title: Daniel Jackson

text: Daniel on yksi sarjan kantavista hahmoista, ja hänen pääroolinsa TP-1-ryhmässä on kulttuurien tuntemus sekä erilaisten kielten hallinta. Hän toimii usein ryhmän tulkkina, neuvottelijana ja omanatuntona eri tilanteissa. Hän on intohimoinen ja suuttuu helposti esimerkiksi silloin, jos ihmis- tai alienoikeuksia hänen mielestään loukataan tai jos arkeologisia löytöjä ei käsitellä sopivin tavoin. Daniel on TP-1:n lukutoukka siviilijäsen, mutta hänet nähdään kiperissä tilanteissa usein myös ase kädessä TP-1:n muiden jäsenien rinnalla. Sha'ren kuoleman jälkeen hän on toisinaan kiinnostunut muista naisista, mutta TP-1:een kymmenennellä tuotantokaudella pysyvästi liittynyt Vala Mal Doran vaikuttaa olevan tähän mennessä vakavin kiinnostuksenkohde.


title: David Niven

text: James David Graham Niven (1. maaliskuuta 1910 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta – 29. heinäkuuta 1983 Château-d’Œx, Sveitsi) oli englantilainen Oscar-palkittu näyttelijä.


title: David Niven

text: David Niven syntyi Lontoossa, Englannissa vanhempinaan William Edward Graham Niven ja ranskalaissukuinen Henrietta Julia Degacher. Niven väitti itse syntyneensä Kirriemuirissa Skotlannissa, mutta kun hänen syntymätodistuksensa tarkastettiin hänen kuolemansa jälkeen, tieto osoittautui virheelliseksi. Hänen isänsä kuoli Gallipolin taistelussa vuonna 1915 ja hänen äitinsä meni myöhemmin naimisiin sir Thomas Comyn-Plattin kanssa. Käytyään koulunsa loppuun Niven valmistui kadetiksi Sandhurstissa ja omaksui tuolloin ”upseerin ja herrasmiehen” käytöksen, josta muodostui hänen tavaramerkkinsä.


title: David Niven

text: Saavuttuaan Hollywoodiin 1930-luvulla Niven työskenteli elokuvissa aluksi avustajana ja vuonna 1935 hänellä oli pieni rooli elokuvassa "Kapina laivalla". Ensimmäiset pääosaroolinsa hän teki 1930-luvun lopulla.


title: David Niven

text: Niven palveli Britannian armeijassa toisen maailmansodan aikana ja yleni lopulta everstiksi. Hän osallistui myös Normandian maihinnousuun. Sodan jälkeen hän jatkoi näyttelijänuraansa esiintyen muun muassa Phileas Foggin roolissa Jules Vernen teokseen perustuvassa elokuvassa "Maailman ympäri 80 päivässä", korpraali Millerinä elokuvassa "Navaronen tykit", herrasmiesvaras Charles Lyttonina elokuvassa "Vaaleanpunainen pantteri" ja James Bondina Bond-parodiassa "Casino Royale".


title: David Niven

text: Nivenin viimeisiksi elokuviksi jäivät "Vaaleanpunainen pantteri" -sarjan elokuvat "Vaaleanpunaisen pantterin jäljillä" ja "Vaaleanpunaisen pantterin kirous". Hän menehtyi heinäkuussa 1983 Sveitsissä ALS-tautiin.


title: David Niven

text: Vuonna 1940 Niven meni naimisiin Primula Susan Rollon kanssa. He saivat kaksi yhteistä lasta, nimiltään David Jr. ja Jamie. Primula Niven menehtyi vuonna 1946 tapaturmaisesti vain 28-vuotiaana. Nivenin toinen puoliso, jonka hän nai vuonna 1948, vain kymmenen päivää ensimmäisen tapaamisen jälkeen, oli Hjördis Paulina Tersmeden (o.s. Genberg), eronnut ruotsalainen malli ja näyttelijä. Heillä oli kaksi yhteistä lasta, adoptoidut tyttäret Kristin ja Fiona.


title: David Niven

text: Vuonna 1959 Niven voitti parhaan miespääosan Oscarin ja Golden Globen suorituksestaan elokuvassa "Eri pöydissä" ("Separate Tables"). Lisäksi hän voitti vuonna 1954 Golden Globen kategoriassa paras miespääosa musikaalissa tai komediassa suorituksestaan elokuvassa "Viattomuus kadulta" ("The Moon Is Blue") ja oli ehdolla samassa kategoriassa vuonna 1958 roolistaan Godfrey Smithinä elokuvassa "Rakkaani, älä karkaa!" ("My Man Godfrey").


title: Põltsamaa jõgi

text: Põltsamaa jõgi on Keski-Virossa virtaava Pedjan joen 135 km pitkä sivujoki. Se alkaa Pandiveren ylängöltä ja Endlan luonnonsuojelualueelta Jõgevamaan, Järvamaan ja Länsi-Virumaan maakuntien rajamailta.


title: Põltsamaa jõgi

text: Põltsamaa jõgi virtaa keskivaiheillansa Põltsamaan kaupungin halki. Se yhtyy Pedja jõgeen Alam-Pedjan luonnonsuojelualueen tuntumassa lähellä Võrtsjärveä.


title: Põltsamaa jõgi

text: Varsinkin yläjuoksulla majavat ovat tehneet patojaan jokeen. Siellä täällä joen poikki on myös itsestään kaatuneita ja paksujakin puita, mikä haittaa kanoottiretkeilyä. Joki on kuitenkin erinomainen melontajoki, rauhallinen ja kaunis. Joen yli kaartuvat puut muodostavat lehvästötunneleita. Joki mutkittelee paikoitellen hyvinkin voimakkaasti. Rannat ovat paikoitellen vaikeakulkuisia.


title: Koillismaan seutukunta

text: Koillismaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 178.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Koillismaan seutukunta

text: Koillismaan seutukunnan tärkeimmät elinkeinot ovat matkailun lisäksi maa- ja metsätalous sekä puu-, metalli-, elintarvike-, tietotekniikka- ja käsityöteollisuus. Seutukunnan tärkeimmät kulkuyhteydet ovat valtatie 20 Oulusta Kuusamoon ja valtatie 5 Kajaanista Kuusamoon sekä reittilentoliikenteen kenttä Kuusamossa. Maantieteellisesti seutukunta sijaitsee Oulun läänin koillisosassa. Sen pohjoispuolella on Itä-Lapin seutukunta, länsipuolella Oulunkaaren seutukunta ja eteläpuolella Kehys-Kainuun seutukunta. Itärajana on Venäjän valtion raja.


title: Koillismaan seutukunta

text: Koillismaan seutukunnan tavoite 1 -ohjelman visio on, että Koillismaa olisi alue, jonka asukkailla olisi mahdollisuus toimeentuloon ja korkeatasoisiin palveluihin luonnonläheisessä ympäristössä. Suurimpana tavoitteena on työllisyyden parantaminen Koillismaalla vuoteen 2006 mennessä niin, että työllisen työvoiman määrä nousee kokonaisuudessaan 1 500 hengellä, osaamisen taso ja työvoiman laatu nousevat sekä yrittäminen lisääntyy. Tavoitteet on jaettu kolmeen ryhmään, joissa jokaisessa on omat kehittämistoimenpiteensä ja hankkeensa. Ryhmät ovat yritystoiminan kehittäminen, osaamisen tason nostaminen sekä maaseudun kehittäminen.


title: Koillismaan seutukunta

text: Pinta-ala- ja väkilukutietoja Koillismaan seutukunnan kunnista. (*) = Seutukunnan numero.


title: Bukavu

text: Bukavu on kaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa. Se sijaitsee Kivu-järven rannalla ja on Sud-Kivun provinssin pääkaupunki.


title: Bukavu

text: Belgialaiset perustivat Costermansvillen vuonna 1901. Nimi muutettiin Bukavuksi vuonna 1966


title: Bukavu

text: Bukavussa on lentokenttä, hyvättieyhteydet eri suuntiin ja satama Kivu-järven rannalla, josta kulkee vuosittain yli sata tonnia rahtia.


title: Bukavu

text: Vuonna 2004 kaupungissa oli noin 472 000 asukasta.


title: Minitietokone

text: Minitietokone on vanhahtava käsite, jolla tarkoitetaan etenkin 1960- ja 1970-luvuilla suunniteltuja tietokoneita, joiden toteutuksessa kiinnitettiin erityistä huomiota pieneen kokoon ja yksinkertaisuuteen. Käsitteenä tämä tarkoittaa suurtietokonetta fyysisesti pienempää laitetta. PDP-8 oli ensimmäinen laite, josta käytettiin minitietokone-sanaa.


title: Minitietokone

text: Minitietokoneet ajavat yleensä UNIXin tai VMS:n kaltaista monen käyttäjän käyttöjärjestelmää, jota käytetään koneeseen liitettyjen päätteiden avulla. Mikrotietokoneiden yleistyessä minitietokone-käsitettä vastaavia laitteita kutsutaan nykyään palvelinkoneiksi, jotka ovat pienempiä ja halvempia kuin suurtietokone-käsitteen palvelimet.


title: Minitietokone

text: Minitietokoneet ajoittuvat samalle aikakaudelle mikropiirien yleistymiseen. Kehitys johti edelleen mikroprosessorin kehittämiseen ja tietokoneiden pienentymiseen.


title: Lubumbashi

text: Lubumbashi ( entinen Élisabethville (ranskaa) tai Elisabethstad (flaamia)) on Kongon demokraattisen tasavallan toiseksi suurin kaupunki ja maan kaakkoisosan keskus. Tämä kuparinlouhintateollisuudesta vaurastunut kaupunki on Katangan maakunnan pääkaupunki. Lubumbashin asukasluku vuonna 2004 oli noin 1,3 miljoonaa.


title: Lubumbashi

text: Lubumbashi sijaitsee noin 1000 metriä merenpinnan yläpuolella niin sanotulla kuparivyöhykkeellä, joka ulottuu Kongon eteläosasta Sambian keskiosiin. Kafwe-joki virtaa läheisellä Sambian rajalla liittyäkseen Sambesi-jokeen etelämpänä.


title: Lubumbashi

text: Lubumashi sijaitsee Ilebosta, Kolwezista ja Kindusta tulevien rautateiden risteyskohdassa. Rautatietä pitkin kuljetetaan mm. kuparia, kobalttia, sinkkiä, tinaa ja hiiltä. Kaupungissa on myös kansainvälinen Luanon lentokenttä.


title: Lubumbashi

text: Lubumbashi perustettiin vuonna 1910. Sen nimi oli vuoteen 1965 saakka "Elisabethville".


title: Lubumbashi

text: Vuonna 1960 Belgian Kongon itsenäistyessä Belgiasta Katangan maakunta julistettiin itsenäiseksi. Lubumbashi toimi tämän separatistisen valtion pääkaupunkina vuoteen 1963 saakka, jolloin YK:n joukot, jolta Kongo oli pyytänyt apua tilanteen ratkaisemiseksi, kukistivat kapinan.


title: Lubumbashi

text: Mobutu Sese Sekon aikana kaupunki oli alennustilassa, mutta vuosina 1999-2003 se toimi valtion pääkaupunkina.


title: Lubumbashi

text: Lubumbashi on kansallisesti tärkeä taloudellinen ja teollinen keskus. Siellä valmistetaan tekstiilejä, elintarvikkeita, painotuotteita, tiiliä ja kuparijalosteita.


title: Lubumbashi

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat mm. kasvitieteellinen puutarha, eläintarha ja arkeologis-etnologinen Lubumbashin kansallismuseo. Siellä on myös korkeatasoinen yliopisto.


title: Lubumbashi

text: Lubumbashi on väestörakenteeltaan monikansallinen. Suurimpia väestöryhmiä ovat sangat, lambat, lubat, lundat ja rundat. Kaupungin valtakieli on swahili, josta on kehittynyt siellä erityinen kingwana-murre.


title: Englannin Valioliiga

text: Englannin Valioliiga () on Englannin korkein jalkapallon sarjataso.


title: Englannin Valioliiga

text: Ensimmäinen valioliigakausi pelattiin kaudella 1992–1993, jolloin Englannin 22 korkeimmalla sarjatasolla, silloisessa 1. divisioonassa, pelannutta jalkapalloseuraa erosi The Football Leaguen alaisuudesta ja sai näin päätösvallan televisiointi- ja sponsorisopimusasioissa itselleen. Liiga solmi rahakkaan televisiointisopimuksen British Sky Broadcasting -yhtiön kanssa. Valioliigaa Englannin korkeimpana sarjatasona edeltäneen 1. divisioonan ensimmäinen kausi oli pelattu 1888–1889. Valioliigan perustaminen tehtiin täysin kaupallisista syistä, eikä se tuonut muutoksia käytännön sarjajärjestelmään.


title: Englannin Valioliiga

text: Valioliiga on ensimmäisenä . Siellä pelaa myös eniten ulkomaalaissyntyisiä pelaajia. Kaudella 2008–09 59,1 prosenttia pelaajista oli ulkomaalaissyntyisiä (toisena Portugali, jossa 53,7 prosenttia).


title: Englannin Valioliiga

text: Valioliigassa pelaa 20 jalkapalloseuraa, joista kaikki pelaavat toisiaan vastaan kaksi kertaa kauden aikana: kerran kotona ja kerran vieraissa. Näin kullekin seuralle tulee kautta kohti 38 ottelua. Voitosta joukkue saa kolme, tasapelistä yhden ja häviöstä nolla pistettä. Kauden päätteeksi Valioliigan kolme viimeiseksi jäänyttä joukkuetta putoaa suoraan Mestaruussarjaan, joka tunnettiin ennen kautta 2004–2005 1. divisioonana. Mestaruussarjan kaksi parasta nousee suoraan Valioliigaan, ja kolmannesta sarjanousijapaikasta taistelevat sijoille 3–6 selvinneet joukkueet. Nämä joukkueet pelaavat pudotuspelityylillä siten, että kolmas kohtaa kuudennen ja neljäs viidennen ja parin voittajat ratkaisevat Valioliigaan nousijan.


title: Englannin Valioliiga

text: Valioliigan neljä parasta joukkuetta pääsee Mestarien liigaan; kolme parasta joukkuetta pääsee suoraan lohkovaiheeseen ja neljänneksi sijoittunut menee lohkovaihetta välittömästi edeltävään pudotuspelivaiheeseen. Viidenneksi sijoittunut joukkue pääsee Eurooppa-liigan lohkovaihetta edeltävään pudotuspelivaiheeseen. Sijojen 6–7 joukkueiden pääsy Eurooppa-liigan karsintoihin riippuu FA Cupin ja Liigacupin tilanteista (voittajilla suora pääsy).


title: Englannin Valioliiga

text: Valioliigaan nouseminen merkitsee viimeisimpien tutkimusten mukaan joukkueelle noin 90 miljoonan euron tuloja. Sheffield United FCn laskelmien mukaan puolestaan putoaminen Valioliigasta kaudeksi 2007–2008 merkitsi sitä, että joukkueelta jää saamatta 44–74 miljoonaa euroa. Tämä hurja tulovirta on sekä nostanut pelaajien siirtohintoja (erityisesti englantilaisten) että synnyttänyt suuren kuilun Englannin Mestaruussarjan ja Valioliigan seurojen välille. Pidempään sarjassa säilymisen katsotaan vaativan niin suurta panostusta, että pudotessa joukkue joutuisi vakavaan talouskurimukseen. Vain suurseuroilla ja seuroilla, joiden omistajilla on poikkeuksellisen paljon varallisuutta, on realistinen mahdollisuus saavuttaa pysyvä jalansija sarjassa. Pienemmät seurat, kuten Watford FC kaudella 2006–2007, ovat mukautuneet tilanteeseen ja säästävät merkittävän osan Valioliigakaudella tulevista rahoista tulevaisuutta varten. Vielä joitakin vuosia sitten sarjassa yritettiin säilyä hinnalla millä hyvänsä, mutta huonoja kokemuksia on tullut liikaa.


title: Englannin Valioliiga

text: Valioliigan siirtosummien arvioitiin ylittäneen 500 miljoonaa euroa kesän 2007 siirtomarkkinoilla. Eniten rahaa käyttivät Liverpool sekä Manchester United.


title: Englannin Valioliiga

text: Suomessa Valioliigaa esittää Viasat. Britanniassa oikeudet ovat satelliittiyhtiö BSkyB:n Sky Sportsilla ja valtiollisen teleyhtiö British Telecomin BT Sportilla.


title: Englannin Valioliiga

text:
Lihavoidut pelaajat pelaavat yhä Valioliigassa.
"Kursivoidut" pelaajat pelaavat Valioliigan ulkopuolella.


title: Abanjom

text: Abanjom tai "abanyom" on nigeriläis-kongolainen kieli. Se on tonaalinen kieli. Kielen puhujia on noin 12 500 Nigeriassa.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennes on puisto Pariisin itäosassa, Vincennesin kaupungin ja linnan eteläpuolella. Puisto kuuluu Pariisin 12. arrondissementtiin. Sitä ei kuitenkaan yleisesti mielletä Pariisin osaksi, sillä se sijaitsee muusta Pariisista lähes erillään Périphérique-kehätien ulkopuolella, joka muualla on Pariisin rajana. Alueella ei ole asukkaita, ja se on julkisessa käytössä.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennesin pinta-ala on 995 hehtaaria, ja se on Pariisin suurin viheralue. Siellä sijaitsevat muun muassa Vincennesin eläintarha ("Zoo de Vincennes") ja Vincennesin ravirata.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennes muodostaa Pariisista itään työntyvän kielekkeen, joka on lähes erillään muusta Pariisista Boulevard périphériquen ulkopuolella.


title: Bois de Vincennes

text: Puisto sijaitsee tasaisessa maastossa hieman Seinen ja Marnen yhtymäkohdan pohjoispuolella. Se on suurelta osin metsäistä aluetta, mutta siellä on myös nurmikoita sekä neljä järveä, jotka purot yhdistävät toisiinsa.


title: Bois de Vincennes

text: Vincennesin kaupunki, joka sijaitsee viheralueen pohjoispuolella, sai nimensä metsän mukaan, kun se Ranskan vallankumouksen jälkeen muodostettiin omaksi kunnakseen.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennes kuuluu kokonaan Pariisiin, mutta se rajoittuu suoraan seitsemään muuhun kuntaan. Ne ovat Pariisista katsottuna myötäpäivään lueteltuina Saint-Mandé, Vincennes, Fontenay-sous-Bois, Nogent-sur-Marne, Joinville-le-Pont, Saint-Maurice ja Charenton-le-Pont.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennesissä toimii keväisin tivoli Foir du Trône ja siellä esiintyvät toisinaan myös sirkukset.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennesin pinta-ala on 9,95 neliökilometriä. Se on Pariisin laajin viheralue, hieman suurempi kuin sitä muistuttava Bois de Boulogne kaupungin länsilaidalla (8,46 km²). Se käsittää 10 prosenttia Pariisin kunnan pinta-alasta, ja se on melkein yhtä laaja kuin Pariisin keskustan arrondissementit ensimmäisestä kuudenteen yhteensä. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että New Yorkin Central Parkin pinta-ala on vain 3,41 km² ja Lontoon suurimman puiston Richmond Parkin 9,55 km², kun taas Helsingin keskuspuiston pinta-ala on noin 10 km² ja maailman suurimman kunnallisen puiston, Los Angelesin Griffith Parkin, noin 17 km². Bois de Vincennes on kuitenkin pienempi kuin eräät hieman kauempana Pariisista sijaitsevat laajat metsät; puiston alueesta vain noin 500 hehtaaria on metsää.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennesin suurin pituus lännestä itään on noin viisi kilometriä, ja sen leveys pohjois-eteläsuunnassa on suurimmillaan noin kolme kilometriä.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennesissä on neljä tekojärveä, jotka saavat vetensä alueen keinotekoisista puroista:Koska alueen maaperä on hiekkainen, siellä ei luonnostaan ollut lainkaan puroja tai järviä lukuun ottamatta Lac de Saint-Mandéta, joka sekin täytettiin 1700-luvulla ja kuivatettiin metsätöiden yhteydessä. Nykyiset järvet ja purot ovat keinotekoisia, ja ne kaivettiin Jean-Charles Alphandin johdolla, kun puisto perustettiin. Niiden pohjat on päällystetty sementillä, jotta ne eivät tyhjenisi vedestä (aluksi pohjat olivat savea).


title: Bois de Vincennes

text: Lac de Gravelle on alueen korkeimmalla kohdalla, ja kolme muuta järveä saavat siitä vetensä. Lac de Gravelleen pumpataan vettä Seinestä Austerlitzin pumppaamossa. Alkujaan vesi pumpattiin niihin Marnesta. Lac de Saint-Mandé oli erillään purojen verkosta ja sai vetensä purosta, joka laski alueelle Montreuil-sous-Bois’sta. Se oli kuitenkin pahanhajuinen, mistä usein valitettiin, ja lopulta Alphand yhdisti myös sen Lac de Gravellen verkkoon.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennes on jäännös metsästä, joka vanhalla ajalla peitti koko Pariisin seudun Keskiajalla se oli lähellä Seinen ja Marnen yhtymäkohtaa sijainnut metsäalue, jota pidettiin viljelykseen kelpaamattomana. Kun Hugo Capet asettui asumaan Île de la Citélle, Bois de Vincennestä tuli hänen metsästysalueensa. Tämän jälkeen se pysyi useita vuosisatoja yksinomaan Ranskan kuninkaan käytössä. Filip II Augustin aikana sitä ympäröi 12 kilometrin pituinen aitaus. Sen läheisyyteen rakennettiin useita kuninkaallisia palatseja ja kartanoita, muun muassa Château de Vincennes. Perimätiedon mukaan juuri tässä metsässä Ludvig Pyhä jakoi oikeutta tammen alla.


title: Bois de Vincennes

text: Ludvig XIV hylkäsi alueen muutettuaan Versailles’hin, mutta Ludvig XV pani siellä toimeen uudistustöitä. Sinne rakennettiin kävelyteitä, ja alue avattiin yleisölle.


title: Bois de Vincennes

text: Ranskan vallankumouksen aikana metsä otettiin sotaväen harjoitusalueeksi. Armeija sai käyttöönsä 166 hehtaarin laajuisen alueen, jonne rakennettiin muun muassa ampumarata, asevarasto ja kasarmeja.


title: Bois de Vincennes

text: Vuosina 1855–1856 Bois de Vincennesissä suoritettiin Napoleon III:n määräyksestä insinööri Jean-Charles Alphandin ja Jean-Pierre Barillet-Deschampsin johdolla uudelleenjärjestelyjä, joiden tarkoituksena oli tehdä siitä Pariisin länsilaidalla sijaitsevan Bois de Boulognen vastinpari, keisarin lupauksen mukaan ”suunnaton puisto Itä-Pariisin työteliäälle väestölle”. Se suunniteltiin englantilaiseen puutarhatyyliin, sinne istutettiin useita eri puulajeja ja sinne kaivettiin tekojärviä ja puroja. Se täydensi yhdessä Parc des Buttes-Chaumontin ja Parc Montsouris’n kanssa suunnitelman, jonka mukaan pääkaupungin laidoille oli muodostettava laaja puistoalue kaikkien pääilmansuuntien suuntaan. Bois de Vincennesin vierellä sijainnut Parc de Charenton erotettiin Charenton-le-Pontin kunnasta vuonna 1865 ja yhdistettiin Bois de Vinennesiin, joka aiottiin liittää pääkaupunkiin.


title: Bois de Vincennes

text: Napoleon III luovutti Bois de Vincennesin Pariisin kaupungin omistukseen vuonna 1860. Hallinnollisesti se oli kuitenkin edelleen jaettuna Vincennesin, Fontenay-sous-Bois'n, Nogent-sur-Marnen, Joinville-le-Pontin, Saint-Mauricen, Saint-Mandén ja Charenton-le-Pontin kuntien kesken. Virallisesti se liitettiin Pariisin 12. arrondissementtiin vasta 18. huhtikuuta 1929 annetulla asetuksella.


title: Bois de Vincennes

text: Metsän keskellä on joukko pittoreskeja rakennuksia ja rakennelmia kuten siltoja, keinotekoisia vesiputouksia, kioskeja ja ravintoloita. Alphandin ehdotuksesta myönnettiin lupia alueen kaupalliselle hyväksikäytölle, edellyttäen että yrittäjien oli rahoitettava osa rakennustöistä ja palautettava rakennusten omistusoikeus valtiolle. Näin syntyi joukko ravintoloita Porte Jaunelle sekä Lac de Saint-Mandén ja Lac de Gravellen rannoille.


title: Bois de Vincennes

text: Suurin osa vuoden 1900 olympiakisojen kilpailuista pidettiin Bois de Vincennesissä, joka tuolloin ei virallisesti vielä kuulunut Pariisiin. Linna siirtyi vuonna 1934 Vincennesin kunnan omistukseen. Vuoden 1931 kansainvälinen siirtomaiden näyttely pidettiin osittain Bois de Vincennesissä, ja sen yhteydessä alueelle rakennettiin Palais de la Porte Dorée sekä eläintarha Zoo de Vincennes.


title: Bois de Vincennes

text: Pariisin kaupunki on huolehtinut alueen teistä vuodesta 1930 lähtien. Monet tiet on nykyisin suljettu autoliikenteeltä ja varattu jalankulkijoille ja pyöräilijöille.


title: Bois de Vincennes

text: Kuten Bois de Boulognea lännessä, ei Bois de Vincennesiäkään yleensä mielletä kuuluvaksi varsinaiseen Pariisiin "intra muros" (entisten muurien, nykyisin Boulevard Périphériquen sisäpuolella). Se on kokonaan julkista aluetta, eikä siellä ole vakinaisia asukkaita muutamia vartijoita lukuun ottamatta. Hallinnollisesti se kuitenkin kuuluu Pariisin 12. arrondissementtiin ja on jaettu Picpusin ja Bel-Airin korttelien kesken. Pariisin kaupunki huolehtii sen kunnossapidosta ja istutuksista, päättää sen käytöstä ja myöntää tarvittavat luvat siellä pidettäviin yleisötilaisuuksiin sekä ylläpitää siellä toimivia julkisia laitoksia kuten puutarhakoulua (École du Breuil), eläintarhaa ja kasvitieteellistä puutarhaa (Parc floral de Paris).


title: Bois de Vincennes

text: Kun Bois de Vincennesiä kuitenkin ympäröivät lähes joka puolelta Val-de-Marnen departementtiin kuuluvat kunnat, näiden kuntien ja Pariisin kaupungin välille on syntynyt kiistoja alueen käytöstä, poliisitoimesta ja kunnossapidosta. Naapurikuntien toivomuksista huolimatta Pariisi on kieltäytynyt yhteishallinnosta.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennesin alueella:


title: Bois de Vincennes

text: Seitsemän Pariisin metron asemaa on lähellä Bois de Vincennesin reunoja. Sen pohjoispuolitse kulkee linja 1, jolla on puiston läheisyydessä asemat Saint-Mandé ja Bérault sekä Château de Vincennes, joka on linjan itäinen pääteasema. Alueen luoteispuolitse kulkee linja 8, jolla on puiston läheisyydessä asemat Porte Dorée, Porte de Charentoni, Liberté ja Chenton-Écoles.


title: Bois de Vincennes

text: RER-linjan A asema Gare de Vincennes sijaitsee lähellä Bois de Vincennesin koillisreunaa. Sen haara A2 jatkuu lähellä alueen koillis- ja itäreunaa, missä sillä ovat Fontenay-sous-Bois'n, Nogent-sur-Marnen ja Joinville-le-Pontin asemat.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennesin läpi kulkevat RATP:n bussilinjat 46, 112 ja 325. Sen läheisyydessä kulkevat useat muutkin linjat.


title: Bois de Vincennes

text: Bois de Vincennesin läpi kulkee useita teitä. Monet niistä suljettiin 1990-luvulla moottoriajoneuvoilta ja varattiin jalankulkijoille, pyöräilijöille ja ratsastajille. Joulukuun 1999 myrskyn jälkeen liikenteeltä suljettiin turvallisuussyistä vielä joukko teitä. Tämä alkujaan tilapäiseksi tarkoitettu järjestely muutettiin myöhemmin pysyväksi, sillä alueella päätettiin tehdä havaintoja siitä, miten luonto kehittyy myrskyn jälkeen, kun ihminen ei asiaan puutu.


title: Matteo da Perugia

text: Matteo da Perugia (kuoli 1418) oli italialainen säveltäjä. Hänen syntymävuodestaan ei ole varmaa tietoa. Hän toimi kanttorina ja kuoronjohtajana Milanon katedraalissa vuosina 1402-1407 ja uudelleen 1414-1416.


title: Matteo da Perugia

text: Matteo da Perugian sävellyksiä on säilynyt yhdessä käsikirjoituksessa kaikkiaan noin kolmekymmentä. Siinä on sekä uskonnollista että maallista musiikkia. Useimmissa lauluissa on ranskankieliset sanat.


title: PDP-11

text: PDP-11-sarjan (lyhenne sanoista "Programmed Data Processor") tietokoneet olivat Digital Equipment Corporationin menestyneimpiä minitietokoneita. Sarjan tuotanto alkoi vuonna 1970 ja jatkui aina 1990-luvulle asti.


title: PDP-11

text:
PDP-11:n suoritinarkkitehtuuri käyttää 16-bittisiä sanoja, jotka jakautuvat kahteen 8-bittiseen tavuun. Osoiteavaruuden koko on 65 536 tavua. Suurimmissa malleissa on erikseen käsky- ja data-avaruus, mutta tätä ominaisuutta eivät DEC:n käyttöjärjestelmät hyödyntäneet. Käytännössä kaikissa PDP-11-malleissa fyysinen keskusmuisti on paljon osoiteavaruutta suurempi.
Rekistereitä on kahdeksan, ja ne ovat luonteeltaan yleiskäyttöisiä, joskin rekisteri 7 toimii ohjelmalaskurina ja rekisteri 6 pino-osoittimena. PDP-11-arkkitehtuurista saadut vaikutteet näkyvät paitsi sen seuraajassa VAXissa, myös esimerkiksi Motorolan 68000-sarjan mikrosuorittimissa.


title: PDP-11

text: Alkuperäinen UNIX-käyttöjärjestelmä ja C-ohjelmointikieli kehitettiin aivan alkuvaiheita lukuun ottamatta PDP-11:llä. Ensimmäinen versio Unixista kehitettiin PDP-7:lle assemblyllä. Uusin PDP-11:llä toimiva UNIX-versio on 2.11BSD. DEC:n omia käyttöjärjestelmiä olivat RT11, RSTS, RSX11 ja DOS.


title: PDP-11

text: PDP-11:t olivat ensimmäisiä laajasti kloonattuja länsikoneita Neuvostoliitossa ja muissa itäblokin maissa. PDP-11-arkkitehtuurin suosio jatkui näissä maissa pitempään kuin länsimaissa, ja esimerkiksi Neuvostoliitossa valmistettiin PDP-11-pohjaisiin mikrosuorittimiin perustuvia kotitietokoneita, ohjelmoitavia laskimia ja satelliitteja.


title: Bernart de Ventadorn

text: Bernart de Ventadorn eli Bernart de Ventadour (s. 1100-luku Corrèze, Ranska) oli ranskalainen trubaduuri.


title: Bernart de Ventadorn

text: De Ventadornin syntymävuodesta ei ole tarkkaa tietoa. Hänen isänsä oli mahdollisesti leipuri. De Ventadorn opiskeli musiikkia ja runoutta luultavasti Eblen kreivin opissa.


title: Bernart de Ventadorn

text: Myöhemmin De Ventadorn toimi muun muassa Eleonoora Akvitanialaisen palveluksessa. Viimeisinä vuosinaan hän vetäytyi luostariin Dordogneen, jossa hän kuoli todennäköisesti 1100-luvun viimeisellä vuosikymmenellä.


title: Bernart de Ventadorn

text: De Ventadornilta säilyi epätavallisen suuri määrä teoksia; 45 runoa, joista 18:sta on jäljellä myös musiikki. Tunnetuimpiin melodioihin kuuluu muun muassa "Quan vei la lauzeta mover".


title: Jari Mantila

text: Jari Mantila (s. 14. heinäkuuta 1971 Kotka) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän voitti Thunder Bayn MM-hiihdoissa 1995 hopeaa henkilökohtaisessa kilpailussa. Joukkuekilpailuissa hän voitti olympiakultaa Salt Lake Cityssä 2002 ja maailmanmestaruuden Ramsaussa 1999.


title: Jari Mantila

text: Yleisen sarjan SM-mitaleja Mantilalla on kolme, SM-kulta vuodelta 1994. Mantila edusti Lahden Hiihtoseuraa.


title: Jari Mantila

text: Kauden 2004-2005 Mantila toimi yhdistetyn joukkueen suksihuoltajana. Oberstdorfin MM-kisoissa hän toimi Suomen mäkihyppyjoukkueen suksihuoltajana. Näiden kisojen aikana Mantila jäi kuitenkin kiinni rattijuopumuksesta ja joutui passitetuksi kotiin.


title: Jari Mantila

text: Kaudesta 2005–2006 lähtien Mantila on toiminut Venäjän mäkihyppymaajoukkueen palveluksessa. Vuonna 2012 hän on toiminut Harri Ollin valmentajana.


title: Jari Mantila

text: Olympialaiset


title: Jari Mantila

text: MM-hiihdot


title: Kaisa Varis

text: Kaisa Varis (s. 21. syyskuuta 1975 Ilomantsi) on suomalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä ja maastohiihtäjä. Ampumahiihdossa Varis edusti Kuikan Kisailijoita. Maastohiihdossa hän edusti Joensuun Hiihtoveikkoja. Varis voitti Lahden MM-hiihdoissa 2001 pronssia 15 kilometrillä.


title: Kaisa Varis

text: Varis jäi Val di Fiemmen MM-hiihdoissa 2003 kiinni EPO:n käytöstä, ja sai kahden vuoden kilpailukiellon. Kilpailukieltonsa jälkeen hän alkoi kilpailla ampumahiihdossa. Tammikuussa 2008 ampumahiihdon MC-osakilpailussa hänen dopingnäytteestään löytyi merkkejä EPOsta. Hänelle langetettiin elinikäinen kilpailukielto, jonka urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin kuitenkin kumosi maaliskuussa 2009.


title: Kaisa Varis

text: Varis opiskelee Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnassa.


title: Kaisa Varis

text: Val di Fiemmen MM-hiihdoissa 2003 Varis oli voittamassa hopeaa Suomen naisten viestijoukkueessa, mutta menetti mitalinsa jäätyään kiinni dopingtestissä erytropoietiinin (EPO) käytöstä. Jo avausmatkalta Varis oli joutunut jäämään pois liian korkeiden hemoglobiiniarvojen takia, mutta hän selitti korkeiden arvojen johtuvan käynneistään alppiteltassa. Variksen jäätyä kiinni dopingista hänet langetettiin kahden vuoden kilpailukieltoon, josta hän vapautui helmikuussa 2005.


title: Kaisa Varis

text: Varis ei päässyt vuoden 2006 talviolympialaisiin, vaikka monen mielestä hän olisi paikan ansainnut. Moni syyttikin Suomen Olympiakomiteaa syrjimisestä. Myöhemmin Ilta-Sanomat uutisoi, että Variksella olisi ollut ongelmia Antidopingtoimikunnan (Wada) kanssa. Varis itse kiisti huhut, ja Wada ilmoitti ettei dopingtestaustilanteessa ole ollut puutteellisuuksia.


title: Kaisa Varis

text: Kesäkaudella 2006 Varis ryhtyi harjoittelemaan ammuntaa ampumahiihtoa varten mutta piti vielä toistaiseksi päälajinaan maastohiihtoa. Kilpailukieltonsa jälkeen vuoden 2006 SM-hiihdoissa Lapinlahdella Varis sijoittui takaa-ajokisassa neljänneksi. Hän ei päässyt antamaan niin sanottuja MM-näyttöjä Davosin maastohiihdon maailmancupiin, vaikka hän oli hiihtänyt Suomen kansallisissa kisoissa hyvin. MM-näyttöjen puuttuessa häntä ei valittu Sapporon MM-kisoihin, mikä johti mediassa pohdintaan, oliko Varista kohdeltu oikeudenmukaisesti, kun hänet jätettiin maailmancupjoukkueen ulkopuolelle.


title: Kaisa Varis

text: Varis voitti ampumahiihdon pikamatkan Suomen-mestaruuden 2007. Eurooppa-cupissa hän oli 14. helmikuuta 2007 kolmas.


title: Kaisa Varis

text: Varis osallistui ensimmäisen kerran urallaan ampumahiihdon maailmancupiin Lahden osakilpailussa 2. maaliskuuta 2007. Hän sijoittui sprintissä sijalle 70 kierrettyään kuusi sakkokierrosta eikä päässyt takaa-ajokilpailuun, johon otetaan mukaan 60 parasta.


title: Kaisa Varis

text: Seuraavalla kaudella Varis sijoittui Kontiolahdella 30. marraskuuta 2007 maailmancupin sprintissä viidenneksi. Muutaman heikomman kilpailun jälkeen hän otti ensimmäisen maailmancupin voittonsa Ruhpoldingin sprinttikilpailussa 11.1.2008.


title: Kaisa Varis

text: Suomen ampumahiihtoliitto kertoi 24. tammikuuta 2008, että Kaisa Variksen dopingnäytteestä on löydetty kiellettyä ainetta, joka myöhemmin täsmentyi EPO:ksi. Tieto oli peräisin kansainväliseltä ampumahiihtoliitolta IBU:lta. Variksen mukaan epäily oli aiheeton.


title: Kaisa Varis

text: IBU aloitti B-näytteen analysoinnin 28. tammikuuta. Seuraavana päivänä Kaisa Varis ilmoitti tiedotusvälineille lähettämässään tiedotteessa, ettei häntä ja hänen biokemian alan asiantuntijaansa ole päästetty seuraamaan analysointia eikä IBU ole toimittanut hänelle asiakirja-aineistoa A-näytteestä huolimatta useista pyynnöistä. Varis kertoi, ettei hyväksy, että IBU rikkoo Wadan sääntöjä toimimalla näin. ADT:n entisen pääsihteeri Juha Viertolan mukaan urheilijalla on Wadan sääntöjen mukaan oikeus olla mukana B-näytteen analysoinnissa. IBU:n lääketieteellisen komitean puheenjohtaja James E. Carrabre tyrmäsi Variksen syytöksen. Kansainvälinen ampumahiihtoliitto langetti Varikselle elinikäisen kilpailukiellon. Varis valitti asiasta urheilun vetoomustuomioistuimeen CAS:iin ja CAS kumosikin Variksen elinikäisen kilpailukiellon maaliskuussa 2009. CAS:n mukaan IBU oli rikkonut kansainvälisiä antidopingsääntöjä tutkiessaan Variksen B-näytteen ilman hänen tai edustajansa läsnäoloa.


title: Kaisa Varis

text: Variksen oletetun dopingin käytön paljastuttua toistamiseen muusikko Karri Salo teki laulun "Voihan Varis".


title: Kaisa Varis

text: Huhtikuussa 2012 edusti Kuikan Kisailijoita ampumahiihdon SM-kisoissa sijoittuen yhteislähtökilpailussa kahdeksanneksi vaikka joutui hiihtämään 16 sakkokierrosta.


title: Jenni Vartiainen

text: Jenni Mari Vartiainen (s. 20. maaliskuuta 1983 Kuopio) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän tuli tunnetuksi "Popstars"-televisio-ohjelmassa vuonna 2002 perustetun Gimmel-yhtyeen jäsenenä.


title: Jenni Vartiainen

text: Jenni Vartiainen on julkaissut yhteensä neljä albumia; "Ihmisten edessä" (2007), "Seili" (2010), "Terra" (2013) ja "Monologi" (2018). Albumeita on myyty yli 300 000 kappaletta. Vartiainen on saanut uransa aikana yhdeksän Emma-palkintoa. Näin ollen Vartiainen on yksi Suomen menestyneimmistä artisteista.


title: Jenni Vartiainen

text: Vuoden 2002 keväällä järjestettiin Suomessa "Popstars"-formaatin mukainen kilpailu, jossa etsittiin suunniteltuun yhtyeeseen sopivia jäseniä. Koelauluihin osallistui 454 nuorta naista. Tuomariston seulan läpäisi 25, ja heistä valittiin lopullinen yhtye. Vartiainen oli yksi jäsenistä nelihenkisenä aloittaneessa, mutta pian trioksi supistuneessa yhtyeessä, joka sai nimekseen Gimmel. Vartiaisen mukaan jäsenten vaikutusmahdollisuudet yhtyeen linjaan olivat kuitenkin vähäiset, mitä Vartiainen piti oikeana ratkaisuna. Vartiainen opiskeli yhtyeessä toimimisen ohella psykologiaa avoimessa yliopistossa. Yhtye teki noin kahden vuoden uran aikana kolme albumia. Gimmelin viimeisen konsertin jälkeen Vartiainen ilmoitti lähtevänsä soolouralle.


title: Jenni Vartiainen

text: Vartiaisen ensimmäinen single oli ”Tunnoton” keväällä 2007. Syyskuun alussa 2007 julkaistiin toinen single nimeltään ”Ihmisten edessä”, joka voitti Vuoden biisi -Emman. Laulussa lauletaan ”älä sinä muiden katseista välitä, sillä me ollaan yhdessä"” ja kappaleen musiikkivideo käsittelee sitä, miten hankalaa naisparien on ilmaista rakkauttaan julkisesti – Seta ry palkitsi Vartiaisen ja kappaleen sanoittaneen Teemu Brunilan vuonna 2008 Asiallisen tiedon omena -palkinnollaan. ”Ihmisten edessä” -single toi Vartiaiselle kultalevyn vuonna 2008 ja sitä on myyty yli 14 000 kappaletta.


title: Jenni Vartiainen

text: Muutamaa viikkoa ”Ihmisten edessä” -singlen ilmestymisestä ilmestyi samanniminen esikoisalbumi. Suomen virallisella listalla albumi oli korkeimmillaan sijalla kahdeksan. Levyä myytiin vuoden 2008 aikana platinan verran ja sen kokonaismyynti on yli 51 000 kappaletta. Vartiaisen ensimmäinen soolokiertue alkoi heti levynjulkaisun jälkeen. Vartiaisen esikoisalbumille on myönnetty tuplaplatina-arvo eli yli 60 000 myytyä albumia. Albumi ja sen nimikkokappale saivat Emma-palkinnot. Vartiainen poseerasi ensimmäisenä suomalaisena "Cosmopolitan"-lehden Suomen-version kannessa joulukuussa 2007.


title: Jenni Vartiainen

text: 1. helmikuuta 2010 julkaistiin Suomen singlelistan kärjessä debytoinut ja kultalevyn Vartiaiselle tuonut single ”En haluu kuolla tänä yönä” ja 31. maaliskuuta sen albumi "Seili", jonka kappaleita sanoittivat Vartiainen itse, Paula Vesala, Mariska ja Teemu Brunila. Albumilta julkaistiin samana vuonna kolme muuta singleä, ”Nettiin” heinäkuussa, ”Missä muruseni on” elokuussa ja ”Duran Duran” joulukuussa. Vartiainen sai kultalevyn myös ”Missä muruseni on” -singlen myynnistä ja kappale oli Suomen singlelistan kärjessä 11 viikkoa vuoden 2011 puolelle. 20 myydyimmän albumin joukkoon lukeutuvaa "Seiliä" on myyty Suomessa multiplatinan verran, yli 147 000 kappaletta. Vuoden 2011 Emma-gaalassa Vartiainen voitti seitsemän palkintoa: kategorioissa "vuoden naissolisti", "vuoden live-esiintyjä" sekä "Seilillä" kategorioissa "vuoden albumi", "vuoden myydyin albumi" ja "vuoden pop-/rockalbumi" sekä kategorioissa "vuoden biisi" (”En haluu kuolla tänä yönä”) ja "vuoden musiikkivideo" (”Missä muruseni on”). Toukokuussa Vartiaisen levy-yhtiö ilmoitti, että laulaja julkaisee elokuussa 2011 "Seili"-albumiin liittyvän DVD:n, jonka Vartiainen kuvasi ja ohjasi yhdessä Jukka Immosen kanssa sekä valokuvakirjan, jonka tekijänä on valokuvaaja Kalle Björklid.


title: Jenni Vartiainen

text: Vartiainen piti "Seili"-albuminsa päätöskonsertin Suomen Kansallisteatterissa 28. elokuuta 2011 ja jäi samalla pidemmälle tauolle. Konsertti nähtiin myös elokuvateattereissa suorana lähetyksenä 11 paikkakunnalla.


title: Jenni Vartiainen

text: Vartiaisen kolmas sooloalbumi "Terra" julkaistiin 4. lokakuuta 2013. Albumin ensimmäinen single ”Junat ja naiset” ilmestyi 16. elokuuta 2013. Lokakuussa 2013 julkaistiin albumin toinen single, ”Selvästi päihtynyt” ja tammikuussa 2014 puolestaan kolmas, ”Suru on kunniavieras”. Singleistä jälkimmäistä käytettiin keväällä 2014 alkaneen suomalaisen "Mustat lesket" -draamasarjan tunnuskappaleena. Terra on Vartiaisen mukaan kahden edellisen levyn kanssa muodostanut trilogian.


title: Jenni Vartiainen

text: Alkuperäinen "Terra" oli myynyt kahden päivän aikana tuplaplatinaa (50 000 kappaletta). Sen takia tehtiin levy, jossa oli kolme uutta singleä ja kolme kitaralla soitettua. Yksi uusista singleistä, oli ”Susta enkelit pitävät huolta” joka julkaistiin vuonna 2013. Vuonna 2015 siitä tehtiin uusintaversio: ”Susta enkelit pitävät huolta 2.0” musiikkivideon kera, joka on samalla "Mustat lesket" -draamasarjan toisen tuotantokauden tunnuskappale.


title: Jenni Vartiainen

text: Vartiainen oli yksi seitsemästä artistista syksyllä 2014 esitetyllä "Vain elämää" -televisiosarjan kolmannella tuotantokaudella.


title: Jenni Vartiainen

text: Jenni Vartiainen julkaisi parin vuoden hiljaiselon jälkeen uuden singlen Turvasana 18. tammikuuta 2017. Hän palasi takaisin keikkalavoille toukokuussa 2017. 5. heinäkuuta 2017 Jenni julkaisi toisen uuden singlensä Se oikea. Vartiainen kiersi kesän festareilla ja syksyllä konserttisaleja.


title: Jenni Vartiainen

text: Jenni Vartiainen oli yksi Vain elämää -sarjan all stars -kauden artisteista syksyllä 2017. Hän hurmasi yleisöä muun muassa versiollaan Cheekin Keinu-kappaleesta.


title: Jenni Vartiainen

text: Jenni Vartiainen julkaisi uuden singlen Väärään suuntaan 1. helmikuuta 2018. Kappaleen Jenni on sanoittanut itse ja säveltänyt yhdessä Jukka Immosen kanssa. Kappaleen ensiesitys elävänä oli parin päivän päästä julkaisusta Emma-gaalassa. Biisiä mainostetaan erokappaleena ja Vartiainen on kertonut sen olevan uransa henkilökohtaisin, jonka hän on ikinä kirjoittanut. 8. kesäkuuta 2018 Vartiainen julkaisi uuden singlen Voulez-vous"."


title: Jenni Vartiainen

text: Vartiaisen uusi albumi "Monologi" julkaistiin 7. syyskuuta 2018.


title: Jenni Vartiainen

text: Maaliskuussa 2008 Vartiainen oli Meksikossa julkaistavan Cosmopolitanin kannessa. Vartiainen näytteli nunnaa Sturm und Drang yhtyeen musiikkivideolla "Rising Son". Vartiainen on mukana yhtenä henkilönä vuonna 2017 Anu ja Anthony Ubaudin kirjoittamassa, Cozy Publishingin kustantamassa kirjassa Suuria unelmia.


title: Jenni Vartiainen

text: Jenni Vartiainen aloitti pianon soiton viisi- ja poikkihuilun soiton yhdeksänvuotiaana ja oli Kuopion yhteiskoulun yläasteella musiikkiluokalla. Hän harrasti myös taitoluistelua SM-tasolla 16-vuotiaaksi asti. Ennen laulajanuraansa Vartiainen kävi myös Kuopion musiikkilukiota.


title: Jenni Vartiainen

text: Vartiainen opiskeli Gimmel-yhtyeessä toimimisen ohella psykologiaa avoimessa yliopistossa.


title: Jenni Vartiainen

text: Jenni Vartiainen on valmistunut ammattikorkeakoulusta laulunopettajaksi.


title: Jenni Vartiainen

text: Jenni oli kolme vuotta avoliitossa tuottaja Jukka Immosen kanssa, kunnes suhde päättyi eroon vuonna 2014. Hänellä on ollut suhde myös laulaja-lauluntekijä Elias Kaskisen kanssa. He erosivat keväällä 2017.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Vuoden 2005 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin 16.–27. helmikuuta Saksan Oberstdorfissa. Kilpailujen menestynein maa oli Norja, joka voitti seitsemän kultaa ja yhteensä 19 mitalia.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 17. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 20. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 26. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 19. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 21. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 18. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text: Päivämäärä: 23. helmikuuta


title: Bomassa

text: Bomassa on kylä Kongon tasavallan pohjoisosissa. Se sijaitsee Sanga-joen rannalla ja Keski-Afrikan tasavallan rajalla. Alue on sademetsää ja siellä elää lukuisia eri nisäkäslajeja. Maanviljely kärsii metsässä elävien elefanttien hyökkäyksistä.


title: Homofobia

text: Homofobia on homoseksuaalisuutta tai homoseksuaalisia henkilöitä kohtaan tunnettua pelkoa, vastenmielisyyttä tai heihin kohdistuvaa syrjintää.


title: Homofobia

text: Suurin osa seksuaalisiin vähemmistöihin kuuluvista ihmisistä on kohdannut homofobiaa elämänsä aikana jossain muodossa.


title: Homofobia

text: Homofobian idea on tunnettu jo antiikin Kreikan kirjoituksissa. Homofobia-termin loi amerikkalainen psykologi George Weinberg 1960-luvun loppupuolella. Weinberg lanseerasi termin laajempaan tietoisuuteen vuonna 1972 julkaistussa kirjassaan Society and the Healthy Homosexual.


title: Homofobia

text: Sigmund Freud esitti psykoanalyyttisessa teoriassaan homofobian johtuvan siitä, että asianosainen torjuu omat homoseksuaaliset yllykkeensä. "Journal of Abnormal Psychology" -lehdessä julkaistiin vuonna 1996 tutkimus, jossa homovihaajiksi luokitellut miehet kiihottuivat homoeroottisesta elokuvasta enemmän, kuin "neutraaleiksi" luokitellut. Joidenkin psykologisten teorioiden mukaan homofobia voi erityisesti miesten kohdalla liittyä yksilön tarpeeseen korostaa omaa hetero-maskuliinista identiteettiä.


title: Homofobia

text: Erään teorian mukaan homofobia johtuu latentista homoseksuaalisuudesta.


title: Homofobia

text: Homomiehillä jotka identifioituvat antavaksi osapuoleksi (homoslangissa "top") on muita homomiehiä enemmän sisäistettyä homofobiaa (engl. "internalized homophobia"), joka tarkoittaa itseinhoa omia homoseksuaalisia haluja kohtaan.


title: Homofobia

text: Homofobia vaikeuttaa homoseksuaalisten ihmisten itsensä hyväksymistä ja voi johtaa seksuaalisuutensa kieltämiseen. Syrjintä ja homofobia aiheuttaa masennusta, vaikeuttaa sosiaalisia suhteita ja voi johtaa jopa itsemurhiin.


title: Homofobia

text: ILGA:n raportin mukaan useiden valtioiden lainsäädäntö tukee homofobiaa. Homoseksuaaliset teot ovat kiellettyjä kahdeksassakymmenessä maassa. Mauritaniassa, Sudanissa, Iranissa, Saudi-Arabiassa ja Jemenissä homoseksuaalisista teoista voidaan määrätä kuolemanrangaistus.


title: Homofobia

text: Kansainvälinen homo- ja transfobian vastainen päivä (IDAHO) on 17. toukokuuta.


title: Homofobia

text: Tutkija Gregory M. Herekin mukaan termistä homofobia pitäisi luopua, koska kysymyksessä ei ole patologinen fobia. Tilalle Herek tarjoaa kolme korvaavaa termiä: seksuaalinen stigma, heteroseksismi ja seksuaalinen ennakkoluulo. Seksuaalinen stigma tarkoittaa poikkeavalle seksuaalisuudelle annettua leimaa, joka johtaa valtaeroihin yhteiskunnassa. Heteroseksismillä viitataan niihin kulttuurisiin ideologioihin ja systeemeihin, jotka tuottavat heteroseksuaalisuudesta poikkeavan käyttäytymisen stigmatisoitumista. Seksuaalisilla ennakkoluuloilla tarkoitetaan heteroseksuaalien vihamielisyyttä ja kielteisiä asenteita, jotka kohdistuvat homoseksuaaleihin.


title: Homofobia

text: Erään tutkimuksen mukaan miehet turvautuvat homovastaisiin vitseihin, kun heidän itsetuntonsa kaipaa vahvistamista ja erityisesti kun heidän maskuliinisuutensa on uhattuna.


title: Intellivision

text: Intellivision on Mattel Electronicsin vuonna 1979 julkaisema toisen sukupolven pelikonsoli. Koemyynti Kaliforniassa oli lupaava ja seuraavana vuonna konsoli tuli myyntiin laajemmin. Nimi on yhdistelmä sanoista "intelligent television", älykäs televisio.


title: Intellivision

text: Intellivisionia myytiin yli kolme miljoonaa kappaletta ja sille julkaistiin 125 peliä. Sen pahimpana kilpailijana pidettiin Atari 2600:ta, joka menestyi paremmin markkinoilla vaikka oli teknisiltä ominaisuuksiltaan heikkotasoisempi. Konsoli maksoi 299 dollaria ja myi 175 000 kappaletta ensimmäisenä vuotenaan.


title: Intellivision

text: Vuoden 1983 videopelilama vaikutti paljon Matteliin, jolle konsoli aiheutti 300 miljoonan dollarin tappiot.


title: Intellivision

text: Laitteen suorittimena oli General Instrumentin 16-bittinen CP1610-prosessori 894 kHz:n kellotaajuudella.


title: Intellivision

text: Laitteessa oli muistia 1352 tavua.


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiuas on lähinnä Suomen meren rannikkoseuduilla tavattava hautaröykkiötyyppi, joka on jo vanhastaan liitetty kivikauden Kiukaisten kulttuuriin ja pronssikauden asutuskulttuureihin Etelä-, Lounais- ja Länsi-Suomessa. Tutkitut hiidenkiukaat on tulkittu aina haudoiksi, joiden sisältä tavataan erilaisia rakenteita ja joskus myös aikakautensa esineistöä.


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiuas tunnetaan monilla eri nimillä. Niitä ovat muun muassa "kalmisto", "hautaraunio", "raparaunio", "vatturaunio", "hautaröykkiö", "röykkiöhauta", "jätinroukkio", "vare", "hiittenvare", "kääppä", "kruunu" ja "hiittenkruunu".


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiukaiden kerrottiin olevan hiisien tekemiä. Vastaavia kiviröykkiöitä on arveltu myös muiden alueen aiempien myyttisten asukkaiden, kuten lappalaisten tai jatulien tekemiksi. Lappalaisten tekemäksi kerrottua kivikasaa on kutsuttu esimerkiksi "lapinröykkiöksi". Tutkijat ovat ottaneet sanan lapinraunio käyttöön Sisä-Suomen kiviröykkiöhautojen nimenä.


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiukaita on myös pidetty aarnihautoina eli aarrekätköinä, sillä alueen aikaisempien asukkaiden on oletettu kätkeneen niihin aarteitaan ennen vetäytymistään syrjemmäksi. Jotkut hiidenkiukaat ovat joutuneet jo useaan kertaan aarteenetsijöiden ja muinaisharrastajien penkomiksi.


title: Hiidenkiuas

text: Seuraavanlainen harjavaltalainen tarina, jonka Kustaa Killinen tallensi 1870-luvulla, varmaan ruokki mielikuvitusta. "Kun kerran Kaunismäen vaari Juhannusaamuna aikaisin lähti kirkolle ja tuli näiden kiukaiden kohdalle, huomasi hän suurimman päällä mainion hopeamaljan, sisältä kullatun. Mutta suuri käärme makasi maljan vieressä sitä vahdaten; ukko lähti kartanolta hakemaan asetta jolla tappaisi käärmeen, mutta kun hän palasi aseineen, olivat malja ja käärme kadonneet".


title: Hiidenkiuas

text: Luonnossa tavattavat kivikot voivat olla joko luonnon muovaamia tai ihmisten tekemiä. Luonto saattaa saada aikaiseksi kivikon pakkasrapautumisen takia (rakka), järven tai meren rantavoimien ja huuhtoutumisen seurauksena (pirunpelto) tai jääkauden kuljettaman kivikon muodossa.


title: Hiidenkiuas

text: Kivikasat ovat useimmiten ihmisten aikaansaannosta. Joskus hautaröykkiönä tutkittu kivikasa on osoittautunut joksikin muuksi ihmisen tekemäksi rakennelmaksi. Tällaisia ovat olleet muun muassa viljelysraunio, uuninpohja, käyttökiviröykkiö, kivenhakkaajan jätekasa, uhriröykkiö, rajamerkki, merimerkki, rakennustöiden jättämä kivikasa, saunan- tai riihen kiuas tai sotavarustus. Kun kyseessä on pelkästään kivistä ladottu kasa, voi sen alkuperäinen tarkoitus jäädä toteamatta. Tällöin otetaan päättelyssä avuksi kivikasan oheislöydöt, rakenne, sijainti ja perinnetieto.


title: Hiidenkiuas

text: Myöhäisellä kivikaudella, pronssikaudella ja rautakaudella tehtiin merenrannikon asuinpaikoilla hautoja kasaamalla luonnonkiviä kivikirstussa tai hirsihuoneessa olevan ruumiin päälle. Tällaiset hautaröykkiöt rakennettiin korkeille ja näkyville paikoille silloisen asutuksen viereen tai sen pihapiiriin. Pronssikaudella merenpinta oli nykyistä korkeammalla ja hautaröykkiöt sijaitsivat tuolloin muinaislahtien rannoilla tai -saarien huipuilla. Nykyään nämä hautaröykkiöt löytyvät metsien siimeksistä ja peltojen laidoilta. Vainajille laitettiin hautaan mukaan henkilökohtaisia esineitä kuten esimerkiksi aseita, solkia ja koruja.


title: Hiidenkiuas

text: Rannikkoseudun hiidenkiukaat muistuttavat ulkonäöltään muita kiviröykkiöitä, vaikka niitä tekivät muut etniset ryhmät ja joskus toisenlaiseen tarkoitukseen. Sisämaassa eli voimakkaana ja rinnakkaisena lapinraunioiden rakennusperinne, jossa ihmisiä haudattiin kivikasoihin tai raunioita rakennettiin uhrikäyttöön. Nämä röykkiöt sijaitsivat Sisä-Suomen järvien rannoilla näkyvällä paikalla. Merenkurkussa ja Pohjanmaalla tunnetut kastellit eli jätinkirkot eivät nykytietämyksen mukaan ole hautoja. Niiden rakentaminen on perusteltava muilla syillä ja niitä tehtiinkin aikaisemmin kivikaudella.


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiukaiden rakentamisperinteen katsotaan alkaneen Suomessa Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa 1500–1400 eaa. (tai jopa 1600 eaa.). Sieltä se levisi pian Satakuntaan, jossa suurin keskittymä sijaitsee, noin 1200 eaa. mennessä. Myöhemmin perinne jatkoi leviämistään rannikkoseutuja pitkin pohjoiseen Perämeren rannikoille ja itään Suomenlahden rannikoille. Viimeinen leviämisvaihe ajoittuu vasta pronssikauden loppupuoliskolle ja rautakaudelle.


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiukaita on hyvin laajalla alueella. Niiden esiintymisalue alkaa idässä Kymenlaakson seudulta ja päättyy pohjoisessa Tornioon ja ne seuraavat merenrannikoita koko matkan. Etelä- ja Lounais-Suomessa ne sijaitsevat aivan meren rannoilla, mutta Pohjanmaalla merenranta sijaitsee nykyään maankohoamisesta johtuen kilometrien päässä röykkiöistä.


title: Hiidenkiuas

text: Rannikkoseutujen kiviröykkiöitä on luetteloitu yli 10 000, joten se muodostaa Suomen suurimman muinaisjäännösryhmän. Valtaosa näistä on rakennettu vasta rautakaudella ja aiemmin pronssikaudella tehtyjä löytyy enimmäkseen Lounais-Suomen rannikolta ja saaristosta sekä Ahvenanmaalta.


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiukaita, vaikka niitä ei Ruotsissa kutsutakaan tällä nimellä, löytyy myös Pohjanlahden pohjoisimmasta päästä aina Gotlantiin ja Skåneen asti ja sieltä pohjoiseen Bohusläniin ja vielä Norjan rannikoille saakka.


title: Hiidenkiuas

text: Kulttuuri-ilmiön taustalla saattaa olla vasarakirveskulttuurin jälkeinen Kiukaisten kulttuuri, joka oli hyvin merenrantaorientoitunut ja eli samoilla seuduilla hiidenkiukaiden levinneisyyden kanssa. Hiidenkiuas on rakennettu Satakunnassa usein samalle paikalle Kiukaisten kulttuurin asuinpaikan kanssa.


title: Hiidenkiuas

text: Erikoinen yksityiskohta on kuitenkin ensimmäisen paasiarkkuhaudan löytyminen Euran Panelian Uotinmäestä. Arkku oli 9 metriä pitkä ja 1,7 metriä leveä. Se ajoitetaan Kiukaisten kulttuurin loppuvaiheeseen noin 2000 eaa. ja se on aivan suora kopio eteläruotsalaisesta myöhäiskivikautisesta hautaperinteestä. Uotinmäen hauta poikkesi silloisesta Kiukaisten kulttuurin maakuoppahautaamisesta selvästi ja kertoo seudulle asettuneista uudisasukkaista.


title: Hiidenkiuas

text: Tämä löytö sekä hiidenkiukaiden rakenteiden yhtäläisyydet Etelä-Ruotsin pronssikauden (alkoi noin 1800 eaa.) hautaröykkiöiden kanssa todistaa Kiukaisten kulttuurin tiiviistä yhteyksistä ruotsalaisiin asukkaisiin. Vaikka lounais-suomalaiset Kiukaisten kulttuurin asukkaat omaksuivatkin monia uusia tapoja ja alkoivat käyttämään työvälineissään pronssia, säilyttivät he kuitenkin monia kivikautisia esinetyyppejä arkitavaroissaan. Voidaan todeta, että paikallinen kulttuuri muuttui asteittain samantapaiseksi kuin Skandinavian pronssikauden kulttuurit.


title: Hiidenkiuas

text: Huomaa nimityksiin liittyvä sekaantumisen riski. Kiukaisten kulttuuri on kivikautinen kulttuuri, joka sai nimensä Kiukaisissa Uotinmäellä tehdystä paasiarkkulöydöstä. Kiukaisten kunta, vaihtoi nimensä vuonna 1914 ottaen sen muinaislöydöistä, joita kutsuttiin Satakunnassa hiidenkiukaiksi. Hiidenkiuas ei ole kuitenkaan Kiukaisten kulttuurin, vaan sitä seuranneen pronssikautisen kulttuurin, muinaisjäännös.


title: Hiidenkiuas

text: Muinaisten Panelian- ja Nakkilanlahtien seuduilla, nykyisten Euran, Nakkilan ja Harjavallan alueilla, tehtyjen inventaarioiden mukaan noin puolet kiukaista olivat halkaisijaltaan yli 10 metriä. Suurröykkiöitä, eli yli 20 metriä, oli yhdeksän kappaletta, mikä tekee prosenteissa 7,5 %. Muualla yli 10 metrisiä röykkiöitä on 21 % ja yli 20 metriä alle 2 %. Suomen suurin vare on Paneliassa oleva Kuninkaanhauta, jossa on noin 2000 m³ kiveä. Sen mitat ovat 37 metriä pitkä ja 3,6 metriä korkea.


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiuas on tekoaikanaan ollut monesti ensin säännöllisen muotoinen ja kekomainen. Siihen on myöhemmin tehty lisää hautauksia, jolloin sen koko on kasvanut ja alkuperäinen muotokin muuttunut pitkänomaiseksi. Alkuperäisiä pohjamuotoja ovat olleet ympyrä ja soikea sekä nelikulmio ja kolmio. Kekomaisuus on voinut tasoittua koon kasvun myötä, jos kivistä alkoi tulla pulaa.


title: Hiidenkiuas

text: Sellaiset haudat, jossa hautakammio tehtiin kiven sijasta puusta, romahtivat puun lahottua. Vaikka ne korjattiin uuden hautauksen myötä, ovat ne lopulta jääneet nykyisen kaltaisiksi romahtaneiksi röykkiöiksi, kun hautaamisperinne loppui. Tällaisen röykkiön huipulla näkyy säännöllisen kraatterin muotoinen syvänne. Muinaisen Panelianlahden alueella joka neljäs kiuas on tällainen. Kraatteri on voinut myös syntyä silloin, kun aarteita etsineet henkilöt penkoivat kiuasta.


title: Hiidenkiuas

text: Noin puolet kiukaista ovat epäsäännöllisen muotoisia. Kiukaan kylkeen tulee lovia, kun siitä haetaan kiviä kotitarpeen tyydyttämiseksi ja silloin kiukaan alkuperäinen muoto muuttuu. Monet kiukaat jäävät lopulta maantasaiseksi kivikasaksi, josta voi vain perimätietoon tukeutuen väittää sen olleen pronssikautinen hiidenkiuas. Tällainen on esimerkiksi Kokemäen Orjapaaden hiidenkiuas.


title: Hiidenkiuas

text: Varsin pienellä vaivalla näkee monenmuotoisia ja -kokoisia hiittenkiukaita Sammallahden röykkiöalueella, joka on myös UNESCOn maailmanperintökohde.


title: Hiidenkiuas

text: Suomessa oli tutkittu noin 600 röykkiötä (vuoden 2000 tieto) ja niistä tehdyt löydöt ja havainnot vaihtelevat paljon. Lähteenmäen suurröykkiöstä, joka sijaitsi Eurassa Kahalan Kivimäessä, on kirjoitettu paljon, joten se voitaneen esitellä malliesimerkkinä. A. M. Tallgren tutki sen vuonna 1918, koska kasan kohdalle piti rakentaa uusi navetta. Hiidenkiukaan mitat olivat 23 metriä pitkä, 11,5 metriä leveä ja noin kaksi metriä korkea. Se oli rakennettu pääasiassa pään kokoisista kivistä.


title: Hiidenkiuas

text: Sisin rakenne oli hiekkakivilaatoista rakennettu paasiarkku, jonka pituus oli 3 metriä ja leveys metrin. Laattojen päälle ja väliin asetettiin vainaja, joka peitettiin vaakasuuntaisilla laatoilla niin, että arkkuun jäi alle metrin ilmatilaa. Arkku ympäröitiin noin metrin korkuisella, 9 metriä pitkällä ja 4,5 metriä leveällä soikealla muurilla, joka rakennettiin pinoamalla laakakiviä vaakatasoon. Hautakammio ympäröitiin suorakulmion muotoisella kivikehällä, joka oli 20 metriä pitkä ja 11 metriä leveä. Kammio oli kivikehän koillispäässä.


title: Hiidenkiuas

text: Ei tiedetä varmasti, olisiko kivikehä ollut alkujaan näin suuri ja kuuluiko se edes ensimmäiseen hautaukseen. Hautaan on haudattu myöhemmin muita vainajia, jolloin kivikasa on voitu purkaa lisähautojen rakentamista varten. Samalla tuo kivikehää on voitu perustaa tai sitä on voitu suurentaa. Päähaudan lounaispäähän aivan sen viereen on tehty kaksi rinnakkaista arkkua lisää. Ne ovat ensimmäistä arkkua pienemmät ja ne jakavat yhteisen väliseinän. Arkun lattia ja katto olivat laakakiviä, mutta muut seinät olivat laakakivistä kylmämuuraamalla ladotut. Itäinen arkku oli 60 cm leveä ja yli metrin pitkä. Läntinen arkku oli metrin leveä ja kaksi metriä pitkä. Viimeisessä arkussa oli runsaasti poltettuja ihmisen luita.


title: Hiidenkiuas

text: Poltettuja luunsiruja löytyi myös maasta arkkujen välistä, muurien laakakivien väleistä ja raunion eri kohdista. Aina ei muuria tai rauniota avattu vainajan poltettujen jäännösten sijoittelussa. Vaikuttaa siltä, että hautatavat muuttuivat tämän hiidenkiukaan käytön aikana. Ensimmäinen vainaja on haudattu polttamatta ja ainakin toinen pienemmistä arkuista sai sisällensä polttohaudatun vainajan. Tästä hiidenkiukaasta ei tehty mitään esinelöytöjä.


title: Hiidenkiuas

text: Ensimmäiset hiidenkiukaat vanhemmalla pronssikaudella rakennettiin polttamatta haudatuille vainajille. Myöhemmin nuoremmalla pronssikaudella kiukaaseen lisättiin muita vainajia poltettuna tuhkaksi ja luunsiruiksi. Luuanalyysien perusteella hautoihin pääsivät sekä miehet että naiset. Lapsien osalta on vain muutama varma tapaus tiedossa.


title: Hiidenkiuas

text: Hiidenkiukaista ei aina tehdä esinelöytöjä. Joskus kuitenkin löytyy yksittäisiä kivi- tai metalliesineitä. Paneliassa Ruoholan röykkiöstä, joka oli 21 metriä pitkä, löytyi partaveitsen katkelma ja sivupaasien väliin työnnetty pronssimiekka. Kokemäen Orjapaaden hiidenkiukaan jäänteestä löytyi partaveitsen katkelma ja pinsetit. Nakkilan Rieskaronmäen hiidenkiukaista löydettiin muun muassa pronssinen nappi, -kaularengas ja pinsetit.


title: Hiidenkiuas

text: Tunnetuimmat hiidenkiukaat ovat Raumalla Sammallahdenmäen röykkiöalueella. Siellä ovat muun muassa Huilun vuorelle tehdyt Kirkonlaattia, joka on suuri nelikulmainen, mutta vain puolen metrin korkuinen kiuas, ja Pitkä raunio, joka on 24 metriä pitkä vallimainen muodostelma ja johon on haudattu useita kertoja.


title: Hiidenkiuas

text: Euran Paneliassa on Kuninkaanhauta, joka on Suomen suurin hiidenkiuas. Sitä ei ole vielä tutkittu. Nakkilassa Rieskaronmäki tunnetaan oikeastaan asuinpaikan tutkitusta talosta, mutta paikalla on myös useita hiidenkiukaita. Viikkalan Selkäkankaan muurilatomus on 43 metriä pitkä, 11 metriä leveä ja 1-1,4 metriä korkea. Se on matala mutta vaikuttava rakennelma paljastettuine arkkuineen. Harjavallan Kaunismäen hiidenkiukaitten vieressä on myös pronssikautinen pihapiiri, jota ei olla vielä tutkittu kokonaan.


title: Hiidenkiuas

text: Satakunnassa on paljon hautaröykkiöitä. Selviä keskittymiä löytyy Eurajoen laaksossa Euran Paneliassa ja Eurajoella, Kokemäenjoen laaksossa Harjavallassa ja Nakkilassa, Nakkilan ja Ulvilan rajalla sekä Noormarkussa. Myös Raumalla on Kylmäkorvenkallion hiidenkiuasalue, jossa on opasteita ja polkuverkosto.


title: Hiidenkiuas

text: Salossa on Halikonlahdella Viitankruunu (mitat 25 metriä ja 23 metriä), joka on kukkulan suurin röykkiö. Siuntiossa on tutustumisen arvoisessa miljöössä myös hiidenkiukaita, jotka tunnetaan Krejansbergetin röykkiöinä.


title: Hiidenkiuas

text: Ruotsissa Skånessa on suurin pronssikauden hautarakennelma, joka tunnetaan Kivikin hautakumpuna, ja se on halkaisijaltaan 75 metriä.


title: Hiidenkiuas

text: Jo ensimmäisten tutkimusten aikana 1880-luvulla havaittiin kiukaitten tuhoutumista. Nykyään arvellaan, että noin puolet muinaisista hiidenkiukaista on nykypäivään mennessä hävinnyt. Kiviä on käytetty rautatien ja maantien pohjaksi tai esimerkiksi navetoiden rakennusmateriaaliksi.


title: Hiidenkiuas

text: Panelian seudun inventoinnissa todettiin häviämisvauhdiksi 1800-luvulla 0,3 röykkiötä vuodessa ja 1900-luvulla noin 0,6 röykkiötä vuodessa. Toisaalta samanaikaisesti uusiakin hiidenkiukaita havaitaan inventointien yhteydessä.


title: Atari 2600

text: Atari 2600 oli ensimmäinen menestyksekäs mikroprosessoripohjainen pelikonsoli. Atari julkaisi sen vuonna 1977 aluksi nimellä Atari Video Computer System (VCS). Mikroprosessorin käyttöön siirtyminen mahdollisti pelien tallentamisen ROM-moduuleille sen sijaan, että ne olisi täytynyt rakentaa erikseen laitteistotasolla aiempien Pong-koneiden tapaan. Suorittimen käyttö mahdollisti myös aiempaa monipuolisemmat pelit.


title: Atari 2600

text: 1970-luvun lopulla mikropiirit ja muistipiirit olivat kalliita. Yleiskäyttöisellä pelikonsolilla oli kuitenkin kustannusrajoja, joihin Atarilla toiminut kehittämisryhmä joutui etsimään ratkaisuja. Ryhmään kuulunut mikropiirisuunnittelija Jay Miner (1932–1994) kehitti ratkaisuksi TIA-piirin ja jätti pois kuvapuskurin. Hän sai teknisillä ratkaisuillaan 128 tavun muistin riittämään. Uusi konsoli ei vielä kuitenkaan riittänyt menestykseen, vaan siihen tarvittiin markkinat voittava peli. Sellaisen kehitti japanilainen Tomohiro Nishikado. Hänen "Space Invaders" -pelinsä idea oli saatu vuonna 1898 julkaistusta H. G. Wellsin "Maailmojen sota" -romaanista. Pelissä ammuttiin kuvaruudun yläreunasta laskeutuvia lonkeromuukalaisia. Pelistä julkaistiin vuonna 1980 VCS-versio, josta tuli myyntimenestys ja Ataria myytiin enemmän kuin kilpailijoitaan.


title: Atari 2600

text: Atari 2600:n suorittimena on MOS 6502:n kutistettu versio 6507, jonka osoiteavaruuden koko on vain 8 kilotavua. Tämä kuitenkin riittää, sillä 2600:n ROM-moduulin maksimikoko on 4 kilotavua ja RAM-muistia on vain 128 tavua. Lisäksi 2600:n TIA-videopiirissä ei ole DMA:ta lainkaan, joten kaikki grafiikka on toteutettava tarkasti ajoitetuilla TIA:n rekisterien käsittelyillä. TIA tarjoaa kuitenkin grafiikalle aikaansa nähden hämmästyttävät 128 väriä ruudussa samanaikaisesti (4 väriä per vaakarivi), pari erityyppistä sprite-objektia ja mahdollisuuden karkealle taustakuvalle.


title: Atari 2600

text: Atari 2600:aa pidettiin aikanaan vaikeimpana mahdollisena koneena ohjelmoida, mutta toisaalta hankala tekninen ohjelmoitavuus tarjosi ohjelmoijille vapauksia ylittää Atarin rajoituksia. Rajoittuneesta tekniikasta huolimatta taitavat ohjelmoijat ovat toteuttaneet 2600:lle pelejä, joita voisi helposti pitää laitteiston ominaisuuksiin nähden mahdottomina. Suosittujen kolikkopelien uskollisten käännösten lisäksi valikoimaan kuuluu mm. shakkiohjelma ja jopa alkeellinen BASIC-tulkki.


title: Atari 2600

text: Atari 2600 kytketään televisiovastaanottimeen, ja pelaamiseen käytetään joystickeja, joita voi kaksinpelejä varten olla kiinni kaksi kerrallaan. Atari-tyyppinen peliohjainliitäntä on ollut suosittu myös kotitietokonemaailmassa ja löytyy mm. useimmista Atarin ja Commodoren kotitietokoneista, MSX:stä ja Segan Master Systemistä ja Mega Drivestä.


title: Atari 2600

text: Atari 2600 on ollut vaikea kone emuloida. Siinä ei ole näyttöpuskuria, joten emulaattori joutuu emuloimaan konsolin lisäksi myös televisiota. Lisäksi peliohjelmoijat oppivat konsolin pitkäikäisyyden myötä hyödyntämään Atarin laitteiston bugeja luodakseen uskomattoman tuntuisia erikoisefektejä, kuten "Cosmic Ark" -pelin tähtikenttä. Bugeja on vaikea selvittää teknisistä dokumenteista. Nykyiset emulaattorit pystyvät kuitenkin emuloimaan Atari 2600:aa melko tarkasti.


title: Gary Moore

text: Robert William Gary Moore (4. huhtikuuta 1952 Belfast, Pohjois-Irlanti – 6. helmikuuta 2011 Estepona, Costa del Sol, Espanja) oli pohjoisirlantilainen, muun muassa hardrockia ja bluesia soittanut kitaristi. 1960-luvulla alkaneella urallaan hän esiintyi esimerkiksi yhtyeissä Thin Lizzy (1974, 1977, 1978–1979), Colosseum II (1975–1977) ja Skid Row, mutta parhaiten hänet tunnetaan soolourastaan.


title: Gary Moore

text: Gary Moore syntyi ja kasvoi Itä-Belfastissa. Hänen isänsä johti Holywoodin rantalomakeskuksessa tanssisalia. Mooren varhaisimmat musiikilliset vaikuttajat olivat Elvis Presley ja The Beatles. Ensimmäisen kitaransa hän sai kahdeksanvuotiaana, ja hän opetteli soittamaan sitä oikean käden puolelta, vaikka hän olikin vasenkätinen. Moore soitti jo 11-vuotiaana Beat Boys -nimisessä yhtyeessä, joka soitti The Beatlesin kappaleita.


title: Gary Moore

text: Moore muutti 16-vuotiana Dubliniin, jossa hän sai jonkin aikaa ohjausta Fleetwood Macin kitaristilta Peter Greeniltä. Mooren ensimmäinen ammattilaisyhtye oli Skid Row, josta Phil Lynott lähti pois pian Mooren tulon jälkeen. Skid Row soitti 1966 Dublinissa Fleetwood Macin lämmittelijänä, mutta Moore jätti pian Skid Row’n, koska turhautui yhtyeen rajalliseen osaamiseen. Hänellä ei kuitenkaan ollut selvää suunnitelmaa uransa jatkosta, mutta hän julkaisi jo vuonna 1973 sooloalbumin "Grinding Stone".


title: Gary Moore

text:
Sooloalbumin julkaisun jälkeen Moore hyväksyi Lynottin pyynnön tulla auttamaan Thin Lizzyä, jonka kitaristi Eric Bell oli jättänyt. Mooren aika Thin Lizzyssa kesti kuitenkin vain pari kuukautta. Tämän jälkeen hän soitti jonkun aikaa Jon Hisemanin perustamassa fuusiojazzyhtyeessä Colosseum II. Moore levytti yhtyeen kanssa kolme albumia. Thin Lizzyyn hän palasi 1978, kun hän korvasi loukkaantuneen Brian Robertsonin Queenin kanssa tehdyllä Yhdysvaltain-kiertueella. Moore soitti kitaraa Thin Lizzyssä myös sen menestysalbumilla "" (1979).
Thin Lizzysta Moore palasi soolouralleen ja julkaisi albumin "Back On The Streets", joka sisälsi Mooren tunnetuimman soolohitin, ”Parisienne Walkwaysin”, joka nousi huhtikuussa 1979 Britannian listan kymmenen parhaan joukkoon. Yhdysvaltain-kiertueen aikana Moore ja Lynott riitautuivat. Moore palasi Britanniaan ja muodosti lyhytaikaisen G-Force-nimisen yhtyeen. Se teki vain yhden, flopanneen albumin. Lynott houkutteli tämän jälkeen Mooren jälleen takaisin Thin Lizzyyn. Hän soitti Thin Lizzyn konserttitallenteella "Life" ja jätti jälleen yhtyeen. Samoihin aikoihin hän julkaisi sooloalbumit "Corridors of Power" (1982), "Victims of the Future" (1983) ja "Run for Cover" (1985). Viimeksi mainittu sisälsi ”Out in the Fields” -nimisen kappaleen, joka oli Mooren ja Lynottin viimeinen yhteistyö ennen Lynottin tammikuussa 1986 tapahtunutta kuolemaa.


title: Gary Moore

text: Moore julkaisi vuonna 1987 albumin "Wild Frontier", joka oli hänen kunnianosoituksensa perinteiselle irlantilaiselle musiikille. Hard rockiin hän palasi vuoden 1989 albumilla "After the War". Mooren 1980-luvun sooloalbumit floppasivat osittain, mutta vuonna 1990 ilmestynyt bluesalbumi "Still Got The Blues" palautti Mooren pinnalle. Albumilla soittivat muun muassa Albert Collins, Albert King ja George Harrison. Moore toisti menestyksensä vuoden 1992 albumilla "After Hours," jossa soittivat myös "B. B. King" ja "Albert Collins."


title: Gary Moore

text:
Moore muodosti 1994 entisten Cream-muusikoiden Jack Brucen ja Ginger Bakerin kanssa yhtyeen BBM, joka julkaisi albumin "Around The Next Dream". BBM hajosi yhtyeen ristiriitoihin, ja Moore palasi tämän jälkeen bluesin pariin. Hän levytti 1995 henkilökohtaisimman albuminsa "Blues for Greeny", joka oli kunnianosoitus hänen monivuotiselle ystävälleen ja ohjaajalleen Peter Greenille.
Vuonna 1997 Moore päätti kokeilla levyllään "Dark Days In Paradise" vaikutteita tanssimusiikista, mikä hämmensi monia faneja, puhumattakaan musiikkitoimittajista. Levyllä "Back to the Blues" hän palasi nimen mukaisesti vanhaan ja hyväksi havaittuun blues-formaattiin. Moore jatkoi sen jälkeen blues-linjalla albumeilla "Power of the Blues" ja "Old New Ballads Blues". Vuonna 2007 ilmestynyt "Close As You Get" oli Mooren yhteistyö entisen Thin Lizzy -rumpalin Brown Downeyn kanssa. Vuoden 2008 "Bad for You Baby" puolestaan yhdisteli Mooren sävellyksiä bluesstandardeihin.


title: Gary Moore

text: "Bad for You Baby" jäi Mooren viimeiseksi studioalbumiksi. Hän kuoli helmikuussa 2011 lomamatkallaan Espanjassa alkoholin aiheuttamaan sydänkohtaukseen.


title: Gary Moore

text: Gary Moore käytti useilla levytyksillään aikoinaan Peter Greeniltä ostamaansa, sittemmin soundiltaan tunnetuksi tullutta Gibson Les Paul -kitaraa. Green purki aikoinaan kitaran osiin, ja kootessaan sitä kytki vahingossa kaulamikrofonin väärin päin niin että mikrofonin vaihe ja maa olivat päin vastoin kuin alun perin. Tästä syntyi voimakkaasti keskiääniä korostava – ”honottava” – kitarasoundi, jota kuullaan useilla Gary Mooren blues-ajan kappaleilla, ja Fleetwood Macin kappaleella Albatross, jonka Peter Green soitti kyseisellä kitaralla. Moore myi sittemmin kitaran jälleen eteenpäin.


title: Gary Moore

text: Moore soitti myös mm. punaista Fender Stratocasteria, Charvel 2 sekä Hamerin sähkökitaroita urallaan, sekä Takamine- akustisia.


title: Gary Moore

text: Hän käytti Marshallin vahvistimia, ja hänen kitarasoundinsa koostui voimakkaasta säröstä ja sustainerista, joka on signaalia pidentävä musiikkiefekti.


title: Huesca (maakunta)

text: Huesca (aragoniaksi "Uesca") on maakunta pohjoisessa Espanjassa Aragonian itsehallintoalueen pohjoisosassa. Sen rajanaapureita ovat Ranska sekä Lleidan, Zaragozan ja Navarran maakunnat.


title: Huesca (maakunta)

text: Huescan pinta-ala on 15 626 neliökilometriä. Sen väkiluku on 219 702 (vuonna 2017) ja väestötiheys 14,1 asukasta neliökilometrillä. Viidennes väestöstä asuu pääkaupungissa Huescassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Ayerbe, Sabiñánigo, Jaca, Benasque, Graus, Benabarre, Barbastro, Tamarite de Litera, Monzón ja Fraga. Maakunnassa on yhteensä 202 kuntaa.


title: Huesca (maakunta)

text: Viimeiset aragonian kielen puhujat asuvat Pyreneiden vuoriston laaksoissa Huescassa. Maakunnan itäosissa on myös useita katalaaninkielisiä alueita.


title: Huesca (maakunta)

text: Pyreneiden korkein vuori, Aneto, sijaitsee Huescassa. Ordesa y Monte Perdidon kansallispuisto on myös alueella.


title: Sevilla (maakunta)

text: Sevilla on maakunta eteläisessä Espanjassa Andalusian itsehallintoalueen länsiosassa. Sen rajanaapureita ovat Málagan, Cádizin, Huelvan, Badajozin ja Córdoban maakunnat.


title: Sevilla (maakunta)

text: Sevillan pinta-ala on 14 036 neliökilometriä ja väkiluku 1 939 527 (vuonna 2017). Väestötiheys on 138,2 asukasta neliökilometrillä. 40 prosenttia väestöstä asuu pääkaupungissa Sevillassa. Maakunnassa on yhteensä 105 kuntaa.


title: Sevilla (maakunta)

text: Sevilla jakaa Doñanan kansallispuiston Huelvan kanssa.


title: Segovia (maakunta)

text: Segovia on maakunta keskisessä Espanjassa Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen eteläosassa. Sen rajanaapureita ovat Burgosin, Sorian, Guadalajaran, Madridin, Ávilan ja Valladolidin maakunnat.


title: Segovia (maakunta)

text: Maakunnan väkiluku on 154 184 (vuonna 2017) ja pinta-ala 6 923 neliökilometriä. Noin 35 prosenttia väestöstä asuu pääkaupungissa Segoviassa. Maakunnassa on yhteensä 209 kuntaa, joista yli puolet on alle 200 asukkaan kyliä.


title: Bertran de Born

text: Bertran de Born (n. 1140 – ennen 1215) oli ranskalainen trubaduuri ja sotilas. Hän oli myös Hautefortin varakreivi. Bertran de Born vietti viimeiset vuotensa Dalonin luostarissa.


title: Bertran de Born

text: Bertran de Born on tunnettu lähinnä kirjoittamiensa runojen ansiosta. Vain yksi hänen sävellyksensä on tallella.


title: Down By The Laituri

text: Down By The Laituri (lyhyemmin DBTL) on vuodesta 1988 Turussa Aurajoen ympäristössä järjestetty kaupunkifestivaali. Tapahtuman aikana Turussa järjestetään monia eri musiikkitapahtumia niin jokirannassa kuin klubeillakin. Ensimmäiset vuodet tapahtuma järjestettiin kesäkuun alussa mutta vuodesta 2005 alkaen festivaalin ajankohta on siirtynyt heinäkuun loppuun.


title: Down By The Laituri

text: DBTL:n perustivat vuonna 1988 Jorma Teerijoki ja Riikka Oksanen nuoren turkulaisen tekijäkaartin avustamana. Alkuvuosien tärkeimpiä DBTL-aktiiveja olivat Ari Nummelin, Peter Nordlund, Anne Alvesalo, Anne Saveljeff, Jari Nikkola, Markku Rohunen, Vesa Latomäki, Marita Perho, Harri-Tapio Siivonen, Kari Salovaara, Jukka Sundholm ja monet muut turkulaiset katutason kulttuurivaikuttajat. Toiminta sai alkunsa TYY:n Rock-klubin kautta, laajentuen ensin KAFE ry:ksi ja 1993 alkaen Pro Laituri ry:ksi. Tapahtumaa on järjestänyt myös Turun kesäjuhlat Ay, nykyään festivaalin järjestäjänä toimii Happening Laituri Oy.


title: Down By The Laituri

text: DBTL:n historiasta on julkaistu Henri Terhon toimittama kirja "DBTL 10 – Festivaali kuin unelma". Terho on valmistellut aiheesta myös väitöskirjatutkimuksen.


title: Down By The Laituri

text: Skitso Productions kehitti 1997 aiheesta "Down By The Laituri" -pelin, jossa pelaaja toimii managerina järjestäen kyseistä tapahtumaa.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 1990 festivaali järjestettiin 13.–17. kesäkuuta. Esiintymispaikkoja olivat muun muassa Porthaninpuisto ja sen vieressä sijaitseva Kulttuurikeskuksen piha, Puolalanpuisto, ravintolat Iskeri ja Proffa ja osakunnat yhdistettynä Laiturirööriksi sekä lukuisat keskustan ravintolat. Porthaninpuistossa esiintyivät torstaina (14.6.) Neljä Ruusua ja Alivaltiosihteeri, perjantaina (15.6.) Pääkköset, Peppermints, Miljoonasade ja Rosvomoottori sekä lauantaina (16.6.) Eurooppa 3, Whistle Bait, Boycott, Ambulanssi ja Skylarks. Laituriröörin esiintyjiä olivat muutaman edellä mainitun lisäksi muun muassa Kari Peitsamon Skootteri, Giddyups ja Pimpline & The Defenites perjantaina sekä Avanti!, Peer Günt, Kumikameli, Kelpo Pojat, Poverty Stinks, One O'Clock Humb, Kumma Heppu & Lopunajan Voidellut, Jalla Jalla ja Boots. Puolalanpuistossa esiintyivät lauantaina Eppu Normaali ja Aknestik sekä sunnuntaina muun muassa The Nights of Iguana.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 1991 festivaali järjestettiin 12.–16. kesäkuuta. Tapahtuman järjestäjänä toimi Turun Kaupunkifestivaaliyhdistys ry (KAFE ry). Esiintymispaikkoja olivat muun muassa Porthaninpuisto ja sen vieressä sijaitseva Kulttuurikeskuksen piha, Puolalanpuisto, ravintolat Seminaari ja Proffa ja osakunnat yhdistettynä Laiturirööriksi sekä Marina Palace ja lukuisat muut keskustan ravintolat. Esiintyjiä olivat muun muassa hollantilaiset Prat’s the Whoblem ja Burma Shave, englantilaiset Radical Dance Faction ja Innuendo sekä kotimaiset Miljoonasade, Dreadline, Suurlähettiläät, Tero Vaara, Dave Lindholm, Neljä Ruusua, Ismo Alanko ja Puustapudonneet, Tuomari Nurmio & Hugry Tribal Marching Band, Värttinä, Juliet Jonesin Sydän, Eurooppa 3, Problems?, Jimi Tenor and His Shamans, Jukepoika, Nylon 66’ers, Nite Time Jumpers, Kumikameli, Veeti & The Velvets sekä Avanti!.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 1993 festivaali järjestettiin 16.–20. kesäkuuta. Esiintymispaikkoja olivat muun muassa Porthaninpuisto, Puolalanpuisto, ravintolat Seminaari ja Proffa ja osakunnat yhdistettynä Laiturirööriksi sekä monet keskustan ravintolat. Esiintyjiä olivat muun muassa hollantilainen Hard Headed Soul, saksalainen Blackbirds of Paradise, brittiläinen Maroon Town, yhdysvaltalainen Electric World, ruotsalainen Oro, baskimaalainen Negu Gorriak sekä kotimaiset Miljoonasade, Eppu Normaali, Pelle & Rockers, Kolmas Nainen, Sir Elwoodin hiljaiset värit, Zen Café, Dreadline, Juliet Jonesin Sydän, Kumikameli, Kuudennusmiehet, The Barefoot Brothers, 69’ers sekä Nylon 66’ers.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 1994 festivaali järjestettiin 14.–20. kesäkuuta. Esiintymispaikkoja olivat muun muassa Porthaninpuisto, Puolalanpuisto, A-Panimo sekä lukuisat keskustan ravintolat. Esiintyjiä olivat muun muassa yhdysvaltalainen Billy Horne, ruotsalainen Oro sekä kotimaiset J. Karjalainen, Andy McCoy & Shooting Gallery, Pelle Miljoona & Rockers, Hearthill, Kolmas Nainen, Zen Café, Karkkiautomaatti, Tehosekoitin, Apulanta, Mari Rantasila, Samuli Laiho, Vilperin Perikunta, Kelpo Pojat, Suburban Tribe, Eläkeläiset, Los Jacopablos, Barefoot Brothers, Blues Affection, Mukutus, Jalla Jalla sekä Nylon 66’ers.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 1995 festivaali järjestettiin 14.–18. kesäkuuta. Porthaninpuiston päälavalla esiintyi muun muassa yhdysvaltalainen The Klezmatics. Miljoonasade esiintyi Samppalinnan maauimalassa vedenalaisessa Rocktopus – Uppo-Miljoonasade -esityksessä.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 1996 festivaali järjestettiin 12.–16. kesäkuuta. Uutuutena oli kolmen lavan jokialue, jolla esiintyivät muun muassa perjantaina (14.6.) Kari Peitsamon Skootteri, Kelpo Pojat, Popeda ja Vilperin Perikunta sekä lauantaina (15.6.) Kauko Röyhkä, SIG, Miljoonasade ja Yö.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 1999 festivaali järjestettiin 9.–13. kesäkuuta. Pääkonsertit pidettiin Samppalinnanvuorella ja siellä esiintyivät päälavoilla perjantaina (11.6.) ruotsalainen Waterburg, Lemonator, Dee Moons, Rasmus, Kauko Röyhkä, 22-Pistepirkko, Blues Affection ja brittiläinen Ten Years After sekä lauantaina (12.6.) Mothers Against Sex Association, Popeda, kanadalainen Spaceshits, Maarit, Nylon 66’ers, Tehosekoitin, Marianne S., Don Huonot, ruotsalainen Tommy 16, Samuli Edelmann ja Zen Café. Muita tapahtumapaikkoja oli pitkin Aurajoen rantaa. Tapahtuma-alueella järjestettiin myös muun muassa puistosuunnistuksen maailmancupin osakilpailu.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2000 festivaali järjestettiin 7.–11. kesäkuuta. Perjantaina (9.6.) esiintyivät Samppalinnan lavalla Tyrävyö feat. Jimi Pääkallo, Neljä Ruusua ja Bomfunk MC’s sekä Jokilavalla muun muassa Giant Robot, Suurlähettiläät ja Severi Pyysalo: Pintura -em movimento. Lauantain (10.6.) esiintyjiä olivat Samppalinnan lavalla muun muassa Come Inside ja J. Karjalainen Electric Sauna sekä Jokilavalla muun muassa The Blaster Master, Ultra Bra ja Tehosekoitin.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2002 festivaali järjestettiin 5.–9. kesäkuuta. Pääkonsertit pidettiin Samppalinnanvuorella ja siellä esiintyivät perjantaina (7.6.) Extreme Duudsonit, Kelpo Pojat, J. Karjalainen, Aknestik, Popeda, Klamydia, Eläkeläiset ja Out Of Bounds, lauantaina (8.6.) Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Kwan, ruotsalainen Eskobar, Killer, ruotsalainen Prime STH, Kauko Röyhkä, Apulanta, Turun Romantiikka, 22-Pistepirkko ja Maritta Kuula & Karvanopat sekä sunnuntaina (9.6.) The Rasmus, Ihmepoika, Emmi, Juliet Jones, Scandinavian Music Group, Maryland, Samuli Edelmann, Asennevammayhdistys, Maija Vilkkumaa ja Sanna Mansikka Band.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2003 festivaali järjestettiin 4.–8. kesäkuuta. Festivaalin järjestäjänä oli ensi kertaa osakeyhtiö, Digitra Oy. Pääkonsertit pidettiin Samppalinnanvuorella ja siellä esiintyivät perjantaina (6.6.) Liekki, Kwan, Apulanta ja Zen Café sekä lauantaina (7.6.) Kitkerät Neitsyet, Suurlähettiläät, Tommi Läntinen, Remu & Hot Sauce Club, Kemopetrol ja The Crash. Samppalinnanvuoren lisäksi tapahtumia oli muun muassa Aurajoen rannalla ja joelle sijoitetulle ponttonilavalla, Porthaninpuistossa sekä iltaklubeja eri ravintoloissa.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2004 festivaali järjestettiin 9.–13. kesäkuuta. Festivaalin järjestäjänä oli Prionova Oy. Pääkonsertit pidettiin Turun kaupunginteatterin viereisellä aukiolla, jossa esiintyivät muun muassa keskiviikkona (9.6.) Suurlähettiläät, torstaina (10.6.) Kapsaek ja Peer Günt, perjantaina (11.6.) Negative, Redrama, Tulenkantajat ja Jukka Poika & Jenkkarekka sekä lauantaina (12.6.) Viikate, Kilpi, I'Dees ja Tehosekoitin.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2005 festivaali järjestettiin 27.–31. heinäkuuta. Festivaalin järjestäjänä oli Prionova Oy. Pääkonsertit pidettiin Turun kaupunginteatterin viereisen aukion Lipton Ice Tea -teltassa, jossa esiintyivät keskiviikkona (27.7.) Sister Manik, Machine Men, Kilpi ja Teräsbetoni, torstaina (28.7.) Agent Kooper, Poets of the Fall, Apulanta ja YUP, perjantaina (29.7.) Circus Knucklebone, Kupittaa, Kotiteollisuus, Jukka Poika & Jenkkarekka, Kauko Röyhkä ja Maija Vilkkumaa sekä lauantaina (30.7.) Shake, The Winyls, Tuomari Nurmio ja Leijonamieli & Putkimiehet, Martti Servo & Napander ja Taiska. Kaupunginteatterin toisella puolella Aurajoen rannalla sijaitsi The Alue -niminen tapahtumapaikka, jossa esiintyivät perjantaina muun muassa Antti Tuisku, Sara Nunes ja Jonna Tervomaa sekä lauantaina muun muassa Viikate, Soul Captain Band ja The Flaming Sideburns. Festivaalin pääklubin paikkana oli Bärs Night Club, jossa esiintyivät muiden muassa keskiviikkona Dingo, torstaina Kauko Röyhkä sekä perjantaina Sami Saari & Sonic.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2007 festivaali järjestettiin 24.–29. heinäkuuta. Festivaalin järjestäjänä toimi Turun Kesäjuhlat. Pääteltassa Turun kaupunginteatterin viereisellä aukiolla esiintyivät tiistaina (24.7.) Sepultura, keskiviikkona (25.7.) Jarkko Martikainen, Sir Elwoodin hiljaiset värit, Crystal Extasy, Apulanta ja Boycott, torstaina (26.7.) Stella, Martti Servo, J. Karjalainen (Lännen-Jukka), Viikate, The 69 Eyes ja Neljä Ruusua, perjantaina (27.7.) Husky Rescue, Don Johnson Big Band, Muska, Semmarit, Tihuana Taxi feat. M. A. Numminen, Anna Eriksson ja Paula Koivuniemi sekä lauantaina (28.7.) Grand Slam, Kauko Röyhkä, Von Hertzen Brothers, Kilpi, Havana Black, Timo Rautiainen, Irina ja Dingo.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2010 festivaali järjestettiin 27. heinäkuuta – 1. elokuuta. Tapahtuman järjestäjänä oli Turun kesäjuhlat Ay. Pääkonsertit pidettiin kaupunginteatterin molemmin puolin Pääteltassa ja The Alueen jokilavalla. Pääteltassa esiintyivät keskiviikkona (28.7.) Juha Tapio, Eläkeläiset ja Eppu Normaali, torstaina (29.7.) Tommi Läntinen, Viikate, Kari Tapio ja Yö, perjantaina (30.7.) Semmarit, Mamba, Matti ja Teppo ja Lauri Tähkä & Elonkerjuu sekä lauantaina (31.7.) Vilperin Perikunta, Korroosio, Ressu Redford & Jussi Rainio, Marja Tyrni, Dingo ja Paula Koivuniemi.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2011 festivaali järjestettiin 26.–31. heinäkuuta. Tapahtuman järjestäjänä oli toista vuotta peräkkäin Turun Kesäjuhlat Ay. Pääkonsertit pidettiin Foster´s Pääteltassa ja The Alueella. Pääteltassa esiintyivät keskiviikkona (27.7.) muun muassa Pelle Miljoona Oy, Raappana & Jukka Poika & Sound Explosion Band ja Jare & VilleGalle, torstaina (28.7.) esiintyivät muun muassa Stam1na, W.A.S.P. ja Kilpi, perjantaina (29.7.) Pääteltan valloitti muun muassa Popeda, Suurlähettiäät ja Apulanta, lauantaina (30.7.) festivaalit saatiin päätökseen Kotiteollisuuden, Dingon ja Paula Koivuniemen varmoin ottein.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2012 festivaali järjestettiin 24.–29. heinäkuuta. Tapahtuman järjestäjänä toimi Turun Kesäjuhlat Ay. Kaikki konsertit pidettiin Pääteltassa, jossa esiintyivät muun muassa Apulanta, Jukka Poika & Sound Explosion Band, Viikate, Happoradio, Riku Nieminen Orchestra & Fintelligens, Paleface sekä Dingo.


title: Down By The Laituri

text: Vuonna 2013 DBTL järjestettiin 24.–28. heinäkuuta. Tapahtuman järjestäjäksi muuttui Happening Laituri Oy. Pääkonsertit pidettiin Pääteltassa sekä The Alueella. Esiintyjinä oli muun muassa Mokoma, The 69 Eyes, Anssi Kela, Paula Koivuniemi, JVG, Jannika B, Jari Sillanpää, Jesse Kaikuranta ja Isac Elliot.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2016 DBTL järjestetään 27.–29. heinäkuuta uudessa paikassa, Paavo Nurmen puiston yläkentällä. Esiintyjinä ovat muun muassa Eppu Normaali, Roope Salminen & Koirat, Jari Sillanpää ja Paula Koivuniemi.


title: Down By The Laituri

text: Vuoden 2019 DBTL järjestetään 25.–27. heinäkuuta uudessa paikassa, Tuomiokirkkotorilla ja sen läheisessä Brahenpuistossa. Esiintyjinä ovat muun muassa Lauri Tähkä, Juha Tapio, The Rasmus, Paula Vesala ja Eppu Normaali.


title: Málaga (maakunta)

text: Málaga on maakunta Välimeren rannikolla eteläisessä Espanjassa Andalusian itsehallintoalueen eteläosassa. Sen rajanaapureita ovat Cádizin, Sevillan, Córdoban ja Granadan maakunnat.


title: Málaga (maakunta)

text: Málagan pinta-ala on 7 308 neliökilometriä ja väkiluku 1 630 615 (vuonna 2017). Kaksi viidesosaa väestöstä asuu pääkaupungissa Málagassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Marbella, Nerja ja Ronda. Maakunnassa on yhteensä 100 kuntaa.


title: Málaga (maakunta)

text: Málaga on tunnetuin pääelinkeinostaan matkailusta, erityisesti Aurinkorannikon lomakohteista. Rannoilla lomailevat miljoonat eurooppalaiset matkailijat vuosittain. Rantojen lisäksi vuoristoisessa maakunnassa on muitakin vierailemisen arvoisia kohteita, kuten El Chorron sola, Torcalin kalkkikivimuodostelmat Antequerassa ja Nerjan luolat.


title: Jehan Bodel

text: Jehan Bodel (1165–1210) oli ranskalainen trubaduuri. Hän eli Arrasissa ja vaikutti 1100-luvun lopulla. Bodel tunnetaan parhaiten runojen kirjoittajana, sillä häneltä on säilynyt näihin päiviin saakka vain vähän musiikkia. Hän kuoli spitaaliin 1200-luvun alussa.


title: Klodvig I

text: Klodvig (myös Klodovig, Chlodovech tai Clovis, 465 – 27. marraskuuta 511) oli ensimmäinen frankkikuningas, jonka onnistui yhdistää frankkien eri heimot valtansa alle. Klodvig oli kaikkien frankkien kuninkaana 481–511. Hän lopetti roomalaisvallan Galliassa ja perusti frankkien valtakunnan ja sitä yli kaksi vuosisataa hallinneen merovingidynastian. Ranskalaiset pitävät häntä Ranskan kuningaskunnan perustajana.


title: Klodvig I

text: Klodvigin alkuperäinen nimi oli frankkien kielen "Chlodovech", jonka useimmiten arvellaan olevan yhdistelmä germaanisista sanoista chlod = kuuluisa, ylistetty ja vech = taistelija. Nimestä on sittemmin muotoutunut useita erilaisia versioita Euroopan eri kieliin: esimerkiksi latinan Ludovic, ranskan Louis, saksan Ludvig, italian Luigi ja englannin Lewis. Monet merovingikuninkaalliset käyttivät chlod-sanaa tai sen johdannaisia nimensä osana: Ranskan Clotaire ja Saksan Lothar (Chlothar), kuin myös Clodomer (Chlodomer) ja Clotilde (Chlotilde).


title: Klodvig I

text: Klodvigista tiedetään melkoisen paljon. Keskeinen hänen hallitusajastaan kertova lähde on piispa Gregorius Toursilaisen 500-luvun loppupuolella kirjoittama teos "Decem libri historiarum" (tunnettu aiemmin myös nimellä "Historia francorum").


title: Klodvig I

text: Viidennellä vuosisadalla Gallia oli jakautunut useisiin pieniin, jatkuvasti keskenään taisteleviin "barbaariruhtinaskuntiin".


title: Klodvig I

text: Koillis-Ranskaan asettuneet frankit olivat palvelleet Rooman keisarikuntaa Reinin rajalla, auttaen rajan puolustamisessa. Toisaalla burgundit olivat asettautuneet Savoijin (Sapaudia) ja Lyonin (Lugdunum) seuduille ja visigootit puolestaan asuttivat Loiren laaksoa ja Languedocia. Monilla alueilla hallitsivat paikalliset sotapäälliköt, jotka olivat täyttäneet alueilta 400-luvun alussa vetäytyneen roomalaisen vallan jälkeensä jättämän valtatyhjiön.


title: Klodvig I

text: Vuonna 481 Klodvig, Kilderik I:n ja Basinen poika, nousi nykyisen Belgian Tournain seudulla asuvien saalilaisten frankkien johtoon. Klodvig oli vasta viidentoista päästessään valtaan, mutta alkoi nuoresta iästään huolimatta hankkiutua määrätietoisesti eroon kilpailijoistaan. Hänen kruunauksensa osoittautui alkukohdaksi ensimmäiselle frankkidynastialle, merovingeille, joiden nimi tulee hänen legendaarisesta isoisästään Merovechista. Jälkikäteen tarkasteltuna Klodvigin menestys oli suurelta osin seurausta frankkien omaksumasta roomalaisten sotataidosta. Tätä kuvastaa Klodvigin sotilaitten joukossa vallinnut kuri, joka tuli hyvin esiin Soissons’in taistelussa (486). Klodvig voitti tuolloin viimeisen Rooman valtaa Galliassa edustaneen sotapäällikön, Syagriuksen. Oman lisänsä Klodvigin menestykseen toi hänen liittonsa Gallian kirkon ja sitä kautta gallialais-roomalaisen eliitin kanssa.


title: Klodvig I

text: Klodvigin kausi voidaan nähdä yhtä lailla myöhäisantiikkina kuin varhaiskeskiaikanakin. Klodvigin ja hänen jälkeistensä merovingien hallinto antoi merkittävän panoksen keskiajalle juuri uuden kristillisten kuninkaiden dynastian muodossa. Aiemmin mainitun gallialais-roomalaisen eliitin hyväksyntä antoi oman panoksensa tähän piirteiden luomiseen ja samalla omaperäisen gallialaisen vallankäyttöperinteen rakentamiseen.


title: Klodvig I

text: Klodvig pyrki germaanisen perinteen mukaisesti säilyttämään valtakuntansa pojilleen, sekä samalla kasvattamaan sitä jättääkseen mahdollisimman mittavan perinnön. Tätä päämäärää tavoitellessaan hän ei epäröinyt kovienkaan keinojen käyttöä. Hän murhautti sekä kaikki kilpailevat saalilaishallitsijat, joista osa oli hänen taistelutovereitaan, että myös sukunsa jäseniä. Näin hän pyrki varmistamaan perintönsä päätymisen oikeille perillisille.


title: Klodvig I

text: Toisaalta hän toteutti mittavaa allianssien ja sotilaallisten valloitusten politiikkaa. Aluksi hänellä oli tässä apunaan vain muutama tuhat miestä. Aseiden ja aseellisten miesten lukumäärää tärkeämpää oli kuitenkin taistelutaito, joka oli hankittu muita barbaariheimoja vastaan keisarikunnan palveluksessa sodittaessa. Tämä mahdollisti Klodvigin menestyksen. Jos Klodvig pystyikin melko nopeasti ottamaan vallan ja alistamaan uudet alueet, niin syynä tähän oli se, että hän oli vähiten huono monista huonoista vaihtoehdoista. Lisäksi hän oli kääntynyt katoliseen kristinuskoon, millä myös oli oma poliittinen merkityksensä.


title: Klodvig I

text: Vähitellen Klodvig siis valloitti puolet nykyisestä pohjoisesta Ranskasta. Aluksi hän liittoutui Reinin frankkien kanssa 484. Sen jälkeen hän kohdisti sotatoimensa etelään vuodesta 486 lähtien. Hän aloitti syrjäyttämällä Soissons’in hallitsija Syagriuksen, joka oli heikentyneen keisarikunnan viimeinen edustaja Galliassa. Klodvig voitti taisteluissa itselleen Senlis’n, Beauvais’in, Soissons’in ja Pariisin ("Lutetia") kaupungit. Eli alueet, joille myöhemmin keskittyivät Ranskan tärkeimmät hiippakunnat.


title: Klodvig I

text: Reimsin piispa, myöhempi Pyhä Remigius, etsi itselleen ja hiippakuntansa asukkaille vahvan vallanpitäjän suojelusta. Klodvigin ja piispan välillä oli runsaasti yhteydenpitoa. Aluksi piispa toivoi kuninkaan suojelevan oman alueensa kristittyjä. Ehkäpä kristinuskonsa ja oman kansan keskuudessa nauttimansa auktoriteetin turvin Remigius sai Klodvigin kunnioittamaan itseään ja käyttämään häntä neuvonantajanaankin. Remigius ehdotti Klodvigille avioitumista kristityn burgundiprinsessa Klotilden kanssa. Burgundit olivat frankkien naapureita ja asuivat nykyisten Savoien ja Dauphinén maakuntien alueilla. Avioliitto solmittiin Soissons’issa vuonna 493.


title: Klodvig I

text: Gregorius Toursilaisen mukaan Klotilde teki kaikkensa saadakseen puolisonsa kääntymään kristinuskoon. Aluksi Klodvig oli vastahankainen - hän epäili yhden ainoan jumaluuden olemassaoloa ja toisaalta hänen kasteen saaneen vanhimman poikansa varhainen kuolema vahvisti tätä epäuskoa. Toisaalta Klodvig pelkäsi mahdollisen kääntymisensä kristinuskoon heikentävän hänen pakanallisten frankkialamaistensa luottamusta. Kuitenkin hän tarvitsi myös gallialais-roomalaisen papiston tukea, sillä tämä ryhmä oli kasvattanut valtaansa kristinuskon levitessä Gallian väestön keskuuteen. Roomalaisen hallintojärjestelmän rapautuessa piispat olivat ottaneet haltuunsa kaupunkien keskeiset hallinnolliset tehtävät ja tulleet näin monin paikoin merkittäviksi paikallisiksi johtajiksi. Kirkolla oli hallussaan ainoa kelvollisesti organisoitu hallinnollinen järjestelmä, joka myös levisi paljon laajemmalle kuin barbaariset pikkuvaltiot.


title: Klodvig I

text: Klodvigin lopullinen kääntyminen kristinuskoon tapahtui Tolbiacin taistelun (496) jälkeen. Klodvigin joukot taistelivat alemanneja vastaan tarkoituksenaan valtakunnan laajentaminen itään, nykyisen Alsacen, Moselin ja Reinin alueille. Gregorius Toursilainen kertoo, kuinka Klodvig oli häviämässä taistelun, eikä tiennyt minkä pakanallisen jumalan puoleen olisi ollut viisasta kääntyä. Tällöin hän päätti rukoilla Kristusta ja lupasi kääntyä kristinuskoon jos saisi voiton taistelussa. Monet historioitsijat Gregoriuksesta lähtien ovat rinnastaneet Klodvigin kääntymyksen keisari Konstantinus Suuren kääntymykseen. Taistelun raivotessa ja juuri kun Klodvig itse oli joutumaisillaan saarretuksi ja vangiksi, alemannien päällikkö sai surmansa nuolesta. Tämän nähdessään alemannien armeija kääntyi pakoon. Voitto kuului siis Klodvigille ja kristittyjen jumalalle. Klodvig otti vastaan kasteen yhdessä 3 000 sotilaansa kanssa Reimsissä 25. joulukuuta 496 tai 498 piispa Remigiuksen antamana. Päivä oli antiikin Roomassa keisareiden kruunauspäivä. Tämä kaste muodostui merkitykselliseksi Ranskan historiassa, sillä muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaikki Ranskan kuninkaat, aina Kaarle X saakka vuonna 1825 on kruunattu ja voideltu Reimsin katedraalissa.


title: Klodvig I

text: Klodvigin kaste merkitsi alkua papiston ja Ranskan kuninkuuden väliselle vahvalle siteelle. Hallitsijan tuli hallita Jumalan nimessä, ja ainoastaan hänen suorat jälkeläisensä saattoivat vaatia kruunua itselleen. Kaste myös mahdollisti Klodvigille entistä tiukemman otteen alistamistaan kansoista, sillä kasteen avulla hän oli saanut tuekseen vaikutusvaltaiset kirkonmiehet. On heitettävä syrjään vanha teoria, jonka mukaan germaanit yksinkertaisesti alistivat roomalaisen Gallian. Kyseessä oli valtasuhteiden uudelleenmuotoutumisesta alkunsa saanut germaanisten ja roomalaisten kulttuurien vähittäinen yhdistyminen, joka muodostui jatkuvaksi prosessiksi.


title: Klodvig I

text: Gregorius Toursilaisen kuvausta Klodvigin kääntymisestä pidetään nykyisin kaunisteltuna, ja sen oletetaan palvelleen ennen kaikkea kirjoitushetkensä poliittisia tavoitteita. Uudemman tutkimuksen mukaan Klodvig ei ehkä kääntynytkään suoraan katoliseksi, vaan oli aluksi kiinnostunut areiolaisuudesta, kristinuskon harhaoppiseksi tuomitusta suuntauksesta, johon suurin osa germaaneista oli kääntynyt. Aikalaislähteiden mukaan Klodvig olisi lisäksi saattanut saada kasteen vasta vuonna 508.


title: Klodvig I

text: Itä-Rooman keisarin Anastasius I:n tuen avulla Klodvig hyökkäsi visigootteja vastaan. Nämä asuttivat suurinta osaa Pyreneiden niemimaasta (Septimania) ja Gallian lounaisosia Loiren laaksoon pohjoisessa Cévannesiin idässä.


title: Klodvig I

text: Keväällä vuonna 507 frankit aloittivat etelään suuntautuneen valloitusretkensä, ylittäen Loirejoen matkallaan kohden Toursia. He kohtasivat Alarik II:n johtaman visigoottien armeijan tasangolla lähellä Poitiers'n kaupunkia. Kohtaaminen johti hurjaan taisteluun, jonka visigootit hävisivät päällikkönsä kuollessa. Tämä voitto mahdollisti frankeille kaikkien aiemmin visigooteille Loiren, valtameren ja Pyreneiden välisellä alueella kuuluneiden maa-alueiden liittämisen omaan valtakuntaansa.


title: Klodvig I

text: Tournain ja Soissons'in jälkeen Klodvig vuonna 508 valitsi Pariisin valtakuntansa pääkaupungiksi. Valinnan syyt lienevät olleet puhtaasti strategisia, sillä Citén saari oli varuskuntakaupunki ja hallintokeskus keisariajan lopulla. Valinnalla ei kuitenkaan ollut suurta merkitystä, sillä valtakunnalla ei ollut kunnollista keskushallintoa, eivätkä Klodvigin seuraajat pitäneet Pariisia muita valtakunnan kaupunkeja kummempana.


title: Klodvig I

text: Klodvigin hallinnon aikana Pariisi ei kokenut merkittäviä muutoksia, eikä niitä tullut myöskään myöhemmän merovingikauden aikana. Kaupunki ei kokenut suuria muutoksia rakennustensa suhteen, vaan antiikin perintöä säilytettiin ja joskus rakennettiin uudelleen. Ainoastaan uudet kirkolliset rakennukset muuttivat kaupunkikuvaa. Niiden rakentamisen kustansi useimmiten joku kuninkaallisen perheen jäsen tai muu varakas aristokraatti. Klodvigin kuoleman jälkeen kuningatar Klotilde oli innokas kaupungin uusien rakennusten rakennuttaja.


title: Klodvig I

text: Klodvig kuoli 45 vuoden ikäisenä Pariisissa 27. marraskuuta 511. Hänet haudattiin Pariisin Saint-Apôtres-basilikaan, tulevaan Sainte-Geneviève-kirkkoon, joka oli rakennettu kaupungin nimikkopyhimyksen haudan paikalle. Paikalla on nykyisin rue Clovis -katu ja se sijaitsee Saint-Étienne-du-Mont-kirkon ja Henrik IV -lyseon välissä.


title: Klodvig I

text: Klodvigin kuoltua hänen poikansa (Klotar I, Klodomir, Teoderik I ja Kildebert I) jakoivat isänsä valtakunnan. Jako noudatti perimystraditiota – valtakunta jaettiin Klodvigin poikien kesken neljään osaan, joista kolme oli lähes yhtä suuria, mutta vanhimmalle pojalle, Teoderikille, annettiin Reinin ja Loiren väliltä kaikkein suurin alue, joka käsitti lähes kolmanneksen aiemmasta roomalaisesta Galliasta. Nykyisen Ranskan alueista vain Provence, Septimania ja Burgundin kuningaskunta olivat pystyneet vastustamaan ensimmäisen merovingikuninkaan valloituksia.


title: Klodvig I

text: Gregorius Toursilainen kertoo, että valtakunnan jako tapahtui sen korkeimman aristokratian, täysi-ikäisen Teoderikin ja leskikuningatar Klotilden läsnä ollessa. Lähtökohtana oli Klodvigin vuonna 511 kirjaama saalilainen laki. Laki ei tuntenut käsitystä julkisesta omaisuudesta tai valtiosta, vaan valtakunta tulkittiin kuninkaan yksityisomaisuudeksi, jonka perilliset jakoivat kuninkaan kuoltua. Klodvigin yhdistämä valtakunta hajosi perinnönjaon myötä.


title: Pèire Cardenal

text: Pèire Cardenal (1180–1278) oli ranskalainen yksi aikansa suosituimmista trubaduureista. Häneltä on säilynyt jopa 70 runoa, mutta vain muutamia sävellyksiä.


title: Emiliano Zapata

text: Emiliano Zapata Salazar (8. elokuuta 1879–10. huhtikuuta 1919) oli 1910 alkaneen Meksikon vallankumouksen johtava hahmo ja Meksikon kansallissankari. Zapata syntyi 1879 keskisessä Morelosin osavaltiossa Anenecuilcon kylässä (nykyisin Ayalan kunnassa).


title: Emiliano Zapata

text: Meksikon yhteiskuntajärjestelmää tuolloin voisi luonnehtia esikapitalistiseksi ja feodalistiseksi. Suurmaatilat ("haciendas") hallitsivat suurinta osaa maasta, jotka rohmuttiin intiaanikyliltä ("pueblos"), jotka ajettiin velkaorjuuteen ("peonaje") suurtiloille. Maata hallitsi diktaattori Porfirio Díaz, joka oli tullut presidentiksi 1876. Meksikossa oli näennäisdemokratia paikallisvaaleineen kansan rauhoittamiseksi. Díazin lähipiirille jaettiin kuitenkin virkoja läpi Meksikon.


title: Emiliano Zapata

text: Zapatan perhe ei ollut rikas, mutta kuitenkin oman kylänsä vauraimpia perheitä. Heillä oli oma maatilansa ("rancho"). Perhe oli ollut perinteisesti Díazin tukijoita. Zapata itse mielellään esiintyi "charron" asussa, mikä yhdistettiin yleensä rikkaisiin "hacendadoihin". Hän saavutti kunnioitusta kylässään ja oli 30-vuotiaana kylän puolustajien päämies, mikä teki hänestä kylän puhemiehen. Hän sai kunnioitusta myös hevosten käsittelyn taitojensa ansiosta. Pienikokoinen Zapata oli mestitsi ja osallistui intiaanien oikeuksien ajamiseen. Kerran hän todisti hacendadosien polttaneen kokonaisen intiaanikylän. Aluksi hän painosti sanallisesti Morelosin kuvernööriä, mutta siirtyi oman käden oikeuteen kokoamalla aseistetun joukkion, joka valtasi kiistanalaisen maan.


title: Emiliano Zapata

text: Vuonna 1910 Porfirio Díazin valtaa uhkasi Francisco I. Maderon presidenttiehdokkuus. Zapata liittoutui Maderon kanssa, jonka hän uskoi tuovan todellisen muutoksen maan oloihin. Díaz julistettiin uudelleen presidentiksi lokakuussa 1910 epätodennäköisen suurella enemmistöllä. Madero ei hyväksynyt tulosta ja julisti itsensä väliaikaiseksi presidentiksi. Maassa puhkesi levottomuuksia ja perustettiin aseellisia joukkoja, esimerkiksi Pancho Villan joukkio. Myös Zapata totesi, että oikeutta on hankittava aseiden avulla. Hänestä tuli Morelosissa perustetun "Etelän vapautusarmeijan" ("Ejército Libertador del Sur") kenraali. Meksikon vallankumous oli puhjennut.


title: Emiliano Zapata

text: Zapata sai ideologiaansa vaikutteita Pohjois-Meksikon anarkistilta Ricardo Flores Magónilta. Armeijan iskulauseena oli "Tierra y libertad", maa ja vapaus, joka oli Magónin teoksen nimi. Osansa oli myös paikallisella koulunopettajalla, Otilio Montaño Sánchezilla – myöhemmin armeijan kenraalilla – joka tutustutti Zapatan Magónin ja Pjotr Kropotkinin teoksiin.


title: Emiliano Zapata

text: Madero pakeni San Antonioon Teksasiin. Pancho Villan joukot valloittivat Chihuahuan ja Ciudad Juárezin. Díaz lyötiin lopulta maatyöläisten suurimittaisten kapinoiden jälkeen. 17. toukokuuta solmittiin Ciudad Juárezissa sopimus, jossa Madero vaati Díazin eroa ehdoksi rauhalle. Hän erosi sopimuksen mukaisesti 25. toukokuuta 1911.