title: Luettelo Kanadan sadasta suurimmasta kaupungista

text: Tämä on luettelo Kanadan 100 suurimmasta kaupungista tai kunnasta väkiluvun mukaan. Tiedot pohjautuvat vuoden 2011 väestönlaskentaan.


text: Tässä luettelossa kaupungin väkilukuun lasketaan vain sen rajojen sisällä asuvat ihmiset. Jotkin kaupungit muodostavat kuitenkin metropolialueita, joihin kuuluu myös kaupungin ympärillä olevia pienempiä kaupunkeja tai kuntia.


title: GG Allin

text: GG Allin (synt. Jesus Christ Allin; 29. elokuuta 1956 – 28. kesäkuuta 1993) oli yhdysvaltalainen punkmuusikko ja laulaja-lauluntekijä, joka tuli tunnetuksi groteskista musiikistaan ja live-esiintymisistään, joissa hän muun muassa viilteli itseään, ulosti ja virtsasi lavalle ja heitti eritteitään yleisöön. Allin hyökkäsi myös ajoittain yleisön kimppuun, jolloin poliisi tai keikkapaikan henkilökunta yleensä keskeytti hänen esityksensä.


title: GG Allin

text: GG Allin sai messiaanisen nimensä henkisesti häiriintyneeltä isältään, Merle Allinilta, koska tämä oli "nähnyt unessa enkelin, joka oli luvannut vastasyntyneestä tulevan suuren miehen vapahtajan sukuun". Vähän ennen (2. maaliskuuta 1962, GG:n syntymätodistuksen mukaan) kuin GG Allin aloitti koulun, vaihtoi hänen äitinsä hänelle nimeksi Kevin Michael. Nimi GG sai alkunsa, kun hänen isoveljensä Merle jr. ei osannut lausua pikkuveljensä alkuperäistä nimeä, vaan kutsui häntä nimellä "Jeje".


title: GG Allin

text: Allinin äiti kertoi haastattelussa, että GG ja hänen isoveljensä Merle olivat kilttejä lapsia, jotka olivat lumoutuneita musiikista. He kuuntelivat muun muassa The Beatlesia huoneessaan.


title: GG Allin

text: Allin piti itseään anarkistina ja eläimenä. Allin pidätettiin elämänsä aikana yli 50 kertaa. Monet syytteistä tulivat lavalla tapahtuneiden rikkomusten (mm. pahoinpitelyjä, itsensäpaljastamista ym.) takia. Allin istui myös tuomioita omaisuusrikoksista ja raiskauksesta. Raiskaustapaus oli epäselvä, koska Allin sanoi tytön syytösten olleen koston aikaansaamia ja seksin vapaaehtoista. Pisimmän vankilatuomionsa Allin istui vuoden 1989 joulukuusta vuoden 1991 maaliskuuhun, jolloin häntä syytettiin yleisön joukossa olleen naisen viiltelystä, polttamisesta ja veren juomisesta.


title: GG Allin

text:
GG esiintyi elämänsä aikana muutamissa tv-ohjelmissa, kuten Geraldossa ja Jerry Springer Show'ssa. Jerry Springer Show'ssa Allin kertoi filosofiastaan, ja hän vastasi kysymyksiin muun muassa keikoistaan ja niissä tapahtuvista asioista. Ohjelmassa oli myös vieraana GG:n nuori fani, jonka isosisko ja isä olivat kauhuissaan tytön musiikkimausta ja elämänkatsomuksesta. Allin paljasti, että hänen elämänsä ei ole show'ta, eikä hän tee musiikkiaan rahasta. GG kertoi, että hänen lavashownsa ovat keino purkaa aggressioita, ja ilman musiikkia hän luultavasti olisi sarjamurhaaja. Yleisö ilmaisi vihaansa monta kertaa, ja ohjelma meni monta kertaa avoimeen syyttelyyn ja huutokisaan. Myös ohjelman juontaja Jerry Springer paljasti avoimesti halveksuntansa GG Allinia ja hänen edustamiaan asioita kohtaan ja keskeytti Allinin usein kesken lauseiden.
Ihmiset kauhistelivat muun muassa sitä, kuinka naisia kohdeltiin Allinin keikoilla, sillä Allin oli pahoinpidellyt ja seksuaalisesti hyväksikäyttänyt naisia lava-akteissaan. Allin puolustautui sillä, että hänen keikkojaan katsomaan tulleet tiesivät millaiseen esitykseen he ovat osallistumassa, ja usein ihmiset, joita Allin oli pahoinpidellyt tai hyväksikäyttänyt keikoillaan, kirjoittivat Allinille kirjeitä, joissa he sanoivat tapahtuneen olleen parasta heidän elämässään. Hyväksikäyttöä Allin puolusti myös sillä, että kerran hakattu tai raiskattu ihminen on vahvempi ja selviää paremmin elämässään, koska ei anna hyväksikäytön tapahtua uudestaan. Ohjelmassa myös paljastui, että Allinin isä, Merle Allin senior, oli väkivaltainen ja mielenvikainen mies, joka usein pahoinpiteli perhettään ja muutaman kerran myös uhkasi lapsiaan aseella. Lapsuuden traumojaan Allin ei koskaan pannut syyksi myöhempään käytökseensä, vaan sanoi tapahtuneen vain vahvistaneen häntä. Kaksisuuntaisen mielialahäiriön oireista kärsinyt Allin oli sitä mieltä, että hänen tehtävänään oli palauttaa vaara sovinnaiseksi muuttuneeseen rock’n’rolliin. Laulaja uskoi vakaasti, että hänen kehonsa oli rock’n’rollin temppeli ja hänen verensä, virtsansa ja ulosteensa fanien ehtoollinen.


title: GG Allin

text: GG Allinin diskografia on laaja ja epäselvä. Esimerkiksi tiedot levyillä soittavista muusikoista ovat epäselviä. Eräällä levyllä yhtyeen nimi "GG Allin& His Illegimate Kids" on harhaanjohtava, sillä Allin soitti kaikki soittimet levylle, jossa kyseinen yhtye esiintyy. GG Allin teki monia "Spoken Word" -albumeita, joissa hän kertoi filosofiastaan ja suhtautumisestaan maailmaa kohtaan. Hän teki paljon yleistä paheksuntaa nostattavia tekstejä, osan aidosti ja osan vain provosoidakseen ihmisiä. Eräässä kappaleessa hän kehoitti ihmisiä sekaantumaan seksuaalisesti lapsiin ja paljastamaan itsensä heille, "ennen kuin he kasvavat isoiksi ja on liian myöhäistä". Kyseessä oli kuitenkin ihmisten tahallinen provosointi, sekä mustaakin mustempi huumori. Hän myös ajoi murhan laillistamista, ja monissa teksteissään kehotti esim. tappamaan poliiseja, vastustamaan auktoriteetteja jne. Hänen elämänkatsomuksellisia ohjenuoriaan olivat "elä nopeasti, kuole nopeasti" ("Live Fast, Die Fast") ja "juo, tappele ja nussi" ("Drink, fight and fuck"). Allin kiersi paljon Amerikkaa, usein ostamalla bussilipun ja kulkemalla päämäärättömästi ympäriinsä mukanaan usein vain päällään olleet vaatteet. Allinin pukeutuminen oli kapinallista, ja asuun kuului yleensä nahkatakki, bootsit, kaulapanta ja alasuoja. Myös halvat tatuoinnit kuuluivat Allinin imagoon. Hänen vartalossaan oli monia yksinkertaisia kuvia ja tekstejä, esimerkiksi oikeassa olkapäässä hänellä oli teksti "Life Sucks" ja pääkallon kuva.


title: GG Allin

text:
Allin sanoi usein, että hän aikoo tehdä itsemurhan lavalla Halloweenina. Suunnitelma meni kuitenkin pilalle, sillä Allin oli yleensä vangittuna juuri Halloweenin aikaan. Lopulta Allin sanoi hylänneensä ajatuksen itsemurhasta lavalla, koska "moni kriitikko ja vihollinen toivoi sitä". Elossa ollessaan hän katsoi olevansa enemmän vaaraksi vastustamilleen tahoille. Allin kuoli heroiinin yliannostukseen 28. kesäkuuta 1993. Allinilla oli New Yorkissa keikka, joka keskeytyi nopeasti sähkökatkokseen. Tämän jälkeen Allin hajotti keikkapaikan ja lähti kadulle alasti ulosteiden ja veren peitossa. Allin osallistui myöhemmin illalla juhliin, joissa hän käytti heroiinia ja sammui. Seuraavana aamuna Allin löydettiin kuolleena.
Hautajaisissa monet juhlijat ottivat kuvia Allinin ruumiistaJotkut syöttivät huumeita ja alkoholia Allinin suuhun ja juhlivat kuolemaa avoimesti. Allin haudattiin hänen veljensä pyynnöstä "GG-univormuun", eli nahkatakkiin, saappaisiin, ja alasuojaan. Arkussa oli myös valokuvia ja pullo Jim Beam -viskiä. Hautajaisten loppuvaiheessa Isoveli Merle pani GG:n päähän kuulokkeet ja laittoi Allinin "The Suicide Sessions" -levytyksen soimaan. Allinilla oli paljon faneja ympäri maailman. Tunnetuin faniporukka on yhdysvaltalainen rockyhtye CKY, joka usein soittaa keikoillaan Allinin kappaleen "Bite It You Scum". Eräällä videolla CKY-kitaristi Chad Ginsburg juo pullon Jim Beamia ja menee virtsaamaan idolinsa haudalle.


title: Korona radiata

text: Korona radiata ympäröi hedelmöittymättömän munasolun pinnalla olevaa zona pellucidaa ja se koostuu kahdesta tai kolmesta kerroksesta follikulaarisoluja. Follikulaarisolut kiinnittyvät zona pellucidaan ja niiden tärkein tehtävä on ylläpitää munasolun tärkeiden proteiinien saantia. Follikulaarisolut muodostuvat ovulaation aikana, mutta katoavat hedelmöittymisen jälkeen.


title: Ohjaamo

text: Ohjaamo on huone tai tila, josta ohjataan kulkuvälinettä tai jotain muuta konetta esimerkiksi tehtaassa. Ohjaamossa ovat kulkuvälineen tai koneen ohjauslaitteet sekä mittaristo. Mittaristo antaa informaatiota kulkuvälineen tai koneen tilasta ja ohjauslaitteilla ohjataan niitä, jotta haluttu tila säilytetään tai haluttuun tilaan päästään.


title: Ohjaamo

text: Auton ohjaamosta löytyvät kaikki perinteiset auton hallintalaitteet, kuten ohjauspyörä, polkimet, vaihdekeppi ja mittarit.


title: Ohjaamo

text: Lentokoneen ohjaamossa on ohjaussauvan lisäksi iso taulu, josta löytyvät kaikki navigointiin tarvittavat instrumentit, moottoreiden valvontaan tarvittavat mittarit ja katkaisimet. Lentokoneen ohjaamossa istuu yleensä kaksi ihmistä, kapteeni ja perämies.


title: Kulkuväline

text: Kulkuväline tai kulkuneuvo on paikasta toiseen kulkemiseen tarkoitettu laite. Se kuljettaa matkustajia, tavaroita tai molempia. Kulkuvälineitä ovat muun muassa polkupyörät, rullaluistimet, moottoripyörät, autot, veneet, laivat, lentokoneet, helikopterit, junat ja raitiovaunut. Kulkuvälineillä tapahtuvaa liikkumista kutsutaan liikenteeksi.


title: Kulkuväline

text: Kulkuvälineet jaotellaan vesikulkuneuvoihin, ilma-aluksiin, avaruusaluksiin sekä maakulkuneuvoihin. Vedessä kulkevat erotellaan edelleen veden pinnalla ja veden alla kulkeviin. Ilma-alukset jaetaan ilmaa raskaampiin ja ilmaa kevyempiin kulkuneuvoihin. Maalla kulkevat kulkuneuvot jaotellaan kiskoilla kulkeviin sekä muihin eli ajoneuvoihin.Kulkuvälineet jaotellaan myös moottorikäyttöisiin ja moottorittomiin. Moottorittomat kulkuvälineet voivat kulkea esimerkiksi lihasvoimalla tai purjein ja niitä koskeva lainsäädäntö on usein vapaampaa kuin moottoroituja kulkuvälineitä koskeva. Lisäksi kulkuneuvoja voidaan jaotella sen mukaan, kuljettavatko ne matkustajia vai tavaroita.


title: Peter Gabriel

text: Peter Brian Gabriel (s. 13. helmikuuta 1950 Chobham, Surrey) on englantilainen muusikko, joka tuli alun perin tunnetuksi Genesis-yhtyeen laulajana ja yhtenä sen perustajajäsenistä. Gabriel teki Genesiksen kanssa kuusi levyä (vuosina 1969–1974) ja erosi yhtyeestä vuonna 1975 lähtien soolouralle. Hänen soolouransa tunnetuimpia hittejä ovat muun muassa ”Shock the Monkey”, ”Solsbury Hill” ja ”Sledgehammer”, joista viimeksi mainittu tuli tunnetuksi animoidusta musiikkivideostaan. Vaikka hän aloitti uransa progressiivisen rockin parissa, soolouran hitit ovat varsinkin uran myöhemmässä vaiheessa olleet varsin popahtavia sävellyksiä. Hänen musiikissaan on kuitenkin vaikutteita muun muassa maailmanmusiikista, soulista ja funkista. Gabriel on tehnyt myös menestyneitä soundtrack-levyjä, muun muassa "Passion: Music for The Last Temptation of Christ", joka voitti Grammyn vuonna 1989.


title: Peter Gabriel

text: Peter Gabriel on myös visuaalinen artisti, sillä jo Genesiksen aikoinaan hänellä oli tapana käyttää mitä erikoisimpia esiintymisasuja ja varsinkin 1980-luvulla hän oli kiinnostunut kehittämään senaikaista musiikkivideokulttuuria.


title: Peter Gabriel

text: Ensimmäiset neljä Gabrielin soolourallaan vuosina 1977–1982 tekemistä albumeista ovat nimeämättömiä. Kolmesta ensimmäisestä kuitenkin käytetään nimiä "Car", "Scratch" ja "Melt" kansikuvien perusteella, sekä neljännestä nimeä "Security" Yhdysvalloissa julkaistun version mukaan. Albumien jättäminen nimettömiksi juontuu Gabrielin ideasta tehdä albumeistaan toinen toistaan seuraavat, ikään kuin viikkolehden numerot.


title: Peter Gabriel

text: Vaikka jo 1980 julkaistu kolmas soololevy oli LP-listan ensimmäinen Englannissa ja listojen kärjessä monessa Keski-Euroopan maassa, varsinainen läpimurto Amerikassa tapahtui vasta "So"-levyn myötä vuonna 1986. Levy nousi Billboard-listan toiseksi ja poiki useita singlehittejä, muun muassa ”Sledgehammer” (#1) ja ”Big Time” (#8).


title: Peter Gabriel

text: Gabriel on tehnyt vuosien varrella yhteistyötä monien nimekkäiden muusikoiden kanssa. Näihin kuuluvat muun muassa Genesiksen rumpalina toiminut Phil Collins, Robert Fripp, Kate Bush, David Bowie, Manu Katché, David Rhodes, Tony Levin, Paula Cole ja Youssou N’Dour. Myös Gabrielin tytär Melanie Gabriel on laulanut artistin kiertueilla ja levyillä.Peter Gabriel esiintyi Suomessa 1. syyskuuta 1987 Helsingin jäähallissa sekä 20. toukokuuta 2014 Hartwall Areenalla Helsingissä.


title: Zona pellucida

text: Zona pellucida eli "munasolun ketto" on munasolun solukalvoa ympäröivä glykoproteiinikerros. Zona pellucida on välttämätön munasolun hedelmöittymiselle. Vaikka zona pellucida vaikuttaa erottavan munasolun ja zona pellucidan ulkopuoliset follikulaarisolut toisistaan, todellisuudessa follikulaarisolut ovat kiinnittyneet munasoluun zona pellucidan läpi kulkevilla ulokkeilla. Munasolun hedelmöittyessä siittiöt kiinnittyvät ensin zona pellucidan ulkopinnalle. Kiinnittymiskohteena on eräs zona pellucidan rakenneosana toimivista glykoproteiineista (ZP3). Kiinnittyminen saa aikaan siittiössä tapahtuvan akrosomireaktion, joka puolestaan mahdollistaa siittiön tunkeutumisen zona pellucidan läpi. Ihmisillä zona pellucida surkastuu viiden vuorokauden kuluttua hedelmöittymisestä ja korvautuu trofoblastisilla soluilla.


title: Phil Spector

text: Harvey Phillip ”Phil” Spector (s. 26. joulukuuta 1939 Bronx, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen musiikkituottaja, joka tuli tunnetuksi monien 1960-luvun menestyskappaleiden tuottajana. Hänet muistetaan niin sanotusta "wall of sound" -äänivallista, joka perustui laajoihin instrumentaatioihin sekä useiden tuotantoteknisten ratkaisujen, kuten kaiun käyttöön. Spector oli ensimmäinen levytuottaja, josta tuli ammatissaan supertähti ja joka loi oman tavaramerkkisoundinsa. Muun muassa The Beach Boysin Brian Wilson mainitsee Spectorin suurimmaksi esikuvakseen.


title: Phil Spector

text: Vuonna 2009 Spector tuomittiin elinkautiseen vankeuteen vuonna 2003 tehdystä henkirikoksesta.


title: Phil Spector

text: Spector saavutti ensimmäisen listaykkösen jo 17-vuotiaana tekemällään kappaleella "To Know Him Is To Love Him", jonka hän tuotti ja esitti yhdessä The Teddy Bears -yhtyeensä kanssa. Kappaleen nimen Spector otti isänsä hautakirjoituksesta. Ennen 21-vuotissyntymäpäiväänsä Spector oli ehtinyt perustaa Los Angelesiin oman Philles-levymerkin. Spector menestyi useiden tyttöbändien, kuten The Ronettesin ja The Crystalsin taustavoimana. Muita hänen tuottamiaan artisteja olivat muun muassa Darlene Love, Ike & Tina Turner ja The Righteous Brothers, jonka kanssa syntyi menestyskappale "You've Lost That Lovin' Feelin'".


title: Phil Spector

text: Kun Spectorin parhaana työnään pitämä, Ike & Tina Turnerin esittämä "River Deep – Mountain High" epäonnistui myynnillisesti Pohjois-Amerikan markkinoilla 1966, päätti Spector jäädä eläkkeelle vain 25-vuotiaana. Spectorin menestys katkesi, ja hän vetäytyi lähes täysin julkisuudesta elämään erakkoelämää, joka on jatkunut pienin poikkeuksin tähän päivään asti.


title: Phil Spector

text: 1970 Spectoria pyydettiin tuottamaan The Beatlesin viimeiseksi jäänyt studiojulkaisu "Let It Be". Itse yhtye ei ollut enää kasassa, ja Spectorin mahtipontinen tuotanto jakoi mielipiteet entisten jäsenten keskuudessa. Beatleista John Lennon ja George Harrison jatkoivat yhteistyötä Spectorin kanssa, joka tuotti heille menestyslevyt, Lennonin "Imaginen" ja Harrisonin "All Things Must Passin". Spector tuotti 1970-1980-luvulla albumeja myös Leonard Cohenille ja Ramonesille.


title: Phil Spector

text: 40-vuotias näyttelijä Lana Clarkson (s. 5. huhtikuuta 1962) löytyi kuolleena Spectorin kotoa Kaliforniasta 3. helmikuuta 2003. Clarksonia oli ammuttu suuhun. Teosta epäiltiin Spectoria, joka kiisti epäilyn ja väitti, että Clarkson teki itsemurhan. Juttu eteni oikeuteen, jossa Spectoria syytettiin murhasta. Syylliseksi tuomittuna hän olisi joutunut elinkautiseen vankeuteen, josta olisi ollut mahdollista anoa ehdonalaiseen vapauteen pääsyä 15 vuoden jälkeen. Oikeudenkäynti kuitenkin raukesi () ja Spector vapautettiin syytteistä 26. syyskuuta 2007, koska valamiehistö ei päässyt yksimielisyyteen syyllisyydestä (kymmenen valamiestä olisi tuominnut, kaksi piti syyttömänä - valamiesten on kyettävä julistamaan yksimielinen tuomio). Spectoria vastaan ei ollut kiistattomia todisteita muutenkaan, esimerkiksi aseesta ei löytynyt hänen sormenjälkiään.


title: Phil Spector

text: Toisen oikeudenkäynnin päätteeksi 13. huhtikuuta 2009 kalifornialainen tuomioistuin langetti Spectorille tuomion toisen asteen murhasta (), joka vastaa Suomessa tappoa. Tuomion mukaan Spector ampui näyttelijä Lana Clarksonin helmikuussa 2003. Tuomio julistettiin 29. toukokuuta 2009. Tuomio on elinkautinen, josta on mahdollisuus vapautua ehdonalaiseen aikaisintaan 19 vuoden kuluttua.


title: Haakon IV Haakoninpoika

text:
Haakon IV Haakoninpoika tai Haakon Vanha (, , 1204–1263) oli Norjan kuningas 1217–1263. Haakonista tuli
kuningas hänen voitettuaan muut vallantavoittelijat.


title: Haakon IV Haakoninpoika

text: Hänen äitinsä Inga väitti, että Haakon oli kuningas Haakon Sverrenpojan poika, joka oli syntynyt isänsä kuoleman jälkeen. Inge Bårdinpojan kuoltua Birkebeiners-liikkeen mahtimiehet tunnustivat Haakonin Haakon Sverrenpojan pojaksi ja nostivat hänet valtaan. Varsinkin kirkon piirissä epäiltiin Haakonin syntyperää, mutta epäilykset saatiin vaiennettua, kun Haakonin äiti läpäisi tulikokeen eli käveli tulisilla hiilillä, mikä ajan uskomusten mukaan todisti hänen puhuvan totta.


title: Haakon IV Haakoninpoika

text: Haakon vahvisti kuninkaan valtaa ja pyrki vakiinnuttamaan sen perinnöllisyyden. Hänestä tuli myös Islannin ja Grönlannin kuningas, ja niiden asukkaat pakotettiin maksamaan veroa Norjalle.Kanga nuoremman kanssa:


title: Haakon IV Haakoninpoika

text: Margrét Skúladóttirin kanssa:


title: Keskinäisinduktanssi

text: Keskinäisinduktanssi (tunnus "M") on sähkömagnetiikassa suure, joka mittaa kahden johtimen, esimerkiksi kahden johdon tai kelan, välisen magneettisen vuorovaikutuksen voimakkuutta. Keskinäisinduktion vaikutuksesta toisessa johtimessa kulkevan virran muutoksen aiheuttama magneettikentän muutos indusoi toiseen johtimeen sähkömotorisen voiman. Keskinäisinduktanssin yksikkö on henry.


title: Keskinäisinduktanssi

text: Jos kaksi kelaa: kela A (formula_1 kierrosta) ja kela B (formula_2 kierrosta) ovat lähellä toisiaan ja keloissa kulkevat virrat ovat formula_3 ja formula_4, voidaan keskinäisinduktanssi laskea yhtälöllä


title: Keskinäisinduktanssi

text: missä formula_6 on kelan B läpi kulkevan virran formula_4 synnyttämä magneettivuo kelan A yksittäisen kierroksen läpi. Vastaavasti formula_8 on kelan A aiheuttama magneettivuo, joka läpäisee kelan B yksittäisen kierroksen. Keskinäisinduktanssi riippuu vain kelojen rakenteesta ja geometriasta. Kelojen toisiinsa indusoimat jännitteet virran muutoksen suhteen voidaan laskea yhtälöistä


title: Keskinäisinduktanssi

text: Missä siis formula_11 on kelan B kelaan A aiheuttama jännite ja formula_12 on kelan A kelaan B aiheuttama jännite.


title: Amiraali (täsmennyssivu)

text: Amiraali tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Inge II Bårdinpoika

text: Inge II Bårdinpoika (, , 1185 – 23. huhtikuuta 1217) oli Norjan kuningas vuosina 1204–1217. Hän oli aatelismies Bård Guttormssonin ja Norjan kuninkaan Sigurd Munnin tyttären Cecilian poika. Ingen hallintopaikka oli pohjoisessa, Trondelagissa. Hän hallitsi myös suurinta osaa Norjan länsirannikosta. Inge on haudattu Nidarosin tuomiokirkkoon, Trondheimiin.


title: Lakki

text: Lakki voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lippalakki

text: Lippalakki on päähine, jossa on edessä lippa. Useimpien lippalakkien kokoa voi säätää lakin takapuolelta. Lippalakin lippa suojaa silmiä auringonvalolta. Lippalakki on nykyisessä muodossaan kehittynyt baseball-pelaajien käyttämästä lakista.


title: Alfredo Hernandez

text: Alfredo Hernandez on yhdysvaltalainen rumpali, joka on soittanut muun muassa yhtyeissä Kyuss ja Queens of the Stone Age. Hän soitti myös vähän aikaa Chessä.


title: Alfredo Hernandez

text: Hän liittyi Kyussin riveihin vuoden 1994 lopulla, korvaamalla Brant Bjorkin yhtyeen kiertueen aikana. Hän pääsi soittamaan ainoastaan Kyussin viimeisellä albumilla "...And The Circus Leaves Town". Herdandez soitti myös Queens Of The Stone Agen debyyttialbumilla "Queens Of The Stone Age", joka julkaistiin vuonna 1998.


title: Lauricochan kulttuuri

text: Lauricochan kulttuuri oli varhaisten metsästäjä-keräilijöiden luoma kivikautinen intiaanikulttuuri Perussa noin 8000–2500 eaa. Siihen liittyvät löydöt on tehty Lauricochan luolasta, joka on Andeille 4 000 metrin korkeudessa meren pinnasta Huanucon lähellä Amazoninin latvoja. Lauricochan löytöjä on pidetty Perun vanhimpina ihmislöytöinä.


title: Lauricochan kulttuuri

text: Ensimmäiset ihmiset asuttivat lähellä Marañónjoen latvoja sijaitsevan Lauricochan luolan noin 9 500 vuotta sitten, kun jääkauden jäät olivat sulaneet. Paikka sijaitsee alkulähteillä. Lauricochan ensimmäinen vaihe on ajoitettu noin vuosille 8000–6000 eaa. Varhaisimmasta kerroksesta on löytynyt muun muassa ihmisten luurankoja ja keihäitä, joiden kärjet ovat lehdenmuotoisia. Löydetyt kohteet edustavat kausittaisia metsästysmajoja. Lauricochan kulttuurin toinen jakso on ajoitettu vuosille 6000–4200 eaa ja kolmas jakso ulottui noin vuoteen 2500 eaa. Kulttuurin jaksot erottuvat erilaisten keihäänkärkien perusteella. Viimeisen jakson aikana Perun rannikolla oli jo varhaisia maanviljelyskulttuuria, joista on löytynyt jäänteitä myös Lauricochan kulttuurin keihäänkärjistä.


title: Anestesia

text: Anestesia tai nukutus tai narkoosi on lääketieteen termi, jolla tarkoitetaan kivun poistoa ihmisen tai eläimen toimenpiteen ajaksi. Anestesioihin keskittynyttä lääketieteen osa-aluetta nimitetään anestesiologiaksi. Anestesiatyyppejä ovat yleisanestesia, alueellinen anestesia, paikallisanestesia ja dissosiatiivinen anestesia. Anestesiologiset kivunpoistomenetelmät ovat nukutus ja puudutukset, esimerkiksi spinaali-, epiduraali- ja plexuspuudutukset. Yleisanestesian katsotaan koostuvan kolmesta osatekijästä: kivun poistosta, nukutuksesta ja lihasten rentoutumisesta. Anestesian suorittaa anestesialääkäri (eli anestesiologi, puhekielessä usein nukutuslääkäri) jonkin anestesia-aineen avulla.


title: Anestesia

text: Anestesiamenetelmien kehittyessä haittavaikutukset ovat tulleet harvinaisemmiksi, ja yhä vaikeammin sairaita henkilöitä voidaan hoitaa yhä turvallisemmin. Leikkaus ja nukutus edellyttävät aina peruselintoimintojen huolellista valvontaa. Tavallisimpia haittavaikutuksia ovat (noin yhdelle kymmenestä-sadasta) pahoinvointi, kurkkukipu, väsymys ja kutina. Harvinaisiin haittavaikutuksiin (noin yhdelle tuhannesta) kuuluu mm. virtsaamisvaikeus, hengitystieinfektio, lihaskipu, hammasvaurio (vaikean tai taitamattomasti suoritetun laryngoskopian tuloksena) ja pitkäaikainen muun sairauden vaikeutuminen.


title: Anestesia

text: Yksi musta luku anestesian historiassa on kuraren käyttö vauvojen leikkauksissa. Aina vastasyntyneistä 18 kuukauden ikäisille vauvoille tehtiin vuosikymmenien ajan leikkauksia kuraren avulla. Leikkauksessa voidaan käyttää kuraren synteettistä vastinetta, pankuronia, joka halvaannuttaa lihakset. Ihminen on siis täysin kykenemätön liikuttamaan lihaksiaan millään tavoin. Mutta kurare ei kuitenkaan poista kipua. Vauva saattoi siis olla tajuissaan ja tuntea kipua laajankin leikkauksen aikana. Tämä vauvojen leikkauksissa käytetty menetelmä tuli julkisuuteen vasta vuonna 1985, kun joillekin vanhemmille selvisi, että heidän vakavasti sairaat vauvansa eivät leikkauksen aikana oikeasti saaneet lainkaan kivunlievitystä. Tämä oli ollut mahdollista, koska lääkäreiden keskuudessa eli voimakkaana käsitys, etteivät vauvat kykene tuntemaan kipua.


title: Anestesia

text: Useimpien villieläinten kohdalla anestesia hoidetaan rauhoittavalla nuolella tapaturmien välttämiseksi.


title: Viaporin kapina

text: Viaporin kapina oli heinä-elokuun vaihteessa 1906 tapahtunut kapina Suomenlinnan eli silloisen Viaporin merilinnoituksessa Helsingissä. Se liittyi Venäjän–Japanin sodan aiheuttamaan laajempaan kapinaliikehdintään Venäjän keisarikunnan sisällä. Viaporin kapinan oli tarkoitus olla lähtölaukaus koko maan laajuiselle vallankumoukselle, mutta se kuitenkin epäonnistui tapahtumien käynnistyttyä yli viikkoa suunniteltua aikaisemmin.


title: Viaporin kapina

text: Kapina alkoi 30. heinäkuuta, kun osa linnoituksen venäläisestä sotaväestä nousi upseeristoa vastaan kapteeni Sergei Tsionin sekä kahden nuoren luutnantin johdolla. Suunnitelman olivat laatineet venäjän vallankumoukselliset bolševikit ja eserit. Kapinalliset uskoivat saavansa tukea toisilta Helsinkiin sijoitetuilta joukko-osastoilta sekä Johan Kockin johtamalta Suomen punakaartilta, mutta niin ei kuitenkaan käynyt, vaan kapina kukistettiin jo vajaan kolmen vuorokauden kuluttua. Tapaukseen liittyi myös muita levottomuuksia Helsingissä ja lähiympäristössä. Niistä tunnetuin on niin sanottu Hakaniemen mellakka, joka oli ensimmäinen Suomen punakaartien ja suojeluskuntien välinen yhteenotto.


title: Viaporin kapina

text: Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen bolševikit ottivat aseellisen vallankumouksen tavoitteekseen keväällä 1905 Lontoossa järjestetyssä kolmannessa puoluekokouksessaan. Tärkeä rooli sen toteuttamisessa annettiin Venäjän Itämeren laivastolle. Vuoteen 1906 mennessä oli bolševikit ja sosialistivallankumouksellisen puolueen eserit olivat perustaneet jo 60 salaista taisteluryhmää, jotka toimivat laivaston ja keisarillisen armeijan sisällä. Pääpaino oli laivastoyksiköissä, koska niiden miehistöt koostuivat suurimmaksi osaksi kaupunkien teollisuustyöläisistä. Jalkaväen yksiköt taas oli muodostettu maaseudun väestöstä, joka ei ollut yhtä tietoinen työväenaatteesta. Taisteluorganisaatiot levittivät joukko-osastoissa puolueen julkaisemia laittomia lehtiä ja kirjoja. Bolševikkien lisäksi myös puolueen maltillisella siivellä eli menševikeillä sekä esereillä oli omat julkaisunsa.


title: Viaporin kapina

text: Vuoden 1905 vallankumouksen aikana Viaporin sotilaat olivat marraskuussa 1905 esittäneet nuorten luutnanttien Arkadi Jemeljanovin ja Jevgeni Kohanskin johdolla 20-kohtaisen listan vaatimistaan parannuksista ja menneet lakkoon. Linnoituksen komentaja, kenraaliluutnantti Nestor Kaigorodov oli osin taipunut vaatimuksiin vastatessaan omalla 33-kohtaisella parannuslistallaan ja luvannut olla rankaisematta ketään. Tämän seurauksena hänet kuitenkin erotettiin ja haastettiin sotaoikeuteen. Kaigorodovin seuraajaksi nimitetty kenraalimajuri Vladimir Laiming ilmoitti seuraavana keväänä peruvansa kaikki Kaigorodovin lupaamat parannukset, mikä tuskastutti sotilaita.


title: Viaporin kapina

text: Ensimmäinen varsinainen vallankumoussuunnitelma laadittiin keväällä 1906. Kumouksen piti alkaa samana kesänä tai syksynä Viaporin ja Kronstadtin linnoitusten sotilaskapinoilla, jonka jälkeen siihen liittyisi myös muita linnoituksia sekä Itämeren laivasto ja Mustanmeren laivaston päätukikohta Sevastopolissa. Tämän jälkeen eri puolilla Venäjää aloitettaisiin yleislakko, joka laajenisi työläisten kansannousuksi. Valmisteluja jatkettiin kesän aikana laivaston ja armeijan salaisissa vallankumouskomiteoissa. Ilmiantajiensa ansiosta Venäjän hallitus oli kuitenkin tietoinen mahdollisesta vallankaappausyrityksestä ja luokitteli lähes puolet Kronstadtin ja Viaporin linnoitusten sekä Tallinnan ja Liepājan laivastoasemien miehistöstä epäluotettaviksi.


title: Viaporin kapina

text: Vallankumouksellinen toiminta oli Suomen suuriruhtinaskunnan alueella paljon helpompaa kuin Venäjällä, jonka poliisilla ei ollut toimivaltuuksia Suomessa. bolševikit perustivat Suomessa sijainneiden Venäjän armeijan yksiköiden keskuuteen oman sotilasorganisaation, joka oli suoraan sosiaalidemokraattisen puolueen keskuskomitean alainen. Toiminnan keskuspaikka oli Viaporin linnoitus, missä heillä oli kaikkein suurin kannatus. Kolmelletoista Helsingin edustan saarelle levittäytyneessä Viaporin linnoituksessa oli yhteensä noin 6 000 sotilasta. Lisäksi kaupungissa oli yksi jalkaväkipataljoona sekä yksi laivaston joukko-osasto, joka oli sijoitettu Katajanokan Merikasarmiin. Lokakuun 1905 suurlakon aikana perustettuun Suomen punakaartiin kuului yli 20 000 miestä, joista katsottiin myös olevan apua kapinan yhteydessä.


title: Viaporin kapina

text:
Heinäkuun 21. päivänä keisari Nikolai II hajotti toukokuussa valitun duuman, mikä aiheutti Pietarissa mellakointia. Hajotetun duuman jäseniä kokoontui vuorokautta myöhemmin Viipuriin, jossa he antoivat niin sanotun Viipurin manifestin, kehottaen kansalaisia muun muassa yleiseen kansalaistottelemattomuuteen. Joitakin duuman jäseniä, kuten vallankumouksellinen Mitrofan Mihailitšenko, saapui myös Helsinkiin, mikä osaltaan kasvatti kapinaa suunnitelleiden maanalaisten sotilaskomiteoiden suosiota. Duuman
hajottamisen johdosta Hesperian puistossa nähtiin punakaartin organisoima 20 000 hengen mielenosoitus, johon osallistui myös 400 venäläistä sotilasta sekä muun muassa tuolloin Helsingissä oleskellut vallankumouksellinen kirjailija Leonid Andrejev. Viaporin kapinan jälkeen hän pakeni Suomesta, pelätessään joutuvansa maineensa vuoksi pidätetyksi, vaikka ei siihen osallistunutkaan.


title: Viaporin kapina

text: Samaan aikaan järjestettiin Helsingissä kapinaa suunnitellut salainen kokous, johon bolševikkien lisäksi osallistuivat muun muassa esereiden taistelujärjestön johtajat Viktor Tšernov ja Jevno Azef. Heistä jälkimmäinen oli kuitenkin todellisuudessa tsaarin salaisen poliisin Ohranan ilmiantaja. Mukana oli lisäksi punakaartin johtaja Johan Kock sekä ilmeisesti myös suomalaisia sosiaalidemokraatteja, kuten Otto Wille Kuusinen sekä Yrjö Sirola. Kapina päätettiin lopulta aloittaa Viaporissa ja Kronstadissa samanaikaisesti 10. elokuuta 1906. Helsingissä oli tuolloin yhteensä noin 7 000 venäläistä sotilasta, joista Viaporiin oli sijoitettu puolet. Heistä noin 1 800 oli tykkimiehiä, 1 500 jalkaväkeä ja 250 miinoittajia. Kock lupasi kapinallisille punakaartin tuen, mutta hänen suunnitelmansa osoittautuivat kuitenkin liian optimistisiksi. Vaikka kartiin kuului parhaimmillaan jopa 25 000 miestä, vain pienellä osalla oli aseistusta, eivätkä he muodostaneet taistelukykyistä armeijaa.


title: Viaporin kapina

text: Kapinan johtohahmoiksi nousivat kapteeni Sergei Tsionin lisäksi luutnantit Jemeljanov ja Kohanski. Heistä Tsion oli toimittanut Viaporissa ilmestynyttä "Vestnik Kasarmi" (Kasarmin sanansaattaja) -lehteä, Jemeljanov puolestaan oli salanimeä "Filip" käyttänyt linnoituksen vallankumouksellisen sotilaskomitean johtaja ja Kohanski hänen apulaispäällikkönsä. Jemeljanov ja Kohanski olivat bolševikkejä, mutta Tsion oli jossakin vaiheessa vaihtanut sosialistivallakumouksellisten esereiden riveihin. Sotilaskomiteaan kuului lisäksi viisi tykkimiestä sekä yksi jalkaväen sotilas. Katajanokan merisotilaiden kapinajohtajana puolestaan toimi bolševikki Jegor Mikejev.


title: Viaporin kapina

text: Kapinan oli tarkoitus alkaa vasta 10. elokuuta, mutta tilanne Viaporissa eskaloitui kuitenkin jo useita päiviä aiottua nopeammin. Kapinamielialaa oli keväästä lähtien aiheuttanut huonon ruoan ja ylimääräisten palkkioiden leikkaamisen lisäksi muun muassa yhden sotamiehen kuolema upseeriston simputuksen uhrina. Sotilaat olivat järjestäneet joukkokokouksia, joissa esitettiin erilaisia vaatimuksia olosuhteiden parantamiseksi. Heinäkuun lopulla tsaarin salainen poliisi Ohrana oli ilmiantajilta saamiensa tietojen perusteella varoittanut komentaja Laimingia mahdollisesta kapinasta, joka määräsi saarten ympäristön miinoitettavaksi kapinallisten laivojen rantautumisen estämiseksi. Kun miinoja laskeneille sotilaille selvisi toiminnan syy, kieltäytyvät he 28. heinäkuuta jatkamasta miinoitusta. Tämän johdosta Laiming pidätytti kaikki miinoittajat, repi upseerien arvomerkit omakätisesti irti ja uhkasi heitä myös ampumisella. Vangitut kuljetettiin Santahaminaan, missä he joutuivat viettämään ensimmäiset puolitoista vuorokautta ilman ruokaa.


title: Viaporin kapina

text: Suomenlinnan tykkimiesten saatua tiedon miinoittajien vangitsemisesta, päättivät he seuraavana päivänä pitää kokouksen. Upseeristo puolestaan aikoi vastata tähän pidättämällä myös tykkimiehet, mutta nämä ehtivät kuitenkin tekemään oman vastaiskunsa heinäkuun 30. päivän iltana. 6. 8. ja 9. komppanian miehet yrittivät aluksi vapauttaa miinoittajat, siinä kuitenkaan onnistumatta. Tämän jälkeen he yrittivät vielä vallata linnoituksen komendantin Iso-Mustasaaressa, mutta joutuivat lopulta vetäytymään Santahaminan kautta Kuninkaansaareen, jossa sijaitsivat linnoituksen raskaimmat tykit. Kapinalliset perustivat saarelle oman päämajansa ja ottivat mukaansa kaikki löytämänsä veneet, sekä runsaasti aseistusta, kuten kiväärejä ja konekiväärejä. Sergei Tsion yritti vedota tykkimiehiin, jotta he eivät aloittaisi kapinaa, ennen kuin Kronstadtin linnoituksesta saataisiin lisätietoa, mutta tapahtumat olivat jo edenneet liian pitkälle.


title: Viaporin kapina

text: Heinäkuun 30. päivänä puoli yhdentoista aikaan illalla Kuninkaansaaresta ammuttiin kolme tykinlaukausta merkiksi kapinan aloittamisesta ja samalla myös Vallisaari, Susisaari sekä Kustaanmiekka otettiin kapinallisten haltuun. Viaporin saarista Iso- ja Pikku Mustasaari sekä Santahamina jäivät hallitukselle uskollisten joukkojen haltuun ja Harakka sekä Länsi-Mustasaari puolestaan pysyivät puolueettomina. Kapinan aloittamisesta lähetettiin välittömästi viesti Merikasarmin lisäksi myös Eteläsatamassa olleille miinalaivoille sekä Viipurin, Tuusulan ja Perkjärven varuskuntiin. Kapinan alkaessa kapteeni Tsion oli vielä kaupungissa, josta hän yritti yöllä soutaa Kuninkaansaareen suomalaisen aktivistin Filemon Tidermanin ja kahden eserin avustamana. Miehet harhautuivat huonon näkyvyyden vuoksi Isoon-Mustasaareen ja olivat joutua pidätetyiksi. He onnistuivat kuitenkin pelastautumaan väittämällä olevansa lehtimiehiä.


title: Viaporin kapina

text: Kapinallisten riveihin liittyi kaikkiaan seitsemän tykistökomppaniaa kymmenestä, eli noin 1 500 miestä. Yhteensä kapinallisia oli noin 2 000. Komentaja Laiming onnistui lopulta nostamaan joukkojensa määrän 2 800 mieheen, kun kapinalliset eivät saaneet estettyä meritse tehtyjä täydennyksiä. Itämeren laivaston saapumiseen saakka heillä oli kuitenkin enemmän tulivoimaa. Varsinaiset taistelut alkoivat varhain heinäkuun 31. päivän aamuna. Kapinalliset alkoivat ensimmäiseksi pommittamaan Iso-Mustasaaressa sijainnutta komendanttia, jonne suuntautui ankaraa tykistötulta sekä Kuninkaansaaresta että Kustaanmiekasta. Komentaja Laimingin kerrotaan paenneen kranaatteja Suomenlinnan kirkon kellariin. Kapinallisilla oli mahdollisuus vallata sekasortoon joutunut päämaja, mutta he päättivät kuitenkin odottaa esereiden lupaaman laivaston saapumista.


title: Viaporin kapina

text: Merikasarmilla oli arviolta vajaat 300 merisotilasta, joiden odotettiin liittyvän kapinallisten puolelle. Heidän tarkoituksenaan oli myös ottaa haltuun Eteläsatamaan ankkuroidut hävittäjät "Emir Buharski" ja "Finn", mutta upseeriston vastarinnan takia valtaus epäonnistui. Aluksilta avattiin tuli kasarmia kohti, jolloin huonosti aseistetut merisotilaat yrittivät kaupungin keskustaan. Suurin osa ei kuitenkaan päässyt murtautumaan Katajanokan kanavan ylitse, vaan joutui kasakoiden ja hallitukselle uskollisten jalkaväkijoukkojen pysäyttämiksi. Yhteensä noin 100 merisotilasta vangittiin ja loput pakenivat veneillä kapinallisten hallitsemille saarille. Muutamat kaupunkiin päässeet vietiin Helsingin Työväenyhdistyksen talolle Yrjönkadulle, jossa heille annettiin siviilivaatteet ja sotilaat liittyivät Vesilinnanmäelle koottuun punakaartiin. Joidenkin lähteiden mukaan myös noin 100–150 punakaartin jäsentä olisi osallistunut Katajanokalla käytyyn taisteluun. Viiden aikaan iltapäivällä kasakat ja hallituksen sotilaat onnistuivat miehittämään laivaston sotilaista tyhjentyneen Merikasarmin. Tämän jälkeen Helsingin rannat olivat hallituksen joukkojen hallussa, eikä kapinallisilla ollut enää huoltoreittejä tai edes kontaktia kaupungissa oleviin liittolaisiinsa.


title: Viaporin kapina

text: Elokuun 1. päivänä kaupunkiin saapui lopulta hallituksen lisäjoukkoja. Niitä ei kuitenkaan saatu kuljetettua Viaporiin asti, koska kaikki veneet olivat kapinallisten hallussa. He päättivät vihdoin yrittää myös Iso-Mustasaaren valtausta, joka olikin jo valmistautumassa antautumiseen kovan tykistötulen paineessa. Tilanteen muutti kuitenkin onnekas sattuma, kun Kuninkaansaareen ammuttu kranaatti osui suoraan ruutikellariin. Seurannut räjähdys surmasi lähes 60 miestä ja sai kapinallisten rivit sekaisin. Loukkaantuneiden joukossa oli muun muassa kapinajohtaja Arkadi Jemeljanov.


title: Viaporin kapina

text: Kuuden aikaan iltapäivällä Helsingin edustalle saapuivat Itämeren laivaston taistelulaiva "Tsesarevitš" ja panssarikansiristeilijä "Bogatyr". Kapinalliset luulivat niiden olevan heidän hallussaan, koska eserit olivat luvanneet myös laivaston tuen. Ilmiantajien ansiosta tsaarin salainen poliisi oli kuitenkin saanut vihiä kapinasuunnitelmasta, jolloin Suomenlahdelle sijoitettuja aluksia oli määrätty purjehtimaan Riianlahdelle. Lisäksi miehistön keskuudessa vaikuttaneita agitaattoreita oli pidätetty, osa oli myös siirretty maihin ja korvattu merikadeteilla tai upseereilla. Kapinajohtajiin kuulunut Jevgeni Kohanski lähti erehdyksessä tervehtimään aluksia, mutta joutuikin pidätetyksi.


title: Viaporin kapina

text: Laivoilta avattiin nopeasti raskas tykistötuli kohti kapinallisten hallussa olleita saaria, jolloin he joutuivat ristituleen. Samaan aikaan hallituksen Pietarista lähettämät vahvistukset pääsivät viimeinkin aloittamaan oman hyökkäyksensä kaupungin suunnasta. Tilanne muuttui nopeasti niin toivottomaksi, että varhain seuraavana aamuna kapinalliset antautuivat, noin 60 tuntia kapinan käynnistäneiden tykinlaukausten ampumisen jälkeen.


title: Viaporin kapina

text: Kapinan jälkeen pidätettiin noin 900 siihen osallistunutta sotilasta. Heistä 43 teloitettiin, 127 tuomittiin pakkotyölaitokseen ja loput 735 joutuivat vankilaan tai kurikomppaniaan. 11. elokuuta teloitettiin ensimmäisenä kapinan johtajiin kuuluneet Arkadi Jemeljanov ja Jevgeni Kohenski sekä viisi kapinajohtoon luettua tykkimiestä. Sergei Tsion ja Johan Kock sen sijaan onnistuivat molemmat suomalaisten aktivistien avustamana pakenemaan Ruotsin kautta Englantiin.


title: Viaporin kapina

text:
Suomen punakaartin johtaja Johan Kock julisti suurlakon kapinallisten tueksi Helsingissä. Venäjän Itämeren laivasto tulitti 1. elokuuta Viaporia ja punakaartilaiset auttoivat kapinallisia pakenemaan Viaporista. Mäkkylässä punakaartilaiset ja suojeluskuntalaiset ottavat yhteen. Helsingin punakaarti järjesti suurlakon, mutta sosiaalidemokraatit ja porvarilliset ryhmät vastustivat kapinaa voimakkaasti. Venäjän armeijan tuloa Viaporiin kapinaa tukahduttamaan pyrittiin estämään lähettämällä 80 punakaartilaista rikkomaan rataa Riihimäen kohdalla. Pohjoinen Haapahuhdan rautatiesilta räjäytettiin 1. elokuuta
1906. Haapahuhdan sillan räjäyttämisestä seurannut tarve varmistaa rautatieliikenne synnytti päätöksen Riihimäen ratsuväkivaruskunnan perustamiseen 1910-1913 ratsain liikkuvaksi nopean toiminnan joukoksi.


title: Viaporin kapina

text: Kapinan aikana Hakaniemessä syttyi vakava mellakka, kun vallankumoukselliset yrittivät pysäyttää raitiovaunujen kulun. Raitiovaunuja suojasi porvarillinen ylioppilaiden suojeluskaarti, joten sattunutta mellakkaa on myöhemmin kuvattu suomalaisten ”punaisten” ja ”valkoisten” ensimmäiseksi yhteenotoksi, vaikka kyseessä oli pikemminkin venäläisten matruusien ja suojeluskaartin välinen kahakka. Kymmenkunta ihmistä sai surmansa.


title: Viaporin kapina

text:
Kapinassa vangittiin kapinoivien sotilaiden ohessa myös noin satakunta heitä tukenutta punakaartin jäsentä. Viaporissa kuolleiden venäläisten sotilaiden ja suomalaisten punakaartilaisten määrästä ei ole tarkkaa tietoa, mutta suomalaisia arvioidaan kuolleen noin 150 kaatuneina ja teloitettuina. Mantereella pidätetyt kapinalliset joutuivat suomalaisten viranomaisten käsiin, ja heidät tuomittiin vankeusrangaistuksiin.
Yhteensä 77 punakaartilaista tuomittiin kuritushuoneeseen. Tavanomaisin vankeusrangaistuksen pituus oli neljä vuotta. Punakaartin päällikön Johan Kockin onnistui paeta kapinan kukistuttua maasta aktivistien avulla Ruotsiin ja sieltä edelleen Englantiin ja Yhdysvaltoihin.


title: Viaporin kapina

text: Mechelinin senaatti tuki sikäli tsaarin hallitusta, että se luovutti Suomesta turvapaikan ottaneita Viaporin kapinallisia Venäjälle.


title: Haakon V Maununpoika

text: Haakon V Maununpoika (Haakon Pitkäsääri, 1270–1319) oli Norjan kuningas 1299–1319. Haakon oli Maunu Lainparantajan nuorempi poika, ja häntä pidetään Kaunotukan huoneen viimeisenä kuninkaana. Haakon seurasi vanhempaa veljeään Eerik Maununpoikaa valtaistuimelle tämän kuoltua ilman miespuolista perillistä.


title: Haakon V Maununpoika

text: Haakon jatkoi veljensä sotaisaa politiikkaa Tanskaa vastaan, mutta vuonna 1309 hän solmi rauhan tanskalaisten kanssa. Sisäpolitiikassaan hän pyrki vahvistamaan kuninkaan valtaa. Haakonin seuraaja oli hänen lapsenlapsensa, Ruotsin prinssi Maunu Eerikinpoika. Kuninkaan aviottoman tyttären Agneksen puoliso Hafthor Joninpoika Roos af Hjelmsäter oli ritari, valtioneuvos ja paroni. Hafthor Joninpoika oli kuningas Haakon V Maununpojan kuoltua 1319 yksi kolmivuotiaan kruununperillisen Maunu Eerikinpojan holhoajista.


title: Chincha

text: Chincha-kulttuuri tai -valtio oli Perun rannikkovaltio Chimorin eteläpuolella 1100-1440. Se syntyi Wari-valtion hajottua, ja joutui inkojen vallan alle.


title: Chincha

text: Se oli eräs rannikon pienistä kuningaskunnista. Chincha ulottui Piscon, Nascan, Ican ja Chinchan jokilaaksoihin. Kulttuurin keskus on La Centinela eli Chincha Baja, jonka ala oli 400 000 m². Myös on tehty löytöjä Tambo de Morasta. Chinchat olivat inkavaltiossa inkojen liittolaisia.


title: Chincha

text: Chincha-heimon mukaan on nimetty Chinchasaaret ja chinchilla ("pieni chincha", pieni lemmikkieläin).


title: Eliel Aspelin-Haapkylä

text: Eliel Aspelin-Haapkylä, nimimerkki "Ellei" (9. lokakuuta 1847 Veteli – 11. tammikuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen professori, valtioneuvos ja kulttuurintutkija. Hän toimi Helsingin yliopiston estetiikan professorina ja Tiedeakatemian ensimmäisenä puheenjohtajana. Hän oli fennomaani, suomalaisen kirjallisuudentutkimuksen ja taiteen tutkimuksen kehittäjä sekä kirjallisuuskriitikko.


title: Eliel Aspelin-Haapkylä

text: Aspelin-Haapkylän laajin kirjallinen työ oli neliosainen "Suomalaisen teatterin historia" (1906–1910). Hän kirjoitti myös useita elämäkertoja ja julkaisi ensimmäisen suomenkielisen taidehistorian alan väitöskirjan. Aspelin-Haapkylä toimi "Valvojan", "Ajan" ja "Uuden Suomettaren" avustajana. Hän suomensi nimimerkillä Ellei Charles Dickensin romaanin "Kotisirkka" ja Henrik Ibsenin näytelmän "Kuninkaan-alut".


title: Eliel Aspelin-Haapkylä

text: Vuonna 1890 Aspelin-Haapkylä oli mukana perustamassa kustannusosakeyhtiö Otavaa. Hän oli Aleksis Kiven henkilökohtainen tuttu ja tukija ja toi esille myös muun muassa Minna Canthin ja Jalmari Finnen teoksia. Hän keräsi merkittävän kokoelman suomalaista kuvataidetta, jonka lahjoitti Ateneumin taidemuseolle.


title: Nick Oliveri

text: Nick Oliveri (s. 21. marraskuuta 1971) on yhdysvaltalainen muusikko Palm Desertistä, Kaliforniasta. Hän oli tunnetun Kyuss-yhtyeen basisti. Parhaiten tunnetuksi hän tuli Queens of the Stone Agen basistina. Hän oli myös mukana The Desert Sessionsissa. Oliveri lauloi muun muassa QOTSA:n kappaleissa "Autopilot", "Six Shooter" ja "Gonna Leave You", joissa hänen laulutaitonsa näkyi erityisen hyvin.


title: Nick Oliveri

text: Oliveri liittyi Queens of the Stone Ageen vuonna 1998 pian Queens of the Stone Agen esikoislevyn nauhoitusten jälkeen. Oliverin puhelinviesti Joshua Hommelle, jossa hän ilmoittaa tälle liittyvänsä Queens of the Stone Ageen, kuullaan ensialbumin viimeisessä kappaleessa "I Was A Teenage Hand Model". Oliveri soitti bassoa ja lauloi joissakin kappaleissa seuraavalla kahdella Queens of the Stone Agen studioalbumilla. Oliveri ja Homme soittivat myös molemmat Masters of Realityn albumeilla "Deep In The Hole" (2001) ja live-albumilla "Flak'n Flight" (2003). Oliveri soitti vielä seuraavalla epävirallisella mini-cd:llä "Stone Age Complications", joka sisälsi cover-kappaleita ja harvinaisuuksia. Mini-cd ei kuitenkaan ollut Queens of the Stone Agen itsensä julkaisema, vaan yhtyeen levy-yhtiön Interscope Recordsin julkaisema. Nick erosi QOTSA:sta vuonna 2004 hänen ja Josh Hommen riidan vuoksi. Josh Homme ei pitänyt Nick Oliverin jatkuvasta huonosta käytöksestä.


title: Nick Oliveri

text: Oliveri oli tunnettu siitä, että hän usein soitti keikoilla ilman paitaa ja joskus jopa alastomana. Hänet jopa pidätettiin keikan jälkeen QOTSA:n soittaessa Rio de Janeirossa, sillä hän esiintyi alasti.


title: Nick Oliveri

text: Nick oli vierailevana laulajana Turbonegron albumilla "Party Animals".


title: Nick Oliveri

text: Kesäkuussa 2006 Oliveri viimeisteli uuden Mondo Generator -albumin "Dead Planet (Sonic Slow Motion Trails)" Los Angelesissa, Kaliforniassa Dave Grohlin studiolla. Albumi nauhoitettiin Ben Perrierin ja Ben Thomasin kanssa. Albumi julkaistiin vuoden 2006 lopulla Isossa-Britanniassa ja hieman myöhemmin Yhdysvalloissa ja Euroopassa.


title: Aivokudos

text: Aivokudos isoaivoissa ja pikkuaivoissa koostuu hermosoluista eli neuroneista sekä niitä ympäröivistä hermotukisoluista, jotka ovat järjestäytyneet tietyllä tavalla. Sen sijaan aivorungossa solut eivät ole järjestäytyneet yhtä selkeiksi alueiksi.


title: Aivokudos

text: Isoaivokuori koostuu pääasiassa harmaasta aineesta, joka sisältää lähinnä hermosolujen soomaosia ja tuojahaarakkeita (dendriittejä). Lisäksi harmaassa aineessa on hermosoluja huoltavia gliasoluja. Isoaivokuoren lisäksi harmaata ainetta esiintyy pieninä saarekkeina, tumakkeina, syvemmälläkin aivoissa sekä selkäytimen pylväissä. Aivorungon alueella harmaa aine muodostaa tumakkeita yhtenäisemmän aivoverkoston. Harmaassa aineessa on runsas hiussuonitus.


title: Aivokudos

text: Valkea aine muodostaa aivojen sisemmän loppuosan. Se koostuu pääosin hermoimpulsseja soomaosista muualle hermostoon kuljettavista hermosolujen aksoneista ja niitä ympäröivistä gliasoluista sekä verisuonista. Valkean värinsä kudos saa aksoneita ympäröivien myeliinituppien rasva-aineesta, myeliinistä. Valkeaa ainetta on myös selkäytimen reunaosissa.


title: Aivokudos

text: Aivoja ja selkäydintä ympäröivät lisäksi sidekudoksesta koostuvat aivokalvot.


title: Arthur

text: Arthur voi tarkoittaa seuraavia:


title: Hannes Alfvén

text: Hannes Olof Gösta Alfvén (30. toukokuuta 1908 Norrköping – 2. huhtikuuta 1995 Djursholm) oli ruotsalainen plasmafyysikko. Hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1970 magnetohydrodynamiikan teorian kehittämisestä.


title: Hannes Alfvén

text: Alfvén väitteli tohtoriksi Uppsalan yliopistossa vuonna 1934. Vuonna 1940 hänestä tuli Tukholman Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun teoreettisen sähkötekniikan professori, vuonna 1946 elektroniikan professori ja vuonna 1963 plasmafysiikan professori.


title: Hannes Alfvén

text: Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun Alfvénlaboratoriet on nimetty hänen mukaansa, samoin asteroidi 1778 Alfvén.


title: Hannes Alfvén

text: Hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1970 plasmafysiikan tutkimuksista.


title: Kinnarodden

text: Kinnarodden on Pohjois-Norjan Finnmarkin läänissä, Nordkinnin niemimaan pohjoiskärjessä sijaitseva 234 metriä korkea kallioniemi. Se on Euroopan mantereen pohjoisin kohta (71° 08′ 02″ pohjoista leveyttä).


title: Kinnarodden

text: Kinnarodden sijaitsee Gamvikin ja Lebesbyn kuntien rajalla. Se on varsin vaikeapääsyinen. Niemelle vie Gamvikin Mehamnin taajamasta 23 kilometriä pitkä hyvin viitteellisesti viitoitettu vaellusreitti, joka on vaikeakulkuinen ja vaativa. Huonon sään yllättäessä reitti on lähes kulkukelvoton. Sinne järjestetään myös veneretkiä.


title: Nordstrand

text: Nordstrand (friisin kielellä "Noordströön") on Pohjanmeren rannikolla, Pohjois-Saksassa sijaitseva entinen Pohjoisfriiseinsaariin kuulunut saari. Saaren ja mantereen väliin on rakennettu patoja, joiden väli on kuivattiin vuonna 1987 suurelta osin polderiksi ja saari on näin ollen nykyisin niemimaa.


title: Nordstrand

text: Saarella on kaksi kuntaa, Nordstrand ja Elisabeth-Sophien-Koog.


title: Nordstrand

text: Niemimaan pinta-ala on noin 50 neliökilometriä ja asukasluku noin 2 200. Aiemmin Nordstrand on ollut osa isompaa saarta, joka kuitenkin jakaantui pienempiin osiin myrskyvuoksen aikana vuonna 1634. Vuonna 1936 se yhdistettiin mantereeseen pengertiellä.


title: Chachapoyas-intiaanit

text: Chachapoyas-intiaanit elivät pohjoisen Perun vuoristossa ennen inkoja ja inkojen aikoihin. Chachapoyilta on jäänyt kaupunkeja, joita on löydetty espanjalaisvalloitusten jälkeen.


title: Chachapoyas-intiaanit

text: Chachapoyas-intiaaneista on olemassa vain vähän arkeologisia todisteita, koska haudanryöstäjät ovat vieneet mennessään suuren osan muumiosta. Chachapoyas-intiaanien alue on ollut asutettuna 200 jaa., niin kulttuurin oletetaan kehittyneen noin vuoden 800 jaa. tienoilla. Suurimpia löydettyjä asutuskeskuksia ovat Gran Pajaten ja Kuélap.


title: Chachapoyas-intiaanit

text: Noin 3 kilometriä korkean Kuélapin kallio tasanteilta on löydetty satoja hautoja. Kuélapin linnoitus on chahapoyien rakentama. Etelä-Amerikan suurin linnoitus osoittaa, että chachapoyat olivat taitavia insinöörejä. Linnoituksen neljä sisääntuloaukkoa on suunniteltu niin kapeaksi että niistä mahtui vain ihminen kerrallaan, joka helpottaa vartioimista ja linnoituksen suojaamista. Linnoitukset ovat saattaneet syntyä puolustustarpeisiin huari-heimoja vastaan.


title: Chachapoyas-intiaanit

text: Suurin chachapoyan-intiaanien museo on Leymebamban museo. Se sai alkunsa yhdestä suurimmasta Chachapoyan-intiaani löydöstä Laguna de los condoresissa. Löytö tehtiin vuonna 1996. Yhdestä, lähes luoksepääsemättömästä luolasta kallion jyrkänteeltä, löydettiin 219 koskematonta palsamoitua muumiota. Mutta miksi ruumiit olivat palsamoituja, kun Kuélapissa niitä ei oltu palsamoitu. Vastauksen kertoo radiohiiliajoitus joka ajoittuu inkavalloituksen jälkeiselle puolelle. Muumiointitapa on chacnapoyan-intiaanien ja inkojen välinen risteytys.


title: Chachapoyas-intiaanit

text: Vuonna 1475 inkojen päällikkö Túpac Inca Yupanqui löi chachapoyat vuodessa suurella ylivoimalla. Useat inkojen valloittamat alueet oli luovutettu ylivoiman edessä. Chachapoyat sen sijaan taistelivat miltei viimeiseen mieheen, sillä he eivät olleet tottuneet johtajiin tai kuninkaisiin omassa demokratiassaan. Estääkseen kapinoinnin inkat karkottivat kaikki nuoret sotilaat, vaikkakin kapinointia tapahtui vielä vuosia.


title: Chachapoyas-intiaanit

text: Lähes ainoat kirjalliset todisteet ovat espanjalais-valloittajien aikaisissa kirjoissa.


title: Chachapoyas-intiaanit

text: 1. JIM D HISTORIA: Intiaanien salaisuuksia.


title: Amfiktyoniliitto

text: Amfiktyoniliitto () oli antiikin Kreikassa uskonnollinen järjestö, jonka tehtävä oli tukea jotain tärkeää kulttipaikkaa tai temppeliä. Tärkein ja tunnetuin näistä oli Delfoin oraakkelia varten perustettu amfiktyoniliitto. Liiton jäsenten kokous pystyi tuomitsemaan rangaistuksia liiton sääntöjä rikkoneita kohtaan. Rangaistukset saattoivat vaihdella aina sakoista pyhään sotaan.


title: Amfiktyoniliitto

text: Liiton nimi juontuu myyttisestä Amfiktyonista. Tradition mukaan Delfoin amfiktyoniliitto, jonka tehtävänä oli suojella ja ylläpitää Apollonin temppeliä Delfoissa ja Demeterin temppeliä Anthelassa Thermopylain lähellä, olisi ollut Amfiktyonin perustama. Liiton kaksitoista jäsentä kokoontuivat Thermopylaissa keväisin ja Delfoissa syksyisin. Delfoin amfiktyoniliitto perustettiin tradition mukaan noin vuonna 1100 eaa. Kahdentoista perustajajäsenen joukossa olivat muun muassa boiotialaiset (Thebasta), doorialaiset (Spartasta), joonialaiset (Ateenasta), lokrislaiset, fokislaiset, pythialaiset (Delfoista) ja thessalialaiset.


title: Chachapoyas

text: Chachapoyas on Amazonasin alueen pääkaupunki Perun pohjoisosassa. Vuoden 2017 väestönlaskennassa kaupungissa oli 32 026 asukasta.


title: Chachapoyas

text: Kaupungin rakennuskannassa näkyy selvästi espanjalaisten siirtomaa-ajan vaikutteet, ja kaupunkia on kutsuttu "parvekkeiden kaupungiksi". Sen nähtävyyksiin kuuluvat tummavetinen Rakastavaisten lähde ("Pozo de Yanayacu") ja suuri orkideatarha kaupungin laitamilla.


title: San Juan (peli)

text: San Juan on Andreas Seyfarthin suunnittelema Puerto Ricoon perustuva korttipeli. Pelissä on tarkoituksena rakentaa San Juanin kaupunkia. Rakennuksia rakentamalla saa kerättyä pisteitä ja useimmilla rakennuksilla on jokin erikoisominaisuus. Lisäksi pelissä on Puerto Ricon tavoin tuotantolaitoksia, jotka tuottavat indigoa, sokeria, tupakkaa, kahvia ja hopeaa. Näitä tuotteita voi myydä edelleen saadakseen rahaa, eli kortteja.


title: San Juan (peli)

text: Pelimekaniikka perustuu ammatteihin, joita pelaajat voivat vuorollaan valita. Kun ammatti valitaan, kukin pelaaja tekee vuorollaan siihen liittyvät toimenpiteet (kuten esimerkiksi rakentamisen) ja sen jälkeen valintavuoro siirtyy seuraavalle pelaajalle. Kun kaikki pelaajat ovat valinneet ammattinsa, siirtyy kuvernööri-kortti (aloittavan pelaajan merkki) seuraavalle pelaajalle ja valinnat aloitetaan alusta. Peli päättyy, kun joku pelaajista rakentaa kaupunkiinsa 12 rakennusta.


title: Paul Dickov

text: Paul Dickov (s. 1. marraskuuta 1972 Glasgow) on skotlantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on toiminut vuodesta 2013 Englannin mestaruussarjassa pelaavan Doncaster Roversin managerina.


title: Paul Dickov

text: Ammattilaisuransa alussa vuosina 1992–1996 Dickov pelasi Arsenalissa (väliin mahtuvat lyhyet lainat Luton Townissa ja Brightonissa). Peliaika Arsenalissa oli kuitenkin koko ajan hyvin tiukalla (eniten pelejä kertyi kaudella 1994–1995, yhteensä 9) ja Dickov siirtyikin kesken kauden 1996–1997 Manchester Cityyn. Hän viihtyi Cityssä kauteen 2001–2002 saakka, jolloin vaihtoi kesken kauden Leicester Cityyn. Leicester Cityssä Dickov pelasi runsaat kaksi kautta, ja kaudella 2002–2003 hän teki ammattilaisuransa maaliennätyksen, 17 maalia. Joukkueen pudottua kauden 2003–2004 päätteeksi Englannin Valioliigasta, Dickov siirtyi kesällä 2004 Blackburn Roversiin, missä hän viipyi kahden kauden ajan, kunnes siirtyi sopimuksensa päätteeksi kaudeksi 2006–2007 Manchester Cityyn. Käytyään lainalla Crystal Palacessa ja Blackpoolissa Dickov palasi Leicesteriin elokuussa 2008.


title: Paul Dickov

text: Elokuusta 2009 tammikuuhun 2010 Dickov pelasi lainalla Englannin mestaruussarjan Derby Countyssa. Leicester purki hänen sopimuksensa helmikuussa 2010 ja kuukausi myöhemmin hän siirtyi loppukaudeksi ykkösliigan Leeds Unitediin. Kesäkuussa 2010 hänestä tuli ykkösliigaseura Oldham Athleticin pelaaja-manageri.


title: Paul Dickov

text: Dickov lopetti pelaajauransa kauden 2010–2011 jälkeen ja jatkoi Oldhamin päätoimisena managerina. Joukkue sijoittui hänen kahdella täydellä valmentajakaudellaan ykkösliigassa sijoille 17 ja 16. Hän jätti seuran helmikuussa 2013, kesken kauden 2012–2013, joukkueen saatua vain yhden pisteen yhdeksästä edellisestä sarjaottelusta. Vain viikkoa ennen Dickovin eroa joukkue oli kuitenkin onnistunut voittamaan valioliigaseura Liverpoolin FA Cupissa. Toukokuussa 2013 hänet nimitettiin mestaruussarjaan kauden 2012–2013 päätteeksi nousseen Doncaster Roversin manageriksi.


title: Paul Dickov

text: Skotlannin maajoukkueessa Dickov pelasi urallaan kymmenen ottelua ja teki yhden maalin.


title: Paul Dickov

text: Dickov on jalkapalloilijaksi suhteellisen lyhyt, 169 senttimetrin mittainen. Hän tuli tunnetuksi myös hyvin kuumaluonteisena pelaajana.


title: Shawn Michaels

text: Michael Shawn Hickenbottom (s. 22. heinäkuuta 1965) on entinen yhdysvaltalainen showpainija, joka tunnetaan paremmin kehänimellä Shawn Michaels. Michaels työskenteli World Wrestling Entertainment -promootiossa aktiivisena painijana vuodesta 1988 vuoteen 2010, pois lukien ei-painijan roolit 1998–2002. Nykyään hän työskentelee WWE:ssä sen lähettiläänä.


title: Shawn Michaels

text: Michaels voitti WWE-mestaruuden kolmesti 1990-luvulla ja lisäksi WWE:n raskaansarjan maailmanmestaruuden vuonna 2002. Hän voitti myös vuosien 1995 ja 1996 Royal Rumble -ottelut ja oli yhtiön ensimmäinen Grand Slam -mestari. Slammy-palkintoja Michaels on voittanut urallaan yhteensä ennätykselliset 11.


title: Job

text:
Job () eli Jobab tai Joobab on Vanhassa testamentissa Jobin kirjan päähenkilö ja Uusin maassa asuva Edomin järjestysluvultaan toinen, mahtava kuningas.
Job on eniten esillä Jobin kirjassa, mutta hänestä on mainintoja myös Genesiksessä, Hesekielin kirjassa ja Aikakirjassa, jossa on sitaatinomainen maininta Jobista.


title: Job

text: Koraanissa Job tunnetaan nimellä Ayyūb (arab.: "أيوب", turk. "Eyyup" ) ja hän on yksi Islamin profeetoista.


title: Job

text: Bosrassa asuvalle Serahille syntyi mitä luultavimmin Aabrahamin aikaan poika nimeltä Job, joka nousi Edomin kuninkaaksi valtakunnan ensimmäisen kuninkaan, Belan, kuoltua. Jumala sanoi Jobista: ” Ei ole maan päällä toista hänen kaltaistaan, niin vilpitöntä ja nuhteetonta ja jumalaapelkäävää, ei ketään, joka niin karttaisi kaikkea pahaa”. Job asui tämän mukaan Usissa suunnilleen niihin aikoihin kun hänen kaukaiset serkkunsa, Israelin 12 heimoa, olivat orjuudessa Egyptin maassa. Jaakobin (Israelin) poika Joosef oli jo kuollut kestettyään paljon epäoikeudenmukaisia kärsimyksiä pysyen nuhteettomana Jumalaa kohtaan. Mooses ei ollut vielä ilmaantunut Jumalan profeettana johtamaan Israelin 12:ta heimoa pois Egyptin orjuudesta. Aikavälillä, joka kului Joosefin kuolemasta siihen, kun Mooses oli käytöksellään osoittanut olevansa moitteeton ja oikeamielinen mies, ei ollut ketään ihmistä, joka olisi ollut yhtä nuhteeton kuin Job. Jobia koskevat keskustelut Jumalan ja Saatanan välillä käytiin todennäköisesti juuri näihin aikoihin. Jobin parhaiten tunnettu elämänvaihe on Jobin itsensä nimeä kantavassa kirjassa. Jobin kirja alkaa prologilla, joka kertoo Jobin olleen hurskas, varakas ja Jumalan mielen mukainen mies, jolla oli seitsemän poikaa ja kolme tytärtä. Lisäksi Jobin käytös miellytti Jumalaa, koska Job oli tuomitessaan puolueeton ja hän huolehti vähäosaisista.


title: Job

text: Jobin kirjan ensimmäisen luvun kuudennessa jakeessa kerrotaan, kuinka saatana tulee Jumalan eteen. Jumala esittää saatanalle kysymyksen:


title: Job

text: Siihen saatana vastasi:


title: Job

text: Silloin Jumala antoi saatanalle luvan koetella Jobin hurskautta:


title: Job

text: Keskustelun jälkeen Jobin luokse tulee neljä palvelijaa, jotka tuovat mukanaan huonoja uutisia. Ensimmäinen palvelija kertoo, että sabalaiset hyökkäsivät pellolla heidän kimppuunsa, ryöstivät aasintammat ja tappoivat kaikki muut miehet. Heti perään tuli toinen palvelija, joka kertoi "Jumalan tulen" tappaneen vuohet, lampaat ja kaikki muut paimenet. Melko pian kolmas palvelija tuli kertomaan kaldealaisten tappaneen kaikki kamelit ja niiden ajajat. Hänen vielä puhuessa tuli neljäs palvelija, joka kertoi, että Jobin lapset olivat olleet eräässä talossa juhlimassa, talo oli sortunut ja kaikki Jobin lapset kuolivat siinä samassa. Silloin Job lausui usein siteeratut, hänen oikeamielisyyttään hyvin kuvaavat sanansa:


title: Job

text: Koska Job ei kironnutkaan Jumalaa, saatana pyysi Jumalalta luvan koskea Jobiin itseensä — henkeä se ei kuitenkaan saanut viedä. Niinpä saatana piinasi Jobia märkivillä paiseilla. Jobin vaimo kehotti häntä kiroamaan Jumalan ja kuolemaan pois. Siihen Job totesi:


title: Job

text: Tragedian seurauksena Jobin ystävät (Elifas, Bildad, Sofar ja Elihu) tulevat esittämään Jobille näkemyksensä siitä, miksi kävi niin kuin kävi. Heillä on tarjota Jobille kiitettävä määrä hypoteeseja muun muassa Jobin salaisista synneistä, joista tapahtunut on rangaistusta. Suuri osa kirjan sisällöstä onkin puheenvuoroja, joiden aikana Job puolustautuu ja sivussa kiroaa muun muassa syntymänsä, muttei Jumalaa. Loppujen lopuksi Job selviää koetuksesta nöyrtymällä Jumalan edessä. Häntä syyttäneet ystävät joutuivat Jumalan käskystä uhraamaan seitsemän sonnia ja seitsemän pässiä hyvitykseksi jumalanvastaisista puheistaan. Job puolestaan sai kaksin verroin kaikkea, mitä hänellä oli ennen ollut. Koettelemuksen jälkeen hän eli vielä 140 vuotta ja kuoli onnellisena 248 vuoden iässä.


title: Job

text: Hesekieli mainitsi Jobin olevan vanhurskauden esimerkki. Jaakob mainitsee Jobin kestävyyden kärsimyksessä olevan esimerkki uskovalle. Jaakob korostaa myös kuinka Jumala palkitsee ne, jotka ovat uskollisia häntä kohtaan.


title: Recuay

text: Recuay oli intiaanikulttuuri Perussa ennen inkoja. Se oli Mochen ja Nascan kulttuurien aikoihin ensimmäisenä vuosituhannella ajanlaskumme alun jälkeen ehkä noin 300/100 eaa.–500/600 eaa. tai 400–700 jaa. Kulttuurin ajoitus on vieläkin epämääräinen. Kyseessä oli klassinen, edistynyt intiaanikulttuuri. Recuayn kulttuuria ei ole tutkittu niin paljon kuin muita intiaanikulttuureja muun muassa Perun alueen sissisotien takia.


title: Katariinan palatsi

text: Katariinan palatsi () on Puškinin esikaupunkialueella, lähellä Pietarin kaupunkia, entisessä Tsarskoje Selossa eli "tsaarin kylässä" sijaitseva pietarilaista barokkityyliä edustava palatsi. Se toimi alun perin Venäjän tsaarien kesäresidenssinä.


title: Katariinan palatsi

text: Ensimmäinen rakennusvaihe vuosina 1717–1723 käsitti pienen palatsin Katariina I:n kesäkäyttöön. Arkkitehtina oli Johann Friedrich Braunstein. Rakennusta on sen jälkeen laajennettu ja muunneltu pariin otteeseen: vuonna 1733 Keisarinna Anna laajennutti sitä Mikhail Zemtsovin ja Andrei Kvasovin suunnitelmien mukaisesti.


title: Katariinan palatsi

text: Keisarinna Elisabet palkkasi arkkitehti Francesco Bartolomeo Rastrellin uudistamaan palatsin ulkoasun entistäkin ylellisemmäksi. Uudistusten toteuttaminen vei kaikkiaan neljä vuotta vuosina 1752–1756. Elisabetin ajalta ovat peräisin muun muassa palatsin edustusportaat, vastaanottosali ja meripihkahuone.


title: Katariinan palatsi

text: Palatsin valkoista, taivaansinistä ja kultaa yhdistelevä julkisivu on 306 metrin pituinen. Palatsia ympäröivät koristeelliset, ranskalaistyyliset puistopuutarhat, ja rakennuksen lukuisat salit on sisustettu taideaartein. Takorautaiset aidat ja portit on koristettu pronssisin koristein.


title: Katariinan palatsi

text: Alun perin meripihkahuone rakennettiin 1700-luvulla, jolloin Pietari Suuri sai sen lahjaksi Preussin kuninkaalta Fredrik Vilhelm I:ltä. Nimensä huone sai seinät peittävästä meripihka-paneloinnistaan. Toisen maailmansodan aikana Puškinia miehittäneet saksalaiset siirsivät meripihkahuoneen Saksaan, mahdollisesti Königsbergin linnaan. Se katosi sodan lopussa, eikä sen kohtaloa ole pystytty selvittämään.


title: Katariinan palatsi

text: Vuonna 1979 aloitettiin mittavat entisöintityöt meripihkahuoneen uudelleenrakentamiseksi. Entisöinti oli kallista ja vaivalloista, koska mallina oli lähes ainoastaan vanhoja mustavalkokuvia. Alkuperäisen huoneen kopio avattiin vihdoin yleisölle 30. toukokuuta 2003 Pietarin 300-vuotisjuhlien kunniaksi. Huonetta nimitetään usein maailman kahdeksanneksi ihmeeksi mahtipontisen ulkonäön vuoksi.


title: Katariinan palatsi

text: Kultainen tanssisali on kooltaan noin 1 000 neliömetriä. Salin peileistä heijastuvat kullatut kyntteliköt. Katossa on Venäjän voittoa kuvaava Giuseppe Valerianin maalaus.


title: Katariinan palatsi

text: Juhlavat edustusportaat ovat valkoiset ja koristeena on suurikokoisia kiinalaisia ja japanilaisija maljoja. Ylätasanteella on kaksi Amor-patsasta, nukkuva ja heräävä.


title: G. A. Serlachius

text: Gustaf Adolf Serlachius (5. marraskuuta 1830 Ilomantsi – 13. kesäkuuta 1901 Mänttä) oli suomalainen tehtailija, proviisori, kauppaneuvos (1896) ja suomalaisen puunjalostusteollisuuden pioneereja. Hän suoritti farmasiatutkinnon 1849 ja proviisorintutkinnon 1853. Serlachius aloitti uransa apteekkarina Tampereella vuonna 1858.


title: G. A. Serlachius

text: Kymmenen vuoden apteekkarin uran jälkeen Serlachius perusti vuonna 1868 G. A. Serlachius Osakeyhtiön, jonka ensimmäinen yksikkö oli Mänttään rakennettu puuhiomo. Puuhiomon perustamisen taustalla oli yhteistyö Fredrik Idestamin kanssa, joka oli perustanut aiemmin oman puuhiomonsa, jota Serlachius oli alkanut hoitaa Idestamin matkojen aikana. Vuonna 1881 Serlachius laajensi toimintaansa paperitehtaalla. Seuraavana vuonna 1882 Serlachius perusti toisen puuhiomon Vilppulaan.


title: G. A. Serlachius

text: Serlachius myötävaikutti Hangon ja Kööpenhaminan välisen laivaliikenteen avaamiseen. Rautatieliikenteeseenkin hän osoitti kiinnostusta. Niinpä Serlachiuksen vaikutuksesta Pohjanmaalle kulkevan radan rakennus suunnattiin kulkemaan Näsijärven itäpuolitse.


title: G. A. Serlachius

text: Serlachius toimi perustamansa yhtiön toimitusjohtajana aina kuolemaansa asti.


title: G. A. Serlachius

text: Gustav Adolf Serlachiuksen ensimmäinen nimeltä tunnettu isänpuoleinen esi-isä oli Daniel Williamsson, jonka arvellaan olleen kotoisin Skotlannista. Hän arvellaan olleen Ruotsin armeijassa palkkasoturina ja ryhtyneen siviilivirkamieheksi vuonna 1617, Stolbovan rauhan jälkeen. Siviilivirkana oli verojen ja tullien kerääminen Uudenmaan rannikolla. Vuonna 1620 hän asettui asumaan Särkilahdelle, lähelle Pernajaa. Puolisokseen hän otti Lapinjärven kirkkoherran tyttären. Kun appiukko kuoli, tältä jäi perinnöksi suuri maaomaisuus. Kuollessaan vuonna 1639 hän omisti koko Särkilahden kylän. Eräiden tietojen mukaan Williamsson oli kauppias ja syntyjään joko Alankomaista tai Saksasta.


title: G. A. Serlachius

text: Daniel Williamssonin poika, Johan Danielsson, onnistui hänkin parantamaan yhteiskunnallista asemaansa avioliitolla. Hänen appensa Petter Thorwöste oli laivanvarustaja ja Fiskarsin ruukin perustaja. Johan Danielsonin pojat päätettiin kouluttaa papeiksi. Gustav Adolfin isoisän isoisä Petrus päätti ottaa sukunimekseen Särkilahdesta muodostetun latinankielisen muodon Serlachius. Kuollessaan vuonna 1738 hänellä oli 20 lasta ja kaiken kaikkiaan neljässä polvessa sata jälkeläistä. Isonvihan aikana Petrus Serlachius saavutti kunnioitusta jäämällä palvelemaan seurakuntaansa sen sijaan, että olisi paennut monien muiden pappien tapaan Ruotsiin.


title: G. A. Serlachius

text: Serlachiuksen suvun tarina on varsin kuvaava esimerkki Suomeen Ruotsin vallan aikana asettuneen suvun sosiaalisesta noususta.


title: G. A. Serlachius

text: Tulevan paperitehtailijan syntyessä perhe oli jo köyhtynyt. Isä Gustav oli Ilomantsin nimismies ja äiti Sofia leppävirtalaisen makasiininhoitajan tytär. Gustav Adolf oli perheen kuudesta lapsesta toiseksi vanhin. Aivan varaton perhe ei ollut, jäämistöluettelon mukaan perhe omisti ulkomaisia huonekaluja ja jalometalleja. Sekä kotikieli ruotsi että varallisuus erottivat perheen säätyläistöön erotukseksi ympäristön karjalaisista. Muita säätyläisiä olivat pappi, kihlakunnantuomarit ja voudit. Näissä piireissä keskusteltiin varmasti muistakin kuin jokapäiväiseen toimeentuloon liittyvistä asioista. Mitkään lapsuusympäristön tapahtumat eivät kuitenkaan ennustaneet Gustav Adolfin tehtailijan uraa.


title: G. A. Serlachius

text: Perheen isä ja elättäjä kuoli yllättäen 51-vuotiaana vuonna 1843. Gustav Adolf oli tuolloin 12-vuotias. Kahden vuoden kuluttua isän kuolemasta perhettä kohtasi tilintarkastuksen jälkeen kova isku: perheelle lankesi maksettavaksi 700 ruplaa velkaa laamannille sekä 30 tynnyriä viljaa. jälkeenpäin on huhuttu, että isä oli tehnyt kavalluksen, mikä ei välttämättä ole totta. Tosiasia on, että leski ei mitenkään voinut selvitä veloista, sillä hän sai leskeneläkettä vain 120 ruplaa vuodessa. Gustav Adolf joutui lopettamaan koulunsa Kuopiossa juuri ennen lukiota, asiakirjoista löytyy syynä ”varattomuus”. Pojan oli nyt etsittävä itselleen paikka, josta saisi ammatin.


title: G. A. Serlachius

text: Luultavasti äitinsä tuttavuuksien avulla Gustav Adolf pääsi Mikkeliin Per Anders Sundbergin apteekkiin apteekkarin oppiin. Ala ei häntä kiinnostanut, mutta ”nälkä pakottaa koiran kahleisiin”, kuten hän totesi myöhemmin. Koulutuksen alkuvaihessa tärkeintä oli totteleminen ja päivä venyi erinäisine tehtävineen viisitoistatuntiseksi. Vuonna 1846 Gustav Adolf lopetti Mikkelissä ja siirtyi Helsinkiin F. M. Maexmontanin apteekkiin.


title: G. A. Serlachius

text: Helsingissä Serlachius olisi halunnut suorittaa ylioppilastutkinnon, mutta esteenä oli varattomuus. Maexmontan suhtautui nuoreen Serlachiukseen lempeästi, hän sai asua apteekkarin kodissa, missä häntä kohdeltiin kuin omaa lasta. Edellisen paikan ylitiukasta kurista ei ollut tietokaan. Maexmontaan takasi nuorukaisen ottaman lainan, minkä turvin hän opiskeli farmasian tutkinnon. Lainalla hän avusti myös äitiään ja nuorempia sisaruksiaan, kuten kunnon pojan kuuluikin. Farmasian tutkinnon myötä tuleva tehtailija aloitti nousun sosiaalisessa hierarkiassa.


title: G. A. Serlachius

text: Farmaseuttina Serlachius aloitti Porissa Souranderin apteekissa. Tämän työpaikan hän menetti dramaattisesti Porin palossa 22. toukokuuta 1852.


title: G. A. Serlachius

text: Porin työpaikan tuhoudutta Serlachius siirtyi Turkuun, missä hän työskenteli Tuomiokirkon apteekissa. Vuonna 1853 hän suoritti Collegium Medicumille proviisorin tutkinnon. Tämä tarkoitti oikeutta hoitaa apteekkia omalla vastuulla. Seuraavana arvoasteikossa oli apteekkari. Pian tämän jälkeen hän sai mielenkiintoisen työtarjouksen Tampereelta.


title: G. A. Serlachius

text: Serlachiuksen työnantaja apteekkari A. W. Tennberg kuoli vuonna 1856. Häntä neljä vuotta palvellut Serlachius tajusi tilaisuutensa tulleen ja osti työpaikkansa 80 000 ruplalla. Samalla summalla olisi voinut ostaa suuren maatilan. Nuorta miestä ajoi eteenpäin halu nousta sosiaalisessa arvoasteikossa ja halu vaurastua.


title: G. A. Serlachius

text: Tullessaan apteekkariksi G. A. Serlachius päätti rakennuttaa apteekilleen uuden kiinteistön. Turvatakseen markkinat Tampereen ympäristössä hän perusti sivupisteen Kangasalle. Tämä kasvatti Serlachiuksen velkataakkaa muutamalla tuhannella ruplalla. Selvitäkseen menoistaan hän etsi itselleen sivuansioita. Hän alkoi myydä kirjoja, vaikka kirjakauppaan vaadittiin erillinen lupa, lisäksi myytiin ilmoitustilaa "Hämäläinen"-sanomalehteen ja erikoisuutena metsästäjille tarkoitettuja erikoisvaunuja. Tilikirjojen mukaan lääkkeinä myytiin muun muassa kuppaussarvia, napavöitä ja sormustinkukkaa sydänvaivoihin. Toimintatarmo ajoi hänet myös innostumaan valokuvauksesta. Hänen nimiinsä onkin laitettu ensimmäiset, vuonna 1863 otetut Tamperetta esittävät valokuvat. Kasvavan teollisuuden tarpeisiin Serlachius valmisti ja välitti teollisuuskemikaaleja.


title: G. A. Serlachius

text: Liikematkallaan Lempäälään Serlachius yöpyi helsinkiläisen apteekkarioppimestarinsa serkun, Karl Wilhelm Maexmontanin luona. Serlachius ihastui perheen tyttäreen Aliceen ja nuoret avioituivat vuonna 1859. Morsian oli tuolloin 18- ja sulhanen 28-vuotias.


title: G. A. Serlachius

text: Tampereen aikanaan Serlachius otti innolla osaa kulttuurielämään. Hän oli kaupungin ensimmäisen kirjaston tilintarkastaja, kannatti kaupungin kamariorkesteria ja välitti ”piljettejä” hengelliseen tilaisuuteen. Myöhemmin erakoksi ja riidanlietsojaksi moititusta miehestä ei näy merkkiäkään nuoruusvuosina.


title: G. A. Serlachius

text: Vuonna 1863 Serlachius alkoi perustaa olutpanimoa Tampereen Onkiniemeen. Mukaan hankkeeseen lähtivät G. F. Stockmann, joka toimitti laitteiston, ja kartanonherra Aminoff, joka toimitti viljaa sekä humalia. Yritys lähti heikosti käyntiin, rakennustyöt seisahtuivat kun työmiehet eivät saaneet palkkojaan ja vuonna 1864 tehtaan tekniikka petti. Korkkien maahantuonnin vaatima lupa oli unohdettu hakea ja korkit jäivät tulliin. Lisäksi tärkein asia eli oluen maku oli huono.


title: G. A. Serlachius

text: Lannistumaton Serlachius ei masentunut huonosti sujuneesta olutpanimosta, vaan suuntasi tarmonsa maatalouteen, tarkemmin sanottuna kananpoikien välitykseen. Lisäksi hän perusti tuolloin Suomessa ainutlaatuisen kanalan, johon hankki Saksasta kaasukäyttöisen haudontakoneen. Tämä liikeyritys päättyi haudontakoneen räjähtämiseen.


title: G. A. Serlachius

text: Puutavara-alalle Serlachius ryhtyi vuonna 1864, jolloin kävi ensi kerran Keuruun pitäjän Mäntänkoskella. Euroopassa oli paperin kysyntä kasvanut niin paljon, että perinteinen lumppupaperin tuotanto ei enää riittänyt. Fredrik Idestam näki tässä mahdollisuuden ja oli perustamassa Tampereelle puulumpputehdasta vuonna 1866. Ensiksi hän teki Serlachiuksen kanssa kaupat tehtaan tarvitsemasta lääkekaapista, mutta pian Serlachius oli mukana rakennustyömaalla ja hän otti hoitaakseen tehtaan laskutuksen. Idestam ei jättänyt virkaansa Helsingissä ja Serlachius sai häneltä hoitaakseen yhä tärkeämpiä tehtäviä. Lisäksi Serlachiuksella tärkeitä suhteita vakuutusalaan ja pian hän olikin uuden tehtaan isännöitsijä.


title: G. A. Serlachius

text: Liikkuessaan uudella tehtaalla Serlachius oivalsi, että puuhiokkeen valmistaminen ei ole vaikeaa. Koneet saivat voimaa koskesta ja välittävät kivet iskivät 150 iskua minuutissa. Tehtaan saksalaisen mestari käyttäytyi kuin kyseessä olisi ollut korkeampaa henkistä tiedettä. Tämä ärsytti Serlachiusta, joka kirjoitti Idestamille, että saksalainen mestari ei ymmärrä mitään siitä, miten Suomessa tulee toimia. Mestarin ja Serlachiuksen välit kiristyivät niin, että nyrkkitappelukaan ei ollut kaukana.


title: G. A. Serlachius

text: Tamperetta koetteli vuonna 1865 valtava tulipalo. Serlachiuksen uusi apteekki säilyi, mutta kilpailijan paloi. Serlachiuksen asema apteekkimarkkinoilla vahvistui ja häntä työllisti myös kaupungin jälleenrakentamiskomitea. Pian liiketoimia koeteltiin ankarasti, sillä talvi 1867 oli ennätyskylmä ja kevät saapui Suomeen kuukauden myöhässä. Syyskuun 4. päivää edelsi halla, mikä pilasi suuren osan Suomen viljasadosta.


title: G. A. Serlachius

text: Nälkävuodet vaikeuttivat Serlachiuksen ja muiden liikemiesten toimia. Suomessa oli pulaa pääomista ja osaavaa työvoimaa oli vaikea löytää sairauksien ja kasvaneen kuolleisuuden takia. Serlachius oli yrittänyt käynnistää afäärejä seinien ja marjojen parissa, mutta ne menivät täydellisesti pieleen. Ne ja entisestään tunnetut epäonniset panimo- ja kanalatoimet lisäsivät häntä kohtaan tunnettua epäluottamusta. Kaksi hänen lainojaan taannutta sukulaista kuoli ja uusi takaajia tuntui olevan mahdotonta löytää. Lakeja kiertäen appiukko Maexmontan ohjasi Suomen pankin suonraivausvaroja Serlachiukselle.


title: G. A. Serlachius

text: Keväällä 1868 Serlachiuksen apteekki paloi. Serlachius oli 37-vuotias ja rasittunut monista vaikeuksistaan. Hän puuhaili daguerretypioiden ja höyrykoneen, jonka tarkoitusta apteekkien tarkastaja ei ymmärtänyt, parissa. Viimein apteekkitoiminnalle löytyi ostaja. Kauppahinnaksi sovittiin 30 000 markkaa, mikä oli silloisissa oloissa paljon. Serlachiusta ei pidätellyt Tampereella enää mikään. Perheen neljästä lapsesta oli kolme kuollut. Liikekumppaneita ei Tampereelta löytynyt ja Serlachius kaavaili maatilan ostoa. Idestamin kanssa olivat välit katkenneet. Tuota aikaa Serlachius muisteli vanhoilla päivillään seuraavasti: ”Olin hukkumaisillani hulluntöiden ja tappioiden pyörteeseen.”


title: G. A. Serlachius

text: Syyskuussa 1868 Serlachius pakkasi tavaransa Pegasos-nimiseen purjeveneeseen yhdessä viiden tai kuuden pohjalaismiehen kanssa, purjehti Näsijärven yli Ruovedelle ja siitä hankalan taipaleen jälkeen Mäntänkoskelle. Syyskuun 17. päivä 1868 on sittemmin vakiintunut uuden tehtaan viralliseksi perustamispäiväksi.


title: G. A. Serlachius

text: Viimeistään Pegasoksen purjehdus Mäntänkoskelle katkaisi välit Idestamiin. Kun hän kuuli, että hänen entinen isännöitsijänsä on perustamassa kilpailevan tehtaan, hän postitti Serlachiukselle kiukkuisen kirjeen, jossa vaadittiin yhteisten raha-asioiden selvitystä. Vaatimukset ulottuivat pankkitakauksista vauvan myssyyn. Asioita ei selvitetty koskaan.


title: G. A. Serlachius

text: Muisteluksissaan Serlachius totesi saapuneensa koskemattoman luonnon keskelle. Väittämä ei pidä aivan paikkaansa, sillä paikalla oli maatiloja ja vesisaha. Paikkakunnalla oli lisäksi tarjolla nuoria tilattomia tehtaan työvoimaksi. Rakennustyön alkuvaiheessa Serlachius oli mukana ruumiillisissa rakennustöissä, sillä piti niitä kaikin puolin kunnioitettavina ja rehellisinä. Tehtaan arkkitehtuuriin ei kiinnitetty huomiota vaan puuhiomoa rakennettiin muun muassa Mäntänkosken vesisahan sekundalaudasta. Uusi puuhiomo valmistui jo maaliskuussa 1869. Ajan tuotantolaitosten tehot olivat vaatimattomia, uusi tehdas tuotti noin 300 hevosvoimaa, mikä vastaa nykyaikaista urheiluautoa.


title: G. A. Serlachius

text: Apua hankkeeseensa Serlachius sai Idestamin palveluksessa olleelta Hermann Kaufmannilta, joka myi liikesalaisuutensa Serlachiukselle. Mukaan tuli myös Paul Mylius, jonka kanssa Serlachiuksen välit olivat aiemmin kiristyneet käsirysyn partaalle. On arvoitus miksi he seurasivat Serlachiusta, joka tunnettiin paitsi hankalana ihmisenä, myös huonona maksajana. Serlachiuksen, Kaufmannin ja Myliuksen yhteistyö toimi aluksi hyvin. Tuotannon määrä aiheutti pettymyksen, heinäkuussa tehtiin hioketta vain kaksi tonnia. Serlachius syytti Myliusta huolimattomuudesta ja epäili tätä kilpailijan lähettämäksi sabotoijaksi ja lähetti tämän tiehensä jättäen tämän palkan maksamatta. Mylius syytti Tampereella Serlachiusta tilikirjojen väärentämisestä, henkilökohtaisten tavaroiden varastamisesta ja sanoi että vain mielenvikainen ryhtyy tämän kanssa yhteistyöhön. Välejä yritettiin sovitella, mutta riidan päätteeksi Serlachius uhkasi ja kukaties jopa yritti ampua Myliuksen. Kaufmannin kanssa välit rikkoontuivat kun tämä lupasi toimittaa Mänttään Tampellan valmistaman koneen, joka toimi huonosti. Serlachius veti johtopäätöksen, että Kaufmann ei osannut ammattiaan ja kauppasi huonoa konetta tyhmyyttään. Kaufmannista erottuaan tehtailija päätti luottaa vastedes vain itseensä.


title: G. A. Serlachius

text: Alkuvaikeudet jäivät taakse ja myöhemmin Serlachius piti vuosia 1872–1873 kultaisina vuosina. Hänen ansaitsi mukavasti puuhiokkeellaan, joka syrjäytti markkinoilta lumput paperin raaka-aineena. Takana oli sekä Venäjällä että Keski-Euroopassa vallinnut korkeasuhdanne, joka kasvatti paperin kysyntää. Wienin maailmannäyttelyssä vuonna 1873 Serlachiuksen puuhioke palkittiin mitalilla. Pian alkoi globaali taloustaantuma, joka koski kovaa myös Suomea. Serlachius totesi: ”Niin sitten valuivat nämäkin illuusiomme pottaan.”


title: G. A. Serlachius

text: Jatkuvien rahavaikeuksien keskellä Serlachius alkoi pohtia paperin valmista puusta. Välit velkojiin ja pankkeihin eivät olleet hyvät, osittain siksi, että Serlachius kirjoitti näille värikkäitä kirjeitä, joissa estoitta purki mielipahaansa.


title: G. A. Serlachius

text: Syrjäisestä Mäntästä puuttui jopa maantie, sillä paikalliset isännät eivät olleet halunneet kustantaa sitä. Ainoana maayhteytenä oli polku, jota pitkin ei voinut kelirikkoaikaan kulkea kärryillä. Kirjeet kulkivat kesäisinkin huonosti, sillä höyrylaiva Ruoveden Ruhalaan kulki harvoin. Serlachius joutui palkkaamaan tehtaansa palvelukseen kirkkovenesoutajia veneineen, jotka soutivat puuhiokkeen Kuoreveden yli Maitovalkamaan. Sieltä rahti kulki kärryillä 30 kilometriä Längelmäen Länkipohjaan, missä rahti lastattiin uudelleen höyrylaivaan, joka purjehti Valkeakoskelle. Kanava Valkeakoskelle oli vielä kesken, minkä takia rahti vietiin kannaksen halki hevosella. Sitten tavarat siirrettiin laivaan, joka kulki Hämeenlinnaan ja siellä se laitettiin junaan. Talvisin rahtia kuljettiin reellä, mikä aiheutti matka-ajan pidentymisen. Maayhteys alkoi parantua 1870-luvulla, kun maantie Tampereelta Jyväskylään valmistui. On selvää, että kun rataverkkoa suunniteltiin laajennettavaksi kohti Pohjanmaata, Serlachius halusi radan tulevan mahdollisimman lähelle hänen tehdastaan.


title: G. A. Serlachius

text: Ratakysymyksessä Serlachius alkoi pommittaa fennomaanien "Morgonbladetia" huomiota saaneilla kirjoituksillaan. Hän esitti, että pääradan pitäisi kulkea Tampereelta Vilppulaan ja Seinäjoelle. Tällöin rata kulkisi korvessa kiertäen Pohjanmaan rannikkokaupungit. Sisämaan potenttialista kertoi Serlachiuksen mielestä se, että hän oli nopeasti luonut yhdyskunnan joka jätti jälkeensä rannikon vanhat kaupungit. Hän jopa mainitsi, että kalastuksella, alkeiskoululla, tullilla, luumyllyllä ja koululla kituuttavat yhdyskunnat sietivät kuolla pois. Omintakeisesti hän väitti, että ratoja eivät käytä asutuskeskukset vaan erämaat. Pian Serlachius sai liittolaisekseen rata-asiassa keuruulaisen valtiopäivämiehen Juho Riihimäen. Hänellä oli, toisin kuin Serlachiuksella, kyky neuvotella kärsivällisesti merkkihenkilöiden kanssa. Aatelissäätyä edustanut J. V. Snellman asettui myös Serlachiuksen kannalle. Hän katsoi sisämaassa kulkevan radan hyödyttävän koko maata. Lopulta ainoastaan porvarissääty vastusti Serlachiuksen ideaa ja joulukuussa 1877 päätettiin rakentaa rata Serlachiuksen esittämän linjan mukaan.


title: G. A. Serlachius

text: Ilman tätä päätöstä koko Serlachiuksen yritys olisi todennäköisesti kaatunut. Rata antoi lisäuskoa rahoittajille ja tuotanto oli jo 3,5 miljoonaa kiloa vuodessa. Modernisaatio oli nopeaa; Serlachius hankki Mäntästä puhelinyhteyden Kolhon asemalle,samana vuonna kuin Helsingissä alkoi puhelinyhdistyksen toiminta. Lisäksi hankittiin lennätin, jolla oltiin nopeassa yhteydessä maailmalle. Rata valmistui viimein vuonna 1883 muuttaen aikanaan umpisyrjäiset seudut lähemmäksi valtasuonia.


title: G. A. Serlachius

text: Yhdessä tehtaan kanssa kasvoi Mänttä. Ympäröivältä maaseudulta muutti väkeä uuteen tehtaaseen etsimään työtä ja toimeentuloa. Ajan oloista poiketen Serlachius ei juurikaan palkannut lapsia, enimmillään heitä oli työssä kymmenkunta. Työläistensä turvaksi hän perusti ”vaivaiskassan”, johon jokainen maksoi prosentin palkastaan. Näin hän saattoi tuntea moraalista ylemmyyttä toisten tehtailijoiden harjoittamaa riistoa kohtaan. Vaikka tehtailija tunnettiin liike-elämässä äkkipikaisena ja hankalana, hän oli tehtaansa ”Matteja” kohtaan mutkaton ja ystävällinen. Työssä hän vaati työläisiltä raittiutta, näyttäen tässä itse hyvää esimerkkiä, juhlissa hän salli palokunnan ja soittokunnan puffetin myyvän olutta, rommia, viskiä ja konjakkia. Ympäröivien pitäjien säätyläiset yleensä paheksuivat tällaista.


title: G. A. Serlachius

text: Mäntässä arvioidaan olleen vuonna 1880 noin 300 henkeä ja viiden vuoden kuluttua Serlachius esitti itse arvioksi 637 henkeä, mikä teki Mäntästä Naantalia suuremman ja elinkeinoelämältään merkittävämmän. Mänttään perustettiin kansakoulu vuonna 1869 ja koska se ei saanut valtionapua, sinne pääsivät vain hänen yrityksensä työläisten lapset. Pian hän perusti myös kirjaston, joka oli avautuessaan Vaasan läänin suurimpia. Kirjaston yhteyteen tuli lukusali, jota hoiti itseoppinut työmies ja sinne tilattiin sanomalehtiä. Vuonna 1880 hän perusti vapaapalokunnan, johon miespuolisten alaisten oli pakko liittyä. Vapaapalokunta järjesti kansanjuhlia ja musiikkia varten hän perusti vuonna torvisoittokunnan vuonna 1882. Koululaisille hän kustansi kanteleita. Serlachius halusi Mäntän olevan edistyneempi kuin rannikon vanhat pikkukaupungit.


title: G. A. Serlachius

text: Paperitehtaansa peruskiven muurausta Serlachius vietti vuonna 1880. Näkymät olivat hyvät, vaikka pääoma oli tiukassa. Senaatti myönsi rahaa mitättömän vähän ja päivittäisrahoitusta piti hankkia vekselihuijauksilla. ”Koneet maksavat itse itsensä”, hän totesi eräälle velkojalleen Pietariin lähettämässään kirjeessä. Koneet hän hankki Englannista ja Ruotsista. Aluksi tuotettiin lähinnä karkeaa ruskeaa käärepaperia, mutta kun tilauksia tuli, pystyttiin tuottamaan myös sanomalehti- ja julistepaperia.


title: G. A. Serlachius

text: Aikansa vakiintuneen eliitin parissa Serlachius oli jatkuvassa epäsuosiossa. Lehdistö syytti häntä monien muiden asioiden ohella väärän rahan tekemisestä ja viinakaupasta. Nya Pressen totesi, että Mäntän patruuna on ”kypsä hullujenhuoneeseen”. Tällaiset lehtijutut luettiin tarkkaan myös rahoittajapiireissä.. Suomalaistehtailijat olivat muodostamassa Venäjän markkinoita varten myyntikartellia, mutta Serlachius jättäytyi lehtijutuista loukkaantuneena sen ulkopuolelle.


title: G. A. Serlachius

text: Nuoruutensa Ilomantsissa Serlachius oli oppinut suomea auttavasti. Liikeasiansa hän hoiti ruotsiksi, mutta Mäntässä hänen oli osattava entistä enemmän suomea. Hänen suomenkielinen kirjallinen ilmaisunsa oli hyvin rajallista ja välillä hän kirjoitti sekakieltä. Suomen Pankin korkopäätös oli ”en pirullinen paragrafi” ja eräässä kirjeessä hän totesi, että ”Nu står saken sålunda att tie känty pystyyn”. Kotona puhuttiin ruotsia, mutta tytär lähettiin Helsinkiin suomenkieliseen neitokouluun. Serlachius ei vihannut ruotsin kieltä, vaan ruotsinkielisiä liike- ja virkamiehiä. Hän etsi fennomaaneista liittolaisia ja he ottivat hänet avosylin vastaan.


title: G. A. Serlachius

text: Sekä Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen että Agathon Meurman pyysivät Serlachiukselta kirjoituksia lyhytikäiseen "Finland"-lehteen. Osan kirjoituksista toimittajat jättivät julkaisematta, sillä he pelkäsivät oikeustoimia. Kirjoituksissaan Serlachius antoi sappensa kiehua ja hän sätti estoitta henkilökohtaisia vihamiehiään. Mikään kovin salonkikelpoinen liittolainen ei Serlachius fennomaaneille ollut. 1880-luvun loppupuolella Serlachiuksesta tuli jyrkän linjan fennomaani, joka vihasi ruotsinkielisten lausetta ”Meillä on rahat ja fennomaanit tanssivat piiskamme mukaan”. Kirjoituksissaan hän oli entistä jyrkempi ja odotti liittolaisiltaan vastapalveluksia, mikä osittain toteutuikin Vilppulan koskisodassa. Hän väitti Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen pyytäneen häntä teollisuusasioiden senaattoriksi, mutta sanoi kieltäytyneensä kiireidensä takia. Merkittävä huomionosoitus oli Vaasan läänin kuvernöörin Alexander Järnefeltin vierailu Mäntässä 1880-luvun lopussa. Kuvernööri oli Meurmanien perheystävä.


title: G. A. Serlachius

text: Fennomaanit ideoivat myös suomenkielistä liikepankkia. Serlachius oli tässäkin hankkeessa mukana. Hän pohjusti sitä kirjoittamalla "Finland"-lehteen värikkäästi muun muassa Yhdyspankin ”päättömästä kuritussysteemistä”, joka huipentuu siihen, että konkurssin lähestyessä ”päätettiin lyhentää kärsimystä tuikkaamalla puukko kurkkuun”. Serlachiusta innosti hankkeessa myös hänen oma etunsa, sillä Yhdyspankki oli luokitellut Mäntän suurriskiksi ja tämä loukkasi herkästi kuohahtelevaa tehtailijaa.


title: G. A. Serlachius

text: Vuonna 1888, valtiopäivien aikaan, Serlachius kutsui Hotelli Kämpiin suomenmielisiä vaikuttajia pohtimaan uuden pankin perustamista. Kokous oli melskeinen ja oli päättyä nyrkkitappeluun. Senaattori Isak Felman poistui sieltä ovet paukkuen ja professori E. G. Palmen seurasi häntä. Tällä kertaa pankki jäi perustamatta. Se syntyi keväällä 1889 ja sai nimekseen Kansallis-Osake-Pankki. Serlachius omisti sen osakkeita, mutta oli vailla näkyvää asemaa uudessa pankissa.


title: G. A. Serlachius

text: 16. kesäkuuta 1890 Mäntän tehtaalla tapahtui se, mitä Serlachius oli kauan pelännyt: siellä syttyi tuhoisa tulipalo. Remmipyörästä lensi kipinä, joka sateettomassa myrskyssä sai aikaan suurpalon. Tehtaan vanha hiomo ja paperitehdas tuhoutuivat muutamassa tunnissa. Kipinät sytyttivät lisäksi pesäkkeitä parin kilometrin säteellä. Tehtaan vapaapalokunta oli voimaton suurpalon edessä.,


title: G. A. Serlachius

text: Suurpalon jälkeen uusi tehdas rakennettiin tiilestä ja siihen hankittiin sähkövalaistus. Palaneiden paperikoneiden tilalle hankittiin kolme uutta. Uudistukset maksoivat paljon, mutta pääomaa saatiin vakuutuskorvauksista sekä vanhoille lainoille saaduista pidennetyistä maksuajoista. Pankkiherrat kuulivat uusien koneiden tilauksista vasta niiden saavuttua Mänttään ja syyttivät tehtailijaa petoksesta. Muutenkin henkilösuhteet rahoittajiin olivat koetuksella; Suomen Pankin Tampereen komissarin Serlachius oli haastanut käräjille kunnianloukkauksesta, sillä hän halusi näyttää tälle pankkimiehen velvollisuudet yleisöä kohtaan. Kesken jälleenrakennustaistelun 60-vuotias tehtailija sai sydänkohtauksen. Hän luovutti liikkeenjohdon pojalleen Axelille.


title: G. A. Serlachius

text: Axelin tielle kasautui heti vaikeuksia. Ne saivat alkunsa hänen kesäloman vietostaan Hangon kylpylässä vuonna 1891. Siellä Axel oli kylvänyt rahaa ympäriinsä pitäen yllä hovia, johon kuului koiria, ratsuhevosia sekä tallirenki. Velkojat kuiskivat, että riskirahaa kylvettiin ympäriinsä ylelliseen elämään. Isä tuki poikaansa velkojien juoruja vastaan, myöntäen kuitenkin, että tämä voisi olla säästäväisempi. Talvella 1892 velkojat kiertelivät Mäntässä arvioiden omaisuuden arvoa ja totesivat, että tehtaan konkurssiin ajaminen ei ajanut heidän etuaan. Sen sijaan päädyttiin tehtaan huostaanottoon, mistä tehtiin periaatepäätös keväällä 1892.


title: G. A. Serlachius

text: Tehdas sai jatkaa ja Serlachius tunsi voimiensa palaavan. Pietarin markkinat vetivät jälleen myös Serlachiuksen ”Glazed Brown” -paperilaatua. Pankkien holhoojahallitus vaati säästäväisyyttä ja näpäytti tehtailijaa sanomalla, että tämä ei saa ostaa kuin toisen luokan junalippuja. Holhouksen tylyys johtui varmasti paljolti Serlachiuksen pankkiherroille syytämistä loukkauksista. Hän lähetti kuitenkin edelleen Pohjoispankin Viipurin pääkonttoriin kirjeitä, joita ei luotonhakijoilta oltu osattu odottaa, eli inhoa ja vihaa tihkuvia kirjoituksia. Pankkien holhoojahallitus pakotti Serlachiuksen liittymään myös tämän aikaisemmin karttamaan Paperiyhdistykseen eli suomalaisen paperiteollisuuden vientikartelliin.


title: G. A. Serlachius

text: 66-vuotiaana Serlachius pursui jälleen uusia ideoita. Hän päätti matkustaa Yhdysvaltoihin tutkimaan sen liike-elämää. Virkistäväksi suunniteltu matka muuttui kuitenkin sairauslomaksi, sillä juuri ennen kuin laiva saapui satamaan Serlachiuksen kehon toinen puoli halvaantui. Kyse oli todennäköisesti aivoinfarktista. Newyorkilaiset lääkärit saivat pelastettua tehtailijan hengen. Kotiinsa hän ei malttanut palata suoraan, vaan poikkesi loppuvuodesta 1898 Pietariin myymään paperiaan. Lisäksi hän oli tilannut Yhdysvalloista uusia koneita tehtaalleen.


title: G. A. Serlachius

text: Halvauksesta toipuva patruuna alkoi sysiä holhoojia pois yrityksestään ja miettiä seuraajaa. Axel-poika oli tuntunut aluksi itsestäänselvyydeltä, mutta tämän tuhlaileva elämäntyyli herätti isässä huolia. Isä tuumi pojan perineen liikaa Maexmontanien huonoa verta ja hänen aikanaan uskottiin vanhimpien lasten olevan älykkäämpiä. Axelin vanhemmat veljet olivat nukkuneet pois jo vauvaiässä. Kuumaverinen isä piti poikansa heikkoutena sitä, että tämä viivytteli ratkaisujen tekemisessä.


title: G. A. Serlachius

text: Kireässä tilanteessa patruuna houkutteli Mänttään velivainajansa Gabrielin pojan Göstan. Gösta Serlachius oli 20-vuotias ja harjoitteli myyntiä Manchesterissa. Hän vastasi setänsä kutsuun, tuli tehtaan konttoriin harjoittelijaksi ja eteni yhä vaativampiin tehtäviin. Vuoden kuluttua saapumisestaan hän meni naimisiin serkkunsa Sissin kanssa. Sissillä oli sulhaskandidaattina ulkomaalainen taidemaalari, jonka isä oli hyväksynyt, mutta säilynyt kirjeenvaihto todistaa, että rakkaus Göstaan oli syvää.


title: G. A. Serlachius

text: Jälkisäädöksessään vuonna 1900 patruuna määräsi perillistensä sovittavaksi kenestä tulee yhtiön johtaja. Hän usutti Axelin ja Göstan riitoihin ja hajotti näin sukunsa voidakseen hallita loppuun asti miten halusi. Axel ei lopulta kestänyt tällaista ja luopui serkkunsa hyväksi. Tehtaan ja yrityksen toimitusjohtajaksi tuli näin Gösta Serlachius.


title: G. A. Serlachius

text: Vanheneva patruuna jaksoi ottaa yhä kantaa ajankohtaisiin asioihin. Sortovuosien alettua vuonna 1899 hän seurasi mielipiteissään Yrjö Sakari Yrjö-Koskista. Hän oli kiukkuinen vanha mies, joka suomi ankarasti viikinkejä, ryssiä, juutalaisia sekä saksalaisia. Hän rettelöi kotipaikkakunnallaan nuorisoseuraa vastaan ja epäsi siltä pääsyn kaikkiin omistamiinsa tiloihin. Yrityksellä meni hyvin ja viimeisessä Pohjoispankille lähettämässään kirjeessä patruuna ennusti pian pääsevänsä eroon vekseleistään. Serlachius kuoli 13. kesäkuuta 1901.


title: G. A. Serlachius

text: Paitsi teollisuusmies, G. A. Serlachius oli myös merkittävä taiteilijoiden tukija.


title: G. A. Serlachius

text: Jo ollessaan Tampereella apteekkarina Serlachius piti itseään kulttuuri-ihmisenä ja keskusteli säätyläisten parissa runoista, maalauksista ja pianomusiikista. Mäntässä into kulttuuriin kasvoi lisää. Kiinnostus kanavoitui etupäässä kuvataiteeseen ja taidekäsitystä avasivat liikematkat Venäjälle, Saksaan, Ranskaan ja Alankomaihin. Matkoilla saattoi käydä gallerioissa ja teollisuusnäyttelyissäkin oli taideosastonsa.


title: G. A. Serlachius

text: Aluksi Serlachius tuki Hjalmar Munsterhjelmia, jonka veli oli hänelle tuttu työasioiden parista. Syvemmälle taide-elämään Serlachius pääsi salaperäisen ruotsalaisen Adam Lindecronan kautta. Lindecronaa seurasi kaikkialle ikävä huhu ”Ruotsissa tehdystä häpeällisestä rikoksesta”. Lindecrona oli töissä Mäntän tehtaan konttorissa ja Serlachius moitti tätä ”omituisista kirjanpitomenetelmistä”. Kuitenkin juuri Lindecrona tutustutti tehtailijan syyskuussa 1883 Turussa Samppalinnan ravintolassa Emil Wikströmiin ja tämän vasta 18-vuotiaaseen ystävään Axel Galléniin.


title: G. A. Serlachius

text: Kolme vuotta myöhemmin Serlachius Pariisissa lomaillessaan tapasi Wikströmin ja Gallénin. Kolmenkymmenen ikävuoden ero ei haitannut, vaan kolmikko liikkui kaupungilla ihmetellen nähtävyyksiä ja istuen iltojaan ravintoloissa. Gallénille Serlachius jätti pienen rahasumman ja pyysi tätä Mänttään, missä oli luvassa tilaustöitä. Taiteilija saapuikin, mutta vietti ensiksi aikaansa Keuruulla epämukavassa mökissä. Jouluksi hän saapui Mänttään, missä tankkasi ruokaa kolme päivää ja kirjeenvaihdosta päätellen juhli ankarasti.


title: G. A. Serlachius

text: Keväällä 1887 tuli puheeksi patruunan muotokuvan maalaaminen. Gallén maalasikin myöhemmin kuuluisaksi tulleen muotokuvan mesenaatistaan tämän tehtaassa. Patruuna näyttää siinä ikäistään vanhemmalta ja tutkijat ovat löytäneet siitä symboliikkaa, kuten koneet, paperisuikaleet ja taustalla ahkeroivan nimettömäksi ja kasvottomaksi jäävän työläisen. Axel Solitander on tulkinnassaan esittänyt, että muotokuva ei hehkuta kunniaa, valtaa ja vaurautta. Se henkii vaivoja, vastuksia ja taisteluita, jotka teollisuuden esitaistelijan oli pakko kohdata. Lisäksi Gallén maalasi Serlachiusten tyttären Sissin muotokuvan. Taiteilija oli siihen itse niin tyytymätön, että olisi halunnut tuhota sen, mutta jälkimaailma on kiitellyt teosta.


title: G. A. Serlachius

text: Gallénin ja Serlachiuksen ystävyys ei ollut saumatonta. Herrojen kirjeenvaihdossa esiintyy monia sävyjä, kuten kerjääminen, kannustus, nälviminen, arvonanto ja kiukuttelu. 1890-luvulle tultaessa miesten välit menivät poikki. Serlachius ei ollut helppo liikekumppani eikä helppo ystävä taiteilijoille.


title: G. A. Serlachius

text: Emil Wikströmin kanssa ystävyyssuhde oli helpompi. Wikström rakensi Visavuorelle taiteilijakotiaan, mutta rahapula vaivasi, koska Säätytalon reliefistä ei kuulunut maksua. Tällöin Serlachius lainasi hänelle puuttuvan summan. Serlachius ylisti uutta rakennusta, jota pidetäänkin suomalaisen jugendarkkitehtuurin klassikkona. Kiitollinen kuvanveistäjä lähetti mesenaatilleen kipsivaloksen ensimmäisestä Visavuoressa valmistuneesta veistoksesta. Veistoksen mukana seurasi kirje, jossa kiiteltiin tehtailijan mahdollistamasta työtilasta.


title: G. A. Serlachius

text: Serlachius halusi tukea nimenomaan nousevia nuoria kykyjä, sillä hänen mielestään ”taiteilijamme eivät puhu suomalaiselle kansalle”. Albert Edelfeltiä hän piti svekomaanina, joka ei uskaltanut tulla sisämaahan. Muutenkin hän piti aikansa vakiintunutta kuvataidetta roskana ja teeskentelynä, sillä ”Kalevalan laulut perinnökseen jättänyttä kansaa ei puhuttele Porvoon mäki eikä sen lahoavat talot...”


title: G. A. Serlachius

text: Myös Thyra-tytär innostui kulttuurista. Hän keksi rakennuttaa paviljongin, jossa esiteltäisiin taidetta tavalliselle rahvaalle. Isä tuki hanketta ja kaavaili, että lopulta rakennettaisiin tiloiltaan Ateneumin veroinen rakennus. Näin suureksi tyttären hanke ei paisunut, mutta Mäntässä tehtiin uraauurtavaa työtä taidenäyttelyiden pitämiseksi kaukana sisämaassa.


title: G. A. Serlachius

text: Kari Heiskanen kirjoitti ja ohjasi Helsingin kaupunginteatteriin 2013 näytelmän "ristiriitaisestä, räyhähenkisestä, roisia kieltä viljelevästä ja erittäin impulsiivisesta" patruunasta Serlachiuksesta. Teemu Keskisarjan "Vihreän kullan kirous" -kirjaan perustuvan näytelmän ensiversiossa pääosaa esittää Pertti Sveholm.


title: Henry Rollins

text: Henry Rollins (s. 13. helmikuuta 1961 Washington DC, nimellä Henry Lawrence Garfield) on yhdysvaltalainen laulaja, sanoittaja, spoken word -artisti, runoilija, kirjailija, näyttelijä ja radiopersoona. Hän on laulanut Black Flagissa ja Rollins Bandissa. Hän asuu Los Angelesissa, Kaliforniassa.


title: Henry Rollins

text: Rollins on toiminut lukuisissa poliittisissa kampanjoissa, joiden aiheena on ollut muun muassa nälänhätä, seksuaalivähemmistöjen oikeudet sekä sotien vastustaminen.


title: Henry Rollins

text: Rollins kasvoi Washingtonissa pääosin äitinsä kasvattamana ja näki avioeroisäänsä viikonloppuisin. Hänellä oli onneton lapsuus, ja hän kärsi muun muassa epävarmuudesta ja hyperaktiivisuudesta, johon hän sai lääkitystä. Neljätoistavuotiaana Rollins löysi painonnoston, mikä ansiosta hän sai itsevarmuutta. Rollins oppi äidiltään rakkauden kirjallisuutta kohtaan. Hän viihtyi yliopistossa yhden lukukauden ajan.


title: Henry Rollins

text: Vuonna 1980 Rollins liittyi punk-yhtyeeseen S.O.A. ja seuraavana vuonna laulusolistiksi Black Flagiin. Lihaksikkaan ja tatuoidun Rollinsin energiset lavaesiintymiset herättivät huomiota. Black Flagin hajottua vuonna 1986 Rollins perusti Rollins Bandin, jonka musiikissa oli myös hiukan jazz- ja heavyelementtejä. Rollins Bandin suurin menestyslevy oli "Weight" (1994), joka pääsi Billboard-listan top-40:een.


title: Henry Rollins

text: 1990-luvulla Rollins alkoi kirjoitella kärjekkäitä artikkeleja lehtiin ja ryhtyi pitämään spoken word -esityksiä. Vuoteen 1997 mennessä hän oli julkaissut jo 10 kirjaa, mutta hän ei pidä itseään erityisen lahjakkaana kirjoittajana. Nykyisin Rollins kiertää maailmaa antamassa spoken word -esityksiään, joissa hän kritisoi usein Yhdysvaltain nykypolitiikkaa, etenkin George W. Bushia. Hän on esiintynyt myös elokuvissa ja toiminut radio- ja televisiojuontajana kuten "The Henry Rollins Show"'ssaan (2006–2007), jossa hän haastatteli viihdemaailman ihmisiä ja tarjosi omaa yhteiskuntakriittistä näkemystään ajankohtaisiin asioihin.


title: Henry Rollins

text: Rollins ei käytä alkoholia eikä polta, ja hän on osallistunut huumeidenvastaisiin kampanjoihin. Hän hyväksyy abortin ja vastustaa kuolemanrangaistusta.


title: Hermopääte

text: Hermopääte on hermohaaran päättymisalue, joka voi olla paljas tai erilaistunut pääte-elin. Hermopäätteitä ovat sekä efferenttien hermosyiden ja niitä hermottavien elinten väliset liitokset että afferenttien hermosyiden aistinreseptorit.


title: Hermopääte

text: Hyvä esimerkki efferentin hermosyyn hermopäätteestä on hermo-lihasliitos, joka on motorisen hermosyyn ja lihassyyn välinen, synapsin kaltainen liitos.


title: Hermopääte

text: Afferenttien hermosyiden aistinreseptoreita yhdistävä piirre on, että ne kykenevät reagoimaan tiettyyn (joko elimistön ulko- tai sisäpuolelta tulevaan) ärsykkeeseen ja synnyttämään sen seurauksena hermoimpulssin.