title: Aarhus

text: Vuonna 2010 kunta päätti muuttaa nimensä vuoden vaihtuessa Århusista Aarhusiksi. Kunnan puolueista asian puolesta äänestivät sosiaalidemokraatit (Socialdemokraterne), Sosialistinen kansanpuolue SF (Socialistisk Folkeparti) ja Radikaali Venstre. Kirjoitusasun muutoksen perusteena oli se, että näin kunta voi saada lisää näkyvyyttä internetissä, missä å-kirjain muuttuu aa:ksi. Jotta nimi Aarhus yhdistetään paremmin myös itse kuntaan, sai Å:n () sisältävä muoto mennä. Kunnan silloisen pormestarin Nicolai Wammenin mukaan kunnan nimen kirjoitusasu sai luvan seurata nykyaikaa. Moni kaupungin virastoista ja laitoksista jo käytti kahden A-kirjaimen muotoa kunnan nimestä. Wammenin mukaan päätöksellä myös tehtiin paluu kunnan historiallisille juurille, sillä vuoteen 1948 saakka kunnan nimi oli nimen omaan muodossa Aarhus. Nimi lausutaan (o-äänne) samoin molemmissa kirjoitusasuissa.


title: Aarhus

text: Tanskan vuoden 1948 oikeinkirjoitusuudistuksessa otettiin käyttöön kirjain Å, ja "Aa"-muodot korvattiin "Å"-muodolla. Jotkin tanskalaiset paikkakunnat vastustivat nimiensä kirjoitusasun muutosta, etenkin Aalborg ja Aabenraa. Århus otti muutoksen tyytyväisenä vastaan, sillä silloin ajateltiin, että nimen uusi muoto oli edistyksellinen.


title: Aarhus

text: Aarhusin kunnan tavoitteena on olla hiilineutraali kaupunki vuoteen 2030-mennessä. Tavoitteessa auttaa kunnan edistyksellinen jätevesijärjestelmä, joka tuottaa 50 % enemmän energiaa kuin se kuluttaa. Uusitussa vedenpuhdistusjärjestelmässä jäteveteen syötetään bakteereja. Bakteerit muhivat vedessä aikansa, ja niiden tuottamaa biokaasua poltetaan sitten voimantuotannossa. Saatua energiaa käytetään veden pumppaamiseen kuntalaisille, ja yli menevä energia myydään sähköverkkoon. Aarhusin kunta on ensimmäinen kyseisen jätevesijärjestelmän käyttöön ottanut kaupunki, ja sama järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön myös Kööpenhaminassa, Chicagossa ja San Franciscossa.


title: Aaria

text: Aaria () tarkoitti musiikissa alun perin mitä tahansa laulavaa melodiaa, jonka useimmiten esitti laulusolisti. Nykyisin aaria tarkoittaa pääsääntöisesti kokonaisteokseen kuuluvaa, itsenäistä, piirteiltään laajahkoa, yhden laulajan esittämää lauluosuutta, tai melodista soitinkappaletta.


title: Aaria

text:
Konserttiaaria on ooppera-aarian tapaan sävelletty konserttilaulukappale, jota orkesteri säestää.
Eräs tunnetuimmista aarioista on Mozartin säveltämä Yön kuningattaren aaria.
Arietta, yksin esitetty pikkulaulu, laulunpätkä tai laulelma.


title: Tony Kakko

text: Toni Kristian ”Tony” Kakko (s. 16. toukokuuta 1975 Kemi) on suomalainen muusikko. Hän on tullut tunnetuksi Sonata Arctican laulajana ja laulunkirjoittajana.


title: Tony Kakko

text: Nuorena Kakko opiskeli musiikkiopistossa koskettimien soittamista. Vuonna 1996 hänestä tuli yksi Sonata Arctican perustajajäsenistä. Yhtyeen alkuaikoina Kakko toimi myös kosketinsoittajana, mutta esikoisalbumi "Ecliptican" jälkeen hän on keskittynyt laulamiseen.


title: Tony Kakko

text: Kakko vieraili Nightwishin "Over the Hills and Far Away" -EP:llä, jolla hän laulaa kappaleessa ”Astral Romance” ja taustoja nimikappaleessa. Nightwishin "From Wishes to Eternity" -konsertti-DVD:llä hän laulaa Tarja Turusen kanssa duettona kappaleen ”Beauty and the Beast”. Kakko laulaa myös Timo Rautiaisen "Sarvivuori"-levyllä kappaleessa ”Hiljaisen talven lapsi”, Eternal Tears of Sorrow’n albumilla "Before the Bleeding Sun", Stratovariuksen albumilla "Polaris" ja Epican albumilla "Design Your Universe" kappaleessa ”White Waters”. Hän on mukana vuonna 2006 tehdyllä joululauluista koostuvalla "Raskaampaa joulua" -levyllä sekä 2007 perustetussa lauluyhtyeessä Northern Kingsissä. Kakko harrasti lapsena karatea, jääpalloa, ja jalkapalloa.


title: Tony Kakko

text: Sonata Arctican lisäksi Kakko on kirjoittanut musiikkia Agnes Pihlavan "When the Night Falls" -albumille ja Ari Koivusen "Fuel for the Fire" -albumille. Hän on kertonut pelaavansa tietokonepeli World of Warcraftia.


title: Dragon Ball

text: Dragon Ball (ドラゴンボール, "Doragon Bōru") on Akira Toriyaman ideoima manga-sarja. Mangaa julkaistiin Japanissa viikoittain, "Weekly Shonen Jump" -lehdessä vuosina 1984–1995, tässä ajassa Toriyama piirsi 519 lukua. Sarja on inspiroitu vanhasta kiinalaisesta klassikosta "Xiyouji". Sarja on julkaistu kirjoina monissa maissa ympäri maailmaa. Sarjalla oli Ranma 1/2:n kanssa merkittävä rooli mangan läpimurrossa Euroopassa 1990-luvulla. Sarja perustuu Son Gokun ympärille, jonka seikkailuja seurataan, heti lapsuudesta aikuisuuteen asti. Suomessa sarjaa suositellaan yli 12-vuotiaille.


title: Dragon Ball

text: Mangakirjoja julkaistiin alun perin 42 kappaletta. Yhdysvalloissa sarja jaettiin kahteen osaan, Dragon Ball ja Dragon Ball Z, ensimmäinen osa sisältää 16 kirjaa ja jälkimmäinen 26. Myös sarjan suomeksi julkaissut Sangatsu Manga noudatti alkuperäistä julkaisutapaa. Mangakirjoista on tehty kaksi animea, Dragon Ball ja Dragon Ball Z. Animesarjojen pohjalta on tehty kaksi animea, Dragon Ball GT ja Dragon Ball Super. Sarjojen tuottajana toimii Toei Animation.


title: Dragon Ball

text: Lohikäärmekuulat () ovat tärkeä osa tarinaa, mutta eivät ole pääosassa useimmissa juonikuvioissa. Maagisia lohikäärmekuulia on seitsemän, ja ne sijaitsevat maailman eri kolkissa. Kun ne kerätään yhteen, ne pystyvät herättämään Shenlong-lohikäärmeen, (tunnetaan animessa nimellä Shenron), joka pystyy täyttämään yhden toivomuksen (myöhemmin 2). Kun kuulilta on toivottu jotain, ne levittäytyvät taas ympäri maailmaa ja ovat käyttökelvottomia vuoden ajan. Namekilainen Dende, josta tuli maan vartija Piccolon ja Kamin yhdistyessä, vahvisti kuulien voimaa, minkä jälkeen Shenlong pystyi toteuttamaan 2 toivetta yhden sijaan. Ennen olisi vienyt ikuisuuksia etsiä kaikki kuulat, mutta tarinan alussa 16-vuotias tyttö nimeltä Bulma on keksinyt "lohikäärmekuulatutkan" (dragon radar), joka näyttää kuulien sijainnin ja tekee etsinnästä paljon helpompaa ja nopeampaa.


title: Dragon Ball

text: Goku on "saiyalainen" ("saiyan"). Vegeta-planeetalta tulleet saiyalaiset ovat vahva hännällinen rotu, joka toimi Friezan alaisuudessa tuhoten planeettojen asutusta ja myyden planeetat sitten Friezalle. Saiyalaiset olivat väkivaltainen rotu, joilla taistelu ja tappaminen on verissä. Gokun (joka tunnetaan myös saiyalaisnimellään Kakarot) isän Bardockin johdolla saiyalaisista oli kuitenkin tulossa Friezan omia joukkoja vahvempia. Friezalle ei jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin tuhota saiyalaiset kokonaan, niinpä hän räjäytti koko Vegeta-planeetan. Seitsemän saiyalaista kuitenkin selviytyi; prinssi Vegeta, joka kuului Friezan miehiin, sekä Vegetan apuri Nappa. Heidän lisäkseen Goku, hänen veljensä Raditz selviytyivät. Myös (pelkästään elokuvissa esiintyvät) Turles, Vegetan pikkuveli Tarble, sekä Broly joka on tunnettu legendaarinen supersaiyalainen ja hänen isänsä Paragas selviytyivät.


title: Dragon Ball

text: Goku lähetettiin Maahan tehtävänään tuhota maan asutus jotta saiyalaiset saisivat planeetan haltuunsa. Goku kuitenkin putosi vesiputouksella ja löi päänsä, jolloin hänestä tuli täysin puhdassydäminen, vaikkakin silti yhä piti taistelemisesta. Muut saiyalaiset selviytyjät, Vegeta, Nappa ja Raditz, olivat kuitenkin edelleen väkivaltaisia. Raditz saapui maahan tarkoituksenaan värvätä Goku mukaansa, mutta Goku kieltäytyi. Gokun sijaan Raditz vei mukanaan Gohanin (Gokun ja Chi-Chin pojan), kiristääkseen Gokun puolelleen. Goku ei voinut hyväksyä sitä, ja liittoutui entisen vihollisensa Piccolon kanssa pysäyttääkseen Raditzin. Yhdessä he lopulta tuhosivat Raditzin, mutta se maksoi Gokun hengen. Goku haki pääsyä Kuningas Kaioon alaisuuteen (King Kai) harjoittelemaan tämän pienelle planeetalle, jonka painovoima oli 10 kertaa suurempi kuin Maan painovoima. Kaioon alaisuudessa Goku oppi mm. Genki-kuulan (jolla myöhemmin voitettiin Majin Buu ja Omega Shenron), sekä Kaioken-tekniikan.


title: Dragon Ball

text: Täysikuuta katsoessaan saiyalaiset muuttuvat Oozaru -nimiseksi jättiläisapinaksi. Oozaru muodossa saiyalaisten voimat 10-kertaistuvat. Saiyalaisten hiukset eivät enää kasva syntymän jälkeen, mutta saiyalainen voi leikata tahtoessaan hiuksensa kokonaan pois, kuten Nappa. Saiyalaiset lähettävät jonkun vastasyntyneistä vauvoistaan vieraalle planeetalle, jotta lähetetty saiyalainen kasvaessaan tuhoaisi sen asukit, ja näin he myyvät planeettoja halukkaille.


title: Dragon Ball

text: Goku on harjoitellut ensin Kamesenninin johdolla Kuririn kanssa, mutta jo mangan numerossa 8 hän oli opettajansa tasoa. Lisäksi mm. Mestari Korin, joka on kissa, on ollut Gokun mestari, sekä Kami, Piccolon hyvä puoli, maan vartija, oli Gokun mestari.


title: Dragon Ball

text: Päähenkilö Goku on naimisissa suomenkielisessä versiossa Turun murretta puhuvan Chi-Chi-nimisen nalkuttavan naisen kanssa, koska oli luvannut tietämättään lapsena naivansa tämän. Heillä on vahva poika nimeltä Gohan, jonka pitäisi äitinsä mukaan lukea läksyjä, mutta hän mieluummin harjoittelee isänsä kanssa. Gohan on oppinut armottomalta namekilaiselta Piccololta paljon ja kunnioittaa tätä. Gohan on saanut nimensä Gokun kasvatti-isän Son Gohanin mukaan, jota Goku kutsuu ukikseen. Gokulla ja Chi-Chillä on toinenkin poika, Goten, joka syntyi vähän Cell-turnauksen jälkeen. Goten tapasi isänsä ensimmäistä kertaa maailman vahvin -turnauksessa ollessaan 7v.


title: Dragon Ball

text: Dragon Ball (DB)- ja Dragon Ball Z (DBZ) -animet perustuvat kumpikin alkuperäiseen Dragon Ball -mangaan. Dragon Ball -sarja loppui mangassa nro. 17, kunnes Piccolo oli voitettu. Siten animessa the Saiyan Saga on ensimmäinen saaga Dragon Ball Z:ssa. DB seuraa Gokun seikkailuja tämän varttuessa lapsesta aikuiseksi. Näissä tarinoissa on runsaasti fantasia- ja huumorielementtejä. DBZ sijoittuu aikaan 5 vuotta DB:n jälkeen. Dragon Ball GT on jatkoa DBZ:lle, mutta sen tarina ei perustu alkuperäiseen mangaan. Akira Toriyama ei ollut mukana Dragon Ball GT:n tuotannossa, mutta loi siihen useita hahmoja sekä muutamia juoni-ideoita. Dragon Ballista on ilmestynyt uusi Z:n tarinan uudelleen kertova anime, jossa alkuperäisen DBZ:n pätkiä on remasteroitu ja josta pitkitetyt DBZ:n kohtaukset on poistettu. Uuden Dragon Ball-animen nimi on Dragon Ball Kai.


title: Dragon Ball

text: Japanissa on käynnissä uusin Dragon Ball -anime, jossa on täysin uusi tarina hieman yli 18 vuoteen. Sarjan nimi on Dragon Ball Super (ドラゴンボール超 "Doragon Bōru Sūpā").


title: Dragon Ball

text: Dragon Ball -manga herätti Suomessa keskustelua vuonna 2003 Ilta-Sanomien väitettyä lehden sisältävän "rivouksia" ja viitteitä pedofiliaan. Väitteestä nousseen kohun johdosta mangan julkaisu Suomessa lopetettiin. Sittemmin sarjan ilmestyminen alkoi uudestaan, vaikkakin joitakin ruutuja sarjakuvassa oli sensuroitu. Sen jälkeen Dragon Ballista tulikin hyvin suosittu ja muitakin mangasarjoja alkoi ilmestyä suosion myötä. Dragonball sisältää paljon kulttuuripohjaisia vitsejä, jotka suomenkielisessä versiossa on selitetty. Tämän ohella suomalaista DB-mangaa luetaan myös "japanilaisittain" oikealta vasemmalle.


title: Dragon Ball

text: Dragon Ballista, Dragon Ball Z:sta, Dragon Ball GT:stä ja Dragon Ball Superista on tehty parikymmentä elokuvaa ja extraa. Monilla sarjaan perustuvilla elokuvilla on taipumus olla sopimatta mihinkään järkevään kohtaan sarjan aikajanassa. Vaikka viittauksia sarjan tiettyihin kohtiin löytyisikin, voi elokuvista löytää paljonkin yksittäisiä ristiriitoja. Esimerkiksi elokuvassa Cooler's revenge Goku oli juuri tullut Namekilta, mutta koko elokuvassa ei ilmaista, etteivät he olisi kuulleet Androideista, vaikka Z-soturit kuulivat heistä samaan aikaan kun Goku saapui Namekilta. Eniten vastaavanlaisia paradokseja tapaa Dragon Ball Z sarjan elokuvissa. Elokuvat ovat järjestyksessä Dragon Ballista Dragon Ball GT:hen.


title: Dragon Ball

text: Japanilainen nimike ensimmäisenä ja englantilainen jälkimmäisenäOVA:


title: Kuumola

text: Kuumola on muinainen Vanajan kylä nykyisen Janakkalan alueella. Kylästä on näkyvänä merkkinä junasta ohikulkijoille nimikyltti Kuumola entisen suojeluskuntatalon seinällä, Turengin aseman lähellä. Lähistöllä oleva harju on nimetty myös nimellä Kuumola. Kuumola on myös yksi Hämeen läänin kahdestatoista aatelissäteristä Suomen aatelia vuonna 1581 käsittelevässä luettelossa. Janakkalan Kuumola oli Klaus Michelsonin rälssisäteri. Sitä ennen Janakkalan Kuumolan omistaja oli hänen isänsä Mickel Kirjurin rälssisäterinä, jonka puolesta hän siis suoritti ratsupalvelusta v. 1562. Mickel Kirjuri toimi kirjurina maakuntakatselmuksessa, jossa Hämeen ja Savon raja käytiin vuonna 1553. Myöhemmin hän oli Hattulan kihlakunnan kirjuri ja vouti ja oli elossa vielä 2. maaliskuuta 1570.


title: Kuumola

text:
Kuumola on myös Hausjärven vanhimman rälssitilan nimi. Historian ja sukututkijat ovat osoittaneet omistusyhteyksiä varhaishistoriallisena aikana Hausjärven Karhin kylän Kuumolan ja Janakkalan kylän välillä.
Väinö Voionmaa kiinnostui Kuumolan muinaiskylästä niin paljon, että kirjoitti eripainoksen Historialliseen Aikakauskirjaan vuonna 1933 nimellä ”Kuumolasta Kuhmoisiin – Kappale Keski-Hämeen asutushistoriaa”. Väinö Voionmaa oli erityisen kiinnostunut Hämeen erähistoriasta ja asutuksen levittäytymisestä varhaisina aikoina nimistöyhdenmukaisuuksia ja talojen eräomistuksia seuraamalla. Tätä Voionmaan artikkelia kohtaan on myös suunnattu kritiikkiä.


title: Kuumola

text: Sukunimenä Kuumola esiintyy perihämäläisen Hausjärven Karhin rälssitilan nykyisellä omistajasuvulla ensi kerran 1800-luvun alkupuolella Anders Kuumolalla kirkollisissa asiakirjoissa.


title: Kuumola

text: Hausjärven kunnan Karhin kylän Kuumola esiintyy aikakirjoissa vuonna 1527, jolloin kuningas Kustaa Vaasa lahjoitti sen Björn Klaunpoika Lejon'ille ikuisella rälssioikeudella ja verovapaudella. Talo sijaitsee entisen Vanajasta etelään johtavan päätien varressa. Nykyinen Kuumolan omistajasuku tulee Mäntsälän Olkisten kylän Ylöstalosta ja suku on omistanut tilan vuodesta 1812. Talo on sijainnut sopivahkon ratsastusmatkan päässä Riihimäen kasarmeilta ja toiminut tsaarinajan upseerien hevosten juotto- ja lepopaikkana. Antti Aleksanterinpoika Ylöstalo Mäntsälän Olkisten kylästä muutti Karhin Kuumolaan vuoden 1812 tienoilla. Vuonna 1789 annetun yhdistys- ja vakuuskirjan nojalla myös talonpoikaissääty sai oikeuden omistaa rälssimaata. Olkisten Ylöstalo ja Alastalo olivat ensimmäiset ja ainoat Ruotsin vallan aikana ei-säätyläisille myydyt rälssitilat Mäntsälässä. Tiettyjen omistusvaihdosten jälkeen Olkisiin muodostuikin vanhan rälssimaalle Olkisten kartano, veljesten Antti ja Johan Aleksanterinpoika Ylöstalon muutettua sieltä Karhin Kuumolaan.


title: Kuumola

text: Rajapaikkana Kuumola esiintyy keskiajalla 1435 Vitikka Assarssonin vahvistuksessa Monikkalan ja Turengin rajoista, nykyisen Janakkalan alueella. Asiakirjassa mainitaan yhdeksi rajapaikaksi "Pelzin arina innom Cumola åker". Tämä hämäläinen rajavahvistus todistaa samalla, että suomenkieltä käytettiin ruotsin seassa. Suomen kieltä esiintyy siis satunnaisesti asiakirjoissa jo ennen varsinaista kirjakielemme luomista piispa Agricolan aikana.


title: Separointi

text: Separointi tarkoittaa erottamista, muun muassa maidon ja kerman erottamista toisistaan sekä rasvakiteiden erotus ja rasvan erottaminen herasta separaattorin () avulla. Separaattorin toimintaperiaate perustuu keskipakoisvoimaan. Separaattorissa on metallilevyjä, joissa on erikokoisia reikiä, joiden läpi raakamaidosta erotellaan maito ja kerma omiin astioihin.


title: Separointi

text: Ruoka-aineiden lisäksi myös esimerkiksi lietettä voidaan separoida. Tällöin nesteet ja kuivat aineet erotetaan separaattorin avulla toisistaan.


title: Luettelo avaruusjärjestöistä

text: Avaruusjärjestö tai avaruushallinto on joko yhden maan tai useiden valtioiden yhteinen organisaatio, joka johtaa ja rahoittaa avaruustoimintaa. Avaruusjärjestöihin ei lasketa asevoimien avaruustoimintaa ja sotilaallisen avaruustoiminnan hallintoa.


title: Luettelo avaruusjärjestöistä

text: Osa avaruusjärjestöistä on valtion virastoja kuten Yhdysvaltain Nasa, valtion säätiöitä tai yhtiötä kuten Ranskan CNES. Toisinaan – esimerkiksi Saksan DLR:n tapauksessa – avaruusjärjestöt ovat tutkimuskeskuksia, jotka sekä ohjaavat ja rahoittavat että myös ovat itse satelliittien rakentajia. Nämäkin organisaatiot ovat valtion budjettitalouden sääntöjen ohjauksessa. Avaruustoiminnan ollessa vähäisempää sen hallinto on voitu delegoida vastuuministeriöiltä esimerkiksi yliopistoon, kuten Tanskan tapauksessa. Muun muassa Suomen, Espanjan ja Irlannin kohdalla avaruushallinto on delegoitu teknologian kehittämisen rahoitusorganisaatioon.


title: Luettelo avaruusjärjestöistä

text: Avaruusmaa-käsite syntyi 1950-luvulla. Sen kriteerit ovat tiukasti ottaen: Maa on laukaissut omalla kantoraketilla, oman satelliitin omasta laukaisukeskuksesta, joka voi olla ko. maassa tai sen hallinnassa muualla. Kyky toteuttaa miehitettyjä avaruuslentoja samoin ehdoin merkitsee vahvempaa avaruusmaata. Väljempi kriteeristö: Valtio on rakentanut oman satelliitin ja operoi sitä. Alla oleva taulukko peilaa eri maiden kyvykkyyttä toteuttaa itsenäisesti erilaisia avaruuslentoja.


title: Luettelo avaruusjärjestöistä

text: Väri kuvaa järjestön toimintakapasiteettia seuraavasti:


title: Luettelo avaruusjärjestöistä

text: Alla oleva taulukko listaa eri valtioiden rahallisen panostuksen avaruustoimintaan. Yhdysvaltain kohdalla Yhdysvaltain ilmavoimien ja CIAn yhteenlaskettu panostus on suurempi kuin listatan mainitsema Nasan panostus. Muiden maiden kohdalla sotilaallinen avaruustoiminta on ainakin osin mukana taulukon tiedoissa. Useiden maiden – etenkin Venäjä, Intia ja Kiina – listatut euro- tai dollarimääräiset luvut antavat harhaanjohtavan pienen volyymin verrattuna kyseisten maiden tekemiin avaruuslentojen määrään, alalla toimivien insinöörien ja tutkijoiden määrään ja niin edelleen verrattuina.


title: Walesin prinssi

text:
Walesin prinssi () on ollut Englannin ja myöhemmin koko Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan vanhimman pojan virallinen arvonimi vuodesta 1301, jolloin kuningas Edvard I antoi arvonimen pojalleen Edvardille.
Alkukielinen nimitys "Prince of Wales" voitaisiin kääntää myös ”Walesin ruhtinaaksi”, sillä englannin sana "prince" tarkoittaa sekä prinssiä että ruhtinasta, ja Walesia hallitsivat paikalliset ruhtinaat jo ennen kuin Englanti valloitti sen vuonna 1282. Käännös ”Walesin prinssi” on kuitenkin vakiintunut suomen kieleen.


title: Walesin prinssi

text: Huomionarvoista on, että Walesin prinsessaksi kutsutaan Walesin prinssin puolisoa, mutta ei naispuolista kruununperillistä.


title: Walesin prinssi

text: Vaikka Walesin prinssin arvo kuuluukin hallitsijan vanhimmalle pojalle, arvonimi ei siirry automaattisesti toisin kuin esimerkiksi Cornwallin herttuan arvo. Esimerkiksi nykyinen Walesin prinssi, prinssi Charles, nimitettiin Walesin prinssiksi vasta 1958, kuusi vuotta äitinsä valtaantulon jälkeen. Lisäksi virallinen virkaanasettamisseremonia pidettiin vasta vuonna 1969. Jos Walesin prinssi kuolee ennen hallitsijaa, arvonimi ei myöskään periydy hänen pojalleen, mutta tästä voidaan kuitenkin tehdä Walesin prinssi. Esimerkiksi kun Walesin prinssi Fredrik kuoli ennen isäänsä Yrjö II:ta, hänen pojastaan prinssi Yrjöstä tehtiin kaksi vuotta myöhemmin Walesin prinssi. Jos Walesin prinssi kuolee lapsettomana ennen hallitsijaa, arvonimi annetaan yleensä hänen vanhimmalle veljelleen.


title: Walesin prinssi

text: Seuraavilla henkilöillä on ollut arvonimi Walesin prinssi:


title: Luettelo kapellimestareista

text:
Luettelo tunnetuista kapellimestareista sukunimen mukaan aakkostettuna.
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Aabenraa

text: Aabenraa (myös "Åbenrå", ) on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Aabenraan kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 15 744 asukasta.


title: Aabenraa

text: Aabenraa on myös entinen kaupunki, mutta vuonna 1970 Tanskassa luovuttiin kaupunkikäsitteestä. Aabenraa sijaitsee Tanskan Slesvigissä Vähän-Beltin rannalla.


title: Aabenraa

text: Aabenraa on myös Tanskan saksalaisvähemmistön tärkein keskus, ensimmäisen maailmansodan jälkeen Slesvigin kansanäänestyksessä vuonna 1920 enemmistö kaupungin asukkaista äänesti Saksaan kuulumisen puolesta mutta se liitettiin silti Tanskaan muun Pohjois-Slesvigin mukana.


title: Henkilöauto

text: Henkilöauto on yleensä pienehkö auto, joka on tarkoitettu ihmisten kuljetukseen. Autoon mahtuu yleensä kahdesta kahdeksaan henkilöä kuljettaja mukaan lukien. Lisäksi henkilöautossa on tavaratila.


title: Henkilöauto

text: Yleisesti henkilöautoina käsitettäviä alle 3500 kiloa kokonaismassaltaan olevia henkilöautoja saa ajaa B-luokan ajo-oikeudella.


title: Henkilöauto

text: Henkilöautot joiden kokonaismassa on yli 3500 kg mutta enintään 7500 kg ajamiseen vaaditaan C1-luokan ajo-oikeus ja sitä painavampiin C-luokan ajo-oikeus. Tällaisia henkilöautoja ovat esimerkiksi vanhoista linja-autosta tai kirjastoautosta rakennetut ja muutoskatsastetut matkailuajoneuvot. Ajoneuvolaki ei määrittele henkilöautolle maksimipainoa, joten käytännössä raskaimmat henkilöautot voi olla 6x6 vetotavalla olevasta linja-autoalustasta rakennettuna matkailuajoneuvona jopa 26000 kg kokonaismassaltaan.


title: Henkilöauto

text: Henkilöauto tukeutuu tiehen neljän pyörän avulla. Pyörät on yhdistetty auton itsekantavaan koriin pyöräntuentalaittein, jotka mahdollistavat pyörien joustoliikkeen. Joustoliikkeen ansiosta auto myötäilee tien epätasasuuksia. Henkilöautossa on nykyisin poikkeuksetta itsekantava kori, jossa kori- ja runkorakenteita ei voida selkeästi erottaa toisistaan. Auton liikuttamiseen tarvitaan moottori, jonka tuottama voima välitetään pyöriin voimansiirron avulla. Auton nopeuden hidastamiseen tarvitaan jarrut, jotka muuttavat auton liike-energian lämmöksi ja mahdollistavat näin auton hidastamisen ja pysäyttämisen. Ohjaamista varten autossa on ohjauslaitteet jotka kääntävät pyöriä halutun kaartoliikkeen saavuttamiseksi. Auton korin sisällä on istuimet, joilla kuljettaja ja matkustajat istuvat. Kuljettajan paikalla ovat hallintalaitteet, joita ovat ohjauspyörä, erilaiset polkimet, vaihteenvalitsin ja lukuisat erilaisia auton toimintoja käyttävät kytkimet.


title: Henkilöauto

text: Auton pyörä muodostuu renkaasta ja vanteesta. Rengas on paineistetulla ilmalla täytettävä erilaisista kumeista valmistettu teräslangoilla vahvistettu ympyrämäinen kappale, joka asennetaan vanteen päälle ja joka on tietä vasten ja siten kantaa auton painon. Vanne, jonka päälle rengas on asennettu kiinnitetään pyörännapaan. Pyörännapa kiinnitetään autoon tukivarsilla, jotka sallivat pyörän koriinnähden pystysuuntaisen liikkeen. Auton painon kantavat jouset, joiden ansiosta pyörät joustavat koriin nähden eivätkä kaikki pyörään kohdistuvat iskut välity auton koriin ja toisaalta auton pyörä pysyy paremmin kiinni tiessä. Iskunvaimentimet hidastavat jousituksen liikkeitä estäen auton keinumisen ja hilliten korin liikkeitä erilaisissa ajotilanteissa.


title: Henkilöauto

text: Henkilöautoissa käytetään pääasiassa nopeakäyntisiä nelitahtisia uppomäntämoottoreita, jotka käyttävät polttoaineena bensiiniä tai dieselöljyä. Bensiinikäyttöiset moottorit ovat yleisempiä kuin dieselmoottorit, mutta dieselmoottoreiden osuus henkilöautojen voimanlähteenä on kasvanut. Maakaasu ja alkoholi ovat muita polttoainevaihtoehtoja, mutta niiden osuus on huomattavasti pienempi. Brasiliassa, jossa voidaan käyttää maassa tuotettua sokeriruokoa etanolin valmistukseen osuus on huomattava.


title: Henkilöauto

text: Myös sähkömoottori-polttomoottori yhdistelmä eli nk. hybridivoimalaite on tulossa henkilöautoihin. Pelkkää sähkömoottoria henkilöautoissa käytetään tällä hetkellä lähinnä kaupunkialueen erilaisessa jakeluliikenteessä, mutta ykkösautoksikin tarkoitetut sähköautot, myös tila-autot, yleistyvät nopeasti. Nykyisin käytössä oleva akkuteknologia mahdollistaa jopa 600 kilometrin toimintasäteen ennen seuraavaa latausta.


title: Henkilöauto

text: Moottorin kampiakselilta voima siirretään kytkimen kautta vaihteistoon, jonka jälkeen voima jaetaan pyörille tasauspyörästön avulla ja johdetaan vetoakseleiden välityksellä pyöriin. Kytkimen tehtävänä on tuottaa liikkeellelähtemiseen tarvittava momentti erinopeuksilla pyörivien kampiakselin ja vaihteiston välille, sekä katkaista, että kytkeä voimanvälitys moottorilta vaihteistoon. Vaihteisto tarjoaa käytettäväksi useita erilaisia välityssuhteita, jotta autolla voidaan ajaa laajalla nopeusalueella siten että moottorin kierrosluku pysyy sen toiminta-alueella. Tasauspyörästö tarvitaan, jotta auton pyörät voisivat pyöriä eri nopeuksilla kaarteissa ajettaessa. Vetoakselit välittävät voiman pyörille, jotka muuttavat vääntömomentin rengas-tie-kontaktin avulla työntövoimaksi.


title: Henkilöauto

text: Jarruilla hidastetaan auton nopeutta tai pidetään jo pysähtynyt auto paikallaan. Henkilöautojen jarrut perustuvat kitkaan. Jarruissa on kitkapinta, johon painetaan jarrukenkää tai palaa, mikä pyrkii estämään kitkapinnan liikettä. Näin saadaan aikaan auton pyörään vääntömomentti, joka pyrkii pysäyttämään auton tai pitämään sen paikallaan. Nykyaikaiset autot on varustettu lukkiutumattomilla jarruilla, joiden ansiosta auton pyörät eivät lukkiudu voimakkaastikaan jarrutettaessa. Pyörien pysyessä pyörimässä auton ohjattavuus säilyy voimakkaasta jarrutuksesta huolimatta.


title: Henkilöauto

text: Henkilöautoissa on itsekantava kori. Itsekantava kori kantaa kaikki siihen kohdistuvat kuormitukset ilman erillisen rungon apua. Kaikki auton osat kiinnittyvät joko suoraan tai muiden osien välityksellä auton koriin. Korirakenteen tehtävänä on paitsi tarjota kiinnityspisteet ja tilat auton osille ja järjestelmille, myös tarjota tilat matkustajille ja matkatavaroille. Korin on suojattava matkustajia ja tavaroita sään ja törmäysten vaikutuksilta.


title: Henkilöauto

text: Matkustamossa ja tavaratilassa tarvitaan sisustus, jotta matkaaminen olisi miellyttävää, käytännöllistä ja turvallista. Matkustamossa tarvitaan ennen kaikkea istuimet.


title: Henkilöauto

text: Auton ajamiseksi kuljettajalle tarvitaan laitteet auton ohjaamiseksi. Autoa ohjataan ohjauspyörän, polkimien, vipujen ja erilaisten kytkimien avulla. Ajon aikana kuljettava ohjaa auton kulkusuuntaa kääntelemällä ohjauspyörää, hallitsee auton nopeutta ja kiihtyvyyttä kaasupolkimen avulla, käyttää jarruja jarrupolkimella, sekä hallitsee erilaisten valojen ja merkkivalojen toimintaa erilaisten katkaisimien avulla. Hallintalaitteet on sijoitettava siten, että niiden käyttö ajon aikana olisi mahdollisimman helppoa ja vaivatonta.


title: Henkilöauto

text: Henkilöautojen turvavarusteet jaotellaan usein passiivisiin ja aktiivisiin turvalaitteisiin. Passiviset turvalaitteet pyrkivät minimoimaan onnettomuuden seurauksia. Tällaisia ovat muun muassa turvavyöt ja -tyynyt eli airbagit. Aktiiviset turvalaitteet taas pyrkivät ehkäisemään onnettomuuteen joutumista. Tällaisia ovat muun muassa lukkiutumattomat jarrut, ajonvakautusjärjestelmät tai järjestelmät, jotka jarruttavat havaitessaan esteen auton edessä.


title: Venom (yhtye)

text: Venom on brittiläinen vuonna 1979 perustettu heavy metal -yhtye. Ensimmäinen levy, "Welcome to Hell", ilmestyi vuonna 1981. Seuraava levy, "Black Metal", ilmestyi 1982. Yhtyeen parhaina levyinä on yleisesti pidetty neljää ensimmäistä: "Welcome to Hell", "Black Metal", "At War with Satan" ja "Possessed".


title: Venom (yhtye)

text: Venom kehitti heavy metalia uuteen suuntaan ja loi pohjaa kahdelle uudelle tyylilajille. Venomin musiikissa oli hieman vaikutteita punkista, ja kantavana ideana oli tehdä mahdollisimman raskasta metallia. Esimerkiksi yhtyeen vokalisti usein ennemmin karjui kuin lauloi. Soittajina yhtyeen jäsenet eivät olleet tavallista taitavampia, ja yhtyeen äänimaailma oli tahallisen epäselvän kuuloinen. Yhtyeen päävaikuttajat olivat Black Sabbath, Judas Priest, Motörhead, Deep Purple ja Kiss.


title: Venom (yhtye)

text: Venomin merkitys myöhemmälle metallimusiikille näkyy sen suuressa vaikutuksessa kahteen keskeiseksi nousseeseen suuntaukseen. Ensinnäkin Venom oli musiikillisena esikuvana 1980-luvun alkupuolella ilmaantuneille thrash metal -yhtyeille . Venom oli alkanut viedä musiikkia selvästi yhä nopeampaan sekä riffeihin perustuvaan suuntaan. Thrash metal jatkoi tällä tiellä. Samalla Venom loi pohjan etenkin 1990-luvun alussa suosioon nousseelle black metalille. Venomin musiikin ja black metalin väliin mahtuu monta käännettä, mutta oleellista kuitenkin oli, että Venomin jäsenet pyrkivät tekemään oman aikansa mittapuulla mahdollisimman äärimmäistä ja soundiltaan hämärää musiikkia. He käsittelivät sanoituksissaan enimmäkseen saatanallisia ja brutaaleja teemoja, käyttivät erikoisia taiteilijanimiä ja ottivat käyttöön sanan "black metal" . Kaikki nämä piirteet löytyvät myöhemmästä black metal -musiikista.


title: Venom (yhtye)

text: Aiemmin heavy metal -yhtyeitä oli syytetty yhteyksistä pimeyden voimiin, mutta Venom julisti suoraan kappaleissaan olevansa liitossa Saatanan kanssa. Todellisuudessa Venomin jäsenet eivät ole joidenkin myöhempien black metal -yhtyeiden jäsenten tavoin olleet kiinnostuneita pahuuden harjoittamisesta tai palvomisesta, joskin he antoivat aiheesta toisinaan ristiriitaisia kommentteja. Venomin musiikissa Saatana edustaa lähinnä voimaa ja valtaa, mitkä ovat sopivia teemoja yhtyeen musiikkiin.


title: Venom (yhtye)

text: Venom oli yksi ensimmäisistä extreme metal -yhtyeistä ja vaikutti suuresti varsinkin black metalin, thrash metalin ja death metalin syntyyn ja kehitykseen vaikuttaen yleisemmin myös muihin extreme metalin muotoihin. Venomin itsensä tyylilaji on kuitenkin ollut kiistelyn kohteena. Venom on määritelty useisiin eri tyylilajeihin, yleisimmin black metaliksi tai thrash metaliksi. Harvinaisemmin yhtye on määritelty myös NWOBHM ja speed metal -tyylilajien edustajaksi. Yhtye itse pitää musiikkiaan black metallina.


title: Venom (yhtye)

text: Venomin ensimmäinen esiintyminen Suomessa oli vuonna 1985, jolloin yhtye esiintyi 21. kesäkuuta 1985 Rantarock -festivaalilla Virroilla. Yhtye vieraili Suomessa 26. toukokuuta Oulussa Club Teatrialla ja 27. toukokuuta Helsingissä Nosturissa. Kesällä 2006 Venom esiintyi Tuska Open Air- Festivaaleilla. Kesällä 2010 Venom esiintyi Nummirockissa juhannuksena. Kesällä 2013 Venom esiintyi Liedossa, viimeisiksi jääneillä Hammer Open Air festivaaleilla pääesiintyjänä.


title: Aakenustunturi

text: Aakenustunturi on kvartsiittihuippu Ounasselällä läntisessä Kittilässä lähellä Yllästä. Korkein huippu "Pallilaki" on noin 565 metriä korkea, muita huippuja mm. "Moloslaki" (530 m) ja "Vasalaki". Alue liitettiin Pallas-Yllästunturin kansallispuistoon joulukuussa 2004. Alueella sijaitsee myös Porokämppä-autiotupa.


title: Aakenustunturi

text: Toisen maailmansodan aikana 1. helmikuuta 1944 Luftwaffen Pontsalanjoelta Rovaniemelle matkalla ollut Junkers Ju 52 -kuljetuskone eksyi lumipyryn vuoksi ja törmäsi Moloslaen rinteeseen. Neljä koneessa ollutta saksalaista kuolivat. Suomalaiset räjäyttivät koneen myöhemmin. Lentokoneen osia sekä tarina on nähtävissä tunturin rinteellä.Aakenustunturi Retkipaikka.fi


title: Aakirkeby

text: Aakirkeby on kaupunki ja entinen kunta Tanskan Bornholmin saarella keskellä saaren eteläosaa Rønnen ja Nexøn välissä. Aakirkebyn entinen kunta on nykyään osa Bornholmin "regionskommunea", joka luotiin 1.1.2003 yhdistämällä viisi entistä kuntaa (Allinge-Gudhjem, Hasle, Nexø, Rønne ja Aakirkeby) ja maakuntahallitus. Aakirkebyn kunnan pinta-ala oli 186 km² ja siellä oli 6 622 asukasta.


title: Aakirkeby

text: Aakirkeby voitaisiin suomentaa ”jokikirkonkyläksi”. Aa tarkoittaa jokea vanhassa tanskankielessä – jotkut haluaisivat korvata sen nykyaikaisella Å-muodolla, kuten Åkirkeby, mutta vanha kirjoitusmuoto on päätetty säilyttää sillä se on paikannimissä yleinen. Aakirkebyn kirkossa ("AA Kirke" erikseen kirjoitettuna) on kaksi kattoa ja joidenkin mielestä se on rakennettu muistuttamaan ulkonäöltään AA:ta. Kirkossa on hiekkakivinen kastemalja, jossa on kuvia ja riimukirjoituksia 1200-luvulta.


title: Aakirkeby

text: Aakirkebyssä on Tanskan television paikallisasema TV2/Bornholm.


title: Prekariaatti

text: Prekariaatti on termi, jolla tarkoitetaan tilapäisissä tai epätyypillisissä työsuhteissa työskentelevien ihmisten luokkaa. Myös tällä vuosisadalla syntyneen näennäis- tai pakkoyrittäjien luokan jäsenet lukeutuvat prekariaattiin. Tällaisia ovat yhden hengen yritykset, jotka eivät täytä yritystoiminnan perinteisiä tunnusmerkkejä, koska ne ovat syntyneet työnantajien ulkoistaessaan palkkatyötä ja sen lakisääteisiä sivukuluja. Tällaiseen yrittäjyyteen ei liity mahdollisuutta voiton tavoitteluun, ja yrittäjän taloudellinen asema voi jäädä jopa huonommaksi kuin vastaavaa työtä työsuhteessa tekevien.


title: Prekariaatti

text: Erotuksena pätkätyön käsitteeseen prekariaatti tarkoittaa laajemmin toimeentulon ja elämäntilanteen epävarmuutta, joka vaikuttaa niin materiaaliseen kuin psyykkiseen hyvinvointiin. Prekariaatin ongelmia kuvaakin tyypillisesti taloudellinen epävarmuus, joka johtuu tilapäisistä työsuhteista saadun palkan ja sosiaaliturvan riittämättömyydestä ja epävarmuudesta.


title: Prekariaatti

text: Prekariaatin voi myös ajatella viittaavan sosiaaliseen suhteeseen, prosessiin tai tendenssiin, joka koskettaa lähes kaikkia, mutta toisia vahvemmin ja toisia heikommin. Tällöin voidaan puhua prekariaatin sijaan "prekaarisuudesta" tai "prekarisaatiosta", joka viittaa yhteiskunnassa tapahtuviin, toimeentulon epävarmuutta lisääviin muutoksiin. Toisinaan sana "prekariaatti" voi viitata tähän luokkaan kuuluvaan yksittäiseen henkilöön, joskin myös sanaa "prekaari" käytetään.


title: Prekariaatti

text: Sana "prekariaatti" juontuu latinankielisestä sanasta "precarius", joka tarkoittaa epävarmassa tilassa tai muiden armoilla olevaa. Nykyisen laajuisena käsitteenä prekariaatti-termi esiintyi ensimmäisen kerran Ranskassa vuonna 2000 muodossa "précarité". Suomen kielen vastine on sanaleikki, jossa yhdistyvät vierasperäinen runko sekä työväenluokkaan viittaava sana "proletariaatti". Termi prekariaatti on myös harvoin käännetty tilapäistöksi.


title: Prekariaatti

text: Yksiselitteistä sääntöä sille, mitkä ihmisryhmät kuuluvat prekariaattiin ei ole, vaan käsitteen tulkinta riippuu kyseessä olevan poliittisen yhteisön sosiaalipolitiikasta, työlainsäädännöstä ja työmarkkinoista. Valtiosta ja olosuhteista riippuen esimerkiksi pätkätyöläiset, laittomat siirtolaiset, opiskelijat, työttömät ja ympäristökatastrofien uhrit voidaan nähdä prekariaattina. Toisaalta prekarisaation voi käsittää tulevaisuuden epävarmuutena tai epävarmistumisena, joka koskettaa kaikkia – toisia vähemmän, toisia enemmän.


title: Prekariaatti

text: Prekariaattiin voi kuulua ihmisryhmiä, jotka perinteisessä proletariaatti-kapitalisti -jaottelussa ovat eri puolilla. Voidaan esimerkiksi nähdä, että pienyrittäjän ja tämän työntekijän edut ovat usein yhteisiä. Toisaalta työntekijäpuolella edut saattavat olla vastakkaisia, koska korkean irtisanomiskynnyksen katsotaan lisäävän määräaikaisia työsuhteita.


title: Prekariaatti

text: Britannian yleisradioyhtiön BBC:n tekemän tutkimuksen mukaan prekariaattiin kuuluu briteistä 15 prosenttia.


title: Prekariaatti

text: Manner-Euroopan autonomimarxismista vaikutteita saaneet poliittiset ryhmät pitävät prekariaattia tärkeänä käsitteenä, ja se on sittemmin lanseerattu poliittiseen keskusteluun. Prekarisaatiokeskustelulla on yhteistä pinta-alaa muun muassa syrjäytymistä, työn tasa-arvoistamista ja maahanmuuttoa koskevien keskustelujen kanssa. Suomessa yhtenä keskeisenä kysymyksenä pidetään sosiaaliturvajärjestelmän perustumista pitkille ja vakituisille työsuhteille, kun taas laittomien siirtolaisten asema ei Suomessa ole niin keskeinen asia kuin esimerkiksi Espanjassa. Suomen eduskuntapuolueista ainakin Vihreissä, Vasemmistoliitossa ja SDP:ssä prekarisaatiosta on puhuttu ongelmana, johon on paneuduttava.


title: Prekariaatti

text: Prekarisaation vastustajat kyseenalaistavat usein vallitsevat työn ja "hyvän elämän" määritelmät ja pyrkivätkin niiden uudelleenmäärittelemiseen. Prekariaatti.org:n mukaan:


title: Prekariaatti

text: Prekariaattikysymykseen monien sitä pohtivien mielestä ei ole kehittynyt selkeää vastausta tai ohjelmaa. Ongelman ratkaisuehdotukset saattavat vaihdella niin, että toisessa ääripäässä on vaatimus sosialistisesta yhteiskunnasta ja pysyvistä työsuhteista ja toisessa pätkätöiden hyväksyminen ja vaatimus sosiaaliturvan muuttamiseen niin, että ne sopivat paremmin yhteen. Prekariaatin käsitteen puolesta puhuneet poliittiset ryhmät painottavat etenkin perustulotyyppistä sosiaalivakuutusta ansiosidonnaisen järjestelyn sijaan. Taloudelliset liberaalit esittävät ratkaisuksi työmarkkinoiden sääntelyn purkua, jonka he sanovat johtavat parempaan työllisyyteen, työsuhteiden vakinaistamiseen työnantajan vakinaiseen työsuhteeseen liittyvien riskien vähetessä ja enempään turvallisuuden tunteeseen.


title: Prekariaatti

text: Suomessa vappuaattona 2006 järjestetty prekariaatin EuroMayDay-mielenosoituskulkue ja tapahtumat käynnistivät laajan prekarisaatiokeskustelun Suomessa. Keskustelun keskeisenä osapuolena on ollut EuroMayDayta järjestämässä ollut Prekariaatti.org-kansalaisverkosto. Professori Heikki Patomäen mukaan Prekariaatti.orgin viestinnässä uutta ei varsinaisesti ole itse asia, vaan argumentaation militantti sävy ja yhteiskuntaluokkien vastakkainasettelu. Verkoston kuva tiedotusvälineissä olikin pian kielteinen. Verkostoa on syytetty elitismistä heidän edustajansa nimitettyä työehdoiltaan ja -oloiltaan heikkoja töitä "paskaduuneiksi", jollaisia heidän edustamansa ihmiset eivät suostu tai pakon edessä joutuvat tekemään. Kommentin on – verkoston mukaan virheellisesti – tulkittu väheksyvän peruspalvelutyön arvoa. Muun muassa Helsingin Sanomissa Prekariaatti.org-verkostoa moitittiin substanssiongelmasta, haluttomuudesta vastaamaan sitä kohtaan esitettyyn kritiikkiin ja kyvyttömyydestä määrittelemään varsinaisia velvollisuuksia, jotka seuraisivat vaadittuja oikeuksia, kuten kansalaispalkkaa. Sittemmin Prekariaatti.org-sivusto on lopettanut toimintansa.


title: Jeppe Aakjær

text: Jeppe Aakjær (10. syyskuuta 1866 – 22. huhtikuuta 1930) oli tanskalainen kirjailija. Aakjær oli elinaikanaan tunnettu erityisesti maalaiselämää käsittelevistä kirjoistaan. Nykyään hänet muistetaan erityisesti runoistaan.


title: Jeppe Aakjær

text: Kööpenhaminassa Aakjær tutustui Georg Brandesiin, jonka vaikutuksesta hänestä tuli ateisti, sosialisti ja antimilitaristi. Hän oli 1900-luvun alussa kirjallisuudessa vaikuttaneen niin sanotun jyllantilaisen liikkeen puheenjohtaja. Hänen teoksistaan on suomennettu romaani "Kuohuvia voimia".


title: Ida Aalberg

text: Ida Emilia Aalberg (4. joulukuuta 1857 Leppäkoski – 17. tammikuuta 1915 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli aikansa huomattavin ja kansainvälisesti tunnetuin näyttelijä Suomessa. Aalberg oli Suomalaisen Teatterin näyttelijä 1874–1883 ja myöhemmin säännöllinen vierailija. Hän esiintyi myös ulkomaisilla näyttämöillä muun muassa Skandinaviassa, Saksassa, Unkarissa ja Venäjällä.


title: Ida Aalberg

text: Uuden teatteritalon myötä Suomalainen Teatteri muutti 1902 nimensä Suomen Kansallisteatteriksi. Aalberg kiinnostui muutama vuosi myöhemmin ohjaamisesta ja teatterin johtamisesta. Hänet nimitettiin ohjaaja-näyttelijäksi (apulaisjohtaja) vuonna 1909. Ohjaajana Aalberg ei kuitenkaan menestynyt. Hänen irtisanomisensa aiheutti kulttuuriskandaalin vuonna 1911, eikä hän suunnitelmista huolimatta enää ehtinyt palata säännölliseksi vierailijaksi Kansallisteatterin näyttämölle ennen äkillistä kuolemaansa tammikuussa 1915.


title: Ida Aalberg

text: Aalberg oli aviossa vuodesta 1887 tunnetun fennomaanin Lauri Kivekkään kanssa tämän kuolemaan asti 1893. Vuodesta 1894 alkaen hänen puolisonsa oli pietarilainen paroni Alexander Uexküll-Gyllenband, juristi ja filosofi, josta myöhemmin tuli merkittävä teatterielämän vaikuttaja. Aalberg oli paitsi suomenkielisen teatteritaiteen uranuurtajia, myös kansainvälisesti suuntautunut. Ensimmäisistä ammattinäyttelijän vuosistaan alkaen hän haaveili urasta Keski-Euroopan suurissa teattereissa. Hän saavutti jonkin verran menestystä kotimaansa ulkopuolella, mutta kielitaidon puute nousi esteeksi suuren maailman valloittamiselle.


title: Ida Aalberg

text: Ida Aalbergiin on liitetty usein ylisanoja kuten ”jumalainen”, ”lumovoimainen” ja ”ihmeellinen”. Suomen Kansallisteatterin pitkäaikainen johtaja Eino Kalima opiskeli nuoruudessaan Moskovassa, ja näki ihailemansa Aalbergin sikäläisellä näyttämöllä. Hän kuvailee tunnelmiaan esiripun avauduttua: ”Päähenkilöä –– Ida Aalbergia ei näkynyt eikä kuulunut. Mutta sitten tapahtui jotain, mitä en koskaan unohda: kulissien takaa eteisestä alkoi kuulua Ida Aalbergin ihmeellinen ääni ––. Jostain syvältä rinnastani kurkkuun noussut liikutuksen laine oli tukahduttaa minut. Niin suggeroivaa ääntä en ole maailmassa kuullut kellään. Hän tuli näyttämölle ja hänen mukanaan jokin taikavoima."


title: Ida Aalberg

text: Ida Aalberg syntyi 4. joulukuuta Hämeenlinnan ja Riihimäen välimailla sijatsevassa Leppäkosken kylässä. Hänen vanhempansa olivat ratamestari Antti Ahlberg (1832 Hämeenlinna – 1904 Janakkala) ja Agneta Charlotta Lindroos (1829 Tuulos – 1900 Janakkala). Antti Ahlbergin todennäköinen isä oli musikaalisuudestaan tunnettu karduaaninahkurin poika ja tuomari Anders Johan Åhlberg (1806–1860), jonka sukunimeä Antti käytti, tosin aalla kirjoitettuna. Antin äiti, Liisa Eerikintytär, oli syntyisin Pälkäneeltä ja pysyi elämänsä naimattomana. Hän synnytti seitsemän aviotonta lasta. Charlotta Lindroosin isä puolestaan oli tuuloslaisen vuokraviljelijän poika, ajurina Hämeenlinnassa työskennellyt Aleksander Lindroos. Charlotan äiti, taloudenhoitaja Maja Stina Veckman, oli kotoisin Pernajasta ja opetti kaikille kolmelle tyttärelleen ruotsia.


title: Ida Aalberg

text: Antti ja Charlotta Ahlbergin perheen esikoinen oli Oskar (1855–1923), ja Ida oli heidän toinen lapsensa. Vuonna 1860 syntyi Axel Mauritz (Aksel), josta tuli perheen musta lammas. Hän muutti Pohjois-Amerikkaan, ja hänen kuolinvuotensa on tuntematon. Sisarussarjan seuraava, Anton August (1864–1865) kuoli vuoden ikäisenä ja myös viides lapsi, suurten nälkävuosien aikana syntynyt Alma Maria (1866–1869) kuoli varhain. Kuudes lapsi oli Anders August (Antti) (1870–1942) ja seitsemäs Hugo Hjalmar (Jalmari) (1872–1904). Suomen ensimmäinen ratayhteys, Helsinki–Hämeenlinna avattaisiin maaliskuussa 1862, ja sen rakentaminen työllisti Antti Ahlbergiä, joka perheineen muutti radanvarsimökkiin 1850-luvulla.


title: Ida Aalberg

text: Aalberg oli vilkas lapsi, vaikkakin toisinaan hän oli syrjäänvetäytyvä. Hän oppi puhumaan varhain. Etelähämäläiseen kasvuympäristöön kuului viljavia peltoja, kuohuvia koskia ja Leppäkosken kartano, jonka sivurakennuksessa Ahlbergit elivät. Perheen pojat koulutettiin Hämeenlinnassa, Ida pääsi helsinkiläiseen kouluun yhdeksänvuotiaana. Rautatieläisperheen tyttären koulunkäynti ei ollut tavanomaista 1860-luvun Suomessa, sillä tuohon aikaan koulutettiin lähinnä säätyläisten tyttäret. Idan ensimmäinen opinahjo oli Kjöllerfeldtin ruotsinkielinen kaksivuotinen valmistava koulu. Sen jälkeen hän siirtyi vastaperustettuun Suomalaiseen tyttökouluun. Koulunkäynti päättyi lyhyeen, sillä Ahlbergit olivat liian varakkaita vapaaoppilaspaikkaan, mutta liian köyhiä maksamaan lukukausimaksuja. Idaa onnisti, ja hän sai jatkaa kouluaan Helena Tawaststjernan yksityisoppilaana. Ida jatkoi opiskeluaan Turengissa Selma Qvistin johdolla 1871 ja 1872. Aalberg hyötyi huomattavasti uransa aikana opiskelemistaan ruotsin ja saksan kielistä, joskin niiden vääräntyylisenä pidetty ääntäminen haittasi usein hänen taiteellisen tulkintansa eheyttä. Sen sijaan hän sai suoranaisia taiteellisia triumfeja näytellessään äidinkielellään Ruotsin ja Unkarin teattereissa, vaikka yleisö ei ymmärtänyt suomea juuri lainkaan.


title: Ida Aalberg

text: Aalbergin ensimmäinen kerta näyttämöllä oli Janakkalassa Sipilän talossa, missä hän otti osaa iltamien yhteydessä järjestettyyn harrastelijanäytäntöön. Hänen lausuntansa sai erityistä kiitosta. Tapauksesta uutisoitiin jopa helsinkiläisissä sanomalehdissä Uusi Suometar ja Morgonbladet. Rippikoulun jälkeen Aalbergin näytelmäharrastus alkoi kääntyä ammattimaisempaan suuntaan, kun hän tapasi Hämeenlinnassa vierailleen Suomalaisen Teatterin puheosaston johtajan Oskari Vilhon. Tämä ohjasi Aalbergin Helsinkiin Kaarlo Bergbomin pakeille. Antti Ahlberg oli tyttärensä näyttelijänuran puolesta, Charlotta Ahlberg taasen sitä vastaan.


title: Ida Aalberg

text: Aalberg aloitti uransa Suomalaisessa Teatterissa virallisesti 9. joulukuuta 1874. Teatterin perustajat, sisarukset Kaarlo ja Emilie Bergbom, kouluttivat Aalbergiä näyttelijänä ja antoivat myös yleissivistävää opetusta. Aalbergin ammattilaisura alkoi oopperoiden ja puhenäytelmien avustajantehtävistä. Suomalainen Teatteri oli alati kiertueella; Aalbergin ensimmäinen varsinainen rooli oli Porissa näytelmässä "Erehdykset eli promotioonimuistoja". Hänestä tuli muutamassa vuodessa Suomalaisen Teatterin suuri tähti ja yksi sen keskeisistä voimahahmoista. 20-vuotiaana hän oli jo saanut joukon ihailijoita, joihin lukeutuivat myös hänet nuoret miesvastanäyttelijänsä Bruno Böök ja Edvard Törmänen. Aalberg oli kumpaisenkin kanssa lyhyen aikaa kihloissa. Hänellä oli myös varttuneempia tukijoita, kuten Frithiof Perander ja Bernd Otto Schauman. Ensin mainitun johdolla hän opiskeli kirjallisuutta.


title: Ida Aalberg

text: Ida Ahlberg muutti sukunimensä muotoon Aalberg vuonna 1876. Myös veli Jalmari Ahlberg teki aikanaan samoin. Nimen äänneasu pysyi ennallaan. Aalberg oli hoikistunut uransa alkuvuosina, ja säilytti solakkuutensa elämänsä loppuun asti.


title: Ida Aalberg

text: Aalbergin ensimmäinen merkittävä rooli oli Boriska unkarilaisen Edvard Tóthin kansannäytelmässä "Kylän heittiö" joulukuussa 1877. Sekä yleisö että kriitikot olivat myytyjä ja huomion kohteena oli nimenomaan Aalbergin näyttämötyö; eräs ruotsinkielinen sanomalehti mainitsi nuoren taiteilijattaren erinomaiset fyysiset avut sekä ”syvän tunteellisuuden”, äänen ja lausunnan eheyden. Alun perin Boriskan rooli oli tarkoitus antaa Kaarola Avellanille, joka kuitenkin piti näytelmää tyhjänpäiväisenä ja kieltäytyi tehtävästä.


title: Ida Aalberg

text: Ensimmäiselle ulkomaiselle opintomatkalleen Aalberg lähti vuonna 1878. Opiskelukaupungiksi valittiin Dresden, joka oli tuolloin Saksan merkittävimpiä taidekeskuksia. Oskar Ahlberg opiskeli samaan aikaan Dresdenissä kemiaa. Aalbergin opettajana toimi kuuluisa saksalainen näyttelijä Marie Seebach. Opinto-ohjelmaan kuului näyttämötyön tekniikkaa, roolianalyysia ja puhetaitoa. Kieliongelmista huolimatta opinnot sujuivat hyvin. Seebach kehui Aalbergin nopeaa käsityskykyä, taiteilijatemperamenttia, vakavuutta ja innostusta taiteeseen. Aalberg omaksui Seebachilta niin sanotun suuren tyylin, jonka deklamatorisuus ja paatos leimasivat hänen näyttelijäntyötään läpi elämän, vaikka hän uransa aikana pyrki myös toisenlaiseen, ibseniläis-realistiseen tyyliin.


title: Ida Aalberg

text: Aalberg palasi Dresdenistä kotimaahansa joulukuussa 1878. Seuraavana vuonna hän jatkoi Suomalaisessa Teatterissa Arkadian talossa, jossa näyttelijät saattoivat ensi kerran näytellä peräti neljännesvuoden ajan. Teatterin oopperaosasto oli lakkautettu, jolloin puheosasto sai laajemmat resurssit. Tuloksena oli taiteellisen tason kohoaminen. Aalberg oli viettänyt kiertue-elämää puolen vuosikymmenen ajan. 1870-luvun Suomessa rautateitse saattoi matkustaa ainoastaan maan eteläosassa, muutoin piti käyttää hevoskyytiä tai laivoja, talvisin ainoastaan hevoskyytiä. Kiertuelaiset kärsivät alkeellisista oloista, nälkä ja taudit vaanivat alituiseen. Aalbergin merkittäviä näyttämötehtäviä keväällä 1879 olivat Luisen osa Friedrich Schillerin kappaleessa "Kavaluus ja rohkeus" ja Jane Eyren osa Charlotte Brontën kappaleessa "Kotiopettajattaren romaani". Yhdessä Bruno Böökin kanssa Aalberg muodosti aikansa suositun näyttelijäparin, monet uskoivat heidän olevan pariskunnan myös teatterin ulkopuolella, kuten Ansa Ikosen ja Tauno Palon kohdalla kävi 60 vuotta myöhemmin. Suomalaiselle Teatterille 1879 oli vaikea vuosi: näyttelijä Arthur Lundahl kuoli ja Benjamin Leino sairastui lavantautiin. Aalberg itse sairastui kurkkutautiin. Kurkkusairaudet piinasivat näyttelijätärtä halki elämän.


title: Ida Aalberg

text: Aalbergin huomattavin kilpailija teatterin valovoimaisimman naistähden asemasta oli Kaarola Avellan, jolla oli oma vankka kannattajakuntansa. Avellania on luonnehdittu tanakaksi, itsepäiseksi ja jäykähköksi näyttelijäksi, ja hän koki 1880-luvulla ratkaisevat taiteelliset tappionsa, joiden jälkeen hän luopui näyttelijän työstään ja keskittyi opettamiseen.


title: Ida Aalberg

text: 1880-luku alkoi Aalbergin osalta voitokkaasti: hänellä oli Noran rooli Henrik Ibsenin "Nukkekodissa". Näytelmä herätti runsaasti polemiikkia ja Arkadian teatterisali oli loppuunmyyty kerta toisensa jälkeen. Aalbergin näyttelijäntyötä pidettiin malliesimerkkinä uudenlaisesta, paatosta kaihtavasta realistisesta näyttelemistyylistä. Toukokuussa 1880 Aalberg lähti jälleen Dresdeniin, jossa hän jatkoi opiskeluaan Marie Seebachin johdolla. Opintomatka jatkui Müncheniin, missä Aalberg sai tutustua henkilökohtaisesti Henrik Ibseniin. Syyskuussa 1880 Aalberg sai näytellä Boriskan roolin suomeksi Budapestin kansanteatterissa. Tapauksesta uutisoitiin ennakkoon näyttävästi sekä Wienin että Budapestin sanomalehdissä. Vastoin ennakkoluuloja ja väitteitä hankkeen naiviudesta Aalbergin suomenkielisestä Boriska-tulkinnasta tuli suurmenestys. Näytelmän järjestänyt József Szinnyei kirjoitti hankkeen suomalaiselle puuhamiehelle Antti Jalavalle: ” –– hän [Ida Aalberg] on tullut yhtenä iltana yleisön lemmikiksi, ja kaikki tunnustavat yksimielisesti, että hän on suuri taiteilijatar. –– Neiti Aalberg on tuottanut Suomelle enemmän huomiota kuin kukaan ennen häntä.” Kotimaassaan Aalberg nousi lähes kansallisaarteen asemaan.


title: Ida Aalberg

text: Toukokuussa 1881 Suomalaisessa Teatterissa tuli ensi-iltaan klassikkonäytelmä "Romeo ja Julia", nimiosissa Axel Ahlberg ja Ida Aalberg. Kummankin suoritusta pidettiin onnistuneena, mutta näytelmä ei yltänyt "Nukkekodin" menestykseen. Samana vuonna Aalberg matkusti Norjaan hakemaan apua kurkkutulehdukseensa. Hän ei saanut puhua lainkaan, ainoastaan kuiskailla tai esittää asiansa kirjallisesti. Tekemisen puutteessa hän suomensi Eugène Scriben näytelmän "Adrienne Lecouvreur". Vierailu venähti kevättalveen 1882. Suomeen palattuaan Aalberg sai nimiosan Zachris Topeliuksen näytelmässä "Regina von Emmeritz". Kappale sai ensi-iltansa teatterin kymmenvuotissyntymäpäivänä 22. toukokuuta 1882 ja oli suuri menestys. Myös Topelius itse piti esityksestä. Kesällä 1882 Aalberg lähti Suomalaisen Teatterin mukana lähes puoli vuotta kestäneelle kiertueelle, joka ulottui muun muassa Viipuriin ja Pietariin. Kiertueella näyteltiin tuttuja menestyskappaleita, kuten "Nukkekoti". Eräs saksalais-venäläinen kriitikko kirjoitti Aalbergin Jane Eyre -tulkinnasta: ”Kun neiti Aalberg astuu näyttämölle, on ikään kuin äkkiä joutuisimme suitsuavan tulivuoren ääreen. Intohimo on se ilmakehä, joka häntä ympäröi, kalvava intohimo puhuu hänen silmistään.” Samainen kriitikko oli myös sitä mieltä, että Aalberg ei vielä täysin kyennyt hallitsemaan intohimoista näyttelijänlaatuaan ja tarvitsi hiomista kyvyilleen. Aalbergin suoriutumista "Nukkekodin" Norana hän piti sen sijaan harvinaisen kypsänä näyttelijäntyönä, ja luonnehti tämän työskentelyä näyttelemisen sijasta ”näyttämöllä elämiseksi”.


title: Ida Aalberg

text: Keväällä 1883 Aalberg erosi Suomalaisesta Teatterista ja lähti opintomatkalle Pariisiin, missä hän tutustui Ranskan kansallisnäyttämön esityksiin ja eritoten kuuluisan ranskalaisnäyttelijän Sarah Bernhardtin näyttämötyöskentelyyn. Pariisissa hän tapasi myös norjalaistaiteilijoita, kuten Björnstjerne Björnsonin. Aalberg ihaili Bernhardtin taidetta, mutta oli toisaalta pettynyt ranskalaiskappaleiden rutiininomaisuuteen. Syksyllä 1883 Emilie Bergbom otti kirjeitse yhteyttä Aalbergiin ja pyysi tätä palaamaan Suomeen. Eräässä kirjeessään Aalberg kertoi syistään olla palaamatta: ”Miksikä olen levoton ja hermoton? Siksi että teatteri siellä kotona minua surettaa. Siksi että ne olot siellä minua niin painaa.” Saman vuoden lopulla Aalberg sai Suomesta tiedon, että hänen vastanäyttelijänsä, suomenkielisen teatterin varhainen ensirakastaja Bruno Böök oli kuollut 31-vuotiaana. Böök oli yhdessä Edvard Törmäsen ja Oskari Vilhon kanssa kasvattanut Aalbergia näyttämötyöhön ennen Bergbomien kurinalaista koulutusta. Alkuvuonna 1884 Aalberg esitti erinäisiä repliikkejä Pariisin Konservatoriossa, mutta kaikkiaan hän hautasi haaveensa urasta Ranskan teattereissa. Hänet otettiin mielellään takaisin Arkadian näyttämölle kevättalvella 1884. Bergbomit olivat saaneet häneltä verraten ylimielisiä ja oikullisia kirjeitä, mutta toivottivat hänet tervetulleeksi johtamaansa teatteriin. Oppi-isäänsä Kaarlo Bergbomia kohtaan Aalberg käyttäytyi loppuun asti kuin poispilattu lapsi, joka alati koettelee vanhempiensa kärsivällisyyttä.


title: Ida Aalberg

text: Suomalaisessa Teatterissa Aalberg näytteli paitsi tuttuja roolejaan, myös Schillerin "Maria Stuartin", joka oli ollut hänen harras toiveensa. Hänen Mariansa sai erinomaisen vastaanoton. Syksyllä 1884 Aalberg vietti kymmenvuotistaiteilijajuhlaansa, johon hän oli valinnut näyttämöroolikseen Jane Eyren. Frithiof Perander mainitsi juhlapuheessaan Aalbergin elämänmoton: ”Excelsior tibi discis” (”Ylös, korkeammalle sinulle sanotaan!”). Tammikuussa 1885 Aalberg tulkitsi Homsantuun Minna Canthin uutuusnäytelmässä "Työmiehen vaimo". Vastaanotto oli jälleen suotuisa, lukuun ottamatta Hilda Aspin kommenttia, jonka mukaan Canth oli kirjoittanut mustalaistyttö Homsantuun roolin varta vasten Aalbergille. Edellisvuonna kierrettyään Suomea ristiin rastiin Aalberg oli tavannut Canthin Jyväskylässä ja ihastunut Homsantuun rooliin. Keväällä 1885 Aalberg lähti jälleen ulkomaiselle opintomatkalle, tällä kertaa Kööpenhaminaan. Hän matkusti Tukholman kautta ja esitti suomeksi Ofelian roolin Shakespearen näytelmässä "Hamlet" vastanäyttelijänään italialainen Ernesto Rossi. Ajatus suomenkielisestä Ofeliasta Kuninkaallisessa teatterissa oli herättänyt lähinnä hilpeyttä, mutta vastoin ennakko-odotuksia siitä tuli taiteellinen triumfi. ” –– Vasta mielipuolisuuskohtaus näytti täysin, millainen taiteilijapersoonallisuus oli edessämme”, Stockholms Dagbladet kirjoitti.


title: Ida Aalberg

text: Kööpenhaminassa Aalberg liittyi sikäläiseen Dagmar-teatteriin. Hänen roolityönsä olivat sangen vaatimattomia eikä hänen suomalainen tapansa ääntää ruotsia miellyttänyt tanskalaisyleisöä. Tanskaa hän ei oppinut ääntämään luontevasti. Tammikuussa 1887 Aalberg palasi Helsinkiin. Hän esiintyi vierailijana vastaremontoidussa Arkadian teatterissa ja aloitti kiitetyllä Margaretan roolilla "Faustissa". Ensi-iltana nähtiin Alfred de Mussetin romanttis-traaginen "Ei lempi leikin vuoksi", jossa Aalberg näytteli Camillea. Hänen roolisuorituksensa sai jälleen ylistävät arvostelut.


title: Ida Aalberg

text: Keväällä 1887 Aalberg ja asianajaja Lauri Kivekäs rakastuivat toisiinsa omaksikin ihmetyksekseen. Helsingin vaatimattomissa ”sivistyneistöpiireissä” he olivat kohdanneet lukuisia kertoja aiemminkin, mutta vasta nyt rakkaus sai siivet. Kesää 1887 pariskunta kutsui myöhemmin nimellä ”Hangon kuuma kesä” tai ”Missen ja Kissen kesä”. Kyseisiä lempinimiä he käyttivät toisistaan koko avioliittonsa ajan. Seuraavana syksynä Aalberg oli mukana Suomalaisen Teatterin vierailulla Viipurissa. Tuttujen kassakappaleiden ohella näyteltiin suomenkielinen kantaesitys Ibsenin "Rosmersholmenista", jossa Aalbergilla oli Rebekka Westin rooli. Viipurilaisyleisö otti "Rosmersholmenin" suotuisammin vastaan kuin helsinkiläisyleisö muutamaa viikkoa myöhemmin. Samaan aikaan Aalberg ja Kivekäs näkivät toisiaan vain harvakseltaan ja heidän ”salakihlauksensa” oli lähinnä kirjeenvaihdon varassa.


title: Ida Aalberg

text: Lokakuussa 1887 Aalberg kirjoitti avioitumissuunnitelmistaan vihdoin lapsuudenkotiinsa Leppäkoskelle. Aalberg ja Kivekäs vihittiin 22. marraskuuta 1887 Nikolainkirkossa Helsingissä; Aalbergin suvusta paikalle saapuivat lopulta ainoastaan nuoremmat veljet Antti ja Jalmari. Hääjuhla oli suurisuuntainen seurapiiritapahtuma, josta on dokumentoitu jopa Aalbergin morsiuspuvun väri - kermanvalkoinen - ja hänen kukkakimppunsa - vaaleat appelsiininkukat. Samana syksynä Aalberg näytteli Pyhän Johannan Schillerin näytelmässä "Orleansin neitsyt" – jälleen voitokkaasti. Hieman ennen häitä hän sai lahjanäytännön, joksi hän valitsi "Nukkekodin".


title: Ida Aalberg

text: Tammikuussa 1888 Arkadian teatterissa vietettiin Topeliuksen 70-vuotisjuhlia. Juhlanäytäntönä oli "Regina von Emmeritz" pääosissa Aalberg ja Axel Ahlberg. Samaisen kevätkauden uusi rooli Aalbergille oli Svava kappaleessa "Hansikas". Björnsonin realistinen tendenssinäytelmä jätti helsinkiläisyleisön viileäksi. Myöskään Gustaf von Numersin 1400-luvulle sijoittuva näytelmä "Eerikki Puke, Korsholman herra" ei jaksanut kiinnostaa yleisöä. Aalbergilla oli kappaleessa Kreetan rooli. Ibsenin "Helgelannin sankareissa" hän näytteli Hjördista, mutta sekä näytelmä että Aalbergin suoritus saivat vaisun vastaanoton.


title: Ida Aalberg

text: Aalberg ja Kivekäs oleskelivat avioliittonsa aikana usein omilla tahoillaan. Syyskesällä 1888 Aalberg matkasi Bergeniin. Kivekäs puolestaan hankki huvilan Helsingin Kaivopuistosta nykyisestä Puistokatu 4:stä. Vuonna 1881 valmistuneen kaksikerroksisen puutalon on suunnitellut C. H. Nummelin. Kivekkään arkkitehtiveli Josef Stenbäck otti osaa huvilan korjaussuunnitelmaan.


title: Ida Aalberg

text: Myöhemmin syksyllä 1888 Aalberg palasi Helsinkiin; hän näytteli Suomalaisessa Teatterissa Maria Stuartin, mutta sairastui pian, kuten useat muutkin teatterin näyttelijät. Keväällä 1889 teatteri teki kiertueen Pohjanmaalle; Aalberg näytteli Vaasassa tunnettuja roolejaan, kuten Camillen ja Noran. Menestys oli totuttuun tapaan suurenmoinen. Loppukesästä Aalberg matkusti puolisoineen Keski-Eurooppaan ja Italiaan. Kivekäs palasi Suomeen työasioiden takia, Aalberg jatkoi matkaansa Italiasta Berliiniin, missä hän yritti päästä näyttelemään, mutta ilman menestystä. Joulukuussa 1889 hän palasi Helsinkiin. Aalberg ja Kivekäs sukuloivat Stenbäckien luona – Kivekäs oli suomentanut nimensä Stenbäckistä – ja tunnelma oli kireä. Stenbäckit eivät hyväksyneet Aalbergin näyttämöuraa ja ulkomaanmatkoja, vaan katsoivat tämän velvollisuudeksi vaimona olemisen.


title: Ida Aalberg

text: Tammikuussa 1890 Aalberg vieraili Bergbomien kutsusta Suomalaisessa Teatterissa. Kappaleena oli "Regina von Emmeritz" ja suosio suuri. Lisäksi hän näytteli Émile Zolan teoksessa "Thérèse Raquin" ja komediassa "Erotaan pois". Ensin mainittu oli synkkäsävyistä ranskalaista realismia, jälkimmäinen taasen kevyttä hupailua; molempien näytelmien yleisömenestys oli erinomainen. Helmikuussa 1890 Aalberg lähti jälleen Berliiniin. Hän teki vaikutuksen maineikkaaseen näyttelijä Josef Kainziin ja pääsi näyttelemään Julian roolin klassikossa "Romeo ja Julia". Hänen roolitulkintansa sai myönteisen vastaanoton, mutta toisaalta hänen saksanääntämistään pidettiin huonona. Lopulta ura Berliinissä ei ottanut tulta. Samana keväänä Lauri Kivekäs sairastui keuhkokuumeeseen, joka oli viedä hänen henkensä. Keuhkokuumeen jälkeen Kivekäs sai ankaran influenssan ja myös Aalberg sairasteli. Pariskunta vietti seuraavan kesän kylpylöissä. Joulukuussa 1890 Aalberg näytteli Suomalaisessa Teatterissa Julian roolin ja seuraavan vuoden alussa jälleen tutun "Regina von Emmeritzin". Aalbergin ja Kaarlo Bergbomin välit lienevät olleet huonoimmillaan 1890-luvun alussa. Bergbom kuitenkin tajusi Aalbergin merkityksen, eikä kohdistanut tähän ”olympolaista vihaansa tai murhaavaa ivaansa”.


title: Ida Aalberg

text: Kevätkauden 1891 uutuus oli Canthin "Papin perhe", jota seurasi Ibsenin "Hedda Gabler", jonka nimiosan Aalberg esitti. Rooli oli yksi Aalbergin uran kohokohdista, hänen suoritustaan kuvailtiin ”neron työksi”. Hän onnistui saamaan itsekeskeisen ja hemmotellun Heddan rooliin uusia syvyyksiä: kauneudenkaipuun, kunnianhimon ja älykkyyden. Talven taituttua kevääksi Aalberg lähti jälleen Suomalaisen Teatterin kiertueelle Viipuriin ja Pietariin. Kiertueella näyteltiin muun muassa "Hedda Gabler" sekä " Romeo ja Julia". Erään pietarilaislehden kriitikko kiitti Aalbergin näyttelijäntyön luonnollisuutta. Pietarissa Aalberg tapasi näyttelijä Eleonora Dusen, jota hän oli pyrkinyt tapaamaan jo Firenzessä. Syksyn 1891 tapaus oli Gustaf von Numersin "Elinan surma", jossa Aalberg tulkitsi Kirsti Flemingiä. Klaus Kurkena nähtiin Axel Ahlberg. Kirstin osa jatkoi Aalbergin merkittävien roolitehtävien listaa; tulevina vuosina hän näytteli sitä useaan otteeseen Suomessa ja ulkomailla.


title: Ida Aalberg

text: Vuonna 1892 Aalberg ja Kivekäs hakivat jälleen parannusta sairauksiinsa kylpylöistä. Vaimo matkasi saksalaiseen Kreuznachiin ja aviomies puolestaan ranskalaiseen Contrexevilleen. Kivekkäällä diagnosoitiin munuaisvaiva. Hän palasi Helsinkiin aiemmin kuin Aalberg, joka jäi Sveitsiin. Kivekkään sairaus paheni, ja hänen oli luovuttava työnteosta. Loppuvaiheessa hän sai halvauskohtauksen, joka vei puhekyvyn. Lauri Kivekäs kuoli palmusunnuntaiaamuna 1893. Leskeksi jäätyään Aalberg perusti oman suomenkielisen kiertueteatterin. Kiertue debytoi Porissa syksyllä 1893 tutuin numeroin: "Nukkekoti", "Erotaan pois" ja "Adrienne Lecouvreur". Myös Minna Canthin uutuus, "Sylvi" kuului ohjelmistoon. Aalberg toimi paitsi näyttelijänä, myös ohjaajana. Yhtälö oli hankala, sillä kiertueen näyttelijät olivat nuoria aloittelijoita, eikä Aalberg kokemattomana ohjaajana kyennyt opastamaan heitä taiteen saloihin. Pietarissa kriitikot antoivat positiiviset arviot paitsi Aalbergille, myös kiertueteatterin toiselle konkarille, Axel Ahlbergille. Ida Aalbergia verrattiin Eleonora Duseen ja Sarah Bernhardtiin. Taloudellisesti kiertue epäonnistui täysin, mutta Aalbergin mesenaatit pelastivat hänet velkojilta ja näyttelijöiden palkat saatiin maksettua.


title: Ida Aalberg

text: Kevättalvella 1894 Aalberg sai omintakeisen kosintakirjeen vapaaherra Aleksander Uexkull-Gyllenbandilta. Vapaaherra oli Aalbergin ihailija eikä tuntenut teatteritähteä henkilökohtaisesti. Aalberg päätti tavata miehen ja pian pariskunta oli kihloissa. Varakkaasta suvusta tullut Uexkull-Gyllenband puhui äidinkielenään saksaa eikä osannut suomea. Näyttelijätär ja vapaaherra tekivät kihlauksen jälkeen pitkän matkan ympäri Eurooppaa ja avioituivat Lontoossa 24. heinäkuuta 1894. Virallisissa yhteyksissä Aalbergia alettiin kutsua vapaaherratar Aalberg-Uexkulliksi. Seuraavana syksynä vapaaherratar lähti Pohjoismaiden kiertueelle, josta oli sovittu teatteriohjaaja Harald Molanderin kanssa vuotta aiemmin. Näytelmät esitettiin ruotsiksi Molanderin ohjauksessa. Ruotsissa menestys oli erinomainen, mutta Kristianiassa ja Kööpenhaminassa suosio oli hieman vaatimattomampaa. Kiertueella näyteltiin muun muassa "Elinan surma" ja "Kamelianainen". Turneen jälkeen Aalberg puolisoineen asettui Pietariin asumaan. Hän täytti elämänsä kielten opiskelulla ja vanhoja roolejaan kertaamalla. Kaipuu näyttämölle ei kuitenkaan sammunut. Myöhemmin Aalberg jatkoi taiteilijavierailujaan Helsinkiin ja teki mittavia näytelmäkiertueita. Pariskunta Aalberg-Uexkull-Gyllenbandilla oli sittemmin asunto Pietarin ohella myös Helsingissä Vironkadulla. Kolmantena asuntona heillä oli kartanomainen huvila Augustenhof Pikiruukissa lähellä Viipuria Suomenlahden rannalla.


title: Ida Aalberg

text: Keväällä 1896 Aalberg vieraili Kaarlo Bergbomin pyynnöstä Suomalaisessa Teatterissa. Hän sai jälleen huomattavan taiteellisen voiton, tällä kertaa Kleopatran roolissa. Alexander Uexkull-Gyllenband alkoi vähitellen kiinnostua näyttämötaiteesta, jota hän alkuaan oli vieroksunut ja alkoi hoidella puolisonsa teatterivierailuja ja sopimuksia. Vuosisadan lopussa Aalberg piti sairautensa takia kolmisen vuotta kestäneen esiintymistauon, jonka jälkeen hän palasi vierailijana Suomalaiseen Teatteriin ja näytteli muun muassa "Faustin" Margaretan. Vastaanotto oli totuttuun tapaan riemullinen.


title: Ida Aalberg

text: 1900-luvun alun Suomessa oli tyypillistä yhden voimakkaan taiteilijapersoonan kohottaminen lähes yli-inhimillisiin sfääreihin. Esimerkiksi säveltaiteessa tällainen henkilö oli Jean Sibelius, näyttämötaiteessa puolestaan Aalberg. Aalberg itse piti 1900-luvun alun Kansallisteatterin lahjakkaimpana näyttelijänä Mimmi Lähteenojaa. Lauri Haarlan mielestä taasen Hilda Pihlajamäki oli ainoa suomalaisnäyttelijätär, jota saattoi verrata Aalbergiin.


title: Ida Aalberg

text: Aalbergin äiti, Charlotta, kuoli vuonna 1900 kaatumisen seurauksena. Puolisoa, Antti Ahlbergiä epäiltiin kuolemantuottamuksesta, sillä hänen väitettiin tyrkänneen vaimoaan. Niin Idan kuin hänen veljiensäkin huojennukseksi todisteet olivat Antti Ahlbergin syyllisyyttä vastaan.


title: Ida Aalberg

text: Suomalaisen Teatterin eli nykyisen Suomen Kansallisteatterin uutta rakennusta alettiin rakentaa Helsinkiin Rautatientorin laidalle kesäkuussa 1900. Vanhan Arkadian teatterin jäähyväisiä vietettiin keväällä 1902 ja Aalberg näytteli Bysantin keisarinnaa Teodoraa vastanäyttelijänään Axel Ahlberg. Pienistä edesottamuksista huolimatta esitys oli näyttämötaiteellinen riemuvoitto: Aalbergin tulkinta onnistui täydellisesti, puvustus ja lavastus hämmästyttivät yleisön loistokkuudellaan. Vanhan Arkadian teatterin ovet suljettiin 6. huhtikuuta 1902. Aalberg otti osaa Arkadian viimeisiin näytäntöihin, joihin lukeutui muun muassa "Regina von Emmeritzin" kolmas näytös. Uuden kiviteatterin avajaiset pidettiin Elias Lönnrotin syntymäpäivänä, keskiviikkona 9. huhtikuuta 1902. Aalbergille oli varattu uudisrakennuksesta iso pukuhuone. Avajaispäivänä hän näytteli "Lean".


title: Ida Aalberg

text: Loppuvuonna 1903 Aalberg näytteli Berliinissä Henrik Ibsenin hyväntekeväisyysnäytännöissä Hedda Gablerin ja Rebekka Westin; vastaanotto oli myönteinen lukuun ottamatta paria huomautusta Aalbergin saksan kielen ääntämisestä. Seuraavana vuonna Aalberg toteutti puolisonsa tuella laajan kiertueen – Tournée Ida Aalbergin – joka ulottui Pohjoismaiden pääkaupunkeihin sekä Riikaan, Pietariin ja Moskovaan. Näytelminä olivat muun muassa "Hedda Gabler", "Vanja-eno" ja "Kamelianainen". Kiertue oli saksankielinen ja sillä oli mukana itävaltalaisia näyttelijöitä. Arvostelut olivat enimmäkseen myönteisiä. Vuosi 1904 oli myös surun aikaa: Aalbergin veli Jalmari kuoli keuhkokuumeeseen ja hänen isänsä menehtyi samana vuonna. Aalbergin oppivanhemmat Kaarlo ja Emilie Bergbom kuolivat seuraavana vuonna.


title: Ida Aalberg

text: Toukokuussa 1906 Suomen Kansallisteatteri esitti Hugo von Hofmannsthalin "Elektran", jonka nimiosassa Aalberg oli. V. Tarkiainen kirjoitti Aalbergin näyttämötyöstä Valvoja-lehdessä: ”Tuntuu siltä kuin olisi kuuluisa taiteilijatar alkanut vuosi vuodelta käyttää yhä voimakkaampia, rajumpia keinoja esityksessään. –– Niinkuin Ida Aalberg liikkuu, kiihtyy, kasvaa, raivoaa lavalla, niin uskaltaa tehdä vain se, joka tietää hallitsevansa näyttämölliset taidekeinot.” Helmikuussa 1907 Aalberg vieraili Kansallisteatterissa näytelminään "Lucrezia Borgia" ja "Luvattu maa". Arvostelut olivat erinomaiset, mutta yleisömenestys ei vastannut odotuksia. Seuraavana syksynä Aalberg teki Suomen kiertueen, jonka jälkeen hän suuntasi Unkariin. Kiertuenäytelminä olivat Ibsenin "Rosmersholm" ja "Hedda Gabler" sekä von Numersin "Elinan surma" ja Herman Sudermannin "Koti". Unkarilaiset ottivat kiertueen riemumielin vastaan. ”Ja näinä iltoina näyttelikin Ida Aalberg sellaisella valtavalla innostuksella ja antaumuksella, kuin tuskin milloinkaan ennen”, Kosti Elo kirjoitti jälkeenpäin kiertueesta. Aalberg rinnastettiin jälleen kerran Sarah Bernhardtiin ja Eleonora Duseen. Keväällä 1909 Aalberg vieraili Suomen Kansallisteatterissa, näytöskappaleena oli Goethen antiikin Roomaan sijoittuva "Ifigeneia Tauriissa". Kritiikki oli jakautunutta, yhtäältä Aalbergin roolityötä kehuttiin runolliseksi, toisaalta sitä arvosteltiin turhan maneerimaiseksi. Lisäksi Goethen näytelmä oli varsin korkealentoinen, ja sen yleisösuosio jäi vaisuksi.


title: Ida Aalberg

text: Keväällä 1909 Aalberg teki Kansallisteatterin johtokunnan kanssa sopimuksen neljän näytelmän ohjaamisesta kaudella 1909–1910. Hänen oli määrä niin ikään näytellä kussakin kappaleessa. Aalbergin valitsemat näytelmät olivat Ibsenin "John Gabriel Borkman", Aleksandr Ostrovskin "Ukonilma", Johannes Linnankosken "Ikuinen taistelu" ja Eino Leinon "Alkibiade". "Borkmanissa" Aalberg näytteli Ella Rentheimin roolin, nimiosassa oli nuori Urho Somersalmi. Ensi-ilta järjestettiin lokakuussa 1909 ja yleisömenestys oli jälleen hyvä; kriitikot sen sijaan suhtautuivat näkemäänsä penseästi Maila Talvion myönteistä arviota lukuun ottamatta. Aalbergin seuraava ohjaustyö, "Ukonilma", sai sitä vastoin suitsuttavan lehdistövastaanoton. Erityisesti kiitettiin Aalbergin näkemystä Katerinan roolista. Raamatullisen teeman varaan rakennettu "Ikuinen taistelu" sai yleisön suosion, mutta lopputulos ei tyydyttänyt itsekriittistä Aalbergia. Hänen neljäs ohjaustyönsä, "Alkibiade", tuli ensi-iltaan huhtikuussa 1910. Aalberg oli käynyt kirjeenvaihtoa Leinon kanssa näytelmän tiimoilta ja ehdottanut siihen eräitä muutoksia. Hän piti kappaletta juoneltaan ohuena, mutta näkökulmaltaan mielenkiintoisena. Nimirooliin valittiin Axel Ahlberg, joka tuolloin oli näytellyt Ida Aalbergin kanssa eri-ikäisiä lemmenpareja useiden vuosikymmenien ajan. "Alkibiaden" ensiesitys oli odotettu teatteritapahtuma, mutta pian yleisön mielenkiinto näytelmää kohtaan lopahti. Aalberg sai kiitosta sivuosastaan tanssijattarena.


title: Ida Aalberg

text: Näytäntökaudeksi 1910–1911 vapaaherratar Aalberg-Uexkull solmi jälleen sopimuksen Kansallisteatterin johtokunnan kanssa. Sopimuksessa ei mainittu ohjaustyötä erikseen, vaan puhuttiin ainoastaan neljästä näytelmästä. Teatterisyksy 1910 oli täynnä vastoinkäymisiä. Aalbergille luvattu rooli näytelmässä "Meren ja lemmen aallot" annettiin Lilli Högdahlille, jota pidettiin jälleen yhtenä todisteena Aalbergin ja teatterinjohtaja Adolf Lindforsin tulehtuneista suhteista. Maila Talvion kirjoittaman "Anna Sarkoilan" harjoitukset etenivät nihkeästi. Lopputulos ei miellyttänyt näyttelijöitä sen enempää kuin kriitikoitakaan. Syksyn taittuessa talveksi Aalberg sai näytellä "Maria Stuartin", mikä kohotti hänen apeaa mielialaansa. Eino Kalima kirjoitti: ”Ida Aalberg täytti kaikkein korkeimmatkin odotukset ja kuuluisassa puistokohtauksessa osoitti sellaista sielullista ilmaisuvoimaa ja vivahdusrikkautta, joka ei hevillä unohdu”. Kevätkaudella 1911 Aalbergin ja Kansallisteatterin johtokunnan erimielisyydet kärjistyivät suoranaiseksi teatterisodaksi, jota käytiin paitsi Helsingin, myös maaseudun lehdistössä. Aalberg oli erotettu Kansallisteatterista ”taloudellisista syistä”, vaikka teatteriyleisön käsityksen mukaan varsinaisena syynä olivat taiteelliset ristiriidat. Lindfors ja hänen tuore apulaisensa Jalmari Lahdensuo katsoivat, että Aalbergia ei tarvittu enää ohjaustyöhön.


title: Ida Aalberg

text: Aalbergin innokkaita puolustajia teatterisodassa olivat paitsi hänen puolisonsa, myös Maila Talvio ja Väinö Kahilainen, jonka mielestä Lindfors ja Lahdensuo syyllistyivät ”salavehkeisiin, juonitteluun ja taiteellisen työn häiritsemiseen”. Lindforsin antipatioita Aalbergia kohtaan ei ymmärretty, mutta eräs syy on löydetty palvovista ihailijakirjeistä, joita hän nuorena miehenä lähetti kuuluisalle näyttelijättärelle. Aalberg ei ollut vastannut Lindforsin kiihkeisiin tunteisiin ja Suomen Kansallisteatterin johtajana hän sai mahdollisuuden kostaa. Riitaisan kevätkauden viimeinen näytöskappale Aalbergin osalta oli "Adrienne Lecouvreur", jossa hän antoi Eino Leinon sanojen mukaan voitokkaan näytteen tenhoavasta taiteestaan. Adriennen roolia on toisinaan pidetty Aalbergin viimeisenä varsinaisena taiteellisena voittona. Teatterikiistan aikana Aalberg puolisoineen oli kaavaillut uuden taiteellisen teatterin perustamista. Kaarlo Atra kirjoitti aiheen tiimoilta näytelmän "Taiteellinen teatteri", jonka oli määrä parodioida hanketta. Atran näytelmä epäonnistui kaupallisesti ja taiteellisesti.


title: Ida Aalberg

text: Teatterisotaa on kutsuttu myös sanomalehtisodaksi. Erään näkemyksen mukaan Aalberg-Uexkull-Gyllenbandit ja Maila Talvio ”taistelunhaluisine kannattajineen” paisuttivat kiistan suhteettoman suuriin mittoihin. Aalbergin ja Uexkull-Gyllenbandin perimmäisenä tavoitteena oli päästä määräävään asemaan Suomen Kansallisteatterissa, josta todisteena on erään Helsingin Sanomien toimittajan haastattelu: Aalberg keskusteli kernaasti Kansallisteatterin johtajakysymyksestä, mutta vaikeni, kun puheeksi tuli hänen oma mahdollinen johtajuutensa. Aalbergin yleinen käsitys teatterinjohtajan asemasta oli, että tällä tuli olla kaikki ohjat käsissään ”ilman että mikään apujohtaja tai regissööri olisi tilaisuudessa nykimään niistä oikealle tai vasemmalle”.


title: Ida Aalberg

text: Syksyllä 1911 Aalberg teki mittavan maaseutukiertueen, jossa olivat mukana muun muassa Mia Backman ja Jaakko Korhonen. Ohjelmanumeroina olivat "Adrienne Lecouvreur", "Kamelianainen", "Erotaan pois" ja "Ukonilma". Kiertue ulottui pariinkymmeneen suomalaiskaupunkiin ja sai erinomaisen vastaanoton sekä yleisöltä että lehdistöltä. Seuraavina vuosina Aalberg vietti vapaaherrattaren aristokraattista elämää Pietarissa ja Augustenhofin kartanossa sekä suoritti Soinisen pariviikkoisen keittokoulun Viipurissa.


title: Ida Aalberg

text: Syksyllä 1913 Juhani Aho otti yhteyttä Aalbergiin ja kertoi Suomen Kansallisteatterin johtokunnan ehdottamasta 40-vuotistaiteilijajuhlasta. Hieman emmittyään Aalberg suostui ehdotukseen ja valitsi juhlanäytelmäkseen Sudermannin "Kodin". Hän oli näytellyt Magdan osan menestyksellisesti paitsi suomeksi, myös ruotsiksi ja saksaksi. Taiteilijajuhla järjestettiin sunnuntaina 11. tammikuuta 1914. Magdan roolissa Aalberg sai käyttää koko mittavan rekisterinsä ja esiintyä loisteliaissa puvuissa. Yleisösuosio oli totuttuun tapaan valtaisa. Aalberg sanoi vastauksessaan suomalaiskansallishenkisiin juhlapuheisiin, että ”tosikansallisuuden henki” saattoi hänet aikoinaan Kaarlo Bergbomin luokse ja vei hänet läpi vaikeuksien. Hän halusi eläköön-huudon edesmenneen oppi-isänsä muistolle.


title: Ida Aalberg

text: Kesä 1914 oli Ida Aalbergin viimeinen. Hän vietti sen veljensä Antti Anteron perheen luona Nokialla, kuten useat aiemmatkin kesänsä. Antti Aalberg oli muuttanut sukunimensä Anteroksi vuonna 1906. Ensimmäisen maailmansodan alkaminen teki kesästä poikkeuksellisen jännittyneen. Alexander Uexkull-Gyllenbandin täytyi lähteä Nokialta Pietariin heti sodan sytyttyä elokuun alussa. Venäjältä taasen virtasi saksalaisperäisiä pakolaisia rautateitse Suomen kautta kotimaahansa. Aalberg pyysi heitä viemään Saksaan terveiset, että pian Suomi olisi itsenäinen maa. Antti Antero paheksui sisarensa aktivismia, sillä santarmit olisivat saattaneet pidättää tämän. Marraskuussa 1914 Aalberg vieraili Viipurin Maaseututeatterissa Magdan roolissaan näytelmässä "Koti". Jälleen kerran hän lumosi sekä kollegansa että kriitikot ja yleisön.


title: Ida Aalberg

text: Suomen Kansallisteatterin johtokunnan ja Aalbergin välinen konflikti päättyi keväällä 1914, kun teatterin johtoon valittiin Kaarlo Bergbomin sisarentytär Mathilda von Troil sekä Eino Kalima ja Jalmari Lahdensuo. Von Troil pyrki saamaan paronitar Aalberg-Uexkullin takaisin Kansallisteatterin riveihin, ja pitkän taivuttelun jälkeen onnistui tavoitteessaan. Aalberg lupautui näyttelemään "Orleansin neitsyessä" helmikuussa 1915. Von Troilin käsityksen mukaan teatterisodan ytimessä oli ollut Maila Mikkola (Talvio), joka oli pilannut Aalbergin ja teatterin johtokunnan välit. Tammikuussa 1915 Aalberg vilustui pahoin, kuten monesti aiemminkin oli käynyt. Hän kuoli kotonaan Pietarissa 17. tammikuuta 1915. Aalberg kuljetettiin Helsinkiin haudattavaksi ja surusaattue oli mittava niin Pietarin Suomen asemalla kuin Helsingissäkin. Myös matkan varrelle Terijoelle ja Viipuriin oli kokoontunut laaja joukko surijoita. Vapaaherratar Ida Aalberg-Uexkull siunattiin Helsingin Vanhassa kirkossa ja haudattiin Hietaniemen hautausmaalle. Hauta sijaitsee korttelissa V22-3-11. Haudalle pystytettiin 1925 Kansallisteatterin tilaama punagraniittinen muistokivi, jonka vestaalia esittävän vertauskuvallisen reliefin toteutti kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen.


title: Ida Aalberg

text: Aalbergin kuoleman jälkeen Vapaaherra Axel Uexkull-Gyllenband herätti henkiin vanhan ajatuksen taiteellisesta teatterista. Hanke toteutui vuonna 1919, jolloin Ida Aalberg-teatteri toimi lyhyen aikaa Helsingin Uudessa ylioppilastalossa. Lisäksi Uexkull-Gyllenband olisi halunnut perustaa museon puolisonsa muistoksi Vironkadun huoneistoon, missä pariskunta oli asunut 1909–1911. Museosuunnitelma kuitenkin raukesi.


title: Ida Aalberg

text: Ida Aalbergin muistoa vaalivat muun muassa Ida Aalberg -säätiö Helsingissä (1957) ja Ida Aalberg -seura Janakkalassa (1985). Säätiön perustajia olivat muun muassa näyttelijät Mia Backman ja Jalmari Rinne. Sen tarkoitukseksi kirjattiin ”Aalbergin muiston vaaliminen ja suomenkielisen näyttämötaiteen tukeminen”. Säätiö jakaa joka toinen vuosi Ida Aalberg -näyttelijäpalkinnon, joka on Suomen suurin yksittäinen teatterialan palkinto. Ida Aalberg -seuran aiheena on paitsi Aalberg, myös janakkalalaisen ja sen ympäristön kulttuurityön tekeminen ja tukeminen.


title: Ida Aalberg

text: Suomen Kansallisteatterin taakse Helsingin Kaisaniemen puistoon on pystytetty syksyllä 1972 kuvanveistäjä Raimo Utriaisen suunnittelema Aalbergin muistopatsas "Esirippu". Patsas aiheutti abstraktiudellaan voimakasta mielipiteiden vaihtoa voitettuaan suunnittelukilpailun vuonna 1961, koska se oli silloin Suomen ensimmäinen ei-esittävä veistosmonumentti. Avoimen kilpailun muistopatsaasta oli julistanut Ida Aalbergin säätiö vuonna 1959.


title: Ida Aalberg

text: Aalbergin synnyinkoti sijaitsee Janakkalan Leppäkoskella koulun ja rautatien välissä. Tämä ratavartijan talo on nykyisin Ida Aalberg -museona. Lisäksi Janakkalan kunnan kirjasto on nimetty Aalbergin mukaan, ja se sijaitsee Ida Aalbergin aukiolla. Helsinki on kunnioittanut Ida Aalbergin muistoa nimeämällä hänen mukaansa tien ja puiston Pohjois-Haagaan.


title: Ida Aalberg

text: Aalbergin syntymän satavuotismuistoksi julkaistiin vuonna 1957 postimerkki.


title: Ida Aalberg

text: Kyllikki Forssell näytteli Ida Aalbergia Jaakko Pakkasvirran elokuvassa "Runoilija ja muusa" (1978).


title: Ålesund

text: Ålesund (tai Aalesund) on kaupunki Norjan länsirannikolla, Bergenin pohjoispuolella. Kaupungissa on 45 033 asukasta (2013), ja Ålesund on Norjan 16. suurin kunta asukasluvulla mitattuna.


title: Ålesund

text: Nykyisin Ålesund tunnetaan jugend-kaupunkina. Se tuhoutui tulipalossa aamuyöstä 23. tammikuuta 1904 lähes täysin, 800 asuntoa paloi ja 11 000 asukasta jäi asunnottomaksi. Uusien rakennusten suunnitteluun osallistui yli 50 arkkitehtia ympäri Norjaa. He ottivat vaikutteita sen aikaisesta rakennusmuodista: uusi Ålesund rakennettiin kivestä ja tiilestä jugend-tyyliin. Se onkin yksi yhtenäisimmistä jugend-kaupungeista maailmassa.


title: Ålesund

text: Ålesund on Lahden ystävyyskaupunki.


title: Ålesund

text: Ålesund toimi 1980-luvun puolivälissä brittiläisen TV-jännityssarjan "Hiidenvirta" ("Maelstrom") kuvauspaikkana. Suomea vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa edustanut Geir Rönning on kotoisin Ålesundista.


title: Aallonmurtaja

text: Aallonmurtaja on vesialueen rannalla sijaitsevan sataman, majakan tai vastaavan suojaksi rakennettu täytepenger, johon aallot pysähtyvät eli murtuvat.


title: Aallonmurtaja

text: Aallonmurtaja estää suurien aaltojen pääsyn satamaan, sen suojaamana aallokko ei nouse haitallisiin mittoihin myrskylläkään. Aallonmurtajat rakennetaan pääasiallisesti suojaamaan satamia ja venelaitureita, sillä aaltojen armoille jäävä laiva voi vaurioitua pahoin ja jopa upota törmäillessään laituriin kovassa merenkäynnissä.


title: Aallonmurtaja

text: Aallonmurtaja voi olla satamaa suojaava luonnon niemeke tai erikseen tehty kiviaineksista koottu pengerrys, jonka merenkäynnille altis puoli on vahvistettu suurin kivi- tai betonilohkarein. Näiden lohkareiden tarkoitus on sekä pysäyttää aallon voima että kestää aaltojen kuluttava vaikutus.


title: Aallonmurtaja

text: Aallonmurtaja voi myös olla kokonaan kivestä muodostuva penger, joka sulkee sataman sisäänsä siten, että laiturialueet ovat vain rannalla. Kulku satamaan tapahtuu kapean väylän kautta. Sen suulla saattaa olla vielä pienempiä aallonmurtajia, joiden tarkoitus on viedä aallon liikevoima ennen kuin se saavuttaa varsinaisen aallonmurtajan. Kalasatamissa sekä venesatamissa tällaiset sataman sisäänsä sulkevat aallonmurtajat ovat yleisiä. Suuremmissa satamissa itse satamalaiturit saattavat toimia aallonmurtajina. Tällöin satama on joko rakennettu luonnon muovaamaan lahteen tai joensuuhun, tai satamalaituri ja aallonmurtaja muodostavat keinotekoisen niemen, jonka taakse jää varsinainen satama-allas. Niemen merenpuoleinen osa toimii tällöin aallonmurtajana. Joskus aallonmurtaja voidaan rakentaa muistakin tarpeista, kuten esimerkiksi laivojen hylyistä tai niiden osista.


title: Andreas II

text: Andreas II (1175 – 26. lokakuuta 1235) oli Unkarin kuningas vuodesta 1205 vuoteen 1235. Kuninas oli heikko ja maa kärsi sisäisistä ja taloudellisista onelmista. Voimakkaiden magnaattien uskollisuutta pyrittiin ostamaan mittavilla maalahjoituksilla. Aatelin oikeuksia koskenut kuninkaan kultainen bulla annettiin vuonna 1222 ja se toimi pitkään perustuslain tavoin, sekä loi pohjan maan valtiopäivälaitokselle. Andreas osallistui valtakaudellaan epäonnistuneeseen viidenteen ristiretkeen ja Saksalainen ritarikunta karkotettiin Transsilvaniasta vuonna 1225. Andreaksen kuoltua vuonna 1235 maan hallitsijaksi nousi hänen poikansa Béla IV.


title: Andreas II

text: Andreas syntyi vuonna 1175 ja hänen isänsä oli Unkarin kuningas Béla III. Béla III:n kuollessa valtaistuimelle nousi ensin Andreaksen vanhempi veli László III, jonka kuoltua puolestaan vuonna 1205 Andreaksesta tuli maan kuningas.


title: Andreas II

text: Andreaksen asema Unkarin kuninkaana oli heikko. Unkarissa paljon valtaa oli paikallisilla mahtimiehillä, joiden yksityisarmeijat kävivät sotia keskenään ja ajoittain he myös liittoutuivat Unkarin kuningasta vastaan etuoikeuksiensa puolesta. Andreas pyrki ostamaan heidät puolelleen avokätisillä maalahjoituksilla. Maalahjoitukset tekivät itsenäisistä maanomistajista magnaattien vasalleja ja Unkarin vanha linnaläänijärjestelmä romuttui. Kuninkaaseen suhtauduttiin vihamielisesti. Erityistä paheksuntaa herätti kuninkaan saksalaissyntyinen vaimo Gertrud ja hänen Unkariin mukanaan tuomansa saksalaiset ritarit. Vuonna 1213 joukko salaliittolaisia murhasivat Gertrudin ja hänen seurueensa Pilisin metsässä kuninkaan ollessa sotaretkellä. Kuningas saattoi heikon asemansa takia ranaista vain salajuoinen johtajaa.


title: Andreas II

text: Maalahjoitusten lisäksi tyytymättömyyttä herätti kruunun tuhlailu. Andreas oli mieltynyt Länsi-Euroopasta Unkariin saapuneeseen loisteliaaseen elämäntyyliin. Lisäksi vuonna 1217 Andreas lähti paavin innoittamana ristiretkelle Pyhään maahan. Mukanaan kuninkaalla oli 15 000:n miehen armeija. Ristiretkensä aikana Andreas sai Jerusalemin kuninkaan arvonimen, mutta ristiretki päättyi muuten pettymykseen. Unkari velkaantui pahasti ristiretken kustannuksien takia ja hopearahan arvoa laskettiin. Lisää rahaa yritettiin saada vuokraamalla maan suolakauppa, sekä tullien ja verojen kanto-oikeus juutalaisille ja muslimeille.


title: Andreas II

text: Lopulta tilanne johti muutamien magnaattien johtamaan niin sanottuun kuninkaan palvelijoiden kapinaan. Kapinan johdosta Andreaksen oli vuonna 1222 pakko antaa niin sanottu kultainen bulla Székesfehérvárissa. Bulla määritteli kuninkaan palvelijoiden eli maan vasta muodostuvan alemman aatelin oikeudet. Kultainen bulla on Unkarin vanhin valtio-oikeudellinen asiakirja. Kultainen bulla lupasi aatelille esimerkiksi verovapauden, turvan oikeudettomilta vanitsimisilta ja erikoisaseman tuomioistuimen edessä. Vapaat miehet velvoitettiin maan puolustamiseen, mutta hyökkäyssotaa tämä ei koskenut. Kuningasta asiakirja kielsi tekemästä suuria maalahjoituksia tai asettamasta ulkomaalaisia virkoihin. Verojen ja tullien kanto-oikeus vietiin muslimeilta ja juutalaisilta. Kuninkaan oli myös vuosittain järjestettävä kuninkaan palvelijoiden kokous Székesfehérvárissa, jossa keskusteltaisiin maan asioista. Järjestelmän pohjalta kehittyi sittemmin maan valtiopäivälaitos ja itse bulla toimi pitkään eräänlaisena perustuslakina. Bullan noudattamista valvomaan asetettiin palatiini eli "nádor". Sopimuksen rikkominen oikeuttaisi aateliston nousemaan kapinaan. Saksalainen ritarikunta karkotettiin heidän hallitsemistaan osista Transsilvaniaa vuonna 1225.


title: Andreas II

text: Andreas kuoli 26. lokakuuta 1235. Hänen seuraajansa oli Andreaksen poika Béla IV, joka oli pitkään vastustanut kuninkaan vallan heikkenemistä ja maalahjoituksia. Yritykset parantaa kuninkaan asemaa vesittyivät kuitenkin mongolien hyökkäykseen vuonna 1241. Andreaksen tyttäriä olivat Elisabet Pyhä ja Violanta Unkarilainen.


title: Leonid Andrejev

text: Leonid Nikolajevitš Andrejev (21. elokuuta 1871 Orjol – 12. syyskuuta 1919 Kuokkala) oli venäläinen kirjailija. Häntä pidetään venäläisen ekspressionismin johtohahmona, mutta Andrejev nähtiin myös aikansa työläiskuvaajana, joka kurjuuden kuvauksillaan tuki vallankumousta.


title: Leonid Andrejev

text: Andrejev syntyi Orelin alueella vuonna 1871 virkamiesperheeseen. Hän opiskeli lakia Pietarin yliopistossa ja Moskovan yliopistossa, mutta opinnot eivät sujuneet hyvin: vastoinkäymiset saivat Andrejevin yrittämään useita kertoja itsemurhaa. Hän jättikin pian lakiuran ryhtyen toimittajaksi. Andrejev alkoi myös harrastaa valokuvausta. Hän meni naimisiin kreivitär Wielhorskan kanssa, ja heidän vuonna 1906 syntyneestä pojastaan tuli myöhemmin myös kirjailija.


title: Leonid Andrejev

text: Andrejevin ensimmäinen novelli julkaistiin vuonna 1902 sanomalehdessä. Seuraavana vuonna ilmestyneet kaksi novellia herättivät Venäjällä suurta kohua, sillä niissä käsiteltiin raiskausta ja sukupuolitauteja. Vuonna 1904 ilmestynyt synkkä sotakertomus "Красный смех" (suom. "Punaista naurua") teki Andrejevista kuuluisan myös kansainvälisesti, ja kirjan 60 000 kappaleen painos myytiin heti loppuun. Venäjän-Japanin sodan vuoksi kirjan kuvaamat sodan kauhut olivat ajankohtaisia. Andrejevin teos ilmestyi heti seuraavana vuonna Suomessa kahtena eri käännöksenä, ja vuosina 1905–1918 ilmestyi 12 muunkin teoksen suomennokset, merkittävä osa työväenliikettä lähellä olevien tahojen kustantamina.


title: Leonid Andrejev

text: Andrejev oli kiihkeä vallankumouksellinen ja osallistui poliittiseen toimintaan. Vuonna 1905 hän joutui kahdeksi kuukaudeksi vankilaan asunnossaan pidetyn kokouksen vuoksi. Andrejev kärsi vankeusrangaistuksen yhdessä Maksim Gorkin kanssa. Hän oli osittain samoilla linjoilla Gorkin kanssa, vaikka korosti yksilöllisyyttä enemmän kuin Gorki ja oli myös näkemyksiltään pessimistisempi. Poliittisten erimielisyyksien vuoksi heidän tiensä erosivat.


title: Leonid Andrejev

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Andrejev työskenteli hallituksen julkaisemassa sanomalehdessä. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän joutui pakenemaan Suomeen. Suomessa Andrejev ehti olla kaksi vuotta, kunnes sairaus päätti hänen elämänsä Kuokkalassa vuonna 1919. Andrejev haudattiin Pietariin.


title: Leonid Andrejev

text: Kirjailijan tytär Nina Andrejeva muistelee lapsuuttaan Kuokkalassa teoksessaan Дом на Черной речке (Talo Vammelsuussa, WSOY 1977).


title: Antti Andelin

text: Antti (Anders) Andelin (23. marraskuuta tai 25. marraskuuta 1809 Vanaja — 2. tammikuuta 1882 Paltamo) oli suomalainen rovasti ja kielitieteilijä.


title: Antti Andelin

text: Andelinin vanhemmat olivat pitäjänräätäli Kustaa Andelin (Antela) ja Hedvig Anttila. Hän kävi Hämeenlinnan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä 1829. Andelin vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1835, minkä jälkeen hän toimi pappina Vöyrillä ja opettajana Vaasassa, saarnaajana Honkajoella 1837-1853, kirkkoherrana Utsjoella 1853-1859 ja samalla ajoittain Inarin kappalaisena, sekä vuodesta 1860 Paltamon kirkkoherrana. Andelin sai varapastorin arvon 1851 ja rovastin arvon 1860. Hänestä tuli lääninrovasti 1870.


title: Antti Andelin

text: Honkajoella Andelin johti valtion ojitustöitä, Lapissa pappina ollessaan hän taas opiskeli saamen kielen eri murteita ja käänsi joukon uskonnollisia kirjoja saameksi sekä julkaisi kielioppeja Suomen saamelaiskielistä.


title: Antti Andelin

text: Näihin kirjoihin kuuluivat muun muassa kaksi 1858 ilmestynyttä raittiuskirjaa, aapinen vuodelta 1859, vuonna 1860 julkaistut kaksi katekismusta, joissa toisessa oli teksti suomeksi ja saameksi sekä kaksikielinen raamatun historia ja evankeliumikirja, samoin kuin Aslak Laitin kanssa toimitettu Martti Lutherin lyhyt evankeliumi- ja epistolapostilla vuonna 1863. Yhteensä näissä kirjoissa oli painettuja sivuja noin 1700.


title: Antti Andelin

text: Andelin julkaisi myös ruotsiksi Utsjoen murteen kieliopin 1856, suomeksi kertomuksen Utsjoen pitäjästä 1858 sekä inarinlapin kielinäytteitä ruotsalaisine sanastoineen 1861. Sen sijaan suomalais-utsjokelais-inarinsaamelainen sanakirja jäi käsikirjoitukseksi. Andelin oli silti merkittävä edelläkävijä saamen kielten julkaisijana, hänen kuolemansa jälkeen ei uusia saamenkielisiä kirjoja julkaistu Suomessa neljäänkymmeneen vuoteen.


title: Antti Andelin

text: Andelinin puoliso vuodesta 1853 oli Jemima Kantinkoski (k. 1911).


title: Hanna Andersin

text: Johanna Ottiliana ”Hanna” Andersin (30. elokuuta 1861 Turku – 7. huhtikuuta 1914 Helsinki) oli suomalainen rehtori, suomentaja ja oppikirjojen julkaisija. Hän toimi rehtorina Suomen ensimmäisessä tyttölukiossa, jonka nimi oli aluksi Helsingin yliopistoon johtavat tyttökoulun jatkoluokat ja myöhemmin Helsingin tyttölukio. Andersin oli koulun ensimmäinen rehtori sen perustamisesta 1906 aina kuolemaansa saakka.


title: Hanna Andersin

text: Hanna Andersinin isä oli muun muassa Postihallituksen pääjohtajana toiminut Fredrik Alexander Andersin ja veli merenkulkuneuvos Ernst Andersin.


title: Michael Anckarswärd

text: Michael Anckarswärd, ennen aateloimista Crosswa, (9. maaliskuuta 1742 – 23. marraskuuta 1838) oli ruotsalainen sotilas ja valtiomies. Hän osallistui vuoden 1772 vallankumoukseen, jonka puhjetessa hän palveli Suomessa. Hän osallistui vuosien 1788–1790 sotaan, josta hän julkaisi muistelmia. Hän oli mukana Anjalan liitossa, mutta sai kuninkaan silmissä maineensa puhdistetuksi. Vuonna 1809 hänet kutsuttiin Ruotsin maamarsalkaksi valtiopäiville, jotka antoivat Ruotsille uuden hallitsijasuvun ja uuden valtiomuodon. Hänet oli nyt korotettu vapaaherraksi ja kreiviksi.


title: Carl Henrik Anckarswärd

text: Carl Henrik Anckarswärd (1782 Suomenlinna – 1865 Tukholma) oli ruotsalainen sotilas, ja poliitikko. Hän nousi vuonna 1803 Gustaf Mauritz Armfeltin yliadjutantiksi. Anckarswärd otti osaa läntisen armeijan kapinaan 1809 ja esiintyi sen jälkeen valtiopäivillä liberaalin opposition johdossa yhdessä veljensä Johan August Anckarswärdin kanssa. Vuonna 1830 hän esitti eduskunnan säätyjaon lakkauttamista.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Jacob Johan Anckarström (11. toukokuuta 1762 – 27. huhtikuuta 1792) oli ruotsalainen aatelismies, joka murhasi vuonna 1792 Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Anckarström suuntautui aluksi sotilasuralle ja yleni kapteeniksi asti. Vuonna 1783 hän erosi kuitenkin armeijasta ja ryhtyi maanviljelijäksi. Samana vuonna hän meni naimisiin Gustaviana Löwenin kanssa. Avioliitosta syntyi kaksi poikaa ja kaksi tytärtä. Myöhemmin Anckarström muutti perheineen Tukholmaan ja yritti hankkia perheelleen toimeentulon rahanlainaajana.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Anckarströmin liiketoiminta rahanlainaajana kärsi kovasta verotuksesta, ja hän katsoi tämän kuningas Kustaa III:n syyksi. Lisäksi hän vihasi kuningasta poliittisista syistä: hän ei hyväksynyt sitä, että kuningas keskitti valtaa itselleen ja heikensi aateliston asemaa. Anckarström tunnettiin myös riidanhaluisena miehenä, joka ei tullut toimeen juuri kenenkään kanssa.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Vuonna 1791 Anckarström sai syytteen kuninkaan solvaamisesta. Syyte ei kuitenkaan todisteiden puutteen vuoksi johtanut toimenpiteisiin.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Anckarströmin viha kuningasta kohtaan kehittyi vähitellen murha-ajatuksiksi. Ranskan vallankumouksen antaman esikuvan mukaisesti hän alkoi pitää kuningasta tyrannina, joka pitää raivata pois tieltä, jotta kansa saisi takaisin sille kuuluvat oikeudet. Vuoden 1792 alussa hän otti yhteyttä kuninkaaseen tyytymättömiin aatelismiehiin. Syntyi kuninkaan vastainen salaliitto, jonka johdossa oli kenraali ja vapaaherra Carl Pechlin. Muita osallistujia olivat muun muassa kreivit Claes Horn ja Adolf Ribbing.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Anckarström toteutti murha-aikeensa naamiaistanssiaisissa 16. maaliskuuta 1792. Hän ampui kuningasta pistoolilla selkään lähietäisyydeltä. Kuningas haavoittui vakavasti. Salaliittolaiset olivat suunnitelleet toteuttavansa kuninkaanmurhan jälkeisessä kaaoksessa vallankaappauksen, mutta suunnitelma kaatui, koska kuningas jäi henkiin ja kuninkaan lähipiiri toimi päättäväisesti järjestyksen ylläpitämiseksi.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Anckarström pidätettiin seuraavana päivänä murhayrityksestä. Hän tunnusti tekonsa, mutta kielsi olevansa osa suurempaa salaliittoa. Myöhemmin hän kuitenkin murtui kuulusteluissa, kun häntä muistutettiin siitä häpeästä, mikä hänen lastensa osaksi tulisi, kun kaikki tietäisivät heidän isänsä olleen kuninkaanmurhaaja. Anckarström paljasti Hornin ja Ribbingin osallisuuden murhaan.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Kustaa III kuoli 29. maaliskuuta 1792 ampumahaavan aiheuttamiin komplikaatioihin. Hänen sanotaan toivoneen, että murhaajaa kohdeltaisiin armeliaasti. Anckarströmistä tehtiin kuitenkin varoittava esimerkki, eli häntä rangaistiin ankarimmalla mahdollisella tavalla. Hänet sidottiin häpeäpaaluun ja ruoskittiin kolmella Tukholman keskeisellä torilla. Lopulta 27. huhtikuuta 1792 hänet mestattiin ja ruumis paloiteltiin. Pää ja oikea käsi asetettiin näytteille – oikea käsi ilmeisesti siitä syystä, että se oli kohottanut pistoolin kohti kuningasta.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Anckarström ei katunut tekoaan. Hän katsoi tappaneensa tyrannin, joka oli polkenut perustuslain jalkoihinsa ja anastanut vallan itselleen.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Anckarström oli ainoa henkilö, joka sai kuolemantuomion Kustaa III:n murhasta. 72-vuotias Pechlin vietti loppuikänsä vankeudessa, Horn ja Ribbing karkotettiin maasta.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Poliittisista syistä salaliiton tutkinta lopetettiin nopeasti, joten sen laajuutta ei saada koskaan tietää. Todennäköistä on, että murha-aikeet olivat erittäin monen aatelismiehen tiedossa.


title: Jacob Johan Anckarström

text: Anckarströmin suku vaihtoi vuonna 1792 sukunimensä Löwenströmiksi.


title: Ancien régime

text: Ancien régime (ranskaa), ”vanha hallitus”, oli ajanjakso ennen Ranskan suurta vallankumousta. Termillä tarkoitetaan ertyisesti maan vanhaa yhteiskuntamuotoa ja kulttuuria. Käsitteellä pyritään kuvaamaan Ranskan vallankumouksen suurta ja mullistavaa luonnetta, jossa uusi, demokraattinen hallintotapa oli räikeässä ristiriidassa aiemman, monarkistisen hallintotavan kanssa. Aiemmin vallinnut feodaalinen yhteiskuntajärjestys murtui vallankumouksen myötä.


title: Johannes Rau

text: Johannes Rau (16. tammikuuta 1931 Wuppertal – 27. tammikuuta 2006 Berliini) oli saksalainen poliitikko (SPD). Rau toimi 1. heinäkuuta 1999 – 30. kesäkuuta 2004 Saksan liittotasavallan liittopresidenttinä.


title: Johannes Rau

text: Rau valittiin 1958 Nordrhein-Westfalenin maapäiville sosiaalidemokraattien edustajana. Vuodesta 1967 alkaen hän toimi puolueen maapäiväryhmän puheenjohtajana. Vuosina 1969–1970 Rau toimi Wuppertalin ylipormestarina.


title: Johannes Rau

text: Vuonna 1978 Rau nousi osavaltionsa pääministeriksi. Raun johdolla sosiaalidemokraatit saavuttivat maapäivien vaaleissa 1980, 1985 ja 1990 absoluuttisen enemmistön. Vuonna 1995 alkaen sosiaalidemokraatit ovat johtaneet osavaltiota yhdessä vihreiden kanssa.


title: Johannes Rau

text: Vuonna 1987 Rau oli sosiaalidemokraattien pääministerikansleri liittovaltion vaaleissa, joissa kuitenkin Helmut Kohl säilytti asemansa. Vuonna 1994 Rau oli ensi kertaa SPD:n ehdokas liittopresidentiksi. Tällöin valituksi tuli kristillisdemokraattien (CDU) ehdokas Roman Herzog.


title: Johannes Rau

text: Vuonna 1998 Rau luopui tehtävästään SPD:n osavaltiotason puheenjohtajana sekä osavaltion pääministerin tehtävästä. Seuraavana vuonna 1999 Rau valittiin liittopresidentiksi. Syyskuussa 2003 Rau ilmoitti, ettei tule olemaan käytettävissä seuraavissa, vuoden 2004 vaaleissa. Rau kuoli pitkäaikaiseen sydänsairauteen tammikuussa 2006.


title: Nikolaus von Amsdorf

text: Nikolaus von Amsdorf (3. joulukuuta 1483 Torgau – 14. toukokuuta 1565 Eisenach) oli saksalainen teologi ja Martti Lutherin tukija.


title: Nikolaus von Amsdorf

text: Von Amsdorf syntyi Torgaussa ja opiskeli Leipzigissa ja Wittenbergissä. Hän oli yksi ensimmäisistä Wittenbergin yliopistosta valmistuneista. Hänet nimitettiin teologian professoriksi 1511.


title: Nikolaus von Amsdorf

text: Andreas Karlstadtin ohella von Amsdorf oli aluksi yksi jotavista perinteisen skolastisen  teologian kannattaja, mutta Lutherin vaikutuksesta hän hylkäsi tämän näkökannan ja ryhtyi kannattamaan augistinolaista armokäsitystä. Von Amsdorf oli läpi elämänsä yksi Lutherin vankimmista tukijoista. Hän oli Lutherin mukana Leipzigin konferenssissa vuonna 1519 ja Wormsin valtiopäivillä vuonna 1521. Hän myös tiesi Lutherin oleskelusta Wartburgissa. Hän avusti Lutheria uskonpuhdistuksen käynnistämisessä Magdeburgissa vuonna 1524, Goslarissa (1531) ja Einbeckissä (1534). von Amsdorf myös osallistui aktiivisesti Schmalkaldenissa vuonna 1537 käytyyn keskusteluun.


title: Nikolaus von Amsdorf

text: Von Amsdorf kuoli Eisenachisa 1565. Hänet on haudattu Eisenachin Pyhän Yrjön kirkkoon


title: Nikolaus von Amsdorf

text: Von Amsdorf oli voimakastahtoinen, erittäin sovitteleva ja hänellä oli huomattava merkitys uskonpuhdistuksessa. Hän kirjoitti useita kirjeitä ja muita lyhyitä merkintöjä, joita siälytetään Weimarin kirjastossa. Hänen muistiinpanonsa ovat arvokkaita lähteitä tutkittaessa Lutheria.


title: Öljymaalaus

text: Öljymaalaus eli öljyvärimaalaus on öljyväreillä tehty maalaus. Usein öljymaalaukset tehdään kankaalle, mutta aiemmin puu oli yleisempi pohjamateriaali. Öljymaalauksia alettiin tehdä 1400-luvulla. Sitä ennen tehtiin temperamaalauksia. Öljymaalaukset ovat oleellinen osa länsimaisen taiteen historiaa renessanssista lähtien. Mahdollisimman realistisia öljymaalauksia tehtiin ennen valokuvausta, ja valokuvauksen yleistyttyä maalaustyyli muuttui vähemmän realistiseksi. Öljymaalauksen kuivuminen kestää kauan, sillä maalauksissa käytetyt öljyvärit kuivuvat hitaasti.