title: James Cook

text: Jouluaattona retkikunta löysi pienen saaren, jolle Cook antoi nimeksi Joulusaari (nykyiseltä nimeltään Kiritimati). Tammikuussa 1778 retkikunta löysi ensimmäisinä eurooppalaisina Polynesian pohjoisimmat saaret Havaijisaaret, jotka Cook nimesi Sandwichsaariksi mesenaattinsa Sandwichin jaarlin mukaan. Alkuasukkaat olivat ystävällisiä ja kiinnostuneita englantilaisten laivoista. Yhdessä kahakassa englantilaiset tosin ampuivat veneensä kaatamista yrittäneen alkuasukkaan. Cook nousi maihin Kauain saarella, missä laivan muonavarastoja täydennettiin. Rautanaulat olivat jälleen haluttua kauppatavaraa, naiset seuranhaluisia, ja varastelukin loppui ensimmäisen päivän jälkeen.


title: James Cook

text: Retkikunta vietti Kauailla kaksi viikkoa. Viisi viikkoa sieltä lähdön jälkeen se saavutti Pohjois-Amerikan rannikon nykyisen Oregonin pohjoisrannikon kohdalla. Cook ankkuroi laivat Vancouverinsaarelle ja pääsi kauppayhteyksiin paikallisten intiaanien kanssa sillä aikaa kun "Resolutioniin" tehtiin korjauksia. Lähdettäessä pohjoiseen Cook jatkoi rannikon kartoittamista ja totesi käyttämänsä vanhan kartan tuskastuttavan epätarkaksi. Cookille tuli yllätyksenä se, kuinka kauas länteen Alaska ulottui. Paikalliset asukkaat olivat jo tottuneet laivoihin, sillä alueella kävi venäläisiä turkiskauppiaita. Kesäkuun lopulla retkikunta saapui saarten välistä Beringinmerelle. Se purjehti salmen läpi ja rantautui lyhyeksi aikaa Aasian puolelle, tosin epätietoisina siitä, oltiinko yhä Amerikassa vai jo Aasiassa. Retkikunta jatkoi Pohjoiselle jäämerelle, kunnes jää esti jatkamisen. Cook yritti löytää reitin mutkittelemalla pohjoisemmaksi mutta kääntyi takaisin elokuun lopulla ja suunnitteli palaavansa aikaisin seuraavana keväänä. Paluumatkalla hän tapasi venäläisen tutkimusmatkailijan Gerasim Izmailovin, jolta hän sai apua karttojen korjaamisessa, ja kiitokseksi hän lahjoitti tälle arvokkaan Hadleyn oktantin. Cook päätti viettää talven Havaijilla, missä retkikunnan tiedemiehet voisivat tutkia saaria perusteellisesti.


title: James Cook

text: Cook nimesi Amerikan ja Aasian välisen salmen Beringinsalmeksi. Vasta Cookin matkan jälkeen Beringinsalmen saaret ja rannikot osattiin sijoittaa kartalle tarkasti.


title: James Cook

text:
Britit otettiin Havaijilla aluksi ystävällisesti vastaan, mutta havaijilaiset pyrkivät kuitenkin kiirehtimään heidän poistumistaan. Retkikunta lähti Havaijilta helmikuun ensimmäisellä viikolla, mutta myrsky vaurioitti "Resolutionin" mastoja, ja viikon kuluttua lähdöstä Cook joutui palaamaan Kealakekua Baylle. Havaijilaiset eivät jostain syystä ilahtuneet retkikunnan paluusta. Erään miehistön jäsenen kertoman mukaan tavallisia saarelaisia oli saattanut ärsyttää se, että Cook oli ennen lähtöä ottanut laivalle puuta pyhältä alueelta. Cook oli tosin saanut siihen päällikön luvan. Havaijilaiset heittelivät merimiehiä kivillä, ja varastelu kiihtyi.
Aamulla 14. helmikuuta 1779 huomattiin, että alkuasukkaat olivat yöllä varastaneet yhden "Discoveryn" veneistä. Cook lähti maihin aikoen houkutella havaijilaispäällikkö Kalaniopuuta laivalle panttivangiksi tai jos tämä oli paennut, tarkoitus oli polttaa taloja ja takavarikoida kanootit. Kun Cook ja mukana olleet merimiehet rantautuivat, kymmenet havaijilaiset tulivat tavalliseen tapaan heitä vastaan. Päällikkö suostui lähtemään laivalle. Väki oli kuitenkin kiihdyksissään tiedosta, että "Discoveryn" miehet olivat surmanneet kaksi havaijilaista lahden toisessa päässä. Eräs nainen varoitti päällikköään nousemasta laivaan. Kun yksi havaijilainen näytti aikovan heittää englantilaisia kivellä, Cook ampui häntä ja tyrmäsi hänet kiväärinperällään. Kun toinen havaijilainen uhkasi heittää keihään, Cook ampui häntä mutta surmasikin vierellä seisseen miehen. Kun Cook käänsi selkänsä ja lähti kahlaamaan veneelle, yksi havaijilainen löi häntä takaraivoon nuijalla ja iski tikarin hänen niskaansa. Sen jälkeen ryhmä miehiä hakkasi Cookin kuoliaaksi nuijilla ja kivillä. Veneet pääsivät pakenemaan, mutta kahakassa oli tapettu Cook ja neljä merimiestä. Havaijilaiset veivät ruumiit mukanaan.


title: James Cook

text: Retkikunta lähti hakemaan Cookin ruumista takaisin. Havaijilaiset olivat paloitelleet ruumiin samalla tavoin kuin he paloittelivat korkeiden päälliköidensä ruumiit, sillä papit pitivät Cookia Lono-jumalana. Retkikunnan onnistui lopulta väkivaltaa käyttäen saada havaijilaiset palauttamaan kapteenin jäänteitä. Hänet haudattiin merellä.


title: James Cook

text: Kun George Vancouver saapui Havaijille 1790-luvulla, havaijilaiset osoittivat surua arvostamansa Cookin kuolemasta mutta eivät katuneet hänen surmaamistaan, sillä Cookin kuolema oli heidän päälliköidensä ennustusten täyttymys. Cookia pidettiin yhä pyhänä, ja hänen luitaan kanniskeltiin ylimmäksi jumalaksi korotetulle Lonolle pyhitetyssä vuotuisessa juhlakulkueessa vielä 1800-luvulle asti.


title: James Cook

text: Cook oli ollut aiemmin kuuluisa hyvistä hermoistaan, mutta kolmannella matkalla hänen mielenterveytensä oli alkanut jostakin syystä horjua. Hän sai usein raivokohtauksia ja käyttäytyi toisinaan epäjohdonmukaisesti ja epäreilusti miehiään kohtaan. Erään tutkijan mukaan Cook saattoi kärsiä sukkulamadoista, mikä aiheutti B-vitamiinin puutteen ja sitä kautta huonoa oloa, väsymystä, ärtyisyyttä ja masennusta. Myös kolmannella matkalla koetut epäonnistumiset ja viivytykset saattoivat pilata Cookin mielialaa.


title: James Cook

text: Cookin kuolemaan johtanut välikohtaus oli viimeinen esimerkki Cookin ailahtelevasta käytöksestä kolmannella matkalla. Cook vaati itsepintaisesti havaijilaispäällikköä nousemaan laivaan eikä kuunnellut miehistönsä kehotuksia paeta rannalta ajoissa, ja hän ampui raivonpuuskassa uhkailevaa alkuasukasta, mikä sai havaijilaiset hyökkäämään.


title: James Cook

text: Englantilaiset lähtivät Havaijilta maaliskuun puolivälissä 1779. Cookin kuoleman jälkeen retkikunnan komentajan tehtävät siirtyivät Charles Clerkelle, joka suuntasi laivat tutkimaan Beringinsalmen Aasian puolta. Siellä jäävuoret estivät etenemisen, ja kun Clerke oli kuollut keuhkotautiin elokuussa 1779 Petropavlovskin satamassa, retkikunta purjehti kohti Englantia John Goren johdolla Macaon ja Hyväntoivonniemen kautta.


title: James Cook

text: Clarken kirje Cookin kuolemasta tuli perille Lontooseen tammikuussa 1780. Laivat saapuivat Britannian rannikolle elokuun alussa 1780, viettivät kaksi kuukautta Skotlannin vesillä suotuisia tuulia odotellen ja saapuivat Lontooseen lokakuussa. Retkikunnan paluu ei tällä kertaa ollut suuri puheenaihe. Matkaa pidettiin epäonnistuneena, sillä sen aikana ei löydetty Luoteisväylää mutta ei myöskään todistettu, etteikö sitä olisi. Havaijisaarten löytymisen merkitystä ei vielä tuolloin arvostettu. Lehdissä arvostettiin Cookin panosta merenkulun hygienian edistämisessä sekä hänen humaania suhtautumistaan kohtaamiinsa kansoihin sekä huomautettiin, että hän lopulta kuitenkin joutui alkuasukkaiden surmaamaksi.


title: James Cook

text: Cookista tuli kuolemaansa seuranneina vuosikymmeninä kansallissankari, josta tehtiin useita kirjoja, näytelmiä ja maalauksia. Hänestä tuli tavallisten englantilaisten sankari, koska hän oli löytänyt uusia maita ja levittänyt eurooppalaista sivistystä maailmalle rauhanomaisin keinoin. Cookissa arvostettiin myös sitä, kuinka hän oli noussut köyhistä lähtökohdista arvostetuksi omin avuin ja oli kaikin keinoin helpottanut tavallisen merimiehen elämää. Cookin maine levisi myös ulkomaille, kuten Saksaan ja Ranskaan, missä häntä arvostettiin itseoppineena rauhanmiehenä, joka toi Tyynellemerelle maanviljelyksen ja avasi koko maailman rauhanomaiselle navigoinnille. Jotkin soraäänet tosin epäilivät, hyötyivätkö Tyynenmeren saarten asukkaat todella löytymisestään ja eurooppalaisilta saamistaan tavaroista, jotka vain synnyttivät heissä ahneutta. Cook itse oli surrut eniten sitä, että eurooppalaiset olivat tuoneet Tyynellemerelle sukupuolitaudit.


title: James Cook

text: Britannia aloitti Cookin vierailemien Tyynenmeren saarten ja rannikoiden hyödyntämisen nopeasti, ja seuduille oli lähetetty useita retkikuntia jo Cookin kuoleman jälkeisenä vuosikymmenenä. Retkikuntia rahoittivat niin valtio kuin yksityisetkin, ja niiden tarkoitukset olivat kaupallisia, poliittisia ja tieteellisiä. Esimerkiksi vuonna 1787 Australian itärannikolle lähetettiin yksitoista laivaa perustamaan englantilaista siirtokuntaa, kapteeni William Bligh lähetettiin Tahitille keräämään leipäpuita Karibian orjien ravinnoksi, ja Pohjois-Amerikan rannikolle oli alkanut purjehtia turkiskauppiaiden laivoja, jotka matkalla Kiinaan pysähtyivät Havaijille täydentämään muonavarastoja. Lähes kaikki retkikunnat noudattivat Cookin ja Joseph Banksin antamaa mallia, ja monella matkalla oli mukana Cookin mukana olleita miehiä.


title: James Cook

text: Yksi Cookin maailmanympärimatkojen päätarkoituksista oli Tyynenmeren kansojen tutkimus. Cookin tavoitteeksi ei annettu valloittaa löytämiään maita vaan tutkia niitä ja niiden kansoja. Kaukaisiin kansoihin oli ennen Cookia suhtauduttu hyvin kolonialistisesti ja Eurooppa-keskeisesti, mutta Cookille annettiin ohjeet "pitää kaikin sopivin keinoin yllä ystävyyttä alkuasukkaiden kanssa" ja välttää verenvuodatusta. Cook teki matkoillaan runsaasti tarkkoja havaintoja alkuasukkaiden ulkonäöstä, luonteesta, vaatetuksesta, asumuksista, ruokavaliosta, matkustuskeinoista, aseistuksesta, kaupankäynnistä, uskonnosta, naisista, kielestä, tavoista, yhteiskuntarakenteesta ja monista muista asioista. Hän suuntasi kirjoituksensa lukijoille, joilla oli vain vähän tuntemusta antropologiasta. Cook pyrki kuvaamaan näkemänsä asiat objektiivisen totuudenmukaisesti ilman moralisointia. Hän esimerkiksi hyväksyi miesten moniavioisuuden sillä perusteella, että se oli Uuden-Seelannin oloissa hänen mielestään naisten kannalta hyödyllistä. Cook luonnehti kohtaamiaan alkuasukkaita järkeviksi ja käytännöllisiksi, eikä hän juurikaan rinnastanut alkeellisimpiakaan kansoja eläimiin tai kutsunut heitä tyhmiksi, kuten häntä edeltäneet tutkimusmatkailijat olivat tehneet.


title: James Cook

text: Cook toi matkoiltaan runsaasti esineistöä, kuten jumalankuvia, vaatteita, koreja ja kalastusvälineitä. Esineitä on kaikkiaan noin 2 000, ja niiden kokoelmia on nykyisin museoissa eri puolilla maailmaa.


title: James Cook

text: Cookin saavutukset perustuivat hyvään merimiestaitoon, erinomaiseen kartoittamiskykyyn ja poikkeukselliseen rohkeuteen. Hän oli valmis menemään vaarallisiinkin paikkoihin, kuten eteläiselle napapiirille ja Australian Isolle valliriutalle. Cookille oli tosin suurta etua siitä, että juuri hänen uransa aikana voitiin ottaa käyttöön uusia tehokkaita navigointimenetelmiä, etenkin John Harrisonin keksintöjen ansiosta. Aiemmin oli taitavinkin merikapteeni joutunut purjehtimaan maailman merillä melko sokkona.


title: James Cook

text: Lindin keripukkitutkimuksen lukenut Cook oli pitkillä matkoilla huolehtinut miehistöjensä monipuolisesta ruokavaliosta. Hänen esimerkkinsä ansiosta keripukki vähitellen voitettiin, sillä hänen maineikkaiden matkojensa ansiosta muutkin heräsivät noudattamaan samaa mallia.


title: James Cook

text: Cookin saavutusten arvoa nostaa erityisesti se, että hän teki kaikki matkansa alun perin Pohjanmeren hiilenkuljetukseen tarkoitetuilla koljari-parkkilaivoilla, jotka olivat kylläkin kantavia mutta erittäin kömpelöitä ja äärimmäisen vaikeita käsitellä. Silti hän eteni niin kauas etelään, että matkan katkaisi vasta yhtenäinen jääkenttä, jonka läpi ei pääty millään keinolla.


title: James Cook

text: Cookin päiväkirjat julkaistiin matkojen jälkeen, ja niistä tuli hyvin suosittuja. Häntä pidetään yhä yhtenä kaikkien aikojen suurimmista löytöretkeilijöistä. Cookinsaaret Tyynellämerellä on nimetty hänen mukaansa, samoin Cookinsalmi Uuden-Seelannin Pohjois- ja Eteläsaaren välissä.


title: Apollo 17

text: Apollo 17 oli viimeinen amerikkalaisten tekemistä kuulennoista Apollo-ohjelmassa. Se on toistaiseksi viimeinen Kuuhun laskeutunut miehitetty avaruuslento. Kuulennolla oli ensi kertaa mukana myös tutkija, geologi Harrison Schmitt, ja lennolla tehtiinkin pitkiä ja laajoja alueen tutkimuksia. Laskeutumispaikaksi valittiin Kirkkauden meren reunalla oleva syvä Taurus-Littrowin laakso, josta toivottiin löydettävän Kuussa harvinaista tuliperäistä kiveä. Astronautit löysivätkin eräästä paikasta harvinaista oranssia hiekkaa, joka saattaa olla tuliperäistä.


title: Apollo 17

text: Apollo 17 oli yhdestoista miehitetty Apollo-avaruusohjelman lento ja kuudes, joka laskeutui Kuuhun. Apollo 17 oli ensimmäinen Apollo-ohjelmassa, joka laukaistiin yöllä ja viimeinen toteutunut Apollo-lento. Laukaisu tapahtui 7. joulukuuta 1972 kello 05.33.00 UTC Kennedyn avaruuskeskuksesta. Kuussa vietettiin 74 tuntia 59 minuuttia ja 40 sekuntia. Laskeutuminen takaisin Maahan tapahtui 19. joulukuuta 1972 kello 19.24.59 UTC. Lennon kokonaisaika oli 12 päivää 13 tuntia 51 minuuttia 59 sekuntia. Kuumoduuli Challenger laskeutui Kuuhun syvään Taurus-Littrown laaksoon 11. joulukuuta 1972 kello 19.54.57 UTC.


title: Apollo 17

text: Alue oli geologisesti kiinnostava Taurus-Littrow-muodostuma. Miehistön ALSEP-aseman mittauksista vahvistettiin aiemmin saatu tieto, että Kuun pintakerroksen ylimmät 30 senttiä eristävät sekä auringon aiheuttaman kuumenemisen päivällä että jäähtymisen yöllä. Toisella kuukävelyllä astronautit ajoivat noin tunnin ajan länteen, 6,5 kilometrin päähän kuumoduulista. Paluumatkalla astronautit löysivät yllättäen oranssia lasimaista ainetta. Toisella pitkällä ajoretkellä he ajoivat pohjoisten vuorten juurelle. Kuuautolla ajettiin yhteensä 30 kilometriä. Kuussa miehistö liikkui 25 tuntia, mikä oli pisin Kuussa vietetty aika. Astronautit toivat Maahan noin 120 kilogrammaa kiviä. Näytteitä otettiin muun muassa suurista kivenlohkareista.


title: Apollo 17

text: Lennon komentaja Cernan on kertonut piirtäneensä viimeksi ennen Kuun pinnalta poistumista tyttärensä Ashleyn nimikirjaimet Kuun tomuun. Hän sanoi sitä "surkean pieneksi hyvitykseksi siitä, että oli laiminlyönyt perhettään avaruuslentojen takia".


title: Apollo 17

text: Lennon aikana muun muassa tutkittiin kosmisten säteiden visuaalista ilmiötä, joka saa avaruuslentäjät näkemään spontaaneja valoilmiöitä."EVA - Extra-vehicular Activity"Evans suoritti avaruuskävelyn aluksen ulkopuolella paluumatkalla Maahan.


title: Apollo 17

text: Komentomoduuli America laskeutui 650 kilometriä lounaaseen Samoansaarista, vain noin 640 metriä ohi oletetun laskeutumispisteen. Miehistöä odottanut USS Ticonderoga oli sijoittunut 6,5 kilometrin päähän laskeutumiskohdasta.


title: Johannes Gutenberg

text: Johannes Gensfleisch zur Laden zum Gutenberg (1398 Mainz – 3. helmikuuta 1468 Mainz) oli saksalainen metallityömies ja keksijä. Hänet tunnetaan ensimmäisen kirjapainokoneen kehittämisestä ja ensimmäisen kirjapainon perustamisesta Peter Schöfferin ja liikemies Johann Fustin kanssa 1400-luvun lopussa


title: Johannes Gutenberg

text: Gutenberg syntyi Mainzissa yläluokkaisen kauppiaan perheeseen ja oli perheen nuorin poika. Gutenbergit muuttivat Eltville de Rheiniin (Alta Villa) luultavasti vuonna 1411. Gutenbergin talo mainitaan Mainzissa juutalaisen kaupunginosan yhteydessä 1427. Johannes Gutenberg opiskeli tiettävästi vuonna 1419 Erfurtin yliopistossa, jonka opiskelijaluettelossa hänestä käytetään nimeä Johannes de Altavilla. Seuraavista viidestätoista vuodesta ei tiedetä, mutta maaliskuussa 1434 hänen kirjeestään voidaan osoittaa, että hän asui Strassburgissa. Hän myös esiintyy kultaseppien luettelossa Strassburgissa.


title: Johannes Gutenberg

text: Gutenberg keksi painokoneen vuonna 1436. Samalla hän kehitti musteen, joka oli tarpeeksi vahvaa kiinnittymään metalliin, ja erityisen laitteen painolevyn puristamiseksi paperia vasten. Hänen ajatuksensa lähteenä pidetään viinin puristamiseen käytettävää laitetta, jossa on samantapainen puristuskoneisto. Gutenberg kehitti myös metalliset irtokirjakkeet, joita voitiin käyttää useaan kertaan. Keksintö antoi mahdollisuuden nopeaan painotyöskentelyyn ja tiedon valtavaan lisääntymiseen renessanssiajan Euroopassa, jossa kirjat oli siihen asti jäljennetty käsin. Vuonna 1439 Gutenberg osallistui metallipeilien valmistukseen. Vuoteen 1444 hän asui Strassburgissa, enimmäkseen St. Arbogastin luostarissa.


title: Johannes Gutenberg

text: Vuonna 1448 Gutenberg palasi Mainziin ja otti lainaa enoltaan Arnold Gelthuisilta perustaakseen kirjapainon. Vuonna 1450 kirjapaino oli toiminnassa ja painanut saksalaisia runoja - mahdollisesti kyseisten runojen ensimmäiset painokset. Gutenberg oli myös tekemisissä varakkaan Johann Fustin kanssa, jolta hän oli lainannut 800 guldenia. Peter Schöeffer, josta tuli Fustin vävy, oli ollut kirjurina Pariisissa ja suunnitellut joitain kirjasinmerkkejä.


title: Johannes Gutenberg

text: Gutenberg avasi myös kirjakaupan Hof Humbrectissa. Luultavasti tällä oli suora yhteys kirjapainon tuotantoon. Ei ollut selvää, että Gutenberg aloittaisi Raamattu-projektia, mutta hän lainasi Fustilta toiset 800 guldenia, ja työ alkoi 1452. Samaan aikaan kirjapaino tuotti kannattavaa tekstiä luultavasti latinalaisilla aakkosilla. Tämä on aiheuttanut spekulointia, että olisi ollut kaksi painoa: toinen tavallisille teksteille ja toinen Raamatulle. Eräs uuden painon hyödyllisimmistä yrityksistä oli tuhansien synnintunnustusten painattaminen kirkolle, dokumentoituna vuosilta 1454–1455. Vuonna 1455 Gutenberg julkaisi 42-rivisen Raamatun, "Biblia latina vulgatan", joka yleisesti tunnetaan Gutenbergin Raamattuna. Niitä painettiin 180 kappaletta, joista useimmat paperille ja jotkut käsitellylle eläimen nahalle eli pergamentille.


title: Johannes Gutenberg

text: Gutenberg ja Fust riitaantuivat vuonna 1455, sillä Fust vaati lainaamiaan rahoja takaisin. Gutenbergin velka oli kasvanut 2000 guldeniin. Marraskuussa 1455 Gutenberg hävisi riitaoikeudenkäynnin. Oikeus määräsi, että Gutenbergin kirjapainon ja kirjakkeiden omistus siirtyy ensin Fustille ja sitten tämän vävylle Peter Schöfferille. Fustille siirtyivät kaikki oikeudet kirjapainon kirjamyynnistä ja puolet kaikista painetuista Raamatuista.


title: Johannes Gutenberg

text: Vaikka Gutenberg oli joutunut konkurssiin, hän avasi pienen kirjapainon ja osallistui Raamatun painamistyöhön Bambergin kaupungissa 1459. Asiasta ei kuitenkaan ole varmuutta, sillä hänen painamissaan teoksissa ei ollut Gutenbergin nimeä eikä painovuotta. On myös mahdollista, että suuri katolinen sanakirja, 300 kappaleen painos 700-sivuisesta teoksesta, olisi painettu hänen kirjapainossaan Mainzissa vuonna 1460.


title: Johannes Gutenberg

text: Tänä aikana Fust-Schöeffer kauppa oli painanut ensimmäisen teoksensa "Mainz Psalterin" elokuussa 1457 ilman mainintaa Gutenbergista tai päiväyksestä.


title: Johannes Gutenberg

text: Vuonna 1462 Mainz ryöstettiin kahden arkkipiispan kiistan aikana. Gutenberg pakeni kaupungista Eltvilleen. Gutenbergin saavutukset huomioitiin tammikuussa 1465 ja hänelle annettiin arvonimi arkkipiispa Nassaun määräyksestä. Arvonimi sisälsi stipendin. Gutenberg kuoli 1468, ja hänet on haudattu fransiskaanikirkkoon Mainzissa.


title: Johannes Gutenberg

text: Vuosien 1450–1455 välillä Gutenberg painoi lukuisia tekstejä, mutta tarkempia tietoja niistä ei ole. Teksteihin ei ole painettu kirjoittajan nimeä eikä päiväystä: alkuperä on mahdollista saada selville vain muista lähteistä. Varmuudella lukuisat kirkon dokumentit sisältävät käskykirjeitä, ja myös kaksi synnintunnustusta on painettu. Jotkut painetut laitokset Aelius Donatuksen latinan kieliopista, Ars Minorista, ovat saattaneet olla Gutenbergin painamia. Ne on päivätty joko 1451–1452 tai 1455.


title: Johannes Gutenberg

text: Vuonna 1455 Gutenberg painoi Raamatusta version, jossa oli 42 riviä kullakin sivulla. Kirjasivuja ei ollut sidottu, ja vuosiluvun "1455" oli merkinnyt kirjan selkään sen sitoja Pariisissa. Raamattu maksoi kappaleelta 30 floriinia, joka oli tavallisen papin kolmen vuoden palkka.


title: Johannes Gutenberg

text: Painoksesta tunnetaan säilyneinä 48 jokseenkin täydellistä kappaletta. Niistä kaksi on Britannian kansalliskirjastossa, British Libraryssa.


title: Johannes Gutenberg

text: Raamatusta tehtiin myös toinen, 36-rivinen painos joitakin vuosia ensimmäisen painoksen jälkeen. Se oli laajempi osa kopiosta, josta se oli painettu, siten osoittaen vääriksi aikaisemmat spekuloinnit, että tämä oli ollut noista kahdesta ensimmäinen Raamattu.


title: Kennedyn avaruuskeskus

text: Kennedyn avaruuskeskus ("John F. Kennedy Space Center" (KSC) on Yhdysvaltain liittovaltion Ilmailu- ja avaruushallinnon Nasan Floridassa sijaitseva avaruuskeskus, joka on nimetty presidentti John F. Kennedyn mukaan.


title: Kennedyn avaruuskeskus

text: Avaruuskeskus sijaitsee Cape Canaveralissa Merrittin saarella, joka on Miamin ja Jacksonvillen kaupunkien puolivälissä, Orlandosta sinne on matkaa noin 50 km suoraan itään. Saari on 55 km pitkä ja 10 km leveä. Se on pinta-alaltaan 567 km². Noin 17 000 ihmistä työskentelee alueella pääosin Nasan tai avaruusteollisuuden viroissa ja toimissa. Kennedy Space Center on suosittu matkailukohde museoineen, kiertoajeluineen ja matkamuistomyymälöineen.


title: Kennedyn avaruuskeskus

text: Yhdysvallat on käyttänyt aluetta vuodesta 1949, ensin asevoimien ohjusten koeampuma-alueena, 1950-luvun lopusta lähtien avaruusohjelmiin.


title: Kennedyn avaruuskeskus

text: Kaikki miehitettyjen lentojen laukaisut Apollo-ohjelman ajoista lähtien ovat tapahtuneet "Kompleksi 39"-alueelta. ("Launch Complex 39"). Kompleksi 39 on ainoa Nasan hallinnoima laukaisukompleksi, joka on edelleen käytössä. Kaikki muut käytössä olevat laukaisualustat sijaitsevat viereisessä Yhdysvaltain ilmavoimien Cape Canaveral Air Force Station -tukikohdassa.


title: Kennedyn avaruuskeskus

text: Kompleksiin kuuluu kaksi laukaisutornia (39A ja 39B) sekä jättiläismäinen avaruusaluksen kokoamisrakennus. (3,68 milj. m³) Rakennuksessa koottiin aikanaan Apollo-kuualukset. Nykyisin rakennuksessa valmistellaan avaruussukkulat lähtökuntoon. Saturn V -raketin korkeuden lisäksi rakennuksen mittasuhteista antaa kuvaa sekin, että rakennuksen sisällä oli välillä oma ”ilmastonsa”. Toisinaan, ennen korjaustöiden valmistumista, kokoonpanohallissa satoi siellä vallinneen mikroilmaston vuoksi. Kokoamisrakennuksen ja laukaisualustojen etäisyys on 6 km. (vrt. kuvia.)


title: Kennedyn avaruuskeskus

text: Kennedy Space Center keskittyy miehitettyihin lentoihin. Sen ainoa käyttökelpoinen laukaisukompleksi on vain sukkulaohjelmaa varten. Laukaisuja on tyypillisesti muutamia vuosittain.


title: Kennedyn avaruuskeskus

text: Kun Sukkula poistuu käytöstä, Kompleksi 39 piti rakentaa uudelleen Orion-ohjelmassa käytettäville Ares-raketeille sopivaksi. Orion- ja Ares-ohjelmien tultua peruutetuiksi, Yhdysvaltain liittovaltio panostaa kaksi miljardia dollaria viidessä vuodessa KSC:n kehittämiseen.


title: Kennedyn avaruuskeskus

text: Kaikki NASAn satelliitit ja avaruusluotaimet, esim. 1970-lukujen Viking- ja Voyager-luotaimet, lähetetään nykyisin matkaan Yhdysvaltain ilmavoimien Cape Canaveral -tukikohdasta, joka tietenkin palvelee erityisesti sotilaallisten avaruusalusten, esim. GPS, laukaisuja.


title: Suomen maantiede

text: Suomen maantiede tarkoittaa Suomen aluetta ja sillä esiintyviä ilmiöitä. Suomi sijaitsee Pohjois-Euroopassa osapuilleen 60. ja 70. pohjoisen leveyspiirin sekä 20. ja 30. itäisen pituuspiirin välisellä alueella.


title: Suomen maantiede

text: Vuoden 2013 alussa Suomen kokonaispinta-ala oli Maanmittauslaitoksen mukaan 390 905 km². Lukuun sisältyivät maa-alueet, makean veden alueet ja merialueet. Maa-alueita oli 303 891 km², makean veden alueita 34 544 km² ja merialueita 52 470 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km².


title: Suomen maantiede

text: Vuonna 2005 maapinta-alasta neljä prosenttia oli rakennettua, yhdeksän prosenttia maatalousmaata, 77 prosenttia metsää ja kymmenen prosenttia muuta maata.


title: Suomen maantiede

text: Suomen luonnolle on tyypillistä, että kallioperä on ikivanhaa, iältään maapallon vanhimpia, mutta maaperä hyvin nuorta, viimeisen jääkauden tuloksena vain muutamien kymmenien tuhansien vuosien aikana syntynyttä. Kallioperä Suomessa on kulunut suurissa muodoissaan tasaiseksi mutta rikkoutunut pienissä muodoissaan vaihtelevaksi. Peitteenä kallioperän päällä ovat jääkauden synnyttämä moreeni ja lajittuneet maalajit. Viimemainittuja ovat jäätikköjokisyntyiset sora ja hiekka, joita on etenkin harjumuodostumissa, sekä eri syvyiseen veteen kerrostuneet savi ja muut hienot lajitteet, kuten hieta ja hiesu. Lisäksi on eloperäisiä maalajeja, kuten turvetta ja liejua.


title: Suomen maantiede

text: Suomen korkeimpia kohtia ovat tunturit. Itä-Suomen ja Lapin tunturit ovat ikivanhaa Karelidien vuoristoa. Käsivarren Lapin tunturit kuuluvat Skandeihin. Maan eteläosa ja Pohjanmaan rannikko on tasaista, mutta Keski-Suomessa maasto muuttuu kumpuilevaksi. Nykyiset Itä-Suomen vaarat ja Lapin tunturit ovat jäänne muinoin Itä-Karjalasta Lappiin ulottuneesta Karelidien vuoristosta. Käsivarren Lapin korkeimmat tunturit kuuluvat Skandeihin, jonka kallioperä on iältään 400–450 miljoonaa vuotta. Suomen korkein kohta on Skandeihin kuuluva Haltitunturi, jonka rinne kohoaa Suomen puolella 1 324 metriin merenpinnasta.


title: Suomen maantiede

text: Yleisin kivennäismaalaji on moreeni, jonka päälle on paikoin kasautunut savikkoa. Moreenin peittämillä alueilla tyypillisiä pinnanmuotoja ovat tavallisesti luode-kaakko-suuntaiset drumliinit, jotka ovat muodoiltaan virtaviivaisia moreenimäkiä. Näitä on esimerkiksi monissa osissa Savoa. Savikkoja on eniten Lounais-Suomen, Pohjanmaan ja Uudenmaan rannikkoalueilla.


title: Suomen maantiede

text: Eloperäisistä maalajeista soille on muodostunut turvetta ja kangasmetsiin kangashumusta. Soiden osuus on suurin Pohjois-Pohjanmaalla. Eri puolilla Suomea suoyhdistymätyypit eroavat toisistaan: Etelä- ja Lounais-Suomessa esiintyy keskeltä kohollaan olevia, pääosin sadevesistä ravinteensa saavia keidassoita, pohjoisempana tasaisia ja vetisiä aapasoita ja pohjoisimmassa Lapissa palsasoita, joiden palsakummuissa routa säilyy läpi vuoden.


title: Suomen maantiede

text: Jäätikköjokisyntyisistä pinnanmuodoista Viimeisen jääkauden lopulla syntyneet jäätikön reunan suuntaiset reunamuodostumat ja liikesuunnan mukaiset harjut ovat Suomelle tunnusomaisia maastonmuotoja. Reunamuodostumista merkittävimmät ovat Salpausselät, jotka kulkevat eteläisen Suomen poikki lounaasta koilliseen. Harjuista tunnetuimpia ovat Pyynikinharju Pirkanmaalla, joka on maailman korkein soraharju, sekä Punkaharju Saimaan Puruvedellä.


title: Suomen maantiede

text: Suomi tunnetaan maailmalla järvien valtavasta määrästä. Yli viiden aarin kokoisia järviä on 187 888, ja niissä on vettä yhteensä 230 kuutiokilometriä.


title: Suomen maantiede

text: Suomen suurin järvi on Vuoksen vesistön keskusjärvi Saimaa ja lähinnä suurimpia omien vesistöjensä pääjärvet Päijänne, Inarijärvi ja Oulujärvi. Eniten järviä on Järvi-Suomessa Kokemäenjoen, Kymijoen ja Vuoksen vesistöalueilla. Muita suuria järvivesistöjä ovat Oulujoen vesistö ja Inarijärven lasku-uoman Paatsjoen vesistö.


title: Suomen maantiede

text: Suomen puoliselta valuma-alueeltaan suurimpia jokivesistöjä ovat Kemijoen, Oulujoen,Tornionjoen ja Iijoen vesistöt. Muista jokivesistöalueista Suomen puoliselta alaltaan suurimpia ovat Tenon, Kyrönjoen, Koutajoen, Siikajoen, Kalajoen, Lapuanjoen, Kiiminkijoen, Pyhäjoen, Karvianjoen, Tuulomajoen ja Simojoen vesistöalueet.


title: Suomen maantiede

text: Pisin Suomen joista on Kemijoki ja lähinnä pisimpiä Iijoki, Ounasjoki, Kitinen, Muonionjoki, Luiro, Kymijoki, Tornionjoki, Simojoki, Ivalojoki ja Kiiminkijoki.


title: Suomen maantiede

text: Järvi-Suomen vastineena Suomen rannikolla Saaristomerellä on Euroopan laajin saaristo. Meren ja sisävesien saaria on yhteensä 179 584.


title: Suomen maantiede

text: Vanhastaan Suomen suurimpana saarena on pidetty Soisaloa (1 638 km²). Uudemman käsityksen mukaan Soisalo ei ole saari, koska sitä ympäröivä vedenpinta ei ole kauttaaltaan samassa tasossa. Vedenpinnan korkeusero sen eri puolien välillä on noin kuusi metriä. Ympäröivien vesien saman tason perusteella Suomen suurimmaksi saareksi on esitetty Sääminginsaloa Saimaalla. Sen pinta-ala on 1 069 km². Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, jos kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Kaikki saaren määrittelyperusteet täyttävistä saarista suurin on Ahvenanmaan pääsaari (685 km²) ja toiseksi suurin on Kemiönsaari (524 km²).


title: Suomen maantiede

text: Suomen ilmasto on maan sijainnin takia väli-ilmasto, jossa on meri- tai mannerilmaston piirteitä riippuen ilmavirtausten suunnasta ja matalapaineiden liikkeistä. Alueen lämpötilaan vaikuttavat suuresti sen sijainti keskileveysasteilla suurimmaksi osaksi pohjoisten leveyspiirien 60° ja 70° välillä ja Atlantilla Skandinavian länsipuolella virtaava Golfvirta, joka kohottaa Suomen lämpötilaa korkeammalle verrattuna yhtä pohjoisessa manneralueisiin. Toisaalta muihin Pohjoismaihin verrattuna Suomen ilmasto on mantereisempi.


title: Suomen maantiede

text: Kasvillisuusvyöhykkeistä pääosa Suomesta kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen eli pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen, joka edelleen jakautuu Suomessa eteläboreaaliseen, keskiboreaaliseen ja pohjoisboreaaliseen vyöhykkeeseen. Eteläisin Suomi kuuluu hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen, joka edustaa havumetsä- ja lehtimetsävyöhykkeen vaihettumisaluetta. Alueella esiintyy havupuiden ohella jaloja lehtipuita yleisimmin Suomessa. Vastaava, mutta rajoiltaan kasvillisuusvyöhykkeistä poikkeava vyöhykkeisyys on myös soilla, joista eteläisessä Suomessa vallitseva suoyhdistymätyyppi on keidassuot ja pohjoisempana aapasuot. Aivan pohjoisimmassa Suomessa on palsasoita, joiden sisällä esiintyy ajoittaista ikiroutaa.


title: Suomen maantiede

text: Eläinmaantieteellisesti Suomi kuuluu palearktiseen alueeseen, jonka eläimistö on tyypillistä pohjoiselle havumetsävyöhykkeelle.


title: Suomen maantiede

text: Suomen hallinnollinen aluejako pohjautuu maakunta- ja kuntajakoon. Vuonna 2016 Suomessa on 19 maakuntaa ja 313 kuntaa.


title: Suomen maantiede

text:
Suomen suurimmat kunnat .
Suomen geologiset luononvarat koostuvat malmeista ja teollisuusmineraaleista, kiviaineksesta, turpeesta ja maalämmöstä. Vuonna 2012 malmeja louhittiin 12 ja teollisuusmineraaleja 29 kaivoksesta. Siilinjärven apatiittikaivos on tärkein teollisuusmineraaliesiintymä. Suomi on merkittävä koboltin ja platinaryhmän metallien tuottaja Euroopan tasolla. Metallimalmeista hyödynnetään myös kultaa, kuparia, nikkeliä, sinkkiä ja kromia.


title: Suomen maantiede

text: Suomen uusituviin luonnonvaroihin kuuluvat metsät ja monet luonnonvaraiset kala- ja riistalajit, marjat ja sienet.


title: Suomen maantiede

text: Suomella on kolme rajanaapuria: Ruotsi lännessä, Norja pohjoisessa ja Venäjä idässä. Etelässä Suomenlahden toisella puolella, kansainvälisen merialueen erottamana on Viro.


title: Suomen maantiede

text: Suomen ja Ruotsin raja on lähes kokonaan vesistöissä. Pohjoisessa Kolmen valtakunnan rajapyykiltä alkaa lyhyt, vain 230 metriä pitkä maaraja. Raja jatkuu jokirajana 555,5 kilometrin matkan pienten purojen, Kilpisjärven, Könkämäenon, Muonionjoen ja Tornionjoen kautta Tornioon saakka. Tornion ja Haaparannan välissä raja on määritelty suorin linjoin, samoin Tornion saaristossa. Meriraja jatkuu Perämerelle, jossa maiden aluevesirajat erkanevat. Ahvenanmerellä on yhteistä merirajaa ja raja halkaisee myös Märketin luodon.


title: Suomen maantiede

text: Suomen ja Norjan raja on noin 736 km pitkä, mistä 442 km on maarajaa ja 294 km jokirajaa. Maarajan läntinen osuus alkaa Kolmen valtakunnan rajapyykiltä ja kulkee muun muassa Haltin kautta. Käsivarren juuresta Peltotunturin kupeelta raja jatkuu jokirajana Tenojoen vesistössä. Pulmangin ja Nuorgamin tienoilla raja erkanee taas maarajaksi, joka päättyy Muotkavaaralla sijatsevaan Suomen, Norjan ja Venäjän rajapyykkiin.


title: Suomen maantiede

text: Suomen ja Venäjän raja eli "itäraja" alkaa pohjoisessa Muotkavaaran rajamerkiltä ja jatkuu maastossa suorin linjoin, valkoisilla taitepistepaaluilla tai kivisillä rajapyykeillä merkittynä. Rajavyöhykkeellä kulku on luvanvaraista. Rajan kulku määritetty Moskovan välirauhassa (1944) ja Jäniskosken–Niskakosken alueen myyntisopimuksessa (1947), mutta paikoin raja on ollut samassa kohdassa pitempäänkin: rajan vanhimmat osat Kainuussa periytyvät Täyssinän rauhasta (1595). Maaraja päättyy etelässä Virolahdelle, josta jatkuu meriraja Virolahden, Haminan ja Kotkan edustalla avomerelle pisteeseen, jossa maiden aluevesirajat erkanevat.


title: Suomen maantiede

text: Suomen aluevesiraja kulkee avomerellä yleensä 12 meripeninkulman päässä uloimmista maastonkohdista. Tätä kuitenkin rajoittavat Ruotsin, Venäjän ja Viron kanssa tehdyt sopimukset. Viron kanssa on vuonna 1994 sovittu vapaan kauttakulun ylläpitämiseksi Suomenlahdella, että kummankaan aluemeret eivät ulotu lähemmäs kuin 3 meripeninkulman päähän keskiviivasta. Lisäksi Bogskärin eteläpuolella aluemeri ulottuu vain 3 meripeninkulman päähän. Aluemeren tarkat rajat on asetuksella määritelty koordinaattipisteitä yhdistävinä suorina ja ympyränkaarina.Suomen ensimmäinen luontokohde Unescon Maailmanperintöluettelossa on Merenkurkku, missä maankohoaminen on noin sentin vuodessa. Merenkurkun saaristo on Ruotsin Höga Kustenin (Korkean Rannikon) maailmaperintökohteen laajennus. Merenkurkun ulommilta saarilta on Ruotsiin matkaa vain 25 kilometriä. Aiemmin Suomesta luetteloon on hyväksytty kuusi kulttuuriperintökohdetta muun muassa Vanha Rauma ja Suomenlinna.


title: Eva Perón

text: María Eva Duarte de Perón, tunnetaan yleisesti myös lempinimellä Evita, (7. toukokuuta 1919 Los Toldos, Argentiina – 26. heinäkuuta 1952 Buenos Aires) oli Argentiinan presidentin Juan Perónin toinen vaimo ja kansan keskuudessa suosittu poliittinen hahmo.


title: Eva Perón

text: Eva Duarte syntyi 7. toukokuuta 1919 Los Toldosin pikkukaupungissa Argentiinan pampalla. Evan äiti Juana Ibarguren oli baskisukuinen keittäjä, joka työskenteli rikkaan ja vaikutusvaltaisen Juan Duarten omistamalla maatilalla. Duarte oli perheellinen mies mutta myös Ibargurenin rakastaja ja tämän aviottomien lasten isä. Eva oli lapsista viidenneksi vanhin.


title: Eva Perón

text:
Isän kuoltua Evan ollessa kuusivuotias perheen taloudellinen ahdinko syveni, ja he muuttivat Juníniin. Siellä perheen asema parani. Teini-ikäisenä Eva työskenteli hotellin huonesiivoojana ja keittiöapulaisena mutta haaveili samalla näyttelijän urasta. Hän tutustui 15-vuotiaana laulaja Augustín Magaldiin, jonka hän sai suostuteltua auttamaan näyttelijänuran aloittamisessa pääkaupugissa Buenos Airesissa. Eva Duarten muutettua Buenos Airesiin tammikuussa 1935 Magaldi esitteli hänet tuntemilleen viihdealan vaikuttajille. Heiltä ja myöhemmin muiltakin viihdealan vaikuttajamiehiltä Eva sai seksiä vastaan pieniä sivuosia näyttämöllä ja elokuvissa. Kun Eva tutustui kilpa-ajajaan ja elokuvalehden omistajaan Emilio Kartulowicziin, hän pääsi näyttelemään myös radiokuunnelmiin ja alkoi saada lehtijulkisuutta.
Eva Duarte meni vuonna 1945 naimisiin Argentiinan hallinnon nousevan kyvyn, eversti Juan Perónin kanssa. Duarte, kutsumanimeltään "Evita", aloitti jo ennen naimisiin menoaan päivittäisen tunnin mittaisen radio-ohjelman, jossa hän propagoi miehensä poliittista ohjelmaa ja sen mukaista yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden vahvistamista ja riippumatonta, voimakasta taloutta. Tunnepitoinen ohjelma vetosi erityisesti tavalliseen kansaan, ja Evitasta tuli ihailtu hahmo. Samalla Juan Perón oli noussut varapresidentiksi ja sotaministeriksi. Kun Perón menetti virkansa ja hänet vangittiin sotilasvallankaappauksessa lokakuussa 1945, Evita vetosi radiossa työläisiin, että nämä pysyisivät Juan Perónin tukena. Työläiset ryhtyivät suurlakkoon ja lähtivät Evitan organisoimalle "descamisados"-marssille (suom. ’paidattomien marssi’). Lakon ja mielenosoitusten seurauksena hallitus vapautti Juan Perónin. Juan Perón ja Evita Duarte menivät naimisiin lokakuussa 1945. Vihkimistä varten Eva laati itsestään uuden syntymätodistuksen, jossa hän ilmoitti sukunimekseen Duarte ja vaihtoi etunimiensä järjestykseksi kristillisemmän Maria Eva. Juan Perónin avioliitto kyseenalaisen menneisyyden omaavan naisen kanssa herätti pahaa verta Argentiinan yläluokan ja upseeriston keskuudessa. Pari ei saanut koskaan lapsia.


title: Eva Perón

text: Juan Perón asettui ehdolle Argentiinan presidentinvaaleissa. Evita kampanjoi voimakkaasti miehensä puolesta. Perón voitti vaalit ja astui presidentinvirkaan kesäkuussa 1946, ja näin Eva Perónista tuli Argentiinan presidentin puoliso.


title: Eva Perón

text: Eva Perón ei koskaan virallisesti hoitanut mitään hallinnon virkaa, mutta käytännössä hän toimi terveys- ja työministerinä. Hän antoi rahaa ammattiliitoille, jotka vastasivat antamalla tukensa presidentille. Hän suututti maan eliitin lopettamalla valtion tuen perinteiseltä apujärjestöltä Sociedad de Beneficencialta ja perusti oman säätiönsä sen tilalle. Eva Perónin säätiö sai tukea liitoilta, yritysmaailmalta, veikkausvoittovaroista ja muista rahastoista. Se rahoitti tuhansien sairaaloiden, koulujen, orpokotien ja vanhainkotien perustamista. Eva Perón ajoi läpi naisten äänioikeuden ja perusti peronistisen feministipuolueen vuonna 1949. Hän aloitti pakollisen uskonnollisen kasvatuksen kaikissa Argentiinan kouluissa.


title: Eva Perón

text: Vaikka Evita oli työväenluokkaisten kannattajiensa palvoma, anglo-amerikkalaiseen kulttuuriin suuntautunut rikas yläluokka vihasi häntä kiihkeästi. Se halveksui Evitan köyhää taustaa ja väitettyä seksuaalista kevytkenkäisyyttä, ja monien mielestä hän oli naisena liian aktiivinen poliittisessa elämässä. Hänen suurta vaikutusvaltaansa presidenttiin myös pelättiin. Presidentin ja Evitan välillä oli työnjako: presidentti huolehti maan kohtalosta ja Evita niistä ihmisistä, jotka olivat nostaneet heidät valtaan. Evita kutsui itseään ”sillaksi Perónin ja kansan välillä”. Perónien politiikka oli suunnattu kansallisen hyvinvoinnin kohottamiseen yhteiskunnallisia eroja kaventamalla. Evita oli köyhiä tavatessaan aina tyylikkäästi ja kalliisiin koruihin pukeutunut, sillä hänen mukaansa sellaisena köyhät hänet halusivatkin nähdä.


title: Eva Perón

text: Evita kävi diktaattori Francon kutsusta Espanjassa kesällä 1947 miehensä sijasta. Samalla ”sateenkaarikiertueeksi” nimetyllä matkalla hän kävi myös Italiassa, Sveitsissä, Ranskassa, Portugalissa ja Vatikaanissa sekä Brasiliassa ja Uruguayssa. Suositun ja menestyksellisen matkan ansiosta sodanjälkeisestä Euroopasta alettiin ostaa runsain mitoin Argentiinan viljaa ja lihaa.


title: Eva Perón

text: Eva Perón nimitettiin vuonna 1951 varapresidenttiehdokkaaksi, mutta hän luopui ehdokkuudesta maan sotilasjohtajien painostuksesta.


title: Eva Perón

text: Evitalla havaittiin tammikuussa 1950 kohtusyöpä. Hänen tilansa heikkeni dramaattisesti vuoden 1952 alussa, minkä jälkeen hän näyttäytyi julkisuudessa enää kaksi kertaa ennen kuolemaansa 33-vuotiaana 26. heinäkuuta 1952. Hänen kuoltuaankin hänen vaikutuksensa Argentiinan politiikassa säilyi vahvana. Hänen työväenluokkaiset kannattajansa yrittivät saada hänet kanonisoiduksi. Vastustajat taas pyrkivät hävittämään hänen asemansa peronismin kansallisena symbolina ja varastivat hänen balsamoidun ruumiinsa vuonna 1955, kun Juan Perón oli syrjäytetty. Eva Perónin ruumista säilytettiin Italiassa 16 vuotta, ennen kuin se palautettiin vuonna 1971 Madridissa maanpaossa olleelle Juan Perónille. Juan Perónin kuoltua Argentiinan johtajana vuonna 1974 hänen kolmas vaimonsa Isabel Perón palautti Eva Perónin jäännökset Argentiinaan ja hautasi ne Juan Perónin viereen presidentin palatsin hautakammioon. Kaksi vuotta myöhemmin sotilasjuntta siirsi ruumiit pois. Eva Perónin ruumis haudattiin lopulta Duarten perhehautaan Buenos Airesin Recoletan hautausmaalle.


title: Eva Perón

text: Evitan elämästä on tehty Andrew Lloyd Webberin säveltämä ja Tim Ricen kirjoittama musikaali "Evita". Musikaalista on tehty myös elokuva (1996), jossa Evitaa näytteli Madonna.


title: Roseau

text: Roseau on Dominican pääkaupunki. Sen asukasluku vuoden 2001 väestönlaskennassa oli 14 847. Arvio vuodelle 2010 on 13 436 asukasta. Se sijaitsee Dominican länsirannikolla Roseaujoen suistossa ja sen arkkitehtuuri on sekoitus uutta ja modernia sekä (ranskalaista) koloniaalityyliä. Kaupungissa on kansainvälinen lentoasema, joka on maan tärkein lentopaikka.


title: Palsamointi

text: Palsamointi eli balsamointi on menetelmä ihmisruumiin tilapäiseen suojaamiseen mädäntymistä vastaan. Monissa nykyajan kulttuureissa ruumiit palsamoidaan hautajaisissa näytteille asettamiseksi. Suomessa tällainen menettely ei ole kovinkaan yleistä. Palsamoinnilla on pitkä historia ja monissa muissa kulttuureissa se on ollut suurempi uskonnollinen rituaali.


title: Palsamointi

text: Palsamointia on harjoitettu monissa kulttuureissa. Kenties tunnetuin ja merkittävin palsamointia harjoittanut vanhan ajan kulttuuri oli muinainen Egypti, jossa kehitettiin muumioimisen taito. Egyptiläiset uskoivat, että ruumiin muumioiminen auttoi sielua, joka palaisi asumaan säilöttyyn ruumiiseen.


title: Palsamointi

text: Muita muumioimista harjoittaneita kulttuureita olivat muiden muassa inkat ja muut perulaiset kulttuurit, joiden asuttaman alueen ilmasto suosi muumioimista.


title: Palsamointi

text: Euroopassa palsamoinnilla on ollut paljon hajanaisempia ilmentymiä. Sitä käytettiin aika ajoin, etenkin ristiretkien aikaan, kun ristiretkeläinen aatelinen halusi ruumiinsa säilöttävän kotona järjestettäviä hautajaisia varten. Ristiretkien jälkeen palsamointi palasi hitaasti takaisin käyttöön, kun renessanssin ihmisruumiin rakenteen tutkijat halusivat säilyttää mallikappaleensa.


title: Palsamointi

text: Nykyaikaiset palsamointimenetelmät kehittyivät etenkin Yhdysvaltain sisällissodan aikana samasta syystä kuin ristiretkilläkin. Kaukana kotoa kaatuneiden perheet halusivat ruumiit kotiin hautajaisiin. Myös Abraham Lincolnin ruumis palsamoitiin hautausta varten ja tämä toi menetelmän mahdollisuudet suuremman yleisön tietoisuuteen.


title: Palsamointi

text: Saksalainen kemisti August Wilhelm von Hofman keksi 1867 formaldehydin, jonka säilövät ominaisuudet huomattiin pian. Formaldehydistä tuli palsamoinnin nykyaikaisen taidon peruspylväs.


title: Palsamointi

text: 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella arsenikkia käytettiin usein palsamointinesteenä, mutta se on sittemmin korvattu tehokkaammilla ja myrkyttömämmillä kemikaaleilla. Ruumiissa oleva arsenikki saattoi liueta maahan ja päätyä lopulta pohjavesiin.


title: Palsamointi

text: Jo 400-luvulla eaa. Herodotos kuvaili palsamointia seuraavasti:


title: Palsamointi

text: Moderni menetelmä ei ole tulosta yhden tekijän tiedoista, vaan lähinnä monien vuosikymmenten tai jopa vuosisatojen aikana kerääntyneiden tutkimusten, keksintöjen sekä yrityksen ja erehdyksen kautta. Seuraavaksi on selitetty perustapa, mutta tekniikoiden vaihtelu on hyvin yleistä.


title: Palsamointi

text: Ennen palsamoinnin alkua ruumis pitää tunnistaa (ranne- tai jalkalappujen avulla) ja sille pitää tehdä normaalit testit, jotka todistavat ettei ihminen todella ole enää elossa. Kuolemasta todistavat muun muassa sumentuneet silmät, ihon lievä lila vivahde sekä kuolonkankeus. Vaikka ihmisten herääminen ruumishuoneella on hyvin pitkälle kauhutarinoiden ja urbaanien legendojen aihe, viimeinen tarkistus on silti tarpeellinen. Kaikki ruumiin vaatetus asetetaan sivuun ja koruista tehdään inventaario ennen niiden poistoa. Kunnian ja häveliäisyyden vuoksi ruumiin sukupuolielinten päälle asetetaan kangas. Kaiken tämän jälkeen ruumis pestään desinfioivalla nesteellä, karvat ajellaan ja hiukset kammataan. Palsamoija hieroo ja venyttää raajoja lievittääkseen kuolonkankeutta. Vainajan silmät suljetaan ja niiden päälle asetetaan myssy, joka pitää ne suljettuina ja oikeassa asennossa. Silmien kiinnipysyminen voidaan varmistaa käyttämällä tavallista pikaliimaa. Suu voidaan sulkea ompelemalla tai pikaliimalla. Ilme asetetaan huolellisesti niin rauhalliseksi ja luonnolliseksi kun vain on mahdollista. Usein apuna tässä käytetään tuoretta valokuvaa.


title: Palsamointi

text: Itse palsamoinnissa on neljä eri osaa:


title: Palsamointi

text: Useimmat hyvät palsamoinnit suoritetaan muutamassa tunnissa, mutta helpossa tapauksessa voi aikaa mennä vähemmän tai vastaavasti hankalassa tapauksessa voi kestää päiviä.


title: Palsamointi

text: Palsamoinnin jälkeen ruumis pestään uudestaan ja kuivataan ja vainaja meikataan elävämmän näköiseksi, jotta omaisille jäisi positiivisempi viimeinen muistikuva kuolleesta sukulaisestaan. Meikillä peitetään myös mahdollisia mustelmia tai muuten epänormaalin värisiä kohtia. Yhdysvalloissa ja Filippiineillä vauvan talkkia tai muita hajusteita käytetään antamaan ruumille miellyttävämpi tuoksu.


title: Aes Sedai

text: Aes Sedai on Fantasiakirjailija Robert Jordanin Ajan pyörä -kirjoissa Ainoan Mahdin käyttäjien järjestö. Myös järjestön jäsenistä käytetään samaa nimitystä.


title: Aes Sedai

text:
Aes Sedait ovat ihmisiä, jotka ovat opetelleet käyttämään Ainoaa Mahtia. Maailman murtumisen jälkeen kaikki Aes Sedait ovat olleet naisia. Heidän järjestönsä päämaja on nykyisin Tar Valonin kaupungissa sijaitseva Valkoinen torni. Aes Sedaitten johtaja on useita kuninkaita ja kuningattaria mahtavampi Amyrlinin istuin.
"Pääartikkeli: Ainoa Mahti"


title: Aes Sedai

text: Ainoa Mahti on voimaa, jota kanavoijat "ammentavat" Tosilähteestä. Mahtia käyttäviä ja sen käytön osaavia ihmisiä kutsutaan kanavoijiksi. Vain harva voidaan opettaa hallitsemaan sitä, ja vielä harvemmilla kyky on myötäsyntyinen. Kanavoimisen kyky on myös hyvin vaarallinen, sillä jos sitä ei opeteta hallitsemaan, seurauksena voi kanavoija menettää kykynsä kanavoida tai pahimmissa tapauksissa jopa kuolla. Aes Sedait, jotka ovat kanavoineet joidenkin vuosien ajan muuttuvat iättömän oloisiksi; vaikka he olisivat yli 60-vuotiaita, heitä voi luulla paljon nuoremmiksi.


title: Aes Sedai

text: Ainoalla Mahdilla on miehinen ja naisellinen puolensa, jotka tunnetaan nimillä "saidin" ja "saidar". Ajan pyörä -kirjoissa kaikki Aes Sedait ovat naisia, sillä Pimeän valtiaan, Shai´tanin, saastutettua "saidinin" viimeisenä vastaiskunaan Varjon sodassa, yksikään mies ei ole voinut hallita Ainoaa Mahtia menettämättä järkeään ja kuolematta. Tämän vuoksi Aes Sedait pyrkivät Lauhkeuttamaan miespuoliset kanavoijat eli katkaisemaan heidän yhteytensä Tosilähteeseen. Lauhkeutetut miehet kykenevät yhä aistimaan Tosilähteen, mutta eivät kykene enää kanavoimaan Ainoaa Mahtia. Tämän menetyksen vuoksi he menettävät yleensä elämänhalunsa ja kuolevat. Naisilla vastaavaa toimenpidettä kutsutaan tyynnyttämiseksi.


title: Aes Sedai

text: Ainoassa Mahdissa kulkee viisi juostetta, jotka on nimetty niiden elementtien mukaan, joihin niillä voi vaikuttaa: tuli, maa, vesi, ilma ja henki. Miespuolisille kanavoijille on määritelty vahvimmiksi tuli ja maa, naispuolisille ilma ja vesi. Hengen voimassa kummatkin sukupuolet ovat yhtäläisesti vahvoja. Voimia voi käyttää niin erikseen kuin yhdessäkin, pelkkää tulta kanavoimalla Aes Sedai voi luoda tulipalon, mutta esimerkiksi Parantamiseen tarvitaan useampaa voimaa samaan aikaan. On perin harvinaista, että Aes Sedai olisi vahva useammassa kuin kahdessa voimassa, ja sitten Legendojen aikakauden yksikään ei ole ollut vahva kaikissa viidessä. Jopa tuolloin se oli erittäin harvinaista. Naispuolisilla Aes Sedailla on ollut tapana sanoa: "Ei niin vahvaa kiveä etteivätkö vesi ja tuuli kuluttaisi sitä olemattomiin, eikä niin raivoisaa tulta ettei vesi kykenisi sitä tukahduttamaan tai tuuli puhaltamaan sammuksiin.", vaikka yhtäkään juostetta ei pidetä toista vahvempana.


title: Aes Sedai

text: Aes Sedait kouluttavat kanavoimiseen pystyviä naisia. Koulutuksen alussa kanavoimista opiskelevaa kutsutaan noviisiksi, minkä jälkeen hänestä tulee kelpuutettu ja lopulta Aes Sedai. Molempien arvonimien saavuttamista edeltää testi. Molempiin testeihin liittyy monia vaaroja. Aes Sedaiksi kohotettu nainen vannoo kolme valaa, joiden seurauksena hän ei kykene enää valehtelemaan (1), tekemään Mahdilla asetta (2), eikä pysty käyttämään Ainoaa Mahtia aseena kuin itsepuolustukseksi, poikkeuksena pimeydenkulkijat ja varjonsikiöt (3). Tavallisen kansan keskuudessa Aes Sedait nauttivat kunnioitusta, mutta heitä myös pelätään ja jopa vihataan. Ihmisiä jotka ovat oppineet Mahdin hallintaa itse, Aes Sedait kutsuvat harhailijoiksi.


title: Aes Sedai

text: Tosin kaikki Aes Sedait ovat pitkän koulutuksensa aikana oppineet käyttämään mestarillisesti puolitotuuksia, kiertoilmaisuja ja monimerkityksellisiä sanontoja pystyäkseen tarpeen vaatiessa kiertämään ensimmäisen valan joka kieltää valehtelun; tämä on välttämätöntä, koska Kolme Valaa vannotaan pidellen "ter´angreal" -sauvaa, joka tekee kaikista sitä pitäen vannotuista valoista ehdottoman sitovat. Kuitenkaan ei ole sellaista lupausta, josta he eivät löytäisi sen kumoavaa tai väistävää porsaanreikää.


title: Aes Sedai

text: Ter' angrealin sivuvaikutuksena kaikista kolme valaa vannoneista tulee iättömän näköisiä.


title: Aes Sedai

text: Nainen, joka vasta saapuu Valkoiseen Torniin on Noviisi. Noviisit pukeutuvat täysvalkeaan kaapuun.


title: Aes Sedai

text: Noviisina oleminen ei ole helppoa; päinvastoin, se tehdään epämukavaksi ja hankalaksi. Noviisille annetaan pieni huone, jossa on vain epämukava sänky. Noviisien askareisiin kuuluvat Valkoisen Tornin puhtauden pitoon kuuluvat toimet. Heille annetaan myös kanavoimiseen opetusta, kuten myös moneen muuhunkin aineeseen. Historia, politiikka ja Vanha Kieli kuuluvat muun muassa näihin aineisiin.


title: Aes Sedai

text: Noviisi ei saa kanavoida ilman Kelpuutetun tai Aes Sedain valvontaa. Tätä sääntöä moni rikkoo, sillä kaipuu "saidariin" on hyvin voimakas jokaisella, joka sitä pystyy koskettamaan. Noviisien rajat ovat myös tiukat. Yksikään noviisi ei saa lähteä ulos Tornista ja lomia ei ole, jos ei lasketa satunnaisia vapaapäiviä.


title: Aes Sedai

text: Noviiseihin käytetään myös ruumiillista kuritusta; sitä antaa arvonimellä Noviisien Oppiäiti kutsuttu vanhempi Aes Sedai.


title: Aes Sedai

text: Erityisen ankarasti rangaistaan Egwene al' Verea joka on joutunut vangiksi sen jälkeen kun hänestä oli tehty Tar Valonista paenneiden sisarten johtaja eli Amyrlinin istuin; hän kieltäytyy järjestelmällisesti tunnustamasta menettäneensä tämän arvon ja saa sen johdosta selkäänsä - ilman vaikutusta, koska hän on oppinut hyväksymään kivun. Noviisien oppiäiti turhautuu asiasta yhä enemmän ja on viimeisimmän tiedon mukaan (joulukuu 2007) jo luopumassa turhasta yrityksestään: Egwene kieltäytyy yhä niiaamasta:


title: Aes Sedai

text: Ennen kuin noviisi saa kelpuutetun arvon, hänen tulee läpäistä testi. Testi on oikeasti "ter´angreal", joka näyttää käyttäjänsä pahimmat pelot. Kun noviisi on valmis, tämä kävelee kolme kertaa sen läpi, kohdaten ensimmäisenä menneisyyden, sitten nykyisyyden ja lopuksi tulevaisuuden pelkonsa. Kukaan ei joudu kertomaan kenellekään siitä, mitä "ter´angrealin" sisällä kohtasi, mutta monet ulos päästyään avautuvat kokemuksesta.


title: Aes Sedai

text: Noviisi saa kaksi kertaa kieltäytyä, mutta kolmannesta kerrasta hänet lähetetään ulos Tornista. Jos noviisi kieltäytyy sen jälkeen kun on aloittanut, hänet poistetaan heti Tornista. Ennen sisään menoa heille kerrotaan, että tie ulos ilmestyy vain kerran, ja jotta pääsee pois täytyy pysyä lujana. "Ter´angrealiin" mennään alasti ja ilman mitään apuvälineitä. Useat unohtavat myös, että he ovat noviiseja ja että he pystyvät kanavoimaan (poikkeuksena Nynaeve Al' Meara, joka taisteli Hyljättyä vastaan Ainoan Mahdin avulla).


title: Aes Sedai

text: Kukaan ei tiedä tarkasti miten kyseinen "ter´angreal" toimii, mutta uskotaan sen liittyvän "tel´aran´rhiodiin", eli Unten maailmaan.


title: Aes Sedai

text: Kun noviisi on palannut kolmannen ja viimeisen kerran, hän on täysivaltainen kelpuutettu, jolle annetaan Suurta Käärmettä kuvaava sormus.


title: Aes Sedai

text: Kelpuutetut saavat pitää seitsemää ajahin väriä kuvaavaa kaapua pelkän valkoisen sijasta silloin, kun he ovat päässeet kokeesta läpi.


title: Aes Sedai

text: Kelpuutettuja ei valvota yhtä tiukasti kuin noviiseja. He saavat poistua Tornista, mutta vain Tar Valonin alueelle. Kelpuutetut saavat myös isommat ja mukavammat makuuhuoneet kuin noviisit, saavat kanavoida vailla valvojaa ja tietyissä rajoissa valita opintonsa aiheet. He saavat myös kantaa Suuren Käärmeen sormusta, mutta vain vasemman käden keskisormessa.


title: Aes Sedai

text: Isommista vapautuksista seuraa isompi vastuu. Jos kelpuutettu rikkoo sääntöjä, hänelle annetaan rangaistus, joka on pahempi kuin noviisien rangaistukset. Ei ole ensinkään harvinaista nähdä kelpuutettua kuuraamassa nokisia kattiloita Tar Valonin keittiöissä. Sen sijaan ruumiillista rangaistusta käytetään harvemmin ja se on kovakouraisempaa kelpuutetulle kuin noviisille - silloin kun siihen turvaudutaan.


title: Aes Sedai

text: Aes Sedait ovat jakautuneet ryhmiin, joita kutsutaan ajaheiksi. Ajaheita on seitsemän ja ne erotetaan toisistaan käyttämiensä värien mukaan. Ajahit ovat suuntautuneet eri asioihin ja jokainen Aes Sedaiksi korotettu valitsee itse oman ajahinsa mieltymystensä mukaan. Ajahit ovat suurimmasta pienimpään: Punainen, Vihreä, Harmaa, Ruskea, Keltainen, Sininen ja Valkoinen.


title: Aes Sedai

text: Punainen ajah on omistautunut etsimään kaikki kanavoimiseen pystyvät miehet ja lauhkeuttamaan heidät. Punaiset suhtautuvat yleensä miehiin halveksuvasti, mutta on heitäkin jotka valitsevat ajahin sen tehtävän takia. Punaisilla ei ole yleensä kaitsijoita, eikä heillä yleensä ole ystäviä oman ajahinsa ulkopuolella. Punaisesta ajahista ei ole valittu Amyrlinin istuinta pitkään aikaan, ennen kuin Elaida do Avriny a'Roihan nousi Amyrliniksi.


title: Aes Sedai

text: Viimeisin tieto (joulukuu 2007) kertoo, että punaisten asenne kaitsijoiden suhteen on muuttumassa: joitakin punaisia on mennyt Asha'manien luo Mustaan torniin esittämään kaitsijasiteen muodostamista. Asha'manien johtaja on suostunut, mutta tilanteen kehitys on toistaiseksi kesken.


title: Aes Sedai

text: Vihreä ajah valmistautuu Tarmon Gaidoniin, Viimeiseen taisteluun ja siksi he kutsuvat itseään usein "Taistelevaksi ajahiksi". Vihreän ajahin käsitykset kaitsijoista on täysin Punaisten vastainen. Vihreät saavat ottaa niin monta kaitsijaa kuin haluavat ja joskus jopa menevät kaitsijansa kanssa naimisiin. Vaikka Vihreät pitävät miehistä, he eivät vastusta kanavoimiseen kykenevien miesten lauhkeuttamista.


title: Aes Sedai

text: Harmaa ajan on harmoniaan ja yhteisymmärrykseen pyrkivä ajah. He ovat kuuluja neuvottelu- ja sovittelutaidoistaan.


title: Aes Sedai

text: Ruskea ajah on omistanut elämänsä tiedon hankintaan. Heidän sanotaan tietävän Valkoisesta Tornista, Ainoasta Mahdista ja muustakin maailmasta enemmän kuin kukaan muu.


title: Aes Sedai

text: Keltainen ajah on Parantamisen lahjan omaavien ja parantamiseen perehtyneiden Aes Sedaitten ajah. Kaikkien parantamaan pystyvien ei tarvitse liittyä ajahiin; Parantamisen lahja on vain pääsyvaatimus. He ovat yleensä parhaita parantajia ja sanotaan, että he yrittävät parantaa kaikkea paitsi kuolemaa, jota ei voi Parantaa. Tähän asti on luultu, että tyynnyttämistä ja lauhkeuttamista ei voida parantaa, mutta Nynaeve Sedai on löytänyt keinon.


title: Aes Sedai

text: Sininen ajah vaalii oikeutta ja omia päämääriään. Vaikka he ovat toiseksi pienin ajah, heillä on paljon vaikutusvaltaa. Heillä on suurin ja laajin Aes Sedain verkosto, ja suurin osa Amyrlineista on ollut Sinisiä. Sinisillä on pitkä ystävyyssuhde Vihreään ajahiin ja he tulevat hyvin toimeen Ruskeiden kanssa. Tornin murtumisen jälkeen, siellä ei ole ollut ainoakaan Sinistä.


title: Aes Sedai

text: Valkoinen ajah paneutuu filosofiaan ja totuuden etsintään sekä tarkastelee maailmaa tiukan loogisesti; välittämättä juurikaan maallisen tiedon arvosta. Valkoinen ei välitä muiden ajahien kiistoista, eikä heillä ole tilaa sydämessään tunteille. Valkoiset ovat parhaissa väleissä Sinisten kanssa ja ovat yleensä Punaisia vastaan. Kuitenkin nykyisen Amyrlinin, Elaida do Avriny a'Rhoihanin, entinen Aikakirjan Pitäjä Alviarin on Valkoinen.


title: Aes Sedai

text: Musta ajah on Pimeän Valtiaan puolelle siirtyneiden Aes Sedaitten ajah, vaikka he eivät sitä julkisesti kerro. He ovat rikkoneet vannomansa valat vannomalla niiden tilalle Pimeän Valtiaan valat. Ajahin luullaan saaneensa alkunsa silloin, kun Pimeän Valtias ja Hyljätyt sinetöitiin Shayol Ghuliin, Ishamaelin (Uskotaan, että häntä ei suljettu kokonaan muusta maailmasta) toimesta. Todisteet Mustan ajahin olemassaolosta saatiin silloin, kun Liandrin karkasi kahdentoista muun kanssa Tornista, varastaen "ter'angrealeja". Hyljätty Mesaana on Mustan ajahin johtaja ja entinen Aikakirjan Pitäjä Alviarin on yksi Mustan ajahin korkeimmista jäsenistä. Hänet kuitenkin erotettiin virasta Amyrlinin istuimen toimesta, kun tämä sai vihiä asiasta


title: Aes Sedai

text: Kaitsija on Aes Sedaihin sitoutunut soturi. Sitoutuminen on Ainoan Mahdin ilmentymä, joka antaa kaitsijoille ylivertaisia voimia, kuten kyvyn parantua tavallista nopeammin, tulla toimeen pitkiä aikoja ilman ruokaa, juomaa tai lepoa, sekä aistia kaukaa Pimeän valtiaan kosketus. Niin kauan kuin kaitsija on elossa, oli hän kuinka kaukana tahansa, Aes Sedai johon hän on sitoutunut tietää sen. Aes Sedai tietää kaitsijansa kuollessa tämän tarkan kuolinhetken ja -tavan, muttei tiedä missä tai kuinka kaukana kaitsija on. Ajaheilla on erilaiset tavat suhtautua kaitsijoihin. Punaisella ajahilla ei ole kaitsijoita lainkaan, koska he eivät luota miehiin. Muut ajahit uskovat, että heillä voi olla yksi sitoutunut kaitsija, kun taas vihreän ajahin mielestä heillä voi olla niin monta sitoutunutta kaitsijaa kuin he haluavat. Aes Sedain käytösnormiston mukaan kaitsijan täytyy haluta sitouttamista vapaaehtoisesti, vaikka pakottamista tiedetään tapahtuneen. Se mitä Aes Sedait sidoksesta saavat ei tiedetä, sillä se on tarkoin varjeltu salaisuus.


title: Aes Sedai

text: Kaitsijoiden eräänlaiseksi virkatunnukseksi on muodostunut erikoinen väriävaihtava viitta, joka itse asiassa tietyissä olosuhteissa tekee heidät täysin näkymättömiksi.


title: Henri Dunant

text: Jean Henri Dunant (usein tunnettu myös nimellä Henry Dunant tai Henri Dunant) (8. toukokuuta 1828 – 30. lokakuuta 1910) oli sveitsiläinen liikemies, filantrooppi ja humanitääri. Hän perusti Kansainvälisen Punaisen Ristin ja sai ensimmäisen Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1901 (samana vuonna palkinto annettiin myös Frederic Passylle).


title: Henri Dunant

text: Henri Dunant oli kesällä 1859 matkalla nykyisessä Pohjois-Italiassa kun siellä käytiin Solferinon taistelu. Dunant järjesti yhdessä lähiseutujen asukkaiden kanssa apua taistelussa haavoittuneille sotilaille. Kokemuksistaan Dunant kirjoitti vuonna 1862 kirjan "Solferinon muisto", jossa hän ehdotti kahta asiaa. Ensinnäkin hän toivoi, että perustettaisiin vapaaehtoisjärjestö auttamaan sodan uhreja. Toiseksi hän halusi, että haavoittuneiden sotilaiden hoito turvattaisiin kansainvälisin sopimuksin.


title: Henri Dunant

text: Dunant’n ajatukset levisivät nopeasti eri puolille Eurooppaa ja maailmaa. Vuonna 1863 Dunant oli itse perustamassa Genevessä toimikuntaa, josta kehittyi Punaisen Ristin kansainvälinen komitea. Vuonna 1864 solmittiin ensimmäinen Geneven sopimus, joka loi perustan sodan lakeja käsittelevälle humanitaariselle oikeudelle. Punaisen Ristin liike levisi nopeasti moniin maihin, esimerkiksi Suomen Punainen Risti perustettiin jo vuonna 1877.


title: Henri Dunant

text: Jean-Henri Dunant syntyi vuonna 1828 Sveitsin ranskankielisellä alueella Genevessä, jossa hänen isänsä, kauppias Jean-Jacques Dunant toimi orpokodin johtajana ja vankilan ylivalvojana. Perheen äiti Anne-Antoinette Colladon oli Ranskasta aikoinaan paenneiden protestanttisten hugenottien jälkeläisiä. Henri oli perheen vanhin lapsi, ja hänellä oli kaksi sisarta ja kaksi veljeä, Sophie-Anne, Daniel, Marie ja Pierre-Louis.


title: Paraabeli

text: Paraabeli () on matemaattinen tasokäyrä. Se on eräs kartioleikkauksista. Toisen asteen polynomifunktion kuvaaja on paraabeli. Paraabelilla kartioleikkauksena on ominaisuus, että sen kaltevuuskulma on aina yhtäsuuri kuin kyseistä paraabelia vastaavan ympyräkartion sivujanan kaltevuuskulma.


title: Paraabeli

text: Olkoon "l" tason suora ja "P" piste, joka ei ole suoralla "l". Näihin liittyvä paraabeli on niiden pisteiden joukko, jotka ovat yhtä etäällä sekä suorasta "l" että pisteestä "P". Suoraa "l" kutsutaan paraabelin johtosuoraksi ja pistettä "P" (myös "F") polttopisteeksi.


title: Paraabeli

text: Paraabelin "akseli" on polttopisteen kautta kulkeva johtosuoran normaali. Paraabeli on symmetrinen akselinsa suhteen. Paraabelin "huippu" on paraabelin leikkauspiste akselinsa kanssa.


title: Paraabeli

text: Jos paraabelin akseli on pystysuora, on paraabelin yhtälö karteesisessa koordinaatistossa formula_1. Tässä kertoimet "a", "b" ja "c" ovat reaalilukuja ja lisäksi "a" on nollasta eroava.


title: Paraabeli

text: Kertoimen "a" merkistä riippuu paraabelin aukeamissuunta: jos formula_2, aukeaa paraabeli ylöspäin, jos taas formula_3, aukeaa paraabeli alaspäin.


title: Paraabeli

text:
Paraabelin formula_1 huippupisteen "x"-koordinaatti on
Tämä voidaan perustella differentiaalilaskennan avulla derivoimalla funktio formula_6 ja määräämällä derivaatan nollakohta. Huippupisteen "y"-koordinaatti on


title: Paraabeli

text: Jos paraabelin akseli on vaakasuora, on sen yhtälö formula_8. Kertoimen "a" merkitys ja huippukohta ovat analogiset edellisten kanssa.


title: Paraabeli

text: Yleiselle paraabelille, jonka polttopiste on formula_9 ja jonka johtosuora on muotoa formula_10, pätee yhtälö


title: Paraabeli

text: Toisen asteen polynomifunktioiden kuvaajat ovat paraabeleja. Yksinkertaisin tällainen funktio on formula_12. Kuvaajan muotoon ja sijaintiin vaikuttavat funktion formula_13 parametrit formula_14 ja formula_15.


title: Paraabeli

text: Parametri formula_16 vaikuttaa yleisesti paraabelin jyrkkyyteen, siis siihen, kuinka jyrkästi paraabeli aukeaa ylös tai alas. Parametrin formula_16 arvo määrää myös paraabelin aukeamissuunnan: positiivisella formula_16:lla varustetun funktion kuvaaja aukeaa ylöspäin, ja negatiivisella formula_16:lla varustetun alaspäin.


title: Paraabeli

text: Parametri formula_20 vaikuttaa puolestaan kuvaajan sijaintiin sivusuunnassa ja myös pystysuunnassa. Voidaan myös huomata, että funktion formula_13 kuvaajan huippupiste siirtyy formula_20:n vaihdellessa funktion formula_23 kuvaajaa pitkin. Perustelu tälle mielenkiintoiselle havainnolle saadaan siitä, että paraabelin formula_24 huippupisteen koordinaatit formula_25 ja formula_26 toteuttavat yhtälön


Paraabeli


title: Paraabeli

text: ja ovat siis funktion formula_23 kuvaajalla.


title: Paraabeli

text: Tarkastellaan paraabelia formula_29, missä formula_30.


title: Paraabeli

text:
Pisteen formula_31 kautta kulkevien tämän paraabelin tangenttien sivuamispisteiden koordinaatit saadaan tällöin yhtälöistä
Juurrettavan arvosta riippuen saadaan nolla, yksi tai kaksi tangenttia.


title: Paraabeli

text: Jos formula_33, ts. piste sijaitsee tarkastellulla paraabelilla, saadaan yksi tangentti, jonka yhtälö saadaan kaavasta


title: Paraabeli

text: Kun yo. yhtälön juurrettava formula_35 saadaan kaksi sivuamispistettä ja kaksi tangenttia.


title: Paraabeli

text: Kun formula_36, missä formula_37, on tällaisen tangentin sivuamispiste, sen yhtälö saadaan kahden pisteen kautta kulkevan suoran yhtälöstä


title: Paraabeli

text: Tarkastellaan paraabelin formula_39, missä formula_40, peilaamista huippupisteen formula_41 kautta kulkevan tangenttinsa suhteen. Olemme siis kiinnostuneita "kääntämään paraabelin ylösalaisin" huippupisteen pysyessä paikallaan. Tämä voidaan ajatella tehtävän kahdessa vaiheessa:


title: Paraabeli

text: (1) Peilataan paraabeli ensin formula_42-akselin suhteen. Tämä vaihtaa formula_42-koordinaatin etumerkin, ja päädytään paraabeliin formula_44, jonka huippu on pisteessä formula_45.


title: Paraabeli

text: (2) Siirretään näin saatua paraabelia formula_44 pystysuunnassa siten, että huippupiste tulee alkuperäisen paraabelin huippupisteeseen. Tarvittava pystysuuntainen siirto on suuruudeltaan formula_47. Tämä on selvää, koska huippupisteen formula_48-koordinaatti ei muuttunut vaiheessa (1), mutta formula_42-koordinaatti muuttui vastaluvuksi. Siirto johtaa paraabeliin


title: Paraabeli

text: eli


title: Paraabeli

text: Näin saadun paraabelin huippu on huippupisteen laskukaavan mukaisesti pisteessä formula_52, siis samassa pisteessä kuin alkuperäisen paraabelin huippupiste, kuten pitikin.


title: Paraabeli

text: Kun siis ajatellaan, että paraabeli on kiinni vain huippupisteestään, ja se käännetään ylösalaisin, päädytään paraabeliin formula_53.


title: Paraabeli

text: Esimerkki. Paraabelin formula_54 peilikuva, eli "käännetty" paraabeli, on siis formula_55.


title: Paraabeli

text: Paraabelin formula_24 "kääntämisen" kaava on siis: formula_53.


title: RUTE

text: RUTE User's Tutorial and Exposition on Paul Sheerin kirjoittama kattava opas GNU/Linux-käyttöjärjestelmän käyttöön ja ylläpitoon. GNU/Linuxin lisäksi kirja käsittelee myös tietojenkäsittelytieteen perusteita ja PC-laitteistoa. Vaikka kirja onkin hieman vanhentunut (se muun muassa suosittelee Linux-koneeksi 300-megahertsistä Pentium II-konetta 64 megatavulla keskusmuistia), se sisältää silti erittäin paljon oleellista tietoa GNU/Linuxista.


title: Santo Domingo

text: Santo Domingo on Dominikaanisen tasavallan pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2002 väestönlaskennassa 2 054 516. Arvio vuodelle 2010 on noin 2,55 miljoonaa asukasta. Kaupunki sijaitsee Karibianmeren äärellä, Ozama-joen suulla. Se on vanhin eurooppalaisten yhtäjaksoisesti asuttama kaupunki läntisellä pallonpuoliskolla.


title: Santo Domingo

text: Bartolomeo Kolumbus, Kristoffer Kolumbuksen veli, perusti Santo Domingon vuosien 1496 ja 1498 välillä nimellä "Santo Domingo de Guzmán" Ozama-joen itärannalle. Kuvernööri Friar Nicolás de Ovando laajensi kaupunkia länsirannalle vuonna 1502. Kaupunki oli esikuvana muille uuden maailman koloniaalikaupungeille. Aragonian kuningaskunnan Ferdinand II antoi kaupungille vaakunan, jossa luki ”Intian ensimmäinen kaupunki”.


title: Santo Domingo

text: Kaupunkiin rakennettiin läntisen pallonpuolen ensimmäinen linnoitus ("Fortaleza Ozama"), ensimmäinen sairaala ("Hospital de San Nicolás de Bari"), ensimmäinen katedraali ("Primada de América"), ensimmäinen katu ("Calle las Damas") ja ensimmäinen luostari ("Monasterio de San Francisco").


title: Santo Domingo

text: Vuonna 1538 alkoi uuden maailman ensimmäisen yliopiston rakentaminen. Se sai nimen "Santo Tomás de Aquino", samannimisen pyhimyksen mukaan. Se toimii edelleen nimellä "Universidad Autónoma de Santo Domingo" (UASD).


title: Santo Domingo

text: Katedraalissa olevan hautakiven alla oli Kristoffer Kolumbuksen viimeinen lepopaikka, mutta jäännökset siirrettiin "Faro A Colón"ille (Kolumbuksen majakka) vuonna 1990. Jäännösten aitoudesta ei ole varmuutta – myös Espanjassa väitetään olevan Kolumbuksen luut.


title: Santo Domingo

text: Sir Francis Drake tuhosi kaupunkia vuonna 1586 ja hurrikaani hävitti sen lähes kokonaan vuonna 1930. Se rakennettiin uudelleen ja nimettiin "Ciudad Trujilloksi" diktaattori Rafael Leónidas Trujillon mukaan, mutta kaupunki sai vanhan nimensä takaisin välittömästi Trujillon salamurhan jälkeen vuonna 1961.


title: Santo Domingo

text: Las Américasin kansainvälinen lentoasema sijaitsee lähellä kaupunkia ja palvelee kansainvälistä lentoliikennettä. La Isabelan kansainvälinen lentoasema on lähinnä kotimaan liikennettä varten. Santo Domingon metron ensimmäinen osa avattiin tammikuussa 2009.


title: Linux Kernel -postituslista

text: Linux Kernel -postituslista () eli LKML on avoimen lähdekoodin Linux-käyttöjärjestelmäytimen kehittäjien keskusteluun tarkoitettu postituslista. Se on yksi tärkeimmistä Linuxin kehittäjäyhteisön kommunikaatiokanavista.


title: Linux Kernel -postituslista

text: Arkisto listan sähköposteista vuodesta 1998 eteenpäin on koottu lore.kernel.org -palveluun.


title: Uutela

text: Uutela () on ulkoilupuisto Vuosaaressa Itä-Helsingissä. Alue sijaitsee Vuosaaren kaakkoisnurkassa ja on kolmelta suunnalta meren ympäröimä. Uutela on Helsingin tärkeimpiä yhtenäisiä luonnontilaisia virkistysalueita ja on hyvien liikenneyhteyksien (mm. metron) ansiosta suosittu ulkoilukohde kauempanakin asuvien keskuudessa.


title: Uutela

text: Uutelan läpi kulkee noin neljä kilometriä pitkä luontopolku, jonka varrella on muun muassa hyvin monipuolista kasvillisuutta ja maastoa: rantakallioita, erilaisia metsätyyppejä, niittyjä ja lehmien laitumia sekä Särkkäniemen luonnonsuojelualue, jossa on mm. kluuveja ja rantaniitty. Uutelassa sijaitsee Helsingin kaupungin omistama Skatan tila, joka on vuokrattuna Setlementtisäätiölle. Tilan aikaisempi vuokralainen Miina Äkkijyrkkä häädettiin vuonna 2010. Äkkijyrkkä tunnettiin itäsuomenkarjan, eli kyyttöjen kasvatuksesta.


title: Uutela

text: Uutela on Helsingin aluejaossa Vuosaaren osa-alue, jolla on 15 asukasta (1.1.2005) ja neljä työpaikkaa (31.12.2003).


title: Carl von Linné

text: Carolus Linnaeus (myöhemmin Carl von Linné, ; (23. toukokuuta 1707 – 10. tammikuuta 1778) oli ruotsalainen luonnontutkija, joka kehitti nykyaikaisen taksonomian perusteet. Häntä pidetään myös nykyaikaisen ekologian isänä, ja hänen merkityksestään kertoo esimerkiksi sanonta "Luoja loi mutta Linné järjesti". Aikalaiset antoivat hänelle lempinimiä kuten "kasvitieteilijöiden ruhtinas", "Uppsalan uusi Adam" ja "kukkaiskuningas".


title: Carl von Linné

text: Carl von Linné (Linnaeus) oli luterilaisen papin poika, joka syntyi ja kasvoi Ruotsissa syrjäisellä maaseudulla. Hänestä piti tulla kirkonmies, mutta hän peri isältään kiinnostuksen kasvitieteeseen. Kymnaasissa hän opiskeli klassisia kieliä, kirjallisuutta ja teologiaa, mutta hänen opettajansa Johan Rothman huomasi oppilaansa kiinnostuksen kasvitieteeseen. Linnaeus opiskeli ensin teologiaa, mutta siirtyi pian lääketieteeseen. Hän opiskeli Lundin ja Uppsalan yliopistoissa. Jo 23-vuotiaana hän alkoi Upsalassa valmistella käsikirjoitusta, josta syntyi teos "Fundamenta Botanica" (Kasvitieteen perusteet).


title: Carl von Linné

text: Vuonna 1732 tiedeakatemia lähetti hänet tutkimusmatkalle Lappiin. Matkan tuloksena syntyi teos "Flora Lapponica" (1737). Tutkimusmatkansa jälkeen hän siirtyi Alankomaihin, missä julkaisi vuonna 1735 teoksen "Systema Naturae". Alankomaissa hänen opettajansa ja tukijansa oli Hermann Boerhaave. "Systema Naturae" loi pohjan nykymuotoiselle systemaattiselle luokittelulle. Linnaeus palasi vuonna 1738 Ruotsiin harjoittamaan lääkärin ammattia ja meni seuraavana vuonna naimisiin Sara Lisa Moraean kanssa. Vuonna 1741 hänet nimitettiin Uppsalan yliopistoon lääketieteen professoriksi, mutta hän vaihtoi pian viran kasvitieteen professuuriin. Saadessaan aatelisarvon hän otti nimekseen von Linné.


title: Carl von Linné

text: Teoreettiset ideansa Linné kiteytti teoksessaan "Philosophia Botanica" (1751). Linnén merkittävin saavutus oli tieteellisen taksonomian kehittäminen. Tavoite luokitella kaikki kasvit, eläimet ja kivet sekä antaa niille yleispätevät nimet oli omana aikanaan mullistava. Hän jakoi eliöt luokkiin, lahkoihin, sukuihin ja lajeihin. Eläimet jaettiin kuuteen luokkaan: nelijalkaiset, linnut, amfibit, kalat, hyönteiset ja madot. Kasvit jaettiin heteiden ja emien mukaan 24 luokkaan. Linné ei koskaan täysin perustellut teorioitaan kuten hänen edeltäjänsä Theofrastos, Andrea Cesalpino, Joachim Jung ja John Ray olivat tehneet. Hän ilmaisi näkökantansa aforismein, mutta ei selittänyt niitä. Nykytieteen näkökulmasta Linnén jaottelut vaikuttavat keinotekoisilta, sillä siihen aikaan ei vielä tunnettu evoluutioteoriaa eikä eliölajien keskinäisiä sukulaissuhteita.


title: Carl von Linné

text: Linné otti teoksissaan laajalti käyttöön binominimet: Latinankieliset kuvailevat nimet korvattiin lyhyemmillä kaksiosaisilla nimillä. Esimerkiksi marjalyhtykoison kuvaileva nimi; "physalis amno ramosissime ramis angulosis glabris foliis dentoserratis" korvattiin nimellä "Physalis angulata".


title: Carl von Linné

text: Linné vaikutti merkittävästi suomalaiseen luonnontutkimukseen erityisesti oppilaidensa kautta, joista tunnetuimpia lienevät Pehr Kalm ja Suomen lääketieteen isäksi kutsuttu Johan Haartman. Myös 1800-luvun luonnontutkijat arvostivat häntä. Elias Lönnrot, joka laati ensimmäisen suomalaisen kasvion, antoi Linnélle nimityksen "ikimainio". Sakari Topelius kuvasi Linnétä vielä suurellisemmin sanoin: ""Vielä kauan hänen kuoltuaan muistelevat lapset hänen nimeään. Viisaat maailmassa sanovat toisilleen: Se oli mainio mies! Kun iltatuuli heiluu puissa, kukissa ja heinissä, kuulet maailman suhisevan ja melkein sanovan toisilleen näin: Hän oli mies, joka rakasti meitä ja ymmärsi meitä, oli nimeltä Carl von Linné. Se oli mainio mies!"".


title: Carl von Linné

text: Suomalaisissa kasvioissa esiteltiin Linnén järjestelmä aina 1970-luvulle saakka, ehkä pitempään kuin missään muualla maailmassa.


title: Carl von Linné

text: Linné kirjoitti elämäkertansa kolmeen kertaan ennen kuin oli tulokseen tyytyväinen. Ruotsalainen kirjailija Magnus Florin on kirjoittanut Linnén elämän loppuvaiheita kuvaavan "romaanin Trädgården" (Bonniers, 1995) ISBN 91-0-057071-0


title: Carl von Linné

text: Linnén aikalainen, hollantilainen kasvitieteilijä Gronovius, antoi hänen kunniakseen vanamolle nimen "Linnaea". Linné otti vuonna 1753 kasvin tällä nimellä mukaan teokseensa "Species Plantarum", joka on kasvien tieteellisten nimien määrittelyn lähtökohta.


title: Carl von Linné

text: Carl von Linnén patsas pystytettiin vuonna 1885 Tukholmaan Humlegårdenin puistoon.


title: Carl von Linné

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Linnén kuvan yhden Boeing 787-9 -koneensa pyrstöön. Aiemmin Linnén kuva on ollut myös sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737-800 -koneen pyrstössä.


title: Quito

text: Quito (virallisesti San Francisco de Quito) on Ecuadorin pääkaupunki ja maailman toiseksi korkeimmalla sijaitseva pääkaupunki (2 850 metriä merenpinnasta – vain Bolivian hallinnollinen pääkaupunki La Paz on korkeammalla). Se on myös lähimpänä päiväntasaajaa sijaitseva pääkaupunki (kaupungin keskustasta n. 25 km). Kaupungin väkiluku oli vuonna 2010 yli 1,6 miljoonaa, jolla se on Ecuadorin toiseksi suurin kaupunki; vain Guayaquil on suurempi.


title: Quito

text: Quiton laajassa vanhassa kaupungissa (Casco antiguo) on säilynyt useita kolonialismin aikaisia rakennuksia. Vanha kaupunki on hyväksytty vuonna 1978 Unescon maailman perintökohteiden listalle. Unescon mukaan Quitossa on useista kaupunkia koetelleista maanjäristyksistä huolimatta koko Latinalaisen Amerikan laajin, parhaiten säilynyt ja vähiten muuttunut historiallinen keskusta.


title: Quito

text: Kaupunkia palvelee Mariscal Sucren kansainvälinen lentoasema.


title: Quito

text: Quito sijaitsee pitkässä, kapeassa laaksossa Andeilla, Pichincha-tulivuoren ja Machángarajoen välissä, noin 25 kilometriä päiväntasaajasta etelään.


title: Quito

text: Quito jakaantuu kahteen pääosaan: vanhaan ja uuteen kaupunkiin. Uudessa kaupungissa ovat tärkeimmät ostosalueet, yliopistot ja monia valtion virastoja. Vanha kaupunki on Unescon maailmanperintökohde. Sen rakennukset on tehty enimmäkseen auringossa kuivatusta tiilestä, varakkaamman väen talot on rapattu ja kalkittu. Kaupungin asemakaava muodostuu enimmäkseen pääilmansuuntien mukaan järjestetystä ruudukosta.


title: Quito

text: Siirtomaa-ajan kirkkorakennusten tyyliä kutsutaan "Quiton barokiksi". Siinä on vaikutteita espanjalaisten, italialaisten, maurien, flaamilaisten ja intiaanien taiteesta. Sen puhtaimpia edustajia ovat San Franciscon ja Santo Domingon luostarit sekä La Compañían jesuiittakirkko, jonka alttari on kultaa. Hallintorakennukset ovat raskasta espanjalaista tyyliä. Keskusaukion reunalla sijaitsevat katedraali, hallituksen rakennus, arkkipiispan asunto ja kaupungintalo.


title: Quito

text: Quiton puistoista suurin on 67 hehtaarin laajuinen La Carolina Park. Siellä voi harrastaa monia eri urheilulajeja. Puistossa on muun muassa kasvitieteellinen puutarha ja tekojärvi. Viikonloppuisin La Carolina ‑puistossa käy jopa 50 000 vierailijaa. Muita Quiton puistoja ovat El Ejido, jossa kasvaa 1 470 eri puulajia, ja La Alameda lähellä kaupungin historiallista keskustaa.


title: Quito

text: Kaupungin koillisosassa, Machángaran rotkon rinteillä on boheemina pidetty Guapulon kaupunginosa. Tärkeimmät ostoskadut ovat Avenue Amazon, Avenue 6th of December ja Avenue Shyris. Niden lisäksi on useita ostoskeskuksia.


title: Quito

text: Kaupungissa vallitsee kaksi vuodenaikaa: Sadekausi eli talvi alkaa lokakuussa ja päättyy toukokuussa, kuivakausi eli kesä puolestaan alkaa kesäkuussa ja päättyy syyskuussa. Ilman lämpötila on keskimäärin 15 °C vuorokaudessa. Korkean sijainnin vuoksi yöt ovat melko viileät (matalimmillaan 7 °C), mutta keskipäivällä lämpötila voi kohota jopa 26 °C:en.


title: Quito

text:
Quito on saanut nimensä laaksoa asuttaneesta quitu-heimosta. Ennen espanjalaisten tuloa se oli
seirien ja inkojen pääkaupunki.


title: Quito

text: Sebastián de Belalcázar perusti espanjalaisen kaupungin 6. joulukuuta 1534.


title: Quito

text: Ensimmäisinä kaupunkiin asettuivat fransiskaanimunkit, jotka perustivat sinne luostarin. Heitä seurasivat augustiinilaiset, dominikaanit ja jesuiitat.


title: Quito

text: Antonio José de Sucren johtamat joukot löivät Pichinchan taistelussa espanjalaisten vastarinnan ja varmistivat Quiton itsenäisyyden 24. toukokuuta 1822.


title: Quito

text: H. G. Wellsin romaaniin Maailmojen sota perustunut radiokuunnelma pelästytti useimmat kaupungin asukkaista 12. helmikuuta 1949. Väkijoukko sytytti radioaseman palamaan, samaten El Comercion – kaupungin tärkeimmän sanomalehden – toimituksen, aiheuttaen ainakin kuuden ihmisen kuoleman. Omaisuusvahingot arvioitiin 350 000 dollariksi.


title: Quito

text: Vuonna 1999 tulivuori Pichincha purkautui ja Quiton kadut peittyivät tuhkaan. Se oli purkautunut edellisen kerran vuonna 1660. Myös vuonna 2002 purkautuneesta Reventadorista tuli tuhkaa Quitoon asti.


title: Quito

text: Quitoa johtavat pormestari ja 15-jäseninen kaupunginvaltuusto. Pormestariksi valittiin vuonna 2014 Mauricio Rodas.


title: Quito

text: Pääkaupunkiaseman takia Ecuadorin valtio on Quiton tärkeimpiä työllistäjiä. Myös yliopistot ja turismiin liittyvät tehtävät tarjoavat toimeentulon monille.


title: Quito

text: Quitossa ei ole juurikaan raideliikennettä lukuun ottamatta lähinnä turistien suosimaa viikonloppuisin liikennöivää vanhanaikaista junaa, joka kulkee El Bolicheen Cotopaxin kansallispuiston kautta.


title: Quito

text: Kaupunkia palvelee vuonna 1995 perustetu johdinautolinja, jota käyttää päivittäin neljännesmiljoona matkustajaa.


title: Quito

text: Quiton linja-autoasema sijaitsee vanhankaupungin eteläpuolella. Sieltä lähtee kymmenittäin linjoja maan eri kaupunkeihin.


title: Quito

text: Vuonna 2010 Quiton väkiluku oli 1 607 734. Asukkaista noin 80 prosenttia on mestitsejä. Alkuperäiskansojen yhteisöt ovat sulautuneet muuhun väestöön, mutta shyrien, inkojen ja jumbojen perintö on osa kaupungin identiteettiä.


title: Quito

text: Quitossa toimii useita yliopistoja kuten Ecuadorin keskusyliopisto ("Universidad Central del Ecuador"), Kansallinen teknillinen yliopisto (" Escuela Politécnica Nacional"), Katolinen yliopisto sekä yksityiset Quiton yliopisto ("Universidad San Francisco de Quito" eli USFQ) ja "Universidad Del Pacífico – Ecuador".


title: Quito

text: Quitossa toimii useita jalkapallojoukkueita. Liga Deportiva Universitaria de Quito on yhdeksällä kansallisella mestaruudellaan yksi Ecuadorin menestyneimmistä. Muita kaupungin liigajoukkueita ovat El Nacional ja Deportivo Quito.


title: CP-vamma

text: CP-vamma, ICD-tautiluokituksessa CP-oireyhtymä () on syntymässä tai varhaislapsuudessa saatu pysyvä aivovaurio, joka vaikeuttaa vartalon liikkeiden hallintaa ja lihaskoordinaatiota. Vamman aiheuttaa vaurio yhdellä tai useammalla aivoalueella, jotka säätelevät liikkumista ja liikkeiden hallintaa. Vaurio voi tapahtua raskauden aikana, pian syntymän jälkeen tai varhaislapsuudessa mutta kuitenkin ennen kolmatta ikävuotta. CP-vamman todennäköisyyttä kasvattava riskitekijä on yli 35 vuoden synnytysikä.


title: CP-vamma

text: Englannin kielen sana "cerebral" viittaa aivoihin ja "palsy" liikkeiden tai asennon säilyttämiseen liittyvään häiriöön. CP-vamma siis tarkoittaa, että aivoissa tapahtuneen ("cerebral") vaurion takia henkilö ei kykene käyttämään joitakin kehonsa lihasryhmiä normaalilla tavalla ("palsy"). CP-vamma ei ole etenevää, geneettistä tai periytyvää laatua. Vamma on elinikäinen ja parantumaton. Erilaisten terapioiden (kuten fysio-, toiminta-, ratsastus- ja puheterapia) sekä apuvälineiden avulla voidaan kohentaa CP-vammaisten henkilöiden elämänlaatua ja edistää tasavertaista osallistumista yhteiskunnassa.


title: CP-vamma

text: CP-vamma on liikuntavamma eikä yksinään vaikuta muuhun aivotoimintaan. Toisaalta CP-vammaan voi liittyä liitännäisvammoja, joista yleisimpänä puhevamma (80 %:lla CP-vammaisista). Muita lisävammoja voivat olla esimerkiksi hahmotushäiriöt (n. 50 %), epilepsia (30 %), vaikea henkinen kehitysvammaisuus (25 %) sekä kuulo- ja näkövammat (10–15 %). CP-vamman ei ole ainakaan itsessään todettu heikentävän yksilön elinajanodotetta.


title: CP-vamma

text: CP-vammaan kuuluu yleensä liikuntavammaisuutta, pakkoliikkeisyyttä tai halvaus. Henkinen kehitys on normaalia noin puolella CP-vammaisista. CP-vammaisten toimintakyky vaihtelee suuresti: joillakin vamma ilmenee vain pienenä toimintahäiriönä, toisilla vaikeana monivammaisuutena.


title: CP-vamma

text: Suomessa on noin 6 500 CP-vammaista. Suomessa diagnosoidaan vuosittain noin 130–140 CP-vammaista lasta. Suomessa CP-vammaisten etuja ajaa vuonna 1965 perustettu Suomen CP-liitto. Lokakuun ensimmäisenä keskiviikkona vietetään Maailman CP-päivää, jota on juhlistettu vuodesta 2012 lähtien.


title: CP-vamma

text: Spastinen CP-vamma on yleisin CP-vammatyyppi, jota esiintyy noin 80 %:lla kaikista CP-vammaisista. Spastisuus tarkoittaa, että yhden tai useamman lihasryhmän lihasjänteys, tonus, on pysyvästi kohonnut. Kohonnut lihasjänteys vaikeuttaa lihaksen työtä. Spastinen CP-vamma näkyy ulospäin jäykkänä ja vaikeannäköisenä liikkumisena, ja joissakin tapauksissa esimerkiksi esineeseen tarttuminen ja irti päästäminen voi olla vaikeaa. Vaikeimmissa tapauksissa lihasjänteys on niin suuresti kohonnut, että omaehtoinen liikkuminen on mahdotonta.


title: CP-vamma

text: Vammatyyppi voidaan jakaa kolmeen eri luokkaan sen mukaan, mikä lihasryhmä on spastinen. "Diplegialla" tarkoitetaan alaraajojen spastisuutta, mutta myös yläraajojen toiminta voi olla vaikeutunutta. Tieteellinen nimitys alaraajapainotteiselle CP-vammalle on "diplegia spastica" (). Hemiplegiassa spastisuutta on toisen puolen (vasen/oikea) raajoissa. Tetraplegiassa sekä ylä- että alaraajat ovat spastiset.


title: CP-vamma

text: Atetoottisessa CP-vammassa (esiintyvyys noin 10 %) henkilöllä esiintyy nopeita, tahattomia liikkeitä päässä, käsissä ja vartalossa. Ne ilmenevät etenkin puhuessa, syödessä tai esimerkiksi tavoitellessa jotakin esinettä, toisin sanoen tilanteissa, joissa liikkeiden koordinoiminen on välttämätöntä. Kasvojen pakkoliikkeet vaikeuttavat nielemistä ja puhumista. Stressitilanteet lisäävät pakkoliikkeitä, ja unen aikana ne häviävät. Ihmisillä, joilla on atetoottinen CP-vamma, on usein alentunut lihastonus, joten he eivät pysty säilyttämään seisoma- tai kävelyasentoa.


title: CP-vamma

text: Ataktinen CP-vamma on melko harvinainen CP-vamman muoto (esiintyvyys 5-10 %:lla CP-vammaisista). Tyypillistä ataktikolle on alentunut lihasjänteys ja huono liikkeiden hallinta. Kävely on leveäraiteista ja epävakaata, ja pikkutarkkoja tehtäviä suoritettaessa (esimerkiksi kirjoittaessa) heillä esiintyy vapinaa. Tämä vaikeuttaa hienomotorisia toimintoja.


title: CP-vamma

text: Noin 10 %:lla CP-vammaisista esiintyy samanaikaisesti kahta tai jopa kolmea edellä esitetyistä CP-vamman muodoista. Yleisin sekamuoto on spastisen ja atetoottisen CP-vamman yhdistelmä, jolloin esiintyy sekä kohonnutta lihasjänteyttä että pakkoliikkeitä. Spastisen ja atetoottisen CP-vamman yhdistelmässä lihasjäykkyys ilmenee useimmiten aluksi selvemmin ja pakkoliikkeitä alkaa esiintyä 9 kk-3 vuoden iässä.


title: Dance Dance Revolution

text: Dance Dance Revolution (DDR) on Konamin kolikkotanssipelisarja, joka käytännössä aloitti koko tanssipeligenren. Ensimmäinen arcade-peli julkaistiin vuonna 1998. Sarjassa on Japanissa ilmestynyt kymmenen versiota. DDR-julkaisut Euroopan markkinoille tunnetaan nimellä Dancing Stage. Dancing Stage -arcade-pelejä on tähän mennessä ilmestynyt kolme, kolmas osa Dancing Stage Fusion julkaistiin keväällä 2005. DDR:stä on arcade-pelien lisäksi ilmestynyt myös lukuisia konsoliversioita.


title: Dance Dance Revolution

text: Peli perustuu nuoliin, jotka tulevat ruudun alalaidasta musiikin tahtiin. Nuolet liikkuvat koko ajan ylöspäin ja kohtaavat ruudun ylälaidassa olevien staattisen nuolten kanssa. Nuolten liikkumisen nopeus vaihtelee kappaleen iskutahdin mukaan. Samalla hetkellä kun nuolet kohtaavat, pelaajan pitää painaa vastaavaa nuolipainiketta jalallaan tanssimatolla. Single-moodissa yksi pelaaja pelaa neljällä nuolipaneelilla, Versus-moodissa kaksi pelaajaa pelaavat kummatkin neljällä nuolipaneelilla ja Double-moodissa yksi pelaaja pelaa kahdeksalla paneelilla. Peli arvostelee jokaisen askeleen tai hypyn erikseen. Nuolen osumisen tarkkuuden perusteella annetaan arvosana "Perfect", "Great", "boo" "O.K" tai "miss". Dance Dance Revolutionin pisteytys kasautuu loppua kohden niin, että kappaleen lopussa olevista nuolista saa huomattavasti enemmän pisteitä kun alussa olevista. Pisteiden lisäksi kone antaa myös arvosanan pelaamisesta. Arvosanat ovat parhaimmasta huonompaan AAA, AA, A, B, C, D ja E. AAA vaatii kaikkien nuolten osumistarkkuudeksi "perfect"in. E-arvosana taas tarkoittaa, että kappaletta ei päästy läpi.


title: Dance Dance Revolution

text: Dance Dance Revolution on julkaistu sekä PlayStation- että PlayStation 2 -konsoleille. Pelistä on myös versioita Game Boylle ja Nintendo GameCubelle. Muille konsoleille löytyy erilaisia klooneja. Jotta konsolipelaaminen tuntuisi mahdollisimman aidolta, pelaamiseen käytetään yleensä tanssimattoa.


title: Dance Dance Revolution

text: Suosituin DDR -klooni tietokoneelle on ilmainen Stepmania. Ohjelman lisäksi tarvitaan musiikkikappaleet, joita voi ladata internetistä, sekä tanssimatto. Yleensä tanssimaton kytkeminen tietokoneeseen tapahtuu adapterilla, joka muuttaa PlayStation -ohjaimen liittimen USB -liittimeksi. Adaptereita voi ostaa lukuisista nettikaupoista. Peliä voi pelata myös näppäimistöllä.


title: Dance Dance Revolution

text: .dwi-formaatti on Dance With Intensityn käyttämä ja yleisesti Dance Dance Revolution -tanssipeliin pohjautuvien emulaattoreiden käyttämä dataformaatti koreografioille ja askeleille. Suurin puute ".dwi"-formaatissa on puuttuva tuki miinoille sekä tuki muille tanssipeleille, jotka ovat tuettuina StepManian .sm-formaatissa. Kuten .bms- ja .sm-tiedostotkin, .dwi-tiedostot voidaan luoda missä tahansa tekstieditorissa.


title: Tanssipeli

text: Tanssipeli on yksi musiikkipelien alalaji, videopeli jota pelataan yleensä peliä varta vasten suunnitellun peliohjaimen avulla lukien ohjeet ruudulta. Tanssipeligenren katsotaan alkaneen Konamin "Dance Dance Revolution" -kolikkopelistä (arcade). Uudempia tanssipelejä edustaa muun muassa Roxor gamesin "In The Groove" -pelisarja joka on kerännyt suosiota kokeneempien harrastajien keskuudessa, sekä käsillä ohjattava myös Konamin valmistama "Para Para Paradise".


title: Tanssipeli

text: Itsessään sana ”tanssipeli” on usein hyvin harhaanjohtava. Esimerkiksi "Dance Dance Revolution" -pelissä sana on syntynyt lähinnä kuvaamaan pelitapaa; peliä ”tanssitaan” (astutaan) jaloille suunnitellun peliohjaimen avulla ruudulla esitettyjen ”tanssiaskeleiden” mukaan. Askelien vaikeustasoskaala on iso jotta peliin on helppo tutustua sekä kokeneille riittää vielä vastusta. Myös askelien sisältä löytyy erilaisia ”kuvioita”, joiden opettelu tuo lisähaastetta pelaamiseen sekä auttaa vaikeampien kappaleiden ”tanssiaskelista” selviytymisessä.


title: Tanssipeli

text: Tanssipelien pääpaino on pelien arcade-versioissa (kolikkopeli), joita pelataan pelihalleissa. Tietokoneille kaupallisia pelejä ei ole juurikaan "In the Grooven" lisäksi, mutta harrastajat ovat kehittäneet omia pelejä, kuten suositun avoimen lähdekoodin tanssipelisimulaattorin StepManian, joka on muodostunut tietokonepelaamisen ”standardiksi”. Konsoleille ja Windowsille onkin saatavissa erilaisia tanssiohjaimia (tanssimattoja) joiden avulla kotipelaaminen on mahdollista.


title: Tanssipeli

text: Tanssipeli on rekisteröity urheilulaji Suomessa, Suomen Tanssiurheiluliiton alaisuudessa. Norjassa tanssipelaamista hallinnoi Norske Danssportförbundet.


title: Tanssipeli

text: Tanssipelaamisen vuoden 2010 naisten maailmanmestaruuden voitti suomalainen Mea-Maria Ekroos.


title: Trukki

text: Trukki on ajettava tavaroiden siirto- ja nostolaite, jonka voimanlähteenä on sähkö- tai polttomoottori.


title: Trukki

text: Polttoaineena polttomoottoreissa voidaan käyttää nestekaasua (LPG) tai dieseliä. Nestekaasukäyttöiset trukit voivat olla varustetut myös bensiinilaitteilla, jolloin trukkia voidaan käyttää vaihtoehtoisesti joko bensiinillä tai nestekaasulla. Sähkökäyttöisissä trukeissa akut ovat erillisistä kahden voltin kennoista koottuja suurempia kokonaisuuksia. Nämä kennot muodostavat siten akkuja, joiden jännite on 12, 24, 36, 48, 72, 80 tai 120 V. Yleisimpiä nykyään ovat 24 ja 48 voltin akut. Erillisistä kennoista on mm. se etu, että vaurioituneet kennot voidaan uusia erikseen.


title: Trukki

text:
Trukkia käytetään yleisesti varastoissa ja tehtaissa. Trukin koko määritellään nostokyvyn mukaan. Koko vaihtelee 500 kg:sta aina 50 000 kg:aan asti, erikoiskäytössä on vieläkin enemmän nostokykyä.
Vastapainotrukki on yleisin käytössä oleva trukkityyppi. Lisäksi on lavansiirtovaunuja, pinontavaunuja, työntömastotrukkeja, kylkikoneita ja korkeakerääjiä. Näistä käytetään yleisnimitystä tukipyörätrukki. Malliluokitus perustuu rakenteeseen.


title: Trukki

text: Vastapainotrukki soveltuu sekä ulko- että sisäkäyttöön. Sitä käytetään tehonsa ja nopeutensa vuoksi yleisimmin painavan kuorman lastaukseen ja purkuun. Käyttövoimana kaasu, Diesel tai sähkö.


title: Trukki

text: Lavansiirtovaunu (ammattislangissa muun muassa "muuli" tai "pässi") on nimensä mukaan tarkoitettu trukkilavojen siirtoon. Sitä käytetään paljon esimerkiksi rekkaterminaaleissa. Lavansiirtovaunuja on olemassa sekä perässä kävellen käytettäviä, että lipalta-ajettavia. Nostokorkeus on noin 20 cm.


title: Trukki

text: Pinontavaunu (ammattislangissa muun muassa ”pinkkari”, tai "pässi") muistuttaa lavansiirtovaunua, mutta siinä on masto, jonka avulla lava voidaan nostaa hyllyyn. Yleisin paikka, mistä ko. laitteita löytyy, on pienvarastot. Yleisesti nostoteho 1 000–2 000 kg ja nostokorkeudet 1–5 m.


title: Trukki

text: Tukipyörätrukki on pinontavaunun tyyppinen, ohjaamolla varustettu trukki. Hyllystössä vaatii tilan tukipyörille lattiatasossa. Nostokorkeus on 2-6  m.


title: Trukki

text: Työntömastotrukki on tarkoitettu varasto- ja sisäkäyttöön ja niitä käytetään yleensä vain tasaisilla pinnoilla. Työntömastotrukit ovat tarkoitettu erityisesti kääntymään ja nostamaan lavoja korkealle kapeilla käytävillä trukin mastoa siirtämällä eteen ja taakse. Nostokyky on 1 000–2 500 kg ja nostokorkeus on yleensä2–12 m.


title: Trukki

text: Kylkikoneet ovat harvinaisempia. Kyseiset koneet on tarkoitettu pitkien tavaroiden kuljetukseen, esimerkkinä lautaniput ja putket. Näiden trukkien masto on koneen kyljessä ja kuljetettava tavara on trukissa pituussuuntaan. Nämä trukit ovat erikoiskoneita, joten niiden nostotehot ja -korkeudetkin ovat yleensä asiakaskohtaisia.


title: Trukki

text: Keräilytrukkeja on erimallisia. Yleisimpiä ovat pitkähaarukkaiset trukit, joilla voidaan kuljettaa pitkien ”sarvien” ansiosta kahta lavaa (tai vaihtoehtoisesti esimerkiksi kolmea rullakkoa) yhtä aikaa, sekä korkeakeräilijä, jossa kuljettaja nousee hytin mukana ylös, ja voi näin kerätä suoraan varastohyllystä tavarat lavalle. Sen nostokyky on 1 000–2 000 kg ja nostokorkeus on 2–12 m.


title: Trukki

text: Merkkejä on useita (ks. taulukko alla)


title: Bob Marley

text: Robert Nesta ”Bob” Marley (kasteestaan 1981 alkaen Berhane Selassie; 6. helmikuuta 1945 Saint Ann, Jamaika – 11. toukokuuta 1981 Miami, Florida, Yhdysvallat) oli jamaikalainen laulaja-lauluntekijä, muusikko, rastafari-liikkeen tunnettu edustaja ja The Wailers -yhtyeen johtohahmo. Marley oli yksi jamaikalaisperäisen reggae-musiikin kehittäjistä ja sen kuuluisin esittäjä. Monet hänen tunnetuimmista lauluistaan ovat yhteiskunnallisesti kantaa ottavia, ja hänet tunnettiin myös afrikkalaisen vapautusliikkeen tukijana. Marley aloitti uransa 1960-luvulla ska-musiikilla, mutta varsinainen suosio kohtasi häntä vasta 1973 julkaistujen albumien "Catch a Fire" ja "Burnin’" myötä. Marleyn tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”One Love”, ”No Woman, No Cry”, ”Could You Be Loved”, ”Get Up, Stand Up”, ”Exodus”, ”I Shot the Sheriff”, ”Redemption Song” ja ”Buffalo Soldier”. Marley kuoli syöpään vuonna 1981.


title: Bob Marley

text: Bob Marley syntyi vuonna 1945 Nine Milen kylässä Saint Annin kihlakunnassa Jamaikan keskiosissa. Hänet ristittiin Nesta Robertiksi. Bobin äiti oli teini-ikäinen musta maanviljelijän tytär Cedella Booker ja isä huomattavasti tätä vanhempi valkoinen englantilaissukuinen ja oman sanomansa mukaan merijalkavoimien kapteeni Norval Marley. Cedella oli raskaaksi tultuaan 16-18-vuotias ja Norval 50–60-vuotias. Pari meni naimisiin Cedellan tultua raskaaksi, mutta Norval muutti saman tien uuden komennuksensa vuoksi pääkaupunki Kingstoniin. Seuraavana vuonna syntynyt Bob jäi äitinsä ja tämän suvun kasvatettavaksi. Norval Marley kävi tapaamassa Cedellaa ja maksoi elatusmaksuja, mutta hänen sukunsa ei koskaan hyväksynyt liittoa mustan maalaistytön kanssa. Bobilla on myös sisarpuolia isänsä muista suhteista.


title: Bob Marley

text: Kun Bob oli viisivuotias, Norval suostutteli Bobin äidin lähettämään pojan kouluun Kingstoniin. Isä antoi kuitenkin Bobin sijaiskotiin ja katkaisi yhteydenpidon tämän äitiin, joka joutui lopulta hakemaan poikansa Kingstonista takaisin kotikyläänsä kahden vuoden poissaolon jälkeen.


title: Bob Marley

text: Norval Marley kuoli vuonna 1955. Cedella Marley ei kantanut hänelle kaunaa, mutta Bob jäi isäänsä kohtaan katkeraksi. Samana vuonna Bobin äiti muutti Kingstoniin paremman elämän perässä ja jätti pojan isoisänsä perheen hoiviin, jota hän autteli vuohipaimenena. Vuonna 1957 Bob muutti kotiapulaisena työskentelevän äitinsä seuraksi Kingstonin pahamaineiseen Trenchtownin slummiin, joka ei tosin ollut vielä yhtä väkivaltainen kuin myöhempinä vuosina.


title: Bob Marley

text: Kingstonissa Bob lakkasi panostamasta opiskeluun ja käytti aikansa mieluummin jalkapallon pelaamiseen. Hän aloitti myös laulamisen ja tutustui Bunny Livingstoniin ja Peter MacIntoshiin (myöhemmin nimeltään Bunny Wailer ja Peter Tosh), joista tulisi myöhemmin yhdessä Bobin kanssa ska-yhtye The Wailing Wailers ja lopulta The Wailers. Yhdysvaltain radiokanavat kantautuivat pohjoistuulen myötä Jamaikaan, ja pojat imivät 1950- ja 1960-lukujen taitteessa paljon vaikutteita amerikkalaisesta populaarimusiikista. Marley on nimennyt vaikutteikseen muun muassa The Driftersin, The Impressionsin, Fats Dominon, Ray Charlesin, Elvis Presleyn, Sam Cooken ja Solomon Burken. Paikallinen laulajasuuruus ja musiikinopettaja Joe Higgs opetti Bobille laulamista ja kitaransoittoa. Bob lopetti koulunkäynnin vuonna 1959 ja alkoi elättää itseään hitsaajan oppipoikana. Illat hän käytti ystäviensä kanssa musisoimiseen.


title: Bob Marley

text: Vuonna 1962 Bob jätti hitsaajantyöt silmätapaturman seurauksena ja siirtyi täysipainoisesti musiikkiin. Hän sai levyttää oman sävellyksensä ”Judge Not”, joka ei tosin menestynyt. Bobin äiti Cedella sai lapsen Bunny Livingstonin isän kanssa ja alkoi suunnitella muuttoa Yhdysvaltoihin. Bobin oli tarkoitus muuttaa äitinsä kanssa, mutta rahapula pakotti hänet jäämään Kingstoniin. Passia hankittaessa Bobin etunimien järjestys vaihdettiin, sillä tullivirkailija uskoi Robertin käyvän miehen nimeksi Yhdysvalloissa paremmin kuin Nesta. Cedellan muutettua Washingtoniin Bob muutti asumaan sisarpuolensa isän luokse, mutta joutui pian kodittomaksi riitauduttuaan tämän naisystävän kanssa.


title: Bob Marley

text: Marleyn ja Wailersin läpimurto tapahtui vuonna 1963. Kingstonilainen tuottaja Clement ”Coxsone” Dodd vakuuttui koelaulussa Bunny Livingstonen kirjoittamasta, nuorisoa puhuttelevasta ”Simmer Down” -kappaleesta, joten yhtye pääsi levyttämään Brentford Roadin studiolle osaavien studiomuusikoiden kanssa. Dodd myös järjesti kodittomalle Marleylle vakituisen yösijan studion takana olevasta vajasta. Downbeat-merkillä julkaistu single nousi Jamaikan listakärkeen kahdeksi kuukaudeksi, ja Wailersista tuli sound system -tiskijukkien hallitsemalla Jamaikalla hyvin suosittu. Wailers oli 1960-luvun puolivälissä nousussa olevan rude boys -katugangsterikulttuurin tunteiden tulkki, vaikka useimmat muut yhtyeet kritisoivat tätä väkivaltaista liikettä.


title: Bob Marley

text: Vuonna 1965 Marley tapasi studiossa nuoren pyhäkoulunopettajan Rita Andersonin, joka oli hakeutunut Wailersin taustalaulajaksi. Aluksi heidän välinsä olivat etäiset, mutta myöhemmin heistä tuli rakastavaiset. Marley suostutteli Andersonin avioliittoon, jonka he solmivat 10. helmikuuta 1966, jotta Anderson voisi seurata Marleyta myöhemmin Yhdysvaltoihin. Wailersin olemattoman levytyssopimuksen vuoksi menestys Jamaikalla ei ollut tehnyt Marleysta rikasta, minkä vuoksi hän lähti heti häiden jälkeen Yhdysvaltain Delawareen äitinsä luokse ansaitsemaan rahaa tarkoituksenaan perustaa Kingstoniin myöhemmin oma levy-yhtiö.


title: Bob Marley

text: Marley asui Delawaressa äitinsä tilavassa talossa ja teki sekalaisia töitä tehtaissa ja ravintoloissa. Hänestä oli tulossa rastafari, ja hänellä oli kristityn äitinsä kanssa uskontoaiheisia kiistoja. Marley palasi Jamaikalle, jossa uusi musiikkityyli rocksteady oli vuoden 1966 kuuman ja väkivaltaisen kesän aikana syrjäyttänyt nopeatempoisemman skan. Hän perusti muiden Wailersin jäsenten kanssa Yhdysvalloissa tienaamillaan rahoilla oman, lyhytikäiseksi jääneen levy-yhtiönsä. Marley kasvatti vähäksi aikaa pitkän rastatukan, ja hänen uskonnollinen vakaumuksensa syveni. Rita synnytti Robertille tyttären, ja perhe muutti Marleyn kotikylään Nine Mileen, jossa Marley asui vuoteen 1970 asti. Wailersin levytykset olivat suosittuja tanssipaikoissa, mutta pojat eivät osanneet markkinoida niitä radioasemille.


title: Bob Marley

text: Wailers joutui pitämään taukoa, kun Marley vangittiin kuukaudeksi marijuanan hallussapidosta ja Bunny Livingston joutui samasta syystä vuodeksi vankilaan. Tänä aikana Marley keskittyi jalkapallon pelaamiseen, Jimi Hendrixin ja funkin kuuntelemiseen sekä vastasyntyneen poikansa hoitamiseen. Sitten Johnny Nashin ja Danny Simsin Cayman Records kiinnostui Marleyn ja Wailersin musiikista, ja kolmikko palkattiin levy-yhtiöön lauluntekijöiksi viikkopalkalla.