title: Legion Condor

text: Sisällissota antoi saksalaisille tilaisuuden kokeilla uusia aseita ja taktiikoita. Messerschmitt Bf 109 ja Heinkel He 111 -koneet taistelivat ensi kertaa Legion Condorissa. Nämä koneet olivat myöhemmin Luftwaffen pääaseina Ranskan valtauksessa ja taistelussa Britanniasta 1940. Saksalaiset havaitsivat myös kaksitasojen ajan olevan ohi. Espanjan tasavallan puolella taistelleilla neuvostoliittolaisilla oli jo kokometallirakenteiset, sisäänvedettävillä laskutelineillä varustetut yksitasohävittäjät, Polikarpov I-16:t. Heinkel He 51 -hävittäjät siirrettiin maahyökkäystehtäviin ja koulutuskoneeksi. Baskimaalla 26. huhtikuuta 1937 yhteistoiminnassa Italian kanssa tapahtunut Guernican pommitus johti kansainväliseen tuomioon ja näytti esimakua siitä, miten monille kaupungeille tulisi toisessa maailmansodassa käymään.


title: Legion Condor

text: Legion Condorissa oli myös muita kuin ilmavoimien yksiköitä. Panzer I -panssarivaunua ja 88 millimetrin ilmatorjuntatykkiä kokeiltiin tasavaltalaisia vastaan.


title: Legion Condor

text: "yhteensä 136 konetta"


title: Günter Grass

text: Günter Grass (alun perin Graß; ) oli toisen maailmansodan jälkeisen ajan huomattavimpia saksalaisia prosaisteja. Hän sai vuonna 1999 kirjallisuuden Nobelin palkinnon elämäntyöstään.


title: Günter Grass

text: Grass oli koulutukseltaan kuvataiteilija, ja ensimmäiset kirjalliset työnsä hän teki samaan aikaan kuin piti ensimmäiset taidenäyttelynsä 1950-luvun puolivälissä. Grassin ensimmäinen romaani oli Danzig-trilogiaan kuulunut "Peltirumpu" (1959). Hyvin kuvallisella kielellä kirjoitettu teos teki hänet heti tunnetuksi, ja kirja olikin ensimmäisiä toista maailmansotaa käsitelleitä saksankielisiä romaaneja. Teoksen pohjalta tehtiin myös samanniminen elokuva vuonna 1979.


title: Günter Grass

text: Günter Grass syntyi danzigilaiseen kauppiasperheeseen. Hänen isänsä Willy Grass oli etninen saksalainen ja äiti Helene (o.s. Knoff) kašubialaista, puolalaista ja saksalaista perua. Toisessa maailmansodassa Grass otettiin aluksi 15-vuotiaana vapaaehtoiseksi työjoukkoihin ja värvättiin 17-vuotiaana marraskuussa 1944 Waffen-SS:ään, hänen pyrittyä ensin vapaaehtoisena sukellusvenelaivastoon. Grass määrättiin , jossa hän toimi lataajana panssarivaunussa, osallistuen taisteluihin romahdustilassa olleella itärintamalla nopeasti eteneviä Neuvostoliiton joukkoja vastaan. Sodan päättyessä 8. toukokuuta 1945 Grassin yksikön onnistui kuitenkin antautua neuvostoliittolaisten sijaan Yhdysvaltain armeijalle nykyisen Tšekin alueella ja Grass oli yhdysvaltalaisten vankina vuoteen 1946.


title: Günter Grass

text: Vuosina 1946–1947 Grass työskenteli kaivoksessa ja opiskeli Düsseldorfissa kivenhakkaajaksi. Tämän jälkeen hän opiskeli vuoteen 1952 grafiikkaa ja kuvanveistoa Düsseldorfin taideakatemiassa. Vuonna 1953 hän jatkoi opiskelua Berliinin taidekorkeakoulussa kuvanveistäjä Karl Hartungin oppilaana. Vuosina 1956–1959 hän työskenteli kuvanveistäjänä ja kirjailijana Pariisissa. Hän teki taidegrafiikkaa, kuvituksia muun muassa H. C. Andersenin satuihin sekä veistoksia. Grassin taidetta on ollut esillä muutamia kertoja Suomessakin.


title: Günter Grass

text: Grass vietti puoli vuotta Kalkutassa 1986–1987. Hänen Intian-päiväkirjansa "Häpeän kieli" ilmestyi 1988.


title: Günter Grass

text: Omat taustansa natsiajan SS-joukoissa Grass salasi vuosikymmeniä. Hän myönsi asian elokuussa 2006 ja kuvasi sitä nuoruuden erheeksi, jota on hävennyt ja katunut sittemmin kovin. Aikaisemmissa elämäkertatiedoissaan Grass oli kertonut toimineensa myös ilmatorjunta-apulaisena Luftwaffessa ja olleensa tavallinen Wehrmachtin rintamasotilas. Grassin tunnustus laukaisi Saksassa voimakkaan keskustelun hänen moraalikäsityksistään, vaikka hän oli jo aiemmin kertonut kannattaneensa kansallissosialismia teini-ikäisenä.


title: Günter Grass

text: Grass osallistui rauhanliikkeeseen ja politiikkaan Saksan sosiaalidemokraattisessa puolueessa. Hän tuki Willy Brandtia ja toimi muun muassa tämän taustakirjoittajana. Saksojen yhdistymisen aikana Grass paheksui sitä, miten Länsi-Saksa alisti itää.


title: Günter Grass

text: "Süddeutsche Zeitung" julkaisi 4. huhtikuuta 2012 Grassin runon ”Was gesagt werden muss”, jossa Grass muun muassa sanoo ydinaseistetun Israelin olevan uhka maailmanrauhalle ja sen suunnittelevan ensi-iskua ”pyyhiäkseen iranilaiset maailmankartalta” Iranin epäillyn ydinasesuunnitelman vuoksi, sekä Saksan olevan osallinen tähän, toimittaessaan Israelille sukellusveneitä. Runo aiheutti israelilaisissa poliitikoissa voimakkaita reaktioita. Sitä arvostelivat muun muassa pääministeri Netanjahu ja ulkoministeri Lieberman. Maan sisäministeri Eli Yishai esti Grassilta pääsyn Israeliin ja vetosi lakiin, joka estää entisiltä natseilta pääsyn maahan. Israelin Saksan-lähetystö kommentoi, että on eurooppalainen perinne syyttää juutalaisia rituaalimurhasta ennen pääsiäistä.


title: Günter Grass

text: Viimeisessä antamassaan haastattelussaan 21. maaliskuuta 2015 espanjalaiselle "El País" -lehdelle Grass totesi:


title: Günter Grass

text: Grassin ensimmäiset kirjalliset tuotokset syntyivät vuosina 1956–1957, jolloin hän piti ensimmäiset taidenäyttelynsä Stuttgartissa ja Berliinissä. Ennen vuotta 1958 hän kirjoitti lähinnä lyhytproosaa, runoja ja näytelmiä.


title: Günter Grass

text: Danzig-trilogiaan kuuluva "Peltirumpu" (1959) on Grassin ensimmäinen romaani ja samalla teos, joka toi hänet suuren yleisön tietoisuuteen. Siinä Grass käsittelee yhtenä ensimmäisistä saksankielisistä kirjailijoista toisen maailmansodan tapahtumia. Vuonna 1979 romaanin pohjalta tehtiin elokuva. Bremenin kirjallisuuspalkinnon palkintolautakunta olisi vuonna 1960 halunnut palkita hänet teoksesta, mutta osavaltion senaatti esti palkitsemisen, eikä palkintoa myönnetty lainkaan tuona eikä seuraavana vuonna.


title: Günter Grass

text: Myös Grassin seuraava teos, niin ikään toisen maailmansodan Danzigiin sijoittuva kirja "Kissa ja hiiri" (1961), sai aikaan skandaaleita, sillä sekä kirjaa että sen elokuvasovitusta pidettiin siveettöminä. Danzig-trilogian kolmas teos, "Koiranvuosia" (1963), kertoo natsien rikoksista ja entisten natsien hyväksynnästä sodan jälkeen. Danzig-sarjan jälkeen hän kirjoitti Berliiniin sijoittuvat kaksi näytelmää ja yhden romaanin.


title: Günter Grass

text: Monien Grassin teosten nimissä on tavallisia eläimiä: kissa, hiiri, rotta, kampela. Grass järjesti teostensa kääntäjille 1970-luvulta alkaen useita seminaareja, joissa käsiteltiin sanojen merkityksiä, oiottiin väärinkäsityksiä ja Grassin lukiessa kuunneltiin rytmiä.


title: Günter Grass

text: Grass sai lukuisia kirjallisuuspalkintoja ja huomionosoituksia, joista tärkeimpinä:


title: Cthulhu

text: Cthulhu (muita kirjoitusasuja muun muassa "Kutulu", "Ktulu", "Cthulu", "Kthulhut", "Thu Thu", "Tulu") on kirjailija H. P. Lovecraftin luoma kuvitteellinen jumalolento, joka on osa Cthulhu-mytologiaa.


title: Cthulhu

text: Cthulhun ulkonäköä kuvaillaan joissakin Lovecraftin kertomuksissa mustekalan, lohikäärmeen ja ihmisen yhdistelmäksi. Cthulhulla on suuri mustekalamainen pää, suomuinen ihmisen tapainen vartalo ja suuret nahkaiset siivet.


title: Cthulhu

text: Cthulhu on Suurten muinaisten ylipappi ja heistä kuuluisin, vaikkakaan ei kenties voimakkain. Hän on vangittuna R’lyehin muinaisessa uponneessa kaupungissa syvällä meren alla. Cthulhu on Lovecraftin omien sanojen mukaan ”kuollut, mutta uneksiva”. Hän voi kuitenkin vapautua R’lyehistä, kun tähdet ovat oikeassa asemassa.


title: Cthulhu

text: Cthulhulla on suunnattomat psyykkiset voimat, mutta ollessaan meren pohjalla hän voi käyttää niitä hyvin rajoitetusti. Cthulhu kuitenkin valmistelee paluutaan tunkeutumalla herkkien ihmisten uniin ja tekemällä näistä palvojiaan.


title: Cthulhu

text: Cthulhulla on paljon palvojia: syväläiset, erilaiset kultit, Tindalosin hurtat, Mi-go ja monet muut hirveät otukset.


title: Abdul Ahad Mohmand

text: Abdul Ahad Mohmand (s. 1. tammikuuta 1959 Sardah) oli ensimmäinen afganistanilainen kosmonautti. Hän vietti yhdeksän päivää avaruudessa Mir-avaruusasemalla vuonna 1988. Nykyään hän asuu Stuttgartissa, Saksassa.


title: Abdul Ahad Mohmand

text: Mohmand lensi Sojuz TM-6 -lennolla yhdessä lennon komentaja Vladimir Ljakhovin ja Valeri Poljakovin kanssa. Laukaisu tapahtui 29. elokuuta 1988 kello 04:23 UTC ja laskeutuminen Dzhezkazganin kaupungin lähistölle 7. syyskuuta kello 00:50 UTC. Mekaanisten ongelmien takia paluu viivästyi päivällä alkuperäisestä suunnitelmasta.


title: Finncomm Airlines

text: Finnish commuter airline (Finncomm) oli suomalainen vuonna 1993 perustettu lentoyhtiö. Elokuussa 2011 brittiläinen Flybe ja Finnair ostivat Finncommin osakekannan yhteisyrityksensä Flybe Nordic AB:n omistukseen. Osakekannasta 60 % on Flyben ja 40 % Finnairin omistuksessa. Omistajanvaihdoksen yhteydessä Finncommin nimi muutettiin Flybe Finlandiksi.


title: Finncomm Airlines

text: Yhtiö lensi vuodesta 1998 saakka syöttöliikennettä Finnairille, jonka kanssa yhtiöllä oli code sharing -sopimus. Finnair oli siirtänyt vähemmän käytettyjä reittejään Finncommille, jolle kerääntyi kotimaan lentovuoroja enemmän kuin millään muulla yhtiöllä Suomessa.


title: Finncomm Airlines

text: Yhtiö aloitti liikennöinnin 1993 tilauslentoyhtiönä nimellä "Etelä-Pohjanmaan Lentokeskus Oy". Ensimmäinen lentokone oli Cessna 402 (OH-CHS), myöhemmin yhtiö kasvatti laivastoaan kahdella Mitsubishi MU-2:lla (OH-WBA, OH-STA). Yhteistyö Finnairin kanssa alkoi vuonna 1998, kun Finncomm Airlines aloitti säännöllisen lentoliikenteen suunnitellen, toteuttaen ja markkinoiden ruotsalaisen Golden Airin Suomen toiminnot Saab 340 -koneilla. Finncomm Airlines sai omat reittilentoluvat vuonna 2003. Vuonna 2005 yhtiön toimitusjohtaja Juhani Pakari allekirjoitti 207 miljoonan euron arvoisen sopimuksen kahdeksasta uudesta ATR 42 -koneesta.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm Airlines aloitti operoinnin omilla koneillaan, kun kaksi 49-paikkaista Embraer ERJ 145 -suihkukonetta liittyivät laivastoon. Ensimmäinen lento Embraer EJR 145 -koneella tehtiin 9. marraskuuta 2003. Ensimmäinen uusi 48-paikkainen ATR 42-500-potkuriturbiinikone liittyi laivastoon 30. marraskuuta 2005 ja ensimmäinen 68-paikkainen ATR 72-500 vuonna 2007. Vuoden 2008 alussa yhtiön laivasto koostui kahdestatoista koneesta, joista yksi oli vuokrattu Aer Arannilta.


title: Finncomm Airlines

text: Yhteistyö Finncomm Airlinesin ja Golden Airin välillä päättyi vuodenvaihteessa 2007–2008, kun Finnairin Saab 340 -huolto lakkautettiin. Tämän seurauksena kaikki jäljellä olevat Saab 340 -lentokoneet siirtyivät muihin tehtäviin. Vuoden 2008 alusta kaikki Finncomm Airlinesin lennot lennettiin yhtiön omilla koneilla.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm Airlines toimi Finnairin syöttöliikenneyhtiönä ja suunnitteli aikataulunsa yhteistyössä Finnairin kanssa ottaen jatkoyhteydet huomioon. Finncomm sekä Finnair tiivistivät yhteistyötään entisestään heinäkuussa 2007, kun yhtiöt solmivat code sharing -yhteistyösopimuksen, jonka myötä Finnairin lennonnumero lisättiin useimmille Finncommin lennoille.


title: Finncomm Airlines

text: Marraskuun alussa 2009 Finncomm ilmoitti siirtyvänsä suurempiin suihkukoneisiin ja lisäävänsä kapasiteettia. Vuonna 2009 yhtiö kuljetti kaikkiaan 870 000 matkustajaa. Kaksi 76-paikkaista Embraer 170 -konetta korvasivat laivaston kaksi 49-paikkaista Embraer ERJ 145 -suihkukonetta. Viimeinen Embraer ERJ 145 -lentokone poistui Finncomm Airlinesin laivastosta marraskuun lopulla 2009. Ensimmäinen uusista ERJ 170 -koneista lensi ensilentonsa Finncommin väreissä 16.11.2009 reitillä Helsingistä Kemi-Tornion lentoasemalle. Toinen kone aloitti liikenteen tammikuussa 2010.


title: Finncomm Airlines

text: Yhtiön toiminta oli murrosvaiheessa kesällä 2010, kun latvialainen AirBaltic kävi neuvotteluja Finncommin ostamisesta. Yhtiöt ehtivät tehdä jo yhteistyösuunnitelman, johon sisältyi muun muassa Porin, Seinäjoen ja Jyväskylän reittien lopettaminen. Finnair vastusti AirBaltic-yhteistyötä, ja yhtiöt päätyivät käräjäoikeuteen selvittelemään erimielisyyksiään.


title: Finncomm Airlines

text: Konfliktille tuli päätös syyskuun 2010 alussa, kun Finnair ilmoitti tehneensä Finncommin kanssa esisopimuksen kaikkien 12 ATR-lentokoneen ja Finncommin lentoliikennettä hoitavan tytäryhtiön omistuksellisista järjestelyistä, jolloin Finnairista tulisi Finncommin vähemmistöomistaja. Kauppahinnan ilmoitettiin olevan vajaat 50 miljoonaa euroa. Tavoitteena oli toteuttaa järjestely vuoden 2011 toisella neljänneksellä. Esisopimuksen myötä Finncomm palasi Turun, Porin, Tampereen, Tallinnan ja Jyväskylän reittien liikennöijäksi. Seinäjoen reitti oli käynnistetty uudelleen jo aiemmin elokuussa Etelä-Pohjanmaan kuntien ja yritysten kanssa tehdyn sopimuksen myötä. Joulukuussa 2010 Finnair kuitenkin kertoi Finncomm-järjestelyiden viivästyvän.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm Group oli loppuaikoinaan laajaksi kasvanut konserni, joka tuotti erilaisia ilmailualan palveluja joko suoraan tai välillisesti. Yhtiöllä oli lentotoiminnan lisäksi myös muuta liiketoimintaa, esimerkiksi Finncomm Training Academy -niminen koulutusorganisaatio. Se tuotti koulutuspalveluja niin omalle henkilökunnalle kuin ulkopuolisillekin asiakkaille. Lisäksi konserniin kuului maapalveluyhtiö Inter Handling sekä Finnish Aircraft Maintenance Oy (FAM).


title: Finncomm Airlines

text: Inter Handling Oy oli Finncommin sekä yksityisten sijoittajien puoliksi omistama maapalveluyritys, joka toimi Helsinki-Vantaan, Turun sekä Porin lentoasemilla. Inter Handling työllisti 90 henkilöä ja vastasi Finncomm Airlinesin maapalvelutoiminnasta Helsingissä.  Inter Handling harjoitti myös catering toimintaa ja pyöritti Helsinki-Vantaan lentoaseman henkilökunnalle tarkoitettua Stand 1 -nimistä lounasravintolaa Finncommin tiloissa Öljykujalla.


title: Finncomm Airlines

text: FAM oli vuonna 2008 perustettu Finnairin sekä Finncommin puoliksi omistama huoltoyritys, jonka toimilupa kattoi ATR, Embraer ERJ 145 sekä Embraer 170 -suihkukoneet. FAM:n suurimpana asiakkaana oli Finncomm, sillä FAM vastasi yhtiön koko laivaston linjahuolloista sekä ATR-koneiden osalta myös raskaista huollosta. Lisäksi FAM teki huoltotöitä ulkopuolisille asiakkaille. Yhtiön toimipaikka oli Helsinki-Vantaan lentoasema ja se työllisti noin 90 henkilöä.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm Airlinesin toimitusjohtajana toimi Juhani Pakari, lentotoiminnanjohtajana Niilo Syrjäniemi, Continuing airworthiness managerina Kari Nyman, talouspäällikkönä Pirjo Savijoki ja markkinointijohtajana Tuure Holkko.


title: Finncomm Airlines

text: Yhtiö oli lähes täysin yksityisten Etelä-Pohjanmaalta kotoisin olevien omistajien hallussa. Eräitä yhtiön omistajia olivat toimitusjohtaja Juhani Pakari, hänen isänsä Heikki Pakari, hallituksen puheenjohtaja Jaakko Keskinen, Kalle Keskinen, Ville Keskinen, Jukka Peltola, Taisto Saikkonen ja Jarkko Haukkala perheineen.


title: Finncomm Airlines

text: Vuonna 2006 yhtiön liikevaihto oli 55 miljoonaa euroa, joka oli 70 % enemmän kuin edellisenä vuonna. Liikevoitto oli 4,7 miljoonaa euroa, joka oli 8,6 % liikevaihdosta.


title: Finncomm Airlines

text: Vuonna 2007 yhtiö kasvatti liikevaihtonsa 74 miljoonaan euroon. Lisäksi Finncomm Airlines nousi Suomen toiseksi suurimmaksi lentoyhtiöksi ja kotimaanlentojen markkinajohtajaksi. Saab 340 -koneiden poistuttua liikenteestä syntynyt kalustovaje paikattiin yhteistyösopimuksella irlantilaisen Aer Arannin kanssa. Vuoden 2007 puolella matkustajamäärä kotimaanliikenteessä kasvoi 60 prosenttia. Yhtiö joutui lopettamaan lennot Lappeenrantaan loppuvuodesta kannattamattomina.


title: Finncomm Airlines

text: Vuonna 2008 yhtiön liikevaihto oli yli 95 miljoonaa euroa.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm Airlines lähti vuonna 2006 mukaan halpahinnoitteluun lanseeraamalla oman nettikaupan Matka 2006 -messujen yhteydessä. Finncomm Airlinesin lennoille myytiin lippuja oman verkkosivun kautta, mutta myös yhteistyökumppani Finnairin sivuilta. Yhtiö kertoi, että se ei pidä itseään perinteisenä halpalentoyhtiönä, sillä yhtiö tarjosi lennoillaan välipalaluontoisen aterian eikä se perinyt matkatavaroista lisämaksua. Finncomm Airlines sekä Finnair solmivat heinäkuussa 2007 code sharing -sopimuksen, joka lisäsi Finncomm Airlinesin näkyvyyttä kansainvälisissä varausjärjestelmissä.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm Airlines oli yksi Helsinki-Vantaan lentoaseman suurimpia käyttäjiä ja lentojen määrällä mitattuna suurin operaattori kotimaan lentoliikenteessä: yhtiö lensi lähes puolet Suomessa lennettävistä reittilennoista.  Syyskuussa 2009 yhtiön lennoista 94,2 % lähti aikataulunmukaisesti ja 98,8 % suunnitelluista lennoista lennettiin. Lennon katsotaan lähteneen aikataulussa, mikäli myöhästyminen on alle 15 minuuttia.


title: Finncomm Airlines

text: Vuonna 2006 yhtiö kuljetti yli 400 000 matkustajaa. Vuoden 2007 alkupuolella lentojen määrä lisääntyi 19,3 % ja matkustajia reiteillä oli 50,8 % enemmän kuin edellisenä vuonna. Vuonna 2008 Finncomm kuljetti 876 505 matkustajaa 30 219 lennollaan. Matkustajien määrä kasvoi edellisvuoteen verrattuna 39 prosenttia ja lentojen määrä 24 prosenttia.. Lokakuussa 2009 Finncomm teki kaikkien aikojen ennätyksensä kuljettaen kuukauden aikana 84 426 matkustajaa. Tammi-lokakuun matkustajamäärä oli yhden prosentin pienempi kuin vuotta aiemmin, vaikka taantumasta johtuen kaikkien lentoyhtiöiden yhteenlaskettu matkustajamäärä kotimaassa väheni 12,6 %.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm joutui muuttamaan koulutustaan sekä menetelmiään Ilmailuhallinnon vaatimuksesta vuoden 2007 alussa. Joulukuun 2006 aikana yhtiön koneille sattui kolme vakavaa vaaratilannetta.


title: Finncomm Airlines

text: Yhtiölle sattui yhteensä kymmenen vaaratilannetta vuonna 2006. 11. joulukuuta 2007 tapahtuneessa vaaratilanteessa puolestaan Seinäjoelle laskeutumassa ollut kone ajautui kiitotien sivuun ja rikkoi kaksi lamppua. Tutkinnassa todettiin vaaratilanteen aiheuttajiksi sää sekä inhimilliset tekijät. Koneessa ei havaittu mitään sellaista vikaa, joka olisi voinut aiheuttaa tapahtuman. Uudenvuodenpäivänä 2007 tapahtuneessa vaaratilanteessa yhtiön kone lähestyi Seinäjoen lentoaseman kiitotietä lentäen liian matalalla. Ilmeiseksi syyksi epäillään korkeusmittarin virheellistä ilmanpaineasetusta. Onnettomuustutkintakeskus tutki asiaa. Myöhemmässä vaaratilanteessa juuri lentoon lähteneen koneen nokka nousi liian ylös ja kone kallistui 35,5 astetta. Miehistö oli asettamassa lentoreittiä kesken nousun, vaikka tämä olisi pitänyt asettaa jo maassa.


title: Finncomm Airlines

text: Ilmailuhallinto rajoitti Finncomm Airlinesin toimintaa 9. tammikuuta 2007 alkaen. Näkyvyyden ja tuuliolojen sekä lentäjien kokemuksen vaatimuksia tiukennettiin ATR 42 -lentokoneilla tapahtuvassa lentotoiminnassa. Lisäksi lentäjille määrättiin lisäkoulutusta ja yhtiöltä vaadittiin pitkän tähtäimen suunnitelma lentäjien koulutuksen parantamiseksi. Ilmailuhallinto huomautti myös, ettei lentotoiminnan laajentamiselle ATR 72 -koneisiin ollut edellytyksiä, ennen kuin puutteet on korjattu.


title: Finncomm Airlines

text: ATR 72 -koneita koskeva kielto poistettiin sittemmin. Säärajoitukset poistuivat sitä mukaa kuin lentäjät läpäisivät vaaditun lisäkoulutuksen.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm Airlines käytti ATR-potkuriturbiinikonetta, joka tuottaa valmistajan mukaan päästöjä lennolla vähemmän kuin henkilöauto tai jopa sähköjuna, jos sähkö on tuotettu fossiilisilla polttoaineilla. ATR kertoo potkuriturbiinikoneen olevan vähemmän saastuttava matkustusmuoto kuin suihkukone, sillä se kuluttaa istuinpaikkaa kohden jopa runsaan kolmanneksen vähemmän polttoainetta kuin suihkukone. Vähentääkseen jäänpoistoaineen käyttöä yhtiö säilytti lentokoneensa maakuntakentillä halleissa.Finncomm Airlines tilasi kesällä 2005 ranskalais-italialaiselta ATR-yhteenliittymältä kahdeksan uutta ATR 42 -lentokonetta. Kokonaisarvoltaan 250 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sopimukseen sisältyi myös optio kahdeksan koneen lisätilauksesta.


title: Finncomm Airlines

text: Joulukuussa 2006 vastaanotettu neljäs kone jäi tilauksen viimeiseksi ATR 42 -koneeksi, koska viimeiset neljä alkuperäisen tilauksen kahdeksasta koneesta ja kolme kahdeksasta optiosta vaihdettiin ATR 72 -koneiksi. Tammikuussa 2008 yhtiö ilmoitti tilanneensa viisi uutta ATR 72-500 -konetta. Yhtiön ATR-laivasto olisi näin ollen koostunut neljästä ATR 42- ja kahdestatoista ATR 72 -koneesta. Uusilla ATR 42- ja ATR 72 -koneilla korvattiin kaupallisen käyttöikänsä loppupuolella olleet Saab 340:t Suomen sisäisillä reiteillä. Lisäksi uusilla ATR-koneilla kasvatettiin kapasiteettia ja lisättiin vuoroja sekä avattiin uusia reittejä.


title: Finncomm Airlines

text: Marraskuun alussa 2009 Finncomm ilmoitti siirtyvänsä suurempiin suihkukoneisiin ja korvaavansa kahdella 76-paikkaisella Embraer 170 koneella laivaston kaksi 49-paikkaista Embraer ERJ 145 -suihkukonetta. Ensimmäinen Embraer 170 aloitti liikenteen marraskuussa 2009 ja seuraava liittyi laivastoon tammikuussa 2010. Embraer 170 -koneet vuokrattiin Finnairilta. Finncomm Airlinesin laivasto koostui tällöin neljästä ATR 42 -koneesta ja yhdeksästä ATR 72-koneesta sekä kahdesta Embraer 170 -koneesta. Finncomm Airlinesin laivaston keski-ikä oli tässä vaiheessa kaksi vuotta.


title: Finncomm Airlines

text: Heinäkuussa 2010 AirBaltic ilmaisi kiinnostuksensa ostaa Finncomm. Suomen kansallinen lentoyhtiö ja Finncommin yhteistyökumppani Finnair ilmoitti puolestaan, että sillä on etuosto-oikeus Finncommin osakkeisiin. Finnair pyrki estämään Finncommin siirtymisen AirBalticin omistukseen. Finnair haki heinäkuun lopulla 2010 Helsingin käräjäoikeudelta päätöksen väliaikaisesta turvaamistoimesta, joka esti Finncommin osakkeiden myynnin muille kuin toisille pääosakkaille tai Finnairille. Esto päättyi elokuussa 2010.


title: Finncomm Airlines

text: Helsingin Sanomat uutisoi 31. heinäkuuta 2010 AirBalticin aloittavan yhteistyön Finncomm Airlinesin kanssa. Uuden yhteistyökuvion myötä Finncomm Airlinesin lennot Helsingistä Poriin, Seinäjoelle ja Jyväskylään olisivat loppuneet elokuussa 2010. Samaisen uutisen mukaan yhtiö harkitsisi omien yhteyksiensä lopettamista Helsingistä Varkauteen, Savonlinnaan, Vaasaan ja Kokkolaan. Vastaavasti Finncomm Airlines olisi aloitanut lennot Helsingistä Ouluun 8 kertaa päivässä ja Helsingistä Rovaniemelle kuudesti päivässä.


title: Finncomm Airlines

text: Uutinen lentojen paniikinomaisesta lopettamisesta tuli yllätyksenä Porin ja Seinäjoen yrityksille, eikä katkeria sanoja säästelty. Muun muassa Porin Sampo-Rosenlewin toimitusjohtaja Jali Prihti kärjistää, että mikäli lentokoneella ei pääse Helsingistä Poriin ja takaisin, niin samalla voi yhtiön pääkonttorinkin siirtää Algeriaan. Atrian toimitusjohtaja Juha Gröhn väläyttää mahdollisuutta, että Atria siirtäisi joitakin toimintoja pois Seinäjoelta säännöllisen lentoyhteyden puuttumisen takia.


title: Finncomm Airlines

text: Finncomm Airlines ei vastannut Finnairin tekemään tarjouspyyntöön muutamalle reitilleen. Näin ollen Finnair uhkasi siirtyä käyttämään englantilaisen Flyben laivastoa muun muassa reiteillä Helsingistä Tampereelle, Tallinnaan ja Turkuun. Tämä ei kuitenkaan toteutunut.


title: Finncomm Airlines

text: Syyskuussa 2010 Finnair ilmoitti solmineensa aiesopimuksen, jolla se ostaa koko osakepääoman yhtiöistä, jotka omistavat Finncomm Airlinesin käyttämät lentokoneet. Lisäksi Finnair ilmoitti ostavansa 20 % osuuden Finncomm Airlines lentoyhtiöstä. Kaupan arvoksi ilmoitettiin 38 miljoonaa euroa. Kauppa ei toteutunut.


title: Finncomm Airlines

text: 1.7.2011 Finnair ja Flybe ilmoittivat ostavansa Finncommin koko lentotoiminnan. Flybe omistaa 60 % ja Finnair 40 % uudesta Flybe Nordic -nimisestä yhtiöstä, josta tuli Finncomm Airlinesin uusi omistaja. Yhtiöiden omistajat vakuuttivat, että Finncommin reitit tulevat säilymään, joskin jokaisen reitin tulee olla liiketaloudellisesti kannattava. Finncomm Airlines Oy:n uusi nimi on ollut 27.10.2011 alkaen Flybe Finland Oy.


title: Finncomm Airlines

text: Kauppasumma oli 25 miljoonaa euroa käteisenä. Lisäksi lentokoneista maksettiin 104 miljoonaa euroa, josta vähennettiin 70 miljoonan velkavastuu. Finncommin omistajat saivat kaikkiaan siis 59 miljoonaa euroa. Suurimman osan jakoivat Juhani Pakari ja Jaakko Keskinen yhtiöidensä kautta, yhteensä 26 miljoonaa euroa. PSS Trade Oy sai noin 10 miljoonaa euroa. Jarkko Haukkalan omistama Länsi-Suomen Yrityspalvelu sai myynnistä noin 9,5 miljoonaa. Martti Lepistön osuus oli reilut seitsemän miljoonaa ja Avicon Oy sai kymmenen prosentin osuudella 5,9 miljoonaa.


title: Veriryhmä

text:
Veriryhmät ovat veren punasolujen ominaisuuksiin ja veriplasman
vasta-aineisiin perustuvia verityyppien ryhmittelyjä. Tavallisimmin käytetyt veriryhmäjärjestelmät ovat ABO- ja reesusveriryhmäjärjestelmä.


title: Veriryhmä

text: Veriryhmällä on merkitystä muun muassa verensiirrossa, sillä verensiirrot yhteensopimattomien veriryhmien välillä voivat aiheuttaa jopa kuoleman.


title: Veriryhmä

text: Veriryhmät löysi itävaltalainen lääkäri Karl Landsteiner vuonna 1901. Hän nimesi verenluovutuksen kannalta tärkeät veriryhmät kirjaimilla A, B ja C. Nykyään ryhmät tunnetaan merkeillä A, B ja O. Hänen havaintonsa toi hänelle Nobelin palkinnon vuonna 1930.Ihmisten veriryhmät jaetaan usein myös reesuspositiivisiin (Rh+) ja reesusnegatiivisiin (Rh–). Rh-positiivisilla esiintyy veren punasoluissa antigeeniä, jota Rh-negatiivisilla ei ole. Suomalaisista 84 % on Rh-positiivisia ja 16 % Rh-negatiivisia.


title: Veriryhmä

text: Kun äiti on Rh-negatiivinen ja sikiö Rh-positiivinen, ensimmäinen positiivinen lapsi on kunnossa, mutta toisen Rh-positiivisen lapsen kohdalla äiti kehittää vasta-ainetta, joka aiheuttaa lapsessa hemolyyttisen taudin. Hemolyyttinen tauti voi pahimmillaan johtaa lapsen kuolemaan, mutta yleisimmästä, Rh(D)-immunisaatiosta aiheutuvaa hemolyyttistä tautia voidaan ehkäistä ennalta.


title: Veriryhmä

text: Reesustekijän löysivät vuonna 1937 Karl Landsteiner ja Alexander S. Wiener. Se sai nimensä reesusapinasta.


title: Veriryhmä

text: ABO- ja reesusveriryhmien lisäksi on kudosten soluilla muitakin pinta-antigeeneja ryhmitysperusteineen. Näistä muun muassa sikiön Kell- ja Duffy-positiivisuus aiheuttavat äitiin vaarallisia vasta-aineita, minkä vuoksi voidaan myöhempien raskauksien vuoksi joutua vastasyntyneen verenvaihtoon.


title: Veriryhmä

text: Verensiirroissa pitää sekä luovuttajan että vastaanottajien veriryhmien olla yhteensopivat. Alla olevasta taulukosta näkee, kuinka eri veriryhmien verta voi luovuttaa tai vastaanottaa. Esimerkiksi A−-veriryhmän henkilö voi vastaanottaa joko 0−- tai A−-veriryhmän verta ja luovuttaa verta AB+-, AB−-, A+- ja A−-veriryhmien henkilöille. Näiden tietojen perusteella voidaan laskea, että noin 47,92 %:n todennäköisyydellä Suomessa satunnaisesti valitulta henkilöltä otettu verinäyte ei sovellu toiselle satunnaisesti valitulle henkilölle. Ennen veriryhmien havaitsemista noin puolet potilaista kuoli verensiirtoon. Käytännössä kuitenkin saajalle pyritään antamaan oman veriryhmän verta tai veriplasmaa.


title: Veriryhmä

text: Esimerkiksi leikkauksissa annetaan länsimaissa käytännössä aina oman veriryhmän verta. Rhesus-tekijä otetaan käytännössä aina huomioon. Kudostyypeistä sopimattomat Kell ja Duffy kuuluvat lähinnä lasten verenvaihdon toimialaan.Japanissa esiintyy uskomusta, että veriryhmä vaikuttaa vahvasti ihmisen persoonaan, luonteenpiirteisiin ja sosiaalisiin taitoihin. Veriryhmä vaikuttaa käytännössä siellä jopa aviopuolisovalintaan.


title: Kirahvi

text: Kirahvi ("Giraffa camelopardalis") on Afrikassa luonnonvaraisena elävä sorkkaeläin. Se on korkein maanisäkäs. Kirahvia kutsuttiin suomen kielessä 1960-luvulle asti myös sirahviksi.


title: Kirahvi

text: IUCN on siirtänyt kirahvin ryhmään vaarantunut, sillä sen kannat ovat romahtaneet 30 vuodessa, ja niitä on (2015). Syksyllä 2016 tuli myös julki geenitutkimukseen tieto, että kirahvilajeja on neljä, jotka eivät risteydy keskenään. Lajien eriytymisen johdosta määrän pieneneminen on entistä suurempi uhka lajin häviämiselle täysin. Marrakuussa 2018 IUCN lisäsi kolme, kaikista löydetyistä yhdeksästä kirahvin alalajista äärimmäisen uhanalaisten lajien listalle. Järjestön mukaan Etelä-Afrikan kirahvikanta on vielä ihan kunnossa, mutta osa Länsi-, Keski, ja Itä-Afrikan pääkirahvikannoista ovat äärimmäisen uhattuina.


title: Kirahvi

text: Kirahviuroksen korkeus on (suurimmat yksilöt jopa kuusi metriä) ja paino keskimäärin . Naaraat ovat hieman lyhyempiä ja painavat vähemmän. Kirahvin pää on kiilamainen. Sekä uroksella että naaraalla on pysyvät, muodoltaan tappimaiset nahkapeitteiset sarvet. Naaraan sarvet ovat pienemmät kuin uroksella. Silmät ovat suuret, vinot ja pitkien, tuuheiden ripsien suojaamat. Kirahvilla on jyrkästi taaksepäin viettävä selkä. Kaulanikamia on seitsemän kuten muillakin nisäkkäillä, ja niiden pituus on noin 40 senttimetriä. Kirahvin turkissa on vaalealla pohjalla erikokoisia ja -muotoisia läiskiä, joiden väri vaihtelee oranssista lähes mustaan. Harvinaisempina värivaihtoehtoina esiintyvät myös kirkkaan oranssi ja harmaa. Jokaisen yksilön kuviointi on erilainen. Kirahvin kieli on juuresta vaaleanpunainen ja muuttuu kärkeä kohden mustaksi tai tumman siniseksi. Kielen värin on arvioitu suojaavan auringolta.


title: Kirahvi

text: Kirahvit elävät yksikseen tai pieninä ryhminä. Useimmiten ne kuljeskelevat kokoisina ryhminä, joiden kokoonpano vaihtuu jatkuvasti, sillä ne eivät ole varsinaisesti laumoja. Ryhmän jäsenillä on keskinäinen arvojärjestys, ja johtajana toimii täysikasvuinen uros. Yksinäiset kirahvit elävät metsissä, joissa niitä on vaikea havaita, kun taas tasangoilla on turvallisempaa kokoontua ryhmäksi. Kirahvin vihollisia ovat suuret petoeläimet, kuten leijona, ja ihminen. Kirahvi on herkästi säikkyvä eläin ja lähtee helposti juoksemaan karkuun. Kirahvi on kasvinsyöjä, joka syö lehtiä, oksia ja muita kasvinosia.


title: Kirahvi

text: Kirahvi voi elää luonnossa noin 25-vuotiaaksi, tavallisesti elämänkaaren pituus on noin 15–20 vuotta. Suurin kirjattu ikä vankeudessa elävällä kirahvilla on , joidenkin lähteiden mukaan .


title: Kirahvi

text: Kirahvit elävät Afrikassa Saharan eteläpuolisilla alueilla, puu- ja pensassavanneilla sekä ruohotasangoilla.


title: Kirahvi

text: Aiemmin kirahvilla luokiteltiin olevan yhdeksän eri alalajia: angolankirahvi ("G. c. angolensis"), eteläafrikankirahvi ("G. c. giraffa"), masaikirahvi ("G. c. tippelskirchi"), nubiankirahvi (G. c. camelopardalis), thornicroftinkirahvi ("G. c. thornicrofti"), kordofankirahvi ("G. c. antiquorum"), länsiafrikankirahvi ("G. c. peralta"), rothschildinkirahvi ("G. c. rothschildi") ja verkkokirahvi ("G. c. reticulata"). Nykyisen luokituksen mukaan alalajeja on kuitenkin vain kuusi kappaletta. Kalifornian yliopisto julkaisi joulukuussa 2007 DNA-tutkimuksen, jonka mukaan eri kirahvipopulaatioiden geneettiset erot ovat niin suuret, että niitä tulisi pitää erillisinä lajeina. Kuusi populaatiota ovat olleet erillään toisistaan ainakin . Näitä erilaisia kirahveja pidetään kryptisinä lajeina, sillä eri populaatioiden yksilöissä on ulkoisia eroja lähinnä kuvioinnissa ja lisääntymisen ajoituksessa.


title: Naruto

text: Naruto (ナルト, "Naruto") on Masashi Kishimoton kirjoittama ja piirtämä japanilainen mangasarja, jonka pohjalta on tehty myös animesarja. Manga alkoi ilmestyä kotimaassaan Japanissa marraskuussa 1999. Vuoden 2015 helmikuussa mangasta on julkaistu yhteensä 700 lukua, ja se on koottu 72 kokoelmakirjaan. Sangatsu Manga aloitti mangan julkaisemisen suomeksi 15. helmikuuta 2008.


title: Naruto

text: Naruto-mangan pohjalta tehty samanniminen animesarja alkoi Japanissa vuonna 2002 ja päättyi vuonna 2007. Naruto-animesarjan tarina jatkuu kuitenkin animessa "Naruto: Shippūden", joka alkoi vuonna 2007 alkuperäisen sarjan päätyttyä. Kumpaakaan sarjaa ei ole esitetty Suomen televisiokanavilla, mutta Scanbox julkaisi suomeksi tekstitettyä Narutoa neljän DVD-boksin (52 jakson) verran. Lisäksi Naruto: Shippūdenia voi katsoa Crunchyroll-sivustolla ilmaiseksi.


title: Naruto

text: Naruton pääosassa on nuori ninja Naruto, jonka sisään on sinetöity vaarallinen häntäpeto. Tarina keskittyy lähinnä Naruton ja hänen lähipiirinsä ympärille ja kuvaa esimerkiksi näiden seikkailuja erilaisten ninjatehtävien parissa. Naruto on tyyliltään toiminnallista fantasiaseikkailua maustettuna huumorilla.


title: Naruto

text: Kaksitoista vuotta ennen Naruton alkua Konohan ninjakylään hyökkää suurta tuhoa aiheuttanut yhdeksänhäntäinen demonikettu (japaniksi Kyūbi no Youkou), jonka kylän neljäs Hokage sinetöi vastasyntyneen poikansa, Naruto Uzumakin, sisään. Vuodet vierivät, ja demoniketun takia Narutoa halveksitaan ja kohdellaan kuin ulkopuolista. Narutosta kasvaa kuriton poika, joka hakee huomiota temppujen ja kepposten avulla. Hänen unelmansa on tulla kylän johtajaksi, Hokageksi, jotta Konohan kylän väki viimeinkin alkaisi arvostaa häntä.


title: Naruto

text: Sarja alkaa, kun Naruto valmistuu ninja-akatemiasta. Hän päätyy samaan tiimiin ihastuksensa Sakura Harunon ja niin kutsutun kilpailijansa Sasuke Uchihan kanssa. Heidän ryhmänjohtajakseen määrätään Kakashi Hatake.


title: Naruto

text:
Narutoa julkaistiin viikoittain ilmestyvässä japanilaisessa "Weekly Shonen Jump" -mangalehdessä. Ensimmäisen kerran lehti alkoi julkaista sarjaa marraskuussa vuonna 1999. Naruton tarina on jaettu kahteen osaan. Mangan ensimmäinen osa sijoittuu aikaan, jolloin Naruto on noin 12/13-vuotias. Toinen osa hyppää ajassa noin kaksi ja puoli vuotta eteenpäin, jolloin Naruto on noin 15-vuotias. Mangan 238 ensimmäistä lukua lasketaan kuuluvaksi ensimmäiseen osaan. Sen luvut 239–244 ovat niin sanottua sivutarinaa, ja ne keskittyvät Naruton opettajan, Kakashin, menneisyyteen. Luvusta 245-700 eteenpäin alkaa Naruton toinen osa, joka päättyy lopullisesti elokuvaan The Last: Naruto the Movie. Huhujen mukaan Kishimotolla on suunnitteilla jo kolmas osa, joka alkaa huhtikuussa 2015.
Naruton tarina on koottu "tankōbon"-kokoelmakirjoihin, ja jokainen tankōbon muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta sisältää noin yhdeksän mangalukua. Ensimmäiset 27 kokoelmakirjaa kokoavat yhteen Naruton tarinan ensimmäisen osan, ja 27. kokoelmakirja sisältää myös Kakashi-sivutarinan. Kokoelmakirjasta 28 eteenpäin kirjaan 72 alkaa Naruton toinen osa. Vuonna 2015 helmikuussa on mangan kotimaassa Japanissa sarja saanut päätöksensä tankōboniin 72, joista ensimmäinen ilmestyi maaliskuussa vuonna 2000. Englanniksi kokoelmakirjoja on julkaistu 70 kappaletta. Keväällä 2009 Viz Media julkaisi englanninkielelle kaikki Naruton ilmestyneet kokoelmakirjat osaan 44 saakka, minkä jälkeen yhtiö suunnittelee julkaisevansa kokoelmakirjoja neljännesvuosittain.


title: Naruto

text: Mangan pohjalta tehty samanniminen anime Naruto alkoi Japanissa TV Tokyo -televisiokanavalla lokakuussa 2002 ja päättyi noin viisi vuotta myöhemmin helmikuussa 2007. Animen ohjaajana toimi Hayato Date, ja sitä tuotti Studio Pierrot. Naruton ensimmäiset viisi tuotantokautta ja sen kuudennen tuotantokauden muutamat ensimmäiset jaksot perustuvat Masashi Kishimoton kirjoittamaan ja piirtämään mangaan. Jaksosta 136 alkaen sarja kuitenkin koostuu niin kutsutuista fillereistä, täytejaksoista, jotka eivät perustu alkuperäiseen mangaan. Yhteensä Naruto kestää yhdeksän tuotantokauden ja 220 jakson verran.


title: Naruto

text: Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan se oli sijalla 38.


title: Naruto

text: Naruto: Shippuuden (ナルト 疾風伝, "Naruto: Shippuuden") on alkuperäisen Naruto-animen jatko-osa, ja se perustuu Kishimoton mangan toiseen osaan. Se alkoi Japanissa vuoden 2007 helmikuussa TV Tokyo -televisiokanavalla heti alkuperäisen sarjan päätyttyä. Myös Naruto: Shippuudenin on ohjannut Hayato Date ja tuottanut Studio Pierrot. Sarja on 500 -jaksoinen. (Sarjan englanninkielisestä versiosta on julkaistu 273 jaksoa) Sarjasta julkaistaan yleensä uusi jakso torstaisin. Myös Shippuuden-sarjaan on tehty usean jakson pituisia täytejaksoja, jotka eivät perustu alkuperäiseen mangaan. Shippuuden tarkoittaa vapaasti suomeksi käännettynä hurrikaanikronikoita.


title: Naruto

text: Alkuperäisen Naruton pohjalta on tehty kolme elokuvaa, ja Naruton toiseen osaan Naruto Shippūdeniin perustuvia elokuvia on puolestaan tehty vuoteen 2015 mennessä seitsemän. Animesarjojen täytejaksojen tapaan elokuvat eivät ole perustuneet alkuperäisen mangan tapahtumiin. Ensimmäinen elokuvista oli Katsuyuki Sumisawan käsikirjoittama ja Tensai Okamuran ohjaama "Ninja Clash in the Land of Snow", joka sai ensi-iltansa vuonna 2004. Seuraava elokuva "Legend of the Stone of Gelel" julkaistiin vuotta myöhemmin vuonna 2005. Sen käsikirjoittivat Hirotsugu Kawasaki ja Yuka Miyata, ja sen ohjasi Hirotsugu Kawasaki. Kolmas elokuva "Guardians of the Crescent Moon Kingdom" sai ensi-iltansa vuonna 2006. Sen käsikirjoitti ja ohjasi Toshiyuki Tsuru. "Naruto: Shippūden the Movie" sai ensi-iltansa vuonna 2007. Sen käsikirjoitti Junki Takegami ja ohjasi Hajime Kamegaki. He ovat käsikirjoittaneet ja ohjanneet myös toistaiseksi viimeisimmän Naruto-elokuvan "Naruto Shippūden 2: Bonds". Se sai ensi-iltansa vuoden 2008 elokuussa. Vuonna 2009 kesällä ensi-iltansa sai "Naruto Shippūden 3: Inheritors of the Will of Fire".


title: Naruto

text: uusin naruto the ultimate ninja storm 3


title: Naruto

text: Naruto-sarjaan liittyy myös pelejä:


title: Koppisiemeniset

text: Koppisiemeniset (Magnoliophytina, Angiospermae, Magnoliophyta) ovat siemenkasveja (Spermatophyta) ja putkilokasveja (Tracheobionta), joiden siemeniä suojaa emilehden umpinainen tyviosa eli "koppi". Koppisiemeniset ovat varsinaisia kukkakasveja. Suurin osa siemenkasveista on koppisiemenisiä; ryhmään kuuluu 200–450 heimoa ja noin 240 000 lajia. Siemenkasvien toinen ryhmä on paljassiemeniset. Koppisiemeniset eriytyivät paljassiemenisistä omaksi kehityslinjakseen noin 245-202 miljoonaa vuotta sitten, ja ensimmäiset kukkivat kasvit kehittyivät noin 160 miljoonaa vuotta sitten.


title: Koppisiemeniset

text: Koppisiemeniset on perinteisesti jaettu kahteen luokkaan:Yksisirkkaiset ovat kaksisirkkaisista kehittynyt "monofyleettinen" ryhmä. Kaksisirkkaiset ovat siten "parafyleettisiä", mikä tarkoittaa, että yhteisestä kantamuodosta huolimatta ne eivät sisällä kaikkia siitä kehittyneitä lajeja. Suurin osa kaksisirkkaisista kuuluu kuitenkin monofyleettiseen ryhmään Eudicotyledon, jota voidaan myös pitää omana luokkanaan Rosopsida. Loput kaksisirkkaisista muodostaisivat siten parafyleettisen ryhmän Palaeodicotyledon, jota voidaan jakaa edelleen pienempiin osiin.


title: Koppisiemeniset

text: Angiosperm Phylogeny Group on tutkinut koppisiemenisten polveutumista ja on julkaissut vuonna 2003 APG II -luokittelun ja uudemman version vuonna 2009 APG III -luokittelu.


title: Täpläverkkoperhonen

text: Täpläverkkoperhonen ("Melitaea cinxia") on täpläperhosiin kuuluva päiväperhonen. Se viettää suuren osan elämästään toukkana, toukkaryhmän kutoman seittipesän sisällä. Aikuinen perhonen lentää vain muutamia viikkoja kesä-heinäkuussa. Suomessa lajia tavataan vain Ahvenanmaalla.


title: Täpläverkkoperhonen

text: Täpläverkkoperhonen on nimensä mukaisesti lähinnä mustan ja oranssin väristen täplien kirjailema päiväperhonen, jonka siipien kärkiväli on noin 30–40 millimetriä. Siipien alapinnan värityksessä on runsaammin myös valkoisia alueita. Toukat ovat heinä-elokuussa ruskeansävyisiä, tiheään karvaisia ja noin yhden senttimetrin mittaisia. Neljännestä nahanluonnista lähtien yleisväritys on musta, kevyesti vaaleajuovainen. Pää on selvästi punainen, pituutta koteloitumaan valmiilla toukalla voi olla pari senttiä.


title: Täpläverkkoperhonen

text: Täpläverkkoperhosen levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta Etelä- ja Keski-Euroopan kautta Fennoskandian eteläosiin ja sieltä leveähkönä vyöhykkeenä aina Kiinaan asti. Monilla alueilla esiintyminen on kuitenkin paikoittaista ja laji on vähentynyt lähes koko esiintymisalueellaan.


title: Täpläverkkoperhonen

text: Suomessa täpläverkkoperhosen levinneisyys rajoittuu nykyisin pelkästään Ahvenanmaalle. Vielä 1960-luvulla sitä tavattiin paikoitellen myös Lounais-Suomesta, mutta nämä kannat ovat hävinneet mahdollisesti muuttuneiden maanviljelystapojen seurauksena. Suomen lähialueilta perhosta on tavattu myös Suomenlahden saarilta (Suursaari, Pieni Tytärsaari) ja Karjalankannakselta.


title: Täpläverkkoperhonen

text: Ahvenanmaalla aikuisia täpläverkkoperhosia voi tavata kesäkuun alusta heinäkuun puoleenväliin ulottuvalla jaksolla.


title: Täpläverkkoperhonen

text: Täpläverkkoperhonen viihtyy kuivilla kedoilla, joilla kasvaa toukan ravintokasveja. Usein tällaisia alueita löytyy niin kutsutuista kulttuuriympäristöistä ihmisasutuksen lähistöltä, kuten pihoista, vanhoilta laitumilta ja peltojen sekä teiden reunoilta.


title: Täpläverkkoperhonen

text: Täpläverkkoperhosnaaras munii kesäkuussa usean sadan munan ryhmiä ravintokasvien lehtien alapinnoille. Yhteensä yksi naaras voi munia jopa tuhat munaa. Munat kuoriutuvat 2–4 viikon kuluttua munimisesta. Toukat elävät koko toukka-aikansa ryhmissä kutomansa seittirakennelman suojissa, ryhmästä erilleen joutuneen toukan tai jopa liian pienen toukkaryhmän selviäminen talvesta on epätodennäköistä. Neljännen nahanluonnin jälkeen elokuun loppupuolella toukat kehräävät itselleen aiempaa tiheämmän talvipesän. Tähän asti ruskeat toukat muuttuvat tässä vaiheessa mustiksi. Tällä on merkitystä keväällä, jolloin aurinko lämmittää tehokkaasti ryhmässä paistattelevia mustia toukkia ja mahdollistaa niiden nopean kasvun. Toisinaan, mahdollisesti huonossa ravintotilanteessa, toukat voivat muuttua mustiksi ja valmistautua talvenviettoon jo kolmannen nahanluonnin jälkeen. Keväällä heti sään lämmettyä (maaliskuun lopussa tai huhtikuussa) toukat aloittavat taas maasta nousevien ravintokasvien syömisen. Luotuaan nahkansa vielä kahdesti ne hajaantuvat kasvillisuuden joukkoon ja koteloituvat, yleensä tämä tapahtuu toukokuun alkupuolella. Levinneisyysalueen eteläosissa täpläverkkoperhosella on vuosittain kaksi sukupolvea.


title: Täpläverkkoperhonen

text: Täpläverkkoperhosen toukat käyttävät ravintonaan "Plantaginaceae"-heimoon kuuluvia kasveja, Suomessa pääravintokasveina ovat heinäratamo ("Plantago lanceolata") ja tähkätädyke ("Veronica spicata"). Satunnaisesti myös muut ratamot ja tädykkeet kelpaavat ravinnoksi. Heinäratamo on yleisin pääravintokasvi myös muualla täpläverkkoperhosen levinneisyysalueella, mutta joidenkin populaatioiden tiedetään käyttävän pääasiallisesti esimerkiksi meriratamoa ("Plantago maritima") ja loistotädykettä ("Veronica teucrium"). Aikuiset perhoset syövät kukkien mettä.


title: Yksisirkkaiset

text: Yksisirkkaiset ("Liliopsida" synon. "Monocotyledonae") ovat kasveja, joilla on vain yksi sirkkalehti eli alkeislehti. Ne muodostavat toisen koppisiemenisten kasvien luokista kaksisirkkaisten ohella. Yksisirkkaiset ovat "monofyleettinen" ryhmä, joka kehittyi todennäköisesti alkeellisesta kaksisirkkaisesta kasvista. Varhaisimmat fossiililöydöt ovat peräisin liitukauden alusta.


title: Yksisirkkaiset

text: Yksisirkkaisten kasvien ominaispiirteitä ovat hajallaan olevat johtojänteet, ehyet ja ehytlaitaiset silposuoniset lehdet sekä kolmella jaollinen kehälehtien lukumäärä. Näillä perusteilla ei kuitenkaan aina voida erottaa yksisirkkaista kasvia kaksisirkkaisesta.


title: Yksisirkkaiset

text: Usein yksisirkkaisten kasvien pääjuuri kuolee varhaisessa vaiheessa. Sen tilalle kehittyvät hajajuuret.


title: Yksisirkkaiset

text: Aiemmin yleisessä käytössä ollut Cronquistin luokittelu on vähitellen syrjäytynyt uudempien, enemmän todellisia sukulaisuussuhteita noudattavien järjestelmien tieltä.


title: Yksisirkkaiset

text: APG II:n ("Angiosperm Phylogeny Group") mukainen luokittelu jakaa yksisirkkaiset kymmeneen lahkoon sekä kahteen heimoon, joita ei ole vielä yhdistetty mihinkään lahkoon:Cronquistin järjestelmän mukaiset alaluokat ovat:


title: Kaksisirkkaiset

text:
Kaksisirkkaiset (vanh. Magnoliopsida tai Dicotyledonae) ovat koppisiemenisiä kasveja, joilla on tasan kaksi sirkkalehteä eli alkeislehteä. Kaksisirkkaiset eroavat koppisiemenisten toisesta pääluokasta yksisirkkaisista (Liliopsida) sirkkalehtien määrän ohella seuraavasti:Nykyisen käsityksen mukaan (ks. APG III -luokittelu) kaksisirkkaiset eivät ole yksisirkkaisten tapaan monofyleettinen ryhmä. Aiemmin kaksisirkkaisiksi luokitelluista kasveista on erotettu erikseen "koppisiemenisten tyviryhmät" (). Koppisiemenisten tyviryhmiin kuuluvat seuraavat kasvilahkot:
Näistä neljä ensimmäistä muodostavat monofyleettisen Magnolidit-ryhmän (), muuten ryhmä on parafyleettinen.


title: Kaksisirkkaiset

text: Kaksisirkkaiset kasvit suppeassa käsityksessä () jaetaan kaksisirkkaisten tyviryhmään ja kahteen pääryhmään, rosideihin () ja asterideihin ().


title: Kaksisirkkaiset

text: 1960–80-luvuilla kehitetty Cronquistin järjestelmä jakaa kaksisirkkaiset kuuteen alaluokkaan. Ne eivät kuitenkaan ole monofyleettinen ryhmä, ja uudemmissa 2000-luvulla kehitetyissä järjestelmissä lahkot on pyritty jaottelemaan todellisten geneettisten sukulaisuussuhteiden mukaan.


title: AS-202

text: AS-202 oli Apollo-avaruusohjelmaan kuulunut Saturn IB -kantoraketin ja komento- ja huoltomoduulin ("CSM") miehittämätön testilento.


title: AS-202

text: AS-202 oli Saturn IB:n toinen testilento. Sen tarkoituksena oli testata rakettia enemmän kuin AS-201 -lennolla antamalla lennon kestää kauemmin ja lentää korkeammalle. Tarkoituksena oli myös testata komento- ja huoltomoduulia (sarjanumero "CSM-011"). CSM-011 oli periaatteessa tuotantomalli, joka oli valmis kuljettamaan miehistön. Tosin siitä puuttui miehistön makuusijat ja muutamia näyttöjä, jotka olivat myöhemmissä lopullisissa malleissa.


title: AS-202

text: Laukaisu tapahtui 25. elokuuta 1966 kello 17:15,32 UTC Kennedy Space Centeristä. Lento kesti tunnin, 32 minuuttia ja 2 sekuntia saavuttaen 1 128,6 kilometrin korkeuden. Laskeutuminen tapahtui kello 18:48,34 UTC 370 kilometriä suunnitellusta paikasta. Lentotukialus USS Hornetilta kesti 8 tuntia 30 minuuttia saavuttaakseen kapselin.


title: Paljassiemeniset

text: Paljassiemeniset (Pinophyta tai Acrogymnospermae) ovat siemenkasveihin kuuluva kasviryhmä. Tunnetuimpia ja runsaslukuisimpia paljassiemenisistä kasveista ovat havupuut (Pinidae), mutta niihin kuuluvat muiden muassa myös käpypalmut ja neidonhiuspuut.


title: Paljassiemeniset

text: Paljassiemenisten kasvien siemenet kehittyvät emilehtien pinnalle, eivätkä umpinaiseen sikiäimeen kuten koppisiemenisillä. Kaikki nykyään elävät paljassiemeniset ovat puuvartisia. Tosin ikilehti ("Welwitschia mirabilis") on varreton, mutta sen tyviosa saattaa olla puutunut. Paljassiemenisiä kasveja on maailmassa nykyään noin 1000 lajia.


title: Paljassiemeniset

text: Paljassiemenisiä on myös käytetty yleisnimityksenä kaikille niille siemenkasveille, jotka eivät ole koppisiemenisiä (Angiospermae) eli kukkivia kasveja. Tällöin nimitystä voidaan käyttää myös useista esihistoriallisista siemenkasviryhmistä, jotka eivät ole läheistä sukua nykyisin eläville paljassiemenisille, eivätkä kaikki paljassiemeniset kasvit tällöin muodosta nykyluokittelun mukaista yksisyntyistä ryhmää.


title: Paljassiemeniset

text: Nykyisin eläviin paljassiemenisiin kasveihin kuuluu neljä perinteisesti erillisinä pidettyä kasviryhmää:


title: Paljassiemeniset

text: Useiden geneettisten tutkimusten mukaan havupuut eivät kuitenkaan ole yhtenäinen ryhmä, vaan havupuista mäntykasvien heimo (Pinaceae) on läheisemmin sukua luumioille ("Gnetum") ja muille Gnetales-lahkon kasveille kuin muille havupuille.


title: Putkilokasvit

text: Putkilokasvit (Tracheobionta tai Cormobionta) ovat kasveja, joiden solukot muodostavat erilaistuneita johtosolukoita eli putkiloita veden ja ravinteiden kuljettamiseen. Putkilokasvit on perinteisesti luettu sammalten (Bryobionta) ohella toiseksi kasvikunnan alakunnista.


title: Putkilokasvit

text: Putkilokasvit on perinteisesti jaettu kahteen kaareen, jotka ovat siemenkasvit (Magnoliophyta) ja sanikkaiset (Pteridophyta). Liekomaiset on perinteisesti sisällytetty sanikkaisiin, mutta polveutumishistoriasta johtuen ne on nyttemmin esitetty myös omana erillisenä kaarenaan. Tarkempi luokittelu on alla olevassa luettelossa.


title: Sammalet

text: Sammalet (Bryobionta) ovat kasvikuntaan kuuluvan versokasvien joukon toinen alakunta putkilokasvien ohella. Ne eivät kuitenkaan ole monofyleettinen ryhmä. Sammalet ovat rakenteeltaan yksinkertaisia ja pienikokoisia (yleensä 1–10 cm) itiökasveja, joilla on hyvin pienet lehdet tai ei varsinaisia lehtiä lainkaan. Ne eivät ole rakenteeltaan yhtä monimutkaisia kuin siemenkasvit tai sanikkaiset: sammaleilla ei ole juuria eikä useimmilla ole johtojänteitä, vaan ne ottavat tarvitsemansa veden ja ravinteet osittain suoraan ulkopintansa kautta.


title: Sammalet

text: Sammaliksi kutsutaan nykyisin kolmeen eri kehityslinjaan kuuluvia kasveja. Nämä kehityslinjat on kuvattu kolmena kaarena:Maksasammalet ovat vanhin näistä ryhmistä. Ne ovat samalla ilmeisesti vanhimpia edelleen elossa oleva versokasveja. Lehtisammalet erosivat putkilokasveihin johtaneesta kehityslinjasta myöhemmin.


title: Sammalet

text: Joillakin maksasammalilla on litteä erilaistumaton sekovarsi, mutta useimmilla lajeilla sekovarsi on erilaistunut varsimaisiksi ja lehtimäisiksi rakenteiksi. Lehtisammalilla puolestaan on varsi ja lehdet. Useimmilla lajeilla lehdet ovat vain yhden solukerroksen paksuiset, mutta esimerkiksi karhunsammalilla on paksut ja monimutkaisemmat lehdet. Rahkasammalilla puolestaan on lehdissään elävien ja yhteyttävien solujen lisäksi vesivarastoina toimivia suuria, kuolleita rahkasoluja. Sammalilla ei ole juuria, mutta monilla on versoissaan haaroittuvia juurtumahapsia, jotka sitovat sammalyksilöt alustaansa ja toisiinsa. Sammalkasvin verso kuolee alapäästään samalla, kun se kasvaa pituutta yläpäästään.


title: Sammalet

text: Lehtisammalet kasvavat yleensä tiheinä yhdyskuntina, pehmeinä sammalmattoina yleensä maassa, puunrungolla, kivellä tai kannolla. Eräät sammalet kasvavat paikoilla, joissa muut kasvit eivät menesty, kuten synkän metsän pohjalla, jossa ei ole riittävästi valoa muille kasveille, tai kiven- tai kallionpinnalla, jossa ei ole juurikaan ravinteita. Jotkin lajit viihtyvät monenlaisissa ympäristöissä, mutta monet ovat hyvin tarkkoja kasvuympäristönsä suhteen (paljas maa, lahopuu, varjoisuus, pH jne). Jotkin sammallajit ovat herkkiä ilmansaasteille ja siksi niitä voidaan käyttää ympäristön tilan bioindikaattoreina. Sammalia kasvaa myös soilla, jossa ne ovat olennainen osa muiden kasvien kasvualustaa ja vetisen maaperän rakennetta. Suon sammalista muodostuu ajan myötä turvetta, kun sammalet kasvavat ylöspäin jättäen vanhemmat osat alleen. Monet sammalet voivat kestää pitkän kuivumisen, ja ne jatkavat kasvua heti saatuaan vettä.


title: Sammalet

text: Sammalet lisääntyvät suvuttomasti itiöiden avulla. Itse sammalkasvi on haploidinen, ja vain kasvin päähän ohuen varren varassa nouseva itiöpesäke on diploidinen. Sammalet ovat lajista riippuen joko yksi- tai kaksikotisia. Sammalten sukusolut syntyvät erityisissä versoihin muodostuvissa muna- ja siittiöpesäkkeissä. Siittiöt ovat liikuntakykyisiä, mutta päästäkseen hedelmöittämään munapesäkkeessä olevan munasolun ne tarvitsevat märän ympäristön. Munapesäkkeessä olevasta munasolusta kasvaa hedelmöityksen jälkeen diploidinen itiöpesäke. Itiöpesäkkeessä tapahtuu meioosi, jonka tuloksena syntyy haploideja itiöitä. Itiöt leviävät tuulen mukana ympäristöön, ja niiden päästyä sopivalle kasvupaikalle niistä itää niin sanottuja alkeisrihmoja. Alkeisrihmoihin kasvaa silmuja, joista kasvaa uusia sammalkasveja. Sammalet voivat lisääntyä myös kasvullisesti, eli emokasvista irtoaa itujyväsiä, -levyjä tai -versoja, jotka leviävät uusille kasvupaikoille.


title: Sammalet

text: Koko maailmasta tunnetaan lehtisammalia noin 10 000 ja maksasammalia noin 8 000 lajia. Suomesta on löydetty 884 sammallajia, joista 651 on lehtisammallajeja, 231 maksasammallajeja ja kaksi sarvisammallajeja.


title: Sammalet

text: Tunnetuimpia Suomen sammalsukuja ovat muun muassa karhunsammalet, kynsisammalet ja rahkasammalet.


title: Perestroika

text: Perestroika ( [] , ) tarkoittaa Mihail Gorbatšovin alullepanemaa prosessia Neuvostoliitossa, jonka tarkoituksena sanottiin olevan poliittisen ja taloudellisen järjestelmän uudistaminen. Perestroika jatkoi ja aloitti prosesseja jotka johtivat Neuvostoliiton ja sosialistisenjärjestelmän hajottamiseen Euroopassa.


title: Perestroika

text: Perestroikaan kuului joitakin lievennyksiä suunnitelmatalouteen. Sen johdosta perustettiin yrityksiä, mikä johti ennen kaikkea palkkojen nousemiseen. Nämä uudistukset olivat paikoilleen jähmettyneelle Neuvostoliitolle valtava muutos; perestroika aloitti maassa matkan kohti kapitalismia, markkinataloutta, avaamaan perustaa kapitalismin palauttamiselle ja toteuttamaan sitä vastaavaa veropolitiikkaa.


title: Perestroika

text: Perestroikan ja glasnostin oli tarkoitus antaa sosialismille demokraattiset kasvot ennen kaikkea vapaiden vaalien, uuden vallanjaon ja oikeusvaltioperiaatteen toteuttamisen avulla ja vakauttaa koko itäblokkia. Tässä yhteydessä Neuvostoliiton kommunistinen puolue säilyttäisi kuitenkin etuoikeutetun asemansa.


title: Perestroika

text: Gorbatšovin sisäpoliittisia uudistuksia kutsuttiin myös tunnuslauseella demokratizatsija (, "demokratisointi"). Se aloitettiin perinteisillä leniniläisillä tunnuslauseilla joista se käännettiin vaatimuksiksi demokratismista ja pluralismista. Siihen kuuluivat vaalit, joissa oli useita ehdokkaita – ei kuitenkaan useita puolueita – paikallisella tasolla. Gorbatšov toivoi tällä tavalla voivansa rikkoa vakiintuneet poliittiset rakenteet ja saada sen avulla enemmän kansan tukea hallinnollisille uudistuksilleen. Loppuaikoina Gorbatshov puhui jopa mahdollisuudesta siirtyä monipuoluejärjestelmään, jotta "vanhat virheet paljastettaisiin".


title: Perestroika

text: Jotta Neuvostoliiton kansalaisten hyvinvointia voitaisiin parantaa pitkäaikaisesti, liennytyspolitiikkaa tuli jatkaa ja lopettaa kilpavarustelu Yhdysvaltojen kanssa.


title: Perestroika

text: 8. joulukuuta 1987 Ronald Reagan ja Mihail Gorbatšov allekirjoittivat INF-sopimuksen, johon sisältyi kaikkien Euroopan keskimatkan ohjuksien tuhoaminen. Vastaavasti vuonna 1985 aloitettiin uudestaan neuvottelut START-I-sopimuksesta. Sen lisäksi Neuvostoliitto vähensi sotilaallista tukeaan Afrikan maiden ja Latinalaisen Amerikan kommunistisille kapinaliikkeille merkittävästi ja vetäytyi 1989 Afganistanista (ks. myös Afganistanin sisällissota).


title: Perestroika

text: Ulkopolitiikassa nähtiin, että sosialistinen yhteiskuntajärjestelmä ei ollut enää ratkaiseva. Brežnevin opista luovuttiin, joten sosialistista järjestelmää SEV-maissa ei enää turvattaisi väliintulolla. Gorbatšovin mukaan Neuvostoliitto ei enää yrittäisi estää, jos jossakin valtiossa tapahtuisi vastavallankumous kapitalismiin palaamiseksi. Tällä tavoin rohkaistiin myös Neuvostoliiton liittolaisia uudistuksiin.


title: Perestroika

text: Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean täysistunnossa kesäkuussa 1987 Gorbatšov esitti "perusteesinsä", jotka osoittivat taloudellisten uudistusten poliittiset perustat.


title: Perestroika

text: Heinäkuussa 1987 korkein neuvosto sääti lain valtionyrityksistä, jonka avulla valtionyritykset saivat suorittaa tuotantoaan todellisen kysynnän mukaisesti. Yritysten tuli tosin jatkossakin toteuttaa valtion toimeksiannot, mutta jäljelle jäävän tuotantonsa ne saivat tehdä haluamallaan tavalla. Tämän lain takia yritykset saivat vastuun omasta taloudenpidostaan: niiden tuli kattaa menonsa (palkat, verot, materiaali ja velat) tulojen avulla. Lisäksi ne pystyivät neuvottelemaan hinnoista vapaasti alihankkijoidensa kanssa.


title: Perestroika

text: Neuvostoliiton lainsäädännön mukaan konkurssit eivät aiemmin olleet mahdollisia. Nyt konkurssit asetettiin uhaksi valtionyhtiöille. Sen lisäksi laki siirsi yritysten hallinnon ministeriöiltä vaaleilla valituille tuotantoyhteisöille. Valtion suunnittelukomitea, Gosplan, teki jatkossa enää yleisiä suuntaviivoja ja kansallisia investointeja, ei enää yksityiskohtaisia tuotantosuunnitelmia. Käytännössä Gosplan kuitenkin jatkoi tuotantosuunnitelmien laatimista Neuvostoliiton ajan loppuun saakka.


title: Perestroika

text: Osuuskuntalaki astui voimaan toukokuussa 1988. Ensimmäistä kertaa Leninin uuden talouspolitiikan jälkeen yksityisyritykset olivat taas sallittuja palveluiden, tuotannon ja ulkomaankaupan aloilla. Alun perin laki määräsi korkeat verot ja toimintarajoitukset, mutta sitä korjattiin myöhemmin, jotta yksityisen sektorin toimintoja ei rajoitettaisi liikaa. Näiden määräysten alla osuuskuntamuotoisista ravintoloista, kaupoista ja tuotantolaitoksista tuli osa Neuvostoliiton taloutta.


title: Perestroika

text: Gorbatšov toi perestroikan suuressa laajuudessa Neuvostoliiton ulkomaankauppasektorille, mitä pidettiin sinä aikana uhkarohkeana tekona. Hänen ohjelmansa eliminoi ulkomaankauppaministeriön silloisen kauppamonopolin. Teollisuus- ja maatalousministeriöiden ei tarvinnut enää kääntyä ulkomaankauppaministeriön byrokratian puoleen, vaan ne pystyivät hoitamaan ulkomaankauppaa itsenäisesti omalla vastuualueellaan. Tämän lisäksi ulkomaankauppaa saivat harjoittaa alueelliset ja paikalliset organisaatiot. Nämä muutokset olivat yritys poistaa suuri epäkohta Neuvostoliiton ulkomaantaloudesta: puuttuvat kontaktit Neuvostoliiton kuluttajien ja alihankkijoiden sekä niiden ulkomaalaisten kauppakumppanien välillä.


title: Perestroika

text: Gorbatšovin merkittävin ulkomaankauppaan liittyvä uudistus salli ulkomaiset sijoitukset Neuvostoliittoon, jos ne suoritettiin yhteisyrityksinä maan ministeriöiden, valtionyritysten tai osuuskuntien kanssa. Ensimmäinen versio Neuvostoliiton "yhteisyrityslaista" astui voimaan kesäkuussa 1987. Se mahdollisti 49 prosentin ulkomaalaisomistuksen yrityksessä ja edellytti, että sen johtajisto ja liikkeenhoitajat olivat neuvostoliittolaisia. Länsisijoittajien ilmaistua tyytymättömyytensä tähän hallinto salli lopulta myös ulkomaalaisenemmistön yhteisyritysten hallituksissa. "Yhteisyrityslain" avulla Neuvostoliitto tarjosi käyttöön työvoimaa, infrastruktuuria ja suuret kotimarkkinat. Ulkomaalaiset liikekumppanit tarjosivat pääomaa, teknologiaa, taloudellista tietämystä ja monissa tapauksissa tuotteita sekä palveluita.


title: Perestroika

text: Gorbatšovin taloudelliset muutokset eivät synnyttäneet uutta alkua maan kankealle taloudelle 1980-luvun lopussa. Uudistukset poistivat kuitenkin vähän keskitystä asioiden hoitamisesta, ja valtion määräämät tuotteiden hinnat sekä ei-vaihdettava rupla jäivät edelleen käyttöön. Hallinnolla oli edelleen ohjakset suurimpaan osaan tuotannosta.


title: Perestroika

text: Mihail Gorbatšov ei ottanut lainkaan huomioon, että sosialistisen yhteisön maissa oltiin jo pidemmällä matkalla takaisin kapitalismiin. Uudistushalu Neuvostoliiton eri puolilla sai ihmiset voimakkaasti liikkeelle ja sai heidät vaatimaan koko Neuvostoliiton vaikutusalueella lisää vapauksia ja mahdollisti lopulta koko itäblokin kaatumisen.


title: Havupuut

text: Havupuut ovat paljassiemenisiin siemenkasveihin kuuluva kasviryhmä. Havupuut ovat monivuotisia puuvartisia ja useimmiten ainavihantia kasveja. Havupuiden lehdet ovat tyypillisesti kapeita neulasia, mutta havupuilla esiintyy myös suomumaisia ja leveämpiä lehtiä. Havupuilla ei ole kukkia, vaan kävyiksi kutsutut kukinnot muodostuvat pelkistä rangan ympärille asettuneista hedelehdistä tai käpysuomuiksi kutsutuista emilehdistä tukilehtineen. Emikävyt eli varsinaiset kävyt ovat usein havupuilla kypsinä kuivia ja puutuneita, mutta ne voivat myös olla pehmeitä ja mehukkaita kuin koppisiemenisten kasvien hedelmät. Puuaines koostuu erityisistä putkisoluista, jotka ovat rengashuokosellisia ja joista muodostuu vuosilustoja.


title: Havupuut

text: Havupuita tunnetaan määritelmistä riippuen 600–650 lajia, jotka jaetaan tyypillisesti kuuteen heimoon. Havupuut ovat taloudellisesti tärkeä kasviryhmä. Ne muodostavat merkittävän osan maailman saha- ja erityisesti paperiteollisuuden raaka-aineista.


title: Havupuut

text: Havupuut ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Ne ovat usein suurikokoisiakin puita, mutta voivat olla myös pensasmaisia tai varpumaisia, kuten jotkin maanmyötäisesti kasvavat katajat. Fossiileista tunnettujen muinaisten havupuiden joukossa on myös joitakin ruohovartisina pidettyjä lajeja. Puumaisilla havupuilla runko on usein suora ja pysty sekä oksat vaakasuunnassa siirottavia, mikä antaa monille havupuille säännöllisen kartiomaisen latvuksen muodon. Havupuut ovat tyypillisesti ainavihantia, mutta ryhmään kuuluu myös kausivihantia edustajia, kuten lehtikuuset ja suosypressit. Useimmat havupuut varistavat vanhojen lehtiensä mukana myös lateraaliset versonsa.


title: Havupuut

text: Havupuiden puuaines koostuu pääasiallisesti vettä kuljettavista ontoista putkisoluista eli trakeideista toisin kuin koppisiemenisillä lehtipuilla, joiden puussa on suurempia useista yhteensulatuneista soluista muodostuvia putkiloita. Putkisolujen välillä on rengashuokosia. Puuaineessa voi olla lisäksi tylppysolukosta koostuvia poikittaisia ydinsäteitä ja pitkittäisiä säikeitä sekä usein myös pihkaa kuljettavia pihkatiehyitä. Havupuilla rasitteen vuoksi muodostuva reaktiopuu on puristuspuuta eli lylyä, joka muodostuu puristusrasituksen puolelle runkoa tai oksaa, toisin kuin koppisiemenisillä lehtipuilla, joilla muodostuu vetopuuta päinvastaiselle vetojännityksen puolelle.


title: Havupuut

text: Kaikki havupuut muodostavat sienijuuria eli mykorritsaa yhdessä symbioottisten sienten kanssa. Havupuiden sienijuuret ovat usein sisäsienijuuria eli endomykorritsaa, jossa sienirihmasto läpäisee kasvin juurten soluseinät, mutta mäntykasvien heimolla sienijuuret ovat pintasienijuuria eli ektomykorritsaa.


title: Havupuut

text: Havupuiden pääasialliset yhteyttävät elimet ovat lehtiä. Lehdet ovat tyypillisesti kapeita neulasia, mutta myös muita lehtimuotoja esiintyy, kuten varsinkin sypressikasveilla ja podokarpuskasveilla yleiset suomumaiset lehdet sekä joidenkin podokarpuskasvien ja araukariakasvien suuremmat litteät lehdet. Monilla havupuilla nuoren kasvin varhaislehdet ovat neulasmaisia, mutta vanhemman kasvin myöhäislehdet suomumaisia. Varjostinkuusilla ja lapakkapuilla ensisijaisina yhteyttävinä eliminä toimivat surkastuneiden lehtien sijaan leveän litteät lehtivihreälliset versot eli laakavarret. On olemassa myös yksi havupuulaji, jonka ei tarvitse yhteyttää; podori ("Parasitaxus usta") on paljassiemenisten kasvien keskuudessa ainutlaatuinen loiskasvi.


title: Havupuut

text: Havupuun lehdessä on usein vain yksi keskisuoneksi kutsuttu lehtisuoni, mutta leveämmät lehdet voivat olla myös silposuonisia, jolloin suonia on useita rinnakkain. Suonet muodostuvat yhdestä tai useammasta transfuusiosolukon ympäröimästä johtojänteestä. Johtojänteet koostuvat pääasiassa putkisolujen muodostamasta puusolukosta ja nilasolukosta, kun taas ympäröivä transfuusiosolukko koostuu tylppysoluista ja lyhyistä putkisoluista. Johtojänteitä ja transfuusiosolukkoa ympäröi lehden lehtivihreällinen osa eli mesofylli, joka koostuu havupuilla etupäässä haaraisista liistaketylppysoluista. Monilla havupuilla mesofyllissä on myös pihkatiehyitä. Lehden pinnan muodostavat vahakerroksen eli kutikulan suojaama päällysketto eli epidermi ja sen alainen hypodermi, joka sisältää usein lehteä jäykistäviä vahvikesoluja. Lehden pinnan lävistävät kasvin kaasujenvaihdon mahdollistavat ilmaraot sekä joillakin havupuilla myös pihkaa erittävät pihkanystyt.


title: Havupuut

text: Monilla ainavihannilla havupuilla lehdissä on kuivakkokasveille tyypillisiä veden haihtumista vähentäviä piirteitä. Kapeilla lehdillä on suhteellisen pieni pinta-ala tilavuuteensa nähden, pinta on usein paksun kutikulan eli vahakerroksen peittämä, ja ilmaraot ovat usein painautuneet syvälle pintarakenteeseen.


title: Havupuut

text: Havupuut ovat paljassiemenisiä kasveja, joiden kukinnot ovat rakenteeltaan käpyjä. Havupuiden kukinnot ovat tavallisesti yksineuvoisia, jolloin ne voidaan jakaa hedekäpyihin ja emikäpyihin eli varsinaisiin käpyihin. Havupuiden käpyjä tai niiden osia kutsutaan toisinaan kukiksi, mutta täsmällisesti määriteltynä havupuilla paljassiemenisinä kasveina ei ole kukkia.


title: Havupuut

text: Havupuun hedekäpy koostuu kukintorangan ympärille asettuneista hedelehdistä. Hedelehden abaksiaalisella eli alapinnalla sijaitsevat siitepölyä tuottavat pölylokerot. Mäntykasvien ja podokarpuskasvien siitepölyhiukkasissa on tunnusomaisia ilmaonteloita.


title: Havupuut

text: Havupuun emikäpy eli käpy koostuu pohjimmiltaan kukintorangan ympärille asettuneista suomumaisista emilehdistä eli emisuomuista sekä niiden peitinsuomuiksi kutsutuista tukilehdistä. Siemenaiheet kehittyvät suoraan käpyjen emilehtien pinnalle, kuten muillakin paljassiemenisillä kasveilla. Käpyjen rakenteessa on kuitenkin huomattavia eroja eri havupuuryhmien välillä. Esimerkiksi mäntykasveilla puutuneet emisuomut ja ohuet peitinsuomut erottuvat kävyssä selvästi erillisinä osina, kun taas sypressikasveilla emi- ja peitinsuomut ovat täysin yhdiskasvuisia. Useilla havupuilla käpy on surkastunut yksisiemeniseksi. Tämäntyyppiset kävyt podokarpuskasveilla ja marjakuusikasveilla kehittyvät siemenen kypsyessä yleensä meheviksi koppisiemenisten kasvien hedelmiä muistuttaviksi rakenteiksi.


title: Havupuut

text: Havupuut ovat kehittyneet paleotsooisella maailmankaudella eläneistä varhaisista siemenkasveista. Näistä erityisesti varhaiselta kivihiilikaudelta alkaen tunnetun lahkon Cordaitales on usein epäilty sisältävän havupuiden kantamuotoja, ja joskus ryhmän kasvit on itsessäänkin luokiteltu havupuiksi.


title: Havupuut

text: Vanhimpana tunnettuna havupuuna on usein pidetty noin 315 miljoonan vuoden ikäisistä myöhäisen kivihiilikauden fossiileista tunnettua lajia "Swillingtonia denticulata". Toinen hyvin varhainen havupuu on hieman yli 300 miljoonaa vuotta sitten elänyt "Thucydia mahoningensis". Se on tulkittu pienehköksi puuksi, jonka pystyssä rungossa kasvoi lyhyiden neulasmaisten lehtien peittämiä vaakatasossa haarovia oksia. Puu tuotti nykyhavupuista poiketen kerrannaisia käpyjä, joissa suurempi käpy koostui useammasta pienestä kävystä. "Swillingtonia" on kuvattu suppeammasta ja huonommin säilyneestä aineistosta, mutta sen on esitetty olleen samankaltainen. Näitä kivihiilikauden lopun puita pidetään usein nykyhavupuihin johtaneen kehityslinjan edustajina, vaikka ne luokitellaankin perinteisesti erilliseen lahkoon Voltziales.


title: Havupuut

text: Kivihiilikaudelta permikaudelle ja triaskaudelle havupuut lajiutuivat ja monimuotoistuivat huomattavasti. Triaskautisten havupuiden monimuotoiseen ryhmään kuului paitsi monenlaisissa elinympäristöissä eläviä ainavihantia puita ja pensaita, myös viileän ilmaston kausivihantia puita, kuten "Telemachus", sekä nopeakasvuisia ruohoja, kuten "Aethophyllum". Näiden muinaisten havupuiden puuaines, lehdet ja hedekävyt olivat usein hyvin samankaltaisia kuin nykyisten, mutta niiden emikävyt olivat edelleen kerrannaisia. Tutkijat ovat esittäneet nykyisten havupuiden yksinkertaisempien käpysuomujen kehittyneen tämäntyyppisten käpyjen monisuomuisista rakenteista.


title: Havupuut

text: Mesotsooisella maailmankaudella fossiiliaineistoon ilmestyy tunnistettavasti nykyisiin havupuuheimoihin kuuluvia kasveja. Rajanveto nykyisten havupuuryhmien ja esihistoriallisten ryhmien välillä ei ole yksiselitteistä, ja esimerkiksi triaskautista sukua "Parasciadopitys" on toisinaan pidetty vanhimpana tunnettuna sypressikasvien heimon edustajana, mutta toisissa tulkinnoissa se luokitellaan Voltziales-lahkoon. Viimeistään liitukaudella kuitenkin kaikki kuusi yleisesti hyväksyttyä nykyistä havupuuheimoa olivat kiistatta olemassa ja niiden tärkeimpinä tuntomerkkeinä toimivat kävyt olivat pitkälti kehittyneet nykyiseen muotoonsa.


title: Havupuut

text: Koppisiemenisten eli kukkivien kasvien yleistyessä liitukaudelta kenotsooiselle kaudelle havupuut ovat harvinaistuneet. Kukkivat kasvit ovat pystyneet mukautumaan, kehittymään ja lajiutumaan havupuita nopeammin. Tämän seurauksena kukkivat kasvit ovat pitkälti syrjäyttäneet havupuut monista elinympäristöistä, ja täysin korvanneet havupuut esimerkiksi aroalueiden kasveina. Nykyiset havupuut kasvavat usein marginaalisissa elinympäristöissä, oloissa, jotka ovat liian kylmiä tai ravinneköyhiä vastaavankokoisille kukkiville kasveille.


title: Havupuut

text: Havupuut ovat paljassiemenisiä siemenkasveja. Ryhmän tarkka asema riippuu käytetystä luokittelusta. Havupuita on käsitelty muiden ohella heimona Coniferae, lahkona Coniferales, luokkana Pinopsida ja kaarena Pinophyta. Nykyisessä kladistisessa luokittelussa havupuiden muodostaman ryhmän nimityksenä saattaa olla Pinidae tai Coniferales.


title: Havupuut

text: Useiden geneettisten tutkimusten mukaan perinteisesti havupuina pidetyt heimot eivät tosiasiassa ole yhtenäinen ryhmä eivätkä siten muodosta tieteellistä taksonia ollenkaan. Monissa tutkimustuloksissa paljassiemenisten kasvien lahko Gnetales, jota ei ole perinteisesti pidetty havupuihin kuuluvana, sijoittuu havupuiden mäntykasvien heimon sisarryhmäksi mäntykasvien ja muiden havupuiden väliin. Tällöin havupuut eivät olisi nykyluokittelun mukainen yksisyntyinen eli monofyleettinen ryhmä ilman Gnetales-lahkon kasveja. Eräät tutkijat ovatkin tämän nojalla määritelleet Gnetales-ryhmän kasvitkin havupuiksi.


title: Havupuut

text: Nykyisin elävät havupuut jaetaan kasvien luokitusta kehittäneen Angiosperm Phylogeny Groupin mukaan kuuteen heimoon. Seuraava kaavio esittää niiden sukulaisuussuhteet.


title: Havupuut

text: Mäntykasvit eroavat sekä perimältään että ulkomuodoltaan selvästi kaikista muista havupuista. Mäntykasvien heimo onkin nykyisistä havupuuheimoista basaalisin, mikä tarkoittaa sen eronneen havupuiden yhteisestä kehityslinjasta ensimmäisenä.


title: Havupuut

text: Tutkijoiden keskuudessa on useita näkemyksiä havupuiden jaottelusta lahkoihin. Angiosperm Phylogeny Groupin käyttämässä luokituksessa perinteisesti havupuihin sisällytetyt kasviheimot jaetaan kahteen lahkoon; Pinales-lahkoon kuuluu ainoastaan mäntykasvien heimo ja suureen Cupressales-lahkoon kuuluvat kaikki muut viisi havupuuheimoa. Joissakin luokituksissa toisilleen läheistä sukua olevat araukariakasvit ja podokarpuskasvit on erotettu Cupressales-lahkosta erilliseen Araucariales-lahkoon. Toisissa luokituksissa kaikki nykyisin elävät havupuuheimot sisällytetään Pinales-lahkoon.


title: Havupuut

text: Myös havupuuheimojen lukumäärästä on eroavia näkemyksiä. Esimerkiksi rypälekuusten suku ("Cephalotaxus") voidaan erottaa marjakuusikasveista erilliseksi Cephalotaxaceae-heimoksi, tai lapakkapuiden suku ("Phyllocladus") voidaan erottaa podokarpuskasveista Phyllocladaceae-heimoksi. Lisäksi nykyisen sypressikasvien heimon suvut jaettiin yleisesti sypressikasvien heimoon ja suosypressikasvien heimoon (Taxodiaceae), kunnes geneettiset tutkimukset osoittivat jaon perusteettomaksi.


title: Havupuut

text: Nykyisin elävien heimojen lisäksi havupuihin on luokiteltu useita fossiileista tunnettuja esihistoriallisia kasveja, jotka muistuttivat rakenteellisesti ja morfologisesti nykyisiä havupuita, mutta eivät kuulu selkeästi mihinkään nykyiseen havupuuheimoon. Esimerkiksi Cheirolepidiaceae on mesotsooisella maailmankaudella elänyt kasviheimo, jonka katsotaan tutkijoiden keskuudessa varsin yksimielisesti kuuluvat havupuihin, sillä heimon kasvit muistuttavat ulkoisilta ominaisuuksiltaan ja rakenteeltaan suuresti erityisesti araukariakasvien ja sypressikasvien heimojen havupuita. Cheirolepidiaceae-heimon edustajat kuitenkin erottuvat omaksi ryhmäkseen näistä jo mesotsooisella ajalla olemassa olleista nykyisistä havupuuheimoista ainutlaatuisen monimutkaisen siitepölyn rakenteensa sekä poikkeuksellisen paksun kutikulansa vuoksi.


title: Havupuut

text: Voltziales on suuri joukko paleotsooisen kauden ja varhaisen mesotsooisen kauden paljassiemenisiä kasveja, joka on perinteisesti luokiteltu nykyhavupuista erilliseksi lahkoksi, mutta joka edustaa useiden tutkijoiden mielestä nykyisten havupuiden kantamuotoja. Voltziales-ryhmään luokitellut kasvit muistuttavat nykyhavupuita monin tavoin, mutta eroavat selvästi emikävyn kerrannaisen rakenteen puolesta. Monet tutkijat uskovat nykyisten havupuiden yksinkertaisempien käpysuomujen kehittyneen näiden käpyjen monisuomuisista rakenteista. Cordaitales on toinen joukko lähinnä paleotsooisen kauden paljassiemenisiä kasveja, joita eräät tutkijat pitävät myös havupuiden kantamuotoina, kun taas toiset tutkijat katsovat niiden edustavan havupuista erillistä kehityslinjaa. Cordaitales-ryhmän kasvit muistuttavat rakenteellisesti nykyhavupuita, mutta eroavat selvästi sekä hede- että emikäpyjensä rakenteen puolesta.


title: Havupuut

text: Havupuita esiintyy luonnossa kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuun ottamatta. Havupuut ovat erityisen hallitsevina pohjoisen pallonpuoliskon viileänlauhkealla vyöhykkeellä, jota kutsutaankin usein pohjoiseksi havumetsävyöhykkeeksi. Viileänlauhkealla ilmastoalueella kasvaa kuitenkin havupuulajeista vain pieni osa, sillä lajirunsaus on suurimmillaan subtrooppisten ja trooppisten vyöhykkeiden ylänköalueilla.


title: Havupuut

text: Suomessa kasvaa luonnonvaraisena neljä lajia: mänty eli metsämänty ("Pinus sylvestris"), kuusi eli metsäkuusi ("Picea abies"), kataja eli kotikataja ("Juniperus communis") ja euroopanmarjakuusi ("Taxus baccata"), sekä yleisesti istutettuna muiden muassa siperianlehtikuusi ("Larix sibirica"), euroopanlehtikuusi ("Larix decidua"), sembramänty ("Pinus cembra"), kanadantuija ("Thuja occidentalis"), japaninmarjakuusi ("Taxus cuspidata") ja siperianpihta ("Abies sibirica").


title: Der Stürmer

text: Der Stürmer (”Hyökkääjä”) oli viikoittain ilmestyvä kansallissosialistien lehti, jonka julkaisijana toimi Julius Streicher. Lehden ensimmäinen numero julkaistiin 20. huhtikuuta 1923. Sitä julkaistiin aina natsi-Saksa luhistumiseen asti, lehden viimeinen numero ilmestyi 22. helmikuuta 1945.


title: Der Stürmer

text: Der Stürmer ei ollut Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen julkaisu, vaan Julius Steicherin oma lehti, jota julkaistiin hänen omistamassaan kustantamossa, Stürmer-Verlagissa. Silti lehden voidaan katsoa olleen olennainen osa kansallissosialistista propagandakoneistoa. Lehdelle oli tyypillistä kiivas antisemitistinen sanoma. Puolueen virallisesta äänenkannattajasta, vakavasävyisestä Völkischer Beobachterista poiketen Der Stürmer sekoitti tabloid-tyyppisessä, sensationalistisessa julkaisussaan pornografiaa, voimakkaan antisemitistisiä karikatyyreja ja naamioimatonta vihapropagandaa. Suurin osa sen lukijakunnasta oli nuoria ja monet heistä olivat yhteiskunnan alaluokkien edustajia.


title: Der Stürmer

text: Lehden painosmäärät olivat ensi alkuun pieniä, mutta kansallissosialistien valtaannousun jälkeen 1933 ne kasvoivat voimakkaasti. Parhaimmillaan lehteä julkaistiin lähes miljoona kappaletta. Streicherin menetettyä asemansa puolueessa 1940 lehden painos laski dramaattisesti noin 300 000 kappaleeseen. Lehteä saattoi lukea myös ilmaiseksi katujen ja teiden varsille pystytetyissä ”Stürmer-laatikoissa” (”Stürmer-Kästen”). Berliinin olympialaisten aikana 1936 suurin osa Berliinin Stürmer-laatikoista joko irrotettiin tai jätettiin tyhjiksi, jottei ulkomaalaisia kisaturisteja loukattaisi. Samasta syystä lehteä ei saanut kisojen aikaan pitää esillä lehtikioskeissa.


title: Der Stürmer

text: Lehden kuuluisin ja kiistellyin numero on toukokuussa 1934 ilmestynyt n.k. Rituaalimurhanumero. Se kuvaa kymmeniä tapauksia keskiajalta 1920-luvulle, joissa juutalaisten väitetään surmanneen kristittyjä naisia tai lapsia rituaaleissaan. Propagandaministeri Joseph Goebbels kielsi jonkin ajan kuluttua tämän numeron levityksen Saksan kristillisten kirkkojen protestoitua voimakkaasti. Protestien syynä ei suinkaan ollut numeron antisemiittisyys, vaan se, että lehti rinnasti kristillisen ehtoollisen juutalaisiin rituaalimurhiin, joissa kerrottiin myös syödyn ihmislihaa ja juodun ihmisverta. Rituaalimurhanumeron takia myös Saksan armeija julisti "Der Stürmerin" sotilaille sopimattomaksi lukemistoksi ja kielsi sen tilaamisen kasarmeille.


title: Der Stürmer

text: Der Stürmer oli kenties kuuluisin antisemiittisistä sarjakuvistaan, joista useimmat kuvasivat juutalaiset rumina hahmoina, joilla oli voimakkaasti liioitellut kasvonpiirteet ja vääristyneet ruumiit. Pilakuvat piirsi yleensä Philipp Rupprecht (nimimerkki Fips). Lehden etusivun piirros oli tyypillisesti juutalaisvastainen pilakuva, mutta Saksan aloitettua toisen maailmansodan aiheena oli usein myös rintamasotilaiden ja saksalaisten työläisten ihannointi. Otsikkosivun alalaitaan oli painettuna lehden motto ”"Die Juden sind unser Unglück"” – ”Juutalaiset ovat meidän epäonnemme!”


title: Fullmetal Alchemist

text: Fullmetal Alchemist (, "teräsalkemisti") on Hiromu Arakawan manga, joka on myös käännetty kahdeksi eri animesarjaksi. Ensimmäinen anime-versio sisältää 51 jaksoa ja se esitettiin Japanin TV:ssä 4. lokakuuta 2003 – 2. lokakuuta 2004. Suomessa Subtv:llä anime esitettiin ensimmäisen kerran 4. helmikuuta 2007 - 20. helmikuuta 2008. Ensimmäisen animen juoni sisältää suuren määrän juonellisia muutoksia ja eroavaisuuksia mangaan nähden, ja se alkaa erota mangasta suunnilleen kahdeksannen kirjan kohdalla, johon asti juonet ovat samantapaisia. Animen jatkoksi on tehty myös elokuva Gekijōban "Hagane no Renkinjutsushi: Shanbara o Yuku Mono" ().


title: Fullmetal Alchemist

text: Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan Fullmetal Alchemist oli sijalla 95.


title: Fullmetal Alchemist

text: Huhtikuussa 2009 ilmoitettiin, että sarjasta tehtäisiin uusi anime, Fullmetal Alchemist: Brotherhood. Brotherhood toimi niin sanottuna "reboottina", eli se aloittaa tarinan uudelleen alusta alkaen, mutta siten, että juoni seuraa tarkemmin alkuperäistä mangaa. Sarjan viimeinen jakso esitettiin 4. heinäkuuta 2010.


title: Fullmetal Alchemist

text: Tarina sijoittuu toiseen maailmaan, maailmansotien välillä, ja siitä voi löytää monia yhtäläisyyksiä 1. maailmansotaan. Juoni alkaa vuonna 1910 Resemboolin kylässä, Amestris-nimisessä sotilasvaltiossa (anime-versiossa tämä maailma on maapallon rinnakkaisulottuvuus), jossa alkemia on mahdollista. Nuoret Elricin veljekset, Edward, 11, ja Alphonse, 10, yrittävät tehdä jotain, missä kukaan ei ole aikaisemmin onnistunut: herättää tuntemattomaan sairauteen menehtyneen äitinsä takaisin kuolleista. He eivät kuitenkaan onnistuneet tässä, vaan vaihtokaupan laeissa toimiva alkemia iski heihin takaisin. Edward menetti vasemman jalkansa ja Alphonse koko ruumiinsa vaihdossa, jonka seuraukset olivat kammottavat. Alphonse pelastui Edwardin uhratessa vaihtokaupassa oikean kätensä ja kiinnittäessään veljensä sielun huoneessa lojuneeseen haarniskaan. Heidän yrityksensä kurottaa yli ihmisiltä sallittujen rajojen oli fiasko.


title: Fullmetal Alchemist

text: Vuoden kuluttua vanhempi veljeksistä on saavuttanut Valtionalkemistin - kansan suussa Armeijan Koiran - aseman ja Elricin veljesten nimi kerää mainetta. Kaksikko etsii "viisasten kiveä", tarunhohtoista esinettä, jonka kerrotaan luovan mitä tahansa tyhjästä ja täydellisesti vaatimatta vaihdossa mitään jo olemassa olevaa. Tämä on veljesten ainoa toivo saada heidän ruumiinsa takaisin entiselleen. Heidän aikeidensa edessä ovat kuitenkin homunculukset (homunculusten motiivien suhteen mangan ja animen väliset juonikulut ovat hyvin erilaisia) ja kostonhaluinen ishvaali, sarjamurhaaja Scar. Veljekset kohtaavat matkallaan myös monia muita vastustajia.


title: Fullmetal Alchemist

text: Elokuva on puolestaan jatkoa animelle. Lisäksi Fullmetal Alchemist -animen alkuperäiset tekijät ovat tehneet elokuvaan liittyvän komediapätkän, Chibi Party OVAn, jossa hahmot on piirretty chibi-tyyliin. Hahmoilla on myös oikeat äänet. Party OVA on lyhyt, ja alkaa siitä, mihin Fullmetal Alchemist-elokuva (Conqueror of Shamballa) loppuu. Fullmetal Alchemistiin on tehty myös neljä muuta OVAa: Kids, Liveaction, Alchemists vs. Homunculi ja Reflections.


title: Fullmetal Alchemist

text: Alkuluvuissa Edward ja Alphonse kiertelevät ympäri Amestrisiä Viisasten kiveä etsien, ja mangan juoni koostuu heidän vain löyhästi toisiinsa liittyvistä seikkailuistaan. Myöhemmin palaset alkavat kuitenkin loksahdella paikoilleen ja veljekset saavat tietää homunculusten salaliitosta, jonka on määrä koitua koko Amestrisin kansan kohtaloksi. Homunculukset aikovat toteuttaa Amestrisissa saman, mikä aiemmin tuhosi muinaisen kuningaskunnan, Xerxeen, yhdessä yössä. Ed, Al ja heidän luotettunsa ryhtyvät purkamaan monimutkaista salaliittoa, mutta homunculukset ja heidän johtajansa ovat koko ajan askelen edellä. Paljastuu, että koko sotilasvaltion armeijan ylin johto on sotkeutunut salaliittoon ja toimii homunculusten apuna. Heille myös paljastuu, että Viisasten kiven tekemiseen käytetään eläviä ihmisiä, mikä sotii vahvasti veljesten vahvaa moraalia vastaan.


title: Fullmetal Alchemist

text: FMA: Brotherhood eli toinen anime ei ole jatkoa ensimmäiselle, vaan itsenäinen sarja. Alkuperäinen FMA-anime aloitettiin, kun mangaa oli julkaistu vasta muutama kirja. Näin ollen ensimmäisen animen tekijät kehittivät vaihtoehtoisen loppuratkaisun ja muuttivat juonta oleellisesti. Alkuperäisessä animessa on monia ongelmakohtia ja epäloogisuuksia, jotka manga on myöhemmin selittänyt. FMA: Brotherhood kertoo alusta loppuun saman tarinan kuin manga, eli sen "käsikirjoittaja" on Hiromu Arakawa itse. Hahmokehitystä tapahtuu verrattain enemmän ja juoni on monimutkaisempi. Myös esimerkiksi Ishvaalin sodasta kerrotaan paljon enemmän ja homunculusten alkuperää ja motiiveja taustoitetaan huomattavasti kattavammin.


title: Fullmetal Alchemist

text: Homunculus -nimiset oliot ovat pääasialliset antagonistit sarjassa. Animessa ja mangassa Homunculuksissa on paljon eroja, sekä niiden syntytavassa että tavoitteissa. Animessa Homunculukset syntyvät, kun kuollut henkilö yritetään herättää henkiin alkemian avulla, "mahdottomalla ihmissynteesillä", ja he kuvaavat seitsemää kuolemansyntiä. Mangaversiossa Homunculukset ovat viisasten kiven ympärille rakennettuja keinotekoisia ihmisiä, jotka heidän johtajansa "Isä" on tehnyt (tämä hahmo ei esiinny animessa). Fullmetal Alchemistin Homunculuksilla on epäinhimillisiä voimia; esimerkiksi Envy pystyy muuntamaan muotoaan miksi tahansa eläväksi tai elottomaksi olioksi. Homunculuksilla, joita ovat Lust, Greed, Wrath, Pride, Envy, Sloth ja Gluttony, ei ole lainkaan sielua. Jokaisen Homunculuksen sisällä on keinotekoinen viisasten kivi, jonka takia ne eivät kuole helposti. Viisasten kivien ansiosta homunculuksilla on tietty määrä "elämiä". Ne kuolevat lopullisesti vain jos ne tappaa tarpeeksi monta kertaa, mikä tarkoittaa myös, että Homunculuksilla on kiven parannusenergia, jolla ne korjaavat saamansa vammat. Homunculukset voi tunnistaa siitä, että jokaisella niistä on Ouroboros-lohikäärmetatuointi jossain kohdassa ruumistaan.


title: Fullmetal Alchemist

text: Animeversiossa Homunculuksilla on yksi heikkous: sen henkilön jäänteet, jonka henkiinherätyksestä he syntyivät. Kun esimerkiksi sen henkilön luita on lähistöllä, Homunculus menee voimattomaksi. Homunculusten toinen ongelma on se, etteivät he sieluttomuutensa vuoksi pysty alkemiaan, paitsi Wrath, joka pystyy muuttamaan omaa ruumistaan alkemialla. Mangassa homunculusten lopullinen päämäärä ja motiivit jäävät hieman hämärän peittoon, mutta ne pyrkivät, Greediä lukuun ottamatta, joka tapaukessa kaikin voimin suojelemaan Isää. Isän johdolla homunculukset mm. lietsovat armeijan ja ishvalien välisiä kiistoja ja pyrkivät muuttamaan Amestrisin kansan viisasten kiveksi. Animessa homunculukset haluavat jonkun alkemistin valmistavan heille viisasten kiven, jonka voimalla he muuttaisivat itsensä ihmisiksi.


title: Fullmetal Alchemist

text: Fullmetal Alchemist: Brotherhood on mangasarjan tarinaa seuraava animeversio. Japanissa sarjasta esitetään uusi jakso joka sunnuntai. Englanniksi tekstitetyt versiot ovat katsottavissa Funimationin verkkosivuilla neljä päivää myöhemmin. Lisäksi uusimmat jaksot ovat katsottavissa verkkopalvelu YouTuben kautta kolme päivää Japanin esityksen jälkeen 17 eri Euroopan maassa, 11 kielellä tekstitettynä - mukaan lukien Suomessa ja suomeksi tekstitettynä.


title: Taivaankansi

text: Taivaankansi on taivaanrannan yläpuolella näkyvä osa taivaanpalloa, kuviteltua pallopintaa, jonka keskipisteessä katsoja on ja jolla taivaankappaleet näyttävät sijaitsevan.


title: Taivaankansi

text: Antiikin kreikkalaisten käsitykset maata ympäröivistä sfääreistä perustuivat taivaankannen illuusioon. Kreikkalaisten kiinteät, pallonmuotoiset sfäärit ympäröivät maata joka puolelta. Niitä oli useampia sisäkkäin, keskellä maa. Eri sfääreihin oli kiinnittyneenä eri taivaankappaleita, ja sfäärien pyörintä itsensä ympäri aiheutti taivaankappaleiden liikkeet taivaalla. Uloimpana sfäärinä oli nykyistä taivaankannen käsitystä lähimmin vastaava, joskin nykyisin kuvitteelliseksi tiedetty "kiintotähtien" taivaankansi.


title: Taivaankansi

text: Muinaisena selityksenä taivaan olemuksesta taivaankansi oli useimmiten kiinteä, kupumainen kansi, joka peittää maan. Taivaankannen alainen maa on useinkin litteä maanpinta. Taivaan sininen väri johtuu taivaankannen värityksestä. Taivaankannessa saattaa olla aukkoja, joista ulkopuolinen kirkkaus pääsee sisään; ne ovat tähtiä. Maailmanpylväät, Maailmanpuu, vuoret tai jättiläiset tukevat taivaankantta.


title: Taivaankansi

text: Raamatussa (1 Moos 1: 6–9) kerrotaan, että Jumala erotti vedet toisistaan "taivaanvahvuudella". Tässä saattaa tulla ilmi kyseisen tekstin kirjoittajan babylonialainen maailmankuva. Tämän näkemyksen mukaan taivaankannen yläpuolella on vettä, mistä taivas saa värinsä. Vesi sataa toisinaan maahan taivaankannen raoista.


title: Taivaankansi

text: Myös suomalaisilla ja skandinaaveilla tiedetään olleen monikerroksiset taivaankannet. Suomalaisilla oli erilaisia käsityksiä taivaiden määristä. Skandinaavien taivaankantta kannatteli maailmanpuu, joka tunnetaan myös joiltakin Lähi-idän kansoilta, myös heprealaisilta, kuten myös suomalaisten sukulaisilta. Muinaissuomalaisten taivaankantta piti pystyssä yksi maailmanpylväs taivaankannen keskikohdalta, pohjantähden alta, samaan tapaan kuin kodan keskipylväs. Suomalaiset kutsuivat taivaankantta myös kirjokanneksi. Suomensukuisten uskomus maailman syntymisestä munasta viittaa käsitykseen pyöreästä taivaankannesta.


title: Saturn V

text: Saturn V (äännetään Saturn viisi, tunnetaan myös nimellä Kuuraketti) oli monivaiheinen kantoraketti, jota käytettiin Nasan Apollo-avaruusohjelmassa sekä muunneltuna Skylab-avaruusaseman laukaisussa.


title: Saturn V

text: Kaikkiaan Saturn V -raketteja laukaistiin vuosina 1967–1973 13 kertaa, joista kaikki onnistuivat. Saturn V:n tärkein tehtävä oli Apollo-avaruusalusten kuljettaminen avaruuteen ja Kuuhun.


title: Saturn V

text: Saturn-rakettiperheen suurin malli Saturn V on edelleen suurin koskaan rakennettu raketti. Se on suurin korkeudeltaan, painoltaan ja hyötykuormaltaan. Vain kaksi testilentoa lentäneessä venäläisessä Energija-raketissa oli laukaisun alussa hieman suurempi työntövoima kuin Saturn V:ssä. Koon ja työntövoiman suhteen Saturn V:n kanssa kilpailee suunnitteluasteella oleva Ares V.


title: Saturn V

text: Saturn V:n pääsuunnittelija oli Wernher von Braun Marshall Space Flight Centerissä Huntsvillessä ja pääurakoitsijoina olivat Boeing, North American Aviation, Douglas Aircraft Company ja IBM.


title: Saturn V

text: Vuonna 1957 Neuvostoliitto lähetti avaruuteen ensimmäisen satelliitin Sputnik 1:n. Tämä yllätti yhdysvaltalaiset ja sai heidät vauhdittamaan omaa avaruusohjelmaansa. Alkoi avaruuskilpa Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välillä. Kun vielä 1961 neuvostoliittolainen Juri Gagarin lensi ensimmäisenä ihmisenä avaruudessa Vostok 1 -avaruusaluksella, ei Yhdysvalloille avaruuskilvassa ja kylmässä sodassa pärjätäkseen jäänyt juuri vaihtoehtoja. 25. toukokuuta 1961 presidentti John F. Kennedy julisti, että yhdysvaltalaiset kuljettaisivat ihmisen Kuuhun kuluvan vuosikymmenen aikana. Julistuksen aikaan ainoa yhdysvaltalainen miehitetty avaruuslento oli Alan Shepardin 15 minuutin lento Freedom 7 -aluksella.


title: Saturn V

text: Kuulentoon vaadittavaa rakettia ei ollut olemassa. Saturn I oli vasta kehitteillä, ja sen ensimmäinen lento oli vielä kuuden kuukauden päässä. Vaikka Saturn I oli suurempi kuin muut aikansa raketit, sitä käytettäessä olisi jouduttu tekemään useita laukaisuja kuualuksen osien saamiseksi kiertoradalle. Huomattavasti suuremman Saturn V -raketin suunnittelu ei ollut vielä alkanut, vaikkakin sen voimakkaat F-1-moottorit oli jo kehitetty ja koeajettu.


title: Saturn V

text: Kuulentojen suunnittelun alkuvaiheessa esillä oli kolme perustapaa suorittaa lennot: Maan kiertoradalla kohtaaminen eli Earth Orbit Rendezvous, suora lento eli Direct Ascent ja Kuun kiertoradalla kohtaaminen eli Lunar Orbit Rendezvous (LOR). Suora lento -tavassa laukaistaisiin yksi suuri raketti, joka lentäisi suoraan Kuun pinnalle. Maan kiertoradalla kohtaamisessa laukaistaisiin kahdella raketilla kaksi pienempää alusta, jotka yhdistettäisiin Maan kiertoradalla. LOR:ssa laukaistaisiin yhdellä isolla raketilla yksi alus, joka lentäisi Kuun kiertoradalle. Siellä siitä irtaantuisi pieni alus, jolla miehistö laskeutuisi Kuuhun ja palaisi takaisin Kuun kiertoradalle. Maahan miehistö palaisi isommalla aluksella.


title: Saturn V

text:
Nasa hylkäsi aluksi LOR:in liian riskialtiina tapana, sillä siinä vaiheessa kiertoradalla tehtyä kohtaamista ei ollut suoritettu edes Maan kiertoradalla. Useat Nasan virkailijat kuitenkin kannattivat sitä, koska se oli heidän mielestään kaikkein taloudellisin kantoraketin suhteen ja yksinkertaisin tapa laskeutua Kuuhun, sekä ennen kaikkea se tarjosi parhaan mahdollisuuden suorittaa kuulento ennen vuosikymmenen vaihdetta.
Lopulta muutkin Nasan virkailijat vakuuttuivat LOR:in pätevyydestä ja se valittiin Apollo-ohjelman suoritustavaksi 7. lokakuuta 1962.


title: Saturn V

text: Saturn V on osa Saturn-rakettiperhettä, jonka kehittämisestä vastasi pääasiassa saksalaisista koostunut, Wernher von Braunin johtama raketti-insinööriryhmä. Lopulta varsinaisia hyötykuormaa kuljettaneita raketteja tehtiin kolmea mallia, Saturn V, Saturn I ja Saturn IB.


title: Saturn V

text: Saturn pohjautuu Wernher von Braunin vuonna 1957 kehittämään konseptiin. Se muistutti vahvasti saksalaisen Aggregat-rakettisarjan malleja A9–A12. Hän luovutti Yhdysvaltain puolustusministeriölle ehdotelman työntövoimaltaan 6,7 MN:n raketista. Kyseinen raketti voisi kuljettaa 10–20 tonnia lastia Maan kiertoradalle tai 3–6 tonnia mihin tahansa Aurinkokunnassa. Seuraavana vuonna Advanced Research Projects Agency (ARPA) hyväksyi tutkimus- ja kehityssuunnitelman Juno V:ksi nimetylle raketille.


title: Saturn V

text: Von Braunin ryhmä tutki kahta lähestymistapaa. Ensimmäinen oli useamman rakettimoottorin käyttäminen yhdessä. Toisessa tulisi kehittää uusi aiempaa tehokkaampi rakettimoottori, joka riittäisi yksin työntövoimaksi. Todettiin, että käytännöllisin tapa olisi yhdistää olemassa olevia moottoreita yhteen klusteriksi ja tätä von Braun ehdottikin. Samaan aikaan kuitenkin Rocketdyne suunnitteli moottoria, joka korvaisi yhdellä moottorilla suunnitellut klusterit, tunnukseltaan se oli F-1.


title: Saturn V

text: 1959 von Braun ehdotti, että raketin nimeksi tulisi vaihtaa "Saturn", mikä on yksi askel eteenpäin Jupiterista Maasta katsottuna, ja ARPA hyväksyi muutoksen. Samaan aikaan armeija päätti, ettei sillä ole välitöntä tarvetta niin suurelle raketille, ja luovutti hankkeen vasta perustetulle Nasalle. Nasa suunnitteli siihen aikaan omaa suurta Nova-rakettiaan, mutta päätti tutustua von Braunin työhön tosissaan. Samalla von Braunin ryhmä siirtyi kehittämään raketin ylempiä vaiheita. Vuonna 1960 von Braun nimitettiin Marshall Space Flight Centerin johtajaksi ja Saturn-ohjelma pääsi kunnolla käyntiin.


title: Saturn V

text: Hallinnon komissio, "Saturn Vehicle Evaluation Committee" (paremmin tunnettu nimellä Silverstein-komitea) koottiin vuonna 1959 suosittelemaan Nasalle hankkeen parasta kehityssuuntaa.


title: Saturn V

text: Komitea suositteli uusien vetyä polttavien ylempien vaiheiden rakentamista Saturniin ja hahmotteli kahdeksan eri konstruktiota suurelle raketille. Ne vaihtelivat vähäisen riskin suunnitelmista, joissa käytettäisiin runsaasti jo olevaa tekniikkaa, aina uusiin konstruktioihin, jotka pohjaisivat vielä kehittämättömiin tekniikoihin.


title: Saturn V

text: Konstruktiot olivat:


title: Saturn V

text: Sopimus uuden vetyä polttavan moottorin kehittämisestä annettiin Rocketdynelle 1960 ja S IV -vaiheen kehittämisestä Douglasille samana vuonna.


title: Saturn V

text: Presidentti John F. Kennedyn 1961 antama lupaus ihmisen lähettämisestä Kuuhun vuosikymmenen loppuun mennessä toi lisää pontta koko Nasan toimintaan ja varsinkin Saturn-ohjelmaan.


title: Saturn V

text: Sekä Novaa että Saturnia sovitettiin tehtävään, sillä ne olivat konstruktioiltaan lähellä toisiaan ja niissä oli yhteisiä osia. Saturn nähtiin helpommin tuotantoon saatavaksi, sillä useat sen osat oli suunniteltu lentokoneella kuljetettaviksi. Lisäksi Nova-raketti olisi vaatinut uusia tehtaita kaikille päävaiheille, mikä olisi viivyttänyt hanketta. Saturn vaati vain yhden uuden tehtaan ja valittiin pääosin tästä syystä.


title: Saturn V

text: C-1:stä kehitettiin lopulta Saturn I. C-2:n kehitys lopetettiin jo suunnittelun alkuvaiheessa ja keskityttiin C-3:een. Siinä aiottiin käyttää ensimmäisessä vaiheessa kahta F-1 -moottoria, toisessa vaiheessa neljää J-2 -moottoria ja S-IV -vaihetta, jossa olisi kuusi RL-10 -moottoria.


title: Saturn V

text: Nasa suunnitteli käyttävänsä C-3:a Maan kiertoradalla kohtaaminen -konseptissa, jossa olisi tarvittu vähintään neljä tai viisi laukaisua yhtä kuulentoa kohden. MSFC oli kuitenkin kehittämässä suurempaa rakettia C-4:ää, jossa olisi neljä F-1 -moottoria ensimmäisessä vaiheessa, suurennettu C-3:n toinen vaihe ja S-IVB-vaihe kolmantena yhdellä J-2 -moottorilla. C-4:llä tarvittaisiin vain kaksi laukaisua Maan kiertoradalla kohtaamistehtävän suorittamiseen.


title: Saturn V

text: 10. tammikuuta 1962 Nasa julkaisi suunnitelman rakentaa C-5 -raketti. Tässä kolmivaiheisessa raketissa olisi ensimmäisessä vaiheessa 5 F-1 -moottoria, toisessa 5 J-2 -moottoria ja kolmannessa 1 J-2 -moottori. C-5 oli voimakkain Silverstein-komitean ehdotuksista ja nähtiin kaikkein sopivimmaksi konstruktioksi kuulennon toteuttamiseksi. Tässä vaiheessa kaikki vaiheet olivat olemassa, tosin vain paperilla. Huomattiin, että hyvin todennäköisesti varsinainen kuualus olisi valmis testattavaksi ennen rakettia. Nasa päätti siksi jatkaa C-1:n (myöhemmin Saturn I) kehittämistä testiraketiksi, sillä sen ensimmäinen vaihe perustui olemassa olevaan tekniikkaan ja sen ylempi vaihekin oli jo kehitteillä.


title: Saturn V

text:
C-5 suunniteltiin hyötykuormakapasiteetiltaan sellaiseksi, että sillä voitaisiin tehdä kuulento yhdellä laukaisulla. Raketti pystyisi viemään 41 000 kg Kuun kiertoradalle.
C-5 -raketin kolmatta vaihetta käytettiin C-IB -raketin (myöhemmin Saturn IB) toisena vaiheena. C-IB:tä käytettiin todistamaan konseptin toimivuus ja C-5:n toimintavarmuus sekä C-5:n kehittämisessä tarvittavan lentodatan keräämiseen.


title: Saturn V

text:
Jokaisen pääosan erillisen testaamisen sijaan, C-5:ttä testattiin kokonaisena rakettina, jossa oli heti ensimmäisissä testeissä kaikki kolme vaihetta. Näin tarvittiin tavallista vähemmän testilentoja ennen miehitettyjä lentoja.
Alkuvuodesta 1963 Nasa vahvisti C-5:n valinnan Apollo-ohjelmaan ja sille annettiin uusi nimi, Saturn V.
Saturn V:n suuri koko ja hyötykuormakapasiteetti oli muihin aikansa raketteihin nähden uutta. Se oli 110,6 m korkea, ilman siivekkeitä 10 m halkaisijaltaan ja kokonaismassaltaan 3 038 500 kg. Hyötykuormakapasiteetti matalalle Maan kiertoradalle oli 118 000 kg ja Kuun kiertoradalle 41 000 kg.


title: Saturn V

text: Saturn V:n pääsuunnittelusta vastasi Marshall Space Flight Center Huntsvillessä Wernher von Braunin johdolla, vaikkakin useita keskeisiä järjestelmiä, kuten työntöjärjestelmät, suunnittelivat alihankkijat.


title: Saturn V

text: Suunnittelijat päättivät heti alkuvaiheessa hyödyntää mahdollisimman paljon Saturn I:n jo valmista tekniikkaa. Lopulta Saturn V:n kolmas vaihe S-IVB pohjautui Saturn I:n toiseen vaiheeseen S-IV:hen. Lisäksi Saturn V:n instrumentointi pohjautui Saturn I:ssä käytettyyn.


title: Saturn V

text: Jokainen ensimmäinen ja toinen vaihe testattiin Stennis Space Centerissä. Raketissa käytettiin uusia F-1 - ja J-2 rakettimoottoreja. Moottorien testaamisen melu rikkoi läheisten talojen ikkunoita.


title: Saturn V

text: Avaruuskeskusta käytettiin myöhemmin muun muassa Avaruussukkulan päämoottorin testaukseen ja uudemman, Delta IV -raketin EELV käyttämän RS-68 kehitykseen. Tulevaisuudessa siellä testataan Ares V-raketteja.


title: Saturn V

text:
Saturn V muodostui kolmesta rakettivaiheesta; S-IC ensimmäisenä vaiheena, S-II toisena vaiheena ja S-IVB kolmantena vaiheena, sekä instrumentointiyksiköstä.
Kaikissa kolmessa vaiheessa hapettimena oli nestemäinen happi (LOX). Ensimmäisen vaiheen polttoaineena oli RP-1 ja toisen sekä kolmannen vaiheen polttoaineena nestemäinen vety (LH2). Ylemmissä vaiheissa oli myös pienet ullagemoottorit, joilla avustettiin vaiheiden irtoamista ja varmistettiin, että nestemäiset ajoaineet olivat oikeassa asennossa pumppuihin imettäviksi.


title: Saturn V

text: S-IC:n rakensi The Boeing Company Michoud Assembly Facilityssä New Orleansissa, missä valmistettiin myöhemmin avaruussukkuloiden Space Shuttle External Tankit. Suurin osa sen yli kahden tuhannen tonnin laukaisumassasta oli kaksiosaista ajoainetta, RP-1 -polttoainetta ja nestemäistä happea hapettimena. Vaihe oli 42 m korkea ja 10 m halkaisijaltaan. Siinä oli viisi F-1 -moottoria järjestetty ristin muotoon. Keskimmäinen niistä oli kiinnitetty pysyvään suuntaan mutta ulkokehällä olevat loput neljä moottoria oli kiinnitetty hydraulikoneikkoon, jolla niitä voitiin suunnata (Gimbal) ja siten ohjata rakettia. Lennossa keskimmäinen moottori sammutettiin ennen muita kiihtyvyyden rajoittamiseksi.


title: Saturn V

text: Ensimmäinen vaihe paloi 2,5 minuuttia ja kiihdytti rakettia parhaimmillaan yli 34 MN työntövoimalla sekä vei sen 61 km:n korkeuteen ja 8600 km/h nopeuteen.


title: Saturn V

text: S-II:n rakensi North American Aviation Seal Beachissa. Ajoaineena siinä oli nestemäinen vety ja nestehappi. Siinä oli viisi J-2 -moottoria samaan tapaan asennettuna kuin ensimmäisessä vaiheessa eli ulkokehän neljällä moottorilla hoidettiin raketin ohjaus. S-II oli 24,9 m korkea ja halkaisijaltaan 10 m. Sen kryogeeninen osa oli identtinen ensimmäisen vaiheen vastaavan kanssa. Laukaisumassasta yli 90 % oli ajoainetta. Tämä äärimmäinen rakenteellinen keveys oli johtanut kahteen epäonnistumiseen rakennetesteissä. Kahden erillisen tankin sijaan polttoaine ja hapetin oli samassa säiliössä yhteisen väliseinän erottamina, happi yläpuolella ja vety alapuolella. Väliseinä muodostui kahdesta alumiinilevystä, joiden välissä oli hunajakennon muotoinen fenolihartsista tehty eriste, jonka yli oli 70 °C:n lämpötilaero. Yhteisen väliseinän käyttö säästi 3,6 tonnia massaa.


title: Saturn V

text: Toinen vaihe paloi 6 minuuttia ja kiihdytti rakettia edelleen ylemmässä ilmakehässä parhaimmillaan 5,1 MN tyntövoimalla sekä vei sen 185 km:n korkeuteen ja 24 600 km/h nopeuteen.