title: Okluusiorintama

text: Kylmän ja lämpimän rintaman törmätessä syntyy noin 100–200 km:n levyinen sadealue, joka alkuvaiheessa muistuttaa sääkartalta katsoen Y-kirjaimen kantaa, sitten J-kirjainta. Pistettä, jossa kylmä ja lämmin rintama törmäävät ja haarautuvat, sanotaan okluusiopisteeksi. Okluusiorintamassa on kaksi kylmää ilmamassaa vastakkain ja lämmin ilmamassa näiden yllä. Sen mukaan, kumpi ilmamassa, väistyvä vai etenevä, on kylmempi, okluusiorintamat jaetaan kylmään ja lämpimään okluusioon. Okluusiorintaman loppu on siihen liittyvien pilvien hajaantuminen matalapaineen täyttyessä. Tällöin lämmin ilma on kohonnut linssimäiseksi pisaraksi ilmakehän yläosiin. Jäljelle jää vain kuuropilvistä koostuva pilvipyörre. Kuuropilvet hajoavat lopulta cirruspilviksi. Kesällä sekä kylmä että lämmin okluusio voivat tuoda ukkosta.


title: Okluusiorintama

text: Kylmä ja lämmin okluusio ovat toistensa peilikuvia sääkartalla ja poikkileikkauksena. Meillä tavallisemmassa lämpimässä okluusiossa kylmä ilmamassa tunkeutuu kylmempään ilmaan ja nostaa lämpimän ilman ylös. Lämmin okluusio muistuttaa poikkileikkauksessa Y:tä ja on sääkartalla lämpimän rintaman suora jatko. Tämä muistuttaa lämmintä rintamaa. Kylmässä okluusiossa erittäin kylmä ilma tunkeutuu maanpinnalla kylmään ilmaan ja nostaa lämpimän ilman ylös. Kylmä okluusio on monesti kylmän rintaman luonteinen, vaikka siihen monesti liittyykin kerrospilviä. Kylmä okluusio on kuin Y:n peilikuva, ja sääkartalla kylmä okluusio on kylmän rintaman suora jatko. Kylmän rintaman ja okluusion muodostamasta rungosta haarautuu lämmin rintama.


title: Okluusiorintama

text: "Kylmä okluusio" muistuttaa lämmintä ja kylmää rintamaa yhdessä tai vain kylmää rintamaa. Kylmään okluusioon liittyy voimakkaita, kumpupilvistä tulevia sadekuuroja, jotka johtuvat ilman rajusta kohoamisesta ilmamassojen rajalla. Tähän rajuun ilman nousuun liittyy voimakas pilvien muodostus ja kapeahko sadealue. Kuuropilviä voi edeltää lämmintä rintamaa muistuttava vyöhyke. Mutta lähempänä matalan keskustaa kylmä okluusio muistuttaa kylmää rintamaa, koska lämmin ilmamassa on noussut niin korkealle, ettei siellä ole enää lämpimän rintaman pilviä. Kuuropilvivyöhyke voi muistuttaa alkuperäisen kylmän rintaman tyypin mukaan joko hidasta tai nopeaa kylmää rintamaa.


title: Okluusiorintama

text: Kylmä okluusio on melko harvinainen Suomessa, kesällä yleisin. Talvella kylmät okluusiot ovat tavallisia mannerten itärannikolla, missä mantereelta virtaa kylmää polaari-ilmaa, joka on aina kylmempää kuin meren puolella oleva ilma. Kylmän okluusion poikkileikkaus muistuttaa Y:n peilikuvaa: ensin tulee kylmä ilma, Y:n päällä lämmin ilma ja Y:n jälkeen hyvin kylmä ilma. Pidempi Y:n sivu on kallellaan kylmään ilmaan päin, rintaman etenemissuuntaa vastaan.


title: Okluusiorintama

text: "Lämpimässä okluusiossa" tapahtuu kerrospilvien muodostumista ilman noustessa rauhallisesti ylöspäin laajalla alueella. Lämmin okluusio on lähes sama kuin lämmin rintama. Tämä aiheuttaa tasaista sadetta suhteellisen kauan kestävänä. Sadepilvien jälkeen voi tulla kuurosadetta varsinkin, jos lämmin okluusio on nuori. Kesällä tähänkin rintamatyyppiin voi liittyä kuurosateita tai ukkosia. Lämmin okluusio kehittyy niin, että sen sadepilvialue pyrkii kapenemaan. Lämpimässä okluusiossa voi olla rintamaa edeltävässä kylmässä ilmassa inversiokerros. Kylmän okluusion poikkileikkaus muistuttaa Y-kirjainta: ensin tulee hyvin kylmä ilma, Y:n päällä lämmin ilma ja Y:n jälkeen kylmä ilma. Pidempi Y:n sivu on kallellaan hyvin kylmään ilmaan päin, rintaman etenemissuuntaan.


title: Okluusiorintama

text: "Neutraali okluusio" on näiden välityyppi, jossa on kerrospilvisyyttä ja kuuropilviä. Neutraalissa okluusiossa kahden kylmän ilmamassan lämpötilaero on hyvin pieni. Silti rintamaan liittyy voimakasta sadetta ja tuulen kääntyminen. Neutraalin okluusion poikkileikkaus-Y, jossa oikealla ja vasemmalla puolella ovat kylmät ilmat ja Y:n päällä lämmin ilma, on tasapainoinen.


title: Itämerennorppa

text: Itämerennorppa ("Pusa hispida botnica", aiemmin "Phoca hispida botnica") on Itämerellä elävä norpan alalaji.


title: Itämerennorppa

text: Itämerennorppia elää Pohjanlahdella, Saaristomerellä, Riianlahdella ja Suomenlahdella. Esiintymisen painopiste on Pohjanlahdella, jossa eli vuoden 2015 arvion mukaan 17 600 yksilöä. Riianlahdella laskettiin vuonna 1 400 yksilöä, mutta lukumäärä on ollut vähenemään päin. Itäisellä Suomenlahdella puolestaan elää enää noin sata yksilöä. Vaikka itämerennorppien kokonaismäärä on pienempi kuin 1900-luvun alussa, niiden yksilömäärä on ollut kasvussa 1970-luvun jälkeen. Alaajia pidetään siksi kansainvälisesti elinvoimaisena. Suomessa se luokitellaan silmälläpidettäväksi.


title: Itämerennorppa

text: Itämerennorpan ruumiin pituus on 100–160 senttimetriä ja paino 45–90 kilogrammaa. Aikuinen norppa on harmaankirjava, vastasyntynyt kuutti on kermanvalkoinen. Pää on kapeampi kuin saimaannorpalla.


title: Itämerennorppa

text: Norpat viettävät kesää ulkosaariston luodoilla. Talvella ne uivat jääpeitteen alla ja tekevät jäähän hengitysavantoja. Nuoremmat yksilöt pysyttelevät jään reunalla. Norppa on ainoa puhtaasti arktinen hyljelajimme ja se myös poikii keskelle jääkenttiä. Poikaspesä on yleensä yhteenajautuneiden jäiden alla suojassa vihollisilta. Norpan elinympäristölle asettamat vaatimukset estävät sen leviämisen eteläisille ja jäättömille merialueille.


title: Itämerennorppa

text: Ilmastonmuutoksen on arveltu muuttavan radikaalisti Itämeren talvisia jääolosuhteita. Heikot jäätalvet vaikeuttavat norppien lisääntymistä, ja tulevaisuudessa kuuttien kannalta riittävästi jäätä löytyy ehkä vain Pohjanlahdelta. Norppien kannan kasvua uhkaa myös ympäristömyrkyistä johtuva hedelmättömyys, jonka takia viidesosa aikuisista naaraista on pysyvästi lisääntymiskyvyttömiä.


title: Itämerennorppa

text: Muualla Itämerellä itämerennorppa on rauhoitettu, mutta Suomessa sitä on saanut metsästää vuodesta 2010 alkaen. Metsästys on sallittua Pohjanlahdella kalaverkkojen läheisyydessä.


title: Itämerennorppa

text: Norpat syövät kalaa ja pohjaeläimiä, kuten äyriäisiä ja muita selkärangattomia.


title: Itämerennorppa

text: Norppanaaraat saavuttavat sukukypsyyden 5–8 vuoden iässä, urokset kuusivuotiaina. Kantoaika on 10,5–11 kuukautta. Poikaset syntyvät kevättalvella jäälle emon kaivamaan lumiluolaan. Kuutit ovat syntyessään noin puolimetrisiä ja painavat 4–5 kiloa. Niillä on paksu valkoinen turkki, joka vaihtuu harmaaksi noin kolmen viikon kuluttua syntymästä.


title: Itämerennorppa

text: Missään maailmassa ei ole pysyvää norppakantaa ilman jäätä lisääntymisaikaan. Jos norppa joutuu pesimään rantalouhikkoon, kuutti on helppo saalis ketulle ja merikotkille. EU:n luontodirektiivi vaatii, että itämerennorpan levinneisyysalue ei saa pienentyä.


title: BK-0010

text: Elektroniikkatuote BK-0010 (Электроника БК-0010) oli ensimmäinen neuvostoliittolainen kotitietokone ja myös suosituin entisen Neuvostoliiton alueella käytetty omaperäinen kotimikromalli. Sen tuotanto aloitettiin vuonna 1985.


title: BK-0010

text: BK-sarjan koneet käyttivät neuvostoliittolaista 16-bittistä K1801VM1-mikroprosessoria, joka oli PDP-11-yhteensopiva (11/03 LSI-11 -käskykanta). Muilta ominaisuuksiltaan ne muistuttivat läheisesti 1980-luvun alkupuolen länsimaisia kotimikroja: keskusmuistia oli 32 kilotavua, tallennusvälineenä kasettiasema ja ainoana näyttötilana 512x256 pikselin mustavalkotila. Äänestä vastasi yksinkertainen Spectrum-tyylinen "piipperi". ROM-varusohjelmana oli FOCAL-kielen tulkki länsimaissa suositun BASICin sijaan.


title: BK-0010

text: Etenkin kouluissa suosittu kehittyneempi malli oli BK-0010-01, joka tuki myös värigrafiikkaa (256x256 pikseliä neljällä värillä) sekä koneiden verkottamista. Mallissa oli myös BASIC-tulkki. Näppäimistö oli kirjoituskonetyyppinen alkuperäismallin kuminäppäimistön sijaan.


title: BK-0010

text: Vuonna 1990 julkistetussa BK-0011M:ssä oli 128 kilotavua keskusmuistia ja mahdollisuus levykeaseman käyttöön. Levykeasemasovitin toimi myös vanhemmissa malleissa. Myöhemmin 0011M:lle sai lisävarusteena myös kiintolevyohjaimen ja AY-3-8910-äänipiirin. Suosituimmat levykäyttöjärjestelmät (mm. "ANDOS") olivat Norton Commander -tyylisellä käyttöliittymällä varustettuja muunnelmia Digital Equipment Corporationin "RT-11":stä.


title: BK-0010

text: BK:lle ilmestyi paljon pelejä ja muita ohjelmia etenkin harrastelijavoimin toteutettuina ja harmaiden markkinoiden kautta levitettyinä. Monet suositut pelit olivat enemmän tai vähemmän uskollisia klooneja länsikoneiden peleistä, esimerkkeinä "Monkey Island", "Cybernoid" ja "Joe Blade". BK:lle on tehty myös jonkin verran demoja, ja se on yleensä ainakin sääntötasolla huomioitu venäläisissä demotapahtumissa. Spectrum-kloonit ovat kuitenkin mikrotietokoneharrastajiden keskuudessa huomattavasti suositumpia kuin BK:t.


title: Kumpupilvi

text: Kumpupilvi ("Cumulus, Cu") on kumpumainen alapilvi. Kaikkein pienimmät kumpupilvet ovat valkeita hattaroita, suuret tummia möykkyjä. Alkuvaiheessaan pienet kumpupilvet ovat kauniin ilman pilviä, mutta ne voivat kasvaa ja kehittyä kuuro- ja ukkospilviksi asti.


title: Kumpupilvi

text: Kumpupilvet ovat yleensä erillään toisistaan. Korkealla olevien kumpupilvien alapinta on tasainen ja yläpuoli kukkakaalimaisen kumpuileva. Kuivalla ja lämpimällä ilmalla kumpupilvet voivat nousta lähes kolmen kilometrin korkeuteen. Kosteassa tropiikissa niiden alapinta voi olla vain noin 500 metrin korkeudessa.


title: Kumpupilvi

text: Kumpupilviä muodostuu yleisimmin aamuisin ja aamupäivisin, kun Auringon lämmittämä ilma alkaa kohota. Kumpupilviä syntyy tiheään muutaman sadan metrin korkeudella pieninä kokkareisina hattaroina. Kumpupilvet kasvavat, muuttuvat ja hajoavat nopeasti.


title: Kumpupilvi

text: Kumpupilvet ovat kesällä aluksi matalia kauniin ilman pilviä ("Cumulus humilis"). Kun kumpupilvi pullistuu korkeammaksi, siitä tulee keskikokoinen kumpupilvi ("Cumulus mediocris"), joka kuivan korkeapaineen aikana haihtuu illan kuluessa. Kosteammalla ilmalla kumpupilvi jatkaa kasvuaan, ja siitä voi alkaa tulla sadetta myös kesäaikaan. Se voi muuttua ensin korkeaksi pullistuneeksi ("Cumulus congestus") tai vallinharjamaiseksi kumpupilveksi ("Cumulus castellanus"), ja lopulta kuuropilveksi ja ukkospilveksi.


title: Kumpupilvi

text: Jos alemmassa ilmakehässä on vakaa ilmakerros, kumpupilvet voivat runsastua ja yhdistyä kumpukerrospilveksi. Otollisissa oloissa yhdensuuntainen tuuli, kumpupilviin liittyvät nousuvirtaukset ja niiden välissä olevat kompensoivat laskuliikkeet voivat muodostaa pitkittäissuuntaan pyöriviä rullapyörteitä, jotka näkyvät pilvijonoina kunkin rullan harjalla. Toisinaan tilannetta voimistaa rullien yläreunan yläpuolelle osunut inversiokerros.


title: PPC

text: PPC voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kuuropilvi

text: Kuuropilvi eli ukkospilvi (Cumulonimbus) on erittäin korkea, monesti tornimainen ja jopa yli 10 kilometrin korkeuteen ulottuva kumpupilvi. Se sataa kuuroittaista rankkasadetta, rakeita ja monesti, joskaan ei aina, ukkostaa.


title: Kuuropilvi

text: Kuuropilvi syntyy, kun kohoavan kumpupilven vesipisarat alkavat jäätyä.


title: Kuuropilvi

text: Sadekuurot ja ukkonen liittyvät aina epävakaaseen ilmakehään. Ukkonen vaatii suurempaa ilmakehän epävakaisuutta kuin pelkkä sadekuuro. Suomessa ilmakehä on epävakaisin heinäkuussa, joka on lämpimin kuukausi. Tällöin muodostuu monesti niin sanottuja iltapäiväkuuroja, joissa voi olla ukkosta mukana.


title: Kuuropilvi

text: Kuuropilvi näyttää kauempaa katsoen hohtavan valkealta auringon paisteessa, ja pilven yläosassa näkyy monesti kuituista alasimenmuotoista rakennetta. Kun pilvi tulee lähelle, sen varjoisa alaosa näyttää tummanharmaalta. Kuuropilvi on hyvin paksu ja pimentää takanaan olevan auringon valon.


title: Kuuropilvi

text: Monesti ukkospilven mustassa alaosassa nähdään pilven etenevässä osassa maahan päin roikkuva kieleke, vyörypilvi. Ukkospilven alla ja sivulla näkyy monesti nopeasti muotoaan muuttavia ja vauhdilla kulkevia repalepilviä, jotka kulkevat eri suuntaan kuin itse ukkospilvi ja muut taivaan pilvet. Tämä kannattaa huomata, jos arvailee, tuleeko ukkonen tai sade päälle.


title: Kuuropilvi

text: Ukkospilvestä voi Suomenkin oloissa syntyä joskus pieni pyörremyrsky, trombi.


title: Kuuropilvi

text: Ukkospilven alasimen alapuolella on joskus utaremaisia ulokkeita, utarepilviä ("Cumulus mammatus"), jotka osoittavat alaspäin. Ne syntyvät nousuvirtauksen kääntyessä laskuvirtaukseksi, kun nousuvirtaus heijastuu troposfäärin ylärajasta, tropopaussista. Tämä kertoo nousuvirtauksen voimasta. Utarepilvi ennustaa erityisen kovaa ukkosta tai esimerkiksi Yhdysvalloissa tornadoja.


title: Kuuropilvi

text: Talvella kuuropilvet ovat useimmiten matalia. Pääosin se johtuu siitä, että kylmä ilmakehä on kesäistä lämmintä vakaampi. Lisäksi troposfäärin yläraja on alempana kuin kesällä.Kuuro- ja/tai ukkospilven, cumulonimbuksen, kehitys alkaa pienestä pilvenhattarasta. Pilvenhattara syntyy, kun aurinko lämmittää maanpintaa, jossa on kosteaa ilmaa. Kostean ilman kupla, ”lämpökupla”, nousee ylöspäin ja saavuttaa tiivistymiskorkeuden. Tällöin ilmassa oleva vesihöyry alkaa tiivistyä vesipisaroiksi. Monet pienet pilvenhattarat häviävät äkkiä, mutta pilvi saattaa alkaa kasvaa paksuutta.


title: Kuuropilvi

text: Jos kumpupilvi kasvaa leveyttään korkeammaksi, se voi merkitä sään muutosta ja ukkosen alkua. Ukkospilvi käy läpi elinkaarensa 0,5–2 tunnissa ja kehittyy korkeaksi kuuro- tai ukkospilveksi muutamassa kymmenessä minuutissa. Ukkoseen viittaa suurten, terävärajaisten ja kukkakaalinmuotoisten pilvien ilmestyminen taivaalle. Niissä pilvissä on nopea nousuvirtaus, joka kohottaa kukkakaalia.


title: Kuuropilvi

text: Jääkiteiden muodostuminen pilvessä käynnistää sateen: Pienistä jääkiteistä tulee ytimiä, joihin tarttuu pieniä pilvipisaroita. Näin pisarat kasvavat suuriksi. Hyvin korkeisiin kuuropilviin syntyy rakeita, mikä muuttaa monesti pilven ukkospilveksi.


title: Kuuropilvi

text: Kun kumpupilven yläosa alkaa muuttua pehmeärajaiseksi, se on merkki pilven yläosan noususta korkeudelle, jossa lämpötila on noin -20 astetta. Tällöin pilvi saattaa jo ukkostaa ja sataa rakeita.


title: Kuuropilvi

text:
Pilveä aletaan kutsua cumulonimbus-nimellä, kun se alkaa sataa huomattavia määriä.
Viimeistään alasinpilvivaiheessa kumpupilvi sataa ja ukkostaa ja siihen on kehittynyt nouseva ja laskeva ilmavirtaus.


title: Kuuropilvi

text: Läheltä katsoen nuoren ukkospilven alaosa voi olla aurinkoisella säällä sinimusta, ja itse pilvi muistuttaa valtavaa vuorta. Kasvavassa ukkospilvessä on pelkkiä nousuvirtauksia. Nuorista ukkospilvistä kehittyy alasinpilviä, "Cumulonimbus incus", kun pilven nousuvirtaus törmää troposfäärin yläosaan ja leviää sivulle.


title: Kuuropilvi

text:
Kun ukkospilvi tulee päälle, laskeva ilmavirtaus alentaa lämpötilaa nopeasti. Lopulta noin parin tunnin kuluttua laskeva ilmavirtaus voimistuu ja ukkospilvi alkaa haihtua alaosastaan.
Pilven nouseva ilmavirtaus pysähtyy, ja laskevakin heikkenee lopulta. Sade heikkenee ja lakkaa, alasinpilvi ei enää jyrise.
Pilvi alkaa hajota alaosastaan, ja koko pilvestä tulee hieman sumuinen, epämääräinen ja kuituinen. Pilven alaosa haihtuu pois. Lopulta siitä tulee pelkkä untuvapilviläiskä, joka voi leijua tuntikausia taivaalla. Monesti ukkospilven alasin venyy pitkäksi laahukseksi ukkospilven kulkuradalle.


title: Sadekuuro

text: Sadekuuro on lyhytkestoinen, monesti rankka sade, joka tulee yleensä kuuro- tai ukkospilvestä ("Cumulonimbus"). Sadekuurot liittyvät monesti epävakaaseen säähän, jossa ilmakehän konvektio on voimakasta. Epävakaassa, konvektiivisessa ilmassa syntyy nopeita ilman nousuliikkeitä, jotka synnyttävät suuria, paksuja pilviä. Tyypillisessä epävakaassa säässä on alhaalla hyvin lämmintä, ylhäällä hyvin kylmää. Lämmin ilma pyrkii fysiikan lakien mukaan nousemaan ylös. Näin syntyy nousuvirtaus. Jos ilma on kosteaa, tiivistymiskorkeudelle syntyy pilviä. Konvektioon liittyvät nousuliikkeet voivat olla yli 10 m/s, kun taas laajoja pilvijärjestelmiä synnyttävät nousuliikkeet ovat tyypillisesti vain tuhannesosa tästä. Kesällä sadekuuro kehittyy monesti ukkoseksi ja voikin siksi ennakoida ukkosta.


title: Sadekuuro

text: Tyypillisen sadekuuron elinikä on puolesta tunnista muutamaan tuntiin, ja halkaisija puolesta kilometristä pariinkymmeneen kilometriin. Kuurot esiintyvät harvoin yksin, vaan otolliselle alueelle syntyy usean eri-ikäisen kuuron muodostama kuurosadealue. Säätiedotuksessa tätä kuvataan esimerkiksi ilmauksilla "paikoin sadekuuroja" tai "monin paikoin sadekuuroja".


title: Sadekuuro

text: Sadekuurossa tulee lämpimissä oloissa tyypillisesti varsin isopisaraista vesisadetta, joskus myös rakeita. Talvella niistä voi sataa räntää tai lunta. Tällöin puhutaan räntä- tai lumikuuroista. Voimakkaita sadekuuroja, joihin liittyy myös ukkosta, sanotaan joskus ukkoskuuroiksi.


title: Sadekuuro

text:
Sadekuuroja esiintyy jatkuvasti tropiikissa pasaatien kohtaamisvyöhykkeellä. Kylmätalvisella ilmastoalueella, kuten Suomessa, niitä syntyy talvella vähemmän kuin kesällä.
Sadekuurot liittyvät monesti kylmään rintamaan, okluusiorintamaan, matalan solaan ja ylämatalaan. Täyttyvä vanha matalapaine on sadekuuroille edullinen. Sadekuuroja esiintyy lämpimän ja kylmän rintaman välisessä kosteassa, helteisessä ilmamassassa ja myös kylmän rintaman jälkeen. Mantereille sadekuurot ovat yleisimpiä lämpimänä vuodenaikana iltapäivällä ja illalla, kun aurinko lämmittää maanpintaa voimakkaasti luoden epävakautta ilmakehään, mutta merillä ne esiintyvät tavallisemmin syksyllä yöllä ja aamulla, kun lämmin, kostea meri on ympäröivää ilmakehää lämpimämpi.


title: Sadekuuro

text: Iltapäiväkuurot esiintyvät yleensä kello 14 ja 17 välillä.


title: Sadekuuro

text: Säätutkassa sadekuurot näkyvät pieninä laikkuina.


title: Sadekuuro

text:
Koska kuurot ovat pienialaisia ja lyhytikäisiä, niiden osumista kuvataan joskus todennäköisyysprosenteilla tai todennäköisyyttä sanallisesti kuvaavilla ilmaisuilla.
Voidaan joko kertoa todennäköisyys, että tietylle paikalle osuu kuuro, tai kuinka iso osuus alueesta saa kuuron niskaansa.
Paikallisen todennäköisyyden sanotaan olevan pieni, kun se on 10–30 %, kohtalainen, kun se on 30–70 %, suuri, kun se on 70–90 % ja "yleisesti sadetta tai sadekuuroja" viittaa yli 90 prosentin todennäköisyyteen, että sellainen osuu kohdalle. Alueasteikolla taas "paikoin" vastaa noin 30 %:a alueesta, "monin paikoin" noin 70 %:a.


title: Alatroposfäärin suihkuvirtaus

text: Alatroposfäärin suihkuvirtaus on alle kilometrin korkeudessa havaittava voimakas (15–50 m/s) kapea-alainen voimakkaan tuulen alue. Se muistuttaa tropopaussin lähellä havaittavaa suihkuvirtausta, mutta on huomattavasti pienialaisempi ja lyhytkestoisempi ilmiö.


title: Alatroposfäärin suihkuvirtaus

text: Alatroposfäärin suihkuvirtaus on vaarallinen lentoliikenteelle, ja sen havaitseminen on vaikeaa: pienialainen ilmiö ei välttämättä osu radioluotausten verkkoon, ja toisaalta se on liian ylhäällä, jotta sitä nähtäisiin mastoilla tai muilla maanpintaan kiinnitetyillä tuulimittareilla. Usein se esiintyy sateettomassa säässä, joten säätutkastakaan ei ole paljon apua.


title: Alatroposfäärin suihkuvirtaus

text: Alatroposfäärin suihkuvirtauksille on kolme perussyytä: rintamaan liittyvä syöttövirtaus voi voimistua liki suihkuvirtaukseksi, samoin kuin orografia ja rinnetuulet voivat sopivan muotoisissa laaksoissa yhtyä suihkuvirtaukseksi. Kolmas tyyppi kulkee nimellä "yöllinen alatroposfäärin suihkuvirtaus", (). Alhaalla ilmakehässä oleva suihkuvirtaus esiintyy monesti selkeinä kesäöinä. Sen fysikaalinen synty on monimutkainen, ja liittyy kitkan vaikutuksen katkeamiseen inversiokerroksessa, ja toisaalta liikemäärän säilymiseen.


title: Kartta

text: Kartta on mittakaavan mukaisesti pienennetty ja merkeiltään selitetty piirroskuva tietystä alueesta. Sen avulla voidaan havainnollistaa paikkojen sijaintia toisiinsa nähden, reittejä, tai joitain paikallisesti sijoitettavia ominaisuuksia kuten väestötiheyksiä tai kasvillisuusvyöhykkeitä.


title: Kartta

text: Kartta on paikkatiedon visuaalinen esitys.


title: Kartta

text: Karttamerkit ovat pisteitä, viivoja ja erilaisia kuvioita, joiden koko, väritys ja muoto vaihtelevat. Merkit selitetään yleensä kartan reunassa selitteessä. Mustat pisteet kuvaavat usein kaupunkeja ja ympyröidyt tähdet pääkaupunkeja. Viivoilla kuvataan rajoja, teitä ja jokia. Vihreä väri kuvaa usein metsää, ruskea aavikkoa ja sininen vesistöä. Joissain kartoissa on korkeuskäyriä, jotka kuvaavat korkeuseroja ja pinnanmuotoja. Korkeuseroja voidaan kuvata myös väreillä niin että vihreä edustaa matalaa ja ruskea korkeaa kohtaa.


title: Kartta

text: Pituus- ja leveyspiirit näkyvät kartalla pysty- ja vaakaviivoina sekä kartan reunaan merkittyinä astelukuina. Kartoissa on usein pohjoisnuoli, joka osoittaa, missä suunnassa pohjoinen on.


title: Kartta

text: Varsinkin suurimittakaavaisissa kartoissa voi olla sijaintia osoittamassa koordinaattiruudukko, jossa pohjois- ja eteläkoordinaatit ilmaistaan muulla tavoin kuin suoraan pituus- ja leveysasteina. Kartan jakavat ruudut nimetään usein koordinaattikirjaimen ja numeron yhdistelminä, kuten B4. Tämä helpottaa paikkojen löytämistä kartan hakemiston avulla, johon koordinaatit on merkitty paikannimien yhteyteen.


title: Kartta

text: Muita yleisiä merkkejä kartoissa ovat mittakaavajana, otsikko, tekijä, päiväys ja lähdetiedot.


title: Kartta

text: Mittakaava on kartan pienennyssuhde, kartalta mitatun ja maastossa todellisen matkan välinen suhde. Jos kartan mittakaava on esimerkiksi 1:10 000, yksi senttimetri kartalla on maastossa 100 metriä. Karttoihin on usen piirretty mittakaavajana osoittamaan suoraan minkä pituiseksi matka on kuvattu kartalla.


title: Kartta

text: Maailmankartta on yleensä kaksiulotteinen esitys maapallon pinnasta, mutta koska maa on likimain pallon muotoinen, vaatii maapallon pinnan esittäminen kaksiulotteisella tasolla jonkin karttaprojektion käyttöä niin, että pallon muotoisen maapallon pinta saadaan kulloinkin käytettyjen sääntöjen mukaisesti projisoitua kaksiulotteiselle tasolle. Karttaprojektioita on eri tarkoituksiin lukuisia erilaisia. Esimerkiksi merenkulussa on käytetty paljon Mercatorin projektiota, jossa pituuspiirit ovat aina pystysuoria ja leveyspiirit aina vaakasuoria.


title: Kartta

text: Karttojen tuotanto ja jakelu on muuttunut tietotekniikan ja tietoliikenteen kehittyessä paikkatiedon käsittelyksi ja digitaaliseksi tiedonsiirroksi. Digitaalisessa paikkatietomuodossa oleva kartta voi pelkän karttakuvan ohella sisältää myös tietoa karttakohteiden ominaisuuksista ja niiden välisistä suhteista. Digitaalista paikkatietoa on mahdollista tarkastella joustavasti esimerkiksi tietokoneessa tai matkapuhelimessa tai satelliittipaikantimessa tai internetissä toimivissa karttapalveluissa. Maailmanlaajuisia karttapalveluita ovat esimerkiksi Google Maps ja Google Earth. Esimerkkejä paikallisemmista karttapalveluista ovat eri maiden viranomaisten kansalliset karttapalvelut, alueelliset karttapalvelut eri aluetasoilla, kaupalliset maanlaajuiset opaskarttapalvelut ja eri maiden viranomaisten karttapalvelut omilta toimialoiltaan.


title: Kartta

text: Pelkän karttakuvan katselun lisäksi paikkatiedon avulla voi paikkatiedosta, ohjelmista ja laitteista koostuvissa paikkatietojärjestelmissä tai rajatummin yksittäisissä laitteissa ja sovelluksissa myös suorittaa monimutkaisia tehtäviä, kuten esimerkiksi navigaattoreissa tai internetin reittikarttapalveluissa tai tietokoneisiin tai muihin laitteisiin saatavilla olevissa reittikarttasovelluksissa mahdollinen lyhimmän reitin määritys kahden pisteen välille. Monipuolisempaa paikkatiedon käsittelyä ja esittämistä varten ovat erityiset paikkatieto-ohjelmat, joita on saatavilla sekä kaupallisina sovelluksina että avoimen lähdekoodin ohjelmina. Avointa lähdekoodia käyttäviin, maksutta saatavissa oleviin paikkatieto-ohjelmiin kuuluu muun muassa Quantum GIS.


title: Kartta

text: Digitaalisia karttoja voi tuottaa itsekin muun muassa OpenStreetMap-hankkeessa matkapuhelimissa ja satelliittipaikantimissa käytettäviksi paikantimien tallentamien jälkien () ja reittipisteitten () avulla. Jälkien ja reittipisteiden avulla laaditaan tiedosto, joka on haluttaessa mahdollista lähettää tietokonepalvelimille kaikkien käyttöön. Suosittuja ohjelmia kartoittamista vasten ovat Merkaartor ja java-pohjainen JOSM.


title: Kartta

text: Varhaisimpia maantieteellisiä karttoja laativat muinaiset egyptiläiset, babylonialaiset ja foinikialaiset. Vanhin tunnettu kartta on babylonialainen savitaulukartta noin vuodelta 2500 eaa.


title: Kartta

text: Pohjan tieteelliselle kartografialle loi kreikkalainen Eratosthenes (n. 276–194 eaa.) ottamalla käyttöön pituus- ja leveyspiirit sekä arvioimalla maapallon ympärysmitan.


title: Kartta

text: Suomen nykyistä aluetta on kuvattu pohjoista Eurooppaa esittävissä kartoissa jo kauan ennen kuin alue vakiintui poliittisesti ja kulttuurillisesti. Tunnetuimpia varhaisia karttoja ovat Jacob Zieglerin 1532, Olaus Magnuksen ("Carta marina") 1539 ja Gerhardus Mercatorin 1595 kartat sekä Andreas Bureuksen kartta 1626. Suomen Maantieteellisen Seuran julkaisema Suomen kartasto ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1899. Myöhemmin siitä on toimitettu viisi uutta laitosta, viimeksi kuudes laitos 1999.


title: Kartta

text: Painettuja karttoja Suomesta julkaisevat 2000-luvulla mm. Maanmittauslaitos, Merenkulkulaitos, Geologian tutkimuskeskus, kunnat ja kaupungit sekä yksityiset kartantuottajat, joista suurin on nykyään Affectoon kuuluva Karttakeskus. Maanmittauslaitoksen painettuja karttoja ovat peruskartta, maastokartta ja yleiskartta. Yleiskartoissa on suuri mittakaava ja niistä näkee pääasiassa alueita ja ainakin keskeisiä teitä. Niitä on julkaistu mittakaavoissa 1:500 000 ja 1:400 000. Maastokartta on yleiskarttaa tarkempi. Peruskarttoja painetaan 1:25 000 mittakaavassa.


title: Kartta

text: Internetissä olevia karttapalveluita ovat muun muassa Maanmittauslaitoksen karttapaikka, kansallinen paikkatietoportaali Paikkatietoikkuna ja Geologian tutkimuskeskuksen Geokartta.


title: Fagerholmin I hallitus

text: Fagerholmin I hallitus oli Suomen tasavallan 32. hallitus. Se oli SDP:n vähemmistöhallitus, jolle kertyi 597 hallituspäivää. Hallitus toimi 29. heinäkuuta 1948 - 17. maaliskuuta 1950.


title: Fagerholmin I hallitus

text: Presidentti J. K. Paasikivi oli kevään 1948 tapahtumien ja varsinkin vallankaappaushuhujen perusteella menettänyt luottamuksensa kommunisteihin ja kansandemokraatteihin. Heinäkuun alussa 1948 pidetyissä eduskuntavaaleissa SKDL kärsi tappion: puolueen ääniosuus laski kolme prosenttiyksikköä ja sen paikkaluku eduskunnassa väheni vuoden 1945 vaaleihin verrattuna 11:llä, mutta tosiasiassa 13:lla, koska kaksi sosialidemokraattia oli loikannut vaalikauden aikana kansandemokraatteihin. Paasikivi oli saanut tarpeekseen myös Pekkalan hallituksen sisäisestä hajanaisuudesta ja kommunistien ulkoparlamentaarisesta toiminnasta katumielenosoituksineen.


title: Fagerholmin I hallitus

text: Uusi eduskunta valitsi puhemiehekseen suurimman eduskuntaryhmän Maalaisliiton ehdokkaan, aikaisemman oikeusministerin Urho Kekkosen. Presidentti Paasikivi antoi edellisen eduskunnan puhemiehen Karl-August Fagerholmin tehtäväksi hallituksen muodostamisen vanhalle pohjalle sen vuoksi, että edellisen hallituksen pääpuolueet olivat eduskuntavaaleissa säilyttäneet entisen kannatuksensa. Niiden keskinäiset voimasuhteet olivat kuitenkin ratkaisevasti muuttuneet. Kommunistit lähtivät hallitusneuvotteluihin ikään kuin heidän asemansa olisi ollut yhtä vahva kuin Pekkalan hallituksen aikana eivätkä hyväksyneet SKDL:n aseman heikentämistä muiden ryhmien kaavailemalla tavalla. SKDL vaati itselleen entiseen tapaan myös keskeisiä ministerinsalkkuja. Kun Fagerholm ei halunnut muodostaa hallitusta Maalaisliiton kanssa ilman kansandemokraatteja, presidentti antoi hänelle tehtäväksi muodostaa sosialidemokraattinen vähemmistöhallitus. Tämän jälkeen Fagerholm kokosi hallituksensa yhden vuorokauden aikana. Uuden hallituksen ainoa ei-sosialidemokraattinen jäsen oli ulkoministerinä jatkanut Paasikiven luottomies Carl Enckell.


title: Fagerholmin I hallitus

text: Fagerholmin I hallituksen astuminen virkaan lopetti "vaaran vuosina" tunnetun aikakauden. Hallitukseen ei enää hyväksytty mukaan SKDL:n edustajia, jonka katsottiin Lännessä olevan merkki siitä, ettei Suomi enää ole kansandemokratian tiellä. Tämän seurauksena suhteet Yhdysvaltoihin kehittyivät ja Suomen luottokohtelu parani. Neuvostoliiton asenne Fagerholmin hallitukseen puolestaan oli viileä, mutta ei niin kielteinen kuin hallitus itse pelkäsi. Moskovan painostus kohdistui poliittisesti toisarvoisiin asioihin, muun muassa helsinkiläisten teatterien "neuvostovastaiseen" ohjelmistoon ja joidenkin ampumaseurojen toimintaan. Toisaalta sotakorvausten myöhästymissakot annettiin anteeksi ja vuoden 1948 lopulla solmittiin kauppasopimus tavalliseen tapaan. Tosin Moskovan radio ja Neuvostoliiton kirjailijaliiton lehti "Literaturnaja gazeta" katsoivat Fagerholmin hallituksen koostuvan "vuoden 1939 miehistä".


title: Fagerholmin I hallitus

text: Presidentti Paasikiven tukemana hallitus alkoi toimiin kommunistien ja heidän liittolaisiensa puhdistamiseksi yhteiskunnan johtopaikoilta. Näihin toimiin kuului kommunistien intressejä ajaneen Valpo IIn, eli valtiollisen poliisin lakkauttaminen ja sen korvaaminen Supolla.


title: Fagerholmin I hallitus

text: Fagerholmin hallituksen kaudella päästettiin ehdonalaiseen vapauteen sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä tuomitut entiset pääministerit Edwin Linkomies ja Jukka Rangell, entinen valtiovarainministeri Väinö Tanner sekä Suomen entinen Berliinin-lähettiläs Toivo Kivimäki heidän kärsittyään puolet saamistaan vankeustuomioista. Tasavallan presidentin esittelyssä toukokuussa 1949 armahdettiin presidentti Risto Ryti hänen vaikean sairautensa vuoksi sekä vapautettiin Linkomies, Rangell, Tanner ja Kivimäki tuomioiden jäljellä olleesta osasta.


title: Fagerholmin I hallitus

text: Hallitus toimi aluksi hyvässä taloudellisessa noususuhdanteessa. Sen turvin se pystyi purkamaan sodanaikaista säännöstelytaloutta: keväällä 1950 hallitus poisti palkkasäännöstelyn ja indeksiperiaatteen. Talouden käännyttyä laskuun vuonna 1949 hallitus oli kuitenkin ajautunut jo ongelmiin. Vientisuhdanteet heikentyivät ja työttömyys kasvoi. Osittain näiden taloudellisten vaikeuksien seurausta oli se, ettei hallitus kyennyt toteuttamaan kaikkia suunnittelemiaan sosiaaliuudistuksia.


title: Fagerholmin I hallitus

text: Tammikuun alussa 1950 eduskunnassa käytiin keskustelua palkkakysymyksestä. Porvaripuolueet pyysivät 3. tammikuuta 1950 puhemiestä kutsumaan koolle eduskunnan keskustelemaan asiasta. Seuraavana päivänä työnantajajärjestöt ilmoittivat vastustavansa palkkojen korotusta. Hallitus päätti kuitenkin 5. tammikuuta korottaa aikapalkkoja 7,5 % ja kumota samalla 3. lokakuuta 1947 päätetyn palkkasäännöstelyn. Päätös tuli voimaan 15. helmikuuta 1950. Hallitus sai 12. tammikuuta päätöksestä luottamuslauseen eduskunnalta äänin 90–69.


title: Fagerholmin I hallitus

text: Hallitus jätti eronpyyntönsä 1. maaliskuuta 1950.


title: Bungoma

text: Bungoma on kaupunki Keniassa. Se on noin 1 630 934 (toisen lähteen mukaan 1 375 063 asukkaan 2009), pinta-alaltaan 3 032,2 neliökilometrin (tai 3 593) laajuisen Bungoman piirikunnan keskus. Piirikunta rajoittuu lännessä Ugandaan. Ugandan rajalle on maanteitse noin 35 kilometriä Bungoman keskustasta. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan kaupungin väkiluku oli 55 867.


title: Bungoma

text: Kaupunki perustettiin 1900-luvun alkupuolella. Seudun tärkein elinkeino on maanviljely.


title: Konstantinos X Dukas

text: Konstantinos X Dukas (1006–1067) oli Bysantin keisari 1059–1067. Isaak Komnenoksen sairastuttua Konstantinoksesta tuli uusi keisari Mikael Pselloksen ansiosta.


title: Konstantinos X Dukas

text: Konstantinos oli naimisissa Mikael Keroulariosin veljentyttären Eudokia Makrembolitissan kanssa. Eudokialla ja Pselloksella oli suuri vaikutusvalta Kontantinokseen.


title: Konstantinos X Dukas

text: Konstantinos oli epäsuosittu Isaak Komnenoksen kannattajien parissa, ja he yrittivät murhata hänet vuonna 1060. Hän oli myös kansan epäsuosiossa, koska hän korotti verotusta, jotta voisi maksaa armeijan palkkoja.


title: Konstantinos X Dukas

text: Konstantinos menetti suurimmat osat Bysantin hallitsemasta Italiasta normanneille. Hän kärsi myös tappion Alp Arslania vastaan vuonna 1064.


title: Konstantinos X Dukas

text: Konstantinoksen terveys oli huono jo hänen päästessään valtaan, ja hän kuolikin melko pian, vuonna 1067. Hänen pojastaan Mikaelista tuli uusi keisari.


title: Annie Chapman

text: Annie Chapman (syyskuu 1841 – 8. syyskuuta 1888) on brittiläisen sarjamurhaaja Viiltäjä-Jackin toinen varmana pidetty uhri.


title: Annie Chapman

text: ”Dark Anniena” tunnettu nainen oli kuollessaan 47-vuotias, varaton ja fyysisesti heikkokuntoinen. Hänen arvioitu pituutensa oli viisi jalkaa eli 1,52 metriä; hän oli sinisilmäinen ja tummatukkainen.


title: Annie Chapman

text: Annie syntyi Eliza Ann Smithinä syyskuussa 1841. Hän oli avioliiton ulkopuolinen lapsi, jonka vanhemmat menivät naimisiin vasta 22. helmikuuta 1842.


title: Annie Chapman

text: Chapman meni naimisiin 1. toukokuuta 1869 ja sai kolme lasta:Perhe siirtyi maalle Berkshireen vuonna 1881. Emily Ruth kuoli meningiittiin 12 vuoden iässä. Tämä lienee ollut osasyynä pariskunnan alkoholisoitumiseen ja lopulta avioeroon. Äitinsä kuoleman aikaan rampa John asui laitoksessa. Annie Georginan väitetään karanneen sirkusseurueen matkaan ja olleen tuolloin Ranskassa.


title: Annie Chapman

text: Chapman siirtyi Lontooseen, jossa hän myöhemmin kohtasi surmaajansa. Hän eli alun perin yhdessä miehen kanssa, jolla kuitenkin oli alkoholiongelma ja joka kuoli pian ennenaikaisesti.


title: Annie Chapman

text: Chapmania vaivasi alkoholismi ja heikentynyt terveydentila. Osan rahoistaan hän sai prostituutiosta. Hän myös myi tekemiään käsitöitä (hyväksytty tulonansaitsemiskeino Viktorian ajan Englannissa) ja toimi entisen naapurinsa kylvettäjänä. Hänet nähtiin viimeisen kerran elossa ilmeisesti noin 5:30 aamulla 8. syyskuuta 1888. Ruumis löytyi puolisen tuntia myöhemmin.


title: Annie Chapman

text: Chapman haudattiin 14. syyskuuta, eikä hänen murhaajaansa tunnistettu saati saatu koskaan kiinni.


title: Elizabeth Stride

text: Elizabeth Stride (27. marraskuuta 1843 – 30. syyskuuta 1888), lisänimeltään "Pitkä Liz", oli Viiltäjä-Jackin kolmas varmana pidetty uhri.


title: Elizabeth Stride

text: Stride oli ruotsalainen. Hänen ristimänimensä oli Elisabeth Gustafsdotter, ja vanhemmat olivat maanviljelijä Gustaf Ericsson ja tämän vaimo Beata Carlsdotter. Stride otti käyttöön englantilaistetun nimensä muutettuaan Lontooseen vuonna 1866.


title: Elizabeth Stride

text: Stride aloitti prostituution jo 1860-luvulla. Hän sai hoitoa sukupuolitautiin ja sai kuolleena syntyneen tytön 21. huhtikuuta 1865.


title: Elizabeth Stride

text: Stride meni 7. maaliskuuta 1869 naimisiin John Thomas Striden kanssa, mutta suhde ilmeisesti rakoili ja päättyi lopulta eroon. Mies menehtyi 24. lokakuuta 1884.


title: Elizabeth Stride

text: Stride surmattiin syyskuussa 1888. Murhatyylissä esiintyi tiettyjä poikkeavuuksia Jackin muihin uhreihin verrattuna. Valtaosa tutkijoista tunnustaa Striden Viiltäjä-Jackin uhriksi, mutta eräiden teorioiden mukaan Elizabethin olisi murhannut hänen rakastajansa Michael Kidney.


title: Elizabeth Stride

text: Stride haudattiin 6. lokakuuta, eikä murhaajan henkilöllisyyttä ole selvitetty sen koommin.


title: Catherine Eddowes

text: Catherine "Kate" Eddowes (14. huhtikuuta 1842 – 30. syyskuuta 1888) oli Viiltäjä-Jackin neljäs ja toiseksi viimeinen varmana pidetty uhri. Hänen syntymätodistuksessaan ilmoitettu nimi on Catharine, mutta tätä kirjoitusmuotoa hän ei itse käyttänyt.


title: Catherine Eddowes

text: Eddowes syntyi Wolverhamptonissa. Hänen vanhempansa olivat George Eddowes ja Catherine Eddowes (o.s. Evans). Hänellä oli lisäksi kaksi siskoa.


title: Catherine Eddowes

text: Eddowesilla oli pitkäaikainen rakkaussuhde Thomas Conwayn kanssa, ja parilla oli kolme lasta:Naimisiin Eddowesin ja Conwayn ei kuitenkaan tiedetä koskaan menneen. Suhde tuli tiensä päähän vuonna 1880. Eddowes oli myöhempinä vuosinaan alkoholisti ja prostituoitu. Kuollessaan hän oli lisäksi munuaistaudin vaivaama.


title: Catherine Eddowes

text: Endowes kuoli aamuyöllä 30.9.1888. Hänet nähtiin viimeksi elossa noin kello 1.30, ja poliisi löysi hänet surmattuna hieman myöhemmin. Nainen haudattiin 8. lokakuuta, eikä hänen murhaajaansa tunnistettu sen koommin.


title: Mary Jane Kelly

text: Mary Jane Kelly (1863? – 9. marraskuuta 1888) oli Viiltäjä-Jackin viides ja viimeinen varmana pidetty uhri.


title: Mary Jane Kelly

text: Kellyn vaiheista tiedetään varsin vähän. Hän syntyi Limerickissä, Irlannissa, ja perhe muutti pian Walesiin. Hänen isänsä nimen uskotaan olleen John Kelly.


title: Mary Jane Kelly

text: Kelly oli noin vuodesta 1879 naimisissa Mr. Daviesin kanssa. Mies sai kuitenkin surmansa työtapaturmassa muutama vuosi myöhemmin.


title: Mary Jane Kelly

text: Kelly lähti Cardiffista Lontooseen 1884 ja vieraili välillä ilmeisesti myös Ranskassa palaten kuitenkin lopulta Lontooseen. Hän oli prostituoitu ja joutui sarjamurhaaja Viiltäjä-Jackin uhriksi marraskuussa 1888. Ruumis löydettiin pian kello 10:45 jälkeen aamupäivällä 9. marraskuuta.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irakin–Iranin sota käytiin 22. syyskuuta 1980 – 20. elokuuta 1988. Irakin johtaja Saddam Hussein aloitti sodan Irania vastaan, koska hän halusi vallata vallankumouksen heikentämältä Iranilta Khūzestānin öljykenttiä ja Shatt al-Arabin vesiväylän.


title: Irakin–Iranin sota

text: Kun Irak hyökkäsi vuonna 1980, se menestyi hyvin, mutta kahden vuoden kuluessa Iran pääsi niskan päälle. Sota pitkittyi vuosia kestäneeksi asemasodaksi, joka rasitti molempien maiden taloutta. Iranin johtaja ajatollah Khomeini halusi kostaa sodan aloittamisen. Iranille oli tyypillistä jalkaväkeä käyttävä sodankäyntitapa, kun taas Irakilla puolestaan oli enemmän käytössään raskasta kalustoa. Voimasuhteet olivat suunnilleen tasapuoliset sotakoneistojen erilaisuudesta huolimatta. Iranille sota oli uskonnollinen marttyyrien sota.


title: Irakin–Iranin sota

text: Sodassa käytiin ensimmäisen maailmansodan tapaan suuria maataisteluita jalkaväkijoukkojen välillä. Irak käytti ajoittain kemiallisia aseita ja Iran lapsisotilaita ihmisaaltohyökkäyksissään. Varsinkin heikommin aseistautuneen Iranin miestappiot olivat valtavat. Koska Irak oli pitkään alakynnessä taistelurintamalla, se koetti etsiä vastustajastaan heikkoa kohtaa. Niinpä se alkoi hyökätä vastustajansa kaupunkien ja tankkereiden kimppuun. Iran kosti tämän, ja pian oli käynnissä kaupunkien sota ja tankkerisota. Molemmat osapuolet upottivat toistensa alueelle purjehtivia ulkomaisia tankkereita. Tämän vuoksi Yhdysvallat alkoi suojella Kuwaitiin matkanneita tankkereita, mikä johti joihinkin yhteenottoihin Yhdysvaltain ja Iranin välillä. Sota loppui, kun Irak alkoi taas menestyä ja Iran oli heikentynyt. Irak ajautui sodan takia valtaviin velkoihin.


title: Irakin–Iranin sota

text:
Iranissa sotaa kutsutaan nimellä pakotettu sota (جنگ تحمیلی, jang-e-tahmīlī) tai pyhä puolustus (دفاع مقدس, defā'-e-moqqaddas).
Irakissa nimellä Saddāmin qādisiyyah (قادسيّة صدّام, qādisiyyat saddām), mikä viittaa historialliseen Qādisiyyahin taisteluun.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irak oli pitkään havitellut itselleen persialaisen Iranin arabien asuttamaa Khūzestānin provinssia. Khūzestānin olivat ottomaanit sen mielestä anastaneet Iranille. Niinpä 1960-luvulla Irak alkoi tukea Khūzestānissa itsenäisyysliikettä. Iran lietsoi Pohjois-Irakin kurdien kapinaliikkeitä antaen niille aseista vuonna 1974, jolloin oli suuri kurdikapina.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irakilla ja Iranilla oli myös kiistaa Shatt al-Arabin vesiväylän käytöstä. Ensimmäinen tätä koskeva sopimus oli tehty jo 1800-luvun puolivälissä, mutta sitä oli muutettu Irakille epäedulliseen suuntaan 1900-luvun alussa. Vuonna 1971 Iran valtasi erään kiistellyn alueen saaren.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iranin ja Irakin välit huononivat 1960-luvun lopussa baath-puolueen noustua valtaan Irakissa. 1970-luvulla sekä Irak ja Iran modernisoivat armeijaansa varustelukilvassa. Šaahin Iran osti aseita muun muassa Yhdysvalloista, Irak Neuvostoliitosta.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irakin–Iranin sodan yksi perimmäinen syy oli se, että maat riitelivät pitkään Shatt al-Arabin vesiväylän omistuksesta. Maat jakoivat sen kahtia vuoden 1975 sopimuksella. Iranissa tapahtui vuonna 1979 Iranin vallankumous, joka muutti maan šiialaisten uskonoppineiden johtamaksi islamilaiseksi tasavallaksi. Iranin johtaja ajatollah Khomeini halusi, että hänen mielestään sorretut šiialaiset nousisivat kapinaan arabimaissa. Khomeinin mielestä baath-puolueen johtama maallisesti hallittu Irak oli paha ja epäpyhä. Iran tukikin irakilaisten šiialaisten vastarintaliikettä, joka alkoi tehdä attentaatteja Irakin johtoa vastaan. Samoihin aikoihin Saddam Hussein kaappasi vallan Irakissa. Saddam pelkäsi šiiakapinaa tukevaa Khomeinia ja halusi syöstä tämän pois vallasta. Saddam halusi myös kumota heti tilaisuuden tullen Shatt al-Arabin vesiväylää koskevan sopimuksen, jota hän piti Irakia nöyryyttävänä, ja nousta lopulta koko arabimaailman johtoon. Saddamin ajatus siitä, että Iran oli vallankumouksen heikentämä, näytti todelta kevään 1980 pienissä rajataisteluissa. Hän halusi antaa Iranille opetuksen valtaamalla koko Shatt al Arabin ja Khūzestānin öljykenttiä. Saddam uskoi Khūzestānin arabien nousevan kapinaan Irania vastaan. Saddam ei kuitenkaan halunnut antaa armeijansa hyökätä Teheraniin asti, mutta uskoi sodan kaatavan Iranin hallituksen. Saddamin mielestä Iraniin kannatti hyökätä, kun maa oli islamilaisen vallankumouksen heikentämä; hän uskoi myös vallankumouksen tuhoutuvan ennen pitkää sisältäpäin. Lisäksi hän pyrki laajentamaan sotaa usuttamalla Iranin kansallisia vähemmistöjä nousemaan kapinaan Khomeinin hallintoa vastaan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irak epäonnistui yrityksessään lamauttaa Iranin ilmavoimat. Irak aloitti maahyökkäyksensä 22. syyskuuta 1980 etelässä. Irakilaiset etenivät nopeasti muutamana ensimmäisenä sotapäivänä kaikilla rintamilla. Iranin vallankumouskaartien vastarinta oli hajanaista ja heikkoa. Irakilaiset saapuivat lähelle Dezfulia, Ahvazia ja onnistuvat saartamaan Abadanin, mutta eivät tunkeutumaan itse kaupunkiin. Näin Irakin suunnitelma oli osin epäonnistunut. Irakilaiset joukot rikkoivat valtaamillaan alueilla ihmisoikeuksia. Iran sai kuitenkin armeijansa koottua ja iranilaisten vastarinta sitkistyi. Irakilaiset juuttuivat ankariin katutaisteluihin eivätkä onnistuneet valtaamaan tavoittelemiaan Iranin kaupunkeja Khuzestanissa. Khorramšahrin satamakaupungista taisteltiin katu kadulta valtavin tuhansien miesten tappioin, ja Irak onnistui valtaamaan sen. Irakilaiset eivät myöskään onnistuneet saamaan Khuzestanin arabeja kapinaan Iranin hallintoa vastaan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Toukokuussa 1981 iranilaiset valtasivat takaisin Abadanin ja ylittivät lokakuussa Karun-joen. Iran alkoi olla voitolla marraskuussa 1981, kun iranilaiset alkoivat järjestää suuria ihmisaaltohyökkäyksiä. Iranilaiset nuoret esimerkiksi alkoivat kävellä miinakentille ja konetuliaseiden ammuttaviksi. Iranilaiset etenivät vuoden 1981 lopussa ja keväällä 1982, samaan aikaan, kun tuhansia irakilaisia jäi sotavangeiksi. Tuolloin Irakin öljynvienti oli luhistumassa ja talous vaikeuksissa.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iranilaiset saivat haltuunsa suurin tappioin Khorramshahrin satamakaupungin toukokuussa vuonna 1982. Keväällä ja kesällä 1982, iranilaiset ajoivat irakilaiset melkein kokonaan pois maaperältään. Vuonna 1982 Khomeini päätti hyökätä kostoksi Irakin maaperälle, vaikka monet maltillisemmat hallituksen jäsenet vastustivatkin sotaa.


title: Irakin–Iranin sota

text:
Iranilaiset aikoivat hyökätä syvälle Irakiin eristämään pääasiassa maan toiseksi suurin kaupunki Basra muusta Irakista ja Bagdad merestä. Niinpä Iran aloitti valtavan ihmisaaltohyökkäyksen sarjan 13. heinäkuuta 1982, jolloin alkoi operaatio Ramadan, johon osallistui 50 000 vakinaisen armeijan joukoista ja noin 50 000 vallankumouskaartilaista.
Tällöin vallankumouskaartin ja Iranin armeijan hyökkäys mursi Irakin puolustuslinjan, mutta melko lähelle Basraa edenneet iranilaiset olivat irakilaisten pihdeissä. Irak aloitti vastahyökkäyksen suurin tappioin. Samalla Irakin vahvasti mekanisoitu armeija kuitenkin tuotti iranilaisille valtavat määrät kuolleita ja haavoittuneita. Iranilaisten oli pakko vetäytyä ääriasemistaan takaisin. Iranilaiset eivät onnistuneet hyökkäyksessään muun muassa puutteellisen aseistuksen, joukkojen koulutuksen, taktiikan ja ilmatuen takia. Irakilla oli taistelukentällä muun muassa konekiväärein ja ohjuksin aseistettuja helikoptereita, jotka olivat tehokkaita Iranin jalkaväkeä ja panssareita vastaan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iranin menestys ajoi Irakin puolustuskannalle, ja armeijan taistelumoraali oli huono. Irak oli vuonna 1982 romahduksen partaalla. Länsi alkoi tukea Irakia, koska pelkäsi Iranin vaikutusvallan kasvua. Niinpä Irakin asema koheni jonkin verran, ja vuonna 1984 mennessä sota oli vakiintunut tasapeliin, jossa Iran näytti olevan kuitenkin niskan päällä. Saddam järjesti kovalla kädellä muun muassa upseerien teloituksin armeijan uudelleen. Iran ja Irak ajautuivat asemasotaan, jossa yrittivät näännyttää toisensa. Iran ei saanut Irakin šiioja puolelleen, koska Saddam paransi heidän asemaansa Irakissa, ja Irakin shiiat olivat arabeja, eivät iranilaisia. Irakin puolella taisteli myös muun muassa jordanialaisia ja egyptiläisiä sotilaita.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iran halusi pitkään kaataa Saddamin ja vallata shiiojen alueella olevia pyhiä kaupunkeja . Niinpä Iran jatkoi ihmisaaltohyökkäyksiä muun muassa Aamunkoitto- ja Kerbala-nimisinä yleensä talvella. Iranin tekemissä ihmisaaltohyökkäyksissä oli mukana kymmeniätuhansia, monesti satojatuhansia usein kouluttamattomia vallankumouskaartilaisia ja kansanarmeijan sotilaita. Ihmisaaltoon osallistuvalla saattoi olla aseenaan vain nuija, koraani tai kiviä. Iranilaiset saattoivat vallata ilman tuliaseita ryhminä irakilaisen panssarin nyrkein ja puukoin. Iranin armeija oli pääosin melko vanhanaikainen, vaikka sillä oli jonkin verran lentokoneita ja panssareita. Iranilla oli pulaa nimenomaan tykistöstä, jota tarvittiin hyökkäyksissä panssareiden ja jalkaväen tukemiseen.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iranin hyökkäykset kilpistyivät yleensä Irakin tykistön, kranaatinheitinten, panssareiden ja helikoptereiden tulitukseen. Irak alkoi enenevissä määrin käyttää kemiallisia aseita ihmisaaltoja vastaan. Alussa Irak käytti kyynelkaasua, myöhemmin tappavia kaasuja.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iran menestyi kuitenkin joissain hyökkäyksissään ja valtasi onnistuneesti Faon niemimaan vuoden 1986 alussa ja onnistui torjumaan Irakin vastahyökkäykset vuoteen 1988 asti.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irak rakensi sodan aikana vahvoja linnoitteita pitkin koko rintamaa, muun muassa Basran ympärille 30 kilometriä pitkän ja 1 800 metriä leveän vesialtaan. Tämän ympärillä oli bunkkereita, miinakenttiä, piikkilankaa sekä tankkien ja tykistön tuliasemia. Suurhyökkäysten lisäksi molemmat tekivät pienempiä häirintähyökkäyksiä vastustajan asemiin.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iran ei onnistunut tekemään merkittäviä aluevaltauksia suurhyökkäyksissään. Nämä suurhyökkäykset rasittivat silti maan taloutta ja pitivät Irakissa yllä pelkoa puolustuksen luhistumisesta. Shiiapapiston hallitsemassa Iranissa annettiin ymmärtää että sota oli pyhä ”marttyyrien sota”. Molemmat sodan osapuolet julistivat pitkään nopeaa voittoa. Yleensä molempien maiden uutistoimistot ilmoittivat vihollisten tappiot, mutteivät omia.


title: Irakin–Iranin sota

text: Molemmilla sodan osapuolilla oli ulkomaisia tukijoita, jotka myivät sotilaille aseita. Kummassakaan maassa ei ollut merkittävää raskasta teollisuutta, joka olisi kyennyt tuottamaan esimerkiksi panssarivaunuja tai lentokoneita. Irak osti aseita sodan aikana muun muassa Neuvostoliitosta ja Ranskasta. Yhdysvallat alkoi sodan aikana tukea Irakia sen takia, että pelkäsi Iranin vaikutuksen leviämistä. Niin pelkäsivät Persianlahden öljynviejätkin, jotka vuodesta 1981 tukivat Irakia rahallisesti. Iran osti aseita lähinnä Kiinasta. Se kuitenkin osti yhteen aikaan aseita myös Yhdysvalloista, joka tuki enemmän Irania. Tämä aiheutti Iran-Contra-skandaalin. Yhdistynyt kuningaskunta tuki Irakia.


title: Irakin–Iranin sota

text: Yllättäen Israel tuki sionismin vihollista Irania, koska piti Irakia pahempana uhkana itselleen. Sodan edetessä Iran pyrki lähentymään Neuvostoliittoa. Yhdysvallat ja Neuvostoliitto eivät sotaan puuttuneet, koska se tasaväkisenä ja jatkuvana heikensi molempia osapuolia ja näin esimerkiksi Yhdysvaltain kannalta katsoen loppujen lopuksi vakautti aluetta. Yhdysvallat ja Israel eivät halunneet kummankaan osapuolen voittavan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iran käytti myös 9–16-vuotiaita Basijin lapsisotilaita osin sen takia, että suuri osa maan väestöstä oli lapsia. Lapsia ei ollut taisteluissa siksi, että Iranilla olisi ollut pulaa täysi-ikäisistä miehistä.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iranin hallinto salli lapsimarttyyrien käytön sodassa. Mullahit kiertelivät eri puolilla Irania kouluissa ja kylissä. ja sotaan värväytymiseen innostavaa uskonnollista propagandaa esitettiin Iranin tiedotusvälineissä. Ajatuksena oli, että pyhässä sodassa kuollut pääsi Koraanin mukaisesti paratiisiin. Eräs vangiksi jäänyt lapsisotilas kertoi, että kylään oli saapunut mullah, joka sanoi, että jokaisesta perheestä oli luovutettava yksi Jumalan soturi. Lapset uskoivat taistelevansa siionisteja, eivät Irakia vastaan, ja että armeija oli matkalla Jerusalemiin. Sotaan menneiden lasten tausta oli usein työväenluokkainen ja he saattoivat joskus karata vanhempien tietämättä sotaan. Eräiden epävirallisten tietojen mukaan noin kymmenvuotiaiden lasten lähettäminen rintamalle lopetettiin, mutta sitten kutsuttiin kokonaisia murrosikäisiä koululuokkia ”vapaaehtoiseen” asepalveluun.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iran kiisti useaan otteeseen lapsisotilaiden käytön vastoin kansainvälisiä sopimuksia, mutta silminnäkijähavainnot, valokuvaajat ja Iranin omakin lehdistö kertoo toista, samoin Irakin vangiksi jääneet lapsisotilaat. Myös vuonna 1984 Punaisen ristin kokouksessa Iranin edustajat toisaalta kiistivät lapsisotilaat, toisaalta mainitsivat että lapsia on vaikea estää sotaan osallistumasta.


title: Irakin–Iranin sota

text: Lapset ja varhaisnuoret halusivat saamansa koulutuksen jälkeen surmata itsensä taistelukentällä ja päästä näin paratiisiin.


title: Irakin–Iranin sota

text: Lapselle saatettiin antaa esimerkiksi kivääri ja 20 patruunaa. Vastoin yleistä luuloa, lapsilla ei ollut kaulassaan muovinauhaan sidottua paratiisin avainta joka kertoman mukaan saattoi olla puuta tai kullattua kartonkia. Lapsisotilailla oli kuitenkin otsallaan punainen panta, joka oli marttyyrin tunnus ja kaulassaan tuntolevy.


title: Irakin–Iranin sota

text: Vaikka lapset eivät olleetkaan hyviä sotilaita, heidän avullaan voitiin puhdistaa etenemistie miinoista. Lapset harhauttivat vihollista kohdistamalla huomion itseensä. Lapset myös hämmensivät tarkka-ampujat hetkeksi, jolloin he saattoivat vallata panssarin tai saattoivat tehdä itsemurhahyökkäyksen. Lapset saattoivat estää irakilaisten tankkien etenemisen. Lapset räjäyttivät edetessään tarkoituksella miinat pois surmaten itsensä. Useimmat lapset kuolivat irakilaisten konekiväärituleen. Hyökkäysjärjestys oli tämä: ensin lapset ja nuoret vapaaehtoiset, sitten vallankumouskaartin aallot ja lopuksi vakinainen armeija miehitti vallatun alueen.Suomen kuvalehti 1982, numero 33, s. 43 Näin Iranin armeija minimoi varsinaisten joukkojensa tappioita. Jotkut lapsisotilaat selvisivät uskonnollisen fanatismin innoittamista itsemurhahyökkäyksistä hengissä, ja irakilaiset hoitivat heitä. Monet lapset kieltäytyivät lääkäreiden avusta, ja soimasivat itseään siitä etteivät olleet päässeet paratiisiin.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irak vastasi Iranin ihmisaaltohyökkäyksiin kemiallisin asein, vaikka olikin allekirjoittanut niiden käytön kieltävän Geneven sopimuksen. Eräiden tietojen mukaan Irak käytti operaatio Ramadanissa kyynelkaasua. Taistelukaasut olivat tehokkaita hyökkääviä sotilastihentymiä vastaan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iran ilmoitti Irakin käyttävän kemiallisia pommeja Susangerdia vastaan marraskuussa 1980. Irak kehitti sodan edetessä kyvyn tuottaa taistelukaasuja muun muassa monien länsimaalaisten yritysten turvin. Apua kemiallisten aseiden tuotantoon tuli Irakiin Länsi-Saksasta, Ranskasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Yhdysvalloista sekä monesta muusta maasta. Alussa Irak osti suuria määriä taistelukaasujen tuotantoon tarvittavia aineita ulkomailta, mutta hankki ja kehitti myöhemmin kyvyn tuottaa niitä itse. Irak käytti suuremmassa mitassa kemiallisia aseita ensi kertaa Haj Omranissa heinä–elokuussa 1983 Iranin operaatio Aamunkoitto 2:ta vastaan vaatimattomin menestyksin. Tällöin irakilaiset ampuivat ilmaa raskaampaa sinappikaasua vuoren huipulle, josta kaasu valui hyökkäävien iranilaisten päälle.


title: Irakin–Iranin sota

text:
Tukholman kansainvälinen rauhantutkimusinstituutti (SIPRI) huomasi kemialliset aseet vuonna 1984, jolloin Irak oli alkanut käyttää niitä laajemmin.
YK:n pääsihteeri mainitsi Irakin kemialliset aseet maaliskuussa 1986. YK:n mukaan ne olivat tappaneet 10 000 henkeä ja niiden käyttö oli muuttunut voimaperäisemmäksi sitten vuoden 1984. Suurin iranilaisia vastaan tehty yksittäinen kaasuaseen käyttö lienee liittynyt helmikuussa 1986 käytyihin Faon niemimaan taisteluihin, joissa irakilaiset tappoivat sinappikaasulla ja tabunilla 8 000–10 000 iranilaista. Kaksi kolmannesta Irakin sodassa käyttämistä taistelukaasuista käytettiin sodan viimeisenä 1,5 vuotena.


title: Irakin–Iranin sota

text: Loppujen lopuksi irakilaisten käyttämiin kaasuihin kuoli ehkä 100 000 Iranin sotilasta. Arviolta 5 % iranilaisista kaatuneista kuoli tuskallisesti sinappikaasuun ja sariiniin, jotka tappoivat luultavasti vahingossa myös irakilaisiakin. Irak käytti myös hermokaasuja. Irak käytti iranilaisia siviilejä vastaan lentokonein ja ohjuksin kuljetettavia kaasuaseita. Hieman ennen sodan loppua vuonna 1988 Irakin armeija kaasutti hengiltä tuhansia kurdisiviilejä Halabjan kylässä.


title: Irakin–Iranin sota

text:
Sodan pitkittyminen johtui lähinnä Iranin johtajan Khomeinin halusta kostaa hyökkäys Saddamille. Iran vaati ehtona rauhalle Irakilta suuria sotakorvauksia ja Saddamin vallasta poistamista ja tuomitsemista sotasyyllisenä.
Ensimmäisen vuoden aikana olisi ollut hyvä mahdollisuus sodan loppumiselle, Iran valtasi takaisin kaikki kaupungit joita se oli menettänyt ja irakilaiset sotilaat Iranissa oltiin tapettu, vangittu ja osa oli karannut Irakiin, tässä vaiheessa YK tuli ja antoi ehdotuksen että muut arabimaat korvaisi Irakin puolesta Iranille ja auttaisivat rakentamaan Khūzestānin uusiksi, mutta Khomeini ei hyväksynyt tarjousta ja päätti hyökätä Irakiin ja kaataa Saddam vallasta, Khomeini luuli että Iran pystyisi helposti valtamaan Irakin kun se näki kuinka nopeasti Iran valloitti takaisin Khūzestānin. Näin ei kuitenkaan käynyt eikä Iran kaatanut Saddamia, Iranille tuli vain enemmän tappioita.
Pitkää sotaa piti yllä se, että molemmat osapuolet olivat sotilaallisesti tasavahvoja: Irakilla oli enemmän aseita, Iranilla sotilaita. Se että muut maat myivät aseita sotijamaihin, joissa ei ollut merkittävää raskasaseteollisuutta, pitkitti myös sotaa. Irak olisi halunnut rauhaa jo 1982, kun Saddam huomasi sodan kääntyneen tappiolliseksi. Khomeinin sotahalua lienee selittänyt eniten kiihkeä uskonnollisuus. Khomeinin mielestä sota teki vallankumouksesta täydellisen. Iranilaisten johtajien mukaan maa pyrki valtaamaan muun muassa pyhän kaupungin Kerbalan ja pyrkivän jopa Jerusalemiin asti. Iranin sotahalun syyksi on väitetty muun muassa sitä, että maan vallankumousjohtajat Khomeini ja Rafsanjani halusivat kiinnittää kansan huomion maan sisäisistä ongelmista ulkoiseen viholliseen, ettei kansa nousisi vallankumoushallitusta vastaan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Molemmat sodan osapuolet tukivat vihollisen alueella toimivaa sissiliikettä. Irak tuki sodan alussa Khuzestanissa toimivaa MEK:iä, minkä toiminnan iranilaiset kukistivat kovalla kädellä vuosina kesäkuussa 1981 - syyskuussa 1982 ja lopullisesti sodan lopussa. Samoihin aikoihin Irakin kurdit alkoivat joissain kaupungeissa taistella Irakin hallitusta vastaan. Turkin armeija toimi Irakin hallituksen luvalla hävittäen kurdipuolue KDP:n tukikohtia jo vuonna 1983, ja lokakuussa Irakin ulkoministeri Tariq Aziz matkusti Turkkiin neuvotellakseen kurdien vastaisista toimista. Toisaalta Saddam yritti neuvotella kurdialueen eteläosaa hallinneen Jalil Talabanin johtaman PUK:n kanssa. Loppujen lopuksi vuonna 1985 kaikki kurdit kääntyivät Saddamia vastaan, ja saivat aseita Iranista, Syyriasta ja Libyasta. Pohjoisessa toimi myös shiiojen al Daawa. Vuonna 1987 Iran ja kurdit toimivat irakilaisia vastaan yhdessä.


title: Irakin–Iranin sota

text:
Sotivat osapuolet pyrkivät haittaamaan toistensa taloutta. Maasotarintamilla alakynteen joutunut Irak pyrki lisäämään sodan kohteeksi Iranin teollisuuden. Vuonna 1985 molemmat osapuolet alkoivat pommittaa toistensa kaupunkeja ja tehtaita. Irak iski ilmasta käsin 5. maaliskuuta 1985 Ahvazin terästehtaaseen ja Bushehrin ydinvoimalaan, mikä oli Iranin mielestä kesäkuussa 1984 annetun YK:n päätöslauselman vastaista. Iran tulitti kostoksi jatkuvasti Basraa, minkä Irak kosti Isfahanin pommituksella.
Iranin lentokoneet pommittivat Bagdadin esikaupunkeja 11. toukokuuta, minkä Irak kosti ilmaiskuilla kuuteentoista iranilaiseen kaupunkiin. Sekä Irakissa että Iranissa räjähti ainakin yksi terroristin asettama pommi. Kaiken lisäksi Irak uhkasi hyökätä Iranin ilmatilassa siviili-ilmailua vastaan. Iran vastasi tähän ampumalla Scud-B-ohjuksen Kirkukiin. Kun Irak vastasi tähän Teheranin pommituksilla, Iran ampui neljä Scud-B:tä Bagdadiin. Irak ei ilmaiskuillaan onnistunut heikentämään iranilaisten moraalia ja nostamaan näitä kapinaan Khomeinia vastaan sodan lopettamiseksi.


title: Irakin–Iranin sota

text: Elo–marraskuussa 1985 Irak hyökkäsi Khargin saaren öljynjalostamoa vastaan turhaan 44 kertaa. Iranin vastavetona olivat ilma- ja ohjushyökkäykset Irakin kaupunkeihin. Iran alkoi tästä lähin säännöllisemmin pysäyttää Persianlahdella Irakiin meneviä laivoja, ja etsiä sotatarvikkeita niistä.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irak uusi kaupunkisodan 1986, koska sillä oli silloin ilmaherruus. Irak keskeytti hyökkäykset helmikuussa 1987. Kaupunkisota alkoi taas voimakkaana, kun molemmat tulittivat toistensa kaupunkeja raketein maaliskuussa 1988. Kohteiksi joutuivat varsinkin maiden pääkaupungit Teheran ja Bagdad sekä ensi kertaa Qomin pyhä kaupunki. Teheranissa kansa osoitti mieltään Neuvostoliittoa vastaan, joka oli toimittanut Irakille raketteja. Mielenosoittajat koettivat murtautua Neuvostoliiton suurlähetystöön, minkä poliisi onnistui vaivoin estämään.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irak alkoi vuonna 1981 hyökätä iranilaisia kauppalaivoja vastaan niiden kotisatamien lähellä. Se teki hyökkäykset ranskalaisvalmisteisin Exocet-ohjuksin, jotka laukaistiin hävittäjistä tai helikoptereista. Irak pyrki vuonna 1984 painostamaan Irania rauhaan. Vuonna 1984 Irak alkoi hyökätä paljon useammin ja laajemmalla alueella muun muassa Khargin öljyterminaalista lähteviä iranilaisia laivoja vastaan, ja Iran alkoi vastata omilla iskuillaan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Tällöin tankkerisota käynnistyi täyteen laajuuteensa. Laivoista valui mereen öljyä, ja vieraiden maiden merimiehiä kuoli.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iran alkoi hyökkäillä vuonna 1984 myös Saudi-Arabian ja Kuwaitin tankkereiden kimppuun. Irak pyrki vuonna 1985 tuhoamaan kymmenittäin tehdyillä ilmaiskuilla Khargin öljyterminaalin. Irakin oma öljy kulki pääosin öljyputkien kautta, joten sitä eivät Iranin hyökkäykset niin paljoa häirinneet. Iran uhkasi moneen kertaan Hormuzin salmen sulkemisella, mikä olisi katkaissut muun maailman kannalta erittäin tärkeän Persianlahden öljynviennin. Vaikka Irak teki enemmän tankkeri-iskuja kuin Iran, länsimaat alkoivat enemmän pelätä Iranin tekemiä iskuja, koska se hyökkäsi myös muiden kuin Irakin laivojen kimppuun. Irak iski voimalla Khargin öljynjalostamoa vastaan, ajaen öljysataman Sirrin ja Larakin saarille, mihin Irak myös iski. Vuonna 1986 Persianlahdella hyökättiin 111 puolueetonta laivaa vastaan. Myös Irak hyökkäsi 1986–1987 konservatiivisten arabimaiden tankkereiden kimppuun. Irakilainen lentäjä ampui maaliskuussa 1987 vahingossa Yhdysvaltain fregattia USS Starkia tappaen kymmeniä yhdysvaltalaisia sotilaita. Tähän kohdistuneena vastareaktiona Yhdysvallat syyttikin tankkerisodasta Irania, ei Irakia. Tankkerihyökkäyksiä eniten pelkäävä Kuwait pyysi Yhdysvalloilta, että sen tankkerit purjehtisivat Yhdysvaltain lipun alla ja että Yhdysvallat suojelisi sen tankkereita. Tähän Yhdysvallat suostui ja lähetti sotalaivojaan tankkereita saattamaan. Myös Neuvostoliiton, Iso-Britannian, Ranskan ja Italian sotalaivat liikkuivat Persianlahdella. Neuvostoliitto piti Iranin tavoin Yhdysvaltain läsnäoloa Persianlahdella provokaationa, mutta toisaalta julisti alkavansa suojella kauppalaivoja tarpeen vaatiessa. Iran uhkaili Yhdysvaltoja. Eniten kauppalaivaliikenteelle oli ongelmia Iranin aseistetuista pikaveneistä ja maan Persianlahteen laskemista miinoista, jotka vaurioittivat ja upottivat monia laivoja vuodessa. Iran myös hyökkäili noin 80 kilometriä kantavin Silkworm-ohjuksin Yhdysvaltain lipun alla purjehtivia tankkereita vastaan. Yhdysvallat vastasi tähän laivasto- ja erikoisjoukko-operaatioin Iranin öljysatamia vastaan, vaikka maat eivät olleet virallisesti sodassa. Yhdysvallat osallistui meritaisteluihin Irania vastaan 1987 ja 1988. Risteilijä "USS Vincenness" ampui alas Iran Airin lennon 655 tappaen koneen 290 matkustajaa ja miehistön. Tankkerisota tuhosi noin 1/50 Persianlahdella liikkuvista tankkereista, eikä nostanut pitkällä tähtäyksellä öljyn hintoja. Sen sijaan sillä oli merkittävä vaikutus kansainväliseen politiikkaan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Iranilaiset hakivat sodan edetessä Irakin kurdeilta tukea. Vastavetona Saddam Husseinin hallinto käytti kemiallisia aseita maassa asuvia kurdeja vastaan.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irak voimistui merkittävästi vuonna 1987, jolloin sen armeijaa laajennettiin, koulutettiin ja maa oli saanut ulkomailta uusia aseita.


title: Irakin–Iranin sota

text:
Vuonna 1988 Irakin armeija, jota oli nykyaikaistettu, oli voimistunut ja se kykeni valtaamaan takaisin Iranin Irakista anastamia alueita. Samalla Iranilla oli aseista huutava pula. Iranin oli vaikea saada aseita vuonna 1988, ja maalla oli pulaa varsinkin tykin ammuksista sekä kiinalaiset panssarit, ainoat joita sai, olivat huonoja. Irak hyökkäsi entistä laajemmin Iranin öljykohteita vastaan. Kansainvälisesti eristetty Iran pyrki nyt lähestymään Neuvostoliittoa. Irak siirtyi puolustussodasta hyökkäyssotaan kesällä vuonna 1988, jolloin sen joukot etenivät taas pitkälle Iraniin. Khomeinin oli nyt pakko taipua rauhaan, vaikka se tuntuikin hänestä myrkkymaljan juomiselta.
Iran taipui rauhaan, kun oli heikentynyt sodassa ja kansainvälisesti eristetty. Saddam oli ehdottanut rauhaa jo selvästi aikaisemmin. Maat lopettivat taistelunsa elokuussa 1988, jolloin alkoi tulitauko.


title: Irakin–Iranin sota

text: Pakolaisia oli miljoonia. Sekä irakilaisten että iranilaisten sodan aikana antamat ilmoitukset kuolleiden määristä yksittäistä taisteluissa olivat liioiteltuja tai vähäteltyjä.


title: Irakin–Iranin sota

text:
Sodassa kuoli 100 000-150 000 työikäistä irakilaista ja 400 000-600 000 iranilaista.
Irakilaiset kärsivät arviolta 375 000 kuolonuhria, ja 60 000 joutui iranilaisten sotavangeiksi. Ainakin 300 000 iranilaista kuoli ja 500 000 haavoittui. Toisen arvion mukaan 100 000-300 000 irakilaista kuoli ja kaksi kertaa saman verran iranilaisia. Tämä merkitsisi noin miljoonaa kuollutta. Iranissa oli sodan loppuessa kaikkiaan 60 miljoonaa asukasta.


title: Irakin–Iranin sota

text: Sota seisautti tai jarrutti molempien maiden taloudellista kehitystä sekä häiritsi maiden öljykauppaa lännen kanssa. Sodassa tuhoutui myös paljon öljyteollisuutta. Suurin osa Iranin öljytuloista meni sodan kustantamiseen. Työikäisten miesten lähtö sotaväkeen, kuolemat ja vammautumiset siellä supistivat Irakin maataloutta. Irakille sodan arvioidaan maksaneen noin 450 miljardia dollaria ja Iranille 650 miljardia dollaria. Sodan alkaessa Irakilla oli ollut valuuttavaroja yli 15 miljardia dollaria mutta sodan päätyttyä velkaa 30 miljardia dollaria. Velka uhkasi Irakin olemassaoloa. Kuwait vaati antamansa velan takaisinmaksua. Näin Irakin-Iranin sota johti Irakin hyökkäykseen Kuwaitiin, joka johti Persianlahden toiseen sotaan, joka johti osaltaan lopulta Irakin sotaan. Irakin sota puolestaan johti islamilaisen fundamentalistijärjestö Isisin nousuun.


title: Irakin–Iranin sota

text: Irakin–Iranin sota johti Irakin armeijan muuttamiseen tehokkaaksi sotakoneeksi Iranin armeijaa vastaan, ei Yhdysvaltain asevoimia vastaan. Iranin armeijan taktiikka oli käydä rintamataisteluja, sillä Iranin joukot liikkuivat hitaasti jalan. Yhdysvaltain armeija toimi mekanisoidusti ja sillä oli tehokas ilmatuki. Irakin armeijalla oli vuonna 1991 runsaasti vanhanaikaisia, mutta halpoja panssarivaunuja. Vain pieni osa Irakin panssareista oli yhtä hyviä kuin Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan panssarivaunut.


title: Irakin–Iranin sota

text: Sota kuitenkin vaikutti jonkin verran Iraniin positiivisesti, sillä sota teki Iranin armeijasta vahvemman ja Iran alkoi tuottaa omia sotakalustoja ja muita sotatarvikkeita.


title: Irakin–Iranin sota

text: Saddam Hussein oli ollut oikeudessa syytettynä sotarikoksista. Osa syytteistä perustui tapahtumiin tässä sodassa.


title: Pyhiinvaellus

text: Pyhiinvaellus on hengellinen tai uskonnollinen matka johonkin pyhään paikkaan uskonnosta riippuen. Lähes kaikilla suurilla uskonnoilla on yksi tai useampia pyhiinvaelluskohteita. Ne ovat usein pyhiä kaupunkeja. Kristinuskossa tärkeimpiä pyhiinvaelluskohteita ovat Rooma ja Jerusalem, islamissa puolestaan Mekka.


title: Pyhiinvaellus

text: Pyhiinvaellukseen olennaisena osana kuuluu pyrkimys saada innoitusta ja voimia uskonelämän kilvoituksiin. Rukous yksin ja yhdessä kuuluu olennaisena osana pyhiinvaellusmatkoihin. Koska ihminen on kokonaisvaltainen olento, johon kuuluvat erottamatta sielu, henki ja ruumis, on pyhiinvaellus on yksi erittäin oleellinen tapa etsiä Jumalaa, kiittää Häntä tai vaikka täyttää annettu lupaus. Pyhiinvaellus antaa mahdollisuuden elää katumuksen liike todeksi koko olemuksella: ruumiilla, sielulla ja hengellä. Aivan samoin kuin rukousta voi tukea ruumiin, käsien ja pään asennolla, voi sen tehdä kävelemällä, jolloin koko ihminen on mukana rukouksessa. Fyysisesti meneminen pyhään paikkaan, vaivan näkeminen, Jumalan kasvojen etsinnässä väsyminen fyysisesti, ne kaikki kuuluvat pyhiinvaeltamiseen.


title: Pyhiinvaellus

text: Suomen ortodoksinen kirkko kirjoittaa kotisivuillaan pyhiinvaeltamisesta:


title: Pyhiinvaellus

text: Pyhiinvaellukset suuntautuivat aluksi paikkoihin, jotka olivat yhteydessä Jeesuksen elämään, syntymään ja ristiinnaulitsemiseen. Sellaisia olivat esimerkiksi Beetlehem, Nasaret sekä erityisesti Jerusalemin Pyhän haudan kirkko, jonka Pyhä Helena rakennutti Jeesuksen ristiinnaulitsemispaikan päälle. Pyhää Helenaa, Rooman keisarin Konstantinus Suuren äitiä, pidetään kristillisen pyhiinvaelluksen äitinä. Hän pyhiinvaelsi niille seuduille, missä Jeesuksen oli sanottu eläneen ja rakennutti kirkkoja Jeesuksen elämän merkittävimmille paikoille kuten mm. Jerusalemissa Golgatalle ja Öljyvuorelle sekä Bethlehemissä Jeesuksen syntymäpaikan päälle. Tältä ajalta eli 300-luvulta on säilyneet myös varhaisimmat kirjalliset kuvaukset pyhiinvaelluksista Lähi-itään. Oletetaan, että jo ensimmäiseltä vuosisadalta alkaen olivat kristityt vierailleet Jeesuksen elämän tärkeissä kohteissa, sekä marttyyrien, etenkin apostoleiden haudoilla sillä ensimmäisistä kirjallisista kuvauksista käy selväksi, että nämä paikat oli tunnettuja kristittyjen keskuudessa. Ensimmäisiin kirjallisiin kuvauksiin kuuluu Pyhä Hieronymuksen kirjoitukset, missä hän rohkaisee kristittyjä pyhiinvaelluksiin.


title: Pyhiinvaellus

text: Vielä nykyäänkin on Jerusalem tärkein yleiskristillinen pyhiinvaelluskohde ja siellä käy vuosittain käy yli 2 miljoonaa vierailijaa. Tämä luku tosin sisältää myös juutalaiset ja muslimit, joille heillekin on Jerusalem tärkeä pyhiinvaelluskohde.


title: Pyhiinvaellus

text: Sydänkeskiajalla pyhiinvaelluksen ja ristiretken välinen käsitteellinen ero oli häilyvä. Molemmista käytettiin samankaltaista terminologiaa. Itseasiassa ristiretket alkoivat tarkoituksenaan oli turvata pyhiinvaeltajien pääsy Jerusalemiin.


title: Pyhiinvaellus

text: Keskiajalla oli monia eri motivaatioita lähteä pyhiinvaellukselle: toiset saattoivat lähteä rukoilemaan, toiset kiittämään onnesta, mutta usein lähdettiin tekemään katumusharjoituksia, joiden avulla uskottiin vapauduttavan synnistä. Tiettynä aikakautena levisi jopa käytäntö lähettää joku toinen, esimerkiksi palvelija suorittamaan pyhiinvaellus toisen henkilön puolesta. Tätä järjestelmää väärinkäyttivät niin kirkko, kuin sen ajan ihmisetkin. Lutherin reformaatio oli lähinnä reaktio erilaisia väärinkäyttöjä kohtaan ja hän kielsikin kaikenlaisen pyhiinvaeltamisen. Pyhiinvaelluksen ajatus ei kuitenkaan hävinnyt kokonaan protestanttisissakaan liikkeissä päinvastoin; usein inhimillinen elämä sekä liturginen vuosi on eräänlainen jatkuva pyhiinvaellus.


title: Pyhiinvaellus

text: Ortodoksisessa ja katolisessa kulttuurissa pyhiinvaeltamisella on rikkoutumaton perinne aina kristinuskon alkuvuosilta. Nykyään kuitenkin myös protestanttiset kristityt ovat löytämässä uudelleen tämän tradition. Koska pyhiinvaeltamisen ajatus jatkoi eloaan saarnoissa ja laulujen teksteissä, onkin tähän perinteeseen helppo samaistua uudelleen. Viime vuosina Suomessa on noussut laaja mielenkiinto kulkea apostoli Jaakobin muistopaikalle vievän historiallisen Pyhän Jaakobin tien loppuosa eli Camino Santiago de Compostelaan Luoteis-Espanjaan, minne virtasi jo keskiajalla vuosittain jopa puoli miljoonaa vierailijaa. Nykyaikana Santiago de Compostella vastaanottaa vuosittain noin 1.5 miljoonaa pyhiinvaeltajaa.


title: Pyhiinvaellus

text: Katolinen kirkko Suomessa on järjestänyt vuodesta 1950 pyhiinvaelluksia Köyliönjärven Kirkkokarille, jossa legendan mukaan Pyhä Henrik sai surmansa. Pyhiinvaellus on jokavuotinen tapahtuma ja se järjestetään kesäkuun toisena sunnuntaina jolloin juhlitaan pyhäinjäännösten Turkuun siirtämistä (translaatio) 18.6. ("kesä-Heikki"). Vuonna 1980 aloitti ryhmä nuoria katolilaisia Pyhän Henrikin pyhiinvaelluksen Yläneeltä Köyliöön (Kirkkokarille). Tämäkin pyhiinvaellus on jokavuotinen ja järjestettiin vuonna 2009 jo 30. kerran.


title: Pyhiinvaellus

text: Tunnetuin Suomessa järjestettävä pyhiinvaellus on ekumeeninen Pyhän Henrikin pyhiinvaellus, joka järjestetään joka kolmas vuosi Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa koko Pyhän Henrikin tien mittaisena ja välivuosina jollakin pyhiinvaellusreitin osalla. Vaelluksia on järjestetty vuodesta 1983.


title: Pyhiinvaellus

text: Pyhän Henrikin tiellä kulkee joka kesä luterilaisten, katolilaisten, ortodoksisten ja muiden kristittyjen pyhiinvaellusjoukko useista Euroopan maista. Vaellus kestää viikon.


title: Pyhiinvaellus

text: "Jaakon vaellus" 25. heinäkuuta on järjestetty kaksipäiväisenä Hämeenlinnasta Vanajan kirkolta tai muilta seudun kirkoilta Rengon kirkkoon. Muutamana vuonna Jaakon vaellus on alkanut Hattulasta Vuohiniemen rukoushuoneelta ja päättynyt Renkoon Pyhän Jaakon kirkkoon.


title: Pyhiinvaellus

text: "Laurin vaellus" kulkee joko Hollolan tai Lammin keskiaikaisilta kirkoilta Hämeenkoskelle.


title: Pyhiinvaellus

text: Pyhiinvaeltaminen on elävä ja voimakas perinne katolisen kirkon keskuudessa. Alussa pyhiinvaellukset suuntautuivat Jeesuksen elämän merkittäville paikoille ja marttyyrien ja apostoleiden haudoille. Myöhemmin hyvin suureen suosioon ovat nousseet paikat, joissa oletettiin Pyhän Marian ilmestyneen. Nykyään nämä kohteet ovatkin kaikkein suosituimpia pyhiinvaelluskohteita katolisen kirkon keskuudessa.


title: Pyhiinvaellus

text: Periaatteessa jokainen kirkko oli katolisella keskiajalla pyhiinvaelluskohde, sillä jo 700-luvulla määrättiin, että alttarilla piti olla pyhäinjäännös. Vielä tänäkin päivänä katolisen kirkon alttarissa on oltava pyhäinjäänne eikä tämä asia ole muuttunut mutta Vatikaani listaa tarkasti, mitkä kohteet ovat kirkon virallisia pyhiinvaelluskohteita.


title: Pyhiinvaellus

text:
Vatikaania ja koko Rooman kaupunkia pidetään katolisessa kirkossa hyvin tärkeänä pyhiinvaelluskohteena, mihin hallitseva paavi usein tekee erillisen suosituksen pyhiinvaeltaa. Viimeksi paavi Fransiscus antoi kehoituksen jokaisen katolilaisen, joka suinkin vain pystyy, pyhiinvaeltamaan Roomaan Laupeuden riemuvuoden aikana, joka päättyy 20. marraskuuta 2016. Syyskuuhun 2016 mennessä tätä kutsua olivat seuranneet 15 miljoonaa pyhiinvaeltajaa kaikkialta maailmaa.
Roomassa on seitsemän virallista katolista pyhiinvaelluskirkkoa, joista tärkein on Vatikaanissa sijaitseva Pietarinkirkko. Muut pyhiinvaellukseen virallisesti suositellut kirkot Roomassa ovat San Paolo fuori le mura, San Giovanni in Laterano, Santa Maria Maggiore, Basilica di San Lorenzo fuori le mura, Santa Croce in Gerusalemme ja Santuario della Madonna del Divino Amore. Normaalivuosina Roomaan pyhiinvaeltaa arviosta 4 miljoonaa vierailijaa.


title: Pyhiinvaellus

text: Kävijämäärältään ylivoimaisesti suurin katolinen pyhiinvaelluskohde on Meksikossa Guadalupen neitsyt, jossa käy vuosittain yli 20 miljoonaa pyhiinvaeltajaa. Muita kävijämääriltään hyvin merkittäviä kohteita ovat muiden muassa Ranskassa sijaitseva Lourdes, johon pyhiinvaeltaa vuosittain noin 8 miljoonaa ihmistä ja Portugalissa sijaitseva Fatima (4-5 miljoonaa pyhiinvaeltajaa vuodessa), joita molempia pidetään Marian ilmestymispaikkana. Italiassa sijaitseva San Giovanni Rotondo sen sijaan on hyvin suositun, uuden ajan pyhimyksen Padre Pio leposija, mille pyhiinvaeltaa vuosittain enemmän uskovia, kuin Roomaan, nimittäin noin 6 miljoonaa. Vuonna 2008 kaivettiin Padre Pion ruumis maasta ja koska se ei kaulasta alaspäin ollut maatunut ollenkaan syystä hänen ruumiinsa vuonna 2010 kokonaisuudessaan esille. Ainoastaan kasvojen peitteenä on silikooninaamari, muuten hänellä on päällään munkin asunsa.


title: Pyhiinvaellus

text: Merkittävänä katolisena pyhiivaelluskohteena pidetään myös joka kahden tai kolmen vuoden välein, joka kerta eri paikassa pidettävä Maailman nuorisopäivät, johon osallistuu 1,5 - 3 miljoonaa ihmistä. Viimeksi Maailman nuorisopäivät pidettiin kesällä 2016 Puolassa Krakaussa ja seuraavat tullaan pitämään 2019 Panamassa.


title: Pyhiinvaellus

text: Islamissa pyhiinvaelluksen eli hadžin merkitys on suuri, koska profeetta Muhammad on sanonut, että muslimin velvollisuus on käydä ainakin kerran elämänsä aikana Mekassa. Tähän liittyy usein vierailu Muhammedin haudalla Medinassa. Šiialaisten ja Sunnalaisten keskuudessa tunnetaan lisäksi pyhiinvaellus imaamin kotipaikkakunnalle.


title: Pyhiinvaellus

text: Hindulaisuudessa vaelletaan puhdistautumaan Ganges-virtaan ja Varanasiin juhlimaan jokavuotista Kumbh Mela -juhlaa. Maha Kumbh Melaa juhlitaan myös Varanasissa, mutta muutaman vuoden välein. Monen hurskaan hindun suurin toive on saada kuolla Varanasissa. Siksi siellä onkin paljon sairaita ja kuolemaa odottavia hinduja.


title: Pyhiinvaellus

text: Buddhalaisille tärkeitä pyhiinvaelluspaikkoja ovat paikat joissa Buddha on käynyt ja jotka on mainittu pyhissä kirjoituksissa. Moniin luostareihin tehdään myös pyhiinvaellusmatkoja. Pyhiinvaelluksen tarkoituksena on saavuttaa valaistuminen. Neljä tärkeintä pyhiinvaelluskohdetta ovat Buddhan syntymäpaikka Lumbini, valaistumispaikka Bodhgaya, ensimmäisen opetuksen pitopaikka Sarnath ja kuolinpaikka Kusinagar.


title: Pyhiinvaellus

text: Useimmat japanilaiset ovat samanaikaisesti buddhalaisia ja šintolaisia. Japanin buddhalaisten suosituimmat pyhiinvaelluskohteet ovat Etelä-Japanin 33 buddhalaistemppeliä sekä Shikokun saaren 88 temppeliä. Jos pyhiinvaeltaja käy jalan kaikissa Shikokun temppeleissä, vaelluksen pituus on lähes 1200 kilometriä. Japanin šintolaiset käyvät pyhiinvaelluksella merkittävissä šintolaispyhäköissä kuten Isen ja Izumon pyhäköissä. Japanissa on ajateltu jo kauan, että jokaisen japanilaisen tulisi vierailla Isessä ainakin kerran eläessään. 1600-luvulta lähtien Japanissa on syntynyt joukkovaellusliikkeitä noin 60 vuoden välein.


title: Pyhiinvaellus

text: Juutalaisten miesten tuli tehdä pyhiinvaellusretki Jerusalemin temppeliin joka vuosi kolmen tärkeimmän juhlan, pääsiäisen, lehtimajajuhlan ja sadonkorjuujuhlan aikana ja tuoda eläinuhri. Temppelin tuhoutumisen vuonna 70 jälkeen näitä juhlia on vietetty etupäässä paikallisesti. Jotkut israelilaiset vierailevat kuitenkin yhä Jerusalemin Itkumuurilla, temppelin vanhalla paikalla.


title: Mikael VII Dukas

text: Mikael VII Dukas (1050–1090) oli Bysantin keisari 1067–1078. Hän oli Konstantinos X:n ja Eudokia Makrembolitissan poika. Hän hallitsi aluksi yhdessä veljiensä Andronikoksen ja Konstantinoksen kanssa. Konstantinos tunnetaan joskus nimellä Konstantinos XI, vaikka tällä tarkoitetaan yleensä Konstantinos XI Palaiologosta. Vuodesta 1068 keisarina oli myös Romanos IV Diogenes.


title: Mikael VII Dukas

text: Kun sulttaani Alp Arslan kukisti Romanuksen Manzikertin taistelussa vuonna 1071, Mikaelista tuli yksinhallitsija. Mikaelista ei ollut valtakunna hallitsijaksi, ja hänen aikanaan menetettiin viimeinenkin jalansija Italiassa ja seldžukeille piti jättää suuria osia Anatoliasta.


title: Mikael VII Dukas

text: Vuonna 1078 alkaneiden kapinoiden johdosta Mikael luopui kruunusta, ja lopulta Nikeforos III Botaniates nousi valtaistuimelle.


title: Merkkijonohakualgoritmi

text: Merkkijonohakualgoritmit ovat algoritmeja, jotka etsivät lyhyen merkkijonon ("hahmon") "esiintymän" pitkän merkkijonon ("tekstin") seasta. Esimerkiksi hahmolla "land" on tekstissä "vårt land, vårt land, vårt fosterland" kolme esiintymää. Esiintymät voivat olla osittain päällekkäisiä.


title: Merkkijonohakualgoritmi

text: Edellä esitellyn tarkan merkkijonohaun lisäksi voidaan tehdä myös likimääräistä merkkijonohakua, joka sallii tietyn määrän virheitä (esimerkkeinä hahmon "land" esiintymistä yhdellä virheellä ovat "ladd", "iand" ja "lgnd").


title: FA Cup

text: Football Association Challenge Cup eli FA Cup on englantilainen jalkapalloturnaus, joka tunnetaan suomeksi myös nimellä Englannin cup.


title: FA Cup

text: FA Cup on maailman vanhin jalkapalloturnaus. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1872, jolloin voittaja oli Wanderers. Sittemmin myös muissa maissa on alettu järjestää vastaavanlaisia cup-muotoisia kilpailuja.


title: FA Cup

text: Cup pelataan kokonaisuudessaan pudotuspeleinä ja otteluparit arvotaan, tosin karsintakierros pelataan alueellisesti, jotta pienten seurojen matkakustannukset eivät kasvaisi liiaksi. Ensimmäinen ja toinen kierros pelattiin aiemmin jaettuna pohjoisiin ja eteläisiin ottelupareihin, mutta tästä luovuttiin kauden 1997–1998 jälkeen. Kotijoukkue ratkaistaan arvalla. Ottelun päättyessä tasan uusintaottelu pelataan vierasjoukkueen kentällä. Seurat voivat myös sopia keskenään ottelun jatkoajan järjestämisestä, sekä mahdollisesta rangaistuspotkukilpailusta. Uusintaotteluissa näin toimitaan aina, aikaisemmin oli tavallista pelata jopa lukuisia uusintaotteluita.


title: FA Cup

text: Cup alkaa elokuussa, jolloin järjestetään ylimääräinen karsintakierros matalilla sarjatasoilla pelaaville joukkueille. Tälle kierrokselle voi osallistua lähes mikä tahansa Englannin jalkapalloliiton eli FA:n jäsenseura, jolla perusasiat ovat kunnossa. Tämän jälkeen pelataan esikierros, neljä karsintakierrosta ja kuusi varsinaisen cupin kierrosta sekä välierät ja loppuottelu. Kaikki Englannin Valioliigassa ja The Football Leaguen sarjoissa pelaavat joukkueet saavat osallistua, samoin kuin liigan ulkopuoliset seurat, mikäli ne ovat osallistuneet edelliskaudella FA Trophyyn tai FA Vaseen ja pelaavat seuraavalla kaudella jossakin sarjassa. Seuralla pitää olla myös mitat täyttävä stadioni.


title: FA Cup

text: Välierät pelataan puolueettomilla kentillä. Loppuottelu on pelattu tavallisesti Lontoon Wembley Stadiumilla, mutta remontin takia vuosina 2001–2006 ottelu pelattiin Millennium Stadiumilla Walesin Cardiffissa, mikä oli ensimmäinen kerta kun loppuottelu pelattiin muualla kuin Englannissa. Ennen Wembleytä käytössä oli myös muita stadioneita.


title: FA Cup

text: Cupin voittaja pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle kierrokselle. Mikäli voittaja kuitenkin pääsee Valioliigan sijoituksensa kautta Mestarien liigaan, menee Eurooppa-liigan paikka loppuottelun hävinneelle joukkueelle. Mikäli molemmat loppuottelijat pääsevät Mestarien liigaan, saa Valioliigassa seuraavana oleva joukkue Eurooppa-liiga paikan.


title: Merkkijono

text: Merkkijono on useiden ohjelmointikielten tietotyyppi, järjestetty jono peräkkäisiä merkkejä, jotka kaikki on koodattu saman merkkijärjestelmän mukaan. Merkkijonoja käytetään kaikissa ohjelmointikielissä. Yleensä merkkijonon merkit ovat 8-bittisiä ja jonkin ASCII-laajennuksen mukaisia.


title: Merkkijono

text: Merkkijonolla voi olla määrätty tai muuttuva pituus. Pascal-kielessä jonon ensimmäinen merkki kertoo sen pituuden. Tämä rajoittaa jonon pituuden enintään 255 merkkiin. Rajoitus johtuu siitä, että yhtä merkkiä kuvataan 8 bitillä, jolla voidaan esittää enimmillään 256 eri numeroa, {0,1..,254,255}. C-kielen merkkijonot taas päättyvät nollamerkkiin, mikä taas estää nollamerkin käytön muualla merkkijonossa. C-kielen tapaa toteuttaa tyyppisiä merkkijonoja kutsutaan myös termillä ASCIIZ. Vaihtoehtoisesti merkkijonon pituus voidaan tallettaa merkkijonon itsensä ulkopuolelle tietueen tai luokan attribuutiksi. Common Lisp -kielessä merkkijono ei ole sidoksissa merkistökoodaukseen, vaan kielessä on oma tietotyyppinsä nimeltä "merkki".


title: Peliriippuvuus

text: Rahapeliriippuvuus (ludomania) on toiminnallinen riippuvuus, jossa ihminen on riippuvainen rahapeleistä (eli uhkapeleistä).


title: Peliriippuvuus

text: Rahapeliriippuvuuden olennainen piirre on toistuva ja pakonomainen rahapelaaminen, joka jatkuu ja lisääntyy, vaikka ihminen haluaisi päästä pelaamisestaan eroon. Ongelma johtaa lähes aina taloudellisiin ja ajankäytöllisiin ongelmiin, joista seuraa usein myös muita sosiaalisia ja psyykkisiä oireita.


title: Peliriippuvuus

text: Tarkkoja rajoja ongelmattoman rahapelaamisen, riskipelaamisen, ongelmapelaamisen ja peliriippuvuuden välille on vaikeaa vetää, sillä pelaamisen määrä rahallisesti ja ajallisesti sekä tästä aiheutuneet muut seuraukset on aina suhteutettava yksilön tilanteeseen.


title: Peliriippuvuus

text: Toiminnallisten riippuvuuksien yhteisinä piirteinä ovat häiriöt motivaatiossa, tunteiden säätelyssä ja käyttäytymisen hillinnässä.


title: Peliriippuvuus

text: Vuoden 2015 julkistetun laajan väestökyselyn perusteella rahapeliongelmasta kärsii noin 3 prosenttia (124 000 henkilöä) suomalaisesta aikuisväestöstä. Rahapeliriippuvuus, joka on rahapeliongelman äärimmäinen muoto, koskettaa suurin piirtein joka kolmatta ongelmapelaajaa (noin 1 % väestöstä).


title: Peliriippuvuus

text: Muissa Pohjoismaissa rahapeliriippuvuuden esiintyvyys vaihtelee Tanskan 0,3 %:sta Ruotsin 1,2 %:iin . Euroopassa peliongelmasta kärsivien määrä vaihtelee maittain 0,5:n ja 3,0:n % välillä, USA:ssa ongelmapelaajien määrä oli vuonna 2008 2,3 %.


title: Peliriippuvuus

text: Rahapeliongelman ja peliriippuvuuden syntymekanismi on yksilöllinen: osalle ongelma alkaa viattomasta viihdepelaamisesta ja aiheuttaa näin myös muita ongelmia, osalle taas elämyksellinen uhkapelaaminen tarjoaa pakokeinon jo olemassa olevista ongelmista ja on täten yksi lisä ongelmien kirjoon. Yhtä ainoaa yleisesti hyväksyttyä kokoavaa teoriaa pelaamishäiriön etiologiasta ei ole olemassa.


title: Peliriippuvuus

text: Kansainväliset ja kotimaiset tutkimukset kuitenkin viittaavat siihen, että peliriippuvuuden syntyyn vaikuttaa ympäristötekijöiden ohella perinnöllinen alttius ja häiriöt aivojen välittäjäainetoiminnoissa.


title: Peliriippuvuus

text: Ongelman kehittymiseen vaikuttavat tekijät voidaan eritellä viiteen luokkaan: sosiokulttuurisiin tekijöihin, neurobiologisiin tekijöihin, psykologisiin tekijöihin, oppimistekijöihin ja kognitiivisiin tekijöihin.


title: Peliriippuvuus

text: Sosiokulttuurisiin tekijöihin kuuluu pelaamisen yhteiskunnallinen hyväksyttävyys, joka on yhteydessä rahapelien tarjontaan ja sitä kautta myös rahapelaamisen määrään. Mitä enemmän yhteiskunnassa pelataan, sitä enemmän esiintyy myös ongelmallista pelaamista.


title: Peliriippuvuus

text: Neurobiologisilla tekijöillä on osoitettu olevan vaikutusta rahapeliongelman kehittymiseen: dopamiinin aineenvaihdunta aivojen mielihyväkeskuksessa on havaittu keskeiseksi altistajaksi toiminnallisissa riippuvuushäiriöissä.


title: Peliriippuvuus

text: Myös psykologisilla tekijöillä on tärkeä vaikutus rahapeliongelman synnyssä. Suurin osa peliriippuvaisten hoitomuodoista perustuu psykologien kehittämiin menetelmiin, kuten psykodynaamisiin terapioihin, kognitiivis-behavioraalisiin menetelmiin ja motivoivaan haastatteluun.


title: Peliriippuvuus

text: Oppimisteorioiden mukaan pelaamisessa on kyse mallioppimisesta, positiivisesta ja negatiivisesta vahvistamisesta, tunteista ja tunnesäätelystä sekä jännityksestä.


title: Peliriippuvuus

text: Kognitiivisiin tekijöihin kuuluvat muun muassa rahapelaamiseen liittyvät kognitiiviset vääristymät (kts. diagnoosi) sekä impulsiivinen persoonallisuus. Myös perinnöllisillä alttiuksilla on tutkimusten mukaan nähty olevan vaikutusta.


title: Peliriippuvuus

text: Näiden lisäksi peliongelmalle altistavat monenlaiset yksilölliset riskitekijät, kuten esim. elämänhistoria, pelihistoriaan liittyvä suuri yksittäinen voittokerta, taloudelliset ongelmat, oman rahapelikulutuksen seuraamattomuus, elämänkriisit tai menetykset, yksinäisyys, elämän kokeminen merkityksettömäksi, mielekkään tekemisen puute ja traumaattiset kokemukset elämässä. Varhain aloitettu rahapelaaminen on eräs suurin yksittäinen riskitekijä myöhemmälle ongelmapelaamiselle.


title: Peliriippuvuus

text: Ongelmalliseen rahapelaamiseen liittyy usein myös muita samanaikaisongelmia: velkaantumis-, ihmissuhde- ja työpaikkaongelmia, minäkuvan muuttumista sekä erilaisia päihde- ja mielenterveysongelmia. Myös stressi, hermostuneisuus, ahdistus ja masennus ovat ongelmapelaajalle melko tyypillisiä. Ongelmapelaajilla esiintyy myös keskivertoa enemmän persoonallisuus-, tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriöitä sekä itsemurha-alttiutta. Rahapeliriippuvaisilla on havaittu tavanomaista useammin myös muita impulssikontrollin häiriöitä, kuten ostovimmaa ja pakonomaista seksuaalikäyttäytymistä.


title: Peliriippuvuus

text: Peliriippuvaisilla on havaittu olevan rahapelitapahtuman virheellistä tulkintaa, kognitiivisia vääristymiä, enemmän kuin ongelmattomilla pelaajilla


title: Peliriippuvuus

text: Yleisimpiin rahapeliongelmaan liittyviin kognitiivisiin vääristymiin kuuluvat väärät käsitykset sattumasta ja todennäköisyyksistä, eli toisin sanoen pelivoittojen mahdollisuus yliarvioidaan. Samoin myös omien vaikutusmahdollisuuksien ja omien taitojen osuus on tapana yliarvioida.


title: Peliriippuvuus

text: Myös rahapelaamiseen liittyvät rituaalit (esim. pelikoneen näppäinten painaminen tietyssä järjestyksessä), rukoukset, taikakalut, onnenpaikat ja onnennumerot, jotka pelaaja yhdistää aiempiin voittotapahtumiin, ovat kognitiivisia vääristymiä. Yleinen virhepäätelmä on niin sanottu , jossa rahapelaaja uskoo, että edellisestä täysin sattumanvaraisesta tapahtumasta voitaisiin päätellä, miten seuraava sattumanvarainen tapahtuma tulee päättymään (esim. kolikon heitto tai ruletin pyöräytys). Tämä virhepäätelmä voi johtaa helposti panosten korottamiseen, sillä rahapelaaja kuvittelee voittoputken jatkuvan tai tappioputken katkeavan.


title: Peliriippuvuus

text: On myös havaittu, että osalla eri rahapelejä pelaavista korostuu hieman erilaiset virheelliset ajatukset ja uskomukset, vaikka monet peliongelmaiset pelaavat useita pelityyppejä:


title: Peliriippuvuus

text: Suomessa käytetään tällä hetkellä neljää mittaria rahapeliongelman tunnistamiseen. Nämä mittarit ovat kahden kysymyksen Lie/Bet, uusimpana käyttöön otettu BBGS sekä näitä kahta mittavammat SOGS ja PGSI.


title: Peliriippuvuus

text: Väestötutkimusten lisäksi South Oaks Gambling Screen (SOGS) -mittaria käytetään myös kliinisessä työssä diagnostisointiin. SOGS sekä sen pohjalta kehitetty SOGS-R pohjautuvat DSM-luokituksen eri vaiheisiin. SOGS on käytetyin rahapeliriippuvuuden tunnistamismenetelmä eri puolella maailmaa. SOGS-R on laajempi kuin SOGS siten, että sen perusteella saadaan selville sekä nykyiset että mahdolliset aikaisemmat rahapeliongelmat.


title: Peliriippuvuus

text: PGSI (Problem Gambling Severity Index) on kehitetty vastapainoksi SOGS ja DSM-IV kriteereille tavoitteena paremmin mitata väestötason rahapeliongelmia ja myös tunnistaa paremmin rahapeliongelman eri asteita.


title: Peliriippuvuus

text: Seulontatyökalut on kehitetty terveydenhoidon henkilökunnan käyttöön. Niiden tehtävänä on nopeasti ja lyhyesti selvittää, kärsiikö heille hakeutunut asiakas mahdollisesti myös peliongelmasta.


title: Peliriippuvuus

text: BBGS on lyhytseula rahapeliongelman tunnistamiseen. Se mittaa rahapeliongelmaa viimeisen vuoden aikana vieroitusoireiden, valehtelun ja taloudellisten ongelmien näkökulmista. Lie/Betin tavoitteena on erotella ongelmapelaajat niistä, joille pelaamisesta ei aiheudu ongelmaa. Kysymykset mittaavat peliongelmaan liittyvää salailua ja rahankäyttöä. Lie/bet on DSM-V -kriteerien perusteella rakennettu lyhytseula, joka sisältää kaksi kysymystä: myöntävä vastaus vähintään toiseen merkitsee, että asiakkaalla saattaa olla peliongelma. Tällöin asiaa on selvitettävä tarkemmin ja arvioitava asiakkaan tarvitsemien palvelujen tarve.


title: Peliriippuvuus

text: Euroopassa on ensisijaisesti käytössä Maailman terveysjärjestön International Statistical Classification of Diseases -tautiluokitus (ICD-10), jossa psykiatrinen pelaamishäiriö luokitellaan käytös- ja hillitsemishäiriöihin kuuluvaksi pelihimoksi (luokka F63.0). Pelihimo-diagnoosin kriteereitä ovat tämän tautiluokitusjärjestelmän mukaan mm. seuraavat: pelaamisjaksoja on vähintään kaksi vuodessa, pelaaminen jatkuu haitoista riippumatta, henkilöllä on voimakkaasta tarpeesta johtuva kyvyttömyys lopettaa pelaamista ja pelaamiseen ja peliympäristöön liittyvät mielikuvat hallitsevat henkilön ajattelua.


title: Peliriippuvuus

text: American Psychiatric Associationin luoma DSM on toinen kansainvälisesti käytössä oleva tautiluokitusjärjestelmä. Toukokuussa 2013 ilmestyi DSM-V (5. painos), jossa käsite "patologinen pelaaminen" muutettiin "rahapeliriippuvuudeksi". Ennen rahapeliriippuvuus oli kuulunut impulssikontrollin häiriöiden luokkaan yhdessä mm. kleptomanian, pyromanian ja karvojen nyppimishäiriön kanssa, mutta uudessa luokituksessa rahapeliriippuvuus siirrettiin käyttäytymis- ja hillitsemishäiriöiden (päihde- ja addiktiohäiriöiden) luokkaan. Rahapeliriippuvuus oli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa ei-kemiallinen riippuvuus, joka sisällytettiin tähän luokitukseen. Nettiriippuvuutta harkittiin myös luokitukseen, mutta ainakaan vielä toistaiseksi sitä ei sisällytetty. Uudesta riippuvuusluokituksesta keskustellaan kriittiseenkin sävyyn. Mihin riippuvuuksien raja vedetään, suuntaako lääketeollisuus entistä enemmän voimavaroja addiktiolääkkeiden kehittelyyn ja laajenevatko terapiamarkkinat, kriitikot kyselevät.


title: Peliriippuvuus

text: Vuonna 2011 Australiassa julkaistiin ensimmäinen laaja tutkimukseen perustuva suositus rahapeliriippuvuuden seulontaa, arviointia ja hoitoa varten. Suosituksen mukaisesti lyhytkestoinen terapeutin ohjaama kognitiivis-behavioraalinen terapia ja sen rinnalla tarvittaessa tarjottava lääkehoito sekä motivoiva haastattelu ovat tämänhetkisen tutkimustiedon valossa tehokkaimmat lähestymistavat rahapeliriippuvuuden hoidossa.


title: Peliriippuvuus

text: Rahapeliriippuvuuden hoidossa avainasemassa ovat sairauden varhainen toteaminen ja hoitoon ohjaus. Kansainvälisesti sovelletaan kognitiiviseen käyttäytymisterapiaan (KBT) perustuvia lähestymistapoja. KBT on tutkimusnäytön perusteella rahapeliriippuvuuden lupaavin hoitomuoto. Myös lääkeaineita on kokeiltu: keskushermoston mielihyväjärjestelmään vaikuttavat opiaatinsalpaajat näyttävät vähentävän erityisesti voimakasta rahapelihimoa. Ne toimivat sitä paremmin, mitä vaikeammasta rahapeliriippuvuudesta on kyse.


title: Peliriippuvuus

text: Koska syitä rahapeliongelman synnylle on monia ja ongelman vaikeusaste vaihtelee, myös mahdollisia toipumispolkuja ongelmasta eroon pääsemiseksi on lukematon määrä. Monet toipuvat myös ilman apua.


title: Peliriippuvuus

text: Peliongelmaa hoidettaessa alkukartoitus on tärkeää, sillä asiakkailla on usein muitakin mielenterveyteen, taloudelliseen selviytymiseen tai riippuvuuksiin liittyviä ongelmia. Ongelman moniulotteisuus asettaa haasteita hoidolle.


title: Peliriippuvuus

text: Monet henkilökohtaiset syyt, kuten häpeä ja pelko leimautumisesta sekä maantieteelliset etäisyydet estävät rahapeliongelmaisia hakemasta apua: muutamien tutkimusten mukaan vain 7–12 % peliriippuvaisista oli etsinyt apua rahapeliongelmaansa. Myös se, että perinteisiä terapia- ja tukimuotoja rahapeliriippuvuuden hoitoon ei ole Suomessa kaikkialla tarjolla, hoitojonot ovat paikoin pitkiä ja rahapeliongelman tuntevista terapeuteista on puutetta, aiheuttaa ongelmia ja usein viivästyttää ihmisten hoitoon hakeutumisesta tarpeettomasti.


title: Peliriippuvuus

text: Suomessa ei ole rahapeliongelmien hoitoon kehitettyä erityistä hoitojärjestelmää. Rahapeliongelmaa hoidetaan Suomessa sekä päihde- että mielenterveyspalveluissa. Ongelman vuoksi voi hakeutua hoitoon A-klinikoille, mielenterveystoimistoihin, kriisikeskuksiin, sosiaalitoimistoihin, terveyskeskuksiin, seurakuntien diakoniatyöntekijöille, psykiatrian poliklinikoille, laitoshoitoon ja vertaisryhmiin. Suurimmaksi osaksi avohoitoa on julkisella sektorilla järjestetty A-klinikoiden kautta.


title: Peliriippuvuus

text: Useissa kaupungeissa kokoontuu myös GA-ryhmiä (Gamblers Anonymous) ja muita vertaistukea tarjoavia ryhmiä. Vuonna 2010 aloitti pääkaupunkiseudulla valtakunnallisia ja alueellisia palveluita peliriippuvaisille, ongelmapelaajille sekä heidän läheisilleen tarjoava Peliklinikka. Erilaiset sosiaalialan järjestöt ovat myös kunnostautuneet palveluiden kehittäjinä.


title: Peliriippuvuus

text: Peliongelman hoitoon on kehitetty myös virtuaalisia tukipalveluita (neuvonta, seulontatyökalut ja testit, oma-apu, virtuaaliset vertaistukiryhmät ja virtuaaliterapia), joita Suomessa tarjoaa Peluuri-palvelukokonaisuus.


title: Peliriippuvuus

text: Suomalaista rahapelitoimintaa säätelee arpajaislaki, jonka mukaan kaikki rahapelitoiminta oli vuoden 2016 loppuun asti Suomessa myönnetty kolmelle toimijalle: Veikkauksella oli yksinoikeus vedonlyöntipeleihin, Raha-automaattiyhdistyksellä rahapeliautomaatteihin ja kasinopeleihin sekä Finn-totolla ravipeleihin. Vuoden 2017 alussa nämä yhdistettiin yhdeksi rahapeliyritykseksi nimeltään Veikkaus Oy.


title: Peliriippuvuus

text: Monopolin oikeutus on rahapelihaittojen ehkäisy, rikollisuuden ehkäiseminen ja rahapelituottojen käyttö yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Haittoja pyritään ehkäisemään vastuullisella pelitoiminnalla, johon kuuluvat pelaamisen ikärajavalvonta, rahapeliongelmaisista huolehtiminen ja markkinointirajoitusten noudattaminen.


title: Peliriippuvuus

text: Rahapelaamiseen liittyvien sosiaalisten haittojen ja ongelmapelaamisen ehkäisy on kokonaisuus, joka muodostuu joukosta toisiaan täydentäviä toimia:Monopoli on saanut osakseen myös monenlaista vastuullisuuteen liittyvää kritiikkiä. Esimerkiksi ongelmia aiheuttavien rahapeliautomaattien määrää ja sijoittelua on kritisoitu, samoin rahapeliyhtiöiden runsasta mainontaa ja lisäksi alaikäisten pelaamisen valvonnan on nähty ontuvan.


title: Peliriippuvuus

text: Turun kauppakorkeakoulun hiljattain julkaiseman tutkimuksen mukaan monopoli ei kykene ehkäisemään ongelmapelaamista lisenssimarkkinoita merkittävästi tehokkaammin. Tutkimuksen ovat rahoittaneet kansainväliset rahapeliyhtiöt, joiden motiivina on purkaa Suomen monopolijärjestelmä. Tutkimuksen luotettavuutta on tästä syystä vaikeaa arvioida.


title: Ruletti

text: Ruletti (ransk. "roulette", ”pieni pyörä”) on rahapeli, jossa pelaaja pyrkii veikkaamaan kuulan pysähtymiskohtaa pyöritettävässä ruletissa.


title: Ruletti

text: Euroopassa käytettävässä ruletissa on käytössä 37 numeroa (0–36) ja Pohjois-Amerikassa 38 numeroa (0–36 ja 00). Kuula pyörii ympyrään nähden vastapäivään ympyrän kehällä. Välillä 1–36 ympyrän kehällä joka toinen numero on väriltään punainen ja joka toinen musta. Myös rulettipöydällä punainen ja musta vuorottelevat pois lukien peräkkäiset luvut 10–11 ja 28–29, jotka ovat mustia, ja 18–19, jotka ovat punaisia. Nolla on tavallisesti vihreä.


title: Ruletti

text: Ensimmäisen rulettipelin kehitti 1600-luvulla elänyt kuuluisa ranskalainen matemaatikko Blaise Pascal. Vuonna 1842 ranskalaiset François ja Louis Blanc lisäsivät rulettiin nollan kasvattaakseen kasinon tuottoa. Amerikan mantereelle ruletti saapui 1800-luvun alkupuolella, ja siellä siihen lisättiin vielä 00 (joissakin alkuaikojen peleissä sen tilalla käytettiin Amerikan kotkatunnusta). 1800-luvulla ruletti levisi joka puolille Yhdysvaltoja ja Eurooppaa.


title: Ruletti

text: Amerikkalaisissa ruleteissa on kaksi nollaa (0 ja 00), mikä lisää pelin järjestäjän voiton todennäköisyyttä eurooppalaiseen rulettiin nähden. Amerikassa pelin järjestäjän ”etulyöntiasema” on 5,4 %, kun se ranskalaisessa on 1,4 % pelaajaan nähden johtuen ranskalaisen ruletin tavasta, jossa pallon sattuessa nollalle tasamahdollisuuksia pelaava pelaaja voi jättää panoksensa pöydälle ("en prison") tai ottaa siitä puolet ("partager") ja antaa puolet pankille. Jos seuraava pyöräytys tuo voiton pelaajalle, hän ei voita mitään, mutta saa koko panoksensa takaisin. Jos taas pankki voittaa, häviää pelaaja panoksensa. Nollasta poikkeavaa numeroa tai numeroryhmää pelatessa pankki voittaa aina pallon jäädessä nollaan.


title: Ruletti

text: Ruletin pelaajalla on erilaisia panostusvaihtoehtoja, joiden sattuessa kohdalle maksetaan panos takaisin eri kertoimilla:


title: Ruletti

text: Eri mahdollisuuksia voi myös samassa pelissä yhdistellä.


title: Ruletti

text: Suomessa muualla kuin Casino Helsingin sekä Feel Vegasien pöydissä (Pelaamot ja ravintolat) voitonjako on taulukon yläpäässä pienempi ja suosii enemmän pankkia.