title: Andrei Gromyko

text: Andrei Andrejevitš Gromyko (; , 18. heinäkuuta 1909 Venäjän keisarikunta, nykyinen Valko-Venäjä – 2. heinäkuuta 1989 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko, Neuvostoliiton ulkoministerinä vuosina 1957–1985 ja Korkeimman neuvoston puheenjohtajana 1985–1988.


title: Andrei Gromyko

text: Gromyko syntyi Venäjän keisarikunnan Mogiljovin kuvernementin Gomelin kihlakunnan Staryja Hramykin kylässä talonpoikaisperheeseen. Hän opiskeli maataloutta Minskin maatalousteknisessä koulussa ja valmistui vuonna 1936. Myöhemmin hän työskenteli ekonomistina talousinstituutissa Moskovassa.


title: Andrei Gromyko

text: Gromyko meni ulkoministeriöön Stalinin puhdistusten jälkeen vuonna 1939. Hänet lähetettiin pian Yhdysvaltoihin, missä hän työskenteli Neuvostoliiton lähetystössä vuoteen 1943 asti, jolloin hänet nimitettiin Neuvostoliiton suurlähettilääksi Yhdysvaltoihin. Gromykolla oli tärkeä tehtävä suunniteltaessa sodanaikaista yhteistyötä Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välillä, ja hän järjesti maiden tapaamista Jaltan konferenssissa vuonna 1943. Hänet tunnettiin tiukkana neuvottelijana. Lännessä hän sai kutsumanimet "Mr. Njet" (”herra ei”) tai toveri Njet, mikä kuvasi hänen neuvottelutyyliään.


title: Andrei Gromyko

text: Gromykosta tuli Neuvostoliiton edustaja YK:n turvallisuusneuvostossa 1946. Hän neuvotteli 18. tammikuuta 1950 Moskovassa länsivaltojen lähettiläiden kanssa Itävallan rauhansopimuksesta. Hän työskenteli lyhyen ajan suurlähettiläänä Isossa-Britanniassa vuosina 1952–1953, minkä jälkeen hän siirtyi takaisin Neuvostoliittoon. Gromykosta tuli Neuvostoliiton ulkoministeri vuonna 1957. Gromyko oli avainhenkilö vuoden 1962 Kuuban ohjuskriisissä, jonka aikana hän keskusteli Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn kanssa. Gromyko oli myös neuvottelemassa aserajoitussopimuksista, erityisesti ABM-ohjusten rajoitussopimuksista, ydinkoekieltosopimuksista, SALT I ja SALT II ja INF (keskimatkan ohjusten) rajoitussopimuksista ja START-rajoitussopimuksista (strategisten aseiden). Gromyko oli liennytyspolitiikan toteuttaja supervaltojen välillä ja oli aktiivisesti sopimassa suhteita Länsi-Saksan kanssa.


title: Andrei Gromyko

text: Gromykon seuraajaksi ulkoministeriksi tuli Eduard Ševardnadze. Gromyko valittiin politbyroohon vuonna 1973, ja viimein hänet valittiin Korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi vuonna 1985. Virka oli kuitenkin muodollinen, ja hän oli pakotettu eroamaan näkemystensä vuoksi Gorbatšovin aikana vuonna 1988. Gromyko kuoli Moskovassa vuonna 1989.


title: Pohjanmesisieni

text: Pohjanmesisieni eli mesisieni ("Armillaria borealis") on yleisin Suomessa esiintyvistä neljästä "Armillaria mellea" -ryhmän mesisienilajista. Se kasvaa yleensä tuppaina lahokannoissa tai -puissa. Sieni saattaa kasvaa myös maassa, mutta tällöin se on useimmiten yhteydessä lahoaviin juuriin. Sen 5–10 cm leveä, kellanruskea, säikeinen ja harvasuomuinen lakki on kupera ja laakea. Vaaleanruskeassa, sitkeässä jalassa on selvä rengas. Eräät mesisienilajit tuottavat biologisesti valoa, ne hohtavat pimeässä. Suomen sienistä pimeässä hohtaa pohjanmesisienen lisäksi nuijamesisieni.


title: Pohjanmesisieni

text: Mesisieni on lois- ja lahottajasieni. Se iskee eläviin puihin, joissa kasvaa loisena ja lopulta tappaa puun myrkyllään. Tästä se jatkaa lahottaen puuainesta. Mesisieni on eräs Suomen merkittävimpiä tuhosieniä. Sen itiöemät kehittyvät elo-lokakuussa.


title: Pohjanmesisieni

text: Mesisieni tunnetaan lisäksi hyvänä ruokasienenä. Ainoastaan sen nuoret lakit kerätään, ja koska tiedetään vanhojen ja raakoina syötyjen lakkien aiheuttavan joillekin vatsavaivoja, on lakit syytä ryöpätä. Tärkeää on huomioida myös se, että jotkin mesisienen kaltaiset kantosienet ovat myrkyllisiä.


title: Pohjanmesisieni

text: Eviran listauksessa suositelluista ruokasienistä (kauppasienet) eri mesisienilajeja ei eroteta toisistaan, vaan ne käsitellään yhtenä ryhmänä.


title: Pohjanmesisieni

text: Eniten mesisienet muistuttavat pörhösuomuhelokkaa ("Pholiota squarrosa"), mutta saattaa joskus erehdyttävästi muistuttaa myös koivunkantosientä ("Kuehneromyces mutabilis").


title: Poitiers’n taistelu (732)

text: Poitiers’n taistelu eli Toursin taistelu käytiin Toursin ja Poitiers’n välisellä seudulla lokakuun 10. päivänä vuonna 732. Vastakkain olivat emiiri Abdulrahmanin islamilainen armeija ja frankkien major domus Kaarle Martelin johtamat frankkilaiset ja burgundilaiset joukot. Kaarle ansaitsi liikanimensä Martel eli ”vasara” juuri voitollaan tässä taistelussa. Islamilaisen armeijan tappio pysäytti tuolloin yli 13 miljoonan neliökilometrin laajuisen Umayyad-kalifaatin laajenemisen ja pakotti muslimit takaisin Espanjaan.


title: Poitiers’n taistelu (732)

text: Kaarle Martel oli vallannut "major domuksen" aseman viimeisimpänä Arnulfing-suvun jäsenenä. Hän nousi frankkien sydänmaiden hallitsijaksi Merovingien Teoderik IV:lle jäädessä vain muodollinen asema. Kaarlen valtaannousun aikoihin frankkien sisäiset valtataistelut olivat heikentäneet näiden otetta monissa heidän ylivaltaansa ympäröineissä alueissa. Akvitaniaa hallinnut herttua Eudo uhkasi Kaarlen valtaa vuoteen 720 saakka, jolloin muslimit alkoivat ryöstellä Pyreneiden niemimaata. Eudo voitti suuren muslimiarmeijan Toulouse’n taistelussa vuonna 720 tai 721, mutta hän ei pystynyt estämään muslimien ryöstöretkiä Autuniin vuonna 725 tai Nîmesiin 726. Eudo yritti hajottaa muslimien armeijaa naittamalla tyttärensä berberipäällikkö Munnuzalle, joka johti epäonnistunutta kapinaa arabeja vastaan. Arabien päällikkö ’Abd ar-Rahman päätti kostaa suurella ryöstöretkellä, jonka torjumiseksi Eudo pyysi apua Kaarlelta luultavasti vuonna 733.


title: Poitiers’n taistelu (732)

text: Tulevaa taistelua varten Kaarle kokosi suuren sotajoukon, joka koostui pääasiassa frankeista, mutta jonka mukana oli myös burgundeja. Kaarle hyökkäsi ar-Rahmanin kimppuun tämän ollessa joukkoineen marssimassa leiriään kohden Poitiers’sta pohjoiseen. Taistelun kulusta ei tiedetä yksityiskohtia. Taistelulla on kaksi päälähdettä, Fredegardin kronikka ja Kronikka vuodelta 754. Fredegardin kronikka kuvaa taistelua frankkien näkökulmasta ja Kronikka vuodelta 754 ei juuri kerro lisätietoja. Arabien johtaja kuoli arabeille tappiollisessa taistelussa. 1800-luvulla Heinrich Brunner kehitti teorian siitä, että frankkien voitto hänen mukaansa lähinnä kevyestä ratsuväestä koostuneesta arabiarmeijasta perustui ratsuväen kehitykselle, ritareihin ja yllätystaktiikkaan. Myöhemmät historioitsijat eivät jaa tätä näkemystä, vaan yleisen käsityksen mukaan Brunnerin mainitsemat seikat tulivat käyttöön vasta 900-luvulla. Todennäköisesti molemmat armeijat koostuivat sekä ratsu- että jalkaväestä, eikä niissä ollut merkittäviä eroja.


title: Poitiers’n taistelu (732)

text: Fredegardin kronikan mukaan taistelu merkitsi Kaarlelle ratkaisevaa voittoa, mutta se ei estänyt muita arabiarmeijoita jatkamasta toimiaan Espanjassa. Kaarle ei saanut myöskään valtaansa Akvitaniaa, joka alistui frankkien valtaan vasta Kaarle Suuren aikoina. Muslimit eivät enää tehneet sotaretkiään yhtä pohjoiseen, mutta he lujittivat valtaansa Ranskan eteläosissa valtaamalla Narbonnen. Kaarle soti alueella heitä vastaan vuosina 732 ja 733 ilman menestystä. Historiankirjoitus piti Poitiers’n taistelua pitkään käännekohtana, joka pysäytti islamin etenemisen Euroopassa. Myöhemmin on esitetty teoria siitä, että arabien sotaretki ei ollut enempää kuin ryöstöretki, joka pysähtyi heti vakavamman vastarinnan edessä.


title: Arto Merisaari

text: Arto Allan Merisaari (18. maaliskuuta 1940 Aura – 3. lokakuuta 1978 Siilinjärvi) oli SKDL:n kansanedustaja vuosina 1975–1978. Hänet valittiin eduskuntaan Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 11 910 äänellä.


title: Arto Merisaari

text:
Merisaari oli koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti, ja hän oli vuodesta 1964 naimisissa Tuula Kaarina Jalavan kanssa. Hänen vanhempansa olivat aputyömies Aarne Allan Merisaari ja Toini Esteri Jaakkola. Merisaari sai surmansa Rissalan lentoturmassa. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Joel Hongisto.
Kansanedustajana Merisaari toimi muun muassa perustuslakivaliokunnassa, valtiovarainvaliokunnassa ja Kansaneläkelaitoksen valtuutettuna. Hän työskenteli myös SKDL:n paikallishallintoasiain tiedotussihteerinä vuonna 1968, Turun kaupungin kiinteistö- ja rakennuslautakunnan apulaissihteerinä vuodesta 1968 vuoteen 1978 ja kaavoitus- ja rakennusasiain neuvottelukunnassa. Vuonna 1978 hänet valittiin myös presidentin valitsijamieheksi. Hän oli lisäksi Turun kaupunginvaltuuston jäsen, SKDL:n Varsinais-Suomen piirin puheenjohtaja, Varsinais-Suomen seutukaavaliiton liittovaltuuston ja Turun ylioppilaskyläsäätiön hallituksen jäsen. Sotilasarvoltaan hän oli luutnantti.


title: Lothar

text: Lothar on ollut monen hallitsijan nimi:


title: Lothar

text: Lisäksi myös:


title: Aivoödeema

text: Aivoödeema (aivoedeema, aivopöhö, aivoturvotus) tarkoittaa nesteen kertymistä aivokudokseen niin, että aivot alkavat turvota. Aivoödeeman oireita ovat mm. päänsärky, hallusinaatiot, psykoottinen käytös, koordinaation puute, muistinmenetys ja kooma. Hoitamattomana aivoödeema voi johtaa kuolemaan jo parissa vuorokaudessa. Aivoödeema voi johtua esimerkiksi päähän kohdistuneesta iskusta tai liian korkeasta ilmanalasta. Myös hyvin runsas juominen, sairaalloinen polydipsia voi aiheuttaa aivoödeeman hyponatremian kehittymisen kautta. Näin runsaan vedenjuonnin syynä on yleensä psykiatrinen sairaus.


title: Aivoödeema

text: Aivoödeema on yksi vuoristotaudin vakavimmista muodoista.


title: Korupedionin taistelu

text: Korupedionin taistelu käytiin vuonna 281 eaa. Se oli viimeinen niin sanottujen diadokkisotien, eli Aleksanteri Suuren seuraajien välisten sotien taistelu. Vastustajina olivat Makedonian kuningas Lysimakhos ja Persian kuningas Seleukos I. Lysimakhos oli hallinnut Traakiaa Ipsoksen taistelun jälkeen ja oli vähän aikaisemmin saanut hallintaansa myös Makedonian.


title: Korupedionin taistelu

text: Seleukos päätti hyökätä Lysimakhoksen kimppuun sen jälkeen kun Ptolemaios Keraunos ja hänen siskonsa Lysandra pakenivat Lysimakhoksen hovista Selukoksen luokse. Lysimakhos oli antanut teloittaa oman poikansa joka myös oli Lysandran mies.


title: Korupedionin taistelu

text: Taistelusta ei tiedetä paljon mitään, paitsi sen että Lysimakhos ja Seleukos kohtasivat toisensa taistelukentällä ja taistelivat mies miestä vastaan. Seleukos voitti tämän kaksinkamppailun ja Lysimakhos sai surmansa. Lysimakhoksen luullaan olleen tuolloin lähes 80-vuotias.


title: Korupedionin taistelu

text: Vaikka Seleukos olikin taistelun jälkeen kiistattomasti koko Aleksanteri Suuren valtakunnan hallitsija (Egypti pois luettuna) ei voitosta tullut pysyvää. Pian taistelun jälkeen Ptolemaios Keraunos murhasi Seleukoksen ja kaappasi vallan Makedoniassa. Seleukoksen poika Antiokhos I peri Persian valtakunnan.


title: Turvotus

text: Turvotuksella (ödeema, edeema, vesipöhö) tarkoitetaan nesteen kertymistä kudokseen soluvälitilaan. Keuhkoissa nestettä voi kertyä myös keuhkorakkuloihin. Normaalisti nestettä poistuu kudoksesta yhtä paljon kuin sinne on kertynyt, mutta erilaiset patologiset tekijät voivat häiritä tasapainoa. Turvotusta esiintyy esimerkiksi tulehdusalueella, liiallisen veden ja natriumin saannin seurauksena, raskauden aikana tai joidenkin lääkkeiden sivuvaikutuksena. Myös eräät systeemiset sairaudet aiheuttavat sitä. Lievä turvotus on yleensä vaaratonta, mutta voimakas turvotus voi aiheuttaa kudokseen hapenpuutteen, lisätä infektion riskiä ja hidastaa vaurion paranemista. Herkimmät elimet ovat keuhkot, joissa nesteen kertyminen estää kaasujenvaihtoa, ja aivot, joissa kallonsisäisen paineen kasvu heikentää verenkiertoa ja voi aiheuttaa hernioitumisen.


title: Turvotus

text: Nesteen kertyminen kudokseen voi johtua veren hydrostaattisen paineen kasvusta tai osmoottisen paineen pienenemisestä, lymfakierron estymisestä, verisuonten läpäisevyyden lisääntymisestä tai natriumin ja veden retentiosta.


title: Turvotus

text: Kun veren hydrostaattinen paine kasvaa, nestettä suodattuu enemmän verisuonista kudoksiin. Hydrostaattinen paine voi kasvaa paikallisesti esimerkiksi laskimon kompression, tukkeuman (trombi) tai läppien insuffisienssin vuoksi, tai systeemisesti esimerkiksi kasvaneen verivolyymin tai sydämen vajaatoiminnan takia.


title: Turvotus

text: Osmoottinen paine laskee, kun veressä ei ole tarpeeksi proteiineja. Tämä voi johtua vähentyneestä tuotannosta (maksan vajaatoiminta), riittämättömästä saannista ravinnossa (malnutritiot) tai proteiinien menetyksestä virtsaan (nefroottinen syndrooma).


title: Turvotus

text: Lymfakierto voi estyä esimerkiksi tulehduksessa, imusolmukkeiden poiston vuoksi tai kasvaimen tukkiessa imukiertoa. Se voi heikentyä myös primaaristi.


title: Turvotus

text: Verisuonten läpäisevyys lisääntyy allergisissa reaktioissa sekä palovammojen, infektioiden ja tulehdusten yhteydessä.


title: Turvotus

text: Natriumia ja vettä kertyy, jos munuaiset eivät pysty poistamaan niitä heikentyneen suodatuskykynsä tai hypoperfuusion vuoksi, tai jos niiden takaisinotto tubuluksissa on liian voimakasta. Myös lisääntynyt reniini-angiotensiini-aldosteroni –järjestelmän toiminta aiheuttaa natriumin ja veden retentiota.


title: Turvotus

text: Sydämen vajaatoiminta aiheuttaa veren pakkautumista laskimoihin, jolloin nestettä suodattuu kudokseen enemmän kuin sitä pystytään poistamaan. Oikean kammion vajaatoiminnassa sitä kertyy laskimopaluun heikentymisen seurauksena bilateraalisesti alaraajoihin sekä maksaan ja pernaan. Vasemman kammion vajaatoiminnassa nestettä kertyy keuhkolaskimopaluun heiketessä keuhkoihin, ja tilan kroonistuessa kehittyy myös sydämen oikean kammion vajaatoiminta.


title: Turvotus

text: Munuaisten vajaatoiminnassa glomerulusten heikentynyt suodatuskyky aiheuttaa nesteen ja natriumin retentiota, lisääntynyt läpäisevyys taas proteiinien karkaamista virtsaan. Munuaisten hypoperfuusio esimerkiksi ateroskleroottisesti ahtautuneen munuaisvaltimon takia vähentää glomerulussuodoksen määrää ja nesteen eritystä. Vajaatoiminta voi aiheuttaa myös nesteen kertymistä keuhkoihin.


title: Turvotus

text: Maksan vajaatoiminta esimerkiksi rasvoittumisen tai kirroosin vuoksi kerryttää nestettä vatsaonteloon (askites). Maksan proteiinien tuotanto vähenee, jolloin veren osmottinen paine laskee ja turvotusta voi esiintyä muuallakin elimistössä. Maksan toiminnan vähetessä myös sen verenkierto heikkenee, jolloin porttilaskimopaine nousee. Tämä aiheuttaa mm. kongestiota ja turvotusta pernassa sekä tehostaa kollateraaliverenkiertoa (suonikohjut portokavaalisiin anastomooseihin). Maksan vajaatoimintaa aiheuttavat esimerkiksi alkoholi, hepatiitit, maksan kasvaimet ja jotkin lääkeaineet.


title: Turvotus

text: Suolistossa proteiinien imeytymistä voivat heikentää esimerkiksi keliakia, suolen lyhyys, Crohnin tauti, amyloidoosi ja tulehduskipulääkkeiden aiheuttama enteropatia. Proteiinien riittämätön saanti ravinnosta aiheuttaa kvasiorkorina tunnetun turvotustilan, joka on yleinen erityisesti kehitysmaissa.


title: Turvotus

text: Eräiden lääkeaineiden sivuvaikutuksina saattaa esiintyä turvotusta. Näitä ovat mm. jotkin verenpainelääkkeinä käytettävät kalsiumkanavan salpaajat sekä verisuonten laajenemista aiheuttavat lääkeaineet, ja osa tulehduskipulääkkeistä ja hormonivalmisteista. Myös kortikosteroidit aiheuttavat pitkäaikaiskäytössä turvotusta.


title: Turvotus

text: Jotkin sairaudet, kuten Cushingin oireyhtymä tai hereditaarinen andioödeema voivat aiheuttaa laaja-alaista turvotusta.


title: Turvotus

text: Alaraajojen turvotus on yleinen oire, jota esiintyy etenkin ylipainoisilla. Jo pelkästään lämmin ilma tai pitkään paikallaan seisominen tai istuminen aiheuttavat veren kertymistä alaraajoihin, mikä puolestaan johtaa bilateraaliseen turvotukseen. Unilateraalista turvotusta voi esiintyä muuallakin elimistössä lymfakierron estyessä tai heikentyessä. Syynä voi olla esimerkiksi imusolmukkeen kasvain tai niiden puuttuminen leikkauksen vuoksi, tai laskimopaluun estävä trombi. Joskus turvotuksen syy voi olla ulkoinenkin, esimerkiksi yläreunastaan tiukka sukka.


title: Turvotus

text: Infektioiden ja tulehdusten yhteydessä verisuonten läpäisevyys kyseisellä alueella lisääntyy, mikä aiheuttaa paikallista nesteen kertymistä kudokseen. Nesteen mukana alueelle kulkee mm. immuunipuolustuksen soluja ja vasta-aineita torjumaan taudinaiheuttajia. Turvotuksen lisäksi alueella havaitaan yleensä verenkierron lisääntymisestä johtuvaa punoitusta ja tulehdusalueen lämpenemistä sekä kipua.


title: Turvotus

text: Keuhkoissa nestettä kertyy ensin soluvälitilaan. Kun sen kapasiteetti ylittyy, nesteen kertyminen jatkuu alveolitilaan, mikä aiheuttaa diffuusiomatkan pidentyessä kaasujenvaihdon heikkenemistä. Akuutissa sydämen vajaatoiminnassa keuhkoihin kertyy vaalean edeemanesteen lisäksi myös punasoluja, jos verisuonikongestio on voimakas. Tilan kroonistuessa keuhkoihin ilmestyy nk. sydänvikasoluja eli hemosideriiniä sisältäviä makrofageja.


title: Turvotus

text: Sydämen toimintahäiriöön liittyvä veren kertyminen maksasuoniin tekee maksasta ns. muskottimaksan, jossa maksan leikkauspinta näkyy kirjavana. Veri kertyy erityisesti lobulusten 3. vyöhykkeelle, ja kroonisissa tiloissa maksassa nähdään fibroosia sekä mahdollisesti keskuslaskimoiden välille muodostuneita sidekudosjuosteita. Tilaa nimitetään kardiogeeniseksi kirroosiksi. Akuutissa kongestiossa maksasolujen välissä nähdään puolestaan paljon punasoluja.


title: Turvotus

text: Pernassa turvotuksen syitä ovat maksan porttilaskimopaineen nousu, sydämen oikean puolen vajaatoiminta ja pernan laskimopaineen nousu esimerkiksi trombin vuoksi. Veren kertyminen suoniin aiheuttaa plasman ja punasolujen kertymistä pernan soluvälitilaan. Tilan kroonistuminen voi johtaa fibroosiin pernakudoksessa.


title: Turvotus

text: Unilateraalinen turvotus raajassa johtuu yleensä paikallisesta veren- tai lymfakierron häiriintymisestä, kun taas esimerkiksi bilateraalinen alaraajaturvotus, askites tai laajempialainen turvotus ovat merkkejä systeemisestä patologisesta prosessista, esimerkiksi sydämen vajaatoiminnasta. Keuhkojen nestekertymää ja sydämen toimintaa voidaan arvioida auskultoimalla ja röntgenkuvien avulla. Ultraäänitutkimusta voidaan käyttää apuna sydämen, maksan, munuaisten ja pernan koon ja toiminnan määrittämisessä sekä askiteksen arvioinnissa. Huolellinen anamneesi ravinnon suhteen voi paljastaa ruokavaliosta johtuvan turvotuksen syyn.


title: Turvotus

text: Myös laboratoriokokeilla voidaan tutkia eri elinten toimintaa. Verestä voidaan määrittää perusverenkuvan lisäksi CRP:n, kreatiniinin, albumiinin, kaliumin, natriumin, ALAT:n, TSH:n, glukoosin ja proBNP:n pitoisuudet veressä. Virtsasta voidaan määrittää sen proteiini- ja punasolupitoisuudet, jotka kertovat munuaisten suodatuskyvystä. Jos munuaiset toimivat normaalisti, proteiineja ja punasoluja ei juuri havaita.


title: Dolgaanin kieli

text: Dolgaanin kieli (dolgaaniksi дулган тыла, "dulgan tyla") on Venäjällä Pohjois-Siperiassa asuvien dolgaanien puhuma turkkilainen kieli.


title: Dolgaanin kieli

text: Dolgaanit asuvat Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirin Dudinkan ja Hatangan kunnissa sekä Jakutian Anabarin piirissä. Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 6 600 dolgaania ja 5 500 dolgaanin kielen puhujaa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan dolgaaneja oli 7 300 ja dolgaanin puhujia 4 900 henkeä. Samana vuonna 93,1 % dolgaaneista osasi venäjää. Väestönlaskennan yleiset tulokset antavat jonkin verran vääristyneen kuvan kielitilanteesta: Taimyrin dolgaaneista (4 300 henkeä) 78,8 % ilmoittaa puhuvansa dolgaanin kieltä, mutta Jakutiassa (1 300 henkeä) ainoastaan 3,2 %. Jakutian dolgaaneista 95,7 % osaa jakuuttia ja 80,5 % venäjää. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 1 100 dolgaanin puhujaa.


title: Dolgaanin kieli

text:
Kielen pohjana on jakuutti, jonka venäläisiin ja alueen alkuperäiskansoihin sekoittuneet evenkiheimot omaksuivat 1600–1700-lukujen vaihteessa. Pitkällisen erilliskehityksen tuloksena on syntynyt omia piirteitä, jotka näkyvät varsinkin sanastossa. Kielellisesti dolgaania voidaan pitää jakuutin murteena, mutta puhujien erillisen kansallisen identiteetin perusteella se katsotaan nykyään itsenäiseksi kieleksi.
Vuonna 1933 ilmestyi dolgaaneille tarkoitettu jakuutinkielinen aapinen, mutta jakuutinkielisestä kouluopetuksesta luovuttiin pian. Dolgaanin kirjakieli luotiin vasta 1970-luvun lopussa. Se perustuu kyrilliseen kirjaimistoon ja Hatangan murteisiin. Kielellä on julkaistu oppikirjoja ja jonkin verran alkuperäistä kaunokirjallisuutta. Sitä opetetaan aineena viidessä koulussa. Opettajia valmistetaan Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Piirin sanomalehti "Taimyr" julkaisee dolgaaninkielisiä sivuja ja kieltä käytetään myös radiossa.


title: Dolgaanin kieli

text: Dolgaania voidaan pitää uhanalaisena kielenä, mutta sen asema yhteisön sisäisen kanssakäymisen välineenä on toistaiseksi melko vakaa.


title: Helsingin medialukio

text: Helsingin medialukio (vuoteen 2010 asti "Koillis-Helsingin lukio") on lukio Tapanilassa. Se syntyi vuonna 2005, kun Pohjois-Helsingin, Malmin ja Suutarilan lukiot yhdistettiin. Medialukio toimii Pohjois-Helsingin lukion entisissä tiloissa.


title: Helsingin medialukio

text: Medialukiossa on yleislinjan lisäksi myös medialinja, jolle haettaessa tehdään erillinen hakemus. Lukiossa opiskelee noin 860 opiskelijaa, ja se on Helsingin suurin lukio. Kouluun otetaan opiskelijoita vuosittain noin 270, joista kuusikymmentä medialinjalle. Helsingin medialukiossa voi pitkinä kielinä opiskella ruotsia, englantia, saksaa, ranskaa ja venäjää. Lyhyinä kielinä ovat saksa, ranska, venäjä, espanja ja italia. Medialukiossa voi suorittaa lukiodiplomin median, kuvataiteen, musiikin ja liikunnan alalla.


title: Helsingin medialukio

text: Koulurakennuksen vanhin osa on valmistunut vuonna 1946, minkä jälkeen sitä on laajennettu useaan kertaan. Kesällä 2018 alkaneessa remontissa rakennuksen vanhoja osia korjataan ilmanlaadun ja energiatehokkuuden parantamiseksi. Urakan on tarkoitus valmistua kokonaisuudessaan vuoden 2020 kesällä, ja se maksaa noin kahdeksan miljoonaa euroa.


title: Spektroskopia

text:
Spektroskopia on menetelmä, jolla analysoidaan tutkittavasta kohteesta vastaanotettua säteilyä, esimerkiksi valoa. Säteily hajotetaan eri aallonpituus- tai taajuuskomponentteihinsa spektroskoopilla, jolla tuotettua säteilyn hajotelmaa sanotaan spektriksi eli kirjoksi.
Tutkittava säteily voi olla sähkömagneettista säteilyä kuten infrapuna- eli lämpösäteilyä, radioaaltoja, ultraviolettia tai vaikkapa hiukkassäteilyä.


title: Spektroskopia

text: Äänen spektrirakenteen tutkiminen on mahdollista spektrografilla.


title: Spektroskopia

text:
Kappaleen lähettämän tai heijastaman säteilyn voimakkuudesta eri aallonpituusalueilla voidaan esimerkiksi päätellä, mitä alkuaineita kappaleessa on.
Spektri voidaan esittää joko kirkkaina ja tummina nauhoina tai käyränä tai lukusarjana.


title: Spektroskopia

text: Spektroskooppi on laite, joka hajottaa esimerkiksi Auringon valon prisman avulla sateenkaaren väreihin eli spektriksi. Prisman sijasta valon hajottamiseen voidaan käyttää ohuita hyvin lähekkäisiä yhdensuuntaisia lasiin tai muuhun vastaavaan aineeseen tehtyjä uurteita, hilaa. Sateenkaaren väreihin hajotetussa Auringon valossa huomataan tummia viivoja, jotka ovat peräisin eri alkuaineista. Näitä tutkimalla kyetään päättelemään muun muassa, mitä alkuaineita Auringossa on.


title: Spektroskopia

text: Tietty alkuaine aiheuttaa tietylle aallonpituudelle oman viivansa. Sama alkuaine aiheuttaa monia viivoja spektriin. Auringon spektrissä havaitut tummat spektriviivat ovat absorptioviivoja, jotka syntyvät Auringon kaasukehän kaasun imiessä alla olevan Auringon pinnan lähettämää valoa. Kirkkaat emissioviivat syntyvät hehkuvien kaasujen säteillessä itse tietyillä aallonpituuksilla. Auringon absorptioviivojen alla olevat sateenkaaren värit ovat jatkuva spektri. Tähtien spektrejä tutkimalla saadaan selville myös tähtien liikenopeuksia, koska spektriviivat siirtyvät kappaleen liikkuessa Dopplerin ilmiön takia. Tähden liikenopeus katsojaa kohti tai katsojasta poispäin on säteisnopeus. Spektroskoopilla voidaan myös mitata painovoima Auringon pinnalla. Myös taivaankappaleesta heijastunutta valoa voidaan analysoida ja näin päätellä esimerkiksi planeettojen kaasukehien, komeettojen ytimien ja asteroidien koostumuksia.


title: Spektroskopia

text: Spektroskopiassa tutkittava kohde usein säteilee, absorboi (imee) tai heijastaa saamaansa säteilyä. Kohteeseen saapuva säteily aiheuttaa, tai kohteessa itsessään tapahtuu muutoksia, jotka näkyvät spektrissä. Nämä muutokset ovat esimerkiksi elektronien ja kemiallisten sidosten siirtymiä. Aine joko varaa energiaa (absorptio) tai luovuttaa sitä (emissio). Tutkittavasta aineesta heijastuneesta (kiinteät näytteet), aineen läpi päässeestä (nestemäiset, liukoiset sekä kaasumaiset näytteet) tai aineen tuottamasta säteilystä (esimerkiksi auringon spektri) pystytään spektroskopian menetelmillä päättelemään hyvin paljon tutkittavan aineen ominaisuuksista. Muun muassa tutkittavan kohteen alkuainekoostumus saadaan spektroskooppisilla menetelmillä selville. Spektroskopian suuri erottelukyky perustuu siihen, että absorptio ja emissio usein liittyvät materiaalin rakenteessa tapahtuviin resonanssi-ilmiöihin, jotka voivat olla taajuuden suhteen hyvin selektiivisiä ja eri aineille luonteenomaisia.


title: Spektroskopia

text: Spektroskopia jaetaan osa-alueisiin tutkimuksessa käytettävien sähkömagneettisen säteilyn taajuuksien suhteen, ja eri taajuuksia varten on kehitetty erillisiä laitteita. Näitä osa-alueita ovat muun muassa röntgen-, ultravioletti- ja IR- eli infrapunaspektroskopia.


title: Spektroskopia

text: Ultravioletti-(UV)- ja infrapuna-(IR)-spektroskopiaa sekä erityisesti massa- ja ydinmagneettinen resonanssispektroskopiaa (NMR) käytetään laajasti kemian alan tutkimuksessa. UV-, IR- ja NMR-menetelmissä käytettävä säteily ei ole liian voimakasta ja monet tutkittavat aineet pysyvät entisellään. Liian voimakasta, korkeataajuuksista sähkömagneettista säteilyä käytettäessä yhdisteen sisäiset voimat eivät enää pidä yhdistettä vakaana vaan se hajoaa.


title: Spektroskopia

text: Ultraviolettispektroskopialla kyetään selvittämään esimerkiksi aromaattisten ja syklisten yhdisteiden ominaisuuksia, ja IR-spektroskopialla voidaan usein selvittää koko molekyylin rakenne, mikäli tutkittava aine on riittävän yksinkertainen. Yhdessä muiden menetelmien kanssa näitä molempia menetelmiä on käytetty muun muassa Human Genome Projectissa. Hiukkassäteilyä lajitellaan massaspektroskopialla erimassaisten hiukkasten ryhmiin.


title: Spektroskopia

text: Alla on kuvattuna -CH- -ryhmän erilaiset tavat värähdellä. Orgaanisten yhdisteiden sidosten värähtelyä havaitaan muun muassa IR-aallonpituuksia mitattaessa.


title: Spektroskopia

text: Optisessa eli näkyvän valon alueen spektroskoopissa Auringosta tulevan valon hajottaa prisma tai hila. Spektrometriä luonnehtii sen kyky erotella aallonpituuksia erilleen. Tämä on erotuskyky. Himmeille kohteille käytetään alhaisempaa erotuskykyä. Hilaspektroskoopissa keskeisiä elementtejä ovat rako, jonka läpi kohteen valo pääsee ja hila, jossa on uurteita. Uurretiheys on 100 - 1000 viivaa/mm.


title: Taideteos

text: Taideteos on ihmisen tekemä objekti tai esitys, jolla on esteettistä merkitystä ja oma todellisuutensa. Taideteos on uniikki eli ainutkertainen ja aito, korvaamaton.


title: Taideteos

text: Taideteos on puhtaan esteettisen vaikutuksen tai jonkin merkityksen symbolisen esittämisen vuoksi valmistettu teos, jolla ei ole pääasiallista käytännön sovellusta. Perinteisinä taideteoksina on pidetty musiikkikappaleita, maalauksia, veistoksia ja kirjallisia tuotoksia kuten romaaneita tai runoja, mutta 1800-luvun jälkeen on syntynyt uusia taideteoslajeja kuten elokuva, valokuvaus ja tietokonepelit.


title: Taideteos

text:
Tekijänoikeuslaissa mainitaan sekä sana teos, että taideteos. Teos on Suomen tekijänoikeuslain tarkoittama ihmisen eli tekijän itsenäinen ja omaperäinen luomistyön tuote sen tekotavasta ja ilmenemismuodosta riippumatta. Teos on varsinaisen tekijänoikeussuojan, teossuojan, kohde.
Tekijänoikeuslaissa taideteos viittaa kuvataiteen teoksiin, joiden käyttämisestä säädetään lain 25 pykälässä. Julkistetuista taideteoksista saa lain mukaan ottaa tekstiin liittyviä kuvia arvostelevaan tai tieteelliseen esitykseen, sekä sanomalehteen tai aikakauskirjaan selostettaessa päiväntapahtumaa, edellyttäen ettei teosta ole valmistettu sanomalehdessä tai aikakauskirjassa toisinnettavaksi.


title: Taideteos

text: Kun taideteoksen kappale on tekijän suostumuksella myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu, taideteoksen saa sisällyttää valokuvaan, elokuvaan tai televisio-ohjelmaan, jos toisintamisella on valokuvassa, elokuvassa tai televisio-ohjelmassa toisarvoinen merkitys.


title: Taideteos

text: Taideteoksen käyttämisestä luettelossa ja tiedotuksessa tekijänoikeuslaissa todetaan, että kokoelmaan, näytteille pannun tai tai myytäväksi tarjottavan taideteoksen saa kuvata näyttelyä tai myyntiä koskevaan tiedotukseen taikka painamalla, valokopioimalla tai muulla vastaavalla menetelmällä valmistettuun luetteloon. Taideteoksesta, joka sisältyy kokoelmaan tai näytteillä olevasta tai myytäväksi tarjottavasta taideteoksesta, että kokoelman ylläpitäjä, näytteille asettaja tai myyjä saa laissa säädetyn sopimuslisenssin nojalla valmistaa kappaleita muissakin kuin pykälän momentissa tarkoitetuissa tapauksissa ja käyttää siten valmistettuja kappaleita yleisölle välittämiseen muulla tavalla kuin radiossa tai televisiossa lähettämällä. Tämä ei kuitenkaan koske taideteosta, jonka tekijä on kieltänyt kappaleen valmistamisen tai teoksen välittämisen.


title: Taideteos

text: Tekijänoikeuslain mukaan taideteoksen kuvaaminen on sallittua, jos teos on pysyvästi sijoitettu julkiselle paikalle tai sen välittömään läheisyyteen. Jos taideteos on kuvan pääaihe, kuvaa ei saa käyttää ansiotarkoituksessa. Tekstiin liittyvän kuvan saa kuitenkin ottaa sanomalehteen tai aikakauskirjaan.


title: Déjà-vu

text: Déjà-vu (myös déjà vu ; ranskaa, suomeksi 'jo nähty') eli entiselämys tarkoittaa hämmentävää ja vahvaa tuttuuden tunnetta jossakin tilanteessa. Henkilö tuntee varmasti kokeneensa nykyisen tilanteen jo aiemminkin, vaikka usein tietääkin sen mahdottomaksi.


title: Déjà-vu

text: Käsitteen nimesi déjà-vuksi ensimmäisen kerran ranskalainen filosofi ja parapsykologi Émile Boirac kirjeessään vuonna 1876, ja F. L. Arnaud toi nimityksen tieteelliseen käyttöön vuonna 1896. Aikaisemmin ilmiöön oli viitattu ainakin nimellä "promnesia".


title: Déjà-vu

text: Ihmisistä 60–70 prosenttia kertoo kokeneensa déjà-vu -ilmiön ainakin kerran. Ilmiö on keskimääräistä yleisempi koulutetuilla ja korkeassa sosioekonomisessa asemassa olevilla ihmisillä, jotka matkustelevat paljon. Déjà-vu -kokemukset ovat yleisimmillään 15–25 vuoden iässä, minkä jälkeen ne harvenevat jyrkästi.


title: Déjà-vu

text: Déjà-vu -kokemukset näyttävät olevan yhteydessä stressiin ja uupumukseen, ja niitä voi esiintyä fyysisen tai psyykkisen rasituksen jälkeen iltaisin tai rankan alkoholinkäytön jälkeen.


title: Déjà-vu

text: Déjà-vulle on tarjottu useita selityksiä, jotka saattavat vaikuttaa samanaikaisestikin. Havaintopsykologi Jukka Häkkisen mukaan ilmiö saattaa johtua siitä, että kaksi tiedonkäsittelyvirtaa etenee hetken aikaa erilaista vauhtia. "Missä"-tieto tuleekin poikkeuksellisesti perille vasta "mikä"-tiedon jälkeen, minkä seurauksena ihmisen valtaa tuttuuden tunne.


title: Déjà-vu

text: Déjà-vu saattaa myös muistuttaa kokijaa jostain aiemmin nähdystä mutta jo unohdetusta elämyksestä, jota hän ei kuitenkaan osaa liittää alkuperäiseen yhteyteensä.


title: Déjà-vu

text: Myös ihmisen tarkkaavaisuustason muutos saattaa aiheuttaa saman tilanteen käsittelemisen kahteen kertaan eri tietoisuuden tasoilla, mikä aiheuttaa tunteen sen elämisestä kahteen kertaan.


title: Déjà-vu

text: Déjà-vu liitetään usein yliluonnollisiin kykyihin, kuten ennaltatietämiseen tai selvänäköisyyteen, ja niitä käytetään parapsykologisten väitteiden todisteina. Ilmiö liitetään usein uniin tai sillä perustellaan aikaisempien elämien olemassaoloa.


title: Déjà-vu

text: Déjà-vu ei yleensä ole sairauden merkki. Déjà-vu saattaa kuitenkin ennakoida kohtauksen alkamista temporaalilohkon epilepsiaa kärsivällä. Skitsofreenikon déjà-vu saattaa kestää useita tunteja.


title: Fulbet

text: Fulbet () ovat etninen ryhmä Saharan eteläpuolisessa Länsi- ja Keski-Afrikassa. Heitä asuu Nigerissä, Nigeriassa, Senegalissa, Malissa, Burkina Fasossa, Mauritaniassa, Kamerunissa, Tšadissa ja Sudanissa. Fulbet ovat Länsi-Afrikan suurin edelleen laajalti paimentolaiselämää viettävä kansanryhmä.


title: Fulbet

text: Fulbet tunnetaan useilla eri nimillä. Hausan kielellä heitä kutsutaan nimellä "fulani" (yksikkö "fula") ja wolofin kielellä nimellä "peul", joista nimitykset ovat siirtyneet muun muassa englantiin ja ranskaan. Fulbet itse kutsuvat itseään nimellä "fulɓe" (yksikössä "pullo"). Fulbejen kieltä kutsutaan läntisissä murteissa sanalla "pulaar" ja itäisissä murteissa nimellä "fulfulde".


title: Fulbet

text: Fulbet olivat ensimmäinen länsiafrikkalainen kansa, joka kääntyi islaminuskoon. He tekivät uskonnon nimissä valloitusretkiä käännyttäen ja alistaen lähiseudun kansoja.


title: Fulbet

text: 1800-luku oli keskusjohtoisen Fulben valtakunnan kukoistusaikaa, joka päättyi eurooppalaisten siirtomaavaltaan 1900-luvun alussa.


title: Fulbet

text: Fulbejen lukumäärä vaihtelee eri lähteissä seitsemästä 25 miljoonaan.


title: M/S Oceanos

text: M/S Oceanos oli kreikkalaisen Epirotiki Lines -yhtiön omistama ja ranskalaisten rakentama risteilyalus, joka upposi Etelä-Afrikan Transkeirannikolla 4. elokuuta 1991. Uppoamispaikka on noin 10 kilometrin päässä rannikolta, ja noin 160 kilometriä East Londonista pohjoiseen. Kaikki 581 laivalla ollutta matkustajaa ja miehistönjäsentä pelastuivat ripeiden pelastustoimien ansiosta.


title: M/S Oceanos

text: Onnettomuus herätti laajamittaista kansainvälistäkin huomiota sen vuoksi, että suuri osa miehistöstä, mukaan lukien aluksen päällikkö Yiannis Avranas, poistui alukselta, vaikka lähes 200 matkustajaa oli vielä aluksella ilman pelastusmahdollisuutta. Päällikkö Avranas väitti myöhemmin menneensä maihin huolehtimaan viestiyhteyksistä, tarkoituksenaan palata takaisin alukselle. Hänen on väitetty vieneen vanhemman naismatkustajan helikopteripaikan päästäkseen pois alukselta. Selittely ei auttanut, vaan Avranas tuomittiin vankilaan ja menettämään valtuutensa pysyvästi.


title: M/S Oceanos

text: Kaiken lisäksi miehistön sanotaan ottaneen tehokkaimman ja parhaiten varustetun pelastusveneen ja vieneen mukanaan jopa matkatavaransakin – vaikka alukselle jäi vielä runsaasti matkustajia. Ehdoton sääntö on, että matkatavarat on hylättävä laivanjätössä ihmishenkien pelastamiseksi; ne ovat vasta viimeisellä sijalla pelastettavan tavaran joukossa. Ne jopa heitetään mereen, jos ne haittaavat pelastustyötä millään tavoin.


title: M/S Oceanos

text: "Oceanos" lähti East Londonista useita tunteja myöhässä aiheettoman pommiuhkauksen vuoksi, ja päällikkö päätti yrittää saada kiinni menetettyä aikaa. "Oceanos" purjehti normaalia lähempänä rannikkoa ja törmäsi koralliriuttaan. Törmäys oli lievä, vaikkakin runkolevyt taipuivat hieman ja pieniä vuotoja havaittiin. Voimakas merenkäynti edesauttoi vuotoja.


title: M/S Oceanos

text: Noin kello 21.30 laivalla tapahtui pieni räjähdys, ja aluksen koneet sammuivat. Konemestari ilmoitti komentosillalle, että aluksen rungossa oli reikä ja että vesi pääsi virtaamaan rungon sisään. Generaattorit olivat joutuneet oikosulkuun, joten sähkövirran saanti oli katkennut.


title: M/S Oceanos

text: Vesi nousi vesitiiviissä osastossa avoimen jäteputken tasalle, josta se pääsi vuotamaan jätevesitankkiin. Telakalla osittain uusittua mutta keskeneräistä jätevesiputkistoa pitkin vesi pääsi pikkuhiljaa vuotamaan laivan kaikkiin osastoihin.


title: M/S Oceanos

text: Veden tulviminen aiheutti sen, että alus kallistui noin 20° oikealle kyljelleen, jolloin pääkoneet pysähtyivät, ja lopulta alus upposi keula edellä 12 tuntia vuodon syntymisen jälkeen.


title: M/S Oceanos

text: Laivalla ei ollut järjestetty pelastusveneharjoituksia. Aluksen jo upotessa laivan miehistö ei auttanut matkustajia lainkaan pelastautumaan. Merenkäynti oli voimakasta, mutta tästä huolimatta aluksen pelastusveneet onnistuttiin laskemaan. Kaikki matkustajat eivät kuitenkaan ehtineet tai suostuneet nousemaan veneisiin merenkäynnin vuoksi. Tämän vuoksi laivalle jäi lähes 200 ihmistä, jotka pelastettiin helikoptereihin. Pelastustöitä laivalla organisoi pieni viihdeartistien joukko. Viimeinen pelastusvene lähti laivalta kello 03.00 yöllä, ja ensimmäinen helikopteri saapui alukselle vasta 07.00 aamulla. Kuin ihmeen kautta jokainen aluksella ollut pelastui eivätkä pelastustyön aikana tulleet ruhjevammatkaan olleet vakavia.


title: M/S Oceanos

text: Pelastustyön kokonaisansio kuuluu yksinomaan laivan viihdetaiteilijoille ja eteläafrikkalaisille helikopterilentäjille, jotka kaikki palkittiinkin korkein kunniamerkein ja huomionosoituksin.


title: Tundravikla

text: Tundravikla "(Calidris subruficollis," aiemmin "Tryngites subruficollis)" on pieni rantalintu, Suomeen harvoin eksyvä muuttolintu. Sen vanha nimi oli alaskanvikla. Lajin nimesi Louis Jean Pierre Vieillot 1819.


title: Tundravikla

text: Pituus 18-21 cm, siipien kärkiväli 32-47 cm, paino 50-94 g, keskimäärin 71 g. Muistuttaa ulkonäöltään lähinnä hyvin pientä suokukkoa, mutta tarkempi tarkastelu useimmiten erottaa viklan tästä lajista. Pieni kahlaaja, noin suosirrin kokoluokkaa. Silmä on suuri ja musta ja nokka lyhyt suora tikkunokka, ruumis on kauttaaltaan kellanbuffi ja mustalla vipevöity. Siipien alapinnat kirkkaanvalkeat. Usein peloton. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Tundravikla

text: Tundravikla pesii Pohjois-Amerikan tundralla Alaskasta Länsi-Kanadaan, sekä Venäjällä Vrangelinsaarella ja mahdollisesti Tšuktšien niemimaalla. Se talvehtii Etelä-Amerikassa, varsinkin Argentiinassa ja Paraguaylla. Maailman populaation koko on noin 15 000 yksilöä. Lajin kanta on silmälläpidettävä, sillä aikaisemmin erittäin vahva kanta metsästettiin lähes sukupuuttoon 1920-luvulla. Muuttomatkallaan se harhautuu säännöllisesti Länsi-Eurooppaan, joskus jopa Suomeen asti. Suomessa se on lähes vuosittainen harhailija, lähes kaikki rariteettikomitean hyväksymät havainnot ovat syyskuulta. Vuoteen 2015 mennessä se on tavattu Suomessa 34 kertaa.


title: Tundravikla

text: Pesii tundran soilla, usein kaukana merestä. Muuttoaikana kaikenlaisilla kosteilla avomailla, mm. rannoilla ja lyhytheinäisillä niityillä. Myös sänki- ja mullospelloissa.


title: Tundravikla

text: Tundravikla pesii maassa ja tekee neljä munaa.


title: Tundravikla

text: Tundravikla syö hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.


title: Viihdelehti Stara

text: Viihdelehti Stara on suomalainen monimediallinen viihdealan julkaisu, joka aloitti toimintansa vuoden 2003 lopussa. Julkaisussa käsitellään pop- ja rock-musiikkia, elokuvia ja pelejä. Lisäksi julkaisussa on suomalaisten ja ulkomaisten tähtien haastatteluja. Parissa vuodessa julkaisun verkkoversio Stara.fi kasvoi yhdeksi Suomen luetuimmista viihdemedioista verkossa, ja viikoittainen lukijamäärä ylitti 100 000 rajan helmikuussa 2008. Vuodesta 2006 alkaen Stara on ollut myös aikakauslehti. Kuukausittain Stara tavoittaa yhteensä 450 000 lukijaa, joista verkossa noin 350 000.


title: Viihdelehti Stara

text: Staran tunnettuja tuotteita ovat myös Mister Pop ja Miss Pop -äänestykset, jotka järjestetään joka vuosi. Julkaisun päätoimittaja on nykyisin Jocka Träskbäck ja sitä kustantaa Stara Media Oy. Julkaisun toimitus koostuu 23 freelancertoimittajasta.


title: Viihdelehti Stara

text: Vuoden 2003 toukokuussa lanseerattiin myös "Stara"-aikakauslehti, jonka levikki oli aluksi 15 000 kappaletta. Lehdestä tuli vuoden 2008 keväällä myös S-iltaravintoloiden asiakaslehti ja levikki kasvoi samalla 30 000 kappaleeseen, joten Stara on yksi maan suurimmista viihdealan aikakauslehdistä. Lehden voi tilata liittymällä S-iltaravintoloiden kanta-asiakkaaksi. Se ei ole irtonumeromyynnissä.


title: Viihdelehti Stara

text: Vuonna 2014 Stara Media Oy osti osuuden BlogBook Finland Oy:n osakekannasta, ja Stara aloitti yhteistyön blogisivusto Blogbookin kanssa. Blogbookin blogikirjoituksia aletaan julkaista myös Stara-kaupunkilehdessä.


title: Viihdelehti Stara

text: Vuonna 2007 esitettiin myös ensimmäiset Stara-nimiset televisio-ohjelmat Pirkanmaan Kaupunkitelevisiossa ja sittemmin ohjelmaa ryhdyttiin esittämään maanlaajuisesti myös Diggari-kaapelitelevisiokanavalla, jonka peittoalueella oli 700 000 kotitaloutta.


title: Viihdelehti Stara

text: Stara aloitti ensimmäisenä Suomessa kaupalliset podcast -lähetykset elokuussa 2005. Ensimmäisen mainoskatkollisen podcastin Stara julkaisi 7. lokakuuta 2005. Silloin kansainvälinen musiikkikanava Music Television mainosti historiansa ensimmäisen kerran podcastissä. Julkaisu alkoi tuottaa ensimmäisenä Suomessa kaupallisia videopodcasteja 9.5.2007. Ensimmäiset jaksot käsittelivät Helsingin Euroviisuja. Maaliskuussa 2008 Starasta tuli ensimmäinen suomalainen media, jonka videot otettiin mukaan Nokia Video Center -ohjelmiston Euroopan katalogiin ja sitä kautta matkapuhelimiin. Kesällä 2008 julkaistiin Suomen ensimmäinen mainoskatkollinen videopodcast, kun mainostajana oli Hartwall Jaffa.


title: Isolokki

text: Isolokki "(Larus hyperboreus)" on arktisten merialueiden isokokoinen lokki.


title: Isolokki

text: Isolokki on hiukan isompi ja varsinkin vankkarakenteisempi kuin harmaalokki. Aikuisen höyhenpuku on pääosin valkoinen, sen siivet ovat päältä vaaleanharmaat, nokka on keltainen ja siinä on punainen kärkitäplä. Nuori lintu on vaaleanruskean kirjava ja sen nokka punertava, mustakärkinen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Linnun pituus on 62-68 cm, siipien kärkiväli 150–165 cm ja paino 1,0–2,7 kg. Ääni muistuttaa harmaalokin pilkallista nauravaa kiljahtelua.


title: Isolokki

text: Isolokki pesii arktisilla alueilla sekä Aasiassa, Euroopassa että Pohjois-Amerikassa. Euroopassa se pesii Islannissa, Huippuvuorilla, Novaja Zemljalla, Kaninin niemimaalla ja muilla arktisilla saarilla. Lajin elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaatio on kooltaan 200 000–2 000 000yksilöä. Se talvehtii Pohjois-Atlantilla ja Tyynenmeren pohjoisosissa. Suomessa lajia tavataan merialueilla säännöllisesti lähinnä talvisin.


title: Isolokki

text: Pesimäaiakana isolokit elävät rannikoiden ja järvien saarilla ja riutoilla, paikoin myös tundralla. Lisääntymisajan ulkopuolella ne kiertelevät rannikoita, vieraillen satamissa ja kaatopaikoilla, harvemmin sisämaassa.


title: Isolokki

text: Isolokki on yksiavioinen ja pesii sekä yhdyskunnittain että yksittäispareina. Se rakentaa pesänsä kalliolle tai maahan, joskus jäälle tai lumeen. Naaras munii tavallisesti kolme munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä neljä viikkoa. Emot hoitavat yhdessä myös poikasia, jotka ovat lentokykyisiä kuuden tai seitsemän viikon ikäisinä.


title: Isolokki

text: Isolokit ovat kaikkiruokaisia. Pääravintona on kala mutta sille kelpaavat niin jätteet, raadot, nilviäiset kuin linnunmunat ja -poikaset.


title: Kaitanokkalokki

text: Kaitanokkalokki ("Larus genei") on keskikokoinen, Suomessa hyvin harvinainen lokki.


title: Kaitanokkalokki

text: Kaitanokkalokki on vähän naurulokkia isompi ja kapeanokkaisempi. Sen pituus on 42–44 cm, siipien kärkiväli 100–110 cm ja paino noin 250–350 g. Sen höyhenpeite on valkoinen, rinta on kesäasussa punertava. Nuorten yksilöiden pyrstöpuolessa on tumma raita ja siivissä tummat läikät. Jalat, nokka ja silmärengas ovat tummanpunaiset. Pää ja kaula ovat pitkänmuotoiset.


title: Kaitanokkalokki

text: Kaitanokkalokki pesii Euroopassa pieninä paikallisina esiintyminä Espanjassa, eteläisessä Ranskassa, Sardiniassa, Adrianmeren pohjukassa, Mustanmerenn pohjoisrannikolla ja Kaukasiassa. Muualla se pesii Turkin keskiosissa, Niilin suistossa, Persianlahden rannikolla, Mauritaniassa ja muutamin paikoin Keski-Aasiassa. Sen eslinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 300 000–410 000 yksilöä. Laji on paikkalintu esiintymisalueen eteläosissa ja muuttolintu alueen pohjoisosissa, ja se talvehtii pääasiassa Välimeren maissa, Arabian niemimaan rannikoilla ja Intiassa. Suomessa laji on tavattu Porin Yyterissä 1993.


title: Kaitanokkalokki

text: Laji pesii yhdyskunnittain matalilla, laakeilla rannoilla merellä, järvillä ja joilla. Se suosii tiirayhdyskuntia. Pesimäajan ulkopuolella se vaeltelee rannikoilla, paikoin satamissa ja sisämaan vesistöissä, sekä usein kaukana avomerellä.


title: Kaitanokkalokki

text: Kaitanokkalokki munii tavallisesti kaksi tai kolme munaa maassa olevaan pesään. Haudonta kestää noin 22 päivää ja molemmat emot osallistuvat haudontaan, samoin kuin poikasten hoitoon. Laji pesii vain kerran kesässä.


title: Kaitanokkalokki

text: Saalistaa kaloja ja pieniä selkärangattomia veden pinnasta ja rantavedestä. Ruokailee tavallisesti suurina parvina.


title: A Kind of Magic

text: A Kind of Magic on brittiläisen Queen-yhtyeen 2. kesäkuuta 1986 julkaisema albumi. Se oli yhtyeen kahdestoista studioalbumi. Albumin kappaleista kuusi esiintyy Russell Mulcahyn elokuvassa "Highlander – kuolematon" . Kappale "One Vision" esiintyy elokuvassa "Iron Eagle" .


title: A Kind of Magic

text: Vuonna 1986 kaikki siihenastiset Queenin albumit julkaistiin ensimmäistä kertaa CD-levynä, mukaan lukien "A Kind Of Magic". Aiemmin levyt oli julkaistu ainoastaan vinyylilevyinä ja c-kasetteina.


title: A Kind of Magic

text: "One Year of Love" -single on kokoonpanoltaan poikkeava. Laulun kirjoittanut John Deacon soittaa siinä Yamaha DX-7-syntikkaa, lisäksi kappaleessa kuullaan Lynton Naifin johtamaa jousiorkesteria sekä Steve Gregoryn saksofoni. Kitaristi Brian Mayta kappaleella ei ole lainkaan. Albumi myi triplaplatinaa Britanniassa sekä kultaa USA:ssa.


title: A Kind of Magic

text: Alkuperäinen CD-julkaisu sisältää lisäksi kolme uudelleensovitettua kappaletta bonusraitoina:


title: A Kind of Magic

text: Vuonna 1991 julkaistu Hollywood Recordsin remasteroitu CD-versio sisältää lisäksi kappaleet:


title: A Kind of Magic

text: Vierailevina artisteina


title: A Kind of Magic

text: Albumi julkaistiin vuonna 1986 vinyylilevynä, c-kasettina ja CD-levynä Englannissa ja Yhdysvalloissa. Vuonna 1991 Hollywood Records julkaisi albumin uudelleen CD-levynä Yhdysvalloissa. Vuonna 2001 albumi julkaistiin remasteroituna CD-levynä Japanissa ja uudelleen 2004 Japanissa ja Euroopassa.


title: Satunnaisvaihtelu

text: Satunnaisvaihtelulla tarkoitetaan jonkin mitattavissa olevan ilmiön täysin ennustamatonta vaihtelua, joka esiintyy mitattaessa samaa asiaa useamman kerran peräkkäin. Riittävän tarkan arvon saamiseksi mittaus on toistettava riittävän monta kertaa.


title: Satunnaisvaihtelu

text: Tilastojen perusteella voidaan laskea esimerkiksi Jyväskylän pitkän ajan keskilämpötila tammikuussa. Tämä keskiarvo on hyvä ennustus tulevan tammikuun lämpötilasta, mikäli mitään ylimääräistä tietoa (kuten joulukuun 31. päivän lämpötila) ei ole saatavilla. Myöhemmin mitattavan todellisen keskilämpötilan ja tehdyn ennusteen erotusta voidaan pitää satunnaisvaihteluna.


title: Satunnaisvaihtelu

text: Muodollisemmin voidaan esittää, että aikasarjan t tekijät ovat:


Satunnaisvaihtelu


title: Satunnaisvaihtelu

text: jossa e on satunnaisvaihtelu tai virhetermi, ja se noudattaa esimerkiksi normaalijakaumaa, jonka odotusarvo on nolla. Termit x ovat selittäviä tekijöitä ja aikasarjan arvo voi myös riippua sen aikaisemmista arvoista.


title: Alfred Tennyson

text: Alfred Tennyson, Lordi Tennyson (6. elokuuta 1809 Somersby, Lincolnshire, Englanti – 6. lokakuuta 1892 Aldsworth, Surrey, Englanti) oli eräs aikansa suosituimmista englantilaisista runoilijoista.


title: Alfred Tennyson

text: Suuri osa Tennysonin tuotannosta käsitteli klassisia tai mytologisia aiheita. "Idylls of the King" (n. 1859) käsittelee kuningas Arthurin tarua. Myöhemmin hän siirtyi näytelmäkirjallisuuteen, mutta hänen näytelmänsä eivät saavuttaneet suosiota edes omana aikanaan.


title: Alfred Tennyson

text: Tennyson syntyi Lincolnshiressä rehtorin poikana. Isä kärsi mielenterveysongelmista ja joi rankasti. Tennyson ja kaksi tämän vanhempaa veljeä kirjoittivat runoutta teini-iässä, ja heidän yhteiskokoelmansa julkaistiin Alfredin ollessa 17-vuotias.


title: Alfred Tennyson

text: Tennyson kirjoittautui Cambridgen Trinity Collegeen 1828 ja julkaisi ensimmäisen oman kokoelmansa, "Poems Chiefly Lyricalin", vuonna 1830. Vaikka jotkut kriitikot pitivät Tennysonin tyyliä ylisentimentaalisena, hänen runoistaan tuli pian suosittuja ja Tennyson sai kiitosta tunnetuilta runoilijoilta, kuten Samuel Taylor Coleridgelta.


title: Alfred Tennyson

text: Vuonna 1831 Tennysonin isä kuoli ja hän joutui jättämään opiskelut. Hän palasi Lincolnshireen huolehtimaan äidistään. Vuonna 1833 Tennyson julkaisi toisen runokokoelmansa, joka sisälsi hänen tunnetuimman runonsa "The Lady of Shalott". Kokoelma sai kielteiset arvostelut, eikä Tennyson julkaissut kymmeneen vuoteen, vaikka jatkoikin koko ajan kirjoittamista.


title: Alfred Tennyson

text: Tennyson ja perhe muuttivat Essexiin ja vuonna 1842 Tennyson julkaisi kaksiosaisen kokoelman "Poems", joista ensimmäinen osa sisälsi jo julkaistuja runoja ja jälkimmäinen enimmäkseen uusia. Ne olivat menestyksekkäitä, kuten myös vuonna 1847 ilmestynyt "Princess". Vuonna 1850 Tennyson saavutti uransa huipun: hänelle myönnettiin "Poet Laureaten" eli hovirunoilijan arvo, jossa hän seurasi William Wordsworthia. Samana vuonna hän meni naimisiin Emily Sellwoodin kanssa. Runojen myynnistä tuli nyt hiumattavat tulot, ajoittain yli 10 000 puntaa vuodessa, ja Tennyson saattoi ostaa talon maaseudulta ja jatkaa kirjoittamista sen rauhassa.


title: Alfred Tennyson

text: Virallisessa asemassaan Tennyson sepitti isänmaallis-romanttisia teoksia, kuten "Ode on the Death of the Duke of Wellington" (1852) ja "Kevyen prikaatin hyökkäys" (1855), joka kertoo Krimin sodan aikaisesta epäonnistuneesta hyökkäyksestä:


title: Alfred Tennyson

text:
Heidän on pakko kuolla:
tykkejä tääll’ on ja tuolla,
patteri joka puolla
  ampuu ja lataa.
Sauhuun ja pauhinaan
peittyissä järkkyvän maan,
rohkeina kuoleman kitaan,
hornan kattilaan
  ratsasti kuus sataa.
  (suom. Yrjö Jylhä)


title: Alfred Tennyson

text: Kuningatar Viktoria myönsi Tennysonille paronin arvon vuonna 1884. Hän oli ensimmäinen aateloitu englantilainen kirjailija.


title: Kveekarit

text: Kveekarit on Englannissa 1600-luvulla perustettu protestanttinen liike. Sen jäsenet kutsuvat itseään ”totuuden ystäviksi”. Kveekareihin kuuluu maailmassa noin 350 000 jäsentä, Ison-Britannian lisäksi muun muassa Yhdysvalloissa, Keniassa ja Boliviassa. George Foxia pidetään kveekariliikkeen perustajana. Kveekarit ovat perustaneet useita tunnettuja ja suuria yrityksiä Isossa-Britanniassa. Kveekarien uskonnollisuuden ohjaamaa yritystoimintaa kutsutaan kveekarikapitalismiksi.


title: Kveekarit

text: Kveekarien mukaan jokainen voi kokea Jumalan läsnäolon ilman välikäsiä (esimerkiksi palkattuja pappeja) tai uskonnollisia sakramentteja. Niinpä kveekareilla ei ole pappeja eikä varsinaisia jumalanpalveluksia, vaan muita säännöllisiä seurakunnan kokouksia.


title: Kveekarit

text: Kveekarien uskon kulmakiviä ovat:


title: Kveekarit

text: Suomessa toimii Ystävien Uskonnollinen Seura Kveekarit ry, jonka varsinaisten jäsenten määrä on 25 (2007). Seura pääsi Yhdistysrekisteriin 21. huhtikuuta 1992. Sitä ei ole rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi.


title: Kveekarit

text: Kveekarit saivat vuonna 1947 Nobelin rauhanpalkinnon avustustyöstään toisen maailmansodan päätyttyä. Kveekarit osallistuivat Suomen Lapin jälleenrakentamiseen.


title: Kveekarit

text: Kanadalaisilla Kveekareilla oli suuri merkitys Petsamon evakkojen asuttamiseen tarkoitetun Varejoen kylän perustamisessa Tervolassa.


title: Kveekarit

text: Norman Morrison oli yhdysvaltalainen kveekari, joka teki polttoitsemurhan protestiksi Vietnamin sotaa vastaan.


title: Keltti

text: Keltti tarkoittaa seuraavia:


title: Alkio (joukko-oppi)

text: Alkio (myös elementti tai jäsen) on joukko-opissa joukon sisältämä objekti.


title: Alkio (joukko-oppi)

text: Joukossa "A" = {1, 2, 3, 4} on neljä alkiota: 1, 2, 3 ja 4. Näiden muodostamat ryhmät, esimerkiksi {1, 2} ja {3}, ovat "A":n osajoukkoja.


title: Alkio (joukko-oppi)

text: Joukon alkiot voivat olla mitä tahansa olioita. Esimerkiksi joukossa "C" = {Kasper, Jesper, Joonatan} on kolme alkiota: Kasper, Jesper ja Joonatan. Joukon alkiot voivat olla myös joukkoja. Esimerkiksi joukon "B" = {1, 2, {3, 4} } alkiot eivät ole 1, 2, 3 ja 4, vaan joukossa on kolme alkiota: luvut 1 ja 2 sekä joukko {3, 4}.


title: Alkio (joukko-oppi)

text: Relaatiota "kuuluu joukkoon" merkitään merkillä ∈. Esimerkiksi "x" ∈ A tarkoittaa, että "x" on joukon "A" alkio. Voidaan myös sanoa, että ""x" on joukossa "A"" tai ""A" sisältää "x":n". Jos "x" ei kuulu joukkoon "A", se merkitään "x" ∉ "A".


title: Alkio (joukko-oppi)

text: Tyhjä joukko on joukko, jossa ei ole yhtään alkiota. Tyhjää joukkoa merkitään formula_1:lla tai formula_2:lla.


title: Alkio (joukko-oppi)

text: Joukon alkioiden lukumäärää kutsutaan mahtavuudeksi. Esimerkiksi edellä määritellyn joukon "A" mahtavuus on 4, joukkojen "B" ja "C" taas 3. Joukon mahtavuus voi olla myös ääretön. Tällainen joukko on esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko.


title: Alkio (joukko-oppi)

text: Yllä olevien joukkojen mukaisesti:


title: Daniel Defoe

text: Daniel Defoe (noin 1660 – 24. huhtikuuta 1731) oli englantilainen kirjailija, journalisti ja kansankiihottaja, joka muistetaan parhaiten vuonna 1719 julkaistusta romaanistaan "Robinson Crusoe". Defoeta on pidetty eräänä varhaisimmista englanninkielisistä romaanikirjailijoista.


title: Daniel Defoe

text: Defoe syntyi Daniel Foe -nimisenä Lontoossa vuoden 1660 tienoilla – tarkka paikka ja päivämäärä ovat epävarmoja. Hänen isänsä James Foe oli kauppias. Myöhemmin Daniel lisäsi nimeensä De-etuliitteen ja väitti polveutunsa De Beau Faux’n suvusta. Hänen vanhempansa olivat presbyteerejä ja hän kävi presbyteerien tunnustuksellista koulua. Jätettyään koulun Defoe alkoi kauppiaaksi. Kohtalaisesta menestyksestä huolimatta hän ajautui velkoihin ja hänet pidätettiin maksamattomien velkojen takia vuonna 1692. Vapauduttuaan hän matkusteli Euroopassa ja Skotlannissa ja mahdollisesti toi viiniä Cádizissa, Portosta ja Lissabonista. Vuoteen 1695 mennessä hän oli palannut Englantiin ja käytti nimeä Defoe. Vuonna 1696 hän perusti tiiliskivitehtaan Essexiin Tilburyn kaupunkiin.


title: Daniel Defoe

text: Defoen pamflettikirjoitukset ja poliittinen toiminta (etenkin korkeakirkollisia Toryja vastaan suunnattu kiistakirjoitus) johtivat hänen pidättämiseensä ja häpeäpuuhun laittamiseensa 31. heinäkuuta 1701. Kolme päivää jalkapuutuomion jälkeen Defoe lähetettiin Newgaten vankilaan. Robert Harley, Oxfordin ja Mortimerin jaarli, järjesti Defoen vapaaksi tiedusteluagenttina toimimista vastaan.


title: Daniel Defoe

text: Pian vankilasta vapautumisen jälkeen Defoe koki Lontoossa vuoden 1703 suuren myrskyn, ehkä historian ainoan Britteinsaarille täydellä voimalla iskeneen hurrikaanin. Hän kirjoitti kirjan "Myrsky", joka oli kokoelma myrskyn silminnäkijöiden kertomuksia.


title: Daniel Defoe

text: Lupauksensa mukaisesti Defoe alkoi laatia muun muassa kausittaista raporttia ranskalaisten mielialoista Harleyn ministeriölle. Tätä jatkui vuodesta 1704 vuoteen 1713.


title: Daniel Defoe

text: Defoen kuuluisin romaani, "Robinson Crusoe", julkaisiin vuonna 1719. Se oli samalla jo liki 60-vuotiaan Defoen ensimmäinen romaani. Siitä tuli menestys jo omana aikanaan, ja sitä on kutsuttu maailman ensimmäiseksi bestselleriksi. Maailman kuuluisimpiin romaaneihin kuuluva kirja kertoo autiolle saarelle yksinään haaksirikkoutuneen miehen vaiheista. Defoe on saattanut perustaa romaaninsa skotlantilaisen merenkulkijan Alexander Selkirkin tositapaukseen. Defoen seuraava romaani "Kapteeni Singleton" ilmestyi 1720 ja "Moll Flanders" 1722.


title: Skeleton

text: Skeleton eli mahakelkkailu on kelkkailua, jossa kelkan kyydissä on yksi ihminen mahallaan, pää menosuuntaa kohti. Suorituspaikkana on erityisesti kelkkailua varten valmistettu keinorata eli -ränni.


title: Skeleton

text: Tiettävästi ensimmäistä kertaa varsinaisissa kelkkailukilpailuissa, skeletonkelkkailulle ominaisesti pää menosuuntaa kohti vatsallaan, laski herra McCormich Sveitsissä St. Moritzin jyrkällä Cresta Run -nimisellä jääradalla St. Moritzista alas Celerinaan vuonna 1887 ja voitti ykköspalkinnon, pullon samppanjaa. Tuolloin paljastui, että se oli nopein laskutapa, ja jo 1890 kaikki "Grand National" -kelkkakilpailun osanottajat laskivat pää edellä. Nimi "skeleton" (=luuranko) on peräisin vuodelta 1892, jolloin esiteltiin uusi, monien mielestä luurankoa muistuttava kelkka.


title: Skeleton

text: Vuonna 1926 kansainvälinen kelkkailuliitto FIBT otti skeletonin lajivalikoimaansa, ja Cresta Runilla järjestetty skeletonkilpailu olikin mukana jo vuoden 1928 St. Moritzin talviolympialaisten virallisessa ohjelmassa. Toisen kerran skeleton oli mukana olympiakisojen ohjelmassa, kun kilpailut järjestettiin toistamiseen St. Moritzissa vuonna 1948.


title: Skeleton

text: Ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin St. Moritzissa vuonna 1982, ja naiset ovat kilpailleet virallisesti vuodesta 1996 lähtien. Vuonna 2002 Salt Lake Cityssä skeleton palautettiin yli 50 vuoden tauon jälkeen jälleen olympialaisten viralliseen kisaohjelmaan. Nyt myös naisilla oli sarjansa.


title: Skeleton

text: Nykyään Cresta Runin rata on yksityisomistuksessa, ja siellä järjestetään kelkkailutapahtumia hienostopiireille, mutta naisilla ei ole kelkkaradalle asiaa.


title: Skeleton

text: Skeleton on erittäin huimapäinen laji, eikä se näin sovellu kaikkien harrastettavaksi. Parhaimmillaan nopeudet saattavat nousta yli 120 kilometriin tunnissa (Vancouverin olympiakourussa 140 km/h). Olympiakisoissa voittajan ratkaisee neljän laskun yhteisaika.


title: Skeleton

text: Lähtö tapahtuu siten, että kilpailija ensiksi kiihdyttää kumarassa juoksemalla työntäen edessään kelkkaa, ja tietyssä vaiheessa hyppää käsiensä varassa mahalleen kelkan päälle makaamaan.


title: Skeleton

text: Pää on selvästi kelkan etupuolella, ja kiinni pidetään kelkan takaosassa olevista kahvoista kädet tiukasti reisissä kiinni. Kelkassa ei ole jarruja eikä minkäänlaisia ohjausvälineitä, vaan ohjaaminen tapahtuu kehon painopistettä säätelemällä ja kevyillä kengänkärjen kosketuksilla jään pintaan. Yleensä kelkkailijan leuka on vain muutaman senttimetrin korkeudella jään pinnasta.


title: Skeleton

text: Kelkka itsessään on lähes suorakulmion muotoinen. Etu- ja takaosassa on pienet puskurit, jotka vaimentavat kolhuja rännin seinämiin. Kelkan pituus on 80–120 cm ja korkeus 8–20 cm. Sen pohjassa on kaksi teräksistä jalasta. Miesten kelkka saa painaa korkeintaan 43 kg ja naisten kelkka 35 kg.


title: Skeleton

text: Kilpailijan pakollisia varusteita ovat kyynärsuojat ja kypärä. Kypärässä on usein kasvot täysin peittävä visiiri sekä leukasuojus. Käsineet on yleensä valmistettu paksusta materiaalista, tavallisimmin nahasta, joka suojaa iskuilta. Kelkkailijan puku on elastisesta materiaalista valmistettu aerodynaaminen, ihonmyötäinen haalari. Synteettisestä materiaalista valmistettujen kenkien pohjissa saa olla enintään kahdeksan piikkiä, joiden sallittu pituus on seitsemän ja paksuus kaksi millimetriä.


title: Alkio

text: Alkio eli embryo on aitotumainen eliö kehityksensä varhaisimmassa vaiheessa. Alkioita tutkivaa tieteenalaa kutsutaan embryologiaksi.


title: Alkio

text: Sukupuolisesti lisääntyvien organismien hedelmöittynyttä munasolua kutsutaan tsygootiksi. Tsygootilla on puolet kummankin vanhemman geneettisestä perimästä eli DNA:sta. Kasveilla, eläimillä ja joillakin protisteilla tsygootti alkaa jakaantua mitoosin avulla, ja siitä tulee monisoluinen organismi. Termi alkio viittaa tämän kehityksen alkuvaiheisiin sen jälkeen, kun tsygootti on jakautunut ainakin kerran.Embryologian kehittäjiin kuulunut Karl Ernst von Baer muotoili alkionkehitykseen liittyvät ns. Baerin lait. Niihin kuuluu muun muassa havainto siitä, että alkiolle kehittyvät yleisemmät rakenteet ennen yksityiskohtaisempia (esimerkiksi kädet ennen sormia). Hän havaitsi myös, että kehittyneiden eläinlajien alkiot muistuttavat huomattavasti toisiaan, vaikka aikuisilla eläimillä yhtäläisyydet eivät olisikaan niin selvät.


title: Alkio

text: Alkion juridinen määritelmä poikkeaa biologisesta. Se, missä vaiheessa alkio lakkaa olemasta joukko soluja ja muuttuu yksilölliseksi ihmiseksi, on vaikea eettinen ongelma muun muassa abortin kannalta.


title: Hullut Päivät

text: Hullut Päivät () on Stockmann-tavarataloketjun jokakeväinen ja -syksyinen myyntitapahtuma, joka kestää viisi päivää, keskiviikosta sunnuntaihin. Ensimmäiset Hullut Päivät pidettiin 2.−5. huhtikuuta 1986.


title: Hullut Päivät

text:
Kyseessä ei ole varsinainen alennusmyynti, sillä myyntitapahtuman aikana myydään sitä varten hankittuja tuotteita Stockmannin normaaliin hintatasoon verrattuna edulliseen hintaan. Hulluja Päiviä vietetään myös Stockmannin verkkokaupassa sekä useissa tavaratalon vuokralaisten liikkeissä, kuten Akateemisessa Kirjakaupassa, Powerissa, Musti ja Mirrissä ja Hugo Bossilla.
__notoc__
Hullut Päivät järjestettiin alun perin kerran vuodessa, sittemmin kahdesti vuodessa huhti- ja lokakuussa. Vuoteen 2009 asti tapahtuma oli nelipäiväinen keskiviikosta lauantaihin, mutta joulukuussa 2009 voimaan astuneen sunnuntaikaupan vapauttaneen kauppojen aukioloajan lakimuutoksen myötä tapahtuma laajeni viisipäiväiseksi. Hulluja Päiviä vietetään Suomen lisäksi Venäjän, Viron ja Latvian Stockmann-tavarataloissa.


title: Hullut Päivät

text: Hulluja Päiviä on joka vuosi ennen tapahtumaa ja sen aikana mainostettu laajalti tiedotusvälineissä. Mainoksissa on käytetty ilmaisun "Hullut Päivät – Galna Dagar" ohella haamuja erilaisissa muodoissa. Mainoksissa on käytetty keltaista, mustaa ja valkoista väriä.


title: Hullut Päivät

text: Maskun Kalustetalo käytti usean vuoden aikana esimerkiksi lehti-ilmoituksissa muotoja "Hullut ALE Päivät" ja "6 Hulvattoman Hullua Päivää". Stockmann nosti hyvän liiketavan vastaisuutta koskevan kanteen markkinaoikeudessa, mutta kanne hylättiin. Helsingin käräjäoikeus kuitenkin hyväksyi Stockmannin kanteen tavaramerkin haltijan yksinoikeutta koskien ja kielsi Maskua käyttämästä termejä markkinoinnissaan.


title: Hullut Päivät

text: Vihreiden puoluevaltuuskunnan varapuheenjohtaja Miikka Keränen on vaatinut Stockmannia vaihtamaan alennusmyynnin nimen, koska se hänen mukaansa vähättelee mielenterveysongelmia ja leimaa ongelmien kanssa eläviä.


title: Alexander Selkirk

text: Alexander Selkirk, alun perin Alexander Selcraig, (1676 – 13. joulukuuta 1721) oli skotlantilainen merimies, joka jäi yksin asumattomalle saarelle, koska ei halunnut jatkaa matkaa merikelvottomalla aluksella. Hänet jätettiin maihin Tyynellämerellä Chilen edustalla Juan Fernándezin saaristossa sijaitsevalle Más a Tierran saarelle (nykyisin saaren nimi on "Isla Robinson Crusoe"). Odottaessaan pelastavaa laivaa Selkirk joutui viettämään saarella neljä vuotta ja neljä kuukautta. Hänen tarinansa kerrotaan olleen esikuvana Daniel Defoen kuuluisalle romaanille "Robinson Crusoe".


title: Alexander Selkirk

text: Kenkäsuutarin ja parkkaajan poika Alexander Selcraig syntyi Fifen Lower Largossa, Skotlannissa vuonna 1676. Nuoruudessaan hän käyttäytyi riitaisasti ja sopimattomasti, ja hänet haastettiin kirkonkäräjille sopimattomasta käytöksestä. Hän ei kuitenkaan saapunut paikalle, vaan pakeni merille "hoitamaan asioitaan paluuseensa saakka".


title: Alexander Selkirk

text: Merimiesuransa alussa hän osallistui bukkaneerien matkoille eteläisille merille, ja vuonna 1703 hän liittyi kaapparikapteeni William Dampierin "Cingue Ports" -kaljuunan miehistöön purjehdusmestarina. Lokakuussa 1704 alus pysähtyi yhdelle asuttamattoman Juan Fernándezin saariston saarista etsimään juomavettä ja ruokatarpeita. Tässä vaiheessa Selkirkin mielessä pyöri vakavia epäilyjä "Cinque Portsin" merikelpoisuudesta, ja hän valitsi maihin jäämisen tarkoituksenaan odottaa toista samoille vesille saapuvaa laivaa. Selkirkin päätös jäädä maihin sai hänet heti katumapäälle, ja hän yritti turhaan kutsua venettä takaisin. Ironista kyllä, "Cinque Ports" upposi myöhemmin, vieden mukanaan suurimman osan miehistöstä. Selkirk vietti saarella neljä vuotta ja neljä kuukautta, mukanaan vain musketti, ruutia, puusepän työkaluja, veitsi, Raamattu ja yllään olleet vaatteet.


title: Alexander Selkirk

text: Aluksi Selkirk pysytteli rannan lähettyvillä, eikä uskaltanut suurpetojen pelossa tunkeutua sisämaahan. Tänä aikana hän asui pienessä luolassa, käytti ravinnokseen kalaa, tähysti päivittäin taivaanrantaa pelastuksen toivossa kärsien yksinäisyydestä, masennuksesta ja katumuksesta. Viimein rannalle parittelemaan ja ruokailemaan saapuneet merileijonat ajoivat hänet sisämaahan.


title: Alexander Selkirk

text: Kauempana rannasta Selkirkin elämänlaatu parani huomattavasti. Ruokavalio sai enemmän vaihtelua saarelle tuotujen villiintyneiden vuohien lihasta ja maidosta. Saarella myös kasvoi luonnonvaraisena turnipsia, kaalia ja erilaisia marjoja ja mausteita. Aluksi ongelmana olivat laivojen mukana tulleet rotat, jotka ottivat tavakseen jyrsiä Selkirkin ihoa tämän nukkuessa. Selkirk kuitenkin onnistui kesyttämään muutamia laivoilta karanneiden kissojen jälkeläisiä, ja sai tämän jälkeen nukkua yönsä rauhassa.


title: Alexander Selkirk

text: Laivalta saamiensa työkalujen turvin Selkirk rakensi kaksi majaa saarella kasvavista pimentapuista ja käytteli muskettiaan metsästääkseen villivuohia. Kun hänen ruutivarastonsa ehtyi, hänen täytyi tyytyä jahtaamaan vuohia juosten. Erään tällaisen metsästysretken aikana hän loukkaantui vakavasti pudotessaan kalliolta, ja oli tajuttomana kahden päivän ajan. Onni onnettomuudessa oli se, että hänen saaliinsa jäi hänen alleen, mikä säästi hänet selkävammoilta.


title: Alexander Selkirk

text: Selkirk luki myös ahkerasti Raamattuaan, joka auttoi häntä jaksamaan ja piti yllä hänen äidinkielentaitoaan. Kun hänen vaatteensa kuluivat puhki, hän valmisti uudet vuohennahasta käyttäen naulaa neulana. Hänen isänsä oli suutari, ja lapsuudessaan saamiensa oppien ansiosta hänen elämänsä saarella helpottui huomattavasti. Kun hänen kenkänsä kuluivat käyttökelvottomiksi, hänen jalkansa olivat jo niin karaistuneet, ettei hän tarvinnut enää kenkiä ollenkaan. Rannalle ajautuneiden tynnyreiden vanneraudoista hän takoi itselleen uuden veitsen.


title: Alexander Selkirk

text: Kaksi alusta saapui saarelle Selkirkin siellä viettämänä aikana. Pahaksi onneksi kumpikin niistä oli espanjalainen. Selkirk oli kaappari ja skotlantilainen: kiinnijääminen olisi tiennyt kuolemaakin kauheampaa kohtaloa, joten hän piiloutui saarelle.


title: Alexander Selkirk

text: Kauan odotettu pelastus saapui 2. helmikuuta 1709, kun kaapparialus "Duke" saapui saarelle. Aluksen luotsina oli sattumoisin sama William Dampier, jonka laivalta Selkirk oli jäänyt pois. Aluksen kapteeni Woodes Rogers löysi Selkirkin saarelta, ystävystyi tämän kanssa, ja lopulta nimitti Selkirkin perämieheksi. Vuonna 1712 julkaistiin Rogersin kertomus matkasta maailman ympäri. Siinä kerrottiin myös Selkirkin tarina.


title: Alexander Selkirk

text: Vuonna 1717 Selkirk palasi Lower Largoon, mutta viipyi siellä vain muutaman kuukauden. Siellä hän tapasi Sophia Brucen, 16-vuotiaan navettapiian, jonka kanssa karkasi Lontooseen. Jo vuoden kuluttua Selkirk oli jälleen palannut merille. Käydessään myöhemmin Plymouthissa Selkirk avioitui leskeksi jääneen majatalonpitäjän kanssa.


title: Alexander Selkirk

text: Laivan lokikirjan mukaan Alexander Selkirk kuoli toimiessaan luutnanttina kuninkaallisella "Weymouth"-aluksella 13. joulukuuta 1721 kello kahdeksalta aamulla. Kuolinsyy oli todennäköisesti aluksen matkaa haitannut keltakuume. Hänet haudattiin mereen Afrikan länsirannikon edustalle.


title: Nagoya

text: Nagoya () on Japanin Aichin prefektuurin pääkaupunki ja maan kolmanneksi suurin kaupunki (neljänneksi suurin Tokion metropoli mukaan luettuna). Se sijaitsee Honshūn saaren etelärannikolla Tyynenmeren Isenlahden pohjukassa. Nagoya on Chūbun alueen merkittävin kaupunki, Chūkyōn metropolialueen keskus ja yksi maan vilkkaimmista satamista. Kaupungissa on 2 303 070 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 326,45 neliökilometriä. Nagoya on nimitetty yhdeksi Japanin virallisista suurkaupungeista.


title: Nagoya

text: Nagoya sijaitsee Honshūn keskiosissa Isenlahden rannalla. Kaupungin pinta-ala on 326,43 neliökilometriä. Se sijaitsee hedelmällisellä Nōbin tasangolla, ja kaupungin alue on pääosin matalaa tasankoa. Nagoyan korkein kohta on 198,30 metriä merenpinnan yläpuolella ja matalin kohta 1,73 metriä merenpinnan alapuolella.


title: Nagoya

text: Nagoyan lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin voi olla yli 35 celsius-astetta lämmintä. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin lämpötila on usein pakkasen puolella. Ympäri vuoden saadaan sateita, mutta eniten heinä- ja syyskuussa. Tammi- ja helmikuussa sade tulee usein lumena. Nagoya on myös taifuunireitillä, ja viimeisin kaupunkiin iskenyt vakava hirmumyrsky oli vuoden 1959 Taifuuni Vera.


title: Nagoya

text: Nagoya yhdistetään kolmeen keskiajalla Japania yhdistäneeseen henkilöön, Oda Nobunagaan, Toyotomi Hideyoshiin ja kaupungin eteläpuolella syntyneeseen Tokugawa Ieyasuun, josta tuli 1603 Japanin yhdystäneen Tokugawa-shōgunaatin ensimmäinen johtaja. Ieyasu aloitti 1610 Nagoyan linnan uudelleenrakentamisen. Sen jälkeen hän määräsi Kiyosun asukkaiden muuttamisen linnan ympäristöön, joka alettiin tuntea linnakaupunkina. Linna oli Tokugawan suvun käytössä 16 sukupolven ajan.


title: Nagoya

text: Nagoya sai 1889 kunnallisoikeudet Japanin kunnallishallinnon perustamisen yhteydessä. Kaupunki sai nimensä vanhan keisarin nimestä (joka myös luettiin Nagoya) ja koska Nagoya sijaitsee Kioton, Shikokun ja Tokion välissä, sai se myös historiallisen nimityksen "keskinen pääkaupunki" (). Nagoyan teollistuminen alkoi 1800-luvun lopulla, kun siellä perustettiin kello-, ompelukone- ja polkupyörätehtaita. Kaupunki kasvoi nopeasti 1900-luvun alkupuolella liikenteen ja talouden keskuksena. Nagoyan satama avattiin 1907, mikä vahvisti kaupungin asemaa. Raskaan teollisuuden tarve kasvoi ensimmäisen maailmansodan aikana, ja Nagoyasta alkoi kukoistaa erityisesti kone- ja metalliteollisuus.


title: Nagoya

text: Noin neljännes Nagoyasta tuhoutui toisen maailmansodan aikana ja noin puolet asukkaita jouduttiin evakuoimaan. Myös Nagoyan linna vaurioitui pahoin, ja se korjattiin 1950-luvulla. Vain 45 päivää sodan jälkeen kunnanhallitus aloitti laajamittaisen jälleenkorjausoperaation.


title: Nagoya

text: Nagoyasta tehtiin 1956 yksi Japanin virallisista suurkaupungeista. Nagoyan metro avattiin 1957, ja Tokion olympialaisia varten valmistui 1964 kaksi merkittävää liikenneväylää. Taifuuni Vera iski 1959 kaupunkiin ja tappoi 1 851 kaupunkilaista. Noin 530 000 jäi kodittomaksi. Tämän jälkeen alkoi laaja apuprojekti, ja kaupunki sai tukea muun muassa ystävyyskaupungiltaan Los Angelesilta ja monilta Japanin kaupungeilta. Lisäksi Nagoyassa parannettiin onnettomuuden jälkeen sataman aallonmurtajia ja korotettiin jokien rantoja.


title: Nagoya

text: Nagoya jakautuu 16 suuralueeseen. Niistä asukasluvultaan suurin on Midori-ku, pinta-alaltaan vuorostaan Minato-ku. Suuri osa kaupungin keskustasta sijaitsee Naka-kun ja Nakamura-kun alueilla.


title: Nagoya

text: Nagoyan metropolialue on yksi Japanin merkittävimpiä autoteollisuuden keskittymiä. Vaikka osa tehtaista onkin Nagoyassa, pääosa toimipisteistä on kuitenkin muissa kaupungeissa, erityisesti Toyotassa, jossa on Toyotan päämaja. Nagoyassa on myös laivanrakennus-, elektroniikka-, ilmailu-, metalli-, kulutustavara-, kemikaali- ja elintarviketeollisuutta. Japanilainen makeisyritys Marukawa ja keramiikkayritys Noritake pitävät päämajaansa Nagoyassa. Nagoyan satama on rahtimäärältään Japanin suurin satama; se on yksi maailmanluokan suursatamista.


title: Nagoya

text: Nagoyan lentoasemana toimii Chūbu Centrairin kansainvälinen lentoasema (NGO) Tokonamen kaupungissa ja Nagoyan lentoasema (Komakin lentoasema, NKM), joka sijaitsee osittain Komakin ja osittain Kasugain kaupungeissa. 17. helmikuuta 2005 kaikki kaupalliset lennot (lukuun ottamatta J-Airin lentoja) siirtyivät toimimaan Centrairin kentälle ja Nagoyan lentoasemaa käytetään nykyään yleisilmailulentokoneiden lentoasemana.


title: Nagoya

text: Nagoyan rautatieasema, joka on maailman suurin asema lattiapinta-alan mukaan, sijaitsee Tōkaidō Shinkansenin, Tōkaidō-päälinjan ja Chūō-päälinjan varrella lukuisien muiden ratojen lisäksi. Nagoya-rautatiet ja Kinki Nippon -rautatiet hoitavat kaupungin lähiliikennettä Tōkain ja Kansain alueella. Kaupungissa toimii myös Nagoyan metro.


title: Nagoya

text: Nagoyan väkiluku oli 2010 väestönlaskennassa 2 263 894. Väestötiheys oli 6 935,3 asukasta per km². Ensimmäisessä väestönlaskussa vuonna 1889 kaupungin väkiluku oli 157 496 ihmistä. Kaupunki saavutti miljoonan ihmisen väkiluvun vuonna 1934. Kaupungissa on 945 328 kotitaloutta, joka on huomattavasti enemmän kuin toisen maailmansodan lopun 153 370 taloutta.


title: Nagoya

text: Modernin Nagoyan suurkaupunkialue ulottuu osittain Mien ja Gifun prefektuurien alueelle ja siellä asuu yhteensä noin 9 miljoonaa ihmistä. Ainoastaan Tokion ja Osakan alueet ovat suurempia.


title: Nagoya

text: Nagoyan korkeakouluja ovat Nagoyan yliopisto, Nagoyan teknillinen instituutti ja Nagoyan kaupunginyliopisto.


title: Nagoya

text: Nagoyan kuuluisimpiin nähtävyyksiin kuuluvat Nagoyan linna (名古屋城, "Nagoya-jō", myös 名城, "Mei-jō") ja šintolainen Atsutan pyhäkkö (熱田神宮 "Atsuta jingū"), joka on erityisen arvostettu siksi, että siellä säilytetään pyhää Kusanagi-miekkaa ("Kusanagi no mitsurugi", 草薙神剣). Miekalla on samanlainen merkitys Japanin historiaan kuin englantilaisille Excaliburilla. Moderneja nähtävyyksiä edustavat televisiotorni ja rautatieaseman kaksoistornit, jotka ovat maailman korkeimmat rautatieasemarakennukset.


title: Nagoya

text: Kaupungin muita kulttuurikohteita ovat Tokugawan taidemuseo, jossa on Tokugawan suvun kokoelmia, Aichin kulttuurikeskus ja Misonon teatteri. Higashiyaman puistossa on eläin- ja kasvitieeteeliset puutarhat.


title: Nagoya

text: Nagoya on useiden ammattilaisurheilujoukkueiden kotikaupunki:


title: Nagoya

text: Nagoyassa toimii myös Shonai FC amatöörijalkapallojoukkue ja Nagoya Barbarians amatöörirugbyjoukkue.


title: Nagoya

text: Nagoyalla on useita ystävyyskaupunkeja:


title: Laskuvarjourheilu

text: Laskuvarjourheilu on laskuvarjoilla suoritettavaa hyppimistä ja liitämistä kilpaurheilumuotona. Nykyisiä kilpailumuotoja ovat pääasiassa tarkkuus-, taito- ja muodostelmahypyt. Hyppykorkeudet vaihtelevat tarkkuushyppyjen 850–1 000 metristä muodostelmahyppyjen 2 500–4 000 metriin. Laskuvarjourheilussa käytetään nykyisin siiven muotoista varjoa, jolla on hyvät liito-ominaisuudet. Se poikkeaa esimerkiksi laskuvarjojoukkojen pallovarjoista.


title: Laskuvarjourheilu

text: Laskuvarjourheilu kuuluu ilmailu-urheilun piiriin, jonka seuratoimintaa Suomessa johtaa Suomen Ilmailuliitto.


title: Laskuvarjourheilu

text: Taito- ja tarkkuuskilpailuissa kisataan myös yleismestaruudesta, joka on näiden kahden lajin yhdistetty tulos.


title: Pendelöinti

text: Pendelöinti (ruotsin sanasta "pendla" ’liikkua edestakaisin, heilua’, alun perin latinan sanasta "pendulum", heiluri) tarkoittaa nykykielessä asuinpaikkakunnan ja työssäkäyntipaikkakunnan välistä työmatkaliikennettä. Työmatkaliikenteen osuus muusta liikenteestä on heilurimaista töiden alkamis- ja päättymisajankohtana, ja aiheuttaa selvän piikin liikenteessä olevien henkilöiden määrässä.


title: Pendelöinti

text: Pendelöinnin aiheuttama heiluriliike on parhaiten todettavissa Helsingin lähiliikenteessä, jossa aamuisin suuri määrä ihmisiä saapuu Helsinkiin junilla, henkilöautoilla ja linja-autoilla. Samat ihmiset palaavat takaisin iltapäivällä.


title: Pendelöinti

text: Ruotsin kielen sana "ett pendeltåg" eli kirjaimellisesti "heilurijuna" (paikallisjuna tai lähijuna) kuvaa junayksikköä, joka liikkuu tietyllä reitillä edestakaisin joko jatkuvasti tai vain tiettyinä vuorokaudenaikoina.


title: Pendelöinti

text: Pitkät työmatkat ennustavat sosiaalista eristymistä, joka tekee ihmiset onnettomiksi. Erään laskelman mukaan tunnin mittainen matka työpaikalle vähentää ihmisen tyytyväisyyttä niin, että tasoissa pysyäkseen hänen olisi saatava vastineeksi 40 prosenttia enemmän palkkaa kuin ihmisen, jonka työpaikka on kodin lähellä.


title: Devalvaatio

text: Devalvaatio tarkoittaa kotimaan valuutan arvon tarkoituksellista heikentämistä suhteessa ulkomaisiin valuuttoihin. Devalvointia käytetään rahapolitiikan keinona maan teollisuuden ja viennin kilpailukyvyn parantamiseksi. Kun maan valuutan arvo heikkenee, maan vientituotteet suhteellisesti halpenevat. Maahan tuotujen tuotteiden hinnat puolestaan nousevat. Vientiteollisuus siis hyötyy devalvaatiosta. Maan kauppatase paranee devalvaation seurauksena, jos viennin ja tuonnin hintajoustojen summan arvo on yli yksi. Devalvaatio aiheuttaa inflaatiota, koska tuontitavaran hinnat nousevat. Seurauksena voi olla jatkuva devalvaatio-inflaatio-kierre.


title: Devalvaatio

text: Aiemmin devalvointia käytettiin Suomessa yleisesti. Kun Suomen markan arvo muutamana vuotena toisen maailmansodan jälkeen heikkeni noin kymmenesosaan entisestään, markka devalvoitiin vuosina 1945–1947 useita kertoja. Myöhemmin suoritettiin yli 30 prosentin devalvaatio vuosina 1957 ja 1967. Vuosina 1977–1978 markka devalvoitiin kolme kertaa vajaan vuoden kuluessa, mutta vain 5–8 prosenttia kerrallaan, samoin myöhemminkin vuonna 1982. Euroon liittymisen jälkeen tätä mahdollisuutta ei enää ole. Käytännössä mahdollisuus devalvointiin poistui jo syksyllä 1992, jolloin markka päästettiin lopullisesti kellumaan. Ennen Suomen markan päästämistä kellumaan Suomen talouden suurena ongelmana oli ns. inflaatio–devalvaatio-kierre.


title: Devalvaatio

text: Devalvointi äkillisenä toimenpiteenä kuuluu kiinteiden valuuttakurssien järjestelmään, jossa sillä pyrittiin poistamaan valuutan arvonnousun aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia. Nykyään valuuttojen ollessa pääosin kelluvia eli sellaisia, joiden valuuttakurssit määräytyvät markkinoilla, tällaista nopeaa devalvointia ei voida tehdä. Esimerkiksi euroa ei voida devalvoida samalla tavalla kuin Suomen markkaa 1980-luvulla.


title: Devalvaatio

text: Nykyään valuutan arvoa voidaan heikentää rahavarantoa liiallisesti kasvattamalla, mikä johtaa inflaatioon ja vähittäiseen rahan arvon heikkenemiseen.


title: Devalvaatio

text: Devalvoinnin vastakohta on revalvointi.


title: Devalvaatio

text: Devalvaation kaltaista kilpailukyvyn parantumista voidaan hakea myös "sisäisen devalvaation" avulla. Sisäisellä devalvaatiolla tarkoitetaan sellaisia järjestelmällisiä toimia, jotka aiheuttavat merkittävän suhteellisen kilpailukyvyn parantumisen esimerkiksi palkkoja alentamalla.


title: Devalvaatio

text: Sisäisellä devalvaatiolla pyrittiin Suomessa välttämään 1990-luvun alun varsinainen devalvaatio, ja ay-liike taipui lopulta palkkoja alentavaan tupo-sopimukseen. Hanke kaatui, koska devalvaatio-odotukset aiheuttivat Suomen Pankin valuuttapaon, joka aiheutti pakkodevalvaation 1991.


title: Devalvaatio

text: Fiskaalinen devalvaatio on yksi sisäisen devalvaation mahdollisista toteutustavoista. Fiskaalinen devalvaatio tarkoittaa verojärjestelmään tehtäviä muutoksia, joiden tavoitteena on vientiteollisuuden kilpailukyvyn parantaminen. Työnantajien sosiaaliturvamaksujen pienentäminen on esimerkki fiskaalisesta devalvaatiosta.


title: Devalvaatio

text: Devalvaatio ei kuitenkaan ole ainoa teollisuuden ja viennin kilpailukykyyn vaikuttava politiikan menetelmä. Toisena taloutta sääntelevän politiikan muotona rahapolitiikan ohella, jota devalvaatio edustaa, on finanssipolitiikka eli talouspolitiikka, jolla säädellään tuotannontekijöiden kuten esimerkiksi koulutetun työvoiman tai maan turvallisuuden laatua ja tarjontaa.


title: Richard Kiel

text: Richard Dawson Kiel (13. syyskuuta 1939 Detroit, Michigan – 10. syyskuuta 2014 Fresno, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi Rautahampaan roolissa James Bond -elokuvissa "007 rakastettuni" (1977) ja "Kuuraketti" (1979). Vaikka jättikasvua sairastava Kiel sai roolin yleensä suuren kokonsa vuoksi, hän oli myös luonne- ja tunnenäyttelijä.


title: Richard Kiel

text: Kiel oli huomattavan pitkä jättikärkisyys-hormonihäiriön aiheuttaman kasvupoikkeaman vuoksi. Hänen pituutensa oli 217 senttimetriä ja painonsa 145 kg.


title: Richard Kiel

text: Kielin elokuvaura alkoi 1960-luvulla, kun hän esiintyi B-luokan elokuvassa "Eegah" (1962). Hän esiintyi myös televisiosarjan "Pelon rajalla" ("The Twilight Zone") jaksossa ”To Serve Man” avaruusolentona. Hugo Grimaldin elokuvassa "The Human Duplicators" vuodelta 1964 Kiel näytteli Kolos-nimistä jättiläismäistä avaruusolentoa. Kiel esiintyi humanoidirobottina italialaisessa elokuvassa "Humanoidi", kovanaamana elokuvassa "Kalpea ratsastaja" vuonna 1985 sekä jättiläispartisaanina elokuvassa "Navaronen haukat" vuonna 1978.


title: Richard Kiel

text: Kiel tunnetaan kuitenkin ehkä parhaiten roolistaan "James Bond" -elokuvien Rautahampaana (Jaws). Kiel näytteli roolia Roger Mooren Bondeissa "007 rakastettuni" (1977) ja "Kuuraketti" (1979). Kiel ja Moore olivat hyviä ystäviä siviilielämässä.


title: Richard Kiel

text: Kiel esiintyi myös Visa Mini -luottokortin mainoksessa.


title: Richard Kiel

text: Kiel oli vuonna 1992 liikenneonnettomuudessa, josta seurasi osittainen kävelykyvyn menetys.


title: Richard Kiel

text: Kiel kuoli 74-vuotiaana 10. syyskuuta 2014 Kalifornian Fresnossa. Hän oli sairaalahoidossa murrettuaan jalkansa. Hänet haudattiin Belmont Memorial Parkiin Kaliforniaan.


title: Alkyylihalidit

text: Alkyylihalidit ovat yhdisteitä, joissa orgaanisen yhdisteen yksi tai useampi vetyatomi on korvattu halogeenilla. Alkyylihalidit ovat tärkeitä orgaanisten yhdisteiden valmistuksen lähtöaineita ja ne ovat laajalti levinneitä luonnossa (esimerkiksi meriorganismit). Pienimolekyyliset alkyylihalidit ovat kemiallisesti passiivisia ja niitä käytetään muun muassa liuottimina (esimerkiksi 1,2-dikloorietaani, kloroformi ja dikloorimetaani). Polyhalogenoituja alkyylihalideja käytetään muun muassa anestesialääkkeinä (halotaani) ja lämmönsiirtoon kylmälaitteissa (freonit).


title: Alkyylihalidit

text: Alkyylihalideja voidaan valmistaa alkeeneista ja alkyyneista additioreaktiossa sekä alkaaneista radikaalireaktioiden avulla.


title: Lauri Malmberg

text: Kaarlo Lauri Torvald Malmberg (8. toukokuuta 1888 Helsinki – 14. maaliskuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen jääkärikenraaliluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misajoella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan tykistökomentajana. Aktiivikautenaan puolustuslaitoksessa hän toimi sotaväen päällikkönä ja suojeluskuntien komentajana.


title: Lauri Malmberg

text: Malmberg kuului kuopiolaiseen Malmberg-sukuun. Hänen vanhempansa olivat lehtori Emil Othniel Malmberg ja Aino Emma Wilhelmina Perenius, veli oli jääkärieverstiluutnantti Erik Malmberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 hammaslääkäri Ragni Ståhlbergin (1890–1965) kanssa, joka oli jääkärimajuri Armas Ståhlbergin sisar. Luonnontutkija ja tietokirjailija A. J. Mela oli Lauri Malmbergin setä.


title: Lauri Malmberg

text: Malmberg kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1908 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla vuosina 1908–1914 ja suoritti niiden päätteeksi diplomi-insinööritutkinnon. Malmberg teki useita armeijan toimeksiantamia opintomatkoja ulkomaille muun muassa Ruotsiin, Englantiin ja Saksaan.


title: Lauri Malmberg

text: Malmberg osallistui aktiivisena jääkäriliikkeen toimintaan Helsingissä jo vuodesta 1914 alkaen, kunnes liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 6. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan.


title: Lauri Malmberg

text: Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen Preussin Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan. Malmberg pyrki kumminkin vapaaehtoisena perusteilla olevaan jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella sekä Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella.


title: Lauri Malmberg

text: Malmberg astui Suomen armeijan palvelukseen majuriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ensin vannottuaan sotilasvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen Suomen valkoiselle armeijalle. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Vaasasta hänet komennettiin Pietarsaareen, missä hänen tehtävänään oli muodostaa ja kouluttaa jääkäritykistö. Pietarsaaressa Malmberg johti kuuden punakaartilaiseksi epäillyn teloitusta. Seitsemäs Malmbergin ja eversti Adolf Hamiltonin käskystä ammuttu oli lääninsihteeri Johannes Jääskeläinen. Jääskeläisen teloitusta pidetään suoranaisena murhana. Malmberg ja muut lääninsihteerin ja punaisten teloittamiseen osallistuneet olivat humalassa. Myös tarina punaisten suunnitelmasta räjäyttää Jääskeläisen johdolla Pietarsaaren tykistökoulu on todettu Jaakko Paavolaisen Valkoinen terrori-kirjassa perättömäksi. Jääskeläisen murhatapausta peitteli esimerkiksi kirjailija Erkki Kivijärvi vapaussotaa koskevissa teoksissaan. Jääkäritykistön muodostamisen jälkeen Malmberg toimi Tampereen valtauksen aikana aluksi sen sekä loppuvaiheessa rintamaosasto A:n komentajana. Tampereen valtauksen jälkeen hänet nimitettiin tykistön uudelleen järjestelyn yhteydessä muodostetun Jääkäritykistöprikaatin komentajaksi. Sodan viimeisessä isossa operaatiossa nimittäin Viipurin valloituksessa hän toimi koko piiritystykistön komentajana. Hänet komennettiin 8. toukokuuta 1918 Päämajaan.


title: Lauri Malmberg

text: Malmberg toimi sisällissodan jälkeen 12. heinäkuuta 1918 alkaen Suomen tykistökoulun suomalaisena johtajana, kunnes hänet nimitettiin 24. heinäkuuta 1918 alkaen Kenttätykistörykmentti l:n komentajaksi. Hänen sotilasuransa seuraava käänne oli kun hänet nimitettiin 17. syyskuuta 1921 suojeluskuntain ylipäälliköksi. Malmberg ylennettiin kenraalimajuriksi 6. joulukuuta 1927.


title: Lauri Malmberg

text: Hänen nimikkeekseen tuli 25. toukokuuta 1928 armeijan vakinaiselle kannalle asettamisen yhteydessä suojeluskuntain päällikkö. Hän toimi puolustusministerinä Ingmanin II hallituksessa vuosina 1924–1925 ja hoiti sotaväenpäällikön tehtäviä 16. huhtikuuta – 2. lokakuuta 1925 välisen ajan.


title: Lauri Malmberg

text: Malmberg toimi Armeijan lippukomitean jäsenenä vuonna 1919 ja armeijan virkaikäkomitean jäsenenä vuosina 1919–1924 sekä 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuosina 1919–1921. Suomen upseeriliiton puheenjohtaja hän toimi vuosina 1920–1922 ja Jääkäriliiton puheenjohtajana vuosina 1921–1922 sekä Puolustusrevisionin jäsenenä vuosina 1923–1924. Puolustusneuvoston jäsenenä hän puolestaan toimi vuodesta 1925 alkaen ja oli Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan hallituksen jäsen vuodesta 1925 alkaen. Virkapukukomitean puheenjohtajana hän istui vuosina 1926–1928.


title: Lauri Malmberg

text: Malmberg toimi talvi- ja jatkosodan aikana Kotijoukkojen komentajana aina vuoteen 1945 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Lahore

text: Lahore () on Pakistanin toiseksi suurin kaupunki ja Punjabin provinssin pääkaupunki. Vuonna 2006 viranomaiset arvioivat siellä asuvan kymmenen miljoonaa asukasta. Se on Etelä-Aasian viidenneksi suurin kaupunki ja maailman kaupungeista kolmenkymmenen suurimman joukossa.


title: Lahore

text: Lahore sijaitsee Ravijoen varrella ja lähellä Intian ja Pakistanin välistä rajaa. Raja kulkee Punjabin maakunnan halki niin että kumpaankin maahan kuuluu siitä merkittävä osa. Lahorella on ollut tärkeä osa Punjabin alueen kulttuurissa ja kehityksessä aina 1600-luvun mogulivaltakunnan ajoista saakka, mikä näkyy mm.laajana kirjona eri aikakausilta peräisin olevia monumentaalirakennuksia. Lahoren vanha kaupunki, Badshahi-moskeija ja mogulikeisari Jahangirin hauta kuuluvat tunnetuimpiin matkailukohteisiin samoin kuin Lahoren linnoitus ja Shalimarin puutarha jotka ovat myös UNESCOn maailmanperintökohteita.


title: Lahore

text:
Mahtavin Intian suurmogulihallitsijoista, Akbar, piti Lahorea imperiuminsa pääkaupunkina 1584–1598. Kaiken kaikkiaan
mogulien valtakausi kesti vuodesta 1524 vuoteen 1707, jonka jälkeen seurasi yli puoli vuosisataa kestävä sekava kausi. Vuonna 1799 Lahoresta tuli Ranjit Singhin johtaman sikhivaltion pääkaupunki kunnes englantilaiset ottivat vallan vuonna 1849.


title: Lahore

text:
Kuuluisa Aleksandriassa vaikuttanut tähtiteilijä ja maantieteilijä Klaudios Ptolemaios (85-165 jaa.) mainitsee teoksessaan "Geografia" kaupungin nimeltä Labokla, jonka hän sijoittaa Indus-virran rannalle, seudulle nimeltä Kasperia (Kashmir). Hän mainitsee myös Jhelum-, Chenab- ja Ravijoet. Kyseessä saattaa olla Lahore.
Vanhin autenttinen dokumentti Lahoresta on tuntemattoman tekijän vuonna 982 kirjoittama Hudud-i-Alam. Siinä viitataan Lahoreen pienenä kaupunkina (shahr), jossa on vaikuttavia temppeleitä, suuria toreja ja valtavia puutarhoja. Alkuperäistä dokumenttia säilytetään British Museumissa.


title: Lahore

text:
Sulttaani Mahmud Ghazi valloitti Lahoren pitkän piirityksen jälkeen 1000-luvulla. Kaupunki poltettiin ja asukkaat ajettiin pois. Vuonna 1021 hän nimitti suosikkinsa, entisen orjansa Malik Ayazin sen kuninkaaksi. Näin Ayazista tuli Lahoren ensimmäinen muslimihallitsija. Hän asutti kaupungin uudelleen ja rakennutti kaupungin portit sekä linnoituksen entisen raunioille. Malik Ayazin hauta on yhä nähtävissä vilkkaalla Rang Mahalin alueella Lahoressa.
Lahoresta tuli Ghaznavidien keisarikunnan pääkaupunki vuonna 1152, jolloin Ghaznavidien valta oli jo alkanut heiketä. Lahore menetettiin vuonna 1186 ja sen jälkeen Lahorea hallitsivat Delhin sultanaattiin kuuluvana useat eri muslimidynastiat 1500-luvulle asti..


title: Lahore

text:
Vuodesta 1524 vuoteen 1752 Lahore kuului Baburin perustamaan suurmogulien keisarikuntaan ja oli ajoittain sen pääkaupunkina. Se oli Lahoren kulta-aikaa..
Suurimmillaan suurmogulien valtakunta oli 1700-luvulla, jolloin se käsitti suurimman osan Intian niemimaata ja osia nykyisestä Afganistanista. Asukkaita valtakunnassa arvioidaan olleen 100-150 miljoonaa. Mahtavan keisari Akbarin aikana rakennettiin upea Lahoren linnoitus, joka tänäkin päivänä on kaupungin tunnetuimpia nähtävyyksiä. Akbarin poika keisari Jahangir ja hänen poikansa keisari Shah Jahan laajensivat linnoitusta edelleen ja lisäsivät sinne ylellisin peili-ja kiviupotuksin koristeltuja palatseja. Etenkin Shah Jahan (1628-57) tunnetaan kiinnostuksestaan arkkitehtuuriin. Hänen aikaansaannoksiaan ovat myös Jahangirin mausoleumi ja Shalimarin puutarhat.
Viimeinen suurista mogulikeisareista oli Aurangzeb, joka hallitsi vv.1658-1707. Hän rakennutti mm.linnoituksen vieressä olevan Badshahi moskeijan.


title: Lahore

text:
Suurmogulien valta hiipui 1700-luvulla ja Lahore joutui usein hyökkäysten
ja miehityksen kohteeksi. Jonkin aikaa kaupunki kuului afgaanivaltakuntaan, jonka maaherrat pitivät siellä omaa hoviaan.
1740-luku oli kaoottista aikaa ja kaupungin johdossa oli vuosina 1745-1756 yhdeksän eri kuvernööriä. Sotaisat sikhiheimot käyttivät sekavia aikoja hyväkseen ja ottivat vallan monilla alueilla. Vuonna 1799 sikhiklaanit liittyivät yhteen muodostaen
itsenäisen valtakunnan hallitsijanaan Maharadza Ranjit Singh.
Pääkaupungiksi tuli Lahore..


title: Lahore

text:
Toinen englantilaisten ja sikhien välillä käyty sota päättyi vuonna 1849 brittien voittoon. Lahore liitettiin britti-imperiumiin ja brittivaltaa kesti lähes sata vuotta, aina vuoteen 1947. Englantilaiset rakensivat paljon ja yhdistivät julkisissa rakennuksissa
moguli- goottilaista ja viktoriaanista tyyliä. Tuolta ajalta ovat peräisin mm. pääpostitoimisto (GPO), YMCA, korkein oikeus, Government College University, National College of Arts, Montgomery Hall, Punjabin Yliopiston vanha kampus ja Maakuntahallitus (Provincial Assembly). Brittien pääkatu The Mall on edelleen Lahoren tunnetuimpia kauppakatuja.


title: Lahore

text: Brittivaikutus näkyy edelleen paitsi arkkitehtuurissa, myös urheiluperinteessä: kaupungissa on muun muassa 60 000 katsojan rugbystadion, suuri tenniskeskus ja useita golfkenttiä. Yläluokka harrastaa pooloa ja laukkakilpailuja, krikettiä pelaavat kaikki kansankerrokset.


title: Lahore

text:
Lahorella oli erityinen asemansa Intian vapaustaistelussa. Vuonna 1929 siellä pidettiin Intian kansankongressin (INC) istunto, jossa Jawaharlal Nehru esitti “täydellistä itsenäisyyttä” koskevan julkilausuman ja Intian kolmivärinen lippu nostettiin salkoon kansakunnan lippuna tuhansien ihmisten riemuitessa.
All India Muslim League, myöhemmin Pakistan Muslim League, oli ensimmäinen Intian vapaustaistelussa mukana ollut poliittinen puolue joka esitti Pakistanin erottamista omaksi valtiokseen. Tärkein tähän liittyvä kokous pidettiin Lahoressa 1940. Muslimit esittivät vaatimuksen erillisen muslimivaltion muodostamisesta julkaisemalla asiakirjan, joka tunnetaan nimellä Pakistan Resolution tai Lahore
Resolution. Muslim Leaguen johtaja Muhammed Ali Jinnah esitti tuolloin ensimmäistä kertaa julkisesti kahden kansakunnan
teoriansa, jonka mukaan hindu- ja muslimikulttuurit olivat kaikissa suhteissa niin erilaisia, että elämä samassa valtiossa oli mahdotonta.


title: Lahore

text:
Vuonna 1947 muodostettiin sitten Intian ja Pakistanin valtiot Karachista tuli Pakistanin pääkaupunki ja Lahoresta Pakistanin puolelle jääneen Punjabin osan pääkaupunki. Tässä yhteydessä rajan yli siirtyi miljoonia ihmisiä. Lähes kaikki Pakistanin puolelle jääneet hindut ja sikhit muuttivat Intian puolelle ja suuri määrä muslimeja puolestaan muutti rajan toiselta puolelta Pakistaniin. Tästä aiheutui paljon
väkivaltaa, taloudellisia menetyksiä ja vuosikymmeniä kestänyttä vihanpitoa.
Pahiten tilanteesta kärsi rajakaupunki Lahore.


title: Lahore

text:
Lahore sijaitsee Ravi-joen rannalla hedelmällisellä Punjabin tasangolla. Korkeuserot ovat pieniä, alueen korkeus merenpinnasta on noin 200 m. Lahoren hallintohalue on kooltaan 1712 km² suuruinen ja itse kaupungin pinta-ala on 404km², mutta se kasvaa edelleen.
Lahore rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Sheikupuran alueeseen, etelässä Kasurin alueeseen ja idässä Wagahin kylään, joka sijaitsee puoliksi Pakistanin ja puoliksi Intian puolella. Wagah on myös toistaiseksi ainoa paikka, jossa Intian ja Pakistanin välinen raja voidaan ylittää maanteitse. Säännöllinen pävittäinen bussiyhteys Delhin ja Lahoren välillä avattiin vuonna 2003.


title: Lahore

text:
Sää on kuuma touko-heinäkuussa, jolloin lämpötila kohoaa helposti lähelle 40 °C ja ylikin. Korkein Lahoressa mitattu lämpötila on 48 °C, joka on mitattu kahdesti: kesäkuun kuudentena 1921 ja kesäkuun yhdeksäntenä 2007.
Elokuussa alkaa monsuunikausi runsaine sateineen. Joulu- tammi- ja helmikuu ovat kylmimmät kuukaudet, jolloin vuorokauden keskilämpötila on niukasti yli kymmenen astetta, joskin päivällä voi aurinkoisena päivänä olla hyvinkinkin lämmintä.


title: Lahore

text:
Lahore on Punjabin maakunnan pääkaupunki. Lahoren kaupunginjohtaja, City District Nazim, on nimeltään Mian Amer Mehmood .
Lahoren kaupunki jakaantuu hallinnollisesti yhdeksään eri osaan, jotka ovat: Aziz Bhatti Town, Shalimar Town, Wagah Town, Data Ganj Baksh Town, Gulberg Town, Allama Iqbal Town, Samanabad Town, Nishtar Town ja armeijan alue Lahore Cantonment. Näissä jokaisessa on oma kunnallishallituksensa (Town Municipal Administration).


title: Lahore

text:
Vuoden 1998 väestölaskennassa saatiin Lahoren väkiluvuksi 6,8 miljoonaa ja vuoden 2006 puolivälissä hallitus arvioi asukasluvun 10 miljoonaksi Lahore on siis Karachin jälkeen Pakistanin toiseksi suurin kaupunki ja kuuluu maailman 30 suurimman kaupungin joukkoon. Vuoden 1998 väestölaskennan mukaan 96% väestöstä oli muslimeja, loput kristittyjä, hinduja, zarathustralaisia, sikhejä ja bahaita.
Lahoressa puhutaan monia kieliä, mm. punjabia, urdua, pashtua ja englantia..


title: Lahore

text: Lahoren kaupunkikuvassa erottuvat selvästi sen pitkän historian vaiheet. Muurien ympäröimä Lahoren vanha kaupunki on rakenteeltaan sekava, sen kadut ovat kapeita ja mutkittelievia, ahtaus sanoinkuvaamaton ja kunnallistekniikka olematon. Siellä toimii edelleen paljon perinteisten käsityöläisammattien harjoittajia. Kujilla ei ehkä ole kovin viisasta kuljeskella pimeän aikaan, mutta päivälläkin tuntee siirtyneensä historiassa kauas taaksepäin. Vanhan kaupungin basaari vastaa perinteistä mielikuvaamme basaarista ja kurkistellessaan sisään ahtaiden työpajojen ovista tai ikkunosta voi löytää jopa oliviiöljypuristimen, jota pyörittää ympyrää kulkeva härkä. Vanhassa kaupungissa on myös ”punaisten lyhtyjen alue” Heera Mandi, jonka laidalla on turistienkin hyvin tuntema ravintola The Coco's Den( nimestä monia kirjoitusasuja). Se sijaitsee yli 300 vuotta vanhassa entisessä ilotalossa, jonka alakerrassa on näytteillä talossa tanssitytön poikana syntyneen ja edelleen asuvan tunnetun taiteilijan Iqbal Husseinin maalauksia. Ylemmissä kerroksissa on ravintola ja ylimmän kerroksen kattoterassilta aukeaa pimeällä huikaiseva näkymä viereiselle Badshahi moskeijalle.


title: Lahore

text: Sirtomaavallan aikana rakennettiin leveitä katuja ja liikerakennuksia, pankkeja, virastoja, kouluja ja kirkkoja. Englantilaiseen tyyliin rakennettiin myös cantonment, eli sotilasalue, joka sijaitsee hiukan sivussa kaupungin keskustasta..


title: Lahore

text: Itsenäisyyden aikana kaupunki on laajentunut vanhan kaupungin ympärille ja asukasluku on kasvanut voimakkaasti, mistä on aiheutunut slummiutumista, liikenteen massiivista ruuhkautumista ja saastumista. Paikoitellen meteli on korvia huumaava ja pakokaasuilta tuskin näkee eteensä kaduilla joilla tungeksii sikin sokin autoja, hevosia, aaseja ja polkupyöriä. Oman osansa veden ja ilman saastumiseen tuovat tietysti myös Lahoren monet teollisuuslaitokset.


title: Lahore

text: Lahore on Pakistanin kulttuuripääkaupunki siinä missä Islamabad on hallinnollinen pääkaupunki ja Karachi liike-elämämän keskus. Lahoressa sijaitsee maan tunnetuin taideoppilaitos National College of Arts ja siellä on Pakistanin elokuvateollisuuden keskuspaikka joka tunnetaan nimellä  Lollywood. Maan tunnetuimmat qawwali- ja ghazalmusiikin esittäjät ja vaalijat kuten Noor Jehan, Nusrat Fateh Ali Khan, Mehdi Hassan ja Ghulam Ali ovat kotoisin Lahoresta.