title: Louis Mountbatten

text: Vuonna 1943 Mountbatten lähetettiin Kaakkois-Aasian joukkojen komentajaksi, missä hän aloitti moraali-monsuuni-malaria-ohjelman. Arakan ja Imphalin voitot mursivat käsityksen japanilaisten voittamattomuudesta. Hyvin huollettuina brittijoukot jatkoivat aktiivista taistelua myös monsuunisateiden aikana. Malarian ja muiden trooppisten sairauksien vuoksi hän perusti lääketieteellisen neuvontaosaston, jossa tutkijat vaihtoivat kokemuksia sotilaslääkäreiden kanssa onnistuen alentamaan sairas:kaatunut -suhteen 120:1:stä 10:1:een vuodesta 1943 vuoteen 1945 mennessä.


title: Louis Mountbatten

text: Kenraali Slimin johdolla japanilaiset onnistuttiin ajamaan Burmasta Meiktilan ja Mandalayn voittojen sekä Rangooniin toukokuussa 1945 tapahtuneen maihinnousun avulla. Japanin antauduttua päinvastoin kuin yhdysvaltalainen Douglas MacArthur, joka salli japanilaisten upseerien pitää samurai-miekkansa Mountbatten edellytti, että ne nimenomaan vaaditaan luovutettaviksi, jottei japanilaisille jäisi epäselvyyttä sodan voittajasta.


title: Louis Mountbatten

text: Sodan jälkeen Mountbatten palveli siviilihallinnon tehtävissä Kaakkois-Aasiassa. Hän uskoi, että länsivallat voisivat olla yhteistyössä nationalistien kanssa ja että Atlantin julistuksen itsemääräämisoikeuden periaatetta tulisi noudattaa myös Burmassa ja Malaijilla.


title: Louis Mountbatten

text: Vuonna 1947 Britannian pääministeri Clement Attlee nimitytti kuninkaalla Mountbattenin Intian viimeiseksi varakuninkaaksi valvomaan Intian itsenäistymistä Intiaksi ja Pakistaniksi. Näiden itsenäistyttyä hän palveli laivastossa Välimerellä 1948–1956 sekä tuli 1958 nimitetyksi puolustusvoimien esikuntapäälliköksi, missä hän valvoi sotaministeriön, ilmailuministeriön ja amiraliteetin yhdistämistä puolustusministeriöksi.


title: Louis Mountbatten

text: Vuonna 1955 Churchill nimitti Mountbattenin ensimmäiseksi merilordiksi, asemaan, josta hänen isänsä oli joutunut luopumaan vuonna 1917.


title: Louis Mountbatten

text: Laivaston johdossa Mountbatten ajoi sen modernisointia ja risteilyohjusalusten ja lentotukialusten sekä ydinsukellusveneiden hankintaa. Näin Mountbatten osallistui myös ydinasepolitiikkaan, mm. Britannian ensimmäisen ydinsukellusveneen, "HMS Dreadnoughtin" rakennuttamiseen.


title: Louis Mountbatten

text: Vetäytydyttyään eläkkeelle Mountbatteista tuli brittiläisen imperiumin elävä vertauskuva. Elisabet II nimitti hänet henkivartiokaartinsa everstiksi.


title: Louis Mountbatten

text: Mountbatten kuoli 27. elokuuta 1979 salamurhan uhrina lomaillessaan kesäasunnollaan Mullaghmoressa, Sligon kreivikunnassa, Irlannin tasavallassa. Mountbatten ja kolme muuta kuolivat kun IRA:n asentama pommi räjähti hänen moottoriveneessään Donegalin lahdella.


title: Gregory Smith

text: Gregory Edward Smith (s. 6. heinäkuuta 1983 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalais-amerikkalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Ephram Brownin roolista televisiosarjassa "Everwood". Vuodesta 2010 lähtien hän on esiintynyt poliisisarjassa "Nuoret poliisit". Smith debytoi sarjassa myös yksittäisten jaksojen ohjaajana.


title: Gregory Smith

text:
Smith esiintyi ensimmäisen kerran televisiossa yksivuotiaana, tuolloin mainoksessa. Hänen ensimmäinen merkittävä roolinsa oli elokuvassa "Leapin' Leprechauns" (1995), sen jälkeen hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Harriet the Spy", "Pienet soturit", "Krippendorf's Tribe" ja "Patriot".
Gregory on tunnettu myös "World Heroes" -pelisarjan Tom Wieselawin ääninäyttelijänä.


title: Gregory Smith

text: Gregory Smithillä on nykyään sekä Kanadan että Yhdysvaltain kansalaisuus.


title: Gregory Smith

text: "Everwoodin" roolihahmonsa Ephram Brownin tavoin myös Smith uskonnoltaan juutalainen.


title: Veren vangit

text: Veren vangit () on Anne Ricen kirjoittama vampyyriromaani. Kirja ilmestyi vuonna 1976, mutta tekijä oli kirjoittanut sen jo kolme vuotta aiemmin.


title: Veren vangit

text: Romaani keskittyy kuolemattomuuden, kadottamisen, seksuaalisuuden ja voiman teemoihin. Teos saavutti nopeasti kulttisuosion ja sillä on ollut suuri vaikutus gootti-kulttuuriin. Kirjalla on monia jatko-osia.


title: Veren vangit

text: Kirjasta on tehty samanniminen elokuvasovitus vuonna 1994.


title: Veikko Huhtanen

text: Veikko Aarne Aleks Huhtanen (5. kesäkuuta 1919 Viipuri – 29. tammikuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen telinevoimistelija ja kolminkertainen olympiavoittaja.


title: Veikko Huhtanen

text: Huhtanen voitti Lontoon olympiakisoissa 1948 kultaa 12-ottelussa pistein 229,7. Hevosella hän jakoi kultamitalin pistein 38,7 Paavo Aaltosen ja Heikki Savolaisen kanssa. Nojapuilla Huhtanen voitti olympiahopeaa pistein 39,3 ja rekillä pronssia pistein 39,2. Hän sai hypyissä 38,4 pistettä ja jäi vain 0,1 pistettä pronssimitalista. Suomen joukkue, jossa Huhtanen oli mukana, voitti joukkuekilpailussa olympiakultaa. Huhtanen oli kisojen toiseksi menestynein urheilija hollantilaisen Fanny Blankers-Koenin jälkeen.


title: Veikko Huhtanen

text: Huhtanen voitti Baselin MM-kisoissa 1950 MM-hopeaa rekillä ja oli mukana Suomen joukkueessa, joka voitti joukkuekilpailussa MM-hopeaa.


title: NHIndustries

text: NHIndustries on vuonna 1992 perustettu helikoptereita valmistava konsortio, jonka jäsenet ovat:NHIndustries perustettiin NHI NH90 -sarjan helikoptereiden suunnittelua, kehitystä, tuotteistamista, tuotantoa sekä logistiikan hoitamista varten.


title: Paavo Aaltonen

text: Paavo Johannes Aaltonen (11. joulukuuta 1919 Kemi – 9. syyskuuta 1962 Sipoo) oli suomalainen telinevoimistelija ja kolminkertainen olympiavoittaja.


title: Paavo Aaltonen

text: Aaltonen voitti kolme kultamitalia Lontoon 1948 olympialaisten voimistelukilpailuissa. Hän kuului joukkuekilpailussa Suomen voitokkaaseen ryhmään ja saavutti henkilökohtaisen kullan hypyssä ja hevosella. Jälkimmäisellä telineellä hän jakoi tasapistein voiton maanmiestensä Veikko Huhtasen ja Heikki Savolaisen kanssa. Lisäksi Aaltonen sai pronssia 12-ottelussa.


title: Paavo Aaltonen

text: Vuoden 1950 maailmanmestaruuskilpailuissa Baselissa Aaltonen voitti kultaa rekillä ja hopeaa joukkuekilpailussa. Hän oli viimeisin suomalainen telinevoimistelun maailmanmestari aina vuoteen 1997 ja Jani Tanskasen mestaruuteen saakka.


title: Paavo Aaltonen

text: Aaltonen edusti kotimaassaan muun muassa Karhulan Katajaisia ja Elannon Iskua. Hän oli ensimmäinen TUL:n seuran edustajana maailmanmestaruuden voittanut urheilija.


title: Pekka Autiovuori

text: Pekka Kullervo Autiovuori (s. 19. maaliskuuta 1946 Riihimäki) on suomalainen näyttelijä. Hän näytteli Suomen Kansallisteatterissa vuosina 1967–2009.


title: Pekka Autiovuori

text: Autiovuori pääsi Suomen Teatterikouluun vuonna 1964 ja valmistui vuonna 1967. Hän teki läpimurtonsa jo opiskeluaikanaan Mikko Niskasen nuorisokuvauksissa "Käpy selän alla" (1966) ja "Lapualaismorsian" (1967), joiden pääosiin ohjaaja poimi nuoria teatterikoululaisia. Autiovuori sai parhaan miespääosan Jussi-patsaan roolistaan elokuvassa "Tunteita" (1966), joka oli neljän teatterikoulusta valmistuneen nuoren ohjaajan tekemä episodielokuva. Hän oli tuolloin vasta 20-vuotias ja on edelleen kaikkien aikojen nuorin palkinnon saaja.


title: Pekka Autiovuori

text: Valmistuttuaan teatterikoulusta Autiovuori kiinnitettiin 1967 Suomen Kansallisteatteriin, jossa hän näytteli vuoteen 2009. Autiovuori on näytellyt urallaan monentyyppisiä rooleja. Parhaimmillaan hän on lavalla, kun näytelmässä vaaditaan kellontarkkaa komediallista älyä sekä nokkeluutta. Näitä puolia hän on esittänyt erityisesti Kansallisteatterin 1990–2000-lukujen Molière-komedioissa. Autiovuori palkittiin näyttelijäntyöstään Ida Aalberg -palkinnolla vuonna 1997.


title: Pekka Autiovuori

text: Autiovuori on esiintynyt harvakseltaan myös elokuvissa, kuten Edvin Laineen Väinö Linna -filmatisoinnissa "Täällä Pohjantähden alla" (1968) ja Spede Pasasen Uuno Turhapuro -elokuvissa. Hän esiintyi myös suositussa televisiosarjassa "Sämpy" ja esitti "Siivoton juttu" -elokuvassa pankin virkailijaa.


title: Pekka Autiovuori

text: Myöhemmin Autiovuori on tullut tunnetuksi erityisesti äänestään radiokuunnelmissa. Hän on esittänyt muun muassa Richard Lammia "Knalli ja sateenvarjo" -kuunnelmasarjassa (1979 alkaen) ja Arthur Dentiä suomalaisessa sovituksessa Douglas Adamsin tieteisparodiasta "Linnunradan käsikirja liftareille" (1984–1985, 1991 ja 1995). Autiovuori näytteli myös nimiroolin "Kuka viritti ansan, Roger Rabbit?" -elokuvan kuunnelmasovituksessa, jota levitettiin myyntikasettina. Autiovuori on lisäksi humorististen Nikke-äänikirjojen (c-kasetti) kertojaääni.


title: Pekka Autiovuori

text: Autiovuoren ääni on tuttu myös lastenpiirretyistä. Hänen esittämiään rooleja ovat muun muassa "Ankronikan" Roope Ankka, "Alfred J. Kwakin" Korppi, Karski-Katti, Tarkastaja Sherlock ja Hannu Harakka, "Karhuherra Paddingtonin" herra Curry, "Pekka Töpöhännän" Monni ja "Toy Storyn" Herra Perunapää.


title: Pekka Autiovuori

text: Autiovuoren vaimo on vuodesta 1987 näyttelijä Marjukka Halttunen.


title: Rajalan kämppä

text: Rajalan kämppä on vuonna 1946 metsätyömiesten asunnoksi valmistunut rakennus Laipanmaan metsäalueen keskellä entisen Sahalahden kunnan alueella Kangasalla. Sen rakennutti Yhtyneet Paperitehtaat vuonna 1946. Kämpän käyttö oli vilkkainta 1950-luvulla. 1960-luvulla majoittumien metsäkämpillä hiipui nopeasti metsätyön koneistuttua ja autoteiden tultua Laipanmaahankin. 1970-luvun alusta alkaen kämpällä asui vain yksi mies, Nestori Hanhikoski vuoteen 2002 asti. Kämpän omistaja UPM Kymmene vuokrasi kämpän Sahalahti-Seuralle. Vuosina 2004 ja 2005 kämppä kunnostettiin talkoovoimin museo- ja virkistyskäyttöön, johon se otettiin juhlallisin menoin 28. kesäkuuta 2005.


title: Ida’an

text: Ida’an on Sabahin osavaltiossa, Malesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sillä on noin 6 000 äidinkielistä puhujaa (1987). Kielellä on ainakin kaksi murretta, begahak ja subpan.


title: Kultainen orda

text: Kultainen orda (, ) oli mongolien perustama, nykyisen Venäjän, Ukrainan ja Kazakstanin alueella sijainnut keskiaikainen valtio. Se oli eräs Mongolivaltakunnan seuraajavaltioista.


title: Kultainen orda

text:
Nimessä oleva sana "orda" tulee turkkilais-mongolilaisesta sanasta "ordu", joka tarkoitti lähinnä leiriä.
Turkin kielessä sana ordu tarkoittaa armeijaa. Nimessä esiintyvän sanan "kultainen" uskotaan tulleen mongolien käyttämästä suuntajärjestelmästä, jossa musta oli pohjoinen, sininen itä, punainen etelä, valkoinen länsi ja keltainen (tai kultainen) keskusta. Toisen version mukaan nimi tuli Batun upeasta kultaisesta teltasta. Nimelle "Kultainen orda" ei ole kirjoitettua lähdettä ennen 1600-lukua. Jotkut kannattavat vaihtoehtoista nimeä kiptšakkien kaanikunnan mukaan.


title: Kultainen orda

text: Mongolivaltakunnan perustajan Tšingis-kaanin kuoltua valtakunta jaettiin hänen neljälle pojalleen. Näistä Jotši oli jo kuollut, joten kaukaisimmat alueet nykyisellä eteläisellä Venäjällä saivat hänen poikansa Batu (Sinisen eli itäisen ordan johtaja) ja Orda (Valkoisen eli läntisen ordan johtaja). Batu valloitti Volgan Bulgarian 1236 ja mongolit saivat nopeasti haltuunsa Rutenian aroalueet ja ottivat paikallisen turkinsukuisen väestön armeijaansa. Sen jälkeen Batu valloitti suurimman osan Kiovan Rusista hävittäen sen kukoistaneen pääkaupungin Kiovan. Batu valloitti Novgorodia lukuun ottamatta kaikki muutkin venäläiset ruhtinaskunnat ja myös Novgorodin ruhtinas Aleksanteri Nevski myönsi mongolien ylivallan.


title: Kultainen orda

text: Batun Sininen orda jatkoi hyökkäystään länteen Puolaan ja Unkariin kukistaen siellä vastaan asettuneet länsieurooppalaiset ritariarmeijat. Vuonna 1241 suurkaani Ögödei kuoli ja Batu joutui luopumaan Puolan ja Unkarin valloituksista ottaakseen osaa seuraajakilpailuun. Venäjän valloitukset sen sijaan jäivät Batulle ja hän perusti vuonna 1242 pääkaupunkinsa Sarain, joka lienee sijainnut Volgan alajuoksulla.


title: Kultainen orda

text: Batun kuoltua vuonna 1255 valtakunta kukoisti vielä vuosisadan. Batun veli Berge yhdisti Valkoisen ja Sinisen ordan. Ordan sotilaallinen mahti saavutti huippunsa Uzbegin (1312-1341) kaudella, jolloin armeijassa oli 300 000 sotilasta. Kultainen orda oli 1200-luvun loppupuolella ja 1300-luvun alkupuolella Euraasian suurin valtiomuodostelma.


title: Kultainen orda

text:
Ordan yksinvaltias oli kaani, jonka valitsi mongolien perinteinen kurultai-kokous Batun jälkeläisten joukossa. Pääministeriä, joka myös oli etninen mongoli, nimitettiin "ruhtinaiden ruhtinaaksi". Ministerejä sanottiin visiireiksi. Paikallishallitsijat, baskakit, keräsivät veroja, joutuen kansan tyytymättömyyden
maalitauluksi. Siviili- ja sotilashallintoa ei yleensä eroteltu. Orda menetti nopeasti mongolilaisen identiteettinsä. Vaikka mongolit muodostivat yläluokan, oli suurin osa väestöstä turkinsukuisia ja muita alueen alkuperäisiä paimentolaisheimoja.


title: Kultainen orda

text: Ordasta tuli pian pikemminkin kaupunki- kuin paimentolaisvaltio: Saraista tuli kukoistava metropoli. Siellä arvellaan olleen 600 000 asukasta. Huolimatta venäläisten käännytystyöstä Saraissa, mongolit enimmäkseen säilyttivät animistiset uskomuksensa, kunnes Uzbeg-kaani (1312-41) sääti islamin valtionuskonnoksi. Eräiden venäläisruhtinaiden on kerrottu tulleen murhatuksi Saraissa, koska he kieltäytyivät kumartamasta pakanallisille symboleille, mutta murhien syyt saattavat todellisuudessa olla pikemminkin poliittisia. Kaanit olivat yleensä uskonnollisesti suvaitsevaisia ja jopa vapauttivat ortodoksikirkon veroista.


title: Kultainen orda

text: Orda keräsi veroja alamaisilta kansoiltaan - venäläisiltä, armenialaisilta, georgialaisilta ja Krimin kreikkalaisilta. Kristittyjen toiminta omilla alueillaan ei kaaneja häirinnyt, kunhan veroa maksettiin. Vasallivaltioita ei koskaan suoraan liitetty Ordaan ja venäläisruhtinaat saivat pian oikeuden kerätä mongoliveron itse. Verot olivat kuitenkin raskaat, niiden laiminlyönnistä rangaistiin ankarasti ja vasallivaltioiden sivistysarvoille ja kehitykselle Ordan aika oli tuhoisa.


title: Kultainen orda

text:
Ordan politiikka Venäjällä noudatti ohjenuoraa "hajota ja hallitse". Tataarit pyrkivät solmimaan nopeasti vaihtelevia liittoja paikallisten ruhtinaiden kanssa pitääkseen alueen heikkona ja jaettuna. 1300-luvulla Liettuan nousu suurvallaksi merkitsi haastetta tataarien ylivallalle. Liettuan suurruhtinas Algirdas löi tataarit Bug-virran varrella 1362 käydyssä Sinisten vesien taistelussa, vallaten Kiovan ja suuren osan Kiovan Rusj vanhoista alueista.
Liettuan vastapainoksi kaani pyrki muodostamaan Moskovasta johtavan venäläisen valtion. Moskovan Iivana I:lle myönnettiin suuriruhtinaan arvo ja oikeus kerätä veroa muilta venäläisruhtinailta.


title: Kultainen orda

text: Sarain kautta käytiin vilkasta kauppaa genovalaisten Mustanmeren tukikohdista. Mamelukkien Egypti oli Ordan pitkäaikainen kauppakumppani ja liittolainen Välimerellä.


title: Kultainen orda

text: 1340-luvun Musta surma heikensi merkittävästi Kultaista ordaa. Vuonna 1357 kun kaani Jani Beg murhattiin, Orda joutui pitkään sisällissotaan, jossa kaani vaihtui seuraavan viiden vuosikymmenen aikana keskimäärin vuoden välein. Tänä aikana Moskova, Astrahan ja Kovaresmia pyrkivät eroon Ordasta, ja Dnepr-joen alajuoksun alue siirtyi Puola-Liettualle. Mamai – kenraali joka ei ollut muodollinen hallitsija – pyrki palauttamaan Ordan vallan Venäjällä. Dimitri Donskoi löi hänen komentamansa tataarit Kulikovon taistelussa vuonna 1380. Mamaita seurannut Tokhtamysh valloitti Sinisen ordan alueen ja palautti Kultaisen ordan hetkeksi alueelliseksi mahdiksi. Hän hävitti Moskovan kostona kapinasta vuonna 1382.


title: Kultainen orda

text: Kuoliniskun Ordalle antoi Timur Lenk, joka 1300-luvun lopussa tuhosi Tokhmatyshin armeijan, hävitti Ordan pääkaupungin, ryösti Krimin kauppakeskukset ja vei taitavimmat käsityöläiset omaan pääkaupunkiinsa Samarkandiin. 1440-luvulta alkaen Orda oli hajaannuksessa ja jakaantuneena kahdeksaan erilliseen kaanikuntaan: Siperian, Qasimin, Kazanin, Astrahanin, Kazakkien, Uzbekkien, Krimin ja Suur-ordan kaanikuntiin. Mikään näistä ei yksinään ollut Moskovaa voimakkaampi ja se irrottautuikin tataarien kontrollista lopullisesti noin 1480. Kaanikunnat liitettiin Moskovaan yksi kerrallaan 1500-luvulla, lukuun ottamatta Krimin kaanikuntaa, josta tuli Ottomaanien imperiumin vasallivaltio 1475 kunnes se liitettiin Venäjään 1783.


title: Iharinkoski

text: Iharinkoski sijaitsi Pirkanmaalla Kangasalan kunnan Iharin kylässä vuosina 1604–1830. Koski syntyi luonnonmullistuksessa paikalle, jossa siihen saakka oli ollut Längelmäveden ja Pälkäneveden yhdistänyt salmi. Kosken kuivuttua paikalla oli järvet toisistaan erottanut kannas, jonka poikki paljon myöhemmin on kaivettu järvet yhdistävä kanava.


title: Iharinkoski

text: Vuonna 1604 Pälkänevedelle syntyi uusi lasku-uoma, Kostianvirta, ja järven vedet alkoivat virrata sitä pitkin Mallasveteen. Pälkäneveden pinta aleni tällöin nopeasti noin 3,5 metriä, Mallasveden tasolle. Myös Längelmäveden pinta laski, mutta vähemmän kuin Pälkäneveden, ja näitä järviä yhdistäneen salmen paikalle syntyi koski, jonka kautta Längelmävesi laski Pälkäneveteen. Samalla Sarsanvirta, jota pitkin Längelmävesi ja Pälkänevesi olivat laskeneet Roineeseen, kuivui 10. kesäkuuta 1604 yhdessä yössä. Siihen aikaan ajateltiin Iharinkosken olevan syyllinen Sarsan kuivumiseen ja syntyi sanonta ""Ilkeä Iharin koski saatti Sarsan vaivaiseksi"". Todellinen syyllinen Sarsan kuivumiseen oli siis Kostianvirta.


title: Iharinkoski

text: 1800-luvun alussa alettiin rakentaa kanavaa Längelmäveden ja Roineen väliselle kapealle kannakselle. Keväällä 1830 rakentajien padot pettivät ja syntyi Kaivannon kanava. Tällöin Längelmävesi laski Roineen tasolle ja Iharinkoski kuivui.


title: Iharinkoski

text: Iharinkosken vesiuoman katkaissut kannas kaivettiin auki 5.4.2014. Pitkään suunnitellun kannaksen poiston tarkoituksena oli uoman avaaminen veneliikenteelle ja vedenlaadun parantaminen. Keväällä 2012 Vaasan hallinto-oikeus antoi kannaksen avaushankkeelle myönteisen päätöksen. Valitusten vuoksi käsittely siirtyi korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka antoi 12.11.2013 uuden myönteisen päätöksen Iharin kannaksen avaamiseksi.


title: Iharinkoski

text: Kannaksen kaivaminen aloitettiin 5.4.2014 kello 9, ja noin kello 10 aikaan vedet pääsivät virtaamaan esteettä Heposelän ja Pälkäneveden välillä. Paikalla oli useita kymmeniä ihmisiä, myös paikallisen lehdistön edustajia. Viereisessä Iharin Myllytorpassa oli kahvio avattu tapahtuman kunniaksi. Vaikka vedenkorkeudet avatun kannaksen molemmin puolin olevissa vesistöissä ovatkin teoriassa samat, havaittiin kannaksen avaamisen jälkeen veden virtaamista Heposelästä kohti Pälkänevettä.


title: El Escorial

text: Real Sitio de San Lorenzo de El Escorial on valtava palatsi-, luostari-, museo- ja kirjastorakennuskokonaisuus San Lorenzo de El Escorialin kunnassa Madridin itsehallintoalueella Espanjassa, 45 kilometriä pääkaupungista Madridista luoteeseen.


title: El Escorial

text: Kuningas Kaarle V esitti testamentissaan toiveen uskonnollisen rakennelman rakentamisesta; hän halusi tulla haudatuksi uuteen rakennukseen vaimonsa Isabella Portugalilaisen kanssa. Kaarlen poika Filip II aloitti työt palattuaan vuonna 1559 Flanderista ja nimitti Juan Bautista de Toledon kuninkaalliseksi arkkitehdiksi. Seuraavana vuonna rakennuksen paikaksi valittiin maaseutualue Guadarramavuorten juurelta.


title: El Escorial

text: Luostarin perustamiskirja laadittiin 1567, ja se sai nimekseen San Lorenzo el Real del Escorial espanjalaistaustaisen Pyhän Laurentiuksen mukaan. Rakennustyöt aloitettiin 23. huhtikuuta 1563, ja koko kompleksi valmistui 13. syyskuuta 1584. Arkkitehdit Juan Bautista de Toledo, Giambattista Castello ja Juan de Herrera suunnittelivat sen klassiseen tyyliin.


title: El Escorial

text: Luostarin ympärille kehittyi tämän jälkeen nykyinen San Lorenzo de El Escorialin kaupunki. Tuli on vahingoittanut El Escorialia useaan kertaan. Vuoden 1671 palon jälkeen siihen rakennettiin uudet katot, jotka suunnittelivat Gaspar de la Peña ja Bartolomé Zumbigo y Salcedo.


title: El Escorial

text: Luostari annettiin hieronymiiteille, jotka käyttivät sitä vuoteen 1885, jolloin augustinolaiset korvasivat hieronymiitit. Augistinolaiset käyttävät edelleen luostaria, vaikka se onkin nykyään Patrimonio Nacional -viraston hallinnassa.


title: El Escorial

text: Monia El Escorialin maalauksista siirrettiin vuonna 1939 Madridin Museo del Pradoon. Itse luostaria entisöitiin 1950-luvulla Ramón Andradan johdolla.


title: El Escorial

text: Se rakennettiin vuosina 1563–1584 kuningas Filip II:n käskystä hautapaikaksi Espanjan kuninkaille ja vastauskonpuhdistuksen tutkimuspaikaksi. Se on halstarinmuotoinen marttyyrikuoleman kärsineen Pyhän Laurentiuksen (espanjaksi "San Lorenzo") muistoksi. Espanjalaisittain voittoisa San Quintínin taistelu vuonna 1557 käytiin Pyhän Laurentiuksen päivänä, joten kuningas päätti omistaa luostarin hänelle kiitoksena voitosta.


title: El Escorial

text: Rakennusryhmässä on huomattava taidekokoelma sisältäen mm. Tizianin, Tintoretton, El Grecon, Diego Velázquezin, Rogier van der Weydenin, Paolo Veronesen, Alonso Canon, José de Riberan, Claudio Coellon teoksia. Rakennuskokonaisuuteen kuuluu myös kirjasto, jossa on tuhansia muinaisia kirjoituksia.


title: El Escorial

text: El Escorialiin on haudattu suurin osa Espanjan Habsburg- ja Bourbon-sukuisista kuninkaista viimeisen 500 vuoden ajalta. Kuninkaallisessa hautakammiossa lepäävät Kaarle I, Filip II, Filip III, Filip IV, Kaarle II, Ludvig I, Kaarle III, Ferdinand VII, Isabella II, Alfonso XII ja Alfonso XIII. Bourbon-suvun kaksi ensimmäistä kuningasta, Filip V ja Ferdinand VI, sekä Savoiji-suvun Amadeus I eivät ole haudattuna luostariin.


title: El Escorial

text: El Escorial hyväksyttiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1984. Se on suosittu matkailukohde, ja siellä vieraillaan usein päiväretkillä Madridista.


title: El Escorial

text: Ympäröivässä San Lorenzo de El Escorialin kunnassa järjestetään Complutensen yliopiston suosittuja kesäkursseja. Lähellä El Escorialia sijaitsee Santa Cruz del Valle de los Caídos, muistomerkki Espanjan sisällissodassa kaatuneille.


title: Percival

text: Percival tai Perceval on kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Hän on yksi pyöreän pöydän ritareista. Walesinkielisessä kirjallisuudessa hänen nimensä on Peredur.


title: Percival

text: Useimpien tarinoiden mukaan Percival on aatelinen, ja hänen isänsä on joko kuningas Pellinore tai joku ylhäinen ritari. Percival päättää ryhtyä ritariksi tavattuaan muutamia ritareita. Hän lähtee kuningas Arthurin hoviin, jossa hän osoittautuu erinomaiseksi soturiksi, ja hänet valitaan pyöreän pöydän ritariksi.


title: Percival

text: Percivalin keskeinen ominaisuus on lapsenomainen viattomuus, joka suojelee häntä maallisilta houkutuksilta ja erottaa hänet muista pyöreän pöydän ritareista. Viattomuus myös yhdistää hänet kansantaruista tuttuun yksinkertaisen sankarin tai hupsun aiheeseen. Percival yhdistettiin Graalin maljan etsintään jo varhaisimmissa Arthurista kertovissa legendoissa. Chrétien de Troyes kertoo Percevalista, joka ensin epäonnistuu tehtävässään, mutta oppii erehdyksestään ja lopulta löytää Graalin. Troyes'n tarinassa "Le Conte du Graal" Percival vierailee haavoittuneen Kalastajakuninkaan linnassa, missä hän näkee salaperäisen astian. Percival ei kuitenkaan kysy kysymystä, joka parantaisi Kalastajakuninkaan, koska Percivalia on aiemmin kehotettu olemaan kyselemättä liikoja. Sittemmin Percival osallistuu Graalin maljan etsintöihin ja oppii vähitellen, mitä todellinen ritarius ja sen yhteys kirkon opetuksiin merkitsee. Myöhemmissä versioissa Graalin tärkein löytäjä on Galahad, mutta Percival pysyy kuitenkin yhtenä kolmesta maljan löytävästä ritarista. Kolmas ritareista on sir Bors joka tarun mukaan ainoana palasi etsintämatkaltaan.


title: Percival

text: Saksalainen ritari ja runolaulaja Wolfram von Eschenbach kirjoitti 1200-luvulla oman versionsa Percivalin kasvutarinasta nimellä "Parzival" tai "Parsifal", johon myös Richard Wagnerin "Parsifal" -ooppera pohjautuu.


title: Heikki Savolainen (urheilija)

text: Heikki Ilmari Savolainen () oli lääkäri ja yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä suomalaisista telinevoimistelijoista, kaksinkertainen olympiavoittaja. Olympiauransa aikana Savolainen voitti yhdeksän mitalia: kaksi kultamitalia, yhden hopean ja kuusi pronssia. Hän oli myös voimistelun epävirallinen maailmanmestari vuodelta 1931.


title: Heikki Savolainen (urheilija)

text: Savolaisen vanhemmat olivat Otto Savolainen ja Hilja Sofia Kaskinen ja puoliso vuodesta 1933 Aune Mirja Karhumäki. Savolainen pääsi ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1927 ja valmistui voimistelunopettajaksi Helsingin yliopiston voimistelulaitokselta vuonna 1931. Lääketieteen lisensiaatin tutkinnon hän suoritti 1939. Savolainen asui 1930-luvulla muun muassa Helsingissä, Hyvinkäällä, Vaasassa ja Vierumäellä. Hän palveli talvisodassa pataljoonanlääkärinä ja jatkosodassa lääkintämajurin (1941) arvoisena kenttäsairaalan päällikkölääkärinä. Savolaiselle myönnettiin sota-ansioista VR 3 tl.k. vuonna 1943 ja reservin lääkintäeverstiluutnantin arvo vuonna 1966.


title: Heikki Savolainen (urheilija)

text: Sotien jälkeen hän aloitti kaupunginlääkärinä Kajaanissa, jossa hän toimi eläkkeelle siirtymisensä saakka. Savolainen oli lääkintöneuvos ja hänet vihittiin Jyväskylän yliopiston liikuntatieteiden kunniatohtoriksi 1982. Hänelle on myönnetty lisäksi Suomen urheilun suuri ansioristi. Savolainen on haudattu perhehautaan Kajaanin hautausmaalle. Hänelle pystytettiin 28. syyskuuta 2007 muistomerkki Kajaanin Rantapuistoon. Kajaanin varuskunnan urheilutalo- ja uimahallirakennus Hoikankankaalla on nimetty hänen etunimensä mukaan Heikinhalliksi.


title: Heikki Savolainen (urheilija)

text: Savolaisen kilpailu-ura huipulla kesti kuusi olympiadia, kaikkiaan 24 vuotta eli vuodet 1928–1952. Amsterdamissa 1928 hän voitti pronssia hevosella, mikä oli Suomen kaikkien aikojen ensimmäinen henkilökohtainen voimistelumitali. Samoin hänen viimeinen mitalinsa oli pronssinen kotikisojen joukkuekilpailussa kaikkien aikojen vanhimpana voimistelumitalistina (44-vuotiaana) voitettu. Savolainen vannoi myös olympiavalan Helsingin olympialaisten avajaisissa 1952. Yhdessä Harri Kirvesniemen, Merlene Otteyn, Aleksei Nemovin ja Franziska van Almsickin kanssa Savolaisella on ennätykselliset kuusi olympiakisojen pronssimitalia.Los Angelesin kisoissa 1932 Savolainen ja Einari Teräsvirta sijoittuivat rekillä samoilla pisteillä toiseksi. Suomen joukkue päätti antaa hopeamitalin Savolaiselle ja pronssin Teräsvirralle. Lontoossa 1948 Savolainen jakoi hevosella kullan tasapistein Veikko Huhtasen ja Paavo Aaltosen kanssa.


title: Pahkasika (täsmennyssivu)

text: Pahkasika tarkoittaa seuraavia:


title: Valurauta

text: Valurauta on seostettua rautaa, jossa hiilipitoisuus on suurempi kuin teräksessä. Yli 2,11 % hiiltä sisältävät seokset ovat valurautaa, ja sitä vähemmän hiiltä sisältävät ovat niukkahiilisiä (alle 0,25 % C), keskihiilisiä (0,25–0,60 % C) tai runsashiilisiä (0,60–2,11 % C) teräksiä.


title: Valurauta

text: Valuraudan valmistus on monivaiheinen prosessi, jossa ei-toivotut, materiaalia haurastavien aineiden kuten rikki- ja fosforipitoisuudet pyritään saamaan mahdollisimman pieniksi. Hiili- ja piipitoisuudet lasketaan halutulle tasolle (tavallisimmin 2,4–3,5 % hiiltä, 1–3 % piille), jonka jälkeen sula rauta valetaan muottiin, jossa se jähmettyy lopulliseen muotoonsa. Toisin kuin terästä, valurautaa ei sen kiinteän sulamispisteen vuoksi voida takoa, vaan sitä voidaan yleensä muovata vain valamalla, mistä se on nimensäkin saanut.


title: Valurauta

text: Valurautojen tärkein ainesosa raudan ohella on hiili, joka esiintyy valutuotteen mikrorakenteessa puhtaana hiilenä harmaassa valuraudassa suomugrafiittina tai pallografiittina rautamatriisissa, joka muodostuu hiiliteräksissäkin esiintyvistä faaseista: ferriitti, perliitti, martensiitti, jäännösausteniitti ja seostuksen avulla aikaansaadut erilaiset metallikarbidit. Mikrorakenteiden muodostumiseen vaikuttavat seosaineet, jäähdytysnopeus valun jälkeen sekä mahdollinen jälkikäteen suoritettava lämpökäsittely.


title: Valurauta

text: Valuraudat jaetaan "valkoisiin" ja "harmaisiin" valurautoihin. Harmaan valuraudan erityinen muoto on "pallografiittivalurauta". Harmaan valuraudan vetomurtolujuutta alentavat grafiittisuomut, jotka saavat aikaan lovivaikutuksen ja siten synnyttävät vetojännityksen alaisena murtumiseen johtavia jännityshuippuja.


title: Valurauta

text: Suomugrafiittivaluraudassa (GJL, G = valu, J = rauta, L = suomugrafiitti) on keskimäärin 3,4 % hiiltä ja n. 2,2 % piitä. Näitä pitoisuuksia pienentämällä voidaan lisätä valuraudan lujuutta ja kovuutta. Tällöin kuitenkin rakenteen epätasaisuus kasvaa ja eritoten nopeasti jäähtyvät nurkkaukset saattavat jähmettyä valkoiseksi valuraudaksi. Suomugrafiittivaluraudan nimitys tulee murtopinnan väristä, jossa grafiitti esiintyy suomuina. Suomugrafiittivaluraudassa murtuma etenee pitkin grafiittisuomuja, jotka ovat muodostuneet grafiitin jähmettymisen yhteydessä, ja tämän takia murtopinnasta tulee himmeä. Siitä tuleekin suomugrafiittivaluraudan toinen nimi, harmaavalurauta (grey cast iron).


title: Valurauta

text: Pii on olennainen osa suomugrafiittivaluraudan valmistuksessa. Kun pii seostetaan ferriitin ja hiilen kanssa, muuttuvat raudan karbidit epävakaiksi. Piin vaikutuksesta hiili irtoaa nopeasti seoksesta puhtaana hiilenä (grafiittina), jättäen yleensä ferriittis-perliittisen matriisin. Seostuksen ja lämpökäsittelyn avulla se voidaan muuttaa ferriittiseksi, perliittiseksi, austeniittiseksi tai päästömartensiittiseksi. Grafiittipitoisuus tuo valurautaan korroosionkestoa. Grafiitti toimii myös kitkanpoistajana, joka parantaa kulutuksenkestoa. Suomugrafiittivalurautaa voidaan lämpökäsitellä pehmennyshehkutuksella (870 celsiusasteessa) ja jännityksen poistolla (550 celsiusasteessa). Jännityksenpoistohehkutus suoritetaan suurille ja paksuudeltaan epätasaisille kappaleille. Suomugrafiittivalurautaa ei yleensä karkaista, sillä martensiitin muodostumisesta johtuvat tilavuudenmuutokset aiheuttavat rakenteen säröilyä. Ymppäyksellä voidaan parantaa grafiitin ydintymismahdollisuuksia ja saadaan se ydintymään hienojakoisempana. Ymppäyksellä tarkoitetaan deoksidoivien aineiden (esim. piirauta, piikarbidi) lisäämistä sulaan juuri ennen valua.


title: Valurauta

text: Suomugrafiittivaluraudan käyttökohteita ja ominaisuuksia


title: Valurauta

text: Suomugrafiittivaluraudan valmistaminen on erittäin edullista, se on edullisin metallimateriaali. Se on myös hyvin valettavaa, sillä on alhainen sulamislämpötila ja se on sulana hyvin juoksevaa. Suomugrafiittivaluraudalla on myös alhainen jähmettymiskutistuma. Se on helposti koneistettavaa, rakenteen vuoksi pinnanlaatu ei välttämättä kuitenkaan ole paras mahdollinen. Koneistettavuus riippuu matriisin rakenteesta ja ominaisuuksista. Rakenteensa ansiosta suomugrafiittivalurauta vaimentaa mekaanisia värähtelyjä (myös ääntä), mikä auttaa koneita käymään tasaisemmin. Vaimennusominaisuudet ovat sitä paremmat, mitä enemmän rakenteessa on grafiittia ja mitä suurempina suomuina grafiitti esiintyy. Siksi sitä käytetään myös esim. työstökonerungoissa ja alustoissa jne. Sillä on myös hyvät lämmönjohtavuusominaisuudet, ja tätä ominaisuutta hyödynnetään esim. paistinpannuissa ja jarrulevyissä. Sillä on myös hyvät tribologiset ominaisuudet grafiittisuomujensa ja voiteluaineen imeytymisen takia. Se kestää hyvin kulutusta karkaistua terästä vastaan, ja sen takia sitä käytetäänkin esim. sylinterilohkojen ja jarrurumpujen valmistusmateriaalina.


title: Valurauta

text: Suomugrafiittiraudalla on myös heikkouksia. Se ei esimerkiksi sovellu kylmä- tai kuumamuokkaukseen vaatimattoman murtovenymän (vedossa) vuoksi. Huonon vedonkestävyyden lisäksi se on muutenkin mekaanisilta ominaisuuksiltaan varsin heikkoa; kestää paremmin puristusta ja taivutusta. Sitä ei myöskään pysty hyvin hitsaamaan sen korkean hiilipitoisuuden takia. Korkeita lämpötiloja varten se ei ole hyvä valmistusmateriaali, sillä yli 400 celsiusasteen lämpötiloissa raudan sisäinen hapettuminen turvottaa sitä, kun happi kulkeutuu valuraudan sisäosiin grafiittisuomuja pitkin.


title: Valurauta

text:
Tyypillinen koostumusalue:
Mekaaniset ominaisuudet:


title: Valurauta

text: Pallografiittivaluraudassa grafiitti ydintyy erillisinä pallomaisina sulkeumina, mikä saadaan aikaan kontrolloimalla niiden kasvua seostamalla siihen n. 0,04 % magnesiumia. Myös ceriumia käytetään palloutusaineena. Pallomaiset grafiittisulkeumat heikentävät mekaanisia ominaisuuksia huomattavasti vähemmän kuin suomumaiset grafiittisulkeumat. Pallografiittivalurautojen mekaaniset ominaisuudet ovatkin lähempänä teräksen mekaanisia ominaisuuksia. Grafiitin korkea palloutumisaste ja pieni pallokoko parantavat mekaanisia ominaisuuksia.


title: Valurauta

text:
Vaikka pallografiittivalurautoja ei useimmiten lämpökäsitellä, niille on kuitenkin mahdollista tehdä monia eri lämpökäsittelyjä, esim. myöstö, ferritointi, normalisointi, nuorrutus, austemperointi ja pintakarkaisu.
Pallografiittivalurauta on hieman huonommin valettavaa kuin suomugrafiittivalurauta, mutta silti terästä parempi. Pallografiittirauta ei myöskään turpoa korkeissa lämpötiloissa. Se on myös melkein yhtä hyvin koneistettavaa kuin suomugrafiittivalurauta. Hitsattavuus ei pallografiittivaluraudassa ole kovin hyvä, mutta suomugrafiittivalurautaan verrattuna sitkeämpi matriisi vähentää hitsin repeilytaipumusta. Pallografiittirauta käy suomugrafiittivalurautaa vaativampiin kohteisiin, jopa valuterästen korvaajana, sillä sen murtolujuus on jopa 900 MPa.


title: Valurauta

text:
Pallografiittivalurauta kestää hyvin kuoppautumista. Siksi se on usein hammaspyörien valmistusmateriaali. Muita käyttökohteita ovat esim. moottoreiden komponentit, valssit ja puristinmuotit, uunien osat ja arinaraudat. Pallografiittivaluraudan käyttö lisääntyy jatkuvasti vähentäen muiden rautapohjaisten valumateriaalien käyttöä.
Tyypillinen koostumusalue:


title: Valurauta

text:
Tylppägrafiittia esiintyy aina pallografiittivaluraudoissa epätäydellisen palloutumisen seurauksena. Sitä saadaan valmistetuksi suomugrafiittivalurautaa hallitusti seostamalla, käyttäen grafiittia pallouttavia ja palloutumista estäviä aineita (mm. titaani ja rikki). Tällöin raudan grafiittisuomuista tulee paksumpia ja pyöreämpiä kuin tavallisella suomugrafiittivaluraudalla. Sulan pitää olla puhdasta ja täsmälleen oikean lämpöistä, jotta prosessi onnistuu, siksi tylppägrafiittivaluraudan valmistaminen on vaikeampaa kuin pallografiittivaluraudan. Varsinaiset menetelmät valmistukseen ovat kehittyneet viimeisten 10-20 vuoden aikana.
Ominaisuuksiltaan tylppägrafiittivalurauta on suomugrafiittivaluraudan ja pallografiittivaluraudan välimuoto. Sen mekaaniset ominaisuudet ovat paremmat kuin suomugrafiittivaluraudoilla, mutta sen lämmönjohtavuus on huonompi. Se myös kestää paremmin nopeita lämpötilanvaihteluja (terminen šokki) ja sillä on paremmat vaimennusominaisuudet kuin pallografiittivaluraudalla.
Tylppägrafiittivaluraudan tyypillisiä käyttökohteita ovat komponentit, joiden pitää kestää lämpötilan vaihteluja ja olla mekaanisesti kestävämpiä kuin suomugrafiittivaluraudasta valmistettuna. Tällaisia kohteita ovat mm. terästehtaiden valumuotit, moottorien rungot sekä sylinterit, vauhtipyörät, kytkinlevyt, hydrauliikkakomponentit.


title: Valurauta

text: Valkoinen valurauta muodostuu jäähdyttämällä sula nopeasti, jolloin rakenteeseen ei ehdi muodostua haurastuttavia grafiittisulkeumia. Valkoisissa valuraudoissa kaikki hiili on sitoutuneena sementiittiin (FeC). Valkoisesta valuraudasta saadaan lämpökäsittelyn avulla tempervalurautaa eli adusoitua valurautaa.


title: Valurauta

text: Valkoinen valurauta on kovaa ja haurasta, mutta kestää hyvin kulumista. Tämä johtuu siitä, että kovat karbidipartikkelit kestävät kulutusta paremmin kuin pehmeä grafiitti. Seostuksen (esim. kromin, molybdeenin tai nikkelin) avulla valkoisen valuraudan kulutuksenkestävyyttä voidaan edelleen parantaa ja samalla saadaan yhdistettyä siihen hyvä sitkeys.


title: Valurauta

text: Tempervaluraudat eli adusoidut valuraudat ovat lämpökäsittelyn avulla tuotettavia seoksia, jotka muistuttavat ominaisuuksiltaan pallografiittivalurautoja. Tempervalurautaa saadaan valkoisen valuraudan lämpökäsittelyn (adusoinnin) avulla. Adusoinnissa kappaletta pidetään hapettavassa väliaineessa n. 940–1 070 °C:n lämpötilassa useiden tuntien ajan (n. 12–30 h). Tässä vaiheessa valuraudan rakenne on austeniittinen ja sisältää temperhiiltä. Jäähdytysnopeudella saadaan säädettyä matriisin lopullinen rakenne ja sen kautta valuraudan ominaisuudet. Näin eri lujuusluokkien valuraudat voidaan valaa samasta perussulasta. Adusoitavan raudan hiili- ja piipitoisuuden on oltava matalat, jotta valukappale jäähtyisi valkoisena valurautana. Tempervalurautojen hitsattavuus on melko hyvä ja valuominaisuudet erinomaiset. Huonona puolena on hinta. Pitkä lämpökäsittely nostaa kustannuksia, ja tempervaluraudat ovatkin korvautumassa pallografiittivaluraudoilla.


title: Valurauta

text: Tempervalurautojen tyypillisiä käyttökohteita ovat kulkuväline- ja sähköteollisuuden suursarjatuotteet, joissa tarvitaan hyvää työstettävyyttä ja sitkeyttä, hyvää vaimennuskykyä ja pallografiittivaluraudan mekaanisia ominaisuuksia sekä hyvää hitsattavuutta.


title: Valurauta

text:
Valurautaa ei voi hitsata tavanomaisesti, koska hitsattaessa hitsauskohta jäähtyy nopeasti ja hitsiaineen viereen syntyy kova ja hauras vyöhyke. Hitsiaineen tarttuminen perusaineeseen voi olla huono tai hitsiliitoksen lujuus ei vastaa perusaineen lujuutta.
Valuraudan kuumahitsaus on ainoa tapa, jolla saadaan täysin perusaineen ominaisuuksia vastaava hitsausliitos. Siinä korjattava kappale kuumennetaan valuraudan tyypistä riippuen noin 300–600 °C:n lämpötilaan, jossa hitsaus suoritetaan. Hitsauksen jälkeen kappaleen annetaan jäähtyä mahdollisimman hitaasti ja tasaisesti, jolloin kappaleeseen ei pääse syntymään suuria lämpöjännityksiä.


title: Valurauta

text: Valuraudan kylmähitsaus voi tapahtua joko ilman esikuumennusta tai kuumentamalla kappale paikallisesti tai kokonaan 200–250 °C:een. Tästä käytetään myös nimitystä puolikuumahitsaus. Väärin suoritettu esikuumennus voi sekin aiheuttaa kappaleen murtumisen.


title: Valurauta

text: Valuraudan kylmähitsaukseen käytetään yleisimmin hitsaupuikkoja, joissa lisäaine on koostumukseltaan puhdasta nikkeliä (Ni 95%) tai nikkeli-rautaseoksia (NiFe 55%/45%). Näitä lisäaineita käytettäessä hitsiaine jää pehmeäksi ja se on hyvin koneistettavissa. Hitsiaineen lujuusarvot eivät kummallakaan lisäainetyypillä vastaa valurautaa.


title: Häpy

text: Häpy, myös vulva tai cunnus tarkoittaa naisen ulkoisia sukupuolielimiä, joihin kuuluvat isot ja pienet häpyhuulet, häpykieli eli klitoris, emättimen aukko ja emättimen eteinen sekä eteisrauhaset ja häpykumpu, toiselta nimeltään häpykukkula.


title: Häpy

text: Hävyllä on keskeinen rooli seksuaalisuudessa ja seksuaalisessa kanssakäymisessä. Häpy liittyy lisääntymiseen sekä yhdynnän että synnytyksen osalta.


title: Häpy

text: Häpy on naisen vartalon alaosassa, etupuolella sijaitseva ulkoiset sukupuolielimet käsittävä alue, jonka näkyvin osa ovat isot häpyhuulet. Ne muodostavat veneen muotoa muistuttavan alueen, niiden välissä on häpyrako. Pehmeästä ja joustavasta kudoksesta muodostuvat isot häpyhuulet peittävät kokonaan tai osittain pienet häpyhuulet. Häpyhuulien välissä sijaitsevat ylhäältä alaspäin terska eli klitoriksen pää, virtsaputken suu sekä emätinaukko. Häpyhuulissa ja terskassa on paisuvaiskudosta, ne paisuvat hieman seksuaalisen kiihottumisen myötä. Häpyhuulien iho on hieman ryppyistä.


title: Häpy

text: Häpykielen näkyvä osa on noin herneen kokoinen, tuntoherkkä elin, jota osittain peittää esinahka. Emätinaukko ja emättimen eteinen muodostavat emättimen etummaisen, tuntoherkän osan. Häpykumpu on häpyliitoksen kohdalla, häpyhuulien yläpuolella sijaitseva ihonalaisen rasvakudoksen muodostama kohouma.


title: Häpy

text: Murrosiän jälkeen hävyn seutua luontaisesti verhoaa häpykarvoitus.


title: Häpy

text: Hävyllä on keskeinen merkitys seksuaalisuudessa, sen näkyminen voi jo sinällään olla seksuaalinen kiihoke. Hävyn tärkeimmät osat, häpyhuulet, häpykieli ja emättimen etuosa (aukko ja eteinen) ovat tuntoherkkää aluetta, ja niiden hyväileminen seksuaalisessa kanssakäymisessä tai itsetyydytyksessä tuottaa mielihyvää. Yhdynnässä jäykistynyt siitin työnnetään emätinaukosta sisään. Emätinaukko on myös synnytyskanavan osa. Virtsaputken suu ei kuulu naisen sukupuolielimiin, mutta sijaitsee hävyn alueella.


title: Kiuruvesi-lehti

text: Kiuruvesi-lehti on 1953 perustettu sanomalehti, joka ilmestyy Kiuruvedellä. Kiuruvesi-lehti on Sanomalehtien Liiton jäsen. Lehti on 1-päiväinen ja ilmestyy keskiviikkoisin. Lehti painetaan Eurotabloid-formaatissa, eli se on kooltaan 315 x 430 mm. Kiuruvesi-lehteä julkaisee Kiuruvesi Lehti Oy. Lehti painetaan Kisapaino Oy:ssä Kiuruvedellä.


title: Taxi

text: Taxi eli taksi on vuokrattava kulkuneuvo ja sen kuljettaja.


title: Luettelo televisiosarjan South Park jaksoista

text: Tämä on luettelo televisiosarja South Parkin jaksoista tuotantokausittain, elokuvasta ja erikoisjaksoista.


title: Rutherfordium

text: Rutherfordium on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Rf ja järjestysluku 104. Se on transaktinoidien sarjan ensimmäinen alkuaine. Rutherfordium on erittäin radioaktiivinen ja sen vakaimman tunnetun isotoopin Rf puoliintumisaika on vain 1,3 tuntia. Rutherfordiumilla ei siksi ole käyttökohteita ja siitä tiedetään vain vähän. Ominaisuuksiltaan sen uskotaan muistuttavan zirkoniumia ja hafniumia.


title: Rutherfordium

text: Rutherfordiumia valmisti ensimmäisen kerran Georgi Flerovin johtama tutkimusryhmä vuonna 1964 Dubnassa Neuvostoliitossa. Yhdysvalloissa, Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä rutherfordiumia valmistettiin vuonna 1969 Albert Ghiorson johdolla. Tästä aiheutui nimeämiskiista: Neuvostotutkijat ehdottivat nimeksi "dubniumia" (Db), koska alkuaine löydettiin Dubnassa, ja myös "kurchatoviumia" (Ku) Igor Kurtšatovin mukaan. Tämä ei sopinut yhdysvaltalaisille, koska Kurtšatov oli ollut kehittämässä Neuvostoliiton ydinpommia. Neuvostoliitossa ja itäblokissa nimeä (Курчатовий) käytettiin kuitenkin yleisesti.


title: Rutherfordium

text: Kalifornialaistutkijat ehdottivat nimeä "rutherfordium" uusiseelantilaisen kemistin Ernest Rutherfordin mukaan. IUPAC ratkaisi kiistan ja antoi väliaikaiseksi nimeksi "unnilquadium" (Unq) ja antamalla neuvostotutkijoiden nimetä samalla lailla kiistelty alkuaine dubnium. Rutherfordium sai nykyisen nimensä vuonna 1997 39. IUPACin yleiskokouksessa Genevessä.


title: Rutherfordium

text: Dubnan vuoden 1964 kokeessa, neuvostotutkijat pommittivat plutoniumin Pu isotooppia neon-22 nuklideilla, ja väittivät saaneensa tulokseksi alkuaineen 104 isotooppia jolla olisi massaluku 260 ja puoliintumisaika 0,3 sekuntia.


title: Rutherfordium

text: Amerikkalaisten laitteisto ei kyennyt kiihdyttämään neon-22 ioneja tarpeeksi suuriin nopeuksiin, joten heidän koejärjestelynsä oli erilainen. He pommittivat kaliforniumin isotooppia Cf hiili-12 ja hiili-13 ioneilla. He eivät kyenneet syntetisoimaan samaa isotooppia kuin Dubnan tutkijat, mutta Berkeleyn ryhmä raportoi tunnistaneensa kaksi, ehkä kolme, isotooppia alkuaineelle 104. Cf:n reaktio hiili-12:n kanssa tuotti isotoopin massaluvultaan 257 jonka puoliintumisajaksi mitattiin 4–5 sekuntia; hiili-13 tuotti isotoopin massaluvultaan 259 ja jonka puoliintumisajaksi saatiin 3-4 sekuntia. Seuraavaksi Berkeleyn ryhmä pommitti curiumin isotooppia Cm happi-18 ioneilla ja sai tulokseksi isotoopin Rf.


title: Rutherfordium

text: Rutherfordiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 16 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 253:sta 268:aan. Näistä vakain on Rf, jonka puoliintumisaika on 1,3 tuntia (virherajat +2,3–0,5 h). Seuraavaksi stabiileimmat ovat Rf jonka puoliintumisaika on 11±3 minuuttia ja Rf (1,6±0,8 minuuttia). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle minuutin, useimmiten vain joitain sekunnin murto-osia. Rutherfordiumilla on myös ainakin 4 metastabiilia ydinisomeeriä.


title: M-flo

text: m-flo () on japanilainen hip hop ja popyhtye. Sen muodostavat tuottaja ja DJ Taku Takahashi sekä hip hop -artisti Verbal. Yhtyeen alkuvuosina siihen kuului myös laulaja Lisa; hänen lähtönsä jälkeen m-flon albumeilla on vieraillut japanilaisia ja ulkomaisia artisteja.


title: M-flo

text: m-flo on yksi menestyneimmistä japanilaisista hip hop -yhtyeistä ja sillä on ollut huomattava vaikutus maan R&B-musiikkiin. Se on tehnyt yhteistyötä kymmenien muiden artistien kanssa. Yhtye toimi vuosina 1998–2008, jäi sen jälkeen tauolle ja julkaisi jälleen uuden albumin vuonna 2012. m-flon jäsenet ovat toimineet myös monissa sivuhankkeissa, kuten Verbal Teriyaki Boyz -yhtyeessä.


title: M-flo

text: Taku ja Verbal tapasivat viidennellä luokalla St. Mary's International School -koulussa Tokiossa, mutta heidän ystävyytensä syveni vasta myöhemmin musiikinteon myötä. He pitivät tanssibileitä, joissa laulettiin ja soitettiin kitaraa, ja Taku pyysi Verbalia räppäämään hänen soittamillaan kappaleilla. Verbal kuunteli vain rapmusiikkia, mutta Taku oli innostunut Living Color -yhtyeestä, joka sekoitti rockia ja rapmusiikkia toisiinsa. Kaverukset pitivät myös Public Enemyn ja Anthraxin kollaboraatiosta, ja tämänkaltaiset kokeilut saivat hyvän vastaanoton. Lisan Verbal tunsi jo yläasteelta, mutta paremmin he tutustuivat lukiossa, jolloin Lisa tunnettiin jo laulutaidoistaan. Kolmikko alkoi työskennellä yhdessä.


title: M-flo

text: Vaikka Verbal ja Taku olivat osallistuneet lukiossa television musiikkikilpailuun ja tekivät yhdessä joitakin kappaleita, jotka menestyivät hyvin, Verbal keskittyi työntekoon ja opiskeluun. Vuosina 1993–1997 hän opiskeli Bostonissa ja oppi samalla englantia; myöhemmin hän jatkoi opintojaan teologialla tavoitteenaan ryhtyä työskentelemään syrjäytyneiden nuorten parissa. Taku ryhtyi tuottamaan musiikkia ammatikseen vuonna 1998 ja sai remix-työn, Barbra Streisandin klassikon ”The Way We Were”. Hän pyysi Verbalia osallistumaan kappaleelle. Yhteistyön myötä Taku ja Verbal muodostivat m-flon, johon Lisa liittyi laulajaksi pian yhtyeen saaman indie-menestyksen jälkeen. Yhtyeen alkuperäinen nimi oli ”meteorite flow”, jonka Verbal kirjoitti muodossa ”mediarite flow”, koska hän halusi ”saada aikaan suuren vaikutuksen mediaan ja yllättää massat hyvällä musiikilla”. Pitkänä pidetty nimi lyheni yksinkertaisempaan muotoon ”m-flo”.


title: M-flo

text: m-flon julkaisemat indie-singlet menestyivät hyvin, joten yhtye solmi sopimuksen suuren levy-yhtiön Avex Traxin kanssa. Yhtyeen ensimmäinen merkittävä julkaisu oli heinäkuussa 1999 ilmestynyt EP-levy "The Tripod E.P.", joka nousi yhdeksännelle sijalle Oricon-listalla. Sen jälkeen yhtye julkaisi muutaman vuoden aikana kolmijäsenisenä 12 singleä ja kaksi albumia. Singlet saivat runsaasti soittoaikaa radiossa ja albumeista ensimmäinen, "Planet Shining", nousi listasijalle kuusi, mutta erityisesti toinen albumi "Expo Expo" otettiin innolla vastaan: se saavutti Oricon-listalla kolmannen sijan ja myi 800 000 kappaletta. Albumilta julkaistu single "Come Again" oli suuri hitti ja nousi listan neljännelle sijalle.


title: M-flo

text: Yhtyeen jäsenet tekivät jo tässä vaiheessa runsaasti yhteistyötä kaikentyyppisten artistien kanssa remiksaajina, tuottajina ja vierailevina artisteina. Monipuolisuutensa myötä m-flo saikin Japanin musiikkiteollisuudessa erityisaseman. m-flon tyyli tarjosi myös vastapainon Japanin musiikkielämää 1990-luvun lopulla hallinneelle Tetsuya Komuron tuottamalle popmusiikille. Japanin media piti ryhmän musiikkityylin taustatekijänä Verbalin ja Lisan ulkomaisia juuria, mutta Verbal kiisti asian ja sanoi yhtyeen tyylin säilyneen muutumattomana kouluajoilta saakka: ”Kuuntelin De La Soulia ja N.W.A:ta, ja Taku soitti rumpuja ja käytti sekvensseriä. m-flo oli yksinkertaisesti vuoden 1999 versio siitä, mitä olimme aina tehneet.”


title: M-flo

text: Yhtyeen suosion huipulla Lisa päätti erota siitä ja aloitti soolouran vuonna 2002. Eron olosuhteita on väitetty vihamielisiksi. Verbalin mukaan:


title: M-flo

text: Lisan lähdön jälkeen Taku ja Verbal keskittyivät jonkin aikaa sivuhankkeisiin. Taku perusti Tachytelic Records -levy-yhtiön, jonka ensimmäisiin uusiin artisteihin kuului Emi Hinouchi. Verbal keskittyi vuorostaan Mic Banditz ja Heartsdales-yhtyeiden kanssa työskentelyyn Espionage Records -yhtiössään.


title: M-flo

text: m-flo kuitenkin kehitti pian vuonna 2003 uuden konseptin Yhdysvaltalaisen The Neptunes -tuotantokaksikon inspiroimana. Sen sijaan, että yhtye olisi hankkinut Lisan tilalle uuden laulajan, se teki nyt yhteistyötä useiden eri laulajien kanssa ”m-flo loves” -projektin alla. Ensimmäiset yhteistyösinglet ”Reeewind!” ja ”I Like It” m-flo levytti R&B-laulaja Crystal Kayn kanssa. Kollaboraatiot olivat yhtyeelle looginen askel eteenpäin, sillä sen molemmilla jäsenillä oli jo paljon kokemusta tuottamisesta. Ensimmäisellä Lisan lähdön jälkeen ilmestyneellä albumilla "Astromantic" vieraili 17 artistia, Crystal Kayn lisäksi muiden muassa BoA, Ryūichi Sakamoto, Melody ja Chemistry. Albumi nousi Oricon-listan sijalle kaksi ja myi yli 600 000 kappaletta. Kolme siltä julkaistua singleä pääsi listan top 10:een.


title: M-flo

text: "Astromantic"-albumin jälkeen yhtye jatkoi toimivaksi osoittautunutta työtapaansa ja tuotti vielä kaksi muuta samoin tavoin toteutettua levyä. Ensimmäisenä ilmestyi "Beat Space Nine" vuonna 2005. Se nousi m-flon albumeista ensimmäisenä Oricon-listan ykkössijalle. Musiikkiteollisuuden rajoja rikkoneella albumilla vieraili yhteensä 12 artistia aina uusista tulokkaista, kuten vielä teini ikäiset laulajat Emyli ja Miliyah Katō, japanilaisen populaarimusiikin suuriin nimiin, kuten Akiko Wada. Albumilla vieraili myös yhtyeestä eronnut Lisa. Saman vuoden lopulla yhtye kutsuttiin esiintymään uudenvuoden Kōhaku uta gassen -musiikkiohjelmaan yhdessä Akiko Wadan kanssa. Albumin julkaisua seuranneella Beat Space Nine -kiertueella m-flo esiintyi Nippon budōkan -areenalla 10 000 hengen yleisölle.


title: M-flo

text: Kolmas ja viimeinen yhteistyöalbumi "Cosmicolor" ilmestyi maaliskuussa 2007. Ennen sen julkaisua m-flo tuotti singlet Emi Hinouchin ja Ryōhein, Bonnie Pinkin sekä Doping Pandan kanssa. Hinouchin ja Ryōhein kanssa tehty single ”Summer Time Love” otettiin musiikiksi Marui-tavaratalon televisiomainokseen, ja albumi sai osakseen runsaasti huomiota, mutta Taku ja Verbal ilmoittivat samalla ”m-flo loves” -projektin tulleen päätökseensä. Albumi nousi Oricon-listan sijalle kolme. Sillä vierailleista artisteista tunnetuimpiin kuuluivat Namie Amuro ja Chara. Yhtye lähti jälleen kiertueelle ympäri Japania ja Etelä-Koreaa; kiertueen viimeinen konsertti Yokohama Arenalla heinäkuussa 2007 oli m-flon siihen mennessä suurin. Konsertissa vieraili 17 muuta artistia.


title: M-flo

text: Kollaboraatioprojektin päättyessä vuonna 2008 m-flo oli tehnyt musiikkia yhteensä 41 artistin kanssa. Verbalin mukaan kaikkien artistien kanssa työskentely ei kuitenkaan ollut helppoa:


title: M-flo

text: Vuoden 2009 heinäkuussa oli kulunut kymmenen vuotta m-flon debyytistä. Yhtye juhlisti vuosikymmenen täyttymistä saman vuoden marraskuussa Tokiossa Yoyogin stadionilla pidetyllä kaksoiskonsertilla ja kokoelmalevyllä "". Konsertissa m-flo esitti kappaleita yhtyeen uran varrelta useiden vierailevien tähtien kanssa. Sen jälkeen Taku ja Verbal keskittyivät erilaisiin omiin projekteihinsa. Verbal jatkoi monipuolista uraansa vierailevana artistina, DJ:nä ja televisiossa, minkä lisäksi hän julkaisi oman sooloalbuminsa "Visionair" maaliskuussa 2011. Taku taas keskittyi muun muassa The Suitboys -sooloprojektiinsa, jonka nimissä hän teki electroa, drum’n’bassia ja dubstepiä yhdistelevän mix-albumin "After 5 vol. 1".


title: M-flo

text: m-flo julkaisi uuden albumin "Square One" viiden vuoden tauon jälkeen maaliskuussa 2012. Sen ajatuksena oli albumin nimen mukaisesti paluu yhtyeen juurille. Albumilla vieraili useita laulajia loves-projektin tavoin, mutta toisin kuin aiemmilla yhteistyöalbumeilla, yhtye ei paljastanut vierailevien laulajien nimiä. Verbal kertoi, että yhtyeen ajatuksena oli antaa kuuntelijoiden nauttia musiikista ilman artisteihin liittyviä ennakkokäsityksiä tai arvotuksia. Albumin tekemiseen kului paljon aikaa, sillä Verbalin ja Takun piti jälleen tottua toistensa työtapoihin pitkän tauon jälkeen. Verbalin mukaan albumilla näkyy monin paikoin molempien artistien sooloura ja voimakkaampi klubisoundi.


title: M-flo

text: Yhtyeen seitsemäs albumi "Neven" valmistui suhteellisen pian, vuoden kuluttua edellisen albumin julkaisusta. Housevaikutteisen "Square Onen" sijaan sillä on monipuolisempi valikoima tyylejä, myös balladi ja drum’n’bass sekä hip hop -vaikutteisia kappaleita. Albumin nimi on yhdistelmä sanoista ”Seven” ja ”Neverland”.


title: M-flo

text: m-flon musiikki on ”klassista hip hopia sekoitettuna laajaan kirjoon muita musiikin tyylilajeja”; Takun mukaan yhtyeen musiiki on kallellaan klubi- ja tanssimusiikkiin päin, mutta sitä on vaikea luokitella. Takun vahvuuksia ovat house ja electro, Verbalin taas hip hop. m-flo on käyttänyt musiikissaan elementtejä muun muassa popista, pop-rockista, R&B:stä, dancesta, trancesta ja jazzista. Kotonaan Taku kuuntelee akustista soulia ja bossa novaa.


title: M-flo

text: Yhtyeen kappaleissa on usein ”positiivinen tunnelma”, ja sen sanoituksia ja musiikkivideoita on kehuttu luoviksi. Verbal on käyttänyt sanoituksissaan kolmea kieltä, japania, englantia ja koreaa, ja yhtye onkin tehnyt yhteistyötä myös korealaisten artistien kanssa, kuten BoA, Whee Sung ja Clazziquai Project.


title: M-flo

text: m-flon ensimmäisissä albumeissa yhdistyivät ”Takun tyylikkäät träkit ja sämpläystaito, Verbalin sujuvasti japania ja englantia toisiinsa sekoittava rap ja Lisan naisen katkeransuloisia tunteita kuvaava pehmeä lauluääni.” Ensimmäisen albumin "Planet Shining" 17 kappaleesta 6 oli välisoittoja; albumi vei kuuntelijan matkalle vuoteen 2012 ”Global Astroliner” -avaruusaluksella. Sen jälkeen m-flo on käyttänyt albumeillaan samankaltaista futuristista avaruusteemaa.


title: Nihonium

text: Nihonium () on synteettinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Nh ja järjestysluku 113. Venäläiset fyysikot loivat tämän alkuaineen 2003 Dubnassa, moskoviumin ohella, samoin kuin japanilainen RIKEN:in tutkimusryhmä 2004. IUPAC vahvisti alkuaineen löytämisen 30. joulukuuta 2015 ja pitää ensimmäisenä löytäjänä RIKEN:in ryhmää. Nihonium tunnettiin useita vuosia IUPAC:n antamalla väliaikaisella nimellä ununtrium (väliaikainen kemiallinen merkki Uut). Nimi tulee Japania tarkoittavasta sanasta "Nihon" ().


title: Nihonium

text: 12. elokuuta 2012 RIKEN:in tutkimusryhmä ilmoitti onnistuneensa valmistamaan nihoniumin isotooppia, joka hajosi ensin dubniumiksi ja sitten mendeleviumiksi.


title: Nihonium

text: Nihonium on erittäin radioaktiivista ja sen pysyvimmän isotoopin Nh puoliintumisaika on vain noin seitsemän sekuntia. Jaksollisessa järjestelmässä nihonium kuuluu booriryhmään ja sen ominaisuuksien oletetaan olevan samankaltaisia kuin kevyempien booriryhmän aineiden. Nihoniumin kemiasta ei tiedetä paljonkaan, koska sitä on valmistettu vain muutamia atomeja.


title: Nihonium

text: Nihoniumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki nihoniumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Alkuaineelle tunnetaan 10 radioaktiivista isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 278–287. Alkuaineen pysyvin isotooppi on Nh, jonka puoliintumisaika on noin seitsemän sekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden röntgenium-282:ksi. Seuraavaksi pysyvin isotooppi on Nh jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 3,3 sekuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle yhden sekunnin.


title: Nihonium

text: Nihoniumin isotoopit hajoavat lähes pelkästään alfahajoamisella, mutta spontaani fissio voi olla mahdollinen joillekin isotoopeille. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti mittaamaan tai josta on ainakin arvio (vuonna 2017):


title: Moskovium

text: Moskovium () on synteettinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Mc ja järjestysluku 115. Sen aikaisempi väliaikainen nimi oli ununpentium ja väliaikainen kemiallinen merkki Uup. Venäläiset fyysikot loivat tämän alkuaineen Dubnassa 2003 nihoniumin ohella, samoin kuin amerikkalaiset Lawrence Livermore National Laboratory tutkimuslaitoksessa samana vuonna. IUPAC vahvisti löydön joulukuussa 2015 ja alkuaine sai nykyisen nimensä marraskuussa 2016. Ruotsalaisen Lundin yliopiston tutkijat raportoivat 27. elokuuta 2013 muodostaneensa moskoviumia pommittamalla amerikiumia kalsiumioneilla.


title: Moskovium

text: Noin 100 atomia moskoviumia on havaittu tähän päivään (2016) mennessä, ja niiden massaluvut ovat olleet välillä 287–292. Pitkäikäisin isotooppi on Mc, jonka puoliintumisaika on vain noin 410 millisekuntia.


title: Moskovium

text: Moskoviumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki moskoviumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Alkuaineelle tunnetaan viisi isotooppia, joista pysyvin on Mc, jonka puoliintumisaika on noin 410 millisekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden nihonium-286:ksi. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat jäävät alle puolen sekunnin.


title: Moskovium

text: Moskoviumin isotoopit hajoavat yksinomaan alfahajoamisella. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti mittaamaan tai josta on ainakin arvio (vuonna 2017):


title: Manggarai

text: Manggarai on Indonesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Kielellä on noin 900 000 äidinkielistä puhujaa. Suurin osa heistä asuu Floresin saarella. Kieli jakautuu neljään tärkeimpään murteeseen.


title: Komodo

text: Komodo on saari Indonesiassa. Se on osa Nusa Tenggara Timurin provinssia ja sijaitsee Sapesalmessa, hieman Floresin saaresta länteen. Saarella on pari tuhatta asukasta ja sen pinta-ala on noin 390 neliökilometriä. Suurin osa saaren asukkaista on 1500-luvulla Floresin saarelta karkotettujen vankien jälkeläisiä, jotka ovat sekoittuneet sulawesiläisiin bugeihin. Saarella puhutaan austronesialaiseen kielikuntaan kuuluvaa komodon kieltä. Saaren väestö on pääosin islaminuskoista, mutta siellä on myös kristitty- ja hinduvähemmistö. Komodo on tullut kuuluisaksi maailman suurimmasta liskolajista, komodonvaraanista.


title: Komodo

text: Saari muodostaa yhdessä Padarin ja Rinjan useiden ympäröivien pikkusaarten kanssa Komodon kansallispuiston.


title: Mr. Children

text: Mr. Children (), lempinimeltään ”Misuchiru” (), on japanilainen vuonna 1988 perustettu rockyhtye. Sen muodostavat laulaja Kazutoshi Sakurai, kitaristi Ken’ichi Tahara, basisti Keisuke Nakagawa ja rumpali Hideya Suzuki. Se on yksi Japanin menestyneimmistä yhtyeistä: Mr. Children on myynyt yhteensä yli 50 miljoonaa levyä ja sai 1990-luvun puolivälissä läpimurrollaan aikaan ”Mr. Children -ilmiön”, kun singlejä ”Cross Road” ja ”Innocent World” sekä albumia "Atomic Heart" myytiin kutakin yli miljoona kappaletta.


title: Mr. Children

text: Mr. Children on toiminut nykyisessä muodossaan vuodesta 1989. Yhtyeen ensimmäinen suuren levy-yhtiön kautta julkaistu albumi "Everything" ilmestyi vuonna 1992. Läpimurtonsa yhtye teki vuosina 1993–1994, ja vuoteen 1996 saakka kaikki yhtyeen julkaisemat singlet myivät yli miljoona kappaletta. Mr. Childrenistä tuli pian yksi keskeisimmistä japanilaisista rockyhtyeistä, jolla on ollut merkittävä vaikutus maan musiikkielämään. Yhtye juhlisti kymmenvuotista taivaltaan vuonna 2002, kun sen laulaja Sakurai sai aivoverenkiertohäiriön, josta hän kuitenkin toipui, ja Mr. Children jatkoi uraansa toiselle vuosikymmenelle. Vuonna 2004 yhtyeen kappale ”Sign” sai Japan Record Award -palkinnon; se oli yhtyeen toinen palkinto vuoden 1994 singlen ”Innocent World” jälkeen.


title: Mr. Children

text: Yhtye työskentelee Toy's Factory -levy-yhtiölle ja sen faniklubin nimi on ”Father & Mother”.


title: Mr. Children

text: Studio- ja livealbumit


title: Mr. Children

text: Kokoelmalevyt


title: Komodon kieli

text: Komodo on austronesialaiseen kielikuntaan kuuluva Indonesiassa puhuttava kieli. Kielellä on noin 700 puhujaa (2000). Puhujat asuvat pääosin Komodon saarella ja Floresin saaren länsirannikolla. Komodon läheisin sukulaiskieli on manggarai.


title: Tulenjohto

text: Tulenjohto on tykistön ammunnan organisoimiseksi tapahtuvaa käskytystoimintaa, jolla määrätään tykkiyksiköiden ammunnan kohteet ja se kuinka paljon tulivoimaa kukin tykki käyttää.


title: Tulenjohto

text: Tyypillisesti jalkaväkiyksiköllä on alistettuna tai orgaanisesti osanaan tulenjohtovoimaa. Suurvalta-armeijoissa tulenjohto on melko korkealla organisaatiotasolla.


title: Tulenjohto

text: Tykistön tulta voidaan johtaa suoraan käskemällä kohde, ampuvat tuliyksiköt ja haluttu määrä tulta. On kuitenkin tehokkaampaa, mikäli ammunta on etukäteen valmisteltua. Ylemmät johtoportaat antavat kullekin jalkaväkijoukolle tietyn määrän tulenkäyttöoikeutta, jonka ne saavat käyttää harkintansa mukaan. Yleensä näiden oikeuksien perusteella määritellään omalta puolustusalueelta joukko erityyppisiä maaleja, joiden koordinaatit tiedotetaan tuliyksiköille.


title: Tulenjohto

text: Suomessa tulenjohto on tyypillisesti alistettu joukkuetasolle. Tulenjohtaja on joukkueenjohtajan taistelijapari ja lähin yhteistyökumppani. Apunaan tulenjohtajalla on tulenjohtoryhmä tai -partio. Korkeammilla organisaatiotasoilla on myös omat tulenjohto-osansa: komppaniassa on tulenjohtopäällikkö ja pataljoonassa tulenjohtokomentaja. Nämä vastaavat epäsuoran tulen käytöstä omassa joukossaan.


title: Waingapu

text: Waingapu on kaupunki Indonesiassa. Se on Sumban saaren suurin kaupunki ja sijaitsee saaren itäosissa. Kaupungissa on Sumban saaren tärkein lentokenttä. Sen lisäksi siellä on muun muassa satama. Kaupungin asukasluku on noin 10 710.


title: Jääkiekon I-divisioona

text: I-divisioona oli Suomen toiseksi korkein jääkiekkosarja, johon oli mahdollista päästä pelaamalla. Se perustettiin 1974 ja korvasi vanhan Suomensarjan. Vuonna 2000 I-divisioonan korvasi Suomen jääkiekkoliiton mestaruussarja, Mestis. Kuten Mestiksestäkin, I-divisioonasta oli mahdollista nousta SM-liigaan ja sinne oli myös mahdollista tippua karsintojen kautta.


title: Jääkiekon I-divisioona

text: Ennen Mestis-aikaa I-divisioonasta käytettiin toisinaan eri nimityksiä sponsorien mukaan. Kausina 1992–1994 I-divisioonan jatkosarja pelattiin nimellä Finlandia-liiga. Kaudet 1994–1996 nimellä Fazer-liiga. Kaudesta 1996–1997 palattiin nimeen I-divisioona, joka säilyi Mestis-aikaan asti.


title: Jääkiekon I-divisioona

text: I-divisioonan joukkuemäärä, otteluiden määrä ja karsintatavat vaihtuivat vuosien saatossa suuresti. Joukkueita oli sarjassa pääasiallisesti 10–12, mutta joinakin kausina joukkueita oli vain kahdeksan, toisinaan 16. Lisäksi sarja jakaantui joinakin vuosina ylä- ja alasarjoihin.


title: Jääkiekon I-divisioona

text: Tämän jälkeen I-divisioona muuttui Suomen jääkiekkoliiton mestaruussarjaksi, Mestikseksi, josta ei enää voinut pelaamalla nousta SM-liigaan vuosien 2000 ja 2008 välillä. Poikkeuksellisesti kuitenkin SM-liiga kasvatti kaudeksi 2005–2006 joukkuemääräänsä parilliseksi (kolmestatoista neljääntoista), ja tällöin Mestiksen kauden 2004–2005 voittajalla oli mahdollisuus nousta liigaan. Näin teki kuopiolainen KalPa. Kaudeksi 2008–2009 liigakarsinnat palautuivat, jonka jälkeen niitä pelattiin kauteen 2012–2013 asti.


title: Olavi Rove

text: Olavi Antero Rove (alk. Grönfelt, 29. heinäkuuta 1915 Helsinki – 22. toukokuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Olavi Rove

text: Rove voitti Baselin MM-kisoissa 1950 moniottelun MM-pronssia. Hän voitti lajikohtaisissa kilpailuissa kolme MM-hopeaa nojapuilla, renkailla ja hypyissä. Rove oli mukana myös Suomen joukkueessa, joka voitti joukkuekilpailussa MM-hopeaa. Seuraavana vuonna hän voitti uransa ensimmäisen moniottelun Suomen-mestaruuden.


title: Renfe

text: Renfe ("Red Nacional de los Ferrocarriles Españoles") oli vuonna 1941 perustettu Espanjan valtiollinen rautatieliikenneyhtiö. Yhtiö jaettiin vuonna 2005 kahdeksi erilliseksi liikelaitokseksi: rautatieverkoston rakentamisesta ja ylläpidosta vastaavaksi ADIF-liikelaitokseksi (Administrador de Infraestructuras Ferroviarias) ja rautatieliikennettä harjoittavaksi Renfe Operadora -liikelaitokseksi. Jälkimmäinen liikelaitos tunnetaan edelleen Renfe-nimellä. Espanjalaisissa kartoissa Renfe tarkoittaa yleisesti paikkakunnan rautatieasemaa.


title: Renfe

text: Espanjan ennen vuotta 1988 rakennetuilla rautateillä on suurempi raideleveys kuin muualla Euroopassa. Syy tähän on Espanjan vaihtelevat pinnanmuodot. Ajateltiin, että leveämmät raiteet mahdollistaisivat suurempien höyrykoneiden käyttämisen vetureissa ja täten helpottaisivat mäkien nousemista. Tähän löydettiin ratkaisu muutamaa vuotta myöhemmin, mutta suurien muutoskustannusten välttämiseksi raiteet ja kalusto päätettiin jättää entiselleen.


title: Renfe

text: Kaukoliikenteen lisäksi Renfe operoi Cercanías-lähiliikennejunaverkkoja Espanjan noin 10 suurimmalla kaupunkialueella. Madridissa lähiliikenteen junat joutuivat terrori-iskun kohteeksi 11. maaliskuuta 2004.


title: Renfe

text: Espanjan suurnopeusjunajärjestelmä on nimeltään AVE ("Alta Velocidad Española"). AVE-rataverkon ensimmäinen osuus Madridin ja Sevillan välillä otettiin käyttöön vuonna 1992, jolloin Madrid oli Euroopan kulttuuripääkaupunki ja Sevillassa oli maailmannäyttely. Myöhemmin rataverkkoa on laajennettu niin, että vuonna 2015 verkon laajuus oli 3 100 kilometriä.


title: Renfe

text: Renfen AVE-junat kulkevat Madridista muun muassa Malagaan, Valenciaan, Valladolidiin ja Barcelonaan sekä Ranskan Marseille'hin.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Hyvinkään–Karkkilan rautatie (aikaisemmalta nimeltään "Hyvinkään–Pyhäjärven rautatie") oli Hyvinkään ja U.l. Pyhäjärven, sittemmin Karkkilan välinen yksityinen kapearaiteinen rautatie. Sen raideleveys oli 750 mm ja se sijaitsi Uudenmaan läänissä. Rautatien päälinjan pituus oli noin 44 kilometriä. Rata alkoi Valtionrautateiden Hyvinkään asemalta ja päättyi Högforsin Tehtaalle. Rata avattiin täydessä pituudessaan vuonna 1911. Vilkkaimpana liikennöintivuonna 1946 reitillä oli lähes 200 000 junamatkustajaa.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Kuten useat suomalaiset kapearaiteiset rautatiet, myös Hyvinkään–Karkkilan rautatie sai alkunsa teollisuuden tarpeista. Högforsin tehdas ja Kytäjän kartano tarvitsivat luotettavaa ja halpaa kuljetusyhteyttä saadakseen tuotteet tehtailta Valtionrautatien rataverkon varteen. Tehtaan kehittäminen oli lisäksi hidasta, koska hevoskuljetukset olivat kalliita. Kytäjän kartano tarvitsi rataa puutavaran rahtaamista varten.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Kytäjän kartanon omistaja Hjalmar Linder ehdotti Högforsin tehtaalle vuonna 1907 yhteistyötä rautatien rakentamiseksi. Linder ei kuitenkaan suostunut ruukin asettamiin kuljetusmaksuja koskeviin ehtoihin, joten Linder rakennutti radan vain Hyvinkäältä Kytäjälle saakka. Rataosuus valmistui vuoden 1907 lopussa ja sen pituudeksi tuli noin 11 kilometriä. Neuvotteluja Högforsin ruukin ja Linderin välillä jatkettiin keväällä 1909 ja saman vuoden syksyllä perustettiin "Osakeyhtiö Hyvinkään – Pyhäjärven Rautatie Aktiebolaget". Yhtiön osakkaiksi tulivat Hjalmar Linder ja Högforsin tehdas.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Rataosan Kytäjä–Pyhäjärvi rakennustyöt aloitettiin tammikuussa 1911 useasta kohdasta samanaikaisesti. Radan 6,4 metrin pituiset kiskot olivat peräisin Vaasan radalta, ja ne oli valmistettu Fr. Kruppin tehtaalla Saksassa. Radan rakennustyö sujui nopeasti ja ensimmäisen juna saapui Hyvinkäältä Pyhäjärvelle 27. elokuuta. Säännöllinen liikenne alkoi marraskuussa ja radan viralliset vihkiäiset pidettiin 24. helmikuuta 1912. Hunsalasta suunniteltiin rakennettavaksi Forssaan yhdysrata, joka olisi yhdistänyt Hyvinkään−Karkkilan ja Jokioisten rautatiet, mutta suunnitelmaa ei koskaan toteutettu.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Junien nopeudeksi määrättiin 25 km/h. Matka Karkkilasta Hyvinkäälle kesti tuolloin 2 tuntia 48 minuuttia. Sen hinta kolmannessa luokassa oli 1,80 markkaa.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Radan Hyvinkään puoleiseen päähän, Hyvinkään−Hangon rautatien viereen, muodostui suuri siirtokuormausalue, jossa kuormattiin VR:n junilla tuodut tavaralähetykset Karkkilan junaan ja päinvastoin. Hyvinkään pään rautatieasema, kooltaan hyvin pieni rakennus, sijaitsi myöhemmin rakennetun, Hangon radan ylittävän sillan pielessä.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Rautatieyhtiö siirtyi 1920-luvulla kokonaan Högforsin tehtaan omistukseen. Kymin Osakeyhtiö osti Högforsin Tehdas Oy:n osakekannan vuonna 1933. Sen jälkeen rautatieyhtiö lakkautettiin ja rautatien omistajaksi tuli Högforsin Tehdas Oy. Tämä yhtiö sulautui Kymin Osakeyhtiöön vuonna 1940, jolloin rautatie siirtyi Kymin Osakeyhtiön suoraan omistukseen.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Parin kilometrin matkan Kytäjältä Hyvinkään suuntaan rata kulki Kytäjän peltojen poikki, jossa se jäi usein kevät- ja syystulvien aikana veden alle. Junat kulkivat silti tulva-aikanakin. Kytäjältä Karkkilaan päin rata kulki paikoin aivan Kytäjärven rantaa pitkin.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Ensimmäiset kaksi veturia (nrot 1 ja 2) hankittiin radalle vuosina 1907–1908. Veturit olivat 14,5 tonnin painoisia ja ne valmisti Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Osake-Yhtiö (myöh. Oy Tampella Ab). Sama yhtiö toimitti seuraavat kaksi, 25 tonnin painoista veturia vuosina 1910–1911 (nrot 3 ja 4).


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Radan vaunukalusto oli vuonna 1912 seuraava:Vaunukalustoa lisättiin myöhemmin liikenteen kasvaessa.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Veturi nro 1 myytiin ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjälle. Sen tilalle hankittiin vuonna 1917 Tampellan konepajalta veturi no. 5, joka oli ensimmäinen itsenäisessä Suomessa valmistunut veturi. Tyypiltään veturi oli samanlainen kuin aikaisemmin hankitut veturit 3 ja 4.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Veturi nro 2 vietiin jatkosodan aikana Ylä-Syvärin kenttäradalle, jonne se sitten jäikin ja tuhottiin alueelta vetäydyttäessä. Korvauksena saatiin kookkaampi tenderityyppinen sotasaalisveturi, joka jouduttiin palauttamaan vuonna 1944 Neuvostoliittoon; muu radan kalusto ei kelvannut sotakorvauksiksi.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Veturi nro 6 ostettiin toimintansa lopettaneelta Kuurilan metsäradalta vuonna 1945. Veturi poistettiin käytöstä ja romutettiin dieselveturin käyttöönoton jälkeen.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Vuonna 1954 radalle hankittiin Move 21 -dieselmoottoriveturi.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Veturit 3, 4 ja 5 sekä dieselveturi olivat käytössä radan lopettamiseen saakka.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Ensimmäisenä liikennöintivuotena matkalippuja myytiin 52 000 kappaletta, ja tulot rahtikuljetuksista olivat 155 000 markkaa. Voittoa tuona ensimmäisenä vuotena rata tuotti 40 000 mk, josta 3/4 oli tavaraliikenteen tuloja. Vaunukilometrejä kirjattiin noin 480 000. Junat kuljettivat myös postia Hyvinkään ja Karkkilan välillä. Vuoden 1916 aikana radalla kuljetettiin kaikkiaan 155 000 tonnia tavaraa, mikä jäi ennätykseksi rautatien historiassa.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text:
Rautatieyhtiön palveluksessa oli vuosittain 45−60 henkilöä (veturinkuljettajat, konduktöörit ja lipunmyyjät sekä rahdin käsittelystä ja kaluston kunnossapidosta vastannut henkilökunta). Radan kunnossapidosta huolehti lisäksi seitsemän ratavartijaa, joista kukin johti kesäisin kuusimiehistä topparoikkaa. Rautatien 50-vuotisjuhlan (v. 1961) aikaisista työntekijöistä noin 20 oli ollut palveluksessa 30 vuotta tai kauemmin. Veturit kuluttivat kuukaudessa noin 400 kuutiometriä polttopuuta ja joka kesä radalle vaihdettiin noin 2 000 ratapölkkyä.
Ensimmäinen maailmansota rajoitti toimintaa ja vaikutti liikenteeseen rajoittavasti. Sodan jälkeinen korkeasuhdanne kuitenkin piti tavaraliikenteen vilkkaana noin vuoteen 1925 saakka. 1930-luvun suurten pulavuosien jälkeinen nousukausi jäi kuitenkin radan viimeiseksi kukoistuskaudeksi, sillä autoliikenne siirsi rahtia kiskoilta maanteille. Toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen matkustajamäärät nousivat ennätyslukemiin, lähinnä siirtoväki- ja sotilaskuljetusten vuoksi. Myös pula ajoneuvoista ja rintamalle takavarikoiduista linja-autoista johtuen matkustajat joutuivat turvautumaan junakyytiin. Näihin aikoihin saavutettiin liikennesuoritteessa toinen ennätys: vuoden 1945 aikana Hyvinkään-Karkkilan junat kuljettivat kaikkiaan 190 282 matkustajaa.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: 1950-luvulla matkustajamäärät romahtivat täydellisesti junan hävitessä kilpailun linja-autoille. Kulkuun jäi vain yksi junavuoro kesästä 1958 alkaen, ja rautatieyhtiö lopetti matkustajaliikenteen toukokuun lopussa 1961. Samaan aikaan myös junien hoitama postin kuljetus siirtyi autoilla tehtäväksi. Liikenteen lakkauttamiseen vaikutti lisäksi Karkkilan kautta kulkevan ja yhteyksiä Helsingin suuntaan tuntuvasti nopeuttaneen valtatie 2:n valmistuminen 1950-luvun lopulla. Myös radalla käytetty kalusto oli ikääntynyt ja sitä, samoin kuin itse rautatietä, olisi pitänyt korjata tai uusia suurilla rahasummilla. Radan lakkauttamisen ollessa näköpiirissä sille kehiteltiin uudenlaista käyttöä matkailumielessä, mutta nämä suunnitelmat eivät edenneet puheita pidemmälle.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Tavarajunat liikennöivät radan lakkauttamiseen saakka. Viimeinen tavarajuna kulki Hyvinkään–Karkkilan radalla 1. syyskuuta 1967.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Rautatien lakkauttamisen jälkeen kalustoa kulkeutui erilaisiin käyttötarkoituksiin.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Veturi no 3 ja kolme vaunua olivat rautatien lakkauttamisen jälkeen muistomerkkinä Karkkilan torin kupeessa, Harjun jalkapallokentän vieressä. Ulkosalla säilytetty kokonaisuus kärsi vahinkoja ollessaan sään ja ilkivallan armoilla. Vuonna 1993 veturi vaunuineen siirrettiin Jokioisten Museorautatielle Minkiölle. Museorautatieyhdistys lupasi korjata veturin näyttelykuntoon, ja sai pitää vaunut vastineeksi työstä. Lopulta 21. lokakuuta 2006 veturi palasi Karkkilaan ja sijoitettiin Karkkilan kaupungintalon aulaan.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Veturin mukana Minkiölle menneiden vaunujen kunto kartoitettiin; kunhan uusi korjaamohalli valmistui ja pari kiireisintä kesken ollutta kunnostustyötä saatiin valmiiksi, voitiin aloittaa Karkkilan vaunujen kunnostus. Työ aloitettiin matkustajavaunusta; vappuna 2000 vaunun alkuperäistä vastaava muoto alkoi jo hahmottua: vaunun alkuperäinen lanterniinikatto on jo lähes valmis. Se rakennettiin ennen sotaa uusitun kupukaton tilalle; samoin konduktööriosasto palautettiin toisen luokan osastoksi. Jossain välissä asennettua keskuslämmitystä ei palautettu, vaan lämmityskattilan tila muutetaan aikanaan konduktööriosastoksi. Samoin kaasuvalaistusta ei palautettu, vaan sen tilalle tuli alkuperäisin kynttilävalaistus.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Vaunu valmistui täyskorjauksesta monen mutkan ja viivytyksen jälkeen liikennekaudeksi 2014. Konduktöörivaunu ja umpitavaravaunu odottavat vuoroaan.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Veturi nro 5 lahjoitettiin vuonna 1969 harrastajille, jotka kunnostivat sen ajokuntoon. Nykyisin veturi liikennöi Jokioisten Museorautatiellä. Samaan lahjoitukseen kuuluivat myös matkustajavaunu ja umpinainen tavaravaunu, joilla museojunaliikenne alkoi.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Veturi nro 4 on romutettu; joitakin sen osia, mm. kattilan ns. kruunu, pelastui ja on Jokioisten Museorautatiellä joko vetureihin asennettuna tai valmiina varaosina.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Radan dieselveturi myytiin Jokioisten rautatielle, jossa se liikennöi vuoteen 1974 jolloin rautatie lopetti toimintansa. Veturi on säilynyt ajokuntoisena yksityisessä omistuksessa. Se siirrettiin Jokioisten Museorautatielle heinäkuussa 2007. Veturia käytettiin ensi kerran liikenteessä tilausajossa 25. lokakuuta 2007, jolloin se osoittautui olevan hyvässä kunnossa. Sen jälkeen veturia on käytetty enemmänkin: vaihtotöiden lisäksi se on ollut dieselkäyttöisissä tilausjunissa toisena veturina.


title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Tavaravaunujen koreja on säilynyt huonokuntoisina muun muassa työkaluvajoina.


title: Einari Teräsvirta

text: Einari Teräsvirta (7. joulukuuta 1914 Viipuri – 23. marraskuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, professori, telinevoimistelija ja olympiavoittaja.Los Angelesin kisoissa Teräsvirta sai rekillä samat pisteet Heikki Savolaisen kanssa, mutta Suomen joukkue päätti antaa hopeamitalin Savolaiselle. Teräsvirta on nuorin suomalainen kesäolympiamitalisti. Lisäksi hän ehti saavuttaa urallaan uimahyppyjen Suomen mestaruuden.


title: Einari Teräsvirta

text: Hämeenlinnan Vanajan kirkon sankarimuistomerkki  on Teräsvirran teos, ja se paljastettiin 10.6.1949.


title: AS Roma

text: Associazione Sportiva Roma, lyhennettynä usein "AS Roma" tai "Roma" () on italialainen jalkapalloseura, jonka kotikaupunki on maan pääkaupunki Rooma. Joukkueesta yleisimmin käytetty lempinimi "Keltapunaiset" () viittaa sen tunnusväreihin – kristinuskossa Jumalaa tai paavia symboloivaan kullankeltaiseen sekä keisarillista arvokkuutta kuvastavaan purppuranpunaiseen. Muita seurasta käytettyjä lempinimiä ovat "Taikuus" () sekä "Sudet" (), joka viittaa logossakin esiintyvään roomalaisen mytologian naarassuteen.


title: AS Roma

text: AS Roma on pelannut kautta 1951–1952 lukuun ottamatta koko historiansa maan ylimmällä sarjatasolla Serie A:ssa. Italian mestaruuden se on voittanut kolmesti, Italian cupin yhdeksän kertaa ja Italian supercupin kaksi kertaa. Lisäksi seura voitti Messucupin keväällä 1961.


title: AS Roma

text: Associazione Sportiva Roma perustettiin 22. heinäkuuta 1927 yhdistämällä kolme pääkaupungin pientä seuraa: "S.S. Alba-Audace Roma", "Roman F.C." ja "Fortitudo-Pro Roma S.G.S.". Myös SS Lazio haluttiin mukaan fuusioon, mutta seuran johto ei suostunut edes neuvottelemaan asiasta, sillä alueen suurimpana joukkueena sillä olisi ollut eniten hävittävää yhdistymisessä. Seuraliitoksen taustalla oli kansallisessa fasistipuolueessa vaikuttaneen Italo Foschin toive vahvemmasta roomalaisseurasta. Foschin tarkoituksena oli rakentaa Rooman nimeä kantava joukkue, joka kykenisi haastamaan Italian jalkapalloa hallinneet pohjoisitalialaiset seurat. Joukkueen roomalaista imagoa korostettiin entisestään valjastamalla sen käyttöön Rooman kaupungin tunnusvärit, keisarillinen purppura ja kristinuskoa symboloiva kullankeltainen. Uuden seuran ensimmäisenä kotikenttänä toimi Motovelodromo Appio, jonka kuitenkin korvasi Campo Testaccio pari vuotta seuran perustamisen jälkeen.


title: AS Roma

text: Vuonna 1928 seuran ensiaskelia puheenjohtajana tarkkaillut Italo Foschi siirtyi sivuun, ja tehtävän otti vastaan Renato Sacerdoti. Sacerdoti onnistui yhdessä seuran ensimmäisen päävalmentajan, englantilaisen William Garbuttin kanssa rakentamaan Romalle varsin vakuuttavan pelaajarungon. Keskikentällä luutivat Fulvio Bernardini sekä maailmanmestaruuden vuonna 1934 voittanut Attilio Ferraris. Maalinteosta vastasi puolestaan Roman paidassa kaikkiaan 103 osumaa uransa aikana viimeistellyt Rodolfo Volk. 8. joulukuuta 1929 Volk viimeisteli ottelun ainoan maalin historian ensimmäisessä Rooman derbyssä SS Laziota vastaan.


title: AS Roma

text: Keväällä 1931 Roma oli jo matkalla historiansa ensimmäiseen Italian mestaruuteen, mutta Juventus jäi lopulta neljän pisteen päähän. Rodolfo Volk puolestaan voitti seuran historian ensimmäisen kansallisen maalikuninkuuden 30 osumallaan. Samalla kaudella Roman riveissä pelasi ensimmäistä kertaa myös maalivahti Guido Masetti, jonka ura keltapunaisissa kesti 338 ottelun verran. Syksyllä 1933 Rodolfo Volk myytiin fanien vastustuksesta huolimatta ulos, mutta puheenjohtaja Sacerdoti löysi paikkaajiksi "”kolme argentiinalaista muskettisoturia”", Enrico Guaitan, Andrea Stagnaron ja Alessandro Scopellin.


title: AS Roma

text: Valta AS Roman johdossa on vaihtunut varsin tiuhaan sen historian aikana. Vuosina 1993–2008 puheenjohtajana toiminut Francesco Sensi on sen historian pitkäaikaisin puheenjohtaja. Francesco ”Franco” Sensin aikakaudella seuran talous heikentyi huomattavasti raskaiden velkojen takia, mutta Sensi pelasti myös kerta toisensa jälkeen seuran konkurssin partaalta tarvittaessa vaikka omilla rahoillaan.


title: AS Roma

text: Suureksi seuraksi AS Roma on menestynyt jokseenkin vaatimattomasti. Se on voittanut historiansa aikana kolme "Scudettoa" eli Italian mestaruutta. Ensimmäisen se saavutti toisen maailmansodan aikana vuosina 1941–1942, toisen kaudella 1982–1983 ja viimeisimmän vuosituhannen alussa kaudella 2000–2001. Italian cupin AS Roma on voittanut seitsemän kertaa, joista viimeisimmän kaudella 1990–1991. AS Roma on pelannut yhtä kautta (1951–1952) lukuun ottamatta aina Serie A:ssa. Paras menestys eurokentillä tuli toisen mestaruuden jälkeen kaudella 1983–1984, kun AS Roma selvisi Euroopan cupin (Mestarien liigan edeltäjä) finaaliin, mutta hävisi mestaruuden Liverpool FC:lle rangaistuspotkukilpailussa.


title: AS Roma

text: Kotiottelunsa AS Roma pelaa Rooman Stadio Olimpicolla, kuten myös kaupungin toinen Serie A -joukkue SS Lazio. Joukkueen kapteeni ja sen suurin ikoni on Francesco Totti, joka on syntyjään roomalainen. Totti on pelannut koko uransa AS Romassa.


title: AS Roma

text: AS Roma oli lähellä päästä välieriin vuoden 2006–2007 Mestarien liigassa. Ensimmäisessä puolivälieräottelussa se voitti 2–1 Manchester Unitedin kotonaan. Toisesta ottelusta odotettiin tiukkaa peliä, mutta Manchester United vei pelin lopulta 7–1, joka oli mestarien liigan puolivälieräotteluiden suurinumeroisin voitto kautta aikojen. Näin välieräpaikka jäi saavuttamatta.


title: AS Roma

text: Kauden 2006–2007 lopussa AS Roma voitti historiansa kahdeksannen Italian cupin, kun se kaatoi finaalissa Interin yhteismaalein 7–4. Francesco Totti voitti Italian Serie A:n maalikuninkuuden 26 maalilla ja Euroopan kauden parhaan maalintekijän tittelin. Elokuussa 2007 AS Roma voitti Italian supercupin finaalissa Interin Daniele De Rossin maalilla 1–0.


title: AS Roma

text: Huhtikuussa 2011 Sensin perheen omistama Italpetroli myi 67,1 prosenttia AS Roman osakkeista yhdysvaltalaiselle Thomas R. DiBenedettolle ja Unicredit-pankille. Heinäkuussa 2011 Rosella Sensi jätti tehtävänsä Roman puheenjohtajana ja perheen valtakausi seurassa oli ohi. Syyskuussa 2011 DiBenedettosta tuli seuran ensimmäinen ulkomaalainen puheenjohtaja. Uuden omistajan alaisuudessa Romaa valmensi espanjalainen Luis Enrique, jonka piti luotsata seura takaisin mestaruuskantaan. Kausi 2011/12 sujui kuitenkin heikosti ja Enrique sai ankaraa kritiikkiä sekä faneilta että lehdistöltä. Lopulta espanjalainen päätti erota tehtävästään kauden päätteeksi. Kausi päättyi seuran osalta lopulta seitsemänteen sijaan.


title: AS Roma

text: Enriquen jälkeen päävalmentajaksi palkattiin kokenut Zdeněk Zeman. Syyskuussa 2012 DiBenedetto jätti puheenjohtajan tehtävät ja hänen seuraajakseen nousi yhdysvaltalainen James Pallotta. Joulukuussa 2012 AS Roma vahvisti rakennuttavansa uuden stadionin Tor di Valleen, Rooman lounaispuolelle. Pelillinen menestys Serie A:ssa oli ailahtelevaa ja viiden perättäisen voitottoman ottelun putki päätti lopulta Zemanin valmennuspestin helmikuun alussa 2013.


title: AS Roma

text: Kaudeksi 2013–2014 AS Roman päävalmentajaksi tuli Rudi Garcia. Hänen johdollaan seura voitti kauden kymmenen ensimmäistä liigaotteluaan, mikä on Serie A:n kaikkien aikojen ennätys.


title: Nalkala

text: Nalkala on Tampereen III kaupunginosa. Se kattaa ydinkeskustan eteläisen osan Hämeenkadusta Laukontorille. Kaupunginosa rajoittuu Tammerkosken alajuoksuun, Ratinan suvantoon, Pyhäjärveen ja lännessä Hämeenpuistoon.


title: Nalkala

text: Syksyllä ja keväällä siellä voi herkutella Kalamarkkinoilla. Nalkalassa sijaitsee myös jalkapallobaari Kerho.


title: Nalkala

text: Ensimmäinen Nalkalan alueen asemakaava, jossa esiintyvät katujen nimet, on vuodelta 1868, joskin epävirallisesti kadut oli nimetty jo vuoden 1822 asemakaavaehdotuksessa. Alueen alkuperäisistä kadunnimistä ovat jäljellä vielä Hämeenkatu, Hallituskatu ja Tampereen kaupungin perustajan, Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n mukaan nimetty Kuninkaankatu. Alue on saanut nimensä kahdesta Nalka-nimisestä talosta, jotka mainittiin vuoden 1540 maakirjassa.


title: Nalkala

text: Tiiliruukinkadun nimi (virallisesti käytössä vuodesta 1886) viittaa Tampereen vanhimpaan teollisuudenalaan tiiliteollisuuteen. Vanhin Nalkalassa sijainnut tiilitehdas purettiin 1880-luvun lopulla. Vierasperäisenä pidetyn Tiiliruukinkatu-nimen tilalle on ehdotettu myöhemmin nimiä Tiilitehtaankatu ja Tiilenlyöjänkatu; jälkimmäistä on perusteltu sillä, että kadun lähellä sijainneessa ”tiilipruukissa” tiilien valmistus ei ollut tehdasmaista, vaan ne ”lyötiin käsin”.


title: Kostianvirta

text: Kostianvirta on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva joki, joka sijaitsee Pirkanmaalla Pälkäneen kirkonkylässä. Sitä pitkin Pälkänevesi laskee Mallasveteen. Koska molempien järvien keskivedenkorkeus on noin 84 metriä merenpinnasta, Kostianvirran virtaussuunta vaihtuu toisinaan, erityisesti keväisten sulamisvesien vaikutuksesta.


title: Kostianvirta

text: Kostianvirran kautta kulkee laivaväylä, jolta on yhteydet Pälkäneveden ja Jouttesselän kautta Aitoon kylään sekä Mallasveden kautta Längelmäveden reitille, Hauhon reitille ja Valkeakoskelle. Laivareitti avattiin, kun joki oli ensi ruopattu nykyisen kaltaiseen kuntoon.


title: Kostianvirta

text: Ennen vuotta 1604 Kostianvirran kohdalla oli pieni Hykiänkoski, mutta pääosa Pälkäneveden, Vesijärven ja Längelmäveden vesistä laski Roineeseen Kangasalla sijainneen Sarsanvirran kautta. Toukokuussa 1604 vesi uursi Hykiänkosken paikalle suuremman uoman, ja Pälkäneveden pinta laski useita metrejä Mallasveden tasolle. Myös Längelmäveden pinta aleni, joskin vähemmän, ja se alkoi laskea entisen salmen paikalle syntyneen Iharinkosken kautta Pälkäneveteen. Tämän takia Sarsanvirta kuivui yhdessä yössä 10. kesäkuuta 1604.


title: Kostianvirta

text: Lokakuussa 1713 käytiin Kostianvirran rannoilla Suureen Pohjan sotaan liittyvä Kostianvirran taistelu, jossa Fjodor Apraksinin johtama Venäjän armeija löi Carl Gustaf Armfeltin johtaman Ruotsin armeijan, ja isoviha alkoi. Venäläiset pitävät Kostianvirran taistelua sodan ratkaisutaisteluna, vaikka vielä helmikuussa 1714 käytiin Isossakyrössä Napuen taistelu.


title: Pälkänevesi

text: Pälkänevesi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Kangasalla Pälkäneen keskustaajaman lähellä sijaitseva 85. suurin suomalainen järvi.


title: Pälkänevesi

text: Järven kokonaispinta-ala on 4 633 hehtaaria eli 46 neliökilometriä. Se on 15,5 kilometriä pitkä ja 8,3 kilometriä leveä. Pälkäneveden järviallas voidaan jakaa usealla tavalla erilaisiin järvenosiin, joilla on sama vedenpinnan korkeus. Viranomaistietoja on jaettu myös usealla tavalla, mutta tässä artikkelissa käytetään Suomen ympäristökeskuksen laatimaa kaksiosaista jakoa. Siinä järven länsiosa muodostuu järvenosasta, joka jää Luikalan ja Taurialan kylien välissä sijaitsevien niemien Kuurunkärjen ja Karinkärjen länsipuolelle. Niemien välisen Karinsalmen itäpuolella aukeaa Jouttesselkä, joka on järven länsiosaa hieman pienempi.


title: Pälkänevesi

text: Järven länsiosan pinta-ala on 3 047 hehtaaria eli 30 neliökilometriä, mikä on 66 prosenttia koko järven pinta-alasta. Se on 13,3 kilometriä pitkä ja 8,2 kilometriä leveä. Siinä on saarien ja niemien erottamia järvenselkiä. Pohjoisin niistä on Tyrynselkä, joka sijaitsee Luikalan pohjoispuolella. Luikalan kylä sijaitsee suurimmalla Luikalan saarella (420 ha ), jonka koillispuolelta kulkee kapea Siltasalmi kohti kaakossa sijaitsevaa Jouttesselkää. Tyrynselältä lounaaseen aukeaa laaja Kelppiänselkä, jonka eteläpäässä on Pappilanlahdessa järven laskujoen Kostianvirran luusua. Pappilanlahden vieressä Peräniemen takana on vielä toinen lahti Kuulialanlahti. Kelppiänselän luoteispäässä työntyy luoteeseen pitkä Hyrttiänlahti ja siitä työntyy eteenpäin Iharin ohitse ja Heposelän kautta Längelmäveden historiallisen salmen jäänne, josta oli aikoinaan leveä yhteys Längelmäveteen. Nykyään siitä kulkee ruopattu veneväylä. Länsiosan kaakkoispäässä sijaitsee Kukkolanselkä, josta on Karinsalmen kautta yhteys järven itäosaan Jouttesselkään. Kukkolanselän itäosassa ovat Kukkolanlahti ja Niittystenlahti ja eteläosassa Lammaslahti.


title: Pälkänevesi

text: Järven länsiosassa on laskettu olevan 271 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 237 hehtaaria, mikä on noin 7,2 prosenttia järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista 24 on yli hehtaarin suuruisia, 167 on yli aarin ja loput 80 ovat alle aarin kokoisia. Luikalan saaren lisäksi suuria saaria ovat muun muassa Ristisaari (45 ha ) eli Ylisalo, Ratasaari (20 ha ), Kyttälänsaari, Rättäri, Kelppiänsaari, Iso Martansaari, Leppäinsaari, Eteläsaari, Etusaari (39 ha ), Huhtisaari, Vohlionsaari, Heinäsaari ja Härkäsaari.


title: Pälkänevesi

text: Sen tilavuus on 232 miljoonaa kuutiometriä eli 0,232 kuutiokilometriä, mikä on 65 prosenttia koko järven tilavuudesta. Järven keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 43,9 metriä. Järven rantaviivan pituus on 138 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 63 kilometriä. Rannat ovat silmämääräisesti puoliksi peltomaata ja puoliksi metsää. Asutus enimmäkseen haja-asutusta tai vapaa-ajan asutusta. Kostianvirran varressa sijaitsee Pälkäneen keskustaajama ja järvenosan kaakkoispäässä Kukkolanlahden pohjukassa Kukkolan taajama.


title: Pälkänevesi

text: Jouttesselän pinta-ala on 1 586 hehtaaria eli 16 neliökilometriä. Se on 8,7 kilometriä pitkä ja 4,2 kilometriä leveä. Jouttesselkä jää Luikalan saaren ja kaakosta työntyvän Konkinharjun ja Lukon nostaman niemen taakse. Harjussa on yli 150 metriä leveä aukko, josta vesiliikenne järvenosien välillä sujuu helposti. Järvenosa on luoteis-kaakko-suuntainen, mutta siitä työntyy etelään kaksi lahtea Hasialahti ja Kankahuvenlahti. Pohjoisrannassa sijaitsee pieni Huikonlahti ja luoteessa Ahvenlahti ja Lumikistonlahti.


title: Pälkänevesi

text: Jouttesselällä on laskettu olevan 74 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 57 hehtaaria, mikä on noin 3,5 prosenttia järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista 11 on yli hehtaarin suuruisia, 60 yli aarin ja loput kolme ovat alle aarin kokoisia. Suurimpia saaria ovat muun muassa Leinakka, Hakki, Musti ja Paskosaari.


title: Pälkänevesi

text: Jouttesselän tilavuus on 126 miljoonaa kuutiometriä eli 0,126 kuutiokilometriä. Järvenosan keskisyvyys on 7,9 metriä ja suurin syvyys on 46,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 71 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 19 kilometriä. Silmämääräisesti katsoen noin kolmannes rannoista on peltomaata ja loput metsämaata, jossa ei ole nimeksikään suota. Jouttesselän asutus on pääosin haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta. Etelärantaan ulottuu Kankahuvenlahdessa Uusikylän taajamaa, jonka eteläpuolella sijaitsee vielä Aitoon taajama. Pohjoisrannassa Huikonlahdella sijaitsee pieni Sappeen kylä, jonka itäpuolella kohoaa yli 110 metrin korkeuteen Sappeenvuori. Vuorella sijaitsee Sappeen hiihtokeskus ja vuorelta etelään Aitoon koulutuskeskus. Luoteisrannassa Ahvenlahdella sijaitsee pieni Salmentaan kylä.


title: Pälkänevesi

text: Järvi kuuluu pääosin Pälkäneeseen, mutta sen länsiosan luoteispäässä kuuluu sekä puolet Parinsalon niemestä että luoteeseen työntyvä Iharin salmi Kangasalalle. Valtatie 12 ohittaa järven Pälkäneen keskustan kautta. Siitä erkanee järven etelärantoja seuraava seututie 322, joka haarautuu Aitoon jälkeen Sappeeseen meneväksi yhdystieksi 3230. Valtatieltä erkanee Kirvun kohdalla koilliseen päin yhdystie 3231, joka kääntyy Iharissa koilliseen järven pohjoispuolelle. Siellä Pohjalahdessa siitä erkanee yhdystie 14008, joka oikaisee Salmentaan kautta Sappeeseen. Yhdystieltä on pääsy Luikalan kylään.


title: Pälkänevesi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) ja Joutteselän alueeseen (35.715) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.


title: Pälkänevesi

text: Pälkäneveden valuma-alueen suuruus on järvi mukaan lukien 237 km². Valuma-alueen järvisyys on 22,1 %. Järvi saa pääosan vedestänsä sekä Sappeenjärvenojan valuma-alueelta (35.716) että omilta lähialueiltansa. Sappeenjärvi (41 ha) sijaitsee aivan Jouttesselän koillispuolella ja sen 300 metriä pitkä laskuoja laskee Huikonlahteen Jouttesselkään. Se kerää järviylängöltä laskevia puroja ja laskee ne Pälkäneveteen. Jouttesselän lähialueella on useita laskuojia ja niihin liittyviä järviä ja lampia. Jouttesselän etelärantaan Kankahuvenlahteen laskee Häyläoja, joka kuivattaa Häyläsuota ja Lemmittylän peltoja. Pieneen Tepunlahteen laskee Myllyoja, joka on Kouvalanjärven (71 ha) laskuoja. Samalla valuma-alueella sijaitsee myös Urkanjärvi (41 ha). Joutsenpohjanoja laskee itäpäähän Huhtalahteen. Sen pääjärvi on Jouttijärvi (26 ha), mutta sen kautta laskevat myös Pikkulammi, Vuorilammi (6 ha) ja Sorvalampi. Suoraan Jouttesselkään laskevat Oksijärvi (9 ha) ja Pyhänpohtianjärvi (6 ha).


title: Pälkänevesi

text: Myös järven länsiosan eli Pälkäneveden alueella laskee järveen erilaisia ojia. Tyrynselän pohjoispäähän laskee Linnajärvi (42 ha) Koskijärven (6 ha) ja Vähäjärven läpi Kirkkolahteen. Viereiseen Ajoksenlahteen laskee Särkijärvi (9 ha) ja siitä hieman itään laskevat Innasjärvi (22 ha), Iso Herrailanjärvi, Pieni Herrailanjärvi ja Sulkajärvi (15 ha). Järvenosan kaakkoispäähän Kukkolanlahteen laskee puoliksi umpeenkasvanut Vähäjärvi (28 ha). Sen vieressä sijaitsevalla Pyhäjärvellä (12 ha) ei ole laskuojaa järveen, muuta se kuuluu sen valuma-alueeseen.


title: Pälkänevesi

text: Järven laskujoki Kostianvirta on 1,9 kilometriä pitkä ja noin 20–70 metriä leveä. Se virtaa Pälkäneen keskustaajaman läpi ja sen ylittävät yhdystien 13982 ja valtatien 12 sillat. Pälkäneveden ja Mallasveden vedenpinnat ovat samalla korkeudella, joten joki virtaa melko rauhallisesti.


title: Pälkänevesi

text: Kostianvirralta johtaa laivareitti Pälkäneveden ja Jouttesselän kautta Aitoon kylään, joka kuului aiemmin Luopioisten kuntaan.


title: Pälkänevesi

text: Järven valuma-alueella on vain pienehköjä puroja tai ojia. Pälkäneveden ympäristön valuma-alueista Sappeenjärven ojan alue on metsävaltaisin ja jonka suoala on suurempi ja peltoala pienempi kuin muilla järven ympäristön valuma-alueilla. Pälkäneveden ja Joutteselän valuma-alueista noin 20 prosenttia on peltoa ja puolet metsää. Pellot sijaitsevat pääasiassa Pälkäneveden rannoilla ja niiden maaperässä on hienojakoisista savea, hiesua ja hienoa hietaa. Järven rannoille on rakennettu tiheästi loma-asutusta. Pälkäneveden kuormitus muodostuu maatalouden ja haja-asutuksen päästöistä sekä luonnonhuuhtoumasta. Fosforin ja typen kuormasta kuuluu maataloudelle yli puolet kun taas haja-asutuksen osuus ravinnekuormasta on vain noin 10 prosenttia. Pälkäneveden ekologinen tila on luokiteltu hyväksi. Sekä fosforin että levien klorofyllin pitoisuudet ovat pysyneet vuosina 1990–2004 tavoitearvojen alapuolella, vaikka fosforipitoisuudessa on havaittavissa pieni nouseva trendi. Syvänteiden happipitoisuus laskee lähelle nollaa loppukesällä ennen vesien viilentymistä, mikä aiheuttaa sisäistä kuormitusta. Päällysveden happipitoisuus on kuitenkin hyvä koko vuoden ajan. Kokonaisuudessaan Pälkäneveden vesi on kirkasta ja vähäravinteista eikä järvellä esiinny voimakkaita leväkukintoja. Järvi sopii hyvin virkistyskäyttöön.


title: Pälkänevesi

text: Huntilan linnavuori sijaitsee Parinsalon entisessä saaressa ja nykyisessä niemessä. Vaikka muinaislinnaa ei ole tutkittu, sitä pidetään rautakautisena. Järven lähiympäristössä on muitakin muinaislinnoja kuten Kirvunlinna, Apianlahden linnosaari ja Teponlinna.


title: Pälkänevesi

text: Vesijärvi, Längelmävesi ja Pälkänevesi muodostivat ennen yhtenäisen järvialtaan. Pälkäneveden vedet kulkivat silloin Huntilan, Iharin ja Raikun kautta Iharin salmen läpi Längelmävedelle, mistä ne virtasivat sitten Vesijärven ja Längelmäveden yhdistävälle Sarsansalmelle. Siellä sijaitsi Sarsanuoman luusua. Vuonna 1604 oli runsasluminen talvi, jonka aiheuttama tulva mursi Pälkäneellä Tynkäojan kohdalle uuden lasku-uoman Mallasveteen. Ojan pohja kului tulvavuoksen alla leveäksi Kostianvirraksi, joka on edelleen järvien välinen laskujoki. Sarsanuoma kuivui ja Längelmäveden laskusuunta kääntyi etelään. Pälkäneveden vedenpinta laski reippaasti, jolloin Iharinsalmi madaltui ja muodosti lopuksi Iharinkosken, jota pitkin Längelmävesi laski Pälkäneveteen. Tilanne olisikin jäänyt tällaiseksi nykypäiviin asti, elleivät Kangasalla vuonna 1830 rakennetun Kaivannon kanavan rakenteet olisi murtuneet. Tämä tulva pyyhkäisi kanavarakenteet mennessään ja paikalle jäi avoin kanava Roineeseen. Längelmäveden pinta laski noin kaksi metriä, mikä jätti Iharinkosken kuiville ja katkaisi vesiyhteyden Pälkäneveden ja Längelmäveden väliltä.


title: Pälkänevesi

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 on Kostianvirran nimeksi kirjoitettu ”Kostianjoki”. Kartassa on joitakin eroavuuksia nykyisiin karttoihin. Luoteispäässä Parinsalo on kartassa oma saarensa, ja siihen nykyään kiinni maatunut Kotisaari oli myös omana saarenaan.


title: Luettelo austronesialaisista kielistä

text: Tämä on luettelo austronesialaiseen kielikuntaan kuuluvista kielistä.


title: Mallasvesi

text: Mallasvesi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Valkeakoskella Pälkäneen keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi. Toisen tulkinnan mukaan se on vain järvenosa, sillä se liittyy Hausalon kummallakin puolella olevien salmien kautta pohjoisempana olevaan Roineeseen, jonka vedenpinta on samalla tasolla kuin Mallasvedellä. Yhdessä Roineen kanssa se on 42. suurin suomalainen järvi.


title: Mallasvesi

text: Järven pinta-ala on 5 570 hehtaaria eli 55,7 neliökilometriä. Se on 14,7 kilometriä pitkä ja 9,0 kilometriä leveä. Järven itärantaa reunustaa Kangasala–Kollola-harjujakso ja Pälkäneen keskustaajama. Harjujakson suuntaisena työntyy kaakkoon päin leveä lahti Ruotsilanselkä, jossa lahden pohjukasta alkaa Pintele. Äimälän länsipuolelta aukeaa suuri Mallasselkä, jonka etelä- ja lounaisrantoja reunustavat Valkeakosken kaupungin taajamat. Heritynniemen ja Hirvonvuoren välisen saariston takana aukeaa Tyrynselkä ja pohjoiseen jatkuva Hirvonselkä, joka päättyy Hausaloon.


title: Mallasvesi

text: Järvessä on laskettu olevan 235 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 173 hehtaaria, mikä on noin 3 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 24 on yli hehtaarin suuruisia, 198 yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Merkittävimmät saaret ovat lännessä Kaitasaari, Niittysaari, Selkäsaari, Huhtasaari, Peltosaari, Viitasaari ja Riutta. Hirvonvuoren edustalla ovat Karhunsalo ja Orisalo. Ruotsilanselän lahdensuulla sijaitsee yksinäinen Liessaari.


title: Mallasvesi

text: Järven tilavuus on 384 miljoonaa kuutiometriä eli 0,384 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 32,9 metriä.