title: Laskimo

text: Laskimoiden seinämän kerroksia ovat litteiden endoteelisolujen muodostama yksinkertainen endoteelikerros, löyhä sidekudoskerros, ohut sileälihaskerros ja sidekudoksinen ulkokerros. Laskimot ovat ohutseinäisiä ja niiden läpimitta on paljon suurempi kuin vastaavien valtimoiden. Osaltaan siitä johtuen veri virtaakin laskimoissa suhteellisen hitaasti. Toisaalta läpimitan suuruus pienentää verenvirtauksen vastusta, joten se edistää veren paluuta sydämeen.


title: Laskimo

text: Laskimoiden seinämässä on ohut sileälihaskerros. Autonominen hermosto säätelee sileiden lihassolujen toimintaa ja tietyn laskimon tilavuus ja verimäärä riippuukin lihassolujen jännitystilasta eli "laskimotonuksesta".


title: Laskimo

text: Laskimoissa on "laskimoläppiä", joiden rakenne auttaa sydäntä pitämään yllä yksisuuntaista verivirtaa verenkiertojärjestelmässä. Kun luustolihakset supistuvat ja lisäävät laskimossa olevaa painetta, laskimoläpät päästävät veren virtaamaan vain yhteen suuntaan eli sydäntä kohti.


title: Laskimo

text: Valtimoiden veri on kirkkaanpunaista, sillä punasolujen sisältämä rauta on hapettunut. Laskimoveri sen sijaan on vähähappisuutensa vuoksi tummempaa. Ihon läpi näkyvät siniset verisuonet ovatkin laskimoita. Näitä pinnallisia laskimoita eivät vastaa mitkään valtimot, kun taas esimerkiksi kyynärvaltimon vieressä kulkee kyynärlaskimo.


title: Laskimo

text: Kaikki veren ja solujen välinen ravinnon, kaasujen ja kuona-aineiden vaihto tapahtuu hiusverisuoniston seinämien läpi. Hiussuonista veri siirtyy pikkulaskimoihin eli venuleihin. Laskimot ovat aluksi pieniä, mutta sydäntä lähestyttäessä ne liittyvät toisiinsa suuremmiksi ja harvalukuisemmiksi laskimoiksi. Lopulta sydämeen johtaa ison verenkierron puolelta kaksi laskimoa eli ylä- ja alaonttolaskimot.


title: Laskimo

text: Ylä- ja alaonttolaskimoiden tuoma veri, jonka happi on siirtynyt hiussuonistosta kudosten käyttöön, kulkeutuu sydämen ja keuhkovaltimoiden kautta keuhkoihin keräämään uutta happea sekä poistamaan kudosten tuottama hiilidioksidi. Keuhkolaskimot taas laskevat hapekkaan veren takaisin sydämeen, josta veri lähtee valtimoita pitkin kudoksiin.


title: Laskimo

text: Laskimoissa ei ole juurikaan verenpainetta jäljellä, joten veren eteneminen alaruumiista takaisin ylös on supistelevien lihasten, viereisten sykkivien valtimoiden ja laskimoläppien varassa. Lisäksi hengitysliikkeiden yhteydessä syntyy rintakehään alipaine, joka imee verta kohti sydäntä. Lähellä sydäntä laskimoon yhtyy imusuonten imuneste.


title: Laskimo

text: Pinnalliset iholaskimot osallistuvat lämmönsäätelyyn siten, että lämpimällä ilmalla niiden verimäärä on suuri ja veri luovuttaa lämpöenergiaa ympäröivään ilmaan. Kylmällä ilmalla puolestaan iholaskimot ovat supistuneina, jolloin niiden verimäärä pienenee ja veri palaa sydämeen syviä laskimoita pitkin.


title: Laskimo

text: Laskimoon annettu injektio (ruiske) eli "intravenoosinen anto" on nopea keino saada lääke vaikuttamaan.


title: Laskimo

text: Suonikohjutauti on pinnallisten laskimoiden tauti, jossa laskimon seinämä on menettänyt kimmoisuutensa ja laskimoläpät kykynsä estää verta valumasta takaisin, jolloin verenkierron hydrostaattinen paine pullistaa laskimoa. Suonikohjuista on lähinnä kosmeettista haittaa, mutta oireina voi olla myös turvotusta, paineen ja puristuksen tunnetta jaloissa sekä suonenvetoja. Suonikohjuihin voi myös tulla verihyytymiä. Pinnallinen laskimotukos ei välttämättä ole vaarallinen. Syvistä laskimotukoksista voi lähteä liikkeelle hyytymiä, jotka voivat mennä sydämen läpi ja joutua keuhkoihin aiheuttaen keuhkoinfarktin.


title: Laskimo

text: Peräpukamat ovat peräaukkokanavan suonikohjuja eli laskimolaajentumia. Vatsalihasten voimakas jännittäminen ulostamisen yhteydessä lisää peräaukon ympäristön laskimopainetta ja sen seurauksena laskimot laajenevat. Peräpukamia voi syntyä myös raskauden aikana kohdun painaessa lantion alueen laskimoita.


title: Salla

text: Salla (vuoteen 1936 asti Kuolajärvi) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan itäosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.


title: Salla

text: Sallan naapurikunnat ovat Kemijärvi, Kuusamo, Pelkosenniemi, Posio ja Savukoski.


title: Salla

text: Kunnan keskustaajama on Sallan kirkonkylä, jossa asuu 1 677 ihmistä (31.12.2016) . Kirkonkylältä on matkaa Kemijärvelle 67 kilometriä, Kuusamoon 115 kilometriä ja Rovaniemelle noin 150 kilometriä. Venäjän Kantalahteen kirkonkylältä kertyy matkaa 214 kilometriä.


title: Salla

text: Suurimpia kyliä ovat Kursu, Salmivaara ja Saija, jotka olivat aikaisemmin taajamia. Kelloselässä sijaitsee Sallan kansainvälinen rajanylityspaikka. Salla on tunnettu matkailupaikkakuntana, mutta myös korkean työttömyyden alueena. Sallassa sijaitsee Sallatunturien matkailukeskus ja Poropuisto. Kunnan alueella sijaitsevat myös Oulangan kansallispuisto, joka ulottuu myös Kuusamon puolelle sekä Värriön luonnonpuisto, joka jatkuu Savukosken puolelle. Sallan alueen kautta kulkee myös valtakunnallinen UKK-retkeilyreitti.


title: Salla

text: Pääosa Sallan alueesta kuuluu Kemijoen vesialueeseen. Kunnan pohjoisosasta alkaa Vienanmereen laskeva Tuntsajoki. Sallan eteläosasta alkavat niin ikään Vienanmereen laskevan Oulankajoen latvapurot.


title: Salla

text: Aatsinki, Aholanvaara, Ahvenselkä, Hautajärvi, Hietajärvi, Hirvasvaara, Isohalme, Kallunki, Kelloselkä, kirkonkylä, Kotala, Koutelo, Kursu, Käsmä, Naruska, Niemelä, Oulanka, Onkamo, Pahkakumpu, Paloperä, Saija, Salmivaara, Selkälä, Tuohikylä, Vallovaara, Varvikko, Vittikko.


title: Salla

text: Alakurtti, Korja, Kuolajärvi. Kuolajärvi (kirkonkylä), Lampela, Sallansuu, Sovajärvi, Tuutijärvi, Vuorijärvi, Vuosnajärvi, Yläkurtti


title: Salla

text: Vuoden 2017 lopussa Sallassa oli 3 575 asukasta, joista 1 645 asui taajamissa, 1 890 haja-asutusalueilla ja 40 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Sallan taajama-aste on 46,5 %. Sallan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Sallan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 645 asukasta.


title: Salla

text: Kuolajärvi oli turkisaluetta. Siellä oli 19 kotakuntaa vuonna 1555. Suuren Pohjan sodan jälkeen uudisasutus laajeni. Kuolajärvi kuului vuodesta 1776 osaksi Kemijärveä, vaikka oli aikaisemmin kuulunut Kuusamoon. Hankalien ja pitkien yhteyksien vuoksi kuolajärveläiset rakensivat oman kappelin 1828 ja anoivat 1824 oikeutta Kemijärven alaiseen kappeliseurakuntaan, mikä vahvistettiin vuonna 1857. Tätä itsenäisen seurakunnan alkamista pidetään kunnan perustamisvuotena.


title: Salla

text: Metsäteollisuus ja tukinajo toivat Kuolajärvelle sosialismin ajatuksen ja paikkakunnalla oli 1906 tukkityöläisten lakkoja. Muurmannin rata paransi Venäjän pohjois-etelä-yhteyksiä, minkä vuoksi Kuolajärvestä tuli sotatarvikkeiden kuljetusreitti Venäjälle. Vuonna 1922 Kuolajärvellä tapahtui Neuvostoliittoon siirtyneiden suomalaisten kommunistien järjestämä niin sanottu läskikapina.


title: Salla

text: Kunnan nimi muutettiin 1936 Sallaksi. Väkiluku lisääntyi niin, että vuoden 1860 asukasmäärä 1 479 kasvoi sadassa vuodessa lähes kymmenkertaiseksi: vuonna 1964 asukkaita oli 10 389.


title: Salla

text: 1930-luvun mittaan Sallassa tehtiin niin sanottuja "autosavottoja", koska suuria ja hyvälaatuisia metsiä oli vedenjakajan itäpuolellakin. Savotoilta ajettiin tukit kuorma-autoilla Kemijoen vesistöön kuuluvien uomien varteen, josta ne uitettiin edelleen.


title: Salla

text: Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 enemmistö siihenastisen Sallan alueesta pysyi Suomessa, mutta pinta-alaltaan suuri itäosa (Vanha Salla) siirtyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Kodittomaksi jäänyt osa sallalaisista asutettiin toimintaansa jatkaneen kunnan alueelle, jossa Märkäjärven kylästä tuli uusi kuntakeskus ja kirkonkylä. Keskukseksi harkittiin myös Kursua, jota saksalaiset eivät olleet polttaneet, mutta Märkäjärvi sijaitsee keskemmällä kuntaa.


title: Salla

text: Kunta eli vahvaa nousukautta aina 1960-luvun loppuun saakka, johon asti väkiluku kasvoi ja syntyvyys oli omaa luokkaansa. Sen jälkeen alkoi suuri muuttoliike enimmäkseen Ruotsiin. Vuonna 1966 kunnassa asui yli 11 000 ihmistä. Kiihkeimmän muuton vuosina monet kylät menettivät jopa puolet asukkaistaan ja kunnan väkiluku laski rajusti, lähes puolittuen muutaman vuoden kuluessa. Monissa kylissä asukasmäärä puolittui muutamassa vuodessa. Kunnan väkiluku on laskenut vuosi toisensa jälkeen siitä lähtien. Toinen suuren muuton aalto tuli 1990-luvulla, jolloin väkiluku myös jatkoi voimakasta laskuaan. Huomattavaa on se, että esimerkiksi Kemijärven väkiluku on ollut suuren muuton ajoista noususuuntainen joinain vuosina.


title: Salla

text: Sallan kunnanjohtaja vuodesta 2014 on Erkki Parkkinen. Valtuustossa on 21 paikkaa, joista vuoden 2017-2021 valtuustossa yksitoista on keskustan hallussa.


title: Salla

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 1097 työpaikkaa. Niistä 16% oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 75% palveluissa ja 8% jalostuksessa. Työttyömien osuus työvoimasta oli 22,8%.


title: Salla

text: Eniten yhteisöveroa maksavat yhteismetsät ja Sallan Osuuspankki.


title: Salla

text: Sallan kunnan väestökehitys on ollut 1960-luvulta lähtien laskeva. Vuonna 1970 kunnassa asui 8 840 ihmistä. Väkiluku painui alle 4 000:n marraskuussa 2012.


title: Salla

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Salla

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Sallassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Salla

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sallan alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta.


title: Salla

text: Sallan kirkonkylän koulukeskuksessa on sekä Kirkonkylän koulu vuosiluokille 1-6, Sallatunturin koulu luokille 7-9 että Sallan lukio. Lukiota on 2010-luvulla käynyt myös joukko venäläisiä oppilaita, mikä auttaa siihen että koulua kannattaa pitää näin pienessä kunnassa. 1960-luvulla Sallassa oli yli kymmenen tuhatta asukasta ja neljäkymmentä kyläkoulua.


title: 90377 Sedna

text: 90377 Sedna (aiempi nimitys 2003 VB) on aurinkokunnan uloimmilla osilla sijaitseva transneptuninen kohde ja mahdollinen kääpiöplaneetta. Se löydettiin 14. marraskuuta 2003, ja on yksi kaukaisimmista tunnetuista Aurinkoa kiertävistä kohteista lukuun ottamatta pitkäperiodisia komeettoja.


title: 90377 Sedna

text: Löytymisensä aikaan Sedna oli 90 AU:n (13 miljardin kilometrin) päässä Auringosta, eli noin kolme kertaa Neptunuksen etäisyydellä. Rata on hyvin elliptinen: lähimmässä kohdassa sen etäisyys Auringosta on 76 AU (11 mrd. km), ja kaukaisimmassa kohdassa 987 AU (140 mrd. km). Sednan kiertoaika Auringon ympäri on noin 11 000 vuotta.


title: 90377 Sedna

text: Vuonna 2012 löydettiin toinen Sednan kaltaisella radalla oleva kappale, 2012 VP. Uskotaan, että samanlaisia ”sisemmän Oortin pilven kappaleita” voi olla enemmänkin.


title: 90377 Sedna

text: Voimakkaan punertavaa Sednaa pidetään suurena planetoidina, jonka läpimitan arvellaan olevan 1 180–1 800 kilometriä (Maa 12 756 km). Pyörähdysaika on havaintojen perusteella 10 tuntia. Löytyessään Sedna oli suurin Aurinkokunnasta löytynyt kappale Pluton löytymisen jälkeen. Herschel-avaruusteleskoopilla tehtyjen mittausten perusteella sen halkaisijaksi saatiin 995 ± 80 kilometriä. Kokonsa puolesta Sedna on mitä todennäköisimmin kääpiöplaneetta. Siltä ei tunneta kuita, mikä vaikeuttaa sen massan ja tiheyden arviointia.


title: 90377 Sedna

text: Sednan pintalämpötila on korkeintaan 33 K eli −240 °C. Sedna on Aurinkokunnan punaisimpia kappaleita, mikä johtuu luultavasti pinnalla olevasta hiilivetyhiukkasista, tholiineista. Tutkimusryhmä vertasi Sednan ja Tritonin spektriviivoja ja tulosten pohjalta pinnan arvioidaan koostuvan Triton-tyyppisistä tholiineista, joita on 24 %, typpijäästä (10 %), metanolijäästä (26 %) ja metaanista (33 %).


title: 90377 Sedna

text: Sednan löytäjät ovat arvelleet, että suuren etäisyytensä vuoksi Sedna olisi ensimmäinen havaittu Oortin pilven kohde, sillä se sijaitsee Kuiperin vyöhykkeen takana. Kaikkien mielestä se ei kuitenkaan ole tarpeeksi kaukainen kuuluakseen Oortin pilveen.


title: 90377 Sedna

text: Sednan kiertorata on erittäin eksentrinen. Radan lähin piste Auringosta on noin 76 AU:n etäisyydellä, ja kaukaisin noin 900 AU:n etäisyydellä. Yksi kierros Auringon ympäri kestää noin 11 000 vuotta.


title: 90377 Sedna

text: Erikoisen radan vuoksi on arveltu, että Sedna saattaa olla alkujaan Oortin pilven kohde, joka on joutunut lähemmäs Aurinkokunnan sisäosia noin 800 AU etäisyydellä tapahtuneen tähden ohituksen vuoksi. Ohitus olisi tapahtunut Aurinkokunnan ollessa noin 100 miljoonan vuoden ikäinen ja ohittava tähti lienee muodostunut samasta kaasupilvestä Auringon kanssa. Sednan rataa muistuttavalla erikoisella radalla liikkuu myös 2000 CR. Tämä kappale sijaitsee lähempänä Aurinkoa, mutta lienee syntynyt samanlaisen mekanismin kautta.


title: 90377 Sedna

text: Joulukuussa 2004 astronomit Scott Kenyon ja Benjamin Bromley ehdottivat, että Sedna saattaa olla vieraasta tähtijärjestelmästä lähiohituksessa siepattu kohde. Hypoteesia ei ole voitu vahvistaa, mutta Kenyonin ja Bromleyn laskelmien mukaan Sednan kaappauksen todennäköisyys olisi 10 prosenttia. Vuonna 2012 kuitenkin löydettiin toinen paljon sednamaisemmalla radalla liikkuva kappale . Sednan tavoin tämäkään kappale ei tule Kuiperin vyöhykkeen alueelle, vaan sen pienin etäisyys Auringosta on jopa 80 AU.


title: Saturnus

text: Saturnus (symboli:) on kuudes planeetta Auringosta ulospäin laskettuna. Se on jättiläisplaneetta (eli joviaaninen planeetta) ja aurinkokuntamme toiseksi suurin planeetta. Se on nimetty roomalaisen Saturnus-jumalan mukaan.


title: Saturnus

text: Saturnus on navoiltaan selvästi litistynyt. Sen halkaisija päiväntasaajalta mitattuna on lähes 10 prosenttia suurempi kuin navalta mitattuna (120 536 km ja 108 728 km). Tämä johtuu planeetan nopeasta pyörimisliikkeestä sekä sen sisäisestä rakenteesta. Saturnus on lisäksi tiheydeltään pienin aurinkokuntamme planeetoista: sen keskitiheys on vain 0,69 g/cm³ eli pienempi kuin vedellä.


title: Saturnus

text: Saturnuksen sisus on Jupiterin kaltainen: keskellä on silikaattiydin, jota ympäröi metallisen nestemäisen vedyn muodostama kerros. Lisäksi sisustassa on merkkejä erilaisista jääkiteistä. Saturnuksen ydin on erittäin kuuma, 12 000 kelviniä, ja se säteilee avaruuteen enemmän lämpöä kuin se saa Auringosta.


title: Saturnus

text: Saturnuksen vuorokauden pituus on noin 11 tuntia, sen vuosi on 29,5 Maan vuotta. Saturnuksen ilmakehä koostuu vedystä, heliumista ja metaanista.


title: Saturnus

text: Saturnuksen sisäinen rakenne muistuttanee Jupiterin rakennetta. Suurin osa Saturnuksesta on nestemäistä vetyä ja heliumia, keskellä lienee kiinteä kivinen ja rautainen ydin. Uloimpana ovat meille näkyvän kaasukehän huipulla näkyvät pilvet. Paine, lämpötila ja tiheys eivät Saturnuksen keskustassa ole aivan yhtä suuria kuin Jupiterissa. Saturnuksen nestemäisen molekulaarisen vedyn kerros on noin kaksi kertaa paksumpi kuin Jupiterin vastaava ja ulottuu 30 000 kilometrin syvyyteen. Vety muuttuu metalliseksi melko lähellä ydintä, toisin kuin Jupiterissa. Metallinen vetykerros on 14 000 kilometriä paksu. Paine kaasukehän pohjalla on noin 100 000 baaria, ja nestemäisen molekulaarisen vedyn rajalla 1 000 000 baaria suunnilleen Saturnuksen säteen puolessa välissä. Eräiden arvioiden mukaan Saturnuksessa olisi ytimessä 8 000 kilometriä paksu jääkerros ja 8 000 kilometriä paksu kivikerros. Ytimessä lämpötila nousee ehkä noin 12 000 kelviniin. Saturnuksesta näyttää puuttuvan heliumia, jonka uskotaan pudonneen kohti planeetan keskustaa.


title: Saturnus

text: Kaasukehästä on löydetty vetyä, heliumia sekä hiukan metaania ja ammoniakkia. Kaasukehässä puhaltavat päiväntasaajalla tuulet, joiden nopeus on jopa 500 m/s.


title: Saturnus

text: Saturnuksen kellertävä pilvipeite näyttää ulospäin melko piirteettömältä, siellä näkyy tummempia ja vaaleampia raitoja ja parin vuoden välein melko lyhytikäisiä valkeita täpliä, pyörremyrskyjä. Suuri valkea täplä esiintyy lyhyen aikaa Saturnuksen kiertoajan tahdissa noin 30 vuoden välein. Vuoden 1933 myrsky on kuuluisin. Avaruusluotain Cassinin ottamissa kuvissa näkyy Saturnuksen pohjoisella pallonpuoliskolla Uranuksen pilvien tapaista sinistä pilveä. Saturnuksella on lämmin napapyörre, joka on ainoa tunnettu aurinkokunnassa, muilla planeetoilla se on kylmä. Pohjoisnavalla näkyy hieman kuusikulmiota muistuttava virtaus, seisova aalto, jonka keskellä on hurrikaanimainen myrsky pohjoisnavan ympärillä. Siinä näkyy selvä myrskyn silmä, korkeapaine. Kuusikulmaisia muotoja on tuotettu laboratorioissa tietokonemallinnuksissa.


title: Saturnus

text: Saturnuksen kaasukehä on kylmimmillään 0,07 baarin pinnalla, noin 94 kelviniä eli −179 °C. Saturnuksen kaasukehän kemia on samantyyppinen kuin Jupiterin, mutta koska planeetan painovoima on pienempi, ylempi utupeite on paksumpi ja peittää alemmat värikkäät pilvet. Utuisuus johtuu myös Jupiterin kaasukehää kylmemmästä lämpötilasta. Udun paksuus on kymmeniä kilometrejä. Utu heijastaa puolet Auringon valosta pois.


title: Saturnus

text: Utukerros alkaa tropopaussista, joka on 0,1 ilmakehän painepinnalla. Ammoniakkipilvien yläraja on tästä 50 kilometriä alaspäin, ammoniumvetysulfidipilvien alaraja 170 kilometriä tropopaussin alapuolella, ja vesijääpilviä on noin 230 kilometriä syvemmällä. Maan ilmakehän painetta vastaavalla yhden barin painepinnalla on lämpötila 133 kelviniä eli −140 °C, ja ammoniakkipilviä.


title: Saturnus

text:
Saturnuksen valtavat renkaat ovat sen kuuluisin piirre. Saturnuksella on seitsemän nimettyä päärengasta. Viimeisin uusi rengas havaittiin vuonna 2009. Galileo Galilei havaitsi ne ensimmäisenä teleskoopillaan vuonna 1610, mutta hän ei ilmeisesti osannut sanoa, mitä havainnosta olisi pitänyt ajatella. Hän kirjoitti: ”Saturnus ei ole yksin, vaan se muodostuu kolmesta kappaleesta, jotka melkein koskettavat toisiaan eivätkä koskaan liiku tai muutu toisiinsa nähden. Ne ovat suorassa linjassa toisiinsa nähden, ja keskimmäinen Saturnus on noin kolme kertaa suurempi kuin laidoilla olevat renkaiden reunat.” Hänen mukaansa Saturnuksella oli myös ”korvat”. Vuonna 1612 renkaat olivat vaakatasossa Maahan nähden, jolloin ne näyttivät katoavan. Seuraavana vuonna ne ilmestyivät jälleen, mikä hämmensi Galileita entisestään.
Vasta vuonna 1655 Christiaan Huygens ratkaisi renkaiden arvoituksen käyttämällä paljon Galileon kaukoputkea voimakkaampaa teleskooppia. Giovanni Domenico Cassini päätteli 1676, että Saturnuksen rengas muodostuu useista pienemmistä renkaista, joiden välissä on aukkoja. Suurin näistä aukoista nimettiin Cassinin jaoksi.


title: Saturnus

text: Saturnuksen renkaiden uskotaan syntyneen suurehkojen kuiden, pyrstötähtien ja meteoriittien törmäyksissä muodostuneista kappaleista, jotka ovat painovoiman vaikutuksesta jääneet kiertämään planeettaa.


title: Saturnus

text: Renkaat erottuvat varsin vaatimattomalla nykyaikaisella teleskoopilla tai jopa laadukkailla kiikareilla. Ne kiertävät Saturnuksen päiväntasaajaa 6 630–120 700 kilometrin etäisyydellä. Renkaat muodostuvat pii- ja rautaoksidista sekä jääkappaleista. Kappaleiden koko vaihtelee pölyhiukkasista pieneen henkilöautoon saakka.


title: Saturnus

text: Saturnukselta tunnetaan 62 kuuta (vuonna 2012). Saturnuksen kuista suurin on 5 150 kilometrin läpimittainen Titan. Titan sisältää yli 90 prosenttia Saturnusta kiertävästä massasta renkaat mukaan lukien. Pilvien peittämä Titan on ainoa kuu aurinkokunnassa, jolla on merkittävä, enimmäkseen typestä koostuva kaasukehä ja siellä on myös hiilivetyjärviä. Saturnuksen toiseksi suurimmalla kuulla Rhealla saattaa olla heikko oma rengasjärjestelmä. Useimmat Saturnuksen kuut ovat pieniä jäisiä kappaleita, joiden tiheys on alhainen. Perinteisesti useat Saturnuksen kuut on nimetty kreikkalaisen mytologian titaaneiden mukaan.


title: Saturnus

text: Pioneer 11 oli ensimmäinen avaruusluotain, joka lensi Saturnuksen ohi syyskuussa 1979. Seuraavien kahden vuoden aikana planeetan ohittivat Voyager 1 (marraskuussa 1980) ja Voyager 2 (elokuussa 1981). Cassini-Huygens oli ensimmäinen avaruusluotain, joka saapui tutkimaan Saturnusta ja sen kuu- ja rengasjärjestelmää kiertoradalta vuonna 2004. Luotaimen mukana kulkenut Huygens-luotain laskeutui Titanin pinnalle vuonna 2005.


title: Saturnus

text: Saturnuksen renkaat näkyvät harrastajakaukoputkella vähintään noin 20-kertaisella suurennuksella. Ne eivät näy kiikarilla. Kaukoputkella näkyy Saturnuksen suurin kuu Titan, toiseksi suurin kuu Rhea sekä Tethys, Dione ja Japetus.


title: Kiinalainen aikakausinimi

text: Kiinalainen aikakausinimi (perint.: 年號, yksink.: 年号, pinyin: nían hào) oli Kiinan keisarin asettama nimitys osalle hänen hallintokauttaan. Tätä nimeä käytetään viitattaessa johonkin vuoteen kiinalaista kalenteria käyttäen, sillä kiinalainen kalenteri toimii 60 vuoden jaksoissa eikä pelkkä vuoden numero siis riitä. Aikakausinimiä alettiin käyttää Han-dynastian aikana.


title: Kiinalainen aikakausinimi

text: Keisarit saattoivat hallintokaudellaan käyttää yhtä tai useampaa aikakausinimeä. Aina kun aikakausinimi vaihtui, vuosien laskeminen aloitettiin uudelleen yhdestä. Niiden aikakausinimien osalta joita ovat käyttäneet useammat keisarit, täytyy myös keisarin tai dynastian nimi mainita vuotta määritettäessä. Kullakin aikakausinimellä on myös merkitys, ikään kuin motto, joka viittaa jollakin tavalla kyseiseen hallintokauteen.


title: Kiinalainen aikakausinimi

text: Keisarit Tang-dynastiasta Ming-dynastiaan (Ming-dynastiaa lukuun ottamatta) on helpompaa tunnistaa heidän yksiselitteisistä temppelinimistään. Ming- ja Qing-dynastian keisarit tunnetaan aikakausinimillään, sillä he käyttivät vain yhtä aikakausinimeä hallintokautensa aikana.


title: Kiinalainen aikakausinimi

text: Hieman erilaisella nimeämisperiaatteella aikakausinimiä on käytetty myös Japanissa, Koreassa ja Vietnamissa, Japanissa käytetään edelleen.


title: Kajaani

text: Kajaani () on Suomen kaupunki ja Kainuun maakuntakeskus, joka sijaitsee Oulujärven itäpuolella Kajaaninjoen varrella Kainuun maakunnassa.


title: Kajaani

text: Kajaanin naapurikunnat ovat Paltamo, Pyhäntä, Siikalatva, Sonkajärvi, Sotkamo, Vaala ja Vieremä, joista Paltamo ja Sotkamo kuuluvat Kainuuseen, Pyhäntä, Siikalatva ja Vaala Pohjois-Pohjanmaahan, Sonkajärvi ja Vieremä Pohjois-Savoon.


title: Kajaani

text: Elias Lönnrot toimi piirilääkärinä Kajaanissa 1833–1853 kerätessään runoja Kalevalaan Vienan Karjalasta. Kajaanin suuriin merkkihenkilöihin kuuluu myös runoilija Eino Leino, ja presidentti Urho Kekkonen kävi koulunsa Kajaanin lyseossa.


title: Kajaani

text: Kajaanin seudun asutuksen juuret ovat vuosituhansien takaisessa menneisyydessä.


title: Kajaani

text: Kajaanin kaupungin perusti kreivi Pietari Brahe 6. maaliskuuta 1651 vapaaherrakuntansa keskukseksi. Erillinen Kajaanin maalaiskunta oli olemassa vuosina 1655–1786 ja 1897–1977. Sen keskus oli kaupungin ja joen pohjoispuolella. Kajaanin väkiluku oli 1650-luvulla vain 400 asukasta, ja taloja kaupungissa oli joitain kymmeniä. Vuonna 1815 väkiluku oli 313 ja vielä vuonna 1900 se oli vain 1 264 henkeä.


title: Kajaani

text: 1900-luku oli Kajaanille tärkeää aikaa kasvun kannalta. Toisen maailmansodan aikana Kajaani joutui kokemaan kovia, sillä huomattava osa sen asuinrakennuksista tuhoutui useissa pommituksissa. Myös monet ydinkeskustan liiketalot tuhoutuivat. Rakentaminen ja väestönkasvu oli erityisen voimakasta varsinkin jatkosodan jälkeisenä aikana. Kaupunki on 1990-luvun puolivälistä alkaen kärsinyt muuttotappiosta asukkaiden muuttaessa varsinkin Ouluun ja pääkaupunkiseudulle.


title: Kajaani

text: Kajaanin luonnonmaisemat ovat vaihtelevat, sillä kaupunki sijaitsee Kainuun vaara-alueen ja Suomenselän vaihettumisvyöhykkeellä. Maisemien rungon muodostavat kivilajikoostumukseltaan kirjava kallioperä ja mannerjäätikön aikaiset muodostumat


title: Kajaani

text: Kallioperältään Kajaanin alue jakaantuu kahteen selväpiirteiseen osaan. Länsiosassa Kajaaninjoen eteläpuolella on laaja yhtenäinen graniittialue. Itä- ja pohjoisosa taas ovat liuskekivien muodostamaa aluetta. Kaupungin keskustan kohdilta ulottuu muutaman kilometrin mittainen graniittikiila myös joen pohjoispuolelle. Sitä kiertää liuskevyöhyke, jossa on erilaisia gneissejä ja Migmatiittia. Gneissivyöhyke jatkuu joen eteläpuolelle, jossa tavataan laajoja alueita myös kvartsiittia, kiilleliusketta ja fylliittiä. Kvartsiittia esiintyy erityisesti korkeimpien kohoumien kuten Lehtovaaran kallioperässä. Lehtovaaran alueella tavataan hieman myös dolomiittikallioperää. Kunnan länsiosassa on peridotiitti-, gabro- ja amfiboliittiesiintymiä.


title: Kajaani

text: Tärkein kivennäismaalaji Kajaaninkin alueella on luonnollisesti moreeni. Moreenipeitteen paksuus vaihtelee ja se on kohoumien kohdalla ohuempi kuin alavammilla alueilla. Kuitenkin esimerkiksi Kajaanin kaakkoisosissa moreeni esiintyy paikoin drumliinimaisina muodostumina. Myös kumpumoreeneja tavataan Kajaanin eteläosassa. Kohoumien väliset notkelmat, samoin kuin laajemmat tasaiset alueet etenkin kaupungin länsi- ja eteläosissa ovat turvekerrostumien peitossa. Turvemaita on Kajaanin alueen eteläpuolella huomattavasti enemmän kuin pohjoisosassa. Glasifluviaalinen aines esiintyy harvoissa kohdin selväpiirteisinä harjumuodostumina. Yleisimmin sitä esiintyy laajoina tasanteina tai kuoppakenttinä. Kajaanin laajimmat lajittuneiden maalajien esiintymät liittyvät harjujaksoon. Hiekkaesiintymiä on myös muun muassa Koutalahdessa ja Vuoreslahden perällä. Savimaalajeja on pieninä esiintyminä esimerkiksi Paltaniemessä, Koutaniemessä ja Kajaaninjoen rannalla.


title: Kajaani

text: Kajaanin läpi kulkee huomattava harjujakso. Se alkaa Pohjois-Karjalan puolelta, kulkee Sotkamon kirkonkylän ja Vuokatin kautta Kajaaniin ja suuntautuu sieltä edelleen Manamansalon ja Rokuan kautta luodetta kohti. Kajaanin alueella harjujakson kuuluvat Matinmäen – Mustikkamäen alue, Paltaniemi, Koutaniemi ja Ärjänsaari. Pekonkankaan – Salmijärven harjujakso kuuluu valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan. Suhteellisilta korkeussuhteiltaan pääosa Kajaanin alueesta on loivasti kumpuilevaa, lähinnä kankaremaata. Korkeusvaihtelut kasvavat itään ja pohjoiseen päin ja osassa aluetta avataan vuorimaatakin. Absoluuttinen korkeus kohoaa Oulujärven rannasta kohti itään ja kaakkoa. Kaupungin kaakkoisosassa Karsikkovaaran-Lahnasjärven seudulla keskikorkeus on yli 220 m, koillisosassa keskikorkeus on lähes 200 m. Kajaanin korkein vaara on Sotkamon vastaisella rajalla kohoava Leihunvaara (277 m). Myös tunnettu Lehtovaara kohoaa yli 270 metrin. Kunnan länsiosassa maasto viettää loivasti etelästä pohjoiseen. Täällä myös on paljon ylävää kumpumaata, mutta alueen korkein kohouma Saaresmäki on vain 229 m.


title: Kajaani

text: Kajaaninjoen eteläpuolella, suunnilleen linjan Sarvivaara-Hoikankankaan eteläpuolisella alueella, maasto on poikkeuksellisen kivistä ja huuhtoutunutta. Muinaisen Sotkamon jääjärven purkausuomasto sijaitsi todennäköisesti juuri näillä kohdin. Uomia esiintyy koko Kattilamäen ja Sarvivaaran välisellä alueella ja viimeinen niistä on Sarvivaaran länsipuolella. Sotkamon jääjärven purkautuminen on alkanut n. 200 m nykyiseltä tasolta ja putouskorkeutta silloiselle Itämeren tasolle oli 25 m, joten alueella on täytynyt olla mahtavia koskia. Tämä selittää alueen nykyisen maaston kivisyyden ja huuhtoutuneisuuden.


title: Kajaani

text: Kajaanin alueen vedet kuuluvat pääasiassa Oulujärven vesistöön. Vain hyvin pieni osa vesistä kuuluu Vuoksen vesistöalueeseen. Oulujärven rantaa kuuluu pitkän matkaa Kajaaniin, pohjoisesta Jormuanlahden seudulta etelään aina Kouraniemen eteläpuolelle. Välillä sijaitsee muun muassa ennen jyrkistä vyöryvistä rannoistaan tunnettu Paltaniemi. Idässä Kajaanin alueeseen kuuluvat Sotkamon reitin länsipäässä Nuasjärvessä olevat Kuluntalahti ja pääosa Rehjanselkää. Kaupungin keskustan läpi virtaa Kajaaninjoki juoksuttaa Sotkamon reittiä pitkin tulevat vedet Oulujärveen. Sotkamoon saakka ulottuvan Nuasjärven vedenpinnan korkeus on 137 m ja Oulujärven vedenpinta 122 m joten putousta on lyhyellä matkalla lähes 15 m. Kaupungin kohdalla on kaksi vesivoimalaa, Koivukosken ja Ämmänkosken voimalat. Lännessä huomattavimmat joet ovat Vuolijoki ja Vuottojoki. Kaupungin alueella on myös lukuisia pikku järviä ja – jokia. Suurin osa kaupungin alueen vesistöistä kuuluu Kajaaninjoen valuma-alueeseen, mutta on myös pienempiä jokia tai puroja, jotka purkavat valuma-alueensa suoraan Oulujärveen. Maininnan ansaitsee Kajaanin alueen lounaisosassa sijaitseva Mainuanjoki.


title: Kajaani

text: Oulujärven rannalla sijaitsevat Kajaanin harjut ovat tunnettuja korkeista ja jyrkistä törmistään. Tyrsky on kuluttanut harjun rinteisiin jyrkkiä vyörytörmiä Paltaniemessä, Koutaniemessä ja Ärjänsaaressa. Oulunjärven kallistuessa hiljalleen maankohoamisen myötä kohti kaakkoa järvenpinta on noussut ja kuluttanut rantoja. Paltaniemen vanha hautausmaakin on osittain vyörynyt aaltoihin. Oulujärven säännöstely 1950-luvulta lähtien on kuitenkin melkein keskeyttänyt eroosion ja törmät ovat alkaneet metsittyä.


title: Kajaani

text: Kasvitieteellisesti Kajaani sijoittuu vaihettumisvyöhykkeeseen jossa tavataan sekä pohjoista että eteläistä vaikutusta. Kasvillisuuden alueellinen vaihtelu seuraa paljolti pinnanmuotojen sekä maa- ja kalloperän vaihteluita. Tärkeimmät kasvillisuudet muodot ovat luonnollisesti metsät ja suot. Kajaani kuuluu alueeseen, jossa maa-alasta on suota yli kolmannes. Eteläosan vedenjakajaseuduilla ja länsiosan alavilla mailla suota on jopa yli 60 % maapinta-alasta. Merkittävä osa suoalasta on kuitenkin samalla luettava metsämaahan.


title: Kajaani

text: Kajaanin alue kuuluu Pohjanmaa-Kainuun metsäkasvillisuusvyöhykkeeseen. Suhteellisesti suurin osa metsäalasta on tuoreita kangasmetsiä, mutta myös kuivahkoja kankaita on runsaasti. Myös lehtomaisia kankaita, jopa lehtometsiä tavataan kaupungin alueella. Kuivimmilla lajittuneiden maalajien alueilla esiintyy myös variksenmarja-kanerva-tyypin kuivia kankaita. Kajaanin metsämaista on puolet mäntyvaltaisia. Näitä on paitsi kuivien kankaiden metsät myös varsin kaupungin eteläosassa yleisesti esiintyvät rämeet. Kuusimetsiä on runsaasti ja lehtipuuvaltaisia metsiä noin viisi prosenttia metsäalasta loppujen ollessa puuttomia.


title: Kajaani

text: Kajaani kuuluu Pohjanmaan aapasuoalueeseen. Tutkittujen soiden turvekerrosten keskipaksuudet ovat vaihdelleet 0,5–2,3 metrin välillä. Valtaosa soista on ojitettu. Lännessä entisen Vuolijoen pitäjän alue on runsassoinen. Alueen suurimpia soita ovat Humpinsuo, Kaakkurisuo, Lämpsänneva ja Väyryneva.


title: Kajaani

text: Vuoden keskilämpötila on Kajaanissa n. +1,1–2,0 °C. Lämpimimmän kuukauden, heinäkuun, keskilämpötila on n. +15 °C ja kylmimmän kuukauden, helmikuun −16–18 °C. Termisen kasvukauden pituus on Kajaanissa n. 145 vuorokautta. Pysyvän lumipeitteen Kajaani saa keskimäärin 15. marraskuuta ja lumipeite häviää aukeilta mailta 30. huhtikuuta – 10. toukokuuta välisenä aikana. Lumipeitteen syvyys maaliskuussa on keskimäärin 75 cm.


title: Kajaani

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Kajaani

text: Vuoden 2017 lopussa Kajaanissa oli 37 239 asukasta, joista 32 518 asui taajamissa, 4 393 haja-asutusalueilla ja 328 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kajaanin taajama-aste on 88,1 %. Kajaanin taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:


title: Kajaani

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Kajaani

text: Kajaanissa ilmestyy kuusipäiväinen viikkolehti Kainuun Sanomat (1918) ja paikallislehti Koti-Kajaani. Näitten lisäksi lukuisat yhteisöt ja yhdistykset toimittavat omia tiedotuslehtiään, säännöllisimmin ilmestyy Kajaanin luterilaisen seurakunnan Seurakuntalehti (1958).


title: Kajaani

text: Kajaanissa on toiminut vuodesta 1993 lähtien Kajaanin taidemuseo, joka sijaitsee entisen poliisitalon tiloissa. Taidemuseon omistuksessa on kotimaiseen moderniin taiteeseen erikoistunut taidekokoelma, jota on kerätty 1980-luvulta alkaen.


title: Kajaani

text: Teatteritoimintaa Kajaanissa on harrastettu aktiivisesti koko 1900-luvun ajan, ja vuodesta 1969 kaupungissa on toiminut Kajaanin kaupunginteatteri. Se on nykyisin myös Oulun läänin alueteatteri, ja se valittiin vuonna 2003 vuoden teatteriksi Kristian Smedsin ollessa sen johtajana.


title: Kajaani

text: Osana Kajaanin kaupunkiseudun aluekeskusohjelmaa käynnistettiin syksyllä 2003 Generaattori-hanke. Hankkeen tavoitteena oli luoda seudun taiteilijoille toimintaedellytyksiä ja kouluttaa sekä nuoria että ammattimaisia taiteen tekijöitä. Näkyvin osa Generaattoria oli vilkas toiminta omalla näyttämöllä sekä useat eri tapahtumat. Kulttuuriprojektia on jatkanut alkuvuodesta 2007 toimintansa aloittanut kulttuuriosuuskunta G-voima. G-voima on Generaattorin, Routa ry:n , Kajaanin harrastajateatterin sekä paikallisten esittävän ja visuaalisen taiteen ammattilaisten muodostama osuuskunta.


title: Kajaani

text: Kainuun musiikkiopisto on perustettu vuonna 1957. Se on Kajaanin kaupungin omistama maakunnallinen taideoppilaitos. Opisto on osa Kaukametsän kongressi- ja kulttuurikeskusta. Oppilaskonsertteja on vuosittain noin 60. Kainuun musiikkiopiston tanssiosasto Ballet Kaukametsä järjestää luovan tanssin ja taidetanssin perusopetusta eri-ikäisille tanssijoille. Taiteita opetetaan myös kansalaisopistossa, Kaukametsän opistossa.


title: Kajaani

text: 1950-luvun lopulla Kajaanissa aloitti toimintansa orkesteri, joka laajeni, kun Kuopion varuskuntasoittokunta siirtyi Kajaaniin 1963. Vuoteen 1968 mennessä hahmottui paikallisten tanssimuusikkojen kanssa yhteistyönä big band. Vuonna 1974 aloitettiin aluemusiikkitoiminta ja tuolloin Kajaani Big Band muuttui ensimmäisenä Suomessa kunnalliseksi päätoimiseksi kevyenmusiikin ammattiorkesteriksi. Se työllisti aluksi neljä päätoimista ammattimuusikkoa. Laajimmillaan toiminnassa oli kapellimestari, 3 äänenjohtajaa ja 14 muusikkoa. Puuhamiehinä olivat muun muassa Ilpo Saastamoinen, Sakari Kukko ja Arto Piispanen. Kajaani Quartetin solisteina vierailivat muun muassa Richie Cole, Bob Stewart, M. A. Numminen, J. Karjalainen, Pepe Ahlqvist, Ailu Gaup, Raoul Björkenheim ja Carola. Toimintaa jatkoi Kainuun Sotilassoittokunta vuodesta 1990 vuoteen 2013, jolloin se lakkautettiin puolustusvoimien rakenneuudistusten yhteydessä.


title: Kajaani

text: Kajaanissa vaikuttaneita säveltäjiä ovat muun muassa Martti Hela ja Eero Sipilä.


title: Kajaani

text: Kajaanin merkittävimpiä kulttuuritapahtumia ovat vuosittain järjestettävät Kajaanin Runoviikko ja Kajaani tanssii.


title: Kajaani

text: Kajaanissa on 12 peruskoulua: Lehtikankaan koulu, Kätönlahden koulu, Pietari Brahen koulu, Lyseo, Keskuskoulu, Jormuan koulu, Nakertajan koulu, Kuluntalahden koulu, Lohtajan koulu, Otanmäen koulu, Teppanan koulu, ja Vuolijoen koulu. Kajaanin lukio ja Kainuun ammattiopisto muodostavat Kajaanin kaupungin koulutusliikelaitoksen. Yhteistyssä Oulun yliopiston kanssa toimivat Kajaanin yliopistokeskus ja Kajaanin ammattikorkeakoulu.


title: Kajaani

text: Kajaanin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla muikkukeitto.


title: Kajaani

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kajaanissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Kajaani

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Sottungan kunnan nykyisellä alueella.


title: Kajaani

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla kaksi rauhanyhdistystä: Kajaanin rauhanyhdistys sekä Vuolijoen rauhanyhdistys. Myös evankelisuutta esiintyy paikkakunnalla. Viidesläisyyttä edustavat Kansanlähetys, jolla toimii paikkakunnalla alueosasto Kainuun Ev.lut. Kansanlähetys ry, joka omistaa muun muassa paikkakunnalla kristillisen päiväkodin Pikku Karitsan, sekä Suomen Evankelisluterilainen Opiskelija- ja Koululaislähetys, joka järjestää Kajaanissa opiskelija-iltoja Kansanlähetyksen tiloissa. Kajaanissa toimii Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Filippuksen luterilainen seurakunta.


title: Kajaani

text: Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksiseen kirkkoon kuuluva Kajaanin ortodoksinen seurakunta, jonka toimialueena on koko Kainuu ja jonka jäsenmäärä oli vuoden 2011 alussa 1830 henkeä, helluntaiherätykseen lukeutuva Kajaanin helluntaiseurakunta, Suomen vapaakirkkoon kuuluva Kajaanin Vapaaseurakunta, Suomen Baptistikirkon seurakunta, Suomen Adventtikirkon Kajaanin Adventtiseurakunta sekä Kajaanin Cityseurakunta.


title: Kajaani

text: Muita uskontoja edustaa islamilainen Kainuun islamilainen yhdyskunta Suomessa, jolla oli vuonna 2009 98 jäsentä ja jonka moskeija sijaitsee Kajaanissa. Myös mormoneilla on oma seurakunta kaupungissa. Lisäksi kaupungissa on Jehovan Todistajien seurakunta.


title: Kajaani

text: Nykyinen kaupunginjohtaja on Jari Tolonen. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Miikka Kortelainen ja kaupunginhallituksen puheenjohtaja on Teuvo Hatva.


title: Kajaani

text: Kajaanissa on monipuolinen urheilutarjonta. Vimpelinlaakson ulkoilu- ja urheilukeskuksessa on monitoimikenttä muun muassa yleisurheilulle ja jalkapallolle, Kajaanin jäähalli ja tennishalli. Kajaanin liikuntapuistossa on hiekkatekonurmi pesäpalloilijoille ja uusi ajanmukainen jalkapallokenttä keinonurmella varustettuna. Kajaanin uusi vesiliikuntakeskus, Kaukavesi otettiin käyttöön 29.11.2013. Vesiliikuntakeskus sijaitsee Hotelli Kajanuksen ja Kaukametsän kulttuuri-ja kongressikeskuksen välittömässä läheisyydessä. Sisälajien harrastajille yksi vaihtoehto on Kajaanihalli. Omat paikkansa on myös keilaajille ja golfaajille. Jalka- ja pesäpalloilijoilla sekä golfaajilla on mahdollisuus talviharjoitteluun Kajaanin pallohallissa. Kaupunki ylläpitää myös laajaa latuverkostoa maastohiihdon harrastajille, talvisin on latuyhteys jäätilanteen salliessa Vuokatin Katinkultaan ja Vuokatinvaaran latureiteille.


title: Kajaani

text: Jääkiekossa Kajaania edustaa Kajaanin Hokki, joka voitti Mestiksen vuonna 2007. Pesäpallon lippulaiva Kajaanissa on Kajaanin Pallokerho.Jalkapallossa Kajaanin miesten mainetta ylläpitävät AC Kajaani, FC Tarmo, Kajaanin Haka, Kajaanin Palloilijat sekä uusimpana tulokkaana Spartak. Naisten jalkapallojoukkueena toimii vuoden 2007 lopussa perustettu FC Wimma.


title: Kajaani

text: Salibandyssa Kajaania edustaa Papas, joka pelasi kaudella 2013–2014 2. divisioonassa Pohjois-Suomen lohkossa. He pelaavat Kajaanihallissa.


title: Kajaani

text: Kajaanissa toimii myös Kajaanin Ratsastusseura, joka on Nuori Suomi Sinettiseuran ansainnut ratsastusseura. Seura on valittu useita kertoja Suomen parhaaksi ratsastusseuraksi. KRS:n kanssa yhteistyötä tekee Kuluntalahdessa sijaitseva Kajaanin Hevosharrastekeskus. Kuluntalahdessa onkin upeat hevosharrastusmahdollisuudet; kaksi maneesia, Kajaanin ravirata, kaksi suurta hiekkakenttää, suuri soramurskakenttä maastoratsastusmahdollisuudet sekä pyöröaitauksia.


title: Kajaani

text: Kajaanissa toimii useita tanssi -ja voimisteluseuroja, kuten Kajaanin Elo, Kajaanin Casamba, Kajaani Dance ja Kajaani Gymnastic.


title: Kajaani

text: Kajaanin Honka on koripallon kasvattajaseura, jonka edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa.


title: Kajaani

text: Jokavuotinen Kainuun kennelpiirin järjestämä Kajaanin kansainvälinen Tamminäyttely on merkittävä tapahtuma. Kainuun Rastiviikko juostaan noin joka viides vuosi Kajaanissa, vetovastuu vaihtuu kainuulaisten urheiluseurojen välillä vuosittain. Kajaanissa järjestetään myös joka kesä Markkinakatu, jolloin Kauppakadun valtaa 150 myyntikojua.


title: Kajaani

text: Kajaanin Hevosharrastekeskus ja Kajaanin Ratsastusseura järjestävät yhteistyössä vuosittain Lady Meeting -kouluratsastustapahtuman, jossa yli 18-vuotiaat naiset ratsastavat kouluratsastusohjelmia kuten tavallisissa kouluratsastuskilpailuissa, ainoana erona jokaisen ratsastajan ladymainen asu. Kilpailu kerääkin joka vuosi kilpailijoita muualtakin Suomesta. Lady Meetingin lisäksi KRS ja KHK järjestävät Kainuun Pojjaat -esteratsastuskilpailu, joka on avoin kaikille mies- ja poikaratsastajille.


title: Kajaani

text: Syksyllä 2010 Kajaanin Ratsastusseura järjesti hauskan tempauksen Ponikuninkuusravien yhteydessä. Kajaanin raviradalle kerättiin 845 keppihevosratsastajaa, jotka kirmailivat raviradalla 5 minuuttia. Tapahtumalla yritettiin saada eri-ikäisiä ihmisiä liikkumaan uudella tavalla, sekä samalla pokattiin maailmanennätys, joka pääsi myös Guinnesin ennätyskirjaan.


title: Kajaani

text: Kesän suurin yleisötapahtuma Kajaanissa ovat Seppälän Maalaismarkkinat elokuun lopussa, jotka kokoavat koulutilalle yli 13 000 ihmistä. Kaksipäiväisessä tapahtumassa on mahdollista ostaa paikallisten tuottajien ja käsityöläisten tuotteita, tutustua kymmeniin erilaisiin maatilan eläimiin ja harvinaisempiin lemmikkeihin sekä näytöksiin. Tapahtuma on Kainuun ammattiopiston opettajien ja opiskelijoiden järjestämä.


title: Kajaani

text:
Kajaanissa järjestetään Kruununmäenpuistossa heinäkuun alussa nelipäiväinen festivaali Kainuun musiikkijuhlat. Festivaalilla esiintyvät muun muassa Cheek, Jenni Vartiainen, Michael Monroe sekä Apulanta.
Kajaanilaisia nykyisiä, entisiä ja suunniteltuja yrityksiä ovat muun muassa:
Matkat laskettu maanteitä pitkin lyhimpiä reittejä käyttäen.


title: Kajaani

text: 7. heinäkuuta 1951 Suomessa julkaistiin ruskea 20 markan arvoinen postimerkki Kajaanin kaupungin 300-vuotisjuhlien kunniaksi. Postimerkissä näkyvät Ämmänkosken saaressa oleva Isak Rasmuksenpojan johdolla 1604-1619 rakennettu Kajaanin linna (1619-1717), Koivukosken voimalaitos ja Jac Ahrenbergin Kajaanin kirkko (1896) sekä Engelin suunnitteleman Kajaanin raatihuoneen tornit.


title: Quaoar

text: 50000 Quaoar on Neptunuksen radan ulkopuolella, Kuiperin vyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä kohde. Sen löysivät Chad Trujillo ja Michael Brown 4. kesäkuuta 2002. Quaoar on nimetty Tongva-intiaaniheimon mytologiassa esiintyvän Quaoar-luojajumalan mukaan. Quaoar oli löytöhetkellään suurin Kuiperin vyöhykkeeltä löydetty kohde Pluton jälkeen. Ennen kuin Quaoar sai nimensä, se tunnettiin väliaikaisella nimityksellä 2002 LM. Quaoar on ehdokas kääpiöplaneetan statuksen saamiseksi. Quaoarilla on myös kuu nimeltä Weywot.


title: Quaoar

text: Quaoar oli ensimmäinen transneptuninen kohde, jonka läpimitta saatiin mitattua suoraan Hubble-avaruusteleskoopin ottamista kuvista. Näiden kuvien perusteella läpimitaksi arvioitiin noin 1 200 kilometriä , joskin myöhemmät Spitzer-teleskoopilla tehdyt havainnot viittasivat hieman arvioitua suurempaan albedoon ja sitä kautta pudottivat läpimitta-arvion 654,8–1051,1 kilometriin. Quaoar koostunee pääasiassa kivestä ja jäästä. Se on melko tumma kohde (albedo ~0,2), mikä viittaa siihen, ettei sillä olisi jääkuorta. Quaoarin pinta on väriltään hieman punertava.


title: Quaoar

text: Quaoarin pinnalla on havaittu myös merkkejä ammoniumhydraatista sekä kiteytyneestä jäästä. Tämä löytö oli yllättävä, sillä molempien olisi pitänyt tuhoutua suurienergiaisen hiukkassäteilyn vaikutuksesta noin 10 miljoonan vuoden aikana. Koska suurienergiaisilta hiukkasilta suojaavaa ilmakehää tai magneettikenttää näin pienellä kappaleella ei luultavasti ole, käytännössä löydöksen selittäminen vaatii Quaoarin pintakerroksen aktiivista uusiutumista. Tämän varteenotettavana aiheuttajana Quaoarin kokoisella kappaleella olisi kryovulkanismi.


title: Quaoar

text: Quaoarin rata on hyvin ympyrämäinen, ja sen etäisyys Auringosta on noin 42 AU. Quaoarin kiertoaika Auringon ympäri on noin 288 vuotta.


title: 20000 Varuna

text: 20000 Varuna on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kohde, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Se löydettiin vuonna 2000.


title: 20000 Varuna

text: Varunan läpimitan arvioidaan olevan noin 1060 kilometriä ja sen etäisyys Auringosta on noin 43,23 AU. Varuna on nimetty hindujumala Varunan mukaan.


title: 28978 Ixion

text: 28978 Ixion on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kohde, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Se löydettiin vuonna 2001.


title: 28978 Ixion

text: Ixionin läpimitan arvioidaan olevan noin 822 kilometriä ja sen keskietäisyys Auringosta on noin 39,31 AU. Ixion on ns. plutino.


title: 28978 Ixion

text: Ixion on nimetty kreikkalaisen mytologian Iksionin mukaan. Sitä kutsuttiin aiemmin nimellä .


title: Matriisi

text: Matriisi on matematiikassa suorakulmainen riveihin ja sarakkeisiin jaettu taulukko, jonka alkiot ovat lukuja (usein reaali- tai kompleksilukuja) tai lausekkeita. Matriiseja käytetään yleisesti kaksiulotteisen tiedon havainnollistamiseen sekä lineaaristen yhtälöryhmien käsittelyyn ja ratkaisemiseen.


title: Matriisi

text: Matriisi koostuu vaakasuorista riveistä ja pystysuorista sarakkeista siten, että kullakin rivillä ja kullakin sarakkeella on yhtä monta alkiota. Matriisia, jossa on m kappaletta rivejä ja n kappaletta sarakkeita kutsutaan "tyypin formula_1 matriisiksi" ja sitä merkitään seuraavalla tavalla:


title: Matriisi

text: Rivillä i ja sarakkeessa j olevaa matriisin alkiota merkitään formula_3 tai formula_4. Lävistäjäalkio on alkio, jolla i=j.


title: Matriisi

text: "Yksikkömatriisi" formula_5 on mielivaltaisen kokoinen neliömatriisi, jonka lävistäjäalkiot ovat ykkösiä, ja muut alkiot ovat nollia. formula_6 yksikkömatriisia merkitään tavallisesti symbolilla formula_7. Tällöin pätee formula_8, kun formula_9, ja muuten formula_10.


title: Matriisi

text: "Nollamatriisi" formula_12 on mielivaltaisen kokoinen matriisi, jonka kaikki alkiot ovat nollia.


title: Matriisi

text: "Neliömatriisilla" on yhtä monta riviä ja saraketta.


title: Matriisi

text: "Lävistäjämatriisi" (engl. "diagonal matrix") on neliömatriisi jonka lävistäjäalkiot ovat mielivaltaiset, mutta muut alkiot ovat nollia. Matriisille formula_13 pätee että formula_14 kun formula_15:


title: Matriisi

text: 1x1-matriisia kutsutaan skalaariksi.


title: Matriisi

text: Matriisia, jossa on "m" vaakariviä ja yksi sarake, kutsutaan pystyvektoriksi tai lyhyemmin vektoriksi. Jos matriisissa on yksi vaakarivi ja "n" saraketta, kyseessä on vaakavektori.


title: Matriisi

text:
Matriisin A transpoosi (merk. A) saadaan, kun matriisin sarakkeet vaihdetaan riveiksi tai vastaavasti rivit vaihdetaan sarakkeiksi. Esimerkiksi:
jos formula_17, niin formula_18.


title: Matriisi

text: Matriisi on symmetrinen jos se on sama kuin transpoosinsa, eli formula_19.


title: Matriisi

text: Matriisi formula_20 kerrotaan skalaarilla formula_21 siten, että jokainen formula_22:n alkio kerrotaan skalaarilla c:


title: Matriisi

text: Yhteenlaskussa matriisien vastinalkiot lasketaan yhteen. Matriisien tulee olla saman muotoisia, jotta yhteenlasku on mahdollista.


title: Matriisi

text:
Matriisien formula_24 ja formula_25 summa on
formula_26


title: Matriisi

text:
Tulomatriisi muodostuu ensimmäisen matriisin vaakarivien ja toisen matriisin pystyrivien pistetuloista. Olkoon matriisi "A" kokoa formula_27 ja "B" kokoa formula_28. Tällöin matriisien "A" ja "B" tulo "AB" on kokoa formula_1. Nyt
formula_30
missä kukin formula_31 on matriisin "A" vaakavektori, ja formula_32 matriisin "B" pystyvektori. On tärkeää huomata, että matriisin "A" sarakkeiden määrän täytyy olla sama kuin matriisin "B" vaakarivien määrä. Muussa tapauksessa laskutoimitus ei ole määritelty.


title: Matriisi

text:
formula_33
formula_34
formula_35


title: Matriisi

text: Seuraavat laskusäännöt pätevät kaikille matriiseille formula_22, formula_37 ja formula_38, mikäli kyseinen laskutoimitus on määritelty:


title: Matriisi

text: Lisäksi tulon määritelmän perusteella eräs tärkeä laskusääntö on: formula_51


title: Matriisi

text: On huomattava, että "yleisesti" formula_52, so. matriisitulo ei noudata vaihdantalakia.


title: Matriisi

text: Jokaisella neliömatriisilla on determinantti. Neliömatriisin formula_22 determinantti merkitään:


title: Matriisi

text: Matriisin formula_22 alimatriisi formula_4 saadaan poistamalla matriisista formula_57:s vaakarivi ja formula_58:s pystyrivi. Saadun matriisin determinanttia formula_59 sanotaan alkion formula_3 alideterminantiksi.


title: Matriisi

text: Determinantti merkitsee matriisin määrittämän monikulmion pinta-alaa tai kappaleen tilavuutta. Fysiikassa matriisin determinantti merkitsee momenttia.


title: Matriisi

text: Determinantin määritelmä voidaan esittää permutaatioiden avulla:


title: Matriisi

text: Matriisin formula_61 determinantti on


title: Matriisi

text: ,jossa formula_63 on eräs formula_64:n permutaatio ja summa kulkee kaikkien näiden permutaatioiden ylitse ja


title: Matriisi

text: Permutaation parillisuus tarkoittaa sitä voiko sen saada parillisella määrällä vaihtoja permutaatiosta {1,2,3...,"n"}. esimerkiksi {1,3,2} on pariton, koska se saadaan yhdellä vaihdolla permutaatiosta {1,2,3}, nimittäin vaihtamalla 2:n ja 3:n.


title: Matriisi

text: Tämä määritelmä on varsin kehittynyt ja sopii erityisesti determinanttien lukuisten laskusääntöjen osoitukseen. Se ei kuitenkaan sovellu determinantin varsinaiseen laskemiseen, mutta esimerkiksi formula_66 determinantin laskukaavan sillä saa hyvin:Edellisten tulosten perusteella voidaan perustella matriisin determinantin laskeminen rekursiivisesti kaavalla:


title: Matriisi

text: ,jossa "A" on determinantti matriisista, joka saadaan kun poistetaan "A":sta "i":s rivi ja "j":s sarake. Sama operaatio voidaan tehdä mille tahansa sarakkeelle, kuten alla esimerkissä näytetään.


title: Matriisi

text: Esimerkki:


title: Matriisi

text: Determinantin määrittäminen näin on varsin tehotonta, koska jo formula_77 matriisin determinantin laskeminen rekursiivisesti vie tietokoneelta 25! laskutoimitusta. Koska jokainen matriisi voidaan saattaa yläkolmiomuotoon tietyillä elementaarisilla rivioperaatioilla, saadaan determinantiksi silloin:


title: Matriisi

text: ,jossa vakio "c" määräytyy tehtyjen rivioperaatioiden mukaan ja formula_79 ovat "A":sta saadun yläkolmiomatriisin diagonaalialkio. Rivioperaatioiden vaikutus "c":hen näkyy alla:"Kohta kolme on epäolennainen, koska matriisien rivejä ei tarvitse kertoa."


title: Matriisi

text: määritellään alkion formula_83 komplementti eli kofaktori


title: Matriisi

text: Matriisin formula_85 adjungoitu matriisi saadaan, kun alkiot korvataan niiden komplementilla ja saatu matriisi lopuksi transponoidaan. Merkitään


title: Matriisi

text: Neliömatriisia formula_22 sanotaan singulaariseksi, jos formula_88. Jos formula_89, matriisi on ei-singulaarinen (=säännöllinen).


title: Matriisi

text: Ei-singulaariselle matriisille formula_22 pätee


title: Matriisi

text: Tulosta käytetään määrittelemään matriisin käänteismatriisi.


title: Matriisi

text: Jokaista äärellisulotteista lineaarikuvausta formula_93 vastaa tietty formula_1 kokoinen matriisi. Matriisin sarakkeiden lukumäärä on lähtöavaruuden vektorien ulottuvuus ja rivien lukumäärä vastaavasti kuvausavaruuden vektorien ulottuvuus. Matriisin kukin sarake osoittaa sen kuvausavaruuden vektorin, joksi jokin lähtöavaruuden kantavektoreista kuvautuu. Muut vektorit kuvataan kuvausavaruuteen kertomalla se kaikkien matriisin rivien kanssa sisätulolla.


title: Matriisi

text: Jos lähtö- ja kuvausavaruuden ulottuvuus on sama, matriisi on neliömatriisi. Jos lineaarikuvauksen matriisi on kääntyvä neliömatriisi, lineaarikuvaukselle on olemassa käänteisfunktio. Käänteiskuvaus on matriisin käänteismatriisi.


title: Matriisi

text: Matriisit ovat yleinen tapa kuvata lineaarisia yhtälöryhmiä. Lineaarinen yhtälöryhmä, jossa on formula_95 ehtoa ja formula_96 tuntematonta muuttujaa, on muotoa:


title: Matriisi

text: Sama voidaan esittää matriisilla formula_24 ja formula_96-pituisilla vektoreilla formula_99 ja formula_100 lyhyesti muodossa formula_101:


Matriisi


title: Matriisi

text: Aukikirjoitettuna tämä yhtälö vastaa alkuperäistä yhtälöryhmää.


title: Matriisi

text: Neliömatriisi formula_13 on "säännöllinen" eli "kääntyvä" mikäli on olemassa matriisi formula_104 siten että formula_105 ja formula_106. Muussa tapauksessa matriisi formula_22 on "singulaarinen". Matriisia formula_37 kutsutaan matriisin formula_22 käänteismatriisiksi, ja sitä merkitään symbolilla formula_110. Säännölliset formula_6-matriisit yhdessä skalaarilla kertomisen kanssa muodostavat renkaan yhteen- ja kertolaskun suhteen jota merkitään formula_112. Neliömatriisi voidaan kääntää esimerkiksi Gaussin algoritmilla.


title: Matriisi

text: Oletetaan että lineaarisessa yhtälöryhmässä formula_113 on formula_96 ehtoa ja tuntematonta muuttujaa, eli siis formula_22 on formula_6 neliömatriisi. Matriisin formula_13 säännöllisyys tai singulaarisuus kertoo oleellisia asioita yhtälöryhmän mahdollisista ratkaisuista. Mikäli formula_22 on säännöllinen, on yhtälöryhmällä täsmälleen 1 vastaus, olipa vektori formula_100 mikä hyvänsä. Mikäli formula_22 on singulaarinen, on yhtälöryhmällä joko äärettömän monta ratkaisua tai ei yhtään, riippuen vektorin formula_100 arvosta.


title: Matriisi

text: Hyödyllinen tulos neliömatriiseille on että matriisi formula_22 on säännöllinen jos ja vain jos formula_123.


title: Matriisi

text: Englanninkielisen sanan "Matrix" tässä merkityksessä otti tiettävästi käyttöön matemaatikko James Joseph Sylvester vuonna 1850:


title: Matriisi

text: Sana ( ’kohtu’ < "mater" ’äiti’ ) viittaa siihen, että matriisista voi muodostaa erilaisia determinantteja ”kuin saman vanhemman kohdusta” (”as from the womb of a common parent”).


title: Onnettomuus

text: Onnettomuus on ennalta-arvaamaton vahinkotapahtuma, joka voi aiheuttaa muun muassa omaisuusvahinkoja, tuhoa, kuolemantapauksia tai loukkaantumisia taikka muutoin haittaa tai vahinkoa esimerkiksi ihmisille, luonnolle tai infrastruktuurille.


title: Onnettomuus

text: Suuronnettomuus on onnettomuus, joka on erityisen vakava kuolleiden tai loukkaantuneiden määrällä taikka ympäristöön tai omaisuuteen kohdistuneilla vahingoilla mitattuna. Suuronnettomuuttakin vakavampi tapahtuma on katastrofi; näistä tuhoisimpia voidaan kutsua suurkatastrofeiksi.


title: Onnettomuus

text: Erityyppisissä suuronnettomuuksissa johtovastuu on eri viranomaisilla heidän oman toimintansa lisäksi myös tukevien viranomaisten toiminnasta. Jos suuronnettomuus tapahtuu maa-alueella tai sisävesillä, johtaa pelastustoimintaa pelastustoimi, käytännössä aluepelastuslaitos. Jos kyseessä on vaaratilanne tai uhkatilanne, kuten kouluampuminen, terroriteko tai maastoetsintä, johtaa toimintaa poliisi. Maastoetsinnöissä poliisia voi avustaa vapaaehtoinen pelastuspalvelu. Mikäli merialueella tapahtuu onnettomuus, toimintaa johtaa rajavartiolaitoksen merivartiosto. Jos onnettomuus on epidemia, pandemia tai joukkomyrkytys, on johtava viranomainen terveystoimi. Lentopelastuskeskus johtaa toimintaa, jos kyse on ilma-aluksen katoamisesta eikä sen tiedetä pudonneen maahan, sisävesiin tai mereen.


title: Onnettomuus

text: Tarvittava onnettomuusvalmius määrittyy onnettomuuden suuruuden mukaan. Pienessä onnettomuudessa pelatusryhmä kykenee toimeenpanemaan pelatustoiminnan, keskisuuressa onnettomuudessa käytetään pelastusjoukkuetta, suuressa onnettomuudessa puolestaan pelastuskomppaniaa ja suuronnettomuudessa tai häiriötilanteessa pelastusyhtymää. Sisäministeriön pelastusviranomaisella on oikeus antaa pelastustoimintaa koskevia käskyjä ja määrätä pelastustoiminnan johtajasta pelastusyhtymän osalta.


title: Onnettomuus

text: Suuronnettomuuden sattuaessa saatetaan vaatia useiden viranomaisten yhteistoimintaa sekä tavanomaista suurempia määriä pelastustoimintaan osallistuvia henkilöitä. Toimialueen pelastustoimi perustaa pelastustoiminnan johtokeskuksen, PEL-JOKE:n, ennakkosuunnitelman tai pelastustoiminnan johtajan päätöksen mukaisesti. Sen katsotaan tulleen perustetuksi, kun osallistuvien tehtävät on jaettu, viestiliikenneyhteydet on kokeiltu ja tilannekuva ajanmukaistettu. Pelastustoiminta yleensä on kunnalliseen itsehallintoon liittyvää toimintaa, jossa kunnat ovat siirtäneet toimeenpanon aluepelatuslaitokselle.


title: Onnettomuus

text: PEL-JOKE johtaa pelastuskomppanioiden esikuntia ja pelastustoiminnan tukitoiminnan johtoelintä, TUJE:a. PEL-JOKE:n henkilöstö avustaa pelastustoiminnan johtajaa. Moniviranomaistoimintana PEL-JOKE:ssa voivat olla edustettuina pelastustoimi itse, poliisi, ensihoitopalvelu, sosiaalipäivystys, kriisipäivystys, puolustusvoimat, lentoyhtiö, vapaaehtoinen pelastuspalvelu jne. PEL-JOKE:n toiminta voidaan jaotella kolmeen ryhmään: tilanteen seurantaan ja tilanteesta johtuviina arvioihin, päätöksiin ja päätösten toimeenpanoon sekä viestintään.


title: Onnettomuus

text: Tilanteen seurannassa kootaan tilannetietoja, käsitellään niitä, ylläpidetään tilannekuvaa, jaetaan sitä. Tilanteesta pidetään karttaa ja tilannepäiväkirjaa. Tilannetietoja voidaan saada alemman tason johtoportailta, yhteistyöorganisaatioilta, joukkotiedonvälityksestä, kansainvälisiltä järjestöiltä ja muista lähteistä.


title: Onnettomuus

text: Päätöksiä tehdään säädösten, työjärjestysten ja suunnitelmien mukaisesti.


title: Onnettomuus

text: Viestintää kuuluu tiedonjakaminen omalla organisaatiolle tilanteesta ja sen muutoksista, yhteistyöviranomaisille. Ulkoisesti viestintään kuuluu tiedottaminen ja toimintaohjeiden antaminen väestölle sekä uutistiedottaminen joukkotiedonvälittäjille. Valvonnalla varmistetaan kokonaisuuden toiminta.


title: Onnettomuus

text: Poliisin johtojärjestelmä on kolmiportainen. Poliisin yleisjohtajana toimii päällystöön kuuluva poliisi, joka vastaa poliisin kenttätoiminnan operatiivisesta johtamisesta. Hän tukee poliisiyksikön johtoa ja varmistaa operatiivisen kenttäjohtamisen. Hän vastaa tilannekuvan muodostamisesta, voimavaroista ja toimintavalmiusasioista. Yleisjohtajan esimiehiä ovat poliisipäällikkö, polisipalvelut-linjan apulaispoliisipäällikkö, sekä valvonta- ja hälytystoiminnan sektorijohtaja ja esimieheksi erikseen määrätyt.


title: Onnettomuus

text: Poliisin tilannejohtaja johtaa tehtävän suorittamista.


title: Onnettomuus

text: Suuronnettomuustapauksessa poliisien tehtävät jakautuvat liikenteenohjaamiseen, eristämiseen, tutkintaan ja etsintään.PEL-JOKE:n tueksi voidaan perustaa tukitoimintojen johtoelin, TUJE. Se tukee pelastustoimintaa ja huolehtii niistä, joilla ei ole fyysisiä vammoja, onnettomuuden uhrien omaisista ja henkisen huollon järjestämisestä. TUJE:n johtovastuu voi olla myös poliisilla.


title: Onnettomuus

text: Merellä tai muussa vesistössä kulkevaa alusta kohdannutta onnettomuutta kutsutaan haaksirikoksi, lakitekstissä myös haveriksi.


title: Luettelo kuuluisista onnettomuuksista

text:
Tämä on luettelo kuuluisista onnettomuuksista, sekä luonnollisista että ihmisen aiheuttamista.Suuronnettomuudet
Muut vakavat junaonnettomuudet


title: Luettelo kuuluisista onnettomuuksista

text: Tallinnan evakuoinnin yhteydessä 28. elokuuta 1941 yli 16 000 henkeä, pääosin siviilejä, hukkui usean laivan upotessa suomalaisten ja saksalaisten asettamiin miinoihin.


title: Soitin

text: Soitin eli instrumentti on laite, joka on tarkoitettu musiikin tuottamiseen.


title: Soitin

text: Soitin on esine, joka on tarkoitettu musiikin tuottamiseen. Varhaiset ihmiset tuottivat ääniä omalla vartalollaan, esimerkiksi taputtamalla käsiään. Kun he siirtyivät käyttämään löytämiään esineitä, ensimmäiset soittimet olivat syntyneet.


title: Soitin

text: Soittimesta tulee ääntä kun sitä soitetaan jollain tavalla: esimerkiksi kitaran kieliä näppäillään tai huiluun puhalletaan.


title: Soitin

text: Arkeologit ovat löytäneet mammutin luusta tehdyn huilun 37 000 vuoden takaa.


title: Soitin

text: Euroopasta ei ole löytynyt muita jälkiä kielisoittimista ennen kristinuskon leviämistä kuin Välimeren seudun lyyrat, harput ja lyyrat.


title: Soitin

text: Soittimet voidaan luokitella eri tavoin. Neljä perusryhmää ovat vaskipuhaltimet, puupuhaltimet, lyömäsoittimet ja kielisoittimet. Kosketinsoittimet voivat olla oma ryhmänsä, vaikka niissä ääni syntyy joko kielissä (kuten pianossa) tai ilmavirtauksessa (kuten uruissa).


title: Soitin

text: Varsinkin länsimaisessa musiikissa ne jaetaan tavallisesti kosketinsoittimiin, kielisoittimiin eli kordofoneihin, joista usein erotetaan vielä omaksi ryhmäkseen jousisoittimet, aerofoneihin, jotka sisältävät muun muassa puhallinsoittimet, lyömäsoittimiin sekä sähkösoittimiin eli elektrofoneihin. Puhallinsoittimet jaetaan edelleen puupuhaltimiin ja vaskipuhaltimiin.


title: Soitin

text: Nykyisin käytetään myös Erich von Hornbostelin ja Curt Sachsin vuonna 1914 esittämää luokittelua, joka perustuu äänen fysikaaliseen muodostumiseen soittimessa: värähteleekö soitin itse, sen kieli, vai ilma soittimen sisällä. Tässä luokittelussa esimerkiksi kosketinsoittimia ei lueta omaksi ryhmäkseen, sillä ääni syntyy niissä hyvinkin eri tavoin, vaan esimerkiksi piano kuuluu kordofoneihin ja urut aerofoneihin. Lisäksi he jakoivat lyömäsoittimet äänen syntytavan mukaan edelleen idiofoneihin ja membrafoneihin.


title: Luettelo soittimista

text: Tässä luettelossa on yleisimpiä soittimia.


title: Länsimainen musiikki

text: Länsimainen musiikki on musiikkia, jota perinteisesti soitetaan ja kuunnellaan erityisesti Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Sen vaikutus on kuitenkin nähtävissä koko maailman nykyaikaisessa populaarimusiikissa.


title: Länsimainen musiikki

text: Lajityypit vaihtelevat rock-musiikista taidemusiikkiin ja populaarimusiikkiin. Nykyajan länsimaisen musiikin eräitä määrittäviä piirteitä ovat radio- sekä albumipainotteisuus.


title: Länsimainen musiikki

text: Seuraavassa muutamia länsimaiseen musiikkiin kuuluvia käsitteitä. Osa on toki tuttuja käsitteitä myös muissa musiikkikulttuureissa.


title: Luettelo musiikin tyylilajeista

text: Tämä on luettelo musiikin tyylilajeista. Osa tyylilajeista viittaa aikakauteen, esityskokoonpanoon, maantieteelliseen paikkaan tai uskonnolliseen viitekehykseen, osa puhtaasti musiikkityyliin. Nykyään eri tyylilajit ja musiikkikulttuurit sekoittuvat usein toisiinsa.


title: Luettelo musiikin tyylilajeista

text:
Katso myös Taidemusiikin aikakaudet ja luettelo elektronisen musiikin alalajeista.
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä ÖSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Viestintä

text: Viestintä eli vuorovaikutus voidaan ymmärtää sekä sanomien vaihdannaksi että merkitysten tuottamiseksi. Lisäksi viestintä on määritelty yhteisen todellisuuden rakentamiseksi, jolloin olennaista ei ole tiedon tai informaation välittäminen vaan yhteisen ymmärryksen tuottaminen.


title: Viestintä

text: Erilaisten viestinnän määritelmien ei tarvitse välttämättä olla toisiaan poissulkevia vaan niiden voidaan ymmärtää täydentävän toisiaan. Siten viestinnässä on samanaikaisesti kyse sanomien välittämisestä, merkitysten tuottamisesta ja yhteisen ymmärryksen rakentamisesta.


title: Viestintä

text: Viestinnän siirtomalleista vanhin on Claude Shannonin ja Warren Weaverin viestinnän matemaattinen teoria (The Mathematical Theory of Communication, 1948). Viestinnän siirtona ymmärtävät mallit ovat lineaarisia. Niissä lähettäjä lähettää sanoman viestintäkanavaa pitkin vastaanottajalle. Shannonin ja Weaverin malli on yksisuuntainen malli. Myöhemmissä lineaarisissa malleissa, kuten Wilbur Shramin mallissa viestintä on nähty kaksisuuntaisena prosessina. Suomalainen viestintätutkija Osmo A. Wiio on määritellyt viestinnän tietojen vaihdannaksi ihmisten kesken. Siirtomallista jäsennyksen on ajateltu kattavan paitsi kaikkien elollisten olentojen välisen viestinnän myös teknisten järjestelmien ja organisaatioiden välisen informaation vaihdon. Siten lähettäjänä tai viestin lähteenä voi olla ihminen, eläin, joukkoviestin, tekninen laite, luonnon ilmiö tai fysiologinen prosessi. Viesti voi kulkea valo- tai ääniaaltojen välityksellä, radioaaltoja tai sähköjohtoa pitkin. Varsinkin muilla eläinlajeilla kuin ihmisellä myös muutkin aistit kuin näkö ja kuulo voivat toimia viestinnän kanavina.


title: Viestintä

text: Siirtomalleissa viestintä ymmärretään informaatiota välittäväksi prosessiksi. Toisin sanoen viestintä on prosessi, joka välittää viestinnän ulkopuolella tuotettua informaatiota.


title: Viestintä

text: Merkityksen näkökulmasta katsottuna sanomalla ei ole mitään omaa ehdotonta merkitystä vaan merkitys syntyy vasta kun viestin lukija sen tulkitsee. Vaikka tulkinta on yksilöllistä se ei tarkoita, että se olisi mielivaltaista vaan tulkinta on sidoksissa ympäröivään kulttuuriin. Merkitysperustaisen viestinnän määrittelyn lähtökohtana on merkki ja sitä tutkiva merkitysoppi semiotiikka.


title: Viestintä

text: Yhteisyyttä korostava viestintänäkemys ymmärtää viestinnän rituaalina, jolloin olennaista ei ole sanomien levittäminen tilassa vaan yhteiskunnan ylläpito ajassa, ei informaation siirtotoimi vaan yhteisten uskomusten esittäminen. yhteisen ymmärryksen tuottaminen.


title: Viestintä

text: Inhimillinen viestintä voidaan jakaa "sanalliseen viestintään" ja "sanattomaan viestintään". Sanallinen viestintä on tyypillistä vain ihmiselle, ja siihen kuuluvat puheviestintä ja kirjoitusviestintä. Sanatonta viestintää harjoittavat ihmisen lisäksi eläimet, ja se on myös ihmisellä vanhin viestinnän muoto. Sanattomaan viestintään kuuluvat esimerkiksi ilmeet ja eleet, symbolit kuten liikennemerkit sekä esineet kuten vaatetus. Ihmisen sanaton viestintä on lähinnä visuaalista. "Moniviestintä" on sanallisen ja sanattoman viestinnän yhdistelmä.


title: Viestintä

text: Sanoman välityskanavan mukaan viestintä voidaan jakaa kahteen päätyyppiin, "kestoviestintään" ja "pikaviestintään".


title: Viestintä

text: Kestoviestinnässä informaatiota siirretään aineen avulla. Sille on tunnusomaista sanomasta jäävä pysyvä jälki sekä sanoman välityksen suhteellinen hitaus. Kestoviestintää ovat "painoviestintä", jolla aineeseen jätetään pysyvä jälki painamalla, sekä "tallenneviestintä", jossa kestävä jälki saadaan esimerkiksi filmiin, muoviin tai magneettinauhaan. Vanhimpia tallenneviestinnän muotoja ovat valokuva, elokuva ja äänilevy, uusimpia videotallenteet, tietolevyt ja muistikortit. Vaikka painoviestintä onkin tavallaan tallenneviestintää, se erotetaan siitä historiallisista syistä.


title: Viestintä

text: Pikaviestintä on nopeaa viestintää, jossa sanoma myös katoaa pikaisesti. Sanoma muutetaan sähkömagneettiseksi värähtelyksi, joka välitetään joko johdinta eli kaapelia pitkin tai vapaasti säteillen, ja lopuksi palautetaan ihmisen ymmärtämään muotoon. Johdinviestinnän varhaisia muotoja ovat sähkötys ja puhelin. Tekniikan kehittyessä esimerkiksi valokaapelien ja digitaalisuuden kautta johtimiin saatu merkkimäärä on lisääntynyt. Vapaasti säteileviä sähkömagneettisia aaltoja käyttävää "radioviestintää" ovat esimerkiksi radiopuhelintoiminta ja televisio.


title: Viestintä

text: Sanoman vastaanottajan julkisuuden asteen perusteella viestintä voidaan jakaa "kohdeviestintään" ja "yleisöviestintään". Kohdeviestintä on tarkoitettu tietylle henkilölle tai henkilöryhmälle. Täysin henkilökohtaista kohdeviestintää ovat yksityiskirjeet ja yksityispuhelut. Yleisöviestintä on tarkoitettu suurehkolle ja itsevalkoituvalle yleisölle, ja sanoma on julkinen. Eräs yleisöviestinnän muoto on joukkoviestintä. Kohde- ja joukkoviestinnän välimuoto on "pienjoukkoviestintä", jossa sanoma on julkinen mutta osoitettu vain pienelle ja valikoidulle ryhmälle. Yhteisöviestintä käsittää organisaatioiden sisäisen ja ulkoisen viestinnän.


title: Viestintä

text: Kohde- ja yleisöviestintää koskevat yleensä erilaiset lait, sillä kohdeviestinnän yksityisyyttä pyritään suojelemaan.


title: Viestintä

text: "Verkkoviestintä" on 1990-luvulla yleistynyt viestinnän muoto, joka perustuu tietokoneeseen ja siinä käytettyyn internetiin. Siinä tärkeässä osassa on vuonna 1991 julkistettu World Wide Web. Verkkoviestintä voi olla sanallista tai sanatonta viestintää, kohde- tai yleisöviestintää, tai multimediaa. Verkkoviestintä korvaa tulevaisuudessa yhä useammin kestoviestintää.


title: Viestintä

text: Viestinnän vinoumia ovat esimeriksi disinformaatio, huhu, misinformaatio, propaganda, uutisankka, vahvistusharha, valemedia ja valeuutinen.


title: Viestintä

text: Eläinmaailmassa viestintä on monipuolista, sillä tietoa voidaan siirtää esimerkiksi hajujälkien ja äänien avulla.


title: Uusliberalismi

text: Uusliberalismin esitetään olevan 1940-luvulla syntynyt talouspoliittinen suuntaus, jonka mukaan yksityinen omistusoikeus, vapaat markkinat ja vapaakauppa edistävät parhaiten ihmisten hyvinvointia.


title: Uusliberalismi

text: Uusliberalismi ei ole yhtenäinen eikä tarkkarajainen aatesuuntaus, mutta siihen on luettu kuuluvaksi mm. 1980-luvulla Margaret Thatcherin talouspolitiikka Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ronald Reaganin talouspolitiikka Yhdysvalloissa. Uusliberalismin tunnusmerkeiksi lasketaan usein mm. tiukka talouskuri, pyrkimys valtionomaisuuden yksityistämiseen sekä sääntelyn vähentäminen (deregulaatio) yksityisen sektorin toiminnan kannattavuuden parantamiseksi.


title: Uusliberalismi

text: Uusliberaali talouspolitiikka pyrkii taloudellisen toiminnan normien vähentämiseen (talouden vapaus), verojen alentamiseen, omistusoikeuden loukkaamattomuuteen, kilpailuun, poliittisen toiminnan korvaamiseen markkinaohjauksella, tulonsiirroilla rahoitetun hyvinvointivaltion ja kansainvälisen kaupan esteiden purkamiseen.


title: Uusliberalismi

text: Termiä "uusliberalismi" käyttävät pääasiassa negatiivisessa sävyssä etenkin kyseisen politiikan vastustajat, ja siksi sen merkitys vaihtelee melkoisesti käyttäjästä riippuen. Kannattajat puhuvat mieluummin klassisesta liberalismista, markkinaliberalismista tai liberalismista.


title: Uusliberalismi

text: Uusliberalismi-termin "uus" viittaa tavoitteiseen, että klassisen liberalismin kauden taloudellinen vapaus pitäisi "uusia". Klassinen liberalismi oli vallalla 1600-luvun alusta ja 1800-luvun loppuun.


title: Uusliberalismi

text: Uusliberalismin kiteytti Friedrich von Hayekin ympärille muodostunut ryhmä "Mont Pelerin Society", johon kuuluivat muun muassa Karl Popper, Milton Friedman ja Ludvig von Mises ja joka julkaisi perustamisasiakirjansa vuonna 1947. Sen mukaan keskeistä ideologian tasolla on kamppailu marxilaisuutta, sosialismia, valtiojohtoisuutta ja keynesläisyyttä vastaan. Sen mukaan sivilisaation keskeiset arvot ovat uhattuna. Vapautta ei voi tehokkaasti säilyttää ilman yksityisomistukseen ja markkinoihin liittyvää valtaa. Koska ihanteena oli yksilönvapauden puolustaminen, ryhmä kutsui itse itseään "liberaaleiksi".


title: Uusliberalismi

text: Klassisessa muodossaan liberalismia kehitti valistusajalla muun muassa John Locke keskiaikaisen yhteiskunnan monien ongelmien vastavoimaksi: yksilölle haluttiin valta päättää itsestään ja omaisuudestaan sen sijaan, että häntä määräisi aateli, kirkko, valtio, isäntä tai muu taho. Ajatussuunnan vastustajan Noam Chomskyn mukaan taas uusliberalismi kehittyi vastavoimaksi niin kutsutulle hyvinvointiliberalismille ja sosiaalidemokratialle.


title: Uusliberalismi

text: Reagan ja Thatcher viittasivat usein klassisiin liberalisteihin, Hayekiin ja Friedmaniin, vaikka toteuttivatkin näiden oppeja vain osittain. Toisaalta Friedman on neuvonut sosialististen, konservatiivisten ja liberalististen maiden johtajia vapauttamaan talouttaan (Kiina, Chile, Viro), vaikka hänen mukaansa mikään maa ei ole niitä täysin noudattanut. Friedman on korostanut, että vaikka hän tuomitsee kaikki diktatuurit, hän silti kannattaa politiikkaa, joka parantaa diktatuurissa elävien elinoloja, ja toisaalta taloudellinen vapautuminen johtaa ennemmin tai myöhemmin myös poliittiseen vapautumiseen.


title: Uusliberalismi

text: Uusliberalismia ei pidä samastaa uuskonservatismiin. Esimerkiksi Milton Friedman vastusti Irakin sotaa, Chilen diktatuuria ja muita samankaltaisia uuskonservatismiin liitettyjä asioita. Uusliberaaliksi väitetty vaikutusvaltainen liberaali ajatushautomo Cato-instituutti on todennut George W. Bushin hallinnon uuskonservatismin terrorismiin verrattavaksi vaaraksi vapaudelle. Friedman ihaili Hongkongia jossa oli pienet hallinnon kustannukset ja taloudellista vapautta- Friedman piti epädemokraattista Hongkongia vapaampana maana kuin Yhdysvaltoja. Reagan tuli tunnetuksi puheessa käyttämästään lausahduksesta ""get government off our backs"" (saada hallinto pois kimpustamme).


title: Uusliberalismi

text: Uusliberalismin teoria ei ole yhtenäinen, ja se on saanut eri muotoja eri aikoina ja eri yhteiskunnissa. David Harveyn mukaan ensimmäinen Friedmanin talousteorioita toteuttanut valtio oli Augusto Pinochetin Chile vuonna 1973. Harveyn mukaan uusliberalismi nousi vallitsevaksi kapitalistiseksi talousopiksi Yhdysvalloissa ja Britanniassa vuonna 1979.


title: Uusliberalismi

text: David Harveyn mukaan ensimmäinen Friedmanin talousteorioita toteuttanut valtio oli Augusto Pinochetin Chile vuodesta 1973. Pinochetin kaudella julkiset terveyskeskukset purettiin, työmarkkinat vapautettiin ammattiyhdistyksistä ja kotimaisen teollisuuden tuki ja tullisuojat purettiin ulkomaisen tuonnin edistämiseksi.


title: Uusliberalismi

text: Harveyn mukaan Margaret Thatcher harjoitti uusliberalismia Britanniassa vuosina 1979–1990. Thatcher pyrki yksityistämään useita talouselämän aloja. Myytyihin yrityksiin sisältyy British Aerospace, British Telecommunications (nyk. BT Group), British Airways sekä teräs-, sähkö-, kaasu-, öljy-, vesi- ja linja-autoliikennetoimintaa ja rautatiet. Thatcherin tavoitteena oli yritysten ja yksilöiden oman vastuun korostaminen ja halu rohkaista innovatiivisuuteen ja aloitteellisuuteen. Thatcher yritti vähentää valtion vastuuta ja ulottaa henkilökohtaisen vastuun ihanteen koko yhteiskuntaan, myös yksityiseen terveydenhuoltoon.


title: Uusliberalismi

text: Kansainvälisen politiikan professorina toimivan Heikki Patomäen (vas.) mukaan uusliberalismia ovat levittäneet OECD, IMF ja EU ja Suomi on uudistanut taloutta sen mukaisesti 1980-luvun lopulta alkaen. Harri Holkerin hallitus (1987-1991) alkoi liikelaitostaa valtion hallintoa. Patomäen mukaan kilpailukyky esitettiin kansallisena elonjäämisoppina.


title: Uusliberalismi

text: Islanti yksityisti pankit ja vapautti pääomamarkkinat 1990-luvun alussa. Velkaantumista ja pankkitoimintaa ei rajoitettu. Talous kasvoi kaksi kertaa Eurooppaa nopeammin ja velkarahalla ostettiin kauppoja, lentoyhtiöitä, pankkeja ja teleyrityksiä Pohjoismaista, Britanniasta, Hollannista ja Saksasta. Pankit Kaupthing, Landsbanki ja Glitnir olivat 70 % Islannin pörssivarallisuudesta. Talousihmeen osoittuessa kuplaksi Islanti oli syvemmässä kriisissä kuin muut länsimaat. Liiketaloustieteen professori Vilhjalmur Bjarnassonin mukaan Islannin talouskriisi on kotikutoinen. Osakesäästäjien liitto oli kritisoinut vuosia pankkeja ja pörssiyrityksiä.


title: Uusliberalismi

text: Kiinassa väitetty uusliberalismi yhdistyy keskitettyyn ja autoritaariseen valvontaan. Kiinassa ei ole tehty Venäjän tavoin välitöntä yksityistämistä "shokkihoitoa", ja sen talouskatastrofit on vältetty. Vuonna 1995 Kiina avasi koko maan ulkomaisille sijoituksille rannikkokaupunkien lisäksi. Valtionyhtiöitä on nyt jo myös avattu ulkomaiselle sijoittajille. Keskushallinto on heikentänyt sosiaaliturvaa, määrännyt käyttömaksuja, luonut joustavat työvoimamarkkinat ja yksityistänyt yhteisomaisuutta. Kiinalainen perinne on saada keskushallinto käyttämään vastuuta yksityisen edun tavoittelijoita ja paikallisviranomaisia vastaan.


title: Uusliberalismi

text: Kansainvälisen politiikan professorina toimivan Heikki Patomäen (vas.) mukaan uusliberalistinen teoria unohtaa historian. Hänen mukaansa uusliberalismi ei ole vastaus 2000-luvun ongelmiin, vaan yritys toteuttaa 1800-luvun talousidealistien ihanteita nykymaailmaan.


title: Uusliberalismi

text: Yhteiskuntateoreetikko David Harveyn mukaan uusliberalismi on poliittinen projekti, joka pyrkii palauttamaan pääoman kasautumiseen otolliset olosuhteet ja taloudellisen eliitin valta-aseman. Ajattelun ydin on arvostelua osakseen saanut oletus, että vapaakauppa varmistaisi myös yksilönvapaudet.


title: Uusliberalismi

text: Harveyn mukaan uusliberalismin toimintastrategia pyritään piilottamaan poliittisten iskulauseiden ja retoriikan taakse. Harveyn mukaan uusliberalismissa vapaus surkastuu vapaan yrittäjyyden edistämiseen. Jokainen on itse vastuussa hyvinvoinnistaan. Muun muassa Keynesin ja Rooseveltin tukemat hyvinvointivaltioinstituutiot, kuten sosiaalipalvelut, koulutus, terveydenhoito ja eläkkeet, annetaan julkisen sektorin sijaan yksityisen sektorin hoidettavaksi. Harvey katsoo, että sosiaalinen eriarvoisuus ja tulonjaon ongelmat ovat uusliberalismin rakenteellinen ongelma. Uusliberalistinen vapaus heijastaa Harveyn mukaan yksityisten omistajien, liike-elämän monikansallisten yritysten ja rahoittajien etuja.


title: Uusliberalismi

text: Yhdistyneiden kansakuntien (YK) UNCTADin vuoden 2012 vuosiraportti oli kriittinen uusliberalismin mukaista politiikkaa kohtaan. Vuonna 2017 Yhdistyneet kansakunnat kehotti korvaamaan uusliberalistisen politiikan. UNCTADin johtajan Mukhisa Kituyin mukaan maailma tarvitsee talousjärjestelmän rukkauksen. Richard Kozul-Wrightin mukaan neoliberalismin mantra siitä että ei ole vaihtoehtoa on alkanut kaatua.


title: Uusliberalismi

text: Vuonna 2016 IMF julkaisi tutkimuksen jossa uusliberalistisen lähestymistavan sanottiin uhkaavan maailmantalouden tulevaisuutta. Ostryn, Lounganin ja Furcerin mukaan osa uusliberalismin mukaisesta politiikasta ei ole tuottanut kasvua, vaan eriarvoisuutta, joka vaarantaa kestävän talouskasvun. Kirjoittajien mukaan austerity-politiikka ja pääoman liikkumisvapaus maiden rajojen yli ovat kaksi tekijää. Kirjoittajien mukaan uusliberalismin kannattajien täytyy kiinnittää huomiota tulonjakoon vaikka talouskasvu olisi ainoa tavoite tai päätavoite. Austerity-politiikka heikentää kulutuskysyntää ja kasvattaa työttömyyttä. Rajojen avaaminen monikansallisille yrityksille on tehnyt taloudesta heilahtelevampaa ja kriisitaipuvaista, mutta vaikutus talouskasvuun on epäselvä.


title: Uusliberalismi

text: Columbian yliopiston taloustieteilijän Martin Uriben mukaan IMF:n kanta tarkoittaa tiukasta uusliberalismidogmasta siirtymistä toimenpiteiden yhdistelmään.


title: Puolijohde

text: Puolijohde on materiaali, joka johtaa sähköä paremmin kuin eriste, mutta huonommin kuin metallit. Se on materiaali, jonka valenssivyön ja johtavuusvyön välinen energiaero (noin 1 eV) on huomattavasti pienempi kuin eristeillä, mikä helpottaa elektronin siirtymistä vyöltä toiselle.


title: Puolijohde

text: Puolijohteita ovat puolimetalleiksi luokitellut alkuaineet ja useat niitä sisältävät yhdisteet. Teknisesti tärkeimmät puolijohteet ovat pii, germanium sekä jaksollisen järjestelmän III ja V ryhmän alkuaineiden yhdisteet ("III-V -puolijohteet") kuten galliumarsenidi.


title: Puolijohde

text: Puolijohteet ovat nykyaikaisen elektroniikan perusta. Puolijohdekomponenteilla on joukko hyödyllisiä ominaisuuksia, kuten sähkövirran päästäminen läpi helpommin toiseen suuntaan, muutettavissa oleva virranvastus ja mahdollisuus vaikuttaa niiden ominaisuuksiin valolla ja lämmöllä. Koska puolijohdemateriaalien sähköisiä ominaisuuksia voidaan muuttaa lisäämällä joukkoon sopivia määriä epäpuhtauksia tai sähkökentällä tai valolla, puolijohdekomponentteja voidaan käyttää vahvistimissa, kytkimissä ja energian muuntimissa.


title: Puolijohde

text: Osa puolijohteiden ominaisuuksista havaittiin jo 1900-luvun loppupuoliskolla. Löydökset kvanttifysiikassa puolestaan kulminoituivat transistorin keksimiseen 1948.


title: Puolijohde

text: Puolijohteiden ominaisuuksien nykyinen ymmärrys turvautuu kvanttifysiikkaan, selittääkseen elektronien ja aukkojen liikkeen kiderakenteessa. Lisääntynyt ymmärrys puolijohdemateriaaleista ja valmistustavoista on mahdollistanut mikroprosessoreiden ja muistien nopeuden ja monimutkaisuuden jatkuvan kasvattamisen.


title: Puolijohde

text: Kiinteässä aineessa elektronit voivat olla joko valenssivyöllä tai johtavuusvyöllä. Näiden välissä on niin sanottu kielletty energiavyö, jossa elektronit eivät voi olla. Sähkövirran kuljetukseen osallistuvat vain elektronit, jotka ovat vajaasti täytetyllä vyöllä. Jos valenssivyö on täynnä, virtaa kuljettavat vain johtavuusvyöllä olevat elektronit.


title: Puolijohde

text: Puolijohteessa johtavuusvyö kylmässä on tyhjä, joten matalissa lämpötiloissa puolijohde toimii eristeenä, mutta huoneenlämmössä lämpövärähtelyt nostavat elektroneja valenssivyöstä johtavuusvyöhön ja puolijohde toimii johteena.


title: Puolijohde

text: Puolijohteen sähkönjohtavuutta voidaan muuttaa lisäämällä siihen epäpuhtauksia, minkä takia puolijohteet ovat hyödyllisiä elektroniikassa. Nämä epäpuhtaudet lisäävät joko elektronien tai aukkojen määrää.


title: Puolijohde

text: "N-tyyppisiä puolijohteita" saadaan seostamalla rakenteeseen atomeja (esimerkiksi arseenia, As), joilla on enemmän valenssielektroneja kuin isäntäatomeilla (tässä Si). Tällöin ylimääräiset elektronit voivat johtaa sähköä.


title: Puolijohde

text: "P-tyyppinen puolijohde" saadaan lisäämällä rakenteeseen atomeja (esimerkiksi booria, B), jolla on vähemmän valenssielektroneja kuin isäntäatomeilla (tässä Si). Tällöin muodostuvat positiiviset aukot toimivat varauksenkuljettajina. Piissä aukoilla on varauksenkuljettajina huonompi liikkuvuus kuin elektroneilla.


title: Puolijohde

text: Yhdistepuolijohteet ovat kahden tai useamman alkuaineen yhdisteitä, jotka yhdessä toimivat puolijohteena. Niitä käytetään usein LEDeissä, koska niillä on mahdollista tuottaa ihmissilmälle näkyvän valon aallonpituuksia. Joistakin yhdistelmäpuolijohteista pystyy valmistamaan pii- ja germaniumpuolijohteita nopeampia transistoreita. Esimerkiksi galliumarsenidi, galliumarsenidifosfidi, galliumfosfidi, galliumantimonidi, indiumarsenidi, indiumfosfidi ja indiumantimonidi ovat yhdistepuolijohteita.


title: Puolijohde

text: "Puolijohdekomponentteja": diodi, LED (valodiodi), transistori, tyristori, mikropiiri, diac, triac, aurinkokenno


title: Biokaasu

text: Biokaasu on kaasuseos, jota syntyy kun biomassaa hajotetaan anaerobisesti mädättämällä. Biokaasu sisältää 60-65 % metaania (CH) ja 30-35 % hiilidioksidia (CO). Lisäksi biokaasussa on muun muassa vettä (HO), typpeä (N), happea (O), vetyä (H), ammoniakkia (NH) ja rikkivetyä (HS) syötteestä riippuen. Biokaasun lämpöarvo on hyvä, keskimäärin 6,4 kWh/m³. Biokaasun tuotantoon käy lähes kaikki biohajoava materiaali, ei kuitenkaan sellun valmistukseen soveltuva ns. ligniinipitoinen puu. Maatiloilta saadaan raaka-aineiksi muun muassa lantaa ja eläin- ja kasvijätettä. Myös energiakasvit soveltuvat biokaasun tuotantoon. Kunnat voisivat saada raaka-aineet biojätteistä, puhdistamolietteistä ja saostuskaivolietteistä ja teollisuusyritykset muun muassa biohajoavista sivuvirroista. Teknisesti maakaasu likimain vastaa biokaasua.


title: Biokaasu

text: Biopolttoaineilla, kuten biokaasulla, liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä voidaan alentaa. Biokaasun ajoneuvokäyttö on puhdistamisen jälkeen helppoa. Ruotsissa ajoneuvokäyttö on yleistä, muun muassa Linköpingin kaikki linja-autot toimivat sillä. Suomessa maa-/biokaasuautoja maahantuovat muun muassa Fiat, Iveco, Volkswagen, Mercedes-Benz ja Opel sekä aiemmin myös Volvo. Suomessa on tällä hetkellä lähes 20 kaasuauton tankkausasemaa.


title: Biokaasu

text: EU:n tavoitteiden mukaan biopolttoaineiden osuus liikenteen polttoaineista tulisi olla vähintään 5,75 % vuonna 2010, 10 % vuonna 2020 ja jopa 25 % vuonna 2030.


title: Biokaasu

text: Biokaasun käytöstä maatiloilla valaistukseen ja keittiökäyttöön on viitteitä muinaisesta Sumerista 3000 eaa. ja kirjallisia tietoja Kiinasta 1600 eaa. Liikennekäytön vaatima teknologia kaasun varastoimiseksi korkeassa 200 bar paineessa teräksestä valmistetuissa kaasupullossa kehittyi 1930-luvun alussa, jolloin alkoi synteettisen, kivihiilipohjaisen metaanin käyttö liikennepolttoaineena Saksassa. AGA kehitti 1930-luvulla biokaasun puhdistustekniikan, joka otettiin liikennekaasun tuotantokäyttöön Boråsissa 1941 ja Tukholmassa 1942. Suomessakin biokaasutekniikkaa oli tutkittu 1900-luvun alusta alkaen. Biokaasun hyödyntäminen alkoi Helsingissä 1930-luvulla Rajasaaren ja Kyläsaaren vedenpuhdistamoilla ja kaasua siirrettiin Helsingin kaupunkikaasuverkostoon. Sota-aikana liikennepolttoaineista oli pulaa, joten Kyläsaaressa 1941 ja Rajasaaressa 1943 avattiin liikennebiokaasun tankkauspaikat. Autojen muuntosarjat sekä paineistus- ja tankkaustekniikan toimitti AGA eli silloinen Ab Gasaccumulator Oy, joka myös hoiti tankkausliiketoiminnan. Muuntosarjoja asennettiin kaupungin omistamiin autoihin ja kaikkiaan 92 autolle annettiin lupa tehdä muutokset. Bensiinin tuonnin vapautuminen 1946 johti myös biokaasun tuotannon lopettamiseen. Päätöksen teki kaupunginhallitus, vaikka tuotanto oli taloudellisesti kannattavaa.


title: Biokaasu

text: Biokaasu on "kotimaista energiaa", jolla voi vahvistaa Suomen energiaomavaraisuutta ja luoda lisää työllisyyttä. Samalla voi hyödyntää muun muassa energiakasveja biokaasuprosessissa ja maaseudun elinvoimaisuus lisääntyy.


title: Biokaasu

text: Lisäksi biokaasu on "uusiutuvaa energiaa", joka tuotetaan muun muassa omista jätteistämme. Biokaasun tuotannossa syntyneet sivutuotteet voidaan hyödyntää lannoitteena pelloillamme eli tuotantoprosessilla saadaan aikaan "täydellinen kierto", kaikki voidaan käyttää hyödyksi ja lopulta aine palaa luontoon.


title: Biokaasu

text: Näiden lisäksi biokaasu on ekologista eli "ympäristöystävällistä energiaa", koska se vähentää ja pienentää lähi- ja hiukkaspäästöjä. Kaikista tunnetuista liikennepolttoaineista biokaasu tuottaa vähiten lähipäästöjä. Jalostetussa biokaasussa ei ole rikkiä eikä raskasmetalleja, sekä siinä on erittäin vähän typenoksideja.


title: Biokaasu

text: Biokaasu on myös turvallista, koska jalostetun biokaasun poltosta ei synny myrkyllisiä pakokaasuja. Liikenteessä biokaasun käyttö polttoaineena on huomattavasti hiljaisempaa kuin esimerkiksi dieselin käyttö. Biokaasun valmistusprosessi poistaa lietteiden ja lannan hajuhaittoja.


title: Biokaasu

text: Biokaasua voi tuottaa kaikesta orgaanisesta aineesta. Biokaasua kerätään kaatopaikoilta, jätevedenpuhdistamoiden lietteistä ja maatalouden tuotteista: lanta, oljet, metsäjätteet, energiakasvit jne. Raaka-aineen perusteella biokaasut voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään: jätepohjainen biokaasu, peltopohjainen biokaasu ja puupohjainen biokaasu Bio-SNG.


title: Biokaasu

text: Jäte- ja peltopohjainen biokaasu syntyvät ohjatussa mädätysprosessissa, jossa biokaasua muodostuu mikrobien hajottaessa orgaanista ainesta. Hajoaminen tapahtuu mädäntymällä hapettomassa tilassa anaerobisten bakteerien vaikutuksesta. Näin syntyvä biokaasu sisältää metaania ja hiilidioksidia, noin 40-75 % metaania ja noin 30-45 % hiilidioksidia. Lisäksi biokaasu voi sisältää pieniä määriä muita yhdisteitä. Biokaasun lämpöarvo on noin 5,0-5,5 kWh/m3n.


title: Biokaasu

text: Puupohjaista biokaasua prosessoidaan kaasuttamalla täysin kiinteää biomassaa. Kaasu käsitellään vastaamaan koostumukseltaan maakaasua, jolloin metaanipitoisuuden tulee olla vähintään 95 prosenttia.


title: Biokaasu

text: Kaatopaikoilta talteen kerättävän raakakaasun koostumus vaihtelee kaikista eniten, koska se on syntynyt pääasiassa lajittelemattomista jätteistä.


title: Biokaasu

text: Raaka-aineista riippuen materiaalia hajotetaan reaktorissa välillä sekoittaen 15-50 päivän ajan. Biokaasun talteenotto vähentää syötteelle tyypillisiä hajuhaittoja ja vähentää metaanipäästöjä ympäristöön. Järjestelmästä saa sähköä, lämpöä ja lämmintä vettä maatalouskäyttöön.


title: Biokaasu

text: Biokaasun laitostyypit


title: Biokaasu

text: Yleisin laitostyyppi tuotantoympäristössä on jatkuvasti toimiva märkäprosessi, mikä soveltuu hyvin jätevesilietteiden käsittelyyn ja on varma menetelmä. Käytettävän raaka-aineen mukaan laitostyypit voidaan jakaa seuraaviin tyyppeihin: "1) Maatilakokoluokan laitoksiin, jolloin syötteen perusmateriaali on yleensä lanta ja energiakasvit, 2) jäteveden puhdistamoiden biokaasulaitoksiin, jossa otetaan talteen jätevesilietteen biokaasu, 3) yhteiskäsittelylaitoksiin, missä voidaan käsitellä erilaisia raaka-aineita lannasta jätteisiin, 4) biokaasun suuret talteenottojärjestelmät kaatopaikalla."


title: Biokaasu

text: Kansainvälinen energiajärjestön (IEA) mukaan lantakompostointi ei ole nykyhinnoilla (2005) kannattavaa ilman metaania tuottavaa lisäraaka-ainetta. Isoilla 5 000–6 000 kuutiometrin laitoksilla takaisinmaksuaika voi olla 3–10 vuotta, mutta se edellyttää hyvää suunnittelua. Tanskassa on keskitettyjä isompia maatalousbiokaasulaitoksia.


title: Biokaasu

text: Biokaasua (90 % metaania + 10 % hiilidioksidia) muodostuu bakteerien hajottaessa orgaanisen materiaalin ilman happea eli anaerobisesti. Ravinteina käytettävän lietteen tilavuus pienenee. Maailmassa on ainakin 150 yhdyskunta- tai teollisuusjätettä käyttävää anaerobista laitosta ja 35 rakenteilla. Yli 5 miljoonaa tonnia jätettä tuottaa 600 MW. IEA:n mukaan se on taloudellisin jätteidenkäsittelytapa. Eläinten lanta on käytetyin materiaali. Saksassa, Itävallassa ja Tanskassa lanta alkaa jo olla käytössä, joten maanviljelijät etsivät vaihtoehtoisia lisämateriaaleja: maissi, ohra, ruis ja ruohot. Saksassa maissista on taloudellisempaa tehdä sähköä kuin syöttää se eläinten rehuna. Saksassa ja Itävallassa maksetaan korkeampaa syöttötariffia viljasta tehdylle sähkölle.


title: Biokaasu

text: Biokaasun tuotantomäärät


title: Biokaasu

text:
Maaseudulla pienimuotoiset hajotusyksiköt ovat tavallisia: Kiinassa on 8 miljoonaa yksikköä, Nepalissa 50 000, Saksassa 2 000, Itävallassa 120 ja Sveitsissä 69 (julkaisuvuosi 2005).
Euroopassa Iso-Britannia ja Saksa ovat johtavia biokaasun tuottajia 2006. EU tuotti vuonna 2006 biokaasua 5,4 miljoonaa toe (öljyekvivalenttitonnia) ja 4,7 miljoonaa toe (2005) eli 62 000 GWh (2006) ja 55 000 GWh (2005).


title: Biokaasu

text: Saksassa tuotannon kasvu on ollut Euroopan suurin 2003–2006. Kasvu perustuu maanviljelijöiden sähkön syöttötariffiin ja 3 500 biokaasuyksikköön (2006) sähkön ja lämmön yhteistuotantona. Saksan biokaasuyhdistyksen tavoite on nostaa kapasiteetti 1 000 MW:sta (2006) 9 500 MW:iin ja kymmenkertaistaa sähkömäärä 76 000 GWh:iin (2020), mikä olisi 17 % Saksan sähkönkulutuksesta. Sähköä tuotettiin biokaasusta 7 300 GWh (2006) Saksassa. Määrästä noin puolet 3 600 GWh kerättiin kaatopaikoilta biokaasuna.


title: Biokaasu

text: Biokaasun tuotanto Suomessa


title: Biokaasu

text: Biokaasusta tuotettiin Suomessa sähköä vain 22 GWh (2006). Biomassajakeista saatava teknis-taloudellinen energiapotentiaali on uusimman tiedon valossa yli 9 TWh/a, josta suuri osa, noin 5,9 TWh on saatavissa peltobiomassoista. Suomen koko energiankulutus on noin 402 TWh vuodessa (arvio 2010). Arvio perustuu peltoalueiden kestävään käyttöön ja vain ruokaketjun ulkopuolisiin jakeisiin. Kaasun lisäksi lopputuotteena saadaan kiinteää ja nestemäistä mädätysjäännöstä, jotka ovat arvokkaita ja ravinnepitoisia orgaanisia lannoitteita peltoviljelyyn. Biopohjaisten kaasujen yhteenlaskettu potentiaali Suomessa on ainakin 15 TWH, mikä on noin kolmannes nykyisen maakaasun käytöstä. Gasum Oy:n tavoitteena on saada 20 % maakaasun käytöstä biopohjaiseksi vuoteen 2020 mennessä.


title: Biokaasu

text: Kauppa- ja teollisuusministeri Mauri Pekkarinen säätää biokaasulle syöttötariffin siten että siitä saataisiin sähköä kymmeniä tai satoja MW:ja 5 vuoden päästä. Tavoite on merkittävästi Saksaa vaatimattomampi. Saksa tukee biokaasun tuotantoa rinnan muiden uusiutuvien energiamuotojen kanssa. Suomen sähkönkulutus oli noin 90 000 GWh (2006).


title: Biokaasu

text: Ruotsissa biokaasu antaa sähköä. lämpöä, liikenteen biopolttoaineita ja korvaa maakaasua kaasuverkossa (1,8 miljoonaa kuutiometriä/a). Göteborgin jätevedenpuhdistamo tuottaa 1 600 kuutiometriä biokaasua/h yhteensä 60 MWh/a. Ruotsissa on 779 biokaasubussia, 4 500 biokaasuautoa ja 1 biokaasujuna. Biokaasun jakelu säädettiin pakolliseksi huoltoasemille, kuten myös biodieselin ja etanolin jako isoilla asemilla (yli 3 000 m³/a). Ruotsi päätti lokakuussa 2006 myöntää 30 prosentin veronkevennyksen biokaasuautoille.


title: Biokaasu

text: Suomen vuoden 2011 hallitusohjelmaan sivulle 48 kirjattiin biokaasun liikennekäytön edistäminen. Neuvottelutuloksessa on kirjattu mm, että liikennepolitiikassa kiinnitetään huomiota Suomen päästövähennystavoitteisiin liikennesektorilla. Lisäksi liikenteen päästöjä tullaan vähentämään muun muassa tukemalla joukkoliikennettä, autokannan uudistumista ja suosimalla vähäpäästöisiä ajoneuvoteknologioita. Biokaasun liikennekäyttöä edistetään.


title: Biokaasu

text:
Hallitusohjelmassa 2007 luvattiin jo syöttötariffi biokaasulaitoksille. Kaatopaikoilla muhii rahanarvoista kaasua 25 miljoonaa öljylitran verran. Kaasua voi käyttää lämmön- ja sähköntuotantoon ja ajoneuvojen polttoaineena. Suomen kaatopaikoilta muodostuu 200 miljoonaa kuutiometriä/a kaasua. 2005 sitä kerättiin 118 miljoonaa kuutiometriä, josta hyödynnettiin 70 miljoonaa kuutiometriä. Kaatopaikkakaasua muodostuu 20–25 vuotta. Sen energiasisältö on 6 kWh/kuutiometriä.
Biokaasun potentiaali on 20 % liikenteen polttoaineen tarpeesta, mikä auttaisi Suomea täyttämään biopolttoaineen lisäämissitoumuksensa.


title: Biokaasu

text: Saksalainen Linde AG on yksi biokaasualan suurimmista yrityksistä. Suurimmat hankkeet ovat Beijing (73 000 tonnia jätettä/a) ja Lille (Ranska) 62 000 tn/a. Muita biokaasuyrityksiä on ranskalainen Valorga ja espanjalainen Urbaser. Eurobarometrin mukaan Valogra osaa markkinoida Kiinaan: Shanghaihin (227 500 tonnia + 41 000 tn) ja Beijingiin (105 000 tn). Saksalaisen Schmack Biogas AG liikevaihto kasvoi 34 miljoona euroa (2005) ja 90 miljoonaa euroa (2006). Sveitsiläinen Kompogas toimii myös Saksassa neljässä kohteessa. Belgialainen Organic Waste Systems (OWS) (Otaka) ja saksalainen BTA (Komoro) ovat saaneet markkinoita Japanissa. Linde AG:n ja Valorgan kapasiteetti on yli miljoonaa tn/a, OWS:n 0,75 miljoonaa tn/a, Biotechnische Abfallverwertung (Saksa) 0,6 miljoonaa tn/a ja Kompogas:in 0,4 miljoonaa tn/a.


title: Biokaasu

text:
Gasumilla on Suomessa seitsemän biokaasulaitosta: Huittisissa, Honkajoella, Kuopiossa, Oulussa, Riihimäellä, Turussa ja Vehmaalla. Lisäksi Gasum tuottaa biokaasua yhteistyössä HSY:n kanssa Espoossa, Kouvolan Veden kanssa Kouvolassa ja Labion kanssa Lahdessa. Ruotsissa Gasumilla on viisi biokaasulaitosta. Näiden laitosten lisäksi Gasum suunnittelee biokaasulaitoksen rakentamista Lohjalle.
Vuoden 2018 toukokuussa Gasumilla oli Suomessa 26 kaasutankkausasemaa, ja uusia asemia oli suunnitteilla Saloon, pääkaupunkiseudulle, Turkuun, Ouluun, Lahteen, Seinäjoelle ja Kuopioon sekä Ikea-myymälöiden yhteyteen Vantaalle, Raisioon, Tampereelle ja Kuopioon.


title: Biokaasu

text: Julkisella sektorilla toimii myös monia isoja biokaasutoimittajia, joista suurin yksittäinen toimija on Ämmässuon kaatopaikka, joka tuottaa jopa 100 GWh/a energiaa hyötykäyttöön muun muassa lähelle rakennettavan asuinalueen Histan lämmitykseen.


title: Biokaasu

text: Muita pienempiä toimijoita ovat muun muassa Envor Biotech Oy Forssassa, Vambio Oy Vampulassa, Ab Avfallservice Stormossen Jätehuolto Oy Vaasassa, Metener Oy Leppävedellä. Lisäksi seuraavilla jätevedenpuhdistamoilla on anaerobitekniikkaa jo käytössä: Helsingin Vesi, Espoon Vesi, Tampereen Vesi, Jyväskylän Seudun Puhdistamo Oy, Forssan Vesihuoltolaitos, Hämeenlinnan Seudun Vesi Oy, Joensuun Vesi, Kuopion Vesi, LV Lahti Vesi Oy ja Mikkelin Vesilaitos. Biokaasualan konsultointiin ovat erikoistuneet muun muassa Watrec Oy Forssassa, Bionova Consulting Helsingissä, WELtec BioPower Gmbh.


title: Biodiesel

text: Biodiesel on uusiutuvista luonnon raaka-aineista jalostettu dieselöljyä vastaava polttoaine. Euroopassa yleisin liikenteen biopolttoaine on biodiesel ja maailmassa bioetanoli. Vuonna 2005 biodieseliä valmistettiin Euroopassa 3,2 miljoonaa tonnia ja vuonna 2006 6 miljoonaa tonnia. EU:n ympäristötavoitteiden mukaan biopolttoaineiden osuus liikenteen polttoaineista tulisi olla vähintään 5,75 % vuonna 2010, 10 % 2020 ja 25 % 2030.


title: Biodiesel

text: Biodiesel on uusiutuvista luonnon raaka-aineista jalostettu dieseliä vastaava polttoaine. FAME (eng. "Fatty Acid Methyl Ester", rasvahappometyyliesteri)-tyyppisille biodieseleille on olemassa kansainvälisesti määritelty standardi. FAME-biodieselin kansainvälinen standardi, EN 14214, hyväksyttiin CEN:ssä (European Committee of Standardization) 14. helmikuuta vuonna 2003. Standardi astui Suomessa voimaan 8. maaliskuuta 2004.


title: Biodiesel

text: Yleisesti ottaen nimityksellä "biodiesel" viitataan kaikkiin dieseliä vastaaviin setaaniluvun mukaan määriteltyihin eloperäisiin polttoaineisiin, joten biodieselistä puhuttaessa voi kyse olla hyvin erilaisista aineista, jotka on valmistettu erilaisilla prosesseilla erilaisista raaka-aineista. Perinteisesti biodiesel on esteri, ja esimerkiksi amerikkalaisen standardin mukaan vain tätä voi kutsua biodieseliksi. Toinen uudempi vaihtoehto on toisen sukupolven diesel eli alkaani, kuten esimerkiksi NExBTL, joka muistuttaa enemmän petrodieseliä kemiallisesti ja jonka laatu on petrodieseliä parempi