title: Kääpiöluppakani

text:
Kääpiöluppa on yleinen rotu Suomessa ja kasvattajia löytyy lähes joka puolelta maata. Tällä hetkellä virallisia, Suomen Kaniyhdistys ry:n hyväksymiä kääpiölupan kasvattajia on noin 40.
Kääpiölupat elävät seurallisuutensa vuoksi mielellään laumassa.


title: Kääpiöluppakani

text: Kääpiöluppa elää keskimäärin 6–8-vuotiaaksi, mutta pidempi-ikäisiäkin yksilöitä löytyy. Hyvin hoidettuna kääpiöluppa voi elää jopa 10-vuotiaaksi.


title: Kombissiri

text: Kombissiri on kaupunki Centre-Sudin hallintoalueella Burkina Fasossa. Se on saman nimisen departementin ja Bazègan provinssin pääkaupunki. Kombissirissa oli vuoden 2006 väestönlaskennassa 66 342 asukasta.


title: Jorge Palma

text: Jorge Manuel d'Abreu Palma (s. 4. kesäkuuta 1950, Lissabon) on portugalilainen rock-laulaja ja laulunkirjoittaja.


title: Jorge Palma

text: Palma aloitti pianonsoiton 6-vuotiaana. Vuonna 1963 hän osallistui Mallorcalla pidettyyn musiikkikilpailuun ja sijoittui toiseksi. Vuonna 1964 Palma alkoi kiinnostua rock-musiikista ja opetteli soittamaan kitaraa. Vuonna 1969 hän liittyi hard rock -yhtye Sindikatoon. Hän alkoi kirjoittaa omia lauluja kaksi vuotta myöhemmin.


title: Jorge Palma

text: Soolouransa Palma aloitti julkaisemalla singlen "The Nine Billion Names of God". Ensimmäisen LP:nsä, "Com Uma Viagem na Palma da Mãon" hän julkaisi vuonna 1975. Vuonna 1996 Palma liittyi Rio Grande -yhtyeeseen. Hän soitti myös vuoden 1998 maailmannäyttelyssä Lissabonissa.


title: Rurik

text: Rurik (n. 830 – n. 879) oli puolilegendaarinen varjagi, joka tarun mukaan otti vuonna 862 haltuunsa itämerensuomalaisten väestöjen asuttamat Laatokanlinnan alueet ja perusti Novgorodin.


title: Rurik

text: Rurik-nimen muinaisskandinaavinen kantamuoto on "Rørik". Nimi tarkoittaa "kuulua johtajaa".


title: Rurik

text: Rurikin ja skandinaavien valtaannousu Novgorodissa on kiistelty kysymys. Ainoa hänestä kertova lähde on Nestorin kronikka 1100-luvulta. Sen mukaan suomalais-ugrilaiset ja slaavilaiset heimot nimeltä tšuudit, sloveenit, krivitšit, vepsäläiset ja merjalaiset kieltäytyivät maksamasta veroa, karkottivat varjagit ja alkoivat hallita itseään. Heimot ajautuivat kuitenkin sotimaan toisiaan vastaan ja päättivät kutsua Rurikin veljineen pitämään järjestystä.


title: Rurik

text: Tarinan todenperäisyys on hyvin kiistanalainen, kuten Rurikin historiallisuuskin. Novgorodin kaupunki on arkeologisten kaivausten mukaan syntynyt 900-luvun puolivälissä, joten se ei voi olla Rurikin perustama. Sen sijaan Rurikinlinnan arkeologisissa kaivauksissa Novgorodin kupeesta on löydetty todisteita viikinkien läsnäolosta jo 800-luvulta lähtien.


title: Rurik

text: Familytree DNA -projektissa on ollut hanke, jossa Rurikin historiallisuutta on pyritty lähestymään nykyisten ruhtinassukujen geenilinjojen pohjalta.


title: Rurik

text: Tutkimus osoitti, että kaikki tunnetut Rurikin väitetyt jälkeläiset jakavat saman haploryhmän N1c1 (N-M178) ja tarkalleen ottaen sen Itämerensuomalaisen läntisen haaran N1c1a1a1a (L550) SNP Y10932, eli N1c1a1a1a2 (Y4339).  Tämä perusteella on päätelty Novgorodin ja Kiovan varhaisimpien ruhtinaiden olleen taustaltaan itämerensuomalaisia (N1c1 -haploryhmä) ja mahdollisesti nykyisen Ruotsin Roslagenista.


title: Rurik

text: N1c1-haploryhmää esiintyy ylivoimaisesti eniten Suomessa (61%), Lapissa (53%) ja jonkin verran myös Skandinaviassa (mm. Ruotsissa n. 7%). Rurikin alaryhmää N1c1a1a1a2 ei kuitenkaan Swedish Haplogroup Database:n mukaan löydy Ruotsista .


title: Rurik

text: Venäjän tärkeimpien ruhtinaskuntien ruhtinaat ja myöhemmin sen tsaarit johtivat sukunsa Rurikiin Vasili IV:n (k. 1612) kauteen ja Romanov-suvun valtaannousuun saakka, ja Romanovitkin olivat sukua Rurikin jälkeläisille.


title: Poitou-Charentes

text: Poitou-Charentes on yksi Ranskan entisestä 26:sta hallintoalueesta läntisessä Keski-Ranskassa. Poitou-Charentesin muodostaneet neljä departementtia (Charente, Charente-Maritime, Deux-Sèvres ja Vienne) ovat nykyisin osa laajempaa Uuden-Akvitanian hallintoaluetta.


title: Nikke

text: Nikke () on suosittu ranskalainen lastenkirjasarja, joka kertoo Niken ja hänen koulutovereidensa vauhdikkaasta elämästä 1950-luvulla. Vuosina 1956–1964 ilmestyneet kirjat on kirjoittanut sarjakuvakäsikirjoittajana tunnettu René Goscinny ja kuvittanut Jean-Jacques Sempé.


title: Nikke

text: Kirjat koostuvat useista muutamien sivujen pituisista irrallisista tarinoista, jotka eivät yleensä muodosta yhtenäistä tapahtumaketjua. Sen sijaan tarinoiden teema saattaa läpi kirjan pysyä samana, esimerkiksi kirjassa "Nikke kesälomalla".


title: Velkavipu

text: Velkavipu ("gearing", "leverage") tarkoittaa vieraan pääoman eli velan käyttöä yrityksen tai sijoituksen rahoittamiseen. Velkavivulla yritetään nostaa oman pääoman tuottoa.


title: Velkavipu

text: Velkavivun hyödyntämisen idea on, että velkaraha käytetään niin tuottavasti, että se tuottaa enemmän kuin velan kustannukset ovat. Silloin velan ottaminen on järkevää. Jos tuottoa ei saadakaan tarpeeksi, vipu toimii väärin päin. Silloin velan käyttö heikentää tuottoa.


title: Velkavipu

text: Velkavipuun liittyy "rahoitusriski". Mitä enemmän velkavipua otetaan, sitä huonommaksi vakavaraisuus käy. Kun velkavipu on suuri, yritys on alttiimpi epäsuotuisille tapahtumille. Mitä korkeammalle tuottotavoite asetetaan ja mitä suurempi velkavipu otetaan, sitä suuremmaksi rahoitusriski kasvaa. Rahoitusriskin hallitseminen merkitsee, ettei tuottotavoite ohita tärkeysjärjestyksessä järkevää riskinhallintaa.


title: Velkavipu

text: Kun esimerkiksi pääomasijoitusyhtiö tekee yritykseen 100 000 euron sijoituksen, josta lainarahaa on 50 000 (50 %), on oma pääoma 50 000 euroa (50 %). Jos irtautumisvaiheessa sijoituksen arvo on noussut vaikkapa 200 000 euroon, tuotto yhteensä on 100 000 euroa (+100 %). Oman pääoman (50 000 euroa) tuotto on sama 100 000 euroa, +200 % miinus korot 50 000 euron velalle sijoitusaikana. Velkavivun käyttö nosti siten oman pääoman tuottoa huomattavasti verrattuna siihen, että olisi sijoitettu 100 000 euroa omaa rahaa. Selvyyden vuoksi esimerkin prosenttiluvuissa ei ole huomioitu lainatun rahan koron vaikutusta tuottoon.


title: Velkavipu

text: Velkavipu kasvattaa myös riskiä. Voimme heti edellisestä esimerkistä huomata, että sijoitusajan piteneminen kasvattaa lainatulle rahalle maksettavien korkojen määrää ja siten pienentää tuottoa. Samoin käy jos lainan korko nousee. Jos sijoituksen arvo ei nousekaan alkuperäisestä 100 000 eurosta, muodostuu sijoittajan tuotto tappioksi, sillä hänen täytyy kuitenkin maksaa korot ottamalleen lainalle.


title: Kotivalo

text: Kotivalo on suomalainen etunimi. Se oli suomalaisessa almanakassa vuosina 1929–1949. Nimipäivä oli 14. toukokuuta. Inkerinmaan kalenterissa nimi oli mainittu jo vuonna 1914.


title: Kotivalo

text: Nimeä on käytetty sekä miehen että naisen nimenä, mutta yleisempi se on miehillä. Suomessa on vuoteen 2006 mennessä syntynyt 239 Kotivaloa, joista miespuolisia on 167 ja naispuolisia 72. Nimi oli yleisimmillään 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä, jonka jälkeen sen suosio on alkanut hiipua.


title: Glen Metropolit

text: Glen Metropolit (s. 25. kesäkuuta 1974 Toronto, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa EBEL-liigan HC Bolzano-Bozenissa.


title: Glen Metropolit

text: Metropolitilla riitti aikoinaan menestystä Pohjois-Amerikassa NHL:ää pienemmissä liigoissa. 29-vuotiaana hän oli myös päässyt pelaamaan 103 NHL-ottelussa, kuitenkaan saavuttattamatta vakiopaikkaa liigan joukkueesta. Niinpä hyökkääjä päätti lähteä Eurooppaan hakemaan uutta nostetta uralleen.


title: Glen Metropolit

text: Uudeksi seuraksi löytyi Helsingin Jokerit, jonka riveissä Metropolit pelasi kaudet 2003–2004 ja 2004–2005, ja hän oli yksi liigan valovoimaisimpia pelaajia. Mies pelasi Jokereissa keskushyökkääjänä pääasiasiassa Marko Jantusen, Tomek Valtosen ja Toni Dahlmanin kanssa. Hänen ketjukaverinsa eivät olleet pisteiden valossa liigan terävintä huippua. Siitä huolimatta Metropolit keräsi pisteitä jokerikausillaan 0,92 pistettä per peli -tahtia, sijoittuen ensimmäisellä SM-liigakaudellaan pistepörssissä viidenneksi ja toisella kahdeksanneksi. Hänen Suomen visiittinsä päättyi keväällä 2005 hopeaan Jokereiden hävittyä Oulun Kärpille.


title: Glen Metropolit

text: Metropolit siirtyi seuraavaksi kaudeksi Sveitsiin Luganon riveihin. Hän pelasi paljon samassa ketjussa Ville Peltosen ja Jukka Hentusen kanssa, ja mies voitti liigan pistepörssin sekä Luganon mukana Sveitsin mestaruuden. Metropolit valittiin kauden päätteksi Latvian MM-kisoihin.


title: Glen Metropolit

text: Mies palasi Pohjois-Amerikkaan kevään 2006 jälkeen tehden sopimuksen Atlanta Thrashersin kanssa. Hän sai pelata kyseisen kauden alusta lähtien NHL:ssä ilman farmikomennuksia, ja vuosien 2006-2010 välissä Metropolit edusti neljää eri seuraa. Kuitenkaan kovinkaan suurta roolia hän ei liigasta onnistunut koskaan vakiinnuttamaan.


title: Glen Metropolit

text: 36-vuotias hyökkääjä jätti kevään 2010 jälkeen NHL-kaukalot taakseen, ja suuntasi takaisin Sveitsiin ensin Zugiin ja pelaa nyt Luganon riveissä.


title: Lada Nadežda

text: Lada Nadežda (VAZ 2120) on AvtoVazin valmistama tila-auto. Sitä valmistettiin vuosina 1998–2007. Nadežda perustuu Lada Nivan tekniikkaan ja on Nivan tapaan nelivetoinen. Autossa on seitsemän istuinpaikkaa. Moottoriksi saa joko Nivan 1,7i-moottorin tai uudemman 1,8-litraisen Lada-moottorin.


title: Lada Nadežda

text: Nadeždassa on liukuovet molemmilla puolilla ja siihen saa myös kattoikkunan lisävarusteena.


title: Anu Sinisalo

text: Anu Sinisalo (s. 3. maaliskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt draamasarjoissa, elokuvissa ja teatterissa.


title: Anu Sinisalo

text: Vuonna 2010 Sinisalo voitti parhaan naisnäyttelijän Venla-palkinnon roolistaan "Helppo elämä" -sarjassa. Vuonna 2015 hän sai parhaan naispääosan Jussin roolistaan elokuvassa "Ei kiitos" (2014). Vuonna 2017 hän sai parhaan naisnäyttelijän Venla-palkinnon draamasarjasta "Sorjonen".


title: Anu Sinisalo

text: Sinisalo valmistui Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 1996. Syksyllä 2014 Sinisalo osallistui "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman yhdeksännelle tuotantokaudelle sijoittuen toiseksi.


title: Anu Sinisalo

text: Sinisalo on seurustellut näyttelijä Antti Reinin kanssa. Hänen sisarensa Emilia Sinisalo on myös näyttelijä.


title: Final Fantasy X

text: Final Fantasy X () on Squaren (nyk. Square Enix) kehittämä ja alun perin vuonna 2001 PlayStation 2:lle julkaisema "Final Fantasy"-sarjan roolipeli.


title: Final Fantasy X

text: PlayStation 2:n tehot mahdollistivat pelin kehittämisen täysin kolmiulotteisiin maisemiin, joita ei aiemmissa osissa nähty. Lisäksi pelissä on ensimmäistä kertaa sarjan historiassa ääninäyttelyä, ja kasvojen liikkeet ovat selvästi tunnistettavissa.


title: Final Fantasy X

text: Final Fantasy X:n taistelujärjestelmä on vuoropohjainen. Se kuitenkin eroaa perinteisestä vuoropohjaisesta taistelusta, sillä hahmot saavat vuoroja nopeutensa ja valitun toiminnon tai hyökkäyksen mukaan. Eri hyökkäkset vievät eri tavalla aikaa – esimerkiksi esineiden käyttö on nopeaa ja antaa usein hahmolle toisen vuoron heti perään, kun taas voimakkaat overdrive-hyökkäykset siirtävät hahmon seuraavaa siirtoa usean vuoron päähän. Useimmat vastukset vaativatkin jonkinlaisen taistelustrategian ollakseen voitettavissa. Kuten pelisarjan aiemmissa osissa, myös "FFX":ssä on mahdollista kutsua erilaisia hirviöitä (Aeon) avuksi taisteluun. Aeonit ovat pelattavia hahmoja, jotka korvaavat pelaajan muun tiimin ollessaan taistelukentällä.


title: Final Fantasy X

text: Jokaisella hahmolla ja aeonilla on omat ainutlaatuiset Overdrive -hyökkäyksensä, joita voi käyttää vain kun hahmojen Overdrive -palkki on täynnä. Alussa palkki täyttyy aina kun hahmo vahingoittuu, mutta pelin edetessä sen täyttymisperusteita voi vaihtaa. Erilaisia Overdrive-moodeja on yhteensä 17.


title: Final Fantasy X

text: Final Fantasy X käyttää hahmojen kehitykseen "Sphere Grid" -nimistä pelilautaa. Lauta sisältää erilaisia solmuja (node), joiden välillä liikutaan taisteluissa kertyvien AP-taitopisteiden avulla. Solmut sisältävät lisäpisteitä hahmon eri ominaisuuksiin (HP, MP, strength, defense, magic, magic defense, agility, evasion ja luck) ja uusia kykyjä. Solmut pitää aktivoida erityisten pallojen (sphere) avulla, jotta niiden sisältämät pisteet tai kyvyt siirtyvät hahmolle. Palloja on kuutta päätyyppiä:


title: Final Fantasy X

text: Hahmoilla on kullakin omat alueensa laudalla. Alueiden rajoilla on lukkosolmuja, jotka voi avata samantasoisella avainpallolla. Avaamisen jälkeen solmusta tulee tyhjä, ja sen kautta pääsee kulkemaan. Pelin edetessä hahmot pääsevät liikkumaan toistensa alueilla, ja on mahdollista aktivoida koko lauta niin, että kaikki solmut ovat kaikkien hahmojen käytössä. Pelin PAL-versiossa pelaaja voi valita normaalin palloverkon tai expert-palloverkon. Expert-verkossa kaikki hahmot aloittavat keskeltä lautaa, ja alueiden välillä liikkuminen on helpompaa kuin normaalissa.


title: Final Fantasy X

text: Taistelun päättyessä hahmot saavat kokemuspisteiden tapaan toimivia toimintapisteitä (AP). Pisteiden kertyessä hahmo saa S.Lv -tasoja, jotka mahdollistavat liikkumisen Sphere Grid -laudalla. Hahmo saa AP:tä vain, jos se on osallistunut taisteluun. Kaikki taistelussa toimineet hahmot saavat AP:tä saman verran. Tämän vuoksi kannattaakin varsinkin voimakkaita vastustajia vastaan taistellessa iskeä jokaisella hahmolla ainakin kerran ja tämän jälkeen keskittyä pelaamaan vain parhaiten kehittyneillä.


title: Final Fantasy X

text: Pelin päähenkilö on Tidus, joka omassa todellisuudessaan oli Zanarkand Abes -joukkueessa pelaava blitzball-tähti. Spiraan jouduttuaan hän lähtee Yunan matkaan ja pääsee tämän henkivartijaksi. Luonteeltaan Tidus on iloinen ja aluksi hieman lapsellinen, mutta loppua kohden yhä aikuisempi. Tiduksen ase on miekka. Hän on hyvä taistelemaan ketteriä maavihollisia vastaan. Hän on yksi kolmesta hahmosta, jotka osaavat taistella veden alla.


title: Final Fantasy X

text: Yuna on velho ja Besaidin kylän ylpeys. Yunan isä, ylivelho Braska kukisti Sinin kymmenen vuotta sitten, ja nyt Yuna seuraa hänen jalanjälkiään. Yuna on ainoa hahmo, joka voi kutsua aeoneja taisteluun. Hän on myös hyvä käyttämään valkoista magiaa ja tarvittaessa myös mustaa magiaa.


title: Final Fantasy X

text: Lulu on Yunan henkivartija ja on tälle kuin isosisko. Lulu saattaa vaikuttaa joskus hieman kylmältä, mutta on erittäin kiintynyt Yunaan ja tekee parhaansa suojellakseen tätä. Hän käyttää erittäin tehokkaasti mustaa magiaa. Taisteluissa hänellä on mukanaan erilaisia nukkeja kuten moogleja ja cactuareja.


title: Final Fantasy X

text:
Wakka on blitzball-joukkue Besaid Aurochsien kapteeni. Joukkue ei ole voittanut yhtäkään ottelua yli kymmeneen vuoteen, mutta Wakka ei siitä välitä. Hän käyttää aseenaan blitzballia. Wakka on ihastunut Luluun. Wakka inhoaa Al Bhedejä, koska hänen veljensä kuoli tämän käytettyä machinaa sodassa Siniä vastaan. Wakka myös noudattaa Yevonin opetuksia täysin. Wakkan pallo on tehokas lentäviä vihollisia vastaan, ja myös hän osaa taistella vedessä.
Kimahri on nuori Ronso-heimon soturi ja on toiminut Yunan vartijana pidempään kuin kukaan muu. Kimahri on erittäin vähäpuheinen ja aukaisee suunsa ainoastaan, jos asia on tärkeä. Aseenaan hänellä on keihäs. Kimahri osaa Lancet- kyvyllä omaksua käyttöönsä joitakin vihollisen erikoishyökkäyksistä. Kimahri menetti otsassaan olevan sarven tappelussa Biran-ronsoa vastaan 10 vuotta sitten, jonka seurauksena Kimahri lähti Gagazet-vuorilta.


title: Final Fantasy X

text: Rikku on nuori ja pirteä al bhed -heimon jäsen, joka on taitava machinan (koneiden) käyttäjä. Hänen isänsä Cid omistaa ilmalaivan, jonka Yuna kumppaneineen saa parikin kertaa käyttöönsä. Rikku on samaan aikaan sekä varas että alkemisti. Hän on kolmas vedessä taistelemaan pystyvä hahmo. Kaiken lisäksi Rikku pelkää ukkosta ja salamoita, eli hän potee astrafobiaa.


title: Final Fantasy X

text: Auron toimi Braskan henkivartijana ja oli mukana, kun Sin tuhottiin 10 vuotta sitten. Tidus kuitenkin tuntee hänet omasta ajastaan, ja Auronin menneisyys onkin yksi pelin suuria mysteerejä. Tämä hiljainen mies on voimakas taistelija, joka käyttää aseenaan raskaita miekkoja, jotka ovat erittäin käteviä panssaroituja vihollisia vastaan.


title: Final Fantasy X

text: Tarina keskittyy Spira-nimiseen fantasiamaailmaan ja päähenkilöiden taisteluun Sin-nimistä pahaa voimaa vastaan. Pelin alussa kun Sin hyökkää Zanarkadiin. Päähenkilö Tidus joutuu hirviön vaikutuksesta uuteen ja outoon maailmaan. Tidus löytää itsensä kaupungin raunioista, josta hän joutuu oudon joukkion mukana al bhed -heimon alukselle. Suoriuduttuaan al bhedien hänelle määräämästä tehtävästä Tidus päätyy puheisiin nuoren Rikkun-nimisen al bhed -tytön kanssa. Rikku vaikuttaa olevan ainoa, joka puhuu samaa kieltä Tiduksen kanssa. Kuultuaan Tiduksen olevan blitzballin - Zanarkandin ja Spiran suositun urheilulajin - pelaaja Rikku tarjoutuu viemään Tiduksen Lucaan, blitzballin luvattuun kaupunkiin. Yllättäen Sinin aiheuttama myrsky pyyhkäisee Tiduksen yli laidan. Hän herää kellumasta erään saaren läheltä, ja hänet löytää Besaid Aurochs -niminen blitzball-joukkue, jonka kapteenina on Wakka-niminen mies. Wakka kertoo Tidukselle saaresta, jolle tämä on joutunut sekä yleistietoa maailmasta. Wakka arvelee Tiduksen joutuneen liian lähelle Siniä ja tämän myrkkyä, joka aiheuttaa muistinmenetyksen. Tästä Tidus kehittää itselleen peitetarinan. Tidus tarvitsee peitetarinan, sillä vaikuttaa siltä, että Sin tuhosi Zanarkandin jo yli tuhat vuotta sitten. Wakka kutsuu Tiduksen luokseen Besaid-kylään. Temppelissä hän kohtaa Yunan, kylän tuoreen velhon, sekä tämän kaksi vartijaa, Lulun ja Kimahrin. Yuna aloittaa vaelluksensa tavoitteenaan kukistaa Sin. Tidus lähtee mukaan tarkoituksenaan matkata vain Lucaan asti pelaamaan Aurochsien kanssa blitzball-mestaruudesta. Hän myös toivoo, että voisi palata takaisin kotiin, jos pääsisi vielä kerran tarpeeksi lähelle Siniä. Matka paljastaa kuitenkin paljon menneisyyden varjoja ja selviää, ettei kaikki olekaan aivan yksinkertaista.


title: Final Fantasy X

text: Tiduksen ja Yunan jutellessa laivalla käy ilmi, että Yuna on ylivelho Braskan tytär. Braska voitti Sinin kymmenen vuotta sitten ja nyt Yuna seuraa hänen jalanjälkiään. Yuna kyselee Tidukselta Zanarkadista ja Tidus yllättyy siitä, että Yuna uskoo sitä, sillä kukaan muu ei. Yuna kertoo, että Jecht-niminen mies kertoi hänelle tämän jo kymmenen vuotta aikaisemmin. Samalla käy ilmi, että tämä Jecht on myös Tiduksen isä ja että hän toimi Braskan vartijana. Keskustelu synnyttää Tiduksen ja Yunan välille jo tässä vaiheessa vahvan ystävyyden. Yhtäkkiä Sin ilmestyy ja miehistö huomaa, että Sin on matkalla Kilikaan, seuraavaan pysähdyspaikkaan Yunan matkalla. Kaikki selviävät hyökkäyksestä, mutta Sin jatkaa Kilikaan ja tuhoaa sen lähes täysin. Kilikassa Yunan oli tarkoitus rukoilla temppelissä saadakseen itselleen toisen aeonin. Sitä ennen hän pyysi Tidusta olemaan hänen vartijansa. Besaidissa Wakka neuvoi Tidukselle, ettei hänen kannata yrittää mitään Yunan kannalta. Kilikasta matka jatkuu Lucaan. Tidusta vainoaa hänen menneisyytensä, kuinka hänen isänsä rehenteli hänelle Jecht-potkullaan. Tidus päättää yrittää potkua, minkä Yuna näkee. Potkun tunnistanut Yuna varmistuu, että Jecht oli Tiduksen isä.


title: Final Fantasy X

text: Lucassa blitzball-turnaus on alkamassa, kun he saapuvat perille. Yuna kuulee, että Sir Auron on nähty kahvilassa. Tidus tajuaa, että kysessä on Auron, jonka hän tuntee omasta Zanarkandistaan. Yuna varmistaa, etteivät he joudu erilleen. Tidus näyttää Yunalle, miten Zanarkandissa kannustetaan blitzpallon pelaajille: viheltämällä. Tidus opettaa tämän Yunalle, mutta Yuna ei opi sitä heti. Yuna harjoittelee ja tästä vihellyksestä kehittyy Tiduksen ja Yunan suhteelle tärkeä symboli. Etsinnän aikana al bhedien blitzball-joukkue kidnappaa Yunan. Tidus, Lulu ja Kimahri lähtevät pelastamaan häntä, sillä aikaa kun Wakka ja Aurochsit ottelevat al bhedejä vastaan turnauksessa. Sekä Yunan pelastus että ottelu onnistuvat. Wakka menee kuitenkin huonoon kuntoon ja Tidus joutuu pelaamaan hänen sijastaan. Seuraava ja ratkaiseva ottelu on ennakkosuosikki Luca Goersia vastaan.


title: Final Fantasy X

text: Kun blitzball-turnaus on ohi, joukko hirviöitä hyökkää Lucaan. Tidus tapaa Auronin, saman henkilön joka vahti häntä Zanarkandissa. Auron päättää ryhtyä Yunan suojelijaksi ja Tidus liittyy myös mukaan vartijana. Tiduksen ja Yunan välinen ystävyys kehittyy paljon suuremmaksi. Matkatessaan Mi’ihenin valtatietä he joutuvat mukaan Ristiretkeläisten ja al bhedien yhteiseen operaatioon, jonka tarkoituksena on käyttää kiellettyä machinaa tuhoamaan Sin. Operaatiossa he tapaavat myös mestari Seymour Guadon. Yunan seurue ei tunnu pitävän Seymorista, mutta Yuna kunnioittaa häntä. Operaatio epäonnistuu ja Sin tekee pahaa tuhoa operaatioon osallistuville. Yunan seurue selviää kuitenkin hengissä. Tidus myös tunsi Sinissä jotain tuttua, muttei ollut siitä varma. Auron kertoi hänelle Lucassa, että Sin on hänen isänsä Jecht, mutta Tidus ei usko ennen kuin tuntee sen itse. Auron myös kieltää Tidusta kertomasta asiasta Yunalle, koska Yuna ottaisi Tidukseen etäisyyttä. Seurue jatkaa matkaa Djosen temppelin kautta Kuuvirralle, jossa al bhedit yrittävät kaapata Yunan. Tidus ja Wakka pelastavat hänet ja matka jatkuu. He tapaavat myös Rikkun, joka liittyy seureeseen Yunan vartijana. Kukaan ei kuitenkaan kerro Wakkalle Rikkun olevan al bhed. Seuraava paikka on Guadosalam, jossa seurue tapaa jälleen Seymourin. Seymour kutsuu Yunan ja vartijat kotiinsa, jossa Seymour kosii Yunaa. Yuna päättää mennä katsomaan vanhempiaan Farplanelle, paikkaan jossa kuolleiden henget vaeltavat rauhassa. Hänen tarvitsee nähdä, mitä hänen vanhempansa ajattelisivat avioitumisesta. Yuna käskee Tidusta kutsumaan isäänsä Jechtiä, koska Yuna halusi tietää, olisiko Jecht vielä elossa. Jecht ei ilmesty Tidukselle, mutta tämän äiti ilmestyy. Seurueen palatessa takaisin Guoadosalamiin, kuolleena oleva Seymourin isä lordi Jyscal ilmestyy. Yuna lähettää hänet takaisin Farplanelle, mutta ensin hän pudottaa datapallon, jonka Yuna ottaa. Yuna menee antamaan päätöksensä Seymourille, mutta Seymour on lähtenyt Macalanian temppeliin. Seurue lähtee perään ja Ukkosniityillä Yuna paljastaa muille, että hän oli päättänyt avioitua. Auron huomaa Yunan valehtelevan, mutta ei utele enempää. Tidus huolestuu, koska hän luuli Yunan aikovan kieltäytyä kosimisesta. Macalanian järvellä Wakkalle selviää, että Rikku on al bhed. Aina al bhedejä inhonnut Wakka alkaa vastustaa Rikkua. Yuna oli viety temppeliin jo aiemmin. Vartijat tulevat perässä ja näkevät Jyscalin spheren, joka kertoo, että Seymour on tappanut hänet ja jos tätä ei pysäytetä, tämä varmasti tuo tuhon Spiraan. Vartijat lähtevät auttamaan Yunaa, joka vartijoiden avulla pelastuu. Yuna alkaa vihata Seymouria yhtä paljon kuin muutkin. Yuna ja vartijat tappavat Seymourin, mutta sitten heidät julistetaan pettureiksi ja he pakenevat. Pakomatka jää lyhyeksi ja he putoavat järven pohjalle. Yuna paljastaa muille, mitä hän oikeasti aikoi: hän yritti saada Seymourin antamaan itsensä tuomittavaksi ja vastineeksi Yuna olisi avioitunut, jos se vaatisi sitä. Sinin saapuessa paikalle Tidus tuntee, että Sin todellakin on Jecht. Sin siirtää heidät kaikki Bikanelin autiosaarelle. Vartijat löytävät toisensa, mutta Yuna on kateissa. Rikku epäilee, että Yuna on viety saarella olevaan al bhedien Kotiin. Kodin kimppuun on kuitenkin hyökätty ja vartijoilla on kiire pelastaa Yuna. Yuna ei kuitenkaan ole siellä, sillä hyökkääjät ovat jo vieneet hänet. Rikku paljastaa Tidukselle, että velhot matkaavat Zanarkandiin, jotta he voisivat kutsua Viimeisen Aeonin, jolla voi voittaa Sinin, mutta siinä samalla velho kuolee. Tidus ei voi hyväksyä Yunan kuolemaa ja aikoo löytää toisen keinon Sinin voittamiseen. He pakenevat Kodista Rikkun Cid-isän ilma-aluksella ja lähtevät etsimään Yunaa. He näkevät näyn Bevellen kaupungista, jossa Yunalla on hääpuku päällä ja mestari Seymour on sulhasena.


title: Final Fantasy X

text: Voitettuaan Evrae-käärmeen vartijat hyökkäävät Bevelleen ja keskeyttävät Yunan sekä Seymourin seremonian. Yuna yrittää käyttää tilaisuuden hyväksi ja lähettää Seymour Farplanelle, mutta Bevellen vartijat uhkaavat tappaa Yunan ystävät, mitä Yuna ei sitä hyväksy. Kun Seymour saa suudeltua Yunaa, hän käskee vartijoiden tappaa Yunan vartijat, mutta Yuna uhkaa pudottaa itsensä korkealta alas, ellei Seymour päästä heitä menemään. Seymour tekee työtä käskettyä, mutta Yuna pudottautuu kuitenkin. Hän kutsuu lentävän Valefor-aeonin ottamaan hänet kiinni ja pääsee maan kamaralle turvallisesti. Rikku käyttää välähdyspommia, jotta vartijat pääsevät pakoon. Tidus haluaa hoidella Seymourin, mutta Kimahri kiskaisee hänet mukaansa. He menevät Bevellen temppeliin, jossa vartijat huomaavat kiellettyjä machinoita. Yevon oli kieltänyt machinoiden käytön, koska Sinin oletettiin syntyneen machinoiden väärinkäytön vuoksi. Wakka, joka oli aina ollut vahva Yevonin seuraaja, järkyttyi nähdessään tämän ja silloin hänen vihansa al bhedejä kohtaan muuttui, eikä hän katsonut Rikkuakaan pahalla silmällä. He löytävät Yunan rukoilemassa faythille, henkiolennolle, jonka avulla velhot voivat kutsua aeoneja. Seurue jää kuitenkin kiinni ja joutuu oikeudenkäyntiin.


title: Final Fantasy X

text: Oikeudenkäynnissä on mukana kaikki neljä Yevonin mestaria: Mika, Seymour, Kelk Ronso ja Kinoc. Yuna yrittää puolustaa itseään ja ystäviään sillä, että Seymour on petturi, ja että hän on jo valmiiksi kuollut, mutta Mika paljastaa tuomituille Yevonin todelliset kasvot. Yevon oli tuhannen vuoden ajan ollut ainoa asia, johon Spiran asukkaat voivat luottaa, mutta tosiasiassa Yevon on yhteisö, joka uskoo vain kuoleman voiman komentavan Spirassa. Yuna ei voi uskoa korviaan ja järkyttyy kuullessaan, että Mika on itsekin jo kuollut, mutta viisautensa takia hän yhä kävelee maan päällä. Tämä myös tuhosi Yunan seurueen uskon Yevoniin täysin. Yunan seurue tuomitaan kuolemaan. Seurue onnistuu selviämään elossa ja törmää Seymouriin, joka paljastaa todellisen suunnitelmansa: hän aikoo pelastaa Spiran tuhoamalla sen, kun hänestä tulee seuraava Sin ja siihen hän tarvitsee Yunaa. Kimahri iskee keihäänsä Seymoriin, joka muuntautuu paljon pahemmaksi. Kimahri käskee muita pakenemaan, mutta Yuna ei suostu jättämään häntä. Seurueen auttaessa Kimahria he voittavat Seymourin taas ja pakenevat Macalanian metsään. Tidus pyytää Yunalta anteeksi kaikkea sitä, mitä hän on sanonut Yunalle Sinistä ja muusta, koska hän ei silloin tiennyt, mitä Yunalle tapahtuisi. Hän ehdottaa vaelluksen lopettamista, mutta Yuna ei voi. Ensimmäistä kertaa Tidus näkee Yunan surullisena. Tidus ja Yuna suutelevat. Tidus päättää jatkaa Yunan mukana, koska vain siten hän voisi löytää keinon pelastaa Yuna tämän kohtalolta.


title: Final Fantasy X

text: Seurue jatkaa matkaa Rauhamaiden halki Gagazet-vuorelle. Paikalliset Ronsot miltei torjuvat heidät, mutta Yuna onnistuu vakuuttamaan heidät sillä, että Yevon on huijannut Spiraa ja pettänyt kansan. Ronsojen johtaja Kelk ihmettelee, miksi Yuna enää jatkaisi vaellustaan, koska tämä on menettänyt syyn siihen. Yuna ei aio tehdä sitä Yevonin hyväksi vaan Spiran hyväksi. Ronsot hylkäävät Yevonin opit ja antavat seurueen mennä. He törmäävät vuorenrinteillä Seymouriin, joka todella haluaa saada haluamansa. Hän kertoo totuuden Sinistä, minkä Tidus varmentaa todeksi. Seurue kukistaa jälleen Seymourin. Seurue päätyy rinteille, jossa nukkuu tuhansia faythejä. Tidus saa kosketuksen niistä ja vaipuu uneen. Hän uneksii kodistaan Zanarkandissa ja eräästä pikkumiehestä, jonka hän tunsi jo aikaisemmin. Pikkumies fayth paljastaa Tidukselle totuuden hänestä ja Zanarkandista: kyseessä on faythien uni Zanarkandista ja kaikki siellä oleva on myös unta, Tidus myös. Muut saavat Tiduksen hereille ja matka jatkuu, mutta Tidus ei kerro mitään näkemästään.


title: Final Fantasy X

text: Vuoren toiselta puolelta paljastuu Spiran Zanarkandin yli tuhatvuotiset rauniot. Tiduksen ja Rikkun aika alkaa käydä vähiin. Kun Rikku yrittää saada Yunaa vakuuttumaan, että tämä lopettaisi, Yuna pudottaa elokuvapallon, johon hän on nauhoittanut jäähyväisensä vartijoilleen. Tidus ottaa sen, muttei kerro Yunalle. Yuna ei huomaa pudottaneensa sen. Seurue pitää viimeisen yhteisen hetken Zanarkandin laitamilla, ennen kuin he jatkavat Zanarkandin temppeliin. Kokeiden jälkeen Yuna menee faythin kammioon, jossa onkin vain tyhjä patsas. Seurueelle kerrotaan, että Lady Yunalesca, ensimmäinen velho joka voitti Sinin tuhat vuotta sitten, huolehtii Viimeisen Aeonin saamisesta. Yunalesca sanoi, että Yunan piti valita yksi vartijoistaan sitä varten, mutta hänen oli vaikea päättää sitä. Tidus yrittää vielä viimeistä mahdollisuuttaan löytää toinen keino Sinin pysäyttämiseen. Yunalle on kehittynyt epäily Viimeisestä Aeonista, sillä Sin palaa aina joka kerta, kun se on kukistettu. Hän kysyy Yunalescalta, palaako Sin joka kerta. Spiran asukkaille oli opetettu, että Sin on heidän rangaistuksensa yli tuhat vuotta sitten syttyneestä Machinasodasta ja että Sin ei palaisi sen jälkeen, kun he ovat hyvittäneet sen virheen. Yunalescan vastaus saa kaikki tajuamaan, ettei tätä hyvitystä ollut olemassakaan. Yunalesca kertoo, että Sin syntyy uudelleen Viimeisestä Aeonista: jokainen Sinin voittanut aeon joutuu sen tilalle. Kun Yunan valinnan aika tulee, hän kieltäytyy ottamasta Viimeistä Aeonia, sillä se toisi Spiralle väärän toivon siitä, että Sin olisi joskus kokonaan poissa, ja tämän vuoksi Yuna ei ole valmis kuolemaan tai uhraamaan ystäviään. Yunalesca pettyy Yunaan ja yrittää tappaa hänet, mutta vartijoidensa avustuksella Yuna kukistaa Yunalescan. He päättävät etsiä toisen keinon Sinin kukistamiseen. Ennen lopullista kuolemaansa Yunalesca paljasti nimen Yu Yevon. Yu Yevonin tuhoaminen tuhoaisi Sinin lopullisesti. Ainoa ongelma on, että Yu Yevon asuu Sinin sisällä.


title: Final Fantasy X

text: Cid käyttää ilmalaivansa kaiutinjärjestelmää Faythin Hymniä varten, jotta koko Spira laulaisi sitä. Hymnin avulla Sin voidaan kutsua esiin rauhallisena. Vartijat heikentävät Siniä ja lopulta pääsevät sen sisälle. He kamppailevat monia petoja vastaan ja kohtaavat Seymourin, joka yrittää saada Sinistä hallinnan sen sisältä. Seymour kukistetaan jälleen, ja Yuna onnistuu tekemään hänelle lähetyksen.


title: Final Fantasy X

text: Seurue löytää Tiduksen isän, Jechtin. Tidus saa sanottua sen, minkä hän oli aikonut sanoa isälleen jo kauan aikaa: ”Vihaan sinua”. Jecht päästää taian ilmoille ja pudottautuu alustalta alas. Pian Jecht ilmestyy Braskan Viimeisenä Aeonina. Seurue voittaa ratkaisevan taistelun. Vielä jäljellä oleva Yu Yevon päästää irti Jechtistä. Yuna joutuu kutsumaan omat aeoninsa, jotta Yu Yevon tulisi näkyville kunnolla. Tämä merkitsee että seurueen oli tuhottava aeonit, koska Yu Yevon otti niistä hallinnan. Kun viimeinen aeon on tuhottu ja Yu Yevon paljastaa itsensä, Tidus kertoo, että kun he voittavat Yu Yevonin, hän katoaa. Kun Yu Yevon on kukistettu, Yuna kutsuu kaikki faythit ja lähettää heidät Farplanelle. Myös Auron lähetettään, sillä Yunalesca tappoi hänet jo kerran. Faythien lähettäminen merkitsee myös Tiduksen Zanarkandin ja hänen katoamistaan. Yuna ei halua Tiduksen menevän, koska hän rakastaa tätä. Katoamista ei kuitenkaan voida välttää. Tidus pääsee Farplanelle ja tapaa Braskan, Auronin ja Jechtin.


title: Final Fantasy X

text: Yuna ei kuitenkaan menetä itsetuntoansa Tiduksen hävitessä. Yuna ja loput vartijat matkaavat Lucaan, jossa Yuna julistaa Spiralle, että Sin on tuhottu täysin ja että nyt ihmiset voivat alkaa jälleenrakentamaan Spiraa. Hän sanoo: ”Ihmiset ja ystävät, jotka olemme menettäneet, tai unet, jotka ovat hälvenneet... Älkää koskaan unohtako niitä”.


title: Final Fantasy X

text:
Lopputekstien jälkeen näytetään, kuinka Tidus kelluu jossakin roihukärpästen ympäröimänä. Hän herää ja alkaa uimaan kohti pintaa, mihin peli päättyy. Tapahtuma selitetään jatko-osassa "Final Fantasy X-2".
Peli kuuluu kaikkien aikojen 20 myydyimmän konsolipelin joukkoon yli 7,75 miljoonalla myydyllä kopiolla. Myös kriitikot ylistivät peliä. Metacritic kerääjäsivustolla pelillä on 92/100 pistettä.


title: Mykolajiv

text:
Mykolajiv eli Nikolajev (, ) on satamakaupunki Etelä-Ukrainassa ja samalla myös samannimisen alueen hallinnollinen pääkaupunki. Kaupungissa on vuoden 2013 arvion mukaan 496 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee Etelä-Bug-joen estuaarin rannalla paikassa jossa Inhul-sivujoki yhtyy siihen. Mykolajivista on linnuntietä 55 kilometriä Mustallemerelle ja 400 kilometriä Kiovaan.
Kaupungin perusti Grigori Potjomkin vuonna 1789 alun perin telakaksi. Kaupungin historia liittyykin läheisesti laivanrakennukseen. Telakan oli tarkoitus palvella Venäjän laivaston korjaustelakkana Turkin sodassa 1787–1792. Myös nykyään Mykolajiv on tärkeä laivanrakennusteollisuuden keskittymä. Kaupungissa on kolme merkittävää telakkaa: Mustanmeren telakka tai Nikolajevin eteläinen, "Okean" ja "Kommunardien mukaan nimetty telakka 61". Muita merkittäviä teollisuudenaloja kaupungissa ovat koneenrakennus-, voimalaitos-, metalli- ja kosmetiikkateollisuus.


title: Sulevi

text: Sulevi on suomalainen miehen etunimi.


title: Sulevi

text: Sulevi on suomalainen muoto virolaisperäisestä "Sulev"-nimestä, joka merkitsee 'luontevaa' ja 'hyvää'. Etunimenä Sulevi tuli käyttöön 1900-luvun alussa ja nimipäiväkalenterissa se on ollut vuodesta 1929 alkaen päivällä 5. kesäkuuta.


title: Sulevi

text: Suomessa on vuoden 2012 loppuun mennessä annettu Sulevi-nimi 2362 miehelle ja noin 170 naiselle.


title: Taneli

text: Taneli on suomalainen miehen etunimi. Taneli on suomalainen muoto heprealaisperäisestä nimestä Daniel, joka merkitsee 'Jumala on tuomarini'. Nimi esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa 1882–1883. Suomen almanakassa Taneli on ollut vuodesta 1890 paitsi vuosina 1906–1907, jolloin sen tilalla oli muoto "Tanieli".


title: Taneli

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan 6 908 miestä on saanut nimekseen Taneli.


title: Murske

text: Murske tai sepeli on yhteisnimitys tuotteille, jotka on valmistettu murskaamalla luonnonkiviainesta tai keinotekoista kiviainesta.


title: Murske

text: Murskeet (lyhenne M) jaotellaan raaka-aineen perusteella:Kun kaikenkokoisia rakeita sisältävä murske seulotaan seulalla, jonka neliömäisten aukkojen sivun mitta on esimerkiksi 16 mm, on lajitteen raekoon yläraja (D) 16. Raekoon ylärajaa voidaan nimittää myös maksimiraekooksi. Kun 16 mm seulan läpi mennyt murske seulotaan esimerkiksi 11 mm seulalla, tulee lajitteen raekoon alarajaksi (d) 11. Lajite sisältää siis vain tietynkokoisia rakeita alkuaan kaikenkokoisia rakeita sisältäneestä murskeesta.


title: Murske

text: Lajitteen raekoon ala- ja yläraja (millimetreinä) liitetään mursketyypin lyhenteen perään (d/D) ilman mittayksikköä. Esimerkiksi kalliomurske KaM 11/16. Tällaista lajitetta nimitetään "katkaistuksi lajitteeksi", koska siinä ei ole mukana pieniä rakeita. Siitä voidaan käyttää myös nimitystä sepeli. Lajitteesta, jonka raekoon alaraja on 0, käytetään nimitystä "nollalajite". Katkaistun lajitteen yläraja (D) ja alaraja (d) valitaan siten että D/d ≥ 1,4.


title: Murske

text: Jos katkaistun lajitteen raekoon alaraja on päällystemurskeilla 2 mm ja muilla murskeilla 4 mm tai suurempi, saa lajitteessa olla seulan 0,063 läpäisevää ainesta korkeintaan 2 prosenttia.


title: Murske

text: Tienrakennustöissä suositellaan käytettäväksi lajitteiden ala- ja ylärajana jotakin seuraavassa luettelossa olevaa seulakokoa. Lajitteiden nimityksissä seulakoko voidaan esittää katkaistuna kokonaislukuna eli jättää desimaaliosa pois.


title: Murske

text: (0)   2   4   5,6   8   11,2 (11)   16   22,4 (22)   31,5 (31)   45   56   63   90   125   180   250


title: Murske

text: Rakeisuuskäyrien piirtämistä varten murske seulotaan käyttäen tarvittavaa osaa seuraavat seulakoot sisältävästä seulasarjasta. Esimerkiksi mursketta 0/8 varten riittää suurimman seulan kooksi 11,2 mm. Nämä seulakoot esitetään desimaaleineen.


title: Murske

text: 0,063   0,5   1   2   4   5,6   8   11,2   16   22,4   31,5   45   56   63   90   125   180   250


title: Murske

text: Tielaitos siirtyi eurooppalaisen standardin (EN, European Standard) mukaisiin seulakokoihin vuonna 1999. Aiemmin käytettiin lajiterajoina


title: Murske

text: 0   6   8   12   16   20   25   32   64


title: Murske

text: ja seulasarjana    0,074   0,125   0,25   0,5   1   2   4   6   8   12   16   20   25   32   64


title: Ulostaminen

text: Ulostaminen eli defekaatio () on ruoansulatuksen viimeinen vaihe. Siinä suolesta poistuu peräaukon kautta ravinnon imeytymätön osa, uloste.


title: Ulostaminen

text: Ihmisen ulostamisen tiheys vaihtelee välillä kolme kertaa päivässä – kolme kertaa viikossa. Harvempi ulostamistiheys voi olla merkki ummetuksesta ja tiheämpi ripulista.


title: Ulostaminen

text: Peristaltiikka tuo peräsuoleen ulostemassaa. Peräsuolen seinämän venytys toimii ulostamisheijasteen eli defekaatiorefleksin ("ks. refleksi") ärsykkeenä. Selkäytimen ristiosassa sijaitseva ulostamiskeskus saa tiedon tästä venytyksestä. Keskushermoston ylemmät osat valvovat ulostamiskeskuksen toimintaa.


title: Ulostaminen

text: Ulostamisen aikana koolonin loppuosa supistuu. Sitä tärkeämpää on kuitenkin vatsalihasten supistus, joka nostaa painetta vatsaontelossa. Kurkunpää sulkeutuu, jottei paine pääse karkaamaan.


title: Ulostaminen

text: Ulosteen mukana suolesta poistuu ravinnon imeytymätön osan lisäksi paljon suolistobakteereja ja joko suolen seinämästä irronneita tai maksan sappeen erittämiä kuona-aineita.


title: Ulostaminen

text: Ulostustarvetta on usein aamiaisen jälkeen, sillä sekä herääminen että syöminen stimuloivat koolonin massaperistaltiikkaa. Siistiksi opettelevalle lapselle voikin olla eduksi, jos hänet istutetaan potalle aina aamiaisen jälkeen.


title: Marja Korhonen

text: Marja Kyllikki Korhonen () oli suomalainen näyttelijä. Hän oli pitkän teatteriuran ohella tehnyt merkittävän työn elokuva- ja televisiotähtenä. Hänen vanhempansa olivat näyttelijät Jaakko Korhonen ja Heidi Blåfield.


title: Marja Korhonen

text: Korhonen ja hänen pari vuotta nuorempi sisarensa Heidi Elina Korhonen olivat orpoja. Vanhemmat olivat eronneet vuonna 1929. Heidän äitinsä Heidi Blåfield kuoli angiinamyrkytykseen 1931 ja Jaakko Korhonen kuoli vuonna 1935 saatuaan sarkooman polveen näyttämöllä tapahtuneen loukkaantumisen seurauksena. Marja ja Heidi muuttivat äitinsä vanhempien hoteisiin Mänttään. Mäntässä tytöt leikkivät usein teatteria, mutta koulussa nuori Marja ei halunnut esiintyä. Keskikoulusta hän valmistui keväällä 1939.


title: Marja Korhonen

text: Keskikoulun jälkeen Korhonen opiskeli Porvoon naisopistossa ja valmistui ylioppilaaksi vuonna 1943. Toisen maailmansodan aikana hän kuului Lotta Svärd -järjestöön. Hän jatkoi opintojaan Teatterikoulun ensimmäisellä vuosikurssilla 1943–1945. Tällöin hän koki joutuvansa elämään niin voimakkaasti kuuluisien vanhempiensa varjossa, että vaihtoi nimensä Marja Koroskariksi. Näyttelijä Aku Korhonen toivoi hänen kuitenkin palauttavan itselleen ”hyvän Korhosen nimen”. Marja Korhonen ja Aku Korhonen eivät olleet sukua toisilleen. Marja Korhonen soitti kirkkoherranvirastoon ja vaihtoi takaisin entisen nimensä.


title: Marja Korhonen

text: Päästyään Teatterikoulusta Marja Korhonen näytteli kaksi vuotta Porin Teatterissa ja siirtyi Turun kaupunginteatteriin vuosiksi 1947–1955. Turun aikana hän tapasi tulevan miehensä Helge Heralan. Nuoripari muutti Helsinkiin vuonna 1955 ja näytteli Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatterissa 1955–1959 ja uudelleen 1961–1963. Kansanteatterissa Korhonen näytteli muun muassa Niskavuoren nuorta emäntää vuonna 1957. Sekä Korhonen että Herala siirtyivät Suomen Kansallisteatteriin 1963. Korhonen ryhtyi vapaaksi näyttelijäksi seitsemäntoista Kansallisteatteri-vuoden jälkeen 1980.


title: Marja Korhonen

text: Korhonen opetti improvisaatiota Teatterikoulussa tuntiopettajana vuodesta 1965. Hän oli koulussa erilaisissa työsuhteissa vuoteen 1998 asti. Kansallisteatterin kautensa jälkeen hän perusti oman improvisaatiokoulun ja antoi sille nimen "Ämmä K." – omien nimikirjaimiensa mukaisesti.


title: Marja Korhonen

text: Teatterin lisäksi Korhonen on näytellyt useissa elokuvarooleissa. Vuonna 1951 valmistui kaksi elokuvaa, joissa Korhosella on merkittävä rooli: "Rovaniemen markkinoilla" ja "Sadan miekan mies". Korhonen oli taitava koomikko, ja hän näytteli merkittävämpien filmiroolien ohella lukuisia sivuosia elokuvissa neljä vuosikymmentä. Hänet muistetaan hyvin myös televisiosarjasta "Ilkamat". Radioteatterin puolella hän tuli tunnetuksi muun muassa lastenkuunnelma "Noita Nokinenän" pääroolista. Tähän rooliin hän samaistui todella hyvin: hän kehitti sitä varten erityisen kalseaäänisen puhetavan.


title: Marja Korhonen

text: Korhonen oli naimisissa näyttelijä Helge Heralan kanssa. Heillä oli kolme lasta: pojat Jarkko ja Turo sekä tytär Heidi Herala, joka on myös näyttelijä. Korhosen ja Heralan esikoispoika Jarkko kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 1974. Heidän pojantyttärensä Niina Herala on tunnettu julkisuudessa muun muassa mallina ja juontajana.


title: Marja Korhonen

text: Sairastuttuaan Alzheimerin tautiin Korhonen muutti helsinkiläiseen Riistavuoren palvelukotiin miehensä kanssa, jolta oli jouduttu amputoimaan jalat diabeteksen takia. Ennen sairastumistaan Korhonen oli seurannut aktiivisesti tyttärensä näyttelijäntyötä. Herala sen sijaan oli teatterikatsomossa viimeisiin vuosiinsa saakka. Helge Herala kuoli helmikuussa 2010.


title: Virtsaaminen

text: Virtsaaminen tarkoittaa virtsarakon tyhjentämistä virtsaputkea pitkin pois kehosta.


title: Virtsaaminen

text: Virtsaaminen on tarkoin säädelty refleksi. Virtsaamisen säätelykeskus, virtsaamiskeskus, sijaitsee ihmisellä selkäytimen alaosassa. Virtsarakon täyttyminen virtsalla aiheuttaa virtsarakon seinämän venytystä, josta lähtee tieto hermosyitä pitkin virtsaamiskeskukseen. Virtsaamiskeskus lähettää autonomisia hermosyitä pitkin supistumiskäskyn virtsarakon seinämän sileille lihassyille. Lihassyiden supistuessa virtsa kulkeutuu pois virtsarakosta virtsaputkea pitkin. Virtsan etenemisen takaisin virtsanjohtimiin estää virtsanjohtimien laskukohdan läppä. Osana heijastetta avautuu virtsaputken sulkijalihas ja samalla virtsaava henkilö lisää vatsaontelon painetta vatsalihasten ja pallean avulla. Virtsaputken sulkijalihas avautuu vain osana heijastetta, mutta sen sulkeutumista voidaan tahdonalaisesti säädellä.


title: Virtsaaminen

text: Vauvoilla ja pienillä lapsilla heijasteen aiheuttama virtsaamisrefleksi on automaattinen toiminto, ja ihminen oppii säätelemään sitä tietoisesti noin kahden tai kolmen vuoden iässä. Kuivaksi opettelu vie kuitenkin lapselta aikaa, ja varsinkin nukkuessa voi olla vaikeaa pidättää virtsaa. Tällöin puhutaan yökastelusta.


title: Virtsaaminen

text: Urospuolisilla nisäkkäillä virtsaputki kulkee siittimen läpi. Näin ollen miehille ja pojille on usein luontevinta virtsata seisaaltaan. Sen sijaan naaraspuolisilla nisäkkäillä virtsaputken suu sijaitsee häpyalueella, joten naisten ja tyttöjen on huomattavasti vaikeampaa virtsata seisaaltaan. Länsimaisissa kulttuureissa naiset virtsaavat yleensä istuen WC-pöntöllä, kun taas monissa itämaisissa kulttuureissa kyykkyasennossa virtsaaminen on yleisempää.


title: Virtsaaminen

text: Ihmisen virtsaaminen on normaalia, jos se tapahtuu enintään 8 kertaa vuorokaudessa ja enintään 5 desilitraa kerralla. Joskus rajojen ylitys johtuu vain liiasta juomisesta tai nestepitoisesta ruoasta, jopa hedelmistä. Jos runsas yövirtsaaminen ei johdu näistä, kyse voi olla sairaudesta, kuten uniapneasta tai alaraajojen turvotuksesta, joka makuuasennossa purkautuu virtsana.


title: Virtsaaminen

text: Virtsa on normaalisti kellertävää, paljon juoneella väritöntä ja vähän juoneella tummankeltaista. Suositus on 1,5-2 litraa päivässä. Ruokakin vaikuttaa väriin.


title: Virtsaaminen

text: Iän myötä etenkin naisille voi tulla virtsankarkailua ja miehille virtsaamisvaikeuksia ja jälkitiputtelua, yleensä eturauhasen liikakasvusta 40.-50. ikävuodesta alkaen.


title: Virtsaaminen

text: Vessassa tulisi käydä aina kun on hätä. Jos usein pidättelee liikaa, virtsarakko voi venyä ja menettää tuntonsa. Tästä voi seurata virtsankarkailua, virtsaumpi eli kyvyttömyys virtsaamiseen tai se, että rakkoa ei saa tyhjenemään kunnolla. Toisaalta myös miehen eturauhasongelma voi estää rakkoa tyhjenemästä kunnolla, mikä sekin voi aiheuttaa venymistä.


title: Virtsaaminen

text: Venynyttä rakkoa hoidetaan käymällä tarpeeksi tiheästi virtsaamassa. Tarvittaessa katetroidaan rakkoa toistuvasti.


title: Virtsaaminen

text: Päivystykseen pitää mennä, jos rakossa on virtsaa mutta ei saa virtsattua 6-8 tuntiin. Humala, etenkin kylmettymisen kanssa, voi aiheuttaa virtsaumpea.


title: Virtsaaminen

text: Naiset usein istuvat vain pöntön reunalla tai ilmassa. Tällöin lantionpohja voi mennä lukkoon niin, että rakko ei tyhjene. Istumalla kunnolla keskelle, kuin tuolissa, saa lantionpohjan rentoutumaan. Jos pöntölle palaa hetken päästä, voi testata rakon tyhjenemistä: jos saa virtsattua desilitran, rakko ei ollut tyhjentynyt kunnolla.


title: Virtsaaminen

text: Nuorille miehille seisten virtsaaminen on usein helpompaa, vanhemmille istuen virtsaaminen. Jos joku kuitenkin kokee saavansa rakkonsa paremmin tyhjäksi seisaallaan, urologin mukaan häntä on uskottava.


title: Kari Sallinen

text: Kari Juhani Sallinen (s. 24. syyskuuta 1959 Helsinki) on suomalainen, 1980-luvulla menestynyt huippusuunnistaja.


title: Kari Sallinen

text: Sallisen suurin saavutus on henkilökohtainen maailmanmestaruus vuonna 1985. Vuosina 1981 ja 1983 hän sijoittui MM-kisoissa viidenneksi ja vuonna 1987 yhdeksänneksi. Viestissä Sallinen saavutti MM-pronssia 1981, seitsemännen tilan 1983, viidennen sijan 1985 ja 1987 hän oli mukana neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa. Sallisen maailmanmestaruus oli ensimmäinen suomalaisen miessuunnistajan voittama maailmanmestaruus.


title: Kari Sallinen

text: SM-kisoissa Sallinen voitti kolme kultaa vuosina 1982, 1983 ja 1986. Pitkällä matkalla hän voitti Suomen mestaruuden 1987, yösuunnistuksessa 1982 ja viestissä 1989. Sallinen oli myös mukana Hiidenkiertäjien ankkurina Jukolan viestin voittaneessa joukkueessa vuonna 1987. Vuoden 1988 maailmancupissa Sallinen oli kuudes.


title: Kari Sallinen

text: Sallinen edusti urallaan Matinkylän Akillesta, Rasti-Vihtiä ja Hiidenkiertäjiä. Hänen äitinsä Raili Sallinen oli hiihtosuunnistaja, ja viestin maailmanmestari vuoden 1975 MM-kilpailuissa.


title: Kari Sallinen

text: Kari Sallinen työskentelee nykyään Länsi-Uusimaa-lehden urheilutoimittajana.


title: Auringonkukka

text: Auringonkukka eli isoauringonkukka ("Helianthus annuus") on asterikasvien ("Asteraceae") heimoon ja auringonkukkien ("Helianthus") sukuun kuuluva yksivuotinen kasvi. Auringonkukan siemeniä käytetään ruokana ja niistä tuotetaan auringonkukkaöljyä.


title: Auringonkukka

text: Auringonkukka on kotoisin Pohjois-Amerikasta. Laji on levinnyt jo varhain Peruun, jossa siitä tuli auringonjumalan vertauskuva. Auringonkukan kuvia on löydetty inkatemppelien seinistä ja palvontamenoissa käytetyistä esineistä. Vanhaan maailmaan auringonkukka tuli Perusta ja Meksikosta jo 1500-luvulla ensimmäisten amerikkalaisten kasvien joukossa.


title: Auringonkukka

text: Auringonkukka on yksivuotinen ruohovartinen kasvi. Varret ovat karheita ja tavallisesti haarattomia. Lehtilapa on 10–40 cm pitkä, leveänpuikea ja iso- ja terävähampainen. Alimmat lehdet ovat herttamaisia. Auringonkukka on hyönteispölytteinen. Kukinto on 5–40 cm leveä mykerö. Mykeröt ovat tavallisesti yksittäin ja alkavat lopulta nuokkua. Keltaisten laitakukkien kieli on tavallisesti yli 25 mm pitkä. Kehräkukat ovat ruskehtavia. Hedelmä on 5–15 mm:n pituinen myötäkarvainen pähkylä. Luonnonvarainen auringonkukka on viljelymuotoja sirompi, monihaarainen ja runsasmykeröinen. Viljelymuotojen varsi voi kasvaa yli seitsemän metrin pituiseksi.


title: Auringonkukka

text: Auringonkukkaa viljellään laajalti sekä koristekasvina että tärkeänä öljykasvina. Kasvaakseen auringonkukka vaatii runsaasti auringonvaloa ja maaperän, jossa vesi ei seiso. Sen kasvatusaika on pitkä: aikaisilla lajikkeillakin 105–115 päivää eli melkein neljä kuukautta.


title: Auringonkukka

text: Suomessa auringonkukkaa viljellään koristekasvina ja siementen tähden; viljely on niin vähäistä, ettei öljyntuotanto kannata.


title: Auringonkukka

text: Auringonkukan siemeniä syötetään linnuille, nautitaan välipalana ja käytetään ruoanlaitossa sekä salaateissa. Siemenistä puristettavaa auringonkukkaöljyä käytetään niin ikään ruoanlaitossa, mutta lisäksi siitä tehdään biodieseliä.


title: Auringonkukka

text: Esimerkiksi Venäjällä paahdettuja auringonkukan siemeniä syödään kuten paahtomaissia länsimaissa. Suomessa auringonkukan siemenet luokitellaan naposteltaviin elintarvikkeisiin. Auringonkukan siemenet sisältävät runsaasti linolihappoa, B-vitamiineja (erityisesti tiamiinia, pantoteenihappoa ja folaattia) ja E-vitamiinia.


title: Love. Angel. Music. Baby.

text: Love. Angel. Music. Baby. on Gwen Stefanin esikoisalbumi, joka julkaistiin 23. marraskuuta 2004.


title: Love. Angel. Music. Baby.

text: Albumin nimen on spekuloitu tulevan Stefanin koiran lempinimestä Lamb, jonka kirjaimista saadaan alkukirjaimet sanoille love, angel, music ja baby. Levyn sanoitukset käsittelevät pääasiassa vaurautta ja muotia.


title: Peik

text: Peik on alkuaan norjalainen miehen etunimi.


title: Peik

text: Nimen alkuperä on epäselvä, mutta ilmeisesti se on peräisin norjalaisista kansansaduista, joissa erään satuhahmon nimi on mahdollisesti syntynyt suomen kielen "pojke"-sanan pohjalta. On myös esitetty, että nimeen voisi sisältyä suomen sana "peikko".


title: Peik

text: Nimestä tuli suosittu suomenruotsalaisten keskuudessa norjalaisen kirjailijan Barbara Ringin ”Peik”-kirjan pohjalta, joka oli käännetty ruotsin kielelle. Kirja oli suosittu 1950- ja 1960-luvuilla, mutta oli kirjoitettu paljon aikaisemmin.


title: Peik

text: Nimi on ollut käytössä harvakseltaan suomenruotsalaisten keskuudessa, ja Peik otettiin Suomen ruotsinkieliseen almanakkaan vuonna 2000.


title: Peik

text: Vuoden 2012 loppuun mennessä Suomessa on Väestörekisterikeskuksen mukaan noin 240 miestä ja ainakin yksi nainen saanut nimekseen Peik.


title: Sodankylän geofysiikan observatorio

text: Sodankylän geofysiikan observatorio (lyhenne SGO) on Sodankylässä toimiva geofysiikan mittauksia ja tutkimusta tekevä Oulun yliopiston erillisyksikkö. Observatoriolla on mittauslaitteita yli 20 paikkakunnalla ympäri Suomea sekä Pohjois-Skandinaviassa. Geofysiikan observatorio perustettiin 1. syyskuuta 1913 Sodankylän Tähtelässä ja jatkuva virallinen havaintotoiminta alkoi vuoden 1914 alusta. Vuodet 1913-1997 observatorio toimi Suomalainen Tiedeakatemian alaisuudessa ja rahoitus tuli pitkään veikkausvaroista. Vuodesta 1997 lähtien Sodankylän geofysiikan observatorio on toiminut Oulun yliopiston alaisuudessa valtakunnallisena erillislaitoksena. Observatorion johtaja on Esa Turunen.


title: Sodankylän geofysiikan observatorio

text: SGO sijaitsee Tähtelä-nimisellä alueella kuutisen kilometriä Sodankylän keskustasta etelään. Samalla alueella toimii myös Ilmatieteen laitoksen yksikkö, Lapin ilmatieteellinen tutkimuskeskus, joka havainnoi ja tutkii ilmakehän ja lähiavaruuden vuorovaikutusilmiöitä yhteistyötä SGO:n kanssa.


title: Sodankylän geofysiikan observatorio

text: Observatorion pääasiallisena tutkimusalueena on geofysiikka, eli tutkimuksen kohteena on maapallon ja sitä ympäröivän lähiavaruuden fysikaalinen rakenne ja toiminta. Observatoriossa tutkitaan muun muassa maan magneettikenttää, magneettisia pulsaatioita, yläilmakehän ja lähiavaruuden ilmiöitä kuten revontulia muun muassa mittaamalla kosmisen radiokohinan vaimenista yläilmakehässä, ionosondilla tehtävillä luotauksilla, kuvaavamalla taivasta tieteellisillä revontulikameroilla sekä erityyppisillä VLF-vastaanottimilla. SGO mittaa kosmista säteilyä Oulussa Linnanmaalla ja Etelämantereella (DomeC) . Lisäksi observatoriolla on seismometrien havaintoverkko Pohjois-Suomessa maanjäristyksien rekisteröintiin.


title: Sodankylän geofysiikan observatorio

text: Sodankylässä toimi vuosina 1882-1884 polaariasema, jossa tehtiin magneettikenttään, revontuliin ja meteorologiaan liittyviä havaintoja. Retkikuntaa johti Selim Lemström. Retkikunnan vaihteista on Heikki Nevanlinna kirjoittanut kirjan Suomalainen polaariretkikunta Lapissa 1882-1884, jossa on uudelleen käännetty alkuperäinen matkakertomus ja lisäksi selvitetty tarkemmin retkikunnan tekemää havainto-ohjelmaa. Kirjan on julkaissut Suomen Tiedeseura.


title: Sodankylän geofysiikan observatorio

text: Syksyllä 2013 observatorio täytti 100 vuotta. Juhlavuoden kunniaksi observatorio järjesti muun muassa luentosarjan, jossa luennoitsijana oli muun muassa Esko Valtaoja. Observatorion vaiheista on julkaistu Heikki Nevanlinnan toimittama juhlakirja Sodankylän geofysiikan observatorio 1913-2013.


title: Matti Alamäki

text: Juha-Matti Alamäki (s. 28. marraskuuta 1956 Pori) on suomalainen autourheilija.


title: Matti Alamäki

text: Nuoruudessaan Alamäki harrasti autourheilua monipuolisesti voittaen jäärata-ajon Suomen mestaruuden 1978 ja 1979. Vuonna 1980 hän aloitti rallicross-uransa ja voitti heti ensimmäisellä kaudellaan GT-luokan EM-pronssia ja 1981 EM-kultaa. Seuraavilla muutamilla kausilla menestystä ei tullut, mutta 1985 hän voitti II divisioonan ja joukkuesarjan EM-tittelin. Seuraavaksi kaudeksi aiemmin Porschella ajanut Alamäki vaihtoi Lanciaan, jolla voitti 1986 EM-pronssia ja 1987 hopeaa. Vuonna 1988 Alamäki ryhtyi ajamaan Peugeot’lla, jolla hän voitti mestaruuden vuosina 1988, 1989 ja 1990, kahtena viimeisenä vuotena vieläpä maksimipistein.


title: Matti Alamäki

text: SM-kultaa Alamäki voitti rallicrossissa vuosina 1986, 1987, 1988 ja 1990. Hän on kilpaillut Pariisi–Dakar-rallissa kartanlukijanaan siskonsa Leena Harkimon silloinen aviomies Hjallis Harkimo. Vuonna 1989 Alamäki valittiin Suomen vuoden moottoriurheilijaksi.


title: Miehistövyö

text: Miehistövyö on Suomen puolustusvoimissa kenttäpuvun kanssa käytettävä ruskea nahkavyö. Asevelvollisista sitä ovat käyttäneet miehistöön ja alipäällystöön kuluvat varusmiehet. Upseerikokelaat ja varusmieskersantit eivät ole käyttäneet miehistövyötä, vaan joukkueenjohtajien tapaan päällystö- eli komentovyötä. Siinä on alun perin miekan kantamista varten olkahihna. Myöhemmin miekan asemesta on käytetty sotilaspistoolia.


title: Miehistövyö

text: Alun perin sotilas kantoi miehistövyössään patruunataskuja sekä leipälaukkua, mutta nykyään vyön tehtävä on lähinnä housujen ja mahdollisen puukon tai monitoimityökalun kannattelu.


title: Miehistövyö

text: Suomen puolustusvoimissa nykyisin käytössä olevien m/91- ja m/05-tyyppisten palveluspukujen kanssa ei enää käytetä komentovyötä.


title: Dannii Minogue

text: Danielle Jane ”Dannii” Minogue, myös pelkästään Dannii, (s. 20. lokakuuta 1971 Melbourne, Australia) on australialainen poplaulaja, näyttelijä, vaatesuunnittelija ja malli. Hän on laulaja Kylie Minoguen nuorempi sisar.


title: Dannii Minogue

text: Minogue aloitti uransa Australian televisiossa seitsemänvuotiaana. Vuosina 1979–1988 hän oli vakituinen vieras musiikkiohjelmassa "Young Talent Time". Hän äänitti ensimmäisen soololevynsä samassa ohjelmassa. Levyllä oli muun muassa cover-versio Madonnan ”Material Girl” -kappaleesta.


title: Dannii Minogue

text: Dannii Minoguen isä, australialaissyntyinen Ron Minogue on kirjanpitäjä ja äiti Carol Jones on tanssija. Isän suku on kotoisin Irlannin Claren kreivikunnasta. Äiti puolestaan tuli lapsena siirtolaisena Townsvilleen Walesin Maestegista vuonna 1955. Dannii on kolmesta sisaruksestaan toiseksi nuorin. Kylie-sisko on kuuluisa laulaja ja veli Brendan työskentelee kameramiehenä Australiassa.


title: Dannii Minogue

text: Minogue aloitti uransa seitsemänvuotiaana, jolloin hän näytteli television saippuasarjoissa, kuten "Skyways" ja "The Sullivans". Vuonna 1979 hänestä tuli vakituinen vieras viikoittaisessa musiikkiohjelmassa "Young Talent Time". Vuonna 1988 hän lähti ohjelmasta jatkaakseen näyttelijän uraansa kapinoivan teinin, Emma Jacksonin roolissa "Home and Away" -saippuaoopperassa. Syyskuussa 1988 Minogue julkaisi oman "Dannii"-vaatemallistonsa. Se myytiin loppuun Australiassa kymmenessä päivässä.


title: Dannii Minogue

text: Minogue on ollut naimisissa australialaisen näyttelijän Julian McMahonin kanssa, josta hän erosi viiden vuoden yhdessäolon jälkeen. Sen jälkeen hän seurusteli kanadalaisen formulakuljettajan Jacques Villeneuven kanssa.


title: Dannii Minogue

text: Minogue seurusteli vuosina 2008-2012 Kris Smithin kanssa. Heille syntyi suhteen aikana poikavauva 5. heinäkuuta 2010.


title: Dannii Minogue

text: Nykyään Dannii seurustelee australialaisen lauluntekijän Adrian Newmanin kanssa.


title: Pikku Ilona ja hänen karitsansa

text: Pikku Ilona ja hänen karitsansa on vuonna 1957 valmistunut suomalainen mustavalkoinen elokuva. Elokuva on ohjaaja Jorma Nortimon viimeinen elokuva. Se perustuu Mika Waltarin käsikirjoitukseen, jonka tuottaja T. J. Särkkä häneltä tilasi nähtyään lehdessä vakuutusyhtiön liikuttavan mainoskuvan lapsesta.


title: Pikku Ilona ja hänen karitsansa

text: Elokuva suunniteltiin filmattavaksi jo jatkosodan aikana, Ilonan osassa Maire Suvanto, mutta sota-ajan hankaluuksien vuoksi tuotanto lykkääntyi 15 vuodella. Vain pari kohtausta ehdittiin kuvata vuonna 1942. Uuteen aloitukseen valittiin Ilonaksi kuopiolainen Riitta Hämäläinen.


title: Pikku Ilona ja hänen karitsansa

text: Waltarin käsikirjoitukseen sisältyy uskonnollista symboliikkaa: Ilonan pelastaja alkujaksossa on karitsa, joka ääntelyllään havahduttaa Ilonan kotitaloa tarkastavan lääkintämiehen. Karitsa = Pelastaja = Jeesus Nasaretilainen. Samoin Ilona telkeää Paksulan tylyn emännän kellariin (= manala).


title: Pikku Ilona ja hänen karitsansa

text: Elokuvan ikärajaa alennettiin, kun alusta poistettiin äidin kuoleman esittävä jakso. Tapahtumakulussa on poiston vuoksi pieni hyppy: lääkintämies saa käskyn "vilkaista" ja kohta hän on talon ikkunan luona huhuilemassa. Aiemmissa kuvissa katsoja on nähnyt äidin juoksevan aidalta pihaan ja räjähdyksen.


title: Pikku Ilona ja hänen karitsansa

text: Elokuvan kohtauksessa, jossa kuvataan Vaasan läänin maaherran sodanaikaista tilaisuutta evakoille, on seinällä J. K. Paasikiven presidenttikuva, vaikka hänestä tuli tasavallan presidentti vasta sodan jälkeen.


title: Pikku Ilona ja hänen karitsansa

text: Ilona on pieni sotaorpo, eikä kukaan tunnu haluavan häntä adoptoitavaksi. Ilonalla on karitsa, josta hän ei halua luopua mistään hinnasta. Pian varakas perhe adoptoi erehdyksessä Ilonan, ja Ilona löytää paikkansa samoin karitsa, vaikka se papanoidessaan herättää nyrpeyttä. Tosin Ilonan ulkonäkö ei miellytä perheen rouvaa, mutta pian emäntäkin kiintyy tyttöön.


title: Pikku Ilona ja hänen karitsansa

text: Aikalaisarvioissa elokuvan ansiona pidettiin sitä, että on saatu aikaan lapsille suunnattu elokuva. Muuten se sai enemmän tyrmääviä arvosteluja niin ohjauksen kuin näyttelijätyönkin osalta.


title: Pikku Ilona ja hänen karitsansa

text: Myöhempien televisioesitysten yhteydessä kriitikissä todetaan, että elokuvassa lapsen unelmat ja aikuisten arki kohtaavat omituisen satunnaisesti. Elokuvaa pidetään myös liian näyttelijäkeskeisenä ja kankeana.


title: Taisteluvyö

text: Taisteluvyö on kantolaite, joka on tarkoitettu välittömästi taistelussa tarvittavien tarvikkeiden ja välineiden kantamiseen.


title: Taisteluvyö

text: Taistelukantolaitteet voidaan jakaa karkeasti kolmeen päätyyppiin, usein niissä kuitenkin on yhdistelty eri tyyppien ominaisuuksia. (Esim M/85)


title: Taisteluvyö

text: Perinteinen taisteluvyö koostuu leveästä, usein pehmustetusta vyöstä, jota kannattelevat olkaimet. Vyöhön kiinnitetään taskuja erilaisille tarvikkeille. Ainakin osa taskuista on yleensä irrotettavia. Ammuslippaille tarkoitetut lipastaskut kiinnitetään etupuolelle, vähemmän tärkeät tarvikkeet selkäpuolelle. Perinteisten taisteluvöiden etuna on suuri kantokapasiteetti, myös takataskuista voidaan yleensä ottaa tavaroita vyötä riisumatta. Taisteluvyötä on kuitenkin hankala käyttää ajoneuvoissa ja ahtaissa sisätiloissa. Taisteluvöissä pyritään usein kantamaan (ammuksia ja juomavettä lukuun ottamatta) 1-2 vrk:n toimintaan tarvittava välineistö.


title: Taisteluvyö

text: Taisteluliivi on edestä vetoketjulla ja/tai soljilla suljettava liivi, jossa on joko kiinteät tai irrotettavat taskut. Liivi mahdollistaa taistelussa tärkeiden tarvikkeiden (ammuslippaat, heitteet, ensiapuvälineet) pakkaamisen etupuolelle siten, että ne ovat helpommin saatavissa kuin perinteisessä taisteluvyössä. Liivi istuu taisteluvyötä tiukemmin ja on siten mukavampi käyttää. Liivin selkäpuolelle voidaan kiinnittää juomalaite tai radio. Selkäpuolelle vyötärön korkeudelle voidaan myös kiinnittää tarviketaskuja, mutta usein nämä jätetään pois koska ne ovat hankalia ajoneuvoissa istuttaessa. Taisteluliivissä kannettavan varustuksen tulisi riittää 12-24 h toimintaan. Koska liivien kantokapasiteetti on perinteisiä vyövarustuksia pienempi, käytetään liivien kanssa usein pientä (25-40 litraa) reppua, johon pakataan ylimääräinen varustus. Reppu voidaan pitää ajoneuvossa ja kannettaessa mukana se on helppo riisua taukojen ajaksi tai pudottaa taistelutilanteessa taakan keventämiseksi. Tyypillisessä kiinteätaskuisessa taisteluliivissä on 4-6 lipastaskua edessä, näiden yläpuolella rinnan korkeudella tarvike- tai heitetaskut ja toisessa olkapäässä tasku radiopuhelimelle. Toinen olkapää jää tyhjäksi aseen perää varten. Lisäksi liivissä voi olla vetoketjulla suljettavat povitaskut karttoja yms. varten. Selkäpuolella on kiinnityspaikkoja ylimääräisille taskuille ja mahdollisesti tasku juomalaitteelle. Liivin alareunassa on usein lenkit vyölle, johon voidaan kiinnittää esim. pistoolikotelo.


title: Taisteluvyö

text: Chest rig-kantolaitteessa kaikki tarvikkeet pakataan sotilaan etupuolelle ja kylkiin. Olkahihnat kulkevat selkäpuolella ristiin ja kiinnittyvät kainaloiden alle, lisäksi "rigi" lukitaan vyötäröhihnalla. Kantokapasiteetti on sangen rajallinen, yleensä mukaan mahtuvat vain ammuslippaat, heitteitä, ensiapuvälineet ja/tai vähän juomavettä. Tyypillisessä kiinteätaskuisessa chest rig -kantolaitteessa on 3-4 kahden lippaan taskua edessä ja kyljissä tarviketaskut esim. kenttäpullolle ja ensiapuvälineille. Koska kantokapasiteetti on sangen rajallinen, sen kanssa käytetään sotilastehtävissä aina reppua, johon muu varustus pakataan. Chest rig -kantolaite on susoittu varsinkin sellaisissa tehtävissä, joissa joudutaan liikkumaan paljon ajoneuvoilla ja toisaalta sellaisilla joukoilla, jotka joutuvat kantamaan reppua pitkiä matkoja.


title: Taisteluvyö

text: Em. lisäksi nykyisiin suojaliiveihin voidaan yleensä kiinnittää taskuja. Nykyään Puolustusvoimillakin on jo käytössä ns. plate carrier (suom. levynkantaja) tyyppisiä taisteluliivejä, joiden selkä- ja etupuolelle laitetaan suojalevyt ja lisäksi liivissä on kauttaaltaan MOLLE-kujastoa taskujen kiinnitystä varten. Lisäksi plate carrierin kanssa käytetään usein erillistä varustevyötä, sillä liivi on suunniteltu mahdollisimman pieneksi, kevyeksi ja liikkuvaksi. Puolustusvoimien käyttämä malli on nimeltään Plate Carrier M13, mutta sitä ei ainakaan toistaiseksi jaeta kuin joillekin pienille ammattijoukoille.


title: Taisteluvyö

text: Suomen puolustusvoimilla on ollut käytössä useita erimallisia taisteluvöitä (suomalaisessa sotilasslangissa mm. "tetsari") , uusimpana niistä käytössä on m/05.


title: Taisteluvyö

text: Vanhin yhtenäinen kantojärjestelmä koostui olkahihnojen ja vyön yhdistelmästä, jonka vyölle saattoi kiinnittää taskuja. Taskuissa oli nahkahihnakiinnitykset. Normaalisti mukana tuli kaksi patruunataskua vyön etuosaan, yksi oikealla ja toinen vasemmalle puolelle, joiden sisään sai silloin käytössä olleiden aseiden erimalliset lippaat, kuten konepistoolin rumpu- ja tankolippaat sekä juuri käyttöön otetun rynnäkkökiväärin lippaat, sekä erillinen suojanaamarilaukku. Taakse keskelle kiinnitettiin leipälaukku, jossa oli pakki, kenttäpullo ja muona. Sekä kaasunaamari- että leipälaukkua voitiin kantaa myös niiden omilla olkahihnoilla. Vasemmalle taakse tuli Fiskarsin valmistama, taitettava kenttälapio. Rynnäkkökiväärin lippaita yhteen taskuun mahtui kaksi tuliannosta eli kuusi kappaletta. Toisessa patruunataskussa saatettiin pitää sadeviittaa käsillä kaasuhälytyksen varalta. Oikeakätisen miehen on hyvä sijoittaa sadeviitta vasempaan taskuun, jolloin se toimii syöksyessä pehmikkeenä. Taisteluvyön viillekkeiden koukkuihin etupuolelle voitiin tarvittaessa ripustaa telamiinoja, telttakamiina tms.


title: Taisteluvyö

text: Kantojärjestelmä poistui varusmiesten koulutuskäytöstä 1990-luvun kuluessa. Kantolaitteena järjestelmässä oli pääsääntöisesti reppu m/31, jonka viillekkeissä oli 60-luvulta alkaen reijitys taisteluvyön viillekkeissä olevia koukkuja varten tai toisinaan satulareppu.


title: Taisteluvyö

text: Taisteluvyö mallia 85 koostuu olkalenkeistä, lipas- ja yleislaukuista ja kolmesta takalaukusta. Laukut eivät ole vedenpitäviä ja ne suljetaan nappi- tai remmikiinnityksellä.


title: Taisteluvyö

text: Taisteluvyön standardisisältöön kuuluvat:


title: Taisteluvyö

text: Taisteluvyön sisällön ja pakkaamistavan suhteen esiintyy eroja tehtävästä ja yksiköstä riippuen. Taisteluvarustus on aina sovitettava tehtävän ja vallitsevien olosuhteiden mukaiseksi.


title: Taisteluvyö

text: Jos selässä on pelkkä taisteluvyö, puhutaan kevyestä kenttävarustuksesta tai taisteluvarustuksesta. Taisteluvarustukseen kuuluvat taisteluvyön lisäksi kypärä, ase, maastopuku ja sirpaleliivi. Kenttävarustukseen eli täyspakkaukseen kuuluu taisteluvarustuksen lisäksi reppu mallia 85.


title: Taisteluvyö

text: Lisäksi taisteluvarustuksessa olevalla taistelijalla on yleensä taisteluvyöhönsä kiinnitettynä varustepussi, jossa on sekalaisia varusteita, esimerkiksi vaihto- tai lisävaatteita, ampumatarvikkeita, ruokaa tai juomaa. Kenttäpulloa voi kantaa taisteluvyössä olevassa koukussa tai säilyttää vyön yleislaukussa. Koukkuihin voidaan kiinnittää muun muassa telamiinoja tai parikaapelikeloja.


title: Taisteluvyö

text: Taisteluvyön kanssa kenttäpuvussa ei käytetä enää miehistövyötä, paitsi housujen M/91 tai M/05 kanssa.


title: Taisteluvyö

text: Edestä vetoketjulla (uusimmissa malleissa ei ole vetoketjua ollenkaan) ja kolmella kiinnityssoljella suljettavaa sekä sivuista naruilla kiristettävää liiviä valmistetaan aluksi ainakin kolmea eri kokoa. Liivi perustuu muokattavuuteen (Kopio USA:n puolustusvoimien kehittämästä MOLLE-tyyppisestä kiinnitysjärjestelmästä, jossa käyttäjä voi itse kiinnittää irrallisia taskuja liivissä oleviin nauhakujiin. Muokattavuus mahdollistaa liivin muokkaamisen joukon tai yksittäisen taistelijan tarpeisiin paremmin sopivaksi, jolloin turhia taskuja ei ole ja esimerkiksi erikoisempia tehtäviä varten voidaan ottaa mukaan esimerkiksi normaalia enemmän lippaita, heitteitä tai muuta erikoismateriaalia.


title: Taisteluvyö

text: Erilaisia vakiotaskuja:


title: Taisteluvyö

text: Erikoistaskuja:


title: Taisteluvyö

text: Yhdysvaltalainen ALICE-järjestelmään pohjautuva kiinnitysmenetelmä. Taistelija voi itse kiinnittäät taskuja minne haluaa metallisilla kiinnikkeillä. LC-2 järjestelmä toimi Yhdysvaltojen armeijan virallisena kantolaitteena 1970-luvun puolivälistä Persianlahden sotiin. Alkuperäistä ALICE järjestelmää täydennettiinLBV-E ja LBV-88 järjestelmin. Järjestelmiä on jossain määrin edelleen käytössä yhdysvaltain merijalkaväen harjoittelu ja koulutusvarustuksena. Pääsääntöisesti sen on kuitenkin korvannut MOLLE järjestelmä.


title: Tetsari

text: Tetsari voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Alpo Noponen

text: Alpo Noponen (s. 10. joulukuuta 1862 Kolkontaipale, Rantasalmi – 21. helmikuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja runoilija.


title: Alpo Noponen

text: Noponen varttui Heinävedellä ja asui aikuisena Helsingissä. Hän oli naimisissa opettaja Johanna Jurvasen kanssa.


title: Alpo Noponen

text: Hän kävi Kerman kansakoulua Heinävedellä ja oli Otto Kotilaisen lapsuudenystävä. Myöhemmin hän sanoitti ainakin Kotilaisen säveltämän joululaulun "Kun joulu on", joka alkaa sanoin "Kun maass’ on hanki...". Myös Leevi Madetojan säveltämässä laulussa on "Arkihuolesi kaikki heitä" on Noposen sanat.


title: Alpo Noponen

text: Hän aloitti opettajaksi opiskelun 1883 ja valmistui Sortavalan seminaarista 1887 ja toimi opettajana ensin Mäntyharjulla. Hän pääsi opettamaan Helsinkiin Tehtaankadun kansakouluun 1894. Hän toimitti Mikkeli-lehteä, kunnes Helsinkiin muutettuaan alkoi avustaa Uutta Suometarta. Sen jatkajaa Uutta Suomea hän avusti lopun ikäänsä. Hän avusti myös Kansakoulun lehteä ja lastenlehteä Joulupukki sekä toimitti Valistuksen Lastenlehteä.


title: Alpo Noponen

text: Noponen on myös suomentanut, muun muassa Runebergin virsiä. Hän julkaisi yhdessä muiden tekijöiden kanssa koulun lukukirjoja ja historian oppikirjoja.


title: Alpo Noponen

text: Alpo Noposen veljenpojan poika oli urheiluselostaja Paavo Noponen.Kaikki saivat ensi-iltansa Kansallisteatterissa.


title: Jorma Korhonen (judoka)

text: Jorma Petteri Korhonen (s. 23. maaliskuuta 1968 Kajaani, Suomi) on suomalainen judoka ja Euroopan mestari. Aktiiviaikanaan hän edusti Kajaanin Judokerhoa.


title: Jorma Korhonen (judoka)

text: Korhonen voitti vuonna 1989 sarjassa Euroopan mestaruuden, joka oli ensimmäinen suomalaisen miehen voittama EM-kultamitali. Vuotta myöhemmin hän saavutti EM-hopeaa ja vuonna 1993 EM-pronssia. Hän sijoittui EM-kilpailuissa lisäksi viidenneksi 1992, 1994 ja 1996. MM-kilpailuissa hän oli viides 1997 ja seitsemäs 1989. Nuorten EM-pronssia hän saavutti 1988.


title: Jorma Korhonen (judoka)

text: Korhonen voitti sarjassa myös neljä Suomen mestaruutta vuosina 1987, 1989, 1990 ja 1997.


title: Jorma Korhonen (judoka)

text: Korhonen lopetti kilpauransa vuonna 2000. Hänen veljensä Marko Korhonen on myös olympiatason judoka.


title: Jorma Korhonen (judoka)

text: Vuonna 2016 Korhonen nimettiin suomalaisen judon Hall of Fameen Suomen Urheilugaalassa.


title: Sokeriruoko

text: Sokeriruoko eli jalosokeriruoko ("Saccharum officinarum") on heinäkasveihin kuuluva suurikokoinen viljelyskasvi. Sen kanssa samaan sukuun kuuluu taksonomisesta tulkinnasta riippuen 6–37 lajia. Eri lajien varsien pituus vaihtelee kahdesta kuuteen metriin. Lajit voivat risteytyä keskenään, ja tärkeimmät viljelyslajit ovatkin monimutkaisen jalostuksen tulosta.


title: Sokeriruoko

text: Sokeriruokoa viljellään yli sadassa eri maassa, joista tärkeimpiä ovat Brasilia, Pakistan, Thaimaa, Intia ja Kiina. Yhteensä ne tuottavat yli puolet koko maailman sokeriruo'osta. Sokeri on kahden tärkeimmän vientituotteen joukossa 13 maassa. Sokeriruoko kuuluu kasvikunnan tehokkaimpiin yhteyttäjiin.


title: Sokeriruoko

text: Sokeriruoko on korkea monivuotinen heinä. Korret kasvavat 3–6-metrisiksi ja 2–5 senttimetriä paksuiksi. Varressa on 20–40 solmua. Lehdet ovat 70–150 senttimetriä pitkiä ja 4–6 senttimetriä leveitä. Lehdet ovat teräväkärkisiä ja laidoiltaan terävän sahalaitaisia. Lehden kieleke on ripsireunainen ja 2–3 millimetriä pitkä.


title: Sokeriruoko

text: Röyhykukinto on 50–100 senttimetriä pitkä. Kukinnon varret ovat suureksi osaksi kaljuja, mutta nivelkohdat pehmeäkarvaisia. Röyhyn muodostavat tertut ovat 10–25 senttimetriä pitkiä ja yksittäiset tähkylät 3,5–4 millimetriä pitkiä. Kaleet ovat pitkänpyöreitä ja väritykseltään keltaruskeita. Helpeet ovat kaleita lyhyempiä. Ulkohelve on suikea, sisähelve on tasasoukka ja vihneetön. Hedelmä on pitkänpyöreä jyvä.


title: Sokeriruoko

text: Sokeriruoko kasvaa luontaisena Kaakkois-Aasiassa ja Tyynenmeren saarilla. Laji vaatii kasvaakseen trooppisen tai subtrooppisen ilmaston. Optimaalinen lämpötila on versomisvaiheessa 32–38 °C, kypsymisvaiheessa 12–14 °C. Sokeriruokoa esiintyy lähinnä alavilla alueilla ja rannikkoseuduilla, harvoin vuoristoisilla alueilla. Se menestyy monenlaisilla kasvupaikoilla, mutta tarvitsee kuitenkin suhteellisen paljon kosteutta.


title: Sokeriruoko

text: Sokeriruoko on hyötykasvi, josta tuotetaan ruokosokeria, ruokosokerisiirappia, melassia, rommia ja vahaa. Useita kasvin osia voidaan tuoreena myös käyttää ravinnoksi sellaisenaan tai kypsennettynä. Varsista voidaan myös puristaa mehua ja tehdä likööriä. Sokeriruokoa on myös perinteisesti käytetty lääkekasvina monenlaisiin vaivoihin.


title: Sokeriruoko

text: Sokeriruo'on korsia, joista neste on jo poistettu voidaan käyttää polttoaineena tai kuitulähteenä paperin tai pahvin valmistuksessa. Kasvista on lisäksi valmistettu kyniä, mattoja, varjostimia ja olkikattoja. Sokeriruokoa käytetään myös koristekasvina, ja lisäksi kuivattuja röyhyjä käytetään koristeina ja osina kukka-asetelmia, usein värjättyinä.


title: Sokeriruoko

text: Sadonkorjuu tapahtuu joko koneilla tai perinteisesti, etenkin kehitysmaissa käsin. Käsin korjattaessa pelto sytytetään ensin tuleen. Tuli polttaa lehdet ja osan korsia suojaavasta vahakerroksesta, mutta vesipitoiset juuret ja varret voidaan kerätä vahingoittumattomina.


title: Sokeriruoko

text: Sokeriruokoa on viljelty kaakkoisessa Aasiassa tuhansia vuosia. Eurooppalaiset veivät kasvin myös Amerikan mantereille, ja 1500-luvulta eteenpäin Karibianmeren alueella tuotettiin laajamittaisesti sokeria. Kasvi on nykyäänkin tärkeä rahakasvi monilla trooppisilla seuduilla.


title: Marssi

text: Marssi on sotilasosaston siirtyminen paikasta toiseen (”kävelyn sotilaallinen muoto”), joko jalan tai osaston ajoneuvoilla. "Jalkamarssin" ohella liikuntavälineen mukaan käytetään termejä "polkupyörämarssi", "hiihtomarssi" tai ajoneuvoin tapahtuva "moottorimarssi". Marssit jaotellaan sota- ja matkamarsseihin.


title: Marssi

text: Sotamarssi suoritetaan varmistettuna ja joukot asetetaan taisteluvalmiuden edellyttämään järjestykseen. Suojaustoimenpiteenä marssivan joukon edessä kulkee etujoukko, jonka edessä on kärkikomppania ja sen etupuolella joukkueen vahvuinen kärki. Marssirivistön sivustat varmistetaan partioilla. Jalkamarssin nopeus on 3–5 km/h, pyörämarssin 10–12 km/h ja moottorimarssin 30–40 km/h. Vastaavasti siirryttävät etäisyydet ovat enintään 25–30 km, 100–150 ja 300 km. Armeijassa jalkamarssilla on mukana jokin kantamus, esimerkiksi Suomen armeijassa kevyt kenttävarustus tai täyspakkaus. Pikamarssilla lisätään nopeutta vähentämällä kantamuksia ja taukoja. Sulkeisjärjestyksessä taas kuljetaan tahtimarssia, tai, käskettäessä, tahditta.


title: Marssi

text: Etenkin paraateissa marssia ohjataan musiikilla, muun muassa rummunlyönneillä tai muulla rytmisellä musiikilla, marsseilla. Suomessa tunnettuja marsseja ovat esimerkiksi "Nuijamiesten marssi", "Porilaisten marssi" ja "Jääkärimarssi".


title: Marssi

text: Matkamarssi voi tarkoittaa myös muiden kuin sotilaiden yhtenäistä liikkumista paikasta toiseen, esimerkiksi mielenosoitus-, traktorimarssin, vappu- ja rauhanmarssien tapauksissa.


title: Taisteluosasto

text: Taisteluosasto on sotilastermi, jota käytetään pienimmästä itsenäiseen taistelutoimintaan kykenevästä joukosta, joka on vähintään vahvennettu pataljoona. Sitä suuremmista itsenäiseen taistelutoimintaan kykenevistä joukoista käytetään nimiä prikaati, divisioona, armeijakunta, armeija ja armeijaryhmä. Jokainen näistä on myös yhtymä. Edellytykset joukon itsenäiseen taistelutoimintaan ovat joukon omat tulituki- ja huoltoyksiköt.


title: Taisteluosasto

text: Suomen puolustusvoimissa alimman tasoinen yhtymä on prikaati, mutta Yhdysvaltain armeijan perusyhtymä on taisteluosasto, johon kuuluu panssarijalkaväkipataljoona, telatykistöpatteristo, esikunta- ja huoltokomppania sekä satelliitti- ja internet-yhteyksiin kykenevä viestikomppania. Suomen puolustusvoimien doktriiniin kuuluvat kuitenkin väliaikaisesti muodostetut tiettyä tehtävää toteuttavat taisteluosastot. Tyypillisesti taisteluosaston tehtävänä olisi toimia prikaatin tai armeijakunnan sivusuunnalla, mahdollisesti prikaatin oman viestijärjestelmän ulottumattomissa. Osaston kokoonpano olisi tehtävän mukainen, mutta tyypillisesti se käsittäisi jalkaväki- tai jääkäripataljoonan sekä kenttätykistöpatteriston. Näiden yksiköiden normaalit huolto- ja viestielimet kykenisivät toteuttamaan tällaisen osaston johtamisjärjestelmät ja huollon.


title: Propeeni

text: Propeeni eli propyleeni (CH) on orgaaninen yhdiste, jossa on kolme hiiliatomia, kuusi vetyatomia ja yksi kaksoissidos. Se on toiseksi yksinkertaisin alkeeni hiilivetyjen ryhmästä. Yksinkertaisin hiilivetyjen alkeeni on eteeni, jolla on kaksi hiiliatomia, joiden välissä on kaksoissidos. Propeenia voidaan sanoa myös "metyylieteeniksi" tai "metyylietyleeniksi".


title: Propeeni

text: Huoneenlämmössä ja paineessa kaasumainen propeeni on väritön, hajuton (paitsi jos siihen on lisätty haju tunnistamista varten) ja helposti syttyvä. Propeeni on ilmaa raskaampaa, ja se voi kulkeutua maata pitkin ja syttyä etäällä päästölähteestään. Yhdisteen hajukynnys on 39,6–116,3 mg/m (69,3–203,5 ppm) ja itsesyttymislämpötila 455 °C. Propeenillä on suuri merkitys öljyntuotannossa. Propeenia muodostuu sivutuotteena eteenin valmistuksen yhteydessä.


title: Propeeni

text: Propeeni polymeroituu joutuessaan kosketuksiin muun muasssa kloorin, fluorin, vetyhalidin ja metallikatalyyttien kanssa sekä lämpötilan tai paineen nousun seurauksena. Polymeroituminen voi tapahtua kiivaasti, jopa räjähdysmäisesti. Propeeni reagoi kiivaasti hapettimien kanssa, jolloin voi syntyä palo- ja räjähdysvaara. Yhdiste voi reagoida vaarallisen voimakkaasti myös asetyleenin, bromin, dityppioksidin ja typpitetraoksidin kanssa. Kylmän, nestemäisen propeenin reaktio veden kanssa voi johtaa propeenin voimakkaaseen kiehumiseen ja höyrystymiseen. Propeeniä käytetään eniten monomeerien valmistuksessä, useimmiten polypropeenin valmistuksessa. Propeenia käytetään myös muun muassa propyleenioksidin, asetonitriilin, kumeenin, isopropyylialkoholin, allyylikloridin, heptaanien, akryylinitriilin ja akroleiinin valmistuksessa. Propeeniä käytetään polttoaineena teollisuudessa, sillä sen lämpöarvo on korkea pienemmällä massalla kuin propaanin, joten sitä polttaessa saadaan korkealämpöinen liekki.


title: Komentovyö

text: Komentohihna (rähinäremmi) on sotilasunivormuun liittyvä päällystövyön osa, joka kulkee varsinaisen päällystövyön etuvasemmalla olevasta yläosan kiinnikkeestä oikean olkapään kautta kiertäen selkäpuolelle kiinnittyen takavasemmalla olevaan toiseen kiinnikkeeseen. Vyön alkuperäisenä tarkoituksena on ollut tukea vasemmalla kyljellä kannettavaa miekkaa, myöhempinä aikoina pistoolia.


title: Komentovyö

text: Suomen puolustusvoimissa päällystövyötä käyttivät toisessa maailmansodassa vain upseerit sekä aliupseereista sotilasmestarit/lentomestarit. 1950-luvulla sen käyttöoikeus laajennettiin koskemaan myös puolustusvoimien vakinaiseen henkilökuntaan kuuluvat aliupseereja sekä varusmiehistä upseerikokelaita ja kersantteja. Miehistö sekä alikersantit käyttävät miehistövyötä, joka on paksuhko ja leveä ilman erillistä hihnaa oleva nahkavyö.


title: Komentovyö

text: Nykyään käytettävässä Suomen puolustusvoimien maastopuvuissa m/91 ja m/05 päällystövyötä käytetään enää vain paraateissa. Sen sijaan vanhemmassa maastopukumallissa 62 päällystövyötä käytetään edelleen.


title: Komentovyö

text: Vähitellen myös suurin osa muista valtioista on lopettanut päällystövyön käytön muussa kuin juhla- ja paraatitarkoituksessa.


title: Strateginen isku

text: Strateginen isku on vihollisen suorittama yllätykseen pyrkivä hyökkäys jonka tarkoituksena on lamauttaa yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja tai sen puolustus. Tällä pyritään pakottamaan valtakunnan johto vihollisen haluamiin valintoihin. Strategisen iskun yhdeksi toteuttamistavaksi voidaan ajatella vihollisen täsmäpommituksin tukema helikoptereilla suoritettu maahanlasku, jonka jälkeen vihollisen erikoisjoukot miehittävät valtakunnan johtopaikat, radio- ja televisiokeskukset sekä energiahuolto- ja liikennekeskukset. Hyökkäyksen valmistelua on nykyään signaalitiedustelun vuoksi mahdotonta salata mutta sen kohdetta ja ajankohtaa ei välttämättä voida ennakoida.


title: Strateginen isku

text: Puolustuspoliittisessa merkityksessä Suomessa strategista iskua on käytetty lähinnä perusteluna reservin pienentämiseen ja uusien kalustohankintojen hyväksyttämiseen eduskunnassa Gustav Hägglundin komentajakautena ja sen jälkeen. Strategisen iskun onnistuminen riippuu siitä, miten esimerkiksi selustaan lasketut maahanlaskujoukot onnistutaan huoltamaan. Mikäli hyökkääjällä on hallussaan alueen ilmaherruus, voidaan kevyesti aseistettuja maahanlaskujoukkoja huoltaa. Jos taas ilmaherruutta ei onnistuta saavuttamaan, huolto rajoittuu ilmateitse suoritettaviin täydennyksiin, jolloin hyökkääjä ajan oloon jää puolustajan raskaammin aseistettujen joukkojen saartamaksi ja menettää toimintakykyään huollon katkettua. Puolustajalla on maahanlaskujoukkoja raskaampi aseistus, esimerkiksi kenttätykistöä kevein tai raskain haupitsein tai vaihtoehtoisesti panssarijoukkoja, joiden liikkuvuus on kenttätykistöä suurempi ja joita voidaan kenttätykistön tapaan käyttää hyökkäävän jalkaväkiyksikön tukena, mutta myös taistelevana osana esimerkiksi mekanisoituna taisteluosastona.


title: Teräskypärä malli 1916

text: Teräskypärä malli 1916 () on saksalainen ensimmäisen maailmansodan kolmantena sotavuotena käyttöön otettu kypärämalli, jossa teräskypärä ulottuu melko alas niskaan ja myös sivulta kaulan ympärille.


title: Teräskypärä malli 1916

text: Syy laajasti suojaavan raskaan teräskypärän käyttöönotolle oli se, että ensimmäisen maailmansodan juuttuessa asemasodaksi 1916–1917 suuri osa kaatuneista alkoi tulla tykistön epäsuoran tulen aiheuttamista sirpaleista, ei luodeista.


title: Teräskypärä malli 1916

text: Kypärän etuosan ”sarvien” pääasiallinen tehtävä on kypärän tuulettaminen niissä olevan reiän kautta. Toinen tehtävä on toimia niiden varaan ripustetun "Stirnpanzer"-lisäpanssarilevyn kiinnikkeinä. Sen kiinnitys varmistettiin kypärän takaosan ympäri kulkevalla nahkahihnalla. Lisäpanssarointi oli tarkoitettu lähinnä tähystäjille ja konekivääriampujille, mutta sen käyttö jäi hyvin vähäiseksi.


title: Teräskypärä malli 1916

text: Suomen armeijalle ostettiin vuonna 1919 15 000 kappaletta Ranskan sotasaaliiksi saamia saksalaisia teräskypäriä, ja 1920-luvun aikana niitä hankittiin 80 000 kappaletta lisää.


title: Teräskypärä malli 1916

text: Teräskypärä malli 1916:sta seuraaja Saksassa oli M1935-teräskypärä.


title: Heinäveden Höyrylaiva

text: Heinäveden Höyrylaiva Oy oli heinäveteläinen laivayhtiö, joka liikennöi sisävesihöyrylaivoilla Heinäveden reittiä Kuopion ja Savonlinnan välillä 1921–1968.


title: Heinäveden Höyrylaiva

text: Heinäveden Höyrylaiva Oy perustettiin 29. joulukuuta 1921, kun Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta lopetettiin ja sen omaisuus siirrettiin osakeyhtiölle. Kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti yhtiöjärjestyksen helmikuussa 1922. Heinäveden Höyrylaiva Oy osti osuuskunnan omaisuuden eli neljä Heinävesi-höyrylaivaa (Heinävesi I, Heinävesi II, Heinävesi III sekä Heinävesi IV), kaksi ”Apu-lotjaa” ja osuuskunnan laiturit 871 255 markalla. Osakeyhtiön toimipaikka oli Heinävesi.


title: Heinäveden Höyrylaiva

text: Heti perustamisen jälkeen Heinävesi IV myytiin Pohjois-Kallaveden Höyrylaiva Oy:lle 175 200 markalla. Apu-lotjat myytiin myös. Näin osakeyhtiö katsoi voivansa keskittyä Savonlinnan ja Kuopion sekä Juojärven ja Kuopion välisille vesireiteille. Rahtaus lopetettiin lähes kokonaan. Heinävesi III vaihdettiin 1925 riittämättömänä SS Tapioon, joka valmistui 1903 Varkaudessa. Se oli kannattava kauppa; ensimmäisenä vuonna se tuotti reilusti enemmän kuin mitä Heinäveden Höyrylaiva oy siitä maksoi.


title: Heinäveden Höyrylaiva

text: Heinäveden Höyrylaiva Oy mainosti toimintaansa lukuisilla mainoksilla. Vuonna 1926 se otti käyttöön Heinäveden reittiä osuvasti kuvaavan sloganin ”Kappale kauneinta Suomea”. Se laitettiin julisteeseen sekä 16-sivuiseen Heinäveden reitistä kertovaan esitteeseen Koukunpolven kuvan alle. Yhtiö palkkasi englannintaitoisia työntekijöitä. Heinäveden reittiä mainostettiin Suomen johtavien matkatoimistojen sekä monien sanomalehtien kautta.


title: Heinäveden Höyrylaiva

text: Yhtiö oli perustamisestaan lähtien voitollinen vuoteen 1928, jolloin reitille tuli kilpailija Höyryvenhe Oy Soisalo laivallaan SS Liperi. Vuonna 1933 Höyryvenhe Oy Soisalo teki konkurssin ja Heinäveden Höyrylaiva Oy:n vuodesta 1928 jatkunut tappiollisuus loppui.


title: Heinäveden Höyrylaiva

text: 1930-luvulla autoilu lisääntyi ja matkailijoita alkoi olla suurempi osa matkustajista. Matkustajamäärät kasvoivat, kunnes sodat tulivat. Heinäveden Höyrylaiva Oy menestyi pitkään; kun hyvin monet laivanvarustusyhtiöt kaatuivat, pysyi Heinäveden Höyrylaiva Oy pystyssä 4. tammikuuta 1968 asti, jolloin se yhdyistyi Saimaan Laivamatkat Oy:öön.


title: Ichikawa

text: Ichikawa () on kaupunki Japanissa, Chiban prefektuurissa, Edo-joen rannalla. Vuonna 2010 siellä oli lähes 474 tuhatta asukasta. Vuonna 1980 siellä oli n. 215000 asukasta. Kaupunki on perustettu vuonna 1934 yhdistämällä joukko pienempiä paikkakuntia. Alueella on kuitenkin ollut asutusta jo Jōmon-kaudelta asti. Taika-kaudella sinne rakennettiin tärkeä buddhalainen temppeli.


title: Ichikawa

text: Monet sen asukkaista käyvät päivittäin Tokiossa töissä. Junamatka Tokioon kestää puolisen tuntia. Japanin puolustusvoimien maavoimien päämaja sijaitsee Ichikawassa. Sen lisäksi omia työllistäjiä on kemian teollisuudessa.


title: Kösem Sultan

text: Devletlu İsmetlu Mahpeyker Kösem Valide Sultan Aliyyetü'ş-Şân Hazretleri (1590 – 2. syyskuuta 1651), tunnettu paremmin nimellä Kösem Sultan, oli Ottomaanien valtakunnan sulttaanin Ahmed I:n haaremin suosikkivaimo ja kahden myöhemmän sulttaanin äiti, "valide sultan". Kösem Sultan toimi virallisena hallitsijana kahdesti ja oli ottomaanien historian aikana toinen nainen, joka lainvoimaisesti hallitsi valtakuntaa. Kösem Sultan oli yksi naisten sultanaatin ajan merkittävimpiä hahmoja, ja hän käytti valtaa julkisessa hallinnossa noin 30 vuoden ajan.


title: Kösem Sultan

text: Kösem oli syntyjään kreikkalainen tai bosnialainen, nimeltään mahdollisesti Anastasia tai Nasya. Joissakin lähteissä kerrotaan, että hänet olisi kaapattu Kreikasta Bosniaan, jonka kuvernööri oli esitellyt hänet Ahmed I:lle. Ahmed oli saman ikäinen kuin Kösem. Joka tapauksessa hänet tuotiin Ahmed I:n haaremiin noin 15-vuotiaana ja kääntyi islamin uskoon.


title: Kösem Sultan

text: Vuonna 1612 Venetsian suurlähettiläs kuvaili Kösemiä seuraavasti: ”– –kaunis ja älykäs sekä monitaitoinen nainen, joka laulaa upeasti, minkä vuoksi sulttaani rakastaa häntä suuresti – – Ei sillä, että jokainen häntä kunnioittaisi, mutta häntä kuunnellaan joissakin asioissa ja hän on sulttaanin, joka haluaa pitää hänet koko ajan vierellään, suosikki.” Neljä vuotta myöhemmin toisen venetsialaisdiplomaatin kuvaus osoitti Kösemin keränneen kasvavasti arvovaltaa: ”Hän voi tehdä mitä haluaa sulttaanille, jonka sydämen hän omistaa täydellisesti, eikä mitään häneltä kielletä”. Diplomaatti huomautti lisäksi, että Kösem hyvin viisaasti pitäytyi puuttumasta jokaiseen asiaan, sillä sulttaani ei halunnut antaa käsitystä, että olisi naisten johdateltavissa, kuten isänsä oli aikoinaan ollut.


title: Kösem Sultan

text: Kösem synnytti Ahmed I:lle neljä poikaa ja kolme tytärtä. Hänen kahdesta pojastaan, Muratista ja Ibrahimista, tuli myöhemmin sulttaaneja, kuten myös pojanpojasta Mehmedistä. Kösemin tyttäristä Ayşe Sultan ja Fatma Sultan tunnetaan lukuisista poliittisista avioliitoistaan; Ayşe meni naimisiin elämänsä aikana kuudesti ja Fatma seitsemän kertaa.


title: Kösem Sultan

text: Kääntyessään islamin uskoon Kösem sai uuden nimen Mahpeyker (”Kuun muotoinen”, ts. kurvikas). Nimen "Kösem" taustasta on eri versioita. Hänen kerrotaan olleen hyvin kaunis ja ihonsa ”sileä ja karvaton”, ja siksi hän olisi saanut nimen Kösem ("Köse"= ”Karvaton, parraton”). Toisaalta ottomaanien turkinkieliset sanat "Kösem/Kösemen" tarkoittivat myös johtajaa, itsenäistä henkilöä. Kösemissä joka tapauksessa yhdistyivät sekä äly että kauneus, ja hän eteni muiden Ahmed I:n haaremin naisten ohitse sulttaanin vaimoksi.


title: Kösem Sultan

text: Kösem keräsi paljon vaikutusvaltaa ja poliittista sananvaltaa jo miehensä elinaikana. Kun Ahmed I kuoli 27-vuotiaana vuonna 1617, Kösem tuki hänen kruununperijäkseen hänen veljeään Mustafa I:tä. Kösem liittoutui janitsaarien kanssa, mikä takasi hänelle tämän voimakkaaksi poliittiseksi tekijäksi nousseen instituution tuen. Hallitsijana heikon Mustafan valtakausi kesti alle vuoden, minä aikana Kösem käytännössä johti valtakuntaa. Mielenterveyden ongelmista kärsinyt Mustafa suistettiin valtaistuimelta, mikä oli takaisku Kösemille. Seuraavaksi valtaistuimelle nousi Osman II, joka oli Ahmed I:n poika toisen vaimon kanssa. Tänä aikana Kösem pysyi valvottuna sivussa hallinnosta, mutta samoin kuin Mustafan kohdalla hän säilytti arvokkaan asemansa valide sultanina, sillä kummallakaan sulttaanilla ei ollut elossa olevaa äitiä.


title: Kösem Sultan

text: Osman II suistettiin vallasta ja teloitettiin 1622, ja sen jälkeen Mustafa I palasi valtaan. Mustafan lyhyeksi jääneen valtakauden jälkeen valtaistuimelle nousi Ahmed I:n ja Kösemin 14-vuotias poika Murat IV. Kösem julistautui viralliseksi hallitsijaksi siihen asti, kunnes hänen poikansa saavuttaisi täysi-ikäisyyden. Kun Murat IV saavutti täysi-ikäisyyden 20-vuotiaana, hänen onnistui siirtää valta omiin käsiinsä sekä janitsaareilta että äidiltään. Hän pystyi hallitsemaan itsenäisesti ja oli tässä mielessä poikkeus naisten sultanaatin ja myös pitkälle koko 1600-luvun heikkojen sulttaanien aikakautena.


title: Kösem Sultan

text: Osmanien valtakunnassa oli vallinnut käytäntö, jonka mukaan valtaan nousseen sulttaanin tuli teloittaa veljensä. Tavan syntymiseen oli vaikuttanut suuresti Osmanien interregnum, ajanjakso 1400-luvulla, jolloin sulttaani Bayezid I:n pojat taistelivat vallasta eikä valtakunnalla ollut kiistatonta hallitsijaa 11 vuoteen. Murat kuitenkin kuunteli Kösemiä neuvonantajana, ja Kösem onnistui säästämään Ibrahim I:n, josta tuli sulttaani Muratin kuoltua. Murat menehtyi maksakirroosiin vuonna 1640 ja eli isänsä lailla vain 27-vuotiaaksi. Ibrahim oli kuitenkin epävarma hallitsija; hän oli joutunut elämään arestissa ja alituisessa kuolemanpelossa siitä lähtien, kun Murat oli tapattanut hänen veljensä. Hän oli neuroottinen, kärsi päänsärystä ja paniikkikohtauksista ja osoittautui aikaa myöten tehtäväänsä mielenterveydeltään sopimattomaksi. Muutama ensimmäinen vuosi hänen hallinnostaan sujui hyvin, mutta aikaa myöten Kösem otti jälleen vallan varsinaisena hallitsijana. Hänen kilpailijansa oli suurvisiiri Kemankeş Kara Mustafa pašša, josta itse sulttaani piti. Kösem liittoutui suurvisiiriä vastaan hoviin Ibrahimia hoitamaan tuomansa henkiparantaja Cinci Hocan ja visiiri Sultanzade Semiz Mehmed paššan kanssa. Kolmikko arvosteli lakkaamatta suurvisiiria, joka pyysi useita kertoja saada erota. Ibrahim ei myöntänyt eroa, mutta lopulta erotti Mustafa paššan itse tammikuussa 1644, jonka jälkeen hänet teloitettiin.


title: Kösem Sultan

text: Aikaa myöten Kösem menetti kykynsä hallita epävakaata poikaansa, jonka hallinto alkoi rappeutua. Ibrahim kulutti yhä enemmän aikaa jalkavaimojensa parissa, joita hän jatkuvasti kohotti arvostettuun hasekin asemaan ja myönsi heille maita ja omaisuuksia. Avioiduttuaan suosikkinsa Telli Hasekin kanssa hän määräsi Ibrahim paššan palatsin lattiat päällystettäväksi soopelinnahkoilla ja annettavaksi Telli Hasekille. Palatsin huikentelevainen rahankäyttö ja turmeltumisen lisääntyminen suututti kansan. Viimein janitsaarit ja osa ulaman jäsenistöstä nousi kapinaan 1648. Ibrahim kuitenkin kieltäytyi hyväksymästä erottamistaan, mikä hermostutti janitsaareja. Monien historioitsijoiden mukaan Kösem valtuutti janitsaarit teloittamaan poikansa pitkään jatkuneen ja kärjistyneen poliittisen prosessin pakottamana. Leslie P. Peircen mukaan Kösem oli kuitenkin jo hyvinkin valmis pääsemään eroon pojastaan, joka katastrofaalisen valtakautensa aikana oli tuhonnut monia vanhemman veljensä Murat IV:n aikaansaannoksia. Aiemmassa kirjeessään Kösem oli kirjoittanut Ibrahimista virassa olleelle suurvisiiri Tezkereci Ahmed paššalle seuraavasti: ”Lopulta hän ei tule jättämään minua sen enempää kuin sinuakaan henkiin. Hän tulee menettämään valtansa hallitukseen. Koko yhteiskunta on raunioina. Pane hänet viralta välittömästi.”


title: Kösem Sultan

text: Ahmed pašša kuristettiin, ja hänen jäännöksensä paloiteltiin kappaleiksi väkijoukon edessä 8. elokuuta 1648. Hän sai tapahtuneen vuoksi postuumin lisänimen "Hezarpare", ”tuhat palasta”. Ibrahim kuristettiin 18. elokuuta uuden suurvisiirin käskystä ja virkamiesten todistaessa. Seuraavaksi valtaan nostettiin tuolloin kuusivuotias Mehmed IV, joka oli Ibrahimin poika ja Kösemin pojanpoika. Alaikäisen Mehmedin tultua hallitsijaksi Kösem pystyi jälleen julistautumaan viralliseksi hallitsijaksi.


title: Kösem Sultan

text: Kösemilla oli pystyviä vihollisia Topkapin hovinaisissa. Ibrahimin vaimo ja Mehmed IV:n äiti Turhan Sultan, joka oli Kösemin miniä, kuuli Kösemin suunnitelman vaihtaa Mehmed IV tämän veljeen Süleymaniin. Kösem suunnitteli Mehmed IV:n ja tämän äidin surmaamista ja sai hankittua puolelleen janitsaarien johdon. Turhan Sultan ei jäänyt juonittelutaidoissa Kösemistä jälkeen, ja hän järjesti itsensä ja poikansa puolustukseksi Kösemin salamurhan. Palatsin henkivartiokaartin jäsenet kuristivat Kösemin verhonnyörillä 2. syyskuuta 1651. Hänen ruumiinsa siirrettiin Topkapista Eski Sarayn vanhaan palatsiin ja haudattiin miehensä Ahmed I:n mausoleumiin. Samaan mausoleumiin on haudattu myös heidän lapsensa Murat IV ja Ayşe Sultan ja neljäkymmentä muuta hallitsijasuvun jäsentä .


title: Kösem Sultan

text: Kösem Sultan oli yksi valtakunnan rikkaimmista henkilöistä, ja hän käytti varojaan runsaasti hyväntekeväisyyten. Hän muun muassa kustansi kastelujärjestelmien kaivamisen Egyptiin ja tuki köyhiä Mekassa. Hän myös rakennutti varoillaan julkisia rakennuksia, kuten karavaaniseraljin ja Valide Hanin moskeijan Istanbulin vanhan torin varrelle sekä Perjantai-moskeijan Üsküdariin. Säilyneen mielikuvan mukaan häntä pidetään Turkissa jalomielisenä, anteliaana ja hyvin älykkäänä ihmisenä. Hänen perintönsä ja hallintonsa ei ollut kuitenkaan pelkästään myönteinen, sillä hänen aikansa oli ankaran valtataistelun ja juonittelun aikaa. Lisäksi pätevän suurvisiirin Kara Mustafa paššan erottaminen ja surmauttaminen suisti Osmanien valtakunnan pitkäaikaiseen kaaokseen ja epäjärjestykseen. Seuranneiden 12 vuoden aikana suurvisiirinä toimi 18 miestä, joista neljä teloitettiin ja 11 jouduttiin erottamaan.


title: Kösem Sultan

text: Kösem on suosittu ja romantisoitu aihe nykyturkkilaisessa viihteessä, ja hänestä on kirjoitettu romaaneja, tehty oopperoita ja kuvattu elokuvia ja televisiosarjoja. Uusimpia ovat 2010 ensi-iltansa saanut elokuva "Mahpeyker - Kösem Sultan" ja 2015 alkanut televisiosarja "Muhtesem Yüzyil: Kösem". Izmirissä esitetty ooppera "Kösem Sultan" kertoo kehitystarinan, kuinka nuoresta viattomasta tytöstä tulee vihan ja vallanhimon ajama juonittelija.


title: Baanaatti

text: Baanaatti (, , tai "Bánát") on historiallinen alue Keski-Euroopassa. Nykyisin se jakaantuu kolmen valtion, Romanian, Serbian ja Unkarin, alueelle.


title: Baanaatti

text: Serbian Baanaatista suurin osa kuuluu Vojvodinaan. Romanian Baanaatti kattaa kokonaan Timișin piirikunnan sekä valtaosan Caraș-Severinin piirikunnasta. Lisäksi siihen kuuluu pieniä osia Aradin, Hunedoaran ja Mehedințin piirikunnista.


title: Baanaatti

text: Baanaatti on osa Tonavan pohjoispuolista tasankoaluetta. Sitä rajaavat idästä Karpaatit, lännestä Tiszajoki ja pohjoisesta Mureșjoki. Alueen historiallinen pääkaupunki on Timișoara, joka nykyisin kuuluu Romaniaan.


title: Restel

text: Restel Oy on suomalainen hotelli- ja ravintola-alan yritys. Se kuuluu Tradeka-konserniin.


title: Restel

text: Restel-konserni omisti kesään 2017 saakka yhteensä 47 hotellia ja yli 230 ravintolaa eri puolella Suomea, mikä tekee siitä maan suurimman alallaan. Vuosiliikevaihto oli vuonna 2015 runsaat 380 miljoonaa euroa. Restel työllistää yli 5 000 työntekijää.


title: Restel

text: Kesäkuussa 2017 Restel myi koko hotelliliiketoimintansa ruotsalaiselle Scandicille ja sanoi keskittyvänsä ravintolatoimintaan. Kilpailu- ja kuluttajavirasto hyväksyi yrityskaupan joulukuussa 2017.


title: Restel

text: Restelin juuret ovat Tradekan edeltäjäyhtiöiden harjoittamassa hotelli- ja ravintolatoiminnassa. Kun Eka-yhtymä perustettiin fuusion seurauksena vuonna 1983, sille siirtyivät 39 osuusliikkeen hotellit ja ravintolat. Liikenimi Restel otettiin käyttöön vuonna 1989, ja Restelistä tuli erillinen yhtiö seuraavana vuonna.


title: Jukka-Pekka Väyrynen

text: Jukka-Pekka Väyrynen (s. 13. joulukuuta 1961 Helsinki) on suomalainen entinen karateka.


title: Jukka-Pekka Väyrynen

text: Väyrynen nousi huipulle jo nuorena. Hän voitti viisi nuorten Suomen mestaruutta ja nuorten Euroopan mestaruuden vuonna 1982 60 kg:n sarjassa. Samana vuonna hän voitti ensimmäisenä suomalaisena karaten maailmanmestaruuden. Vuoden 1984 EM-kisoissa Väyrynen oli 65 kg:n sarjassa viides. Vuonna 1982 Väyrynen voitti Pohjoismaiden mestaruuden. SM-tasolla hän voitti kolme hopeaa vuosina 1981, 1983 ja 1984.


title: Jukka-Pekka Väyrynen

text: Urheilu-uransa jälkeen Väyrynen on toiminut Suomen Karateliiton hallituksessa.


title: Enkeliakatemia

text: Enkeliakatemia on englantilaisen Annie Daltonin kirjoitama kirjasarja, joka kertoo tavallisesta tytöstä nimeltä Melanie Beeby. Hänen unelmansa on päästä tv-juontajaksi, mutta haave ei tule toteutumaan, sillä hän kuolee heti täytettyään 13 vuotta. Tv:n sijasta Melanie päätyy jokaisen teinitytön taivaaseen, jossa kuljetaan muotivaatteissa, shoppaillaan, istutaan kahviloissa ja kuunnellaan pop-musiikkia. Kaiken lisäksi taivaassa on teinienkelien koulu, enkeliakatemia, jonne Melaniekin joutuu. Hän liittyy koulun historiakerhoon ja pääsee Palvelun avustuksella käymään Maassa pelastamassa ihmisiä.


title: Kierto

text:
Kierto on operaatio puulle graafiteoriassa. Kierron lajeja ovat esimerkiksi kierto vasemmalle, kierto oikealle sekä kaksoiskierto vasemmalle ja kaksoiskierto oikealle.
Puu tasapainotetaan kiertämällä:


title: Kierto

text:
voidaan kiertää muotoon:
Edellä oleva esimerkki on "kierto oikealle". Vastaava operaatio päinvastoin on "kierto vasemmalle".


title: Kierto

text:
Lisäksi puun tasapainottamiseksi voidaan tarvita "kaksoiskiertoa oikealle" tai "kaksoiskiertoa" vasemmalle. Kaksoiskierto oikealle suoritetaan suorittamalla ensin kierto vasemmalle vasemmanpuoleiselle lapsisolmulle ja sitten suorittamalla kierto oikealle solmulle itselleen. Seuraavassa esimerkissä tehdään solmulle (F) kaksoiskierto oikealle:
Kierretään vasemmalle vasen lapsisolmu (B).


title: Kierto

text: Kierretään oikealle solmu itse (D).


title: Jouni Parkkali

text: Jouni Ilmari Parkkali (s. 18. kesäkuuta 1955 Kuopio) on entinen suomalainen lentopalloilija. Häntä pidetään yhtenä Suomen parhaista lentopalloilijoista kautta aikojen.