title: Sosiaalinen pääoma

text: Jo 1800-luvulla Alexis de Tocqueville havainnoi Yhdysvaltojen korkeaa sosiaalista pääomaa ja yhteisöllisyyttä.


title: Caymansaaret

text: Caymansaaret on kolmen korallisaaren muodostama Britannian merentakainen alue Karibianmerellä Kuuban eteläpuolella. Kristoffer Kolumbus löysi saaret vuonna 1503. Saarten pinta-ala 259 neliökilometriä. Pääkaupunki on George Town. Caymansaarilla on noin 54 400 asukasta.


title: Caymansaaret

text: Saaret ovat massiivisen vedenalaisen vuoren huippuja 2 400 metriä merenpohjasta. Saaret sijaitsevat läntisellä Karibianmerellä, 650 kilometriä etelään Miamista, 300 kilometriä etelään Kuubasta, ja 315 kilometriä luoteeseen Jamaikasta. Saaria on kolme, joista suurin on Grand Cayman ja kaksi pienempää saarta Cayman Brac ja Little Cayman. Pääkaupunki George Town sijaitsee Grand Caymanilla.


title: Caymansaaret

text: Saarten pahin ympäristöongelma on pula juomavedestä.


title: Caymansaaret

text: Vaikka meriveden korkeus on vuosituhansien kuluessa vaihdellut suuresti, saaret ovat pysyneet merenpinnan yläpuolella kahden miljoonan vuoden ajan. Niille on tullut vähitellen kasvi- ja eläinlajeja Isoilta Antilleilta, etenkin Kuubasta ja Jamaikalta, sekä myös Keski-Amerikasta ja Karibian itäosista. Osa näistä lajeista on eriytynyt Caymansaarilla kotoperäisiksi lajeiksi ja alalajeiksi.


title: Caymansaaret

text: Saarten kansalliseläin on siniharmaa leguaanilaji "Cyclura lewisi" joka elää endeemisenä ainoastaan Grand Caymanin saarella.


title: Caymansaaret

text: Saarilla vallitsee trooppinen merellinen ilmasto. Vuonna 2004 Hurrikaani Ivan vahingoitti Seven Miles Beachin alueen rakennuksia.


title: Caymansaaret

text: Ensimmäinen eurooppalainen näki Caymansaaret 10. toukokuuta 1503, kun Kolumbuksen neljännen tutkimusmatkan alukset ajautuivat sivuun reitiltä ja miehet näkivät saariryhmän kaksi pienintä saarta Cayman Bracin ja Little Caymanin. Kolumbus kutsui saaria nimellä "Las Tortugas", sillä ne olivat täynnä kilpikonnia. Brittiläisen Francis Draken retkikunnan jäsenet saattoivat olla ensimmäiset ihmiset Caymansaarilla, sillä saarilta ei ole löytynyt arkeologista todistusaineistoa alkuperäisasukkaista. Drake kävi saarilla vuosien 1585–1586 tutkimusmatkansa aikana.


title: Caymansaaret

text: Englanti valtasi Espanjalta Jamaikan 1655 ja vaati samalla Caymansaaria itselleen. Espanja tunnusti saaret Englannin omaisuudeksi Madridin sopimuksessa 1670. Ensimmäiset vakituiset asukkaat saapuivat Grand Caymanille 1700-luvun vaihteessa. Caymansaaret olivat pitkään ilman kunnollista hallintoa, vaikka niitä hallittiinkin näennäisesti Jamaikalta. Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti liitti saaret virallisesti Jamaikan alaisuuteen 1863.


title: Caymansaaret

text: Kun Jamaika itsenäistyi vuonna 1962, Caymansaaret päätti pysyä suoraan brittihallinnon alaisuudessa kruununsiirtomaana.


title: Caymansaaret

text: Caymansaarilla on rajoitettu itsehallinto. Caymansaarien päämiehenä ja monarkin edustajana toimii kuvernööri. Hallituksen johtohahmon nimi taas on "Leader of Government Business". Lainsäädäntövaltaa saarilla käyttää "Legislative Assembly of the Cayman Islands", jonka 18 jäsenestä 15 valitaan vaaleilla. Alun perin Caymansaarilla oli ei-puolueellinen järjestelmä, mutta sittemmin sinne kehittyi kaksipuoluejärjestelmä.


title: Caymansaaret

text: Caymansaarten kaksi tärkeintä puoluetta ovat "People's Progressive Movement", jota pidetään aatemaailmaltaan sosiaalidemokraattisena ja joka sai vuoden 2005 parlamenttivaaleissa yhdeksän paikkaa viidestätoista sekä "United Democratic Party" joka taas on aatemaailmaltaan konservatiivinen ja joka sai vuoden 2013 parlamenttivaaleissa kolme paikkaa viidestätoista.


title: Caymansaaret

text: Caymansaarelaisten elintaso kuuluu Karibianmeren korkeimpiin: saarelaisten asukaskohtainen bruttokansantuote on maailman 14. korkein. Asukkaiden lukutaitoaste ja elinajanodote ovat myös korkeita. Saarilla on myös oma rahayksikkönsä, Caymansaarten dollari (KYD), joka on sidottu Yhdysvaltain dollariin kurssilla 1 KYD = 1,20 USD.


title: Caymansaaret

text: Caymansaaret on tunnettu veroparatiisina, koska se ei peri veroja sen paremmin asukkailtaan kuin yrityksiltään ja jonka takia sinne on rekisteröitynyt runsaasti ulkomaisia yrityksiä ja muuttanut runsaasti veropakolaisia. Caymansaarilla sijaitseekin enemmän rekisteröityjä yrityksiä kuin on asukkaita. Caymansaaret on myös merkittävä finanssikeskus ja saaret ovatkin maailman viidenneksi merkittävin pankkikeskus. Tämä taas johtuu saarten noudattamasta tiukasta pankkisalaisuuslainsäädännöstä.


title: Caymansaaret

text: 1960-luvulle saakka saarten väestön pääelinkeino oli maatalous ja kalastus. Pääasiassa verotuslainsäädännön takia elinkeinoelämä muuttui kuitenkin nopeasti. Nykyisin turismi on tärkein elinkeino, joka tuo saarille 75% kansantuotteesta ja ulkomaisesta valuutasta. Merkittävin osa turismista on pohjoisamerikkalaisille suunnattua luksusmatkailua.


title: Caymansaaret

text:
Caymansaarilla vierailee vuosittain monta kertaa enemmän turisteja kuin on asukkaita. Saarten yksi merkittävimmistä nähtävyyksistä on George Townin eteläpuolella sijaitseva korallihiekkainen Seven Mile Beach. Ranta on maailmankuulu kauneudestaan ja "Caribbean Travel and Life Magazine" -lehti on nimennyt sen ”Karibian parhaimmaksi rannaksi”. Huolimatta nimestään se on noin viisi ja puoli mailia pitkä ja se on kärsinyt eroosiosta, joka on pienentänyt sen kokoa joillakin alueilla. Hurrikaani Ivan vahingoitti Seven Miles Beachin alueen rakennuksia syyskuussa 2004, mutta hotellit ovat uudelleen toiminnassa.
Caymansaarilla on kolme lentokenttää ja 785 km maantietä. Owen Robertsin lentoasema lähellä George Townia on suurin, Charles Kirkconnellin lentoasema palvelee Cayman Bracia ja Edward Boddenin lentokenttä Little Caymania. Cayman Airways on Caymansaarten kansallinen lentoyhtiö. Satamat sijaitsevat Cayman Bracissa ja George Townissa. Kauppalaivastoon kuuluu 116 alusta, joista 102 on ulkomaalaisessa omistuksessa. Lukuisat risteilyalukset käyvät George Townissa.


title: Caymansaaret

text: Vuonna 2013 Caymansaarilla arvioitiin asuvan 53 737 asukasta yli 100 eri maasta ja yli kolmannes saaren asukkaista on siirtolaisia. Saaren asukkaita noin 40 % on mulatteja, 20 % mustia, 20 % valkoisia ja 20 % kuuluu ryhmään muut. Kristinusko on saarten pääuskonto, ja presbyteerisyys ja katolilaisuus ovat saarten suurimmat kirkkokunnat. Saarten virallinen kieli englanti. Suuri enemmistö asukkaista asuu Grand Caymanin saarella. Caymansaaret on täysin kaupungistunut yhteiskunta, sillä sen koko väestö asuu kaupungeissa.


title: Caymansaaret

text: Etäisillä saarilla meri ja merenkulku ovat olleet aina tärkeitä. Toisen maailmansodan jälkeen monet caymanilaiset ovat lähteneet laivoille töihin, lähettäneet rahaa kotiin ja palanneet myöhemmin kotimaahan. Siirtotyöläisiä on myös lähisaarilla sekä Nicaraguassa, Hondurasissa ja Yhdysvaltojen eteläosissa.


title: Caymansaaret

text: Perinteiset caymanilaistalot rakennettiin punomalla oksista kehikko ja täyttämällä se muurilaastilla. Rappaus maalataan pinkiksi, turkoosiksi tai vihreäksi. Kattomateriaalina käytettiin palmunlehviä, myöhemmin peltiä, ja katolle tullut sadevesi kerättiin talteen.


title: Caymansaaret

text: Caymanilaisten perusruokaa saadaan merestä. Sitä ovaat etenkin kilpikonnat ja suuret kotilot. Muita perinteisiä ruoka-aineita ovat limetit, hunaja, rommi ja kookos.


title: Caymansaaret

text: Caymansaaret on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1976. Sillä on ollut 1–10 miesurheilijaa ja muutamia naisurheilijoita, jotka ovat osallistuneet purjehdukseen, uintiin, yleisurheiluun ja pyöräilyyn.


title: Aurinkokeräin

text: Aurinkokeräin on laite, joka muuntaa auringon säteilyä teknisesti käyttökelpoiseksi lämmöksi.


title: Aurinkokeräin

text: Tyypillisissä omakotitalo-asennuksissa aurinkokeräin osa muuta lämmitysjärjestelmää, jossa sen tehtävänä on sitoa absorboimalla auringon säteilyn energiaa johonkin keräimessä kiertävään väliaineeseen. Tällä väliaineella lämmitetään lämminvesivaraajaa, johon lämpö varastoituu. Varaajasta lämpöä otetaan käyttöön tarpeen mukaan tilojen lämmitykseen tai käyttöveden lämmitykseen.


title: Aurinkokeräin

text: Aurinkolämmitysjärjestelmän käyttökustannukset ovat alhaiset, eikä sen käyttö aiheuta päästöjä. Ympäristövaikutukset painottuvat järjestelmän rakentamiseen ja pumppujen kuluttamaan sähköön.


title: Aurinkokeräin

text: Esimerkiksi Suomessa tarvitaan yleensä myös muita lämmönlähteitä. Tyypillisillä järjestelmillä voidaan kattaa käyttöveden lämmitys kesäkuukausina, jolloin lämmitystä ei juuri tarvita. Auringon säteilyn ollessa vähäistä varsinkin sydäntalvella ei tyypillinen järjestelmä tuota kovin merkittävää osaa tarvittavasta lämmöstä.


title: Aurinkokeräin

text: Aurinkokeräimessä tasomaisen suojapinnan alla on musta absorbaattoripinta, joka lämpenee auringon säteilyn vaikutuksesta. Keräimen sisällä kiertää lämmönsiirtoneste, vesi-glykoli-seos, joka lämpiää. Lämmennyt neste johdetaan lämmönvaihtimen läpi, jolloin neste luovuttaa lämpöenergiaa vesivaraajaan. Varaajassa olevaa lämmitettyä vettä käytetään talon lämmitykseen ja lämpimän käyttöveden lämmitykseen.


title: Aurinkokeräin

text: On olemassa myös peileillä lämpösäteilyä keskittäviä keräimiä, mutta pientalouksille näitä ei ole markkinoilla.


title: Aurinkokeräin

text: Suomessa yhden neliömetrin aurinkokeräimellä saadaan tuotettua 250–400 kWh energiaa vuodessa. Tyypillinen pientalon käyttövettä lämmittävä aurinkolämmitysjärjestelmä koostuu 5–10 neliömetrin keräinalasta, lämmönvaihtimesta, ohjausyksiköstä ja 300 litran vesivaraajasta. Pientalon tiloja lämmittävässä järjestelmässä keräinala on 10–20 neliömetriä. Järjestelmän käyttöikä on noin 20–30 vuotta.


title: Aurinkokeräin

text: Varsinaisten erillisten aurinkokeräinjärjestelmien lisäksi auringon lämpöä otetaan talteen myös rakenteellisen ratkaisuin, kuten kasvihuonerakenteella. Kesän aurinkoenergiaa voidaan tehostetusti varastoida maapohjaan, kellariin tai rossipohjaan.


title: Aurinkokeräin

text: Tasokeräimessä keruuputkisto, joka on yleensä kupariputkea, on asennettu vaakatasoon. Jokaiseen keräinputkeen on liitetty absorptiopinnan kasvattamiseksi sivulevyt. Levyt ja putket on pinnoitettu selektiivisellä absortiopinnoitteella, joka imee lämpöenergian mutta ei luovuta sitä ulospäin. Keräinputkisto on sijoitettu eristettyyn koteloon, ja aurinkoon päin oleva taso on rakennettu vähärautaisesta ja usein strukturoidusta tai erikoispinnoitetusta lasista. Tällainen lasi läpäisee lämpösäteilyn huomattavasti paremmin kuin normaali lasi. Tasokeräimillä päästään noin 35–75 prosentin hyötysuhteeseen, ja niiden stagnaatiolämpötila (virtaukseton ja häviötön lämpötila) on 170–180 °C. Kallistuskulman ollessa 45 astetta on vuotuisen lämmöntuoton ero noin viisi prosenttia, mikäli keräimen suunta vaihtuu lounaan ja etelän välillä. Tasokeräin voidaan sijoittaa myös loivalle katolle, koska se vapautuu lumipeitteestä aikaisin alkaen näin tuottaa energiaa.


title: Aurinkokeräin

text: Tyhjiöputkikeräimissä lämmönkeruuputkisto on sijoitettu eristeenä toimivan tyhjiöksi imetyn lasiputkilon sisälle. Tällöin tyhjiöputki toimii kuten läpinäkyvä termospullo. Tyhjiöputki on myös sisäpinnaltaan pinnoitettu selektiivisellä pinnoitteella kuten tasokeräinkin. Valmistajasta riippuen tyhjiöputkien takana voi olla heijastuspinta, jolla aurinkoenergiaa kerätään myös putken takapinnalta. Tyhjiöputkirakenne tehostaa aurinkoenergian hyödyntämistä, koska rakenne ei ole riippuvainen säteilyn tulosuunnasta, kuten tasokeräimet. Samaten voidaan hyödyntää myös hajasäteilyä, eli lämpöä saadaan talteen myös pilvisellä säällä. Tyhjiöputkikeräimillä päästään 35–85 prosentin hyötysuhteeseen ja stagnaatiolämpötila on 230–250 °C.


title: Aurinkokeräin

text: Keskittävissä keräimissä aurinkoenergia keskitetään parabolisen heijastuspeilin tai linssin avulla yhteen fokusointipisteeseen, johon kohdistuu tuolloin voimakas säteilyenergia. Keskittävillä keräimillä päästään yli 1 000 °C:n lämpötiloihin, mutta ne täytyy suunnata hyvin tarkasti juuri aurinkoa kohti. Keskittäviä keräimiä ei ole kaupallisesti hyödynnetty lämmön tuotantoon.


title: Aurinkokeräin

text: Kuumailmakeräimet ovat aurinkokeräimiä, joissa käytetään lämmönsiirtoaineena nesteen sijasta ilmaa.


title: Liekomaiset

text: Liekomaiset kasvit (Lycopodiophyta, Lycophytina) ovat alkeellisia putkilokasveja. Niiden lajeja tunnetaan yli 1 300.


title: Liekomaiset

text: Eräät liekomaiset kasvit ovat kasvimaailman alkeellisimpia edustajia. Ryhmä oli ensimmäisten kasvien joukossa, jotka siirtyivät mereltä maalle siluuri- ja devonikaudella. Sopeutuakseen maaolosuhteisiin lieoille kehittyivät juuret imemään ravinteita maasta ja ankkuroimaan kasvin maahan. Lehdet kehittyivät tehokkaampaa yhteyttämistä varten auringonvalosta käydyn kilpailun lisäännyttyä, ja varresta tuli veden ja ravinteiden kuljetusväylä sekä tuki painovoimaa vastaan. Lehtien pinnalle kehittyi vahamainen kelmu, ja kasvin hengitys alkoi tapahtua pienten ilmarakojen kautta.


title: Liekomaiset

text: Liekomaisten kasvien elinkaarelle on ominaista sukupolvenvuorottelu. Siittiö- ja munasolut sisältävä suvullinen polvi on vain muutaman millimetrin kokoinen alkeisvarsikko, jonka pieni koko suojaa sitä liialta säteilyltä. Se turvautuu usein mykorritsan eli sienijuuren apuun ravinnonsaannissaan yhteyttämisen sijaan. Varsinaiset lieot ovat isosporisia eli ne tuottavat vain yhdenlaisia itiöitä. Mähkät ja lahnanruohot puolestaan ovat heterosporisia: suuremmat, naaraspuoliset itiöt sisältävät ravintoa tulevalle sukupolvelle.


title: Liekomaiset

text: Kivihiilikausi oli liekojen kukoistuksen aikaa: puumaiset lieot, kuten "Lepidodendron", muodostivat ensimmäiset suuret metsät. Niillä lehdet kasvoivat aluksi kaikkialla varressa, mutta putosivat puun kasvaessa jättäen näkyviin suomumaisen varren ja vain rykelmän lehtiä latvaan. Niiden jäännökset muodostivat useita kivihiiliesiintymiä. Nykyään useimmat liekomaisten kasvien suvut ovat kuolleet sukupuuttoon, ja jäljelle on jäänyt lähinnä pienikokoisia aluskasveja.


title: Verisuoni

text: Verisuonet () ovat verenkiertojärjestelmän putkimainen osa, jossa veri kiertää. Verisuoniin kuuluvat valtimot, laskimot ja hiussuonet. Sydämestä verta kuljettavat pois valtimot. Laskimot puolestaan tuovat verta sydämeen. Pienen verenkierron laskimoissa on runsashappista verta kun taas ison verenkierron laskimoissa veri on niukkahappista. Joissakin fysiologian oppikirjoissa lasketaan, että valtimoita ja laskimoita on noin 19 000 kilometriä. Hiussuonien mitaksi taas arvioidaan 80 000–97 000 kilometriä. Erityyppisten verisuonten yhteinen pituus on siis osapuilleen 100 000 kilometriä.


title: Verisuoni

text:
Verisuonten sisällä on ontelo "(lumen)" eli tila, jossa veri kulkee. Valtimoiden luumen on pienempi kuin laskimoiden, joissa veri virtaakin hitaammin. Valtimoissa ja laskimoissa on kolme kerrosta; laskimoissa kerrokset ovat ohuemmat. Sisäkalvo on litteää yhdenkertaista levyepiteeliä eli endoteeliä, jossa on mukana hieman myös kimmoisaa sidekudosta. Keskikalvossa on sileitä lihassyitä sekä kimmosyitä. Kimmosyitä on etenkin suurissa valtimoissa, jotka toimivat paineen tasaajina. Sileitä lihassyitä on puolestaan pienemmissä valtimoissa sekä laskimoissa. Etenkin keskikalvo on valtimoissa huomattavasti paksumpi kuin laskimoissa. Ulkokalvo on tiivistä sidekudosta, joka liittää verisuonen ympäristöönsä. Hiussuonet "(kapillaarit)" koostuvat pelkästään endoteelista ja sen ulkopuolella olevasta ohuesta tyvikalvosta.
Mutta kukaan ei tiedä paljonko niitä on ihmisessä.


title: Verisuoni

text: Ihmisen suurin verisuoni on aortta. Sydämen supistuessa hapekas ja ravintopitoinen veri työntyy aorttaan ja keuhkovaltimorunkoon. Valtimoita pitkin veri saapuu kudosten hiussuoniin. Ravintoaineita, happea ja nestettä siirtyy solujen väliseen tilaan hiussuonten seinämien läpi, josta ne edelleen päätyvät solujen käyttöön. Samalla siirtyy vereen muun muassa hiilidioksidia ja muita kudokseen syystä tai toisesta päätyneitä kuona-aineita. Hiussuonia on noin millimetrin välein lähes kaikissa kudoksissa. Verisuonia ei ole rustoissa, sarveiskalvolla, lasiaisessa, mykiössä, epiteelikudoksessa eikä sarveistuneissa kudoksissa kuten kynsissä (eläinten kavioissa, sorkissa jne). Verenpaine on suurin aortassa ja isoissa valtimoissa ja se laskee vähitellen mitä pienemmiksi valtimot jakaantuvat. Hiussuonissa paine ei enää vaihtele sydämen työ- ja lepovaiheiden aikana, laskimoissa paine on tasainen. Laskimoiden tilavuus on suurempi kuin valtimoiden ja veri virtaa niissä hitaammin. Ohjaamalla verta iholaskimoihin, keho poistaa luontaisesti ylimääräistä lämpöä. Supistamalla ihon pintalaskimoita verta ohjataan enemmän syvällä oleviin laskimoihin, jolloin lämpöä poistuu elimistöstä vähemmän. Koska laskimoissa paine on pienempi, suurissa laskimoissa on läppiä, jotka eivät päästä verta virtaamaan kuin yhteen suuntaan. Laskimot yhdistyvät suuremmiksi ja veri päätyy lopulta ylä- ja alaonttolaskimon kautta sydämen oikeaan eteiseen, josta se puhdistuneena ja uudelleen happivarattuna alkaa uuden kierron.


title: Verisuoni

text: Verisuonia laajentavia aineita ovat K-ionit, hapot (esimerkiksi maitohappo) ja hiilidioksidi. Lisäksi verisuonia laajentavat lämpötilan nousu, happamuuden kasvu ja hapen väheneminen kudoksissa. Verisuonia supistaa lämpötilan lasku sekä verenvuodossa esiintyvät serotoniini ja tromboksaani. Verisuonten seinämän endoteelisolut erittävät verisuonia supistavaa endoteliinia sekä verisuonia laajentavaa typpioksidia.


title: Energiakasvi

text: Energiakasvi on kasvi, jota viljellään biopolttoaineiden raaka-aineeksi. Valmistettava polttoaine voi olla kiinteää, nestemäistä tai biokaasua.


title: Energiakasvi

text: Kasveja voidaan polttaa sellaisenaan (polttopuu), puuhiilenä tai pelletteinä. Kiinteät polttoaineet sopivat voimalaitoksiin ja rakennusten lämmitykseen. Yksinkertaisinta energiakasvien käyttöä on perinteinen puulämmitys.


title: Energiakasvi

text: Kiinteinä polttoaineina käytettäviä kasvilajeja esimerkiksi nopeasti kasvavat pajut, joita on kasvatettu 1970-luvulta asti käytettäviksi lämmitysenergian tuotannossa polttoaineena mestästä saatavan hakkeen rinnalla tai sijasta. Kasvaessaan paju varastoi auringon energiaa kemialliseen muotoon fotosynteesiä käyttäen. Pajun ongelmana on sen siitepölyn aiheuttamat oireet allergiaa sairastaville. Haittaa voi torjua viljelemällä vain naaraspuolisia eli emikasveja.


title: Energiakasvi

text: Tropiikissa haitallisena vieraslajina leviävä alkujaan eteläamerikkalainen vesihyasintti sopii pellettien raaka-aineeksi.


title: Energiakasvi

text: Liikenteen käyttöön on kasveista jalostettu nestemäisiä polttoaineita kuten biodieseliä ja bioetanolia.


title: Energiakasvi

text: Euroopassa biodieseliä varten kasvatetaan rapsia. Vuonna 2012 dieseliin sekoitetusta kasvisöljystä 80% oli rapsiöljyä. Rapsiöljyntuotannon koko elinkaaren tarkastelu on kuitenkin osoittanut, etteivät kasvuhuonekaasujen päästöjen vähennykset kuitenkaan välttämättä täytä EU:n tavoitteita.


title: Energiakasvi

text: Myös hampun käyttöä energiakasvina on tutkittu. Hampun rakenne myös mahdollistaa suuren sadonkorjuuprosentin. Runko on paksu eikä ylimääräisiä lehtiä ja hauraita osia ole, jotka varisisivat maahan sadonkorjuun aikana.


title: Energiakasvi

text: Tropiikissa kasvatetaan paljon palmuöljyä. Ympäristöjärjestöt ovat kuitenkin huolissaan öljypalmun viljelyyn liittyvistä ympärisyöuhkista.


title: Energiakasvi

text: Muita kasvilajeja ovat öljyjatropa


title: Energiakasvi

text: Bioetanolia valmistetaan tärkkelys-, selluloosa- tai sokeripitoisista kasveista kuten suokeriruo'osta ja sokerijuurikkaasta, vehnästä ja maissista.


title: Energiakasvi

text: Biokaasu syntyy mädättämällä vihreää kasvimassaa anaerobisissa oloissa, jolloin syntyy metaania. Sitä voidaan käyttää sähkön- ja lämmöntuotannossa sekä puhdistaa liikennepolttoaineeksi tai suoraan kaasuverkkoon syötettäväksi. Maissi ja ahdekaunokki on todettu tähän hyvin sopiviksi lajeiksi.


title: Energiakasvi

text: Bioenergiayhdistys Finbion mukaan Suomessa voidaan tuottaa 8 TWh peltoenergiaa. Finbio arvioi energiakasvien viljelyalaksi 250 000 ha ja olkien keräysalaksi 100 000 ha (2020). Vuonna 2007 ruokohelpiä viljeltiin 20 000 ha ja käytettiin 30 voimalassa. Ruokohelven kuljettaminen osoittautui kalliiksi ja sen polttaminen vaikeaksi, joten 2010-luvulla voimalat luopuivat asteittain sen energiakäytöstä.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Sukupolvenvuorottelu on biologiassa eräiden eliöiden elinkaareen liittyvä ilmiö, jossa peräkkäiset sukupolvet muodostuvat vuoroin suvuttomasti lisääntyvistä yksilöistä ja suvullisesti lisääntyvistä yksilöistä. Ilmiö on ominainen kaikille kasveille, eräille leville ja sienille, sekä joillekin eläimille.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Aikuisen eläimen keho rakentuu diploideista soluista. Keho tuottaa meioosissa haploideja gameetteja eli sukusoluja, joko munasoluja tai siittiöitä, jotka ovat ainoat haploidiset solut eläimen elinkaaressa. Munasolu ja siittiö fuusioituvat hedelmöityksessä tuottaen diploidisen tsygootin, josta kehittyy uusi monisoluinen eläinyksilö. Kaikilla eläimillä asia ei ole niin yksinkertainen.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Lehtikirvoilla ensimmäinen polvi lisääntyy suvullisesti hedelmöitettyjen munien välityksellä ja toinen taas suvuttomasti (neitseellisesti) hedelmöittymättömien munien avulla. Vesikirpuilla suvullista lisääntymistä tapahtuu lähinnä syksyisin, jolloin esiintyy myös koiraspuolisia yksilöitä. Muulloin lisääntyminen tapahtuu ainoastaan suvuttomasti.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Lisääntyminen on maakasveilla hyvin monimutkaista eläimiin verrattuna. Kaikilla kasveilla elinkiertoon kuuluu sukupolvien vaihtelu diploidisen sukupolven eli sporofyytin ja haploidisen sukupolven eli gametofyytin välillä. Lisäksi maakasvien sukusolut eli gameetit tuotetaan mitoosissa, ei meioosissa. Diploidiset sporofyytit tuottavat monisoluisia itiöpesäkkeitä eli sporangioita, joissa tapahtuu meioosi, jossa syntyy haploidisia itiöitä. Itiö jakautuu mitoottisesti kehittyen monisoluiseksi haploidiseksi gametofyytiksi. Gametofyytti tuottaa monisoluisia sukusolupesäkkeitä eli gametangioita, joissa sukusolut kehittyvät mitoosin kautta. Sukusolut itsessään jakautuvat naarasgametofyyttien tuottamiin munasoluihin ja koirasgametofyyttien tuottamiin siitos- eli siittiösoluihin, kuten eläimilläkin. Eri gametofyyttiyksilöiden sukusolut fuusioituvat muodostaen diploidisen tsygootin, joka vuorollaan kehittyy uuden diploidisen sporofyytin alkioksi.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Sukupolvien vuorottelu ei ole näkyvää siemenkasveilla, koska itiöt kehittyvät gametofyyteissä, jotka ovat pieniä ja näkymättömänä itiöpesäkkeiden sisällä. Naaraspuoliset itiöpesäkkeet pysyvät lisäksi kiinni sporofyytissä. Maakasveilla tsygootti jää naarasgametofyytin sisään, missä se kehittyy alkioksi, joka saa ravintonsa äitigametofyyttinsä solukoista.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Sekä sporofyytin että gametofyytin pitää selvitä maalla. Vedessä gameetit ja itiöt saattavat uida tai kellua irrallaan, mutta maalla ne ovat riippuvaisia sporofyytistä.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Sammalet ovat embryofyyttien alkeellisin ryhmä. Niihin kuuluvat sarvisammalet, maksasammalet ja varsinaiset sammalet. Ensimmäisten sammalten uskotaan eriytyneen putkilokasvienkasvien kehityslinjasta yli 450 miljoonaa vuotta sitten.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Sammalet kasvavat yleensä kosteissa tai märissä ympäristöissä, kuten happamalla turvenevalla, missä rahkasammal on yleinen. Mutta niitä on myös alueilla, jotka ovat ajoittain kuivia ja kuumia, esimerkiksi kattotiilillä. Tällaisilla paikoilla ne selviävät kuivista ajoista horrostilassa, ja kun vettä on saatavilla ne imevät sitä, ja kasvavat jälleen.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Fotosynteettiset eli yhteyttävät kasvit, jotka tunnistamme esimerkiksi sammaliksi, ovat haploidisia gametofyyttejä. Sarvi- ja maksasammalien gametofyytit kehittyvät talluksen muotoon. Se on litteä, maata syleilevä kasvi, joka kehittää alapinnalleen rizoideja, jotka ovat juurikarvoja muistuttavia yksittäisiä soluja. Sammalten ja joidenkin maksasammalten gametofyytit ovat erilaistuneet varren ja lehden kaltaisiksi rakenteiksi, joita voi peittää kutikula. Sammalen varren sisällä on usein pidentyneitä soluja, joiden uskotaan toimivan veden ja ravinteiden kuljettajina, mutta ne ovat erilaisia kuin vaskulaaristen kasvien kuljetussolukot. Monisoluiset rihmamaiset rizoidit ankkuroivat sammalten gametofyytit maahan. Diploidiset sporofyytit ovat vähemmän näkyvillä, ja ne ovat ravinnonsaannin kannalta riipuvaisia gametofyyteistä.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Gametofyytti tuottaa gameetteja monisoluisessa elimessä nimeltä gametangia. Munasolu jää gametangiaan (arkhegoniaan), kun taas siittiöt vapautuvat koiraspuolisista gametangioista (antheridiumeista). Siittiöt uivat vesikelmun läpi munasolun luokse. Hedelmöittyminen tapahtuu arkhegoniassa.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Samassa paikassa tsygootti jakautuu ja kehittyy diploidiseksi alkioksi. Alkiosta kehittyy sporofyytti, mutta sekään ei lähde minnekään, vaan gametofyyttinaaras elättää sitä. Aikuisella sporofyytillä on varsi ja palko. Palossa tapahtuu meioosi, ja kehittyy haploideja itiöitä. Tuuli levittää itiöt, ja kun ne itävät, niistä kehittyy uusia kasvimaisia gametofyyttejä.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Uskotaan, että varhaisimmilla putkilokasveilla gametofyytti ja sporofyytti ovat olleet itsenäisesti eläviä ja suhteellisen samankokoisia. Näille varhaisille maakasveille erilaistui kuljetussolukko veden, ravinteiden ja sokerien siirtelyyn. Putkilokasvit jaetaan kolmeen luokkaan: lykofyytit, sanikkaiset, ja siemenkasvit. Kasvit, jotka tunnistamme saniaisiksi, havupuiksi ja kukkiviksi kasveiksi, ovat diploidisia sporofyyttejä.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Lykofyyttien sukuhaara erilaistui muista trakeofyyteistä (korkeammista kasveista) noin 40 miljoonaa vuotta sitten. Nykyään niitä on vain vähän, mutta kambikaudella ne olivat yleisin ryhmä. Nykyisiä lykofyyttejä ovat klubisammalet ja piikkisammalet ja lahnanruohot. Toisin kuin bryofyyteillä, lykofyyttien sporofyyteillä on oikeat juuret, varsi ja lehdet, ja lehdissä lehtisuoni. Itiöpesäkkeet syntyvät erilaistuneissa lehdissä, ja tuottavat itiöitä tuulen levitettäväksi. Gametofyytit ovat itsenäisiä kasveja, joilla on yksinkertainen rakenne, eikä lainkaan kuljetussolukkoa. Ne tuottavat spermaa, jonka solut uivat vesikalvon läpi munasolujen luokse.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Vaikka jotkut saniaiset elävät vedessä, useimmat ovat maakasveja. Lykofyyttien tapaan saniaisten elinkaareen kuuluu suuri sprofyyttinen sukupolvi, ja huomaamaton luultavasti itsenäinen gametofyytti. Normaalisti havaitsemamme sanikkaisiin kuuluvat kasviyksilöt ovat kaikki "sporofyyttejä", itiöitä tuottavia suvuttoman polven edustajia. Meioosin avulla syntyvät itiöt leviävät ympäristöön ja niistä kasvaa suvullisen polven yksilöitä eli "gametofyyttejä", joita sanikkaisten tapauksessa kutsutaan alkeisvarsikoiksi eli "protallioiksi". Alkeisvarsikko on sekovartinen, lehtivihreällinen, vain muutaman millimetrin levyinen ja yhden solukerroksen paksuinen levy, joka juurtumahapsillaan kiinnittyy alustaansa. Se muodostaa usein symbioosin sienijuuren kanssa. Se sisältää siittiö- ja munapesäkkeet, ja kosteuden turvin siittiöt uivat munasoluihin hedelmöityksen aikaansaamiseksi. Tämän jälkeen uusi sporofyytti alkaa kasvaa alkiosta, ja alkeisvarsikko lakastuu pois.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Saniaisten sporofyytit ovat hyvin sopeutuneet maalle: niiden maanpäällisiä osia peittää epidermi ja kutikula, lehdet ovat suuret ja monisuoniset. Lehdet ovat usein ainoa maanpäällinen osa. Useilla saniaisilla on maan alla poikittainen varsi sekä monimutkainen juuristo. Sporofyytit tuottavat haploidisia itiöitä tuulen levitettäväksi, ja itiöpesäkkeet sijaitsevat lehtien alapinnalla.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Itiöt itävät tuottaen gametofyyttejä. Lajista riippuen niillä voi olla joko naaras- tai urosgametangioita tai molempia. Megaitiöt kehittyvät naarasgametofyyteiksi ja mikroitiöt urosgametofyyteiksi. Gametofyytit ovat fotosynteettisiä, mutta hyvin pieniä, usein vain sentin mittaisia. Niillä ei ole kunnollisia elimiä, vain juurimainen rizoidi ankkuroi ne alustaan. Ne voivat selvitä vain kosteilla alueilla. Gametofyytit tuottavat munasoluja arkhegonioissa ja spermaa antheridiumeissa. Siittiön pitää uida vesikelmun läpi munasolun luo.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Hedelmöittymisen jälkeen diploidinen tsygootti kehittyy alkioksi arkhegoniumissa. Kun nuori kasvi tuottaa lehtiä, varsia ja juuria, se litistää vanhempansa alleen. Sporofyytti on hyvin sopeutunut kuivalla maalla elämiseen, mutta gametofyytti ei selviä kuin kosteissa oloissa. Koska sporofyytti aloittaa elämänsä syntypaikallaan, se rajoittaa uusille alueille levittäytymistä.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Nykyiset siemenkasvit jaetaan kahteen luokkaan: paljassiemenisiin ja koppisiemenisiin. Molempien sporofyytit tuottavat kahdenlaisia itiöpesäkkeitä; siemenaiheita ja siitepölylokeroita.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Näissä pesäkkeissä tuotetut itiöt eivät vapaudu, vaan jakautuvat paikan päällä gametofyyteiksi. Tämä järjestelmä tarjoaa kolme etua sopeutumisessa maaelämään.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Yli 320 miljoonaa vuotta sitten paljassiemenisten sukulinja eriytyi. Siihen kuuluu nykyään viisi alaryhmää: Cycadit, ginkofyytit (joihin kuuluu vain yksi laji), gnetofyytit, männyn sukuiset, ja muut havupuut. Havupuiden joukosta löytyvät maailman suurimmat ja pisimpään elävät olennot. Paljassiemenisten siementä ei suojaa kuori, siitä nimi.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Siemenaiheet kypsyvät siemenkävyissä, ja siitepöly kypsyy hedekävyissä. Jälkimmäiseen kuuluu käpysuomuja, joista jokainen tuottaa kaksi siitepölyä tuottavaa pölylokeroa. Pölylokeroiden sisällä on monia diploidisia mikroitiöiden äitisoluja, jotka käyvät läpi meioosin muodostaen haploidisia mikroitiöitä. Jokainen mikroitiö kasvaa jakautumalla mitoottisesti tuottaen siitepölyhiukkasia. Kypsää siitepölyhiukkasta ympäröi tiheä soluseinä. Sen sisällä on generatiivinen solu, joka tuottaa myöhemmin spermasolun, sekä putkisolu, jonka tarkoitus on sperman kuljettaminen. Lisäksi on kaksi prothalliumsolua, jotka surkastuvat.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Emikävyssä siemenaiheet tuotetaan siemenaihesuomujen alapinnalla. Siemenaihe on suljettu suojaavaan kalvoon, jonka yksi pääty on avoin, ja siitä siiteputki voi tulla sisään. Megaitiön äitisolu jakautuu meioottisesti tuottaen neljä haploidista megaitiötä, joista kolme degeneroituu. Jäljelle jäävä megaitiö jakautuu mitoottisesti kasvaen naarasgametofyytiksi. Se jää siemenaiheen sisään, ja saa ravintonsa kävyltä.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Männyillä pölytys tapahtuu muutamaa viikkoa ennen kuin megaitiöt ovat muodostuneet siemenaiheessa. Emikävyn ulkopinta tuottaa tahmeaa eritettä käpysuomujen väliin. Sitä kutsutaan pölytyspisaraksi. Tuulen tuoma siitepöly tarttuu pisaroihin, ja kun ne kuivuvat, ne imaisevat siitepölyhiukkasen siemenaiheeseen. Noin 3 kuukautta pölytyksen jälkeen siitepöly itää, ja siiteputki kuljettaa spermasolun naarasgametofyyttiin. Siiteputkelta voi kestää vuoden saavuttaa gametofyytti.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Sillä välin naarasgametofyytin kehitys alkaa. Vähintään vuoden kuluttua se on kehittänyt useita arkhegonioita, joista jokainen sisältää yhden munasolun. Suunnilleen niihin aikoihin, kun siiteputki saavuttaa naarasgametofyytin, sen generatiivinen solu jakautuu kerran tuottaen steriilin solun ja spermasolun. Kun siiteputki saapuu archegoniaan, spermasolu jakautuu kahdeksi. Siiteputki fuusioituu munasolun plasmamembraanin kanssa ja jättää molemmat spermasolut sen solulimaan. Toinen hedelmöittää munasolun tuman, mistä syntyy diploidinen tsygootti, ja toinen degeneroituu. Samaan siemenaiheeseen voi joutua useita siitepölyhiukkasia, ja useita munasoluja voi hedelmöittyä. Tyypillisesti vain yksi tsygootti silti kehittyy alkioksi.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Kun alkionkehitys etenee, siemenaiheen sisäinen solukko kasvaa kokoa. Päällyskalvo muuttuu siemenen päällysteeksi ja lentolavaksi. Kypsässä männyn siemenessä on solukkoa kolmesta geneettisesti eriävästä sukupolvesta: siemenen päällyste äitisporofyytistä, haploidinen naarasgametofyytti, jonka sisältämää vararavintoa käytetään alkion ruokkimiseen, ja itse diploidinen alkio.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Ensimmäisenä keväänä tapahtuu pölytys. Seuraavana keväänä tapahtuu hedelmöitys, sitä seuraavana syksynä siemenet vapautuvat.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Perinteisesti koppisiemeniset on jaettu kahteen luokkaan: kaksisirkkaisiin ja yksisirkkaisiin. Vain koppisiemenisillä kasveilla on kukkia. Kukka sisältää sporofyytin lisääntymiselimet: siemenaiheet, siitepölysäkit, ja avustavat streriilit elimet. Täydelliseen kukkaan kuuluu neljä kiehkuraa. Uloimmalla kiehkuralla ovat verholehdet, seuraavalla kehällä, koronalla, ovat terälehdet houkuttelemassa pölyttäjiä, seuraavalla kehällä ovat heteet, joista jokaisen päässä on useita siitepölyä tuottavia pölylokeroita, ja keskimmäisellä kehällä ovat emit (joskus vain 1kpl). Emit ovat vaasin muotoisia. Ylimpänä on luotti, johon siitepöly tarttuu, keskellä on vartalo, jonka läpi siiteputki kasvaa, ja alimpana on siemenaihe.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Koirasgametofyytit kehittyvät heteiden pölylokeroissa. Siellä diploidiset solut käyvät läpi meioosin muodostaen haploidisia mikroitiöitä. Niistä jokainen jakautuu mitoottisesti muodostaen gametofyytin eli siitepölyhiukkasen, jossa on vain kaksi solua: putkisolu ja generatiivinen solu. Joillakin lajeilla generatiivinen solu jakautuu välittömästi muodostaen kolmanneksi soluksi liikkumattoman sperman, mutta useimmilla lajeilla tämä jakautuminen tapahtuu vasta pölytyksen jälkeen. Siitepölyhiukkaseen kehittyy kova kuori.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Paljassiemenisten tapaan naarasgametofyytti kehittyy siemenaiheen sisällä. Tässä tapauksessa siemenaihetta ympäröi emin sikiäin. Sikiäimen sisäpinnan kalvoissa on yhdessä kohtaa reikä nimeltä mikropyle, josta siiteputki pääsee saapumaan. Siemenaiheessa yksi solu jakautuu meioottisesti tuottaen neljä haploidia megaitiötä, joista kolme degeneroituu. Jäljelle jäänyt jakautuu mitoottisesti muodostaen naarasgametofyytin, eli alkiorakon. Siinä on seitsemän solua: kolme yksitumaista solua kummassakin päädyssä, ja yksi suuri keskussolu, jossa on kaksi polaarista tumaa. Mikropyleen luona olevasta solukolmikosta keskimmäinen on munasolu. Kaksi vieressä olevaa solua ovat synergidejä, jotka avustavat siiteputken löytämistä perille. Verrattuna paljassiemenisten naarasgametofyyttiin, jossa voi olla tuhansia soluja, koppisiemenisen gametofyytti on hyvin pieni.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Pölytyksessä siitepöly kulkeutuu tavalla tai toisella siitepölysäkistä emin luotille. Kasveilla on eri mekanismeja, joilla ne estävät siitepölyhiukkasta itämästä, jos sukusolut eivät ole yhteensopivia. Kun siitepöly itää, se tuottaa siiteputken, jossa on kaksi spermasolua. Putki kasvaa vartaloa pitkin mikropyleelle asti. Siellä putki fuusioituu toisen synergidisolun kanssa, ja vapauttaa siihen spermasolut. Toinen niistä kulkeutuu munasoluun, missä tumat yhdistyvät ja muodostuu tsygootti. Toinen kulkeutuu keskustumien luokse, missä muodostuu triploidinen endospermisolu. Tätä kutsutaan kaksoishedelmöitykseksi.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Tsygootista kehittyy alkio, ja endospermin solukosta sen vararavinto. Endospermisolukko kehittyy gametofyytin sisään. Molempien kehitys alkaa heti hedelmöittymisen tapahduttua. Varhainen alkionkehitys on kaikilla koppisiemenisillä hyvin samankaltainen. Aluksi tsygootti jakautuu kahtia: ylemmästä solusta tulee varsinainen alkio, ja alemmasta suspensori (istukka). Alkionkehitys on oma tarinansa.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Endospermin solun tuma jakautuu moneen kertaan ilman, että soluseinää tai edes erottavia kalvoja muodostuu. Aikanaan soluseinät muodostuvat tumien välille. Esim kookospalmussa jakautuminen ei lopu ennen kuin siemenen itäessä. Sen seurauksena kookospähkinässä on sekä soluuntunutta kiinteää endospermiä että vapaista tumista koostuvaa nestemäistä endospermiä, joka tunnetaan kookosmaitona.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Kypsässä siemenessä on siis suojaava kuori, endospermi, ja itse alkio.


title: Sukupolvenvuorottelu

text: Levillä sukupolvenvuorottelu ei ole aina selkeää, ja vuorottelun kaksi eri vaihetta saattavat olla hyvinkin itsenäisiä sukupolvia. Niitä leviä, joilla eri vaiheiden yksilöt poikkeavat selvästi toisistaan kutsutaan "heteromorfisiksi", ja "isomorfisia" ovat puolestaan useimmat punalevät, monet viherlevät ja muutamat ruskolevät, joilla vaiheet ovat samankaltaiset.


title: Montserrat

text: Montserrat on Britannian hallinnoima tuliperäinen kokoinen saari Leewardsaarilla itäisellä Karibianmerellä. Sen valtionpäämies on Britannian monarkki, jota saarella edustaa kuvernööri. Saarella on oma parlamenttinsa ja hallituksensa, ja saarelaisilla on Yhdistyneiden kuningaskuntien kansalaisuus.


title: Montserrat

text: Montserrat oli asumaton, kun Kristoffer Kolumbus näki sen marraskuussa 1493 ja nimesi sen espanjalaisen Montserratin luostarin mukaan. Saaren asuttivat 1632 Saint Kittsin lähetyt irlantilaiset. Samana vuonna siitä tuli Englannin siirtomaa. Saari vaihtoi muutamia kertoja omistajaa, kunnes se palautettiin 1783 Britannialle. Oma siirtomaansa Montserratista tuli 1962 lyhytaikaisen Länti-Intian federaation hajottua. Montserrat on kärsinyt 1900-luvun lopulla luonnonmullistuksista: hurrikaani Hugo tuhosi saarta 1989 ja Soufrière Hillsin 1995 alkanut purkaus muutti kaksi kolmasosaa saaresta asuinkelvottomaksi.


title: Montserrat

text: Montserratissa oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan . Asukkaita oli 1990-luvun alkupuolella yli , mutta tulivuorenpurkausten jälkeen kaksi kolmasosaa väestöstä muutti ulkomaille. Väestö on pääosin afrikkalaistaustaista, mutta saarella elää myös eurooppalaisten jälkeläisiä. Englanti on virallinen kieli, mutta suurin osa puhuu kreolikieltä. Montserratin kulttuuri on karibialaista, mutta siinä on sävyjä irlantilaisesta perinteestä. Saari oli 1970- ja 1980-luvuilla merkittävä rock-keskus, sillä Beatlesin tuottaja George Martin perusti 1977 saarelle levytysstudion, joka suljettiin 1989. Kriketti on saaren suosituin urheilulaji.


title: Montserrat

text: Monsterrat on noin 102 neliökilometrin laajuinen vuoristoinen saari. Sen leveys on 11 ja pituus 18 kilometriä. Saari sijaitsee Karibialla 43 kilometriä lounaaseen Antiguasta ja 70 kilometriä luoteeseen Guadeloupesta.


title: Montserrat

text: Saaren sisäosissa on kolme vuorialuetta, Silver Hills pohjoisessa sekä Centre Hills ja Soufrière Hills keskiosissa. Rannikkotasanko on kapea, ja se nousee jyrkästi sisäosien vuoristoihin. Vuoristoja halkoo kapeat laaksot ja rotkot. Saaren korkein kohta on Soufrière Hillsiin kuuluva Chances Peakin huippu, joka on korkea. Rannikoilla on joitakin rantoja, joiden hiekka on vulkaanisuuden takia harmaata tai ruskeata.


title: Montserrat

text: Soufrière Hillsin tulivuori purkautui tuhoisasti heinäkuussa 1995 ja aiheutti laajoja evakuointeja. Purkausten sarjassa Soufrière Hills vuoroin kasvoi ja romahti, ja suurimmassa purkauksessa kesäkuussa 1997 lähes seitsemän neliökilometriä metsää, maanviljelysmaata ja kyliä tuhoutui tuhkan ja pyroklastisen pilven takia. Purkausten takia Montserratin eteläosa on julistettu suljetuksi alueeksi (Exclusion Zone), jolle pääsy on kielletty.


title: Montserrat

text: Saarten ilmasto on trooppinen, eikä lämpötila juurikaan vaihtele vuodenaikojen välillä. Lämpötila on keskimäärin . Sademäärä on tuulenpuoleisilla rinteillä vuodessa, lounaisosan suojanpuolen rinteillä . Kesällä ja syksyllä uhkana ovat hurrikaanit.


title: Montserrat

text: Noin viidesosa Monsterratista on metsän peitossa. Vaikka eteläosien vehreät metsiköt tuhoutuivat pahoin vuoden 1995 tulivuorenpurkauksessa, Centre Hillsin alue säilyi lähes koskemattomana. Saaren kotoperäiseen eläimistöön kuuluvat muun muassa montserratinturpiaali, vaskitsalaji "Diploglossus montisserrati" ja ”vuorikanaksi” kutsuttu suuri sammakkolaji "Leptodactylus fallax".


title: Montserrat

text: Montserratin ensimmäiset asukkaat saapuivat noin 3000 vuotta ennen ajanlaskun alkua., ja myöhemmin saarelle tuli karibeja. Saari oli kuitenkin asumaton, kun Kristoffer Kolumbus näki saaren marraskuussa 1493 ja nimesi sen espanjalaisen Montserratin luostarin mukaan. Saaren asuttivat 1632 läheisen Saint Kittsin kuvernöörin Thomas Warnerin lähettämät irlantilaiset. Samana vuonna saaresta tuli Englannin siirtomaa. Montserratissa alettiin kasvattaa tupakkaa ja indigoa sekä myöhemmin puuvillaa ja sokeria.


title: Montserrat

text: Ranskalaiset hyökkäsivät useita kertoja Montserratin ensimmäisiä asukkaita kohtaan ja otti saaren haltuun 1664. Saari vaihtoi tämän jälkeen muutamia kertoja omistajia, kunnes se palautettiin Pariisin rauhassa 1783 Britannialle.


title: Montserrat

text: Orjia alettiin tuoda Montserratille suurimittaisesti todennäköisesti 1660-luvulla. Vuoteen 1810 mennessä heitä oli jo , eli huomattavasti enemmän kuin uudisasukkaita. Saaren plantaasijärjestelmä romahti 1800-luvulla orjuuden lakkauttamisen ja sokerin hinnan laskemisen jälkeen. Joseph Sturgen johtama Montserrat Company osti tuottamattomat tilat, istutti limettejä ja aloitti saaren limettimehun tuotannon. Lisäksi hän rakennutti koulun ja myi maata saarelaisille. Tämän seurauksena saarelle muodostui paljon pientiloja.


title: Montserrat

text: Montserrat oli 1871–1956 osa Brittiläisiä Leewardsaaria ja vuosina 1958–1962 osa Länsi-Intian federaatiota. Montserratista tuli lopulta oma siirtomaansa liittovaltion hajoamisen jälkeen.


title: Montserrat

text: Kansan vapautusliike (PLM) sai 1978 vaaleissa kaikki seitsemän paikkaa sen lakiasäätävään elimeen. PLM kannatti itsenäisyyttä taloudellisen omavaraisuuden jälkeen. Monet montserratilaiset kuitenkin vastustivat itsenäisyyttä. Asema Britannian siirtomaana hyödytti, kun hurrikaani Hugon tuhottua saarta 1989 britit auttoivat rakentamaan uuden hallintorakennuksen, Plymouthin sairaalaan uuden siiven, taloja ja teitä.


title: Montserrat

text: Pitkään uinunut tulivuori Soufrière Hills alkoi purkautua heinäkuussa 1995. Suuri purkaus kesäkuussa 1997 tappoi ja muutti kaksi kolmasosaa maasta asuinkelvottomaksi. Seurauksena myös pääkaupunki Plymouth hylättiin ja lentoasema suljettiin. Tulivuori on tämän jälkeenkin purkautunut useasti, ja esimerkiksi heinäkuussa 2003 useita taloja tuhoutui suoja-alueen eteläosassa.


title: Montserrat

text: Vuonna 2009 pääministeriksi valitun Reuben Meaden kaudella Montserratin uusi perustuslaki otettiin käyttöön. Se antoi Montserratille laajemman itsehallinnon ja vahvisti ihmisoikeuksia.


title: Montserrat

text: Montserrat on Kansainyhteisöön kuuluva itsehallinnollinen, Britannian merentakainen territorio. Britannian monarkki on valtionpäämies, ja monarkkia edustaa kuvernööri.


title: Montserrat

text: Montserratin lakiasäätävä elin on yksikamarinen ja yhdeksänpaikkainen parlamentti. Pääministeri valitaan parlamentin edustajista, ja se on yleensä enemmistöpuolueen johtaja. Kuvernööri nimittää pääministerin, joka johtaa hallitusta, jossa on neljä ministeriötä.


title: Montserrat

text: Montserratin asukkaille myönnettiin Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisuus vuonna 2002.


title: Montserrat

text: Montserratin tärkeimmät tulonlähteet olivat 1980-luvulla maatalous ja matkailu. Molemmat alat kärsivät pahoin syyskuussa 1989, kun hurrikaani Hugo vaurioitti 90 prosenttia infrastruktuurista. Talouden uudelleenrakentamista vaikeutti vuonna 1995 alkanut tulivuoritoiminta. Purkaukset tuhosivat Montserratin tärkeimmän talouskeskuksen ja saaren pääkaupungin Plymouthin, joka hylättiin 1995–1996.


title: Montserrat

text: Montserrat on joutunut purkauksen jälkeen tukeutumaan ulkomaiseen apuun. Talouden suurimmat alat 2000-luvun alussa olivat palvelut ja rakennusteollisuus. Maanviljelyä harjoitetaan lähinnä sisämaanmarkkinoille. Montserratin rahayksikkö on Itä-Karibian dollari.


title: Montserrat

text: Vuonna 1995 alkanut purkaus vaurioitti pahoin myös maan liikennerakennelmia. Uusia teitä on kuitenkin rakennettu saaren pohjoisosiin. Saaren ainoa lentokenttä ja Plymouthin merisatama suljettiin 1997. Little Bayyn rakennettiin uusi satama, ja John A. Osbornen lentoasema valmistui 2005. Uutta lentoasemaa pitää päämajanaan lentoyhtiö FlyMontserrat.


title: Montserrat

text: Montserratissa oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan . Sen suurin kylä oli Look Out. Bradesissa oli 449 ja St. Peter’sissa . Montserratin väkiluku oli parhaimmillaan 1990-luvun alkupuolella yli , mutta tulivuorenpurkausten jälkeen kaksi kolmasosaa väestöstä muutti Britanniaan, Antiguaan ja muihin Karibian alueen maihin. Osa asukkaista on palannut 1990-luvun lopulla, mutta jatkuvat purkaukset eivät ole kannustaneet paluuseen.


title: Montserrat

text: Väestö on pääosin afrikkalaistaustaista, mutta saarella elää myös eurooppalaisten jälkeläisiä. Englanti on virallinen kieli, mutta suurin osa puhuu myös samantapaista kreolikieltä, jota puhutaan myös Jamaikalla. Kaikki merkittävimmät uskontokunnat ovat kristillisiä.


title: Montserrat

text: Montserratin kymmenen vuotta kestävä oppivelvollisuus alkaa viiden vuoden iässä. Peruskoulutus on ilmaista, ja jatkokoulutusta taloustieteessä ja humanistisissa tieteissä antaa Montserrat Community College. Korkeakoulutusta alueella tarjoaa Länsi-Intian yliopisto, jolla on kampukset Barbadoksella, Jamaikalla ja Trinidadilla ja Tobagolla.


title: Montserrat

text: Montserratin kulttuuri on karibialaista, mutta siinä on sävyjä irlantilaisesta perinteestä. Monet kansantavat ovat lähes kadonneet 1900-luvulla. Aiemmin kristillisten rituaalien jälkeen tai kriisiaikana esitettiin "jumbee"-tanssi, jonka avulla ihmiset saattoivat mennä transsimaiseen tilaan.


title: Montserrat

text: Montserrat oli 1970- ja 1980-luvuilla merkittävä rock-keskus, sillä The Beatles -tuottaja George Martin perusti 1977 saarelle studion. Siellä äänittivät muun muassa Paul McCartney, Rolling Stones ja Elton John. Saarella levytettiin muun muassa Dire Straitsin "Brothers in Arms", Stingin "...Nothing Like the Sun" ja Duran Duranin "Rio". Studio suljettiin 1989, kun hurrikaani Hugo oli vaurioittanut sitä pahoin. Martin auttoi 2006 keräämään varoja saarelle rakennettuun kulttuurikeskukseen.


title: Montserrat

text: Montserratin suosituin urheilulaji on kriketti. Jalkapallo on toiseksi suosituin. Montserratilaisista kriketinpelaajista Jim Allen ja Lionel Baker ovat päässet edustamaan Länsi-Intian krikettimaajoukkuetta. Montserratin jalkapallomaajoukkue oli lokakuussa 2015 FIFAn rankingissa sijalla 183.


title: Sosiologi

text: Sosiologi tutkii ihmistä yksilönä ja osana ryhmää, ja pyrkii ymmärtämään, miten ihmiset toimivat yhteiskunnassa. Sosiologit ovat opiskelleet sosiologiaa, yhteisöllisiä ryhmiä ja yhteiskuntia tutkivaa tiedettä. Useimmat sosiologit toimivat suunnittelu-, hallinto- ja tilastointitehtävissä, opettajina, tiedottajina tai tutkijoina.


title: Sosiologi

text: Sosiologiaa voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa: Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Svenska social- och kommunalhögskolan, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto ja Åbo Akademi.


title: Sosiologi

text:
Sosiologian alalla on useita erilaisia tutkimussuuntia, ja sosiologit erikoistuvat yleensä yhteen tai muutamaan suuntaukseen. Näitä ovat muun muassa oikeus-, talous- ja ympäristösosiologia sekä sosiaaligerontologia ja -psykologia. Sosiologien kiinnostuksen kohteina ovat muun muassa
työ, yhteiskuntarakenne, kasvatus, koulutus, talous, valta sekä tiede ja taide.


title: Sosiologi

text: Sosiologit voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, asiantuntijoina tai virkamiehinä, projektipäällikköinä, konsultteina tai tiedottajina. Suomessa sosiologit työllistyvät yleensä hallinto-, suunnittelu- ja koordinointitehtäviin sekä opetusalalle ja toimittajaksi. Myös kansainvälisissä tehtävissä edellytetään usein sosiologista asiantuntemusta.


title: Sosiologi

text: Suuri osa sosiologeista on töissä julkisella sektorilla, mutta heitä on paljon myös kolmannen sektorin, median, yrityselämän ja tutkimuksen erilaisilla aloilla. Valmistuneet sijoittuvat hyvin koulutustaan vastaaviin tehtäviin. Sivuainevalinnoilla on suuri merkitys uran suuntautumisessa.


title: Kortteet

text: Kortteet ("Equisetum") ovat sanikkaisten suku, jonka nykyisin elävät lajit edustavat yksin heimoa "Equisetaceae", lahkoa "Equisetales" ja luokkaa "Equisetopsida" (synonyymi "Sphenopsida"). Aiemman luokittelun mukaan kortteet muodostivat oman alakaarensa "Equisetophytina" (synonyymi "Sphenophytina"). Kortteisiin kuuluu 15 lajia, mutta kasviryhmä on ollut huomattavasti monimuotoisempi esihistoriallisena aikana, jolloin myös muita luokkia ja lahkoja on fossiililöytöjen perusteella ollut olemassa. Monet nykyisin elävät kortelajit ovat keskenään risteytymiskykyisiä.


title: Kortteet

text: Eräät trooppiset kortteet ovat ikivihreitä. Niiden koko vaihtelee tavallisesti 20 senttimetristä 1,5 metriin, tosin meksikonjättikorte ("E. myriochaetum") voi kasvaa jopa kahdeksan metrin korkuiseksi. Monilla lajeilla kasvaa erityinen lehtivihreätön kevätverso, jonka yksittäisen varren päässä sijaitsee kukintoa muistuttava itiöpesäkkeiden rykelmä. Yhteyttävä ja steriili kesäverso puolestaan koostuu varresta, jonka jokaisesta jaokkeesta kasvaa säteittäisesti ohuita oksia, joiden juuressa puolestaan on yksi pieni ja alkeellinen lehti kutakin oksaa kohden.


title: Kortteet

text: Kivihiilikaudella kortteet olivat hallitsevia kasveja yhdessä liekojen ja saniaisten kanssa. Eräät lajit olivat jopa 30 metriä korkeita puita. Eräs merkittävä suku oli omaan heimoonsa kuulunut "Calamites".


title: Kortteet

text: Kortteet ovat levinneet lähes maailmanlaajuisesti; ne puuttuvat vain Etelämantereelta sekä Australiasta ja Oseaniasta. Suomessa kasvaa kahdeksan eri kortelajia eli puolet maailman kaikista lajeista ja lisäksi kuusi eri risteymää. Jopa eristyneellä Islannin saarella tavataan seitsemän eri kortelajia.


title: Kortteet

text: Monet lajit viihtyvät hiekkaisella maaperällä, kuten laajalle levinnyt peltokorte ("Equisetum arvense"), joka on erittäin vaikeasti hävitettävä peltojen rikkaruoho. Jotkin lajit taas viihtyvät vedessä tai märillä savikoilla.


title: Kortteet

text: Alasuku "Equisetum"


title: Kortteet

text: Alasuku "Hippochaete"Kortteista erityisesti järvikorte on ollut ennen merkittävä kotieläinten rehukasvi, jota käytetään rehuksi jossain määrin edelleen.


title: Klemens VII

text: Klemens VII (Giulio de' Medici, 1477–1534) oli paavina 19. marraskuuta 1523 – 25. syyskuuta 1534. Hän oli Giuliano de Medicin avioton poika ja paavi Leo X:n serkku. Leo X:n päästyä paaviksi Klemens valittiin Firenzen arkkipiispaksi 1513 ja saman vuoden lopulla kardinaaliksi.


title: Klemens VII

text: Klemens VII yritti ajaa itsenäistä liittopolitiikkaa keisari Kaarle V:n ja Ranskan kuninkaan Frans I:n välisissä taisteluissa. Klemens VII liittoutui Ranskan kanssa, sillä hän pelkäsi Kaarle V:n vaikutusvallan kasvua Italiassa. Liittoutumisesta seurasi Rooman hävitys 1527 ja Klemens vangittiin puoleksi vuodeksi. Rauha solmittiin saman vuoden marraskuussa, jolloin Klemens vapautettiin.


title: Klemens VII

text: Klemens vastusti Englannin kuninkaan Henrik VIII:n avioeroa, mikä johti välirikkoon ja anglikaanisen kirkon perustamiseen vuonna 1533. Samana vuonna Klemens pyysi Michelangeloa koristamaan Sikstuksen kappelin suurta alttariseinää. Michelangelo aloitti kuitenkin Viimeisen tuomion maalaamisen vasta vuonna 1535 paavi Paavali III käskystä.


title: Klemens VII

text: Klemens kuoli myrkytykseen syötyään kavalakärpässientä.


title: Ravitsemustiede

text: Ravitsemustiede on tieteenala, joka tutkii ihmisen ravitsemukseen liittyviä kysymyksiä huomioiden niin fyysiset, psyykkiset, sosiaaliset ja kulttuurilliset tekijät. Näiden pohjalta pyritään löytämään ratkaisukeinoja kansallisiin ja kansainvälisiin ravitsemusongelmiin sekä yksilö- että väestötasolla. Ravitsemustiedettä voi opiskella Helsingin yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa, Kuopiossa. Vain Kuopiosta valmistuu ravitsemusterapeutteja (Terveystieteiden maisterin tutkinto). Helsingistä valmistuu elintarviketieteiden maistereita, jotka sijoittuvat työelämässä ravitsemusasiantuntijan töihin esimerkiksi järjestöihin ja elintarvikeyrityksiin.


title: Muurola

text: Muurola on noin tuhannen asukkaan kylä Rovaniemellä. Kylä on vanhan Rovaniemen maalaiskunnan kolmanneksi suurin taajama Saarenkylän ja Ylikylän jälkeen. Muurola sijaitsee 25 kilometriä kaupungin keskustasta lounaaseen valtatie 4:n sekä Oulun ja Rovaniemen välisen rautatien varrella Kemijoen länsipuolella. VR:n junat pysähtyvät Muurolassa.


title: Muurola

text: Muurolassa on päiväkoti, peruskoulu sekä kevääseen 2016 saakka myös lukio. Kylän palveluihin kuuluu kaksi ruokakauppaa ja yksi ravintola (Nätin tupa, joka on nimetty Suomen tunnetuimman savottajätkän Nätti-Jussin mukaan.) sekä kirjasto, neuvola ja hammaslääkäri. Posti sijaitsee K-marketin yhteydessä. Muurolassa sijaitsee myös Lapin Sairaanhoitopiiriin kuuluva Muurolan sairaala sekä Lapin päihdeklinikka. Kylässä on myös monitoimihalli (Totto-halli), nurmipintainen urheilukenttä ja hiihtostadion.


title: Muurola

text: Muurolassa varsinaista perusteollisuutta on vähän. Siellä toimii solumuovitehdas ainoana teollisuusalan yrityksenä. Työttömyysaste on kylällä korkea. Muurolan rakennuskanta on omakotitalopainotteinen, mutta alueella on myös kaupungin vuokrataloja. Vuokrataloja löytyy ainakin Karvontieltä, Totontieltä, Jaakonaukiolta, Jaakopintieltä ja Koulukankaalta. Viime vuosina Muurolan asukasluku on ollut vähenemään päin.


title: Muurola

text: Kuuluisia muurolalaisia on Hannele Pokka, joka on toiminut oikeusministerinä Suomen hallituksessa ja Lapin läänin maaherrana. Pokka on kuitenkin syntynyt Ruovedellä Pirkanmaalla.


title: Muurola

text: Muurolassa käytiin osana Lapin sotaa Muurolan kahakka.


title: Muurola

text: Muurola sijaitsee Kemijoen länsipuolella. Ennen Petäjäskosken voimalaitoksen rakentamista kylään kuului alueita myös joen itäpuolelta mutta voimalan rakentamisen myötä nämä osat jäivät veden alle.


title: Stanley Clarke

text: Stanley Clarke (s. 30. kesäkuuta 1951, Philadelphia, Pennsylvania) on amerikkalainen muusikko, joka tunnetaan sekä sähköbasson että kontrabasson taitajana kuten myös elokuvasäveltäjänä.


title: Stanley Clarke

text: Stanley Clarke syntyi Philadelphiassa. Hänen äitinsä oli ammattimainen oopperalaulaja, ja Clarke kuuli hänen usein laulavan kotona. Clarke on kertonut äitinsä olleen hänen ensimmäinen taiteellinen vaikuttajansa.


title: Stanley Clarke

text: Clarke aloitti viulunsoiton opiskelun noin 12-vuotiaana, mutta hänen pituutensa ja pitkät sormensa aiheuttivat vaikeuksia. Hän löysi kontrabassosta itselleen sopivamman instrumentin. Bassokitaran soiton Clarke aloitti hieman alle 16-vuotiaana. Jatkaessaan klassisen musiikin opiskelua hän soitti myös kaikenlaista pop-musiikkia paikallisten yhtyeiden kanssa erilaisissa pubeissa ja juhlatilaisuuksissa. Oppikoulun jälkeen hän meni Philadelphian musiikkiakatemiaan opiskelemaan sinfonista kontrabasson soittoa.


title: Stanley Clarke

text: Clarke valmistui Philadelphian musiikkiakatemiasta ja muutti New Yorkiin vuonna 1971. Hän toimi siellä yhteistyössä monien kuuluisien muusikoiden, kuten Horace Silverin ja Art Blakeyn, kanssa. Hän tuli tunnetuksi Chick Corean vuonna 1971 perustamassa fuusio-yhtyeessä Return to Forever. Clarke alkoi näihin aikoihin myös tehdä soololevyjä.


title: Stanley Clarke

text: Clarkea pidetään yhtenä basson suurimmista virtuooseista, ja hän hallitsee sekä akustisen basson että sähköbasson. Bassokitaran soitossa Clarke oli 1970-luvulla Jaco Pastoriuksen ohella suurin vaikuttajahahmo. Hän kehitti tunnistettavan soundinsa ja sovelsi funkissa käytettyä peukutustekniikkaa jazz -rock -musiikkiinsa. Clarke on myös kunnostautunut säveltäjänä. Sen lisäksi, että hän on säveltänyt soololevyjensä materiaalin ja monia Return to Foreverin kappaleita, hän on myös säveltänyt musiikkia useisiin elokuviin.


title: Stanley Clarke

text: Toisin kuin muilla tunnetuilla 1970-luvun fuusio-yhtyeillä, Return to Foreverin ohjelmistoon kuuluivat pitkät bassosoolot, joissa Clarke pääsi näyttämään osaamistaan. Clarken omista levyistä merkittävin on vuonna 1976 julkaistu "School Days", joka on yksi keskeisiä bassolevyjä ja samalla fuusion keskeisiä klassikkojulkaisuja.


title: Stanley Clarke

text: Huolimatta siitä, että Clarke on huomattavan taitava kontrabasson soittaja, hän ei ole kuitenkaan levyttänyt perinteisempää jazzia juuri lainkaan. 1970-luvun lopulla hän alkoi monien muiden tuon ajan artistien tapaan sisällyttää levyihinsä yhä popmaisempia vaikutteita etääntyen näin myös fuusiosta.


title: Stanley Clarke

text: Clarken soololevyistä tunnetuin on "School Days" (1976), ja muita mainittavia ovat esimerkiksi "Stanley Clarke" (1974) ja "Journey to Love" (1975). Clarken soitto ja sävellykset ovat hyvin edustettuna mukana myös kaikilla Return to Foreverin levyillä.


title: Dennis Stratton

text: Dennis Stratton (s. 9. lokakuuta 1954 Lontoo, Englanti) on brittiläinen muusikko, joka muistetaan parhaiten Iron Maidenin entisenä kitaristina. Hän toimi yhtyeessä tammikuusta lokakuuhun 1980, korvaten Tony Parsonsin. Ennen pestiään Iron Maideniin oli Stratton soittanut ja laulanut muun muassa Remus Down Boulevardissa.


title: Dennis Stratton

text: Aluksi Strattonilla oli hankaluuksia opetella Iron Maidenin monipuolisia ja haastavia kappaleita, koska oli aiempien yhtyeidensä kanssa tottunut kevyempään ja melodisempaan musiikkiin. Hänen soittoaan voi kuulla Iron Maidenin ensimmäisellä albumilla "Iron Maiden", singleillä "Running Free", "Sanctuary" ja "Women in Uniform" sekä live-EP:llä "Live!! + One".


title: Dennis Stratton

text: Strattonilla oli koko Iron Maiden -aikansa sekä musiikillisia että muitakin erimielisyyksiä perustajajäsenen, basisti Steve Harrisin kanssa. Välejä kiristivät muun muassa Strattonin ja Martin Levanin muiden tietämättä tekemät lisäykset ensimmäisen levyn kappaleeseen "Phantom of the Opera" sekä Strattonin liiallinen viihtyminen Kiss-yhtyeen jäsenien seurassa kiertueella (esim. matkusti mieluummin Kissin keikkabussissa), jolla Iron Maiden lämmitteli Kissiä. Harris koki Strattonin uhraavan yhtyeelleen liian vähän aikaa, joten vuoden 1980 loppupuolella Harris ja yhtyeen manageri Rod Smallwood vapauttivat Strattonin sopimuksestaan Iron Maidenin kitaristina. Viimeisenä velvollisuutenaan Stratton esiintyi "Women in Uniform"-kappaleen videossa muiden jäsenien kanssa. Hänen paikkansa Maidenin toisena kitaristina otti yhtyeen jäsenten vanha ystävä Adrian Smith.


title: Dennis Stratton

text: Myöhemmin Stratton on vaikuttanut muun muassa yhtyeissä Praying Mantis ja Lionheart, sekä tehnyt albumeja entisen Iron Maiden -laulaja Paul Di'Annon kanssa.


title: Juha Kinnunen

text: Juha Kinnunen on Itä-Suomen yliopiston terveyshallintotieteen osa-aikainen professori ja Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja.


title: Juha Kinnunen

text: Hän on ollut yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnan dekaani, Minna Canth -instituutin varajohtaja sekä Kuopion hyvinvointitutkimuskeskuksen (KWRC, Kuopio Welfare Research Center) ma. johtaja.


title: Juha Kinnunen

text: Kinnunen on väitellyt terveydenhuollon tohtoriksi Kuopion yliopistossa 1990. Väittelynsä jälkeen hän on työskennellyt Kuopion yliopiston lisäksi Oulun yliopistossa sekä vierailevana tutkijana Yhdysvalloissa (Massachusetts Institute of Technology, Sloan School of Management).


title: Juha Kinnunen

text: Kuopion yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan varadekaani hän oli 1995-2000 ja dekaani 2001-2004.


title: Juha Kinnunen

text: Kuopion yliopiston ylioppilaskunta osoitti kunnioitustaan Kinnusen työlle opiskelijoiden hyväksi ja aktiiviselle näkymiselle tiedeyhteisön ulkopuolisessa mediassa valitsemalla hänet Uitettavaksi Proffaksi vuonna 2005. Uitettava proffa paljastetaan vapunaattona Kuopion torilla, jossa hänet heitetään uimaan Velj'mies-patsaan altaaseen. Proffa on heitetty altaaseen vuodesta 1974.


title: Juha Kinnunen

text: Kinnusen vetämässä Kuopion yliopiston Terveyshallinnon ja -talouden laitoksen HumanRe-tutkimusprojektissa (2004–2007), jossa tutkitaan henkilöstövoimavarojen johtamisen innovaatioita terveydenhuollossa, alustavat tulokset ylittivät uutiskynnyksen Suomen Kuvalehdessä. Lehti uutisoi näyttävästi ko. tutkimuksen mukaan Suomen terveydenhuollossa olevan paljon ylikapasiteettia. Esimerkiksi leikkauksista 30–40 prosenttia kerrottiin olevan turhia, terveyskeskuksissa on 2–3 kertaa enemmän henkilöstöä kuin on tarpeen ja sairaalapaikkoja on 5 000 liikaa. Vielä keskeneräisen tutkimuksen lopulliset tulokset julkaistaan lokakuussa.


title: Juha Kinnunen

text: Tutkimus poiki heti tuoreeltaan kritiikkiä peruspalveluministeri Paula Risikolta, jonka mielestä tutkimus sisältää rajuja yleistyksiä. Ministeri aikoi kuitenkin tarkastella terveysalan rakenteita, sillä leikkausjonoja on, mutta viime aikoina ei ole kiinnitetty huomiota siihen, mistä nämä johtuvat.


title: Etelä-Eurooppa

text: Etelä-Eurooppa on Euroopan eteläinen osa-alue. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Portugali, Espanja, Gibraltar, Andorra, Italia, San Marino, Vatikaanivaltio, Malta, Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia, Albania, Makedonia ja Kreikka.


title: Kumpukerrospilvi

text: Kumpukerrospilvi ("Stratocumulus", Sc) on joka puolella maailmaa hyvin yleinen pilvityyppi. Kumpukerrospilvi koostuu hattaroista ja rakenteeltaan se on usein kerrosmainen.


title: Kumpukerrospilvi

text: Kumpukerrospilviä on yleensä alle 2,4 kilometrin korkeudessa, tavanomaisesti niitä esiintyy 500-2000 metrin korkeudessa.


title: Kumpukerrospilvi

text: Vaikka kumpukerrospilvi on joskus tumma ja uhkaavan näköinen, se sataa harvoin ja silloinkin vain jonkin verran vettä tai lunta. Kumpukerrospilvi voi myös paksuuntua sumupilveksi.


title: Kumpukerrospilvi

text: Stratocumuluspilvi on pehmeistä pilvilaikuista tai litteistä hattaramaisista jonoista, "rullista" tai "makkaroista" koostuva matto. Tavallisemmin pilvi on laikkuina tai "aaltoina", joiden keskiosat ovat harmaita, reunat vaaleampia. Merien yllä joukko stratocumuluksia järjestyy toisinaan satelliittikuvista selvästi havaittaviin suuriin muotoihin. Pilvien alaosa voi olla tasainen, mutta yläosa on tavanomaisesti epätasainen. "Stratocumulus" muistuttaa toisinaan litteää, vieri vieressä harmaana pilvikerroksena olevia kumpupilviä.


title: Kumpukerrospilvi

text: Kumpukerrospilven väri voi olla valkoisen ja tummanharmaan väliltä. Tummat osat ovat mosaiikkimaisia tai kumpuilevia.


title: Kumpukerrospilvi

text: Kumpukerrospilvi muistuttaa hahtuvapilveä ("altocumulus"), mutta kumpukerrospilven hattarat ovat kookkaampia. Joskus kumpukerrospilvi muistuttaa paksua kumpupilveä, mutta on reunoiltaan epäterävä.


title: Kumpukerrospilvi

text: Joskus kumpukerrospilvi syntyy kumpupilvien latistuessa kerrosmaiseksi matoksi inversiokerrosta vasten. Monet tummat "yöpilvet" ovat päiväisten kumpupilvien jäänteitä, "raatocumuluksia". Kumpukerrospilvi syntyy siis usein levinneistä kumpupilven keski- tai yläosista. Kumpukerrospilvi voi syntyä myös ylhäällä olevan sumupilven noustessa tai tullessa epävakaaksi nousevissa, laskevissa ja aaltoilevissa ilmavirtauksissa.


title: Kumpukerrospilvi

text: Kumpupilviä muuttuu päivällä ja illalla kumpukerrospilveksi. Illalla kumpupilvistä syntyy "yöpilviä", "Stratocumulus vesperalis", joka kuuluu ylempään luokkaan "Statocumulus cumuliformis".Esimerkiksi statocumulus statisformis opacus cumulogenitys on mattomainen kumpupilvimäisten kumpukerrospilvien muodostama harmaa pilvikerros.


title: Kumpukerrospilvi

text: Stratocumulus undulatus-pilvet ovat litteitä kumpukerrospilviä. Statocumulus cumuliformis-pilviin liittyy pystysuoria, kumpupilvimäisiä osia.


title: Subtrooppinen vyöhyke

text: Subtrooppinen vyöhyke eli lämmin vyöhyke on maapallon lämpövyöhyke trooppisen ja lauhkean vyöhykkeen välillä. Se ulottuu molemmilla pallonpuoliskoilla suunnilleen kääntöpiireiltä leveysasteelle 40. Pohjoisella pallonpuoliskolla subtrooppiseen vyöhykkeeseen kuuluvat muun muassa Välimeren maat, suurin osa Lähi-itää, Etelä-Kiina, Meksikon pohjoisosa ja Yhdysvaltojen eteläosa. Eteläisellä pallonpuoliskolla subtrooppisella vyöhykkeellä ovat Etelä-Afrikka, suuri osa Australiaa sekä Etelä-Amerikassa, Argentiinan ja Chilen pohjoisosat sekä Uruguay. "Meridionaalinen" vyöhyke on viileämpi osa subtrooppisesta vyöhykkeestä. Sademäärien ja kasvillisuuden puolesta vyöhyke on hyvin vaihteleva.


title: Subtrooppinen vyöhyke

text: Subtrooppisella vyöhykkeellä on pitkä, kuuma kesä ja lyhyt, leuto talvi. Yleensä ainakin kolmena kesäkuukautena keskilämpötila on yli 20 astetta. Viileimmän talvikuukauden keskilämpötila on yleensä 5–15 astetta riippuen alueen sijainnista. Vuoden keskilämpötila on lämpimällä vyöhykkeellä 13–18 astetta.


title: Subtrooppinen vyöhyke

text: Sademäärä ja sateen jakautuminen eri vuodenaikoihin vaihtelee suuresti. Pääosa maailman kuivista autiomaista sijaitsee lähellä kääntöpiirejä, subtrooppisella korkeapainevyöhykkeellä. Merelläkin on vastaavilla leveysasteilla pysyvän korkeapaineen alueita, jotka tunnetaan hepoasteiden nimellä. Kauempana päiväntasaajasta sateet keskittyvät tyypillisesti mannerten länsirannikoilla kuten Välimeren maissa ja Kaliforniassa talveen, mannerten itärannikoilla kuten Kiinassa ja Japanissa sen sijaan kesään. Subtropiikin joillekin alueille saapuu trooppisia pyörremyrskyjä kesällä ja syksyllä, etenkin kosteammille seuduille.


title: Subtrooppinen vyöhyke

text: Sademäärällä ja sen jakautumisella eri päivien on suuri vaikutus kasvillisuuteen. Subtrooppisen vyöhykkeen alueella sijaitsee valtaosa maailman kuivuusaavikoista. Mantereiden länsirannikoilla talvisateiden alueilla on nahkealehtistä välimerenkasvillisuutta. Itärannikoilla kesäsateiden alueilla subtrooppista sademetsää esimerkiksi Kiinassa ja Uudessa-Seelannissa sekä monsuunimetsää Intiassa ja Bangladeshissä. Kuivilla ja runsassateisten vaihtelevien kausien alueilla kasvaa monsuunimetsiä, kuivemmilla alueilla voi olla savanneja tai piikkipensassavanneja. Lehtipuut ovat yleensä ainavihreitä.


title: Länsi-Eurooppa

text: Länsi-Eurooppa on alue Euroopassa. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Ranska, Saksa, Itävalta, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Sveitsi, Liechtenstein ja Monaco.


title: Länsi-Eurooppa

text: Kylmän sodan aikana poliittisella Länsi-Euroopalla tarkoitettiin kaikkia ei-sosialistisia Euroopan maita vastineena sosialistiselle itäblokille.


title: Verhopilvi

text: Verhopilvi ("Altostratus, As") on 2–5 kilometrin korkeudessa esiintyvä keskipilvi. Se muodostaa lähes piirteettömän pilvilautan, joka peittää usein koko taivaan. Kostealla ilmalla verhopilvestä tulee paksu ja harmaa, ja se peittää Auringon. Kuivalla ilmalla verhopilvi jää ohueksi ja läpikuultavaksi, jolloin Aurinko näkyy sen läpi ja Kuun ympärille voi syntyä punertava pilvikehä.


title: Verhopilvi

text: Verhopilvi koostuu yleensä pilvipisaroista, mutta joskus lisäksi jääkiteistä. Siinä saattaa olla aaltomaisia kuvioita. Verhopilvi muodostuu kosteasta ja nousevasta ilmasta tai ylempää laskeutuneesta harsopilvestä, joka on muuttunut paksummaksi. Se ennustaa lämmintä rintamaa ja pitkään kestävää sadetta, kesällä myös ukkosta.


title: Verhopilvi

text: Verhopilvipeite voi olla tuhansien neliökilometrien laajuinen. Kun verhopilvi on tarpeeksi paksu, se muuttuu laajaksi sadepilveksi ja siitä sataa vettä tai lunta. Silloin kun verhopilvi sataa maahan asti, sade on vähäistä. Verhopilvi voi aiheuttaa jään kerääntymisen sen läpi lentävään koneeseen.


title: O. J. Simpson

text: Orenthal James ”O. J.” Simpson (s. 9. heinäkuuta 1947 San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon ammattilaispelaaja ja elokuvanäyttelijä. Simpsonin tunnetuin elokuvarooli on ollut "Mies ja alaston ase" -trilogian etsivä Nordberg.


title: O. J. Simpson

text: Simpsonia syytettiin entisen vaimonsa ja tämän miesystävän murhasta vuonna 1994. Simpson todettiin aluksi syyttömäksi kumpaankin murhaan. Myöhemmin siviilioikeus katsoi hänet kuitenkin syylliseksi ja maksamaan vahingonkorvauksia. Vuonna 2008 Simpson tuomittiin pitkään vankeuteen aseellisesta ryöstöstä. Hän vapautui vankilasta 1. lokakuuta 2017.


title: O. J. Simpson

text: Orenthal James Simpson syntyi 9. heinäkuuta 1947 San Franciscossa. Hän sai etunimensä luultavasti tätinsä ihaileman ranskalaisen näyttelijän mukaan. Simpsonilla on kahdeksan sisarusta: George, Sue, Emily, Abraham, Kyra, Kirsten, Bryant ja Jim.


title: O. J. Simpson

text: Simpsonin lapsuus ei ollut helppo. Hän joutui pitämään kotitekoisia tukia sairastuttuaan riisitautiin kolmen vuoden ikäisenä. Vuonna 1960 hän liittyi sanfranciscolaiseen katujengiin nimeltä "Persian Warriors", ja hän joutui nuorisokeskuksen hoiviin 1962.


title: O. J. Simpson

text: Nuori Simpson pelasi amerikkalaista jalkapalloa Galileo High Schoolissa ja San Franciscon City Collegessa. Hän rikkoi ennätyksiä ja pääsi yliopistojen väliseen NCAA-sarjaan USC Trojansin riveihin. Siellä hän rikkoi taas ennätyksiä ja voitti Heisman Trophyn.


title: O. J. Simpson

text: Buffalo Bills varasi Simpsonin ensimmäisenä . Ammattilaisuransa NFL:ssä hän aloitti samana vuonna.


title: O. J. Simpson

text: Buffalo Billsissä hän pelasi kaikkiaan yhdeksän kautta. Sinä aikana joukkue pääsi vain kerran pudotuspeleihin. Simpson juoksi kuitenkin yli tuhat jaardia viitenä peräkkäisenä kautena 1972–1976 ja oli NFL:n paras juoksija neljä kertaa. Vuonna 1973 hän oli ensimmäinen, joka juoksi yli 2000 jaardia yhden kauden aikana. Simpson on ainoa pelaaja, joka saavutti tuon rajan 14 ottelun kauden aikana. Hän juoksi ottelua kohden 143 jaardia, mikä oli vielä vuonna 2016 NFL:n historian paras tulos.


title: O. J. Simpson

text: Kausi 1975 oli Simpsonilta myös onnistunut. Vaikka hän ei juossut yhtä monta jaardia hän sai enemmän vastaanottoja. Hän juoksi ja vastaanotti yhteensä 160 jaardia ottelua kohden. NFL:n historiassa parempi tilasto on vain Priest Holmesilla vuodelta 2002.


title: O. J. Simpson

text: Simpson juoksi edelleen hyvin kaudella 1977, mutta hän pystyi pelaamaan vain seitsemän ottelua. Simpson kaupattiin kaudeksi 1978 San Francisco 49ersiin. Bills sai vaihdossa viisi varausvuoroa. Kauppaa pidetään 49ersin kannalta huonona, sillä valmentaja Bill Walshin mukaan Simpsonin ennen kauppaa leikattu polvi oli todella huonossa kunnossa. Simpson pelasi kaksi kautta 49ersissa. Joukkue ei menestynyt kummallakaan kaudella.


title: O. J. Simpson

text: Simpsonia pidetään yhtenä kautta aikojen parhaista keskushyökkääjistä, ja hänet valittiin uransa jälkeen amerikkalaisen jalkapallon hall of fameen.


title: O. J. Simpson

text: Simpson aloitti elokuvauransa jo pelivuosinaan. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli "Verinen joukko" (1974), jossa hän näytteli kunnollista miestä, joka ajautuu terrorismiin Ku Klux Klanin väkivallan takia. Simpsonin ensimmäinen tunnettu rooli oli ABC:n minisarjassa "Juuret" (1977). Samana vuonna hän esiintyi myös televisioelokuvassa "Tappobisnes".


title: O. J. Simpson

text: Simpsons lopetti urheilu-uransa 1979 ja teki sen jälkeen useita televisioelokuvia. Hän perusti myös oman tuotantoyhtiön, joka tuotti monia hänen televisioelokuvistaan, kuten vuoden 1979 elokuvan "Goldie and the Boxer". Simpsonin televisioelokuviin kuuluvat myös "Cocaine and Blue Eyes" ja "Hambone & Hillie". Vuosina 1986–1991 Simpson näytteli HBO:n televisiosarjassa "".


title: O. J. Simpson

text: Simpsonin elokuvauran kaupallisesti ja taiteellisesti merkittävin elokuva oli komedia "Mies ja alaston ase". Hän palasi etsivä Nordbergin roolin myös jatko-osissa "Mies ja alaston ase 2½" (1991) ja "Mies ja alaston ase 33 1/3 – Viimeinen solvaus" (1994). Hän näytteli myös elokuvissa "Umpikuja" (1992) ja "Frogmen" (1994), joka jäi hänen viimeiseksi elokuvakseen ennen oikeustapausta.


title: O. J. Simpson

text: Elokuva- ja televisioroolien lisäksi Simpson on toiminut urheiluselostajana NBC:llä ja esiintynyt Hertzin mainoksissa.


title: O. J. Simpson

text: Kesäkuussa 1967 Simpson meni naimisiin Marguerite L. Whitleyn kanssa. He saivat kolme lasta. Vuonna 1979 perheen yksivuotias Aaren-poika hukkui perheen uima-altaaseen. Simpson ja Marguerite erosivat samana vuonna.


title: O. J. Simpson

text: Helmikuussa 1985 Simpson meni naimisiin Nicole Brownin kanssa. He saivat kaksi lasta. Liitto Brownin kanssa päättyi eroon vuonna 1992.


title: O. J. Simpson

text: Simpson ei kiistänyt syyllisyyttään Nicolen pahoinpitelystä, ja hänet määrättiin pysymään erillään Nicolesta. Hän maksoi myös elatusapua. 12. kesäkuuta 1994 hänen entinen vaimonsa Nicole Brown sekä tämän ystävä Ronald Goldman murhattiin Brownin asunnon ulkopuolella, ja Simpsonia syytettiinkin pian murhista. Historian julkisimman pidätyksen ja oikeudenkäynnin jälkeen Simpson todettiin 3. lokakuuta 1995 syyttömäksi kumpaankin murhaan. Myöhemmin siviilioikeus katsoi hänet syylliseksi ja määräsi maksamaan 33,5 miljoonaa dollaria korvauksia Goldmanin perheelle. Yli puolet Yhdysvaltain väestöstä seurasi tuomionlukua suorana lähetyksenä, mikä teki ohjelmasta yhden Yhdysvaltain tv-historian katsotuimmista ohjelmista. Hänen julkinen kuvansa oli kuitenkin kärsinyt pahoin, ja näyttelijäura oli pilalla. Simpsonin asianajajana toimi Robert Kardashian.


title: O. J. Simpson

text: O. J. Simpson on kirjoittanut kohukirjan "If I did it" (2006). Kirjassaan hän kertoo, miten hän olisi murhannut vaimonsa ja tämän ystävän, jos hän olisi sen tehnyt. Kirjaa ehdittiin painaa 400 000 kappaletta, mutta yleisön negatiivisen reaktion takia se ei lopulta tullut myyntiin. Vuonna 2007 liittovaltion tuomari siirsi kirjan oikeudet Goldmanin perheelle. Kirja julkaistiin nimellä "If I did it: Confessions of the Killer", ja siihen lisättiin perheen kommentteja.


title: O. J. Simpson

text: Simpsonin puretun kodin pihalle haudattuna löytyi vuonna 1998 mahdollisesti veren tahrima veitsi, ja LAPD alkoi tutkia sen mahdollisia DNA-jälkiä vuonna 2016. Tutkimuksissa kuitenkin paljastui, että veitsi ei liittynyt murhiin.


title: O. J. Simpson

text: O. J. Simpson pidätettiin 16. syyskuuta 2007 epäiltynä aseellisesta ryöstöstä, aseella tehdystä hyökkäyksestä, salaliitosta ja murrosta. Tapaus sattui hotellissa Las Vegasissa, jossa Simpson tapasi urheilumuistoesineitä kauppaavia henkilöitä. Simpson ryösti esineet ystäviensä kanssa aseella uhaten, mutta väitti sitten, että kyse ei ollut ryöstöstä, koska esineet kuuluivat alun perin hänelle. Yksi hotellihuoneessa ollut henkilö julkaisi internetissä ryöstön aikana nauhoitetun ääninauhan, jolla Simpsonin kuullaan raivoavan ja kiroilevan.


title: O. J. Simpson

text: Oikeudenkäynnin piti alkaa Nevadan tuomioistuimessa 7. huhtikuuta 2008, mutta se lykättiin syyskuun 8. päivään. 4. lokakuuta valamiehistö totesi Simpsonin ja tämän rikoskumppanin Clarence Stewartin syyllisiksi kaikkiin syytekohtiin. Oikeus tuomitsi Simpsonin 5. joulukuuta vankeuteen 33 vuodeksi. Hänelle annettiin mahdollisuus anoa ehdonalaiseen vapauteen aikaisimmillaan vuonna 2017. Enimmillään Simpson olisi voinut saada jopa elinkautisen.


title: O. J. Simpson

text: Heinäkuussa 2017, yhdeksän vuoden vankeuden jälkeen, ehdonalaislautakunta Nevadassa hyväksyi Simpsonin ehdonalaisanomuksen.Hän vapautui vankilasta 1. lokakuuta 2017.


title: Laaja sadepilvi

text: Laaja sadepilvi ("Nimbostratus, Ns") on matalalla roikkuva muodoton ja piirteeltään sateisen näköinen pilvipeite, jonka alapinta on keskimäärin reilun kilometrin korkeudella. Se on tavallisesti yhteneväinen ja väriltään tumman harmaa. Laajasta sadepilvestä saadaan tasaisesti lunta tai vettä, mutta siitä ei tule tihkua.


title: Laaja sadepilvi

text: Laaja sadepilvi syntyy kostean ilman kohotessa hitaasti ylös laajalla alueella, tai muiden pilvien kuten verhopilvien paksuuntuessa. Se on laaja-alainen, jopa useita tuhansia kilometrejä leveä, ja niin paksu että se peittää Auringon kokonaan. Laajan sadepilven alapuolelle voi syntyä repaleisia lisäpilviä ("fractus/pannus"), jotka ovat tiivistyneet sateesta haihtuneesta vesihöyrystä. Laajasta sadepilvestä ei ole alalajeja ja muunnoksia, vaan se on aina yhtenäinen, satava pilvimassa.


title: Harsopilvi

text: Harsopilvi ("Cirrostratus, Cs") on laaja, tasapaksu ja ohut yläpilvi, jota esiintyy yli viiden kilometrin korkeudessa.


title: Harsopilvi

text: Harsopilviä on yli viiden kilometrin korkeudessa. Harsopilvi syntyy usein laajojen ilmamassojen kohotessa hitaasti, untuva- ja palleropilven osien yhteyteen tai palleropilvestä putoilevista jääkiteistä. Pilvi voi syntyä myös verhopilvien ohetessa ja kuuropilvien alasimen levitessä.


title: Harsopilvi

text: Harsopilvi on on laaja ja tasapaksu. Joskus siinä esiintyy pitkiä juovia ("Cirrostatus fibratus"). Aurinko näkyy aina sen läpi, ja joskus se on niin ohut, että sitä ei päivällä huomaa. Harsopilvi aiheuttaa usein haloilmiöitä Auringon ja Kuun ympärille.


title: Harsopilvi

text: Jos harsopilvessä näkyy varjoja, on se laskeutunut ja paksuuntunut ja enteilee varsinkin tasaisena usein lämpimän rintaman saapumista. Korkeammalle noustessaan se ei ennakoi nopeaa sään muutosta.


title: Palleropilvi

text: Palleropilvi ("Cirrocumulus, Cc") on kumpumaisista palleroista koostuva, valkoinen tai läpikuultava yläpilvi. Sen pallerot ovat syntyneet siksi, koska sen kehittyessä ilma on melko epävakaa. Se voi muodostua myös muiden yläpilvien kuten harso- tai untuvapilvien paksuuntuessa tai hajoavan hahtuvapilven noustessa alempaa korkeammalle. Palleropilviä ilmaantuu usein lämpimän rintaman tulon myötä, jolloin ilman kosteus on lisääntynyt korkealla. Palleropilvien ilmaantuminen ei kuitenkaan yleensä aiheuta säässä muutoksia.


title: Palleropilvi

text: Palleropilven alareuna on yli viidessä kilometrissä. Palleropilviä voi esiintyä erillisinä pieninä kokonaisuuksina tai laaja-alaisena lauttana, joka kattaa taivaasta alle puolet. Niissä voi olla aaltoja ja tasaisia alueita sekä kennomaisia tai vallinharjamaisia rakenteita, ja niiden osat ovat usein tasaisen kokoisia. Yksittäiset pallerot ovat suunnilleen ojennetun käden pikkurillin levyisiä. Palleropilvissä ei ole varjoja.


title: Keski-Sulawesi

text: Keski-Sulawesi (indonesiaksi "Sulawesi Tengah") on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Sulawesin saarella. Keski-Sulawesilla on yhteistä maarajaa Gorontalon, Etelä-Sulawesin, Länsi-Sulawesin sekä Kaakkois-Sulawesin provinssien kanssa. Provinssin itäpuolella on Bandanmeri ja Molukkienmeri, sekä Sulawesin saaren rajaama Tomininlahti. Itäpuolella on Makassarinsalmi. Provinssin pinta-ala on 61 841 neliökilometriä ja asukasluku noin 2 521 800 (vuonna 2010). Keski-Sulawesin pääkaupunki on Palu.


title: Keski-Sulawesi

text: Provinssin väestö koostuu kymmenistä eri etnisistä ryhmistä, joista mikään ei muodosta selkeää väestön enemmistöä. Runsaslukuisimmat ovat kailit ja bugisit.


title: Korte

text: Korte viittaa seuraaviin:


title: Cumulus humilis

text: Cumulus humilis (Cu hum) on pieni kumpupilvi. Nämä pilvet ovat pieniä, päivällä valkeita, litteitä tai hattaramaisia ja lyhytikäisiä. Niitä esiintyy korkeapaineen aikana. Nämä pilvet ovat leveyttään matalampia. Pienet "cumulus humilikset" ovat pilvenriekaleita. Niitä kutsutaan myös kauniin ilman kumpupilviksi, koska ne esiintyvät muuten miltei pilvettömällä taivaalla.


title: Cumulus humilis

text: Cumulus humilis on tyypillisesti yli kolme kertaa korkeuttaan matalampi.


title: Cumulus humilis

text: "Cumulus humilis" -pilviä esiintyy tavallisesti 500–1 000 metrin, joskus jopa 2 000 metrin korkeudessa. Pilvien esiintymiskorkeus riippuu ilman kosteus- ja lämpötilajakaumasta. Korkeapaineen aikana yleinen laskeva ilmavirtaus estää suurten kumpupilvien syntymisen, ja tuolloin esiintyy vain "Cumulus humiliksia". "Cumulus humilis" -pilvien kasvu suuremmiksi keskipäivään mennessä voi ennakoida rankkoja iltapäivä- ja ukkoskuuroja.


title: Cumulus humilis

text: Cumulus humilis pilven elinikä on tyypillisesti 20 minuuttia, mutta vaihtelee välillä 5–30 minuuttia.


title: Magalhães

text: Magalhães on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Mark Reynolds Hughes (1. tammikuuta 1956 – 21. toukokuuta 2000) oli yhdysvaltalainen liikemies, Herbalifen (Herbalife International Ltd) perustaja, hallituksen puheenjohtaja sekä toimitusjohtaja.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Hughes syntyi Kaliforniassa vuonna 1956. Hän kasvoi Los Angelesin lähiössä ja kohtasi teini-iässä ongelmia päihteiden kanssa. Sen seurauksena 16-vuotiaana hän joutui ongelmanuorten kasvatuslaitokseen kolmeksi vuodeksi. Siinä sivussa hän keskeytti myös lukion.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Hughesin äiti Jo Ann Hughes kamppaili lähes koko aikuisikänsä ylipainon kanssa. Jo Ann oli näyttelijä, joka joutui aina laihduttamaan itsensä kuntoon ennen uutta roolia, mutta pysymättömin tuloksin. Hän tuli riippuvaiseksi muun muassa amfetamiinipohjaisista laihdutuslääkkeistä. Lopulta hän kuoli kipulääkkeiden yliannostukseen, kun Mark oli vasta 19-vuotias.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Hughes menestyi kohtalaisen hyvin kahdessa lisäravinnealan verkostomarkkinointiyrityksessä 1970-luvun lopulla, jotka kuitenkin kaatuivat. Useat jälleenmyyjät jäivät ilman rahojaan ja tulivat suoranaisesti huijatuiksi. Hughesilla oli aina ollut läheinen suhde isovanhempiinsa, erityisesti isoäitiinsä, josta tulikin hänen ensimmäinen asiakkaansa hänen perustaessaan myöhemmin oman yrityksensä nimeltään Herbalife.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Kahden edellä mainitun verkostomarkkinointiyrityksen kanssa työskennellessään Hughes tapasi tehtailija Richard Marconin, joka oli ollut kehittämässä lisäravinnetuotteita eri yrityksille. Kun Hughes kertoi aikeistaan perustaa oma yritys, Marconi kiinnostui ajatuksesta ja heidän sittemmin 20 vuotta kestänyt yhteistyönsä alkoi.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Perehdyttyään kiinalaiseen yrtti-, ravinto- ja lääketieteeseen Hughes sai tutkijoidensa kanssa kehitettyä yrityksen ensimmäisen tuotteen, proteiinijuomajauheen, jonka avulla oli mahdollista hallita painoaan korvaamalla yksi tai kaksi ateriaa päivässä ja syömällä yksi tai kaksi normaalia ateriaa sen lisäksi. NASAn tutkijoiden kehittämä proteiinijuomajauhe oli alun perin tarkoitettu astronauteille.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: 24-vuotiaana helmikuussa 1980 Hughes perusti Herbalife Internationalin. Alku oli hyvä: hän ansaitsi yli 23 000 dollaria ensimmäisen kuukauden aikana myyden proteiinijuomajauhepusseja autonsa takakontista ja kouluttamalla ensimmäisiä jälleenmyyjiään.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Seuraavan kahden vuoden aikana kasvu oli tasaista, mutta melko hidasta. 1982 Hughes laajensi Herbalifen markkinointia Kanadaan.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Vuonna 1985 Herbalifella oli yli 750 000 jälleenmyyjää ja noin 500 miljoonan dollarin liikevaihto. Seuraavana vuonna Hughes vei yhtiön pörssiin. Vuotta aiemmin Herbalife laajeni Britanniaan ja Australiaan sekä Uuteen-Seelantiin.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Vuonna 1985 Yhdysvaltain senaatti ja FDA (Ruoka- ja lääkeainevirasto) alkoivat tutkia laihdutusmarkkinoita. Mediassa väiteltiin kiivaasti, olivatko yrttipohjaiset Herbalife-tuotteet turvallisia. Washingtonissa pidettyjen kuulustelujen ja oikeudenkäynnin aikana kävi ilmi, että tuotteet olivat turvallisia käyttää. Herbalifen liiketoiminta oli jäädytettynä sinä aikana yhdeksän kuukautta.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Oikeusjutun seurauksena Hughes maksoi kuitenkin valtiolle 850 000 USD korvauksia.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Kielteinen julkisuuden vuoksi kuitenkin suuri määrä jälleenmyyjiä ja asiakkaita lopetti ja Herbalifen myynti romahti. Hughes yritti ensin saada asiat kuntoon Yhdysvalloissa ja suuntasi sitten katseensa ulkomaille. 1990-luvun taitteessa myynti aloitettiin Espanjassa. Hughes ja Jim Rohn kiersivät menestyneimpien jälleenmyyjien kanssa ympäri maailmaa laajentamassa liiketoimintaansa kouluttamalla uusia jälleenmyyjiä.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: 1990-luvun alkuvuosina Mark uudisti yrityksen ilmeen ja palkkiojärjestelmän täysin sekä avasi uusia maita liiketoiminnalle. Niihin aikoihin hän perusti myös Herbalife Family Foundationin 1994, jonka tavoitteena on auttaa huonoissa olosuhteissa eläviä lapsia ja huumenuoria. Hughes oli itse lähtöisin köyhistä oloista, mutta osasi myös nauttia menestyksestä ja vauraudesta omistamalla muun muassa Yhdysvaltojen kolmanneksi arvokkaimman 5 000 neliömetrin laajuisen rantahuvilan. Hänellä oli myös vaimo Susan sekä poika Alexander.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: 1980-luvun lopun romahduksen jälkeen Herbalife pääsi taas jaloilleen ja yritys jatkoi kasvamistaan yhdeksi maailman suurimmista lisäravinnealan yrityksistä.


title: Mark Hughes (liikemies)

text: Mark Hughes kuoli yllättäen toukokuun 21. päivänä vuonna 2000 vain 44-vuotiaana masennuslääkkeiden ja alkoholin yhteiskäytön seurauksena. Hänen luomansa yritys oli juuri täyttänyt 20 vuotta.


title: Kolbe

text: Kolbe on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Barranquilla

text: Barranquilla, Atlánticon departementin pääkaupunki, sijaitsee Pohjois-Kolumbiassa Magdalenajoen koillispuolella.


title: Barranquilla

text: Asukasluvultaan kaupunki on Kolumbian neljänneksi suurin. Barranquillan suurkaupunkialueella asui vuonna 2009 noin 1,8 miljoonaa ihmistä, itse kaupungissa 1,2 miljoonaa.


title: Barranquilla

text: Kaupunki perustettiin 1600-luvulla, mutta sen taloudellinen nousu alkoi vasta 1800-luvulla. Nykyään Barranquilla on yksi Kolumbian suurimmista vientikaupungeista ja myös suosittu matkakohde. Barranquillassa järjestetään Rio de Janeiron sambakarnevaalien jälkeen maailman toiseksi suurimmat karnevaalit joka vuosi. Barranquillan karnevaali on Unescon Aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa.


title: Barranquilla

text: Barranquilla valittiin vuonna 2013 Amerikan kulttuuripääkaupungiksi.


title: Väestö- ja rekisteröintilaki

text: Väestö- ja rekisteröintilaki () oli vuonna 1950 säädetty asetus, jonka mukaan Etelä-Afrikan kaikki kansalaiset oli luokiteltava rodullisten ominaisuuksien mukaan osana apartheid- eli erillisyysjärjestelmää. Kansalaisoikeudet, poliittiset oikeudet, koulutusmahdollisuudet ja taloudellinen asema riippuivat paljolti siitä, mihin väestöryhmään kansalainen kuului. Asetus kumottiin 1991.


title: Väestö- ja rekisteröintilaki

text: Ihmisen rodun määrittelyn perustaksi otettiin "yhteisön hyväksyntä", ja sitä laajennettiin myöhemmin ottamaan lukuun henkilön ulkonäkö ja sukujuuret, jotta voitiin estää vaaleiden afrikkalaisten "esiintyminen" valkoisina. Värillisten erottamiseksi valkoisista käytettiin muun muassa seuraavia määrittelyjä:


title: Konvektiosolu

text:
Säätieteessä konvektiosolu tarkoittaa yleensä
yksittäistä kuuropilveä, joka syntyy nousevassa ilmavirtauksessa. Pilveen kehittyy laskuvirtaus, jolloin ilma alkaa kiertää.


title: Konvektiosolu

text: Ilmakehässä on myös suuremman mittakaavan konvektiojärjestelmiä.


title: Konvektiivinen järjestelmä

text: Konvektiivinen järjestelmä eli ukkospilvijärjestelmä () koostuu monesta ukkospilvestä, jotka ovat järjestyneet systeemiä ylläpitäväksi kokonaisuudeksi. Se on luonteeltaan monisolukuuro, joka elää useita tunteja ja on halkaisijaltaan yli sata kilometriä. Konvektiivisia järjestelmiä on luokiteltu alaluokkiin läjhinnä niiden muodon mukaan.


title: Konvektiivinen järjestelmä

text: Kuuropilvijono on kuuro- tai ukkospilvien muodostama nauhamainen jono, joka eroaa muista konvektiivisistä järjestelmistä pitkän ja kapean muotonsa takia.


title: Konvektiivinen järjestelmä

text: Jono muodostuu useista erillisisitä kuuropilvistä, joten pienellä alueella on monia nousu- ja laskuvirtausalueita. Se on siis monisolu-ukkonen, mutta rakenne poikkeaa muista monisolu-ukkosista. Kuuropilvet ovat asettuneet jonoksi, ja niiden laskuvirtaukset kehittävät yhtenäisen puuskarintaman jonon etupuolelle.


title: Konvektiivinen järjestelmä

text: Toinen konvektiivisten järjestelmien erikoistapaus on MCC:ksi ("Mesomittakaavan konvektiivinen kompleksi") kutsuttu pyöreä ja kylmä järjestelmä. Se määriteltiin jo 1980, kun monet muihin konvektiivisiin järjestelmiin liittyvät määritelmät ovat peräisin vasta 1990-luvun ja 2000-luvun kenttä- ja mallikokeista.


title: Konvektiivinen järjestelmä

text: Mesomittakaavan konvektiivinen kompleksi (MCC) on sellainen konvektiivinen järjestelmä, joka täyttää tietyt kokoon ja pyöreyteen liittyvät ehdot. Ne on määritelty infrapunakanavan satelliittikuvista havaittavien ominaisuuksien perusteella. Niiden täytyy säilyä ainakin kuuden tunnin ajan. Liian pitkulaiset, pienet tai lyhytikäiset järjestelmät luokitellaan muihin konvektiivisiin järjestelmiin.


title: Konvektiivinen järjestelmä

text: Konvektiivisen kompleksin pinta-ala, joka määritellään osana jossa pilven huipun lämpötila on –32 °C tai alle, pitää olla vähintään 100 000 km². Lisäksi alueen, jossa pilven huipun lämpötila on kylmempi kuin –52 °C, pitää olla yli 50 000 km². Pilvirykelmän soikeuden eli eksentrisyyden on oltava 0,7 tai yli, eli lyhyimmän halkaisijan on oltava ainakin 70 % pisimmästä halkaisijasta.


title: Konvektiivinen järjestelmä

text: MCC:n keskiosa havaitaan maanpinnalla heikkona korkeapaineena, koska siinä on niin kylmää ilmaa. MCC:iä havaitaan usein öiseen aikaan. Ne syntyvät usein konvektiivisen kehityksen kuten monisolu.ukkosen loppuvaiheessa. Niiden pitkä elinikä liittyy järjestelmän omaan virtauksenttään, jossa on ylätroposväärissä divergenssiä ja antisyklonaalista pyörteisyyttä, keskitroposfäärissä syklonaalista pyörteisyyttä ja maanpinnan lähellä konvergenssia, jonka saa aikaan pilven etureunasta ulos virtaava ilma.


title: Konvektiivinen järjestelmä

text:
Pitkäikäiset MCC:t luovat oman virtausjärjestelmän ja duynaamisen kentän, johon syntyy torposfäärin yläosaan korkeapaine ja alaosaan matalapaine.
Mesomittakaavan konvektiivinen pyörre (engl. "Mesoscale Convective Vortex", MCV) on esimerkiksi ukkosta aiheuttavan mesomittakaavan konvektiivisen järjestelmän keskuksessa voimakkaimman konvektiivisen lämmityksen alapuolella oleva matalapainepyörre, joka on noin 50–100 km leveä ja 1,5–5 km korkea. Yleensä MCV:tä ei mainita sääanalyyseissä, mutta se on pitkäikäinen ja elää jopa 12 tuntia mesomittakaavan konvektiivisen järjestelmän kuoltua. Tämä jäljelle jäänyt MCV voi käynnistää uuden ukkosen. Trooppisilla merillä, esimerkiksi Meksikonlahdella MCV voi käynnistää trooppisen matalapaineen tai hurrikaanin.


title: SALT II

text: SALT II oli toinen kierros Strategisten aseiden rajoittamisneuvotteluja (eng." Strategic Arms Limitation Talks") vuosina 1972–1979. Niihin osallistuivat Yhdysvallat ja Neuvostoliitto, jotka hakivat rajoitteita strategisten ydinaseiden tuotantoon. SALT II oli jatkoa SALT I -neuvotteluiden menestykselle.Sopimus strategisten ohjusten rajoittamisesta allekirjoitettiin 18. kesäkuuta Wienissä. Allekirjoittajina olivat Leonid Brežnev ja Jimmy Carter. Samoihin aikoihin Neuvostoliitto hyökkäsi Afganistaniin, eikä Yhdysvaltain senaatti siksi ratifioinut SALT II -sopimusta, mutta silti molemmat osapuolet ovat kunnioittaneet sen ehtoja.


title: Vallinharjapilvi

text: Vallinharjapilvi ("castellanus") on pitkänomainen, alareuraltaan tasainen ja yläreunaltaan vallinharjan eli linnanmuurin muotoisesti kumpuileva pilvilaji. Sitä esiintyy erityisesti kumpukerrospilvissä ja hahtuvapilvissä, joskus myös palleropilvissä. Vallinharjapilvi syntyy, kun ilma kylmenee pilven yläpuolella ja lämpimän ilman kuplia nousee rinnakkain ylemmäs kylmempään ilmaan, tiivistyen siellä pilven sakaroiksi. Vallinharjapilvi onkin merkki epävakaisuudesta ilmakehän keskikerroksissa, ja se enteilee iltapäiväksi kuuroja ja ukkosta.


title: Güellin puisto

text: Güellin puisto (, ) on Antoni Gaudín suunnittelema puisto Gràcian kaupunginosassa Barcelonassa. Puisto on yksi 1900-luvun tunnetuimmista maisema-arkkitehtuurin luomuksista, ja vuodesta 1984 lähtien se on kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Güellin puisto

text: Puisto sijaitsee Muntanya Peladalla (suom. 'paljaaksi ajeltu vuori'). Kyseessä ei itse asiassa ole varsinainen vuori, vaan korkea kukkula, jonka kasvillisuus on harvaa ja yksinkertaista kuivan maan kasvillisuutta.


title: Güellin puisto

text: Toimeksiantaja Eusebi Güell halusi asuintalostaan "kaupunkipuutarhan", ja Güellin puiston rakennustyöt aloitettiin vuonna 1900. Puiston oli tarkoitus olla 60 yksityisen tontin lähiö, mutta vaikka Güell myikin muutaman tontin, alkuperäinen suunnitelma ei koskaan toteutunut, vaan puistosta tuli vuonna 1923 kaupungin omaisuutta.


title: Güellin puisto

text: Gaudí tahtoi kunnioittaa luontoa puistoa suunnitellessaan, minkä vuoksi hän halusi luoda luonnollisen, tyypilliseen Välimeren alueen kasvistoon perustuvan ympäristön, joka vaatii vähän ylläpitoa ja kestää hyvin kuivuutta. Hän halusi myös säilyttää alueen yhtä mäkisenä kuin se alun perinkin oli, ja tästä syystä hän suunnitteli alueen kävelytiet niin, että mäkisimmille osuuksille rakennettiin alueen kivillä päällystettyjä siltoja sen sijaan, että maata olisi ruvettu tasaamaan.


title: Güellin puisto

text: Puisto valmistui 1914, ja sitä ympäröi kivimuuri, jossa on seitsemän sisäänkäyntiä. Pääsisäänkäynti sijaitsee Olot-kadulla, ja sen molemmilla puolilla puiston sisäpuolella on kaksi tyypillisellä katalonialaisella "trencadís"-keramiikalla mosaiikkimaisesti koristeltua paviljonkia, jotka rakennettiin vuosina 1901 ja 1902. Gaudí suunnitteli paviljongit niin, ettei kummassakaan ole ainoatakaan suoraa kulmaa, ja niiden alkuperäinen tarkoitus oli toimia talonmiehen asuntona ja isännöintirakennuksena.


title: Güellin puisto

text: Heti sisäänkäynnin edestä nousevat portaat niin sanottuun sadan pylvään saliin ("Sala de las Cien Columnas"), joka on sivuseinätön, 84 pylvään tukema avoin sali. Useat pylväistä ovat tarkoituksellisesti kallellaan, ja niiden tukema salin katto on koristeltu mosaiikein. Tämän puiston osan alkuperäinen tarkoitus oli toimia alueen asukkaiden markkinapaikkana. Portaikon keskiössä on koko puiston ehkä kuvatuin kohde, niin ikään värikkäin mosaiikein koristeltu liskomainen patsas, joka symboloi lohikäärmettä. Portaat jatkuvat sadan pylvään salin viertä myöten ja johtavat salin katolle, missä sijaitsee puiston kuuluisa näköalapaikka, josta näkee yli koko Barcelonan kaupungin aina merelle saakka. Gaudín arkkitehti Josep M. Jujolin kanssa yhteistyössä suunnittelemaa, vuonna 1906 valmistunutta näköalapaikkaa kiertävät käärmemäisesti kiemurtelevat värikkäin kaakelein koristellut kaiteet, joihin on rakennettu kiinni penkkejä vierailijoita varten. Näköalapaikalta lähtee kävelyteitä puiston eri osiin, joista läntisessä osassa huomionarvoisinta on suuri risti, joka seisoo toisella Barcelonan keskustaan avautuvalla näköalapaikalla.


title: Güellin puisto

text: Alueella sijaitsee myös Gaudín itselleen rakennuttama talo, jossa hän puiston rakennustöiden aikaan asuikin, ja jossa nykyisin toimii pienimuotoinen Gaudí-museo, Casa-Museu Gaudí.


title: Taipaanit

text:
Taipaanit ("Oxyuranus") ovat Australiassa eläviä erittäin myrkyllisiä käärmeitä. Taipaaneita tunnetaan kolme lajia: "Oxyuranus scutellatus", aavikkotaipaani ("Oxyuranus microlepidotus") ja "Oxyuranus temporalis", sekä kaksi alalajia, papuantaipaani ("Oxyuranus scutellatus canni") ja rannikkotaipaani ("Oxyuranus scutellatus scutellatus").
Jopa kolmemetrinen myrkkykäärme iskee ahdistettuna herkästi ja usein monta kertaa peräjälkeen. Myrkky on vahvaa, ja iskuissa sitä joutuu runsaasti kudoksiin. Se sisältää sekä hermomyrkkyjä että kudoksia tuhoavia entsyymejä. Aavikkotaipaania pidetään maailman myrkyllisimpänä käärmeenä.
Taipaanien kotiseutuja ovat Australia ja Papua-Uusi-Guinea.


title: Taipaanit

text: Taipaanit syövät pieniä jyrsijöitä, kuten rottia.


title: Taipaanit

text: Taipaanilla on merkittävä osuus myös Australian aboriginaalien mytologiassa, jossa se usein samastetaan Sateenkaarikäärmeeseen.


title: Mastiksipistaasi

text: Mastiksipistaasi ("Pistacia lentiscus") on sumakkikasveihin kuuluva puu. Se on ikivihreä, nahkealehtinen puu, joka kasvaa 4,5–7,5 metriä korkeaksi. Alun perin se on kotoisin Välimeren seudulta.


title: Mastiksipistaasi

text: Mastik on Kreikan saaristosta Khioksen saarelta tuleva mauste, jota pidetään yhtenä arabialaisen keittiön keskeisimmistä mausteista. Mauste on mastiksipistaasipuun pihkaa. Kyproksella on mastiksilla maustettua leipää, Libanonissa ja Syyriassa kotirouvat maustavat perinteistä juustoa, joka on voimakkaasti mastiksilla maustettu. Arabimaissa mastiksin makua pidetään ylellisyytenä ja toiset maustavat jopa maidon sillä. Sellaisenaan mastiksia käytetään purukumina. Latinankielinen nimi mastiksille onkin "mastico", joka tarkoittaa jauhamista (tieteellinen nimi "Pistacia lentiscus" on mastiksipistaasipuun nimi).


title: Alexandre Dumas

text: Alexandre Dumas voi viitata


title: Sam Yaffa

text: Sami Yaffa (oikealta nimeltään Sami Takamäki, s. 4. syyskuuta 1963 Espoo) on suomalainen basisti. Hän on tullut tunnetuksi Pelle Miljoona Oy:n, 1980-luvun Hanoi Rocksin, Jetboyn, Demolition 23:n ja 2000-luvulla myös New York Dollsin jäsenenä. Muusikko Jone Takamäki on Sam Yaffan isoveli.


title: Sam Yaffa

text: Yaffa on toiminut vuoden 2010 alusta Michael Monroen nimeä kantavan Michael Monroe -yhtyeen basistina. Yhtye aloitti keikkailun keväällä 2010.


title: Sam Yaffa

text: Syksyllä 2014 Yle Teemalla esitettiin kahdeksanosainen televisiosarja Sami Yaffa – Sound Tracker. Siinä Yaffa kiersi maailmalla ja tutustui eri kulttuurien musiikkityyleihin ja muusikoihin. Sarja voitti parhaan musiikkiohjelman Kultaisen Venlan ja siitä julkaistiin kirja. Toinen tuotantokausi alkoi lokakuussa 2015.


title: Sam Yaffa

text: Takamäki aloitti 1977 espoolaisyhtyeessä nimeltä Babblers. Vuonna 1980 vasta 16-vuotias Takamäki oli mukana Pelle Miljoona Oy:n menestysalbumilla "Moottoritie on kuuma". Ari Taskinen oli löytänyt hänet helmikuussa 1980 Lepakosta yhtyeen basistiksi. Takamäki pääsi yhtyeen basistiksi ohi hyvin koesoitossa pärjänneen Matti Fagerholmin. Yhtyeen kitaristi Andy McCoy ei suostunut tämän takia puhumaan Takamäelle kolmeen kuukauteen. Lopulta he kuitenkin ystävystyivät ja kun McCoy hukkasi Hanoi Rocksin basistiksi aiotun Björne Fröbergin puhelinnumeron, hän pyysi syyskuussa 1980 Takamäkeä soittamaan Hanoi Rocksissa.


title: Sam Yaffa

text: Sam Yaffa asui muiden Hanoi Rocksin jäsenten kanssa ensin Tukholmassa vuodet 1980–1982 ja Lontoossa 1982–1985. Vuodet 1980–1982 kokoonpanon muodostivat laulaja Michael Monroe, kitaristit Andy McCoy ja Nasty Suicide, basisti Sam Yaffa ja rumpali Gyp Casino, jonka kesällä 1982 korvasi englantilainen Razzle. Sam Yaffa sai syyn erota yhtyeestä, kun Razzle kuoli 9. joulukuuta 1984 oltuaan rattijuoppona ajaneen Vince Neilin kyydissä. Yaffa oli pyytänyt aiemmin Razzlea lähtemään kanssaan Espanjaan, mutta suunnitelmat olivat jääneet toteutumatta. 2. tammikuuta 1985 Yaffa ilmoitti eroavansa yhtyeestä ja 4. tammikuuta hän soitti viimeisen keikkansa Hanoi Rocksin riveissä Helsingin Kulttuuritalolla.