title: Saloinen

text:
Saloinen jakaantuu neljään maarekisterikylään, jotka ovat: Palo, Piehinki, Saloinen eli Salo ja Savolahti. Muita kyliä ovat Arkkukari, Haapajoki, Honganpalo, Hurnasperä, Aunolanperä, Ketunperä, Koskenkorva, Kultalanperä, Leinoperä, Mattilanperä, Ollinsaari, Peltomaanperä, Romuperä, Satamakangas, Siniluoto, Tarpio, Tokolanperä, Ylipää ja Äyrinmäki.Vuonna 2007 Haapajoki-Arkkukari valittiin Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi.
Saloisten reipas, Saloisten Salama, Saloisten viesti.


title: Pegasus (täsmennyssivu)

text: Pegasus tai Pegasos voi tarkoittaa:


title: Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut

text: Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut () ovat vuodesta 1973 alkaen joka toinen vuosi vuotta 1977 lukuun ottamatta järjestetyt Aasian maiden yleisurheilukilpailut. Vuosina 1997, 1999 ja 2001 ei järjestetty kisoja, vaan ne järjestettiin parillisina vuosina 1998, 2000 ja 2002. Järjestävänä organisaationa toimii Aasian yleisurheiluliitto, AAA.


title: Sääminki

text: Sääminki () oli Mikkelin läänissä sijainnut Suomen kunta. Säämingin kunnan pääosa liitettiin 1973 Savonlinnaan ja loput Punkaharjuun. Säämingin naapurikunnat olivat Enonkoski, Kangaslampi, Kerimäki, Parikkala, Punkaharju, Rantasalmi, Ruokolahti, Savonlinna ja Sulkava. Säämingin vaakunan ovat suunnitelleet Gustaf von Numers ja Viktor Räsänen 1950.


title: Sääminki

text: Sääminki on perustettu Savon kolmantena kirkkopitäjänä. Säämingin pitäjän perustamisvuotta ei tiedetä, mutta perustamisvuotena pidetään vuotta 1504, jolloin Turun arkkipiispa sai ohjeen jakaa liian suuret pitäjät. Sääminki erotettiin Juvasta eri pitäjäksi vuoden 1477 jälkeen, ainakin vuoteen 1510 mennessä.


title: Sääminki

text: Säämingin kirkkopitäjään ovat aikoinaan kuuluneet Kerimäki, Puumala, Rantasalmi ja Sulkava. Rantasalmi perustettiin Säämingin kappeliksi 1554 ja erotettiin emäseurakunnaksi 1578, josta myöhemmin erotettiin Heinävesi ja Kangaslampi. Puumalan kappeli erotettiin Säämingistä noin vuonna 1617 ja Sulkavan kappeli noin vuonna 1630. Kerimäki perustettiin Säämingin kappeliksi vuonna 1630 ja Kerimäki erotettiin vuonna 1640 eri kirkkoherrakunnaksi, josta myöhemmin erotettiin Savonranta, Enonkoski ja Punkaharju. Säämingistä erotettiin Joroisten seurakuntaan Kaitaisen ja Ruokoniemen kymmenyskunnat, kun Joroisten seurakunta muodostettiin vuonna 1631. Vuonna 1856 perustettuun Heinäveden seurakuntaan liitettiin mm. Säämingistä Ihamaniemen ja Pölläkän taloja.


title: Sääminki

text: Hattujen sodan jälkeen Turun rauhassa 1743 Savonlinna ympäristöineen, muun muassa suurin osa Säämingin pitäjästä, liitettiin Venäjän alueisiin. Säämingin Venäjän-puoleinen osa tuli kuulumaan Viipurin kuvernementtiin, joka myöhemmin tunnettiin myös nimellä Vanha Suomi. Mutta vaikka valtakunnan raja jakoikin Säämingin kahtia, se pysyi kuitenkin yhtenä seurakuntana koko sen ajan, minkä Turun rauhan raja oli voimassa. Vastaavanlaisia kahden valtakunnan alueelle ulottuvia seurakuntia olivat myös naapuripitäjät Sulkava ja Kerimäki sekä lännempänä Mäntyharju. Monessa tapauksessa uusi raja jakoi saman talonkin maat kahtia. Tästä aiheutuneiden hallinnollisten ja muiden hankaluuksien poistamiseksi ehdotettiin aika ajoin, että Säämingin Ruotsille jäänyt osa olisi liitetty Sulkavaan ja Sulkavan Venäjään liitetty osa Sääminkiin, mutta tällaiset ehdotukset eivät johtaneet tulokseen.


title: Sääminki

text: Kun Vanha Suomi vuonna 1812 liitettiin muun Suomen yhteyteen, siitä muodostettiin Viipurin lääni. Savonlinnan seudut, muun muassa Sääminki, siirrettiin kuitenkin vuonna 1831 kuulumaan tuolloin muodostettuun Mikkelin lääniin.


title: Sääminki

text: Keskelle Sääminkiä, vuonna 1475 rakennetun Olavinlinnan ympärille perustettiin vuonna 1648 Savonlinnan kaupunki. Seurakunnallisesti sekin kuului Sääminkiin vuoteen 1932 saakka, jolloin se muodostettiin omaksi seurakunnakseen.


title: Sääminki

text: Sen jälkeen kun vuonna 1865 annettiin asetus kunnallishallinnosta maaseudulla, Säämingistä muodostettiin vuonna 1867 oma kuntansa. Siitä tuli reikäleipäkunta, sillä sen keskellä sijaitsi Savonlinnan kaupunki, joka muodosti oman kuntansa.


title: Sääminki

text: Säämingin kunta lakkautettiin vuoden 1973 alussa, jolloin sen alue liitettiin suurimmaksi osaksi Savonlinnaan, osa (kylät Ruhvana, Saukonsaari, Särkijärvi, Särkilahti, Vuoriniemi ja Utrasniemi sekä metsätilat Kallio, Kivelä ja Peräsalo) kuitenkin Punkaharjuun. Kuntaliitoksen seurauksena Säämingin ja Savonlinnan seurakunnat muodostivat seurakuntayhtymän vuonna 1973. Vuonna 1995 seurakuntayhtymä lopetettiin ja Säämingin ja Savonlinnan seurakunnat yhdistettiin Savonlinna-Säämingin seurakunnaksi, nimi vuodesta 2013 alkaen Savonlinnan seurakunta. Säämingin seurakunnan 500-vuotisjuhlavuotta vietettiin vuonna 2004.


title: Sääminki

text: Sääminkiläisten ensimmäisenä pyhäkkönä toimi Olavinlinnan kappeli. Säämingin seurakunnan ensimmäinen oma suorakaiteen muotoinen hirsinen kirkkorakennus, valmistui vuonna 1509 Pihlajaveden rannalle Kirkkoniemeen. Säämingin ensimmäisen kirkon poltti salama vuonna 1716. Salaman polttaneen pitkäkirkon paikalle rakennettiin, vuonna 1722-1728 tasavartinen ristikirkko. Kirkko purettiin vuoden 1783 jälkeen, Säämingin kolmannen kirkon valmistuttua. Kolmas kirkko sai väistyä vuonna 1882, kun nykyinen Savonlinnan tuomiokirkko valmistui vuonna 1878. Kolmannen kirkon hirsistä rakennettiin arkkitehti Sebastian Gripenbergin suunnittelema Sääminkitalo, Savonlinnan tuomiokirkon lähelle Savonniemeen. Kirkkoniemeen on jäänyt nähtävyydeksi leppävirtalaisen rakennusmestari Olli Rautiaisen 1773 rakentama kellotapuli. Kirkkonimessä vanhalla hautausmaalla on nähtävissä kaksi vanhaa hautakammiota, viimeisin hautaaminen Kirkkoniemessä on tapahtunut 1936. Säämingin seurakunnan kirkkoherran pappilat, ovat sijainneet Poukkusalmen eteläpuolella Pihlajaniemellä. Viimeisimmässä vuonna 1886 rakennetussa pappilassa, toimii nykyisin Savonlinnan kristillinen opisto. Pihlajaniemen kansakoulu toimi vuodesta 1932–1970 kappalaisen pappilassa, kunnes se siirrettiin Pihlajaniemen taajamaan.


title: Sääminki

text: 1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Säämingin perinneruoiksi valittiin muikkupaisti ja marjavelli.


title: Sääminki

text: Säämingin kunnan kyliä olivat Aholahti, Ahvionsaari, Haapalahti, Haukiniemi, Heikinpohja, Ikoinniemi, Juvola, Kaartilanranta, Kallislahti, Kesamonsaari, Kiilanmäki, Kiviapaja, Kokonsaari, Kommerniemi, Kosola, Laakkola, Laukansaari, Liistonsaari, Loikansaari, Mikkolanniemi, Moinsalmi, Niittylahti, Otavanniemi, Pellossalo, Pesolansaari, Pietolansaari, Pihlajalahti, Pihlajanniemi, Pirhiänniemi, Pitkälä, Ritosaari, Ruhvana, Saukonsaari, Särkilahti, Tolvanniemi, Tuohisaari, Tynkkylänjoki, Utrasniemi, Varparanta, Vuoriniemi.


title: Sääminki

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Säämingin taajamat olivat Aholahti (1 696 asukasta), Itäinen taajama (568 asukasta), Kallislahden asemanseutu (283 asukasta), Pihlajaniemi (552 asukasta) ja Rinkilä (230 asukasta). Näistä Aholahti, Itäinen taajama ja Pihlajaniemi sijaitsivat osin Savonlinnan puolella, ja niiden kohdalla on mainittu pelkästään Säämingin puolella asunut asukasmäärä.


title: Sääminki

text: Vuonna 1922 Kerimäestä liitetyt kylät Haapala, Hannolanpelto, Moiji, Nojanmaa ja Pitkälä.


title: Sääminki

text: Vuonna 1968 Rantasalmesta liitetyt kylät Ahvensalmi ja Oravi.


title: Sääminki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Säämingin väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Sääminki

text: Vuonna 1932 Säämingistä liitettiin Savonlinnaan alue, jossa oli 2 128 asukasta. Kunta lakkautettiin vuonna 1973, jolloin sen alue jaettiin Savonlinnan ja Punkaharjun kesken. Savonlinnaan liitetyllä alueella oli 10 031 asukasta ja Punkaharjuun liitetyllä 1 200 asukasta.


title: Sääminki

text: Säämingin kuuluisia kartanoita olivat Nojamaan, Aholahden, Tynkkylänjoen ja Mönkkölän kartanot.


title: Varuskunta

text: Varuskunta on kiinteä sotilasalue, johon on sijoitettu joukko-osastoja ja sotilaslaitoksia. Suomen puolustusvoimissa varuskunnan tehtävänä on palvella sinne sijoitettuja joukkoja, laitoksia ja esikuntia tuottamalla niille tiettyjä palveluja. Näistä tärkeimpiä ovat vartiointi, pelastustoimi, liikenteenohjaus, tilahallinta, huolto, järjestyksenvalvonta ja yhteydenpito siviiliviranomaisiin. Lisäksi varuskunnan päällikkö, joka on yleensä jonkin varuskuntaan sijoitetun joukko-osaston komentaja, määrittelee kulloinkin käytettävän sotilaspuvun ja -päähineen, varuskunnassa järjestettävät iltahartaudet ja paraatit sekä käskee liputuksesta ja työsuhdeasuntojen jaosta. Apunaan päälliköllä on komendantti, apulaispäällikkö tai yksikköupseeri. Varuskunnan taktinen merkki on IIO.


title: Varuskunta

text: Suluissa varuskuntaan tällä hetkellä sijoitettu joukko-osasto.


title: Taktiset merkit

text: Taktisia merkkejä käytetään kartalla kuvaamaan omia ja vihollisen joukkoja ja asemia. Eri maiden taktiset merkit ovat historian aikana vaihdelleet paljon, mutta nykyään ne noudattavat varsin laajasti NATO:n APP-6A, Military Symbols for Land Based Systems-standardia.Puolustusvoimat siirtyi vuonna 1998 koulutuksessa ja operatiivisessa suunnittelussa käyttämään uusia merkkejä (SLM). Vuonna 2005 otettiin käyttöön uusi lähes täysin APP-6A-standardin mukainen merkkijärjestelmä, joka vähensi kansallisten erikoismerkkien tarvetta sekä muutti useita merkintätapoja.


title: Taktiset merkit

text: Taktisen merkin kehyksen muodolla ja värillä ilmaistaan tunnistetieto ja toimintaympäristö. Merkki sijoitetaan kartalle siten että kehyksen keskipiste – johtoportaan merkinnässä "lipputangon" tyvi – osoittaa joukon tarkan paikan. Tämä poikkeaa edellisestä järjestelmästä merkittävästi. Muissa merkinnöissä vihreällä merkitään omien ja vihollisen rakentamat esteet sekä suljetut tiet. Kaikki rajat ja linjat merkitään mustalla.


title: Taktiset merkit

text: Maavoimien joukkoja osoittavat kehyksen muodot ja värit ovat:


title: POP-yhdiste

text: POP-yhdisteillä tarkoitetaan pysyviä orgaanisia ympäristömyrkkyjä (). Ne ovat ympäristössä hyvin hitaasti hajoavia, kaukokulkeutuvia sekä kerääntyvät eliöihin. POP-yhdisteitä pidetään virheellisesti usein supermyrkkyinä, todellisuudessa ne ovat toksisuudeltaan hyvin erilaisia. Kaikille niille on kuitenkin tyypillistä kestävyys ympäristössä. Suomessa niiden yleisin lähde ihmisille on Itämeren kala.


title: POP-yhdiste

text: Kaukokulkeutumisen ja yhdisteiden pitkäikäisyyden vuoksi mikään valtio tai muu yksittäinen alue ei yksistään voi ratkaista POP-yhdisteiden aiheuttamia ympäristö- ja terveysongelmia. POP-yhdisteiden rajoittamiseksi tarvitaan kansainvälisiä toimia (esimerkiksi alueellinen ECE-POP -pöytäkirja 1998 ja maailmanlaajuinen POP-sopimus 2001 eli Tukholman sopimus).


title: POP-yhdiste

text: Esimerkkejä POP-yhdisteistä ovat aldriini, dieldriini, DDT, endriini, heptakloori, klordaani, mireksi, toksafeeni, heksaklooribentseeni, PCB-yhdisteet, dioksiinit ja furaanit eli ns. "likainen tusina". Mainitut 12 POP-yhdistettä ovat mukana maailmanlaajuisessa Tukholman sopimuksessa pysyvien orgaanisten yhdisteiden rajoittamiseksi sekä YK:n alaisen Euroopan talouskomission (UNECE) ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista rajoittavan sopimuksen (CLRTAP) POP-pöytäkirjassa. Näistä aineista ainoastaan DDT on perustellussa käytössä malarian torjumisessa tropiikissa. Suomessa näitä ei ole käytetty vuosikymmeniin, monia ei koskaan. Alueellinen POP-pöytäkirja kattaa 4 muutakin POP-yhdistettä (lindaani, klordekoni, heksabromibifenyyli ja PAH-yhdisteet).


title: Heikki Silvennoinen

text: Heikki Johannes Silvennoinen (s. 27. huhtikuuta 1954 Kiviapaja, Sääminki), lempinimeltään Kangasalan Clapton, on suomalainen kitaristi, laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Silvennoinen tunnetaan parhaiten televisiosarjasta Kummeli, joka alkoi vuonna 1991. Kummeli-sketsiviihdesarjassa hän on mukana sekä näyttelijänä että käsikirjoittajana.


title: Heikki Silvennoinen

text: Heikki Silvennoinen omistaa oman tuotantoyhtiön "Pirkka-Hämeen Apina & Gorilla Oy". Timo Kahilaisen kanssa hän omistaa Kummeli-tuotantojen takana olevan "Porkkana Ryhmä Oy:n". Porkkana Ryhmä Oy on televisiotuotantojen lisäksi tuottanut mainoselokuvia.


title: Heikki Silvennoinen

text: Varhaisvaiheet


title: Heikki Silvennoinen

text: Heikki Silvennoinen sai kolmevuotislahjaksi punaisen lelukitaran. Ensimmäisen akustisen Landola-merkkisen kitaran hän sai isältään 13-vuotiaana. Silvennoinen sahasi Landolan kahtia ja yritti tehdä siitä sähkökitaran. Äiti osti sittemmin pojalle Kent-merkkisen kitaran. Äiti ja isoäiti kannustivat Heikkiä kitaransoittamiseen.


title: Heikki Silvennoinen

text: Silvennoinen soitti 1972–1977 toimineessa Tabula Rasa -yhtyeessä, joka oli tunnetuimpia progressiivisen rockin edustajia Suomessa. Tabula Rasan debyyttilevyn aikoihin Silvennoiselle alkoi selkiytyä, että hänen tulisi keskittyä musiikkiin elämässään. Silvennoista ei ole totuttu myöhemmin liittämään progeen, mutta Tabula Rasan riveissä hän sävelsi useimmat yhtyeen kappaleista.


title: Heikki Silvennoinen

text: Tabula Rasa pääsi vuonna 1973 lämmittelemään Wigwamia ja teki sen jälkeen kaksi albumia Love Recordsille studiossa Tukholmassa. Näihin aikoihin alkoi yleisestikin Suomirockin ja Manserockin nousu. Tabula Rasa kuitenkin hajosi 1977 elämänkatsomuksellisiin ristiriitoihin.


title: Heikki Silvennoinen

text: Tabula Rasan jälkeen hän on toiminut tuottajana useiden eri artistien levyillä vuosien varrella. Äänittäjän ammattitaidon hän hankki 1970-luvun lopulla Tampereen Kyttälänkadun kellarissa sijainneessa studiossa.


title: Heikki Silvennoinen

text: Vaikka Silvennoinen oli ollut Tabula Rasan kantavia voimia, häntä kiinnosti enemmän blues-pohjainen rock, jota hän ryhtyi soittamaan 1980-luvulla yhtyeissä Frendz, Catwalk ja Q.Stone. Viimeksi mainitun hän perusti vuonna 1987 yhdessä Mikko Kuustosen, Mikko Löytyn ja Sakari Löytyn kanssa. Q.Stone julkaisi kaikkiaan neljä albumia.


title: Heikki Silvennoinen

text: Mikko Kuustonen jätti yhtyeen kolmannen levyn jälkeen vuonna 1993 ja keskittyi soolouraansa. Silvennoinen osallistui Kuustosen 1990-luvun soololevyille kitaristina lukuun ottamatta vuonna 1992 julkaistua "Abrakadabraa". Silvennoinen soitti myös useita kitaraosuuksia 1980-luvun alussa tamperelaisen rokkipappi Tarvo Laakson albumille "Sähköpaimen" (1981). Muun muassa Laakson kappaleen Krusifiksin juurella kitarasoolot ovat Silvennoisen käsialaa.


title: Heikki Silvennoinen

text: Silvennoisen kitarana ennen 1990-lukua oli Gibson Les Paul 1957.


title: Heikki Silvennoinen

text: 1990-luvun alussa Silvennoinen julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa itseironisesti nimettynä "Mature And Cool". Se sisälsi hänen omia kappaleitaan ja cover-version Creamin tunnetuksi tekemästä, Blind Willie Reynoldsin kappaleesta ”Outside Woman Blues”. Silvennoisen toinen levy ”Bobcat” ilmestyi vuonna 1997. Sen tunnetuimpia raitoja olivat hänen oma kappaleensa ”Sun Don’t You Shine” sekä Jimi Hendrixin säveltämä kappale ”Fire”.


title: Heikki Silvennoinen

text: Levyn kannessa Silvennoinen esitti kiitoksensa idoleilleen Peter Greenille, Eric Claptonille, Jimi Hendrixille ja Stevie Ray Vaughanille (joista hän on tavannut Claptonin ja Vaughanin).


title: Heikki Silvennoinen

text: Vuodesta 1993 Silvennoisen kitarana on ollut Matti Nevalaisen tekemä Flying Finn -merkkinen sähkökitara.


title: Heikki Silvennoinen

text: Seuraava levy, “Sweet Surrender”, ilmestyi kahden vuoden päästä 1999.


title: Heikki Silvennoinen

text:
Vuonna 2000 Silvennoinen julkaisi omalla levymerkillään ”Blues Blue Sky” -levyn, jossa hän versioi tuttuja blues-klassikoita. Vuoden 2003 albumilla “Miehet kaatuu” Silvennoinen laulaa ensimmäistä kertaa suomeksi. Viimeisin Heikki Silvennoisen albumi on vuonna 2010 julkaistu Peace of Mind, jolla laulukieli on palannut englanniksi. Rumban haastattelussa 2014 Silvennoinen puhuu suhteestaan bluesiin seuraavasti:
Kummeli-televisiosarja syntyi alun perin kokeiluvideon perusteella yhdessä Olli Keskisen kanssa. Silvennoisella oli ryhmässä eniten erilaisia roolihahmoja (esimerkiksi Mauno Ahonen, Martti Mielikäinen, metallimies Matti Näsä, puutyön opettaja Harri ”Höylä” Soikkeli, hevikitaristi Pertti “Speedy” Keinonen ja Jaakko Parantainen).


title: Heikki Silvennoinen

text: Sketseissä hänet nähtiin erityisesti Timo Kahilaisen aisaparina. Silvennoinen arvioi sarjan suosion johtuneen siitä, että Suomessa oli siihen aikaan tilausta “pöhköhuumorille”. Helsingin Sanomien haastattelussa 2014 hän sanoi rooleistaan seuraavaa:


title: Heikki Silvennoinen

text:
1990-luvulla Kummelin suosion ollessa suurimmillaan, Silvennoista hämmästytti se, että valtaosalla sen katsojista ei ollut aavistustakaan hänen kitaristinkyvyistään.
Kummeli on jatkanut olemassaoloaan elokuvien ja televisio-ohjelmien muodossa ja Silvennoinen on ollut mukana keskeisenä hahmona ryhmän kaikissa vaiheissa. Paras Kummelisketsi on Silvennoisen mukaan ”Ladojen kokoontumisajot”, koska sen innoittamana ruvettiin pitämään oikeita Ladojen kokoontumisajoja.


title: Heikki Silvennoinen

text: Silvennoinen on myös sanonut, että hän on saanut parhaat Teosto-tulonsa Kummeli-hahmo Matti Näsän kappaleesta “Jumankauta juu nääs päivää”, joka on hänen mukaansa ”sävelletty, sanoitettu, sovitettu ja varmaan nauhoitettukin 20 minuutissa”.


title: Heikki Silvennoinen

text: Huolimatta suosiosta Silvennoinen on kuitenkin vielä 1990-luvun puolivälin jälkeen ansainnut rahaa talonmiehen töitä tekemällä.


title: Heikki Silvennoinen

text: 2000-luvun alussa perustettiin Suomi-bluesin “superyhtye” SF-Blues. Se alkoi Silvennoisen, Pepe Ahlqvistin ja Dave Lindholmin yhteisprojektina, jossa bassoa soitti Mikko Löytty ja rumpuja Jani Auvinen. He tekivät yhdessä levyn, jossa oli noin kolmasosa kunkin johtohahmon sävellyksiä. SF-Blues kiersi Suomea yli 40 keikan verran vuonna 2002. Seuraavana vuonna Lindholmin paikalle tuli Erja Lyytinen ja SF-Blues alkoi toimia Silvennoisen ja Ahlqvistin yhtyeenä, johon kutsutaan vuorollaan aina uudet vierailijat.


title: Heikki Silvennoinen

text: Vuonna 2004 yhtye oli tauolla, mutta 2005 vierailijoiksi kutsuttiin Jukka Tolonen ja Mikko Kuustonen, joiden kanssa myös tehtiin levy "Joutomailla". Nyt vierailijoina olivat Eero Raittinen ja Jukka Gustavson. Silvennoinen lainasi myös äänensä Autot-elokuvan Martille sekä Karvakamujen metsänvartija Mäntylälle.


title: Heikki Silvennoinen

text: Silvennoinen on ollut naimisissa kaksi kertaa ja hänellä on viisi lasta. Avioliitto Tiina Keskisen kanssa solmittiin 1983. Avioliitosta Toni Lähteenmäen kanssa 1998—2008 hänellä on kaksi poikaa.


title: Heikki Silvennoinen

text: Helsingin Sanomien 60-vuotishaastattelussa vuonna 2014 Silvennoinen kertoi olleensa raittiina jo 20 vuotta:


title: Epigrafiikka

text: Epigrafiikka on tiede, joka tutkii piirtokirjoituksia.


title: Epigrafiikka

text: Epigrafinen aineisto käsittää sellaiset kirjoitukset, jotka on hakattu, kaiverrettu tai valettu kestävään materiaaliin, esimerkiksi kiveen, metalliin, lasiin, stukko-pintaan (esimerkiksi seinälaastiin), keramiikkaan tai tiileen.


title: Epigrafiikka

text: Kreikkalais-roomalaisessa kontekstissa epigrafinen aineisto käsittää konventionaalisesti myös tekstejä, jotka on kirjoitettu musteella tai värillä amforoihin ja seinäpintoihin (esimerkiksi Pompeijin kuuluisat vaalimainokset, ns. "programmata candidatorum").


title: Epigrafiikka

text: Sitä vastoin epigrafinen aineistoon ei lasketa kirjoituksia kolikoissa ja ruukunsirpaleissa (ostrakoneissa). Sellaiset tekstit kuuluvat perinteisesti numismaattiseen sekä papyrologiseen aineistoon. Epigrafiseen aineistoon ei myöskään lasketa tekstejä, jotka on kirjoitettu styluksella vahatauluihin ("tabulae ceratae"); tällaiset dokumentit kuuluvat papyrologiseen aineistoon, vaikkakin kyseiset tekstit lähes poikkeuksetta ovat säilyneet itse puupinnassa, jonka päällä on alun perin ollut vahakerros.


title: Epigrafiikka

text: Epigraafinen tutkimus voidaan jakaa neljään pääosaan. Vaiheet ovat aikaavieviä ja täten yksittäinen prosessi voi kestää kauan. Käytännössä vaiheita ei kuitenkaan aina toteuta sama henkilö.


title: Epigrafiikka

text: Epigrafiikalla on erittäin suuri merkitys antiikintutkimuksessa, koska piirtokirjoituksilla oli erittäin tärkeä asema kreikkalaisen ja roomalaisen maailman viestinnässä. Piirtokirjoitukset muodostavat tärkeän täydennyksen antiikin historiankirjoitukselle ja muille kirjallisille lähteille. Epigrafinen aineisto valaisee olosuhteita myös muualla kuin Ateenassa, Roomassa ja muissa vallan keskuksissa. Kirjallisten lähteiden keskittyessä lähinnä poliitikkoihin ja sotapäällikköihin piirtokirjoitukset antavat tietoja myös alempiin sosiaaliryhmiin kuuluvista ihmistä, jopa orjista.


title: Epigrafiikka

text: Valtaosa säilyneistä piirtokirjoituksista ovat epitaafeja, eli hautapiirtokirjoituksia. Muu aineisto on hyvin kirjava. Siihen kuuluu kaikenlaisia yksityisiä ja julkisia dokumentteja (sopimuksia, lakeja, kuninkaiden, keisareiden ja virkamiesten kirjeitä, puheita, ja lausuntoja), rakennus- ja kunniapiirtokirjoituksia, "leimoja" tiileissä, keraamisissa esineissä ja metalliesineissä (esimerkiksi roomalaisissa vesiputkissa).


title: Epigrafiikka

text: Berliinissä sijainnut Preussin tiedeakatemia ja Preussin hallitus tekivät vuonna 1815 muodollisen päätöksen kerätä ja julkaista koko tunnettu kreikkalais-roomalaisen antiikin piirtokirjoitusaineisto. August Böckh (1785–1867) alkoi jo 1820-luvulla julkaista kreikankielisiä tekstejä käsittelevää kokoelmaa ("corpus"): "CIG" = "Corpus Inscriptionum Graecarum" (Berlin 1828–59), "Indices" (Berlin 1877). Erilaisten vaikeuksien takia hankkeesta luovuttiin. Sen seuraaja on "IG" = "Inscriptiones Graecae" (Berlin 1903–).


title: Epigrafiikka

text: Roomalaisen epigrafiikan suurnimi on Theodor Mommsen (1817–1903), jonka suunnitelman mukaan on syntynyt laaja, koko Rooman valtakunnan latinankielisiä piirtokirjoituksia käsittelevä "corpus": "CIL" = "Corpus inscriptionum Latinarum" (Berlin 1862–).


title: Epigrafiikka

text: Uusien piirtokirjoituslöytöjen tärkeimmät julkaisusarjat ovat "SEG" = "Supplementum epigraphicum Graecum", 1923– (kreikankieliset tekstit) ja "AE" = "L'Année épigraphique", 1888– (vuoteen 1965 asti liite aikakauskirjalle "Révue Archéologique") (latinankieliset tekstit).


title: Taloushistoria

text: Taloushistoria tutkii talouden muutoksia sekä historiaa talouden rakenteiden ja taloudellisen toiminnan näkökulmasta. Taloushistoria käyttää tutkimuksissaan sekä historian menetelmiä että talousteorioiden sovelluksia. Osa sen oppisuunnista ovat sitoutuneet vahvasti taloustieteeseen, osa historiatieteeseen.


title: Taloushistoria

text: Taloushistoria on perinteisesti luokiteltu kahdella eri tavalla. Britit ovat määritelleet taloushistorian joko omaksi tieteenalakseen tai historian osa-alueeksi. Yhdysvalloissa taloushistoriaa pidetään taloustieteen haarana. Jälkimmäinen määritelmä on yleistymässä myös maailmanlaajuisesti.


title: Taloushistoria

text: Suomessa harjoitetaan taloushistoriallista tutkimusta ja opetusta omana oppiaineena Jyväskylän yliopiston humanistisessa tiedekunnassa sekä Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa (talous- ja sosiaalihistoria).


title: Navanympärystähti

text: Navanympärystähti, sirkumpolaarinen tähti on tähti, joka joltakin havaintopaikalta on aina pimeän aikaan näkyvissä horisontin yläpuolella.


title: Navanympärystähti

text: Tähtitieteessä sirkumpolaarisuus tarkoittaa tähden tai tähdistön näkymistä horisontin yläpuolella ympäri vuoden tietyssä havaintopaikassa. Deklinaatio, jonka pohjois- tai eteläpuolella tähdet ovat sirkumpolaarisia, saadaan vähentämällä havaintopaikan leveyspiiristä 90 astetta ja vaihtamalla tuloksen etumerkkiä. Esimerkiksi pohjoisnavalla koko pohjoinen taivaanpallonpuolisko on sirkumpolaarinen, Helsingissä 30. deklinaation pohjoispuolinen osa ja päiväntasaajalla sirkumpolaarisia tähtiä ei ole lainkaan. Suomessa sirkumpolaarisia tähdistöjä ovat muun muassa Iso karhu, Pieni karhu ja Kassiopeia.


title: Naishistoria

text: Naishistorialla tarkoitetaan naisten historiaan keskittynyttä historiantutkimusta, joka voi olla – mutta ei välttämättä ole – feministisesti orientoitunutta. Historiantutkimuksen osa-alueena se on saanut merkittävyyttä vasta viime vuosikymmeninä.


title: Riisitauti

text: Riisitauti eli riisi on lasten luustoa pehmentävä sairaus. Tyypillisiä riisitaudin oireita ovat vinot jalkojen luut, "länkisääret", rintakehän epämuodostumat ja vastustuskyvyn puute. Riisitaudin vääntämät luut luutuvat aikuisiällä vääriin asentoihinsa, josta niiden korjaaminen on erittäin vaikeaa. Rintakehän epämuodostumat voivat olla hengenvaarallisia.


title: Riisitauti

text: Riisitaudin aiheuttaa D-vitamiinin puutos. Siihen voi olla syynä ravinnon D-vitamiinin tai auringonvalon puute. D-vitamiini on niin ollen tehokas riisitaudin ehkäisijä.


title: Riisitauti

text: Taudista on käytetty myös nimeä "englannintauti" tai "engelskantauti", sillä riisitautia esiintyi aikoinaan hyvin yleisesti englantilaisen kaupunkityöväestön lasten keskuudessa menneinä vuosisatoina.


title: Riisitauti

text: Riisi on tarkoittanut useita erilaisia lapsia ja aikuisiakin riuduttavia tai kolottavia sairauksia. Daniel Jusleniuksen ("Suomalaisen Sana-Lugun Koetus", 1745) mukaan riisi on riuduttava suolistosairaus. Viljelyskasvi riisin kanssa "riidellä" ei ole mitään tekemistä; sairauden vanha nimitys myös taipuu eri tavalla.


title: Riisitauti

text:
Riittä on pyritty karkottamaan erilaisin loitsuin, joissa sen alkuperä on luettu. Riittä on loitsuissa puhuteltu, kuten se olisi olento. Ehkä riisi on jopa koettu joskus taudin aiheuttavaksi olennoksi. Riiden hoitoon on käytetty yrttejä, kuten riidenmarjaa eli näsiää, sudenmarjaa, suopursua, suovehkaa ja riidenliekoa. Myös taikavoiteita on käytetty.
Vaihtelevasti käytetyn taudinnimityksen "riisi" päätettiin 1800-luvulla tarkoittavan nykyistä määritelmäänsä. Ajan kuluessa riidestä alettiin käyttää yhä useammin pitempää muotoa "riisitauti".


title: Eteläisten seinänaapurien seutukunta

text: Eteläisten seinänaapurien seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Länsi-Suomen läänissä, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kun seutukunta yhdistettiin vuoden 2009 alussa Seinäjoen seutukuntaan, siihen kuului kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 143.


title: Sulkutuli

text: Sulkutuli on tykistön tulenkäytön muoto, jossa vihollisen liikkumista pyritään estämään. Sulkutulella voidaan muun muassa estää vihollisjoukkojen tai huollon toimintaa hyökkäysalueella tai vaikuttaa hyökkäävän vihollisen etenemiseen.


title: Sulkutuli

text: Jatkosodan aikana talvella 1944 Neuvostoliiton ilmavoimien pommittaessa Helsinkiä, ilmahyökkäyksiä torjuttiin tehokkaasti ampumalla ilmatorjuntatykistöllä sulkutulta. Tässä menetelmässä ammuttiin tutkalla paikannettujen lentokoneiden lasketulle lentoreitille etukäteen lasketuilla arvoilla ilmatorjuntatykeillä tuli-isku. Sulkutulen läpi lentäminen olisi merkinnyt suurella todennäköisyydellä koneen tuhoutumista joten lentäjät yleensä väistivät. Tällöin pommilasti piti pudottaa muualle kuin maalialueelle. Helsingin pommituksissa pommilasti tyhjennettiin yleensä mereen tai suomalaisten harhauttamana Vuosaaren metsiin.


title: Mikki

text: Mikki on suomalainen miehen etunimi. Se on kutsumamuoto Mikaelista, mutta sitä käytetään myös virallisena nimenä. Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa on Mikki-nimen saanut 118 miestä ja 4 naista.


title: Järviseutu

text: Järviseutu voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Helsingin seutukunta

text: Helsingin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemäntoista kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 011. Se on kuitenkin eri asia kuin Helsingin seutu, johon Karkkila, Lohja ja Siuntio eivät kuulu. Helsingin seutukunnan asukasluku oli . Lankapuhelinsuuntanumerona alueella on käytössä 09, mutta Mäntsälässä, Pornaisissa, Hyvinkäällä ja Lohjalla 019.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Joensuun seutukunta

text: Joensuun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 122. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Jyväskylän seutukunta

text: Jyväskylän seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 131. Seutukunnassa asui yhteensä asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


title: Jyväskylän seutukunta

text: Jyväskylän seutukunnan alueelta löytyy muun muassa kaksi Unescon maailmanperintökohdetta, Petäjäveden vanha kirkko ja Oravivuoren kolmiomittaustorni, sekä maailman ainoa kallion sisään rakennettu planetaario.


title: Jyväskylän seutukunta

text: Jyväskylässä on arkkitehti Alvar Aallon kohteita enemmän kuin missään muussa kaupungissa maailmassa. Aallon kohteita seudulla ovat:


title: Jyväskylän seutukunta

text: Valtakunnallisesti merkittäviä museoita ovat muun muassa Keski-Suomen ilmailumuseo, Suomen käsityön museo ja kansallispukukeskus ja Alvar Aalto -museo.


title: Jyväskylän seutukunta

text: Jyväskylän seudulla järjestetään jokavuotinen MM-rallin Suomen osakilpailu. Tapahtumien joukosta löytyy myös Pohjoismaiden vanhin, yli 50-vuotias kaupunkifestivaali Jyväskylän Kesä. Jyväskylä on saanut kansainvälisen tunnustuspalkinnon kaupunkivalaistuksestaan. Valon kaupunki -tapahtuma järjestetään joka toinen vuosi.


title: Kuopion seutukunta

text: Kuopion seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 112. Kuopion seutukunnan asukasluku oli 30. kesäkuuta 2017 139 061.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Tampereen seutukunta

text: Tampereen seutukunta on kymmenen kuntaa käsittävä Suomen toiseksi suurin seutukunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä seutukunnan LAU 1 (NUTS 3) -numero on 064, ja siellä asui asukasta.


title: Tampereen seutukunta

text: Tampereen seutukuntaa ei pidä sekoittaa Tampereen kaupunkiseutuun, johon eivät kuulu Hämeenkyrö eikä Pälkäne.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Kahtia jaetun Längelmäen kunnan väestö on kuitenkin vuosina 1980–2005 laskettu kokonaan osaksi Keski-Suomessa sijaitsevaa Jämsää, joka kuuluu Jämsän seutukuntaan.


title: Turun seutukunta

text: Turun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. seutukunnassa oli asukasta. Seutukuntaan kuuluu yksitoista kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 023.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Helsingin pitäjä

text: Helsingin pitäjä voi liittyä seuraaviin:


title: Infrapunatähtitiede

text: Infrapunatähtitiede on tähtitieteen tutkimuksen osa-alue, joka on keskittynyt havaintojen tekemiseen infrapunasäteilyn alueella (0,75 μm–1 mm) näkyvän valon sekä radioaaltojen välissä. Infrapunatähtitieteen tutkimuskohteita ovat erityisesti infrapunagalaksit, tähtienväliset pölypilvet, protostellaariset kylmät ytimet, nuoria tähtiä ympäröivät kertymäkiekot, pölyvaipan ympäröimät prototähdet, joita ei voida havainnoida näkyvän valon alueella, avaruuden molekyylit ja jäät sekä jäiden peittämät pölyhiukkaset. Kosminen infrapunataustasäteily kertoo universumin lämpötiloista galaksien synnyn aikaan sekä ensimmäisistä tähdistä.


title: Infrapunatähtitiede

text: Maan ilmakehä absorboi infrapunasäteilystä suuren osan, joten havainnot monella keskeisellä infrapuna-alueen aallonpituudella joudutaan tekemään avaruusteleskoopeilla kiertoradalta käsin. Koska infrapunasäteily on lämpösäteilyä, tulee havaintolaitteet eristää muun laitteiston lämmöltä ja lisäksi viilentää nestemäisellä typellä, jotta ne voisivat rekisteröidä avaruudesta tulevan heikon säteilyn. Monet ensisijaisesti optiset teleskoopit, kuten Hubble-avaruusteleskooppi ja VLT, kykenevät infrapunadetektoreiden avulla havaitsemaan kohteita myös infrapuna-aallonpituuksilla. Ensimmäinen puhtaasti infrapuna-alueen teleskooppi oli englantilais-hollantilainen IRAS, joka oli toiminnassa tammi–marraskuussa 1983. Muita merkittäviä teleskooppeja ovat ESAn ISO (1995–1998), Nasan Spitzer (laukaistiin radalleen elokuussa 2003) sekä vuonna 2009 toimintansa aloittanut ESAn Herschel-avaruusteleskooppi.


title: Punahilkka

text: Punahilkka on vanha eurooppalainen satu.


title: Punahilkka

text: Satu kertoo punahuppuiseen viittaan pukeutuneesta pikkutytöstä, joka lähtee viemään vanhalle isoäidilleen ruokaa metsän halki. Metsässä susi kohtaa tytön ja saa tietää, että tyttö on menossa isoäidin luo. Susi menee oikotietä isoäidin talolle, syö isoäidin ja pukeutuu tämän vaatteisiin. Kun tyttö saapuu perille, susi toivottaa hänet tervetulleeksi. Punahilkka kummastelee isoäidin outoa ulkonäköä, mutta ei arvaa pelätä vaaraa, ja susi syö hänet äkkiarvaamatta. Paikalle sattunut metsämies ampuu Suden, ja havaitsee sekä Isoäidin että Punahilkan olevan elossa.


title: Punahilkka

text: Satu on lähtöisin 1600-luvun Ranskasta, joskin samantapaisia satuja on ollut jo aiemmin. Ensimmäinen laajalti tunnettu muistiin kirjattu versio on vuodelta 1697 ja Charles Perraultin käsialaa; tämä varhaisempi versio loppuu suden syötyä Punahilkan. Nykyisin on tunnetumpi 1800-luvulta peräisin oleva Grimmin veljesten versio, jossa on onnellisempi loppu: Punahilkan syötyään susi menee nukkumaan, ja ohikulkenut puunhakkaaja avaa suden mahan, josta Punahilkka ja isoäiti tulevat ulos vahingoittumattomina.


title: Tonique Williams-Darling

text: Tonique Williams-Darling (s. 17. tammikuuta 1976 Nassau) on entinen bahamalainen pikajuoksija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin juoksu.


title: Tonique Williams-Darling

text: Vuonna 2003 Williams-Darling selviytyi ensimmäistä kertaa arvokilpailuiden loppukilpailuun juostuaan viidenneksi Pariisin MM-kilpailuissa. hän juoksi kolmanneksi. Vuonna 2004 hän voitti pronssia sisäratojen MM-kilpailuissa. Myöhemmin kesällä hän voitti lajinsa kultaisen liigan jokaisessa osakilpailussa ja jakoi miljoonan Yhdysvaltain dollarin pääpalkinnon kolmiloikkaaja Christian Olssonin kanssa. Kultaisen liigan Rooman osakilpailussa Williams-Darling katkaisi Meksikon Ana Guevaran 24 kilpailun mittaisen finaalijuoksuvoittojen sarjan. Ateenan olympialaisissa hän voitti kultaa 400 metrin juoksussa ollen ensimmäinen bahamalainen henkilökohtaisen lajin olympiavoittaja. Vuonna 2005 Williams-Darling voitti maailmanmestaruuden Helsingin MM-kisoissa.


title: Tonique Williams-Darling

text: Tonique Williams otti yhdysnimen käyttöön mentyään naimisiin pikajuoksija Dennis Darlingin kanssa huhtikuussa 2003. Williams-Darling opiskeli Yhdysvalloissa Georgian ja Etelä-Carolinan yliopistoissa. Jälkimmäisestä hän valmistui vuonna 1999.


title: Sörnäinen

text: Sörnäinen (, puhekielessä nykyään usein "Sörkkä", alun perin "Sörkka") on vajaan 10 000 asukkaan kaupunginosa Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Kaupungin hallinnollisessa ja toiminnallisessa palvelujaotuksessa Sörnäinen kuuluu Kallion peruspiiriin. Se jakautuu vuodesta 2013 lähtien virallisesti neljään osa-alueeseen, jotka ovat Vilhonvuori, Kalasatama, Sompasaari ja Hanasaari.


title: Sörnäinen

text: Sörnäisten nimi juontuu ruotsinkieliseen nimeen "Södernäs" ("Eteläniemi") ja se mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1639 Uuden Helsingin perustamisasiakirjassa, mutta nimi lienee kuitenkin paljon vanhempi. Tuolloin kaupungin uudelleensijoittamista suunniteltiin nykyisen Sörnäisten alueelle. Loppujen lopuksi kaupunki sijoitettiin Vironniemeen. Jo 1700-luvulla nimi Södernäs on vaihtunut kartoilla murteelliseen muotoon "Sörnäs". Suomeksi on ensin käytetty nimeä Sörnäsi 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Söörnäinen. Vuonna 1928 vahvistettiin virallisesti nimipari Sörnäinen – Sörnäs.


title: Sörnäinen

text: Helsingin slangissa alue tunnetaan nimillä Sörkka ja Sörkkä. Lähtömuotona lienee ollut ruotsinkielisen slangin "Sörckan".


title: Sörnäinen

text: Itäisen Viertotien (nyk. Hämeentie) rakentaminen 1850-luvulla Siltasaaresta Kumpulaan oli merkittävä itäisen kantakaupungin kehittymiselle. Tien itäpuolelle kohosi tehtaita ja länsipuolelle asutusta. Suomen toinen rataosuus Pasilasta Sörnäisten satamaan avattiin vuonna 1863, ja tästä ajankohdasta alkoi Sörnäisten voimakas kasvu.


title: Sörnäinen

text: Kaupunkirakentaminen levisi Sörnäisistä kohti Kalliota, kun muutamat tehtailijat perustivat osakeyhtiön työväkensä asuttamiseksi, ja sen seurauksena syntyi rivi "puulaakivilloja". Työväkeä asui villoissa valtavia määriä. Monissa asunnoissa ei ollut edes wc:tä ja koko neljän hengen perhe saattoi asua yhdessä pienessä huoneessa. Näissä työväenluokkaisissa olosuhteissa syntyi myös Stadin slangi 1900-luvun alussa.


title: Sörnäinen

text:
Sörnäisten sataman läheisyydessä, Sörnäisten rantatien molemmin puolin on toiminut joukko tehtaita, muun muassa Kone- ja Siltarakennus sekä Elannon tehtaat. Alueella on toiminut myös Suvilahden kaasulaitos ja vielä nykyäänkin Hanasaaren voimala.
Kantakaupunki kävi vähitellen liian ahtaaksi teollisuustoiminnoille, jotka alkoivat siirtyä esikaupunkeihin. Vanhojen teollisuusalueiden muutos asuinalueiksi alkoi 1970-luvulla Merihaasta ja jatkuu edelleen. Sörnäisten entiselle teollisuusalueelle on rakennettu uusi Lintulahden asuinalue, työpaikkoja ja kulttuuripalveluja, sekä Teatterikorkeakoulu. Myös Sörnäisissä yli sata vuotta toiminut rahtilaivasatama lakkautettiin vuonna 2008 Vuosaaren uuden sataman valmistuttua. Lähiympäristöä parannetaan alueen muuttuneen luonteen mukaisesti.


title: Sörnäinen

text: Sörnäinen, Alppiharju ja Kallio ovat muun kantakaupungin ohella tiheimmin rakennettuja alueita Helsingissä ja samalla koko Suomessa. Pienasuntojen osuus kaikista asunnoista on Helsingin suurin: jopa 80 prosenttia. Siksi itäinen kantakaupunki onkin todennäköisin nuorten ensiasuntojen ostokohde. Asuntojen pienuuden takia tyypillisin alueen asukas on yksin asuva nuori aikuinen, tai ikääntynyt tai lapseton pariskunta.


title: Sörnäinen

text: Sörnäisten satama-alueelle ja sen ympäristöön rakennetaan 2010–2030-luvuilla uusi merellinen 15 000 asukkaan Kalasataman asuinalue osaksi kantakaupunkia.


title: Sörnäinen

text: Helsingin itäisessä kantakaupungissa autojen lukumäärä asukasmäärään nähden on pienintä Helsingissä. Alueen peruspalvelut ovat kattavat ja aina lyhyellä kävelyetäisyydellä. Sörnäisten läpi kulkevat lähes kaikki keskustasta koilliseen ja itäiseen Helsinkiin sekä Itä-Vantaalle suuntautuvat bussilinjat sekä useita poikittaislinjoja. Etenkin niin kutsuttu Sörnäisten kurvi on lukuisten joukkoliikenneyhteyksien solmukohta. Useat raitiolinjat kulkevat Hämeentietä pitkin, ja Sörnäisten metroasema otettiin käyttöön 1984, sekä uusi asema Kalasatama, joka avattiin vuonna 2007. Alueen joukkoliikenneyhteydet kaikille puolille pääkaupunkiseutua ovat erinomaiset.


title: Utare

text: Utare (latinaksi "uber") eli udar (usein käytetään monikkomuotoja utaret tai utareet) on nisäkkäiden ruumiinosa, joka käsittää maitorauhaset, maitotiehyet ja nisät eli nännit. Utareiden päätarkoitus on poikasten imettämisessä: maitorauhaset tuottavat maidon, jonka poikanen imee nisän kautta ja saa näin ravintonsa ennen siirtymistään kehittyneempään ruokavalioon. Ihmisten utareita kutsutaan rinnoiksi.


title: Utare

text: Hevosten ja märehtijöiden utareet ovat häpyluun kohdalla parittaisina eliminä. Sioilla ja lihansyöjillä utareet ulottuvat pitkänä ja matalana elimenä häpyluusta rintalastan kohdalle. Hevosilla, lampailla ja vuohilla on utareissa kummallakin puolella yksi nisä, naudalla kaksi, kissoilla neljä, koirilla neljästä viiteen ja sioilla viidestä kuuteen. Kunkin nisän päässä ovat maitotiehyiden aukot, joita on märehtijöillä yksi, hevosilla kaksi, sioilla yhdestä kahteen ja lihansyöjillä useampia.


title: Smoke on the Water

text: ”Smoke on the Water” on Deep Purple -yhtyeen vuonna 1972 julkaistu hard rock -kappale sen kuudennelta studioalbumilta "Machine Head". Singlenä se ilmestyi toukokuussa 1973.


title: Smoke on the Water

text: Kappaleen sanoitus perustuu tositapahtumiin. Deep Purple saapui vuoden 1971 joulukuussa Montreux’ssa Sveitsissä The Rolling Stones -yhtyeen liikkuvassa levytysstudiossa pidettävään sessioon. Deep Purple saapui kaupunkiin illalla.


title: Smoke on the Water

text: Kasinon teatterissa oli levytystä edeltävänä iltana The Mothers of Invention -yhtyeen konsertti. Siellä syttyi tulipalo, jonka väitetään aiheutuneen innokkaan fanin laukaisemasta valopistoolin ammuksesta. Tähän viittaavat laulun sanat ”"Some stupid with a flare gun, burned the place to the ground"”. Koko kasino tuhoutui tulipalossa.


title: Smoke on the Water

text: Yhtyeen onneksi se oli jättänyt studion pystytyksen seuraavalle päivälle, sillä muuten kaikki äänityskalusto olisi tuhoutunut tulipalossa. Levy nauhoitettiin sittemmin Grand Hotellissa, kuten sanoituskin kertoo. Ilman kerrottuja tapahtumia ”Smoke on the Water” olisi jäänyt todennäköisesti syntymättä.


title: Smoke on the Water

text: Yhtyeen jäsenet eivät aluksi pitäneet kappaletta erityisen hyvänä, mutta se julkaistiin kuitenkin lopulta singlenä vuonna 1973. Kappale on myös julkaistu useilla Deep Purplen kokoelmilla ja kappaleesta on sittemmin muodostunut yksi merkittävimmistä rock-kappaleista. Se kuuluu usein aloittelevan kitaristin ensimmäisiin harjoituksiin.


title: Smoke on the Water

text: Vuonna 2004 "Rolling Stone" -musiikkilehti sijoitti ”Smoke on the Waterin” The 500 Greatest Songs of All Time (”500 parasta kappaletta kautta aikojen”) listalla kappaleen sijalle 426.


title: MAN

text: MAN voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Ultraääni

text: Ultraääni on ääntä, jonka taajuus on ihmisen korvan kuuloalueen yläpuolella (> 20 kHz). Nykyisillä laitteilla voidaan ultraääntä kehittää aina 1 000 MHz taajuuteen saakka. Ultraääni on atomien mekaanista aaltoliikettä ja tarvitsee siksi edetäkseen väliaineen toisin kuin sähkömagneettinen säteily. Ultraääni ei etene lainkaan tyhjiössä ja vaimenee kaasuissakin nopeasti - etenkin korkeilla taajuuksilla (> 1 MHz) - mutta etenee hyvin nesteissä ja useimmissa kiinteissä aineissa.


title: Ultraääni

text: Kaasuissa ja nesteissä ultraääni etenee vain pitkittäisenä aaltoliikkeenä, poikittainen aaltoliike vaimenee nopeasti. Pitkittäinen aaltoliike on värähtelyn tahdissa syntyviä harventumia ja tihentymiä aineen molekyylirakenteessa. Partikkeleiden liikkeet ovat hyvin pieniä vaikka ultraäänen teho ja paine-erot olisivat suuriakin.


title: Ultraääni

text: Kiinteissä aineissa ultraääni etenee sekä pitkittäisinä että poikittaisina aaltoina. Kiinteän aineen ja kaasun tai nesteen rajapinnassa etenee myös pinta-aalto.


title: Ultraääni

text: Lyhimmät ultraäänen aallonpituudet ovat verrattavissa näkyvän valon aallonpituuksiin, joten ultraäänillä on samankaltaisia ominaisuuksia kuin valolla esimerkiksi taittuminen, heijastuminen ja fokusoitavuus.


title: Ultraääni

text: Ihminen kuulee normaalisti äänet, joiden taajuus on noin 20 ja 20 000 hertsin välillä. Kuuloalueen yläraja kuitenkin vaihtelee yksilöllisesti ja alenee iän myötä, niin että vanhat ihmiset eivät enää kuule yhtä korkeita ääniä kuin nuoret.


title: Ultraääni

text: Monet eläimet kuten koira, kissa sekä erityisesti lepakot ja delfiinit kuulevat huomattavasti korkeampiakin ääniä kuin ihminen. Sitä seikkaa, että koiralla kuuloalueen yläraja on korkeampi kuin ihmisellä, hyödynnetään koirapilleissä, joiden ääntä ihminen ei kuule.


title: Ultraääni

text: Lepakot ja eräät valaat käyttävät itse tuottamansa ultraäänien kaikuja suunnistautumiseen ja saaliin löytämiseen.


title: Ultraääni

text: Yleisimpiä ultraääniä tuottavia laitteita ovat pietsosähköiset kiteet ohuina levyinä. Kun levyn pinnassa oleviin elektrodeihin tuodaan vaihtojännite, levy laajenee ja puristuu kokoon vaihtojännitteen tahdissa tuottaen ääniaaltoja.


title: Ultraääni

text: Ultraääntä käytetään muun muassa ainetta rikkomattomassa tarkastuksessa (NDT eli Non-Destructive Testing) hitsausvirheiden kuten säröjen, liitosvikojen ja sulkeumien etsimisessä rakenteista ja hitseistä. Ultraäänellä voidaan myös mitata aineiden paksuuksia parhaimmillaan millimetrin tuhannesosan tarkkuudella.


title: Ultraääni

text: Ultraääntä käytetään ns. ultraäänihitsauksessa myös muovien ja metallien hitsauksessa. Metallien ultraäänihitsauksella voidaan liittää nopeasti metallisia ja keraamisia materiaaleja. Menetelmä soveltuu myös eri sulamispisteen omaavien metallien liittämiseen. Tyypilliset sovellukset ovat sähkö- ja elektroniikkateollisuuden komponentit. Muoveilla ultraäänihitsaus soveltuu parhaiten termoplastisille muovilaaduille. Tyypillisimpiä ultraäänihitsauksen käyttäjiä ovat elektroniikka-, auto- ja pakkausteollisuus sekä leikkikaluvalmistajat.


title: Ultraääni

text: Ultraääneen perustuvia laitteita käytetään liikkeen havaitsemiseen ja mittaamiseen.


title: Ultraääni

text: Ultraäänipesu perustuu ultraäänen aiheuttamaan voimakkaaseen kavitaatioon. Pestävän kappaleen pinnassa syntyvät mikroskooppisen pienet kavitaatiokuplat saavat aikaan voimakkaita paineiskuja, jotka irrottavat tehokkaasti kaikkia epäpuhtauksia. Suomen ainoa ultraäänipesulaitteiden valmistaja on Lahdessa toimiva FinnSonic. Suomessa ultraäänipesua palveluna toteuttaa Sonicwash.


title: Ultraääni

text: Lääketieteellisessä kuvantamisessa ultraääntä käytetään muun muassa monien sisäelinten tutkimuksessa ja raskausaikana sikiöiden kehityksen seurannassa.


title: Tuhkimo

text: Tuhkimo on tunnettu kansansatu epäoikeudenmukaisuudesta ja sisarkateudesta. Eri muunnelmineen se on todennäköisesti maailman tunnetuin ja suosituin satu.


title: Tuhkimo

text: Sadusta on olemassa monia toisistaan poikkeavia muunnelmia. Varhaisin kirjallinen versio on peräisin Kiinasta 800-luvulta. Satu ilmestyi tuolloin Tuan Ch'eng-Shinh kronikassa 酉阳杂俎 Tang-dynastian aikaan.


title: Tuhkimo

text: Länsimaissa satu ilmestyi painettuna ensimmäisen kerran Giambattista Basilen satukokoelmassa "Pentamerone" vuodelta 1634. Siinä tarinan ja myös sen päähenkilön nimenä oli "Tuhkakissa" (). Skotlannissa kuitenkin tunnettiin jo 1500-luvulla sitä muistuttava satu "Rashin Coatie".


title: Tuhkimo

text: Nykyisin satu tunnetaan etupäässä kahtena muunnelmana, joista toisen () kirjoitti Charles Perrault vuonna 1697 ja toisen () Grimmin veljekset 1810-luvulla. Myös Topelius kirjoitti sadusta oman versionsa.


title: Tuhkimo

text: Eräissä sadun skandinaavisissa muunnelmissa päähenkilö, "Tuhkimus", on poika, joka saa prinsessan puolisokseen.


title: Tuhkimo

text: Seuraava juoniselostus käsittelee Perrault'n satua. Eroavaisuuksia sen ja Grimmin sadun välillä käsitellään jäljempänä erikseen.


title: Tuhkimo

text:
Tarina kertoo tytöstä, joka on äitinsä kuoltua jäänyt äiti- ja sisarpuoltensa kanssa asumaan. Äitipuoli antaa tytölle kutsumanimeksi Tuhkimo ja siitä lähtien Tuhkimo joutuu hoitamaan talouden kaikki kotityöt. Kerran tytön tehdessä kotitöitä hyvä haltijatar saapuu ja taikoo Tuhkimon ryysyjen tilalle kauniin tanssiaismekon, jotta Tuhkimo voisi osallistua valtakunnan prinssin järjestämiin juhliin.
Haltijatar muuttaa myös Tuhkimon hänen pyynnöstään etsimän kurpitsankuoren hienoiksi vaunuiksi, kuusi hiirtä hevosiksi, rotan ajuriksi ja kuusi sisiliskoa lakeijoiksi.


title: Tuhkimo

text: Juhlissa Tuhkimo saa prinssin huomion puoleensa. Taika kuitenkin raukeaa keskiyöllä ja Tuhkimon poistuu paikalta kiirehtien ja pudottaen samalla lasikenkänsä. Kengän avulla prinssi päättää löytää hänet hurmanneen tytön puolisokseen ja etsii valtakunnasta oikeaa tyttöä kokeilemalla lasikenkää jokaiselle neidolle. Myös Tuhkimon sisarpuolet yrittävät sovittaa lasikenkää jalkaansa epäonnistuen siinä. Heidän vastalauseistaan huolimatta myös Tuhkimo sovittaa kenkää itselleen, ja hänelle se sopii täydellisesti. Näin hän todistaa henkilöllisyytensä, jolloin prinssi lupaa ottaa tämän puolisokseen.


title: Tuhkimo

text: Perrault’n tarina ja siihen pohjautuvat muunnelmat eroavat useissa kohdin sadun kaikista aikaisemmista versiosta. Niissä päähenkilö näyttäytyy huomattavasti passiivisempana ja aloitekyvyttömämpänä kuin esimerkiksi Grimmin sadussa.


title: Tuhkimo

text: Perrault’n mukaan Tuhkimo itse valitsi keittiön tuhkakasan lepopaikakseen saatuaan askareensa tehdyiksi, kun taas Grimmin mukaan hänet pakotettiin nukkumaan siinä. Perrault’n mukaan Tuhkimo ei myöskään itse tee mitään päästäkseen tanssiaisiin, vaan hänen haltijatarkumminsa ilmoittaa toivovansa, että hän menisi sinne. Sen sijaan Grimmin mukaan hän pyysi äitipuoleltaan lupaa mennä sinne, mutta kun tämä ei suostu, hän pyytää uudelleen useita kertoja ja suorittaa eräitä mahdottomilta tuntuvia tehtäviä, jotka tämä oli asettanut ehdoksi suostumukselleen. Toisin kuin Perrault’n sadussa, Grimmin versiossa kerrotaan myös Tuhkimon isän käyvän markkinoilla, joilta hän toi Tuhkimolle ja tämän sisarpuolille lahjoja. Sisarpuolet pyysivät ja saivat kalliita vaatteita ja koruja, Tuhkimo sen sijaan vain isänsä matkan varrelta poimiman pähkinäpuun oksan, jonka hän istutti kuolleen äitinsä haudalle ja jota hän kasteli kyynelillään, kunnes se kasvoi suureksi puuksi.


title: Tuhkimo

text: Haltijatarkummia, joka Perrault’n sadussa saa aikaan muodonmuutokset, ei Grimmin versiossa ole, vaan Tuhkimon istuttamaan puuhun pesänsä tehneet linnut heittävät hänelle kultaisen ja hopeisen juhlapuvun ja tanssiaiskengät. Samat linnut myös puhkaisevat lopuksi Tuhkimon sisarpuolilta silmät rangaistukseksi siitä, että he olivat kohdelleet Tuhkimoa huonosti. Perrault'n versiossa heitä ei rangaista mitenkään, vaan Tuhkimo antaa heille anteeksi, ja hekin pääsevät lopulta naimisiin eräiden hovimiesten kanssa. Topeliuksen versiossa sisaret Barbra ja Superba sekä heidän palvelijattarensa Trilla saavat käsiinsä pitkät linnunkynnet. Aluksi haltijatarkummi Keristane aikoi muuttaa heidät linnuiksi, mutta Tuhkimo rukoili näiden puolesta sanoen jo antaneensa anteeksi, ja kesken jääneestä loitsusta jäi muistoksi ikuiset kynnet.


title: Tuhkimo

text: Perrault’n saduissa ja siihen pohjautuvissa muunnelmissa, myös esimerkiksi Disneyn elokuvassa, kenkä, josta prinssi tunnistaa Tuhkimon juhlissa esiintyneeksi kaunottareksi, on lasinen. Tämän seikan Perrault on kuitenkin ilmeisesti keksinyt itse, sillä tarinan muissa versiossa kenkä on tehty milloin mistäkin muusta aineesta, mutta ei koskaan lasista. Esimerkiksi Grimmin sadussa kengät ovat kahtena ensimmäisenä iltana hopealla kirjailtua silkkiä, kolmantena iltana puhdasta kultaa.


title: Tuhkimo

text: Usein on väitetty, että Perrault’n sadun lasikenkä perustuisi homonymian aikaansaamaan väärinkäsitykseen. Ranskan kielessä lasia tarkoittava sana "verre" äännetään samoin (/vɛ:ʀ/) kuin turkista tarkoittava vanha, jo Perrault’n aikana harvinaiseksi käynyt sana "vair", ja on päätelty, että Perrault olisi sekoittanut nämä sanat keskenään. Koska tätä on pidetty virheenä, joissakin myöhemmissä Perrault’n satujen ranskankielisissä painoksissa sana "verre" onkin korvattu sanalla "vair".


title: Tuhkimo

text: Bruno Bettelheim on kuitenkin väittänyt, että todennäköisesti Perrault on harkitusti valinnut satunsa kenkien materiaaliksi lasin. Koska lasi, toisin kuin turkikset, ei veny mutta särkyy helposti, voitiin ajatella, että tällaisesta kengästä sen oikea omistaja olisi kaikkein varmimmin voitu tunnistaa. Toisaalta samasta syystä Perrault joutui poistamaan tarinan monissa varhaisemmissa ja myöhemmin myös Grimmin versiossa esiintyneen kohtauksen, jossa Tuhkimon sisarpuolet leikkasivat varpaansa tai kantapäänsä irti saadakseen jalkansa mahtumaan kenkään. Esimerkiksi Grimmin sadussa he kumpikin vuorollaan lähtivät jo prinssin mukana kuninkaan linnaan, kunnes matkan varrella linnut paljastivat laulamallaan runomuotoisella säkeistöllä, että he olivat niin tehneet ja että kengät olivat sisäpuolelta peittyneet vereen. Jos kengät olisivat lasia, tämä olisi kuitenkin näkynyt heti, ja niinpä Perrault'n versiossa he vain joutuivat pettyneinä toteamaan, etteivät he mitenkään saaneet jalkaansa mahdutetuksi lasikenkään.


title: Tuhkimo

text: Gioachino Rossinin vuonna 1817 ensiesitetty ooppera "La Cenerentola" perustuu Perrault’n tarinaan. Satuun perustuva Disneyn animaatioelokuva "Tuhkimo" sai ensi-iltansa vuonna 1950, ja se pohjautuu myös Perrault'n versioon.


title: Tuhkimo

text: Richard Rodgers ja Oscar Hammerstein II tekivät sadusta televisiomusikaalin "Cinderella", jonka ensiesitys oli CBS-TV:n suorassa lähetyksessä 31. maaliskuuta 1957. Pääosaa näytteli Julie Andrews. Teos jäi säveltäjä-sanoittajakaksikon ainoaksi televisiomusikaaliksi. Näyttämöllä Rodgersin ja Hammersteinin Tuhkimo nähtiin ensi kerran London Coliseumissa, Lontoossa 18. joulukuuta 1958. Yhdysvalloissa sitä alettiin esittää vuodesta 1961 alkaen.


title: Tuhkimo

text: Helsingin Kaupunginteatterissa "Tuhkimo"-musikaali sai ensi-iltansa Kurt Nuotion ohjaamana 3. huhtikuuta 2003.


title: Tuhkimo

text: Helsingin Roihuvuoressa on Tuhkimon mukaan nimetty katu, "Tuhkimontie", ja sen varrella sijaitseva Leikkipuisto Tuhkimo.


title: Tuhkimo

text: Yksi rockyhtye Dingon suurimmista hiteistä on nimeltään ”Levoton Tuhkimo” (1984).


title: Over the Hills and Far Away

text: Over the Hills and Far Away tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lastulevy

text: Lastulevy on puisista tai puumaisista lastuista valmistettua levyä, jossa lastut on liitetty toisiinsa liiman (tai muun sideaineen), paineen, ajan ja lämmön avulla. Se on erittäin tiheää, painavaa ja tasaista materiaalia. Sitä käytetään halvempana ja vähemmän kestävänä umpipuun tai vanerin korvikkeena rakentamisessa ja huonekaluteollisuudessa. Lastulevy kestää huonosti vettä, ja kosteus saa sen turpoamaan.


title: Lastulevy

text: Lastulevyn valmistus alkaa puuosien kuivaamisesta, jonka jälkeen ne lajitellaan koon mukaan. Lastut liitetään toisiinsa lämmössä kovettuvalla liimalla. Lastujen ja liiman sekoitus sirotellaan kerroksittain levyaihioiksi ja puristetaan yhtenäiseksi levyksi kuumapuristimella. Tämän jälkeen levyt jäähdytetään ja reunat sahataan. Lopuksi levyt paloitellaan myyntikokoon, hiotaan ja lajitellaan.


title: Lastulevy

text: Lastulevyn valmistus alkoi Suomessa vuonna 1956.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Acehin rauhanneuvotteluja on Indonesian hallituksen ja GAM:in kanssa käyty 2000-luvulla useita kertoja Acehin konfliktin ratkaisemiseksi. Ensimmäisillä kerroilla Genevessä Henry Dunant -keskuksen välityksellä käydyistä neuvotteluista oli tuloksena Joint Agreement on a Humanitarian Pause in Acehiksi kutsuttu sopimus 12. toukokuuta 2000.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: GAM:in ja Indonesian hallituksen välinen aselepo saatiin aikaan joulukuussa 2002 ja GAM lupasi aseistariisunnan vastineeksi autonomiasta tammikuussa 2003. Alueelle lähetettiin sveitsiläisen Henry Dunant -keskuksen 13 sekä 53 thaimaalaista ja filippiiniläistarkkailijaa, jotka jouduttiin vetämään pois 14. toukokuuta alkaen siksi, että Indonesia oli esittänyt uhkavaatimuksen GAM:lle uusista neuvotteluista.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Neuvottelut Tokiossa 14. toukokuuta–17. toukokuuta 2003 eivät johtaneet tuloksiin ja Indonesian presidentti julisti 18. toukokuuta sotatilan alkavaksi seuraavana päivänä. Viisi GAM:in neuvottelijaa vangittiin ja heidät tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin aktivismistaan.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Indonesian 19. toukokuuta prikaatikenraali Bambang Darmanon johdolla alkaneeseen sotilasoperaatioon oli varattu varoja noin 200 miljoonan dollarin arvosta, mistä tuli Indonesian kallein sotilasoperaation vuoden 1975 jälkeen, kun se otti haltuunsa Portugalista juuri itsenäistyneen Itä-Timorin. Noin 35 000 poliisia ja sotilasta hyökkäsi 5 000 GAM:in aktivistia vastaan. ITN:ää epäiltiin joukkosurmista.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: 22. toukokuuta Indonesian vahvisti joukkoja suojelemaan kouluja sekä varmistamaan Acehin itsenäisyysliike ja Exxon Mobilin kaasulaitoksen Lhokseumawessa.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Hyökkäykset 248 kouluun johtivat siihen, että 60 000 koululaisen koulutyö keskeytyi. GAM ja Indonesian armeija (ITN) syyttivät toisiaan. Acehin koulutoimesta vastaavan mukaan vuodesta 1979 alkaen Acehissa oli poltettu kouluja 700 kertaa. 23. toukokuuta järjestettiin Malesian Kuala Lumpurissa joukkomielenosoitus, missä vaadittiin Indonesiaa lopettamaan operaationsa ja vetäytymään.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Edellisen kerran GAM:n ja Indonesian hallituksen väliset neuvottelut katkesivat Tokiossa 2003. Neuvotteluja edelsi GAM:in viiden rauhanneuvottelijan pidätys. Indonesian presidentti Megawati Sukarnoputri julisti Acehiin sotatilan 19. toukokuuta 2003. Indonesian sotavoimista (TNI) ja kansallisen poliisin joukoista koostuva noin 35 000 miehen vahvuinen joukko jatkoi taistelua noin 5 000 GAM-sissiä vastaan. Vuosina 2000–2003 oli GAM:in ja Indonesian hallituksen välisten rauhanneuvottelujen välittäjänä toiminut itsenäinen sveitsiläinen Henry Dunant Centre for Humanitarian Dialogue (HDC) -järjestö. Osapuolet sopivat sen avustuksella ensin Acehin humanitaarisesta tauosta (2000) ja allekirjoittivat myöhemmin vihollisuuksien lopettamissopimuksena (CoHA) tunnetun aseleposopimuksen (9.12.2002). Vaikka aseleposopimus romahtikin muutamassa kuukaudessa eikä Tokiossa vielä löytynyt tahtoa ratkaista Acehin poliittista ongelmaa siviilikeinoin, jatkuivat hiljaiset, epäviralliset tunnustelut monella taholla.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Christensenin ansioksi voidaan katsoa ajatus neuvottelujen tuomisesta Suomeen presidentti Martti Ahtisaaren ja hänen johtamansa Crisis Management Initiativen välitykseen. Erityisen merkityksellistä oli rauhantunnusteluja tukeneen Susilo Bambang Yudhoyonon valinta Indonesian presidentiksi lokakuussa 2004 Jusuf Kalla varapresidenttinään. Indonesian hallitus salli Christensenin tavata viittä pitkiin vankeusrangaistuksiin tuomittua GAM:n neuvottelijaa tunnin ajan. Myös GAM oli etsinyt uusia rauhanneuvottelukanavia. Jo helmikuussa 2004 olivat indonesialainen ministeri Farid Husain ja Christensen tavanneet Helsingissä Martti Ahtisaaren rauhanneuvottelujen välittämisen tunnustelemiseksi.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Alkuvuonna 2005 GAM:in Ruotsissa oleva johto suostui Juha Christensénin yhteydenpidosta neuvottelemaan presidentti Martti Ahtisaaren toimiston välityksellä uudesta rauhansopimuksesta.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Neuvottelut alkoivat 27. tammikuuta 2005, kun Indonesian hallituksen ja GAM:in edustajat tapasivat toisensa Vantaan Königstedtin kartanossa. Viiden neuvottelukierroksen jälkeen GAM suostui luopumaan ehdottomasta itsenäisyysvaatimuksestaan ja Indonesian hallitus suostui vetämään muualta tuodut joukkonsa Acehista.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Rauhansopimus allekirjoitettiin 15. elokuuta 2005 Helsingissä valtioneuvoston juhlahuoneistossa Smolnassa. Allekirjoittajat olivat Indonesian oikeusministeri Hamid Awaluddin ja Vapaa Aceh-liikeen johtaja Malik Mahmud .Allekirjoitusta todisti ulkoministeri Erkki Tuomioja,


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Jo 11. elokuuta 2005 Suomesta lähti 12 asiantuntijan joukko valvomaan rauhansopimuksen toimeenpanon edellytyksiä: Indonesian armeijan ei-paikallisten joukkojen vetäytymistä ja GAM:in aseistariisuntaa. Kaiken kaikkiaan ulkomaalaisia etujoukon asiantuntijatarkkailijoita pitäisi olla 50, mistä suomalaisia 12. Suurempi tarkkailujoukko lähetetään rauhansopimuksen tultua allekirjoitetuksi syyskuussa, jolloin kokonaisvahvuus on 238 ulkomaalaista tarkkailijaa, joista 29 on suomalaisia. Asiaa hoitaa sisäasiainministeriön siviilikriisinhallinnan yksikkö.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text:
EU:n valvontajoukkoa (AMM, Aceh monitoring mission) johtaa hollantilainen Pieter Feith. Lapin sotilasläänin komentaja prikaatikenraali Jaakko Oksanen on hänen varamiehensä (Deputy Head of Mission, operations) siviilihenkilönä. Organisaatio muodostuu tarkkailijaosasta ja aseriisuntaorganisaatiosta, joka on integroitu, mutta irrotettavissa oleva osasto. Aseriisujia johtaa aseriisuntapäällikkö, eversti evp Kalle Liesinen, joka on entinen pääesikunnan koulutusosaston päällikkö.
Indonesian armeijan puolelta tarkkailijoiden vastaanottamia ja käyttökelvottomaksi tekemiä aseita vastaanottaa kenraalimajuri Bambang Darmano, joka myös vastaa Indonesian joukkojen vähentämisestä Acehista GAM:in aseidenluovutustahdin mukaisesti. Bambang Darmano prikaatikenraalina vastasi myös 19. toukokuuta 2003 Indonesian armeijan ja muiden joukkojen GAM:in vastaisesta operaatiosta komentajana.


title: Acehin rauhanneuvottelut

text: Rauhanehtoihin kuuluu se, että Indonesia vetää joukkojaan Acehista erittäin. Samalla GAM luovuttaa aina osan aseistaan. Tavoitteena on se, että GAM luovuttaa sopimuksen mukaisen määrän aseitaan eikä Indonesialle jää Acehiin kuin 14 700 sotilasta ja 9 100 poliisia.


title: Antero Mertaranta

text: Lauri Antero Johannes Mertaranta (s. 17. tammikuuta 1956 Hyvinkää) on suomalainen urheiluselostaja, toimittaja ja juontaja.


title: Antero Mertaranta

text: Mertaranta aloitti selostajan uransa 1980-luvun lopulla selostamalla jääkiekkoa lahtelaisessa Rytmiradio Lahti -paikallisradiossa. Yleisradion palvelukseen hän siirtyi vuonna 1992 Antero Karapalon tilalle. Mertaranta on selostanut vuoden 1995 MM-kisoista lähtien kaikki Suomen jääkiekkomaajoukkueen MM-ottelut.


title: Antero Mertaranta

text: Nastolassa asuva Mertaranta toimii nykyisin freelancerina, mutta selostaa pääsääntöisesti MTV:n kanavilla. Koulutukseltaan Mertaranta on peruskoulun opettaja.


title: Antero Mertaranta

text: Vuonna 2013 Urheilulehti valitsi Mertarannan Suomen kaikkien aikojen parhaaksi urheiluselostajaksi.


title: Antero Mertaranta

text: Mertarannan sukujuuret ovat Suojärvellä, Karjalassa. Nuoruudessaan Mertaranta vietti railakasta rock'n'roll -elämää, mutta sittemmin hän rauhoittui ja innostuttuaan kouluavustajan töistä pyrki Jyväskylään opettajankoulutuslaitokselle. Valmistuttuaan hän työskenteli ala-asteen opettajana.


title: Antero Mertaranta

text: Mertaranta toimii myös B-junioreiden Nastolan Kiekko -jääkiekkojoukkueen valmentajana. Joukkueessa pelasi myös hänen poikansa.


title: Antero Mertaranta

text: Mertaranta oli Yleisradion pääasiallinen jääkiekkoselostaja. Hän selosti myös muita lajeja, muun muassa yleisurheilua Tapio Suomisen kanssa; useiden vuosien ajan hänen selostusparinsa oli Bror-Erik Wallenius. Rauhallisesta selostustyylistään tunnettu Wallenius on kertonut, että hänen lukuisista selostuspareistaan, parhaiten yhteistyö sujui nimenomaan Mertarannan kanssa, vaikka heidän selostustyylinsä ovatkin täysin päinvastaiset.


title: Antero Mertaranta

text: Mertaranta aloitti Ylessä Barcelonan olympialaisten selostajana. Kisoissa hän selosti muun muassa ammuntaa ja pöytätennistä. Seuraavana vuonna hän selosti jo yleisurheilun MM-kisoja Stuttgartista. Vuonna 1994 hän toimi Lillehammerin olympialaisten jääkiekkoselostajana, ja kesällä hän selosti sekä Helsingin yleisurheilun EM-kisat 1994 ja Jalkapallon MM-kisat 1994, mukaan lukien finaalin. Vuosien 1992–1999 välisenä aikana hän selosti muun muassa Englannin Valioliigaa Jukka Röngän kanssa. Eräs hänen suurimmista meriiteistään on 1998 Ranskan maailmanmestaruuskilpailuiden loppuottelun selostaminen vuonna 1998. Syksyllä 1999 Mertaranta siirtyi Yleisradion palkkalistoilta itsenäiseksi yrittäjäksi tehden selostuksia välillä myös Neloselle. Vuonna 1999 Mertarannan Yleisradiolta lähdön kunniaksi selostajakollega Hannu-Pekka Hänninen kumppaneineen kohotti vaaleanpunaiset samppanjalasit ilmaan. Mertarannan palattua Ylelle talossa kiersi hänen paluutaan vastustava nimilista, jolla ei kuitenkaan ollut vaikutusta hänen asemaansa. Yleisradion saama katsojapalaute ennen vuoden 2000 jääkiekon MM-kilpailuja aiheutti kuitenkin sen, että Yle teki kiireen vilkkaa Mertarannan kanssa sopimuksen jääkiekon arvokisaselostuksista. Sopimus ulottui kevääseen 2007 ja sisälsi myös sen, ettei Mertaranta tee televisiotöitä muille tahoille kuin Yleisradiolle.


title: Antero Mertaranta

text: Lokakuussa 2011 Mertaranta siirtyi MTV Sportin palvelukseen, päätoimenaan jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen selostaminen. Lisäksi Mertaranta selostaa MTV:n C More -kanavilla yleisurheilun Timanttiliigaa sekä jalkapallon Mestarien liigaa.. Tammikuussa 2017 Mertaranta teki kolmivuotisen jatkosopimuksen selostamisesta MTV:n kanavilla.


title: Antero Mertaranta

text:
Toistaiseksi tunnetuimman selostuksensa Mertaranta teki vuoden 1995 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuiden kultaottelussa, samanlainen maailmanmestaruushurma myös tv-selostajan ympärillä toistui keväällä 2011 Suomen voittaessa Ruotsin Bratislavassa pelatussa MM-finaalissa. Bratislavan kisojen Venäjä-ottelussa Mertaranta hehkutti Mikael Granlundin ilmaveivimaalia sellaisella innolla, että "Taivas varjele, mikä sieltä tulee" -selostuspätkästä tehtiin myös musiikkiversio.
Mertaranta selostaa 11 vuoden jälkeen Lahden Salpausselän kisoissa ja toimii tapahtuman pääkuuluttajana.


title: Antero Mertaranta

text:
Selostuksiensa lisäksi Mertaranta toimii myös juontajana. Hän juonsi TV2:lla esitettävää "Se on siinä" -urheiluvisailua, joka alkoi vuonna 2001 ja loppui 2009. Ohjelman vakiojäseninä esiintyivät myös Risto Kaskilahti ja Jukka Laaksonen. Vuosina 2004 ja 2005 Mertaranta toimi Suomen euroviisukarsintojen finaalien juontajana. Mertaranta juonsi myös YLE TV2:lla vuonna 2009 alkanutta "Urheiluhullut" -urheilutietovisaa. Hän on lisäksi juontanut muun muassa pajatson maailmanmestaruuskilpailut. Vuonna 2012 Mertaranta toimi MTV3:lla esitettävän "Ennätystehtaan" uutena juontajana yhdessä Eppu Salmisen kanssa.
Vuonna 2016 alkoi TV5-kanavalla "Mertaranta ja legendat" -sarja. Sarjan toinen kausi alkoi tammikuussa 2017.


title: Antero Mertaranta

text:
Mertarannan ääntä on kuultu myös äänitteillä. A-tyyppi -yhtye tilasi Mertarannan lausahduksia ja miksasi ne yhteen musiikin kanssa. Näin syntyi vuosituhannen vaihteessa ""Ihanaa Leijonat, Ihanaa!""-hitti. Mertarannalla itsellään ei ollut asian kanssa muuta tekemistä, mutta hän antoi siihen suostumuksensa. Mertaranta on soittanut rumpuja, toiminut palomiehenä ja musiikkiluokan opettajana.
Mertarannan selostuksista on tehty myös kappale ""Taivas Varjele"", joka on koottu Mertarannan reaktiosta Granlundin ilmaveivimaaliin.


title: Antero Mertaranta

text: Vuonna 2004 perustettu Anza Mertaranta Allstars suunnitteli levytystä loppuvuoteen 2005. Yhtyeen levyttämä esikoissingle "Nopea rakastumaan" jaettiin radioasemille keväällä 2006. Yhtye tekee vuodessa n.30 keikkaa soittaen pääasiassa 1960- ja jen hittejä ja solistinsa Seppo Tammilehdon levyttämää materiaalia. Yhtyeen kokoonpanossa Mertaranta soittaa rumpuja. Yhtyeeltä ilmestyi loppuvuodesta 2009 albumi "Jytää, poppia ja rautalankaa". Kesällä 2010 yhtye julkaisi Seppo Tammilehdon säveltämän ja sanoittaman singlen Sinistä ja vihreää, josta muodostui yhtyeen ensimmäinen kestoradiohitti.


title: Antero Mertaranta

text: Antero Mertaranta on dubannut selostajan roolin Disneyn elokuvassa "Pikku Kananen" vuonna 2005.


title: Antero Mertaranta

text:
Mertaranta palkittiin vuoden 2010 Radio Gaalassa "Kaikkien aikojen radiopersoonana".
Hänet valittiin Vuoden Positiivisimmaksi suomalaiseksi vuonna 2011


title: Antero Mertaranta

text: Kalevalaisten naisten liitto palkitsi vuonna 2011 Antero Mertarannan vuotuisella Larin Paraske -palkinnollaan.


title: Antero Mertaranta

text: Mertaranta palkittiin vuoden 2012 Suomen urheilugaalassa "Urheilujournalismipalkinnolla".


title: Richie Hawtin

text: Richie Hawtin (s. 4. heinäkuuta 1970, Banbury, Oxfordshire, Englanti) on kanadalainen elektronisen musiikin artisti ja kansainvälisesti keikkaileva DJ. Hawtin oli yksi merkittävimmistä Detroit-teknon toisen aallon artisteista 1990-luvun alkupuolella. Hänet tunnetaan Plastikman-aliaksen alla julkaisemistaan synkistä, minimalistisista kappaleistaan.


title: Richie Hawtin

text: Hawtin soittaa DJ-seteissään minimalistista teknoa, jota hän höystää ekvalisaattorikikoilla ja rumpukoneella. Hawtin perusti John Acquavivan kanssa Plus 8 -levymerkin toukokuussa 1990, ja Minus-levymerkin vuonna 1998 Berliinissä, jossa hän nykyään myös asuu.


title: Richie Hawtin

text: Hawtin on levyttänyt myös nimillä F.U.S.E., Concept 1, Circuit Breaker, The Hard Brothers, Hard Trax, Jack Master ja UP!. Hän on myös esiintynyt ja levyttänyt muiden artistien kanssa nimillä 0733, Cybersonik, Final Exposure, Spawn ja States Of Mind. Pete Namlook tuotti Hawtinin kanssa "From Within" -albumisarjan.


title: Patty Hearst

text: Patricia Campbell Hearst (s. 20. helmikuuta 1954 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat) on kolmas Randolph Apperson Hearstin viidestä tyttärestä. Hänen isoisänsä oli lehtikeisari William Randolph Hearst. Hän joutui kidnappauksen uhriksi, mutta pian tämän jälkeen hänestä itsestään tuli rikollinen: hän teki pankkiryöstön ja joutui vankilaan.


title: Patty Hearst

text: Sissiryhmänä esiintynyt rikollisjoukkio Symbioottinen vapautusarmeija ("Symbionese Liberation Army", SLA) kidnappasi 19-vuotiaan Hearstin 4. helmikuuta 1974 Berkeleyssä Kaliforniassa sijainneesta asunnosta, jossa hän asui sulhasensa Steven Weedin kanssa. Kun yritys vaihtaa Hearst vangittuihin SLA:n jäseniin epäonnistui, SLA esitti vaatimuksen, jonka seurauksena Hearstin perhe lahjoitti kuuden miljoonan dollarin arvosta ruokaa San Franciscon Bay Arean köyhille. Hearstia ei kuitenkaan vapautettu ruoan jakamisen jälkeen. Pian lahjoituksen jälkeen Hearst kertoi vaihtaneensa nimensä "Tania"ksi ja sitoutuneensa SLA:n päämääriin. 15. huhtikuuta 1974 Hearst kuvattiin rynnäkkökiväärin kanssa Hibernia Bankin Sunsetin konttorin ryöstössä. Hänet etsintäkuulutettiin, ja syyskuussa 1975 hänet pidätettiin yhdessä toisen SLA:n jäsenen kanssa eräästä asunnosta.


title: Patty Hearst

text: Oikeudenkäynnissä, joka alkoi 15. tammikuuta 1976, Hearst kertoi että hänet lukittiin silmät sidottuna komeroon ja häntä pahoinpideltiin fyysisesti ja seksuaalisesti. Hearstin puolustuksen mukaan hän liittyi SLA:han pahoinpitelyn takia. Tämä on äärimmäinen tapaus Tukholma-syndroomasta, jossa kaapatut alkavat myötäillä kaappaajiaan. Puolustus kertoi myös, että Hearst pakotettiin osallistumaan pankkiryöstöön.


title: Patty Hearst

text: Puolustus ei onnistunut, ja Hearst tuomittiin pankkiryöstöstä 20. maaliskuuta 1976. Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter lyhensi Hearstin vankilatuomiota, ja Hearst vapautettiin vankilasta 1. helmikuuta 1979. Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton armahti Hearstin lopullisesti 20. tammikuuta 2001, viimeisenä päivänään presidenttinä.


title: Patty Hearst

text: Vankilasta vapautumisen jälkeen Hearst avioitui entisen henkivartijansa, Bernard Shaw'n, kanssa. He saivat kaksi tytärtä. Mies kuoli vuonna 2013. Heidän toinen tyttärensä Lydia Hearst on menestynyt malli.


title: Patty Hearst

text: Hearst kertoo oman versionsa kidnappaamisen jälkeisistä tapahtumista muistelmateoksessaan "Every Secret Thing". Hearstin tapauksesta on tehty myös elokuva "Neverland: The Rise and Fall of the Symbionese Liberation Army", joka tunnetaan myös nimellä "Guerrilla: The Taking of Patty Hearst".


title: Kestävyysjuoksu

text: Kestävyysjuoksu on pitkien matkojen juoksemista. Yleisurheilun kestävyysjuoksumatkat ovat yli 3 000 metrin juoksulajit. Kestävyysjuoksu mittaa erityisesti aerobista kuntoa.


title: Kestävyysjuoksu

text: Yleisurheilun arvokisoissa juostavia kestävyysjuoksumatkoja ovat 5 000 ja 10 000 metriä, jotka juostaan urheilukentän juoksuradalla. Maraton on 42 195 metrin mittainen, kadulla juostava kilpailu. Lisäksi arvokisaohjelmassa on 3000 metrin estejuoksu.


title: Kestävyysjuoksu

text: Lisäksi erinäisissä muissa kilpailuissa juostaan muun muassa 3 000 metrin juoksuja ilman esteitä. Harvinaisempia juoksuradalla käytäviä lajeja ovat 20, 25 ja 30 kilometrin kilpailut ja tunnin juoksu. Radalla tai muussa ympäristössä juostavia, maratonia pitempiä matkoja kutsutaan yleisesti nimellä ultrajuoksu. Maastossa juostuja pitkänmatkan kilpailuja kutsutaan maastojuoksuksi.


title: Kestävyysjuoksu

text: Varhaisimmissa olympiakilpailuissa juostiin lisäksi myös joukkuejuoksuja, joissa maiden paremmuus määräytyi juoksijoiden yhteenlaskettujen sijalukujen perusteella. Myös maastojuoksu kuului varhaisimpien olympiakilpailujen ohjelmaan.


title: Kestävyysjuoksu

text: Kestävyysjuoksu kysyy paitsi kestävyyttä, myös aerobista suorituskykyä. Sydämen on pumpattava verta elimistössä mahdollisimman tehokkaasti, jotta väsyneet lihakset saavat happea. Kestävyysjuoksijat ovat usein hoikkia ja kevytrakenteisia, sillä lajissa ei tarvita voimaa kuten pikajuoksussa. Kestävyysjuoksukilpailussa taktisella ajattelulla on merkitystä: kilpailijoiden täytyy osata jakaa vauhtinsa oikein, jotta voimat riittävät loppuun asti, ja heidän täytyy tietää, milloin jättäytyä taaemmas ja milloin kiristää vauhtia.


title: Ylpeys ja ennakkoluulo

text: Ylpeys ja ennakkoluulo () on englantilaisen kirjailijan Jane Austenin romaani vuodelta 1813. Se on Austenin toinen julkaistu teos ja kenties hänen tunnetuin romaaninsa. Romaani kertoo aikaansa edellä olevan neiti Elizabeth Bennetin ja ylpeän, varakkaasta perheestä lähtöisin olevan herra Darcyn rakkaustarinasta, minkä lisäksi se seuraa Elizabethin sisarten värikästä ja tapahtumarikasta rakkauselämää.


title: Ylpeys ja ennakkoluulo

text: Herra Darcyn esikuvaksi on arveltu irlantilaissyntyistä Thomas Lefroyta, josta George Engleheart on maalannut tunnetun muotokuvan. Austenin ja Lefroyn tiedetään tunteneen toisensa, ja heillä arvellaan olleen romanssin. Vaatimattomista oloista lähtöisin ollut Austen ei kuitenkaan kelvannut Lefroyn suvulle, joten romanssi päättyi. Teos "Ylpeys ja ennakkoluulo" ilmestyi pian romanssin päättymisen jälkeen.


title: Ylpeys ja ennakkoluulo

text: Teoksen "Ylpeys ja ennakkoluulo" pohjalta on tehty useita elokuvia ja televisiosarjoja. Vuonna 1940 tehdyssä ensimmäisessä elokuvasovituksessa pääosia esittivät Greer Garson ja Laurence Olivier. Tunnetuin filmatisointi lienee BBC:n tuottama televisiosarja "Ylpeys ja ennakkoluulo" vuodelta 1995 ja elokuva "Ylpeys ja ennakkoluulo" vuodelta 2005. Minisarjassa vuodelta 1995 Elizabethia näytteli Jennifer Ehle ja herra Darcya Colin Firth. Vuoden 2005 elokuvassa Elizabethin roolin esitti Keira Knightley, joka oli roolistaan ehdokkaana parhaan naispääosan Oscarin saajaksi. Miespääosan näytteli Matthew Macfadyen.


title: 10 000 metrin juoksu

text: 10 000 metrin juoksu on yleisurheilun kestävyysjuoksumatka, joka juostaan juoksuradalla. 10 000 metriä on yleisurheilun arvokisaohjelmassa.


title: 10 000 metrin juoksu

text: "Kymppitonni" on alun perin metriseen järjestelmään mukautettu sovellus kuuden mailin (9 656 m) juoksukilpailusta. 400 metrin mittaisella juoksuradalla kymmenen kilometriä on yhteensä 25 täyttä kierrosta. 10 000 metriä on pisin arvokilpailuissa radalla juostava matka. Se vaatii paljon kestävyyttä, mutta kuitenkin myös nopeutta, koska juoksut päättyvät usein loppukirikamppailuihin. Ensimmäistä kertaa matka oli miehillä olympiaohjelmassa vuoden 1912 olympiakisoissa, ja naisilla 1988 Soulissa. Nykyaikana ”kymppiä” juostaan melko harvoin arvokisojen ulkopuolella sen pitkän keston takia.10 000 metrin juoksumatka on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuodesta 1912. Eniten kultamitaleita ovat saaneet suomalaisurheilijat. Suomeen on tullut kaikkiaan seitsemän olympiavoittoa. Suomella on myös määrällisesti eniten matkan olympiamitaleita. Toiseksi menestynein maa on Etiopia viidellä kultamitalillaan. Neuvostoliitolla on kaksi miesten mestaruutta ja yksi naisten voitto. Myös Marokolla, Tšekkoslovakialla ja Iso-Britannialla on kaksi miesten kultamitalia. Naisten 10 000 m on ollut olympialajina vuodesta 1988. Naisten menestynein maa on Etiopia.


title: 10 000 metrin juoksu

text: Menestyneimmät miesjuoksijat ovat kaksi olympiakultaa voittaneet Suomen Paavo Nurmi (1920 ja 1928) ja Lasse Virén (1972 ja 1976), Tšekkoslovakian Emil Zátopek (1948 ja 1952), Etiopian Haile Gebrselassie (1996 ja 2000), Kenenisa Bekele (2004 ja 2008) sekä Iso-Britannian Mohamed Farah (2012 ja 2016). Naisten juoksussa kahteen olympiakultaan ovat yltäneet Etiopian Derartu Tulu (1992 ja 2000) ja Tirunesh Dibaba (2008 ja 2012).


title: 10 000 metrin juoksu

text: Yleisurheilun MM-kilpailuissa ovat parhaiten menestyneet etiopialaiset ja kenialaiset juoksijat. Eniten maailmanmestaruuksia ovat saavuttaneet Etiopian Haile Gebreselassie ja Kenenisa Bekele, molemmat ovat voittaneet MM-kultaa neljästi. Naisten matkalla menestynein urheilija on kolme MM-kultaa voittanut Etiopian Tirunesh Dibaba.


title: 10 000 metrin juoksu

text: Lähteet:


title: Othello

text: Othello: Venetsian mauri () on William Shakespearen noin vuonna 1603 kirjoittama tragedia. Sen ensimmäinen tunnettu esitys oli 1. marraskuuta 1604 Whitehallin palatsissa Lontoossa. Näytelmän nimihenkilö Othello on jalo mauri, joka on Venetsian palveluksessa sotilaana. Mustasukkaisuudesta ja petoksesta kertova "Othello" on yksi Shakespearen kuuluisimmista näytelmistä. Tapahtumat sijoittuvat lähes kokonaan Kyprokselle, jonne Venetsian joukot saapuvat torjumaan ottomaanien laivastoa. Venetsian kenraali, ”mauri” Othello, on nainut viattoman Desdemonan. Paholaismainen Iago manipuloi Desdemonaan rakastanutta Rodrigoa sekä uskottelee Othellolle Desdemonan olevan uskoton Cassion kanssa, joka on Iagon sijaan saanut Othellon luutnantin paikan. Othello surmaa mustasukkaisuuttaan Desdemonan, mutta pian sen jälkeen Iagon nenäliinajuoni paljastuu. Othello ymmärtää virheensä ja surmaa itsensä.


title: Othello

text: Italialainen säveltäjä Giuseppe Verdi kirjoitti näytelmän pohjalta oopperan "Otello", jonka ensiesitys oli Milanossa vuonna 1887. Oopperan libreton laati italialainen kirjailija Arrigo Boito.


title: Othello

text: "Othellosta" on peräisin sanonta yhdynnässä olevista ihmisistä ”kaksiselkäisenä petona” (engl. "beast with two backs").


title: Kesäyön unelma

text: Kesäyön unelma (alkuteos: "A Midsummer Night’s Dream") on William Shakespearen kirjoittama komedia. Siitä on useita suomennoksia eri nimillä: Paavo Cajanderin ja Yrjö Jylhän suomennokset nimellä Kesäyön unelma, Lauri Siparin suomennos nimellä Kesäyön uni ja uusimpana Matti Rossin suomennos nimellä Juhannusyön uni.


title: Kesäyön unelma

text: Antiikin Kreikkaan sijoittuva näytelmä on täynnä maagisuutta, väärinkäsityksiä ja kommelluksia. Rakkaus on teoksen pääteemana, mutta metsässä elävät olennot puuttuvat ihmisten tunteisiin taioillaan. Shakespearelle ominaisesti myös tämän näytelmän sisään on luotu oma pieni näytelmänsä. Näytelmää pidettiin aikanaan säädyttömänä ja myöhemmin siinä on nähty piilotajuisia ja homoseksuaalisiakin viittauksia.


title: Kesäyön unelma

text: Juonen keskiössä ovat Ateenan kuningas Theseuksen ja amatsoni Hippolyteen häät, johon muut tapahtumat liittyvät. Kaksi ateenalaisnuorukaista, Lysander ja Demetrius, ovat molemmat rakastuneet Hermiaan. Hermia rakastaa Lysanderia, mutta hänen ystävänsä Helena Demetriusta. Hermian isä suosii Demetriusta ja kieltää Hermiaa naimasta Lysanderia, ja kuningas Theseus vahvistaa, että Hermian on toteltava isäänsä. Lysander ja Hermia pakenevat kaupunkia ympäröivään metsään.


title: Kesäyön unelma

text: Samaan aikaan Oberon, keijujen kuningas ja hänen vaimonsa Titania saapuvat samaiseen metsään osallistuakseen Theseuksen häihin taianomaisella tavallaan. Titania ja Oberon ovat riidoissa Titanian kieltäydyttyä luovuttamasta kaunista intialaista ottopoikaansa Oberonin ”palvelijaksi”, joten Oberon pohtii kostomahdollisuutta. Metsässä on myös joukko tavallista kansaa edustavia käsityöläisiä (Lauri Siparin suomennoksessa nimiltään Pölkky, Perä, Huilu, Nälkä, Kuono ja Vankka), jotka harjoittelevat Theseuksen häissä esitettävää näytelmää varten. (Mitä murheellisin komedia Pyramuksen ja Thisben kurjasta kohtalosta.)


title: Kesäyön unelma

text: Oberon lähettää palvelijansa Puckin hakemaan rohdon, jonka saaja rakastuu ensimmäiseen kohtaamaansa, olipa tämä kuka tai mikä tahansa. Hän määrää rohtoa käytettäväksi Titaniaan kiristääkseen tältä pojan. Samalla Puck törmää käsityöläisiin ja tulee muuttaneeksi Perän aasipäiseksi. Herätessään Titania näkee ensimmäiseksi aasipäisen Perän ja rakastuu tähän.


title: Kesäyön unelma

text: Oberon huomaa metsässä myös Demetriuksen, joka on lähtenyt karanneen Hermian perään ja Demetriusta seuraavan Helenan. Demetrius suhtautuu häneen rakastuneeseen Helenaan kylmäkiskoisesti, joten Oberon päättää lähettää Puckin käyttämään rohtoa Demetriukseen, jotta tämä rakastuisi Helenaan. Puck kuitenkin sekoittaa parin Lysanderiin ja Hermiaan, sillä seurauksella että Lysander saa rohtoa ja rakastuu paikalle osuneeseen Helenaan haluamatta enää kuullakaan Hermiasta.


title: Kesäyön unelma

text: Oberonin kuultua tästä hän käyttää rohtoa Demetriukseen saaden tämänkin rakastumaan Helenaan. Demetrius ja Lysander kohtaavat ja alkavat taistella Helenasta. Puck matkii molempien ääntä ja johtaa heitä harhaan pimeässä metsässä, kunnes molemmat väsyvät ja nukahtavat. Lysander järjestetään taas rakastumaan Hermiaan, Perä vapautetaan aasipäisyydestään ja Titania lumouksestaan tämän luovutettua Oberonille intialaispojan. Koska Demetrius on nyt rakastunut Helenaan, ei ristiriitaa enää ole, ja Theseuskin hyväksyy Lysanderin ja Hermian liiton. Lumouksestaan vapautuneet uskovat nähneensä unen.


title: Kesäyön unelma

text: Loppuosa kertoo käsityöläisten Theseukselle esittämästä erittäin kömpelöstä näytelmästä, jossa muun muassa mies esittää naisen roolia suudellen toista miestä muurin, jota niin ikään esittää mies, läpi.


title: Uljas uusi maailma

text: Uljas uusi maailma () on Aldous Huxleyn vuonna 1932 julkaistu tieteisromaani. Se on George Orwellin romaanin "Vuonna 1984" ohella yksi 1900-luvun merkittävimmistä tulevaisuusfiktioista.


title: Uljas uusi maailma

text: Huxleyn teos on tulevaisuuteen sijoittuva dystopia. Hänen maailmansa on totalitaristinen yhtenäisvaltio, jossa ihmisen tuotteistaminen on viety loogiseen loppuunsa saakka. Lapset syntyvät tuotantolaitoksissa, joissa soveliaimpia yksilöitä tuotetaan useita kappaleita tarkoin valvotuissa olosuhteissa. Ihmisten kohtalo on ennalta määrätty sen mukaan, mihin tuotantosarjaan (yhteiskuntaluokkaan) hän sattuu kuulumaan; tuotteistetut ihmiset jaetaan kreikan aakkosten mukaan alfoihin, beetoihin, gammoihin, deltoihin ja epsiloneihin. Kulttuuri on täysin latistettu; taide ja korkeakulttuuri on hävitetty ja historia muistomerkkeineen pyyhitty pois ihmisten mielistä.


title: Uljas uusi maailma

text: Siinä, missä Orwellin dystopia viittaa suoraan uhkaan ja totalitaristiseen ideologiaan vallankumouksen kautta (Neuvostoliitto, natsi-Saksa), Huxleyn dystopiassa uhka on epäsuora ja viittaa totalitarismiin konsumerismin ja monopolikapitalismin kautta. "Uljas uusi maailma" on muutenkin hyvin erilainen. Sivistyneet ihmiset hukuttautuvat keinotekoisiin nautintoihin ja vapaaseen seksiin haluten aina vain lisää.


title: Uljas uusi maailma

text: Koska ihmisten valmistaminen on tuotteistettu, perheen käsitys on hävitetty ja perhekäsitteistä (isä, äiti, veli, sisko) on tullut kirosanoja. Uskontoa ei enää ole perinteisessä muodossa. Ihmisille esikuvaksi on noussut Henry Ford, jota he palvovat. ”Ford” on myös korvannut ”jumalan” (engl. "lord") voimasanana. Kristinuskon risti on korvattu Fordin T-mallin mukaan T-merkillä. Ajanlasku on uudistettu ja sen alkukohdaksi on valittu ensimmäisen T-Fordin valmistumisvuosi 1908. Kirjan tapahtumien ajankohta on 632 JF ("Jälkeen Fordin").


title: Uljas uusi maailma

text: Kirjan ironinen nimi on lainaus Shakespearen näytelmästä "Myrsky". Teos alkaakin lainauksella: "Ihme, kumma! Kuink’ ihania olennoita täällä nyt näenkään! Kuink’ ihminen on kaunis! Ah, uljas uusi maailma, joss’ ompi tuollaista kansaa!"


title: Uljas uusi maailma

text: Kirja alkaa hedelmöityslaitoksessa, jossa lukuisille nuorille oppilaille kerrotaan kuinka ihmisiä luodaan. Kesken oppitunnin paikalle ilmaantuu Mustafa Mond, joka on yksi kahdestatoista maailmanjohtajasta. Mond selittää lapsille kuinka aikaisemmassa ”tyytymättömien maailmassa” ihmiset syntyivät luonnollisesti ja kuinka yhdeksänvuotisen sodan ja yhteiskunnallisten muutosten johdosta päädyttiin nykyiseen maailmaan.


title: Uljas uusi maailma

text: Sen jälkeen siirrytään kirjan päähahmoon Bernard Marxiin, joka työskentelee hedelmöityslaitoksessa. Bernard on katkera, koska on biologisen onnettomuuden takia normaalia alfa+-ihmistä lyhyempi. Tämän ja hänen epätavallisten yhteiskunnallisten mielipiteiden vuoksi hän on hylkiö. Bernard keskustelee usein ystävänsä Helmoltz Wattsin kanssa, joka tuntee itsensä hylkiöksi, koska hän haluaa luoda monimutkaista taidetta yhteiskunnassa, jossa hänen taitonsa sopivat vain propagandan luomiseen. Bernardin pomo uhkailee häntä karkotuksella Islantiin hänen kerettiläisten mielipiteidensä vuoksi.


title: Uljas uusi maailma

text: Bernard lähtee matkalle Lenina-nimisen naisen kanssa Meksikoon ”villien” reservaatille, missä he tapaavat Lindan ja Johnin. Linda saapui aikoinaan samalle reservaatille Bernardin Pomon kanssa ja onnettomuuden vuoksi jäi jumiin reservaatille. Koska hänellä ei ollut mahdollisuutta ehkäisylääkkeisiin hän synnytti Johnin. Bernard tajuaa että hän voi pelastua Islannilta jos hän tuo Johnin ja Lindan yhteiskunnan pariin.


title: Uljas uusi maailma

text: Palattuaan Eurooppaan Bernardin pomo aikoo julkisesti karkottaa hänet kun John saapuu huoneeseen ja kutsuu häntä isäksi. Koska yhteiskunnan silmissä biologinen lisääntyminen on epämoraalista, Bernardin pomo eroaa seuraavan päivänä. Johnista tulee välittömästi kuuluisa ja hänet kutsutaan moniin juhliin ja julkisiin tilaisuuksiin ja Bernardin käsketään esitellä hänelle yhteiskunnan toimintaa.


title: Uljas uusi maailma

text: Kun Bernard eräänä iltana lupaa monille ihmisille että he tapaavat Johnin ja John kieltäytyy menettää Bernard maineensa ja kaiken kunnioituksen Johnin kuuluisuuden vuoksi saaneilta ystäviltään. Bernard palaa Helmholtzin luokse, jolle hän esittelee Johnin.


title: Uljas uusi maailma

text: Myöhemmin Lenina yrittää vietellä Johnia, mistä tämä suuttuu ja pakottaa Leninan pakenemaan kylpyhuoneeseen. Kesken kaiken Johnille ilmoitetaan Lindan kuolemasta jonka seurauksena hän poistuu paikalta äkkiä. John tapaa Lindan, joka makaa kuolinkeskuksessa ja kuolee äkkiä. Myöhemmin John ja Helmholtz alkavat heittää Delta-ihmisille jaettuja huumeannoksia pois ja heidät ja Bernard pidätetään.


title: Uljas uusi maailma

text: Bernard, Helmholtz ja John viedään Mustafa Mondin luokse, joka selittää heille miten yhteiskunnan on täytynyt vaihtaa taiteet ja tieteellinen kehitys yleiseen onnellisuuteen. Bernard ja Helmholtz lähetetään saarelle, jossa he voivat elää mukavuudessa muiden ihmisten kanssa, jotka eivät sopeutuneet yhteiskuntaan, mutta Mond päättää pitää Johnin Englannissa.


title: Uljas uusi maailma

text: John pakenee majakkaan, jossa hän yrittää aloittaa uutta elämää, mutta kiinnostuneet kansalaiset tekevät hänestä mediasensaation. John yrittää jatkaa uuden elämänsä kanssa mutta häntä häiritään koko ajan. Lopulta hän vetäytyy majakkaansa. Kun kiinnostuneet toimittajat saapuvat majakkaan he löytävät Johnin hirttäytyneenä.


title: 5 000 metrin juoksu

text: 5 000 metrin juoksu on yleisurheilun kestävyysjuoksumatka, joka juostaan juoksuradalla. Se on myös yleisurheilun arvokisaohjelmassa.


title: 5 000 metrin juoksu

text: ”Vitonen” on alun perin metriseen järjestelmään mukautettu sovellus kolmen mailin (4 828 m) juoksukilpailusta. 400 metrin mittaisella juoksuradalla viisi kilometriä tekee yhteensä 12 ja puoli kierrosta.


title: 5 000 metrin juoksu

text: 10 000 metrin juoksun tavoin 5 000 metrin juoksu tuli miehillä ensimmäistä kertaa arvokisojen ohjelmaan vuoden 1912 olympiakisoissa. Vuosina 1983–1994 naisten arvokisaohjelmassa oli 3 000 metrin juoksu. Ensimmäistä kertaa arvokisoissa naisten 5 000 metrin kilpailu juostiin 1995 maailmanmestaruuskilpailuissa Göteborgissa.


title: 5 000 metrin juoksu

text: Suomi on olympialaisten miesten 5 000 metrin mitalitilaston kärkimaa. Suomella on kaikkiaan seitsemän kultaa, kun muista maista Etiopia on yltänyt kolmeen, Marokko kahteen ja Iso-Britannia kahteen voittoon. Lisäksi Etiopialla on kolme voittoa naisten 5 000 metriltä. Vuosina 1924–1936 suomalaiset voittivat neljä perättäistä olympiakultaa. Viimeisin suomalainen olympiamitali on vuodelta 1980, jolloin Kaarlo Maaninka voitti pronssia. Edellisen kerran kullan voitti Lasse Viren 1976 vuonna Montrealissa. Toistaiseksi viimeisin 5 000 metrin juoksussa nähty suomalaismies on Barcelonan kisoissa 1992 juossut Risto Ulmala. Naisista Kirsi Valasti oli mukana Ateenassa 2004 mutta karsiutui alkuerässä.


title: 5 000 metrin juoksu

text: 5 000 metrin juoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuodesta 1912. Menestynein maa olympialaisten 5 000 metrillä on ollut Suomi. Menestyneimmät urheilijat ovat Paavo Nurmi ja Lasse Viren. Viren ja Mohamed Farah ovat miesten 5 000 metrin kaksinkertaiset olympiavoittajat. Naisten matkalla kahteen olympiakultaan on yltänyt Etiopian Meseret Defar.


title: 5 000 metrin juoksu

text:
Yleisurheilun MM-kilpailuissa 5 000 metrin juoksu on ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. Naisten kilpailu tuli mukaan vuonna 1995. MM-kilpailuissa ovat parhaiten menestyneet Kenian ja Etiopian urheilijat.
Lähteet:


title: 5 000 metrin juoksu

text: Lähteet:


title: Solaris (kirja)

text: Solaris on Stanisław Lemin psykologinen tieteisromaani vuodelta 1961. "Solaris" on vaikuttanut suuresti tieteisfantasian kehitykseen ja saanut runsaasti tunnustusta. Teos on käännetty usealle kielelle.


title: Solaris (kirja)

text: Kirjan pohjalta on tehty kaksi elokuvaa: Andrei Tarkovskin "Solaris" (1972) ja Steven Soderberghin "Solaris" (2002). Matti Kannoston suomentama "Solaris" julkaistiin 1973.


title: Solaris (kirja)

text: Romaani kertoo ihmiskunnan epätoivoisesta yrityksestä saada kontakti kaukaisen planeetan elämänmuotoon.


title: Solaris (kirja)

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat tulevaisuuteen. Ihmiset ovat löytäneet Solarikseksi nimetyn planeetan, joka on lähes kokonaan valtamerimäisen superorganismin peitossa. Meren tutkimuksesta on kehkeytynyt kokonaan oma tieteenala, mutta kaikki yritykset luoda yhteys jollain tasolla tietoiseksi epäiltyyn mereen ovat tähän saakka epäonnistuneet. Solariksen-tutkimusta planeetalla tekevälle asemalle saapuu psykologi Kris Kelvin, joka saa todistaa ensimmäiseltä yhteydeltä vaikuttavia tapahtumia, joiden alullepanijana on tutkijoiden sijaan meri itse.


title: Shuriken

text: Shurikenit ovat heitettäviä teräaseita. Shurikenia käsittelevää taistelutaitoa kutsutaan shuriken-jutsuksi ().


title: Shuriken

text: Vastoin yleisiä uskomuksia, shurikeneja ei suunniteltu käytettäväksi ensisijaisena aseena, vaan harhauttamiseen tai taktiseksi aseeksi. Luultavasti shurikenin tarkoitus oli vammauttaa tai kiinnittää vastustajan huomio hetkeksi muualle. Hyökkäykseen lähtevä vihollinen saatiin mahdollisesti hämmentymään teräaseen osuessa; näin saatiin hiukan lisäaikaa oman vastatekniikan tuottamiseen. Hyvin harvoin tällainen pieni teräase sai aikaiseksi vakavia vammoja puhumattakaan kuolemasta.


title: Shuriken

text: Shurikeneja on kahta päätyyppiä: nuolimaisia heittopiikkejä ja pyöreitä heittotähtiä.


title: Shuriken

text: Samuraiden shurikenina saatettiin käyttää pitkän miekan yhteydessä kuljetettua syömävälinettä jota opeteltiin varta vasten heittämään, shurikenina käytettiin myös teroitettuja hiusneuloja, tavallisia, isoja rautanauloja tai metallisia syömäpuikkoja, jollaiset olivat yleisiä Koreassa. Joissain tapauksissa bo shurikenit oli tehty varta vasten heittoaseiksi, niitä saatettiin kantaa näkyvillä varustuksen yhteydessä esimerkiksi käsivarren tai säären suojuksessa, jossa ne toimivat lisäsuojana jos niille ei taistelussa ollut käyttöä.


title: Shuriken

text: Vanhimman katkeamattoman Japanilaisen bujutsu-koulukunnan Tenshin shōden Katori shintō-ryūn heittopiikin käyttötekniikat ovat tehokkaita noin seitsemän metrin etäisyydelle saakka. Tämä tarkoittaa, että heittopiikkien käytön hallitseva voi puolustautua salkoaseella (keihäs "yari" tai naginata) varustautunutta vastaan tarvitsematta jäädä näiden tehokkaalle toimintaetäisyydelle. Tämän tyylisuunnan "bo shuriken" on noin 17 cm pitkä.


title: Shuriken

text: Heittotähti tunnetaan myös nimillä "shaken", "shashuriken" ja "kurumaken". Ne ovat olleet käytössä ninjoilla ja samurailla. Todennäköisesti heittotähdet olivat enemmänkin ninjojen välineistöä kuin samurailuokan aseita.


title: Shuriken

text: Heittotähdissä oli useita teriä, joskin neliteräiset olivat yleisempiä, sillä moniteräisempiä pidettiin liian huomiota herättävinä tai vaikeina käsitellä. Heittotähtiä voitiin myös käyttää harvinaisemmilla tavoilla kuten iskemällä teräviä heittotähtiä maahan "miinaksi".


title: Shuriken

text: Suomessa järjestyslaki kieltää shurikenien valmistuksen, maahantuonnin, kaupan sekä hallussapidon yleisellä paikalla ja yleisellä paikalla olevassa kulkuneuvossa.


title: 4 × 100 metrin viestijuoksu

text: 4 × 100 metrin viesti eli pikaviesti on viestikilpailuna käytävä yleisurheilun pikajuoksukilpailu, jossa neljästä juoksijasta kukin kuljettaa viestikapulaa oman osuutensa yhteensä 400 metrin mittaisen ratakierroksen kokonaismatkasta.


title: 4 × 100 metrin viestijuoksu

text: Kapula täytyy luovuttaa juoksijan kädestä toiselle 30 metrin vaihtoalueen sisällä. Alue on merkitty rataan viivoilla, joista toinen on 20 metriä ennen kunkin viestivuoron lähtöviivaa, ja toinen 10 metriä lähtöviivan takana. Esimerkiksi ensimmäinen vaihtoalue ulottuu 80 metristä 110 metriin lähdöstä mitattuna. Vaihto suoritetaan niin sanottuna "lentävänä lähtönä", jossa juoksija on kiihdyttänyt vauhdin saadessaan kapulan käteensä. Nykysääntöjen mukaan juoksija ei saa lähteä liikkeelle vaihtoalueen ulkopuolelta. Lentävän lähdön pyrkimyksenä on, että vauhti ei hidastuisi kapulan siirtyessä kädestä toiseen.


title: 4 × 100 metrin viestijuoksu

text: Kapulaa ei saa heittää ja se on tuotava maaliin saakka. Mikäli vaihto ei tapahdu vaihtoalueella, joukkue hylätään. Kapulan putoaminen ei aiheuta hylkäystä, jos kapulan pudottanut juoksija itse nostaa kapulan ja jatkaa matkaa. Jopa viereiselle radalle pudonneen kapulan saa nostaa, mikäli se ei aiheuta muille juoksijoille haittaa ja kapulan nostava juoksija ei oikaise juoksumatkassa toisella radalla käydessään.


title: 4 × 100 metrin viestijuoksu

text: Vanhojen sääntöjen mukaan vaihtoalue oli 20 metrin mittainen ja sitä edelsi 10 metrin mittainen ennakkoalue, jolta lähtevä juoksija sai kiihdyttää vauhtiin. Kapulan oli kuitenkin vaihduttava varsinaisen vaihtoalueen sisällä. Nykyiset säännöt poistivat ennakkoalueen ja ovat olleet voimassa 1.11.2017 alkaen. Tarkat säännöt löytyvät IAAF:n sääntökirjan luvusta 170.


title: 4 × 100 metrin viestijuoksu

text: Pikaviesti on hyvin herkkä laji, jossa sujuva vaihtotekniikka on olennainen osa hyvää loppusuoritusta. Vaihtorikot tai kapulan putoaminen ovat olennainen osa juoksua.


title: 4 × 100 metrin viestijuoksu

text: Pikaviesti on ollut olympialaisissa yleisurheilun kilpailutapahtumana vuodesta 1912. Naisten pikaviesti tuli mukaan vuonna 1928. Yleisurheilun MM-kilpailuissa pikaviesti ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. Juoksumatkan menestynein maa arvokilpailuissa on Yhdysvallat.


title: 4 × 100 metrin viestijuoksu

text: Pikaviestin Suomen-mestaruuksista ei kilpailla yleisurheilun Suomen-mestaruuskisoissa eli Kalevan kisoissa vaan vuosittain järjestettävissä SM-viesteissä. Suomalaiset yleisurheiluseurat muodostavat kilpailevat viestijoukkueet urheilijoistaan. Seurat saavat asettaa haluamansa määrän viestijoukkueita joka matkalle.


title: Shurikenjutsu

text: Shurikenjutsu () on japanilainen taistelulaji, joka keskittyy shurikenien, veitsien ja tikarien heittämiseen. Shurikenjutsu on tyypillisesti osa joidenkin koryū-lajien taistelumuotoja.


title: Shurikenjutsu

text: Shurikenjutsu on sangen tuntematon taito ja sen harjoittelu on vähäistä jopa Japanissa. Sen soveltaminen käytäntöön on erittäin rajoitettua useimpien maiden lainsäädännönkin takia. Shurikenjutsun tarkoitus on heittämällä shuriken haavoittaa tai hämätä vastustajaa, ja voittaa näin aikaa päästäkseen hyökkäämään paremmista asemista tai pakenemaan. Nykypäivän harjoittajilla ei ole luonnollisesti mahdollisuutta testata shurikenjutsua tositilanteessa elävään vastustajaan. Joitakin shurikenjutsun nykypäivänä harjoitettavia tyylejä ovat Negishi-ryū, Meifu Shinkage-ryū ja Bujinkan budō taijutsu (Togakure-ryū).


title: Shurikenjutsu

text: Takeda-ryūn shurikenjutsu liittyy vahvasti miekkailuun, joten kyseistä shurikenjutsu-tyyliä tuskin käytettiin itsenäisesti. Sitä käytettiin lähinnä vastustajan hämäämiseen ennen miekaniskua. Siksi useimmat harjoitukset ovat lyhyen matkan harjoituksia.


title: Shurikenjutsu

text: Vanhimman katkeamattoman japanilaisen bujutsu-koulukunnan Tenshin shōden Katori shintō-ryūn heittopiikin () käyttötekniikat ovat tehokkaita noin 6–7 metrin etäisyydelle saakka. Tämä tarkoittaa, että heittopiikkien käytön hallitseva voi puolustautua salkoaseella (keihäs eli yari tai naginata) varustautunutta vihollista vastaan tarvitsematta jäädä tämän tehokkaalle toimintaetäisyydelle.


title: Jari Porttila

text: Jari Juhani Porttila (s. 2. helmikuuta 1960 Helsinki) on suomalainen pitkän linjan urheilutoimittaja. Porttila on työskennellyt muun muassa MTV:n palveluksessa, Iltalehdessä ja Uudessa Suomessa.


title: Jari Porttila

text: Vaikka Porttila on hoitanut tarvittaessa myös selostajan ja aiemmin myös Tulosruudun uutistenlukijan hommia, on hän kuitenkin pääasiallisesti profiloitunut enemmänkin urheilumaailman tutkivaksi journalistiksi.


title: Jari Porttila

text: Porttilan ansiota on muun muassa vuonna 1984 Martti Vainion dopingkäryn yhteydessä julkisuuteen nousseen talonmiehen Alpo Nyrösen tapaus. Tuolloin Porttila totesikin kuolemattomat sanansa: "”Toiset uskoo Jumalaan, toiset Joulupukkiin, mutta minä uskon Martti Vainioon.”"


title: Jari Porttila

text: Porttila oli myös aktiivisesti tutkimassa suomalaishiihtäjien doping-käryn taustoja vuoden 2001 Lahden hiihdon MM-kilpailuissa. Hän kirjoitti aiheesta kirjan "Karpaasin käry" yhdessä Jari Isometsän kanssa.


title: Jari Porttila

text: Marraskuussa 2008 Porttila palkittiin Suomen Olympiakomitean ansiomitalilla.


title: Jari Porttila

text: Porttilan poika Kimmo Porttila on niin ikään urheilutoimittaja.


title: Jari Porttila

text: Porttila osallistui kevään 2015 eduskuntavaaleihin Keskustan ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä. Hän sai 318 ääntä eikä tullut valituksi.