title: Pohjoisterritorio

text: Territorion asui vuonna 2016 noin 56 200 Australian alkuperäisasukasta. Ulkomailla syntyneitä territorion asukkaista oli 19,8 prosenttia. Suurimmat ulkomaalaisryhmät tulevat filippiineiltä, Britanniasta ja Uudesta-Seelannista. Englantia pujui asukkaista 58,0 prosenttia. Seuraavaksi suurimmat kielet olivat Australian kreoli ja dhuwal. Uskonnottomia oli 29,4 prosenttia, katolisia 20,0 prosenttia ja anglikaaneja 8,4 prosenttia väestöstä.


title: Pohjoisterritorio

text: Suurin osa Pohjoisterritorion asukkaista elää kahdessa suuressa asutuskeskuksessa Darwinissa ja Alice Springsissä. Darwinissa asuu yli puolet territorion ihmisistä. Se sijaitsee territorion luoteiselle monsuunirannikolla. Alice Springs puolestaan on territorion eteläosassa, ja se on muun muassa Australian sisämaahan suuntautuvien matkailijoiden keskuspaikka. Näiden kahden kaupungin ulkopuolella asutus on hajaantunut ja keskittynyt muutamiin kaivoskaupunkeihin, alkuperäisasukkaiden asutuskeskuksiin ja maaseudun palvelukeskuksiin.


title: Henryn laki

text: Henryn laki koskee kaasun paineen ja sen liukoisuuden suhdetta. Laki on saanut nimensä keksijänsä englantilaisen kemistin William Henryn mukaan.


title: Henryn laki

text: formula_1 , missä p =liuenneen kaasun osapaine, c=konsentraatio ja k=kaasulle ominainen, lämpötilasta riippuva vakio eli Henryn vakio


title: Henryn laki

text: Henryn laki on voimassa vain suhteellisen laimeissa liuoksissa.


title: Henryn laki

text:
Typpi liukenee elimistöön Henryn lain mukaisesti. Koska ilmanpaine kasvaa mitä syvemmälle mennään, myös komponenttien osapaine kasvaa ja siispä mitä syvemmällä ilmaa hengitetään, sitä enemmän typpeä liukenee vereen ja kudoksiin. Typpiylimäärä aiheuttaa myrkytystilan, typpinarkoosin eli syvyyshumalan, ja nousun yhteydessä sukeltajantaudin, jossa kudoksissa muodostuu kuplia, jotka aiheuttavat kovan kivun ja joskus jopa kuoleman. Tämän vuoksi sukeltajan on noustava niin hitaasti että typpi ehtii poistua elimistöstä keuhkojen kautta, mikä taas on suhteellisen hidas prosessi.
Tilanne on erilainen mm. hapella, joka ei liukene Henryn lain mukaisesti vaan käyttää fysikaalisen liukenemisen lisäksi hyväkseen kemiallista sitoutumista punasolujen hemoglobiiniin. Tämän johdosta yhteen litraan verta mahtuu 0.2dm³ happea. Henryn lain mukainen happimäärä olisi vain 0.0025dm³.


title: Pedro de Escobar

text: Pedro de Escobar (n. 1465 – 1535 tai myöhemmin) oli portugalilainen, mutta enimmäkseen Espanjassa toiminut renessanssisäveltäjä.


title: Pedro de Escobar

text: Pedro de Escobar syntyi Portossa ja toimi vuodesta 1489 lähtien Kastilian Isabellan palveluksessa. De Escobar toimi hänen kappelissaan laulajana kymmenen vuotta, jonka jälkeen hän palasi Portugaliin. Vuonna 1507 de Escobar siirtyi kuitenkin Sevillaan. Viimeinen maininta de Escobarista on eräässä dokumentissa vuodelta 1535.


title: Pedro de Escobar

text: Escobarilta on säilynyt kaksi messua. Lisäksi hänen tuotantonsa käsittää mm. motetteja ja villancicoja.


title: Nits

text:
Nits on alankomaalainen vuonna 1974 perustettu yhtye. Yhtyeen musiikkia on kuvailtu taiderockiksi, jossa on vaikutteita 1960-luvun brittiyhtyeiden musiikista ja uudesta aallosta. Nitsin alkuperäiskokoonpanon muodostivat laulaja, kosketinsoittaja ja kitaristi Henk Hofstede, laulaja ja kitaristi Michiel Peters, basisti Alex Roelofs ja rumpali Rob Kloet. Vuonna 1981 kokoonpanossa tapahtui vaihdoksia ja Hofsteden ja Kloetin lisäksi yhtyeeseen on siitä alkaen kuulunut kosketinsoittaja Robert Jan Stips.
Nitsin ensimmäinen single "Yes or No" julkaistiin maaliskuussa 1977 ja se löysi tiensä heti radiosoittoon. Seuraavana vuonna valmistui ensialbumi "The Nits". Yhtyeen tunnetuimpiin kappaleisiin vuosien varrelta kuuluvat "Red Tape" (albumilla "Work", 1981), "Nescio" (albumilla "Omsk", 1983), "Sketches of Spain" (albumilla "Kilo", 1983), "Adieu, Sweet Bahnhof" (albumilla "Adieu Sweet Bahnhof", 1984), "In The Dutch Mountains" (albumilla "In The Dutch Mountains", 1987) ja "The Train" (albumilla "Hat", 1988).
Yhtye on tunnettu Suomi-sympatioistaan, ja antoivatpa vuoden 1998 albumilleenkin kotimaansa suomenkielisen nimen Alankomaat.


title: Return of the Champions

text:
Return of the Champions on vuonna 2005 julkaistu Queenin ja Paul Rodgersin livealbumi. Albumi on julkaistu LP-, CD- ja DVD-muodoissa. Albumin sisältö on äänitetty 9. toukokuuta 2005 Sheffieldissä Isossa-Britanniassa.
Kappaleessa ”Bohemian Rhapsody” kuullaan myös alkuperäinen Freddie Mercuryn esitys, joka konsertissa soitettiin taustanauhalta.


title: Carlos Seixas

text: Jose Antonio Carlos de Seixas (11. kesäkuuta 1704 – 25. elokuuta 1742) oli portugalilainen säveltäjä ja urkuri. Hän syntyi Coimbrassa, mutta muutti vuonna 1720 Lissaboniin. Monet Seixasin sävellykset tuhoutuivat Lissabonin maanjäristyksessä vuonna 1755. Häneltä on säilynyt kolme orkesterikappaletta, noin sata kosketinsoitinsonaattia ja kuoromusiikkia.


title: Australian pääkaupunkiterritorio

text: Australian pääkaupunkiterritorio () on territorio Australiassa. Siellä sijaitsee Australian pääkaupunki Canberra. Canberra on myös territorion pääkaupunki. Territorion pinta-ala on 2 358 km² ja asukasluku oli 397 397 vuoden 2016 väestönlaskennassa.


title: Australian pääkaupunkiterritorio

text: Australian pääkaupunkiterritorion lipussa on Etelän risti sinisessä ja Canberran vaakuna kullanvärisessä kentässä.


title: Suomen pankkikriisi

text: Suomen pankkikriisi oli Suomessa 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa pankkeja taloudellisesti vavisuttanut kriisi, jonka seurauksena valtiovalta ryhtyi tukemaan pankkeja niin sanotulla pankkituella.


title: Suomen pankkikriisi

text: Pankkikriisin taustalla oli rahoitusmarkkinoiden vapauttamista seurannut pankkien liiallinen luotonanto ja luotonotto, joka johti koko kansantalouden ylikuumenemiseen. Tätä kutsutaan 1980-luvun loppupuolen kasinotaloudeksi. Hallitsematon riskinotto kostautui yleisen talouskehityksen taittuessa. Seurasi 1990-luvun alun lama. Pahimpaan kriisiin joutui säästöpankkisektori.


title: Suomen pankkikriisi

text: Suomen rahoitusmarkkinat olivat 1980-luvulle saakka suljetut ja pankkikeskeiset. Keskuspankki sääteli korkotasoa, markan ulkoista arvoa ja valuutan liikkeitä. Alhaisen koron vuoksi vallitsi taloudessa jatkuva luottojen ylikysyntä. Koska korolla ei voinut kilpailla, kohdistui pankkien välinen kilpailu lähinnä markkinaosuuteen, ja talouselämä oli järjestynyt pankkien hallitsemiksi ”leireiksi”.


title: Suomen pankkikriisi

text: Rahoitusmarkkinoiden liberalisoinnin tarve kasvoi 1980-luvulla, koska maailmantalous vapautui ja koska Suomen vientiyritykset saattoivat hoitaa rahoituksensa myös ulkomailta. Suomen talouden ei katsottu voivan jäädä liberalisoitumisesta sivuun, jotta kilpailukyky säilyisi. Valuutan termiinimarkkinat vapautettiin vuonna 1980. Antolainauksen korkosääntely purettiin ja vuonna 1986 syntyivät pankkien väliset interbank-markkinat. Pääoman tuonti- ja vientimahdollisuuksia lisättiin. Pankit ja yritykset saattoivat ottaa luottoa myös ulkomailta.


title: Suomen pankkikriisi

text: Vapautuneilla markkinoilla tilanne oli ennennäkemätön niin pankeille, luotonottajille kuin valvontaviranomaisille. Kun lainarahaa oli nyt runsaasti saatavilla, kotitaloudet ja yritykset velkaantuivat nopeasti. Pankit pyrkivät totuttuun tapaan kasvattamaan markkinaosuuksiaan ja rahoittivat luottoekspansiota rohkeasti lyhytaikaisella markkinarahalla. Näin ne joutuivat alttiiksi mittaville korko- ja luottotappioriskeille, joihin ne eivät osanneet varautua. Pankit osallistuivat myös riskialttiisiin, mutta onnistuessaan tuottoisiin osakemarkkinaoperaatioihin, joita olivat esimerkiksi yrityskaupat ja niin sanotut nurkanvaltaukset. Pankkien riskinhallinta oli heikkoa eivätkä valvontaviranomaiset, Suomen Pankki ja pankkitarkastusvirasto, kyenneet puuttumaan ongelmiin ajoissa.


title: Suomen pankkikriisi

text: Rohkeimmin riskejä ottivat SKOP ja sen johtama säästöpankkiryhmä, jotka pyrkivät irrottautumaan vanhanaikaiseksi koetusta talletuspankkitoiminnasta. Vuosina 1987–1989 säästöpankkien luotonanto kasvoi keskimäärin 26 prosenttia vuodessa. SKOPin kokoon ja riskinkantokykyyn nähden ylisuuria operaatioita olivat muun muassa kannattavuusvaikeuksissa olevan Tampellan osto vuonna 1987 ja neitsytsaarelaisen hotellihankkeen luototus 400 miljoonalla markalla vuonna 1988.


title: Suomen pankkikriisi

text: Suomen Pankki yritti hillitä talouden ylikuumenemista vuonna 1989. Talous oli kasvanut liian nopeasti: vaihtotaseen alijäämä syventynyt, inflaatiotavoite karannut käsistä, osakkeiden hinnat kohonneet nelinkertaisiksi vuodesta 1985. Luotonanto oli kasvanut liikaa. Suomen Pankki vaati luotonannon kasvun rajoittamista 10 prosenttiin. Muut pankit noudattivat rajoitusta, mutta säästöpankit eivät totelleet. Päinvastoin, ne halusivat kasvaa. SKOP:n ja säästöpankkien mielettömät kasvutavoitteet paljastuivat Suomen Pankille sattumalta. Säästöpankkifederaation luotonanto kasvoi vuonna 1989 lopulta 24,5 %. Kasvu rahoitettiin velkaantumalla ulkomaille.


title: Suomen pankkikriisi

text: Suomen talous näytti horjumisen merkkejä syksyllä 1989. Suomen Pankki oli sitoutunut vakaan markan politiikkaan. Valuuttapaon vuoksi Suomen Pankki joutui puolustamaan markan arvoa nostamalla korkotasoa huomattavasti. Korkojen nousu rasitti pankkien kannattavuutta nakertamalla korkomarginaalia. Pankit joutuivat ns. korkoloukkuun, jolla tarkoitettiin sitä, että pankit olivat antaneet rahaa lainaksi alemmalla korolla kuin mitä ne itse maksoivat siitä. Asiakkailla oli runsaasti peruskorkoon sidottuja lainoja, joiden korko pysyi käytännössä kiinteänä. Samaan aikaan pankit rahoittivat näitä lainoja lyhytaikaisella markkinarahalla, jonka korko oli selvästi korkeampi. Korkojen nousu johti Suomessa siihen, että pörssikurssit laskivat ja yritykset siirtyivät ottamaan alempikorkoisia valuuttalainoja.


title: Suomen pankkikriisi

text: Yleisen talouskehityksen taittuessa 1990-luvun alussa monet velkaantuneet yritykset joutuivat kannattavuusvaikeuksiin ja pankeille alkoi syntyä suuria luottotappioita: vuosina 1988–1990 noin 5 miljardia markkaa ja vuosina 1991–1993 jo yli 50 miljardia. Pankkien vakavaraisuus ja maksuvalmius heikkenivät.


title: Suomen pankkikriisi

text: Pankkien tilanne kävi ilmeiseksi SKOPin joutuessa likviditeettikriisiin.


title: Suomen pankkikriisi

text: SKOPin ja säästöpankkiryhmän strategiaksi oli muodostunut varainhankinnan hoitaminen lyhytaikaisella markkinarahalla, mutta sijoitukset haluttiin pitää pitkäaikaisina (kuten osakemarkkinoilla ja yritysluotoissa). Strategia johti suuriin tappioihin, kun toisaalta sijoitusten arvot laskivat ja toisaalta helibor-korko nousi, ajoittain jopa noin 16 prosenttiin. Strategia oli myös riippuvainen markkinarahan saatavuudesta. Vuonna 1990 SKOP joutui usein turvautumaan viimesijaiseen rahoitukseen, Suomen Pankin päiväluottoon, kun se ei saanut riittävästi luottoa interbank-markkinoilta. Markkinoilla ei enää luotettu SKOPin kykyyn vastata sitoumuksistaan.


title: Suomen pankkikriisi

text: Syyskuussa 1990 Suomen Pankki teki SKOPille vakautusohjelman ja merkitsi pankin osakepääoman korotuksen. Keväällä 1991 SKOPille laadittiin tervehdyttämisohjelma, joka ei kuitenkaan riittänyt pankin nostamiseen jaloilleen. Syyskuussa 1991 koko pankkijärjestelmän tila oli huono. Säästöpankkiryhmällä oli järjestämättömiä luottoja 7 miljardia markkaa, muilla pankeilla yhteensä 25 miljardia.


title: Suomen pankkikriisi

text: Lopullisesti SKOPin maksuvalmius romahti 19. syyskuuta 1991, kun muut pankit eivät enää ostaneet sen sijoitustodistuksia. Jotta koko pankkijärjestelmä ei sortuisi, Suomen Pankki otti SKOPin haltuunsa. Osake-enemmistö ja määräysvalta SKOPissa siirtyivät Suomen Pankille. Siinä vaiheessa SKOPille oli annettu tukea jo 16,2 miljardia markkaa.


title: Suomen pankkikriisi

text: Kriisin laajuus alkoi paljastua. Pankit ilmoittivat julkisuudessa miltei päivittäin uusista luottotappioista. Pankkien vakavaraisuuden ja maksuvalmiuden turvaamiseksi valtio antoi vuonna 1992 kaikille pankeille pääomalainaa yhteensä 7,9 miljardia markkaa. Pääomalaina oli aluksi korotonta, mutta myöhemmin sen korko alkoi nopeasti nousta. Korkoa sai maksaa ainoastaan voitonjakokelpoisista varoista, ja jos pankit eivät olisi pystyneet maksamaan korkoa, valtio olisi voinut muuttaa lainan osakeomistukseksi. SKOPia lukuun ottamatta pankit maksoivat pääomalainan takaisin 1990-luvun loppuun mennessä.


title: Suomen pankkikriisi

text: Säästöpankkiryhmä tarvitsi mittavampaa tukea. Keväällä 1992 perustettiin Valtion vakuusrahasto pankkituen hallinnointia varten. Vuonna 1992 perustettiin myös Suomen Säästöpankki – SSP Oy, johon sulautui 43 vaikeuksissa olevaa säästöpankkia. Suomen Säästöpankin terveet osat myytiin lokakuussa 1993 muille pankeille. Ongelmaluottoja hoitamaan perustettiin 18. marraskuuta 1993 valtion omistama roskapankki, Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal.


title: Suomen pankkikriisi

text: STS-Pankki ajautui konkurssin partaalle 1992. Pankki vältti konkurssin mutta menetti itsenäisyytensä, kun Kansallis-Osake-Pankki osti sen osake-enemmistön marraskuussa 1992. STS-Pankin talletukset ja terve luottokanta siirrettiin KOP:lle ja ongelmaluotot "Siltapankkiin".


title: Suomen pankkikriisi

text: Ongelmaluottojen selvittely ja luottojen vakuuksina olleiden kiinteistöjen realisointi jatkui Arsenalissa vuosikausia. Arsenal työllisti 1990-luvun puolivälissä noin 700 henkilöä. Vuonna 2003 työ oli saatu siinä määrin päätökseen, että henkilöstöä oli enää kymmenen ja yhtiö voitiin asettaa selvitystilaan lopettamista varten.


title: Suomen pankkikriisi

text: Varsinaisen pankkituen pääasialliset saajat olivat SKOP, STS-Pankki, Suomen Säästöpankki ja Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal. Tukea annettiin rahallisesti 61 miljardia markkaa ja takauksina 28,3 miljardia. Vuoteen 2004 mennessä takaukset olivat palautuneet kokonaan, mutta rahallista tukea oli takaisin saamatta noin 37,3 miljardia markkaa. Veronmaksajien lopulliseksi kokonaistappioksi pankkikriisistä on arvioitu noin 50 miljardia markkaa. Luvussa eivät ole mukana liikepankkien omistajille koituneet tappiot eivätkä välilliset kansantaloudelliset vaikutukset.


title: Suomen pankkikriisi

text:
Journalisti Antti-Pekka Pietilä väitti vuonna 2008 julkaistussa kirjassaan "Pankkikriisin peitellyt paperit", että Suomen Säästöpankin pilkkomisen yhteydessä tukea meni merkittäviä määriä epäsuorasti SYP:lle ja KOP:lle. Pietilä väitti myös, että valtio tuki pankkeja kesäkuussa 1993 antamalla anteeksi noin kymmenen miljardin markan suuruiset verovelat. Velat olisivat syntyneet pankkien jätettyä maksamatta sijoitustodistusten leimaveroja 1980-luvulta lähtien. Valtiovarainministerinä lakia säädettäessä toimineen Iiro Viinasen mukaan lakimuutos oli välttämätön pankkien toimintakyvyn turvaamiseksi. Viinasen mukaan lain suuri taloudellinen merkitys ei ilmeisesti ollut kansanedustajien tiedossa asiasta päätettäessä.
Toisaalta Suomen Pankin tutkija Antti Kuusterä ja
Finanssialan Keskusliiton lainsäädäntö ja verotus -yksikön johtaja, vero-oikeuden dosentti Erkki Kontkanen ovat katsoneet, etteivät sijoitustodistukset alun perinkään olleet leimaveron alaisia. Kysymys ei siis heidän tulkintansa mukaan olisi ollut lainkaan "armahduksesta", vaan tulkinnanvaraisuuden poistamisesta ja vakiintuneen tulkinnan vahvistamisesta.


title: Suomen pankkikriisi

text: Kaikki pankkiryhmät kärsivät pankkikriisissä mittavia tappioita. Pankkisektorin kokonaistulos oli tappiollinen vuosina 1991–1995.


title: Suomen pankkikriisi

text: Aiemmin vahva säästöpankkiryhmä hajosi kriisin seurauksena. Ryhmän markkinaosuus supistui vuosien 1990–1998 aikana 28 prosentista viiteen prosenttiin.


title: Suomen pankkikriisi

text: Suuret liikepankit selvisivät omillaan. KOP paikkasi vakavaraisuuttaan vuonna 1993 järjestetyllä Kansallistalkoiksi kutsutulla osakeannilla ja 1994 järjestetyllä Kansallisannilla, jolla se keräsi sijoittajilta kaksi miljardia markkaa. Kansallis-Osake-Pankki ja Suomen Yhdyspankki yhdistyivät vuonna 1995 Merita Pankiksi.


title: Suomen pankkikriisi

text: Osuuspankkiryhmä selvisi kriisistä vähimmällä, mutta senkin menetykset olivat raskaat.


title: Suomen pankkikriisi

text: Pankkikriisi pakotti pankit tehostamaan toimintaansa ja karsimaan alan ylikapasiteettia. Henkilöstö puolittui runsaasta 50 000:sta (1990) noin 25 000:een (1997) eikä ole siitä sittemmin merkittävästi kasvanut. Tietotekniikan hyödyntäminen tehostui ja verkkopankkipalveluiden käyttö yleistyi. Konttoriverkosto supistui alle puoleen, ja pankkien toimintakulut pienenivät merkittävästi.


title: Bad Company

text: Bad Company on brittiläinen rockyhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1973 Free-yhtyeen jälkimainingeissa. Bad Company katsotaan toisinaan niin sanotuksi superyhtyeeksi, sillä jäsenet olivat entuudestaan tunnettuja muusikoita: Paul Rodgers ja Simon Kirke tulivat Freestä, Mick Ralphs oli toiminut Mott The Hooplen kitaristina ja Boz Burrell tuli King Crimsonista. Yhtyeen managerina toimi Led Zeppelinin asioita hoitanut Peter Grant.


title: Bad Company

text: Heti yhtyeen ensimmäinen single ”Can’t Get Enough” oli iso hitti. Yhtyeen LP:t myivät kauttaaltaan suuria määriä 1970-luvulla, etenkin Yhdysvalloissa. Alkuperäinen Bad Company hajosi vuonna 1982, mutta palasi keikkalavoille ja studioon ilman Paul Rodgersia vuonna 1986. Yhtyeen musiikki edusti tämän jälkeen persoonattomampaa valtavirtaa, kunnes Rodgersin kanssa tehtiin alkuperäisellä kokoonpanolla muutama uusi kappale vuonna 1999. Tänä aikana vokalistina toimi muun muassa Brian Howe vuoden 1988 "Dangerous Age" -albumilla. Vuonna 2002 yhtye keikkaili uudella kokoonpanolla, jossa olivat mukana jo Freen aikoina yhdessä soittaneet Rodgers ja rumpali Kirke. Kitarassa oli Dave Colwell ja bassossa Jaz Lochrie. Tässä vaiheessa Rodgers oli hurjassa vedossa, mutta yhtyeen comeback- ja kiertuesuunnitelma jäi lyhyeksi Kirken terveydellisten ongelmien takia. Rodgersin otteet oli kuitenkin huomattu ja hänelle liikeni pesti Queenin laulajana. Tervehtynyt Kirke alkoi keikkailla jälleen vuonna 2006 ja toivoi pääsevänsä vielä joskus soittamaan Rodgersin kanssa. Toive toteutui vuonna 2008, jolloin elossa olevat jäsenet Rodgers, Kirke ja Ralphs soittivat nostalgiakeikan Hollywoodissa. Boz Burrell kuoli vuonna 2006 sydänkohtaukseen 60-vuotiaana.


title: Päärnäinen

text: Päärnäinen (tunnetaan myös nimellä "Kuukkari", ) on Porin 6. kaupunginosa, jonka rakennuskanta on osin lähes alkuperäistä 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun matalaa empiretyylistä puukerrostaloa ja osin 1960-luvun pienkerrostaloa. Kaupunginosan oikea nimi on Päärnäinen, mutta nimeä ei käytetä tavallisessa puhekielessä, eikä kovin moni edes tunne sitä. Kaupunginosa sijaitsee Keski-Porin alueella keskustan länsipuolella ja Käppärän itäpuolella. 6. kaupunginosan eteläpuolella sijaitsee 10. kaupunginosa Tiilinummi, joka saatetaan joskus virheellisesti mieltää osaksi "Kuukkaria". Kalevanpuisto toimii Päärnäisten ja Tiilinummen rajana, Rauhanpuisto erottaa Päärnäisten ja Käppärän.


title: Päärnäinen

text: 6. kaupunginosa perustettiin Porin länsilaitaan 1800-luvun lopulla työläisten asuinalueeksi. Aiemmin alueella sijaitsi laaja maakuoppiin rakennettu työläisasuinalue, ns. kuoppakaupunki. Alkuperäinen kaupunginosa käsitti vain nykyisen kaupunginosan itäpuolen. Vuosien varrella kaupunginosaa laajennettiin länteen päin lopulta nykyisen Käppärän kaupunginosan rajalle saakka. Nykyisin kaupunginosa on etenkin nuorten, hyvin toimeentulevien keskuudessa suosittu asuinalue johtuen historiastaan ja idyllisestä ympäristöstään.


title: Päärnäinen

text: 6. kaupunginosassa on useita kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kohteita, kuten Pumpputori, Kuoppatori, Ukkokoti ja Käpylä sekä sininen rakennus nimeltä Nummi, jossa on asunut tai asuu useita Porista lähtöisin olevia taiteilijoita. "Kuukkarissa" on ollut myös useita kymmeniä kauppoja ja pienyrityksiä, jotka näkyvät sittemmin asumuksiksi muutetuissa taloissa muun muassa yhä paikallaan olevina entisinä näyteikkunoina tai kyltteinä asuintalojen ulkoseinillä. Alueen pohjoispuolelta kulkevan Maantiekadun varrella on jäljellä myös joitain Venäjän vallan aikaisia ja sellaisenaan Suomessa harvinaisia kolmikielisiä (suomi, ruotsi ja venäjä) katukylttejä.


title: Päärnäinen

text: Kuudennen osan lähiympäristössä sijaitsevat myös Porin vanha hautausmaa, arkkitehtonisesti merkittävä vesitorni sekä vesitorninpuisto. Alueella toimi myös Manteli, joka sittemmin muuttui Siwaksi ja on nykyään K-Market. Kyseinen liikehuoneisto on toiminut lähikauppana jo 1910-luvulta alkaen.


title: Päärnäinen

text: Kuudennen kaupunginosan pohjoispuolelta löytyvät lisäksi Porin kaupunginsairaala sekä Päärnäisten päiväkoti. Näiden ympäristö kuuluu nykyisin osana Porin kansalliseen kaupunkipuistoon, joka oli ensimmäinen laatuaan Suomessa.


title: Päärnäinen

text: Kuukkarista ovat kotoisin tai siellä ovat vaikuttaneet muun muassa kirjailijat Lauri Levola ja Kari Levola, taiteilija Henry Merimaa sekä Deep Turtle -yhtye. Myös paikallisten keskuudessa legendan maineen omaavan Old Reino -yhtyeen keulahahmo, Kuukkarin Kreivi (Kai Kristian Palomäki), asuu nimensä mukaisesti kuudennessa osassa. Myös yhtye Kuusumun Profeetta on lähtöisin Kuukkarista. Kansanedustaja Laura Huhtasaari asuu Kuukkarissa.


title: Vaarala

text: Vaarala tai Waarala tarkoittaa seuraavia:


title: Antônio Carlos Gomes

text: Antônio Carlos Gomes (11. heinäkuuta 1836 – 16. syyskuuta 1896) oli brasilialainen säveltäjä. Hän opiskeli konservatoriossa Rio de Janeirossa. Valmistuttuaan hän sävelsi ensimmäisen oopperansa, "A noite do castelon" (1861). Vuonna 1864 Gomes matkusti Milanoon opiskelemaan. Siellä hän tapasi myös tulevan vaimonsa, pianisti Adelina Perin. Oopperoidensa lisäksi Gomes sävelsi kolme kirjaa lauluja, kuoromusiikkia ja pianokappaleita.


title: Osmoottinen paine

text: Osmoottinen paine on paine, joka tarvitaan osmoosin estämiseen, kun puhdas liuotin kulkee puoliläpäisevän kalvon läpi.


title: Osmoottinen paine

text: Liuos, jonka osmoottinen paine on sama kuin plasman, on iso-osmoottinen. Hypo-osmoottinen on liuos, jolla on matalampi osmoottinen paine ja hyperosmoottinen on liuos, jonka osmoottinen paine on korkeampi.


title: Osmoottinen paine

text: Kemiassa osmoottinen paine ilmaistaan matemaattisesti


Osmoottinen paine


title: Osmoottinen paine

text: jossa "π" on osmoottinen paine atmosfääreinä, "i" on van 't Hoffin kerroin, "M" on liuoksen molaarisuus, "R" on kaasuvakio ja "T" on lämpötila kelvineinä.


title: Metsätalousinsinööri

text: Metsätalousinsinööri (AMK) (lyhenne MTI) on metsätalouden ammattikorkeakoulututkinto, ohjeelliselta laajuudeltaan 240 opintopistettä (4 vuotta). Se on ainoa insinööritutkinto, joka ei kuulu tekniikan ja liikenteen osastojen koulutustarjontaan. Koulutusta järjestävät ammattikorkeakoulujen luonnonvara- ja ympäristöalan yksiköt eri puolella Suomea Hämeen, Kaakkois-Suomen, Pohjois-Karjalan, Lapin ja Tampereen ammattikorkeakouluissa sekä ruotsinkielisessä Yrkeshögskolan Noviassa.


title: Metsätalousinsinööri

text: Koulutus koostuu yleisaineista (kuten kielet, matemaattiset aineet, viestintä) sekä ammatillisista aineista (muun muassa ekologia, metsänhoito, puunhankinta, luonnonhoito, metsäsuunnittelu, liiketoimintaosaaminen). Koulutus sisältää myös työelämälähtöisiä projektiopintoja sekä työharjoittelua.


title: Metsätalousinsinööri

text: Metsätalousinsinöörit toimivat työelämässä erilaisissa asiantuntija-, työnjohto-, koulutus-, neuvonta- ja suunnittelutehtävissä sekä monenlaisissa projekteissa.


title: Suomen talous

text: Suomen talous tarkoittaa Suomen kansantalouden muodostamaa kokonaisuutta, jonka merkittävin osa on yksityinen elinkeinoelämä. Suomi on teollisuusmaa, joka kuuluu Euroopan talousalueeseen ja käyttää yhteisvaluutta euroa sekä noudattaa Euroopan keskuspankin rahapolitiikkaa. Suomen bruttokansantuote on yli 200 miljardia euroa. Bruttokansantuote per capita on noin 40 000 euroa.


title: Suomen talous

text: Suomen talous on avoin eli maa käy kauppaa ulkomaiden kanssa, ja vienti muodostaa bruttokansantuotteesta merkittävän osan. Suomen talous on sekatalous, jossa osa hyödykemarkkinoista toimii markkinatalouden mukaan, mutta julkinen valta on mukana merkittävässä osassa palvelutuotantoa ja tukemassa hyödyketuotannon edellytyksiä. Suomen valtio omistaa pääasiassa rautatiet ja suuria teollisuusyrityksiä, joita kutsutaan valtionyhtiöiksi. Suomen valtiolla on myös alkoholin vähittäiskauppa- (Alko) sekä veikkaus- ja rahapelimonopolit (Veikkaus).


title: Suomen talous

text: Suomessa toteutetaan niin kutsuttua pohjoismaista mallia, eli hyvinvointivaltiota, jossa verotus on kireää, mutta kaikki saavat verovaroin kustannettuja julkisia palveluita edullisesti tai maksutta. Vain osa kansalaisista on järjestelmän nettomaksajia. Suomalaista politiikkaa leimaavat hyvinvointivaltion kannatus ja koko maan asuttuna pitämisen merkitys, jotka huomioidaan talouspolitiikassa. Suomessa kunnat vastaavat merkittävästä osasta palvelutuotantoa. Suomessa on vahvat työmarkkinajärjestöt, joilla on itsenäistä valtaa sopia palkoista ja työehdoista, mutta valtio on ollut mukana suomalaisessa työmarkkinaneuvottelujen erikoisuudessa: tupo-ratkaisussa.


title: Suomen talous

text: Suomella on merkittävät metsävarat, jotka johtivat metsäteollisuuden kehittymiseen. Metalli-, konepaja- ja öljynjalostusteollisuudet kehittyivät sotakorvausten maksamisen ja Neuvostoliiton bilateraalikaupan myötä. 1990-luvun alussa Suomi koki merkittävän laman, joka johtui Neuvostoliiton romahduksesta ja epäonnistuneesta rahapolitiikasta. Suomi elpyi tuhansia yrityksiä kaataneesta lamasta ja suurtyöttömyydestä erityisesti uusien kasvualojen vetämänä: informaatioteknologia, matkapuhelimet ja telekommunikaatiopalvelut siivittivät Suomen talouskasvua. Suomi liittyi Euroopan unioniin 1995 ja euroon 2001.


title: Suomen talous

text: Talouselämä-lehden kokoaman listan mukaan viime vuosina Suomen liikevaihdoltaan suurimpien yritysten joukossa ovat viime vuosina toistuvasti olleet öljynjalostaja Neste, tietoliikenneteknologiayhtiö Nokia sekä metsäyhtiöt Stora Enso ja UPM-Kymmene. Helsingin pörssi on maan arvopaperipörssi.


title: Suomen talous

text: Suomen talous on tyypiltään sekatalous, toisten tutkijoiden mukaan valtiomonopolistinen kapitalistinen talousjärjestelmä, mihin kuuluu periaate, että valtiovalta turvaa yksityisen pääoman toiminnan esimerkiksi tuottamattomalla perusteollisuudella, liikenneväylillä ja koulutuksella sekä terveydenhuollolla. Osa hyödykemarkkinoista toimii vapaiden markkinoiden mukaan, mutta julkinen valta on mukana merkittävässä osassa palvelutuotantoa. Maataloudessa omistus on yksityistä, mutta viljelijöille maksetaan yhteiskunnan tukiaisia, nykyään suoraa tulotukea elinkeinon ylläpitämiseksi. On myös viitteitä siitä, että Suomi olisi siirtymässä tai siirtynyt tuotantokapitalismista finanssitaloudeksi.


title: Suomen talous

text: Suomessa julkisyhteisöjen menot ovat suuret verrattuna muihin maihin, julkisten menojen suhde bruttokansantuotteeseen (BKT) oli vuonna 2014 korkein EU-maista 58,7 %, kun EU-maiden keskiarvo oli 48,1 %. -- tämä ei tarkoita että yksityiset menot olisivat 40% bruttokansantuotteesta. Verojen osuus BKT:sta on 43 %, joten siinä Suomi sijoittui Pohjoismaiden ja Keski-Euroopan maiden väliin vuonna 2013.


title: Suomen talous

text: Suomen bruttokansantuote vuonna 2016 oli 216 miljardia euroa. Viitevuoden 2010 hinnoin se oli edelleen matalampi kuin huippuvuosina 2007 ja 2008. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote henkeä kohti oli vuosina 2011–2015 samaa tasoa kuin esimerkiksi Britanniassa tai Ranskassa.


title: Suomen talous

text: Vuonna 2015 kansantalouden arvonlisäyksestä noin 60 % tapahtui yksityisellä sektorilla, 20 % julkisella sektorilla ja 20 % kolmannella sektorilla.


title: Suomen talous

text: Vuonna 2016 Suomen julkisyhteisöjen velka oli 63 % bruttokansantuotteesta. Velan bkt-osuus nousi jyrkästi 2010-luvun alkupuoliskolla, mutta kääntyi vienoon laskuun vuosikymmenen puolenvälin jälkeen.


title: Suomen talous

text: Suomi ei ole koskaan ollut massiivisen työperäisen maahanmuuton kohdemaa, kuten esimerkiksi Ruotsi ja Saksa. Vielä 1970-luvulla Suomesta muutettiin työn perässä lähinnä Ruotsiin. 1980-luvun nousukauden myötä Suomessa päästiin lähelle täystyöllisyyttä, kunnes 1990-luvun laman myötä työttömyys kohosi yli kymmenen prosentin. Lamaa seuranneen nousukauden myötä työttömyys laski voimakkaasti, mutta ei kuitenkaan 1990-luvun vaihteen tasolle. 2010-luvun nihkeän talouskehityksen aikana työttömyys on vaihdellut kahdeksan ja kymmenen prosentin välillä. Työllisyysaste on runsaat kaksi kolmasosaa työvoimasta kun se vuonna 1990 oli noin kolme neljäsosaa.


title: Suomen talous

text: Suomen vaihtotase on ollut alijäämäinen vuodesta 2011 alkaen.


title: Suomen talous

text: Maailman talousfoorumin kilpailukykyvertailussa "Global Competitiveness report" Suomi oli vuosina 2013 ja 2014 kolmannella sijalla, mutta putosi vuosina 2015 ja 2016 kahdeksanneksi 140 maan joukossa. Se sai kiitosta julkisen sektorin tehokkuudesta ja läpinäkyvyydestä, koulutuksesta ja innovatiivisuudesta. Valtiontalous ja työmarkkinoiden jäykkyys saivat moitteita.


title: Suomen talous

text: Suomen rahayksikkö on ollut vuodesta 1999 euro. Aluksi euro oli vain laskennallinen valuutta, johon sitä edeltänyt markka oli kiinnitetty. Eurokolikot- ja setelit otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2002, ja 28. helmikuuta 2002 jälkeen vain euroa on voinut käyttää maksuvälineenä. Euron ja markan välinen vaihtokurssi oli 5,94573.


title: Suomen talous

text: Suomen liittyminen yhteisvaluuttaan tarkoitti rahapoliittisen liikkumavaran huomattavaa supistumista. Päätökset rahamäärän muutoksista ja korkotasosta tehdään Euroopan keskuspankissa. Aikaisemmin niiden avulla voitiin vaikuttaa inflaatioon ja talouskasvuun. Toisaalta yhteisvaluutta tuo huomattavasti aikaisempaa vakaamman ympäristön ja laajan kotimarkkina-alueen suomalaisille yrityksille.


title: Suomen talous

text: Hintojen nousu eli inflaatio oli Suomessa sotien jälkeen nopeaa. Koska viennin kilpailukyky kärsi inflaatiosta, tilannetta korjattiin aikaisemmin jokseenkin säännöllisesti devalvaatioilla. Viimeisin näistä jouduttiin tekemään laman seurauksena vuonna 1991. Toistuvat devalvaatiot ja inflaatiot ruokkivat toisiaan, jolloin voi syntyä devalvaatio-inflaatio-kierre. Nykyisin Suomi kuuluu Euroopan talous- ja rahaliitto EMUun ja yhteisvaluutta euroon ja yritysten toiminta on entistä kansainvälisempää, joten valuuttakurssin käyttö Suomen talousongelmien ratkaisemiseen ei ole mahdollista.


title: Suomen talous

text: Vuoden 2012 keväällä tehdyn ruoan ja alkoholittomien juomien hintavertailun mukaan kuluttajahinnat ovat Suomessa 19 prosenttia EU:n keskiarvon yläpuolella.


title: Suomen talous

text: Suomessa on suuri julkinen sektori. Tavallisten julkishallinnon, maanpuolustuksen ja koulutuksen lisäksi suurin osa terveydenhuollosta on julkista. Kunnat järjestävät myös monia muita palveluja, kuten esimerkiksi lasten ja vanhusten hoitoa sekä kirjastopalveluja. Julkisyhteisöjen menojen suhde bruttokansantuotteeseen on Suomenssa maailman suurimpia. Julkisen sektorin kokoa on eri maissa vaikea vertailla, sillä se kattaa eri asioita, Suomessa esimerkiksi ison osan eläkkeistä. Julkisella sektorilla työskentelee 25 % työvoimasta. Kuntasektorilla on 526 000 ja valtiolla noin 142 000 työntekijää.


title: Suomen talous

text: Suomen valtion budjettitalouden tulopuolesta verot ja veronluonteiset tulot kattavat noin 40 miljardia euroa (2016). Tästä tuloveroa on noin 13 miljardia ja liikevaihtoveroja noin 18 miljardia. Menopuolella suurimmat pääluokat ovat valtiovarainministeriön (17,5 mrd.), sosiaali- ja terveysministeriön (13 mrd.) ja opetus- ja kulttuuriministeriön (6,7 mrd.) hallinnonaloihin kuuluvat menot.


title: Suomen talous

text: Suomessa valtio on mukana monenlaisessa liiketoiminnassa. Sillä on omistuksia monissa entisissä valtion yrityksissä, kuten Finnairissa, Fortumissa ja TeliaSonera Finlandissa (ent. Sonera). Lisäksi se omistaa kokonaan yrityksiä, kuten VR-Yhtymän, jolla on monopoli rautateiden matkustajaliikenteessä. Lisäksi valtio omistaa kaksi sosiaalisin syin perusteltua monopolia: Veikkaus (rahapelit, raha-automaatit, kasinot ja raviveikkaus) ja Alko (väkevien alkoholijuomien vähittäismyynti). Vuoden 2016 alussa valtion yhtiöomistusten arvo oli noin 30 miljardia euroa. Valtioneuvoston kanslia hallitsee suoraan tai sijoitusyhtiö Solidiumin kautta yhtiöitä, joissa valtiolla on sijoittajaintressi, mutta eri ministeiröt hallinnoivat valtionomistusta erityisyhtiöissä kuten Alkossa.


title: Suomen talous

text: Valtion velka laski vuonna 2006 noin 59 miljardiin euroon eli 35,1 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Laman jälkeen sen osuus kävi huipussaan vuonna 1996, jolloin se oli 67 %. Vuodesta 2008 velan määrä on kasvanut, vuonna 2012 se oli noin 84 miljardia euroa eli 43,6 % bruttokansantuotteesta. Julkisyhteisöjen velka (EDP) oli vuonna 2013 arviolta 110,2 miljardia euroa eli 57 % bruttokansantuotteesta. Kehitysapua varten Suomi budjetoi vuonna 2016 yhteensä 809 miljoonaa euroa eli 0,38 prosenttia bruttokansantuotteesta.


title: Suomen talous

text: Suomen Pankki on Suomen keskuspankki, ja se on jäsenenä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). Sen ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintavakautta Suomessa ja euroalueella. Pyrkimyksenä on tukea myös muiden talouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista hintavakauden tavoitetta vaarantamatta.


title: Suomen talous

text: Suomessa oli vuonna 2013 noin 280 000 yritystä (mukana eivät ole alkutuotannon yritykset kuten maatalousyrittäjät), eli noin 52 yritystä tuhatta asukasta kohti. Liikevaihdoltaan suurin yritys vuonna 2014 oli Neste Oil. Toisella sijalla oli Nokia, jonka odotettiin nousevan taas suurimmaksi Alcatel-Lucent-oston myötä. Kaksi metsäyhtiötä, Stora Enso ja UPM-Kymmene, ovat sijoilla kolme ja neljä. Viidentenä oli vähittäiskauppaa harjoittava Kesko.


title: Suomen talous

text: Vuonna 2012 Suomen työllistävin yritys oli Itella, joka tarjosi työpaikan lähes 20 000 suomalaiselle. Muita yli kymmenentuhannen suomalaisen työllistäjiä olivat Nokia, ISS, VR ja Kesko.


title: Suomen talous

text: Talouselämä-lehden luetteloimista 500 suuryrityksestä 40 prosenttia on ulkomaalaisten tytäryhtiöitä, mutta myös monien pörssiyhtiöiden osake-enemmistö on kansainvälisten sijoittajien salkussa. Kotimaiset eläkesijoitusyhtiöt ovat myös merkittävä omistajaryhmittymä, vuonna 2013 niiden yhteenlaskettu sijoitusten markkina-arvo oli yli sata miljardia euroa. Suurimpia sijoittajia näistä ovat Keva, Varma ja Ilmarinen.


title: Suomen talous

text: Suomessa osuuskunniksi tunnistetaan parhaiten osuuspankit, osuuskaupat sekä osuustoimintataustaiset metsä- ja elintarvikealan yritykset. Osuuskuntia toimii kuitenkin lähes kaikilla toimialoilla. Vakuutusalalla keskinäiset yhtiöt ja vakuutusyhdistykset toimivat samalla perusperiaatteella kuin osuuskunnat. Suuria osuustoiminallisia yrityksiä ovat S-kaupparyhmä, osuuspankkiryhmä ja Metsäliitto.


title: Suomen talous

text:
Helsingin pörssi on perustettu vuonna 1912. Se kuuluu nykyään ruotsalaiseen OMX-konserniin, joka puolestaan on yhdysvaltalaisen Nasdaqin omistuksessa. Pohjoismaisille pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettu kauppapaikka NASDAQ OMX First North toimii myös Helsingissä.
Ulkomaalaisten sijottajien osuus pörssiyhtiöiden omistuksesta on vaihdellut 2000-luvulla paljon. Vuosituhannen alussa Nokian suuruuden aikana se oli yli 70 prosenttia. Vuoden 2015 lopussa kaikkien Helsingin pörssissä listattujen osakkeiden yhteenlaskettu markkina-arvo oli 187 miljardia euroa. Ulkomaisten sijoittajien omistusosa oli siitä tasan puolet. Lukua voivat vääristää kotimaisten sijoittajien ulkomaiset sijoitusyhtiöt. Suurin ulkomaalaisten omistusosuus on Cityconissa (85,6 %), Nokiassa (80,6 %), Rapalassa (72,9 %) ja Nokian Renkaissa (72,5 %).


title: Suomen talous

text: Investointien osuus bruttokansantuotteesta oli Suomessa vuonna 2013 noin 21 %. Kiinteistä investoinneista 56 % oli erilaisia rakennuksia ja 22 % koneita ja laitteita. Kokonaisinvestoinneista tehdasteollisuuden osuus on laskenut ja on enää noin 15 %.


title: Suomen talous

text: Tutkimus- ja kehittämismenojen osuus investoinneista on noussut. Vuonna 2014 ne olivat 6,5 miljardia euroa, eli noin 3,4 % bruttokansantuotteesta. Yritysten panostus tutkimukseen ja kehitykseen on kansainvälistä tasoa.


title: Suomen talous

text: Pankkisektori on merkittävä yritystoiminnan rahoittaja. Vuonna 2014 yritykset saivat ylivoimaisesti eniten uutta rahoitusta pankeilta (22 000 miljoonaa euroa) kun taas joukkovelkakirjoilla ne keräsivät vain 2 800 miljoonaa euroa.


title: Suomen talous

text: Pankkisektoria hallitsee kaksi toimijaa, Nordea, Osuuspankkiryhmä, joiden sekä luotot että talletukset olivat 50-65 miljardia euroa vuonna 2013. Danske Bank on kooltaan näistä noin kolmanneksen, muut toimijat vielä pienempiä. Suomen pankkimaailma on Euroopan keskittyneimpiä. OECD ja Euroopan komissio ovat ilmaisseet huolensa kilpailun vähyydestä.


title: Suomen talous

text: Perinteistä keskiaikaista sarkajakoa sovellettiin Suomessa vain etelän tiheään asutuilla viljelysmailla. Muualla oli käytössä lohkojako. Isojako 1700-luvulla ja uusjako 1800-luvun puolivälissä yrittivät estää tilusten lohkomista elinkelvottomiin osiin perinnönjaon yhteydessä.


title: Suomen talous

text: Suomen itsenäistyttyä torpparilaki salli torppareiden ja mäkitupalaisten oikeudesta lunastaa vuokra-alueensa. Se laajensi Suomen itsenäistä pienviljelijäluokkaa. Lex Kallio auttoi viljelijöitä hankkimaan itselleen lisämaita pientilojensa elinkelpoistamiseksi. Toisen maailmansodan aikana pika-asutuslaki ja vuoden 1945 maanhankintalaki Karjalan evakkojen asuttamiseksi lisäsivät pienmaanomistusta. Maanhankintalain nojalla Suomeen syntyi 45 000 uutta maatilaa ja 56 000 asuintilaa.


title: Suomen talous

text: Yksityiset ihmiset omistavat nykyään 60 prosenttia maasta. Maanomistusoikeus on perustuslain turvaama. Kasvava osa metsänomistajista on kaupunkilaisia. Valtio sekä metsäyhtiöt UPM-Kymmene ja Tornator olivat Suomen suurimmat metsänomistajat vuoden 2014 lopulla. Metsähallitus on valtion liikelaitos, jonka hoidossa on 125 380 neliökilometriä aluetta, mikä vastaa noin kolmasosaa Suomen pinta-alasta. Metsähallituksen omistuksista 91 210 neliökilometriä on maata ja 34 170 neliökilometriä vettä. Sen maaomistukset sijaitsevat pääosin Pohjois-Suomessa.


title: Suomen talous

text: Suomessa on Tilastokeskuksen mukaan noin 2,68 miljoonaa työntekijää (vuonna 2014). Naiset osallistuvat työmarkkinoille aktiivisesti. Palkansaajista noin 65 % on järjestäytynyt eli kuuluu ammattiliittoon. Palkansaaja voi hankkia kahden vuoden ansiosidonnaisen työttömyysturvan ammattiliiton kautta tai kuulumalla ammattiliitoista riippumattomaan työttömyyskassaan. Yrittäjiä tai yrittäjäperheeseen kuuluvia oli vuonna 2014 343 000.


title: Suomen talous

text: Ennen 1990-luvun lamaa Suomen työttömyysaste oli 3,2 prosenttia vuonna 1990. Siitä se nousi enimmillään 16,6 prosenttiin vuonna 1994. Vuoteen 2008 tultaessa työttömyys laski alimmillaan 6,4 prosenttiin, mutta on sittemmin noussut 9,4 prosenttiin vuonna 2015. Käytännössä työttömien osuus oli vieläkin suurempi, sillä moni siirtyi työvoiman ulkopuolelle huonon työmarkkinatilanteen seurauksena. Nämä niin sanotut piilotyöttömät eivät näy työvoimaviranomaisten tilastoissa työttöminä työnhakijoina. Suomessa on käytössä hyvin aktiivinen työvoimapolitiikka. Tämä tarkoittaa, että työllistymistä pyritään edesauttamaan aktivointitoimenpiteilla, kuten koulutuksella ja tukityöllistämisellä. Työttömyysturva jakaantuu työmarkkinatukeen ja työttömyyspäivärahaan, joka on ansiosidonnaista riippuen työssäoloehdon täyttymisestä ja työttömyyskassan jäsenyydestä. Ansiosidonnaista päivärahaa maksetaan 500 päivän ajan viideltä päivältä viikossa eli noin kahden vuoden ajan.


title: Suomen talous

text: Suomen työmarkkinoiden erikoisuus on ollut tulopoliittinen kokonaisratkaisu eli TUPO ja alakohtaiset työehtosopimukset. TUPOssa ammattiyhdistysliike ja työnantajajärjestöt pyrkivät sopimaan vuosittaiset palkankorotukset ja työmarkkinalainsäädännön muutokset. Suoranaista vähimmäispalkkaa ei ole määritelty, vaan se määräytyy alakohtaisesti työehtosopimusten perusteella.


title: Suomen talous

text: Maailman talousfoorumin kilpailukykyvertailun mukaan Suomessa on vertailun 140 maasta keskitetyin palkkaneuvottelujärjestelmä, jonka foorumi katsoo lisäävän työttömyyttä.


title: Suomen talous

text: Vuonna 2014 Suomen bruttokansantuote jakaantui toimialoittain seuraavasti:


title: Suomen talous

text: Alkutuotanto koostuu maataloudesta, metsätaloudesta ja kalataloudesta.


title: Suomen talous

text: Vuonna 2016 Suomessa oli 50 388 maatilaa, joista noin 86 % ovat perhetiloja. Tilojen määrä väheni noin 600 kappaletta vuodesta 2015. Yleisin tuotantosuunta on viljanviljely ja suurin kotieläinsektori lypsykarja. Tiloilla oli keskimäärin käytössä olevaa maatalousmaata 45 hehtaaria. Vuonna 2013 suomalaistiloilla oli keskimäärin 42 hehtaaria käytössä olevaa maatalousmaata, kun EU:n 28 jäsenmaan keskiarvo oli 16 hehtaaria. Yhdeksässä jäsenvaltiossa (Tšekki, Yhdistynyt kuningaskunta, Slovakia, Tanska, Luxemburg, Ranska, Saksa, Viro ja Ruotsi) tilojen keskikoko on suurempi kuin Suomessa.


title: Suomen talous

text: Metsästäjät saavat vuosittain yli 10 miljoonaa kiloa riistanlihaa. Metsästys on luvanvaraista, siihen tarvittavan kortin lunastaa vuosittain noin 300 000 suomalaista. Sen sijaan marjojen ja sienien poimiminen on jokamiehenoikeus. Vuotuinen metsämarjasato arvioidaan yli 500 miljoonaksi kiloksi ja esimerkiksi puolukan ja mustikan sadosta on arvioitu ottavan talteen vain 3–10 %. Syötävien sienien vuosittaiseksi kokonaissadoksi arvioidaan noin tuhat miljoonaa kiloa.


title: Suomen talous

text: Toimialana jalostus sisältää kaiken teollisen toiminnan: eri teollisuuden alat, kaivostoiminnan, rakentamisen, energiahuollon sekä vesi- ja jätehuollon.


title: Suomen talous

text: Teknologiateollisuus on kasvanut 1990-luvun alun laman jälkeen nopeasti ja on nykyään suurin teollisuuden ala. Siihen lasketaan elektroniikka- ja sähköteollisuus, kone- ja metallituoteteollisuus sekä metallien jalostus, joista osuuttaan on kasvattanut lähinnä elektroniikka- ja sähköteollisuus. Teollisuuden myydyn tuotannon arvo jakaantui nimikkeiden toimialan mukaan vuonna 2013 suurimmilla aloilla seuraavasti:


title: Suomen talous

text: Yli kaksi kolmasosaa Suomen bruttokansantuotteen arvosta on palveluja. Yksityiset palvelut kattavat niistä lähes kolme neljäsosaa. Yksityisistä palvelualoista ovat tuotannon määrällä mitattuina merkittävimpiä kauppaa, liikennettä ja liike-elämää palvelevat toimialat.


title: Suomen talous

text: Palvelualoilla työskenteli vuonna 2014 yli 1,8 miljoonaa ihmistä, joista 1,2 miljoonaa yksityisellä puolella.


title: Suomen talous

text: Vuonna 2008 yksityisten palvelujen arvo oli 75,8 miljardia euroa, ja sen rakenne jakaantui seuraavasti:


title: Suomen talous

text: Päivittäistavarakaupassa S-ryhmän markkinaosuus oli 46 prosenttia, K-ryhmän 33 prosenttia, Lidlin 9 ja Suomen Lähikaupan 6 prosenttia vuonna 2015.


title: Suomen talous

text: Suomalaiset liikkuvat keskimäärin 41 kilometriä vuorokaudessa. Henkilöautolla kuljetaan 72 % matkasta (58 % matkojen lukumäärästä). Kevyen liikenteen osuus on 4 % matkasta (30 % lukumäärästä). Kotimaan henkilöliikenne on 2000-luvulla siirtynyt hiukan enemmän raiteille, pois maanteiltä ja lentoliikenteestä. Matkustajamäärä on pysynyt kotimaassa samana, mutta kansainvälinen liikenne on kasvanut. Meriliikenteen osuus ulkomaankaupassa on noin 90 % viennistä ja ja noin 80 % tuonnista.


title: Suomen talous

text: Suomen yleisten teiden yhteispituus vuoden 2010 alussa oli 78 161 kilometriä, josta päällystettyä tietä oli 50 985 kilometriä (65 %) ja moottoritietä 765 kilometriä. Yleisiä siltoja oli 14 625 kappaletta.


title: Suomen talous

text: Vuoden 2014 lopussa Liikenneviraston hallinnoiman rataverkon pituus oli 5 944 kilometriä, josta 3 256 kilometriä oli sähköistetty. Raideleveys on Suomessa 1 524 mm, kun suurimmassa osassa muuta Eurooppaa se on 1 435 mm. Henkilöjunien suurin sallittu nopeus on 220 kilometriä tunnissa ja tavarajunien 120 kilometriä tunnissa. Tasoristeyksiä, joissa tie tai kevyen liikenteen väylä kulkee radan poikki, on noin 2 800.


title: Suomen talous

text: Suomi ylläpitää 16 200 km vesiväyliä, joista kauppamerenkulun väyliä on 3 900 km. 23 satamaa pidetään jäänmurtajien avulla talvellakin kulkukelpoisina. Pohjanlahden satamat tarvitsevat jäänmurtajia noin puolen vuoden ajan, kun Suomenlahden satamissa niitä tarvitaan kolme kuukautta.


title: Suomen talous

text: Finavia ylläpitää Suomessa 24 lentoasemaa. Niistä ylivoimaisesti vilkkain on Helsinki-Vantaa, jossa käy yli 15 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Oulu on toinen vajaalla miljoonalla matkustajalla, Rovaniemi kolmas alle 450 000 matkustajalla (2014). Helsinki-Vantaan matkustajamääriä kasvattavat aasialaiset vaihtomatkustajat.


title: Suomen talous

text: Suomessa on sataa asukasta kohti 170 matkapuhelinliittymää, joista 135 on mobiililaajakaistaliittymiä, 30 kiinteää laajakaistaliittymää, seitsemän IPTV-liittymää, mutta enää kymmenen lankaverkon puhelinliittymää. Mobiililaajakaistaliittymien määrä on OECD:n suurin. Elisa on markkinajohtaja sekä kiinteän että matkapuhelinverkon liittymissä. Sitä seuraavat TeliaSonera Finland ja DNA.


title: Suomen talous

text: Suomessa on ollut vuodesta 2010 asti voimassa yleispalveluvelvoite: kaikissa Suomen vakituisesti asutuissa rakennuksissa on oltava mahdollisuus ostaa vähintään yhden megan laajakaistayhteys. Vuonna 2015 velvoite nostettiin kahteen megaan, ja vuoteen 2021 mennessä tavoite nousee 10 megaan. Verkon vetäminen haja-asutusalueille on vielä kesken.


title: Suomen talous

text: Vesihuollon järjestäminen jakaantuu Suomessa useille toimijoille: yleinen järjestäminen on kuntien vastuulla, ELY-keskukset kehittävät ja suunnittelevat, Suomen ympäristökeskus tekee tutkimusta ja ohjeita, maa- ja metsätalousministeriö ja ympäristöministeriö valmistelevat lainsäädännön ja sosiaali- ja terveysministeriö määrää talousveden laatuvaatimuksista.


title: Suomen talous

text: Noin 90 prosenttia suomalaisista saa talousvetensä vesihuoltolaitosten vesijohtoverkostosta. Vesilaitosten toimittamasta vedestä on pintavettä noin 39 % ja pohjavettä 61 %. Yli 80 prosenttia suomalaisista on keskitetyn viemäröinnin ja jätevedenkäsittelyn piirissä. Taajamissa jätevedet kootaan vesihuoltolaitoksen viemäreihin johdettaviksi edelleen käsitteltäviksi jätevedenpuhdistamoille. Suomessa puhdistuksen taso on hyvin korkea. Keskimäärin puhdistamoilla poistetaan sinne tulevasta orgaanisesta aineksesta noin 97 %, fosforista 96 % ja typestä 56 %.


title: Suomen talous

text: Suomen jätelainsäädäntö seuraa EU:n jätepolitiikan periaatteita: ehkäistään jätteen syntyä, pilaaja ja tuottaja maksavat kulut, ennakoidaan riskejä ja käsitellään jätteet lähellä niiden syntypaikkaa, suomalaiset jätteet Suomessa.


title: Suomen talous

text: Yhdyskuntajätteestä noin neljännes päätyy kaatopaikalle, osuus pieneni puoleen vuosina 2008–2013. Jätettä hyödynnetään entistä enemmän kierrätysmateriaalina tai energiana. Kaikista Suomen jätteistä valtaosa on peräisin kaivostoiminnasta, rakennussektorilta ja teollisuudesta.


title: Suomen talous

text: Energiankulutus asukasta kohti on Suomessa Euroopan unionin suurinta. Syitä ovat paljon energiaa kuluttava teollisuus (noin puolet kulutuksesta), korkea elintaso, kylmä ilmasto (lämmitykseen 25 % kulutuksesta) ja pitkät etäisyydet (liikenne 16 %).


title: Suomen talous

text: Energiantuotannon tärkeimmät lähteet ovat puupolttoaineet, (26 %), öljy (23 %) ja ydinvoima (18 %).


title: Suomen talous

text: Viennillä on suuri merkitys Suomen taloudelle. Vuonna 2014 tavaroiden ja palveluiden viennin bruttokansantuoteosuus oli 37,9 prosenttia; tuonnin vastaava osuus oli 38,7 prosenttia. Tavaroiden ja palveluiden viennin arvo vuonna 2014 oli noin 78 miljardia euroa.


title: Suomen talous

text: Noin 60 prosenttia Suomen kansainvälisestä kaupasta on Euroopan unionin sisäistä kauppaa. Suomen osuus on EU-maiden pienimpiä. Suomen tärkeimmät kauppakumppanit 2014 olivat Saksa, Venäjä, Ruotsi, Alankomaat, Kiina, Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Ranska. 1990- ja 2000-vuosikymmenten ajan Suomen kauppatase oli positiivinen eli vienti oli tuontia suurempaa, mutta vuonna 2011 kauppatase kääntyi alijäämäiseksi.


title: Suomen talous

text: Suomen vienti lisääntyi 1990-luvun laman jälkeen ja erityisesti vuonna 2000 sekä vuosina 2004–2007. Vienti romahti 2009, mutta nousi pian 56 000 miljoonan euron tasolle. Vuonna 2014 tavaraviennin kokonaisarvo oli 55 829 miljoonaa euroa ja tavaratuonnin puolestaan 57 608 miljoonaa euroa. Tärkeimpiä vientituotteita olivat kemian teollisuuden tuotteet, kuten polttoaineet, ja metsäteollisuuden tuotteet. Myös metallit ja metallituotteet, koneet ja laitteet sekä sähkö- ja elektroniikkateollisuuden tuotteet muodostivat huomattavan osan viennistä.


title: Suomen talous

text: Saksa on aina ollut Suomen tärkeimpiä kauppakumppaneita, ja vuonna 2014 se kohosi Ruotsin ohi Suomen suurimmaksi vientimaaksi, ja Venäjän ohi suurimmaksi tuontimaaksi. Laivojen ja autojen vienti Saksaan on kasvanut; Suomessa kootut autot viedään Saksaan sieltä edelleen markkinoitaviksi. Vastaavasti Saksasta tuodaan Suomeen muun muassa autojen osia.


title: Suomen talous

text:
Suurimmat kauppakumppanit vuonna 2014:
Vienti tuoteluokittain vuonna 2015


title: Suomen talous

text: Tuonti tavaroiden käyttötarkoituksen mukaan


title: Suomen talous

text: Nykyisen Suomen alue oli jo kivikaudella osa laajaa vaihdantaverkostoa. Pronssikauden jälkeisen arkeologisesti vähälöytöisen jakson jälkeen kauppa yleistyi taas roomalaisella rautakaudella. Rautaesineitä tuotiin maahan mutta niitä myös valmistettiin itse järvi- ja suomalmista. Maanviljely alkoi kaskeamisesta, karjanpidosta saatiin lantaa peltojen lannoitteeksi. Muinaispelloilla on viljelty muun muassa ohraa, ruista, kauraa ja pölkkyvehnää. Kotieläiminä tunnettiin jo pronssikaudella koiran lisäksi lehmä, sika, lammas ja vuohi. Käyttötavaroita tuotiin Itämeren piiristä, ylellisyystavaroita kuten kultakoruja kauempaakin. Vauraus on ehkä perustunut turkiskauppaan.


title: Suomen talous

text: Ruotsin vallan aikana Suomeen perustettiin ja kehittyi kaupunkeja, kuten Turku ja Viipuri, joista muodostui myös paikallisia kaupan keskuksia. Maa- ja metsätalous olivat silti pääelinkeinoja.


title: Suomen talous

text: 1600-luvulla oli monia katovuosia ja maataloudella oli vaikeaa. Maanviljelyn ohella tuloja saatiin etelässä raudasta, muualla tervasta ja Länsi-Suomessa tervan lisäksi sahatavarasta. Tervalla oli kysyntää suurvaltojen kasvavissa laivastoissa, mutta sen tuottaminen oli kannattavaa vain hyvien kulkuyhteyksien varrella. Rannikoilla kalastettiin silakkaa, jokivarsilla lohta. Porotalous nousi merkittäväksi elinkeinoksi Lapissa vasta 1700-luvulla.


title: Suomen talous

text: Venäjän vallan aikana Suomen teollistuminen alkoi 1860-luvulla sahateollisuudesta, mutta vielä vuonna 1900 sai 73 % kansasta elantonsa maanviljelystä. Kun puun ja voin kysyntä kasvoivat ja viljan tuonti vapautui, kaskiviljely loppui ja painopiste siirtyi viljanviljelystä karjatalouteen. Suomi siirtyi vaihdantataloudesta rahatalouteen. Vuonna 1860 Suomi sai oman rahan, markan.


title: Suomen talous

text: 1800-luvun puolivälissä Suomi oli yksi Euroopan köyhimmistä maista. Sen talouskasvua vuosina 1860-2010 on tutkittu laajassa tutkimushankkeessa, jonka tulosten mukaan tuolla jaksolla talous kasvoi 24-kertaiseksi ja itsenäisyyden aikana 15-kertaiseksi. Kasvuvauhti on ollut Japanin jälkeen maailman toiseksi nopein.


title: Suomen talous

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyminen vaikeutti Suomen ulkomaankauppaa, kun rintamalinjat katkaisivat viennille ja tuonnille tärkeitä länsiyhteyksiä. Sodan pitkittyessä metalliteollisuus hyötyi kasvaneesta kysynnästä. Vuonna 1916 Venäjän valtion teettämät työt keskeytettiin ja sotatarviketuotanto pieneni, mikä johti työttömyyteen.


title: Suomen talous

text: Sisällissodan jälkeisinä vuosina Suomi sai Yhdysvalloista lainaa nälänhädän estämiseen vuonna 1919. 1930-luvulla talouskasvu jatkui ja bruttokansantuote henkeä kohti lähestyi länsieurooppalaista tasoa.


title: Suomen talous

text: Toisen maailmansodan jälkeen talous oli kriisissä. Sotakorvaukset veivät suuren osan vientipotentiaalista, mutta toisaalta vauhdittavat teollistumista. Niihin pohjautuen 1950-luvulla metalliteollisuuden vienti Neuvostoliittoon jatkui kuitenkin lähes ilman kilpailua muista länsimaista. Vienti länteen, etenkin Länsi-Saksaan ja Britanniaan, alkoi kasvaa 1960-luvulla. Neuvostoliitosta muodostui Suomelle merkittävä kauppakumppani, ja Neuvostoliitto kävi bilateraalikauppaa sosialistisen valtioiden lisäksi vain Suomen ja Intian kanssa. Suomi oli ajoittain Neuvostoliiton toiseksi suurin länsimainen kauppakumppani bilateraalikaupan ansiosta Saksan liittotasavallan ollessa kaikkein suurin. Neuvostoliitosta bilateraalikaupassa vastineeksi saatua öljyä Suomi jalosti Neste Oy:n öljynjalostamoilla ja vei öljyjalosteita länsimaihin. Finn-Stroi oli suomalaisten rakentajien Neuvostoliittoon suuntautuvia rakennushankkeita varten perustama yhteenliittymä.


title: Suomen talous

text: Suomi liittyi OECDhen vuonna 1969.


title: Suomen talous

text: Kekkosen johtama Maalaisliitto oli 1950-luvulla valmis tinkimään valtionyhtiöiden liiketaloudellisisita tavoitteista yhteiskunnallisten päämäärien edistämiseksi. Koko asuttuna pitämisen takia Pohjois-Suomen teollistuminen oli tärkeää. Tähän tarvittiin Kekkosen mukaan julkisen sektorin väliintuloa, metästeollisuutta, liikenneolojen parantamista, kaivostoimintaa ja energiantuotantoa.


title: Suomen talous

text: 1980-luvulla Suomessa vapautettiin rahamarkkinoita ja vallitsi voimakas taloudellinen nousukausi, joka kesti koko vuosikymmenen. Termi kasinotalous kuvasi lainarahalla ja sijoittamisella rikastumista. Luottokuplan puhkeamisesta seurasi pankkikriisi, joka myllersi täydellisesti Suomen rahoitusjärjestelmän perinteiset rakenteet ja leirit ja ajoi kansantalouden maan taloushistorian syvimpään lamaan.


title: Suomen talous

text: Laman syihin kuuluivat myös markan spekulointi valuuttamarkkinoilla ja siitä seurannut rahapolitiikan kiristyminen sekä Neuvostoliiton kanssa käydyn clearing-kaupan loppuminen vuosikymmenen vaihtuessa. Laman merkit näkyivät vielä 2000-luvullakin, vaikka Suomen talouden voitiinkin sanoa olevan jo hyvässä kunnossa.


title: Suomen talous

text: Erityisesti 1970-luvulla Suomen tuloerot supistuivat rajusti ja olivat OECD-maiden pienimpiä 1990-luvun alussa.


title: Suomen talous

text: Suomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. Ennen sitä Suomi oli mukana tammikuun 1. päivästä 1994 Euroopan talousalueessa (ETA). Vuonna 2002 käyttöön tuli yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sekä tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuminen. Liittyminen Euroopan talous- ja rahaliittoon poisti Suomelta mahdollisuuden itsenäiseen rahapolitiikkaan, ja Suomen Pankille jäi tehtäväksi ensisijaisesti hintavakauden ylläpitäminen. Koska monista muista asioista oli sovittu jo ETA-neuvotteluissa, EU-liittymisneuvottelujen keskeinen osa oli maatalouden asema. Ennen EU-jäsenyyttä suomalaisten viljelijöiden elintaso pyrittiin turvaamaan kansallisen hinta- ja tukipolitiikan avulla. Viljelijöiden saamat tuottajahinnat olivat lähes kaksinkertaiset EU:ssa maksettuihin tuottajahintoihin verrattuna. Kotimaisten tuotteiden kysyntä turvattiin tuontirajoituksilla ja mahdollinen ylituotanto vietiin vientitukien turvin ulkomaille. Jäsenyysneuvotteluissa Suomi vaati koko maata pohjoisen tuen sekä epäsuotuisten alueiden tuen (LFA) piiriin. Tämä hyväksyttiin vain maan pohjoisosan osalta, lisäksi Suomi sai luvan maksaa sopeutumista helpottavaa siirtymäkauden tukea viiden vuoden ajan. Jäsenyyden myötä maataloustuotteiden markkinahinnat laskivat. Maataloustuotanto ei silti romahtanut. Siirtymäkauden jälkeen viljelijät saavat suoraa tulotukea, jota ei ole sidottu korkeisiin tuottajahintoihin.


title: Suomen talous

text: EU:n jäsenenä Suomesta tuli myös WTO:n jäsen.


title: Suomen talous

text: Ensimmäisen kymmenen EU-jäsenyysvuoden aikana ulkomaalaiset investoinnit kasvoivat Suomessa selvästi. Yritysten näkökulmasta EU-jäsenyyteen liittyvä vapaa liikkuvuus ja yhteismarkkinat ovat auttaneet kansainvälistymisessä. Myös tukia on saatavana. Toisaalta byrokratian koetaan lisääntyneen, viranomaistehtävien siirtyneen yrittäjille itselleen ja lakiasioiden, kuten arvonlisäverotuksen muuttuneen vaikeammiksi.


title: Suomen talous

text: Vuosituhannen vaihteen osakemarkkinahuumassa monia IT-yityksiä listautui pörssiin ja ne kasvoivat kuplaksi asti. Vuonna 2007 Yhdysvaltojen asuntomarkkinoista alkanut kriisi eteni Eurooppaan vuonna 2008.


title: Suomen talous

text: Länsimaiden Venäjälle asettamat Ukrainan kriisistä johtuvat talouspakotteet huhtikuusta 2014 ja heinäkuusta 2015 alkaen vaikeuttivat Suomen taloustilannetta ulkomaalaisten yritysten investointien vähenemisen ja maatalouden tulonmenetysten takia.


title: Suomen talous

text: Suomen talous rysähti vuonna 2009, jolloin bruttokansantuotteen volyymin vuosimuutos oli –8,3 %. Talous kääntyi kasvuun 2010-luvulle tultaessa, mutta supistui jälleen vuosina 2012–2014. Vuosikymmenen puolessavälissä talous alkoi hiljalleen piristyä.


title: Jakov Gotovac

text: Jakov Gotovac (11. lokakuuta 1895 – 16. lokakuuta 1982) oli kroatialainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän syntyi Splitissä ja oli musiikissa suurimmilta osin itseoppinut. Gotovac opiskeli aluksi lakia Zagrebissa ja alkoi säveltää vuonna 1920. Vuosina 1923–1958 Gotovac toimi oopperanjohtajana Kroatian kansallisteatterissa. Tänä aikana hän sävelsi mm. esitetyimmän oopperansa, "Ero s onoga svijetan", jonka kroatiankielisen libreton kirjoitti Milan Begović. Oopperan ensiesitys oli Zagrebissa vuonna 1935. Suomalaisessa Oopperassa teos esitettiin nimellä Ero-veijari keväällä 1941.


title: ASIMO

text: ASIMO (Advanced Step in Innovative MObility) on Hondan rakentama 1,3 metriä korkea robotti. ASIMO osaa kävellä ja juosta sekä kulkea portaita. Robotti ei liiku täysin itsenäisesti, vaan osittain kauko-ohjattuna. Myös Asimon taluttaminen on mahdollista. Se pystyy juoksemaan yhdeksän kilometriä tunnissa eli ihmisen kävelyvauhtia, ja se on robottien juoksuennätys. Asimon eri versioita on julkaistu näyttävästi erilaisissa tapahtumissa. Julkisuustempauksissa Asimo on nähty esimerkiksi elokuvateatterissa katsomassa uusimpia hittielokuvia. Toisinaan uusista malleista on levinnyt virheellistä tietoa ennen julkaisua. Näihin myöhemmin valheellisiksi osoittuneisiin huhuihin kuului esimerkiksi alkeellinen yksipyöräisellä ajamisen taito. Vuonna 2007 tammikuun alussa Honda esitteli uuden version Asimosta, joka ensimmäistä kertaa osaa juosta siten, että molemmat jalat ovat hetkellisesti yhtä aikaa ilmassa. Hondan robottisuunnittelijoille Asimon kyky juosta ympyrää merkitsee suurta läpimurtoa. Lisäksi Asimo osaa potkaista jalkapalloa, sanoa ihmisille käsipäivää ja työntää edessään vaunuja.


title: Háry János

text: Háry János on unkarilaisen Zoltán Kodályn säveltämä nelinäytöksinen ooppera. Sen libreton kirjoittivat Béla Paulini ja Zsolt Harsányi. Libretto perustui erääseen János Garayn kirjoittamaan kirjaan. Ooppera on unkarinkielinen. Teoksen ensimmäinen esitys oli Budapestissä vuonna 1926.


title: Háry János

text: Kodály sovitti osan oopperan musiikista uudelleen "Háry János -sarjaansa".


title: Melanooma

text: Melanooma eli tummasolusyöpä on melanosyyteistä eli väriaine melaniinia muodostavista soluista lähtöisin oleva syöpä. Melanooma esiintyy pääosin iholla, mutta se voi kehittyä myös limakalvoihin, silmään, korvaan, aivokalvoihin tai ruoansulatuskanavan alueelle. Miehillä melanooma on yleisin vartalon alueella, naisilla käsivarsissa, säärissä ja vartalossa. Melanoomaan sairastuu vuosittain noin 1 300 suomalaista.


title: Melanooma

text: Merkittävin riskitekijä sairastua melanoomaan on ylenmääräinen altistuminen auringon ultraviolettisäteille ja tästä seuraava ihon toistuva palaminen. Syöpään ei ole kuitenkaan koskaan yhtä ainutta syytä. Useat eri tekijät vaikuttavat syövän kehittymiseen vuosien saatossa.


title: Melanooma

text: Melanooman syntyyn johtava tapahtumasarja melanosyyteissä on huonosti tunnettu. Todennäköisesti melanosyytit käyvät läpi monivaiheisen prosessin, jossa niiden kromosomeissa tapahtuu toistuvia mutaatioita, jotka sekä vaikuttavat solun normaaleihin toimintoihin kuten solusykliin ja solukuolemaan että altistavat solua ultraviolettivalon karsinogeenisille vaikutuksille. Melanosyyttien muuntumiseen pahanlaatuisiksi syöpäsoluiksi vaikuttavat kasvunrajoitegeeni p16 ja seriini-treoniinikinaasi BRAF, joiden toiminta on kasvaimissa mutaation seurauksena häiriintynyt.


title: Melanooma

text: Pieni osa melanoomista on perinnöllisiä, ja näitä tapauksia tutkimalla on saatu selville, että melanoomissa esiintyy usein mutaatioita esimerkiksi 9p21-kromosomin "CDKN2A (p16)" -geenissä, 12q13-kromosomin "CDK4" -geenissä tai 10q23.3-kromosomin "PTEN"-geenissä. Myös useita muita kasvunrajoitegeenejä on yhdistetty melanooman syntyyn. Toisaalta monissa muissa syövissä esiintyvä "P53"-geenin deleetio on melanoomissa harvinainen.


title: Melanooma

text: Melanooma voi kehittyä olemassa olevaan luomeen, mutta yli 60 prosenttia melanoomista syntyy kuitenkin ilman alkuperäistä luomea, toisin sanoen normaaliin ihoon tai muuhun kudokseen.


title: Melanooma

text: Yleisin perinnöllinen melanoomille altistava sairaus on FAMMM-oireyhtymä ("Familial atypical multiple mole-melanoma syndrome"). Oireyhtymässä on kyse autosomaalisesti dominantisti periytyvästä alttiudesta saada kehoon runsaasti atyyppisiä eli epätyypillisiä luomia. Mikroskooppisesti tarkasteltuna luomissa nähdään melanosyyttien dysplastisia muutoksia, alueellisia tulehdussolukertymiä ja dermiksen uudissuonimuodostusta. Luomet muodostuvat usein ihoalueelle, joka ei altistu auringonvalolle. FAMMM-oireyhtymän perineillä henkilöillä on suurentunut riski saada melanooma tai muu pahanlaatuinen kasvain, esimerkiksi haimasyöpä.Breslow'n luokitus on vuonna 1970 kehitetty järjestelmä, jossa melanoomakasvain luokitellaan paksuuden mukaan. Luokituksessa määritetään mikroskooppitutkimuksessa melanooman paksuus millimetreinä. Breslow'n paksuusluokka on eräs tärkeimmistä melanooman ennustetekijöistä: alle yhden millimetrin paksuisten melanoomien kohdalla viiden vuoden kuluttua elossa ovat lähes kaikki potilaat, kun taas yli neljän millimetrin paksuisissa kasvaimissa eloon jää noin puolet, olettaen että kasvain ei ole ehtinyt toteamisvaiheessa levitä muualle elimistöön.


title: Melanooma

text: Alle puolet melanoomista saa alkunsa jo olemassa olevasta luomesta. Melanooman ensioireita voivat olla luomen muuttuminen ulkonäöltään, kutiaminen, hilseily tai verestäminen. Epäilyttävä luomi kannattaa näyttää lääkärille. Myös kovalta, turvonneelta tai aralta tuntuva luomi on syytä tarkistuttaa.


title: Melanooma

text: Melanooma voi ilmestyä myös uutena luomena. Luomi saattaa kasvaa, muuttua epätarkkarajaiseksi tai tummemmaksi, punertavan tai sinertävän sävyiseksi tai mustaksi. Kasvun edetessä luomen pinta voi erittää visvaa, vuotaa verta tai haavautua. Uusia hyvänlaatuisia luomia ilmaantuu ihmiselle kuitenkin normaalisti iän karttuessa.


title: Melanooma

text: Melanooma lähettää etäpesäkkeitä yleisimmin ihonalaiskudokseen, maksaan, keuhkoihin ja aivoihin.


title: Melanooma

text: Tärkein melanooman ennusteeseen vaikuttava tekijä on Breslow'n luokitus eli kasvaimen paksuus millimetreinä, jos tauti ei ole ehtinyt lähettää etäpesäkkeitä. Melanooman haavautuminen eli ulseraatio on huonomman ennusteen merkki, sillä se kertoo kasvaimen aggressiivisesta kasvutavasta. Levinneessä taudissa imusolmukkeissa olevat mikrometastaasit eli vain mikroskoopin avulla havaittavat etäpesäkkeet merkitsevät parempaa ennustetta kuin paljaalla silmällä näkyvät makrometastaasit. Ihossa tai ihonalaisessa kudoksessa olevat etäpesäkkeet viittaavat huonompaan ennusteeseen, ja kaikkein huonoin ennuste on sisäelimiin levinneellä taudilla. Melanooman sijainti vaikuttaa myös ennusteeseen, sillä raajoissa sijaitsevien kasvainten ennuste on parempi kuin niska-hartiaseudulla olevien. Kuitenkin 80 % melanoomapotilaista kuolee johonkin muuhun kuin melanoomaansa


title: Melanooma

text: Melanooman esiintyvyys Suomessa on miehillä 8,5/100 000 ja naisilla 7,8/100 000. Ruotsin, Norjan ja Tanskan esiintyvyysluvut ovat hieman suurempia kuin Suomen, luokkaa 12–15 tapausta 100 000 asukasta kohti.


title: Melanooma

text: Suurimmat melanooman esiintyvyysluvut ovat Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, joissa melanoomaan sairastui vuonna 2002 miehistä 37,7/100 000 ja naisista 29,4/100 000. Etelämantereen otsoniaukko ulottuu ajoittain näille alueille, jolloin ilmakehän läpi pääsee UVB-säteilyä, joka on melanooman syntyyn vaikuttava tekijä.


title: Melanooma

text: Yhdysvalloissa melanooma on nykyään seitsemänneksi yleisin syöpä, johon sairastuu elämänsä aikana yksi kuudestakymmenestä yhdysvaltalaisesta. Esiintyvyys Yhdysvalloissa oli vuonna 2005 miehillä 6,4/100 000 ja naisilla 11,7/100 000, mikä tarkoittaa 2 000 prosentin kasvua esiintyvyydessä vuoteen 1930 verrattuna. Ihosyövistä vain 4 prosenttia on melanoomia, mutta se aiheuttaa vaarallisuutensa vuoksi 77 prosenttia ihosyöpäkuolemista.


title: Melanooma

text: Melanoomaa esiintyy pääasiassa vaaleaihoisilla henkilöillä. Tummaihoisilla melanoomaa ilmenee vain noin kahdeskymmenesosa verrattuna valkoihoiseen väestöön, ja se kehittyy heillä etupäässä vähäpigmenttisille alueille, kuten kynsien alle, kämmeniin ja jalkapohjiin. Melanoomien ilmaantuvuus painottuu nuorempiin ikäryhmiin kuin muiden ihosyöpien, mutta riski sairastua nousee iän myötä. Lapsilla ja nuorilla melanooma on erittäin harvinainen.


title: Melanooma

text: Melanooman tärkein riskitekijä on auringon ultraviolettisäteily. Melanoomariski lisääntyy erityisesti, jos vaalea iho altistuu runsaasti auringonvalolle ennen puberteettiä. Paras keino melanooman ehkäisemiseksi on ihon palamisen välttäminen.


title: Melanooma

text: Melanooman suhteen riskiryhmiin kuuluvat henkilöt, joilla on paljon luomia tai joiden luomet ovat epätyypillisiä. Epätyypillinen luomi on tumma, epätasaisen värinen, läpimitaltaan yli 5 mm, epäsymmetrinen ja epätarkkarajainen. Yli 4–5 atyyppista luomea lisäävät melanoomaan sairastumisen riskin 12–15-kertaiseksi. Riskiä sairastua nostavat myös aiemmin poistettu melanooma ja lähisukulaisella oleva melanooma.


title: Melanooma

text: Ensimmäisen diagnosoidun melanooman jälkeen riski saada uusi melanooma on 3–5 prosenttia.


title: Melanooma

text: Silmän melanoomat syntyvät voimakkaasti pigmentoituneeseen suonikalvostoon ("uvea"), joka muodostaa silmämunan seinämän keskimmäisen kerroksen. Suonikalvosto voidaan jakaa kolmeen osaan: suonikalvoon ("chorioidea"), sädekehään ("corpus ciliare") ja värikalvoon ("iris"). Anterioriset melanoomat syntyvät värikalvoon ja posterioriset suonikalvoon tai sädekehään, mutta melanooma voi kasvaa useammassakin kuin yhdessä suonikalvoston osassa.


title: Melanooma

text: Uusi lääke on kehitetty sellaiselle melanoomalle, joka leviää ihosta muualle elimistöön. Siitä on hyötyä puolelle sellaisista melanoomapotilasta, joiden kasvaimessa on Braf-geenimutaatio. On arvioitu että se on perinteisiä solunsalpaajia tehoavampi. Kalleutensa vuoksi, 10 000 euroa kuussa, sen käyttö ei ole yleistä eikä siitä saa Suomessa Kela-korvausta.


title: Melanooma

text:
Vuodesta 1997 alkaen käyttöön on tullut useita syövän immuunihoitoja (myös nimellä IO-hoito, immuno-onkologinen hoito ja syövän immunoterapia), joissa valjastetaan potilaan oma keho taistelemaan syöpää vastaan. Hoidon tarkoituksena on vahvistaa elimistön omaa immuunireaktiota syöpää vastaan ja auttaa immuunijärjestelmää tappamaan syöpäsolut.
Immuunihoitoja käytetään useiden erilaisten syöpien hoidossa, joiden joukossa ovat muun muassa keuhkosyöpä, virtsarakon syöpä, rintasyöpä, melanooma, gynekologiset syövät ja munuaissyöpä.


title: Tolibjon Sadikov

text: Tolibjon Sadikov (s. 14. maaliskuuta 1907, k. 1957) oli uzbekistanilainen säveltäjä. Hän syntyi Samarkandissa, missä aloitti musiikkiopintonsa 1920-luvulla. Vuosina 1934–1941 Sadikov opiskeli Moskovassa. Vuonna 1939 Sadikov sävelsi ensimmäisen uzbekistanilaisen oopperan, "Leilin ja Mejnunin". Hänen oopperoitaan ovat muiden muassa myös "Gulsara", "Zainab" ja "Omon". Oopperoidensa lisäksi Sadikov sävelsi elokuva-, kamari- ja kuoromusiikkia sekä lauluja.


title: Takkuranta

text: Takkuranta on kylä Kellon kaupunginosassa Oulussa. Se sijaitsee seututie 847:n itäpuolella Haukiputaan kirkonkylän ja Kellon keskuksen välissä. Vuoden 2005 alussa kylän asukasluku oli 692. Takkuranta on saanut nimensä "Takku"-nimisestä talosta sekä sijainnistaan vanhalla merenranta-alueella. Takkurannalta on lähes viisi kilometriä nykyiseen merenrantaan.


title: Takkuranta

text: 1900-luvun alkupuolella lähes kaikki Takkurannan talot olivat maatiloja, mutta nykyisin maataloudesta saa elantonsa vain muutama henkilö. Takkurannalla on aiemmin ollut useita kyläkauppoja, nykyisin lähin kauppa on noin viiden kilometrin päässä Kellossa.


title: Takkuranta

text: Takkurannalla sijaitsee noin 130 oppilaan peruskoulu, jossa annetaan opetusta 1.-5 luokilla. Kansakouluopetus Takkurannalla alkoi vuonna 1924 Matti Takkulan talossa. Rakennusmestari Ollakan suunnittelema kansakoulurakennus valmistui vasta vuonna 1927. Oppilasmäärän kasvun takia kansakoulua laajennettiin lisärakennuksella 1958.


title: Melanosyytti

text: Melanosyytti on ihon epidermin eli orvaskeden tyvikerroksessa ja koriumin eli verinahan pinnassa sijaitseva melaniinia tuottava pigmenttisolu. Melaniini järjestäytyy ihon soluissa tumasta katsottuna ihon pinnan puolelle siten, että ne suojaavat tumaa ultraviolettisäteilyn haitallisilta vaikutuksilta. Melaniini aiheuttaa ihon sekä sen karvojen tumman värin. Myös silmissä on melaniinia sekä värikalvossa että verkkokalvon reseptorisolujen alla pigmenttiepiteelissä.


title: Melanosyytti

text: Melaniinia on päiväntasaajan alueella asuvien ihmisten ihossa enemmän kuin esimerkiksi Suomessa asuvien, koska päiväntasaajalla ultraviolettisäteilyn määrä on suurempi ja taas Suomessa vaalea ihonväri on välttämätön riittävän D-vitamiinin tuotannon takaamiseksi.


title: Melanosyytti

text: Melanosyytit ovat peräisin alkiokauden hermostopienasta.


title: Melanosyytti

text: Melanooma on melanosyyttien pahanlaatuinen kasvain. Suomessa ilmenee vuosittain noin kahdeksan uutta melanoomatapausta sataatuhatta asukasta kohden, miehillä vähän enemmän kuin naisilla.


title: Kultaleijona-apina

text: Kultaleijona-apina eli kultaleijonatamariini ("Leontopithecus rosalia") on Brasilian rannikkosademetsissä elävä Amerikan mantereen apinalaji. Laji on uhanalainen, sillä niitä elää luonnossa yli tuhat yksilöä ja vankeudessa viisisataa. Määrä kuitenkin on kasvanut tehokkaan suojeluhankkeen ansiosta, sillä vuonna 1980 kultaleijona-apinoita arveltiin olevan jäljellä vain noin sata yksilöä. Laji oli ennen suojelua suosittu lemmikkieläin. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "kultatamariini".


title: Kultaleijona-apina

text: Kultaleijona-apinan voi tunnistaa hehkuvan punaisesta turkista. Laji on kokonsa puolesta pienimpiä apinalajeja: se painaa noin puoli kiloa, ja ruumiin pituus on 50–60 cm, josta hännän pituus 30–35 cm. Kultaleijona-apinan kaulaa ja päätä ympäröi suuri ja aaltoileva harja. Liikkeiltään laji on vikkelä, ja pitkän häntänsä avulla se ylläpitää tasapainoa.


title: Kultaleijona-apina

text: Luonnossa lajia voi tavata Brasilian rannikon sademetsistä. Kultaleijona-apinat elävät yleensä alle kahdeksan yksilön laumoissa, joihin kuuluu täysi-ikäinen naaras ja koiras, niiden eri-ikäisiä poikasia ja muita sukulaisia.


title: Kultaleijona-apina

text: Luonnossa lajin yleinen elinikä on noin 8–15 vuotta, mutta eläintarhoissa ne voivat elää lähes 30-vuotiaiksi.


title: Kultaleijona-apina

text: Lajin luontaisia vihollisia ovat muun muassa petolinnut, käärmeet ja isot kissat. Kuten villieläimillä yleensä, elinalueiden ja metsien pirstoutuminen on luontaisia uhkia merkittävämpi.


title: Kultaleijona-apina

text: Lajin tiineysaika kestää noin 126–130 päivää, ja usein naaras saa kaksoset. Naaras huolehtii poikasista ensimmäisten viikkojen ajan, minkä jälkeen päävastuun kasvattamisesta ottaa koiras. Vanhemmat jättävät poikaset omilleen noin 90 päivän iässä. Poikasten kuolleisuus on suuri; yli puolet poikasista kuolee ensimmäisen elinvuotensa aikana.


title: Kultaleijona-apina

text: Kultaleijona-apina on kaikkiruokainen. Se syö pieniä hyönteisiä, pieniä selkärankaisia, hedelmiä sekä puiden erittämää mahlaa ja hartsia.


title: Kultaleijona-apina

text: Kultaleijona-apinat viihtyvät hyvin tarhoissa ja lemmikkeinä, mikä osaltaan oli syynä niiden laajamittaiseen metsästämiseen. Eläintarhoissa elää noin 500 kultaleijonatamariinia. Myös Helsingin Korkeasaaren eläintarhassa on brasilialaisia kultaleijonatamariineja, jotka synnyttivät poikasia heinäkuussa 2010.


title: Vincas Kudirka

text: Vincas Kudirka (31. joulukuuta 1858 – 16. marraskuuta 1899) oli liettualainen runoilija ja lääkäri.


title: Vincas Kudirka

text: Kudirka opiskeli Varsovassa historiaa ja filosofiaa vuonna 1881 ja alkoi seuraavana vuonna opiskella lääketiedettä. Hän aloitti runojen sepittämisen vuonna 1888. Kudirka sanoitti vuonna 1898 ”Tautiška giesmėn”, josta vuonna 1918 tuli Liettuan kansallislaulu. Hän sävelsi itse myös laulun musiikin.


title: Vincas Kudirka

text: Kudirka kuoli tuberkuloosiin 40-vuotiaana.


title: Kraaseli

text: Kraaseli voi tarkoittaa:


title: Kraaseli

text:
Paikannimenä
Ulkomailla:
Useissa yhteyksissä nimitys "kraaseli" tulee ruotsin kielen harmaahyljettä tarkoittavasta sanasta "gråsäl".


title: Hatsinan piiri

text: Hatsinan piiri () on paikallinen itsehallintoalue Leningradin alueella Venäjällä. Piiri on perustettu vuonna 1927 ja sen pinta-ala on 2 940 neliökilometriä. Asukkaita on 220 700 henkeä (vuonna 2007). Piirin hallinnollinen keskus on Hatsinan kaupunki.


title: Hatsinan piiri

text: Hatsinan piiri rajoittuu pohjoisessa Leningradin alueen Lomonosovin piiriin, koillisessa Pietarin kaupunkiin, idässä Tusinan piiriin, etelässä Lugan piiriin ja lännessä Volossovan piiriin. Suurin osa piiristä sijaitsee Laukaan- ja Ortesjoen tasangolla, koillisosa kuuluu Länsi-Inkerin ylänköön.


title: Hatsinan piiri

text: Pinta-alasta noin 50 % on metsää (lähinnä etelässä ja idässä), noin 10 % suota, 21 % peltomaata ja 8 % niittyä. Tärkeimmät joet ovat Ortesjoki, Inkereenjoki ja Suijanjoki. Suurimmat järvet ovat piiriin osittain kuuluva Vjalje () ja Orinanjärvi (). Luonnonsuojelualueita ovat valtakunnallisen statuksen omaava Mšinskin suon rauhoitusalue, aluetason rauhoitusalueet Glebovon suo (), Rakitino () ja Mšinskin suon pohjoisosan vesistönsuojelualue ().


title: Hatsinan piiri

text: Hatsinan piiristä on löydetty paljon keskiaikaisia kurgaani-, kivikehys- ja tasamaan hautoja. Arkeologisten löytöjen ja paikannimistön perusteella asukkaat olivat inkerikkoja ja venäläisiä. 1400–1500-luvulla seutu kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Inkereen, Tääkelin, Tillitsan, Suijan, Grjaznon ja Orinan () pogostoihin.


title: Hatsinan piiri

text: Ruotsin vallattua Inkerin 1600-luvun alussa alueelle muutti paljon suomalaisia uudisasukkaita. Inkeriläiset kuuluivat Hatsinan, Kolppanan, Koprinan, Skuoritsan, Spankkovan ja Venjoen seurakuntiin.


title: Hatsinan piiri

text: 1700-luvun alussa alue siirtyi jälleen Venäjälle ja sinne rakennettiin lukuisia aateliskartanoita. Hatsina sai kaupunginoikeudet vuonna 1796, ja Paavali I:n ja Aleksanteri III:n aikana sen palatsi toimi keisarin residenssinä. 1800–1900-lukujen vaihteessa seudulle syntyi pietarilaisten huvila-asutusta.


title: Hatsinan piiri

text: Vuoteen 1922 saakka alue kuului Pietarin läänin Detskoje Selon (entinen Saari), Pietarhovin ja Laukaan kihlakuntiin. Vuonna 1922 perustettiin Trotskin (entinen Hatsina) kihlakunta, joka käsitti lakkautetut Detskoje Selon ja Pietarhovin kihlakunnat. Vuonna 1927 Trotskin kihlakunta jaettiin viiteen piiriin, joista yksi oli Trotskin piiri. Vuosina 1929–44 se oli nimeltään Krasnogvardeiskin piiri Hatsinan silloisen nimen mukaan.


title: Hatsinan piiri

text: Toisen maailmansodan aikana Hatsinan piiri oli Saksan miehittämänä. Saksalaisten miehitysalueelle jääneet inkerinsuomalaiset siirrettiin vuonna 1943 Suomeen, josta heidät sittemmin palautettiin Neuvostoliittoon. Inkeriläisiä ei kuitenkaan päästetty kotiseudulleen, vaan heidät karkotettiin aluksi muualle Venäjälle. Myöhemminkin vain harva onnistui palaamaan. Monet asettuivat Karjalan tasavaltaan ja Viroon tai ovat sittemmin muuttaneet Suomeen. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Hatsinan piirin asukkaista oli 2,1 % suomalaisia.


title: Hatsinan piiri

text: Hatsinan piiriin kuuluu kaksi kaupunkia: Hatsina ja Kommunar, neljä kaupunkimaista taajamaa: Orinansavotta, Siiverska, Taaitsa ja Viiritsa sekä 11 maalaiskuntaa: Jelisavettina, Koprina, Novyi Svet, Patamäki, Possata, Puutosti, Susanina, Suuri-Kolppana, Sääskelä, Verevä ja Voiskovitsa.


title: Hatsinan piiri

text: Piirin päämies on Stanislav Bogdanov ja piirihallinnon päämies inkerinsuomalainen Aleksandr Hudilainen (Aleksanteri Hutilainen). Molemmat ovat Yhtenäinen Venäjä -puolueen jäseniä.


title: Hatsinan piiri

text: Piirin tärkeimmät teollisuuskeskukset ovat Hatsina ja Kommunar. Hatsinassa on koneenrakennus- ja elintarviketeollisuutta, Kommunar on sellu- ja paperiteollisuuden keskus. Muualla piirissä on mm. metalli-, elintarvike ja puunjalostusteollisuutta.


title: Hatsinan piiri

text: Maatalous on keskittynyt maidontuotantoon sekä perunan ja vihannesten viljelyyn.


title: Hatsinan piiri

text: Piirin pohjoisosan asukkaista huomattava osa käy työssä Pietarissa. Taloudellisesti merkittävää on myös matkailu sekä pietarilaisten kesäasutus, jota varten on syntynyt laajoja huvila- ja puutarha-alueita.


title: Hatsinan piiri

text: Tärkein liikennekeskus on Hatsinan kaupunki. Piirin kautta kulkevat Pietarin–Lugan, Pietarin–Oredežin, Pietarin–Hatsina-Baltijskajan ja Namkun–Iivananlinnan rautatiet. Suurimmalla osalla radoista liikennöi paikallisjunia. Hatsinan läpi kulkee Pietarin–Pihkovan–Valko-Venäjän rajan välinen maantie.


title: Hatsinan piiri

text: Hatsinassa toimivat Konstantin Ušinskille nimetty opettajaopisto, Leningradin talous- ja finanssi-instituutti, Boris Konstantinoville nimetty Pietarin ydinfysiikan instituutti sekä eräiden pietarilaisten korkeakoulujen osastoja. Pielilässä sijaitsee Luoteis-Venäjän kasvinviljelyn tutkimuslaitos.


title: Hatsinan piiri

text: Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvat Hatsinan palatsi- ja puistoalue, kaupungin historiallinen keskusta sekä Taaitsan palatsi- ja puistoalue. Piirissä on kolme runoilija Aleksandr Puškinin elämään ja tuotantoon liittyvää museoa: ”Postimestarin talo” Vuirissa, ”Puškinin lapsenhoitajan mökki” Koprinassa sekä Puškinin isoisoisän Abram Gannibalin kartanomuseo Suijan taajamassa. Possatassa on kartanomuseo, jossa kirjailija Vladimir Nabokov vietti lapsuutensa. Piirissä on myös lukuisia enemmän tai vähemmän säilyneitä aateliskartanoita sekä ortodoksisia kirkkoja ja tšasounoita.


title: Hatsinan piiri

text: Hatsinan piirissä toimivat nykyään Inkerin kirkon Hatsinan, Kolppanan ja Skuoritsan seurakunnat, joiden alkuperäiset kirkkorakennukset on korjattu ja otettu uudelleen käyttöön. Spankkovan kirkko on raunioina ja Koprinan kirkkorakennus paloi 1960-luvulla. Hatsinassa on Inkerin liiton osasto ja Taaitsassa inkeriläisvanhusten palvelukeskus.


title: Johann Schobert

text: Johann Schobert (n. 1720 – 28. elokuuta 1767) oli saksalainen säveltäjä ja klavikordisti. Hänen syntymäpaikastaan ei ole varmuutta, mutta hän eli elämänsä viimeiset seitsemän vuotta Pariisissa. Schobertin tuotanto koostuu pääosin sonaateista klavikordille. Schobert kuoli Pariisissa vuonna 1767 syötyään myrkyllisiä sieniä. Häntä kyllä varoitettiin niistä mutta hän ei uskonut että ne olivat myrkyllisiä ja sai muutkin uskomaan että ne ovat syötäviä. He söivät niistä valmistetun aterian kohtalokkain seurauksin. Hänen poikansa, piika ja neljä ystäväänsä kuolivat sienimyrkytykseen.


title: Battlefield 2: Special Forces

text: Battlefield 2: Special Forces on Digital Illusions CE:n kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema lisäosa peliin "Battlefield 2", jonka lisäosa vaatii toimiakseen. Pelissä pelataan erikoisjoukoilla ja pelissä on myös yökenttiä.


title: Battlefield 2: Special Forces

text: Lisäosan uusia varusteita ovat muun muassa yökiikarit, heittokoukku, liukuvaijeri, sokaisukranaatti ja kyynelkaasu. Uusia ajoneuvoja ovat muun muassa yhden ja kolmen hengen mönkijät sekä vesiskootterit. Moninpelikenttiä on kahdeksan. Lisäosa mahdollistaa myös pelaajan käyttää aseita, jotka vaativat itse "Battlefield 2":ssa ylennyksen mukana tulevan ase valinnan joka avaa seuraavan aseen pelaajan valitsemalle sotilasluokalle.


title: Amy Beach

text: Amy Marcy Beach (5. syyskuuta 1867 Henniker, New Hampshire – 27. joulukuuta 1944) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti. Hänet tunnetaan ensimmäisenä amerikkalaisena naissinfonikkona, ja hänen suurimuotoisia teoksiaan esitettiin paljon myös Yhdysvaltain ulkopuolella vuosien 1893 ja 1914 välillä.


title: Amy Beach

text: Beach kirjoitti ensimmäisen laulunsa 4-vuotiaana. Pian sen jälkeen perhe muutti Chelseaan nykyisen Bostonin alueelle, jossa äiti alkoi opettaa tytölle pianonsoittoa. Perheen muutettua keskemmälle Bostonia Amy opiskeli 1876–82 Ernst Perabon oppilaana. Beach teki ensiesiintymisensä Bostonissa vuonna 1883. Vuosina 1910-1914 Beach oli Euroopassa soittaen pianolla omia sävellyksiään.


title: Amy Beach

text: Beachin sävellyksiä ovat mm. "Gaelic Symphony" (1893), pianokonsertto, ooppera "Cabildo" (1932) sekä useat pianokappaleet ja laulut.


title: A History of Violence (elokuva)

text: A History of Violence on David Cronenbergin ohjaama kanadalais-yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2005. Se perustuu John Wagnerin sarjakuvaromaaniin "Väkivaltainen tausta".


title: A History of Violence (elokuva)

text: Pääosaa, kahvilanpitäjä Tom Stallia, esittää Viggo Mortensen. Maria Bello on Stallin vaimo Edie. Ashton Holmes ja Heidi Hayes esittävät Stallien lapsia Jackia ja Sarahia. Koko Stallien perhe joutuu kohtaamaan väkivallan Stallin kahvilassa tapahtuvan ryöstöyrityksen jälkeen. Elokuva kertoo siitä, kuinka kukin siihen yksilönä ja yhteisönä suhtautuu.


title: A History of Violence (elokuva)

text: Vuonna 2016 "A History of Violence" äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.


title: A History of Violence (elokuva)

text: Elokuva alkaa kohtauksella, jossa kaksi miestä on lähdössä motellista. Toinen käy vielä sisällä, ja pian selviää, että miehet ovat tappaneet hotellin henkilökuntaa. Seuraavaksi siirrytään Indianaan rauhalliseen kylään, jossa Stallin perhe, isä Tom (Viggo Mortensen), äiti Edie (Maria Bello) sekä lapset Jack ja Sarah, asuvat. Tom pyörittää pientä kuppilaa idyllisessä paikassa.


title: A History of Violence (elokuva)

text: Rauha rikkoutuu, kun alun rikolliskaksikko sattuu paikalle ja aikoo ryöstää kuppilan. Tom kuitenkin tappelee vastaan ja tappaa molemmat taidokkaasti. Tomista tulee sankari, ja juttu menee uutisiin. Ongelmat kuitenkin jatkuvat, kun paikalle saapuu gangstereita, joiden johtaja Carl Fogarty (Ed Harris) väittää, että Tom on tappaja Joey Cusack Philadephiasta. Tom väittää, ettei ole käynytkään Philyssä, mutta Fogarty konnineen ei usko.


title: A History of Violence (elokuva)

text: Tomin poika Jack puolestaan joutuu vaikeuksiin hakattuaan koulussa kiusaajansa. Jackin ja Tomin keskustelu karkaa käsistä, ja Tom lyö poikaansa, joka lähtee. Fogarty ahdistelee Edietä ja Sarahia näiden ollessa kaupassa ja käskee Edien kysyä Tomilta, miksi tämä on niin hyvä tappamaan ihmisiä. Tilanne muuttuu räjähdysherkäksi, kun Tom kuulee Fogartyn tempusta. Fogarty konnineen saapuu Tomin talolle Jack mukanaan. Tilanne kärjistyy, kun Tom ei suostu lähtemään konnien mukaan. Lopulta hän hakkaa toisen Fogartyn konnista ja ampuu toisen. Fogarty uhkaa ampua Tomia ja kysyy viimeisiä sanoja, jolloin Tom sanoo: "Olisi pitänyt tappaa sinut Philyssä". Fogarty virnistää ja sanoo: "Niin Joey, sinun olisi pitänyt". Mutta ennen kuin Fogarty ampuu Tomia, Jack ampuu tätä selkään haulikolla ja tappaa tämän. Tom on nyt muuttunut, ja sen huomaa myös Edie. Tom oikeasti on Joey Cusack.


title: A History of Violence (elokuva)

text: Tom saa soiton veljeltään Richieltä ja menee tapaamaan tätä. Richie vihaa veljeään, ja Richien roistot yrittävät tappaa Tomin. Tom kuitenkin tappaa hedät kaikki ja lopulta ampuu Richien. Elokuva päättyy, kun Tom palaa kotiin.


title: A History of Violence (elokuva)

text: Lauri Lehtinen ("Tv-maailma") antoi arvion ”tiukka elokuva”, jota päänäyttelijä kannattelee hienosti. Lehtisen mukaan elokuva on mieltä riivaava mutta samalla vapauttavana teos, joka osuu asian ytimeen.


title: Meri-ilmasto

text: Meri-ilmasto on kostea ilmastotyyppi, jossa lämpötilan vuotuiset ja vuorokautiset vaihtelut ovat yleensä melko pieniä.


title: Meri-ilmasto

text: Meri-ilmasto vallitsee muun muassa lauhkean vyöhykkeen mannerten länsirannikoilla kuten, kuten Euroopan länsiosissa Norjasta Portugaliin, Pohjois-Amerikassa ja Chilessä. Lisäksi meri-ilmastoa on Tasmaniassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Meri-ilmasto

text: Meri varastoi lämpöä kuin lämpöpatteri. Meri lämpenee keväällä hitaasti ja viilenee syksyllä vähitellen. Samalla tavoin meri reagoi yön ja päivän lämpötilavaihteluihin. Säähän ja ilmastoon liittyvät vuoden ja vuorokauden sisäiset lämpötilavaihtelut ovat meren läheisyydessä pienet. Meri-ilmastossa on pitkä kevät ja syksy. Ilman suhteellinen kosteus on suuri mereisillä alueilla. Meri-ilmaston vaikutusalueilla sataa yleensä melko paljon, sillä mereltä tulee kosteutta ja matalapaineita. Meren lähellä sataa useammin talvella kuin kesällä.


title: Music of the Italian Renaissance

text: Music of the Italian Renaissance on Naxoksen vuonna 1994 julkaisema italialaista renessanssimusiikkia sisältävä kokoelmalevy. Levyn kaikki kappaleet on laulanut Shirley Rumsey. Joillakin kappaleilla hän on säestänyt itseään luutulla, viola da manolla tai kitaralla. Levyllä on myös muutamia kokonaan instrumentaalisia kappaleita. Levy äänitettiin Gloucestershiressä toukokuussa 1993 ja julkaistiin vuonna 1994. Levyn kaikki laulut ovat italiankielisiä.


title: Väli-ilmasto

text: Väli-ilmastossa on piirteitä sekä mantereisesta että mereisestä ilmastosta. Välillä saattaa olla pitkiä jaksoja, jolloin mantereinen ilmamassa pysyy samassa paikassa, mikä huomataan kesällä helleviikkoina ja talvella paukkuvina pakkasina. Suomi kuuluu väli-ilmaston maihin. Väli-ilmastossa on kaikki selvät neljä vuodenaikaa. Sadetta saadaan kohtuullisesti läpi vuoden, ja lämpöerot talven ja kesän välillä ovat melko suuret.


title: Joan Ambrosio Dalza

text: Joan Ambrosio Dalza (vaikutti 1500-luvun alussa) oli italialainen säveltäjä ja luutisti. Hän työskenteli Venetsiassa. Dalzalta on säilynyt 42 kappaletta, joista suurin osa löytyy hänen säveltämästään kirjasta frottoloita vuodelta 1508.


title: William Thomson

text: William Thomson, Largsin ensimmäinen paroni Kelvin (tunnetaan paremmin nimellä lordi Kelvin; 26. kesäkuuta 1824 – 17. joulukuuta 1907) oli brittiläinen fyysikko, matemaatikko, insinööri ja keksijä, joka tunnetaan erityisesti työstään termodynamiikan parissa. Hän tutki myös sähköä ja matemaattista analyysiä. Lisäksi hän oli mukana luomassa modernin fysiikan periaatteita. Hän on 1800-luvun tieteen suuri nimi. Thomson loi absoluuttisen lämpötila-asteikon ja sen yksikkö kelvin on nimetty hänen mukaansa.


title: William Thomson

text: Thomsonin isä oli poikansa syntymän aikoihin tekniikan professori Belfastissa, ja hänestä tuli matematiikan professori Glasgow’n yliopistoon. William kävi yliopistoluennoilla kymmenvuotiaasta asti. Lukuvuonna 1838–1839 hän luki tähtitiedettä ja kemiaa. Seuraavana lukuvuonna hän luki luonnonfilosofiaa, nykyiseltä nimeltään fysiikkaa. Opetukseen kuului lämpöoppia, sähköä ja magnetismia. Vuonna 1841 hän siirtyi Cambridgen yliopistoon, suoritti tutkinnon erinomaisin arvosanoin ja pääsi Peterhousen collegen jäseneksi. Matematiikan luento-opetus oli Cambridgessa tuohon aikaan vanhakantaista Charles Babbagen ja kumppanien ponnisteluista huolimatta, mutta ohjaajansa William Hopkinsin johdolla Thomson tutustui ranskalaisten moderneihin ajatuksiin. Hän lähti tutkinnon suoritettuaan Pariisiin, missä Joseph Liouville rohkaisi häntä jatkamaan Faradayn, Coulombin ja Poissonin työtä sähköteorioiden parissa. Tutkiessaan ”sähkönesteen” ominaisuuksia Thomson kehitti uutta metodologiaa, jossa ongelman fysikaalinen osa erotettiin sen matemaattisesta luonteesta.


title: William Thomson

text: Kelvin työskenteli Glasgow'n yliopistolla vuodesta 1846 alkaen. Hän oli professori 1846–1899, dekaani 1901–1903 ja kansleri 1904–1907. Viidenkymmenenkolmen professorivuotensa aikana hän ehti opettaa noin 7 000 opiskelijaa, ja julkaista noin 600 tieteellistä artikkelia.


title: William Thomson

text:
Kelvin teki tiivistä yhteistyötä George Gabriel Stokesin kanssa yli viidenkymmenen vuoden ajan ja satoja heidän välisiään kirjeitä on julkaistu kokoelmana. Monissa kirjeissä käsitellään virtausopin ja lämpöopin samankaltaisuutta. Lämpöopin tutkimustensa pohjalta Thomson ehdotti absoluuttista lämpötila-asteikkoa vuonna 1848. Sen tarkka määritelmä kehittyi vasta paljon myöhemmin, kun energian säilyminen ymmärrettiin paremmin.
Thomson tutki signaalien vaimenemista pitkillä lennätinjohtoreiteillä artikkelissaan "On the theory of the electric telegraph" (1855). Vuonna 1858 hän patentoi erittäin herkän lennätinvastaanottimen, jota käytettiin Atlantin poikki vedetyn lennätinkaapelin molemmissa päissä. Thomson aateloitiin vuonna 1866 työstään Atlantin ylittävän kaapelin kanssa. Hän otti aatelisnimekseen Kelvin, joka tulee hänen laboratorionsa läheltä kulkeneesta River Kelvin nimisestä joesta Glasgow'n yliopiston vieressä. Kelvin oli ensimmäinen, joka sai aatelisarvon tieteellisten saavutustensa takia.


title: William Thomson

text: Kelvin on haudattu Westminster Abbeyin, ja hänellä on siellä muistoikkuna, jonka lahjoittivat Englannin ja Amerikan insinöörit.


title: Mikko Elo

text: Mikko Juhani Elo (s. 26. huhtikuuta 1943 Pori) on porilainen SDP:tä edustava poliitikko. Hän oli kansanedustaja vuosina 1979–1991 ja 1995–2007. Elo oli Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja 1995–2007. Koulutukseltaan Elo on filosofian lisensiaatti. Hän on opettanut ruotsia ja englantia ammattikorkeakoulussa.


title: Mikko Elo

text: Ennen poliittista uraansa Elo työskenteli Porin teknillisessä oppilaitoksessa lehtorina ja yliopettajana. Sotilasarvoltaan hän on kersantti.


title: Mikko Elo

text: Elo on saanut kyseenalaista mainetta sijoittajana. Arvopaperikeskuksen sisäpiirirekisterin Netsire-palvelun mukaan Elo teki heinäkuussa 2004 kolme kauppaa Kemiran osakkeilla. Kemiran sisäpiiriläiset eivät saa käydä kauppaa yhtiön osakkeilla 30 vuorokauden aikana ennen yhtiön osavuosikatsauksen tai tilinpäätöstiedotteen julkaisemista. Ongelmallisiksi Elon Kemira-kaupat teki se, että hänet valittiin Kemiran hallintoneuvostoon keväällä 2004.


title: Mikko Elo

text: Elo sai helmikuussa 2012 valtiopäiväneuvoksen arvonimen. Saman vuoden marraskuussa hän erosi SDP:n jäsenyydestä, mutta palasi jäseneksi helmikuussa 2013.


title: Mikko Elo

text: Elo oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1973–1992 ja 2001–2009 sekä sen puheenjohtaja vuosina 1985–1991. Porin kaupunginhallituksessa hän toimi vuosina 1977–1980 ja 2007–2008 sekä sen puheenjohtajana 2007–2008.


title: Mikko Elo

text: Alkukesästä 2007 Elo palasi porilaisen kunnallispolitiikkaan kaupunginhallituksen puheenjohtajaksi. Hänen kautensa puheenjohtajana päättyi vasemmiston vaalitappioon kunnallisvaaleissa 2008. Elo ilmoitti jatkavansa rivivaltuutettuna. Syksyn 2008 aikana huomiota porilaisessa mediassa herättivät Elon lausunnot ylimpien kunnallisten luottamusmiesten pätevyysvaatimuksista sekä kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkosen (SDP) arvostelu. Marraskuussa 2009 Elo ilmoitti eroavansa valtuustosta protestiksi kaupungin menettelylle satamainvestointiasioissa.


title: Mikko Elo

text: Mikko Elo oli TUL:n johtotehtävissä Länsi-Suomen piirin puheenjohtajana 1970-luvun lopulla ja TUL:n varapuheenjohtajana sekä johti Valtion urheiluneuvostoa vuosina 1984–1989. Elo on jatkanut poliittista toimintaansa kirjoittamalla säännöllisesti EU-kriittiseen ja Nato-vastaiseen Vastavalkea-verkkolehteen.


title: Urbaani löytöretkeily

text: Urbaani löytöretkeily () tarkoittaa normaalisti näkymättömien, usein kaupungeissa sijaitsevien tilojen tutkimista.


title: Urbaani löytöretkeily

text: Suosittuja tutkimuskohteita ovat muun muassa:


title: Urbaani löytöretkeily

text: Urbaanin löytöretkeilyn harrastajilla on tapana noudattaa tiettyjä eettisiä perussääntöjä, joissa kunnioitetaan itse käyntikohdetta, sen omistavaa tahoa sekä muita löytöretkeilijöitä, jotka mahdollisesti käyvät kohteessa myöhemmin. Säännöstön ajatuksena on jättää rakennukset samaan tilaan kuin missä ne olivat sinne tultaessa. Yleisesti käytetty UE-harrastajien motto on ""ota vain valokuvia, jätä vain jalanjälkiä"".


title: Urbaani löytöretkeily

text: Urbaania löytöretkeilyä harrastavat ihmiset eivät tyypillisesti ole vandaaleita, graffitinmaalareita tai talonvaltaajia. Löytäessään hyvin säilyneitä kohteita urbaanit löytöretkeilijät eivät kerro niistä ihmisille, jos he eivät ole varmoja siitä, noudattavatko nämä heidän etiikkaansa. Harrastus ei kuitenkaan aina ole laillista. Hylätyissä rakennuksissa käyminen ei ole laitonta, ellei rakennuksella ole julkisrauhaa.


title: Urbaani löytöretkeily

text: Urbaaniin löytöretkeilyyn liittyy monesti myös riskejä, joiden olemassaolon harrastajat usein myös tiedostavat ja joita he pyrkivät välttämään. Merkittävimpiä ovat fyysiset loukkaantumiset, kuten putoamiset, joihin liittyvää riskiä pyritään hallitsemaan huolellisella harkinnalla sekä kunnollisella valaistuksella. Toisen ryhmän muodostavat erilaiset rakennustekniikassa käytetyt vaaralliset materiaalit, kuten asbesti, joilta voidaan suojautua käyttämällä oikeanlaisia hengityssuojaimia ja muita suojavarusteita.


title: Reijo Kallio (kansanedustaja)

text: Reijo Kalevi Kallio (s. 8. helmikuuta 1951 Kankaanpää) on suomalainen SDP:n poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1995–2011 ja Rauman maalaiskunnan kunnanjohtajana vuosina 1988–1992 ja apulaiskaupunginjohtajana 1993–1995.


title: Reijo Kallio (kansanedustaja)

text: Kallio on valmistui valtiotieteen kandidaatiksi vuonna 1977 Turun yliopistossa. Sotilasarvoltaan hän on majuri.


title: Reijo Kallio (kansanedustaja)

text: Tasavallan presidentti myönsi Kalliolle maakuntaneuvoksen arvonimen toukokuussa 2015.


title: Baltian kilpi

text: Baltian kilpi on peruskallio, joka peittää lähes koko Fennoskandian lukuun ottamatta Skandien länsipuolta ja Ruotsin eteläisintä kärkeä. Peruskallion vanhin osa on syntynyt maankuoren sulan kiviaineen eli magman hitaasti jähmettyessä. Näin syntyi Suomen kallioperän yleisin kiviaines, graniitti.


title: Pirkko Peltomo

text: Pirkko Orvokki Peltomo, o.s. Lammi (s. 24. huhtikuuta 1948 Pori) on suomalainen poliitikko.


title: Pirkko Peltomo

text: Peltomo syntyi talonmies Eero Lammin ja keittiöapulainen Laura Paakin perheeseen. Hänen puolisonsa on aluepäällikkö Seppo Paldanius. Paltamo valmistui ylioppilasmerkonomiksi 1969 ja toimi Porin kaupungin rahatoimiston toimistosihteerinä vuodesta 1970 vuoteen 1995. Puoluetaustaltaan Peltomo on sosiaalidemokraatti. Hän toimi kansanedustajana 1995–2007. Peltomo oli myös Porin kaupunginvaltuustossa 1985–2008. Peltomolla on ollut useita luottamustehtäviä, kunnallisneuvoksen arvo hänelle myönnettiin vuonna 2009.


title: Inarijoki

text: Inarijoki ( ja ) on Suomen ja Norjan rajajoki Lapissa Karigasniemestä etelään. Inarijoki alkaa Norjan Koutokeinosta, Ylä-Inarijoen kansallispuistosta (Øvre Anárjohka nasjonalpark) useista latvahaaroista ja virtaa Suomen rajalle ja edelleen rajaa pitkin Karigasniemeen. Yhdessä Kaarasjoen kanssa ne muodostavat tässä kuuluisan lohijoen, Tenojoen. Tenon latvajokena Inarijoki saa enimmiltään vain rippeitä siitä nousulohien paljoudesta, joka joka kesä nousee Jäämerestä syntymäjokeensa Tenoon.


title: Inarijoki

text: Inarijoki on erämainen rajajoki, jonka varrella asutusta on vähänlaisesti. Varsinainen kylä jokivarressa on muutamia taloja käsittävä Angeli lähes 60 kilometriä jokivartta Karigasniemestä etelään.


title: Pakrac

text: Pakrac on kaupunki Kroatiassa Požeško-slavonska županijassa. Vuonna 2011 sen asukasluku oli 8 482.


title: Pakrac

text: Kaupunki tiedetään mainitun asiakirjoissa vuodesta 1237 lähtien. Vuonna 1991 siellä tapahtui Pakracin välikohtaus, kroaatti- ja serbipoliisin välinen aseellinen yhteenotto.


title: Lilith

text:
Lilith tai Lilitu () on babylonialaisessa mytologiassa ja juutalaisessa mytologiassa Jumalan luoma ensimmäinen nainen. Lilith on vaarallinen yön demoni, joka on seksuaalisesti rajaton ja ryöstää vauvoja pimeydessä.
Nimi on mainittu Raamatussa ainoastaan yhdessä kohdassa Jesajan kirjassa (), jossa se on kahdeksan epäpuhtaan eläimen luettelon keskellä. Nimeen on liitetty määre "öinen velhotar" (käännös 1992).


title: Lilith

text: Kabbalan mukaan Lilith oli Aatamin ensimmäinen puoliso, demoni jonka Jumala oli luonut. Aatamin ja Lilithin yhtymisestä syntyivät demonit. Näistä merkittävin oli Asmodeus. Lilithin myöhempänä avopuolisona pidettiin Saatanaa, joka houkutteli Eevan syntiinlankeemukseen. Joskus oletettiin myös, että viettelijä olisi ollut käärmeen hahmon ottanut Lilith, joka Jumalan kirouksen takia ei pystynytkään enää vapautumaan ottamastaan käärmeen hahmosta. Lilithin hahmo ja nimi pohjautuvat nykykäsityksen mukaan mesopotamialaiseen demonien luokkaan nimeltään lilû (naispuolinen: lilītu). Nimi käännetään yleensä "yön hirviöksi". Lilithiä palvottiin joidenkin juutalaisten keskuudessa vielä 700-luvulla. Lilith uhkasi ennen kaikkea lapsia ja raskaana olevia naisia, ja uskottiin, että demonilta suojasi amuletti, johon oli kaiverrettu tiettyjen enkelien nimet.


title: Lilith

text: Juutalaisessa perinteessä Lilithin uskottiin olevan siivekäs, pitkähiuksinen, viekoitteleva nainen, jolle oli alistettu 480 demonin sotaväki. Lilith liikkui öisin ja saattoi olla vaaraksi yksin nukkuville. Keskiaikaiset juutalaiset uskoivat, että Lilith voi lennellä ympäriinsä pöllön hahmossa, ja pelkäsivät, että tuo vampyyrin kaltainen demoni voi ryöstää lapsia. Lilithin oletettiin olevan lapsen kimpussa, jos lapsi hymyili sapatin tai uudenkuun yönä unissaan. Tällöin nukkuvaa lasta lyötiin kolme kertaa nenälle ja manattiin Lilith lapsesta pois.


title: Lilith

text: Hyvin samantapainen demoni oli Obizoth, jonka niin ikään uskottiin kuristavan vastasyntyneitä lapsia, niin poikia kuin tyttöjäkin.