title: Luzern

text: 1200-luvulla kaupungista tuli tärkeä kauppakeskus tavaran kuljettamisessa Alppien yli, kun Gotthardin solan kulkuväylä avattiin. Oltuaan Habsburg-suvun vallassa vuodesta 1291 Luzern liittyi Sveitsin vanhaan valaliittoon vuonna 1332. Vastauskonpuhdistuksen aikana kaupunki oli katolilaisten linnoitus ja jesuiittojen tukikohta heidän yrityksissään taistella reformoituja vastaan.


title: Luzern

text: Vuonna 1601 maanjäristys ja tsunami tuhosivat suuren osan kaupunkia ja tappoivat paljon ihmisiä. Luzern oli myös talonpoikaiskapinan keskus vuonna 1653 kaupungin aatelisvaltaa vastaan. Napoleonin sotaretkien aikaan Luzern oli vähän aikaa Helvetian tasavallan pääkaupunki vuosina 1798–1803. Vuonna 1841 Luzern erosi Sveitsin valaliitosta, mikä johti Sonderbundin sotaan vuonna 1847. Luzernin sallittiin palata takaisin valaliittoon vuonna 1848.


title: Luzern

text: Luzernissa on kallionkoloon sijoitettuna Bertel Thorvaldsenin luoma Ranskan suuren vallankumouksen alkuvaiheessa Tuileries-palatsissa kuningasta puolustaneiden, jakobiinien hyökkäyksessä kaatuneiden sekä antautumisen jälkeen murhattujen luzernilaisten sveitsiläiskaartilaisten muistomerkki "Kuoleva leijona".


title: Keruskit

text: Keruskit tai kheruskit () olivat rautakautinen germaaniheimo. He asuivat Weserin ja Elben välillä. Keruskien nimi lienee peräisin muinaisgermaanisesta sanasta hairu, "miekka".


title: Keruskit

text: Arminiuksen johdolla he tuhosivat vuonna 9 jaa. suuressa Teutoburgin taistelussa kolme roomalaista legioonaa pysäyttäen roomalaisten etenemisen syvemmälle Germaniaan. Keruskit nousivat tärkeään asemaan germaaniheimojen joukossa, mutta Arminiuksen kuoltua heidän merkityksensä väheni. Tacituksen mukaan he olivat sittemmin taantuneet ja veltostuneet menneistä loiston päivistään ja jääneet naapureidensa khaukien ja khattien varjoon.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Itä-Götanmaan lääni () on lääni Vätternin ja Itämeren välissä Etelä-Ruotsissa. Se kattaa kokonaan Itä-Götanmaan maakunnan sekä pieniä osia Närkestä, Södermanlandista ja Smålandista. Läänin pääkaupunki on Linköping. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Itä-Götanmaan läänin vaalipiirin.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 2 042,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,3 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Itä-Götanmaan lääni perustettiin vuonna 1634. Joskus sitä on kutsuttu pääkaupunkinsa mukaan Linköpingin lääniksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa läänin rajat säilyivät ennallaan. 1970-luvun kuntauudistuksessa läänin pinta-ala kasvoi hieman kaakossa.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Vaakunaselitys: "Punaisessa kentässä kultainen aarnikotka, jolla lohikäärmeen siivet ja häntä sekä sininen lohikäärmeen kieli ja varustukset, jokaisessa kilven kulmassa hopeinen ruusu." (Ruotsiksi "I rött fält en gyllene grip med drakvinge och draksvans samt med blå draktunga och beväpning, i vart av sköldens hörn åtföljd av en ros i silver.")


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Vaakuna vahvistettiin läänille vuonna 1972 ja se on sama kuin Itä-Götanmaan maakuntavaakuna. Lääniin kuuluu pienet osat naapurimaakunnista, mutta sen ei ole nähty aiheuttavan tarvetta muokata läänille toisenlainen vaakuna.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Itä-Götanmaan läänin poikki kulkee Götan kanava. Stenabohöjden Ydren kunnassa on läänin korkein piste, 327 metriä meren pinnan yläpuolella. Idässä lääni rajoittuu Itämereen, jonka saaristossa lääniin kuuluu noin 6 300 saarta. Itämeri muodostaa pitkiä lahtia sisämaahan; näitä lahtia ovat Bråviken, Slätbaken, Valdemarsviken ja Gamlebyviken. Linköping ja Norrköping ovat Ruotsin 6. ja 10. suurimmat taajamat, ja ne sijaitsevat 40 kilometrin etäisyydellä toisistaan. Jos tarkastellaan koko Linköpingin ja Norrköpingin kuntia, niin ne ovat Ruotsin 5. ja 8. suurimmat kunnat. Tämän väestökeskittymän ansiosta kunnat markkinoivat itseään yhdessä Ruotsin "neljäntenä suurkaupunkialueena".


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Vuonna 2010 Itä-Götanmaan läänissä sijaitsi 93 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Itä-Götanmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Itä-Götanmaan läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 14 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 15 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Itä-Götanmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Itä-Götanmaan läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Itä-Götanmaan lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Itä-Götanmaan lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 101 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Muiden puolueiden äänistä Vrinnevilistan sai 7,42 %, mikä oikeutti 8 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,38 % äänistä ja jäivät ilman paikkoja.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: 1970-luvun kuntauudistusten jälkeen läänissä oli 12 kuntaa, mutta Vadstenan kunta erosi melko pian Motalan kunnasta takaisin omaksi kunnakseen. Nykyään Itä-Götanmaan lääniin kuuluu 13 kuntaa:


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 15,9 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 12,2 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 5 731 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia läänin väestöstä.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,5 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 7 603 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia läänin väestöstä.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 184 221 kruunua.


title: Itä-Götanmaan lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Itä-Götanmaan lääni

text:
Itä-Götanmaan läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 431 075 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Itä-Götanmaan maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta Småland vain osittain.


title: Luettelo suurimmista kaupunkialueista väkiluvun mukaan

text: Tälle sivulle on listattu suurimmat metropolialueet väkiluvun mukaan. Metropolialueen rajaus on kuitenkin ongelmallista, joten saman metropolialueen väkimäärä voi vaihdella suurestikin laskutavan mukaan.


title: Vättern

text: Vättern (aik. ), on Ruotsin toiseksi suurin järvi Itä-Götanmaan, Länsi-Götanmaan, Närken ja Smålandin välisessä hautavajoamassa Etelä-Ruotsissa. Järven pinta-ala on 1 912 km², suurin syvyys 128 m ja sijaitsee 88 m:n korkeudella merenpinnasta. Pituutta järvellä on 135 km, suurin leveys 31 km.


title: Vättern

text: Vättern on melko saareton, mutta järven eteläosassa sijaitsee suurin saari Visingsö (26 km²). Vättern laskee Motalanvirtaa Itämereen. Götan kanavan kautta järvestä on yhteys lännessä Vänerniin ja idässä Itämereen. Vuosittainen suurtapahtuma Vätternrundan pyöräillään järven ympäri Motalasta.


title: Vättern

text: Vätternin rantakaupunkeja ovat etelästä vastapäivään lueteltuna Jönköping, Huskvarna, Gränna, Vadstena, Motala, Askersund ja Hjo. Myös Karlsborgin ja Bankerydin taajamat sijaitsevat Vätternin rannalla.


title: André Boisclair

text: André Boisclair (s. 14. huhtikuuta 1966 Montreal, Kanada) on kanadalainen poliitikko, joka toimi 15. marraskuuta 2005 alkaen keskeisimmän Québecin provinssin itsenäisyyttä ajavan puolueen, sosiaalidemokraattisen Parti Québécoisin, puheenjohtajana. Hän erosi puolueensa puheenjohtajan tehtävistä 8. toukokuuta 2007, eronsa syitä sen paremmin täsmentämättä. Boisclair oli ensimmäinen avoimesti homoseksuaali henkilö, joka toimi merkittävän amerikkalaisen puolueen puheenjohtajana.


title: André Boisclair

text: Boisclair liittyi melko nuorena itsenäisyyttä (suvereniteettia) Quebecille ajavaan liikkeeseen, joskin hän on aina kannattanut asiassa demokraattista ja parlamentaarista toimintatietä. Perusopintoina hän suoritti Collège Jean-de-Bréneufissa ja opiskeli sen jälkeen taloustiedettä Montrealin yliopistossa. Hän on nykyisin koulutukseltaan hallintotieteen maisteri Harvardin yliopistosta.


title: André Boisclair

text: Parti Québécoisin jäseneksi André Boisclair liittyi vuonna 1984. Opiskeluaikana hän toimi puheenjohtajana muun muassa Québécin opiskelijajärjestön federaatiossa sekä Engagé-yhdistyksessä, jonka perustajiin hän kuului ja jonka tehtävänä oli toimia konsulttina pienyritysten perustettaessa. Lisäksi hän oli puolueensa nuorisojärjestön (Comité national des jeunes du parti Québécois) puheenjohtaja.


title: André Boisclair

text: Vuonna 1984 Parti Québécin johtava poliitikko Bernard Landry sai Boisclairen suostumaan lähtemään palvelemaan itsenäisyyspyrkimyksiä. Myöhemmin puolueen johtaja sai Boisclairen suostumaanvuoden 1989 Qiébécin parlamenttivaalien ehdokkaaksi. Hänet valittiin Québécin parlamentin jäseneksi 23-vuotiaana, kaikkien aikojen nuorimpana.


title: André Boisclair

text: Tehtävässään kansanedustajana Boisclair oli tunnollinen, erityisen aloitteellinen ja aktiivinen. Eritoten hänen kiinnostuksensa kohdistui nuorisoon sekä taloudellisen toiminnan edellytysten parantamiseen. Näin eritoten kotikaupunkinsa Montrealin Rosemontin ja Petite-Patrien kaupunginosat olivat hänen erityishuomionsa kohteina.


title: André Boisclair

text: Puolue oli oppositiossa Boisclairen tultua ensimmäistä kertaa valituksi Québécin parlamentiin. Mutta vuoden 1994 vaaleissa puolue sai voiton ja pääsi hallitusvastuuseen. Näin puolue aloitti uudelleen voimakkaasti ajamansa Québécin siirtymisen kohden itsenäisyyttä. Boisclaire osallistuu kaikkiin asiaa käsitteleviin taistoihin ja käyttää hyväkseen kaikkia julkisuudenkin keinoja saadakseen québéciläisen nuorison tuen itsenäisyyshankkeelle.


title: André Boisclair

text: Kansanäänestyksen jälkeen (Québécin itsenäisyydestä, jonka itsenäisyyden kannattajat niukasti hävisivät) Boisclair nimitettiin Québécin hallituksen jäseneksi. Näin hänestä tuli 29-vuotiaana yksi osavaltion nuorimmista ministereistä. Pääministeri Lucien Bouchardin hallituksessa hänellä oli ensiksi hallussaan kansalais- ja siirtolaissuhteita hoitavan ministerin tehtävät. Tämän ministeritehtävän hoidon aikana hän loi hyvin läheiset suhteet useisiin siirtolaisyhteisöjen johtajiin.


title: André Boisclair

text: Pian hän kuitenkin siirtyi sosiaaliministeriksi, jossa tehtävässä on keskittyi erityisesti nuorisoasioihin. Hän loi nuorison tukemiseksi ohjelman, jolla pyritään tehokkaasti integroimaan vaikeuksissa olevia nuoria niin työelämään kuin yhteiskuntaankin.


title: André Boisclair

text: Vuonna 2002 pääministeri Bernard Landray lisäsi Boisclairen tehtäviin myös kuntaministerin tehtävät. Näin hänen vastuulleen tuli myös hallituspuolueen parlamenttiryhmän johtaminen. Tässä uudessa ministeritehtävässä hän sai aikaan Montrealin ja Québécin kaupunkien välisen yhteistyösopimuksen, jonka avulla kaupunkien yhteiskuntasuunnittelua ja kasvusuunnitelmia voidaan tehdä yhteistyössä ja saada aikaan merkittäviä säästöjä.


title: André Boisclair

text: Vuoden 2003 vaaleissa Parti Québécois menetti asemansa hallituspuolueena. Boisclairesta tuli oppositiopuolueen parlamenttiryhmän puheenjohtaja, jossa tehtävässä hän jatkoi, kunnes hän 17. elokuuta 2004 jätti niin parlamenttipaikkansa kuin sen myötä myös ryhmän puheenjohtajan tehtävät.


title: André Boisclair

text: 17. kesäkuuta 2005 André Boisclair asettui kuitenkin ehdokkaaksi puolueensa puheenjohtajaksi. Tämä ehdokkuus päättyi voittoisasti, kun hänet 15. marraskuuta 1005 valittiin puolueen puheenjohtajaksi. Vaalissa hän saa annetuista äänistä 53,68 %, ja hänen pahin kilpailijansa Pauiline Marois sai puolestaan 30,6 % annetuista äänistä.


title: André Boisclair

text: Puheenjohtajuudesta käydyn kiivaan kampanjan aikana André Boisclair joutui melkoiseen ryöpytykseen. Ensimmäisestä ryöpytyksestä tuli lehdistön vuoksi erityinen "Boisclairen tapaus".


title: André Boisclair

text: Puheenjohtajakamppailun aikan 6. lokakuuta 2005 Boisclair ilmoitti kokeilleensa kokaiinia ollessaan ministerinä. Tästä alkoi valtaisa mediamylläkkä niin koko Québécissä, kuin Kanadassakin, mutta eritoten puolueen sisällä.


title: André Boisclair

text: Toinen mediamylläkkä syntyi Boisclairen yliopistodiplomista. Esitettiin väite, että Harvardin diplomi ei ole oikea, vaan omistajansa järjestämä väärennös. Lopulta kuitenkin asiaan saatiin vahvistus Harvardin taholta ja lehdistö, etunenässä myrskyn liikkeelle laittanut "La Presse" joutuivat pyytämään tapahtumaa julkisesti anteeksi Boisclairelta.


title: André Boisclair

text: Kuitenkaan ei tässä puheenjohtajataistossa, kuten ei missään aikaisemmassakaan poliittisessa mittelössä, ei lehdistö, eivät poliittiset vastustajat tai oman puolueen toisinajattelijat, hyökänneet Boisclairen avointa homoseksuaalisuutta vastaan tai käyttäneet sitä lyömäaseena poliittisessa taistossa. Toisaalta Kanadassa on liberaali sosiaalipolitiikka, sillä salliihan maa mm. avioliitot samaa sukupuolta olevien kesken.


title: Örebron lääni

text: Örebron lääni () on lääni Vätternin pohjoispuolella ja Hjälmarenista länteen Keski-Ruotsissa. Lääni käsittää pääosin Närken maakunnan, suuren osan Västmanlandia sekä pienemmät osat Värmlantia ja Länsi-Götanmaata. Läänin pääkaupunki on Örebro. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Örebron läänin vaalipiirin.


title: Örebron lääni

text: Läänissä sijaitsevat Tivedenin ja Garphyttanin kansallispuistot.


title: Örebron lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 1 058,99 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,4 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Örebron lääni

text: Örebron lääni on ollut olemassa kahtena eri aikana: vuosina 1639–1654 ja sen jälkeen vuodesta 1779.


title: Örebron lääni

text: Ennen vuotta 1639 Örebron lääni oli osa Närken ja Värmlannin lääniä, joka koostui Närkestä, Värmlannista, Dalslandista ja nykyiseen Örebron lääniin kuuluvasta Västmanlandin osasta lukuun ottamatta Fellingsbron kihlakuntaa. Vuonna 1639 muodostettiin Örebron lääni, joka koostui nykyisen läänin alueesta Fellingsbron kihlakuntaa lukuun ottamatta. Fellingsbron kihlakuntaan kuuluneet Fellingsbro, Näsbyn ja Ervallan pitäjät siirrettiin lääniin kuitenkin jo vuonna 1640.


title: Örebron lääni

text: Vuosina 1642–1648 oli olemassa Järlen lääni, jonka nimenä oli myöhemmin Noran lääni. Sitä varten Örebron läänistä erotettiin Noran, Grythyttanin (Hälleforsin kanssa), Lindesbergin, Ramsbergin, Ljusnarsbergin ja Skinnskattebergin pitäjät. Västmanlandista lääniin tulivat Odensvin ja Malman neljänneskunnat. Värmlannin läänistä Järlen lääniin liitettiin Filipstadin kaupunki sekä Filipstadin, Karlskogan ja Varnumin pitäjät sekä Kroppin ruukki.


title: Örebron lääni

text: Jo vuonna 1648 läänistä erotetut osat yhdistettiin takaisin Örebron lääniin, jonka alue oli sen jälkeen suunnilleen sama kuin nykyisen läänin. Värmlanti liitettiin takaisin lääniin vuonna 1614 ja muodostettiin uudelleen Närken ja Värmlannin lääni. Vuonna 1779 Värmlannin lääni erotettiin jälleen omaksi läänikseen ja jäljellä olleesta osasta tuli Örebron lääni.


title: Örebron lääni

text: Vuonna 1878 osa Bon pitäjästä siirrettiin Regnan pitäjään Itä-Götanmaalla; samalla alueet vaihtoivat myös osaksi Itä-Götanmaan lääniä. Vuonna 1890 Fellingsbron pitäjästä liitettiin osia Västra Skedvin pitäjään Västmanlandin läänissä. Vastaavasti Rökneön ja Röknehuvudin saaret Västra Nyn pitäjästä Itä-Götanmaan läänissä liitettiin Örebron läänin Hammarin pitäjään. Vuonna 1900 osa Skinnskattebergin pitäjästä Västmanlandin läänissä liitettiin Ramsbergin pitäjää ja osa Ramsbergin pitäjästä Skinnskattebergin pitäjään. Vuonna 1950 siirrettiin vielä pieni alue Ljusnarsbergin pitäjästä Grangärden pitäjään Kopparbergin läänissä.


title: Örebron lääni

text: Vuonna 1951 koko Bjurtjärnin pitäjä liitettiin Värmlannin lääniin. Pieniä osia Godegårdin pitäjästä Itä-Götanmaan läänissä siirrettiin vuonna 1954 osaksi Hammarin pitäjäksi Zinkgruvanin yhdyskuntaa. Vuonna 1967 Örebron lääniin liitettiin Skaraborgin läänistä Tivedenin maalaiskunta, joka koostui entisistä Finnerödjan ja Tivedenin pitäjistä. Vuonna 1974 siirrettiin vielä jaetusta Glanshammarin maalaiskunnasta Götlundan pitäjä osaksi Arbogan kuntaa Västmanlandin läänissä.


title: Örebron lääni

text: Vaakunaselitys: "Värmlannin ja Västmanlandin vaakunoiden jakama kilpi, ja yläpuolen palkissa Närken vaakuna." (Ruotsiksi "Sköld kluven av Värmlands och Västmanlands vapen och däröver i en ginstam Närkes vapen.")


title: Örebron lääni

text: Vaakuna vahvistettiin läänin käyttöön vuonna 1944 ja siinä ovat mukana lääniin kuuluvien maakuntien vaakunat. Myöhemmin Länsi-Götanmaan Tiveden on liitetty lääniin, mutta vaakunaa ei ole muutettu.


title: Örebron lääni

text: Vuonna 2010 Örebron läänissä sijaitsi 60 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Örebron lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.


title: Örebron lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Örebron lääni

text: Örebron lääni kuuluu kokonaisuudessaan Örebron läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Örebron lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 12 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Örebron lääni

text: Örebron lääni kuuluu kokonaisuudessaan Örebron läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Örebron lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Örebron lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Örebron lääni

text: Örebron lääniin kuuluu nykyään 12 kuntaa. 1970-luvun kuntauudistuksen päätyttyä kuntia oli vain 11, kunnes Lekebergin kunta muodostettiin uudelleen vuonna 1995.


title: Örebron lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 16,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 12,6 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Örebron lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 5 754 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia läänin väestöstä.


title: Örebron lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,2 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 7 661 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,8 prosenttia läänin väestöstä.


title: Örebron lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 182 616 kruunua.


title: Örebron lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Örebron lääni

text:
Örebron läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 281 572 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Wille Riekkinen

text: Vilho (Wille) Heimo Juhani Riekkinen (s. 21. heinäkuuta 1946 Varpaisjärvi) on suomalainen teologi, joka toimi vuodesta 1996 vuoteen 2012 Kuopion hiippakunnan piispana.


title: Wille Riekkinen

text: Riekkinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1966 ja valmistui teologian kandidaatiksi vuonna 1971. Papiksi Riekkinen vihittiin vuonna 1972 Kuopiossa. Vuonna 1978 Riekkinen suoritti teologian lisensiaatin tutkinnon ja ylemmän pastoraalitutkinnon. Teologian tohtoriksi Riekkinen väitteli vuonna 1980.


title: Wille Riekkinen

text: Ennen valintaansa piispaksi Riekkinen toimi seurakuntapastorina Puolangalla, Tuusniemellä ja Kuopiossa. Lisäksi Riekkinen on toiminut HNMKY:n pappina ja useissa kansainvälissä NMKY:n luottamustehtävissä sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Akateemissa maailmassa Riekkinen on toiminut useaan otteeseen apulaisprofessorina Helsingin yliopistossa alanaan Raamatun alkukielet ja eksegetiikka. Lisäksi Riekkinen on dosenttina sekä Helsingin että Joensuun yliopistoissa (nykyisessä Itä-Suomen yliopistossa). Riekkinen on toiminut myös osa-aikaisena Tallinnan teologisen instituutin professorina..


title: Wille Riekkinen

text: Seurakuntapastorin tehtävien lisäksi Riekkinen on toiminut Kirkon koulutuskeskuksen raamattukouluttajana ja Kirkkojen maailmanneuvoston raamattuteologina.


title: Wille Riekkinen

text: Riekkisen nelilapsinen uusperhe valittiin vuonna 2009 vuoden uusperheeksi. Riekkinen asuu nykyään Helsingissä.


title: Wille Riekkinen

text: Syksyllä 2008 Riekkinen ei allekirjoittanut luterilaisen kirkon piispojen yhteistä puheenvuoroa, "Rakkauden lahja" -kirjasta. Kirjasessa piispat ottavat kantaa perheeseen, avioliittoon ja seksuaalisuuteen. Riekkinen ei pitänyt julkaisuajankohtaa sopivana, sillä kirkko on valmistelemassa kannanottoa rekisteröidystä parisuhteesta.


title: Wille Riekkinen

text:
Naispappeuden vastustajia Riekkinen on kehottanut perustamaan oman kirkon, elleivät voi hyväksyä luterilaisen kirkon ratkaisua asiassa. Luther-säätiön toimintaa sen esimerkiksi kastaessa lapsia Riekkinen pitää vain pienen joukon häirintänä. Riekkinen totesi 25.1.2007 Kotimaa-lehdessä, että Ruotsissa vihittyjen Luther-säätiön pappien toimittamat kasteet ovat poliisiasia, koska säätiön papit ovat saattaneet syyllistyä virkavallan anastukseen tai petokseen.
Elokuussa 2011 Riekkinen oli YLE:n haastattelussa valmis antamaan kirkon tiloja muslimien käyttöön, muttei Luther-säätiön.


title: Wille Riekkinen

text: Lapinlahden vt. kirkkoherran, rovasti Markku Suokonaukion saarnattua tammikuussa 2007 kirves kädessään, Lalliksi pukeutuneena Riekkinen antoi tälle tukensa. Riekkisen mukaan saarnan sanomaa voi vahvistaa eri tavoin, kunhan pysytään hyvän maun rajoissa.


title: Wille Riekkinen

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokouksen avajaispuheessaan 9.9.2008 Kuopiossa Riekkinen arvosteli Suomen joukkotiedotusvälineitä yksipuolisesta tiedotuksesta uraanikaivoshankkeista. Hänen mukaansa lehdistöltä puuttuu lähdekritiikki ja haittojen analysointi. Riekkisen mukaan uraanikaivosten aiheuttamista vaaroista ihmisille, pohjavesille ja luonnolle on tiedotettu yksipuolisesti kaivosyhtiöiden etujen mukaisesti. Riekkisen kannanotoista Ismo Heinisuo teki kantelun Kuopion tuomiokapituliin.


title: Wille Riekkinen

text: Evoluutioteoriaa Riekkinen pitää kiistanalaisena mutta varteenotettavana selityksenä elämän synnylle. Evoluutioteoriaa, tai ”ihmisen polveutumista apinasta” ei hänen mukaansa ole kyetty kuitenkaan täysin todistamaan. Vaikka evoluutioteoria olisikin oikeassa, asia ei Riekkisen mukaan hävitä uskoa Jumalaan; usko ei ole kiinni kulloinkin vallitsevasta maailmanselityksestä. Ateistien ja kreationistien kiistelyä Riekkinen pitää turhana.


title: Wille Riekkinen

text: Wille Riekkinen on valittu vuoden kuopiolaiseksi vuonna 1999.


title: Wille Riekkinen

text: Riekkinen on nimitetty vuoden 2009 homofobian vastaisen työn hyvän tahdon lähettilääksi.


title: Wille Riekkinen

text: Riekkinen on Olvi-säätiön hallituksen jäsen.


title: Wille Riekkinen

text: Riekkinen on Suomen Lähi-idän instituutin säätiön jäsen.


title: Wille Riekkinen

text: Riekkinen on Itä-Suomen yliopiston hallituksen jäsen.


title: Pakoventtiili

text: Pakoventtiilin tehtävänä on avata kanava moottorin sylinteristä pakosarjaan, jotta pakokaasut pääsisivät virtaamaan ulos sylinteristä. Vaativien olosuhteiden vuoksi pakoventtiililtä vaaditaan muun muassa seuraavia ominaisuuksia: Hyvä lämmönsietokyky, hyvä kuumalujuus, hyvä iskulujuus, pieni ominaispaino, tarkka tiivistys sekä hyvät virtausominausuudet lautasen pinnalla.


title: Pakoventtiili

text: Pakoventtiileitä on useita erityyppisiä, joista yleisin nelitahtimoottoreissa käytetty venttiilityyppi on lautasventtiili. Kaksitahtisissa polttomoottoreissa käytetään usein luistiventtiileitä.


title: Pakoventtiili

text: Lautaspakoventtiilit koostuvat kolmesta eri osasta: Venttiilivarresta, lautasesta sekä lautasen reunasta joka painuu istukkaa vasten. Jokainen näistä osista on valmistettu eri materiaalista niille haluttujen ominaisuuksien aikaansaamiseksi. Lautanen tulee valmistaa hyvin kuumuutta kestävästä materiaalista ja lautasen reuna materiaalista jolla on hyvät tiivistys-, lämmönsieto- ja kestävyysominaisuudet. Venttiilivarrella taas on oltava hyvät lämmönsiirto- ja iskulujuusominaisuudet.


title: Pakoventtiili

text: Pakoventtiilin ominaisuuksiin voidaan vaikuttaa suurelta osin materiaalivalinnoilla sekä valmistustarkkuudella. Jotta venttiili saataisiin kestämään niin kuin sen on tarkoitettu, on sen täytettävä seuraavat ehdot: Oikea venttiilinohjaimen välys, ohjaimen ja istukan samankeskisyys, huollon tarpeen tarkastus oikein väliajoin sekä oikeaoppiset huolto- ja puhdistustoimenpiteet.


title: Matkaratsastus

text: Matkaratsastus (engl. "endurance riding" tai "distance riding") on ratsastuksen kilpalaji, jossa kilpaillaan ratsukoiden, erityisesti hevosten nopeudessa ja kestävyydessä pitkillä matkoilla. Laji pohjautuu Puolan ja Venäjän armeijan ratsuväki- ja jalostusohjelmaan. Nykyisessä muodossaan matkaratsastuksessa on kilpailtu 1950-luvulta. "Fédération Equestre Internationale" (FEI, ratsastusurheilun kansainvälinen kattojärjestö) hyväksyi matkaratsastuksen viralliseksi ratsastuslajiksi 1983, ja siinä kilpaillaan maailmanmestaruuksista ratsastuksen MM-kilpailuissa. Nykymuotoisena lajia on harrastettu Suomessa vuodesta 1987.


title: Matkaratsastus

text: Matkaratsastuskilpailuissa ratsastetaan vaihtelevassa maastossa erilaisia matkoja aina 12 kilometristä 160 kilometriin (josta parhaat ratsukot selviävät 10–12 tunnissa), useita päiviä kestävissä kilpailuissa jopa tätä pitempiäkin matkoja. Kilpailuita on kahdenlaisia: yksinkertaisia "nopeuskilpailuja" ("nopeusratsastus") ja "ihanneaikakilpailuja" (maailmalla Clear Round -luokat), joissa ratsukon on pyrittävä suoriutumaan maaliin juuri tietyssä sopivaksi katsotussa ajassa, ei nopeammin eikä hitaammin. Ratsastajan ei tarvitse koko ajan istua hevosensa selässä, ja onkin tavallista että tämä välillä lepuuttaa ratsuaan taluttamalla sitä jonkin matkaa.


title: Matkaratsastus

text: Matkaratsastuksessa ei kuitenkaan ole kyse puhtaasti matka-ajasta. Hevosen on maaliin päästyään läpäistävä eläinlääkärin tarkastus, mikä edellyttää virkeyttä ja kaikin puolin hyvää kuntoa. Hevosen pulssin on rasituksen loputtua laskettava määräajan kuluessa hyväksyttävälle tasolle. Yli 40 km kilpamatkoilla on myös vähintään 40 km välein pakollinen tauko (jota ei lasketa mukaan suoritusaikaan) ja samanlainen eläinlääkärin tarkastus, jonka läpäiseminen on edellytys matkan jatkamiselle. On hyvin tavallista, että ratsukon suoritus hylätään maalissa tai keskeytyy esimerkiksi pulssin huonon palautumisen takia.


title: Matkaratsastus

text: Matkaratsastuksessa edellytetään sekä hevoselta että ratsastajalta hyvää, huolella rakennettua kuntoa. Ratsukot pääsevät vaativille pitkille matkoille vasta suoriuduttuaan kunnialla lyhyemmistä kilpailuista. Tärkeää on myös huolto matkan varrella: kullakin ratsukolla on oma autolla liikkuva huoltojoukkonsa, joka huolehtii muun muassa siitä että sekä ratsu että ratsastaja saavat matkan varrella riittävästi juotavaa. Erityisesti kesäkuumalla juotavan saaminen ja hevosen viilentäminen tauoilla on ratkaisevan tärkeää.


title: Matkaratsastus

text: Matkaratsastuksen pukeutumis- ja varustesäännöt ovat paljon löyhemmät kuin muissa ratsastuksen lajeissa. Hevosen varusteilta ei edellytetä muuta kuin sitä, etteivät ne tuota hevoselle kipua. Apuohjista sallitaan ainoastaan vapaajuoksuiset martingaalit. Ratsastusasun on oltava asiallinen ja tarkoitukseen sopiva. Kypärän käyttö tosin on pakollista, ja kenkien tulee olla kannalliset tai tasapohjaisten kenkien kanssa tulee käyttää turvajalustimia.


title: Matkaratsastus

text: Matkaratsastuksessa menestyvät yleensä parhaiten nopeiksi ja kestäviksi jalostetut arabianhevoset ja arabivaikutteiset rodut, mutta suomenhevosellakin on saatu hyväksytty tulos MM-kilpailussa: Ritva Lampinen ja Uusi-Helinä tulivat 28. tilalle Tukholmassa 1990.


title: Matkaratsastus

text: Tällä hetkellä yksi menestyneimmistä suomalaisista matkaratsastajista on Johanna Strang-Ginouves, joka asuu ja valmentautuu Ranskassa ja kilpailee arabianhevosilla. Strang-Ginouves sijoittui viidenneksi matkaratsastuksen EM-kilpailuissa 2005.


title: Jakobiitti (puolue)

text: Jakobiitit on Britannian historiassa vaikuttanut ryhmittymä, joka kannatti Stuart-kuningassuvun palauttamista Englannin ja Skotlannin valtaistuimille. Jakobiittien ajamaa asiaa kutsutaan "jakobitismiksi"; sana juontuu mainiossa vallankumouksessa vuonna 1688 syrjäytetyn Englannin kuningas Jaakko II:n eli Skotlannin Jaakko VII:n latinankielisestä nimestä "Jacobus".


title: Jakobiitti (puolue)

text: Stuart-sukuisia kruununtavoittelijoita olivat kuningas Jaakko II, tämän kuoleman jälkeen (1701) hänen poikansa James Stuart (Jaakko III, Skotlannin Jaakko VIII) omaan kuolemaansa saakka vuoteen 1766, siitä vuoteen 1788 Charles Edward Stuart, lempinimeltään ”Bonnie Prince Charlie” (Kaarle III), ja vielä tämän kuoleman jälkeen vuoteen 1807 Henry Stuart (Henrik IX). Sittemmin Stuartin suvun perilliset eivät ole vaatineet Yhdistyneen kuningaskunnan kruunua.


title: Jakobiitti (puolue)

text: Jakobiittien tärkeimmät kannatusalueet Britteinsaarilla olivat Irlanti ja Skotlanti, Skotlannissa erityisesti Ylämaat. Myös Walesissa ja Pohjois-Englannissa jakobitismilla oli jonkin verran vaikutusvaltaa. Jakobitismin kannattajien motiivit vaihtelivat: monet katolilaiset toivoivat katolisen uskon aseman palauttamista, ja rojalistit katsoivat parlamentin ylittäneen valtuutensa julistaessaan Jaakko II:n menettäneen kuninkuutensa. Skotlannissa jakobitismi liittyi klaanijärjestelmän viimeisiin hetkiin ja erillisen Skotlannin kuninkuuden lakkauttamiseen, ja se elää yhä kansallisromanttisena muistona. Englannissa jakobiittien kannatus nousi joksikin aikaa kansan vierastaman Yrjö I:n valtaannousun jälkeen. Salaseuran tavoin toimineet ja useita sotilaallisia hankkeita toimeenpanneet jakobiitit vetivät puoleensa myös jännitystä kaipaavia ja rahan tarpeessa olevia seikkailijoita. Jakobiitit harjoittivat lisäksi salakuljetusta, jossa olivat avuksi suhteet Ranskassa asuviin maanpakolaisiin. Jakobiittien sotatoimet saivat vaihtelevasti tukea mitä moninaisimpien liittosuhteiden kautta; erityisesti Ranska ja Espanja avustivat jakobiitteja eri aikoina.


title: Jakobiitti (puolue)

text: Ensimmäiset jakobiittien kapinat tapahtuivat vuonna 1689 Skotlannissa ja Irlannissa, johon syrjäytetty Jaakko teki Ranskan avustuksella maihinnousun. Jakobiittisota Irlannissa jatkui vuoteen 1691, joskin Jaakko oli jo edellisenä vuonna palannut maanpakoon Ranskaan. Skotlannissa jakobiitit lyötiin sotilaallisesti vuonna 1690, ja saatuaan Jaakolta luvan klaanien päälliköt alistuivat kuningas Vilhelmin Oranialaisen valtaan vuonna 1692. Jaakon kuoltua vuonna 1701 hänen poikansa julistautui kuninkaaksi, ja Ranskan, Espanjan ja Modenan hovit sekä paavi tunnustivat hänet Englannin hallitsijaksi.


title: Jakobiitti (puolue)

text: Skotlannissa syttyi 1700-luvulla kaksi merkittävää jakobiittien kapinaa: vuosina 1715 ja 1745. Jakobiitit yrittivät maihinnousua Espanjan laivaston tuella vuonna 1719 ja Ranskan avustuksella 1744. Viimeiset yritykset tehtiin vuonna 1751, minkä jälkeen Charles Edward Stuart tärveli suhteensa omiin tukijoihinsa, jotka hylkäsivät hänet. Skotlannissa hallitus tuhosi klaanijärjestelmän riistämällä klaanien päämiehiltä näiden valtaoikeudet, lakkauttamalla klaanien oikeuden vaatia asepalvelusta ja kieltämällä aseenkannon sekä kansallispukujen ja gaelin kielen käytön. Ylämaan tieverkkoa parannettiin, ja sinne perustettiin varuskuntia.


title: Jakobiitti (puolue)

text: Vaikka jakobiitit epäonnistuivat omassa asiassaan täysin, heidän toimintansa vaikutti merkittävästi Britannian historiaan. Jakobiitit sitoivat Britannian valtion voimavaroja vuosikymmenten ajan ja pakottivat kehittämään kotimaassa poliittisen kontrollin järjestelmiä kuten vakooja- ja tiedonantajaverkostoja sekä vahvistamaan pysyvää armeijaa. Osin tämän ansiosta Ison-Britannian valtio kykeni tehokkaasti vastustamaan 1700-luvun loppupuolen vallankumouksellisia liikkeitä. Jakobitismin tuho heikensi myös skotlantilaisen ja irlantilaisen kansallisaatteen uskottavuutta. Vaikka jakobiitit olivat kapinallisia, heidän aatteensa oli tukevasti monarkistinen eikä siten uhannut vallitsevaa yhteiskuntajärjestystä.


title: Jakobiitti (puolue)

text: Jakobitismiin liittyvä episodi Ruotsin historiassa oli Suuren Pohjan sodan aikana vuosina 1718–1719 kenraali Carl Gustaf Armfeltin johdolla yritetty Trondheimin valtaus. Valtausyrityksestä huhuttiin, että suunnitelmana oli laivata ruotsalaisjoukot Trondheimista Skotlantiin jakobiittien kapinan tueksi, mahdollisesti Venäjän laivaston avulla – Ruotsin kuningas Kaarle XII oli vuonna 1717 neuvotellut tsaari Pietari Suuren kanssa rauhanehdoista Ahvenanmaalla. Nykyään ruotsalaishistorioitsijat eivät pidä suunnitelmaa uskottavana, ja kuninkaan arvellaan itse panneen huhun alulle hämäystarkoituksessa. Tarina esiintyy muun muassa Aarno Karimon historiallisessa seikkailuromaanissa "Armfeltin lähetti".


title: Pelasta kirja

text: Pelasta kirja oli vuonna 2005 perustetun Kansalliskirjaston ystävien oheisprojekti. Tarkoituksena oli kerätä varoja erilaisiin kirjallisiin kohteisiin. Kohteina oli esimerkiksi lentolehtisiä, kirjallisuutta, nuotteja, alkuperäisteoksia ym. Jokaiselle kohteelle luotiin oma avustusstrategiansa. Tärkein tavoite on aineiston digitointi, jotta alkuperäisiä teoksia ei tarvitsisi käyttää. Alkuperäisen teoksen käyttö johtaisi teoksen tuhoutumiseen ajan kuluessa. Digitoitua versiota voidaan lukea kuin alkuperäistä, mutta alkuperäinen ei siis tuhoudu. Digitoinnin lisäksi teokset puhdistetaan, sidotaan ja varmistetaan että teos on kunnossa säilyäkseen edelleen vuosisatoja. Useat kohteet voivat olla hyvinkin vanhoja. Vanhimmat tuettaviksi tarjotut kohteet ovat 1500-luvulta.


title: Pelasta kirja

text: Teoksille on olemassa erilaisia avustusmahdollisuuksia. Halutessaan on voinut tukea koko teoksen konservointia. Tällöin tukemiseen tarvitava summa on ollut noin 500–20 000 euroa. Esimerkiksi ""Manuale Lappocium"" -kirjaa on avustettu 10 000 eurolla, toki yrityksen voimin. Yksityishenkilöiden suurimmat lahjoitukset ovat olleet jopa 2000 euroa. Tarkoitus kuitenkaan ei ole ollut, että vain varakkaat voivat osallistua kirjojen säilytykseen. Asiaan voi osallistua myös pienemmillä lahjoituksilla. 50 eurolla pääsee tukemaan yleisiä tavoitteita. Tämä tarkoittaa sitä, ettei tukija itse voi määritellä tukikohdetta, mutta rahalla avustetaan yleistä periaatetta sekä yhteiskohteita.


title: Pelasta kirja

text: Pelasta kirja -ohjelman merkitys on suuri Suomen kulttuurin kannalta. Valtaosa kohteista on joko suomalaista tuotantoa tai suomalais-ugrilaista kirjallisuutta. On tärkeää säilyttää vanhoja teoksia tuleville sukupolville, jotta hekin voivat lukea ja oppia omasta historiastaan toisen ajan aikalaisten kirjoituksista.


title: Pelasta kirja

text: Pelasta kirja -keräys päättyi 9. toukokuuta 2014. Pelastetut teokset ovat digitoituina nähtävissä Kansalliskirjaston Doria-tietokannassa.


title: Barney (koira)

text: Barney (s. 30. syyskuuta 2000 New Jersey – 2013) oli Yhdysvaltain presidentin George W. Bushin ja hänen vaimonsa Laura Bushin skotlanninterrieri. Barneyn emä oli nimeltään Coors ja isä Kelly. Internetissä on monta Barneylle omistettua Internet-sivua. Valkoinen talo avasi koiralle oman Yhdysvaltojen hallinnon .gov-päätteisen sivuston Barney.gov toukokuussa 2004.


title: Barney (koira)

text: Barney esiintyi monissa Valkoisen talon henkilökunnan tekemissä "Barneycam"-videoissa. Videoissa esiintyi lisäksi Bushien toinen skotlanninterrieri, Miss Beazley. Videot ovat katsottavana Valkoisen talon Internet-sivuilta.


title: Juopulinjärvi

text: Juopulinjärvi on järvi Juopulin kylässä Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa. Se kuuluu osana Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Järven pituus on noin 3,4 kilometriä ja suurin leveys noin kilometri. Järven pinnan korkeus on 75,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Juopulinjärven rantaviivan pituus on suurin Oulun järvistä.


title: Juopulinjärvi

text: Järvi on muodostunut jääkauden muovaamaan luode–kaakkosuuntaiseen laaksoon. Järvessä on kaksi varsinaista vesiallasta, näistä pohjoinen allas on suurempi. Eteläisen vesialtaan tunnusomainen piirre on lähes kilometrin mittainen kapea niemi, joka jakaa eteläisen altaan kahteen rinnakkaiseen osaan.


title: Juopulinjärvi

text: Järven happitilanne on talvisin huono, eritoten helmi–maaliskuussa järven vesi on lähes hapetonta.


title: Juopulinjärvi

text: Järvessä on yhteensä 14 saarta tai saareketta, joista suurimmat ovat Kotisaari ja Kalmosaari.


title: Bjurholmin kunta

text: Bjurholmin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Ångermanlandiin ja Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Bjurholm.


title: Bjurholmin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 306,77 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 2 453 henkeä (31.12.2015).


title: Bjurholmin kunta

text: Asukasluvultaan Bjurholm on Ruotsin pienin kunta. Bjurholm sijaitsee noin 60 kilometriä Uumajasta länteen.


title: Bjurholmin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 26,10 km² peltoa joten saman ajankohdan maapinta-alaan eli 2,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Bjurholmin kunta

text: Bjurholmin pitäjä erotettiin vuonna 1808 Nordmalingin pitäjästä. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjästä perustettiin Bjurholmin maalaiskunta. Bjurholmin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin vuonna 1934 ja lakkautettiin vuonna 1962. Maalaiskunta muutettiin vuonna 1971 Bjurholmin kunnaksi. Vuonna 1974 Bjurholm liitettiin Vännäsin kuntaan, mutta se erotettiin itsenäiseksi kunnaksi jälleen vuonna 1983.


title: Bjurholmin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 22 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä. Vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 31 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bjurholmin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 153 076 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 113 000 kruunua.


title: Bjurholmin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Bjurholmin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Bjurholmin kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 39,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 492 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Bjurholm, jossa oli 968 asukasta.


title: Bjurholmin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Bjurholmin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Bjurholmin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bjurholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1979 luvut ovat nollia, koska tuolloin Bjurholm oli vielä osa Vännäsin kuntaa.


title: Bjurholmin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Bjurholmin piiri.


title: Bjurholmin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Bjurholmin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Vilhelminan kunta

text: Vilhelminan kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Vilhelmina.


title: Vilhelminan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 8 048,43 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 829 henkeä (31.12.2015).


title: Vilhelminan kunta

text: Kunnan omia palveluita on tarjolla ainakin kirjasto, päivähoito, peruskoulut ja lukio. Alueella on pienyrityksiä, metsätaloutta ja tunturiseudulla poronhoitoa. Kunta on saamelaisalueen kauppakeskus. Nähtävyyksiä on esimerkiksi kotiseutumuseo.


title: Vilhelminan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 11,56 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Vilhelminan kunta

text: Vilhelmina on perustettu vuonna 1783. Se sai nimensä kuningas Kustaa IV Aadolfin puolison Fredrika Dorotea Vilhelminan mukaan. Vilhelminan kirkonkylä on 1840-luvulta. Siellä on säilyneenä vanhat kirkkotuvat ja puukirkko, jotka toimivat ulkomuseona. Vilhelminassa asui elämänsä myöhemmät vuodet Suomen sodan veteraani Johan Zacharias Bång, jonka on väitetty olleen esikuvana Vänrikki Stoolin tarinoiden Sven Dufvalle.


title: Vilhelminan kunta

text: Vilhelmina kuuluu niihin Pohjois-Ruotsin kuntiin, jotka jo ennen 1900-luvun puolivälin kuntauudistuksia olivat pinta-alaltaan suuria. Vuonna 1917 Vilhelminan maalaiskuntana perustettiin Vilhelminan taajaväkinen yhdyskunta. Se erotettiin vuonna 1947 Vilhelminan kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut aluejakoa, mutta kauppala ja maalaiskunta yhdistettiin jo vuonna 1965. Vihelminan kauppala muutettiin vuonna 1971 nykyiseksi Vilhelminan kunnaksi ilman rajamuutoksia.


title: Vilhelminan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Vilhelminan kauppalan vaakuna. Myös Vilhelminan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Vilhelminan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 40 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vilhelminan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 50 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vilhelminan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 162 900 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 70 000 kruunua.


title: Vilhelminan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Vilhelminan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Vilhelminan kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 51,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 478 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Vilhelmina, jossa oli 3 657 asukasta.


title: Vilhelminan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Vilhelminan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Vilhelminan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Vilhelminan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vilhelminan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Vilhelminan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Vilhelminan piiri.


title: Vilhelminan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Vilhelminan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Joruban kieli

text: Joruba on nigeriläiskongolaisten kielten atlanttiseen haaraan kuuluva kieli, jota puhutaan Länsi-Nigeriassa ja Beninissä sekä Kuubassa, jonne se rantautui orjakaupan myötä. Noin 21 prosenttia Nigerian väestöstä puhuu jorubaa, mikä tekee siitä maan toiseksi suurimman kielen hausan jälkeen. Joruba on sukua binille ja igbolle, joita puhutaan myös Nigeriassa.


title: Joruban kieli

text: Joruba on tonaalinen kieli, jossa tavujen äänenkorkeus vaikuttaa sanan merkitykseen. Siinä on kolme äänenkorkeutta: matala, keski ja korkea. Matala äänenkorkeus merkitään graviksella ja korkea akuutilla. Keskikorkeutta ei merkitä lainkaan. Rakenteeltaan joruba on hyvin analyyttinen, eli sanat eivät taivu käytännössä ollenkaan.


title: Joruban kieli

text: Jorubassa ei ole lainkaan kieliopillista sukupuolta. Kielen kaksi kolmannen persoonan persoonapronominia, "ó" ja "wọ́n", erottelevat kohteen iän, eivät sukupuolen perusteella.


title: Joruban kieli

text: Jorubaa kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Siinä on kolme erikoismerkkiä, avoimia vokaaleita merkitsevät ẹ ja ọ sekä suhu-ässää merkitsevä ṣ.


title: Joruban kieli

text: Jorubassa on neljä nenävokaalia, jotka merkitään vokaalin jälkeisellä n:llä. Ne ovat: in, un, ẹn ja ọn. Lisäksi kirjoituksessa merkitään joskus an, joka kuitenkin äännetään samalla tavalla kuin ọn.


title: Joruban kieli

text: Joruban sanasto koostuu pääasiassa VKV(KV)-tyyppisistä sanoista, missä V = vokaali ja K = konsonantti.Joruban kielellä on yhteistä sanastoa igbon ja hausan kanssa. Lisäksi jorubaan on lainattu jonkin verran sanoja englannin kielestä.


title: Porilaisten marssi

text: Porilaisten marssi () on suomalainen sotilasmarssi. Se on ollut Suomen puolustusvoimien kunniamarssi vuodesta 1918 ja on myös Suomen tasavallan presidentin ja Viron puolustusvoimien komentajan kunniamarssi. Marssin nimi viittaa Ruotsin vallan aikaiseen Porin rykmenttiin.


title: Porilaisten marssi

text: Porilaisten marssin säveltäjästä ei olla varmoja, mutta sävel on mahdollisesti jo 1700-luvulta. Nykyisin käytössä olevat sanat ovat peräisin J. L. Runebergin runoteoksen "Vänrikki Stoolin tarinoiden" ("Fänrik Ståhls Sägner") vuonna 1860 ilmestyneestä toisesta osasta, vaikka Zachris Topelius oli jo vuonna 1858 kirjoittanut siihen omat sanansa. Suomenkieliset sanat ovat Vänrikki Stoolin tarinoiden vuoden 1889 suomennoksesta, joka on Paavo Cajanderin nimissä.


title: Porilaisten marssi

text: Marssin tai ainakin sen loppuosan säveltäjäksi on arveltu saksalaissyntyistä helsinkiläistä kapellimestaria ja urkuria Christian Fredric Kressiä (1767–1812). Historioitsija Tauno Perälän mukaan sävelmä on vielä vanhempi ja sen eräs versio esiintyy 1700-luvun suosituimman ruotsalaisen trubaduurin Carl Michael Bellmanin kokoelmissa. 1800-luvun puoliväliin asti kappale oli lähinnä näyttämömusiikkia ja muuntui vasta sen jälkeen varsinaiseksi sotilasmarssiksi.


title: Porilaisten marssi

text: Puhallinorkesterille marssin on sovittanut sotilaskapellimestari Conrad Greve. Fredrik Pacius on sovittanut marssin mieskuorolle, Martin Wegelius sekakuorolle ja Robert Kajanus vapaasti soinnuttaen orkesterille. Jean Sibelius on tehnyt marssista konserttisovituksen täydelle sinfoniaorkesterille.


title: Porilaisten marssi

text: Marssin alkuperäistä nimeä ei tiedetä. Kress oli nimennyt marssin nuotteihin nimeksi "March maeostoso", ”majesteetillinen marssi”. 1800-luvun alussa marssia oli kutsuttu myös nimillä "Napoleonin marssi", "Bonaparten marssi" ja "Bonaparte Egyptissä".


title: Porilaisten marssi

text: Kappale nousi yleiseen tietoisuuteen ja suosioon sekä sai nykyisen nimensä vuonna 1851, jolloin se esitettiin taustamusiikkina Suomen sotaa kuvanneen Fredrik Berndtsonin musiikkinäytelmän "Ur livets strid" (”Elämän taistelusta”) ensi-illassa. Näytelmän musiikin koonnut kapellimestari Conrad Greve valitsi ”Kressin juhlamarssin” taustamusiikiksi Lapuan taistelua kuvanneeseen kohtaukseen, jossa Georg Carl von Döbelniä esittänyt näyttelijä astui lavalle pukeutuneena Porin rykmentin univormuun. Tämän jälkeen kappaletta alettiin kutsua "Porilaisten marssiksi".


title: Porilaisten marssi

text: Ensimmäiset sanat Porilaisten marssiin laati Zachris Topelius vuonna 1858. Hän on myöhemmin kertonut kirjoittaneensa ruotsinkieliset sanat erästä veteraanijuhlaa varten, jota vietettiin Suomen sodan alkamisen 50-vuotispäivänä. Topeliuksen teksti liittyi ilmeisesti Berndtsonin näytelmään ja oli hillitympi kuin Runebergin myöhempi. Tauno Perälän mukaan Runeberg harkitsi ensin käyttävänsä Topeliuksen versiota Vänrikki Stoolin tarinoiden jälkimmäisessä osassa, mutta kirjoitti lopulta omansa. Hänen on arveltu käyttäneen Marseljeesia sotaisan sanoituksensa inspiroijana.


title: Porilaisten marssi

text: Porilaisten marssi sisältyy Vänrikki Stoolin tarinoiden vuonna 1860 ilmestyneeseen toiseen osaan ja se on koko teoksen 20. runo. Se on luultavasti ainoa Runebergin valmiiseen melodiaan kirjoittama runo.


title: Porilaisten marssi

text: Marssin suomenkieliset sanat ovat yleensä Paavo Cajanderin vuonna 1889 ilmestyneen "Vänrikki Stoolin tarinoiden" suomennoksen mukaiset. Otto Mannisen myöhempää suomennosta ei ole tapana käyttää.


title: Porilaisten marssi

text: Koska Porilaisten marssi on tasavallan presidentin kunniamarssi, se saatetaan soittaa virallisissa tilaisuuksissa presidentin tullessa paikalle. Porilaisten marssi soitetaan myös radion tai television urheilulähetyksessä, jos suomalainen urheilija voittaa olympialaisissa kultamitalin. Tapana on, että selostaja pyytää soittamaan kappaleen sanoilla ”"Pasila, Porilaisten marssi"” tai ”"Helsinki, Porilaisten marssi"”. Marssia on soitettu myös suomalaisten urheilijoiden merkittävien saavutusten yhteydessä, kuten vuonna 1998 Mika Häkkisen voittaessa Formula 1 -sarjan maailmanmestaruuden. Lisäksi marssi soitettiin muun muassa Lordin voitettua Eurovision laulukilpailun vuonna 2006.


title: Valonvahvistin

text: Valonvahvistin on laite, jolla voidaan vahvistaa valoa kiikarille tai kameralle pimeissä olosuhteissa.


title: Valonvahvistin

text: Valonvahvistin vaatii toimiakseen sähkölähteen. Kannettavissa laitteissa virtalähteenä toimivat akut tai paristot. Ajoneuvoissa, kuten panssarivaunuissa, laitteet ottavat virtansa ajoneuvon sähköjärjestelmästä.


title: Valonvahvistin

text: Käytännössä valonvahvistin käyttää hyväkseen ihmissilmälle normaalisti näkymätöntä infrapunasäteilyä ja myös näkyvän alueen säteilyä eli normaalia valoa. Säteily muunnetaan ihmissilmälle näkyväksi valoksi. Valonvahvistimen tuottama kuva on sävyltään harmaan vihertävä.


title: Valonvahvistin

text: Valonvahvistin vahvistaa olemassa olevaa valoa. Täysin pimeässä tarvitaan siis ulkopuolista valoa, jotta valonvahvistimella voisi tähystää. Monissa valonvahvistimissa onkin tähän tarkoitukseen pieni infrapunavalo.


title: Valonvahvistin

text: Valonvahvistin on alun perin kehitetty sotilaallisiin tarpeisiin. Nykyään ominaisuus on jo melko edullisissa videokameroissakin.


title: Historiallinen sanomalehtikirjasto

text: Historiallinen sanomalehtikirjasto -tietokannan rakentaminen aloitettiin vuosituhannen vaihteessa osana yhteispohjoismaista Tiden-projektia. Kansalliskirjaston Mikkelin digitointikeskus digitoi vuoteen 2008 mennessä suuren osan Suomessa vuosina 1771–1910 ilmestyneistä sanomalehdistä. Kaikkiaan palvelu sisälsi tässä vaiheessa 165 nimekettä ja noin 800 000 digitoitua sivua. Digitointia on tämän jälkeen jatkettu opetusministeriön rahoituksella 1800-luvun loppuun ja edelleen 1900-luvun puolelle. Kolmentoista miljoonan sivun määrä ylittyi maaliskuussa 2018.. Nykyään palvelu tunnetaan digi.kansalliskirjasto.fi-nimellä sisältäen Kansalliskirjaston digitaalisia aineistoja.


title: Historiallinen sanomalehtikirjasto

text: Sanomalehtikirjaston sisältämät lehdet ovat vapaasti selailtavissa ja luettavissa palvelun omassa käyttöliittymässä. Selailun lisäksi aineistosta voi tehdä myös tekstihakuja. Vanhojen lehtien painoasusta johtuen tekstintunnistuksessa on puutteita, mutta käyttöliittymän tarjoama sumea haku vähentää virheiden merkitystä. Lehdet on mahdollista tallentaa myös pdf-tiedostoksi.


title: Palana

text: Palana () on kaupunkityyppinen taajama Kamtšatkan aluepiirissä Venäjän kaukoidässä, entisessä Korjakiassa. Taajama sijaitsee Kamtšatkan niemimaan länsirannikolla Palana-nimisen joen rannalla kahdeksan kilometriä sisämaahan Ohotanmeren rannalta; joen suulla Ust-Palanassa on merisatama. Taajaman asukasluku on 3 134 (2013).


title: Palana

text: Palana on Tigilin piirin hallintokeskus. Taajama ei kuitenkaan itse ole piirin osa, vaan sillä on itsenäisen kaupunkipiirin status. Palana sijaitsee noin 850 km pohjoiseen Petropavlovsk-Kamtšatskista.


title: Palana

text: Vuosina 1991-2007 Palana oli Korjakian autonomisen piirikunnan hallinnollinen keskus.


title: Vännäsin kunta

text: Vännäsin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin ja Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Vännäs.


title: Vännäsin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 529,49 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 593 henkeä (31.12.2015).


title: Vännäsin kunta

text: Vännäs on tärkeä rautatieristeys, kauppa- ja puutavarateollisuuskeskus. Alueella on Pengsjön museo. Kansainvälinen matkailutie, Sininen tie, Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjän Karjalaan kulkee Vännäsin kunnan halki.


title: Vännäsin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 55,31 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Vännäsin kunta

text: Vännäsin pitäjä muodostettiin vuonna 1834 erotettamalla se Uumajan maaseurakunnasta. Vuonna 1863 pitäjästä tuli maalaiskunta, kun Ruotsiin perustettiin uudenaikainen kuntajärjestelmä. Vuonna 1896 maalaiskuntaan perustettiin Vännäsin taajaväkinen yhdyskunta. Se erotettiin vuonna 1928 Vännäsin kauppalaksi. Vuonna 1939 maalaiskuntaan perustettiin toinen taajaväkinen yhdyskunta Vännäsby, joka oli olemassa vuoteen 1959 asti. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut aluejakoon, mutta vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunta ja kauppala yhdistettiin Vännäsin kunnaksi. Vuosina 1974–1982 myös Bjurholmin kunta kuului Vännäsin kuntaan.


title: Vännäsin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Vännäsin maalaiskunnan vaakuna. Myös Vännäsin kauppalalla oli oma vaakuna.


title: Vännäsin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 82 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vännäsin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 95 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vännäsin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 404 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.


title: Vännäsin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Vännäsin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Vännäsin kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 67,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 744 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Vännäsin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Vännäsin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Vännäsin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vännäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Bjurholmin kunta sisältyy Vännäsin tuloksiin vuosina 1973–1979.


title: Vännäsin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Vännäsin piiri.


title: Vännäsin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Vännäsin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Koisot

text: Koisot ("Solanum") on kaksisirkkaisten luokkaan kuuluva kasvisuku, johon kuuluu yksi- ja monivuotisia, pensaita tai puolipensaita ja köynnöskasveja. Kaikkiaan sukuun kuuluu yli tuhat lajia. Niillä on usein houkuttelevat kukat ja hedelmät. Useimmat lajit ovat myrkyllisiä ihmisille, mutta sukuun kuuluu myös useita lajeja, joilla on syötävät hedelmät, lehdet tai mukulat. Syötäviin lajeihin kuuluu kolme tärkeää ravintokasvia: peruna, tomaatti ja munakoiso.


title: Otar Taktakišvili

text: Otar Taktakišvili (; 27. heinäkuuta 1924 Tbilisi – helmikuu 1989) oli georgialainen, koko elämänsä neuvostoaikana elänyt säveltäjä.


title: Otar Taktakišvili

text: Taktakišvili opiskeli Tbilisin musiikkikoulussa vuosina 1938–1942 ja Tbilisin konservatoriossa vuosina 1942–1947. Hän toimi konservatorion rehtorina vuosina 1962–1965 ja professorina vuodesta 1966. Hän toimi myös Neuvostoliiton säveltäjäliiton sihteerinä. Hänen sävellystöihinsä kuuluu suuri määrä erilaisia teoksia; oopperoita, sinfonioita, konserttoja, lauluteoksia ja elokuvamusiikkia. Taktakišvilin säveltämiin oopperoihin lukeutuvat esimerkiksi "Mindiia" (1961), joka perustui Važa-Pšavelan runoihin, ”Kolme novellaa” (1967), Mikheil Džavakhišvilin ja Galaktion Tabidzen teoksiin perustuva kolmen yksinäytöksisen oopperan triptyykki, ja ”Kuun ryöstö” vuodelta 1974. Hänen musiikkiaan luonnehtivat ”lempeä modaalisuus, ajoittaiset parallelismit ja kansansoittimien imitaatio”.


title: Otar Taktakišvili

text: Taktakišvilille myönnettiin Neuvostoliiton valtionpalkinto kolme kertaa vuosina 1951, 1952 ja 1967 sekä useita muita palkintoja ja arvonimiä.


title: Ankh

text: Ankh on elämää tarkoittava sana muinaisen Egyptin kielessä, ja sitä tarkoittava hieroglyfi muistutti ristiä, jonka ylin sakara oli silmukan muotoinen. Tästä syystä Egyptin kristitty väestö, koptit, omaksuikin ankh-symbolia muistuttavan koptilaisen ristin myöhemmin oman uskonsa tunnukseksi. Symboli tunnetaan myös nimillä silmukkaristi (), Niilin avain tai egyptiläinen risti.


title: Ankh

text: Elämää tarkoittava hieroglyfimerkki ankh esitti mahdollisesti sandaalin hihnaa, sillä sanat 'sandaali' ja 'elämä' ääntyivät samalla tavalla Egyptin kielessä. Egyptiläisessä hautataiteessa ankh-symbolia kuvattiin usein elämään (etenkin kuolemanjälkeiseen elämään) liittyvissä yhteyksissä, esimerkiksi seinämaalauksissa, joissa manalan jumala Anubis ojensi vainajalle Ankhin avaimeksi tuonpuoleiseen elämään. Egyptissä valmistettiin myös ankh-symbolia esittäviä amuletteja. Ankh tunnetaan myös matkaajan suojelusamulettina ja se on myös liitetty hedelmällisyyteen. Vain jumalat saavat kantaa Ankhia sillä se on Niilin avain, ikuisen elämän avain.


title: Ankh

text: Erään suositun teorian mukaan lenkki esittää naista tai naisen sukupuolielintä, pystysuora viiva miestä tai miehen sukupuolielintä. Vaakasuora linja edustaisi lapsia. Vaikka turistioppaat Egyptissä suosivatkin tätä teoriaa, yksikään akateeminen tutkimus ei tue tätä käsitystä.


title: Ankh

text: Ristiä on kuvattu myös seisovan ihmisen symboliksi, jolloin lenkki kuvastaa päätä, suora torsoa ja yhteenliitettyjä jalkoja, ja vaakasuora linja sivulle levitettyjä käsiä. Länsimaisessa esoteriassa ristiä on sovitettu myös ihmisen kasvoille siten, että suora symboloi nenänvartta, vaakasuora kulmakarvojen päälle vedettyä linjaa ja lenkki otsalla sijaitsevaksi oletettua kolmatta silmää. Näillä tulkinnoilla ei vaikuta olevan akateemisen tutkimuksen tukea.


title: Ankh

text: Ankh-kuviota sanotaan myös auringon jumalan symboliksi.


title: Sulkhan Tsintsadze

text: Sulkhan Tsintsadze (; 1925–1991) oli georgialainen säveltäjä ja sellisti.


title: Sulkhan Tsintsadze

text: Uransa Tsintsadze aloitti sellistinä 1940-luvulla Georgian valtion jousikvartetissa. Hänet tunnetaankin erityisesti sävellyksistään jousikvartetille, mutta hän sävelsi myös oopperoita, baletteja, sinfonioita ja konserttoja. Hänen ensimmäinen, suureen suosioon noussut sävellyksensä koostui jousikvartetille tarkoitetuista miniatyyreistä ja sai inspiraationsa georgialaisista kansanlauluista. Sävellyksissään Tsintsadze ”tuo esiin Georgian kansallisten soitinten harmoniset värit ja äänet”.


title: Sulkhan Tsintsadze

text: Tsintsadze toimi Georgian säveltäjäliiton puheenjohtajana ja Tbilisin konservatorion rehtorina. Hänelle myönnettiin useita palkintoja, kuten Georgian kansantaiteilijan ja Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimet sekä Neuvostoliiton valtionpalkinto ja Šota Rustaveli -palkinto.


title: Sulkhan Tsintsadze

text: Myös Tsintsadzen poika Irakli Tsintsadze on säveltäjä.


title: Lyckselen kunta

text: Lyckselen kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Lycksele.


title: Lyckselen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 5 518,18 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 177 henkeä (31.12.2015).


title: Lyckselen kunta

text: Lyckselessä sijaitsee Ruotsin Lapin eteläosan liikenne- ja kauppakeskus ja ionosfääriobservatorio. Lyckselen Kristinebergissä on kaivos, jossa louhitaan kuparia, sinkkiä ja rikkiä. Läheltä Lyckseleä, Svartbodanista löydettiin vuonna 1997 merkittävä kultaesiintymä. Kunnassa on noin 900 yritystä eri aloilla. Kunnallisia peruspalveluja on tarjolla muun muassa koulutusta ja kirjasto.


title: Lyckselen kunta

text: Matkaa Lyckselestä Uumajaaan on noin 120 kilometriä.


title: Lyckselen kunta

text: Lyckseleen perustettiin Ruotsin ensimmäinen saamenkielinen koulu vuonna 1632. Alueella on myös vanha kirkko- ja markkinapaikka Gammplatsen. Kunta oli kauppapaikkana jo 1600-luvun alussa.


title: Lyckselen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 14,85 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Lyckselen kunta

text: Vuonna 1607 Lycksele ("Lyksälie") sai kuninkaallisen määräyksen perusteella virallisen aseman kirkko- ja markkinapaikkana. Lyckselen sijaintia pidettiin keskeisenä ja se oli jo kauan ollut saamelaisten talvioleskelupaikka. Lyckselen ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1607 Öhnille, joka on nykyinen Gammplatsen kotiseutualue.


title: Lyckselen kunta

text: Vuonna 1884 perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: Lycksele kyrkoplats ja Lycksele marknadsplats. Vuonna 1895 Lyckselen maalaiskunta jaettiin, kun Örträsk erotettiin siitä omaksi maalaiskunnakseen. Vuonna 1924 Lycksele marknadsplatsin tajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Toinen taajaväkinen yhdyskunta Lycksele kyrkoplats erotettiin vuonna 1929 kunnasta Lyckselen kauppalaksi. Vuonna 1946 kauppala muutettiin kaupungiksi, ja näin Lyckselestä tuli Ruotsin Lapin ensimmäinen kaupunki. Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut aluejakoa. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Lyckselen kunta yhdistämällä kaupunki sekä Örträskin ja Lyckselen maalaiskunnat.


title: Lyckselen kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Lyckselen kaupungin vaakuna. Myös maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Lyckselen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 74 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lyckselen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 114 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lyckselen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 807 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 53 000 kruunua.


title: Lyckselen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Lyckselen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Lyckselen kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 72,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 406 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Lyckselen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Lyckselen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Lyckselen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Lyckselen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Lyckselen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lyckselen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Lyckselen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Lyckselen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Lyckselen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Jukka Gronow

text: Jukka Olavi Gronow (s. 1945) on suomalainen sosiologi. Hän on Uppsalan yliopiston sosiologian emeritusprofessori ja Helsingin yliopiston sosiologian dosentti. Hänen kulutussosiologisia läpimurtoteoksiaan olivat "The Sociology of Taste" (1997) ja "Caviar with Champagne: Common Luxury and the Ideals of Good Life in Stalin's Russia" (2003). Lisäksi teos "Ordinary Consumption" (2001) on hänen ja professori Alna Warden toimittama.


title: Jukka Gronow

text: Eräs Gronowin sosiologian klassikoihin kohdistuneisiin tutkimuksiin perustuva julkaisu on "Sosiologian klassikot" vuodelta 1996. Kirjan muut tekijät ovat Arto Noro ja Pertti Töttö.


title: Jukka Gronow

text: Uransa alkupuolella Gronow oli mukana Tandem-projektissa (Tasa-arvon ja demokratian tutkimus) tutkimassa suomalaista yhteiskuntaa. Tulokset julkistettiin kirjassa "Demokratian rajat ja rakenteet: tutkimus suomalaisesta hallitsemistavasta ja sen taloudellisesta perustasta" (1977). Gronowin lisäksi sen tekijöitä olivat Pertti Klemola ja Juha Partanen.


title: Jukka Gronow

text: Gronow valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2007.


title: Jukka Gronow

text: Gronowin puoliso on vuodesta 1983 ollut museologian professori Kerstin Smeds. Heillä on kolme lasta.


title: Toko

text: Toko (myös TOKO) tarkoittaa koirien tottelevaisuuskoetta ja tottelevaisuuskokeen standardien mukaista tottelevaisuuskoulutusta. Toko on säännelty koiraurheilulaji, eikä se tarkoita samaa kuin arkitottelevaisuuden opettaminen koiralle. Tokokokeessa arvioidaan koiralle opetettujen asioiden hallintaa sekä koiran ja ohjaajan yhteistyötä. Ihanteena on koira, joka suorittaa liikkeet innokkaasti mutta rauhallisesti, täsmällisesti ja ennakoimatta.


title: Toko

text: Tottelevaisuuskoulutusta voi suositella kaikille koirille rodusta riippumatta. Koulutuksessa on tarkoitus parantaa ja vahvistaa ohjaajan ja koiran välistä yhteistyötä, opettaa koiralle hallittua käyttäytymistä ja ohjaajalle oikeanlaista koirankäsittelytaitoa. Tottelevainen ja iloinen koira on omistajansa hallinnassa yllättävissäkin tilanteissa. Lähes joka paikkakunnalla järjestetään koirien tottelevaisuuskoulutusta, johon ovat tervetulleet kaikki rokotetut, yli 4 kk ikäiset koirat rodusta riippumatta.


title: Toko

text: Kilpailuihin tähtäävä tottelevaisuuskoulutus aloitetaan usein jo pienenä pentuna ja ensimmäisenä pennulle opetetaan oikea kontakti ohjaajaan. Pennulle opetetaan jo myös hyvin varhaisessa vaiheessa korkeampien luokkien liikkeitä, kuten ruutua ja tunnistusnoutoa, jotta niistä saataisiin mahdollisimman varmat ja koiralle stressittömät liikkeet sen siirtyessä ylempiin luokkiin.


title: Toko

text: Tottelevaisuuskokeessa on neljä kilpailuluokkaa; alokas-, avoin-, voittaja- ja erikoisvoittajaluokka. Luokat lyhennetään ALO, AVO, VOI ja EVL. Alokas- , avoin- ja voittajaluokassa noudatetaan kansallisia sääntöjä, kun taas erikoisvoittajaluokassa on voimassa kulloinkin säädetyt FCI:n kansainväliset tottelevaisuuskoesäännöt.


title: Toko

text: Kulloinkin voimassa olevat tottelevaisuuskokeiden säännöt voi tilata Suomen Kennelliitosta (SKL) tai ostaa koepaikalta.


title: Toko

text: Alokasluokassa suoritetaan seuraavat liikkeet, joiden suoritustapaa arvioi tuomari.


title: Toko

text: Liikkeet ovat vanhentuneet, uudet säännöt ovat olleet voimassa 1.8.2015 alkaen.


title: Toko

text: Liikkeet pisteytetään pisteillä 0; 5; 5,5; 6; 6,5; 7; 7,5; 8; 8,5; 9; 9,5 ja 10. Jokaisella liikkeellä on oma kerroin; mitä vaativampi liike, sen suurempi kerroin. Mikäli liikkeellä on suuri kerroin, sen kokonaisvaikutus yhteispisteissä on suurempi, kuin pienikertoimisella liikkeellä.Tokoa voi harrastaa minkärotuinen koira vaan, myös sekarotuinen.


title: Toko

text: Avoimessa-, voittaja- ja erikoisvoittajaluokassa liikkeet vaikeutuvat asteittain osan liikkeistä korvautuessa toisilla. Koira saa siirtyä ylempään luokkaan saatuaan yhden 1. tuloksen, eli yli 80 % maksimipisteistä. Koiran on siirryttävä seuraavaan luokkaan viimeistään saavutettuaan kolme 1. tulosta alemmassa luokassa. Kolme 1. tulosta saavutettuaan koira saa koulutustunnuksen, ALO-luokan koulutustunnus on TK1, AVO-luokan TK2 ja VOI-luokan koulutustunnus TK3. Korkeimman, eli erikoisvoittajaluokan koulutustunnus on TK4, mutta tässä vaiheessa suurin osa koirista saavuttaa samoilla tuloksilla tottelevaisuusvalion arvon.


title: Toko

text: Koira saa Suomen tottelevaisuusvalion arvon (FIN TVA), kun sillä on kolme ensimmäistä palkintoa tottelevaisuuskokeen erikoisvoittajaluokassa vähintään kahden eri palkintotuomarin arvostelemana ja laatuarvostelussa virallisessa näyttelyssä vähintään maininnan 'hyvä'.


title: Toko

text: Suomen tottelevaisuusvalio saa Pohjoismaiden tottelevaisuusvalion arvon saatuaan 1. palkinnon erikoisvoittajaluokassa vähintään kahdessa muussa Pohjoismaassa.


title: Toko

text: Ulkomainen koira saa Suomen tottelevaisuusvalion arvon, kun se on oman maansa tottelevaisuusvalio ja saa yhden erikoisvoittajaluokan 1. palkinnon Suomessa.


title: Ypäjäläinen

text: Ypäjäläinen on Ypäjän kunnan asukkaille ilmainen kuukausittain ilmestyvä lehti. Muualla asuville lehti on maksullinen. Lehteä julkaisevat Ypäjän kunta ja Ypäjän seurakunta yhdessä. Lehden painos on noin 3 000.


title: Ypäjäläinen

text: Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1970 aluksi Ypäjän kunnan julkaisemana monisteena seitsemän kertaa vuodessa. Lehden ensimmäisenä päätoimittajana oli tuolloin kunnan liikuntasihteerinä toiminut Matti Tuura. Vuonna 1972 "Ypäjäläistä" alettiin kehittää kunnan ja seurakunnan yhteiseksi tiedotuslehdeksi, ja vuoden 1973 alusta se on ilmestynyt kuukausittain.


title: Ypäjäläinen

text: Vuodesta 2009 "Ypäjäläinen" on ollut luettavissa myös verkkolehtenä.


title: Meksikon vallankumous

text: Meksikon vallankumous eli Meksikon vuoden 1910 vallankumous oli väkivaltainen yhteiskunnallinen ja kulttuurinen liike, jota värittivät sosialistiset, nationalistiset ja anarkistiset suuntaukset. Se alkoi Meksikon diktaattorin ja pitkäaikaisen presidentin Porfirio Díazin kukistumisella 1910 vaaliskandaalin jälkiseuraamuksena ja jatkui uuden perustuslain voimaantulon jälkeen vuonna 1917, kunnes PRI-puolue sai maan hallintaansa vuonna 1928.


title: Meksikon vallankumous

text: Väkivaltaisuudet jatkuivat 1920-luvun loppupuolelle asti ja päättyivät vasta, kun "Partido Nacional Revolucionario" (myöhempi nimi "Partido Revolucionario Institucional", suomeksi "Institutionaalinen vallankumouspuolue", lyhenne "PRI") vakiinnutti Meksikon valtapuolueena poliittisen yksinvaltansa vuonna 1928 ja sen jälkeen. Tämänkin jälkeen "jatkuvan vallankumouksen" idea vahvistettiin puolueen oppirakennelmissa ja kansallisessa ajattelutavassa tekemällä ero vallankumouksen "aseistetun vaiheen" ja "institutionaalisen vaiheen" välillä. Institutionaalista vaihetta edustanut virallinen puolueretoriikka alkoi hävitä puolueen kielenkäytöstä vasta presidentti Carlos Salinas de Gortarin aikana 1980-luvun lopussa.


title: Meksikon vallankumous

text: Presidentti Porfirio Díazin kaudella jako rikkaiden ja köyhien välillä leveni entisestään ja diktaattori keskitti sekä vallan että hyvinvoinnin harvojen käsiin. Kansa ei voinut ilmaista mielipiteitään tai valita johtajiaan. Köyhien turhautuminen ja poliittinen kiinnostus alkoi herätä ja useita uuden sukupolven nuoria johtajia olisi halunnut nousta politiikkaan mukaan, kuten Francisco I. Madero, joka kampanjoi ympäri maata Díazia vastaan.


title: Meksikon vallankumous

text: Díaz painostettiin pitämään vuonna 1910 vaalit, joissa Madero onnistui keräämään suuren osan äänistä. Vaikka Díaz oli aikaisemmin ollut demokratian kannattaja, hän näytti muuttaneen mielensä ja vangitsi Maderon. Madero pääsi takuita vastaan pois ja pakeni Yhdysvaltoihin. Hän jatkoi taisteluaan Díazia vastaan pyrkimyksenään syrjäyttää tämä.


title: Meksikon vallankumous

text: Samoihin aikoihin monet muut kansan sankarit alkoivat järjestäytyä ja tarttua aseisiin, kuten Pancho Villa pohjoisessa ja Emiliano Zapata etelässä. He häiritsivät Meksikon armeijaa ja alueensa johtajien hallintaa. Diaz ei pystynyt kontrolloimaan häiriköintiä ja erosi toukokuussa 1911. Madero äänestettiin presidentiksi.


title: Meksikon vallankumous

text: Uusia puolueryhmiä alkoi järjestäytyä ja sissiryhmittymät liikkuivat ympäri maata tuhoten ja polttaen monia suuria tiloja. Madero vangittiin myöhemmin Victoriano Huertan vallankaappauksessa. Lopulta Huerta surmasi hänet, joskaan tapahtumaa ei ole selvitetty. Huerta ei kuitenkaan saanut tilannetta hallintaansa, vaan epäjärjestys jatkui vuosien ajan. Pancho Villa riehui maan pohjoisosassa ja useat eri ryhmät taistelivat presidentin paikasta. Lopulta Venustiano Carranza anasti presidentin paikan vuonna 1915. Hän onnistui pysymään vallassa muutaman vuoden, mutta vuonna 1920 hänet kukisti hänen entinen liittolaisensa Álvaro Obregón, josta tuli maan vahva mies myös niiksi ajoiksi, jolloin hän ei ollut presidenttinä. Tämä lopetti levottomuudet, eivätkä ne alkaneet uudelleen huolimatta siitä, että Obregón murhattiin vuonna 1928. Tämän jälkeen PRI-puolue otti Meksikon tiukkaan hallintaan, ja vallankumous päättyi.


title: Seppo Lampela

text: Seppo Kalervo Lampela (s. 1976 Helsinki) on helsinkiläinen rap-artisti ja -tuottaja. Hän on levyttänyt taiteilijanimillä Steen1 (alun perin Steen Christensen), Liekehtivä Sikiö ja Kale. Lampelan kantaa ottavat sanoituksensa käsittelevät varsinkin lähiöissä ilmeneviä yhteiskunnallisia ongelmia. Musiikkia Lampela on tehnyt 1990-luvun alusta asti, mutta hän tuli yleisön tietoisuuteen vuonna 2004 julkaistun debyyttialbuminsa "Salaliittoteoria" myötä.


title: Seppo Lampela

text: Lampela julkaisi ensimmäisen "Salaliittoteoria"-nimisen studioalbuminsa Monsp Recordsin kautta 30. tammikuuta 2004. Albumi julkaistiin sekä CD:nä että vinyylinä ja sen tuotannosta vastasivat Seppo Lampela ja Liukas Niklas. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan 36. sijalle. Albumin kappaleesta "Jarden träkki" kuvattiin Antti Salmisen ja Saija Salosen ohjaama musiikkivideo. Video voitti Teinipumpelin eli uuden ohjaajan palkinnon Oulun musiikkivideofestivaaleilla. Lampela julkaisi albumin aluksi käyttäen nimeä "Steen Christensen", jonka hän oli ottanut poliisisurmaajalta. Nimi sai kuitenkin paljon yleistä vastustusta, joten se päätettiin muuttaa muotoon "Steen1". "Steen1" vakiintuikin Lampelan taiteilijanimeksi.


title: Seppo Lampela

text: Seppo Lampela julkaisi ensimmäisen singlensä "Samaa uudestaan" vuonna 2005. Singlellä vierailee Saimaa ja se sijoittui sijalle 16. Suomen virallisella singlelistalla. Kyseinen single ei kuitenkaan päätynyt Lampelan toiselle "Varasta pomolta" -nimiselle studioalbumille, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2005. Albumin kappaleesta "Carosol Kid" kuvattiin musiikkivideo. "Varasta pomolta" julkaistiin myös Monsp Recordsin kautta ja se menestyi edeltäjäänsä paremmin sijoittuen Suomen virallisen albumilistan sijalle 24. Albumilta julkaistiin yksi single, "Terroristi". Singlellä vierailee rap-artisti Asa ja se sijoittui Suomen virallisen singlelistan sijalle 18. "Varasta pomolta" julkaistiin edeltäjänsä tavoin CD:nä ja vinyylinä.


title: Seppo Lampela

text: Vuonna 2006 Seppo Lampela julkaisi "Nottinghamin paskasheriffi" -nimisen EP:n. Lampela tuotti EP:n kokonaan itse ja se julkaistiin omakustanteena. 650 kappaleen painos on loppuunmyyty.


title: Seppo Lampela

text: Seppo Lampela asettui Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) sitoutumattomaksi ehdokkaaksi Helsingin vaalipiirissä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Itsensä mainostamiseksi Lampela julkaisi "Marssi"-nimisen singlen. Singlellä hänen mukanaan räppäävät Iso H ja Redrama. "Marssi" sijoittui 18. sijalle Suomen virallisella singlelistalla. Vaikka Lampela oli listansa ääniharava 1 842 äänellään, hän jäi valitsematta eduskuntaan.


title: Seppo Lampela

text: Lampela julkaisi "Valkoinen jänis" -nimisen EP:n vuonna 2007. Hän teki EP:n 18 päivässä ja sitä painettiin yhteensä 500 kappaletta. Tämänkin EP:n Lampela julkaisi omakustanteena ja sekin myytiin loppuun. Lampela vastasi myös tämän EP:n tuotannosta. 13. heinäkuuta samana vuonna hän julkaisi Monsp Recordsin kautta "Ajatusrikoksia"-nimisen kokoelma-albumin. Albumi sisältää muiden artistien kappaleita, joilla Lampela on vieraillut. Se sisältää myös hänen kolme singleään, "Samaa uudestaan", "Marssi" ja kummatkin EP:t. "Ajatusrikoksia" julkaistiin vain CD:nä.


title: Seppo Lampela

text: Edukuntavaalit eivät olleet Lampelan ainoa poliittinen ilmaisu. Hän nimittäin asettui SKP:n ehdokkaaksi Helsingissä myös kunnallisvaaleissa 2008. 494 ääntä saanut Lampela oli puolueensa toiseksi eniten ääniä saanut ehdokas. Varavaltuutettu Lampela edustaa SKP:n ja Helsinki-listojen valtuustoryhmää liikuntalautakunnassa.


title: Seppo Lampela

text: Seppo Lampela julkaisi esikoisromaaninsa "Hullu klovni" 8. marraskuuta 2008.


title: Seppo Lampela

text: Vuosina 2008–2009 Lampela juonsi yhdessä Lotta Backlundin kanssa Nelosen ajankohtaisohjelmaa B-studio.


title: Seppo Lampela

text: Seppo Lampela julkaisi "Runoja kontrollihuoneesta" -nimisen kolmannen studioalbuminsa 25. maaliskuuta 2009. Albumi julkaistiin ainoastaan CD-levynä ja sen kappaleesta "Puuhamaa" kuvattiin musiikkivideo. "Runoja kontrollihuoneesta" nousi 22. sijalle Suomen virallisella albumilistalla. Albumin julkaisi edellisten albumien tavoin Monsp Records.


title: Seppo Lampela

text: Lampelan neljäs studioalbumi "Pesismaila ja ananas" julkaistiin 11. marraskuuta 2009 jälleen Monspin kautta. Albumi ei ollut normaalia Steen1:stä, vaan se parodioi tyypillistä yhdysvaltalaista valtavirta-hiphopia. Lampela käyttää albumilla nimeä "Liekehtivä sikiö". Myös albumilla vierailevat artistit käyttävät salanimiä.


title: Seppo Lampela

text: Rap-artisti/tuottaja Huge L teki Lampelan "Salaliittoteoria"-albumista seitsemän kappaleen remix-EP:n. Se julkaistiin Monsp Recordsin kautta 9. joulukuuta 2009 nimellä "Salaliittoteoria by Huge L".


title: Seppo Lampela

text: 22. maaliskuuta 2010 Lampela julkaisi "Paskasheriffin paluu" -nimisen EP:n. EP:llä hän käytti jälleen nimeä "Steen1" ja se julkaistiin muiden EP:iden tavoin omakustanteena.


title: Seppo Lampela

text: Steen1:stä kuultiin "Monelt ne tulee II" -nimisellä kokoelmamixtapen kappaleella "Pyhtään viikatemies iski jälleen". Mixtape julkaistiin 8. joulukuuta 2010.


title: Seppo Lampela

text: Lampela julkaisi 6. maaliskuuta 2011 "Bensaahan ne pojat tuli hakemaan" -nimisen yhteislevyn näyttelijä Jussi Lammen kanssa. Sen julkaisi Monsp Records. Albumin ensimmäinen single "Tennispallobiisi" julkaistiin 28. maaliskuuta 2011. Singlen kertosäkeellä laulaa Jussi Lammen lisäksi Lampelan tytär Kastanja Herold.


title: Seppo Lampela

text: Seppo Lampelan kaiken kaikkiaan kuudes studioalbumi "Jedin paluu" julkaistiin Monsp Recordsin kautta 16. marraskuuta 2011. Albumilta on julkaistu näytekappaleina kappaleet "40 senttiä", "Salkkujaan napsauttelevat Excelsedät" ja "Kukkii". Albumi kulki aluksi työnimellä "Kädestä suuhun". "Jedin paluu" julkaistiin myös vinyylinä 11. huhtikuuta 2012. Albumin kappaleesta "Itä-Helsinki" julkaistiin musiikkivideo lokakuussa 2012.


title: Seppo Lampela

text: Lampela on suunnitellut julkaisevansa yhteislevyn myös rockmuusikko Timo Rautiaisen kanssa. Aiemmin Lampelan räppäystä on kuultu Rautiaisen vuonna 2007 ilmestyneen "Loppuun ajettu" -albumin kappaleessa ”Viimeistä viedään”. Vuonna 2010 hän sanoitti kappaleen ”Kuningas” Rautiaisen kolmannelle sooloalbumille "En oo keittäny enkä myyny".


title: Seppo Lampela

text: Rap-artisti Retale kertoi hip hop -sivusto Redrum-187:n videohaastattelussa, että hän ja Lampela aikovat julkaista yhteislevyn.


title: Seppo Lampela

text: Lampela herätti kohua elokuun alussa kritisoimalla voimakkaasti tv-kanava Nelosella syksyllä 2012 alkanutta AnkkaRäp-ohjelmaa, johon haetaan 2000-luvulla syntyneitä osallistujia. Lampelan mukaan nuoret osallistujat saattavat saada yleisöltä liian kovaa kritiikkiä, kun taas tuotantoyhtöt keräävät kaikki tulot itselleen.


title: Seppo Lampela

text: Keväällä 2012 Lampela aloitti Bassoradion keskustelupalstalla tulevaa albumiaan käsittelevän keskustelun. "Hipaisu ikuisuutta" -nimisen albumin oli määrä ilmestyä ilmaisena internetlatauksena, mutta vasta kun lahjoittajilta kertyisi Lampelan tilille 10 000 euroa. Tilille ehti kertyä noin tuhat euroa, ennen kuin poliisi keskeytti Lampelan rahankeruumenetelmän laittomana. Lopulta "Hipaisu ikuisuutta" julkaistiin Monsp Recordsin kautta CD:nä 30. marraskuuta 2012 ja vinyylinä 14. joulukuuta 2012.


title: Seppo Lampela

text: 25. lokakuuta 2012 julkaistiin Steen1:n ja The Orkestra -yhtyeen muodostaman Steen1 Orkestran ensimmäinen single "Hello Kitty". Steen1 Orkestran debyyttialbumi "Rikollinen" julkaistiin 22. helmikuuta 2013.


title: Seppo Lampela

text: Lampela on hylännyt Steen1-taiteilijanimensä ja esiintyy nykyään Kale-nimisenä.


title: Seppo Lampela

text:
Seppo Lampela on viettänyt koko ikänsä miltei samoilla asuinalueilla. Hän sai ensimmäisen lapsensa 20-vuotiaana. Lampelan vanhin lapsi Kastanja on tehnyt myös omia sävellyksiä ja sanoituksia ja hän muun muassa toimii taustalaulajana Lampelan maaliskuussa 2010 julkaistulla "Paskasheriffin paluu" -EP:n "Astronauttilaulu"-kappaleella. Kastanja vierailee myös Lampelan ja näyttelijä Jussi Lammen maaliskuussa 2011 julkaistulla "Bensaahan ne pojat tuli hakemaan" -yhteislevyllä sekä Lampelan marraskuussa 2011 julkaistulla "Jedin paluu" -albumin kappaleella "Itä-Helsinki". Lampelan nuorempaa tytärtä Jadaa kuullaan puolestaan "Jedin paluu" -albumin "40 senttiä" -kappaleella. Jadaa kuullaan myös Pyhimyksen Medium-levyn "Nyt"-laulun lopussa ja myös Pyhimyksen "Paranoid #4" -laulussa kertosäkeen taustalauluissa.
Lampelan keskimmäinen lapsi Joa vierailee Hipaisu Ikuisuutta -levyn "Palapeli"-laulussa nimellä Vedenalainen Silmä.


title: Seppo Lampela

text: Poliittiselta suuntautumiseltaan Seppo Lampela on vasemmistolainen. Hän tukee musiikin tekijänoikeuslain vastaista lataamista internetistä, mutta ei kuitenkaan hyväksy laittomien kopioiden myyntiä.


title: Varasta pomolta

text: Varasta pomolta on suomalaisen rap-artisti Seppo Lampelan "Steen1" -nimellä julkaistu toinen studioalbumi. Sen julkaisi Monsp Records 28. syyskuuta 2005. Kappale "Unionin sotilas" julkaistiin lisäksi ilmaiseksi ladattavaksi Lampelan kotisivuilla.


title: Varasta pomolta

text: Albumi oli Suomen virallisella listalla viikot 40–41, parhaimmillaan sijalla 24. Levyn singlejulkaisu "Terroristi" oli viikon singlelistan 18. Kappaleesta "Carosol Kid" on julkaistu musiikkivideo.


title: Aluetaloustiede

text: Aluetaloustiede tutkii taloudellisia ilmiöitä alueiden näkökulmasta. Tämä taloustieteen haara liittyy kiinteästi aluepolitiikkaan.


title: Scotiabank Saddledome

text: Scotiabank Saddledome, entiseltä nimeltään Pengrowth Saddledome, on urheiluhalli Albertan Calgaryssä. Hallin on suunnitellut arkkitehti Graham McCourt Architects. Katsojia mahtuu jääkiekko-otteluihin vajaa 19 300. Hallissa pelattiin vuoden 1988 talviolympialaisten jääkiekko-otteluita.


title: Scotiabank Saddledome

text: Scotiabank Saddledomessa pelaavat seuraavat urheilujoukkueet:


title: Streaky

text: Streaky (engl. "Streaky the Supercat") on Terästytön kissa, joka esiintyi ensi kerran "Action Comics #261" -lehdessä (Helmikuu 1960). Tuntomerkeiltään, Streaky on punertava ja sen toisessa kyljessä on keltainen salamaa muistuttava kuvio. Ei ole esiintynyt sarjakuvien nk. Post-Crisis aikana, tosin toisella sankarittarella "Voimatytöllä" on nykyään kovasti Streakyä muistuttava normaali kissa.


title: Streaky

text: Streaky oli alun perin tavallinen kissa. Kun Terästyttö yritti poistaa vihreän kryptoniitin haittavaikutuksia, mutta epäonnistui siinä. Niinpä hän heitti kokeilukivensä ulos ikkunasta tietämättä, että oli muuttanut sen uudeksi kryptoniitiksi, X-Kryptoniitiksi. Yöllä Streaky löysi kiven ja sai siitä supervoimat.


title: Streaky

text: Streakyn voimat ovat samankaltaisia kuin Terästytöllä ja Teräsmiehellä. Niihin kuuluvat mm: Streaky on haavoittuvainen taikuutta vastaan. Toisaalta se on immuuni kryptoniittille koska ei tule Krypton-planeetalta.


Computer Entertainment Rating Organization (CERO) on japanilainen organisaatio, joka vastaa videopelien ja muiden ohjelmistojen ikäluokituksesta.


title: Computer Entertainment Rating Organization

text: Järjestelmässä on käytössä neljä ikärajoitusta ja useita sisältösymboleita. Sisältösymbolit ovat olleet käytössä huhtikuusta 2004 lähtien. Merkit painatetaan pelien kanteen.


text: Mainitaan kaikissa pelipakkauksissa.


text: Mainitaan kaikissa pelipakkauksissa paitsi kaiken ikäisille tarkoitetuissa peleissä.


title: Andrei III

text: Andrei III Aleksandrovitš (, 1255–1304) oli Vladimirin ruhtinas vuosina 1293–1304. Hän oli yksi Aleksanteri Nevskin pojista. Andrei Aleksandrovitš oli myös Novgorodin, Kostroman ja Gorodetsin ruhtinas.


title: Dmitri Aleksandrovitš

text: Dmitri Aleksandrovitš Perejaslavski (, 1250 – 1294) oli Vladimirin suuriruhtinas vuosina 1277–1294. Novgorodin ensimmäinen kronikka kertoo hänen rankaisseen karjalaisia ja valloittaneen heidän maansa vuonna 1278.


title: Dmitri Aleksandrovitš

text: Hän oli Aleksanteri Nevskin toiseksi vanhin poika ja nousi kruununperilliseksi vanhemman veljensä Vasilin kuoltua nuorena. Aleksanteri Nevski jätti Dmitrin vastuuseen Novgorodista jo alle kymmenvuotiaana. Aleksanteri Nevskin kuollessa 1263 Dmitri oli edelleen alaikäinen ja novgorodilaiset lähettivät hänet "kotiin kasvamaan". Dmitri palasi 18 vuotta täytettyään ja taisteli vallasta setiään Jaroslav III:a ja Vasili Jaroslavitšia vastaan. Hän sai Vladimirin ja Novgorodin haltuunsa vasta setiensä kuoltua.


title: Dmitri Aleksandrovitš

text: Dmitrin nuorempi veli Andrei yritti puolestaan Kultaisen ordan tuella kaapata vallan Dmitriltä, joka joutui pakenemaan Kaprion linnaan ja mahdollisesti Skandinaviaan asti. Lopulta Dmitri vetäytyi luostariin, vihittiin munkiksi 1293 ja kuoli vuotta myöhemmin.


title: Vasili Jaroslavitš

text: Vasili Jaroslavitš (; 1241 – tammikuu 1276) oli Vladimirin suuriruhtinas vuosina 1272–1276. Vasili oli edeltäjänsä Jaroslav III:n nuorin poika. Hän oli kuollessaan 35-vuotias.


title: Jaroslav III

text: Jaroslav III Jaroslavitš () oli Vladimirin suuriruhtinas vuosina 1263–1271. Hän oli Jaroslav II:n poika ja Aleksanteri Nevskin nuorempi veli.


title: Argo

text: Argo () oli kreikkalaisessa mytologiassa laiva, jolla Iason ja argonautit purjehtivat Kolkhiiseen ryöstämään lohikäärmeen vartioimaa kultaista oinaan taljaa. Argon rakensi Argos, Friksoksen poika, Dodonan oraakkelipaikassa kasvaneesta tammesta, ja niinpä laiva kykeni puhumaan ja ennustamaan. Argo toimi myös innoittajana, kun Ptolemaios loi eteläiselle tähtitaivaalle sitä esittävän tähdistön, Argo-laivan. "Odysseian" mukaan Argo oli ensimmäinen laiva, joka oli selvinnyt Skyllan ja Kharybdiin ohi vahingoittumatta.


title: Andrei II

text: Andrei II Jaroslavitš (; 1222–1264) oli Vladimirin suuriruhtinas vuosina 1249–1252. Hän oli Jaroslav II:n poika sekä Aleksanteri Nevskin ja Jaroslav III:n vanhempi veli ja heidän edeltäjänsä Vladimirin hallitsijana.


title: Bilbo Reppuli

text: Bilbo Reppuli () on keskeinen hahmo J.R.R. Tolkienin kirjoissa "Taru sormusten herrasta" ja "Hobitti eli sinne ja takaisin". Hän oli Keski-maan hobitti ja kuuluisan Frodo Reppulin setä ja serkku.


title: Bilbo Reppuli

text: Risto Pitkäsen suomennoksessa Bilbon nimi on "Kalpa Kassinen".


title: Bilbo Reppuli

text: Bilbo syntyi 22. syyskuuta 2890 Kolmatta aikaa Bungo Reppulille ja Belladonna Tukille. Kirjassa "Hobitti eli sinne ja takaisin" kerrotaan, kuinka vuonna 2941 Bilbo lähti Gandalfin, Thorin Tammikilven ja kahdentoista muun kääpiön kanssa valtaamaan Yksinäistä Vuorta takaisin lohikäärme Smaug Kultaiselta. Tämä johti heidät seikkailuun, joka vei heidät Rivendelliin ja läpi Synkmetsän päämääränään Erebor. Siellä, juuri kun Thorin ja kumppanit olivat vallanneet vuoren itselleen takaisin, alkoi Viiden Armeijan Taistelu.


title: Bilbo Reppuli

text: Kirjassa Bilbo löysi Valtasormuksen ja pakeni Klonkulta voitettuaan tämän arvoituskilvassa kysymyksellä ”Mitä minulla on taskussani?”. Kuitenkin kilpailun kuluessa Bilbo kertoi olevansa Reppuli ja tulevansa Konnusta. Bilbo kantoi sormusta 60 vuotta tietämättä mitään sen merkityksestä, ja se pidensi Bilbon elämää yli tavallisen rajan. Hän käytti sormusta kun hän taisteli Synkmetsän hämähäkkejä vastaan ja kun hän pelasti Thorinin ja muut Synkmetsän haltioilta. Viiden Armeijan Taistelussa Bilbo käytti sormusta pysyäkseen piilossa ja vahingoittumattomana. Tämän takia häntä oli hieman vaikea löytää taistelun jälkeen, koska hän oli saanut kiven päähänsä ja pyörtynyt, mutta herättyään hän otti sormuksen pois.


title: Bilbo Reppuli

text: Seikkailun jälkeen Bilbo adoptoi Frodon ja käytti sormusta piiloutuakseen epämieluisilta serkuiltaan Säkinheimo-Reppuleilta, kun he tulivat kylään. "Taru sormusten herrasta"-kirja alkaa, kun Bilbo lähtee Konnusta 111. syntymäpäivänään (22. syyskuuta 3001), jättäen sormuksen ja koko muun omaisuutensa Frodolle. Hän matkusti Rivendelliin kolmen kääpiön kanssa. Siellä hän eli rauhallista elämää syöden, nukkuen, kirjoittaen runoja ja työstäen elämäkertaansa. Hän kirjoitti myös kirjan "Käännöksiä haltiakielestä", josta tuli Silmarillionin perusta. "Sormusten herran" viimeisessä osassa "Kuninkaan paluussa" Bilbo lähtee Frodon, Gandalfin ja haltioiden kanssa Harmaisiin Satamiin. Sieltä hän lähtee laivalla meren yli Valinoriin 29. syyskuuta 3021. Hän oli vanhentunut huomattavasti sen jälkeen kun oli luopunut Sormuksesta. Hän oli jo juhlinut 131. syntymäpäiväänsä, joten hän oli vanhin hobitti, joka oli koskaan elänyt Keski-maassa.


title: The Crash

text: The Crash oli turkulainen kansainvälistäkin menestystä saavuttanut popyhtye, joka oli toiminnassa vuosina 1991–2009.