title: Shani Davis

text: Davis on voittanut maailmancupin kokonaiskilpailun 2014 sekä sijoittunut kolmanneksi 2012 ja 2013. 1 000 metrin maailmancupin hän on voittanut 2006, 2008, 2009, 2010, 2012 ja 2014, ollut toinen 2013 sekä kolmas 2007 ja 2011. 1 500 metrin maailmancupin hän on voittanut 2008, 2009, 2010 ja 2011 sekä ollut kolmas 2012 ja 2014


title: Verohallinto

text: Verohallinto () on Suomen viranomainen, joka huolehtii verojen keräämisestä yhteiskunnalle.


title: Verohallinto

text: Verohallinto kerää noin kaksi kolmasosaa Suomen veroista ja veronluonteisista maksuista. Keräämänsä verot Verohallinto tilittää yhteiskunnan palveluja ylläpitäville veronsaajille, eli valtiolle, kunnille, Kansaneläkelaitokselle (Kela), sekä evankelisluterilaisille että ortodoksisille seurakunnille, ja Ahvenanmaan metsänhoitoyhdistykselle. Verohallinnon edeltäjä Verohallitus lakkautettiin Verohallinnon organisaation uudistuksen yhteydessä 1.9.2010.


title: Verohallinto

text: Suomen verotuksesta päätetään eduskunnassa ja Euroopan unionissa. Kunnat ja seurakunnat päättävät omista veroprosenteistaan. Lisäksi Ahvenanmaan maakunnalla on joitakin muusta Suomesta poikkeavia verotussäädöksiä. Verolait valmistellaan valtiovarainministeriössä ja hyväksytään eduskunnassa.


title: Verohallinto

text: Verotulot ovat julkisen talouden merkittävin tulonlähde. Verohallinnon lisäksi veroja ja veronluonteisia maksuja keräävät myös liikenteen turvallisuusvirasto ja tulli. Suomessa Verohallinto on valtiovarainministeriön alainen organisaatio.


title: Verohallinto

text: Verohallinnon keräämien verotulojen nettokertymä vuonna 2015 oli noin 55 miljardia euroa. Nämä rahat jaetaan veronsaajille: valtiolle (60 %), kunnille (32 %), Kansaneläkelaitokselle (6 %), seurakunnille (noin 2 %) ja metsänhoitoyhdistyksille (alle 1 %).


title: Verohallinto

text: Verohallinto tekee yhteistyötä julkishallinnon, muiden viranomaisten, yksityisen sektorin ja asiakkaiden etujärjestöjen kanssa. Tavoitteena on vaihtaa tietoa ja osaamista sekä kehittää palveluja. Yhteistyön avulla Verohallinto myös tehostaa verovalvontaa, varmistaa sujuvan maksuliikenteen ja tarjoaa parempia ennusteita verotuloista.


title: Verohallinto

text: Verohallinto muodostuu 12 yksiköstä, joista keskeisimmät ovat verotustehtäviä hoitavat Henkilöverotus-, Yritysverotus- ja Veronkantoyksiköt. Kullakin niistä on Helsingissä sijaitseva ohjaus- ja kehittämisyksikkö, joka vastaa toiminnan suunnittelusta, ohjaamisesta ja seurannasta, tietojärjestelmistä, kotimaisesta ja kansainvälisestä sidosryhmäyhteistyöstä sekä hankkeista. Varsinaiset verotustehtävät hoidetaan eri puolella Suomea sijaitsevissa toimipisteissä.


title: Verohallinto

text: Henkilöverotusyksikkö vastaa henkilöasiakkaiden sekä liikkeen- ja ammatinharjoittajien verotuksesta. Lisäksi se huolehtii asiakastiedoista, tuloverotuksesta ja ennakkoperinnästä, verotuksen yhteydessä tapahtuvasta verovalvonnasta sekä perintö-, lahja-, varainsiirto- ja kiinteistöverotuksesta. Yksikköön kuuluu 9 alueellista verotoimistoa.


title: Verohallinto

text: Yritysverotusyksikkö vastaa osakeyhtiöiden ja muiden yhteisöasiakkaiden palvelusta ja ohjauksesta, asiakastiedoista, verotuksesta sekä verotuksen yhteydessä tapahtuvasta verovalvonnasta. Yritysverotusyksikkö vastaa myös kaikkien yritysmuotojen verotarkastuksista. Yksikköön kuuluu viisi alueellista yritysverokeskusta sekä valtakunnallinen Konserniverokeskus.


title: Verohallinto

text: Veronkantoyksikkö hoitaa verojen maksamiseen, perintään ja tilittämiseen liittyviä tehtäviä. Yksikköön kuuluu kolme alueellista veronkanto- ja perintäyksikköä sekä valtakunnallinen Oikeudellinen perintäyksikkö.


title: Verohallinto

text: Asiointiyksikkö vastaa asiakaspalvelutyöstä ja sen kehittämisestä kaikissa Verohallinnon kanavissa (käyntiasiointi, puhelinpalvelu, digitaalinen) sekä neuvonnan asiakaskokemuksen johtamisesta.


title: Verohallinto

text: Verohallinnon sisäisiä palveluyksikköjä ovat kehitys- ja tietoteknisistä palveluista vastaava Kehitys- ja tietohallintoyksikkö sekä henkilöstö-, talous- ja yleishallintotehtävistä vastaava Hallintoyksikkö. Esikunta- ja oikeusyksikkö huolehtii esikuntatehtävistä sekä pääjohtajan määräysten valmistelusta ja esittelystä. Viestintäyksikkö vastaa Verohallinnon konsernitason viestinnästä, verkkopalveluista sekä kielipalveluista. Sisäisen tarkastuksen yksikkö arvioi Verohallinnon sisäisen valvonnan riittävyyttä tarkastamalla kaikkia Verohallinnon toimintoja.


title: Verohallinto

text: Harmaan talouden selvitysyksikkö tuottaa tietoa harmaan talouden ilmiöstä ja laatii yrityksistä ja yhteisöistä selvityksiä muille viranomaisille.


title: Verohallinto

text: Kansallisen tulorekisterin perustamishanke on valtiovarainministeriön ja Verohallinnon yhteishanke. Tulorekisteriyksikkö toimii tulorekisterin ylläpitäjänä ja vastuuviranomaisena rekisterin käyttöönoton jälkeen 1.1.2019.


title: Verohallinto

text: Verohallinnosta riippumattomia toimielimiä ovat Keskusverolautakunta, joka antaa ennakkoratkaisuja, ja Verotuksen oikaisulautakunta, joka käsittelee oikaisuvaatimuksia.


title: Verohallinto

text: Verohallinnosta riippumaton Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö valvoo veronsaajien oikeuksia verotuksessa ja verotusta koskevassa muutoksenhaussa.


title: Verohallinto

text: Verohallinnon arvot ovat luottamus, yhteistyö ja uudistuminen.


title: Verohallinto

text: Verohallinnon kustannukset ovat kehittyneet viime vuosina seuraavasti:


title: Verohallinto

text: Suomen verohallinnossa työskenteli vuoden 2016 lopulla 4 983 henkilöä. Henkilöstön keski-ikä oli 49,1 vuotta, ja kolme neljäsosaa työntekijöistä on naisia.


title: Verohallinto

text: Suomen verohallinto on tehnyt konkreettisia tekoja kustannusten ja hiilidioksidipäästöjen pienentämiseksi. Ympäristökuormituksen vähentämiselle on asetettu prosentuaaliset tavoitteet, joita seurataan järjestelmällisesti. Vuonna 2008 aloitetussa yhteistyössä Maailman luonnonsäätiön WWF:n kanssa verotoimistot ja pääkonttori laativat toimitiloilleen ympäristöohjelman ja sitoutuivat noudattamaan valittuja Green Office -kriteerejä. Näitä olivat muun muassa paperin-, energian- ja sähkönkulutuksen sekä jätemäärien vähentäminen.


title: Susanna Rahkamo

text: Susanna Rahkamo (s. 25. helmikuuta 1965) on suomalainen taitoluistelija. Hän kilpaili puolisonsa Petri Kokon kanssa jäätanssissa. He voittivat Euroopan-mestaruuden ja MM-hopeaa vuonna 1995, MM-pronssia 1994 ja EM-pronssia 1993.


title: Susanna Rahkamo

text: Vuoden 1995 jälkeen Rahkamo ja Kokko ryhtyivät ammattilaisiksi. He luistelivat erilaisissa näytöksissä ja kilpailuissa viisi vuotta kunnes päättivät uransa Suomessa Tango Cafe -kiertueella vuoden 2000 lopussa. Heitä valmensi Martin Skotnicky.


title: Susanna Rahkamo

text: Rahkamo ja Kokko kehittelivät jäätanssiin oman tanssinsa nimeltä Finnstep. Kansainvälinen luisteluliitto ISU pyysi paria kehittelemään kaudella 1994–1995 käyttämästään rytmitanssista uuden pakollisen tanssin jäätanssiin. Finnstep otettiin ohjelmaan kaudella 2008–2009.


title: Susanna Rahkamo

text: Vuosina 2004–2014 Rahkamo toimi Suomen Taitoluisteluliiton puheenjohtajana. Marraskuusta 2008 alkaen hän on toiminut Suomen Olympiakomitean hallituksessa ja vuodesta 2012 sen varapuheenjohtajana. Hän toimi tuomarina Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa keväällä 2009.


title: Susanna Rahkamo

text: Rahkamolla ja Kokolla on kaksi lasta. Rahkamo on poliitikko Kari Rahkamon tytär.


title: Petri Kokko (taitoluistelija)

text: Petri Kokko (s. 21. helmikuuta 1966) on suomalainen kilpauransa lopettanut taitoluistelija, joka urheilu-uransa jälkeen on toiminut markkinoinnin johtotehtävissä kansainvälisissä yrityksissä.


title: Petri Kokko (taitoluistelija)

text: Hän luisteli yhdessä Susanna Rahkamon kanssa ja he kilpailivat jäätanssissa. Heidän parhaimpiin saavutuksiinsa kuuluvat Euroopan mestaruus vuodelta 1995, sekä samalta vuodelta maailmanmestaruuskilpailujen toinen sija. Vuoden 1995 jälkeen he ryhtyivät ammattilaisiksi. Heidän valmentajansa oli Martin Skotnicky.


title: Petri Kokko (taitoluistelija)

text: Rahkamo ja Kokko ovat kehitelleet jäätanssiin oman tanssinsa nimeltä Finnstep. Kansainvälinen Luisteluliitto ISU pyysi paria kehittelemään kaudella 1994–1995 käyttämästään rytmitanssista uuden pakollisen tanssin jäätanssiin. Finnstep otettiin ohjelmaan kaudella 2008–2009.


title: Petri Kokko (taitoluistelija)

text: Luistelu-uran jälkeen Kokko on toiminut mainonnan ja liikkeenjohdon alalla muun muassa Niken Suomen-maajohtajana, Urheilukanavan ohjelmajohtajana sekä mainostoimisto Stream Helsingin toimitusjohtajana. 23. lokakuuta 2006 hänet nimitettiin Googlen ensimmäiseksi Suomen maajohtajaksi. Kokko nimitettiin 24. marraskuuta 2009 Googlen kansainvälisen myynnin kehitysjohtajaksi 1. tammikuuta 2010 alkaen. Hän ilmoitti muuttavansa Kaliforniaan pääkonttorin lähettyville kesäkuuhun 2010 mennessä. Elokuussa 2011 ilmoitettiin Kokon siirtymisestä Googlen myyntijohtajaksi Saksaan.


title: Petri Kokko (taitoluistelija)

text: Rahkamo ja Kokko ovat naimisissa, ja heillä on kaksi lasta, Max ja Camilla.


title: Ireen Wüst

text: Ireen Wüst (s. 1. huhtikuuta 1986 Goirle, Alankomaat) on alankomaalainen pikaluistelija. Wüst on voittanut kymmenen olympiamitalia, joista viisi kultaista, ja on siten eniten mitaleja olympialaisissa kerännyt pikaluistelija.


title: Ireen Wüst

text: Wüstin ensimmäinen kausi aikuisten kansainvälisellä tasolla oli 2004–2005, jolloin hän oli neljäs EM-kilpailuissa ja viides yleisluistelijoiden maailmanmestaruuskilpailuissa. Samana talvena hän voitti juniorien maailmanmestaruuden ja teki nuorten maailmanennätykset 1 000, 1 500 ja 3 000 metrillä.


title: Ireen Wüst

text: Joulukuussa 2005 Wüst voitti Alankomaiden matkakohtaisissa mestaruuskilpailuissa 1 000, 1 500 ja 3 000 metrin kilpailut ja lunasti paikkansa Torinon olympiakisoihin. Vuonna 2006 hän saavutti pronssia Euroopan mestaruuskilpailuista ja voitti Torinon olympiakisoista 3 000 metrillä kultamitalin ja 1 500 metrillä pronssia. Vuonna 2007 hän sijoittui yleisluistelijoiden EM-kisoissa hopealle ja voitti maailmanmestaruuden. Sprinttereiden MM-kilpailuissa hän sai hopeaa ja matkakohtaisissa MM-kilpailuissa kultaa 1 000 ja 1 500 metrillä sekä hopeaa joukkuetakaa-ajossa.


title: Ireen Wüst

text: Wüst voitti tammikuussa 2008 ensimmäisen Euroopan mestaruutensa ja saavutti myöhemmin samana talvena yleisluistelun MM-hopeaa ja joukkuetakaa-ajon maailmanmestaruuden. Vuonna 2009 hän saavutti yleisluistelun MM-pronssia ja matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hopeaa 1 500 metrillä ja joukkuetakaa-ajossa. Seuraavana talvena hän sai EM-hopeaa.


title: Ireen Wüst

text: Vancouverin 2010 olympialaisissa Wüst voitti kultamitalin 1 500 metrillä. Saman vuoden yleisluistelun MM-kilpailuissa Heerenveenissä hän sai pronssia. Vuonna 2011 hän sai hopeaa yleisluistelun EM-kilpailuissa ja voitti yleisluistelun maailmanmestaruuden Calgaryssa. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 1 500 ja 3 000 metrillä sekä hopeaa 1 000 metrillä ja joukkuetakaa-ajossa.


title: Ireen Wüst

text: Vuonna 2012 Wüst voitti yleisluistelun maailmanmestaruuden ja saavutti EM-kilpailuissa pronssia. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän sai kultaa joukkuetakaa-ajossa, hopeaa 1 500 metrillä ja pronssia 3 000 metrillä. Vuonna 2013 hän voitti Euroopan-mestaruuden Heerenveenissä ja yleisluistelun maailmanmestaruuden Hamarissa. Sotšin matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän voitti kultaa 1 500 metrillä ajalla 1.55,38, 3 000 metrillä ajalla 4.02,43 ja joukkuetakaa-ajossa sekä sai hopeaa 1 000 ja 5 000 metrillä.


title: Ireen Wüst

text: Wüst voitti Euroopan-mestaruuden Hamarissa 2014. Samana vuonna hän voitti kultaa Sotšin olympialaisissa 3 000 metrillä ajalla 4.00,34 ja joukkuetakaa-ajossa sekä sai hopeaa 1 000, 1 500 ja 5 000 metrillä. Hän voitti samalla kaudella myös yleisluistelun maailmanmestaruuden Heerenveenissä. Hän voitti Euroopan-mestaruuden jälleen Tšeljabinskissa 2015. Heerenveenin matkakohtaisissa MM-kilpailuissa 2015 hän sai hopeaa 1 500 ja 3 000 metrillä sekä joukkuetakaa-ajossa. Hän oli samana vuonna toinen myös yleisluistelun MM-kisoissa Calgaryssa.


title: Ireen Wüst

text: Vuonna 2016 Wüst saavutti hopeaa Minskin EM-kilpailuissa. Kolomnan matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän sai kultaa joukkuetakaa-ajossa ja hopeaa 3 000 metrillä. Yleisluistelun MM-kilpailuissa Berliinissä hän saavutti hopeaa. Hän voitti yleisluistelun Euroopan-mestaruuden Heerenveenissä 2017. Saman vuoden matkakohtaisissa MM-kilpailuissa Gangneungissa hän voitti kultaa 3 000 metrillä ajalla 3.59,05 ja joukkuetakaa-ajossa sekä sai hopeaa 1 500 metrillä. Hän voitti 2017 myös yleisluistelun maailmanmestaruuden Hamarissa.


title: Ireen Wüst

text: Wüst voitti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 kultaa 1 500 metrillä ajalla 1.54,35 sekä saavutti hopeaa 3 000 metrillä ja joukkuetakaa-ajossa. 1 000 metrillä hän oli yhdeksäs. Saman vuoden yleisluistelun MM-kilpailuissa Amsterdamissa hän sai hopeaa.


title: Ireen Wüst

text: Wüst on voittanut maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2012–2013 sekä sijoittunut toiseksi kaudella 2013–2014 ja kolmanneksi 2011–2012. 1 500 metrin maailmancupin kokonaiskilpailun hän on voittanut kausilla 2006–2007 ja 2013–2014, sijoittunut toiseksi kaudella 2011–2012 sekä kolmanneksi kausilla 2005–2006, 2007–2008, 2010–2011 ja 2012–2013. 1 000 metrin cupissa hän oli toinen kaudella 2007–2008 ja 3 000/5 000 metrin cupissa kolmas 2014–2015.


title: Ireen Wüst

text: Wüst on avoimesti biseksuaali. Hän on aiemmin ollut parisuhteessa kaukalopikaluistelija Sanne van Kerkhofin kanssa.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: UAV () tarkoittaa lentävää miehittämätöntä ilma-alusta. Käsite on laajentunut 2000-luvun alussa UAS:ksi, jossa S kuten Systems voi tarkoittaa muutakin kuin lentävää laitetta.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Yhdysvallat kokeili miehittämättömiä lentokoneita ensimmäisen maailmansodan aikana, joten UAV:llä on pitkä historia. Myös V-1-ohjusta ja 1980-luvulla käyttöönotettuja risteilyohjuksia on 2000-luvun UAV-innostuksessa kutsuttu UAV:eiksi. Vuonna 2010 UAV-alusten myynti ylittää viisi miljardia dollaria.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Kiinnostus pienten lennokkien kaltaisiin MAV (micro air vehicle) UAV-aluksiin on noussut 2000-luvulla lähinnä kameroiden koon kutistumisen vuoksi.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Sotilaskäytössä UAV-alukset ovat yleisesti täysikokoisia lentokoneita, joita lennetään etäohjauksen avulla. Hyvin korkealla lentävillä HALE-aluksilla (Hight Altitude Long Endurance) voi olla hyvinkin suuri kärkiväli, mutta niiden kuormankantokyky on pieni. Siviilipuolen miehittämättömät ilma-alukset eivät usein eroa perinteisestä lennokista muussa kuin ohjaustavassaan.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: UAV-alus ei nykyisin vastaa lentokoneen määritelmää ilmailulainsäädännön silmissä. Oleellinen ero on kuitenkin sen ohjauksen automaattisuus tai etäohjaus. Tällöin UAV ei nykykäsityksen mukaan pysty tekemään törmäyksen uhatessa niin järkeviä päätöksiä kuin lentokoneessa istuva ohjaaja. Ylipäätään ilmailulainsäädäntö tehtiin 1900-luvulla miehitettyjä ilma-aluksia varten. Sotilasilmailussa on rajoitetulla alueilla tehty miehittämättömiä lentoja jo vuosikymmeniä. Toisaalta esimerkiksi alle 4 kg painavat mini-UAV:t eivät vaaranna lentokoneita enempää kuin isot linnut, joiden törmäyksiä matalalla lentävien lentokoneiden on joka tapauksessa pakko kestää.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: UAV vaikuttaa usein ulkomuodoltaan samanlaiselta kuin esimerkiksi ilmatorjuntatykistön tai ohjuskokeiden käyttämät suuret maalilennokit (drone), joista osa on tehty muokkaamalla vanhanaikaisia suihkulentokoneita miehittämättömiksi maalialuksiksi.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Ilma-aluksen lisäksi UAV:ssä on yleensä laukaisujärjestelmä, ellei alus nouse ilmaan lentokentältä, kuten lentokone, tai pystysuoraan, kuten helikopteri. Maajärjestelmään kuuluu myös UAV:n ohjauskeskus. Koska UAV-toiminta on monessa maassa vielä kokeellista, niiden lentoja varten on varattu ilmatilaa. Esimerkiksi Suomessa Kemijärvellä on UAV-koelentoalue. Sen lisäksi järjestelmään kuuluu UAV:n ohjaajien koulutusjärjestelmät.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Paras tapa torjua UAV-koneita on seurata UAV-konetta esimerkiksi UCAV-koneella, ja tuhota maa-asema.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Miehittämättömillä ilma-aluksilla on useita eri käyttökohteita, joista ehkä tunnetuimpia esimerkkejä ovat ilmakuvaus, sotilastiedustelu ja -taistelutehtävät. Tiedustelutehtävissä lennokit ovat usein varustettu erilaisilla sensoreilla (esim. kamera, lämpökamera, säteilymittari). Niitä voidaan käyttää alueilla, joille perinteisten miehitettyjen lentokoneiden lähettäminen olisi liian riskialtista (esim. katastrofialueet, sota-alueet). Miehittämättömiä ilma-aluksia voidaan hyödyntää myös palontorjunnassa.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Ampumaharjoitusten maaliksi tarkoitettua lennokkia kutsutaan maalilennokiksi (). Mallilennokkia ohjataan tyypillisesti radio-ohjauksella, mutta käytössä on myös itsenäisesti autopilotin avulla lentäviä malleja.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Vanhentuneita suihku- ja potkurilentokoneita on käytetty myös miehittämättöminä harjoitusmaaleina. Tämäntyyppisten miehitettyjen lentokoneiden pohjalta rakennettujen maalilennokkien ongelma on tosin usein ollut niiden korkea hinta ja käyttökulut.


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Englanti:


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Etelä-Afrikka


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Intia


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Israel


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Iran


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Japani


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Jordania


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Kiina


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Pakistan


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Ranska


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Saksa


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Suomi


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Sveitsi


title: Miehittämätön ilma-alus

text: Turkki


Miehittämätön ilma-alus


title: Vegaaniliitto

text: Vegaaniliitto ry on vuonna 1993 Suomessa perustettu yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää kasvissyöntiä ja veganismia. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys tekee tiedotus- ja valistustyötä, harjoittaa julkaisutoimintaa, järjestää tiedotus- ja esitelmätilaisuuksia, organisoi opintopiirejä ja järjestää mielenosoituksia ja kampanjoita. Tärkeä osa tiedotusta on vegaanisesta arjesta kertominen muun muassa jakamalla reseptejä sekä tietoa ravitsemuksesta.


title: Vegaaniliitto

text: Vegaaniliitto julkaisee erilaisten esitteiden lisäksi Vegaia-nimistä lehteä, joka ilmestyy neljästi vuodessa. Yhdistyksellä on oma kirjasto, josta voi lainata veganismia käsitteleviä kirjoja ja ulkomaalaisia lehtiä. Vegaaniliitolla on myös vapaaehtoisvoimin toimiva Vegaanipuoti, jossa on myynnissä veganismiin liittyviä tuotteita, joita tilaamalla tukee myös yhdistyksen toimintaa.


title: Journalistin ohjeet

text: Journalistin ohjeet on Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistyksen laatima ammatillinen eettinen ohjeistus sanomalehtien, tv-kanavien ja vastaavien viestimien toimittajille. Ohjeiden nykyinen versio on astunut voimaan vuoden 2011 alusta.


title: Journalistin ohjeet

text: Journalistin ohjeiden noudattamista valvoo kustantajien ja muiden sidosryhmien jäsenten muodostama Julkisen sanan neuvosto.


title: Pilvimetsä

text: Pilvimetsä on vuoristoissa esiintyvä kasvillisuustyyppi trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä. Vuoristossa on viileämpää kuin alavilla mailla. Niissä vesihöyry tiivistyy uduksi, sumuksi tai pilviksi, ja kasvillisuus on pilvimetsää. Puiden oksat ovat sammalten, orkideojen ja muiden päällyskasvien peittämät. Puusaniaisia, palmuja ja bambuja voi kasvaa.


title: Pilvimetsä

text: Pilvimetsää kasvaa Afrikan, Keski- ja Etelä-Amerikan, Indonesian ja Uuden-Guinean vuoristojen rinteillä. Tietyillä alueilla lauhkealla vyöhykkeellä voi kasvaa pilvimetsää suuresti muistuttavia metsiä.


title: Kristillinen teologia

text: Kristillinen teologia tarkoittaa määritelmästä riippuen kahta eri asiaa:


title: Kristillinen teologia

text: "Pääartikkeli: teologia"


title: Kristillinen teologia

text: Koska kristinuskolla on ollut suuri vaikutus länsimaiseen yhteiskuntaan, kristillinen teologia kummassakin merkityksessä läpäisee koko länsimaisen kulttuurin ja usein heijastelee kulttuuria monella tavoin.


title: Kristillinen teologia

text: Kristillisen teologian osa-alueita ovat:Kristillisen teologian historia on läheisesti yhteydessä kristinuskon historiaan, kirkkohistoriaan ja kristillisen filosofian ja aatehistorian kehittymiseen yleensä.


title: Kristillinen teologia

text: Teologiaa voidaan tutkia useilla erilaisilla metodeilla. Alla luetelluista koulukunnista osa käsittelee mahdollisesti vain yhtä edellä annetuista osa-alueista, osa useampia.


title: Skeleton talviolympialaisissa 2006

text: XX talviolympialaisissa vuonna 2006 järjestettiin skeletonissa eli mahakelkkailussa kaksi kilpailutapahtumaa: miehille ja naisille. Kilpailut käytiin Cesana Torinesessa 1 435 metriä pitkällä radalla, jossa on 19 mutkaa ja kokonaispudotusta 114 metriä.


title: Skeleton talviolympialaisissa 2006

text:
17. helmikuuta
Ensimmäisen laskun jälkeen Gibson johti kisaa 0,18 sekunnin erolla Painiin. Lopulta voitto tuli 0,26 sekunnin erolla kahden edellisen maailmancupin voittajaan Painiin. Voittonsa myötä 39-vuotiaasta Gibsonista tuli talviolympialaisten historian vanhin henkilökohtaisten kilpailujen kultamitalisti. Pronssimitalisti Stähli oli ensimmäisen kierroksen jälkeen vasta viides.


title: Skeleton talviolympialaisissa 2006

text:
16. helmikuuta
Hallitseva maailmanmestari Pedersen voitti Sveitsille maan ensimmäisen Torinon kisojen kultamitalin, Iso-britannian Shelley Rudman toi hopeallaan puolestaan iso-britannian ainoan mitalin.


title: Pekka Räty

text: Pekka Kullervo Räty (s. 9. joulukuuta 1954 Eno) on suomalainen näyttelijä ja poliitikko. Hän on näytellyt Lahden kaupunginteatterissa ja Seinäjoen kaupunginteatterissa. Hän tuli tunnetuksi Veikko Kerttulan "Simpauttaja"-televisioelokuvan (1975) Imppana.


title: Pekka Räty

text: Vuosina 1991–1995 hän toimi kansanedustajana tultuaan valittua eduskuntaan Lahdesta sitoutumattomana Vihreän liiton listoilta. Räty on toiminut myös Lahden kaupunginvaltuuston jäsenenä. Räty on toiminut myös SDP:ssä. Vuoden 2007 ja vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Räty oli Suomen Keskustan ehdokkaana Vaasan vaalipiirissä. Räty valittiin Imatran kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa 2017.


title: Tšiang Tšing-kuo

text: Tšiang Tšing-kuo (perint.: 蔣經國, pinyin: Jiǎng Jīngguó, Wade-Giles: Chiang Ching-kuo) (27. huhtikuuta 1910 – 13. tammikuuta 1988) oli Tšiang Kai-šekin poika, Kuomintang-puolueen (Guomindang) puheenjohtaja vuodesta 1975, Kiinan tasavallan (Taiwanissa) pääministerinä 1972–1978 ja presidenttinä vuodesta 1978 kuolemaansa saakka. Taiwanin presidenttinä häntä seurasi Lee Teng-hui.


title: Tšiang Tšing-kuo

text: Tšing-kuo syntyi Fenghuassa lähellä Ningboa 27. huhtikuuta 1910. Tšing-kuo oli Tšiang Kai-šekin ja tämän ensimmäisen vaimon Mao Fumein poika. Hän sai perinteisen peruskoulutuksen ja aloitti lukion neljätoistavuotiaana Pudongin lukiossa Shanghaissa. Opiskeluaikoinaan Tšing-kuo alkoi saada ystäviä maan vasemmistopiireistä ja heihin lukeutui esimerkiksi Kiinan kommunistisen puolueen perustaja Li Dazhao. Vuonna 1925 hän ja joukko muita nuoria opiskelijoita lähtivät Neuvostoliittoon opiskellakseen Sun Yat-senin yliopistoossa. Paikan päällä Tšing-kuo liittyi kommunistiseen nuorisoliikkeeseen, osallistui Karl Radekin oppitunneille ja omaksui ideoita Lev Trotskin kirjoituksista. Vuonna 1926 yliopistolle opiskelemaan oli saapunut myös tuleva kommunistivaikuttaja Deng Xiaoping. Deng ja Tšiang erosivat toisistaan poliittisilta mielipiteiltään. Tšiang syytti vuonna 1926 yliopiston kiinalaisessa lehdessä julkaistussa artikkelissa "Guomin geming he gongchandang" kommunistista puoluetta yrityksistä keskittää valta kommunistisen puolueen käsiin. Tšiang itse kannatti isänsä puoluetta Kuomintangia ja uskoi sen olevan paras vaihtoehto vallankumouksen toteuttamiselle Kiinassa. Tämän takia hänen suhteensa kommunisteihin rikkoutuivat.


title: Tšiang Tšing-kuo

text: Tšiang Kai-šek toteutti vallankaappauksen kommunisteja vastaan Shanghaissa vuonna 1927 ja vaikka Tšing-kuon välit kommunisteihin olivatkin jo rikkoutuneet, hän kritisoi vallankaappausta. Saman vuoden syksyllä hän aloitti opinnot sotilas- ja politiikkainstituutissa Leningradissa ja osana tätä hänen oli irtisanouduttava Trotskilaisista ideoistaan. Tšiang valmistui vuonna 1930 ja palasi Moskovaan työskentelemään ensin elektroniikkatehtaalla ja sittemmin kolhoosilla lähellä kaupunkia. Lokakuussa 1932 hänet siirrettiin Uralvuorille kaivostyöhön. Tšiang sairastui ja hänen parannuttuaan hänet siirrettiin jälleen, tällä kertaa Altain aluepiirin. Hän palasi Uralvuorille vuonna 1933 ja tapasi siellä tulevan vaimonsa Faina Vakhrevan. Vuonna 1935 he saivat pojan nimeltä Xiaowen ja seuraavana vuonna tyttären nimeltä Xiaozhang.


title: Tšiang Tšing-kuo

text: Tšiang Kai-šekin hallinnon välit Neuvostoliittoon olivat rikkoutuneet, mutta kun maat palauttivat diplomaattisuhteensa Tšiang Kai-šek pyysi palauttamaan Tšing-kuon Kiinaan. Hän saapuikin perheineen Shanghaihin huhtikuussa 1937 ja hänen isänsä nimitti hänet Kansan kolmen periaatteen nuorisojoukkojen keskuskomiteaan ja sen Jiangxin osaston johtajaksi. Vuonna 1944 Tšiang Kai-šek perusti kadettikoulun Chongqingiin ja nimitti Tšing-kuon sen johtoon. Monesta oppilaitoksen oppilaasta tuli sittemmin Tšing-kuon tärkeitä tukijoita. 1942 Tšing-kuo sai myös kaksi lasta (Zhang Xiaoci ja Xiaoyan) tuolloisen sihteerinsä Zhang Yaruon kanssa. Kiinan–Japanin sota päättyi Japanin tappioon vuonna 1945 ja Tšing-kuo oli mukana neuvotteluissa Neuvostoliiton kanssa, joiden tuloksena syntyi Kiinalais-Neuvostoliittolainen ystävyys ja yhteistyösopimus. Pian alkoi kuitenkin Kiinan sisällissota kommunisteja vastaan. Tšiang Kai-šek lähetti Tšing-kuon Mantšuriaan valvomaan neuvostojoukkojen vetäytymistä ja estämään alueen päätyminen kommunistien käsiin. Kun tämä epäonnistui, hän joutui poliittisesti taka-alalle muutamaksi seuraavaksi vuodeksi. Tänä aikana hän sai myös kaksi uutta poikaa (Xiaowu ja Xiaoyong) vaimonsa Fainan kanssa. Kun kommunistien voitto alkoi näyttää väistämättömältä, Tšing-kuo avusti isäänsä vetäytymisen valmisteluissa Taiwaniin.


title: Tšiang Tšing-kuo

text: Taiwanissa Tšing-kuosta tuli yksi kansallismielisten salaisen palvelun merkittävistä hahmoista. Salainen poliisi pidätti tuhansia henkilöitä, joita tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin ja satoja myös teloitettiin. Hän perusti myös uudelleenkoulutuslaitoksen nimeltä "Xinsheng Zhaodai Suo" ja oli yksi Taiwanin valkoisen terrorin arkkitehdeista. Vuonna 1965 Tšing-kuosta tuli puolustusministeri ja piti hallussaan myös paljon valtaa sen varsinaisen toimialueen ulkopuolella hänen isänsä korkean iän takia.


title: Tšiang Tšing-kuo

text: 1960-luvun loppupuolella ja 1970-luvun alussa kommunistisen Kiinan ja Yhdysvaltojen välit lämpenivät, mikä johti poliittisiin uudistuksiin Taiwanissa. Kuomintang alkoi avautua ja asukkaiden poliittisen vaikuttamisen mahdollisuuksia alettiin lisätä. Tšiang Kai-šek nimitti Tšing-kuon maan varapääministeriksi ja hän osallistui neuvotteluihin Yhdysvaltojen kanssa. Yhdysvalloissa Tšing-kuo joutui salamurhayrityksen kohteeksi, josta hän kuitenkin selvisi ehjin nahoin. 25. lokakuuta 1971 Kiinan kommunistit saivat entisen Kiinan paikan Yhdistyneissä kansakunnissa ja kansallismieliset alkoivat pikkuhiljaa menettää diplomaattista tunnustustaan maailmalla. 26. toukokuuta 1972 Tšing-kuosta tuli Taiwanin pääministeri ja Tšiang Kai-šekin kuoltua 5. huhtikuuta 1975 hänestä tuli myös Kuomintangin keskuskomitean puheenjohtaja. Vuonna 1978 hänestä tuli maan presidentti.


title: Tšiang Tšing-kuo

text: Noustuaan valtaan Tšing-kuo alkoi toteuttaa poliittisia uudistuksia saadakseen kannatusta kansainväliseltä yhteisöltä. Vuonna 1984 Lee Teng-huista tehtiin maan varapresidentti ja Kuomintangiin perustettiin poliittisista uudistuksista vastaava komitea, jonka kolmena päätavoitteena oli poikkeustilan päättäminen, parlamentin suuremman roolin toteuttaminen hallinnon osana ja oppositiopuolueiden laillistaminen. Demokraattinen edistyspuolue perustettiin vuonna 1986 ja vaikka sitä ei aluksi tunnustettu hallinnon taholta, sen annettiin toimia vapaasti. Poikkeustila päätettiin kesäkuussa 1987. Tähän mennessä Tšing-kuo oli sairastunut vakavasti ja hän kuoli tammikuussa 1988.


title: Kanadanmustikka

text: Kanadanmustikka ("Vaccinium angustifolium") on puolukoiden sukuun kuuluva laji, joka kasvaa luonnonvaraisena Kanadan itä- ja keskiosissa ja Yhdysvaltojen koillisosassa. Eteläisimmät esiintymisalueet ovat Länsi-Virginiassa ja läntisimmät Minnesotassa ja Manitobassa.


title: Kanadanmustikka

text: Kanadanmustikka on kesävihanta varpu, joka kasvaa parhaimmillaan 60 senttimetrin pituiseksi, mutta yleensä pituus on 35 cm tai vähemmän. Lehdet ovat kiiltävän sinivihreitä kesällä ja muuttuvat syksyllä purppuranvärisiksi. Kukat ovat valkoisia, 5 mm pitkiä. Marja on makea ja väriltään tummansinisestä mustaan.


title: Kanadanmustikka

text: Kanadanmustikka kestää metsäpaloja ja yleistyy usein alueilla, joilla on ollut metsäpalo. Joillakin alueilla se peittää laajoja alueita lähes ainoana lajina.


title: Kanadanmustikka

text: Kanadanmustikkaa kasvatetaan kaupallisesti Kanadassa ja Yhdysvaltojen Mainessa. Siitä on jalostettu Ruotsissa pakkasta kestävä lajike "Putte".


title: Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: XX talviolympialaisissa Torinossa järjestettiin kaukalopikaluistelussa kahdeksan kilpailutapahtumaa. Kisat käytiin Palavelan 8 285-paikkaisella areenalla. Olympialaisissa lajiin osallistui noin 110 urheilijaa.


text: Monista muista lajeista poiketen kaukalopikaluistelussa on käytössä ikärajat, sillä kilpailijan pitää olla täyttänyt 15 vuotta viimeistään 1. heinäkuuta.


text: 18. helmikuuta


text: 12. helmikuuta


text: (*) Oh Se-jong ei kilpaillut loppukilpailussa mutta sai mitalin.


text: 15. helmikuuta


text: Kanada valitti lopputuloksesta Urheilun vetoomustuomioistuimeen (CAS), sillä Kanadan mielestä Radanovalla oli oikea luistin ilmassa hänen ylittäessään maaliviivan. Sääntöjen mukaan molemmat luistimet pitää olla kiinni jään pinnassa maaliin tultaessa. Vetoomus ei kuitenkaan mennyt läpi ja maaliintulojärjestys säilyi.


text: 22. helmikuuta


title: Paul Tergat

text: Paul Kibii Tergat (s. 17. kesäkuuta 1969 Baringo, Kenia) on kalenjin-heimoon kuuluva kestävyysjuoksija.


title: Paul Tergat

text: Ratajuoksuissa Tergat on usein joutunut tyytymään arvokisoissa kakkossijoihin. Sekä 1996 Atlantan ja 2000 Sydneyn olympiakisojen 10 000 metrillä Tergat johti kilpailua ennen viimeistä kierrosta, mutta molemmilla kerroilla etiopialainen Haile Gebrselassie vei kultamitalin. Lopputulosten osalta sama asetelma toistui kympillä myös 1997 Ateenan ja 1999 Sevillan MM-kisoissa. Vuosina 1999 ja 2000 Tergat voitti puolimaratonin MM-kullan. Vuonna 2002 Lontoon maratonilla Tergat voitti ensimmäistä maratoniaan juosseen Gebrselassien sijoittuen toiseksi Khalid Khannouchin perässä. Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailuista Tergatilla on henkilökohtaisesta kilpailusta viisi kultaa ja yksi pronssi ja joukkuekilpailusta lisäksi kahdeksan kultaa.


title: Paul Tergat

text: Tergat juoksi 28. syyskuuta 2003 Berliinin maratonilla maratonin maailmanennätyksen 2.04.55, vaikka hänen jalkansa oli kipeä ja hän harhautui eräässä kohtaa reitiltä. Haile Gebrselassie rikkoi hänen ennätyksensä juoksemalla vuoden 2007 Berliinin maratonilla ajan 2.04.26.


title: Paul Tergat

text: Ennen vuoden 2004 Ateenan olympiakisoja Tergat ilmoitti Ateenan olympiamaratonin olevan hänen viimeinen arvokisaedustuksensa Kenian joukkueessa. Maratonilla Tergat joi väärän lämpöistä vettä, mikä aiheutti hänelle kramppeja ja hän sijoittui lopulta kymmenenneksi. Tergat tavoitteli pääsyä vuoden 2008 Pekingin olympialaisten maratonille, mutta ilmoitti huhtikuussa 2008 ettei ole tarpeeksi hyvässä kunnossa kilpaillakseen Pekingissä.


title: Paul Tergat

text: Paul Tergat valittiin vuonna 2013 KOK:n jäseneksi ja vuonna 2017 Kenian olympiakomitean puheenjohtajaksi.


title: Ferriitti

text: Ferriitti (α-Fe) on raudan ja rautavaltaisten metalliseosten kiderakenne (tilakeskinen kuutio) tai mikrorakenteen faasi. Ferriitillä on suuri magneettinen permeabiliteetti, minkä takia sitä käytetään monissa sähkötekniikan sovelluksissa. Ferromagneettiset teräkset ja valuraudat sisältävät aina jotain ferriitin muotoa.


title: Ferriitti

text: Ferriitti on puhtaan raudan kiderakenne (lujuus = 280 N/mm). Ferriittinen kiderakenne voi kuitenkin sisältää hieman hiiltä, 0,03% 723C lämmössä ja 0,006% huoneen lämmössä. Ferriittisen rakenteen lujuus on niin alhainen, että sillä ei juurikaan ole käyttöä rakennemateriaalina. Puhtaasti ferriittisiä rautaseoksia käytetäänkin lähinnä magneettisten ominaisuuksiensa vuoksi. Sähkötekniikassa ferriittisiä rautaseoksia käytetään ohuista levyistä koottuina erilaisten käämien sydäminä esimerkiksi muuntajissa ja sähkömoottoreissa.


title: Ferriitti

text: Useimmat pehmeät teräkset (maks. 0,2% hiiltä) muodostuvat pääosin ferriitistä. Mikäli hiilipitoisuus on suurempi, on huoneenlämpöinen rakenne ferriittis-perliittinen ja hiilimäärän edelleen lisääntyessä täysin perliittinen. Mikäli hiilipitoisuus on vielä suurempi, syntyy perliitin raerajoille runsaasti hiiltä sisältävää sementiittiä.


title: Ferriitti

text: Perliitti on mikrorakenne, jossa esiintyy ohuina lamelleina sekä niukkahiilistä ferriittiä että runsashiilistä raudan ja hiilen muodostamaa karbidia, sementiittiä. Bainiitti ja martensiitti ovat hiiliylikylläisiä ferriitin muotoja, joita syntyy lämpökäsittelemällä sellaisia teräksiä, joiden hiilipitoisuus on niin suuri, etteivät ne normaalisti esiinny huoneenlämmössä puhtaasti ferriittisinä.


title: Pajarit

text: Pajarit eli bojaarit (, 'ylimys') olivat Venäjän ylimmän ruhtinaallisen palvelusluokan jäseniä ennen Pietari Suuren aikaa, joka lakkautti pajarien neuvoston eli pajariduuman 1711. Pajarit toimivat sotureina ja hallitsijan neuvonantajina.


title: Pajarit

text: Pajari-nimitystä käytettiin myös muun muassa Unkarin ja Romanian alueella.


title: Pajarit

text: Venäläiset pajarit on perinteisesti jaettu kolmeen eri kategoriaan:


title: Pajari

text: Pajari tarkoittaa seuraavia henkilöitä ja asioita:


title: Intro

text: Intro (lyhennys sanasta "introduction") eli alkusoitto, johdanto, on musiikillisen teoksen alussa tai teoksen kahden jakson välissä oleva osa, joka johdattelee kuulijan kappaleeseen tai uuteen jaksoon.


title: Intro

text: Intro ei välttämättä noudata itse teoksen tahtijakoa tai sävellajia, eikä se välttämättä ole edes musiikkia sanan varsinaisessa merkityksessä. Intro voi olla myös puhetta, linnunlaulua, hälyääniä tms. Klassisessa musiikissa alkusoittoa kutsutaan usein myös preludiksi. Laajemmin ymmärrettynä preludi on lyhyt musiikkikappale, jolla yleensä ei ole tarkkaan määriteltyä sisäistä rakennetta, urkusävellyksiä lukuun ottamatta. Urkusävellyksen nimenä preludi viittaa tavallisesti kokonaisuuteen, jossa improvisatoriset fantasia-ainekset vuorottelevat ankarampien fuugajaksojen kesken.


title: Intro

text: Musiikkikappaleen lopussa oleva, hiljaisuuteen johdatteleva osa on vastaavasti nimeltään "outro" (yhdistelmä sanoista "out" ja "intro").


title: Intro

text: Introlla voidaan laajemmin tarkoittaa myös esimerkiksi tietokoneohjelman tai multimediaesityksen alussa esitettävää erillistä materiaalia kuten lyhyttä videoesitystä. Tietotekniikassa intro voi viitata muun muassa demoskenen yhteydessä tehtyihin tuotoksiin tai esimerkiksi niin sanottuihin "cracktroihin", joita tyypillisesti liitetään järjestelmällisesti levitettyjen luvattomien ohjelmakopioiden, yleensä pelien alkuun.


title: Vastapaino (kirjankustantamo)

text: Vastapaino on vuonna 1981 Tampereella perustettu ja siellä toimiva tiede- ja tietokirjakustantamo. Julkaisutoiminnan painopiste on koko toiminnan ajan ollut yhteiskuntatieteellisessä, humanistista ja filosofista tutkimus- ja tietokirjallisuudessa.


title: Vastapaino (kirjankustantamo)

text: Vastapainon kirjoja käytetään runsaasti yliopistojen ja korkeakoulujen oppi- ja kurssikirjoina, mutta niillä on ollut paikkansa myös osana yliopistomaailmaa laajempaa yhteiskunnallista keskustelua. Käännösten osuus julkaisuista on noin puolet. Vastapaino julkaisee vuosittain 20-30 uutuutta. Yhä suurempi osa julkaisuista löytyy myös e-kirjoina.


title: Vastapaino (kirjankustantamo)

text: Yritysmuodoltaan Vastapaino on osakeyhtiö (vuodesta 2016), jonka suurin osakas on Osuuskunta Vastapaino. Jäseniä osuuskunnassa on noin 2 500 (vuonna 2014). Yrityksen toimitusjohtaja on ollut Kimmo Jylhämö vuodesta 2015.


title: Gaudeamus

text: Gaudeamus on Helsingin yliopiston omistama kustantamo, joka julkaisee oppi- ja tietokirjoja. Vuoden 2016 alkuun saakka sen omisti Helsingin yliopiston ylioppilaskunta. Gaudeamus julkaisee vuosittain noin 30 uutta nimekettä.


title: Gaudeamus

text: Kustantamon erikoisaloja ovat yhteiskuntatiede, filosofia, historia, humanistiset tieteet, ympäristö, talous ja kasvatus. Otatieto-sarjassa julkaistaan tekniikan alan kirjallisuutta. Palmenia-julkaisusarjassa on ilmestynyt erityisesti aikuiskoulutuksen, avointen yliopistojen ja täydennyskoulutuksen oppimateriaaleja.


title: Gaudeamus

text: Kustantamo harjoittaa myös käännöstoimintaa ja on julkaissut suomeksi muiden muassa Aristoteleen, Descartesin, Michel Foucault’n, Jacques Derridan ja Norbert Eliasin tuotantoa. Gaudeamuksen vuonna 2006 valmistunut Aristoteleen teosten yhdeksänosainen suomennossarja on kansainvälisestikin harvinaislaatuinen.


title: Gaudeamus

text: Gaudeamus on latinaa ja tarkoittaa ”iloitkaamme”.


title: Taksvärkki

text: Taksvärkki ( 'päivätyö') oli alun perin "vuokratilallisen päivätyövelvollisuus". Vuokratilallisia olivat torpparit ja mäkitupalaiset. Vuokralaisen oli työskenneltävä isäntätalossa tietty määrä päiviä viikossa tai tarjottava työmies, jos vuokra oli sovittu suoritettavaksi osin tai kokonaan päivätyönä; näitä kutsuttiin arkikielessä "taksvärkkipäiviksi". Sana poistui alkuperäisestä käytöstään vuokratilallisten vähetessä 1900-luvun alkupuolella torpparilain vaikutuksesta.


title: Taksvärkki

text: Nykyään sanalla tarkoitetaan peruskoulun yläluokilla vuosittain järjestettävää taksvärkkipäivää, jolloin koululainen käy päivän töissä jossakin ja saa sovitun summan palkakseen, joka annetaan hyväntekeväisyyteen.


title: TV-kortti

text: TV-kortti on tietokoneen lisälaite, jonka avulla televisiolähetys voidaan vastaanottaa tietokoneella. Suurin osa tietokoneiden TV-vastaanottoon tarkoitetuista laitteista on malliltaan koneen sisään asennettavia kortteja, mutta on olemassa myös muilla tekniikoilla toteutettuja vastaanottimia, kuten tietokoneen USB-liintäntään kytkettäviä pieniä ulkoisia laitteita. Tällaiset ovat erityisen käteviä matkakäytössä ja esimerkiksi kannettavan tietokoneen kanssa. TV-kortteja on olemassa kahta pääryhmää, analogiset ja digitaaliset. Digitaaliset TV-kortit toimivat kuten tavalliset televisioiden digivastaanottimet. Osa valmistettavista tv-korteista osaa myös pakata tv-lähetystä reaaliaikaisesti tietokoneen ymmärtämään digitaaliseen videomuotoon, mahdollistaen tietokoneen toiminnan kiintolevytallentimena.


title: TV-kortti

text: Videokuvan tallentaminen mahdollistaa myös ns. ajansiirtotoiminnon käytön. Tällöin reaaliaikainen TV-lähetys voidaan keskeyttää milloin tahansa ja jatkaa katsomista myöhemmin samasta kohtaa mihin aiemmin jäi. Toiminto perustuu televisiolähetyksen tallentamiseen kiintolevylle tauon aikana ns. puskurimuistiin. Kun katsoja jälleen jatkaa ohjelman katsomista, se esitetään kiintolevyltä samalla kun meneillään oleva lähetys tallentuu edelleen levylle. Puskurimuistin koosta riippuu, kuinka pitkä tauko voi olla.


title: TV-kortti

text:
Uusissa digitaalisissa TV-korteissa voi olla kaksi viritintä, jolloin voidaan katsoa toista ohjelmaa ja tallentaa samalla toisen kanavan lähetystä. Kaksi viritintä mahdollistaa myös ns. PiP-toiminnon (Picture in Picture), jolloin kahden kanavan lähetys näytetään päällekkäin samassa ruudussa. Yleensä ensisijaisen kanavan lähetys näkyy taustalla koko ruudun kokoisena ja toisen kanavan lähetys pienenä kuvana ensimmäisen lähetyksen päällä. Toisinaan on mahdollista kytkeä tietokoneeseen kaksi TV-korttia omiin lisäkorttipaikkoihinsa, jolloin saadaan käyttöön yllä mainitut ominaisuudet kuten kahdella virittimellä varustetun kortin kanssa.
Digitaalisilla TV-korteilla voi lisäksi kuunnella joitakin digitaalisia radiokanavia. Uusista korteista löytyy monesti tuki HDTV-kuvan vastaanottoon ja esittämiseen. TV-korttien mukana toimitetaan kaukosäädin, jonka infrapunavastaanotin kytketään tietokoneen USB- tai sarjaliitäntään. Kaukosäätimellä pystyy ohjaamaan varsinaisen televisionkatseluohjelman lisäksi muita tietokoneen ohjelmia.


title: TV-kortti

text: Joistakin televisiokorteista löytyy analogiselle signaalille S-video- tai komposiittisisäänmenoliitäntä, jonka kautta pystytään kaappaamaan analogista tv-kuvaa vaikkapa VHS-nauhurista. Kortilla olevat piirit muuntavat kuvan digitaaliseksi, pakkaavat sen esimerkiksi MPEG2-muotoon ja tallentavat pakatun videokuvan kiintolevylle. Muihin ominaisuuksiin kuuluvat elektroninen ohjelmaopas EPG, kuvakaappausten ottaminen lähetyksestä sekä tallennuksen ajastustoiminto.


title: Idan Raichel

text: Idan Raichel () on Kfar Sabasta läheltä Tel Avivia Israelista kotoisin oleva muusikko. Hän on saavuttanut kotimaassaan ja kansainvälisesti suurta suosiota elektronista musiikkia, juutalaisia balladeja ja Israelin etiopianjuutalaisten vähemmistön kansanmusiikkia yhdistävällä maailmanmusiikillaan, jota soittaa yhtyeensä "Idan Raichel Projectin" (הפרוייקט של עידן רייכל) kanssa.


title: Idan Raichel

text: Ennen yhtyeen perustamista Raichel oli tunnettu taitavana kosketinsoittajana. Hänen ensilevynsä myi Israelissa 120 000 kappaletta, eli moninkertaisen platinalevyn verran, ja toi Raichelille muun muassa ”vuoden artisti”- ja ”vuoden albumi” -palkinnot. Myös seuraava levy "Mimaamakim" nousi Israelin albumilistan kärjeen ja myi platinaa. Suurin osa Raichelin musiikista esitetään hepreaksi, mutta osa lauluista lauletaan myös amharaksi.


title: Sigfrid Edström

text: Johannes Sigfrid Edström (21. marraskuuta 1870 Orustin kunta – 18. maaliskuuta 1964 Tukholma) oli ruotsalainen tehtailija ja Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja vuosina 1942–1952.


title: Sigfrid Edström

text: Edström syntyi Morlandassa ja opiskeli Chalmersin Teknillisessä korkeakoulussa Göteborgissa ja myöhemmin Sveitsissä ja Yhdysvalloissa. Nuorena Edström oli pikajuoksija; Edströmin ennätys oli 100 m 11 sekunnissa.


title: Sigfrid Edström

text: Edström oli ruotsalaisen teknologiayrityksen ASEAn johtaja vuosina 1903–1933. Sen jälkeen Edström toimi ASEA:n hallituksen puheenjohtajana vuosina 1934–1939.


title: Sigfrid Edström

text: Samaan aikaan Edström oli aktiivinen Ruotsin urheiluliiton jäsenenä. Edström oli mukana järjestelemässä vuoden 1912 kesäolympialaisia, jotka pidettiin Tukholmassa. Samana vuonna hänestä tuli perustetun Kansainvälisen yleisurheiluliiton (IAAF) pitkäaikainen puheenjohtaja aina vuoteen 1946 asti. Tähän ajanjaksoon liittyy vuoden 1932 Los Angelesin kesäkisojen yhteydessä tapahtunut Paavo Nurmen ammattilaiseksi julistaminen, joka esti häntä osallistumasta näihin kisoihin. Kieltopäätöksen syntymisessä Edströmillä oli keskeinen rooli, ja päätös henkilöityi Edströmin ja Suomen silloisen yleisurheiluliiton puheenjohtajan Urho Kekkosen keskinäiseksi kiistaksi ja keskeytti vuosiksi mm. Suomen ja Ruotsin väliset yleisurheilumaaottelut.


title: Sigfrid Edström

text: Edströmistä tuli Kansainvälisen olympiakomitean jäsen vuonna 1920 eversti Viktor Balckin erottua KOK-jäsenyydestään ja varapuheenjohtaja vuonna 1931. Vuonna 1942 Kansainvälisen olympiakomitean silloinen puheenjohtaja Henri de Baillet-Latour kuoli, ja Edströmistä tuli uusi puheenjohtaja. Sigfrid Edströmillä oli tärkeä rooli sodan jälkeisellä olympiatoiminnalla. Vuonna 1952 Sigfrid Edström jäi eläkkeelle. Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtajaksi tuli hänen jälkeensä yhdysvaltalainen Avery Brundage. Edströmille myönnettiin 9. maaliskuuta 1955 Suomen Urheilun kultainen ansioristi.


title: Sigfrid Edström

text: Vuonna 1899 hän meni naimisiin Ruth Miriam Randallin kanssa. Heillä oli neljä lasta: Miriam, Björn, Janesie ja Lenore.


title: Afro Celt Sound System

text: Afro Celt Sound System tai Afro Celts on irlantilainen Simon Emmersonin perustama yhtye, joka yhdistelee musiikissaan elektronisen musiikin tanssirytmejä kelttiläiseen ja afrikkalaiseen kansanmusiikkiin. Yhtyeen levyillä on vieraillut suuri määrä musiikin supertähtiä kuten Robert Plant, Peter Gabriel ja Sinéad O'Connor. Yhtye levyttää Peter Gabrielin johtamalle Real World Records levy-yhtiölle.


title: Fat Beat Sound System

text: Fat Beat Sound System on Hepa Halmeen, DJ Bunuelin, Jarmo Saaren, Jukkis Kiviniemen ja Abdissa Assefan 1990-luvun alussa perustettu yhtye, joka soittaa jamaikalais- ja afrikkalaisvaikutteista tanssimusiikkia. Yhtyeen jäsenet vaikuttavat Fat Beat Sound Systemin lisäksi muun muassa yhtyeissä Nu Spirit Helsinki, Giant Robot ja Soul Tattoo. Yhtyeen laulajina ovat toimineet muun muassa Hosni Boudali, Paleface ja Tommy Lindgren.


title: Kössi Kenguru

text: Kössi Kenguru on suomalainen pala-animaatiosarja, jota valmistettiin vuosina 1968–1978 sekä 1997, 2000 ja 2002. Sarjaa esitettiin pääasiallisesti "Pikku Kakkosen" yhteydessä. Hahmon loi animaattori Heikki Prepula. Kössi Kenguru seikkaili myös sarjakuvassa, joka ilmestyi "Me"-lehdessä vuosina 1973–1990.


title: Kössi Kenguru

text: Kössi Kenguru on yksinkertaisista geometrisista paloista muodostuva vihreä kenguru. Kössin ohella animaatioissa esiintyvät hänen ystävänsä Masa Myyrä, Anselmi Avaruusapina ja Allu Alligaattori.


title: Kössi Kenguru

text:
YLE TV2:n tuottamat jaksot:
Heikki Prepulan tuottamat Kössi-jaksot:


title: Zoetrooppi

text: Zoetrooppi on optinen lieriönmuotoinen laite, jonka sisälaidalle piirretyt kuvat synnyttävät liikkeen illuusion, kun kuvia katselee sen pyöriessä lieriön laidoille tehdyistä rei'istä. Laitteen esitteli 1834 bristolilainen William George Horner.


title: Mikkelin teatteri

text: Mikkelin Teatteri on suomalainen Mikkelissä toimiva kannatusyhdistyksen ylläpitämä ammattiteatteri.


title: Mikkelin teatteri

text: Teatteri on aloittanut toimintansa vuonna 1919 Mikkelin työväen näyttämö -nimisenä harrastajateatterina. Vuosina 1929–1944 se oli nimeltään Mikkelin työväen teatteri. Tuolloin teatteri toimi yhdistyspohjaisena. Vuonna 1930 teatterille palkattiin ensimmäiset päätoimiset henkilöt: teatterinjohtaja ja kaksi näyttelijää. Vuonna 1944 teatterista tuli Mikkelin Teatteri.


title: Mikkelin teatteri

text: Ensimmäinen näytelmä, Minna Canthin "Anna Liisa", sai ensiesityksensä 28. syyskuuta 1919.


title: Mikkelin teatteri

text: 1940-luvun alusta teatterin harjoitustilana toimi kaupungin juhlasali palokuntatalossa, minne teatterin koko toiminta vähitellen siirtyi. Teatterin 50-vuotisjuhlassa 15. marraskuuta 1969 Mikkelin kaupunki luovutti kaupungin juhlasalin kokonaan teatterin käyttöön.


title: Mikkelin teatteri

text: Kesäteatteriesitykset Naisvuorella aloitettiin kesällä 1956. Ensimmäinen näytelmä oli Artturi Järviluoman "Pohjalaisia".


title: Mikkelin teatteri

text: Nykyisin Mikkelin teatterin henkilökuntaan kuuluu johtajan lisäksi taiteellisena henkilökuntana ohjaaja, 11 päätoimista näyttelijää, lavastaja-pukusuunnittelija sekä teknistä henkilökuntaa. Teatterin suurella näyttämöllä on 315 paikkaa. Lisäksi teatteritalossa on 70-paikkainen pieni näyttämö. Naisvuorella toimivalla kesäteatterilla on 558-paikkainen katettu katsomo. Syksyllä 2009 teatteri juhli 90-vuotista taivaltaan. Teatterinjohtajana aloitti 1. elokuuta 2011 Mika Nuojua. Hänen määräaikainen johtajasopimuksensa päättyy heinäkuun 2014 lopussa, ja uutena teatterinjohtajana aloitti Katriina Honkanen syksyllä 2014.


title: Lindsay ja Sidney Greenbush

text: Kaksoset Rachel Lindsay Rene ja Robin Sidney Danae Bush (s. 25. toukokuuta 1970 Hollywood, Kalifornia) ovat yhdysvaltalaisia näyttelijättäriä. Vuosina 1974–1982 he esiintyivät yhdessä Michael Landonin tuottamassa draamasarjassa "Pieni talo preerialla", jossa he näyttelivät Ingallsin perheen tytärtä, Carrieta. Sarjassa heidät oli esitelty yhteisnimellä Lindsay Sidney Greenbush eikä heitä erikseen mainittu identtisiksi kaksosiksi. He eivät ole näytelleet teini-iän jälkeen.


title: Lindsay ja Sidney Greenbush

text: Lindsay Greenbush on nykyisin naimisissa Frank Dornanin kanssa ja heillä on yksi tytär, Katlynn (s. 1995) sekä kaksi ottolasta, Shaylene (s. 1986) ja Dan (s. 1990).


title: Lindsay ja Sidney Greenbush

text: Sidney Greenbush oli naimisissa William "Rocky" Fosterin kanssa. Foster oli ammatiltaan eläinlääkäri ja hevosjalostaja. Foaster teki itsemurhan toukokuun 5. päivänä 2009 pariskunnan yhteisessä kodissa.


title: Naisvuori

text: Naisvuori on Mikkelin keskustan välittömässä läheisyydessä sijaitseva korkea mäki. Mäen huippu on 43 metriä Saimaan ja 122 metriä meren pinnan yläpuolella. Naisvuori vesitorneineen on tunnetuimpia Mikkelin maamerkkejä. Naisvuori on osittain Maunukselan ja osittain Kalevankankaan kaupunginosan alueella.


title: Naisvuori

text: Tarinan mukaan Naisvuori ja sen pohjoispuolella oleva Akkavuori olisivat saaneet nimensä naisista, jotka näiltä korkeilta paikoilta seurasivat Porrassalmen taistelun kulkua vuonna 1789. Tarinan mukaan silloisen Mikkelin kirkonkylän vanhimmat naiset kiipesivät Akkavuorelle ja nuoremmat Naisvuorelle nähdäkseen edes jotain kuuden kilometrin päässä riehuvasta taistelusta. Ainakin Naisvuori-nimi esiintyy kuitenkin jo vuonna 1775 piirretyssä kartassa. Toisen tarinan mukaan nimet liittyisivät siihen, kuinka naiset olisivat seuranneet Nuijasodan loppuvaiheiheen 1597 joukkosurmaa Suur-Savon Kenkäveron pappilan pihalla.


title: Naisvuori

text: Naisvuorelle rakennettiin 1800-luvun lopulla puisto ravintoloineen ja huvimajoineen. Vuosina 1911–1912 paviljongin paikalle rakennettiin Selim A. Lindqvistin suunnittelema vesitorni, sen pohjakerrokseen sijoitettiin keittiö ja sen reunaan katoksellinen paviljonkihuone. Rakennuksen avajaisia vietettiin vappuna 1912. Se on Suomen toiseksi vanhin varsinainen vesitorni ja vanhin säilynyt. Vesitorni on ollut pelkästään näkötornina vuodesta 1953 lähtien.


title: Naisvuori

text: Naisvuoren kupeeseen valmistui vuonna 1911 Mikkelin työväentalo. Suomen sisällissodan alussa Mikkelin punakaarti piti Naisvuorta päivän ajan hallussaan, mutta antautui 29. tammikuuta 1918 valkoisten kehotuksesta ilman vastarintaa.


title: Naisvuori

text: Talvi- ja jatkosodan aikana Naisvuoressa toimi päämajakaupunkia suojannut ilmavalvonta. Välirauhan aikana louhittiin Naisvuoren matalampaan osaan eli Pikku-Naisvuoreen luolasto, johon jatkosodan sytyttyä sijoitettiin Päämajan viestikeskus Lokki. Uudelleen rakennettu Lokki avattiin museona yleisölle vuonna 1996.


title: Naisvuori

text: Sotien jälkeen vuoreen louhittuja luolastoja on laajennettu. Kesällä 1971 Naisvuoren kallion sisään rakennettiin maanalainen uimala, Naisvuoren uimahalli, "maailman vahvin uimahalli". Lisäksi Naisvuoren luolia käyttää muun muassa Mikkelin maakunta-arkisto ja teleoperaattorit. Lisäksi niitä käytetään väestönsuojina.


title: Naisvuori

text: Naisvuoren matalammalla osalla on myös toiminut Mikkelin teatterin kesäteatteri vuodesta 1956.


title: Naisvuori

text: Vesitornin vieressä Naisvuoren laella on Johannes Haapasalon pronssiveistos "Vaeltaja", joka on 1920-luvulta. Se esittää tähyilevää alastonta miestä.


title: Ladysmith Black Mambazo

text: Ladysmith Black Mambazo on eteläafrikkalainen kuoro, joka esittää säestyksetöntä mbube-musiikkia. Kuoro saavutti kansainvälistä mainetta esiintyessään Paul Simonin albumilla "Graceland".


title: Ladysmith Black Mambazo

text: Kuoron perusti Joseph Shabalala. Köyhään kahdeksanlapsiseen perheeseen Etelä-Afrikan Ladysmithissä syntynyt Shabalala lauloi zulukuoro Blacksissa, jonka johtaja hänestä sittemmin tuli. Ladysmith Black Mambazon hän perusti 1975 kuultuaan Jumalan äänen, joka määräsi hänet paastolle. Paasto sai hänet näkemään näkyjä uudenlaisesta laulumusiikista, joka syntyikin kun Shabalala yhdisti zulu-perinteen kolme erillistä laulutapaa ja otti vaikutteita myös amerikkalaisesta gospelista.


title: Ladysmith Black Mambazo

text: Vuonna 1973 Ladysmith Black Mambazo julkaisi ensimmäisen albuminsa "Amabutho", jota myytiin kuoron kotimaassa kultalevyyn oikeuttava määrä. Tämän jälkeen kuoro on esiintynyt laajalti Yhdysvalloissa ja Euroopassa muun muassa The Corrsin, Stevie Wonderin, Dolly Partonin ja George Clintonin kanssa. Kuoro on voittanut Grammy-palkinnon vuonna 1987 parhaasta folk-levystä albumilla "Shaka Zulu" ja parhaan maailmanmusiikkialbumin palkinnon vuonna 2005 albumilla "Raise Your Spirit Higher".


title: Ladysmith Black Mambazo

text: Ladysmith Black Mambazo vieraili Pori Jazz -festivaaleilla vuonna 2004.


title: Savilahden kivisakasti

text: Savilahden kivisakasti on Mikkelin Maunukselassa keskellä Porrassalmenkatua sijaitseva vanhan Savilahden pitäjän kirkkorakennuksen kivinen sakastiosa, joka säilyi kirkon tuhoutuessa. Alkuperäisestä rakennuksesta on säilynyt seinät, joiden jatkeena aikoinaan oli hirsiset päätykolmiot ja laakea puukatto.


title: Savilahden kivisakasti

text: Kivisakastia on pidetty Savon vanhimpana rakennuksena. Rakennusajankohtaa ei ole kuitenkaan pystytty varmistamaan. Nykyään se on tunnetuimpia Mikkelin kaupunkiin liitettäviä symboleja. Nykyisen ulkoasunsa sakasti sai 1930-luvun korjauksissa.


title: Savilahden kivisakasti

text: Kaupunginvaltuusto myönsi vuonna 1930 museoyhdistykselle varoja kivisakastin muodostamiseksi kirkollisaiheiseksi museoksi. Museo avattiin seuraavana vuonna. Siellä on esillä kirkollisia museoesineitä Mikkelistä ja Mikkelin ympäristöstä. Kivisakasti kuuluu Mikkelin kaupungin ylläpitämään Suur-Savon museoon.


title: Savilahden kivisakasti

text: Samalla paikalla Savilahden pohjukkaan laskevan virran länsirannalla, jossa keskiajalta peräisin oleva kivisakasti vieläkin on, on ollut Savilahden katolisen pitäjän vanhin tunnettu kirkko.


title: Savilahden kivisakasti

text: Kivisakasti pystytettiin vanhan puukirkon viereen luultavasti 1500-luvun ensi puoliskolla, todennäköisimmin vuosivälillä 1520–1560. Se oli tarkoitettu ensi askeleeksi kivikirkon rakentamiseen. Suunnitelma raukesi kruunun takavarikoitua seurakunnalta siihen tarkoitetut varat. Uusi puukirkko rakennettiin 1664, joskin sen puumateriaali on kaadettu Leniuksen tilan kirkkotallin puulustotutkimusten mukaan talvella 1661–1662. 1700-luvun alkupuolella kirkko oli jo pahasti rappeutunut, ja se alkoi käydä ahtaaksi seurakunnalle. Tästä syystä rakennettiin vuonna 1753–1754 seurakunnalle uusi kirkko nykyisen Kirkkopuiston koilliskulmaan. Kirkko paloi 1806 salaman sytytettyä sen.


title: Savilahden kivisakasti

text: Kylmilleen jätettyä vanhaa kirkkoa käytettiin tämän jälkeen enää säätyläisten hautapaikkana. Kivisakastissa lepää kaikkiaan 22 vainajaa. Vuonna 1769 pitäjänkokouksessa tehtiin päätös kirkon purkamisesta. Asia kuitenkin raukesi, kunnes vuonna 1776 kirkko päätettiin myydä huutokaupalla. Kirkon puisen osan lunastaja käytti hirret läheisen rusthollin ulkorakennuksien pystyttämiseen.


title: Savilahden kivisakasti

text: Myös itse kivisakasti olisi myyty ja purettu jo 1700-luvulla, mutta ostajia ei löytynyt, ja se jäi paikalleen rappeutumaan. Uudelleen kivisakasti aiottiin hävittää 1850-luvulla, mutta siitä luovuttiin ja huonokuntoinen sakasti päätettiin korjata, ja 1853 sille tehtiinkin korjauksia. Perusteellisiin korjauksiin ryhdyttiin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Tällöin kivisakasti sai nykyisen ulkoasunsa: korkean paanukaton, kattoratsastajan ja koristeelliset tiilipäädyt. Suunnitelmat laati arkkitehti Magnus Schjerfbeck. Sakariston liittävät muihin keskiajan kivisakaristoihin pohjoisseinän sakramenttikomero ja itäseinän ikkuna.


title: Savilahden kivisakasti

text: Pappila on 1440 säilyneen tiedon mukaan aikaisemmin sijainnut kirkon pohjoispuolella, mutta siirretty myöhemmin kirkon eteläpuoliselle saarelle.


title: Savilahden kivisakasti

text: Kirkon kellot ovat olleet telineessä varsinaisen kirkon länsipuolella sijaitsevalla Kellokalliolla.


title: Isicathamiya

text: Isicathamiya (zuluksi "vaanien") tai Mbube ("leijona") eteläafrikkalaista, erityisesti zulujen vokaalimusiikkia, jonka tunnetuimipia esittäjiä on eteläafrikkalainen Ladysmith Black Mambazo -kuoro.


title: Isicathamiya

text: Isicathamiyan ensimmäisiä edustajia oli Johannesburgiin Zulumaasta 1930-luvun puolivälissä muuttanut Solomon Linda. Lindan johtama lauluyhtye The Evening Birds oli yksi isicathamiya-musiikin uraanuurtajista.


title: Isicathamiya

text: Iscathamiyaa on ollut olemassa jo kauan, mutta nykyiseen muotoonsa se kehittyi 1960-luvulla. Musiikkia esitetään tavallisesti ilman säestystä, ja sen harmonioissa on paljon gospel-vaikutteita. Laajemman yleisön tietoisuuteen tyyli tuli Paul Simonin "Graceland" -levyn myötä, jolla Ladysmith Black Mambazo esiintyy muun muassa kappaleilla "Diamonds on the Soles of her Shoes" ja "Homeless".


title: Sven Hedin

text: Sven Anders Hedin (19. helmikuuta 1865 Tukholma – 26. marraskuuta 1952) oli ruotsalainen tutkimusmatkailija, maantieteilijä ja poliittinen vaikuttaja.


title: Sven Hedin

text: Hedin opiskeli vuosina 1886–1892 geologiaa, mineralogiaa, eläintiedettä ja latinaa Tukholmassa, Uppsalassa, Berliinissä ja Hallessa. Hän oli maantieteilijä Ferdinand von Richthofenin oppilas. Vuosina 1892–1935 Hedin johti useita menestyksekkäitä Keski-Aasian tutkimusretkikuntia, jotka tekivät hänestä maailmankuulun. Vuonna 1902 hänet aateloitiin viimeisenä henkilönä Ruotsissa. Ruotsin akatemian jäsen Hedinistä tuli 1913.


title: Sven Hedin

text: Hedin laati ensimmäiset yksityiskohtaiset kartat laajoilta alueilta Pamiria, Taklimakania, Tiibetiä, muinaista silkkitietä ja Himalajaa. Hän saattoi olla ensimmäinen eurooppalainen, joka ymmärsi Himalajan olevan yhtenäinen vuoristo. Vaikkakin Hedin oli enemmän seikkailija ja tutkimusmatkailija kuin arkeologi, hänestä tuli ensimmäinen muinaisen keskiaasialaisen buddhalaisen kaupungin esiinkaivanut länsimaalainen, kun hän löysi muinaisen kiinalaisen Loulanin varuskuntakaupungin Taklimakanin aavikolta. Monet sieltä löytyneet kirjoitukset osoittautuivat historiallisesti hyvin merkittäväksi. Myöhemmillä matkoillaan hän kartoitti suuren osan Tiibetin ylänköä ja löysi ennen tuntemattoman Transhimalajan vuoriston, mutta ei koskaan päässyt tavoittelemaansa Lhasan kiellettyyn kaupunkiin.


title: Sven Hedin

text: Hedin oli kuningas Kustaa V:n henkilökohtainen ystävä ja kirjoitti yhdessä Carl Bennedichin kanssa tunnetun, hallituksenvastaisen puheen, jossa hän puolusti kuninkaan vaatimuksia puolustusmäärärahojen kasvattamiseksi. Hedin oli suuri Saksan (tai germaanien) ystävä ja kannatti lämpimästi Ruotsin kuningatar Viktorian ajamaa liittoutumista Saksan kanssa ensimmäisessä maailmansodassa. Tämän takia hän menetti paljon merkittäviä ystäviä Britanniassa ja Yhdysvalloissa (eräässä brittilehdessä hänestä väännettiin pilkkanimi "Hun Sweden".)


title: Sven Hedin

text: Hedin piti Venäjää vakavana uhkana lännelle ja ehkä osin siitä syystä kannatti ja kunnioitti Adolf Hitleriä, joka myös kunnioitti Hediniä, sekä ennen että jälkeen natsien valtaannousun. Tätä on pidetty erikoisena sikäli, että Hedin oli taustaltaan osittain juutalainen. Hitlerin tukemisen takia Hedin menetti toisen maailmansodan jälkeen maineensa.


title: The Wreck of the Edmund Fitzgerald

text: ”The Wreck of the Edmund Fitzgerald” on kanadalaisen folkmuusikko Gordon Lightfootin sanoittama ja esittämä kappale, joka on omistettu 10. marraskuuta 1975 Pohjois-Amerikan Yläjärvellä tapahtuneessa höyrylaiva SS Edmund Fitzgeraldin haaksirikossa menehtyneiden 29 merimiehen muistolle. Kappale julkaistiin vuonna 1976 Lightfootin albumilla "Summertime Dream" ja myöhemmin myös singlenä. Se on yksi Lightfootin tunnetuimpia singlejä. Kappale nousi marraskuussa 1976 Billboard-listan kakkossijalle, mikä on Lightfootin toiseksi korkein listasijoitus vuoden 1974 ”Sundownin” ykkössijoituksen jälkeen. Kappale myös teki "ss" "Edmund Fitzgeraldin" haaksirikosta Suurten järvien tunnetuimman yksittäisen onnettomuuden, ja se kuuluu edelleen Lightfootin vakiokappaleisiin.


title: The Wreck of the Edmund Fitzgerald

text: Kappaleen sanoituksessa laivan kerrotaan olevan täyteen lastattuna matkalla Clevelandiin, kun alus tosiasiassa oli matkalla Detroitiin.


title: The Wreck of the Edmund Fitzgerald

text: Christy Moore lainasi kappaleen sävelmän vuonna 1984 lauluunsa ”I Wish I Were Back Home in Derry”, joka puolestaan on mukaelma Bobby Sandsin runosta ”The Voyage”. Myös Tony Rice esitti kappaleen albumillaan "Chuch Street Blues".


title: The Wreck of the Edmund Fitzgerald

text: Myös The Dandy Warhols esitti kappaleen kahteen otteeseen albumeillaan "Come On Feel The Dandy Warhols" sekä "The Black Album". "Come On Feelillä" esitetty versio on tyyliltään samanlainen kuin Lightfootin alkuperäisesitys, kun taas "The Blackillä" lyhyemmin ”The Wreckiksi” nimetty versio on paljon kovempi.


title: The Wreck of the Edmund Fitzgerald

text: Camille West on tehnyt kappaleesta parodiaversion ”The Nervous Wreck of Edna Fitzgerald”, joka on julkaistu Four Bitchin' Babesin albumilla "Gabby Road".


title: Henri Oreiller

text: Henri Oreiller (s. 5. joulukuuta 1925 Pariisi, Ranska – 7. lokakuuta 1962) oli ranskalainen alppihiihtäjä ja kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Henri Oreiller

text: Oreiller otti ylivoimaiset voitot St. Moritzin talvikisoista sekä syöksylaskussa että alppiyhdistetyssä. Syöksylaskussa Oreiller voitti toiseksi tulleen Franz Gablin neljällä sekunnilla. Alppiyhdistetyn syöksyssä Oreiller oli viisi sekuntia nopeampi kuin toiseksi paras. Pujotteluosuudessa hän sijoittui viidenneksi, mikä riitti koko alppiyhdistetyn voittoon. Vielä pujottelukisassakin Oreiller onnistui nousemaan palkintokorokkeelle pronssimitalin voittajana.


title: Henri Oreiller

text: Oreiller osallistui olympialaisiin myös Oslossa 1952, mutta ei päässyt kymmenen joukkoon syöksylaskussa eikä pujottelussa.


title: Henri Oreiller

text: Myöhemmin Oreiller siirtyi autourheilun pariin. Hän kuoli onnettomuudessa Montlhéryn radalla käydyssä autokisassa menetettyään Ferrarinsa hallinnan.


title: Nykytanssi

text: Nykytanssi on yleisnimitys nykyhetken tanssilajeille ja erityisesti näyttämö- eli taidetanssille. Nykytanssiteokset saattavat poiketa toisistaan huomattavasti, sillä nykytanssi on tyylimuotona "sateenvarjolaji", jonka alle mahtuu useita erilaisia suuntauksia ja joka ottaa vaikutteita niin muusta tanssista kuin taiteestakin. Suomessa nimitystä nykytanssi on käytetty 1980-luvulta alkaen. Alun perin termiä käytettiin 1960-luvulla erotuksena expressiivisestä modernista tanssista.


title: Nykytanssi

text: Nykytanssin eri muotojen opetusta tarjotaan Suomessa laajasti ja suomalaisen nykytanssin taso on kansainvälisesti nähden varsin hyvä.Monet nykytanssin piirteet pohjautuvat modernille tanssille. Moderni tanssi on hyvin ilmaisevaa ja balettia vapaammin liikkuvaa. Se sai alkunsa 1900-luvun vaihteessa, kun osa tanssijoista alkoi hakea vastapainoa klassisen baletin jäykkyydelle ja kurinalaisuudelle. Yksi huomattavimpia uranuurtajia oli amerikkalainen Isadora Duncan, joka yhdessä muiden kanssa loi pohjan vapaammalle näyttämötanssille. Vapaan tanssin kehitys alkoi rinnakkain, ja osittain toisistaan riippumatta, sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa. Amerikkalaisia vaikuttajia olivat Duncanin lisäksi Loie Fuller, Ruth St, Denis ja Doris Humphrey. Eurooppalaiset François Delsarte, Émile Jaques-Dalcroze ja Rudolf von Laban kehittivät teoriaa ihmisen liikeilmaisusta ja heidän luomansa opetusmetodit johtivat sekä uuden ekpressionistisen tanssin että voimistelun kehitykseen.


title: Nykytanssi

text: Vapaan tanssin lähtökohtia olivat halu löytää balettia luonnollisempi ja terveellisempi tapa liikkua, tanssiliikkeen sisäisistä tunteista lähtevä ekspressiisyys ja ajan elämän ja ilmiöiden käsitteleminen triviaalien satuhahmojen sijaan. Modernissa tanssissa liikkeet pyritään tekemään mahdollisimman luonnollisissa kaarissa ja pienellä voiman käytöllä, mutta toisaalta ilmaisun vaatiessa myös niiden tekemiseen vaadittava voima näyttäen. Moderni tanssi hakee ilmaisullista laajuutta sallimalla myös "rumien" ja vaikkapa kömpelöltä näyttävien liikkeiden hyödyntämisen. Maan vetovoiman vaikutus liikkeisiin tehdään näkyväksi painottomuuden illuusioon pyrkivästä baletista poiketen. 1960-luvulla syntynyt postmoderni tanssi toi esitysten materiaaliksi myös tavallisen arkipäivän liikkeen, joka ei vaadi teknistä taituruutta.


title: Nykytanssi

text: Modernin tanssin tekniikoita ja opetustyylejä on useampia. Varsinkin pioneerikauden amerikkalaisen modernin tanssin nimekkäät hahmot kehittivät usein myös tarpeitaan vastaavan treenausmetodin. Näihin lukeutuvat "Graham"-, "Cunningham"-, "Limón"-, "Hawkins" ja "Nikolais-Louis" -tekniikat. Graham-tekniikan tavoitteena on ollut pyrkimys nostaa modernin tanssin osaamisen taso baletin vertaiseksi. Myöhemmin tärkeiksi ovat nousseet myös erilaiset kehoterapeuttiset metodit ("Alexander", "Feldenkreis", "Body Mind Centering", "Pilates" jne.), "kontakti-improvisaatio", "release"-tekniikka, vaikutteet eri kamppailulajeista ja muun muassa japanilaissyntyisen buto-tanssin tekniikat. Imrovisaatiolla ja oman luovuuden hyödyntämisellä on tärkeä osa modernissa tanssissa. Haluttaessa erottautua varhaisemmasta modernista tyylistä on siirrytty yhä enemmän käyttämään termiä nykytanssi (englanniksi "contemporary dance"), mutta kyse on kuitenkin historiallisesti samaan kehityskaareen liittyvistä tanssimuodoista, joiden välille on vaikeaa – ja tarpeetonta – vetää tiukkaa rajaa. Nykyopettajille on tyypillistä tietyn nimetyn tekniikan opettamisen sijaan poimia vaikutteita useista lähteistä ja koostaa niistä omakohtainen opetustapa.


title: Nykytanssi

text: Moderni tanssi voi käyttää mitä tahansa tyylilajia edustavaa musiikkia, muuta äänimateriaalia tai tapahtua hiljaisuudessa. Tanssijat voivat myös tuottaa esitykseen ääntä itse liikkuessaan joko suullaan, kehollaan tai käyttämillään esineillä. Tanssin ja musiikin suhteen pohtiminen ja siihen liittyvät kokeilut ovat olleet tärkeässä roolissa modernin tanssin eri kehitysvaiheissa.


title: Nykytanssi

text: Nykytanssin kehittyminen alkoi 1900-luvun alussa, jolloin tanssitaiteelle etsittiin uutta muotoa irrallaan baletin kahlitsevista säännöistä ja estetiikasta. Kehitys sai vaikutteita muun muassa François Delsarten (1811–1871) teorioista, joissa hän yritti luoda systeemiä kaikkien kehon eleiden ja liikkeiden tunnemerkityksellisen sisällön ymmärtämiseksi. Historiallista taustaa uudenlaiselle tanssille loivat myös vuosisadan alun feministinen liike, pyrkimykset irtautua (naisen) kehoa hallitsevista rajoituksista kuten korsetista ja vaatimukset uuden terveellisen ja luonnollisen liikuntamuodon kehittämisestä sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa.


title: Nykytanssi

text: 1890-luvun alussa yhdysvaltalainen näyttelijätär Loië Fuller (1862–1928) kehitti omaperäisiä soolotanssiesityksiä, joiden tehokeinona oli silkkikankaasta valmistettujen pukujen ja sähkövalon avulla luodut efektit. Kanadalainen Maud Allan (1883–1956) halusi herättää antiikin Kreikan tanssimuodon uudestaan henkiin. Merkittävimmän panoksen uuteen tanssiin toi kuitenkin niin ikään yhdysvaltalainen Isadora Duncan (1877–1927), jonka myös kreikkalaisen tanssin innoittamat, täysin baletinvastaiset esiintymiset herättivät suurta ihastusta erityisesti eurooppalaisissa yleisöissä.


title: Nykytanssi

text: Vaikka voidaan epäillä Duncanin – kuten myös Fullerin – saaneen jonkinlaista Delsarte-pohjaista opetusta, Duncanin tanssi pohjautui hänen omaan intuitiivisuutensa ja esiintyjän herkkyyteensä ilman muodollisia rakenteita tai koulutuspohjaa. Duncanin taide oli niin sidoksissa hänen omaan persoonaansa, ettei se koskaan johtanut pysyvän koulukunnan muodostumiseen. Silti hänen tanssinsa ekspressiivisyys ja intohimoinen tunneilmaisunsa yhdistettynä omaperäisiin spontaaneihin liikkeisiin, joita eivät kahlinneet tanssitekniset säännöt tai sosiaaliset tabut, tekivät pysyvän vaikutuksen tanssitaiteeseen. Hänen ajatuksensa tanssin nostamiseksi muiden taiteiden veroiseksi ja vaatimus siitä, että tanssi-ilmaisun pitää käyttää koko kehoa instrumenttinaan ja hylätä baletin luonnoton pyrkimys voittaa painovoiman lait olivat tärkeitä nykytanssin kehitykseen johtaneita periaatteita.


title: Nykytanssi

text: Isadoran kohahduttaessa paljasjalkatanssillaan yleisöjä Euroopassa Ruth St. Denis haki Yhdysvalloissa innoitusta itämaisista rituaaleista. Hän perusti esiintyvän ryhmän ja hyödynsi vaudeville-teatterin tehokeinoja. Ne olivat St. Denisille kuitenkin vain väline toteuttaa visioitaan. Hänen miehensä Ted Shawn (1891–1972) oli kiinnostunut myös amerikkalaisesta kansanperinteestä ja nojautui siitä saamiinsa ideoihin tansseissaan. Denishawn-ryhmä otti tanssin vakavasti eikä pitänyt sitä pelkkänä viihteenä. Heidän voidaan katsoa kasvattaneen Amerikkaan tanssiyleisön, mutta muuten tyyli kävi lopulta vanhanaikaiseksi. Denishawn kasvattama seuraava sukupolvi kehitti amerikkalaista tanssia eteenpäin.


title: Nykytanssi

text: Amerikkalaisen modernin tanssin rinnalla ja siitä osittain riippumatta kehittyi Saksassa sekä uusi tanssi että uusi voimistelu. Nimikkeinä käytettiin niin termejä vapaa tanssi, plastinen tanssi, esteettinen tanssi, ekspressionistinen tanssi, ilmaisutanssi () kuin moderni tanssi. 1910–1930-lukujen voimistelulla ja tanssilla oli yhteisiä periaatteita. Ne uskoivat luonnonmukaiseen liikkeeseen, jolta haluttiin fyysistä, psyykkistä ja henkistä kokonaisvaltaisuutta. Liikuntakasvatuksella nähtiin olevan voimakas sekä taiteellinen että kasvatuksellinen merkitys ja sen haluttiin pohjautuvan tieteelliseen terveellisyyteen. Suomalaisittain on erityisen kiinnostavaa tietää, että Emile Jaques-Dalcrozen (1865-1950) rytmistä kokonaisliikuntaa opettaneessa koulussa oli myös neljä suomalaisopettajaa: Marianne Pontan, Anssi Berg, Mary Honberg ja Irja Hagfors.


title: Nykytanssi

text: Sveitsissä tanssija-koreografi Rudolf von Laban kehitteli I maailmansodan jälkeisinä vuosina tanssikasvatukseen ja ihmisliikkeiden ilmaisullisten lainalaisuuksien teoriaa. Näiden pohjalta hän loi myös tanssinotaatiojärjestelmän, "labanotaation", jota edelleen käytetään on kaikenlaista liikettä kirjaamaan pystyvänä – tosin hieman raskassoutuisena – muistiinmerkitsemissysteeminä videotallenteiden rinnalla. Laban oli enemmän tiedemies kuin taiteilija, mutta hänen liiketutkimuksiaan veivät näyttämölliseen suuntaan hänen oppilaansa.


title: Nykytanssi

text: Labanin lisäksi Dalcrozella opiskellut Mary Wigman (1886–1973) teki debyyttinsä 1914. Hän tarkasteli Labanin teorioita draamallisesti: tila oli hänelle joko ystävällinen tai vihamielinen ympäristö, joka piti joko valloittaa tai siitä saattoi nauttia. Hänen ekspressiivinen tanssinsa sai sekä tilallisen muotonsa että rytmiikkansa tästä konfrontaatiosta tilan kanssa. Wigman oli ensisijaisesti soolotanssija, mutta toinen Labanin oppilas Kurt Jooss (1901–1979) työsti tanssia ryhmälle ja kehitteli koreografisia näytelmiä tavoitteenaan tanssiteatteri. Hänen kuuluisin teoksensa on "Vihreä pöytä" (1932), aiheeltaan sodanvastainen teos, jossa näkyy hänen pyrkimyksensä klassisen ja modernin tekniikan synteesiin. Hänen Essenissä toimineen "Folkwang"-koulunsa kasvatteja ovat merkittävät eurooppalaiset nykytanssikoreografit kuten Pina Bausch (s. 1940), Reinhild Hoffmann (s. 1943) ja Susanne Linke (s. 1944). Muita 1900-luvun alun eurooppalaisia tanssinimiä olivat: Saksalainen uusi tanssi isona liikkeenä katosi toisen maailmansodan myllerryksen myötä, vaikka joidenkin mielestä syytä oli improvisaatiopohjaisuudessa, joka ei antanut aineksia muodon kehittymiselle. Sotaa edeltäneet ajatuksetkin tuntuivat vanhanaikaisilta eikä niihin enää haluttu palata.


title: Nykytanssi

text: Martha Graham (s.1894) lähti Denishawn-ryhmästä halutessaan tanssin ilmaisevan ajan elämän hermostuneisuutta, terävyyttä ja mutkikkuutta. Musikaalisen ohjaajansa Louis Horstin innoittamana hän kuunteli uutta musiikkia, tutustui avant-garde -kuvataiteeseen ja seurasi intiaanien seremonioita. Hän etsi liiketyyliä, joka olisi sekä lunnollista että nykyaikaisen elämän rytmeihin virittäytynyttä. Halutessaan kouluttaa tanssijansa koreografiseen tyyliinsä sopiviksi hän kehitti uuden tanssitekniikan, jonka tunnusomaisia piirteitä ovat lattiatasolla tapahtuvat keskivartalon kiertoihin ja "contraction"- eli koontoliikkeisiin perustuvat jännitteiset harjoitukset, teräväkulmaiset käsiasennot ja dramaattiset kaatumisliikkeet. Tekniikka kehittyi yhteydessä Grahamin koreografiseen työhön ja siitä kumpuaviin liikeideoihin. Hänen dramaattinen tyylinsä oli kiinnostunut tutkimaan yksilön sisäisiä tunteita ja kokemuksia sisältäen vahvaa symboliikkaa. Myös harjoitusliikkeiden motivaatio lähtee sisältäpäin keskivartalosta ja tunnustaa lattialta nousemiseen vaadittavan voiman.


title: Nykytanssi

text: Grahamin kollegaa Denishawn ajoilta Doris Humphreya (1895–1958) puolestaan kiinnosti yksilön suhde ympäröivään maailmaan. Hän näki kuitenkin näiden välillä mahdollisuuden harmoniaan, jonka tavoittelua kuvaamaan kehitti tanssinsa kantavan idean: "fall and recovery", tasapainon menettäminen ja sen palauttaminen. Humphrey havaitsi ihmisen liikkeissä alituiseen painovoiman johdosta tapahtuvan pyrkimyksen pois tasapainosta ja sen vaistomaisen jatkuvan korjaamisen. Liikeillä on aina palauttava vastaliike ja voimalla vastavoima. Kaikki liikkuminen on näiden muodostamaa kaatumisen vastustamista ja sille periksi antamista. Yhdessä kumppaninsa Charles Weidmanin kanssa he loivat ryhmälleen tyylillisesti vaihtelevan ohjelmiston, jossa kuitenkin aina toteuttivat periaatetta lähteä liikkeelle esitettävästä tunteesta,jolle etsittiin sitä parhaiten ilmaisevat liikkeet. Tanssitekniikan kehittämisen lisäksi Humphrey on koonnut koreografian tekemisen lainalaisuuksia kirjaansa "The Art of Making Dances", joka julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen.


title: Nykytanssi

text: Modernin tanssin pioneereihin Yhdysvalloissa voidaan lukea myös: Helen Tamiris – "luopio" "Metropolitan Opera Balett"sta ja Denishawn kasvatti, Hanya Holm (s. 1898) – Mary Wigmanin perinnön 1931 New Yorkiin koreografi-opettaja, ja Lester Horton (1906–1953), balettiopintoihin pettynyt, Denishawn-kouluun siirtynyt ja lopulta oman tanssitekniikan kehittänyt tanssija.


title: Nykytanssi

text: Baletista poiketen moderni tanssi oli kuin suunniteltu innostamaan omaan luovuuteen. Koska koreografia oli sisäisten kokemusten ja tunteiden ilmaisua, oli jokainen oikeutettu luomaan oman tyylinsä. Pioneerisukupolven ryhmien piiristä ilmaantuikin uusia nuoria koreografikykyjä viemään kehitystä eteenpäin. Meksikolaistaustainen José Limón (1908–1972) teki työtään Humphreyn opastamana. Hänen hienoimpia teoksiaan on Othellon tragediaan perustuva, neljälle tanssijalle tehty, "The Moor's Pavane" (1949). "Graham Company"stä irtautui Anna Sokolow (s. 1912) ja rakensi juonettomia tyyppitutkielmiin perustuvia tansseja.


title: Nykytanssi

text: Uuden tanssinäkemyksen tuomat muutokset liikekieleen sisälsivät kuitenkin jo siemenen ajatukseen, voisiko liike itsessään olla riittävän kiinnostavaa ilman dramaattista sisältöä. Kapinan vetäjänä toimi Merce Cunningham (s. 1919), entinen Grahamin tanssija. Hän hylkäsi juonen tai roolihahmon tulkinnan ideoiden synnyttäjänä ja etsi objektiivisia tapoja järjestää ja yhdistellä liikkeitä esimerkiksi erilaisten mielivaltisuutta ja sattumanvaraisuutta tuottavien systeemien avulla. Yhteistyö säveltäjä John Cagen tapahtui molempien tehden töitä oman osuutensa parissa itsekseen, kunnes valmis musiikki ja koreografia kohtasivat vasta esityksessä. Tanssi ei siis ollut myöskään sidoksissa musiikkiin eikä tavanomaiseen rakenteeseen.


title: Nykytanssi

text: Myös tilankäytössään Cunningham pyrki suhtautumaan kaikkiin mahdollisiin asemiin tasaveroisina eikä tanssin sanomakaan ollut enää koreografin määrittelemä, vaan jokainen katsoja antoi näkemälleen merkityksen itse – tai oli antamatta. Jos erilaisia tarkoitukseen viittaavia kvaliteetteja syntyi, ei se haitannut, kunhan niitä ei ollut koreografi etukäteen päättänyt etsiä. Tanssi oli näin "puhdistettu" kaikesta ylimääräisestä ja oli yksinkertaisesti ihmisen liikettä tilassa ja ajassa.


title: Nykytanssi

text: Alwin Nikolais (s. 1912) puolestaan nimenomaisesti halusi poistaa kaiken tunnesisällön. Hän laajensi tanssijan oman kehon ilmaisumahdollisuuksia muuntamalla sen muotoa pukujen tai vartaloon kiinnitettyjen esineiden avulla häivyttäen näin tanssijan persoonan. Tästä seurasi mahdollisuus tuoreisiin liiketutkielmiin esimerkiksi siitä, miten monia vaihtoehtoja on liikkua vanteen kanssa. Nikolaista kiinnostivat liikkeen peruskvaliteetit kuten raskas, kevyt, paksu, ohut, hidas, nopea. Nikolais'n tanssijan tehtävänä on aina palvella teoksen kokonaisuutta ja olla valmis improvisoimaan ympärillään tapahtuvasta impulsseja ottaen. Murray Louis (s. 1925 tai -26), Nikolais'n tanssijana ja yhteistyökumppanina toiminut sekä myöhemmin oman tanssiryhmän perustanut koreografi, edustaa ehkä hieman perinteisempää tanssijan liikeilmaisua painottavaa tyyliä. Heidän kehittämänsä "Nikolais-Louis" -nimellä tunnettu tanssitekniikkansa pohjautuu Mary Wigmanin ja Rudolf von Labanin opetukseen. Siinä tanssiliikettä tarkastellaan viiden perusaspektin kautta: tilan, ajan, muodon, liikkumisen ja energian.


title: Nykytanssi

text: Erick Hawkins (s. 1909), balettiuralta nykytanssiin siirtynyt "Graham Company"n ensimmäinen miestanssija, kehitti oman liikkeen virtaavuutta korostavan tanssitekniikan. Siihen – ja myös Hawkinsin taiteelliseen näkemykseen koreografina – ovat vaikuttaneet itämainen "Zen"-filosofia, Isadora Duncanin ajatukset sekä ongelmat, joita hän näki niin baletti- kuin Graham-tekniikassa. Hawkins näki myös tärkeäksi tarkastella miestanssijan tehtävää ja olemusta naisvaltaiseksi muodostuneessa nykytanssigenressä. Hän etsi erityisesti miehen estetiikkaa, joka ei olisi machoilua, vaan sisältäisi mahdollisuuden aistiherkkyyteen oman kehon tiedostamisen kautta.


title: Nykytanssi

text: Modernissa tanssissa oli ehditty jo uudistaa niin liikekieli kuin monet muutkin tanssin osa-alueet täydellisesti. Seuraavassa vaiheessa hylättiin teknisesti taitava vasta kehitellyillä uusilla harjoitusmetodeilla treenattu tanssija. Anna Halprin ohjasi teoksia, joiden rakenne muodostui erilaisista tehtävistä ja niiden suorittamiseksi tarvittavista liikeistä. Judson Church -nimellä tunnettu ryhmä tekivät kokeiluja tavallisen ihmisen arkiliikkeiden pohjalta. Tämän irrottaminen normaalista ympäristöstään sai katsojan löytämään siitä uusia puolia. Myös yleisön ja esiintyjien suhde käännettiin päälaelleen ja niiden välinen etäisyys häivytettiin – katsojista tuli myös katsottavia. Yvonne Rainer (s. 1934) teki minimalistisia kokeiluja. "Judson Church"in piirissä 1960-luvulla työskentelivät myös: Trisha Brown, Lucinda Childs, Steve Paxton, Meredith Monk, Kenneth King ja Phoebe Neville. Näistä kolme viimeistä ovat ns. Judsonin toisen sukupolven johtavia hahmoja.


title: Nykytanssi

text: Muunkin taiteen piirissä järjestettiin ns. "happening"-esityksiä, joissa eri taiteenlajien väliset rajat hämärtyivät ja taiteentekemiselle haettiin uusia rakenteita. Näiden kaikki piirteet – toisto, epäloogiset rakenteet, tapahtumien samanaikaisuus ja nykyaikaisen maailman tarjoaman runsaan materiaalin käyttö – olivat myös helposti muunnettavissa tanssin kielelle. Vaikka postmodernismi toisaalta yksinkertaisti itseään, se monimutkaistui teknologiakokeiluillaan. Tanssijat tekivät yhteistyötä insinöörien kanssa ja hakivat tekniikasta vastapainoa dramaattisen tanssin subjektiivisuudelle.


title: Nykytanssi

text: Cunninghamin tila-ajattelun uudistuksia vei yhä pidemmälle Twyla Tharp, joka siirsi tanssin näyttämöltä puistoihin, kauppakeskuksiin tai talojen katolla tapahtuvaksi. Teokset saivat uusia ulottuvuuksia – konkreettisesti – kun osa tanssista tapahtui hädin tuskin näköetäisyydellä ja osa suoraan nenän edessä. Osa ryhmistä hylkäsi pääkoreografin ja tuotti improvisaatiopohjaisia tai yhteissuunnittelulla rakennettuja esityksiä. Tämän tanssin eri osatekijöistään riisumisen prosessin eräänlaisena huippuna voisi pitää teosta, jonka ideana oli kutsua yleisö paikalle, mutta jättää kokonaan esitys tekemättä, jolloin teoksen muodostaisi kaikki se, mitä paikalla siihen aikaan sattuisi tapahtumaan. Esityksen suunnittelija kuitenkin unohti lähettää kutsut, eikä muutenkaan asiaa edes muistanut. Hän vain jäi jälkikäteen pohdiskelemaan, voisiko tilannetta pitää tanssiesityksenä.


title: Nykytanssi

text: Juuri kun näytti siltä, että niin tanssitekniikka, juoni kuin näyttämötila oli karkotettu nykytanssista, alkoivat ne hiipiä takaisin – tosin usein vain yksi kerrallaan ja hieman uudella tavalla tarjoiltuina. Paul Taylor (s. 1930) keräsi vaikutteita kaikilta, joiden kanssa oli työskennellyt, mutta silti hänen koreografinen tyylinsä on tunnistettavan omintakeista. Hän oli tanssinut sekä balettia että nykytanssia ja hänen teoksissaan voi nähdä sekä baletinomaista fraseerausta ja liikeaiheen muuntelua, Graham-tyylistä teatraalisuutta kuin Cunninghamlaista yksittäisen tanssijan ja liikkeen itseisarvoon uskomista. Hän oli kyllä tehnyt myös postmodernistisia kokeiluja ja testannut yleisön kärsivällisyyttä tuijottamalla sitä liikkumattomana useiden minuuttien ajan, mutta palannut sitten traditionaalisempaan tanssityyliin. Sekä hän itse että hänen tanssijansa olivat huipputaitavia, mutta koreografiset vaikeudet ohitetaan hänen teoksissaan niitä alleviivaamatta. Hänen parhaat työnsä ovat monitasoisia, eikä katsojana voi koskaan tyytyä arvioimaan niitä vain yhdeltä näkökannalta.


title: Nykytanssi

text: 1930-luvun jälkeen lähes näkymättömiin hävinnyt yhteiskunnallisuus nousi merkittäväksi erityisesti mustien koreografien töissä. Lester Hortonin ryhmän tanssija Alvin Ailey aloitti itsenäisen koreografinuransa käyttäen etnisiä teemoja, joihin lisäsi elementtejä omasta afroamerikkalaisesta perinnöstään. Hänen koreografioissaan nousi esiin amerikkalainen musta tanssiperinne ja siitä syntynyt jazzgenre, vaikka yhtä lailla se haki ideoitaan baletista ja nykytanssista. Alvin Aileyn tyyli on helposti lähestyttävää ja teatterillisia tehokeinoja hyödyntävää. Ensimmäiset vuodet hänen ryhmänsä koostui pelkästään mustista tanssijoista, ja Ailey vaikuttanut heidän vapautumiseensa stepin ja showtanssin "vankilasta". Aileyn arvostetuimpia teoksia on "Revelations" (1960), jonka musiikkina on kokoelma negrospirituaaleja.


title: Nykytanssi

text: Modernin tanssin alkuaikoina oli ollut omituista haluta esittää muiden koreografien ohjelmistoa, koska koreografian tuli olla henkilökohtainen kannanotto aikakauden elämästä. Tämä näkemys muuttui vähitellen, kun mestariteoksia alkoi ilmaantua. Nykytanssiryhmät institutionalisoituivat ja alkoivat lisätä ohjelmistoonsa myös uusintatuotantoja. Balettiryhmätkin kiinnostuivat laajentamaan niillä repertuaariaan. Aiemmin tämä olisi ollut mahdotonta, mutta sekä nykytanssi että baletti olivat lähentyneet toisiaan tekniikassaan. Nykytanssi oli laajentanut liikemateriaaliaan virtuoosisempaan suuntaan ja baletti omaksunut moderneja elementtejä – varsinkin ylävartalon käyttöä dramaattisia ilmaisumahdollisuuksiaan lisätäkseen. 1960-luvun lopulla "Tanskan Kuninkaallinen Baletti" esitti Paul Taylorin "Aureole"en ja "American Ballet Theatre" José Limónin "Moor's Pavane"n. Sulautuvatko nykytanssi ja baletti jossain vaiheessa toisiinsa, jää nähtäväksi, mutta ainakaan niiden vastakkainasettelu ei enää ole samalla lailla relevantti kysymys kuin aiemmin.


title: Nykytanssi

text: Nykytanssiin vaikuttavat nykyään monet taide- ja tyylilajit, muun muassa itämaiset kamppailulajit kuten tai chi ja aikido. Kamppailulajeilla oli vaikutusta esimerkiksi Steve Paxtonin kehittämään kontakti-improvisaatioon, joka alun perin ei tähdännyt esiintymiseen. Siinä näkyy "budo"-lajien kontakti toiseen ja vaarallisuus, joka syntyy muun muassa toisen kannatettavaksi antautumisesta ilman etukäteen suunniteltuja kuvioita. Improvisaatio tukeutuu harjoittelun tuottamaan luottamukseen kanssatanssijoihin ja käyttää kaikkia kehonosia. Se ei ole aggressiivista eikä seksuaalista, vaan pyrkii improvisoijien väliseen tasa-arvoon. "The Grand Union" -ryhmittymän puitteissa nämä lähtökohdat tuotiin myös esityksiin.


title: Nykytanssi

text: 1970-luvulla syntyi myös erilaisia esittävien taidelajien välimuotoja, jossa tanssi yhdistyi teatteriin tai oopperaan. Tanssin tekemisen motiiviksi voitiin hyväksyä hyvin monenlaiset lähtökohdat, sen koostamiseksi käytettiin erilaisia tekniikoita ja tavoitteeksi voitiin asettaa yhtä hyvin yleisön viihdyttäminen, osallisuus tapahtumiin kuin tanssijoiden fyysisen tietoisuuden vahvistaminen ilman esiintymistarkoitusta.Nykytanssiharjoitukset koostuvat muun muassa tekniikka- ja lihaskuntoharjoituksista sekä lyhyistä tanssisarjoista. Osalla perusliikkeistä on vastineensa klassisen baletin harjoitteissa, mutta ero näiden tanssien välillä on selvä, sillä nykytanssi hylkää baletin estetiikan ja siihen liittyvät säännöt. Silmiinpistävimpiä eroja on keveyden ihanteen hylkääminen ja yksilölliseen liikkumistapaan pyrkiminen. Nykytanssi sanoutuu irti klassisen baletin vartaloihanteesta – sitä voivat esittää ja harjoitella jopa kehitysvammaiset tanssijat – ja yhdenmukaisuuden vaatimuksesta. Teknisen taidon kasvattamisen rinnalla yhtä tärkeäksi tavoitteeksi on nostettu itselle luontaisen ja oman kehon mahdollisuuksista tietoisen tanssimisen tavan löytäminen.


title: Nykytanssi

text: Nykytanssin piirissä syntyneet tanssitekniikat kehittävät paitsi raajojen isoja lihaksia myös keskivartaloa ja syviä lihaksia, joita tarvitaan ryhdin ylläpitämiseen. Siinä voidaan käyttää kaikkia kehonosia tukipintoina, ja sen puitteissa onkin kehitetty erityisesti lattiatasossa tapahtuvan tanssin tekniikkaa. Nykytanssiharjoitteluun kuuluu myös tärkeänä osana oman liikkeen tuottaminen ja improvisaatio. Sen piirissä hyödynnetään paljon erilaisia kehoterapiametodeja, joilla tähdätään keho-mieli -yhteyden vahvistamiseen. Tanssin syvempi ymmärrys ja pohtiminen on erottamaton osa harjoittelua. Nykytanssin harjoittaminen on liikkeiden lisäksi myös tanssifilosofista pohdintaa, joka pyrkii monesti vastaamaan kysymyksiin: "Mitä tanssi on?" ja "Mikä on tanssia?". Modernilla tanssilla tarkoitetaan usein samaa kuin nykytanssilla, vaikka joidenkin mielestä nimikettä tulisi käyttää nimenomaan nykytanssin varhaisempien kehitysvaiheiden tyylistä ennen postmodernistisia uudistuspyrkimyksiä. Myös jazztanssi katsotaan usein osaksi nykytanssin kokoelmaa.


title: Nykytanssi

text: Jazztanssi on saanut pohjansa afrikkalaisista kansantansseista, mutta se on kehittynyt pääasiallisesti Yhdysvalloissa, jossa afroamerikkailaiset lisäsivät tanssiperinteeseensä muun muassa irlantilaisia jalkarytmejä. Stepillä (englanniksi "tap dance") ja jazztanssilla on yhteinen tausta. Varsinaisesti jazztanssin omana lajinaan katsotaan syntyneen 1900-luvun alkupuolella. Jazztanssin tekniikkaa on ensimmäisenä kehittänyt yhdysvaltalainen Jack Cole ja myöhemmin muun muassa Matt Mattox ja "Luigi" eli Eugene Louis Faccuito.


title: Nykytanssi

text: Jazziin pohjautuu niin show- ja viihdetanssipainotteisia ilmiöitä kuin taidetanssiin lukeutuvia nykytanssin muotoja. Muun muassa koreografi Alvin Ailey käytti sitä ryhmälleen tekemissään teoksissa, joista tunnetuimpia on negrospirituaalimusiikkiin tehty "Revelations". Jazztanssista ovat eriytyneet muun muassa breakdance, disco ja hip hop.


title: Nykytanssi

text: Jazzin olennaisia piirteitä ovat rytmisyys ja "isolation" eli eriyttäminen. Siinä kehon eri osia pyritään liikuttamaan toisistaan riippumatta – ja jopa eri rytmeissä. Tyypillisiä ovat lantion, rintakehän, olkapäiden ja pään aksentoidut liikkeet ja pyörittelyt. Jazztanssissa liikutaan maatuntumaa korostaen ja painovoiman vaikutusta kehoon alleviivaten.


title: Streetjazz

text: Streetjazz on nykyaikaista rytmikästä tanssia. Streetjazz pohjautuu nimensä mukaisesti jazziin ja siinä on samoja piirteitä kuin nykytanssissa, mutta se on paljon nopeampaa ja rytmikkäämpää. Nopeat askelkuviot ja hypyt ja swingit ovat omiaan streetjazzissa. Streetjazz on syntynyt kadulla, niin kuin nimestä näkee. Streetjazz on yleistymässä nuorten tanssiksi, mutta se sopii kaiken ikäisille.


title: Tendu

text: Tendu ("taandyy"), koko nimeltään battement tendu, on baletissa käytetty - ja siitä myös muiden tanssilajien käyttöön lainattu - termi jalan ojentamiselle suorana pitkin lattiaa "harjaten" siten, että nilkka samalla ojentuu. Liike voidaan tehdä eri suuntiin (sivulle, eteen, taakse) alkaen suljetusta jalkojen asennosta - ensimmäisestä, kolmannesta tai viidennestä. Muissa tanssilajeissa - esimerkiksi Cunningham-tekniikassa (nykytanssitekniikka) - saatetaan käyttää myös viistosuuntia.


title: Tendu

text: Tendu on monen tanssiliikkeen perusosa ja harjoittaa nilkkaa, jalkojen aukikiertoa (baletin tapaan aukikierretyssä asennossa tehtäessä - muissa tanssilajeissa tendu voidaan tehdä myös "paralel"-asennossa), vartalon asennon hallintaa ja painonsiirtoa yhdelle jalalle. Siitä on myös olemassa monia muunnelmia kuten "battement tendu jeté", "battement tendu pour le pied", "battement tendu plié soutenu" jne. Balettitunnilla battement tendu -harjoitussarjat tehdään yleensä tankoharjoitusten alussa "plié-harjoitusten jälkeen" ja toistetaan vielä keskilattiaharjoitusten yhteydessä. Nykytanssissa liikkeestä käytetään rinnakkaisesti suomenkielistä nimikettä "harjaus".


title: Veniamin Aleksandrov

text: Veniamin Veniaminovitš Aleksandrov (, 18. huhtikuuta 1937 Moskova – 6. marraskuuta 1991 Moskova) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea laitahyökkääjä.


title: Veniamin Aleksandrov

text: Aleksandrov pelasi kaudet 1955–1969 TsSKA Moskovassa, jossa voitti Neuvostoliiton mestaruuden kymmenen kertaa (1956, 1958–1961, 1963–1966 ja 1968). Vuonna 1963 Aleksandrov voitti liigan maalikuninkuuden tehtyään kauden aikana ennätykselliset 53 maalia. Koko uransa aikana hän teki sarjassa 345 maalia 400 ottelussa.


title: Veniamin Aleksandrov

text: Aleksandrov pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1956–1968. Sinä aikana hän voitti kaksi olympiakultaa (1964 ja 1968, olympiapronssin (1960) sekä lisäksi neljä maailmanmestaruutta (1963, 1965, 1966 ja 1967). Hänet valittiin MM-kisojen tähdistökentälliseen vuosina 1966 ja 1967. Uransa aikana Aleksandrov teki 161 maaottelussa 119 maalia. Hän muodosti aluksi vaarallisen hyökkäysketjun Aleksandr Almetovin ja Konstantin Loktevin kanssa. Myöhemmin hän pelasi Boris Mihailovin ja Vladimir Petrovin kanssa, kunnes Valeri Harlamov otti hänen paikkansa.


title: Maria Åkerblom

text: Ida Maria Åkerblom (14. syyskuuta 1898 Snappertuna – 25. helmikuuta 1981 Helsinki) oli herätysliikkeen johtaja ja unisaarnaaja.


title: Maria Åkerblom

text: Maria Åkerblom syntyi ruotsinkieliseen mäkitupalaisperheeseen Tammisaaren lähellä, alkoi jo 14-vuotiaana nähdä enneunia ja saarnasi maailmanlopusta. Hän vaikutti 1920-luvulla erityisesti Kokkolan lähistöllä muun muassa Teerijärvellä ja Alavetelissä, mutta hän saarnasi myös Helsingissä. Hän sai epävakaissa oloissa huomattavan seuraajakunnan, joka luotti häneen lähes sokeasti. Hänen saarnaamislahjojaan pidettiin poikkeuksellisina, joskin unissasaarnaamista harjoittivat tuohon aikaan monet muutkin. Häntä seurannutta aatesuuntaa ja liikehdintää sanotaan "åkerblomilaisuudeksi". Åkerblomilaisuutta sekä korpelalaisuutta pidetään suomalaisina kristillisperäisinä lahkoina, jotka lienevät lähinnä tuhoisaa kristillistä kulttia. Åkerblomin rinnalla liikkeen toisena johtajana toimi metsänhoitaja Eino R. Wartiovaara.


title: Maria Åkerblom

text: Maria Åkerblomin lapsuudenkoti oli vähävarainen. Hänen isänsä oli vapaa-ajattelija ja äitinsä oli uskonnollinen. Äidin epäillään kärsineen mielenterveysongelmista. Perheellä ei aina ollut mahdollisuutta huolehtia lapsistaan, ja Åkerblom oli välillä sijoitettuna varakkaaseen Öhmanin perheeseen. Perheen varakkuus ja elämäntyyli tekivät Åkerblomiin suuren vaikutuksen. Kasvatusperheen ja Åkerblomin välille puhkesi kuitenkin ristiriitoja, ja kasvatusperhe totesi Åkerblomin olevan valheellisin ihminen, mitä he ovat koskaan tavanneet.


title: Maria Åkerblom

text: Åkerblom sairasteli paljon lapsuudessaan, ja jo nuorena hänen todetaan halunneen käyttää vaikutusvaltaansa toisiin ihmisiin. Ollessaan palvelijana Snappertunan kestikievarissa hän ei juurikaan tehnyt taloustöitä vaan herätti huomiota ratsastamalla hevosilla ja lehmillä. Lääketieteen tohtori Frans Geitel tapasi Åkerblomin ja kuvaili häntä sairaaksi tyttörukaksi, joka ei saisi kuvitella olevansa korkeampien voimien välikappale.


title: Maria Åkerblom

text: Arviolta vuonna 1917 Åkerblom aloitti unissasaarnaamisen. Hänen veljensä piti tätä sairaana piirteenä ja toimitti hänet tutkittavaksi Kammion mielisairaalaan. Sairaala ei kuitenkaan tehnyt veljen toivomaa vaikutusta. Åkerblom alkoi saarnata kirkoissa. Papit avasivat tilaisuudet ja sen jälkeen veisattiin virsi. Åkerblom esiintyi hiukset auki, valkoisissa vaatteissa ja antoi mielikuvan nuoremmasta henkilöstä. Kirkossa esiintyminen antoi Åkerblomille paitsi ilmaisen esiintymispaikan, myös kirkollista arvovaltaa. Parhaimmillaan hän sai tuhansia kuulijoita.


title: Maria Åkerblom

text: Metsänhoitaja Eino R. Wartiovaara tutustui Åkerblomiin ja Åkerblom sai Wartiovaaran adoptoimaan itsensä. Tuolloin oli laillista adoptoida alle 21-vuotiaita ja Åkerblom oli 20-vuotias. Wartiovaaralla oli jo ennestään kolme tytärtä, joista yksi oli vielä vauva. Åkerblom sai Wartiovaaralta kallita lahjoja kuten angloarabialaisen hevosen. Hän myös vaati päästä nukkumaan samaan huoneeseen Wartiovaaran ja tämän vaimon kanssa. Lopputuloksena oli Wartiovaarojen avioero. Åkerblomilla oli jo kannattajia ja he estivät Wartiovaaran entistä vaimoa tapaamasta lapsiaan.


title: Maria Åkerblom

text: Helsingistä Åkerblom siirtyi kannattajineen Kokkolan seudulle. Saarnojaan hän piti enää valituille kannattajilleen. Välillä saarnaa ei tullutkaan, sillä Åkerblom kertoi kuulijoiden joukossa olevan epäilijöitä. Åkerblom alkoi väittää, että saa saarnansa suoraan Jumalalta ja kysyi usein: ”Uskaltaako joku taistella Herran välikappaletta vastaan?” Jos vastaväitteitä ilmeni, hän manipuloi yleisöään rajuilla kouristuskohtauksilla.


title: Maria Åkerblom

text: Åkerblom osasi myös muita manipulointikeinoja kuin sairauskohtausten teeskentelyn. Eräässä joukkokokouksessaan hän osoitti sanansa "nuorelle lasten parissa toimivalle teologian ylioppilaalle". Tuleva lääninrovasti Eugéne Nyman oli hämmästynyt, miten Åkerblom tiesi hänen olevan paikalla. Tilanne oli täydellisesti Åkerblomin hallussa; hän ei olisi menettänyt mitään vaikka paikalla ei olisi ollut kuvaukseen sopivaa henkilöä ja Nymankin tyytyi hämmästelemään asiaa itsekseen. Åkerblomin onnistui manipuloinnillaan saamaan seuraajansa sitoutumaan itseensä poikkeuksellisen tiiviisti: he olivat valmiita valehtelemaan ja tekemään rikoksia johtajansa puolesta. Moni myös luopui kaikesta omaisuudestaan ja kieltäytyneen tapaamasta perhettään ja sukulaisiaan, koska Åkerblom oli käskenyt tekemään näin. Åkerblomin kerrottiin eläneen moraalitonta elämää täysin avoimesti. Kun hänen tuli todistaa sukupuolinen siveellisyytensä, hän määräsi erään nuoren naispuolisen kannattajansa menemään lääkärintarkastukseen puolestaan. Petos meni läpi ja Åkerblomin neitsyys tuli todistettua.


title: Maria Åkerblom

text: Liikkeen sisällä uskottiin että maailmanloppu oli lähellä. Åkerblomia pidettiin Jumalan välikappaleena ja profeettana, joka tulkitsi Raamattua tavallista syvällisemmin ja myös sai ilmoituksia asioista joista Raamattu ei kerro. Oman todistuksensa mukaan Åkerblom oli Jeesuksen jälkeen suurin profeetta, jolla oli kyky ihmeellisiin voimatekoihin. Hän lupasi eräälle häntä kannattaneelle miehelle parantavansa tämän vaimon, mutta vaimo menehtyi.


title: Maria Åkerblom

text: Ensiksi Åkerblomia syytettiin kirkkolain rikkomisesta. Hän sai allekirjoituksen 574 kannattajaltaan, että noudattaa luterilaisen kirkon oppia. Tämän jälkeen oikeuteen tuli juttu, että Åkerblom olisi ampunut kohti erästä maanviljelijää. Taas Åkerblomin seuraajat tulivat todistamaan profeettansa puolesta ja heidän mielestään ampuja olikin maanviljelijä. Nyt Åkerblomin toimet alkoivat kiinnostaa myös Kokkolan poliisiviranomaisia. Hänen toimiaan tutkivat erityisesti nimismies Venelius ja tuomari Pulkkis.


title: Maria Åkerblom

text: Saarnoissaan Åkerblom julisti, että Venelius pitää tappaa. Hänen seuraajansa keräsivät rahaa, jotta lahkon ulkopuolinen henkilö myrkyttäisi Veneliuksen. Tehtävään palkattu kuitenkin katosi rahojen kanssa. Tämän jälkeen Venelius yritettiin räjäyttää, mutta tämäkin epäonnistui. Kolmannella kerralla Åkerblomin seuraajat ampuivat Veneliusta, joka jäi eloon. Ampujat vangittiin. Epäillään, että åkerblomilaiset onnistuivat myrkyttämään tuomari Pulkkiksen, mutta koska ruumiinavausta ei tehty, asialle ei ole saatu selvitystä. Näiden tapahtumien jälkeen Åkerblom ilmoitti Jumalan hävittävän Kokkolan ja että hän siirtyy seuraajineen Palestiinaan. He muuttivat kuitenkin takaisin Helsinkiin.


title: Maria Åkerblom

text: Helsinkiin päädyttiin vuonna 1923. Tuolloin Kokkolan seudulla myytiin kymmeniä maatiloja ja niistä saadut rahat päätyivät Åkerblomille. Rahoja tarvittiin asunnon ostamiseen. Helsingissä Åkerblom jäi kiinni myymälävarkauksista. Hänet toimitettiin ensiksi lääninvankilaan, missä hänen mielentilansa tutkittiin. Tutkimusten perusteella hänet siirrettiin Kammion mielisairaalaan.


title: Maria Åkerblom

text: Tammikuussa 1927 vangittiin myös metsänhoitaja Wartiovaara syytettynä väärästä valasta ja murhayrityksestä. Åkerblom oli ollut samoista asioista jo oikeudessa ja ehtinyt karata Kammion mielisairaalasta. Karkausyritys päättyi kiinnijäämiseen. Kun Åkerblomia oltiin kuljettamassa junalla Kokkolaan oikeuteen, hän pyysi päästä naistenhuoneeseen. Pyyntöön suostuttiin ja Åkerblom hyppäsi junasta lumihankeen ilman päällysvaatteita. Tämäkin pakoyritys epäonnistui.


title: Maria Åkerblom

text: Åkerblom tuomittiin lopulta kahdeksaksi vuodeksi kuritushuoneeseen murhayrityksestä ja väärään valaan yllyttämisestä. Tuomion suorituspaikka oli Hämeenlinnan naisvankila, josta Åkerblomin onnistui kerran karata. Karkuyritys jäi lyhyeksi. Vankilasta hän vapautui vuonna 1933. Lahkoaan hän johti vankilasta käsin kirjeitse. Nyt hän menetteli kuten kaikki huijarit ovat tehneet kaikkina aikoina; vankeustuomiot, vainot ja kärsimys olivat vankka todiste siitä, että Jeesuksen seuraajia vainotaan. Vankeustuomion jälkeen Åkerblomin uskonnollinen toiminta ei ollut entisen laajuista.


title: Maria Åkerblom

text: Myöhemmät paot olivat paremmin suunniteltuja ja Åkerblom oli palkannut itselleen autonkuljettajia ja muita avustajia. Muuan pakoyrityksistä päättyi siihen, että poliisi löysi hänet kotoaan aamulla kello kuusi.