title: Friedrich Wilhelm von Buxhoevden

text:
Kreivi Friedrich Wilhelm von Buxhoevden, (, "Fjodor Fjodorovitš Buksgevden" (14. syyskuuta 1750 Muhu – 23. elokuuta 1811 Lukkolinna) oli venäläinen sotapäällikkö.
Buxhoevden syntyi nykyisen Viron alueella baltiansaksalaiseen perheeseen. Buxhoevden aloitti vuonna 1764, vain 14 -vuotiaana, sotilaspalveluksen. Buxhoevden-suvun mukaan Friedrich Wilhelm oli naimisissa Katariina Suuren ja Grigori Grigorjevitš Orlovin tyttären Nathalia Aleksejevan kanssa, ja sai tämän kanssa kahdeksan lasta.
Hän otti vuonna 1789 osaa Ruotsinsalmen taisteluun ja toimi Varsovan kenraalikuvernöörinä vuodesta 1795. Buxhoevden osallistui Napoleonia vastaan käytävään sotaan ja toimi Venäjän armeijan ylipäällikkönä Suomen sodassa. Ylipäällikkönä hän huolehti siviilihallinnosta sekä tutkitutti sotilaiden tekemät väärinkäytökset. Epäonnistuneen Lohtajan aseleposopimuksen vuoksi hän anoi eroa ja vetäytyi viettämään eläkepäiviään tiluksilleen.


title: Friedrich Wilhelm von Buxhoevden

text: Veli-Matti Syrjö: Buxhoevden, Friedrich Wilhelm von (1750–1811). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu 6.9.2001. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.


title: Wienin yliopisto

text: Wienin yliopisto () on Itävallan pääkaupungissa Wienissä sijaitseva yliopisto. Se on saksankielisen maailman suurin ja vanhin yliopisto. Erotukseksi muista Wienin yliopistoista sitä kutsutaan usein nimellä "Hauptuni" eli "pääyliopisto". Wienin yliopisto perustettiin vuonna 1365. Perustaja oli Rudolf IV, ja yliopistoa kutsutaan hänen mukaansa latinaksi nimellä ”Alma Mater Rudolphina Vindobonensis”.


title: Wienin yliopisto

text: Wienin yliopisto (kuten kaikki yliopistot ja akatemiat Itävallassa) noudatti demokraattista hallintovallan tasajakoa kolmen eri ryhmittymän kesken: opiskelijat (suurin), opetushenkilökunta ja professorit. Kaikilla ryhmillä oli oikeus lähettää edustajia hallintoelimiin ja äänioikeus lähes kaikissa asioissa. Vaikka järjestelmä takasi, että kaikilla ryhmillä oli tasa-arvoinen mahdollisuus vaikuttaa yliopiston hallintoon, niin systeemin arvostelijat väittivät sen johtavan korruptioon erityisesti nimitysasioissa.


title: Wienin yliopisto

text: Wolfgang Schüsselin hallitus toteutti Itävallan yliopistojärjestelmän uudistamisen, jossa hallintovalta keskitettiin professorikunnalle ja samalla muodostettiin johtokunta, johon hallitus saa valita enemmistön. Opiskelijoille tuli lisäksi maksettavaksi lukukausimaksu (387 € lukukaudessa vuonna 2007). Toinen kritisoitu muutos oli erottaa lääketiede erillisiksi lääketieteellisiksi yliopistoikseen, jolloin arvostelijoiden mielestä Wienin yliopisto menetti täyden yliopistostatuksensa.


title: Wienin yliopisto

text: Wienin yliopistossa opettaneita Nobel-palkinnon saajia ovat Robert Bárány, Julius Wagner-Jauregg, Hans Fischer, Karl Landsteiner, Erwin Schrödinger, Victor Franz Hess, Otto Loewi, Konrad Lorenz ja Friedrich Hayek.


title: Wienin yliopisto

text: Wienin yliopisto oli myös itävaltalaisen taloustieteen kehto. Tämän koulukunnan perustajista yliopistossa opiskelivat Carl Menger, Eugen von Böhm-Bawerk, Friedrich von Wieser, Joseph Schumpeter, Ludwig von Mises ja Friedrich Hayek.


title: Wienin yliopisto

text: Tunnettuja yliopiston opiskelijoita ovat olleet muiden muassa


title: Heikinlaakso

text: Heikinlaakso () on Suurmetsän kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingin pohjoisrajalla. Siellä asui tammikuussa 2012 kaikkiaan 2 959 asukasta. Heikinlaakso on Puistolan peruspiirin osa-alueista pinta-alaltaan pienin, 1,18 neliökilometriä. Työpaikkoja Heikinlaakso tarjosi joulukuussa 2010 yhteensä 973 henkilölle.


title: Heikinlaakso

text: Heikinlaakson osa-aluetta rajaavat lännessä Puistolaan päin Nummitie ja Nummisuutarin puisto, pohjoisessa Kehä III:n eteläpuolinen Vantaan kaupungin viheraluekaistale. Idässä alue rajautuu Lahdenväylään. Heikinlaakson etelänaapurina on Suurmetsäntien toisella puolella sijaitseva Tattarisuon teollisuusalue.


title: Heikinlaakso

text: Heikinlaakson läpi kulkee Vanha Porvoontie, joka on osa vanhaa Helsinki–Viipuri-maantietä. Heikinlaaksossa toimi 1800-luvulla kestikievari, jonka toiminta loppui vuonna 1884. Kestikievarin muistoksi on Vanhan Porvoontien varteen pystytetty muistopylväs.


title: Heikinlaakso

text: Heikinlaaksossa on omakoti- ja rivitaloasutusta, sekä jonkin verran pienteollisuutta Vanhan Porvoontien ja Lahdenväylän välisellä alueella.


title: Heikinlaakso

text: Heikinlaakson joukkoliikenneyhteydet perustuvat linja-autoihin. Heikinlaaksontietä lähimmälle rautatieasemalle Puistolaan kulkevat linjat 74 ja 75. Helsingin keskustaan pääsee linjalla 75 joka kulkee Jakomäen kautta. Malmin ja Hakunilan suuntiin kulkee linja 553.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: The Number of the Beast on brittiläisen metallimusiikkia esittävän Iron Maidenin kolmas studioalbumi.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Albumi julkaistiin 22. maaliskuuta 1982 ja sen tuotti yhtyeen pitkäaikainen yhteistyökumppani Martin Birch, joka toimi tuottajana vuoden 1992 studioalbumiin "Fear of the Darkiin" asti kunnes jäi eläkkeelle. "The Number of the Beast" on ensimmäinen Iron Maidenin albumi, jolla yhtyeessä edelleen vaikuttava laulaja Bruce Dickinson esiintyy. Albumi jäi samalla myös yhtyeen ja rumpali Clive Burrin viimeiseksi yhteiseksi studioalbumiksi, sillä hänet erotettiin yhtyeestä albumia seuranneen The Beast on the Road -maailmankiertueen jälkeen.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: "The Number of the Beast" nousi ilmestyessään Suomen albumilistan viidennelle sijalle ja yhtyeen kotimaassa Britannian albumilistan kärkeen. "The Number of the Beast" oli yhtyeen ensimmäinen listakärkeen Britanniassa yltänyt albumi. Yhtyeen kotimaassa albumilta julkaistiin kaksi singleä; ”Run to the Hills” (brittilistan 9.) ja nimiraita ”Number of the Beast” (brittilistan 18.) Molemmat kappaleet ovat edelleen yhtyeen konserttien vakio-ohjelmistoa ja yhtye on soittanut kappaleita konserteissaan lähes tauotta niiden julkaisun jälkeen. Myös ”Hallowed Be Thy Name” on yksi yhtyeen suosituimmista kappaleista, vaikkei sitä julkaistukaan singlenä ennen vuotta 1993, jolloin kappaleen liveversio albumilta "A Real Dead One" ilmestyi singlenä.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: "The Number of the Beast" oli Bruce Dickinsonin ensimmäinen levytys Iron Maidenissa. Vuoden 1981 jälkeen yhtye aloitti albumin kappalemateriaalin kirjoittamisen Hollywoodissa sijaitsevalla harjoitusstudiolla. Yhtye esitti albumin kappaleita tiettävästi jo ennen julkaisua esiintyessään salanimellä Genghis Khan. Muun muassa kappaleet ”The Prisoner” ja ”Run to the Hills” soitettiin varsinaisessa konsertissa ja ”Hallowed Be Thy Name” konserttia edeltäneessä soundcheckissä.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Albumin nimi juontaa juurensa tuottaja Martin Birchin autokolarista; Birch ajoi kolarin nunnien pakettiauton kanssa ja hänen autonsa hajosi, ja auton korjauttaminen maksoi yhteensä 666 puntaa eli (666 on Raamatussa mainittava pedon luku, "The Number of the Beast").


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Bruce Dickinsonin mukaan albumi äänitettiin kovalla kiireellä, koska uuden materiaalin tekeminen vei aikaa. Uusi albumi äänitettiin ja miksattiin Battery Studiosilla Englannissa viidessä viikossa. Kappaleet ”Run to the Hills” ja ”Total Eclipse” äänitettiin ja miksattiin singlejulkaisua varten ennen kuin yhtye pääsi jatkamaan muiden kappaleiden äänittämistä. Basisti Steve Harris ei ollut tyytyväinen albumin kaikkiin miksauksiin, paitsi ”Number of the Beastiin”, ja vaati lisäaikaa kappaleiden uusintamiksaukseen minkä seurauksena Birch suostui uudelleenmiksaamaan albumin.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Yhtyeen manageri Rod Smallwood oli varannut yhtyeelle konsertteja helmikuun 1982 lopusta alkaen. Yhtye oli tehnyt jo studiolevytykset valmiiksi, mutta jälkityö kuten miksaukset ja masterointi olivat tekemättä. Yhtye lähti kiertueelle kaksi jo kuukautta ennen albumin ilmestymistä. Singleksi miksattiin kappale ”Run to the Hills”, joka ilmestyi helmikuussa 1982. Singlen b-puoli on ”Total Eclipse”, jota ei julkaistu albumilla. Yhdysvaltain versiossa kappale on mukana ja se liitettiin myöhemmin albumin uusintaversioon. ”Run to the Hills” oli myös Iron Maidenin ensimmäinen Top-10-hitti Britanniassa.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Albumi ilmestyi 29. maaliskuuta 1982, pari päivää kiertueen päättymisen jälkeen. Se nousi Britannian albumilistan ensimmäiselle sijalle. Yhdysvalloissa albumi nousi sijalle 150 ja oli 60 viikkoa listoilla. Yhdysvalloissa albumin nimi aiheutti kohun ja yhtyettä syytettiin saatananpalvonnasta.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Yhtye jatkoi Beast on the Road -maailmankiertuettaan Keski-Eurooppaan. Kiertue kesti yli kymmenen kuukautta. Kiertueen edetessä albumi myi kultaa Britannian lisäksi Yhdysvalloissa, Kanadassa, Japanissa, Ranskassa, Saksassa, Belgiassa ja Ruotsissa. Kiertueilla Iron Maiden soitti pääesiintyjänä sekä lämmitteli yhtyeitä Scorpions, Judas Priest, Rainbow ja UFO.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Iron Maidenin tyyli vaihtui suuresti "The Number of the Beastin" aikaan, kun laulaja Paul Di’Annon tilalle tuli Bruce Dickinson. Steve Harris kirjoitti kappaleita albumille mieluiten yksin. Bruce Dickinsonin tulo rohkaisi kitaristi Adrian Smithiä kirjoittamaan kappaleita albumille. Smith sävelsi kappaleet ”The Prisoner”, ”22 Acacia Avenue”, ja ”Gangland”, joista kaksi ensimmäistä Smith teki Steve Harrisin kanssa ja jälkimmäisen rumpali Clive Burrin kanssa.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Albumilla on myös synkkä ja pessimistinen yleissävy. ”Run to the Hills” käsittelee intiaanien kansanmurhaa, ”Total Eclipse” saasteita ja ydinvoimaa, ”Gangland” järjestäytynyttä rikollisuutta, ”22 Acacia Avenue” prostituutiota ja ”Hallowed Be Thy Name” kuolemaantuomitun viimeisiä ajatuksia. ”Children of the Damned” perustuu elokuviin ja ”The Prisoner” samannimiseen televisiosarjaan. Albumin ensimmäinen kappale ”Invaders” kertoo viikinkien hyökkäyksestä Englantiin.


title: The Number of the Beast (albumi)

text: Lehdistö haukkui "The Number of the Beastia". "Rolling Stone" -lehden arvostelussa esitettiin, että "The Number of the Beast" ”uhoaa päämäärättömästi osoittaen jälleen kerran, että huono musiikki on helvettiä”. Kuitenkin nykyään monet pitävät albumia klassikkona – vuonna 2006 "Guitar World" -lehti sijoitti sen sadan parhaan kitara-albumin listalla sijalle 17. Vuonna 2000 "Q"-lehti sijoitti albumin sijalle 100 parhaan brittiläisten albumien sijalle. Samana vuonna lehti nimesi albumin ensimmäiseksi 50:n parhaan heavy metal -albumin listalla. BBC teki dokumentin albumista sarjaan "Classic Albums". Dokumentista on myös DVD "The Number of the Beast" (2001). Albumi äänestettiin kaikkien aikojen rockalbumiksi ikinä Ruotsissa Rockklassiker-radiokanavalla. Metal-Rules.com nimesi albumin toiseksi parhaaksi heavy metal -albumiksi kautta aikojen. Korroosio-sivuston arvostelussa ei sanottu albumin kuuluvan yhtyeen parhaimmistoon, mutta ”kuitenkin monin tavoin onnistunut, napakka ja kokonaisuudessaan tyydyttävä albumi”. Allmusicin arvostelussa sanottiin albumin olevan yksi parhaimmista metallialbumeista ikinä.


title: Lentokonehalli

text: Lentokonehalli on isokokoinen rakennus, joka suojaa pysäköityä lentokonetta säältä. Lentokonehallissa lentokoneita voidaan huoltaa ja säilyttää. Se vastaa lentokoneille samaa kuin autotalli autoille. Lentokonehalli sijaitsee yleensä lentokentällä. Myös lentokoneiden valmistukseen käytettyä rakennusta voidaan kutsua lentokonehalliksi. Lentotukialuksilla kannen alapuoliset lentokonehallit, joita voi olla yksi tai useampia, ovat tilat, joissa aluksen koneita säilytetään ja huolletaan.


title: Lentokonehalli

text: Lentokonehallista käytetään myös englannista lainattua nimitystä hangaari. Hangaarilla tarkoitetaan joskus myös muunlaisia isoja hallirakennuksia ja suojia erilaisille aluksille ja kulkuvälineille, kuten autoille ja panssarivaunuille. Tieteiselokuvissa ja -kirjallisuudessa hangaari voi olla myös avaruusaluksella tai avaruusasemalla oleva avaruushävittäjien halli.


title: Klorella

text: Klorella ("Chlorella") on yksisoluisten levien suku. Klorella-levät ovat halkaisijaltaan noin 2-10 μm ympyränmuotoisia leviä. Sen solussa on lehtivihreää, ja se näyttää vihreältä kerättäessä. Se on erittäin hyvä yhteyttämään ja lisääntyy nopeasti hiilidioksidin, veden, auringonvalon ja joidenkin mineraalien avulla. Kerralla muodostuu yhdessä solussa 4-16 autospooria, joista kustakin kehittyy emolevän kaltainen yksilö. Tämä voi toistua useita kertoja päivässä, niin että yhdestä yksilöstä voi suotuisissa oloissa kehittyä vuorokaudessa jopa sata.


title: Klorella

text: Klorellan nimi tulee kreikan sanasta chloros, joka tarkoittaa vihreää, ja latinan suffiksista -ella, joka tarkoittaa pientä. Nimen antoi hollantilainen biologi. Melvin Calvin sai vuoden 1961 Nobelin kemian palkinnon kasvien hiilidioksidinkäyttöä koskevasta tutkimuksestaan, jossa hän käytti klorellaa.


title: Klorella

text: Klorellaa käytetään ruoka-aineena. Kuivatussa klorellassa on noin 60 prosenttia proteiinia, ja se sisältää runsaasti B6-vitamiinia, magnesiumia, A-vitamiinia, tiamiinia, riboflaviineja, niasiinia, rautaa, fosforia ja sinkkiä..


title: Ada (nimi)

text: Ada heprealaisperäinen naisen etunimi.


title: Ada (nimi)

text: Ada merkitsee heprean kielessä ’jalokivikorua’. Adan maintaan Raamatun Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa Lemekin vaimon nimenä. Toisaalta nimi voi olla myös saksalainen lyhentymä "Adal"- ja "Adel"-alkuisista ("jalosukuinen") nimistä (Adalberta, Adelheid). Suomessa nimi voidaan yhdistää myös nimiin Adalmiina, Aadolfiina ja Agda, nämä ovat kuitenkin harvinaisia


title: Ada (nimi)

text: Suomessa nimi esiintyy yleisesti myös muodossa Aada. Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Ada on annettu Suomessa 4 439 naiselle ja alle 15 miehelle. Muodossa Aada nimi on annettu 8 527 naiselle.


title: Robert Silverberg

text: Robert Silverberg (s. 15. tammikuuta 1935) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija. Hän on voittanut useita Hugo- ja Nebula-palkintoja. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Robert Silverberg

text:
Silverberg alkoi kirjoittaa jo opiskellessaan Columbian yliopistossa. Hän aloitti julkaista omaa science fiction -fanzineen vuonna 1949, ja ensimmäinen novelli ylitti julkaisukynnyksen englantilaisessa scifilehdessä 1954.
Silverberg kirjoitti 1950-luvulla suuren määrän pian unohdettua tieteisfiktiota sekä omalla nimellään että lukemattomilla salanimillä. Vuonna 1959 hän lopetti science fictionin kirjoittamisen lähes kymmeneksi vuodeksi ja kirjoitti sen sijaan kaikenlaista muuta, muun muassa tietokirjoja. 1960-luvun lopulla hän palasi tieteiskirjallisuuden pariin, nyt kioskikirjatason tekijästä merkittäväksi kirjailijaksi kehittyneenä.


title: Robert Silverberg

text: New Wave -kirjoittajasukupolven mukana myös Silverberg alkoi uudistaa science fictionia. Uudet kirjoittajat suuntasivat mielenkiintonsa avaruuden valloituksen sijasta sisäavaruuteen, ihmisen sisäisiin mielenliikkeisiin ja ongelmiin. Aikaisemmin ihmissuhteet ja ihmiskuvaus olivat jääneet tieteiskirjallisuudessa sivuun, mutta nyt tulivat lajityypin tärkeiksi osiksi. Scifi alkoi lähestyä tavallista kaunokirjallisuutta.


title: Robert Silverberg

text: Silverberg toimi Science Fiction Writers of American puheenjohtajana vuosina 1967–1968.


title: Cory Doctorow

text: Cory Doctorow (s. 17. heinäkuuta 1971 Toronto Kanada) on journalisti ja tieteiskirjailija. Hän on muun muassa yksi Boing Boing -blogin toimittajista. Hän puolustaa tekijänoikeuslakien liberalisointia ja on Creative Commons -järjestön kannattaja. Monet hänen töistään onkin julkaistu ilmaiseksi verkossa Creative Commons -lisenssin alla. Yleisiä teemoja hänen töissään ovat käyttöestojen hallinta, tiedostojen jakaminen, Disney ja puutteenjälkeiset yhteiskunnat ("eng. post-scarcity economics").


title: Cory Doctorow

text: Doctorowin vanhemmat olivat trotskilaisia opettajia. Doctorow kasvoi aktivistiperheessä ja oli lapsena mukana ydinaseriisuntaa kannattaneessa liikkeessä ja Greenpeacessa kampanjoitsijana. Myöhemmin hän oli Grindstone Island Co-operativen johtokunnassa Big Rideau Laken alueella Ontariossa, jolloin hän auttoi pyörittämään konferenssikeskusta, joka oli omistautunut rauhan ja sosiaalisen oikeuden kasvatukselle ja aktivistivalmennukseen. Hän valmistui high schoolista nimeltä SEED School, joka on demokraattinen koulu Torontossa. Tämän jälkeen hän on jättänyt opinnot kesken neljässä yliopistossa.


title: Cory Doctorow

text: Kesällä 2006 Doctorow muutti Lontoosta Los Angelesiin. Lontoossa hän työskenteli neljän vuoden ajan Euroopan toimien koordinaattorina (eng. European Affairs Coordinator) Electronic Frontier Foundation -säätiöllä. Tällöin hän oli perustamassa Open Rights Group -ryhmän, joka pyrkii säilyttämään digitaaliset oikeudet ja vapaudet. Lopettaessaan työnsä EFF:llä Doctorow sai kunnianimen Fellow of the Electronic Frontier Foundation. Tammikuussa 2006 hän alkoi kokopäivätoimiseksi kirjailijaksi. Hän myös käy pitämässä puheita tekijänoikeusasioista ja opettaa talvella 2006–2007 University of Southern Californiassa.


title: Cory Doctorow

text: Tammikuussa 2007 Doctorow'ta kritisoitiin, koska hän oli kehottanut tuhoamaan Chicagossa olevan Anish Kapoorin julkisen taideteoksen Cloud Gate.


title: Mats Wilander

text: Mats Wilander (s. 22. elokuuta 1964 Torpsbruk, Småland) on ruotsalainen entinen tennispelaaja. Hän voitti ammattilaisurallaan seitsemän Grand Slam -turnausta kaksinpelissä ja yhden nelinpelissä.


title: Mats Wilander

text: Wilander aloitti ammattilaisuransa vuonna 1981. Seuraavana vuonna hän yllätti tennismaailman voittamalla Guillermo Vilasin Ranskan avointen loppuottelussa. Wilander oli tuolloin kautta aikain nuorin Grand Slam -turnauksen voittanut miespelaaja, myöhemmin ennätyksen rikkoivat ensin Boris Becker ja sitten Michael Chang. Wilander voitti vuonna 1982 Ranskan avointen lisäksi vielä kolme kaksinpeliturnausta ja oli kauden lopussa maailmanlistalla sijalla seitsemän.


title: Mats Wilander

text: Wilander pelasi Ranskan avointen finaalissa uudelleen vuonna 1983, mutta hävisi tällä kertaa isäntämaan Yannick Noahille suoraan kolmessa erässä. Hän otti samana vuonna toisen Grand Slam -turnauksen voittonsa voittamalla Australian avoimet, jotka pelattiin vielä tuolloin ruohokentällä. Hän voitti turnauksen semifinaalissa John McEnroen ja loppuottelussa Ivan Lendlin. Hän voitti kauden aikana Australian avointen lisäksi yhdeksän muuta turnausta ja oli kauden päätteeksi maailmanlistalla sijalla neljä.


title: Mats Wilander

text: Wilander uusi Australian avointen voittonsa vuonna 1984 voittamalla loppuottelussa Kevin Currenin. Vuonna 1985 hän otti toisen Ranskan avointen voittonsa voittamalla finaalissa Lendlin ja selviytyi Australian avointen finaaliin, jossa hävisi maanmiehelleen Stefan Edbergille. Hän nousi maailmanlistalla sijalle kaksi, Ivan Lendlin taakse, vuoden 1986 alussa. Vuonna 1987 Wilander pelasi sekä Australian että Yhdysvaltain avointen loppuottelussa, mutta hävisi kummallakin kertaa Ivan Lendlille.


title: Mats Wilander

text: Vuosi 1988 oli Wilanderin uran menestyksekkäin. Hän voitti tammikuussa kolmannen kerran Australian avoimet, jotka pelattiin tällä kertaa kovalla kentällä. Hän voitti isäntämään Pat Cashin tasaisessa, viisieräisessä kamppailussa. Wilander on ainoa pelaaja, joka on onnistunut voittamaan Australian avoimet sekä ruohokentällä (kaksi kertaa) että kovalla alustalla (kerran). Kauden toisessa Grand Slam -turnauksessa, Ranskan avoimissa, Wilander pelasi loppuottelussa isäntämaan Henri Lecontea vastaan ja voitti tämän suoraan kolmessa erässä. Wimbledonissa hän eteni puolivälieriin, joissa hävisi Miloslav Mečířille. Syksyllä pelatuissa Yhdysvaltain avoimissa Wilander selviytyi kolmannen kerran kauden aikana Grand Slam -turnauksen kaksinpelin finaaliin. Hänen finaalivastustajanaan oli Ivan Lendl, jonka Wilander kohtasi näin jo viidennen kerran Grand Slam -turnauksen kaksinpelin loppuottelussa. Wilander voitti tasaisen, lähes viisituntisen kamppailun, ja otti näin seitsemännen Grand Slam -voittonsa kaksinpelissä ja nousi samalla tenniksen maailmanlistan kärkeen katkaisten näin Lendlin kolmevuotisen valtakauden. Hän voitti vuonna 1988 kolmen Grand Slam -turnauksen lisäksi vielä kuusi muuta turnausta ja piti maailmanlistan kärkisijaa hallussaan 20 viikkoa, tammikuuhun 1989 saakka. Wilander on myös International Tennis Federationin maailmanmestari vuodelta 1988.


title: Mats Wilander

text: Wilander oli tärkeä osa Ruotsin menestyksekästä Davis Cup -joukkuetta 1980-luvulla. Ruotsin joukkue pelasi vuonna 1983 ensimmäistä kertaa Davis Cupin loppuottelussa, jonka he hävisivät Australialle 3-2. Vuonna 1984 Ruotsi voitti turnauksen loppuottelusarjassa Yhdysvallat 4-1 ja uusivat mestaruuden seuraavana vuonna voittamalla Saksan liittotasavallan 3-2. Wilander auttoi maan myös vuoden 1986 Davis Cup -finaaleihin, mutta ei pelannut loppuottelusarjassa, koska oli samaan aikaan menossa naimisiin; Ruotsi hävisi loppuottelussa Australialle 3-2. Wilander pelasi neljännen kerran Davis Cupin loppuotteluissa vuonna 1987, jolloin Ruotsi voitti Intian puhtaasti 5-0. Ruotsin joukkue selviytyi loppuotteluihin myös kahtena seuraavana vuonna, mutta hävisi kummallakin kertaa Länsi-Saksalle. Wilanderin Davis Cupin ottelutilasto kaksinpelissä on 36-12 ja nelinpelissä 7-2.


title: Mats Wilander

text: Ainoa Grand Slam -turnaus, jota Wilander ei onnistunut voittamaan kaksinpelissä, oli Wimbledon. Hän voitti Wimbledonin kuitenkin nelinpelissä vuonna 1986 parinaan maanmiehensä Joakim Nyström. Wilander voitti uransa aikana yhteensä 33 huipputason kaksinpeliturnausta ja seitsemän nelinpeliturnausta. Hän lopetti ammattilaisuransa vuonna 1996.


title: Mats Wilander

text: Nykyään Wilander asuu suurimman osan vuodesta Idahon osavaltiossa Yhdysvalloissa yhdessä vaimonsa Sonjan (o.s. Mulholland), eteläafrikkalaissyntyisen mallin kanssa. Wilander kilpailee vielä silloin tällöin seniorien turnauksissa. Lopetettuaan pelaajana hän on toiminut muun muassa Ruotsin Davis Cup -joukkueen kapteenina ja venäläisen Marat Safinin valmentajana.


title: Mats Wilander

text: Vuonna 2002 hänet valittiin International Tennis Hall of Famen jäseneksi.


title: Ruusu (sairaus)

text:
Ruusu (lat. "erysipelas") on ihon syvä bakteeri-infektio. Sen aiheuttaa A-ryhmän (joskus C- tai G-ryhmän) beetahemolyyttinen streptokokki, ja se hoidetaan antibiooteilla. Ruusu on vakava, septinen infektio, joka saattaa hoitamattomana johtaa merkittävään kudostuhoon ja hengenvaarallisiin komplikaatioihin. Vesirokkoviruksen aiheuttama vyöruusu ja bakteerin aiheuttama ruusu ovat eri sairauksia.
Bakteeri pääsee harvoin ehjän ihon läpi. Tavallisimmin ruusuun sairastuneella on lähialueen ihorikko, esimerkiksi varvasvälin sieni-infektio. Myös alaraajan heikentynyt verenkierto altistaa haavaumille, ja diabeettinen neuropatia heikentäessään jalkaterän tuntoa vaikeuttaa haavaumien havaitsemista. Ruusuinfektio onkin diabeetikoilla keskimääräistä yleisempi.


title: Ruusu (sairaus)

text: Ruusun tyypillinen esiintymispaikka on jalkaterän, nilkan tai säären alueella, mutta toisinaan se on yläraajassa tai kasvoissa. Tarkkarajainen ja nopeasti leviävä ihon punoitus, kuumotus ja särky ovat tyypilliset oireet. Ihomuutokseen saattaa kehittyä myös voimakas turvotus. Usein potilaalla on korkea kuume.


title: Ruusu (sairaus)

text: Kliininen kuva on yleensä selkeä. Keskeinen laboratoriotutkimus on tulehdusarvon eli CRP:n mittaaminen, sillä tulehdusarvo on ruusussa aina suurentunut, mikäli oireet ovat kestäneet riittävän pitkään. Ennen antibioottihoidon aloitusta otetaan veriviljelyt.


title: Ruusu (sairaus)

text: Suonensisäinen antibioottihoito G-penisilliinillä on ensilinjan vaihtoehto. 3-5:n vuorokauden kuluttua voidaan yleensä siirtyä suun kautta otettavaan antibioottiin, mutta erityisen pahoissa tapauksissa suonensisäinen hoito saattaa kestää 10-14 vuorokautta annostelutiheyden ollessa neljäkin suurehkoa annosta vuorokaudessa. Joissakin kaupungeissa potilaalla on mahdollisuus tehostettuun kotihoitoon. Penisilliinille yliherkkiä hoidetaan kefalosporiineilla tai – allergian ollessa vakava – klindamysiinillä. Immuunipuutteisilla, kuten diabeetikoilla, käytetään todennäköisen sekainfektion vuoksi penisilliiniä laajakirjoisempia antibiootteja. Pahoissa tapauksissa suun kautta otettava antibioottikaan ei vielä riitä infektion taltuttamiseen.


title: Investointi

text: Investointi on suppeimmassa merkityksessään pääoman eli tuotantovälineiden tai maan hankintaa tuotantoa varten. Investoinnin tarkoituksena on yleensä tuotannon aloittaminen tai lisääminen. Muitakin tavoitteita voi olla, kuten tuotannon tehostaminen, työnteon helpottaminen, ympäristökuormituksen vähentäminen tai viranomaisen säännöksen noudattaminen. Investointi on yleensä suuri sijoitus, jonka oletetaan maksavan itsensä pitkällä aikavälillä takaisin.


title: Investointi

text: "Finanssi-investointi" on sijoittamista eli arvopaperin hankintaa. Sijoitus voi kohdistua myös likvidiin aineelliseen hyödykkeeseen kuten raaka-aineeseen.


title: Investointi

text: "Yksityinen investointi" edellyttää säästämistä, eli taloudellisen varauden kerryttämistä tai lainaa. Usein investoinnit toteutetaan omalla säästetyllä varaudella ja ulkopuolisen rahoituslaitoksen tarjoamalla luototuksella eli lainalla. Esimerkiksi pankit vaativat yhteiskunnan velvoittamina asuntolainaa hakiessa tietyn osuuden asunnonostajan omaa vaurautta asuntoinvestointiin lainan takaisinmaksukyvyn ja yhteisskunnallisen vakauden turvaamisen johdosta. Investoinniksi katsotaan myös varastojen kasvu.


title: Investointi

text: Jos investoidaan enemmän kuin säästetään, lainataan ulkopuolista varautta, jolloin tulee huolehtia takaisinmaksukyvystä, eli siitä että yksityisiin investointeihin otettu laina voidaan maksaa takaisin.


title: Investointi

text: Esimerkiksi asuntolaina tai yrityksen tuotannon kehittäminen ovat yksityisiä investointeja.


title: Investointi

text: "Julkiset investoinnit" poikkeavat yksityisistä, sillä julkinen osa yhteiskuntaa on erilainen ja laajempi toimija taloudessa.


title: Investointi

text: Yhteiskunnan tuotannollista taloutta mitataan bruttokansantuotteella, ja maksukykyä luottoluokituksella, johon esimerkiksi yhteiskunnan hyvinvointi, yleinen vakaus ja turvallisuus vaikuttavat. Suomen valtiolla on luottoluokitukset kolmelta luottoluokituslaitokselta, "S&P Global Ratingsilta", "Moody’silta" ja "Fitch Ratingsilta". Pitkäaikaisen lainan osalta ne ovat AA+, Aa1 ja AA+. Jokainen edellä mainituista luokituksista on hyvä, ja luokituksen selitteenä jokaisesta näistä on "vakaat näkymät".


title: Investointi

text: Julkisissa investoinneissa oleellista on pitää lainanhoitokulujen määrä tuotannon kasvua pienempänä, ja kiinnittää huomiota julkisten investointien hyödyllisyyteen, tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen, eli siihen, että niillä saadaan lisättyä yhteiskunnan hyvinvointia kestävällä tavalla.


title: Investointi

text: Esimerkiksi sisäilmaongelmaisten koulurakennusten tai yhteiskunnan tarvitseman uuden koulutuksen järjestäminen ovat julkisia investointeja.


title: Investointi

text: Laajemmin voidaan ajatella kaikkien yhteiskunnan julkisen sektorin toimintojen olevan julkisia investointeja, sillä niillä pyritään parantamaan yhteiskunnan talouden tuottavuutta ja hyvinvointia.


title: Harry Harrison

text: Harry Maxwell Harrison (12. maaliskuuta 1925 Stamford, Connecticut, Yhdysvallat – 15. elokuuta 2012) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija.


title: Harry Harrison

text: Harry Harrison syntyi Henry Maxwell Dempseynä. Harryn isä muutti perheen nimen Harrisoniksi ja myöhemmin Harry Harrison muutti nimensä myös virallisesti Harry Max Harrisoniksi.


title: Harry Harrison

text: Harrison asui elämänsä aikana monissa paikossa, muun muassa Meksikossa, Britanniassa, Tanskassa ja Italiassa, mutta asui kuolemaansa asti Dublinissa. Hän palveli toisessa maailmansodassa Yhdysvaltojen armeijassa. Harrison on aiemmin ollut Irlannin kansallisen esperantojärjestön kunniapuheenjohtaja.


title: Harry Harrison

text: Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Sairaus

text: Sairaus (, ) on fyysisen rakenteen tai toiminnan tai psyykkisen tilan poikkeavuus, joka aiheuttaa yksilölle tai hänen ympäristölleen tilapäistä tai pysyvää haittaa tai toiminnanvajavuutta. Yleiskielessä sanaa tauti (kreik. "pathos") käytetään joskus synonyyminä sairaudelle; tauti on kuitenkin kapeampi käsite, joka merkitsee lääketieteellisesti määriteltävissä olevaa, monilla yksilöillä samantapaisin oirein ilmenevää sairautta. Termiä sairaus käytetään joskus laajemmassa merkityksessä kattamaan myös vammat, vammaisuuden, syndroomat tai oireet. Sairaus on monitulkintainen käsite ja sairauksiksi luokitellut tilat ovat kulttuuri- ja aikasidonnaisia. Jonkinlaisena länsimaisen lääketieteen konsensuksena sairauksiksi määritellyistä tiloista voinee pitää kansainvälisen ICD-luokituksen tämänhetkistä versiota ICD-10.


title: Sairaus

text: Duodecimin julkaiseman lääketieteen sanaston mukaan sairaus (morbus) on "psykofyysisen rakenteen tai toiminnan poikkeavuus, joka aiheuttaa tilapäistä tai pysyvää haittaa, vajaatoimintoja tai vammaisuutta (tauti sekä siihen liittyvät tunteet ja reaktiot)" kun taas tauti on "määritettävissä oleva, eri ihmisissä samantapaisin oirein ilmenevä sairaus"


title: Sairaus

text: Patologia ("pathos" + kreik. "logos", oppi) on sairauksia tutkiva tieteenala. Nosologia ("nosos" + "logos") tähtää sairauksien systemaattiseen luokitteluun. Nämä alat kuuluvat lääketieteeseen, joka tutkii sairauksia, niiden hoitoa ja ehkäisyä laajana kokonaisuutena.


title: Sairaus

text: Se, määritelläänkö jokin fyysinen tai psyykkinen tila sairaudeksi vai normaalivariaatioksi, on merkittävä yhteiskunnallinen kysymys niin sosiaalisesta kuin taloudellisestakin näkökulmasta. Erityisesti psykiatristen sairauksien määritelmät aiheuttavat erimielisyyttä, ja niissä lienee eniten myös kulttuurista ja aikakaudesta riippuvia eroja. Esimerkiksi homoseksuaalisuus kuului aiemmin suomalaiseen tautiluokitukseen.


title: Sairaus

text: Biologiassa "sairaus" viittaa mihin tahansa organismin epänormaaliin, toimintaa haittaavaan tilaan.


title: Pullopommi

text: Pullopommi (, "acid bomb", "bottle bomb" tai "MacGyver bomb") on pulloon suljettu seos joka reagoidessaan tuottaa hyvin nopeasti vetyä ja tuottaa painetta kunnes pullo räjähtää. Pullopommi kuuluu niin kutsuttuihin 'kotitekoisiin' räjähteisiin, eikä tämän kaltaista asetta ole tiettävästi sodissa, toisin kuin polttopulloja (jotka tunnetaan myös nimellä "Molotovin cocktail"), johtuen pullopommin heikosta räjähdevoimasta sekä voimaan suhteutettuna verrattain kalliista raaka-aineista.


title: Pullopommi

text: Pullopommeissa käytetyistä ainesosista lipeä ("kodin putkimies") on vaarallista silmille.


title: Pullopommi

text: Pullopommit ovat aiheuttaneet pahoja onnettomuuksia.


title: Robert Sheckley

text: Robert Sheckley (16. heinäkuuta 1928 – 9. joulukuuta 2005) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, jonka tarinat ovat usein absurdeja ja koomisia.


title: Robert Sheckley

text: Elokuva "Freejack" (1992) perustuu löyhästi hänen novelliinsa "Immortality Inc."


title: Umiakki

text: Umiakki on inuiittien kehittämä venetyyppi, jota he käyttävät kulkuneuvona. Sana “umiakki” merkitsee “naisen venettä”, kun kajakki vastaavasti tarkoittaa miesten käyttämää venetyyppiä. Perinteinen umiakki on kajakin tapaan valmistettu jäätikön kuljettamasta ajopuusta tai valaan luusta. Osat on liitetty kehikkoon pingotetulla hylkeennahalla tai -suolilla.


title: Mitja

text:
Mitja on venäläisperäinen miehen etunimi.
Mitja pohjautuu kreikkalaiseen nimeen "Demetrios", joka merkitsee Demeterille pyhitettyä ja joka esiintyy Venäjällä myös muodossa Dimitri. Demeter oli kreikkalaisessa mytologiassa maan kasvuvoiman jumalatar. Toisaalta Mitja saattaa joissakin tapauksissa olla myös Mikael-nimen muunnelma.


title: Mitja

text: Suomessa nimi Mitja on toukokuuhun 2016 mennessä annettu 337 miehelle ja hieman yli 20 naiselle.


title: Greg Bear

text: Gregory Dale Bear (s. 20. elokuuta 1951) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, joka lasketaan yleensä "kovan scifin" kirjoittajaksi. Bear on voittanut Nebula-palkinnon vuosina 1983, 1986, 1994 ja 2000 sekä Hugo-palkinnon vuosina 1984 ja 1987.


title: Greg Bear

text: Nuoren Bearin perhe asui muun muassa Japanissa, Filippiineillä ja eri puolille Yhdysvaltoja, kuten Alaskassa. Kolmentoista tai neljäntoista iässä hän ryhtyi lähettämään tieteistarinoitaan lehtiin. Kahdenkymmenenkolmen iässä hänen novellejaan aikoi ilmestyä säännöllisesti eri lehdissä. Hänen esikoiskirjansa ilmestyi 1979.


title: Greg Bear

text: "Aikatunneli" (1985) ja sen jatko-osa "Maailmojen synty" (1988) ovat laajamittaisia avaruusseikkailuja. "Päät" (1990) on kirjana julkaistu pitkä novelli. "Darwinin radio" (2000) on geenitekniikkaa käsittelevä jännitysromaani.


title: Greg Bear

text: Greg Bear toimi Science Fiction and Fantasy Writers of America -yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1988–1990.


title: Perisynti

text: Perisynti on kristinuskoon liittyvä käsite, jolla tarkoitetaan ihmisen olotilaa niin sanotun syntiinlankeemuksen jälkeen. Kahdessa muussa suuressa abrahamilaisessa uskonnossa, juutalaisuudessa ja islamissa, ei esiinny vastaavaa käsitettä. Kristinuskon sisällä ei olla myöskään yhtä mieltä siitä, mitä perisynti on.


title: Perisynti

text: Raamatun alkukertomusten mukaan Aadam ja Eeva rikkoivat Jumalan käskyä vastaan, ja rangaistuksena heidän päälleen lankesi kuolema. Käsite syntiinlankeemus ei sinänsä esiinny Vanhassa testamentissa, vaan perisyntioppi pohjautuu pitkälti Paavalin kirjeisiin roomalaisille ja efesolaisille sekä Psalmeihin. Tärkeimpänä raamatullisena lähtökohtana perisyntiopille pidetään Roomalaiskirjeen 5. luvun jaetta 12.


title: Perisynti

text: Kirkkoisä Augustinus kannatti perisyntioppia, ja läntisten kirkkokuntien perisyntioppi on alun perin häneltä peräisin. Augustinuksen mukaan Aadam oli syntiin langetessaan kadottanut sen vapauden, jonka hän oli luomisessa saanut, ja joutunut synnin ja kuoleman valtaan. Tämän perisynnin seurauksena ihmiseltä puuttuu syntymästään saakka sekä tahto että kyky hyvään; hän on kuollut synnissä. Augustinus oli predestinaatio- eli ennaltamääräämisopin kannattaja.


title: Perisynti

text: Brittiläisestä munkista Pelagiuksesta alkunsa saaneen niin sanotun pelagiolaisen näkemyksen mukaan ihminen syntyy yhtä viattomana kuin Aadam, ihmisen tahto on täysin vapaa, ja ihmisellä on kyky ja tahto tehdä valintoja, joko hyvän puolesta tai vastaan. Jokaisella ihmisellä on kykyä omin voimin nousta synnistä, jos hän on langennut, sekä elää Jumalan tahdon mukaan. ”Luonnon on Jumala tehnyt, että se voi, jos se tahtoo, välttää syntiä.”


title: Perisynti

text: Semipelagiolaisuus myöntää perisynnin ja armon välttämättömyyden, mutta väittää ettei inhimillistä vapautta ole kokonaan menetetty, se on vain heikentynyt synnin kautta. Semipelagiolaisuus opettaa ihmisen ottavan ensimmäisen askeleen pelastuksen tiellä ja Jumalan armon tulevan sitten myötävaikuttamaan ja auttamaan.


title: Perisynti

text: Synergistinen käsitys jättää Jumalalle aloiteoikeuden ihmisen kääntymisessä, jota seuraa ihmisen osoittama aktiivisuus. Synergistinen käsitys näkee ihmisen vapaan päätöksen kääntyä Jumalan puoleen Jumalan työnä ihmisessä.


title: Perisynti

text: Kristinuskon läntinen puoli hylkäsi pelagiolaiset ja semipelagiolaiset näkemykset harhaoppisina, valiten Augustinuksen näkemyksen, mutta hyläten hänen opetuksensa ennaltamäärämisestä.


title: Perisynti

text: Katolinen kirkko opettaa ihmisellä olevan vapaan tahdon, ihmisellä on kyky tehdä parannus synneistään, joka katolisen tavan mukaan alkaa katumuksesta ja siitä seuraa rippi, jossa kaikki tehdyt synnit luetellaan ja lopuksi tapahtuu syntien sovittaminen. Syntien sovittaminen tapahtuu tekojen kautta, viisinkertaisia herran rukouksia, paastoja, almujen antamista, hyviä töitä jne. Luterilaisen näkemyksen mukaan katoliset parannuksen tekemisessä luottavat omiin töihinsä turhaan.


title: Perisynti

text: Ortodoksinen kirkko ja muu itäinen kristikunta pitää perisyntiä tai "esi-isien syntiä" ihmiskunnan langenneena olotilana muttei varsinaisena syntinä, joka on ihmiskunnan lankeemuksen seurausta. Aadamin syyllisyyden ei kuitenkaan katsota periytyvän hänen jälkeläisilleen. Ortodoksisen kirkon näkemyken mukaan ihmisen Jumalan kuva turmeltui osittain Ortodoksinen kirkko opettaa, että ensimmäisen synnin jälkeen Jumalan kuva ihmisessä tosin on himmentynyt ja heikentynyt, mutta kuitenkin niin säilynyt, että ihminen sen jälkeenkin voi tehdä hyvää ja tulla Jumalan armon avulla pelastetuksi. Nimitys "perisynti" on kuitenkin erityisesti suomen kielessä ongelmallinen, koska ortodoksisessa kirkossa opetetaan, että mikään "synti" ei periydy, ainoastaan alttius synnintekemiseen.


title: Perisynti

text: Protestanttisessa teologiassa perisynti katsotaan aktuaaliseksi synniksi, ei pelkäksi asiantilaksi, ja protestanttisen teologian mukaan jokainen ihminen syntyy perisynnin turmelemana ja oletusarvoisesti kadotettuna (eli jokaisen ihmisen oletusarvoinen kohtalo on kuoltuaan joutua Helvettiin).


title: Perisynti

text: Luterilainen teologia painottaa täydellistä ihmisen tahdon vapauden puutetta hengellisissä asioissa syntiinlankeemuksen jälkeen. Luterilainen oppi ymmärtää kääntymisen olevan kokonaan Jumalan työtä. Armo ei kuitenkaan vaikuta vastustamattomasti, sen vuoksi kääntymättömyys on ihmisen oma syy.


title: Perisynti

text: Luterilaisen kirkon virallinen kanta löytyy Yksimielisyyden ohjeesta.


title: Perisynti

text: Smalkaldin julistus julistaa perisynnistä näin: ”Tämä perisynti on niin syvä ja kauhea luonnon turmio, ettei sitä yhdenkään ihmisen järki voi ymmärtää, vaan on se tunnettava ja uskottava Raamatun ilmoituksesta, Psalm. 51:7. Rom. 5:12 ja seur. 2 Mos. 33:3. 1 Mos 3:7 ja seur."


title: Perisynti

text: Kalvinistisen perisyntikäsityksen mukaan jokainen ihminen on automaattisesti Jumalan vihollinen, ja perisynnin ansiosta Jumala vihaa koko ihmiskuntaa, paitsi niitä, jotka hän on kaikkivaltiudessaan predestinoinut eli ennaltamäärännyt pelastukseen. Kalvinismiin kuuluu lisäksi partikularismi: perisynti on anteeksiantamaton kaikkien muiden kuin pelastukseen predestinoitujen osalta, eikä Kristuksen sovitustyö koske heitä.


title: Elinkeinovapaus

text: Elinkeinovapaus on vapaus harjoittaa säädetyillä ehdoilla elinkeinoa tai kauppaa. Suomessa elinkeinovapaudesta säädettiin vuonna 1879 annetussa asetuksessa . Nykyisin asiasta säädetään Suomen perustuslain 18. pykälässä sekä vuonna 1919 annetussa laissa elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (122/19), jota myöhemmin on useita kertoja muutettu. Taloustieteessä elinkeinovapaudella tarkoitetaan vapautta harjoittaa elinkeinoa ilman, että viranomaiset estävät yksityisomistusoikeutta kuten sopimusvapautta.


title: Elinkeinovapaus

text: Elinkeinovapautta rajoittavat sääntely ja sen takia vaadittavat viranomaisluvat, pätevyysvaatimukset, valtion säätämät monopolit, siirtolaispolitiikka ja verotus. Elinkeinot voidaan niiden mukaan jakaa vapaisiin, ilmoituksenvaraisiin, luvanvaraisiin ja oikeudellisiin monopoleihin.


title: Elinkeinovapaus

text: Esimerkiksi rakentamiseen, ammattimaiseen kuljetuselinkeinoon kuten taksi- ja kuorma-autoliikenteeseen, ammattimaiseen radiolähetystoimintaan ja apteekin pitämiseen Suomessa tarvitaan lupa. Sairaanhoitoon tarvitaan Suomen valtion hyväksymä lääkärin tai sairaanhoitajan pätevyys eivätkä kaikki ulkomaillakaan pätevöityneet saa harjoittaa ammattia Suomessa. Monopoleja Suomessa ovat rahapelit ja alkoholin vähittäismyynti. Jotkin elinkeinot kuten huumekauppa ja paritus on Suomessa ja monissa muissakin maissa periaatteessa kokonaan kielletty.


title: Elinkeinovapaus

text: Useimmissa Euroopan maissa elinkeinovapautta rajoitti 1800-luvulle saakka ennen kaikkea ammattikuntalaitos. Se lakkautettiin ja elinkeinovapautta muutenkin laajennettiin 1800-luvulla liberalismin vaikutuksesta. Esimerkiksi Suomessa ammattikunnat lakkautettiin vuonna 1868 säädetyillä lainmuutoksilla, ja vuonna 1879 annettu asetus laajensi elinkeinovapautta edelleen. Kuitenkin 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta lähtien elinkeinovapautta on monissa maissa ja monilla aloilla jälleen rajoitettukin, etenkin sosialismin vaikutuksesta. 1970-luvulta lähtien elinkeinovapautta on kuitenkin monissa maissa taas lisätty liberalismin kasvavan suosion myötä.


title: Elinkeinovapaus

text: Liberalismi ja etenkin sen radikaali haara libertarismi sisältävät täydellisen elinkeinovapauden kannattamisen. Elinkeinovapautta perustellaan sillä, että elinkeinovapaus johtaa suurempaan tehokkuuteen, hyvinvointiin ja vaurauteen kuin epävapaus.


title: Elinkeinovapaus

text: Julkisen valinnan teorian mukaan elinkeinovapauden estäminen esimerkiksi lupapakolla tai pätevyysvaatimuksella johtaa usein tehottomaan, kalliiseen tai huonolaatuiseen kartelliin tai monopoliin, joka saa poliittisen tuen yleisen edun vastaisesti.


title: Elinkeinovapaus

text: Muissa poliittisissa järjestelmissä elinkeinovapautta halutaan rajoittaa, koska niiden kannattajat uskovat, että säätelyllä voidaan esimerkiksi parantaa ihmisten elinoloja.


title: Elinkeinovapaus

text: Sosialismin mukaan tuotantovälineiden kuten tehtaiden ja yritysten pitää olla yhteisomistuksessa ja -hallinnassa ja ns. riistävät elinkeinot pitää kieltää.


title: Elinkeinovapaus

text: Monien konservatiivien mukaan kansakunnan, perhearvojen tai uskonnon vuoksi pitää vähentää elinkeinovapautta, esimerkiksi kieltää prostituutio ja pornografia.


title: Elinkeinovapaus

text: Vihreän liikkeen useimpien edustajien mukaan elinkeinovapautta pitää rajoittaa ympäristön- ja luonnonsuojelun ja eläinten hyvinvoinnin tai oikeuksien takia.


title: Elinkeinovapaus

text: Liberaalienkaan mielestä elinkeinovapauteen ei kuulu toisten vahingoittaminen, ja osa heistä katsoo siksi ympäristön ja eläinten vahingoittamisen kielletyksi tai vaatii saastuttamisesta perittävän haittaveroja. Osa libertaristeista kuitenkin arvioi, että vaikka teoriassa saastuttaminen pitäisi korvata, käytännössä tällaisten lakien säätämisprosessi tuottaa muun muassa lobbauksen ja korruption myötä tarpeettoman tehottomia ja mielivaltaisia rajanvetoja ja on siksi liian haitallista verrattuna hyötyihin, koska PR-syistäkin yritysten kannattaa huomioida ympäristö.


title: Suurennusohjelma

text: Suurennusohjelma on ohjelma, joka suurentaa halutun osan tietokoneen näytöllä olevasta informaatiosta. Tästä hyötyvät erityisesti sellaiset henkilöt, joiden on vaikea lukea pientä tekstiä tai nähdä graafisen sisällön yksityiskohtia. Suurennettavan kohdan kokoa ja suurennussuhdetta voi muuttaa haluamallaan tavalla. Myös suurennusikkunan kehystä voi mukauttaa mieleisekseen, esimerkiksi säätämällä sen paksuutta tai vaihtamalla sen värin. Niin ikään itse suurennusikkunan värejä voi muuttaa, ja ikkunan voi halutessaan lukita tiettyyn kohtaan näytöllä. Windows-käyttöjärjestelmässä on vakiona suurennusohjelma nimeltä suurennuslasi. Se löytyy helppokäyttötoiminnoista, ellei sitä ole siirretty. Suurennusohjelman tarpeen voi kuitata myös muuttamalla näytön resoluutiota. Resoluutiota muuttamalla kaikki objektit ruudulla suurenevat, mutta haittapuolena ruudulle ei mahdu yhtä paljon kohteita kuin suuremmalla resoluutiolla.


title: Suurennusohjelma

text: Yleisimpiä suurennusohjelmia Suomessa ovat:


title: Suurennusohjelma

text: Matkapuhelimiinkin on kehitetty suurennusohjelma. Toistaiseksi ainoa tällainen ohjelma on Code Factoryn Mobile Magnifier. Se toimii tietyissä Symbian Series 60 -puhelimissa, joita valmistavat ainakin Nokia, Panasonic, Samsung ja Siemens.


title: A. E. Järvinen

text: Aarne Erkki Järvinen (13. heinäkuuta 1891 Helsinki – 27. elokuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja, taidemaalari ja eräkirjailija.


title: A. E. Järvinen

text: Järvisen vanhemmat olivat toimittaja Eero Johan Järvinen ja Greeta Liisa Kinnunen ja puoliso vuodesta 1919 Laina Maria Nikula. Hän tuli ylioppilaaksi 1912 ja valmistui metsänhoitajaksi 1915, minkä jälkeen hän hakeutui vakituiseen työhön Lappiin. Järvinen toimi vuosina 1915–1958 Rovaniemellä Metsähallituksen metsänarvostelijana ja myöhemmin ylimetsänhoitajan virkanimellä arvioimistoimiston johtajana.


title: A. E. Järvinen

text: Järvinen kävi yliopistoaikoinaan myös Ateneumissa, koska hänen kuvaamataidon opettajansa oli innostanut häntä maalaamaan tauluja. Hänellä oli matkoillaan mukana maalausvälineet ja hän maalasi paljon tauluja, erityisesti valokuvien avulla. Järvinen rakensi yhdessä muutamien työ- ja erätovereidensa kanssa vuonna 1932 eräkämpän Naarmankairan Marasenlammelle. Hän kirjoitti useimmat eräkirjansa siellä ja maalasi akvarelleja. Järviseen tekivät erityisen vaikutuksen Marasenharjun vanhat kilpikaarnaiset ikimännyt eli aihkit. Hän pystytti kivisen, kelopylväiden ympäröimän muistomerkin Marasenharjulle kämpälle vievän polun varteen. Marasenlammen ympäristön alue, ns. Järvisen aihkikko, on rauhoitettu hakkuilta ja myös Järvisen kämppä on edelleen pystyssä.


title: A. E. Järvinen

text: Järvinen kirjoitti jo nuorena novelleja ja runoja, mutta hänen ensimmäinen kirjansa ilmestyi lähes kymmenen Lapin vuoden jälkeen. Romaani "Erämaan Valo" julkaistiin 1925 salanimellä "Erkki Jauri". Seuraavassa kirjassa hän käytti jo omaa nimeään.


title: Martinniemen rata

text: Martinniemen radalla tarkoitetaan vuonna 1938 liikenteelle avattua kuuden kilometrin mittaista sivurataa Haukiputaan asemalta Haukiputaan Martinniemeen, jatkuen teollisuusratana edelleen Martinniemen sahalle ja Laitakariin saakka Martinniemen puuhiomolle. Liikenne rataosuudella päättyi 1986, rataosuus lakkautettiin 1. tammikuuta 1990 ja purettiin 1999.


title: Martinniemen rata

text: Radan avaamisen jälkeen junaliikenne oli vilkasta. Rata palveli Martinniemen sahan puutavarakuljetuksia, ja sitä pitkin on toimitettu lukuisia sotakorvaustaloja entiseen Neuvostoliittoon. Radalla liikennöi parhaimpina aikoina jopa kaksi päivittäistä henkilöjunavuoroa Martinniemestä Ouluun ja takaisin.


title: Martinniemen rata

text: Radalla oli vilkkaimpina vuosina jopa niin paljon liikennettä, että silloiselle valtatielle 4 tehtiin ylikulku, jossa valtatie johdettiin radan yli korkealla maapenkereellä. Tämä ylikulku on edelleen olemassa ja ajoneuvoliikenteen käytössä.


title: Martinniemen rata

text: Martinniemessä sahalaitoksella oli oma Deutz-veturi (valmistusnumero 22909/1938) sekä vaunuja tehdasalueen sisäistä liikennöintiä varten.


title: Martinniemen rata

text: Henkilöliikenne radalla lopetettiin kannattamattomana vuonna 1956, ja sahan puutavaraliikennekin hiipui 1980-luvun alkuun mennessä. Radan viimeisinä toimintavuosina radalla liikennöi vain hakejunia, jotka kuljettivat sahajätettä voimalaitokselle Ouluun. Tämäkin liikenne päättyi 1986, ja rataosan kunnossapito lopetettiin. Haukiputaan ratapihalla ollut Martinniemen radan erkanemisvaihde kuitenkin säilytettiin aina vuoteen 1999, jolloin rata purettiin.


title: Martinniemen rata

text: Rataa toivottiin myös säilytettäväksi, mutta se olisi vaatinut radan peruskorjauksen sekä kevyen kiskotuksen vaihtamisen raskaampaan. Nykyisin radan kuuden kilometrin mittainen lähes viivasuora ratapenger toimii suurimmalta osaltaan hevostienä.


title: Sulevi Peltola

text: Sulevi Peltola (s. 7. joulukuuta 1946 Viljakkala) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui vuonna 1968 Suomen Teatterikoulun näyttelijäkurssilta ja toimi sen jälkeen niin Rauni Mollbergin kuin Mikko Niskasenkin avustajana. Uransa alkuaikoina Peltola oli perustamassa KOM-teatteria. Hän on tehnyt toistuvasti yhteistyötä ohjaaja Matti Ijäksen kanssa.


title: Sulevi Peltola

text: Peltola on ohjannut Yleisradiolle muun muassa televisiosarjoja "Tytöt", "Enkelten siipi", "Pudonneita" ja "Pankkiherroja". Myös hänen tyttärensä Suvi-Sini Peltola on näyttelijä, ja hänen sisarensa Sirkku Peltola on tunnettu näytelmäkirjailija ja teatteriohjaaja.


title: Sulevi Peltola

text: Peltola on ollut yksi Yle-Draaman pitkäaikaisimmista työntekijöistä, aluksi tv-teatterin näyttelijänä ja sittemmin ohjaajana. Vuodesta 2008 Peltola on toiminut freelancerina. Tuoreita elokuvatöitä on muun muassa Leppäsen Preeti Timo Koivusalon elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" (2009). Peltola nähdään myös Aku Louhimiehen elokuvassa "Vuosaari" (2012).


title: Sulevi Peltola

text: Vuodesta 1999 asti Peltola näytteli Onni Partasta Yle TV1:n draamasarjassa "Kotikatu". Keväällä 2009 Peltola jäi sairauslomalle, ja hänen roolihahmonsa kirjoitettiin ulos sarjasta. Maaliskuussa 2010 uutisoitiin Peltolan olevan jälleen työkykyinen. Peltola palasi sarjaan takaisin vuoden 2011 lopulla.


title: Martinniemi

text: Martinniemi on Oulun kaupunginosa Haukiputaan suuralueella Kiiminkijoen suiston pohjoisrannalla.


title: Martinniemi

text:
Suurimmillaan taajaväkisen yhdyskunnan asukasluku oli 1960-luvun alussa, jolloin se oli noin 5 000 eli enemmän kuin kolmasosa koko Haukiputaan silloisesta asukasluvusta. Kylässä oli 15 kauppaa, kaksi elokuvateatteria, kolme tanssipaikkaa (Renkaan talo, Työväentalo, Kerhola), taksiasema, kahviloita, ruokala-ravintoloita, neuvola, hammaslääkäri, kunnanlääkärin vastaanotto, apteekki ja kolme koulua (Pudas, Uusi koulu, Vanha koulu). Ajoittain toimi myös neljä tanssilavaa (Onganranta, Mustakari, Renkaan talon pihalava, Työväentalon pihalava).
Martinniemi kuten myös kylään kuuluva Kurtinhauta lienevät saaneet nimensä kylässä 1500–luvun lopulla asuneesta Martti Kurtista.


title: Martinniemi

text: Martinniemi on pääosin omakotitaloaluetta muutamia rivi- ja kerrostaloja lukuun ottamatta. Martinniemessä oleva Martinniemen koulu peruskorjattiin vuosina 2005–2006. Koulun tiloissa jo 1954 vuodesta lähtien toiminut kirjasto oli lakkauttamisuhan alla, mutta säilytettiin. Sen sijaan neuvola lakkautettiin.


title: Martinniemi

text: Martinniemeen asutettiin sodan jälkeen entisiä petsamolaisia ja Laatokan karjalaisia. Kylässä on ortodoksinen rukoushuone ja yksi Pohjois-Suomen suurimpia työväentaloja. Arkkitehti Ilmari Ahosen suunnittelema Pietarin ja Paavalin sekä Arseni Konevitsalaisen rukoushuone on vihitty 1962.


title: Martinniemi

text: Tunnettuja martinniemeläisiä ovat laulaja Lea Laven, europarlamentaarikko Samuli Pohjamo, kirjailija Joni Skiftesvik, painin maailmanmestari Eero Tapio, urheilukirjailija Matti Hannus, laulaja-lauluntekijä Jukka Takalo, joka on levyttänyt muun muassa "Martinniemi" -singlen, kansanedustaja Hjalmar Lindqvist ja kansanedustaja-ministeri Yrjö Murto.


title: Martinniemi

text: Kirjailija Joni Skiftesvik sivuaa monissa kirjoissaan Martinniemeä. Hänen teksteihinsä perustuvia tv-elokuvia on kuvattu Martinniemessä. Skiftesvikin novellin filmatisointi, Martinniemessä kuvattu tv-elokuva "Puhalluskukkapoika ja taivaankorjaaja" valittiin vuonna 2003 Pohjoismaiden parhaaksi tv-elokuvaksi.


title: Martinniemi

text: Kylään kuuluvassa Kurtinhaudassa on ikivanhoille hiekkadyyneille kasvanut merenrantametsä, jota kyläläisten voimakkaasta vastustuksesta huolimatta talousvaikeuksien kanssa painiskeleva Haukiputaan kunta yritti kahteen otteeseen muuttaa asuntoalueeksi. Paikalliset asukkaat ovat halunneet säilyttää ainutlaatuisen kauniin rantametsän kaikkien yhteisenä virkistysalueena. 1980-luvulla asukkaat ilmaisivat kantansa laajalla kansalaisadressilla ja kaavoitushanke kaatui Haukiputaan kunnanvaltuustossa. Toistamiseen kunta yritti kaavoittaa metsän asuinalueeksi 2006–2008. Tämäkin hanke kariutui kunnanvaltuustossa asukkaiden kerättyä yli 3 000 nimen kansalaisadressin. Kaavasta jätettiin myös lähes 250 valitusta. Kaavoitushanke ja sitä vastustanut Pro Kurtinhauta -liike saivat laajaa näkyvyyttä jopa valtakunnallisesti.


title: Martinniemi

text: Martinniemen kyläyhdistys on esittänyt Kurtinhaudan merenrantametsän, viereisen kalasataman ja Mustakarin saaren alueelle vapaa-ajankeskusta.


title: Martinniemi

text: Rantametsään on rakennettu yli kaksi kilometriä pitkä kulttuuri- ja luontopolku, jossa esitellään paikkakunnan historiaa, alueen luontoa, Kiiminkijokea sekä Joni Skiftesvikin kirjojen ja Jukka Takalon laulujen taustana olevaa seutua ja maisemaa.


title: Martinniemi

text: Nykyisin Martinniemi elää voimakasta rakentamis- ja kasvukautta. Asukasluku lisääntyy nopeasti. Kylän 1955 valmistunut noin 200 oppilaan koulu remontoitiin perusteellisesti ja päiväkotia laajennettiin. Uusia asuntoalueita on kaavoitettu muun muassa Vahtolan ja Onganrannan alueille ja rakennustyöt ovat meneillään.


title: Martinniemi

text: Martinniemen suurin yksittäinen työllistäjä oli vuoteen 1988 asti Martinniemen saha, jonka tuotteita lähti maailmalle sekä satamasta että Martinniemen rataa pitkin. Nykyisin saha-alueella toimii Martinniemi Timber Oy.


title: Martinniemi

text: Martinniemen saha perustettiin 1905, jolloin se toimi Granfeltin sahan nimellä. Myöhemmin omistaja ja nimi vaihtui monia kertoja. Viime vaiheessa suursaha toimi Rauma-Repolan Martinniemen tehtaiden nimellä ja työllisti enimmillään 1300 henkeä. Lyhyen aikaa ennen sahan lopullista lopettamista sahaajana oli Vapo. Martinniemen tehtaat olivat Haukiputaan kunnan suurin työllistäjä.


title: Martinniemi

text: Puutavaran sahauksen lisäksi tehtailla valmistettiin puutaloja vuosina 1940–1960 ja Laitakarissa sijaitsevassa Martinniemen puuhiomossa tehtiin vuosina 1926–1964 paperimassaa ulosvientiin. Puuhiomon yhteydessä toimi tehtaiden höyryvoimala. Sähköä tuotettiin sahaus- ja kuorimojätteitä polttamalla myytäväksi asti. Puuhiomon ja voimalan rakennukset olivat kulttuurihistoriallisesti arvokkaita 1920-luvun teollisuusrakennuksia ja ne olivat vuosia purkukiellossa. Voimalaitoksen 72 metriä korkea, kauas Perämerelle näkyvä piippu oli paikallinen maamerkki. Kyläläiset toivoivat sen säilyttämistä sahaustoiminnan muistomerkkinä. Rakennusten ja piipun omistaja UPM-Kymmenen ei ilmaissut halukkuuttaan minkäänlaisiin suojelutoimiin tai pysyviin muistomerkkeihin. Voimalaitos ja piippu purettiin vuonna 2017.


title: Martinniemi

text: Jatkosodan aikana Neuvostoliitto yritti pommittaa tehtaita kaksi kertaa, mutta pommit putosivat pääosin tehdasalueen ulkopuolelle Kurtinhaudan eturannalle aiheuttamatta muuta kuin aineellisia vahinkoja.


title: Martinniemi

text: Martinniemessä oli laivaliikennettä ja puutavaran ulosvientiä lähes kahdensadan vuoden ajan. Martinniemen lastauspaikkaa, Kiiminkijokisuun ulkopuolella olevaa rediä kuvaa Petter Nymanssonin vuodelta 1784 olevassa kartastossaan Skärgården öster on Bottniska wiken näin: "Siinä on lastauspaikka, jossa erään maalaisen 900-1000 tynnyriä vetävä kuutto lastaa kuljettaen kolmasti kesässä tervaa ja ruokatavaraa Tukholmaan". Siteeraus Nymanssonin karttatekstistä on mainittu Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen historiassa, joka julkaistiin 1947.


title: Martinniemi

text:
Enimmillään Martinniemessä kävi 1960-luvun alkupuolella lähes 200 laivaa vuodessa. Laivat lastasivat sahatavaraa, jonkin verran myös propseja ja paperimassaa. Martinniemen redin kautta vietiin ulos myös sahatavaraa A. Santaholma Oy:n Jokirannan sahalta. Puutavara kuljetettiin Santaholmalta ja Rauma-Repolasta redillä oleviin laivoihin hinaajien vetämillä proomuilla.
Redilastauksen päätyttyä vientitoimintaa oli vielä Rauma-Repolan tehtaiden omassa satamassa, joka avattiin vuonna 1970. Satama oli yksi Perämeren merkittävimmistä puutavaran vientisatamista 1970-luvulla.


title: Martinniemi

text: Kajaani Oy suunnitteli yhdessä Rauma-Repolan kanssa mahdollista paperitehtaan rakentamista Martinniemeen tai Laitakariin 1960-luvun alussa. Kajaani todettiin kuitenkin paremmaksi vaihtoehdoksi.


title: Martinniemi

text: Martinniemen ensimmäinen teollinen yritys oli nykyisen Kurtinhaudan kalasataman tienoilla sijainnut oululaisen Carl Fredrik Engmanin omistama laivaveistämö, joka sai toimilupansa 1782. Veistämö rakensi jopa valtameriliikenteen purjelaivoja. Nelimastoinen fregatti Superbe rakennettiin vuonna 1814 Haukiputaan Kurtinhaudalla. Carl Magnus Engman oli 1800-luvun alussa Oulun suurin laivanvarustaja. Superbe oli kolmimastoinen tasasaumainen puufregatti, jonka kantokyky oli 203 lästiä. Aluksessa ei koskaan käytetty konevoimaa. Alus oli varustettu rakennusvaiheessa Suomen sodan jälkeisen epävakaan ajan takia rannikoiden puolustamista varten neljällä kanuunalla. Aluksella kuljetettiin muun muassa malmia. Aluksen kapteeneina mainittu muun muassa viipurilainen Ohlsen 1835 ja viipurilainen Widgren 1834-45. Aluksessa olivat osakkaina Carl M. Engman ja Carl E. Junnelius. Alus myytiin Kokkolaan vuonna 1822. Myöhemmin laivatelakan paikkeilla sijaitsi Rauma-Repolan omistama proomutelakka.


title: Mo Mowlam

text: Marjorie ”Mo” Mowlam (18. syyskuuta 1949 Watford – 19. elokuuta 2005 Canterbury) oli brittiläinen poliitikko, työväenpuolueen kansanedustaja ja Pohjois-Irlannin asiainhoitaja.


title: Mo Mowlam

text: Mowlamin henkilökohtainen karisma, tavallisen maalaisnaisen olemus, suorasanaisuus ja urhea taistelu aivosyöpää vastaan nostivat hänet työväenpuolueen suosituimpien poliitikkojen joukkoon.


title: Mo Mowlam

text: Mowlam oli 1990-luvun lopulla tärkeä neuvottelija Irlannin rauhansopimusta neuvoteltaessa. Unionistien vastustuksen takia hänet siirrettiin pois Pohjois-Irlannin asiainhoitajan virasta vähemmän merkittävään ministeriöön. Hän oli muun muassa hallituksen huumeidenvastaisen kampanjan keulahahmo ja sai julkisuutta myöntäessään käyttäneensä nuorena kannabista (”…ja vetäneensä henkeen, toisin kuin Clinton”). Tämäntapaiset lohkaisut olivat Mowlamin kannattajien mielestä hänen paras puolensa, vastustajien mielestä hänen suurin vikansa.


title: Mo Mowlam

text: Mowlam ei enää asettunut ehdolle vuoden 2001 parlamenttivaaleissa. Jättäydyttyään pois parlamentista hän arvosteli hallitusta railakkaasti muun muassa Irakin sodan johdosta.


title: Mo Mowlam

text: Elokuussa 2005 Mowlam kaatui ja sai pahoja vammoja päähänsä. Kaatuminen liittyi tasapaino-ongelmiin, jotka puolestaan johtuivat aivosyövästä. Mowlam ei tullut enää tajuihinsa, ja menehtyi sairaalassa.


title: Maalipallo

text: Maalipallo on näkövammaisille suunniteltu joukkuepeli, jota pelataan kulkusia sisältävällä pallolla, joka muistuttaa koripalloa mutta painaa 1,25 kg. Joukkueita on kaksi, kussakin kolme pelaajaa. Maalipallossa pelaajien silmät on peitetty, joten kuunteleminen on tärkeä osa lajia. Heitto tapahtuu vierittämällä palloa pitkin kenttää päästä toiseen. Heittojen nopeudet ovat parhailla pelaajilla yli 70 km/h. Pelialueena on lentopallokentän kokoinen alue, jossa maali on kentän päädyn mittainen eli yhdeksän metriä leveä. Kentän ääriviivat on merkitty teipeillä, joista voidaan hahmottaa oma paikka pelikentällä. Saman puolen pelaajat yrittävät torjua heiton kolmistaan, minkä jälkeen heillä on kymmenen sekuntia aikaa heittää pallo kohti vastustajan maalia. Hyvä torjunta-asento on maata kyljellään, jolloin mahdollisimman suuri alue kentästä peittyy. Torjunnassa kannattaa suojata kasvonsa, sillä pallo voi helposti murtaa vaikkapa nenän. Myös yhteentörmäykset joukkuekavereiden kanssa ovat mahdollisia. Varusteina voidaan käyttää muun muassa polvi- ja kyynärsuojia, maalipallohousuja, alasuojia, painitossuja, säärisuojia ja rintapanssaria. Tärkein varuste on kuitenkin silmät kokonaan peittävä mustaksi maalattu laskettelulasi.


title: Maalipallo

text:
Maalipallo on kuulunut paralympialaisten lajeihin vuodesta 1976.
Lontoon paralympialaisissa 2012 Suomen maalipallomaajoukkue voitti kultamitalin.


title: Windows Live Messenger

text: Windows Live Messenger (aikaisemmin MSN Messenger, kutsumanimi Messenger, nettislangissa MSN tai suomalaisittain Mese) oli Microsoftin kehittämä ja julkaisema pikaviestintäohjelma. Windows Live Messengerin versiota 8.0 edeltävät versiot tunnettiin nimellä MSN Messenger. Ensimmäinen MSN Messenger julkaistiin 22. kesäkuuta 1999 ja Windows Live Messenger 13. joulukuuta 2005.


title: Windows Live Messenger

text: Windows Live Messengerin sisarversiota toimitettiin Windows Messenger -nimellä Windows XP/98/ME -käyttöjärjestelmien mukana. Ne perustuvat Messengerin versioihin 3 ja 4. Messenger-keskustelut voi myös tallentaa, ja tällöin ne tallentuvat lokeihin.


title: Windows Live Messenger

text: Windows Live Messenger 8.0:ssa ei 7.5:een verrattuna ole juuri muuta eroa kuin ulkoasu ja parannettu tiedostojen lähetys- ja vastaanotto-ominaisuudet. Uudessa versiossa pystyi jakamaan kokonaisia kansioita; aikaisemmin oli mahdollista lähettää vain erillisiä tiedostoja.


title: Windows Live Messenger

text: Marraskuussa 2012 Microsoft ilmoitti todennäköisesti sulkevansa Messengerin pikaviestipalvelun ja siirtävänsä toimintansa Skypeen, jonka se osti vuonna 2011. Samaan aikaan Skypen uusin versio 6 mahdollisti Messengerin ja Skype-tilien liittämisen toisiinsa. Messenger suljettiin alkuvuodesta 2013 kaikkialla maailmassa lukuun ottamatta Kiinaa, jonne Messenger jäi ainakin toistaiseksi. Messengerin käyttäjille pakollisia päivityksiä Skypeen alettiin ajaa 8. huhtikuuta 2013.


title: Windows Live Messenger

text: "Tässä on lueteltu vain ohjelman olennaisimmat ominaisuudet."


title: Khufu

text: Khufu (, alun perin muinaisegyptin Khnum-Khufu; hallitsi ainakin 2589–2566 eaa.), oli Egyptin 4. dynastian toinen farao, Sneferun mahdollinen poika ja seuraaja. Khufu rakennutti Gizaan nykyisen Kairon lähelle muinaisen Egyptin suurimman pyramidin, josta tuli yksi maailman seitsemästä ihmeestä.


title: Khufu

text: Suuren pyramidin rakennuttajana Khufulla oli epäilemättä erittäin vaikutusvaltainen asema eläessään, mutta nykypäivään asti tästä faraosta ei muiden varhaisdynastioiden hallitsijoiden tapaan ole säilynyt juuri mitään historiallisia tietoja. Torinon kuningaslista mainitsee hänen hallinneen 23 vuotta, mutta myöhemmin Herodotos ja Manetho ovat maininneet hänen hallinneen jopa yli 50 vuotta.


title: Khufu

text: Muinaisegyptiläisessä kansanperinteessä Khufua pidettiin julmana miehenä, ja samoin Herodotos mainitsee syrjinnän leimanneen hänen hallituskauttaan. Saattaa olla, ettei Herodotos kyennyt ymmärtämään Suurta pyramidia muuna kuin ylimielisyyden ilmauksena.


title: Khufu

text: Ainoa kokonaisena säilynyt Khufua esittävä patsas on vain 7,6 cm:n korkuinen. Sen löysi 1903 Abydoksesta egyptologi William Flinders Petrie.


title: Khufu

text: Khufun hautamonumentikseen rakentama Kheopsin pyramidi on yksi maailman tunnetuimmista nähtävyyksistä, ja ainoa yhä pystyssä oleva antiikin seitsemästä ihmeestä. Pyramidin egyptinkielinen nimi oli "Akhet Khufu", ”Khufun horisontti”. Tämä on herättänyt tulkinnan, että Khufu olisi rakennuttanut yhtäaikaisesti kaksi pyramidia muistuttamaan horisontin hieroglyfiä, ja että tämän poika Khafre olisi vasta myöhemmin ominut toisen niistä haudakseen.


title: Khufu

text: Suureen pyramidiin on käytetty arviolta noin 2 300 000 kalkkikivilohkaretta, ja sen korkeus on alun perin ollut 146,6 m. Khufun ja Khafrenin pyramidien rakentamisen jälkeen pyramidien koko laski huomattavasti, ja rakennusmateriaalina alettiin usein käyttää kiven sijasta halvempaa tiiltä. Kenties suurprojektit olivat aiheuttaneet kovan iskun maan taloudelle.


title: Khufu

text: Vaikka Khufu mitä suurimmalla todennäköisyydellä haudattiin pyramidiinsa, oli hänen sarkofaginsa tyhjä egyptologien tutkiessa pyramidia 1800-luvulla. Hauta oli ryöstetty todennäköisesti jo muinaisena aikana - pyramidiin vuoden 820 jaa. paikkeilla tunkeutunut kalifi Al-Mamun ei ilmeisesti löytänyt mitään.


title: Khufu

text: Pyramidin viereen oli haudattu kaksi ”aurinkolaivaa”, jotka löydettiin vuonna 1954. Toinen laivoista on nostettu ylös ja koottu näytteille, ja toisenkin siirtäminen on suunnitteilla.


title: Mese

text: Mese tarkoittaa seuraavia:


title: Sergi Bruguera

text: Sergi Bruguera Torner (s. 16. tammikuuta 1971 Barcelona, Katalonia) on espanjalainen (katalaani) entinen tennispelaaja.


title: Sergi Bruguera

text: Bruguera voitti vuonna 1987 juniorien Espanjan mestaruuden. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1988. Ensimmäisenä täytenä vuotenaan ammattilaisena, vuonna 1989, Bruguera voitti Kairossa pelatun challenger-tason turnauksen ja selviytyi välieriin Roomassa, Gstaadissa ja Stuttgartissa pelatuissa ATP-tason turnauksissa. Hän oli vuoden lopussa maailmanlistalla sijalla 26 ja hänet nimettiin ATP-kiertueen vuoden tulokkaaksi.


title: Sergi Bruguera

text: Bruguera ansaitsi mainetta erinomaisena massakenttäpelaajana 1990-luvun alussa voittamalla vuonna 1991 ATP-tason turnaukset Estorilissa, Monte Carlossa ja Ateenassa ja vuonna 1992 Madridissa, Gstaadissa ja Palermossa.


title: Sergi Bruguera

text: Bruguera selviytyi ensimmäistä kertaa Grand Slam -tason turnauksen loppuotteluun Ranskan avoimissa vuonna 1993 ja kohtasi finaalissa Jim Courierin. Bruguera voitti tasaisen, viisieräisen kamppailun. Bruguera voitti kauden aikana lisäksi vielä neljä muuta turnausta. Hän pelasi Ranskan avointen loppuottelussa myös seuraavana vuonna ja kohtasi tällä kertaa maanmiehensä Alberto Berasateguin. Bruguera voitti ottelun neljässä erässä. Hän voitti vuonna 1994 lisäksi ATP-tason massakenttäturnaukset Prahassa ja Gstaadissa.


title: Sergi Bruguera

text: Bruguera voitti hopeaa Atlantan olympialaisten kaksinpelissä vuonna 1996. Hän kohtasi finaalissa isäntämään Andre Agassin, joka voitti ottelun suoraan kolmessa erässä.


title: Sergi Bruguera

text: Bruguera eteni Ranskan avointen kaksinpelin finaaliin kolmannen kerran vuonna 1997 ja oli selvä voittajasuosikki kohdatessaan finaalissa sijoittamattoman Gustavo Kuertenin. Kuerten kuitenkin yllätti ja voitti Brugueran suoraan kolmessa erässä.


title: Sergi Bruguera

text: Bruguera voitti urallaan 14 ATP-tason turnausta kaksinpelissä, joista 13 massakentällä, ja kolme nelinpelissä. Hän nousi tenniksen maailmanlistalla korkeimmillaan sijalle kolme. Hän lopetti ammattilaisuransa vuonna 2002. Hän toimii nykyään oman tennisakatemiansa, Bruguera Tennis Academy Top Teamin, johtajana.


title: Lontoon Tower

text: Lontoon Tower eli Tower of London ("Her Majesty's Royal Palace and Fortress, The Tower of London") on keskiaikainen tornilinna, joka sijaitsee Lontoon Cityn itärajalla Thamesin pohjoisrannalla. Se kuuluu maailman kuuluisimpiin linnoihin ja turistinähtävyyksiin ja tunnetaan erityisesti Britannian kruununjalokivien säilytyspaikkana.


title: Lontoon Tower

text: Vilhelm Valloittaja rakennutti vuoden 1078 tienoilla "White Towerin", linnan ydinosan, suojaamaan Lontoota hyökkäyksiltä ja toimimaan kuninkaallisena palatsina. White Tower on neliskanttinen ja siinä on apsismainen ulkonema, joka sisältää kappelin ("St. John's Chapel"). White Toweria ympäröivät Rikhard Leijonamielen rakennuttamat syvä vallihauta ja massiivinen kehämuuri, jossa on 13 tornia. "Wakefield Tower" ja "Beauchamp Tower" ovat Henrik III:n 1200-luvulla rakennuttamia. Linnaan kuuluu lisäksi lukuisia eri aikoina tehtyjä rakennuksia. Alun perin linnaan oli käynti vain toisesta kerroksesta ulkoisen portaan kautta, ja kaikki ikkunat olivat ampuma-aukkoja.


title: Lontoon Tower

text: Nykyään linna toimii museona ja on kuulunut Unescon maailmanperintökohteisiin vuodesta 1988 alkaen. 1960-luvun loppupuolelle asti Kuninkaallinen Rahapaja, The Royal Mint, sijaitsi Towerissa.


title: Lontoon Tower

text: Toweria on käytetty vankilana toisaalta ylhäisölle, toisaalta uskonnollisille toisinajattelijoille. Ylhäisölle tarjottiin linnasta usein suhteellisen mukavat oltavat, kun taas toisinajattelijoita kohdeltiin usein huonommin ja kidutettiin. Vuonna 1483 sijaishallitsijaksi noussut Rikhard III vangitutti veljensä Edvard IV:n pojat Edvardin ja Rikhardin Toweriin pitääkseen vallan itsellään, sillä näistä 12-vuotias Edvard oli varsinainen vallanperimysjärjestyksen mukainen hallitsija. Vangitsemisen jälkeen veljeksiä ei enää koskaan nähty. Muita linnassa vankeina olleita ovat muun muassa Skotlannin John Balliol ja David II, Ranskan Juhana II, Englannin Henrik VI, ruutisalaliiton jäsen Guy Fawkes ja Irlannin itsenäisyysliikkeeseen osallistunut suomalaisupseeri Johan Anders Jägerhorn, joka oli linnassa vankina vuosina 1799–1801.


title: Lontoon Tower

text: Towerin vakituinen käyttö vankilana lopetettiin 1830-luvulla, mutta silloin tällöin sen joissakin tiloissa on myöhemminkin pidetty vankeja, etenkin sota-aikoina. Ensimmäisen maailmansodan aikana sinne vangittiin yksitoista saksalaista vakoilijaa, jotka myös ammuttiin siellä. Viimeinen Towerissa vangittuna ollut Britannian kansalainen oli maanpetoksesta tuomittu Norman Baillie-Stewart, joka suoritti tuomionsa 1933–1937. Viimeinen Towerissa pidetty valtiollinen vanki oli saksalainen poliitikko Rudolf Hess, jota pidettiin siellä neljän päivän ajan toisen maailmansodan aikana toukokuussa 1941.


title: Lontoon Tower

text: Tarinan mukaan Lontoo ja samalla koko Englanti tuhoutuvat, jos Towerin linnan alueella asustelevat korpit lentävät joskus pois. Nykyään korppeja kasvatetaan varta vasten ja niiden siivet typistetään, jotta ne eivät pääsisi lentämään tiehensä. Nykyisten korppien nimet ovat Gwylum, Thor, Hugine, Munin, Branwen, Bran, Gundulf ja Baldrick.


title: Minix

text: Minix on Unixin kaltainen mikroytimeen perustuva käyttöjärjestelmä, joka toimii PC-tietokoneissa. Minixin lähdekoodi on vapaasti käytettävissä. Minixin edelliset versiot (1 ja 2) oli tarkoitettu pääasiassa opetuskäyttöön, mutta nykyinen Minix3-versio tähtää myös käytännön sovelluksiin.


title: Minix

text: Andrew S. Tanenbaum julkaisi Minixin Vrije Universiteit Amsterdam -yliopistossa vuonna 1987 julkaistussa oppikirjassaan "Operating Systems: Design and Implementation (ISBN 0-13-637331-3)" esitelläkseen käytännössä näkemyksiään käyttöjärjestelmän suunnittelusta ja toteutuksesta. Kirja sisältää painetussa muodossa 12 000 riviä Minixin ytimen, muistinhallinnan ja tiedostojärjestelmän lähdekoodia; se on enimmäkseen kirjoitettu C-kielellä.


title: Minix

text: Minix oli aluksi suunnattu lähinnä IBM PC ja IBM PC/AT -tietokoneille. Versio 1.5 portattiin myös Motorola 68000 -suoritinarkkitehtuurille, mutta versiossa 2.0 oli tuki taas vain x86-arkkitehtuurille.


title: Minix

text: Huhtikuussa 2000 Minix siirtyi käyttämään avoimen lähdekoodin BSD-lisenssiä .


title: Minix

text: Minixin kolmas versio on uudelleenkirjoitettu ja aktiivisen kehityksen alla. Tämän version myötä Minix ei ole enää suunnattu pelkästään opetuskäyttöön, vaan sen on tarkoitus soveltua myös käytännön sovelluksiin, kuten sulautettuihin vikasietoisiin järjestelmiin ja halpoihin kannettaviin.


title: Minix

text: Linus Torvalds sai vaikutteita Minixistä omaan käyttöjärjestelmäänsä, vaikka Linux eroaakin useissa kohdin Minixistä kuten ytimen rakenteessa. Laajalti tunnetussa Torvalds vs. Tanenbaum -debatissa oli aiheena ratkaisujen eroavaisuudet.


title: Adobe Acrobat

text: Adobe Acrobat on Adobe Systemsin kehittämä, PDF-tiedostojen muokkaukseen ja lukemiseen tarkoitettu ohjelma. Ohjelmasta on olemassa sekä ammattilaiskäyttöön tarkoitettu "Professional"-versio että kotikäyttäjille suunnattu "Personal"-versio.


title: Adobe Acrobat

text: Adobe Reader (aik. "Acrobat Reader") on Adobe Systemsin kehittämä, PDF-tiedostojen lukemiseen tarkoitettu ohjelma. Reader on ilmainen versio Acrobatista, jonka avulla on mahdollista lukea ja tulostaa sekä muokata PDF-tiedostoja hyvin rajoitetusti (esimerkiksi lisäämällä kommentteja).


title: Adobe Acrobat

text: Adobe Acrobatin avulla PDF-dokumentteja voi "muokata" muun muassa lisäämällä niihin kommentteja sekä muita merkintöjä esimerkiksi asiakirjan oikoluvun tilasta ja asiakirjaan toivotuista muutoksista. Lisäksi ohjelman avulla voi muokata PDF-dokumenttien tekstiä ja kuvia, ellei tätä ole erityisesti PDF-tiedostoa tehtäessä estetty esimerkiksi salasanasuojauksella. Ohjelmaa voi myös käyttää PDF-tiedostojen muuntamiseen johonkin muuhun muotoon (esimerkiksi DOC, EPS, HTML, JPG, RTF) toisessa ohjelmassa muokkaamista varten.


title: Adobe Acrobat

text: Adobe Acrobatiin kuuluu myös OCR-ominaisuus, jonka avulla voi optisesti lukea sellaisen PDF-dokumentin tekstiä, joka on tallennettu kuvamuodossa eli ei-muokattavana tekstinä. Lisäksi Acrobat osaa lukea myös PDF-tiedostoja ääneen. Tästä syystä monet näkövammaiset käyttävätkin ohjelmaa esimerkiksi elektronisten kirjojen lukemiseen.


title: Für Elise

text: Für Elise (), bagatelli a-molli WoO 59, on Ludwig van Beethovenin säveltämäksi oletettu pianoteos, jonka hän oletuksen mukaan sävelsi vuonna 1810 rakastajattarelleen Therese Malfatille, jonka kanssa hän aikoi mennä naimisiin. Liitosta ei kuitenkaan tullut mitään, koska Theresen isä lääkäri Giovanni Malfatti, joka oli hoitanut Beethovenin sairautta, paheksui liittoa. Therese meni myöhemmin vuonna 1816 naimisiin paroni von Drosdickin kanssa. Beethoven viittaa maaliskuussa 1810 kirjoittamassaan kirjeessä bagatelliin ja toteaa: "Tässä kirjeessä rakas Therese, saat mitä lupasin sinulle." Elise oli Theresen lempinimi.


title: Für Elise

text: Pianonsoiton harrastajien keskuudessa "Für Elise" kuuluu tunnetuimpiin kappaleisiin. Kappaleen ensimmäistä teemaa soitetaan paljon harjoiteltaessa. Koko teoksen esittäminen on harvinaisempaa, ja se edellyttää yleensä kokenutta soittajaa.


title: Für Elise

text: Syksyllä 2009 musiikintutkija ja pianisti Luca Chiantore ilmoitti epäilyksestään, että Für Elise olisi 1800-luvulla eläneen Ludwig Nohlin säveltämä. Nohl oli löytänyt kappaleen Beethovenin signeeraamat nuotit müncheniläisestä yksityiskodista vuonna 1865. Nohlin löytämän sävellyksen sanottiin olleen löydettäessä valmis, ja Nohl vain viimeisteli sen julkaisua varten. Chiantoren mukaan Nohlin löytämässä paperissa oli kuitenkin vain suuntaviivoja, joten Nohlin on täytynyt säveltää "Für Elise" lähes kokonaan itse.


title: Für Elise

text: Suomessa Für Elise sävellys on tullut tutuksi Orionin Buranan TV-mainoksista 2000-luvulla.


title: Koggi

text: Koggi eli yleisesti myös hansalaiva oli 1200-luvulla Hansan käyttöön ottama purjealustyyppi, joka oli suunniteltu Itämeren rahtiliikenteeseen. Syvällä uiva ja tasapohjainen alustyyppi pystyi kuljettamaan entistä suurempia tavaramääriä edeltäjiään turvallisemmin. Ensimmäinen tunnettu maininta koggista on vuodelta 948. Laivatyyppi on mahdollisesti kehitetty Friisinmaalla.


title: Koggi

text: Mahdollisesti viikinkien knarri-laivatyypistä vaikutteita saanut limisaumainen koggi oli yleensä noin 20–27 metriä pitkä ja pystyi kuljettamaan noin 100–200 tonnia rahtia. Miehistö koostui 15–20 miehestä. Aluksessa oli yleensä yksi tai kaksi (harvemmin kolme) raakatakiloitua mastoa. 1200-luvun lopulta lähtien perään saatettiin lisätä ohjauksen helpottamiseksi latinalaistakiloitu mesaanimasto. Jokaisessa mastossa oli yleensä yksi tai korkeintaan kaksi raakapurjetta. Perässä ja keulassa oli korkeat, ampuma-asemia tarjoavat kastellit.Raakatakilan ja runkomuodon vuoksi koggit purjehtivat useimmiten vain myötätuuleen, sillä luoviminen oli hankalaa. Nimitys "koggi" kuvaa aluksen "runkotyyppiä" eikä "takilaa," kuten myöhempinä aikoina oli tapana. Purjeet oli yleensä parkittu lahoamisen estämiseksi. Tämän vuoksi purjeet olivat väriltään punertavia, mutta myös täysin mustia sekä puna-valko- että vihreä-valkoraitaisia purjeita mainitaan tuon ajan käsikirjoituksissa.


title: Koggi

text: Käyttökautensa lopulla 1380-luvulla mainitaan koggeissa jo olleen aseistuksena kanuunoita.


title: Koggi

text: Varhaisia koggeja ohjattiin sivuairolla. Peräsin tuli käyttöön 1200-luvun lopulla. Navigointi tapahtui tuohon aikaan kompassin, paikallistuntemuksen ja merikarttojen avulla. Tuon ajan merikartat olivat yleensä erittäin vajavaisia. Avomerellä koggit eivät yleensä purjehtineet, ja miehistö pyrki välttelemään saaristoja merirosvojen sekä tuntemattomien karikkojen vuoksi.


title: Koggi

text: Koggi oli yleinen Hansan kauppalaivatyyppi yli sadan vuoden ajan. Sillä oli myös sodankäynnin kannalta hyödyllisiä ominaisuuksia, kuten kastellit ja myöhemmin tykkiaseistusta. Vasta 1300-luvun lopulla se joutui alustyyppinä antamaan tietä uudelle, kantavammalle holkki-alustyypille.


title: Koggi

text: Koska koggi pystyi ottamaan suuren määrän lastia ja kulki syvässä, on löydetty mainintoja jopa siitä, että sisämaahan jokien alajuoksulle rakennettuja kaupunkeja olisi siirretty kokonaan meren äärelle.


title: Koggi

text: Bremenin satamasta löydettiin vuonna 1962 lähes täydellisenä säilynyt 23 metriä pitkä koggi, jonka runko on ajoitettu vuodelle 1380.


title: Koggi

text: Hansakaupan ajan jäänteinä on Suomenlahden saaristossa edelleen useita koggi-laivaan viittaavia paikannimiä.


title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosa on yleisimpiä räjähteitä, jota valmistetaan nitraamalla selluloosaa. Savuton ruuti on suurimmaksi osaksi nitroselluloosaa. Nitroselluloosan suhteellinen tiheys on 1,66 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 9004-70-0. Yhdisteestä käytetään myös nimiä "selluloosanitraatti", "selluloosatetranitraatti", "pumpuliruuti" ja "pyroksilliini".


title: Nitroselluloosa

text:
Ranskalainen kemisti Henri Braconnot havaitsi vuonna 1832 tekemissään tutkimuksissa, että puukuidut muuttuivat voimakkaasti palavaksi materiaaliksi, kun ne kyllästettiin typpihapossa. Braconnot antoi aineelle nimen xyloidiini (). Vastaavan prosessin havaitsi paria vuotta myöhemmin myös ranskalainen Théophile-Jules Pelouze, joka kyllästi tällä kertaa typpihapolla paperia ja pahvia. Nitroselluloosaa valmisti myös ranskalainen Jean-Baptiste Dumas, joka käytti yhdisteestä nimeä nitramidiini (). (1843) Ranskalaisten löydöillä ei tosin ollut käytännön käyttökohteita, sillä niistä ei ollut käyttökelpoisiksi räjähteiksi muodostuneiden aineiden epävakauden takia.
Nitroselluloosan käyttökelpoisen muodon löysi vahingossa sveitsiläinen kemisti Christian Schönbein vuonna 1845. Avioliitossa eläneen kemistin vaimo oli kieltänyt tätä toteuttamasta kokeitaan kotona, mutta Schönbein jätti ohjeen välillä noudattamatta vaimon ollessa poissa kotoa. Schönbein oli sekoittamassa rikki- ja typpihapoista seosta kotinsa keittiössä, kun happoseosta sisältänyt astia kaatui pöydälle varomattoman käsittelyn seurauksena. Schönbein kuivasi pöydän nopeasti käsiinsä saamaan puuvillaiseen keittiöliinaan, jonka ripusti tämän jälkeen keittiön lieden päälle kuivumaan. Liina syttyi jonkin ajan kuluttua ilmiliekkeihin, paloi ja jätti jälkeensä vain hyvin pienen määrän tuhkaa.


title: Nitroselluloosa

text: Schönbein jatkoi ilmiön tutkimista ja kehitti menetelmän aineen hallittuun valmistamiseen. Hänen kehittämässään varhaisessa menetelmässä sekoitettiin massan mukaan kolme osaa rikkihappoa yhteen osaan typpihappoa, minkä jälkeen seoksesta otettaisiin pienempi osa erilliseen astiaan, mihin pieni pellavapala kastettaisiin tunnin ajaksi noin 10–15 °C lämpötilassa. Tunnin jälkeen ylimääräinen happoseos kaadettiin pois ja syntynyt nitroselluloosa pestiin runsaassa vedessä ja heikossa kaliumkarbonaattiliuoksessa happojen neutraloimiseksi. Tämän jälkeen nitroselluloosapala pestiin jälleen vedessä ja puristettiin kuivaksi. Lopuksi pala käsiteltiin vielä 0,6-prosenttiseen salpietariliuokseen, puristettiin kuivaksi ja kuivattiin täysin 65 °C lämpötilassa. Schönbein muokkasi prosessia vielä myöhemmin siten, että molempia happoja mitattiin tilavuuden mukaan 14 osaa suhteessa yhteen osaan puuvillaa.


title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosa tuotti palaessaan kuusinkertaisen määrän kaasua mustaruutiin nähden, ei palanut yhtä kuumalla liekillä ja tuotti huomattavasti vähemmän näköhaittaa aiheuttanutta savua. Schönbein oli ensimmäinen, joka huomasi nitroselluloosan mahdollisuudet korvata tuolloin käytetty mustaruuti aseiden ajoaineena. Hän jakoi tietoa löydöstään englantilaisille ystävilleen, joille hän lähetti myös näytteen tuottamastaan kemikaalista vuonna 1846. Schönbein ei kuitenkaan jakanut kaikkia tietojaan nitroselluloosaan liittyen, hankkien esimerkiksi patentin kehittämälleen valmistusmenetelmälle. Schönbein jatkokehitti valmistusmenetelmäänsä yhteistyössä Frankfurtin yliopiston tutkija Rudolf C. Böttgerin kanssa, joka oli löytänyt itsenäisesti vastaavan nitroselluloosan valmistusmenetelmän samoihin aikoihin Schönbeinin kanssa. Nitroselluloosan valmistusmenetelmän oli Schönbeinin ja Böttgerin lisäksi löytänyt itsenäisesti Braunschweigissa asunut professori ja tohtori F. J. Otto, joka oli julkaissut valmistusmenetelmänsä vuonna 1846 ennen Schönbeinia ja Böttgeriä.


title: Nitroselluloosa

text: Schönbeinin löydös herätti varsin pian kiinnostusta useissa ranskalaisissa ja saksalaisissa kemisteissä, jotka lähtivät tutkimaan yhdisteen kemiallisia ominaisuuksia ja mahdollisia variaatioita. Nitroselluloosin tutkimuksen pariin palasi aineen varhaisempiin löytäjiin kuulunut ranskalainen T. J. Pelouze, joka kehitti oman uuden valmistusmenetelmänsä.


title: Nitroselluloosa

text: Englantilainen "John Hall & Sons" -yritys osti Schönbeinin valmistusmenetelmän patenttioikeudet vuonna 1846 ja rakensi uuden nitroselluloosatehtaan Favershamiin seuraavan vuoden alulla. Aineen vaaroja ei kuitenkaan täysin ymmärretty, mikä johti tehtaan tuhonneeseen ja useita henkilöuhreja vaatineeseen räjähdykseen 14. heinäkuuta 1847. Tehdas sulkeutui onnettomuuden jälkeen, eikä nitroselluloosan tuotantoa jatkettu Favershamissa ennen vuotta 1873, kun eri yritys avasi uuden tehtaan kaupungin ulkopuolelle.


title: Nitroselluloosa

text: Favershamin vuoden 1847 onnettomuus ei jäänyt ainoaksi. Toinen tehdas räjähti vain vuotta myöhemmin 17. heinäkuuta 1848 Bouchetissa Pariisin lähellä. Onnettomuudessa räjähti kerralla 1 600 kilogrammaa nitroselluloosaa, ja räjähdys muutti voimallaan tehtaan 0,5–1-metriset seinät tomuksi lennättäen samalla raskasta esineistöä ympäriinsä. Favershamissa, Bouchetissa ja muualla sattuneet onnettomuudet saivat Ranskan ja Saksan hallinnot pohtimaan nitroselluloosan tuotannon järkevyyttä. Kuusivuotisten tutkimuksen jälkeen ranskalainen tutkimuskomissio päätyi suosittamaan nitroselluloosan asekäytön hylkäämistä.


title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosan hylkääminen Ranskassa ei ollut kuitenkaan aineen tutkimuksen loppu. Itävaltalainen upseeri Wilhelm Freiherr Lenk von Wolfsberg (tunnettu myös nimillä paroni von Lenk ja von Lenk) oli jatkanut sen tutkimista Itävallan asevoimien tuella vuonna 1849 tekemissään tutkimuksissaan. Kenttätykistöaselajissa palvellut von Lenk oli löytänyt ympäri Eurooppaa sattuneiden tuotantolaitosonnettomuuksien syyn ja kehittänyt uuden turvallisemman ja tuottoisamman tuotantomenetelmän. Prosessin ydinkohdat olivat seuraavat:


title: Nitroselluloosa

text: Von Lenkin tuotantoprosessi oli edeltäjiinsä nähden huomattavasti teollisempi ja sitä kautta myös skaalautuvampi. Schönbeinin, Otton sekä muiden varhaisten nitroselluloosan tutkijoiden kehittämät prosesseit olivat toimineet pienten määrien valmistamiseen, mutta teollisen skaalan tuotantoon ne soveltuivat kehnosti.


title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosan valmistus Itävallassa von Lenkin menetelmää käyttäen käynnistyi vuonna 1851 "K. K. Ärarische Schießwollanstalt" -tehtaassa Hirtenbergissä. Itävaltalaiset tehtaat käyttivät prosessia aina vuoteen 1865, kun sen käyttö keskeytettiin jälleen kahdessa tehtaassa sattuneiden onnettomuuksien seuraksena, jotka herättivät jälleen nitroselluloosan epävakauteen liittyneet pelot.


title: Nitroselluloosa

text: Tuotantoprosessi alkoi puuvillan pyörittämisellä 85 gramman vyyhteihin, jotka upotettiin 2–3 minuutiksi kuumaan kaliumkarbonaattiliuokseen puuvillakuitujen sisältämän rasvan poistamiseksi. Kaliumkarbonaattiliuoksen ominaispaino oli noin 1,022 ja vyyhtien tarkka upotusaika riippui puuvillakuitujen sisältämästä rasvasta. Upotuksen jälkeen kuituvyyhdet laitettiin rei’itettyihin sinkkiämpäreihin, missä niitä upotettiin useaan kertaan puhtaaseen veteen kaliumkarbonaattijäämien poistamiseksi. Puhdistusprosessin jälkeen kuitujen annettiin täysin kuivaa.


title: Nitroselluloosa

text: Toinen vaihe alkoi happoseoksen valmistelemisella, missä vahvaa 1,48–1,49-ominaispainoista typpihappoa ja vahvaan 1,835-ominaispainoista rikkihappoa suihkutettiin kahdesta hanasta saviseen astiaan 17,5 °C lämpötilassa. Seossuhde oli tyypillisesti yksi osa typpihappoa kolmeen osaan rikkihappoa. Happojen sekoittaminen tuotti lämpöä, minkä annettiin jäähtyä sillä aikaa kun seos odotti käyttövalmiina.


title: Nitroselluloosa

text: Nitraamisprosessi tapahtui kolmeen eri osaan jaetuissa valurautaisissa upotusastioissa. Kolmesta osasta keskimmäisen päällä oli säleikkö.


title: Nitroselluloosa

text: Nitraamisprosessi toteutettiin kahden pellavavyyhdin erissä, jotka laitettiin upotusastian ensimmäiseen, avoimeen osaan, mihin lisättiin tämän jälkeen vyyhtien massaan nähden 300-kertainen happoseosmäärä. Tämän jälkeen happoseokseen upotettuja vyyhtejä pyöritettiin ja puristettiin lastoilla, kunnes seos oli täysin kyllästänyt ne. Seuraavaksi vyyhdet siirrettiin säleikölliseen osaan, jossa niistä puristettiin ylimääräinen happoseos. Kahden pellavakilogramman käsittelyn jälkeen happoseos vaihdettiin uuteen. Kuuden pellavavyyhdin käsittelyn jälkeen ne siirrettiin upotusastian kolmannessa osaan, missä ne upotettiin jälleen happoseosta sisältäneeseen saviastiaan. Vyyhtien päälle asetettiin levymäinen paino varmistamaan, että ne olivat kokonaan upotettuna seokseen. 5–25  °C lämpötilavälillä pidetyn saviastian kansi suljettiin tämän jälkeen 24–48 tunniksi. Lämpötila pidettiin talvisin vakaana lämmityslaitteilla ja kesäisin juoksuttamalla saviastioiden pinnalle kylmää vettä; kunnollisia ilmastointilaitteita ei tuolloin vielä ollut keksitty. Astioiden valvonta oli erityisen kriittistä ensimmäisten 2–6 tunnin aikana, jolloin liiallinen lämmön nousu estettiin joko lisäämällä reaktioastiaan hieman uutta happoseosta tai johtamalla saviastioiden pinnalle kylmää vettä.


title: Nitroselluloosa

text: Nitrausprosessin päätyttyä raakanitroselluloosa siirrettiin sentrifugeihin, missä siitä poistettiin osa ylimääräisestä happoseoksesta. Sentrifugivaiheen jälkeen nitroselluloosa pestiin runsaassa vesimäärässä kuparitynnyreissä, mistä ne siirrettiin erityisrakenteisiin pesualtaisiin, missä juokseva vesi puhdisti vyyhtejä kuusi viikkoa kestävän prosessin ajan.


title: Nitroselluloosa

text: Seuraavassa tuotantovaiheessa vyyhdet kävivät läpi useita pesuja ja sentrifugikäsittelyjä: vaihe alkoi sentrifugikäsittelyllä, jonka jälkeen vyyhdet upotettiin kiehuvaan kaliumkarbonaattiliuokseen, sentrifugikäsiteltiin uudelleen, pestiin puhtaassa vedessä, sentrifugikäsiteltiin ja kuivatettiin. Tämän jälkeen ne upotettiin 1,072-ominaispainoiseen natriumsilikaattiliuokseen ja sentrifugikäsiteltiin vielä kertaalleen. Vyyhdet siirrettiin kuivamaan ilmaan kolmeksi päiväksi, minkä aikana natriumsilikaatti hajosi kuituihin jääneen hiilihapon ja ilman vaikutuksesta, jättäen selluloosakuitujen pinnalle kerroksen silikasta ja liukenemattomista silikaateista koostuneen kerroksen.


title: Nitroselluloosa

text: Kolmen päivän kuluttua nitroselluloosavyyhdet pestiin jälleen puhtaassa vedessä ja kuivattiin uudella sentrifugikierrolla ja ilmakuivauksella. Ilmakuivaus tapahtui alle 35 °C lämpötilassa ja pois suorasta auringon valosta.


title: Nitroselluloosa

text: Liiallisilta vaikuttaneilla useilla pesu- ja sentrifugikierroilla oli tärkeä osa nitroselluloosan vakauden varmistamisessa: niiden tarkoituksena oli poistaa viimeisetkin pienet happojäämät.


title: Nitroselluloosa

text: Lopuksi nitroselluloosakuidut tarkastettiin ja kuituerä testattiin pienen määrän koepoltolla. Repeilleitä kuituja sisältäneet vyyhdet hylättiin, minkä jälkeen lopputuote pakattiin erittäin, mikäli kuitujen koepoltto oli ollut tyydyttävä. Von Lenkin tuotantomenetelmä tuotti 165–167 osaa nitroselluloosaa jokaista sataa osaa käsittelemätöntä pellavaa kohti.


title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosaa käytettiin valokuvien negatiivien ja elokuvan filmin valmistuksessa 1950-luvulle asti. Sen alkoi kuitenkin 1920-luvulla syrjäyttää asetaattifilmi. Nitraattifilmin ongelma oli sen syttymisherkkyys, jopa +40 asteessa, ja siksi sen tilalle pyrittiin kehittämään turvallisempi materiaali. Tampereella paloi vuonna 1927 elokuvateatteri Imatra, ja palossa kuoli 20 ihmistä. Elokuvien tulenarka nitraattifilminauha on aina 35 mm:n levyistä ja yleensä mustavalkoista. Kapeammat kaitafilmit eivät ole nitroselluloosaa.


title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosan valmistusprosessi on eksoterminen ja valmis nitroselluloosa on neutraloitava erittäin huolellisesti tulipalojen ja räjähdysten välttämiseksi. Kaupallinen nitroselluloosa pestään keittämällä monta kertaa ja stabilointiaineita kuten difenyyliamiinia lisätään.


title: Nitroselluloosa

text:
Nitroselluloosa kuuluu niihin harvoihin räjähteisiin, jotka saa palamaan sytyttämällä esimerkiksi tulitikulla. Täysin nitrattu (typpeä 14,17 %) selluloosa palaa erittäin nopealla vauhdilla. Pumpulista valmistettu vanumainen nitroselluloosa palaa niin nopeasti, että pienen palan voi polttaa kämmenellä tuntematta lainkaan kuumuuden aiheuttamaa kipua.
Nitroselluloosa on myös kohtalaisen iskuherkkä, ja esimerkiksi kova vasaran isku aiheuttaa detonaation. Myös suuren määrän sytyttäminen tai suljetussa tilassa sytyttäminen johtaa helposti detonaatioon. Maksimi detonaationopeus on noin 7300 m/s (typpeä 13,35 %).


title: Nitroselluloosa

text:
Nitroselluloosa liukenee asetoniin, nitrometaaniin sekä joihinkin asetaattiestereihin.
Nitrattu selluloosa on luja polymeeri ja etenkin sen vähemmän nitrattua laatua (selluloidia) käytetään lakoissa sekä pingispalloissa.
Nitroselluloosan valmistus on suosittu koe kouluissa ja kemistien keskuudessa.


title: Koskilinjat

text: Koskilinjat Oy on oululainen, Koiviston Auto -yhtymän omistama pääasiassa paikallisliikenteen linja-autoyhtiö, joka työllistää 236 henkilöä.


title: Koskilinjat

text: Koskilinjat ajaa paikallis- ja lähiliikennettä Oulun, Haukiputaan, Iin, Yli-Iin, Kiimingin ja Ylikiimingin seudulla. Oulussa yhtiön ajamat paikallisliikenteen reitit ovat 1-4, 4A, 5, 8-11, 20-23, 25, 26, 28, 29, 29M, 34, 35, 35N, 38 ja 39. Linja-autoja on Koskilinjoilla noin 140, joista Oulun paikallisliikennettä ajaa noin 105 autoa ja Rovaniemen paikallisliikennettä noin 20 autoa. Yhtiö ajaa myös Rovaniemen paikallisliikennettä noin kahdella kymmenellä autolla linjoilla 1-6, 8-10 ja 14. Lisäksi Koskilinjoihin kuuluva Gold Line ajaa tilaus- ja pikavuoromatkoja Oulusta pohjoiseen noin 15 linja-autolla.


title: Koskilinjat

text: Oulussa Koskilinjojen talli sijaitsee Välivainiolla ja Rovaniemellä Niemelänkankankaalla. Kolmas talli on Inarissa Pikku Petsamossa. Koskilinjat otti ensimmäisenä maailmassa käyttöön etäkortin paikallisliikenteen maksuvälineenä tammikuussa 1992.


title: Koskilinjat

text: Koskilinjat Oy perustettiin vuonna 1946. Aluksi yhtiön nimi oli Toivo J. Vuolevi Oy. Yritys kirjattiin kaupparekisteriin 22. maaliskuuta 1946. Yhtiön ensimmäinen linjavuoro ajettiin pääsiäisenä Koskelankylästä Vuolevin tallilta Kastelliin. Tämä linja oli vuoden 2014 joukkoliikenneuudistukseen saakka paikallisten tuntema "kolmonen". Muutaman vuoden sisällä yhtiö sai kaksi muutakin linjaa.


title: Koskilinjat

text: Vuonna 1957 Rainer Lindeman ja Lauri Lempinen ostivat Vuolevi Oy:n osakekannan, ja yhtiön nimeksi vaihtui Koskilinjat Oy. Samalla yrityksen toimitusjohtajaksi valittiin Rainer Lindeman. Perheyhtiöksi Koskilinjat muuttui 1965 Lindemanin ostaessa Lempiseltä loput osakekannasta.


title: Koskilinjat

text: Vuonna 1985 kaksi oululaista paikallisliikenneyhtiötä, Koskilinjat Oy ja Veljekset Pohjola Oy, fuusioituivat, kun Koskilinjat osti koko Veljekset Pohjola Oy:n osakekannan. Veljekset Pohjola ajoi tuolloin noin 75 % Oulun paikallisliikenteestä.


title: Koskilinjat

text: Kesäkuussa 2006 Koiviston Auto -yhtymä hankki omistukseensa koko Koskilinjat Oy:n osakekannan. Vuoden 2007 alusta Koskilinjojen omistukseen siirtyi osana suurempaa järjestelyä A. Mörön linja-autoliiketoiminta.


title: Risteilijä

text: Risteilijä on sotalaivatyyppi. Termi on ollut käytössä vuosisatoja, vaikkakin sen merkitys on ajansaatossa muuttunut. Purjelaiva-aikana risteilijällä tarkoitettiin itsenäistä tiedustelua, iskua tai kauppatien valvontaa tekevää alusta, joka oli useimmiten laivastosta erillään risteilevä fregatti tai sluuppi.


title: Risteilijä

text: 1800-luvun puolivälissä risteilijä tarkoitti tehtävään suunniteltua alusta, vaikka sen koko vaihteli pienehköstä panssarikansiristeilijästä lähes taistelulaivojen kokoiseen panssariristeilijään.


title: Risteilijä

text: 1900-luvun alussa risteilijöiden koko vakioitui siten, että se oli pienempi kuin taistelulaiva, mutta suurempi kuin hävittäjä. Vuonna 1922 Washingtonin laivastosopimus asetti tarkan rajan risteilijöille, kun tyyppi määriteltiin uppoumaltaan alle 10 000 tonnin alukseksi ja sen pääaseiden ollessa alle kahdeksan tuumaa (203 mm). Määrittely oli käytössä aina toisen maailmansodan päättymiseen saakka. Siten taisteluristeilijät jätettiin nimestään huolimatta määritelmän ulkopuolelle ja ne laskettiin raskaisiin pinta-aluksiin kuten taistelulaivatkin.


title: Risteilijä

text:
Toisen maailmansodan jälkeen taistelulaivojen hävitessä risteilijät oli suurimpia ja vahvimmin aseistettuja alusluokka.
Niiden tehtävät vaihtelivat laivastoissa sisältäen usein ilmatorjunnan, kauppamerenkulun häirinnän ja maakohteiden tulittamisen.


title: Risteilijä

text:
Yhdysvaltain laivastossa kylmän sodan aikana risteilijän rooli oli lentotukialusryhmän ilmasuojan luominen risteilyohjuksia vastaan.
Neuvostoliitossa risteilijän rooli oli perinteisempi ja se loi risteilyohjuksin aseistetun risteilijäluokan, jonka tehtävänä oli tuhota vastustajan laivasto-osastot.
1950–1970-luvuilla Yhdysvallat luokitteli uusia aluksiaan fregateiksi, vaikka ne aseistukseltaan vastasivat lähes risteilijöitä. 1970-luvulle tultaessa tämä muodostui Yhdysvalloille kiusalliseksi, koska vuonna 1974 sen laivastossa oli kuusi risteilijäksi luokiteltua alusta, ja Neuvostoliitolla vastaavasti 19, vaikka Yhdysvalloilla olikin lisäksi 21 fregattia, joista osa vastasi kooltaan Neuvostoliiton risteilijöitä. Tämän vuoksi 1975 fregatti-luokituksesta luovuttiin ja osa aluksista nimettiin risteilijöiksi ja osa hävittäjiksi.


title: Risteilijä

text: Nykyisin ainoastaan kolmella valtiolla on laivastoissaan risteilijöiksi luokiteltuja aluksia: Yhdysvalloilla, Venäjällä ja Perulla. Saman aikaisesti tapahtunut risteilijöiden ja hävittäjien välisen rajan hämärtyminen on aiheuttanut sen, että osa hävittäjistä on saman kokoisia tai jopa suurempia sekä raskaammin aseistettuja kuin palveluksessa olevat risteilijät.


title: Risteilijä

text: "Risteilijä" nimitys otettiin käyttöön 1600-luvun puolessa välissä kuvaamaan itsenäisesti toimivaa sotalaivaa, jolloin sana kuvasi enemmän aluksen tehtävää kuin sen kokoa tai aseistusta. Alustyyppi oli pienempi kuin linjalaivat, jotka soveltuivat huonosti suuren kokonsa vuoksi tehtävään tai olivat muuten liian arvokkaita hajautettaviksi maailman merille.


title: Risteilijä

text: Hollannin laivasto luetteloi risteilijänsä jo 1600-luvulla, kun taas Englanti ja hieman myöhemmin Ranska ja Espanja luetteloi aluksensa lähinnä tykkien lukumäärän ja tehtävän mukaan. Britannian Cruiser and Convoy Act vuosina 1694, 1708 sekä 1741-1742 oli Parlamentin pyrkimys luoda risteilijöistä koottu laivasto kauppalaivaston suojaamiseen ja vihollisen kauppamerenkulun häirintään ennemmin kuin rakentaa kalliita linjalaivoja. 1700-luvulla fregatista tuli risteilijöiden perustyyppi. Se oli pieni, nopea, kykeni toimimaan merellä pitkiä aikoja ja kevyesti aseistettu alus, jota käytettiin tiedusteluun, viestien kuljettamiseen sekä kauppareittien häirintään. Toinen alustyyppi tehtävään oli sluuppi, vaikka monia muitakin alustyyppejä toki käytettiin.


title: Risteilijä

text: 1800-luvullä höyrykoneiden käyttöönoton seurauksena laivastot rupesivat käyttämään termiä risteilijä joistakin panssarilaivoista sekä joukosta panssaroimattomia fregatteja, sluuppeja ja korvetteja, joiden voimanlähteenä oli sekä höyrykone että purjeet.


title: Risteilijä

text: Ensimmäiset yhdellä tykkikannella varustetut panssarilaivat luokiteltiin edelleen fregateiksi, vaikka ne olivat suurempia ja raskaammin aseistettuja kuin monet linjalaivat. Ranskan laivastolle valmistettiin pienempiä panssarilaivoja valtamerten takaisiin risteilijätehtäviin. Näistä ensimmäinen oli "Belliqueuse", joka otettiin palvelukseen 1865 ollen ensimmäinen panssaroitu risteilijä.


title: Risteilijä

text: Useat valtiot valmistivat 1870-luvulta alkaen laivastoilleen panssarilaivoja erityisesti nopeutta vaativiin itsenäisiin partio- ja kaappaustehtäviin. Näistä aluksista juontavat juurensa panssariristeilijät, joita valmistettiin 1890 edelleen täystakiloiduin mastoin varustettuina.


title: Risteilijä

text: Panssaroimattomat risteilijät, joita valmistettiin puusta, raudasta, teräksestä tai niiden yhdistelmistä, säilyttivät asemansa 1800-luvun loppuun saakka. Panssarointi aiheutti yleensä höyryvoimalla kuljettavan matkan lyhenemisen ja siten monet panssarilaivat olivatkin sopimattomia siirtomaissa toimimiseen. Vastaavasti panssaroimattomat risteilijät, joita olivat muun muassa potkurisluupit ja -fregatit, kykenivät toimimaan siirtomaissa. Vaikka panssaroimattomien alusten aseistus oli moderni ne eivät kyenneet kohtaamaan panssarilaivoja taistelussa. Tämä tuli todistettua Kuninkaallisen laivaston "HMS Shahin" kohdatessa Perun laivaston monitorin "Huáscarin", joka kesti hyvin 50 tykin osumaa.


title: Risteilijä

text: 1880-luvulta alkaen laivastojen arkkitehdit aloittivat teräksen käytön valmistusmateriaalina ja aseistuksessa. Teräksiset risteilijät olivat kevyempiä ja nopeampia kuin raudasta tai puusta valmistetut risteilijät. Ranskan laivaston oppi niin sanottu Jeune Ecole esitti, että nopeista panssaroimattomista teräsristeilijöistä muodostettu laivasto olisi paras mahdollinen kauppamerenkulun häirintään, kun taas (moottori)torpedoveneet kykenisivät tuhoamaan vastustajan taistelulaivat.


title: Risteilijä

text: Teräs myös mahdollisti risteilijöiden suojan parantamisen taistelukestävyyden parantamiseksi. Teräs antoi paremman suojan kuin rauta painoon suhteutettuna. Suojaamalla aluksen elintärkeät osat ohuella teräspanssarilla ja sijoittamalla hiilivarastot pysäyttämään kranaatit saatiin alusten suojaa parannettua hidastamalla niitä merkittävästi.


title: Risteilijä

text: Ensimmäinen panssarikansiristeilijä oli Chilen laivaston "Esmeralda", jonka valmisti Armstrongin omistama Elswickin telakka Britteinsaarilla. Aluksesta kehittyi lopulta Elswick-tyyppi, jonka etukansi, peräkansi ja puinen pääkansi oli korvattu panssarikannella. "Esmeraldan" aseistuksena oli kaksi 10 tuuman tykkiä etu- ja takakannella ja kuuden tuuman tykit keskilaivassa. Alus saavutti 18 solmun nopeuden ja se oli täysin höyryvoimalla toimiva eli ilman purjeita. Aluksen uppouma oli kuitenkin alle 3000 tonnia. Seuranneiden kahden vuosikymmenen aikana panssarikansiristeilijät loivat perustan ajatukselle yhdistää raskas tykkiaseistus, suuri nopeus ja pieni uppouma.