title: Myllykosken Pallo -47

text: Myllykosken Pallo -47 perustettiin 14. joulukuuta 1947. Puuhamiehenä toimivat Armas Pyy ja Ensio Rikkonen, mutta taustalla vaikutti myös Yhtyneiden Paperitehtaiden toimitusjohtaja Juuso Walden, joka yhdessä Kaarle I. Waldenin kanssa keksi seuran nimen. Myllykosken paperitehtaan avustuksella paikkakunnalle oli rakennettu myös jalkapallokenttä katsomoineen. Björnbergin suvun Myllykoski-yhtiö, joka erosi Yhtyneistä Paperitehtaista vuonna 1952, tuki seuraa 2010-luvulle asti. Ensimmäisen ottelunsa MYPA pelasi 9. huhtikuuta 1948 Kouvolan torilla, minkä se hävisi Kouvolan Urheilijain Palloilijoille maalein 2–1.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Kuntaliitosten myötä seuran kotikunta on vaihtunut sen historian aikana kahdesti. Vuodet 1975–2008 Myllykoski kuului Sippolan ja Anjalan yhdistäneeseen Anjalankoskeen, ja vuodesta 2009 lähtien se on ollut osa Kouvolaa. Vuonna 2009 muuttui myös seuran lyhenne muotoon MYPA. Aiemmin käytössä ovat olleet lyhenteet MyPa-47 ja MyPa.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Sarjaottelut MYPA aloitti kesällä 1948 MyKV:n paikalla Maakuntasarjassa. Vuonna 1949 MYPA pääsi karsimaan noususta Suomensarjaan, mutta hävisi Vaasan Pallo-Veikoille. Alkuaikoina MYPA sai oppia englantilaisen Nottingham Forestin hyökkääjältä Tom Johnstonilta, joka vieraili Myllykoskella Yhtyneiden Paperitehtaiden palkkaamana vuosina 1948 ja 1949. Myös englantilaisen Albert E. Reed -yhtiön joukkue vieraili Myllykoskella useana vuonna.


title: Myllykosken Pallo -47

text: 1950-luvun alun MYPA pelasi Maakuntasarjassa kunnes putosi kaudella 1954. Kaudeksi 1956 Palloliitto perusti neljänneksi sarjatasoksi Aluesarjan, jossa MYPA pelasi samaisesta kaudesta alkaen. MYPA nousi Maakuntasarjaan kaudeksi 1958, mutta putosi heti takaisin Aluesarjaan. Kaudeksi 1961 seura palasi Maakuntasarjaan, minkä myötä se jätti lopullisesti sitä alemmat sarjat taakseen. 1970-luvun alussa Palloliitto uusi sarjajärjestelmäänsä ja Mestaruussarjan alapuoliset sarjatasot nimettiin divisiooniksi. Kaudeksi 1970 MYPA nousi toiseksi korkeimmalle sarjatasolle II divisioonaan. Kaudeksi 1973 Mestaruussarjan ja II divisioonan väliin perustettiin valtakunnallinen I divisioona, johon MYPA pääsi mukaan sijoituttuaan II divisioonan itälohkossa kolmanneksi.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Kaudella 1974 MYPA voitti I divisioonan mestaruuden ja nousi ensimmäistä kertaa Mestaruussarjaan. Vuoden 1975 alussa kotikunta vaihtui kuntaliitoksen myötä Sippolasta Anjalankoskeksi. Vierailu korkeimmalla sarjatasolla jäi vain kauden 1975 mittaiseksi, sillä MYPA jäi 12 joukkueen sarjassa viimeiseksi ja putosi takaisin I divisioonaan. Nousu- ja ensimmäisellä Mestaruussarja-kaudella joukkuetta valmensi Olli Käppi, joka omalla pelaajaurallaan voitti SM-kultaa Helsingin Jalkapalloklubissa vuonna 1964.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Kaudesta 1976 alkaen MYPA pelasi kohtalaisella menestyksellä I divisioonassa, kunnes kaudella 1981 seura putosi II divisioonaan, jossa se pelasi kolmen kauden ajan ennen paluuta ylemmäs. 1980-luvun lopulla seura aloitti nousun kohti pääsarjatasoa. Kaudella 1988 seura sijoittui Jaron kanssa I divisioonan jaetulle kärkipaikalle, mutta hävisi uusintaottelun suorasta noususta mestaruussarjaan rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Myös nousukarsintaottelu Kuopion Palloseuraa vastaan päättyi tappioon. Kaudeksi 1991 valmentajaksi tuli Harri Kampman, joka oli kahta kautta aikaisemmin nostanut naapurikaupungin Kuusankosken Kumun uuteen pääsarjaan Veikkausliigaan. Hän onnistui samassa myös Myllykoskella, sillä MYPA voitti I divisioonan ja nousi kaudeksi 1992 liigaan, jossa se pelasi seuraavat 23 kautta.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Debyyttikaudellaan liigassa 1992 MYPA sijoittui neljänneksi. Mainion menestyksen täydensi Suomen Cupin mestaruus. MYPA voitti loppuottelussa Jaron 2–0 Jari Litmasen, joka siirtyi ottelun jälkeen alankomaalaisseura Ajaxiin, ja Esa Pekosen maaleilla. Cup-mestaruuden myötä MYPA pääsi kauden 1993–1994 Cup-voittajien cupiin, mutta ensiesiintyminen eurokentillä islantilaista Valuria vastaan päättyi 4–1-tappioon.


title: Myllykosken Pallo -47

text: MYPA saavutti Kampmanin kanssa liigassa hopeaa neljä kertaa peräkkäin vuosina 1993–1996. Suomen Cupin seura voitti jälleen vuonna 1995. Vuonna 1997 valmentajaksi tuli Timo Liekoski, joka viihtyi Myllykoskella vain kauden verran. Liekoskea seurasi vuonna 1998 Juha Malinen, mutta hänkään ei saanut joukkuetta kultakantaan. Vuosina 1999–2001 MYPA oli pronssilla ja vuonna 2002 hopealla. Malinen astui syrjään kauden 2003 päätteeksi ja tilalle tuli Ilkka Mäkelä, joka onnistui siinä, missä Kampman ja Malinen eivät. Hän johti kaudella 2005 seuran historian ensimmäiseen Suomen-mestaruuteen. Vuotta aiemmin hän voitti seuran kanssa Suomen Cupin.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Mestarivalmentaja Mäkelä erosi elokuussa 2007 MYPAn ajauduttua tappioputkeen. Hänen tilalleen tuli apulaisvalmentaja Janne Hyppönen, joka puolestaan erotettiin syyskuussa 2008. Erottamista puitiin oikeudessa keväällä 2010. Päävalmentajan paikan otti apulaisvalmentajana toiminut Janne Lindberg, joka oli pelaajaurallaan myös MYPAn pitkäaikainen kapteeni. Lindbergin johdolla MYPA sijoittui kaudella 2009 yhdeksänneksi, joka oli seuran siihenastisen liigahistorian huonoin sijoitus. Kausi 2009 jäi kahden seuraikonin, Toni Huttusen ja Saku Puhakaisen viimeiseksi liigatasolla.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Liigamenestyksen myötä MYPA on ollut vakiokävijä kansainvälisissä kilpailuissa. Cup-voittajien cupin ohella se on pelannut Intertoto-cupissa, UEFA-cupissa, Eurooppa-liigassa ja Mestarien liigassa ja kohdannut muun muassa Boavistan, PSV:n, Liverpoolin ja Blackburn Roversin. Vuonna 2005 seura selviytyi karsintojen kautta UEFA-cupin ensimmäiselle kierrokselle ja taisteli pääsystä kilpailun lohkovaiheeseen, mutta hävisi kuitenkin ratkaisevan otteluparin sveitsiläistä Grasshoppersia vastaan yhteismaalein 1–4.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Kaudella 2011 MYPAa alkoi luotsata Toni Korkeakunnas, jonka johdolla joukkue taisteli mitaleista kausilla 2012–2013, mutta hiipui lopulta kuudenneksi molemmilla kausilla. Korkeakunnaksen sopimus päättyi kauteen 2013. Kaudelle 2014 MYPA pestasi Suomen valmennushistorian menestyksekkäimmän valmentajan Antti Muurisen.


title: Myllykosken Pallo -47

text: MYPAn pääyhteistyökumppani Myllykoski-yhtiö myytiin UPM:lle vuonna 2011, ja Myllykosken paperitehdas lakkautettiin saman vuoden lopussa. Tehtaan lakkauttaminen vaikutti MYPAn varainhankintaan, ja kaudeksi 2012 seuran budjetti pieneni 40 prosenttia. Kaudella 2012 seura pääsi taloudellisesti lähes nollatulokseen, mutta kaudella 2013 se teki lähes 400 000 euron tappiot. MYPAn taloudellinen ahdinko jatkui myös kaudella 2014, ja tammikuussa 2015 seuralta evättiin Veikkausliiga-lisenssi, kun lisenssikomitea katsoi seuran olevan kykenemätön selviytymään kaudesta 2015. Seura sai paikan Ykkösestä, mutta luopui siitä helmikuussa 2015, ja myöhemmin samassa kuussa selvisi, ettei seura hae paikkaa myöskään Kakkosesta. Seuran hallitus päätti 20. helmikuuta 2015 hakea yhdistyksen konkurssiin. MYPA oli Helsingin Jalkapalloklubin jälkeen pisimpään yhtäjaksoisesti pääsarjatasolla pelannut seura.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Seuran juniori- ja harrastejoukkueiden toimintaa jatkoi 12. helmikuuta 2015 rekisteröity MYPA juniorit ry, joka pelaa kaudella 2017 Kolmosessa saatuaan sarjapaikan Inkeroisten Purhalta. MYPA juniorit haki sarjapaikkaa Nelosesta jo kaudelle 2016, mutta sitä ei sille myönnetty.


title: Myllykosken Pallo -47

text: MYPA palasi edustusjalkapalloon kaudella 2017, jolloin sille marraskuussa 2016 myönnettiin Purhan paikka Kaakkois-Suomen Kolmosesta. Sarjapaikan siirto tapahtui Purhan aloitteesta, sillä joukkueella ei ollut tarpeeksi tekijöitä ja motivoituneita pelaajia. 12. elokuuta 2017 MYPA juhli 70-vuotista taivaltaan.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Kaudella 2017 joukkue ei hävinnyt Kolmosessa otteluakaan ja nousi Kakkoseen. Kausi 2018 Kakkosen A-lohkossa päättyi niin ikään sarjan voittoon, minkä ansiosta MYPA pääasi karsimaan paikasta Ykköseen. Joukkue kuitenkin hävisi nousukarsinnoissa TPV:lle.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Veikkausliigasta pudonneen PS Kemin luovuttua Ykkösen paikasta oli MYPA täydennysmenettelyssä ensimmäisellä sijalla, ja seura myös haki lisenssiä Ykköseen ja saikin paikan, Ykkösen 2019 kaudelle.


title: Myllykosken Pallo -47

text:
Seuran toimintaa harjoitti rekisteröity yhdistys Myllykosken Pallo -47 ry, jonka alla toimivat sekä edustusjoukkue että juniorijoukkueet.
MYPAn ensimmäinen pelipaita oli väritykseltään punainen lukuun ottamatta valkoisia kauluksia ja hihansuita. Vuonna 1953 käyttöön tuli malli, johon kuului valkoinen aluspaita ja punainen liivi. Tähän malliin perustui myös muun muassa mestaruuskaudella 2005 käytössä ollut pelipaita.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Seuran vaakunatunnuksen suunnitteli Helge Kärkkäinen.


title: Myllykosken Pallo -47

text: MYPAn kotistadion kaudesta 1993 alkaen oli Myllykosken taajamassa sijaitseva Saviniemen jalkapallostadion, joka kausina 2013–2014 tunnettiin markkinointinimellä Kymenlaakson Sähkö -stadion. Stadionilla on 4 167 katsojapaikkaa. Stadionin omistaa Kouvolan kaupunki, ja se on osa laajempaa Saviniemen urheilukeskusta, johon kuuluu muun muassa MYPAn harjoituskäytössä ollutt tekonurmipohjainen Saviniemen jalkapallohalli.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Saviniemessä pelattiin jalkapalloa jo 1930-luvulla. Tuolloin siellä sijaitsi hiekkakenttä sekä nykyisen jalkapallostadionin paikalla kumpuileva nurmialue.


title: Myllykosken Pallo -47

text: Vuonna 1932 rakennettiin paperitehtaan kupeeseen Tehtaan kenttä. Alkuperäinen kenttä oli pienehkö, ja se uusittiin vuonna 1947, jolloin rakennettiin myös puukatsomo. Tehtaan kentällä MYPA pelasi viimeisen ottelunsa lokakuussa 1971. Vuodet 1972–1976 MYPA pelasi Saviniemen uudella jalkapallokentällä ja vuodesta 1977 alkaen naapuriin rakennetulla urheilukentällä. Tällä kentällä MYPA ehti pelata ensimmäisen liigakautensa 1992, kunnes kaudeksi 1993 seura siirtyi takaisin uudet katsomot saaneelle jalkapallokentälle.


title: Myllykosken Pallo -47

text: MYPAlla oli Myllykoskella Saviniemen jalkapallostadionin vieressä oma seuratalo, MYPA-talo, joka rakennettiin vuonna 1953 Myllykosken paperitehtaan henkilökunnalle sauna- ja pesularakennukseksi. MYPA käytti rakennusta 1970-luvulta lähtien ja osti sen vuonna 1995.


title: Myllykosken Pallo -47

text:
Muita saavutuksia:
MYPAn sarjasijoitukset Suomen korkeimmalla sarjatasolla kausi kaudelta.


title: Myllykosken Pallo -47

text: MYPAn ottelut Euroopan jalkapalloliiton alaisissa kansainvälisissä kilpailuissa. Tulos-sarakkeessa MYPAn maalit ensin.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Hubble-avaruusteleskooppi (HST) on maapallon kiertoradalla sijaitseva avaruustutkimusasema. Sen pääteleskoopin peili on halkaisijaltaan 2,4 metriä. Hubble laukaistiin kiertoradalleen avaruussukkula Discoveryn lennolla STS-31 24. huhtikuuta 1990. Koska Hubble on Maan ilmakehän ulkopuolella, se pystyy ottamaan ennennäkemättömän tarkkoja kuvia kaukaisista kohteista. Tämän ansiosta siitä on tullut yksi tähtitieteen tärkeimpiä havaintovälineitä. Sillä otetut kuvat ovat auttaneet astronomeja ymmärtämään monia astrofysiikan keskeisistä ongelmista. Hubblen Extreme Deep Field on syvin (herkin) optinen astronominen kuva, joka on ikinä otettu.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Teleskooppi on nimetty Linnunradan ulkopuolisten galaksien löytäjän ja avaruuden laajenemisteorian (Hubblen laki) keksineen Edwin Hubblen mukaan. Teleskooppi on Nasan ja ESAn yhteinen hanke.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Alkuperäinen havainnointilaitteisto koostui laajakulma- ja planetaarinen kamerasta, Goddardin tarkkuusspektrografista, nopeasta fotometristä, himmeiden kohteiden kamerasta ja himmeiden kohteiden spektrografista, joka toimii UV- ja näkyvän valon alueella. Hubble pystyy havaitsemaan himmeitä kohteita huomattavasti tarkemmin kuin maanpäälliset observatoriot. Erityisesti UV-instrumentit toimivat tehokkaasti avaruudessa, toisin kuin maanpäällä, jossa ilmakehä suodattaa suuren osan UV-valosta pois. Kirkkaita kohteita havaittaessa tarkkuus jää samaan luokkaan maanpäällisten observatorioiden kanssa.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Hubblessa on kaksi aurinkopaneelia, joista laite saa virtansa. Hubble kiertää Maata noin 559 kilometrin korkeudessa. Kierto-aika on 97 minuuttia. Koska siinä ei ole työntövoimaa tuottavaa osaa, se tulee putoamaan kiertoradaltaan. Hubblen arvioitu käyttöikä avaruudessa oli alun perin 15 vuotta, joka täyttyi 24. huhtikuuta 2005. Tätä on pystytty jatkamaan mutta maahansyöksyn on ennustettu tapahtuvan ennen vuotta 2032.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Ensimmäisellä huoltolennolla (huoltolento 1), Endeavour-avaruussukkulan lennolla STS-61, 1993, Hubblen peilejä korjattiin asentamalla COSTAR-korjaussarja, sillä ensimmäiset peilit heijastivat hieman epätarkkaa kuvaa. Korjauksen jälkeen Hubblen avulla on voitu erottaa avaruuden kohteita kymmenen kertaa tarkemmin kuin kaikkein tehokkaimmilla Maassa olevilla teleskoopeilla.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Toinen huoltolento (huoltolento 2) tehtiin helmikuussa 1997 Discovery-sukkulan lennolla STS-82. Kolmas huoltolento (huoltolento 3A) tehtiin joulukuussa 1999 Discovery-sukkulan lennolla STS-103 ja neljäs huoltolento (huoltolento 3B) maaliskuussa 2002 Columbia-sukkulan lennolla STS-109.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Hubblen viides huoltolento (huoltolento 4) oli tarkoitus tehdä Atlantis-sukkulan lennolla STS-125 lokakuussa 2008, mutta kaksi viikkoa ennen laukaisua yhdellä Hubblen tietokoneista ilmeni ongelmia, joiden vuoksi esimerkiksi dataa ei enää pystytty lähettämään Maahan. Tämän vuoksi lento lykättiin vuoteen 2009. Laukaisu onnistui lopulta 11. toukokuuta 2009. Huoltolento paransi Hubblen ottamien kuvien laatua selvästi. Huollon tarkoituksena on pidentää avaruusteleskoopin käyttöikää vähintään vuoteen 2014 ja mahdollisesti pitempäänkin. Se on tarkoitus korvata Nasan ja ESAn yhteisellä uudella avaruusteleskoopilla, James Webb -avaruusteleskoopilla (JWST). JWST eroaa kuitenkin Hubblesta siinä, että se havaitsisi vain infrapunasäteilyä ja sijaitsisi noin 1,5 miljoonan kilometrin korkeudessa.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Hubblen historia alkaa vuodesta 1946, jolloin tähtitieteilijä Lyman Spitzer (1914–1997) kirjoitti artikkelin "Astronomical advantages of an extra-terrestrial observatory". Silloin oli vasta kehitetty raketteja, kuten V2, joilla päästiin ilmakehän ulkopuolelle. Artikkelissaan hän kuvasi avaruudessa sijaitsevan observatorion kahta tärkeintä etua: ensiksi resoluutiota rajoittaisi ainoastaan diffraktio, eikä ilmakehän väreily pääse haittaamaan havaintoja. Niihin aikoihin maanpäällisten teleskooppien resoluutio jäi 0,5–1,0 kaarisekunnin välille, kun diffraktio antaa 2,5-metrisellä peilillä varustetulle teleskoopille teoreettisen 0,1 kaarisekunnin rajan. Toinen etu olisi mahdollisuus tehdä havaintoja infrapunan ja ultravioletin aallonpituuksilla; ilmakehä imee nämä varsin tehokkaasti.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Spitzer käytti suurimman osan urastaan avaruusteleskoopin kehittämisen edistämiseen. Vuonna 1962 Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian raportti suositteli avaruusteleskoopin kehittämistä osana avaruusohjelmaa, ja 1965 Spitzer valittiin johtamaan komiteaa, jonka tehtävänä oli määritellä suuren avaruusteleskoopin tieteelliset tavoitteet.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: OAO-ohjelmasta saadut hyvät tulokset kannustivat tiedeyhteisöä pyrkimään avaruusteleskoopin hankkimiseen. Vuonna 1970 Nasa perusti kaksi komiteaa, joista toinen hoiti teleskoopin suunnittelupuolen ja toinen keskittyi projektin tieteellisten tavoitteiden määrittelyyn. Seuraava ongelma oli rahoituksen hankkiminen, sillä laite olisi huomattavasti kalliimpi kuin yksikään maanpäällinen teleskooppi. USA:n kongressi kyseenalaisti ehdotetun budjetin ja pakotti leikkaamaan suunnitelmia. Gerald Fordin alkuun panemat julkisten menojen leikkaukset saivat 1974 kongressin vetämään koko teleskooppihankkeen rahoituksen takaisin.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Päätös sai tähtitieteilijät muodostamaan maanlaajuisen lobbauskampanjan. Monet astronomit kävivät tapaamassa senaattoreita ja kongressin edustajia henkilökohtaisesti, ja kirjeenkirjoituskampanjoita järjestettiin. Lopulta senaatti myönsi hankkeelle puolet kongressin alun perin hyväksymästä summasta.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Rahoitusongelmien myötä projektin tavoitteita jouduttiin leikkaamaan. Peilin läpimitta pieneni 3 metristä 2,4 metriin, jotta kulut ja laitteiston koko saatiin pysymään kurissa. Aikaisemmin ehdotettu 1,5 metrin koeteleskooppi hylättiin kokonaan, ja päätettiin tehdä yhteistyötä Euroopan avaruusjärjestö ESAn kanssa. ESA suostui rahoittamaan hanketta ja toimittamaan yhden teleskoopin instrumenteista, aurinkopaneelit sekä henkilöstöä työskentelemään USA:ssa teleskoopin rakennusvaiheessa. Vastavuoroisesti ESAlle taattiin vähintään 15 % teleskoopin käyttöajasta.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Lopulta kongressi hyväksyi 36 miljoonan dollarin budjetin vuodelle 1978, ja teleskoopin suunnittelu pääsi alkamaan. Tavoitteena oli laukaisu vuonna 1983. Teleskooppi nimettiin Edwin Hubblen mukaan, jonka havainto universumin laajenemisesta on yksi 1900-luvun tärkeimmistä tieteellisistä läpimurroista.


title: Hubble-avaruusteleskooppi

text: Maaliskuussa 2016 julkaistussa kuvassa näkyy galaksi GN-z11 13,4 Ga takaa eli kuvan näkymä on ajalta 400 Ma abb. Tämä on julkaisuaikanaan kaukaisin havaittu galaksi.


title: Merenkulkulaitos

text: Merenkulkulaitos (, , lyhenne MKL; vuoteen 1998 Merenkulkuhallitus, lyhenne MKH) oli vuosina 1917–2009 toiminut Suomen valtion keskusvirasto ja viranomainen, jonka tehtävänä oli vastata merenkulun turvallisuudesta, talvimerenkulun avustamisesta, väylänpidosta, meriliikenteen ohjauksesta ja luotsauksesta sekä merikartoituksesta ja yhteysaluspalveluista.


title: Merenkulkulaitos

text: Vuoden 2010 alusta osa Merenkulkulaitoksen tehtävistä siirtyi silloin perustettujen Liikenneviraston ja Liikenteen turvallisuusviraston vastuulle.


title: Merenkulkulaitos

text: Merenkulkulaitoksen Sisäinen tuotanto yhtiöitettiin vuoden 2010 alussa valtionyhtiöksi, jonka nimeksi tuli Meritaito Oy. Meritaito on erikoistunut vesiväylien hoitoon, kanavien käyttöön ja kunnossapitoon, merenmittaukseen, öljyntorjuntaan, vesirakentamiseen, vesiväylien suunnitteluun sekä muoviputkiviittojen ja -poijujen valmistamiseen.


title: Merenkulkulaitos

text: Merenkulkulaitoksen luotsausyksiköstä muodostettiin Luotsausliikelaitos. Se erkani Merenkulkulaitoksesta vuonna 2004 erilliseksi valtion liikelaitokseksi ja vuoden 2011 alussa siitä muodostettiin Finnpilot Pilotage Oy.


title: Merenkulkulaitos

text: Merenkulkulaitoksen pääkonttori oli Helsingin Ruoholahdessa Porkkalankadulla. Nykyisin samoissa tiloissa toimii Meritaito Oy.


title: Merenkulkulaitos

text: Laitos kilpailutti vuoden 2007 alusta alkaen väylänhoitotyöt, aikaisemmin se osti palveluita yksinomaan Varustamoliikelaitos Finstashipiltä.


title: Merenkulkulaitos

text: Jotta Merenkulkulaitoksen olisi helpompi hoitaa alueellisia tehtäviään, Suomi on jaettu merenkulkupiireihin, joita vuodesta 1990 alkaen on ollut neljä. Piirit voivat suorittaa tehtäviä toisen piirin alueella, jos merenkulkulaitos niin määräsi.


title: Merenkulkulaitos

text: Ennen 2000-luvun muutoksia Merenkulkulaitos oli jaettu seuraaviin osastoihin: yleinen osasto, merenkulkuosasto, liikenneosasto, väyläosasto ja merikarttaosasto.


title: Merenkulkulaitos

text: Jo 28. kesäkuuta 1810 määrättiin Suomen luotsilaitosta johtamaan valtion luotsimajuri, mikä merkitsi luotsaushallinnon syntyä. Vuonna 1815 luotsimajurin yläpuolelle luotiin luotsi-inspehtorin virka, mutta Luotsi- ja majakkalaitosten ylihallitus perustettiin lopulta vasta vuonna 1850. Laitoksen tehtäviin kuului muun muassa majakoitten rakentaminen ja niistä huolehtiminen. Se oli sotilaallisesti järjestetty keskusvirasto, joka oli talousasioissa senaatin ja sotilasasioissa kenraalikuvernöörin alainen. Laitoksen tirehtöörillä (johtajalla) oli viran puolesta everstin arvo. Sortokausien aikana venäläisten ote strategisesti tärkeänä pidetystä virastosta tiukkeni ja 1912 Suomen luotsi- ja majakkalaitos alistettiin kokonaan Venäjän meriministeriölle.


title: Merenkulkulaitos

text: Suomen itsenäistyttyä perustettiin 15. joulukuuta 1917 annetulla asetuksella Merenkulkuhallitus hoitamaan kaikkia merenkulkuasioita, mukaan lukien luotsi- ja majakka-asiat. Niiden ohella uuden keskusviraston tehtäviin kuuluivat merenkulun, laivanrakennuksen ja -tarkastuksen, merenkulkuoppilaitosten, lastimerkkien asettamisen sekä satamien valvonta, laivarekisterin ylläpito ja jäänmurtajista huolehtiminen. Organisaatio pysyi samanlaisena suuren osan itsenäisyyden aikaa aina 1990-luvulle saakka. Merenkulkuhallituksen nimi muutettiin merenkulkulaitokseksi vuonna 1998. Siitä erkanivat omiksi liikelaitoksikseen vuonna 2004 Varustamoliikelaitos ja Luotsausliikelaitos.


title: Merenkulkulaitos

text: 1.1.2010 alkaen Merenkulkulaitos, Ilmailuhallinto, Ajoneuvohallintokeskus ja Rautatievirasto yhdistyvät uudeksi Liikennevirastoksi ja Liikenteen turvallisuusvirastoksi.


title: Merenkulkulaitos

text: Luotsimajuri


title: Merenkulkulaitos

text: Luotsi-inspehtorit


title: Merenkulkulaitos

text: Luotsitirehtöörit


title: Merenkulkulaitos

text: Merenkulkuhallituksen pääjohtajat (1917–1925 "ylitirehtööri")


title: Uutislehti 100

text: Uutislehti 100 oli vuosina 1997–2008 pääkaupunkiseudulla ilmestynyt ilmaisjakelulehti.


title: Uutislehti 100

text: "Uutislehti 100":n omisti ensin Janton-konserni ja myöhemmin Sanoma-konserniin kuulunut Sanoma Kaupunkilehdet Oy. Lehden pääkonttori sijaitsi Länsi-Vantaalla. Lehteä jaettiin kauppakeskuksissa, pääkaupunkiseudun linja-autoissa, VR:n lähiliikennejunissa ja metroasemilla. Lehti ilmestyi joka arkiaamu, ja sen levikki oli noin 120 000. Vuonna 2005 se ohitti Metro-lehden pääkaupunkiseudun luetuimpana ilmaisjakelulehtenä.


title: Uutislehti 100

text: Lehti sisälsi uutisia ulkomailta ja Suomesta, erityisesti pääkaupunkiseudulta. Lisäksi lehdellä oli jokaiselle viikonpäivälle oma teemansa: maanantaina "Urheilu", tiistaina "Tyyli", keskiviikkona "Duuniin", torstaina "Matkalaukku", ja perjantaina "Menot".


title: Uutislehti 100

text: Sanoma-konsernin hankittua sekä "Uutislehti 100":n että pääkaupunkiseudun "Metro"-lehden omistukseensa ensimmäinen yhdistettiin jälkimmäiseen 15. syyskuuta 2008.


title: Etelä-Saimaa

text: Etelä-Saimaa (ES) on Etelä-Karjalan alueella seitsemän kertaa viikossa ilmestyvä sanomalehti. Lehden kotipaikkakunta on Lappeenranta, ja sitä julkaisee Länsi-Savo-konserniin kuuluva Kaakon Viestintä.


title: Etelä-Saimaa

text: Etelä-Saimaa puhuu Lappeenrannan puolesta. Lehden entinen vastaava päätoimittaja Pekka Lakka muun muassa nimesi kotipaikkakuntansa "Suomen innovatiivisimmaksi kaupungiksi". Nykyään Etelä-Saimaa on Saimaan etelärannan ehdoton päälehti, kun 1927 perustettu kuudesti viikossa ilmestynyt imatralainen "Ylä-Vuoksi" yhdistyi siihen 1993. Vuonna 2016 painetun lehden levikki oli 18 737 kappaletta ja sillä oli päivittäin noin 47 000 lukijaa.


title: Etelä-Saimaa

text: Lappeenrantalaisen sanomalehden historia alkaa vuodesta 1885, jolloin perustettiin "Lappeenrannan Uutiset". Se sai 1895 kilpailijan, "Itä-Suomen Sanomat", mutta lehdet yhdistyivät jo 1899. Uusi "Itä-Suomen Sanomat" ryhtyi niin sanotun sortokauden jälkeen muodostetun laillisuuslinjaa ajaneen nuorsuomalaisen puolueen äänenkannattajaksi. Lehti joutui lakkautetuksi ensimmäisen maailmansodan aikana joulukuussa 1914. "Itä-Suomen Sanomien" tilalle perustettiin pian uusi lehti, "Etelä-Saimaa", josta Suomen itsenäistyttyä tuli nuorsuomalaisten seuraajan, edistyspuolueen äänenkannattaja. Etelä-Saimaan näytenumero julkaistiin joulukuussa 1914 ja lehden ensimmäinen varsinainen numero ilmestyi 15. helmikuuta 1915.


title: Etelä-Saimaa

text: Edistyspuoluelainen "Etelä-Saimaa" oli varsin poliittinen lehti ja ajoi sotienvälisenä aikana kiivaasti laillisuuslinjaa kaikenlaisia ääriliikkeitä vastaan. Toisen maailmansodan aikaan lehti kuitenkin vaihtoi omistajaa, ja samalla sen puoluekanta muuttui maalaisliittolaiseksi. "Etelä-Saimaa" alkoi ilmestyä joka päivä vuonna 1954. Sotien jälkeen nyt maalaisliiton (myöhemmän keskustapuolueen) maakuntalehti pysytteli epäpoliittisella linjalla muuttuen vasta 1980-luvulla kantaa ottavammaksi. Lehden pitkäaikainen päätoimittaja vuodesta 1960 aina vuoteen 1992 asti oli Lauri Sarhimaa.


title: Etelä-Saimaa

text: 1990-luvun vaihteessa "Etelä-Saimaa" joutui taloudellisiin vaikeuksiin, ja se myytiin lopulta Sanoma Osakeyhtiölle. Useimpien maakuntalehtien luopuessa samaan aikaan puoluesidonnaisuuksistaan lakkasi "Etelä-Saimaakin" 1993 olemasta keskustan äänenkannattaja ja muuttui sitoutumattomaksi.


title: Etelä-Saimaa

text: Sanoma Lehtimedian maakuntalehdet "Etelä-Saimaa", "Kouvolan Sanomat" ja "Kymen Sanomat" siirtyivät tabloid-kokoon 9. huhtikuuta 2013.


title: Etelä-Saimaa

text: "Etelä-Saimaa" siirtyi huhtikuussa 2014 tehdyn esisopimuksen toteutuessa Länsi-Savo-konserniin, kun Sanoma Lehtimedia Oy:stä, Sanoman painoyhtiöistä Saimaan Lehtipaino Oy:stä, Lehtikanta Oy:stä ja Länsi-Savon omistamasta Etelä-Savon Viestintä Oy:stä koottiin yksi yhtiö Kaakon Viestintä Oy. Aluksi Sanoman omistus yhtiöstä on 49 prosenttia, mutta viiden vuoden kuluttua yhtiön on tarkoitus siirtyä kokonaan Länsi-Savolle.


title: Etelä-Saimaa

text: "Etelä-Saimaa" tekee laajaa toimituksellista yhteistyötä samaan konserniin kuuluvien "Kouvolan Sanomien" ja "Kymen Sanomien" kanssa. Lehdillä oli vuosina 2009–2016 yhteinen vastaava päätoimittaja, Pekka Lakka, ja lehdillä on niihin kaikkiin sisältöjä tuottava yhteistoimitus, jossa työskentelee kymmenkunta toimittajaa. Vuodesta 1998 vuoden 2009 tammikuuhun saakka lehdet julkaisivat yhdessä "Seepra"-viikkoliitettä. Lakka siirtyi huhtikuussa 2016 Kaakon Viestinnän sisältöjohtajaksi ja "Etelä-Saimaa", "Kouvolan Sanomat" ja "Kymen Sanomat" saivat samalla paikalliset vastaavat päätoimittajat. "Etelä-Saimaan" vastaavaksi päätoimittajaksi nimitettiin Eeva Sederholm.


title: Sanoma News

text: Sanoma News Oy (vuoteen 2008 Sanoma Osakeyhtiö) oli Sanoma Oyj:n tytäryhtiö. Sanoma News oli myös yksi konsernin liiketoimintaryhmistä ja Suomen johtava sanomalehtien kustantaja. Tunnetuimman julkaisunsa "Helsingin Sanomien" lisäksi Sanoma News kustansi valtakunnallisia ja alueellisia päivälehtiä ja kaupunkilehtiä sekä näihin liittyviä verkkopalveluja. Yhtiön toimitusjohtaja oli vuosina 2004–2010 Mikael Pentikäinen. Pekka Soini aloitti Sanoma Newsin toimitusjohtajana vuonna 2011.


title: Sanoma News

text: Vuoden 2014 alussa Sanoma News Oy, Sanoma Entertainment Finland Oy ja Sanoma Magazines Finland Oy yhdistyivät uudeksi yhtiöksi, Sanoma Media Finland Oy:ksi.Vuonna 2009 Sanoma News päätti muuttaa freelanceriensa sopimusehtoja niin, että tekijänoikeudet siirtyvät suoraan yhtiölle, joka voi julkaista materiaalia useissa medioissa ilman erillistä korvausta, kuitenkin siten, että oikeudellisen vastuun kantaisi tekijä.


title: Ilta-Sanomat

text: Ilta-Sanomat (IS) on Sanoma-konserniin kuuluvan Sanoma Media Finlandin kustantama lukijamääriltään Suomen suurin sanomalehti.


title: Ilta-Sanomat

text: "Ilta-Sanomat" perustettiin vuonna 1932 Mäntsälän kapinan yhteydessä. "Helsingin Sanomien" silloinen päätoimittaja Eljas Erkko arvioi kapinan olevan niin iso tapahtuma, että sen uutisoimiseksi ei pelkkä kaupungilla leviävä sähkösanoma riittänyt. Tarvittiin uusi lehti. "Ilta-Sanomien" alkuperäinen idea oli toimia "Helsingin Sanomien" iltapainoksena, ja se vastasi myös sisällöltään pitkään "Helsingin Sanomia". Sekä "Ilta-Sanomat" että "Helsingin Sanomat" olivat edistyspuolueen äänenkannattajia. Mäntsälän kapinan aikaan "Ilta-Sanomat" ilmestyi kuuden päivän ajan. Seuraavan kerran lehti ilmestyi samana syksynä kahdeksan päivän ajan kertoen Los Angelesin olympialaisista. Lehden säännöllinen ilmestyminen alkoi 15. lokakuuta 1932. "Helsingin Sanomista" lehti itsenäistyi vuonna 1949. Vuonna 1969 "Ilta-Sanomat" muuttui irtonumerolehdeksi. Aamupainoksesta, josta iltapäivälehtinimitys tulee, luovuttiin 1990-luvun taitteessa.


title: Ilta-Sanomat

text: Yhtyneet Kuvalehdet yritti "Ilta-Sanomien" kilpailijaksi 1970-luvulla "Iltaset"-nimistä lehteä, joka jäi kuitenkin lyhytikäiseksi. "Uuden Suomen" perustama "Iltalehti" onnistui paremmin.


title: Ilta-Sanomat

text: "Ilta-Sanomien" vastaava päätoimittaja Antti-Pekka Pietilä erosi tehtävästään 25. syyskuuta 2006 epätyydyttävän levikki- ja markkinaosuuskehityksen vuoksi, ja hänen seuraajanaan toimi lehden pitkäaikainen uutispäätoimittaja Hannu Savola. Hän jäi loppuvuodesta 2006 sairauslomalle ja menehtyi sairauskohtaukseen 13. helmikuuta 2007. Virkaa tekevänä vastaavana päätoimittajana toimi tammikuusta 2007 alkaen uutispäätoimittaja Tapio Sadeoja, joka nimitettiin 29. toukokuuta 2007 vastaavaksi päätoimittajaksi.


title: Ilta-Sanomat

text: Nykyinen "Ilta-Sanomat" ilmestyy kuutena päivänä viikossa, maanantaista lauantaihin joka aamu. Lauantain lehti on myynnissä koko viikonlopun ja sisältää "Sunnuntai"-liitteen. Keskiviikkoisin ilmestyy maksullinen "Ilta-Sanomat Tv-lehti", jota ei voi ostaa ilman päälehteä. Arkilehden hinta on nykyisin 1,80 euroa ja viikonvaihdelehden 2,90 euroa. Vuodesta 2009 lähtien on julkaistu myös historian eri teemoihin liittyviä, samoin päälehden ohella myytäviä erikoislehtiä, joiden aiheina ovat olleet mm. talvisota, jatkosota ja Mannerheim-ristin ritarit.


title: Ilta-Sanomat

text: "Ilta-Sanomien" keskilevikki vuonna 2014 oli 110 226 ja viikonvaihteen levikki 134 464. Lehti tavoittaa noin 2500 000 lukijaa (KMT 2017, Kokonaistavoitettavuus).


title: Ilta-Sanomat

text: "Ilta-Sanomien" verkkopalvelussa on noin 3,1 miljoonaa eri kävijää viikossa, ja se on tällä mitattuna Suomen suosituin verkkosivusto (tilanne viikolla 4/2015). Kaikkien aikojen myydyin "Ilta-Sanomien" numero on ollut vuoden 1997 juhannuslehti, jota ostettiin yhteensä 436 881 kappaletta.


title: Ilta-Sanomat

text: Kansallisen mediatutkimuksen vuonna 2010 tekemän tutkimukseen mukaan iltapäivälehdet menettivät kahdessa vuodessa lukijoita maakuntalehtiä enemmän. "Ilta-Sanomien" painettu lehti menetti kahdessa vuodessa 56 000 lukijaa, ja sen kilpailijan "Iltalehden" lukijamäärä putosi 49 000:lla. Vuonna 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan "Ilta-Sanomat" oli kuitenkin paperilehden ja verkkolehden lukijamäärien mukaan Suomen suurin lehti.


title: Ilta-Sanomat

text: "IS sarjis" ja "IS sarjat" olivat "Ilta-Sanomien" nelisivuinen sarjakuvaliite, jota julkaistiin "Ilta-Sanomien" lauantaisin ilmestyvän viikonloppunumeron keskiaukeamalla vuosina 1986–1997. Liitteen ensimmäinen numero oli nimeltään "IS sarjis", mutta liitteen nimi muuttui jo toisessa numerossa muotoon "IS sarjat". La 12. marraskuuta 1988 liitteen nimi muuttui jälleen ja nyt muotoon "Sarjat". Lauantaina 13. tammikuuta 1990 liitteen nimeksi tuli jälleen "IS sarjat". "Ilta-Sanomien" sarjakuvien julkaiseminen erillisenä liitteenä päättyi 24. toukokuuta 1997.


title: Punakampela

text: Punakampela ("Pleuronectes platessa") on merkittävä ruokana käytettävä kala. Kampela on merkittävä ruokakala Saksassa ja Tanskassa. Toisinaan Britteinsaarilla kampelaa käytetään fish and chips -annoksen raaka-aineena. Suomessa sitä myydään etenkin pakastettuna.


title: Punakampela

text: Punakampelaa tavataan Euroopan lähivesillä Barentsinmereltä Välimerelle aina 200 metrin syvyyteen asti. Suomessa se on harvinainen satunnaisvieras.


title: Punakampela

text: Punakampelalla on ruskehtava ja sileä iho, jossa on punaisia pilkkuja. Punaista pilkutusta on usein myös tavallisella kampelalla.


title: Punakampela

text: Punakampela makaa veden pohjassa kyljellään koko naama ylöspäin.


title: Wankelmoottori

text: Wankelmoottori tai kiertomäntämoottori on kevyt, tehoonsa nähden pienikokoinen ja tärinättömästi käyvä polttomoottori. Sen käyttökelpoisuutta rajoittavat kuitenkin suuri polttoaineenkulutus ja moottorin osien verraten nopea kuluminen. Mazda käytti wankelmoottoria pitkään malleissaan RX-7 ja RX-8, mutta luopui sen käytöstä vuonna 2012.


title: Wankelmoottori

text: Saksalainen Felix Wankel sai idean kiertomäntämoottorista vuonna 1924 ja sai ensimmäisen patentin kiertomäntämoottorille vuonna 1929. Ensimmäinen toimiva prototyyppi valmistui vuonna 1957 ja sarjatuotantoon sopiva malli vuonna 1958. Ensimmäisenä se otettiin käyttöön NSU Wankel Spider automallissa vuonna 1963.


title: Wankelmoottori

text:
Mäntämoottorissa liikkuva mäntä muuttaa työ- eli palotilan tilavuutta. Iskumäntäperiaatteella toimivissa polttomoottoreissa tämä saadaan aikaan sylinterissä ylös- ja alaspäin liikkuvan männän avulla, kun taas kiertomäntämoottorin palotilan tilavuutta muutetaan yhden tai useamman pyörivän rakenneosan avulla.
Palotila on männän ja kammion seinämän välinen tila, jonka tilavuus (ja sijainti) muuttuu männän pyörimisen myötä.
Wankelmoottorin mäntä on suurin piirtein kolmion muotoinen ja se kiertää Epitrokoidin muotoisessa kammiossa.


title: Wankelmoottori

text: Näiden kahden moottorityypin välinen olennainen ero on siinä, että tehon kehittämiseen tarvittavien liikkuvien osien yhteinen painopiste liikkuu iskumäntämoottorissa lähes suoraviivaisesti edestakaisin, kun se kiertomäntämoottorissa liikkuu pitkin pyöreää rataa. Koska kiertomäntämoottorissa toimivilla osilla ei esiinny lainkaan edestakaista liikettä, kiertomäntä on – tai ainakin voi olla – täysin tasapainossa, jos kyse on kaksikammioisesta moottorista jonka roottorit ovat vastakkaisissa vaiheissa. Tämän ansiosta kiertomäntämoottori toimii luonnostaan paljon tasaisemmin ja tärinättömämmin kuin iskumäntämoottori.


title: Wankelmoottori

text: Tekniikkaa on käytetty muun muassa Citroenin GS Birotor -mallissa ja menestyksekkäämmin muutamissa Mazdan malleissa. Mazda RX-7 on kaikkien aikojen myydyin kiertomäntämoottoria käyttävä auto. Mallia valmistettiin vuosina 1978-2002 yli 800 000 kappaletta. Viimeiset sarjatuotantoiset wankelmoottoria käyttäneet autot olivat Mazdan RX-8 mallit vuoteen 2012 asti.


title: Wankelmoottori

text: Wankelmoottoreita käytetään myös lentokoneissa. Wankelmoottorin etu ottomoottoriin verrattuna lentokoneissa on se, että moottorissa on kiertomäntä jonka liikettä ei tarvitse erikseen muuttaa pyöriväksi. Yksinkertaisemman mekaniikan ansiosta moottorista voidaan tehdä pienempi ja kevyempi.


title: Wankelmoottori

text: Wankelmoottori voi olla myös diesel-käyttöinen.


title: Boltzmannin vakio

text: Boltzmannin vakio ("k" tai "k") on fysiikan vakio, joka suhteuttaa lämpötilan energiaan molekyyliä kohti. Se on nimetty itävaltalaisen fyysikon Ludwig Boltzmannin mukaan, joka teki merkittävää työtä statistisen fysiikan teorian parissa, missä tällä vakiolla on suuri merkitys. Boltzmannin vakio kertoo kaasuvakion formula_1 suhteen Avogadron vakioon formula_2, eli


title: Boltzmannin vakio

text: Suluissa olevat numerot ovat mitatun arvon kahden viimeisen numeron keskihajonta.


title: Boltzmannin vakio

text: Klassisen ekvipartitioteoreeman mukaan termisessä tasapainossa olevan termodynaamisen järjestelmän keskimääräinen energia vapausastetta kohti on "½kT", missä "T" on lämpötila. Ideaalikaasun hiukkasilla on kolme vapausastetta, joten ideaalikaasun keskimääräinen energia hiukkasta kohti on "3/2kT".


title: Oulujärvi

text: Oulujärvi on Pohjois-Pohjanmaan Vaalassa ja Kainuun Kajaanissa ja Paltamossa sijaitseva järvi. Oulujärvi on Suomen viidenneksi suurin järvi Saimaan, Päijänteen, Inarijärven ja Pielisen jälkeen. Koska järvi on alueensa suurin järvi, on sitä kutsuttu myös "Kainuun mereksi".


title: Oulujärvi

text: Oulujärvi sijaitsee kahden suuren maisema-alueen rajalla: järven itäpuolella kohoavat korkeahkot kainuulaiset vaarat, kun taas järven länsipuolelta Vaalasta alkavat laajat suot ja sen jälkeen Pohjanmaan lakeudet.


title: Oulujärvi

text: Järvi on saarten ja niemien rikkoma ja siitä voidaankin erottaa eri suuruisia järvenosia usealla eri tavalla. Suomen ympäristökeskuksen viranomaiset ovat jakaneet järven kolmeen järvenosaan, joista he tarjoavat mitattua tietoa. Nämä osat ovat itäinen Paltaselkä, keskinen Ärjänselkä ja luoteinen Niskanselkä.


title: Oulujärvi

text: Ärjänselän pinta-ala on 38 800 hehtaaria eli 388 km². Se on 32 kilometriä pitkä ja 29 kilometriä leveä. Sen yhtenäinen järvenselkä on moneen eri suuntaan mitattuna yli 18 kilometriä pitkä. Ärjänselkä on poikkeuksellisen merellinen ja tuulinen. Sana "ärjä" tarkoittaakin tuulista paikkaa. Järvenselältä suojassa sijaitsee etelärannalta 11 kilometriä etelään työnytyvä Vuottalahti. Vuottalahden suuta suojaa Vuottoniemi, jonka länsipuolelle jää Käkisaaren suojaan Käkilahti, jonne Vuolijoki laskee. Manamansalo katkaisee suuruudellaan koko järven. Sen voi ohittaa länsipuolelta Alassalmea ja itäpuolelta Kaivannonsalmea myöten.


title: Oulujärvi

text: Paltaselän pinta-ala on 17 000 hehtaaria eli 170 km². Se on 28 kilometriä pitkä ja 10 kilometriä leveä, jos jätetään huomiotta 10 kilometriä pitkää ja kaakkoon työntyvää Jormuanlahtea. Myös järven itäisin osa Mieslahti muodostaa oman järvenosansa. Paltanselän keskiosa on saaririkas. Järvenselän etelärannassa sijaitsee Paltaniemi, jonka takana aukeaa lahti Paltajärvi ja Savisaaren takana Sokajärvi. Näihin lahtiin laskee Kajaaninjoki vetensä. Vastarannalla on Varislahti, johon Varisjoki laskee.


title: Oulujärvi

text: Niskanselän pinta-ala on 32 900 hehtaaria eli 329 km². Se on 30 kilometriä pitkä ja 23 kilometriä leveä. Myös tällä on suuri aava järvenselkä, joka on parhaimmillaan 20 kilometriä leveä. Niskanselän yrittää jakaa osiin 8,5 kilometriä pitkä Säräisniemi. Sen eteläpuolelle jää Ykspistonselkä ja lahdenperän nimenä on Painuanlahti. Vastarannalla sijaitsevat Kiveslahti, Tervolanlahti ja suuri Jaalanganlahti. Pohjoisrannan piirteitä ovat Kankarinlahti, jonka länsipuolella sijaitsevat Väätäjänniemi ja Neulaniemi, jonka länsipuolella on Soutulahti. Järven luusua sijaitsee Vaalassa, joka on pitkän lahden pohjukassa. Sieltä saa alkuunsa Oulujoki, joka laskee Pohjanlahden Perämereen.


title: Oulujärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 667 saarta. Niistä suurin on Ärjänselän ja Niskanselän toisistaan erottava Manamansalo (7 507 ha), joka on suurimmaksi osaksi hiekkakangasta ja sen vuoksi hiekkarantojen ympäröimä. Toiseksi suurin Käkisaari (2 035 ha), joka oli aikaisemmin niemi ja joka on ”irrotettu” mantereesta Kaivosojan kanavalla veneilyn helpottamiseksi. Näin on toimittu myös Neulaniemellä. Näitä kolmea saarta ei sisällytetä seuraaviin tilastoihin. Muiden saarten yhteispinta-ala on 2 117 hehtaaria, mikä on noin 2,3 % järven kokonaispinta-alasta. Muista saarista viisi ovat yli neliökilometrin suurisia, 125 yli hehtaarin suurisia, 526 yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoisia. Kun tarkastellaan saaria järvenosien mukaisesti, antaa ympäristöhallinnon virannomaiset seuraavanlaisia tuloksia.


title: Oulujärvi

text:
Paltaselällä on laskettu olevan 145 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 641 hehtaaria, mikä on noin 3,6 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Tevä (141 ha) ja Koljolansaari ovat yli neliökilometrin suuruisia, 39 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 103 yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita merkittäviä saaria Paltanselällä ovat Ärjänselän rajasaari Toukka, Paltajärven lahdessa sijaitsevat Savisaari ja Sokasaari, Toukan pohjoispuolen lahdelmassa sijaitsevat Lehtosaari, Hankosaari ja Lamponen, Paltanselän keskivaiheella sijaitsevat Selkä-Honkinen, Maa-Honkinen, Hevossaari, Iso-Pihlainen, Pieni-Pihlainen, Karhusaari, Nuottisaari, Kainuasaari, Tevä, Iso-Jatko, Koljolansaari, Mulkkusaaret, Lehtonen, Riuttasaaret, Ukkosaari ja Volosaari, sekä Mieslahdessa sijaitsevat Palonen, Lamponen ja Pukki.
Ärjänselällä on laskettu olevan 207 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 500 hehtaaria, mikä on noin 1,3 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Ärjä (263 ha) on yli neliökilometrin suuruinen, 28 muuta ovat yli hehtaarin suuruisia, 172 yli aarin ja loput 6 ovat alle aarin kokoisia. Muita merkittäviä saaria Ärjänselällä ovat etelään työntyvässä Vuottolahdessa olevat Iso-Lamponen ja Ollikansaari, Käkisaaren eteläpuolella Honkinen ja Lattulansaari, Ärjänsaaren pohjoispuolella Lehtonen, Kotisaari, Naurissaari ja Pitkäniemi, ja Manamansalon pohjoisessa salmessa Munaluoto, Iso Kärppäsaari ja Talviaissaari.


title: Oulujärvi

text: Niskanselällä on laskettu olevan 315 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 976 hehtaaria, mikä on noin 2,9 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Kuostonsaari (377 ha) ja Kaarresalo ovat yli neliökilometrin suuruisia, 58 muuta ovat yli hehtaarin suuruisia, 251 yli aarin ja loput neljä ovat alle aarin kokoisia. Muita merkittäviä saaria Niskanselällä ovat Säräisniemen eteläpuolella olevat Ykspisto ja Mäntysaari, järvenselällä sijaitseva Reimikari, Manamansalon pohjoista salmea vartioiva Kuostonsaari, sen pohjoispuolella ja Jaalanganlahdella olevat Kumpu, Kaarresalo, Venesaari, Tähyssaari, Hirvisaari, Apajakari, Lehtonen, Lamposensaari, Tikansaari, Lamponen, Iso-Kaattari ja Halkonen, sekä vielä Niskanselän pohjoisosissa olevat Ylä-Mulkku, Ala-Mulkku, Pihlajasaari, Vasikkosaari, Kuusisaari, Honkinen, Leväsaari, Siira, Marjonen, Nahkasaari, Siljasaari, Kalikka, Tiilisaari, Ylä-Vassila ja Ala-Vassila.


title: Oulujärvi

text: Oulujärvellä on kirjattu muistiin vedenkorkeuksia vuodesta 1896 lähtien. Joitakin havaintoja puuttuu 1920-luvulta ja vuodelta 1954. Oulujärveä on säännöstelty vuodesta 1951 lähtien Jylhämän voimalaitoksen ja Oulujoen seitsemän muuta voimalaa ajatellen. Säännöstelyn alkamisen jälkeen järven vedenpinnan keskivedenkorkeus on ollut 122,55 metriä mpy. (kaikki arvot N60). Sen keskimääräinen vuotuinen vedenkorkeuden vaihtelu on tänä aikana ollut 1,70 metriä. Ylin vedenkorkeus 123,69 metriä (syksy 1962) ja alinen 120,83 meträ (huhtikuu 1981) mpy., joten äärivaihtelu on ollut 2,86 metriä. Ennen sääntelyä on keskivedenkorkeus ollut 122,78 metriä mpy. ja keskimääräinen vuotuinen vedenkorkeuden vaihtelu on silloin ollut 1,05 metriä. Ylin vedenpinnan korkeus on ollut 124,11 metriä (kesällä 1899) ja alin 122,07 metriä (huhtikuussa 1942) mpy.


title: Oulujärvi

text: Koska Oulujärven rannat ovat loivat ja pitkälle matalat, vaikuttaa vedenkorkeuden muutokset järven pinta-alaan. Luonnontilaisella kaudella, kun järvessä vesi oli keskivedenkorkeudella, järven pinta-ala on ollut 916 km², mutta sääntelyn aikana vuoden 1951 jälkeen keskivedenkorkeudella pinta-ala on ollut 853 km². Kesien keskivedenkorkeudella pinta-ala on nykyään 928 km², säännöstelyn alarajalla se on 778 km² ja sen ylärajalla 944 km².


title: Oulujärvi

text: Paltaselän rantaviivan pituus on 284 kilometriä, josta järvenosan saarten rantaviivan yhteispituus on 91 kilometriä. Paltanjärven lahdelmassa, joka muuttuu Kajaaninjoeksi, sijaitsee Kajaani. lahden suulla sijaitsevat Pappilanniemen ja Sutelanperän kylät ja Kajaanin lentokenttä. Mieslahden suuhun laskee Kiehimänjoki, jonka suun molemmilla puolilla on Paltamon kirkonkylä. Mieslahdella on Mieslahden kylä ja Melalahdella on Melalahden kylä.


title: Oulujärvi

text: Ärjänselän rantaviivan pituus on 371 kilometriä, josta järvenosan saarten rantaviivan yhteispituus on 72 kilometriä. Sen etelärannoilla ovat Koutaniemen, Vuoreslahden ja Vuottolahden kylät. Vuolijoen suun perällä sijaitsee Vuolijoen kirkonkylä.


title: Oulujärvi

text: Niskanselän rantaviivan pituus on 366 kilometriä, josta järvenosan saarten rantaviivan yhteispituus on 130 kilometriä. Järvenosan länsirannoilla ovat Enonkylä ja Säräisniemen kirkonkylä. Pohjoisrannalla sijaitsevat Länsirannan kylä ja Vaalan kirkonkylä.


title: Oulujärvi

text: Kajaanin kautta kulkeva valtatie 5 seuraa järven kaakkoisrantoja ja se erkanee muualle etelässä Vuottolahdella ja idässä Paltamon kohdalla. Paltamon ja Vaalan kautta kohti Oulua kulkee pohjoisrantoja seuraten valtatie 22. Kolmas tie on seututien 879 ja seututien 800 muodostama reitti, joka muodostaa kolmion viimeisen sivun yhdistäessään Vuottolahden ja Vaalan toisiinsa. Näitä teitä seuraamalla voi lähestyä mitä tahansa järven rantaa poistumalla tieltä lyhyen matkan verran. Oulu–Kontiomäki-rautatie seuraa järven pohjoisrantoja yhtä tiiviisti kuin valtatie 22. Sen seisakkeja ovat Vaalassa, Kankarissa, Jaalangassa, Liminpurossa, Kiverjärvellä, Virpelässä, Hakasuolla, Melalahdella, Paltamolla, Metelillä ja Mieslahdella. Iisalmi–Kontiomäki-rautatie alkaa Kontiomäeltä ja sen Oulunjärven seisakkeja ovat vain Jormua ja Kajaani.


title: Oulujärvi

text: Manamansalo on myös merkittävä lomakohde Oulujärvellä, ja siellä sijaitsee useita arvostettuja leirintäaluita ja Kassu Halosen taidetalo.


title: Oulujärvi

text: Oulujärven yleisimmät kalat ovat muikku, ahven, kuha, järvitaimen, hauki, siika ja norssi. Kuhaa ja taimenta saadaan voimayhtiöiden velvoiteistutuksista. Ammattikalastajien määrä on viime vuosina laskenut saalismäärien vähenemisen johdosta. Oulujärvellä alueella tavataan vuosittain 150 eri pesivää lintulajia.


title: Oulujärvi

text: Järveä ympäröivä puusto koostuu pääasiassa havumetsästä eli männyistä ja kuusista. Marjoista alueella esiintyy pääasiassa puolukkaa ja mustikkaa. Niiden lisäksi jollain alueilla esiintyy lakkaa, karpaloa ja vadelmaa.


title: Oulujärvi

text: Viimeisen jääkauden mannerjäätikkö oli painanut maankuorta vajaa kilometrin syvyyteen maan vaippaan. Kun jääkauden lopussa mannerjää oheni ja suli lopulta pois, jäi Oulujärven ympäristö Ancylusjärven järvenpohjaksi. Mannerjään poistuminen oli kuitenkin käynnistänyt maankohoamisen tuhansia vuosia aiemmin ja sen seurauksena Oulujärven rantoja kohosi vedenpinnalle. Oulujärvi oli aluksi Ancylusjärven lahti, joka lopulta kuroutui siitä irti noin 9000 vuotta sitten.


title: Oulujärvi

text: Siitä alkoi Oulujärven oma kehitysvaihe. Se oli silloin huomattavasti pienempi järvi kuin nykyään. Tämä johtuu maankohoamisen epätasaisuudesta. Järven länsiranta kohosi nopeammin kuin järven itärannat. Siksi järviallas on hitaasti kallistunut kohti kaakkoa. Koska lyhyen Oulujoen luusua sijaitsi järven luoteisrannassa, aiheutti kallistuminen veden hitaan tulvimisen kaakkoon päin. Alussa Oulujärvi käsitti vain nykyisen Niskanselän alueita, mutta myöhemmin tulvassa muodostui Ärjänselkä ja lopuksi Paltaselkä. Tulvat levittäytyivät hitaasti metsäalueille muutaen ne järvenseliksi.


title: Oulujärvi

text: Vanhimmat asutuksen jäljet Oulujärven rannoilta on löydetty Paltamosta Kaarten ja Kitusenmutkan seudulta. Oulujärveä ei näiden jälkien syntyaikana kuitenkaan vielä ollut, vaan vesialue kuului osana Ancylusjärveen, joka tulvi Pohjanmereen 9 000 vuotta sitten. Vasta tällöin Oulujärvi kuroutui omaksi vesialtaaksi. Suurin osa järven rantamien esinelöydöistä on kampakeraamiselta ajalta säilyneitä työkaluja ja saviastioiden palasia. Tärkein esihistoriallinen löytöpaikka sijaitsee Nimisjärven alueella, josta tavatulle keramiikalle on annettu jopa omat nimet Sär1 ja Sär2 Säräisniemen kirkonkylän mukaan.


title: Oulujärvi

text: Noin vuonna 1000 alueelle saapui lappalaisia peuranpyytäjiä, joiden jälkeen saapuivat karjalaiset ja liminkalaiset. Lappalaisten ajoista on vain vähän merkkejä: muun muassa lapinhautoja, lapinkiukaita ja saamenkielisiä paikannimiä.


title: Oulujärvi

text: Oulujärven rantamilla on säilynyt paljon ikivanhoja tarinoita, jotka kertovat seudun elämästä ja järven saarten alkuperästä. Yksi tunnetuimmista tarinoista koskee Manamansalon kirkon kelloa. Sen mukaan vienalaiset ryöstivät aikoinaan Manamansalosta Oulujärven erämaan ensimmäisen kirkon kellon. Rapparien veneessä se alkoi kuitenkin pitää meteliä, jolloin tapparamiehet luulivat kellon haluavan toiseen veneeseen. Niinpä he ryhtyivät siirtämään sitä keskellä Rusilanlahtea toiseen veneeseen ja siinä tuoksinassa kello tarinoiden mukaan solahti järveen. Tarinoiden mukaan kello soi pahaenteisesti kovien myrskyjen aikana ja ennusti tuhoa ja sotia. Myöhemmin kelloa yritettiin etsiä järven syvyyksistä mutta turhaan. 1960-luvun lopulla kerrottiin, että kello olisi Solovetskin luostarisaarella. Myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet, että Oulujärven erämaaseurakunnan kirkonkello on todella siellä.


title: Oulujärvi

text: 1860-luvulla Oulujärvellä mellastivat myös Suomen sisävesien ainoat merirosvot, Kiveksen veljeksinä tunnetut järvirosvot. Nämä isokokoiset ja rantakylien asukkaiden pelkäämät miehet ryöstelivät järvellä liikkuneita tervansoutajia ja matkalaisia, mutta nauttivat erityisesti Kiveskylän ja Variskylän asukkaiden suosiota, koska he jakoivat osan saaliistaan kotikylänsä Kivesjärven asukkaille. Kestikin useita vuosia, ennen kuin Kiveksen rosvot ja Variskylän varkaat saatiin vastuuseen teoistaan vuonna 1867. Joukkion johtajat tuomittiin raipparangaistukseen, ja sen jälkeen tervansoutajien ja rantakylien talojen ryöstely loppui.


title: Oulujärvi

text: Oulujärveen laskee kaksi valuma-alueeltaan laajaa ja virtaamaltaan suurta jokea, Kajaaninjoki ja Kiehimänjoki sekä pienehköt Varisjoki ja Mainuanjoki. Oulujärven vedet virtaavat Oulujoen kautta Perämereen. Oulujärven vesireitti oli aikoinaan merkittävä kulkuväylä, vaikka reitin joet olivatkin vuolasvirtaisia ja kivikkoisia.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Fysiikassa ultraviolettikatastrofi, joka tunnetaan myös "Rayleigh-Jeansin katastrofina", on klassinen ennustus 1800-luvun lopulta. Se esittää, että ideaali musta kappale, joka on termisessä tasapainossa, lähettää säteilyä äärettömällä teholla. Koska tämä on selvästi osoitettu havaintojen kautta olevan väärä oletus, oli se ensimmäisiä selviä osoituksia klassisen fysiikan puutteellisuudesta. Max Planckin yritys ratkaista tämä ongelma johti yhteen kvanttimekaniikan alkuvaiheeseen.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Sitä kutsuttiin "ultravioletiksi" katastrofiksi, koska ultraviolettisäteilyllä oli suurin tunnettu taajuus tuohon aikaan, sillä röntgen- ja gammasäteilyä ei ollut vielä löydetty.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Ultraviolettikatastrofi on seurausta klassisen tilastomekaniikan tasajakoteoreemasta, jonka mukaan kaikkien tasapainossa olevan järjestelmän moodien (vapausasteiden) keskimääräinen energia on ½"kT", missä "k" on Boltzmannin vakio ja "T" on lämpötila. Klassisen sähkömagnetismin mukaan, sähkömagneettisten moodien lukumäärä 3-ulotteisessa kaviteetissa per taajuus, on suhteessa taajuuden neliöön. Tästä seuraa, että säteilytehon per taajuus pitäisi seurata Rayleigh-Jeansin lakia ja olla suhteessa taajuuden neliöön. Siksi sekä annetun taajuuden teho että kokonaissäteilyteho kasvavat äärettömyyksiin kun taajuus kasvaa korkeammaksi ja korkeammaksi, mikä on selvästikin mahdotonta.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Tarkastellaan vakiolämpötilan T alaisuudessa sähkömagneettisia aaltoja suljetussa kuutiossa, jonka sivun pituus on L. SM aallot ovat vangittuja laatikkoon, joten ne muodostavat seisovia aaltoja sen sisällä. Sähkömagneettisilla aalloilla on sekä sähkö- että magneettikomponentit. Keskitytään sähkökomponenttiin.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Aaltoyhtälö sähkökomponentille E kolmessa ulottuvuudessa noudattaa: formula_1, missä c = aaltoliikkeen etenemisnopeus, tässä valonnopeus. Voimme ratkaista yhtälön separoimalla muuttujat x-, y-, ja z-suunnissa: formula_2. Huomaa, että eksplisiittinen aikariippuvuus on jätetty pois; voimme lisätä sen tosin takaisin myöhemmin, jos tarvitsemme.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Ratkaisua vastaa aaltovektori formula_3 jolle on voimassa formula_4, missä formula_5 on aaltoliikkeen kulmataajuus.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Jokaisessa ulottuvuudessa sovitamme kokonaislukumäärän puolikkaita aallonpituuksia matkalle L: formula_6, formula_7, formula_8, missä l, m, ja n ovat kokonaislukuja. Tästä seuraa formula_9 ja lopuksi formula_10, missä formula_11.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Jokainen kombinaatio ("l", "m", "n") on itsenäinen systeemin moodi.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: "Suurelle" järjestelmälle voimme määrittää moodien määrän taajuusintervallille formula_12 laskemalla pisteiden määrän "k"-avaruudessa intervallilla formula_13, joka vastaa intervallia formula_12. Koska "l", "m", ja "n" ovat positiivisia kokonaislukuja, tarvitsee meidän tarkastella vain yhtä kahdeksasosaa "p"-säteisestä pallosta. "p"-säteisen ja d"p"-paksuisen pallomaisen pinnan tilavuus on formula_15, joten moodien määrä oktantissa on formula_16. Koska formula_17 ja formula_18, saamme formula_19. Koska formula_20, eli laatikon tilavuus ja formula_21, voimme kirjoittaa lausekkeen seuraavaan muotoon: formula_22


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Sähkömagneettisille aalloille jokaista moodia ("l", "m", "n") vastaa kaksi itsenäistä polarisaatiota, joten formula_23 ja yksikkötilavuutta kohti formula_24.


title: Ultraviolettikatastrofi

text:
Sähkömagneettiset aallot ovat termodynaamisessa tasapainossa tietyssä lämpötilassa T. Säteily saavuttaa termodynaamisen tasapainon vuorovaikuttamalla boksin seinän materiaalin kanssa. Jokainen aalto on yhdistetty harmoniseen värähtelijään seinässä, jolla on sama taajuus. Olkoon aaltomoodia vastaava energia E. Tällöin säteilyn energiatiheys yksikkötilavuudessa yksikkötaajuusintervallia kohti on
formula_25 josta formula_26. Tasajakoteoreeman (engl. "theorem of equipartition") mukaan harmonisen värähtelijän keskienergia termaalisessa tasapainossa on formula_27, missä k = Boltzmannin vakio ja T systeemin lämpötila. Tämä siis seurausta, koska harmonisella värähtelijällä on kaksi vapausastetta, eli kaksi itsenäistä jonkun suureen neliöstä riippuvaa energiatermiä vaikuttamassa sen kokonaisenergiaan, ja jokainen vapausaste saa keskimäärin energiaa 0,5kT edestä termaalisessa tasapainossa. formula_28 on siis jokaiseen aaltomoodiin yhdistettävä energia, jolloin mustan kappaleen spektri klassisesti olisi formula_29.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Tämä kuitenkin divergoi äärettömään suurilla taajuuksilla


title: Ultraviolettikatastrofi

text: eli päädymme ultraviolettikatastrofiin. Huolimatta epäonnistumesta korkeilla taajuuksilla, tämä laki toimii hyvin pienillä taajuuksilla.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Max Planck ratkaisi ongelman esittämällä, että sähkömagneettinen energia ei seurannut klassista määritelmää vaan, että se pystyi vain oskilloimaan tai emittoimaan tietyn kokoisia energiapaketteja, joiden suuruus on suhteessa taajuuteen (kuten Planckin laki esittää). Tällä on se vaikutus, että mahdollisten moodien lukumäärä vähenee annetulla energialla korkeilla taajuuksilla kuten myös keskimääräinen energia noilla taajuuksilla. Säteilyteho lähestyy lopulta nollaa taajuuden kasvaessa äärettömyyksiin ja kokonaissäteilytehosta tulee äärellinen.


title: Ultraviolettikatastrofi

text: Säteilytehon kaava ideaalisysteemiä (musta kappale) varten oli yhdenmukainen kokeiden kanssa ja sitä alettiin kutsua Planckin laiksi mustan kappaleen säteilystä. Aikaisempien kokeiden perusteella Planck pystyi määrittelemään sen parametrin arvon, joka nykyisin tunnetaan Planckin vakiona. Energiapaketteja alettiin myöhemmin kutsua fotoneiksi ja ne olivat avainasemassa sähkömagneettisuuden kvanttimäärittelyssä.


title: Planckin laki

text: Planckin laki on sähkömagneettisen kvanttiteorian tärkeimpiä tuloksia. Lain keksi Max Planck tutkiessaan niin sanottua mustan kappaleen säteilyä. Planckin laki on askel eteenpäin Rayleigh-Jeansin laista, joka ei pystynyt selittämään mustan kappaleen säteilyä suurilla taajuuksilla, vaan johti ns. ultraviolettikatastrofin nimellä tunnettuun ilmiöön. Planckin laki antaa mustan kappaleen säteilyn energiatiheysjakauman formula_1 säteilyn taajuuden formula_2 funktiona


title: Planckin laki

text: missä "h" on Planckin vakio, c valonnopeus, k Boltzmannin vakio, sekä T mustan kappaleen absoluuttinen lämpötila.


title: Planckin laki

text: Max Planck kehitteli tämän lain alun perin vuonna 1900 (julkaistu vuonna 1901) yrittäessään etsiä teoreettista perustelua kokeellisten tulosten pohjalta johdetuille säteilylaeille (mm. Wienin säteilylaki). Planck huomasi, että yllä mainittu funktio sopi dataan kaikilla aallonpituuksilla huomattavan hyvin.


title: Planckin laki

text: Rayleigh'n-Jeansin lakia pidetään usein Planckin lähtökohtana, vaikka näin ei ollut: Rayleigh'n-Jeansin laki kehitettiin vasta Planckin esitettyä oma säteilylakinsa. Laki oli kuitenkin erikoisen merkittävä, sillä se perustui vahvaan teoreettiseen pohjaan siinä missä Planck oli joutunut toistaiseksi tyytymään joissain kohdissa "käsien heilutteluun". Rayleigh'n-Jeansin laissa oli kuitenkin ultraviolettikatastrofina tunnettu paha puute. Tämä osoitti termodynamiikan teoreettisen perustan olevan ongelmallinen. Ultraviolettikatastrofi oli peräisin klassisen fysiikan laskelmista, joissa säteilyn oletettiin olevan jatkuvaluonteista. Planck yritti kehittää paremman perusteorian, joka täydentäisi termodynamiikan. Hän laski, että uusi säteilylaki sopii kaikkiin spektroskooppisiin mittauksiin siinä tapauksessa, että kappaleen varautuneiden säteilijöiden eri moodien summa lasketaan olettamalla näiden säteilijöiden energian olevan suoraan verrannollinen taajuuteen.


Planckin laki


title: Planckin laki

text: Vastoin yleistä luuloa Planck ei käsitellyt valon vaan aineen ja säteilyn välisen energiavaihdon kvantittumista – ja sitäkin vasta vuonna 1911 Einsteinin ja Lorenzin myötävaikutuksella. Se käy selväksi hänen alkuperäisestä kirjoituksessaan vuodelta 1901 ja tässä paperissa oleviin viittauksiin aikaisempaan työhönsä. Hänen kirjassaan ”Theory of Heat Radiation” (Lämpösäteilyn teoria) on myös selvästi esitetty Planckin vakion viittaavan sähköiseen värähtelijään (Hertzian oscillator). Kvantittumisen käsitteen kehittivät muut sellaiseksi, joka nykyisin tunnetaan kvanttimekaniikkana. Seuraavan askeleen tällä tiellä otti Albert Einstein, joka valosähköistä ilmiötä tutkittuaan ehdotti mallia ja yhtälöä, jossa valoa ei vain emittoitu (lähetetty) vaan myös absorboitiin (vastaanotettiin) paketteina tai fotoneina. Tyydyttävä teoreettinen johto laille saatiin kuitenkin vasta, kun Satyendra Nath Bose ja Einstein 1920-luvulla olivat esittäneet Bosen–Einsteinin statistisen jakaumalain.


title: Planckin laki

text: Planckin mustan kappaleen säteilylaista on johdettu nykyinen Stefan-Boltzmannin laki.


title: Planckin laki

text: Missä formula_6 on säteilyn aallonpituus (m), c valonnopeus (m/s), h Planckin vakio (Js), k Boltzmannin vakio (J/K) ja T absoluuttinen lämpötila (K)


title: Planckin laki

text: Planckin lain johtaminen etenee samalla tavalla kuin Rayleigh-Jeansin lain johtaminen, mutta energia on kvantittunut. Tällä vältetään ultraviolettikatastrofi ja mustan kappaleen kokonaissäteilyteho on äärellinen.


title: Planckin laki

text: Tarkastellaan vakiolämpötilan T alaisuudessa sähkömagneettisia aaltoja suljetussa kuutiossa, jonka sivun pituus on L. Kuutio toimii siis mustana kappaleena. SM aallot ovat vangittuja laatikkoon, joten ne muodostavat seisovia aaltoja sen sisällä. Sähkömagneettisilla aalloilla on sekä sähkö- että magneettikomponentit. Keskitytään sähkökomponenttiin.


title: Planckin laki

text: Aaltoyhtälö sähkökomponentille E kolmessa ulottuvuudessa noudattaa: formula_7, missä c = aaltoliikkeen etenemisnopeus, tässä valonnopeus. Voimme ratkaista yhtälön separoimalla muuttujat x-, y-, ja z-suunnissa: formula_8. Huomattakoon, että eksplisiittinen aikariippuvuus on jätetty pois; voimme lisätä sen tosin takaisin myöhemmin, jos tarvitsemme.


title: Planckin laki

text: Ratkaisua vastaa aaltovektori formula_9 jolle on voimassa formula_10, missä formula_11 on aaltoliikkeen kulmataajuus.


title: Planckin laki

text: Jokaisessa ulottuvuudessa sovitamme kokonaislukumäärän puolikkaita aallonpituuksia matkalle L: formula_12, formula_13, formula_14, missä l, m, ja n ovat kokonaislukuja. Tästä seuraa formula_15 ja lopuksi formula_16, missä formula_17.


title: Planckin laki

text: Jokainen kombinaatio ("l", "m", "n") on itsenäinen systeemin moodi.


title: Planckin laki

text: "Suurelle" järjestelmälle voimme määrittää moodien määrän taajuusintervallille formula_18 laskemalla pisteiden määrän "k"-avaruudessa intervallilla formula_19, joka vastaa intervallia formula_18. Koska "l", "m", ja "n" ovat positiivisia kokonaislukuja, tarvitsee meidän tarkastella vain yhtä kahdeksasosaa "p"-säteisestä pallosta. "p"-säteisen ja d"p"-paksuisen pallomaisen pinnan tilavuus on formula_21, joten moodien määrä oktantissa on formula_22. Koska formula_23 ja formula_24, saamme formula_25. Koska formula_26, eli laatikon tilavuus ja formula_27, voimme kirjoittaa lausekkeen seuraavaan muotoon: formula_28


title: Planckin laki

text: Sähkömagneettisille aalloille jokaista moodia ("l", "m", "n") vastaa kaksi itsenäistä polarisaatiota, joten formula_29 ja yksikkötilavuutta kohti formula_30.


title: Planckin laki

text: Valosähköinen ilmiö osoitti, että valo koostuu kvanteista, fotoneista, joiden on energia E suhteessa säteilyn taajuuteen formula_31 kaavan formula_32 mukaisesti, missä "h" on Planckin vakio. Täten moodin energia ei voi ottaa mitä tahansa arvoa, vaan ainoastaan formula_33:n kerrannaisen. Moodin energia on tällöin formula_34, jossa yhdistämme "n" fotonia kyseessä olevaan moodiin.


title: Planckin laki

text: Olkoot kaikki moodit (ja fotonit) termisessä tasapainossa (absoluuttisessa) lämpötilassa T. Ollakseen termisessä tasapainotilassa systeemin on voitava vaihtaa energiaa moodien kesken ja tämä tapahtuu hiukkasten kesken kappaleen seinissä tai sisällä. Voimme käyttää Boltzmannin jakaumaa määrittämään eri moodien olemassaoloa. Todennäköisyys "p(n)", että moodi "n" energialla "E" on energiallisesti olemassa on


title: Planckin laki

text: Moodin, jonka taajuus on formula_31 keskienergia on siten


title: Planckin laki

text: Sijoitetaan formula_38, jolloin saamme


title: Planckin laki

text: Joten


title: Planckin laki

text:
Tällöin säteilyn energiatiheys yksikkötilavuudessa yksikkötaajuusintervallia kohti on
josta


title: LMDS

text:
LMDS "(Local Multipoint Distribution Service)" on nopeiden radioverkkojen teknologia, jossa yhteys ääni- ja internet-palveluiden sekä pienten ja keskikokoisten yritysten ja asuinrakennusten välillä muodostetaan mikroaalloilla. Yhteys on siis erittäin nopea langaton laajakaista, jonka kantavuus on muutamia kilometrejä. Taajuudet USA:ssa ovat 27.5 GHz-31.3 GHz välissä (tarkemmin 27.5 GHz-28.35 GHz, 29.1 GHz-29.25 GHz, 31.075 GHz-31.225 GHz, 31 GHz, 31.225 GHz-31.3 GHz). Euroopassa LMDS toimii 40 GHz taajuudella. Kaistan teoreettiseksi nopeudeksi on annettu 1.5 Gbit/s alavirtaan ja 200 Mbit/s ylävirtaan. Käytännössä nopeudet jäävät kuitenkin paljon alhaisemmiksi.
L (local) - viittaa signaalin peittoalueeseen, joka on korkeimmillaan Euroopan taajuuksilla noin 10 km.


title: LMDS

text: M (multipoint) - viittaa siihen, että signaalia lähetetään levitysviestinä asiakkaille ja paluuviestit asiakkaalta LMDS-keskukseen ovat puolestaan pisteestä pisteeseen tyyppisiä.


title: LMDS

text: D (distribution) - viittaa signaalien jakaantumiseen, joka mahdollistaa samanaikaisen äänen, datan, Internetin sekä videoliikenteen siirron.


title: LMDS

text: S (service) - viittaa operaattorin ja asiakkaan väliseen tilaaja suhteeseen. Operaattori päättää mitä se tarjoaa.


title: LMDS

text: New Yorkissa 90-luvun alussa kehitelty teknologia, joka pääsi standardiksi asti vuonna 1997 (IEEE 802.16). Alun perin tämä teknologia ajateltiin langattoman digi-tv:n siirtotieksi. Myöhemmin huomattiin kuitenkin korkean taajuuden ja tiedonsiirtokyvyn tuomat mahdollisuudet ja palvelut kohdistuivat lähes kokonaan Internet- ja dataliikenteeseen.


title: LMDS

text: Mikroaaltolähetin asennetaan palveluntarjoajan (tai muun runkoverkkoon kytketyn rakennuksen) katolle ja toinen asiakkaalle. Laitteiden välillä pitää olla suora näköyhteys. Valittavan on joko kaksipisteyhteys tai levitysviestiyhteys. Tämä tarkoittaa että palveluntarjoajan lähettämä viesti voi olla suoraan suunnattu asiakkaalle, jolloin se palvelee vain tämän tarpeita.Tämä on kannattava vaihtoehto tilanteessa, jossa vaaditaan suurta kaistanleveyttä kokonaan omaan käyttöön. Tällöin palveluntarjoajalla täytyy olla erillinen radiolähetin jokaista asiakasta kohden. Toinen vaihtoehto on levittää viestiä 90 asteen kulmassa jolloin useat asiakkaat voivat olla samaan antenniin yhteydessä. Lähetin jakaa tukiasemaa ympäröivän kantoalueen sektoreihin ja jokainen niistä saa tietyn määrän kaistaa, jonka sektorin asiakkaat jakavat keskenään. LMDS keskus toimii usein ISP:n roolissa, jolloin kaikki tietoliikennevaatimukset voidaan toteuttaa.


title: LMDS

text: Palveluntarjoaja voi myös tarjota asennuspalveluita yrityksille jotka haluavat tehostaa kommunikointia eri toimipisteidensä välillä. Kaapeloiminen maata pitkin on usein hankalaa, ja olemassa olevat vaihtoehdot ovat usein riittämättömiä. Mikroaalloilla toteutettu ratkaisu on kannattava jos toimipisteet ovat maantieteellisesti lähellä toisiaan eikä välissä ole esteitä.


title: LMDS

text: Tietoliikenneyhteyden luotettavuuteen vaikuttavat monet seikat. Lähettäjän ja vastaanottajan antennien korkeus, sade, maantieteelliset esteet sekä kasvusto. Koska mikroaallot toimivat korkeilla taajuuksilla ja ovat suunnattuja ei monitie-eteneminen ole yleensä ongelmana. Antennien sijoittaminen korkeiden rakennusten katolle estää signaalin heikkenemistä.


title: LMDS

text: LMDS-systeemin kanssa voi käyttää lukuisia eri verkkoarkkitehtuureja. Suurin osa palveluntarjoajista käyttävät point-to-multipoint eli ”leivitysviestejä” vaikka on mahdollista myös rakentaa point-to-point eli ”suunnattuja” viestejä. Myös TV-lähetykset ovat mahdollisia LMDS-systeemin avulla, mutta ovat harvemmin on saatavilla.


title: LMDS

text: LMDS on toteutettu solumaisesti ja solut koostuvat seuraavista osioista:


title: LMDS

text: 1. Runkoverkko, joka yhdistää tukiasemasolut. Se on yhdistetty Internetiin, sekä puhelinverkkoon ja sillä on suuri siirtokapasiteetti, jotta se kykenisi hallinnoimaan tukiasemien välistä liikennettä.


title: LMDS

text: 2. Tukiasema, jossa sijaitsee mikroaaltolähetin/vastaanotin ja se ohjaa signaalin asiakasvastaanottimiin. Siirtyminen kaapeloidusta yhteydestä langattomaan tapahtuu tukiasemassa.


title: LMDS

text:
3. Asiakas vaatii seuraavaa:
A. Roof-Top-Unit (RTU), eli katolle asennettu vastaanotin.
B. Network Interface Unit (NIU) joka muuntaa saadun signaalin vaadittavaan muotoon, eli dataksi, ääneksi tai videokuvaksi.
C.Customer Premise Equipment (CPE), eli reitittimet ja kytkimet, jotka ohjaavat signaalin päätteisiin.


title: LMDS

text:
LMDS ja MMDS ovat ottaneet käyttöön omiin tarpeisiinsa muokatun version kaapelimodeemien käyttämästä DOCSIS:sta (Data Over Cable Service Interface Specification). Se on kansainvälinen standardi, joka määrittelee kommunikaatio- ja operatio-ylläpidon rajapintavaatimukset. Langattomaan laajakaistaan sovellettuna sitä kutsutaan DOCSIS+:ksi
Tiedonsiirron turvallisuus toteutetaan LMDS:ssa kryptaamalla tietoliikenne, joka kulkee laajakaistan langattoman modeemin ja verkon tukiasemalla sijaitsevan langattoman WMTS-palvelimen välillä (WMTS = (Wireless Modem Termination System). Kryptaamiseen käytetään triple DES:ia.
Des on symmetrinen lohkosalainmenetelmä, joka ei nykyään ole enää turvallinen, sillä se on onnistuttu murtamaan brute force attack:ia käyttämällä, joka tarkoittaa sitä, että käydään läpi kaikki mahdolliset koodit, yhdistelmät ja salasanat, kunnes murtaminen onnistuu.
Triple DES toimii siten, että data kryptataan DES-algoritmilla kolmesti jolloin sitä on vaikeampi murtaa.
DOCSIS+ vähentää LMDS verkoissa theft-of-service-tapahtumia, jossa hyökkääjä varastaa kaistaa syöttämällä verkkoon väärennettyjä paketteja. DOCSIS+ määrittelee, että WMTS:n tulee käyttää salausta ja todennettua client/server avainhallintaprotokollaa jossa WMTS hallitsee avaimia koskevien tietojen, kuten avainten suosituskokojen jakamisesta langattomille modeemeille.
LMDS:n ja MMDS:n langattomat modeemit käyttävät DOCSIS+ avainhallintaprotokollaa, jotta ne pystyvät hankkimaan valtuudet WMTS:lta tietoliikennesalausmateriaaliin ja tukeakseen ajoittaista todennusta ja avaimen uusimista.
Avainhallintaprotokolla käyttää X.509 digitaalista avaintodennusta ja RSA:ta sekä Triple DES-kryptausta turvatakseen avainten vaihdon langattoman modeemin ja WMTS-palvelimen välillä.


title: LMDS

text: X.509 jonka tärkein tehtävä on sallia, että henkilö pääsee käsiksi julkiseen avaimeensa ja vahvistaa, avain todella kuuluu tälle henkilölle. RSA on julkisen avaimen epäsymmetrinen salausmenetelmä.


title: Rayleigh’n–Jeansin laki

text: Rayleigh’n–Jeansin laki on Planckin lain approksimaatio matalilla taajuuksilla. Se kertoo kappaleen kirkkauden lämpötilan T ja aallonpituuden formula_1 funktiona:


Rayleigh’n–Jeansin laki


title: Rayleigh’n–Jeansin laki

text: Vakio k on "Boltzmannin vakio".


title: Rayleigh’n–Jeansin laki

text: Laki saadaan, kun oletetaan, että termisessä tasapainossa olevassa sähkömagneettisessa säteilyssä jokaisella mahdollisella taajuusmoodilla on klassinen terminen energia 1/2 kT. Laki johtaa siihen, että pienillä aallonpituuksilla säteilyn energia näyttäisi olevan ääretön. Planck ratkaisi ongelman ehdottamalla, että kullakin taajuusmoodilla energia esiintyy energiakvantin formula_3 (missä formula_4 on Planckin vakio ja formula_5 taajuus) monikertoina, jolloin päädytään Planckin lakiin.


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Stefanin–Boltzmannin laki on fysikaalinen laki, jonka mukaan mustan kappaleen säteilemä teho pinta-alaa kohti on suoraan verrannollinen lämpötilan neljänteen potenssiin:


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Verrannollisuuskerrointa σ kutsutaan "Stefanin–Boltzmannin vakioksi". Sen arvo on


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Siten musta kappale, jonka pinta-ala on 1 cm², säteilee lämpötilassa 1 000 K suunnilleen teholla 5,7 W.


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Lain havaitsi kokeellisesti Jožef Stefan vuonna 1879. Teoreettisesti sen johti termodynamiikan pohjalta Ludwig Boltzmann vuonna 1884. Stefanin–Boltzmannin lain voi johtaa myös Planckin säteilylakia integroimalla.


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Integroidaan Planckin laki kaikkien taajuuksien yli, jotta saamme mustan kappaleen säteilyn kokonaisenergian


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Sijoitetaan formula_4, formula_5


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Yhtälön oikea puoli on standardi-integraali, jonka arvo on formula_7, jolloin


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Laskeaksemme säteillyn (kokonais)energian per sekunti per pinta-ala absoluuttisessa lämpötilassa T, voimme ajatella säteilyn fotoneja kaasuhiukkasina, joiden keskinopeus on c. Silloin fotonivuo on


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text:
Koska musta kappale on täydellinen absorboija, on se myös täydellinen emittoija, jolloin säteilty energia per sekunti, eli teho, I on formula_11, koska formula_12. Nyt saamme
josta määrittelemme Stefanin–Boltzmannin vakioksi formula_14


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Stefanin–Boltzmannin lain avulla voidaan laskea arviot Aurinkokunnan planeettojen pintalämpötiloille. Seuraavan taulukon lämpötilat on laskettu Aurinkoa kunkin planeetan keskietäisyydellä kiertäville täysin mustille palloille. Pallo vastaanottaa tällöin Auringon säteilyä poikkileikkauksensa suuruisella ympyrän pinta-alalla ja säteilee mustan kappaleen säteilyä neljä kertaa suuremmalla pallon pinta-alalla. Asettamalla vastaanotetun säteilyn määrä yhtä suureksi kuin ympäristöön säteilty energiamäärä, voidaan tasapainotilanteen lämpötila laskea.


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Taulukon perusteella näyttäisi Venuksessa vaikuttavan erittäin voimakas kasvihuoneilmiö. Marsissa näyttäisi toimivan vastakkainen ilmiö. Tämä johtunee Marsin pinnan erilaisesta albedosta Auringon pintalämpötilaa ja planeetan omaa pintalämpötilaa vastaavilla aallonpituuksilla. Muilla planeetoilla laskennalliset ja havaitut lämpötilat näyttäisivät hyvin vastaavan toisiaan.


title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Vertailun vuoksi taulukko sisältää myös Pluton, vaikka sitä ei nykyisin enää luetakaan planeettoihin kuuluvaksi.


title: Michael Moorcock

text: Michael Moorcock (s. 18. joulukuuta 1939 Lontoo) on brittiläinen kirjailija. Moorcock tunnetaan ennen kaikkea fantasia- ja tieteiskirjailijana, mutta hän on kirjoittanut myös Itä-Euroopan ja Englannin historiaa tutkiskelevaa realistista proosaa. Moorcock on saanut uransa aikana suuren määrän kirjallisuuspalkintoja, näistä ensimmäisenä Nebula-palkinnon vuonna 1967 romaanistaan "Katso ihmistä!". Vuonna 2008 "The Times" asetti hänet sijalle 50 listatessaan Britannian merkittävimpiä sodanjälkeisiä kirjailijoita. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Michael Moorcock

text: Moorcockin romaaneista on suomennettu "Katso ihmistä!" (1969), "Oswald Bastable" -trilogia (1971–1981), Elric Melnibonélainen (1972), "Viimeisten aikojen valtiaat" -trilogia (1976–1976) ja "Maailmantuskan soturi" (1981).


title: Michael Moorcock

text: Michael Moorcock aloitti uransa toimittamalla 15-vuotiaana Tarzanin seikkailuista kertovaa lehteä. Pian tämän jälkeen hän alkoi tarjota omia tarinoitaan scifi- ja fantasialehtiin. 1960-luvun kuluessa hän vakiinnutti asemansa fantasiakirjailijana. Moorcock vaikutti Isossa-Britanniassa tieteiskirjallisuuden "uuden aallon" syntyyn paitsi omilla teoksillaan, myös toimittamallaan "New Worlds" -lehdellä.


title: Michael Moorcock

text: Moorcockia pidetään yhä yhtenä oman sukupolvensa merkittävimmistä tieteis- ja fantasiakirjailijoista, vaikka kaupallisen suosion kannalta hän onkin jossain määrin jäänyt 1980-luvulla alkaneen fantasiakirjallisuuden noususuhdanteen jalkoihin.


title: Michael Moorcock

text: Moorcock on suhtautunut varsin kriittisesti monien fantasia- ja tieteiskirjallisuuden kuuluisien kertojien tuotantoon. Esseessään "Wizardry and Wild Romance" hän muun muassa syyttää J. R. R. Tolkienia keskiluokkaisesta taantumuksellisuudesta.


title: Michael Moorcock

text: Moorcockin laajaa tuotantoa pidetään laadultaan epätasaisena, mutta monia hänen teoksiaan arvostetaan spekulatiivisen fiktion merkkiteoksina ja lukuisat nuoremmat kirjailijat ovat tunnustaneet hänet esikuvakseen.


title: Michael Moorcock

text: Moorcockin kirjojen päähenkilöt ovat usein henkiseen ulkopuolisuuteen tai fyysiseen poikkeavuuteen tuomittuja vastahakoisia sankareita, jotka tempaistaan historian suurten mullistusten keskelle. Suurta osaa Moorcockin teossarjoista yhdistää Ikuinen sankari -jatkumo. Ikuisella sankarilla () on multiversumin jokaisessa maailmassa uusi nimi ja ruumis. Hän vaeltaa maailmasta toiseen ja taistelee pitääkseen yllä tasapainoa kaaoksen ja järjestyksen välillä, jotta kumpikaan ei pääsisi voitolle.


title: Michael Moorcock

text: Moorcockin fantasiaromaanit ja -novellit ovat yleensä synkkiä ja sentimentaalisia kertomuksia, joiden teemoina toistuvat voima, vastuu ja väkivalta, petos ja riippuvuus, elämän tarkoitus, kohtalo ja kuolema. Tunnetuimpia näistä lienevät Elric-sarjan teokset. Tieteisteoksissaan Moorcock on viljellyt pikemminkin ironisia ja komediallisia sävyjä, mistä esimerkkejä ovat "Jerry Cornelius" -sarja sekä "Viimeisten aikojen valtiaat" -trilogia.


title: Michael Moorcock

text: Moorcockin realistisesta tuotannosta mainittakoon Venäjän vuoden 1917 vallankumouksen aikoihin sijoittuva "Byzantium Endures", joka tutkii muistin ja identiteetin vääristymistä, sekä Lontoo-kuvaus "Mother London". Moorcock itse pitää kahta viimeksi mainittua parhaina teoksinaan.


title: Michael Moorcock

text: Moorcock esiintyi 1960-luvulla bluesklubeilla laulajana ja johti Deep Fix -rockyhtyettä . Michael Moorcock & Deep Fix julkaisi vuonna 1975 rockalbumin nimeltä "New World’s Fair". Sen teemana ovat Dodgem Dude -nimisen hahmon seikkailut. Levy ei ollut suuri myynti- tai arvostelumenestys: kriitikot vertasivat Moorcockia laulajana aloittelevaan oopperalaulajaan. Muita Moorcockin demo- tai studionauhoituksia on julkaistu vuosien varrella erilaisilla kokoelmilla muun muassa Flicknife- ja Voiceprint-levymerkeillä.


title: Michael Moorcock

text: 1970-luvun alkupuoliskolla Moorcock teki joitakin sanoituksia Hawkwind-yhtyeelle, ja oli myös mukana joissakin yhtyeen konserteissa runonlausujana. Moorcock oli näkyvästi mukana yhtyeen "Warrior on the Edge of Time" -albumilla, jolla hän myös lausuu kaksi omaa runoaan. Yksi Moorcockin tunnetuimpia sanoituksia sisältyy kappaleeseen ”Sonic Attack”, joka löytyy Hawkwindin "Space Ritual" -albumilta. Myös 1980-luvun alkupuoliskolla Moorcock oli mukana Hawkwindin levyillä sanoittajana ja laulajanakin. Hawkwindin lisäksi Moorcockin sanoituksia on käyttänyt Blue Öyster Cult -yhtye.


title: Murha

text: Murha on harkittu ja tahallinen ihmisen tappaminen tai kuoleman aiheuttaminen, rikollista mielenlaatua osoittaen. Murhan tehneestä henkilöstä käytetään nimitystä murhaaja. Tarkka murhan määrittely riippuu lainsäädännöstä, kuitenkin murha on lähes poikkeuksetta vakavimpia rikoksia kaikissa lakijärjestelmissä. Lainsäädäntö usein myös tuntee lievempiä henkirikoksia, kuten tappo, surma ja kuolemantuottamus.


title: Murha

text: Itsensä tappamisesta käytetään yleensä nimitystä itsemurha riippumatta siitä, vastaako tapaus murhan vai tapon tunnusmerkistöä.


title: Murha

text: Suomen rikoslain 21. luvussa määritellään murha ja sen sanktiot seuraavasti:


title: Murha

text:
"Jos tappo tehdään"
"ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava murhasta vankeuteen elinkaudeksi."


title: Murha

text:
"Yritys on rangaistava."
Rikoslain 8. luvun §1 mukaan murha ei rikoksena vanhennu koskaan. Alle 18-vuotias tuomitaan murhasta 2−12 vuodeksi vankeuteen.


title: Murha

text: Ruotsissa murhasta annetaan 10-18 v. tai elinkautinen vankeusrangaistus. Norjassa voidaan yleisesti ottaen langettaa enimmillään 21 vuotta vankeutta, jota kuitenkin voidaan tarvittaessa pidentää. Virossa murhasta tuomitaan 8–20 vuoden tai elinkautiseen vankeuteen.


title: Murha

text: Esimerkiksi Yhdysvalloissa murhaksi tulkitaan kaikki vakavien rikosten seurauksena aiheutuneet kuolemat ("felony murder rule").


title: Pareto-jakauma

text: \text{ kun }x\ge x_m\!


title: Pareto-jakauma

text: Pareto-jakauma on todennäköisyysjakauma, joka on nimetty italialaisen yhteiskuntatieteilijä Vilfredo Pareton mukaan. Muilla tieteenaloilla sitä kutsutaan toisinaan Bradford-jakaumaksi.


title: Pareto-jakauma

text: Alun perin Pareto käytti jakaumaa kuvaamaan varallisuuden jakautumista ihmisten kesken. Jakauma näytti kuvaavan varsin hyvin, kuinka pieni joukko ihmisiä omistaa aina suhteellisesti isomman osuuden varallisuudesta yhteiskunnissa. Ideaa kutsutaan joskus yksinkertaisemmin Pareton periaatteeksi.Jos "X" on Pareto-jakautunut satunnaismuuttuja, niin todennäköisyys, että "X" on suurempi kuin jokin luku "x" on


title: Pareto-jakauma

text: kaikilla "x" ≥ "x", missä "x" on (aina positiivinen) pienin mahdollinen "X":n arvo ja "k" on positiivinen parametri. Pareto-jakaumilla on kaksi parametria: "x" ja "k". Kun jakaumaa käytetään varallisuuden jakauman mallinnukseen, "k":ta kutsutaan Pareto-indeksiksi.


title: Pareto-jakauma

text: Näin ollen tiheysfunktio on


title: Pareto-jakauma

text: kaikilla "x" ≥ "x". Pareto-jakaumaa noudattavan satunnaismuuttujan odotusarvo on


title: Pareto-jakauma

text: (jos formula_15, odotusarvo on ääretön). Sen varianssi on


title: Pareto-jakauma

text: (jos formula_17, varianssi on ääretön).


title: Pac-Man

text: Pac-Man on japanilaisen pelisuunnittelija Tōru Iwatanin luoma ja peliyhtiö Namcon valmistama kolikkopeli, ja samalla Pac-Man on myös pelissä esiintyvän hahmon nimi.


title: Pac-Man

text: Pac-Man esiteltiin Japanissa toukokuussa 1980. Pelistä tuli välitön hitti, koska se hylkäsi "Space Invadersin" tutuksi tulleen lähestymistavan. Pelityypiltään se oli omalaatuinen, hauska ja lähes väkivallaton. Tarkoituksena oli luoda peli, josta kumpikin sukupuoli piti.


title: Pac-Man

text: Pelin kehittänyt Iwatani nimesi pelinsä ensin Pakku-Maniksi. Nimi tuli japanilaisesta ilmaisusta "paku-paku taberu", joka tarkoittaa maiskuttelua ja ahmimista. Koska peli oli tarkoitus lanseerata myös länsimaissa, muutettiin nimi muotoon "Puck Man" (engl. "puck" eli 'kiekko'). Tällä nimellä peliä ei kuitenkaan julkaistu. Pelättiin nimittäin, että nimi olisi väännetty alatyyliseksi muotoon "Fuck Man". Niinpä jo ennen lanseerausta pelin nimeksi vaihdettiin "Pac-Man".


title: Pac-Man

text: Pac-Man on sokkelopeli, jossa Pac-Man-niminen keltainen pallo syö pisteitä ja erilaisia palkintoja. Kenttä on läpäisty, kun kaikki pisteet on syöty. Kentällä liikkuu myös neljä haamua (Blinky, Pinky, Inky ja Clyde), jotka yrittävät saada kiinni pelaajan. Jokainen kenttä alkaa tilanteesta, jossa aaveet ovat karsinassaan ja Pac-Man sokkelossa hieman niiden alapuolella. Kentällä on myös neljä erikoispistettä, joiden syöminen antaa Pac-Manille hetkellisen kyvyn syödä haamuja. Syödyistä haamuista jää jäljelle vain silmät. Nämä silmät palaavat hetkeksi karsinaan ja muuttuvat taas kokonaisiksi haamuiksi. Aika, jolloin haamut ovat haavoittuvia, vaihtelee kentästä toiseen, mutta se on pääsääntöisesti sitä lyhyempi mitä pidemmälle peli on edennyt. Tietyssä vaiheessa haamuja ei voi enää syödä, vaikka pelaaja onnistuisikin syömään energiapillerin.


title: Pac-Man

text: Yksi kentällä oleva piste on 10 pisteen arvoinen; yhdellä kentällä sijaitsee yhteensä 240 syötävää pistettä. Pelaaja saa energiapisteistä 50 pistettä. Lisäpisteitä saa syömällä symboleita (joita kutsutaan ”hedelmiksi”, vaikka kaikki eivät itse asiassa ole hedelmän näköisiä). Symbolit muuttuvat pelin edetessä, ja tällöin myös niistä saatava pistemäärä kasvaa. Pelaaja saa oletusarvoisesti yhden Pac-Manin lisää jokaisen 10 000 pisteen jälkeen. Dippikytkimillä voidaan muuttaa pisterajaa 15 000 – 20 000 pisteeseen tai estää bonus-Pac-Man kokonaan.


title: Pac-Man

text: Joidenkin kenttien välissä näytetään Pac-Manistä ja hirviöistä animaatioita. Nämä animaatiot ilmestyvät kenttien 2 ja 3, 5 ja 6, 9 ja 10 välissä sekä jokaisen neljän seuraavan läpäistyn kentän jälkeen.


title: Pac-Man

text: Pac-Manille tehtiin jatko-osia, ja pelin inspiroimana muut valmistajat tekivät joitakin samantyylisiä pelejä. Pac-Manin seuraavina vuosina tehdyt jatko-osat olivat nimeltään "Jr. Pac-Man" ja "Ms. Pac-Man". Nämä olivat melko samanlaisia kuin ensimmäinen Pac-Man -peli. Pac-Man -hahmoja käytettiin myös vuonna 1984 tehdyssä tasohyppelypelissä "Pac-Land". Vuonna 1987 ilmestyi "Pac-Mania", joka oli kuvattu isometrisellä projektiolla. Pac-Maniassa pelialueesta näkyi vain pieni osa kerrallaan, ja Pac-Man kykeni myös hyppimään.


title: Pac-Man

text: Pac-Man -peleistä on tehty lukuisia käännöksiä ja klooneja tietokoneille ja pelikonsoleille. New Yorkin yliopiston interaktiivinen telekommunikaatiokurssi loi 2004 pelistä myös "Pac-Manhattan" -nimisen version, jossa Pac-Maniksi pukeutunut pelaaja juoksee ympäri New Yorkin katuja ja neljä muuta pelaajaa ovat haamuja. Hakukoneyhtiö Google puolestaan muutti toukokuussa 2010 Pac-Manin 30-vuotisjuhlan kunniaksi hakukoneen etusivulla olevan logonsa pelattavaksi Pac-Man-labyrintiksi.


title: Transsi

text: Transsi on hypnoottisluonteinen tila tai uskonnollinen hurmos, jossa ihminen irtaantuu ympäröivästä todellisuudesta. Sillä tarkoitetaan muuntunutta tietoisuuden tilaa, jossa ihminen on tavallista suggestioalttiimpi ja herkempi hallusinoimaan.


title: Transsi

text: Hypnotisoijat käyttävät suggestiota saadakseen asiakkaansa vaipumaan transsiin.


title: Transsi

text: Ekstaasimaiseen transsiin voi päästä meditaation avulla. Transsiin vaipuessaan šamaanit voivat kokea matkaavansa esimerkiksi yliseen tai aliseen maailmaan ja näin tuoda tietoa kansalleen. Myös päihteitä voidaan käyttää apuna transsiin pääsemisessä.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Aboa Vetus & Ars Nova on vuonna 1995 toimintansa aloittanut historian ja nykytaiteen museo Turun keskustassa, osoitteessa Itäinen rantakatu 4–6. Museon omistaa Matti Koivurinnan säätiö. Museon latinankielinen nimi tarkoittaa ”Vanhaa Turkua ja uutta taidetta”. Nimi viittaa Daniel Jusleniuksen vuonna 1700 julkaistuun väitöskirjaan "Aboa Vetus et Nova". Museo on yksi Turun kolmesta taidemuseosta.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Museon "Aboa Vetus" -puolella esitellään keskiaikaista Turkua. Näyttelyt on pystytetty museon kunnostustöiden yhteydessä aloitetuissa arkeologisissa kaivauksissa löydettyjen vanhojen kivirakennusten yhteyteen. "Ars Nova" -puoli puolestaan keskittyy nykytaiteeseen.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text:
Museo sijaitsee Valter Jungin suunnittelemassa, Rettigin palatsina tunnetussa rakennuksessa Aurajoen itärannalla. Aboa Vetus & Ars Nova on Varsinais-Suomen suosituimpia nähtävyyksiä. Museossa järjestetään kahden vuoden välein Turku Biennaali.
Museo sai vuonna 2006 Kynnys ry:n palkinnon. Kynnys ry perusteli palkinnon myöntämistä sillä, että Aboa Vetus & Ars Nova on kunnostautunut erilaisten museokäyttäjäryhmien huomioimisessa sekä esteettömyyden ja saavutettavuuden edistämisessä.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Museon maanalainen katettu Aboa Vetus -puoli esittelee Turun historiaa keskiajalta 1900-luvulle. Museo käsittää kuuden keskiaikaisen kivirakennuksen rauniot, joista vanhimmat ajoittuvat 1300-luvun loppuun. Vanhimmat löydetyt puurakenteet ovat 1200-luvun lopulta. Osa säilyneistä kellareista on ollut käytössä Rettigin palatsin rakentamiseen vuoteen 1928 asti. Museo sijaitsee Luostarikorttelin alueella, joka on yksi Turun neljästä keskiaikaisesta korttelista. Museoalueen halki kulkee Luostarin jokikatu, joka oli yksi keskiajan Turun pääkaduista. Katu on saanut nimensä sen päässä Kaskenmäessä sijainneesta Pyhän Olavin dominikaanikonventista.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text:
Museon kivitalojen keskiaikaisista omistajista ei tiedetä kovinkaan paljoa. Varhaisin maininta on niin kutsutun suuren kivitalon omistajasta Paraisten kirkkoherrasta Elias Espingistä, jolle talo kuului 1500-luvun lopussa. Oletettavasti talot ovat kuitenkin olleet pääasiassa saksalais- ja ruotsalaisperäisen porvariston omaisuutta. Luostarikorttelissa oletetaan keskiajalla sijainneen ainakin kaksi Turun kiltataloa, Pyhän Nikolauksen kilta ja Pyhän kolmen kuninkaan kilta. Ei ole mahdotonta, että ainakin toinen näistä olisi sijainnut museon alueella. Lisäksi Luostarikorttelissa tiedetään sijainneen kirkon prebendoja. Aboa Vetuksen Itäisen rantakadun puoleiset kellarit ovat keskiajan jälkeen kuuluneet muun muassa G. A. Petreliuksen perustamalle Auran kylpylaitokselle, joka oli toiminnassa vuodesta 1874 vuoteen 1907. Kylpylaitos myytiin Rettigien tupakkatehtaalle, joka toimi rakennuksessa sen purkamiseen asti vuonna 1928.
Museon alue kaivettiin esiin arkeologisissa kaivauksissa 1992–1995, joista vastasi vuosina 1992–1993 Turun maakuntamuseo ja vuosina 1994–1995 Museovirasto. Tuolloin esille tulleet rakenteet jätettiin näkyviin sellaisenaan kaikkine aikakerrostumineen. Kokonaisuudessaan Aboa Vetus -museon pinta-ala on 1 200 neliömetriä. Rettigin palatsin tonttina tunnetulla alueella on kuitenkin tehty arkeologisia havaintoja jo 1800-luvulla ja 1900-luvun alkuvuosina. Ennen palatsin rakentamista Juhani Rinne suoritti tontilla kaivauksia vuonna 1927. Myös Niilo Valosen vuosina 1952–1953 dokumentoima viemärikaivanto sivusi tontin keskiaikaisia kerrostumia.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: 1990-luvun kaivauksissa ongelmia aiheutti muun muassa tiukka aikataulu ja se, että tutkittavasta alueesta tuli saada aikaan toimiva museoalue. Tästä syystä kaivausmetodiikka pidettiin yksinkertaisena, eikä esimerkiksi kellareiden eri täyttömaakerroksia dokumentoitu erikseen. Aboa Vetuksen kaivaus oli kuitenkin ensimmäinen suuri kaupunkikaivaus Suomessa jossa yleiskartoitus tehtiin suoraan digitaaliseen muotoon takymetrilla. Kaivauksen loppuessa vuonna 1995 jäi museoon vielä joitakin kaivamattomia alueita. Kivitalojen säilyttämisestä seurasi myös, että niiden seinien ja lattioiden alle jäi mahdollisesti alueen varhaisinta historiaa. Tätä pyrittiin paikkaamaan vuonna 2005 uudelleen käynnistetyissä arkeologisissa tutkimuksissa, joissa useissa kohti kaivettiin 1990-luvun kaivausten jättämää lattiapintaa syvemmälle.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: 1990-luvun jälkeen museossa jatkettiin arkeologisia tutkimuksia 2000-luvulla, jolloin niistä vastasi Muuritutkimus ky. Vuosina 2012–2013 museo suoritti kaivauksia itse. Vuodesta 2006 lähtien myös museon kesäkoulun oppilaat ovat päässeet osallistumaan arkeologisiin kaivauksiin. Vuosina 2006–2010 järjestettiin Aboa Vetuksessa Turun yliopiston arkeologian oppiaineen rakennusarkeologian kursseja.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Kaivausten keskiössä ovat olleet alueen keskiaikaiset kellarit. Vanhimmat niistä on ajoitettu dendrokronologisesti 1390-luvulle, ja loput on rakennettu 1400-luvun kuluessa. Aboa Vetuksen alue käsittää kuuden keskiaikaisen kivitalon rauniot. Kivi-tiilitalojen rakentaminen liittyy kaupungin yleiseen muutokseen puurakennuksista kivirakennustkantaan 1300-luvun loppupuolella ja 1400-luvun alussa. Arkeologisten havaintojen perusteella Aboa Vetuksen alue voidaan karkeasti jakaa kolmeen eri käyttöjaksoon: 1200-luvulta 1300-luvun loppuun kestävään puurakennusten käyttöaikaan, tätä seuraavaan keskiaikaisten kivitalojen aikaan joka päättyy 1600-luvun puolivälissä kun Luostarin Jokikadun ylärinteen puolen talot purettiin ja peitettiin kivetyllä aukiolla, sekä tätä seuraavaan nuorimpaan vaiheeseen. Nuorimman vaiheen aikana suurin muutos oli Turun palo vuonna 1827, jonka jälkeen 1600-luvun aukio muuttui sisäpihaksi.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Museoalueen kivitalot ovat raunioituneet hyvin eri aikaan: osa 1600-luvulla, osa Rettigin palatsin rakentamisen yhteydessä vuonna 1928 ja osa vasta 1990-luvulla museon perustamiseen liittyneissä kartoittamattomissa purkutöissä. Näiden eri aikaisten muutosten museoiminen sekä rakennusjäännösten konservointi ja säilyttäminen asettavat museolle jatkuvia haasteita. Rakenteisiin vaikuttavat muun muassa pohjaveden muutokset, routa, sadeveden määrä ja maaperän liikkuminen. Maan liikkumiseen liittyy myös geologian ja arkeologian välinen ristiriita: geologisen tulkinnan mukaan merenpinta on Turussa keskiajalla ollut tasossa 3,5–5 m mpy, kun taas Aboa Vetuksen kivitalojen alimmat muuratut osat ovat tasossa 2 m mpy ja hirsiarinat tätäkin syvemmällä. Joko raskaat rakennukset ovat aikojen kuluessa painuneet alaspäin tai sitten Turun rannansiirtymäkronologiaa tulisi tarkistaa.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: 1990-luvun kaivaukset tuottivat suuren määrän esinelöytöjä: ilman luita löytöjä oli yhteensä lähes 40 000. Näistä 30 prosenttia on peräisin kellareiden täytemaasta. Kotieläinten luita museosta on löytynyt noin 800 kiloa. Esinelöydöt edustavat kaupunkikulttuuria keskiajalta 1900-luvulle. Löytöaineistoon kuuluu keskiaikaisia nahkaesineitä kuten kenkiä ja puukontuppia, lasi- ja keramiikka-astioita, uunikaakeleita ja erilaisia metalliesineitä, kuten veitsiä ja nauloja. Keskiaikaa nuoremmassa aineistossa suurin esineryhmä ovat saviset niin kutsutut liitupiiput. Harvinaisiin löytöihin puolestaan lukeutuu esimerkiksi keskiaikainen kultasormus.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Luostarikorttelissa on sitkeänä elänyt tarina alueella keskiajalla sijainneesta Pyhän Annan nunnaluostarista, joka olisi ollut vain kivenheiton päässä Kaskenmäessä sijainneen Pyhän Olavin dominikaanikonventin sisarluostari. Arkeologinen löytöaineisto ei kuitenkaan tue luostarin olemassaoloa. Luostarin sijainnin nykyisellä Aboa Vetus & Ars Nova -museon alueella mainitsi novellissaan "Eräs uni" jo vuonna 1861 lapsuutensa Luostarikorttelissa viettänyt Fredrika Runeberg. Legendaa Rettigin palatsin tontin kellareiden liittymisestä nunnaluostariin pönkitettiin vuonna 1905, kun Auran kylpylaitoksen vahtimestari väitti löytäneensä yhdestä kylpylän kellarista kahden naisen luurangot. Näiden vainajien kohtalo on kuitenkin tuntematon: Jenny Maria Tallgrenin mukaan ”kaikki tuhottiin – ilman että asiantuntijaa kutsuttiin paikalle”.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Yhdessä museon keskiaikaisista kellareista sijaitsevan, vuonna 2001 käyttöön vihityn ekumeenisen kappelin suojeluspyhimykseksi valittiin Pyhä Anna muistona aluetta koskevasta tarinasta.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Museon nykytaiteen puoli Ars Nova jakautuu kahteen kerrokseen. Ensimmäisessä kerroksessa on esillä vuosittain neljä eri vaihtuvaa näyttelyä, ja yläkerrassa kaksi vuosittain vaihtuvaa kokoonpanoa Matti Koivurinnan säätiön kokoelmasta. Ensimmäisen kerroksen näyttelytila koostuu erikokoisita huoneista, joissa on hyvin vähän jälkiä Rettigien aikaisesta käytöstä. Museon toisessa kerroksessa taas on säilytetty elementtejä alkuperäisestä sisustuksesta: jalopuuverhoiltu käytävä ja vihreällä marmorilla päällystetty kylpyhuone muistuttavat palatsin menneistä asukkaista. Ars Novan toisesta kerroksesta aukeaa myös näkymä palatsin ranskalaiseen puutarhaan. Rettigien aikaan museon ensimmäinen kerros toimi kellarina ja toinen kerros makuuhuoneina.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: 2011 Ars Novan yhteyteen avattiin Takkahuone-niminen galleriatila, joka esittelee pienempiä näyttelyprojekteja. Matti Koivurinnan säätiö ylläpitää taiteilijaresidenssiä, josta kutsutaan vuosittain yksi taiteilija pitämään näyttelyä Takkahuoneessa. Ensimmäinen residenssitaiteilijan näyttely tulee olemaan 2013.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Matti Koivurinnan säätiön taidekokoelma käsittää yli kuusisataa teosta. Kokoelmaan kuuluu suomalaisia ja länsimaisia töitä 1800-luvun loppupuolelta lähtien – pääpaino on kuitenkin 1950-luvun puolivälin jälkeisessä taiteessa ja nykyajassa. Kokoelmaan, jonka pohjana on kauppaneuvos Matti Koivurinnan taidekokoelma, hankitaan säännöllisesti lisää teoksia. Kokoelmaan kuuluu muun muassa Picasson, Max Ernstin, Auguste Herbinin, André Massonin, Andy Warholin sekä David Hockneyn töitä. Kokoelman suomalaisia tähtiä ovat esimerkiksi Otto Mäkilä, Lars-Gunnar Nordström, Matti Kujasalo, Veikko Hirvimäki sekä Jan-Erik Andersson.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Myös museon julkisivulla on kaksi säätiön kokoelmaan kuuluvaa julkista teosta: Hanna Vihriälän suunnittelema "Elephant Square – Norsuaukio" sekä museon muurissa Fredrika Runebergin synnyinkodin kohdalla oleva Jan-Erik Anderssonin toteuttama "Fredrika Runeberg ja piste".


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Aboa Vetus & Ars Novassa on järjestetty säännöllisesti vuodesta 2003 nykytaiteen Turku Biennaali -näyttelyitä. Näyttely järjestetään joka toinen vuosi, ja kullakin näyttelyllä on oma kuraattorinsa.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Museomyymälä Laurentiuksen yhteydessä sijaitseva Omatila esittää pääasiassa yleisön opetus- ja museokasvatusprojektien aikana sekä yhteistyössä yleisön kanssa tehtyjä taideteoksia. Näyttelyt käsittelevät sekä Aboa Vetuksen että Ars Novan teemoja, menneisyyttä ja nykyisyyttä.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Huhti-toukokuussa Aboa Vetus & Ars Nova -museo järjestää Suomen Elämäntarinayhdistyksen kanssa tarinaniskennän Varsinais-Suomen mestaruuskilpailut. Tarinaniskennän voittajalla on mahdollisuus jatkaa SM-kisojen loppukilpailuun Kärsämäen Elämäntarinafestivaaleilla. Tarinoiden tulee olla omakohtaisia ja aiemmin julkaisemattomia.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Aboa Vetus & Ars Nova -museo osallistuu vuosittain kesä-heinäkuun vaihteessa Keskiajan Turku -tapahtumaan, mihin kuuluvat myös Vanhan Suurtorin keskiaikaiset markkinat, Turun linna ja Turun tuomiokirkko.


title: Aboa Vetus & Ars Nova

text: Elokuussa Aboa Vetus & Ars Nova on yksi Turun Taiteiden yöhön osallistuvista kulttuuritahoista. Museon tarjoama ohjelma liittyy sen ajankohtaisiin näyttelyihin.


title: Georgetown (Guyana)

text: Georgetown on Guyanan pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Sen arvioitu asukasluku vuonna 2010 on 141 305. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannalla Demerara-joen suulla.


title: Georgetown (Guyana)

text: Alueen ollessa hollantilaisten hallussa Georgetownia kutsuttiin nimellä "Stabroek". Kun britit valtasivat siirtomaa-alueen Napoleonin sotien aikana 1812, kaupunki sai nykyisen nimensä.


title: Georgetown (Guyana)

text: Monet kaupungin taloista on tehty puusta tiilisten paalujen varaan. Vuosina 1945 ja 1950 kaupungissa riehuivat suuret tulipalot, ja sen jälkeen varsinkin liikerakennuksissa on suosittu betonia.


title: Georgetown (Guyana)

text: Georgetownissa on yliopisto, katedraali, eläintarha ja kasvitieteellinen puutarha.


title: Georgetown (Guyana)

text: Guyanan tärkein kansainvälienn lentoasema, Cheddi Jagan International Airport, sijaitsee 41 km päässä Georgetownista.


title: Huippuvuoret

text: Huippuvuoret (, ) on Norjalle kuuluva saaristo Pohjoisella jäämerellä. Kolmella saarella, Länsimaalla (), Karhusaarella ja Hopenilla, on asutusta. Toiseksi suurin saari, Koillismaa on asumaton. Saariston pinta-ala on 62 160 neliökilometriä ja niiden ilmasto on arktinen, vaikkakin Golfvirran viimeisten haarojen ansiosta leudompi kuin muilla yhtä pohjoisilla alueilla.


title: Huippuvuoret

text: Willem Barents löysi Huippuvuoret vuonna 1596, vaikka häntä ennenkin saarilla oli jo todennäköisesti käynyt eurooppalaisia. Saaret toimivat parin vuosisadan ajan pelkästään metsästäjien tukikohtana, mutta tieteellinen kiinnostus saaria kohtaan kasvoi 1800-luvun lopulla. Samaan aikaan saarilla aloiteltiin kaivostoimintaa. Vuonna 1906 perustetusta Longyearbyenin kaivoskylästä kasvoi saarten tärkein asutuskeskus. Saarten omistussuhde oli pitkään kiistanalaisena, ja vuonna 1920 tehty Svalbard-sopimus antoi saaret Norjalle, jonka korkein edustaja saarilla on kuvernööri.


title: Huippuvuoret

text: Huippuvuorilla asui 2 670 ihmistä vuoden 2015 tammikuussa, 80 prosenttia norjalaisissa taajamissa. Lisäksi saarilla asuu venäläisiä kaivostyöläisiä ja tilapäisesti tutkijoita eri maista. Saarten merkittävin toimeentulo on kaivosteollisuus. Norjan valtiollinen hiilikaivos työllistää noin 60 prosenttia saarten norjalaisista. Marraskuussa 2008 aloitti toimintansa Huippuvuorten siemenholvi, johon on määrä säilöä kaikkien viljelykasvien siemenet.


title: Huippuvuoret

text: Vuonna 2017 Norjan hallitus on päättänyt lopettaa Huippuvuorten kivihiilitoiminnan.


title: Huippuvuoret

text: Huippuvuoret sijaitsevat Pohjoisella jäämerellä suurin piirtein Norjan ja pohjoisnavan puolivälissä. Saariston pinta-ala on 62 160 neliökilometriä, ja sen tärkeimmät saaret ovat Länsimaa, Koillismaa, Edgeøya, Barentsinsaari, Valkosaari, Prinssi Kaarlen etumaa (), Kongsøya ja Karhusaari.


title: Huippuvuoret

text: Joitakin rannikkotasankoja lukuun ottamatta Huippuvuorten maasto on vuoristoista, ja saarilla on useita suuria ja pieniä jäätiköitä. Esimerkiksi Länsimaassa on monia jylhiä vuoria, jyrkkiä rinteitä ja jäätikön muovaamia vuonoja, ja saaren koillisosassa on 1 717 metriä korkea Newtontoppen, joka on Huippuvuorten korkein vuori. Noin 60 prosenttia saaristosta on jäätikön peitossa. Länsimaan sisäosien jäätiköt ovat kuivan ilmaston takia melko pieniä, mutta Länsimaan itäosissa ja Huippuvuorten itäisillä saarilla on useita suurempia jäätiköitä.


title: Huippuvuoret

text: Longyearbyenissa kaamos kestää 26. lokakuuta – 15. helmikuuta ja yötön yö 20. huhtikuuta – 23. elokuuta.