title: Syksyn sävel

text: Syksyllä 2011 Syksyn sävel teki paluun MTV3:n ohjelmistoon ja kilpailun keräystuotto käytettiin Suomen Syöpäyhdistyksen ja sen jäsenjärjestöjen tekemään työhön: valtakunnalliseen syöpäneuvontaan ja potilastyöhön.


title: Syksyn sävel

text: Vuoteen 1975 asti kilpailu lähetettiin mustavalkoisena. Ensimmäinen värillinen Syksyn sävel esitettiin vuonna 1976.


title: Syksyn sävel

text: Syksyn sävelessä esiintyneitä laulajia ovat olleet muun muassa Irwin Goodman, Sammy Babitzin, Jussi Lammela, Jonna Tervomaa, Kirka, Erkki Liikanen, Lea Laven, Rainer Friman ja Mikko Alatalo. Alatalo voitti kilpailun kaikkiaan neljä kertaa, Goodman, Liikanen, Laven, Friman ja Pelimannet kahdesti. Ohjelmassa pitkään vaikuttaneen Tauno Äijälän mukaan saman osallistujan useat peräkkäiset voitot herättivät närää muissa kilpailijoissa, mutta esimerkiksi Alatalolla, Goodmanilla ja Liikasella oli selvä kuva siitä, millainen musiikki saavutti juuri sillä hetkellä vastakaikua yleisössä. Ohjelman alkuaikoina kilpailu miellettiin vahvasti miehiseksi, kunnes Lea Laven voitti sen vuonna 1979. Osasta kilpailussa esitetyistä kappaleista on tullut kansansuosikkeja, kun taas osa kappaleista on jäänyt vähemmälle huomiolle. Tunnettuja Syksyn sävelessä esitettyjä musiikkikappaleita ovat muun muassa Minttu sekä Ville, Surun pyyhit silmistäni, Sinulle vain, Poing poing poing, Mun sydämeni tänne jää ja Daa-da daa-da. Joinakin vuosina kilpailukappaleista on menestynyt kaupallisesti parhaiten muu kuin voittaja. Myös monista karsiutuneista kappaleista tuli myyntimenestyksiä levymarkkinoilla; tällaisia ovat olleet esimerkiksi Matin ja Tepon Kissankultaa vuodelta 1970, Dannyn ja Armi Aavikon Kaiken sulle antaisin vuodelta 1977 sekä Tarja Lunnaksen Seine vuodelta 1997. Tauno Äijälän mukaan monen kilpailusta pudonneenkin laulajan ura pääsi kunnolla vauhtiin nimenomaan Syksyn sävelen ansiosta.


title: Syksyn sävel

text: Useampana vuonna julkaistiin kilpailujen yhteydessä kokoelmaäänite, joka sisälsi kyseisen vuoden kilpailuun osallistuneita kappaleita.


title: Lordi Dunsany

text: Lordi Dunsany, oikealta nimeltään Edward John Moreton Drax Plunkett, Dunsanyn 18. paroni (24. heinäkuuta 1878 – 25. lokakuuta 1957) oli irlantilainen kirjailija ja runoilija. Hänen vaikutustaan nykyaikaiseen fantasiakirjallisuuteen pidetään merkittävänä. Dunsanyn kuuluisimpia teoksia on romaani "Haltiamaan kuninkaantytär" (1924).


title: Lordi Dunsany

text: Dunsanyn kuuluisimmat fantasianovellit julkaistiin kokoelmissa vuosien 1905 ja 1919 välillä. Ensimmäisen kokoelman, "The Gods of Pegana", julkaisusta hänen oli maksettava itse. Dunsany kirjoitti myös paljon käsikirjoituksia näytelmiin.


title: Lordi Dunsany

text: H. P. Lovecraft vaikuttui suuresti Dunsanystä, kun hän näki tämän kiertueella Yhdysvalloissa. Lovecraftin varhaisimmissa teoksissa onkin havaittavissa vaikutteita Dunsanystä.


title: Valmet

text: Valmet Oyj on suomalainen suuryritys, jolla on yli 12 000 työntekijää 33 maassa. Valmetin asiakkaita ovat suuret sellu-, paperi- ja energiayhtiöt, joille se toimittaa teknologiaa, automaatiota ja palveluita. Valmet tarjoaa asiakkailleen palveluina muun muassa kunnossapidon ulkoistusta, tehtaiden ja voimalaitosten parannuksia ja varaosia. Teknologiaa tarjotaan sellu-, pehmopaperi-, kartonki- ja paperitehtaille ja bioenergiaa tuottaville voimalaitoksille. Valmetin automaatioratkaisuja ovat yksittäiset mittaukset mutta myös koko tehtaan kattavat "avaimet käteen"- automaatioprojektit.


title: Valmet

text: Valmet, valtion entinen asetehdas ja entinen valtionyhtiö, on kokenut monta muodonmuutosta. Valmetin taustalla on yli 200 vuoden teollisuushistoria. Se syntyi uudestaan joulukuussa 2013, kun sellu-, paperi- ja voimantuotantoliiketoiminnat irtautuivat Metso Oyj:stä.


title: Valmet

text: Yhtiön pääkonttori sijaitsee Espoossa ja sen osakkeet noteerataan Helsingin pörssissä. Sen suurin omistaja on Suomen valtio sijoitusyhtiönsä Solidiumin kautta. Valmetin liikevaihto vuonna 2017 oli noin 3,2 miljardia euroa ja se oli Suomen 22. suurin yritys.


title: Valmet

text:
Valmet on jakanut toimintonsa viiteen maantieteelliseen alueeseen: Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka, EMEA, Kiina ja Aasian ja Tyynenmeren alue, se toimii yhteensä noin 30 maassa ja työllistää noin 12 000 henkeä.
Valmetin päätuotantopaikat ovat Jyväskylän Rautpohjassa, Ruotsin Karlstadissa ja Sundsvallissa ja Kiinan Xianissa ja Shanghaissa.


title: Valmet

text: Vuonna 2017 Valmetilla oli Suomessa 4 600 työntekijää, joista 1 300 työskenteli valmistavassa tuotannossa, esimerkiksi hitsaajina. Rautpohjassa suunnitellaan paperi- ja kartonkikoneita, valmistetaan avainkomponentteja kuten perälaatikoita ja avainteloja sekä kootaan Eurooppaan menevien konetoimituksia.


title: Valmet

text: Valmetin liiketoimintaan kuuluu neljä liiketoimintalinjaa: "Palvelut", "Sellu ja energia", "Paperit" ja "Automaatio".


title: Valmet

text: Valmetin Palvelut-liiketoimintalinja tekee muun muassa tehdasparannuksia ja tarjoaa esimerkiksi paperikoneiden telapalveluja, paperikonekudoksia, suodatinkankaita, varaosia ja elinkaaripalveluja. Yksikön asiakkaat toimivat etupäässä sellu-, paperi- ja energia-aloilla. Maailmassa toimivista noin 3 800 sellu-ja paperitehtaasta yli 2000 on Valmetin asiakkaita. Yksikkö pyrkii parantamaan asiakkaidensa toiminnan luotettavuutta, kustannustehokuutta, kapasiteettia ja laatua tarjoamalla ratkaisuja, joilla vähennetään päästöjä, parannetaan sekä toiminnan turvallisuutta että energian, veden ja raaka-aineiden käytön tehokkuutta. Yksiköllä on 70 palvelukeskusta eri puolilla maailmaa, mutta sen tärkeimmät markkina-alueet ovat Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka (EMEA) sekä Pohjois-Amerikka.


title: Valmet

text: Valmet on palvelumarkkinoilla joko suurin tai toiseksi suurin, sen markkinaosuus vuonna 2015 oli noin 14 % ja koko markkinoiden koko noin 8 miljardia euroa.


title: Valmet

text: Valmetin Palvelut-liiketoimintalinjan tärkeimpiä globaaleja kilpailijoita ovat vastaavalla tuotevalikoimalla Andritz ja Voith Paper. Toiset kilpailijat, kuten Sandusky, Albany, Joh. Clouth, Leripa, Aikawa ja AstenJohnson, ovat keskittyneet tiettyihin tuotesegmentteihin. Myös kilpailijoilla Kadant, SchäferRolls, MWN, Bellmer, Hannecard ja Papcel on Valmetiin verrattuna rajoitettu tarjooma samoin kuin omilla paikallisilla niche-sektoreillaan toimivilla kilpailjoilla Jinni, Wuxi Refine Tech, Richter, Beijing Up-Tech, TTT ja AGW.


title: Valmet

text: Valmetin Automaatio-liiketoimintalinjan tuotteita ovat automaatioratkaisut, joita ovat esimerkiksi yksittäiset mittaukset tai koko tehtaan kattavat automaatiojärjestelmät. Linjan päätuotteet ovat analysaattorit ja mittalaitteet, automaatiojärjestelmät, kamerajärjestelmät, laatusäätöjärjestelmät ja toiminto- ja palveluratkaisut. Sen pääasiakasryhmät toimivat massa- ja paperiteollisuudessa, muussa prosessiteollisuudessa, energiantuotannossa, meriteollisuudessa sekä öljy- ja kaasuteollisuudessa. Yli 1000 voimalaitosta on ottanut käyttöönsä Valmetin toimittaman prosessiautomaatioratkaisun. Yksikkö pyrkii parantamaan asiakkaidensa liiketoimintojen kannattavuutta tehostamalla heidän tuotantoaan ja parantamalla niiden kustannus-, energia- ja materiaalitehokkuutta.


title: Valmet

text: Valmet DNA on Valmet Automation Oy:n kehittämä automaatiojärjestelmä, joka soveltuu prosessin-, koneen-, moottorikäyttöjen ja laatuohjauksien toteuttamiseen.


title: Valmet

text: Sellu- ja paperiautomaatiomarkkinoiden arvioitu koko vuonna 2015 oli noin miljardi euroa ja Valmetin markkinaosuus siitä oli noin 20 %. Parhaiten se menestyi analysaattorimarkkinoilla, joissa se oli markkinajohtaja, laatusäätöjärjestelmissä sen sijoitus markkinoilla oli joko ykkönen tai kakkonen, hajautetuissa ohjausjärjestelmissä sen markkinat olivat toiseksi suurimmat. Myös energia ja prosessi -markkinoiden koko oli noin miljardi euroa, josta Valmetin markkinaosuus oli noin 10 % ja se sijoittui huippuluokan meriratkaisuissa sijalle 2 ja voimantuotannossa kumppaneidensa kanssa sijalle 4.


title: Valmet

text: Valmetin suurimmat kilpailijat hajautettujen ohjausjärjestelmien markkinoilla ovat ABB, Honeywell, Emerson, Siemens ja Yokogawa, sekä sellu- ja paperiautomaation että energian ja prosessien liiketoiminnoissa. Sellu- ja paperiautomaatiossa pääkilpailijat laatujärjestelmämarkkinoilla ovat ABB, Honewell, Voith, Paperchine, Procemex, Cognex ja Isra Vision kun taas ABB ja BTG kilpailevat Valmetin kanssa analysaattorimarkkinoilla.


title: Valmet

text: Valmetin Sellu ja energia -liiketoimintalinjan tuotteet ovat erilaisia teknologioita ja ratkaisuja, jotka liittyvät sellun ja energian tuotantoon ja biomassan jalostukseen. Linjan tuotteet on jaettu kolmeen pääryhmään: sellu, energia ja biomassa.


title: Valmet

text: Selluprojektit voivat olla yksittäisiä kone- tai laitetoimituksia tai kokonaisen tehdaslinjan toimituksia. Sellusta valmistetaan erilaisia paperilajeja, kuten kartonkia, pehmopaperia ja painopaperia, mutta sitä käytetään myös viskoosi- ja hygieniatuotteissa. Valmetin selluliiketoiminnan asiakkaat ovat mekaanisen ja kemiallisen massan tuottajat ja kuitulevyteollisuuden yhtiöt. Viime vuosina uusia asikkaita on saatu erityisesti Etelä-Amerikasta ja Aasiasta. Massanvalmistusprosessissa tarvitaan erilaisia koneita eri vaiheisiin ja Valmet toimittaa teknologioita kaikkiin vaiheisiin.


title: Valmet

text: Valmetin pääkilpailija selluliiketoiminnassa on Andritz, jonka kanssa se kilpailee markkinajohtajuudesta. Vuonna 2015 Valmetin osuus markkinoista oli noin 40 % ja koko markkinoiden koko noin 1,4 miljardia euroa.


title: Valmet

text: Energiaratkaisuja Valmet tukee toimittamalla ja uudistamalla muun muassa biomassaa hyödyntäviä energiantuotantokattiloita, biomassaa, hiiltä, kierrätyspolttoainetta ja lajiteltua jätettä käyttäviä leijukerroskattiloita, öljy- ja kaasukattiloita. Valmet toimittaa myös lämpö-, sähkö- ja voimalaitoksia ja ympäristönsuojelujärjestelmiä, joissa hallitaan ilman laatua. Yksikön asiakkaita ovat kunnat, julkiset laitokset ja yhtiöt, jotka toimivat energia-, prosessi-, sellu- tai paperiteollisuudessa. Päämarkkina-alueet ovat Pohjoismaat ja EMEA.


title: Valmet

text: Energialiiketoiminnassa Valmet sijoittuu markkinoilla sijoille 1-3. Vuosina 2011-2015 sen osuus biomassakattilatilauksista oli noin 20 %, kun Kiinan markkinoita ei otettu huomioon. Markkinoiden kooksi arvioitiin 2 miljardia euroa. Valmetin tärkeimpiä kilpailijoita energialiiketoiminnassa ovat Andritz, Amec Foster Wheeler ja Babcock & Wilcox.


title: Valmet

text: Valmet ennakoi biomassan merkityksen kasvamista raaka-aineena monilla teollisuudenaloilla. Siitä voidaan tehdä esimerkiksi uusiutuvaa energiaa ja kierrätyskelpoisia tuotteita, kuten paperia, sellua, kartonkia ja pehmopaperia. Siksi Valmet on kehittänyt uusia teknologioita, joilla biomassan hyödyntämistä voidaan edistää, kuten esimerkiksi LignoBoost, ligniinin talteenottoon kehitetty teknologia, pyrolyysiteknologia, jolla tuotetaan uusiutuvaa bioöljyä, ja epäsuora kaasutus, jossa biomassaa muunnetaan biometaaniksi, jolla voidaan korvata maakaasun käyttöä.


title: Valmet

text: Valmetin Paperit-liiketoimintalinjan asiakkaat toimivat kartonki-, pehmopaperi- ja paperiteollisuudessa – ne valmistavat kartongista, pehmopaperista ja paperista esimerkiksi pakkauksia, nenäliinoja, käsipyyhkeitä, WC-paperia ja kirjoitus- ja painopaperia. Asiakasyrityksille toimitetaan uusia koneita ja niiden nykyisiä koneita uudistetaan. Uusia koneita tilataan useimmiten Kiinaan ja Aasian ja Tyynenmeren alueelle, kun taas uudistuksia toimitetaan enemmän Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan.


title: Valmet

text: Valmetin tärkeimpiä kilpailijoita pehmopaperin osalta ovat Andritz, Voith Paper ja Toscotec, kun taas sekä kartongin että paperin osalta tärkeimmät kilpailijat ovat Voith Paper, Bellmer ja PMT. Valmet on markkinajohtaja niin pehmopapereissa (markkinaosuus 35 %, markkinoiden arvioitu koko vuonna 2015 oli noin 0,7 miljardia euroa), kartongissa (markkinasouus 40 %, markkinoiden koko miljardi euroa) ja paperissa (markkinaosuus 40 % ja markkinoiden koko 0,3 miljardia).


title: Valmet

text: Valmetin johtoryhmään kuuluvat toimitusjohtaja Pasi Laineen lisäksi Aki Niemi, Sakari Ruotsalainen, Bertel Karlstedt, Jari Vähäpesola, Dave King, Celso Tacla, Vesa Simola, Xiangdong Zhu, Jukka Tiitinen, Julia Macharey, Kari Saarinen , Anu Salonsaari-Posti ja Juha Lappalainen.


title: Valmet

text: Valmetin hallitukseen kuuluu 5-8 varsinaista jäsentä. Keväällä 2018 hallitukseen kuuluivat hallituksen puheenjohtaja Bo Risberg, hallituksen varapuheenjohtaja Aaro Cantell ja Pekka Kemppainen, Monika Maurer, Eriikka Söderström, Tarja Tyni, Rogerio Ziviani sekä henkilöstön edustajana Riina Vilander.


title: Valmet

text: Valmetin 10 suurinta omistajaa ja heidän osuutensa osakekannasta keväällä 2018 olivat:


title: Valmet

text: Valmet tekee kolmenlaisia hankintoja:


title: Valmet

text: Valmet pyrkii tekemään hankintansa niin läheltä kuin mahdollista. Esimerkiksi Rautpohjan alueella toimii Rautpohjan konepaja, joka tekee vaativia teräsrakenteita niin Valmetille kuin muillekin toimijoille. Hankintoja tehdään etupäässä niihin keskittyneessä hankintaorganisaatiossa, jossa työskentelee 100 henkilöä ympäri maailmaa. Valmet käyttää ulkopuolisiin ostoihinsa vuodessa 1-2 miljardia euroa. Sillä on tuhansia toimittajia yli 50 maassa.


title: Valmet

text: Valmet on valmistanut pitkän historiansa aikana muun muassa aseita, laivoja, kiskokalustoja, lentokoneita, autoja, paperikoneita, maa- ja metsätalouskoneita, instrumentteja ja talonrakennuksen laitteita.


title: Valmet

text: Valmetin juuret ulottuvat 1750-luvulle. Helsingin edustalla sijaitsevassa Viaporin (Suomenlinnan) linnoituksessa toimi tällöin pieni allastelakka, joka päätyi 1900-luvulla Suomen valtion omistukseen ja osaksi Valmetia. Tamfelt, josta kehittyi yksi johtavista teknisten tekstiilien toimittajista, perustettiin 1797. Tamfeltin toiminnot ovat nykyään osa Valmetin Palvelut -liiketoimintalinjaa.


title: Valmet

text: Useat yrityksistä, jotka ovat osa uutta Valmetia, on perustettu 1800-luvulla. Karlstads Mekaniska Werkstad (KMW) aloitti toimintansa Ruotsissa vuonna 1865. Beloit Corporation aloitti 1858 valimotoiminnan Beloitin kaupungissa Wisconsinin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sunds Bruk, Sunds Defibrator Industries Ab:n edeltäjä, perustettiin Ruotsissa vuonna 1868.


title: Valmet

text: Suomen valtion asetehtaista muodostettiin vuonna 1946 Valtion Metallitehtaat (VMT, ValMet), johon Suomen valtio yhdisti eri puolilla maata sijainneet sotakorvauksia valmistavat metallitehtaansa. Perustamisvuonna yrityksellä oli noin 6200 työntekijää. Yhtiömuodoksi tuli vuonna 1951 osakeyhtiö ja nimeksi Valmet Oy. Entisissä asetehtaissa alettiin valmistaa muun muassa hammaslääkärintuoleja, trukkeja, paperikoneita ja Terhi-perämoottoreita.


title: Valmet

text: Valmet aloitti paperikoneiden valmistuksen entisellä tykkitehtaallaan Rautpohjassa 1950-luvun alussa ja toimitti ensimmäisen paperikoneensa vuonna 1953. Kansainvälisesti merkittäväksi paperikonevalmistajaksi Valmet kohosi 1960-luvun puolivälissä toimittaessaan useita koneita maailman johtaviin paperiteollisuusmaihin.


title: Valmet

text: Vuonna 1961 Valmet oli Suomen kuudenneksi suurin yhtiö ja sillä oli 8 841 työntekijää.


title: Valmet

text: 1970- ja 1980-luvuilla Valmet valmisti muun muassa laivoja, lentokoneita, rynnäkkökivääreitä, vetureita ja traktoreita, mutta vähitellen Valmet alkoi keskittyä paperikoneisiin ja niihin liittyvään teknologiaan. Vuonna 1988 Valmetilla oli 17 405 työntekijää.


title: Valmet

text: Vuonna 1999 Valmet yhdistyi Rauma Oy:n kanssa, ja syntyi Metso Oy. Paperikoneista tuli Metson yksi liiketoiminta-alue. Vuonna 2000 Metso osti Beloit Corporationin pehmopaperin- ja paperinvalmistusteknologian sekä sen Yhdysvaltojen ja Ranskan palvelutoiminnot. Joulukuussa 2006 Metso osti norjalaisen Aker Kvaerner ASA:n Pulping- ja Power -liiketoiminnot. Tämän hankinnan tarkoituksena oli parantaa yrityksen kykyä toimia sellu- ja paperiteollisuuden kokonaistoimittajana ja lisäksi vastata voimantuotannon ja biomassateknologioiden liiketoimintamahdollisuuksiin. Vuoden 2009 lopussa Metso osti Tamfelt Oyj:n, yhden maailman johtavista teknisten tekstiilien toimittajista.


title: Valmet

text: Ylimääräinen yhtiökokous päätti 1. lokakuuta 2013 jakaa Metso Oyj:n kahdeksi erilliseksi pörssiyhtiöksi; Metsoksi ja Valmetiksi. 31.12.2013 tapahtuneen jakautumisen jälkeen Metson Massa, paperi ja voimantuotanto -liiketoiminnat muodostivat uuden yhtiön, Valmet Oyj:n, kun taas Kaivos ja maarakennus sekä Automaatio -liiketoiminnoista muodostui Metso Oyj.


title: Valmet

text: Valmetin hallituksen puheenjohtajaksi tuli Jukka Viinanen, joka toimi Metson hallituksen jäsenenä vuosina 2008-2013 ja puheenjohtajana vuosina 2009-2013.


title: Valmet

text: Huhtikuussa 2015 Valmet toi sellutehtaiden, paperikoneiden ja energiakattiloiden rinnalle uuden tuotteen, automaation. Se osti Metsolta 340 miljoonalla eurolla prosessiautomaatiojärjestelmiä ja -palveluja (PAS) tarjoavan yksikön. Yksikön asiakkaista noin 80 prosenttia oli jo valmiiksi Valmetin asiakkaita ja oston avulla Valmet voi jatkossa tarjota isompia kokonaisuuksia. Yrityskaupan avulla Valmet voi lisätä tasaisesti toteutuvan liiketoiminnan määrää ja parantaa siten kannattavuutta. PAS-yksikön henkilöstömäärä oli noin 1 600 ja liikevaihto vuonna 2013 noin 300 miljoonaa euroa.


title: Valmet

text: Heinäkuussa 2015 Valmet tiedotti ostavansa Massimiliano Corsinin pehmopaperien uudelleenrullaintoiminnan. Italian Pesciassa myös kuitukankaita valmistanut 33 henkilön yksikkö on tehnyt viime vuosina noin 10 miljoonan euron liikevaihtoa.


title: Valmet

text: Maaliskuussa 2015 Valmetin hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Jukka Viinasen tilalle hallituksen ulkopuolelta ruotsalainen Bo Risberg. Hänellä on toiminut johtotehtävissä teollisuuskonserni ABB:ssa ja toimitusjohtajana rakennusalan laitteita ja tarvikkeita valmistavassa Hiltissä ja hänellä on luottamustehtäviä esimerkiksi Piab Holdingissa, Grundfos Holdingissa ja Trelleborgissa. Muita hallituksen jäseniä ovat varapuheenjohtaja Mikael von Frenckell, Lone Fønss Schrøder, Friederike Helfer, Erkki Pehu-Lehtonen ja Rogerio Ziviani. Hallitukseen valittiin myös Pekka Lundmark, joka kuitenkin jätti tehtävän tultuaan valituksi Fortumin toimitusjohtajaksi.


title: Valmet

text: Valmetilla on pitkä tausta sellu-, paperi- ja energiantuotantoalojen innovaatioista. Tällä hetkellä Valmetin tutkimus- ja tuotekehitystyössä keskitytään kustannustehokkaisiin, modulaarisiin ja vakioituihin ratkaisuihin, jotka parantavat esimerkiksi energia-, vesi- ja raaka-ainetehokkuutta ja pienentävät asiakkaiden kustannuksia. Toinen painopistealue on biomassan muunnosteknologiat. Tutkimus- ja tuotekehitystyö tehdään pääasiassa yrityksen sisällä Suomessa ja Ruotsissa, mutta osa työstä tehdään yhteistyössä asiakkaiden, tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa.


title: Valmet

text: Vuonna 2017 Valmetilla oli noin 1400 suojattua keksintöä.


title: Valmet

text: Syyskuusta 2015 alkaen Jyväskylän Rautpohjassa sijaitseva Valmetin tehdas sitoutui savuttomuuteen. Tällä tavoitellaan henkilöstön terveyttä, pienempitä kustannuksia ja positiivisempaa työpaikan imagoa. Savuttomuus koskee työntekijöiden lisäksi myös asiakkaita ja alueella työskenteleviä ja vierailevia henkilöitä. Rautpohjan tehdasalueella työskentelee noin 1 250 henkilöä ja noin 50 alihankintayrityksen kautta 250 työntekijää. Vieraita Rautpohjassa käy päivittäin viitisenkymmentä. Työnantaja tukee henkilöstöä korvaamalla nikotiiniriippuvuuden hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä ja nikotiinikorvaustuotteita.


title: Valmet

text: Valmetin 220 vuotisen historian ja Suomen satavuotisjuhlien kunniaksi Valmetin toimitusjohtaja Pasi Laine päätti tehdä jotakin nuorten työllisyyden edistämiseksi ja siksi Valmet tarjosi keväällä ja syksyllä 2017 harjoittelupaikan noin sadalle nuorelle. Hankkeessa oli mukana myös Lasten ja nuorten säätiö, Academic Work ja Work Pilots. Tämän lisäksi Valmet tarjosi kesätöitä noin 500 nuorelle.


title: Valmet

text: Laine haluaa tukea myös naisten etenemistä yrityksessä. Siksi Valmet käynnisti keväällä 2017 mentorointiohjelman, jossa neljätoista Valmetissa johtotehtävissä olevaa naista mentoroi neljäätoista korkeakoulussa opiskelevaa naista. Ohjelman tarkoitus on kannustaa opiskelijoita teknologia-alalle. Vuonna 2017 Valmetin työntekijöistä viidennes oli naisia.


title: Kemiallinen reaktio

text: Kemiallinen reaktio on prosessi, jossa aineet muuttuvat toisiksi aineiksi: atomien ja molekyylien elektronijakaumat muuttuvat, ja yleensä sidoksia syntyy tai katkeaa. Reaktiossa atomi voi muuttua ioniksi, molekyylit voivat yhdistyä tai hajota tai molekyylien atomit voivat järjestyä uudestaan.


title: Kemiallinen reaktio

text: Olomuodon muutosta ei sanota kemialliseksi reaktioksi vaan prosessiksi, joka on laajempi, myös reaktiot sisältävä käsite. Olomuodon muutoksessa heikot kemialliset sidokset katkeavat. Kemiallisen konformaation muutos on seurausta näiden sidosten uudelleenjärjestymisestä. Kemiallisissa reaktioissa voivat muuttua vain atomien elektronipilvet, eivät atomien ytimet niin kuin ydinreaktioissa.


title: Kemiallinen reaktio

text: Jokaisessa kemiallisessa reaktiossa myös sitoutuu tai vapautuu energiaa, tavallisimmin lämpönä. Tällä perusteella reaktiot jaetaan endotermisiin ja eksotermisiin reaktioihin. Nämä energian muutokset ovat kuitenkin paljon pienempiä kuin ydinreaktioissa. Siten aineiden massa ei muutu havaittavasti ja voidaan puhua aineen häviämättömyyden laista.


title: Kemiallinen reaktio

text: Reaktioyhtälö eli reaktiokaava ilmoittaa reaktion alku- ja lopputilan aineet eli "lähtöaineet" ja "tuotteet".


title: Kemiallinen reaktio

text: Kemiallisissa reaktioissa eivät kuitenkaan alkuaineet muutu toisiksi alkuaineeksi, vaan jokaisen alkuaineen atomeja on reaktion jälkeen yhtä monta kuin sitä ennenkin. Tämän vuoksi reaktioyhtälöitä kirjoitetettaessa lisätään molekyylikaavojen eteen kertoimet, joilla ne tasapainotetaan niin, että yhtälön vasemmalla ja oikealla puolella on samoja atomeja yhtä suuri määrä, ja myös yhteenlaskettu sähkövaraus on sama molemmilla puolilla.


title: Kemiallinen reaktio

text:
Reaktioyhtälössä voidaan myös ilmoittaa aineen olomuoto: (g) tarkoittaa kaasumaista ainetta, (l) nestemäistä, (s) kiinteää, (aq) vesiliuosta. Esimerkiksi barium- ja sulfaatti-ionien saostumista voidaan kuvata yhtälöllä:
Ba(aq) + SO(aq) → BaSO(s).


title: Kemiallinen reaktio

text: Reaktioyhtälön nuolen yläpuolelle voidaan kirjoittaa käytettävät reaktio-olot tai tarvittavan katalyytin nimi. Jos reaktio tapahtuu molempiin suuntiin, käytetään kaksisuuntaista nuolta.


title: Kemiallinen reaktio

text: Kemiallinen reaktio sitoo tai vapauttaa lähes aina lämpöenergiaa. Lämpöä sitovaa reaktioa kutsutaan endotermiseksi ja lämpöä vapauttavaa eksotermiseksi.


title: Kemiallinen reaktio

text: Reaktionopeus riippuu reagoivien aineiden luonteesta ja käytettävistä olosuhteista. Reaktion nopeutta voidaan suurentaa lisäämällä lähtöaineita tai kasvattamalla reagoivien kiinteiden aineiden pinta-alaa, nostamalla lämpötilaa tai käyttämällä sopivaa katalyyttiä. Vastaavasti reaktionopeutta voidaan hidastaa sopivaa inhibiittoria käyttämällä.


title: Kemiallinen reaktio

text: Reaktioyhtälö, esimerkiksi vetyjodidin muodostuminen H(g) + I(g) → 2 HI(g), ei yleensä kerro suoraan, miten aineet todellisuudessa reagoivat. Tutkimuksin yritetään selvittää reaktioiden mekanismeja eli sitä, mistä alkeisreaktioista reaktiot koostuvat. Kun mekanismi tunnetaan, reaktiota voidaan säädellä paremmin. Vetyjodidin on ehdotettu muodostuvan seuraavissa alkeisreaktioissa:


title: Kemiallinen reaktio

text: Reaktioiden energioita ja tasapainoasemia tutkivaa alaa kutsutaan kemialliseksi termodynamiikaksi. Reaktioiden nopeuksia ja mekanismeja tutkii reaktiokinetiikka.


title: Puolireaktio

text: Puolireaktio on hapetus-pelkistysreaktion toinen osa, jolla ilmaistaan joko hapetus tai pelkistys. Laskemalla puolireaktiot yhteen saadaan kokonaisreaktio.


title: Puolireaktio

text: Esimerkiksi reaktio Cu + Zn → Cu + Zn voidaan jakaa puolireaktioihin:


title: Alexander Stubb

text: Cai-Göran Alexander Stubb (s. 1. huhtikuuta 1968 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen pääministeri vuosina 2014–2015 ja Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtaja vuosina 2014–2016. Stubb toimi kansanedustajana vuosina 2011–2017. Hän on toiminut myös valtiovarainministerinä (2015–2016), ulkomaankauppa- ja eurooppaministerinä (2011–2014), ulkoministerinä (2008–2011) ja europarlamentaarikkona (2004–2008).


title: Alexander Stubb

text: Kesällä 2017 Stubb nimitettiin Jan Vapaavuoren seuraajaksi Euroopan investointipankin varapääjohtajaksi. Toimikausi kestää elokuusta 2017 elokuun 2019 loppuun.


title: Alexander Stubb

text: Stubb suoritti 1986 High School diploman Yhdysvalloissa Mainland High Schoolissa Floridan Daytona Beachissa. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1988 helsinkiläisestä Gymnasiet Lärkanista. Vuonna 1993 Stubb suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon Furman Universityssa Etelä-Carolinassa ja vuonna 1995 valtio-opin Master of Arts -tutkinnon Bruggen College of Europessa. Lisäksi Stubb suoritti vuonna 1994 Pariisissa Sorbonnen yliopistossa Dîplome de Langue et Civilisation Française -diplomin. Vuonna 1999 Stubb väitteli filosofian tohtoriksi (PhD) kansainvälisestä politiikasta London School of Economicsissa. Väitöskirjan aiheena oli Euroopan unionin joustava yhdentyminen.


title: Alexander Stubb

text:
Stubb pelasi nuoruudessaan golfia maajoukkuetasolla. Oman kertomansa mukaan häntä kiinnostivat liiketalouden opinnot. Häntä pidettiin suosittuna ja hauskana nuorena miehenä. Stubbia on syytetty myös koulukiusaamisesta, ja hän on pyytänyt haastattelussa nuoruutensa virheitä anteeksi.
Stubb työskenteli 1995–1997 tutkijana Suomen ulkoasiainministeriössä ja 1997–1999 Suomen Akatemiassa. Hän oli 1999–2001 erikoistutkijana Suomen EU-edustustossa Brysselissä. Vuosina 2000–2007 hän oli vieraileva professori College of Europessa. Hän oli 2001–2003 Euroopan komission italialaisen puheenjohtaja Romano Prodin poliittinen neuvonantaja ja 2003–2004 erityisasiantuntija Suomen EU-edustustossa ja vastasi institutionaalisista kysymyksistä ja suomalaisten rekrytoimisesta EU-instituutioihin. Hän oli mukana neuvottelemassa Amsterdamin ja Nizzan sopimuksista ja toimi suurlähettiläs Antti Satulin avustajana.


title: Alexander Stubb

text: Stubb on kirjoittanut kolumneja useisiin lehtiin, hän on julkaissut kuusitoista kirjaa ja noin 30 akateemista artikkelia. Vuonna 2007 hän oli arvostetun "The Economist" -lehden vieraileva bloggaaja.


title: Alexander Stubb

text: Stubb lähti politiikkaan varsinaisesti vasta vuoden 2004 alussa asettuessaan kokoomuksen europarlamenttiehdokkaaksi. Häntä pidettiin älykkäänä EU-asiantuntijana, ja useimmat puolueet olivat halunneet hänet ehdokkaakseen. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin kesäkuun 2004 europarlamenttivaaleissa, joissa hän sai toiseksi eniten ääniä (115 225) koko Suomessa.


title: Alexander Stubb

text: Euroopan parlamentissa Stubbin luottamustoimia olivat perussopimusvaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan jäsenyys sekä sisämarkkinavaliokunnan ja ulkoasiainvaliokunnan varajäsenyys. Stubb ajoi vahvasti Euroopan unionin Lissabonin sopimuksen hyväksymistä ja arvioi kesällä 2007 uuden perustuslaillisen sopimuksen olleen voitto Euroopalle.


title: Alexander Stubb

text: Stubb puolusti europarlamentaarikkona muun muassa parlamentissa votkamaiden linjaa alkuvuodesta 2006 syntyneessä kysymyksessä votkan määritelmästä, jonka Puola toivoi muiden votkamaiden ja Saksan lisäksi sallivan vain viljan ja perunan käytön votkan raaka-aineena. Votkasota päättyi Horst Schnellhardtin ehdottamaan kompromissiin.


title: Alexander Stubb

text: Stubb nimitettiin keväällä 2008 kokoomusjohdon päätöksellä Suomen ulkoasiainministeriksi Ilkka Kanervan erottua tekstiviestikohun vuoksi. Keskustan eduskuntaryhmää johtava Timo Kalli sanoi uskovansa hallitusohjelmassa sovitun ulkopoliittisen linjan pitävän. Vasemmisto-oppositio suhtautui Stubbin nimitykseen ristiriitaisin tuntein; vasemmistoliiton Martti Korhonen epäili Stubbin Nato-kantojen voivan olla ”jonkinlainen riski”. Perussuomalaisten Timo Soini sen sijaan tuki Stubbia: ”Selväsanaisena ja selkeästi ajattelevana päättäjänä hän voi tuoda lisäarvoa suomalaiseen poliittiseen keskusteluun ja päätöksentekoon”. Presidentti Tarja Halonen uskoi työskentelyn sujuvan Stubbin kanssa ilman ongelmia erilaisista näkemyksistä huolimatta.


title: Alexander Stubb

text: Syksyllä 2008 Stubb asetti ulkoministeriöön Suomen maabrändivaltuuskunnan, jonka johtoon tuli Jorma Ollila. Ryhmä ei aluksi täyttänyt tasa-arvolain 40 prosentin naisjäsenvaatimusta, minkä johdosta naisjäseniä lisättiin. Keskustan elinkeinoministeri Mauri Pekkarinen ja ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrynen kritisoivat Stubbin puuttuvan heidän toimialoihinsa. Ulkoministerikaudellaan Stubb pyrki uudistamaan ulkoasiainhallintoa esimerkiksi keventämällä hallintoa, karsimalla edustustoverkostoa sekä hyödyntämällä Facebookin ja Twitterin kaltaista viestintätekniikkaa. Stubbin ehdotuksen mukaan erilaiset päällekkäiset rakenteet, kuten UM-edustustot, Finpro, Tekes, kulttuuri-instituutit tuli pyrkiä kokoamaan saman katon alle niiden vaikuttavuuden maksimoimiseksi. Stubb valitsi hieman ennen Kiviniemen hallituksen eroa diplomaattiavustajansa Päivi Pohjanheimon ulkoministeriön Eurooppa-osaston Keski-, Länsi- ja Etelä-Euroopan yksikön päälliköksi, mikä herätti keskustelua poliittisten virkanimityksien oikeutuksesta, sillä tehtävää haki myös kokeneempia henkilöitä. Stubbia arvosteltiin myös aikaisemmasta EU-sihteeristön apulaispäällikkö Jori Arvosen nimityksestä. Stubb puolustautui kertomalla, että hän oli yrittänyt tehdä ulkoministeriössä sukupolvenvaihdoksen. Stubb kommentoi, ettei hän käyttänyt nimityksissä kriteerinä pelkästään virkaikää, vaan ”katsoi koko palettia”. Teoksessaan "Entä tähtein tällä puolen" (2011) ulkoasiainneuvos Juhani Suomi kirjoittaa, että kokeneet virkamiehet suhtautuivat Stubbiin vähätellen ja jopa häpeillen.


title: Alexander Stubb

text: Ulkoministerikaudellaan Stubb oli ETYJin puheenjohtaja. Venäjän–Georgian sodan tapahtumia Stubb analysoi maailmanpoliittisena käänteenä. Stubb pyysi Suomen suurlähettiläiltä analyysit Venäjästä ja maailman tapahtumista. Nimetön yhteenveto analyyseistä julkaistiin Helsingin Sanomissa. Analyyseistä paljastui, että suurlähettiläät pitivät tapahtumia herätyskellona ja olivat yksimielisiä siitä, että vahvistuva Venäjä ei ole kiinnostunut Euroopan demokratian kaltaisista arvoista ja pyrkii tavoitteisiinsa uusin keinoin. Entinen ulkoministeri Pertti Paasio (SDP) arvosteli Stubbin toimintaa ”Helsingin Sanomien toimittajana”, ja professori Juhani Suomi arvosteli avoimuutta Suomen edun vastaisena. Myös Paavo Väyrynen haukkui Stubbin linjan. Poliittisen historian professori Timo Soikkanen piti Väyrysen avointa Stubbin linjojen arvostelua harvinaisena.


title: Alexander Stubb

text: Ministerinä ollessaan Stubb oli mukana rauhaa edistävässä toiminnassa. Heinäkuussa 2010 hän kutsui Al-Jazeeran pääjohtajan ja presidentti Martti Ahtisaaren Suomi-areenaan keskustelemaan median roolista konfliktien ratkaisemisessa. Stubb vieraili Lähi-idässä lokakuussa 2010 ja keskusteli Lähi-idän konfliktista myös Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clintonin kanssa. Stubb ja Ruotsin ulkoministeri Carl Bildt esittivät syksyllä 2010 EU:lle rauhaninstituuttia. Stubb oli vuonna 2011 järjestämässä Ahtisaari-päiviä. Tapahtuman oli tarkoitus muodostua jokavuotiseksi globaaliksi rauhanneuvottelutapahtumaksi, jossa keskusteltaisiin ajankohtaisista kriiseistä ja koulutettaisiin suomalaisia kriisinhallinnan asiantuntijoita.


title: Alexander Stubb

text: Stubbin kaudella ulkoministeriö julkaisi syksyllä 2009 ihmisoikeuspoliittisen selonteon. Stubb korosti, että aito vuoropuhelu vaatii aloitteellisuutta, uskottavuus vaatii rehellisyyttä, ja tulosten saavuttaminen vaatii panostusta. Tammikuussa 2011 Stubb ja EU:n ulkoministeri Catherine Ashton työskentelivät auttaakseen satoja pahoinpideltyjä ja vangittuja oppositioaktivisteja Valko-Venäjällä. Myöhemmin Stubb tapasi Valko-Venäjän oppositiojohtaja Vladimir Nekljajevin tyttären Eva Nekljajevan Helsingissä. Tammikuun 2011 lopussa tapahtunutta vallanvaihtoa Tunisiassa Stubb piti tervetulleena ja toivoi tapahtumien etenevän perustuslain mukaisesti ja ilman väkivaltaa. Hän piti sosiaalisen median roolia tärkeänä.


title: Alexander Stubb

text: Stubb oli eduskuntavaaleissa ehdokkaana ensimmäistä kertaa vuonna 2011 ja tuli valituksi 41 768 äänellä. Hän oli puolueensa suurin ja koko maan toiseksi suurin ääniharava Timo Soinin jälkeen. Hänet nimitettiin Kataisen hallituksen Eurooppa- ja ulkomaankauppaministeriksi.


title: Alexander Stubb

text: Ministerinä Stubb asetti Matti Alahuhdan vetämän työryhmän pohtimaan Suomen taloudellisten ulkosuhteiden kehittämistä. Työryhmän aloitteesta perustettiin Team Finland -verkosto edistämään Suomen asiaa maailmalla. Helmikuussa 2014 Stubb arvioi Team Finlandin vauhdittaneen Suomen vientiä muun muassa vienninedistämismatkojen kautta, mutta kehitettävää olisi yhä erityisesti kotimaassa alueellisen yhteistyön tehostamisessa.


title: Alexander Stubb

text: Tammikuussa 2014 Stubb nimettiin kokoomuksen ehdokkaaksi EU-vaaleihin 2014. Hän sai lähes 150 000 ääntä ja oli vaalien ääniharava.


title: Alexander Stubb

text: Stubb asettui huhtikuussa 2014 tavoitteleaan kokoomuksen puheenjohtajan paikkaa Jyrki Kataisen väistyessä tehtävästä kesäkuun 2014 puoluekokouksessa. Stubbia asettui tukemaan kymmenen kokoomuksen eduskuntaryhmän kansanedustajaa, muiden muassa Leena Harkimo, Harri Jaskari, Raija Vahasalo ja Sinuhe Wallinheimo. Stubb voitti Lahden puoluekokouksessa ratkaisevalla toisella äänestyskierroksella Paula Risikon, ja hänet valittiin Kokoomuksen puheenjohtajaksi.


title: Alexander Stubb

text: Stubbin hallitus aloitti 24. kesäkuuta 2014. Uusina ministereinä aloittivat ulkomaankauppa- ja eurooppaministeri Lenita Toivakka, sosiaali- ja terveysministerinä Laura Räty ja maa- ja metsätalousministeri Petteri Orpo. Paula Risikko siirtyi liikenne- ja kuntaministeriksi. Vihreiden erottua hallituksesta syyskuussa 2014 Stubb nimitti ympäristöministeriksi ensimmäisen kauden kansanedustaja Sanni Grahn-Laasosen.


title: Alexander Stubb

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Stubb sai Juha Sipilän ja Timo Soinin jälkeen kolmanneksi eniten ääniä. Vaaleissa suurimmaksi puolueeksi nousi Suomen Keskusta, minkä perusteella puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä sai hallitustunnustelijan tehtävän. Hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta 2015 keskustan, perussuomalaisten ja kokoomuksen kesken. Puolueet julkaisivat hallitusohjelmansa 27. toukokuuta 2015 ja ilmoittivat Stubbin nousevan uuden hallituksen valtiovarainministeriksi. Kesäkuussa Stubb osallistui Bilderberg-ryhmän kokoukseen.


title: Alexander Stubb

text: Marraskuussa 2015 Stubb sanoi eduskunnan kyselytunnilla 90 prosentin hallintarekisteriä koskevista asiantuntijalausunnoista olevan myönteisiä, vaikka todellinen luku on kymmenen prosenttia. Oikeuskanslerin mukaan Stubb ei tehnyt virhettä tahallaan ja virhe nopeatahtisessa keskustelussa pelkästä esitysluonnoksesta oli ymmärrettävää. Hallituspuolueet päättivät lopulta jättää hallintarekisterin pois arvopaperikeskusasetuksesta aikataulusyiden vuoksi.


title: Alexander Stubb

text: Marraskuussa 2015 tapahtui Tampereen Koskikeskuksessa välikohtaus, jossa Kommunistisen nuorisoliiton entinen puheenjohtaja Simo Suominen heitti Stubbin kasvoille kolajuomaa. Ennen heittoa Stubbia oli nimitetty valehtelijaksi ja leikkaajaksi. Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi Suomisen 35 päiväsakkoon kunnianloukkauksesta ja lievästä vahingonteosta. Lisäksi hänet velvoitettiin maksamaan virvoitusjuomasta tahriintuneen Stubbin avustajan puvun pesulalasku.


title: Alexander Stubb

text: Maaliskuussa 2016 kokoomuksen kenttäjohto julkaisi kirjeen, jossa pyydettiin puheenjohtaja Stubbille työrauhaa. Ennen kirjeen julkaisemista oli huhuttu Stubbin mahdollisesti jättävän puheenjohtajuuden ennen kesän puoluekokousta. Kirjeen nähtiin ilmentävän kokoomuksen jakautuneisuutta ja tyytymättömyyttä puoluejohtoon. Stubb kertoi myöhemmin osallistuneensa kirjeen valmisteluun ja olleensa yhteydessä kirjeen allekirjoittajiin. Viikkoa myöhemmin kansanedustaja Elina Lepomäki kertoi haastavansa Stubbin puheenjohtajakisassa. Myöhemmin myös sisäministerinä toiminut Petteri Orpo ilmoitti asettuvansa ehdolle. 11. kesäkuuta 2016 järjestetyssä Kokoomuksen puoluekokouksessa Stubb tuli toiseksi ja joutui luopumaan puheenjohtajuudesta. Hän ei halunnut jatkaa ministerinä Sipilän hallituksessa, vaikka hänelle tarjottiin ulkomaankauppa- ja kehitysministerin paikkaa. Hän kuitenkin jatkoi Kokoomuksen rivikansanedustajana.


title: Alexander Stubb

text: Jan Vapaavuoren noustua Helsingin pormestariksi Stubbista tuli kesällä 2017 hänen seuraajansa Euroopan investointipankin varapääjohtajana. Hänelle myönnettiin vapautus kansanedustajantyöstä 30. heinäkuuta 2017 alkaen. Stubbin tilalle eduskuntaan nousi Pia Kauma.


title: Alexander Stubb

text: Stubb aloitti marraskuussa 2017 Martti Ahtisaaren seuraajana konfliktinratkaisujärjestö Crisis Management Initiativen hallituksen puheenjohtajana.


title: Alexander Stubb

text: Stubbin omaelämäkertateos "Alex" ilmestyi 2017.


title: Alexander Stubb

text: Stubb pyrki Euroopan kansanpuolueen kärkiehdokkaaksi valittaessa Euroopan komission puheenjohtajaa. EPP teki päätöksen kärkiehdokkaastaan Helsingin puoluekokouksessa 8. marraskuuta 2018. Stubbia ei valittu, vaan hän sai äänistä alle neljäsosan.


title: Alexander Stubb

text: Stubb on sanonut olevansa ”EU-nörtti”. Hän on ajanut Euroopan unionin laajentumista ja integraation syventämistä. Stubb on kannattanut Turkin EU-jäsenyyttä. Syksyllä 2010 Stubb osallistui neuvotteluihin Serbian EU-jäsenhakemuksesta ja muut EU-johtajat päätyivät kannattamaan Stubbin ehdotusta. Ulkoministerinä Stubb osoitti tukensa myös Montenegron EU-jäsenyysprosessille. Stubbin mielestä pääministerin tärkein tehtävä on johtaa Suomen EU-politiikkaa.


title: Alexander Stubb

text: Stubb on avoimesti Suomen Nato-jäsenyyden kannattaja. Ollessaan europarlamentaarikko hän kritisoi voimakkaasti Suomessa käytävää Natoon liittyvää ulko- ja turvallisuuspoliittista keskustelua. Marraskuussa 2010 Stubb kieltäytyi kommentoimasta vuotaneita WikiLeaks-dokumentteja, joissa hänen poliittinen avustajansa Jori Arvonen kertoi Yhdysvaltain lähetystön poliittisen osaston päällikölle Natoon myönteisesti suhtautuvan kokoomuksen johtavan Suomessa galluppeja ja puolueen johdon näkevän johtavansa seuraavaa hallitusta ja vievän Suomen Naton jäseneksi.


title: Alexander Stubb

text: Julkisuudessa Stubb on puolustanut maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta muun muassa Kokoomusnuorten kantoja vastaan. Vuoden 2014 linjapuheessaan hän korosti Suomen verkottuneisuutta muuhun maailmaan ja totesi, ettei sisä- ja ulkopolitiikkaa voi erottaa toisistaan. Marraskuussa 2018 Stubb kehui "Welt"-lehden haastattelussa Saksan liittokansleri Angela Merkelin ratkaisseen maahanmuuttokriisin EU:n ja Turkin välisellä sopimuksella.


title: Alexander Stubb

text: Vuonna 2009 Gazan sodan yhteydessä Israelin armeija tuhosi Kirkon ulkomaanavun rahoittaman sairaalaklinikan. Haastattelussa Stubb vertasi klinikan tuhoamista matkapuhelimen varastamiseen ja totesi, että Kirkon ulkomaanapu haluaa vain markkinoida itseään ja nostaa brändiään vaatimalla tuhoamisen tutkintaa.


title: Alexander Stubb

text: Stubb ajaa joidenkin vähemmistöjen oikeuksia. Euroopan parlamentissa hän oli seksuaalitasa-arvoverkoston (LGBT Intergroup) varapuheenjohtaja. Vuonna 2010 hän oli Helsinki Pride -tapahtuman suojelija. Hän kannattaa myös sukupuolineutraalia avioliittolakia. Marraskuussa 2010 Stubb esiintyi TEDx Helsinki -tapahtumaa varten tehdyllä videolla, jossa rohkaistiin seksuaalisen suuntautumisensa kanssa painivia. Stubb on osallistunut vammaisten tukemiseen kansainvälisillä foorumeilla. Syksyllä 2010 Stubb ja suomalainen viittomakielinen rap-artisti Signmark ideoivat Silent Shout -tapahtuman, jolla kerättiin tukea viittomakielisille. Syyskuussa 2010 Stubb nimesi Signmarkin erityisedustajakseen, jonka tehtävänä oli tuoda esiin vammaisten ihmisoikeuksia kansainvälisillä foorumeilla.


title: Alexander Stubb

text: Kielikysymyksissä Stubb on kannattanut kieltenopetuksen aloittamisiän aikaistamista ja ehdottanut englannin ja ruotsin kielten opiskelun aloittamista jo peruskoulun ensimmäisellä luokalla. Hän on arvostellut pakkoruotsi-termiä ja toivonut aiheesta kiihkoilun sijaan avointa ja järkiperäistä keskustelua. Vuonna 1999 Stubb esitti Suomen puheenjohtajuuskauden EU-kokousten pitämistä vain englanniksi ja ranskaksi, koska kieli ei ollut hänen mielestään varsinainen identiteettikysymys. Suomen puheenjohtajuuskauden toisena päivänä vuonna 1999 saksalainen valtuuskunta kieltäytyi osallistumasta epäviralliseen ministeritapaamiseen, koska sitä ei tulkattu saksaksi.


title: Alexander Stubb

text: Stubb on korostanut yksilönvapautta, ja hänen mielestään nyky-yhteiskunnan tulisi keskittyä "holhoamisen ja tasapäistämisen" sijasta tasa-arvoon. Hänen mielestään hyvinvointia ei tuota valtio, vaan yksilöt ja yritykset Hän ei näe vain miehiin kohdistuvassa asevelvollisuudessa tasa-arvo-ongelmaa, koska se on perinne. Stubb on sanonut olevansa feministi siinä mielessä, että kannattaa sukupuolten välistä tasa-arvoa.


title: Alexander Stubb

text: Stubb ilmaisi vuoden 2014 linjapuheessaan halunsa keventää erityisesti ministeriöiden hallintoa. Hän halusi vähentää myös ministerien määrää.


title: Alexander Stubb

text: Alexander Stubb on naimisissa englantilaisen asianajajan Suzanne Innes-Stubbin kanssa. Heillä on kaksi lasta. Stubb asui europarlamenttikautenaan Belgiassa Brysselin ulkopuolella sijaitsevassa Rixensartissa, kunnes muutti perheineen Espoon Tapiolaan loppuvuodesta 2008. Sittemmin Stubb muutti Espoon Westendiin. Stubbin Westendin kotiin tehtiin yöllä elokuussa 2015 ilmakivääri-isku ja rikottiin talon ovia ja ikkunoita. Espoon käräjäoikeus tuomitsi syyskuussa 2016 22-vuotiaan helsinkiläismiehen kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen törkeästä kotirauhan rikkomisesta, neljästä vahingonteosta ja varkaudesta, joista Stubbin kotiin tehtyyn iskuun liittyivät törkeä kotirauhan rikkominen ja yksi vahingonteko.


title: Alexander Stubb

text: Alexander Stubbin isä on jääkiekkovaikuttaja Göran Stubb. Hänen perhetaustansa on kaksikielinen: isä on ruotsinkielinen ja äiti suomenkielinen. Stubbin isoisä Kai Setälä varttui Lieksassa kolmen veljensä kanssa. Äitinsä puolelta Stubb kuuluu Kokemäeltä lähtöisin olevaan Setälän sukuun, jonka tunnetuin jäsen on 1800–1900-lukujen vaihteen molemmin puolin vaikuttanut kansanedustaja, ministeri ja kielentutkija E. N. Setälä.


title: Alexander Stubb

text: Stubb on aktiivinen kuntourheilija ja osallistuu säännöllisesti maratoneihin ja triathloneihin. Hänen maratonennätyksensä on 3.08.26. Hän pelasi jääkiekkoa HIFK:ssa B-junioreihin asti. Golfissa hänellä on PM- ja EM-edustuksia maajoukkueessa vuosina 1986–1990.


title: Alexander Stubb

text: Stubb valittiin Vuoden positiivisimmaksi suomalaiseksi vuonna 2009. Lappeenrannan teknillinen yliopisto promovoi Stubbin kesäkuussa 2012 kauppatieteiden kunniatohtoriksi. Stubb on saanut myös Schwartzkopf-säätiön palkinnon. Palkinto myönnetään nuorten eurooppalaisten arvostamille poliitikoille.


title: Alexander Stubb

text: Stubbilla on ollut vaalirahoitusilmoituksen mukaan esimerkiksi vuoden 2014 eduskuntavaaleissa yli 100 000 euron vaalikampanja. Vuoden 2011 vaaleissa hän sai kampanjaansa eniten vaalirahoitusta kaikista ehdokkaista. Omaa rahaa hän ei kuitenkaan käyttänyt, vaan rahat tulivat erilaisina tukina. Vaalirahoitusta hänelle ovat antaneet muun muassa pankkiiri Björn Wahlroos sekä sijoittajat John Lindfors ja Mikko Laakkonen.


title: Pronssi

text: Pronssi eli vaski (vanha suomalainen nimi) on metalliseos eli lejeerinki, jonka pääkomponenttina on kupari. Tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta, mutta nimitystä käytetään myös muista kuparin metalliseoksista, paitsi kuparin ja sinkin seoksesta, jota nimitetään messingiksi.


title: Pronssi

text: Kuparipohjaisilla metalliseoksilla on matalampi sulamispiste kuin raudalla, ja kuparin työstö ja metallurgia ovat helpompia hallita kuin rautametalleilla. Kuparin tiheys on noin 10 % suurempi kuin raudan. Korroosio ei vahingoita pronssia samalla tavoin kuin rautaa, varsinkaan meriolosuhteissa. Pronssi myös kestää väsymistä jonkin verran rautaa paremmin.


title: Pronssi

text: Pronssikaudella seos sisälsi kuparin ohella muita saatavissa olevia metalleja, yleensä tinaa ja sinkkiä, joskus myös lyijyä. Pronssia valmistettiin sulattamalla kuparia sinkkimalmin kanssa. Metallissa oli usein epäpuhtautena arseenia eli arsenikkia, joka paransi sen mekaanisia ominaisuuksia.


title: Pronssi

text: Pronssi oli myös lujempaa kuin alkeellisimmat rautalaadut. Euroopassa siirryttiin kuitenkin rautakauteen merenkulun ja kaupan vaikeuduttua Välimerellä 1200–1100 eaa.


title: Pronssi

text: Kirkonkelloihin käytettävä pronssi sisältää 20 % tinaa. Suurin pronssista valettu kirkonkello, Tsar-Kolokol, joka painaa noin 200 tonnia ja on 6,14 m korkea, valettiin 1733–1735. Se on edelleen Moskovan Kremlissä, tosin hajonneena.


title: Pronssi

text:
Nykyisin valmistetaan hyvin monenlaisia erikoispronssilaatuja seostamalla mukaan pieniä määriä mm. piitä, mangaania, alumiinia tai telluuria. Seoskomponentit ja seossuhde vaikuttavat pronssin lujuuteen, korroosionkestävyyteen ja ulkonäköön. Esimerkiksi "piipronssia" käytetään hitsattaviin metalliliitoksiin, heloihin, pultteihin, nupeihin, sinkilöihin, pieniin renkaisiin, sekä enenevästi taidevaluun. Piipronssi on hyvin korroosionkestävää.
Pronssia käytetään myös symbaalien, eli peltien tai lautasten valmistamiseen, jotka ovat osana rumpuja. Ne tehdään joko b8-pronssista (seoksesta 8 prosenttia on tinaa) tai b20-pronssista (20 % tinaa). Seokseen voidaan lisätä myös muita metalleja, kuten alumiinia tai hopeaa. Kilpailuissa kolmanneksi tulleelle kilpailijalle annetaan pronssimitali.


title: Risto Ryti

text: Risto Heikki Ryti (3. helmikuuta 1889 Huittinen – 25. lokakuuta 1956 Helsinki) oli Kansallisen Edistyspuolueen poliitikko, talvisodan pääministeri ja viides Suomen tasavallan presidentti. Hän oli myös kansanedustaja, Suomen Pankin pääjohtaja 1924–1943 (virkavapaalla vuodesta 1939) ja 1944–1945 sekä kahdesti valtiovarainministeri. Ryti oli koulutukseltaan juristi ja toimi myös asianajajana. Ryti on ainoa Suomen presidentti, joka ei ole ollut päivääkään puolustusvoimain ylipäällikkö. Kyösti Kallio luovutti ylipäällikkyyden puolustusvoimain komentajalle, sotamarsalkka Gustaf Mannerheimille talvisodan alkaessa 1939, ja se palautui luovuttajainstituutiolle Mannerheimin tultua Rytin seuraajaksi 1944.


title: Risto Ryti

text: Rytin presidenttikaudella ajoittui toinen maailmansota ja jatkosota. Jotta rauhansopimus Neuvostoliiton kanssa olisi voitu kirjoittaa, Ryti otti syyn Saksan kanssa liittoutumisesta omille niskoilleen ja erosi presidentin virasta Mannerheimin eduksi. Sodan jälkeen Ryti tuomittiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä kuritushuoneeseen kymmeneksi vuodeksi, mutta presidentti Paasikivi armahti hänet vuonna 1949.


title: Risto Ryti

text: Ylen Suuret suomalaiset -ohjelmassa (2004) suomalaiset saivat äänestää suurinta suomalaista. Risto Ryti sijoittui äänestyksessä toiseksi Mannerheimin jälkeen. Esiraati ei ollut valinnut Rytiä ehdokkaaksi, vaan hän nousi ”mustana hevosena” suosioon.


title: Risto Ryti

text: Risto Rytin lapsuuskoti oli 410 hehtaarin tila Satakunnassa Loimijoen rannalla, Huittisten Loimankylässä. Navetassa oli 50 nautaa. Riston isä Karl Evert Mauriala oli naimisiin mennessään muuttanut sinne. Tilan nimi oli Ryti. Tuohon aikaan oli melko tavallista, että sukunimeksi otettiin tilan nimi. Näin teki Riston isäkin. Evert Ryti oli mukana perustamassa paikkakunnalle hevoskasvatusyhdistystä ja karjantarkastusyhdistystä, turvepehkutehdasta ja meijeriä. Hänellä oli itsellään raamisaha ja hän teki tukkikauppoja.


title: Risto Ryti

text: Riston äidillä Ida Vivika Rytillä, o.s. Junttila, oli hoidettavanaan seitsemän poikaa ja kolme tytärtä. Ida Ryti kuului vauraaseen Junttilan talonpoikaissukuun. Hänen sisarensa oli Nikkilän kartanon emäntä ja veli Huittisten kruununvouti. Junttilat olivat läheistä sukua kokemäkeläisille Äimälöille ja Aejmelaeuksille.


title: Risto Ryti

text: Kun kylän opettajatar ei saanut pidettyä kuria koulussa ja Ida-emäntäkin kutsuttiin sinne poikien vallattomuuksia selvittämään, Risto otettiin jo parin kouluviikon jälkeen pois koulusta. Ida-äiti suostutteli naapurinsa, kansanopiston johtajan M. A. Knaapisen antamaan Ristolle yksityistunteja. Jo ennen koulussa tapahtunutta välikohtausta Knaapinen oli opettanut Ristoa kaksi vuotta. Knaapinen tosin oli sitä mieltä, että pojan olisi pitänyt saada käydä koulua muiden lasten kanssa, mutta Riston äiti ei siitä välittänyt. Knaapisella oli omat kiireensä, joten yksityistuntien välit venähtivät joskus pitkiksi ja Ristolle tuli ylipitkiä läksyjä, joista poika kuitenkin selvisi kiitettävästi. Jopa niin hyvin, että hänet otettiin kymmenvuotiaana suoraan Porin lyseon toiselle luokalle.


title: Risto Ryti

text: Ylioppilaaksi Risto Ryti kirjoitti 17-vuotiaana 1906 ja aloitti opinnot Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon kolmessa vuodessa 1909.


title: Risto Ryti

text: Koska Ryti valmistuessaan oli liian nuori istumaan vielä käräjiä, hän perusti vanhemman juristikollegansa kanssa Raumalle asianajotoimiston. Tässä vaiheessa hänen asiakkaakseen tuli maanviljelysneuvos Alfred Kordelin. Ryti valittiin useiden Kordelinin omistamien liikkeiden ja yhtymien johtokuntiin. Risto Rytin ansiota on myös, että Kordelin testamentissaan määräsi omaisuutensa suomalaisen kulttuurin edistämiseen.


title: Risto Ryti

text: Asianajotoiminnan ohella Ryti opiskeli ja sai varatuomarin arvon 1912. Aikanaan Ryti pääsi istumaan käräjiä Euran tuomiokunnan tuomarin Kyanderin johdolla ja opiskeli samalla käräjäkiireiden keskellä valmistuen molempien oikeuksien kandidaatiksi 1914.


title: Risto Ryti

text: Samana vuonna 1914 hän oli auskultanttitoverinsa Eric Serlachiuksen kanssa Englannissa Lontoossa muutaman kuukauden opiskelemassa merioikeutta. Tällä matkalla hän tutustui tulevaan vaimoonsa, Eric Serlachiuksen sisareen ja oikeusoppineen Julian Serlachiuksen tyttäreen Gerdaan. Suomeen palattuaan Eric ja Risto perustivat Helsinkiin Asianajotoimisto Serlachius & Rytin, ja Gerda palkattiin heille konttoristiksi. Ryti toimi suurlahjoittaja Alfred Kordelinin lakimiehenä. Suomen Valtameren takainen Kauppa Oy:n johtajana Ryti oli 1919–1921.


title: Risto Ryti

text: Risto Ryti ja Gerda Serlachius avioituivat vuonna 1916. Heidän lapsiaan olivat termodynamiikan ja koneopin professori Henrik Ryti (1916–2002), paperiteknologian professori Niilo Ryti (1917–1997) ja lääketieteen lisensiaatti Eva Saxén (o.s. "Ryti", 1922–2009).


title: Risto Ryti

text: Ryti oli edistyspuolueen kansanedustajana 1919–1924 ja 1927–1929, valtiovarainministeri 1921–1924, Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtaja 1924–1939 ja 1944–1945 ja edistyspuolueen presidenttiehdokas 1925, pääministeri 1939–1940 ja tasavallan presidentti 1940–1944.


title: Risto Ryti

text: Rytiä pidettiin jo hyvin varhaisesta nuoruudesta alkaen älykkäänä ja lahjakkaana. Etenkin sisällissodan jälkeen hän oli aatteiltaan erittäin vahvasti liberaali ja valkoinen ja vastusti sekä neuvostososialismia että Saksassa nousussa ollutta kansallissosialismia. Ryti oli poliittiselta kannaltaan nuorsuomalainen, sittemmin edistyspuoluelainen sekä myös katsomukseltaan anglofiili. Britannian kuningas myönsi hänelle 1934 Victorian ritarikunnan komentajamerkin ("Knight Commander of the Royal Victorian Order", K.C.V.O.) suurista ansioistaan suomalais-englantilaisten suhteiden hyväksi.


title: Risto Ryti

text: Ryti kuului myös vapaamuurareihin.


title: Risto Ryti

text: Ryti oli ollut todistamassa Mommilan veritekoja 1917, kun venäläiset matruusit surmasivat Alfred Kordelinin. Myös Rytiä vaimoineen oltiin tappamassa, mutta he onnistuivat pakenemaan. Mommilan veriteoilla – samoin kuin vuoden 1905 suurlakolla – on katsottu olleen vaikutuksensa Rytin varaukselliselle suhtautumiselle vasemmistoon ja radikaaleihin kansanliikkeisiin. Vastoin muun muassa K. J. Ståhlbergin linjaa hän vastusti kansalaissodan jälkeen eduskunnassa kuolemanrangaistuksen poistamista ja kapinavankien armahtamista. Osansa Rytin asennoitumiseen lienee ollut myös sillä, että neljä hänen veljeään oli osallistunut kansalaissotaan valkoisten puolella ja heistä yksi, Niilo, kaatunut Ikaalisissa.


title: Risto Ryti

text: Siirryttyään Kyösti Kallion hallituksen valtiovarainministerin toimesta Suomen Pankin pääjohtajaksi Ryti kannatti Bertil Ohlinin 1923 esittämiä ajatuksia ja tähtäsi nopeasti markan arvon vakauttamiseen. Kovan markan politiikka johti siihen, että Ryti piti kiinni kultakantaa tarkoittavasta puntasidoksesta niin pitkään, että reaalikorko Suomessa nousi ja lama syveni aiheuttaen pakkohuutokauppoja, pulaliikkeitä ja oikeistoradikalismia. Hän ilmeisesti aliarvioi työmarkkinoiden jäykkyyden, minkä vuoksi hintojen ja palkkojen sopeutuminen kilpailukykyiselle tasolle onnistui vain kivulloisen hitaasti. Vuonna 1929 alkaneen 1930-luvun laman vuoksi Suomi luopui vasta 1931 puntasidoksesta. Punta oli tuolloin nykyistä dollaria vastaava maailmankaupan varantovaluutta, mikä piti puntaa kultakannassa.


title: Risto Ryti

text: Rytin talouspolitiikka oli erittäin liberaalia. Hän uskoi Anders Chydeniuksen ajatuksiin ja piti kaikenlaista valtion puuttumista talouselämään pahana ja haitallisena. Hänen yleinen sosialisminvastaisuutensa ja samaan aikaan Neuvostoliitossa ja Saksassa nähdyt ääriesimerkit vaikuttivat varmasti myös hänen talouspoliittisten periaatteidensa syntyyn.


title: Risto Ryti

text: Risto Rytin johdolla toteutettu tiukka talouspolitiikka aiheutti suurta katkeruutta erityisesti maatalousväestön keskuudessa. Sen ankarimmaksi kriitikoksi nousi Teknillisen Korkeakoulun kansantaloustieteen professori, keynesiläisen talouspolitiikan kannattaja Yrjö Jahnsson, joka suositteli korkokannan alentamista Suomen Pankin setelinantoa lisäämällä ja valtion menojen kasvattamista talouden elvyttämiseksi. Näin työttömyys Jahnssonin mukaan vähentyisi, kotimainen kulutus lisääntyisi ja maanviljelijät saisivat tuotteensa paremmin kaupaksi. Ryti piti kuitenkin tärkeimpänä luottamuksen saavuttamista kansainvälisillä rahamarkkinoilla, koska hänen näkemyksensä mukaan Suomi ei nuorena itsenäisenä valtiona ja verisen sisällissodan kokeneena maana ollut kovin houkutteleva luotonannon tai ulkomaisten investointien kohde. Vuonna 1931 Suomen ulkomainen nettovelka oli kasvanut lähes 50 prosenttiin vuotuisesta bruttokansantuotteesta. Niinpä Suomi ryhtyi Rytin johdolla määrätietoisesti lyhentämään velkojaan, mukaan lukien Yhdysvalloilta 1920-luvun alussa otetut lainat. Kun Suomi ainoana maana sai joulukuussa 1932 maksetuksi kokonaan takaisin lainansa Yhdysvalloille, tästä saatiin erittäin suuri propagandaetu myöhempiä luottojärjestelyjä ajatellen. Ulkomaisia velkoja maksettiin pois niin ahkerasti, että Suomi oli vuonna 1939 käytännössä velaton; nettovelka oli enää yksi prosentti BKT:sta. Rytin talouspolitiikan suurin ansio oli pula-ajan jääminen Suomessa lyhemmäksi kuin muualla Euroopassa ja sen menestykselle oli ratkaisevaa SDP:n vahvan miehen, eduskunnan pankkivaltuusmiesten puheenjohtajan Väinö Tannerin vankka tuki.


title: Risto Ryti

text: Kun Neuvostoliitto alkoi pommittaa yllättäen Suomea 30. marraskuuta 1939, valtiojohto näki välttämättömäksi saada pääministeriksi juuri Rytin. Edes Kallion ja Mannerheimin yhteinen painostus ei tahtonut saada tätä suostumaan tehtävään ennen kuin he vetosivat Rytin velvollisuudentuntoon maataan kohtaan.


title: Risto Ryti

text: Ryti toimi talvisodan ajan pääministerinä ja joutui presidentti Kyösti Kallion toistuvan sairastelun takia hoitamaan yhä enemmän myös presidentin tehtäviä. Vastentahtoisesti, muiden johtavien poliitikkojen, lähinnä Paasikiven toivomuksesta, Ryti myöntyi presidenttiehdokkaaksi, kun Kallio ilmoitti tulleensa pysyvästi estyneeksi hoitamaan presidentin tehtäviään syksyllä 1940. Koska normaaleja presidentin valitsijamiesvaaleja ei katsottu voitavan sotatilan takia järjestää, säädettiin poikkeuslaki, jonka nojalla vuoden 1937 valitsijamiehet valitsivat presidentin siksi ajaksi, mikä Kallion toimikaudesta oli jäljellä, toisin sanoen 1. maaliskuuta 1943 saakka. Tässä vaalissa Ryti sai 288 ääntä 300:sta 19. joulukuuta 1940 ja tuli myös toimen haltijaksi samana päivänä Kallion kuollessa.


title: Risto Ryti

text:
Talvisota päättyi 13. maaliskuuta 1940. Saksalaiset kertoivat Suomelle, että Neuvostoliitto oli heille ilmaissut aikovansa vielä valloittaa Suomen, mutta vielä maaliskuussa 1941 Ryti kirjoitti päiväkirjaansa, että maamme tulisi pysyä ”suurvaltain välienselvittelyjen ulkopuolella”. Ryti selosti tilannetta hallitukselle 9. kesäkuuta 1941 päiväkirjansa mukaan seuraavasti:
”Jos Saksan ja Venäjän välillä nyt syntyy sota, voi se olla eduksi koko maailmalle. Saksa on ainoa valtio, joka tätä nykyä pystyy lyömään Venäjän tai ainakin huomattavasti sitä heikentämään, eikä liene maailmalle vahingoksi, vaikka Saksakin siinä leikissä heikkenisi.”


title: Risto Ryti

text: 22. kesäkuuta 1941 Saksa liittolaisineen hyökkäsi Neuvostoliittoon (Suomi oli luovuttanut saksalaisten käyttöön 10 lentokenttää, satamissamme oli 70 saksalaista sotalaivaa ja Pohjois-Suomessa oli hyökkäysasemissa 200 000 saksalaista sotilasta. Myös suomalaisia joukkoja oli alistettu saksalaiseen komentoon. ks. Arvi Korhonen "Barbarossasuunnitelma ja Suomi", Porvoo 1961). 25. kesäkuuta 1941 Neuvostoliitto alkoi pommittaa suomalaisia kaupunkeja, jolloin Suomi katsoi olevansa mukana sodassa ja aloitti menetettyjen alueiden takaisin valtaamisen (ja vielä ”rauhanneuvottelujen pelivaran”). Ryti sanoi radiopuheessaan 26. kesäkuuta 1941 ”rauhaa rakastavan kansamme joutuneen jälleen ikiaikaisen vihollisen raa’an hyökkäyksen kohteeksi, Suomella on kuitenkin rinnallaan Suur-Saksan valtakunnan sotavoimat nerokkaan johtajansa valtakunnankansleri Hitlerin komennossa.” Ryti totesi, että suomalaiset eivät tunteneet vihaa paljon kärsineitä ja sorron alla eläneitä Neuvostoliiton kansoja kohtaan, mutta katsoi myös, ettei suomalaisten tarvinnut surra Molotovin ja kumppaneiden joutumista ”oman šakaalipolitiikkansa uhreiksi”.


title: Risto Ryti

text: Ryti sanoi Suomen käyvän erillistä sotaa eikä suostunut vierailemaan Hitlerin luona, mutta Hitler tuli yllätysvierailulle Mannerheimin 75-vuotissyntymäpäiville 4. kesäkuuta 1942. Ryti huomasi Hitlerin olevan yksityiselämässään ”lämpimästi tunteva, sydämellinen, hyvää tarkoittava, herkkä ihminen” sekä tuntevan sympatiaa suomalaisia kohtaan mutta säilytti vastenmielisyytensä tämän julkista roolia ja kansallissosialismia kohtaan. Hitlerin vanavedessä Suomeen saapui heinäkuun lopulla 1942 vierailulle Saksan salaisen poliisin Gestapon päällikkö Heinrich Himmler, joka tapasi Rytin presidentin vapaa-ajan asunnossa Tamminiemessä. Rytin ja Himmlerin keskustelujen sisällöstä ei ole varmaa tietoa, mutta ne lienevät ainakin sivunneen juutalaiskysymystä, koska Ryti merkitsi päiväkirjaansa Himmlerin olevan ”äärimmäisen jyrkkä antisemitisti”.


title: Risto Ryti

text: Sodan takia vuoden 1937 valitsijamiehet suorittivat erikoislain nojalla myös presidentinvaalin 1943, jossa Risto Ryti valittiin uudestaan presidentiksi. Koska kuusi vuotta aiemmin valittujen valitsijamiesten mandaatti tavallaan oli päättynyt, toimikauden pituudeksi säädettiin poikkeuksellisesti ainoastaan kaksi vuotta.


title: Risto Ryti

text: Ryti seurasi päivittäin hyvin yksityiskohtaisesti sotilaallisen tilanteen kehitystä eri rintamanosilla, mutta hän puuttui sotilaallisiin päätöksiin vain silloin, kun niillä oli myös poikkeuksellisen suuri poliittinen merkitys.


title: Risto Ryti

text: Kun karjalaisten evakuointi nousi aiheelliseksi kysymykseksi, länsisuomalaiset talousmiehet Ryti, Tanner ja Paasikivi pitivät karjalaisten asuttamista muualle Suomeen kansantaloudellisesti niin kalliina, että kannattivat siirtoväelle mahdollisuutta halutessaan jäädä kotiseuduilleen Neuvostoliitolle luovutettavalle alueelle.


title: Risto Ryti

text: 14. heinäkuuta 1943 Ryti kirjoitti olevansa varma Saksan häviöstä. Keväällä 1944 hän ennakoi Neuvostoliiton suurhyökkäyksen tulevan Karjalankannasta pitkin. Kesäkuussa Normandian maihinnousun jälkeen Neuvostoliitto halusi kiirehtiä Suomen valloittamista vapauttaakseen siten joukkoja kilpajuoksuun kohti Berliiniä.


title: Risto Ryti

text: Keväällä 1944 Saksa esitti kolmesti Suomelle liittosopimusta, mutta joka kerta Ryti torjui sen. Sen taustalla oli useita tekijöitä: Italia oli vaihtanut puolta. Unkari vaati saada käyttää asevoimiaan vain itärintaman takaisiin partisaanien vastaisiin operaatioihin. Tähän Saksa vastasi kaatamalla Unkarin hallituksen. Romania pysyi liittosuhteessa Ion Antonescun yksinvallan avulla. Suomen halu irrottautua sodasta Saksan rinnalla oli tässä puitteessa Saksalle vielä kovempi pala nieltäväksi. Suomen neuvottelut rauhasta Neuvostoliiton kanssa tammikuusta alkaen ärsyttivät Saksaa. Myös suomalaisen median kirjoitukset hermostuttivat Saksan ylintä johtoa. "Helsingin Sanomat" oli julkaissut Britannian ilmasotaa kritisoivan artikkelin, Suomen Sosialidemokraatissa ryhmä professoreita protestoi sitä, että Saksa ”evakuoi” Tarton yliopiston kokoelmia, ja myös suomenruotsalainen lehdistö julkaisi rauhaan kehottavia artikkeleita.


title: Risto Ryti

text: 19. huhtikuuta 1944 Hitler kielsi aseiden viennin Suomeen. Tällöin Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop tarjosi sotilaallisesti ahtaalla olevalle Suomelle liittosopimusta, joka takaisi Saksan toimitukset Suomeen, mutta lupaisi, että Suomi ei tekisi erillisrauhaa vaan jatkaisi sotaa loppuun asti Saksan rinnalla.


title: Risto Ryti

text:
Saksan häviö oli tuolloin jo varma, joten sopimus olisi estänyt Suomea tarvittaessa irrottautumasta sodasta. Väitetään, että Ryti olisi juristina keksinyt allekirjoittaa sopimuksen omissa nimissään, jotta hän voisi erollaan vapauttaa Suomen sopimuksesta – Suomihan ei olisi sopimusosapuoli. Toisaalta Ryti olisi mieluummin löytänyt jonkin toisen ratkaisun, mutta marsalkka Gustaf Mannerheim ja pääministeri Edwin Linkomies olivat sopimuksen kannalla. Ryti lensi tapaamaan Mannerheimia, keskusteli tämän kanssa, ja sitten pohti asiaa yksikseen kunnes päätyi allekirjoittamaan tämän niin sanotun Ribbentrop-sopimuksen omissa nimissään, vaikka hyvin tiesi sen voivan johtaa kuolemantuomioon sodan päätyttyä. Ryti olisi halunnut viedä Ribbentrop-sopimuksen eduskuntaan mutta ei voinut tehdä niin, koska eduskunta ei olisi sopimusta hyväksynyt.
Kyseessä oli Suomen laillisten instituutioiden, tasavallan presidentin ja hallituksen, tekemä sopimus siitä, ettei Suomi tee erillisrauhaa Saksasta riippumatta. Kyseessä ei ollut kuitenkaan Suomea valtiona sitonut toimi, sillä silloisen Hallitusmuodon mukaan vain eduskunta saattoi päättää sodasta ja rauhasta. Tasavallan presidentti oli vain operatiivinen ulkopolitiikan johtaja eduskunnan rinnalla tässä asiassa. Kun Ryti erosi, Rytin kirje Hitlerille menetti sitovuutensa myös uuteen tasavallan presidenttiin nähden.


title: Risto Ryti

text: Rytin kirje edisti jo alkaneita Saksan vilja- ja asetoimituksia. Saksan sotilaallinen tuki ei osin ehtinyt ajoissa ratkaisutaisteluihin, mutta täytyy muistaa, että Viipurinlahdella taisteltiin ankarasti vielä elokuun alussa. Saksalaiset maajoukot osallistuivat taisteluihin siellä. Saksasta saadut panssarintorjunta-aseet olivat tärkeitä ratkaisutaisteluissa. Baltiasta Immolaan jo ennen Rytin kirjettä tullut Kuhlmeyn lento-osasto oli tehokas. Kesä–heinäkuussa 1944 Suomi onnistui torjumaan Neuvostoliiton suurhyökkäyksen, joskin suurin uhrein. Josif Stalin luopui Teheranissa 1. joulukuuta 1943 saavutetun yhteisymmärryksen pohjalta yrityksestä kukistaa Suomen ja siirsi omien etujensa nimissä merkittävästi joukkoja Saksaa vastaan ehtiäkseen Berliiniin ennen länsivaltoja. Suomi sitoi kesäkuussa 1944 kaikkiaan 56 neuvostodivisioonaa. Stalin ymmärsi, että länsi tuki merkittävästi poliittisella tasolla Suomea. Hän ei yrittänytkään haastaa Salpalinjaa, mikä olisi todennäköisesti johtanut Yhdysvaltain ja Britannian voimakkaaseen reagointiin. Yhdysvallat olisi saattanut vähentää ns. lend-and-lease-apuaan Stalinille, joka ei enää halunnut uutta kriisiä länsivaltojen kanssa Suomen vuoksi.


title: Risto Ryti

text: Ryti erosi presidentintoimestaan 1. elokuuta 1944 ilmoittaen siitä valtioneuvostolle lähetetyllä kirjelmällä, jolloin tasavallan presidentin tehtävien hoitaminen siirtyi neljäksi päiväksi pääministeri Linkomiehelle. Presidentintoimeen astui 4. elokuuta säädetyllä erityislailla Mannerheim. Hän katsoi Rytin tekemän sopimuksen olleen pätemätön. Suomi solmi aselevon Neuvostoliiton kanssa syyskuun alussa 1944. Mannerheim luonnehti Rytin menettelyä Ribbentrop-sopimusta allekirjoitettaessa kansalaisen uroteoksi "(en medborgerlig bragd)".


title: Risto Ryti

text: Ryti palasi Suomen Pankin pääjohtajan virkaan (1944–1945).


title: Risto Ryti

text: Rytiä vastaan nostettiin liittoutuneiden Valvontakomission (käytännössä Neuvostoliiton) vaatimuksesta myös taannehtivan rikoslainsäätämisen kiellosta poiketen perustuslainsäätämisjärjestyksessä säädetyn sotasyyllisyyslain nojalla syyte.


title: Risto Ryti

text: Hannu Rautkallion ja Lasse Lehtisen uuden tutkimuksen mukaan oikeusministeri Urho Kekkosella oli suuri osuus sotasyyllisyyslain laatimisessa, ja Kekkonen myös kiristi puolueensa Maalaisliiton puheenjohtajan Viljami Kalliokosken eroamaan uhkaamalla muuten haastaa tämänkin sotasyyllisyysoikeuteen.


title: Risto Ryti

text: Samalla perusteella tuomittiin myös muita sotaan syyllisiksi. Pääasiassa Paasikiven ja Kekkosen vaikutuksesta käyty sotasyyllisyysoikeudenkäynti Säätytalossa aiheutti senkin, että Suomi oli itse tuominnut syytetyt sotasyyllisiksi ennen kuin liittoutuneet olisivat ehtineet esittää vaatimuksia ulkomaisesta oikeudenkäynnistä. Suuret sotarikosoikeudenkäynnit käytiin Nürnbergissä vasta 1946. Oikeudenkäynnissä Ryti tuomittiin kymmeneksi vuodeksi kuritushuoneeseen. Oma sotasyyllisyysoikeudenkäynti saattoi pelastaa tuomitut kovemmilta liittoutuneiden langettamilta rangaistuksilta, mutta toisten näkemysten mukaan kyse oli lähinnä vain kotimaisesta politiikasta. Tuomiokäytännöstä ei ollut merkittäviä toista maailmansotaa koskevia kansainvälisiä ennakkotapauksia sotasyyllisyysoikeutta Suomessa käytäessä. Ryti itse kirjoitti päiväkirjassaan:


title: Risto Ryti

text: ”Tosiasiallisesti oikeudenkäynti lisäksi muodostuu omituiseksi näytelmäksi, johon osallistuvat eivät edusta omaa itseänsä ja omia oikeuskäsityksiään vaan jotakin aivan muuta. Todellinen syyttäjä tässä asiassa ei ole Suomen valtiovalta vaan erään vieraan valtion hallitus. Todelliset vastaajat eivät ole ne henkilöt, jotka ovat täällä syytettyinä, vaan vastaajana on Suomen kansa. Ja todellinen tarkoitus tällä oikeudenkäynnillä ei ole syytettyjen teoillaan loukkaaman yleisen oikeustajunnan hyvittäminen tuomitsemalla heidät rangaistuksiin, vaan se, että suomalainen tuomioistuin päätöksellään julistaisi Suomen hyökkääjäksi sodassa ja väärämielisen sodan jatkajaksi, jolloin vastapuoli osoittautuisi rauhaa rakastavaksi, vääryyttä kärsineeksi aiheettoman hyökkäyksen uhriksi."


title: Risto Ryti

text: Ryti joutui lopulta kärsimään tuomiostaan vankilassa runsaat kolme vuotta, kunnes Paasikivi armahti hänet 1949 huolimatta suomalaisten kommunistien ja Neuvostoliiton lehdistön äänekkäistä vastalauseista. Ryti ei tämän jälkeen enää palannut politiikkaan, vaan vietti viimeiset vuotensa syrjässä julkisuudesta kotonaan Helsingin Kaivopuistossa. Hän ehti aloittaa muistelmiensa kirjoittamisen, mutta teos jäi keskeneräiseksi. Vain muutamaa kuukautta ennen kuolemaansa, toukokuussa 1956, Ryti vihittiin Helsingin yliopistossa valtiotieteen kunniatohtoriksi. Ryti ei sairautensa vuoksi voinut saapua juhlatilaisuuteen, vaan häntä edustivat hänen perheensä jäsenet. Hänen viimeinen matkansa suurten kansanjoukkojen saattamana oli kansallinen merkkitapaus, vaikka virallinen Suomi joutuikin vaikenemaan siitä Neuvostoliiton pelossa. Suomalaiset kommunistit ja Neuvostoliiton lehdistö reagoivat jyrkästi Rytin ystävän, professori Lauri Puntilan siunaustilaisuudessa pitämään puheeseen, jossa tämä puolusti Rytin sodan aikana tekemiä poliittisia ratkaisuja. Ryti on haudattu Helsingin Hietaniemeen: U25-13-5.


title: Risto Ryti

text: Aika ajoin Suomessa keskustellaan sotasyyllisten kunnianpalautuksesta, koska sotasyyllisyysoikeudenkäynnit ja -tuomiot olivat Suomen oikeuskäytännön vastaisia. Usein sanotaan, ettei heidän kunniaansa tarvitse palauttaa, koska he eivät ole sitä suomalaisen tavallisen kansan keskuudessa koskaan menettäneetkään. Tällä väittämällä vältetään se, että historiankirjoituksen ja käsityksen eläessä ajan mukana ei ole välttämätöntä uusia taannehtivasti oikeuden päätöksiä. Toisaalta historiantutkimus tuo koko ajan esiin väitteitä Suomen salaisesta valmistautumisesta hyökkäyssotaan Saksan rinnalla.


title: Risto Ryti

text: Keväällä 1943 toimiessaan presidenttinä Ryti totesi keskustellessaan Väestöliiton edustajien kanssa, että väestön lisäämisen ohella liiton tulisi kiinnittää huomiota myös sen laadun parantamiseen. Hän piti perusteltuna estää "fyysisesti ja psyykkisesti ala-arvoisten ihmisten" lisääntyminen steriloimalla heidät. Tuolloin Suomessa oli jo voimassa pakkosterilisointilaki (vuosina 1935−1970), jonka nojalla tuhansia kehitysvammaisia, kuuroja, tai esimerkiksi skitsofreniaa tai kaksisuuntaista mielialahäiriötä sairastavia sterilisoitiin väkisin.


title: Risto Ryti

text: Risto Ryti on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle, jossa on myös hänen hautamuistomerkkinsä. Samassa haudassa lepää Rytin vaimo Gerda Ryti.


title: Risto Ryti

text: Rytin syntymäpitäjä Huittinen on muistanut häntä monin tavoin. Huittisten museossa on Risto Rytille omistettu osasto ja kaupungin läpi kulkeva pääkatu on nimetty "Risto Rytin kaduksi". Kuninkaisten koulutus- ja kulttuurikeskuksessa sijaitsee konsertti- ja konferenssitila "Risto Ryti -sali". Huittisten keskiaikaisen kirkon puistossa on vuonna 1979 paljastettu Risto Rytin patsas, jonka on suunnitellut kuvanveistäjä Kauko Räike. Lisäksi hänen syntymäkotinsa paikalla on muistomerkki.


title: Risto Ryti

text: Tunnetuin Rytin muistomerkeista on vuonna 1994 Helsingissä paljastettu kuvanveistäjä Veikko Myllerin suunnittelema Risto Rytin muistomerkki. Abstrakti veistos herätti aikoinaan suurta kohua ja sen pystyttämistä vastustettiin jopa nimiä keräämällä. Muistomerkkiä vastustavaan adressiin saatiin yli 140 suomalaisen vaikuttajan nimet. Myllerin veistos kuitenkin paljastettiin alkuperäisen suunnitelman mukaisena Hesperian puistossa.


title: Risto Ryti

text: Rytin toimintaan ja elämään liittyviä muistolaattoja löytyy Helsingistä neljästä eri paikasta. Kulosaaressa on hänen mukaansa nimetty katu, kuja sekä puisto.


title: Risto Ryti

text: Risto Rytin koulukaupungissa Porissa on myös useita muistomerkkejä. Porin Lyseossa on kuvanveistäjä Kauko Räikkeen suunnittelema reliefi. Lisäksi kaupungista löytyy kaksi Rytiin liittyvää muistolaattaa. Vuonna 2009 paljastettiin kuvanveistäjä Sofia Saaren suunnittelema veistos. Patsaan edustalla oleva aukio on nimetty "Risto Rytin aukioksi".


title: Risto Ryti

text: Raumalla on muistolaatta talon seinässä, jossa Ryti aloitti lakimiesuransa.


title: Risto Ryti

text: Vuonna 1993 perustettiin Helsingissä "Risto Ryti -seura" vaalimaan Rytin muistoa ja edistämään hänen elämäntyönsä tuntemusta.


title: Risto Ryti

text: Valtionrautateiden raskas tavarajunaveturi Tr1 sai nimen ”Risto” presidentti Rytin mukaan.


title: Moccamaster

text: Moccamaster on Technivormin valmistama kahvinkeitin. Ensimmäinen Moccamaster, jonka suunnitteli Gerard C. Smit, julkistettiin vuonna 1969. Moccamaster-kahvinkeittimet valmistetaan käsityönä Alankomaissa.


title: Moccamaster

text: Moccamaster-kahvinkeittimissä käytetään kahden erillisen vastuksen tekniikkaa. Vastuksista tehokkaampi lämmittää veden 92–96-asteiseksi, kun taas pienempitehoinen lämpölevyn vastus pyrkii pitämään valmiin kahvin 80–85 asteen lämpötilassa. Energian säästämiseksi suurempi vastus sammuu automaattisesti, kun vesi on lämmitetty ja juoksutettu suodatinsuppiloon.


title: Moccamaster

text: Osassa malleista on kaksitehoinen lämpölevy, jota säädetään erillisellä kytkimellä. Täyttä tehoa käytetään, jos kahvi nautitaan heti, kun taas pienempää tehoa käytetään, mikäli kahvia joudutaan seisottamaan pidempään. Jos kahvi joutuu seisomaan yli puoli tuntia, suositellaan termospullon käyttöä, jotta juoma ei muuttuisi ilman ja lämmön yhteisvaikutuksesta kitkeräksi. Kahvin määrä ei olennaisesti vaikuta tarvittavaan lämpimänäpitotehoon, mutta mitä suurempi määrä juuri tippunutta kahvia on, sitä pidempään se pysyy yli 80-asteisena pienemmälläkin lämpöteholla. Osassa Moccamaster-malleista on kaksitehoisen lämpölevyn lisäksi mekaaninen tai automaattinen tippalukko sekä automaattinen virrankatkaisu.


title: Moccamaster

text: Moccamastereihin on saatavilla varaosina esimerkiksi lasipannuja, muoviosia ja kytkimiä.


title: Moccamaster

text: Suomessa Moccamaster-merkkiä edustaa Oy Moccamaster Nordic Ab. Vuonna 2016 Moccamaster äänestettiin Suomen seitsemänneksi arvostetuimmaksi tuotemerkiksi Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä.


title: Tiitisen lista

text: Tiitisen lista on suojelupoliisin vuonna 1990 saama nimilista henkilöistä, jotka ovat kiinnostaneet Itä-Saksan turvallisuuspalvelu Stasia. Listalla on 18 nimeä, ja se tulee julkiseksi vuonna 2050, mutta on ollut tutkijoiden käytössä vuodesta 2015.


title: Tiitisen lista

text: Lista saatiin Länsi-Saksan turvallisuuspalvelu Bundesnachrichtendienstilta (BND), ja se sisältää lyhyen johdanto-osan sekä luettelon 18 suomalaisesta henkilöstä. Tiitisen lista sai julkisuudessa nimensä suojelupoliisin silloisen päällikön Seppo Tiitisen mukaan. Asiakirja eroaa ns. Rosenholz-aineistosta, sillä Tiitisen listassa ei ole kyse vakoojiksi värvätyistä ihmisistä. Seppo Tiitinen perustelee salaamista sillä, että listalla on hänen oletuksensa mukaan yhä aktiivisesti työskenteleviä ihmisiä, ja: "Oikeusvaltiossa ei ihmisen mainetta niin vain pilata."


title: Tiitisen lista

text: Listalla mainittuja henkilöitä kohtaan ei ole tehty esitutkintaa eikä heitä epäillä negatiivisesta toiminnasta. Tiitisen lista antaa sitä tutkineiden tahojen mukaan (mm. BND ja Supo ja Helsingin Sanomien saamien tietojen mukaan) hieman suuntaa siitä, kenestä Itä-Saksan tiedustelupalvelu Stasi oli kiinnostunut, ei siitä, ketkä heille vakoilivat. Supon mukaan listalla on vain epämääräistä vihjetietoa. Lista tulee julkiseksi viimeistään 2050. Kuitenkin riippumattomat ja puolueettomat tutkijat ovat voineet saada tutustua aineistoon vuodesta 2015 alkaen. Helsingin Sanomien tietojen mukaan tutkijoiden oli sitouduttava olemaan julkaisematta listan nimiä.


title: Tiitisen lista

text: Listan sisältöön saa tutustua vain tekemällä lupahakemuksen. Ensimmäinen lupahakemus tehtiin tammikuussa 2018, mutta lupaa ei myönnetty.


title: Tiitisen lista

text: Stasin arkistot tuhottiin osittain Itä-Saksan romahtaessa vuonna 1989, mutta Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu onnistui hankkimaan Stasin ulkomaantiedustelupalvelun (Hauptverwaltung Aufklärung, HVA) arkistoista kriisitilannetta varten tehdyn kopion toisesta Itä-Euroopan maasta niin sanotussa Rosewood-operaatiossa ().


title: Tiitisen lista

text: Seppo Tiitisen mukaan Supo sai listan Länsi-Saksan tiedustelupalvelun BND:n Helsingin aseman päälliköltä kevätkesällä 1990. BND:n Helsingin päällikkö epäili listan koostuneen "entisen MfS-residentin kontakteista Helsingissä". MfS tarkoittaa Stasia ja residenttipäällikköä. On oletettu, että Saksojen yhdistymisen jälkeen Itä-Saksan oli suostuttava tiedonluovutuksiin. Vuonna 1990 Suomen presidentti Mauno Koivisto päätti Supon silloisen päällikön Seppo Tiitisen esityksestä, ettei lista anna aihetta lisätutkimuksiin ja lista arkistoitiin Supon kassakaappiin.


title: Tiitisen lista

text: Oikeuskansleri Paavo Nikulan mukaan Tiitinen ei toiminut väärin jättäessään käynnistämättä esitutkintaa listan perusteella. Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan suojelupoliisin päätös salata Tiitisen lista on Suomen lain mukainen. Myös Helsingin käräjäoikeus päätyi samaan lopputulokseen päätöksessään 25. huhtikuuta 2007.


title: Tiitisen lista

text: Helsingin hallinto-oikeuden 24. kesäkuuta 2008 tekemän päätöksen mukaan Supon on annettava lista sitä pyytäneelle toimittajalle. Nelosen uutisten toimittaja Susanna Reinbothin mielestä tilanne oli vuoden 2003 päätöksen jälkeen oleellisesti muuttunut. Poliisiylijohtaja Mikko Paatero toivoi, että suojelupoliisi valittaisi oikeuden päätöksestä, minkä suojelupoliisi tekikin Paateron lausunnon jälkeen ennen valitusajan umpeen kulumista 24. syyskuuta 2008. Toukokuussa 2010 Korkein hallinto-oikeus antoi päätöksen suojelupoliisin valitukseen. Suojelupoliisin päätös olla antamatta asiakirjasta tietoa pysytettiin ja hallinto-oikeuden päätös kumottiin. Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan ei ollut ilmeistä, että tiedon antaminen asiakirjasta ei vaaranna valtion turvallisuutta.


title: Tiitisen lista

text: Lista nousi julkisuuteen ensimmäisen kerran lokakuussa 2002, jolloin Helsingin Sanomat kertoi Seppo Tiitisen esittäneen 18 nimeä koskeneen listan Mauno Koivistolle, joka päätti salata sen ja arkistoida aineiston Supon kassakaappiin "Ei aiheuta toimenpiteitä" -kommentilla varustettuna.


title: Tiitisen lista

text: Uudelleen lista nousi julkisuuteen Alpo Rusia ja hänen veljeään Jukka Rusia vastaan kohdistettujen vakoiluepäilyjen yhteydessä. Alpo Rusi vaati julki Tiitisen listaa oikeudenkäynnissä, jossa hän peräsi vahingonkorvauksia valtiolta Supon toimista häntä koskevien vakoiluepäilyjen tutkinnassa. Supon apulaispäällikkö Hannu Moilasen mukaan Rusi-tutkinta ei pohjautunut Tiitisen listaan


title: Tiitisen lista

text: Suojelupoliisin toiminta Rusi-jutussa herätti arvostelua. Jukka Tarkka ihmetteli, miksi Supo keskittyi vain Rusien tutkintaan ja jätti muut vuodot tutkimatta. Rusi itse yhdessä Olli Rehnin kanssa kirjoitti teoksen "Kylmä tasavalta", jossa arvosteltiin Supoa ja kirjoittajat muun muassa epäilivät esitutkinnan hitauden johtuneen poliittisista vaikutteista ja estäneen Rusin eduskuntavaaliehdokkuuden. Kirjassa he ihmettelevät, miksei Tiitisen listaa tutkittu, ja esittävät, että listan esitutkinta olisi johtanut hallituksen kaatumiseen. Suojelupoliisi oli ilmoittanut vuoden 2003 alussa ulkoasiainvaliokunnan kyselyyn, että oli tarkistanut listan.


title: Tiitisen lista

text: Kesällä ja alkusyksystä 2007 Tiitisen listan ja muun Stasi-aineiston julkistamisesta käytiin Suomessa laajalti julkista keskustelua. Painostuksesta huolimatta Supo päätti pysyä aikaisemmassa kannassaan ja pitää aineiston salattuna. Supo perusteli salassapitoa sillä, ettei se halua vaarantaa yksityishenkilöiden oikeusturvaa ja että tiedot on saatu ulkomaiselta tiedustelupalvelulta vain ja ainoastaan Supon sisäiseen käyttöön. Tiitisen listaa olivat halunneet syksyllä 2007 julki muun muassa presidentit Mauno Koivisto ja Martti Ahtisaari, Seppo Tiitinen ja eduskuntaryhmien puheenjohtajat. Vielä marraskuussa 2003 Koivisto ei ollut pitänyt listan julkistamista kannatettavana. Supon apulaispäällikkö Hannu Moilasen mukaan salauspäätös on lopullinen.


title: Tiitisen lista

text: Helsingin Sanomien mukaan listalla olevat nimet eivät esiinny Rosenholz-aineistossa, joten sen todistusarvo on vähäinen. Stasin upseerit työskentelivät Suomessa monenlaisten diplomaattisten peitevirkojen suojassa. Onkin todennäköistä, että moni Tiitisen listalle päätynyt piti poliittisia tai kulttuurisia suhteita täysin lailliseen tapaan johonkin DDR:n diplomaattiin. Mikäli joku Tiitisen listan henkilöistä olisi ryhtynyt vakoilemaan, hänet olisi merkitty Rosenholz-aineiston henkilökorttiin tai peräti operaatiokorttiin.


title: Tiitisen lista

text: Listan henkilöitä on esitetty arvailuja. Kansanedustaja Neittaanmäki siteerasi kirjallisessa kysymyksessään vuonna 2003 Espanjan Sanomien kesänumeroa 2003, jossa päätoimittaja Arto Ryynänen ilmoitti "listan nähneen lähteen" perusteella neljä nimeä listalta. Sisäministeri Kari Rajamäen vastauksen mukaan nimet eivät ole listalla.


title: Tiitisen lista

text: Esimerkiksi Erkki Tuomiojan nimen on usein väitetty olevan Tiitisen listalla, ja tilanteeseen kyllästyneenä Tuomioja ilmoitti lyövänsä asiasta 10 000 euron vedon.


title: Tiitisen lista

text: Myös listan merkittävyydestä on kiistelty. Korkeimman hallinto-oikeuden ja suojelupoliisin mukaan listan julkistaminen saattaisi vaarantaa valtion turvallisuuden. Ilkka Kanerva (kok) ei usko listan sisältävän suuria yllätyksiä. Kanervan mielestä "Tiitisen listan kohtalo pitää jättää oikeuden päätettäväksi, sillä poliitikot ovat jäävejä sitä päätöstä tekemään". Tiitisen mukaan listalla ei ollut merkittävissä asemissa olevia henkilöitä. Entinen poliisiylijohtaja Reijo Naulapää ei kommentoinut Tiitisen listaa, vaikka oli nähnyt sen Jukka ja Alpo Rusiin liittyvän tutkinnan yhteydessä.


title: Tiitisen lista

text: Syyskuun alussa 2007 Tiitisen listan julkistamista kannatti Nelosen kyselyssä 167:stä kansanedustajasta 106. Kansanedustajista 27 vastusti julkistamista. Lähes joka viides ei halunnut ilmaista kantaansa asiaan. Vähiten listan julkistaminen sai kannatusta SDP:n kansanedustajien keskuudessa.


title: Tiitisen lista

text: Oikeustoimittajat ry myönsi 2007 suojelupoliisille Sumuverho-palkinnon muun muassa Tiitisen listan salaamisesta.


title: Tiitisen lista

text: 24. lokakuuta 2010 Iltalehti uutisoi että Wikileaksillä on hallussaan kahdeksan dokumenttia, joiden väitetään olevan Tiitisen listalta.


title: Tiitisen lista

text: Syyskuussa 2018 hyvästä muististaan tunnettu Seppo Tiitinen väitti Ilta-Sanomien haastattelussa, ettei enää muista yhtään nimeä Tiitisen listalta. "Se on Jumalan tosi, että se on näin", Tiitinen kommentoi muistamattomuuttaan. Tiitinen sanoi muistavansa kuitenkin sen, että listalla olevat nimet olivat tavallisia suomalaisia. Hän kertoo "kohtuullisella varmuudella", että listalta ei löydy esimerkiksi Kalevi Sorsan tai Tarja Halosen nimeä.


title: Tiitisen lista

text: Itä-Saksan tiedustelupalvelun arkistoaineistosta ja sen osista käytetyt suomenkieliset nimitykset ovat vakiintumattomia ja osin ristiriitaisia.


title: Tiitisen lista

text: Sisäministeriön tarkastuskertomuksen selitykset Stasi-termeille:


title: Tiitisen lista

text:
Suomen ulkopoliittinen johto linjasi Stasi-aineiston tiedot julkisiksi keväällä 2000. Lipposen II:n hallituksen avoimuuslinjauksen hyväksyi presidentti Tarja Halonen.
Alma Median kesällä 2007 teettämän mielipidekyselyn mukaan vajaa kolmannes suomalaisista haluaisi suomettumisen ajan poliitikkojen tekemisten tarkempaa tutkimista, kun taas 51% ei pidä sitä tarpeellisena. Tutkimusta varten haastateltiin puhelimitse 1001 15–79-vuotiasta suomalaista. Alma Median Helsingin toimitus kysyi heinäkuussa 2007 joidenkin entisten ministerien ja muiden johtavien poliitikkojen kantoja Stasi-kysymykseen. Sauli Niinistö, Johannes Koskinen, Suvi-Anne Siimes, Kimmo Sasi, Ben Zyskowicz, Esko Aho, Päivi Räsänen, Heidi Hautala, Eero Heinäluoma ja Tuija Brax kannattavat avoimuuden linjaa. Alma Median Helsingin toimituksen hallituslähteiden mukaan ministereitä oli neuvottu olemaan vastaamatta galluppeihin. Kyselyyn vastasi vain kaksi ministeriä kahdestakymmenestä.


title: HYK

text: HYK voi tarkoittaa seuraavia:


title: Otto Metsänen

text: Otto Akselinpoika Metsänen (14. marraskuuta 1884 – 17. toukokuuta 1918) oli mouhijärveläinen työmies ja kunnan punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän syyllistyi miehineen ainakin yhteen murhaan, nimittäin Karkun suojeluskunnan päällikön Roope Aunion ampumiseen. Sodan lopussa hän pakeni neljän esikuntaansa kuuluneen miehen kanssa Mikkeliin, missä he jäivät lopulta kiinni eräästä syrjäisestä torpasta kesken saunomisen. Kaikki viisi tuomittiin kuolemaan ja ammuttiin Mikkelissä toukokuussa. Ampumisesta uutisoitiin muun muassa Uudessa Suomettaressa.


title: Jeanne d’Arc

text: Jeanne d’Arc eli ”Orléansin neitsyt” ("La Pucelle d’Orléans") (6. tammikuuta 1412 – 30. toukokuuta 1431) on Ranskan kansallissankari ja katolisen kirkon pyhimys.


title: Jeanne d’Arc

text: Jeanne tuli kuuluisaksi uskonnollisista näyistään, joissa häntä kehotettiin pelastamaan Ranska. Vuonna 1429 hän johti ranskalaissotilaita Orléansin taistelussa ja osallistui kuningas Kaarle VII:n kruunaukseen Reimsissä. Myöhemmin englantilaiset tuomitsivat hänet noituudesta ja polttivat hänet roviolla.


title: Jeanne d’Arc

text: Jeanne syntyi pienessä Domrémyn kylässä Ranskassa. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijöitä eikä hän siksi saanut lapsena paljonkaan koulutusta. Hän ei lyhyen elämänsä aikana oppinut kirjoittamaan tai lukemaan, mutta osasi monia pyhimystarinoita, joita oli kuullut uskonnolliselta äidiltään. Lisäksi häneen oli juurrutettu syvä rakkaus roomalaiskatolista kirkkoa ja sen oppeja kohtaan. Maatalon tyttärenä hän kunnostautui monissa tilanhoitoon kuuluvissa tehtävissä ja kehruu- ja ompelutöissä hän oli taituri.


title: Jeanne d’Arc

text: Lapsena Jeanne näki ympärillään paljon epätoivoa, sillä englantilaiset joukot hallitsivat suurta osaa maasta. Domrémyn kylä sijaitsi lähellä pyhiinvaeltajien, palkkasoturien ja kauppiaiden käyttämää reittiä, ja heidän kauttaan Jeanne kuuli lisätietoja Ranskan huonosta tilanteesta. Monet hänen kylässään joutuivat hylkäämään kotinsa maahanhyökkäyksen uhan alla. Maan tapahtumat vaikuttivat suuresti nuoreen tyttöön. Varsinaisesti Jeannen elämä mullistui 13-vuotiaana hänen alkaessaan kuulla ääniä ja nähdä ilmestyksenomaisia näkyjä. Hänen mukaansa Pyhä Katariina, Pyhä Margareta ja arkkienkeli Mikael kutsuivat häntä ja pyysivät häntä vapauttamaan Ranskan maahan tunkeutuneista englantilaisista. Äänten kehottamana hän päätti lähteä tapaamaan itse prinssi Kaarlea.


title: Jeanne d’Arc

text: Jeanne lähti matkalleen Ranskan ydinalueelle Île-de-Franceen joulukuussa 1428. Jo seuraavan vuoden tammikuussa hän astui Vancouleursin kaupungin käskynhaltijan eteen. Ensimmäisellä kerralla Jeanne käännytettiin takaisin, mutta myöhemmin hänen itsepintaisuutensa palkittiin ja käskynhaltija suostui kuuntelemaan häntä. Jeanne vetosi puheissaan vanhaan ennustukseen, jonka mukaan Ranska tulisi tuhoutumaan ja pelastumaan neitsyen kautta. Käskynhaltija antoi Jeannelle ratsun ja miehen vaatteet, joiden turvin liikkuminen olisi turvallisempaa. Lisäksi Jeanne sai saattajikseen nuoren ritarin ja muutaman talonpojan.


title: Jeanne d’Arc

text: Pitkän ratsastusmatkan jälkeen Jeanne saapui Chinon’n pikkukaupunkiin, jossa kruununprinssi Kaarle VII piti hoviaan. Prinssi ei halunnut näyttäytyä Jeannelle ja yritti hovimiehensä turvin hankkiutua ”neitsyestä” eroon. Kun Jeanne ei suostunut poistumaan hovista, hänet toimitettiin kirkonmiehistä ja professoreista koostuvan valtuuskunnan kuulusteltavaksi. Samalla huhut oudosta tytöstä levisivät, ja hänen puheensa saivat suuren kannatuksen. Jeannen julistus ”ei ole olemassa muuta apua kuin minun kauttani!” otettiin vakavasti, ja hänelle päätettiin antaa lyhyt sotilaallinen peruskoulutus. Muiden varusteiden ohella Jeannelle annettiin vanha ruostunut miekka, jota hän kantoi tulevassa taistelussa.


title: Jeanne d’Arc

text: Ranskan pelastamiseksi Kaarle antoi Jeannen johtoon yhden joukko-osaston, jonka tueksi liittyi Ranskan armeijan sotilaita. Heidän tarkoituksensa oli vallata englantilaisten piirittämä Orléansin kaupunki takaisin Ranskalle (Orléansin piiritys). Tuhannet englantilaiset sotilaat olivat kerääntyneet kaupungin edustalle ja rakentaneet torneja ja kenttävarustuksia tehostamaan piiritystä. Kaupunki ei kuitenkaan ollut kokonaan eristetty, ja ranskalaisjoukot pääsivät Loiren kautta vahvistamaan Orléansin puolustusta. Jeanne lähetti englantilaisille nuoleen kiinnitetyn kirjeen, jossa hän kehotti näitä jättämään Ranskan kuningaskunnan rauhaan ja poistumaan omaan maahansa. Kirjeeseen vastattiin ivahuudoin.


title: Jeanne d’Arc

text: 6. toukokuuta 1429 ranskalaiset tekivät rynnäkön englantilaisten piirityksen läpi. Jeanne kannusti sotilaita joukkojen eturivissä, mutta haavoittui taistelun aikana olkapäähän osuneesta nuolesta. Hänen haarniskansa jouduttiin riisumaan verenvuodon tyrehdyttämiseksi, ja ranskalaisjoukkoja johtava kreivi oli valmis keskeyttämään hyökkäyksen. Jeanne ei suostunut tähän, vaan kehotti sotilaita jatkamaan. Samalla hän pukeutui uudelleen varusteisiinsa ja loi uutta uskoa ranskalaisten hiipuneeseen sotaintoon. Seuraavana aamuna englantilaiset aloittivat vetäytymisen ja jättivät tykistön ranskalaisille.


title: Jeanne d’Arc

text: Taistelun tulos oli riemuvoitto Jeannelle, ja hänestä alettiin puhua ”neitsyenä, joka vapautti Orléansin”. Todellisuudessa hyökkäys oli suunniteltu jo ennen Jeannen saapumista, mutta hänen osallistumisensa nostatti huomattavasti ranskalaisarmeijan taistelutahtoa. Hieman myöhemmin ranskalaiset valloittivat takaisin useita menettämiään asemia. Jeannen maine levisi myös englantilaisten keskuuteen, ja häntä alettiin pitää noitana. Joskus pelkkä Jeannen näyttäytyminen kaupunginporttien edessä pelästytti vihollisen tiehensä.


title: Jeanne d’Arc

text: Voittojensa jälkeen Jeanne lähti Kaarlen ja vartiomiesten kanssa Reimsiin, missä Kaarle VII kruunattiin Ranskan kuninkaaksi 17. heinäkuuta 1429. Jo ennen riemuvoittoja Jeannelle ilmestynyt pyhä Mikael oli vaatinut häntä huolehtimaan Kaarlen valinnasta Ranskan kuninkaaksi. Kruunajaisten jälkeen kuvaukset Jeannen yliluonnollisista voimista Jumalan välikappaleena levisivät koko Eurooppaan, ja saksalainen kirkonmies Speyer kirjoitti:


title: Jeanne d’Arc

text: Kruunaamisen jälkeen Jeanne lähti sotajoukkojensa kanssa valloittamaan englantilaisten hallinnassa ollutta Pariisia takaisin Ranskalle. Samaan aikaan uusia englantilaisia joukkoja teki maihinnousun ja lujitti liittoaan burgundilaisten kanssa. Ranskalaisten tekemät hyökkäykset Pariisiin ja muualle epäonnistuivat ja Kaarle antoi Jeannen joukoille vetäytymiskäskyn. Kaarle ei kuninkaaksi pääsynsä jälkeen enää halunnut tukea Jeannen hanketta Ranskan vapauttamiseksi, vaan pelasi englantilaisten ja Burgundin herttuan kanssa poliittista peliä Jeannen tietämättä asiasta.


title: Jeanne d’Arc

text: Kaarlen yllätyksellisestä puolenvaihdosta vihastuneena Jeanne hyökkäsi ilman kuninkaan lupaa keväällä 1430 Pohjois-Ranskassa englantilaisia vastaan. Compiègnen taistelussa burgundilaiset ottivat Jeannen kiinni ja vangitsivat hänet. Jeanne jäi burgundilaisten vangiksi puoleksi vuodeksi. Kuningas ei tehnyt paljonkaan Jeannen vapauttamisen hyväksi ja lopulta burgundilaiset myivät hänet englantilaisille 10 000 dukaatin jättisummasta. Jeanne kuljetettiin miehitettyyn Rouenin kaupunkiin ja suljettiin ahtaaseen vankikoppiin.


title: Jeanne d’Arc

text: Helmikuussa 1431 englantilaiset aloittivat oikeudenkäynnin Jeannea vastaan Rouenissa. Tuomareilta vaadittiin nopeaa päätöstä, sillä englantilaiset kantoivat kiihkoilijana pidetylle Jeannelle jo valmiiksi kaunaa ja syyttivät häntä kerettiläisyydestä ja noituudesta. Tuomionjulistamista varten Jeanne vietiin Saint-Ouen'n apottikunnan hautausmaalle, jonne oli rakennettu rovio ja tuomarien istuimet. Täällä hän käytti viimeisen mahdollisuutensa vaikuttaa tuomioonsa ja lupautui tekemään kaiken mihin kirkko hänet velvoittaa. Kirkon määräyksiin sisältyi myös kielto olla käyttämättä miesten vaatteita. Tuomarit hyväksyivät Jeannen vetoomuksen ja kuolemantuomio suostuttiin muuttamaan elinikäiseksi vankeudeksi.


title: Jeanne d’Arc

text: Jeanne kuljetettiin takaisin Rouenin vankityrmään, jossa hänen vaiheistaan on kaksi toisistaan poikkeavaa lähdettä. Jeannen oman väittämän mukaan hän joutui rikkomaan lupauksensa kirkolle ja pukeutumaan miesten vaatteisiin, koska naisten vaatteet altistivat hänet vartijoiden seksuaaliselle väkivallalle. Toinen lähde kertoo, että vartijat olivat ottaneet hänen vaatteensa ja antoivat tilalle miesten vaatteet. Kun eräs kirkkoherra näki Jeannen pukeutuneena mieheksi, valamiehistö päätti ”syyllisyyden palauttamisesta”, ja tuomitsi hänet yksimielisesti kuolemaan.


title: Jeanne d’Arc

text: Jeanne d’Arc poltettiin roviolla kerettiläisenä 30. toukokuuta vuonna 1431 siksi, että hän tunnusti pitävänsä Jumalaa paavia korkeampana auktoriteettina. Hänen tuhkansa siroteltiin Seinejokeen.


title: Jeanne d’Arc

text: Oikeudenkäyntipöytäkirjoista kävi myöhemmissä tutkimuksissa selville polttotuomion perusteiden olleen liian hataria. Paavi Calixtus III päätti armahtaa kerettiläisyydestä tuomitun Jeannen, ja hänen maineensa puhdistettiin virallisesti vuonna 1455. Tuolloin Pariisiin kerääntyneet ja Jeannen kanssa tekemisissä olleet henkilöt vähättelivät osuuttaan tämän kohtaloon ja vierittivät kaiken syyn englantilaisten ja kolmen edesmenneen tuomarin niskoille.


title: Jeanne d’Arc

text: Seuraavien vuosisatojen aikana Jeanne saavutti myyttisen maineen ja häntä alettiin pitää Ranskan suojeluspyhimyksenä. Virallisesti hänet kuitenkin julisti pyhimykseksi eli kanonisoi vasta paavi Benedictus XV vuonna 1920. Hänen elämänvaiheistaan on kirjoitettu monia kirjoja. Vuosina 1870–1871 käydyn Saksan–Ranskan sodan jälkeen Jeannen palvonta sai entistä suuremmat mittasuhteet. Hänen kunniakseen pystytettiin lukuisia patsaita, joiden määräksi vuoteen 1910 mennessä laskettiin 20 000. Orléansissa avattiin 1960-luvulla Jeanne d’Arc -museo.


title: Jeanne d’Arc

text: Jeanne d’Arc on myös nimetty erityisesti kirkollisia auktoriteetteja vastustavien suojeluspyhimykseksi.


title: Jeanne d’Arc

text: Vuonna 2005 Ranskasta löydettiin kylkiluu ja ihonpalanen, joiden väitettiin kuuluneen Jeanne d’Arcille. Tutkijaryhmä on todennut löydöt väärennöksiksi.


title: Kirjoitustulkkaus

text: Kirjoitustulkkaus on kommunikointimenetelmä huonokuuloisille ja kuuroutuneille henkilöille, jotka eivät kuule tai saa selvää puheesta. Tulkkia voidaan käyttää esimerkiksi opiskelussa, kokouksissa, kerhoissa, lääkärissä, yleisötilaisuuksissa tai virastokäynneillä.


title: Kirjoitustulkkaus

text: Kirjoitustulkki kirjoittaa puheen kannettavalle tietokoneelle, jonka ruudulta asiakas sen lukee. Teksti voidaan näyttää televisiossa tai heijastaa valkokankaalle, jos tulkkausta tarvitsevia asiakkaita on tilaisuudessa useampia. Tarvittaessa tulkkaus voi tapahtua myös käsin kirjoittamalla tai muilla kommunikaatiomenetelmillä, kuten viitotulla puheella.


title: Kirjoitustulkkaus

text: Tulkkaus tapahtuu vain yhteen suuntaan - kuuroutunut/huonokuuloinen asiakas osallistuu itse puhumalla.


title: Kirjoitustulkkaus

text: Pidemmissä tilaisuuksissa tulkkeja on usein kaksi, jotka vuorottelevat kirjoitusvuorossa ja tukivuorossa. Tukivuorossa oleva tulkki varmistaa tulkkauksen laadun mm. kirjoittamalla paperille tai kuiskaamalla kirjoitusvuorossa olevalle vuosilukuja, nimiä ja vierasperäisiä sanoja.


title: Loistava polku

text: Loistava polku eli "Sendero Luminoso", (virallinen nimi "Partido Comunista del Perú - Sendero Luminoso;" "Partido" "Comunista del Perú en el Sendero Luminoso de José Carlos Mariátegui") on perulainen maolainen sissiliike. Sen tavoitteena on Perun hallinnon korvaaminen kommunistisella talonpoikien vallankumouksellisella hallinnolla.


title: Loistava polku

text: Nimi on peräisin alkuperäisen Perun Kommunistisen Puolueen perustajan José Carlos Mariáteguin (1894—1930) periaatteesta 1920-luvulta: "Marxismi-leninismi tulee avaamaan loistavan polun kohti vallankumousta."


title: Loistava polku

text: Loistavan polun perusti 1970 entinen yliopiston opettaja Abimael Guzmán salanimellä Puhemies () tai toveri Gonzalo. Liike erkaantui kommunistisesta Bandera Rojasta (Punalippu), joka puolestaan oli eronnut Perun kommunistisesta puolueesta 1964.


title: Loistava polku

text: Kun Perun sotilashallitus järjesti vaalit 1980, Loistava polku oli yksi vaaleja boikotoivista ryhmistä, ja se aloitti sen sijaan sissisodan hyökkäämällä äänestyspaikkoja vastaan.


title: Loistava polku

text: 1980-luvulla Loistavan polun hallinnoima alue ja taistelijoiden määrä kasvoivat. Vuonna 1991 se kontrolloi jo suurta osaa maaseudusta keskisessä ja eteläisessä Perussa sekä Liman ympäristössä.


title: Loistava polku

text: Taistellessaan Loistavaa polkua vastaan Perun armeija syyllistyi moniin julmuuksiin. Hallituksen joukot tuhosivat kyliä ja teloittivat epäiltyjä vastustajiaan. Presidentti Fujimori sääti kyseenalaiset terrorismilait, jotka johtivat monien viattomien sivullisten kuolemaan armeijan julmuuksissa.


title: Loistava polku

text: Presidentti Alejandro Toledon perustama totuuskomissio raportoi vuonna 2003, että sodan aikana sissien ja hallituksen käsissä oli kuollut 69 000 ihmistä. Loistava polku murhasi näistä noin puolet ja hallituksen joukot kolmasosan. Toiseksi suurin perulainen sissiryhmä "Movimiento Revolucionario Túpac Amaru" (MRTA) surmasi noin 1,5 % uhreista.


title: Loistava polku

text:
Perun erikoisjoukot vangitsivat Guzmánin 12. syyskuuta 1992, ja sissiliikkeen toiminta hiipui pian sen kärsittyä tappioita taisteluissa.
Liike ei ole ollut kovin aktiivinen vuoden 1994 jälkeen mutta tehnyt iskuja vielä 2000-luvulla.


title: Loistava polku

text: Perun hallituksen mukaan noin sadan entisen Loistavan polun taistelijan muodostama "Proseguir"-ryhmä toimii vielä satunnaisesti Andien laaksoissa yhdessä kokaiinin tuottajien ja salakuljettajien kanssa.


title: Loistava polku

text: Järjestössä oli alkuvuonna 2012 jäljellä noin 140 jäsentä. Sen johtaja Florindo Eleuterio Flores eli toveri Artemio pidätettiin helmikuussa. Guzmán tuomittiin elinkautiseen vankeuteen 2006, joutui uudelleen oikeuteen 2014 ja tuomittiin elinkautiseen vankeuteen 2015 .


title: Kiviset ja Soraset

text: Kiviset ja Soraset ("The Flintstones") on Hanna-Barberan tuottama animaatiosarja, joka huomioitiin Emmy-ehdokkuudella. Sarja kertoo kivikauden ihmisistä, joille nykyajan keksinnöt, kuten autot ja pölynimurit, eivät ole vieraita. Sarjaa pidetään usein vain piirrossarjana, mutta todellisuudessa se oli oikeastaan tilannekomedia-sarja taustanauruineen. Sarjaan perustuu myös spin-off "Kivikylän mukulat" ("The Flintstone Kids").


title: Kiviset ja Soraset

text: Animaatiosarjasta on tehty myös sarjakuva, kaksi elokuvaa sekä videopelejä.


title: Kiviset ja Soraset

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Kiviset ja Soraset sijalle 55 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 9.


title: Kiviset ja Soraset

text: Animaatiosarjaan perustuvia oikeilla näyttelijöillä tehtyjä elokuvia on kaksi:


title: Cartoon Network Studios

text: Cartoon Network Studios on yhdysvaltalainen Time Warnerin tytäryhtiö, joka tekee animaatiosarjoja Time Warnerin televisiokanavalle Cartoon Networkille. Yhtiö aloitti toimintansa vuonna 1994 Hanna-Barberan tytäryhtiönä, kun yhtiö keskittyi tuottamaan alkuperäisiä animaatio-ohjelmia Cartoon Networkille ja jatkoi Hanna-Barberan viimeisimpien sarjojen tuottamista, kuten Dexterin laboratorio ja Tehotytöt. William Hannan kuollessa vuonna 2001 Hanna-Barbera yhtiö lakkautti tuotantonsa kokonaan, jonka myötä Cartoon Network Studiosista tuli kokonaan itseään kantava animaatiostudio ja tuotti ensimmäisiä animaatioita vuonna 2001.