title: Sam Yaffa

text: Lähdettyään Hanoi Rocksista 1985 Sam Yaffa muutti Lontoosta Tukholmaan, jossa alkoi viettää tukholmalaisen perheenisän elämää Anna Jederbyn ja pariskunnan pienen poikalapsen kanssa. Syksyllä 1985 syntynyt lapsi sai kunnianosoituksena Nicholas "Razzle" Dingleylle nimekseen Nicolas Samuel Jederby-Takamäki. Samuel on ruotsalainen versio suomalaisesta Sami-nimestä. Anna Jederby oli alun perin McCoyn vanha tyttöystävä, joka oli seurustellut tämän kanssa jo 16-vuotiaasta lähtien.


title: Sam Yaffa

text: Pian Sam Yaffa kuitenkin perusti Pelle Almgrenin kanssa lyhytaikaisen yhtyeen Chain Gang. 1986 ilmestyi pop rock -EP nimellä Sam Yaffa & Pelle Almgren, joka sisälsi kappaleet "Cover Me", "Isn't It Strange", "Last Train to Clarksville" ja "Lonely in Love", joista viimeksi mainittu lienee tunnetuin. Tämän jälkeen syntyi vuoden lopuksi yhtye Pelle Almgren/Sami Yaffa & The Babysharks, jossa soittivat mm. Conny Blomqvist, Danne Lagerstedt ja Samin veli Jone Takamäki. Alkuvuodesta 1987 Sam Yaffa keikkaili kitaristi Johnny Thundersin ja rumpali Jerry Nolanin kanssa. Molemmat olivat New York Dollsin entisiä jäseniä.


title: Sam Yaffa

text: Juuri kun Sam Yaffa mietti Tukholmassa päivätöihin ryhtymistä, kun keikkatarjouksia ei Johnny Thunders -keikkojen jälkeen tullut enää, häntä pyydettiin 1987 San Franciscolaiseen Jetboy-yhtyeeseen, joka tuotti kolmen vuoden aikana albumit "Feel The Shake" ja "Damned Nation". Jetboyhin kuuluivat Yaffan lisäksi laulaja Mickey Finn, kitaristi Fernie Rod, kitaristi Billy Rowe ja rumpali Ron Tostenson. Yhtye kiersi ympäri Yhdysvaltoja (mm. Cheap Trickin lämmittely-yhtyeenä) ja käväisi myös Japanissa. aikoihin Yaffa soitti myös Johnny Thundersin basistina ja cover-yhtye Stronzossa.


title: Sam Yaffa

text: Jetboysta erottuaan Sam Yaffa ehti soittaa Los Angelesissa Ulan Bator -nimellä Smackin basistina muutamilla kappaleilla, mutta ei yhdelläkään julkaisulla. 1990 Yaffa muutti Los Angelesista New Yorkiin, missä liittyi Monroen yhtyeeseen. Yaffa keksi yhtyeelle nimen Jerusalem Slim. Kokoonpanoon kuuluivat Monroen ja Yaffan lisäksi kitaristi Steve Stevens (Billy Idol), rumpali Greg Ellis ja pianisti Ian McLagen. Stevens ja Monroe ajautuivat rankkoihin musiikillisiin ristiriitoihin ja Monroe vastusti kovasti albumin julkaisua, mutta lopulta julkaistiin yhtyeen ainoksi jäänyt albumi "Jerusalem Slim".


title: Sam Yaffa

text: 1992 syntyi Demolition 23. -yhtyeen ensimmäinen versio nimellä Michael Monroe & Friends, johon kuuluivat Monroen lisäksi Yaffa, rumpali Rat Scabies (The Damned) ja kitaristi Little Steven. Kevät-kesällä 1993 Yaffa, Monroe ja Slash nauhoittivat Steppenwolfin kappaleen "Magic Carpet Ride", jota käytettiin elokuvassa "Coneheads". Lisäksi Monroe, Suicide ja Yaffa vierailivat Johnny Thundersin muistoksi tehdyllä tribuutilla "I Only Wrote This Song For You". 10. elokuuta 1993 New Yorkissa The Grand Clubilla esiintyivät Joey Ramonen kanssa Michael Monroe, Jay Hening, Sam Yaffa ja Jimmy Clark. Ilmeisesti tällöin oli jo muodostunut yhtye Demolition 23., jossa Hening oli kitaristi ja Jimmy Clark rumpali Monroen laulaessa ja Yaffan soittaessa bassoa.


title: Sam Yaffa

text: Keväällä 1994 ilmestyi albumi "Demolition 23." Sitä seurasi muutto Lontooseen, josta voitiin järjestää kiertue Eurooppaan ja Japaniin. Jay Hening ei kuitenkaan päässyt passiongelmien takia Yhdysvalloista pois, joten kitaristiksi tuli Nasty Suicide, jonka jäsenyys yhtyeessä ilmoitettiin virallisesti Helsingissä Tavastia-klubin keikan jälkeen 12. elokuuta 1994. Demolition 23. menestyi mukavasti albumin saadessa hyvän vastaanoton. Ilmeisesti Demolition 23. on menestynein Hanoi Rocksin jäsenten yhtyeen hajoamisen jälkeen perustamista yhtyeistä. Lisäksi se on ainut Hanoi Rocksin hajoamisen jälkeen toiminut levyttänyt yhtye, jossa on ollut mukana enemmistö vanhan Hanoi Rocksin jäsenistä. Kiertueyhtyeissä kolmikko Monroe-Suicide-Yaffa oli soittanut ennenkin. Demolition 23. soitti sleaze rockia, hard rockia ja punkia. Legendaarisella toisella Tavastian-keikalla 14. helmikuuta 1995 lavalle astui myös Andy McCoy. Tämä on toistaiseksi viimeinen kerta, kun kaikki Hanoi Rocksin ydinjäsenet ovat olleet yhtä aikaa lavalla.


title: Sam Yaffa

text: Yhtye hajosi maaliskuussa 1995, kun Nasty Suicide ilmoitti eroavansa yhtyeestä ja palaavansa normaalielämään. Demolition 23. -yhtyeestä oli pitänyt tulla Hanoi Rocksin veroinen ja suurempikin hajanaisten ja sekavien kokoonpanojen jälkeen. Suiciden päätös oli jäsenvaihdoksiin kyllästyneelle Monroelle niin kova isku, että hän päätti lopettaa yhtyeen. 1996 Yaffa soitti vielä Jan Stenforsin yhtyeessä, joka levytti tämän ensimmäisen ja viimeisen sooloalbumin "Vinegar Blood". Kokoonpanoon kuuluivat Jan Stenfors (kitara, laulu, lyömäsoittimet), Sam Yaffa (basso) Frej Stenfors (rummut, taustalaulu) ja Annika Wiklund (taustalaulu). Kitaraa soitti vielä Stenforsin isä Harry Stenfors.


title: Sam Yaffa

text: Demolition 23:n hajoamisen jälkeen Sam Yaffa alkoi puuhata uutta yhtyettä vaimonsa Karmen Guyn kanssa New Yorkissa. Ensimmäinen Lewd Vagrant -kokoonpano vuonna 1995 oli: Karmen Guy (laulu), Johnny Tirado (kitara), Harri Kupiainen (kitara), Sam Yaffa (basso) ja Maukka Palmio (rummut). Vielä samana vuonna Kupiainen korvattiin Josh Brownilla. Tämän kokoonpanon jälkeen yhtyeen nimeksi muutettiin Mad Juana ja Kupiainen on sittemmin ollut uudestaan mukana yhtyeen kokoonpanossa. Yhtyeen ytimenä ovat Sam Yaffa ja Karmen Guy, ja muut muusikot löytyvät tilanteen mukaan ystävä- ja tuttavapiireistä.


title: Sam Yaffa

text: Vuonna 2002 Yaffa liittyi newyorkilaiseen Murphy's Law -yhtyeeseen ja teki tämän kanssa kaksi kiertuetta: maaliskuussa Japanissa ja huhtikuussa Yhdysvalloissa. Yhtyeen kokoonpano oli: Jimmy Gestapo (laulu), Ricky Bacchus (kitara), Sean Kilkenny (kitara), Sam Yaffa (basso) ja Jay (rummut). Vuonna 2003 Yaffa liittyi "Joan Jett and The Blackhearts" -yhtyeeseen, mutta erosi siitä vuonna 2004.


title: Sam Yaffa

text: Vuonna 2004 Yaffa pääsi basistiksi leukemiaan kuolleen Arthur "Killer" Kanen tilalle nuoruuden ihanneyhtyeeseensä New York Dollsiin, joka oli ensimmäinen glam punk -yhtye ja Hanoi Rocksin tärkein esikuva. Yaffa on sittemmin esiintynyt Suomessa New York Dollsin riveissä kuudella eri keikalla, joista ensimmäinen järjestettiin 7. heinäkuuta 2006 Ruisrockissa Turussa ja viimeisin 1. elokuuta 2009 Ankkarockissa Vantaalla.


title: Sam Yaffa

text: 2010-luvulla Yaffa on soittanut Michael Monroen kokoonpanossa basistina.


title: Sam Yaffa

text: Yaffasta ilmestyi Like kustannuksen kustantama ja Tommi Liimattan kirjoittama 400 sivuinen omaeläkertakirja "Tie taipuu" elokuussa 2016.


title: Sam Yaffa

text: Yaffa avioitui pitkäaikaisen tyttöystävänsä Karmen Guyn kanssa vuonna 2004. He erosivat vuonna 2011. Yaffa on seurustellut valokuvaaja Meeri Koutaniemen kanssa maaliskuusta 2016 lähtien. He julkistivat suhteensa heinäkuussa 2016, menivät kihloihin heinäkuussa 2017 ja heidät vihittiin syyskuussa 2017 Mallorcalla Espanjassa.


title: Sam Yaffa

text: Pariskunta asuu Banyalbufarissa, Mallorcalla.


title: Razzle

text: Razzle, oikealta nimeltään Nicholas Dingley, (2. joulukuuta 1960 Royal Leamington Spa, Englanti – 8. joulukuuta 1984 Redondo Beach, Kalifornia) oli suomalaisen rockyhtye Hanoi Rocksin englantilainen rumpali. Hän aloitti soittamisen Sex Pistolsin innoittamana Coventryssä 1977 ja liittyi Hanoi Rocksiin 1982. Razzle kuoli auto-onnettomuudessa Los Angelesissa kesken Hanoi Rocksin ensimmäisen Yhdysvaltain-kiertueen. Razzlea kyyditsi turmahetkellä humalassa ollut Mötley Crüe -yhtyeen laulaja Vince Neil. Razzlella oli myös vakavia huumeongelmia.


title: Razzle

text: Nicholas Dingley syntyi englantilaisessa Leamington Span kaupungissa 2. joulukuuta 1960 nuorelle yksinhuoltajaäidille, Patricia Ingramille, joka päätti antaa lapsensa adoptoitavaksi. Adoptio toteutettiin, ja Nicholasin ensimmäiset vuodet kuluivat Coventryn kaupungissa Midlandsissä perheen ainoana lapsena, adoptiovanhempinaan Henry ja Irene Dingley. Vuonna 1970 perhe muutti Binsteadin kylään Wightsaarelle.


title: Razzle

text: Nicholas aloitti rumpujen soiton Sex Pistolsin ja The Damnedin innoittamana vuonna 1977. Kotiseudullaan Binsteadissa hän ehti soittaa useissa pienissä kokoonpanoissa, joista yksi oli nimeltään Thin Red Line. Vuonna 1980 Razzle muutti Lontooseen, jossa hän soitti useissa mitättömiksi jääneissä punk-yhtyeissä.


title: Razzle

text: Razzlen ensimmäinen nimeä saanut yhtye oli Nik Fiendin ennen Alien Sex Fiendiä perustama Demon Preacher. Yhtyeen kokoonpanoista ei ole tietoa, mutta varmaa on, että Razzle soitti niistä yhdessä. Demon Preacherin ohella Razzle soitti levyttämäänkin päässeessä The Darkissa, joka hänen omin sanojensa mukaan soitti raskasta punkkia, lähes heavy metalia. Vuonna 1981 Razzle nauhoitti The Darkin kanssa singlen "The Masque / War Zone". Seuraavana vuonna yhtye julkaisi "The Living End live" -EP:n, joka nauhoitettiin yhtyeen viimeisellä keikalla Lontoon 100 Clubilla.


title: Razzle

text: Razzle törmäsi Hanoi Rocksiin ensimmäisen kerran Sounds-lehden sivuilla. Nähtyään yhtyeen myöhemmin esiintymässä ZigZag Clubilla Razzle oli varma, että kyseessä on yhtye, johon hänen tulee ehdottomasti liittyä, ja hän pommitti sen jäseniä kärsimättömillä puhelinsoitoilla. Hanoi Rocksin sisäisen suhteiden tulehduttua Gyp Casino sai jättää yhtyeen Razzlen astuessa välittömästi hänen tilalleen. Vaikka Razzle esiintyy jo yhtyeen "Self Destruction Blues" -kokoelman kannessa, hän ei soita kyseisellä albumilla lainkaan.


title: Razzle

text: Razzlesta tuli Hanoi Rocksin tärkeä elementti, sillä hän piti yhtyeen koossa vaikeiden aikojen ja jäsenten välisten ongelmien keskellä. Karismaattinen Razzle nousikin kokoonpanosta esiin ainaisella huumorintajullaan, sillä hän pystyi heittämään vitsin tilanteessa kuin tilanteessa.


title: Razzle

text: Vuoden 1984 lopussa Hanoi Rocks oli ensimmäisellä Amerikan-kiertueellaan, kun Michael Monroe loukkasi esityksen aikana nilkkansa, ja yhtye joutui perumaan muutaman keikan. Tauon aikana Mötley Crüe kutsui Hanoi Rocksin jäsenet Redondo Beachille, Kaliforniaan yhtyeen laulajan Vince Neilin asunnolle.


title: Razzle

text: 8. joulukuuta Razzle vieraili Neilin kotona ja vietti päivän Redondo Beachilla. Hän ja Neil päättivät lähteä paikalliseen alkoholiliikkeeseen Neilin uudella De Tomaso Panteralla. Neil ajoi ylinopeutta alkoholin vaikutuksen alaisena ja menetti autonsa hallinnan osuen vastaan tulleeseen ajoneuvoon. Toisen auton kaksi matkustajaa loukkaantuivat vakavasti, mutta kaikkein vakavimmat vammat sai Razzle. Hänet kiidätettiin South Bayn ensiapuun, mutta julistettiin kuolleeksi 8. joulukuuta kello 19:12 paikallista aikaa. Hänet haudattiin Holy Cross Churchin hautausmaalle kotikaupungissaan Wightsaaren Binsteadissa 1984. Vince Neil omisti Mötley Crüen kolmannen albumin "Theatre of Painin" Razzlen muistolle.


title: Razzle

text: Neilin versio tapahtuneesta löytyy Mötley Crüen kirjasta "The Dirt", ja Andy McCoyn näkökannalta kirjasta "Sheriffi McCoy".


title: Tupperware

text: Tupperware on tuotemerkki perinteisesti muovisille mutta tänä päivänä myös metallisille kotitaloustuotteille sekä ruuan valmistukseen, säilytykseen, kuljetukseen että tarjoiluun. Niitä kehittää, markkinoi ja valmistaa alun perin amerikkalainen Tupperware Brands Corporation (ent. Tupperware Corporation).


title: Tupperware

text: Tupperware-astiat kehitti Earl Silas Tupper 1940-luvulla. Vuonna 1946 tuotteet esiteltiin ensimmäisen kerran yleisölle. Tuotemerkki rekisteröitiin vuonna 1947. Brownie Wise, Tupperware-yrityksen myyntiedustaja, alkoi esitellä tuotteita kotiesittelyissä vuonna 1949. Tämä 'home party' -konsepti on siitä lähtien ollut Tupperwaren pääasiallinen toimintamalli. Tänä päivänä Tupperware on New Yorkin pörssissä (NYSE) noteerattu suoramarkkinointiyritys, jonka tuotteita myyvät itsenäiset konsulentit yli 100 maassa ympäri maailman. Tuotevalikoimasta löytyy edelleen perinteisiä muovisia Tupperware-tuotteita, mutta yritys jatkaa innovatiivisten tuotteiden kehittelyä. Uusimpina mm. Pikakeitin, joka kypsentää paineella mikroaaltouunissa.


title: Tupperware

text: Tupperwaren myyntiorganisaatio: Kuka tahansa, joka haluaa myydä Tupperwarea, aloittaa itsenäisenä konsulenttina. Tupperwaressa voi edetä uralla edelleen tiiminjohtajaksi ja aina maahantuojaksi asti.


title: Tupperware

text: Suomeen Tupperware-tuotteet tulivat 1965, maahantuojanaan Elisabeth Rehn.


title: Terminator 3: Koneiden kapina

text: Terminator 3: Koneiden kapina () on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Jonathan Mostow’n ohjaama yhdysvaltalainen tieteiselokuva.


title: Terminator 3: Koneiden kapina

text: Elokuvan ohjasi edellisistä "Terminator"–elokuvista poiketen Jonathan Mostow. "Terminator – tuhoaja" ja "Terminator 2 – Tuomion päivä" -elokuvien ohjaaja James Cameron osallistui kuitenkin yhdessä Gale Anne Hurdin kanssa elokuvan henkilöroolien suunnitteluun. Pääosassa olevaa tulevaisuudesta lähetettyä terminaattoria näyttelee Arnold Schwarzenegger. Muissa elokuvan päärooleissa esiintyvät Nick Stahl ja Claire Danes. Elokuvan toista naispuolista terminaattoria näyttelee Kristanna Loken.


title: Terminator 3: Koneiden kapina

text: "Koneiden kapina" on kolmesta ensimmäisestä "Terminator"-elokuvasta kallein, mutta se ei kuitenkaan menestynyt odotusten mukaisesti, vaikkakin oli hyvä jatko elokuvasarjalle "Rotten Tomatoes" -verkkosivun arvostelun mukaan. Suuremmasta budjetista huolimatta "Koneiden kapina" jäi pienemmälle voitolle kuin edeltävä osa. James Cameron on sanonut kolmannen ja neljännen osan jääneen heikommiksi, kun niitä vertaa ensimmäisiin kahteen osaan.


title: Terminator 3: Koneiden kapina

text: John Connor (Nick Stahl) onnistui estämään tuomiopäivän kymmenen vuotta aikaisemmin, mutta odottaa silti sen tulemista. Skynet-yhtymä on osallisena lähettäessään naishahmoisen terminaattorin, T-X:n (Kristanna Loken), menneisyyteen Connorin perään, ja tulevaisuudessa elävä kapinallisjoukko lähettää oman mieshahmoisen terminaattorin, T-101:n (Arnold Schwarzenegger), hänen turvakseen. Aikaisemmasta kohtaamisesta Connor muistaa terminaattorille opettamiaan asioita, joita uusi terminaattori, jolla on samanlainen ihmismäinen muoto kuin edellisellä, ei muista. T-101 kertoo, ettei ole sama, joka tuhoutui edellisessä elokuvassa, koska T-101-mallia valmistetaan vieläkin tulevaisuudessa Skynetin tehtaissa.


title: Terminator 3: Koneiden kapina

text:
Skynet on saanut tietoisuuden ja ryhtynyt sotaan tuhotakseen ihmiskunnan, käyttäen aseinaan ihmisen kehittämiä teknisesti kehittyneitä ja aseistukseltaan vahvoja taistelurobotteja. T-X tappaa Kate Brewsterin (Claire Danes) isän sen jälkeen, kun isä on luovuttanut Skynetille Yhdysvaltain ydinaseiden hallinnan. T-101 onnistuu tehtävässään suojella Connoria ja tämän vaimoa Katea, ja saa heidät turvaan Yhdysvaltain presidentille varattuun maailmanlaajuisen ydinsodan kestävään väestösuojaan johtamaan taistelua koneita vastaan. Suojassa ei ollut Yhdysvaltain johtoa, koska Skynet onnistui yllättämään Yhdysvaltojen asevoimien johdon. Skynetin sota ihmiskunnan tuhoamiseksi alkaa käyttäen Yhdysvaltain ydinaseita koko maailman kattavasti klo 18.18, ja Connor lausuu ensimmäiset sanat ihmisten vastarintaliikkeen johtajana. Skynetin tuhoaminen ei olisi ollut alun alkaenkaan mahdollista, koska tietokoneohjelma oli siirtynyt yksittäiseltä palvelimelta tietoverkkoon, ja se oli siten muuttunut verkkoteorian mukaan tuhoamattomaksi. Skynetin laukaisemat ydinaseet räjähtävät aiheuttaen sienipilviä.
Varèse Sarabande -studion "Terminator 3: Rise of the Machines (Original Motion Picture Soundtrack)" albumi julkaistiin vuonna 2003.


title: Kallion I hallitus

text: Kallion I hallitus oli Suomen tasavallan 9. hallitus. Se oli Maalaisliiton ja Edistyspuolueen muodostama vähemmistöhallitus, joka toimi 431 hallituspäivää 14. marraskuuta 1922 – 18. tammikuuta 1924. Kallion ensimmäinen hallitus oli Suomen ensimmäinen maalaisliittolaisenemmistöinen hallitus ja Kyösti Kallio ensimmäinen maalaisliittolainen pääministeri.


title: Kallion I hallitus

text: Kallion hallituksen toimikaudella hyväksyttiin laki valtakunnanoikeudesta sekä siihen liittyvä ns. ministerivastuulaki eli laki eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin virkatoimien lainmukaisuutta. 1910-luvulla Suomeen rantautunut luonnonsuojeluaate pääsi vaikuttamaan myös lainsäädäntöön, kun eduskunta hyväksyi Suomen ensimmäisen luonnonsuojelulain vuonna 1923. Juuri itsenäistynyt Suomen ortodoksinen kirkko jaettiin Helsingin ja Kuopion hiippakuntiin. Suomen evankelisluterilaiseen kirkkoon perustettiin ruotsinkielinen Porvoon hiippakunta ja aikaisemman Porvoon hiippakunnan piispanistuin siirrettiin Tampereelle. Kallion hallitus pyrki hillitsemään yhä kiihtyvää kielitaistelua suomen- ja ruotsinkielisten kesken lailla, joka määräsi opetuskielen Helsingin yliopistossa riippuvaksi eri kieliryhmiin kuuluvien ylioppilaiden suhteellisesta määrästä.


title: Kallion I hallitus

text: Kallion hallitus kaatui tammikuussa 1924. Kommunistit olivat käyttäneet vallinneessa vapaamielisessä ilmapiirissä heille myönnettyjä toimintavapauksia ulkoparlamentaariseen toimintaan Kominternin ohjeiden mukaan. Sisäministeriön määräyksestä Etsivä keskuspoliisi (EK) pidätti elokuussa 1923 noin 200 johtavaa suomalaista kommunistia, mukaan lukien kaikki 27 Sosialistisen työväenpuolueen (SSTP) kansanedustajaa. Lisäksi takavarikoitiin puolueen kirjapainot ja estettiin SSTP:n sanomalehtien ilmestyminen. Osa vangituista vapautettiin myöhemmin, mutta muut asetettiin syytteeseen valtiopetoksen valmistelusta tai avunannosta siihen ja tuomittiin vankeusrangaistuksiin. Porvaripuolueiden mielestä ennen uusien vaalien määräämistä oli odotettava hovioikeuden päätöstä, joka ratkaisisi kommunistien oikeuden ottaa osaa vaaleihin. Sosialidemokraatit puolestaan vaativat eduskunnan välitöntä hajottamista sen tultua vajaalukuiseksi SSTP:n kansanedustajien vangitsemisen vuoksi. Pääministeri Kyösti Kallio kieltäytyi eroamasta, mutta presidentti K. J. Ståhlberg asettui kiistassa sosialistien kannalle, määräsi uudet eduskuntavaalit, vapautti Kallion hallituksen ministerit tehtävistään ja nimitti aikaisemman pääministerin Aimo Cajanderin muodostaman virkamieshallituksen.


title: Kallion I hallitus

text: Kenraali Bruno Jalander joutui eroamaan puolustusministerin tehtävästä Leppävirralla paljastuneen vakoilutapauksen vuoksi kesäkuussa 1923. Tämän jälkeen pääministeri Kyösti Kallio hoiti puolustusministerin tehtäviä, kunnes uudeksi puolustusministeriksi tuli kenraali Vilho Nenonen. Nenonen puolestaan oli eronnut rannikkotykistön komentajan tehtävästä kesäkuun alussa 1923 riitauduttuaan armeijan johdon kanssa.


title: Mantelipilvi

text: Mantelipilvi ("lenticularis") on usein pyöreä, lautasmainen pilvi. Pilvessä voi olla useita kerroksia, joiden leveys vaihtelee. Tällöin pilvi muistuttaa lautaspinoa, jossa on eri levyisiä lautasia. Pilvi on joskus pitkulainen niin että se muistuttaa surffauslautaa tai lentokoneen siipeä. Mantelimainen pilvi on kansainvälisessä pilviluokittelussa lähinnä kumpukerrospilvien (Sc), hahtuvapilvien (Ac) tai palleropilvien (Cs) eräs ulkomuoto. Pilven latinalainen nimi "lenticularis" on johdettu sanasta "lenticula", joka on linssiä tarkoittavan "lens"-sanan diminutiivimuoto.


title: Mantelipilvi

text: Mantelipilvi muodostuu yleensä vuorten ja vuorijonojen läheisyyteen kohtalaisen tai kovan tuulen puhaltaessa kohtisuoraan vuorijonoa kohti ja ilmamassan pysyessä stabiilina (konvektio ei saa käynnistyä). Ilmakerrokseen syntyy aaltoliikettä. Tuulen puhaltaessa vuoren rinnettä vasten ilma lähtee nousuliikkeeseen ja saavuttaa kastepistelämpötilan, jolloin muodostuu mantelipilven etureuna. Vuoren takana ilma lähtee laskuliikkeeseen ja lämpiää kastepisteen yläpuolelle, jolloin muodostuu pilven takareuna. Ilman aaltomainen liike tekee mantelipilven tunnusomaisen muodon.


title: Mantelipilvi

text: Mantelipilvi on usein indikaattori vuoristoaallosta, joka saattaa aiheuttaa vaaran ilma-aluksille.


title: Pajatso

text: Pajatso on perinteinen suomalainen rahapeliautomaatti, jossa yritetään saada kolikko kimpoamaan oikeaan porttiin. Suurimman voiton saa keskimmäisestä portista. Reunoissa on ns. ressuportit, joista saa voiton vain silloin, kun ne ovat täynnä.


title: Pajatso

text: Pajatsosta on tehty myös Komeettajasso-pajatso, jossa on perinteisen pajatson lisäksi onnenpeli. Komeettajassossa porttien voittosummat vaihtelevat ja keskiportin voittosumma arvotaan.


title: Pajatso

text: Ensimmäiset pajatsotyyppiset automaatit valmistettiin Saksassa 1900-luvun alussa, mutta siitä missä ensimmäinen laite tarkalleen kehitettiin ei ole varmaa tietoa. Ensimmäiset "Taitavuuskoeautomaatti Bajazzo" -automaatit tuotiin Suomeen 1920-luvun puolivälissä. Sana "Bajazzo" tarkoittaa ilveilijää (italiaksi 'pagliaccio'), joka vääntyi suomalaisittain pajatsoksi.


title: Pajatso

text: Aluksi pajatsotoiminta Suomessa ei ollut monopolisoitua, vaan kuka tahansa saattoi sijoittaa pelejä kansan pelattavaksi. Vuonna 1933 säädettiin asetus, jossa pajatsojen pito sallittiin vain hyväntekeväisyysjärjestöille, tosin yksityiset henkilöt saattoivat toimia edelleen pelien valmistajina. Vuonna 1937 asetusta tiukennettiin ja pelien pitäminen sallittiin vain sitä varten varta vasten perustetulle Raha-automaattiyhdistykselle (RAY).


title: Pajatso

text: RAY on valmistanut pajatsoja perustamisvuodestaan (1938) alkaen. Pajatson mekaaninen rakenne pysyi pääosin alkuperäisen kaltaisena vuoteen 1967 asti, jolloin markkinoille tuli 50 pennin pajatso uusine teknisine ratkaisuineen. Tästä kehitys on kulkenut eteenpäin elektronisen pajatson (v. 1981) kautta nykyisiin pajatsomalleihin, Pajatsoon ja Komeettajassoon.


title: Pajatso

text: Pajatsot olivat Suomessa vielä 1970-luvulla ainoita rahapeliautomaatteja, mutta sen jälkeen niiden rinnalle tuli muitakin, esimerkiksi hedelmäpelit. Kun 1990-luvun alussa suomalaiset kolikot uudistettiin, pajatsot jäivät muutamaksi vuodeksi kokonaan pois käytöstä, mutta ne on myöhemmin palautettu.


title: Pajatso

text: Vuonna 2009 Raha-automaattiyhdistys lanseerasi uusimman version pajatsosta. Siinä on kaksi peliä, Classic Jasso ja Porttipeli. Uusi pajatsoversio tarjoaa muun muassa mahdollisuuden useamman pelaajan peleihin.


title: Pajatso

text: RAY poisti viimeisen pajatson käytöstä alkuvuonna 2015. Suomessa pajatsoa voi pelata enää netissä tai mobiilissa.


title: Pajatso

text:
Suomalaisia pajatsoja on viety myös ulkomaille. Vuoden 1995 jälkeen RAY:n pajatsoja ja muita automaatteja ei kuitenkaan ole viety ulkomaille johtuen EU:n kilpailusäädöksistä.
Vienti käynnistyi vuonna 1972, kun Norjan Punaisen Ristin peliautomaattiyhtiön RKA:n silloinen omistajapariskunta Kjell ja Gerd Isakssen näkivät Lapin matkallaan RAY:n 50 pennin pajatson.


title: Pajatso

text: RAY:n valmistamia pajatsoja on vuosien varrella viety Norjan lisäksi ainakin Unkariin, silloiseen Neuvostoliittoon, Australiaan, Hollantiin, Las Vegasiin, Islantiin ja Ruotsiin. Norja kuitenkin säilytti asemansa pääasiallisena vientimaana.


title: Pajatso

text: Nykyään pajatsoja voi pelata Chilessä, jossa paikallinen pelioperaattori harjoittaa pajatsotoimintaa suomalaisvalmisteisilla elektronisilla pajatsoilla.


title: Pajatso

text: Pajatson MM-kisat ovat RAY:n joka toinen vuosi järjestämä kilpailu, jossa otetaan mittaa maailman taidokkaammista lyöntisormista. Ensimmäiset lajin MM-kisat järjestettiin vuonna 2003. Voittajaksi rissaa napsautti Tero Tikkanen. Seuraavissa kisoissa vuonna 2005 parhaiten pärjäsi norjalainen Christen Romness. Vuonna 2007 kisoihin osallistui noin 8 000 pajatsotaituria, ja mestariksi itsensä löi vantaalainen Jukka-Pekka Kumpulainen. 2009 pidetyt pajatsomestaruuskisat päättyivät Juha Jukkalan voittoon.


title: Cumulus mediocris

text: Cumulus mediocris (lyhenne "Cu med") on keskikokoinen kumpupilvi, joka on kasvanut jonkin verran korkeammaksi kuin "Cumulus humilis". Sen huipuissa on kukkakaalimaista muotoa, mutta pilvi ei yleensä sada mahdollisia sadejuovia lukuun ottamatta.


title: Cumulus congestus

text: Cumulus congestus eli korkeaksi pullistunut kumpupilvi on valtava, möykkymäinen, tornimainen tai kukkakaalimainen kumpupilvi, joka ei ole vielä varsinainen ukkospilvi, muttei monestikaan enää kauniin ilman pilvi. Kesällä voi usein nähdä mahtavia, tornimaisia congestus-muotoja, jotka hajoavat pian.


title: Cumulus congestus

text: "Cumulus congestus" saattaa sataa ja aiheuttaa lyhyen sadekuuron. Korkea kumpupilvi kasvaa aina ylöspäin pyrkien pian kehittymään kuuropilveksi. Varsinkin terävärajainen, jykevä "Cumulus congestus" kehittyy kesäisenä iltapäivänä ukkospilveksi. Valtavan kukkakaalimaisen congestuksen näkeminen aamu- tai iltapäivällä onkin lähes aina varma merkki iltapäiväkuuroista ja/tai ukkosesta ehkä jo tunnin-parin sisään. Mutta pehmeärajainen "congestus" ei tavallisesti ennakoi ukkosta, eikä myöskään välttämättä pieni tornimainen congestus.


title: Cumulus congestus

text: Pilvessä tapahtuu voimakas virtaus ylöspäin. Pilvi saattaa olla tuulen vaikutuksesta vinossa. Näiden pilvien läpimitta on yleensä ainakin 5–10 astetta läheltä katsottuna. "Cumulus congestus"-pilven korkeus on muutama kilometri, ja se ulottuu jopa noin 5 kilometrin korkeuteen. Pilven alaraja on tyypillisesti 500–1500 m Suomessa. Tällaisen pilven alapinta on harmaa. Monesti pilvi on kukkakaalimainen, tornimainen tai kartiomainen. Nousunopeus pilvessä on 1–10 m/s.


title: Cumulus congestus

text: Useinkin syntyvä kuuropilvi jää "congestukseksi", kun se ei inversion takia pääse nousemaan. Inversion alla "congestus" alkaa muuttua kumpukerrospilveksi, Stratocumulukseksi.


title: Cumulus congestus

text: "Cumulonimbus calvus" on korkea kumpupilvi, jonka yläosassa näkyy kuituisuutta, mutta alasin ei ole syntynyt. Tyylipuhtaassa calvuksessa näkyy kumpupilvimäinen yläosa, joka on muuttunut kuituiseksi ja epäteräväksi. Se ei ole vielä ehtinyt välttämättä nousta maksimikorkeuteen ja latistua troposfäärin yläosaan.


title: Cumulonimbus calvus

text: Cumulonimbus calvus (lyhenne "Cb cal") on valtava kukkakaalimainen kuuropilvi, joka voi sataa ja ukkostaa, mutta jossa ei ole alasimen muotoista yläosaa.


title: Cumulonimbus calvus

text: Erään määritelmän mukaan pilvi on "Cumulonimbus calvus" vasta sitten, kun sen kumpuileva yläosa on muuttunut alkuperäistä, terävärajaista pehmeämmäksi ja sileämmäksi,


title: Cumulonimbus calvus

text: Pilvi ulottuu 5–6 kilometrin korkeuteen, jossa lämpötila on -15 - -25 astetta ja alijäähtyneen veden jäätyminen alkaa.


title: Cumulonimbus incus

text: Cumulonimbus incus (lyhenne "Cb inc") eli alasinpilvi on kuuropilvi, jolla on selvästi kehittynyt alasin. Monesti pilveen liittyy sadetta ja kesällä ukkosta.


title: Cumulonimbus incus

text: Alasin on pilven yläosassa oleva yleensä valkealta näyttävä kuituinen osa, joka on tavallisimmin muistuttava sivulta katsottuna. Joskus alasin näyttää harmaalta, kun se jää korkealla olevan yläpuolen tai pilven itsensä varjoon.


title: Cumulonimbus incus

text: Kun alasinpilvi tulee kyllin lähelle, sen alapuolella pilven varjossa oleva tumma osa tulee näkyville. Monesti se näyttää harmaalta tai sinimustalta.


title: Cumulonimbus incus

text: Varsinkin kesä-elokuussa pilveen liittyy ukkosta. Ukkoseen voi vihjata pienikin kuituisuus kumpupilvissä. Yksittäiset, kaukaiset alasinpilvet ennakoivat joskus suuremman ukkospilven tuloa kohdalle. Myös ukkostamaton alasinpilvi, joka sataa kuurona, voi ennakoida myöhemmin kohdalle tulevaa ukkospilveä.


title: Cumulonimbus incus

text: Tämäntyyppinen kuuropilvi on jo vanhenemassa. Vanha alasinpilvi muuttuu pohjaltaan epäteräväksi, sumuiseksi, ja sen sade heikkenee. Lopulta alasinpilvestä jää pelkkä keski- ja yläpilvien korkeudelle ulottuva alasin, jonka jälkeen vain cirruspilviläiskä ennen pilven lopullista katoamista.


title: Cumulonimbus incus

text:
Kuuropilven alasin syntyy, kun sen nouseva virtaus leviää sivulle ja siinä oleva vesihöyry jäätyy jääkiteiksi, jotka luovat kuituisen ulkonäön. Kun pilven nousuvirtaus lakkaa, pilven alaosa hajoaa ja taivaalle jää pelkkä alasimenmuotoinen yläosa, joka näyttää Cirrus-pilveltä. Lähestyvä alasinpilvien rintama kertoo monesti kuurosateen tai ukkosen saapumisesta ja kylmästä rintamasta. Yksittäinen kaukana oleva alasinpilvi ei välttämättä tuo huonoa säätä omalle kohdalle, koska nämä pilvet näkyvät jopa 300 km:n päähän.
Silti se voi kertoa ilmakehän epävakaisuudesta, ja kesällä mahdollisesti myöhemmin tulevasta ukkosesta varsinkin, jos taivaalla näkyy muuten kasvavia kumpupilviä.


title: Cumulonimbus incus

text: Se tuottaako cumulonimbus incus ukkosta, riippuu siitä miten korkea pilvi on. Matala pieni alasinpilvi ei välttämättä tuota ukkosta, jos pilven huipun lämpötila on alle -20 C. Melko varmasti ukkosta tuottaa paksu alasinpilvi, jonka huippu nousee alle -35 C lämpötilassa olevaan ilmakerrokseen. Näin ollen pilven huipun lämpötila on yksi olennaisimmista ukkosriskin ennustajista.


title: Ureanitraatti

text: Ureanitraatti (CHNO, NO) on löyhä urean (virtsa-aine) ja nitraatin yhdiste, joka on TNT:n veroinen räjähdysaine.


title: Ureanitraatti

text: Ureanitraattia tehdään nitraamalla ureaa typpihapolla alhaisessa lämpötilassa (lähellä 0 °C). Aine räjähtää suunnilleen nopeudella 4000 m/s. Ureanitraatti on melko vakaa, se kestää kohtalaisen hyvin iskuja ja kitkaa, vaatien siten räjähtääkseen erillisen aloiteräjähteen. Ureanitraattia on käytetty Lähi-idän terrori-iskuissa aineen suhteellisen helpon tuotettavuuden takia. Ureanitraattia käytettiin muun muassa WTC:n pommi iskussa vuonna 1993.


title: Nitrourea

text: Nitrourea on räjähdysaine. Nitrourea on ureanitraattia voimakkaampi räjähdysaine, jota valmistetaan edellisestä rikkihappokäsittelyllä alhaisessa lämpötilassa. Aine räjähtää nopeudella 6 000-7 000 m/s.


title: Yhdysvaltain asevoimat

text: Yhdysvaltain asevoimat () on Yhdysvaltain puolustusministeriön alainen sotilasorganisaatio.


title: Yhdysvaltain asevoimat

text: Puolustusministeriö hallinnoi asevoimia, jotka koostuvat maavoimista, laivastosta, ilmavoimista ja merijalkaväestä. Rannikkovartiostoa hallinnoi kotimaan turvallisuuden virasto (Department of Homeland Security), mutta aina sotatilan vallitessa se siirtyy laivaston alaiseksi.


title: Yhdysvaltain asevoimat

text: Vapaaehtoiset hakeutuvat töihin tai reserviin Yhdysvaltain puolustusvoimiin. Yhdysvaltain asevoimiin kuuluu yhteensä noin 1,4 miljoonaa palvelevaa Yhdysvaltain kansalaista Lisäksi joitakin satojatuhansia henkilöitä palvelevia sotilasreserviläisiä sekä osa kansalliskaartissa. Kansalliskaartiin kuuluu sekä kaartiarmeijan (Army National Guard) että ilmakaartin (Air National Guard) alaisia joukkoja. Kansalliskaartin joukot käsittävät noin puolet armeijan taistelujoukoista ja kolmanneksen sen huoltojoukoista. Kansalliskaartin joukot palvelevat kaksi viikkoa vuodessa ja ne sitoutuvat työskentelemään puolustusvoimille aina maan sisäisen kriisitilanteen niin vaatiessa.


title: Yhdysvaltain asevoimat

text: Yhdysvaltain asevoimilla on puolustusyhteistyösopimukset useiden maiden kanssa ja ovat vahvasti läsnä muun muassa Tyynenmeren saarilla, Japanissa, Etelä-Koreassa, Taiwanissa, Afganistanissa, Irakissa, Saksassa, muualla Euroopassa ja Atlantilla. Yhdysvalloilla on yhteensä 702 sotilastukikohtaa 132 eri maassa ja kaikilla mantereilla paitsi Etelämantereella. Yhdysvalloilla on toiseksi eniten ydinaseita Venäjän jälkeen ja sillä on ydinsuojasopimukset Euroopan eri maille kuten Saksalle tai Alankomaille. Yhdysvaltain puolustusmenot ovat maailman suurimmat ja omassa kokoluokassaan. Ne vaativat 4 prosentin osuuden maan kansantuotteesta.


title: Yhdysvaltain asevoimat

text: Asevoimat jakautuu viiteen puolustushaaraan:


title: Dire Straits

text: Dire Straits oli brittiläinen rockyhtye, jonka perustivat vuonna 1977 Mark Knopfler, hänen veljensä David Knopfler, John Illsley ja Pick Withers. Yhtyeen managerina toimi Ed Bicknell. Yhtye perustettiin punk rockin kultakaudella 1970-luvun lopussa ja se toi klassisen rockin uudestaan pinnalle. Alkuaikoinaan Mark ja David käyttivät heikkotehoisia vahvistimia, jotta pubien asiakkaat kykenivät keskustelemaan yhtyeen soittaessa. Tämä oli harvinaista rockmusiikissa, mutta ei haitannut Dire Straitsin nousua maailmanmaineeseen heti ensimmäisen levyn julkaisusta lähtien.


title: Dire Straits

text: Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat mm. ”Sultans of Swing”, ”Romeo and Juliet”, ”Private Investigations”, ”Money for Nothing”, ”Walk of Life”, ”Down to the Waterline”, ”Tunnel of Love”, ”Lady Writer” ja ”Brothers in Arms”.


title: Dire Straits

text:
Yhtyeen levy "Brothers in Arms" (1985) on Musiikkituottajat ry:n mukaan viidenneksi myydyin ulkomainen levy Suomessa. Se on toiseksi myydyin albumi Iso-Britanniassa. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti yli 30 miljoonaa kappaletta.
Yhtyeen albumeja on myyty maailmanlaajuisesti yli 120 miljoonaa.


title: Dire Straits

text: Mark Knopfler perusti yhdessä veljensä kitaristi David Knopflerin, basisti John Illsleyn ja rumpali Pick Withersin kanssa yhtyeen vuonna 1977 Lontoossa. Yhtyeen ensimmäiset kokoontumiset tehtiin Markin aiemman yhtyeen Cafe Racersin nimellä. Kuitenkin uuden rumpalin ja basistin liittymisen jälkeen he muuttivat nimensä Dire Straitsiksi ('kiipeli'), viitaten tällä bändin senhetkiseen huonoon rahatilanteeseen.


title: Dire Straits

text: Ensimmäisen levynsä, "Dire Straits", yhtye nauhoitti vuonna 1978 lähinnä pienelle kannattajakunnalleen. Kuitenkin noin viisi kuukautta myöhemmin singlestä "Sultans of Swing" tuli jättimenestys sekä Isossa-Britanniassa että Yhdysvalloissa. Yhtye julkaisi seuraavan levynsä "Communiqué" vuonna 1979, mutta se ei yltänyt esikoislevy "Dire Straitsin" myyntilukuihin. Tämän jälkeen yhtyeen musiikkityyli vaihtui hieman, johtuen lähinnä kokoonpanon lähes vuosittaisesta vaihtumisesta. Mark Knopfler ja John Illsley olivat ainoat jäsenet alusta loppuun asti. Näistä kahdesta Knopfler oli yhtyeen pystyssäpitänyt voima.


title: Dire Straits

text: Vuonna 1980 Dire Straits julkaisi jo kolmannen albuminsa. Albumi oli nimeltään "Making Movies" ja sen suosituimmaksi kappaleeksi nousi "Romeo and Juliet". Kesken äänitysten David Knopfler erosi yhtyeestä ja hänen tilalleen tuli Sid McGinnis. Levyllä soitti myös kosketinsoittaja Roy Bittan, joka oli tuttu Bruce Springsteenin E Street Bandista. Hän soitti kuitenkin vain tällä levyllä, eikä missään vaiheessa liittynyt yhtyeen vakiokokoonpanoon.


title: Dire Straits

text: Yhtye oli tähän mennessä julkaissut albumin joka vuosi, mutta nyt seuraavaa albumia saatiin odottaa kaksi vuotta. Kosketinsoittaja Alan Clark ja kitaristi Hal Lindes olivat mukana tekemässä yhtyeen neljättä studioalbumia "Love over Goldia". Levyn suurimmaksi hitiksi nousi kappale "Private Investigations", joka nousi Ison-Britannian singlelistalla aina sijalle kaksi ja oli näin ollen ensimmäinen TOP5:een yltänyt Dire Straits -kappale. Muualla maailmassa "Industrial Disease" oli levyn kantava voima ja se nousi muun muassa Kanadassa aina listan kymmenen parhaan joukkoon.


title: Dire Straits

text: Itse albumi "Love over Gold" nousi Ison-Britannian albumilistan kärkeen, mutta vain vähän aikaa tämän jälkeen yhtyeen rumpali Pick Withers jätti yhtyeen. Hänen korvaajaksi löydettiin kuitenkin Terry Williams, joka oli aikaisemmin soittanut brittiyhtye Rockpilessä.


title: Dire Straits

text: Vuonna 1983 Dire Straits julkaisi EP:n "ExtendedancEPlay", jolla oli neljä kappaletta. "Twisting By the Pool" muistetaan tältä EP:ltä parhaiten. Vuotta myöhemmin yhtye julkaisi live-albumi "Alchemyn". Näihin aikoihin Mark Knopfler teki musiikin elokuvaan "Local Hero". Elokuvassa kuultavasta kappaleesta "Going Home" tulikin yksi yhtyeen suosituimmista kappaleista. Dire Straits lopetti konserttinsa usein juuri tähän kappaleeseen. Näin tapahtui myös Helsingin keikoilla Jäähallissa syksyllä 1985 ja Olympiastadionilla kesällä 1992.


title: Dire Straits

text: Dire Straits palasi nauhoittamaan viidettä studioalbumiaan "Brothers in Armsia" vuoden 1984 lopulla, ja nauhoitukset saatiin päätökseen keväällä 1985. Albumi oli ensimmäinen toisen kosketinsoittajan, aiemmin sessiomuusikkona työskennelleen Guy Fletcherin kanssa nauhoitettu tuotos. Yhtyeen kokoonpano koki myös toisen muutoksen, kun kitaristi Hal Lindes jätti yhtyeen kesken albumin nauhoitusten. Lindes korvattiin Jack Sonnilla, jota ei kuitenkaan pidetty vielä tuolloin yhtyeen virallisena jäsenenä eikä hänen nimeään näin ollen listattu albumin kansivihkoseen. Myös rumpali Terry Williams korvattiin albumilla sessiomuusikko Omar Hakimilla; muu yhtye katsoi, ettei Williams pystynyt soittamaan kappaleita halutulla tavalla, joten Hakim nauhoitti albumin rumpuraidat kahdessa päivässä uudelleen. Tästä huolimatta molemmat saivat nimensä albumin tekijätietoihin, vaikka Williamsin ainoaksi esiintymiseksi albumilla jäi kappaleen "Money for Nothing" alussa kuultava, voimistuva rumpuintro. Williams kuitenkin jatkoi yhtyeessä albumia seuranneella massiivisella maailmankiertueella.


title: Dire Straits

text:
Brothers in Arms julkaistiin lopulta toukokuussa 1985, ja se valtasi välittömästi Britannian albumilistan kärkipaikan pysytellen listalla huikeat 228 viikkoa, ja se on äänestetty listoille useita kertoja uudelleen julkaisemisensa jälkeenkin. Albumi oli myös vuoden 1985 myydyin brittiläinen levytys. Myös Yhdysvalloissa albumi nautti samankaltaista suosiota kuin yhtyeen kotimaassa, sillä albumi oli Billboard 200-listan kärkipaikalla yhdeksän viikkoa myyden yli yhdeksän miljoonaa kappaletta eli multiplatinaa. Suomessa albumi on Suomen Musiikkituottajat ry:n mukaan kaikkien aikojen viidenneksi myydyin ulkomaalainen äänite. Albumilta julkaistiin kaikkiaan viisi singleä; "So Far Away", "Money for Nothing", "Brothers in Arms", "Walk of Life" sekä "Your Latest Trick". Näistä rockmuusikkojen prameaa ja leveää elämäntyyliä tavallisten työläisten näkökulmasta kritisoiva "Money for Nothing" sekä katusoittajasta kertova "Walk of Life" menestyivät parhaiten, ja ne lienevät nykyään yhtyeen tunnetuimpia - elleivät jopa kaksi tunnetuinta - kappaletta. "Money for Nothing" palkittiin myös Grammy-palkinnolla parhaasta duon tai ryhmän laulusuorituksesta
"Brothers in Arms" oli yksi ensimmäisiä studioalbumeita, joilla hyödynnettiin digitaalisia laitteistoja, sillä Knopfler halusi albumin kuulostavan äärimmäisen taidokkaasti soitetulta ja tuotetulta. Albumin nimikkosingle "Brothers in Arms" on myös tiettävästi kaikkien aikojen ensimmäinen CD-levynä julkaistu single, ja siitä tuli "Walk of Lifen" ja "Money for Nothingin" ohella yksi konserttien suosikkinumeroista. Albumi itse on Guinnessin ennätysten kirjan mukaan kaikkien aikojen ensimmäinen CD-formaatissa julkaistu albumi, joka on ylittänyt miljoonan myydyn kappaleen rajan, ja sitä pidetään näin ollen eräänlaisena uudisraivaajana CD-formaatille.


title: Dire Straits

text:
Albumia seurasi massiivinen ja menestyksekäs maailmankiertue vuosina 1985-1986. Ennen kiertueen alkua yhtye vahvistui myös saksofonisti Chris Whitella, ja kiertue aloitettiin huhtikuussa 1985 Jugoslaviasta. Kiertue sisälsi myös yhtyeen 13 loppuunmyytyä esiintymistä Wembley Arenalla, jonka jälkeen yhtye siirtyi Wembleyn stadionille esiintymään Live Aid-hyväntekeväisyyskonsertissa. Kiertue kattoi kaikkiaan 247 esiintymistä 100 eri kaupungissa, ja se päättyi
Sydneyn kaupunkiin, jossa yhtye esiintyi 21 kertaa perättäin. Vuonna 1986 "Brothers in Arms" palkittiin jälleen kahdella Grammylla.


title: Dire Straits

text: Maailmankiertueen päätyttyä Knopfler laittoi yhtyeensä tauolle ja työskenteli sooloprojektiensa parissa ja sävelsi myös elokuvamusiikkia. Vuonna 1988 yhtyeen esiinnyttyä Eric Claptonin kanssa, rumpali Terry Williams jätti yhtyeen.


title: Dire Straits

text: Mark Knopfler tiedotti Dire Straitsin tilanteesta syksyllä 1988 sanoen, ettei ole enää varma yhtyeen jatkosta. Tauon aikana uutta materiaalia ei syntynyt, mutta syksyllä 1988 julkaistiin kokoelma-albumi "Money for Nothing", joka sijoittui Britanniassa albumilistan kärkisijalle. Knopfler perusti myös kantrimusiikkia soittaneen The Notting Hillbillies-yhtyeen, johon kuuluivat hänen lisäkseen Guy Fletcher, Brendan Croker, Steve Phillips sekä Ed Bicknell. Yhtye julkaisi myös studioalbumin "Missing… Presumed Having a Good Time" vuonna 1990 ja sen kappale "Your Own Street Way" nousi myös pienoiseksi hitiksi. Knopfler on kiertänyt yhtyeen kanssa muutamaan otteeseen myös soolourallaan Dire Straitsin hajoamisen jälkeen.


title: Dire Straits

text: Knopfler, Illsley, Clark ja Fletcher kokosivat Dire Straitsin jälleen yhteen tauon jälkeen alkuvuodesta 1991. Yhtye aloitti seuraavan studioalbuminsa äänittämisen sessiomuusikoiden avustuksella, ja yhtyeen viimeiseksi jäänyt studioalbumi "On Every Street" julkaistiin syksyllä 1991. Albumi sai osakseen ristiriitaisia arvosteluja, eikä se monien kriitikoiden ja kuuntelijoiden silmissä ollut enää yhtä hyvä tuotos kuin edeltäjänsä. Arvosteluista huolimatta albumia myytiin yli kahdeksan miljoonaa kappaletta, ja se sijoittui Britannian albumilistalla jälleen kärkipaikalle, ja Yhdysvalloissa sen sijoitus oli kahdestoista. Albumilta julkaistiin kaikkiaan kolme singleä; "Calling Elvis", "Heavy Fuel" ja "The Bug", jotka osoittautuivat kaupallisiksi flopeiksi yhtyeen kotimaassa mutta saavuttivat listamenestystä Yhdysvalloissa. Albumia seurasi yli kaksivuotinen ja yli 300 esitystä kattanut menestyksekäs maailmankiertue, joka rantautui myös Suomeen Helsingin olympiastadionille elokuussa 1992. Kiertue kuitenkin poltti yhtyeen niin loppuun, että sen päätyttyä Knopfler oli menettämässä yhtyeensä lisäksi myös avioliittonsa. Yhtye päätti kiertueensa - mutta samalla myös uransa - 9. lokakuuta 1992 Espanjassa.


title: Dire Straits

text: Kiertueen aikana nauhoitettu livetallenne "On The Night" julkaistiin seuraavana vuonna, ja se nappasi Top 5-listasijoituksia lukuisissa maissa mikä oli epätavallista livealbumille. Live-EP "Encores" menestyi myös hyvin Ranskassa, ja yhtyeen uran alkupuolen kappaleita sisältänyt "Live at the BBC" sai hyviä arvosanoja Yhdysvalloissa. Albumin julkaisun jälkeen Dire Straits lopetettiin virallisesti. Yhtyeen jäsenet ovat jatkaneet musikintekoa kukin soolourilla.


title: Gotlanti

text: Gotlanti () on Ruotsin ja varsinaisen Itämeren suurin saari. Gotlannin ainoa kaupunki on Visby.


title: Gotlanti

text: Gotlanti sijaitsee 90 kilometrin päässä Ruotsin mantereesta ja noin 130 kilometrin päässä Baltian rannikosta. Sen pinta-ala on 3 151,4 km², mikä on 0,8 % Ruotsin kokonaispinta-alasta. Rantaviivaa on noin 800 km, Fårön saari mukaan luettuna. Saaren leveys on 52 km ja pituus 176 km. Saaren ja samalla koko Gotlannin maakunnan korkein kohta on Lojsta hed, joka kohoaa 82 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suurin järvi on Bäste träsk, pinta-alaltaan 6,3 km².


title: Gotlanti

text: Gotlannissa on meri-ilmasto, joka aiheuttaa leudot talvet. Kesä tulee vähän myöhemmin kuin muualle Ruotsiin, mutta lämpimähkö ilmasto toisaalta pidentää syksyä. Kevät ja kesä ovat viileitä, syksy pitkä ja lämmin ja talvi yleensä leuto. Saarella on enemmän aurinkoisia tunteja vuodessa kuin muualla Ruotsissa. Kesällä keskilämpötila on 16°, talvella helmikuussa lämpötila saattaa olla rannikolla −1° ja saaren keskiosissa −2,5°. Sademäärä on pieni.


title: Gotlanti

text: Pinnanmuodoiltaan Gotlanti on hiekasta, kalkista ja korallista muodostunutta tasankoa. Saaren muodostuminen alkoi noin 400 miljoonaa vuotta sitten. Se sijaitsi päiväntasaajalla ja luonto oli samanlaista kuin Havaijilla. Tämä vaikutti myös saaren nykyiseen olomuotoon. Gotlannissa on paljon merkkejä tästä ajasta ja fossiileja voikin löytää mistä vain saaren alueella. Erilaisia fossiilisia lajeja on löydetty yli 2000.


title: Gotlanti

text: Rannoilla on paljon meren hiomia kalkkikivimuodostelmia, joita kutsutaan ruotsin kielessä nimellä "rauk" (raukki). Eniten niitä on Fårön luoteisrannikolla. Ne ovat kehittyneet 10 000 vuotta sitten. Useilla rannoilla on myös hiekkadyynejä. Yksi suosituista nähtävyyksistä on kalkkikiviluola Lummelundagrottan, joka sijaitsee rannikolla Visbystä pohjoiseen. Luolat ovat Gotlannin suosituin turistikohde. Kyseinen luolasto löydettiin 1948.


title: Gotlanti

text: Gotlannin vierellä sijaitsee kolme Fårötä pienempää saarta. Niistä Gotska Sandön on kansallispuisto. Kansallispuisto siitä tuli vuonna 1963. Stora Karlsö ja Lilla Karlsö ovat luonnonsuojelualueita ja niille järjestetään retkiä.


title: Gotlanti

text: Vesilintuja voi nähdä paljon, erityisesti Stora ja Lilla Karlsöllä. Niillä asuu esimerkiksi kiisloja ja ruokkeja. Eläimistä Gotlannissa näkee erityisesti lampaita. Saaren oma lammasrotu on nimeltään gotlanninlammas. Saaren vaakunaan on kuvattu lammas, mutta maakuntaeläin on kuitenkin siili. Siilit olivat mahdollisesti pyhiä eläimiä Gotlannissa kivikaudella.


title: Gotlanti

text: Gotlannista peräisin oleva hevosrotu on gotlanninruss. Russeja on ollut saarella mahdollisesti jo kivikaudella. Aikaisemmin ne olivat vientitavaraa: 1870-luvulla hevosia vietiin ulkomaille jopa 2 000. Vuosisadan vaihteessa niitä oli villeinä 150. Nykyisin samassa paikassa, Lojsta hedillä elää villejä russeja 50 kappaletta, muuten koko saarella niitä on yhteensä 7 000 – 8 000 kappaletta.


title: Gotlanti

text: Gotlannin aurinkoisuus näkyy myös esimerkiksi Gotska Sandönin ja Fårön hyönteisten määrässä.


title: Gotlanti

text: Kasvillisuudesta mainittakoon esimerkiksi erilaiset orkideat. Erityisesti alkukesällä orkideoja näkyy paljon. Kaikista Ruotsissa esiintyvästä 50 lajista kasvaa Gotlannista noin 40 (toisen lähteen mukaan vain 30) ja monet niistä ovat rauhoitettuja. Esimerkiksi harvinainen "Orchis spitzelii" kasvaa Ruotsissa ainoastaan Gotlannissa, sitä muistuttava miehenkämmekkä on puolestaan saarella yleinen. Monenlaisista muista luonnonkasveista esimerkiksi erilaiset hirvenjuuret ovat yleisiä.


title: Gotlanti

text: Visbyssä kasvaa niin paljon erilaisia ruusuja, että sitä sanotaan "ruusujen kaupungiksi". Ruusut kukkivat siellä myöhäiseen syksyyn asti, kasvitieteellisessä puutarhassa jouluun. Saarella on paljon lehdesniittyjä, joilla kasvaa orkideojen kevätesikkoja. Gotska Sandönin metsistä on löydetty yli 250 jäkälä-, 50 sammal- ja 400 putkilokasvilajia. Saarella kasvaa paljon mäntyjä.


title: Gotlanti

text: Puolet saaren pinta-alasta on metsää, mutta rannoilla metsät ovat tuulien muokkaamia. Valtapuulajina on mänty.


title: Gotlanti

text: Gotlanti tunnetaan eri ikäisistä muinaisjäännöksistään. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Gotlantiin kivikaudella 7 000 vuotta sitten. Saarella on vieläkin isoja kivihautoja (veneen muotoisia ja isoja röykkiöitä) pronssikauden jäljiltä. Veneen muotoisia hautoja eli "laivalatomuksia" on saarella yhteensä noin 350 ja ne on kaikki tehty noin 1000 eaa. Suurin niistä on 47 metriä pitkä ja 7 metriä leveä. Kaikkia ihmisiä ei kuitenkaan haudattu laivan muotoisiin hautoihin. Röykkiöhautoja on saarella 375, joista melkein kaikki sijaitsevat rannikolla. Niistä suurin Uggarde Roir on 45 metriä halkaisijaltaan ja 8 metriä korkea. 4 000 vuotta sitten asukkaita oli alkanut kerääntyä erityisesti rannikolle, jonkin verran myös sisämaahan. Linnavuorien jäänteitä on saarelta löytynyt noin 70, vaikka niitä on aikoinaan voinut olla enemmänkin. Rautakaudelta ja viikinkiajalta on säilynyt esimerkiksi talojen perustuksia ja kuvakiviä.


title: Gotlanti

text: Viikinkiaikana Gotlanti oli idäntien kaupan keskuksia. Monet gotlantilaiset olivat merimiehiä ja kauppiaita, joilla oli yhteyksiä ulkomaille ja jotka keräsivät suuria rikkauksia, joita piilotettiin maahan. Maasta on löytynyt roomalaisia rahoja, mutta myös 100 000 arabialaisia, saksalaisia ja muita eurooppalaisia rahoja viikinkiajalta. Keskiajalla rakennettiin myös paljon suuria taloja ja kirkkoja kivestä. Kaupankäynti alkoi siirtyä maanviljelijöiltä porvareille, ja Visbystä tuli 1200-luvulla tärkeä hansakaupunki saksalaisvaikutteineen. Se oli yksi Hansaliiton vaikutuspiirissä olleista kaupungeista: sieltä käytiin esimerkiksi gotlantilais-saksalaista kauppaa Novgorodiin. Gotlannin maaseudun poliittinen ja kulttuurillinen keskus oli keskiajalla Roma.


title: Gotlanti

text: Kirkkoja ja asuinrakennuksia rakennettiin erityisesti 1200-luvulla. Saarella on 92–94 ennen vuotta 1350 rakennettua kirkkoa ja yksi uudempi Slitessä. Monet kirkot kuuluivat eri luostareille. Esimerkiksi sisterssiläiset perustivat luostarin 1164 Romaan alueelle, joka silloin oli saaren poliittinen keskus. Keski-Gotlannissa kirkkoja on todella tiheässä: lyhyimmillään etäisyys on vain 20 kilometriä. Vanhimpia, norjalaisia sauvakirkkoja muistuttavia puukirkkoja ei ole enää yhtään jäljellä, mutta jäänteitä niistä on löydetty.


title: Gotlanti

text: Gotlannin tuomiokirkko St. Maria on rakennettu 1225 ja siitä tuli tuomiokirkko vuonna 1572. Se on yksi harvoista Visbyn ehjänä säilyneistä kirkoista. 1200-luvulta on peräisin myös Visbyn vanhaa kaupunkia ympäröivä 3,6 km pitkä kehämuuri, joka on Pohjois-Euroopan parhaiten säilynyt kaupunginmuuri. Visby onkin tyypillinen hansakaupunki kehämuurin, hyvin säilyneen katuverkon ja vanhimmillaan juuri keskiajalta peräisin olevien rakennusten perusteella.


title: Gotlanti

text: Gotlannin suuruuden ajan päättymiskohtana pidetään tanskalaisen kuninkaan Valdemar Atterdagin tekemää saaren valloitusta vuonna 1361. Saari oli vuosikausia Tanskan omistuksessa ennen Ruotsille siirtymistään. Vuosisatoja kestänyt laskusuuntaus aiheutti muun muassa monien rakennusten rappeutumisen, vaikka esimerkiksi kehämuuri säästyi purkamiselta. Gotlannista olisi voinut tulla myös osa Venäjää: venäläiset valloittivat saaren kolmeksi viikoksi huhti-toukokuussa 1808 Suomen sodan aikana.


title: Gotlanti

text: 1800-luvulla heräsi kiinnostus historiaan, jolloin kulttuuri ja talous alkoivat kehittyä ja samalla myös Visbyn leviäminen kehämuurin ympärille lisääntyi. Visby on ollut UNESCOn maailmanperintöluettelossa vuodesta 1995.


title: Gotlanti

text: Gotlannissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 57 308 asukasta. Kaikki asuivat Gotlannin läänissä, sillä Gotlannin maakunta ja Gotlannin lääni vastaavat toisiaan.


title: Gotlanti

text: Gotlannin pinta-ala on 3 140,1 km², joten väentiheys oli vuoden 2011 lopussa 18,3 asukasta neliökilometriä kohti. Visbyssä asukkaita on noin 22 700.


title: Gotlanti

text: Monet gotlantilaisista puhuvat omaa ruotsin murrettaan (). Gotlannissa puhutaan myös gotlannin kieltä (nimityksenä gutniska, gotländska tai gutamål), joka pohjautuu Gotlannin omaan erilliseen skandinaaviseen murteeseen (islanti, fääri, jotkin norjalaismurteet sekä kuolleet grönlanti ja norni pohjautuvat länsiskandinaavisiin murteisiin, kun taas ruotsi, tanska ja jotkin norjan murteet pohjautuvat itäskandinaavisiin murteisiin).


title: Gotlanti

text: Gotlannin asukasta kutsutaan ruotsiksi nimellä "gotlänning". Mutta jos hän on syntyperäinen gotlantilainen vähintään kolmannessa polvessa, hän on "gute".Gotlannin pääelinkeinoja ovat matkailu, maanviljely ja elintarviketeollisuus. Lehmiä, lampaita, sikoja ja kanoja kasvatetaan saarella. Viljan ja öljykasvien viljely on lisääntynyt, mutta Gotlannin markkinaosuus on suuri juuresten viljelyssä, josta se myös tunnetaan.


title: Gotlanti

text: Myös matkailu on yksi pääelinkeinoista. Ensimmäiset matkailijat tulivat saarelle 1800-luvun puolivälissä. Vuonna 2008 kävi saarella noin 775 000 matkailijaa. Suurin osa matkailijoista tulee muualta Ruotsista, mutta ulkomaalaisista suurin osa tulee Saksasta.


title: Gotlanti

text: Elintarviketeollisuuden lisäksi saarella on paljon puu-, kalkki- ja sementtiteollisuutta. Lisäksi louhitaan kiviä, esimerkiksi Kettelvikissä sijaitsee paikallisen kivenhakkaajan työtä esittelevä Kettelvikin kivimuseo. Slitessä, Gotlannin itärannikolla, on Pohjoismaiden suurin sementtitehdas. Tehdas pystyisi tuottamaan kaiken Ruotsissa käytettävän sementin, mutta 65 % tuotannosta menee vientiin. 1700-luvulla Pohjois-Gotlanti oli kalkkiteollisuuden keskus, saarella on edelleen vedellä täyttyneitä kalkkikaivoksia ja luhistuneita kalkkiuuneja.


title: Gotlanti

text: Yrityksiä saarella on 7 800. Suurin työnantaja on kuitenkin Gotlannin kunta. Kunta työllistää noin 6 700 ihmistä, yrityksistä suuria työllistäjiä ovat muun muassa Destination Gotland, Cementa ja Högskolan Gotland. Monilla on kuitenkin maanviljely sivuelinkeinona. Työllisyysprosentti oli vuonna 2008 84,1 % eli hivenen korkeampi kuin maassa keskimäärin.


title: Gotlanti

text: Saarella on myös noin 160 tuulivoimalaa, jotka tuottavat 20 % saaren sähköstä. Gotlannista tuli 19. syyskuuta 2005 Ruotsin ensimmäinen kunta, joka on pelkän digitaali-TV:n varassa.


title: Gotlanti

text: Maakunnilla ei ole Ruotsissa ollut virallista asemaa sen jälkeen kun läänit perustettiin vuonna 1634. Gotlannin maakunta vastaa kuitenkin alueeltaan Gotlannin lääniä ja Gotlannin kuntaa, jotka ovat hallinnollisia alueita.


title: Gotlanti

text: Toisin kuin muissa Ruotsin lääneissä, Gotlannin läänissä ei ole maakäräjiä (), vaan Gotlannin kunnanvaltuusto hoitaa myös maakäräjille kuuluvat tehtävät. Gotlannin maakäräjät lakkautettiin vuonna 1970.


title: Gotlanti

text: Vuonna 1971 voimaan astuneesta kuntauudistuksesta lähtien koko Gotlanti on muodostanut yhden ainoan kunnan, jossa maakäräjien ja kunnan hallinto ovat osittain yhdistyneet. Gotlannin kunnanvaltuustoa vastaavassa aluevaltuustossa, joka hoitaa myös maakäräjävaltuustolle kuuluvia tehtäviä, kuuluu 71 edustajaa. Kunnan perustamisesta lähtien keskusta oli pitkään johtava puolue. Vuonna 2006 valitussa valtuustossa on kuitenkin sosiaalidemokraateilla 24 paikkaa, keskustalla 17.


title: Gotlanti

text: Kaksikamaristen valtiopäivien aikana Gotlannista valittiin kolme edustajaa toiseen kamariin ja ensimmäiseen kamariin edustajat valittiin yhdessä Kalmarin läänin kanssa. Yksikamarisiin valtiopäiviin siirryttiin 1970-luvulla ja silloin Gotlanti sai kaksi paikkaa. Useimmiten molemmat paikat ovat menneet saaren molemmille suurille puolueille, sosiaalidemokraateille ja keskustalle.


title: Gotlanti

text: Almedalenin puistossa järjestetään vuosittain poliitikkojen viikko. Vuonna 2008 oli tapahtuman 40. juhlavuosi.


title: Gotlanti

text: Gotlanti koostuu useista historiallisista pitäjistä, jotka nykyisin on yhdistetty yhdeksi kunnaksi. Aikaisemmin saarella oli 92 pitäjää, jotka yhdistettiin ensin 14 kunnaksi vuoden 1952 kuntauudistuksessa ja yhdeksi kunnaksi 20 vuotta myöhemmin.


title: Gotlanti

text:
Pitäjät lakkautettiin varsinaisesti jo vuoden 1862 kuntauudistuksessa, jolloin niistä muodostettiin samannimiset maalaiskunnat.
Akebäck, Ala, Alskog Alva, Anga, Ardre, Atlingbo, Barlingbo, Björke, Boge, Bro, Bunge, Burs, Buttle, Bäl, Dalhem, Eke, Ekeby, Eksta, Endre, Eskelhem, Etelhem, Fardhem, Fide, Fleringe, Fole, Follingbo, Fröjel, Fårö, Gammelgarn, Ganthem, Garde, Gerum, Gothem, Grötlingbo, Guldrupe, Hablingbo, Hall, Halla, Hamra, Hangvar, Havdhem, Hejde, Hejdeby, Hejnum, Hellvi, Hemse, Hogrän, Hörsne


title: Gotlanti

text:
Klintehamn, Kräklingbo, Källunge, Lau, Levide, Linde, Lojsta, Lokrume, Lummelunda, Lye, Lärbro, Martebo, Mästerby, Norrlanda, När, Näs, Othem, Roma, Rone, Rute, Sanda, Silte, Sjonhem, Sproge, Stenkumla, Stenkyrka, Stånga, Sundre, Tofta, Träkumla, Vall, Vallstena, Vamlingbo, Viklau, Visbyn pitäjä, Visby (kaupunki), Vänge, Västergarn, Västerhejde, Västkinde, Öja, Östergarn
Othem muutettiin Sliten kauppalaksi vuonna 1936. Visbyn pitäjä liitettiin Visbyn kaupunkiin samana vuonna.


title: Gotlanti

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksen jälkeen Gotlannissa oli seuraavat kunnat:
Maalaiskuntia pohjoisesta etelään lueteltuina olivatRuotsin asevoimat luopui läsnäolosta saarella 2005, ja saarella oli vain muutaman sadan miehen suuruinen kodinturvajoukko Hemvärnet ja sen kymmenen vakituista sotilaskouluttajaa. Puolustusvoimien työntekijöitä on saarella yhteensä muutamia kymmeniä. Keväällä 2015 Ruotsin puolustusministeriö ilmoitti kuitenkin joukko-osaston avaamisesta saarelle lisärahoituksen turvin.


title: Gotlanti

text: Saarelle pääsee lentokoneella, Visbyn lentoasemalle lennetään esimerkiksi Brommasta ja Arlandasta. Lisäksi ympärivuotisia yhteyksiä on Linköpingiin ja Norrköpingiin, kesällä lennetään myös muihin kaupunkeihin. Lentoliikenne aloitettiin kesällä 1933 vesilentokoneella ja 1944, kaksi vuotta lentoaseman valmistumisen jälkeen, aloitettiin ympärivuotinen lentoliikenne.


title: Gotlanti

text: Destination Gotland -yrityksen laivat kulkevat Visbyyn Oskarshamnista ja Nynäshamnistä. Vuonna 2008 laivamatkustajia yrityksen kautta oli 1,6 miljoonaa. 1800-luvulla alkoivat höyrylaivat kulkea Gotlantiin. Aikoinaan kaupunkiin oli vaikea päästä laivalla tietyillä tuulilla ,ja vasta 1980-luvun puolivälissä tehdyn satamaremontin jälkeen paikalla on ollut hyvät edellytykset päivittäiselle lauttaliikenteelle. Öölannin ja Gotlannin välillä on liikennöinyt lautta kesäisin vuodesta 2007. Suomesta esimerkiksi Kristina Cruises järjestää risteilyjä Gotlantiin.


title: Gotlanti

text: Saari on yksi parhaista paikoista Ruotsissa pyöräilylomaa varten.


title: Gotlanti

text: Visbyssä sijaitsee akuuttiin hoitoon keskittynyt sairaala, joka on remontoitu ja laajennettu 1990-luvun puolivälissä. Terveysasemia on Romassa, Slitessä, Hemsessä, Klintehamnissa ja kolme Visbyssä ympäristöineen.


title: Gotlanti

text: Saarella on 30 peruskoulua, joista seitsemässä myös yläaste. Niiden lisäksi on kaksi lukiota, toinen Visbyssä ja toinen Romassa. Jatko-opintoja tarjoaa Visbyssä sijaitseva Uppsalan yliopiston Gotlannin kampus.


title: Gotlanti

text: Peppi Pitkätossusta kertovia elokuvia on kuvattu Gotlannissa. Peppi Pitkätossun talo Huvikumpu sijaitsee Kneippbyssä, lähellä Visbytä.


title: Gotlanti

text: Myös muutamia Gotlannissa asuneen Ingmar Bergmanin elokuvia kuvattiin saarella.


title: Gotlanti

text: Gotlannin lääninteatteri () pitää pääpaikkanaan erästä vanhaa kirkkoa Visbyssä, mutta tekee kiertueita koko saarella. Roma teatern puolestaan on esittänyt vuodesta 1989 alkaen Roman luostarin raunioilla joka kesä jonkin William Shakespearen näytelmän.


title: Gotlanti

text: Saarella on myös monia museoita. Monet ovat vanhoja maatiloja, joista on myöhemmin tullut museoita. Kalkkiteollisuuden historiasta kertoo "Bläse kalkbruksmuseum", Gotlannin historiasta Visbyssä sijaitseva "Gotlands fornsal". Erikoisuuksista kiinnostuneille "pakollinen" nähtävyys on Visbyn vanhassa kaupungissa sijaitseva DBW:n puutarha, jossa on paljon ulkomaisia lajeja.


title: Gotlanti

text: Tapahtumista tunnetuimpia on Visbyssä vuosittain järjestettävä keskiaikatapahtuma, "Medeltidsveckan".


title: Gotlanti

text: Gotlantilaisista urheilujoukkueista menestynein on ollut naisten koripallojoukkue Visby Ladies Basket Club, joka voitti Ruotsin mestaruuden vuonna 2005. Salibandyjoukkueista naisten "Endre IF" pelaa Ruotsin Elitserienissä ja miesten "Visby IBK" ykkösdivisioonassa.


title: Gotlanti

text: Saarella ajetaan vuosittain suuri endurokilpailu "Gotland Grand National", johon osallistuu yli 2000 ajajaa. Vuonna 2008 oli 25. kerta, kun tapahtuma järjestettiin. Uusimpia urheilutapahtumia on elokuussa järjestettävä pyöräilykilpailu "Gotland Bike Battle". Saaren pohjoisosassa, Kappelshamnissa sijaitsee Gotland Ring -moottorirata.


title: Gotlanti

text: Gotland Runt on Pohjoismaiden suurin purjehduskilpailu. Gotlandin kiertoon osallistuu lähes 300 purjevenettä vuosittain. Kilpailun järjestää joka vuosi kesä-heinäkuun vaihteessa Ruotsin kuninkaallinen pursiseura, KSSS. Purjehduskilpailu alkaa Sandhamista ja päättyy päättyy samaan paikkaan kahden - neljän vuorokauden kuluttua.


title: Gotlanti

text: Ruotsin prinsessa Leonore on Gotlannin herttuatar.


title: Yliopiston kansleri

text: Yliopiston kansleri on muutamissa Suomen yliopistoissa käytettävä korkea tehtävänimike, jonka hoitajan tehtävänä on edistää tieteitä ja valvoa yliopiston yleistä etua ja toimintaa. Jos yliopistossa on kansleri, hän on yliopiston ylin viranomainen. Yliopistolain mukaan Helsingin yliopiston kanslerilla on oikeus olla läsnä ja käyttää puhevaltaa valtioneuvostossa käsiteltäessä Helsingin yliopistoa koskevia asioita. Alkujaan Helsingin yliopiston ja sen edeltäjien kansleri oli kuninkaan ja sittemmin keisarin nimittämä hallitsijan edustaja autonomisessa yliopistossa. Historian kuluessa kanslerin rooli on muuttunut tästä yliopiston korkeimmaksi edustajaksi valtiollisissa ja yhteiskunnallisissa yhteyksissä. Tästä historiasta johtuen kanslerin muodollisen nimityksen teki aina vuoteen 2009 asti tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä, joskin käytännössä yliopiston asettamasta ehdokkaasta. Vuoden 2010 alusta lukien yliopistot ovat nimittäneet kanslerinsa itse.


title: Yliopiston kansleri

text: Kanslerin tehtävistä määrätään nykyisin yliopistojen sisäisissä johtosäännöissä. Esimerkiksi Helsingin yliopistossa kansleri nimittää yliopiston professorit ja myöntää dosentin arvot sekä myöntää luvat promootioiden järjestämiseen. Lisäksi kansleri vastaa yliopiston sisäisen tarkastuksen järjestämisestä. Yliopiston omista varoista myönnettävällä kanslerin matkatuella rahoitetaan yliopiston tutkijoiden ja opettajien tieteellisiä ulkomaanmatkoja. Aiemmin kansleri ratkaisi myös tiettyihin virantäyttöasioihin liittyviä laillisuusmuistutuksia ja vahvisti yliopiston johtosäännöt ja muut määräykset. Kanslerin apuna toimii lainoppinut kanslerinsihteeri ja esikuntana kanslerinvirasto.


title: Yliopiston kansleri

text: Kanslerin valintatavasta määrätään nykyisin yliopistojen omissa johtosäännöissä. Käytännössä esimerkiksi Helsingin yliopistossa on ollut pitkään tapana, että kanslerin jäädessä eläkkeelle uudeksi kansleriksi on siirtynyt yliopiston senhetkinen rehtori.


title: Yliopiston kansleri

text: Yliopistojen kanslerit Suomessa:


title: Kasetti

text: Kasetti voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Creative Commons

text: Creative Commons on Yhdysvalloissa vuonna 2001 perustettu voittoa tavoittelematon järjestö, joka pyrkii edistämään luovan työn tuotteiden levittämistä maksuttomien juridisten työkalujen avulla. Järjestö tarjoaa erilaisia lisenssejä, joilla voi määrätä, mitkä tekijänoikeuslain suomista yksinoikeuksista tekijä pitää itsellään ja mitkä jakaa muille. Creative Commonsin työkalujen avulla on myös mahdollista julkaista teoksia Internetissä niin, että ne on helppo löytää.


title: Creative Commons

text: Vuonna 2008 internetissä oli arviolta yli 130 miljoonaa CC-lisensoitua teosta. Lokakuussa 2011 jo pelkästään kuvapalvelu Flickrissä oli 200 miljoonaa CC-lisensoitua kuvaa.


title: Creative Commons

text: Creative Commons Inc perustettiin vuonna 2001. Creative Commons -lisenssien ensimmäinen versio 1.0 on suomennettu vuonna 2004. Suomessa sivuista ja lisensseistä vastasivat tuolloin Taideteollinen korkeakoulu sekä Tietotekniikan tutkimuslaitos HIIT. Seuraavia versioita 2.0 ja 3.0 ei suomennettu. Version 4.0 kansainvälinen kehitystyö alkoi vuonna 2012 ja siinä yhtenä pyrkimyksenä oli huomioida eurooppalainen tietokantojen lähioikeussuoja.


title: Creative Commons

text: Vuonna 2012 Creative Commonsin Suomen toiminnan vastuu siirtyi Aalto-yliopistolle. Suomen toiminnoista vastaavat tutkijat Tarmo Toikkanen (Medialaboratorio) ja Sanna Marttila (Medialaboratorio) sekä tekijänoikeusasiamies Maria Rehbinder (Taideyliopistojen tekijänoikeuspalvelut).


title: Creative Commons

text: Versio 4.0 suomennettiin vuonna 2014 ja CC0 vuonna 2015.


title: Creative Commons

text: Creative Commons -lisenssijärjestelmä koostuu neljästä eri ehdosta, joista johdetaan kuusi erilaista päälisenssiä. CC-lisenssien lähtökohtana on, että kaikilla on oikeus tehdä teoksesta kopioita, esittää ja näyttää teos julkisesti, levittää ja välittää teosta eteenpäin sekä tehdä siitä johdannaisteoksia. Näitä perusoikeuksia voidaan rajoittaa käyttämällä erilaisia ehtoja.


title: Creative Commons

text: CC-lisenssien neljä ehtoa ovat:


title: Creative Commons

text: Päälisenssit kirjoitetaan siten, että ensimmäisenä on kirjainyhdistelmä CC. Tätä seuraa välilyönti ja väliviivoilla eroteltu luettelo lisenssiehtojen lyhenteistä. Ehdoista ensimmäinen on aina BY, jonka jälkeen tulee mahdollinen NC ja jota seuraa mahdollinen kolmas ehto.


title: Creative Commons

text: Ehtoja yhdistelemällä saadut päälisenssit ovat:Peruslisenssien lisäksi Creative Commonsilla on erityinen CC0-lisenssi, jolla tekijä voi luopua kaikista oikeuksistaan teokseen siinä määrin kuin se on lainsäädännön puitteissa mahdollista. Suomessa tekijä ei voi luopua moraalisista oikeuksistaan, joten tekijän nimi tulee aina mainita.


title: Konsistori

text: Konsistori (, kokouspaikka) nimitystä käytetään useiden kirkollisten ja yliopistollisten virkakuntien yhteydessä.


title: Konsistori

text: Yliopiston konsistori ("consistorium academicum") oli Helsingin yliopiston ylin hallintoelin 1640-2009. Vuoteen 1991 asti yliopistossa oli sekä suuri että pieni konsistori päätöksentekoa varten. Suureen konsistoriin kuuluivat kaikki yliopiston professorit. Vuodesta 1992 eteenpäin suuri konsistori on ollut lähinnä seremoniallinen elin, jonka tehtävänä on edistää tieteiden välistä yhteistoimintaa ja ylläpitää akateemisia perinteitä. Suuri konsistori toimii näiden periaatteiden mukaisesti edelleen.


title: Konsistori

text: Konsistori oli vuoteen 2009 asti Helsingin yliopiston ylin päättävä hallintoelin. Konsistori vastasi merkittävistä linjauksista, kun taas rehtori johti yliopiston toimintaa. Vuoden 2009 yliopistolain uudistamisen jälkeen myös Helsingin yliopistossa on hallitus, kuten muissa yliopistoissa aiemmin.


title: Konsistori

text: Helsingin yliopiston konsistorin viimeinen kokoonpano oli seuraava:Konsistorin kokouksissa oli läsnäolo- ja puheoikeus vararehtoreilla sekä Svenska social- och kommunalhögskolanin rehtorilla.


title: Konsistori

text: Konsistorin tehtävänä oli kehittää yliopiston toimintaa, päättää keskeisistä toiminnan ja talouden linjauksista, määrittää yliopiston kanta periaatteellisesti tärkeisiin asioihin, määrittää yliopiston rakenne ja toimintaperiaatteet johtosääntöjen avulla. Käytännössä konsistori esimerkiksi hyväksyi yliopiston strategian, sitä täydentävät toimenpideohjelmat, määrärahojen jaon yleiset periaatteet sekä toimintakertomuksen. Lisäksi konsistori kohdensi määräaikaiset poolivirat, päätti uusien opiskelijoiden määrästä ja valintaperusteista, vahvisti yliopiston tilinpäätöksen, vahvisti omien varojen talousarvion ja tilinpäätöksen sekä määräsi erillisten laitosten johtokuntien jäsenet. Konsistori myös asetti yliopiston tärkeimmät toimikunnat.


title: Konsistori

text: Konsistori valittiin vaaleilla kolmen vuoden toimikaudeksi. Vaaleissa professorit, muut opettajat ja tutkijat ja muu henkilöstö äänestivät edustajansa. Opiskelijoiden edustajat valitsi ylioppilaskunta. Konsistorin yliopiston ulkopuolisen jäsenen valitsi yliopiston kollegio.


title: Konsistori

text: Uuden yliopistolain myötä konsistorin nimi vaihtui hallitukseksi, ja ulkopuolisten jäsenten määrä kasvoi. Rehtori toimii hallituksen esittelijänä, ja puheenjohtajana on ulkopuolinen jäsen.


title: Konsistori

text: "Kardinaalikonsistori" on katolisen kirkko-oikeuden piiriin kuuluva paavin johtama kardinaalikollegion yleiskokous.


title: Konsistori

text: "Piispallinen konsistori" on katolisessa kirkossa piispan rinnalla toimiva kollegiaalinen tuomioistuin, joka toimii ensimmäisenä oikeusasteena kirkollisissa asioissa.


title: Konsistori

text: Konsistori oli Saksassa kirkon virasto, joka käytti piispalle kuulunutta hallinto- ja tuomiovaltaa. Sen muodostivat hallitsijan asettamat papit ja maallikot, ja sen puheenjohtajana toimi yleensä lakimies. Konsistorin toimeenpanovaltaa käytti kenraalisuperintendentti.


title: Konsistori

text: Konsistoriksi on nimitetty myös reformoidun kirkon seurakuntaneuvostoa, jonka muodostavat papit ja seurakunnan vanhimmat.


title: Konsistori

text: Ruotsissa ja Suomessa nimitettiin konsistoreiksi ("consistorium ecclesiasticum") 1500-, 1600- ja 1700-luvulla tuomiokapituleja.


title: Konsistori

text: "Valtakunnankonsistoriksi" ("consistorium regni") nimitettiin Ruotsissa kokousta, johon ottivat osaa valtiopäiville kokoontuneet piispat ja papit. Se toimi eräänlaisena kirkollisena keskuselimenä.


title: Yhdysvaltain maavoimat

text: Yhdysvaltain maavoimat ("United States Army") on yksi viidestä Yhdysvaltain asevoimien puolustushaarasta.


title: Yhdysvaltain maavoimat

text: Yhdysvaltain ensimmäisen presidentin George Washingtonin katsotaan perustaneen Yhdysvaltain maavoimat. Sen välitön edeltäjä oli puolisotilaallinen Minute Men -vastarintaliike, jonka jäsenten piti järjestön nimen mukaisesti olla minuutin lähtövalmiudessa hälytyksen tullessa. Ensimmäisen sotansa Yhdysvaltain maavoimat kävi itsenäisyyden puolesta brittien "punatakkeja" vastaan 1775–1776. Lopullisen voittonsa se sai ranskalaisten avustuksella.


title: Yhdysvaltain maavoimat

text: Myöhemmin Yhdysvaltain maavoimat oli mukana niin sanotuissa intiaanisodissa, joissa intiaanit pakotettiin luovuttamaan alueensa valkoisille siirtolaisille. Yhdysvaltain maavoimien tunnetuimpia upseereita on temperamenttinen George Armstrong Custer, joka johti 7. ratsuväkiprikaatinsa itsemurhaksi osoittautuneeseen hyökkäykseen yhdistyneiden heimojen leiriä vastaan Little Bighornissa.


title: Yhdysvaltain maavoimat

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Yhdysvaltain maavoimien divisioonat käänsivät sodan painopisteen ympärysvaltojen voitoksi saksalaisia vastaan vuonna 1917. Ympärysvallat saattoivat tällöin pelkällä lukumäärällään saattaa saksalaisten taktiikan kaaokseen: operaatioihin kuului harhautushyökkäyksiä, pieniä saarrostuksia ja laajoja kiertoliikkeitä.


title: Yhdysvaltain maavoimat

text: Toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain maavoimat kävi kahta sotaa samanaikaisesti ja sen käytössä oli suunnattomat resurssit. Se menestyi vahvan ilma-aseen tukemana.


title: Yhdysvaltain maavoimat

text: Korean ja Vietnamin sodissa toisen maailmansodan taktiikkaan pitäytynyt Yhdysvaltain maavoimat oli vaikeuksissa vastapuolen harrastamaa sissisotataktiikkaa vastaan. Vietnamin sota oli ensimmäinen niin sanottu epäsymmetrinen sota, jossa pieni ja vaikeasti havaittava vihollinen saattoi kätkeytyä siviiliväestön joukkoon iskien vain siellä, missä se oli sille edullisinta.


title: Yhdysvaltain maavoimat

text: Persianlahden sodassa Irakin valloittaman Kuwaitin itsenäisyyden palauttamiseksi käydyissä sotatoimissa maahyökkäystä edelsi useiden viikkojen ilmasodankäynti. Maahyökkäyksessä päävastuu oli maavoimilla, mutta myös merijalkaväenjoukkoja osallistui taisteluihin.


title: Yhdysvaltain maavoimat

text:
Yhdysvaltain maavoimissa palvelee noin 471 000 sotilasta eli se on Yhdysvaltojen henkilöstöltään suurin puolustushaara. Yhdysvalloissa ei ole yleistä asevelvollisuutta vaan ammattiarmeija. Maavoimat jakautuu ammattiarmeijaan ("Regular Army"), reserveihin ("Army Reserve") ja osavaltiohallintojen alaisiin kansalliskaartin yksiköihin ("National Guard"), jotka tarvittaessa voidaan liittää myös tavallisiin joukkoihin. Maavoimilla on useita erikoisjoukkoja, kuten Delta Force.
Yhdysvaltain maavoimien komentoketju:


title: Yhdysvaltain maavoimat

text: Maavoimien päätehtävänä on Yhdysvaltojen suojaaminen, kun merijalkaväen tehtävänä on suorittaa mm. maihinnousut. Kuitenkin maavoimilla on joukkoja ympäri maailman. Vaikka merijalkaväki on ensisijainen joukko, maavoimat ovat osallistuneet useisiin sotiin ulkomailla.


title: Inspehtori

text: Inspehtori on osakunnan valvoja, jonka tulee olla yliopiston virkaan nimitetty professori. Inspehtorin tehtävänä on tukea ja valvoa osakunnan toimintaa sekä olla yhdyssiteenä yliopiston ja osakunnan välillä. Alun perin inspehtorin tehtävänä oli valvoa ja hillitä riehakkaasti juhlivia ylioppilaita. Osakuntalaitos perustettiin, jotta huonotapaiset ylioppilaat saataisiin kuriin. Osakuntien inspehtorit muodostavat inspehtorikollegion, jolle voi valittaa osakunnan tekemästä päätöksestä. Puheenjohtajana toimii pisimpään inspehtorina toiminut.


title: Messina

text: Messina (, ) on Sisilian kolmanneksi suurin kaupunki Italiassa Messinansalmen rannalla. Se on Messinan metropolikaupungin pääkaupunki. Messinan asukasluku on noin .


title: Messina

text: Messina on merkittävä kauppa- ja satamakaupunki. Sen satama on merkittävä sekä Manner-Italiaan suuntautuvan laivaliikenteen että muun muassa sitrushedelmien viennin ansiosta. Messinassa on tekstiili-, huonekalu- ja kemianteollisuutta.


title: Messina

text: Messina sijaitsee Sisilian saaren Manner-Italiasta eli Apenniinien niemimaasta erottavan Messinansalmen rannalla lähellä saaren koilliskärkeä. Kaupungissa on luonnonsatama, jota suojaa sirpin muotoinen niemi. Etäisyys Messinasta Palermoon on noin 224 kilometriä ja saaren koilliskärkeen noin kymmenen kilometriä. Messinansalmen toisella puolella sijaitsee Reggio di Calabrian kaupunki.


title: Messina

text: Messina perustettiin kreikkalaisena siirtokuntana joskus vuoden 735 eaa jälkeen. Sen alkuperäinen nimi oli "Zankle" (”Sirppi”), mikä viittasi kaupungin satamalahtea suojaavan niemen muotoon. Noin vuonna 488/487 eaa. kaupungille annettiin uusi nimi "Messene" (doorilaisittain "Messana") Kreikan Messenen mukaan.


title: Messina

text: Kaupunki sijaitsi keskeisellä paikalla merenkulun kannalta ja hallitsi Sisilian ja Italian välistä salmea, minkä ansiosta se nousi kukoistavaksi merenkulku- ja kauppakaupungiksi. Kaupunki hallitsi salmea 400-luvun eaa. alkupuolelle, jolloin herruus siirtyi Rhegionille. Se säilyi kuitenkin merkittävänä ja kukoistavana läpi koko antiikin ajan. Hellenistiseltä kaudelta lähtien Messeneä asuttivat mamertiinit. Kaupunki tuli Rooman vallan alle ensimmäisen puunilaissodan (264–241 eaa.) myötä. Rooman kansalaisoikeudet kaupunkilaiset saivat noin vuonna 36 eaa.


title: Messina

text: Kaupunki säilyi keskeisen sijaintinsa ansiosta merkittävänä läpi keskiajan. Saraseenit valtasivat sen vuonna 843.


title: Messina

text: Messina tuhoutui lähes kokonaan voimakkaassa vuoden 1908 maanjäristyksessä. Järistyksessä kuoli eri arvioiden mukaan – ihmistä. Siellä on kuitenkin säilynyt yliopisto vuodelta 1548 ja katedraali 1100-luvulta. Antiikin aikaisia jäänteitä kaupungissa ei ole säilynyt.


title: Kuraattori

text: Kuraattori (latinan sanasta "curare": huolehtia, hoitaa, vaalia) voi olla sosiaalityöntekijä, joka toimii koulussa lasten ja nuorten parissa koulun oppilashuollossa, osakunnan toiminnan johtaja tai taidenäyttelyn järjestäjä.


title: Kuraattori

text: Helsingin yliopiston osakunnilla on kuraattorit. Osakuntien kuraattorit ovat osakunnan toimintaan hyvin perehtyneitä, yleensä ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita jäseniä. Ensimmäiset kuraattorit aloittivat osakunnissa 1680-luvulla . Kuraattorin tehtävänä on johtaa osakunnan toimintaa inspehtorin keskittyessä yhteyksiin yliopiston ja osakunnan välillä.


title: Kuraattori

text: Myös monilla Helsingin yliopiston tiedekuntajärjestöillä on kuraattori, esimerkiksi valtiotieteellisen tiedekunnan Kannunvalajilla, Svenska social- och kommunalhögskolanin StudOrgilla ja Yliopiston farmasiakunnalla. Näissä järjestöissä kuraattori on yleensä vanhempi opiskelija tai valmistunut yhdistyksen entinen jäsen, jonka tehtävänä on tukea ja neuvoa järjestön hallitusta. Muutamissa opiskelijajärjestöissä kuraattorin tehtävää vastaa seremoniallinen yhdistyksen puheenjohtajan tehtävä, esimerkiksi Pykälä ry:ssä.


title: Kuraattori

text: Englanninkielinen sana "curator" tarkoittaa muun muassa museon intendenttiä. Kuraattori-sana alkoi Suomessa 1980-luvulta alkaen tarkoittaa myös näyttelyn ja erityisesti taidenäyttelyn järjestäjää. Kuraattori voi organisoida esimerkiksi taidemuseossa tai taidegalleriassa esitettäviä taidenäyttelyitä. Kuraattorin työ on kuratointia. Kuraattoria kutsuttiin aikaisemmin Suomessa näyttelykomissaariksi, mutta nykyisin kuraattori-sana on korvannut sen. Näyttelykuraattorit toimivat usein varsinkin kansainvälisten taidenäyttelyiden järjestäjinä.


title: Kuraattori

text: Kuraattori saattaa valita näyttelyn taiteilijat, järjestää sen rahoitusta, markkinointia ja tiedotusta sekä hoitaa näyttelyn järjestämiseen liittyviä käytännön asioita. Kuraattori toimii usein yhteyshenkilönä esimerkiksi taidemuseon tai taidegallerian, sponsoreiden ja taiteilijoiden välillä. Kuraattori laatii usein taidenäyttelyn konseptin, jossa määritellään sen idea, tarkoitus ja tavoitteet. Kuraattori on tässä mielessä paljolti sama kuin tuottaja.


title: Kuraattori

text: Vuonna 2007 perustettu Suomen Kuraattorien Yhdistys SKY ry toimii Suomessa taiteen ja kulttuurin kentällä sekä instituutioissa että itsenäisesti työskentelevien kuraattorien ja alan muiden toimijoiden aatteellisena etujärjestönä. Se pyrkii vakiinnuttamaan kuraattorien ammattinimikkeen, tekemään kuraattorien työtä ja työnkuvaa tunnetuksi sekä parantamaan heidän työmahdollisuuksiaan.


title: Spede Show

text: Spede Show on Spede Pasasen Mainos-TV:lle tekemä sketsisarja, jossa olivat Speden lisäksi mukana muun muassa Vesa-Matti Loiri ja Simo Salminen. Sarjaa tehtiin vuosina 1964 (nimellä Spede-show), 1968–1974 ja 1984–1987. Sarjassa nähtiin ensimmäisen kerran useita tunnettuja sketsihahmoja, kuten Loirin esittämät Uuno Turhapuro ja Nasse-setä.


title: Spede Show

text:
Ensimmäinen "Spede-show"-ohjelma lähetettiin 10. tammikuuta 1964. Se oli 15 minuutin pituinen suoralähetys. Kevään ja syksyn 1964 aikana Spede esiintyi yhdessä Simo Salmisen kanssa yhteensä 21 ohjelmassa. Viimeinen ohjelma esitettiin 11. joulukuuta 1964. Ohjelmista ei ole säilynyt yhtään tallennetta. Ohjelmien ohjaajina toimivat Ilkka Linnasalmi, Juhani Kauppinen, Veikko Kerttula ja Pekka Parikka.
15-minuuttisen show’n jälkeen Spede teki keväällä 1965 sketsisarjan "Speden saluuna" (1965) ja sen jälkeen yhdessä Ere Kokkosen ja Jukka Virtasen kanssa sketsisarjoja "Spedevisio" (1965–1970) ja "50 pientä minuuttia" (1967–1971). Myös "Spede Show" -nimellä tehtiin ohjelmia "Spedevision" ja "50 pientä minuuttia" ohjelmien välillä 1968–1971. "Spede Show" vakiintui pysyväksi nimeksi vuodesta 1971 lähtien. Mustavalkoista show’ta jatkettiin vuoteen 1974 asti, jonka jälkeen Spede lopetti televisio-ohjelmien tekemisen kokonaan ja keskittyi entistä enemmän elokuviin. Lopettamispäätökseen vaikutti paljon erimielisyydet MTV:n ohjelmajohtajan Leo Mellerin kanssa. Spede palasi takaisin MTV:lle, kun Meller jäi eläkkeelle. Vuosina 1975–1976 ohjelmista esitettiin uusintoja ja koostejaksoja. 1960- ja 1970-lukujen ohjelmista on säilynyt vain muutamia jaksoja, kun kalliita kuvanauhoja käytettiin uudelleen ja joitain nauhoja on kadonnut tai tuhoutunut. 1980-luvun kaikki ohjelmat ovat tallessa MTV3:n arkistoissa.


title: Spede Show

text: Uuno Turhapuro esiintyi ensimmäisen kerran Spede show’ssa vuonna 1971, ensimmäisessä sketsissä tosin nimellä Usko. Uuno syntyi siten, että Vesa-Matti Loiri meni yksin maskiin ja maskeerasi itsensä Uunon näköiseksi. Hänen tultuaan maskista Uunon näköisenä ohjaaja Inkeri Pilkama oli kauhistunut törkyistä ulkomuotoa, mutta Spede hihkui innoissaan koska hahmo oli juuri sellainen kuin hän oli mielessään kuvitellut. Uuno ja Marjatta Raidan tulkitsema vaimo esiintyivät noin 20 sketsissä. Uuno Turhapurosta tuli Spede show’n suosituin hahmo, jopa niin suosittu, että Spede päätti kokeilla tehdä tästä myös elokuvaa. Ensimmäinen Uuno Turhapuro -elokuva sai ensi-iltansa 1973.


title: Spede Show

text: Uunon lisäksi muita sketsejä ja hahmoja olivat muun muassa Simo Salmisen esittämä ”Kammottava röyhtäisijä”. Röyhtäisijä-sketseissä Pentti Siimeksen esittämä mies pelkäsi kotona milloin mistäkin kaamea röyhtäisijä ilmestyy ja röyhtäisee. Siimeksen esittämä ujo mies ei uskaltanut kosia tyttöystäväänsä eikä ostaa hänelle rintaliivejä kaupasta. Useissa jaksoissa oli mukana myös Iltasatu-sketsi, jossa Speden näyttelemä isä yrittää kertoaa lapselleen (Pentti Siimes) iltasatua, mutta lapsi keskeyttää ja alkaa tehdä tarkentavia kysymyksiä ja monesti myös puheet karkaavat muihin aiheisiin. Vuonna 1974 mukaan tulivat huonosti suomea puhuva herra Tossavainen (Seppo Laine) ja tätä auttava psykiatri Pehmeäleff (Jyrki Kovaleff). Tossavainen ja Pehmeäleff esiintyivät myös Speden elokuvassa "Viu-hah hah-taja" (1974) ja Tossavainen yksin elokuvassa "Lottovoittaja UKK Turhapuro" (1976).


title: Spede Show

text: Spede kiinnostui 1970-luvulla trikkitekniikasta. Trikkien avulla tehtiin mitä ihmeellisimpiä temppuja ja esityksiä, muun muassa Speden kääpiötanssi, tanssivat nuket ja Spede luurankona. Edellämainittujen lisäksi Spede käytti sketsissä ”Väkivalta” hyödykseen MTV:n silloin omistuksessa ollutta Ampexin valmistamaa videokuvan magneettilevytallenninta. Sketsissä on nähtävissä kuvan hidastusta, nopeutusta sekä edestakaista kuvan liikettä, joka ei siihen aikaan ollut videonauhureilla mahdollista.


title: Spede Show

text: Vuonna 1981 ohjelmasta esitettiin parhaat palat-koosteita. Vuonna 1982 Spede suunnitteli ohjelman uutta tulemista, mutta Vesa-Matti Loirin työkiireiden takia uusia sketsejä ei tehty, vaan vanhoista sketseistä tehtiin kaksi koosteohjelmaa, jotka Spede, Vesa-Matti Loiri ja Simo Salminen juonsivat. Juonnot kuvattiin värillisinä, sketsit olivat mustavalkoisia.


title: Spede Show

text: Tammikuussa 1984 aika oli vihdoin kypsä ja uusi, värillinen "Spede Show" näki päivänvalon. Ohjelmat jatkuivat vuoden 1987 loppuun asti. ”Ei ole pakko katsoa, mutta lähes välttämätön nähdä”, oli Speden mainoslause ohjelmalleen 1980-luvulla. "Spede Show’n" ohjaajana toimi vuosina 1971–1987 Inkeri Pilkama. Myös Ere Kokkonen ohjasi pari ohjelmaa vielä 1980-luvulla.


title: Spede Show

text: 1980-luvun "Spede Show’n" suosituimpia sketsihahmoja olivat muun muassa lapsia vihaava lastenohjelman juontaja Nasse-setä (Loiri), laulaja Jean-Pierre Kusela (Loiri), laulu- ja soitinyhtye Bluff Brothers (tuttu Spede-ohjelmista jo 1960-luvulta), Mänttien TV-aseman juontajat Auvo ja Kultsi (Loiri ja Salminen), TV-kuuluttaja Tyyne (Loiri) sekä 4-, 5, ja 6-vuotiaat pikkupojat (Pasanen, Salminen ja Loiri). Auvo ja Kultsi sekä Pikkupojat saivat myös omat elokuvansa; "Hei kliffaa hei" (1985) ja "Pikkupojat" (1986).


title: Spede Show

text: 1980-luvulla vakiosketsinä olivat myös esim. naisen logiikka-, puistonpenkki- ja lääkäri-sketsit, urheiluselostaja Vode, kaamea röyhtäisijä, sanomalehtikatsaukset, muovipussin käyttöideat, koeavioliitot, kuolemaantuomittu, marsilaiset, röyhtäilevä uutistenlukija ja väärinkäsitysnäytelmät.


title: Spede Show

text: Vuonna 1984 "Spede Show’n" kielikurssiohjelma "Practical English in Practice" edusti MTV:tä viihdeohjelmien Montreux’n Kultainen Ruusu -festivaaleilla. Ohjelma sai kansainvälisen lehdistön kunniamaininnan. Vuonna 1985 Montreux’hön festivaaleille MTV:tä edustamaan lähetettiin Speden ohjelma "Open the door, please".


title: Spede Show

text: "Spede Show’n" loputtua alkoi Vesa-Matti Loirin yksin käsikirjoittama "Vesku Show" (1988–1991), jossa esiintyivät "Spede show’n" näyttelijöistä Loiri, Salminen ja Lauri.


title: Spede Show

text: "Spede Show" sai 1980-luvulla useita tv-alan palkintoja. Tv:n katsojat äänestivät Venla Gaalassa "Spede Show’n" vuoden hauskimmaksi tv-ohjelmaksi vuosina 1984 ja 1985. "Spede Show" palkittiin myös Telvis-palkinnolla 1984. Lisäksi Spede sai Erikois-Telviksen vuonna 1985. Simo Salminen palkittiin Suomen suosituimpana miespuolisena tv-esiintyjänä Telviksellä vuonna 1966, Vesa-Matti Loiri sai saman kunnian vuosina 1984, 1986 ja 1987.


title: Spede Show

text: Vuonna 1984 tehtyä Bluff Brothersin musiikkiesitystä käytettiin "Speden Spelit" -peliohjelman alku- ja lopputunnuksena vuosina 1994–2001. Spede Show’n sketsejä on esitetty Speden peliohjelmassa "Sana mania" (1999) ja "Koomikon kuva" -dokumenteissa 2002. Vuonna 2003 Päiviö Pyysalo kokosi sketseistä 15-osaisen "Speden parhaat" -sarjan.


title: Spede Show

text: Vuonna 2005 MTV3 ja Pan Vision julkaisivat sarjasta ensimmäinen DVD-kokoelman "Spede Show – Pääasia että on kivvaa 1965–1972", joka sisältää kaikki näihin päiviin säilyneet Speden tv-ohjelmat vuosilta 1965–1972. Vuonna 2006 julkaistiin kaksi Spede Show -kokoelmaa "Spede Show – Voihan rähmä 1973–1984" ja "Spede Show – Kliffaa hei 1984–1985". Huhtikuussa 2007 julkaistiin neljäs DVD-kokoelma "Spede Show – Ihan huvin vuoksi 1985–1986". Viides DVD-kokoelma "Spede Show – Kyllä kansa tietää 1986–1987" julkaistiin tammikuussa 2008. Kaikki kokoelmat sisältävät kaksi levyä.


title: Spede Show

text: Vuosien 1965–1982 ohjelmista useat ovat koosteohjelmia aiemmista ohjelmista. Tuon ajan ohjelmia on säilynyt näihin päiviin huomattavan vähän, koska kalliita kuvanauhoja käytettiin uudelleen. Vuosien 1973–1982 koosteohjelmista on poistettu ensimmäisellä DVD:llä julkaistut sketsit. Vuosien 1984–1987 ohjelmat ovat kaikki alkuperäisiä. Näiden vuosien koosteohjelmat on jätetty pois. Myös vuoden 1987 viimeinen jakso jäi julkaisuista pois levytilojen loppumisen vuoksi.


title: Spede Show

text: Koosteohjelmat merkitty (*) asteriskilla.


title: Spede Show

text: Vuonna 2002 Edel Records julkaisi "Naisen logiikka" -CD-levyn. Levy sisältää 22 naisen logiikka -sketsiä.


title: Boomslang

text: Boomslang ("Dispholidus typus") on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva iso afrikkalainen käärmelaji. Sen nimi merkitsee afrikaansin kielessä puukäärmettä. Boomslang on Afrikan myrkyllisin käärme ja vaarallinen ihmisellekin.


title: Boomslang

text: Boomslang elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.


title: Boomslang

text: Boomslangit ovat vihertäviä, mustia tai ruskeita ja kasvavat noin puolitoista metriä pitkiksi. Boomslangin myrkkyhampaat osoittavat kohti sen kurkkua, mutta purrakseen se saa suunsa auki liki 180 asteen kulmaan. Käärme kuuluu tarhakäärmeisiin, jotka hyvin usein ovat vaarattomia ihmiselle. Boomslang onkin ainoa tarhakäärme, joka voi tappaa terveen ja hyväkuntoisen miehen.


title: Boomslang

text: Boomslang saa tärkeää tietoa ympäristöstään (esimerkiksi lähellä olevasta saaliista, parittelukumppanista tai kilpailevasta koiraasta) keräämällä kaksihaaraisen kielensä kanssa pieniä kemiallisia tuoksuhiukkasia maasta tai ilmasta suussa sijaitsevaan vomeronasaalielimeen. Näköaisti on melko hyvä, mutta kuuloaisti on huono. käärme kuulee vain tärinän ja matalia ääniä. Boomslangin ainoa kuuloluu sijaitsee leuassa.


title: Boomslang

text: Boomslangit viihtyvät puiden oksilla.


title: Boomslang

text: Boomslang tekee 10–20 munaa onton puun koloon tai jopa maakuoppaan, jos sopiva lämpötila ja kosteus vallitsevat.


title: Boomslang

text: Boomslangeja pidettiin harmittomina, kunnes vuonna 1957 herpetologi Karl Schmidt kuoli sellaisen puremaan. Ne eivät ole aggressiivisia, ja siksi myrkytystapauksia on ollut vähän. Myrkytyksen oireina ovat huimaus, oksentelu, verenvuoto nenästä ja lopulta tappavat sisäiset verenvuodot. Esimerkiksi Agatha Christien rikosromaanissa "Lentävä kuolema" murha tehdään boomslangin myrkyn avulla.


title: Ahtiala

text: Ahtiala on yksi Lahden kaupunginosista. Ahtiala sijaitsee itäisessä Lahdessa ja on myös osa Ahtialan suuraluetta, johon Ahtialan lisäksi kuuluvat Kunnaksen, Myllypohjan, Kaukkarin, Kytölän, Viuhan ja Koiskalan alueet. Suuralueen asukasluku on noin 10 500. Ahtiala on Lahden lapsirikkain asuinalue.


title: Ahtiala

text: Nykyään Ahtiala on omakotitalovoittoinen, järvien ja metsien ympäröimä alue. Palvelutarjontaan kuuluvat mm. terveyskeskus, Ahtialan ala- ja yläkoulu, Myllypohjan alakoulu, Kunnaksen alakoulu, Kariston alakoulu, kirjasto, K-Supermarket ja S-market, K-Market, asiamiesposti, useampi parturikampaamo, kaksi kebabpizzeriaa, kaksi kylmäasemaa, leipomo myymälöineen, yksi lähiöbaari ja apteekki sekä Herrasmannin leirintäalue palveluineen. Lisäksi Ahtialassa toimivat Joutjärven seurakunnan alaiset Ahtialan ja Kunnaksen seurakuntakodit. Lahden kaupunki ylläpitää nuorisotilaa Arvonkadulla, ja alueella toimii myös Ahtiala-Koiskalaseuran ylläpitämä seurantalo Ahtialantiellä.


title: Ahtiala

text: Alueen historia ulottuu aina rautakaudelle asti, mistä kertovat Paakkolanmäen muinaismuistoalueen löydöt. Keskiajalta lähtien Ahtiala on kuulunut Nastolan pitäjään: ensimmäinen maininta kylästä on tiettävästi jo vuodelta 1461. Vuonna 1539 Ahtialassa oli 24 taloa.


title: Ahtiala

text: Kaupunginosan nimen kerrotaan olevan peräisin ristiretkiajalta 1240-luvulta, jolloin paikallisia asukkaita ”ahdettiin” alueelle; toisen tarinan mukaan nimi on periytynyt Ahti-nimiseltä sotamieheltä. Nimen alkuperänä voi myös olla läheinen Alasenjärvi, josta ”Ahti on suonut antimiaan”. Todennäköisimmin nimi tulee germaanisperäisestä rautakautisesta henkilönimestä "Ahti".


title: Ahtiala

text: Ahtiala oli yksi Nastolan suurimmista kylistä aina vuoteen 1956, jolloin alue liitettiin Lahteen. 1970-luvun suunnitelmissa Ahtialasta kaavailtiin yli 60 000 asukkaan satelliittikaupunginosaa, Lahden toista keskustaa, johon hurjimmissa suunnitelmissa oltiin perustamassa jopa yliopisto ja sairaala. Alkujaankin ylimitoitetut suunnitelmat kuitenkin tyrehtyivät Lahden väkiluvun käännyttyä myöhemmin laskuun. Ne olivat kuitenkin tärkeitä Ahtialan rakentamiselle, joka alkoi hiljalleen 1970-luvun puolivälissä jatkuen edelleen. Nykyisessä Ahtialassa merkkejä kyläajoilta on enää vähän, mutta monet nimet kuten Ristimäki ja Papinkivi ovat peräisin vanhoista kantataloista.Kaupunginosan kohdalla on valtatie 4:llä Ahtialan liittymä, joka sijaitsee Helsingin ja Lusin välisellä moottoritiellä. Liittymästä erkanee taajaman tieyhteyksiä ja kaakkoon kulkee reitti Nastolan Villähteelle.


title: Ahtiala

text: Ahtialan läpi kulkee Lahti–Heinola-teollisuusrata, jolla ei nykyisin liikennöidä matkustajajunia. Lahden rautatieasemalle on Ahtialasta matkaa noin kahdeksan kilometriä ja Nastolan junaseisakkeelle noin 14 kilometriä Villähteen kautta. Villähteen junaseisake sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä Ahtialasta Lahden aseman tavoin.


title: Ahtiala

text: Linja-autojen paikallisvuoroja ja seutulinjoja liikennöidään Ahtialasta Lahden keskustan ohella Metsä-Pietilään (linja 2), matkakeskukselle (linja 3), Hollolan kirkonkylälle (linja 11), ja Päijät-Hämeen keskussairaalalle (linjat 11 ja 3S). Ahtialan kautta ajetaan myös Lahden, Nastolan Seestan ja Heinolan välisiä vakiovuoroja.


title: Ahtiala

text: Ahtialassa toimii 87 päivähoitopaikan Ahtialan päiväkoti Kivisillankatu 2:ssa, jonne pääsee linja-autovuoroilla 2 ja 11. Ahtialassa on myös monia perhepäivähoitajia.


title: Kuningaskobra

text: Kuningaskobra ("Ophiophagus hannah") on kookas, nopealiikkeinen myrkkykäärme. Nimestään huolimatta laji ei kuulu kobrien sukuun ("Naja") vaan "Ophiophagus"-sukuun (suom. "käärmeiden syöjä").


title: Kuningaskobra

text: Kuningaskobra on maailman suurin myrkkykäärme. Se voi kasvaa 5,5 metriä pitkäksi, kohottautuessaan sillä voi olla korkeutta noin 175–185 cm ja painoa jopa 10 kiloa. Sen nahka on musta, vihertävä tai ruskea, ja siinä on usein keltaisia raitoja, varsinkin nuorissa yksilöissä. Sen niskan kohdalla on hupuksi kutsuttua nahkaa. Kuningaskobran leukaluut eivät ole luutuneet, joten se voi levittää kitaansa saaliin koon mukaan. Kuningaskobran myrkkyhampaat voivat kasvaa 1,25 cm pitkiksi. Kuningaskobra levittää huppunsa, kun se aikoo hyökätä. Käärme voi myös sihistä tuntiessa olonsa uhatuksi.


title: Kuningaskobra

text: Kuningaskobraa tavataan villinä Kiinan eteläosissa sekä Kaakkois-Aasiassa, kuten Intiassa, Malesiassa, Thaimaassa ja Filippineillä, mutta ei esimerkiksi Sri Lankalla.


title: Kuningaskobra

text: Kuningaskobra munii 20–40 munaa , joita naaras hautoo paastoten 60–80 päivää, mutta lähtee pesästä hetkeä ennen kuoriutumista; poikaset ovat kuoriutuessaan 45–50 cm pitkiä ja tappavia jo kolmituntisina. Myös koiras partioi pesän lähistöllä.


title: Kuningaskobra

text: Kuningaskobra saalistaa päivisin. Se on erikoistunut pyytämään muita käärmeitä, jotka se surmaa myrkkyhampaillaan. Saalistava kuningaskobra suosii vaarattomia käärmeitä, kuten pensaskäärmeitä, mutta hyökkää myös kobrien ja kraittien kimppuun. Tilaisuuden tullen se pyydystää liskojakin.


title: Kuningaskobra

text: Kuningaskobra jäljittää saalistaan hajun perusteella. Se lipoo kieltään ja "maistelee" ilmaa, jolloin kieleen tarttuu hajumolekyylejä. Palatessaan suuhun kieli ylittää Jacobsonin elimen, hajuelimen, joka pystyy aistimaan erilaisia tuoksuja. Kun käärme iskee, myrkky pusertuu ulos ontoista myrkkyhampaista ja halvaannuttaa uhrin hengityslihakset.


title: Kuningaskobra

text: Kuningaskobran myrkky ei ole erityisen vahvaa, mutta sen myrkkyrauhasissa on niin paljon myrkkyä, että se voisi tappaa norsun tai 20–30 ihmistä. Kuningaskobran veri neutraloi myrkkyjä, joten se on immuuni muiden käärmeiden myrkkypuremille, mutta ei oman lajitoverin myrkylle.


title: Mispeli

text: Mispeli ("Mespilus germanica") on ruusukasvilaji, jota kasvatetaan hedelmiensä vuoksi sekä koristepensaana ja -puuna. Se on suvun Mespilus ainoa laji. Laji muistuttaa päärynäpuuta, mutta sen hedelmä on erilainen.


title: Mispeli

text: Mispeli kasvaa yleensä noin kuusimetriseksi mutta saattaa yltää liki kymmenmetriseksi puuksi. Puuksi se lyhytikäinen ja elää yleensä vain 30–50 vuotta. Valkoiset kukat ovat 3–6 cm leveitä. Mispelin erittäin kova hedelmä muistuttaa rusehtavaa ruusunmarjaa, jossa on tähden muotoinen uurre keskellä ja viisi terälehteä sivuilla. Ranskalaiset kutsuvat hedelmää nimellä "cul de chien" (koiranperse).


title: Mispeli

text: Mispelin luontainen levinneisyysalue ulottuu Kaakkois-Euroopasta Länsi- tai jopa Keski-Aasiaan. Viljelyn takia lajia esiintyy paljon laajemmalla alueella, muun muassa Keski- ja Länsi-Euroopassa.


title: Mispeli

text: Mispeli on ikivanha viljelylaji sen hedelmien takia. Hedelmiä voi nauttia sellaisenaan, perinteisesti viinin kera. Hedelmät poimitaan raakana ja jätetään perinteisesti oljille kypsymään. Vasta kun hedelmät ovat ylikypsiä, lähes mätiä, pehmennyt malto voidaan lusikoida pois. Ylikypsistä tai pakkasen puremista hedelmistä tehdään myös säilykkeitä tai hyytelöjä. Viktorian ajan Englannissa mispeliä nautittiin usein portviinin kera aterian päätteeksi. Kaikkia maku ei kuitenkaan miellytä. George Bunyard, 1800-luvulla elänyt englantilainen puutarhuri, vertaili eri mispelilajeja toisiinsa ja totesi: ”Kaikki ovat tasavertaisen epämiellyttäviä”.


title: Mispeli

text: Mispelin ominaisuuksista Platina toteaa: ”Kun mispeli syödään ruokailun aluksi, se hillitsee tehokkaasti sekaisen vatsan kuivan ja viileän ominaisuutensa vuoksi. Lisäksi mispeli on tehokas apu hammassärkyyn.”


title: Mispeli

text: Lajia käytetään myös koristekasvina.


title: Banaani (täsmennyssivu)

text: Banaani tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Banaani

text: Banaani ("Musa sapientum") on banaanien ("Musa") sukuun kuuluva jalostettu hyötykasvi. Sen hedelmä on kasvitieteessä luokiteltu marjaksi, tarkemmin sanoen pohjushedelmäksi, ja tunnetaan yleensä ”tavallisena” tai ”kaupallisena” banaanina. Se on ruohokasvi, joka tuottaa satoa seitsemäntenä vuonna istutuksestaan.


title: Banaani

text: Banaanin ja keittobanaanin ("M. paradisiaca") välinen luokittelu on usein nähty kasvitieteessä mutkikkaaksi. Tavallinen banaani luokitellaankin joskus keittobanaanin alalajiksi tai päinvastoin.


title: Banaani

text: Tavallisen banaanin ja keittobanaanin jalostetut alalajit pohjautuvat kahteen kantalajiin: "Musa acuminata" Colla:an ja "Musa balbisiana" Colla:an. Niistä jalostetuista risteytyksistä käytetään joskus yleisiä nimityksiä "Musa × paradisiaca" L., "Musa × sapientum" L. tai ehkäpä eksakteimpana nimityksenä jopa "M. acuminata × M. balbisiana" Colla. Eri risteytystyypit erotellaan 2–4 kirjaimen kirjainyhdistelmillä, joissa A-kirjain edustaa "acuminata"-lajin haploidia genomia ja B-kirjain "balbisiana"-lajin.


title: Banaani

text: Tärkeimmät tavallisen kaupallisen banaanin jalosteet ovat AAA-lajiketta, eli ne polveutuvat pelkästään "acuminata"-lajiin. (Keittobanaanilajikkeet pohjautuvat sekä "acuminata"- että "balbisiana" -lajeihin tai pelkästään jälkimmäiseen).


title: Banaani

text: Markkinoilla olevat banaanit ovat pääasiassa ’Cavendish’-lajiketta. 1950-luvulle saakka valtalajike oli ’Gros Michel’ (Big Mike), jonka laajamittainen kaupallinen viljely päättyi kasvitautien vuoksi.


title: Banaani

text: Banaanin viljely on aloitettu Papua-Uudessa-Guineassa, josta se kulkeutui Afrikkaan mahdollisesti tuhansia vuosia ennen ajanlaskumme alkua. Banaani mainitaan ensi kertaa historiallisissa buddhalaisissa teksteissä 600 eaa. Aleksanteri Suuri maisteli banaania Intian laaksoissa vuonna 327 eaa. Ensimmäiset maininnat banaaniviljelmistä ovat Kiinasta noin vuodelta 200. Vuonna 650 islamilaiset valloittajat toivat kasvin Palestiinaan. Arabikauppiaiden mukana se levisi ympäri Afrikkaa. Vuonna 1502 portugalilaiset aloittivat ensimmäiset banaaniviljelmät Karibialla ja Keski-Amerikassa. Vaikka portugalilaiset merenkulkijat veivät tämän kasvin Länsi-Afrikasta Kanariansaarille, Eurooppaan banaani kotiutui vasta renessanssin alettua 1600-luvulla ja silloinkin hyvin vaisusti. Vaikka banaani tunnettiin varmasti jo keskiajalla, jostakin syystä se ei levinnyt keskiaikaiseen ruokakulttuuriin. Vuonna 1516 Kanarian kautta purjehtivat Amerikan-matkaajat ottivat kasvin kyytiin ja uuden mantereen valloitus oli banaanin osalta alkanut. Varsinaisesti laajamittainen Amerikan-valloitus alkoi noin 1800-luvun puolessa välissä. Eurooppalaiset ”keksivät” banaanin käytön oikeastaan vasta 1700-luvulla, eikä siitä ole keskiajalta juuri mitään mainintoja Euroopasta.


title: Banaani

text: Banaanit poimitaan yleensä raakoina, ja ne tuodaan esimerkiksi Suomeen vihreinä. Joissain maissa banaanit kypsennetään kaasussa ennen myyntiä. Kypsän banaanin kuori on keltainen ja siinä on pieniä ruskeita pilkkuja. Banaanin hedelmäliha on pehmeää ja maultaan makeaa, joten kypsän banaanin voi syödä kuorittuna sellaisenaan. Banaaneja voi syödä hyvin myös ennen kuin ne muuttuvat ruskeapilkkuiseksi, toisten mielestä maku on parhaimmillaan hieman ennen kuin banaani on täysin ”kypsää”. Banaani on kuitenkin yhä syötävä vaikka kuori olisi täysin ruskea.


title: Banaani

text:
Euroopan unionin alueella banaania kasvatetaan esimerkiksi Portugaliin kuuluvalla Madeiran saarella. Madeiralaisia banaaneja pidetään pienempinä ja maukkaampina kuin muualla Euroopassa yleisesti myytävät banaanit.
Reilu kauppa on ottanut tuotevalikoimaansa lähinnä Ecuadorin banaaneja, joilla on myös menekkiä.


title: Banaani

text: Banaanikasvin ongelmat suvullisessa lisääntymisessä ovat huolestuttaneet banaaninviljelijöiden tulevaisuutta. Eri tauteja kestävien banaanilaatujen löytäminen on osoittautunut huolestuttavan työlääksi. Banaanin on jopa pelätty kuolevan sukupuuttoon, jonka voisi ehkä estää esimerkiksi geenimanipulaation avulla. Erityisesti sienitaudiksi luokiteltava Panamantauti TR4 on vaarallinen, eikä sille ole löydetty torjuntakeinoa. Se vaikuttaa leviävän maailmanlaajuiseksi epidemiaksi.


title: Banaani

text: 100 grammaa kuorittua banaania sisältää noin 18,3 grammaa imeytyvää hiilihydraattia, 0,4 grammaa rasvaa ja 1,1 grammaa proteiinia. Banaani on hyvä kuidun, C-vitamiinin, kaliumin ja mangaanin lähde: sadassa grammassa on esimerkiksi 0,36 grammaa kaliumia, mikä on yli 10 prosenttia aikuisen miehen suositellusta päiväsaannista (3,5 g). Banaani on myös erinomainen B-vitamiinin lähde: sitä on sadassa grammassa 0,50 milligrammaa, mikä on noin kolmasosa aikuisen miehen suositellusta saannista (1,6 mg) tai yksivuotiaan koko suositeltu saanti.


title: Banaani

text: Banaanit ovat lievästi radioaktiivisia, koska ne sisältävät luonnossa hyvin yleistä Kalium-40-isotooppia. Radioaktiivisuus ei kuitenkaan aiheuta terveysvaikutuksia; yhden banaanin syöminen on noin 1 % normaalista päivittäisestä taustasäteilyannoksesta.


title: Dave Weckl

text: Dave Weckl (s. 8. tammikuuta 1960 St. Louis) on yhdysvaltalainen fuusioon erikoistunut jazz-rumpali.