title: Murmanskin alue

text: Alueen suurimpiin kaupunkeihin vuonna 2010 kuuluivat Murmansk (307 257 as.), Apatiitti (59 672 as.), Severomorsk (50 060 as.), Montšegorsk (45 361 as.), Kantalahti (35 654 as.), Hiipinä (28 625 as.) ja Olenegorsk (23 072 as.). Suurimpien kaupunkien, samoin kuin Murmanskin alueen kunnallis- ja kaupunkipiirikuntien hallintokeskusten sijainti käy ilmi oheisesta kartasta.


title: Murmanskin alue

text: Alueen alkuperäisasukkaita ovat saamelaiset. Suomalaiset ja karjalaiset ulottivat eräretkensä Kuolaan eli Turjan niemelle jo 800-luvulta alkaen. Molemmat verottivat turkisten muodossa saamelaisia. Norjalaiset viikingit ulottivat retkensä 900-luvulta alkaen Kuolan rannikolle ja jopa Vienanmerelle. Idästä päin taas novgorodilaiset, päästyään Vienajokea pitkin 1220-luvulla Vienanmeren rannikolle, alkoivat levittää vaikutustaan Jäämerellekin.


title: Murmanskin alue

text: Vanhojen tietojen mukaan Varankivuonon itäpuoliset Kuolan alueet olivat pääsääntöisesti karjalaisten saalistuspiiriä. Venäläisiä ”pomoreita” mainitaan olleen Kuolan rannikolla jo 1300-luvulla. He harjoittivat kalastusta ja turkiskauppaa. Alueen verotus- ja kauppaoikeudet kiinnostivat monia valtioita. Vuosisatojen saatossa siitä ovat kiistelleet Venäjä, Ruotsi, Norja sekä Hollanti ja Englanti. Venäjä ryhtyi vahvistamaan valtaansa alueella 1500-luvulla. Venäjä perusti Kuolanvuonon suulle puulinnoituksen vuonna 1565 ja Petsamon yläluostarin vuonna 1533. Suomalaiset hävittivät Petsamon Yläluostarin 1589. Alueelle muutti 1900-luvun alussa porotaloutta harrastavia komeja ja nenetsejä.


title: Murmanskin alue

text: Ennen alueen merkityksen huomattavaa lisääntymistä, Kuolan niemimaa kuului Venäjän Arkangelin kuvernementtiin. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Kuolanvuonon jäätymättömän sataman merkitys Venäjälle kasvoi. Alueelle johtavaa Muurmannin rataa ryhdyttiin rakentamaan 1915 ja seuraavana vuonna vuonon rannalle perustettiin kaupunki nimeltä Romanov-na-Murmane (nykyinen Murmansk). Vuonna 1918 kaupungissa puhkesi bolševikkivallankumous, jonka ”valkoiset” joukot tukahduttivat. Vuosina 1918–20 alue oli Ison-Britannian miehittämä ("katso Pohjois-Venäjän interventio"). Toisen maailmansodan aikana saksalaiset valloittivat alueen läntisimmän osan (Operaatio Hopeakettu), mutta eivät onnistuneet valtaamaan Murmanskia eivätkä Muurmannin rataa, jotka olivat Neuvostoliitolle tärkeä huoltoreitti. Talvisodan jälkeen Suomen luovuttama Kalastajansaarennon länsiosa liitettiin Murmanskin alueeseen ja jatkosodan jälkeen kävi samoin koko Petsamolle. Toisen maailmansodan jälkeen Kantalahden piiri ja siihen liitetty osa Suomen luovuttamaa Sallan-Kuusamon aluetta liitettiin Murmanskin alueeseen.


title: Murmanskin alue

text: Murmanskin alue on yksi Venäjän federaation 86 jäsenalueesta (federaatiosubjekti). Sen pääkaupunki on Murmansk. Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri ja alueduuma.


title: Murmanskin alue

text: Murmanskin alueella on viisi kunnallispiiriä ("munitsipalnyi raion") sekä 12 kaupunkipiirikuntaa ("gorodskoi okrug"), joista viisi on sotilastukikohtien perusteella suljettuja alueita ("gorodskoi okrug ZATO").


title: Murmanskin alue

text: Alueen varakuvernööri Sergei Skomorohov kuoli helikopterionnettomuudessa 31. toukokuuta 2014.


title: Murmanskin alue

text: Ohessa on lueteltu alueen kunnallispiirit asukaslukuineen sekä kunkin hallintokeskus asukaslukuineen.


title: Murmanskin alue

text: Näiden keskuskaupunkien asukasluvut oli lueteltu yllä.


title: Murmanskin alue

text: Kustakin on lueteltu hallintokaupungin tai -taajaman asukasluku. Aleksandrovskin kaupunkipiirin tapauksessa hallintokeskuksen nimi (Poljarnyi) on mainittu erikseen, koska se poikkeaa kaupunkipiirin nimestä.


title: Murmanskin alue

text: Vuonna 2008 perustettu Aleksandrovsk yhdisti aiemmat Poljarnyin, Skalistyin ja Snežnogorskin suljetut kaupunkipiirikunnat.


title: Murmanskin alue

text:
Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Murmanskin alue vastasi vuonna 2010 yhteensä 234,6 miljardin ruplan osuudesta eli 0,6 prosentista koko Venäjän BKT:stä. Tämä oli 295,0 tuhatta ruplaa tai 7 227 euroa jokaista alueen asukasta kohti vuodessa, mikä oli Venäjän keskiarvotasoa korkeampi osuus (113 %).
Myös luonnonrikkauksiltaan Murmanskin alue on Venäjän kahdenkymmenen rikkaimman alueen joukossa. Alueen maaperässä on runsaasti luonnonrikkauksia. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat vuoriteollisuus-, konepaja-, telakka- ja elintarviketeollisuus. Kaivosteollisuuden ohella merkittävin elinkeino on kalastus ja kalanjalostusteollisuus. Lisäksi on energiantuotantoa. Poljarnyje Zorin kaupunkipiirissä, vajaan 110 kilometrin etäisyydellä Suomen itärajasta, toimii Kuolan ydinvoimalaitos. Saamelaiset harjoittavat porotaloutta.


title: Murmanskin alue

text: Kaivosteollisuus tuottaa kuparia, alumiinia, fosfaattia, volframia, nikkeliä, rautaa, kobolttia, apatiittia, nefeliinia, lopariittia, kiillettä, vermikuliittia ja kvartsimaasälpää. Suurin osa raaka-aineista kuljetetaan kuitenkin jalostettavaksi muualle Venäjälle, eikä alueelle ole kehittynyt niihin perustuvaa teollisuutta.


title: Murmanskin alue

text: Alueelta johtaa etelään Muurmannin rata; Murmanskin alueella radalla on useita sivuhaaroja tavara- ja paikallisliikennettä varten. Rutšjista johtaa haararata Alakurttiin. Rata Alakurtista Suomen puolelle Sallaan on purettu.


title: Murmanskin alue

text:
Valtatieyhteyksistä merkittävin on Pietarista Murmanskiin johtava valtatie M18 ("Kuola", osa eurooppatietä ). Eurooppatie E105 jatkaa edelleen Storskogin raja-aseman kautta rajan yli Norjan Kirkenesiin (Kirkkoniemi). Suomeen johtavista tieyhteyksistä tärkeimmät ovat Kuolasta Raja-Joosepin raja-asemalle vievä maantie P11 ja eteläisempi Kantalahden länsipuolelta Sallan raja-asemalle kulkeva maantie.
Murmanskin satama on pysyy sulana ympäri vuoden; se on rahtimäärältään tärkein Venäjän pohjoisista (Jäämeren) tavaraliikenteen satamista ja maan tärkein kalastussatama. Lisäksi Kantalahden piirin Beloje Moressa on keskikokoinen Vitinon satama; lisäksi on pienempiä satamia. Alueella on myös useita Venäjän Pohjoisen laivaston laivastotukikohtia. Tämän laivaston päämaja on Severomorskissa.


title: Murmanskin alue

text: Alueen alkuperäisiä asukkaita ovat saamelaiset. 1500-luvulle mennessä Kuolan niemimaalle muutti myös karjalaisia ja venäläisiä.


title: Murmanskin alue

text: Murmanskin alueen asukasluku oli vuonna 2002 vielä 892 534. Vuoden 2010 väestönlaskentaan tultaessa väestö oli pudonnut lähes sadalla tuhannella 795 409 asukkaaseen ja väestötiheys 5,49 as./km². Väestöstä kaupunkilaisia on 92,8 %. Vakituisten asukkaiden lisäksi alueelle on sijoitettu runsaasti sotilaita. Väestön keski-ikä on vain 31 vuotta.


title: Murmanskin alue

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan alueen väestöstä 89,0 % oli venäläisiä, 4,8 % ukrainalaisia, 1,7 % valkovenäläisiä, 0,8 % tataareja, 0,5 % azereita, 0,2 % komeja, 0,2 % mordvalaisia, 0,2 % saamelaisia ja 0,2 % karjalalaisia sekä 2,4 % muiden etnisten ryhmien jäseniä.


title: Murmanskin alue

text: Vuonna 2012 julkaistun laajan, Venäjän uskontoja kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Murmanskin alueen väestöstä oli:


title: Nižni Novgorodin alue

text: Nižni Novgorodin alue () on maantieteellisesti Itä-Eurooppan sijoittuva, Venäjän Volgan federaatiopiiriin kuuluva hallinnollinen alue.


title: Nižni Novgorodin alue

text: Nižni Novgorodin alue rajoittuu luoteessa Kostroman alueeseen, koillisessa Kirovin alueeseen, idässä Mari Eliin ja Tšuvassiaan, etelässä Modrvaan, lounaassa Rjazanin alueeseen sekä lännessä Vladimirin ja Ivanovon alueisiin. Alueen pinta-ala on 76 900 km².


title: Nižni Novgorodin alue

text: Nižni Novgorodin alue sijaitsee Itä-Euroopan tasangolla. Alueen läpi virtaa Volga sekä siihen laskeva Oka, Sura ja Vetluga. Alueen länsiosassa on osa Nižni Novgorodin tekojärvestä.


title: Nižni Novgorodin alue

text: Alueen luonnonsuojelualueista merkittävimpiin kuuluu Karženskin biosfäärialue.


title: Nižni Novgorodin alue

text: Neuvostoaikana alue tunnettiin nimellä "Gorkin alue".


title: Nižni Novgorodin alue

text: Nižni Novgorodin alueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 3 310 597. Alueen suurimmat kaupungit olivat Nižni Novgorod (1 250 619 as.), Dzeržinsk (240 742 as.), Arzamas (106 362 as.) ja Sarov (92 047 as.).


title: Nižni Novgorodin alue

text: Alueen väestöstä oli venäläisiä 95,1 %, tataareja 1,4 %, mordvalaisia 0,6 %, ukrainalaisia 0,5 % ja etniseltä taustaltaan muita 2,4% (2010).


title: Nižni Novgorodin alue

text: Nižni Novgorodin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Nižni Novgorod (1932–1991 nimenä Gorki). Alue on jaettu hallinnollisesti 47 piiriin ja 25 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri ja lakiasäätävä kokous.


title: Nižni Novgorodin alue

text: Nižni Novgorodin alue tuotti Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteensä 646,7 miljardia ruplan osuuden eli 1,73 % Venäjän federaation BKT:stä. Jokaista alueen asukasta kohti BKT:tä kertyi vuodessa 195,3 tuhatta ruplaa eli noin 4 785 euroa. Tämä oli 75 % Venäjän keskiarvotasosta.


title: Nižni Novgorodin alue

text: Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, rauta-, kemian-, metsä-, elintarvike- ja kevytteollisuus. Maanviljely tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, pellavaa, sipulia, perunaa ja vihanneksia. Karjataloudessa kasvatetaan nauta- ja siipikarjaa.


title: Korkeakoulututkinto

text: Korkeakoulututkinto on korkeakoulussa suoritettava tutkinto. Se on määräalan opintojen, opinnäytteiden, kuulustelujen yms. kokonaisuus, jonka suorittaminen usein tuottaa jonkin oppiarvon, oikeuden tai kelpoisuuden.


title: Korkeakoulututkinto

text: Suomen korkeakoulujärjestelmässä yliopistot myöntävät tiede- ja taidekorkeakoulututkintoja ja ammattikorkeakoulut ammattikorkeakoulututkintoja.


title: Korkeakoulututkinto

text: Yliopistotutkinnot muodostavat järjestelmän, jossa on neljä osaa:


title: Korkeakoulututkinto

text: Ammattikorkeakoulujen puolella järjestelmässä on kaksi osaa: ammattikorkeakoulututkinto ja ylempi ammattikorkeakoulututkinto.


title: Korkeakoulututkinto

text: Korkeakoulututkintojen järjestelmästä annetun asetuksen mukaan ammattikorkeakoulututkinto ja alempi korkeakoulututkinto sekä ylempi ammattikorkeakoulututkinto ja ylempi korkeakoulututkinto "rinnastetaan" toisiinsa. Toisaalta ne muodostavat saman asetuksen mukaan kuitenkin kaksi erillistä kategoriaa. Tämä tarkoittaa sitä, että kun julkisen viran tai tehtävän pätevyysvaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto, myös ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet ovat tutkintonsa puolesta yhtä kelpoisia tehtävään. Ammattikorkeakoulututkinnot ovat korkeakoulututkintoja.


title: Korkeakoulututkinto

text: Jos julkiseen virkaan tai tehtävään vaaditaan yliopistossa suoritettuja tietyn alan opintoja tai jonkin yliopistollisen oppiaineen arvosana, ei tätä vaatimusta voi täyttää ammattikorkeakoulussa suoritetuilla opinnoilla.


title: Novgorodin alue

text: Novgorodin alue () on hallinnollinen alue Luoteis-Venäjällä Itä-Euroopassa. Se rajoittuu pohjoisessa Leningradin alueeseen, koillisessa Vologdan alueeseen, kaakossa ja etelässä Tverin alueeseen sekä lännessä Pihkovan alueeseen.


title: Novgorodin alue

text: Novgorodin alue sijaitsee Itä-Euroopan tasangon luoteisosassa. Sen pinta-ala on 54 501 neliökilometriä. Alueen suurin järvi on Ilmajärvi ja merkittävimmät joet Olhava, Msta, Lovat ja Šelon.


title: Novgorodin alue

text: Suomalais-ugrilaiset ja slaavilaiset heimot valitsivat Nestorin kronikan 800-luvulla mukaan viikinki Rurikin ruhtinaakseen ja hallintoalueen "pääkaupungiksi" valittiin Olhavan joen Novgorod. Novgorodin alue joutui 900-luvulla Kiovan valtaan. Novgorod itsenäistyi Kiovasta 1136 ja muodosti ympäristöineen tämän jälkeen tasavaltamaisen valtion, joka rikastui kaupankäynnillä. Novgorodin valtio laajeni sittemmin pohjoiseen ja koilliseen. Pihkova ympäristöineen erosi Novgorodista 1348 ja muodosti oman valtion. Novgorodin valtio liitettiin Venäjään 1478.


title: Novgorodin alue

text: Novgorodin alueen asukasluku on 634 111 (2010). Asukastiheys on 11,6 henkeä neliökilometriä kohden. Kaupunkiväestön osuus oli 70,6 % (2010). Suurimmat kaupungit ovat Novgorod, Borovitši ja Staraja Russa.


title: Novgorodin alue

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 93,9 % asukkaista on venäläisiä, 1,5 % ukrainalaisia ja 0,8 % valkovenäläisiä.


title: Novgorodin alue

text: Novgorodin alue on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Sen pääkaupunki on Novgorod. Alueen lainsäädäntöelin on alueduuma. Toimeenpanovaltaa johtaa kuvernööri Sergei Mitin.


title: Novgorodin alue

text: Paikallista itsehallintoa varten alue on jaettu 21 piiriin ja yhteen kaupunkipiirikuntaan.Novgorodin alueella on yhteensä kymmenen kaupunkia, jotka on lueteltu oheisessa taulukossa. Asukasluku on Venäjän 2010 väestönlaskennasta. Kaupunkien ja muiden Novgorodin alueen piirikeskusten sijainti ilmenee oheisesta kartasta.


title: Novgorodin alue

text: Novgorodin alue tuotti Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteensä 127,3 miljardia ruplan osuuden eli 0,34 % Venäjän federaation BKT:stä. Jokaista alueen asukasta kohti BKT:tä kertyi vuodessa 200,7 tuhatta ruplaa eli noin 4 917 euroa. Tämä oli 77 % Venäjän keskiarvotasosta.


title: Novgorodin alue

text: Alueen merkittävimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, radioelektroniikka-, kemian-, puunjalostus-, lasi-, posliini-, elintarvike- ja kevytteollisuus. Maatalous on keskittynyt pellavan viljelyyn ja karjankasvatukseen.


title: Novgorodin alue

text: Novgorodin alueen halki kulkee useita keskeisiä rautateitä. Näiden reitti tärkeimpine asemineen oli:


title: Novgorodin alue

text: Venäjän valtateistä ainoastaan reittiä Suomen raja – Viipuri – Pietari – Tšudovo – Novgorod – Valdai – Moskova seuraava M10 ("Rossija") kulkee Novgorodin alueen läpi.


title: Novgorodin alue

text: Siviililentokenttä on ainakin Novgorodissa ja sotilasilmailua varten alueella on Novgorodin, Staraja Russan ja Soltsyn sotilaslentokentät.


title: Alempi korkeakoulututkinto

text: Alempi korkeakoulututkinto on alin yliopistossa suoritettava tutkinto, jonka suorittaminen vie maasta riippuen kolmesta neljään vuotta.


title: Alempi korkeakoulututkinto

text: Sen nykyinen laajuus Suomen yliopistoissa on 180 opintopistettä (120 opintoviikkoa), mikä sisältää kandidaatintutkielman. Kuvataiteen kandidaattitutkintoon vaadittava opintopistemäärä on muita suurempi, 210 opintopistettä. Syksystä 2005 alkaen uusien opiskelijoiden on suoritettava alempi korkeakoulututkinto välitutkintona ennen ylempää korkeakoulututkintoa. Erikoistapauksissa on mahdollista alkaa suoraan alemman korkeakoulututkinnon pohjalta suorittaa tohtorin tutkintoa.


title: Alempi korkeakoulututkinto

text: Tavallisin nimi alemmalle korkeakoulututkinnolle on kandidaatti (lat. "candidatus"), puhekielessä kandi. On huomattava, että 1990-luvulle saakka kandidaatti oli useissa tiedekunnissa ylemmän korkeakoulututkinnon nimi. Tällöin tiedekunta myönsi maisterin arvonimen niille kandidaateille, jotka suorittivat pienehkön leimaveron.


title: Alempi korkeakoulututkinto

text: Tällä hetkellä Suomessa voi suorittaa seuraavat alemmat korkeakoulututkinnot:Lisäksi on olemassa seuraavat oppiarvot, jotka eivät ole varsinaisia tutkintoja:Seuraavia alempia korkeakoulututkintoja ei enää voi suorittaa:Tutkintojen nimet vaihtelevat maittain, mutta kansainvälisiä englanninkielisiä nimiä ovat mm.Näitä nimityksiä voidaan käyttää myös suomalaisesta ammattikorkeakoulututkinnosta.


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Ylempi korkeakoulututkinto on yleisnimike, jolla kuvataan suomalaisessa koulutusjärjestelmässä tyypillisintä ylemmän korkeakoulutuksen tasoa. Ylempiä korkeakoulututkintoja ovat


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta sen laajuus on 300 opintopistettä, johon kuuluu pro gradu -tutkielma (20–40 pistettä). Tutkinnon ohjeellinen suoritusaika on viisi vuotta. Kaikkiin vuoden 1994 jälkeen annettujen tutkintoasetusten mukaisiin ylempiin korkeakoulututkintoihin sisältyy pakollisena ns. virkamiesruotsi eli kaksikielisessä virastossa työskententelevältä virkamieheltä vaadittava toisen kotimaisen kielen taito.


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Käsite ylempi korkeakoulututkinto on tarpeellinen lähinnä siksi, että se määrittelee yksiselitteisesti tietyn koulutustason, joka on kelpoisuusvaatimuksena tiettyihin valtion ja kunnan virkoihin. Käsite on määritelty yksiselitteisesti valtioneuvoston asetuksessa korkeakoulututkintojen järjestelmästä (464/1998) muutoksineen (806/1999, 1132/2003 ja 426/2005). Asetuksen mukaan ylemmiksi korkeakoulututkinnoiksi lasketaan edellä mainittujen nykyisten tutkintojen lisäksi myös aiempien asetusten mukaiset tutkinnot.


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Ammattikorkeakoululain (932/2014) 11 §:n mukaisesti ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot (esim. Tradenomi (ylempi AMK)) ovat ylempiä korkeakoulututkintoja.


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Erityisesti on huomattava, että ennen tammikuun 1. päivää 1994 annettujen säännösten ja määräysten mukaan suoritetut kandidaatintutkinnot ovat ylempiä korkeakoulututkintoja (poikkeavat ajat mainittu):


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Useimpien näiden tutkintojen suorittajat saattoivat hakea yliopistoltaan alaansa vastaavan maisterin arvonimen maksamalla nimellisen leimaveron. Kuitenkin monet jättivät tämän mahdollisuuden käyttämättä, koska maisterin arvonimestä ei ollut 1970- ja 1980-luvulla mitään käytännön hyötyä.


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Lisäksi seuraavat historialliset tutkinnot ovat ylempiä korkeakoulututkintoja:


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: On tärkeää huomata, että muutettaessa opetusta koskevia säännöksiä niihin sisältyy siirtymäaika, jonka kuluessa vanhat opiskelijat voivat suorittaa tutkintonsa loppuun. Tämän on sellaisten tutkintojen kohdalla, jotka ovat olleet sekä ylempiä että alempia korkeakoulututkintoja, tarkistettava nimenomaan se, minkä tutkintoasetuksen mukaan tutkinto on suoritettu. Esimerkiksi vuonna 1995 valmistuneista yhteiskuntatieteiden kandidaateista valtaosa suoritti tutkintonsa ylempänä korkeakoulututkintona, sillä he olivat aloittaneet opintonsa jo 1990-luvun alussa aiemman tutkintorakenteen alaisuudessa. Vastaavasti monet 1970-luvun lopun ekonomit ovat suorittaneet vain alemman korkeakoulututkinnon. Pidemmistä tutkinnoista esimerkkinä on diplomi-insinööri: ennen vuotta 2010 suoritetut diplomi-insinöörin tutkinnot olivat nykyistä 20 opintoviikkoa pidempiä.


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: On hyvä huomata, että eurooppalais-saksalaisessa perinteessä ja siten Suomessa ylempi korkeakoulututkinto edustaa yliopistokoulutuksen normaalitasoa (luokitellaan perustutkinnoksi), mutta anglosaksisessa järjestelmässä ylempi korkeakoulututkinto on jatkotutkinto. Monissa yliopistoissa maisterintutkintoa ei suoriteta lainkaan, vaan kandidaatit jatkavat suoraan tohtoriksi. Pääperiaatteena anglosaksisia tutkintoja ja suomalaisia tutkintoja verrattaessa on pidettävä seuraavaa: esimerkiksi Bachelor of Arts (BA) ja Bachelor of Science (BSc) vastaavat suomalaista kandidaatin tutkintoa. Edelleen Master of Arts (MA), Master of Science (MSc) ja muut vastaavat tutkintonimikkeet vastaavat taas suomalaista maisterin tutkintoa.


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Erityisesti on kuitenkin huomattava, että suojaamatonta MBA-, eli Master of Business Administration -tutkintoa, samoin kuin suppeampaa eMBA-tutkintoa ei ole Suomen koulutusjärjestelmässä hyväksytty varsinaiseksi tutkinnoksi, eli se ei anna muodollista pätevyyttä esimerkiksi viranhaussa. Koska MBA-tutkintojen laatua ei siis virallisesti valvota ja siten ohjelmien laadun arviointi on haastavaa, on käytännöksi tullut arvioida ohjelmia esimerkiksi kansainvälisten akkreditointien määrän (AMBA, AACSB, EQUIS) sekä ranking-listojen avulla. Euroopan unionissa on käynnissä niin sanottu Bolognan prosessi, jonka tavoitteena on luoda yksiselitteinen vertailujärjestelmä eri maiden tutkintojen välillä.


title: Ylempi korkeakoulututkinto

text: Englanninkielisessä yliopistomaailmassa ylemmistä korkeakoulututkinnoista (postgraduate) käytetään mm. lyhenteitä:


title: Novosibirskin alue

text: Novosibirskin alue () on Venäjän federaatioon kuuluva alue Etelä-Siperiassa Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Tomskin alueeseen, idässä Kemerovon alueeseen, etelässä Altain aluepiiriin ja Kazakstaniin sekä lännessä Omskin alueeseen.


title: Novosibirskin alue

text: Novosibirskin alue kuuluu pääasiassa Länsi-Siperian alankoon, vain itäosassa on ylänköä. Alueen merkittävimmät joet ovat Ob ja Om. Suurimmat järvet ovat Tšany, Sartlan, Ubinskoje ja Urjum. Alueen eteläosat ovat aroa ja pohjoisosat lehti- ja havumetsää. Soita on noin 35 % pinta-alasta.


title: Novosibirskin alue

text: Novosibirskin alue perustettiin 28. syyskuuta 1937, jolloin Länsi-Siperian aluepiiri jaettiin kahteen osaan, Altain aluepiiriksi ja Novosibirskin alueeseen. Vuonna 1943 Novosibirskin alueesta erotettiin Kemerovon alue ja vuonna 1944 Tomskin alue.


title: Novosibirskin alue

text: "Asukasluvun kehitys"


title: Novosibirskin alue

text: Novosibirskin alueen suurin kaupunki on Novosibirsk (1 473 754 as. v. 2010). Muita kaupunkeja ovat Berdsk (97 296 as.), Iskitim (60 078 as.), Kuibyšev (45 299 as.), Barabinsk (30 394 as.), Karasuk (28 586 as.), Ob (25 382 as.), Tatarsk (24 217 as.), Togutšin (21 900 as.). Lisäksi alueella on monia tätä pienempiä kaupunkeja ja kaupunkimaisia taajamia.


title: Novosibirskin alue

text: "Vuoden 2002 kansallisuusjakauma"


title: Novosibirskin alue

text: Novosibirskin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja alueen pääkaupunki on Novosibirsk (1903–25 nimenä Novonikolajevsk). Alue on jaettu hallinnollisesti 30 piiriin ja 14 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat aluehallinnon päämies ja alueneuvosto.


title: Novosibirskin alue

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Novosibirskin alue tuotti vuonna 2010 yhteensä 482,0 miljardin ruplan osuuden eli 1,29 % Venäjän federaation bruttokansantuotteesta. Jokaista alueen asukasta kohti BKT:tä kertyi vuodessa 180,8 tuhatta ruplaa eli noin 4 429 euroa. Tämä on vain 69 % Venäjän keskiarvotasosta.


title: Novosibirskin alue

text: Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, rauta-, värimetalli-, kemian-, elintarvike-, rakennusaine- ja kevytteollisuus. Maanviljely tuottaa viljaa, vihanneksia, pellavaa ja auringonkukkia. Lisäksi on karjan ja siipikarjanhoitoa.


title: Orjolin alue

text: Orjolin alue () hallinnollinen alue Venäjän lounaisosissa, sen Keskisessä federaatiopiirissä Itä-Euroopassa.


title: Orjolin alue

text: Se rajoittuu pohjoisessa Tulan alueeseen, idässä Lipetskin alueeseen, etelässä Kurskin alueeseen, lännessä Brjanskin alueeseen ja luoteessa Kalugan alueeseen.


title: Orjolin alue

text: Orelin alue sijaitsee Keski-Venäjän ylängöllä. Merkittävin joki on Oka, joka saa alkunsa alueen etelärajalta ja virtaa sieltä kohti pohjoista.


title: Orjolin alue

text: Toisessa maailmansodassa Orjolin alue oli Saksan hallussa 1941–43.


title: Orjolin alue

text: Orjolin alueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 786 935. Alueen suurimmat kaupungit olivat tuolloin Orjol (317 747 as.), Livny (50 343 as.) ja Mtsensk (43 222 as.).


title: Orjolin alue

text: Orelin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Orjol. Alue on jaettu hallinnollisesti 19 piiriin ja 3 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat aluehallinnon päämies ja alueduuma.


title: Orjolin alue

text: Jegor Strojev toimi alueen johdossa vuodesta 1993 vuoteen 2009. Hänen seuraajakseen tuli Aleksandr Kozlov.


title: Orjolin alue

text: Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, metalli-, kemian-, kevyt- ja elintarviketeollisuus. Maanviljely tuottaa viljaa, hamppua ja sokerijuurikasta. Lisäksi on karjan- ja siipikarjanhoitoa.


title: Orenburgin alue

text: Orenburgin alue () on yksi Venäjän federaation jäsenalueista, federaatiosubjekteista. Se sijaitsee Venäjän eteläosassa heti Kazakstanin pohjoispuolella, Euroopan ja Aasian rajalla.


title: Orenburgin alue

text: Orenburgin alue rajoittuu pohjoisessa Baškortostaniin ja Tšeljabinskin alueeseen, idässä ja etelässä Kazakstaniin, lännessä Saratovin alueeseen ja Samaran alueeseen sekä luoteessa Tatarstaniin. Alueen pinta-ala on 124 000 km².


title: Orenburgin alue

text: Orenburgin alue sijaitsee Etelä-Uralilla. Alueen lounaisosassa on alankoa. Merkittävin joki on alueen läpi virtaava Ural. Vain 4,3 % alueen pinta-alasta on metsää.


title: Orenburgin alue

text: Neuvostoliiton alkuvaiheessa Orenburgin alue oli osa Kasakkakirgiisien neuvostotasavaltaa, kunnes se vuonna 1924 liitettiin Venäjän neuvostotasavaltaan. Nykyinen Orenburgin alue perustettiin 7. joulukuuta 1934.


title: Orenburgin alue

text: Orenburgin alueen asukasluku on 2 033 072 (2010).


title: Orenburgin alue

text: Alueen suurin kaupunki on Orenburg, jossa on 548 331 kaupunkiasukasta (2010). Jos Orenburgin kaupunkipiirin maaseutuväestö lasketaan myös mukaan, Orenburgin väkiluku on 563 876. Muita yli 30 000 asukkaan kaupunkeja ovat Orsk (239 800 as.), Novotroitsk (98 173 as.), Buzuluk (82 904 as.), Buguruslan (49 741 as.) ja Gai (38 301 as.).


title: Orenburgin alue

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Orenburgin alueen väestö koostui seuraavista etnisistä ryhmistä:Orenburgin alue on yksi Venäjän federaation alueista (federaatiosubjekti) ja sen pääkaupunki on Orenburg (1938–57 nimenä Tškalov). Alue on jaettu hallinnollisesti 35 piiriin ja 12 kaupunkialueeseen. Alueen hallinnosta vastaa kuvernööri ja lakiasäätävä kokous. Kuvernöörinä toimii Juri Berg.


title: Orenburgin alue

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Sverdlovskin alue tuotti vuonna 2010 yhteensä 454,99 miljardia ruplan osuuden eli 1,22 % Venäjän federaation bruttokansantuotteesta. Jokaista tasavallan asukasta kohti BKT:tä kertyi vuodessa 223 800 ruplaa eli noin 5 483 euroa. Tämä on 85 % Venäjän keskiarvotasosta.


title: Orenburgin alue

text: Orenburgin alueella on rikkaat luonnonvarat. Alueelta saadaan öljyä, maakaasua, ruskohiiltä, rautaa, kuparia, nikkeliä, kultaa, hopeaa, lyijyä, rikkiä, kadmiumia, seleeniä, asbestia, marmoria, ruokasuolaa, telluuria ja vismuttia. Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat rauta-, värimetalli-, koneenrakennus-, metallinjalostus-, kaasu-, kemian-, kevyt- ja elintarviketeollisuus. Maataloudessa on keskitytty viljan viljelyyn ja karjanhoitoon.


title: Penzan alue

text: Penzan alue () on hallinnollinen alue Keski-Venäjällä Itä-Euroopassa. Se rajoittuu pohjoisessa Mordvaan, idässä Uljanovskin alueeseen, etelässä Saratovin alueeseen, lännessä Tambovin alueeseen ja luoteessa Rjazanin alueeseen.


title: Penzan alue

text: Penzan alue kuuluu Volgan ylänköön. Alueen merkittävin joki on Volgaan laskeva Sura.


title: Penzan alue

text: Penzan alueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 1 386 186. Suurimmat kaupungit ovat Penza (517 311 as.), Kuznetsk (88 839 as.) ja Zapetšnyi (63 601 as.).


title: Penzan alue

text: Alueen väestöstä on venäläisiä noin 86 prosenttia. Muista kansallisuuksista merkittävimmät ovat tataarit, mordvalaiset, tšuvassit, ukrainalaiset ja valkovenäläiset.


title: Penzan alue

text: Asukasluvun kehitys:


title: Penzan alue

text: Penzan alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Penza. Aluehallinnon johdossa on kuvernööri ja alueduuma.


title: Penzan alue

text: Hallinnollisesti alue on kolmeen kaupunkipiirikuntaan ja kunnallispiireihin. Kunnallispiireihin kuuluvat muun muassa seuraavat:


title: Penzan alue

text: Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, kevyt- elintarvike-, puunjalostus-, paperi- ja rakennusaineteollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, auringonkukkia ja hamppua. Lisäksi on karjataloutta.


title: Hauis

text: Hauis eli "kaksipäinen olkalihas" () koukistaa kyynärniveltä. Sen vastalihas on ojentaja. Hauislihaksessa on kaksi osaa, jotka molemmat lähtevät lapaluusta ("tuberculum supraglenoidale" ja "proc. coracoideus"). Toisesta päästään hauislihas kiinnittyy kahden jänteen välityksellä värttinäluuhun ja kyynärvarren peitinkalvoon. Hauislihasta hermottaa lihas-ihohermo ("n. musculocutaneus").


title: Hauis

text: Hauista harjoitetaan muun muassa hauiskäännöillä, leuanvedoilla ja monilla muilla sitä rasittavilla tekniikoilla.


title: Kolmipäinen olkalihas

text: Ojentajalihas () eli kolmipäinen olkalihas ojentaa kyynärniveltä. Sen vastavaikuttajalihas on hauis. Ojentajalihaksella on kolme osaa, joista kaksi lähtee olkaluusta ja yksi lapaluusta. Kaikki kolme osaa yhdistyvät ja kiinnittyvät kyynärluun päähän. Ojentajalihasta hermottaa värttinähermo.


title: Kolmipäinen olkalihas

text: Kuntosalilla ojentajaa voidaan harjoittaa erilaisilla ojentajapunnerruksilla ja muun muassa dipillä ja kapealla penkkipunnerruksella. Ojentaja kuuluu hauiksen kanssa ns. "kaksoislihaksiin". Tämä tarkoittaa sitä, että esim. hauiksen voi harjoittaa tiettyyn pisteeseen asti ilman että ojentajaa harjoittaa tai päinvastoin. Jos esimerkiksi hauista ei harjoita niin ojentajakaan ei kasva tässä tapauksessa.


title: Kolmipäinen olkalihas

text: Hauislihas toimii käsivarren koukistajana. Samalla luun vastakkaisella puolella taas vastavaikuttajalihas rentoutuu, jotta supistunut lihas saa luun liikkeelle. Tämä vastakkainen suunta merkitsee ojentajalihasta.


title: Kolmipäinen olkalihas

text: Luonnontieteen biologia ja maantiede 5&6, wsoy


title: Permin alue

text: Permin alue () on entinen Venäjän federaation hallinnollinen alue (subjekti) Koillis-Euroopassa Keski-Uralin länsirinteillä. Se rajoittui pohjoisessa Komiin, idässä Sverdlovskin alueeseen, etelässä Baškiriaan sekä lännessä Udmurtiaan, Permin Komiin ja Kirovin alueeseen. Alueen pinta-ala oli 127 700 km².


title: Permin alue

text: Alueen suurin joki on Kama. Muita merkittäviä jokia ovat Kamaan laskevat Tšusovaja, Kosva ja Višera. Pinta-alasta on metsien peitossa 60 % ja metsistä on havumetsiä 70 %.


title: Permin alue

text: Permin alueen asukasluku on 2 903 695 (2003) ja väestötiheys 18,1 as./km². Asukasluku ilman Permin Komia on 2 757 168. Lähes 75 % väestöstä asuu kaupungeissa. Suurimmat kaupungit (vuonna 2002) ovat Perm (1 008 300 as.), Berezniki (183 600 as.), Tšaikovski (114 200 as.) ja Solikamsk (104 900 as.). Väestöstä on venäläisiä 84 %, tataareja 4,9 %, komeja 4 %, baškiireja 1,6 %.


title: Permin alue

text: Permin alue jakaantui hallinnollisesti 27 piiriin ja 25 kaupunkialueeseen. Alueen pääkaupunki oli Perm (1940-57 nimenä Molotov). Alueella oli kuvernööri ja Lakiasäätävä kokous.


title: Permin alue

text: Permin alueella on runsaat luonnonvarat. Alueella tuotetaan öljyä, maakaasua ja kivihiiltä. Kaivosteollisuus tuottaa rautaa, kromia, kuparia, lyijyä, sinkkiä, tinaa, alumiinia, titaania, nikkeliä, mangaania, kultaa ja platinaa. Lisäksi Višeran laaksosta saadaan timantteja ja alueen pohjoisosasta Verhnekamskojesta natriumia, kaliumia ja magnesiumkloridia. Permin alueelta löytyy myös runsaasti rakennusaineteollisuuden raaka-aineita kalkkikiveä, dolomiittia ja kipsiä.


title: Permin alue

text: Merkittävimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, metallurgia sekä kemian-, petrokemian- ja metsäteollisuus. Alueella on myös suuria sellu- ja paperitehtaita. Permin alueen pinta-alasta 19 % on maatalouskäytössä. Maatalous tuottaa lihaa, maitoa, vihanneksia ja viljaa.


title: Permin alue

text: Permin alue kuului Venäjän keisarikunnan aikana paljon laajempaan Permin kuvernementtiin. Permin kuvernementti lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Uralin alueeseen.


title: Permin alue

text: Permin alue ja Permin Komien autonominen piirikunta liitettiin 1. joulukuuta 2005 Permin aluepiiriksi.


title: Kolmipäinen hartialihas

text: Kolmipäinen hartialihas eli olkapäälihas () on yksi olkaniveltä liikuttavista lihaksista. Se jakautuu kolmeen osaan. Kolmipäistä hartialihasta hermottaa kainalohermo, joka on hartiapunoksesta lähtevä hermo.


title: Kolmipäinen hartialihas

text: Kolmipäinen hartialihas lähtee solisluusta ja lapaluusta, se kiinnittyy olkaluun hartialihaskyhmyyn. Olkapäiden pyöreä muoto johtuu kolmipäisestä hartialihaksesta. Kolmipäinen hartialihas toimii olkavarren loitontajana sekä olkanivelen koukistajana.


title: Kolmipäinen hartialihas

text: Kuntosalilla kolmipäisiä hartialihaksia voidaan harjoittaa muun muassa pystypunnerruksella sekä erilaisilla vipunostoilla.


title: Epäkäslihas

text: Epäkäslihakset (yks. ) ovat suuret yläselässä sijaitsevat lihakset, jotka osallistuvat olkavarren/olkapään vetämiseen ylöspäin, mediaalisuuntaan ja alaspäin, myös scapulan (lapaluun) kiertoon. Epäkäslihas on pinnallinen ohut, leveä ja kolmionmuotoinen lihas, jota hermottaa lisähermo.


title: Epäkäslihas

text: Lihaksen lähtökohdat: takaraivon ylempi niskaviiva (Linea nuchae superior), C7-TH12 nikamien okahaarakkeet. Lihaksen kiinnityskohdat: Ylempi osa kiinnittyy solisluuhun (clavicula), keskimmäinen osa olkalisäkkeeseen (acromion), alempi osa lapaluun harjuun (spina scapulae).


title: Epäkäslihas

text: Mutta ennen kaikkea se ankkuroi (fiksoi) lapaluun paikoilleen olkavartta liikutettaessa. Muita lapaluuta fiksoivia lihaksia ovat mm. musculus rhomboideus minor ja major (suunnikaslihas).


title: Epäkäslihas

text: Kuntosalilla epäkäslihasten yläosaa voidaan parhaiten harjoittaa olankohotuksella. Epäkäslihasten ala- ja keskiosa puolestaan rasittuu parhaiten erilaisilla souduilla ja maastavedossa.


title: Nelipäinen reisilihas

text: Nelipäinen reisilihas eli etureisi () kuuluu alaraajan lihaksiin. Sen vastalihas on kaksipäinen reisilihas. Nelipäinen reisilihas muodostuu nimensä mukaisesti neljästä jänteellä yhteenliittyneestä lihaksesta: suora reisilihas ("m. rectus femoris"), sisempi reisilihas ("m. vastus medialis"), keskimmäinen reisilihas ("m. vastus intermedius") ja ulompi reisilihas ("m. vastus lateralis"). Keskimmäinen reisilihas sijaitsee suoran reisilihaksen alla, mutta muut lihaksista ovat pinnallisia. Polven ja keskimmäisen reisilihaksen väliin sijoittuva pieni lihas "m. articularis genus" on usein osa keskimmäistä reisilihasta .


title: Nelipäinen reisilihas

text: Suora reisilihas lähtee lonkkaluusta lonkkamaljan kraniaalisesta reunasta. Muut lihaksista lähtevät reisiluusta. Kaikki neljä lihasta kiinnittyvät yhteisellä jänteellä ("tendo m. quadricipitis femoris") polvilumpioon, josta jänne jatkuu polvilumpion ligamenttina ("ligamentum patellae") sääriluun kyhmyyn (tuberositas tibiae). Jänne ympäröi ja tukee polvilumpiota sivuilta ja päältä.


title: Nelipäinen reisilihas

text: Nelipäinen reisilihas ojentaa polviniveltä. Suora reisilihas (m. rectus femoris) koukistaa lisäksi lonkkaniveltä.


title: Nelipäinen reisilihas

text: Sisempää reisilihasta (m. vastus medialis) pidetään yleensä polvinivelen stabilaattorina, eli tukilihaksena.


title: Nelipäinen reisilihas

text: Nelipäistä reisilihasta hermottaa reisihermo ("nervus femoralis").


title: Nelipäinen reisilihas

text: Kuntosalilla nelipäistä reisilihasta harjoittavat esimerkiksi jalkakyykky, jalkaprässi ja reidenojennus.


title: Nelipäinen reisilihas

text: Kuntouttavia liikkeitä vastus medialikselle on mm. suoran jalan nostot jalkaterä lievästi ulos kierrettynä, joskus käytetään painoja nilkoissa siinä vaiheessa kun polvinivelen stabiliteetti ja normaali resiprokaalitoiminto (hermoaistimus alaraajan toiminnasta) on jo saavutettu.


title: Kaksipäinen reisilihas

text: Kaksipäinen reisilihas eli takareisi () on ihmisellä kaksiosainen jalan lihas. Samankaltainen ja saman niminen lihas esiintyy myös eläimillä takaraajassa, mutta se eroaa kuitenkin ihmisen kaksipäisestä reisilihaksesta jonkin verran rakenteeltaan ja toiminnaltaan. Kaksipäisen reisilihaksen vastalihas on nelipäinen reisilihas.


title: Kaksipäinen reisilihas

text: Ihmisen kaksiosainen reisilihas muodostuu sekä pitkästä että lyhyestä päästä. Pitkä pää ("caput longum") kulkee lonkkaluun istuinkyhmystä pohjeluun päähän ja lyhyt pää ("caput breve") reisiluun harjusta pohjeluun päähän.


title: Kaksipäinen reisilihas

text: Eläimillä kaksipäinen reisilihas jaetaan kaudaaliseen ("pars caudalis") ja kraniaaliseen ("pars cranialis") osaan. Kraniaalinen osa kiinnittyy lihansyöjillä ristiluu-istuinkyhmysiteeseen ja hevosilla ristiluuhun sekä leveään ristiluu-istuinkyhmysiteeseen. Kraniaalinen osa päättyy toisesta päästään leveään peitinkalvoon. Kaudaalinen osa kulkee istuinluusta säären peitinkalvoon. Sialta ja märehtijöiltä puuttuu erillinen kaksipäinen reisilihas sillä se on yhdistynyt pinnalliseen pakaralihakseen muodostaen musculus gluteobiceps lihaksen.


title: Kaksipäinen reisilihas

text: Ihmisen kaksipäisen reisilihaksen pitkä pää ojentaa lonkkaniveltä, molemmat päät koukistavat ja kiertävät ulos polviniveltä.


title: Kaksipäinen reisilihas

text: Eläimillä molemmat osat loitontavat raajaa vartalosta, mutta lisäksi kraniaalinen osa ojentaa lonkka- ja polviniveltä ja kaudaalinen osa koukistaa polviniveltä sekä ojentaa kinnerniveltä.


title: Kaksipäinen reisilihas

text: Kaksipäistä reisilihasta harjoittavat esimerkiksi suorin jaloin maastaveto ja reidenkoukistus.


title: Penkki

text: Penkki on monen istuttava istuin. Kuitenkin joissain työkoneissa yhdenkin istuttavaa istuinta kutsutaan penkiksi, esimerkiksi traktorinpenkki tai (hevosella ajettavan) haravanpenkki. Penkki voi myös olla selkänojallinen, esimerkiksi puistonpenkki tai selkänojaton (esimerkiksi tuvanpenkki).


title: Penkki

text: Penkki tarkoitti alun perin halkaistua puunrungon kappaletta, jonka jaloiksi jätettiin neljä oksantyveä niin, että se lepäsi lattialla tasainen halkaisupinta ylöspäin. Hirsitupien seiniä kiertävät "arkkupenkit" tehtiin alkujaan peittämään tuvan multapenkkejä. Kun multapenkeistä siirryttiin täytelattian käyttöön, arkkupenkit varustettiin avattavalla kannella ja niistä tuli istuinten ohella arkun kaltaisia säilytystiloja. Penkkejä on käytetty myös ainakin tilapäisinä makuupaikkoina, kuten länsisuomalainen kääntöpenkki tai rajakarjalainen uunipenkki kolpitsa.


title: Penkki

text: Penkki voi olla myös teline, kidutusväline, piinapenkki. Myös sana pankki tulee sanasta penkki, rahanvaihtopenkistä, tavallista pöytää matalammasta, helposti liikuteltavasta tasosta.


title: Raimo Väyrynen

text: Väyrynen kirjoitti ylioppilaaksi Kiuruveden yhteislyseosta vuonna 1966, valmistui Tampereen yliopistosta yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1968 ja lisensiaatiksi 1970 sekä väitteli yhteiskuntatieteiden tohtoriksi 1973.


title: Raimo Väyrynen

text: Väyrynen toimi Rauhan- ja konfliktintutkimuslaitoksen erikoistutkijana vuosina 1970–72 ja laitoksen johtajana 1972–78. Väyrynen nimitettiin Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin kansainvälisen politiikan professoriksi 1978, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1998. Helsingin yliopistossa hän toimi useita vuosina valtio-opin laitoksen esimiehenä sekä valtiotieteellisen tiedekunnan dekaanina ja varadekaanina. Vuosina 1979–83 Väyrynen oli Lapin yliopiston hallituksen jäsen ja toimi lisäksi pitkään saman yliopiston kansainvälisten suhteiden dosenttina. Hän on toiminut Lapin yliopiston hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2009. Hänet vihittiin 1999 Lapin yliopiston kunniatohtoriksi. Helsingin yliopiston tutkijakollegiumia Väyrynen johti 2002–2004.


title: Raimo Väyrynen

text: Väyrynen nostatti ulkopoliittisen kohun alkuvuodesta 1983. Tiedemiesten Pugwash-liikkeen kokouksessa hän esitti silloiseen vilkkaaseen ydinasekeskusteluun viitaten näkemyksen, jonka mukaan Pariisin rauhansopimus ja YYA-sopimus eivät sulje juridisesti pois mahdollisuutta, että Neuvostoliitto voisi laajentaa ydinaseistuksensa tukialuetta myös Suomeen. Väyrynen lausui kantansa suljetussa kokouksessa, mutta se vuoti iltapäivälehtien kautta julkisuuteen. Presidentti Mauno Koivisto suuttui Väyrysen lausunnosta ja piti sitä Neuvostoliittoa loukkaavana, vaikka Väyrysen tulkinta sinänsä olikin sopimusteknisesti oikea. Valtiopäivien päättäjäisissä maaliskuun alussa pitämässään puheessa Koivisto korosti, ettei Suomi salli sijoitettavan alueelleen minkään valtion ydinaseita eikä kukaan ole tällaista yrittänytkään. Hän purki kiukkuaan käydylle keskustelulle todeten, että yhteiskuntatieteilijöiden spekuloinnilla valtioiden välisten suhteiden kehittymisestä on ”lähinnä ennustajaeukkojen puheiden arvo”. Koiviston kommentti kohdistui ainakin yhtä paljon muihinkin keskustelijoihin asiasta kuten Åbo Akademin professoriin Dag Anckariin, joka oli samoihin aikoihin eritellyt julkisuudessa YYA-sopimuksen kielteisiä puolia ja ehdottanut sopimuksen yksipuolista purkamista.


title: Raimo Väyrynen

text: Vuosina 1993-2004 Väyrynen toimi Notre Damen yliopiston pysyvästi nimitettynä valtio-opin professorina ja vuosina 1993–1998 johti saman yliopiston Joan B. Kroc Institute for International Peace Studies -laitosta. Yhdysvalloissa Väyrynen on toiminut myös Fulbright-tutkijana MIT:ssä ja Harvardin yliopistossa sekä vierailevana professorina Princetonin ja Minnesotan yliopistossa. Hänen muihin kansainvälisiin tehtäviinsä kuuluvat muun muassa YK-yliopiston hallituksen jäsenyys pohjoismaiden edustajana, International Studies Associationin varapresidenttiys, Kööpenhaminan rauhan- ja konfliktintutkimuslaitoksen johtokunnan puheenjohtajuus, Oslon kansainvälisen rauhantutkimuslaitoksen johtokunnan jäsenyys sekä pysyvän asiantuntijan tehtävä Olof Palmen johtamassa kansainvälisessä turvallisuuskomissiossa.


title: Raimo Väyrynen

text: Yliopistotehtäviensä ohessa Väyrynen on toiminut puheenjohtajana Suomen YK-liitossa (1980–1985), Valtiotieteellisessä yhdistyksessä (1983–1986), Liikuntatieteellisessä seurassa (1990–1993) sekä jäsenenä ja puheenjohtajana ulkoasiainministeriön aseidenriisunnan neuvottelukunnassa (1975–1988). Hänelle myönnettiin Urho Kekkonen -palkinto vuonna 1999. Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi Väyrynen valittiin vuonna 1992. Hän toimii vuodesta 2007 lähtien sen yhteiskuntatieteiden jaoston puheenjohtajana. Hän valitsi Tieto-Finlandia -palkinnon voittajan 2006.


title: Raimo Väyrynen

text: Vuosina 2004–2007 Väyrynen toimi Suomen Akatemian pääjohtajana toimittuaan sitä ennen sen yhteiskuntatieteellisen toimikunnan puheenjohtajana 1989–1991 ja jäsenenä 1974–1976. Näinä vuosina hän oli myös pohjoismaisen yhteiskuntatieteiden komitean (NOS-S) jäsenenä sekä toimi Euroopan tiedesäätiön (ESF) yhteiskuntatieteiden komitean jäsenenä. Akatemian pääjohtajakautenaan hän toimi muun muassa Euroopan tiedesäätiön hallituksen ja Euroopan unionin komission tieteellisen neuvoston (EURAB) jäsenenä sekä Euroopan yliopistoinstituutin (EUI) hallituksen jäsenenä ja puheenjohtajana. Vuonna 2007 hänet valittiin ESF:n tieteellisen neuvoston puheenjohtajaksi. Vuosina 2007–2008 Väyrynen toimi lisäksi Kazakstanin hallituksen tiede- ja teknologiapoliittisena neuvonantajana. Hän on johtanut vuonna 2008 Tanskan kansainvälisten suhteiden instituutin (DIIS) kansainvälistä arviota sekä vuonna 2010 Göteborgin yliopiston yhteiskuntatieteiden arviointia.


title: Raimo Väyrynen

text: Keväällä 2008 kohua herätti Ulkopoliittisessa instituutissa vallinnut sen entisen johdon ja työntekijöiden tyytymättömyys Väyrysen toimintaan. Väyrynen selvisi kuitenkin hallituksen antamalla suullisella huomautuksella ”varomattomasta alkoholinkäytöstä” sekä hänelle ja instituutin ohjelmajohtajille, Tapani Vaahtorannalle ja Hanna Ojaselle, suunnatulla kehotuksella ”parantaa työilmapiiriä”. Upin johtajana Väyrynen toimi helmikuusta 2007 ja hänen työsuhteensa oli määrä jatkua vuoteen 2011. Väyrynen kuitenkin ilmoitti oma-aloitteisesti keväällä 2009 jäävänsä lainmukaiselle eläkkeelle vuoden 2010 alussa. Hänen seuraajakseen tuli Teija Tiilikainen.


title: Raimo Väyrynen

text: Väyrynen osallistui 2008 Bilderberg-ryhmän kokoukseen.


title: Raimo Väyrynen

text: Väyrysen perheeseen kuuluu vaimo ja 4 lasta. Väyrynen on puoluetaustaltaan sosiaalidemokraatti.


title: Raimo Väyrynen

text: Väyrynen on kirjoittanut ja toimittanut 25 kirjaa, joista enemmistä ulkomailla. Hän on myös julkaissut 250 tieteellistä artikkelia sekä 3500 artikkelia ja kirja-arviota sanoma- ja aikakauslehdissä. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluvat muun muassa teokset:


title: Raimo Väyrynen

text: Väyrysen toimittamia teoksia ovat muun muassa:


title: Improbatur

text: Improbatur voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Yrjö Ahmavaara

text: Yrjö Ahmavaara (oik. Arvi Yrjö Aulin-Ahmavaara, vuoteen 1979 "Ahmavaara", käytti ulkomailla julkaistuissa teoksissaan myös nimeä Arvid Aulin; 7. elokuuta 1929 Oulu – 7. elokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen monialainen tutkija. Hän toimi teoreettisen fysiikan professorina Turun yliopistossa vuosina 1963–1967, psykologian vierailevana professorina Ohion yliopistossa Yhdysvalloissa vuosina 1966–1967, matematiikan ja yhteiskuntatieteiden metodologian professorina Tampereen yliopistossa vuosina 1971–1992 ja Suomen Akatemian tutkijaprofessorina vuosina 1971–1974. Ahmavaara oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1979.


title: Yrjö Ahmavaara

text: Ahmavaara teki väitöskirjansa vuonna 1954 psykometriikasta. Myöhemmin erityisesti hänen kybernetiikkaa käsitelleet teoksensa herättivät Suomessa kiinnostusta. Hän kannatti myös geenien tuloa yhteiskuntatieteisiin ja kirjoitti yhdessä Tatu Vanhasen kanssa aiheesta teoksen "Geenien tulo yhteiskuntatieteisiin".


title: Yrjö Ahmavaara

text: Yrjö Ahmavaara kuului Ahmavaaran sivistyssukuun. Hänen isänsä oli kansanedustaja ja ministeri Arvi Ahmavaara (1886–1957) ja isoisä valtiopäivämies ja kansanedustaja Pekka Ahmavaara (1862–1929). Ammattiyhdistysjohtaja Pekka Ahmavaara (s. 1944) on hänen veljenpoikansa.


title: Merkantti

text: Merkantti oli vanha kaupallisen alan kouluasteen tutkinto (90 ov), jota ylempänä oli opistoasteen merkonomin tutkinto. Opintojärjestelmää uudistettiin vuonna 1998, jonka jälkeen uusia merkantteja ei enää ryhdytty kouluttamaan vaan heistä koulutettiin suoraan merkonomeja.


title: Datanomi

text: Datanomi ("tieto- ja viestintätekniikan perustutkinto, tieto- ja viestintätekniikan ammattitutkinto") on IT-alan toisen asteen tutkinto, johon sisältyy myös liiketaloudellisia elementtejä. Datanomi-tutkinnon kehitti ATK-instituutti ja ensimmäiset datanomit valmistuivat pitkään kyseisestä erityisoppilaitoksesta, kunnes tutkinto laajeni useimpiin kauppaoppilaitoksiin 1980-luvun alussa. Ennen toisen asteen tutkintouudistusta datanomi oli opistoasteen tutkinto. Datanomin tutkinnon laajuus on nykyään 120 opintoviikkoa, josta 40 opintoviikkoa on yhteisiä ammatillisia opintoja ja 50 opintoviikkoa koulutusohjelman opintoja. Tutkintoon sisältyy vähintään 20 opintoviikon työssäoppimisjakso ja 2 opintoviikon opinnäytetyö. Datanomeja toimii pääasiassa erilaisissa informaatioteknologian tuki- ja myyntitehtävissä sekä tietojärjestelmien kehittämistehtävissä.


title: Datanomi

text: Päätoimisen opiskelun ohjeellinen kesto on peruskoulun suorittaneelle kolme ja lukion suorittaneelle kaksi lukuvuotta. Myös kaksoistutkinnot ovat yleisiä datanomiksi opiskeltaessa.


title: Datanomi

text:
Koulutuksessa ensimmäisenä vuonna yleensä opiskellaan enemmän liiketaloutta, markkinointia, tietotekniikkaa ja kirjanpitoa. Seuraavina vuosina painotus on tietojenkäsittelyn opinnoissa.
Toisen vuoden opinnot ovat yleensä joko järjestelmätukeen tai ohjelmointiin painottuvia, mutta muitakin mahdollisuuksia on. Esimerkiksi Keravan ja Oulun seudun Ammattiopistossa ohjelmointilinja on pelialalle painottunut.


title: Kandidaatti

text: Kandidaatti (lyhenne kand.; ) on suomalaisessa korkeakoulujärjestelmässä yliopistossa suoritettava alempi korkeakoulututkinto. Sen laajuus on 180 opintopistettä (120 opintoviikkoa), mikä sisältää kandidaatintutkielman. Syksystä 2005 alkaen uusien opiskelijoiden on suoritettava kandidaatin tutkinto välitutkintona ennen maisterin tutkinnon opiskelua.


title: Kandidaatti

text: Aiemmin, ennen vuotta 2005, filosofian kandidaatti oli ylemmän korkeakoulututkinnon nimitys, joka vastasi arvoltaan maisterin arvonimeä; sitä alempia kandidaattitutkintoja olivat nykyäänkin käytössä olevat luonnontieteiden kandidaatti (LuK) ja humanististen tieteiden kandidaatti (HuK). Nykyään luonnontieteellisellä ja humanistisella alalla ylempi korkeakoulututkinto on filosofian maisteri (FM).


title: Kandidaatti

text: Useissa Itä-Euroopan maissa kandidaatin tutkinto (, tai tieteiden kandidaatti; кандидат наук) on jatkotutkinto, joka vastaa suunnilleen suomalaista tohtorin tutkintoa.


title: Kandidaatti

text: Kansainvälisesti tunnettuja nimityksiä kandidaatin tutkinnolle ovat mm. BSc (Bachelor of Science), BA (Bachelor of Arts) ja BPharm (Bachelor of Pharmacy)..


title: Kandidaatti

text: Ammattikorkeakoulututkinnot (AMK) rinnastetaan Suomessa kandidaatin tutkintoon silloin, kun hakijan virkakelpoisuutta arvioidaan. Virkaa voi siis hakea joko alemmalla tai ylemmällä yliopistotutkinnolla (tyypillisesti kandidaatin tutkinto tai maisterin tutkinto) tai ammattikorkeakoulututkinnolla (ammattikorkeakoulututkinto tai ylempi ammattikorkeakoulututkinto).


title: Kandidaatti

text: Suomalaisesta ammattikorkeakoulututkinnosta voidaan käyttää opetushallituksen käännössuosituksen mukaisia nimikkeitä, kuten esimerkiksi BBA (Bachelor of Business Administration). Ammattikorkeakoulututkinnot eivät ole tieteellisiä tutkintoja yliopistotutkintojen tapaan, joten niistä ei voida käyttää esimerkiksi käännöstä Bachelor of Science.


title: Jussi Pajunen

text: Jussi Ilmari Pajunen (s. 5. syyskuuta 1954 Helsinki) on entinen Helsingin kaupunginjohtaja. Hänet valittiin virkaan 1. kesäkuuta 2005 seitsemän vuoden määräajaksi. Helsingin kaupunginvaltuusto valitsi hänet uudelleen helmikuussa 2012 toiseksi seitsemän vuoden määräajaksi, joka alkoi 1. kesäkuuta 2012. Toinen kausi päättyi ennenaikaisesti vuonna 2017 Helsingin siirtyessä pormestarimalliin.


title: Jussi Pajunen

text: Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1997–2005 ja kaupunginhallituksen jäsen 1999–2005. Vuodet 2003–2005 Pajunen toimi kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Hänet valittiin vuonna 1992 kunnallisvaaleissa Liberaalien riveistä Helsingin kaupunginvaltuuston varavaltuutetuksi. Kokoomukseen hän siirtyi vuonna 1996.


title: Jussi Pajunen

text: Koulutukseltaan Jussi Pajunen on kauppatieteiden maisteri Helsingin kauppakorkeakoulusta ja MBA INSEAD-kauppakorkeakoulusta Ranskasta. Hän puhuu suomen ja ruotsin lisäksi sujuvasti englantia ja ranskaa.


title: Jussi Pajunen

text: Tasavallan presidentti myönsi Jussi Pajuselle ylipormestarin arvonimen vuonna 2006 sekä Suomen valkoisen ruusun I luokan komentajamerkin vuonna 2009. Jussi Pajunen vihittiin Aalto yliopiston kauppakorkeakoulun kunniatohtoriksi vuonna 2011.


title: Jussi Pajunen

text: Jussi Pajusella ja hänen puolisollaan Jaana Pajusella on viisi aikuista lasta.


title: Jussi Pajunen

text: Toimiessaan kaupunginhallituksessa 1999–2005 Jussi Pajunen oli samaan aikaan myös kiinteistöyhtiö Oy Malmin Nova:n hallituksen puheenjohtaja. Jussi Pajunen ei kuitenkaan jäävännyt itseään yleiskaavan käsittelystä, vaikka samaan aikaan oli vireillä myös Malmin kauppakeskuksen laajennushanke.


title: Jussi Pajunen

text: Jussi Pajunen työskenteli ennen nimitystään kaupunginjohtajaksi eri tehtävissä Edvard Pajunen Oy -perheyrityksessä 1978–1978 ja Oy Kiinteistö Malmin Nova hallituksen puheenjohtajana 1999–2005. Lisäksi Jussi Pajunen on toiminut useissa Edvard Pajunen Oy:n konserni- ja sisaryritysten hallitus- ja hallintoneuvostotehtävissä Suomessa, Virossa ja Latviassa.


title: Langaton tulostus

text: Langattomassa tulostuksessa käytetään pääsääntöisesti kahta tekniikkaa. Langaton tulostus voidaan jakaa "infrapunatekniikkaan" sekä "radioaaltoihin" perustuvaan tiedonsiirtoon.


title: Langaton tulostus

text: Infrapunaan perustuva tekniikka on tavalliseen tulostukseen verrattuna edullista ja helppoa. Lähes kaikissa uusimmissa tietokoneissa ja PDA-laitteissa on infrapunaportti. Infrapunan käyttöä ei ole myöskään mitenkään rajoitettu, eikä sen käyttöön tarvita erillistä lupaa. Infrapuna käyttää valoa tiedon lähettämiseen, joten sen toimivuus edellyttää, että tiedonsiirrossa olevat laitteet ovat näköyhteydessä toisiinsa, alle metrin päässä toisistaan ja että lähetin on suunnattu oikeassa kulmassa vastaanottimeen. Infrapuna on kuitenkin nykyisin väistyvää tekniikkaa, sillä WLANiin perustuva tekniikka valtaa alaa johtavana langattoman tiedonsiirron tekniikkana.


title: Langaton tulostus

text: Radiotekniikkaan perustuva tulostus on moninkertaisesti tehokkaampaa, sillä siinä ei ole infrapunan rajoituksia. Kantomatka on yleensä 50 - 150 metriä. Näköyhteyttä laitteiden välillä ei tarvitse olla. Tiedonsiirrossa käytetään tavallisesti WLANin vapaata 2,4 GHz:n taajuusaluetta, ja tiedonsiirtonopeus voi enimmillään olla 1 Mbps, mikä on siis huomattavasti nopeampi kuin tavallisella rinnakkaiskaapelilla.


title: Langaton tulostus

text: Yksi käytetyimmistä laitteista langattomassa tulostuksessa on AeroComm Inc:n kaupallinen GoPrint.


title: Langaton tulostus

text:
Langattoman tulostuksen hyvinä puolina voidaan pitää sitä, että koneiden ja tulostimien sijoittelu on täysin vapaata käytettävän tekniikan enimmäisetäisyyksien puitteissa. Langattoman tulostuksen verkko on myös edullinen ja helppo rakentaa. Se on myös helppo ottaa käyttöön yrityksen oman WLAN-verkon päälle. Lisäksi langattoman tulostusverkon laajennus on helppoa ja nopeaa. Langattoman tulostuksen yleistyminen riippuukin paljolti juuri WLANin yleistymisestä.
Huonoina puolina langattomassa tulostuksessa on häiriöalttius ja GoPrintin tapauksessa yksisuuntaisuus. Radiotekniikalla toteutetut langattoman tulostuksen laitteet ovat myös kalliimpia.


title: Poliisiylijohtaja

text: Poliisiylijohtaja on viranhaltija, joka johtaa Suomen poliisin ylijohtona toimivaa Poliisihallitusta. Kesäkuussa 2015 uudeksi poliisiylijohtajaksi valittiin Seppo Kolehmainen.


title: Poliisiylijohtaja

text: Aiemmin nimikkeenä käytettiin nimeä ylipoliisipäällikkö aina Fjalar Jarvan kauden loppuun eli 1. maaliskuuta 1973 asti. Ylipoliisipäälliköt ja poliisiylijohtajat ovat tähän mennessä aina olleet sukupuoleltaan miehiä ja koulutukseltaan juristeja, yleensä varatuomareita tai oikeustieteen lisensiaatteja.


title: Terva

text: Terva on puusta, tavallisesti männystä tai lepästä kovassa kuumuudessa pyrolysoitua tummaa, paksua ja tahmeaa öljyä. Tätä mänty- tai leppätervaa on vuosisadat käytetty muun muassa veneiden, laivojen ja rakennusten suojaamiseen vettymistä ja pilaantumista vastaan. Suomesta on tervaa viety kaikkialle Eurooppaan lähinnä laivoja varten. Lääkeaineena esimerkiksi shampoossa se estää ihon hilseilyä. Tervasta tehty tervavesi on aromiaine, jota käytetään niin sen tuoksun kuin maunkin takia. Tervalla voidaan maustaa esimerkiksi liharuokia, alkoholijuomia ja jäätelöä. Koivun kaarnasta valmistetaan puolestaan koivutervaa eli "tököttiä", jota on käytetty esimerkiksi voiteluaineiden raaka-aineena.


title: Terva

text: Mäntyterva valmistetaan, "poltetaan", kuivatislauksella tervahaudassa. Kytevät mäntypuun palaset peitetään maalla siten, että hapen tulo valtaosin estyy. Ilman happea pihka ei syty palamaan, vaan pehmittyy kuumuudessa, ja valuu puuaineksesta ulos tervahaudan pohjalle. Tämä terva voidaan valuttaa talteen. Tervaa voidaan pyrolysoida tervaksista myös tynnyripoltolla; tällöin tervahaudan sijaan reaktorina käytetään terästynnyriä. Tervanpolton sivutuotteena saadaan terpeenejä, jotka muodostavat tärpättiä ja mäntyöljyä. Koivuterva on tavallisesti valmistettu patatervana retortissa.


title: Terva

text: Alun perin terva tarkoitti monissa muissakin kielissä puutervaa, mutta tämä käyttötarkoitus joutui pääosin väistymään puulaivojen kauden loputtua. Monissa maissa sanan varsinaisia merkityksiä ovat nykyisin maaöljypohjainen maaterva, piki, kivihiiliterva tai bitumiterva. Sanojen käyttöä sotkee entisestään se, että myös eräitä maatervan lähteitä kutsutaan tervahaudoiksi. Näistä tervahaudoista, jotka sijaitsevat luonnollisen öljyesiintymän luona, erittäin paksu maaöljy eli "terva" pulppuaa maan alta lähteen tavoin.


title: Terva

text: Perinteinen tapa käyttää tervaa on puun ja köysien suojaaminen säältä ja hajottajamikrobeilta. Terva tunkeutuu puuhun ja täyttää sen huokoset, estäen näin vettä tunkeutumasta puun sisään. Tervassa on lisäksi lukuisia mikrobisidisiä aineita, jotka tuhoavat mikrobikasvustoa. Perinteisesti päre- ja paanukatot, puiset laivat, puuveneet ja puusukset sekä kaikki puiset rakennelmat, jotka joutuvat kosteuden kanssa tekemisiin, on suojattu tervaamalla. Myös köydet voidaan suojata säältä tervaamalla.


title: Terva

text: Sekoittamalla tervaa pellavaöljyvernissaan saadaan tervamaalia. Maali on ruskeaa, ja sitä voidaan käyttää puun kyllästämiseen ja sävyttämiseen. Tervamaaliin voidaan lisätä myös pigmenttejä ja sävyttää sitä.


title: Terva

text: Kivihiiliterva sisältää lukuisia karsinogeenisia aineita. Maaöljyterva on haitallista jo hengitettynäkin. Mäntytervan perisuomalaisena ja yleisesti miellyttävänä tunnettu tuoksu ei sen sijaan ole luonnollisissa määrissä (kuten tervatussa veneessä oleskellessa) lainkaan haitaksi. Perinteisesti tervalla on suojattu myös rakennuksia. Myös nykyään joidenkin rakennusten julkisivuissa on käytetty tervattua puutavaraa, esimerkiksi Joensuuhun vuonna 2004 valmistuneessa Metsäntutkimuslaitoksen talossa.


title: Terva

text: Tutkimuksissa on todettu, että mäntytervan teho puunsuojauksessa perustuu sen muodostamaan kalvoon. Puuhun sivelty terva estää veden tunkeutumisen puuhun ja heikentää puuta pilaavien sienien kasvuolosuhteita. Näin ollen EU:n biosidiviranomaiset ovat todenneet, että mäntytervalla ei ole kemiallista vaikutusta puuta pilaaviin sieniin, eikä se siten ole puunsuojauksessa biosidi, johon sovellettaisiin EU:n biosidilainsäädännön velvoitteita. Näin ollen mäntytervan käyttö niin puunsuojauksessa kuin muissakin tarkoituksissa saa jatkua.


title: Terva

text: Joissakin maissa, kuten Yhdysvalloissa, on ollut tapana rangaista rikollisia tervaamalla. Tervatun päälle on usein kaadettu lisäksi höyheniä, jotka ovat tarttuneet tervaan ja häpäisyn kohde on ikään kuin saanut höyhenpeitteen.


title: Terva

text: Suomessa patsaita ja kylttejä on tervattu lähinnä poliittisina vastalauseina. Vuonna 1919 tervattiin Uspenskin katedraalin tontille vuonna 1913 Haminan rauhan muistoksi rakennettu Rauhan kappeli niin pahoin, että se purettiin seuraavana vuonna. Teosta epäiltiin ylioppilaita. Kuuluisin viimeaikainen patsaan tervaus on ollut Hakaniemessä sijaitsevan Maailman rauha -patsaan tervaaminen vuonna 1991.


title: Terva

text: Terva on ollut tärkeä aine suomalaisessa kansanparannuksessa. Sitä on käytetty varsinkin ihon hoitoon. Eri tavoilla oirehtivaa ihoa on tervattu. Vammoja, haavoja ja amputoidun tai irronneen raajan tynkiä on sitomisen jälkeen tervattu tulehduksen ja kuolion estämiseksi. Tervaa on myös sekoitettu eri aineisiin voiteiksi ja hauteiksi. Tervasta on jalostettu pikiöljyä, jonka on katsottu olevan vielä parempaa ihon ja haavojen hoidossa. Erään sanonnan mukaan "pikiöljyllä paranee, vaikka olis keskeltä poikki".


title: Terva

text: Täitä on hävitetty laittamalla hiuksiin tervaa sisältävää seosta, joka on jätetty kuivumaan muutamaksi päiväksi.


title: Terva

text: Saippuaa, jota keitettiin muun muassa eläinten rasvasta, on tehty raikkaammaksi laittamalla mukaan tervaa.


title: Terva

text: Tervalla, niin maaöljy-, kuin puutervalla, on tieteellisesti todistettu ihon hilseilyä ja psoriasista hoitava vaikutus.


title: Terva

text: Vanhan sananlaskun mukaan ”jollei sauna, viina ja terva auta, tauti on kuolemaksi”.


title: Poliisijohtaja

text: Poliisijohtajat ovat korkeita poliisivirkamiehiä poliisihallituksessa. Heidän yläpuolellaan poliisissa on kuitenkin vielä poliisiylijohtajan virka.


title: Lievestuore

text: Lievestuore on taajama Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Asukkaita siellä oli vuoden 2011 lopussa 2 530. Lievestuoreen suurin työnantaja on Millog Lievestuoreen toimipiste, joka työllistää vajaat 200 henkeä. Toimipiste oli puolustusvoimien Lievestuoreen Varikko vuoden 2007 loppuun saakka.


title: Lievestuore

text: Lievestuoreen selluloosatehdas (aik. sulfaattiselluloosatehdas) oli toiminnassa vuosina 1927–1985, aluksi nimellä Haarlan Selluloosayhtiö (1927-1967) ja myöhemmin Keski-Suomen Selluloosa Oy (1971-1985). Tehdas oli toiminta-aikanaan Laukaan suurimpia työnantajia. Tehdas valmisti aluksi sulfaattiselluloosaa, kunnes 1950-luvulla siirryttiin sulfiittiselluloosan tuottamiseen. Tamperelainen liikemies Rafael Haarla perusti tehtaan Lievestuoreelle 1927, koska alueelta oli saatavissa raakapuuta, joka voitiin uittaa edullisesti tehtaalle. Lievestuoreen kautta kulki myös 1918 valmistunut Jyväskylä–Pieksämäki-rata.


title: Lievestuore

text: Lievestuore muistetaan haisevasta Lipeälammestaan, johon 1920–1980-luvuilla toiminut Lievestuoreen sellutehdas laski jätteensä. Lampea on 1990- ja 2000-luvuilla puhdistettu, eikä nykyinen maapohja enää sanottavasti haise. Itse tehtaasta on nykyisin jäljellä enää vain perustusten jäänteitä. "Lievestuoreen Liisa" oli Irwin Goodmanin esittämä hittikappale vuodelta 1971. Siinä kerrotaan myös Lipeälammen aiheuttamista hajuhaitoista.


title: Lievestuore

text: Sellutehtailija Haarla tuki voimakkaasti kylän sivistyspyrkimyksiä. Vuonna 1946 perustettiin Lievestuoreen kansalaisopisto, joka toimi osana setlementtiliikettä. Ohjelmassa oli aluksi ammatillisia aineita ja vieraita kieliä. Opisto sai 1961 Haarlalta oman toimitilan. Lievestuoreen yhteiskoulu oli perustamisvuonnaan 1948 Laukaan ensimmäinen oppikoulu.


title: Lievestuore

text: Lievestuore on valtateiden 9, 13 ja 23:n varrella, vaikkakaan valtatie ei kulje itse taajaman läpi. Alueella kulkee runsaasti linja-autoja.


title: Lievestuore

text: Lievestuoreen rautatieasema aivan taajaman keskellä on yksi rataosan Jyväskylä–Pieksämäki asemista. Liikennepaikka sijaitsee 24,8 kilometrin päässä Jyväskylästä. Kesällä 2014 matkustajajunat lakkasivat pysähtymästä Lievestuoreella. Aiemmin asemalta oli lopetettu lippumyynti ja asemarakennus siirtynyt yksityisomistukseen.


title: Lievestuore

text: Lievestuoretta edustaa urheiluseura nimeltään Lievestuoreen Kisa. Vuodesta 1927 toimineen urheiluseura Kisan toimintaa pyörittävät viisi lajijaostoa: hiihto- ja suunnistus-, pesäpallo-, jääurheilu-, lentopallo- ja yleisurheilujaostot. Pesäpallolla on pitkä historia seurassa. Tällä hetkellä Kisan lippulaivana toimii miesten pesäpallojoukkue, joka pelaa miesten ykköspesistä. Seuran kuuluisin jäsen on ollut olympiavoittaja ja kansanedustaja Sylvi Saimo, joka asui Hohon kylässä.


title: Lievestuore

text: Kuntalaisten keskuudessa kylää kutsutaan myös nimellä "Liepee", joka taipuu adessiivissa "Liepeellä". Asukkaita kutsutaan "liepeeläisiksi".


title: ECSS

text: ECSS, European Cooperation for Space Standardization on organisaatio, joka pyrkii standartoimaan avaruustekniikan Euroopan haluamaan muotoon. Ala on pitkälle noudattanut Yhdysvaltain ilmavoimien kirjoittamia MIL-standardeja, mutta Euroopan pyrkimyksenä on olla autonominen toimija tälläkin alalla.


title: ECSS

text: Sen jäseniä ovat


title: Benedictus XVI

text: Emerituspaavi Benedictus (Benediktus) XVI (oik. nimeltään Joseph Alois Ratzinger; s. 16. huhtikuuta 1927 Marktl am Inn, Baijeri, Saksa) on entinen Rooman piispa ja katolisen kirkon johtaja. Hän oli paavina vuosina 2005–2013.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI on Vatikaanin virallisten luetteloiden mukaan 265. paavi ja ensimmäinen saksalainen paavi sitten Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan muodostamisen 1100-luvulla. Edeltäjänsä Johannes Paavali II:n kuolemaan saakka kardinaali Ratzinger toimi katolisen kirkon johtavana teologina uskonopin kongregaation johdossa ja valintaansa saakka kardinaalikollegion dekaanina.


title: Benedictus XVI

text: Paaviksi tullessaan Benedictus XVI oli 78-vuotias. Tällöin hänestä tuli vanhin paaviksi valittu sitten vuoden 1730, jolloin Klemens XII valittiin myös 78-vuotiaana tehtävään.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI kertoi 11.2.2013 jättävänsä tehtävänsä helmikuun lopussa. Benedictus XVI sanoi, ettei hänellä ole ”voimia jatkaa tehtävässä”. Edellisen kerran paavi on eronnut tehtävästään vuonna 1415.


title: Benedictus XVI

text: Ratzinger syntyi 16. huhtikuuta 1927 santarmin perheeseen Marktl am Inn -nimisessä kaupungissa. Hänen isänsä oli myös nimeltään Joseph Ratzinger ja äitinsä Maria Ratzinger, o.s. Peintner. Nuori Joseph Ratzinger oli perheen lapsista kolmas ja samalla nuorin. Vuonna 1929 perhe muutti Tittmoningiin ja 1932 Hufschlagiin Trauensteinin lähellä. Nuori Joseph Ratzinger vietti nuoruutensa tällä alueella. Hänen isänsä vetäytyi eläkkeelle 1937, mikä mahdollisti pysyvän oleskelun samalla paikkakunnalla.


title: Benedictus XVI

text: Ratzingerin perhe oli uskonnollinen, ja perhe muun muassa vietti yhteisiä rukoushetkiä ja vieraili kirkossa. Nuori Joseph Ratzinger ei ollut ainoa kirkollisesta urasta haaveileva henkilö perheessä, sillä myös hänen isoveljensä sai pappisvihkimyksen. Ratzingerin nuoruusvuosina Adolf Hitlerin johtamat kansallissosialistinen puolue nousi valtaan. Ratzingerien perheen suhteutuminen kansallissosialismiin oli kitkerää, koska perheessä katsottiin natsien olevan katolisen ja kristillisen uskon vastaisia. Perheen isä ei kuitenkaan ollut natsien julkinen arvostelija, vaikkakin hänellä oli oma osuutensa paikallisessa natsivastaisessa sanomalehdessä. Lisäksi nuoren Ratzingerin ajatteluun natseista vaikutti se, kuinka hän nuoruudessaan näki joidenkin natsien pahoinpitelevän katolilaisen papin ennen erästä sunnuntaimessua.


title: Benedictus XVI

text: Vuonna 1939 Ratzinger alkoi opiskella klassisia kieliä nuorseminaarissa Trauensteinissa, mihin hän liittyi vain muutamaa kuukautta ennen toisen maailmansodan alkua. Myöhemmällä iällä hän osasikin esimerkiksi Johannes Paavali II:n tavoin useita kieliä. Paaviksi tullessaan Ratzinger taisi kymmentä eri kieltä.


title: Benedictus XVI

text: Vuonna 1941 Saksan lain vaatimusten mukaisesti 14-vuotiaasta Ratzingerista tuli Hitler-Jugendin jäsen. Koska Ratzinger ja hänen sisaruksensa eivät osallistuneet Hitler-Jugendin toimintaan, heiltä evättiin myös alennukset koulumaksuista. Vuonna 1943 hänet koululuokkansa mukana siirrettiin Müncheniin ilmatorjuntajoukkoihin suojelemaan BMW:n tehtaita liittoutuneiden pommituksilta. Jo tuolloin, 16-vuotiaana, hän ilmoitti tavoitteekseen pappisvihkimyksen.


title: Benedictus XVI

text: Marraskuussa 1943 hänet siirrettiin Burgenlandiin saamaan jalkaväkisotilaskoulutusta panssarintorjunnassa. Huhtikuussa 1945 yhdysvaltalaisten lähestyessä hän jätti joukkonsa ja hänestä tuli sotilaskarkuri. Hänet kuitenkin otettiin sotavangiksi. Vuonna 1945 hän joutui liittoutuneiden vankileirille, missä hän kävi läpi kansallissosialismista vieroittavia kursseja. Saksa antautui toukokuussa 1945. Joseph ja hänen veljensä Georg palasivat sotavankeudesta 19. kesäkuuta 1945, ja jo marraskuussa 1945 he jatkoivat pappisseminaarissa.


title: Benedictus XVI

text: Vuosina 1946–1951 Ratzinger opiskeli katolista teologiaa ja filosofiaa Freisingissa, Münchenissä ja Freiburgissa (im Breisgau). 29. kesäkuuta 1951 hänet vihittiin papiksi yhdessä veljensä kanssa. Vuonna 1953 Ratzinger väitteli teologian tohtoriksi tutkimuksellaan "Volk und Haus Gottes in Augustins Lehre von der Kirche". Vuonna 1957 taas valmistui hänen fundamentaaliteologiaa käsittelevä habilitaatioväitöskirjansa "Die Geschichtstheologie des hl. Bonaventura".


title: Benedictus XVI

text: Vuonna 1962 alkoi Vatikaanin toinen kirkolliskokous, jonka paavi Johannes XXIII oli kutsunut koolle. Paikalla oli yhteensä noin 2 400 piispaa, jotka olivat tulleet paikalle 136 eri valtiosta. Vaikka Ratzinger ei ollut kohonnut vielä piispaksi taikka kardinaaliksi, hän pääsi osallistumaan kokoukseen erään kardinaalin avustajana. Vatikaanin toinen kirkolliskokous kuuluu katolisen kirkon merkittävimpiin tapahtumiin koko 1900-luvulla. Kirkolliskokous aiheutti käänteen katolisen kirkon suhtautumisessa muihin kristillisiin kirkkoihin ja uskontoihin. Samoin kirkolliskokouksen seurauksena katolisen kirkon käsitys itsestään ja modernisoituvasta maailmasta muuttui. Ratzinger itse totesi vuosia myöhemmin, että kirkolliskokous oli "hienoa aikaa hänen elämässään".


title: Benedictus XVI

text: 1958 Ratzingerista tuli dogmatiikan ja fundamentaaliteologian professori Freisingissa vain 31 vuoden ikäisenä. Samana vuonna hänet nimitettiin dosentiksi useisiin saksalaisiin yliopistoihin. Vuodet 1966–1969 Ratzinger toimi katolisen dogmatiikan professorina Tübingenissä, 1969 alkaen Regensburgissa dogmatiikan ja dogmihistorian professorina. International Theological Commission -komission jäsen hänestä tuli vuonna 1969. 1976 hän oli yliopiston vararehtori, aina paaviksi valintaansa asti hän oli myös Regensburgissa kunniaprofessori.


title: Benedictus XVI

text: Vuonna 1977 silloinen paavi Paavali VI nimitti Ratzingerin Münchenin ja Freisingin arkkipiispaksi. Kolme kuukautta myöhemmin hänestä tuli kardinaali. Kardinaalin asemansa vuoksi Ratzinger pääsi jo seuraavana vuonna eli 1978 ottamaan osaa peräti kahteen paavinvaaliin: ensin elokuun ja sitten lokakuun konklaaviin. Ensimmäinen konklaavi päättyi Johannes Paavali I:n valintaan, mutta tämän yllättävän lyhyen paavinkauden – vain 34 päivää – takia uusi konklaavi joutui kokoontumaan jo lokakuussa. Tällöin Ratzinger oli mukana valitsemassa puolalaista Johannes Paavali II:ta paaviksi.


title: Benedictus XVI

text: Johannes Paavali II nimitti kardinaali Ratzingerin marraskuussa 1981 uskonopin kongregaation prefektiksi, katolisen opin ideologiksi. Kyseinen kongregaatio oli vuoteen 1965 asti tunnettu inkvisitiona, ja vasta Vatikaanin toinen kirkolliskokous oli kieltänyt uskonpakon, jolloin myös viraston nimeä oli muutettu.


title: Benedictus XVI

text: Uskonopin kongregaation johdossa Ratzingerilla oli huomattava valta Vatikaanissa, ja esimerkiksi "Catholic News Service" kuvailee hänen kuuluneen Vatikaanin "etulinjan teologeihin". Media kiinnitti huomiota hänen kongregaationsa toimintaan enimmäkseen silloin, kun virasto vaiensi tai esimerkiksi ekskommunikatisoi Vatikaanin linjasta poikkeavia katolilaisia teologeja. Kardinaali Ratzinger allekirjoitti vaikenemismääräykset esimerkiksi brasilialaiselle vapautuksen teologian uranuurtajalle Leonardo Boffille ja yhdysvaltalaiselle moraaliteologian professori Charles E. Curranille.


title: Benedictus XVI

text: Paavi Johannes Paavali II:n kauden aikana konservatiivinen linja näkyi muutenkin uskon sisältöön liittyvissä kysymyksissä: esimerkiksi hänen edeltäjänsä edeltäjän Paavali VI:n aikana useat katoliset teologian professorit saivat opettaa yliopistoissaan, vaikka heidän näkemyksensä saattoivatkin poiketa katolisen kirkon perinteisestä opetuksesta. Johannes Paavali II:n kaudella, Ratzingerin toimiessa uskonopin kongregaation prefektinä, joiltain katolisilta teologeilta vietiin lupa opettaa omia näkemyksiään, jos nämä oli ristiriidassa katolisen kirkon opetuksen kanssa. Vaikka vain kongregaation näkyvät puuttumiset uskon sisältöön liittyviin kysymyksiin saivat julkisuutta, teki Ratzingerin johtama virasto myös muuta, vähemmän uutisarvoista työtä, kuten oli mukana kirjoittamassa uudelleen liturgisia käännöstekstejä.


title: Benedictus XVI

text: Voimakkaan viraston johtajana ja vaikutusvaltaisena miehenä kardinaali Ratzingerilla oli mahdollisuuksia vahvistaa näkemyksiään kirkosta ja sen opista. Kardinaalina hän toimikin edistääkseen vanhana traditiona pitämäänsä kirkon oppia..


title: Benedictus XVI

text: Uskonopin kongregaation johtajana Ratzinger sai myös vastaanottaa kritiikkiä viraston tekemistä päätöksistä. Huomiota herättäneitä esimerkkitapauksia Ratzingerin johtokaudelta olivat esimerkiksi isä Tissa Balasuriyan ekskommunikointi vuodelta 1997, koska tämä kieltäytyi hyväksymästä joitain kirkon opetuksia, ja vuoden 2001 tapaus, jossa Ratzinger uhkasi ekskommunikaatiolla emeritusarkkipiispa Emmanuel Milingoa. Kiista paheni, kun Milingo kertoi menneensä naimisiin 43-vuotiaan naisen kanssa.


title: Benedictus XVI

text: Kardinaali Ratzingeria pidettiin katolisen kirkon perinteisen opetuksen puolustajana. Hän korosti opin puhtautta, uskon ja järjen välistä yhteensopivuutta. Niin kuin katolisen kirkon opetus, paavi vastusti ehkäisyä (Katolisen kirkon katekismus, kohta 2399), tuomitsi homoseksuaalisuuden seksuaalisia suhteita, naispappeuden ja radikaalifeminismin sekä vastusti keskustelua pappien selibaatin poistamisesta. Lisäksi Ratzinger uskonopin kongregaation johtajana oli myös osavastuullinen Vatikaanin kielteiseen suhtautumiseen vapautuksen teologiaa kohtaan. Hänen näkemyksensä seurasi katolista opetusta, jonka mukaan katolinen kirkko on ainoa oikea kirkko.


title: Benedictus XVI

text: Ratzinger toimi yli 20 vuotta edeltäjänsä paavi Johannes Paavali II:n lähimpänä neuvonantajana ja häntä on kutsuttu ""opilliseksi portinvartijaksi"", mutta toisaalta myös jyrkemmin ""Jumalan rottweileriksi"" tai ""Panssarikardinaaliksi (Der Panzerkardinal)"". Ennen vuoden 2005 konklaavia hän oli Vatikaanin vaikutusvaltaisimpia miehiä. Ratzingerin vastustajat kutsuivatkin häntä "Vatikaanin Rasputiniksi" venäläisen Grigori Rasputinin mukaan. Voimakkaan asemansa ja Johannes Paavali II:ta lähellä olleen opillisen linjansa takia häntä pidettiin jo 1990-luvulla yhtenä mahdollisena kandidaattina seuraavaksi paaviksi.


title: Benedictus XVI

text: Paavin valitseva konklaavi kokoontui 18. huhtikuuta 2005. Katolisen kirkon kaiken kaikkiaan 184 kardinaalista siihen sai osallistua 117 alle 80-vuotiasta kardinaalia. Ikärajoituksen oli määrännyt Paavali VI 1975. Sairauden vuoksi konklaavista pois jäivät filippiiniläinen Jaime Sin ja meksikolainen Alfonso Antonio Suárez Rivera, joten uutta paavia valitsemassa oli vain 115 kardinaalia. 58 konklaaviin osallistuvaa kardinaalia oli Euroopasta, ja heistä italialaiset olivat suurin ryhmä. Konklaavi kokoontui kardinaalidekaani Ratzingerin johdolla. Konklaavi oli salainen.


title: Benedictus XVI

text: Katolisessa kirkossa alle 80-vuotiaiden kardinaalien lukumääräksi on nykyään rajoitettu 120. Aikaisemmin paavin valintaan oikeutettujen kardinaalien määrä on ollut suurimmillaan 135.


title: Benedictus XVI

text: Italialaisista kardinaaleista mahdolliseksi paaviksi valittavia olivat Rooman piispan sijaisena toiminut Camillo Ruini, Venetsian patriarkka Angelo Scola, Vatikaanin pääministeri Angelo Sodano, Milanon arkkipiispa Dionigi Tettamanzi, maailman piispojen johtaja Giovanni Battista Re ja Milanon entinen arkkipiispa Carlo Maria Martini. Muita vahvoja ehdokkaita olivat kardinaalidekaani, saksalainen Joseph Ratzinger ja Prahan arkkipiispa Miloslav Mik, Wienin arkkipiispa Christoph Schönborn ja nigerialainen Francis Arinze. Latinalaisen Amerikan kardinaaleista oli mainittu mm. Buenos Airesin arkkipiispa Jorge Mario Bergoglio, Méxicon arkkipiispa Norberto Rivera Carrera, São Paulon arkkipiispa Cláudio Hummes, hondurasilainen Oscar Andrés Rodríguez Maradiaga, Aasiasta puolestaan Ivan Dias.


title: Benedictus XVI

text: Uutistoimisto CNN nosti näistä ehdokkaista esille varsinkin Joseph Ratzingerin ja Dionigi Tettamanzin. Ennen konklaavia esitettyjen arvailujen mukaan kardinaalien tekemään valintaan vaikuttaisi ennen kaikkea uuden paavin ikä. Esimerkiksi ""Inside the Vatican: The Politics and Organization of the Catholic Church"" -kirjan kirjoittanut Thomas Reese epäili ennen konklaavia, että kardinaalit eivät halua uudeksi paaviksi nuorta, koska edellinen paavi Johannes Paavali II oli ollut paaviksi noustessaan poikkeuksellisen nuori. Lisäksi hän huomautti, että koska Johannes Paavali II oli ollut paavina yli kaksi kertaa kauemmin kuin 1900-luvun paavit keskimäärin, kardinaalit eivät haluaisi heti perään yhtä pitkää paavinkautta. Toisaalta myös huomautettiin, ettei myöskään liian vanha ehdokas olisi hyväksi, sillä tällä olisi suuri riski muuttua yhtä huonokuntoiseksi ja sairaaksi kuin Johannes Paavali II oli viimeisinä vuosinaan.


title: Benedictus XVI

text: Konklaavi kokoontui Sikstuksen kappelissa ja sen jäsenet olivat majoittuneet pyhän Martan taloon. Uuden paavin valitsemiseksi suoritettiin neljä äänestystä 18. huhtikuuta – 19. huhtikuuta. Uudeksi paaviksi valittiin Ratzinger, joka valitsi nimekseen "Benedictus", Siunattu. 1900-luvulla vain kaksi paavinvaalia saatiin päätökseen yhtä nopeasti.


title: Benedictus XVI

text: Vanhin kardinaalidiakoni tervehti Pietarinkirkon parvekkeelta kansanjoukkoja monella kielellä ja sen jälkeen ilmoitti uuden paavin valinnan perinteisin sanoin latinaksi:


title: Benedictus XVI

text: Sanat "Benedicti Decimi Sexti" julkaistiin jälkeenpäin klassisemmassa muodossa "Benedictum Decimum Sextum" useimmissa lehdissä, myös Vatikaanin l'Osservatore Romanossa.


title: Benedictus XVI

text: Uuden paavin nimivalinta ei vielä itsessään kertonut paljoa hänen tulevan pontifikaattinsa sisällöstä. Usein paavin valitsema paavillinen nimi viittaa siihen, kenen edeltäjänsä politiikkaa hän aikoo jatkaa. Esimerkiksi Johannes Paavali I:n nimivalinta 1978 kertoi hänen halustaan jatkaa edeltäjiensä Johannes XXIII:n ja Paavali VI:n linjalla. Nimi "Benedictus" on kuitenkin suhteellisen neutraali nimivalinta kirkon sisällä, ja asiantuntijoiden mukaan esimerkiksi "Pius" olisi kuvastanut paremmin uuden paavin konservatiivisuutta. Ratzingerin nimivalinta tuli sekä paavi Benedictus XV:ltä, että Benedictus Nursialaiselta. Uusi paavi selitti itse Benedictus XV:n vaikutusta nimivalintaansa sanoen:


title: Benedictus XVI

text: Kun Benedictuksen paavius oli kuulutettu yleisölle, hän piti Pietarinkirkon parvekkeelta lyhyen puheen ja antoi ""Urbi et orbi"" ("Kaupungille ja maailmalle") -siunauksensa. Puheessaan hän totesi olevansa "yksinkertainen ja nöyrä työntekijä Herran viinitarhassa". Kommentaattoreiden mukaan korkeasti oppinutta paavia ei yleensä ole kuvattu yksinkertaiseksi. Seuraavana päivänä ensimmäisessä messussaan pitämässään puheessa hänen viestinsä oli sovinnonhaluinen. Hän sanoi tehtäväkseen Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen uudistusten saattamisen loppuun sekä Johannes Paavali II:n muiston ja kirkon tradition vaalimisen. Hän myös korosti sivilisaatioiden välisen dialogin tärkeyttä ja ekumeniaa. Paavi nimitti valintansa jälkeen uudelleen suurimman osan edellistä paavia palvelleista Vatikaanin virkamiehistä. He olivat automaattisesti menettäneet virkansa edellisen paavin kuoltua.


title: Benedictus XVI

text: Benedictuksen virkaanastujaismessu oli 24. huhtikuuta 2005 kello 10. Suomea edustivat kirkollisista asioista vastaava II opetusministeri Tanja Saarela, Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Helsingin hiippakunnan piispa Eero Huovinen ja Suomen Sveitsin Vatikaaniin sivuakkreditoitu suurlähettiläs Antti Hynninen.


title: Benedictus XVI

text: Konservatiivisten kardinaalien eturiviin kuuluvan Ratzingerin valinta paaviksi herätti maailmalla tunteita suuntaan ja toiseen. Häntä luonnehdittiin ensimmäisissä arvioissa sekä perinteisen uskon puolustajaksi että mieheksi, jonka konservatiivinen kanta voisi pahimmillaan aiheuttaa kirkon lopullisen vieraantumisen nykyaikaisesta yhteiskunnasta. "National Catholic Reporter" -lehden Vatikaanin-asioiden asiantuntija John L. Allen arvioikin, että edessä voi olla "kovan linjan eripuraisuutta aiheuttava paavikausi". Allen kuvasikin Ratzingeria lähes "Darth Vader -hahmoksi" uudistusmielisille katolilaisille. Toisaalta uuden paavin konservatiivisuutta pidettiin paikoin myös hyvänä asiana: jotkut islamilaiset oppineet totesivat, että Benedictus XVI:n edustama tiukka linja oli osin yhdenmukainen islamilaisen opin kanssa esimerkiksi homoseksuaalisuuden suhteen. Sen sijaan esimerkiksi Desmond Tutu arvosteli Ratzingeria "jäykäksi konservatiiviksi" ja sanoi:


title: Benedictus XVI

text: Uuden paavin toivottiin jatkavan edeltäjänsä Johannes Paavali II:n linjaa uskontojen välisen dialogin jatkamiseksi. Benedictus XVI vakuutti sitoutuvansa tähän työhön: "Tervehdin kaikkia yksinkertaisuudella ja rakkaudella vakuuttaakseni, että (katolinen) kirkko haluaa jatkaa avointa ja vilpitöntä vuoropuhelua heidän kanssaan, ihmisen ja yhteiskunnan todellisen hyvyyden löytämiseksi."


title: Benedictus XVI

text: Uuden paavin terveydentila nousi pian erääksi puheenaiheeksi tulevaa paavinkautta eli pontifikaattia analysoitaessa. Hänen tiedetään esimerkiksi saaneen vuonna 1991 aivoverenvuodon, vaikkakaan tämä ei liene aiheuttanut hänelle pysyviä vammoja. Benedictus XVI:n tiedetään myös kärsineen ennen paaviksi tuloaan sydänvaivoista. Paavin veli Georg Ratzinger ilmaisikin jo paavinvaalin aikana huolensa veljensä terveydentilasta sanoen: "78 vuoden ikäisenä ei ole hyvä ottaa työtä, joka asettaa niin paljon haasteita henkilön fyysiselle ja henkiselle hyvinvoinnille." Paavinviran asettamat rasitteet ovat aiheuttaneet ongelmia paavien terveydelle myös aikaisemmin, sillä esimerkiksi lyhyen aikaa hallinneen Johannes Paavali I:n kuolinsyynä oli osittain liikarasitus.


title: Benedictus XVI

text: Ollessaan vielä kardinaali Ratzinger oli ajatellut luopua uskonopin kongregaation johtajan tehtävistä Johannes Paavali II:n kuoleman jälkeen, sillä kuuria muutenkin uudistuu aina paavin kuoltua. Vuoden 2005 konklaavin edellä Ratzinger kuitenkin osoittautui erittäin vahvaksi paavikandidaatiksi. Hän itse kertoo eräässäkin vaiheessa pyytäneensä Jumalalta, ettei joutuisi paaviksi.


title: Benedictus XVI

text: Ensimakua uuden paavin linjasta saatiin pian. Yksi ensimmäisistä poliittisista haasteista tuli Espanjasta. Maa on ollut perinteisesti hartaan katolinen, mutta José Luis Rodríguez Zapateron sosialistihallitus oli ottanut useita askelia arvoliberalismin suuntaan. Kun Espanjan parlamentin alahuone hyväksyi homoseksuaalien täyttä avio- ja adoptio-oikeutta koskevan lain ensimmäisenä maana Euroopassa, Vatikaani reagoi nopeasti.


title: Benedictus XVI

text: Vatikaani kehotti Espanjan katolisia virkamiehiä työpaikan menettämisenkin uhalla kieltäytymään lain noudattamisesta, jos se tulee voimaan. Vatikaanin mukaan laki on perusteellisen paha. Zapatero on myös ilmoittanut haluavansa tehdä Espanjasta täysin maallisen valtion, joten jännitteet Vatikaanin ja Espanjan välillä jatkunevat. Vatikaanille suhtautuminen Espanjaan on tärkeää, koska maa on merkittävä katolilainen valtio ja samalla tärkeä linkki laajalti espanjaa puhuvaan Latinalaiseen Amerikkaan.


title: Benedictus XVI

text: Vieraillessaan Espanjassa paavi Benedictus XVI sai osakseen laajaa huomiota, minkä lisäksi hänen matkaansa saapui seuraamaan satojatuhansia pyhiinvaeltajia. Vierailunsa aikana paavi muun muassa totesi kannattajilleen:


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI ei myöskään kardinaalina toimiessaan kannattanut Turkin ottamista EU:n jäseneksi. Hänen näkemyksensä näyttävät kuitenkin muuttuneen: vieraillessaan Turkissa marraskuussa 2006 paavi toivoi Euroopan ja Turkin lähentyvän toisiaan. Paavi myös vieraili moskeijassa historian toisena paavina.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI peri edeltäjältään Johannes Paavali II:lta viileät suhteet Kiinaan: Kiinan kansantasavallan kommunistihallitus oli arvostellut paavia ja Vatikaanivaltion poliittisia suhteita hoitavaa Pyhää Istuinta diplomaattisuhteista Taiwaniin. Vuonna 1999 Kiinan hallitus oli estänyt Johannes Paavali II:n vierailun Hongkongissa juuri Taiwanin kysymyksen vuoksi. Lisäksi Vatikaanin ja Kiinan suhteita on jo jonkin aikaa hiertänyt kysymys paavin oikeudesta piispojen nimittämiseen. Kiistat juontavat juurensa aina vuoteen 1951 asti, jolloin Vatikaanin lähettiläs karkotettiin Kiinasta.


title: Benedictus XVI

text: Vuonna 2005 Kiinan hallitus ilmaisi uudelle paaville halunsa siitä, että Vatikaani katkaisisi diplomaattisuhteet Taiwaniin. Hallitus toivoi tämän voivan lämmittää maiden viileitä suhteita. Paavi Benedictus XVI taas on vedonnut Kiinan katolilaisiin, jotta kirkko voisi saavuttaa vapauden Kiinassa. Kiinan viranomaiset ovat kuitenkin poistaneet paavin kirjeen kiinalaisilta internetsivustoilta.


title: Benedictus XVI

text: Vuoden 2008 perinteisessä pääsiäispuheessa paavi otti kantaa Kiinan tilanteeseen lukemalla kardinaali Joseph Zenin laatimia mietelauseita, joiden teemana olivat "uskonsa puolesta kärsivät 2000-luvun marttyyrit". Samassa puheessa paavi otti kantaa Tiibetin tilanteeseen vaatimalla dialogia osapuolien välille.


title: Benedictus XVI

text: Syyskuussa 2006 paavi Benedictus XVI piti Saksaan suuntautuneen vierailunsa aikana yliopistolla puheen, jossa hän siteerasi Bysantin keisari Manuel II Palaiologosta. Sitaatin mukaan islamin pyhänä kunnioittama profeetta Muhammed toi maailmaan ainoastaan pelkkää "julmuutta ja epäinhimillisyyttä". Myöhemmin paavi huomautti, ettei sitaatti ollut hänen itsensä laatima. Puheessa käsiteltyyn uskonnon levittämiseen väkivaltaisin keinoin, esimerkiksi sodin, paavi lisäsi jälkeenpäin, että se "ei ole sopusoinnussa Jumalan ja sielun luonteen kanssa".


title: Benedictus XVI

text: Puhe tulkittiin kuitenkin joidenkin muslimien keskuudessa loukkaukseksi islamia kohtaan, ja sen sanottiin rinnastaneen islamin väkivaltaan. Myös kansainväliset uutistoimistot keskittyivät pääosin kirjoittamaan luennon islamiin liittyvistä osista, vaikkakin myöhempien asiantuntija-arvioiden mukaan Benedictus XVI:n puheessa huomionarvoista oli erityisesti järjen ylistäminen, ei islamin arvostelu. Kansainvälisissä uutissähkeissä ja -otsikoissa puheesta huomioitiin kuitenkin juuri islamiin liittyvät sitaatit. Italialainen uutistoimisto Ansa esimerkiksi lähetti aiheesta uutissähkeen: ""Paavi: islamin pyhä sota on Jumalaa ja järkeä vastaan"". Reuters taas uutisoi: ""Paavi kutsuu muslimeja kulttuurien dialogiin perusväitteenään, että islamilainen käsitys pyhästä sodasta on järjetön ja Jumalan luonnon vastainen"".


title: Benedictus XVI

text: Puhe johtikin laajaan arvosteluun paavia kohtaan useissa islamilaisissa valtioissa. Esimerkiksi Malesian pääministerin mukaan paavin puhe loukkasi muslimeja ympäri maailman ja hän vaatikin Benedictus XVI:tä perumaan sanansa. Arvosteluun liittyi myös Iranin ulkoministeriö. Puhe joutui myös joidenkin uskonnollisten johtajien tuomitsemaksi, ja esimerkiksi sunnimuslimien hengellisiin johtajiin kuuluva Muhammad Sayyed sanoi puheen olleen osoitus paavin tietämättömyydestä islamista. Paikoin arvostelu muuttui väkivaltaiseksi mellakoinniksi: esimerkiksi Jordaniassa paavin puhe johti levottomuuksiin ja kirkkojen polttamiseen.


title: Benedictus XVI

text: Paavi pahoitteli jälkikäteen luennostaan syntynyttä tilannetta. Benedictus XVI pyrki myöhemmin selittämään lausuntoaan:


title: Benedictus XVI

text: Paavin lausunnoille löytyi runsaan arvostelun lisäksi puolustajia. Esimerkiksi Saksan liittokansleri Angela Merkel totesi, että todellisuudessa paavi kannatti uskontojen välistä vuoropuhelua kohutussa luennossa. Samoin esimerkiksi Saksan kristillisdemokraattien puoluesihteeri Ronal Profalla sanoi omana näkemyksenään kiistassa: "Ne, jotka arvostelevat häntä [paavia], eivät halua keskustella, vaan uhkailla länttä ja vaientaa sen", minkä lisäksi hän totesi myös, että: "Keskustelun tarkoitus on keskenään tasa-arvoisten käymä vuoropuhelu. Me olemme valmiita siihen – mutta fundamentalistipiirit islamilaisten puolella nähtävästi eivät". Myös esimerkiksi Helsingin Sanomat asettui pääkirjoituksessaan paavin puolelle.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI:n toimiin Vatikaanin sisäpolitiikan suhteen kuuluu esimerkiksi hänen päätöksensä kumota edeltäjänsä Johannes Paavali II:n "Universi Dominici gregis" -kirjeessä asetettu uudistus konklaavin äänestyssääntöihin. Paavi Johannes Paavali II oli vuonna 1996 päättänyt, että mikäli paavinvaalissa ei päästä tarvittavaan kahden kolmasosan yksimielisyyteen 12 päivän sisällä, voidaan uusi paavi valita pelkällä yksinkertaisella enemmistöllä. Muutos oli merkittävä, sillä kardinaalit ovat joskus aiemmin päätyneet kompromissiehdokkaisiin juuri välttääkseen konklaavin lukkiutumisen ja pitkittymisen. Toisaalta Johannes Paavali II:n muutos mahdollisti myös sen, että yksinkertainen enemmistö voisi halutessaan viivytellä konklaavia, jotta voisi lopulta nostaa oman suosikkinsa paavinistuimelle ilman kahden kolmanneksen enemmistöä. Paavi Benedictus XVI päätti kumota edeltäjänsä päätöksen, vaikkakin säännöt yhä määräävät, että konklaavin pitkittyessä äänestys voidaan käydä vain kahden kardinaalin välillä. Olennaista muutoksessa on se, ettei paaviksi pysty nousemaan ilman kardinaalikollegion kahden kolmasosan enemmistöä.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI ilmoitti 17. lokakuuta 2007 nimittävänsä konsistoriumissa yhteensä 23 uutta kardinaalia. Näistä kardinaaleista kahdeksantoista on konklaavissa äänioikeutettuna ja viisi yli 80-vuotiasta. Nimitettyjen joukossa oli sekä arkkipiispoja että emeritusrehtoreita, minkä lisäksi kardinaalinhatun saivat muun muassa Paavillinen maallikkojen neuvoston puheenjohtaja, Pyhän roomalaisen kirkon arkiston- ja kirjastonhoitaja, Idän kirkkojen kongregaation prefekti ja Jerusalemin pyhän haudan ritarikunnan pro-suurmestari. Aikaisemmin, vuonna 2006, Benedictus XVI oli jo nimittänyt kaksitoista uutta kardinaalia.


title: Benedictus XVI

text: Tavan mukaan paavi myös uudisti kuurian johtoa edeltäjänsä kuoleman jälkeen. Esimerkiksi kardinaalivaltiosihteeri vaihtui Johannes Paavali II:n aikaisesta Angelo Sodanosta uuden paavin nimittämään Tarcisio Bertoneen.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI on hiljattain hallinneista paaveista kolmas, jota ei kruunattu virkaansa perinteisellä paavinkruunulla eli kolmikerroksisella tiaaralla. Vielä Paavali VI:n aikana kruunu oli käytössä. Vaikka Benedictus XVI:n edeltäjät Johannes Paavali I ja Johannes Paavali II vihittiin paaviksi ilman tiaarakruunua, esiintyi se kuitenkin symbolina heidän paavillisissa vaakunoissaan. Benedictus XVI:n vaakunassa kruunun tilalla on poikkeuksellisesti pelkkä paavin mitra.


title: Benedictus XVI

text: Vaikka Benedictus XVI ei olekaan käyttänyt paavillista tiaaraa, on hän tuonut takaisin joitain aikaisemmin poisjätettyjä paavillisia vaatekappaleita: esimerkiksi "camauro"-niminen hattu on otettu uudelleen käyttöön. Myös paavin arvomerkkeihin kuuluvan "pallium"-kangasnauhan tyyliä on muutettu vanhanaikaisemmaksi.


title: Benedictus XVI

text: Media on ollut tärkeässä roolissa Benedictus XVI:n pontifikaatin aikana, sillä maailmanlaajuinen julkisuus on taannut hänelle laajat mahdollisuudet levittää ajatuksiaan. Hänen edeltäjänsä Johannes Paavali II oli omalta osaltaan vienyt paaviuden uudelle aikakaudella olemalla ensimmäinen todellinen mediapaavi. Nykyään useat viestimet ympäri maailmaa huomioivat Benedictus XVI:n esittämiä ajatuksia sekä hänen tekemiään matkoja.


title: Benedictus XVI

text: Paavin mediassa saamasta huomiosta kertoo esimerkiksi se, että maailman nuorisopäivillä paavin pitämää puhetta katsoi ympäri Eurooppaa noin 250 miljoonaa ihmistä. Lisäksi paavin Saksassa pitämä messu oli maan historian suurin tapahtuma.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI:n esiintyminen on poikennut hänen edeltäjänsä linjasta. Johannes Paavali II:n mediaesiintyminen oli voimakasta, ja hän oli suosittu esimerkiksi nuorison parissa. Benedictus XVI:n tyyliä taas on kuvailtu vähemmän tunteikkaaksi, mutta toisaalta häntä on myös kiitelty oppineisuudestaan ja sen mukana tuomasta karismasta. Paavin puheita onkin ollut kuuntelemassa aina suuri joukko ihmisiä, ja hänen matkansa ovat keränneet joukoittain pyhiinvaeltajia ympärilleen. Erään nuoren kolumbialaistytön kommentti maailman nuorisopäiviltä kertoo omalta osaltaan suhtautumisesta Benedictus XVI:n tyyliin esiintyä paavina:


title: Benedictus XVI

text: Toisaalta mediasta ei välttämättä ole ollut pelkkää hyötyä paaville. Esimerkkinä voidaan ottaa esille paavin pitämästä puheesta noussut kohu muslimimaissa. Tällöin media oli keskittänyt huomionsa pääosin paavin puheen islamia koskeviin satoja vuosia vanhoihin lainauksiin, vaikka puhe kokonaisuudessa käsitteli aivan eri asioita. Toisaalta median kautta paavi sai myös aikaan todellista teologista keskustelua islamin ja katolilaisen kristinuskon välille, sillä useat johtavat muslimioppineet kävivät pian kohun jälkeen kirjeitse vuoropuheluun muun muassa järjen ja uskon suhteesta, mitä paavi oli korostanut jo itse kohua herättäneessä puheessaan.


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI:n paavilliset matkat ovat tähän mennessä suuntautuneet enimmäkseen Eurooppaan. Euroopan ulkopuolelle hän on matkustanut paavina neljästi: kerran Brasiliaan, kerran Turkkiin, kerran Australiaan ja kerran Yhdysvaltoihin. Euroopan maista hän on käynyt Italiassa, Puolassa, Ranskassa, Saksassa, Espanjassa ja Itävallassa. Matkoillaan paavi on tavannut valtionjohtoa, esimerkiksi Espanjassa hän tapasi maan kuninkaallisperheen ja pääministerin.


title: Benedictus XVI

text: Matkoillaan paavi Benedictus XVI on myös tavannut kannattajiaan ja ottanut kantaa niin maalliseen politiikkaan kuin myös hengellisiin asioihin. Esimerkiksi Espanjan-vierailunsa aikana paavi otti kantaa homoseksuaalisuuteen ja Espanjan samaa sukupuolta olevien avioliittoa koskevaan lainsäädäntöön. Lisäksi matkoillaan hän on osallistunut erilaisiin tilaisuuksiin, kuten Latinalaisen Amerikan ja Karibianmeren alueen piispojen konferenssiin vieraillessaan Brasiliassa.


title: Benedictus XVI

text: Paavin vierailuja on ollut seuraamassa suuri ihmisjoukko, ja esimerkiksi Puolassa häntä oli vastaanottamassa yli kymmenentuhatta ihmistä. Vierailuun kuului myös valtavan messun järjestäminen, minkä lisäksi paavi vieraili Auschwitz-Birkenaun keskitysleirillä. Joidenkin näkemysten mukaan Benedictus XVI oli myös edistämässä Saksan ja Puolan kulttuuritaustasta ja historiasta johtuen viileähköjä välejä. Esimerkiksi Puolan presidentti Lech Kaczyński totesi vierailusta: ""Nyt olemme entistä läheisempiä. Tunnemme, että todellinen yhdentyminen toteutuu täydellisimmillään hengellisellä tasolla"".


title: Benedictus XVI

text: "Deus Caritas Est" (Jumala on rakkaus; 1. Joh. 4:16) on ensimmäinen Benedictus XVI:n julkaisema ensyklika. Paavi allekirjoitti tekstin joulupäivänä 2005, ja se julkaistiin 25. tammikuuta 2006 latinaksi ja käännettynä seitsemälle muulle kielelle (englanniksi, ranskaksi, saksaksi, italiaksi, puolaksi, portugaliksi ja espanjaksi). Ensyklika koostuu edesmenneen Johannes Paavali II:n kesken jääneistä kirjoituksista ja paavi Benedictus XVI:n äidinkielellään saksaksi kirjoittamasta toisesta osasta. 70-sivuinen ensyklika käsittelee erityisesti termien "eros", "agape" ja "logos" merkityksiä ja niiden yhteyttä Jeesuksen opetuksiin. Paavin mukaan ensyklika käsittelee rakkautta eri muodoissaan. Ensyklika on ensimmäinen, johon Pyhä istuin julisti paavin pidättävän tekijänoikeuden.


title: Benedictus XVI

text: Vatikaani julkaisi 7. heinäkuuta 2007 Benedictus XVI:n omasta aloitteestaan ("motu proprio") kirjoittaman apostolisen kirjeen Summorum Pontificum, joka helpotti niin sanotun tridentiinisen messun viettämistä pappien niin halutessa tai seurakuntalaisten sitä toivoessa. Tämä messu edelsi Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen (1962–1965) jälkeen yksinkertaistettua ja osittain tai kokonaan kansankieliseksi muutettua messuriitusta. Ennen uudistusta tällaisen vanhamuotoisen liturgian julkinen viettäminen oli sallittua vain paikallisen piispan luvalla. Myös esimerkiksi vanhamuotoinen kaste, avioliittoon vihkiminen ja hautajaisliturgia hyväksyttiin vaihtoehdoksi uudemmille liturgian muodoille. Paavi korosti apostolisessa kirjeessään kahta seikkaa: ensinnäkin hän vahvisti, ettei vanhamuotoisen liturgian viettäminen koskaan ollut ollut lainsäädännöllisesti kielletty. Toisaalta hän painotti, että roomalainen riitus on edelleenkin yksi riitus, jossa nyt vain rinnakkain elää kaksi muotoa: kirkolliskokouksen jälkeen käyttöön otettu ns. tavallinen muoto ("ordinary form") ja aikaisemmin yleisesti käytössä ollut erityinen muoto ("extraordinary form"). Ne molemmat ovat täydellinen ilmaus yhdestä katolisesta uskosta (rukouksen laki on uskon laki, "lex orandi - lex credendi"). Lisäksi paavi toivoi, että kirkon perinteisesti pyhänä pitämää liturgiaa arvostettaisiin ja kunnioitettaisiin edelleen. Päätös oli joidenkin juutalaisjärjestöjen tuomitsema, koska vanhassa riituksessa oli juutalaisia loukkaavaksi mielletty osa.


title: Benedictus XVI

text: Suomessa ensimmäiset paavin päätöksen jälkeiset vanhamuotoiset messut vietettiin Pyhän Henrikin katedraalissa Helsingissä 6.–8. lokakuuta 2007.


title: Benedictus XVI

text: 10. heinäkuuta uskonopin kongregaatio julkaisi paavin hyväksymän kannanoton, joka on periaatteessa vuonna 2000 julkaistun, tuolloisen kardinaali Joseph Ratzingerin allekirjoittaman "Dominus Iesus" -asiakirjan tiivistelmä. Asiakirjassa todetaan, ettei reformaatiosta syntyneitä yhteisöjä voi sanan varsinaisessa merkityksessä kutsua kirkoiksi, koska niillä ei ole kaikkia sakramentteja, eikä varsinkaan siis pätevää apostolista piispuutta ja pappeutta. Vaikka tämä opetus ei ole uusi, se herätti jonkin verran vastalauseita ja ihmettelyä protestanttisissa piireissä.


title: Benedictus XVI

text: Kannanottoon kuului toteamus, jonka mukaan "katolinen kirkko on ainoa oikea Kristuksen kirkko". Tämäkään ei ole oppina uusi, ja jo Johannes Paavali II oli esittänyt paavinkaudellaan toteamuksen, jonka mukaan Kristuksen kirkko on luonteeltaan katolinen. Nyt julkaistun Benedictus XVI:n allekirjoittaman kannanoton katsottiin maailmalla tuottavan vahinkoa 1960-luvulta alkaen voimistuneelle kirkkojen lähentymiselle. Tästä kertoo esimerkiksi Saksan evankelisen kirkon johtajan antama lausunto asiasta: "Mahdollisuus lähentymiseen näyttää jälleen vetäytyneen kaukaisuuteen". Samoin esimerkiksi Venäjän ortodoksinen kirkko piti uutta julistusta kirkkojen välistä dialogia heikentävänä. Se esittikin julistuksen jälkeen näkökantansa, jonka mukaan katolinen kirkko "on jämähtänyt vuoden 1054 asetelmiin".


title: Benedictus XVI

text: Benedictus XVI:n pontifikaattiin on kuulunut myös lähentymistä ortodoksisen kirkon kanssa. Paavi on muun muassa tavannut tärkeitä ortodoksisen kirkon vaikuttajia, minkä lisäksi Ravennassa ortodoksiset ja katolilaiset ovat käyneet opillisia keskusteluja. Benedictus XVI:n tapaamisten luonteesta kertoo esimerkiksi hänet tavanneen Smolenskin ja Kaliningradin metropoliitan Kirillin kuvaus, jossa hän luonnehti paavin tapaamista "merkittäväksi tapahtumaksi kristillisen yhtenäisyyden tiellä". Keskinäisen vuoropuhelun tärkeydestä metropoliitta totesi: "Dialogi – kahdenkeskinen keskustelu – on paras tapa löytää ratkaisuja olemassa oleviin ongelmiin".


title: Benedictus XVI

text: Keskinäisestä läheisyydestä ja sovinnonhaluisuudesta kertoo myös se, että ortodoksisen kirkon Konstantinopolin patriarkka Bartolomeos on sanonut voivansa tunnustaa paavin ensimmäisyyden. Asia on merkityksellinen, sillä juuri kiista paavin asemasta oli osasyynä kirkon jakautumiseen katolilaiseksi ja ortodoksiseksi vuonna 1054. Toisaalta patriarkka on ilmoittanut, ettei hän ole valmis hyväksymään katolilaista näkökulmaa paavin ensimmäisyydestä.