title: Reino Helismaa

text: Lokakuussa 1961 Reino Helismaa julkaisi kolmen levyn sarjan "Repen nykyaikaiset kansanlaulut", joissa ivan kohteena oli paitsi Yleisradion iskelmiä syrjinyt musiikkipolitiikka, myös Suomen sisäpolitiikan kielteiset ilmiöt ja lukuisat suurta yleisöä kuohuttaneet skandaalit. Ensimmäisen osan alussa Helismaa keskeytti Kai Pahlmanin yhtyeen aloittaman "Rovaniemen markkinoilla" -jenkan alkuunsa:


title: Reino Helismaa

text: Sanomalehdet olivat täynnä satiiristen laulujen aiheita. Pääministeri V. J. Sukselainen joutui eroamaan saatuaan tuomion niin kutsutussa Kansaneläkelaitoksen asuntojutussa, ja hieman myöhemmin valtakunnanoikeus tuomitsi Suomen Pankin johtajan Aarre Simosen sakkoihin Kätilöopiston jutussa. Mannerheimin Lastensuojeluliitossa paljastui yli 30 miljoonan markan kavallus, johon syylliseksi todettiin liitossa työskennellyt rouva Karin Sauramo, ja poliittisiakin sävyjä saaneessa margariiniskandaalissa väitettiin margariinin valmistukseen käytetyn jopa kuolleita kissoja. Maalaisliiton puoluesihteerin Arvo Korsimon kerrottiin saaneen Helsingin ja Turun välisen valtatie 1:n uuden linjauksen muutetuksi siten, että se halkaisi hänen oman maatilansa sijasta yhdeksän muuta tilaa ja teki lisäksi viisi tilaa elinkelvottomiksi. Everstiluutnantti Sven Oskar Lindgren pakotti metsästysmailleen Pernajassa eksyneen kultamitaliampuja Pentti Linnosvuon ja tämän seurueen kävelemään aseella uhaten edellään kädet ylhäällä ja housut kintuissa; samoihin aikoihin Ilmari Turjan "Uusi Kuvalehti" nosti esiin Lindgrenin entistä negatiivisempaan valoon saattaneen sotamies Hytin tapauksen jatkosodan ajalta. Julkisuudessa oli niin ikään paljon esillä rautatiehallituksen pääjohtajan Erkki Aallon omavaltainen johtamistyyli. Näitä kaikkia aiheita Helismaa käsitteli lauluissaan, ja osansa saivat myös presidentti Urho Kekkosen sisäpoliittiset otteet ja hänen uudelleenvalintansa estämiseksi perustettu Honka-liitto. Erään Helismaan pilkkalaulun "Ajankohtaista loiskiehuntaa" otsikko viittasi Kekkosen Paasikivi-seurassa pitämään ulkopoliittiseen puheeseen, jossa presidentti kuvaili Suomen puolueettomuuspolitiikkaa horjuttamaan pyrkivien tahojen toimintaa kemiallisin termein.


title: Reino Helismaa

text:
Reino Helismaa oli kova tupakoimaan, ja hän sairastui keuhkosyöpään 1960-luvun alussa. Syöpä saatiin kuitenkin onnistuneesti leikattua kevättalvella 1964 ja tulevaisuus näytti valoisalta, mutta myöhemmin saman vuoden aikana hänen yleiskuntonsa alkoi uudelleen heiketä ja lopulta jopa tavallinen kävelykin kävi voimille. Helismaalla havaittiin luusyöpä, johon hän menehtyi 51-vuotiaana vuonna 1965. Hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle. Helismaan muistotilaisuudessa lausuttiin:
Sairaan miehen kärsimyksiä oli lisännyt Kaustisen Purppuripelimanneilta syksyllä 1964 saapunut kirje Tapio Rautavaaran levyttämän "Peltoniemen Hintriikan surumarssin" johdosta. Kirjeessä huomautettiin ensinnäkin, että kyseessä oli Peltoniemen Hintriikki – mies eikä nainen, kuten Helismaa oli käsittänyt. Toiseksi paheksuttiin sitä, että Helismaan kaltainen "rillumarei-mies" oli rohjennut kajota suorastaan pyhänä pidettyyn kaustislaisen kansanmusiikin tunnussävelmään. Pohjalaisina kaustislaiset eivät myöskään hyväksyneet mitään köyhyyttä sävelmiinsä; Hindrik Peltoniemi oli päin vastoin ollut vauras talonpoika. Kaustislaisten kirje loukkasi myös Tapio Rautavaaraa ja kappaleen sovittajaa Toivo Kärkeä, joka oli löytänyt kappaleen eräältä Yleisradion kantanauhalta. Kaustisen Purppuripelimannit lähettivät kirjeestä kopion Yleisradioon, joka pani "Peltoniemen Hintriikan surumarssin" saman tien esityskieltoon.


title: Reino Helismaa

text:
Helismaan kuoltua hänen paikkansa Toivo Kärjen hovisanoittajana otti Juha Vainio, jota Helismaa ei kuitenkaan koskaan ehtinyt tavata. Myös Vainio kuoli suhteellisen nuorena kuten Helismaakin: 52-vuotiaana vuonna 1990.
Helmikuussa 1979 järjestettiin Helismaata kunnioittava muistokonsertti, jonka juonsi Peter von Bagh. Konsertissa esiintyivät muun muassa Esa Pakarinen ja Tapio Rautavaara.
Vuonna 1984 Helsingin Puistolassa nimettiin katu Helismaan mukaan Reino Helismaan tieksi. Vuonna 1987 julkistettiin Puistolan torilla Helismaan muistomerkki, jonka teki Gunnar Uotila.


title: Reino Helismaa

text: Vuodesta 1989 on jaettu Helismaan nimeä kantava sanoittajapalkinto ansioituneille suomalaissanoittajille. Palkintoa jaetaan viiden vuoden välein, ja sen ovat saaneet Vexi Salmi 1989, Jaakko Teppo 1994, Saukki 1999, Martti Syrjä 2004 ja Hector 2009.


title: Reino Helismaa

text: Vesa-Matti Loiri levytti albumillisen Helismaan kappaleita, jotka julkaistiin levyllä "Vesku Helismaasta" vuonna 1977. Myös Hector on levyttänyt Helismaan lauluja, ja ne julkaistiin albumilla "Helismaan pikajuna" vuonna 2001. Yksittäisiä Helismaahan viittaavia myöhempiä kappaleita ovat muun muassa Juha Vainion ”Repen muistolle”, Jope Ruonansuun ”Repe kirjoitti” ja Samuli Putron ”Helismaa”.


title: Reino Helismaa

text: Peter von Bagh ohjasi vuonna 1979 Helismaasta henkilökuvan "Repe – Pirstaleita Reino Helismaan elämästä". Timo Koivusalo ohjasi Helismaan, Rautavaaran ja Pakarisen kiertue-elämästä kertovan elokuvan "Kulkuri ja joutsen" vuonna 1999. Elokuvassa Helismaata esittää Martti Suosalo. Samana vuonna julkaistiin postimerkki, jossa olivat Helismaa ja Kärki.


title: Reino Helismaa

text: Moni tunnetuista suomalaisista sanoittajista on tunnustanut Helismaan esikuvakseen sanoittajana. Heitä ovat muun muassa Juice Leskinen, Hector ja Gösta Sundqvist.


title: Reino Helismaa

text: Helismaan mukaan sanoituksissa piti olla mukana ajatuksen lisäksi myös tekniikkaa, mutta hän tinki itse ennemmin tekniikasta kuin ajatuksesta. Lisäksi hänen mielestään nimi on kappaleessa ”melkein A ja O”, sillä yleisö katsoo ensin levyn nimeä. Helismaa katsoi, että kappaleen melodian laadun oli oltava selvillä sanoitusta tehdessä. Muuten ei synny kunnon tekstiä. Teksti oli kuitenkin kirjoitettava ennen sävelmää. Helismaan teksteissä on runsaasti loppusointuja. Hänen suosikkiaiheitaan olivat muun muassa Lappi, Villi länsi ja tukkilaistarinat. Peter von Baghin mukaan Helismaan parhaat tekstit ovat tasoa, jolle suomalaisessa runoudessa ovat yltäneet vain Eino Leino ja Lauri Viita.


title: Reino Helismaa

text: Helismaa oli työssään nopea. Kun idea välähti, hän toteutti sen saman tien. Samalla tavalla työskenteli myös Toivo Kärki, ja muun muassa siksi heidän yhteistyönsä sujui niin hyvin. Lisäksi Kärjen mukaan he olivat samalla aaltopituudella ja ymmärsivät toistensa ajatukset ennen kuin niitä oli sanottu ääneen.


title: Reino Helismaa

text: Helismaan taitavaan kielenkäyttöön vaikutti muun muassa se, että hän luki paljon erityisesti suomalaista kirjallisuutta.


title: Piko

text: Piko (tunnus p) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa biljoonasosaa (10=0,000 000 000 001). Esimerkiksi pikofaradi (pF) on biljoonasosa faradia (F) ja siten


title: Marko Yli-Hannuksela

text: Marko Juhani Yli-Hannuksela (s. 21. joulukuuta 1973 Ilmajoki) on ilmajokelainen kaksinkertainen olympiamitalisti ja maailmanmestari kreikkalais-roomalaisessa painissa. Yli-Hannukselan seura on Ilmajoen Kisailijat ja valmentajana on toiminut isä Seppo Yli-Hannuksela. Yli-Hannuksela valittiin vuonna 2004 vuoden urheilijaksi.


title: Marko Yli-Hannuksela

text: Yli-Hannuksela kärsi uransa loppuvaiheissa loukkaantumisista. Elokuussa 2008 hän siirtyi valmentajaksi. Hän aloitti Suomen maajoukkueen kreikkalais-roomalaisen painin vastuuvalmentajana tammikuussa 2017. Aiemmin hän toimi maajoukkueen kakkosvalmentajana ja nuorten valmentajana. Hänellä on vaimonsa Gitan kanssa viisi lasta.


title: Marko Yli-Hannuksela

text: ”Myhistä” on julkaistu elämäkertakirja "Marko Yli-Hannuksela – Master Sporta" vuonna 2013. Elämäkerran on kirjoittanut ilmajokelainen painin Euroopan-mestari Jarkko Ala-Huikku ja se valittiin vuoden urheilukirjaksi vuonna 2013. Kirjasta on tehty myös dokumentti "Marko Yli-Hannuksela – Maailman paras".


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Kreikkalais-roomalainen paini on painin muoto, jossa vastustajasta ei saa ottaa otetta lantion alapuolelta. Se onkin kreikkalais-roomalaisen ja vapaapainin merkittävin ero. Lajia harrastavat huipputasolla vain miehet.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Kreikkalais-roomalaisen painin nimi tulee siitä, että sen uskottiin noudattavan sitä painimisen tyyliä, jota antiikin ajan sotilaat harjoittivat. Todellisuudessa antiikin olympiakisoissa käyty paini eli pale oli väkivaltaisempi laji, aivan kuten antiikin Rooman painikouluissa ja myös Colosseumilla käydyissä otteluissa käytetty painin muoto. Nykyajan kreikkalais-roomalaisena painina tunnettu paini on kehitetty 1800-luvun ranskalaisesta sirkuspainista. Alkuperäinen kreikkalainen paini onkin liikkeiltään lähempänä nykyistä vapaapainia kuin kreikkalais-roomalaista versiota. Suurimmat erot vapaapainiin palessa ovat tahallisen kuristamisen ja kivuntuoton salliminen.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Ensimmäisissä nykyaikaisissa olympialaisissa Ateenassa vuonna 1896 painittiin pehmitetyn maan päälle levitetyllä öljykankaalla. Myöskään painoluokkia ei vielä tuolloin ollut. Painin ensimmäinen olympiavoittaja oli saksalainen Carl Schumann. Ensimmäiset MM-kisat järjestettiin vuonna 1905. Kansainvälinen painiliitto UWW perustettiin vuonna 1912. Nykyään painiliitolla on 162 jäsenmaata.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Sittemmin painialustana ryhdyttiin käyttämään lujaa puuvillakangasta, josta käytettiin nimitystä molski (engl. ""moleskin"", myyrännahka). Molskin pintarakenne aiheutti painijoille usein palovammoja ja se oli myös vaikea puhdistettava, minkä vuoksi painijat saivat jalkoihinsa paiseita. 1960-luvulta molskien tilalle tulivat nykyiset PVC-muoviset matot.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Painissa tärkein ominaisuus on taito ja oivalluskyky, mutta myös voimaa ja kestävyyttä vaaditaan. Painiminen perustuu nopeisiin tilannearvioihin, vastustajan virheiden hyödyntämiseen ja niiden perusteella tehtyihin omiin ratkaisuihin.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Painissa suurin mahdollinen suorituksesta saatava pistemäärä on viisi. Sen saa mistä tahansa laajakaarisesta heitosta, joka vie vastustajan suoraan "siltaan", eli asentoon, jossa hän on kantapäidensä ja päälakensa varassa kaarimaisessa asennossa.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Viime aikoina kansainvälinen liitto on pyrkinyt tekemään lajista yleisöystävällisempää ja muuttanut sääntöjä milloin mihinkin suuntaan.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Nykyään miesten painoluokkia on kuusi olympialaisissa:


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text:
MM-kilpailuissa painoluokkia on kahdeksan:
Painimatto on 12 x 12 metrin kokoinen neliö, jonka keskellä on halkaisijaltaan 9 metriä oleva ympyrän muotoinen painialue. Ottelussa tuomareita ovat mattotuomari, joka johtaa ottelua, arvostelutuomari, joka antaa pisteet sekä ylituomari, joka valvoo ottelun tasapuolisuutta. Toinen painijoista käyttää punaisia ja toinen sinisiä trikoita.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Ottelun voittaa selätyksellä (selätykseksi katsotaan tilanne, jossa painija onnistuu pitämään vastustajaansa asennossa, jossa vastustajan molemmat hartiat koskettavat matonpintaa eli ns. siltatilanteessa) tai kahdella erävoitolla, eli eriä on maksimissaan kolme. Erän voittaa painija, joka on saanut enemmän pisteitä erän päätyttyä tai on saanut kuuden pisteen eron vastustajaan, jolloin kyseessä on ylivoimainen pistevoitto (ypv). Lisäksi erän voi voittaa yhdellä viiden pisteen suorituksella (ns. laajakaarinen heitto) tai kahdella kolmen pisteen suorituksella. Erää ei painita loppuun, jos painija saa kuuden pisteen eron vastustajaan, heittää laajakaarisen heiton tai tekee kaksi kolmen pisteen heittoa.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Erän pituus on kaksi minuuttia. Ensimmäiset puolitoista minuuttia painitaan pystyasennosta ja viimeinen puoli minuuttia mattoasennosta, joka alkaa parterre-asennosta, ellei jompikumpi ottelijoista ole siltatilanteessa. Alle komennetaan painija, joka on häviöllä, ja johdossa oleva painija saa ottaa otteen. Ellei pisteitä ole tullut, niin ensimmäisessä erässä otteen saa ottaa punainen ja toisessa erässä sininen. Kolmannessa erässä otteen saa ottaa pisteettömässä tilanteessa painija, joka on aikaisemmissa erissä tehnyt enemmän pisteitä. Ellei pisteitä ole tehty tai pisteet ovat tasan niin, ettei jommallakummalla ole arvokkaampia suorituksia, suoritetaan arvonta.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Ottelu voi myös päättyä, jos toiselle ottelijalle on merkitty tuomaripöytäkirjaan 3 varoitusta, joita tulee erilaisista rikkeistä, kuten pakoilusta.


title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Suurimmat kansainväliset kreikkalais-roomalaisen painin kilpailut ovat


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: Neuvostoliiton kommunistinen puolue, lyhenne NKP (, lyh. КПСС, "KPSS") oli Neuvostoliiton ainoa sallittu puolue. Sillä oli jäsenpuolueita neuvostotasavalloissa lukuun ottamatta Venäjän federatiivista sosialistista neuvostotasavaltaa lukuun ottamatta. Puolue toimi myös Venäjän neuvostotasavallan kommunistisena puolueena, koska siellä ei ollut muodollisesti omaa kommunistipuoluetta, käytännössä NKP:n alaosastoa toisin kuin muissa neuvostotasavalloissa.


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen toisessa puoluekokouksessa 1903 puolue jakautui kahteen kilpailevaan ryhmään. Vladimir Iljitš Leninin päämääränä oli kehittää puolueesta pienen vallankumouksellisen ryhmän puolue. Hän vastusti eurooppalaisten sosialististen puolueiden suuren jäsenmäärän mallia. Leninin ryhmä itse asiassa hävisi kiistan, mutta sen jäseniä nimitettiin bolševikeiksi, koska he olivat voittaneet äänestyksen "Iskra"-lehden toimittajakunnan kokoonpanosta. Ryhmien väliset todelliset voimasuhteet olivat varsinkin alkuun epäselvät, koska monet puolueen jäsenet eivät halunneet valita osapuolten välillä.


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text:
"Bolševikit" muodostivat oman ryhmänsä 1912, mutta muodollisesti "Venäjän sosiaalidemokraattinen työväenpuolue (bolševikit)" perustettiin Venäjän keisarivallan päättäneen helmikuun vallankumouksen jälkeen toukokuussa 1917.
Lokakuun vallankumouksen jälkeen puolueesta tuli "Venäjän kommunistinen puolue (bolševikit)" vuonna 1918. Neuvostoliiton muodostamisen myötä nimeksi muuttui vuonna 1925 "Yleisliittolainen kommunistinen puolue (bolševikit)" ja 1952 "Neuvostoliiton kommunistinen puolue". Sen tunnuslause oli "Kaikki ihmisen puolesta, kaikki ihmisen hyväksi".


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text:
Puolueen korkein päättävä elin oli puoluekokous, joka valitsi keskuskomitean. Keskuskomitea (, ЦК КПСС) valitsi puolueen johtajat, politbyroon ja sihteeristön. Keskuskomitea oli melko suuri, vuonna 1989 yli 300 henkeä. Se kokoontui kuuden kuukauden välein vahvistamaan ylempien elimien päätökset.
Keskuskomitean kokoontumisten välissä puoluetta johti politbyroo.


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: Yhdeksännen puoluekokouksen perustama keskuskontrollikomissio valvoi puoluekuria vuosina 1920–1934.


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: Puolueen matalimman tason organisaatio oli nimeltään ensimmäisen tason organisaatio (), jonka virallinen nimi vuoteen 1934 oli 'solu'. Puoluesoluja järjestettiin Neuvostoliiton joka organisaation yhteyteen, jossa oli vähintään kolme kommunistia. Joka työpaikalla, yliopistolla, kolhoosilla ja sotilasyksiköllä oli oma puoluesolunsa, johon kuuluivat siellä työskentelevät puolueen jäsenet.


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: Jokaisella Neuvostoliiton tasavallalla oli oma tasavallan tason puoluekoneistonsa, paitsi Venäjän sosialistisella federatiivisella tasavallalla (ennen vuotta 1990).


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: Puolueella ei ollut puheenjohtajaa. Neuvostoliitossa korkein valta oli käytännössä NKP:llä ja sen keskuskomitean sihteeristöä johtaneella henkilöllä, pääsihteerillä (1953–1966 nimitys oli ensimmäinen sihteeri). Vuonna 1977 säädetyssä perustuslaissa NKP todettiin neuvostoyhteiskunnan johtavaksi ja suuntaa antavaksi voimaksi, sen poliittisen järjestelmän, valtiollisten muodostelmien ja kansalaisjärjestöjen ytimeksi. Vuonna 1985 pääsihteeriksi valittiin Mihail Gorbatšov, jonka tavoitteisiin kuului Neuvostoliiton taloudellinen ja poliittinen uudistaminen glasnostilla ja perestroikalla. Hänen tavoitteitaan olivat muun muassa monipuoluejärjestelmän luominen ja itäisen Keski- ja Etelä-Euroopan liittolaismaiden poliittisen valvonnan lakkauttaminen.


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: Eräiden NKP:n johtohenkilöiden tekemän vallankaappausyrityksen jälkeen maan parlamentti, korkein neuvosto kielsi puolueen elokuussa 1991 ja saman vuoden lopulla Neuvostoliitto lakkasi olemasta. Kommunistiset puolueet olivat Venäjällä kiellettyjä marraskuuhun 1992 asti.


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: NKP:n toimintaan ja asemaan myönteisesti suhtautuvia lukuisia, enimmäkseen pieniä puolueita toimii paitsi Venäjällä myös muissa Itsenäisten valtioiden yhteisön maissa.


title: Neuvostoliiton kommunistinen puolue

text: Venäjällä osa NKP:n perintöön tukeutuvista ryhmistä perusti vuonna 1993 Gennadi Zjuganovin johdolla vuonna 1993 Venäjän federaation kommunistisen puolueen. KPRF on nykyisin Venäjän suurin oppositioryhmittymä. Tätä radikaalimpi puolue on mm. Venäjän kommunistinen työväenpuolue - Vallankumouksellinen kommunistien puolue.


title: Turun ja Porin lääni

text: Turun ja Porin lääni () oli vuosina 1634–1997 toiminut Suomen lääni. Siihen kuuluivat Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakunnat. Läänin pääkaupunki oli Turku.


title: Turun ja Porin lääni

text: Turun ja Porin lääni oli Suomen pisimpään toiminut lääni, joka luotiin jo Ruotsin valtakunnan lääninhallinnon perustamisvaiheessa vuonna 1634. Läänin alkuperäinen nimi oli Turun lääni. Vuosina 1641–1646 suunniteltiin erillisen Porin läänin perustamista, mutta suunnitelmasta luovuttiin. Läänin nimi vaihdettiin kuitenkin Turun ja Porin lääniksi.


title: Turun ja Porin lääni

text: Vuonna 1775 läänin alue supistui merkittävästi, kun suuri osa Ylä-Satakuntaa siirrettiin Uudenmaan ja Hämeen lääniin ja Ähtärin seutu Vaasan lääniin. Supistuminen jatkui vuonna 1870, kun myös Tampereen ympäristö liitettiin Hämeen lääniin. Ahvenanmaa erotettiin omaksi läänikseen 1918. Viimeiset läänin rajoja koskeneet muutokset tapahtuivat vuosina 1990 (Somero siirrettiin Hämeen läänistä Turun ja Porin lääniin) ja 1993 (Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Mouhijärvi, Parkano ja Viljakkala siirrettiin Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin). Vuonna 1997 Turun ja Porin lääni kuten muutkin Suomen siihenastiset läänit Lapin lääniä ja Oulun lääniä lukuun ottamatta lakkautettiin. Läänin alue kuului siitä lähtien Länsi-Suomen lääniin, kunnes kaikki Suomen läänit lakkautettiin vuoden 2010 alussa. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 87 kuntaa, joista 18 oli kaupunkeja.


title: Turun ja Porin lääni

text: Nykyisen Lounais-Suomen aluehallintoviraston toimialue on lähestulkoon identtinen entisen Turun ja Porin läänin alueen kanssa.


title: Turun ja Porin lääni

text: Eduskuntavaaleissa Turun ja Porin lääni oli jaettuna kahteen vaalipiiriin vuodesta 1906 lähtien: Turun läänin eteläiseen ja Turun läänin pohjoiseen vaalipiiriin. Aluksi myös Ahvenanmaa kuului Turun läänin eteläiseen vaalipiiriin.


title: Turun ja Porin lääni

text: Turun ja Porin läänin moottoriajoneuvojen rekisterikilpien tunnuksina ovat ollet T- ja E-kirjaimet; 1950- ja 1960-luvulla käytössä oli lyhyen aikaa myös F-kirjain. Radioamatöörien kutsumerkit ovat olleet pääasiassa OH1-alkuisia.


title: Turun ja Porin lääni

text: Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Uudenmaan lääni

text: Uudenmaan lääni () oli 1831–1996 Suomen lääni, joka sulautui vuoden 1997 lääniuudistuksessa Etelä-Suomen lääniin. Uudenmaan lääni käsitti suurimmaksi osaksi historiallisen Uudenmaan maakunnan. Nykyisistä maakunnista se käsitti Uudenmaan maakunnan sekä osia Päijät-Hämeen maakunnasta. Uudenmaan lääni rajoittui etelässä Suomenlahteen, lännessä Turun ja Porin lääniin, pohjoisessa Hämeen lääniin ja idässä Kymen lääniin. Uudenmaan läänin pääkaupunki oli Helsinki, joka on myös koko Suomen pääkaupunki.


title: Uudenmaan lääni

text: Vuonna 1634 perustettiin Ruotsin uuden hallitusmuodon mukaisesti pitäjien ja keskushallinnon väliin maaherran johtamat läänit ja lääninhallitukset. Viisi Suomen alueelle perustettua lääniä olivat Uudenmaan ja Hämeen lääni, Turun ja Porin lääni, Viipurin ja Savonlinnan lääni, Pohjanmaan lääni sekä Käkisalmen lääni. Uudenmaan ja Hämeen lääni jaettiin Uudenmaan lääniksi ja Hämeen lääniksi 1831. Uudenmaan lääniin liitettiin tällöin myös entisen Kymenkartanon läänin eteläosat. Vuoden 1900 alussa läänissä asui 298 tuhatta ihmistä. Vuonna 1949 Uudenmaan läänistä siirrettiin Kymen lääniin Anjalan, Elimäen, Iitin, Jaalan ja Kuusankosken kunnat. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 36 kuntaa, joista 15 oli kaupunkeja.


title: Uudenmaan lääni

text:
Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Uudenmaan läänin tunnuskirjaimet olivat U ja Z; Helsingin kaupungissa olivat kuitenkin käytössä omat tunnuskirjaimet A ja B.
Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Kymi

text: Kymi () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Kymenlaakson maakunnassa Suomenlahden rannikolla. Kymiin eri aikoina kuuluneet alueet kuuluvat nykyisin pääosin Kotkan kaupunkiin, joka on alun perin erotettu Kymistä. Kunnan keskusta ja kirkonkylä oli Helilä, josta kehittyi myöhemmin myös Karhulan kauppalan keskusta.


title: Kymi

text: Kymistä on erotettu itsenäisiksi Suursaaren kunta (1838, kuului Kymiin vuodesta 1817), Kotkan kaupunki (1879), Haapasaaren kunta (1913) ja Karhulan kauppala (1951). Kymi pakkoliitettiin Kotkaan vuonna 1977 yhdessä Karhulan kauppalan kanssa.


title: Kymi

text: Pyhtään seurakuntaan kuulunut Kyminkartanon kappeli rakennettiin noin vuonna 1440. Kymi itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1642. Pitäjään liitettiin kaikki Kyminkartanon lampuotiläänin kylät, joista suurin osa sijaitsi Pyhtään puolella, mutta Kolkansaarella olevat kylät Vehkalahden puolella. Vehkalahden puolelta pitäjään liitettiin myös Kymijoen suuhaarojen itäpuolella ja saaristossa sijaitsevia kyliä.


title: Kymi

text: Kymin ensimmäinen kirkko rakennettiin Kyminkartanon kappelin paikalle. Tämä puukirkko oli 1720-luvulle tultaessa huonokuntoinen ja uusi puukirkko päätettiin rakentaa Helilään Kyminkartanon alueen sijasta. Helilään rakennettu puukirkko tuhoutui tulipalossa helmikuussa 1837. Lähes valmistunut uusi puukirkko tuhoutui tuhopoltossa 21. marraskuuta 1843. Keväällä 1847 senaatti hyväksyi intendentinkonttorin piirustukset, joiden mukaan uusi kirkko oli rakennettava kivestä. Kymin harmaakivikirkko rakennettiin vuosina 1848–1850 intendentinkonttorin piirustusten mukaan. Sisäviistoinen ristikirkko oli tullut suosituksi Carl Ludvig Engelin intendenttikaudella.


title: Kymi

text: Kymin Kuutsaloon rakennettiin Suomen ensimmäinen radiomasto. Venäläinen fyysikko Aleksandr Popov suoritti siellä kokeita, jonka jälkeen korkeampi masto rakennettiin Kotkansaarelle.


title: Kymi

text: Kymissä olivat Hallan ja Sunilan tehtaat sekä Kymin yhteiskoulu. Sellutehtaiden kuljetuksia suoritettiin yksityistä kapearaitaista Karhulan–Sunilan rataa pitkin.


title: Kymi

text: Kymin kunnan väkiluku 1939 oli 21 241 ja 1944 20 924. 1950-luvun alussa Kymi oli suurkunta, jonka hallintoa ja rakennustoimintaa ei pystytty enää hoitamaan maalaiskuntien lainsäädännön mukaan. Vuonna 1951 Kymin teollisuusyhdyskunnista muodostettiin Karhulan kauppala, maaseutukylien jäädessä edelleen maalaiskunnaksi. Kauppalaan liitettiin Kymin keskeiset alueet; kirkonkylä Helilä sekä Karhulanniemen, Sunilan ja Korkeakosken teollisuusalueet.


title: Kymi

text: Pitäjän alkuvaiheessa kuului suoraan Kyminkartanon maihin laaja alue (Hovinsaari, Kotkansaari ja myös Kolkansaaren länsiosia). Sen lisäksi kartanon lampuotiläänin kyliä olivat:Vehkalahden puolelta Kymiin on liitetty lisäksi:


title: Kymi

text: Pyhtäästä Kymiin liitetty Ahvion kylä (nykyisin Kouvolaa), kuului Kymiin vuoteen 1743 saakka, jolloin Kymijoen tullessa Ruotsin ja Venäjän rajaksi se liitettiin Elimäkeen. Suursaari ja siihen kuulunut Tytärsaari kuuluivat Kymin seurakuntaan 1817–1838.


title: Kymi

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Kymissä oli viisi taajamaa: osa Karhulan keskustaajamasta (1 136 asukasta), Peippola (404 asukasta), osa Saksalasta (448 asukasta), osa Sutelasta (59 asukasta) ja Tavastila (1 031 asukasta). Näistä Saksala sijaitsi osin Karhulan puolella, Sutela Kotkan puolella sekä Karhulan keskustaajama sekä Karhulan että Kotkan puolella.


title: Kymi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kymin väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.


title: Kymi

text: Vuoden 1880 osalta Kotkan väkiluku on mukana Kymin väkiluvussa. Karhula erotettiin Kymistä 1951, mutta jo vuoden 1950 väkiluku on tilastoitu erikseen. Vuonna 1954 Kymistä liitettiin Kotkaan alue, jossa oli 2 249 asukasta.


title: Kymen lääni

text: Kymen lääni () oli vuosina 1945–1997 toiminut Suomen lääni, joka käsitti nykyisten Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntien alueet. Läänin pääkaupunki oli Kouvola, sitä ennen väliaikaisesti Kotka, joka oli myös läänin suurin kaupunki.


title: Kymen lääni

text: Toisen maailmansodan jälkeen suurin osa vanhaa Viipurin lääniä jäi rajan taakse. Vuonna 1945 Viipurin läänin Suomen puolelle jääneestä osasta muodostettiin Kymen lääni, lukuun ottamatta Korpiselän kuntaa, jonka Suomen puolelle jääneet alueet oli liitetty Kuopion lääniin kuuluneeseen Tuupovaaraan. Suurimman osan alueistaan menettänyt Uukuniemi liitettiin vuonna 1945 Viipurin läänistä Kuopion lääniin. Kolmen vuoden kuluttua vuonna 1948 kunta siirrettiin Kuopion läänistä osaksi Kymen lääniä.


title: Kymen lääni

text: Vuonna 1949 Kymen lääniin siirrettiin Uudenmaan läänistä Anjalan, Elimäen, Iitin, Jaalan ja Kuusankosken kunnat. Kymen lääni lakkautettiin vuoden 1997 suuressa lääniuudistuksessa ja sen alue liitettiin kokonaisuudessaan Etelä-Suomen lääniin.


title: Kymen lääni

text:
Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Kymen läänin tunnuskirjaimet olivat R ja G.
Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Häme

text: Häme () on pääosin eteläisessä Suomessa sijaitseva Suomen historiallinen maakunta. Hallinnollisena alueena se käsitti nykyiset Kanta-Hämeen, Päijät-Hämeen ja valtaosan Keski-Suomesta sekä pohjoisen Kymenlaakson, eteläisimmän Pirkanmaan, läntisimmän Pohjois-Savon, lounaisimman Etelä-Savon ja Varsinais-Suomesta Someron. Eräiden lähteiden mukaan myös Satakunta ja Uusimaa olisi aikoinaan luettu osaksi Hämettä, joka olisi ulottunut "suolamerestä suolamereen" eli Suomenlahdelta Pohjanlahdelle Varsinais-Suomen ympärillä.


title: Häme

text: Hämeen asukkaita kutsutaan vanhastaan hämäläisiksi, ja myös Hämeen nimi on johdettu "hämä"-vartalosta. Saamelaisten omakielinen nimitys (endonyymi) "sápmelaš" on hämäläinen-nimityksen tarkka vastine, eli nämä kansat ovat omaksuneet yhteisen "*šämä"-kantaisen endonyymin ennen kuin kantasaame ja kantasuomi olivat kehittyneet eri suuntiin.


title: Häme

text: Nimityksen kantasanalle on jo kauan sitten esitetty mahdollinen balttilainen originaali (vrt. liettuan "žẽmė" ’maa’). Toisen, uudemman ehdotuksen mukaan kantasana voisi liittyä germaaniseen sanaan "*sǣma" ’tumma’. Äänteellisesti selitykset ovat yhtä uskottavia. Myös nimeä Suomi on yritetty yhdistää samaan sanueeseen, mutta selityksen kaikki versiot ovat turhan mutkikkaita. Suomi-nimitykselle onkin esitetty muita, uskottavampina pidettyjä indoeurooppalaisia lainaselityksiä.


title: Häme

text: Häme on ollut yhtäjaksoisesti asuttuna kivikaudelta lähtien. Rautakaudella ja keskiajalla maata viljelevä asutus keskittyi Kokemäenjoen vesistön alueelle ja Päijänteen eteläisille rannoille. Keski-Suomi oli lappalaisten ja hämäläisten eränkävijöiden erämaata, vaikka sielläkin on jälkiä myös varhaisesta maata viljelevästä asutuksesta.


title: Häme

text: Pakanallinen hautaustraditio jatkui Hämeessä 1200-luvulle asti. Vielä vuonna 1237 historiallisissa lähteissä mainitaan hämäläisten kääntyneen katolilaisuudesta takaisin pakanallisiin tapoihinsa.


title: Häme

text: Jouko Vahtola on pitäny mahdollisena saksalaisten hämeeseen tekemää ristiretkeä joskus 1200-luvulla. Hän on perustellut näkemystään Neitsyt Marian kirkoiksi vihittyjen kirkkojen nimillä sekä alueen ensimmäisten kirkkoherrojen ja voutien saksalaisuudella. Hämeen voutina mainitaan erään maanpanttauksen yhteydessä 10. maaliskuuta 1297 aiemmin toimineen henkilön nimeltä Berthold. Hakoisten linnavuoren nimi voi olla myös peräisin saksan sanasta "Hagen", joka on tarkoittanut aidattua linnoitusta.


title: Häme

text: Ruotsi teki mahdollisesti Birger-jaarlin johdolla niin sanotun toisen ristiretken hämäläisiä vastaan 1200-luvun keskivaiheilla. Historiallisissa lähteissä sotaretkestä kertoo Eerikinkronikka, jonka lisäksi Lyypekin kronikassa puolestaan todetaan vuoden 1266 kohdalla Birger-herttuan pakottaneen Suomen kuulumaan Ruotsiin. Sotaretken seurauksena aiemmin "suolamerestä suolamereen" ulottunut Häme pieneni sisämaan alueeksi. Hämeestä tuli hiljalleen yksi Ruotsin maakunnista ja hämäläiset päätyivät katolisen kirkon alaisuuteen. Kirkollisesti maakunta kuului Turun hiippakuntaan. Vanhaa perinteistä tapaoikeutta käytti maakuntalaitos maakuntakäräjineen, joilla tehtiin sopimuksia asukkaiden ja kruunun tai kirkon välillä.


title: Häme

text: Vanhin kirjallinen maininta Hämeen maakunnasta on vuodelta 1319. Vähitellen siirryttiin linnaläänihallintoon, jonka keskipisteenä oli Hämeen linna Hämeen linnaläänin päähallintopaikkana. Oikeusasioita hoitava maakuntatuomarilaitos vakiintui 1300-luvulla. Tuomari edusti valtiovaltaa ja hän siirtyi pitäjästä toiseen istumaan käräjiä. Katolilaisuus levittäytyi maakunnassa hiljalleen ja perheissä saattoi olla niin kristittyjä kuin pakanoitakin. Paavi Benedictus XII 16. kesäkuuta 1340 antaman kirkonkirouksen perusteella hämäläisen perheen kolmesta veljeksestä kahdella vanhimmalla oli pakanalliset nimet, mutta nuorimmalla kristitty nimi Henrik.


title: Häme

text: Suomi jaettiin kihlakunniksi 1400-luvun alussa. Tuomiovaltaa käytti linnanvoudeista riippumaton kihlakunnantuomari. Hämeen linnaläänissä oli kolme kihlakuntaa: Sääksmäen, Hattulan ja Hollolan kihlakunnat. Samoihin aikoihin alkoi hallintopitäjien ja kirkkopitäjien eriytyminen. Kuhunkin pitäjään nimitettiin valtiovallan edustajaksi linnanvoudin alainen nimismies.


title: Häme

text: Hämäläisten vaikutuspiiri oli keskiajalla laaja. Hämäläiset metsästivät Satakunnassa ja Keski-Suomessa asti. Nautintaoikeuksien määrittely tarkemmin alkoi kun Kustaa Vaasa 1542 julisti kruunun omaisuudeksi ne Ruotsin kuningaskunnassa olevat maat, jotka eivät olleet selkeästi yksityisessä omistuksessa. Näin ollen Ruotsin kruunulle (valtiolle) tuli mahdolliseksi tukea pysyvää uudisasutusta sekä raivaamista valtiolle otetuilla alueilla. Hämeen kannalta oleelliseksi tuli savolaisten muuttoliike ja uudisasutus hämäläisten erämaille. 1500-luvun puoliväliin mennessä eränkäynti myöhempään Pohjois-Satakuntaan, Etelä-Pohjanmaalle ja Keski-Suomeen Hämeen ydinalueilta oli vähentynyt. Kustaa Vaasan erämaiden kansallistamisen jälkeen alkoi valtion tukemana asutustoiminta, johon erityisesti savolaiset osallistuivat. Kun hämäläiset kävivät savolaisten uudisasukkaiden kimppuun, sääti Kustaa Vaasa, että hämäläisillä on ensisijainen oikeus asettua Keski-Suomeen. Jos tämä oikeus jäisi käyttämättä, olisivat sitten vuorossa muut. Vuoteen 1560 mennessä vain viidennes Rautalammin suurpitäjään eli pohjoisen Keski-Suomeen perustetuista taloista oli hämäläistä perua. Hämäläiset jatkoivat kuitenkin edelleen alueelle tulevien savolaisten uudisasukkaiden häiritsemistä. Vuonna 1564 hämäläisten kalastusoikeudet Keski-Suomessa julistettiin menetetyiksi. Eteläinen Keski-Suomi Jyväskylää myöten säilyi hämäläisten vaikutuspiirissä, mutta pohjoinen Keski-Suomi savolaistui murretta myöten. Hallinnollisesti Keski-Suomi kuitenkin luettiin kokonaisuudessaan Hämeeseen kuuluvaksi.


title: Häme

text: Vuonna 1634 Ruotsin valtakunnan hallintoa hoitamaan perustettiin maaherrojen johtamat läänit. Häme tuli kuulumaan Uudenmaan ja Hämeen lääniin. Vuonna 1776 Keski-Suomi liitettiin vasta perustettuun Vaasan lääniin.


title: Häme

text: Suomen siirryttyä Ruotsilta Venäjälle vuonna 1809 keisari Nikolai I uudisti läänijaon vuonna 1831. Tällöin Uudenmaan ja Hämeen lääni jaettiin Uudenmaan lääniksi ja Hämeen lääniksi.


title: Häme

text: Keski-Suomi erotettiin Vaasan läänistä omaksi Keski-Suomen läänikseen 1960. Kun vanhat läänit lakkautettiin 1997 Päijät-Häme ja Kanta-Häme tulivat kuulumaan Etelä-Suomen lääniin ja Keski-Suomi Länsi-Suomen lääniin. Läänijaosta luovuttiin kokonaan vuonna 2009.


title: Hämeen lääni

text: Hämeen lääni () oli vuosina 1831–1997 Suomen lääni, johon kuuluivat Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan maakunnat sekä pääosa Päijät-Hämeen maakunnasta. Läänin pääkaupunki oli Hämeenlinna ja väkiluvultaan suurin kaupunki Tampere. Vuosina 1997–2009 Kanta- ja Päijät-Hämeen maakunnat kuuluivat Etelä-Suomen lääniin, jonka pääkaupunki oli Hämeenlinna. Pirkanmaan maakunta kuului Länsi-Suomen lääniin, jonka pääkaupunki oli Turku.


title: Hämeen lääni

text: Valtion aluehallintoa Pirkanmaan alueella hoitaa nykyään Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto. Kanta- ja Päijät-Hämeen alueet kuuluvat Etelä-Suomen aluehallintoviraston alueisiin.


title: Hämeen lääni

text: Vuonna 1634 Suomeen perustettiin neljä maaherrakuntaa, joista Uudenmaan ja Hämeen maaherrakunta, myöhemmin Uudenmaan ja Hämeen lääni, oli yksi. Maaherran asuinpaikka oli Hämeenlinnassa, jonka viereen Pietari Brahe vuonna 1639 perusti Hämeenlinnan kaupungin. Kaupunki ei oikein menestynyt ja maaherran asuinpaikaksi tuli Helsinki vuosiksi 1648–1776.


title: Hämeen lääni

text: Vuonna 1747 Uudenmaan ja Hämeen läänistä siirrettiin Sysmän pitäjä ja osa Hollolaa Kymenkartanon ja Savon lääniin. Vuonna 1775 läänijakoa uudistettaessa Uudenmaan ja Hämeenlinnan läänistä siirrettiin pääosa myöhemmän Keski-Suomen alueesta Vaasan lääniin sekä Rautalampi Savon ja Karjalan lääniin. Uudenmaan ja Hämeen lääninhallitus siirtyi läänin keskelle Hämeenlinnaan vuonna 1776 ja takaisin Helsinkiin vuonna 1827.


title: Hämeen lääni

text: Uusi läänijako hyväksyttiin 5. huhtikuuta 1831. Siinä Suomi jaettiin kahdeksaan lääniin, joista yksi oli Hämeenlinnan lääni, jonka maaherran istuin oli Hämeenlinnassa. Aiempi laaja lääni oli siis jaettu kahtia ja perustettu erillinen Uudenmaan lääni.


title: Hämeen lääni

text: Vuoden 1870 alussa astui voimaan uusi hallinnollinen jako, joka muutti läänin rajoja monessa kohdin. Hämeenlinnan lääniin yhdistettiin osa Keuruun pitäjää ja osa Ruoveden emäkirkonseurakuntaa Vaasan läänistä. Länsirajana Turun ja Porin lääniä vastaan olivat siihen saakka olleet Näsijärvi ja Tammerkoski, mutta tuolloin Hämeen lääniin siirrettiin Kurun kappeli, Teiskon kappeli, Tampereen kaupunki, Pirkkalan seurakunta, Vesilahden seurakunta, Ylöjärven ja Tottijärven kappeli sekä yhdeksän kylää Someron pitäjästä. Turun ja Porin lääniin siirrettiin neljä kylää Punkalaitumen pitäjästä. Lisäksi Mikkelin läänistä siirrettiin Hämeenlinnan lääniin Korpilahden kappeli.


title: Hämeen lääni

text: Keski-Suomen lääni perustettiin 1. maaliskuuta 1960. Hämeen läänistä siihen liitettiin Jämsän, Jämsänkosken, Koskenpään, Korpilahden, Muuramen ja Säynätsalon kunnat. Vuoden 1969 alussa siirrettiin Virrat Vaasan läänistä Hämeen lääniin. Turun ja Porin läänistä liittiin Suoniemen kunta Nokiaan vuoden 1973 alussa. Kuhmoinen siirrettiin Keski-Suomen lääniin vuoden 1974 alussa ja Somero Turun ja Porin lääniin vuoden 1990 alussa. Turun ja Porin läänistä siirrettiin Hämeen lääniin vuoden 1993 alussa Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Mouhijärvi, Parkano ja Viljakkala. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 54 kuntaa, joista 14 oli kaupunkeja.


title: Hämeen lääni

text: Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Hämeen läänin tunnuskirjaimet olivat H ja I.


title: Hämeen lääni

text: Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Hämeen lääni

text: Suomen suuriruhtinaskunnassa lääninhallituksen johtajan titteli oli kuvernööri vuosina 1837–1918.


title: Hämeen lääni

text: Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri ja Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri muodostettiin 1905–1906 järjestettyjen ylimääräisten valtiopäivien päätöksellä eduskuntavaaleiksi 1907. Eteläiseen vaalipiiriin kuuluivat Hauhon, Hollolan ja Tammelan kihlakunnat. Pohjoiseen vaalipiiriin kuuluivat Pirkkalan, Ruoveden ja Jämsän kihlakunnat.


title: Vaasan lääni

text: Vaasan lääni () oli vuoden 1997 elokuun loppuun asti yksi Suomen lääneistä. Vaasan lääni perustettiin vuonna 1776, jolloin siihen liitettiin aikaisemman Pohjanmaan läänin eteläosa, Uudenmaan ja Hämeen läänin pohjoisosa sekä Ähtärin seutu Turun ja Porin läänistä. Viimeksi mainitut alueet kuuluivat Hämeen ja Satakunnan historiallisiin maakuntiin. Läänin pääkaupunki oli Vaasa. Vuonna 1960 Vaasan läänistä erotettiin Virtoja lukuun ottamatta läänin Pohjanmaahan kuulumattomat kunnat uuteen Keski-Suomen lääniin. Viimeinen muutos läänin rajoihin tapahtui vuonna 1969, jolloin Virrat siirrettiin Hämeen lääniin. Tämän jälkeen Vaasan lääni käsitti nykyiset Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakunnat. 1. syyskuuta 1997 Vaasan lääni liitettiin lääniuudistuksessa muodostettuun Länsi-Suomen lääniin, jonka pääkaupunkina toimi Turku, entisen Turun ja Porin läänin pääkaupunki. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 57 kuntaa, joista 15 oli kaupunkeja.


title: Vaasan lääni

text:
Eduskuntavaaleissa ja presidentinvaaleissa Vaasan lääni oli alun perin jaettuna kolmeksi vaalipiiriksi, eteläiseksi, pohjoiseksi ja itäiseksi. Vuonna 1960, Keski-Suomen lääniin perustamisen jälkeen, Vaasan läänin jäljelle jääneestä alueesta muodostettiin yksi vaalipiiri eli nykyinen Vaasan vaalipiiri.
Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Vaasan läänin tunnuskirjain oli V, aikaisemmin myös Y.


title: Vaasan lääni

text: Maaherra Antti Pohjonen totesi 2. syyskuuta 1977 teollisuuden työpaikkojen puutteen olevan läänin suurin ongelma.


title: Vaasan lääni


title: Keski-Suomen lääni

text: Keski-Suomen lääni () oli yksi niistä lääneistä, jotka lakkautettiin vuoden 1997 lääniuudistuksessa. Se käsitti Keski-Suomen maakunnan ja Kuhmoisen, jota ei tuolloin laskettu Keski-Suomen maakuntaan. Läänin pääkaupunki oli Jyväskylä. Keski-Suomen lääni aloitti toimintansa 1960. Aikaisemmin sen alue kuului Vaasan, Hämeen, Mikkelin ja Kuopion lääneihin. Läänin raja muuttui hieman vuonna 1974, kun Kuhmoisten kunta siirrettiin Hämeen läänistä Keski-Suomen lääniin. Vuoden 1997 lääniuudistuksessa Keski-Suomen lääni liitettiin Turun ja Porin ja Vaasan läänien sekä Hämeen läänin pohjoisosien kanssa Länsi-Suomen lääniksi. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 30 kuntaa, joista kahdeksan oli kaupunkeja (Jyväskylä, Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Saarijärvi, Suolahti, Viitasaari ja Äänekoski).


title: Keski-Suomen lääni

text:
Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Keski-Suomen läänin tunnuskirjain oli X.
Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Mikkelin lääni

text: Mikkelin lääni () oli 1831–1997 toiminut entinen Suomen lääni. Mikkelin lääni oli Suomen runsasjärvisin; yli neljännes läänin pinta-alasta oli vesialuetta. Lääni muodostettiin vuonna 1831 yhdistämällä osia Kymenkartanon läänistä ja Savon ja Karjalan läänistä.


title: Mikkelin lääni

text: Läänin lakkauttaminen vuonna 1997 oli osa maakuntauudistusta. Vuonna 1993 aloitetussa, täyteen kuntaitsehallintoon tähdänneessä uudistuksessa Suomeen perustettiin uudet maakunnat, jotka ovat kunnallishallinnon seutukaavaliitoista juontuvia kunnallisia seutukaava- ja hankeyhteistyöelimiä. Mikkelin läänin kaupungit ja kunnat tulivat pääsääntöisesti kuulumaan Etelä-Savon maakuntaan. Läänin läntisimmät kunnat Hartola, Heinola ja Sysmä liitettiin Päijät-Hämeen maakuntaan. Mikkelin lääni oli Manner-Suomen silloisista lääneistä ainoa, jossa ei ollut omaa yliopistoa. Tosin Joensuun yliopistolla oli kampus Savonlinnassa.


title: Mikkelin lääni

text: Mikkelin lääni oli vanhan Kymenkartanon läänin seuraaja, ja uuden läänin aloittaessa toimintansa vuonna 1831 siihen liitettiin tämän läänin pohjoisosa, sekä lisäksi pitäjiä idästä ja pohjoisesta. Vuonna 1843 Mikkelistä tehtiin läänin pääkaupunki. Sitä ennen pääkaupunkina oli toiminut Heinola. Vuonna 1960 osa Mikkelin läänistä liitettiin tuolloin perustettuun Keski-Suomen lääniin. Siihen saakka Päijänne oli lähes koko pituudeltaan ollut Mikkelin ja Hämeen läänien rajana, kuten sen eteläosa oli myöhemminkin.


title: Mikkelin lääni

text: Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Mikkelin läänin tunnuskirjain oli M.


title: Mikkelin lääni

text: Mikkelin lääni lakkautettiin vuoden 1997 lääniuudistuksessa. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 28 kuntaa, joista neljä oli kaupunkeja (Heinola, Mikkeli, Pieksämäki ja Savonlinna). Läänin pääosa Etelä-Savo liitettiin Itä-Suomen lääniin, johon tulivat kuulumaan myös Kuopion ja Pohjois-Karjalan läänit. Päijät-Hämeen maakuntaan kuuluneet Mikkelin läänin kunnat Hartola, Heinola ja Sysmä liitettiin Etelä-Suomen lääniin.


title: Mikkelin lääni

text: Suurläänien tultua lakkautetuiksi vuonna 2009 valtionhallinnon tehtäviä ovat hoitaneet aluehallintovirastot. Itä-Suomen aluehallintoviraston toimialue käsittää entisen Itä-Suomen läänin. Päijät-Häme kuuluu Etelä-Suomen aluehallintoviraston piiriin.Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Kuopion lääni

text: Kuopion lääni () oli vuosina 1831–1997 toiminut Suomen lääni. Läänin edeltäjän Savon ja Karjalan läänin perusti Kustaa III vuonna 1775, antaen hiukan myöhemmin Kuopiolle uudelleen kaupunkioikeudet ja tehden siitä uuden läänin pääkaupungin. Savon ja Karjalan lääni käsitti entisen Kymenkartanon ja Savon läänin pohjoisosan. Nykyisistä maakunnista lääniin kuuluivat Pohjois-Savo ja Pohjois-Karjala jotakuinkin kokonaan, sekä tämän lisäksi suurin osa nykyisen Etelä-Savon maakunnan pohjoisosaa.


title: Kuopion lääni

text: Suomen vaihdettua omistajaa Ruotsilta Venäjälle ja Vanhan Suomen palattua muun maan yhteyteen alettiin uumoilla lääniuudistusta, joka toteutui 1831. Vuoden 1831 uudistuksessa entiseen Savon ja Karjalan lääniin kuuluneet Etelä-Savon alueet liitettiin vastaperustettuun Mikkelin lääniin. Savon ja Karjalan läänin jäljelle jääneistä osista muodostettiin Kuopion lääni. Tämän jälkeen Kuopion läänin rajat pysyivät lähes ennallaan yli vuosisadan.


title: Kuopion lääni

text: Toisen maailmansodan seurauksena Kuopion läänin kunnista menetettiin Pälkjärvi lähes kokonaan. Lisäksi alueitaan menettivät myös Ilomantsi, Kitee, Tohmajärvi ja Värtsilä. Vuonna 1946 Tohmajärvi ja Tuupovaara kuitenkin laajenivat, kun niihin liitettiin Pälkjärven ja Viipurin lääniin kuuluneen Korpiselän jäänteet. Suurimman osan alueistaan menettänyt Uukuniemi liitettiin vuonna 1945 Viipurin läänistä Kuopion lääniin. Kolmen vuoden kuluttua vuonna 1948 kunta siirrettiin Kuopion läänistä osaksi Kymen lääniä.


title: Kuopion lääni

text: 1950-luvulla alettiin senhetkisen läänijaon puutteiden nojalla suunnitella jälleen lääniuudistusta. Tarkoituksena oli tehdä lääneistä toimivampia kokonaisuuksia, niin että ne vastaisivat paremmin talousalueiden rajoja. Vuonna 1960 toteutetussa uudistuksessa Kuopion lääni jaettiin jotakuinkin kahtia. Kuopion kaupungin ympärille keskittyvä länsiosa jatkoi Kuopion lääninä, ja itäosa erotettiin uudeksi Pohjois-Karjalan lääniksi, pääkaupunkinaan Joensuu. Lisäksi aivan lounaiskulmasta liitettiin kaksi kuntaa, Hankasalmi ja Konnevesi, uuteen Keski-Suomen lääniin. Tämän jälkeen Kuopion lääni oli alueeltaan identtinen Pohjois-Savon maakunnan kanssa.


title: Kuopion lääni

text: Kuopion lääni lakkautettiin vuoden 1997 lääniuudistuksessa, jossa siitä tuli osa Itä-Suomen lääniä. Kuopion lääniä seurasi Pohjois-Savon maakunta, josta tuli nyt hallinnollinen yksikkö. Nykyinen Pohjois-Savo vastaa melkein tarkalleen vuosina 1960–1997 toiminutta Kuopion lääniä, ainoana poikkeuksena Mikkelin lääniin ja Etelä-Savoon kuulunut entinen kunta Kangaslampi, joka liittyi sittemmin Pohjois-Savon maakuntaan ja Varkauden kaupunkiin.


title: Kuopion lääni

text: Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 24 kuntaa, joista viisi oli kaupunkeja (Iisalmi, Kiuruvesi, Kuopio, Suonenjoki ja Varkaus). Sen viimeinen maaherra oli Olavi Martikainen, joka toimi virassaan 1993–1997.


title: Kuopion lääni

text: Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Kuopion läänin tunnuskirjain oli K.


title: Kuopion lääni

text: Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Pohjois-Karjalan lääni

text: Pohjois-Karjalan lääni () syntyi vuonna 1960 lääniuudistuksessa, kun Kuopion läänin itäosat erotettiin omaksi läänikseen. Läänin pääkaupunki oli Joensuu.


title: Pohjois-Karjalan lääni

text: Vuoden 1997 lääniuudistuksessa Pohjois-Karjalan lääni sulautui yhdessä Kuopion läänin ja Mikkelin läänin pääosan kanssa uudeksi Itä-Suomen lääniksi. Pohjois-Karjalan maakunnan alue on identtinen entisen Pohjois-Karjalan läänin kanssa. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 19 kuntaa, joista viisi oli kaupunkeja (Joensuu, Kitee, Lieksa, Nurmes ja Outokumpu). Pohjois-Karjalan lääni oli lakkautushetkellä väkiluvultaan Manner-Suomen pienin lääni.


title: Pohjois-Karjalan lääni

text:
Pohjoiskarjalalaisten autojen rekisterikilvet alkoivat aiemmin S-kirjaimella.
Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset


title: Sopimusyhteiskunta

text: Sopimusyhteiskunnassa ihmiset voivat yleisesti tehdä keskenään sitovia sopimuksia. Käsitteellä tarkoitetaan usein myös sitä, että sopimuksiin päästään ilman riitoja tai painostusta, ja joskus sitä, että samaan sopimukseen yhtyvät hyvin monet tahot.


title: Sopimusyhteiskunta

text: Sopimusyhteiskuntaa kaventaviksi tekijöiksi katsotaan sopimusten rikkomukset sekä se, että valtiovalta tai jokin muu taho sanelee asioita sen sijaan, että jättäisi ne vapaasti sovittaviksi.


title: Sopimusyhteiskunta

text: Suomessa oikeuslaitos toimii sopimusten sitovuuden takaajana, mutta lainsäädäntö rajoittaa sopimusvapauden alaa.


title: Sopimusyhteiskunta

text: Joskus sopimusyhteiskunnalla tarkoitetaan päinvastoin korporativismia, jossa keskusjärjestöt ja/tai muut korporaatiot saavat rajoittaa sopimusvapautta.


title: Sopimusyhteiskunta

text: Työehtosopimusten yleissitovuuden katsotaan joskus kannustavan sopimiseen, toisaalta se kaventaa sopimusyhteiskuntaa rajoittamalla ihmisten vapautta sopia omista työehdoistaan.


title: Biramia

text: Niveljalkaisten kantamuodot muodostuivat jaokkeista, joissa jokaisessa on yksi raajapari. Raajapari on kaksiosainen eli biraminen, siinä on varsinainen raaja-osa sekä kidusosa. Kehityksen myötä tämä perusrakenne on muuttunut niveljalkaisten luokista riippuen suurestikin. Useimmiten on erotettavissa ainakin toinen rakenteen perusosista, raaja tai kidus.


title: Perhoset

text: Perhoset ("Lepidoptera") ovat hyönteisten lahko. Perhoset jaetaan tavallisesti eri ryhmiin: aitoperhosiin ("Ditrysia") ja muutamaan muuhun suhteellisen alkeelliseen ryhmään. Koko Lepidoptera-lahkossa on yhteensä yli 180 000 lajia, jotka jaetaan 127 heimoon.


title: Perhoset

text: Muiden hyönteisten tapaan täysikasvuisen perhosten ruumis rakentuu kolmesta ruumiinosasta: päästä (lat. "caput"), keskiruumiista (lat. "thorax") ja takaruumiista (lat. "abdomen"). Keskiruumiiseen kiinnittyy kolme paria jalkoja ja pään etuosassa ovat tuntosarvet. Näköaistimina toimivat kaksi verkkosilmää ja vaihteleva määrä pistesilmiä. Monilla perhosilla on kuuloaisti.


title: Perhoset

text: Perhosten näkyvin piirre ovat yleensä niiden siivet, jotka ovat suuret kooltaan ja ne ovat usein värien ja kuvioiden kirjomia. Värityksellä ja kuvioinnilla on useita funktioita, mutta tavallisimmin sen tarkoitus on kuitenkin piilottaa perhonen saalistajien katseilta. Monilla lajeilla kuviointiin ja väritykseen sisältyy varoitus eläimen pahasta mausta tai suoranaisesta myrkyllisyydestä. Kuviointiin saattaa liittyä myös suvunjatkamiseen liittyviä signaaleja. Siiven väreillä on suuri merkitys perhosten lämmönsäätelyn kannalta.


title: Perhoset

text: Varsinaiset siivet ovat läpikuultavat ja kalvomaiset, mutta lähes aina niiden pintaa peittävät kauttaaltaan pienet suomut, jotka sisältävät väriainetta. Tieteellinen nimi, "Lepidoptera", tuleekin kreikan kielen suomua ja siipeä tarkoittavista sanoista: lepido-pteron, suomusiipi. Joillakin lajeilla suomut lisäksi taittavat valoa erityisellä tavalla, mikä näkyy metallisena kiiltona. Siiven reunoissa on hienoa karvoitusta, josta käytetään nimitystä siipiripset, lat. "cilia" ja joka pienillä perhosilla saattaa muodostaa huomattavan osan siiven pinta-alasta. Siipien muoto vaihtelee suuresti eri perhosryhmien välillä ja joissakin ryhmissä etenkin takasiipiin liittyy erilaisia liuskamaisia ulokkeita. Siiviltään surkastuneita perhoslajeja on kokonaisuutena vähän, mutta piirre on kehittynyt perhosten evoluutiossa yli 20 kertaa. Paria poikkeusta lukuun ottamatta siivet ovat tällöin surkastuneet lajin naarasyksilöiltä, mikä tehostanee munien tuotantoa.


title: Perhoset

text: Lepäävä perhonen voi asettaa siipensä joko kattolaskuisesti ruumiin sivuille ("tectiform"), vaakatasoon takaruumiin päälle ("planiform") tai purjemaisesti pystyyn ruumiin päälle ("veliform"). Tapa millä perhonen laskostaa siipensä riippuu sen taksonomiasta.


title: Perhoset

text: Perhosille tyypillistä on myös suuosien kehittyminen pitkäksi imukärsäksi, joka aukeaa jousen tavoin.


title: Perhoset

text: Perhoset käyvät läpi täydellisen muodonvaihdoksen, jonka vaiheita ovat muna, toukka, kotelo ja aikuinen eli imago.


title: Perhoset

text: Perhosnaaras tuottaa lajista riippuen hyvin vaihtelevan määrän munia, usein kuitenkin vähintään muutamia satoja. Munien koko ja muoto riippuvat lajista sekä vaihtelevat paljon, samoin kuin tapa, jolla naaras asettelee ne maastoon. Jotkin lajit pudottavat munat lennosta yksitellen ja kauaksi toisistaan, kun toiset lajit asettelevat ne vaihtelevan kokoisiksi ryhmiksi ravintokasvin pinnalle. Seulakoit laskevat munansa terävän munanasettimen avulla toukkien ravintokasvin lehtien sisään. Munimistapa on kompromissi, sillä muniessaan pieniä munamääriä laajalle alueelle perhosnaaras on alttiina saalistajien hyökkäyksille. Toisaalta suuret munaryhmät saalistajien ja loisten on helppo löytää.


title: Perhoset

text: Toukkavaiheita on 2–10, mutta tavallisimmin 4–5. Perhosen toukalla on purevat suuosat ja ruumiin etuosassa kolme paria varsinaisia jalkoja sekä takaosassa korkeintaan 5 paria käsnäjalkoja. Toukan kehitys aikuiseksi perhoseksi voi kestää muutamista viikoista jopa kuuteen vuoteen. Vaikka monet lajit talvehtivat koteloina, varsinkin keväällä ensimmäiset havaittavat lajit talvehtivat yleensä aikuisina yksilöinä.


title: Perhoset

text: Toukkien ravintona ovat tavallisimmin kasvit, erityisesti niiden lehdet, mutta myös kukinnot ja joskus jopa puuaines. Jotkin perhosryhmät elävät toukkavaiheensa syöden jäkäliä tai sieniä. Erityisesti aitokoiden heimoon kuuluu monia eläinperäisellä ravinnolla kuten irronneilla karvoilla ja höyhenillä eläviä lajeja. Eräät lajit syövät eläinten raatoja tai ulosteita. Saalistaminen on perhosilla harvinaista, mutta eräät lajit, kuten keltapetoyökkönen, petomittari ja eräät Havaijilaiset pikkumittarilajit saalistavat toukkavaiheessaan aktiivisesti muita hyönteisiä.


title: Perhoset

text: Varsin monien perhoslajien toukat kelpuuttavat ravinnokseen vain jonkin tietyn kasvilajin, jolloin perhosen sanotaan olevan "monofagi". Jos toukka syö tietyn kasviheimon lajeja se on "oligofagi", kun taas "polyfagisten" lajien toukille kelpaavat monet erilaiset kasvilajit. Vaikka erikoistuminen tiettyyn ravintokasviin tekee perhoslajin levinneisyydestä haavoittuvamman, se luultavasti vähentää saalistusta ja lajien välistä kilpailua. Tietyn perhoslajin suosima ravintokasvi voi riippua maantieteellisestä alueesta. Osa perhoslajeista on taloudellisesti merkittäviä viljelyskasvien tuholaisia.


title: Perhoset

text: Kotelo sijaitsee monilla perhosryhmillä toukan silkkirihmasta rakentaman kotelokopan sisällä. Usein toukka rakentaa kotelokopan maan alle tai karikkeen joukkoon, mutta jotkin lajit enemmän tai vähemmän avoimesti kasvillisuuden joukkoon. Erityisesti kotelona talvehtivilla lajeilla kotelokopalla on kotelon piilottamisen lisäksi talvelta suojaava vaikutus. Joillakin perhoslajeilla kotelo on maastossa paljaana ilman kopan antamaa suojaa.


title: Perhoset

text: Noin 90 % perhoslajeista lentää yöllä. Aikuiset perhoset käyvät kukilla nauttimassa mettä, mutta joillekin lajeille maistuvat paremmin käyneet hedelmät ja jopa eläinten raadot. Osa lajeista ei nauti lainkaan ravintoa aikuistuttuaan.


title: Perhoset

text: Monilla öisin lentävillä perhosilla on taipumusta lentää kirkkaiden valojen luokse.


title: Perhoset

text: Perhoset on perinteisesti jaettu kahteen ryhmään: suurperhosiin ("Macrolepidoptera") ja pikkuperhosiin ("Microlepidoptera"). Nimitykset ovat sikäli harhaanjohtavia, että se kuvaa ryhmien lajistoa vain "keskimäärin" ja onkin olemassa sekä varsin pienikokoisia suurperhosia kuin myös isoja ja huomiota herättäviä pikkuperhosia. Taksonomista asemaa kummallakaan ryhmällä ei ole. Suurperhosiin on luettu ne perhosryhmät, joiden lajit pääsääntöisesti ovat kookkaita ja näyttäviä. Suurperhosiin lasketaan kuuluvaksi seuraavat yläheimot:


title: Perhoset

text: Pikkuperhosiin lasketaan vastaavasti kaikki perhosryhmät, jotka eivät kuulu suurperhosiin. Ryhmä on huomattavasti suurperhosia taksonomisesti hajanaisempi. Suomessa tavatuista noin 2 500 perhoslajista 970 kuuluu suur- ja noin 1 530 pikkuperhosiin.


title: Perhoset

text: Varhaisimmat perhosten fossiilit ovat peräisin Euroopasta ja Aasiasta jurakauden keskivaiheilta, hieman sen jälkeen kun vesiperhosten oletetaan erkaantuneen oikeista perhosista. Fossiiliaineiston perusteella perhosten lahko on monipuolistunut huomattavasti noin 90 miljoonaa vuotta sitten, samaan aikaan koppisiemenisten kasvien yleistymisen kanssa. Lähes kaikki nykyiset perhosheimot ovat eriytyneet heti liitukauden joukkosukupuuton jälkeen. Kivettyneiden perhosten suhteen erityisen edustava on eoseenikautinen, noin 34 miljoonaa vuotta vanha Florissantin fossiiliesiintymä Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Esiintymässä osa perhosista on säilynyt niin hyvin, että joistakin fossiileista erottuvat siipien kuvioinnit.


title: Perhoset

text: Meripihkaan fossiloituneita pikkuperhosia tunnetaan runsaasti, mutta fossiloituneet päiväperhoset ovat suunnattoman harvinaisia ja niitä tunnetaan vain noin 50 kappaletta, kaikki noppa- tai aitotäpläperhosia, esimerkiksi "Lethe corbieri". Meripihkaan säilyneitä päiväperhosyksilöitä tunnetaan vain kourallinen Dominikaanisen tasavallan alueelta löydetyistä mioseenikautisista meripihkoista. Sen sijaan meripihkassa säilyneitä toukkia tunnetaan varsin monesta eri heimosta. Fossiiliaineiston niukkuuden katsotaan johtuvan enemmän prosessin riippuvuudesta ympäröivistä olosuhteista kuin perhosten vähäisyydestä.


title: Perhoset

text: Kaikkiaan fossiiliaineistoista tunnetaan noin 230 eri esihistoriallista perhoslajia.


title: Luettelo Suomen päiväperhosista

text: Tämä on luettelo Suomen päiväperhosista ("Papilionoidea") ja paksupäistä ("Hesperioidea").


title: Alberto Korda

text: Alberto Díaz Gutiérrez (14. syyskuuta 1928 Havanna – 25. toukokuuta 2001 Pariisi) oli kuubalainen valokuvaaja, joka tunnetaan parhaiten kuuluisan Che Guevaran valokuvan ottajana.


title: Alberto Korda

text: Korda oli rautatieläisen poika, joka työskenteli monissa ammateissa (juoksupoika, ovelta-ovelle-kauppias jne.) ennen ryhtymistään valokuvaajan apulaiseksi. Korda eteni urallaan hyvin ja hänestä tuli suosittu mallien kuvaaja. Korda meni naimisiin kuubalaisen mallin, Niurkan kanssa, tämä kuten kaksi muutakin avioliittoa päättyivät eroon. Korda muutti sukunimensä Diaz Gutiérrez Kordaksi brittiläisen ohjaajan Alexander Kordan mukaan, sukunimi kuulosti kuubalaiseen korvaan aivan Kodakilta.


title: Alberto Korda

text: Kuuban vallankumous vuonna 1959 muutti Kordankin elämän ja hän alkoi tarjota valokuviaan "Revolucion"-sanomalehdelle, jonka toimitus oli lähellä Kordan studiota. Vallankumouksen jälkeen hänestä tuli Fidel Castron henkilökohtainen valokuvaaja kymmeneksi vuodeksi.


title: Alberto Korda

text: Kuuluisa Che Guevara -valokuva otettiin vuonna 1960. Korda ei koskaan saanut kuvasta mitään palkkiota mutta vuonna 2000 hän haastoi Smirnoff-yhtiön oikeuteen näiden käytettyä kuvaa mainoksissaan. Lopulta ilman oikeudenkäyntiä saamansa 50 000 dollaria hän lahjoitti kuubalaiselle terveydenhuoltojärjestelmälle.


title: Alberto Korda

text: Vuodet 1968–1978 Korda keskittyi vedenalaiseen valokuvaukseen kunnes 1978 hänen näyttelynsä Japanissa nosti hänen valokuvansa kansainvälisesti tunnetuiksi. 1980-luvulla hän kuului Castron seurueeseen tämän matkoilla Venezuelaan ja Meksikoon. Hänellä oli myös pieni rooli Wim Wendersin dokumentin "Buena Vista Social Club" alussa. Tosin jostakin syystä hänen nimeään ei ole lopputeksteissä.


title: Alberto Korda

text: Alberto Korda kuoli sydänkohtaukseen Pariisissa vuonna 2001 vieraillessaan töidensä näyttelyssä.


title: Alberto Korda

text: Kuuban kuuluisimpiin nykykuvaajiin kuuluva José A. Figueroa toimi uransa alkuvaiheessa Alberto Kordan apulaisena ja työtoverina.


title: Veikko Hakulinen

text: Veikko Johannes ”Haku-Veikko” Hakulinen (4. tammikuuta 1925 Kurkijoki – 24. lokakuuta 2003 Valkeakoski) oli suomalainen maastohiihtäjä, kolminkertainen olympiavoittaja ja maailmanmestari. Urallaan Asikkalan Raikasta, Valkeakosken Hakaa, Jämsänkosken Ilvestä, Evon Metsäpoikia, Tampereen Hiihtoseuraa, Tampereen Pyrintöä ja Tampereen Mailaa edustanut Hakulinen kilpaili myös ampumahiihdossa, suunnistuksessa, hiihtosuunnistuksessa, maastojuoksussa ja soudussa SM-tasolla ja jatkoi uraansa veteraanisarjoissa.


title: Veikko Hakulinen

text: Oslon talviolympialaisista Hakulinen muistetaan erityisesti 50 kilometrin voittoajastaan 3.33.33. Hän voitti Holmenkollenilla 50 kilometriä vuosina 1953 ja 1955, pikamatkan eli 18 kilometriä vuonna 1953 ja 15 kilometriä vuonna 1957. Hän sijoittui Holmenkollenilla vuonna 1950 18 kilometrin kilpailun kolmanneksi. Holmenkollen-mitali myönnettiin hänelle vuonna 1955.


title: Veikko Hakulinen

text: Veikko Hakulinen valittiin Vuoden urheilijaksi ennätykselliset neljä kertaavuosina 1952–1954 ja 1960. Hän sai Pro Urheilu –tunnustuksen vuonna 2000. Sotilasarvoltaan hän oli reservin kersantti ja ammatiltaan metsäteknikko. Hakulinen kuoli jäätyään auton alle juoksulenkillään vuonna 2003.


title: Veikko Hakulinen

text:
Kun Hakulisen syntymästä tuli kuluneeksi 85 vuotta 2010, paljastettiin hänen synnyinpaikkakunnallaan, nykyisin Venäjän Karjalaan kuuluvalla Kurkijoella hänelle omistettu muistolaatta. Helmikuussa 2017 hänet valittiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.
Henkilökohtaisia SM-voittoja yleisessä sarjassa 4 kpl vuosina 1954–1963 ja SM-viestien 4×10 km mestaruuksia 5 kpl vuosina 1954–1964.


title: Kasvukausi

text: Kasvukausi on se aika vuodesta, jolloin kasvit kasvavat. Tarkempi nimitys kasvukaudelle on terminen kasvukausi. Kasvukauden pituus vaihtelee vuosittain ja se käynnistyy ja päättyy eri ajankohtina eri vuosina, mutta tilastollisesti havainnoista voidaan muodostaa keskiarvoja ja vaihteluvälejä.


title: Kasvukausi

text: Suomessa kasvukausi määritellään alkaneeksi silloin, kun lumipeite on kadonnut aukeilta paikoilta, vuorokauden keskilämpötila on vähintään viitenä päivänä peräkkäin yli +5 °C ja paikallinen tehoisa lämpösumma ylittää 20 vuorokausiastetta sitä seuraavien viiden päivän aikana.


title: Kasvukausi

text: Vastaavasti kasvukausi määritellään päättyneeksi, kun vuorokauden keskilämpötila on alle +5 °C viidestä kymmeneen päivää peräkkäin. Myös syksyn kovat yöpakkaset (jolloin lämpötila on ollut alle −10 °C monta yötä peräkkäin) tai lumipeite saattavat katkaista kasvukauden. Näin tapahtuu toisinaan eri puolilla Suomea.


title: Kasvukausi

text: Etelä-Suomessa kasvukausi on hieman pidempi kuin Pohjois-Suomessa. Keskimäärin terminen kasvukausi on ollut vuosina 1981–2010 etelä- ja lounaisrannikolla yli 185 vuorokautta, eteläisessä Suomessa sekä länsirannikolla 175–185 vuorokautta ja muualla Suomessa 105–175 vuorokautta. Vuonna 2001 kasvukausi oli Helsingissä 181 päivää, mutta Lapissa Utsjoella vain 121 päivää. Suomessa pisin kasvukausi on Ahvenanmaalla ja toiseksi pisin Lounais-Suomessa. Kasvukausi käynnistyy sisämaassa keväällä nopeasti, mutta vastaavasti päättyy aikaisemmin syksyllä.


title: Kasvukausi

text: Mitä lähemmäksi päiväntasaajaa siirrytään, sitä pidempi kasvukausi on. Päiväntasaajan läheisyydessä se kestää koko vuoden. Tropiikissa kasvukautta ei ole mielekästä laskea.


title: Sirkka Hämäläinen

text: Sirkka Aune-Marjatta Hämäläinen-Lindfors (o.s. "Hinkkala", s. 8. toukokuuta 1939 Hausjärvi) on suomalainen talousvaikuttaja. Hän oli Suomen Pankin pääjohtaja 1992–1998.


title: Sirkka Hämäläinen

text: Hämäläinen valmistui ylioppilaaksi Karkkilan yhteiskoulusta 1957, ekonomiksi 1961, kauppatieteiden kandidaatiksi 1964 ja lisensiaatiksi 1979. Hän väitteli kansantaloustieteen tohtoriksi 1981 Helsingin kauppakorkeakoulusta.


title: Sirkka Hämäläinen

text: Hämäläinen työskenteli pääosan urastaan Suomen Pankissa. Hän nousi ensimmäisenä naisena sen johtokuntaan vuonna 1991 ja seuraavana vuonna pääjohtaja Rolf Kullbergin seuraajaksi. Vuosina 1998–2003 Hämäläinen oli Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsen. Hämäläinen osallistui kansainvälisten johtajien Bilderberg-ryhmän kokoukseen vuonna 1994 ollessaan Suomen Pankin pääjohtaja.


title: Sirkka Hämäläinen

text: Hämäläinen on jäsen muun muassa Suomen Kansallisoopperan Säätiön hallituksessa ja toimi aiemmin sen puheenjohtajana.


title: Sirkka Hämäläinen

text: Sirkka Hämäläiselle on myönnetty mm. Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. luokan komentajamerkki ja Viron tasavallan Valkoisen Tähden ritarikunnan 1.luokan kunniamerkki eli suurristi.


title: Unkarin väestö

text: Muiden lännen teollistuneiden valtioiden tavoin Unkarin väestökin ikääntyy vähitellen. Alle 15-vuotiaita on väestöstä 15,9 %, 15–65-vuotiaita on 68,6 % ja yli 65-vuotiaita 15,5 %. Kokonaishedelmällisyysluku (lapsiluvun odote) on hyvin matala, 1,3 lasta jokaista naista kohden. Elinajan odote oli vuonna 2005 miespuolisilla unkarilaisilla 68,3 vuotta ja naispuolisilla 76,5 vuotta.


title: Unkarin väestö

text: Unkarin väestön suurimman osan muodostavat unkarilaiset (89 %). Muita kansallisuuksia ovat romanit (5 %), saksalaiset (2,6 %), romanialaiset (2 %), serbit (1 %), slovakit (1 %), ruteenit (0,9 %) ja jenishit (0,5 %).


title: Unkarin väestö

text: Unkarin väestöjakauma 1920–1980 (lähde: História 1991 / 2–3)


title: Unkarin väestö

text: Enemmistö Unkarin väestöstä (54,5 %) kuuluu katoliseen kirkkoon; osa heistä on roomalaiskatolisia, osa idän katolisia. 15,9 % väestöstä on kalvinisteja ja 3 % luterilaisia. Juutalaisia elää Unkarissa nykyään 80 000, mutta ennen holokaustia heidän lukumääränsä oli 800 000. Uskontokuntiin kuulumattomia on väestöstä 14,5 %, mikä on seurausta ennen vuotta 1989 toimineen kommunistisen hallinnon kielteisestä suhtautumisesta uskontoihin.


title: Unkarin väestö

text: Unkarin kieli kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten ugrilaiseen haaraan, ja se on ainoa ei-indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan laajemmalti Keski-Euroopassa. Unkari on saanut lainasanoina vaikutteita erityisesti turkkilaisista kielistä, slaavilaisista kielistä ja saksasta. Unkarissa puhuttavat unkarin murteet poikkeavat toisistaan hyvin vähän.


title: Unkarin väestö

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että Unkari saavuttaa todennäköisesti viisi. Sen sijaan nälän ja köyhyyden vähentämiseen liittyvä tavoite jäänee saavuttamatta.


title: Finlandia-palkinto

text: Finlandia-palkinto on vuonna 1984 perustettu kirjallisuuspalkinto, jonka jakaa vuosittain Suomen Kirjasäätiö tunnustuksena ansiokkaan romaanin kirjoittajalle. Alun perin palkinto myönnettiin mille tahansa kaunokirjalliselle teokselle, mutta vuodesta 1993 sen on voinut saada vain romaani. Samana vuonna sääntöjä muutettiin siten, että lopullisen palkinnonsaajan valitsee kolmijäsenisen lautakunnan ehdolle nimeämistä 3–6 kirjasta yksi tuomari. Finlandia-palkinto on Suomen tunnetuin kirjallisuuspalkinto.


title: Finlandia-palkinto

text: Aiemmin palkinto myönnettiin sääntöjen mukaan vain Suomen kansalaiselle, mutta sääntöjä muutettiin vuonna 2010 suomeksi kirjoittavan slovakialaisen Alexandra Salmelan noustua ehdokkaaksi. Uusien sääntöjen mukaan palkinto voidaan myöntää ansiokkaalle suomalaiselle romaanille riippumatta kirjoittajan kansalaisuudesta.


title: Finlandia-palkinto

text: Palkinto oli alun perin suuruudeltaan 100 000 markkaa, myöhemmin 26 000 euroa. Vuodesta 2008 alkaen palkinnon suuruus on ollut 30 000 euroa.


title: Finlandia-palkinto

text: Finlandia-palkinnon lisäksi vuodesta 1989 on jaettu vuosittain myös Tieto-Finlandia ansiokkaalle suomalaiselle tieto- tai oppikirjalle sekä vuodesta 1997 Finlandia Junior -palkinto suomalaiselle lasten- tai nuortenkirjailijalle. Molempien palkintojen arvo on 30 000 euroa kuten varsinaisen Finlandia-palkinnonkin.


title: Finlandia-palkinto

text: Vuodesta 1984 lähtien on jaettu vuosittain myös Pikku-Finlandia, joka myönnetään abiturienteille ja muille keskiasteen oppilaitosten päättöluokkien oppilaille järjestetyn kirjallisuusesseiden kirjoituskilpailun voittajalle. Kilpailun järjestävät Äidinkielen opettajain liitto ja Svenska modersmållärarföreningen i Finland Suomen Kirjasäätiön tuella. Kilpailun voittaja palkitaan 800 eurolla ja Finlandia-palkinnon ehdokaskirjoilla.


title: Finlandia-palkinto

text: Joulukuussa 2013 Helsingin Sanomat profiloi Finlandia-voittajia vuodesta 1993 vuoteen 2012, eli siitä lähtien kun kilpailussa on palkittu ainoastaan romaaneja. 20 vuoden aikana ruotsinkielinen teos on voittanut palkinnon neljä kertaa: Bo Carpelan kahdesti (1993 ja 2005), Kjell Westö vuonna 2006 ja Ulla-Lena Lundberg vuonna 2012. Kustantamoista eniten voittajia on ollut Otavalla ja WSOY:llä, kummallakin kahdeksan. Esikoisteoksia on palkittu kaksi, Kristina Carlsonin "Maan ääreen" (1999) ja Johanna Sinisalon "Ennen päivänlaskua ei voi" (2000). Nuorin palkittu on ollut Sofi Oksanen 31-vuotiaana. Sukupuolella ei juuri todettu olleen merkitystä: nainen on palkittu yhdeksän kertaa, mies 11.


title: Spektriluokka

text: Spektriluokka on tähtien pintalämpötilaan perustuva luokittelutapa. Tähden spektriluokka määritetään tähden spektrissä olevien spektriviivojen perusteella. Eri lämpötiloissa eri tavoin virittyvä kaasu luo erilaiset spektriviivat. Lämpötila vaikuttaa myös tähden väriin.


title: Spektriluokka

text: Tähtien spektreistä saatiin ensimmäisiä valokuvia 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kuvia oli jo niin paljon, että tähtiä voitiin alkaa luokitella niiden spektrien ulkonäön mukaan. Annie Jump Cannon teki Yhdysvalloissa Harvardin yliopistossa ensimmäisen luokittelun tutkittuaan yli 200 000 tähden spektrin. Hänen luokkansa olivat aakkosjärjestyksessä (A, B, C, D...) spektrin ulkonäön mukaan, mutta järjestystä muutettiin, kun ymmärrettiin niiden riippuvan lämpötilasta. Luokat järjestettiin laskevan lämpötilan mukaan, kun osa hylättiin ja loput laitettiin tähän järjestykseen: O, B, A, F, G, K, M ja kukin niistä jaetaan vielä kymmeneen osaan numeroilla 0–9 (esim. Aurinko kuuluu luokkaan G2). O-luokan tähdet ovat kuumimpia, pintalämpötilaltaan jopa 35 000 kelviniä ja viileimpiä M-luokan tähdet, jotka ovat lämpötilaltaan noin 3 000 kelviniä.


title: Spektriluokka

text: Pääsarja on pisin ajanjakso tähden kehityksessä. Aurinko kuuluu pääsarjaan eli kirkkausluokkaan V.


title: Spektriluokka

text: Tähtien spektriluokitteluun kuuluu myös luminositeettiluokitus, joka merkitään roomalaisilla numeroilla seuraavasti:


title: Spektriluokka

text: Tämä kirkkauteen perustuva luokittelu kehitettiin 1900-luvun puolivälissä Yerkesin observatoriossa täydentämään Harvardin luokittelua.


title: Yhdysvaltain osavaltiot

text: Yhdysvaltain osavaltiot ovat Yhdysvaltain aluetta.


title: Yhdysvaltain osavaltiot

text: Yhdysvaltain osavaltioilla on suhteellisen paljon itsehallintoa suhteessa liittovaltioon, vaikkakin liittovaltion lainsäädäntö ja liittovaltion perustuslaki menee osavaltioiden lainsäädännön edelle. Osavaltiot eroavat Yhdysvaltoihin kuuluvista viidestä pysyvästi asutusta territoriosta (Puerto Rico, Guam, Pohjois-Mariaanit, Yhdysvaltain Neitsytsaaret ja Amerikan Samoa) muun muassa siinä, että osavaltioista kullakin on väkilukuun perustuva määrä äänivaltaisia edustajia liittovaltion kongressin edustajainhuoneessa ja kullakin kaksi edustajaa senaatissa.


title: Yhdysvaltain osavaltiot

text: Selitteet: Jos osavaltiolla on kaksi sinettiä, niin toinen on taustapuoli. Osavaltion virallinen nimi on State of liitettynä taulukossa olevaa nimeen, poikkeuksena State of Hawaii/Mokuʻāina o Hawaiʻi sekä Commonwealth of Kentucky, Massachusetts, Pennsylvania ja Virginia.


title: Yhdysvaltain osavaltiot

text: Lähde liittymisvuodelle, asukasluvulle ja pinta-alalle.Luettelot Yhdysvaltain osavaltioista:


title: Windows 1.0

text: Microsoft Windows 1.0 on Microsoftin 20. marraskuuta 1985 julkaisema 16-bittinen graafinen käyttöliittymä IBM PC -yhteensopivien tietokoneiden DOS-käyttöjärjestelmille. Se oli ensimmäinen Windows -versio ja myös ensimmäinen Apple Macintosh -tyylisen käyttöliittymän tarjonnut ohjelmistolaajennus PC-koneille. Se vaati toimiakseen 512 kilotavua muistia ja kaksi levyasemaa. Kaikki tapahtui käsinkirjoitetuilla komennoilla, jotka olivat yleensä monimutkaisia.


title: Windows 1.0

text: Windows 1.0:n seuraaja oli Windows 2.0, joka julkaistiin joulukuussa 1987.


title: Windows 1.0

text: Windows 1.01 julkaistiin 20. marraskuuta 1985, ja se oli ensimmäinen Microsoft Windows -versio.


title: Windows 1.0

text: Windows 1.02 julkaistiin toukokuussa 1986.


title: Windows 1.0

text: Windows 1.03 julkaistiin elokuussa 1986. Se sisälsi parannuksia, jotka tekivät sen yhdenmukaiseksi kansainvälisen julkaisun kanssa, kuten eurooppalaisten näppäimistöjen-, näytönohjainten- ja tulostimien laiteajureiden kanssa.


title: Windows 1.0

text: Windows 1.04 julkaistiin huhtikuussa 1987, ja se lisäsi tuen uusille IBM PS/2 -tietokoneille, mutta PS/2 -hiirille tai uusille VGA -grafiikkatiloille ei tarjottu tukea.


title: Windows 1.0

text: Windows 1.0 ei saavuttanut kovin suurta suosiota, sillä vain harvat omistivat tai saivat käyttää kotitietokonetta. Monet arvostelut kritisoivat sen vaativia järjestelmävaatimuksia, sekä siinä havaittiin heikkoa suorituskykyä, kun useita sovelluksia suoritettiin samanaikaisesti.


title: Windows 1.0

text: Windows 1.0:n tuki päättyi muiden varhaisten Windows-versioiden tavoin 31. joulukuuta 2001, mikä tekee siitä kaikkien aikojen kauiten tuetuimman Windows -version. Koska Microsoft on pyrkinyt säilyttämään taaksepäin yhteensopivuuden, voi Windows 1.0 -ohjelmia ajaa vielä jopa Windows XP:ssä, ja niiden lähdekoodin voi kääntää pienin muutoksin. Windows Vistassa 16-bittiset ohjelmat eivät kuitenkaan enää toimi.


title: Pimeä sumu

text:
Pimeä sumu on tähtienvälisessä avaruudessa oleva pölypilvi. Toisin kuin heijastussumut ja emissiosumut, pimeä sumu ei säteile eikä heijasta valoa merkittävästi, joten se on nimensä mukaisesti pimeä. Pimeät sumut voidaan havaita vain välillisesti, eli ne ovat esimerkiksi jonkin kirkkaan sumun tai emissiosumun edessä. Toiset sumut näkyvät tiheätähtistä taustaa vasten. Ehkäpä tunnetuin pimeä sumu on Hevosenpääsumu IC 434. Eteläisellä pallonpuoliskolla on havaittavissa myös Hiilisäkki-niminen pimeä sumu, joka heijastaa kuitenkin valoa 10 %. Se on 550 valovuoden päässä ja siinä on 40 000 Auringon massaa.
Monia pimeitä sumuja on Barnardin luetteloissa merkittynä kirjaimilla B1, B2 ... Laajimmat pimeät sumut ovat jättiläismolekyylipilviä. Nämä näkyvät paljain silmin Linnunradan maitomaisia tähtitihentymiä vasten tummina juovina. Hyvin suppeat pimeät sumut ovat globuleja, pilvestä muodostuvia tähtiä.
Pimeät sumut näkyvät kirkkaina pitkäaaltoisessa infrapunassa.


title: Kaasusumu

text: Kaasusumulla tarkoitetaan tähtitieteessä tähtienvälisessä avaruudessa olevaa kaasu- ja pölypilveä. Koska avaruus on lähes täydellinen tyhjiö, pienitiheyksinenkin aine voi siitä erottua. Yleensä sumut ovat myös useiden, jopa satojen valovuosien kokoisia. Sumujen tiheydet ovat yleensä maassa aikaansaataviin tyhjiöihin verrattuina huomattavasti harvempia rakenteeltaan; maapallon kokoinen pilvi kaasusumua painaa vain muutaman kilogramman. Spektroskoopisesti mittaamalla on saatu selville sumujen koostumuksia. Ne sisältävät muun muassa vetyä ja heliumia. Niissä saattaa olla myös molekyylejä, kuten alkoholia ja metaania. Niissä on myös jonkin verran pölyä, siis kiinteitä hiukkasia. Vety on niissä yleisin, kuten muuallakin maailmankaikkeudessa, ja se saa aikaan erityisesti valokuvissa näkyvän punaisen värin. Kaasusumut liittyvät usein tähtien syntyyn tai kuolemaan."Diffuusisumu" on yhteisnimitys kaikille valaiseville tai heijastaville sumuille.


title: Ilmakehän optinen ilmiö

text: Ilmakehän optiset ilmiöt ovat ilmakehässä näkyviä ilmiöitä. Ne voidaan luokitella seuraavasti (esimerkkeineen):


title: Johannes Kepler

text: Johannes Kepler (27. joulukuuta 1571 Weil der Stadt – 15. marraskuuta 1630 Regensburg) oli saksalainen tähtitieteilijä, joka laati planeettojen liikkeitä koskevia teorioita. Häntä kutsutaan myös joskus "ensimmäiseksi teoreettiseksi astrofyysikoksi", vaikkakin Carl Sagan luonnehti häntä myös viimeiseksi tieteelliseksi astrologiksi.


title: Johannes Kepler

text: Kepler oli Grazin yliopiston matematiikan professori, keisari Rudolf II:n hovimatemaatikko, ja kenraali Albrecht von Wallensteinin hoviastrologi. Uransa alussa Kepler oli Tyko Brahen assistentti.


title: Johannes Kepler

text: Johannes Kepler syntyi 27. joulukuuta vuonna 1571 vapaakaupunki Weil der Stadtiin (nykyisin osa Stuttgartia Saksassa, 30 km länteen Stuttgartin keskustasta). Hänen isoisänsä oli kaupungin pormestari, mutta Johanneksen syntymän aikoihin Keplerin perheen varallisuus oli kaikkoamassa. Isä ansaitsi leivän perheelle palkkasotilaana ja jätti perheen Johanneksen ollessa 17 vuoden ikäinen. Äiti oli majatalon pitäjän tytär, jonka huhuttiin olevan yhteydessä noituuteen. Ennenaikaisena syntyneen Johanneksen sanotaan olleen heikko ja sairasteleva lapsi, mutta mieleltään nokkela ja viisas.


title: Johannes Kepler

text: Hän tutustui tähtitieteeseen jo varhain. Kuuden vuoden ikäisenä hän havainnoi vuoden 1577 komeettaa, yhdeksän vuoden ikäisenä vuoden 1580 kuunpimennystä.


title: Johannes Kepler

text:
Vuonna 1588 hän kirjoittautui Tübingenin yliopistoon, jossa häntä opetti Michael Mästlin. Mästlin opetti kopernikaanista astronomiaa, jossa Kepler näytti taitavan matemaatikon kykynsä. Valmistuttuaan koulusta 1591 hän aikoi mennä opiskelemaan teologiaa. Kuitenkin ennen pääsykoetta häntä pyydettiin matematiikan ja astronomian opettajaksi protestanttikouluun Grazissa, Itävallassa. Hän otti paikan vastaan 23 vuoden ikäisenä keväällä 1594.
Huhtikuussa 1597 Kepler nai Barbara Muehleckin, joka synnytti pariskunnalle kaksi lasta ennen kuolemaansa vuonna 1611.


title: Johannes Kepler

text:
Joulukuussa 1599 Tyko Brahe kirjoitti Keplerille, kutsuen hänet avustajakseen Benatekiin Prahan lähelle. Tyko Brahen kuoleman jälkeen Kepler nimitettiin Keisarilliseksi Matemaatikoksi (marraskuu 1601–1630) Habsburgiin.
Lokakuussa 1604 Kepler havaitsi supernovan, joka nimettiin Keplerin tähdeksi. Tammikuussa 1612 keisari kuoli ja Kepler siirtyi matemaatikoksi Linziin.


title: Johannes Kepler

text: Kepler järjesti ja käsitteli Tyko Brahen tuottaman havaintoaineiston, ja tulokset tuottivat huomattavia parannuksia planeettojen liikkeiden tuntemukseen. Tulokset tunnetaan nykyään Keplerin lakeina. Kepler julkaisi kaksi ensimmäistä lakiaan vuonna 1609 kirjassaan Astronomia nova. Ensimmäinen laki kuuluu: "planeetat kiertävät Aurinkoa elliptisillä radoilla siten, että Aurinko on radan toisessa polttopisteessä". Keplerin toinen laki oli kahdesta ensimmäisestä laista ensimmäisenä ratkaistu: "Säde, joka yhdistää Auringon ja planeetan, pyyhkäisee saman pinta-alan aikayksikössä, toisin sanoen kiertolaisen nopeus on suurin lähellä Aurinkoa ja etäällä sen nopeus on pienempi". Toukokuun 15. vuonna 1618 Kepler keksi kolmannen lain koskien planeettojen liikkeitä: "Kiertoajan toinen potenssi on verrannollinen puoliakselin pituuden kolmanteen potenssiin". Kepleriltä kului kaikkiaan yhdeksän vuotta planeettaliikkeen lakien löytämiseen. Hänellä ei ollut käytettävissään analyyttista geometriaa eikä differentiaalilaskentaa. Vasta Isaac Newton onnistui muodostamaan fysikaalisen selityksen Keplerin empiirisille laeille.


title: Johannes Kepler

text: Elokuussa 1620 Keplerin äiti Katherine pidätettiin Leonbergissä noituudesta epäiltynä; hän oli vangittuna 14 kuukautta. Hänet vapautettiin lokakuussa 1621, koska häntä ei saatu tunnustamaan. Vaikka häntä uhattiin kidutuksella ja hänelle esiteltiin kidutusvälineet yksityiskohtaisesti, hän kieltäytyi allekirjoittamasta syytteitä. Vain Keplerin maine ja asiaan puuttuminen pelasti hänet.


title: Johannes Kepler

text: Marraskuun 15. vuonna 1630 Kepler kuoli kuumeeseen Regensburgissa.


title: Taidesuuntaus

text: Taidesuuntaus on tietylle aikakaudelle ominainen tyyli taiteessa. Ennen 1800-lukua kunkin ajan taidetta hallitsi yksi suuntaus, joka vaihtui vähitellen uuteen. 1800-luvulla tietoisuus tyyleistä lisääntyi ja alkoi syntyä useita päällekkäisiä suuntauksia, eikä 1900-luvulta lähtien ole enää ollut mitään tiettyä tyyliä, jota suurin osa taiteilijoista noudattaisi.


title: Neitoperhonen

text: Neitoperhonen ("Aglais io") täpläperhosten heimoon kuuluva kulttuuriympäristöjen perhonen.


title: Neitoperhonen

text:
Neitoperhosen siipien kärkiväli on n. 4–5 cm ja se on hiukan nokkosperhosta suurempi. Neitoperhonen on yläpuolelta huomiota herättävä perhonen, taustaväri on syvänpunainen ja jokaisessa siivessä on iso ja värikäs silmätäplä. Alapuolelta lajin siivet ovat tummanuskeat ja vipevöidyt mustilla juovilla.
Neitoperhonen on Suomessa tulokaslaji, joka on vasta 1960-luvulta lähtien alkanut esiintyä maassa. Pitkään satunnaisesti tavattu harvinainen laji on nykyään yleinen Etelä-Suomessa, viime vuosina laji on ollut lentoaikanaan yksi yleisimmistä päiväperhosista. Levinneisyyden raja kulkee suunnilleen Vaasa–Kuopio-linjalla, pohjoisemmaksi mentäessä lajia esiintyy harvemmin.


title: Neitoperhonen

text: Neitoperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, ensimmäinen keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle.


title: Neitoperhonen

text: Neitoperhonen on tyypillinen kulttuuriympäristöjen perhonen, se elää pihapiireissä, puutarhoissa ja istutusten lähettyvillä. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat, jotka kesän aikana kehittyvät toukiksi, koteloituvat ja kuoriutuvat syksyllä toisen sukupolven aikuisina. Aikuinen yksilö talvehtii, usein vajoissa, autotalleissa tai muissa ulkorakennuksissa.


title: Neitoperhonen

text: Neitoperhosen toukat ovat monofageja ja syövät nokkosta ("Urtica dioica"). Aikuinen yksilö syö kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa. Neitoperhoset saattavat myös syödä puiden mahlaa tai mädänneiden hedelmien käynyttä mehua.


title: Nokkosperhonen

text: Nokkosperhonen ("Aglais urticae") on täpläperhosten heimoon kuuluva, Euroopassa elävä päiväperhonen. Se on tavallisimpia päiväperhosia.


title: Nokkosperhonen

text:
Nokkosperhonen on kirkasvärinen päiväperhonen, jonka siipien kärkiväli on vaihtelee 30–60 mm, mutta on tavallisesti 40–50 mm. Perhosen yläpinta on oranssinpunainen. Siiven etureunassa on rivi tummia täpliä, joiden välit ovat kirkkaankeltaiset, joskin talvehtimisen aikana keltainen väri haalistuu. Etusiiven takaosassa on mustakeltainen täplä ja keskellä siipeä on kaksi pientä tummaa täplää. Takasiiven tyvi on tumma. Sekä etu- että takasiipiä reunustaa tumma reuna, jossa on sinisiä täpliä. Siipien alapinnat ovat tyviosasta tummanruskeat, ulompaa vaaleanruskeat.
Nokkosperhonen on levinnyt Suomessa koko maahan pohjoisinta Lappia myöten.


title: Nokkosperhonen

text: Laji on aikuistalvehtija. Talvehtineet perhoset lähtevät lentoon aivan ensimmäisten päiväperhosten joukossa jo maaliskuun lopulla ja lento jatkuu pitkälle kesäkuuhun. Uusi sukupolvi aloittaa lennon heinäkuussa perhosia voi tavata jopa lokakuulle.


title: Nokkosperhonen

text: Nokkosperhosta tapaa kaikkialla missä on sen toukille niiden tarvitsemaa ravintokasvia, nokkosta, ja paikallinen yleisyyskin riippuu nokkoskasvustojen määristä. Tämän takia se on yleisin kulttuuriympäristöissä. Nokkosperhonen on ollut pitkään eräs Suomen yleisimmistä päiväperhosista, mutta sillä oli 1990-luvulta 2000-luvun alkupuolelle voimakas kannan taantuma. Useilla paikoilla, varsinkin Etelä-Suomessa, neitoperhosia tavattiin tällöin huomattavasti nokkosperhosia enemmän. Lajin kanta on jälleen elpynyt lähes ennalleen.


title: Nokkosperhonen

text: Nokkosperhonen on tyypillinen kulttuuriympäristöjen perhonen, se elää pihapiireissä, puutarhoissa ja istutusten lähettyvillä. Keväällä talvehtineet naaraat munivat munat, jotka kesän aikana kehittyvät toukiksi, koteloituvat ja kuoriutuvat loppukesällä uuden sukupolven aikuisina. Aikuinen yksilö talvehtii usein vajoissa, ullakoilla, kellareissa, autotalleissa ja muissa ulkorakennuksissa.


title: Nokkosperhonen

text: Nokkosperhosen toukat ovat monofageja ja ne syövät nokkosta ("Urtica dioica"), nuorina yhdyskunnittain. Aikuinen yksilö syö kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa. Nokkosperhoset saattavat myös syödä puiden mahlaa tai mädänneiden hedelmien käynyttä mehua.


title: Emmi (laulaja)

text: Emmi (oikealta nimeltään Emmi Kangasjärvi, s. 10. lokakuuta 1979 Vilppula) on suomalainen englanniksi laulava laulaja ja muusikko.


title: Emmi (laulaja)

text: Hän tuli tunnetuksi singlellään ”Breakable”, joka julkaistiin helmikuussa 2001. Singlestä tehtiin kansainväliseen levitykseen video, jonka ohjasi Taku Kaskela. Toukokuussa 2001 ilmestyi hänen toinen singlensä ”Crashing Down” ja esikoisalbumi "Solitary Motions". ”Crashing Down” oli vuonna 2001 radioasema NRJ:n eniten soittama kappale. Levyn nimikappale ”Solitary Motions” soi myös radioissa. Emmi oli myös ehdokkaana parhaaksi pohjoismaiseksi esiintyjäksi MTV Europe Music Awardsissa vuonna 2001. Parhaaksi pohjoismaiseksi esiintyjäksi valittiin kuitenkin tanskalainen Safri Duo.


title: Emmi (laulaja)

text: Lokakuussa 2002 ilmestyi Emmin toinen albumi "No Nothing", jonka tunnetuimmat kappaleet ovat ”Dancing Thru The Stars” ja ”Stay”. Vuonna 2003 ilmestyi albumin kansainvälinen painos, jossa kappaleet ovat eri järjestyksessä kuin suomalaisessa painoksessa. Kansainvälisessä painoksessa on mukana kaksi uutta kappaletta, ”Into The World” ja ”World Is Crazy”, mutta suomalaisen version ”Toss Me Down” puuttuu kansainvälisestä painoksesta.


title: Emmi (laulaja)

text: Emmin kolmas albumi "Can Full of Joy" ilmestyi syksyllä 2005. Albumilta julkaistiin mm. single ”What Do You Want From Me?”, ja video tehtiin poikkeuksellisesti levyn nimibiisistä ”Can Full of Joy”.


title: Emmi (laulaja)

text: Emmin neljäs albumi "The Invite" julkaistiin 30. syyskuuta 2009, levyn nimikappaleesta ”The Invite” julkaistiin myös video, jonka ohjasi Juha Lankinen.


title: Sitruunaperhonen

text: Sitruunaperhonen ("Gonepteryx rhamni") on keskikokoinen kaaliperhosten ("Pieridae") heimoon kuuluva päiväperhonen.


title: Sitruunaperhonen

text: Sitruunaperhosen siipien kärkiväli on noin 4–5 cm. Lajin koiras on väriltään sitruunankeltainen, mistä laji on saanut nimensä. Naaras on vihertävän keltainen, limetinvihreä. Siipien keskellä on tummemmat täplät. Muista keltaperhosista poiketen sitruunaperhosella ei ole etusiivissä ollenkaan tummaa reunakuviota.


title: Sitruunaperhonen

text: Suomessa sitruunaperhonen on levinnyt lähes koko maahan. Sitruunaperhonen on erittäin yleinen eteläisimmässä Suomessa ja se pysyy yleisenä Etelä-Lappiin saakka. Pohjois-Lapissa se esiintyy harvalukuisemmin. Sitruunaperhonen on eräs Suomen tavallisimmista päiväperhosista ja usein yksi kevään ensimmäisistä lajeista.


title: Sitruunaperhonen

text: Sitruunaperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, ensimmäinen keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle. Keskikesällä aikuisia sitruunaperhosia ei juuri tavata.


title: Sitruunaperhonen

text: Sitruunaperhonen elää paitsi kulttuuriympäristöissä, pihapiireissä, puutarhoissa, myös luonnonympäristöissä kuten metsien reunoilla. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat heti, kun toukkien ravintokasvit, paatsamat, tulevat lehteen tarjoten toukille suojaa ja ravintoa. Alku- ja keskikesän aikana munat kehittyvät toukiksi. Täysikasvuiset toukat koteloituvat ja kuoriutuvat loppukesällä toisen sukupolven aikuisina, jotka lentävät heinä-syyskuulla. Syyskuulla lento vaimenee ilmojen viiletessä ja perhoset hakeutuvat talvehtimispaikkoihin, josta ne taas kevään koittaessa huhtikuulla heräilevät.


title: Sitruunaperhonen

text: Sitruunaperhosen toukat ovat monofageja ja syövät korpipaatsaman ("Rhamnus frangula") ja orapaatsaman ("Rhamnus cathartica") lehtiä. Aikuinen yksilö syö kukkien mettä.


title: Keliber

text: Keliber on kaivosyhtiö, joka tavoittelee litium-kaivoksen avaamista Keski-Pohjanmaalle. Keliber-nimi tulee sanoista ”Keski-Pohjanmaan litium ja beryllium”.


title: Keliber

text: Kaustisen ja silloisen Ullavan alueelta löydettiin 1960-luvulla spodumeenia, josta voidaan erottaa akuissa käytettävää litiumia.


title: Keliber

text: Hanke kuuluu Suomessa 1990-luvulla syntyneeseen kanadalaistyyppiseen pienkaivostoimintaan. Norjalainen Nordic Mining ASA osti 68 % Keliberistä 2008. Tällä hetkellä yhtiön osakkeista lähes 80 % on suomalaisten sijoitusyhtiöiden ja yksityishenkilöiden omistuksessa. Nordic Mining omistaa yhtiöstä hieman yli 20 %.


title: Keliber

text: Vuonna 2017 yhtiö keräsi osakeannilla kotimaisilta sijoittajilta viisi miljoonaa euroa.


title: Keliber

text: Vuonna 2016 tehdyn arvion mukaan yhtiön JORC-koodin mukaiset malmivarat ovat 4,49 miljoonaa tonnia (1,10 % LiO2). Malmivarat ovat kuudessa spodumeenipegmatiittiesiintymässä: Kokkolan Ullavan Läntän esiintymässä, Kokkolan ja Kaustisen rajalla sijaitsevassa Syväjärven esiintymässä sekä Kaustisella sijaitsevissa Rapasaaren ja Outoveden esiintymissä, Emmesissä Kruunupyyssä ja Leviäkankaalla Kaustisella. Kaivoksen teknologiaa on kehitetty Outotec Oyj:n kanssa.


title: Keliber

text: Vuonna 2018 julkistettujen suunnitelmien mukaan louhos ja rikastamo tulisivat Kaustiselle, mutta tehdas Kokkolan teollisuusalueelle. Kokkolaan suunniteltu tuotantolaitos työllistää 50 työntekijää. Tehtaan rakentamisen arvioidaan maksavan noin 115 miljoonaa euroa, mikä on puolet Keliberin kokonaisinvestoinneista.


title: Keliber

text: Tuotantoon päästessään Kaustisen litiumkemikaalituotanto vastaisi 5 %:a maailman tuotannosta ja olisi Euroopan suurin tuotannossa oleva litiumkaivos. Keliber tuottaa tuotantolaitoksen valmistuttua litiumkarbonaattia (LiCO). Täystuotannossa Keliberin liikevaihto olisi yli 100 miljoonaa euroa vuodessa ja sen arvioidaan työllistävän yhteensä 120–130 henkilöä.


title: Suruvaippa

text: Suruvaippa ("Nymphalis antiopa") on suurikokoinen täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhonen.


title: Suruvaippa

text: Suruvaippa on suhteellisen kookas ja vaivatta tunnistettava perhonen. Yläpuolelta siivet ovat tumman sametinruskeat tai lähes mustat ja siipien ulkoreunoja kiertää nuorilla yksilöillä kermankeltainen, vanhemmilla yksilöillä valkoiseksi haalistunut nauha. Etusiiven etureunassa on lisäksi kaksi kermanvaaleaa läiskää. Siipien yläpinnalla on myös sininen pisterivi. Alapuolelta perhonen on siipien vaaleaa ulkoreunusta lukuun ottamatta tasaisen tumma, lähes musta. Siipiväli on noin 61–76 mm.


title: Suruvaippa

text: Yksilökohtaista vaihtelua ulkonäössä suruvaipalla ei käytännössä ole. Poikkeavista värimuodoista luonnosta on tavattu silti ainakin "f. hygiaea", jonka siipien vaalea reunus on leventynyt ja sulautuu ilman terävää rajaa siiven tummaan osaan.


title: Suruvaippa

text: Suruvaippa esiintyy laajasti Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Se ei selvästikään kestä Pohjois-Atlantin talvia, minkä vuoksi lajia tavataan esimerkiksi Britteinsaarilla, Tanskassa ja Norjan rannikolla vain satunnaisesti. Euraasiassa levinneisyys ulottuu Etelä- ja Keski-Euroopan rannikoilta Himalajalle, Kamtsatkalle ja Japaniin. Pohjois-Amerikassa suruvaippa elää Alaskasta Labradorin niemimaalle ja etelässä Venezuelaan. Suomessa se on jokseenkin yleinen maan etelä- ja keskiosissa. Siitä pohjoiseen laji harvinaistuu, mutta sitä tavataan aivan pohjoisinta Lappia myöten.


title: Suruvaippa

text: Suruvaippa talvehtii aikuisena. Talvehtineet perhoset aloittavat Suomessa lentonsa keväällä, ensimmäisten päiväperhosten joukossa jo maaliskuussa ja huonokuntoisia yksilöitä tavataan vielä jopa kesäkuussa. Talvehtineiden perhosten jälkeläisistä koostuva sukupolvi lentää puolestaan heinäkuun lopulta jopa lokakuulle, kunnes ne hakeutuvat talvehtimaan suojaisiin paikkoihin.


title: Suruvaippa

text: Suruvaippa elää kulttuuriympäristöissä, pihapiireissä, puutarhoissa sekä luonnonympäristöissä kuten metsien reunoilla ja avoimissa metsissä. Elinpaikalla kasvaa usein toukkien ravinnoksi sopivia puita ja pensaita aurinkoisilla mutta tuulelta suojaisissa paikoissa. Perhoset eivät käy kovin usein kukilla, mutta imevät mielellään nestettä puiden mahlavuodoista tai käyneistä hedelmistä. Parittelu tapahtuu varhain keväällä, yleensä maanpinnall ja pariskunta luottaa paljolti siipiensä alapintojen suojavärin tarjoamaan suojaan.


title: Suruvaippa

text: Lajilla esiintyy huomattavia kannanvaihteluita. Esimerkiksi 1960-luvulla perhonen oli Ruotsista miltei hävinnyt.


title: Suruvaippa

text: Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat, jotka kesän aikana kehittyvät toukiksi, koteloituvat ja kuoriutuvat syksyllä seuraavan sukupolven aikuisina. Naaras munii jopa 250 munaa ryhmiksi ravintokasvien oksille, yleensä vähintään puolentoista metrin korkeuteen maanpinnasta. Munat kuoriutuvat noin kolmen viikon kuluttua ja toukat elävät viimeistä toukkavaihetta lukuun ottamatta ryhmissä. Toukkakehitys kestää kuudesta seitsemään viikkoa. Koteloituminen tapahtuu matalaan kasvillisuuteen, oksille tai kiville lähelle maanpintaa ja kotelovaihe kestää kahdesta kolmeen viikkoa.


title: Suruvaippa

text: Aikuinen yksilö talvehtii, usein vajoissa, autotalleissa tai muissa ulkorakennuksissa. Luonnossa myös ontoissa puunrungoissa.


title: Suruvaippa

text: Suruvaipan toukat ovat oligofageja ja syövät esimerkiksi haapaa ja pajuja. Aikuinen yksilö käyttää ravinnokseen kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa.


title: Kesäolympialaiset 1932

text: 10. kesäolympialaiset järjestettiin Los Angelesissa Yhdysvalloissa vuonna 1932. Kisojen avajaiset olivat 30. heinäkuuta ja päättäjäiset 14. elokuuta 1932.


title: Kesäolympialaiset 1932

text: Kisat järjestettiin 1930-luvun suuren laman aikaan, eivätkä useat joukkueet kyenneet kustantamaan urheilijoiden matkaa Los Angelesiin. Muun muassa suurin osa Brasilian joukkueesta ei kyennyt osallistumaan kisoihin, kun maahantulijoita koskenut yhden dollarin maksu osoittautui liian suureksi. Urheilijoita olikin kaikkiaan yli puolet vähemmän kuin edeltäneissä Amsterdamin kisoissa.


title: Kesäolympialaiset 1932

text: Kisoissa oli ensi kertaa tarkoitusta varten rakennettu olympiakylä. Kylässä asuivat vain miesurheilijat. Naisille oli varattu Los Angelesista oma hotelli. Kisoissa oli ensimmäistä kertaa myös palkintokoroke.


title: Kesäolympialaiset 1932

text: Los Angelesissa järjestettiin olympialaiset myös vuonna 1984.


title: Kesäolympialaiset 1932

text: Los Angelesin vuoden 1932 olympialaisten ohjelmassa oli 18 urheilulajia ja 109 eri kilpailutapahtumaa.Vuoden 1932 kesäolympialaisiin osallistui 37 maata.


title: Kesäolympialaiset 1932

text: Mitalitilaston ensimmäinen vuoden 1932 kesäolympialaisissa oli isäntämaa Yhdysvallat.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Vuoden 1936 kesäolympialaiset pidettiin Berliinissä, Saksassa. Berliinin piti järjestää kisat jo vuonna 1916, mutta ne peruutettiin ensimmäisen maailmansodan takia. Kisat myönnettiin Berliinille uudelleen vuonna 1931. Kisojen avajaiset olivat 1. elokuuta ja päättäjäiset 16. elokuuta 1936.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Berliinin olympialaisissa aloitettiin useita olympialaisiin sittemmin kiinteästi kuuluneita perinteitä. Kisat olivat ensimmäiset, jotka korostivat olympialaisten antiikkista perintöä. Olympiatuli sytytettiin ensimmäistä kertaa Kreikan Olympiassa, josta se kuljetettiin soihtuviestinä Berliiniin. Viestin oli tarkoitus luoda mielikuva Saksasta antiikin maailmanmahtien, (Kreikan ja Rooman) seuraajana, mutta toisen maailmansodan jälkeen olympialiike omaksui tradition ja antoi sille oman merkityksensä.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Toinen merkittävä kontribuutio olympialiikkeelle oli olympiarenkaiden nostaminen kisojen keskeiseksi tunnukseksi. Aikaisemmin niillä ei ollut ollut yhtä keskeistä asemaa olympialaisten symboliikassa. Renkaat kaiverrettiin Delfoihin rakennettuun merkkikiveen, josta soihtuviesti alkoi. Kivi jätettiin niille sijoilleen ja myöhemmin syntyi myytti, jonka mukaan ne todella olivat olleet osa antiikin olympialaisia.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Olympialaisen symboliikan kehittäminen lasketaan järjestelytoimikunnan pääsihteerin Carl Diemin ansioksi. Kisajärjestelyjen kiitettävä sujuvuus ja olojen viihtyisyys perustui olympiakylän johtajan Wolfgang Fürstnerin panokseen, joskin hänet syrjäytettiin juutalaisten sukujuurien takia ennen kisojen alkua.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: KOK:n puheenjohtaja kreivi Henri de Baillet-Latour totesi kiitospuheessaan, että kisat voitiin järjestää ""yleisen myötätunnon ilmapiirissä, jota eivät varjostaneet minkäänlaiset poliittiset vaikeudet"." Kansainvälinen lehdistö – muiden muassa Ison-Britannian ja Ranskan johtavat sanomalehdet – ilmaisi jo kisojen aikana ihastuksensa niiden järjestelyistä. Toisaalta yhdysvaltalainen "New York Times" huomautti, että ""mikäli ajatellaan Wienin natsimielenosoitusta, Berliinin olympialaisten soihtu vaikuttaa pikemminkin sytykkeeltä kuin kansainvälisen urheilun eri kansoja yhteen sulattavalta liekiltä"."


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Kisojen olympialaisille luomat perinteet suunniteltiin aikoinaan kertakäyttöisiksi ja olivat mukana tehostamassa kisojen propagandistista vaikutelmaa, jota edelleen lisäsivät joka päivä täynnä ollut päästadion, hakaristilippujen rivit, ja kaikkien saksalaismitalistien (sekä useiden muiden maiden urheilijoiden) palkintokorokkeella tekemä Hitler-tervehdys. Näihin kuuluivat muiden muassa Itävallan, Bulgarian, Italian ja Ranskan olympiajoukkueiden jäsenet; jälkikäteen Ranska kiisti omalta osaltaan näin tapahtuneen. Jokaiselle voittajalle annettiin myös palkinnoksi niin sanottu olympiatammi.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Saksalainen dokumentaristi Leni Riefenstahl ohjasi olympialaisista dokumentaarisen propagandaelokuvan "Olympia". Berliinin olympialaisista lähetettiin myös maailman ensimmäiset ei-studiossa kuvatut tv-lähetykset.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: "Suomen Kuvalehden" kirjeenvaihtaja kommentoi Berliinin kisoja muun muassa seuraavasti: ""Ovatko olympialaiset kisat, jos ne edelleen kehittyvät tähän suuntaan kuin Berlinin kisat nyt on kehitetty, tuomittu oman suuruutensa aiheuttamaan mahdottomuuteen – on kysymys, jolle ainakin suomalaiset lehtimiehet Berlinissä turhaan etsivät vastausta. Los'issa oli kaikki suurta – tietäähän ne amerikkalaiset, mutta Berlin on ylittänyt ne joka suhteessa.""


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Berliinin olympialaisten ohjelmassa oli 20 eri urheilulajia ja 129 kilpailutapahtumaa.Yhteensä 49 valtiota osallistui Berliinin olympialaisiin, mikä oli 12 maata enemmän kuin edellisissä, vuoden 1932 olympialaisissa. Kuusi valtiota teki olympiadebyyttinsä näissä kisoissa: Afganistan, Bermuda, Bolivia, Costa Rica, Liechtenstein ja Peru.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Isäntämaa Saksa saavutti mitalitilaston ykkössijan. Paras yksilö oli neljä olympiakultaa voittanut yhdysvaltalainen Jesse Owens.


title: Kesäolympialaiset 1936

text: Kun vapaapainin ranskalainen olympiavoittaja Emilie Poilve sai kultamitalin, soittokunta ryhtyi soittamaan Turkin kansallislaulua. Samassa yhteydessä salkoon nostettiin Egyptin lippu.


title: Daniel Bernoulli

text: Daniel Bernoulli (8. helmikuuta 1700 – 17. maaliskuuta 1782) oli alankomaalaissyntyinen matemaatikko ja fyysikko, joka tunnetaan parhaiten työstään fluidimekaniikan ja tilastotieteen parissa ("Hydrodynamica", 1738). Hän löysi niin sanotun Bernoullin lain, jonka mukaan fluidin virtausnopeuden kasvaessa paine alenee eli dynaamisen ja staattisen paineen summa on vakio. Hän voitti kymmenen kertaa Pariisin akatemian vuosittain jakaman palkinnon muun muassa tutkimuksistaan kineettisen kaasuteorian, vuoroveden ja värähdysliikkeen parissa. Matematiikassa hän löysi niin sanotut Besselin funktiot ja tutki Nicolaus II -veljensä kanssa Pietarin paradoksia.


title: Daniel Bernoulli

text: Daniel kuului Bernoulli-sukuun, jonka jäsenet olivat vaikutusvaltaisessa asemassa 1600- ja 1700-luvuilla eurooppalaisissa tiedepiireissä. Bernoulli tutki matematiikan ja fysiikan ohella lääketiedettä, biologiaa, fysiologiaa, tähtitiedettä ja meritiedettä.


title: Daniel Bernoulli

text: Bernoulli syntyi Yhdistyneisiin provinsseihin kuuluneessa Groningenin kaupungissa vuonna 1700. Hänen isänsä oli matemaatikko Johann Bernoulli ja äiti oli Drothea Falkner. Johann-isän ja Jakob-sedän lisäksi hänen isoveljestäänsä Nicolaus II:sta ja pikkuveljestäänsä Johann II:sta tuli matemaatikko. Danielin uravalinta ei sen sijaan ollut päivänselvä. Johann Bernoulli yritti patistaa keskimmäistä poikaansa valitsemaan liikemiehen uran, aivan kuten hänen oma isänsä oli aiemmin tehnyt.


title: Daniel Bernoulli

text: Yliopisto-opinnot Baselissa alkoivat Daniel Bernoullin kohdalla 13-vuotiaana pääaineina filosofia ja logiikka. Kandidaatin tutkinto päättyi vuonna 1715 ja maisterin arvon hän sai vuotta myöhemmin. Intohimo matematiikkaa kohtaan oli kuitenkin syttynyt filosofian opiskelun ohessa ja laskentataitoja hän oppi isältäänsä ja isoveljeltäänsä. Isä halusi pojastaansa edelleen kauppiasta, mutta Daniel oli asian suhteen täysin vastakkaista mieltä. Ajan päästä Johannin ajatukset uran suhteen heltyivät, mutta matemaatikkoa hän ei pojastaansa halunnut. Hän sai poikansa opiskelemaan lääketiedettä yliopistossa vetoamalla rahan puutteeseen. Lääketieteen opiskelemisen hän aloitti Baselissa, mutta vuodet 1718–19 menivät Heidelbergissä ja Strasbourgissa opiskellen. Baseliin Bernoulli palasi vuonna 1720 viimeistelemään tohtorin tutkintonsa. Opinnot päättyivät jo seuraavana vuonna "Dissertatio inauguralis physico-medica de respiratione" -väitöstyön myötä. Väitöstyötäänsä varten Bernoullin isä opetti pojalleensa kineettisen energian teoriaa ja energian säilymisestä. Bernoulli sovelsi tätä lääketieteeseen ja tuli kirjoittaneeksi hengityksen mekaniikasta.