title: Maitovalas

text: Maitovalaan ja sarvivalaan on todettu voivan risteytyä keskenään luonnonoloissakin.


title: Maitovalas

text: Maitovalas voi elää 50-vuotiaaksi.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Neoliittinen Eurooppa viittaa Euroopan maantieteellisen alueen kulttuurihistorialliseen aikavaiheeseen, joka alkaa noin 7000 eaa. ja päättyy noin 1700 eaa. Kulttuurit eivät olleet yhtenäisiä koko Euroopaan alueella vaan aikakaudelle tyypillistä oli tekniikan leviäminen kaakosta luoteeseen.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Nuoremman kivikauden eli neoliittisen kauden alussa noin 7000–4000 eaa. levisivät maanviljely, karjanhoito ja saviastioiden valmistustaito suureen osaan Eurooppaa. Leviäminen alkoi Balkanin niemimaalta. Kehitys tapahtui Euroopan alueilla eri tahtiin. Kaakkois-Euroopassa neoliittinen kausi oli 7000–3000 eaa., Pohjois-Euroopassa 4500–1500 eaa. Pohjoisessa Euroopassa neoliittisen kauden lasketaan alkaneen, kun saviastiat ilmaantuivat. Maanviljely alkoi siellä kylmän ilmaston takia hyvin vaivalloisesti. Neoliittista Eurooppaa on joskus sanottu "vanhaksi Euroopaksi". Sen hävitti ehkä noin 3500 eaa. alkanut vasarakirveskulttuuri, joka saattoi liittyä indoeurooppalaisten saapumiseen.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Maanviljely saapui Eurooppaan luultavasti Kreikan Thessaliaan läntisestä Etelä-Turkista. Kreikasta maanviljely levisi Balkanin niemimaalla kohti Serbiaa, Romaniaa ja Unkaria. Noin 6000–4000 eaa. maanviljelijät, jotka asuivat pitkissä taloissa ja loivat nauhakeramiikka, levittäytyivät Unkarista Tonavan jokilaaksoa pitkin Saksaan. Eteläisessä Itä-Euroopassa oli noin 4000–3000 eaa. kehittyneitä kuparikautisia maanviljelykulttuureja, joihin liittyy linnoitusmainen kiinteä asutus. Niitä olivat Tripoljen ja Vincan kulttuuri. Maanviljelyn saapumisen jälkeen alkaen noin 4800 eaa. Länsi-Euroopassa rakennettiin joillakin paikoilla suurista kivistä rakennelmia, megaliitteja. Euroopan kuparikausi luetaan monesti neoliittiseen kauteen.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Kalevi Wiik on esittänyt Euroopan esihistoriasta omia teorioitaan, jotka eivät ole saaneet yleistä kannatusta. Wiikin teoriaan kohdistunutta arvostelua on tarkasteltu kootusti Itä-Suomen yliopistossa vuonna 2012 valmistuneessa opinnäytteessä. Työn loppupäätelmä on, että Wiikin teoria perustuu piittaamattomuuteen tieteellisestä menetelmästä ja kuuluu näennäistieteen piiriin.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Maanviljely levisi joko nopeasti muuttoliikkeen mukana tai hitaasti vaikutteita kansalta/heimolta toiselle lainaamalla . Maanviljely levisi nopeammin rannikolla kuin sisämaassa, koska vesillä voitiin liikkua nopeammin. Maanviljely levisi pian alueille, joissa maaperä ja ilmasto ovat sille sopivia, eli lähinnä jalojen lehtipuiden alueelle. Kun maanviljely levisi seudulle, se paransi oleellisesti elinmahdollisuuksia ja ihmisten toimeentuloa. Maanviljelykseen ei siirrytty seuduilla, joissa metsästys ja kalastus sekä hylkeenpyynti riitti takaamaan varman toimeentulon. Ainakin Itä- ja Keski-Euroopassa maanviljely näyttää levinneen muuttoliikkeen mukana 0,6–1,3 km:ä vuodessa, eli hieman hitaammin kuin Välimeren alueella.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Maanviljely levisi diffuusiona varsin hitaasti, koska osa maanviljelijöistä palasi lähtöpaikoilleen. Maanviljely suosi kauan alavia maita, vuoristoissa alkoi viljely vasta 2000 eaa. Alavia maita suosittiin senkin takia, että maa oli siellä ravinteikasta lössiä. Toisaalta maanviljelysasutusta oli lyhyen aikaa esimerkiksi Hollannin Limburgissa 5300–4900 eaa. ennen varsinaista maanviljelyn saapumista. Oli tavallista, että maata viljelemään ryhtynyt väestö rupesi taas metsästämään, maanviljelyhän on esimerkiksi altis kadolle.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Maanviljely sai alkunsa mm. Lähi-idässä. Siellä maanviljely alkoi Kaakkois-Turkin rajaseudulla noin 13 500 kalenterivuotta sitten. Se levittäytyi Pohjois-Mesopotamiaan, Syyriaan ja suureen osaan Itä-Anatoliaa jo 11 500–10 000 kalenterivuotta sitten eli 9 500–8 000 eaa. On varmaa, että maata viljeltiin Levantissa Israelissa ja Syyriassa jo 10 000–8 000 kalibroitua vuotta sitten. Maanviljelyn alkuun ja leviämiseen liittyvät ajoitukset ovat kiisteltyjä, ja ehkä liian nuoria joiltakin osin .


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Jo 7000 eaa. maanviljely oli levinnyt idässä ja pohjoisessa Mesopotamiaan ja Tigriksen pohjoispuolelle Iranin Zagrosvuorille sekä lännessä keskiseen ja itäiseen Etelä-Turkkiin, jonne syntyi Hacilarin kulttuuri noin 7000 eaa. Turkin kulttuuriin liittyi härän palvonta. Härkää palvottiin monissa myöhemmissäkin kulttuureissa, esimerkiksi Egyptissä Apis-härkää. Pian maata alettiin viljellä myös Euroopassa, jossa se levisi 3 000–2 000 vuodessa laajalle alueelle.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Maanviljely levisi Kreikkaan läntisestä Etelä-Turkista ja ehkä myös suoraan meren yli Levantista Eurooppaan. Maanviljelyn arvellaan saapuneen itäiseen Etelä-Kreikkaan ja Kreetan saarelle noin 7000 eaa. Siihen liittyi vuohien, lampaiden, linssin, ohran ja vehnän kasvattaminen. 50–300 asukkaan kyliä rakennettiin savitiilistä. Löydöt viittaavat siirtolaisuuteen .


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Kreikan Thessaliaan syntyi Esi-Sesklon kulttuuri ehkä jo 7500 eaa., varmemmin 6850–6000 eaa. Esi-Sesklon kulttuuri muistuttaa Turkin Hacilaria. Esi-Sesklo kehittyi nopeasti Sesklon kulttuuriksi. Euroopan varhaisin maanviljelykulttuuri oli ehkä esikeraaminen, mutta myöhemmin sen leviämiseen liittyi Turkista Balkanin pohjoisosiin ulottunut varhainen maalattu keramiikka.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Sen jälkeen maanviljely levisi noin 6500–6000 eaa. Pohjois-Balkanille Karanovo I–II jaStarcevo-Körosin kulttuureiksi. Maanviljely levisi Tisza-joen yläjuoksulle Tardenoisin kulttuurin itäiselle reuna-alueelle. Koko Balkan oli maanviljelysaluetta 6000–5000 eaa. Kreikasta tulleiden siirtolaisten ja vaikutteiden tuomana.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Maanviljelyn leviäminen oli erityisen nopeaa Euroopassa 6000–5000 kalenterivuotta sitten.. Leviäminen tapahtui Kreikan alueelta kahta reittiä: Välimeren rantoja pitkin länteen ja Balkanilla aluksi pohjoiseen ja sitten Unkarista länteen . Ranskassa maanviljely levisi Välimeren rannalta pohjoiseen. Karjanhoito levisi ehkä nopeammin kuin maanviljely.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Maanviljely levisi Lounais- ja Keski-Eurooppaan ja Välimeren itäosassa luultavasti siirtolaisuutena mutta muualla lainaamalla kulttuurivaikutteita alkaen noin 5000 eaa.. Euroopassa maanviljely levisi viimeisenä Espanjan sisämaahan, Ranskaan, Pohjois-Saksaan, Pohjois-Puolaan ja Valko-Venäjälle sekä Skandinaviaan, joilla alueilla mesoliittiset yhteisöt sinnittelivät pitkään alkaen heikentyä vasta 4500–3500 eaa..


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Pohjoisella reitillä maanviljely oli levinnyt 6400–6100 eaa. Unkariin Tonavan sivuhaaralle Tiszajoelle. Sinne syntyi nauhakeraaminen kulttuuri noin 5700 eaa. Maanviljelyn leviäminen Euroopassa tapahtui muun muassa nauhakeraamisten jokilaaksojen lössin ravinteita hyödyntävien mukana mutta melko hitaasti. Aikaisemmin on uskottu nauhakeraamisten varhaisten viljelijöiden olleen melko liikkuvaa kaskiviljelijäväestöä, nykyään uskotaan heidän asuneen melko pitkään paikallaan, eikä heidän uskota viljelleen kaskeamalla. Maanviljely levisi länteen nauhakeraamisen kulttuurin vaikutuksesta nopeasti Tonavan pohjoispuolelle ja Reinin varsille 5000 eaa. mennessä. Maanviljely levisi Unkarista Etelä-Puolaan ja Keski-Saksaan 5000–4000 eaa.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Toinen maanviljelyn leviämisen pääväylä oli etelämpänä . Siellä maanviljelyä levitti länteen Välimeren rannikkoa pitkin sydänsimpukkakeramiikkaa tuottanut merenkävijäkulttuuri. Maanviljely alkoi 6000–5600 eaa. levitä Ranskan ja Italian etelärannikoilta pohjoiseen. Keski-Eurooppaan se levisi 5500–5000 eaa. Luoteis-Italiaan maanviljely saapui viimeistään 6000 eaa.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Noin 4500–3500 eaa. maanviljely oli levinnyt lähes koko Eurooppaan lukuun ottamatta Skandinavian Keski- ja pohjoisosia.. Ranskaan ilmaantui nauhakeramiikkaa jo 4800 eaa., mutta ensimmäinen maatalouskylä Courthézoniin Vauclusessa itäisessä Etelä-Ranskassa 4650 eaa. Portugalissa on ollut maanviljelijöitä noin 5200 eaa. Megaliitteja alettiin rakentaa melko pian sen jälkeen, kun maanviljely alkoi Portugaliissa ja Ranskassa. Bretagneen rakennettiin Barnenzin megaliittihauta noin 4500 eaa. Länsi-Ranskan varhaisille megaliittialueille tuli luultavasti vaikutteita sekä idästä nauhakeramiikan että etelästä sydänsimpukkakeramiikan suunnasta.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Pohjois-Ranskassa sekä Englannissa viljeltiin maata noin 3500 eaa. ja Espanjassa 5000–3000 eaa. Maanviljely levittäytyi itään Venäjälle 3000–2500 eaa. Itämeren etelärannikolla ja Etelä-Skandinaviassa maata viljeltiin 3900 eaa. Maanviljely levisi Etelä-Ruotsista pohjoisemmaksi 4000–3000 eaa., samoin Tanskassa . Suomeen maanviljely tuli tattarin muodossa noin 5300 eaa., ohran viljelystä löytyneet varhaisimmat löydöt ovat ajalta 4200 eaa.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Suurin osa Euroopan nykyistä kansoista, saksalaiset, ranskalaiset, ruotsalaiset, englantilaiset muun muassa, puhuu jotakin indoeurooppalaista kieltä. Joidenkin tutkijoiden mukaan indoeurooppalainen kieli olisi tullut Eurooppaan Turkista jo noin 7000–5000 eaa., toisten mukaan Kaukasian pohjoispuolelta vasta noin 3600–2300 eaa. . Ensimmäistä käsitystä kannattavat muun muassa Colin Renfrew ja Kalevi Wiik.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Joidenkin arkeologien mukaan indoeurooppalaisen kielet tulivat Eurooppaan ensimmäisten nauhakeraamisten maanviljelijöiden mukana. Näin ollen indoeurooppalaisen kielen alkukoti olisi sijainnut jossain Keski-Turkissa. Monien kielitieteilijöiden mukaan indoeurooppalainen kieli levisi Eurooppaan vasta pronssikaudella, kun sotainen kurgaanikulttuuri levisi tänne noin 3600–2300 eaa. mm. vasarakirveskulttuurina. Uusi kulttuuri syrjäytti vanhan megaliittikulttuurin monilla alueilla. Tämän näkemyksen mukaan "indoeurooppalaiset" olisivat lähteneet Kaukasian pohjoispuolisilta aroilta. Tietysti indoeurooppalaisten kansojen asutusaaltoja on voinut olla useita.


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Sitä, kumpi oletus on oikea, ei voida todistaa genetiikankaan avulla, koska nauhakeraaminen kulttuuri ja kurgaanikulttuuri levisivät Keski-Eurooppaan karkeasti ottaen samoillekin alueille eri aikoina. Kurgaanioletusta tukee se, että "indoeurooppalaisiin" näyttää liittyvän paimentolainen elämäntapa, ja heidän oletetaan keksineen hevosten vetämät, puolapyöräiset sotavaunut .


title: Neoliittinen Eurooppa

text: Kaskiviljely alkoi yleistyä Tanskassa Ertebolle-Ellerbeckin kulttuurin aikana noin 4200–3800 eaa. Kotieläitenpitoon ja viljelyyn pohjautuva maatalous lienee ollut täysipainoista vasta 4000–3200 eaa, tai vasta 2800 eaa. Saviastioiden käyttö olisi alkanut noin 4000 eaa. (Joidenkin mukaan keramiikka tuli jo aikaisemmin noin 4700 eaa.) Maanviljely levisi suunnilleen jalojen lehtipuiden kasvualueelle.


title: Vinčan kulttuuri

text: Vinčan kulttuuri ("Vincan, Vinchan" kulttuuri) on Romanian ja Serbian alueella noin 5500-4400 eaa.. vallinnut kulttuuri.


title: Vinčan kulttuuri

text: Kulttuurin ihmiset rakensivat aikaansa nähden melko suuria asutuskeskuksia muun muassa Tonavalle ja Bolecica-joelle Serbiassa, ja elättivät itsensä muun muassa maanviljelyllä ja karjanhoidolla. Tartariasta löydetyt kulttuuriin liittyvät savitaulut saattavat sisältää maailman vanhinta tunnettua kirjoitusta. Klassinen Vinčan kulttuuri tuhoutui kuparikautisten hyökkääjien saapuessa alueelle muun muassa Badenin kulttuurista.


title: Vinčan kulttuuri

text:
Kulttuurin alue oli Serbiassa Tonavan varrella, Romaniassa, Pohjois-Bulgariassa, Bosniassa ja Makedonian tasavallassa,
mutta kulttuurin jäänteitä on löydetty myös Balkanilta, Keski-Euroopan osista ja Vähästä-Aasiasta. Alussa uskottiin Vinčan kulttuurin saaneen alkunsa vasta 2700 eaa. Samoihin aikoihin vaikutti idempänä Tripoljen kulttuuri. Kulttuurin ensimmäinen löytöpaikka, Vinča, sijaitsee 14 kilometriä Belgradista Tonavaa pitkin alaspäin. Tämän kulttuurin historiaa ei tunneta tarkasti.


title: Vinčan kulttuuri

text: Kulttuurin ihmiset elättivät itsensä maanviljelyllä, karjanhoidolla, metsästyksellä ja kalastuksella. Pääkarja oli nauta, mutta myös sikoja, lampaita ja vuohia pidettiin. Vincan ihmisten viljelemää viljaa pidetään hyvin ravinteikkaana. Kauppaa käytiin ympäristön kanssa, tuotiin muun muassa suolaa ja obsidiaania. Saviastioiden teko oli taidokasta, parempia osattiin tehdä vasta muutaman tuhannen vuoden päästä. Myös muut ajan käsityöläiset olivat taitavia.


title: Vinčan kulttuuri

text: Kulttuuri tuotti runsaasti uskonnollisia esineitä, pienoispatsaita ja uhriastioita. Valmistettiin myös ihmisen ja eläimen muotoisia kulhoja. Pienoisveistoksia on löydetty erityisen runsaasti. Monet niistä esittävät lintujumalatar Niasta, jonka kädet ovat levällään ja lanteilla.


title: Vinčan kulttuuri

text: Toisin kuin edeltävissä kulttuureissa, Vincassa rakennettiin puu- ja mutaseinäisiä taloja maan päälle. Talojen välillä olevat kadut kulkivat kylissä koillisesta lounaaseen. Suuria kaupunkimaisia kyliä syntyi Vinčaan, Divostiniin, Potporanjiin, Selevaciin, Pločnikiin ja Predionicaan. Noin 6 000-5 000 eaa. Vinčan edeltäjät asuivat Balkanin niemimaan keskiosissa alueella, joka rajoittui Karpaatteihin pohjoisessa, Bosniaan lännessä, Sofian tasangolle idässä ja Skopjen laaksoon etelässä. Kulttuuria edelsi vanhempi Starčevon kulttuuri, jonka ihmiset asuivat maalattiaisissa, puoliksi maahan upotetuissa mutaseinäisissä taloissa.


title: Vinčan kulttuuri

text: Itä-Serbiassa Bele Vodessa ja Rudna Glavassa otettiin kupari käyttöön.


title: Vinčan kulttuuri

text: Hyvin vanhaa kirjoitusta sisältävien Vinčan kulttuurin Tartarian savitaulujen aitoudesta on kiistelty. Ne sisältävät mahdollisesti vanhinta tunnettua kirjoitusta ja ovat vuodelta 4000 eaa. Tätä Vinča-Tordosin kirjoitusta ei osata kytkeä mihinkään tunnettuun kieleen.


title: Vinčan kulttuuri

text:
Vinčan kulttuuri tuhoutui noin 3500 eaa. sotaisten, kuparia käyttävien kansojen saapuessa alueelle. Tuolloin lähes kaikki Vinčan asutukset paloivat. Luultavimmin indoeurooppalaiset hyökkääjät kuuluivat Badenin kulttuuriin, Kostolacin kulttuuriin ja
Bordogkeresturin kulttuuriin, jotka viipyivät alueella lyhyen aikaa. Sen jälkeen alueelle saapui pronssikauden Vatinin kulttuuri.


title: Valokäyrä

text: Valokäyrä on tähtitieteessä fotometristen mittausten avulla saatu käyrä kohteen kirkkauden muutoksista ajan kuluessa. Valokäyrästä voidaan usein päätellä monia kohteen ominaisuuksia.


title: Valokäyrä

text: Havaitsemalla jonkin kohteen kirkkautta peräkkäisinä ajanhetkinä saadaan havaintopisteitä aika-kirkkaus -koordinaatistossa. Näihin datapisteisiin sovitetaan jonkinlainen käyrä, jota kutsutaan kohteen valokäyräksi. Valokäyriä voidaan tehdä erilaisista kohteista, tyypillisimpiä ovat muuttuvat tähdet, kaksoistähdet ja asteroidit. Myös eksoplaneettoja on löydetty keskustähden valokäyrän avulla, sillä planeetan kulkiessa tähden editse tähti himmenee hiukan.


title: Valokäyrä

text: Valokäyrän muodon perusteella voidaan päätellä havaitun kohteen ominaisuuksia. Muuttuvien tähtien tapauksessa valokäyrän perusteella voidaan määrittää mistä tähden kirkkauden muuttuminen johtuu. Eri ilmiöt tähdissä aiheuttavat eri muotoisia valokäyriä. Asteroidien tapauksessa valokäyrän perusteella voidaan määrittää asteroidin muotoa ja pyörimisliikettä.


title: Valokäyrä

text: Havaintoajat ovat erilaisia eri kohteille. Jos kohteen kirkkaus muuttuu hyvin nopeasti (esimerkiksi pyörivä asteroidi), täytyy kohteesta ottaa tiheästi mittauksia, mikä myös vaatii lyhyttä valotusaikaa ja siten onnistuu vain kirkkailla kohteilla. Jos muutokset ovat hitaita (kuten monissa muuttuvissa tähdissä), riittää mittausten tekeminen esimerkiksi kerran vuorokaudessa, jolloin voidaan myös käyttää pitempää valotusaikaa ja havaita himmeämpiä kohteita.


title: Dick Quax

text: Theodorus Jacobus Leonardus ”Dick” Quax (1. tammikuuta 1948 Alkmaar, Alankomaat – 28. toukokuuta 2018 Auckland, Uusi-Seelanti) oli uusiseelantilainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija.


title: Dick Quax

text: Quax muutti perheineen Uuteen-Seelantiin vuonna 1954. Hän kasvoi Waikatossa ja harrasti rugbyä, jolloin hän huomasi olevansa erityisen lahjakas juoksussa. Hän alkoi harjoitella juoksua Arthur Lydiardin opin mukaisesti ja juoksi 16-vuotiaana jo yli 150 kilometriä viikossa. Vuonna 1968 John Davies ryhtyi hänen valmentajakseen. Samana vuonna Quax juoksi mailin aikaan 4.00,6. Vuonna 1969 hän voitti Uuden-Seelannin mestaruuden mailin juoksussa. Tämän ansiosta Quax valittiin Pacific Conference Games -kilpailuun, jossa hän juoksi 1 500 metrin juoksussa ajan 3.45,4.


title: Dick Quax

text: Vuonna 1970 Quax keräsi huomiota voittamalla maaliskuussa Kipchoge Keinon mailin juoksussa ajalla 3.57,8. Saman vuoden Kansainyhteisön kisoissa Quax osallistui 1 500 metrille sekä 5 000 metrin juoksuun. 5 000 metrillä hänen sijoituksensa oli seitsemäs, mutta 1 500 metrillä hän saavutti hopeaa ajalla 3.38,1. Vuonna 1972 Quax oli mukana Uuden-Seelannin viestijoukkueessa, joka juoksi 4 × mailin maailmanennätyksen. Ennätys jäi matkan viimeiseksi, sillä IAAF poisti sen myöhemmin virallisista tilastoista. Münchenin olympialaisissa Quax karsiutui 5 000 metrin alkuerissä. 1973 hän sijoittui toiseksi Pacific Conference Gamesin 5 000 metrillä ajalla 13.38,8. Vuonna 1974 hän voitti Uuden-Seelannin mestaruuden 5 000 metrillä. Samana vuonna hän oli mukana maastojuoksun viestimaailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa. Loukkaantumiset kuitenkin vaivasivat häntä ja hän korjautti vaivan leikkauksella vuonna 1975.


title: Dick Quax

text: Seuraavana vuonna Quax juoksi Tukholmassa 5 000 metrillä ajan 13.13,10, joka jäi vain sekunnin kymmenyksen maailmanennätyksestä. Montrealin olympialaisissa hän karsiutui 10 000 metrin juoksun loppukilpailusta, mutta 5 000 metrin finaalissa hän kävi Lasse Virénin kanssa kovan kamppailun, joka päättyi lopulta Virénin voittoon Quaxin ottaessa hopeaa. Vuonna 1977 hän juoksi 10 000 metrin Uuden-Seelannin ennätyksen 27.41,95 ja paransi Tukholmassa 5 000 metrin maailmanennätyksen lukemiin 13.12,86. Ajat säilyivät pitkään Uuden-Seelannin ennätyksinä; 5 000 metrin ennätyksen rikkoi Adrian Blincoe vuonna 2008 ja 10 000 metrin ennätyksen Zane Robertson vuonna 2016.


title: Dick Quax

text: Vuonna 1979 Quax alkoi keskittyä maratonjuoksuun. Hänen debyyttimaratonaikansa oli 2.11.13, joka oli kaikkien aikojen paras debyyttiaika. Seuraavana vuonna Uusi-Seelanti ei osallistunut boikotin takia Moskovan olympialaisiin, mutta Quax juoksi hieman kisojen jälkeen ajan 2.10.47, joka oli Uuden-Seelannin ennätys. Tämän jälkeen hän lopetti urheilu-uransa mutta jatkoi urheilun parissa toimien valmentajana ja kilpailujen järjestäjänä. Hän myös työskenteli urheilumarkkinoinnissa ja -hallinnossa yhdessä valmentajansa John Daviesin kanssa. Quax oli vuodesta 2001 lähtien Manukaun kaupunginvaltuustossa.


title: Dick Quax

text: Quaxilla oli viitisen vuotta kaulasta levinnyt syöpäkasvain, johon hän menehtyi.


title: Duck Hunt

text: Duck Hunt on pelihalliversiona julkaistu yksinkertainen ammuntapeli, joka ilmestyi myöhemmin Nintendo Entertainment System -pelikonsolille.


title: Duck Hunt

text: Pelin tavoitteena on saada lentäviä ankkoja ampumalla kerättyä mahdollisimman paljon pisteitä. Metsästyskoira käy noukkimassa pudonneet ankat. Pelissä on toinen osuus, jossa ammutaan valkoisia savikiekkoja. Yhtä ankkaa ammuttaessa, ankkaa voi liikutella peliohjaimella. Jos ankkaan ei osu, metsästyskoira rupeaa hihittämään pelaajalle. Koira on vuosien varrella noussut yhdeksi pelimaailman ikonisimpien videopelihahmojen joukkoon, mutta samalla moni pelaaja on kertonut vihaavansa pelin koiraa ja haluavansa ampua sen ankkojen lisäksi. Kyseinen on mahdollista "Vs. Duck Hunt" -pelissä, joka on tehty arcade-käyttöön.


title: Duck Hunt

text: Peliohjaimena käytetään NES:in Zapper-valopistoolia. Suomessa myytiin NES-konsoleita tiettynä aikana NES Zapper -valopistoolin ja "Duck Huntin" sekä "Super Mario Bros." -pelin sisältäneen pelimoduulin kanssa.


title: Duck Hunt

text: "Duck Huntia" ei pysty pelaamaan nykyaikaisilla LCD- tai plasmatelevisiolla.


title: Tony Strobl

text: Anthony Joseph ”Tony” Strobl (12. toukokuuta 1915 Cleveland, Ohio – 29. joulukuuta 1991) oli eräs kaikkien aikojen tuotteliaimpia "Aku Ankka" -piirtäjiä sekä animaattori.


title: Tony Strobl

text: Strobl opiskeli taidemaalausta Cleveland School of Artissa 1933–1937 samaan aikaan Teräsmiehen luojien Jerry Siegelin ja Joe Shusterin kanssa. Hänen kerrotaan jopa osallistuneen Teräsmiehen luontiin. Valmistuttuaan Strobl näki "Lumikin" ja siihen ihastuneena haki töitä Disneyn studiolta. Ennen toista maailmansotaa hän työskenteli Disneyllä piirrosanimaatioelokuvien "Fantasian", "Dumbon" ja "Pinokkion" parissa. Toisen maailmansodan aikana Strobl oli asevoimien propagandaosastolla.


title: Tony Strobl

text: Sodan jälkeen Strobl aloitti sarjakuvien piirtämisen Western Publishing -kustantamolla vuonna 1947. Hänen ensimmäinen tarinansa oli "Ossian Ötökän seikkailu". Hän piirsi Disney-hahmojen lisäksi myös "Väiski Vemmelsäärtä", "Putte Possua", "Repe Sorsaa" sekä "Nakke Nakuttajaa". 1950-luvun alussa yhtiö alkoi julkaista "Donald Duck" -nimistä, kahdesti kuussa ilmestyvää lehteä, jonka sisältö oli suurelta osin Stroblin vastuulla.


title: Tony Strobl

text: Tony Stroblin tuotteliaisuuden (yli 15 000 sivua) salaisuus oli hänen nopeutensa: hän piirsi parhaimmillaan jopa 4–5 sivua päivässä. Varsinkin uransa alkutaipaleella hänellä oli myös Steve Steeren ja John Liggeran muodostama apujoukko, joka hoiti tussauksen ja myös taustojen piirtämisen. Hän myös piirsi valmiiden käsikirjoitusten mukaan, eikä juurikaan laatinut niitä itse.


title: Tony Strobl

text: Strobl oli viimeinen Aku Ankan piirtäjä, joka oppi taitonsa Disneyn animaatiostudioilta. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1987.


title: Tony Strobl

text: Strobl keksi yhden uuden hahmon, lempeän valaanpyytäjä Moby Ankan.


title: Úrvalsdeild

text: Úrvalsdeild on Islannin miesten ammattilaisjalkapallon pääsarja. Liigan nimi on vaihdellut pääsponsorien mukaan: nykyisin liiga tunnetaan "Pepsi-deildininä", jota ennen liigan nimenä oli "Landsbankadeildin" Landsbanki-pankin mukaan. Sarja pelataan keväällä ja kesällä. Sarjaa hallinnoi Islannin jalkapalloliitto.


title: Selja

text: Selja tarkoittaa seuraavia:Selja on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Eemeli

text: Eemeli on suomalainen miehen etunimi, muunnelma roomalaisen ylimyssuvun nimestä "Aemilius". Nimi on annettu vuoden 2015 loppuun mennessä 27 069 suomalaiselle miehelle ja alle 5 naiselle. Nimi on noussut uuteen suosioon 1980-luvun alusta lähtien.


Suomen sosialidemokraattinen nuorisoliitto (SSN) (1906–1923) oli vasemmistolainen poliittinen nuorisojärjestö. Liitto oli perustettaessa lähellä Suomen sosialidemokraattista puoluetta (SDP), mutta sisällissodan jälkeen se valitsi viiteryhmäkseen Suomen sosialistisen työväenpuolueen (SSTP) ja kommunistit.


title: Suomen sosialidemokraattinen nuorisoliitto

text: Suomalaisen työläisnuorison erillinen toiminta alkoi 1900-luvulle siirryttäessä, kun työväenyhdistysten yhteyteen alettiin perustaa nuoriso-osastoja. Helsingin nuorisoseura sai alkunsa jo 1898. Itsenäinen järjestäytyminen sosialistiselta pohjalta toteutui vuosina 1905–1906, jolloin toiminnan laajentamista ajoi varsinkin Yrjö Sirola. Hänen aloitteestaan perustettiin tammikuussa 1905 "Tampereen (työväenyhdistyksen) sosialistinen nuorisoliitto", jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Sirola valittiin. Tampereen esimerkkiä seurattiin pian muissa kaupungeissa. "Turun työväenyhdistyksen nuorisoliitto" perustettiin helmikuussa, "Vaasan työväenyhdistyksen nuorten liitto" toukokuussa ja "Hämeenlinnan työväenyhdistyksen nuorisoliitto" syyskuussa. Loppuvuodesta 1906 nuoriso oli järjestäytynyt jo noin 20 paikkakunnalla. Tuolloin perustetut järjestöt kuuluivat pääsääntöisesti SDP:n puolueyhdistyksiin, mutta esimerkiksi (vanhempi) Helsingin nuorisoseura halusi pitää näihin etäisyyttä.


text: Maanlaajuinen Suomen sosialidemokraattinen nuorisoliitto perustettiin 9.–10. joulukuuta 1906 Tampereen työväentalolla pidetyssä kokouksessa, jonne sosialidemokraattiset nuoret olivat kokoontuneet tamperelaisten aloitteesta. Paikalla oli edustajia neljästätoista SDP:n yhdistyksiin kuuluvasta nuoriso-osastosta sekä Helsingin nuorisoseurasta ja Ylioppilaiden sosialidemokraattisesta yhdistyksestä. SSN:n keskeisiksi vaatimuksiksi nostettiin (SDP:n kouluohjelmaa seuraten) mm. yleinen koulupakko, maksuton opetus ja kansakoulun asema ylemmän koulutuksen perustana. Erityisesti korostettiin opetuksen erottamista kirkon vaikutuspiiristä. Tuore nuorisoliitto kehotti osastojaan myös osallistumaan aktiivisesti lähestyneisiin eduskuntavaaleihin SDP:n menestyksen turvaamiseksi. Helsingin nuorisoseura liittyi liittoon helmikuussa 1907.


text: Toisessa edustajakokouksessaan Vaasassa 6.–8. kesäkuuta 1908 SSN tarkensi suhdettaan SDP:hen. Liitto päätti, ettei se järjestönä kuulu puolueeseen, vaikka käytännössä kaikki sen (täysikäiset) aktiivit olivatkin puolueen jäseniä. SDP tuki kuitenkin nuorisoliittoa taloudellisesti, ja nuoret saivat opastusta varttuneemmilta sosialisteilta. Edustajakokouksen hyväksymät uudet säännöt julistivat SSN:n päämääräksi "koota piiriinsä kansainvälisen sosialidemokraattisen ohjelman perusteella toimivat Suomen nuorisojärjestöt, suuremman yhtenäisyyden ja tarmon aikaansaamiseksi sosialistisen nuorison toiminnalle". Suhtautuminen terroristisiin menetelmiin jakoi jäsenistöä, mutta edustajakokous päätti, ettei terrorismia ja anarkismia hyväksytä. Vähemmistöön jäivät muun muassa Jukka Rahja ja Väinö Vankkoja. Vuonna 1907 perustettuun Sosialististen nuorisojärjestöjen kansainväliseen liittoon SSN päätti liittyä yksimielisesti.


text: Järjestön toiminta kasvoi voimakkaasti toisen edustajakokouksen jälkeen. Myös SSN:n talous kohentui, ja sillä oli varaa palkata päätoimisia agitaattoreita. Piirijärjestöjen perustaminen aloitettiin syksyllä 1908, ja vuoden 1910 edustajakokouksessa niitä oli toiminnassa kymmenen. Osalla piireistä oli omia palkattuja toimitsijoita. Ruotsinkieliset sosialidemokraattiset kerhot liittyivät SSN:ään vuonna 1910. Vuonna 1912 kyseisiä klubeja oli 15. Nämä pitivät SSN:n ohella omia konferenssejaan ja julkaisivat lehteä "Till Storms".


text: SSN oli perustamisestaan asti lähellä SDP:n vasemmistosiipeä (siltasaarelaiset), ja luokkataistelu korostui liiton politiikassa ja päätöksissä puoluetta voimakkaampana. Vuosien 1908 ja 1910 edustajakokoukset vahvistivat ja korostivat linjan merkitystä. Kotkassa 14.–16. toukokuuta pidetyssä III edustajakokouksessa monet kritisoivat SDP:n johdon ja eduskuntaryhmän heikkoa toimintaa. Nuoret olivat tyytymättömiä sortotoimenpiteiden vastustamisen tasoon ja siihen, ettei yhteistyötä venäläisten vallankumouksellisten kanssa oltu harjoitettu riittävästi. Välejä hiersi myös kysymys kansanmiliisistä, jota SSN ajoi. Liitto ei kuitenkaan hylännyt puoluetta, vaan ilmoitti noudattavansa sen päätöksiä tärkeimmissä kysymyksissä ja kehotti kaikkia täysikäisiä jäseniään liittymään siihen.


text: SSN:n neljäs edustajakokous kokoontui Helsingissä 24.–27. marraskuuta 1912. Kokouksen keskeinen teema oli liiton oman ohjelman hyväksyminen. Liittotoimikunta valmisteli kokoukselle luonnoksen, johon otettiin mallia varsinkin Itävallan sosialidemokraattisen nuorisoliiton ohjelmasta. Nuorisokysymyksiin painottuneen ohjelman perustavana periaatteena oli SDP:n ohjelman hyväksyminen. SSN:n johto ehdotti myös puolueen kontrollioikeutta nuorisoliiton yli, mutta tätä edustajat eivät hyväksyneet.


text: SSN jäsenmäärä oli vuodenvaihteessa 1914 7 219, ja siihen kuului 216 toimivaa osastoa.


text: Ensimmäisen maailmansodan alkaminen ja sen myötä voimaan tulleet poikkeuslait vaikeuttivat SSN:n toimintaa. Monet nuorisojärjestöistä lopettivat toimintansa, ja SSN:n jäsenmäärä laski huomattavasti. Viranomaiset lakkauttivat Työläisnuoriso-lehden vuoden 1914 lopussa. Keskusliiton tulot vähenivät, ja se joutui vähentämään palkollisiaan.


text: SSN ei aluksi ottanut kantaa sotaan, eikä se pitänyt yhteyksiä sisarjärjestöihinsä Euroopassa. Liiton julkista toimintaa vähennettiin, koska sen olemassaoloa ei haluttu vaarantaa. Varovaisuutta alettiin epäillä, ja järjestön elpyminen alkoi jo vuonna 1915. Agitaatio aloitettiin uudestaan, ja jäsenmäärä alkoi kasvaa. Syksyllä 1915 SSN:llä oli 4 037 jäsentä. Vuoden 1916 lopussa määrä oli kolminkertaistunut, ja syksyllä 1917 jäseniä oli jo yli 20 000. Organisaatiorakenteeseen lisättiin aluejärjestöt. Talvella 1915 SSN alkoi julkaista kaunokirjallista lehteä "Nuoriso".


text: Toukokuussa 1917 pidettiin Tukholmassa nuorisointernationaalin kokous, johon osallistui SSN:n Axel Åhlström. Kokous antoi Suomen nuorisoliikkelle tehtäväksi muun muassa nuorisoliikkeen herättämisen Venäjällä. Tämän seurauksena suomalaiset keräsivät Venäjän sosialidemokraattiselle työväenpuolueelle 6 000 markkaa. SSN:n viides, jo 1914 pidettäväksi alun perin aiottu, edustajakokous kokoontui Tampereella 19.–24. elokuuta 1917. 2. syyskuuta, kansainvälisenä nuorisopäivänä, SSN järjesti ensimmäisen oman mielenosoituksensa sotaa ja militarismia vastaan. Sosialidemokraattinen varhaisnuorisojärjestö Työväen järjestönuorten liitto perustettiin lokakuussa 1917.


text: SSN:n johto ei ollut erityisen innostuneesti mukana punakaartien muodostamisessa loppuvuodesta 1917. Se ei myöskään ollut valmistautunut vallankumouksellisen sodan mahdollisuuteen. Virallisesti SSN:n johto ei aluksi ottanut kantaa koko sisällissotaan. Työläisnuoriso lakkasi jälleen ilmestymästä. Tästä huolimatta nuoriso oli mennyt aktiivisesti mukaan toimintaan, ja sen osuus punakaartien kokonaisvahvuudesta oli huomattava. Helmikuun lopulla SSN:n toimikunta julkaisi Työmies-lehdessä julistuksen, jossa kehotettiin nuoria aseisiin. Maaliskuun alussa perustettiin Helsingissä ensimmäinen erityinen nuorisokomppania.


text: Sisällissodan seurauksena SSN:n toiminta lamaantui. Nuoret taistelivat punakaartien eturintamassa, ja menetykset liiton riveissä olivat siten suuria. Eloonjääneistä osa pakeni Neuvosto-Venäjälle jatkaen siellä poliittista toimintaansa. Karaistunut liitto nousi kuitenkin pian myös Suomessa, tammikuusta 1919 alkaen julkisena. Väliaikainen liittotoimikunta oli aloittanut toimintansa jo marraskuussa 1918. Vuoden 1919 puolivälissä toiminnassa oli 272 osastoa. Venäjälle paenneet muodostivat elokuusta 1918 alkaen Suomen työläisnuorison ulkomaisen toimeenpanevan komitean (STUT), joka julkaisi lehteä "Rynnäkköön". STUT kritisoi SSN:n Suomen johtoa laillisten menetelmien ylikorostamisesta. Venäjällä olleiden asenteet kuitenkin muuttuivat SSN:n toiminnan vakiinnuttua, ja STUT lakkautettiin.


text: SSN:n enemmistö suuntautui vuoden 1919 aikana kohti jakautuneen työväenliikkeen jyrkempää osaa. Elokuussa SSN alkoi julkaista "Sosialistista aikakauslehteä" (1919–1923), jonka linjan määritteli (salanimellä Usko Sotamies kirjoittanut) Otto Wille Kuusinen. SDP:hen kriittisesti suhtautuneet ja Suomen kommunistisen puolueen (SKP) tukemat voimat saivat enemmistön SSN:n kuudennessa edustajakokouksessa 15.–20. syyskuuta 1919. SDP:n johdon kannattajien osuus jäi kolmannekseen. Tapahtunut lisäsi vasemmiston optimismia mutta säikäytti SDP:n, joka tajusi siten tilanteen vakavuuden itse puolueessa.


text: SSN:n kokous päätti liiton tukevan SDP:tä, mikäli puolue palaisi jyrkälle luokkataistelun linjalle. Näin ei kuitenkaan käynyt, kun vasemmisto jäi SDP:n puoluekokouksessa vähemmistöksi. Nuorisoliitossa taistelu suunnasta jatkui. Oikeistovähemmistön käsiin jäänyt Työläisnuoriso hyökkäsi avoimesti liiton johtoa vastaan. Kun lehden yhtiökokous huhtikuussa 1920 päätti olla noudattamatta SSN:n päätöksiä, teki SSN:n liittotoimikunta päätöksen uuden lehden aloittamisesta. "Nuori Työläinen" ilmestyi ensi kerran kesäkuun alussa. Osapuolten välejä hiersi myös kysymys kansainvälisestä suuntautumisesta. Keväällä 1920 järjestettiin jäsenäänestys Kommunistiseen nuorisointernationaaliin (KNI) liittymisestä. Hankkeen puolesta äänesti 2 029 ja sitä vastaan 659. Tuloksesta huolimatta liittymistä ei toteutettu heti. SSN:n liittoneuvosto päätti asian viimein 27. helmikuuta 1921 äänin 15–3. SDP:tä kannattaneelle ja liittymistä vastustaneelle vähemmistölle tämä riitti, ja nämä perustivat perustivat toukokuussa Sosialidemokraattisen työläisnuorisoliiton. Vuoden 1921 lopussa kilpailevan nuorisoliiton jäsenmäärä oli noin 3 000, samalla kun SSN:n jäsenmaksun oli maksanut 10 647 henkilöä. SSN:stä erosi riitelyn seurauksena noin 60 perusjärjestöä ja yksi piirijärjestö.


text: Keväällä 1920 SSN:n aktiivit olivat aktiivisesti mukana perustamassa Suomen sosialistista työväenpuoluetta (SSTP). SSTP:n puoluetoimikuntaan valittiin muun muassa nuorisoliiton puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja sihteeri. Neljä SSN:n aktiivia (Emil Tuomi, Hannes Räsänen, Arvo Tuominen ja Hannes Mäkinen) joutui telkien taakse, kun SSTP:n johtoa vuoden 1922 alussa pidätettiin niin sanotun rauhanjulistuksen johdosta. SSN:n puheenjohtaja Eklund onnistui välttämään pidätyksen, mutta hän joutui jättämään julkisen järjestön johtotehtävät.


text: SSN:n seitsemäs ja viimeiseksi jäänyt edustajakokous pidettiin Helsingissä 27.–30. maaliskuuta 1922. Kokouksessa käsiteltiin muun muassa luonnosta liiton uudeksi ohjelmaksi. Suorasanainen luonnos aiheutti kuitenkin runsaasti keskustelua, ja hyväksytystä versiosta karsittiin pois maininnat esimerkiksi työväenluokan diktatuurista ja sotilasasioista. Liian jyrkkyyden pelättiin asettavan vaaraan liiton olemassalon, vaikka radikaaleja linjauksia sinänsä ei juuri kyseenalaistettu. Kokous päätti, että liitto sitoutuu "Kominternin hengessä" toimineen SSTP:n poliittisiin linjauksiin.


text: Vilkas opintotoiminta marxilaisuuden pohjalta kukoisti SSN:n opintopiireissä 1920-luvun alussa. Myös SSN:n erilaiset kulttuuriryhmät keräsivät osakseen ihailua. Aktiivinen kulttuuritoiminta oli kuulunut liiton ominaisuuksiin alusta alkaen. Alkuvaiheessa nuorisoliiton kokoukset olivat Yrjö Sirolan mukaan kuin ohjelmallisia iltamia: runonlausunnan, puheiden, tanssin ja keskustelun yhdistelmiä.


text: Virkavalta seurasi julkista ja provosoivasti esiintynyttä kommunistista nuorisojärjestöä tarkkaan. Julkisuudessa SSN:n lakkauttamista alettiin vaatia voimakkaasti loppuvuodesta 1922. 15. lokakuuta nuorisoliiton liittotoimikunnan jäsenet saivat haasteen Helsingin raastuvanoikeuteen. Asia oli esillä useita kertoja talven aikana. Vaatimuksia perusteltiin sillä, että järjestö oli liittynyt Kommunistiseen nuorisointernationaaliin ja sillä, että se teki yhteistyötä SSTP:n kanssa. Myös valtiopetokselliseksi tuomitun "Herää! Käy taisteluun!" -julistuksen levittäminen katsottiin raskauttavaksi asianhaaraksi. Liiton perustoiminta jatkui oikeustoimista huolimatta normaalina, vaikka taloudelliset vaikeudet alkoivat lisääntyä. SSN toimi aktiivisesti esimerkiksi sisällissodan veteraanien armahduskampanjassa.


text: SSN ja kaikki sen perusjärjestöt lakkautettiin 11. huhtikuuta 1923 Helsingin raastuvanoikeuden päätöksellä. Tämän jälkeen järjestön kokoukset estettiin, eikä toimintaa kyetty jatkamaan SSN:n puitteissa. Julistus toiminnan jatkamisesta ja uuden järjestön perustamisesta annettiin kuitenkin jo samana päivänä kuin päätös lakkautuksesta. SSN:n työnjatkajaksi perustettiin myöhemmin samana vuonna Sosialistinen nuorisoliitto (SNL).


text: SSN:n äänenkannattajaksi perustettiin joulukuussa 1907 kuukausittainen "Tuohus". Osastot julkaisivat omia käsin kirjoitettuja lehtisiään. Vuonna 1911 aloitettiin uusi sanomalehtityyppinen "Työläisnuoriso"-viikkolehti. Työläisnuorison painosmäärä ylitti 10 000. Helmikuun alusta 1919 uudelleen ilmestymisensä Tampereella aloittanut Työläisnuoriso jäi sisällissodan jälkeen SDP:n kannattajille, ja 1920 perustettiin SSN:n äänenkannattajaksi "Nuori Työläinen". Uusi lehti ylsi noin 20 000 levikkiin, mikä oli huomattavasti Työläisnuorisoa parempi tulos. 1920-luvun alussa SSN julkaisi runsaasti sosialistista kirjallisuutta. Kirjasten painosmäärät olivat noin 2 000–6 000.


title: Yrjö Hakulinen (jääkiekkoilija)

text: Yrjö Hakulinen (s. 4. toukokuuta 1952) on entinen suomalainen jääkiekkoilija.


title: Yrjö Hakulinen (jääkiekkoilija)

text: Joensuussa varttunut Yrjö pohjusti maineensa Lahdessa yhdessä veljensä Markku Hakulisen, Uman, kanssa. Hyökkääjinä pelanneista veljeksistä Yrjö oli isokokoinen ratkaisupelaaja. Kun Kiekkoreipas tarvitsi maalin, jäälle pantiin yleensä Hakuliset. Myöhemmin veljekset siirtyivät liiganousija HPK:n avainpelaajiksi. He olivat keväällä 1982 ehdolla Suomen omiin MM-kisoihin, ja pelasivat useita maaotteluitakin, mutta jäivät viime tingassa valitsematta.


title: Yrjö Hakulinen (jääkiekkoilija)

text: Ominaista Yrjö Hakuliselle oli, että hän saattoi liikkua kaukalossa pitkään näkymättömissä, mutta iski sitten ratkaisun yllättäen. Nykyisin liikunnanopettajana toimiva Hakulinen pelasi eri liigajoukkueissa yhteensä 322 ottelua, joissa syntyi 258 tehopistettä.


title: Yrjö Hakulinen (jääkiekkoilija)

text: Seurat


title: Yrjö Hakulinen (jääkiekkoilija)

text:
SM-pisteet
Play-Off


title: Kuksa

text: Kuksa on juoma-astia, joka valmistetaan puusta, mieluiten pahkasta kovertamalla. Kuksa on helppokäyttöinen, kevyt ja hyvin valmistettuna pitkäikäinen. Kuksia valmistetaan myös pelkiksi koriste-esineiksi.


title: Kuksa

text:
Kuksa puhdistetaan kostealla pyyhkeellä tai huuhtomalla puhtaalla vedellä aina käytön jälkeen.
Kuksaan ei saa missään olosuhteissa tumpata tupakkaa tai sikaria.


title: Kuksa

text: Pesuaineita kuksan puhdistukseen ei saa käyttää, koska ne pilaavat astian. Astianpesuaine imeytyy huokoiseen puuhun ja aiheuttaa kupista juotuun juomaan makuvirheitä.


title: Kuksa

text: Lappilaisen uskomuksen mukaan voi myös menettää onnensa, jos kuksan pesee; ainoastaan tunturipurossa huuhtominen on sallittua.


title: Kuksa

text: Kuksan tekoon sopivin materiaali on koivunpahka, vaikka muitakin puulajeja voi käyttää. Pahkat ovat harvinaisia, eikä niitä saa irrottaa elävästä puusta ilman lupaa. Tämän vuoksi kuksanvalmistaja joutuu usein tyytymään suoraan puuhun. Pahkakuksa on kestävämpi, koska siinä puun syyt mukailevat astian muotoa. Suorasta puusta kuksaa valmistaessa tulee valita oksaton puunkappale (oksakohdat vaikeuttavat työstämistä), jossa ei ole lahovikaa tai muuta vauriota, joka voi pilata kuksan.


title: Kuksa

text: Kuksa varustetaan usein nahkahihnalla, jolla sen voi ripustaa esimerkiksi vyöhön. Lisäksi kuksan kahvaan voidaan upottaa luulyöte, joka valmistetaan joko luusta, poron- tai hirvensarvesta. Lyötteeseen voidaan kaivertaa nimikointi tai muita kuvioita.


title: Kuksa

text:
Tekovaiheessa aitoa kuksaa keitetään suolavedessä, jolloin suola imeytyy puuhun. Suola liukenee myös kuksasta juotavaan juomaan, jos kuksaa ei ennen käyttöönottoa käsitellä.
Suola on hygroskooppista ja sitoessaan kosteuttaa estää puun kuivumisen ja halkeamisen.
Suolan liukenemisen voi estää käsittelemällä sisäpinnan kahvirasvalla, mikä tapahtuu kaatamalla kuppiin kahvia, joka muutaman minuutin päästä kaadetaan pois, sekä hinkkaamalla sisäpintaa käytetyillä, märillä kahvinporoilla. Tällöin kahvirasva imeytyy kupin sisäpintaan ja muodostaa siihen kalvon, joka estää kuksan kuivumisen ja halkeamisen ja vieraiden makujen imeytymisen.
Jotkin teollisesti valmistut kuksat käsitellään parafiiniöljyllä.


title: Kuksa

text: Kuksan makua voi myös muuttaa tilkalla viinaa ennen rasvakäsittelyä.


title: Ympyräkaivanto

text:
Ympyräkaivannot ("Rondelit") olivat esihistoriallisia suunnilleen ympyrän muotoisia kaivantoja, jotka johtivat aidatuille puusta rakennetuille temppeliaukeille. Aukioiden läpimitta on 40–200 m. Ne muistuttavat Stonehengeä ja muita kivikehiä, joita rakennettiin megaliittiaikana. Ne olivat ehkä temppeleitä ja kokoontumispaikkoja. Ensimmäiset ympyräkaivannot tehtiin Keski-Euroopassa 4800-4600 eaa. Saksassa, Itävallassa, Tšekissä ja Slovakiassa. Näistä tunnetuin on halkaisijaltaan 75-metrinen Goseckin ympyrä itäisessä Saksassa.
Ympyräkaivantokulttuurin uskotaan saaneen alkunsa Tonavan keskijuoksulta. Ympyränmuotoiset kaivannot liittyivät nauhakeraamisen kulttuurin seuraajakulttuureihin joita olivat muun muassa maalattua keramiikkaa tuottanut varhainen Lengyelin kulttuuri. Myöhemmin idässä tehtiin hieman vapaammin muotoiltuja "rondeloideja". Myöhemmin niitä tehtiin alkaen 3800 eaa. Englannissa.


title: Ympyräkaivanto

text: Varsinainen ympyräkaivantoalue n. 4800–4600 eaa. ulottui Saksasta Slovakiaan, Tšekkiin, Itävaltaan, Sloveniaan ja Kroatiaan. Kaivantoja on löydetty ilmakuvista Euroopasta noin 150, mutta vain kahtakymmentä on tutkittu kaivauksin. Joidenkin ympyräkaivantojen ulkopuolella on taloja, ja joissain tapauksissa sisäpuolella.


title: Ympyräkaivanto

text: Tyypillisessä ympyräkaivannossa oli vallihautoja tai useampia. Vallihautojen yli pääsi kolmesta- neljästä maasillasta keskialueelle, jossa oli 1-2 ympyrämäistä puupaalutusta. Itäisessä itävallassa tehtiin keskineoliittisia ympyräkaivantoja 4850-4500 eaa.. Ympyräkaivantojen (saksaksi "Kreisgrabenanlagen") rakentajien uskotaan muuttaneen alueelle Unkarista ja Serbiasta alkaen noin 6000–5000 eaa.


title: Ympyräkaivanto

text: Noin 5000 eaa. varsinainen nauhakeraaminen kulttuuri romahti (luultavasti sotaisesti ainakin joillain paikoilla, ja alettiin rakentaa ympyräkaivantoja , ja toisessa vaiheessa liittyen ja Stichbandkeramik-kulttuuriin ja Tšekin varhaiseen Lengyelin kulttuuriin Määrin kellopikarikulttuuriin liittyi pienehköjä ympyräkaivantoja hautojen ympärillä. Ympyräkaivantoja on löydetty varsinkin Lengyelin kulttuurin ja Itä-Saksassa oleen viivaornamenttikeramiikka-kulttuurin alueilta ja Oberlauterbachin ryhmän alueelta.


title: Ympyräkaivanto

text: Nämä ympyräkaivannot liittyivät nauhakeraamiseen kulttuuriin. Niitä tehneet ihmiset tekivät työkaluja luusta ja puusta ja osasivat valmistaa saviastioita. He asuivat suurissa pitkissä taloissa, joissa asui monia perheitä. Elanto hankittiin maanviljelyllä ja karjanhoidolla, johon kuului nautoja, vuohia, sikoja ja lampaita. Ympyräkaivantoja luultavasti pidettiin jonkinlaisina temppeleinä ja uhripaikkoina.


title: Ympyräkaivanto

text: Kaivantojen läpimitta oli tyypillisesti 20–130 metriä. Leipzigistä on löydetty suuri ympyräkaivanto, samoin sen lähistöltä Aythrasta. Esimerkki monista samankeskisistä kaivannoista Goseckin ympyrä Saksi-Anhaltissa Berliinin lähellä noin vuodelta 4900 eaa. Siinä on 3 samankeskistä ympyrää ja 3 ulostulotietä, jotka vievät lounaaseen, kaakkoon ja pohjoiseen. Teiden asettelun väitetään liittyvän Auringon vuosikiertoon. Ympyrät koostuvat kaivannosta ja paaluaidasta. Keskustassa oleva kumpu liittyy monumenttiin. Goseckin ympyrän tuotti nauhakeraaminen Stichbandkeramik-kulttuuri. Maatalous saapui alueelle jo 500 vuotta ennen ympyrän rakentamista. Samantyyppisiä monumentteja rakennettiin uudestaan pronssikaudella noin 1500 eaa.


title: Ympyräkaivanto

text: Läntisiä ympyräkaivantoja 5000–3000 eaa. oli muun muassa Englannissa, Ranskassa, Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Pohjois-Irlannissa ja Slovakiassa. Mäkien huipulla on 1-4 sisäkkäisestä, jaokkeisesta kehästä koostuvia maahan kaivettuja ympyröitä. Suurempia ympyröitä on alamailla. Näitä ympyröitä ei pidä sekoittaa myöhemmin rakennettuihin, esimerkiksi rautakautisiin linnoituskaivantoihin mäkien huipulla. Ympyräkaivannot olivat mahdollisesti temppeleitä. Noin 3000–2500 eaa. vuosina tehdyissä ympyräkaivannoissa on havaittavissa huomattavaa alueellista vaihtelua.


title: Ympyräkaivanto

text: Muutamia ympyräkaivantoja


title: Igor Vjazmikin

text: Igor Vjazmikin () (8. tammikuuta 1966 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 30. lokakuuta 2009) oli venäläinen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL-urallaan Edmonton Oilersissa. Hän oli yksi venäläisen jääkiekon kuumista nimistä, mutta ei onnistunut lyömään itseään lopulta läpi.


title: Igor Vjazmikin

text: Vjazmikin aloitti jalkapallon kuusivuotiaana, mutta vaihtoi 13-vuotiaana jääkiekkoon. 16-vuotiaana hän pelasi jo HK Dynamo Moskovan joukkueessa Neuvostoliiton pääsarjassa. Vuonna 1987 Edmonton Oilers varasi hänet vuoden viimeisenä. Vjazmikin pelasi kuusi kautta Moskovassa ennen kuin vaihtoi Himik Vorskresenskin joukkueeseen.


title: Igor Vjazmikin

text: Kesken kauden Vjazmikin teki sopimuksen Edmontonin kanssa ja lähti Voskresenskistä Pohjois-Amerikkaan Edmontonin farmiin Cape Breton Oilersiin. Tähän vaikutti välirikko valmentaja Vladimir Vasiljevin kanssa. Samalla kaudella hän pelasi myös ainoat neljä otteluaan NHL:ssä, sillä Vjazmikin mahtui huonosti Edmontonin nuoria tulvivaan kokoonpanoon. Seuraavan kauden Vjazmikin pelasi IHL-liigassa edustaen Milwaukee Admiralsia ja Phoenix Roadrunnersia, mikä jälkeen hän palasi Eurooppaan.


title: Igor Vjazmikin

text: Vjazmikin siirtyi kaudeksi Tanskaan, tämän jälkeen kahdeksi vuodeksi Italiaan ja 1995–1997 hän pelasi Suomessa edustaen Kokkolan Hermestä ja Tampereen Ilvestä. Kaudeksi 1997–1998 hän palasi Venäjälle TsSKA Moskovaan. Seuraavan kauden hän pelasi HK Severstal Tšerepovetsissa, minkä jälkeen hän lopetti ammattilaisuransa.


title: Igor Vjazmikin

text: Vjazmikin kuoli 43-vuotiaana 30. lokakuuta 2009 sairastettuaan pitkään.


title: Igor Vjazmikin

text: 18-vuotiaitten em-kisat:Fazer-liiga:


title: Igor Vjazmikin

text: SM-Liiga:


title: Lengyelin kulttuuri

text: Lengyelin kulttuuri noin 5000–3400 eaa. ulottui Länsi-Moraviasta Tšekistä Slovakiaan, Länsi-Unkariin, osaan Etelä-Puolaa ja osiin Itävaltaa, Sloveniaa ja Kroatiaa. Lengyelin kulttuurin saareke oli myös itäisessä Saksassa Berliinin tienoilla.


title: Lengyelin kulttuuri

text: Kulttuuri oli nauhakeramiikan seuraaja ja pikemminkin kulttuurirypäs kuin kulttuuri. Kulttuuri toi noin 4800/4700 eaa. Keski-Tonavan alueelle eli Pannoniaan, eteläiseen ja läntiseen Slovakiaan, Etelä-Moraviaan, alempaan Itävaltaan maalatun keramiikan, ja naispatsaita sekä varhaisessa vaiheessaan ympyräkaivantoja, rondeleita, joita pidetään temppeleinä. Rondeleita oli tiheimmässä Keski-Tonavan alueella, mistä tämän kulttuurin uskotaan saaneen alkunsa. Kulttuurin mallipaikka on Lengyel Tolnan piirikunnassa Unkarissa. Kulttuurin alue menee osin päälle Stichbandkeramik-keramiikan ja Tiszan kulttuurin kanssa.


title: Lengyelin kulttuuri

text: Haudat ovat yleensä joukkohautoja, joissa taivutettuja ruumiita , polttohautaus harvinaista mutta sitä esiintyi. Haudat muistuttivat myöhemmän nauhakeramiikan löytöjä. Kulttuuri sai elatuksensa maanviljelystä, joistain paikoista on löydetty enemmän merkkejä metsästyksestä kuin nauhakeramiikan löydöistä, jotkut väittävät sen kertovan äkillisestä lämpötilan putoamisesta.


title: Lengyelin kulttuuri

text:
Asunnot olivat pieniä tai pitkätaloja, kylät joskus linnoittamattomia, joskus linnoitettuja. Talot muuttuivat kolmiosaisista toisentyyppisiksi, ja trapetsin (katkaistun tasakylkisen kolmion) muotoisiksi. Lengyelin pitkätalot olivat jykeviä, mikä voi viitata ilmaston kylmenemiseen.
Varhaiseen Lengyelin kulttuuriin liittyi ympyräkaivantoja ("Rondels"), jotka ovat puisten Stonehenge-tyyppisten kivikehien jäänteitä. On myös löydetty hieman neliskanttisia kaivantoja. Osa Lengyelin varhaisesta keramiikasta oli valkoista, punaisella maalattua keramiikkaa.


title: Nelivektori

text: Nelivektori on suhteellisuusteoriassa neljästä komponentista koostuva vektori, joka on määritelty neliulotteisessa aika-avaruudessa. Se on matemaattinen työkalu, jolla kuvastetaan aika-avaruuden relativistisia ilmiöitä., Minkowskin avaruudessa. Se eroaa tavallisesta euklidisesta vektorista siinä, että nelivektorit muuntuvat koordinaatistosta toiseen siirryttäessä Lorentzin muunnoksen mukaisesti.


title: Nelivektori

text: Aika-avaruudessa sijaitsevaa tapahtumaa voidaan kuvata nelivektorilla, jossa on kolme paikkakoordinaattia ja yksi ajan koordinaatti. Nelivektorin komponenteilla on mahdollista kuvata myös energiaa ja liikemäärää.


title: Nelivektori

text: Tässä artikkelissa nelivektoreita käsitellään erityisen suhteellisuusteorian mukaisesti. Vaikka nelivektoreita käytetään myös yleisessä suhteellisuusteoriassa, jotkin tässä artikkelissa mainitut tulokset eivät siinä enää sellaisenaan päde.


title: Nelivektori

text: Tässä artikkelissa käytetään seuraavia merkintöjä: lihavoidut pienet kirjaimet merkitsevät kolmiulotteisia vektoreita, hatulla varustetut kirjaimet kolmiulotteisen avaruuden yksikkövektoreita, lihavoidut isot kirjaimet merkitsevät nelivektoreita, poikkeuksena neligradientti. Lisäksi käytetään tensorien indeksinotaatiota.


title: Nelivektori

text: Nelivektori "A" on vektori, jolla on yksi "ajanluontoinen" ja kolme "paikanluontoista" komponenttia. Sellaisille on käytössä useita samaa tarkoittavia merkintätapoja:


title: Nelivektori

text: Yläindeksit tarkoittavat kontravariantteja komponentteja. Tavanomainen käytäntö on, että latinalaisilla kirjaimilla indeksoidaan ainoastaan paikanluontoiset komponentit, "i" = 1, 2, 3, kun taas kreikkalaisia kirjaimia käytetään indeksoitaessa komponentit Einsteinin summaussäännön mukaisesti, kun myös myös ajanluontoinen komponentti on mukana: "a" = 0, 1, 2, 3, missä 0 vastaa ajanluontoista komponenttia. Jako ajan- ja paikanluontoisiin komponentteihin on hyödyllinen määriteltäessä nelivektorien ja muiden tensorisuureiden välisiä riippuvuuksia kuten laskettaessa Lorentz-invariantteja sisätuloina, mistä jäljempänä esitetään esimerkkejä.


title: Nelivektori

text: Erityisessä suhteellisuusteoriassa paikanluontoinen kantana e, e, e ja komponentteina "A", "A", "A" käytetään usein karteesista kantaa ja komponentteja:


title: Nelivektori

text: vaikka luonnollisesti muitakin kantoja ja koordinaatteja voidaan käyttää, esimerkiksi pallokoordinaatistoa


title: Nelivektori

text: sylinterikoordinaatistoa,


title: Nelivektori

text: tai mitä tahansa ortogonaalisia tai jopa käyräviivaista koordinaatistoa]]. On huomattava, että tässä alaindekseinä käytetyt tunnukset eivät ole indeksejä, jotka saavat lukuarvoja. Yleisessä suhteellisuusteoriassa on käytettävä paikallista käyräviivaista koordinaatistoa. Geometrisesti nelivektoreitakin voidaan kuvata nuolilla, mutta aika-avaruudessa, ei pelkästään avaruudessa. Suhteellisuusteoriassa nuolet piiretään aika-avaruus-diagrammiin eli Minkowskin diagrammiin. Jäljempänä nelivektoreita sanotaan usein lyhyesti vektoreiksi.


title: Nelivektori

text: On myös tavallista esittää kannan muodostavat yksikkövektorit muodossa


title: Nelivektori

text: niin, että


title: Nelivektori

text: Indeksit on tapana kirjoittaa alaindekseinä kovarianttien ja yländekseinä kontravarianttien nelivektorien tapauksessa. Kovariantti nelivektori voidaan näin ilmaista muodossa formula_7. Kovariantti nelivektori formula_8 saadaan, kun kerrotaan kontravariantti nelivektori formula_9 metrisellä tensorilla formula_10:


title: Nelivektori

text: Eri merkintätavoilla kovariantit komponentit ovat:


title: Nelivektori

text:
missä alaindeksit osoittavat kyseessä olevan kovariantti vektori. Usein metriikka on diagonaalinen, kuten
ortogonaalisten mutta ei yleisten käyräviivaisten koordinaattien tapauksessa.


title: Nelivektori

text: Kanta voidaan esittää rivivektoreina:


title: Nelivektori

text: niin että:


title: Nelivektori

text: Perusteena näille merkintätavoille on se, että sisätulo on skalaari.


title: Nelivektori

text: Jos oletetaan kaksi inertiaalista tai pyörivää vertailujärjestelmää, nelivektori voidaan määritellä suureeksi, joka muuntuu Lorentz-muunnosmatriisin formula_15 mukaisesti:


title: Nelivektori

text: Indeksimerkintöjä käytetettäessä kontravariantit komponentit muuntuvat seuraavasti:


title: Nelivektori

text: ja kovariantit komponentit seuraavasti:


title: Nelivektori

text: missä matriisilla formula_15 on komponentit "Λ" rivillä "µ" ja sarakkeella "ν,", ja sen käänteismatriisin Λ komponentit ovat "Λ" rivillä "µ" ja sarakkeella "ν,".


title: Nelivektori

text: Esimerkiksi tapahtuman nelipaikka S muunnetaan Lorentz-muunnoksella toiseen inertiaalikoordinaatistoon seuraavasti: formula_20, tässä formula_21 on 4x4-matriisi


Nelivektori


title: Nelivektori

text: Aika-avaruusintervalli saa nelivektoreilla muodon formula_23. Aika-komponentin imaginaarisella kertoimella on siis suuri merkitys. Huomataan että aika-avaruusintervalli säilyy Lorentz-muunnoksessa, siis formula_24.


title: Nelivektori

text: Kaikki nelivektorit muuntuvat samalla tavalla, ja tämä voidaan yleistää neliulotteisille relativistisille tensoreille.


title: Nelivektori

text: Jos oletetaan kaksi kiinteän kulman θ toisistaan erottamaa, yksikkövektorien määrittelemää vertailujärjestelmää


title: Nelivektori

text: matriisin Λ komponentit ovat:


title: Nelivektori

text: missä "d" on Kroneckerin delta ja "e" on kolmiulotteinen Levin-Civitan symboli. Nelivektorin paikanluontoiset komponentit kiertyvät, kun taas ajanluontoinen komponentti pysyy muuttumattomana.


title: Nelivektori

text: Jos rotaatio tapahtuu vain "z"-akselin ympäri, Lorentzin matriisin paikanluontoinen osa yksinkertaistuu rotaatiomatriisiksi "z"-akselin ympäri:


title: Nelivektori

text: Kun kaksi vertailujärjestelmää liikkuu toistensa suhteen tasaisella nopeudella v (tässä tarkoitetaan tavanomaista nopeutta kolmiulotteisessa avaruudessa, ei jäljempänä määriteltävää nelinopeutta), on kätevää käyttää suhteellisen nopeuden yksikkönä valonnopeutta "c" seuraavasti:


title: Nelivektori

text: Täten kun rotaatiota ei ole eli molempien vertailujärjestelmien koordinaattiakselit ovat samansuuntaiset, matriisin Λ komponentit ovat:


title: Nelivektori

text: missä formula_32 on Lorentzin tekijä


title: Nelivektori

text: ja "δ" on Kroneckerin delta. Toisin kuin pelkän rotaation tapauksessa, tasaisessa suoraviivaisessa liikkeessä matriisin paikan- ja ajanluontoiset komponentit kytkeytyvät toisiinsa.


title: Nelivektori

text: Kun liike tapahtuu ainoastaan "x"-akselin suuntaan, matriisi yksinkertaistuu muotoon


title: Nelivektori

text: missä käytetään rapiditeettia formula_35 , joka voidaan ilmaista hyperbolisten funktioiden avulla:


title: Nelivektori

text: Tämä Lorentzin matriisi osoittaa, että etenemisliike voidaan käsittää hyperboliseksi rotaatioksi neliulotteisessa aika-avaruudessa, jolloin se on analoginen ympyräliikkeelle kolmiulotteisessa avaruudessa.


title: Nelivektori

text: Nelivektoreilla on samat lineaarisuusominaisuudet kuin euklidisilla vektoreilla kolmessa ulottuvuudessa. Niitä voidaan laskea yhteen tavalliseen tapaan:


title: Nelivektori

text: ja ne voidaan kertoa skalaarilla λ komponenteittain:


title: Nelivektori

text: Samoin vähennyslasku on nelivektoreillakin yhteenlaskun käänteistoimitus, joka määritellään komponenteittain:


title: Nelivektori

text: Kahden nelivektorin A ja B sisätulo eli skalaaritulo määritellään Einsteinin notaatiota käyttäen seuraavasti:


title: Nelivektori

text: missä formula_41 on Minkowskin metriikka. Tässä yhteydessä sisätuloa sanotaan myös Minkowskin sisätuloksi. Asian havainnollistamiseksi on kätevää kirjoittaa määritelmä uudestaan matriisimuodossa seuraavasti:


title: Nelivektori

text: missä tapauksessa η tarkoittaa rivillä "µ" ja sarakkeessa "ν" olevaa lukua Minkowskin metriikkaa esittävässä neliömatriisissa. Minkowskin metriikka ei ole euklidinen metriikka, koska siinä kahden aika-avaruuden eri pisteenkin (tapahtuman) välinen intervalli voi olla nolla. Sisätulo voidaan kirjoittaa monella muullakin tavalla, koska metrinen tensori muuttaa A:n ja B:n kovariantit komponentit kontravarianteiksi tai päinvastoin. Näille komponenteille pätee:


title: Nelivektori

text: tai matriisimuodossa:


title: Nelivektori

text: kun taas A:n ja B:n kovarianteille komponenteille pätee:


title: Nelivektori

text: tai matriisimuodossa samaan tapaan kuin edellä.


title: Nelivektori

text: Nelivektorin A sisätuloa itsensä kanssa sanotaan vektorin normiksi, ja se merkitään ja määritellään seuraavasti:


title: Nelivektori

text: Intuitiivisesti sen voidaan käsittää merkitsevän nelivektorin pituuden tai suuruuden neliötä. Nelivektorin pituus, jota sanotaan myös sen magnitudiksi, ei kuitenkaan välttämättä ole positiivinen, toisin kuin kolmiulotteisten vektorien euklidisessa avaruudessa.


title: Nelivektori

text:
Seuraavassa esitetään kaksi tavallisinta valintaa metriseksi tensoriksi standardikannassa, joka vastaa oleellisesti
karteesisia koordinaatteja. Jos käytetään ortogonaalisia koordinaatteja, tarvitaan skaalatekijöitä metriikan paikanluontoisen osan diagonaalisessa suunnassa, kun taas yleisissä käyräviivaisissa koordinaateissa metriikan koko paikanluontoisen osan komponentit riippuisivat käytetystä käyräviivaisesta kannasta.


title: Nelivektori

text: Etumerkkikäytännössä (+---) summaus indeksien yli johtaa tulokseen


title: Nelivektori

text: Erityisessä suhteellisuusteoriassa on yleinen käytäntö ottaa lauseke


title: Nelivektori

text: yhteen vertailujärjestelmään, missä "C" on tämän vertailujärjestelmän sisätulon arvo ja


title: Nelivektori

text: toisessa vertailujärjestelmässä, missä "C"′ on sisätulon arvo tässä järjestelmässä. Koska sisätulo on invariantti, näiden on oltava yhtä suuret:


title: Nelivektori

text: toisin sanoen:


title: Nelivektori

text: Koska fysikaaliset suureet suhteellisuusteoriassa ovat yleensä nelivektoreita, tämä yhtälö on muistuttaa säilymislakeja, mutta se ei esitä minkään suureen säilymistä. Minkowskin sisätulon ensisijainen merkitys on siinä, että mille tahansa kahdelle nelivektorille sen arvo on invariantti eli sama kaikissa vertailujärjestelmissä ja kaikille havaitsijoille; koordinaatiston vaihdos ei johda sisätulon arvon muutokseen. Nelivektorin komponentit sitä vastoin muuttuvat siirryttäessä koordinaatistosta toiseen; A ja A′ liittyvät toisiinsa Lorentzin muunnoksen osoittamalla tavalla, ja samoin B and B′. Tämäntapaista lauseketta kuitenkin käytetään suhteellisuusteoreettisissa laskuissa säilymislakien tavoin, koska komponenttien suuruudet voidaan määrittää suorittamatta eksplisiittisesti Lorentzin muunnosta. Erityisen esimerkin tästä muodostavat energia ja liikemäärä, jotka yhdistyvät samaksi nelivektoriksi, neliliikemääräksi.


title: Nelivektori

text: Näillä merkkisäännöillä vektorin A normi on:


title: Nelivektori

text: Niinpä (+---) -merkkisääntöjä käytettäessä nelivektori on paikanluontoinen, jos ||A|| < 0, ajanluontoinen, jos ||A|| > 0 ja nollavektori, jos ||A|| = 0.


title: Nelivektori

text: Jotkut kirjoittajat määrittelevät formula_41:n päinvastaisin etumerkein, missä tapauksessa saadaan etumerkkikäytäntö (-+++). Tässä tapauksessa summaus johtaa tulokseen:


title: Nelivektori

text: matriisimuodossa:


title: Nelivektori

text: On huomattava, että tässä tapauksessa yhdessä vertailujärjestelmässä pätee:


title: Nelivektori

text: toisessa sen sijaan:


title: Nelivektori

text: joten:


title: Nelivektori

text: ja näin ollen "C" saadaan edellisen kanssa yhtäpitävästi "A".n ja "B":n avulla. Kumpikin käytäntö toimii yhtä hyvin. Nämä kaksi eri tavalla määriteltyä Minkowskin metriikkaa eroavat toisistaan vain nelivektorin kovarianttien ja kontravarianttien komponenttien etumerkkien osalta, toisin sanoen etumerkit riippuvat siitä, kumpaa käytäntöä noudatetaan.


title: Nelivektori

text: Tämän etumerkkikäytännön mukaisesti normin neliö on:


title: Nelivektori

text: Niinpä (-+++) -merkkisääntöjä käytettäessä nelivektori on paikanluontoinen, jos ||A|| > 0, ajanluontoinen, jos ||A|| > 0 ja nollavektori, jos ||A|| = 0.


title: Nelivektori

text: Sisätulo esitetään usein ensimmäisen vektorin duaalivektorin ja jälkimmäisen vektorin tulona:


title: Nelivektori

text: Tässä "A":t ovat A:n duaalivektorin "A"* komponentit duaalikannassa, ja niitä sanotaan A:n "kovarianteiksi koordinaateiksi", kun taas alkuperäisiä komponentteja "A" sanotaan sen "kontravarianteiksi koordinaateiksi".


title: Nelivektori

text: Erityisessä (mutta ei yleisessä) suhteellisuusteoriassa nelivektorin derivaatta invariantin skalaarin λ suhteen on sekin nelivektori. Usein on myös kätevää käyttää nelivektorin differentiaalia "d"A ja jakaa se skalaarin λ differentiaalilla "dλ":


title: Nelivektori

text: missä kontravariantit komponentit ovat:


title: Nelivektori

text: ja kovariantit koordinaatit:


title: Nelivektori

text: Relativistisessa mekaniikassa nelivektorin differentiaali jaetaan usein itseisajan differtiaalilla.


title: Nelivektori

text: Minkowskin avaruuden pisteillä, joita sanotaan myös "tapahtumiksi", on paikallinen ja ajallinen sijainti, ja sen ilmaisee nelipaikkavektori eli nelipaikka, joka annetussa vertailujärjestelmässä voidaan ilmaista neljän koordinaatin avulla:


title: Nelivektori

text: Tässä r on pisteen paikkavektori kolmiulotteisessa avaruudessa. Jos "r on aikakoordinaatin "t" funktio samassa vertailujärjestelmässä, toisin sanoen r = r"'("t"), tämä vastaa tapahtumien sarjaa ajan "t" muuttuessa. Määritelmä "X" = "ct" merkitsee sitä, että kaikki koordinaatit voidaan ilmoittaa samoilla, mittayksiköillä, pituuden yksiköillä. Nämä koordinaatit ovat tapahtuman "paikkanelivektorin" komponentit. "Siirtymänelivektori" määritellään kahta tapahtumaa yhdistävänä "nuolena":


title: Nelivektori

text: Nelipaikkavektorin sisätulo itsensä kanssa on


title: Nelivektori

text: mikä "määrittelee" Minkowskin aika-avaruudessa intervallin "s" ja itseisajan "t", jotka ovat invariantteja. Nelipaikkavektorin differentiaalin sisätulo itsensä kanssa on:


title: Nelivektori

text: mikä määrittelee differentiaalisen viivaelementin d"s" ja differentiaalisen itseisajan d"t", mutta tämä normi on myös:


title: Nelivektori

text: niin että:


title: Nelivektori

text:
Fysikaalisia ilmiötä tarkasteltaessa päädytään luonnollisesti differentiaaliyhtälöihin. Funktioiden paikka- ja
aikaderivaattoja tarkasteltaessa ei kuitenkaan ole selvää, minkä vertailujärjestelmän suhteen ne on otettu. On sovittu, että aikaderivaatat otetaan itseisajan "t" suhteen. Koska itseisaika on invariantti, tämä takaa, että jokaisen nelivektorin derivaatta itseisajan suhteen on myös nelivektori. On tärkeä löytää yhteys tämän itseisaikaderivaatan ja toisen aikaderivaatan, yleensä jonkin inertiaalijärjestelmän koordinaattiajan suhteen otetun derivaatan välillä. Tämä yhteys saadaan ottamalla edellä selitetty differentiaalinen invariantti aika-avaruus-intervalli ja jakamalla sitten suureella "cdt", jolloin saadaan:


title: Nelivektori

text: missä u = "d"r/"dt" on kohteen nopeus mitattuna samassa järjestelmässä kuin koordinaatit "x", "y", "z" ja koordinaattiaika "t"', ja


title: Nelivektori

text: on Lorentzin tekijä. Tästä saadaan käyttökelpoinen yhteys koordinaattiajan ja itseisajan suhteen otettujen differentiaalien välille:


title: Nelivektori

text: Tämä yhteys voidaan todeta myös siitä, miten aika muuntuu Lorentzin muunnoksessa. Suhteellisuusteoriassa tärkeitä nelivektoreita voidaan saada jakamalla tällä differentiaalilla.


title: Nelivektori

text: Koska osittaisderivaatat ovat lineaarisia operaattoreita, voidaan neligradientti muodostaa osittaiserivaatasta formula_74, ja avaruudellisesta gradientista formula_75. Käytettäessä standardikantaa indeksi- ja lyhennysmerkintöineen neligradientin kontravariantit komponentit ovat:


title: Nelivektori

text: On otettava huomioon, että kantavektorit on asetettu komponenttien, jotta tämä ei sekaantuisi kantavektorien derivaattoihin tai yksinkertaisesti sen osoittamiseksi, että osittaisderivaatta on tämän nelivektorin komponentti. Kovariantit komponentit ovat:


title: Nelivektori

text: Koska tämä on operaattori, sillä ei ole "pituutta", mutta jos lasketaan muodollisesti tämän operaattorin sisätulo itsensä kanssa, saadaan toinen operaattori:


title: Nelivektori

text: jota sanotaan D'Alembertin operaattoriksi.


title: Nelivektori

text: Kuten jäljempänä mainitut esimerkit osoittavat, monet sellaiset suureet, joita ei-relativistisessa fysiikassa pidetään skalaareina, osoittautuvat suhteellisuusteoriassa jonkin nelivektorisuureen ajanluontoiseksi komponentiksi. Saman nelivektorin paikanluontoiset komponentit vastaavat ei-relativistisessa fysiikassa jotakin vektorisuuretta.


title: Nelivektori

text: Hiukkasen nelinopeus määritellään seuraavasti:


title: Nelivektori

text: Geometrisesti U on hiukkasen maailmanviivan tangenttivektori. Nelipaikan differentiaalin avulla voidaan laskea nelinopeuden magnitudi:


title: Nelivektori

text: Todetaan, että kaikkien hiukkasten ja kappaleiden nelinopeuden magnitudi on aina valonnopeus "c":


title: Nelivektori

text: Normi voidaan esittää myös muodossa:


title: Nelivektori

text: josta saadaan edelleen:


title: Nelivektori

text: mikä yksinkertaistuu Lorentzin tekijän määritelmäksi.


title: Nelivektori

text: Kappaleen nelikiihtyvyys määritellään seuraavasti:


title: Nelivektori

text: missä a = "d"u/"dt" kolmiulotteinen kiihtyvyys. Koska U:n pituus on vakio, nelikiihtyvyys on (pseudo)-ortogonaalinen nelinopeuden kanssa, toisin sanoen nelinopeuden ja nelikiihtyvyyden Minkowskin sisätulo on nolla:


title: Nelivektori

text: kaikille maailmanviivoille. Geometrisesti nelikiihtyvyys merkitsee maailmanviivan kaarevuusvektoria Minkowskin avaruudessa.


title: Nelivektori

text: Massalliselle kappaleelle, jonka lepomassa tai invariantti massa on "m"', neliliikemäärä määritellään:


title: Nelivektori

text: missä liikkuvan kappaleen kokonaisenergia on:


title: Nelivektori

text: ja sen relativistinen kokonaisliikemäärä on:


title: Nelivektori

text: Laskemalla neliliikemäärän sisätulo itsensä kanssa saadaan:


title: Nelivektori

text: ja myös:


title: Nelivektori

text: mistä saadaan kappaleen energian ja liikemäärän välinen yhteys:


title: Nelivektori

text: Tämä tulos on käyttökelpoinen relativistisessa mekaniikassa ja oleellisen tärkeä relativistisessa kvanttimekaniikassa sekä relativistisessa kvanttikenttäteoriassa, joita kaikkia sovelletaan hiukkasfysiikassa.


title: Nelivektori

text: Hiukkaseen vaikuttava nelivoima määritellään vastaavalla tavalla kuin voima on Newtonin toisen lain mukaisesti määritelty liikemäärän aikaderivaattana:


title: Nelivektori

text: missä "P" on se teho, jolla kappaleen liikkeeseen vaikutetaan, ja f kappaleeseen vaikuttava (kolmiulotteinen) voima. Kappaleeseen, jonka lepomassa "m" on vakio, vaikuttava nelivoima voidaan yhtäpitävästi määritellä myös seuraavasti:


title: Nelivektori

text: Nelivoimalle ja nelinopeudelle voidaan sen perusteella, mitä edellä todettiin nelikiihtyvyydestä, johtaa tulos:


title: Nelivektori

text: Nelilämpövuo on vektorikenttä, joka on oleellisesti samankaltainen kuin kolmiulotteinen lämpövuo q väliaineen paikallisessa vertailujärjestelmässä:


title: Nelivektori

text: missä "T" on absoluuttinen lämpötila ja "k" lämmönjohtavuus.


title: Nelivektori

text: Baryonien vuo on:


title: Nelivektori

text:
missä "n" on baryonien lukumääräinen tiheys baryonien paikallisessa lepokoordinaatistossa (positiivinen baryoneille, negatiivinen antibaryoneille), ja
"U" on baryonien muodostaman aineen nelinopeus.


title: Nelivektori

text: Entropiaa vastaava nelivektori, "nelientropia", määritellään:


title: Nelivektori

text: missä "s" on entropia baryonia kohti ja "T" absoluuttinen lämpötila aineen paikallisessa lepokoordinaatistossa.


title: Nelivektori

text: Seuraavassa on joitakin esimerkkejä sähkömagnetismiin liittyvistä nelivektoreista.


title: Nelivektori

text: Sähkövirtaa kuvaava nelivektori, "nelivirta", määritellään seuraavasti:


title: Nelivektori

text: missä j on virrantiheys ja ρ varaustiheys.


title: Nelivektori

text: Sähkömagneettinen nelipotentiaali määritellään:


title: Nelivektori

text: missä a on vektoripotentiaali ja ϕ skalaaripotentiaali. Nelipotentiaali ei ole yksikäsitteisesti määritelty, koska se riippuu siitä, minkä kohdan potentiaali on valittu nollakohdaksi.


title: Nelivektori

text: Tasoaaltoa voidaan kuvata nelitaajuudella, joka määritellään seuraavasti:


title: Nelivektori

text: missä "ν" on aallon taajuus ja formula_101 aallon etenemissuuntaan osoittava yksikkövektori. Saadaan:


title: Nelivektori

text: joten nelitaajuuden magnitudi on aina nolla.


title: Nelivektori

text:
Aaltoliikettä tarkasteltaessa käytetään usein aikaan "t" ja pituuteen "r" kääntäen verrannollisia suureita,
kulmataajuutta "ω" ja aaltovektoria "k". Suhteellisuusteoriassa nämä voidaan yhdistää nelivektoriksi, "neliaaltovektoriksi":


title: Nelivektori

text: Likipitäen monokromaattisen valon muodostamaa aaltopakettia kuvaa yhtälö:


title: Nelivektori

text: Aineaaltoja koskevat de Broglien relaatiot voidaan yhdistää yhdeksi yhtälöksi:


title: Nelivektori

text: missä "h" on Planckin vakio jaettuna 2π:llä. Tämän normin neliö on:


title: Nelivektori

text: ja yhdistämällä tämä sekä de Broglien relaatio


title: Nelivektori

text: saadaan energian ja liikemäärän yhteyttä vastaava relaatio aineaalloille:


title: Nelivektori

text: Voidaan todeta, että massattomilla hiukkasilla ("m" = 0) tästä saadaan:


title: Nelivektori

text: tai ||k|| = "ω"/"c". Tämä on yhteensopiva edellisen kanssa. Niinpä fotonien kolmiliikemäärä on "ω"/"c" aaltojen etenemissuunnassa, jonka määrittelee yksikkövektori formula_101.


title: Nelivektori

text: Kvanttimekaniikassa todennäköisyyden nelivirta on analoginen sähkömagneettiselle nelivirralle:


title: Nelivektori

text: missä "ρ" on aikakomponenttia vastaava todennäköisyyden tiheysfunktio ja vektori "'j" on "todennäköisyysvirta". Epärelativistisessa kvanttimekaniikassa tämä virta on aina hyvin määritelty, koska tiheyden ja virran lausekkeet ovat positiivisia ja ne voidaan tulkita todennäköisyyksinä. Relativistisessa kvanttimekaniikassa ja kvanttikenttäteoriassa ei aina ole mahdollista määritellä virtaa, varsinkaan kun vuorovaikutukset otetaan huomioon.


title: Nelivektori

text:
Jos energia korvataan energiaoperaattorilla ja liikemäärä neliliikemäärän liikemääräoperaattorilla, saadaan
relativistisissa aaltoyhtälöissä käytetty neliliikemääräoperaattori.


title: Nelivektori

text: Nelivektori "A" voidaan määritellä myös käyttämällä Paulin matriiseja kantana, jolle voidaan käyttää monia yhtäpitäviä merkintätapoja:


title: Nelivektori

text: tai eksplisiittisesti:


title: Nelivektori

text: Tässä muotoilussa nelivektoria ei esitä reaaliarvoinen rivi- tai sarakevektori vaan unitaarinen matriisi, siis sellainen, jonka transpoosi ja kompleksikonjugaatti ovat samoja kuin alkuperäinen matriisi. Matriisin determinantti on nelivektorin modulus ja näin ollen invariantti:


title: Nelivektori

text: Tätä ideaa Paulin matriisien käyttämisestä kantavektoreina sovelletaan fysikaalisen avaruuden algebrassa, ja se on esimerkki Cliffordin algebrasta.


title: Nelivektori

text: Aika-avaruuden algebra on toinen esimerkki Cliffordin algebrasta. Siinä myös gamma-matriisit voivat muodostaa kannan. Niitä sanotaan myös Diracin matriiseiksi, koska ne esiintyvät Diracin yhtälössä. Gamma-matriisit voidaan muodostaa usealla eri tavalla.


title: Nelivektori

text: Feynmanin slash-notaatio on eräs lyhyt merkitätapa nelivektorille A gammamatriisien avulla:


title: Nelivektori

text:
Gammamatriisien avulla lyhyesti kirjoitettu neliliikemäärä on tärkeä relativistisessa kvanttimekaniikassa ja relativistisessa kvanttikenttäteoriassa. Diracin yhtälössä ja muissa
relativistisissa aaltoyhtälöissä esiintyy muotoa


title: Nelivektori

text: olevia termehä, joissa energiakomponentti "E" ja liikemääräkomponentit ("p","p", "p") korvataan niitä vastaavilla operaattoreilla.


title: Risto Ulmala

text: Risto Ilmari Ulmala (s. 7. toukokuuta 1963 Helsinki) on suomalainen kestävyys- ja maastojuoksija. Hän oli 1990-luvun alkupuoliskon menestynein suomalainen kestävyysjuoksija.


title: Risto Ulmala

text: Arvokisoissa 5 000 metrillä Ulmala oli kuudes Splitin EM-kisoissa 1990 ja seitsemäs Helsingin EM-kisoissa 1994. Tokion MM-kisoissa 1991 hän oli seitsemäs. 10 000 metrillä Ulmala oli Helsingin EM-kisoissa 19. Ulmala on viimeisin suomalainen joka on onnistunut alittamaan 28 minuutin ajan 10 000 metrin juoksussa.


title: Risto Ulmala

text: Urheilu-uransa jälkeen Ulmala asui pitkään Coloradossa, Yhdysvalloissa, jossa järjesti korkeanpaikan leirejä suomalaisille kestävyysurheilijoille. Ulmalan lempinimi onkin ”Coloradon susi”. Suomeen hän palasi vuonna 2008. Pian Suomeen paluunsa jälkeen hän alkoi valmentaa estejuoksija Jukka Keskisaloa.. Valmennussuhde Keskisalon kanssa päättyi menestyksekkään kauden jälkeen syksyllä 2009.


title: Uurnakenttäkulttuuri

text: Uurnakenttäkulttuuri (uurnakentät) oli myöhäispronssikautinen kulttuuri Keski-Euroopassa noin 1300–750 eaa. Uurnakenttäkulttuuria luonnehtivat paaluvarustuksilla ympäröidyt linnoitukset mäillä, saarilla, niemissä ja jokien varsilla. Tämä indoeurooppalainen kulttuuri on liitetty kelttiläisen kulttuurin syntyyn ja myös illyrialaisiin.


title: Uurnakenttäkulttuuri

text:
Uurnakenttiä tehnyt indoeurooppalainen kulttuuri oli tumuluskulttuurin seuraaja, ja sitä seurasi Hallstattin kulttuuri. Uurnakenttäkulttuuri sai alkunsa Itä-Unkarin, Pohjois-Serbian ja Länsi-Romanian alavilta mailta Unkarin altaasta.
Se levisi Itä-Unkarin seuduilta laajalle, muun muassa suureen osaa Saksaa, Italiaa ja Ranskaa. Kulttuuri levisi Britteinsaarillekin joskus 1200-1000 eaa. Ensimmäiset hautaukset uurnakenttiin ilmestyivät 1350 eaa.


title: Uurnakenttäkulttuuri

text: Uurnakenttäkulttuuri hautasi vainajat tuhkana saviruukkuihin. Uurnakenttäkulttuuri kehittyi edeltäjästään tumuluskulttuurista niin että vähitellen kumpuhaudat jäivät pois käytössä ja polttohautaus uurniin yleistyi. Pitkään molempia hautatyyppejä oli rinnan. Uusi hautaustapa kertoo uudenlaisesta uskonnosta. Uurnakenttien aikana esikelttiläisen kulttuurin sotilaallistuminen ja päälliköiden mahdin kasvu jatkuivat. Uurnakenttiin liittyi myöhäispronssikautisten mahtavien päälliköiden välisiä sotia. Uurnakenttiä luoneet indoeurooppalaiset heimot rakensivat taitavasti linnoituksia mäkien päälle, ja suuria halleja kokoontumispaikoiksi. Kulttuuri tuotti korkealaatuista taidetta, joka mainitaan esimerkkinä varhasikelttiläisestä taiteesta. Uurnakenttiä luoneet ihmiset eivät osanneet käsitellä rautaa, ja siksi heitä ei pidetä varsinaisina keltteinä.


title: Uurnakenttäkulttuuri

text: Suurin osa uurnakentistä syntyi pronssikauden lopulla, vain Ala-Reinin uurnakentät jatkoivat rautakaudelle asti. Uurnakenttäkulttuurin katoaminen liittyi rautakauden mukanaan tuomiin mullistuksiin, joihin mitä luultavimmin liittyi kansainvaelluksia Keski-Euroopassa. Uurnalehtokulttuuri hävitti valtaamiltaan alueilta aiemmat hautaustavat miltei täysin. Uurnakenttien alkuvaiheessa oli merikansojen kansainvaelluksia, jotka suuntautuivat etelään. Linnoitetut mäet yleistyivät uurnakenttäkaudella. Uurnakenttäkulttuurin eteläpuolella Kreikassa ja Anatoliassa mykeneläinen kulttuuri ja heettiläisten valtakunta romahtivat, ja Egypti oli vähällä tuhoutua merikansojen maitse ja meritse tapahtuneisiin hyökkäyksiin. Egyptiläiset lähteet kertovat pitkistä, vaaleahiuksista sotureista. Suurin osa linnoituksista hylättiin pronssikauden lopulla.


title: Uurnakenttäkulttuuri

text: Uurnakenttäkulttuuri oli Saksassa, Sveitsissä ja Kaakkois-Ranskassa. Sen ydinalue oli 1300-luvulla eaa. Länsi-Romaniassa, Itä-Unkarissa ja Vijvodinassa eli karpaattien mutkan länsipuolisessa altaassa Balatonjärvestä itään. Tonava kulki varhaisen uurnakenttäalueen läpi. 900-luvulle mentässä uurnakenttien alue oli laajentunut koko Ranskaan, Balgiaan, Etelä-Hollantiin, Keski- ja Etelä-Saksaan, Keski- ja Etelä-Puolaan, Romanian Karpaateille, Sveitsiin, Itävaltaan, Tšekkiin, Slovakiaan, Sloveniaan, lähes koko Kroatiaan ja Bosniaan. Etelässä uurnekenttiä tehtiin 900-luvulla eaa. koko Italiassa ja laajalla alueella Luoteis-Espanjassa.


title: Uurnakenttäkulttuuri

text: Italiassa ja Dalmatiassa oli samaan aikaan kilpaileva Terrameren kulttuuri. Unkarissa ja Pohjois-Serbiassa Tonavan kulttuuri, Tšekissä Knovitzin kulttuuri, ja Puolassa Lausitzin kulttuuri. Pohjoismaissa oli oma pronssikautinen kulttuurinsa. Noin 200 eaa., jolloin rautaa käyttävät kelttiläiset päällikkökunnat levittäytyivät Keski-Euroopassa, uurnakenttiä tehtiin vielä Irlannissa, Skotlannissa, Bretagnen niemimaalla, Espanjan ja Portugalin länsirannikolla ja Ranskan ja Italian rajaseuduilla olevalla Alppien eteläpuolisella Välimeren rannikkokaistaleella.


title: Aki Uusikartano

text: Aki Uusikartano (s. 13. kesäkuuta 1977 Lieto) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 761 runkosarjaottelua tehopistein 119+248=367 ja keräten 468 jäähyminuuttia sekä 87 playoff-ottelua tehopistein 12+26=38 ja keräten 34 jäähyminuuttia. Uusikartano oli kahden suunnan sentteri, jolla oli suhteellisen paljon osaamista myös hyökkäyspäässä. Uusikartanon vahvuuksiin kuului sijoittuminen, irtokiekkoihin meneminen ja alivoimapelaaminen. Hänen heikkouksiinsa kuului laukauksen säästäminen, ylivoimapelaaminen, ajoittainen kuvasta katoaminen nopeassa ja fyysisessä pelissä sekä liike.


title: Aki Uusikartano

text: Uusikartano oli Turun Palloseuran kasvatti. Hän voitti joukkueessa C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1993 sekä B-nuorten SM-hopeaa vuosina 1994 ja 1995. Kaudeksi 1995–1996 Uusikartano siirtyi TuTon A-nuoriin. Hän debytoi TuTon miesten joukkueessa seuraavalla kaudella 1996–1997, jolloin Uusikartano nousi joukkueen ykkössentteriksi ja muodosti kohutun "junnuketjun" laidoillaan Antti Virtanen ja Timo Pärssinen. Hänen tulokaskautensa I-divisioonassa toi 36 runkosarjaottelussa tehot 13+21=34. TuTon tehoketju siirtyi kokonaisuudessaan Kokkolan Hermekseen kaudeksi 1997–1998. TuTolla ja Hermeksellä tuli riitaa Uusikartanon ketjukaverien Virtasen ja Pärssisen siirtymisestä, mutta loppujen lopuksi he siirtyivät vuokralle Hermekseen liiton sovittelun ja käräjäuhan jälkeen. Uusikartano oli kaksikon jälkeen joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 14+36=50. Hänen teholukemansa +21 oli Hermeksen paras.


title: Aki Uusikartano

text: Kaudeksi 1998–1999 Uusikartano siirtyi Pelicansin riveihin. Hän kuului joukkueen avainpelaajiin, kun Pelicans nousi kauden päätteeksi I-divisioonasta SM-liigaan. Uusikartano voitti kevään 1999 liigakarsintojen syöttöpörssin yhdeksällä syötöllään.


title: Aki Uusikartano

text: Uusikartano jatkoi Pelicansin sarjanousun jälkeen SM-liigauraansa kuitenkin Helsingin IFK:n riveissä kaudella 1999–2000, jolloin hän palasi Hermeksestä tutun päävalmentaja Ismo Lehkosen alaisuuteen. Uusikartanon tulokaskausi SM-liigassa toi 54 runkosarjaottelussa tehot 4+14=18 sekä yhdeksässä playoff-ottelussa tehot 2+1=3. Hän edusti HIFK:ta kauden aikana myös EHL:ssä, jonka maalipörssin voiton Uusikartano jakoi joukkuetoverinsa Markku Hurmeen kanssa kuudella osumallaan. Kaudella 2000–2001 häneltä odotettiin suoritusten parantamista edellisestä kaudesta, mutta Uusikartanon taso ei kuitenkaan noussut. Loppukaudesta hän riitaantui HIFK:n seurajohdon kanssa ja Uusikartano yllättäen lomautettiin loppukaudeksi ennen pudotuspelejä.


title: Aki Uusikartano

text: Uusikartano jatkoi Lehkosen alaisuudessa kaudella 2001–2002 hänen tehtyä kaksivuotisen sopimuksen Rauman Lukon kanssa huhtikuussa 2001. Uusikartano aloitti kautensa joukkueen ykkössentterinä, mutta rooli jäi hänelle kuitenkin vielä liian vaativaksi SM-liigatasolla. Uusikartano oli tehoilla 11+10=21 Lukon kolmanneksi paras pistemies ja maalintekijä. Hän ei kuitenkaan jatkanut joukkueessa toista sopimuskauttaan 2002–2003, sillä Lukon seurajohto ei luvannut Uusikartanolle peliaikaa paljon pelaavissa ketjuissa. Hän siirtyi sen sijaan vuoden mittaisella sopimuksella Saimaan Palloon. Kaudella 2002–2003 Uusikartanon teholukema +4 oli joukkueen paras. Hän teki huhtikuussa 2003 vuoden mittaisen jatkosopimuksen SaiPan kanssa. Uusikartanon kausi 2003–2004 päättyi kuitenkin jo 23 ottelun jälkeen sääri- ja pohjeluiden murtumiin. Hänen teholukemansa +3 oli tästä huolimatta Petri Kokon ohella SaiPan paras.


title: Aki Uusikartano

text: Kaudeksi 2004–2005 Uusikartano siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Porin Ässien riveihin. Hän onnistui ensimmäisellä sopimuskaudellaan varsin hyvin joukkueen kakkossentterinä, vaikka Uusikartanon alkukautta vaivasi sekä jalka- että leukavammat. Kaudella 2005–2006 hän nousi Ässien varakapteeniksi ja lähti kauteen joukkueen ykkössentterinä. Uusikartano pelasi tasaisen kauden ja onnistui roolissaan hienosti laidoillaan Marko Kivenmäki ja Kristian Kuusela. Hän oli heidän jälkeensä Ässien kolmanneksi paras pistemies tehoilla 7+27=34. Uusikartanon teholukema +15 oli joukkueen paras. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Aki Uusikartano

text: Uusikartano siirtyi kaudeksi 2006–2007 Ässien edellisen kauden finaalivastustajan, Suomenmestaruuden voittaneen Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin kaksivuotisella sopimuksella. Hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 9+31=40, joilla Uusikartano jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Mikko Mäenpään ja Ville Leinon kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Uusikartano edusti HPK:ta kauden aikana myös Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksessa. Kaudella 2007–2008 hän kärsi polvivammasta. Uusikartano pelasi HPK:ssa vain 21 ottelua, kunnes hän palasi siirtotakarajalla, tammikuun 2008 lopulla kasvattajaseuransa Turun Palloseuran riveihin. Uusikartano pelasi loppukauden kuitenkin vielä varsin keskenkuntoisena, eikä yltänyt kärkisentterin tasolle. Uusikartano jatkoi TPS:ssä vielä kaksi seuraavaa kautta.


title: Aki Uusikartano

text: Kaudella 2008–2009 Uusikartano nousi TPS:n varakapteeniksi. Hän oli heikon syyskauden pelanneen joukkueen harvoja valopilkkuja ja esitti edelliseen kauteen nähden taas tasaista suorittamista. Uusikartano oli TPS:n toiseksi paras pistemies sekä paras syöttäjä Jamie Johnsonin kanssa tehoilla 11+20=31. Kaudella 2009–2010 hän teki 16 osumallaan SM-liigan yhden kauden maaliennätyksensä ja oli TPS:n kolmanneksi paras maalintekijä. Uusikartano voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden, mutta hänen omat pudotuspelinsä päättyivät kuitenkin selkävaivojen takia kesken välierien.


title: Aki Uusikartano

text: Kaudeksi 2010–2011 Uusikartano palasi vuoden mittaisella sopimuksella Ässiin. Hän toimi joukkueen ykkössentterinä ja jakoi tehoilla 10+27=37 Ässien sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Matti Kuparisen kanssa. Uusikartano teki joulukuussa 2010 kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Hän ei noussut kaudella 2011–2012 kuitenkaan enää edellisen kauden tasolle, sillä mykoplasma pilasi Ässien kapteenistoon nousseen Uusikartanon kesän 2011. Hän loisti kuitenkin alivoimapelissä. Kaudella 2012–2013 Uusikartano nousi alemmista ketjuista Ässien kakkossentteriksi, osittain Stephen Dixonin KHL-siirron myötä. Hän teki runkosarjassa 21 tehopistettä, mutta oli kevään 2013 pudotuspeleissä Ässien toiseksi paras pistemies Mika Niemen jälkeen tehoilla 3+7=10. Uusikartano palkittiin kauden päätteeksi myös SM-liigan herrasmiespelaajana Raimo Kilpiö -palkinnolla.


title: Aki Uusikartano

text: Uusikartano palasi vuoden mittaisella sopimuksella Lukkoon kaudeksi 2013–2014. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Tammikuussa 2015 Uusikartano ilmoitti lopettavansa uransa loukkaantumisten vuoksi oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2014–2015.


title: Aki Uusikartano

text: Uusikartano on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa.


title: Merikansat

text: Merikansat olivat Lähi-idän vanhalla ajalla Välimeren itäosissa maitse ja meritse liikkuneita ryösteleviä, sotaisia heimoja. He hävittivät Mykenen palatsit, temppelit ja kaupungin, heettiläisten valtakunnan, monia Levantin kaupunkeja, Troijan ja uhkasivat moneen otteeseen Egyptiäkin vuoden 1200 eaa. tienoilla. Lähes kaikissa itäisen Välimeren arkeologisissa kohteissa on paksu tuhkakerros, joka osoittaa kaupunkien tuhoutuneen noin 1200 eaa. Merikansojen ylivoima perustui rautaan, ovelaan taistelutaktiikkaan ja lyömämiekkaan.


title: Merikansat

text:
Eri puolilla Eurooppaa lisääntyi linnoittaminen pronssikauden lopulle tultaessa.
Merikansat mainitaan ensi kertaa egyptiläisissä El-Amarnan teksteissä noin 1350 eaa.. Faarao Seti I oli huolissaan merikansoista, kun ne asettuivat Syyriaan. Mainintoja kukistetuista sardanoista, danunoista jne on edelleen 1200-luvulla eaa.


title: Merikansat

text: Merikansat kykenivät nimensä mukaan liikkumaan laivoilla ja olivat voimakkaita taistelijoita, jotka hyökkäsivät sivistyneisiin kaupunkeihin ryöstääkseen. Nämä sotaisat kansat harjoittivat myös merirosvousta. Merikansojen vaellusten aikoihin noin 1200 eaa. tai hieman ennen sitä alkoi Kreikan alueella esiintyä linnoituksia, joka tarkoittaa luultavasti sitä, että kaupungit yrittivät suojautua heitä vastaan..


title: Merikansat

text: Lähi-idän kaupunkeja oli ilmeisesti heikentänyt tuolloin vallinnut kuivuus ja nälänhätä. Esimerkiksi Ugarit, Ashkelon ja Hasor kukistuivat merikansojen hyökkäyksissä, mutta joidenkin tietojen mukaan Karkemish, Byblos ja Sidon jäivät ehjiksi.


title: Merikansat

text: Merikansojen pahin hyöky oli noin 1220-1180 eaa.


title: Merikansat

text: Noin 1219 eaa libyalaiset sekä luultavasti Mykenen akhaialaiset ja lyykialaiset hyökkäsivät Niilin suistoon. Egyptiläiset voittivat taistelun, vaikkakin 8 000 heistä kaatui taistelussa. Mernrajn johtamista vihollisjoukoista 9 000 hyökkääjää jäi vangiksi. Taistelu käytiin Per-Irissä. Egyptin armeija ajoi hyökkääjiä takaa hävittäen merikansojen asutukset Kanaannissa ja Ashkelonissa.


title: Merikansat

text:
Merneptahin muistokivessä mainitaan myös nimi Israel voitettujen heimojen joukossa ensimmäistä kertaa historiassa.
Nyt merikansoja alkoi soluttautua rauhanomaisesti Niilin suistoon. Egyptihän oli pitkään käyttänyt ulkomaalaisia sotilaina ja työläisinä. Merikansat koettivat ainakin kahteen otteeseen tunkeutua Egyptiin Libyasta. Sitten Libyan kuningas torjui vallankaappauksen ja johti merikansat taas hyökkäämään Egyptiin.. Egyptin armeija voitti merikansat suolla, mutta he eivät luovuttaneet.


title: Merikansat

text: Egypti kykeni osittain voittamaan merikansat vuonna 1179 eaa. (tai 1191 eaa.) Egyptiä vastaan hyökkäsi nyt ehkä Kreetalta alun perin kotoisin olevia pelesti-heimoja ja itäisellä Välimerellä ryöstelevinä merirosvoina tunnettuja "tjekereitä".. Hyökkääjinä olivat myös danaolaiset, sakalsat ja wasasit.


title: Merikansat

text: Libyalainen maxi-heimo hyökkäsi näinä vuosina kaksi kertaa kuuden vuoden välein. He etenivät tuhoten ja ryöstäen Memfisiin asti.


title: Merikansat

text:
Egyptin laivasto, linnakeet, jalkaväki ja sotavaunut olivat merikansoja vastassa. Joillain hyökkääjistä oli myöhemmille germaaneille tyypillisiä sarvikypäriä. Faarao Ramses III lähetti heitä vastaan laivaston, joissa oli runsaasti jousimiehiä. Heidän avullaan merikansojen hyökkäävät laivat saatettiin epäjärjestykseen. "Heidät lyötiin maahan ja tapettiin ja ruumiit kasattiin suuriksi keoiksi", Ramses kerskui reliefissään. 12 500 hyökkääjää kuoli, tuhat joutui vangiksi.
Ramses salli eloon jääneiden asettua asumaan Israelin ja Palestiinan alueelle, jonne he perustivat oman valtion. Heitä kutsuttiin filistealaisiksi, joista juontuu nykyisin käytetty nimi palestiinalaiset.


title: Merikansat

text: Libyalaiset masouasit painostivat alueen alkuasukkaat tehenout mukaan vielä kerran Ramses III:n aikana hyökkäämään Egyptiin. Kuitenkin hyökkääjien päästyä 80 km:n päähän Niilistä Egyptin armeija pysäytti heidät jälleen.


title: Merikansat

text: Egyptiläiset mainitsevat merikansojen joukossa nimen Ahhijawa, jolla luultavasti tarkoitettiin kreikkalaisia akhaijeja. Heettiläisen Tudhalijas IIV:n taulussa mainitaan Ahhijawan kuningas samanarvoisena kuin Tudhalija IV, mutta jälkikäteen tämä on pyyhitty yli.


title: Merikansat

text: Tämä sotaisa ajanjakso lopetti itäisen Välimeren pronssikauden, ja rautakausi alkoi. Katastrofin suuruutta kuvaa, että myös mykeneläinen kirjoitustaito unohtui. Vain vuorilla sijainneet pikkukaupungit saattoivat selviytyä, esimerkiksi mykeneläinen Karphin kaupunki Kreetalla.


title: Merikansat

text: Merikansoihin liitetään usein kiillotettu käsintehty keramiikka, jollaista ei ennen LHIIIB2-kautta esiintynyt Kreikassa, ja joka oli tuohon aikaan yleinen merikansojen toiminta-alueilla Kyproksessa ja Levantissa.


title: Merikansat

text:
Varmaa tietoa merikansojen taustasta ei ole. Merikansojen alkuperäksi on väitetty Pohjois-Kreikkaa, Balkania, Anatoliaa, Italiaa ja Pohjoismaitakin. Luultavasti liikkeelle lähteneet kansat vetivät muita kansoja mukaansa sota- ja ryöstöretkille muun muassa Levantista.
Usein on väitetty, että ensiksi liikkeelle lähteneet merikansat olivat indoeurooppalaisia. Merikansojen vaellusten aikoihinhan uurnakenttäkulttuuri levittäytyi Keski-Euroopassa. Toisen näkemyksen mukaan he olivat pelasgeja, etruskien sukuisia kansoja.


title: Merikansat

text: On vaikea ymmärtää, miten tuntemattomuudesta tuleva kansa voi hävittää oman aikansa voimakkaimmat valtiot. Uudet aseet ja uusi taistelutapa voivat selittää tämän, erityisesti taisteluvaunujen käyttö jalkaväen sijasta. Lisäksi merikansoilla oli uudentyyppinen lyhyt heittokeihäs ja noin 70 cm:n pituinen lyömämiekka, jolle vastustajien pistomiekka ei vetänyt vertoja. Raamatun mukaan merikansoihin kuuluneiden filistealaisten menestys taistelussa perustui hevosvetoisiin sotavaunuihin ja taitavaan raudan käyttöön.


title: Merikansat

text:
Merikansojen vaellusten syyksi on väitetty laajaa yleistä kansojen liikehdintää Euroopassa ja Lähi-Idässä.
Myös nälänhätää on pidetty kansojen vaelluksen syynä. Esimerkiksi heettiläisten valtakunnassa oli Egyptin faarao Merenpthahin aikana noin 1222 eaa niin suuri nälänhätä, että Egypti lähetti sinne viljaa.


title: Merikansat

text:
Assyria laajansi aluettaan merikansojen vaellusten aikaan. Israelilaiset pääsivät Raamatun mukaan Egyptistä merikansojen
aikoihin, ehkä Merenptahin hallitessa maata.


title: Unilever

text: Unilever on hollantilais-englantilainen päivittäistavaroita valmistava yrityskonserni. Se on yksi maailman suurimmista päivittäistavarayrityksistä ja esimerkiksi maailman suurin teen ja jäätelön valmistaja.


title: Unilever

text: Yrityksen liikevaihto vuonna 2014 oli 48,4 miljardia euroa, jolla se teki 5,5 miljardin nettovoiton. Yhtiön yli 400 tuotemerkin alla myydään elintarvikkeiden lisäksi kodinhoito- ja hygieniatuotteita yli 190 maassa. Konserni työllistää maailmanlaajuisesti 171 000 työntekijää. Suomessa Unileverillä on myynti- ja markkinointiorganisaatio Unilever Finland Oy.


title: Unilever

text: Unilever syntyi vuonna 1930 hollantilaisen margariiniyrityksen Margarine Unien ja englantilaisen saippuayrityksen Lever Brothersin yhdistyessä. 1900-luvun alussa molemmat yritykset kasvoivat kovaa tahtia, mikä johti kilpailuun raaka-aineiden saannista. Margariinin ja saippuan raaka-aineena käytettyjen öljyn ja rasvojen heikko saatavuus sekä ensimmäisen maailmansodan mukanaan tuomat haasteet kaupankäynnille johtivat yritysten päätökseen yhdistyä Unileveriksi. Unileverille jäi fuusiosta kaksi emoyhtiötä: Unilever NV, listautuneena Rotterdamin pörssiin, ja Unilever PLC, listautuneena Lontoon pörssiin. Emoyhtiöt toimivat yhtenä yrityksenä, yhden johdon alla.


title: Unilever

text: Unileverin toiminnasta Suomessa vastaa Unilever Finland Oy, joka on osa Unileverin pohjoismaista myynti- ja markkinointiorganisaatiota. Yritys työllistää Suomessa noin 140 työntekijää. Unilever Finland Oy:n liikevaihto vuonna 2011 oli 213,6 milj. euroa ja nettotulos 51,8 milj. euroa. Maajohtajana toimii Erja Hyrsky.


title: Unilever

text: Unileverin toiminta Suomessa alkoi vuonna 1925, jolloin Edvard Åströmin Turun saippuatehdas siirtyi Lever Brothersille.


title: Unilever

text:
Vuonna 1881 Edvard Åström perusti harja- ja sivellintehtaan Turkuun ja vuonna 1886 terveyssuolan valmistamiseen keskittyneen Åströms Tekniska Fabriker yhtiön. 1900-luvun alussa yhtiö kasvoi ja laajensi tuotevalikoimaansa muun muassa mehuihin ja erilaisiin hygienia- ja kosmetiikkatuotteisiin. Ensimmäistä maailmansotaa seurasi kuitenkin haastava markkinatilanne, mikä johti Åströmin omistamien yhtiöiden fuusioitumiseen ja lopulta myyntiin. Vuonna 1925 teknokemiallinen tehdas siirtyi Lever Brothers Ltd:n omistukseen. Teknokemiallisen tehtaan laajaa tuotevalikoimaa karsittiin ja yritys keskittyi saippuoiden ja puhdistusaineiden valmistukseen. Tehdas toimi Leverin tytäryhtiönä Åströms Tvålfabrik Ab:n nimellä.
1928–1930 Margarine Unie tuli Suomen markkinoille ostamalla S.W. Paasivaaran Margariinitehdas Oy:n, kauppahintana oli noin 22 miljoonaa vanhaa Suomen markkaa.


title: Unilever

text: Valtion meijerikonsulenttina toiminut S.W. Paasivaara aloitti kasvivoin valmistuksen ensimmäisenä Suomessa vuonna 1908. Margariinin kulutus oli Suomessa vielä 1900-luvun alussa verrattain vähäistä ja Margarine Unie näki markkinoilla kasvupotentiaalia. Korkeiden tullien ja alkeellisten jäähdytysjärjestelmien takia margariinin valmistus oli kannattavampaa maan sisällä kuin sen tuonti markkinoille, minkä takia yritys osti Paasivaaran tuotannon.


title: Unilever

text: Paasivaaran tehtaan lisäksi Margarine Unie oli kiinnostunut myös tanskalaisten Borupien veljesten omistamasta Oy Lahden Margariini- ja Vientikerma Tehtaat Ab:sta, joka valmisti vienti- ja säilykekermaa, voita, juustoja sekä margariinia. Hollantilaisia kiinnosti erityisesti yrityksen myyntimenestys Kultanauha-niminen margariini, jonka nimi oli hyvin lähellä Margarine Unien omaa Blue Band merkkiä. Yritykset tekivätkin kaupat vuoden 1928 lopulla. Seuraavana vuonna Margarine Unie laajensi entisestään omistustaan Suomen margariinimarkkinoilla ostamalla B. Héllsten ja S.L. Friisin 1912 perustaman Oy Elo Ab:n.


title: Unilever

text: Vuonna 1930 Margarine Unie ja Lever Brothers yhdistyivät Unileveriksi. Samoihin aikoihin Unileverin margariinitehtaiden markkinaosuudet Suomessa laskivat alkaneen laman, lisääntyneen kilpailun ja trustihuhujen seurauksena. Trustihuhut vaikuttivat myös Åströmin saippuatehtaiden toimintaan ja vuonna 1937 yrityksen nimi muutettiin Turun Saippua Oy – Åbo Tvål Ab:ksi. Margariinitehtaiden tilanne parani vuosikymmenen loppua kohden ja tuotemerkkivalikoimaa alettiin monipuolistaa.


title: Unilever

text:
1939 alkanut toinen maailmansota toi mukanaan haasteita raaka-aineiden hankintaa. Unileverin omistamien margariinitehtaiden toiminta onnistuttiin kuitenkin pitämään talvisodan aikana ajoittain käynnissä. Myös jatkosodan aikana Paasivaaran ja Elon tehtaat pysyivät toiminnassa, mutta margariinin sijaan tuotettiin korviketuotteita, muun muassa keinokanelia ja liemitiivistekorviketta. Lahden Vientikerman tehdasta laajennettiin sota-aikana ja siellä jatkettiin kerman ja tiivistetyn maidon tuottamista, sekä aloitettiin muutamien korviketuotteiden valmistus.
Vuonna 1950 Helsingin Herttoniemeen valmistui Paasivaaran ravintoöljyjen puhdistamo, Suomen ensimmäinen ratifiointilaitos. Unileverin Suomen margariinituotanto alkoi tämän jälkeen painottua vähitellen Herttoniemeen, Paasivaaran margariinitehdas muutti sinne Lahdesta vuosina 1953–1954 ja Elon tehdas Vallilasta vuonna 1959. Toiminta kasvoi nopeasti pöytämargariinien vapauduttua sääntelystä vuonna 1954. Samoihin aikoihin Lahden Vientikerma laajensi tuotevalikoimaansa niin kutsuttuihin ”heti valmis” -jälkiruokiin ja myöhemmin kaakaoon. 1950-luvun lopulla Lahden Vientikerma myi ensimmäisenä Suomessa lasipulloihin pakattua maitoa.
1950-luvulla myös Turun Saippuatehtaan toiminnassa tapahtui muutoksia. 1952 vähittäiskauppapuoli eriytettiin suurkuluttajapuolesta, jota palvelemaan perustettiin Lumivalko.


title: Unilever

text: Unilever-yhtiöiden yhteistyö tiivistyi vuosien varrella. Yhteinen pääkonttori ja Eläkesäätiö Polaris perustettiin Helsingin Keskuskadulle vuonna 1955. Myös mainonnan saralla hyödynnettiin yhteisiä resursseja. 1950-luvulla mainonta lähti Suomessa pitkän tauon jälkeen uudelleen käyntiin. Lintas (Lever’s International Advertising Service) aloitti toimintansa Suomessa ja muutti vuonna 1953 Helsinkiin, jolloin Turun Saippuan lisäksi myös Paasivaara alkoi käyttää mainostoimistoa. Molemmille yrityksille perustettiin omat markkinointiosastot, jotka olivat ensimmäisiä laatuaan Suomessa. Unileverin suomalaiset yhtiöt aloittivat myös ensimmäisten joukossa markkinointitutkimuksen hyödyntämisen ja Unilever perusti Suomeen oman markkinointitutkimuslaitoksen, Kotitaloustuotteiden Kokeilukeskus Oy:n.


title: Unilever

text: 1960-luvun alkua varjosti margariinisota, joka näkyi margariinin kysynnässä vielä pitkään. 1960-luvulla Unilever aloitti Dronningholm-hillojen ja -marmeladien valmistamisen korvaamaan margariinin myynnin laskua. Vuonna 1963 Oy Elo Ab ja S.W. Paasivaaran margariinitehdas sulautuivat S.W. Paasivaara -yhtymäksi. Vuonna 1968 myös Lahden Vientikerma fuusioitiin tähän yhtymään. Samoihin aikoihin yritys laajensi tuotevalikoimaansa moneen suuntaan ja aloitti Blå Band -keittojen maahantuonnin. Margariinin valmistus kuitenkin jatkui ja margariinin 100-vuotis juhlavuotena 1969 Paasivaara lanseerasi Flora-tuotemerkin, joka kuuluu edelleen Unileverin tuotevalikoimaan.


title: Unilever

text: Vuonna 1972 Unilever-yhtiöiden pääkonttori muutti Helsingin Lönnrotinkadulle.


title: Unilever

text: 1976 Turun Saippuatehtaan nimi muuttui kansainvälisen mallin mukaan Leverlindukseksi ja myöhemmin DiverseyLeveriksi, kun Unilever osti Diverseyn liiketoiminnan vuonna 1996 ja yhdisti sen Leverlindukseen.


title: Unilever

text: Vuonna 1989 Unileverin Suomen liiketoiminta yhdistettiin yhdeksi osakeyhtiöksi, Suomen Unilever Oy:ksi.


title: Unilever

text: 1990-luvulla Suomen Unilever laajensi toimintaansa ja otti vuonna 1992 käyttöön Van den Bergh Foods -kattonimen silloiselle elintarvikeryhmälle. Samana vuonna Unilever osti muun muassa säilykkeitä ja sinappia (myös Turun sinappia) valmistavan Jalostajan liiketoiminnan, jonka se myi osittain kilpailijalleen Nestlélle vuonna 1998. Ruotsalaisen GB Glacen jäätelöt lanseerattiin Suomessa vuonna 1994 ja 1999 Unilever osti Pauligin teeliiketoiminnan. Vuonna 1997 Herttoniemen margariinitehtaan tuotanto siirrettiin Helsingborgiin.


title: Unilever

text: Vuonna 2005 Suomen Unilever muutti nimensä Unilever Finland Oy:ksi ja kahta vuotta myöhemmin yritys muutti uusiin toimitiloihin Helsingin Vallilaan.


title: Unilever

text: Vuoden 2011 lopulla Unilever osti Ingmanin jäätelöliiketoiminnan (nykyinen Unilever Ingman Production).


title: Unilever

text: Unilever Finlandin pääkonttori sijaitsee Helsingin Vallilassa, Roineentiellä. Sturenkadun varressa oleva 1940-luvun alussa rakennettu talo toimi aikoinaan Volvon autokauppana ja korjaushallina. Unilever Finland muutti pääkonttorinsa Lönnrotinkadulta Vallilaan vuonna 2007. Kaarihallissa sijaitseva konttori on moderni avokonttori, jossa yrityksen henkilöstö työskentelee yhden katon alla. Konttorin lisäksi rakennuksessa sijaitsee yrityksen kaksi suurkeittiötä ja kuluttajakeittiö, sekä henkilökunnan käytössä oleva kuntosali.


title: Unilever

text: Yhtymä jakaa tuotantonsa neljään päätoimialueeseen. Toimialueista suurin liittyy hygienian (Personal Care), joka toimialue teki 17,7 miljardin euron liikevaihdon (2014), ja jonka operatiivinen tulosmarginaali oli keskimäärin 18,7 prosenttia. Toiseksi suurin toimialue muodostuu elintarvikkeista (Foods), joilla konserni keräsi 12,4 miljardin euron liikevaihdon (operatiivinen marginaali 18,6 %). Selvästi näitä pienemmän tulosmarginaalin toimialoja olivat virvokkeet ja jäätelö (Refreshment), josta kertyi 9,2 mrd. EUR (8,8 % marginaalilla) sekä kodinhoito (Home Care), joka kerrytti konserniliikevaihtoon 9,2 mrd. EUR (6,8 % marginaali).