title: Sankt Moritz

text: Sankt Moritzin kylä sijaitsee noin 1 800 metrin korkeudessa Sankt Moritzin järven rannalla ja lähivuorten rinteillä. Kunnan korkein kohta on Piz Julier (3 380 m mpy.).


title: Sankt Moritz

text: Vakituisia asukkaita kunnassa on noin 5 200, joista 40 % on ulkomaalaisia. Lisäksi kausittaisia siirtotyöläisiä on noin 3 000.


title: Sankt Moritz

text: Sankt Moritzissa sijaitsee Corviglian laskettelukeskus. Sankt Moritzissa on järjestetty talviolympialaiset vuosina 1928 ja 1948 sekä alppihiihdon MM-kilpailut vuosina 1934, 1974, 2003 ja 2017. Sankt Moritzissa sijaitsee lisäksi yksi harvoista maapallon kelkkailun keinosuorituspaikoista, joten siellä on järjestetty myös lukuisia eri kelkkailulajien arvokilpailuja. Skeleton eli mahakelkkailu on peräisin Sankt Moritzista.


title: Sankt Moritz

text: Innjoen varressa kulkeva päätie 27 () kulkee kunnan läpi. Maantieyhteys Italiaan on muun muassa Berninasolan yli Tiranoon. Sankt Moritz on Rhätische Bahn -rautatieyhtiön tärkeimpiä solmuasemia.


title: Sankt Moritz

text: Sankt Moritzista on suora linja-autoyhteys muun muassa kantonin pääkaupunkiin Churiin ja Italian Chiavennaan. Paikallisia bussireittejä on kymmenkunta. Sankt Moritzista on suora junayhteys Churiin, Italian Tiranoon ja Engadinin laakson itäosiin. Sankt Moritz on Glacier Express ja Bernina Express -matkailujunien pääteasema. Lisäksi laaksosta pääsee vuorille useilla köysiradoilla.


title: Sankt Moritz

text: Sankt Moritzin naapurikunnassa, Samedanissa, on kansainvälinen lentokenttä.


title: Yellowhead Highway

text: The Yellowhead Highway -maantie Kanadassa on itä-länsisuuntainen valtaväylä, joka yhdistää Brittiläisen Kolumbian, Albertan, Saskatchewanin ja Manitoban provinssin. Vaikka Yellowhead Highway on osa Trans-Canada Highway -tieverkkoa, ei sitä pidä sekoittaa alkuperäiseen Trans-Canada Highway -maantiehen, joka kulkee etelämpänä. Yellowhead Highwayn tunnus on koko matkalla "Highway 16".


title: Yellowhead Highway

text: Tie ylittää Kanadan kalliovuoret Mount Robson Provincial Park luonnonpuiston ja Jasperin kansallispuiston alueilla Yellowhead Pass -solaa pitkin, 1 130 metrin korkeudella merenpinnasta. Yellowhead-sola ja tie on molemmat nimetty irokeesi-métis-turkiskauppias Pierre Bostonaisin mukaan. Hänen lempinimensä oli Tête Jaune (ranskaksi tarkoittaa keltaista päätä), jonka hän sai vaaleista hiuksistaan.


title: Yellowhead Highway

text: Tien länsipää sijaitsee Grahaminsaarella, Massetin kylässä, Brittiläisessä Kolumbiassa. Tie kulkee 101 kilometrin matkan saaren läpi Skidegaten satamaan, josta on 172 kilometrin mittainen lauttayhteys mannermaalle Prince Rupertiin.


title: Yellowhead Highway

text: Prince Rupertista tie kulkee kaakkoon 724 kilometrin matkan Prince Georgen kaupunkiin, ja edelleen 268 kilometriä Tête Jaune Cacheen. 100 kilometriä Tête Jaune Cachesta länteen tullaan Albertan puolelle ajamalla Kalliovuorten ylitse lähellä Jasperia. 366 kilometriä tästä tie kulkee Edmontonin läpi, 532 km myöhemmin Saskatoonin lävitse. Tie yhtyy Trans-Canada Highwayhin Portage la Prairiessa Manitobassa, 697 km Saskatoonista länteen. Virallisesti tien itäinen pää on The Forksissa Winnipegissä. Lauttamatkat mukaan lukien reitin pituus on 3 057 kilometriä.


title: Yellowhead Highway

text: "The Yellowhead Highway Association" on pyrkinyt jatkamaan Yellowhead Highwayn nimeä kantavaa tietä aina Abbotsfordiin saakka. Tästä seuraisi se, että osuus tiestä olisi yhtäaikaisesti sekä Yellowhead Highwaytä että Trans-Canada Highwaytä.


title: Yellowhead Highway

text:
Ajatus Yellowhead tiestä syntyi pian ensimmäisen maailmansodan päättymisen jälkeen. Maanmittaaja Fred Driscoll ehdotti tietä rakennettavaksi hylätyn rautatielinjauksen paikalle, ja yhdessä Edmonton Automobile and Good Roads Associationin johtaja Charles Grantin kanssa perustivat kilpailun, jossa palkintona oli kultainen mitali ensimmäiselle autokunnalle, joka matkustaisi Edmontonista Victoriaan. Ensimmäisenä Edmontonista matkalle 17. kesäkuuta 1922 lähtivät Charles Neiymer ja Frank Silverthorne Overland Four -autolla. Viikkoa myöhemmin George Gordon ja J. Sims lähtivät samalle matkalle Ford Model T -autolla. Molemmat ryhmät saapuivat Victoriaan 4. heinäkuuta ja molemmat saivat palkinnokseen kultaisen mitalin.
Toisen maailmansodan aikana tien rakentamisessa käytettiin internoituja japanilaisia, Noin 1500 rakentajaa perusparansivat 30 kilometriä hylättyä rautatienpohjaa tieksi, rakensivat kokonaan uutta tietä 40 kilometriä ja 19 siltaa. Vuonna 1944 metsäautotietyyppinen tie (Tote road) oli valmis. Vuonna 1952 Trans Mountain Oil Pipe Line Company rakensi öljyputken tielinjauksen viereen ja rakennustöiden aikana metsäautotie tuhoutui lähes täysin. Vuoteen 1969 mennessä tie oli rakennettu uudelleen ja asfaltoitu. Seuraavan vuoden elokuussa Brittiläisen Kolumbian pääministeri W.A.C. Bennett avasi Yellowhead -tien virallisesti.


title: FM-synteesi

text: FM-synteesi on äänen syntesoinnin muoto, jossa äänen sävyä muutetaan taajuusmodulaation (frequency modulation, FM) avulla. Tällöin yksinkertaista aaltomuotoa muokataan moduloimalla sitä toisella signaalilla, joka myös on kuuloalueella.


title: FM-synteesi

text: Analogisissa syntetisaattoreissa FM-synteesin toteuttaminen ei useinkaan ole käytännöllistä, koska analogiset oskillaattorit ovat luonteeltaan epävakaita. Digitaalisissa syntetisaattoreissa FM-synteesi sen sijaan on helppo toteuttaa matemaattisella tarkkuudella, ja FM-synteesi olikin 1980-luvulla käytetyin synteesimuoto Yamahan DX-sarjan, erityisesti huippusuositun DX7:n, myötä.


title: Kelkkailu

text:
Kelkkailu on kilpaurheilun muoto, jonka eri lajityyppien yhdistävä piirre on pyrkimys edetä kelkalla tarkoitusta varten suunniteltu rata mahdollisimman nopeasti.
Ratakelkkailulajeja ovat mahakelkkailu (skeleton), rattikelkkailu (bobsleigh) sekä ohjaskelkkailu (luge) keino- ja luonnonradoilla. Kelkkailu on jakautunut lajeittain kahteen eri liittoon, jossa skeletonia ja rattikelkkailua hallinnoi kansainvälinen kelkkailuliitto FIBT "(Federation Internationale de Bobsleigh et de Tobaganning)" ja ohjaskelkkailua lajin erikoisliitto FIL "(Fédération Internationale de Luge de Course)".


title: Kelkkailu

text: Ohjaskelkkailussa maataan kelkan päällä selällään jalat menosuuntaa kohti. Ohjaskelkkailussa kilpaillaan sekä yksin- että parikilpailussa, jossa toinen kilpailija makaa selällään toisen alaruumiin päällä. Erityisen suosittua laji on Saksassa, Itävallassa ja Italiassa.


title: Kelkkailu

text: Ohjaskelkkailuun soveltuvia keinoratoja on maailmassa vain 17 kappaletta 10 eri maassa. Uusien ratojen rakentaminen on kallista, eikä niitä rakenneta yleensä kuin talviolympialaisten kipailupaikoiksi. Tämän johdosta lajista on olemassa kansainvälisen liiton hyväksymä ja hallinnoima luonnonradoille suunniteltu muunnos, jota yritetään myös saada "isoveljensä" tapaan olympialajiksi.


title: Kelkkailu

text: Rattikelkkailussa kilpaillaan kahden ja neljän hengen kelkoilla. Kelkkoja ohjataan vaijereilla. Rattikelkkailu on ollut olympiaohjelmassa ensimmäisistä kisoista lähtien lukuun ottamatta 1960 Squaw Valleyn kisoja.


title: Kelkkailu

text: Rattikelkkailuun soveltuvia ratoja on maailmassa ainoastaan 12, joista ainoastaan Sankt Moritzissa sijaitseva rata on luonnonjäästä valmistettu.


title: Kelkkailu

text: Skeletonissa eli mahakelkkailussa kilpailija makaa kelkan päällä mahallaan pää menosuuntaa kohti. Kilpailuja käydään keinoradoilla. Olympialaisten ohjelmassa laji on ollut vuosina 1928 ja 1948 sekä vuodesta 2002 lähtien.


title: HSCSD

text: High Speed Circuit Switched Data (HSCSD) on 2,5-sukupolveen kuuluva piirikytkentäinen GSM-verkon laajennus, joka mahdollistaa tavallista GSM:ää nopeamman tiedonsiirron päätelaitteen ja verkon välillä. Tiedonsiirtonopeus on enimmillään noin neljä kertaa suurempi verrattuna GSM-verkon Circuit Switched Datan (CSD) tiedonsiirtonopeuteen.


title: HSCSD

text: HSCSD:n suuri tiedonsiirtonopeus perustuu siihen, että HSCSD-tekniikka käyttää enimmillään neljää aikapaikkaa verrattuna GSM:n verkon datasiirron yhteen aikapaikkaan. GPRS on HSCSD:n jälkeen 2000-vuosikymmenen alussa käyttöön otettu pakettikytkentäinen tekniikka, joka mahdollistaa nopeamman ja tehokkaamman tiedonsiirron.


title: HSCSD

text: Yksi HSCSD:n uudistuksista oli mahdollisuus valita erilaisista tiedonsiirron virheenkorjauksen tasoista. Alkuperäinen virheenkorjaus GSM:ssä oli tarkoitettu toimimaan koko verkon kattamalla alueella ja huonoimmissa mahdollisissa olosuhteissa. Tämä tarkoittaa sitä että suuri osa GSM:n tiedonsiirtokapasiteetista on varattu korjausdatalle. HSCSD tarjoaa eri tasoista virheenkorjausta riippuen radioyhteyden laadusta tukiasemaan. Parhaissa olosuhteissa voidaan yltää 14,4 kb/s nopeuteen yhdellä aikapaikalla normaalin 9,6 kb/s sijasta. Toinen uudistus oli mahdollisuus käyttää useampaa aikapaikkaa yhden sijasta. Kaikkia neljää aikapaikkaa käytettäessä voitiin tiedonsiirtonopeutta nostaa 57,6 kb/s:n (eli 4 × 14,4 kb/s). Huonoimmissakin olosuhteissa virheenkorjausta käytettäessä ylletään useampaa aikapaikkaa käyttämällä 38,4 kb/s nopeuteen. HSCSD edellyttää käyttämiensä aikapaikkojen varaamista pelkästään yhdelle käyttäjälle. On mahdollista että datapuhelua muodotettaessa tai sen aikana aikapaikkoja ei kyetä varaamaan täyden tiedonsiirtokapasiteetin mahdollistamiseksi, koska matkapuhelinverkkossa äänipuhelut on saatettu priorisoida dataliikenteen edelle.


title: HSCSD

text: Tyypillisesti useampaa aikapaikkaa käyttävä HSCSD -datapuhelu oli hinnoiteltu kallimmaksi kuin normaalin puhelun hintainen yhtä aikapaikkaa käyttävä datapuhelu. Tämä teki siitä suhteellisen kallista verrattuna siihen aikaan jolloin varattu yhteys on aktiivisessa käytössä. Tämä on yksi syy miksi pakettivälitteinen GPRS kehitettiin sen korvaajaksi. Määrätyt aikapaikat varanneen HSCSD:n etu verrattuna GPRS:ään on lyhyempi vasteaika, koska sen ei tarvitse GPRS:n tapaan odottaa lupaa lähettää datapaketti verkkoon.


title: Alijättiläinen

text:
Alijättiläinen on vastaavan väristä pääsarjan tähteä kirkkaampi tähti. Siniset alijättiläiset ovat valkoisia ja keltaisia tähtiä huomattavasti kirkkaampia.
Alijättiläiset luetaan spektriluokituksessa kirkkausluokkaan IV. Pääsarjan tähtien ja alijättiläisten välissä on väliluokitus IV-V.
Tyypillinen alijättiläinen on Achernar ja hieman himmeä alijättiläinen Procyon A ja Spica,
Shaula, Alnair, Alioth, Menkalinan,
Alhena, Zeta Lyrae. Auringosta tulee keltainen alijättiläinen noin 2 miljardin vuoden päästä.


title: X Japan

text: X Japan (alun perin X) on kesällä 1982 perustettu japanilainen rock-yhtye, joka kuitenkin nykyisin käyttää musiikissaan runsaasti myös sinfonisen metallin elementtejä. Bändin aikaisemmat versiot olivat Dynamite (perustettu jo 1978) ja Noise (perustettu 1980). Yhtye tunnetaan säveltäjä-sanoittaja Yoshikin melodisista ja nopeatempoisista rock-kappaleista ja kauniista, rauhallisista sekä herkistä balladeista. Vähintään yhtä tunnetuksi nousi yhtyeen visuaalinen ilme. Aluksi hyvin paljon 80-luvun glam rockista vaikutteita ottanut imago pysyi yhtyeen käytössä suhteellisen pitkän ajan, mutta muuttui myöhemmin hillitymmäksi. Varsinkin Yoshiki käytti aikanaan hyvin naisellista imagoa lavalla.


title: X Japan

text: Yhtyeen perustaja Yoshiki oli tuntenut Toshin viisivuotiaasta asti; he perustivat "X"n yhdessä yhdeksäntoistavuotiaina. Toshi ei ollut aluksi kovin innokas yhtyeen suhteen, koska hän halusi opiskella lääkäriksi. Yoshiki sai kuitenkin suostuteltua Toshin antamaan täyden panostuksensa yhtyeelle. Aluksi Toshi soitti yhtyeessä kitaraa, mutta koska yhtyeen senhetkinen laulaja ei halunnut lähteä bändin kanssa Tokioon etsimään mainetta ja mammonaa, Toshi ryhtyi yhtyeen solistiksi, koska hänellä oli jäljellä olevista jäsenistä paras ääni.


title: X Japan

text: Kouluaikoina bändi esiintyi koulunsa juhlissa ja soittivat enimmäkseen covereita, mutta he olivat jo tehneet pari omaa biisiä I'll Kill You ja We Are X. Bändi myös esiintyi vuonna 1982 East West Japan -levy-yhtiön bändikilpailussa


title: X Japan

text: Vuosina 1985 ja 1986 yhtye soitti paljon pienissä klubeissa. Miehet vaihtuivat yhtyeessä tiuhaan tahtiin, mutta se ei haitannut Yoshikia hänen säveltäessään. Klassikot kuten "Kurenai", "Orgasm" ja "X" syntyivät jo vuonna 1985 ja "Stab Me in the Back" vuonna 1986. Yhtye onnistui tekemään muitakin taidokkaita kappaleita kuten "Lady in Tears", "Endless Dream", "Stop Bloody Rain" ja "Only Way", mutta niitä ei ikinä julkaistu. Muutamia kappaleita on vanhoilla demonauhoilla. Bootleg-nauhoitukset ovat melkein ainoa keino kuulla vanhoja klassikoita.


title: X Japan

text: Kesällä 1985 yhtye julkaisi ensimmäisen singlensä nimeltä "I'll Kill You". Singleä painettiin vain 1000 kappaletta ja se on nykyään erittäin harvinainen. Singlen B-puolella oli kappale "Break the Darkness", joka oli senaikainen livesuosikki. Singlellä soitti Toshin ja Yoshikin lisäksi Terry, Tomoyuki ja Atsushi. Tomoyuki ei kuitenkaan pysynyt yhtyeessä kovin pitkään sen jälkeen – kesäkuun keikoilla kitaroita soittivat Terry ja Eddie. Marraskuussa 1985 julkaistiin japanilainen heavy metal -kokoelma nimeltä "Heavy Metal Force III", jota varten X nauhoitti uudelleen kappaleen "Break the Darkness". Samoihin aikoihin kun levy julkaistiin, kaikki paitsi Toshi ja Yoshiki lähtivät yhtyeestä, joten oli taas aika etsiä uudet jäsenet. Kitaraa tuli soittamaan Jun ja bassoa Yoshikin kämppäkaveri Taiji. Taiji ei kuitenkaan pysynyt kovin pitkään yhtyeessä, minkä jälkeen bassoa soitti Hikaru. Tämä kokoonpano soitti lähes vuoden yhdessä ja sai julkaistua uuden singlen nimeltä "Orgasm" vuonna 1986. Tätä singleä painettiin 1500 kappaletta ja sen julkaisi Extasy Records, Yoshikin oma levy-yhtiö jonka hän perusti, koska mitkään levy-yhtiöt eivät olleet kiinnostuneet X:stä. Yhtyettä pidettiin liian rankkana, eikä sen menestykseen uskottu.


title: X Japan

text: Loppuvuodesta 1986 Jun ja Hikaru lähtivät. Yoshikin ystävä Taiji tuli takaisin yhtyeeseen ja kitaraa soitti hetken aikaa Kerry. Kerrykään ei pysynyt yhtyeessä. Yhtye sai kutsun nauhoittaa kaksi kappaletta tulevalle japanilaiselle heavy metal -kokoelmalle nimeltä "Skull Thrash Zone Vol. 1", joka julkaistiin maaliskuussa 1987. Yhtye palkkasi kitaristin nimeltä Pata soittamaan kaksi kappaletta, mutta Pata osoittautui hyväksi muusikoksi, joka sitten jäi yhtyeeseen loppuun asti. Yoshiki halusi myös toisen kitaristin ja löysi kaverin nimeltä Isao, joka kuitenkin loukkaantui moottoripyöräonnettomuudessa eikä voinut soittaa kitaraa. Yoshikille tuli mieleen, että yhtye nimeltä Saver Tiger on hajonnut ja siinä soitti karismaattinen ja loistava esiintyjä nimeltä Hideto "hide" Matsumoto. Yoshiki pyysi hideä liittymään X:ään, mutta hide ei ollut aluksi innostunut, koska oli ajatellut ryhtyä seuraamaan vanhempiensa jalanjälkiä ja ruveta suunnittelemaan omia vaatteita. Yoshiki sai kuitenkin hiden puhuttua ympäri, ja hän liittyi yhtyeeseen 1987 ja pysyi siinä loppuun asti.


title: X Japan

text: Yhtye keikkaili ahkerasti kesällä 1987 ja julkaisi myös ensimmäisen videon nimeltä "Xclamation". Videota sai pelkästään kahdella keikalla, joten nykyään se on erittäin harvinainen. Video sisälsi kolme musiikkivideoita, "Xclamation", "Stab Me in the Back" ja "Kurenai". Joulukuun lopussa yhtye esiintyi Sony/CBS Recordsille, siinä toivossa että saisi levytyssopimuksen, mutta Sony/CBS kieltäytyi – vähäksi aikaa.


title: X Japan

text: Vuoden 1987 marraskuussa ja joulukuussa oli yhtyeen ensimmäinen kiertue "Wink Tour". Tällä kiertueella yhtye soitti myös vanhoja kappaleita, mutta hyvin paljon uusia kappaleita, joita he olivat säveltäneet ensimmäiselle levylleen, "Vanishing Visionille". Huhtikuussa 1988 päivänvalon näki "Vanishing Vision", yhtyeen ensimmäinen levy, edelleen Extasy Recordsin julkaisema. Levy menestyi erittäin hyvin indie-levyksi, minkä takia Sony/CBS tajusi aikaisemman virheensä ja lähestyi yhtyettä. Kesä meni kuitenkin kiertueella levyä promotoiden. Kiertueen nimi oli "Vanishing Tour" ja se kesti noin kaksi kuukautta. Syyskuussa yhtye soitti Kyoto Sports Valleyssa klassisen keikan, jonka Sony/CBS kuvasi, mutta video varastettiin Sonyn arkistoista, eikä sitä koskaan julkaistu. Kyseisellä keikalla X soitti yhden Hanoi Rocksn kappaleen, "Tragedy".


title: X Japan

text: Lokakuussa yhtye lähti toiselle kiertueelle nimeltä "Burn Out Tour", joka kesti vain lokakuun ajan. Japanilainen lehdistökin huomasi yhtyeen ja VOS-niminen lehti pani Toshin kanteen sekä lehden mukaan videon, jolla oli pari kappaletta Kyoton konsertista sekä Yoshikin haastattelu. Vuoden lopussa yhtye alkoi tehdä seuraavaa levyään, jonka julkaisisi Sony/CBS Records.


title: X Japan

text:
Huhtikuussa 1989 yhtye julkaisi toisen levynsä "Blue Blood". Levy oli Sony/CBS Recordsin julkaisema, joten se sai paljon promootiota myös levy-yhtiöltä ja levy upposi kansaan kuin kuuma veitsi voihin. Levyllä oli paljon rankkoja kappaleita kuten Vanishing Visionilla, mutta Yoshiki oli myös säveltänyt kaksi kaunista balladia "Endless Rain" ja "Unfinished".
Myös rockia oli saatu mukaan mm. kappaleilla "Week End" ja "Celebration". Blue Bloodille oli nauhoitettu uudelleen kaksi vanhaa kappaletta "X" ja "Orgasm", jotka oli alun perin julkaistu 1986. Myös Kurenai julkaistiin uudelleen. Tällä kertaa kyseessä oli japaninkielinen versio. Vanishing Visionilla ollut Kurenai oli kokonaan englanniksi.


title: X Japan

text:
Yhtye lähti kiertueelle ja "Blue Blood Tour" käynnistyi jo ennen levyn julkaisua. Maaliskuussa yhtye soitti kaksi konserttia, joista toinen kuvattiin ja julkaistiin videona kesäkuussa. Videon nimi oli "Blue Blood Tour 爆発寸前 Gig (Bakuhatsu Sunzen Gig)".
Video kuvattiin maaliskuun 16. päivä Tokion Shibuya Kohkaidossa. Kyseisessä konsertissa jaettiin videota nimeltä "ThanX 愛をこめて (ThanX Ai wo Komete)", joka sisälsi Kurenai-musiikkivideon "making of" -pätkän. Kiertue jatkui levyn julkaisun jälkeen ja päättyi kesäkuun 13. päivä Niigataan. Toiseksi viimeisestä konsertista, joka soitettiin Tokion Hibiya Yaonissa, on julkaistu muutama livekappale myöhemmillä singleillä sekä videoilla. Kesällä yhtye esiintyi festivaaleilla, kuten Nagoya Rock Wave, Kawaguchiko The Rock Kids sekä Sendai Rock N' Roll Olympic.


title: X Japan

text:
Syyskuussa julkaistiin ensimmäinen single Blue Bloodilta nimeltään "紅". Kurenaista tuli X Japanin kaikkien aikojen tunnetuin ja suosituin kappale. Vähän ennen singlen julkaisua yhtye pääsi esiintymään japanilaisiin TV-ohjelmiin kuten Music Stationiin, jossa se vieraili melkein aina, kun uusi single oli julkaistu.
Syyskuussa käynnistyi seuraava kiertue, "Rose & Blood Tour". Yhtye soitti paljolti samoja kappaleita kuin Blue Blood -kiertueella, mutta nyt soitettiin vain isommissa paikoissa. Marraskuussa kiertue kuitenkin keskeytettiin Yoshikin loukkaantumisen takia. Kiertue jatkui 4. helmikuuta 1990 Budokanissa. Seuraava konsertti soitettiin kuitenkin vasta maaliskuussa. Kiertue päättyi 17. toukokuuta Osakaan.
Tauon aikana yhtye julkaisi toisen singlen nimeltä "Endless Rain". Se julkaistiin 1989 joulukuun alussa ja joulukuun lopussa tuli toinen video "刺激 (Shigeki) Visual Shock Vol.2", jolla oli musiikkivideoita Blue Bloodin kappaleista. Mukana oli myös muutama livekappale. Suurin osa videoista oli kuvattu Blue Blood -kiertueella sekä kesän festivaaleilla. Mukaan oli saatu myös hieman Rose & Blood -kiertueen sekä vuoden 1988 materiaalia. Huhtikuussa 1990, tasan vuosi Blue Bloodin julkaisun jälkeen, yhtye julkaisi singlen "Week End", joka sisälsi täysin uudelleen nauhoitetun ja hieman parannellun version Week Endistä. Syyskuussa bändi julkaisi vielä yhden videon, "Visual Shock Vol.2.5 "Celebration"", jossa oli pari musiikkivideota sekä liveversio Endless Rainistä, nauhoitettu Budokanissa 1990.


title: X Japan

text:
Kiertueen jälkeen yhtye piti taukoa, jonka jälkeen he palasivat studioon tekemään kolmatta levyään.
Kolmas levy, "Jealousy", julkaistiin heinäkuussa 1991. Levy on huomattavasti rockimpi kuin aikaisemmat levyt, koska Yoshikin tekemiä kappaleita ei ole kuin pari. Yoshiki oli kiireinen säveltäessään eeppistä kappaletta "Art of Life", jonka hän halusi olevan Jealousyllä, mutta Sony Records halusi levyn nopeasti ulos, joten Yoshiki ei saanut biisiään valmiiksi. Levylle oltiin myös säveltämässä toista kappaletta, joka ei sille ehtinyt. Kappale oli nimeltään "Standing Sex", ja se julkaistiin singlenä lokakuussa.
Standing Sexin tilalle yhtye nauhoitti vanhan kappaleen Stab Me in the Back. Tähän aikaan yhtyeen imago hieman muuttui, ja Yoshiki alkoi käyttää naisellisia vaatteita ja hiustyylejä. Pata ja Taiji tosin hillitsivät ulkoasuaan ja olivat ihan tavallisia rokkareita. Toshi ja hide taas käyttivät vähän samantyylistä lookia kuin aiemminkin. Hiukset eivät vain olleet niin pystyssä enää.
Tähän aikaan yhtye myös yritti päästä Amerikan mantereelle ja kävi siellä lehdistötilaisuudessa, jonka materiaalia löytyy "Visual Shock Vol. 3" -videolta. Amerikassa ei kuitenkaan enää oltu kiinnostuneita 1980-luvun visuaalisista yhtyeistä. Yhtye palasi hieman pettyneenä takaisin Japaniin, mutta pienistä vastoinkäymisistä huolimatta Jealousy oli kaikkein menestynein X-levy.


title: X Japan

text: Kiertue "Violence in Jealousy Tour" käynnistyi elokuun 6. päivä Niigatasta ja päättyi marraskuun 13. päivä Yokohama areenalle. Elokuun 23. päivä tapahtui jokaisen yhtyeen unelma, ensimmäinen ja vielä loppuunmyyty keikka Tokyo Domessa. Tämä viimeistään oli merkki kaikille, että X on suuri rockbändi muiden suurten nimien joukossa. Kiertueen aikana syyskuussa julkaistiin Jealousyn ensimmäinen single "Silent Jealousy" sekä video "Visual Shock Vol.3 刺激2 －夢の中にだけ生きて－", jossa oli musiikkivideoita Jealousyn kappaleille. Tällä kertaa suurin osa videoista oli kuvattu studiossa, mutta mukaan oli saatu hieman videokuvaa myös kiertueelta, mm. Tokyo Domesta sekä kiertueen ensimmäiseltä keikalta Niigatasta. Kiertueen jälkeen julkaistiin 3. single "Say Anything" (joulukuun alussa) sekä video "Visual Shock Vol.3.5 Say Anything X Ballad Collection" (joulukuun lopussa). Videolla on nimensä mukaisesti vain balladeja.


title: X Japan

text:
Vuoden lopussa Taijilla ja Yoshikilla alkoi olla isoja riitoja siitä, mihin suuntaan yhtyettä pitäisi viedä. Taiji halusi tähdätä lisää Amerikan markkinoille, mutta Yoshikia se ei kiinnostanut. Kun Taiji oli päättänyt lähteä yhtyeestä, yhtye järjesti kolme konserttia Tokyo Domeen tammikuussa 1992. Kaikki oli myyty loppuun. Kolmas konsertti tammikuun 7. päivänä jäi sitten Taijin viimeiseksi esiintymiseksi X:ssä, ja kyseiseltä keikalta julkaistiin video marraskuussa nimeltä "Visual Shock Vol.4 破滅に向かって 1992.1.7 Tokyo Dome Live". Vasta tammikuussa 1995 sama konsertti julkaistiin CD:llä.
Taijin jälkeen yhtyeessä oli iso aukko täytettävänä, koska Taiji oli erittäin lahjakas basisti sekä säveltäjä. Vasta syksyllä yhtye löysi uuden basistin nimeltä Heath, joka ei useiden mielestä ollut musiikillisesti aivan yhtä lahjakas kuin Taiji. Onkin esitetty kommentteja, että Heath palkattiin yhtyeeseen pelkästään ulkonäkönsä perusteella – mikä ei välttämättä ole yhtään mahdotonta, koska palkattiinhan hidekin ulkonäkönsä ja lavakarismansa takia.


title: X Japan

text:
Heathin liityttyä yhtyeeseen se oli pitkähköllä tauolla. Uuden vuoden aattona Heath oli ensimmäistä kertaa TV:ssä esiintymässä yhtyeen kanssa. Yhtye esiintyi jokavuotisessa Kouhaku Utagassen -ohjelmassa ja esitti Kurenai-kappaleen. Yoshiki, Toshi sekä monet muut japanilaiset laulajat esittivät vielä kappaleen "Tears ~Daichi wo Nurashite~", josta myöhemmin syntyi pelkkä "Tears".
Loppuvuonna 1992 Heath oli myös esiintynyt yhtyeen kanssa Extasy Summit illoissa, joissa eri yhtyeet, jotka ovat Extasy Recordsin alaisena, esiintyvät ja soittavat omia kappaleitaan, sekä yhdessä covereita.


title: X Japan

text:
1992 lopussa tai 1993 alussa yhtye muutti viimeisen kerran nimeään ja siitä tuli X Japan.
On puhuttu, että yhtye muutti nimeään heti Heathin liityttyä siihen, mutta ainakin 1992 uudenvuoden aattona Kouhaku Utagassen -ohjelmassa yhtyeen nimeksi ilmoitettiin pelkkä X. Kuitenkin, kun yhtyeestä tuli X Japan, he myös vaihtoivat levy-yhtiötä. Yoshiki ei pitänyt Sonyn tavasta kiirehtiä, minkä takia Jealousy julkaistiin raakileena Yoshikin mielestä. Uusi levy-yhtiö oli Atlantic Records, jonka ensimmäinen X Japan -julkaisu oli elokuussa 1993 ilmestynyt EP "Art of Life".
EP sisältää vain yhden kappaleen, joka kestää 29 minuuttia. Kappaleessa on erittäin monipuolista kitaratyöskentelyä, luovia rumpukomppeja ja kauniita melodiota – sekä lähes 10-minuuttinen pianosoolo.
Marraskuussa yhtye julkaisi toisenkin uuden kappaleen "Tears" singlen muodossa. Marraskuussa myös vanha levy-yhtiö Sony päätti julkaista singlekokoelman nimeltä "X Singles". Sony julkaisi myös myöhemmin kokoelmia, jotka koostuvat 1989–1992 nauhoitetuista kappaleista. Mitään erikoista Sony ei kyllä ikinä julkaissut, vaan kaikkien kokoelmien kaikki kappaleet ovat Sonyn aikaisilta singleiltä tai levyiltä.


title: X Japan

text:
Joulukuun 30. ja 31. päivä X Japan palasi lavalle, vajaan kahden vuoden jälkeen edellisestä keikasta. Paikka oli taas Tokyo Dome.
Konserttien nimi oli "X Japan Returns to Tokyo Dome ~Nihonchokugeki Countdown~". Yhtye soitti enimmäkseen vanhoja kappaleitaan, mutta mukaan oli saatu uudet "Art of Life" ja "Tears". Nämä kaksi keikkaa olivatkin ainoat, missä "Art of Life" on koskaan esitetty.
"Tears"-biisiä on kuultu myöhemminkin X Japanin keikoilla, mutta vain Toshin tulkitsemana, harpun säestämänä. Molempia keikkoja vaivasi Toshin ääni, joka oli huonossa kunnossa, varsinkin uudenvuoden aattona. Siitä syystä "Art of Lifen" liveversio nauhoitettiin 30. päivä. Liveversio tosin julkaistiin vasta maaliskuussa 1998 EP:nä "Art of Life Live".
Muita livekappaleita vuoden 1993 konserteista on vuoden 1997 livelevyllä "Live Live Live Tokyo Dome 1993–1996".
Ainoa video, joka tästä konsertista on julkaistu, ilmestyi vasta syyskuussa 2003 "Art of Life 1993.12.31 Tokyo Dome" -nimisenä DVD-julkaisuna. Nimi on hieman harhaanjohtava, sillä vain video on kuvattu 31. päivänä. Musiikki on sama kuin 1998 julkaistulla CD:llä, eli se on nauhoitettu jo 30. päivä.


title: X Japan

text: Vuosi 1994 oli hyvin samanlainen edellisen vuoden kanssa, eli hiljainen. Heinäkuussa julkaistiin yksi single "Rusty Nail" ja yhtye soitti kaksi konserttia Tokyo Domessa joulukuun 30. ja 31. päivä, mitkä julkaistaan kahdella erillisellä DVD:llä heinäkuussa 2007.


title: X Japan

text: 1995 tammikuussa Sony Records julkaisi livelevyn vuoden 1992 Tokyo Dome -konsertista nimeltä "Hametsu ni Mukatte (CD Edition) 1992.1.7 Tokyo Dome Live" ja samana päivänä vielä videon nimeltä "X Clips", joka sisälsi vuosien 1989–1992 videoiden parhaat kappaleet. Elokuussa X Japan julkaisi taas uuden singlen nimeltä "Longing ～Togireta Melody～" ja joulukuussa samasta kappaleesta erilaisen version nimeltä "Longing ～Setsubou no Yoru～". Syksyllä yhtye myös muutti lookia melkoisesti leikkaamalla hiukset pois. Pata ja Heath olivat ainoat pitkätukkaiset, mutta värit ja muotoilut oli poistettu hiuksista. Hide alkoi käyttää hiuksissaan pinkkiä väriä, josta tuli hänen tavaramerkkinsä, ja juuri näistä hiuksista hänet muistetaan parhaiten.


title: X Japan

text:
Yhtyeen viimeinen kiertue "Dahlia Tour" käynnistyi marraskuussa 1995 Yamagatasta ja keskeytettiin Nagoyaan maaliskuussa 1996 Yoshikin loukkaannuttua jälleen kerran. Joulukuun 30. ja 31. päivä 1995 yhtye soitti jo perinteeksi muodostuneet Tokyo Dome -konsertit. Helmikuussa 1996 yhtye julkaisi jälleen kerran uuden singlen nimeltä "Dahlia" ja maaliskuussa Sony julkaisi kokoelman "B.O.X ~ Best of X". Levyllä oli kaikkien X-nimellä nauhoitettujen levyjen parhaat kappaleet sekä karaokelevy, jolla oli Best Of -levyllä olleiden Blue Blood- ja Jealousy-kappaleiden karaokeversiot. Pakettiin kuului myös mm. video, jolla oli 1992.1.7 Tokyo Dome -konsertin parhaat kappaleet sekä X Japan -kondomi. Tämä kaikki oli vain maaliskuussa julkaistussa erikoispainoksessa, sillä joulukuussa julkaistiin tavallinen painos, jolla oli vain Best Of- sekä karaokelevyt. Best Of -levyltäkin oli poistettu kaikki Vanishing Visionin kappaleet.
Heinäkuussa kun Dahlia levyn nauhoitukset olivat valmiit bändi julkaisi singlgenä biisin Forever Love ja hieman sen jälkeen elokuun puolella toisenkin balladin Crucify My Love.


title: X Japan

text: 4. marraskuuta 1996 Atlantic East West Japan julkisti X Japanin viimeisen levyn ennen Hiden kuolemaa, "Dahlian". Levy sisälsi useita jo sinkkuina julkaistuja kappaleita uudelleenmiksattuina levyä varten sekä myös muutamia uusia kappaleita, jotka julkaistiin sinkkuina levyn jälkeen. "Dahlia"-levyn kymmenestä kappaleesta vain kaksi ei päätynyt singlejulkaisuksi. Niistäkin toinen päätyi "Dahlian" jälkeen ensimmäiselle singlejulkaisulle, "Scars"ille, joka julkaistiin 18. marraskuuta 1996. "Dahlia" myi äärimmäisen nopeasti painoksen loppuun; varsinkin nykyään albumi on ehkäpä yhtyeen vaikeiten saatavilla oleva levy.


title: X Japan

text: 20. huhtikuuta 1997 Toshi ilmoitti lähtevänsä bändistä. Huhun mukaan Toshi ilmoitti syyksi, ettei hän enää kyennyt laulamaan Yoshikin surumielisiä lyriikoita, mutta edes "Yoshiki" ei saanut tietää syytä Toshin lähtemiseen. Hän kunnioitti miehen mielipidettä vaikka tiesi, että se olisi yhtyeen loppu. Yoshiki ilmoitti yhtyeen hajonneen 22. syyskuuta, 1997.


title: X Japan

text: "Forever Love (Last Mix)" -single ilmestyi "Polydorin" julkaisemana 19. joulukuuta 1997 ja jäi yhtyeen toiseksi viimeiseksi uutta materiaalia sisältäväksi singleksi. Vain puolitoista viikkoa ennen yhtyeen viimeistä konserttia julkaistu single antoi jo osviittaa tulevalle.


title: X Japan

text: Alun perin Yoshiki ajatteli soittaa viimeisen konsertin ilman Toshia, jolloin yleisö olisi laulanut koko esityksen ajan, mutta hide sai Yoshikin muuttamaan mielensä. Tällöin Toshi tuli laulamaan yhtyeen väistämättömälle viimeiseksi jääneeseen konserttiin, joka sai nimekseen "The Last Live". "The Last Live" pidettiin 31. joulukuuta 1997, X Japanin jokavuotisen "Tokyo Dome" -konsertin päivänä. Konsertti oli loppuunmyyty; X Japanin ihailijat ympäri maailmaa olivat tulleet suremaan yhtyeen hajoamista. Konsertti kesti massiiviset neljä tuntia ja nauhoitettiin videolle sekä esitettiin myös TV:ssä. Konsertti julkaistiin CD:llä vasta 30. toukokuuta 2001 ja DVD/VHS-videona 29. maaliskuuta 2002.


title: X Japan

text: 1997 Yoshiki kirjoitti yhtyeelle vielä yhden kappaleen ennen viimeistä konserttia, "The Last Song", jonka myös X Japan esitti "The Last Live"ssä viimeisenä kappaleena. Single julkaistiin 18. maaliskuuta 1998 "Polydor"in kautta (alun perin kappale löytyy jo 1997 vuoden Ballad Collection -kokoelmalta). Se sisälsi kappaleen lisäksi yhtyeen sen astisen koko diskografian listattuna, "The Last Song" -video-otteen "The Last Live" -keikalta, joka leikattiin alun perin "The Last Live Video"sta pois, sekä Yoshikin kirjoittaman yhtyeen lopetuspuheen. Singlen kansikuvaksi päätyi yksi ehkä "The Last Live"n kauneimmista hetkistä, Yoshikin ja Toshin halaus "Forever Love" -kappaleen soidessa taustalla.


title: X Japan

text: Huhujen mukaan Yoshiki ja hide suunnittelivat kasaavansa X Japanin uudelleen vuonna 2000. Jos he eivät olisi saaneet Toshia mukaan, hide olisi ruvennut yhtyeen laulajaksi, mutta tämä suunnitelma kuoli pois hiden mukana 2. toukokuuta 1998.


title: X Japan

text: 4. maaliskuuta 2007 sekä Yoshiki että Toshi varmistivat julkisesti X Japanin uudelleenperustamisen, sekä uuden kiertueen. Myös Patan ja Heathin kerrottiin olevan mukana. Yhtye vihjaili jo tuolloin käyttävänsä vierailevia kitaristeja hiden osuuksien soittamiseen. Samalla julkaistiin uusi single Without you. X Japanin ensimmäinen julkinen esiintyminen paluun jälkeen tapahtui 22.10.2007. Bändi esiintyi Aqua City-nimisen ostoskeskuksen katolla Odaibassa Tokiossa. He esittivät yhden kappaleen, uuden singlen I.V:n, jonka video kuvattiin esiintymisen aikana. Siinä käytettiin aiemmin hiden aiemmin julkaisemattomia kitaraosuuksia I.V on myös 26.10.2007 julkaistun Saw IV elokuvan lopputunnusmusiikki. I.V:n myynti aloitettiin iTunesin kautta 23.1.2008.


title: X Japan

text: X Japanin paluukonsertit viivästyivät kevääseen 2008. X JAPAN: to resume its attack in 2008 I.V. -towards destruction kiertueen aloittivat 28.3.2008 pidetty Night of Destruction, 29.3.2008 pidetty Night of Madness ja 30.3.2008 pidetty Night of Creation -konsertti, kaikki täydelle 65 000 henkeä vetävälle Tokyo Domelle. Hiden osuuksia paikkaamassa olivat muun muassa Luna Sean kitaristi SUGIZO, Wes Borland Black Light Burnsista ja Richard Fortus Guns N' Rosesista. Keikoilla myös käytettiin hiden vanhoja kitarataltiointeja, sekä suurta, realistista hologrammia hidestä. Pian ensimmäisten konserttien jälkeen Yoshiki kertoi X Japanin tulevista konserteista, 5.7.2008 Pariisissa, 2.8.2008 Taiwanissa sekä 13.9.2008 New Yorkissa. Hieman ennen kesää näitä lykättiin, johtuen Yoshikin niska- ja selkävaivoista. Ainoastaan Pariisin konsertille on varmistunut uusi päivä, 22.11.2008. Yoshiki on myös sanonut, ettei bändi välttämättä tule enää esiintymään Tokyo Domessa, mutta on vihjaillut mahdollisuudesta Osaka Domessa pidettävästä konsertista. Heinäkuun 2008 alussa avattiin yhtyeen verkkosivujen englannin- ja ranskankieliset versiot.


title: Sija

text: Morfologinen sija eli sijamuoto (kaasus) on nominin taivutusmuoto. Sen avulla ilmaistaan nominin suhdetta lauseen muihin jäseniin.


title: Sija

text: Jotkin kielitieteen suuntaukset, muun muassa sijakielioppi, nimittävät sijoiksi myös todellisten lauseiden pohjana olevan merkitysrakenteen kategorioita eli "syväsijoja". Niitä oletetaan olevan pieni, rajallinen määrä ja ne voivat todellisissa ilmauksissa toteutua eri tavoin. Esimerkiksi syväsija "väline" ilmaistaan suomen kielessä usein morfologisella adessiivisijalla ("Avasin oven avaimella), mutta joskus myös nominatiivilla (Avain avasi oven").


title: Sija

text: Uralilaisissa kielissä, joihin suomi kuuluu, ja indoeurooppalaisissa kielissä sijamuotojen määrä on kulkenut enimmäkseen eri suuntiin. Molemmissa on alun perin ollut noin seitsemän tai kahdeksan sijaa, mutta nykyään uralilaisille kielille tyypillistä on, että niissä on paljon enemmän sijoja kuin indoeurooppalaisissa.


title: Sija

text: Sijamuotokategoriat ja niiden tunnukset voivat olla ikivanhoja. Esimerkiksi indoeurooppalaisissa ja uralilaisissa kielissä on sijapäätteitä, jotka voidaan palauttaa jopa varhaisimpiin pääteltävissä oleviin kantakielivaiheisiin. Näistä sijapäätteistä ei siis varmuudella tiedetä, palautuvatko ne itsenäisiin sanoihin.


title: Sija

text: Monissa kielissä on myös sijoja, jotka ovat osoitettavissa kieliopillistumisen tuloksiksi. Sijojen muodostuminen on tällöin osa laajempaa kiertokulkua, jossa sanan ja sijapäätteen muodostama kokonaisuus leksikaalistuu postpositioksi ja muuttuu lopulta aidoksi sijapäätteeksi. Kierros voi alkaa uudelleen, kun uusista sijamuodoista muodostuu jälleen leksikaalistuneita adverbeja. Havainnollinen esimerkki sijojen syntymekanismista on itämerensuomalaisten kielten "kanssa"-postpositiosta muodostunut komitatiivi. Alun perin sana "kanssa" on ollut "kansa"-sanan inessiivimuoto ("kansassa"), mutta on myöhemmin leksikaalistunut postpositioksi. Viron kielessä kehitys on edelleen jatkunut ja postpositiosta on muodostunut sijapääte -"ga", esimerkiksi "kalaga" ’kalan kanssa’. Vastaavasti vatjassa komitatiivin sijapääte on -"kaa", esimerkiksi "kalaakaa", ja liivissä -"ks", esimerkiksi "kalaks". Karjalassa ja vepsässä komitatiivi on syntynyt vastaavalla tavalla, mutta sijapäätteen pohjana on ollut "kera"-postpositio, josta on muodostunut genetiivin kanssa sijapääte -"nke", esimerkiksi "kalanke". Suomen puhekielessä on yleistynyt viime aikoina uusi komitatiivia vastaava postpositioilmaus, esimerkiksi "kalan kaa" (tai "kalankaa") ’kalan kanssa’, mutta sen mahdollinen kehittyminen aidoksi osaksi suomen kielen sijajärjestelmää vaatii hyvin pitkän ajan – jopa satoja vuosia, kuten muissakin itämerensuomalaisissa kielissä.


title: Sija

text: Sijat voidaan jakaa merkityksensä ja käyttötarkoituksensa mukaan ryhmiin. Suomalaisessa kielioppitraditiossa on totuttu erottamaan toisistaan kieliopilliset sijat ja paikallissijat.


title: Sija

text: Kieliopillisiksi sijoiksi nimitetään sijoja, joilla ilmaistaan keskeisimpien lauseenjäsenten, kuten subjektin tai objektin, tehtäviä.


title: Sija

text: Nominatiivi (latinan verbistä "nominare" ’nimetä’) eli nimentö ilmaisee akkusatiivikielissä tekijää eli lauseen subjektia. Suomen kielessä nominatiivi on päätteetön ja monikon tunnuksena on -"t".


title: Sija

text: Akkusatiivi (latinan verbistä "accusare" ’syyttää’) eli kohdanto ilmaisee akkusatiivikielissä tekemisen kohdetta eli lauseen objektia. Suomessa sen pääte on yksikössä "-n", monikossa "-t" ja joissakin pronomineissa "-t". Yksikön päätteen samannäköisyys genetiivin kanssa on äännekehityksestä johtuva sattuma. Suomen kielessä on erillinen akkusatiivi vain persoonapronomineissa ja kuka-kysymyssanassa.


title: Sija

text: Genetiivi (latinan verbistä "gignere" ’synnyttää, luoda’) eli omanto ilmaisee omistajaa. Suomessa sillä on myös monia muita tehtäviä. Sen sijapääte on yksikössä -n ja monikossa -in, -en, -den, -ten tai -tten. Genetiivi on hyvin yleinen sijamuoto eri kielissä. Esimerkki: Koiran luu on hukassa.


title: Sija

text: Datiivi (latinan verbistä "dare" ’antaa’) ilmaisee tekemisen vaikutusaluetta. Suomessa ei ole erillistä datiivia, vaan sen tilalla käytetään tavallisesti allatiivia ("annoin ruokaa" kissalle) tai genetiiviä (sinun "täytyy lukea"). Datiivi kuuluu muun muassa liivin, saksan, unkarin ja venäjän sijamuotoihin.


title: Sija

text: Ergatiivi (latinan sanasta "erga" ’kohtaan’) ilmaisee transitiivisen verbin subjektia. Se esiintyy ns. ergatiivikielissä, joita ovat muun muassa baski, sumeri, samoa, berberikielet, eskimo-aleuttilaiset kielet sekä monet Australian ja Kaukasian alueen kielistä.


title: Sija

text: Absolutiivi ilmaisee transitiivisen verbin objektia ja intransitiivisen verbin subjektia. Se esiintyy ergatiivin parina ergatiivikielissä ja on tavallisesti päätteetön sija. Absolutiivia pidetään yleensä nominin perusmuotona kielessä, jossa ei ole nominatiivia.


title: Sija

text: Paikallissijojen, toisin kuin kieliopillisten sijojen, lauseopillinen tehtävä on aina samantapainen: paikallissijaiset lauseenjäsenet toimivat useimmiten adverbiaaleina eli verbin tai koko lauseen määritteinä, joilla ilmaistaan esimerkiksi paikkaa tai aikaa.


title: Sija

text: Paikallissijat ilmaisevat sijaintia, liikettä johonkin paikkaan tai liikettä sieltä pois. Näiden kolmen merkityksen mukaisesti käytetään yleisnimityksiä olosija, tulosija ja erosija. Tulo- ja erosijoja voidaan yhteisesti nimittää suuntasijoiksi. Muun muassa uralilaisissa kielissä tällaisia kolmen paikallissijan sarjoja syntyy usein useampiakin. Tällöin voidaan, kuten monissa uralilaisissa kielissä, erottaa toisistaan sisä- ja ulkopaikallissijat: esimerkiksi suomen sisäpaikallissijat (inessiivi, elatiivi, illatiivi) ilmaisevat kolmiulotteisen kappaleen sisällä olemista tai kiinteää yhteyttä, ulkopaikallissijat (suomen adessiivi, ablatiivi, allatiivi) päällä, ulkopinnalla, lähistöllä tai myös jonkun hallussa tai omistuksessa olemista. Vepsässä ja unkarin murteissa tunnetaan paikallissijasarja, jolla ilmaistaan jonkun luona olemista, luokse menemistä tai luota tulemista.


title: Sija

text: Paikallissijoilla, kuten paikan ilmauksilla yleensäkin, on usein myös temporaalinen eli aikaa ilmaiseva tehtävä. Lisäksi paikallissijoilla voi olla habitiivisia eli omistusta tai hallussapitoa ilmaisevia tehtäviä (suomessa ulkopaikallissijat, permiläisissä kielissä samantapaiset ns. l-sijat). Tehtäviltään eriytyneempien sijasarjojen syntyessä alkuperäisten paikallissijojen jatkajat voivat jäädä ns. yleisinä paikallissijoina käyttöön esimerkiksi abstraktimpiin tehtäviin (kuten alkuperäisen uralilaisen lokatiivin jatkaja suomen essiivinä ja alkuperäisen separatiivin jatkaja suomen kielen partitiivina).


title: Sija

text: Sijaintia tai liikettä ilmaisevien tehtäviensä lisäksi paikallissijoilla on vähemmän konkreettisia tehtäviä esimerkiksi tilanilmauksissa tai ns. rektioadverbiaaleissa (so. tietyn verbin määritteen on oltava tietyssä sijassa, esimerkiksi suomessa "uskoa"-verbin yhteydessä illatiivissa).


title: Sija

text: Olo-, ero- ja tulosijojen lisäksi joissain uralilaisissa kielissä on paikallissijoja, jotka ilmaisevat esimerkiksi liikettä kohteen ohi tai kautta (mm. suomen prolatiivi), kohdetta kohti (approksimatiivi), kohteeseen asti (terminatiivi) tms.


title: Sija

text: Suomessa on hyvin vaihteleva käytäntö, missä kotimaisissa paikannimissä käytetään paikallisuutta ilmaistaessa sisä-, missä ulkopaikallissijoja. Säännön mukaan käytetään niitä muotoja, joita kyseisellä paikkakunnalla on totuttu käyttämään (esimerkiksi "Turussa", "Turusta", "Turkuun", mutta "Tampereella", "Tampereelta", "Tampereelle"). Vain muutamia suuntaa antavia ohjeita voidaan antaa siitä, mitkä paikannimet taipuvat sisä-, mitkä ulkopaikallissijoissa. Ehkä kaikkein selvin näistä ohjeista on se, että -la/-lä-päätteiset paikannimet ovat sisäpaikallissijoissa.


title: Sija

text: Suomen yleiskielessä on 15 sijaa: nominatiivi, akkusatiivi, genetiivi, partitiivi, essiivi, translatiivi, inessiivi, illatiivi, elatiivi, adessiivi, allatiivi, ablatiivi, abessiivi, instruktiivi ja komitatiivi. Kolme viimeksi mainittua ovat harvinaistumassa. Murteissa esiintyy lisäksi eksessiivi. Kaikki kielioppikirjat eivät ole pitäneet suomen akkusatiivia eri sijana, koska persoonapronomineja lukuun ottamatta se esiintyy aina jonkun muun sijan kaltaisena. Sijat ilmaistaan sijapäätteillä.


title: Sija

text: Määritelmällinen raja sijamuotojen ja adverbijohdannaisten välillä ei suomessa ole aivan yksiselitteinen; joskus myös prolatiivi luetaan sijamuodoksi, mahdollisesti eräät muutkin johdannaistyypit, joita käytetään vain muutamista sanoista. Osa näistä on nykykielestä muuten hävinneitä sijoja, jotka ovat jäänteitä uralilaisesta kantakielestä. Kysymys siitä, nimitetäänkö näitä muotoja sijamuodoiksi vai adverbijohdoksiksi, on tulkinnanvarainen, koska näissä muodoissa taipuvat vain muutamat sanat. Tällaisia suomesta kuvattuja adverbisijamuotoja ovat superessiivi, delatiivi, sublatiivi, latiivi, temporaali, kausatiivi, multiplikatiivi, distributiivi, temporaalinen distributiivi, situatiivi, oppositiivi, separatiivi ja lokatiivi.


title: Sija

text: Toisaalta esimerkiksi instruktiivia käytetään etupäässä vain tietyissä vakiintuneissa yhteyksissä, jotka miltei yhtä hyvin voitaisiin käsittää myös adverbeiksi.


title: Sija

text: Viron sijasto on pääosin samanlainen kuin suomen, mutta instruktiivi elävänä sijamuotona puuttuu. Suomesta puuttuva sija on terminatiivi.


title: Sija

text: Saksassa on neljä sijaa: nominatiivi, datiivi, akkusatiivi ja genetiivi. Itse substantiivilla on vain harvoja sijapäätteitä. Sijataivutuksessa tärkeämmässä osassa ovat artikkelit. Genetiivi on puhekielestä nykyään lähes hävinnyt, mutta kirjakielessä on edelleen elinvoimainen.


title: Sija

text: Ruotsissa on aiemmin ollut samat neljä sijaa kuin saksassa, mutta nykyään vain nominatiivi ja genetiivi. Niiden lisäksi ruotsissa persoonapronomineilla on akkusatiivimuodot, joita kutsutaan myös objektimuodoiksi.


title: Sija

text: Englannissa ei varsinaisesti katsota olevan sijamuotoja lainkaan (paitsi luonnollisesti nominatiivi). Genetiivistä on jäänteenä s-pääte, mutta sitä käytetään niin harvoissa sanoissa (melkein vain elollista olentoa tarkoittavissa), ettei sitä pidetä enää varsinaisena sijapäätteenä.


title: Sija

text: Romaanisissa kielissä – romanian kieltä lukuun ottamatta – sijataivutusta ei enää ole. Ainoa sija on nominatiivi.


title: Jukka Rönkä

text: Jukka Rönkä on suomalainen urheilutoimittaja, joka toimi Urheilulehden ja Tuulilasi-lehden päätoimittajana.


title: Jukka Rönkä

text: Sitä ennen Rönkä on ollut muun muassa Warkauden Lehden toimittajana sekä toimitussihteerinä, kommentaattorina Yleisradion jalkapallo-ottelulähetyksissä sekä Veikkaaja-lehden päätoimittajana. Rönkä tunnetaan myös intohimoisena Arsenal-fanina.


title: Vispilä

text: Vispilä eli vatkain on ruoanvalmistuksessa käytetty väline, jolla muutetaan ruoka-aineen rakennetta. Sopivan viskooseista nesteistä (kananmunan valkuainen) voidaan tehdä vaahtoa sekoittamalla niihin ilmaa; tavallisesti toisiaan hylkivistä nesteistä (öljy ja vesi) voidaan tehdä emulsiota, esimerkiksi majoneesia.


title: Vispilä

text:
Mekaanisia vispilätyyppejä ovat kierrevispilä, pallovispilä, varpuvispilä ja haarukkavatkain eli puuhaarukka.
Moottorin pyörittämää vispilää sanotaan sähkövatkaimeksi.


title: Vispilä

text: Varpuvispilä on kuorituista koivunvarvuista tehty vispilä. Varpuja kootaan kimppu, joka sidotaan kiertämällä pehmitetyllä vitsaksella. Sidontatapoja on useita. Vispilöitä on ennen tehty etenkin paimenessa oltaessa.


title: Mladá Boleslav

text: Mladá Boleslav () on Tšekin tasavallassa, Keski-Böömin läänissä sijaitseva lähes 44 000 asukkaan kaupunki. Kaupunki sijaitsee Iserjoen varrella noin 50 km:n päässä pääkaupunki Prahasta.


title: Mladá Boleslav

text: Kaupungin perusti 900-luvulla ruhtinas Boleslav II. Nimitys "Mladá" merkitsee nuorta, erotukseksi vanhasta Boleslavista, eli Stará Boleslavista.


title: Mladá Boleslav

text: Kuuluisa keihäänheittäjä Jan Železný on kotoisin kaupungista. Kaupunki on myös Vantaan ystävyyskaupunki. Kaupungissa sijaitsee myös Tšekin suurimman autonvalmistajan Škodan tehdas ja museo.


title: Flare-muuttuja

text: Flare-muuttuja tai UV Ceti -muuttuja on punainen kääpiötähti, jossa tapahtuu nopeita leimahduksia, joita kutsutaan roihupurkauksiksi eli ”flareiksi”. Ne ovat Auringon tavallisia flare-purkauksia huomattavasti voimakkaampia, ja niiden syntymekanismi saattaa olla erilainen kuin Auringolla. Flare-tähtiä merkitään muuttuvien tähtien luetteloissa lyhenteellä UV.


title: Flare-muuttuja

text: Flare-tähdet ovat suhteellisen nuoria punaisia kääpiöitä. Purkaukset liittynevät magneettisen energian äkilliseen vapautumiseen. Nuorilla tähdillä on voimakkaita magneettikenttiä. Auringon ikäinen punainen kääpiö on magneettisesti ajateltuna nuorempi kuin Aurinko; siinä tähden magneettikenttää ruokkiva konvektio on voimakkaampaa.


title: Flare-muuttuja

text: Tyypillinen flare-tähti on nimikkotähti UV Ceti eli Luyten 726-8 B. Ensimmäiset tunnetut flare-tähdet, V1396 Cygni ja AT Microscopii, löydettiin jo vuonna 1924. Muita tunnettuja flare-tähtiä ovat Proxima Centauri ja Wolf 359.


title: Flare-muuttuja

text: Flare-tähdet ovat myöhäisiä K-spektriluokan tähtiä tai M-tähtiä, joiden pintalämpötila on 2 500 – 4 000 kelviniä. Näiden tähtien massat ovat 0,6–0,1 Auringon massaa. Tähdissä havaitaan usein emissioviivoja, jotka kertovat kromosfäärin aktiivisuudesta. Niitä ovat ionisoituneen vedyn H-Alfa ja kalsiumin Ca II H&K. Nämä tähdet säteilevät röntgensäteilyä ja pyörivät nopeasti. Monet näistä tähdistä ovat nuorissa tähtiassosiaatioissa, mutta tunnetaan myös vanhoja flare-tähtiä. Monet näistä tähdistä ovat kaksoistähtiä, mikä voi liittyä tähtien flare-aktiivisuuteen. Jotkut ovat myös BY Draconis -tyyppisiä tähdenpilkkumuuttujia.


title: Flare-muuttuja

text: Flare-purkaus havaitaan laajalla sähkömagneettisen spektrin alueella, joka ulottuu röntgenalueesta näkyvään valoon. Purkauksessa varsinkin tähden vetyviivat vahvistuvat. Se kertoo yli 10 000 kelvinin lämpötilan noususta kirkkauden noustessa yli neljä magnitudia.


title: Flare-muuttuja

text: Koska kaikki flare-tähdet ovat himmeitä punaisia kääpiöitä, niitä on kyetty havaitsemaan enintään 60 valovuoden säteeltä Auringosta. Flare-tähtiä muistuttavat läheisesti flash-tähdet, jotka liittyvät sumuun ja joita merkitään UVN. Tunnetuin esimerkki flash-tähdestä on V 389 Orionis, jonka spektriluokka on K6Ve. Nämä lienevät hyvin nuoria punaisia kääpiöitä.


title: Adigenin piirikunta

text: Adigenin piirikunta () on piirikunta Samtskhe-Džavakhetin hallintoalueella Georgiassa. Piirikunnassa on noin 20 500 asukasta (vuonna 2006) ja sen pinta-ala on 800 neliökilometriä. Piirikunnan keskus on Adigenin kaupunkityyppinen taajama.


title: Adigenin piirikunta

text: Adigenin alueella sijaitsevat Zarzman ja Tšulen historialliset luostarit sekä Abastumanin kylpyläpaikkakunta.


title: Luteet

text: Luteet ("Heteroptera") ovat nivelkärsäisten ("Hemiptera") lahkoon kuuluvia hyönteisiä. Maailmanlaajuisesti luteisiin kuuluu yli 50 000 lajia 73 heimossa, ja Suomestakin niitä tunnetaan 500.


title: Luteet

text: Luteiden koko ja vartalon muoto vaihtelevat paljon. Pää ei liiku vartalon suhteen. Siinä on verkkosilmät ja päälaella kolme pistesilmää. Suuosat ovat muiden nivelkärsäisten tapaan imevät. Imukärsä lähtee pään etuosasta ja levossa eläin pitää sitä vartalon alla. Ruokaillessaan lude taittaa kärsän suoraan eteenpäin. Tuntosarvet muodostuvat enintään viidestä jaokkeesta. Useimmat ludelajit ovat lentokykyisiä ja etusiiven eli "hemelytran" rakenne on ryhmässä hyvin tyypillinen. Aikuisen hyönteisen etusiipi on useimmiten tyviosastaan kova ja nahkamainen kun taas siiven kärkiosa on kalvomainen. Siiven nahkamainen tyviosa, samoin kuin keskiruumis ja siipien väliin jäävä kolmiomainen "scutellum" ovat yleensä värikkäitä. Myös kalvomaiset takasiivet ovat hyvin kehittyneet ja toimivat lentämisessä.


title: Luteet

text: Useimmat ludelajit elävät kuivalla maalla sekä toukkina että aikuisina. Vesimittarit, vesiskorpioni, sauvalude, malluaiset ja pikkumalluainen ovat sopeutuneet elämään veden välittömässä läheisyydessä tai jopa vedenpinnan alla. Monet ludelajit käyttävät ravinnokseen kasvien nesteitä ja ne hakeutuvat kasvin ravinnepitoisimpiin osiin kuten kasvupisteisiin, kukintoihin ja siemeniin. Luteiden joukossa on myös runsaasti petoja ja osaa niistä käytetään biologisessa torjunnassa koska ne ovat tehokkaita vähentämään kasveja tuhoavia hyönteisiä. Useat luteet ovat hyvin ronkeleita ruokansa suhteen ja kasvinsyöjille saattaa kelvata vain tietty kasvi tai petoluteille vain tietyillä kasveilla elävät kirvat, kempit ja punkit.


title: Luteet

text: Osa lajeista imee verta. Ihmisistä verta imevä lude on lutikka. Verta imevät "Triatoma"-suvun lajit, joita ei esiinny Suomessa, saattavat levittää ihmisiin vaarallista Chagasin tautia. Varmuutta suomaisten tautiin sairastumiseen ei ole saatu mutta on ollut epäilyjä.


title: Luteet

text: Muodonvaihdos on osittainen. Munasta kuoriutuva toukka muistuttaa aikuista mutta on siivetön. Lude käy läpi viisi toukkavaihetta ennen aikuistumistaan. Toukkavaiheessa olevien yksilöiden lajinmääritys on usein hankalaa.


title: Luteet

text: Monet luteet puolustautuvat pahanhajuisen eritteen avulla. Tällaisia lajeja on typpyluteiden yläheimossa "Pentatomoidea". Hajurauhaset sijaitsevat keskiruumiin sivuilla ensimmäisten jalkaparien välissä. Jotkin lajit (etenkin "Nepomorpha"-alalahkoon kuuluvat, esimerkiksi vesiskorpioni), voivat pistää käsiteltäessä imukärsällään ja antaa näin varsin kivuliaan kokemuksen ahdistelijalleen.


title: Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja

text:
Alfa Canum Venaticorum -muuttuja eli "magneettinen pekuliaarinen tähti" on valkoinen pääsarjan tähti, jonka spektri on B8p–A7p. Magneettikentät ovat spektristä päätellen voimakkaita, ja spektrissä esiintyy normaalista poikkeavia piirteitä. Joidenkin alkuaineiden runsaudet vahvistuvat ja toisten heikkenevät.
Havaitaan mm. spektriviivojen kahdentuminen Zeeman-efektinä.
Kirkkauden vaihtelu on tyypillisesti vähäinen: 0,01–0,1 magnitudia, ja 0,5–160 päivää. Kirkkauden muutosten on oletettu johtuvan tähdenpilkuista ja pyörimisestä. Näiden muuttujien esikuva on Cor Caroli eli Alfa Canum Venaticorum (Alfa CVn), jonka jakso on 5,47 ja valonvaihtelu 0,1 päivää.


title: Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja

text:
Magneettisia pekuliaarisia tähtiä on noin 15 % saman spektriluokan tähdistä. Pekuliaarinen spektri tarkoittaa normaalista poikkeavaa spektriä. Näiden tähtien spektreissä esiintyy normaalia voimakkaampia raskaiden alkuaineiden spektriviivoja. Raskaiden alkuaineiden runsaudet lisääntyvät kertoimella 10–1 000, kun taas toisten kevyempien alkuaineiden, kuten heliumin, alenevat
10–100-kertaiseksi. Tähtien spektripoikkeavuudet riippuvat väristä.


title: Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja

text:
Ap-tähtien spektriluokka yleensä B8V–F0V. Näissä voimakkasti magneettisissa tähdissä magneettikenttä kahdentaa tai hajottaa moneen osaan spektriviivoja. Näiden spektriviivat korostuneet voimakkaasti:
Pii Si, magnesium Mg, mangaani Mn, kromi Cr, strontium Sr, ja harvinaiset maametallit, kuten europium Eu. Spektrissä voi näkyä harvinaisia alkuaineita, kuten elohopea, gallium ja krypton. Muuten Ap-tähdet ovat normaaleja pääsarjan tähtiä.


title: Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja

text: Alajako: (-: vähemmän tätä, +: enemmän tätä)Am-tähtien eli metalliviiva-tähtien spektrityyppi on tavallisimmin A4–F5. Näiden tähtien spektresissä on poikkeavuuksia mutta ei niin paljon kuin Ap-tähdissä. Näissä tähdissä on skandiumia ja kalsiumia (Sc II, Ca II) normaalia vähemmän ja harvinaisia maametelleja ja raskaimpia alkuaineita runsaasti.


title: Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja

text: Tähtien spektriluokka on noin B5–F5. Nämä tähdet kuuluvat nuoreen populaatio IA:han, jossa pitäisi olla runsaasti metalleja, mutta Lambda Bootis -tyyppiset ovat metalliköyhiä: niistä puuttuu kromia, nikkeliä, bariumia ja titaania. Happea, typpeä, hiiltä, rikkiä jne. kevyempiä alkuaineita on samalla tavalla kuin Auringossa. Näitä tähtiä tunnetaan noin 35. Lambda Bootis itse on nopeasti pyörivä pääsarjan tähti.


title: Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja

text: Nämä ovat emissioviiva-B-tähtiä. Noin 15 % O- ja b-tähdistä kuuluu Be-tähtiin joilla on runsaasti emissioviivoja. Näillä tähdillä on poikkeavia alkuainerunsauksia. Arvellaan magneettikenttien ylläpitävän tähtien ympärillä kaasuvaippaa, josta emissioviivat tulevat.Pekuliaaristen tähtien raskaiden alkuaineiden suuret runsaudet johtuvat voimakkaista magneettikentistä, jotka lajittelevat raskaita alkuaineita magneettisille navoille, joilla on suuret tähdenpilkut, jotka taas aiheuttavat tähden pyöriessä kirkkauden muutoksia. Näiden tähtien radiosäteilyn voimakkuus riippuu pyörimisnopeudesta, magneettikenttien voimakkuudesta ja pintalämpötilasta:


Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja


title: Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja

text: missä formula_2 pintalämpötila, formula_3 magneettikentän voimakkuus ja formula_4 pyörimisnopeus.


title: Akhalgorin piirikunta

text: Akhalgorin piirikunta (, , ) on piirikunta Mtskheta-Mtianetin hallintoalueella Georgiassa. Piirikunnassa on noin 7 600 asukasta (2006) ja sen pinta-ala on 1 011 neliökilometriä. Piirikunnan keskus on Akhalgorin kaupunkityyppinen taajama.


title: Akhalgorin piirikunta

text:
Akhalgori oli neuvostoaikana osa Etelä-Ossetian autonomista aluetta. Kun Georgia lakkautti Etelä-Ossetian autonomian, se liitettiin Mtskheta-Mtianetin hallintoalueeseen. Vuosien 1991–1992 sodassa alue jäi georgialaisten haltuun. Vuonna 2008 alueella asui noin 8 000 georgialaista.
Akhalgorin kaupunkityyppinen taajama ja sen eteläpuolinen alue kuuluu vuoden 1992 Dagomysin sopimuksella perustetun kolmikantaisen rauhanturvaoperaation johdon määrittämään turvallisuusvyöhykkeeseen. Ennen Venäjän–Georgian sotaa vuonna 2008 aluetta valvoi rauhanturvaoperaation georgialainen pataljoona. Sodan seurauksena Venäjä ilmoitti, että sen ja Pohjois-Ossetian rauhanturvaajat ottavat koko turvallisuusvyöhykkeen valvontaansa. Aselevon jälkeen Venäjän federaation asevoimat perustavat yhden turvallisuusvyöhykkeen uloimman kehän kahdeksasta tarkastuspisteestä Ikotiin, kaksi kilometriä Akhalgorista pohjoiseen.


title: Akhalgorin piirikunta

text: Akhalgori sijaitsee Mtkvari-jokeen laskevan Ksani-joen varrella. Jokilaakso on asukkaittensa puolesta hyvin georgialainen. Mtkvari-joen laaksosta on lähes olemattomat tieyhteydet vuorten yli muualle Etelä-Ossetaan. Ainoa asfaltoitu tie suuntautuu Akhalgorista jokilaaksoa pitkin etelään kohti Tbilisiä.


title: Tornberg

text: Tornberg on yksi ruotsinpuoleisen Tornionjokilaakson vanhimmista pappissuvuista. Suvun kantaisänä pidetään oululaista kauppiassukua edustanutta Nicolaus Nicolai Ulopolitanusta (1605-1676). Suvun jäsenet ovat vaikuttaneet pappeina, kauppiaina ja virkamiehinä mm. Tornionjokilaaksossa, Kautokeinossa ja Kuusamossa. Kautokeinossa suvun jälkeläiset kantavat nimeä Tornensis. Suvun vaiheita on tutkinut mm. Erkki I. Aikkila.


title: Juutti

text: Juutti on kasvikuitua, jota saadaan juuttien ("Corchorus") sukuun kuuluvista viljellyistä lajeista kuitujuutista ("Corchorus capsularis") ja "Corchorus olitorius". Lajit ovat yksivuotisia ja kosteilla paikoilla kasvavia.


title: Juutti

text: Juuttikuitu on erittäin vahvaa kasvikuitua. Juutteja viljellään myös ravinnoksi. Niiden lehtiä voi käyttää vihanneksena pinaatin tapaan. Juuria käytetään perinteisesti lääkekasvina.


title: Juutti

text: Juuttikasvit kasvavat noin 3,5 metriä korkeiksi. Lehdet ovat 1–1,5 senttimetriä pitkiä, teräväkärkisiä. Keltaiset, pienet kukat kasvavat yksitellen, ja niistä kehittyy kotahedelmä jossa on paljon mustia siemeniä.


title: Juutti

text: Lajeista "C. capsularis" tuottaa hienolaatuisempaa juuttia, kun taas "C. olitorius" -lajin juuttia käytetään säkkeihin ja muihin karkeisiin tekstiileihin.


title: Ambrolaurin piirikunta

text: Ambrolaurin piirikunta () on piirikunta Ratša-Letškhumi ja Kvemo Svanetin hallintoalueella Georgiassa. Piirikunnassa on noin 15 300 asukasta (vuonna 2006) ja sen pinta-ala on 1 142 neliökilometriä. Piirikunnan keskus on Ambrolaurin kaupunki, joka sijaitsee Rioni- ja Krikhula-jokien yhtymäkohdassa. Se on Ratša-Letškhumi ja Kvemo Svanetin alueen sekä sen osan, vanhan Ratšan alueen keskus.


title: Ambrolaurin piirikunta

text: Piirikunta rajautuu pohjoisessa Lentekhin, idässä Onin, etelässä Tqibulin, Satškheren ja Tšiaturan ja lännessä Tsagerin piirikuntiin. Alue on keskimäärin 500 metriä merenpinnan yläpuolella. Piirikunnan merkittävimpiin nähtävyyksiin kuuluvat vuoristoluonnon lisäksi Nikortsmindan kirkko 1000-luvulta ja Barakonin kirkko 1700-luvulta.


title: Kataklysminen muuttuja

text: Kataklysminen muuttuja tai "novamainen muuttuja" on tähti, jossa tapahtuu räjähdysmäisiä kirkkauden muutoksia. Nämä johtuvat valkoisen kääpiötähden pinnalla fuusioreaktiossa äkillisesti palavasta vetykaasusta. Toiset purkaukset johtuvat valkoisen kääpiön ympärillä materiakiekon epävakaisuuksista.


title: Kataklysminen muuttuja

text: Valkoisen kääpiötähden (vastaanottajatähden) pinnalle virtaa ainetta toisesta tähdestä, joka on monesti punainen kääpiö, joskus toinen valkoinen kääpiö tai hieman kehittynyt pääsarjan tähti, alijättiläistähti. Valkoisen kääpiön ympärille syntyy kaasusta kertymäkiekko, joka säteilee voimakkaasti ultravioletissa ja röntgensäteitä.


title: Kataklysminen muuttuja

text: Kataklysmiset muuttujat ovat suurin purkautuvien muuttujien alalaji. Kataklysmisiä muuttujia jaetaan luokkiin mm. purkausten välin ja voimakkuuden mukaan. Jos purkausten väli on suuri, purkaukset ovat voimakkaita, kun taas pieni purkausten väli merkitsee heikkoja purkauksia. Jotkut tähdet muistuttavat muuten kataklysmisiä muutoksia, mutta niissä ei tapahdu purkauksia. Joissakin tähdissä, ns. polareissa, voimakas magneettikenttä ohjaa kaasun kulkua. Näitä tähtiä sanotaankin magneettisiksi kataklysmisiksi muuttujiksi.


title: Kataklysminen muuttuja

text: DQ Herculis -tähdissä magneettikenttä hajottaa tähteä ympäröivää kaasukiekkoa (ns puolipolarit) ja AM Herculis -tähdessä valkean kääpiön voimakas magneettikenttä estää kaasukiekon synnyn, kaasu virtaa luovuttajatähdestä magneettikentän voimaviivoja pitkin tähteen.


title: Kataklysminen muuttuja

text: Kataklysmisitä muuttujista tunnetuimpia ovat tavalliset novat ja kääpiönovat. Kataklysmisten muuttujien alalajeja kuvaavat mm. SS Cygni, U Geminorum, Z Camelopardalis, SU Ursae Majoris, AM Herculis, DQ Herculis, VY Sculptoris, SW Sextantis.Kaasu virtaa ensin valkoisen kääpiön ympärille materiakiekkoon, josta putoaa kohti valkoista kääpiötä. Kiekkoon saapuva kaasu osuu ensin niin sanottuun kuumaan pilkkuun, joka värähtelee massavirran muutosten mukana. Kuuman pisteen säteily johtuu kiekon kaasun ja tähdestä tulevan massavirran törmäyksen aiheuttamasta valtavasta kitkasta. Kiekko itse säteilee kaasun sisäisen kitkan eli viskositeetin takia.


title: Kataklysminen muuttuja

text: Spektroskooppiset mittaukset ovat osoittaneet massavirran koostuvan pääasiassa vedystä ja heliumista mutta myös hiilestä, typestä, hapesta, neonista ja magnesiumista. Jos mm. putoavan kaasun aiheuttama valkoisen kääpiön luminositeetti ylittää 100 000 aurinkoa, putoavan kaasun säteilynpaine estää lisäkaasun putoamisen. Lopulta saavutetaan se kaasun tiheys ja lämpötila, jossa vetyfuusio alkaa. Fuusio tapahtuu räjähdysmäisen nopeasti ja näkyy novapurkauksena. Massavirta jatkuu pian purkauksen jälkeen. Valkoisen kääpiön pinnalle ehtii kertyä ainetta yleensä noin 1/1 000-1/10 000 Auringon massaa ennen uutta novapurkausta. Valkoinen kääpiö on kuluttanut loppuun kaiken vetynsä elämänsä aikaisemmissa vaiheissa. Niin sanottujen kääpiönovien purkaukset eivät tapahdu valkean kääpiön pinnassa vaan silloin, kun niiden materiakiekon tiheys ylittää tietyn rajan. Erään teorian mukaan kääpiönova purkautuu, kun sen ympärillä oleva materiakiekko osuu valkean kääpiön pintaan. Novan tapauksessa massavirta on noin 1e-8 Auringon massaa ja toistuvalle novalle 1E-7 Auringon massaa.


title: Myrkky (lehti)

text: Myrkky oli suomalainen, suomenkielinen, Egmontin kustantama sarjakuvalehti, jossa julkaistiin lähinnä seksi-, alapää-, vessa- ja eriteaiheista huumoria. Myrkky oli alun perin Suomeen tuotu versio jo lakkautetusta norjalaisesta "Pyton"-lehdestä ja alansa ainoa suomalainen säännöllisesti ilmestyvä sarjakuvalehti.


title: Myrkky (lehti)

text: Myrkyn vakiohahmoja olivat muun muassa "Adolf", "Deep Shit Junkies", "Firkin" ja "Rocky", "Hyttytytöt", "Myyntimies Mynttinen", "Niilo" ja "Ursula", "Pera Pervo", "Palle Runqvist" sekä "Rhesus Minus". Lisäksi Myrkyssä esiintyi "Pornostarat", "Underworld" ja "Namusetä", sekä satunnaisia muita rivoja sarjakuvia.


title: Myrkky (lehti)

text: Myrkyssä oli lisäksi tekstipalstoina "Pierupostia", jossa on lukijakirjeitä, sekä "Myrkky-uutisia", jossa julkaistiin kaikenlaisia enemmän ja vähemmän tosia juttuja, jotka ovat hauskoja groteskiudessaan. "Myyntimies Mynttinen kertoo vitsejä" -palstalla oli päällekkäin kolme kuvaa myyntimies Mynttisessä ja niihin viittaavat vitsin sisältävät puhekuplat. Ylimmässä kuvassa myyntimies Mynttinen kaivoi nenää, keskimmäisessä asetti räkää kielelleen ja alimmassa virtsasi. Vakiopalstana oli myös "Kai näillekin joku nauraa", jossa oli yksittäisiä piirroksia, joihin oli sisällytetty jokin epäsuora huumorijuttu.


title: Myrkky (lehti)

text: Ehkä tunnetuin Myrkyssä esiintyvien sarjakuvien piirtäjä on englantilainen Hunt Emerson. Suuri osa sarjoista oli kuitenkin viime vuosina suomalaisten piirtäjien kynästä lähtöisin. Kotimaisia vakiotaiteilijoita olivat "Santtu Liima", "Armas Salakka" ja Samuli "Samson" Lintula.


title: Myrkky (lehti)

text: Myrkky oli merkittävä huumorilehti 90-luvun sarjakuvia lukevalle nuorisolle.


title: Myrkky (lehti)

text: Myrkyn säännöllinen ilmestyminen on päättynyt 5.11.2008.


title: Puolisäännöllinen muuttuja

text: Puolisäännöllinen muuttuja on sykkiviin muuttujiin kuuluva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee melko epäsäännöllisesti mutta kuitenkin jonkinlaisella jaksollisuudella. Jaksot ovat tyypillisesti noin 100–1 000 vuorokauden luokkaa. Kooltaan puolisäännölliset muuttujat ovat massiivisia jättiläisiä tai ylijättiläisiä.


title: Yōko Shimomura

text: Yōko Shimomura (, joskus myös Shimo-P) on japanilainen freelance-säveltäjä.


title: Yōko Shimomura

text: Yōko Shimomura syntyi Hyōgon prefektuurissa Japanissa 19. lokakuuta 1967. Hän aloitti pianokoulun 4–5-vuotiaana ja jatkoi musiikkiharrastustaan aina Osakan musiikkiyliopistoon saakka aikoen pianonsoiton opettajaksi. Vuoden 1988 paikkeilla useat peliyhtiöt hakivat opiskelijoista työntekijöitä, ja Shimomura lähetti näytteitä töistään usealle taholle, vaikka olikin varma, ettei hänellä olisi mitään mahdollisuuksia. Capcom kuitenkin palkkasi hänet, ja kaikki olivat häkeltyneitä Shimomuran päätöksestä, sillä pelimusiikki oli silloin täysin eri asemassa kuin nykyään.


title: Yōko Shimomura

text: Capcomilla Shimomura sävelteli yksinään musiikkia esimerkiksi peleihin "Samurai Sword" (1988), "Adventures in the Magic Kingdom" (1990) sekä "" (1990) ja liittyi myöhemmin saman firman kuuluisaan "Alph Lyra" -ryhmään, jonka jäsenenä hän työsti muun muassa "Street Fighter II" -peliä.


title: Yōko Shimomura

text: Erottuaan Capcomilta 1994 Shimomura liittyi Squaren säveltäjäkaartiin. Super Nintendo Entertainment Systemin aikakaudelta hänen projekteihinsa kuuluvat muun muassa "Live A Live" (1994), "Front Mission" (1995) Noriko Matsuedan kanssa sekä "" (1996), jossa hän säveltämisen lisäksi sovitti Kōji Kondōn ja Nobuo Uematsun klassikkokappaleita. Sony PlayStationin aikakauden alettua Shimomura työsti muun muassa "Parasite Even" (1998) sekä "n" (1999), jota hän kutsuu eniten itsensä näköiseksi musiikilliseksi kokonaisuudeksi.


title: Yōko Shimomura

text: Vuonna 2002 Shimomura sävelsi viimeisen kerran Squaren työntekijänä "Kingdom Hearts" -peliin, johon hän sovitti omia sävellyksiään ja Disney-lauluja. Sovitettuihin kappaleisiin lukeutuvat Danny Elfmanin "This Is Halloween" ("Painajainen ennen joulua"), Alan Menkenin ”Aalloissa siis” ("Pieni Merenneito") sekä Shermanin veljesten "Nalle Puhin" ja Jimmie Doddin "Mikki Hiiri -klubin" teemat. Saman vuoden lopussa ilmestyneeseen "Kingdom Hearts Final Mixiin" Shimomura sovitti vielä Nobuo Uematsun säveltämän, kulttipeli "Final Fantasy VII:n" lopputaistelukappale ”One-Winged Angelin” sekä Modest Musorgskin "Fantasia"-elokuvastakin tutun ”Yö autiolla vuorella”. Sitten hän otti lopputilin ja ryhtyi freelanceriksi.


title: Yōko Shimomura

text: Lähdöstään huolimatta Shimomura on jatkanut yhteistyötään Squaren kanssa: "Kingdom Hearts" -pelien musiikit ovat hänen käsialaansa. Lisäksi Shimomura on ollut työllistynyt myös animepuolella: ansioluetteloonsa hän on voinut lisätä sekä golfsarja "DAN DOH!!:n" (2004) sekä Konamin tuottaman, koulumaailmaan sijoittuvan "Gokujou Seitokain" (2005).


title: Yōko Shimomura

text: Vuoden 2006 E3-messuilla Square Enix ilmoitti työstävänsä "Final Fantasy XIII" -trilogiaa, jonka "Final Fantasy Versus XIII" -osaan (PS3, 2007) Shimomura säveltää musiikit. Pääosaan ne tekee Masashi Hamauzu ja mobiiliversioon, nimeltään "Final Fantasy Agito XIII", Takeharu Ishimoto.


title: Yōko Shimomura

text: Yōko Shimomura oli toinen tähtivieraista Detroitin PLAY!-konsertissa 12. heinäkuuta 2006. Toinen oli Hitoshi Sakimoto.


title: Girolamo Frescobaldi

text: Girolamo Frescobaldi (syyskuussa 1583 – 1. maaliskuuta 1643) oli italialainen säveltäjä.


title: Girolamo Frescobaldi

text: Frescobaldi syntyi Ferraran kaupungissa, Italiassa ja opiskeli ainakin Luzzasco Luzzaschin johdolla. Keväällä 1607 Frescobaldi pääsi urkuriksi Santa Marian kirkkoon Roomassa. Vuodesta 1608 kuolemaansa asti hän toimi urkurina Pietarinkirkossa. Vuosina 1628–1634 hän oli myös urkurina Medicien hovissa Firenzessä.


title: Girolamo Frescobaldi

text: Suurin osa Frescobaldin musiikista on sävelletty kosketinsoittimelle (uruille ja cembalolle). Hänen sävellyksiinsä kuuluvat muun muassa "Fiori musicali" (1635) ja kaksi kirjaa toccatoja. Frescobaldin musiikista saivat vaikutteita muun muassa Johann Jakob Froberger ja Johann Sebastian Bach.


title: Hannu Tihinen

text: Hannu Tihinen (s. 1. heinäkuuta 1976 Kemin mlk) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Keskuspuolustajana pelannut Tihinen saavutti vuonna 2010 päättyneellä urallaan viisi mestaruutta kolmessa eri maassa, kahden maan cup-mestaruuden ja toimi kapteenina lähes kaikissa seurajoukkueissaan.


title: Hannu Tihinen

text: Tihinen on Kemin Palloseuran kasvatti. Veikkausliigassa hän debytoi Helsingin Jalkapalloklubin riveissä vuonna 1997. Tihinen saavutti seurassa Suomen mestaruuden ja ratkaisi maalillaan seuralleen cup-mestaruuden 1998. Hän oli myös mukana HJK:n Mestarien liigassa pelanneessa joukkueessa vuonna 1998 ja hänet valittiin Veikkausliigan parhaaksi puolustajaksi vuonna 1999.


title: Hannu Tihinen

text: Marraskuussa 1999 Tihinen siirtyi Norjaan Vikingin riveihin. Hän edusti seuraa kahden ja puolen kauden ajan käyden välillä myös lainassa englantilaisessa West Ham Unitedissa. Tihinen voitti vuonna 2001 Norjan cup-mestaruuden, tehden finaalissa myös maalin. Kesäkuussa 2002 Tihinen siirtyi Belgian suurseuraan RSC Anderlechtiin. Hän edusti Anderlechtia neljän kauden ajan ja saavutti seurassa kaksi Belgian mestaruutta. Tihinen teki Anderlechtin 1–0-voittomaalin Mestarien Liigassa Olympique Lyonia vastaan 25. marraskuuta 2003.


title: Hannu Tihinen

text:
Heinäkuussa 2006 Tihinen siirtyi FC Zürichiin. Hän nousi puolen vuoden jälkeen joukkueen kapteeniksi ja saavutti seurassa heti ensimmäisellä kaudellaan Sveitsin mestaruuden. Mestaruuden hän voitti myös vuonna 2009 ja kauden jälkeen hänet valittiin Sveitsin liigan parhaaksi puolustajaksi. Tihinen teki FC Zürichin upean voittomaalin Mestarien liigan ottelussa 30. syyskuuta 2009 AC Milania vastaan San Sirolla.
Hän on Jari Litmasen ja Roman Eremenkon kanssa ainoat suomalaiset, jotka ovat onnistuneet tekemään maalin Mestarien liigassa kahdessa eri joukkueessa. Tihisen pelinumero 30 jäädytettiin FC Zürichissä kauden 2009–2010 päätteeksi.


title: Hannu Tihinen

text: Tihinen ilmoitti toukokuussa 2010 kauden 2009–2010 jäävän hänen pelaajauransa viimeiseksi. Syynä lopettamispäätökseen olivat useat päävammat, joiden vuoksi hän käytti uransa viimeisinä vuosina suojakypärää. Kyseisen kauden jälkeen Tihinen jatkoi FC Zürichin palveluksessa urheilutoimenjohdon tehtävissä ja Suomeen palattuaan syksyllä 2011 hänet valittiin Jalkapallon Pelaajayhdistyksen puheenjohtajaksi. Nykyään Tihinen toimii Suomen Palloliiton pelaajakehityspäällikkönä ja on myös Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsen.


title: Hannu Tihinen

text: Ensimmäisen A-maaottelunsa Tihinen pelasi 5. kesäkuuta 1999 Turkkia vastaan. Hän teki samassa ottelussa myös ensimmäisen A-maaottelumaalinsa. Tihinen muodosti pitkään Sami Hyypiän kanssa Suomen vakiotoppariparin. Hän pelasi kolmissa EM- ja kolmissa MM-karsinnoissa ja teki 76 maaottelussa yhteensä viisi maalia.


title: Ainun kieli

text: Ainu (ainuksi "Ainu Itak", ) on ainujen puhuma kieli. Sen luokitellaan yleensä isolaattikieleksi, jolla ei ole tunnettuja sukulaisia. Ainun kieli on jakautunut aikanaan useisiin eri murteisiin Hokkaidōlla, Sahalininilla ja Kuriileilla. Ainulla on nykyisin vain muutamia sitä äidinkielenään puhuvia ja se on ollut uhanalainen kieli vuosikymmenten ajan. Viimeiset kielen puhujat asuvat Japaniin kuuluvalla Hokkaidōlla. Suurin osa nykyisistä etnisestä ainusta osaa puhua vain japania. Ainua opetetaan kielikursseilla ja jotkut ainut opiskelevat sitä toisena kielenään.


title: Ainun kieli

text: Ainun kieli on nykyisellään jo lähes hävinnyt kieli. Vuonna 1996 kielellä arvioitiin olevan vain 15 äidinkielistä puhujaa. Kieltä on opiskeltu toisena kielenä, mutta Unesco pitää kieltä silti äärimmäisen uhanalaisena. Kielen viimeiset puhujat asuvat Japaniin kuuluvan Hokkaidōn saaren eteläosissa. Kielen historiallinen puhuma-alue on kuitenkin ollut huomattavasti suurempi. Ainua on puhuttu Hokkaidōn ohella osissa Japanin suurinta saarta Honshūa, nykyisin Venäjään kuuluvan Sahalinin saaren eteläosissa ja Kuriileilla, sekä mahdollisesti myös Kamtšatkan niemimaan eteläosassa.


title: Ainun kieli

text: Ainun kieli on aikanaan voitu jakaa useisiin eri murteisiin, joista osa tunnetaan vain hyvin huonosti. Kuriileilla puhuttiin omaa murrettaan, mutta se tunnetaan vain vuonna 1903 kerätystä sanalistasta ja muutamista muista lähteistä. Sahalinilla puhuttu ainu jakautui itä- ja länsimurteisiin. Sahalinin koillisosissa puhuttiin Taraikan murretta, joka muistutti pikemminkin Hokkaidōn murteita ja poikkesi Sahalinin muista murteista. Hokkaidōlla murteet saatettiin jakaa suurpiirteisesti koillismurteisiin ja lounaismurteisiin, joihin kuului edelleen pienempiä murreryhmiä. Joidenkin lähteiden mukaan Hokkaidōn ja Sahalinin saarten murteiden puhujat eivät ymmärtäneet toisiaan.


title: Ainun kieli

text: Ainun kieli luokitellaan nykyisin yleensä isolaattikieleksi. Kieli saattaa olla osa jotakin muinaista jo kadonnutta kielikuntaa. Sen mahdollisista yhteyksistä muihin kieliin on tehty useita teorioita. 1600-luvulla heräsi ajatus ainujen mahdollisista yhteyksistä eurooppalaisiin. Tätä perusteltiin sillä, että ainujen ulkonäkö oli enemmän eurooppalainen kuin aasialainen. Tällöin syntyi myös ajatus ainun kielen kuulumisesta indoeurooppalaisiin kieliin. Tämän teorian esittivät Ivar Lindquist ja Pierre Naert. Heidän teoriansa pohjautui paljolti John Batchelorin englanti-ainu sanakirjaan, jossa on nykytietämyksen valossa paljon virheitä. Tämä teoria oli kuitenkin pitkään vallalla ollut käsitys. Toisen teorian mukaan ainut polveutuvat Pohjois-Amerikasta alueelle muuttaneista intiaaneista. Tätä on perusteltu paitsi ainun kielen ominaisuuksilla, myös sillä että he käyttivät samanlaisia harppuunoita kuin jotkin intiaanit. Kolmannen teorian mukaan ainu on sukua altailaisille kielille. Tämä teoria on kuitenkin herättänyt vastustusta muissa tutkijoissa. Neljännen teorian mukaan ainujen juuret ovat Etelä-Aasiassa ja heidän kielensä on polveutunut protoaustronesialaisista, austroaasialaisista tai miao-yao kielistä.


title: Ainun kieli

text: Arkeologiassa ainut on yhdistetty Japanin Jōmon-kulttuuriin, joka on peräisin aikakaudelta noin 6 000–10 0000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Ainun kielen käyttäjien määrä on pudonnut erityisen rajusti viimeisen 200 vuoden aikana. Kielen häviämisen on usein katsottu alkaneen vuodesta 1799, jolloin Japani liitti Hokkaidōn suoraan keskushallinnon alaisuuteen. Lisäksi vuonna 1899 vietiin läpi "laki Hokkaidōn alkuperäisasukkaiden suojelusta", joka käytännössä kiihdytti ainujen sulautumista japanilaiseen kulttuuriin ja elinkeinoihin. Vielä 1800-luvulla suurin osa ainun puhujista osasi vain ainua, mutta heistä tuli kaksikielisiä 1900-luvun alkuun mennessä. 1940-luvulle mennessä ainu oli menettänyt asemansa ainujen pääkielenä. Nykyisin ainut puhuvat japania pääkielenään. Kieli on lähes kadonnut, mutta ainuiksi itsensä mieltäviä on edelleen kymmeniä tuhansia. Heidät tunnustettiin virallisesti Hokkaidōn alkuperäiskansaksi vuonna 2008. Ainun kielen opetusta järjestetään eri puolilla Hokkaidōa. Koulutus on suunnattu erityisesti etnisille ainuille ja muille ryhmille opetusta ei ole tarjolla samassa mittakaavassa. Muutamat japanilaiset yliopistot tarjoavat kuitenkin ainun kielen opetusta. STV Radio Hokkaidōlla on tehnyt viikoittain 15-minuuttisia radio-ohjelmia ainun kielen opetukseen liittyen "Ainugo Rajio Kōza"-nimellä.


title: Ainun kieli

text: Ainua kirjoitetaan katakanasta muokatulla kirjoitusjärjestelmällä, sekä latinalaisilla aakkosilla. Ainu ei ole historiallisesti ollut kirjoitettu kieli. Aina 1950-luvulle saakka se oli yksinomaan puhuttu kieli. Ainoa ainunkielinen lehti "Ainu Times" julkaisee artikkeleita molemmilla kirjoitusjärjestelmillä.


title: Ainun kieli

text: Ainun kieleen kuuluu 12 konsonanttia. Glottaaliklusiilin merkki Ɂ jää usein pois kirjoituksesta ja sen fonologiasta ei ole täyttä yhteisymmärrystä.


title: Ainun kieli

text: Konsonanttien lisäksi ainun kieleen kuuluu viisi vokaalia, jotka ovat suurin piirtein samat kuin japanin kielen vastaavat vokaalit. Vokaalit o ja u äännetään kuitenkin japania hieman pyöreämmin.


title: Ainu

text: Ainu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Austroaasialaiset kielet

text: Austroaasialaiset kielet ovat kielikunta, johon kuuluvia kieliä puhutaan pääasiassa Kaakkois-Aasiassa. Joidenkin tutkijoiden mielestä austroaasialaiset kielet ovat sukua austronesialaisille kielille ja muodostavat yhdessä niiden kanssa kielikunnan. Austroaasialaiset kielet jakautuvat kahteen pääkieliryhmään, mon-khmer-kieliin ja mundakieliin. Mon-khmer-kieliin kuuluu n. 150 kieltä ja munda-kieliin parikymmentä.


title: Austroaasialaiset kielet

text: Vietnamin kieli ja khmerin kieli (Kambodža) ovat kielikunnan ainoat kielet, joilla on virallisen kielen asema maassaan.


title: Riina

text: Riina on suomalainen naisen etunimi.


title: Riina

text: Riina lienee lyhenne Katariinasta, joka puolestaan juontaa kreikan nimestä Aikaterine. Roomalaiset uskoivat nimen liittyvän kreikan puhtautta merkitsevään sanaan "katharos". Riinan nimipäivää on vietetty 25. marraskuuta vuodesta 1984 alkaen.


title: Riina

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity noin 5 710 Riina-nimen saanutta naista.


title: Raleigh (Pohjois-Carolina)

text: Raleigh on kaupunki Pohjois-Carolinan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on osavaltion pääkaupunki ja toiseksi suurin kaupunki Charlotten jälkeen. Kaupunki tunnetaan lempinimellä "City of Oaks" monien tammipuidensa johdosta. United States Census Bureaun järjestön mukaan vuonna 2013 kaupungin väkiluku oli 431 746 ja pinta-ala 370 neliökilometriä, joten näin ollen Raleigh on Yhdysvaltain 43. suurin kaupunki sekä yksi vireimmistä ja nopeimmin kasvavimmista yhteisöistä. Kaupunki on nimetty Sir Walter Raleigh'n mukaan.


title: Raleigh (Pohjois-Carolina)

text: United States Census Bureaun mukaan Raleighin kaupungista 297 neliökilometriä on kuivaa aluetta, josta 2,6 neliökilometriä eli 0,84 prosenttia on vesistöä.


title: Raleigh (Pohjois-Carolina)

text: Carolina sijaitsee ilmastoltaan kostealla ja subtrooppisella vyöhykkeellä, ja sen lämpötilat vaihtelevat syksyisin ja keväisin, jolloin päivät ovat lämpimiä ja yöt viileitä. Kesä sen sijaan on pitkä ja lämmin, ja talvet ovat lieviä. Talven lämpötila Raleighissa vaihtelee 8-12 celsiusasteen välillä, mutta myös lämpimiä 16 asteen talvipäiviä on vuosittain. Kaupungin pakkasennätys on vain -23 celsiusastetta, ja se mitattiin tammikuussa 1985. Kesäpäivän lämpötilat sen sijaan kulkevat hieman yli kolmessakymmenessä asteessa, ja yötkin kahdessakymmenessä asteessa. Sateisempia kuukausia ovat tammi- ja maaliskuu, kun taas kuivimpia kuukausia ovat huhti- ja marraskuu.


title: Raleigh (Pohjois-Carolina)

text:
Vuosittain Raleighissa sataa lunta vain hieman yli viisitoista senttimetriä, ja talvisin kohdataankin enemmän vesi- ja räntäsateita kuin lunta. Talvisin myös jäiset ja kylmät vesimyrskyt aiheuttavat kaupungissa vahinkoa.
Raleighissa on toisinaan myös selviä kuivuuskausia, jonka aikana kaupungin asukkaiden käytettäviä vesimääriä myös säännöstellään. Kesän ja syksyn vaihteessa Raleigh kokee toisinaan myös hurrikaaneja, mutta edellisen kerran mittavia vahinkoja kaupungissa aiheuttanut hurrikaanitapaus sattui vuonna 2003.


title: Raleigh (Pohjois-Carolina)

text: Maailman arvostetuimmassa jääkiekkoliigassa National Hockey Leaguessa (NHL) pelaava Carolina Hurricanes siirtyi Raleigh'n kaupunkiin vuonna 1997 Hartfordista, jossa se oli toiminut aiemmin nimellä Hartford Whalers. Seura pelaa kotiottelunsa PNC Arenalla (aiemmin RBC Center). Hurricanes on koko Pohjois-Carolinan osavaltion ainoa ammattisarjassa (NHL, NFL, NBA ja MLB) pelaava seura, joka on voittanut mestaruuden omassa lajissaan, sillä Hurricanes voitti NHL:n Stanley Cup-mestaruuden vuonna 2006. Myös järjestettiin Raleighissa vuonna 2011.


title: Raleigh (Pohjois-Carolina)

text:
Hurricanesin lisäksi jalkapalloseura Carolina RailHawks FC, joka pelaa North American Soccer Leaguessa, on lähtöisin Raleighista. Baseball-seurat Carolina Mudcats sekä Durham Bulls ovat alun perin lähtöisin kaupungista.
Vuosien varrella Carolinassa on toiminut myös ammattilaisseuroja monien muiden lajien parissa Arena Football League-, World League of American Football- sekä United States Basketball League-sarjoissa


title: Jean-Philippe Rameau

text: Jean-Philippe Rameau (25. syyskuuta 1683 Dijon – 12. syyskuuta 1764 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä ja musiikinteoreetikko. Myös hänen isänsä oli muusikko. Rameau opiskeli aluksi lakia mutta kiinnostui sittemmin musiikista. 17-vuotiaana Rameau matkusti Italiaan soittamaan eri soittimia ansaitakseen elantonsa. Rameau ei pitänyt italialaisesta säveltaiteesta ja siksi poikkesi monesta muusta senaikaisesta säveltäjästä. Italiasta palattuaan hän toimi urkurina ja pääsi kuuluisan urkurin Louis Marchandin oppilaaksi. Rameau sävelsi muun muassa oopperoita ja muuta näyttämömusiikkia, soitinmusiikkia, kantaatteja ja motetteja. Hänen tunnetuimpiin oopperoihinsa kuuluu "Hippolyte et Aricie".


title: Jean-Philippe Rameau

text: Rameau oli merkittävä musiikinteoreetikko: hänen kirjansa "Traité de l’harmonie" ja " Nouveau système de musique théorique" olivat ensimmäisiä tonaalisen musiikin teoreettisia esityksiä. Kirjoissa esitettiin ajatus sävelasteikon perussävelistä ja siitä, että soinnut säilyvät samoina käännöksissä.


title: The Antidote (Moonspellin albumi)

text: The Antidote on Moonspellin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 29. syyskuuta 2003. Albumilla on vaikutteita mm. black metal-musiikista. Albumin kappaleella ”As We Eternally Sleep on It” käytetään myös urkuja.


title: The Antidote (Moonspellin albumi)

text: Kappale ”Everything Invaded” julkaistiin singlenä, ja siitä kuvattiin musiikkivideo.


title: The Antidote (Moonspellin albumi)

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Fernando Ribeiro.


title: CYK-algoritmi

text:
CYK-algoritmin (Cocke-Younger-Kasami -algoritmi) avulla voidaan selvittää kuuluuko
jokin mielivaltainen merkkijono kieleen L. CYK-algoritmi toimii kieliopeille, jotka ovat
Chomskyn normaalimuodossa.


title: CYK-algoritmi

text: Tarkastellaan esimerkiksi merkkijonoa "aabba" ja kielioppia


title: CYK-algoritmi

text:
S → AQ
Q → RT | AT
T → BA | RR | BT
R → AB | TT | BT
A → a
B → b


title: CYK-algoritmi

text: CYK-algoritmi perustuu taulukointiin siten, että taulukon ensimmäiselle riville asetetaan merkkijono, jonka kuuluvuus johonkin kieleen halutaan selvittää. Taulukon toiselle riville laitetaan ne välikkeet, joista saadaan muodostettua yläpuolella olevat merkit. Jos esimerkiksi kirjaimen 'a' saisi muodostettua kahdella eri välikkeellä, tulisi molemmat merkitä taulukkoon, mutta tässä esimerkissä muodostus on yksikäsitteistä.


title: CYK-algoritmi

text: Kolmas rivi täytetään siten, että selvitetään millä välikkeillä voidaan muodostaa ylhäällä ja oikealla yläviistossa olevien välikkeiden yhdistelmä. Tässä esimerkiksi AA:ta ei voida muodostaa, joten rivin kolme ensimmäiseen sarakkeeseen tulee tyhjä joukko. AB ja BA ovat muodostettavissa ja niitä vastaavat välikkeet merkitään myös taulukkoon.


title: CYK-algoritmi

text: Neljännen rivin ensimmäinen sarake kuvaa sitä pystytäänkö merkkijono "aab" muodostamaan kieliopilla, toinen sarake kuvaa "abb":n kuuluvuutta kieleen jne. Tämä on selvitettävissä esimerkiksi siten, että kuljetaan taulukossa tutkittavasta ruudusta ylöspäin toiselle riville asti ja samalla yksi oikealle yläviistoon. Sitten tutkitaan voidaanko näistä ruuduista löytyvien välikkeiden mielivaltainen kombinaatio (kuitenkin niin, että taulukossa vasemmanpuoleinen välike luetaan ensin) muodostaa jollain toisella välikkeellä. Esimerkiksi tutkittaessa neljännen rivin kolmatta saraketta, katsotaan ensin toisen rivin kolmatta saraketta (B) ja kolmannen rivin neljättä saraketta (T). Näistä muodostuva BT on T:n ja R:n produktio, joten merkitään ruutuun T,R. Vielä pitää kuitenkin edetä ja tarkastella myös kolmannen rivin kolmatta saraketta ja toisen rivin viidettä saraketta (edetään alaspäin ja oikealle yläviistoon). Näistä löytyy tyhjä joukko sekä A, joten uusia välikemahdollisuuksia ei saada.


title: CYK-algoritmi

text: CYK-algoritmi etenee vastaavasti, kunnes päästään ensimmäisen sarakkeen viimeiselle riville. Jos kyseisessä ruudussa on S, kuuluu merkkijono kieleen L, eli se voidaan muodostaa annetulla kieliopilla lähtien lähtösymbolista. Muutoin merkkijono ei kuulu kieleen. Tarkasteltavien välikekombinaatioiden määrä kasvaa aina seuraavalle riville mentäessä yhdellä. Taulukon perusteella voimme myös päätellä helposti esimerkiksi sen, että merkkijonoa "aabb" ei voida muodostaa mitenkään kieliopin avulla ja merkkijono "abba" voitaisiin muodostaa, jos Q olisi lähtösymboli.


title: Iptables

text: Iptables on Linux-kernelin sisäänrakennetun palomuurin, netfilterin käyttöliittymä. Iptables on standardinomaisesti mukana kaikissa moderneissa Linux-jakeluissa. Netfilter/iptables -projektin aloitti Rusty Russell vuonna 1998. Projekti sai netfilterin valmiiksi marraskuussa 2000, jolloin se liitettiin kernelin versioon 2.3.


title: Iptables

text: Iptablesia käytetään komentoriviltä, mutta siihen on erikseen saatavissa myös graafisia käyttöliittymiä. Iptables luo netfilterille sääntöjä (), jotka kootaan "ketjuiksi" (). Ketjut muodostavat taulukoita (). Iptablesin käyttämiseen vaaditaan pääkäyttäjän (rootin) oikeudet.


title: Iptables

text: Pakettien käsittely perustuu sääntöihin (rule), joita voidaan muokata iptables-komennolla. Kussakin säännössä on tietyt ehdot, jotka määrittävät mihin paketteihin kyseistä sääntöä sovelletaan. Ehdot voivat määrittää esimerkiksi, että sääntöä sovelletaan paketteihin, jotka saapuvat tietystä IP-osoitteesta, tai jotka ovat matkalla tiettyyn porttiin. Lisäksi kussakin säännössä määritellään mikä toiminto suoritetaan kun paketti täsmää säännön ehtoihin. Yleensä toiminto on joko hylkääminen (DROP) tai hyväksyminen (ACCEPT).


title: Iptables

text: Säännöt tallennetaan ketjuihin (chain). Kun paketti tulee käsiteltäväksi tiettyyn ketjuun, käydään ketjun sääntöjä järjestyksessä lävitse yksi kerrallaan, kunnes löytyy sääntö joka täsmää pakettiin.


title: Iptables

text: Ketjut tallennetaan tauluihin (table). Oletuksena iptables käsittelee filter-taulua, jolla voidaan toteuttaa tavanomainen palomuuritoiminnallisuus. Muitakin tauluja on olemassa, mutta niiden käsittelyä voidaan pitää edistyneempänä käyttönä.


title: Iptables

text: Säännöillä voidaan esimerkiksi määrittää, että tietystä IP-osoitteesta tai tiettyyn porttiin saapuvat paketit joko estetään tai päästetään läpi. Säännöillä voidaan myös määritellä edistyneempiä toimintoja, esimerkiksi voidaan estää uudet yhteydet tietystä IP-osoitteesta, jos yhteyksiä on jo samasta IP-osoitteesta auki liian monta.


title: Iptables

text: Iptablesin oletuksena käsittelemässä filter-taulussa on kolme sisäänrakennettua ketjua, INPUT, FORWARD ja OUTPUT. Kun ulkomaailmasta saapuu palvelimelle paketti, siihen sovelletaan INPUT-ketjussa olevia sääntöjä. Vastaavasti jos palvelimelta lähtee ulospäin paketti, siihen sovelletaan OUTPUT-ketjussa olevia sääntöjä. FORWARD-ketjun sääntöjä sovelletaan siinä tapauksessa, että paketti saapuu palvelimelle ulkoa päin, mutta sen lopullinen kohde on jokin toinen palvelin, eli paketti on vain kauttakulkumatkalla.


title: Iptables

text: Joissakin jakeluissa käytössä olevat verkkoyhteyden hallintatyökalut saattavat aiheuttaa ongelmia, jos iptablesia käytetään käsin. Esimerkiksi Ubuntun käyttämä NetworkManager on tällainen.


title: Iptables

text: Jakelun oma palomuuriasetusohjelma (esimerkiksi YaST openSUSEssa tai system-config-firewall Fedorassa) voi olla ristiriidassa käyttäjän oman iptables-skriptin kanssa. Käytännössä kannattaa joko poistaa palomuuriasetusohjelma kokonaan käytöstä tai ainakin huolehtia siitä, että sen tuottama iptables-skripti ajetaan käynnistyksen yhteydessä (init) ennen omaa skriptiä. Sama pätee luonnollisesti myös Firestarterin ja Shorewallin kaltaisiin ulkoisiin palomuuriasetustyökaluihin.


title: Sin/Pecado

text: Sin/Pecado on portugalilaisen Moonspell-yhtyeen vuonna 1998 julkaisema heavy metal -albumi. Se oli yhtyeen kolmas studioalbumi. Albumilta julkaistiin vuonna 1997 singlenä kappale "2econd Skin". Sin/Pecadossa käytettiin koneita hieman enemmän kuin sitä edeltävissä albumeissa. Albumin kolmetoista kappaletta kestävät yhteensä 62 minuuttia. Albumin nimessä ovat englannin ja portugalin kielillä sana "synti". Sin/Pecadon kaikki kappaleet ovat englanninkielisiä.


title: Terbium

text:
Terbium () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Tb ja järjestysluku 65. Terbium on hopeanharmaa ja harvinainen maametalli. Se on pehmeää ja muistuttaa ulkonäöltään alumiinia, mutta on sitä huomattavasti raskaampaa. Terbiumin moolimassa on 158,9 u ja tiheys 8230 kg/m³. Sulamispiste on 1 629 K ja kiehumispiste 3 503 K. Sen elektronegatiivisuus on 1,2. Luonnossa terbiumilla on yksi vakaa isotooppi, Tb-159. Tämän lisäksi sillä on havaittu 36 radioaktiivista isotooppia, joista pitkäikäisin on Tb-158 puoliintumisajalla 180 vuotta. Jaksollisessa järjestelmässä terbiumia ennen on gadolinium ja jälkeen dysprosium.
Terbiumilla on kaksi allotrooppista muotoa, jotka molemmat riippuvat lämpötilasta. α-Tb esiintyy alle 1 298 °C:n lämpötiloissa ja β-Tb sitä korkeammissa. Metallinen terbium kestää hyvin korroosiota.


title: Terbium

text: Terbiumin löysi ruotsalainen kemisti Carl Gustav Mosander vuonna 1843 ja nimesi sen Ytterbyn kylän mukaan.


title: Terbium

text: Terbium on harvinaista ja platinaakin kalliimpaa. Mineraaleja joissa terbiumia esiintyy ovat mm. ceriitti, gadoliniitti, monatsiitti, ksenotiimi sekä eukseniitti ja niissäkin sitä on keskimäärin vain noin 0,03%. Eukseniitissä on joskus suurempia noin 1% pitoisuuksia. Se ei lähes koskaan esiinny vapaana metallina vaan yhdisteinä tai yhdessä muiden harvinaisten maametallien kanssa.


title: Terbium

text: Terbiumyhdisteitä ovat muuan muassa halidit TbCl, TbI, TbBr, TbF ja TbF. Sen yleisin hapetusluku on +III, kuten terbiumoksidissa TbO, mutta myös +II ja +IV yhdisteitä tunnetaan.


title: Terbium

text: Pieninä määrinä sitä käytetään lasereissa ja elohopealampuissa. Sitä käytetään myös röntgenlaitteiden valotuslevyissä, jotka se tekee herkemmiksi. Näin terbiumin avulla voidaan lyhentää valotusaikaa ja siten pienentää potilaan saamaa säteilyannosta.


title: Terbium

text: Terbium on yksi Terfenol-D magnetostriktiivisen metalliseoksen ainesosa. Tätä on käytetty mm. sotalaivojen kaikuluotaimissa.


title: Kivesjärvi (järvi)

text: Kivesjärvi on järvi Paltamossa samannimisessä kylässä. Sen keskisyvyys on neljä metriä ja syvin kohta kuusitoista metriä. Kivesjärven pituus on kymmenen kilometriä ja leveys enimmillään viisi kilometriä. Kivesjärven pinta-ala on 27 neliökilometriä, joten se on Suomen 136. suurin järvi.


title: Kivesjärvi (järvi)

text: Järvessä on paljon saaria ja luotoja. Suurimmat ovat Hangonsaari ja Poronsaari. Kivesjärvi laski aikaisemmin Alanteenjokea Oulujärven Alanteenlahteen, mutta 1800-luvun alkupuolella tapahtuneessa vesireittien kunnostustöissä Kivesjärvelle kaivettiin uusi laskujoki, Varisjoki, joka päättyy Oulujärven Varislahteen. Jonkinlaisena uomana myös Alanteenjoki kuitenkin vielä esiintyy, vaikka siinä olevan Alanteenjärven pinta normaalitasollaan onkin 30 senttimetriä Kivesjärven pintaa ylempänä. Silti Kivesjärvi luokitellaan vielä myös bifurkaatiojärveksi. Varisjoen kaivamisen johdosta vedenpinta Kivesjärvessä laski pari metriä. Varisjoessa oli ennen uiton ja kalanviljelylaitoksen suorittamia vesistötöitä kymmenisen koskea, mutta nyt vain kolme. Kives- ja Oulujärven tasoero on 12 metriä.


title: Kivesjärvi (järvi)

text:
Kainuun Ympäristökeskuksen tekemien mittausten perusteella järven veden laatu kuuluu toiseen luokkaan eli on hyvä. Vesialue on lähes luonnontilainen, mutta lievästi rehevöitynyt tai selvästi humuspitoinen. Paikallisesti rajoittuneita leväesiintymiä löytyy satunnaisesti. Vesistö soveltuu hyvin eri käyttömuotoihin.
Järven kalakanta on runsas ja monipuolinen. Urheilukalastajalle on haukea ja kuhaa tarjolla runsaasti. Verkkopyytäjä saa syksyisin muikkua. Ahven- ja särkikanta on ehkä liiankin runsas, aiheuttaen rehevöitymistä. Myös lohikaloja ja siikaa on istutettu vuosikymmenen ajan, mutta niiden luontainen lisääntyminen ei ole onnistunut toivotulla tavalla. Rapukanta on elpynyt ruton aiheuttamasta tuhosta ja on taas pyyntikokoista.
Kesäasukkaat ovat rakentaneet Kivesjärven mannerrannat, mutta saarissa on vielä paljon vapaata rantaa. Sijainniltaan Kivesjärvi on kohtuullisen työssäkäyntimatkan päässä Kajaanista.


title: Maxwell

text: Maxwell tarkoittaa seuraavia:Maxwell on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Jäniksenmetsästys

text: Jäniksenmetsästys on metsäjäniksen ja rusakon sekä näiden sukulaislajien metsästystä joko ansoilla tai ampumalla ajokoiran kanssa tai ilman.


title: Jäniksenmetsästys

text: Useimmissa maissa, myös Suomessa, metsäjänis kuuluu metsästettäviin lajeihin. Erittäin lisääntymiskykyisenä sen kanta kestää verotuksen hyvin. Metsästyksen merkitys on jäniskantaan vähäinen; kannansäätelijänä toimivat pedot ja kannan tihentyessä tartuntataudit, yleensä jänisrutto eli tularemia.


title: Jäniksenmetsästys

text: Rusakon ja metsäjäniksen metsästysaika on Suomessa 1.9.-28.2.


title: Jäniksenmetsästys

text: Jänistä metsästetään nykyään ajavien koirien avulla, jäljittämällä sekä vaanimalla esimerkiksi jäniksen ruokailupaikalla. Aiemmin jänistä metsästettiin myös ansoin, nykyisin kielletyin jänislangoin eli "rihmoin". Kaikki nämä metsästysmuodot perustuvat jäniksen elintapojen hyvään tuntemiseen.


title: Jäniksenmetsästys

text: Ajavalla koiralla metsästäminen perustuu jäniksen kaavamaiseen pakokäyttäytymiseen. Paetessaan jänis kiertelee suppeahkolla alueella, jonka halkaisija on enintään kilometri, ja käyttää samoja reittejä yhä uudelleen. Tätä voi metsästäjä menestyksekkäästi käyttää hyväkseen, sillä usein pakoon lähtenyt jänis palaa makuupaikalleen, josta makuupaikan läheisyyteen asettunut metsästäjä voi tavoittaa sen.


title: Jäniksenmetsästys

text: Jäljittäminen lumijäljillä perustuu kokemusperäiseen tietoon siitä, että metsäjänis asettuu makuulle jälkiensä sivuun. Yöpymispaikalle saapuessaan se palaa tarkasti omia jälkiään lyhyen matkaa ja hyppää metrin tai enemmän sivulle. Tämän eksytyksen, murteissa "paluuperät", se toistaa aina kolmesti ja luottaa siihen, että saalistaja ohittaa sen ja tarvittaessa jänis pääsee selän takaa ja etumatkan turvin pakoon.


title: Jäniksenmetsästys

text: Jäniksen tavat tunteva metsästäjä ei siis etsi jänistä jälkiensä päästä vaan jälkien vierestä heti toisten "paluuperien" jälkeen.


title: Jäniksenmetsästys

text: Ansapyynti rihmoin on tapahtunut usein jäniksen polulta: jänis nimittäin käyttää mielellään samoja, ilmeisesti turvalliseksi kokemiaan reittejä. Ne on helppo ansoittaa. Perimätiedon mukaan jäniksen ansasilmukan alalaidan on ollut oltava vaaksan korkeudella. Nykyisin ansalankaa ei saa käyttää jäniksen pyydystämiseen.


title: Jäniksenmetsästys

text: Metsäjänistä voi metsästää myös hiipimällä. Jäniksen kuulo paljastaa metsästäjän sille oletettavasti jopa kilometrin etäisyydeltä, mutta jäniksen pakoetäisyys ei ole kovin pitkä: peitteisessä maastossa jopa alle metrin ja avomaastossa 20–80 metriä. Metsäjänis kuitenkin pysähtyy ensimmäiseltä, varovaiselta pakolaukalta käytännössä aina juostuaan vain 10–30 metriä. Jos ruokailustaan havahtuneelle ja pakoa aikovalle jänikselle esimerkiksi viheltää tasaisesti ja melko hiljaisella äänellä, se ei pakene niin herkästi vaan käy jopa uteliaaksi. Tällöin lähestyminen on helppoa.


title: Jäniksenmetsästys

text: Jäniksiä ammutaan myös satunnaisesti muun metsästyksen yhteydessä. Kokemusperäisesti tiedetään esimerkiksi, että mikä tahansa korpimetsän keskellä sijaitseva heinäkasveja kasvava "saareke" on jänisten suosima yöpymis- ja ruokailupaikka. Kun kanta on runsas, tällaisesta paikasta karkottuu jänis lähes aina.


title: Jäniksenmetsästys

text: Aseena jänisjahdissa käytetään yleisimmin haulikkoa, varsinkin ajavaa koiraa käytettäessä. Sopiva haulikoko on 3,25-4,0 mm, siten että alkusyksystä käytetään pienempää, myöhäissyksyllä ja talvella suurempaa kokoa. Jousi on yleistymässä, kivääriä käytetään satunnaisesti.


title: Jäniksenmetsästys

text: Suomessa yleisin ajokoirarotu on suomenajokoira. Muita ajokoirarotuja ovat beagle, dreeveri, mäyräkoira, eestinajokoira ja venäjänajokoira. Muitakin rotuja käytetään satunnaisesti: yleensä kaikki koirarodut ajavat jänistä, mutta ajokoiraroduista poiketen vain niin kauan kuin saalis on näkyvillä.


title: Jäniksenmetsästys

text: Metsäjänissaalis on Suomessa vuosittain 200 000–350 000 yksilöä luontaisen kannanvaihtelun mukaan. Rusakkosaalis vaihtelee 60 000–70 000 yksilön välillä.


title: Jäniksenmetsästys

text: Ilvekselle jänis on saaliina tärkeä, mutta Suomen ilveskanta ei kykene säätelemään koko jäniskantaa. Paikallisesti vaikutus voi silti olla suuri. Metsästysseurat ovat eräin seuduin ruokkineet jäniksiä ja saaneet parannettua ilveksenkin elinoloja.


title: Jäniksenmetsästys

text: Ilveksen väitetään voivan kuulla jäniksen sinänsä lähes olemattomat ruokailuäänet parin sadan metrin päähän.


title: Jäniksenmetsästys

text: Kettu ja kanahaukka kykenevät metsästämään aikuisia jäniksiä. Supikoira ja muut pienpedot verottavat poikasia tai sairaita yksilöitä.


title: Jäniksenmetsästys

text: Jäniksen lihasta tehdään yleensä pataruokaa tai paisti. Jäniksen liha on erittäin vähärasvaista, ja se sisältää jonkin verran hyviä rasvahappoja. Energiaa jäniksen lihassa on vain 540 kJ/100 g.


title: Jäniksenmetsästys

text: Jäniksen turkis on lähes arvoton nahan ohuuden vuoksi. Aiemmin siitä on tehty päähineitä ja joskus myös peitteitä. Jäniksenkäpälää on käytetty sutina. Jäniksen naamasta saatua karvaa käytetään perhokalastuksessa käytettyjen perhojen karvamateriaalina. Kesy kani on yleisempi turkiseläin.


title: Valoeetteri

text: Valoeetteri ("luminiferous aether") oli useiden fyysikoiden 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kannattama oletus kaikkeuden täyttäväksi sähkömagneettisen säteilyn väliaineeksi. Nimityksen antoi James Clerk Maxwell, joka aikalaistensa tavoin ajatteli, että valon eteneminen vaatii väliaineen. Sähkö- ja magneettikenttien katsottiin aiheutuvan eetterin jännitystiloista, valon ja muiden sähkömagneettisten aaltojen taas sen värähtelyistä. Tässä muodossa eetteriteoria oli useiden vuosikymmenien ajan tieteessä yleisesti hyväksytty. Muutamat tiedemiehet tekivät yrityksiä selittää eetterin avulla muitakin ilmiöitä. Esimerkiksi lordi Kelvin (William Thomson) esitti hypoteesin, jonka mukaan tavallisen aineen atomit olisivat eräänlaisia eetterin solmuisia pyörteitä, ja hän teki alustavia yrityksiä selittääkseen tuolloin jo tunnetun alkuaineiden jaksollisen järjestelmänkin tämän hypoteesinsa avulla.


title: Valoeetteri

text: Tietämyksen lisääntyessä eetteriltä vaaditut ominaisuudet osoittautuivat yhä hankalammiksi. Eetterin olisi pitänyt olla toisaalta fluidi (kaasu tai neste) täyttääkseen avaruuden, mutta samalla terästäkin jäykempi ja kimmoisempi, jotta valo kulkisi siinä ilman energiahäviöitä. Sen olisi pitänyt olla massaton ja viskositeetiton, jottei se vaikuttaisi planeettojen kiertoratoihin, sekä täysin läpinäkyvä, täysin dispersiota aiheuttamaton (taitekerroin vakio), kokoonpuristumaton ja jatkuva hyvin pieneen mittakaavaan asti.


title: Valoeetteri

text: Michelson-Morleyn kokeella vuonna 1887 yritettiin turhaan osoittaa eetterin olemassaolo. Eetteriteoriaa yritettiin tämän jälkeen vielä pelastaa esittämällä syitä, joista kokeen epäonnistuminen olisi voinut johtua, vaikka eetteriä olisikin olemassa. Näytti kuitenkin, että se vaatisi absoluuttisen viitekehyksen, jossa yhtälöt pätisivät sillä epätyydyttävällä ehdolla, että yhtälöt olisivat eri muodossa liikkuvalle havaitsijalle. Nämä vaikeudet innoittivat Albert Einsteinia muodostamaan erityisen suhteellisuusteorian, jota kehitellessään hän hylkäsi valoeetterihypoteesin. Tämän jälkeen Occamin partaveitsi leikkasi eetteriteorian pois tarpeettomana.