title: 1910-luku

text:
Silloisen maailman loistoaluksena tunnettu "RMS Titanic" upposi neitsytmatkallaan 15. huhtikuuta 1912 törmättyään jäävuoreen. Haaksirikossa menehtyi 1 500 ihmistä, ja se oli kaikkien aikojen eniten uhreja vaatinut rauhan ajan merionnettomuus.
1910-luvun lopulla monet eurooppalaiset monarkit kokivat loppunsa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksan keisarikunta romahti ja keisari Vilhelm II joutui pakenemaan maasta. Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia päättyi myös ja maa hajosi useaan eri osaan. Venäjällä tapahtuneen vallankumouksen seurauksena tsaari Nikolai II joutui luopumaan kruunusta ja antamaan vallan Aleksandr Kerenskille.


title: 1910-luku

text: Yhdysvaltojen republikaanipresidentti William Howard Taftin presidenttikausi päättyi vuonna 1913. Uudeksi presidentiksi valittiin demokraattisen puolueen Woodrow Wilson.


title: 1900-luvun ensikymmen

text: 1900-luvun ensikymmen (tai 1900-luvun alkukymmen) oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1900 ja päättyi 31. joulukuuta 1909. Se oli 1900-luvun ensimmäinen vuosikymmen.


title: 1988

text: Vuosi 1988 oli karkausvuosi, joka alkoi perjantaista.


title: 1987

text: Vuosi 1987 oli normaalivuosi, joka alkoi torstaista.


title: 1987

text: Suomessa valmistauduttiin vuoden 1988 presidentinvaaleihin.


title: 1984

text: Vuosi 1984 oli karkausvuosi. Roomalaisilla numeroilla vuosi 1984 on MCMLXXXIV.


title: 1984

text: Vuosi alkoi sunnuntaista.


title: 1980

text: Vuosi 1980 oli karkausvuosi, joka alkoi tiistaista.


title: 1978

text: 1978 (MCMLXXVIII) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi sunnuntaista.


title: 1977

text: 1977 (MCMLXXVII) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi lauantaista.


title: 1948

text: Suomessa vuonna 1948 syntyi maan historian toiseksi suurin ikäluokka (suurin 1947).


title: 1927

text: 12. huhtikuuta – Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta


title: 1916

text: Ensimmäinen maailmansota (1914–1918) jatkui.


title: 1904

text: 26. elokuuta – Christopher Isherwood, brittiläis-yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1986)


title: 1893

text:
Montreal AAA (Amateur Athletic Association) voitti ensimmäisen Stanley Cupin.
Sodankylän kunta perustettiin.


title: 1848

text: Vuosi 1848 tunnetaan Euroopan hulluna vuotena. Ympäri maanosaa oli kumousliikehdintää.


title: 1890-luku

text: 1890-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1890 ja päättyi 31. joulukuuta 1899. Vuosikymmen oli 1800-luvun viimeinen vuosikymmen.


title: 1810-luku

text: 1810-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1810 ja päättyi 31. joulukuuta 1819. Vuosikymmen oli 1800-luvun toinen vuosikymmen.


title: 1820-luku

text: 1820-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1820 ja päättyi 31. joulukuuta 1829. Vuosikymmen oli 1800-luvun kolmas vuosikymmen.


title: 1880-luku

text: 1880-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1880 ja päättyi 31. joulukuuta 1889. Vuosikymmen oli 1800-luvun yhdeksäs vuosikymmen.


title: 1880-luku

text: Vuosikymmenen teemoja olivat toinen teollinen vallankumous ja länsimaiden jatkuva talouskasvu.


title: 1870-luku

text: 1870-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1870 ja päättyi 31. joulukuuta 1879. Vuosikymmen oli 1800-luvun kahdeksas vuosikymmen.


title: 1860-luku

text: 1860-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1860 ja päättyi 31. joulukuuta 1869. Vuosikymmen oli 1800-luvun seitsemäs vuosikymmen.


title: 1850-luku

text: 1850-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1850 ja päättyi 31. joulukuuta 1859. Vuosikymmen oli 1800-luvun kuudes vuosikymmen.


title: 1840-luku

text: 1840-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1840 ja päättyi 31. joulukuuta 1849. Vuosikymmen oli 1800-luvun viides vuosikymmen.


title: 1830-luku

text: 1830-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1830 ja päättyi 31. joulukuuta 1839. Vuosikymmen oli 1800-luvun neljäs vuosikymmen.


title: 1800-luvun ensikymmen

text: 1800-luvun ensikymmen eli 1800-luvun ensimmäinen vuosikymmen alkoi 1. tammikuuta 1800 ja päättyi 31. joulukuuta 1809.


title: 1700-luvun ensikymmen

text: 1700-luvun ensikymmen eli 1700-luvun ensimmäinen vuosikymmen alkoi 1. tammikuuta 1700 ja päättyi 31. joulukuuta 1709.


title: 1710-luku

text: 1710-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1710 ja päättyi 31. joulukuuta 1719. Vuosikymmen oli 1700-luvun toinen vuosikymmen.


title: 1720-luku

text: 1720-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1720 ja päättyi 31. joulukuuta 1729. Vuosikymmen oli 1700-luvun kolmas vuosikymmen.


title: 1730-luku

text: 1730-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1730 ja päättyi 31. joulukuuta 1739. Vuosikymmen oli 1700-luvun neljäs vuosikymmen.


title: 1730-luku

text: Euroopassa elettiin 1730-luvulla edelleen Espanjan perimyssodan jälkeistä rauhallista ajanjaksoa, ja valtiot keskittyivät pääosin sisäisiin asioihinsa ja siirtokuntiinsa. Etenkin Yhdistynyt kuningaskunta jättäytyi Euroopan politiikan ulkopuolelle. Vuosikymmenen poikkeukselliset sodat olivat Puolan perimyssota 1733–1735, johon manner-eurooppalaiset vallat sekaantuivat, ja Venäjän-Turkin sota 1735–1739. Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen siirtomaasota, Sota Jenkinsin korvasta, syttyi 1739.


title: 1730-luku

text: Kiinan Qing-dynastian keisariksi nousi vuonna 1736 Qianlong, joka pyrki yhdentämään keisarikuntaa. Hänen aikanaan Kiina vaurastui ulkomaankaupalla niin, ettei keisarikunnassa kerätty veroja joka vuosi.


title: 1730-luku

text: Persiassa safavidien dynastia loppui 1736 ja vallan ottivat afsharidit, joiden hallitsija Nadir Šah harjoitti voimakasta valloituspolitiikkaa aina seuraavalle vuosikymmenelle.


title: 1730-luku

text: Intiassa oli edelleen Suurmogulien valtakunnan hajottua valtatyhjiö, jota kilpailevat intialaisvaltiot ja eurooppalaiset koettivat täyttää. Ainoastaan Maratin valtakunta onnistui laajenemaan huomattavasti 1730-luvulla.


title: 1730-luku

text: Afrikassa alkoi 1738 suuri nälänhätä, mikä kasvatti paikallisten heimojen orjakauppaa elinkeinona. Afrikan länsirannikolla oli lukuisia pieniä valtakuntia, suurimpana Ašanti, jotka kävivät kauppaa eurooppalaisten kanssa.


title: 1730-luku

text: Valistusaate oli vasta nousemassa maailmalla. Varhaisten valistusfilosofien seuraajat, kuten Voltaire ja Charles-Louis de Secondat de Montesquieu alkoivat kirjoittaa 1730-luvulla. Brittiläisessä imperiumissa alkoi vuosikymmenen aikana vahva kristillinen herätys, joka synnytti muun muassa metodismin.


title: 1740-luku

text: 1740-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1740 ja päättyi 31. joulukuuta 1749. Vuosikymmen oli 1700-luvun viides vuosikymmen.


title: 1750-luku

text: 1750-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1750 ja päättyi 31. joulukuuta 1759. Vuosikymmen oli 1700-luvun kuudes vuosikymmen.


title: 1760-luku

text: 1760-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1760 ja päättyi 31. joulukuuta 1769. Vuosikymmen oli 1700-luvun seitsemäs vuosikymmen.


title: 1770-luku

text: 1770-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1770 ja päättyi 31. joulukuuta 1779. Vuosikymmen oli 1700-luvun kahdeksas vuosikymmen.


title: 1780-luku

text: 1780-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1780 ja päättyi 31. joulukuuta 1789. Vuosikymmen oli 1700-luvun yhdeksäs vuosikymmen.


title: 1790-luku

text: 1790-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1790 ja päättyi 31. joulukuuta 1799. Vuosikymmen oli 1700-luvun viimeinen vuosikymmen.


title: 1520-luku

text: Kalmarin unionin hajoaminen alkoi Tukholman verilöylystä vuonna 1520. Seuraavana vuonna Kustaa Vaasasta tuli Ruotsin valtionhoitaja. Vuonna 1527 järjestettiin Västeråsin valtiopäivät, jotka päättivät toteuttaa uskonpuhdistuksen Ruotsissa. Valtiopäivien päätösten seurauksena kuninkaasta tuli kirkon päämies ja kirkon varoja ohjattiin valtiolle.


title: 1400-vuosikymmen

text: Suluissa ovat vuodet, jolloin henkilö oli vallassa.


title: 1390-luku

text: 1390-luku: 1390, 1391, 1392, 1393, 1394, 1395, 1396, 1397, 1398, 1399


title: 1280-luku

text: 1280-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1280 ja päättyi 31. joulukuuta 1289. Vuosikymmen on 1200-luvun yhdeksäs vuosikymmen.


title: 1752

text: Vuosi 1752 oli sekä gregoriaanisen että juliaanisen kalenterin mukaan karkausvuosi.


title: 1700

text: Gregoriaanisessa kalenterissa vuosi 1700 ei ollut karkausvuosi, koska tasavuosisadat ovat karkausvuosia vain, jos itse vuosisataa osoittava luku (tässä 17) on 4:llä jaollinen. Sitä vastoin juliaanisessa kalenterissa, jota monissa Euroopan maissa tuolloin vielä noudatettiin, vuosi 1700 oli karkausvuosi.


title: 1700

text: Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa vuosi 1700 ei ollut karkausvuosi, koska maassa oli päätetty siirtyä vähitellen gregoriaaniseen kalenteriin jättämällä kaikki karkauspäivät pois aina vuoteen 1740 asti. Alkuperäisestä päätöksestä poiketen karkauspäivä kuitenkin jätettiin pois vain vuonna 1700. Täten tuli käyttöön niin sanottu ruotsalainen kalenteri, joka oli päivän edellä juliaanisesta ja 10 päivää jäljessä gregoriaanisesta kalenterista. Siitä luovuttiin vuonna 1712, jolloin maaliskuun alusta lähtien palattiin juliaaniseen kalenteriin lisäämällä helmikuuhun poikkeuksellisesti myös 30. päivä.


title: 1346

text: 1346 oli juliaanisen kalenterin vuosi 1300-luvulla. Euroopan historiassa se sijoittuu myöhäiskeskiajalle. Aasiassa musta surma iski vuonna 1346 Kultaisen ordan kaanikunnan joukkoihin ja tauti levisi myös genovalaisiin kauppiaisiin, joita vastaan joukot hyökkäsivät, ja myöhemmin muualle Eurooppaan. Keski- ja Itä-Aasiassa oli useita kapinoita sen jälkeen, kun kaani Qazan sai surmansa kansannousussa, ja Tšagatain kaanikunta alkoi horjua. Kiinassa alkaneet kapinat johtivat lopulta Yuan-dynastian kaatumiseen. Intialainen Vijayanagaran valtakunta sai vuoden aikana useita voittoja pohjoisen muslimivalloittajista.


title: 1346

text: Itäisessä Euroopassa Dusan Silni julistettiin Serbian tsaariksi 16. huhtikuuta (pääsiäisenä). Viereisessä Bysantin valtakunnassa turkkilainen prinssi Orhan meni naimisiin prinsessa Theodoran kanssa, sillä hän halusi solmia liiton turkkilaisten ja Bysantin välille. Useita vuosia aiemmin alkaneet sisällissodat jatkuivat sekä Bulgariassa että Bysantissa. Tanska myi osan pohjoisesta Virosta saksalaiselle ritarikunnalle kukistettuaan lopulta Yrjönpäivän yön kansannousun. Keski-Euroopassa Luxemburgin Kaarle IV valittiin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijaksi 11. heinäkuuta. Italia kärsi nälänhädästä ja useat pankkisuvut, kuten Bardi, menivät vuoden 1346 aikana vararikkoon. Länsi-Euroopassa Ranskan ja Englannin välinen satavuotinen sota jatkui, ja Englannin kuningas Edvard III johti hyökkäystä mantereelle ja saavutti useita voittoja.Kultainen orda jatkoi vaikeuksista huolimatta Kaffan kaupungin piiritystä vuoden 1346 ajan. Musta surma iski ordan joukkoihin ja niiden täytyi perääntyä, mutta vasta seuraavana vuonna. Erään venäläisen kronikoitsijan mukaan:


title: 1346

text: Kertomuksessa luetteloidut alueet ja kansat edustavat suurta osaa Länsi-Aasiasta ja Kaukasuksesta. "Eurooppalaiset muukalaiset" tarkoittavat niitä, jotka taistelivat tataareja vastaan mongolien johtamassa Kaffan piirityksessä. Nämä eurooppalaiset palasivat Eurooppaan seuraavana vuonna ja toivat ruton mukanaan. Krimiltä palaavat matkaajat kantoivat ajan kreikkalaisten ja arabialaisten oppineiden mukaan ruton myös Bysanttiin ja Arabiaan.


title: 1346

text: Toinen kuvaus Krimin tapahtumista kertoo:


title: 1346

text: Nykytutkijat pitävät tapahtumia yhtenä varhaisimmista ja kuolettavimmista biologisista hyökkäyksistä maailmanhistorian aikana, vaikka mongolien olikin pakko lopulta vetäytyä. Varhaisten lähteiden mukaan rutto alkoi levitä keväällä 1346 Don-joen alueella Mustanmeren lähellä, minkä jälkeen se levisi Venäjälle, Kaukasukselle ja Genovan hallitsemille alueille vuoden sisällä.


title: 1346

text: Etelämpänä Georgiassa kuningas Giorgi V Loistava kuoli ja Davit IX nousi hänen tilalleen. Giorgi V oli onnistunut valloittamaan koko Etelä-Kaukasian alueen. Vuoden 1346 jälkeen kuningaskunta alkoi kuitenkin taantua Giorgin kuoleman ja pian sen jälkeen maahan levinneen ruton vuoksi.


title: 1346

text: Keski-Aasiassa vuonna 1346 mongolivaltakunnan hajoaminen ja muslimilaajentuminen jatkuivat. Qazaghanin joukot surmasivat Tšagatain kaanikunnan hallitsijan kaani Qazanin, minkä jälkeen kaanikunta ei enää ollut yhtenäinen valtakunta. Qazghan johti turkkilaisten aatelisten ryhmää, joka vastusti mongolien hallintoa. Qazanin joukot olivat haavoittaneet Qazghania aiemmin samana vuonna, mutta Qazan ei käyttänyt vastustajansa heikkoutta hyödykseen vaan vetäytyi, ja suuri osa hänen joukoistaan hylkäsi hänet.


title: 1346

text: Idempänä Shah Mirza valloitti Kashmirin ja hänestä tuli ensimmäinen aluetta hallinnut muslimi. Myös Kathmandu valloitettiin samana vuonna. Muslimit kärsivät Intian eteläosassa kuitenkin joitakin takaiskuja. Hindulainen Vijayanagaran kuningaskunta valloitti Hoysalan alueen ja vietti "voitonjuhlaa" vahvistettuaan asemaansa legitiiminä, pohjoisen muslimihallintoa vastustavana hinduvaltakuntana. Pohjois-Intiassa Delhin sultanaatin hallitsija Muhammud bin Tughluq ei halveksinut pelkästään hindulaisuutta vaan myös etelän Deccanin alueen kulttuuria. Telugupäälliköt kokoontuivat vastustamaan sulttaania samana vuonna ja juhlivat voittoaan.


title: 1346

text: Vielä idempänä Ibn Battuta matkusti Kaakkois-Aasiasta Khanbaliqiin (Pekingiin) Kiinassa. Vaikka alueen muslimihallitsijat toivottivatkin hänet lämpimästi tervetulleeksi, he neuvoivat häntä lähtemään kaupungista nopeasti. Sisällissota oli pakottanut kaanin poistumaan kaupungista, ja mellakat levisivät yhä laajemmalle. Samaan aikaan korealainen buddhalainen munkki Taigo Wangsa matkusti Kiinaan saadakseen koulutuksen buddhalaisen johtajan Shih-wun johdolla. Taigo perusti myöhemmin koreanbuddhalaisen Taigo-lahkon. Japanissa loppui Kōkoku-kausi ja alkoi Shōhei-kausi.


title: 1346

text: Vuonna 1346 Tanska myi pohjoisen Viron saksalaiselle ritarikunnalle Yrjönpäivän yön kansannousun jälkeen. Liivinmaan ritaristo osti Tanskan alueet 10 000 markalla ja Tanska rikkoi Kristofer II:n vuonna 1329 antaman lupauksen, jonka mukaan Tanska ei koskaan hylkäisi tai myisi alueitaan Virossa. Tanskan kuningas antoi jopa julkisen lausunnon, jossa hän katui rikottua lupausta ja pyysi anteeksiantoa paavilta.


title: 1346

text:
Balkanilla Dusan Silni kruunattiin 16. huhtikuuta eli pääsiäisenä Skopjessa uuden Serbian valtakunnan tsaariksi. Serbia piti nyt hallussaan suurta osaa Kaakkois-Euroopasta. Vuonna 1346 sekä Bulgaria että Bysantti (joka hallitsi valtaosaa Kreikasta) olivat sisällissotien keskellä. Rodopivuorten ja Aigeian alueen itsenäisellä bulgarialaisella hallitsijalla Momtšililla oli sodissa merkittävä rooli. Hän oli yksi ensimmäisistä paikallisista johtajista, joka ymmärsi osmanien aiheuttaman uhan. Momtšil pyysi Bulgarian ja Bysantin keisareita auttamaan häntä muttei saanut lainkaan apua, vaikka hän jatkoi osmaneja vastaan taistelemista Rodopien itäosassa. Aigeianmeren alue oli turkkilaisten hallussa ja he ryöstelivät sen saaria.
Bithynian turkkilainen prinssi Orhan meni naimisiin keisari Johannes VI Kantakuzenoksen tyttären Theodoran kanssa. Kreikkalainen papisto uskoi, että kristityn prinsessan ja huomattavan muslimin välinen avioliitto vahvistaisi aluetta. Prinssillä oli jo useita muita vaimoja, ja vaikka Theodoran annettiin pitää uskontonsa, hänen täytyi viettää loput elämästään islamilaisessa haaremissa. Kantakuzenos toivoi, että Orhanista tulisi hänen liittolaisensa tulevissa sodissa, mutta muiden turkkilaisten tavoin Orhan asettui häntä vastaan genovalaissodassa. Liittoon kuului se, että osmaniprinssi sai myidä Konstantinopolissa vangitsemiaan kristittyjä orjina julkisilla markkinoilla.


title: 1346

text: 11. heinäkuuta 1346 Luxemburgin Kaarle IV valittiin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijaksi. Hänen isänsä ja paavi Klemens VI:n, keisari Ludvig IV:n vankkumattoman vihollisen, välisen liiton vuoksi osa prinsseistä valitsi Kaarlen Ludvigin antikuninkaaksi Rhensissä. Hän oli aiemmin luvannut palvelevansa Klemensiä, hän vahvisti paavinistuimen hallintaoikeuden suuriin maa-alueisiin, lupasi kumota Ludvigin Klemensiä vastaan laatimat asetukset, lupasi olla puuttumatta Italian tapahtumiin ja puolustaa ja suojella kirkkoa.


title: 1346

text: Kaarle IV oli hyvin heikossa asemassa Saksassa. Valintansa ehtojen vuoksi jotkut kutsuivat häntä halveksuen "paavin kuninkaaksi" (). Monet piispat ja lähes kaikki keisarilliset kaupungit pysyivät uskollisina Ludvig Baijerilaiselle. Kaarle vaaransi asemansa myös tukemalla häviävää osapuolta satavuotisessa sodassa. Hän menetti isänsä ja monet parhaista ritareistaan Crécyn taistelussa elokuussa 1346. Hän itse haavoittui samalla taistelukentällä.


title: 1346

text: Samaan aikaan Italiassa useat pankit menivät Firenzessä vararikkoon kaupungin sisäisten ongelmien vuoksi. Tapahtumiin vaikutti myös se, että kuningas Edvard III ei maksanut osaa lainoistaan takaisin. Huomattavin vararikon tekijä vuonna 1346 oli Bardin suku. Italia kärsi myös nälänhädästä, minkä vuoksi paavin oli vaikea kerätä joukkoja hyökätäkseen Smyrnaan. Venetsialaiset kuitenkin rakensivat usean eurooppalaisen tahon liittouman ("Sancta Unio"), joka koostui pääosin temppeliherroista ja joka teki viisi perättäistä hyökkäystä Smyrnaan eli İzmiriin ja Länsi-Anatolian rannikolle, jota turkkilaiset pitivät hallussaan. Teknologian alalla paperin valmistustaito saapui Hollantiin ja tuliaseet saapuivat Pohjois-Saksaan. Varhaisimmat merkinnät kertovat, että niitä oli Aachenissa.


title: 1346

text: 7. heinäkuuta tai niillä tienoin kuningas Edvard III ylitti Englannin kanaalin Normandiaan 1 600 laivan voimin. Hän valloitti La Hoguen ja Barfleurin satamat musertavalla voimalla ja jatkoi sisämaahan kohti Caenia ottaen haltuunsa kaupunkeja matkan varrella. Ranskalaiset asettuivat puolustamaan Caenia mutta hävisivät taistelun. He olivat suunnitelleet kanaalin ylittämistä ja Englannin valloittamista noin 14 000 miehen voimin Jean le Francin johdossa, mutta Edvardin hyökkäys pakotti heidät puolustuskannalle.


title: 1346

text: Ranskan kuningas Filip VI tuhosi useita siltoja estääkseen Edvardin joukkoja etenemästä, mutta englantilaiset valloittivat Poissyn kaupungin elokuussa ja korjasivat sen sillan jatkaakseen. Ranskan kuningas asettui jälleen puolustusasemiin lähellä Crécyn metsää, mutta hävisi jälleen englantilaisille. Edvard jatkoi sitten Calais'hin ja piiritti kaupunkia 4. syyskuuta alkaen. Samaan aikaan Filipin poika Juhana piiritti Aigullonin kaupunkia onnistumatta kuitenkaan valtaamaan sitä. Kuningas Filip kehotti myös skotlantilaisia jatkamaan taisteluaan Englantia vastaan pohjoisessa. Skotit ajattelivat englantilaisten olevan kiinni Calais'ssa ja marssivat Englantiin kohti Durhamia lokakuussa, mutta englantilainen ritareista ja papistosta koostuva joukko voitti heidät ja Skotlannin kuningas Daavid II vangittiin. Myös irlantilaiset aloittivat lyhytaikaisen vastarintataistelun, mutta heidätkin voitettiin. Vuoden loppuun mennessä Edvard oli saanut haltuunsa myös Poitersin kaupungin ja Tonnay-Charentea ympäröivät kaupungit.


title: 1346

text: Edvard Musta prinssi kunnioitti Böömin kuninkaan Juhana Luxemburgilaisen rohkeutta Crécyn taistelussa ottamalla käyttöön hänen vaakunansa ja tunnuslauseensa: "Ich Dien" eli "Minä palvelen". Juhana oli jo tehnyt nimensä tunnetuksi koko Euroopassa taisteltuaan sodissa vuosikymmenten ajan, ja hänen kuolemastaan Crécyssä tuli lukuisten kirjoitusten legendaarinen aihe. Esimerkiksi seuraava Froissartin teksti kertoo hänestä:


title: 2000-luvun ensikymmen

text: 2000-luvun ensikymmen eli 2000-luvun ensimmäinen vuosikymmen (arkikielessä joskus esiintynyt muodossa nollakymmen tai nolkytluku) alkoi 1. tammikuuta 2000 ja päättyi 31. joulukuuta 2009.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Ilmaston lämpeneminen alkoi aiheuttaa maailmanlaajuista huolta. Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli perustettiin jo 1988 ja sille myönnettiin työstään Nobelin rauhanpalkinto 2007.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Toinen vuosikymmentä leimannut asia oli terrorismin vastainen sota, joka alkoi Al-Qaidan tekemien iskujen New Yorkiin 11. syyskuuta 2001 jälkeen. Yhdysvallat liittolaisineen aloittivat Afganistanin ja Irakin sodat.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Ääri-islamilaiset terroristit vastasivat tekemällä terrori-iskuja länsimaita vastaan. Terroristit iskivät juniin Madridissa 2004, Lontoossa 2005 ja Mumbaissa 2006.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Ns. Muhammad-pilapiirrosjupakka, joka alkoi tanskalaisen Jyllands-Postenin julkaistua syyskuussa 2005 islamin profeetta Muhammadia esittäviä pilakuva, johti väkivaltaisiinkin protesteihin länsimaita vastaan.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Euroopan unionin laajeneminen ja integraatio jatkui. Vuonna 2004 unioni laajeni 12 maalla: uudet jäsenmaat olivat Puola, Slovakia, Tšekki, Unkari, Latvia, Liettua, Viro, Slovenia, Kypros ja Malta. Vuonna 2007 vielä Bulgaria ja Romania pääsivät jäseniksi. Unionin uusi perussopimus Lissabonin sopimus astui voimaan 1. joulukuuta 2009. Sopimuksen myötä unionille valittiin ensimmäinen presidentti, Herman Van Rompuy.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Balkanilla Serbia ja Montenegron valtioliitto hajosi Montenegron itsenäistyttyä kansanäänestyksen jälkeen 2006 ja Kosovo julistautui itsenäiseksi Serbiasta 2008. Venäjä tunnusti myös Georgiaan kuuluneet Abhasian ja Etelä-Ossetian itsenäisiksi samana vuonna.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Yhdysvallat liittolaisineen miehittivät vuodesta 2001 lähtien Afganistania ja 2003 lähtien Irakia. Etenkin Irakin sota tuli Yhdysvalloille todella kalliiksi.


title: 2000-luvun ensikymmen

text:
Kaukasuksella Venäjä taisteli Tšetšenian maakunnassa toisen Tšetšenian sodan. Neuvostoliiton hajotessa Venäjästä irtautunut tasavalta palasi liittovaltion osaksi. Tšetšenian konflikti osoitti laantumisen merkkejä tasavallan kovaotteisen tšetšeenipresidentti Ramzan Kadyrovin rauhoittamana, mutta toisaalta islamistikapinallisten iskut levisivät muualle Pohjois-Kaukasiaan.
Venäjä puuttui myös naapurinsa Georgian sisäiseen konfliktiin, mikä aiheutti Etelä-Ossetian sodan 2008.


title: 2000-luvun ensikymmen

text:
Lähi-idässä väkivaltaisuudet kiihtyivät rauhallisen 1990-luvun jälkeen.
Islamistinen Hamas voitti palestiinalaisten vuoden 2006, mikä kiristi välejä Israeliin. Israel kävi vuonna 2006 lyhyen sodan islamistiliike Hizbollahia vastaan Libanonissa ja taisteli palestiinalaisia vastaan lähes koko vuosikymmenen. Vihamielisyydet kärjistyivät Gazan sotaan 2009.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Meksikon huumesota paheni merkittävästi, kun presidentti Felipe Calderón aloitti kovat toimet huumekartelleja vastaan ja määräsi armeijan joukkoja kaupunkeihin poliisin ja oikeuslaitoksen korruption vuoksi. Huumesota vaati ainakin 11 000 uhria vuosina 2006–2009.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Hugo Chávez toimi Venezuelan presidenttinä 1999–2013. Chávez ajautui konfliktiin Yhdysvaltain kanssa ja pyrki kokoamaan ympärilleen samanmielistä blokkia, johon kuului monta Etelä- ja Väli-Amerikan ja Karibian vasemmistolaista hallintoa.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Afrikassa käytiin useita sisällissotia, joihin myös länsimaat puuttuivat. Vuonna 1999 alkanut Liberian toinen sisällissota päättyi Yhdysvaltain tuella 2003. Ranskan väliintulo lopetti samana vuonna Norsunluurannikon sisällissodan.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Sahelin alueella 2003 alkaneessa Darfurin konfliktissa oli saanut surmansa vuosikymmenen loppuun menneessä yli 450 000 ihmistä. Myös Sudanin naapurimaassa Tšadissa levottomuudet johtivat vuonna 2005 seuraavalle vuosikymmenelle jatkuneeseen sisällissotaan. Tšad etelänaapurissa Keski-Afrikan tasavallassa käytiin myös sotaa vuodesta 2003 lähtien seuraavalla vuosikymmenelle. Kriisit olivat vahvasti sidoksissa toisiinsa.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Somalian sisällissota kiihtyi uudelleen Somalian sodaksi vuonna 2006, johon myös Etiopia osallistui.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Kiina teki ensimmäisen miehitetyn avaruuslentonsa 2003.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Yhdysvaltain marsmönkijät laskeutuivat Marsiin 2004. Ajoneuvojen oli tarkoitus toimia vain kolme kuukautta, mutta toinen toimi vuoteen 2010 ja toinen on toiminnassa vielä 2015.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Lääketieteessä lintuinfluenssa havaittiin 2005, mikä herätti pelkoa maailmanlaajuisesta pandemiasta. Lintuinfluenssa ei kuitenkaan kehittynyt pandemiaksi, mutta vuonna 2009 havaittu sikainfluenssa sen sijaan levisi maailmanlaajuisesti.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Ranskalais-brittiläinen yliäänikone Concorde lopetti julkisen liikennöinnin heikon taloudellisen kannattavuuden ja alentuneiden matkustajamäärien vuoksi. Useampi autovalmistaja toi markkinoille hybridiautoja sekä crossover-malleja (Nissan Qashqai). GPS-navigaattorit ja xenon-ajovalot yleistyivät henkilöautojen varusteina.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Maailman talouden johtoveturiksi Yhdysvaltojen rinnalle nousi Kiina, jotka vuosikymmenen lopulla tuottivat 60 % maailman kansantuotteesta. Kiinan kansantalous nousi miltei koko vuosikymmenen 10 % vuodessa. Vielä vuosikymmenen alussa Kiinan valuuttavaranto oli alle 100 miljardia dollaria. Kymmenen vuotta myöhemmin se oli 2 300 miljardia, joista 70 % oli kiinni yhdysvaltalaisissa lainoissa. Neljäsosa Yhdysvaltain valtionvelasta päätyi kiinalaisten haltuun. Yhdysvalloista tuli vuosikymmenen aikana maailman velkaantunein valtio ja Kiinasta maailman suurin investoija.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Euroopan unioni otti vuonna 2002 käyttöön yhteisen valuutan euron, joka syrjäytti 12 maan kansallisen valuutan. Muun muassa Suomen markka poistui käytöstä. Myöhemmin myös Slovenia, Kypros, Malta ja Slovakia siirtyivät käyttämään euroa.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Öljyn hinta kääntyi voimakkaaseen nousuun. Vuosikymmenen alussa öljy maksoi noin 20 dollaria barrelilta, mutta vuoden 2008 alussa barrelin hinta ylitti 100 dollaria. Loppuvuodesta 2008 öljyn hinta romahti, mutta nousi keväällä 2009 noin 50 dollariin barrelilta.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Syksyllä 2008 kansainvälinen finanssijärjestelmä romahti. Maailmalla useat pankit pelastuivat vain valtion verovaroilla. Etenkin Yhdysvalloissa valtio joutui tukemaan pankkeja, vakuutusyhtiöitä ja suuria teollisuusyrityksiä jotta nämä välttyisivät konkurssilta. Teollisuustuotanto ja kansantulo laskivat teollisuusmaissa nopeinta vauhtia sitten 1930-luvun suuren laman.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: 2000-luvun alussa suurin osa maailman ravinnosta tuotettiin kehittyneissä länsimaissa, samalla kun kehitysmaissa eli suurin osa maapallon väestöstä. Lannoitteet ja koneet olivat kehittyneet siinä määrin, että teollisuusmaissa viljelysalan ei uskottu enää kasvavan. Myös kehitysmaissa oletettiin tuotannon ennemmin tehoistuvan kuin laajentuvan. Kuitenkin vuonna 2007 alkoi kansainvälinen ruokakriisi, sillä ruuan hinnat alkoivat nousta voimakkaasti. Syitä tähän olivat muun muassa öljyn kallistuminen, viljavarastojen pieneneminen ja ilmastonmuutoksesta aiheutuneet satojen menetykset. Myös vuosikymmenen lopulla kehitetyt biodieselit kasvattivat ravintokasvien tarvetta. Kriisissä ruuan hinta nousi korkeimmalle 30 vuoteen, mikä johti mellakoihin miltei 40 maassa.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Öljyn hinnan ja biopolttoaineiden tuotannon lasku pudottivat ruuan hinnat vuonna 2009.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Televisioon syntyi uusi genre: tositelevisio. "Selviytyjät" (2000–), "Big Brother" (2000–) ja "American Idol" (2002–) -sarjoja alettiin tehdä. MTV:llä alkoi "Jackass"-televisiosarja (jota ennen Suomessa oli tullut samanlainen "Duudsonit"-sarja), joka poiki joukon spin-offeja, kuten "Viva La Bam", "Wildboyz", "Homewrecker", "Dr. Steve-O" ja "Blastazoid".


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Vuosikymmenen aikana alkaneita menestyksekkäitä sarjoja olivat esimerkiksi "C.S.I." (2000), "24" (2001) ja "Lost" (2004). Brittiläinen "Doctor Who" jatkui 16 vuoden jälkeen uusilla jaksoilla. Huonommin sen sijaan meni "Star Trekillä", kun "" peruutettiin neljännen kauden jälkeen. Tätä ennen "Star Trekiä" oli tehty yhtäjaksoisesti vuodesta 1987.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Useissa maissa siirryttiin digitaaliseen televisioon (Suomessa 1. syyskuuta 2007), joka mahdollisti myös tallentavat digiboksit.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Internet löi viimeistään läpi ja nousi valtamedian huomion kohteeksi. Sosiaalinen media, yhteisösivustot ja wikit yleistyvät. Netin sisällössä alettiin laajamittaisesti hyödyntää liikkuvaa kuvaa (YouTube).


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Viihde-elektroniikassa DVD korvasi videonauhurit. "Matrix" oli ensimmäinen merkittävä DVD-julkaisu (q.w.). Blu-ray voitti formaattisodan DVD:n seuraajasta vuonna 2008.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: GPS:aa alettiin hyödyntää kotikäytössä. Geokätköilystä tuli yleinen harrastus. Navigointilaitteet yleistyivät autoissa.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Matkapuhelimissa siirryttiin kolmannen sukupolven verkkoihin (Suomessa avattiin 2004), jotka sallivat myös nopean mobiilidatan käytön. Operaattorit alkoivat myydä "mokkuloita". USB-muistit syrjäyttivät levykkeet. Digitaalikamerat syrjäyttivät filmikamerat ja mahdollistavat sisältöjen tuomisen nettiin.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: 2000-luvun alussa julkaistiin Sonyn PlayStation 2 (2000), Microsoftin Xbox (2000) ja Nintendo GameCube (2002) -pelikonsolit, jotka kilpailivat rinta rinnan. Niitä seurasivat muutamien vuosien kuluttua samojen valmistajien ”seitsemännen sukupolven” konsolit Xbox 360 (2005), Wii (2006) ja PlayStation 3 (2007). Käsikonsoleista julkaistiin 2000-luvun alussa muun muassa Nintendon Game Boy Advance (2001) jolle kehitettiin seuraajaksi Nintendo DS (2004) josta taas kehitettiin paremmat versiot, Nintendo DS Lite (2006) ja Nintendo DSi (2008).


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Vuonna 2000 julkaistusta "The Simsistä" jatko-osineen tuli pelihistorian myydyin franchise "Grand Theft Auto III" pelimaailmaan vapaasti liikutettavan 3D-maailman. Pelisarja herättää huomiota väkivaltaisuudellaan ja paljaalla pinnalla. "Warcraft III" (2002) vei reaaliaikastrategiat 3D-aikaan. Pelin pohjalta luotiin suosittu riippuvuuttakin aiheuttanut massiivinen nettiroolipeli "World of Warcraft" (2004). Soitto- ja karaokepelit keräsivät suosiota ("Guitar Hero", "Rock Band"), ja ne toivat vanhoja rock-yhtyeitä uuteen suosioon.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Rap ja hip hop saavuttivat laajan kaupallisen menestyksen mm. Eminemin menestyksen myötä. Myydyin naisartisti oli Britney Spears. Laulaja Michael Jackson kuoli vuonna 2009. Laulajan äänen korjaamiseen tarkoitettu jälkikäsittely Auto-Tune yleistyi vuosikymmenen lopulla.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Suomi voitti ensimmäistä kertaa Eurovision laulukilpailun 2006, kun heviyhtye Lordi voitti kilpailun Ateenassa. Vuosikymmenen myydyin levy Suomessa oli Anssi Kelan "Nummela", jota myytiin 157 000 kappaletta.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Digitaalista musiikin pakkaamista alettiin hyödyntää musiikin levittämiseen. Napster (1999–2001) oli ensimmäinen laajalti käytetty vertaisverkko-ohjelma, jolla käyttäjät voivat vaihtaa keskenään MP3-musiikkitiedostoja. Sitä seurasivat pian KaZaA, eDonkey, Direct Connect ja BitTorrent. Useat valmistajat julkaisivat kannettavia musiikkisoittimia, joista kuuluisimmaksi nousi Applen iPod. Musiikin soitto ja radio tuotiin myös matkapuhelimiin. Levy-yhtiöt yrittävät myydä käyttöoikeuksiltaan rajoitettua musiikkia ja valittelivat piratismin tuomista menetyksistä. Nykymuotoisten tekijänoikeuksien arvostelijat muodostivat Ruotsissa Piratpartiet-puolueen tiedostonjakosivusto The Pirate Bayn ratsian jälkeen.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Supersankarielokuvat nousivat uuteen kukoistukseen Marvelin hahmoihin perustuneen "X-Men"-elokuvan (2000) myötä. Omat elokuvansa saivat "Hämähäkkimies" (2002), "Daredevil" (2003), "Elektra" (2005), "Fantastic Four" (2005), "Tuomari", "Hulk" (2008) ja näiden jatko-osat.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: "Matrix"-elokuva (1999) jatkui kahdella jatko-osalla. Peter Jacksonin massiivisesta "Taru sormusten herrasta" -trilogiasta (2001–2003) tuli vuosikymmenen menestyneimpiä. Toinen menestyksekäs sarja oli "Pirates of the Caribbean" (2003–). Myös jokainen "Harry Potter" -sarjan filmatisoinneista nousi katsojatilastojen kärkeen. George Lucasin "Tähtien sota" -sarjan esiosatrilogia sai päätöksensä sarjan kahdella viimeisellä elokuvalla. Elokuvissa erikoistehosteet tehtiin pääasiassa tietokoneella. Animoidut elokuvat, kuten "Ice Age" ja "Shrek", tuotettiin kokonaan tietokoneen avulla.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Indiana Jones -hahmoa lämmiteltiin vielä neljännellä elokuvalla lähes kahden vuosikymmenen tauon jälkeen. Uusia James Bond -elokuvia valmistui tasaisesti muutaman vuoden välein, viimeksi Daniel Craigin tähdittämänä.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Formula 1:ssä Michael Schumacher voitti maailmanmestaruudet vuosina 2000–2004. Yhdysvaltain Michael Phelps voitti kuusi kultaa uinnissa vuoden 2004 olympialaisissa ja kahdeksan vuoden 2008 kisoissa. Tenniksessä supertähtiä olivat Roger Federer ja Rafael Nadal, golfissa Tiger Woods. Pikajuoksija Usain Bolt saavutti Pekingin olympialaisissa kolme kultaa, kuten myös Berliinissä 2009, jolloin hän teki sekä 100 metrin että 200 metrin uudet maailmanennätykset.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Kesäolympialaiset järjestettiin 2000 Sydneyssä, 2004 Ateenassa ja 2008 Pekingissä. Talviolympialaiset 2002 Salt Lake Cityssä ja 2006 Torinossa.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Ilmastonmuutos ja siitä seuraava ilmaston lämpeneminen oli vuosikymmenen huolenaihe. Kansainväliset tahot neuvottelivat useaan otteeseen kiihtyvän lämpenemien rajoittamisesta.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Tapaninpäivänä 2004 Intian valtamerellä tapahtui maanjäristys, jonka aiheuttamat tsunamit johtivat yli 200 000 ihmisen kuolemaan Etelä-Aasian ja Kaukoidän rannikoilla. Hurrikaani Katrina aiheutti vuonna 2005 valtavat tuhot Yhdysvaltain New Orleansissa ja sen lähialueilla. Bamin maanjäristyksessä Iranissa 2003 kuoli yli 26 000 ihmistä.


title: 2000-luvun ensikymmen

text: Suomessa tapahtui maan historian pahin tieliikenneonnettomuus Konginkankaalla maaliskuussa 2004. Suomessa koettiin 2000-luvun aikana kaksi sateista kesää, jotka olivat kesät 2004 ja 2008, kun taas lämpimimmät ja kuivimmat 2000-luvulla koetut kesät olivat kesät 2002 ja 2006, joiden aikana Venäjältä kulkeutui myös ajoittain maastopaloista levinnyttä savua Suomen puolelle.


title: Äänenvoimakkuus

text: Äänenvoimakkuus on määre, jolla yleensä mitataan äänilähteen äänenvoimakkuutta. Äänenvoimakkuudesta puhutaan usein ”volyymina”. Kun mitataan äänen aiheuttaman vaikutuksen subjektiivista voimakkuutta puhutaan äänekkyydestä.


title: Äänenvoimakkuus

text: Äänenvoimakkuudella voidaan myös tarkoittaa äänenpainetasoa, jota mitataan desibeleinä (dB) ja joka kertoo äänen fysikaalisen voimakkuuden.


title: Äänenvoimakkuus

text: Äänenpainetason ja ihmisen kuulohavainnon välisenä yhteytenä toimii äänekkyystaso, jonka mittayksikkö on fooni eli foni ja äänekkyys, jonka mittayksikkö on sooni eli soni. Nämä on kokeellisesti määritelty niin, että foni lukuarvona on 1 000 Hz:n ääneksen tapauksessa sama kuin ääneksen äänenpainetaso desibeleinä. Soniasteikko on tasavälinen mitta-asteikko. Yksikön kehitti psykologi Stanley Smith Stevens.


title: Japanin kieli

text: Japanin kieli (jap. 日本語, "nihongo", "nippongo" ) on japanilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan pääasiassa Japanissa. Mahdollisista sukukielistä on useita teorioita, muun muassa korean kieltä ja altailaisia kieliä on pidetty mahdollisina sukulaiskielinä. Japanin kieltä puhuu äidinkielenään noin 128 miljoonaa ihmistä. Se muodostaa okinawan kielen ja muiden Ryūkyū-saarilla puhuttujen kielten kanssa japanilaisten kielten kielikunnan. Jotkut tutkijat pitävät japanilaisia kieliä vain toistensa murteina ja näin ollen yhtenä kielenä ja tällöin japanista tulee maailman suurin isolaattikieli. Morfologialtaan japanin kieli on agglutinoiva kieli kuten suomen kielikin.


title: Japanin kieli

text: Länsimaalaisille japanin kielessä lienee vaikeinta oppia kiinalaisperäiset kanji-kirjoitusmerkit, joita on jopa kymmeniä tuhansia. Japanin opetusministeriö on kuitenkin määritellyt yleisimmät kanjit (jap. 常用漢字, jōyō kanji, sananmukaisesti "kiinalaiset merkit yleiseen käyttöön"), joihin kuuluu 2 136 kirjoitusmerkkiä. Japanissa näistä 1 006 opetetaan peruskoulun ensimmäisen kuuden oppivuoden aikana ja loput 1 130 toisen asteen koulutuksessa seuraavan kuuden oppivuoden aikana.


title: Japanin kieli

text: Japania kirjoitetaan kolmea eri merkistöä käyttäen. Merkistöt ovat hiraganat, katakanat ja kanjit. Kaksi ensimmäistä ovat toisiaan muistuttavia tavuaakkosia, joissa molemmissa on 46 merkkiä (laskutavasta riippuen 71 merkkiä), ja joita käytetään hieman eri tarkoituksiin. Kolmas on Kiinasta peräisin oleva ideogrammimerkistö.


title: Japanin kieli

text: Japanin ääntäminen on suomalaisittain jopa helpohkoa. Vokaalit (a, e, i, o ja u) ovat laajalti yhteneviä suomen kanssa, kieli ei ole samassa määrin tonaalinen kuin esimerkiksi kiina (katso kuitenkin: japanin kielen sävelkorkeuspainotus). Tosin sanapaino ei tule aina sanan ensimmäiselle tavulle toisin kuin suomessa. Homonyymien kohdalla pelkkä sanapainon sijoittuminen sanan sisällä eri tavulle voi joskus vaikuttaa sanan merkitykseen ratkaisevasti. Suomalaisittain vieraita ääniä ei juuri ole, lukuun ottamatta japanin l/r- ja ch/j-äänteitä, vokaaleista u muistuttaa välillä y-äännettä, mutta välillä suomenruotsin u- tai vokaalia englannin sanassa "book". Japanin kielessä ei ole erikseen l- ja r-äännettä, vaan yksi äänne, joka on ikään kuin r ilman varsinaista resonointia. Samaten transkriboitaessa vierasta kieltä käytetään samoja merkkejä sekä l- että r-kirjaimen transkriboimiseksi. Sama pätee yleensä myös v- ja b-äänteisiin sekä usein myös f- ja h-äänteisiin.


title: Japanin kieli

text: Latinalaisilla aakkosilla transkriboidun tai kana-aakkosilla kirjoitetun japanin lausuminen on melko helppoa, sillä kuten suomessa, myös japanissa yhtä kirjainta tai tavua vastaa yleensä tietty äänne, joka ei muutu sanasta toiseen (ns. foneemiperiaate). Tiettyjä poikkeuksia kuitenkin on, erityisesti liitepartikkelien osalta ja n-kirjaimen lausumisessa (joka edustaa jopa neljää eri äännettä, joista suomalainen korva erottaa helposti n-, m- ja ng-äänteet).


title: Japanin kieli

text: Katso myös japanin transkriptio suomalaisella ortografialla.


title: Japanin kieli

text: Japanin lausejärjestys on pohjimmiltaan subjekti-objekti-verbi, joskin lausejärjestys on osittain vapaa ja teeman käsite monimutkaistaa luokittelua jossain määrin. Sanojen kieliopilliset merkitykset merkitään erityisillä liitepartikkeleilla, joista lisää alla:


title: Japanin kieli

text: Japanin kieliopin merkittävin ominaisuus lienee teeman käsite. Teemalla merkitään lauseen aihetta ja se säilyy samana virkkeestä toiseen, ellei sitä erikseen muuteta:


title: Japanin kieli

text: Teemaa merkitään は-liitepartikkelilla, vrt. subjektin が-liitepartikkeli.


title: Japanin kieli

text: Silloin kun hevonen on teemana, se jää taustalle, ja lauseen ydin (uusi asia) on jatkossa "ulkona syömässä ruohoa". Esimerkkinä keskustelu:


title: Japanin kieli

text: Koska teema jätetään usein mainitsematta, mikäli sen ymmärtää kontekstista, vastaus kysymykseen ilmaistaan yleisesti ilman teemaa:


title: Japanin kieli

text: Silloin kun hevonen on lauseen subjekti, se tulee edustalle, ja lauseen ydin (uusi asia) on "hevonen syömässä ruohoa".


title: Japanin kieli

text: Jos joku selittää nähneensä hevosen kiipeämässä lipputankoon sen siitä katkeamatta, kuulijan kysymys ”馬が？” tarkoittaisi ”mitä, hevosenko?” ja ”馬は？” taas ”entäs miten kävi hevoselle?” Näistä edellinen painottaa hevosta (subjekti), jälkimmäinen jättää hevosen (teema) taka-alalle ja painottaa ilmiselvää hevoseen liittyvää kysymystä (”(lipputangolle ei käynyt kuinkaan, mutta) entäs hevoselle?”).


title: Japanin kieli

text: Japanin kielessä sekä verbit että adjektiivit taipuvat, mutta eivät persoonamuodoissa. Japania kirjoittaessa kanjeilla kirjoitettu sanan ydin ei koskaan muutu, vaan taivutusmuodot kirjoitetaan sanan perään kana-merkeillä ("okurigana" eli ”saattava "kana"”).


title: Japanin kieli

text: Kuten suomen kielessä, futuuria ei tunneta ja japanissa on vain preesens ("-u") ja imperfekti ("-ta"). Taivutukset voivat silti olla varsin monimutkaisia: 食べる "taberu" (syödä) voi taipua muotoon 食べさせられた "tabesaserareta" (laitettiin syömään, ts. kausatiivin passiivin imperfekti) ja apuverbejä käytetään runsaasti. Erityisesti puhekielessä onkin yleistä, että lause koostuu yksinomaan verbeistä: "motte kite iru", kirj. ”ottaen-tullen-on” olisi tyypillinen tapa ilmaista ”otin mukaani”, jos tekijä ja kohde on määritelty jo aiemmin.


title: Japanin kieli

text: Adjektiivit puolestaan eivät taivu suomen lailla substantiivin mukaan, vaan verbien lailla muun muassa kielteiseksi ja aikamuodon mukaan: 赤い "akai" (punainen), 赤くない "akakunai" (ei punainen), 赤くなかったら "akakunakattara" (”jos se ei olisi ollut punainen” tai ”niillä kerroilla kun se ei ollut punainen”).


title: Japanin kieli

text: Japanin substantiivit eivät taivu koskaan. Suomen kielen substantiivien taivutuksia vastaavia merkityksiä saadaan aikaan liitepartikkeleilla. Liitepartikkelit kirjoitetaan hiraganalla sanan tai lauseen perään.


title: Japanin kieli

text: Yleisimpiä liitepartikkeleita ovatEsimerkiksi バスで東京へ行く人 (Basu de Tōkyō e iku hito) = ”Bussilla Tokioon menevä henkilö.”


title: Japanin kieli

text: Japanin kielessä ei ole varsinaista monikkoa. Sanoista käytetään samoja muotoja riippumatta siitä, onko puheen kohteita yksi vai useampia.


title: Japanin kieli

text: Lukumääriä ilmoittaessa on käytettävä erityisiä laskusanoja, jotka liitetään lukusanaan seuraavasti: ”kolme kurkkua” on "kyūri san-bon, kirjaimellisesti ”kurkku kolme-(pitkulainen)”, kun taas ”kolme paperia” on "kami san-mai = ”paperi kolme-(litteä)”. Käytettävä laskusana riippuu laskettavien kohteiden laadusta. Esimerkiksi Akira Kurosawan elokuva Seitsemän samuraita on "Shichi-nin no samurai" (七人の侍) eli Seitsemän (ihmis)samuraita, mutta eläinsatu Seitsemän samuraita on "Shichi-hiki-no samurai" (七匹の侍) eli Seitsemän (pientä eläin)samuraita. Laskusanan ensimmäinen äänne ja joskus jopa vartalo riippuvat lukusanasta: esimerkiksi kaksi (ihmis)samuraita olisi "futari no samurai" ja kahdeksan (eläin)samuraita "happiki no samurai". Myös lukusanat voivat siis riippua laskettavista asioista, sillä japanissa käytetään sekä alkuperäisiä japanilaisia (ひと― (hito-), ふたー (futa-), みー (mi-), よー (yo-), いつー (itsu-)...) että kiinasta lainattuja lukusanoja (イチ (ichi), ニ (ni), サン (san), シ (shi), ゴ (go)...).


title: Japanin kieli

text: Monikollisia ilmaisuja voidaan lisäksi tietyissä tapauksissa muodostaa muutamilla liitepartikkeleilla kuten "-ra", "-tachi" ja "-gata" tai toistamalla sana kahteen kertaan. Toistossa sanan jälkimmäisen kerran aloittava konsonantti usein muuttuu soinnilliseksi. Esimerkkejä: "watashi" = minä, "watashitachi" = me, minun seurueeni; "hito" = ihminen, "hitobito" = ihmiset


title: Japanin kieli

text: Japanin kielessä käytetään runsaasti ilmaisuja, jotka määrittelevät puhujan ja kuulijan välisiä kunnioitus- ja kohteliaisuussuhteita. Niitä ilmaistaan muun muassa nimien ja henkilöä tarkoittavien substantiivien jälkiliitteillä, substantiivien etuliitteillä ja monilla verbimuodoilla. Kohteliaisuuden ”puute” suorasukaisemmissa ilmaisuissa voi olla esimerkiksi nuorten ystävysten kesken myös yksi tapa ilmaista läheisyyttä.


title: Japanin kieli

text: Esimerkiksi isää tarkoittava sana "otōsan" sisältää kaksi kunnioitusta ilmaisevaa osaa, etuliitteen "o-" ja jälkiliitteen "-san". Jälkiliite "-san" voidaan lisätä lähes aina henkilön nimeen tai titteliin häntä puhuteltaessa. Sitä voimakkaampia kunnioituksen ilmaisuja ovat esimerkiksi "-sama" (tarkoittaa suurin piirtein samaa kuin mestari, herra tai rouva) ja "-sensei" (opettaja, tohtori, mestari). Tuttavalliset jälkiliitteet "-kun" (miehille) tai "-chan" (tytöille, lapsille, lemmikeille) puolestaan kertovat, että kuulija on samalla tasolla tai alempana kuin puhuja.


title: Japanin kieli

text: Japanin kielessä on runsaasti persoonapronomineja, jotka vaihtelevat kohteliaisuusasteeltaan äärimmäisen kunnioittavasta aina törkeästi loukkaavaan ja jopa hyökkäävään. Pronomineja kuitenkin käytetään suhteellisen harvoin: yleensä suositaan puhuteltavan nimeä ja jotakin kohteliaisuuspäätettä.


title: Japanin kieli

text: Japanin kielessä on olemassa myös kohteliaisuusasteeltaan kokonaan toisistaan eroavia sanoja, jotka tarkoittavat samaa asiaa. Ne voidaan kuitenkin usein kirjoittaa samoilla kanjeilla, tosin liitteistä voi lähes aina päätellä kummasta on kyse. Tällaisia sanoja ovat erityisesti sukulaisuussuhdesanat kuten isä (父 "chichi", お父さん "otōsan") ja äiti (母 "haha", お母さん "okāsan"), mutta muitakin on, esimerkiksi riisi (飯 "meshi", ご飯 "gohan"). Erityisesti sukulaisuussanoista on tarvittu useita eri kohteliaisuusmuotoja eri tilanteisiin riippuen siitä, kuka on puhunut kenen äidistä kenelle, missä tilanteessa ja keiden läsnä ollessa.


title: Japanin kieli

text: Verbimuodoissa "desu"-kopulan ja "-masu"-taivutusmuodon käyttö lisäävät ilmaisun kohteliaisuusastetta; tätä muotoa kutsutaan japaniksi nimellä "teineigo" (丁寧語) eli ”kohtelias kieli”. Kun sanotaan, että ruoka oli hyvää, on kohteliaampaa sanoa "oishikatta desu" kuin pelkästään "oishikatta". ”Kiitos” taas on kohteliaampi, kun sanotaan "arigatō gozaimasu" eikä pelkästään "arigatō". Samoin kuin monissa muissa kielissä, ehdotukset, pyynnöt ja kysymykset ovat kohteliaampia kun ne ilmaistaan epäsuorasti. Esimerkiksi: ”"ocha ga arimasen ka?"”, ”eikö ole teetä?” pro ”"ocha ga arimasu ka?"”, ”onko teetä?”. Toisaalta esimerkiksi nuorten puhekielessä verbien taivutusmuodot lyhenevät tai jopa jäävät kokonaan pois; esimerkiksi "de wa arimasen" (”ei ole”) voi lyhentyä muotoihin "de wa nai", "ja nai" ja jopa "jan".


title: Japanin kieli

text: On myös olemassa joitain alatyylisiä verbejä ja taivutusmuotoja, esimerkiksi "-yagaru", joilla ilmaistaan suoranaista vihaa tekijää kohti.


title: Japanin kieli

text: Liike-elämässä on usein tarpeen käyttää vielä kohteliaampaa kieltä, joka tunnetaan yleisnimellä "keigo" (敬語) eli ”kunnioittava kieli”. Keigo-ilmaisut jaetaan kahteen ryhmään: "sonkeigo" (尊敬語) eli ”kunnioittava kieli”, jolla viitataan kunnioittavasti toisen tekemisiin, ja "kenjōgo" (謙譲語) eli ”nöyrä kieli”, jolla viitataan vähätellen omiin tekoihin. Sekä sonkeigo- että kenjōgo-ilmaisut voivat olla joko erityisiä taivutusmuotoja tavallisista verbeistä tai aivan uusia verbejä, jotka itsekin taipuvat ("itasu" → "itashimasu" → "itashimashita"). Keigon sujuva hallinta on japanilaisillekin vaikeata, ja monet yritykset järjestävät esimerkiksi myyntimiehilleen keigo-koulutusta.


title: Japanin kieli

text: Japanin kieli sisältää lukuisia murteita, joista Kanton, erityisemmin Tokion murretta pidetään yleisesti Japanin yleiskielenä. Suurin murreryhmä Tokion murteen jälkeen on Kansain murre, jota puhutaan Kansaissa.


title: Suomen kieli

text: Suomen kieli ("suomi") on uralilaisten kielten itämerensuomalaiseen ryhmään kuuluva kieli. Sitä puhuu äidinkielenään Suomessa 4,9 miljoonaa ja toisena kielenä 0,5 miljoonaa henkilöä. Suurimmat suomea puhuvat vähemmistöt ovat Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä.


title: Suomen kieli

text: Suomen kieli on voimakkaasti taipuva, agglutinoiva kieli. Sanajärjestys on toissijainen, lauseenjäsenten perusjärjestys on subjekti–predikaatti–objekti ja määrite käy useimmiten pääsanansa edellä. Suomessa on kahdeksan vokaalia ja 13 konsonanttia, mikäli eräitä lainasanoissa esiintyviä äänteitä ei lueta mukaan.


title: Suomen kieli

text: Suomen kieltä puhutaan enimmäkseen Suomessa, jossa sitä puhuu äidinkielenään noin 90 % maan asukkaista, vuoden 2015 lopussa lähes 4,9 miljoonaa. Lisäksi Suomessa on arviolta puoli miljoonaa ihmistä, jotka puhuvat suomea toisena kielenä. Suomenruotsalaisista valtaosa osaa suomea ainakin jonkin verran, sillä vain 20 % arvioi suomen kielen taitonsa heikoksi tai olemattomaksi. Suomessa asuvista ulkomaalaistaustaisista arviolta 3/4 osaa suomea vähintään keskitasolla. Suomen perustuslain mukaan maan kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi.


title: Suomen kieli

text: Pohjois-Ruotsissa Tornionjokilaaksossa, Kiirunassa ja Jällivaarassa puhutaan meänkieltä, jota voidaan historiallisesta ja rakenteellisesta näkökulmasta pitää suomen kielen murteena, mutta kielipoliittisesti ja identiteettisyistä sitä pidetään nykyään erillisenä kielenä. Sillä on oma kirjakieli, joka eroaa suomen yleiskielestä. Meänkielellä on arvioitu olevan Pohjois-Ruotsissa 20 000–35 000 ja lisäksi muualla 15 000–25 000 puhujaa. Ruotsissa asuu myös satoja tuhansia ruotsinsuomalaisia, jotka ovat enimmäkseen muuttaneet sinne toisen maailmansodan jälkeen, etenkin 1960- ja 1970-luvuilla. Heidän määräänsä on vaikea arvioida, koska äidinkieltä ei Ruotsissa tilastoida. 2000-luvun alussa Ruotsissa arvioitiin asuvan 200 000–300 000 suomea äidinkielenään puhuvaa. Vuonna 2005 tehdyn kyselyn mukaan noin 400 000 Ruotsin asukasta puhui tai ymmärsi suomea, meänkieltä tai molempia. Sekä suomi että meänkieli ovat olleet Ruotsissa virallisia vähemmistökieliä vuodesta 1999.


title: Suomen kieli

text: Norjan pohjoisosassa asuvien kveenien puhumaa kieltä on myös pidetty sekä suomen murteena että omana kielenään. Arviot kveenin kielen puhujien määrästä vaihtelevat 2 000 ja 8 000:n välillä. Norjan kveeniliiton arvion mukaan kveenejä on noin 10 000, ja heistä 5 000–7 000 puhuu kieltä ainakin jonkin verran. Kveenin kieli sai virallisen vähemmistökielen aseman Norjassa vuonna 2005.


title: Suomen kieli

text: Venäjällä perinteinen suomea puhuva väestöryhmä olivat inkeriläiset, joiden lukumäärä on kuitenkin vähentynyt, sillä nuorempi sukupolvi puhuu enimmäkseen venäjää ja monet ovat muuttaneet Suomeen. Myös Karjalan tasavallassa suomalaisten määrä on vähentynyt samoista syistä, eikä suomen kielellä ole siellä virallista asemaa. Venäjän vuoden 2010 väestölaskennassa 20 700 ihmistä ilmoitti olevansa kansallisuudeltaan suomalaisia tai inkeriläisiä ja 39 000 ilmoitti osaavansa suomea.


title: Suomen kieli

text: Suomalaisia on muuttanut siirtolaisiksi myös Pohjois-Amerikkaan. Muutto oli voimakkaimmillaan vuosina 1880–1930, ja sen seurauksena Yhdysvaltoihin ja Kanadaan syntyi suomea puhuvia yhteisöjä, joiden käyttämää kieltä on kutsuttu amerikansuomeksi. Vuosien 2009–2013 tietojen mukaan Yhdysvalloissa suomea käytti kotikielenä 26 000 ihmistä. Kanadan väestönlaskennassa vuonna 2011 suomea äidinkielenään puhui 17 000 ihmistä.


title: Suomen kieli

text: Genealogisen eli kielen alkuperään perustuvan luokittelun mukaan suomen kieli kuuluu uralilaisen kielikuntaan. Uralilaisia kieliä on parisenkymmentä, ja niitä puhutaan Euroopan pohjois- ja itäosissa, Unkarissa ja sen lähialueilla sekä Siperiassa. Ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään, suomalais-ugrilaisiin kieliin ja samojedikieliin. Suomen lähimpiä sukukieliä ovat itämerensuomalaiset kielet, kuten viro ja karjala. Kaukaisempaa sukua ovat esimerkiksi saamelaiskielet ja unkari. Uralilaiset kielet ovat kehittyneet uralilaisesta kantakielestä.


title: Suomen kieli

text: Morfologisen typologian kannalta suomea pidetään usein agglutinoivana kielenä, eli kieliopilliset merkitykset ilmaistaan affikseilla, jotka liitetään sanavartalon perään ja voidaan erottaa selvästi toisistaan: esimerkiksi "talo"+"i"+"ssa"+"ni"+"kin". Agglutinaatiota on pidetty uralilaisille kielille ominaisena piirteenä. Toisaalta suomi ei ole puhtaasti agglutinoiva kieli vaan siinä on myös fleksiokielten piirteitä, koska esimerkiksi sanassa "vesiin" sanavartalo, monikko ja illatiivi ovat sulautuneet yhteen eikä affikseja voi erottaa toisistaan. Suomea onkin kutsuttu myös ”kvasiagglutinoivaksi” kieleksi. Suomessa alkuperäinen uralilaisten kielten agglutinaatio on kuitenkin säilynyt paremmin kuin esimerkiksi virossa. Synteettisissä kielissä yhdessä sanassa voi olla paljon erilaisia morfeemeja ja sanat ovat pitkiä, kun taas analyyttisissä kielissä vastaavat merkitykset ilmaistaan erillisillä sanoilla. Tämän jaottelun mukaan suomi on synteettinen kieli, mikä on tyypillistä uralilaisille kielille, kun taas useimmat indoeurooppalaiset kielet ovat analyyttisia.


title: Suomen kieli

text: Sanajärjestystypologia jakaa kielet sen mukaan, missä järjestyksessä subjekti, objekti ja verbi ovat neutraalissa väitelauseessa. Suomi kuuluu SVO-kieliin, mikä näkyy esimerkiksi lauseessa "Elli suuteli Ollia". Toisaalta suomi ei ole puhdas SVO-kieli, koska sanajärjestys voi vaihdella kontekstista ja painotuksesta riippuen.


title: Suomen kieli

text: Suomen yleiskieli on kaikille suomen kielen puhujille yhteinen kielimuoto, joka noudattaa yleisesti hyväksyttyjä normeja. Koska yleiskieltä käytetään etenkin kirjoituksessa ja se on puhutusta kielestä selvästi erillinen kielimuoto, sitä kutsutaan myös kirjakieleksi. Puhuttua yleiskieltä käytetään lähinnä lukupuhunnassa, kun esimerkiksi valmiiksi kirjoitettua esitelmää luetaan ääneen julkisessa tilanteessa. Lukupuhuntaa käytetään myös Yleisradion uutislähetyksissä. Suomen yleiskieli perustuu vanhoihin murteisiin, ja siihen on yhdistetty tietoisesti eri murteita. Yleiskielessä on vain harvoja piirteitä, joita ei ole otettu suoraan jostain murteesta: sanaston lisäksi niitä ovat lähinnä vain "d"-äänne (esim. sanassa "padan") ja konsonanttiyhtymä "ts" (esim. "metsä").


title: Suomen kieli

text: Puhuttu suomen kieli on usein ns. yleispuhekieltä, joka eroaa yleiskielen normeista mutta ei sisällä millekään murteelle tai alueelle tyypillisiä piirteitä. Puhekielessä tavallista koko Suomessa on esimerkiksi "a":n ja "ä":n katoaminen "olla"- ja "ei"-sanojen edellä: "meill-oli", "siin-ei". Myös "i" katoaa yleisesti sekä sanan lopusta "s":n jäljessä ("osas", "tulis", "suureks") että diftongin lopusta sanan toisessa tavussa ("punanen", "antas" < "antaisi"). Muita laajalle levinneitä piirteitä ovat yksikön käyttö monikon 3. persoonassa ("ne tulee"), pronominit "se" ja "ne" ihmisistä puhuttaessa ja "minä"- ja "sinä"-pronominien lyhyet asut, kuten "mä"("ä"), "mun" ja "mulla". Yleistä on myös passiivin käyttö monikon 1. persoonassa ("me mennään"), tiettyjen verbien pikapuhemuodot ("ei oo", "ei mee", "ei tuu") ja pronominit "toi" ’tuo’ ja "noi" ’nuo’.


title: Suomen kieli

text: Suomen puhekielessä on kuitenkin paljon vaihtelua esimerkiksi puhujan iän, koulutuksen, sosiaalisen aseman ja kotipaikan mukaan. Perinteisesti on tutkittu etenkin eri alueiden murteiden välisiä eroja. Nykyään ihmiset muuttavat paljon paikasta toiseen, ja myös media tasoittaa kielellisiä eroja. Silti eri puolella Suomea puhutaan yhä eri tavoin. Murteella voidaan ilmaista paikallista identiteettiä, ja murteen ”nuotti” eli prosodia voi säilyä silloinkin, kun ihminen puhuu muuten yleiskieltä. Tasoittunutta murretta, jossa kuitenkin on joitain alueellisia piirteitä, kutsutaan aluepuhekieleksi.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielen murteista puhuttaessa tarkoitetaan yleensä ns. vanhoja aluemurteita. Siksi murrekartoissa esitetään vuoden 1938 kuntajako ja suomen murteiden puhuma-alueeseen luetaan mukaan Neuvostoliitolle luovutetut alueet, Inkerinmaa, Ruotsin Länsipohja ja Norjan Ruija. Toisaalta ruotsinkielisiä Suomen rannikkoalueita ei ole otettu mukaan. Perinteisen murretutkimuksen kannalta aito murre on alkanut hävitä yleiskielen vaikutuksen, oppivelvollisuuden ja vilkastuvan muuttoliikkeen myötä 1900-luvun alussa. Murteita voidaan pitää osittain väistyvänä kielimuotona, ja niiden väliset erot ovat vähitellen tasoittuneet, mutta toisaalta ne ovat yhä myös elävää kieltä. Ihmiset voivat esimerkiksi käyttää murresanoja, joita eivät välttämättä edes tunnista murteellisiksi.


title: Suomen kieli

text: Suomen murteet jaetaan perinteisesti kahtia länsimurteisiin ja itämurteisiin. Vastakkaisuus ei ole vain kielellinen, vaan eroja on myös muussa kansanomaisessa henkisessä ja aineellisessa kulttuurissa, kuten ruokataloudessa, työkaluissa, vaatteissa ja rakennuksissa. Länsimurteiden alueelle tyypillistä on ollut vakiintunut kyläasutus ja peltoviljely, idässä puolestaan haja-asutus, kaskenpoltto ja eräkulttuuri. Vakiintunut käsitys murrejaosta perustuu lähinnä tiettyihin äänne- ja muotorakenteen piirteisiin, niiden historiallisen kehitykseen ja asutushistoriaan.


title: Suomen kieli

text: Ryhmien selvin ero on kirjakielen "d"-äänteen edustus. Lännessä sen tilalla on "r" ("paran" ’padan’, "lehren" ’lehden’, "saara" ’saada’), mutta idässä "d" katoaa ("paan", "lehen", "saaha"). Myös kirjakielen "ts":n vastineet eroavat: lännessä "mettä" ’metsä’, "kattoo" ’katsoo’ ja idässä "mehtä", "kahtoo". Länsimurteissa on tyypillistä diftongien avartuminen ("nuari" ’nuori’, "tyämiäs" ’työmies’, "viaras" ’vieras’), itämurteissa puolestaan pitkän "a":n ja "ä":n diftongiutuminen ("moa" ’maa’, "peä" ’pää’, "kaloa" tai "kalloo" ’kalaa’, "leipeä" tai "leipee" ’leipää’). Länsimurteissa esiintyy "f"-äänne ja sanan alussa voi olla kaksi konsonanttia, toisin kuin itämurteissa: esimerkiksi "kaffe", "fati", "klasi", "trappu", idässä "kahvi", "vati", "lasi", "rappu". Tunnettuja ovat myös sanastoerot: lännessä "vihta" ja idässä "vasta"; lännessä sukkaa "kudotaan" mutta idässä "neulotaan"; "en kehtaa" tarkoittaa lännessä ’minua ujostuttaa’, idässä taas ’en viitsi’.


title: Suomen kieli

text: Länsi- ja itämurteiden rajaa ei voi määrittää täsmällisesti, koska se on erilainen eri murrepiirteiden kohdalla ja on olemassa myös sekamurteita, joissa on sekä länsi- että itämurteiden piirteitä. Itämurteiden alueeseen luetaan nykyiset Pohjois- ja Etelä-Savon, Pohjois- ja Etelä-Karjalan, Keski-Suomen ja Kainuun maakunnat, Järviseutu ja Koillismaa. Länsi- ja itämurteet jaetaan edelleen seitsemään päämurrealueeseen, joista länsimurteita ovat lounaismurteet, hämäläismurteet, eteläpohjalaiset murteet, keski- ja pohjoispohjalaiset murteet sekä peräpohjalaiset murteet. Itämurteita ovat savolaismurteet ja kaakkoismurteet.


title: Suomen kieli

text: Suomessa on kahdeksan vokaalia: /i/, /y/, /u/, /e/, /ø/, /o/, /æ/ ja /ɑ/.


title: Suomen kieli

text: Konsonantteja suomessa on 13–17. Omaperäisissä sanoissa tunnetaan 13 konsonanttifoneemia: /p/, /t/, /d/, /k/, /m/, /n/, /ŋ/, /s/, /h/, /r/, /l/, /ʋ/ ja /j/. Lisäksi lainasanojen mukana yleiskieleen on tullut neljä konsonanttia: /b/, /g/, /f/ ja /ʃ/, jota merkitään kirjaimella "š". Niistä /f/ kuuluu jo selvästi konsonanttijärjestelmään, mutta /b/ ja /g/ ovat sen raja-alueella ja /ʃ/ on ilmeisesti kaikkein marginaalisin.


title: Suomen kieli

text: Velaarinen nasaali /ŋ/ eli ”äng-äänne” esiintyy omaperäisissä sanoissa vain geminaattana /ŋŋ/, jota merkitään oikeinkirjoituksessa kirjainyhdistelmällä "ng", esimerkiksi /kaŋŋas/ "kangas". Vierassanoissa /ŋ/ esiintyy myös yksittäisenä konsonanttina.


title: Suomen kieli

text: Edellä mainittujen konsonanttifoneemien lisäksi suomen kieleen kuuluu yksi konsonanttiäänne, glottaaliklusiili, joka ei ole foneemi eli sillä ei eroteta sanojen merkityksiä.


title: Suomen kieli

text: Suomessa on melko paljon vokaaleita suhteessa konsonantteihin. Konsonanttifoneemeita on vain 1,6 yhtä vokaalifoneemia kohden, kun eri kielten mediaani on 3,6. Juoksevassa tekstissä vokaaleita esiintyy vielä enemmän, sillä suomenkielisessä kirjoitetussa tekstissä tai litteroidussa puheessa vokaaleita on 48–49 % kaikista kirjainmerkeistä.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielessä äänteiden pituus eli kvantiteetti erottelee merkityksiä. Pituusasteita on kaksi, ja oikeinkirjoituksessa lyhyet äänteet merkitään yhdellä tai ja pitkät kahdella kirjaimella.


title: Suomen kieli

text: Vokaalien pituusero esiintyy monissa maailman kielissä, mutta konsonanttien pituusero on harvinaisempi ilmiö. Suomi on kuitenkin kielitypologisesti melko harvinainen kieli siinä mielessä, että äänteiden pituus ja sanapaino eivät ole sidoksissa toisiinsa: paino on aina sanan ensimmäisellä tavulla, mutta pitkiä ja lyhyitä äänteitä voi olla kaikissa tavuissa.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielessä vallitsee vokaalisoinnuksi kutsuttu fonotaktinen rajoitus, jonka mukaan yhdessä sanassa voi olla vain joko takavokaaleja ("a", "o", "u") tai etuvokaaleja ("ä", "ö", "y"). Vokaalit "e" ja "i" ovat vokaalisoinnun suhteen neutraaleja eli voivat esiintyä myös yhdessä sekä etu- että takavokaalien kanssa. Vokaalisointu ei kuitenkaan koske yhdyssanoja, kuten "kesäloma" ja "isoisä".


title: Suomen kieli

text: Suomessa on paljon diftongeja ja vokaaliyhtymiä, ja pitkät vokaalijonot ja vokaalien monenlaiset yhdistymismahdollisuudet erottavat suomen monista maailman kielistä. Suomen yleiskielessä on 18 diftongia, jotka voidaan jakaa kolmeen ryhmään. Diftongeista harvinaisimpia ovat "ey", "iy", "öi" ja "yi", jotka esiintyvät lähinnä vain taivutusmuodoissa tai johdoksissa, siis vartalon ja suffiksin rajalla: "peseytyä", "kääriytyä", "töitä", "hyinen". Triftongeja suomessa ei ole, vaan kolmen vokaalin yhtymissä on aina tavuraja, kuten sanoissa "kiuas", "kaaos" tai "viheriöi". Sama koskee neljän vokaalin yhtymiä: "raaoissa", "aioin".


title: Suomen kieli

text: Konsonanttiyhtymiä ei tunnettu ennen suomessa ollenkaan sanan alussa, mikä ilmenee esimerkiksi vanhossa lainasanoissa "ranta" ja "ruuti" (< ruots. "strand", "krut"). Nykyään ne ovat kuitenkin yleisiä paitsi lainasanoissa, myös slangissa ja deskriptiivisessä sanastossa, kuten "prätkä" ja "plörö". Omaperäisessä sanastossa on muitakin konsonantteja koskevia fonotaktisia rajoituksia, joita lainasanat voivat rikkoa. Esimerkiksi /d/ voi omaperäisessä sanastossa esiintyä vain konsonanttiyhtymässä /hd/ ja /ŋ/ yhtymässä /ŋk/, mutta lainasanoissa muutkin yhdistelmät ovat mahdollisia, esimerkiksi sanoissa "kandidaatti" ja "kognitio".


title: Suomen kieli

text: Kolmen konsonantin yhtymille on tavallista, että ensimmäinen konsonantti on resonantti (/l/, /r/, /m/, /n/ tai /ŋ/) ja toinen ja kolmas konsonantti obstruentti (/p/, /t/, /k/ tai /s/), esimerkiksi sanoissa "palkka", "kanssa" ja "konsti". Neljän konsonantin yhtymiä on lähinnä lainasanoissa, kuten "demonstraatio" ja "abstrakti".


title: Suomen kieli

text: Suomessa on 10 perustavaa tavutyyppiä, jos konsonanttiyhtymillä alkavia tavuja ei lasketa mukaan.


title: Suomen kieli

text: Suomen perussanojen vartalot ovat tyypillisesti kaksitavuisia ja vokaaliloppuisia. Yksitavuisia sanoja on vähän, ja niistä suurin osa on funktiosanoja, kuten pronomineja ("me", "te", "hän", "se"), konjunktioita ("ja", "kun", "jos"), kieltoverbi "ei" ja kopulaverbin yksikön 3. persoona "on". Kolmi- ja useampitavuiset sanat ovat usein johdoksia ("kalaisa", "kalastaa") tai yhdyssanoja ("kalakeitto", "kalankasvatus").


title: Suomen kieli

text: Periaatteessa suomen kielen sanat voivat olla hyvinkin pitkiä, koska yhdessä sanassa voi olla useita johtimia ja sen lisäksi vielä taivutussuffikseja. Jonkin verran kaukaa haettu esimerkki on "järjestelmällistyttämättömyydellänsäkään". Kielitoimiston sanakirjan pisimmät sanat ovat yhdyssanoja, kuten "pyyhkäisyelektronimikroskooppi" ja "elintarviketurvallisuusvirasto".


title: Suomen kieli

text: Suomessa sanan pääpaino on aina ensimmäisellä tavulla ja sanan viimeinen tavu on painoton. Nelitavuisissa ja pidemmissä sanoissa voidaan erottaa myös sivupaino. Paino on yleensä joka toisella tavulla, esimerkiksi "ˈkirjoiˌtettaˌvissa" (sivupaino 3. ja 5. tavulla). Yhdyssanoissa sivupaino on jälkimmäisen osan ensimmäisellä tavulla: "ˈmaanˌtie", "ˈmatalaˌpalkkainen". Painottomat tavut eivät redusoidu, vaan kaikki äänteet äännetään samalla tavalla painoasemasta riippumatta, toisin kuin esimerkiksi englannissa. Koska pääpaino on aina sanan alussa, sananrajat korostuvat erityisen selvästi. Pääpainon sijoittuminen ensimmäiselle tavulle on tyypillistä uralilaisissa kielissä.


title: Suomen kieli

text: Normaalipainotuksessa suomen väitelauseen sävelkulku eli intonaatio on laskeva, ja lausuma voi päättyä narinaan. Lausepaino liittyy lausuman informaatiorakenteeseen niin, että uutta asiaa sisältävä sana tai lauseke (reema) saa lausepainon. Sävelkorkeus nousee hieman reeman alussa ja laskee sitten suhteellisen jyrkästi. Kysymys- ja käskylauseissa intonaatio on myös laskeva, mutta ne alkavat korkeammalta kuin väitelauseet ja laskevat muutaman tavun jälkeen äänialan keskivaiheille. Sävelkulun lasku on myös merkki siitä, että puhuja on lopettamassa puheenvuoronsa.


title: Suomen kieli

text: Vaikka suomessa intonaatio laskee yleensä lausuman lopussa, se voi myös nousta esimerkiksi kohteliaissa ilmauksissa, kuten "huomenta" tai "kiitos". Nouseva intonaatio voi liittyä myös tunteita, kuten harmistumista, epäilyä tai pelkoa ilmaiseviin lausumiin.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielelle tyypillinen sandhi-ilmiö eli sanarajan yli vaikuttava äänneilmiö on rajageminaatio. Rajageminaatio näkyy seuraavan sanan alkukonsonantin geminoitumisena: esimerkiksi "mene pois" äännetään /meneppois/ [menepːois]. Jos seuraava sana alkaa vokaalilla, sanarajalla voi esiintyä pidentynyt glottaaliklusiili: [meneʔ ʔulos]. Kielitieteellisessä tekstissä rajageminaatiota merkitään rivinylisellä x-kirjaimella, esimerkiksi "sade". Rajageminaation esiintyminen vaihtelee, mutta se on säännöllisintä seuraavissa sananmuototyypeissä:


title: Suomen kieli

text: Rajageminaation lisäksi glottaaliklusiili tai heikompi glottaalinen supistuma voi esiintyä myös vokaalialkuisten sanojen edessä, missä se toimii sananrajan osoittimena. Esimerkiksi sanaparit "saa tavata" ja "saat avata" ääntyvät eri tavalla niin, että jälkimmäisessä on glottalisaatio: [sɑːtʔɑʋɑtɑ]. Glottalisaatiota esiintyy myös yhdyssanan osien rajalla, kuten sanassa "juhannusyö" [juhɑnːusʔyø].


title: Suomen kieli

text: Nasaaliassimilaatiossa /n/ assimiloituu seuraavaan konsonanttiin. Klusiilin edellä nasaali mukautuu klusiilin ääntöpaikkaan: "tytön pää" [tytømpæː], "tytön kello" [tytøŋkelːo]. Loppu-/n/ voi myös assimiloitua kokonaan seuraavaan konsonanttiin, jos se on /m/, /j/, /v/, /l/ tai /r/, esimerkiksi "järven muta" [jærʋemːutɑ], "järven ranta" [jærʋerːɑntɑ].


title: Suomen kieli

text: Sanan lopussa myös vokaalit voivat kadota, mitä kutsutaan loppuheitoksi. Yleisintä on sanaloppuisen /i/:n kato, kuten sanoissa "hyppäs" ja "suureks", sekä lukusanoissa "yks", "kaks", "viis" ja "kuus". Vokaalialkuisen sanan edellä loppuheitto voi aiheuttaa elisiota, eli kaksi sanaa äännetään yhteen: "siinä on" [siːnon].


title: Suomen kieli

text: Suomen kielen sanaluokat voidaan jakaa taivutuksen perusteella kolmeen ryhmään:


title: Suomen kieli

text: Suomen kielessä vapaita eli leksikaalisia morfeemeja ovat sanojen vartalot. Sidonnaiset eli kieliopilliset morfeemit ovat suffikseja, jotka liitetään sanavartalon perään. Nomineilla vartalo voi esiintyä itsenäisesti yksikön nominatiivissa, mutta verbeillä vartalon perässä on yleensä aina jokin sidonnainen morfeemi: "sano"+"n", "sano"+"i". Sidonnaisia morfeemeja ovat taivutustunnukset, liitteet ja johtimet.


title: Suomen kieli

text: Taivutustunnukset edustavat tiettyä taivutuskategoriaa, kuten esimerkiksi imperfektiä ja yksikön 1. persoonaa verbimuodossa "tul"+"i"+"n", ja ne liittyvät sanan vartaloon. Liitteet puolestaan eivät kiinnity vartaloon vaan sanaan, jossa voi olla taivutustunnuksia, kuten kysymysliite sanassa "olit"+"ko". Johtimet liittyvät sanavartaloon ja muodostavat uusia sanoja, kuten "kana"+"la", "keng"+"ittää" tai "pilku"+"llinen".


title: Suomen kieli

text: Suomen nomineilla on kaksi lukua: yksikkö ja monikko. Yksikkö on tunnukseton. Monikon nominatiivissa tunnus on "t", esimerkiksi "valo"+"t". Muissa sijoissa monikon tunnus on "i" tai vokaalien välissä "j", ja se tulee vartalon perään ennen sijapäätettä, esimerkiksi "valo"+"i"+"ssa" : "valo"+"j"+"a".


title: Suomen kieli

text: Suomessa on 15 sijamuotoa, joista akkusatiivi esiintyy vain persoonapronomineissa ("minut", "sinut" jne.) ja kysymyssanassa "kenet". Sijamuotojen määrä on suomessa poikkeuksellisen suuri, sillä monissa maailman kielissä ei ole ollenkaan sijamuotoja tai jos niitä onkin, tavallisimmin määrä on 6–7. Tosin unkarissa on peräti 21 sijamuotoa. Uralilaisissa kielissä on yleensäkin runsaasti sijamuotoja.


title: Suomen kieli

text: Omistusliitteet eli possessiivisuffiksit ilmaisevat nominien yhteydessä omistusta tai muuta yhteen kuuluvuutta, esim. "minun kotoani", "meidän kaltaisemme". Omistusliitteitä käytetään myös joidenkin verbin nominaalimuotojen kanssa, jolloin ne ilmaisevat tekijää: "saadakseni", "syödessään", "huomaamattaan". Omistusliitteiden käyttö on uralilaisille kielille tyypillinen piirre.


title: Suomen kieli

text: Puhutussa kielessä omistusliitteitä ei välttämättä käytetä, etenkään silloin, kun omistaja ilmenee persoonapronomista, esimerkiksi "minun" ~ "mun autolla". Omistusliitteiden käytössä on kuitenkin paljon vaihtelua, ja esimerkiksi yksikön toisessa persoonassa se on melko yleinen: "Mitä sä laitat päälles?"


title: Suomen kieli

text: Komparaatio- eli vertailumuotoja on kaksi, komparatiivi ja superlatiivi. Suomen kielessä komparaatio on taivuttamisen ja johtamisen rajatapaus.


title: Suomen kieli

text: Verbien taivutusmuodot jaetaan kahteen luokkaan: finiittisiin ja infiniittisiin.


title: Suomen kieli

text: Suomessa kielto ilmaistaan verbillä "ei", joka taipuu persoonamuodoissa: "en", "et", "ei", "emme", "ette", "eivät". Taipuva kieltoverbi on suhteellisen harvinainen, sillä vastaava rakenne tunnetaan noin 9 %:ssa maailman kielistä. Noin puolessa kielto ilmaistaan erillisellä partikkelilla, kuten ranskan "ne" tai ruotsin "inte". Muuten suomen verbitaivutusta ei voi pitää universaalisti kovin monimutkaisena, koska yhdellä verbimuodolla voi ilmaista kerrallaan vain kolmea taivutuskategoriaa, jotka ovat passiivi, modus tai aikamuoto ja persoona, esimerkiksi "men"+"tä"+"isi"+"in". Maailman eri kielissä verbeillä on yleisesti 4–5, enimmillään jopa 13 taivutuskategoriaa.


title: Suomen kieli

text: Suomen verbit taipuvat kolmessa persoonassa yksikössä ja monikossa, joten suomessa on kuusi kieliopillista persoonaa: yksikön 1. ("minä"), 2. ("sinä") ja 3. ("hän") persoona sekä monikon 1. ("me"), 2. ("te") ja 3. ("he") persoona. Puhekielessä monikon 1. persoonassa käytetään yleisesti "mme"-päätteisen persoonamuodon asemesta passiivimuotoa, esimerkiksi "me tehdään".


title: Suomen kieli

text: Persoonamuotoihin lasketaan myös yksipersoonainen passiivi. Passiivimuotoisessa lauseessa ei ole subjektia, joten sen avulla tapahtumaa voi kuvata ilmaisematta tekijän tai osallistujan identiteettiä. Passiivimuodoista voidaan erottaa passiivin tunnus "tA" ja persoonapääte -"Vn", kuten "sano"+"ta"+"an".


title: Suomen kieli

text: Suomessa on neljä aikamuotoa: preesens, imperfekti, perfekti ja pluskvamperfekti. Preesensillä ei ole tunnusta, ja imperfektin tunnus on "i". Perfekti ja pluskvamperfekti ovat liittomuotoja, jotka muodostetaan "olla"-verbistä ja pääverbin partisiippimuodosta.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielessä ei ole futuuria, mutta tulevaan aikaan voidaan viitata verbiliitoilla, joita ei lueta mukaan tempusjärjestelmään: "tulee olemaan", "on oleva".


title: Suomen kieli

text: Finiittiverbien tapaluokkia eli moduksia on neljä: indikatiivi, imperatiivi, konditionaali ja potentiaali.


title: Suomen kieli

text: Muissa moduksissa kuin indikatiivissa mennyttä aikaa ilmaistaan vain perfektillä: "olisi kertonut" (konditionaali), "lienee kertonut" (potentiaali) ja "olkoon kertonut" (imperatiivi).


title: Suomen kieli

text: Verbien infiniittisiä muotoja ovat infinitiivit ja partisiipit. Niillä on eräitä nominien ominaisuuksia, esimerkiksi sijapäätteitä ja omistusliitteitä, eikä niitä ei voi taivuttaa tempuksen ja moduksen mukaan kuten finiittisiä verbejä.


title: Suomen kieli

text: Infinitiivit käyttäytyvät lauseessa substantiivien tapaan. Ne ovat vähemmän nominaalisia kuin partisiipit, sillä niillä on vajaa sijataivutus eikä niillä voi ilmaista monikkoa.


title: Suomen kieli

text: Partisiipit käyttäytyvät lauseessa adjektiivien tapaan: ne voivat olla esimerkiksi substantiivien määritteitä. Niillä on täysi luku- ja sijataivutus kuten nomineilla.


title: Suomen kieli

text: Morfofonologinen vaihtelu tarkoittaa sitä, että morfeemin (sanavartalon tai suffiksin) äänneasu vaihtelee eri ympäristöissä. Sanavartaloa koskevista morfofonologisista vaihteluista yleisimmät ovat astevaihtelu ja vartalon loppuvokaalin vaihtelu.


title: Suomen kieli

text: Astevaihtelua on pidetty jopa yhtenä suomen äänne- ja muotorakenteen luonteenomaisimmista piirteistä. Astevaihtelu koskee klusiileita ("k", "p", "t") silloin, kun niiden edellä on vokaali tai soinnillinen konsonantti ("l", "m", "n", "r" tai "h"). Vaihtelussa on kaksi astetta: vahva ja heikko. Kvantitatiivisessa astevaihtelussa vahvassa asteessa on geminaatta ja heikossa yksinäisklusiili, esimerkiksi "takki" : "takissa", "tappaa" : "tapan" ja "matto" : "matolla". Kvalitatiivisessa astevaihtelussa vahvassa asteessa on yksinäisklusiili, joka katoaa tai muuttuu toiseksi äänteeksi heikossa asteessa, esimerkiksi "hakee" : "haen", "kutoo" : "kudon" ja "rampa" : "ramman".


title: Suomen kieli

text: Vartalon loppuvokaalissa esiintyy vaihtelua etenkin silloin, kun siihen liittyy monikon tai imperfektin "i"-tunnus. Vaihtelu koskee vartaloita, joiden lopussa on "a", "ä", "e", "i", pitkä vokaali tai diftongi. Esimerkiksi "kastan" : "kastoin", "päivää" : "päiviä", "nimeä" : "nimiä", "lasina" : "laseina", "maata" : "maita", "vien" : "vein".


title: Suomen kieli

text: Liitepartikkelit eivät liity sanan vartaloon vaan sananmuotoon, joka esiintyy myös itsenäisenä. Esimerkiksi sanassa "töissä"+"hän" on itsenäinen sananmuoto "töissä" ja liitepartikkeli -"hän". Suomessa on seuraavat liitepartikkelit:


title: Suomen kieli

text:
Suomessa on seuraavanlaisia lausekkeita, jotka nimetään edussanan (lihavoitu) mukaan:
Lausekkeet toimivat lauseenjäseninä, eli niillä on lauseessa tietty tehtävä. Lausekkeiden lisäksi suomessa on taipumattomia pikkusanoja, kuten partikkeleita (esimerkiksi "niin" ja "kyllä"), jotka sävyttävät koko lauseen merkitystä, ja konjunktioita (kuten "että", "jos"), jotka liittävät lauseita toisiinsa.


title: Suomen kieli

text: Lauseita voidaan jakaa peruslausetyyppeihin sen mukaan, mitä lauseenjäseniä niissä on verbin lisäksi.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielen sanajärjestys on melko vapaa siinä mielessä, että lauseenjäsenet voivat sijoittua eri järjestykseen ilman, että lauseesta tulee kieliopin vastainen tai sen kuvaama asiantila muuttuu, koska sanojen kieliopillinen tehtävä käy ilmi niiden taivutusmuodoista eikä sitä tarvitse ilmaista sanajärjestyksellä. Tässä suhteessa suomi eroaa esimerkiksi englannista, jossa sanajärjestyksen muutos aiheuttaa myös lauseen merkityksen muutoksen.


title: Suomen kieli

text: Tavallinen eli neutraali sanajärjestys on SVO, eli subjekti tulee ennen verbiä ja objekti sen jälkeen. Se on Euroopan kielissä vallitseva sanajärjestys. Jos lauseen pääjäsenet ovat jossain toisessa järjestyksessä, lause ei kuvaa pelkästään asiantilaa vaan se välittää muitakin merkityksiä. Esimerkiksi lause "Löysin minä sieniä" alkaa verbillä, mikä korostaa lauseen paikkansapitävyyttä. Puhutussa kielessä tätä ilmaistaan myös sanoja painottamalla. Sanajärjestykseen vaikuttaa myös se, että vastaanottajalle tutuksi oletettu asia eli teema esitetään ensin ja uusi asia eli reema vasta sitten. Silloin subjekti voi tulla myös lauseen loppuun, esimerkiksi "Elokuvan on ohjannut Woody Allen" tai "Pieniä nisäkkäitä ovat myös lepakot".


title: Suomen kieli

text: Lauseenvastikkeet ovat rakenteita, joissa on jokin verbin infinitiivi- tai partisiippimuoto ja joiden voidaan ajatella vastaavaan sisällöltään kokonaista lausetta. Lauseenvastikkeet ovat uralilaisten kielten alkuperäinen piirre, mutta vastaavia rakenteita tunnetaan muissakin maailman kielissä.


title: Suomen kieli

text: Perussanan vartalo on yksimorfeeminen, eli sitä ei voi jakaa pienempiin osiin, kuten "syy" ja "pestä". Kompleksiset sanat ovat johdoksia tai yhdyssanoja: esimerkiksi "syytön" ja "pesettää" ovat johdoksia ja "syypää" ja "aivopestä" yhdyssanoja. Valtaosa suomen sanastosta on kompleksisia sanoja. "Nykysuomen sanakirjassa" on 210 000 sanaa, joista 64,8 % on yhdyssanoja ja 26,6 % johdoksia. Perussanoja on huomattavasti vähemmän. Suomen murteissa on arvioitu olevan yhteensä noin 10 000 perussanaa, ja "Nykysuomen sanakirjassa" on vajaat 18 000 perussanaa. Jos yleiskielen sanastosta poistetaan nuoret vierasperäiset sanat, jäljelle jää noin 6 000 omaperäistä perussanaa.


title: Suomen kieli

text: Yhdistämisessä sanat liitetään toisiinsa yhdeksi sanaksi, yhdyssanaksi. Yhdistäminen on rekursiivista, eli yhdyssanoista voidaan muodostaa edelleen uusia yhdyssanoja, esimerkiksi "puutarhanhoito" tai "sähköparranajokone". Yhdyssanojen määrä on periaatteessa rajaton, ja vain osa niistä on niin vakiintuneita, että ne mainitaan esimerkiksi sanakirjoissa. Joskus yhdyssanan merkityksen voi päätellä sen osien merkityksestä, mutta ei aina: esimerkiksi "hiekkatie" on hiekalla päällystetty tie, mutta "rautatie" ei ole rautapäällysteinen tie.


title: Suomen kieli

text: Rakenteeltaan selvästi yhdyssanoja ovat seuraavat tapaukset:


title: Suomen kieli

text: Kiteytymiseksi kutsutaan sitä, että kaksi sanaa esiintyy yhdessä niin usein, että ne tiivistyvät yhdeksi sanaksi ja usein niiden merkitys muuttuu. Esimerkiksi yhdyssana "vanhapoika" tarkoittaa eri asiaa kuin "vanha poika".


title: Suomen kieli

text: Johtamisessa uusi sana muodostetaan lisäämällä kantasanaan johdin, esimerkiksi "kana" > "kanala". Uutta sanaa kutsutaan johdokseksi. Johdoksesta voidaan johtaa edelleen uusi johdos: "lentää" > "lennättää" > "lennätin". Johdoksen merkitys perustuu usein sen kantasanan ja johdostyypin merkitykseen. Esimerkiksi johtimella -"lA" muodostetaan paikannimiä, kuten "myymälä" ja "sairaala", ja johtimella -"in" välineennimiä, kuten "kytkin" ja "tuuletin".


title: Suomen kieli

text: Sellaisia johdostyyppejä, joihin voidaan jatkuvasti ja säännöllisesti johtaa uusia sanoja, kutsutaan produktiivisiksi. Produktiivisten johdosten merkitys on läpinäkyvä, eli se määräytyy kantasanan ja johtimen perusteella. Ne ovat usein tilapäisiä tai vakiintumattomia, eikä niitä luetella sanakirjoissa kattavasti. Produktiivisia johdostyyppejä ovat muun muassa seuraavat:


title: Suomen kieli

text: Suomen kielen vanhimmat sanat ovat peräisin uralilaisesta kantakielestä. Eri kriteereillä tämän uralilaiseen sanaston lukumäärä vaihtelee n. 150:stä lähelle 500:aa. Suomen kielessä yhä käytössä olevat, uralilaiset sanat kuvaavat esimerkiksi sukulaisia ("anoppi", "isä", "miniä", "setä"), ruumiinosia ("jänne", "pää", "silmä", "sydän"), eläimiä ("kala", "koira", "kyy", "varis"), kasveja ("koivu", "kuusi", "puu"), metsästystä ja luonnossa liikkumista ("jousi", "nuoli", "suksi", "soutaa") ja keskeisiä toimintoja ("elää", "kuolla", "mennä", "niellä"). Tästä sanastosta on päätelty, että kantakielen puhujat ovat asuneet pohjoisilla seuduilla ja harjoittaneet metsästystä, kalastusta ja keräilyä.


title: Suomen kieli

text: Vanhojen omaperäisten sanojen osuus suomen kielen sanastosta on määrällisesti melko pieni, mutta monet niistä ovat hyvin yleisiä, kuten "se", "ei", "hän" ja "olla". Lisäksi ikivanhoista pronominivartaloista on johdettu paljon yleisiä sanoja, kuten "että", "sekä", "kun" ja "kuin". Yhteensä voidaan arvioida, että nykysuomen 100 yleisimmästä sanasta 40 % ja 1 000 yleisimmistä sanasta 10 % perustuu uralilaisen kantakielen sanastoon.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielen vanhimmat lainasanat ovat peräisin indoeurooppalaisesta kantakielestä, kuten "jyvä", "mehiläinen", "mesi" ja "porsas". Ne on ilmeisesti lainattu jo uralilaiseen kantakieleen. Balttilaisia ja vanhoja germaanisia lainasanoja on itämerensuomalaisissa ja saamelaiskielissä, mutta ei juuri idempänä. Suomessa balttilaisia lainasanoja on toistasataa (esimerkiksi "morsian", "hammas", "herne" ja "seinä") ja vanhoja germaanisia lainasanoja noin 500 (esimerkiksi "äiti", "leipä", "rauta" ja "huone"). Lainasanojen perusteella on päätelty, että kantasuomalaisilla on ollut tiiviit suhteet balttilaisten ja germaanisten kielen puhujiin ja heiltä on opittu karjanhoitoa, kehittyneempää maanviljelyä, tekniikkaa ja metallin käsittelyä.


title: Suomen kieli

text: Slaavilaisia lainasanoja suomessa on noin 300. Esimerkiksi varhaisimmat kristinuskoon liittyvät sanat "risti", "pappi" ja "pakana" ovat slaavilaisia, vaikka kristinusko onkin tullut Suomeen lännestä. Myöhemmin Suomeen on lainautunut sanoja myös nykyvenäjästä, kuten "pomo", "kanava", "kapakka" ja "viesti".


title: Suomen kieli

text: Eniten lainasanoja suomeen on tullut ruotsista. Vanhimpia ruotsalaislainoja ovat esimerkiksi "kummi", "kaupunki", "tuoli", "housut" ja "sakset", ja lainoja on tullut sen jälkeen jatkuvasti. Ruotsin välityksellä suomeen on tullut myös paljon latinalais- ja kreikkalaisperäistä sanastoa (esim. "kirkko", "koulu", "kartta", "leijona", "historia"). Nykyisessä suomen kirjakielessä arvioidaan olevan toistatuhatta ruotsalaista lainasanaa. Viimeisen sadan vuoden aikana ruotsin vaikutus on vähentynyt ja dominoivaksi kulttuurikieleksi on etenkin toisen maailmansodan jälkeen noussut englanti. Kaikki englantilaiset lainasanat eivät kuitenkaan ole nuoria, vaan jo 1800-luvulla on lainattu esimerkiksi "rommi", "pihvi", "timotei", "muki" ja "tunneli".


title: Suomen kieli

text: Suomen tuhannesta yleisimmästä kantasanasta on varovaisesti arvioiden yli kolmannes lainaperäisiä. Suomen kielen professorin Kaisa Häkkisen mukaan suomea voikin nykyisen sanastonsa suhteen pitää pitkälti indoeurooppalaisena kielenä.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielessä käytetään latinalaisia kirjaimia, jotka ovat aakkosjärjestyksessä A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, (Š), T, U, V, W, X, Y, Z, (Ž), Å, Ä ja Ö. Kirjaimia C, Q, W, X, Z, Ž ja Å tavataan sitaattilainoissa eli mukautumattomissa lainasanoissa.


title: Suomen kieli

text: Suomen kirjoitusjärjestelmä on melko fonemaattinen: yhtä äännettä eli foneemia vastaa aina sama kirjain ja yhtä kirjainta vastaa sama äänne. Poikkeuksena on /ŋ/ eli ”äng-äänne”, jota merkitään "n"-kirjaimella silloin, kun se esiintyy yksinään "k":n edellä ("hanki"), mutta geminaatta /ŋŋ/ merkitään kirjainyhdistelmänä "ng" ("kangas"). Pitkää äännettä merkitään kahdella kirjaimella. Kirjaimien ja äänteiden suhde voidaan esittää seuraavasti:


title: Suomen kieli

text: Kirjoitusjärjestelmän fonemaattisuuden vuoksi väitetään usein, että ”suomea puhutaan kuin kirjoitetaan” tai päinvastoin. Tämä ei kuitenkaan täysin pidä paikkaansa, sillä puheessa on aina paljon allofonista ja prosodista vaihtelua, jota kirjoituksessa ei merkitä. Lisäksi suomea puhutaan vain harvoin täysin kirjoitetun kielen normien mukaisesti. Mitä vapaampaa puhekieli on, sitä enemmän se eroaa kirjakielestä; esimerkiksi "onko" voi raportoidussa puheessa korvata sanan "onks" joka äännetään /oŋks/, "kauhea" voi korvata sanat "kauhee", "kauhia", "kauhi" tai "kaahee" jotka äännetään /kauhee/, /kauhia/, /kauhi/, /kaahee/ ja "viisikymmentäyksi" sanan "viiskytyks" /viiskytyks/.


title: Suomen kieli

text: Kirjoituksen ja ääntämisen välille eroa aiheuttavat lisäksi seuraavat ilmiöt:


title: Suomen kieli

text: Nämä erot voivat näkyä myös niin, että sanoja kirjoitetaan ääntämisen mukaan silloinkin, kun se rikkoo virallista oikeinkirjoitusta: esimerkiksi "lähdempä", "en tulekkaan", "proileri" tai "krilli".


title: Suomen kieli

text: Suomen kieli on muiden uralilaisten kielten tavoin kehittynyt uralilaisesta kantakielestä, jota on perinteisen näkemyksen mukaan puhuttu noin 6 000 vuotta sitten jossain Volgan keskijuoksun ja Ural-vuorten välisellä alueella. Nykyään monet kielitieteilijät kuitenkin pitävät kantauralia huomattavasti nuorempana ja ajoittavat sen noin vuoteen 2000 eaa. Nykyiset uralilaiset kielet eivät kuitenkaan ole kehittyneet suoraan kantauralista, vaan yleensä kantasuomen ja kantauralin välille oletetaan ainakin yksi välikantakieli.


title: Suomen kieli

text: Käsitykset siitä, milloin jotain suomensukuista kieltä on puhuttu nykyisen Suomen alueella, vaihtelevat. Vanhemman ajoituksen mukaan uralilainen kantakieli on yhdistetty kampakeraamiseen kulttuuriin, joka levisi Itämerelle asti jo noin vuosina 3900–3500 eaa. Nykyään pidetään todennäköisempänä, että uralilaiset kielet ovat levinneet nykyisen Suomen alueelle vasta kun kantasaame ja kantasuomi ovat olleet erillisiä kielimuotoja. Ne ovat eronneet toisistaan ehkä vuoden 1000 eaa. jälkeen. Kantasuomea on puhuttu ajanlaskun alun tienoille, jonka jälkeen siitä ovat alkaneet kehittyä nykyiset itämerensuomalaiset kielet. Erillisistä kielistä tai murteista voidaan puhua noin vuodesta 500 alkaen.


title: Suomen kieli

text: Vuoden 1000 tienoilla Suomessa oli arkeologisten löytöjen perusteella neljä asutusaluetta, joiden on tulkittu edustavan myös neljää muinaismurretta: Varsinais-Suomi, Häme, Karjala ja Savo. Myös vanhimmissa kirjallisissa lähteissä, kuten riimukivissä (Gs 13, U 582, G 319), kertomuksissa ja historiallisissa asiakirjoissa, on mainittu omina alueinaan Suomi (= Varsinais-Suomi), Häme ja Karjala, mahdollisesti myös Pohjanmaan rannikko eli kveenien asuma-alue. Tämä vanha heimojako on myös suomen murrejaon perusta.


title: Suomen kieli

text: Varhaissuomen kaudelta, etenkin sen loppupuolelta tunnetaan jo tuhansia irrallisia suomenkielisiä nimiä ja sanoja, jotka on mainittu latinan- ja ruotsinkielisissä asiakirjoissa. Esimerkiksi 1320-luvulla kirjoitetusta Eerikinkronikasta löytyy suomesta lainattuja sanoja, kuten "uisko", "haapio" ja "majapaikka". Jotkin kirkolliset tekstit, kuten Isä meidän -rukous ja uskontunnustus on käännetty suomeksi ja oletettavasti myös kirjoitettu muistiin viimeistään 1400-luvulla, mutta käsikirjoituksia ei ole säilynyt.


title: Suomen kieli

text: Suomen kirjakieli syntyi uskonpuhdistuksen myötä 1500-luvulla. Piispa Mikael Agricola julkaisi ensimmäiset painetut suomenkieliset kirjat, kuten "Abckiria" 1543 ja "Se Wsi Testamenti" 1548. Yhteensä Agricola julkaisi yhdeksän teosta. Tästä alkoi vanhan suomen kausi, joka kesti 1800-luvun alkupuolelle. Suomenkielinen kirjallisuus oli lähes kokonaan uskonnollista, ja suurin osa teksteistä oli käännetty ruotsista tai latinasta. Raamattu käännettiin kokonaan suomeksi vuonna 1642. 1700-luvulla alettiin jo julkaista enemmän muutakin kuin uskonnollista kirjallisuutta. Vuonna 1776 Antti Lizelius alkoi julkaista ensimmäistä suomenkielistä sanomalehteä nimeltään "Suomenkieliset Tieto-Sanomat".


title: Suomen kieli

text: Vanhan kirjasuomen teksteissä on paljon käännöslainoja ja suomelle vieraita lauserakenteita, koska tekstit ovat enimmäkseen käännöksiä ja niiden kirjoittajat olivat oppineet ensin kirjoittamaan ruotsia ja latinaa. Esimerkiksi Agricola saattoi korvata ruotsin tai saksan artikkelit sanoilla "yksi" ja "se". Oikeinkirjoitus, kuten äänteiden pituuden merkitseminen tai "ä"- ja "e"-äänteiden erotteleminen oli epäjohdonmukaista.


title: Suomen kieli

text: Kirjakieli perustui aluksi Turun seudun murteeseen, mutta myöhemmin vaikutteita tuli myös Hämeestä ja Satakunnasta. Agricola itse kirjoitti käyttäneensä Uudessa testamentissa enimmäkseen ”suomenkieltä”, toisin sanoen Varsinais-Suomen murretta, mutta tarpeen vaatiessa myös muita murteita.


title: Suomen kieli

text: 1800-luvun alkupuolella poliittiset muutokset (autonomian aika) ja kansallisromantiikan aatteet tekivät suomen kielen kehittämisen ajankohtaiseksi. Erityisesti J. V. Snellman korosti suomen kielen merkitystä koko maan aineellisen ja henkisen kehityksen kannalta. Vuonna 1831 perustettiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, joka asetti tavoitteekseen suomenkielisen kirjallisuuden luomisen ja suomen kielen aseman parantamisen. Seura tuki myös vanhan kansanrunouden keräämistä ja julkaisemista. Elias Lönnrotin keruumatkojen tuloksena julkaistiin Kalevalan ensimmäinen versio, ns. "vanha Kalevala" vuonna 1835.


title: Suomen kieli

text: Kansanrunojen myötä suomen itämurteiden asema parani ja vanhan kirjakielen länsisuomalaisuutta alettiin arvostella. Tästä seurasi murteiden taisteluksi kutsuttu ajanjakso, joka päättyi kompromissiin: kirjakielen läntinen pohja säilyi, mutta siihen tuli uusia piirteitä itämurteista. Nykyinen suomen kieli perustuukin melko tasapuolisesti kaikkiin päämurteisiin.


title: Suomen kieli

text: 1800-luvun alkupuolella luotiin myös suuri määrä suomenkielistä hallinto- ja kulttuurisanastoa. Erityisesti niitä loi Lönnrot, joka keksi tuhansia uusia sanoja eri oppialoille. Uusia sanoja luotiin usein vanhoista sanoista johtamalla ja yhdyssanoja muodostamalla. Johdoksia ovat esimerkiksi "tiede" (sanasta "tietää"), "lukio" (< "lukea") ja "kirjain" (< "kirja"), yhdyssanoja taas "lämpömittari", "tasavalta" ja "puheenjohtaja". Myös murteista otettiin käyttöön sanoja, joiden merkitystä muutettiin tai täsmennettiin: esimerkiksi "juna" on merkinnyt alun perin ’jonoa’ ja "kaasu" ’kylmää sumua’.


title: Suomen kieli

text: Suomen kielen asema vahvistettiin virallisesti vuoden 1863 kieliasetuksella, jonka mukaan suomesta piti tulla 20 vuoden kuluessa ruotsin rinnalla tasa-arvoinen virkakieli. 1870-luvulla suomen kielen ja suomenkielisen sivistyksen asema oli jo melko vakiintunut. Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä" ilmestyi vuonna 1870. Suomenkielinen kaunokirjallisuus ja teatteri sai alkunsa, ja suomeksi julkaistiin useita sanoma- ja aikakauslehtiä. Suomea käytettiin koulun, hallinnon ja oikeuslaitoksen kielenä.


title: Suomen kieli

text: Suomen kieli on jatkanut kehitystään myös nykysuomen kaudella. Etenkin erikoisalojen ja tekniikan kehityksen vaatimaa sanastoa on tullut ja tulee koko ajan lisää. Kun suomen kielen asema on vakiintunut ja yleinen sivistystaso noussut, lainasanoja ja vieraita äänteitä ei enää vältetä niin paljon kuin ennen.


title: Suomen kieli

text: Nykysuomen kaudella oikeinkirjoitukseen tai kielioppiin ei ole juuri tullut muutoksia, koska ne vakiintuivat jo varhaisnykysuomen kaudella. Muutoksia on tapahtunut lähinnä yksityiskohdissa. Yleensä on pyritty tiiviyteen ja lyhyyteen: esimerkiksi "yleinen katsaus" > "yleiskatsaus", "eroavaisuus" > "eroavuus", "teknillinen" > "tekninen". Yksikön 3. persoonan "pi"-pääte on jäänyt pois ("saapi" > "saa"), ja 3. persoonan omistuliitteessä on yleistynyt lyhyempi variantti: "pojallansa" > "pojallaan".


title: Suomen kieli

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen hallitusmuodossa säädettiin, että Suomen kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi. Suomen kielen asema oli kuitenkin vahvistunut niin paljon, että kyse oli enemmänkin ruotsinkielisen kansanosan oikeuden takaamisesta. Nykyään suomi on myös yksi Euroopan unionin 24 virallisesta kielestä.


title: Suomen kieli

text: Vanhimmaksi suomen kielen kieliopiksi arvioidaan "Rudimenta linguae finnicae breviter delineata". Teoksen kirjoittajaa tai julkaisuvuotta ei tiedetä, mutta sen uskotaan olevan 1500-luvun lopulta tai 1600-luvun alusta. Aeschillus Petraeus julkaisi kieliopin "Linguae Finnicae brevis institutio" vuonna 1649. Ensimmäinen laajahko suomen kielen sanakirja on Daniel Jusleniuksen "Suomalaisen Sana-Lugun Coetus" vuodelta 1745. Se sisältää 16 000 hakusanaa, ja lopussa on ruotsinkielisten sanojen luettelo. Vuonna 1917 siitä julkaistiin täydennetty painos. Aarni Penttilän "Suomen kielioppi" (1957) oli ensimmäinen nykyaikainen yleisesitys suomen kielestä. Vuonna 2004 julkaistu "Iso suomen kielioppi" on ensimmäinen yksinomaan deskriptiivinen (kuvaileva) kielioppi. Suosittuja kielenkäytön oppaita ovat muun muassa Osmo Ikolan "Nykysuomen käsikirja" sekä Terho Itkosen ja Sari Maamiehen "Uusi kieliopas" (2007).


title: Suomen kieli

text: Ensimmäinen täysin yksikielinen suomen kielen sanakirja on "Nykysuomen sanakirja". Sen ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1951, vaikka toimitustyö alkoi jo 1920-luvun lopussa. Sen jälkeen osia ilmestyi tasaiseen tahtiin vuoteen 1961 asti, jolloin julkaistiin kuudes ja viimeinen osa. Professorit Martti Airila ja Matti Sadeniemi olivat kirjan päätoimittajia. "Nykysuomen sanakirja" on sekä kieltä kuvaava että suosituksia sanojen käytöstä antava teos. "Nykysuomen sanakirja" sisältää yli 200 000 hakusanaa. Vuonna 2002 WSOY julkaisi sanakirjan 15. painoksen, joka on kaikkien uusintapainosten lailla identtinen ensipainoksen kanssa.


title: Suomen kieli

text: Vuosina 1990–1995 valmistui "Suomen kielen perussanakirja" Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisemana ja Editan kustantamana. Perussanakirja on kolmiosainen, ja se sisältää lähes 100 000 hakusanaa. Se kuvaa nykyisen yleiskielen sanastoa ja antaa ohjeita sanojen käytöstä. Perussanakirjan CD-ROM-versio ilmestyi vuonna 1997. "Kielitoimiston sanakirja" on vuonna 2005 julkistettu "Perussanakirjaan" pohjautuva sähköinen sanakirja, joka julkaistiin painettuna laitoksena vuonna 2006.


title: Ranskan kieli

text: Ranskan kieli (ransk. "français") kuuluu romaanisiin kieliin. Ranskaa puhuu äidinkielenään noin 75,9 miljoonaa ihmistä ja toisena kielenä 87 miljoonaa ihmistä.


title: Ranskan kieli

text: Ranskan kieltä puhutaan ennen kaikkea Ranskassa, mutta eräillä alueilla myös myös muun muassa Belgiassa, Sveitsissä ja Kanadassa, joissa niissäkin sillä on virallisen kielen asema. Lisäksi se on virallisena kielenä monissa Afrikan maissa. Ranskaa puhuvia kutsutaan frankofonisiksi.


title: Ranskan kieli

text: Ranskan kieli syntyi varhaiskeskiajalla, kun nykyisin ranskankielisillä alueilla kansanomaista latinaa eli vulgaarilatinaa puhuvat ihmiset saivat kieleensä vaikutteita nykyisen Saksan alueelta tulleilta frankeilta. Aiemmin kieli oli saanut vaikutteita gallien puhumasta kelttiläisestä kielestä. Ranskan kieli on monilta rakenteiltaan ja sanoiltaan edelleen hyvin lähellä latinan kieltä, ja joskus sitä jopa edelleen kutsutaan leikillisesti vulgaarilatinaksi.


title: Ranskan kieli

text: Ranskan parlamentti hyväksyi vuonna 1994 lain ranskan kielen puhtauden suojelemiseksi. Aluksi se koski kaikkea kielenkäyttöä, mutta lievennettiin vielä saman kuun aikana koskemaan vain viranomaiskieltä niin, että jos on olemassa ranskankielinen termi, sitä on käytettävä.


title: Ranskan kieli

text: Ranska on yksi Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien virallisista kielistä ja Maailman postiliiton ainoa virallinen kieli sekä useiden muiden kansainvälisten järjestöjen kieli. Näitä järjestöjä ovat muun muassa Afrikan unioni, ETYJ, Euroopan neuvosto, Euroopan yleisradioliitto, Kansainvälinen olympiakomitea, Kansainvälinen tuomioistuin, Maailman kauppajärjestö, Nato, OECD sekä useat kansainväliset urheilujärjestöt.


title: Ranskan kieli

text: Kielenä ranskaa pidetään usein pehmeänä ja soinnillisena. Lausumista luullaan usein hankalaksi, mutta ranskan kirjoitusasun ääntäminen on joitakin ääntämykseltään poikkeavia sanoja lukuun ottamatta hyvin säännöllinen, päinvastoin kuin esimerkiksi englannissa. Tyypillistä ranskan kielen ääntämiselle on, että sanan lopussa olevat kirjaimet (e, s, x) jätetään ääntämättä.


title: Ranskan kieli

text: Suomessa ranskaa voi opiskella monissa perus- ja ylemmän tason kouluissa. Ranskankielistä opetusta antavat Helsingin ranskalais-suomalainen koulu, Tampereella toimiva kaksikielinen "Filière franco-finlandaise de Tampere" ja ranskan kieliluokat Turussa. Filosofian kandidaatin tai maisterin tutkinnon voi ranskan kielestä suorittaa Helsingin, Jyväskylän ja Turun yliopistossa sekä Åbo Akademissa. Helsingin ja Turun yliopistossa voi opiskella myös ranskan kääntämistä ja tulkkausta. Lisäksi ranskan kieli voi olla sivuaineena filosofian kandidaatin tai maisterin tutkinnossa Itä-Suomen (Joensuu), Oulun ja Tampereen yliopistossa. Kieltä voi opiskella myös korkeakoulujen kielikeskuksissa ja avoimessa yliopistossa.


title: Ranskan kieli

text: Kuten kaikkien muidenkin romaanisten kielten, ranskan juuret ovat latinan kielessä. Ennen roomalaisten invaasiota 58–52 eaa. nykyisen Ranskan alueella asui ennen kaikkea kelttiläisiä kieliä puhuvaa väestöä, joita roomalaiset kutsuivat galleiksi. Muita väestöryhmiä olivat iberit etelässä nykypäivän Espanjan tuntumassa, liguurit Välimeren rannalla ja pienet kreikkalais- ja foinikialaisryhmät.


title: Ranskan kieli

text: Nykyranskassa on noin 200 kelttiläisperäistä sanaa, joista useimmat ovat paikannimiä, kasvien nimiä tai sanoja, jotka liittyvät maalaiselämään. Latinasta tuli nopeasti lingua franca gallien asuttamilla alueilla, erityisesti kaupassa, diplomatiassa ja opetuksessa. Latinan puhekieli eli vulgaarilatina, josta nykyranskakin on kehittynyt, erosi huomattavasti niin sanotusta klassisesta latinasta, jolla esimerkiksi Cicero kirjoitti teoksensa.


title: Ranskan kieli

text: 200-luvulta alkaen Länsi-Eurooppaan tuli idästä germaanisia miehittäjiä, joista jotkut asettuivat Galliaan. Ranskan kielen kehitykselle tärkeimpiä olivat frankit Pohjois-Ranskassa, alemannit nykyisen Saksan rajan tuntumassa, burgundit Rhône-joen laaksossa ja visigootit Akvitaniassa. Ranskan maan ja kielen nimi johtuu frankeista, jotka tosin alkujaan puhuivat länsigermaanista kieltä, mutta alkoivat pian itsekin puhua samaa latinan kansanomaista murretta, josta satoja vuosia kestäneen roomalaisvallan aikana oli jo tullut maan väestön valtaenemmistön kieli. Näiden väestöryhmien germaaninen kieli tosin vaikutti alueella puhuttuun latinaan, erityisesti ääntämiseen, lauseoppiin ja sanastoon; arviolta 15 prosenttia nykyranskan sanoista perustuu germaanisiin lainasanoihin, erityisesti sotilastaktiikkaan ja sosiaaliseen elämään liittyvät termit.


title: Ranskan kieli

text: Kielitieteessä keskiajan ranska jaetaan kolmeen maantieteelliseen alaryhmään. Suurimmat ovat langue d’oïl ja langue d’oc, joiden lisäksi kolmantena on frankoprovensaali, jota pidetään näiden ”sekamuotona”, koska siinä ei kahdesta muusta variantista poiketen esiinny omia tunnusmerkkejä.


title: Ranskan kieli

text: Eniten frankkien invaasio vaikutti oïl-kieleen ("langue d'oïl"), jonka nimi tulee ranskan "kyllä"-sanan vanhasta äänneasusta "oïl" (nykyranskaksi "oui"). Tähän kieleen kuuluu muun muassa picard, valloni, normandi ja francien. Kun frankkien kuningas Klodvig kääntyi kristinuskoon vuonna 498, frankkien mahti vahvistui suurimmassa osassa Pohjois-Galliaa ja ranskan kieli kehittyi näiden murteiden yhteensulautumaksi. Englannissa Vilhelm Valloittajan vuonna 1066 tekemän valloituksen jälkeen puhuttua varianttia kutsutaan anglonormanniksi tai vanhemmissa lähteissä myös anglo-normannilaiseksi kieleksi. Tänä aikana myös englannin kieleen tuli suuri joukko ranskalaisperäisiä lainasanoja. Ranskan pohjoisosien ranskan kielen ja sen lähimmän edeltäjän, francien’in, ääni- ja muoto-oppi on kauimmaksi erkaantunut latinan kielestä.


title: Ranskan kieli

text: Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa samaan aikaan puhutusta kielestä käytettiin nimeä "langue d’oc" (oc’in kieli). Myös se on saanut nimensä "kyllä"-sanan sikäläisen vastineen "oc" mukaan. Nykyään se tunnetaan nimellä oksitaani, ja se käsittää useita murteita kuten provensaalin. Oksitaania on opetettu peruskoulussa vuodesta 1982 alkaen, mutta kieli ei ole levinnyt laajalle. Joissakin Etelä-Ranskan kaupungeissa, kuten Toulousessa, ranskankielisten rinnalla on myös oksitaaninkielisiä kadunnimikylttejä.


title: Ranskan kieli

text: Suuri joukko kelttiläisiä kieliä puhuvia ihmisiä muutti 400-luvulta 700-luvulle anglosaksien invaasion takia Englannista Kanaalin yli Bretagneen. Vaikka heidän kielensä bretoni ei periydykään gallien ennen roomalaisten tuloa puhumasta kielestä, sekin kuuluu kelttiläiseen kieliryhmään.