä on laaja venäläistynyt vyöhyke. Komeilla ja itämerensuomalaisilla on kuitenkin ollut kontakteja toisiinsa vielä keskiajalla. Myös komien kontaktit slaaveihin ovat vanhempia kuin useimmilla muilla suomalais-ugrilaisilla kansoilla.


title: Komin kieli

text: Komisyrjäänin murteita on 11, komipermjakissa on kaksi päämurretta. Komin murrejaoen keskeinen kriteeri on vanhan l-äänteen edustus (l, v tai kato). Erityisesti komisyrjäänin murteiden väliset sanastoerot ovat huomattavat.


title: Komin kieli

text: 1300-luvulla Tapani Pyhä loi komin edeltäjälle, muinaispermin kielelle abur-aakkoston, jolla kirjoitettiin jonkin verran hengellistä kirjallisuutta. Komilla onkin unkarin jälkeen suomalais-ugrilaisista kielistä toiseksi vanhin kirjallisuus. Tämä aakkosto jäi pian pois käytöstä, ja komia alettiin uudelleen käyttää kirjakielenä vasta 1800-luvulla. Sitä kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin, mutta 1930-luvulla kokeiltiin jonkin aikaa myös latinalaisten aakkosten käyttöä. Kominkielinen kirjallisuus kukoisti ennen kaikkea Stalinin aikana 1920–1930-luvulla, jolloin luotiin kominkieliset sivistyslaitokset ja opetusjärjestelmä. 1930-luvulta alkaen tilanne kuitenkin muuttui nopeasti huonompaan. Komilaista sivistyneistöä vainottiin ja komin puhuma-alue alkoi nopeasti venäläistyä muun muassa vankileirien takia. Nykyisin komit muodostavat noin neljänneksen Komin tasavallan asukkaista sekä noin 60 % entisen Permin Komin autonomisen piirikunnan asukkaista. Kieli elää lähinnä maaseudulla. Kaupungistunut komilaissivistyneistö puhuu usein vain venäjää.


title: Komin kieli

text:
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen komi sai Komin tasavallassa virallisen aseman vuonna 1992. Käytännössä tämä ei kuitenkaan ole merkittävästi parantanut kielen käyttömahdollisuuksia. Komi on lähinnä kotikieli, jolla on varsin rajoitetusti käyttöä tiedotusvälineissä, hallinnossa ja koulutuksessa. Kirjallisuutta ilmestyy vain noin 20 nimekettä vuodessa. Lisäksi on muutamia aikakaus- ja sanomalehtiä.
Komi on kuitenkin jatkuvasti useiden pienyhteisöjen pääkieli, eikä sitä voi pitää akuutisti uhanalaisena.


title: Komin kieli

text: Permin Komin alueella komin kielen käyttö on Komin tasavaltaakin vähäisempää. Kielellä ei ole minkäänlaista virallista asemaa. Vaikka Komi-Permjakia oli Venäjän ainoa hallintoalue, jolla suomalais-ugrilaista kieltä puhuva väestö oli enemmistönä, liitettiin se vuoden 2006 alusta lähes kokonaan venäjänkieliseen Permin alueeseen.


title: Century Child

text: Century Child on Nightwishin neljäs albumi. Sen julkaisi Spinefarm Records vuonna 2002. Se on ensimmäinen albumi, jolla on mukana nykyinen basisti ja mieslaulaja Marco Hietala.


title: Century Child

text: Musiikillisesti Century Child eroaa huomattavasti edellisistä Nightwish- albumeista. Se on synkempi ja hitaampi kuin edeltäjänsä, sillä kuullaan enemmän mieslaulajaa ja sillä kuullaan ensimmäistä kertaa orkesterin säestystä. Kitaristi Emppu Vuorinen viritti kitaransa D-vireeseen, jotta se vastaisi Marco Hietalan D-vireistä bassoa. Albumi on myös ensimmäinen, jonka sanoituksissa on teemallisia piirteitä.


title: Century Child

text: Albumi myi kaksinkertaisesti platinaa Suomessa (60 000 kappaletta), ollen Suomen toiseksi myydyin albumi vuonna 2002. Tällä hetkellä sitä on myyty 90 000 kappaletta Suomessa. Maailmanlaajuisesti se myi 350 000 kappaletta vuosina 2002 ja 2003.