title: Parasetamoli

text: Parasetamoli on maksatoksinen (maksalle myrkyllinen) lääkeaine ja saattaa pitkään käytettynä tai suurina annoksina vaikuttaa maksan (ja munuaisten) toimintaan, jolloin laboratoriokokein määritellyt maksa-arvot ASAT ja ALAT nousevat yli viitearvojen. Ohjeannostusta ei siis tule ylittää. Aikuisella maksimivuorokausiannos on 4 g lääkeainetta, joskin riittävänä voidaan pitää 3 g:n vuorokausiannosta. Aiemmin parasetamolia ei suositeltu käytettäväksi alkoholin käytön yhteydessä maksavaurion vaaran vuoksi, mutta uusimmissa tutkimuksissa on havaittu alkoholin jopa suojaavan terveen ihmisen maksaa parasetamolin metabolisten eli hajoamisvälituotteiden myrkyllisestä vaikutuksesta. Jatkuvasti alkoholia käyttävien ja vakavasta maksasairaudesta, kuten maksakirroosista tai maksan vakavasta vajaatoiminnasta, kärsivien on kuitenkin vältettävä parasetamolin käyttöä.


title: Parasetamoli

text: Tiedelehti Lancetissa julkaistun tutkimuksen mukaan parasetamolia säännöllisesti imeväisikäisenä käyttäneiden pikkulasten alttius sairastua astmaan 6–7 vuoden iässä kasvaa noin 1,5-kertaisella riskillä sitä imeväisiässä käyttämättömiin verrokkilapsiin nähden. Parasetamoli on siis lievä, mutta todellinen riskitekijä astman kehittymiseen. Se on kuitenkin astmaa sairastaville turvallisempi kipulääke kuin tulehduskipulääkkeet.


title: Parasetamoli

text: Parasetamolin käyttö voi lisätä myös ihottumaa ja muita allergisia oireita. Oireilun syyksi on tarjottu esimerkiksi immuunivasteen heikentymistä ja siitä seuraavaa infektion pitkittymistä, joka voi laukaista astmaoireita.


title: Parasetamoli

text: Parasetamoli hajoaa elimistössä suurimmaksi osaksi reagoimattomiksi metaboliatuotteiksi, mutta osa (alle 10 %) metaboloituu reaktiivisiksi välituotteiksi. Näistä yksi on myrkyllinen välituote nimeltään NAPQI (n-asetyyli-p-bentsokinoni-imiini, CHNO). Elimistön valmistama NAPQInin antagonisti glutationi pystyy parasetamolin normaaliannoksissa tekemään NAPQInin vaarattomaksi reagoimalla sen kanssa. Jos parasetamolia kuitenkin otetaan toksinen annos, tulee kaikki glutationi kerralla käytetyksi ja sitoutumaton NAPQI pääsee aiheuttamaan vakavia maksavaurioita. Aikuiselle 10–15 g aiheuttaa yleensä vakavan maksavaurion ja 20–25 g voi olla tappava. Suurimmassa ilman reseptiä myytävässä käsikaupan parasetamolipakkauksessa on 30 × 0,5 g annosta eli 15 grammaa.


title: Parasetamoli

text: Selvän yliannostuksen tapahtuessa on heti hakeuduttava lääkäriin, koska parasetamolin yliannostus vaurioittaa maksaa. Parasetamolimyrkytys on ensimmäisten 48 tunnin kuluessa vähäoireinen. Maksavaurion oireet ilmestyvät noin 48–96 tunnin kuluessa. Parasetamolille on tehokas antidootti, N-asetyylikysteiinin.


title: Parasetamoli

text: Parasetamolimyrkytys on tyypillinen akuutin maksan vajaatoiminnan syy. Käytännössä myrkytykset ovat pääasiassa itsemurhia tai niiden yrityksiä.


title: Parasetamoli

text: Vapaan saatavuuden lisääntyessä on myös parasetamolin yliannostusriski kasvanut, ja sitä on alettu käyttää myös itsemurhissa ja etenkin nuorten naisten itsemurhayrityksissä. Ruotsissa on tästä syystä ruvettu harkitsemaan lääkkeen vapaan saatavuuden rajoittamista, vaikka sen monet edut verrattuna tulehduskipulääkkeisiin ovatkin puoltaneet juuri parasetamolia niitä turvallisemmaksi vaihtoehdoksi.


title: Hämeenkatu

text: Hämeenkatu on kadunnimi seuraavilla paikkakunnilla:


title: Vatsastapuhuminen

text: Vatsastapuhuminen eli ventrilokvismi on taito, jossa henkilö on opetellut hallitsemaan suunsa lihaksia niin hyvin, että kykenee puhumaan liikuttamatta lainkaan ulospäin näkyviä lihaksia. Vatsastapuhumisessa käytetään apuna kasvonilmeiden vaihtelua. Tyylisuuntaa käytetään lähinnä humoristisissa tarkoituksissa. Monilla vatsastapuhujilla on mukanaan käsinukke, jonka kanssa he keskustelevat ja nuken repliikit tulevat tällöin vatsastapuhuttuina.


title: Vatsastapuhuminen

text: Suomalaisia vatsastapuhujia ovat muun muassa Ari Lauanne, joka esiintyi 1990-luvulla televisio-ohjelmassa "Langalla Jaska ja Ari", Krista Niskanen, Sari Aalto, Minna Tuomanen, Petteri Hakanen, eli ”Taika-Petteri”, ja Seppo Tauriainen eli ”Klovni Sebastian”. Tunnettuja ulkomaisia vatsastapuhujia ovat muun muassa Jeff Dunham ja Kevin Johnsson.


title: Paul Landers

text: Paul Heiko Landers (s. 9. joulukuuta 1964) on saksalainen muusikko. Hän on toinen industrial metal -yhtye Rammsteinin kitaristeista.


title: Paul Landers

text: Landersin on joissain tiedoissa virheellisesti väitetty syntyneen Brest-Litovskissa Valko-Venäjällä; todellisuudessa Landers on kuitenkin syntynyt Saksassa, Berliinissä. Hän asui lapsena jonkin aikaa myös Moskovassa Venäjällä. Landersin molemmat vanhemmat olivat opettajia. Landers lähti kotoaan teini-ikäisenä. Vuonna 1983 hän perusti Berliinissä punk-yhtyeen Feeling B Aljoscha Rompen ja Christian "Flake" Lorenzin kanssa. Hän soitti myös muissa yhtyeissä, kuten First Arsch ja Die Firma. Vuonna 1994 Landers liittyi Rammsteiniin. Paul on soittanut myös Die Magdalene Keibel Combossa


title: Paul Landers

text: Hän pääsi yhtyeeseen laulaja Till Lindemannin kautta, koska he olivat tuttuja. Alussa toinen kitaristeista, Richard Kruspe oli vastustanut Paulin ottamista yhtyeeseen.


title: Paul Landers

text: Landers on ilmoittanut lempiyhtyeikseen Panteran, Metallican ja Sex Pistolsin.


title: Paul Landers

text: Rammsteinin ykköskitaristin Richard Kruspen tavoin ESP on tuottanut Paulille oman kitaran nimeltä ESP Eclipse I CTM Signature Paul Landers. Tämä tummansininen Les Paul -mallin kitara maksaa n. 1800 €. Lisäksi keikoilla Landersilla on mukanaan aina 4 erivireistä kitaraa + Takamen elektroakustinen. ESP:n lisäksi Landersin sähkökitaramerkkeihin kuuluvat Ibanez ja Gibson.


title: Panevėžys

text: Panevėžys (, ) on Liettuan viidenneksi suurin kaupunki. Sen pinta-ala on 50 neliökilometriä ja asukasluku 98 612 (2012). Suurin osa asukkaista (96 prosenttia) on etnisesti liettualaisia. Kaupunki perustettiin vuonna 1503.


title: Panevėžys

text: Panevėžys sijaitsee Liettuan keskiosassa, Vilnan ja Riian puolivälissä.


title: Panevėžys

text: Panevėžys mainittiin ensimmäistä vuonna 1503, jolloin Liettuan suurherttua ilmoitti kirjeessään Ramygalan pastorille myöntävänsä maa-alueen Nevėžisin ja Lėvuon joen välissä. Vuonna 1727 munkkien saavuttua Panevėžysiin sinne tuli ensimmäinen keskiasteen koulu, joka muuttui myöhemmin korkeakouluksi, josta tuli paikallinen koulutuksen keskus. Vuosina 1791-1792 kaupunki sai oikeudet itsehallintoon.


title: Panevėžys

text: Panevėžys kärsi jonkin verran Napoleonin sodasta v. 1812 ja kansannousuista v. 1831 ja 1863. Vuonna 1811 Venäjän hallitus osti kaupungin, mikä johti taloudelliseen ja poliittiseen nousuun. Kaupunki vaurastui ja kehittyi, väkilukukin lisääntyi huomattavasti. Rautatieyhteys Daugavpilsista Panevėžysin kautta länteen rakennettiin 1873 ja kaupunki sai rautatieaseman. Ennen 1900-lukua kaupunkiin tuli moderneita yhtiöitä ja teollisuutta. Kaupallisuus ja koulutus lisääntyi.


title: Panevėžys

text: Vuonna 1940 toisen maailmansodan yhteydessä Neuvostoliitto otti kaupungin valtaansa, jolloin lukuisia poliitikoita tapettiin. Saksan miehityksen aikana tapettiin juutalaisia. Sodan jälkeen kaupungin kehitys oli heikennyt. Neuvostoliiton kontrollin vaikutuksesta Panevėžysistä tuli teollisuuden keskittymä. Vuosien 1959 ja 1979 välissä Panevėžysin väkiluku lisääntyi 41 000:sta 101 500:een, mihin vaikutti se, että kaupunkiin perustettiin suuria yhtiöitä. 1990-luvulla kaupunkilaisia oli jo 130 000.


title: Panevėžys

text: Väestönlaskennan (2011) tilastojen valossa kaupungin etninen jakauma oli seuraava:Panevėžyssä on ollut Daniscon omistukseen kuulunut sokeritehdas, joka suljettiin 2007 sen vuoksi, että Euroopan unionin komissio pyrki vähentämään sokerintuotantoa Euroopan unionissa vähentämällä maakohtaisia sokerintuotantokiintiöitä.


title: Šiauliai

text: Šiauliai (, , , 1800-luvulla , sittemmin ) on Liettuan neljänneksi suurin kaupunki, jonka asukasluku vuonna 2011 oli 109 328 asukasta.


title: Šiauliai

text: Šiauliai perustettiin 22. syyskuuta 1236. Vuonna 1445 sinne rakennettiin puukirkko, joka korvattiin vuonna 1625 yhä kaupungissa olevalla tiilikirkolla.


title: Šiauliai

text: Vuosien 1500 ja 1700 välillä Ruotsin sotavoimat ja rutto tuhosivat kaupunkia, mutta 1700-luvun lopussa paikalle syntyi teollisuutta. Vuonna 1795 Siauliaista tuli alueen hallinnollinen keskus ja 1800-luvulla kaupungista tuli kaupallisuuden keskus, joka muun muassa rautateitse yhdisti Liettuaa Riikaan ja Liepājaan. Kaupungin rautatieasema avattiin 1871.


title: Šiauliai

text: Ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana noin 85 % Šiauliain rakennuksista tuhottiin ja kaupungin keskusta tuhoutui täysin. Uudelleenrakennus aloitettiin vuonna 1970.


title: Šiauliai

text: "Šiauliain linja-autoasema" sijaitsee kaupungin keskustassa osoitteessa Tilžës gatvė 109. Asemalta liikennöidään paikallisia, maakunnallisia ja kaukoliikenteen linja-autoja, muun muassa Kaunakseen, Klaipėdaan, Panevėžysiin, Riikaan ja Vilnaan. Myös Šiauliain rautatieasemalta, joka sijaitsee 700 metruiä linja-autoaseman kaakkoispuolella, pääsee esimerkiksi Kaunasiin, Klaipėdaan ja Vilnaan päivittäin.


title: Šiauliai

text: Noin 6 kilometriä kaupungin keskustan kaakkoispuolella sijaitsee "Zokniain lentotukikohta", toiselta nimeltään "Šiauliain lentoasema". Se on nykyisin NATOn Baltian ilmavalvonnan käytössä. Säännöllistä matkustajaliikennettä ei kansainvälisen lentokentän asemasta huolimatta juuri ole.


title: Šiauliai

text: Šiauliain lähellä sijaitsee Ristikukkula (), jonne on pystytetty kymmeniä tuhansia ristejä. Ristejä kukkulalle tuotiin Puola-Liettuan kapinoiden yhteydessä vuosina 1831 ja 1863 tsaarin Venäjää vastaan taistelleiden kansallismielisten, kapinoissa menehtyneiden uhrien muiston kunnioittamiseksi. Neuvostoliitto ei pitänyt Ristikukkulasta ja neuvostovallan aikana ristejä hävitettiin useampaan otteeseen. Ihmisten pääsy kukkulalle pyrittiin estämään jopa armeijan ja KGB:n avuin.


title: Šiauliai

text: Neuvostoliiton hajottua kukkulalle tulivat pyhiinvaeltajat ja siellä pidettiin messuja ja hartauksia. Kohteesta tuli myös kansainvälisesti tunnettu nähtävyys ja turistikohde viimeistään, kun puolalaissyntyinen paavi Johannes Paavali II kävi kukkulalla vuonna 1993.


title: Emerson Fittipaldi

text: Emerson "Emmo" Fittipaldi (s. 12. joulukuuta 1946 São Paulo, São Paulo, Brasilia) on italialaista sukujuurta oleva brasilialainen entinen kilpa-autoilija. Fittipaldi voitti uransa aikana sekä Formula 1 että CART -sarjojen mestaruuden. Hänen veljensä Wilson Fittipaldi ja tämän poika Christian Fittipaldi ovat entisiä F1-kuljettajia.


title: Emerson Fittipaldi

text: Fittipaldi aloitti vuonna 1969 autourheilu-uransa Euroopassa Formula Ford -luokassa kielitaidottomuudestaan huolimatta ja pääsi seuraavaksi vuodeksi Lotuksen F1-kuljettajaksi. Aluksi Fittipaldi oli vasta tallin kolmas kuljettaja, mutta nousi ykköskuskiksi Jochen Rindtin saatua surmansa Italian Grand Prix'ssa ja John Milesin lopetettua. Fittipaldi voittikin heti Lotuksen ensimmäisen kilpailun sitten Rindtin kuoleman.


title: Emerson Fittipaldi

text: Kaudella 1971 Fittipaldi ajoi ensimmäisen täyden Formula 1 -kautensa ja sijoittui kuljettajien MM-pisteissä kuudenneksi uudella Lotus 72D -autolla. Kaudella 1972 auto oli melko ylivoimainen. Fittipaldi voitti kauden 11 kilpailusta viisi, ja vei nimiinsä kuljettajien maailmanmestaruuden 16 pisteen erolla edellisvuoden mestariin Jackie Stewartiin. 25-vuotiaasta Fittipaldista kruunattiin kautta aikain nuorin F1-mestari, ja tuo ennätys säilyi kauteen 2005 saakka, jolloin 24-vuotias espanjalainen Fernando Alonso voitti mestaruuden.


title: Emerson Fittipaldi

text:
Kaudella 1973 Fittipaldi otti kauden neljästä ensimmäisestä kilpailusta kolme voittoa, jonka jälkeen Lotus otti käyttöön uuden 72E-mallin, josta ei ollut Jackie Stewartin Tyrrellin haastajaksi. Oli Stewartin vuoro voittaa maailmanmestaruus 16 pisteen erolla.
Kaudeksi 1974 Fittipaldi siirtyi McLaren-talliin, ja voitti kauden aikana kolme kilpailua, joiden lisäksi saavutti neljä muuta palkintosijaa sekä voiton Clay Regazzonista maailmanmestaruustaistossa. Seuraavana vuonna hallitseva mestari Fittipaldi saavutti vielä kaksi voittoa ja neljä muuta palkintosijaa, mutta mestaruuden vei Niki Lauda.


title: Emerson Fittipaldi

text: Kaikkien järkytykseksi F1-uransa huipulla ollut Emerson Fittipaldi ilmoitti jättävänsä McLarenin ja siirtyi ajamaan veljensä Wilsonin Fittipaldi-talliin. Emerson ajoi Fittipaldi-tallissa viisi kautta ilman mainittavampaa menestystä (paras kilpailusijoitus toinen). Hän karsiutui jopa kolme kertaa kilpailusta.


title: Emerson Fittipaldi

text: 1980 Fittipaldi lopetti F1-uransa ja piti muutaman vuoden tauon, kunnes 38-vuotiaana vuonna 1984 teki paluun kilpa-auton rattiin CART-sarjassa. Ensimmäinen vuosi meni sopeutuessa uuteen luokkaan ja kahdessa eri tallissa, kunnes hän pääsi loukkaantuneen tuuraajaksi Patrick Racing -talliin, jossa ajoi viisi vuotta. Vuonna 1989 hän voitti viisi kilpailua ja sijoittui kaikissa muissa kilpailuissa viiden parhaan joukkoon, minkä seurauksena hänet kruunattiin mestariksi. Samana vuonna "Emmo" esitti häikäiseviä otteita Indianapolis 500 -kilpailussa, jonka hän voitti kahden kierroksen erolla pahimman kilpakumppanin Al Unser juniorin keskeytettyä.


title: Emerson Fittipaldi

text: 1990 Roger Penske palkkasi Fittipaldin omaan Penske Racing -talliin, jossa Fittipaldi taistelikin kuuden vuoden ajan tasaisesti kärkisijoista. 1993 hän otti toisen Indy 500 -voittonsa.


title: Emerson Fittipaldi

text: Lähes 50-vuotiaana vuonna 1996 Fittipaldi loukkaantui Michiganissa ja lopetti uransa.


title: Emerson Fittipaldi

text: Vuonna 2003 hän teki paluun CART:iin, mutta tällä kertaa tallin omistajana.


title: Emerson Fittipaldi

text: Vuonna 2016 Fittipaldi ajautui taloudellisiin ongelmiin, joiden selvittämiseksi häneltä ulosmitattiin muun muassa vanhoja kilpa-autoja. Velkaa on kerääntynyt n. 6,5 miljoonaa euroa.


title: Ploiești

text: Ploiești (aiemmin "Ploești") on Romanian suurimpia ja merkittävimpiä teollisuuskaupunkeja. Se sijaitsee 56 kilometriä Bukarestistä pohjoiseen ja sen asukasluku on noin 210 000. Prahovan piirikunnan pääkaupunki Ploiești on myös tärkeä liikenteen solmukohta sekä Romanian öljyteollisuuden keskus.


title: Ploiești

text: Ploiești perustettiin vuonna 1596. Kaupunki vaurioitui maanjäristyksessä vuonna 1940, minkä lisäksi liittoutuneiden lentopommitukset aiheuttivat siellä vakavia tuhoja toisessa maailmansodassa.


title: Paul Constantinescu

text: Paul Constantinescu (30. kesäkuuta 1909 – 20. joulukuuta 1963) oli romanialainen säveltäjä. Hän oli kotoisin Ploieștin kaupungista. Constantinescu sävelsi muun muassa sinfonista musiikkia, kamarimusiikkia ja oopperoita. 20. joulukuuta 1993 hänelle avattiin museo Ploieștissa.


title: Dobri Hristov

text: Dobri Hristov (, 14. joulukuuta 1875 – 23. tammikuuta 1941) oli bulgarialainen säveltäjä. Hän syntyi Varnassa. Hän valmistui Prahan konservatoriosta vuonna 1903. Hän sävelsi pääasiassa kuoromusiikkia, mutta hänen teoksiinsa kuuluu myös orkesterimusiikkia.


title: Varna

text: Varna (, vuodet 1949–1956 "Stalin") on kaupunki Bulgariassa ja samannimisen alueen pääkaupunki Mustanmeren rannalla. Sen asukasluku on 343 704 (2011).


title: Varna

text: Varna on Bulgarian kolmanneksi suurin kaupunki Sofian ja Plovdivin jälkeen ja suurin kaupunki Mustanmeren rannikolla, tärkeä satamakaupunki ja suosittu turistikohde. Asparuhovin 2,05 kilometriä pitkä silta yhdistää Asparuhovin kaupunginosan muuhun kaupunkiin Mustanmeren ja Varnajärven välisen kanavan yli. Kaupungissa on Bulgarian laivaston tukikohta ja laivastomuseo, jossa on näytteillä museotorpedovene Drăzki. Kaupungissa on delfinaario. Muihin nähtävyyksiin lukeutuu Aladžan luolaluostari.


title: Varna

text: Varna ja Turku ovat olleet ystävyyskaupunkeja vuodesta 1963.


title: Varna

text: Vuonna 1972 löydettiin rakennustöiden yhteydessä Provadia-Solnitsan nekropoli (käytetään myös nimeä "Provadia-Solnitsata"), josta on löydetty lähes kolmesataa hautaa ajalta 4700–4200 eaa. Jäänteet kertovat omintakeisesta hautausmenetelmästä, jossa nilkat olivat voimakkaasti taakse taivutettuina. Provadia-Solnitsan muinaiskaupunki on vaikuttanut vuosina 5500–4200 eaa., joten se on Euroopan vanhin kaupunki. Kaupunkia ympäröineet muurit olivat yli kolme metriä korkeat ja kaksi metriä paksut. Tämä tekee siitä Euroopan esihistorian massiivisimman linnoituksen. Kaupunki oli 350 asukkaan koti ja se sai toimeentulonsa suolantuotannosta, ja heidän arvellaan kuuluneen "Gagaouzi"-kansaan. Paikannimi "Solnitsa" merkitsee suolantuottajaa. Suolantuottajanakin se on tiettävästi Euroopan vanhin. Hautalöytöihin kuuluvat vanhimmat tunnetut kultaesineet, niin sanottu "Varnan kulta-aarre", johon kuuluu noin 3 000 eri esinettä. Löytö osoittaa, että alueella on tunnettu metallien valmistusta, metallurgiaa.


title: Varna

text: Nykyinen Varna perustettiin kreikkalaiseksi kauppakoloniaksi nimellä "Odessos" 580-luvulla eaa. Roomalaisajalta jäänteenä ovat kylpylän rauniot, jotka ovat Bulgarian suurin roomalaisraunio. Kaupunki vaihtoi omistajaa lukuisia kertoja bulgaarien ja Bysantin välillä, kunnes turkkilaiset valloittivat sen 1393. Vuonna 1444 Varnan taistelussa osmanien Murad II voitti Puolan kuninkaan Vladislav III:n johtaman 30 000 ristiretkeläisen armeijan, joka oli valmistelemassa purjehdusta Konstantinopoliin. Vuonna 1829 kaupungin valloitti Venäjän armeija pitkällisen piirityksen jälkeen. Turkille se kuului vuoteen 1878 asti.


title: Varna

text: Kaupungin pormestari on Kiril Jordanov. Kaupungissa on kansainvälinen lentokenttä. (IATA: VAR, ICAO: LBWN).


title: Varna

text: Varna on Mustanmeren rannikon napa, ja opiskelijakaupunki, jossa on elämää ympäri vuoden. Keskustan kaduilla voi shoppailla ja nauttia monipuolisesta kahvila- ja ravintolavalikoimasta. Varnassa on myös arkeologinen museo.


title: Gunbuster

text: Gunbuster on Gainaxin tuottama japanilainen anime.


title: Gunbuster

text: Tähän animeen sekoittuu draamaa, toimintaa ja sci-fiä. Anime luotiin vuonna 1988 ja animen koko nimi on Gunbuster Top o Nerae! (トップをねらえ!) mikä voidaan kääntää Aim for the Top! Tässä kuusiosaisessa sarjassa pääpainona on ihmissuhteet ja mechat kyllästettynä toiminnalla, joka tapahtuu suurimmaksi osaksi avaruudessa.


title: Gunbuster

text: Tarina kertoo nuoresta Noriko Takaya nimisestä tytöstä, joka on sarjan alussa koulukiusattu, mutta monien vastoinkäymisten myötä hänestä tulee Gunbusterin ohjaaja. Myöhemmässä vaiheessa hänen harteillensa jää ihmiskunnan pelastaminen avaruusolentojen hyökkäykseltä.


title: Gunbuster

text: Erikoisuutena tässä sarjassa on mustavalkoiseksi tehty loppuosa ja väli-episodit, joissa pidetään "fysiikan oppitunteja". Nämä oppitunnit pitävät enemmän tai vähemmän paikkaansa, mutta ovat realistista antia, kun kysymys on animesta.


title: Gunbuster

text: Gunbusterista tuli myös jatkoa vuonna 2004 nimellä Gunbuster 2, Top o Nerae.


title: Tyrävyö

text: Tyrävyö on vuonna 1996 perustettu suomalainen rockyhtye.


title: Tyrävyö

text: Tyrävyön alkuperäiset jäsenet olivat Eero Valorinta (kitara ja laulu), Kristian Kuustie (kitara), Tomi Sauranen (basso) sekä Pasi Viinamäki (rummut). Vuonna 1999 julkaistulla esikoislevyllä "Helminauha" kitaristina toimi myös Jimi Pääkallo, ja kokoonpanona olikin virallisesti "Tyrävyö featuring Jimi Pääkallo". Yhtye julkaisi kaksi seuraavaa levyään nelihenkisenä, jonka jälkeen jäsenistö muuttui Ilkka Tiaisen tultua mukaan ja basisti-Tomin lähdettyä yhtyeestä. Tomi kuitenkin palasi Tyrävyön riveihin vuonna 2014 kun yhtye teki comebackin.


title: Tyrävyö

text: Tyrävyö ylsi Suomen virallisen singlelistan kärkeen kahdella singlellään: vuonna 2000 toisen pitkäsoiton ensisingle "1000x" oli listaykkösenä neljä viikkoa (viikot 47-50); vuonna 2002 kolmannen pitkäsoiton toinen single "Kuka vei kaiken" oli listan ykkösenä viikon verran, viikolla 35. Kesäkuussa 2014 yhtye ilmoitti yllättäen esiintyvänsä On The Rocksin 13-vuotis syntymäpäivillä 2.8.2014 lähes kymmenen vuotta yhtyeen hajoamisen jälkeen ja nyt comeback on tullut jäädäkseen. Tyrävyö julkaisi uusimman levynsä Elämänpaneeli 11.syyskuuta 2015, jonka myötä yhtye lähtee kiertueelle.


title: Benjamin Jusupov

text: Benjamin Jusupov (s. 22. marraskuuta 1962 Dušanbessa) on tadžikistanilainen säveltäjä. Hän opiskeli sävellystä Roman Ledeniovin johdolla. Lisäksi hän opiskeli musiikin teoriaa, orkesterin johtamista, orkestrointia ja pianon soittoa. Vuosina 1988–1990 Jusupov johti Dušanben filharmonikkoja. Kansallisuudeltaan Jusupov on juutalainen. Hän asuu tällä hetkellä Israelissa.


title: J. H. Nketia

text: J. H. Kwabena Nketia (s. 22. kesäkuuta 1921 Mampong) on ghanalainen säveltäjä ja afrikkalaisen musiikin tutkija. Vuonna 1949 hän lähti Lontooseen opiskelemaan musiikkia ja kielitiedettä. Vuonna 1958 hän siirtyi Yhdysvaltoihin. Hän vietti siellä vuoden, jonka jälkeen hän palasi Ghanaan.


title: J. H. Nketia

text: Monissa Nketian sävellyksissä on vaikutteita afrikkalaisesta perinnemusiikista.


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Anna-Lena Grönefeld (s. 4. kesäkuuta 1985 Nordhorn) on saksalainen tennispelaaja. Hän on voittanut WTA-turnauksen kaksinpelissä kerran ja nelinpelissä yksitoista kertaa.


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Grönefeld pelasi ensimmäistä kertaa naisten ITF-tason tennisturnauksessa vuonna 2001; hän eteni Horbin turnauksessa toiselle kierrokselle. Seuraavana vuonna hän otti Saulgaussa ensimmäisen ITF-turnauksen voittonsa ja huhtikuussa 2003 hän aloitti ammattilaisuransa. Grönefeld voitti kauden 2003 aikana neljä ITF-turnausta (Hull, Hamilton, Vancouver ja Oyster Bay), pelasi ensimmäistä kertaa WTA-turnauksen pääsarjassa (pääsi toukokuussa Bolin turnaukseen karsintojen kautta) ja karsi ensimmäistä kertaa pääsystä aikuisten Grand Slam -turnaukseen. Hänen sijoituksensa WTA:n maailmanlistalla koheni kauden aikana yli 400 sijaa.


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Vuonna 2004 Grönefeld voitti kaksi kaksinpelin ITF-turnausta, Modenan ja Denainin turnaukset, ja pelasi ensimmäistä kertaa WTA-tason turnauksen puolivälierissä; hän hävisi Palermossa puolivälieräottelunsa Anabel Medina Garriguesia vastaan luvuin 6–4, 6–3. Grönefeld nousi kauden aikana kaksinpelin maailmanlistalla sadan parhaan joukkoon ja oli kauden päättyessä sijalla 75. Nelinpelissä hän eteni neljän WTA-turnauksen loppuotteluun, Tukholmassa, Vancouverissa, Cincinnatissa ja Filderstadtissa. Tukholman ja Cincinnatin turnauksissa hänen parinaan oli Emanuelle Gagliardi, Vancouverin turnauksessa Els Callens ja Filderstadtin turnauksessa Julia Scruff. Lisäksi hän voitti Juliana Fedakin kanssa Denainin ITF-tason nelinpeliturnauksen.


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Vuonna 2005 Grönefeld pääsi menestyksen makuun myös WTA-tason kaksinpeliturnauksissa. Hän debytoi kaikkien Grand Slam -kisojen pääsarjassa ja eteni Wimbledonia lukuun ottamatta kaikissa kolmannelle kierrokselle. Hän eteni kolmessa WTA-turnauksessa loppuotteluun, helmikuussa Pattayalla ja syksyllä peräkkäisinä viikkoina Pekingissä ja Luxemburgissa; Pattayalla hän hävisi loppuottelun Conchita Martínezia vastaan kolmessa erässä (6–3, 3–6, 6–3), Pekingissä Marija Kirilenkoa vastaan suoraan kahdessa erässä (6–3, 6–4) ja Luxemburgissa Kim Clijstersia vastaan kahdessa erässä (6–2, 6–4).


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Grönefeld pelasi myös hyvän nelinpelikauden voittaen kolme turnausta, helmikuussa Pattayalla ja syksyllä Torontossa ja Balilla; Pattayan turnauksessa hänen parinaan oli Marion Bartoli, Torontossa Martina Navrátilová ja Balin turnauksessa Meghann Shaughnessy. Lisäksi hän eteni Navrátilován kanssa nelinpelin välieriin sekä Wimbledonissa että Yhdysvaltain avoimissa; Wimbledonissa he hävisivät semifinaaliottelunsa Amélie Mauresmoa ja Svetlana Kuznetsovaa vastaan luvuin 6–4, 6–4 ja Yhdysvaltain avoimissa Jelena Dementjevaa ja Flavia Pennettaa vastaan luvuin 6–2, 6–4. Grönefeldin kaksinpelimenestys nosti hänet lokakuun alussa ensimmäistä kertaa kahdenkymmenen parhaan pelaajan joukkoon WTA:n kaksinpelin maailmanlistalla. Nelinpelin maailmanlistalla hän on ollut korkeimmillaan sijalla seitsemän (6. maaliskuuta 2006).


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Kaudella 2006 Grönefeld otti maaliskuussa uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton kaksinpelissä lyömällä Acapulcon Tier III -luokan turnauksen loppuottelussa Flavia Pennettan luvuin 6–1, 4–6, 6–2. Nelinpeliturnauksen hän voitti Acapulcossa parinaan Meghann Shaughnessy. Hän pelasi Shaughnessyn parina myös Australian avointen nelinpelissä edeten turnauksen semifinaaleihin. Kesällä Grönefeld ylsi kauden toisessa Grand Slam -kisassa, Ranskan avoimissa, puolivälieriin, joissa hän hävisi suoraan kahdessa erässä Justine Henin-Hardennelle; aiemmilla kierroksilla hän oli voittanut muun muassa 20:nneksi sijoitetun Marija Kirilenkon ja 32:nneksi sijoitetun Gisela Dulkon.


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Vielä kesäkuisessa Eastbournen turnauksessa Grönefeld pelasi puolivälierissä, mutta Wimbledonissa hän hävisi jo ensimmäisellä kierroksella ja kauden lopuista 16 kaksinpelistään hän voitti vain neljä. Nelinpelissä hän voitti Shahar Pe'erin parina Stanfordin turnauksen kukistaessaan loppuottelussa parin Maria Elena Camerin / Gisela Dulko pistein 6–1, 6–4. Loppukauden kolmessa muussa nelinpelifinaalissa tuli tappio: Meghann Shaughnessyn parina San Diegossa parille Cara Black / Rennae Stubbs (6–2, 6–2), Cara Blackin parina Montréalissa parille Martina Navrátilová / Nadja Petrova (6–1, 6–2) ja Lisa Huberin parina Luxemburgissa parille Kveta Peschke / Francesca Schiavone (2–6, 6–4, 6–1).


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Vuosi 2007 oli Grönefeldille edellistä heikompi. Kaksinpelissä hän putosi Australian avoimissa 2. kierroksella ja Ranskan avoimissa sekä Wimbledonissa 1. kierroksella. Vuoden aikana hän voitti WTA-kiertueella vain kuusi kaksinpeliä ja hävisi kuusitoista. Nelinpelissä hän voitti tammikuussa Meghann Shaughnessyn parina Sydneyn turnauksen kukistaen loppuottelussa parin Marion Bartoli / Meilen Tu erin 6–3, 3–6, 7–6(2). Australian avoimissa pari selviytyi puolivälieriin. Maaliskuussa he selviytyivät Dohan turnauksessa välieriin, mutta sen parempaan Grönefeld ei enää yltänyt vuonna 2007. Vuoden päättyessä hän oli kaksinpelin maailmanrankingissa sijalla 204.


title: Anna-Lena Grönefeld

text: Vuonna 2008 Grönefeld on kilpaillut alemman tason ITF-turnauksissa ja voittanut kaksinpeliturnauksen Zlínissä, Alkmaarissa, Perigueux'ssa (myös nelinpelin voitto) ja Riminillä. Grand Slam -tasolle hän palasi elokuussa Yhdysvaltain avoimissa, joissa hän voitti ensimmäisellä kierroksella 11:nneksi sijoitetun Daniela Hantuchován, toisella kierroksella sijoittamattoman Jessica Mooren ja kolmannella kierroksella 17:nneksi sijoitetun Alizé Cornetin. Neljännellä kierroksella hän hävisi kuudenneksi sijoitetulle Dinara Safinalle eräluvuin 5–7, 0–6.


title: Wally Karveno

text: Wally Karveno (1914 Berliini – 15. heinäkuuta 2015 Pariisi) on saksalaissyntyinen, Ranskassa asunut säveltäjä ja pianisti. Suurin osa hänen sävellyksistään on pianolle. Niihin kuuluu muun muassa 18-osainen "Passacaille Graduée" (1964).


title: Krups

text: Krups on saksalainen Josua Kortzin ja Robert Krupsin vuonna 1846 perustama keittiökonevalmistaja. Yritys valmistaa muun muassa kahvinkeittimiä, espressokoneita, yleiskoneita ja kahvijauhimia. Krupsin merkittäviä kilpailijoita ovat mm DeLonghi, Sunbeam-Oster ja Braun.Yrityksen omistaa nykyisin Groupe SEB.


title: Byttering

text: Byttering oli englantilainen renessanssin ajan säveltäjä. Hän vaikutti 1400-luvun alkupuolella. Häneltä on säilynyt viisi sävellystä: kolme messua ja kaksi motettia. Bytteringin on arveltu olevan sama henkilö kuin Thomas Byteryng, joka toimi kirkkoherrana Lontoossa 1400-luvun alussa.


title: Lea Laven

text: Lea Laven (ent. Marjanen, ent. Forssell, ent. Tulonen, o.s. Luukinen, s. 19. kesäkuuta 1948 Haukipudas) on suomalainen iskelmälaulaja, joka tunnetaan tummasta ja matalasta äänestään.


title: Lea Laven

text:
Lea Lavenin koti oli köyhä ja siitä syystä valokuvia Lean lapsuudesta ei juuri ole, sillä perheellä ei ollut varaa kameraan. Lea pääsi oppikouluun, mutta taloudellinen ahdinko alkoi Lean mukaan vaikuttaa opiskeluhaluihin ja hän kävi oppikoulua kolme vuotta, jonka jälkeen siirtyi kansalaiskouluun, josta sai edes jonkin päästötodistuksen. 1960-luvun alussa, juuri ennen rippikoulua, Lea liftasi Tornion kautta Ruotsiin töihin. Lea itse kertoo noista ajoista seuraavasti: "Vuoden verran siivosin Sundsvallissa hotellia, josta sain myös asunnon. Sitten olikin varaa jo linja-automatkaan, ja muutin Tukholmaan. Olin muutaman vuoden töissä vuorotellen hotellissa, vanhainkodissa ja oopperan henkilökunnan kahvilassa. Tienasin rahaa aivan hirvittävästi! Pystyin ostamaan hienoja vaatteita ja myös ompelukoneen."
Vuonna 1966 tehty lomamatka kotikonnuille oli käännekohta Lean elämässä. Hän meni paikalliselle tanssilavalle, jossa esiintyi Seitsemän seinähullua veljestä. Laven tiedusteli suoraan, olisiko mahdollista laulaa ja yllättäen hän sai tilaisuuden.
Laven itse muistelee: "Siitä Alakosken lavan keikasta kaikki lähti. Jo ensimmäinen laulu, jonka lauloin, oli unelmien täyttymys". Leasta tuli yksi yhtyeen solisteista ja Pentti-Oskari Kangas piti Lean tyttönimeä liian arkisena, ja tilalle kehitettiin tarttuvampi nimi: Laven.


title: Lea Laven

text:
Laven muutti yhtyeen perässä Raumalle, jossa hän työskenteli kutomossa ja teki vapaa-aikanaan keikkoja. 1960-luvun lopun hän teki lähinnä rokkikeikkoja klubeilla. Laven itse kertoo, ettei keikkailu kannattanut rahallisesti, mutta muistelee noita aikoja lämmöllä. Laven kävi rippikoulun hieman alle 20-vuotiaana ja solmi ensimmäisen avioliittonsa 1967. Lean poika, Janne, syntyi seuraavana vuonna.
Vuonna 1969 Laven kierteli levy-yhtiöitä "Se on elämää" -singlen kanssa, joka päätyi radiosoittoon jo samana vuonna. Laven siirtyi työskentelemään Helsinkiin levy-yhtiöön. Avioliitto päättyi eroon ja keikkamäärän kasvaessa hän jätti päivätyönsä. Vuoteen 1972 mennessä laulamisesta oli tullut päätyö. Singlet nousivat listoille ja todellinen läpimurto tuli vuonna 1974 "Tumma nainen" -hitin myötä. Kappale oli suomalainen versio Cherin hitistä "Dark Lady". Laven kertoo itse tuona aikana keikkoja olleen jopa 28 kuukaudessa. Tämä nosti Lavenin iskelmätaivaan kiintotähdeksi. Vuonna 1978 Laven sijoittui jaetulle toiselle sijalle Suomen Euroviisu-karsinnassa kappaleella "Aamulla rakkaani näin". Taustakuorossa lauloivat Irina Milan, Paula Koivuniemi ja Maarit. Vuonna 1979 Laven osallistui Syksyn sävel -kilpailuun "Ei oo, ei tuu" -kappaleella, jolla hän voitti kisan. "Se oli täräys, josta lähti iso pyörä pyörimään. Töitä oli enemmän kuin pystyi ottamaan vastaan." muistelee Laven tuota aikaa.


title: Lea Laven

text: Naantalissa Lea Laven on asunut vuodesta 1983 saakka. Laven valittiin vuoden 1991 Unikeoksi Naantalissa. 1980-luku oli hiljaisempaa aikaa, mutta 1999 Laven uusi Syksyn sävelen voiton kappaleella "Nyt kun oot mennyt". Laven on ainoa naisartisti, joka pystyi voittamaan kilpailun kahteen kertaan. Kilpailun painoarvo oli kuitenkin laskenut eikä vaikutus keikkarintamalle ollut yhtä dramaattinen kuin kaksikymmentä vuotta aiemmin. Suosio ei kuitenkaan hiipunut ja vuonna 2000 Laven osallistui Katri Helenan, Marion Rungin ja Paula Koivuniemen kanssa Leidit lavalla -konserttikierueelle, joka veti jäähallit täyteen yleisöä. "Leidit lavalla oli suuren suuri ja upea tapahtuma. Isoin projekti missä olen ollut mukana. Hieno kokemus. Yleisöä oli paljon, ja meillä laulajilla oli keskenämme hirveän kivaa", kommentoi Laven kiertuetta.


title: Lea Laven

text: Ilta-Sanomien haastattelussa vuoden 2008 alussa Laven kertoi alkavansa hiljelleen lopetella laulajan uraansa. Suoraan ei Laven esiintymisiään lopeta, vaan "se tapahtuu pikkuhiljaa". Päätökseen ei Lavenin mukaan liity "mitään ihmeellistä". Lavenilla ei enää ole bändiä, mutta hän on esiintynyt duona Esa Niemisen kanssa ja toiminut Niemisen orkesterin solistina. Vuonna 2009 Laven palkittiin Kullervo Linna -palkinnolla. Palkinnon saamisen tiimoilta antamassaan haastattelussa Laven kertoi jatkavansa uraansa tekemällä pienimuotoisia esiintymisiä, mutta laajempi keikkailu on jäänyt.


title: Lea Laven

text: Vuonna 2010 Laven teki uuden aluevaltauksen kun hän esiintyi musikaalinäyttelijänä Seinäjoella kesäteatterissa näytelmässä "Mustalaisleiri muuttaa taivaaseen". Samassa yhteydessä Laven kertoi, ettei sulje pois uusien levytyksien mahdollisuutta. Vuonna 2011 Laven kiersi konserttisaleja Sinitaivas-kiertueella, jonka muita esiintyjiä olivat Mervi Koponen, Heikki Koskelo, Marko Maunuksela ja Amadeus Lundberg. Vuoden 2012 lopulla Laven osallistui Kummien perinteiseen Joulu Mielelle -hyväntekeväisyyskonserttiin. Syksyllä 2017 Laven teki laivakeikkoja ja esiintyi Ylen televisio-ohjelmassa SuomiLove.Laven on ollut avioliitossa kolme kertaa. Vuonna 1985 hän avioitui toimittaja Johnny-Kai Forssellin kanssa, ja Lavenin viimeisin avioliitto päättyi eroon vuonna 2001.


title: Vincenzo Galilei

text: Vincenzo Galilei (1520 – 2. heinäkuuta 1591) oli italialainen luutisti, säveltäjä ja musiikkiteoreetikko. Hän oli Galileo Galilein isä. Vincenzo Galilei syntyi Santa Maria a Montessa ja kuoli Firenzessä. Hänen sävellyksiinsä kuuluu muun muassa kaksi kirjaa madrigaaleja ja luuttumusiikkia. Osassa hänen luuttukappaleistaan on mukana laulu.


title: Bengt Huhta

text: Bengt Vilhelm Huhta (8. marraskuuta 1949 Kokkola – 23. tammikuuta 2019 Kruunupyy) oli suomalainen muusikko, joka tunnettiin uransa alkuaikoina vuosina 1968–1975 taiteilijanimellä Kristian. Taiteilijanimellään Huhta voitti ensimmäisen Syksyn sävel -kilpailun vuonna 1968 Aarno Ranisen säveltämällä kappaleella ”Näin on”.


title: Bengt Huhta

text: Vuoden 1968 lopulla hänelle koottiin taustayhtye, jonka rungosta tuli pian Wigwam. Kokoonpano ehti soittaa Huhdan kanssa vain yhden keikan. 1969 hänen taustayhtyeekseen tuli Mielikummitus, jossa soittivat eri aikoina muun muassa kitaristina Pave Maijanen, kosketinsoittaja Pedro Hietanen, basistit Heikki Virtanen, Kikke Bergholm sekä rumpali Vando Suvanto.Mielikummitus-yhtyeen solistina Huhta esiintyi 1970–1990-luvuilla. Mielikummitus osallistui Syksyn sävel -kilpailuun kappaleella ”Kuljen maailmaa” vuonna 1987.


title: Bengt Huhta

text: Tammikuussa 1970 hänen versionsa "Hair"-musikaalin kappaleesta ”Aquarius/Let the Sunshine In” suomeksi ”Aquarius/Kulje valoon, kulje Aurinkoon” nousi listalla sijalle 6. Kristianin version ”Aquarius” osan on teatteriversion Esko Elstelän sijaan sanoittanut L. Savinainen eli Aarno Raninen.


title: Bengt Huhta

text: Vuonna 1973 hän liittyi Mandala-nimiseen kokoonpanoon laulusolistiksi omalla nimellään. Yhtye levytti Love Recordsille singlen ”Don't Wake Me Now/Time to Know”. Kappaleet olivat Mandalan jäsenten säveltämiä ja sanoittamia. Myöhemmän tuotantonsa Huhta on julkaissut omalla nimellään. Huhta lauloi kruunupyyläisessä country-yhtyeessä Easy West ja kokkolalaisissa yhtyeissä H&H Gang ja Moondog.


title: Bengt Huhta

text: Huhta oli ammatiltaan opettaja, eläkkeellä vuodesta 2015, ja toimi viimeksi rehtorina Kokkolassa Öjan ala-asteella.


title: Bengt Huhta

text: Huhta muistetaan erityisesti 1960-luvun lopun tempauksistaan: levymyynnin vauhdittamiseksi hänet kuvattiin Hymy-lehteen ristiinnaulittuna ja hän lavasti oman itsemurhansa. Tuolloin Huhta löydettiin hotellihuoneesta lääkepilleripurkki viereltään. Usein Huhdan tempaus sekoitetaan hänen aikalaisensa Salomonin eli Timo Silvennoisen tekemään samantapaiseen tempaukseen. Kuuluisa esimerkki tästä on J. Karjalaisen ”Merenneitoni ja minä” -laulun viimeinen säkeistö, jossa väitetään Kristianin kohtalona olleen lavastettu hukkumiskuolema.


title: Aurinkokurki

text: Aurinkokurki ("Eurypyga helias") on Amerikassa esiintyvä aurinkiokurkilintuihin kuuluva lintulaji. Laji on heimonsa ainoa edustaja. Se lienee läheisintä sukua uusikaledonialaiselle kagulle ("Rhynochetos jubatus").


title: Aurinkokurki

text: Täysikasvuisen aurinkokurjen pituus on 43–48 senttimetriä ja paino 180–220 grammaa.


title: Aurinkokurki

text: Aurinkokurjen levinneisyysalue ulottuu Meksikon eteläosasta Etelä-Amerikkaan Pohjois-Brasiliaan ja Perun keskiosiin asti.


title: Aurinkokurki

text: Aurinkokurjet elävät trooppisissa ja subtrooppisissa metsissä.


title: Aurinkokurki

text: Aurinkokurki on sukukypsä kaksivuotiaana. Emo munii 1–2 munaa, joita haudotaan noin 30 vuorokautta.


title: Aurinkokurki

text: Aurinkokurjet syövät hyönteisiä, hämähäkkejä, matelijoita, äyriäisiä, nilviäisiä, pikkukaloja ja sammakkoeläimiä.


title: Krupp

text: Krupp on merkittävä saksalainen teollisuussuku Essenistä. Krupp tunnetaan erityisesti teräksen, aseiden ja ammusten valmistuksesta. Perheen yritys tunnettiin pitkään nimellä Friedrich Krupp AG. Yritys fuusioitui Thyssen AG:n kanssa vuonna 1999 muodostaen ThyssenKrupp AG -monialayrityksen, joka on Saksan viidenneksi suurin yritys ja maailman johtavia teräksen tuottajia.


title: Krupp

text: Friedrich Krupp aloitti suvun toiminnan metallialalla perustamalla pienen teräsvalimon Esseniin vuonna 1811. Hänen kuollessaan 1826 yritys oli suurissa veloissa. Yritys siirtyi hänen 14-vuotiaalle pojalleen Alfredille ja leskelleen Thereselle. Alfred Krupp (1812–1887) investoi ajan uusiin teknologioihin ja kehitti suvun liiketoimintaa sekä tuli tunnetuksi erityisesti veturien ja rautatietarvikkeiden valmistajana. Alfred hankki suvulle myös useita kaivoksia Ranskassa ja Saksassa. Yritys aloitti tykkien valmistamisen 1840-luvulla erityisesti Venäjän, Turkin ja Preussin armeijoille. Sotatarvikkeiden kysyntä oli kovempaa kuin yrityksen muiden tuotteiden, ja lisäksi yritys sai valtiolta tukia asetuotantoonsa.


title: Krupp

text: Krupp otti vuonna 1862 ensimmäisenä mannereurooppalaisena yrityksenä käyttöön englantilaisen insinöörin Henry Bessemerin vuonna 1855 patentoiman teräksenvalmistusmenetelmän.


title: Krupp

text: Tultaessa 1880-luvun lopulle yrityksen tuotannosta noin puolet liittyi sotatarvikkeisiin. Alfred Kruppin aloittaessa työnsä suvun yrityksessä sillä oli viisi työntekijää. Hänen kuollessaan yritys oli maailman suurin teollisuusyritys, jolla oli yli 20 000 työntekijää.


title: Krupp

text: Yrityksen johtoon nousi vuonna 1906 sukuun naimakaupan kautta tullut Gustav Krupp von Bohlen und Halbach, jolla oli alusta alkaen läheiset suhteet Saksan valtiojohtoon. Ensimmäisen maailmansodan aikana Krupp tuli kuulisaksi todella isojen tykkien valmistajana. Paksulla Berthalla pommitettiin Pariisia 120 km päästä keväällä 1918. Yritystä syytettiin siitä, että se myi sotatarvikkeita sekä keskusvalloille että ympärysvalloille. Kritiikistä huolimatta toiminta oli huomattavan tuottoisaa.


title: Krupp

text: Adolf Hitlerin noustua valtaan Saksassa vuonna 1933 Kruppien yritys muodosti Saksan sotatarviketeollisuuden selkärangan. Osakeyhtiönä toiminut yritys palautettiin Hitlerin erikoismääräyksellä perheen haltuun vuonna 1943 ja Gustav Kruppin poika Alfried Krupp von Bohlen und Halbach ryhtyi yrityksen johtoon.


title: Krupp

text: Saksan hävittyä toisen maailmansodan Alfried Krupp tuomittiin Nürnbergin sotarikosoikeudenkäynneissä orjatyövoiman käytöstä 12 vuodeksi vankilaan. Hänet määrättiin myymään 75 prosenttia omistuksestaan perheen yrityksistä. Kylmän sodan kiihtyessä länsiliittoutuneet halusivat Saksasta liittolaisen ja alkoivat vapauttaa natsirikollisia. Alfried Krupp vapautettiin jo vuonna 1951, ja koska hänen omistuksilleen ei löytynyt ostajaa, hän palasi yrityksen johtoon vuonna 1953.


title: Kriminaalipsykologia

text: Kriminaalipsykologia on sovelletun psykologian osa-alue, jossa tutkitaan erityyppisissä rikoksissa, kuten väkivaltarikoksissa ilmenevää rikospaikkakäyttäytymistä ja sen yhteyksiä rikoksen tekijän piirteisiin. Tutkimuskohteita ovat esimerkiksi rikosten uusimisen ennustaminen ja väkivaltaisen käyttäytymisen eskaloituminen mm. lähestymiskielto- ja pommiuhkaustapauksissa sekä rikoksentekijöiden persoonallisuuden piirteet ja elämänkaari.


title: Pekka Rytkönen

text: Pekka Rytkönen (1948–2016), taiteilijanimeltään Beat-Pete oli suomalainen Laajavuoren koulun opettaja ja laulaja. Hän oli Agents-yhtyeen alkuperäinen laulusolisti ja kuului Agentseihin vuosina 1979–1981. Agentsien ajoilta jäi elämään kappale "Se jokin sinulla on".


title: Pekka Rytkönen

text: Beat-Pete aloitti solistiuransa 1960-luvun puolessavälissä. Ensimmäinen yhtye oli mikkeliläinen Misery, joka oli Stump-lehden suosikkilistan kärjen tuntumassa. Tyylilajina olivat rhytmblues, blues, beat, soul sekä myös iskelmä (esimerkiksi Paul Anka covereita). Ennen Agentseja yhtye oli United Beaworkers, jossa soittivat muun muassa Pulliaisen veljekset Esa ja Kai sekä "Jogi" Ollila ja Hans Etholen.


title: Pekka Rytkönen

text: Rytkönen työskenteli kuvataiteen parissa vuodesta 1970. Tähän kuului osallistuminen satojen näyttelyiden suunnitteluun ja ripustukseen sekä hyvin monimuotoisia taideprojektej, kuten suomalaisten taiteilijoiden vieminen ulkomaille ja ulkomaisten taiteilijoiden tuominen Suomeen. Hän on toimittanut taidekirjan edesmenneestä taiteilijasta Georges von Swetlikistä yhdessä Solveig Lindqvistin ja Riggert Munsterhjelmin kanssa. Hän on suunnitellut ja vetänyt Galleristit ry:n järjestämiä opastettuja galleriakierroksia siitä lähtien, kun ne aloitettiin (vuoden 2000 alusta) sekä opastanut Helsingin Juhlaviikkojen "Lumotun tien" galleriakierroksia useana vuotena.


title: Pekka Rytkönen

text: Rytkönen oli Suomen leijaseuran perustajajäsen, toimi vuosikausia hallituksen jäsenenä ja kaksi vuotta seuran puheenjohtajana.


title: Tea Hiilloste

text: Tea Marika Hiilloste (s. 31. lokakuuta 1982 Hämeenkoski) on suomalainen laulaja ja juontaja. Hän oli Popstars 2 -kilpailusta kootun Jane-yhtyeen jäsen. Ennen Janea hän oli ollut mukana eri yhtyeissä, opiskellut klassista laulua sekä keikkaillut muun muassa tamperelaisen sambakoulu União da Roseiran solistina. Jane ilmoitti hajoamisestaan kotisivuillaan 2. huhtikuuta 2007. Hiilloste on myös juontanut MTV3:n lasten musiikkiohjelmaa Kids Top 20 sekä ollut MTV3 Juniori -televisiokanavan kanavakasvo.


title: Tea Hiilloste

text: Hiilloste asuu Helsingissä. Hän on valmistunut terveydenhoitajaksi ja sairaanhoitajaksi Helsingin Diakonia-ammattikorkeakoulusta keväällä 2008. Sen jälkeen Hiilloste on opiskellut kemiaa Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa. 2017 Tea kertoi työskentelevänsä tuotekehityskemistinä ja musiikin jääneen harrastukseksi.


title: Tea Hiilloste

text: Hiilloste solmi levytyssopimuksen keväällä 2007 levy-yhtiö EMI:n kanssa. Hänen ensimmäinen singlensä ”Tytöt tykkää” ilmestyi kesäkuussa 2007. Kappale voitti The Voicen järjestämän Kesähitti 2007 -äänestyksen ja oli Suomen virallisen singlelistan kärjessä neljä viikkoa (30-33/2007). Suomen virallisella latauslistalla kappale nousi parhaimmillaan toiselle sijalle. ”Tytöt tykkää” -singleä on myyty singlen platinalevyyn oikeuttava määrä, 28 724 kappaletta.


title: Tea Hiilloste

text: Hiillosteen debyyttialbumi "Tytöt tykkää" ilmestyi digitaalisesti 1. elokuuta ja fyysisesti 8. elokuuta 2007. Albumi kävi korkeimmillaan Suomen virallisen listan toisella sijalla ja pysyi sijalla kaksi viikkoa. Hiilloste aloitti albumin myötä esiintymiskiertueen ympäri Suomea. Marraskuussa hän julkaisi vuoden 2008 ihailijakalenterinsa, joka on lanseerattu yhdessä EMI:n ja Poko Rekordsin kanssa. Joulukuussa 2007 Hiillosteelta ilmestyi radiosoittoon joululaulu ”Tontut tykkää”, joka on mukaelma ”Tytöt tykkää” -kappaleesta.


title: Tea Hiilloste

text: Hiillosteen toinen studioalbumi "Hey C'mon!" julkaistiin 8. lokakuuta 2008. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistulla ”C'mon C'mon” -kappaleella laulaa myös Remu Aaltonen.


title: Tea Hiilloste

text: Tea julkaisi kesällä 2010 uuden singlen ”Auringonlaskuun”, jossa oli mukana myös Stig Dogg. Tea valmisteli tuolloin uutta albumia AXR -levy-yhtiölle, mutta albumia ei ole ainakaan toistaiseksi julkaistu.


title: Tea Hiilloste

text: Tea julkaisi uuden albumin, "Mehudisko", 24. toukokuuta 2013. Lapsille suunnatun levyn ensimmäinen single ”Sormista sakset” julkaistiin 26. huhtikuuta. Keväällä 2013 Tean arkea on seurattu kuuden muun artistin tavoin AVAn kahdeksanosaisessa dokumenttisarjassa "Rakas päiväkirjani".


title: Acapulco

text: Acapulco on kaupunki Guerreron osavaltiossa, Meksikossa. Se sijaitsee Tyynenmeren rannikolla. Kaupungin arvioitu asukasluku vuonna 2014 oli noin . Kaupungissa tapahtui tuhoisia maanjäristyksiä heinä- ja elokuussa 1909. Acapulcon jakautuu kolmeen osaan, jotka ovat Acapulco Naútico (ent. Acapulco Traditiónal) (Vanha Acapulco), Acapulco Dorado (Kultainen Acapulco) ja Acapulco Diamante (Timantti-Acapulco).


title: Acapulco

text: Acapulcon päivälämpötilat vaihtelevat koko vuoden 30 ja välillä. Sadetta saadaan kesäkuusta lokakuuhun ulottuvan sadekauden aikana.


title: Acapulco

text: Espanjalaisten valloitettua Meksikon Acapulcosta tuli tärkeä satamakaupunki Filippiineiltä Meksikon halki Espanjaan kulkevalla kauppareitillä. Myöhemmin kaupungin merkitys tällä kauppareitillä väheni. Kaupungin suojaksi rakennetulla San Diegon linnoituksella käytiin Meksikon vapaussodan viimeinen taistelu.


title: Acapulco

text: Kaupunkiin rakennettiin kansainvälinen lentoasema 1900-luvun puolen välin aikoihin. Lentokentän avaaminen mahdollisti Acapulcon kansainvälisen turismin kehittymisen.


title: Guerrero

text: Guerrero on osavaltio Meksikossa. Se rajoittuu lännessä Michoacánin osavaltioon, pohjoisessa Méxicon, Moreloksen ja Pueblan osavaltioihin, idässä Oaxacan osavaltioon, ja etelässä Tyyneen valtamereen. Se on nimetty maan toisen presidentin kenraali Vicente Ramón Guerrero Saldañan (1782–1831) mukaan.


title: Guerrero

text: Guerreron pinta-ala on ja asukasluku vuonna 2014 noin .


title: Guerrero

text: Guerreron pääkaupunki on Chilpancingo (Ciudad Bravo). Lisäksi siellä sijaitsevat muun muassa Acapulcon, Igualan ja Taxcon kaupungit. Osavaltion tärkeimpiin elinkeinoihin kuuluu matkailu.


title: Guerrero (täsmennyssivu)

text: Guerrero tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Francisco Guerrero

text: Francisco Guerrero (4. lokakuuta 1528 – 7. marraskuuta 1599) oli espanjalainen renessanssisäveltäjä. Hän syntyi ja kuoli Sevillassa. Guerrero aloitti musiikin opiskelun isoveljensä Pedron johdolla.


title: Francisco Guerrero

text: Guerrero työskenteli aluksi eri puolilla Espanjaa ja Portugalia. Vuonna 1581 hän siirtyi Italiaan ja viipyi siellä vuoden. Guerrero kuoli kulkutautiin Sevillassa.


title: Francisco Guerrero

text: Guerrero sävelsi sekä maallista että uskonnollista musiikkia.


title: Jokioisten kartano

text: Jokioisten kartano on Lounais-Hämeessä, nykyisessä Jokioisten kunnassa, aivan Forssan kaupungin naapurustossa sijaitseva kartano. Se perustettiin 1562. Kartanon suuruuden aikana Jokioisista kehittyi von Willebrandien ansiosta merkittävä teollisuuspaikkakunta. Kartanon päärakennus on merkittävä uusklassismin edustaja. Nykyisin alueella on Luonnonvarakeskusken maatalouden tutkimuslaitoksia.


title: Jokioisten kartano

text: Kartanon päärakennus 1790-luvulta on uusklassismin varhaisimpia ja merkittävimpiä edustajia Suomessa. Sen rakentamistyö aloitettiin 1794. Valmistuessaan päärakennus oli Suomen suurimpia rakennuksia: siinä oli 30 huonetta. Rakennuksen suunnitteli Carl Christoffer Gjörwell ja Erik Palmstedt. Päärakennus rapattiin kalkinvalkoiseksi. Kartanorakennuksen alkuperäiset interiöörit ovat säilyneet hyvin etenkin toisessa kerroksessa.


title: Jokioisten kartano

text: Kartanon puisto on peräisin 1600-luvulla, ja päärakennuksen rakentamisen aikoihin kartanon ympärille suunniteltiin laaja puistoa englantilaiseen tyyliin, joka jatkuu Loimijoen vartta myötäillen puistometsänä. Puistometsässä on maaherra von Willebrandin ja tämän vaimon hauta muistomerkkeineen. Kartanon kasvihuoneet, jotka sijaitsivat puiston laidassa Loimijoen rantatörmällä, säilyivät aina 1900-luvulle asti.


title: Jokioisten kartano

text: Kartanopuisto on sittemmin kunnostettu, ja nykyisin puiston 3,4 hehtaarin alueella kasvaa noin 400 puuta, joista vanhimmat, tammet, ovat yli 200-vuotiaita. Kartanoalueella on lisäksi kartanon vanhoja puutarhakasveja esittelevä Wendlan puutarha sekä Ferrarian rinne, suomalaisten hedelmä- ja marjakasvien näytepuutarha.


title: Jokioisten kartano

text: Kartano perustettiin vuonna 1562, jolloin Ruotsin kuningas Eerik XIV antoi Klaus Kristerinpoika Hornille läänitykseksi Portaan hallintopitäjän Jokioisten neljänneskunnan, joka käsitti nykyisen Jokioisten kunnan sekä osia nykyisistä Ypäjästä, Humppilasta ja Forssasta silloisen Tammelan kirkkopitäjän alueella. Myöhemmät omistajat olivat tunnettuja sukuja, heidän joukossaan mm. Flemingit, Jägerhorn af Spurilat, Reuterholmit, von Willebrandit sekä Mannerheimit.


title: Jokioisten kartano

text: Kartanon suuruuden aika alkoi 1752 kun kapteeni Reinhold Johan Jägerhorn osti kartanon, se käsitti tuolloin noin puolet silloisesta Jokioisten neljänneskunnasta, jota myöhemmin ruvettiin kartanon mukaan kutsumaan Jokilääniksi. Jägerhorn kasvatti maaomistuksiaan niin, että kartano lopuksi kattoi lähes koko Jokioisten neljänneskunnan, noin 32 000 hehtaaria. Jokioisten 1750-luvun alussa rakennettu hienoteräinen saha oli Hämeessä lajiaan ensimmäisiä. Jägerhorn joutui kuitenkin luopumaan kartanostaan vuonna 1773. Kartanon taloutta onnistui kehittämään Jägerhornin sisarenpoika maaherra ja kenraalimajuri Ernst Gustaf von Willebrand (nuorempi), joka omisti sen vuodesta 1791.


title: Jokioisten kartano

text: Von Willebrandin johdolla kartano aloitti Jokioisten kunnan teollistamisen, mikä johti nopeasti siihen, että Jokioinen kasvoi yhdeksi Hämeen maakunnan merkittävistä teollisuuspaikkakunnista. Von Willebrand tehosti ja laajensi kartanon sahateollisuutta 1790-luvulla ja perusti kartanon maille tiilitehtaan, panimon ja viinanpolttamon. Teollisuuden lisäksi von Willebrand myös kehitti maatalouden ja karjanhoidon menetelmiä.


title: Jokioisten kartano

text: Kartanonherra von Willebrand menehtyi vuonna 1809 58 vuoden iässä. Hänen puolisonsa Vendla hoiti kartanoa kuolemaansa 1820 saakka, jolloin kartano maineen myytiin kahdelle vävylle. Näiltä kartanon osti vuonna 1827 Josef Bremer nuorempi, jonka pojat vuonna 1871 muuttivat kartanon osakeyhtiöksi. Kartanon isännöitsijäksi ja sittemmin myös osakeyhtiön pääosakkaaksi tuli vuonna 1896 Johan Mannerheim, marsalkan nuorempi veli, joka kuitenkin poliittisista syistä siirtyi Ruotsiin vuonna 1904 ja luopui osuudestaan kartanoon vuonna 1907. Tämän jälkeen kartano päätyi Suomen rikkaimman miehen, Alfred Kordelinin omistukseen.


title: Jokioisten kartano

text: Hieman ennen Suomen itsenäisyyttä venäläismieliset ampuivat Kordelinin ja kartanon pehtoori Paul Petterssonin 7. marraskuuta 1917. Kordelinilla ei ollut perillisiä, ja olojen vakiinnuttua Sisällissodan jälkeen kartano siirtyi Suomen valtiolle elokuussa 1918. Tuolloin kartanon pinta-ala oli yli 32 000 hehtaaria.


title: Jokioisten kartano

text: 1920-luvulla toteutetun maareformin aikana kartanon maista lohkottiin 950 itsenäistä maatilaa. Kartanon hoitokunnan johdossa oli tuolloin senaattori E. Y. Pehkonen. Maareformi myös päätti vuosisatoja kestäneen alustalaisuuden ja torppariajan, jonka aikana oli nähty lukemattomia kiistoja ja koettu vääryyksiä.


title: Jokioisten kartano

text: Vuosina 1925–1971 Jokioisten kartanossa toimi karjanhoitokoulu. Valtion omistuksessa Jokioisten kartano harjoitti vielä sotien jälkeen suurimuotoista viljelyä, joka työllisti 150–200 ihmistä. Maanviljelysneuvos Onni Aslak Rauhamaa (1901–1984) oli kartanon johtaja vuodesta 1954. Hänen aikanaan kartanosta kehittyi merkittävä maatalouden tutkimustila, joka Rauhamaan jäätyä eläkkeelle 1969 siirtyi Maatalouden tutkimuskeskuksen osaksi.


title: Jokioisten kartano

text: Kun Turun–Toijalan rautatie rakennettiin, jäi Jokioinen teollisuuslaitoksineen syrjään ratalinjalta. Tämän vuoksi päätettiin rakentaa sivurata Humppilan asemalta Jokioisiin. Myöhemmin suunnitelma kehittyi siten, että päätettiin rakentaa kapearaiteinen rautatie Humppilasta Jokioisten kautta Forssaan palvelemaan Forssa-yhtiön puuvilla- ja tekstiilituotantoa.


title: Jokioisten kartano

text: Rautatie rakennettiin vuonna 1894 toteutuneen hankkeen, ja se omistus oli osakeyhtiömuotoinen nimellä Jokioisten Rautatie, jonka omisstui siirtyi valtiolle samaan aikaan kuin kartanon. Sen perinteitä jatkaa ja vaalii nykyään Jokioisten Museorautatie.


title: Jokioisten kartano

text: Rautatie mahdollisti tehokkaan teollisuuslaitosten tarvikkeiden ja tuotannon kuljettamisen Jokioisista ja Forssasta Humppilaan, missä ne siirtokuormattiin Valtionrautateiden juniin. Rautatie myös edisti Jokioisten alueen kehittymistä.


title: Formula 1 -kausi 1950

text: Formula 1 -kausi 1950 oli kautta aikain ensimmäinen Formula 1 -luokan MM-sarjan kausi.


title: Formula 1 -kausi 1950

text: Kauden aikana ajettiin seitsemän Grand Prix'ta, joista neljän parhaimman pisteet laskettiin mukaan kuljettajan MM-loppupisteisiin. Pisteitä saivat kilpailujen viisi parasta (8, 6, 4, 3, 2 pistettä), ja nopeimman kierroksen ajanut kuljettaja sai yhden pisteen. Sarjan mestaruuden voitti Alfa Romeon kuljettaja Giuseppe Farina. Kautta johti pääosin Farina, joskin Juan Manuel Fangio oli myös kauden aikana pistejohdossa.


title: Formula 1 -kausi 1950

text: Sinisellä merkityistä kilpailuista palkittiin virallisilla maailmanmestaruuspisteillä.


title: Formula 1 -kausi 1950

text: † Kilpailusta jaettiin maailmanmestaruuspisteet vaikka sitä ei ajettu Formula 1 -sääntöjen mukaisella kalustolla ja säännöillä.


title: V. Alamäki

text: V. Alamäki Oy ("Vilppu Alamäki Oy") on vuonna 1925 Iissä perustettu ja Oulun seudulla toimiva linja-autoliikennöitsijä, jonka linja-autojen värityksenä on valkealla tai vaalealla pohjalla yrityksen tunnus. Tilausliikenteen lisäksi yritys liikennöi reittiliikennettä ja koulukuljetuksia Oulun seudulla sekä pikavuoroa reitillä Helsinki–Jyväskylä–Oulu–Rovaniemi ("Lappia-express") yhteistyössä Gold Linen kanssa.


title: V. Alamäki

text:
Yhtiön perustaja Vilppu Alamäki (1900–1986) ryhtyi itsenäiseksi yrittäjäksi vuonna 1925, jolloin hän perusti yhdessä liikemies Jaakko Kurttilan kanssa autokorjaamon Iihin. Samana vuonna hän aloitti myös linja-autoliikenteen välillä Ii–Oulu. Tämä runkolinja laajeni vähitellen Yli-Iihin, Tannilaan ja Ikosenniemelle. 1950-luvulla muodostuivat linjat Oulusta Kemiin ja Pudasjärvelle. Linja-autoliikenteen ohella Vilppu Alamäki toimi myös kirjakauppiaana ja huoltoaseman pitäjänä. Lisäksi hän oli pitkään muun muassa Linja-autoliiton Oulun paikallisosaston hallituksen jäsen ja Iin kirkkovaltuuston jäsen. Vuonna 1987 V. Alamäki Oy:llä oli 12 linja-autoa.
V. Alamäki Oy liikennöi 30. kesäkuuta 2014 saakka Oulun seudun joukkoliikennettä. Oulun joukkoliikenne järjesteltiin ja kilpailutettiin kokonaan uudelleen 1. heinäkuuta 2014 alkaen eikä V. Alamäki Oy saanut linjoja tässä yhteydessä sen tarjouksen tultua hylätyksi. V. Alamäki liikennöi ELY-keskuksen tilaamaa linjaa 59 Oulu-Hailuoto. Tällä hetkellä V. Alamaellä on 13 linja-autoa.


title: Kangashapero

text: Kangashapero ("Russula decolorans") on haperoihin kuuluva keskikokoinen ruokasieni.


title: Kangashapero

text: Kangashaperon 5–15 cm leveän lakin väri voi vaihdella oranssinkeltaisesta ruskeanpunaiseen. Lakki on aluksi puolipallon muotoinen, mutta se laakenee sienen vanhetessa. Lakin värillinen pintakelmu lähtee helposti irti lakin reunoilta. Heltat ovat väriltään kellertävän valkeita, mutta ne harmaantuvat vanhemmilla yksilöillä. Jalka on muodoltaan tanakka, ja sen väri on harmahtavan valkoinen. Malto on saman väristä, tosin joskus se saattaa punertua leikkuskohdasta. Mallon maku on mieto ja heikosti kirpeä.


title: Kangashapero

text: Kangashaperoa muistuttavia lajeja ovat selvästi kirkkaankeltainen keltahapero ("Russula claroflava") ja väriltään viininpunainen viinihapero ("R. vinosa"), joista kangashapero kuitenkin on erotettavissa pintakelmun värin perusteella. Myös isohapero ("R. paludosa") voi joskus muistuttaa kangashaperoa, tosin sen kirkkaan punainen pintakelmu tekee siitä helposti tunnistettavan.


title: Kangashapero

text:
Kangashapero kasvaa tyypillisesti karuilla ja kuivilla kankailla havu- ja sekametsissä, heinä- elokuusta aina lokakuuhun asti. Laji on hyvin yleinen koko Suomessa.
Sienen maku on lähes mieto, joten se kelpaa varsin hyvin ruoaksi vaikkapa pannulla paistettuna, eikä esimerkiksi ryöppäys ole tarpeen. Sieni voidaan myös pakastaa tai kuivata


title: Kristian (täsmennyssivu)

text: Kristian voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Satawal

text: Satawal on Mikronesian liittovaltioon kuuluva saari Karoliineilla. Sen asukasluku on vajaat 500. Suurin osa asukkaista puhuu äidinkielenään austronesialaiseen kielikuntaan kuuluvaa satawalin kieltä.


title: Satawal

text: Satawal kuuluu Yapin osavaltioon, ja on hallinnollisesti oma kuntansa.


title: Kylmäsen Liikenne

text: Kylmäsen Liikenne Oy on vuonna 1954 perustettu seutuliikennöitsijä, joka liikennöi pääasiassa Oulun eteläpuolen seutulinjoja.


title: Kylmäsen Liikenne

text: Seutulinjat


title: Kylmäsen Liikenne

text: Linja 70


title: Kylmäsen Liikenne

text: Suorat linjat


title: Kylmäsen Liikenne

text: Koululaisliikenne


title: Satawalin kieli

text: Satawal on Satawalin saarella Mikronesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sillä oli vuonna 1987 noin 460 puhujaa. Satawalin sanakirjaa tai kielioppia ei ole koskaan julkaistu. Kielen läheisimpiin sukulaiskieliin kuuluu muun muassa karoliini.


title: Rainer Friman

text: Rainer Friman (s. 23. elokuuta 1958 Pori) on suomalainen iskelmälaulaja, kirjailija ja toimittaja.


title: Rainer Friman

text: Rainer Friman aloitti laulajanuransa vuonna 1975 ja voitti Syksyn Sävel -kilpailun 1990 kappaleella ”Se on salaisuus” ja uudestaan 1992 kappaleella ”Virta vie, virta tuo”. Hän tuli tunnetuksi vuoden 1986 Tangomarkkinoilta, jossa hänet kruunattiin ensimmäiseksi tangoprinssiksi. Kuninkaaksi valittiin Teuvo Oinas.


title: Rainer Friman

text: Friman oli 1990-luvun vaihteen menestyneimpiä suomalaisia mieslaulajia. Hänen tuon ajan kuutta albumiaan ja kahta kokoelmalevyään on myyty lähes 400 000 kappaletta. Levyistä viisi ylsi platinamyyntiin ja kolme muuta saivat kultaa. Hänen menestysajan levy-yhtiönsä oli Ensio Music ja sen levymerkki Selecta.


title: Rainer Friman

text: Friman koki henkilökohtaisen taloutensa romahduksen vuonna 1991 satojentuhansien markkojen veroveloista. Friman kuitenkin onnistui maksamaan veronsa ja pääsemään uuteen alkuun.


title: Rainer Friman

text: Vuonna 2003 Rainer Friman pyrki Suomen eduskuntaan keskustan ehdokkaana, mutta ei tullut valituksi.


title: Rainer Friman

text: Rainer Friman on levyttänyt paljon laulajan uransa aikana, muun muassa yhdessä Erno Enrothin, Kyösti Rothin ja Kicke Paanasen kanssa vuonna 2005 levyn "Elämän Estradilla", joka kertoo heidän elämästään, siitä kuinka Jumala on koskettanut heitä. "Elämän estradilla" -kirjakin on ilmestynyt. Hengellisen uudistumisen kokeneena Rainer halusi antautua evankeliumin työlle. Tätä työtä hän teki helluntaiherätykseen kuuluvan "Helsingin Saalem-seurakunnan" välityksellä vuosina 2004-2006.


title: Rainer Friman

text: Syksyllä 2006 hän teki paluun iskelmämusiikkiin. Hänen esiintymisiään hoitaa Extraviihde Oy.


title: Rainer Friman

text: Etniseltä taustaltaan Friman on romani. Hän on ollut kahdesti naimisissa ja hänellä on 5 lasta.


title: Rainer Friman

text: Rainer Friman on toiminut kolumnistina ja toimittajana keskustan Suomenmaa-lehdessä, Satakunnassa ilmestyvässä Lalli-lehdessä, Satakunnan Kansa -lehdessä ja useissa hengellisissä lehdissä. Hän on toimittanut omia radio-ohjelmia, viimeksi Radio Deissä Ihmisen ääni -nimistä ohjelmaa. Friman on kirjoittanut useita kirjoja sekä hengellisten kustantajien kautta kristillisistä aihepiireistä, että kolumnikokoelmia. Lisäksi hänestä on julkaistu Juha Nummisen kirjoittama ja WSOY:n kustantama elämäkertakirja: Tähti Etsii Taivasta (1993.)


title: Fryygian kieli

text: Fryygia oli muinaisessa Fryygiassa puhuttu indoeurooppalainen kieli, joka kuoli viimeistään 600-luvulla. Fryygia on läheistä sukua kreikan ja muinaismakedonian kielille. Näitä kieliä yhdistävä piirre on se, että ne eivät ole osallistuneet ns. satemisaatioon eli indoeurooppalaisen kantakielen palataalisten velaarien sibiloitumiseen.


title: Fryygian kieli

text: Muun muassa seuraavat fryygiankieliset sanat tunnetaan:


title: Traakian kieli

text: Traakia oli Traakiassa puhuttu indoeurooppalainen kieli. On säilynyt neljä traakiankielistä kirjoitusta. Traakia oli läheisintä sukua Daakiassa puhutulle daakian kielelle. Lisäksi traakian on arveltu olleen sukua Fryygiassa puhutulle fryygialle ja Makedonian valtakunnassa puhutulle vanhalle makedonialle. Samankaltaisuuksia on havaittu myös albanian ja traakian kielten välillä.


title: Daakian kieli

text: Daakia oli muinaisessa Daakiassa puhuttu indoeurooppalainen kieli. Sen arvellaan olleen läheisintä sukua traakian kielelle. Daakian kielestä on luultavasti lainattu romanian kieleen lähes 400 sanaa, joiden alkuperä on epävarma.


title: Daakian kieli

text: Jotkut tutkijat, kuten bulgarialainen Vladimir Georgiev, ovat havainneet daakiassa samankaltaisuuksia albanian kielen kanssa.


title: Daakian kieli

text: Daakian kieli kuoli viimeistään 500- tai 600-luvulla.


title: Lyydian kieli

text: Lyydia oli muinaisessa Lyydiassa, nykyisen Turkin alueella puhuttu indoeurooppalainen kieli. Se kuului anatolialaisten kielten ryhmään ja oli sukua idempänä aikaisemmin puhutulle heetin kielelle. Lyydian kieli kuoli ensimmäisellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua, kun kreikan kieli syrjäytti sen.


title: Lyydian kieli

text: Lyydialla oli oma kirjoitusjärjestelmänsä, jonka kirjaimisto oli samanlainen kuin kreikkalaiset aakkoset. Lyydiankielistä kirjallisuutta ei kuitenkaan ole säilynyt, vaan kielestä on jäljellä vain lyhyitä piirtokirjoituksia.


title: Oranjestad

text: Oranjestad on Aruban pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee saaren etelärannikolla. Sen asukasluku on noin 28 295 (2010). Kaupunki perustettiin vuonna 1796. Aluksi sillä ei ollut lainkaan virallista nimeä vaan siitä käytettiin yleisesti nimeä Paardenbaai (). Kaupunki nimettiin 1800-luvulla kuningas Willem van Oranje-Nassaun mukaan Oranjestadiksi.


title: Heikki W. Virolainen

text: Heikki Wilhelm Virolainen (17. huhtikuuta 1936 Helsinki – 16. heinäkuuta 2004 Helsinki) oli Pro Finlandia -mitalilla palkittu kuvanveistäjä.


title: Heikki W. Virolainen

text: Virolainen opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1956–1957 ja Suomen Taideakatemian koulussa vuonna 1957. Teosofi Virolainen on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Heikki W. Virolainen

text: Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä vuonna 1964 pitänyt ja "Suomen ensimmäiseksi poptaiteilijaksi" nimetty Virolainen tunnetaan muun muassa julkisista veistoksistaan. Hän aloitti tyyliteltyjen puuveistosten tekijänä, mutta siirtyi sittemmin figuratiivisiin ja ja abstrakteihinkin aiheisiin. Pentti Saarikosken muotokuvasarjassa (1962-1967) tunnistettava muoto muuttuu vähitellen yhä abstraktimmaksi. Virolainen on tehnyt myös reliefejä ja esinekollaaseja, kuten suurikokoinen "Kompositio" vuodelta 1967. Monet Virolaisen veistoksista on maalattu, kuten Kalevala-aiheiset puuveistokset vuosilta 1964-1970.


title: Heikki W. Virolainen

text: Pro Finlandia -mitalin Virolainen sai vuonna 1994.


title: Saint-Denis de la Réunion

text: Saint-Denis'n kaupunki (epävirallisesti Saint-Denis de la Reunion) on Ranskan merentakaisen Réunionin departementin hallinnollinen keskus Intian valtamerellä. Saint-Denis on myös Réunionin saaren suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2010 oli 145 022 ja urbaanialueen 174 973.


title: Saint-Denis de la Réunion

text: Kaupungin perusti Étienne Régnault vuonna 1669, ja siitä tuli Réunionin saaren pääkaupunki 1738.


title: Saint-Denis de la Réunion

text: Lähin lentokenttä on Roland Garrosin lentoasema, joka on samalla Réunionin kansainvälinen lentokenttä. Kenttä on nimetty ranskalaisen ensimmäisessä maailmansodassa palvelleen lentäjän Roland Garrosin mukaan.


title: Oranjestad (Sint Eustatius)

text: Oranjestad on Karibianmerellä sijaitsevan on Sint Eustatiuksen saaren pääkaupunki. Sint Eustatius on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva erityishallinnollinen kunta. Kaupungin asukasluku on lähes tuhat. Kaupungissa on muun muassa yliopisto ja vuonna 1755 rakennettu kirkko.


title: Oranjestad (Sint Eustatius)

text: Kaupunki jakautuu yläkaupunkiin ja alakaupunkiin. Yläkaupunki on moderni keskusta samalla kun alakaupunki edustaa vanhaa siirtomaa-ajan rakennustyyliä. Alakaupungissa on myös kaupungin linnan Fort Oranjen rauniot sekä Sint Eustatiuksen satama.


title: Sint Eustatius

text:
Sint Eustatius on Alankomaihin kuuluva saari Karibianmerellä. Se muodostaa oman erityisasemassa olevan kuntansa. Sen hallinnollinen keskus on Oranjestad. Saaren pinta-ala on 21 neliökilometriä ja asukasluku noin 3 791 (2012).
Sint Eustatius kuului vuoteen 2010 saakka Alankomaiden Antilleihin, joka hajotettiin 10. lokakuuta. Sint Eustatius, Bonaire ja Saba muodostivat omat erityiskuntansa. Sint Maartenista ja Curaçaosta tehtiin autonomiset valtiot.


title: Punavyö

text: Punavyö on Simo Penttilän luoma kuvitteellinen villin lännen hahmo. Hänen kumppaneinaan ovat suomalaiset toverukset Pete Menken eli Pekka Mänkkönen ja Dick Hill eli Riku Kumpulainen. Pete on esiintynyt sirkuksessa tarkka-ampujana ja kehuu aluksi olevansa "pohjoisen pallonpuoliskon paras ampuja", mutta havaitsee Punavyön itseään paremmaksi ja ilmoittaa sitten olevansa "pohjoisen pallonpuoliskon toiseksi paras ampuja". Dick myy kirjoja, joiden nimistä osa on selvästi hänen itsensä keksimiä. Jännittävissä tilanteissa kaverukset alkavat usein naljailla keskenään peittääkseen pelkonsa. Nämä keskustelut alkavat varsin usein Dickin kommentilla, että hänellä on "yksi hyödyllinen kirja".


title: Punavyö

text: Tärkeitä joskin satunnaisesti esiintyviä sivuhenkilöitä ovat Milagron maatilan isäntä Thomas "Jäärä" Meighton, hänen poikansa Lal ja tilan cowboy Henriksen. Myöhemmin kuvaan tulevat mm. entinen poliisi Jimmy Kellogg ja alkoholisoitunut kullankaivaja, tappavan tehokkaasti yksipiippuista haulikkoa käyttävä mestarillinen taskuvaras Ross Moran.


title: Punavyö

text: Seikkailut sijoittuvat yleensä Arizonan alueelle, usein Tombstonen kaupunkiin. Punavyö pitää majaansa Luurankokanjonissa. Nimensä hän on saanut käyttämästään punaisesta hopeatähdin koristellusta vyöstä (jonka hän kirjassa "Paholaisen lähetti" kertoo saaneensa muistolahjaksi eräältä washingtonilaiselta neidiltä).


title: Punavyö

text: Punavyö on oikealta nimeltään eversti Martin Lemond, joka toimi Konfederaation vakoojana Yhdysvaltain sisällissodassa.


title: Punavyö

text: Punavyö kantaa asevyöllään kahta revolveria tai kuten kirjoissa usein myös sanotaan, pistoolia, oikealla Janea (Calamityn mukaan) ja vasemmalla Annieta (Oakleyn mukaan). Hänen hevosensa nimi on Yöhaukka ja toinen hänen pitkäaikainen lemmikkinsä on suulas lemmikkipapukaija, rouva Rosita. Noin puolivälissä tarinoiden kattamaa ajanjaksoa hän hankkii lisäksi kookkaan schäferin nimeltä Susinuoli, joka oli aiemmin vankilan vartiokoira; tämän vuoksi Susinuolella on kyky haistaa konnat kaukaa: se alkaa murista ja näyttää hampaitaan jos joku rikollinen osuu paikalle. Useissa kirjoissa esiintyy myös mustakarhu nimeltä Täti Eulaalia ja sen pennut Barri ja Berri, sekä mustat jaguaarit Polli ja Molli.


title: Punavyö

text: Punavyön tarinoiden henkilöt limittyvät osittain yhteen Penttilän aikaisempien nuorisoromaanien "Hyppivä Huuli" (1935) ja "Vasenkätinen kummitus" (1936) kanssa, joissa apassit sotivat valkoisia vastaan intiaanisotien aikana. Nämä kirjat julkaistiin vuonna 1966 yhteispainoksena nimellä "Huuto aavikolta". Näiden tarinoiden keskipisteenä on muista poiketen Milagron tila; Punavyö-tarinat liikkuvat laajalla alueella New Orleansista Arizonaan.


title: Punavyö

text: Punavöiden tyyli on usein hirtehishumoristinen ja jopa villiä länttä parodioiva. Punavyö kertoo pankinjohtajalle osoitteensa "Kapteenin perintö" -romaanissa:


title: Punavyö

text: Punavyö välttää vihollistensa ampumista: sen sijaan hänen vakiotemppunsa, jota rikolliset kammoavat, on viedä näiltä julkisesti housut ja saappaat jalasta tai pakottaa vaihtamaan ne tarjoilijatytön kymmenellä dollarilla myymään vanhaan hameeseen. Marssi tällaisena kaupungin läpi takaa että kyseiset konnat ovat iäkseen nolattuja niin pitkällä kuin juoru kantaa. Näin kävi mm. kerskailevalle ja tappelunhaluiselle Benjamin Bantalle, joka saikin sitten lyhyen loppuikänsä kantaa lähtemätöntä lisänimeä Benhame.


title: Punavyö

text: Ensimmäisen tällaisen temppunsa Punavyö teki hyvin: hän sytytti ison laatikon kupeesta roikkuvan tulilangan ja ilmoitti että elleivät aseet, housut ja saappaat lähde heti pois, laatikko räjähtää! Kun nolatut konnat olivat likaisissa alushousuissaan jo Lintuhäkin saluunan ovelle menossa, Punavyö avasi laatikon ja sieltä lehahti ilmoille ahtaaseen vankilaansa kimmastunut kana!


title: Punavyö

text: Koko Tombstone oli tukehtua nauruun ja nolattujen konnien kärkimies Hank Spicer ristittiinkin otis liikanimellä Hank-kana - jota hän joutui kestämään loppuikänsä.


title: Punavyö

text: Samoin Punavyön ystävä, ravintolanpitäjä Nellie Cushman eli eversti-Nellie tapasi tehdä häntä varten omaleimaisia ruokalistoja: haaskavarislientä kiinalaiseen tapaan ja vanhuuttaan kuollutta kanaa Bonne femme - tosiasiassa kyseessä olivat erinomainen lihaliemi ja tuore fasaanipaisti.


title: Punavyö

text: Punavyö-kirjat pursusivat aitoa seikkailu- ja toverihenkeä, jonka takia ne olivat hyvin suosittuja lukijoittensa keskuudessa.


title: Punavyö

text: Romaanit julkaistiin Arizona-sarjassa. Romaanien kansista ja kuvituksesta vastasi Olavi Hurmerinta.


title: Morfologinen typologia

text: Morfologinen typologia on lingvistisen typologian suuntaus, joka luokittelee kielet sen mukaan, miten sanoja taivutetaan. Perinteinen, jo 1800-luvulla alkunsa saanut luokittelutapa on seuraavanlainen:Todellisuudessa nämä rakennetyypit eivät aina esiinny puhtaina, vaan monissa kielissä on piirteitä useammista tyypeistä. Esimerkiksi suomi on varsin agglutinoiva kieli, mutta muun muassa astevaihtelun johdosta siihen on kehittynyt myös flekteeraavia piirteitä. Myös englannin kielessä löytyy isoloivia, agglutinoivia sekä flektraavia piirteitä. Monet myöhemmät tutkijat puhuvatkin mieluummin typologisista muuttujista tai indekseistä, kuten synteesi (montako morfeemia sanaa kohti) tai agglutinaatio (montako erottuvaa morfeeminrajaa sanaa kohti).


title: Morfologinen typologia

text: Jo 1800-luvulla huomattiin, että morfologiset rakennetyypit muodostavat historiallisen kehän. Agglutinoivat kielet pyrkivät kehittymään flekteeraavaan suuntaan (tämäntapaista näkyy, kun vertaa viroa vanhakantaisempaan suomeen), flekteeraavat kielet kehittyvät isoloiviksi (tämän näkee kielissä, joissa sanojen taivutus vähitellen katoaa, kuten englannissa), ja isoloivista kielistä voi taas syntyä agglutinoivia, kun esimerkiksi pronominit liimautuvat persoonapäätteiksi tai adpositiot sijapäätteiksi.


title: Morfologinen typologia

text: Avoin kysymys on edelleen, kannattaako kielet luokitella perinteisten morfologisten rakennetyyppien mukaisiksi makrotyypeiksi. Usein on esitetty, että morfologisiin rakenneominaisuuksiin liittyy äänteellisiä ja syntaktisia piirteitä: esimerkiksi agglutinoivissa kielissä on usein vokaalisointu ja tietynlaisia sanajärjestysmalleja.


title: Teknologiateollisuus

text: Teknologiateollisuus ry on elinkeino- ja työmarkkinapoliittinen vaikuttajaorganisaatio, joka edistää alan kilpailukykyä ja toimintaedellytyksiä. Teknologiateollisuuden päätoimialoja ovat elektroniikka- ja sähköteollisuus, kone- ja metallituoteteollisuus, metallien jalostus, suunnittelu ja konsultointi sekä tietotekniikka. Teknologiateollisuus vastaa 50 prosentista Suomen viennistä ja 75 prosentista tutkimus- ja kehitysinvestoinneista. Ala työllistää suoraan noin 270 000 ja välillisesti noin 700 000 suomalaista. Järjestöllä on noin 1 600 jäsenyritystä.


title: Teknologiateollisuus

text: Yhdistyksen toimitusjohtajana toimii Jorma Turunen ja hallituksen puheenjohtajana Risto Siilasmaa. Teknologiateollisuuden toimitusjohtajana aloittaa heinäkuun 2018 alussa Jaakko Hirvola.


title: Teknologiateollisuus

text: Yhdistys on perustettu nimellä Finska Metallindustrins Arbetsgivareförbund (suomeksi Suomen Metalliteollisuuden Harjoittajain Liitto) 17. lokakuuta 1903. Alun perin järjestö toimi puhtaasti työnantajajärjestönä, mutta Suomen itsenäisyyden alkuvuosista saakka järjestö on pyrkinyt myös laajempaan elinkeinopoliittiseen vaikuttamiseen, aluksi vuonna 1918 perustetun Suomen Metalliteollisuusyhdistyksen kautta. Työnantajajärjestö ja elinkeinopoliittinen järjestö yhdistettiin vuonna 1990 yhdeksi kokonaisuudeksi, jonka nimeksi tuli Suomen Metalli-, Kone- ja Sähköteknisen Teollisuuden Keskusliitto. Nimi muutettiin vuonna 1992 muotoon Metalliteollisuuden Keskusliitto ja edelleen vuonna 2003 nykyiseen muotoonsa.


title: Teknologiateollisuus

text: Vuonna 2018 Teknologiateollisuus kokosi yhteen suomalaista tekoälyyn ja digitalisointiin liittyvää osaamista perustamalla tekoälyryhmän, jonka puheenjohtajana toimii Taneli Tikka.


title: Teknologiateollisuus

text: Teknologiateollisuus tuki Kokoomuksen Sauli Niinistön presidenttikampanjaa 30 000 eurolla vuoden 2012 presidentinvaaleissa.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: René-Robert Cavelier, Sieur de La Salle (21. marraskuuta 1643 Rouen, Ranska – 19. maaliskuuta 1687 Huntsville, Texas) oli ranskalainen tutkimusmatkailija, joka oli yksi Pohjois-Amerikan keskeisistä eurooppalaisista valloittajista.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: La Salle oli aluksi jesuiitta, mutta erosi järjestöstä ja siirtyi Amerikkaan veljensä Jeanin, katolisen papin, perässä. Vuosina 1682 La Salle valtasi koko Mississippin laakson Meksikonlahdelta Suurille järville Ranskan kruunun alaisuuteen. Hän myös nimesi alueen Ranskan Louisianaksi kuningas Ludvig XIV:n kunniaksi. Kesällä 1685 La Salle perusti siirtokunnan Texasin rannikolle. Vajaa kaksi vuotta myöhemmin hän menehtyi oman retkikuntansa jäsenten ampumiin luoteihin.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: René-Robert Cavalier syntyi Rouenissa 21. marraskuuta 1643 tukkuvaatekauppias Jean Cavalier’n ja tämän vaimon Catherine Geestin toisena poikana. Perhe kuului Ranskan maakuntien rikkaaseen porvaristoon. Pojan myöhemmin ottama sukunimi La Salle tuli maatilasta, jonka hänen vanhempansa omistivat Rouenin läheisyydessä. Cavalier’t asuivat vain muutaman minuutin kävelymatkan päässä Pierre Corneillesta, josta tuli merkittävä ranskalainen näytelmäkirjailija. Nuori Robert oli mieltynyt tieteisiin ja luonnossa liikkumiseen ja kävi Pierre Corneillen tavoin jesuiittakouluja. Käytyään jesuiittaopistoa vuoteen 1658 Robert siirtyi Pariisiin, jossa hän aloitti kilvoituselämänsä noviisina eräässä jesuiittojen veljeskunnassa. Uskonlupauksensa Robert teki vuonna 1660.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Mielen rauhattomuus vaikeutti Robertin opintoja, ja välillä hän tunsi voimakasta halua vaihtaa ympäristöä. Hänen oli vaikeaa sopeutua sääntöihin, eikä hänen mielipiteitään arvostettu. Vuonna 1665 22-vuotias Robert pyysi kahdesti, että hänet lähetettäisiin jonnekin lähetysasemalle. Häntä ei katsottu kuitenkaan riittävän valmiiksi. Robertin teologinen koulutus oli kesken ja uskonnollinen valmistautuminen riittämätön. Hän anoi 1666 siirtoa Portugaliin, jossa voisi valmistautua lähetysasema-apostoliksi. Tämäkin pyyntö evättiin.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Vuoden 1666 aikana Robert purjehti siirtolaisena Kanadaan, jonka hän katsoi tarjoavan itselleen otolliset puitteet rakentaa tulevaisuutta. Hänen vanhempi veljensä Jean, joka oli St. Sulpicen kirkon ympärille kasvaneen Pyhän Sulpiciuksen seuran pappi, oli saapunut Uuteen Ranskaan vuotta aiemmin. Vanhan jesuiittalupauksensa vuoksi ilman isänsä perintöä jäänyt Robert oli lähes rahaton saapuessaan uudelle mantereelle. Vuonna 1667 hän luopui jesuiittaveljeskunnan jäsenyydestä ”moraalisten heikkouksien” vuoksi, eikä hän ollut ehtinyt tehdä vielä lopullista luostarilupausta.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Uuden Ranskan maanjakojärjestelmän mukaisesti Robert sai läänityksen ("seigneurie") läheltä Montrealia. Samalla René Robert Cavelier’sta tuli La Salle. Hän oli innokas tutustumaan uuteen ympäristöön ja ystävystyi mohawkien kanssa, joilta hän oppi vähän irokeesien kieltä. Kuunnellessaan intiaanien tarinoita mantereen suuresta jokiverkostosta La Sallen kiinnostui Ohiojoesta, jolta voisi löytyä vesitie länsirannikolle ja meren yli Kiinaan. Vuonna 1669 La Salle myi läänityksensä rahoittaakseen tutkimusmatkansa Ohiolaaksoon. Samana vuonna aloitettu matka ylettyi todennäköisesti nykyiseen Louisvilleen, jossa putoukset estivät taivalluksen jatkumisen. Retkeä käsittelevää aineistoa ei kuitenkaan ole löytynyt, joten matkasta ei ole luotettavaa tietoa.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Vuosien 1674 ja 1678 välisenä aikana La Sallen tiedetään käyneen kahdesti kotimaassaan. Hän kertoi tulevaisuuden suunnitelmistaan kuningas Ludvig XIV:lle ja pyysi lupaa linnakkeiden perustamiseen Suurille järville ja Mississippijoen varrelle ja Ranskan talouteen perustuvan hallinnon luomiseen läpi mantereen.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Vuonna 1679 La Salle apulaisineen rakensi "Le Griffonin", josta tuli ensimmäinen eurooppalainen laiva Suurilla järvillä. Alus teki elokuussa 1679 neitsytmatkansa Eriejärvellä ja purjehti 16 miehen voimin Niagarajoelta nykyiseen Detroitiin. Alus oli tarkoitettu tutkimusmatkojen ohella tavarakuljetuksiin, sillä La Salle oli kiinnostunut myös turkiskaupasta. Laivan elinaika jäi lyhyeksi, sillä syyskuun lopulla 1679 se katosi jäljettömiin. Yleisin uskomus oli, että myrsky upotti aluksen, mutta myös intiaaneja epäiltiin osallisuudesta laivan tuhoon. La Sallelle "Le Griffonin" menetys oli suuri isku, sillä hän oli suunnitellut aluksen liikkuvaksi tukikohdakseen.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Vuonna 1680 La Salle perusti kiinteäksi tukikohdakseen Fort Crevecoeurin, josta tuli samalla nykyisen Illinoisin ensimmäinen valkoinen sivilisaatio. Linnakkeen edustalla rakennettiin uusi laiva, jolla La Salle aikoi purjehtia Mississippijokea pitkin Meksikonlahdelle ja jopa Länsi-Intiaan. Laiva ei ehtinyt vesille, sillä linnakkeeseen hyökänneet irokeesit polttivat sen. La Salle ei kuitenkaan luopunut unelmastaan tehdä tutkimusmatkan etelään. Syksyllä 1681 hän johti kanootein liikkuvaa retkikuntaa, johon kuului hänen lisäkseen luutnantti Henri Tonti ja 21 muuta ranskalaista sekä joitakin kymmeniä mahican- ja abenaki-intiaaneja.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Retkikunta käytti alkeellista intiaanikarttaa ja liikkui kanootein Mississippijoelle. Maaliskuussa 1682 miehet saapuivat Arkansasjoelle, joka oli vuonna 1673 tehdyn tutkimusmatkan eteläinen raja. Tuolloin matkaa olivat johtaneet Jacques Marquette ja Louis Jolliet. La Salle seurueineen vieraili paikallisten intiaanien luona ja solmi hyvät suhteet kylien päälliköihin. Samalla hän otti Ludvig XIV:n nimissä maat Ranskan haltuun.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Matkalla Arkansasjoelta Meksikonlahdelle ranskalaiset meloivat läpi noin 300 kilometrin pituisen alueen, jossa he eivät nähneet ainuttakaan intiaanikylää. Koko laaja alue oli autioitunut, sillä 140 vuotta aiemmin Hernando de Soto oli löytänyt samalta alueelta kymmenittäin kukoistavia kaupunkeja. De Soton vierailun jälkeen sikäläisten intiaanien maailma oli romahtanut joko eurooppalaisten mukana tulleiden tautien tai jonkun muun katastrofin seurauksena. Intiaanien sijaan La Sallen retkikunta näki laumoittain biisoneita, jotka olivat tulleet laiduntamaan jokea reunustaville preerioille.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Elokuun alussa 1682 retkikunta saapui Meksikonlahdelle ja teki lyhyen tutkimusretken Mississippijoen suistomaalle. Tämän jälkeen La Salle järjesti pienimuotoisen tilaisuuden, jossa suuri risti ja Ranskan lippu pystytettiin maaperään muskettien yhteislaukauksen juhlistaessa tapahtumaa. Toimitus liitti laajat alueet Meksikonlahdelta Missourijoen yläjuoksuille ja Alleghenyvuorilta Kalliovuorille Ranskan kruunun alaisiksi.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Syksyllä 1682 retkikunta palasi takaisin Kanadaan. Vuotta myöhemmin La Salle matkusti Ranskaan, jossa kuninkaallinen komissio hyväksyi hänen suunnitelmansa lähettää siirtokunta Louisianan territorioon. La Sallen tehtäviin kuului siirtokunnan johtamisen ohella kristinuskon levittäminen, intiaanien taivuttaminen myötämieliseksi Ranskan kruunulle, Uuden Espanjan valloittaminen ja luonnonrikkauksien kaivaminen.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: La Salle ja noin 320 siirtolaista aloittivat heinäkuussa 1684 purjehduksensa kohti Meksikonlahtea. Miesmatkustajien joukossa oli 100 sotilasta, useita lähetyssaarnaajia, kauppiaita ja eri käsityöteollisuuden taitajia. Naisten joukosta löytyi perheenäitejä lapsineen sekä nuoria naisia, jotka halusivat kokeilla onneaan Amerikassa. La Rochellesta lähteneeseen laivastoon kuului neljä alusta: 36-tykkinen sotalaiva "Le Joly", La Sallen lippulaivana toiminut parkki "La Belle" ja kuljetusalukset "Aimable" ja "St. François". Erimielisyydet sekä huono onni seurasivat matkustajia koko retken ajan. La Salle ja merivoimien komentaja Beaujeu riitelivät päivittäin ja Santo Domingossa espanjalaiset merirosvoalukset sieppasivat "St François’n". Siirtolaiset menettivät laivan mukana työkaluja ja muita tarvikkeita.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Talvella 1684–1685 kolme jäljellä ollutta laivaa harhautuivat kovassa sumussa 600 kilometriä ohi Mississippin suistosta. Alukset ankkuroituivat Matagordanlahdelle Texasin rannikolle nykyisen Houstonin ja Corpus Christin puoliväliin. "Aimable" haaksirikkoutui lahdella, ja suurin osa sen lastista tuhoutui myrskyn seurauksena.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: La Salle uskoi tulleensa Mississippijoen suulle ja lähetti ryhmän sotilaita käymään kauppaa rannikon intiaanien kanssa. Miesten tarkoitus oli hankkia kanootteja, joiden avulla laivoissa olleet tarvikkeet voitaisiin kuljettaa maihin. Sotilaat löysivät kylän, joka kuului karankawa-intiaaneille. Paljastettuja aseita pelästyneet karankawat pakenivat kylästä. Sotilaat käyttivät tilanteen hyödykseen ja varastivat joitakin kanootteja ja eläinten taljoja. Karankawat tulkitsivat vieraiden käytöksen sodanjulistukseksi ja alkoivat pitää silmällä ranskalaisten toimia.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Siirtolaiset rakennuttivat alkeellisen leirin lahden rannalle. Paikkaa ympäröivät vain matalat hiekkadyynit ja mereltä ajelehtineet puunrungot. Metsän puuttuminen teki leirin alttiiksi tuulelle. Lähellä riehuvat preeriapalot uhkasivat levitä rantaan, ja siirtolaiset joutuivat leikkaamaan kaiken heinän ympäriltään. Intiaanit piirittivät leiriä öisin, mutta eivät hyökänneet. La Sallen asettamat vartijat valvoivat erityisesti ruutitynnyreitä, joista suurin osa oli pelastettu haaksirikosta. "Aimablen" onnettomuudessa oli kuitenkin menetetty enin osa siirtolaisten matkatavaroista; lähes kaikki lääkkeet, 60 barrelia viiniä, 1 600 tykinkuulaa, tuhansia kiloja rautaa ja lyijyä sekä ahjo ja mylly.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Maaliskuussa 1685 laivaston komentaja Beaujeu lähti purjehtimaan "Le Jolyllä" takaisin Ranskaan. Hänen mukanaan palasi 120 siirtolaista, jotka olivat menettäneet uskonsa onnelliseen tulevaisuuteen Amerikassa. "La Belle" jäi Texasiin jääneiden ainoaksi alukseksi. Myöhemmin samana keväänä siirtolaiset siirtyivät ylemmäksi sisämaahan ja aloittivat Fort St. Louis’n rakentamisen. Työn etenemistä hidastivat kuuma ilmanala, rakennusmateriaalin niukkuus ja osaamattomat puusepät. Linnaketta rakennettaessa yhä useammat siirtolaiset alkoivat epäillä La Sallen taitoja johtaa siirtokuntaa. Myös Santo Domingista mukaan liittyneet miehet olivat La Sallea vastaan ja tekivät parhaansa horjuttaakseen hänen arvovaltaansa.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Linnoitus valmistui elokuussa 1685. Sen sijainti korkealla kalliolla Lavacajoen varrella tarjosi hyvät puolustusmahdollisuudet intiaanien, espanjalaisten ja merirosvojen hyökkäyksiä vastaan. La Salle teki useita retkiä Lavacajoella ennen kuin uskoi, että kysymyksessä ei ollut Mississippijoen haarautuma.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Fort St. Louis’n myötä siirtolaisten elämänlaatu parani. Joenvarsilla liikkuvien biisonien ansiosta heillä oli riittävästi ruokaa ja nahkatarvikkeita, mutta La Sallen epäoikeudenmukaisuus ja kovuus alaisiaan kohtaan aiheutti pahaa mieltä ja joitakin retkikunnan jäseniä karkasi. Myös intiaanien hyökkäykset koettelivat siirtokuntaa. Kesän loppuun mennessä siirtolaiset olivat haudanneet yli 30 toveriaan, suurin osa sairauksiin menehtyneinä.


title: Robert Cavelier de La Salle

text:
Lokakuussa 1685 La Salle kokosi 50 miehen retkikunnan, joka aloitti kanootein tehtävän tutkimusmatkan kohti itää. "La Bellen" oli määrä purjehtia rantaviivaa myötäillen kauempana lahdella ja kuljettaa tarvikkeita Mississippijoen suulle. Laivan mukana seurasi 27 miehistön jäsentä. Fort St. Louis’in jäi 34 siirtolaista, joista suurin osa oli naisia, lapsia ja pappeja.
Jo alkumatkalla osa retkikunnasta sairastui syötyään suuret määrät opuntiakaktuksen hedelmiä. Miesten toipuminen vei aikaa. Brazos- ja Sabinejoen välisellä alueella La Sallen miehet eksyivät kosteaan viidakkoon, jota texasilaiset kutsuvat ”Suureksi tiheiköksi” (Big Thicket). Monet riidat viivästyttivät matkan etenemistä. Paikalliset intiaanit olivat pääasiassa hyvin vieraanvaraisia ja kertoivat, että kaikki rannikon heimot vihasivat espanjalaisia. La Salle merkitsi vihkoonsa intiaanien käyttämiä sanoja ja käsimerkkejä. Vaellettuaan yli 200 kilometriä Louisianan nykyiselle rajalle retkikunta pystytti Sabinejoen rantaan pienen linnakkeen. Jatkuvien sateiden ja ammusten hupenemisen takia La Sallen määräsi kääntymään takaisin. Linnakkeeseen jäi joitakin miehiä, joiden kohtalosta ei ole tietoa.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Palatessaan maaliskuussa 1686 Fort St. Louisiin La Salle kuuli, että "La Belle" oli haaksirikkoutunut kaukana lahdella ja suurin osa sen matkustajista hukkunut. Tämä oli kova isku siirtokunnalle, sillä laiva oli ollut heidän ainoa mahdollisuutensa palata Ranskaan. "La Bellen" mukana hautautui myös La Sallen unelma vauraasta ranskalaisesta siirtokunnasta.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: La Salle teki huhtikuussa 1686 uuden tutkimusmatkan, johon keräsi 20 miestä. Hän oli vaitelias aikomustensa suhteen, ja suurin osa linnakkeeseen jäävistä oli täysin tietämätön matkan laajuudesta. Jotkut uskoivat, että La Salle ei palaisi enää koskaan. Yleinen tyytymättömyys lisääntyi ja eräs siirtokunnan rahoitukseen osallistuneista kauppiaista lietsoi kapinahenkeä poissaolevaa La Sallea vastaan. Monien yllätykseksi retkikunta palasi takaisin. La Salle oli hankkinut viisi hevosta intiaaneilta, mutta menettänyt paluumatkan aikana yli puolet miehistään. Osa oli karannut, yksi joutunut alligaattorin saaliiksi ja loput eksyneet. Matkan varrella La Salle oli nähnyt Meksikonlahdella useita espanjalaisia sota-aluksia, jotka oli hälytetty etsimään ranskalaista retkikuntaa - ei ystävällisessä tarkoituksessa.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Tammikuussa 1687 retkikunnasta oli jäljellä noin 45 jäsentä. La Salle keräsi ryhmästä mukaansa 17 miestä ja aloitti kohtalokkaan marssinsa halki Texasin. Heidän ainoa mahdollisuutensa selvitä oli löytää reitti Illinoisiin ja saada apua Uudelta Ranskalta.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Naiset ja lapset jäivät kolmen papin ja pienen sotilasryhmän kanssa Fort St. Louis’in. Vaikeat sääolosuhteet tekivät La Sallen ryhmän matkasta työlään, ja vanhat erimielisyydet ja turhautumiset nousivat pintaan. Kaksi siirtokunnan varhaisista rahoittajista osoitti tyytymättömyytensä La Sallen rooliin retkikunnan johtajana ja kehitti salaliiton tätä vastaan. Saatuaan muutaman retkikuntalaisen puolelleen kapinoitsijat järjestivät riidan biisoninlihan jakamisesta. Tämä johti maaliskuussa 1687 retkikunnan kolmen jäsenen murhaan Trinityjoen läheisyydessä. Surmatut olivat La Sallen serkku, hänen palvelijansa ja hänen intiaanimetsästäjänsä. Murhaajat eivät tyytyneet vielä tähän, sillä heidän päätavoitteensa oli toisaalle leiriytynyt retkikunnan johtaja. Tietämättömänä tapahtuneesta La Salle etsi ystäviään seuraavana aamuna ja joutui verityöntekijöiden yllättämäksi. Murhaajat avasivat tulen ja ampuivat La Sallea päähän kuolettavasti. Murhan silminnäkijänä oli retkikuntaan kuulunut pappi. Hän välitti tiedon läheiseen leiriin ja kertoi keitä murhaajat olivat.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Siirtolaisista jäi henkiin arviolta 15, kaikkien kohtaloa ei tiedetä. Heistä 6 palasi Ranskaa, yksi Kanadaan ja loput joutuivat espanjalaisten vangeiksi.. Fort St. Louis’in jääneet aikuiset siirtolaiset joutuivat karankawojen järjestämän massamurhan uhriksi, mutta lapset säästettiin ja kuljetettiin hyökkääjien kylään. Kaksi linnakkeeseen palannutta retkikunnan jäsentä hautasi 14 ruumista ja lähetti intiaanikuriirin matkassa espanjalaisille tiedon siirtokunnan kohtalosta.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: La Sallen murhaajat joutuivat omien liittolaistensa ampumiksi riidan seurauksena toukokuussa 1687.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: La Sallen merkittävin perintö oli ranskalaisten linnakkeiden verkosto, joka ylettyi Suurilta järviltä Mississippijoen varsille ja Ohioon. Hänen aloittamansa kauppasuhteet tasankojen intiaanien kanssa antoivat perustan Uuden Ranskan myöhemmälle kaupankäynnille Ranskan Louisianan alueella. La Sallen kunniaksi on nimetty Yhdysvalloissa useita paikkakuntia, kouluja, katuja, hotelleja ja automerkki. Vuonna 1930 Amerikan vallankumouksen tyttärien (DAR) Texasin haaraosasto ja Navasotan kaupungin asukkaat pystyttivät lähes viisi metriä korkean La Sallen patsaan lähelle hänen oletettua kuolinpaikkaansa.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: Ranskan hallitus lähetti hyvien tahdon valtuuskunnan Navasotaan huhtikuussa 1937 juhliakseen La Sallen kuoleman 250 vuosipäivää.


title: Robert Cavelier de La Salle

text: La Sallen lippulaivan "La Bellen" hylky löytyi vuonna 1996 yli kymmenen vuotta kestäneiden etsintöjen jälkeen. Nostotyön mahdollistamiseksi hylyn ympärille jouduttiin rakentamaan pato. "La Belle" oli löydettäessä lähes ehjä, ja sen uumenista löytyi 700 000 esinettä – miekoista ja kanuunoista matkalaisten henkilökohtaisiin esineisiin sekä helmiin ja peileihin, joilla aiottiin käydä kauppaa alkuperäisasukkaiden kanssa. Pintaan nostettu alus säilöttiin nesteeseen, jottei se kuivuessaan murentuisi. Nyt hylyn säilömiseksi ja kuivattamiseksi on suunniteltu kaikkien aikojen suurinta arkeologista pakastekuivausta, joka tapahtuu texasilaisessa tukikohdassa sijaitsevassa jättipakastimessa.


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Saimi Angerkoski (o.s. Palmu, vuoteen 1904 Pelkonen; 21. elokuuta 1902 Oulu – 28. maaliskuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Teatterissa uransa aloittanut Angerkoski tuli tunnetuksi ensisijaisesti Suomen Filmiteollisuuden kuukausipalkkaisena näyttelijänä vuosina 1938–1963. Angerkosken näyttelijänura jatkui hänen kuolemaansa asti. 98 elokuvaroolia tehnyt Angerkoski on kaikkien aikojen työllistetyin suomalainen elokuvanäyttelijä.


title: Siiri Angerkoski

text: Angerkoski oli sivuosien valovoimainen esittäjä joka muistetaan lukemattomista, usein koomisista rooleistaan kotiapulaisina, vanhoinapiikoina, leskirouvina, vuokraemäntinä ja seurapiirirouvina. Jälkipolville hän on tuttu erityisesti kahdesta pitkäikäisestä elokuvasarjasta: rouva Justiina Puupään roolista kahdessatoista "Pekka ja Pätkä -elokuvassa" sekä kotiapulainen Hildan roolista kuudessa "Suomisen perhe -elokuvassa". Kaksi Jussi-palkintoaan Angerkoski sai kuitenkin vakavista rooleista, sivuroolista Minna Canth -filmatisoinnissa "Anna Liisa" (1945) ja pääroolista televisioelokuvassa "Aliisa" (1970). Hänet palkittiin vuonna 1958 Pro Finlandia -mitalilla.


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Angerkoski syntyi hopeaseppä Kustaa Sakarinpoika Palmun (s. 3. huhtikuuta 1880 Muhos, syntyjään ja vuoden 1904 loppupuolelle Pelkonen) ja Hanna Juhontytär Johanssonin (vuoteen 1899 Jaara, s. 9. maaliskuuta 1877 Ii) esikoislapseksi. Hänen vanhempansa olivat menneet naimisiin Haaparannalla 2. helmikuuta 1902. Hanna Palmu oli muuttanut Ouluun 7. toukokuuta 1895. Hänen äitinsä Brita Liisa Leuvanniemi (1850–1935) oli Iissä syntynyt Maria Liisa Juhontytär Leuvanniemen aik. Pakasen avioton tytär. Brita Liisa Leuvanniemen isäpuoli oli Juho Heikinpoika Hiltunen; biologista isää ei ole saatu selville. Leuvanniemi oli avioitunut 2. maaliskuuta 1873 Iissä Juho Klemetinpoika Jaaran (1847–1934) kanssa.


title: Siiri Angerkoski

text: Angerkosken lapsuuden perhe vietti sangen liikkuvaa elämää; Siirin nuorempi sisar Iines Ihanelma syntyi Turussa vuonna 1905 ja toinen sisar Irja Inkeri puolestaan Maariassa 1907. Hanna Palmu joutui vankilaan vuonna 1910, sillä hän teki laittomia abortteja eli oli niin sanottu ”enkelintekijä”. Kun hän vapautui vuonna 1916, Kustaa Palmu oli ottanut kumppanikseen toisen naisen, Anna Saarenpään. Hanna Palmu muutti saman tien sisarensa luo Amerikkaan, eikä palannut. Hänet julistettiin kuolleeksi 1979. Anna Saarenpäälle ja Kustaa Palmulle syntyi peräti kahdeksan lasta, jotka kaikki saivat äitinsä sukunimen. Kustaa ja Hanna Palmun kolme tytärtä, Siiri, Iines ja Irja jäivät isänsä ja uuden äitipuolensa hoiviin.


title: Siiri Angerkoski

text: Kustaa Palmun perhe muutti Varsinais-Suomesta takaisin Ouluun vuonna 1915. Siiri Palmu kävi kansakoulun Turussa, ja siihen hänen opintonsa jäivät. Sisällissodan jälkeen perhe muutti Poriin. Siiri Palmu liittyi sikäläiseen urheiluseuraan, Porin Pyrintöön. Hän harrasti muun muassa voimistelua ja juoksua.


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Palmun ensimmäinen teatteriesiintyminen oli Porin Työväen Teatterissa Kirjurinluodon ulkoilmanäyttämöllä lauantaina 20. elokuuta 1921. Näytelmä oli F. A. Dahlgrenin "Vermlantilaisia". Uudenvuodenpäivänä 1922 hän näytteli "Pohjalaisissa" Kaisan roolin. Tulevina vuosina hän näytteli Kaisa Efraimintytärtä useilla näyttämöillä ja myös "Pohjalaisten" elokuvasovituksessa vuonna 1936. Angerkoski joutui Porissa liikenneonnettomuuteen. Hän loukkasi oikean jalkansa 21. huhtikuuta 1924 Länsi-Puistokadun ja Annankadun risteyksessä. Linja-auto ja henkilöauto kolaroivat, ja jälkimmäinen syöksyi Angerkosken ja hänen ystävättärensä päälle.


title: Siiri Angerkoski

text: Kaudeksi 1924–1925 Palmu siirtyi Raumalle. Rauman Näyttämöllä hän tulkitsi muun muassa Scampoloa Dario Niccodemin samannimisessä näytelmässä. Seuraavaksi näytäntökaudeksi hän palasi Porin Työväenteatteriin. Hänellä oli muun muassa mustalais-Katan osa Csepréchy Férencin "Punaisessa laukussa". Siiri Palmun viimeinen ensi-ilta Satakunnan lavoilla oli 18. maaliskuuta 1926 Franz Lehárin teoksessa "Iloinen leski", jossa hän näytteli Valeciennen roolin. Kaikkiaan hänellä oli nelisenkymmentä roolia Satakunnan vuosinaan. Hän oli saanut hyödyntää myös laulutaitoaan.


title: Siiri Angerkoski

text: Vähitellen rohkean ja lahjakkaan esiintyjän Siiri Palmun maine alkoi levitä myös länsirannikon ulkopuolelle. Hän sai kiinnityksen Viipurin Työväen Teatteriin syksyllä 1926. Viipuri oli arvostettu teatterikaupunki, inspiroiva ja välitön. Siellä hän kohtasi ensimmäisen kerran Kaarlo Angerkosken. Tulevan avioparin ensimmäinen yhteinen näytelmä oli "Häitten jälkeen", joka tuli ensi-iltaan 25. elokuuta 1926. Heille kertyi yhteisiä näytelmiä muutama kappale kaudella 1926–1927.


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Palmu palasi länsirannikolle, tällä kertaa Vaasaan, kaudeksi 1928–1929. Vaasan Työväen Näyttämöllä hän aloitti tutulla Kaisan roolilla "Pohjalaisissa". Muita rooleja Vaasassa oli muun muassa Colomben osa komediassa "Volpone". Lehtiarvosteluissa hän sai huomattavasti enemmän ruusuja kuin risuja. Vaasan Työväen Näyttämön toiminta loppui 1929. Siiri Palmu siirtyi Keski-Suomeen Jyväskylään.


title: Siiri Angerkoski

text: Saksalainen operetti "Nuoruuden kevät" elokuussa 1929 oli Palmun ensimmäinen näytelmä Jyväskylän Työväen Näyttämöllä. Seuraavan vuoden syksyllä hän vietti kymmenvuotistaiteilijajuhlaansa Emmerich Kálmánin säveltämän operetin "Hollantilaistyttö" merkeissä. ”Nautittavaa oli kuulla hänen lauluaan”, kirjoitti paikallinen sanomalehti Siiri Palmun suorituksesta prinsessa Juttana operetin pääosassa. Hänen Jyväskylän-kautensa kesti kaksi vuotta, ja kesällä 1931 Palmu muutti Turkuun. Myös Kaarlo Angerkoski kiinnitettiin Turkuun samana vuonna. Hänen näyttämönsä oli Turun Teatteri, kun taas Siiri Palmu näytteli Turun Työväen Teatterissa. Pari meni kihloihin jouluna 1932.


title: Siiri Angerkoski

text: Juhannusyönä 1931 Ruissalon Kesäteatterissa Siiri Palmu esiintyi ensi kerran turkulaisyleisölle. Näytelmä oli "Sotilasrakkautta". Samana kesänä hän näytteli muun muassa Männistön muoria "Seitsemässä veljeksessä". Paikalliset sanomalehdet suitsuttivat Palmun näyttelijäntyötä: ”Uskottava ja taitava luoma”, Turun Sanomat kirjoitti hänestä Mary McCormicin osassa Antonio Morenon komediassa "Oikea rakastaja" syksyllä 1932. Palmun viimeisiä näytelmiä Turussa olivat "Laulu tulipunaisesta kukasta" ja "Häät Rymättylässä". Vuonna 1933 hän siirtyi Tampereelle, nyt samalle näyttämölle kuin Kaarlo Angerkoski. Naimisiin kihlapari meni sunnuntaina 10. syyskuuta 1933. Hääkuvaksi sai kelvata "Jeppe Niilonpoika" -näytelmän mainoskuva: Jeppe roikkuu hirsipuussa ja Nilla itkee sen juurella.


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Angerkoski oli mukana viidessä näytelmässä Tampereen Teatterissa syksyllä 1933. Hän synnytti ainoan lapsensa 6. maaliskuuta 1934. Tytön nimeksi tuli Sirkka-Liisa. Angerkosket siirtyivät seuraavana kesänä Helsinkiin, missä molemmat olivat kiinnitettyinä Helsingin Kansanteatteriin vuodesta 1934 vuoteen 1938. Siiri ja Kaarlo Angerkoskesta kehittyi suosittu komediapari. Kaksikko kasvoi lopulta trioksi, kun joukkoon liittyi Angerkoskien tyttären kummi Leo Lähteenmäki. Ensimmäinen Siiri Angerkosken näytelmä Helsingissä oli "Tukkipojan morsian" elokuussa 1934, jossa hän näytteli piikaa. Näytelmähupailussa "Olenko minä tullut haaremiin?" hänellä oli Manta Mäkisen osa. Mantan rooli oli tuttu jo Jyväskylän ajalta ja sen Angerkoski sai myös näytelmän elokuvaversiossa vuonna 1938.


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Angerkosken elokuvaura alkoi syksyllä 1933 elokuvan "Pikku myyjätär" Marina; tuolloin hänen nimensä oli vielä Siiri Palmu. 38 minuuttia kestänyt näytelmällinen mainoselokuva oli Georg Malmsténin ainoa ohjaustyö. Seuraava valkokangasrooli oli vanhanpiian osa elokuvassa "Kaikki rakastavat" (1935), joka on jäänyt historiaan ensimmäisenä Ansa & Tauno -elokuvana. Angerkoskella oli elokuvassa yksi ainoa repliikki: ”Go’ morron!”.