title: Carl Axel Gottlund

text:
Elias Lönnrot jäi 1862 eläkkeelle suomen kielen professorin virasta. Gottlund oli jälleen hakemassa virkaa ja laati ruotsinkielisen väitöskirjan, joka tosin oli vain laajennettu versio lehtorinväitöskirjasta. Gottlundin kilpakumppanina oli tällä kertaa August Ahlqvist, ja virallisena lausunnonantajana toimi Lönnrot. Molempien väitöskirjat hyväksyttiin, mutta Gottlundia pidettiin jälleen epäpätevänä. Niinpä viran sai Ahlqvist, joka kieliopillis-puristina edusti aivan erilaista kielipoliittista kantaa kuin murteita suosiva Gottlund. Gottlundin valituskirjeistä ei ollut apua.
1860-luvulla Gottlund julkaisi paljon poleemisia kiistakirjoituksia. Ankarimpina kiistavuosina 1864–1866 ilmestyi "Läsning för finnar", jossa Gottlund tilittää kokemiaan vääryyksiä ja parjaa vastustajiaan. Lönnrotiin Gottlund ei niinkään suunnannut katkeruuttaan, vaan suurimman ryöpytyksen sai jo kuollut M. A. Castrén. Kuten arvata saattaa, teos ei lisännyt Gottlundin suosiota akateemisissa piireissä, ja Yrjö Koskinen kirjoitti hänelle ivallisen vastineen. Muuten Gottlundin kanssa ei enää juuri kukaan halunnut väitellä.


title: Carl Axel Gottlund

text: Poleemisten kirjoitustensa ohella Gottlund suomensi 1860-luvulla Carl Michael Bellmanin runoja. Lisäksi hän yritti menestyksettä saada julkaistuksi metsäsuomalaisia koskevia tutkimuksiaan. Gottlund haki 1870-luvun alussa hankkeelleen tukea myös Ruotsista ja Norjasta, mutta taas tuloksetta. Hän oli vielä mukana "Työmiehen Ystävä" -lehdessä, jossa julkaistiin muutamia hänen kirjoituksiaan, mutta Gottlundin täsmällinen rooli siinä on epäselvä.


title: Carl Axel Gottlund

text: Gottlund pysyi vanhanakin varsin hyväkuntoisena. Vasta vuonna 1874 hänellä alkoi esiintyä pahoja rintakipuja, jotka pakottivat hänet vuoteeseen, mutta eivät kuitenkaan estäneet häntä kirjoittamasta. Gottlundia ehti vielä masentaa se, että hänet sivuutettiin yliopistolehtorien yleisessä palkankorotuksessa. Lopulta 20. huhtikuuta 1875 Gottlundin menehtyi sydäntautiin. Hänet haudattiin 27. huhtikuuta.


title: Carl Axel Gottlund

text: Gottlundin kuolema pantiin merkille Helsingin kaikissa neljässä päälehdessä ja useissa muissakin. Hänen nuoruudensaavutuksiaan korostettiin, samoin asemaa Helsingin värikkäänä kulttuuripersoonana. Yleisesti sävy oli nyt suopeampi kuin Gottlundin eläessä.


title: Carl Axel Gottlund

text: Gottlund keräsi myös seksuaalisia kansanrunoja, joita osa runonkerääjistä siihen aikaan vältti, tai keräsi jättämällä "tuhmat" sanat pois. Jotkut katsoivat seksuaalisten kansanrunojen pilaavan suomalaisten siveää mainetta. Gottlund myös kirjoitti itse seksuaalisia ja seksuaalis-sävyisiä runoja ja kertomuksia. Seksuaalisen materiaalinsa vuoksi Gottlundia jonkin verran paheksuttiin. Hän saikin mainetta seksuaalisena hurjastelijana.


title: Carl Axel Gottlund

text: Joka tapauksessa myöhemmät runonkerääjät ja tutkijat ovat harmitelleet aikaisempien kerääjien torjuvaa asennetta seksuaalisia runoja kohtaan, ja Gottlundin ansiosta tiedetään hieman enemmän siitä, millaisia uskomuksia ja tapoja liittyi sukupuolisuhteisiin entisajan Suomessa. Jotkut aiemmin arkistojen piiloihin kätketyt seksuaaliset runot liitettiin vasta vuonna 1997 "Suomen kansan vanhat runot" -teokseen.


title: Carl Axel Gottlund

text: Gottlund sepitti myös uudissanoja, esimerkiksi "sepittää"-sanan. Muita hänen elämään jääneitä sepitteitään ovat muun muassa "aatos", "ajanlasku", "huutokauppa", "kansalainen", "kirjasto", "opisto", "papisto", "puhekieli", "puistikko", "rahasto", "toimittaja", "uskomus" ja "veruke". Monet sanat eivät kuitenkaan vakiintuneet, kuten "erkaus" (poikkeus), "lukisto" (lukio), "vaikuttamus" (syy, motiivi) ja "oppiva" (substantiivina: opiskelija).


title: Philippe Halsman

text: Philippe Halsman (alk. , ; 2. toukokuuta 1906 Riika, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 25. kesäkuuta 1979 New York, Yhdysvallat) oli muotokuva- ja muotivalokuvaaja, joka työskenteli Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Hän kuvasi muun muassa "Life"-lehteen.


title: Philippe Halsman

text: Halsman syntyi Riiassa hammaslääkärin ja opettajan perheeseen. Ylioppilastutkinnon jälkeen hän lähti Dresdeniin opiskelemaan sähkötekniikkaa ja työskenteli sivutoimisesti valokuvaajana.


title: Philippe Halsman

text: Vuosina 1928–1930 Halsman oli syytettynä rikosprosessissa, joka herätti Euroopan-laajuista huomiota ja jota on verrattu Dreyfusin juttuun. Halsmann oli syyskuussa 1928 vaeltamassa isänsä kanssa Tirolissa, kun isä kuoli epäselvissä olosuhteissa. Halsman vangittiin välittömästi, ja oikeudenkäynnissä hänet tuomittiin isänmurhasta pelkkien aihetodisteiden perusteella 14 vuodeksi kovennettuun vankeuteen. Langettavaan tuomioon vaikutti maaseudulla tunnettu epäluuloisuus juutalaisia kohtaan. Tuomiota ei kumottu vetoomustuomioistuimessa. Prosessin aikana ja sen jälkeen tunnetut julkisuuden henkilöt — Albert Einstein, Thomas Mann, Jakob Wassermann, Erich Fromm, Sigmund Freud ynnä muut — asettuivat puolustamaan Halsmania. Syyskuussa 1930 Itävallan liittopresidentti armahti Halsmanin ja karkotti hänet maasta.


title: Philippe Halsman

text: Halsman siirtyi Pariisiin, perusti valokuvausstudion ja alkoi käyttää nimeä Philippe Halsman. Kun Saksa miehitti Ranskan vuonna 1940, Halsman sai Albert Einsteinin avustuksella viisumin ja jatkoi uraansa Yhdysvalloissa. Hänen ottamansa valokuva pääsi "Lifen" kanteen 101 kertaa.


title: Philippe Halsman

text: Halsman tunnetaan "Jump"-valokuvakirjastaan, joka sisältää kuvia 1950-luvun julkisuuden henkilöistä Richard Nixonista Marilyn Monroehun, joista jokainen kirjan nimen mukaisesti hyppää kuvassaan kankean poseerauksen sijasta. Näistä kuvista tunnetuin lienee Salvador Dalín kuva "Dalí Atomicus", jossa Dalín lisäksi ilmassa on tuoli, kolme kissaa ja ämpärillinen vettä.


title: Philippe Halsman

text: National Portrait Gallery Washingtonissa järjesti Halsmanin teosten retrospektiivisen näyttelyn vuosina 1998–1999. Hänen elämänvaiheitaan käsittelee Joshua Sinclairin näytelmäelokuva "Jump" vuodelta 2008.


title: Matti Pitkänen

text: Matti Keijo Juhani Pitkänen (s. 20. joulukuuta 1948 Ikaalinen) on suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Matti Pitkänen

text: Innsbruckin 1976 talviolympialaisissa Pitkänen voitti kultaa 4 × 10 kilometrin viestissä Suomen joukkueen avausosuuden viestinviejänä. Henkilökohtaisessa 30 kilometrin kilpailussa hän sijoittui 13:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui kaikilla kolmella henkilökohtaisella matkalla neljänneksi. Viestissä Pitkänen hiihti ankkuriosuuden ja saavutti hopeaa Ruotsin Thomas Magnussonin karattua häneltä viimeisessä nousussa. Lake Placidin 1980 olympialaisissa Pitkänen hiihti 20. helmikuuta kolmannen osuuden 4 × 10 km:n viestissä, jossa Suomi voitti olympiapronssia. Hän sijoittui samoissa kisoissa 30 kilometrillä kuudenneksi ja 50 kilometrillä 11:nneksi.


title: Matti Pitkänen

text: Seuratasolla Pitkänen edusti Kyröskosken Pontta ja Ikaalisten Urheilijoita. Hän voitti 50 kilometrillä Suomen mestaruuden vuosina 1977 ja 1978. Vuoden 1978 saavutuksiin kuuluivat myös Holmenkollenin 50 kilometrin voitto sekä Ounasvaaran 15:n ja 50 kilometrin voitot.


title: Matti Pitkänen

text: Opetusministeriö myönsi Pitkäselle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2007.


title: Euroopan oikeusasiamies

text: Euroopan oikeusasiamies valvoo hallinnon laillisuutta Euroopan unionissa. Toimisto perustettiin Maastrichtin sopimuksella vuonna 1992. Euroopan oikeusasiamiehen tehtävänä on tutkia Euroopan unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia vastaan tehtyjä kanteluita.


title: Euroopan oikeusasiamies

text: Unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia ovat esimerkiksi Euroopan komissio, Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto, Euroopan keskuspankki, Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO), Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) ja Euroopan kemikaalivirasto (ECHA).


title: Euroopan oikeusasiamies

text: Oikeusasiamiehellä ei ole toimivaltaa Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaan sen lainkäyttövallan osalta.


title: Euroopan oikeusasiamies

text: Euroopan parlamentti nimittää oikeusasiamiehen parlamentin toimikaudeksi.


title: Euroopan oikeusasiamies

text: Oikeusasiamies ottaa vastaan kanteluja kaikilla EU:n virallisilla kielillä.


title: Euroopan oikeusasiamies

text: Oikeusasiamiehenä toimii irlantilainen Emily O'Reilly. Ensimmäinen Euroopan oikeusasiamies oli suomalainen Jacob Söderman vuosina 1995–2003.


title: Suomen taide

text: Suomen taide ja taide-elämä alkoi saada muotoaan 1800-luvulla, kun kansallisuusaate voimistui Venäjän vallan aikana. Kuvataiteessa perustettiin taiteen instituutioita ja suomalaisuuden etsintä kulminoitui Suomen taiteen kultakaudeksi kutsuttuun ajanjaksoon. Suomen alueella on kuitenkin tehty taiteeksi luonnehdittuja esineellisiä ilmiöitä jo kivikaudella, mistä ovat esimerkkinä kalliomaalaukset ja Huittisten hirvenpään kaltaiset eläinfiguurit.


title: Suomen taide

text: Suomen taide on saanut vaikutteita niin idästä kuin lännestä. Keskiajalta 1200-luvulta alkaen tunnetaan kirkkoarkkitehtuuria ja kirkkotaidetta, jonka vaikutteet tulivat enimmäkseen lännestä. Emämaa Ruotsi vaikutti vahvasti Suomen taiteeseen 1800-luvun alkuun asti. Venäläisiä vaikutteita on etenkin arkkitehtuurissa. Toisen maailmansodan jälkeen eniten ovat vaikuttaneet kansainväliset modernit virtaukset. Myös 1800-luvun kansallisen taiteen etsinnässä etenkin saksalaiset ja ranskalaiset vaikutteet olivat vahvoja.


title: Suomen taide

text: Kivikautista taidetta Suomen alueella edustavat varsinkin kalliomaalaukset ja kiviset hirven- ja karhunpääveistokset, kuten Huittisten hirvenpää. Esittävän taiteen piiriin voidaan laskea myös puiset ja keraamiset eläin- ja ihmisfiguurit. Kivikaudelta on löydetty myös kampakeramikkaa ja muuta käyttötaidetta, kuten taiturimaisesti muotoillut kiviaseet, -työkalut ja -korut.


title: Suomen taide

text: Pronssikaudella kivenkäsittelytaito taantui, mutta pronssiset aseet ja korut osoittavat kehittynyttä metallurgista osaamista ja esteettisiä tavoitteita.


title: Suomen taide

text: Rautakaudelta on säilynyt monenlaisia esimerkkejä metallikoruista ja -astioista, koristelluista aseista, puuesineistä ja tekstiileistä. Spiraali- ja punosaiheiset soljet ja pukukoristeet ovat tuontitavaraa, mutta osa löydöistä on Suomen alueella valmistettuja. Useita erilaisia ornamentiikkatyylejä on tunnistettu. Osa ornamentiikkatyyleistä sisältää esittäviä aiheita, joita on tulkittu muun muassa pakanallisen ja kristillisen symboliikan pohjalta.


title: Suomen taide

text: Arkkitehtuurista on jäljellä muinaislinnojen jäänteitä.


title: Suomen taide

text: Pääosa Suomen institutionaalisten taiteiden merkkiteoksista on syntynyt varsin myöhään. Tämä johtuu siitä, että taiteet vaativat sellaisia institutionaalisia puitteita, joita Suomessa ei juuri ole ollut. Keskiajalla taiteita tukevaa instituutiota edusti lähinnä kirkko, pienemmissä määrin maallinen valta.


title: Suomen taide

text: Huomattavinta keskiaikaista rakennustaidetta edustavat keskiaikaiset kivikirkot, joita rakennettiin yli sata. Nykykäsityksen mukaan kivikirkot on pystytetty 1400-1500-luvuilla ja samoilta ajoilta on niiden maalaustaide, josta Hattulan Pyhän Ristin kirkon maalauskoristelu on tunnetuin esimerkki.


title: Suomen taide

text:
Tärkein niistä on Turun tuomiokirkko, joka edustaa Itämeren alueen tyypillistä tiiligotiikkaa.
Vanhimmat kivikirkot ovat Ahvenanmaalla. Kirkot olivat keskiajalla suorakaiteen muotoisia harmaakivikirkkoja, joiden pohjoispuolella on sakaristo ja eteläpuolella asehuone. Yleisin sisäkatto oli puusta tehty tynnyriholvi. Myöhäisgotiikan aikana alettiin käyttää tiilikuviointia, kuten Hattulan, Hollolan ja Porvoon kirkkojen päädyissä. Sisäseinien, holvien ja kuorin maalauksissa käytettiin seccomaalausta.


title: Suomen taide

text: Kirkoista on säilynyt myös puuveistoksia, lasimaalauksia sekä erilaisia sisustukseen liittyviä taidekäsityön tuotteita. Osa niistä on tuontitavaraa, osa Suomessa valmistettuja, kuten Liedon mestarin koulukunnan 1300-luvun puuveistokset. Alttarikaapit, kuten Pyhän Barbaran alttarikaappi, olivat yleensä tuontitavaraa. Suomessa oli keskiajalla myös puukirkkoja, mutta yhtään sellaista ei ole säilynyt.


title: Suomen taide

text: Tärkeimmät esimerkit maallisen vallan rakennustaidosta ovat suuret valtakunnanlinnat, kuten Hämeen linna. Linnojen pohjana on ollut romaaninen linnatyyppi. Niitä rakennettiin 1300- ja 1400-luvuilla, Turun ja Viipurin linnaa osin jo 1200-luvulla.


title: Suomen taide

text:
Linnojen torneja korotettiin 1500-luvulla tekemällä tykkikerroksia.
Uudet tehokkaat tuliaseet jakoivat linnat kahteen tyyppiin. Puolustuslinnoissa oli maavalleja ja bastionijärjestelmiä. Turun linnaa taas uudistettiin renessanssityyliin tekemällä asuin- ja edustuskerros ja lisäämällä ikkunoita. Linnojen juhlahuoneistojen seinillä oli kuvakudoksia tai tapetteja.


title: Suomen taide

text: Uskonpuhdistuksella ja Ruotsin suurvalta-ajalla oli suuri vaikutus 1500- ja 1600-luvuilla. Uskonpuhdistuksen myötä kirkon merkitys rakennus- ja maalaustaiteen tuottajana väheni: kirkkoja ei 1500-luvulla juuri rakennettu ja kirkkomaalaustaidekin taantui.


title: Suomen taide

text: Maallinen arkkitehtuuri, kuten aateliston linnat nousivat nyt keskeisiksi. 1600-luvun puolivälissä ja myöhempänä kustavilaisena aikana Suomessa rakennettiin Ruotsin mallin mukaisesti joitakin näyttäviä aateliskartanoita, esimerkkinä Louhisaaren kartano.


title: Suomen taide

text: Barokki alkoi vaikuttaa kirkkomaalauksessa 1600-luvulla. Keskeinen kirkkomaalari oli Christian Wilbrandt, jonka maalauksia Hailuodon ja Pyhämaan kirkossa. Maalaustaiteeseen tuli uutena mukaan muotokuvamaalaus ja miniatyyrimaalaus, tunnetuimpana Elias Brenner.


title: Suomen taide

text: Kansanomaisten, sisältä liimamaalattujen puukirkkojen kautta oli 1700-luku. Matti ja Antti Hakolan rakentamia on muun muassa Keuruun vanha kirkko, Jaakko Leppäsen taas Petäjäveden kirkko. Tunnettuja kirkkomaalareita tältä kaudelta oli nelisenkymmentä kirkkoa maalannut Mikael Toppelius.


title: Suomen taide

text: Uusia linnoituksia rakennettiin 1700-luvulla Haminassa ja Suomenlinnassa, myös joitakin kartanoita rakennettiin, muun muassa Mustioon. Kaupunkeihin rakennettiin myös edustavia uusklassismin tyylisiä julkisia rakennuksia.


title: Suomen taide

text: Muotokuvien ohella 1700-luvulla maalattiin maisemia. Keskeisiä maalareita olivat Isak Wacklin, Nils Schillmark ja Margareta Capsia.


title: Suomen taide

text: Klassistinen arkkitehtuuri tuli Suomeen 1700-luvulla, mutta merkittäviä rakennushankkeita aloitettiin vasta 1800-luvun puolella. Keisari Aleksanteri II:n määräyksellä rakennettiin Helsinkiin Senaatti ja Yliopisto, joiden suunnittelijana toimi Carl Ludvig Engel. Nämä noudattivat Pietarissa ja Saksassa suosittua empiretyylistä klassismia. 1800-luvulla kehittyi myös rakennushallinto intendentinkonttorin ja lääninarkkitehtien johdolla.


title: Suomen taide

text: Maalaustaiteen merkitys nousi sen jälkeen, kun Suomen Taideyhdistys perustettiin 1846. Sen myötä alkoi myös säännöllinen kotimainen taideopetus Robert Wilhelm Ekmanin ja Erik Cainbergin johdolla. Tuolloin maalaustaiteen alaa olivat muotokuvien ja maisemien ohella asetelmat. Wrightin veljekset maalasivat lisäksi lintuaiheita. Maisemia maalasivat Düsseldorfin hengessä Werner Holmberg, Berndt Lindholm, Hjalmar Munsterhjelm ja Fanny Churberg.


title: Suomen taide

text: Maalaustaiteen nousu alkoi 1880-luvulla Suomen taiteen kultakaudella, jolloin taidetta tehtiin kansallisessa hengessä. Taiteen keskuksena oli Düsseldorfin tilalle noussut Pariisi ja tärkeimmät vaikutteet olivat kotoisin ranskalaisesta ulkoilmamaalauksesta. Albert Edefelt yhdisti lievästi impressionistista valomaalausta kansallisiin aiheisiin. Ohjelmallisemmin suomalaiskansallista linjaa noudatti Akseli Gallen-Kallela. Hän aloitti naturalisilla teoksilla kuten "Poika ja Varis", mutta siirtyi sitten Kalevala-aiheiseen romantiikkaan. Edelfeltin maalaama Louis Pasteurin muotokuva on yleisesti käytetty ulkomaisissa tietokirjoissa.


title: Suomen taide

text: Kultakauden maalareista kansankuvauksen parissa maalasivat Juho Rissanen ja Eero Järnefelt. Jugendhenkisempää ja koristeellisempaa maalausta edusti Pekka Halonen. Myös moni naistaiteilija oli esillä, kuten maalarit Maria Wiik, Helene Schjerfbeck ja Ellen Thesleff. Schjerfbeckin kuulas tyyli on saanut paljon arvostusta myöhemmässä vaiheessa.


title: Suomen taide

text: Japanin avautuminen 1860-luvulla herätti kiinnostuksen Aasiaan ja vaikutti esimerkiksi Albert Edelfeltin ja Helene Schjerfbeckiin.


title: Suomen taide

text: Ihanteellinen klassisismi oli samoihin aikoihin vallalla kuvanveistossa. Tärkeitä klassisistisia veistäjiä olivat Walter Runeberg ja Johannes Takanen. Realistista veistoa edusti Emil Wikström.


title: Suomen taide

text: Ranskasta omaksuttua symbolismia viljeltiin sekä kuvanveistossa että maalaustaiteessa. Veistoa edusti lähinnä Ville Vallgren. Maalauksessa symbolismi alkoi kiinnostaa 1890-luvulla. Hugo Simbergin symbolistiset maalaukset kansallisista aiheista ovat tunnettuja, muita symbolisteja olivat Magnus Enckell, Väinö Blomstedt, Beda Stjernschantz ja Ellen Thesleff. Myös Akseli Gallen-Kallelalla oli symbolistinen vaihe.


title: Suomen taide

text: Symbolismi ja kansallisromanttinen jugend vaikutti myös taideteollisuudessa ja arkkitehtuurissa. Eliel Saarinen, Armas Lindgren ja Herman Gesellius loivat kansainvälisistä aineksista oman tyylin, jonka tunnetuimpiin esimerkkeihin kuuluvat Pohjolan talo Helsingissä ja Saarisen suunnittelema Helsingin päärautatieasema. 1800-1900-luvun taitteen arkkitehtuuria on kutsuttu kansallisromanttiseksi, vaikka sen monikansalliset elementit olivat voimakkaita.


title: Suomen taide

text: Kubismi oli veiston uusi suunta 1910-luvulta alkaen. Eniten se näkyi Wäinö Aaltosen veistoksissa. Enimmäkseen vuosisadan alun kuvanveistossa vaikuttivat aiemmat suuntaukset. Kansallisromanttisen kauden realistinen henki näkyi Alpo Sailon, Johannes Haapasalon ja Yrjö Liipolan tuotannossa. Felix Nylund taas suosi klassisempia perinteitä. Tunnettuja veistäjiä olivat myös Gunnar Finne, Hannes Autere ja Sakari Tohka.


title: Suomen taide

text: Uudet vaikutteet tulivat myös maalaustaiteeseen 1910-luvulla, jolloin sai alkunsa koloristisen väritaiteen Septem ja ekspressionistis-kubistinen Marraskuun ryhmä. Myöhemmin 1930-luvulla perustettiin myös Lokakuun ryhmä.


title: Suomen taide

text: Heti sotien jälkeen julkista taidetta hallitsivat muistomerkit ja sankaripatsaat. Kansallinen taide, ekspressiivisyys ja realistisuus elivät vahvoina. Pian suomalaiset taiteilijat kuitenkin käänsivät katseensa ulkomaille: Pariisiin, Amerikkaan tai edes Tukholman Moderna museetiin.


title: Suomen taide

text: Abstrakti taide ja modernismin monet suunnat tulivat Suomeen 1950-luvulla. Maalaustaiteessa uutta murrosta edustivat Prisma-ryhmän Gösta Diehl, Yngve Bäck, Unto Pusa ja Sam Vanni. Kuvanveistossa uudet virtaukset alkoivat vaikuttaa 1960-luvulla, jolloin uudentyyppisillä veistoksilla nousivat esiin Eila Hiltunen, Kauko Räsänen ja pitkään realistisia veistoksia tehnyt Aimo Tukiainen. Myöhemmin abstrakteja veistoksia tekivät myös Kain Tapper, Mauno Hartman, Laila Pullinen ja Raimo Utriainen.


title: Suomen taide

text:
Maalauksessa 1960-luvulla oli vallalla informalismi, jota sovelsivat etenkin Ahti Lavonen ja Jaakko Sievänen. Sitä vahvemmaksi nousi seuraavalla vuosikymmenellä konstruktivismi ja yhteiskunnallisesti ja ekologisesti kantaa ottava realismi.
Merkittäviä konstruktivisteja olivat Ernst Mether-Borgström, Lars-Gunnar Nordström ja Matti Kujasalo. Kantaa ottavaa taidetta teki Kimmo Kaivanto.


title: Suomen taide

text: 1970-luvulla nousi käsitetaide (Lauri Anttila ja J. O. Mallander ja kokeilevia taiteilijaryhmiä kuten Carolus Enckellin ympärille ryhmittynyt Elonkorjaajat ja Outi Heiskasen, Mirja Airaksen ja Hannu Väisäsen Bellini-akatemia. Samaan aikaa yhteiskunnallista realismia edustivat Rauni Liukko ja Inari Krohn. 1980-luvun maalauksellista ekspressionismia edustivat Leena Luostarinen ja Marjatta Tapiola. Pentti Kaskipuron oppilaista nousi kokonainden graafikkojen sukupolvi. Uudempia taidemuotoja olivat performance (Ilkka-Juhani Takalo-Eskola) , multimedia (Marita Liulia) ja video Eeva-Liisa Ahtiala.


title: Suomen taide

text: Kansainvälisesti tunnettuja ja palkittuja suomalaisia 2000-luvun taiteilijoita ovat Eija-Liisa Ahtila, Heta Kuchka, Pilvi Takala. sekä Nanna Susi, Miina Äkkijyrkkä, Marjatta Tapiola, Erkki Pirtola ja Hannu Väisänen.


title: Suomen taide

text: Vuonna 1998 avattu nykytaiteen museo Kiasma lisäsi nykytaiteen näkyvyyttä Suomessa. Trendiä jatkoivat Espoon EMMA vuodesta 2006 ja Serlachiuksen museon Gösta-paviljonki (vuodesta 2014).


title: Suomen taide

text: Kuvataiteessa myöhemmin leimallisen suomalaisena pidetty aika osui 1800-1900-lukujen vaihteeseen, arkkitehtuurissa sellaisena on vuosisadan vaihteen kansallisromantiikan lisäksi pidetty 1920-luvulta Suomeen tullutta funktionalismia, joka korosti käytännöllisyyttä ja pyrki eroon menneestä. Tyylin kansainväliseksi johtohahmoksi nousi Alvar Aalto, jonka tunnettuja töitä ovat muun muassa Paimion parantola, Kulttuuritalo ja Finlandia-talo. Alvar Aalto piirsi myös paljon asunto- ja teollisuusrakennuksia. Suurin osa itsenäisyyden ajan kasarmeista ja sairaaloista on rakennettu funkkistyyliin.


title: Suomen taide

text: Sotien jälkeen kansainvälistä tunnustusta sai myös suomalainen muotoilu. Sen maine pohjautuu 1950-luvun muotoilijoiden, kuten Kaj Franckin, Saara Hopean, Timo Sarpanevan, Nanny Stillin tai Tapio Wirkkalan menestyneihin, laadukkaisiin tuotteisiin ja taide-esineisiin Milanon Triennaleissa. Suomalainen muotoilu voidaan yhdistää myös Pohjoismaiseen muotoiluun eli Scandinavian Designiin, joka on modernia, pelkistettyä tyyliä.


title: Suomen taide

text: 1970-luvun matalasuhdanteiden ja öljykriisin aikana suomalaisen muotoilun imago oli melko matalalla, niin sanotun sosiaalisen muotoilun myötä. 1980-luvulla Suomen Taideteollisuusyhdistys, nykyinen Design Forum Finland, järjesti Suomi muotoilee -näyttelyitä, joiden tavoitteena oli uudelleen nostaa suomalaisen muotoilun profiilia.


title: Suomen taide

text: Helsinki oli vuonna 2012 maailman muotoilupääkaupunki.


title: Suomen taide

text: Yrjö Kukkapuro (s. 1933), on suomalaisen funktionalismin edelläkävijöitä ja edustaa suomalaisten muotoilijoiden vanhempaa sukupolvea. Hänen ehkä tunnetuin työnsä on "Karuselli"-tuoli. Kukkapuro on saanut useita kansainvälisiä palkintoja, ja hänen "Ateljee"-nojatuolinsa on valittu New Yorkin Modernin taiteen museon kokoelmaan.


title: Suomen taide

text: Pro Finlandia -palkittu Hannu Kähönen (s. 1948) on ollut pitkään merkittävä taustahahmo suomalaisen muotoilun kentällä ja kansainvälisesti tunnetuimpia suomalaisia nykymuotoilijoita. Vuosiksi 2006–2011 taiteilijaprofessoriksi nimetyn Kähösen muotoilusta tunnetuinta - tai ainakin käytetyintä puolta edustaa HKL-Raitioliikenteen matalalattiaraitiovaunu.


title: Suomen taide

text: Tunnettuja suomalaisia muotoilijoita ovat myös Stefan Lindfors (s. 1962) ja Harri Koskinen (s. 1970). Lindfors tuli tunnetuksi 1980-luvulla, jolloin hän löi itsensä läpi esiintymällä runsaasti julkisuudessa. Stefan Lindfors on tuottelias ja laaja-alaisesti toimiva suunnittelija, ja hänestä tulikin julkisuutensa myötä hetkeksi aikaa teollisen muotoilijan ihannekuva. Lindforsin tuotanto on usein leikkisää, osin rajojakin rikkovaa.


title: Suomen taide

text: Harri Koskisen materiaaleina on ollut pitkälti lasi ja kovat materiaalit. Koskisen tuotanto on viileän eleetöntä ja minimalistista, Koskinen on tuonut kokonaan uuden tulkinnan skandinaviseen muotoiluperinteeseen. Hänet on palkittu muun muassa Italiassa vuonna 2004 "Compasso d'Oro" -palkinnolla, vuonna 2009 maailman suurimmalla design-palkinnolla Torsten ja Wanja Söderberg –palkinnon, ja vuonna 2010 Wallpaper-lehden designpalkinnonlla Sofabed-vuodesohvastaan.


title: Suomen taide

text: Valokuvaus sai Suomessa yleisempää merkitystä 1860-luvulta alkaen. Maailmansotien välisen ajan kuvaajia olivat muun muassa Vilho Setälä, Eino Mäkinen, Heikki Aho ja Björn Soldan. 1950-luvulla valokuvataide miellettiin omaksi, usein kameraseuroissa vaalituksi alueekseen. Johtavia valokuvaajia olivat Matti A. Pitkänen, Pauli Huovila, Matti Poutvaara, Salme Simanainen sekä Otso ja Matti Pietinen. Valokuvataiteesta tuli aktiivinen osa kuvataiteita 1980-luvulta lähtien. Nykytaiteessa valokuvaa käyttävien tekijöiden lukumäärä on moninkertaistunut ja kenttä kansainvälistynyt. Tunnetuimpia uudemmista valokuvaa ilmaisukeinonaan käyttävistä nykytaiteilijoista ovat esimerkiksi Elina Brotherus, Jari Silomäki, Saara Ekström, Stefan Bremer ja Ismo Hölttö.


title: Suomen taide

text: Kansallisgalleria, entinen Valtion taidemuseo, on kolmen Helsingissä toimivan taidemuseon kokonaisuus, johon kuuluvat Ateneumin taidemuseo, Nykytaiteen museo Kiasma ja Sinebrychoffin taidemuseo.


title: Suomen taide

text: Suomessa on yhteensä 16 aluetaidemuseota ja niiden verkosto kattaa koko maan lukuun ottamatta Ahvenanmaata.


title: Suomen taide

text: Niiden lisäksi Suomessa on säätiöiden ja kaupunkien ylläpitämiä taidemuseoita kuten Serlachius-museo Gösta Mäntässä ja Sara Hildénin taidemuseo Tampereella.


title: Suomen taide

text: Taideyliopiston Kuvataideakatemia on alallaan Suomen ainoa yliopistotasoinen oppilaitos. Vuonna 2012 opiskelijoita oli noin 300, joista jatko-opiskelijoita 32 ja ulkomaisia tutkinto-opiskelijoita 13. Oppilaitoksen perusti vuonna 1848 Suomen Taideyhdistys.


title: Suomen taide

text: Lasten ja nuorten kuvataidekouluja alettiin perustaa 1970- ja 1980-luvun taitteessa. Nykyisin ne ovat osa taiteen perusopetusta. Lain (1998) mukaan taiteen perusopetus on tavoitteellista, tasolta toiselle etenevää, ensisijaisesti lapsille ja nuorille järjestettävää eri taiteenalojen opetusta, joka antaa oppilaalle valmiuksia ilmaista itseään ja hakeutua myöhemmin ammatilliseen koulutukseen.


title: Suomen taide

text: Monet kansalais- ja työväenopistot antavat laajaa kuvataiteen opetusta, joka ei tähtää ammattiin.


title: Ansel Adams

text: Ansel Easton Adams (20. helmikuuta 1902 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat – 22. huhtikuuta 1984 Carmel, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen valokuvaaja, joka tunnetaan ansiokkaana maisemakuvaajana ja luonnonsuojelualueiden esitaistelijana. Hän otti tunnetuimmat valokuvansa Yhdysvaltain länsiosista ja Yosemiten kansallispuistosta. Adams kirjoitti suositun kirjasarjan, joka käsittää kaikki valokuvaustekniikan vaiheet valotuksesta vedostamiseen.


title: Ansel Adams

text: Adams tunnetaan erityisesti mustavalkoisista valokuvistaan. Hän suhtautui varauksellisesti värivalokuvaukseen, koska tekniikka oli hänen uransa alkuaikoina 1930–1950-luvulla heikkolaatuista eikä kuvaaja voinut valvoa vedostusprosessia. Hänen mukaansa värikuvaus oli kuin ”soittelisi epävireisellä pianolla”. Taiteellisen tuotantonsa hän kuvasi mustavalkofilmille, mutta kaupallisiin töihin hän käytti myös värifilmiä. Hänen värikuviaan on alettu arvostaa vasta 1990-luvulla, kun niitä julkaistiin teoksessa "Ansel Adams in Color".


title: Ansel Adams

text: Vuonna 1981 Adamsille myönnettiin kansainvälinen Hasselblad-palkinto.


title: Jacob Söderman

text: Jacob-Magnus Söderman (s. 19. maaliskuuta 1938 Helsinki) on suomalainen poliitikko ja virkamies. Hän toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1972–1982 ja uudelleen vuosina 2007–2011. Oikeusministerinä hän oli 1971, sosiaali- ja terveysministerinä 1982, Uudenmaan läänin maaherrana 1982–1989 ja eduskunnan oikeusasiamiehenä 1989–1995. Hän oli ensimmäinen Euroopan oikeusasiamies ja ajoi virassaan 1995–2003 erityisesti EU:n avoimuutta. Söderman nousi eduskuntaan varasijalta kesällä 2007 Tuula Haataisen tultua nimitetyksi Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi ja luovuttua edustajanpaikasta syyskuussa 2007.


title: Jacob Söderman

text: Söderman valmistui ylioppilaaksi Åggelby svenska samskolasta 1957, oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1962 ja oikeustieteen lisensiaatiksi 1967.


title: Jacob Söderman

text: Eduskunnan päätettyä nostaa syytteen ministeri Kauko Juhantaloa vastaan Jacob Söderman toimi jutussa syyttäjänä valtakunnanoikeudessa vuonna 1993.


title: Jacob Söderman

text: Söderman on toiminut Julkisen sanan neuvoston puheenjohtajana 2003–2005, Helsingin yliopiston konsistorissa 2004–2006 ja Euroopan neuvoston viisaiden ryhmässä 2005–2006.


title: Jacob Söderman

text: Söderman toimi myös oulunkyläläisen IF Gnistanin puheenjohtajana vuosina 1965–1967.


title: Robert Frank

text: Robert Frank (9. marraskuuta 1924 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläissyntyinen, Yhdysvalloissa uransa luonut valokuvaaja ja elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan parhaiten valokuvakirjastaan "The Americans" (1958). Hänen ohjaamiaan elokuviaan ovat muun muassa beat-elokuva "Pull My Daisy" (1958) ja Rolling Stones -kiertuedokumentti "Cocksucker Blues" (1972), joista jälkimmäinen on tullut pahamaineiseksi Mick Jaggerin yritettyä oikeusteitse estää elokuvan esittämisen.


title: Robert Frank

text: Vuonna 1996 Frankille myönnettiin kansainvälinen Hasselblad-palkinto.


title: Holmenkollen

text: Holmenkollen on mäkimaastoinen osa-alue Vestre Akerin kaupunginosassa Oslossa Norjassa. Holmenkollenin korkein kohta on 371 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Holmenkollen

text: Holmenkollenin kansallisareenalla järjestetään vuosittain Holmenkollenin hiihtofestivaalit, joissa kilpaillaan maastohiihdossa, yhdistetyssä, mäkihypyssä ja ampumahiihdossa. Ensimmäiset kilpailut siellä käytiin vuonna 1892.


title: Holmenkollen

text: Holmenkollenin kansallisareena oli yksi vuoden 1952 talviolympialaisten suorituspaikoista. Se on isännöinyt myös vuosien 1930, 1966, 1982 ja 2011 hiihdon MM-kilpailut, osittain vuosien 1986, 1990, 1999, 2000 ja 2002 ampumahiihdon MM-kilpailuja ja vuoden 2016 ampumahiihdon MM-kilpailut.


title: Holmenkollen

text: Holmenkollenin vanhan mäen purkaminen aloitettiin lokakuussa 2008. Tilalle rakennettiin uusi vuoden 2011 maailmanmestaruuskilpailuja varten. Uuteen hyppytorniin käytettiin sata tonnia terästä. Sen hyppylava on 60 metriä maanpinnan yläpuolella. Mäki valaistaan pimeään aikaan. Se juhlavalaistiin sini-valkoiseksi Suomen täyttäessä 100 vuotta 6. joulukuuta 2017. Holmenkollenin mäkihyppytornin yhteydessä on myös hiihtomuseo, matkamuistokauppa sekä mäki- ja pujottelusimulaattori.


title: Holmenkollen

text: Holmenkollenin metroasemalle pääsee Oslon keskustasta metrolla noin 20–30 minuutissa.


title: Farsaloksen taistelu

text: Farsaloksen taistelussa Julius Caesarin johtamat joukot kukistivat Pompeiuksen ja senaatin joukot. Taistelu käytiin 9. elokuuta 48 eaa. sen jälkeen kun Caesar oli epäonnistunut piirittämään Pompeiuksen Epeiroksessa ja joutunut perääntymään Thessaliaan.


title: Farsaloksen taistelu

text: Caesarilla oli mukanaan Gallian sodan veteraanit 10. legioona, 8. legioona, 9. legioona ja 12. legioona. Hänellä oli myös kansalaissotaa varten perustetut 1. legioona, 3. legioona ja 4. legioona. Pompeiuksella oli paljon enemmän joukkoja, mutta ne olivat huonommin koulutettuja kuin Caesarin veteraanit. Hänellä oli myös paljon enemmän ratsuväkeä.


title: Farsaloksen taistelu

text: Caesar asetti joukkonsa kolmeen linjaan, joista viimeisestä hän muodosti vielä neljännen linjan reserviksi ottamalla yhden kohortin jokaisen legioonan kolmannesta rivistä. Caesarin vasemmalla puolella oli Enipeus-joki ja sillä siivellä joukkoja johti Marcus Antonius. Keskellä joukkoja johti Domitius Calvinus ja oikeaa siipeä taas Publius Sulla.


title: Farsaloksen taistelu

text: Pompeiuksen oikeaa siipeä johti Lucius Domitius Ahenobarbus. Vasenta siipeä johti Caesarin entinen legioonankomentaja Galliassa, Titus Labienus.


title: Farsaloksen taistelu

text: Aluksi Labienuksen ratsuväki löi vastassaan olleen vihollisen ratsuväen ajaen sen pakoon, mutta Caesarin neljäs linja sai vastahyökkäyksella lyötyä sen takaisin ja kierrettyä Pompeiuksen linjojen taakse samalla kun Caesarin pääjoukot alkoivat etenemään kohti vihollista. Kun Caesar näki tämän antoi hän määräyksen kolmannelle linjalle tukea jo taistelussa olleita joukkoja. Tämä mursi Pompeiuksen joukkojen vastarinnan. Pompeius itse pakeni taistelun jälkeen Egyptiin, jossa faarao Ptolemaios XIII murhautti hänet.


title: Titus Labienus

text: Titus Labienus (noin 100 eaa. - 17. maaliskuuta 45 eaa.) oli roomalainen sotilas joka oli yksi Julius Caesarin tärkeimmistä avustajista.


title: Titus Labienus

text: Vuonna 63 eaa. Labienus toimiessaan kansantribuunina teki mahdolliseksi sen että Caesar tuli valituksi "pontifex maximus" -papiksi. Labienus toimi Caesarin legaattina koko Gallian sodan aikana. Hän toimi Caesarin sijaisena aina kun tämä joutui poistumaan Galliasta. Gallian sodan aikana Labienus saavutuksiin kuului vuonna 54 eaa. treviri-heimon lyöminen ja Lutetian (nykyinen Pariisi) vastainen sotaretki. Vaikka Labienus olikin Caesarin ystävä ja tämän tärkeimpiä avustajia loikkasi hän kuitenkin Caesarin vastustajien puolelle heti kansalaissodan alettua vuonna 49 eaa.


title: Titus Labienus

text: Pompeiuksen puolelle Labienus toi 3 700 galli- ja germaaniratsuväkeä. Hän taisteli Caesaria vastaan Farsaloksen taistelussa, jonka jälkeen hän pakeni Kerkyraan ja sieltä Afrikkaan. Siellä hän taisteli Caesaria vastaan Ruspinan ja Thapsuksen taisteluissa. Sen jälkeen kun Caesar oli kukistanut vastustajansa Afrikassa Labienus pakeni Espanjaan jossa Pompeiuksen pojat yrittivät vielä tehdä vastarintaa. Labienus kuoli Mundan taistelussa.


title: Karhula

text: Karhula oli Kymenlaaksossa vuosina 1951–1976 sijainnut kauppala. Kauppala erotettiin Kymistä ja pakkoliitettiin Kotkan kaupunkiin. Nykyinen Karhulan kaupunginosa käsittää kauppalan entisen keskustan.


title: Karhula

text: Karhulan naapurikunnat olivat Kotka, Kymi ja Vehkalahti.


title: Karhula

text: Seurakunnallisesti Karhula kuului Kymin seurakuntaan. Karhulassa sijaitsevat vuosina 1848–1850 rakennettu Kymin kirkko ja vuonna 1930 valmistunut seurakuntatalo.


title: Karhula

text: Kymin pitäjä itsenäistyi vuonna 1642 Suur-Vehkalahdesta. Karhulan seudun teollisuuden esivaiheena voidaan pitää Korkeakosken putouksen partaalle vuosina 1563–1564 rakennettua, Kyminkartanon omistamaa vesisahaa. Saha tuhoutui Suuren Pohjan sodan aikana 1700-luvun alussa, mutta se rakennettiin uudelleen ja sahaustoiminta jatkui 1840-luvulle saakka. Helilässä toimi 1500- ja 1600-luvuilla veneveistämö, jonka rakentamia aluksia myytiin myös Viroon.


title: Karhula

text: Kymin kunnan nopea teollistuminen johti Kotkan kaupungin perustamiseen vuonna 1879, mutta myös muualle Kymiin perustettiin höyrysahoja, joiden rinnalle syntyi runsaasti muuta teollisuutta ja pienyrityksiä jo 1870-luvulla.


title: Karhula

text: Vuonna 1902 William Ruth muodosti Karhula Osakeyhtiön, jonka osakepääoma oli neljä miljoonaa markkaa. Karhulan tehtaat siirtyivät A. Ahlströmin omistukseen 9. marraskuuta 1915 6,5 miljoonan markan kauppahinnasta. Karhula Osakeyhtiö fuusioitiin A. Ahlströmiin 17. kesäkuuta 1941.


title: Karhula

text: Kymin ja Kotkan liittäminen toisiinsa oli esillä vuosina 1949–50 mutta lopulta Kymin teollisuustaajamista päätettiin muodostaa Karhulan kauppala vuonna 1951, maaseutukylien jäädessä edelleen maalaiskunnaksi. Kauppalaan liitettiin Kymin kunnan keskeiset alueet; kirkonkylä Helilä sekä Karhulanniemen, Sunilan ja Korkeakosken teollisuusalueet. Kauppala sai nimensä Karhulanniemen teollisuusalueesta, joka periytyy puolestaan tilannimeen Karhula Helilän kylässä. Alvar Aallon suunnittelema Sunilan asuntoalue oli alun perin kaavoituksella muuhun kuntakokonaisuuteen liittymätön alue Kymissä. Otto-Iivari Meurmanin luomassa Karhulan kauppalan ensimmäisessä yleiskaavassa vuodelta 1955 pyrittiin kokoamaan kylätaajamia kauppalan asumalähiöiksi ja luomaan Helilästä liikekeskusta.


title: Karhula

text: Karhulan kauppala liitettiin Kotkaan vuonna 1977 yhdessä Kymin kunnan kanssa. Liittymisvaiheessa Karhulan asukasluku oli 22 867, Kymin 5 204 ja Kotkan 34 074 eli yhdistyneen kunnan 62 145 asukasta. Karhula oli kauppala-nimityksen lakkaamisen yhteydessä jäljellä olleista kauppaloista ainoa, jota ei muutettu kaupungiksi.


title: Karhula

text: Karhulan kauppalan alueella toimineita urheiluseuroja ovat muun muassa Karhulan Katajaiset, Peli-Karhut, Karhulan Veikot, Karhulan Urheilijat, Rateko ja Sunilan Sisu.


title: Karhula

text: Karhulassa sijaitsi vuonna 1969 toimintansa aloittanut Suomen ensimmäisiin kuulunut disko, Kåren kellari.


title: Karhula

text: Karhulan kauppalanosat vuonna 1956.


title: Karhula

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Karhulan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1950–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.


title: Karhula

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Karhulan taajamat olivat Halla-Tiutinen (259 asukasta), keskustaajama (20 671 asukasta), Marinkylä (394 asukasta) ja Saksala (48 asukasta). Näistä Halla-Tiutinen ulottui osin Kotkan puolelle, Saksala Kymin puolelle ja Karhulan keskustaajama sekä Kotkan että Kymin puolelle. Niiden kohdalla on mainittu pelkästään Karhulan puolella asunut asukasmäärä.


title: Theremin

text: Theremin () on elektroninen soitin, jonka kehitti venäläinen Léon Theremin (Lev Termen) vuonna 1919. Soitin koostuu laatikosta, jossa on kaksi antennia, ja sitä soitetaan liikuttelemalla käsiä antennien läheisyydessä. Theremin on yksi harvoista soittimista, joita soitetaan ilman fyysistä kosketusta.


title: Theremin

text: Theremin tunnetaan vanhemmassa suomalaisessa kirjallisuudessa myös nimellä "eterofoni".


title: Theremin

text: Thereminissä on yleensä soittajasta katsoen vasemmalla silmukan muotoinen voimakkuusantenni, ja thereministä lähtevä ääni on sitä voimakkaampi mitä kauempana vasen käsi on tästä antennista. Oikealla on suora taajuusantenni, ja ääni on sitä korkeampi mitä lähempänä oikea käsi on oikeanpuoleista antennia.


title: Theremin

text: Theremin synnyttää äänen kahdella korkeataajuisella oskillaattorilla, joiden erotussignaali on ihmisen kuuloalueella. Antennin ja soittajan käden välinen kapasitanssi aiheuttaa oskillaattorin taajuuteen muutoksia, jotka voidaan kuulla muutoksina erotussignaalissa.


title: Theremin

text: Thereminiä pidetään yhtenä vaikeimmista soittimista. Soittotavasta johtuen thereminille on tunnusomaista glissando eli liukuma säveltasosta toiseen, joskin taitava soittaja voi muodostaa myös staccato-nuotteja. Tyypillisiä tyylikeinoja ovat myös vibrato ja tremolo, jotka saadaan aikaan pienemmillä kädenliikkeillä.


title: Theremin

text: Taidemusiikin säveltäjistä thereminiä ovat käyttäneet muiden muassa Dmitri Šostakovitš, Bohuslav Martinů, Percy Grainger, Christian Wolff ja Lera Auerbach. Suomessa Kalevi Aho on säveltänyt konserton thereminille ja kamariorkesterille.


title: Theremin

text: Soittimesta tuli suositumpi elokuvamusiikissa kuin konserttisaleissa. Thereminin avulla on luotu aavemaista tunnelmaa. Varhaisista esimerkeistä voidaan mainita Miklós Rózsan musiikki elokuvaan "Noiduttu" (1945) ja Bernard Herrmannin musiikki tieteiselokuvaan "Uhkavaatimus Maalle" (1951).


title: Theremin

text: Theremin on melodiasoittimena myös televisiosarjan "Midsomerin murhat" tunnussävelmässä.


title: Theremin

text: Rock-musiikissa thereminiä on käyttänyt mm. Led Zeppelinin Jimmy Page kappaleen ”Whole Lotta Love” live-esityksissä, kuten myös Green Carnation kappaleessa ”Maybe?” Elektronisessa musiikissa thereminiä on hyödyntänyt mm. Jean-Michel Jarre sekä levyillään että konserteissaan.


title: Theremin

text: Ensimmäistä kertaa popmusiikissa thereminiä käytti The Beach Boys albumillaan "Pet Sounds". Vastoin yleistä käsitystä "Pet Soundsin" kappaleessa ”I Just Wasn't Made for These Times” tai ”Good Vibrationsissa” ei kuitenkaan soiteta oikeaa thereminiä vaan Electro-Theremin-nimistä soitinta, jonka kehitti Paul Tanner 1950-luvun lopulla havaittuaan, kuinka vaikeaa oikean thereminin soittaminen on. Electro-Theremin muistuttaa soinniltaan thereminiä, mutta antennien sijasta sitä ohjataan mekaanisilla säätimillä.


title: Vertaisarviointi

text: Vertaisarviointi () eli referee-käytäntö on alun perin tieteellisen julkaisemisen tapa, jossa lehteen tai julkaisuun lähetetyt artikkelit arvioi sekä julkaisusarjan toimitus että sen valitsemat ulkopuoliset asiantuntijat.


title: Vertaisarviointi

text: Vertaisarviointi on myös arvioinnin muoto opetuksessa ja koulutuksessa. Esimerkiksi Opetushallitus on julkaissut vertaisarvioinnin oppaan kansallisista arviointialueista ja -kriteereistä näyttötutkinnon järjestämiseen ja valmistavaan koulutukseen (2010). Myös vertaisarvioinnin arvioimista on kehitetty.


title: Vertaisarviointi

text: Vertaisarviointia sovelletaan myös päätettäessä tieteen ja eri taidealojen apurahoista. Esimerkiksi Taiteen edistämiskeskuksen asiantuntijaelinten päätösten tulee siitä säädetyn lain mukaan perustua vertaisarviointiin.


title: Vertaisarviointi

text: Julkaisujen vertaisarvioinnissa toimitus valitsee ulkopuoliset asiantuntijat, jotka ovat alalla aktiivisesti toimivia tutkijoita. Arvioijia on yleensä ainakin kaksi. Yleensä heidän henkillöllisyytensä salataan artikkelin kirjoittajilta ja joissakin julkaisusarjoissa salataan tasapuolisuuden varmistamiseksi myös kirjoittajien henkilöllisyys arvioijilta. Jälkimmäinen käytäntö on harvinainen, sillä tällöin arvioijien on tarvittaessa vaikea varmistua siitä, ettei tarkistettava julkaisu ole plagiaatti, tai että sama tekijäryhmä ei ole jo aikaisemmin julkaissut sitä muualla. Vertaisarvioijana toimiminen on luottamuksellinen tehtävä, josta ei välttämättä makseta palkkiota.


title: Vertaisarviointi

text: Vertaisarvioinnissa tarkistetaan julkaistavaksi tarjotun artikkelin asiasisällön ja tieteellisen merkittävyyden lisäksi myös sen kieliasu sekä varmistetaan, että tekstin rakenne vastaa tieteellisen kirjoittamisen käytäntöjä. Näitä ovat esimerkiksi tekstin tiiviys, kuvien ja taulukoiden selkeys sekä lähdeviitteiden käyttö. Artikkeliin perehdyttyään asiantuntija eli "referee" kirjoittaa julkaisusarjan toimitukselle raportin, jossa hän määrittelee artikkeliin tehtävät korjaukset ja suosittelee joko artikkelin julkaisemista korjausten jälkeen, tai julkaisematta jättämistä. Julkaisusarjan toimitus toimittaa raportin artikkelin kirjoittajille. Kun toimitus saa kirjoittajilta korjatun artikkelin, se lähetetään uudelleen arvioitavaksi. Kun artikkeli on hyväksytty julkaistavaksi, siihen ei saa enää tehdä mitään muutoksia lukuun ottamatta muusta tekstistä kokonaan erillistä kommenttia. Tämä merkitään usein otsikolla "Note added in proof", jossa tekijät voivat esimerkiksi mainita tuloksen kannalta olennaisesta löydöstä tai havainnosta, joka on tehty arvioinnin aikana.


title: Vertaisarviointi

text: Vertaisarviointi vie aikaa, ja usein alkuperäisen artikkelin lähettämisestä lopullisen version julkaisemiseen voi kulua useita kuukausia.


title: Vertaisarviointi

text: Vertaisarviointi tuli käytännöksi tieteellisessä julkaisutoiminnassa 1940-luvulla, jolloin se korvasi aikaisemmin julkaisukäytäntönä olleet laajat monografiatutkielmat. Käytäntö on osoittautunut niin tehokkaaksi, että nykyisin monilla aloilla vain vertaisarvioinnin läpikäyneiden julkaisujen katsotaan olevan käytännössä tieteellisesti varteenotettavia. Vertaisarvioinnin tarkoitus on oman alan ja tieteen lehdessä julkaistujen artikkelien yleisten standardien täyttäminen. Ammattitutkijat, tutkimustiedon ammattimaiset käyttäjät, kuten esimerkiksi esimerkiksi lääkärit ja opettajat, sekä eri tieteenalojen opiskelijat pitävät vertaisarvioimattomia julkaisuja luotettavuudeltaan ja tiedon syvällisyydeltään yleensä heikkotasoisempina.


title: Vertaisarviointi

text: Vaikka vertaisarvioinnin avulla voidaan saavuttaa tieteellisten artikkelien sisällön ja muodon korkeatasoisuus, myös vertaisarvioiduissa lehdissä esiintyy jossain määrin virheitä ja muita puutteita.


title: Vertaisarviointi

text: Käytössä on myös avoin vertaisarviointi (engl. "open peer review").


title: Jagdpanzer IV

text:
Jagdpanzer IV (Sd.Kfz. 162) oli panssarintorjuntavaunu, joka oli rakennettu Panzer IV:n alustalle. Vaunun kehitys aloitettiin panssarijoukkojen tarkastajan, kenraalieversti Heinz Guderianin toiveiden vastaisesti korvaamaan Sturmgeschütz III -rynnäkkötykki. Guderian protestoi mielestään turhaa resurssien jakamista pois Panzer IV -tankin tuotannosta varsinkin, kun Sturmgeschütz III ja Sturmgeschütz IV olivat vielä enemmän kuin riittäviä rooliinsa.
Kuitenkin vuoden 1942 loppupuolella Wehrmachtin asetoimisto "Waffenamt" pyysi suunnitelmia uudesta panssarintorjuntavaunusta Panzer IV:hen perustuen aseistettuna samalla 75 mm tykillä kuin Panther. Pantherissa panssarivaunukanuunana käytettyä asetta kutsuttiin nimellä KwK 42 ja Jagdpanzer IV:n panssarintorjuntatykkinä Pak 42:ksi.
Toisin kuin aikaisemmissa panssarintorjuntavaunuissa kuten Marder-sarjassa tässä tykki oli sijoitettu suoraan päällysrakenteeseen, jotta vaunun profiili saatiin pidettyä mahdollisimman matalana.
Jagdpanzer IV säilytti Panzer IV:n perusalustan, mutta alkuperäinen pystysuora etulevy korvatiin terävällä kulmalla varustetulla keulalla. Sisäisesti sijoittelua muutettiin uuden päällysrakenteen mukaiseksi siirtämällä polttoainesäiliöitä ja ammustelineitä. Koska vaunussa ei ollut tornia, voitiin poistaa Panzer IV:n tornin kääntökoneisto.
Uudessa päällysrakenteessa oli kallistettu panssarointi, joka antoi huomattavasti paremman suojavaikutuksen kuin pystysuora panssarointi suhteessa panssaroinnin paksuuteen, ja se oli edessä 100 mm:n paksuinen. Panssarilevyt kiinnitettiin toisiinsa hitsaamalla.
Pääaseistuksena oli 75 mm tykki, jonka alun perin piti olla PaK 42 L/70, mutta valmistuskapasiteetin puutteen takia prototyypeissä käytettiin vanhempia tykkimalleja (75 mm PaK 30 L/43) ja ensimmäisissä tuotantoversioissa (PaK 39 L/48). Nämä tykit olivat lyhytputkisempia ja heikkotehoisempia kuin PaK 42.
Myöhemmissä malleissa huomattavasti pitkäputkisempi ja painavampi PaK 42 toi mukanaan sen, että Jagdpanzer IV oli varsin etupainoinen, erityisesti raskaan etupanssarin takia. Tämä heikensi sen liikkuvuutta ja aiheutti ongelmia operoinnissa vaikeassa maastossa, minkä takia miehistöt antoivan sillä nimen "Guderian-Ente" (Guderianin ankka). Painon aiheuttaman kummankin puolen kahden etummaisen alatelapyörän kumituksen nopean kulumisen vuoksi myöhemmissä valmistuserissä siirryttiin käyttämään näiden kahden telapyörän paikalla täysteräksisiä telapyöriä.
Viimeinen prototyyppi esiteltiin joulukuussa 1943 ja valmistus aloitettiin tammikuussa 1944. PaK 39 L/48-tykillä aseistettua versiota valmistettiin marraskuuhun saakka. PaK 42 L/70-tykillä aseistettujen versioiden tuotanto alkoi elokuussa ja jatkui maalis-/huhtikuulle 1945 saakka. Tarkoituksena oli lopettaa Panzer IV -vaunun valmistus vuoden 1944 lopussa ja keskittyä pelkästään Jagdpanzer IV:iin, mutta tällaista muutosta tuotannossa ei kuitenkaan tapahtunut.


title: Jagdpanzer IV

text: Pieniä muutoksia ja parannuksia tehtiin valmistuksen kuluessa kaikkiin malleihin, kuten myös parannuksia kenttäolosuhteissa, joista yleisin oli telakoneistoa suojaavien panssaroitujen helmalevyjen lisääminen. Alun perin Jagdpanzer IV/48:n tykissä oli suujarru. Tykki oli kuitenkin niin matalalla suhteessa maanpintaan, että ammuttaessa suujarrusta sivuille ohjautuva suupaine nosti varsinkin kuivassa maastossa sankan tomupilven. Tomupilvi saattoi paljastaa vaunun tuliaseman viholliselle ja vaikeutti tähystystä, ja näinpä taistelukentällä monet miehistöt poistivat suujarrut.


title: Jagdpanzer IV

text:
Jagdpanzer IV palveli panssari- ja SS-panssaridivisioonien panssarintorjuntayksiköissä. Taistelussa niitä käytettiin Normandiassa, Ardennien taistelussa ja itärintamalla. Ne olivat hyvin menestyksellisiä panssarintorjuntavaunuina, mutta suoriutuivat kehnosti käytettäessä tankkien tai rynnäkkötykkien sijaisina, johon niitä ei ollut alun perin tarkoitettu .
Kuitenkin sodan myöhemmissä vaiheissa niitä käytettiin yhä enenevissä määrin korvaamaan tankkeja, koska muitakaan panssareita ei ollut saatavilla.


title: Krisse Salminen

text:
Heidi Kristiina ”Krisse” Salminen (s. 28. toukokuuta 1976 Hollola) on suomalainen stand up -koomikko ja näyttelijä. Hän on tunnettu Krisse-roolihahmostaan.
Salminen aloitti stand up -koomikon uransa marraskuussa 2001. Seuraavana vuonna hänet valittiin vuoden stand up -tulokkaaksi. Salminen nousi Krisse-hahmollaan kuuluisuuteen vuonna 2003 esiintymällä "Hyppönen-Enbuske Experience" -keskusteluohjelmassa. Krisse toimi ohjelmassa seurapiirireportterina ja herätti aluksi hieman hämmennystäkin, sillä osa katsojista luuli hahmoa oikeaksi ihmiseksi. Ohjelmasta saatu suuri suosio poiki vuoden 2003 syyskuuksi Krisselle oman ohjelman "Krisse Show’n" Neloselle.


title: Krisse Salminen

text: Salminen on sittemmin ansioitunut myös muissa rooleissa. Kesällä 2006 hän esitti Lumikin ilkeää äitipuolta Turun kesäteatterissa Vartiovuorella. Seuraavana kesänä oli vuorossa Uuden iloisen teatterin näytelmä "Da Lintsi -koodi" Linnanmäen Peacock-teatterissa. Salminen on myös ääninäyttelijä: hän on tehnyt ääniroolin animaatioelokuvissa "Robots", "Keisarin salaisuus", "Shrek kolmas" ja "Toy Story 3".


title: Krisse Salminen

text: Suurimman yleisönsä Krisse Salminen sai esiinnyttyään yllätysjuontajana Suomessa järjestetyn vuoden 2007 Eurovision laulukilpailun finaalissa. Samana vuonna "Krisse Show" -ohjelma päätettiin lopettaa, ja korvata se samana syksynä alkaneella matkailuohjelmalla "Krisse Road Show". Teatteriuraansa Salminen jatkoi kesällä 2008 esiintymällä toisen kerran UIT:n revyyssä nimeltä "Kymmenen sketsiä, jotka muuttivat maailman".


title: Krisse Salminen

text: Krisse Salminen on voittanut viisi palkintoa roolityöstään Krissenä. Vuonna 2004 hän sai yhden HUIPS-palkinnon parhaana koomikkona kuin myös yhden Venlan sekä kolme Telvis-palkintoa parhaana naisesiintyjänä. Vuonna 2009 Krisse aloitti veljensä Eppu Salmisen kanssa ohjelman nimeltä "Ne Salmiset".


title: Krisse Salminen

text: Vuonna 2012 Salminen osallistui "Tanssii tähtien kanssa" -kisaan tanssiparinaan tanssinopettaja Matti Puro. He voittivat kisan 2. joulukuuta 2012. Heidän kanssaan finaalissa kilpailivat Antonio Flores ja Disa Kortelainen.


title: Krisse Salminen

text: Krisse Salmisen vanhemmat ovat televisiovisailuistaan tuttu Reijo Salminen ja näyttelijä Kaarina Turunen. Hänen veljensä Eppu Salminen on myös näyttelijä. Krisse on näyttelijä-laulaja Roope Salmisen täti.


title: Krisse Salminen

text: Krisse Salminen elää nykyään avioliitossa tuottaja Jarkko Luoman kanssa. He ovat seurustelleet vuodesta 2007, ja heille syntyi tytär toukokuussa 2010. Naimisiin Luoma ja Salminen menivät 28. lokakuuta 2011.


title: Krisse Salminen

text: Salminen oli aikaisemmin avoliitossa yli neljä vuotta taikuri Jori A. Kopposen kanssa. Suhde kesti vuoden 2007 tammikuuhun saakka. Parilla on yksi poika.


title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: Karhulan–Sunilan Rautatie Oy (KSR, entiseltä nimeltään "Karhulan Rautatie") on Suomen ainoa yksityinen rautatieyhtiö, joka harjoittaa kaupallista rautatieliikennettä omistamallaan radalla, jonka pituus on 6 kilometriä. Rautatien raideleveys on sama kuin Suomen muun rataverkon eli 1524 mm. KSR:llä on yhdysliikennettä VR:n kanssa, yhdysliikenneasemana toimii Suomen rataverkon Kymin rautatieasema. Yhtiö on perustettu vuonna 1937.


title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: Yhtiön omistama rataverkko sijaitsee Kotkan kaupungin alueella ja ulottuu Kymin asemalta Karhulan ja Sunilan kaupunginosiin. Aiemmin rata ulottui myös Hallan saarelle, jossa toimi saha ja Hallan sellutehdas. Hallan radasta ovat jäljellä rautatiesillat. UPM-Kymmene Oyj on suunnitellut radan kunnostamista Sunilasta Hallan saarelle sinne suunnitellun sataman käyttöön.


title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: Yhtiön osakekannan omistaa Sunila Oy, joka on Stora Enso Oyj:n 100%:sti omistama, sellua valmistava yhtiö Kotkan Sunilan kaupunginosassa.


title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: KSR:llä on omistuksessaan seuraavat veturit:


title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: Entiset veturit:


title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: Karhulan ja Kymin välisen Karhulan Rautatien rakennutti "Karhula Osakeyhtiö", jolla oli tehdaslaitoksia Karhulanniemellä ja Kymin Korkeakoskella. Rautatie valmistui vuonna 1897, mutta yleiselle liikenteelle se avattiin virallisesti vasta 3. toukokuuta 1900. Alun perin rautatie oli kapearaiteinen, jonka raideleveys oli 785 mm. Radan pituus vuoden 1915 alussa oli 7,33 km. Rautatie muutettiin leveäraiteiseksi vuonna 1926. Karhulan Osakeyhtiö siirtyi A. Ahlström Osakeyhtiön omistukseen vuonna 1915.


title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: Rautatie ja sen liikenne jatkui tehtaiden sisäisenä aina vuoteen 1965 asti. Radalla oli ylimääräisenä koulutustyökappaleena rakennettu Move 2 -sotakorvausveturi vuodesta 1950 alkaen. Veturi muutettiin Saalasti Oy:n toimittamien osien avulla yhtiön konepajalla leveäraiteiseksi ja palveli yhtiötä romuttamiseensa asti. Viimeiset vuodet se oli Ruukissa mineraalivillatehtaan käytössä. Veturi romutettiin Vaasassa noin vuonna 1979.


title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: Sittemmin yhtiöllä on ollut useitakin leveäraidevetureita; niistä merkittävin on Dv12-linjaveturin alustalle ja korille rakennettu Move 90-teollisuusveturi.


title: Ko e fasi ’oe tu’i ’o e ’Otu Tonga

text: Ko e fasi ’oe tu’i ’o e ’Otu Tonga () on Tongan kansallislaulu. Laulun tongankieliset sanoitukset kirjoitti prinssi Uelingatoni Ngū Tupoumalohi (1854–1885) ja musiikin sävelsi saksalainen Karl Gustavus Schmitt (1834–1900). Laulua käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1874.


title: Njazi Kuqi

text: Njazi Kuqi (s. 25. maaliskuuta 1983 Vučitrn, Serbia, Jugoslavia) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Kuqi on taustaltaan Kosovon albaani.


title: Njazi Kuqi

text: Kuqi pelasi Suomessa FC Jokereissa ja FC Lahdessa.


title: Njazi Kuqi

text: Kuqi siirtyi vuoden 2005 alussa FC Lahdesta noin 500 000 euron siirtosummalla Englannin valioliigan Birminghamiin. Peliaikaa ei kuitenkaan tullut, joten hänet lainattiin vuoden 2006 alkupuolella Ykkösliigan Blackpooliin sekä pian tämän jälkeen Kakkosliigan Peterboroughiin. Kauden päätteeksi Birminghamin ja Kuqin välinen sopimus purettiin.


title: Njazi Kuqi

text: Toukokuussa 2006 Kuqi solmi sopimuksen Hollannin Eredivisien Groningenin kanssa, josta hänet myöhemmin irtisanottiin elokuussa harjoituksissa sattuneen välikohtauksen takia.


title: Njazi Kuqi

text: Tämän jälkeen hän antoi näyttöjä Englannin mestaruussarjan Ipswichille sekä Ykkösliigan Millwallille saamatta kuitenkaan sopimusta. Vuoden 2007 alussa jo pitkän aikaa ilman seuraa ollut Kuqi kävi näytillä Saksan 2. Bundesliigan FC Carl Zeiss Jenassa, jonne hän sai kauden 2007–08 loppuun asti kestävän sopimuksen. Kuqi pelasi Jenan paidassa keväällä kuitenkin vain yhdessä ottelussa, ja elokuussa 2007 hänen ilmoitettiin purkaneen sopimuksensa saksalaisseuran kanssa. Kuqi oli tämän jälkeen jälleen jonkin aikaa ilman joukkuetta, kunnes hän solmi tammikuussa 2008 kesäkuuhun 2009 asti ulottuvan sopimuksen TuS Koblenzin kanssa. Koblenz pelaa samalla sarjatasolla kuin Kuqin edellinen seura Jena. Koblenzissa Kuqi on onnistui ensimmäisellä kaudella neljä kertaa maalin teossa pelaamissaan yhdeksässä ottelussa.


title: Njazi Kuqi

text: Lopulta Kuqi jäi kuitenkin vähälle peliajalle Koblenzissa. Hän kävi näytillä veljensä edustamassa mestaruussarjajoukkue Swanseassa, mutta jäi ilman sopimusta. Elokuussa 2010 Kuqi siirtyi pelaamaan ottelukohtaisella sopimuksella kakkosliigajoukkue Stevenageen, missä hän pelasi vain yhden sarjaottelun. 1. syyskuuta Kuqi siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Skotlannin 1. divisioonassa pelaavaan Dundee FC:n joukkueeseen.. Hänen sopimuksensa irtisanottiin kuitenkin jo lokakuussa yhdessä kahdeksan muun pelaajan kanssa seuran talousvaikeuksien vuoksi.


title: Njazi Kuqi

text: 28. maaliskuuta 2011 Turun Palloseura julkisti kotisivuillaan solmineensa Njazi Kuqin kanssa kauden 2011 kattavan sopimuksen. Kuqi pelassi TPS:ssä yhden kauden, tehden 21 ottelussa kahdeksan maalia. Hänen hyvät otteensa onnistuivat herättämään jälleen mielenkiintoa ulkomailla, ja niinpä Kuqi jätti Turun jo samana vuonna, 2011.


title: Njazi Kuqi

text: Syyskuussa 2011 kreikkalainen Panionios FC solmi sopimuksen Kuqin kanssa. Hän teki maalin heti ensimmäisessä ottelussaan. Kaudella 2011–2012 Kuqi oli Kreikan Superliigan 7. paras maalintekijä 10 osumallaan. Kuqin seura Panionios sijoittui kuudentoista joukkueen sarjassa lopulta kahdenneksitoista .


title: Njazi Kuqi

text: Kuten isoveljensä Shefki, myös Njazi on tunnettu voimakkaasta temperamentistaan, joka on johtanut hänet myös vaikeuksiin. Kuqi kärsi kaudella 2004 puolen vuoden pelikiellon tönäistyään tuomaria talven harjoitusturnauksessa. Keväällä 2005 puolestaan Kuqi ja Toni Koskela asetettiin maajoukkueissa määräaikaiseen pelikieltoon, kun he olivat poistuneet luvatta Tšekissä U21-maajoukkueen majapaikasta ottelun jälkeen juhlistamaan Njazin syntymäpäiviä Prahaan. Myös Groningen-sopimus vuonna 2006 purkautui välikohtauksen takia.


title: Njazi Kuqi

text: Kuqi debytoi miesten maajoukkueessa 12. maaliskuuta 2005 Kuwaitia vastaan ja teki heti maalin. Yhteensä hän on pelannut maajoukkuepaidassa kaksitoista ottelua ja tehnyt viisi maalia.


title: Wikispecies

text: Wikispecies on Wikimedia Foundationin ylläpitämä projekti, josta on tarkoitus kehittyä avoin ja vapaa eliölajien tietokanta. Se tulee kattamaan eläimet, kasvit, sienet, bakteerit, arkeonit, alkueliöt ja kaikki muut tunnetut elämänmuodot niin perusteellisesti kuin käyttäjät haluavat. Wikispeciesin motto on: "Wikispecies on vapaa, koska elämä on yhteistä omaisuutta!"


title: Luettelo virallisista kielistä

text: Tämä on luettelo virallisista kielistä. Sulkeissa on merkittynä valtiot, joissa kielellä on virallinen asema.


title: Bugzilla

text:
Bugzilla on yleiskäyttöinen ohjelmointivirheiden ("bugien") raportointi- ja seurantatyökalu, jonka on kehittänyt ja jota käyttää Mozilla Foundation.
Bugzilla on selainpohjainen avoimen lähdekoodinohjelma.


title: Bugzilla

text: Bugzilla vaatii toimiakseen toimivan web-palvelimen (esimerkiksi Apachen) sekä tietokantapalvelimen (yleensä MySQL). Kuka tahansa voi raportoida järjestelmään virheitä jotka voidaan raportoinnin jälkeen antaa tehtäväksi tietylle kehittäjälle. Jokaiselle virheelle voidaan tehdä useita tilapäivityksiä, jonka lisäksi virheen tietoihin voidaan liittää käyttäjien huomautuksia sekä esimerkkejä tilanteista, joissa virhe näkyy.


title: Bugzilla

text: Bugzillaa käytetään myös muuhun kuin varsinaisten virheiden raportointiin; esimerkiksi mozilla.org käyttää sitä myös ominaisuuspyyntöjen keräämiseen.


title: Dune

text: Dune ja Dyyni tarkoittavat seuraavia asioita:


title: Heinähanko

text: Heinähanko on maataloustöissä käytettävä kaksi- tai kolmipiikkinen työväline, jota käytetään irtonaisen tai paalatun heinän käsittelyyn. Sitä kutsutaan yleisesti pelkäksi hangoksi.


title: Heinähanko

text: Ennen kuin tehdastekoiset kaksipiikkisten varsinaiset heinähangot yleistyivät, käytettiin heiniä tallissa ja navetassa käsiteltäessä monin paikoin tadikkoa. Tadikko-sanan perinne oli niin vahva, että uutta varsinaista heinähankoakin kutsuttiin tadikoksi ja päinvastoin uutta viisipiikkistä rautatadikkoa hangoksi (kun taas nykyään sitä kutsutaan useimmiten tadikoksi l. talikoksi).


title: Heinähanko

text: Pohjanmaalla, ja muuallakin, navetassa oli kaksi luomistyökalua, hanko ja taikko (talikko). Hankoa käytettiin heinien ja joskus olkien luomiseen. Viisipiikkistä taikkoa käytettiin lannan, AIV-rehun ja muun raskaamman tavaran käsittelyyn.


title: Heinähanko

text: Heinähangon eräs versio on nelipiikkinen elotalikko.


title: Roy Rogers

text: Leonard Franklin Slye (5. marraskuuta 1911 – 6. heinäkuuta 1998) tuli kuuluisaksi laulajana ja lännenelokuvien näyttelijänä taiteilijanimellä Roy Rogers.


title: Roy Rogers

text: Hän ja hänen toinen vaimonsa Dale Evans (oikealta nimeltään Frances Smith), palominohevosensa "Trigger" ja saksanpaimenkoiransa "Bullet" esiintyivät yli sadassa western-elokuvassa sekä televisio-ohjelmassa "The Roy Rogers Show", jota esitettiin yhdeksän vuotta radiossa ennen kuin se siirtyi televisioon vuosiksi 1951–1957.


title: Roy Rogers

text: Mukana oli tavallisesti kaksi hänen kumppaniaan: Pat Brady (ajoi jeeppiä nimeltä ”Nellybelle”) ja marmattava jäärä Gabby Hayes. Royn lempinimi oli Karjapaimenten kuningas (”King of the Cowboys”). Dalen lempinimi oli Villin lännen kuningatar (”Queen of the West”). Monille yhdysvaltalaisille Roy Rogers oli amerikkalaisuuden ruumiillistuma.


title: Roy Rogers

text: Trigger-hevosen kuoltua Roy Rogers antoi täyttää tuon uskollisen kumppaninsa ja sijoitti ratsunsa karjatilansa päärakennuksen olohuoneeseen.


title: Roy Rogers

text: Rogersin synnyinpaikka oli Ohion Cincinnati, missä hänen perheensä asui asuntolaivassa. Myöhemmin he muuttivat Ohiojokea ylös Portsmouthiin.


title: Roy Rogers

text: Rogers muutti Kaliforniaan 18-vuotiaana aloittaakseen laulajan uransa. Neljän vuoden vähäisen suosion jälkeen hän perusti western-musiikkia esittävän ryhmän The Sons of the Pioneers vuonna 1934. Ryhmä menestyi ja sen suosittuja lauluja olivat muun muassa ”Red River Valley”, ”Cool Water” ja ”Tumbling Tumbleweeds”.


title: Roy Rogers

text: Ensimmäisen elokuvaosansa jälkeen (1935) Rogers esiintyi tasaiseen tahtiin villin lännen elokuvissa. Kun Gene Autry sanoi irti elokuvasopimuksensa vuonna 1938, Roy sai pääosan elokuvassa "Under Western Stars" – ja tähti oli syntynyt. Roysta tuli kassamagneetti. Vuonna 1945 Dale Evans esiintyi yhdessä Royn kanssa. He menivät naimisiin seuraavana vuonna sen jälkeen kun ensimmäinen vaimo Arline oli menehtynyt lapsivuoteeseen.


title: Roy Rogers

text: Rogers oli monen lapsen ja aikuisenkin idoli elokuvien, televisio-ohjelmien ja sarjakuvien kautta. Useimmat hänen elokuvistaan oli kuvattu väreissä aikana, jolloin lähes kaikki muut B-elokuvat olivat mustavalkoisia. Myynnissä oli Roy Rogers -nukkeja, seikkailuromaaneja ja useita muita markkinatuotteita. Monen suomalaisen pikkupojankin leikkivarusteisiin kuuluivat Royn suosituksi tekemä hapsutakki ja leikkirevolverit. Elokuvia esitettiin usein viikonloppuisin suosituissa päivänäytöksissä sodan jälkeen.


title: Roy Rogers

text: Suomalaisessa 1950-luvun Sarjakuvalehdessä Royn kirjoitusasu oli "Roi" Rogers. Tätä sunnuntaisarjakuvaa piirsi Mike Arens, joka piirsi myöhemmin myös Disneyn sanomalehtisarjakuvia.


title: Roy Rogers

text: The Sons of the Pioneers pysyi suosiossa koko 1950-luvun. Vaikka Rogers ei ollut enää sen jäsen, he esiintyivät usein yhdessä elokuvissa ja televisiossa.


title: Roy Rogers

text: Roy Rogers kuoli 1998 sydänvaivoihin.


title: Roy Rogers

text: "Roy Rogers ja Trigger" -sarjakuvalehti ilmestyi Suomessa 1959–1961.


title: Hakkapeliitta

text: Hakkapeliitta tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sontahaaru

text: Sontahaaru oli tadikkoa pienempi, kapeahko puulapion muotoinen maataloustyökalu. Sontahaarun olkapäät veistettiin hyvin loiviksi, joten työntäessä jaloilla ei voinut auttaa.


title: Sontahaaru

text: Haarojen päissä oli toisinaan rautakärjet.


title: Ensilumi tulee kuudelta

text: Ensilumi tulee kuudelta on Hectorin lokakuussa 1992 ilmestynyt albumi. Se on järjestyksessään 17. Hectorin albumi.


title: Ensilumi tulee kuudelta

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Hector, ellei toisin mainita.


title: The Machete

text: The Machete on suomalainen englanninkielinen thrash metal -yhtye. Yhtyeen jäsenistä osa soittaa Mokoma-yhtyeessä. The Machete julkaisi debyyttialbuminsa "Regression" Spinefarm Recordsin kautta 24. elokuuta 2005. Albumi ylsi Suomen virallisen albumilistan sijalle 32.


title: Palestrina

text: Palestrina voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Nasum

text: Nasum oli ruotsalainen, Örebrosta kotoisin ollut grindcore-yhtye. Se tunnettiin energisestä ja aggressiivisesta musiikista sekä sosiaalisesta ja poliittisesta kantaaottavuudestaan.


title: Nasum

text: Nasum aloitti toimintansa vuonna 1992, mutta hajosi käytännössä vuoden 2005 alussa laulaja/kitaristi/sanoittaja/säveltäjä Mieszko A. Talarczykin menehdyttyä vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen tsunamissa Thaimaassa.


title: Nasum

text: Nasum julkaisi vielä syksyllä 2005 kokoelman "Grind Finale", joka sisälsi singlejä, EP:itä ja runsain mitoin ennen julkaisematonta materiaalia. Kokoelman oheen oli liitetty kattavasti yksityiskohtaista tietoa yhtyeen historiasta. Yhtyeen perustajajäsen Anders Jakobson pitää vielä yllä Nasumin usein päivitettäviä kotisivuja.


title: Nasum

text: Vuonna 2012 Nasum teki jäähyväiskiertueen, jonka aikana laulajana toimi Rotten Soundin ja Medeian vokalisti Keijo Niinimaa.


title: Nasum

text: Viimeinen kokoonpano


title: Nasum

text: Entiset jäsenetKokoelma-albumit


title: Nasum

text: Livealbumit


title: The Kovenant

text: The Kovenant (alun perin "Covenant") on norjalainen metallimusiikkiyhtye, jonka tyyli ja kokoonpano on vaihdellut vuosien mittaan. 1990-luvun alkupuolella yhtye soitti melodista black metalia, mutta vuosikymmenen loppua kohti mentäessä yhtyeen musiikki alkoi saada vaikutteita elektronisesta musiikista (industrial metal). Yhtyeen muodostivat kaksi alkuperäisjäsentä Nagash / Lex Icon (Stian Arnesen) (laulu, basso, entinen Dimmu Borgir) ja Psy Coma (kitara, Tunnettu myös nimellä Blackheart).


title: The Kovenant

text: Yhtyeen alkuperäinen nimi oli Covenant, mutta se jouduttiin muuttamaan aiemmin perustetun samannimisen EBM-yhtyeen takia nykyiseen The Kovenant -muotoon.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Mikkelin Palloilijat (MP) on mikkeliläinen palloseura, joka on perustettu vuonna 1929. Lajivalikoimaan on kuulunut, nykyään ainoan edustuslajin, jalkapallon ohella muun muassa lentopallo, jääpallo ja jääkiekko. Jääkiekkotoiminta siirrettiin vuonna 1970 Mikkelin Jukureihin ja jääpallotoiminta vuonna 1977 Mikkelin Kamppareihin.


title: Mikkelin Palloilijat

text: MP on pelannut yhteensä 25 kautta pääsarjatasolla ja saavuttanut kohtalaista menestystä, esiintyen jopa UEFA-cupissa ja Cup-voittajien cupissa. MP on pelannut Veikkausliigan (aiemmin SM-sarja) lisäksi myös Ykkösessä ja Kakkosessa.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Ottelunsa MP pelaa Mikkelin keskustan välittömässä läheisyydessä, Urheilupuistossa.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Mikkelin Palloilijoiden perustamiskokous pidettiin 15. päivä maaliskuuta 1929. Mikkelissä ei tuolloin ollut ainuttakaan palloiluun erikoistunutta seuraa. Jalkapallo tuli mukaan kuvioihin heti vuonna 1930. Seuran alkuajoista lähtien oli hyvin yleistä, että samat pelaajat pelasivat kesät jalkapalloa ja talvet jääpalloa.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Mikkelin Palloilijoiden parhaat saavutukset sijoittuvat 1970-luvulle ja 1990-luvun alkuun. Seura toi 1970 kaupunkiin ensimmäisen kerran jalkapallon Suomen Cupin pokaalin. Finaalissa kaatui Lahden Reipas jatkoajan jälkeen lukemin 4–1. Seuraavana kesänä joukkue uusi kyseisen saavutuksen kaadettuaan loppuottelussa tällä kertaa Vaasan Sportin 4–1, 2 645 silmäparin edessä Helsingin Olympiastadionilla. Cup-voitot avasivat MP:lle tien kansainvälisiin arvo-otteluihin, joissa mikkeliläiset päätyivät aina Turkkiin asti. Mikkeliläisjalkapalloilun hienoimpia hetkiä koettiin syksyllä 1971, kun sinipaitaisten vastustajaksi Urheilupuistoon saapui Cup-voittajien Cupin ottelussa turkkilainen Eskisehirspor. Peli päättyi 0–0 -tasapeliin, mutta MP osoitti pystyvänsä antamaan kunnon vastuksen ennakkoon vahvempia turkkilaisia vastaan.


title: Mikkelin Palloilijat

text: SM-hopeaa MP voitti vuosina 1970, 1972 ja 1991. SM-pronssia vuonna 1990. Seura voitti myös Viking-cupin vuonna 1975. Mikkelin Palloilijat on aina ollut merkittävä junioriseura ja siitä huomattavimpina saavutuksina ovat A-junioreiden voittamat Suomen mestaruudet vuosina 1976 ja 1998 sekä nappulamestaruus 1974. Lisäksi seuran C14-juniorit saavuttivat Premier Cupissa hopeamitalit vuosina 2006 ja 2008.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Suomen edustajina maaotteluissa MP:läisiä on ollut runsaat 20 pelaajaa.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Mikkelin Palloilijat teki vuonna 1971 kotimaisen jalkapallon historiaa perustamalla Suomen ensimmäisen naisjalkapallojoukkueen. Samana vuonna alkoi virallisesti suomalainen naisjalkapalloilu. MP:n naisjoukkue ja SM-sarjapaikka siirtyivät PU-62:lle vuonna 1993.


title: Mikkelin Palloilijat

text: MP ja Mikkelin Kissat yhdistivät edustus- ja A-juniorijoukkueensa vuonna 1999. Syntyi FC Mikkeli, joka pelasi kausina 1999–2001 Ykkösessä, ja farmijoukkue Mikkelin Pallo (MiPa). Fuusio purettiin talousvaikeuksien vuoksi kauden 2001 jälkeen. 2000-luvulla MP on pelannut Ykkösessä ja Kakkosessa. Kaudella 2009 MP pelasi Kakkosessa, mutta voitti lohkonsa seitsemän pisteen erolla seuraavaksi tulleeseen IF Gnistaniin. Näin ollen kaudella 2010 MP pelasi Ykkösessä, mutta putosi sarjajumbona takaisin Kakkoseen. Kausi 2010 merkitsi MP:lle kehitystä muilla rintamilla, sillä joukkue palkkasi toiminnanjohtajan ja urheilukehityspäällikön.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Kaudella 2015 MP pelasi Ykkösessä MYPAn luovuttua sarjapaikastaan ennen kauden alkua. MP sijoittui sarjan yhdeksänneksi, eli toiseksi viimeiseksi, ja putosi takaisin Kakkoseen kaudeksi 2016.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Jalkapallon ohella jääpallo on seuran historian tärkein laji. Ensimmäinen jääpallopeli pelattiin tapaninpäivänä 1929 Lahden Luistelijoita vastaan. Tuo historiallinen ottelu päättyi MP:n 6–0 voittoon. Seuran toisessa valtalajissa parhaat menestykset sijoittuvat 1960-luvulle. Mikkelin Palloilijat voitti SM-kultaa vuonna 1968 ja seuraavana vuonna joukkue sijoittui hopealle. Nuorissa mestaruus oli voitettu jo 1954 ensimmäisenä mikkeliläisenä palloilujoukkueena. Nuorten mestaruus saavutettiin myös vuonna 1963. Tämän vuoksi Mikkelin Palloilijoiden pitkä ja perinteikäs jääpallohistoria tuli tiensä päähän vuonna 1977, jolloin lajin perinteitä kaupungissa alkoi jatkaa Kampparit.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Mikkelin Palloilijoiden lajivalikoimaan tuli mukaan viisikymmentäluvulla lentopallo ja jääkiekko. MP pelasi lentopalloa kaksi kautta SM-sarjassa ja muutaman kauden Suomi-sarjassa. Laji kuitenkin kuihtui seurassa melko nopeasti harrastajien puutteessa. Jääkiekossa MP pelasi maakuntasarjassa ja Suomi-sarjassa. Seuran parhaat menestykset jääkiekossa olivat Suomi-sarjan kolmas tila vuonna 1961, sekä 1957 suomen jääkiekkocupissa semifinaalipaikka. Neljätoista vuotta kestänyt jääkiekkotoiminta siirtyi vuonna 1970 MP:n ja Mikkelin Pallo-Kissojen kiekkoväen yhdistymisen myötä Jukureille.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Mikkelin Palloilijoiden kannattajatoiminta sai alkunsa syksyllä 2008, kun joukko FutisForum²-keskustelupalstan nimimerkkejä kokoontui miettimään Urheilupuiston tunnelman parantamista. Syntyi kannattajaryhmä, joka otti nimekseen Sininen Osasto.


title: Mikkelin Palloilijat

text: Seuran tunnuskappale on Aake Kalliala & Pallobois -kokoonpanon vuonna 1992 levyttämä ”MP – vielä pari maalii”.


title: Pikkumakit

text: Pikkumakit eli kääpiömakit ("Cheirogaleidae") elävät Madagaskarin metsäalueilla ja kuuluvat pienimpiin kädellisiin. Pikkumakit syövät pääasiassa hyönteisiä ja pieniä selkärangattomia, mutta täydentävät ruokavaliotaan lehtien silmuilla ja hedelmillä.


title: Helena Takalo

text: Anni Helena Takalo (o.s. Kivioja, s. 28. lokakuuta 1947 Nivala) on suomalainen hiihtäjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Hänen hiihtouransa menestyksekkäimmät vuodet ajoittuvat 1970-luvun loppupuolelle.


title: Helena Takalo

text: Takalo osallistui ensimmäisiin aikuisten arvokilpailuihinsa Grenoblen olympialaisissa 1968. Hän sijoittui 5 kilometrillä 22:nneksi ja keskeytti 10 kilometrin kilpailun. Tatran MM-kilpailuissa 1970 hän kuului Suomen pronssijoukkueeseen 3 × 5 kilometrin viestissä. Sapporon olympialaisissa 1972 hän sijoittui 10 kilometrillä viidenneksi, 5 kilometrillä yhdeksänneksi ja hiihti avausosuuden Suomen hopeajoukkueesssa 3 × 5 kilometrin viestissä. Falunin MM-kilpailuissa 1974 hän saavutti Galina Kulakovan ja Barbara Petzoldin jälkeen pronssia 10 kilometrillä ja oli neljäs viestissä.


title: Helena Takalo

text: Takalo voitti Innsbruckin olympialaisissa 1976 kultaa 5 kilometrin hiihdossa. Hän kukisti toiseksi sijoittuneen Raisa Smetaninan runsaalla sekunnilla. Olympiavoittonsa jälkeen Takalolle kerrottiin hänen kärynneen dopingista, mutta asiaa selviteltäessä huomattiin, että kielletyn näytteen olikin antanut Neuvostoliiton Galina Kulakova. Kulakova ei saanut kuitenkaan kärystään rangaistusta. Innsbruckin 10 kilometrillä Takalo saavutti hopeaa vajaan sekunnin Smetaninalle hävinneenä. Lisäksi hän hiihti ankkuriosuuden Suomen saadessa hopeaa 4 × 5 kilometrin viestissä.


title: Helena Takalo

text:
Takalo voitti Lahden MM-kilpailuissa 1978 kultaa 5 kilometrillä vajaan viiden sekunnin erolla Hilkka Riihivuoreen. 20 kilometrillä hän sai pronssia runsaat kaksi sekuntia Riihivuorta nopeampana. 4 × 5 kilometrin viestissä hän hiihti ankkuriosuuden Suomen voittaessa kultaa vajaan viiden sekunnin erolla Saksan demokraattiseen tasavaltaan.
Lake Placidin olympialaisissa 1980 Takalo voitti 18. helmikuuta olympiapronssia 10 km:n hiihdossa. Lisäksi hän oli kahdeksas 5 kilometrillä ja viides 4 × 5 kilometrin viestissä. Viimeisissä arvokilpailuissaan, Oslon MM-kilpailuissa 1982, hän oli viestissä neljäs.


title: Helena Takalo

text: Takalo on edustanut Nivalan Urheilijoita ja Pyhäjärven Pohtia. Hän toimi Pyhäjärven kunnan liikuntasihteerinä, kunnes jäi eläkkeelle 2012.


title: Helena Takalo

text: Heinäkuussa 2006 Pyhäjärvellä paljastettiin Helena Takalon 2,5 metriä korkea pronssinen näköispatsas, jonka on tehnyt kuvanveistäjä Antonio da Cudan.


title: Helena Takalo

text: Lasse Könönen sävelsi vuonna 1978 Helena Takalon kunniaksi kappaleet ”Valssi Helenalle” ja ”Pyhäjärvi” jotka levytti singlenä Teuvo Valo.


title: Haarukkamaki

text: Haarukkamaki eli valuvi ("Phaner furcifer") on pikkumakien heimoon kuuluva puoliapinalaji. Sillä on päälaella mustia juovia, jotka yhtyvät takana selkäjuovaan ja edessä silmänympärysjuoviin.


title: Heettiläiset

text: Heettiläiset (joskus myös heetit) olivat nykyisen Turkin alueella pronssikaudella asunut sotaisa kansa, joka toi raudan Eurooppaan. Heettien suuruudenaika oli 14. vuosisata eaa. Heettiläisten kieli oli indoeurooppalainen tai läheistä sukua näille kielille. Heettiläisten pääkaupunki oli Keski-Turkissa Halys-joen mutkan sisällä sijaitseva muinainen Hattushas eli Hattuša.


title: Heettiläiset

text: Ennen heettiläisiä Vähässä-Aasiassa asui "hatti"-niminen kansa, ja tätä nimeä egyptiläiset käyttivät heettiläisistä myöhemmin. Heettiläisten ryöstöretki luhisti Vanhan Babylonian, ja heidän laajenemisensa tuhosi Mitannin valtion. Eräässä vaiheessa heettiläiset sotivat Egyptiä vastaan Levantissa, nykyisen Israelin, Jordanian ja Syyrian alueella. Heettiläiset osasivat nuolenpääkirjoitusta ja heillä oli oma hieroglyfikirjoitus. He olivat myös kuuluisia hevosten kasvattajia. Heettiläisvaltakunta romahti noin 1180 eaa. merikansojen hyökkäykseen, ja sen jälkeen jäi muutamaksi sadaksi vuodeksi heettiläisiä pikkuvaltioita.


title: Heettiläiset

text:
Heettien kieli oli ilmeisesti indoeurooppalainen, mutta sen arkaaisten piirteiden vuoksi jotkut ovat pitäneet sitä pikemminkin indoeurooppalaisten kielten sisarkielenä joka olisi eronnut jo ennen kantakielen eriytymistä. Sitä on säilynyt nuolenpääkirjoituksena. Heettiläisillä oli myös oma hieroglyfikirjoitus. Historian edistyessä heettiläiset omaksuivat monia mesopotamialaisvaikutteita. Heettiläiset olivat tunnettuja taidokkaasti tehdyistä sotavaunuistaan.
Aiemmin ajateltiin usein, että ja luultavasti ensimmäisenä kansana alkoivat käyttää rautaa noin 1350 eaa.
Nykyään tästä ei olle varmoja.


title: Heettiläiset

text: Vähän-Aasian alueella on pitkä sivilisoitumisen historia, eteläiseen Vähään-Aasiaan maanviljely lienee levinnyt viimeistään 7000 eaa. neoliittisella kaudella. Niinpä rakennettiin kyliä, muun muassa Hacilar ja miltei kaupunkimainen Catal Höyük.


title: Heettiläiset

text: Heettiläiset kutsuivat Anatolian alkuasukkaita nimellä "Hatti". Hatin kieli oli agglutinoivaa, liittävää tyyppiä, sen jäänteitä on säilynyt kaksikielisissä ja uskonnollisissa teksteissä. Hattien jumalia olivat muun muassa Hikisha, Kubabat, Ana, Nipas ja Parka.


title: Heettiläiset

text: Hattilaiset asuivat maassa 3000–2000 eaa., ennen heettiläisten saapumista 2000 eaa. Hattilaisia on myös joskus sanottu protohateiksi, koska egyptiläiset kutsuivat heettiläisiä hämäävästi hateiksi. Sargonin aikaan siellä oli jossain Puruskhandan kaupunki, joka pakotti pienempiä kuninkaita valtansa alle. Naramsinin aikoihin maassa oli 16 liitossa ollutta Akkadin viholliskuningasta. Amanus-vuorilla on hattilaisten kuninkaiden voitonmerkki.


title: Heettiläiset

text:
Noin 2500 eaa. Anatoliaan syntyi kaupunkikulttuuri, jossa oli palatsin ympäröimiä alakaupunkeja, niin kuin Alisharissa.
Joidenkin säilyneiden asiakirjojen perusteella oli monia kaupunkivaltioita, joista yksi saattoi ainakin ajoittain olla muita voimakkaampi.


title: Heettiläiset

text: Aladzasta on löydetty tältä ajalta 13 kuningashautaa, ja myös Horoztepestä Tokatin pohjoispuolelta, ja saman tyyppisiä hautakammioita myös Dorakissa Troijan lähistöiltä. Alisharin haudoissa oli runsaat hautalahjat. Dorakista on löydetty merkkejä kaupasta Egyptin kanssa Sahu-Ren aikana 2487–2473 eaa. Kulmikkaat ja soikeat ristikkolevyt, joissa oli kehällä kohokuviona härkiä, hirviä ja lintuja, ja joita lienee kannettu tangon päässä kulttimenoissa, viittaavat Kubanin eli Maikopin (Madzkopin) löytöihin.


title: Heettiläiset

text: Heettiläisaluetta oli Keski-Turkissa Halys-joen mutkassa, ja pääkaupunki Hattuša nykyisen Boghazköyn lähellä. Heettiläisten kieltä sanottiin arzawaksi Amarnan kirjeissä, itse heettiläiset lienevät sanoneen itseään nasililaisiksi tai nesililäisiksi. Heettiläisten varhainen keskus oli nimeltään Nesa. Heettiläiset saivat kieleensä hattilaisia, babylonialaisia ja hurrilaisia vaikutteita.


title: Heettiläiset

text: Assyrialla oli alueella kauppasiirtokuntia esimerkiksi Kaneshissa eli nykyisessä Kültepessä. Turkista vietiin tinaa Assyriaan. Heettiläisten varhaishistoriasta on hyvin vähän tietoa. Ilmeisesti he saapuivat Turkin Anatoliaan noin 2000–1800 eaa. 19. vuosisadalla eaa. alkoi olla merkkejä heettiläisten tulosta, pieninä ryhminä. Heettiläiset levittäytyivät Vähään-Aasiaan luultavasti osin rauhanomaisin, välillä sotilaallisin keinoin hateilta, alkuperäisiltä asukkaita.


title: Heettiläiset

text:
Varhaisin maininta heettiläisestä Kuššaran ruhtinaasta Anittasta on löydetty muinaisassyrialaista liikekirjeistä. Anittan isä Pitkhana oli päässyt Kussarasta käsin tuntemattomassa paikassa sijainneen Nesan herraksi. Hattushan hattilaisten kuningas hyökkäsi Anittaa ja vielä hänen poikaansa ja seuraajaansa vastaan. Heettiläiset voittivat lopulta hatit, ja hävittivät Hattušan, ja nostivat pääkaupungiksi Nesan. Anitta oli voittanut 1400 sotilaalla ja 40 kevyen, nopean puolapyöräisen sotavaunun turvin. Puruskhandan kuningas lähetti valtaistuimensa rautaisen valtikkansa Anittalle vasalliksi alistumisen merkiksi. Monista Anittan jälkeisistä hallitsijoista ei tiedetä mitään, savitauluja ei ole säilynyt. Eri heimot yhdistyivät yhdeksi valtakunnaksi viimeistään noin 1650 eaa.
Kuningas Hattušili (Hattushili, Khattusili) I "hattušalainen" siirsi pääkaupungin vesirikkaaseen ja keskeisellä paikalla olevaan Hattušaan, vaikka heettiläisten perustaja Anitta olikin paikan kironnut. Hattušili käytti arvonimeä Tabarna, joka oli valtakunnan alkuperäisen perustajan nimi Labarna toisessa muodossa, samaan tapaan kuin Julius Caesarin jälkeen käytettiin Rooman valtakunnan johtajasta nimitystä keisari. Labarnan kerrotaan myöhemmin vallaneen hallitusaikanaan seitsemän kaupunkia. Hattushili valtasi Arzawan eli Pisidian, ja taisteli Vähän-Aasian alueelle levittäytyviä turkkilaisia vastaan, ja eteni Eufratin yli. Ryöstösaalista virtasi valloitetuilta alueilta köyhään Vähään-Aasiaan.. Heettiläiset kuninkaat valittiin aatelissäädyn suostumuksella, ja kuninkuus ei ollut välttämättä periytyvä. Kuninkaaksi pääsi Mursili I eli Mursilis I, koska hänen veljensä todettiin sopeutumattoman luonteensa takia kuninkaaksi kelpaamattomaksi.


title: Heettiläiset

text: Heettiläisten kuningas Mursilis I teki jopa sotaretken Babyloniaan 1595/1532 (riippuen ajoituksesta) hävittäen Aleppon ja Babylonin kaupungit. Mursilin lanko Hantili, hovin juomanlaskija ja hänen vävynsä Zidanta liittoutuivat kaapatakseen vallan Mursililta. Niinpä Mursili murhattiin, kun hän palasi sotaretkeltään, ja Hantili nousi valtaistuimelle. pääkaupungissa ja valloitetuilla alueilla kuohui, hurrilaiset vangitsivat prinssin ja prinsessan, joille kävi huonosti. Pontos-vuorten sotaiset kaškat hyökkäsivät pohjoisesta maahan ja hävittivät Nerikin, sään jumalalle omistetun kaupungin. Hantili rakennutti linnoituksia joka puolelle, ehkä myös Hattushan muurit. Hantilin jälkeen kruunun sai Zidanta, jonka tappoi hänen oma poikansa Ammuna noustakseen valtaistuimelle 15 vuodeksi, tämän kuoleman jälkeen tehtiin peräkkäin monia valtaistuimelle nousseiden murhia. Tämän sekasorron lopetti vasta Telipinu, joka sääti kruunun vanhimmalle pojalle tai vanhimman tyttären aviomiehelle, ja kuningasperheissä esiintyneiden murhien tutkimista aatelistuomioistuimessa. Telipinu myös teki sopimuksia naapureiden, muun muassa Kizwatnan eli Kilikian kanssa.


title: Heettiläiset

text: Telepinun jälkeen Kizwatna siirtyi hurrilaisille, joiden vaikutus heettiläisten maassa lisääntyi. Hurrilaisten tunkeutuminen Vähään-Aasiaan heikensi maata, jossa kuninkaita murhattiin, jotta päästäisiin valtaistuimelle.


title: Heettiläiset

text: Heettiläinen hieroglyfikirjoitus lisääntyi nuolenpääkirjoituksen rinnalle. Joitain hurrilaisia jumalia alettiin palvoa, ja maahan saattoi tunkeutua hurrilaista väestöä. Noin 70 vuoden pituisen sekasortoisen ajan päätti Muwatalli I.


title: Heettiläiset

text: Heettiläisten uusi valtakunta perustettiin 1400-luvulla eaa., jolloin Tudhalija I noin 1400 eaa. kukisti Syyrian hurrilaiset valtiot Aleppon ja Mitannin. Valta ulottui Arzawaan asti. Tudhalija II valtasi Aleppon ja voitti Mitannin, mutta hänen seuraajansa Hattusili II menetti Aleppon. Mutta pian heettiläisten viholliset hyökkäsivät maahan monesta suunnasta: Arzawa etelässä, Khajasa idässä ja Kaska-heimot pohjoisesta. Kaskat ryöstivät ja polttivat eräässä vaiheessa pääkaupunki Hattusan.


title: Heettiläiset

text:
Tämän valtakunnan mahti oli suurimmillaan kuningas Suppiluliuma I:n valtakaudella, joka oli noin 1344–1322 eaa. Suppiluliuma kukisti hurrilaisten valtakunnan Mitannin sekä myös Syyrian ja Palestiinan alueen pienet valtakunnat. Tällöin heettiläisten päävihollinen oli Luoteis-Syyriassa sijainnut Mitanni. Egypti tuki siihen aikaan Mitannia.
Suppiluliuma I hävisi ensimmäisen taistelunsa Tushrattan johtamaa Mitannia vastaan. Mutta heettiläiset alkoivat valmistella uutta hyökkäystä, ja tekivät sopimuksia Khajasan ja Kilikian kanssa, sekä liittoutuivat Artataman johtaman Urartun kanssa. Heettiläiset hyökkäsivät suurin joukoin Mitannin pääkaupunkiin Washukanniin. Tushratta hävisi taistelun ja pakeni, ja joutui pakomatkalla poikansa murhaamaksi. Pian veljessota riehui maassa kahden Tushrattan pojan välillä, molemmat halusivat Mitannin kuninkaaksi. Mutta heettiläiset nostivat ensin Babyloniin, sitten heettiläisten valtakuntaan paenneen kruununprinssi Mattiwazan Mitannin valtaistuimelle. Mattiwaza oli siten heettiläisten vasalli, ja Mitanni puskurivaltio nousevaa Assyriaa vastaan.


title: Heettiläiset

text:
Heettiläisten voitto Mitannista muutti seudun poliittisia voimasuhteita. Monet Mitannin ja Egyptin alaiset vasallikuninkaat siirtyivätkin heettiläisten vallan alle, muun muassa Ugaritin kuninhgas Nukhase ja juonitteleva Amurrun kuningas Aziru.
Heettiläiset valtasivat syyrialaisen Karkemishin kaupungin ja etenivät Damaskokseen asti. Egyptin heikko ja haaveellisuuteen taipuvainen kuningas Amenofis IV ei piitannut ulkopolitiikasta ja poliittisista tappioistaan Palestiinan ja Syyrian seuduilla. Tutankhamonin leski sai Shuppiluliuman pojan puolisokseen, mutta tämä heettiläinen prinssi murhattiin matkalla, ja ehkä jopa historiaa muuttanut avioliitto meni pieleen. Pohjois-Syyria ja Eufratin länsipuoli heettiläistyivät nopeasti, ja säilyivät heettiläisinä vielä suuren heettiläisvaltakunnan hajoamisen jälkeen.


title: Heettiläiset

text: Häntä seurasi yhtä mahtava Mursili II noin 1321–1295 eaa., joka onnistui säilyttämään Syyrian vallatut alueet ja vasallit. Kaskat kukistettiin taas. Arzawaa vastaan hyökättiin, ja sen kuningas pakeni Ahhijawaan (Ahhiyawa), ehkä akhaijalaisten maahan, muttei maata saatu vallatuksi. Hyökättiin myös rannikon Ahhijawan Millawandan kaupunkia vastaan. Shuppiluliuman babylonialainen leski juonitteli kuningashuoneessa, ja tappava kulkutauti vaivasi maata.


title: Heettiläiset

text: Heettiläiset ajautuivat kilpailuun ja sotiin Palestiinassa ja Syyriassa noin 1300 eaa. Egyptin kanssa. Egypti oli jälleen voimistumassa Syyrian alueella Seti I:n ja Ramses II:n aikana. Valtaistuimelle nousi edelleen voimakas kuningas, Muwatalli II, joka siirsi pääkaupunkinsa Syyriaa lähemmäs. Beteishina, olennaisen tärkeä Amurrun ruhtinas siirtyi Egyptin puolelle. Ramses II:n armeija tunkeutui valtavan armeijan kanssa Pohjois-Syyriaan.


title: Heettiläiset

text: Noin 1274 käytiin Kadeshissa Orontes-virran varrella suuri taistelu egyptiläisten ja heettiläisten välillä. Faarao Ramses II johti egyptiläisiä ja kuningas Muwatalli heettiläisiä. Egyptiläisillä oli säilyneiden tietojen mukaan 2 000 sotavaunua ja 16 000 jalkaväen sotilasta, heettiläisillä 3 000 sotavaunua ja 20 000 sotilasta. Kaatuneiden ja haavoittuneiden määrästä ei ole merkitty muistiin tietoja. Molemmat väittivät jälkikäteen voittaneensa taistelun, mutta varsinkin Egypti kärsi huomattavia tappioita ja Muwatallia ei voitettu olennaisesti. Muwatalli karkotti Amurrun ruhtinas Beteshinan, ja tämä sai turvapaikan Muwatallin Hattushili-nimisen veljen luota, joka oli kashkojen vastaisella rajalla. Muwatallilla ja Hattushilillä oli erimielisyyksiä.


title: Heettiläiset

text: Ramses palasi sotatoimiin vasta 1269 eaa. Heettiläiset estivät egyptiläisiä laajentamasta aluettaan. Assyria oli alkanut muodostua uhaksi heettiläisille. Lopulta tasavahvat valtakunnat päätyivät rauhansopimukseen 1258 eaa., jossa Syyria jaettiin heettiläisten ja syyrialaisten etupiireihin. Rauha lujitettiin henkilökohtaisin sitein: heettiläisten kuningas Hattušilis III antoi tyttärensä faarao Ramses II:n puolisoksi.


title: Heettiläiset

text: Nuori Mursili III eli Ushi-Teshub joutui huomaamaan, että hänen setänsä Hattushili, joka oli ollut Muwatallin vihollinen, vaati kruunua itselleen. Hattushililla olikin enemmän todellista valtaa, ja häntä tuki papintytär Putu-Hepa (Putuhepa). Mursili III huomasi Hattushilin tavoittelevan valtaa, ja supisti hänen valtaoikeuksiaan. Hattusili III kaappasi Mursili III:lta vallan Samuhan taistelun jälkeen, ja erotutti neuvostossa Mursili III:n. Benteshina sai palata Amurruun, ja puolisoksi hänelle annettiin heettiläinen prinsessa.


title: Heettiläiset

text: Hattushili III jakoi Syyrian egyptiläisten kanssa. Tähän liittyvä sopimus ja rauhoitti alueen pitkäksi aikaa. Hattushili ajoi samantyyppistä sopimusta Babylonian kanssa Assyriaa vastaan, mutta lopulta se meni pieleen. Heettiläiset joutuivat tämän vuoksi lopulta luovuttamaan Mitannin Assyrian Salmanassar I:lle.


title: Heettiläiset

text: Tudhaliya IV noin 1237–1209 eaa. oli yhä voimakas heettiläisjohtaja, joka loi uuden oikeus- ja jumalanpalvelusjärjestyksen. Lännessä taisteltiin ehkä keskellä Aigeian meren Turkin länsirannikkoa sijaitsevaa Assuwaa vastaan. Sanasta Assuwa polveutunee sana Aasia. Traakiasta tuli heettiläisiä uhkaavia merikansoja. Tudhalija IV eteni ainoana heettiläiskuninkaana koskaan Joonian rannikolle asti. Assyrian kanssa vallinneet ystävälliset välit muuttuivat, kun assyrilaiset tekivät Tukulti-Ninurta I:n aikana suuren ryöstöretken Eufratin länsipuolelle karkottaen alueelta 30000 heettiläistä. Tudhalija kielsi Amurrua käymästä kauppaa Assyrian kanssa, muttei aloittanut sotaa. Tudhalija IV rakensi suurta kuninkaanlinnaa. Assyria ei vielä vallannut koko Syyriaa. Tudhalija IV pystyi vähäksi aikaa valtaamaan Kyproksen.


title: Heettiläiset

text: Tudhalija IV:n pojan Arnuwanda III:n aikaan 1209–1207 merikansat hyökkäsivät maahan. Monet vasallikuninkaat asettuivat merikansojen puolelle ja liittoutuivat keskenään.


title: Heettiläiset

text: Arnuwandan veli Suppiluliuma II joka hallitsi maata 1207–1178 voitti maata uhkaavat merikansat meritaistelussa. Kaksi kuningasta hallitsi vielä maata hetken, ennen valtakunnan lopullista tuhoa. Kirjalliset lähteet loppuvat ennen Hattushan tuhoa. Hattushasta on löydetty hiiltä ja soraa sisältävä kerrostuma. Heettiläisten pääkaupunki paloi merikansoihin kuuluneiden fryygialaisten tai kaskojen hyökättyä sinne noin 1180 eaa. Samanaikaiset kreikkalaiset lähteet kertovat fryygialaisten vaelluksesta. Vähän-Aasian keski- ja itäosaa hävitettiin, ja se autioitui heettiläisistä ja hurrilaisista, jotka lähtivät hirmutekoja nälkää ja ehkä myös tauteja pakoon. Alussa uudet asukkaat asuttivat vain pientä osaa Hattushasta.


title: Heettiläiset

text: Egyptin faarao Ramses III voitti merikansat, jotka olivat hävittäneet heettiläisten valtakunnan, Koden, Karkemishin, Arzawan ja Alashian eli Kyproksen. Suurin osa heettiläisten valtakunnasta liitettiin sittemmin Fryygiaan.


title: Heettiläiset

text: Fryygialaiset tunkeutuivat Traakiasta, nykyisestä Luoteis-Kreikasta ja Etelä-Bulgariasta Turkkiin edeten 1300–1100 muinaisen Assyrian rajoille asti Tigrisin yläjuoksuille. Assyrialaiset pysäyttivät fryygialaisten matkan etelään. Assyrian kuningas Tiglatpileser I 1116–1078 eaa. mainitsi Eufratin yläjuoksulle tunkeutuneiden mushkien kuninkaan Mitan rauhaa tunnustelevat lähettiläät. Mita oli Assyrialaisten nimi kuningas Midasille.


title: Heettiläiset

text: Heettiläisiä pikkuvaltioita jäi Itä-Turkkiin Eufratin yläjuoksun tienoille ja Syyriaan. Niissä lienee asunut enemmän luuvilaisia, eteläheettiläisiä, kuin varsinaisia heettiläisiä. Malatiassa ja Karkemishissa oli heettiläinen kulttuuri. Muita oli hattena, Bit Adin, Sham'al, Til Barsip ja Arpad. Myöhäisheettiläisillä ruhtinaila oli hieman muuttuneita nimiä tyyliin Sapalulme, Mutallu, Katuzili tai LKubarna aikaisempien Shuppiluliuman, Muvatallin, Hattusilin ja Labarnan tapaan. Assyria hävitti nämä asteittain laajetessan. Khamat kukistui 720, Karkemish 717. 711 kukistui Kommagene ja Marqasi-Gurgum. Vuoteen 710 mennessä viimeisetkin heettiläiset olivat Assyrian vallan alla.


title: Fennit

text: Fennit on pohjoiseurooppalaisen kansan nimi, joka mainitaan roomalaisen historioitsijan Tacituksen teoksessa "Germania".


title: Fennit

text: Fenni-nimelle on tarjottu erilaisia etymologioita. Nimen on arveltu perustuvan ”etsiskelyä” tai ”löytämistä” tarkoittavaan germaaniseen verbiin. Tämä sopii siihen, että Tacitus kuvaa fennit metsästäjiksi. Petri Kallio on esittänyt, että fenni-nimi liittyy germaaniseen "miestä" tarkoittavaan sanajuureen.


title: Fennit

text: Yleisesti nimen on oletettu olevan samaa alkuperää kuin Suomen ruotsinkielinen nimi Finland, ja latinaksi Suomesta onkin käytetty Finlandian ohella myös nimeä Fennia.


title: Fennit

text: Fennit on eri aikoina yhdistetty niin suomalaisten kuin saamelaistenkin esivanhempiin. Fennit on yhdistetty myös Valko-Venäjän alueen balttilaiseen väestöön. On myös esitetty, että kyseessä olisi ollut yleisnimi oikeastaan kaikille metsästyksen ja kalastuksen varassa eläville ihmisryhmille, joita asui Pohjois- ja Koillis-Euroopassa valtavalla alueella.


title: Fennit

text: Siitä, että näinkin ristiriitaisia tulkintoja on ollut mahdollista tehdä, käy ilmi miten hatarat tiedot Tacituksella oli Euroopan pohjois- ja koillisosista. Jos fennit olivat Fennoskandian asukkaita, kuten pohjoismaiset tutkijat perinteisesti ovat otaksuneet, kuvaus metsästyksen varassa elävästä väestöstä olisi helpompi yhdistää saamea kuin suomea puhuvaan väestöön. Suomen kielen varhaismuotoja puhuneiden ihmisryhmien katsotaan eläneen jo rautakaudella valtaosaltaan maanviljelyn varassa.


title: Fennit

text: Tacitus kuvaa fennit köyhiksi metsäläisiksi, jotka eivät tunne maanviljelyä. Näin Tacitus kertoo fenneistä:


title: Fennit

text: Kuvaus paljastaa roomalaisen stereotypian ihmisistä, jotka elävät sivistyksen alimmalla portaalla. Tacituksen teksti ei siis kerro välttämättä mitään siitä, miten Pohjois-Euroopan metsästäjä-kalastajaväestöt todellisuudessa elivät roomalaisella rautakaudella.


title: Fennit

text: Klaudios Ptolemaios mainitsee kirjassaan Geographia noin v. 150 kansan nimeltä phinnoi, joka asuu pohjoiseen vendeistä (venedi), tarkoittaen ilmeisesti fennejä.


title: Fennit

text: Fennit esiintyivät kirjallisissa lähteissä myös 500-luvulla, jolloin itäroomalainen Jordanes mainitsee heidät sekä myös "screrefennae"-kansan. Jälkimmäinen nimi tarkoittanee ”hiihtäviä fennejä”. Jordanes yrittää myös kuvailla hiihtämistä: hän kertoo skrerefennien hyppivän lumihangella jonkinlaisen taivutetun laudan päällä. 700-luvulla Paulus Diaconus Italiassa mainitsee fennit, jotka hänen mukaansa pukeutuvat nahkoihin ja syövät raakaa lihaa. Kuvaus viittaa taaskin metsästäjäkulttuuriin ja on yhdistettävissä lähinnä saamelaisiin.


title: Fennit

text: Myös norjalais-islantilaiset lähteet puhuvat keskiajalla ”finneistä” tarkoittaen ilmeisesti useimmiten Skandinavian niemimaan, Lapin ja Ruijan saamelaisia. Ruotsalaisessa kielenkäytössä finneistä johdettu aluenimi ”Finland” oli ilmeisesti jo viikinkiajalla vakiintunut tarkoittamaan Varsinais- tai Etelä-Suomea.


title: Fennit

text: Saxo Grammaticuksen teoksen "De gesta danorum" loppuosat ovat merkittäviä Pohjoismaiden 1100-luvun historian lähteinä. Niissä kuvattiin myös ”finnien” maata. Finnit on tässäkin tapauksessa tulkittu vaihtelevasti suomalaisiksi tai – yleisemmin – saamelaisiksi. Finnien maa oli Grammaticuksen mukaan outojen ja voimallisten olioiden, amatsonien, koirankuonolaisten, kyklooppien ja yksijalkaisten asuttama maa. Hänen teoksensa noudatti kuvauksellaan keskiaikaisten matkakirjojen tehtävää. Matkakirjat olivat merimiehille ja muille matkalaisille suunnattuja varoituksia, joissa kehotettiin karttamaan puheena olevia seutuja. Grammaticus varoitti muun muassa finnien pelottavista loitsutaidoista. Nämä loihtivat epämieluisten tunkeilijoiden eteen vuoria ja vesiputouksia niin, että matkanteko vaikeutui.


title: Fennit

text: Grammaticuksen mukaan finneillä ei ollut muuta keinoa kuin turvautua taikuuteen, mikäli mielivät puolustaa asuinaluettaan tunkeilijoilta. Finnien taisteluvälineet olivat hänen mukaansa vaatimattomia ja alkeellisia. Grammaticus uusinsi kuvauksellaan matkakirjoihin olennaisesti kuuluvaa asetelmaa: kohde nähdään yksinkertaiseksi ja kirjoittajan oma kulttuuri yleväksi mittapuuksi.


title: Yad Vashem

text: Yad Vashem () on Israelin virallinen muistopaikka holokaustin juutalaisille uhreille. Se perustettiin vuonna 1953, ja se sijaitsee Jerusalemissa. Museoalue sisältää holokaustin historiaa käsittelevän museon, Lasten muistomerkin, Muistohallin, vanhurskaille kansakuntien joukossa omistetun puutarhan, arkiston, kirjaston ja The International School for Holocaust Studies -koulutuskeskuksen.


title: Yad Vashem

text: Museon nimi viittaa Jesajan kirjan 56. luvun 5. jakeeseen:


title: Yad Vashem

text: Hepreaksi:


title: Yad Vashem

text: Sanat "jad va-šem" () tarkoittavat kirjaimellisesti "”käsi ja nimi”".


title: Ólafur Ragnar Grímsson

text: Ólafur Ragnar Grímsson (s. 14. toukokuuta 1943, Ísafjörður) on Islannin viides presidentti, joka oli virassa 1996–2016. Hänet valittiin uudelleen vuosina 2000, 2004, 2008 ja 2012.


title: Ólafur Ragnar Grímsson

text: Ólafur aloitti poliittisen uransa keskustalaisessa Edistyspuolueessa, mutta siirtyi myöhemmin vasemmistolaiseen Kansan liittoon. Kansan liiton puheenjohtajana hän toimi 1987–1995 ja valtiovarainministerinä 1988–1991.


title: Ólafur Ragnar Grímsson

text: Joulukuussa 2009 Islannin parlamentti Allting hyväksyi 3,8 miljardin euron korvaukset Britannialle ja Alankomaille Icesave-pankin kaatuessa menetetyistä varoista. Presidentti käytti päätökseen veto-oikeuttaan ja määräsi maaliskuussa 2010 järjestettäväksi kansanäänestyksen, jossa korvaukset kaatuivat. Joulukuussa 2010 hyväksyttiin uusi sopimus, jonka mukaan Islanti korvaa varat vuosien 2016–2046 välillä noin kolmen prosentin korolla. 20. helmikuuta 2011 Ólafur käytti jälleen veto-oikeuttaan. Pääministeri Jóhanna Sigurðardóttir oli pettynyt.


title: Ólafur Ragnar Grímsson

text: 72-vuotias Ólafur ei aikonut asettua enää ehdolle 25. kesäkuuta 2016 pidettävissä presidentinvaaleissa, mutta kun pääministeri Sigmundur Davíð Gunnlaugsson ja kaksi muuta ministeriä jäivät kiinni veroparatiisikytköksistään Panaman tietovuodon vuoksi Ólafur ilmoitti sittenkin asettuvansa ehdolle. Hän perusteli ehdokkuuttaan sanomalla, että "poikkeukselliset tapahtumat vaativat tasapainon tuomista islantilaisille".


title: Ólafur Ragnar Grímsson

text: Pääministeri pyysi Ólafuria hajottamaan hallituksen ja Alltingin. Ensimmäistä kertaa Islannin historiassa presidentti ei suostunut pyyntöön hajottaa hallitus, vaan ilmoitti haluavansa neuvotella ensin muiden pääpuolueiden johtajien kanssa. Lopulta päätettiin järjestää ennenaikaiset parlamenttivaalit syksyllä 2016, mutta pääministeri jatkoi puolueensa johtajana, vaikka erosikin epävirallisesti pääministerin tehtävistä.


title: Ólafur Ragnar Grímsson

text: 25. huhtikuuta 2016 kävi ilmi, että Ólafurilla oli itselläkin kytköksiä veroparatiiseihin, vaikka hän oli haastattelussa kieltänyt sen. Ólafurin puolison Dorrit Moussaieffin nimi mainittiin Panama-papereissa. Moussaieffin perheyritys Moussaieff Jewelers Limited omisti osan Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröidystä veroparatiisiyhtiöstä. The Reykjavik Grapevine -sanomalehden mukaan tilinpäätökset paljastavat kytkökset yhtiöiden välillä vuodesta 1999 ainakin vuoteen 2005. Ólafur ei ole toistaiseksi joutunut eroamaan, mutta päätti ettei sittenkään asetu vaaleihin ehdolle. Hän on kiistänyt syyllistyneensä mihinkään väärinkäytöksiin.


title: Ólafur Ragnar Grímsson

text: Ólafur on ollut kahdesti naimisissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa Guðrún Katrín Þorbergsdóttir kuoli leukemiaan vuonna 1998. Toukokuussa 2003 hän meni naimisiin israelilaissyntyisen Dorrit Moussaieffin kanssa. Moussaieff on toinen ulkomaalainen, joka on ollut naimisissa Islannin presidentin kanssa; presidentti Sveinn Björnssonin vaimo oli tanskalainen.


title: Sara Paretsky

text: Sara Paretsky (8. kesäkuuta 1947 –) on yhdysvaltalainen dekkarikirjailija. Hän on kirjoittanut rikoskirjoja, joiden päähenkilönä on naispuolinen yksityisetsivä V. I. Warshawski.


title: Sara Paretsky

text: Paretsky syntyi Iowassa ja vietti lapsuutensa Kansasissa käyden pientä maaseutukoulua. Jo lapsena hän harrasti kirjoittamista: ensimmäinen tarina julkaistiin "The American Girl" -lehdessä, kun Paretsky oli 11-vuotias.


title: Sara Paretsky

text: Paretsky opiskeli Kansasin yliopistossa valtiotiedettä ja väitteli tohtoriksi Chicagon yliopistossa vuonna 1977 pääaineenaan historia. Historioitsijalle ei kuitenkaan löytynyt töitä, joten Paretsky jatkoi opiskelemista ja suoritti myös MBA-tutkinnon Chicagon yliopistossa tehden opiskelujensa aikana kaikenlaisia hanttihommia. Sen jälkeen hän työskenteli lähes kymmenen vuotta vakuutusyhtiössä.