title: Ounasjoki

text: Merkittävimpiä koskia ovat Raattaman-, Kurkkio-, Puksu- ja Riikonkoski, joista viimeksi mainittu sijaitsee viisi kilometriä Kittilän kirkonkylästä yläjuoksuun. Yläjuoksu on lähestulkoon luonnontilainen ja sen vesi on niukasti humuspitoista ja vähäravinteista. Alue soveltuu erityisen hyvin virkistyskäyttöön.


title: Ounasjoki

text: Ounasjoen yläjuoksulla maasto on keskimäärin 450 metrin korkeudella ja asutus harvaa. Ensimmäiset 100 kilometriä joki on vuolas ja koskinen, ja Enontekiön alueella siihen liittyvät muun muassa sivujoet Näkkäläjoki, Pöyrisjoki ja Käkkälöjoki.


title: Ounasjoki

text: Riikonkoskesta alajuoksuun mentäessä alkaa noin 25 kilometrin mittainen suvanto-osuus, jonka jälkeen seuraa jälleen useita koskia. Kittilän kohdalla jokeen liittyy Aakenusjoki ja Meltauksen kohdalla Meltausjoki. Veden laatu on alajuoksulla lievästi ravinteiden kuormittama mutta edelleen melko vähäravinteinen.


title: Ounasjoki

text: Ounasjoen alueella esiintyy lähes kaikkia Pohjois-Suomen makeanveden kalalajeja. Suurimpana uhkana jokiympäristölle ovat olleet uiton aikaiset perkaukset, joiden aiheuttamia haittoja on 1990-luvun puolivälistä alkaen pyritty korjaamaan. Ounasjoki on usein mainittu Suomen parhaaksi kalajoeksi. Vuonna 2003 Ounasjoki valittiin Suomen parhaaksi kalastusalueeksi. Parhaita saaliskaloja ovat taimen ja harjus.


title: Ounasjoki

text: Ounasjoki oli ennen Kemijoen valjastamista Suomen parhaita lohijokia. Koko Kemijoen-Ounasjoen verottajan virallinen saalismäärä oli 1600-luvulla 360 000 kg vuodessa. Riista- ja kalatalouden tutkimuksen (2014) mukaan Ounasjoen koko vesistön virta-alueen lohen ja meritaimenen vaelluspoikastuotanto on ollut aikoinaan 790 000 vaelluspoikasta. Lohen nousu loppui vuonna 1948 Isohaaran voimalaitoksen valmistuttua. Vuosina 1949–1955 siirrettiin mereltä Isohaaran padon yläpuolelle yhteensä 6 446 vaelluskalaa. Osa oli huonokuntoisia ja osa laskeutui takaisin merelle. Vuonna 1951 Isohaaraan rakennettiin kalahissi, mutta kalat eivät oppineet käyttämään hissiä, joten Kemijoen-Ounasjoen lohikannat menetettiin.


title: Ounasjoki

text: Lohen palauttamista Ounasjokeen on tutkittu 25 vuotta useammassa projektissa 1990-luvun alusta lähtien. Ensimmäisen projektin tuloksena rakennettiin ensimmäinen kalatie (Kemijoen Isohaara I) vuonna 1993. Vuosina 1996-1999 oli Nousukas Kemijokeen-projekti. Vuonna 1999 käynnistyi Lohijokiprojekti, jonka tavoite oli Kemi-Ounasjoen luontaisen poikastuotannon käynnistämiseen liittyvien kokemusten hankkiminen. Vuosina 2000–2006 projekti oli Vaelluskalojen palauttaminen Kemi-/Ounasjokeen eli VAPA. Sen tavoite oli lohi-istutukset Kemi-Ounasjoelle, viiden kalatien rakentaminen Ala-Kemijokeen sekä alueen matkailun lisääminen. Vuosina 2008–2014 oli käynnissä "Askel Ounasjokeen" -tutkimusprojekti, jonka tuloksenä aikana rakennettiin alimpaan Isohaaran voimalaitokseen kalatie (Isohaara II) 2010-2012. Se otettiin käyttöön 2013. Seuraavina vuorossa on kalateiden rakentaminen Kemijoen alajuoksun neljään voimalaitokseen: Taival-, Ossaus-, Petäjäs- ja Valajaskoskeen, jotka estävät lohen ja meritaimenen nousun Ounasjokeen. Kalatieratkaisut ovat valmiit ja odottavat nyt niiden toteuttamista.


title: Atolli

text: Atolli eli kehäriutta on trooppisten merialueiden matala korallisaari. Atolli muodostuu renkaanmuotoisesta koralliriutasta, joka ympäröi matalampaa keskiosaa. Jos keskiosa on merenpinnan alapuolella, siihen muodostuu laguuni tai harvemmin makea- tai suolavetinen järvi, mutta se voi olla myös kuivilla.


title: Atolli

text: "Atolli"-sanan toi yleiseen tietoisuuteen Charles Darwin, joka määritteli atollin erityislaatuiseksi trooppiseksi saareksi, jonka ominaispiirre on elävä koralliriutta. Sana tulee Malediiveilla puhutusta divehin kielestä.


title: Atolli

text: Suurimmat atollit sijaitsevat Malediiveilla. Useimmat maailman atollit ovat Tyynellä tai Intian valtamerellä, mutta Atlantillakin on muutamia Nicaraguassa ja Kolumbiassa.


title: Atolli

text: Biodiversiteetti on atolleilla ja niihin liittyvillä merenalaisilla riutoilla suurta.


title: Atolli

text: Darwin julkaisi teorian eteläisen Tyynenmeren atollien kehittymisestä vuonna 1842. Teoria perustui Darwinin havaintoihin hänen ollessaan matkalla "HMS Beaglen" mukana vuosina 1831–1836. Hänen teoriansa, jota pidetään edelleen perusteiltaan oikeana, perustui ideaan, että erityyppiset trooppiset saaret – korkeat vulkaaniset saaret, valliriuttasaaret ja matalat atollit – edustavat sarjaa merellisen tulivuoren vajoamisen vaiheista.


title: Atolli

text: Darwin järkeili, että trooppisella merellä vulkaanista saarta ympäröivä rantariutta (palleriutta) kasvaa ylöspäin saaren vajotessa (upotessa), saaren muuttuessa tyypiltään valliriuttasaareksi (esimerkiksi Bora Bora ja muut Seurasaaret). Rantariutasta tulee valliriutta sen ulomman osan pysyessä merenpinnan tason lähellä hyvien kasvuolosuhteiden ansiosta, kun taas riutan sisäosan kasvuvauhti jää jälkeen ja se muodostaa laguunin, koska olosuhteet ovat heikommat koralleille ja kalkkileville. Ajan myötä entinen tulivuori vajoaa merenpinnan alle koralliriutan jatkaessa kasvua lähellä merenpintaa. Tässä vaiheessa saaresta on tullut atolli.


title: Atolli

text: Reginald Aldworth Daly esitti hieman erilaisen teorian atollien muodostumisesta: viime jääkaudella merenpinnan ollessa 100 metriä alempana nykyistä olisi eroosio rapauttanut saaret merenpinnan tasoon, ja jäätiköiden lopulta sulaessa ja merenpinnan noustessa koralliriutat olisivat kasvaneet nousevan merenpinnan mukana.


title: Atolli

text: Atollien alta on löydetty vulkaanista ainesta hyvin syvältä (esimerkiksi Midwaysaarten atollilta yli 160 metrin syvyydestä), joka olisi todiste Darwinin teorian puolesta; toisaalta merenpinnan tason vaihtelulla on todennäköisesti ollut merkittävää vaikutusta atolleihin ja muihin riuttoihin.


title: Rosa (nimi)

text: Rosa on naisen etunimi. Suomessa nimestä esiintyy myös muunnelma Roosa. Nimi johtuu latinan sanasta "rosa", joka tarkoittaa ruusua. Suomen kielessä roosa tarkoittaa vaalean ruusunpunaista väriä. Suomalaisessa nimipäiväkalenterissa Roosan ja vuodesta 2010 lähtien myös Rosan nimipäivä on 4. toukokuuta. Suomessa nimi Roosa on 1900-luvun alusta toukokuuhun 2016 mennessä annettu 7 626 ja Rosa 3 698 naiselle.


title: Luettelo Kreikan kaupungeista

text: Tämä luettelo Kreikan kaupungeista luettelee ne Kreikan asutukset, joissa on yli 10 000 asukasta (vuonna 2011) ja jotka luetaan näin Kreikassa käytössä olevassa tilastoinnissa varsinaisiksi kaupungeiksi (πόλη, "póli").


title: Luettelo Kreikan kaupungeista

text: Luettelossa on merkitty:Tarkemmin on merkitty:


title: Luettelo Kroatian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Kroatiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Kuuban kaupungeista

text: Tämä on luettelo Kuubassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Kuwaitin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Kuwaitissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Kyproksen kaupungeista

text: Tämä on luettelo Kyproksella sijaitsevista kaupungeista. Varsinaisiksi kaupungeiksi ("póli") on luetteloitu kaikki yli asukkaan asutukset. Lisäksi on luetteloitu pieniä kaupunkeja ("komópoli") ja suuria kyliä ("chorió"), joiden väkiluku on –.


title: Luettelo Kyproksen kaupungeista

text: Kaikki Kyproksen kaupungit ovat "de jure" Kyproksen tasavallan kaupunkeja, mutta osa kaupungeista on Turkin miehittämiä ja "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnassa.


title: Luettelo Laosin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Laosissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Latvian kaupungeista

text: Latviassa on yhteensä 77 kaupunkia. Näistä kolme suurinta ovat pääkaupunki Riika, osin venäjänkielinen Daugavpils ja satamakaupunki Liepāja. Vuoden 2012 alussa kaupungeista vain seitsemässä asui yli 30 000 asukasta ja 19:ssa yli 10 000. Suuri enemmistö Latvian kaupungeista on siten pikkukaupunkeja. Kaupungeista pienin oli Durbe, jonka asukasluku oli vain 612.


title: Luettelo Latvian kaupungeista

text: Hallinnollisesti yhdeksän keskeisintä on kansallista, suoraan valtion keskushallinnon alaista kaupunkia (: Riika, Daugavpils, Liepāja, Jelgava, Jūrmala, Ventspils, Rēzekne, Jēkabpils ja Valmiera). Oheisessa taulukossa nämä kaupungit on etsitetty vahvennettuna. Muut ovat kuntahallinnon alaisia kaupunkeja ().


title: Luettelo Latvian kaupungeista

text: Oheisessa taulukossa on lueteltu Latvian suurimmat kaupungit tammikuun 1. päivän 2012 asukastilastojen mukaan, koska virallisen väestönlaskun (1.3.2011) tulokset eivät olleet vielä täysin valmistuneet. Vuoden 2012 alun tilastoissa Latvian asukasmäärä oli kuitenkin 2 217 053 henkeä mikä on selvästi (noin 10%) enemmän, kuin edellisvuoden väestönlaskennan ilmoittama asukasluku 2 067 887. Virallisen väestönlaskennan mukaiset kaupunkien asukasluvut tulevat siten poikkeamaan allaolevista arvoista; useimmilla paikkakunnilla asukkaita pitäisi olla vähemmän kuin mitä vuoden 2012 alun tilasto kertoo.


title: Luettelo Latvian kaupungeista

text: Taulukon kaupungit ovat järjestettävissä nimen, asukasluvun ja historiallisen alueen mukaan. Oheinen kartta kertoo kaupunkien sijainnin Latviassa.


title: Luettelo Latvian kaupungeista

text: Kartassa pääsee vastaavaan artikkeliin klikkaamalla kaupungin tai alueen nimeä tai sen karttasymbolia. Kaupungin koon mukaan karttasymboli vaihtuu:


title: Luettelo Lesothon kaupungeista

text: Tämä on luettelo Lesothossa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Libanonin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Libanonissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Airisto

text: Airisto () on noin 20 kilometriä pitkä merenselkä Turun saaristossa Naantalin, Paraisten ja Turun kaupunkien alueella. Syvimmillään se on yli 90 metriä syvä. Airiston eteläosat kuuluvat Airisto - Seilin valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen.


title: Airisto

text: Airiston läpi kulkee tärkeä 15,3 metrin syvyinen Naantalin laivaväylä, jonka kautta laivat kulkevat muun muassa Naantalin satamaan ja Turun satamaan, sekä Pernon telakalle ja Turun Korjaustelakalle. Airistolla järjestetään purjehduskilpailuja.


title: Airisto

text: Airiston nimellä tunnetaan myös Airistonselän rannalla, Stormälön saarella Paraisilla sijaitseva loma-asuntokeskus ja venesatama. Airiston palvelut ovat erityisesti veneilijöiden suosiossa. Kesällä 2005 Airistolla pidettiin Suomen kuudennet loma-asuntomessut, johon tutustui noin 55 000 kävijää. Teemana oli erityisesti saunominen ja uudet tuulet loma-asumisessa.


title: Luettelo Liberian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Liberiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Libyan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Libyan 50 suurimmasta kaupungeista.


title: Kilkenny

text: Kilkenny, iiriksi "Cill Chainnigh" eli Pyhän Cainneachin kirkko, on samannimisen kreivikunnan pääkaupunki Irlannin kaakkoisosassa, Leinsterin maakunnassa. Kilkennyn kaupungissa on 20 700 asukasta. Kaupungissa toimii Irlannin kansallisen yliopistoverkoston Maynoothin collegen alaisuuteen kuuluva haaraosasto, muttei varsinaista korkeakoulua.


title: Kilkenny

text: Historiallisesti Kilkenny on kuuluisin ns. Kilkennyn asetuksista. Kyseessä oli vuonna 1366 kaupunkiin kokoon kutsutun parlamentin päätöksenä tehty lakikokoelma, jonka tarkoituksena oli julistaa iiri kaupungeissa lainsuojattomaksi kieleksi ja vähentää syntyperäisten gaelilaisten päälliköiden valtaa Englannin kruunulle alisteisten normandialaisten aatelismiesten hyväksi. Kilkennyn asetukset esitetään mielellään irlantilaisessa kansallismielisessä historiankirjoituksessa hirveinä sortolakeina, mutta käytännössä ne jäivät verraten hampaattomiksi.


title: Kilkenny

text: Kilkenny tunnetaan keskiaikaisista marmoritaloistaan: sen lempinimi onkin Marmorikaupunki, "the Marble City", "Cathair an Mharmair". Kaupungin tärkein nähtävyys on Kilkennyn linna, aikoinaan Butlerin aatelissuvulle kuulunut kartano, joka toimii nyttemmin Irlannin kansallisgallerian haaraosastona. Myös Kilkennyn olut on maailmankuulua.


title: Kilkenny

text: Iirin kieli ei ole Kilkennyssä elänyt meidän päiviimme asti. Kuitenkin seudulla 1800-luvulla puhuttu murre on dokumentoitu. Kiitos tästä kuuluu 1820–1830-luvulla Kilkennyssä päiväkirjaa pitäneelle Humphrey O'Sullivanille (iiriksi "Amhlaoibh Ó Súilleabháin"), jonka päiväkirja, "Cín Lae Amhlaoibh", on sekä iirin kirjallisuushistorian kannalta merkittävä teos että elävä kuvaus kansan elinoloista.


title: Luettelo Liechtensteinin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Liechtensteinissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Liettuan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Liettuan kaupungeista.


title: Luettelo Liettuan kaupungeista

text: Liettuassa on 103 kaupunkia. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 66,7 prosenttia (eli 2,031 miljoonaa) maan väestöstä oli kaupunkilaisia. Suurin osa kaupungeista on väkiluvultaan pieniä. Tämä johtuu osittain historiasta: aikoinaan saavutettua kaupunkistatusta ei ole haluttu poistaa. Vuoden 2012 alussa Liettuassa oli ainoastaan 15 yli 20 000:n asukkaan kaupunkia.


title: Luettelo Liettuan kaupungeista

text: Liettuan parlamentin 19. heinäkuuta 1994 annetulla päätöksellä termiä "kaupunki" () käytetään asutuskeskuksesta, jossa asuu yli 3 000 asukasta, joista vähintään kaksi kolmasosaa työskentelee teollisuuden, kaupan, tuotannon tai palvelun alalla. Ennen lain voimaanastumista kaupungin asema saavuttaneet tätä pienemmät asutuskeskukset voidaan myös luokitella kaupungeiksi. Pieniä asutuskeskuksia kutsutaan nimellä "miestelis".


title: Luettelo Liettuan kaupungeista

text: Suurin osa Liettuan kaupungeista perustettiin Liettuan suuriruhtinaskunnan aikana, ja ne mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1200–1700-luvuilla. Ensimmäisenä varsinaiset kaupunginoikeudet sai Klaipėda (vuonna 1257–1258).


title: Luettelo Liettuan kaupungeista

text: Jotkut uudemmat kaupungit, esimerkiksi Kaišiadorys, Vievis, Radviliškis, Ignalina ja Mažeikiai, syntyivät myöhemmin Liettuan rautateiden rakentamisen yhteydessä. 1900-luvulla perustettuja kaupunkeja ovat esimerkiksi Visaginas, Elektrėnai ja Naujoji Akmenė.


title: Luettelo Liettuan kaupungeista

text:
Allaoleva luettelo on Liettuan tilastokeskuksen tekemä yhteenveto Liettuan kaupungeista sisältäen laskelman niiden asukasluvuksi 1.1.2012. Tilastossa on otettu huomioon maan vuoden 2011 väestönlaskennan alustavat tulokset. Vastaavia osin laskennallisia tilastoja tehdään vuosittain. Kohdasta aiheesta muualla löytyy linkki.
Oheisessa kartassa on esitetty Liettuan suurimpien kaupunkien sijainti. Kaikki Liettuan tilastokeskuksen ilmoittaman asukasluvun 1.1.2012 mukaiset, vähintään 5 000 asukkaan kaupungit ovat mukana. Lisäksi kartalla on kuusi tätä pienempää kaupunkia, jotka toimivat kuntakeskuksina: Trakai, Lazdijai, Kalvarija, Rietavas, Neringa ja Pagėgiai. Näistä Neringan kaupunkikunnan paikka on esitetty sen hallintokeskuksen, Nidan kylän mukaan. Kaupungin karttasymbolin koko määräytyy asukasluvun mukaan.


title: Luettelo Luxemburgin kaupungeista

text: Luettelo Luxemburgin kaupungeista käsittää Luxemburgin valtion kaupungit. Luxemburgin kunnista kahtatoista nimitetään myös kaupungeiksi.


title: Luettelo Madagaskarin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Madagaskarilla sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Makedonian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Makedoniassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Malawin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Malawissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Solu (täsmennyssivu)

text: Solu voi tarkoittaa:


title: Orinoco

text:
Orinoco on yksi Etelä-Amerikan pisimmistä joista. Sen pituus on 2 140 kilometriä. Orinocon alkulähteet ovat Parimassa, Venezuelan ja Brasilian rajalla, josta se virtaa pohjoiseen Kolumbian ja Venezuelan välistä rajaa pitkin, kunnes kääntyy itään. Se laskee Atlantin valtamereen Parianlahdessa laajana suistona (22 500 km²).
Orinoco on Venezuelan huomattavin joki ja useimmat maan tärkeimmistä joista ovat Orinocon sivujokia. Näistä suurin on Caroní, joka liittyy Orinocoon Puerto Ordazissa lähellä Lloviznan putouksia.


title: Orinoco

text: Orinocon 948 000 neliökilometrin laajuinen valuma-alue kattaa 80 prosenttia Venezuelasta ja neljänneksen Kolumbiasta. Suurimman osan pituudestaan joki virtaa läpitunkemattomassa sademetsässä tai ruohosavannilla, joka oli aiemmin laidunmaata mutta josta on tullut yksi Etelä-Amerikan teollistuneimmista alueista.


title: Orinoco

text: Orinocolla lasketaan olevan kaikkiaan noin 200 suurempaa ja 600 pienempää sivujokea.


title: Orinoco

text: Orinoco saa alkunsa Sierra Pariman lähteistä noin tuhannen metrin korkeudelta. Sieltä se meanderoi Llanon tasangon poikki ja voimistuu, kun siihen yhtyy monia sivujokia, kuten Mavaca, Manaviche, Ocamo, Padamo ja Cunucunuma.


title: Orinoco

text: Ennen Esmeraldan kaupunkia osa Orinocon vedestä ohjautuu Casiquiare-nimiseen sivujokeen, joka laskee Amazonin sivujokeen Rio Negroon ja yhdistää näin Amazonin ja Orinocon vesistöt. Se on maailman suurin joki, jossa tapahtuu bifurkaatio eli vedenjakajan ylitys.


title: Orinoco

text: Casiquiaren haaran jälkeen Orinoco kaartaa luoteeseen ja kaartelee Ventuarin yhtymäkohtaan asti. Siellä se kääntyy länteen ja virtaa korkeiden rantatöyräiden välissä. Joen yläjuoksun lasketaan loppuvan lähellä San Fernando de Atabapon kaupunkia, missä siihen yhtyvät Atabapo ja Guaviare.


title: Orinoco

text: San Fernando de Atabaposta alavirtaan joki virtaa pohjoiseen Venezuelan ja Kolumbian valtionrajaa pitkin. Tällä jaksolla joessa on monia koskia ja vesiputouksia. Aturesin putouksista alkaa varsinainen alajuoksu, ja joki kaartaa nyt itään. Se virtaa hitaasti tasangolla, leviää noin seitsemän kilometrin levyiseksi ja siihen yhtyy enemmän sivujokia kuin missään muualla. Eräs suuri sivujoki on Meta.


title: Orinoco

text: Noin 50 km Ciudad Guayanasta alavirtaan alkaa Orinocon suistoalue. Suisto levittäytyy Atlantin rannikolle yli 400 km matkalle.


title: Orinoco

text: Orinoco on purjehduskelpoinen suurimman osan pituudestaan. Suuretkin laivat pääsevät yli tuhannen kilometrin päähän suistoalueelta Aturesin putouksille asti, ja ruoppaus mahdollistaa valtamerialusten pääsemisen Ciudad Bolívariin, 435 kilometrin päähän rannikolta. Väylä raivattiin, jotta Guyanan ylängöltä voitiin tuoda rautamalmia.


title: Orinoco

text: Llanon tasanko ja Guyanan ylänkö yhdistettiin toisiinsa yli puolentoista kilometrin pituisella Ciudad Bolívarin sillalla vuonna 1967.


title: Orinoco

text: Orinocossa elävät uhanalaiset orinoconkrokotiili, amazonindelfiini, amazoninvalkodelfiini, jättiläissaukko sekä yli tuhat kalalajia. Jokivarren lintulajeihin kuuluvat rubiini-iibis, flamingot ja papukaijat. Kalalajeista tunnetuimpia ovat piraijat, sähköankerias ja massiivinen hopealapamonni "Brachyplatystoma vaillantii".


title: Orinoco

text: Orinocosta ja sen sivujoista pyydystetään myyntiin monia suosittuja akvaariokaloja, kuten kardinaalitetroja.


title: Laguuni

text: Laguuni on matala rannikkoallas, jonka erottaa syvemmästä merestä jono rantaviivan suuntaisia saaria. Sana "laguuni" on sukua venetsian sanalle "laguna" (latinan "lacuna" ’tyhjä tila’), joka viittaa nimenomaan Venetsiassa sijaitsevaan matalaan merivesialtaaseen, jota erottivat Adrianmerestä Lidon hiekkasärkät.


title: Laguuni

text: Pohjois-Amerikan länsirannikolla, varsinkin Pohjois-Kaliforniassa, on useita laguuneita. Välimeren suurin laguuni on Mesolóngin laguuni Kreikassa.


title: Laguuni

text: Laguunien matalissa rauhallisissa vesissä elää monia elämänmuotoja, kuten leviä, polttiaiseläimiä ja simpukoita. Itämerellä laguunia vastaavia muodostumia kutsutaan haffeiksi ja niitä on etenkin Puolan rannikolla.


title: Lähde

text: Lähde on paikka, jossa pohjavesi virtaa maan pinnalle.


title: Lähde

text: Luonnonlähteitä muodostuu kun sadevesi hakeutuu kallioperän ruhjeeseen, harjuun tai muuhun maaperän huokoiseen osaan ja kun pohjaveden pinta leikkaa maanpinnan tason. Lähde voi olla silmäkkeinen, niin sanottu allikkolähde, vettä tuottava tihkupinta, hetteikkö tai purolähde. Purolähde alkaa pohjaveden purkautumiskohdasta, allikkolähteessä taas pohjavesi purkautuu ensin pieneen vesialtaaseen, josta lähtee puro.


title: Lähde

text: Hetteikkölähteessä vesi tihkuu maanpinnan läpi, tällainen lähde voi olla moniosainen lähteikkö. Pohjaveden yläpuolisten maakerrosten päällä olevaa vettä sanotaan orsivedeksi. Keidaskin voi olla lähde. Lähteitä purkautuu paitsi maan pinnalle, myös vesistöjen pohjalle. Suomen peruskarttoihin on merkitty yhteensä , mutta niitä on tosiasiassa paljon enemmän. Eniten lähteitä on juuri suurten korkeuserojen alueilla eli paikoissa, joissa on niin sanottuja ruhjelaaksoja. Lähteiden kasvillisuus ja ekologia ovat geologisten ominaisuuksien ohella niitä luonnehtivia seikkoja. Maan alla lähteeseen virratessaan vesi liuottaa kivistä mineraaleja, joten lähdevettä pidetään terveellisenä. Erityisen mineraalipitoista lähdevettä pullotetaan luonnon mineraalivetenä. Joistakin lähteistä on tehty kaivoja, jolloin niiden luonnontilaisuus on samalla mahdollisesti hävinnyt.


title: Lähde

text: Kuumat lähteet syntyvät yleensä tuliperäiseen maahan, ja niissä on erityisen paljon liuenneita mineraaleja. Halkeamien kautta pohjavettä tunkeutuu kallion syvyyksiin, josta se magman kuumentamana nousee paineella ylöspäin. Kun kuuman lähteen vesi on niin kuumaa, että se kiehuu, puhutaan geysiristä. Kuumien lähteiden yhteyteen on rakennettu terveyskylpylöitä muun muassa Islantiin ja Japaniin. Käsitys terveysvaikutuksista vaihtelee vuosisatojen myötä: muinaiset roomalaiset hakeutuivat rikkipitoisiin vesiin koska rikki tappoi bakteereita ja syöpäläisiä. Nykyisin rikkihöyryjä pidetään epäterveellisinä. Valtamerten pohjissa esiintyviä kuumia lähteitä kutsutaan mustiksi savuttajiksi.


title: Lähde

text: Keinolähteitä ja erityisesti koristeellisia suihkulähteitä on rakennettu kaupunkeihin veden jakelua ja koristelua varten antiikin ajoista. Roomassa monet suihkulähteet toimivat pelkästään akveduktien veden painolla. Joidenkin Rooman vanhojen talojen seinissä on pieniä akveduktien vettä pulppuavia suihkulähteitä.


title: Lähde

text: Suomen suurimpia lähteitä ovat:


title: Kongo (joki)

text: Kongo on suuri joki läntisessä Keski-Afrikassa päiväntasaajan molemmin puolin. Kongo–Chambeshi on pituudeltaan 4 700 kilometriä, mikä tekee siitä Afrikan toiseksi pisimmän ja maailman yhdeksänneksi pisimmän joen. Virtaamaltaan Kongo on maailman toiseksi suurin joki. Kongolla on useita sivujokia, ja se muodostaa Afrikan laajimman navigoitavien vesiteiden verkoston.


title: Kongo (joki)

text: Kongon valuma-alueen pinta-ala on 3,46 miljoonaa neliökilometriä, ja se kattaa suurimman osan Kongon demokraattisesta tasavallasta, Kongon tasavallasta, Keski-Afrikan tasavallasta, itäisestä Sambiasta ja pohjoisesta Angolasta sekä osia Kamerunista ja Tansaniasta.


title: Kongo (joki)

text: Kongon virtaama pysyy suhteellisen vakiona, sillä joki sijaitsee päiväntasaajalla, missä sademäärä on tasainen vuoden ympäri. Veden määrä riippuu sivujokien ja Tanganjikajärven tulvista sekä kuivumisista, jotka voivat tapahtua eri aikoihin. Brazzavillen ja Kinshasan kaupunkien kohdalla alajuoksulla virtaaman saavuttaa päähuippunsa joulukuussa ja pienemmän toisen huipun toukokuussa. Minimi on heinäkuussa ja toinen pienempi minimi maalis-huhtikuussa.


title: Kongo (joki)

text: Kongon tasangolla sataa noin 1 500 millimetriä vuodessa, mistä yli neljäsosa valuu Atlanttiin. Kongon virtaama on maailman toiseksi suurin: joensuulla 41 000 kuutiometriä sekunnissa, mikä on alle neljäsosa maailman suurimman joen Amazonin virtaamasta. Kongo on maailman syvin joki, syvimmältä kohdaltaan 230 metriä.


title: Kongo (joki)

text: Varsinaisen Kongon suurimmat sivujoet ovat Ubangi, Sangha ja Kasai. Joessa on yli 4 000 saarta, joista yli 50 on vähintään 15 kilometriä pitkiä.


title: Kongo (joki)

text: Kongon jokijärjestelmä jaetaan kolmeen osaan: Ylä-Kongoon, Keski-Kongoon ja Ala-Kongoon.


title: Kongo (joki)

text:
Kongon lähteet ovat Itä-Afrikan hautavajoaman ylängöillä ja vuorilla sekä Tanganjikajärvessä ja Mwerujärvessä. Kongon etäisin sivujoki on Chambeshi, joka saa alkunsa 700 kilometrin päässä Intian valtamerestä koillisessa Sambiassa Tanganjika- ja Njassajärvien välissä 1 760 metrin korkeudessa merenpinnasta. Vaikka Chambeshi onkin Kongon kaukaisin lähde, suurin määrä vettä siihen tulee Lualabasta, joka saa alkunsa Kongon demokraattisen tasavallan kaakkoisosissa lähellä Musofia. Ylä-Kongossa on paljon jokien yhtymäkohtia, järviä sekä koskia ja putouksia, mikä tekee navigoinnista hyvin vaikeaa.
Pohjoiseen virtaavan Lualaban jälkeen alkaa Kisanganin kaupungin kohdalta varsinainen Kongo tai Keski-Kongo. Kisanganista hieman ylävirtaan olevista Boyomaputouksesta (Stanleyn putous) lähtien joki virtaa koskista ja putouksista vapaana vastapäivään kaartaen 1 700 kilometriä. Tällä osuudella joki levenee vähitellen, siinä alkaa esiintyä saaria ja se tulee jokialangolle. Leveimmillään joki on 8–11 kilometriä ja paikoitellen jopa 13 kilometriä, tulva-aikana sitäkin enemmän.


title: Kongo (joki)

text: Keski-Kongo päättyy kapeaan kohtaan nimeltä Chenal, joka on alle kilometristä puoleentoista kilometriin leveä. Tällä kohdalla joki syvenee ja sen virtaus nopeutuu. Chenalin jälkeen Kongo jakautuu kahdeksi haaraksi ja muodostaa järvimäisen Malebon altaan, jonka lakustrinen alue on kooltaan 24 × 27 kilometriä. Malebon altaan rannoilla sijaitsevien pääkaupunkien Brazzavillen ja Kinshasan jälkeen Kongon alajuoksulla on 32 kataraktia, jotka tekevät joesta mahdottoman purjehtia merisatama Matadin ja Malebon altaan välissä.


title: Kongo (joki)

text: Joki laskeutuu 280 metriä Atlantin valtamereen Bananan kohdalla Kongon demokraattisen tasavallan alueella. Kongon jokisuulahti alkaa Matadin kohdalla ja muodostaa Angolan ja Kongon demokraattisen tasavallan rajan. Lahti on aluksi kapeimmillaan puoli kilometriä leveä mutta levenee merta kohti ja haarautuu. Samalla uoma mataloituu yli 20 metristä paikoitellen alle kahdeksaan metriin, minkä vuoksi ruoppaus on välttämätöntä. Merellä uoma jatkuu vedenalaisena kanjonina, joka ulottuu 200 kilometrin päähän rannikolta.


title: Kongo (joki)

text: Kongo virtaa maailman toiseksi suurimman sademetsän läpi. Joessa elää matelijoita, kuten krokotiileja, kilpikonnia ja vesikäärmeitä, sekä nisäkkäistä virtahepo, kaksi saukkolajia ja manaatti. Vesilintuja esiintyy runsaasti. Joen koko valuma-alueelta on tavattu 1 200 kalalajia, 400 nisäkäslajia, yli kymmenentuhatta putkilokasvilajia ja tuhat lintulajia. Lintulajeista esimerkiksi haikarat (Ardeidae) ja pelikaanit (Pelecanidae) ovat yleisiä.


title: Kongo (joki)

text: Kongojoen hallitsevia kalaheimoja ovat norsukalat (Mormyridae), kirjoahvenet (Cichlidae), tetrat (Characidae), linjatetrat (Distichodontidae) ja kaksi monnikalojen (Siluriformes) lahkoon kuuluvaa heimoa: ripsimonnit (Mochokidae) ja juovamonnit (Bagridae).


title: Kongo (joki)

text: Kongo muodostui noin 1,5–2 miljoonaa vuotta sitten.


title: Kongo (joki)

text: Ensimmäinen eurooppalainen Kongolla oli portugalilainen merenkulkija Diogo Cão, joka löysi joen suun vuonna 1482. Joen alajuoksulla sijaitsevalla Malebon altaalla kävi todennäköisesti lähetyssaarnaajia 1600-luvulla. James Hingston Tuckeyn johtama retkikunta ei vuonna 1816 päässyt katarakteja pitemmälle joen alajuoksulta, ja joen lähteitä voitiin edelleen vain arvailla. Kongon lähteenä toimivat järvet ja lähdejoki Lualaba löydettiin 1800-luvun puolivälissä, ja ne varmisti Kongon lähteiksi tutkimusmatkailija Henry Morton Stanley matkaamalla vuosina 1876–1877 jokea alas Lualabalta joensuulle. Joen kartan valkoiset alueet saatiin täydennettyä vuonna 1890, kun sivujoki Ubangin yläjuoksu tutkittiin.


title: Kongo (joki)

text: Eurooppalaiset antoivat joen nimeksi ensin "Zaire", joka oli väännös paikallisesta jokea merkitsevästä sanasta. Jokea alettiin kutsua Kongoksi 1700-luvun alussa Kongon kuningaskunnan mukaan, joka sijaitsi joen alajuoksulla. Vuosina 1971–1997, kun Kongon demokraattisen tasavallan nimenä oli Zaire, maan hallitus nimesi joenkin Zaireksi. Muualla maailmassa jokea kutsuttiin edelleen Kongoksi.


title: Kongo (joki)

text: Kongojoesta ovat saaneet nimensä Kongon demokraattinen tasavalta ja Kongon tasavalta.


title: Kongo (joki)

text: Lähes kaikki Kongon alueen kansat harjoittavat kalastusta. Nopeasti virtaaviin osiin ja koskiin rakennetaan patoja tai pystytetään seipäitä, joiden varaan viritetään kalanpyydyksiä. Soistuvissa matalikoissa ja tulvametsissä kalaa pyydystetään myös myrkkyjen avulla. Kotitarvekalastuksen ja savukalan myynnin ohelle on muodostunut yhä ammattimaisempaa kalastusta Kongon ja sen sivujokien matalikoilla.


title: Kongo (joki)

text: Kongo on kulkukelpoisilta osiltaan alueen asukkaille myös tärkeä kulkuväylä, vaikkakin sillä kuljetettavan rahdin määrä on paljon pienempi kuin esimerkiksi Euroopan joissa. Suurin osa joen kautta kuljetetusta rahdista koostuu esimerkiksi maataloustuotteista, puusta ja mineraaleista. Jokiliikenteen määrä on jopa vähentynyt alueen maiden itsenäistyttyä vuonna 1960, sillä kuljetuskalusto on vanhentunutta, hallinto huonoa ja infrastruktuurin huolto heikkoa. Kongon ja sen sivujokien yli kulkee vain muutama silta. Kongolon silta Lualaban yli valmistui 1968, Matadin silta Kongon pääuoman yli vuonna 1983. Vuonna 2018 allekirjoitettiin vihdoin sopimus sillasta Kinshasan ja Brazzavillen välille, mutta rakennusaikataulua ei ole julkistettu.


title: Kongo (joki)

text: Kongossa on arviolta kuudesosa koko maailman vesivoimapotentiaalista, mutta vain murto-osa siitä on hyödynnetty. Suurimmat padot ovat Inga 1 ja 2, jotka rakennettiin 1970- ja 1980-luvuilla. Ne tuottavat energiaa yhteensä noin 1 775 megawatin teholla. Kongoon on suunnitteilla Grand Ingan pato, joka tuottaisi energiaa yli 40 000 megawatin teholla. Se olisi valmistuessaan yksi maailman suurimmista vesivoimalaitoksista. Hanke on kuitenkin viivästynyt ja lisäksi sen epäillään rikkovan patohankkeiden kansainvälisiä sääntöjä.


title: Antti Muurinen

text:
Antti Muurinen (s. 5. maaliskuuta 1954 Valkeakoski) on suomalainen jalkapallovalmentaja.
Muurinen on saavuttanut muun muassa yhteensä seitsemän Suomen-mestaruutta FC Kuusysin ja Helsingin Jalkapalloklubin kanssa ja valmentanut myös Suomen maajoukkuetta.


title: Antti Muurinen

text: Muurisen oma pelaajaura oli vaatimaton. Kaudella 1973 hän kuului Helsingin Ponnistuksen SM-sarjajoukkueeseen, mutta ei pelannut otteluakaan. Sittemmin hän pelasi 1.–3. divisioonassa Puotinkylän Valtissa (1975), Ponnistuksessa (1976–1978) ja Kontulan Urheilijoissa (1979–1980).


title: Antti Muurinen

text: Muurinen aloitti valmennusuransa vuonna 1981 neljännen divisioonan KontUssa, jonka hän luotsasi miltei liigan porteille asti. Vuonna 1987 FC Kuusysi etsi uutta valmentajaa ja joukkueeseen KontUsta siirtyneen Kalle Lehtisen isä suositteli Muurista Kuusysin puheenjohtajalle. Parin viikon neuvottelujen jälkeen Muurinen teki seuran kanssa kaksivuotisen valmentajasopimuksen. Joulukuusta 1987 lähtien Muurinen toimi seuran päävalmentajana.


title: Antti Muurinen

text: Kuusysissä oli jo kokeneita vanhoja pelaajia, eikä Muurinen päässyt itse juurikaan vaikuttamaan pelaajistonsa koostumukseen. Hänen ensimmäinen pääsarjakautensa päättyi kuitenkin hopeaan. Kaudeksi 1989 Muurinen sai koota haluamansa joukkueen. Kuusysiä vahvistettiin muun muassa Jarmo Saastamoisella ja Petri Järvisellä. Seuran vanhat pelaajat nostivat tasoaan ja joukkue saavutti kuudentoista tappiottoman ottelun putken. Kauden päätteeksi Kuusysi voitti Mestaruussarjan-mestaruuden.


title: Antti Muurinen

text: Kuusysin jälkeen Muurinen valmensi Pietarsaaren Jaroa.


title: Antti Muurinen

text: Vuonna 1997 Muurinen siirtyi Helsingin Jalkapalloklubin peräsimeen, jossa hän heti ensimmäisellä kaudellaan voitti mestaruuden. Vuonna 1998 Muurinen luotsasi HJK:n ensimmäisenä, ja toistaiseksi ainoana, suomalaisjoukkueena Mestarien liigan lohkovaiheeseen, jossa Klubi kiusasi isompiaan ja nujersi vahvalla pelillä muun muassa maineikkaan Benfican.


title: Antti Muurinen

text: Vuonna 2000 Muurisen seuraava haaste oli astua Suomen maajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi. Muurinen loikin joukkueelle iloisen, hyökkäävän pelitavan ja sen ansiosta joukkue yllättikin monia huippujoukkueita. Suomen MM-karsintalohko (Saksa, Englanti, Kreikka ja Albania) oli kuitenkin kova ja Suomi jäi siinä kolmanneksi. Lupaavat esitykset saivat kuitenkin monet odottamaan seuraavista karsinnoista lopputurnauspaikkaa.


title: Antti Muurinen

text: EM-karsinnat Portugaliin eivät kuitenkaan menneet nappiin. Muurisen taktiikan avainpelaajat Jari Litmanen ja Mikael Forssell olivat kumpikin vuorollaan loukkaantuneena eivätkä tulokset häikäisseet. Muurinen alkoi myös menettää yhä enenevissä määrin kannattajien luottamusta.


title: Antti Muurinen

text: Muurinen sai kuitenkin jatkaa maajoukkueen valmentajana kolmannet karsinnat. Karsintalohko oli kuitenkin jälleen kova (Alankomaat, Tšekki, Romania, Makedonia, Armenia ja Andorra) ja tappiot kiihdyttivät arvosteluryöppyä. Hänen odotettiin kuitenkin jatkavan karsinnat loppuun asti.


title: Antti Muurinen

text: Muurisen kohtalonotteluksi tuli kuitenkin 8. kesäkuuta 2005 käyty karsintaottelu Alankomaita vastaan. Ennen peliä suomalaiskannattajat järjestivät Muurista ja Suomen Palloliittoa vastaan mielenosoituksen. Itse ottelu päättyi murskatappioon 0–4. Tämän jälkeen Muurisen asemaa alettiin pohtia ja myöhemmin hänet vapautettiin tehtävästään. Väliaikaisena ratkaisuna Jyrki Heliskoski korvasi Muurisen MM-karsintojen loppuun saakka, kunnes englantilainen Roy Hodgson aloitti maajoukkueen valmentajana.


title: Antti Muurinen

text: Kaudeksi 2006 Muurinen siirtyi Veikkausliigassa pelaavan FC Lahden valmentajaksi. Ensimmäisellä kaudellaan Muurinen johdatti Lahden kahdeksanneksi. Vuonna 2007 Muurinen vei FC Lahden Liigacupin voittoon.


title: Antti Muurinen

text: 20. syyskuuta 2007 Muurisen ilmoitettiin palaavan Helsingin Jalkapalloklubiin kaudeksi 2008. Kolmea viikkoa myöhemmin Muurisen siirtymistä Klubiin aikaistettiin. Muurinen jätti FC Lahden 10. lokakuuta ja siirtyi HJK:iin myös loppukaudeksi 2007. Kaudella 2009 hän valmensi HJK:n Suomen mestaruuteen. Kauden päätyttyä Muurinen solmi HJK:n kanssa vuoden jatkosopimuksen.


title: Antti Muurinen

text: Kaudella 2010 Muurinen ohjasti HJK:n toiseen peräkkäiseen Suomen mestaruuteen ylivoimaisesti joukkueen varmistettua mestaruuden kolmanneksi viimeisellä kierroksella. Kauden jälkeen Muurinen allekirjoitti vuoden 2012 loppuun ulottuvan jatkosopimuksen. Seuraavalla kaudella mestaruus tuli vielä ylivoimaisemman esityksen jälkeen, jolloin mestaruus varmistui jo viisi kierrosta ennen sarjan päättymistä. Mestaruus oli Muuriselle valmentajauran kuudes, minkä johdosta hän nousi Martti Kosman ja Keith Armstrongin ohi eniten Suomen mestaruuksia voittaneeksi valmentajaksi. Kaudella 2012 HJK:n mestaruusjuhlat saivat jatkoa ja Muurinen nappasi neljännen peräkkäisen Suomen mestaruutensa seuran päävalmenajana. Muurinen joutui kuitenkin jättämään tehtävänsä menestyksestä huolimatta, kun HJK palkkasi Sixten Boströmin uudeksi päävalmentajaksi. Kauden jälkeen Muurinen jatkoi HJK:n organisaatiossa PR- ja valmennuspäällikön tehtävissä.


title: Antti Muurinen

text: Kesällä 2013 Muurisen huhuttiin palaavan FC Lahden päävalmentajaksi, mutta hän jatkoi HJK:n organisaatiossa. Syyskuun lopussa kerrottiin, että Muurisesta tulee kauden 2014 alussa Myllykosken Pallon päävalmentaja. Muurisen sopimus oli kaksivuotinen, mutta päättyi jo kauden 2014 jälkeen seuran tehtyä konkurssin.


title: Antti Muurinen

text: Kaudella 2016 Muurinen toimi jälleen FC Kontun valmentajana. Heinäkuun lopussa 2016 Muurinen palasi Veikkausliiga-valmentajaksi, kun liigan toiseksi viimeiseksi vajonnut HIFK teki hänen kanssaan kauden loppuun ulottuvan sopimuksen. Marraskuussa 2016 Muurinen solmi HIFK:n kanssa kauden 2017 kattavan jatkosopimuksen.


title: Antti Muurinen

text: Muurisen tavaramerkiksi muodostuivat hänen tuuheat viiksensä, joiden johdosta hän sai kutsumanimen ""Mursu"". HJK:n Suomen Cup -voiton kunniaksi vuonna 2008 viikset leikattiin pois.


title: Anuskoru

text: Anuskoru on koru jota pidetään välilihaan tehdyssä lävistyksessä eli anaalilävistyksessä. Puolet korusta laitetaan peräaukkoon pitämään korua paikallaan, toinen puoli jätetään ulkopuolelle intiimeissä tilanteissa nähtäväksi.


title: Anuskoru

text: Kuuluisimpia anuskoruja ovat Julian Snellingin suunnittelema "Rosebud" ja Judy Kirkin suunnittelema "Bum Bauble". "Rosebud" on tehty ruostumattomasta teräksestä ja siinä on jalokivi. "Bum Bauble"ssa on kaksi kultaista ketjua, joista kummankin päässä on kristalli. Molemmat suunnittelijat ovat erikoistuneet eroottisiin koruihin ja lävistyksettömiin vartalokoruihin.


title: Luettelo Suomen yli sata kilometriä pitkistä joista

text: Tämä on luettelo niistä yli sata kilometriä pitkistä joista, jotka sijaitsevat kokonaan tai osittain Suomessa.


title: Teak

text: Teak tai TEAK tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ryhmäkeskus

text: Ryhmäkeskusta kutsutaan kansankielessä usein "sulakekaapiksi" tai "-tauluksi". Ryhmäkeskus on sähköpääkeskuksen alikeskus, josta jaetaan sähköt tietylle alueelle tai ryhmälle: omakotitaloissa on usein vain yksi ryhmäkeskus, kerrostaloissa on ryhmäkeskus jokaisessa asunnossa ja isoissa toimistoissa voi olla yksi tai useampi ryhmäkeskus jokaisessa kerroksessa. Tämä helpottaa järjestelmän hallintaa ja vähentää kaapelointitarvetta verrattuna tilanteeseen, jossa kaikki sulakkeet ja muut keskuskomponentit/kojeet sijaitsisivat samassa paikassa, kun kuhunkin kerrokseen tarvitsee vetää vain muutamia johtimia tuhansien johtimien sijaan.


title: Sähköpääkeskus

text: Sähköpääkeskus on nimensä mukaisesti rakennuksen tai rakennelman pääkeskus. Rakennuksen sähköverkko ja ryhmäkeskukset liitetään valtakunnan verkkoon sähköpääkeskuksen kautta. Sähköpääkeskuksessa on aina pääsulakkeet, päämittaus (kilowattituntimittari) ja pääkytkin. Lisäksi sähköpääkeskuksessa voi olla ryhmäkeskusten lähdöille omat sulakkeet, tariffinohjauslaite, pistorasioita ja käytönohjaukseen/valvontaan liittyviä komponentteja.


title: Sähköpääkeskus

text: Sähköpääkeskuksen sinettejä ei saa murtaa pääsulakkeiden sinettejä lukuun ottamatta (mikäli sulake palaa), mutta tällöinkin vaihdosta on ilmoitettava välittömästi sähköyhtiöön.


title: Pukki

text: Pukki tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kili

text: Kili tarkoittaa seuraavia:


title: Kilowattituntimittari

text: Kilowattituntimittarilla ("kWh-mittari" tai "sähkömittari") mitataan kulutetun sähköenergian määrää. Kotitalouksilta mitataan vain pätötehon kulutus, mutta suuremmilta sähkönkäyttäjiltä mitataan myös loisteho. Joissain tapauksissa mittarilla voidaan mitata sähköä useammissa tariffiluokissa, kuten esimerkiksi erihintaiset päivä- ja yösähkö erikseen.


title: Kilowattituntimittari

text: Vanhemmissa mittareissa on kaksi sähkömagneettia, jotka aiheuttavat pyörrevirtoja alumiinikiekkoon. Pyörrevirrat aiheuttavat kiekkoon voiman, joka saa kiekon pyörimään. Alumiinikiekon toisella laidalla on kestomagneetti, joka pyrkii hidastamaan kiekon pyörimistä. Alumiinikiekon pyöriminen on verrannollinen sähkömagneettien kautta kulkevaan tehoon. Alumiinikiekon pyöriminen välitetään hammasrattaiston välityksellä laskurille tai viisareille, joista kulutettu energia voidaan lukea.


title: Kilowattituntimittari

text: Uudemmat mittarit toimivat elektronisesti, ne ovat mikroprosessoripohjaisia ja mittaavat vaihejännitteet ja eri vaiheissa kulkevat sähkövirrat. Näistä tiedoista saadaan kulutettu teho watteina. Kun mittausten aikaväli on tiedossa, voidaan tästä laskea kulutettu energia jouleina, tai yleisimmin kilowattitunteina (kWh). Suomessa etäluettavat elektroniset sähkömittarit on otettiin käyttöön pääasiassa vuosien 2008–2013 aikana.


title: Kilowattituntimittari

text: Vanhempien sähkömittareiden käyttöikä oli jopa yli 50 vuotta, kun uudet etäluettavat mittarit on uusittava 15 vuoden välein.


title: SA-3 (Apollo)

text: SA-3 oli Saturn I -kantoraketin kolmas lento ja toinen lento "Korkea vesi" -projektissa ("Project High Water"). Se oli osa Apollo-avaruusohjelmaa.


title: SA-3 (Apollo)

text: Laukaisu tapahtui 16. marraskuuta 1962 kello 17:45,02 UTC Cape Canaveralista. Raketti lensi korkeammalle kuin SA-1 ja SA-2, koska nyt mukana oli enemmän polttoainetta (maksimimäärä, aiemmilla lennoilla oli ollut 83 % siitä). Lento saavutti 167 km:n korkeuden ja se kesti 4 minuuttia 53 sekuntia.


title: SA-3 (Apollo)

text: Kuten SA-2 -lennolla, nytkin oli mukana 109 000 litraa vettä, joka vapautui ilmakehään, kun raketti räjäytettiin kauko-ohjauksella.


title: SA-3

text: SA-3 voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Luettelo Malediivien kaupungeista

text: Tämä on luettelo Malediiveillä sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Malesian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Malesian kaupungeista.


title: Luettelo Malin kaupungeista

text: Vuoden 1999 hallinnollisen jaon mukaan Malissa on 31 kaupunkikuntaa. Pääkaupunki Bamako muodostaa oman piirikuntansa. Vuoden 2009 väestönlaskennassa kaupungeiksi on luettu vain Bamako (1 810 366 asukasta) ja kaupunkikunnat. Aikaisemmin sellaisina pidettiin kaikkia yli 5 000 hengen asutuskeskuksia. Nykyisten kriteerien mukaan kaupungeissa asuu 22,5 % Malin väestöstä.


title: Luettelo Malin kaupungeista

text:
Gaon alue
Kayesin alue
Kidalin alue
Koulikoron alue
Moptin alue
Ségoun alue
Sikasson alue
Timbuktun alue


title: Luettelo Maltan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Maltalla sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Marokon kaupungeista

text: Tämä on luettelo Marokossa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Marshallinsaarten kaupungeista

text: Tämä on luettelo Marshallinsaarilla sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Mauritanian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Mauritaniassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Mauritiuksen kaupungeista

text: Tämä on luettelo Mauritiuksella sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Meksikon kaupungeista

text: Tämä on luettelo Meksikossa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Moldovan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Moldovassa sijaitsevista kaupungeista (, mon. "orașe"). Vuoden 2014 alussa Moldovassa oli maan tilastokeskuksen mukaan kaikkiaan 66 kaupunkia, joista viisi oli kaupunkipiirinsä keskuksia. Luettelossa on esitetty kaupunkien, myös autonomisten alueiden, Gagauzian ja Transnistrian kaupunkien väkiluvut. Kaupungeille on esitetty Moldovan tai Transnistrian tilastokeskuksen vuoden 2014 alun väkilukuarvio sekä vuoden 2004 väestönlaskennan mukainen asukasluku. Kaupunkien sijainti Moldavassa käy ilmi oheisesta kartasta.


title: Luettelo Moldovan kaupungeista

text: Kaupungit on ryhmitelty kahteen tasoon. Aluehallinnon ylempänä tasona on Moldovassa tavallisesti piiri ("raionul") tai tätä vastaava kaupunkipiiri ("municipiul"). Enemmistö kaupungeista sijaitsee piireissä. Moldovan neljä suurinta kaupunkia sekä Gagauzian Comrat muodostavat aluehallinnollisesti itsenäiset, paljolti piirejä vastaavat kaupunkipiirinsä: Chișinău, Bălți, Tiraspol, Bender ja Comrat.** Transnistria ja Gagauzia jaetaan taulukossa "de facto" -käytännön mukaisesti eli Transnistria tilastokeskuksensa piirijaon mukaisesti ja kuvaamalla Gagauzia kahtena osana (Comrat ja loppu Gagauziasta). Vertailun vuoksi oheisessa kartassa on esitetty Moldovan aluehallinnon "de jure" -jaottelu, jossa itsehallinnolliset alueet ovat yhtenäisiä.


title: Luettelo Moldovan kaupungeista

text: Taulukon suurempi aluejako on Moldovan tilastokeskuksen käyttämän ryhmittelyn mukainen. Vuoden 2014 alussa pääkaupunkialueella ("Municipiul Chișinău", eli Chișinăun kaupunkipiiri) asui 804 500 henkeä, Pohjois-Moldovassa (pohjoinen kehittämisalue) 994 800, Keski-Moldovassa (keskinen kehittämisalue) 1 060 400 ja Etelä-Moldovassa (eteläinen kehittämisalue) oli 536 000 asukasta. Gagauzian autonomisella alueella asui 161 900 ja Transnistriassa 505 153 henkeä.


title: Luettelo Moldovan kaupungeista

text: Oheisen taulukon alkujärjestys (sija) perustuu vuoden 2004 väestönlaskennan tuloksiin. Kaupunkipiirit on vahvennettu.


title: Luettelo Moldovan kaupungeista

text:
* Vuoden 2004 väestönlaskennassa Tverdiţan asukkaat oli luokiteltu maaseutuväestöksi.
** Itsehallinnollisten kaupunkipiirien (suuruusjärjestyksessä: "Municipiul Chișinău, Municipiul Bălți, Municipiul Tiraspol, Municipiul Bender, Municipiul Comrat") alueeseen kuuluu keskuskaupungin ohella maaseutukyliä ja mahdollisesti myös pienempiä kaupunkeja.
*** Vuoden 2004 väestönlaskennassa ja 2014 arviossa nämä olivat taajamia oc- (пос.).
**** Käytössä olleessa vuoden 2014 väestönarviossa tätä ei kuvata itsenäisenä kaupunkina, väestö sisältynee Tiraspolin lukuihin.


title: Luettelo Mongolian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Mongoliassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Mosambikin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Mosambikissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Myanmarin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Myanmarissa (ent. "Burma") sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Namibian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Namibiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Nepalin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Nepalissa sijaitsevista kaupungeista. Vuoden 2014 lopussa Nepalissa oli yhteensä 191 eritasoista kaupunkia. Nepalin väestön kaupungistumisaste oli 36,2 prosenttia joulukuun 2014 kaupunkiuudistuksen jälkeen.


title: Luettelo Nepalin kaupungeista

text: Vuoden 2014 kaupunkimuutokset (toukokuu ja joulukuu 2014) olivat erittäin merkittäviä hallinnollisia muutoksia Nepalin väestön tilastolliselle tarkastelulle. Sitä ennen, vuonna 2011 Nepalissa oli kaikkiaan 58 kaupunkia ja kaupunkiväestön osuus oli vain 17,07 prosenttia (4  523 820 as.) ja maaseutuväestön 82,93 prosenttia (21 970 684 as.).


title: Luettelo Nepalin kaupungeista

text: Nepalin kaupungit ryhmitellään kolmeen eri luokkaan asemansa mukaan.


title: Luettelo Nepalin kaupungeista

text:
Oheinen taulukko listaa Nepalin vuoden 2011 väestönlaskennan aikaiset 58 kaupunkia sekä toukokuussa 2014 perustetut uudet kaupungit. Kustakin kaupungista - mikäli ne tuolloin olivat aluehallinnollisesti itsenäisiä kaupunkeja - on esitetty väkiluku vuosien 1991, 2001 ja 2011 väestönlaskennoissa. Oheisessa listassa on Nepalin ainoa metropoli ja 11 suurkaupunkia on esitetty vahvennettuna.
Joulukuussa 2014 perustetut kaupungit


title: Luettelo Nepalin kaupungeista

text: Muita kaupunkeja Nepalissa ovat esimerkiksi:


title: Luettelo Nicaraguan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Nicaraguassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Nigerin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Nigerissä sijaitsevista kaupungeista.


title: Béla Bartók

text: Béla Bartók [barto:k] (25. maaliskuuta 1881 Nagyszentmiklós, Itävalta-Unkari, nyk. Sânnicolau Mare Romaniassa – 26. syyskuuta 1945 New York, Yhdysvallat) oli unkarilainen säveltäjä, pianisti ja itäeurooppalaisen kansanmusiikin kerääjä. Hän oli yksi etnomusikologian, ei-länsimaisten kulttuurien musiikin tutkimuksen, uranuurtajista.


title: Béla Bartók

text: Bartók kasvoi Suur-Unkarin alueella, joka on osa Trianonin rauhansopimuksessa ensimmäisen maailmansodan jälkeen jaettua Itävalta-Unkarin keisarikuntaa. Hänen syntymäpaikkakuntansa jäi Romanian puolelle. Bélan isän kuoltua vuonna 1888 hänen äitinsä Paula vei perheen mukanaan Nagyszőlősiin (nykyinen Vynohradiv Ukrainassa) ja myöhemmin Prešporokiin (nykyinen Slovakian pääkaupunki Bratislava). Kun Tšekkoslovakia syntyi vuonna 1918, Béla ja hänen äitinsä jäivät eri puolille rajaa.


title: Béla Bartók

text: Bartók opiskeli pianonsoittoa István Thomanin ja sävellystä János Koesslerin opissa Budapestin musiikkiakatemiassa. Siellä hän tapasi Zoltán Kodályn, jonka kanssa he yhdessä keräsivät alueen kansanmusiikkiperinnettä. Tämä tuli vaikuttamaan suuresti Bartókin tyyliin. Aiemmin Bartókin käsitys unkarilaisesta kansanmusiikista oli perustunut mustalaismelodioihin, joita löytyi Franz Lisztin musiikista. Vuonna 1903 Bartók oli säveltänyt suuren orkesteriteoksen "Kossuth" vuoden 1848 vallankumouksen sankarin Lajos Kossuthin kunniaksi, jossa hän käytti tällaisia mustalaismelodioita.


title: Béla Bartók

text: Kun Bartókille avautui unkarilaisten kansanlauluperintö, joka poikkesi Lisztin mustalaismelodioista, joita hän oli tottunut pitämään todellisena Unkarin kansanmusiikkina, hän alkoi sisällyttää kansanmusiikkia tuotantoonsa. Hän sävelsi myös omia kappaleita kansanmusiikin tyyliin ja sisällytti perinteisiä rytmimalleja musiikkiinsa.


title: Béla Bartók

text: Bartók tapasi "Also sprach Zarathustran" kantaesityksessä vuonna 1902 Richard Straussin, ja tämän musiikilla oli suuri vaikutus Bartókin musiikkiin. Uusi tyyli näkyi hänen musiikistaan seuraavina vuosina. Bartók oli luomassa uraa pianistina, kun hän vuonna 1907 päätyi musiikin professoriksi musiikkiakatemiaan. Tämä salli hänen pysyä Unkarissa, kun hänen pianistina olisi pitänyt kiertää Eurooppaa konsertoimassa. Se myös mahdollisti sen, että Bartók saattoi kerätä uutta lauluperinnemateriaalia erityisesti Transilvaniasta. Samalla hänen musiikkiinsa tuli vaikutteita Claude Debussyn musiikista, jota Kodály oli tuonut mukanaan Pariisista. Hänen suuret orkesteriteoksensa edustivat edelleen Johannes Brahmsin ja Straussin tyyliä, mutta hän sävelsi useita pieniä pianokappaleita, joista näkyy hänen kiinnostuksensa kansanmusiikkiin. Luultavasti ensimmäinen kappale, jossa selvästi ilmenee tämä uusi mielenkiinnon kohde, on jousikvartetto nro 1 (1908), jossa on paljon kansanmusiikkiaineksia.


title: Béla Bartók

text: Vuonna 1909 Bartók nai Márta Zieglerin. Heidän poikansa Béla nuorempi syntyi vuonna 1910.


title: Béla Bartók

text: Vuonna 1910 Bartók sävelsi ainoan oopperansa "Herttua Siniparran linna", joka oli omistettu hänen vaimolleen Mártalle. Hän asetti sen ehdolle Unkarin taidekomission palkinnosta, mutta komissio hylkäsi kappaleen suoralta kädeltä ”esittämiskelvottomana”. Oopperaa ei ollut esitetty ennen vuotta 1918, jolloin hallitus painosti poistamaan libreton kirjoittajan Béla Bálazsin nimen ohjelmasta hänen poliittisten näkemystensä takia. Bartók ei tähän suostunut, vaan perui lopulta oopperan. Lopun elämäänsä Bartók suhtautui varautuneesti Unkarin hallitukseen ja sen instituutioihin, vaikka rakastikin edelleen unkarilaista kansanmusiikkia.


title: Béla Bartók

text: Taidekomission tuottaman pettymyksen jälkeen Bartók sävelsi hyvin vähän seuraavina vuosina. Hän keskittyi mieluummin kansanmusiikin keräämiseen ja sovittamiseen Keski-Euroopassa, Balkanilla ja Turkissa. Ensimmäisen maailmansodan syttyminen esti Bartókia kuitenkin jatkamasta tutkimusmatkoja Eurooppaan, joten hän palasi sävellystyöhön. Hän kirjoitti baletin "Puinen prinssi" vuosina 1914–1916 ja jousikvarteton nro 2 1915–1917. Nimenomaan "Puinen prinssi" oli Bartókin ensimmäinen kansainvälinen läpimurto.


title: Béla Bartók

text: Tämän jälkeen Bartók työsti uutta balettia "Ihmeellinen mandariini", jossa oli vaikutteita Igor Stravinskin, Arnold Schönbergin ja Richard Straussin musiikista. "Ihmeellinen mandariini" aloitettiin vuonna 1918, mutta sitä ei esitetty ennen vuotta 1926 seksuaalisen sisältönsä vuoksi. Se oli rähjäisen moderni tarina prostituutiosta, murhista ja ryöstöistä.


title: Béla Bartók

text: Tämän jälkeen tulivat Bartókin kaksi viulusonaattia, jotka ovat hänen harmonisesti ja rakenteellisesti monimutkaisimpien kappaleidensa joukossa. Vuosina 1927–1928 hän kirjoitti kolmannen ja neljännen jousikvartettonsa, joita arvostetaan suuresti. Näiden vuosien jälkeen Bartók palasi yksinkertaisempaan harmoniakieleen. Jousikvartetto nro 5 on tässä mielessä hiukan perinteisempi. Kuudennen ja viimeisen jousikvartettonsa Bartók kirjoitti vuonna 1939.


title: Béla Bartók

text: Bartók erosi Mártasta vuonna 1923, ja nai piano-oppilaansa Ditta Pásztoryn. Hänen toinen poikansa Péter syntyi vuonna 1924. Péterin musiikkiopintoja varten Bartók alkoi säveltää alkeisopetukseen tarkoitettua kuusiosaista pienten pianokappaleiden kokoelmaa "Mikrokosmos", jota käytetään joskus nykyäänkin pianonsoiton opetuksessa. Se jäi hänen viimeiseksi Euroopassa säveltämäkseen kappaleeksi.


title: Béla Bartók

text: Bartók oli äärimmäisen natsivastainen. Natsien noustua valtaan Saksassa Bartók kieltäytyi konsertoimasta siellä ja vaihtoi saksalaisen kustantajansa toiseen. Hänen liberaalit näkemyksensä (joita ilmensivät "Herttua Siniparran linna" ja "Ihmeellinen mandariini") tuottivat Bartókille monenlaista harmia Unkarin äärioikeistolaisen Nuoliristi-puolueen suunnalta.


title: Béla Bartók

text: Toisen maailmansodan sytyttyä ja poliittisen tilanteen kiristyessä Bartók koki yhä enemmän tarvetta paeta Unkarista. Lähetettyään ensin käsikirjoituksensa maasta Bartók muutti vastahakoisesti Yhdysvaltoihin Ditta Pásztoryn kanssa 1940. Péter Bartók seurasi heitä vuonna 1942 ja liittyi myöhemmin Yhdysvaltain laivastoon. Béla Bartók nuorempi jäi Unkariin.


title: Béla Bartók

text: Bartók ei ollut kotonaan Yhdysvalloissa ja hänellä oli vaikeuksia säveltää siellä. Hän ei myöskään ollut kovin tunnettu USA:ssa ja hänen musiikkinsa kiinnosti vain harvoja. Bartók vaimoineen elätti itsensä konsertoimalla. Välillä he saivat apurahan Columbian yliopistosta Jugoslavian kansanlaulujen tutkimukseen, mutta siltikin talous ja terveys horjuivat.


title: Béla Bartók

text: Bartókin viimeiseksi teokseksi olisi hyvinkin voinut jäädä jousikvartetto nro 6, ellei Serge Koussevitsky olisi tilannut Bartókia säveltämään "Konserttoa orkesterille" (Bartókin suosituin teos, mikä myöhemmin helpotti taloudellista ahdinkoa). Toinen toimeksianto oli Yehudi Menuhinilta: sooloviulusonaatti. Tästä Bartók sai uuden innostuksen säveltämiseen, ja hän sävelsi kolmannen pianokonserttonsa (lukuun ottamatta Serlyn täydentämää 17 viimeistä tahtia) ja alkoi työstää alttoviulukonserttoaan.


title: Béla Bartók

text: Béla Bartók kuoli New Yorkissa leukemiaan. Hänen alttoviulukonserttonsa jäi keskeneräiseksi, ja sen viimeisteli postuumisti hänen oppilaansa Tibor Serly. Serly orkestroi myös 3. pianokonserton 17 viimeistä tahtia Bartókin antamien ohjeiden mukaan ja lisäsi esitysohjeita, joita Bartók ei itse ehtinyt tehdä.


title: Béla Bartók

text: Bartókin musiikkia ei arvostettu stalinistisen formalismin kaudella, mutta Stalinin kuoltua 1953 Bartókista tuli Unkarin kansallissankari. Hänen mukaansa nimettiin aukioita, katuja ja laitoksia, ja hänen kuvansa painettiin seteliin.


title: Béla Bartók

text: Bartók haudattiin ensin New Yorkiin, mutta 1980-luvun lopulla Unkarin hallitus esitti hänen maallisten jäännöstensä siirtämistä Budapestiin, ja valtiolliset hautajaiset järjestettiin heinäkuussa 1988.


title: Luettelo Nigerian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Nigeriassa sijaitsevista kaupungeista. Taulukon ensimmäisen osan muodostaa maan suurimpien kaupunkien luettelo. Artikkelin toisessa osassa on Nigerian kaupunkeja aakkosjärjestyksessä.


title: Luettelo Nigerian kaupungeista

text: Nigerian kaupungit voidaan ryhmitellä maan hallintoaluejaon mukaan kolmeen eri suuruusluokkaan. Suurkaupungit kattavat enemmän kuin yhden paikallishallintoalueen (LGA, Local Government Areas). Suurkaupunki on tyypillisesti muodostunut, kun suuret asutuskeskittymät on jaettu useaksi LGA:ksi, jotta hallintoa ja toimintojen johtamista voitaisiin tehostaa. Vaihtoehtoisesti ne ovat voineet muodostua, kun useampi pienempi kaupunki tai paikallishallintoalue on kasvanut ja liitetty suurempiin kaupunkeihin tai toisiin kaupunkimaisiin paikallishallintoalueisiin. Keskikokoiset ja jotkut suuremmat kaupungit kattavat puolestaan yhden paikallishallintoalueen. Lisäksi on paikallishallintoalueita, joissa sijaitsee useampia pienempiä kaupunkeja tai kyliä.


title: Luettelo Nigerian kaupungeista

text: Luettelo pohjautuu vuoden 2006 väestönlaskentaan. Taulukossa esitetään vähintään 200 000 asukkaan kaupungit. Mikäli kaupunki muodostuu useasta paikallishallintoalueesta (LGA), on nämä listattu viitteenä.


title: Luettelo Norjan kaupungeista

text: Tämä artikkeli on luettelo Norjan kaupungeista.


title: Luettelo Norjan kaupungeista

text: Norjan nykyinen kunnallishallinnon perusyksikkö on kunta (), eikä kaupunkien ja muiden kuntien oikeuksissa ja velvollisuuksissa ole eroa. Vuoden 1996 lakiuudistuksen mukaan kaupungin () statuksen (nimen) voi kunta itse kuitenkin ottaa kuntaan kuuluvalle taajamalle, edellyttäen että kunnassa on vähintään 5 000 asukasta ja että kuntaan sisältyy kaupunkimainen taajama kaupunkimaisine palveluineen. Väkilukurajaan on harvoja poikkeuksia.


title: Luettelo Norjan kaupungeista

text: Norjassa on virallisesti 98 kaupunkia ja yksi "kaivoskaupunki", Røros, joka on joskus laskettu virallisesti kaupungiksisekä yhteensä 922 taajamaa Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu myös kunnan väkiluku tapauksissa, joissa kaupunki on kuntansa ainut tai selkeästi keskeisin taajama. Eräissä tapauksissa, kuten Oslo tai Drammen, kaupunkitaajama ulottuu myös muiden kuntien alueelle, jolloin kunnan väkimäärä voi olla varsinaisen kaupunkitaajaman väkimäärää pienempi. Lørenskog ja Lillestrøm og Strømmen ovat kaupunkitaajamia ja kuntia, jotka ovat osa Oslon suurtaajamaa.


title: Luettelo Norjan kaupungeista

text: Luettelo on jaettu kahteen osaan sen mukaan onko paikkakunnasta tullut kaupunki ennen vuoden 1996 lakiuudistusta vai vasta sen jälkeen.


title: Luettelo Norsunluurannikon kaupungeista

text: Tämä on luettelo Norsunluurannikolla sijaitsevista kaupungeista.


title: Ukulele

text: Ukulele on Havaijilla 1880-luvulla kehitetty kielisoitin, rakenteeltaan pienikokoinen nelikielinen kitara. Siitä käytetään myös nimitystä "uke".


title: Ukulele

text: Ukulele kehitettiin Havaijilla 1880-luvulla. Sen edeltäjä oli Portugalille kuuluvalla Madeiran saarella suosittu pieni nelikielinen kitara braguinha ("machete", "machete de braga"), jonka Havaijille toivat Madeiralta vuonna 1879 "Ravenscrag"-laivalla tulleet siirtotyöläiset. Braguinhan edeltäjä taas oli portugalilainen cavaquinho.


title: Ukulele

text: Braguinhaa soitti Havaijilla ensimmäisenä Joao Fernandes, joka lauloi sen säestyksellä kansanlaulun Honolulun satamaväelle. Seuraavina viikkoina portugalilaiset musisoivat kaupungin yöelämässä ahkerasti ja herättivät paikallisissa kiinnostuksen soittimeensa. Ukulelen luojina pidetään kolmea Madeiralta tullutta huonekaluseppää nimeltään Manuel Nunes, Jose do Espirito Santo ja Augusto Dias. Braguinha kehittyi Havaijilla kymmenen vuoden aikana ukuleleksi, kun sen otelaudasta tehtiin 12-nauhainen, käyttöön otettiin nykyinen tallatyyppi, ja viritykseksi vakiintui sama kuin madeiralaisessa rajão-soittimessa. Ukulelen kansimateriaaliksi valittiin koa-akaasia, joka oli paikallisten puuseppien ja kuninkaallisten suosikki. Ensimmäiset julkiset ukulelekonsertit järjestettiin vuonna 1889, varhaisin kirjallinen maininta soittimesta on vuodelta 1890, ja ensimmäinen soitto-opas julkaistiin vuonna 1894. Ukulele nousi Havaijin kansallissoittimeksi kahdessa vuosikymmenessä madeiralaisten saapumisen jälkeen. Se soveltui hyvin säestämään lauluja, joissa yhdistyivät havaijilainen perinne ja uusi valkoisten musiikki. Ukulelea soittivat myös kuninkaalliset Kalākaua ja Liliʻuokalani. Ukulelesta tuli 1900-luvun alussa uudistuneen hulatanssin säestäjä kitaran ohella ja Havaijin markkinoinnissa hyvin paljon käytetty esine.


title: Ukulele

text: "Ukulele"-nimen alkuperästä on monta selitystä. Yhden mukaan nimi viittaa pomppivaan kirppuun. Nimen kirjoitus- ja ääntämisasu vaihtelivat pitkään, mikä vaikeuttaa sen alkuperän selvittämistä.


title: Ukulele

text: Turistit toivat ukulelen pian Kaliforniaan, mistä se levisi muuallekin Yhdysvaltoihin ja nousi suosituksi etenkin naisten soittimena. Havaijilaisyhtyeitä kiersi mannermaalla, ja pian myös valkoiset ryhtyivät tekemään ukulelemusiikkia. Soittimen läpimurroksi Yhdysvaltain markkinoille muodostui San Franciscossa 1915 pidetty yhdeksän kuukautta kestänyt näyttely, jossa esiteltiin musiikkia eri puolilta maailmaa. Sen jälkeen soitinta alettiin pian kuulla runsaasti musikaaleissa, music hallissa, vaudevillessa ja kabareessa.


title: Ukulele

text: 1930-luvulla ukulelen suosio notkahti ja se alettiin nähdä huvittavana instrumenttina jota soittivat koomikot. Ukulele palasi suosioon television ja muovin keksimisen myötä 1950-lukuun mennessä, kun halpoja mutta kelvollisia muovisia ukuleleja alettiin myydä sadoin tuhansin. Suosikkielokuvissa ukulelea soittivat esimerkiksi Marilyn Monroe ("Piukat paikat", 1959) ja Elvis Presley 1960-luvulla. Beatles-kitaristi George Harrison oli innokas ja taitava ukulelensoittaja sekä keräilijä.


title: Ukulele

text: Ukulelen kolmas tuleminen alkoi 1990-luvun taitteessa. Internet ja YouTube ovat tuoneet ukulelen jälleen Yhdysvaltain ja muun maailman tietoisuuteen.


title: Ukulele

text: Ukulele saapui Yhdysvaltain mannermaan jälkeen nopeasti myös Eurooppaan kuten Lontooseen ja Saksaan. Ruotsin ensimmäiset ukulelelevyt julkaistiin vuonna 1920, ja soitinta alettiin myydä ruotsalaisissa soitinkaupoissa vuonna 1924. Suomeenkin ukulele tuli luultavasti 1920-luvulla, ja 1930-luvun alussa sitä jo mainostettiin musiikkikaupoissa soittimena, jonka suosio oli Suomessa kasvussa. Ensimmäisen suomenkielisen ukulelen soitto-oppaan "Pikakurssi ukulelen soitossa" kirjoitti Matti Jurva ja julkaisi R. E. Westerlund vuonna 1931. Ukulelemusiikkia soitti Suomessa 1930-luvulla etenkin Dallapé-orkesteri.


title: Ukulele

text: Vuosina 1945–1990 ukulele oli Suomessa melko unohduksissa joitain paikallisia yhtyeitä ja satunnaisia elokuvaesiintymisiä lukuun ottamatta. Lapinlahden Linnut -musiikki- ja viihderyhmä ja Mikko Kivinen toivat ukulelen taas julkisuuteen 1980-luvun lopulta alkaen. 2000-luvulla internet teki ukulelesta suositun myös Suomessa. Merkittävä suomalainen ukuleleaktivisti 2000-luvun alussa oli Juha Väänänen. Suomen ensimmäinen ukulelefestivaali Helsinki International Ukulele Day järjestettiin elokuussa 2007, ja Finnish Ukulele Network -yhdistys rekisteröitiin vuonna 2008. Laadukkaiden soitinten saatavuus parani Suomessa huomattavasti 2010-luvun alussa. Kesällä 2015 järjestettiin Karkkilassa Suomen ensimmäinen kansainvälinen ukulelefestivaali. Nykyisin Suomessa on useita ukuleleorkestereita, soittoa opetetaan kansalaisopistoissa kautta maan, ja kymmenissä kouluissa ukulele on otettu opetus- ja bändikäyttöön.


title: Ukulele

text: Tavallisimmat ukuleletyypit ovat pienimmästä suurimpaan sopraanoukulele, konserttiukulele eli alttoukulele, tenoriukulele ja baritoniukulele. Ukulelebassolla voidaan soittaa bassoääniä.


title: Ukulele

text: Banjoukulele eli banjolele on 1910-luvulla kehitetty soitin, jossa on suhteellisen voimakas ääni. Siinä on pieni kaula ja sen pyöreässä rungossa on metallia. Kannen tilalla olevan kalvon resonointi saa aikaan banjomaisen soinnin. Resonaattoriukulelen soittoa voimistaa metallinen kansirakenne. Taropatchin voimakkaampi ääni syntyy parikielien ansiosta. Myös sähköukuleleja valmistetaan paljon. Kitaralele ja harppulele ovat syntyneet kun ukulele on yhdistetty toiseen kielisoittimeen. Tahitilaisessa ukulelessa ei ole kaikukoppaa ja se on koverrettu yhdestä puusta. Soitin muistuttaakin enemmän banjoa.


title: Ukulele

text: Ukuleleja valmistetaan kokopuusta, laminaatista ja muovista. Tavallisimmat puulajit ovat mahonki, kuusi, vaahtera, koa, kirsikka, ruusu, eben, leppä, akaasia ja mango. Laminaatista ja muovista valmistetut ukulelet ovat edullisempia kuin kokopuiset ja kokopuukantiset instrumentit, mutta äänen laatu kokopuusoittimissa on yleensä parempi. Kaikki keskihintaista halvemmat ukulelet tehdään Kaukoidässä. Laadukkaimmat puusoittimet valmistetaan Havaijilla, Yhdysvalloissa ja Euroopassa.


title: Ukulele

text: Ukulelen kielet tehdään nailonista ja muista muoviseoksista. Sitä ennen kielet tehtiin suolesta, etenkin kissan suolesta.


title: Ukulele

text: Ukulelen valmistajia on tuhansia, joista yleisesti tunnetuimpia tehdassoittimia ovat esimerkiksi Kala, Lanikai, Pono, Bruko ja Mahimahi. Arvostettuja kalliiden soittimien valmistajia ovat esimerkiksi Kanilea ja Martin.


title: Ukulele

text: Ukulelea soitetaan näppäilemällä kieliä sormilla, mutta myös plektraa voi käyttää. Äänen korkeutta säädellään valitsemalla soitettava kieli sekä lyhentämällä sen soivaa pituutta painamalla otelaudalla olevien nauhojen välistä. Koska ukulelen ääni on melko hiljainen, sen ääntä voidaan haluttaessa vahvistaa esimerkiksi ulkoisella kondensaattorimikrofonilla.


title: Ukulele

text: Sopraano-, konsertti- ja tenoriukulelet viritetään yleensä C-duuriin, alhaalta ylös joko g¹–c¹–e¹–a¹ (korkea g) tai g–c¹–e¹–a¹ (matala g). Tämä vastaa tavallisen kuusikielisen kitaran neljän ylimmän kielen (d–g–h–e¹) säveliä viidenneltä nauhalta otettuna, joten kitaran sointuotteita on helppo soveltaa ukulelen soittoon. Neljäs (alin) kieli viritetään yleensä yläoktaaviin kun ukulelella kompataan sointuja ja alaoktaaviin kun sillä soitetaan melodiaa. Aiemmin, varsinkin vaudeville-kokoonpanoissa, esiintyi myös virityksiä kokosävelaskelta ylemmäs D-duuriin: a¹–d¹–fis¹–h¹. Tätä viritystä voidaan käyttää sopraano- ja konserttiukulelessa, mutta ei yleensä tenoriukulelessa.


title: Ukulele

text: Baritoni, joka kehitettiin 1950-luvulla viritetään yleensä G-duuriin kuten kitaran neljä ylintä kieltä, ja taas neljäs kieli d joko alaoktaaviin tai oktaavia ylemmäs. 1920-luvulla kehitetty tenori on malleista nykyään ehkä yleisin ja se voidaan virittää joko C-duuriin tai G-duuriin. Bassoukulelessa on sama viritys kuin bassokitarassa.


title: Luettelo Omanin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Omanissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Pakistanin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Pakistanissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Palaun kaupungeista ja kylistä

text: Tämä on luettelo Palaun kaupungeista ja kylistä.


title: Luettelo Panaman kaupungeista

text: Tämä on luettelo Panamassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Papua-Uuden-Guinean kaupungeista

text: Tämä on luettelo Papua-Uudessa-Guineassa sijaitsevista kaupungeista, joissa oli vuonna 2011 vähintään 10 000 asukasta.


title: Luettelo Paraguayn kaupungeista

text: Tämä on luettelo Paraguayssa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Perun kaupungeista

text: Tämä on luettelo Perussa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Portugalin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Portugalissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Puolan kaupungeista

text:
Tämä on luettelo Puolassa sijaitsevista kaupungeista.
Siirry kirjaimeen → A B C Ć D E
F G H I J K L Ł M
N O P R S Ś T U
W Z Ż


title: Luettelo Päiväntasaajan Guinean kaupungeista

text: Tämä on luettelo Päiväntasaajan Guineassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Qatarin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Qatarissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Ranskan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Ranskassa sijaitsevista kaupungeista. EU:n tilastokeskuksen mukaan määritelmän mukaan kaupungissa on asukkaita vähintään 50000 ja sillä on hallinnollinen keskus.


title: Kääpiö (Arda)

text: Kääpiöt () ovat kansa J. R. R. Tolkienin Ardaan sijoittuvissa kirjoissa, kuten "Hobitti", "Taru sormusten herrasta" ja "Silmarillion". Tolkienin kääpiöt ovat jokseenkin suoraa lainaa kansanperinteen kääpiöistä, jotka esiintyvät muun muassa "Lumikki"-sadussa. Tolkienin kääpiöt käyttävät nimiä, jotka on lainattu skandinaavisessa mytologiassa mainituista kääpiöiden eli "dvergien" nimistä.


title: Kääpiö (Arda)

text: Kääpiöt tulivat hyvin toimeen hobittien kanssa, mutta olivat epäileväisiä haltioiden suhteen. He olivat tyypillisiä seppiä ja kivenhakkaajia, ja jotkin heidän työnsä ovat jopa kauniimpia kuin haltioiden.


title: Kääpiö (Arda)

text: Haltioista ja ihmisistä poiketen kääpiöitä ei laskettu ”Ilúvatarin lapsiksi”, koska heidät loi Aulë. He nukkuivat niin kauan, että haltiat ehdittiin luoda. Aulën työ oli kuitenkin turhaa, koska hänellä ei ollut voimaa antaa omaa elämää luomuksilleen – se voima kuului vain Ilúvatarille. Myöhemmin kun Aulë oli saanut kääpiöt valmiiksi, Ilúvatarin ääni puhui hänelle, ja lupasi antaa kääpiöille elämän, ja lisätä kääpiöt omaan suunnitelmaansa Ardan varalle. Ilúvatar antoi kääpiöille elämän ja siitä lähtien heidät on tunnettu Ilúvatarin adoptoituina lapsina.


title: Kääpiö (Arda)

text: He kaivoivat ja työstivät arvokkaita metalleja Keski-Maan vuorissa. Monella tapaa he olivat ihmisten ja haltioiden välissä. He olivat pitkäikäisiä, vaikka eivät kuolemattomia, ja saattoivat elää 250-vuotiaiksi tai jopa vanhemmiksi. Kääpiönaiset olivat harvinainen näky, eikä heistä ole merkintöjä kääpiöiden historiassa. Heitä on vaikea erottaa mieskääpiöistä ja tämä on herättänyt muiden rotujen keskuudessa uskon siitä, ettei kääpiönaisia olekaan ja että kääpiöt syntyvät kivestä.


title: Kääpiö (Arda)

text: Kääpiöiden kielen kehitti Aulë, ja se tunnettiin nimellä khuzdul, jota kirjoitettiin cirthillä. Se haluttiin pitää salassa ja vain muutamat ”ei-kääpiöt” oppivat sen. Yksi lause tunnettiin kuitenkin hyvin, nimittäin vanha taistelulaulu Ensimmäiseltä Ajalta: "Baruk Khazâd! Khazâd ai-mênu!" mikä tarkoittaa ”Kääpiöiden kirveet! Kääpiöt ovat kimpussanne!”.


title: Kääpiö (Arda)

text: "Silmarillionin" mukaan kääpiöt jakautuivat seitsemään heimoon. Tolkienin kirjoissa esiintyneet kääpiöt kuuluvat seuraaviin heimoihin:


title: Kääpiö (Arda)

text: Neljä muuta heimoa:


title: Kääpiö (Arda)

text: Vähäkääpiöt olivat kääpiösuku, joista kerrotaan "Silmarillionissa". Heidät oli ajettu ulos idän suurista kääpiökaupungeista ja he olivat vaeltaneet länteen Beleriandiin. Nämä kääpiöt kävivät kooltaan pienemmiksi ja kadottivat takojantaitonsa ja alkoivat elää hiiviskellen. Ennen Nogrodin ja Belegostin kääpiöiden tuloa Beleriandin haltiat eivät tienneet mitä nämä toiset olivat ja metsästivät näitä kuin eläimiä. Haltiat kuitenkin jättivät nämä rauhaan ja alkoivat kutsua heitä sindarinkielisellä nimellä "noegyth nibin", vähäkääpiöt. Vähäkääpiöt vihasivat ja pelkäsivät örkkejä, mutta myös "eldar"ia, erityisesti "noldor"ia. Heidän asuntonsa oli Amon Rûdh, Kalju Vaara, jonka alla he kärsivällisesti kaivoivat ja porasivat luolia syvemmiksi. Vähäkääpiöt olivat kuitenkin jo hävinneet ennen Ensimmäisen Ajan päättymistä, ja heistä viimeisen, Mîmin, tappoi Húrin Nargothrondin saleissa.


title: Kumina

text: Kumina ("Carum carvi") on kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi. Se kasvaa yleisenä luonnonkasvina melkein koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Nykyisin sitä myös viljellään mausteeksi. Suomi on yksi maailman johtavista kuminan viejistä; alan suurin yritys on hausjärveläinen Trans Farm Oy.


title: Kumina

text: Kumina on kaksi- tai monivuotinen, hyönteispölytteinen kasvi, joka kasvaa 25–60 cm korkeaksi. Sen varsi on ontto ja särmikäs, lehdet ovat parilehdykkäiset ja hienoliuskaiset. Kuminan pienet kukat ovat valkoisia tai harvoin punaisia. Kumina kasvattaa ensimmäisenä vuonna lehtiruusukkeen ja pitkän porkkanamaisen juuren, jonka turvin se talvehtii. Yleensä toisena vuonna kumina kukkii ja antaa siemensadon. Hedelmät (siemenet) ovat ruskeita ja aromaattisia.


title: Kumina

text: Kuminaa muistuttavia kasveja ovat koiranputki ("Anthriscus sylvestris"), siankärsämö ("Achillea millefolium") sekä myrkylliset hukanputki ("Aethusa cynapium") ja myrkkykatko ("Conium maculatum").


title: Kumina

text: Luonnonvaraisena kumina kasvaa kedoilla, pihoilla, laitumilla ja pientareilla. Kumina on Suomessa muinaistulokas. Kasvupaikan tulee olla aurinkoinen, mutta sille kelpaa tavallinen puutarhamaa. Kasvi kylväytyy myös itsestään.


title: Kumina

text: Kuminan viljely alkoi Suomessa pienimuotoisena 1990-luvulla. Nykyisin viljelyala on yli 20 000 hehtaaria eli suurempi kuin sokerijuurikkaan. Suomi kuuluu kuminan suuriin viejiin 28 % osuudellaan, ja kasvia viljellään maassa 1 500 tilalla. Suomen valttikortti kuminan viljelyssä on pitkä valoisa kasvukausi, jonka ansiosta eteeristen öljyjen määrä on korkeampi ja kuminan maku mausteena parempi kuin muissa maissa viljellyssä kuminassa. 2016 kumina oli Suomen kannattavin viljelykasvi, mutta ongelmana on puinnin ajoittaminen.


title: Kumina

text: Kumina aloittaa kukintansa usein jo kesäkuun alussa. Kukinta kestää 3–4 viikkoa. Sadonkorjuu ajoittuu ”normaalina” vuosina heinä-elokuun vaihteeseen. Satotaso on ollut viime vuosina 700–900 kg/ha. Tavoitteena on oltava 1000 kg:n hehtaarisato. Toisesta vuodesta lähtien kuminakasvustossa on aina sekä ensimmäisen että toisen vuoden yksilöitä. Käytännössä samasta kylvöstä voidaan korjata 2–4 satoa. Satovuosien lisääntyessä sato yleensä heikkenee ja rikkakasviongelmat lisääntyvät.


title: Kumina

text: Kuminan pahin tuholainen on kuminakoi ("Depressaria daucella"), jonka toukat syövät kuminan siemenaiheita. Toinen kuminan tuholainen on kuminan rengaspunkki ("Aceria carvi"). Sille ei ole vielä varsinaista torjuntakeinoa. Kesällä 2011 MTT tekikin kenttätutkimusta, jossa kerättiin perustietoa punkin levinneisyydestä ja elinkierrosta. Tutkimukseen on osallistunut muun muassa erikoistutkija Marjo Keskitalo.


title: Kumina

text: Kuminaa viljellään sen aromipitoisuuden vuoksi. Aromi on siemenissä haihtuvana öljynä, jonka pitoisuus nousee Suomessa jopa viiteen painoprosenttiin, mikä on varsin korkea verrattuna etelässä viljeltyyn kuminaan. Kuitenkin viime vuosina korjatun kuminan öljyprosentti on ollut keskimäärin 3,2 prosenttia. Sato on sitä arvokkaampaa mitä korkeampi öljypitoisuus on. Kuminan öljy sisältää lähinnä kahta kemiallista pääkomponenttia, 40–60 % karvonia ja 38–54 % limoneenia. Limoneenia käytetään yleisesti kosmetiikkatuotteissa sitruunan tuoksuna.


title: Kumina

text: Kuminan siemeniä käytetään mausteena etenkin saksankielisellä alueella sekä Pohjoismaissa. Ruutu-näkkileipä, akvaviitti ja Kummel-likööri saavat omaleimaisen makunsa nimenomaan kuminasta.. Siemeniä käytetään myös leipien koristeena ja niillä maustetaan juustoja..


title: Kumina

text: Jäänteitä kuminasta on löytynyt ihmisasutuksen liepeiltä jo 3000 eaa. Ensimmäiset kirjalliset merkinnät ovat Kaarle Suuren ajoilta.


title: Kumina

text: Intialaisia reseptejä lukiessa kuminan voi sekoittaa roomankuminaan, joka tunnetaan myös nimillä juustokumina eli jeera, englanniksi cumin. Suomen kuminaa kutsutaan Englannissa ja Amerikassa nimillä "Caraway" tai joskus "Persian cumin".


title: Luettelo Romanian kaupungeista

text: Tämä on luettelo kaikista 320:sta Romaniassa sijaitsevasta kaupungista (tilanne 31. joulukuuta 2007). Taulukossa on esitetty vuosina 1992 ja 2002 järjestettyjen väestönlaskentojen tulokset sekä Romanian kansallisen tilastolaitoksen (INS) väkilukuarvio päivämäärälle 1. heinäkuuta 2007.


title: Luettelo Ruandan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Ruandassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Ruotsin kaupungeista

text: Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin kaupungeista eli niistä Ruotsin nykyisten rajojen sisällä sijaitsevista paikkakunnista, joilla on ollut kaupunginoikeudet tai joista on nimellisesti tullut kaupunkeja ilman kaupunginoikeuksien myöntämistä. Artikkeliin on otettu myös paikkakuntia, jotka ovat menettäneet kaupunginoikeutensa ennen vuoden 1862 kunnallislakien säätämistä. Yleensä tällaisia paikkakuntia ei katsotakaan kaupungeiksi, joten ne on lueteltu erikseen artikkelin lopussa. Kaupunkien määrä Ruotsissa oli enimmillään 133 kappaletta vuosien 1951 (Säfflestä tuli kaupunki) ja 1967 (Öregrund liitettiin Östhammariin) välillä.


title: Luettelo Ruotsin kaupungeista

text: Vuoden 1971 kuntauudistuksen myötä kaupunkinimitys jäi pois käytöstä. Kuitenkin Boråsin, Göteborgin, Haaparannan, Helsingborgin, Landskronan, Lidingön, Malmön, Mölndalin, Solnan, Sundbybergin, Trollhättanin, Tukholman, Vaxholmin ja Västeråsin kunnat ovat uudelleen alkaneet käyttää kaupunkinimitystä.


title: Luettelo Ruotsin kaupungeista

text: Seuraavassa luettelossa on ensimmäisenä kaupungin vaakuna ja sitten kaupungin nimi. Kolmannessa ja neljännessä sarakkeessa on mainittu kunta ja lääni, jonka alueella kaupunki nykyään sijaitsee. Niiden jälkeen on mainittu kaupungin perustamisvuosi tai perustamisvuodet ja viimeisenä on sarake huomautuksia varten. Artikkelin lopussa on kartta Ruotsin kaupungeista vuosina 1951–1966, ja sen jälkeen vielä kartta ennen vuotta 1862 lakkautetuista Ruotsin kaupungeista.


title: Luettelo Ruotsin kaupungeista

text: Seuraavassa luettelossa ovat vuoden 1862 kunnallislakien säätämisen jälkeen kaupunkeina olevat paikkakunnat. Skanör ja Falsterbo (molempien perustamisajankohta tuntematon) on laskettu vuodesta 1754 yhdeksi kaupungiksi nimeltään Skanör med Falsterbo, joten se on otettu tähän luetteloon vain kerran. Öregrund liitettiin Östhammarin kaupunkiin vuonna 1967 ja oli siten ainoa kaupunkikunta, joka lakkautettiin ennen vuotta 1971.


title: Luettelo Ruotsin kaupungeista

text: Näitä kaupunkina olleita paikkakuntia ei yleensä lasketa kaupungeiksi, koska ne eivät olleet kaupunkeina vuosina 1862–1951, jolloin vuonna 1862 säädetyt kunnallislait olivat voimassa.


title: Luettelo Ruotsin kaupungeista

text: Seuraava kartta kuvaa Ruotsin 133 kaupungin sijaintia vuosien 1951 ja 1967 välillä.


title: Luettelo Ruotsin kaupungeista

text: Seuraava kartta kuvaa Ruotsissa ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaan astumista sijainneita kaupunkeja. Näitä kaupunkeja ei yleensä lasketa kaupungeiksi Ruotsissa, eivätkä ne välttämättä ole olleet samanaikaisesti olemassa. Osa niistä on ollut myöhemmin kauppaloita.


title: Luettelo Saint Kittsin ja Nevisin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Saint Kittsillä ja Nevisillä sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Saint Lucian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Saint Lucialla sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Saint Vincent ja Grenadiinien kaupungeista

text: Tämä on luettelo Saint Vincent ja Grenadiineillä sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Salomonsaarten kaupungeista

text: Tämä on luettelo Salomonsaarilla sijaitsevista kaupungeista. Suluissa on kaupungin asukasluku vuoden 2009 väestönlaskennassa.


title: Luettelo Sambian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Sambiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Samoan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Samoassa sijaitsevista kaupungeista. Suluissa on kaupungin asukasluku vuoden 2016 väestönlaskennassa.


title: Luettelo San Marinon kaupungeista

text: Tämä on luettelo San Marinossa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo São Tomé ja Príncipen kaupungeista

text: Tämä on luettelo São Tomé ja Príncipessä sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Saudi-Arabian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Saudi-Arabiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Senegalin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Senegalissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard I (8. syyskuuta 1157 – 6. huhtikuuta 1199) oli Englannin kuningas, Normandian herttua ja Anjoun kreivi vuosina 1189–1199. Omana aikanaan trubaduuri Bertran de Born kutsui häntä nimellä Oc-e-Non (”kyllä-ja-ei”), myöhemmät kirjoittajat kutsuivat häntä nimellä Rikhard Leijonamieli (Richard the Lionheart, ).


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard Leijonamieli oli oman aikansa sankari, ja sellaiseksi hänet yleensä kuvataan kirjallisuudessa. Hänen väkivaltaisuutensa, turhamaisuutensa ja itsekkyytensä unohdetaan usein. Rikhardin intohimona oli sodankäynti; englantilaiset rahoittivat hänen sota- ja ristiretkensä. Rikhard I vietti kymmenvuotisesta valtakaudestaan Englannissa vain viisi kuukautta. Hän ei myöskään koskaan oppinut puhumaan englantia, vaan puhui äidinkielinään oksitaania ja ranskaa.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard oli edellisen kuninkaan Henrik II:n ja Eleonoora Akvitanialaisen avioliitosta syntynyt poika. Kolmantena poikana hänestä ei odotettu kruununperijää. Usein Rikhardia pidetään äitinsä suosikkina. Hänen vanhempia sisarpuoliaan äidin puolelta olivat Champagnen kreivitär Marie ja Alix de France. Rikhardin vanhempia sisaruksia olivat Pointiersin kreivi Vilhelm, Henrik Nuori ja Saksin herttuatar Matilda. Rikhardin nuorempia sisaruksia olivat Bretagnen herttua Gottfried, Eleonoora Englantilainen, Johanna Plantagenet ja Juhana Maaton.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Vaikka Rikhard syntyi Beaumontin palatsissa Oxfordissa Englannissa, hän oli muun tuon ajan kuninkaallisen perheen tapaan ennen kaikkea ranskalainen. Kun hänen vanhempansa erosivat, hän jäi äitinsä hoiviin ja sai Akvitanian ja Poitiers’n kreivin arvot. Perheen vanhin elossa ollut poika Henrik Nuori kruunattiin isänsä seuraajaksi. Tosin hän ei ehtinyt hallita valtakuntaa missään vaiheessa. Toinen veli, Bretagnen herttua Gottfried, ja Rikhard oppivat puolustamaan maitaan jo nuorella iällä.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard oli oppinut mies: hän pystyi kirjoittamaan runoja ranskaksi ja oksitaaniksi. Rikhard oli ulkomuodoltaan näyttävä: pituutta hänellä oli 193 senttimetriä, hiukset olivat punertavat ja vaaleat, silmät siniset. Jo nuorena hän osoitti merkittäviä poliittisia ja sotilaallisia kykyjä ja tuli tunnetuksi ritarillisuudestaan ja rohkeudestaan. Veljiensä tavoin Rikhard ei juuri kunnioittanut isäänsä, ja häneltä puuttui kaukonäköisyyttä ja vastuunkantokykyä.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhardin vanhempi veli Henrik Nuori kruunattiin Englannin kuninkaaksi vuonna 1170 nimellä Henrik III. Hänet tunnetaan kuitenkin lisänimellä Nuori (joskus ”Nuorempi” tai ”lapsikuningas”) erotukseksi myöhemmin kuninkaaksi tulleesta veljenpojastaan Henrik III:sta. Henrik Nuori ei kuitenkaan todellisuudessa hallinnut maata, vaan valta säilyi edelleen isällä Henrik II:lla.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Vuonna 1173 Rikhard nousi Henrikin ja Gottfriedin kanssa kapinaan isäänsä vastaan. Tavoitteena oli syöstä Henrik II vallasta ja tehdä Henrik Nuoresta Englannin hallitsija. Poikien kapina kuitenkin tukahdutettiin puolessatoista vuodessa vuonna 1174.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhardilla oli useita syitä vihata isäänsä. Ensinnäkään Henrik ei antanut Rikhardille todellista valtaa eikä omaisuutta, vaikka Rikhard halusi molempia. Rikhard sai muutamia arvonimiä, kuten Poitiers’n kreivi, mutta olisi halunnut enemmän. Henrik ei kuitenkaan voinut – hyvästä syystä – luottaa poikiinsa eikä antaa näille välineitä, joita voitaisiin käyttää häntä vastaan. Toiseksi Henrik oli anastanut rakastajattarekseen Rikhardin kihlatun prinsessa Adèlen, joka oli Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n tytär tämän toisesta avioliitosta. Siksi Rikhardin ja Adèlen avioliitto oli mahdottomuus, ainakin kirkon silmissä. Mutta välttääkseen diplomaattisen konfliktin Henrik ei halunnut tunnustaa tekoaan. Rikhard ei halunnut luopua Adèlesta, joka oli hänen läheisen liittolaisensa Ranskan Filip II:n sisar.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Epäonnistuttuaan isänsä syrjäyttämisessä Rikhard keskittyi tyytymättömien Akvitanian aatelisten kapinoiden kukistamiseen, erityisesti Gascognen maakunnassa. Laajin kapina puhkesi vuonna 1179 Gascognessa. Se johtui Rikhardin kasvaneesta ankarasta vallankäytöstä, johon väitettiin kuuluneen raiskauksia ja murhia. Kapinalliset toivoivat saavansa Rikhardin kukistetuksi ja pyysivät tämän veljiä Henrikiä ja Gottfriedia auttamaan tavoitteen saavuttamisessa. Käännekohta oli keväällä 1179, jolloin Rikhard valtasi kahdessa päivässä voittamattomana pidetyn Taillebourgin linnan. Tapaus lisäsi Rikhardin mainetta taitavana sotilasjohtajana ja sai monet paronit vannomaan kuuliaisuuttaan Rikhardille.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Kun Rikhard sai kapinoivat paroninsa kukistetuksi, hän alkoi jälleen ahdistella isäänsä. Jännitys Henrikin ja Rikhardin välillä kiristyi vuosina 1180–1183, kun kuningas määräsi Rikhardin vannomaan uskollisuudenvalan Englannin kruununperijälle Henrik Nuorelle. Rikhard kieltäytyi. Lopulta vuonna 1183 Henrik Nuori ja hänen veljensä Gottfried valtasivat Akvitanian yrittäessään kukistaa Rikhardin. Myös Rikhardin paronit kääntyivät herttuaansa vastaan. Rikhard pystyi kuitenkin armeijoineen taistelemaan maahan tunkeutuvia joukkoja vastaan ja teloitti julmasti kaikki saamansa vangit. Taistelut taukosivat vähäksi aikaa kesäkuussa 1183, kun Henrik Nuori kuoli. Henrik II antoi kuitenkin Juhana Maattomalle luvan miehittää Akvitanian. Henrik Nuoren kuoltua Rikhard oli nyt pojista vanhin ja kruununperijä, mutta valtataistelu isän ja pojan välillä jatkui yhä.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Vuonna 1188 Henrik II suunnitteli valloittavansa Akvitanian myöhemmälle Englannin kuninkaalle Juhana Maattomalle. Vahvistaakseen asemaansa Rikhard oli edellisenä vuonna liittoutunut Filip II:n kanssa, joka oli Eleanooran entisen aviomiehen Ludvig VII:n poika tämän kolmannesta avioliitosta. On jopa arveltu Rikhardin ja Filipin olleen rakastavaisia perusteena lähinnä Roger Hovedenilaisen kirjoitukset, joissa tämä kertoi Rikhardin ja Filipin syöneen samasta pöydästä, samaa ruokaa ja nukkuneen yöt samassa vuoteessa. Vaikka keskiajalla vuoteen jakaminen ei välttämättä liittynyt seksuaaliseen toimintaan, Hovedenilaisen käyttämä latinan sana "vehementum" viittaisi syvempään suhteeseen kuin pelkkään ystävyyteen. Suhteen laatu on kuitenkin kiistanalainen.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Vastalahjaksi Filipin avusta Henrikiä vastaan Rikhard lupasi tunnustaa Filipin oikeudet sekä Normandiaan että Anjouhun. Rikhard vannoi uskollisuudenvalan Filipille marraskuussa 1188. Vuonna 1189 Rikhard osallistui Filipin sotaretkeen Henrikiä vastaan. Rikhard ja Filip löivät Henrik II:n joukot taistelussa Ballansissa 4. heinäkuuta 1189. Henrik hyväksyi Juhanan suostumuksella Rikhardin kruununperijäksi. Henrik II kuoli 6. heinäkuuta Chinonissa, ja Rikhardista tuli hänen jälkeensä Englannin kuningas, Normandian herttua ja Anjoun kreivi. Hänet kruunattiin virallisesti herttuaksi 20. heinäkuuta ja kuninkaaksi Westminster Abbeyssa 3. syyskuuta 1189.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhardin valtakauden alkua leimasivat kruunajaisista alkaneet mellakat juutalaisia vastaan. Antisemitismi lisääntyi, koska jotkut olivat velkaantuneet otettuaan lainoja juutalaisilta ja koska ihmisiä kehotettiin lähtemään ristiretkille. Pahin välikohtaus sattui 16. maaliskuuta 1190 Yorkissa, jossa 150 juutalaista teki polttoitsemurhan Yorkin linnassa, jotteivät olisi joutuneet heitä ahdistelleen väen käsiin. Rikhard suojeli juutalaisia ja tukahdutti mellakat, sillä juutalaiset olivat kuninkaalle hyvä tulonlähde.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Tämän jälkeen Rikhard lähti sotaretkille Eurooppaan ja sitten ristiretkelle Jerusalemiin. Hän ei viihtynyt Englannissa, jossa oli "kylmä ja satoi aina". Englanti oli vain vähäinen osa hänen hallitsemiaan alueita, ja suurin merkitys oli kuninkaan arvonimellä, joka mahdollisti tasavertaisen aseman muiden monarkkien joukossa. Useimpien muiden 1300-lukua edeltäneiden Plantagenet-kuninkaiden tavoin Rikhardinkaan ei tarvinnut osata englantia. Hän luovutti Englannin asianhoitajiensa käsiin, joihin kuului ajoittain myös hänen äitinsä, ja huolehti enemmän asemastaan ja maistaan Ranskassa.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Henrik II ja Filip II olivat lupautuneet ristiretkelle 21. tammikuuta 1188 Gisorsissa sen jälkeen kun Jerusalem oli menetetty Saladinille. Pointiersin herttuana Rikhard oli tehnyt samoin. Rikhardin tultua kuninkaaksi hän ja Filip II päättivät lähteä Kolmannelle ristiretkelle yhdessä, koska kumpikin pelkäsi toisen valloittavan toisen alueet poissaolon aikana. Rikhard alkoi kerätä ristiretkiarmeijaa, jonka sotilaat olivat pääasiassa normanneja. Hän korotti veroja ja käytti suurimman osan isänsä varallisuudesta, joka oli kasvanut Henrikin keräämistä Saladinin kymmenyksistä, sekä lupasi jopa vapauttaa Skotlannin Vilhelm I:n alamaisuuden valasta 10 000 markkaa vastaan. Saadakseen lisää rahaa Rikhard myi virka-asemia, oikeuksia ja maita niitä haluaville. Aseman aiemmin saavuttaneetkin joutuivat maksamaan. Esimerkiksi Elyn arkkipiispa ja kuninkaan kansleri Vilhelm von Longchamp joutui tekemään 3 000 punnan tarjouksen kanslerinvirastaan. Mies nimeltä Reginald Italialainen teki häntä korkeamman tarjouksen, joka kuitenkin hylättiin. Näin Rikhard onnistui keräämään valtavan sotajoukon ja laivaston ja aloitti sotaretkensä vuonna 1190.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Syyskuussa 1190 Rikhard ja Filip saapuivat Sisiliaan. Sisilian kuningas Vilhelm II oli kuollut 1189. Vilhelmin kruununperijä oli hänen tätinsä Constance, myöhemmin Sisilian kuningatar Constance, joka oli naimisissa Saksan Henrik VI:n kanssa. Heti Vilhelmin kuoleman jälkeen tämän serkku Tancredi valloitti saaren, ja hänet kruunattiin alkuvuonna 1190 kuninkaaksi nimellä Tancredi I. Tancredi oli paavi Klemens III:n ja kansan suosiossa, mutta hänellä oli ongelmia saaren aateliston kanssa. Rikhardin saapuminen lisäsi ongelmia. Tancredi oli vanginnut Vilhelmin lesken kuningatar Johannan, joka oli Rikhardin sisko, eikä suostunut antamaan tälle Vilhelmin perinnössä määrättyjä rahoja. Rikhard vaati siskoaan vapautettavaksi ja perintöä jaettavaksi. Kahden vieraan valtion armeijoiden läsnäolo hermostutti kansaa. Messinan asukkaat nousivat lokakuussa kapinaan vaatien ulkomaalaisia poistumaan saarelta. Rikhard iski Messinaan ja valtasi sen 4. lokakuuta 1190. Ryöstettyään ja poltettuaan kaupungin hän perusti paikalle tukikohtansa. Hän pysyi Messinassa aina maaliskuuhun 1191, ja Tancredi suostui lopulta tekemään rauhan 4. maaliskuuta 1191. Sopimuksen allekirjoittivat Rikhard, Tancredi ja Filip. Rauhansopimuksen pääkohdat olivat:


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Rikhard ja Filip lähtivat Sisiliasta. Rauhansopimus heikensi Englannin ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan välisiä suhteita, jolloin Rikhardin veli Juhana nostatti kapinan. Juhana oli toivonut perivänsä kruunun veljenpoikansa sijasta. Vaikka kapina epäonnistui, Juhana jatkoi juonittelua veljeään vastaan.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Huhtikuussa 1191 Rikhard pysähtyi Rodoksen saarella välttääkseen myrskyisen sään. Hän kävi pelastamassa Navarron Sancho VI:n haaksirikkoutuneen seurueen Kyproksen rannikolta.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: 6. toukokuuta 1191 Rikhardin laivasto saapui Kyproksen Lemesokseen (nykyinen Limassol) ja Rikhard valloitti kaupungin. Kun saaren despootti Isaak Komnenos saapui pysäyttämään ristiretkeläiset, hän havaitsi sen olevan liian myöhäistä ja vetäytyi Kolossiin. Rikhard kutsui Isaakin neuvottelemaan, mutta tämä rikkoi antamansa vieraanvaraisuuden valan ja alkoi vaatia Rikhardin poistumista. Rikhard määräsi ratsuväkensä seuraamaan häntä taisteluun Isaakin joukkoja vastaan Tremetusiassa. Muutamat saaren roomalais-katoliset seurasivat myös häntä, kuten saaren aateliset, jotka olivat tyytymättömiä Isaakin tyrannimaiseen seitsenvuotiseen valtakauteen. Vaikka Isaakin miehet taistelivat urhoollisesti, Rikhardin armeija oli suurempi ja paremmin varustettu. Isaak jatkoi vastarintaa Pentadactyloksen linnoista käsin, mutta antautui Kantaran linnan piirityksen jälkeen. Rikhardista tuli näin Kyproksen uusi hallitsija ja hän sai saaresta tärkeän tukikohdan ristiretkeä varten. Kypros, toisin kuin Tyros ei ollut turkkilaisten välittömän uhan alla. Rikhard rosvosi saaren ja teloitti kaikki häntä vastustaneet. Hän ja suurin osa ristiretkeläisistä lähti Kyprokselta Pyhään maahan kesäkuun alussa. Saarta jäi hallinnoimaan Rikhard Carnville.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Ennen lähtöään Kyprokselta Rikhard nai Berengaria Navarralaisen, Sancho VI:n vanhimman tyttären. Häät pidettiin Limassolissa Pyhän Yrjön kappelissa 12. toukokuuta 1191. Paikalla oli myös Rikhardin sisko Johanna, joka oli saapunut Sisiliasta. Huomattavaa on, että Rikhard oli tuolloin yhä virallisesti kihloissa Adèlen kanssa. Rikhardin tarkoituksena oli saada Navarro läänityksekseen, olihan Navarro hänen äitinsä Eleanooran hallitseman Akvitanian eteläinen rajanaapuri.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard otti uuden vaimonsa mukaansa ristiretkelle. He kuitenkin palasivat takaisin erikseen. Berengarialla oli lähes yhtä paljon vaikeuksia kotimatkallaan kuin Rikhardilla ja hän ei nähnyt Englantia ennen miehensä kuolemaa. Päästyään Saksan vankeudesta Rikhard ei tavannut kuitenkaan enää vaimoaan. Joidenkin myöhempien kirjoittajien teorioiden mukaan Berengarian veljellä, tulevalla Sancho VII:llä oli suhde Rikhardin kanssa. Kuitenkin Rikhardin kuoltua 1199 Berengaria koki suurta tuskaa ilmeisesti rakastettuaan aviomiestään syvästi. Hänen piti jopa haastaa kirkko tunnustamaan lesken asemansa. Vaikka historioitsijat eivät ole yksimielisiä asiasta, monet fiktiiviset tarinat ja nykyaikainen historiankirjoitus pitää Rikhardia homoseksuaalina.


title: Rikhard I Leijonamieli

text:
Kyproksella Rikhard oli vastaanottanut sotilaallista apua Guido Lusignanilaiselta, joka oli Rikhardin isän serkun Sibyllan leski. Guido yritti saada takaisin vuonna 1187 menettämänsä Jerusalemin kuninkaan arvon vaikka hänen vaimonsa oli kuollut Akkon piirityksessä edellisvuonna. Guido toivoi saavansa tukea Rikhardilta, olihan hänen perheensä Rikhardin vasalleja Pointoussa. Hänen päävastustajansa hallitsijaksi oli Montferratin Konrad, Sibyllan sisarpuolen Isabellan toinen aviomies. Konradia, jonka Tyroksen puolustus oli pelastanut kuningaskunnan 1187, kannattivat Ranskan Filip, hänen serkkunsa Ranskan Ludvig VII:n poika sekä toinen serkku Itävallan herttua Leopold V. Rikhard taasen oli liittoutunut myös Humfried IV von Toronin kanssa. Tämä oli Isabellan ensimmäinen aviomies, josta Isabellan oli pakotettu ottamaan ero vuonna 1190. Humfried oli uskollinen Guidolle ja puhui sujuvaa arabiaa. Tästä syystä Rikhard käytti häntä tulkkina ja neuvottelijana.
Kuningas Rikhard saapui Akkoon kesäkuussa 1191. Hän onnistui joukkoineen valtaamaan kaupungin ja Konrad neuvotteli Saladinin kanssa antautumisesta. Kuninkaiden liput nostettiin ylös, mukaan lukien Itävallan lippu Englannin ja Ranskan ohella. Leopoldin (joka oli sukua Isaak Komnenokselle) teko oli sekä Rikhardin että Filipin mielestä härskiä julkeutta, olihan Leopold Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alainen vasalli. Rikhardin miehet, tämän tietämättä tai tietäen, repivät Itävallan lipun tangosta ja heittivät sen Akkon linnoituksen vallihautaan. Se sai teosta suuttuneen Leopoldin jättämään ristiretken. Lopulta myös punatautiin sairastunut Filip lähti ristiretkeltä riideltyään Rikhardin kanssa Kyproksen asemasta (Filip halusi puolet saaresta) ja Jerusalemin kuningaskunnasta. Rikhard oli yllättäen jäänyt ilman liittolaisiaan.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard oli pitänyt 2 700 muslimia panttivankina saadakseen Saladinin täyttämään antautumisehdot. Filip ennen lähtöään oli uskonut omat vankinsa Konradille, mutta Rikhard pakotti tämän luovuttamaan vangit hänelle. Rikhard ei uskonut, että sotaretki hyötyisi vankijoukosta mukanaan ja niin kärsimättömänä ja hermostuksissaan määräsi kaikki vangit tapettaviksi.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard oli pakotettu hyväksymään Konrad Jerusalemin kuninkaaksi ja hän myi Kyproksen suojatilleen Guido Lusignanilaiselle. Kuitenkin vain muutama päivä kuninkaaksi valintansa jälkeen, 28. huhtikuuta 1192 salamurhaajat puukottivat Konradin kuoliaaksi ennen kuin hänet ehdittiin kruunata. Kahdeksan päivää myöhemmin Rikhardin oma veljenpoika Champagnen kreivi Henrik II nai leski Isabellan vaikka tämä odotti lasta Konradille. Murhaa ei koskaan ratkaistu, mutta Rikhardin osallisuutta epäiltiin vahvasti.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhardin sotataktiikat toivat ristiretkeläisille menestyksen Akkon piirityksessä ja sitä seuranneessa marssissa etelään. 7. syyskuuta 1191 Rikhard löi Saladinin Arsufin taistelussa. Koska Ranskan kuningas oli poistunut vahvuudesta, Rikhard tajusi, että hänellä ei ollut toivoa pitää Jerusalemia hallussaan vaikka hän saisikin sen vallattua. Surullisena hän määräsi vetäytymisen ja vaikka oli vain muutaman kilometrin päässä kaupungista, hän ei halunnut luoda katsettaan kaupunkiin, koska hän oli luvannut katsella sitä vain valloitettuna. Muutamien vähäisempien Saladinin joukkoja vastaan käytyjen kahakoiden jälkeen Rikhard ja Saladin, molemmat tietoisina asemansa epävakaudesta, solmivat rauhan 2. syyskuuta 1192. Siinä Jerusalem pysyi muslimeilla, mutta kristittyjen sallittiin tehdä kaupunkiin pyhiinvaellusmatkoja. Viimeisenä tekonaan Rikhard yritti vallata Egyptin, joka oli Saladinille tärkeä tarvikkeiden lähde, mutta hän epäonnistui. Lopulta Rikhardilta alkoi loppua aika - hän tiesi sekä Filipin että veljensä Juhanan juonittelevan häntä vastaan. Rikhard poistui Pyhältä maalta 9. lokakuuta 1192.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Huono sää pakotti Rikhardin laivan rantautumaan Korfuun, Bysantin keisarin Isaak Angeloksen alueelle. Isaak oli vihainen Rikhardille tämän vallattua Kyproksen. Naamioituneena temppeliherraksi, Rikhard purjehti Korfusta neljän palvelijan kanssa merirosvolaivalla. Laiva haaksirikkoutui lähellä Aquileiaa ja pakotti Rikhardin seurueineen vaaralliselle matkalle halki Keski-Euroopan. Matkallaan lankonsa Saksin Henrikin alueelle, Leopold V, Itävallan herttua vangitsi hänet vähän ennen joulua vain muutaman kilometrin päässä Määrin rajasta lähellä Wieniä. Leopold syytti Rikhardia serkkunsa Konradin murhauttamisesta. Rikhard seurueineen oli matkustanut naamioituneena pyhiinvaeltajiksi. Rikhard itse oli naamioitunut keittiöapulaiseksi, mutta tuli tunnistetuksi suuren ja arvokkaan sormuksensa vuoksi. Toisen tarinan mukaan hänet tunnistettiin, koska hän söi paistettua kanaa – aatelisille varattua herkkua. Pidettyään Rikhardia vangittuna Dürnsteinissa herttua luovutti hänet Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Henrik VI:lle. Dürnsteinissa ollessaan hän kirjoitti laulun "Ja nus hons pris" tai "Ja nuls om pres" ranskan ja oksitaanin kielellä, ilmaisten tunteitaan jouduttuaan heitteillejätetyksi. Vaikka olosuhteet vankeudessa eivät olleet mahdottoman huonot, Rikhard oli turhautunut kun ei päässyt matkustamaan vapaasti. Hänen äitinsä kokosi väsymättä Henrik VI:n vaatimia 150 000 markan lunnaita – summa oli kaksi kertaa Englannin kruunun vuosittainen tulo. Sekä papistoa että maallistoa verotettiin neljänneksellä näiden omaisuudesta, kirkkojen kulta- ja hopea-aarteita takavarikoitiin ja rahaa kerättiin "scutage" ja "carucage" (vero, joka tuli danegeldin jälkeen) -veroilla. Lopulta Rikhardin vapauttamiseksi maksettiin 100 000 markkaa. Henrik torjui myös Juhanan ja Filipin tarjoaman 80 000 markkaa, joka olisi maksettu keisarille, jos tämä olisi pitänyt Rikhardia vankina Mikkelinpäivään 1194 saakka. Lopulta 4. helmikuuta 1194 Rikhard vapautettiin.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhardin poissa ollessa Juhana oli ollut lähellä kaapata kruunun Rikhardilta. Veljesten tavatessa Rikhard antoi Juhanalle anteeksi, kohdellen tätä kuin poikaa, jonka pahat neuvonantajat olivat johtaneet harhaan. Rikhard jopa nimesi Juhanan kruununperijäkseen. Juhanaa vastaan kääntymisen sijasta Rikhard alkoi taistelun entistä liittolaistaan ja läheistä ystäväänsä kuningasta Filipiä vastaan, Englannissa Rikhard viihtyi vain kaksi kuukautta.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard liittoutui Balduin I:n, Boulognen kreivin Renaudin ja appensa Sancho VI:n kanssa, joka uhkasi Filipin alueita etelästä. Tärkein liittolainen oli kuitenkin Rikhardin sisarenpoika, Poitoun Otto, josta oli tuleva Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija Otto IV Braunschweigilainen.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Osittain näiden sekä muiden juonien ansiosta Rikhard voitti useita taisteluja Filipiä vastaan. Gisorsin taistelussa hän otti motokseen lauseen "Dieu et mon droit" ("Jumala ja oikeuteni"), mukaillen keisari Henrikille sanomaansa aiempaa uhoa, että hänen yläpuolellaan on vain Jumala. Tämä motto on vielä tänäkin päivänä Yhdistyneen Kuningaskunnan vaakunan motto.