title: Virtahepo

text: Virtahevot ovat todella suuria nisäkkäitä, ja niillä on pyöreä tynnyrimäinen vartalo, lyhyet jalat ja leveä pää. Virtahevot ovat 1,5–1,65 metriä korkeita ja painavat 1 300–3 200 kg. Niiden pituus on 209–505 senttimetriä, ja niillä on noin 35 senttimetriä pitkä häntä. Virtahevot ovat harmahtavasta ruskeisiin päältä ja alta haalean vaaleanpunaisia. Niiden turkki on hyvin harvaa, lukuun ottamatta päässä ja hännässä kasvavia harjasmaisia karvoja.


title: Virtahepo

text: Virtahevoilla on suuri suu ja suuret kaareutuneet kulmahampaat. Silmät, korvat ja sieraimet työntyvät esiin pään yläosassa, mikä mahdollistaa virtahepojen olemisen vedenpinnan alla niin, että lähes koko vartalo muuten on veden alla.


title: Virtahepo

text: Virtahevoilla ei ole hikirauhasia, mutta niillä on rauhasia, jotka erittävät paksua öljymäistä nestettä. Punaista nestettä luultiin pitkään veren ja hien sekoitukseksi. Se on kuitenkin kahden hapon yhdiste, joka aiheuttaa eräänlaisen aurinkovoidemaisen vaikutuksen, sillä öljy imee itseensä auringon ultraviolettisäteet. Neste on alkujaan kirkas, mutta auringon vaikutuksesta siitä tulee nopeasti oranssinpunainen.


title: Virtahepo

text: Virtahepoja tavataan Saharan eteläpuolisesta Afrikasta savannien ja Keskisen Afrikan metsien joista. Suurimmat populaatiot elävät nykyään Itä-Afrikan valtioissa Tansaniassa, Sambiassa ja Mosambikissa. Rooman valtakunnan aikana virtahepoja esiintyi myös Egyptissä ja 180 000 vuotta vanhoja luita on löydetty Maltalta asti. Länsi-Afrikassa elää toinen virtahepolaji kääpiövirtahepo ("Hexaprotodon liberiensis").


title: Virtahepo

text: Matalat järvet, joet ja suot ovat virtahepojen elinympäristöä. Veden pitää olla kuitenkin niin syvää, että virtahepo pystyy upottautumaan kokonaan sinne. Noin kahden metrin syvyiset vedet ovat mieluisimpia. Laji välttelee koskia, mieluisimpia elinympäristöjä ovat lievästi viettävät ja kiinteäpohjaiset vedet. Lisäksi läheisyydessä pitäisi olla hyviä laidunmaita.


title: Virtahepo

text:
Virtahevot ovat laumaeläimiä. Virtahepolaumassa voi olla jopa 40 yksilöä. Trooppisissa joissa ne viettävät suurimman osan päivästä sieraimiin asti vedessä, koska niiden iho palaa herkästi. Virtahevot voivat sulkea sieraimensa ja pysyä veden alla jopa 10 minuuttia. Virtahevot oleskelevat maalla lähinnä öisin. Ne voivat syödä vuorokaudessa jopa 50 kiloa kasveja. Maalla ne pystyvät juoksemaan ainakin 30 km/h ja vedessä niiden nopeus on 8 km/h.
Virtahepourokset puolustavat reviiriään hyvin tarkasti. Sen vuoksi ne ovat leppoisasta ulkonäöstään huolimatta vaarallisia myös ihmisille ja ne tappavat Afrikassa vuosittain enemmän ihmisiä kuin mikään muu nisäkäs.


title: Virtahepo

text: Virtahevot käyttävät 4–5 tuntia joka yö ruokailuun. Ne yleensä laiduntavat lähellä vettä, mutta saattavat kulkea ruoan perässä useitakin kilometrejä, jos ruokaa on harvassa. Niiden pääruoka muodostuu pienistä versoista, ruohoista ja ruo’oista, joita ne syövät joka yö noin prosentin verran painostaan. Virtahepojen elimistö ei ole tottunut lihaan, mutta ne saattavat joskus syödä raatoja. Tapa johtuu todennäköisesti jostain sairaudesta tai puutostilasta.


title: Virtahepo

text: Vaikka virtahevot pystyvät lisääntymään ympäri vuoden, vuoden synnytyshuippu on yleensä sadekauden ollessa runsaimmillaan. Kumppania etsivä uros etsii laumasta kiimassa olevaa naarasta haistelemalla naaraiden peräpäätä. Löydettyään tällaisen uros ajaa naaraan syvään veteen ja pakottaa naaraan alleen. Yhdynnän aikana naaraan pää on veden alla. Syytä tähän ei tiedetä, mutta jos naaras yrittää nostaa pään veden ylle, uros pakottaa sen takaisin.


title: Virtahepo

text: Noin 240 päivää kestävän raskauden jälkeen naaras synnyttää yhden poikasen. Poikanen seuraa emoaan usean vuoden ajan, ja yhdellä emolla saattaa olla kasvatettavanaan yhtä aikaa neljäkin poikasta. Urokset saavuttavat sukukypsyyden 7–9-vuotiaina ja naaraat 8–10-vuotiaina.


title: Virtahepo

text: Muinaiskreikaksi eläimen nimi oli "hippopotamus", joka tarkoittaa kirjaimellisesti jokihevosta. Nimi kertoo siitä, että antiikin Kreikassa niitä pidettiin hevosten lähisukulaisina. Vuoteen 1985 asti tieteilijät pitivät virtahepoa sikaeläimiin kuuluvana. Proteiinien, DNA:n, RNA:n ja uusien fossiililöytöjen perusteella nyt tiedetään kuitenkin, että virtahevot ovat lähintä sukua valaille.


title: Virtahepo

text: Ilmastonmuutoksen arvellaan vaikuttavan jonkin verran virtahevonkin uhanalaisuuteen, mutta varsinainen syy siihen, että Maailman luonnonsuojeluliitto nosti virtahevon uhanalaisten listalle on se, että Kongon demokraattisen tasavallan virtahevot on metsästetty niin vähiin, että kanta on pienentynyt peräti 95 % vuodesta 1994.


title: Kamino

text: Kamino on fiktiivinen planeetta "Tähtien sodan" universumissa. Kamino esiintyi ensimmäisen kerran elokuvassa "".


title: Kamino

text: Kamino on veden peitossa, ja sen pinnalla on jatkuvasti ukkosmyrskyjä ja sateita. Kaminon napajäätiköt sulivat vuosituhansia sitten ja asukkaiden piti rakentaa korkeiden pylväiden varassa seisovia kaupunkeja. He kehittivät kloonausteknologian, ja heistä tuli galaksin parhaita kloonaajia. Kamino ei ollut tasavallan jäsenplaneetta, eivätkä edes jedit tunteneet sen sijaintia. Kaminon pääkaupunki oli Tipoca City ja planeetta johti pääministeri, jonka nimi oli "Kloonien hyökkäyksessä" Lama Su.


title: Kamino

text: Naboon taistelun aikoihin, noin 32 vuotta ennen tapahtumia, jedimestari Sifo-Dyas saapui Kaminoon ja pyysi heitä luomaan kloonauksella Galaktiselle tasavallalle universumin parhaimman armeijan. Kaminolaiset aloittivat välittömästi massiivisen kloonausoperaation. He käyttivät klooniarmeijan sotilaiden geneettisenä isänä palkkionmetsästäjä Jango Fettiä. He tekivät sopimuksen Rothanan Raskaskonepajojen kanssa, jotta nämä tuottaisivat armeijalle avaruusaluksia ja kulkuneuvoja.


title: Kamino

text: Kymmenen vuotta myöhemmin jediritari Obi-Wan Kenobi saapui Kaminolle jäljittääkseen senaattori Padmé Amidalan murhaa yrittäneen palkkionmetsästäjän. Saatuaan selville Jangon yrittäneen murhaa, hän kertoi asiasta Yodalle ja Mace Windulle. Jango ja hänen "poikansa" Boba pakenivat ja Obi-Wan seurasi heitä Geonosikselle. Kloonisotien alettua Kamino alkoi saada huomiota.


title: Kamino

text: Kloonisotien aikana separatistit hyökkäsivät Kaminolle. Heidän tarkoituksensa oli tuhota kloonauslaitokset ja estää tasavaltaa saamasta uusia sotilaita, mutta he epäonnistuivat. Separatistien joukot vetäytyivät ja kloonauslaitokset pelastuivat. Nämä tapahtumat käytiin "Star Wars Republic"-sarjakuvalehden numerossa 50 nimellä "The Defence of Kamino". Sarjakuva myös julkaistiin Suomessa 2003 "Kloonisodat"-sarjakuva-albumissa, nimellä "Kaminon puolustus".


title: Kamino

text: Pelissä "" Kloonisodan jälkeen, vähän ennen Galaktista sisällissotaa Galaktinen Imperiumi hyökkää Kaminoon aikuistuneen Boba Fettin johdolla tuhoten osan kloonauslaitteista ja vieden kloonaukseen tarvittavat geenit.


title: Superroisto

text: Superroisto tai superrikollinen on eräs konnan ilmenemismuoto. Lajityyppiä tavataan useimmiten sarjakuvissa (varsinkin niin kutsutuissa supersankarisarjakuvissa), toimintaelokuvissa ja tieteistarinoissa. Superroistolle tyypillistä on hyvin monimutkaisten ja kunnianhimoisten suunnitelmien kehittely, joiden päämääränä on saavuttaa valtaa ja alistaa vastustajat. Superroistoilla on tyypillisesti värikkäitä nimiä, pukuja tai muita erikoisia piirteitä.


title: Superroisto

text: Superroisto on tärkeä jumalvoimaisten supersankarien tai muiden fiktiivisten sankarien vastustajana. Superroiston älynlahjat tai yli-inhimilliset voimat tekevät heistä varteenotettavia vastustajia jopa kaikkein voimakkaimmallekin sankarille.


title: Superroisto

text: Monilla superroistoilla on yhteisiä piirteitä todellisen maailman diktaattorien, pahantekijöiden ja terroristien kanssa.


title: Superroisto

text: Useimpien mielestä ensimmäinen varsinainen superroisto oli Paul Févalin luoma Fantômas (ensiesiintyminen vuonna 1862) tai Févalin miltei kuolematon roisto, eversti Bozzo-Corona (ensiesiintyminen vuonna 1863). Muita varhaisia superroistoiksi luokiteltavia hahmoja ovat esimerkiksi Professori James Moriarty (ensiesiintyminen vuonna 1891). Tohtori Fu Manchua (Sax Rohmerin suosittujen kirjojen arkkipaha) on useimmiten pidetty modernin superroiston perustyyppinä. Fu Manchu omaa paljon superroistojen peruskuvastoa, kuten halun valloittaa maailman, pirulliset ansat, sadistinen mielenlaatu, tiettyä teemaa (pukeutuminen, aseet) noudattavat kätyrit/rikokset ja monimutkaiset juonet sankarin päänmenoksi. Rohmerin luomalla hahmolla oli voimakas vaikutus Ian Flemingiin, jonka James Bond -romaanit ja elokuvasovitukset lisäsivät superroistoja populaarikulttuurissa.


title: Superroisto

text: Ensimmäinen värikkääseen asuun pukeutunut superroisto oli Lightning (Salama) 1938 tehdyssä elokuvassa "Fighting Devil Dogs". Tämä tapahtui jo ennen kuin Teräsmies luotiin (mikä tapahtui tosin samana vuonna).


title: Superroisto

text: Ensimmäinen superroisto, joka alkoi säännöllisesti vastustaa supersankaria, oli "Ultra-Humanite", jonka ensiesiintyminen tapahtui "Action Comics"-lehden numerossa 13 (1939).


title: Superroisto

text: Vaikka superroistot ovatkin kaikki erilaisia, löytyy silti teittyjä ominaisuuksia jotka määrittelevät arkkityypin. Useimmilla superroistoilla on ainakin jokin seuraavista ominaisuuksista: Vaikka kaikkien superroistojen käyttäytymismuodoista on löydettävissä yhtäläisyyksiä, eivät kaikki superroistot kuitenkaan jaa samanlaista persoonallisuutta. Henkilöt ryhtyvät superroistoiksi useista eri syistä: Useat superroistoista esitetään vastustajiensa vastakohtina. Esimerkiksi Wolverine yrittää jatkuvasti hillitä eläimellisiä vaistojaan, kun taas hänen arkkivihollisensa Sapelihammas antaa vaistoilleen jatkuvasti vallan. Batman esitetään usein huumorittomana synkkänä hahmona, joka fanaattisesti kannattaa lakia ja järjestystä, kun taas Jokeri on irrationaalinen, sarkastinen kirkkaaseen asuun pukeutunut mielipuoli, jonka ainoa tarkoitus tuntuu olevan vallalla olevan järjestyksen saattaminen kaaokseen. Hulk on raivoava väkivahva peto, nerokkaan tiedemiehen Bruce Bannerin alter ego, kun taas Johtaja on erittäin älykäs, mutta fyysisesti heikko mies. Molempien muutos syntyi gammasäteilystä. Professori X etsii jatkuvasti rauhanomaisia keinoja, joiden avulla mutantit ja tavallisten ihmiset saattaisivat elää rauhaisaa rinnakkaisoloa, kun taas Magneto uskoo, että mutantit ovat herrakansaa ihmisiin verrattuna.


title: Superroisto

text: Joskus kontrasti on suorempikin. Bizarro on Teräsmiehen epätäydellinen klooni. Venom on Hämähäkkimiehen synkempi versio, joka käyttää aikoinaan supersankarille kuulunutta symbioottia. Venom tosin käyttää voimiaan niiden tappamiseksi, jotka hänen moraalikäsityksensä tuomitsee arvottomiksi.


title: Superroisto

text: Nämä kontrastit auttavat pääsankarin loiston nostattamisessa ja toimivat superroiston toimimisessa sankarin vastakohtana.


title: Superroisto

text: Luettelossa on mainittu lopuksi kyseisen roiston vastapuoli.


title: Johannes XXIII

text: Pyhä Johannes XXIII (syntymänimeltään Angelo Giuseppe Roncalli, 25. marraskuuta 1881 – 3. kesäkuuta 1963) oli Rooman piispa eli paavi. Hän toimi paavina vuodet 1958–1963.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII oli Vatikaanin "Annuario Pontificio" -vuosikirjassa julkaistun epävirallisen, epäluotettavan ja perimätietoon perustuvan paaviluettelon mukaan 261. paavi. Hänen pontifikaattinsa eli paavinkautensa tärkeimpiin tapahtumiin kuuluu Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen järjestäminen.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII julistettiin autuaaksi Johannes Paavali II:n aikana 3. syyskuuta 2000. Tämä on yleensä askel kohti pyhimykseksi julistamista. Edellinen autuaaksi, mutta ei pyhimykseksi, julistettu paavi oli Autuas Pius IX, joka hallitsi paavinistuinta 1800-luvulla. Johannes XXIII julistettiin pyhimykseksi yhdessä Johannes Paavali II:n kanssa 27. huhtikuuta 2014.


title: Johannes XXIII

text: Roncalli syntyi Sotto il Montessa 25. marraskuuta 1881. Hänen perheensä oli torppariperhe, johon kuului yhteensä kolmetoista lasta. Roncallin suvulla oli syvät juuret Bergamon maakunnassa, jonka yksi jäsen Guido Roncalli di Montorio oli Italian suurlähettiläänä Suomessa vuosina 1947-1950.


title: Johannes XXIII

text: Käytyään läpi pappisseminaarin nuori Roncalli siirtyi jatkamaan opintojaan Rooman kaupungissa. Roncalli vihittiin papiksi Roomassa vuonna 1904, ja hän pääsi sekä opettajaksi että seurakuntapapiksi Bergamoon. Siellä Roncalli työskenteli Bergamon kaupungin piispan sihteerinä ja opetti samalla kirkkohistoriaa. Hän tutustui Achille Rattin – tulevaan paavi Pius XI:een – suorittaessaan 1500-luvun kirkkohallintoon liittyviä tutkimuksia Milanon Biblioteca Ambrosiniassa. Vuonna 1925 Roncalli vihittiin piispaksi, ja samalla paaviksi kohonnut Pius XI nimitti hänet diplomaatiksi Bulgariaan. Vuonna 1934 Roncalli nimitettiin paavin lähettilääksi Kreikkaan ja Turkkiin.


title: Johannes XXIII

text: Toisen maailmansodan jälkeen Roncalli sai uudeksi tehtäväkseen toimia nuntiuksena Pariisissa. Tehtävä oli suhteellisen hankala, koska Ranska oli siihen aikaan sangen pappisvastainen valtio Euroopassa. Vuonna 1953 Roncalli nimitettiin Venetsian patriarkaksi ja kardinaaliksi palkkioksi hänen pitkästä urastaan Vatikaanin diplomaattina.


title: Johannes XXIII

text: Vuoden 1958 konklaavi valitsi seuraajan samana vuonna kuolleelle Pius XII:lle, joka oli ollut paavina yhdeksäntoista vuotta. Konklaavin alkaessa kardinaalikollegioon kuului 51 jäsentä, joiden keski-ikä oli jo suhteellisen korkea. Paavi Pius XII oli nimittänyt uusia kardinaaleja tehtäviinsä viimeksi viisi vuotta ennen konklaavin alkua.


title: Johannes XXIII

text:
Vanhoillista linjaa edustavista kardinaaleista Gregorio Pietro Agagianian oli yksi pääehdokkaista. Hän oli armenialaissyntyinen kardinaali. Useiden 1900-luvun konklaavien tapaan muita pääehdokkaita etsittiin Pohjois-Italian suurimpien hiippakuntien johtajien joukosta. Heistä Genovan arkkipiispa Giuseppe Siri oli sangen nuori verrattuna muihin kardinaaleihin, vasta 52-vuotias, mikä huononsi hänen mahdollisuuksiaan, sillä konklaavi haki nyt Pius XII:n seuraajaksi ”välikauden paavia”, jonka pontifikaatin tulisi jäädä lyhyemmäksi kuin Pius XII:n yhdeksäntoista vuotta kestänyt kausi. Pohjois-Italian hiippakuntien johtajista Firenzen Elia della Costa taas oli jo erittäin iäkäs, 86-vuotias, ja useiden kardinaalien mielestä liian vanha paavinistuimelle. Bolognan Giacomo Lercaro taas tunnettiin liian edistyksellisenä, eikä hän siten kelvannut konservatiivisen linjan kannattajille. Milanon arkkipiispa Giovanni Battista Montini olisi voinut olla vahvoilla paavinvaalissa, mutta Pius XII ei ollut koskaan nimittänyt häntä kardinaaliksi, eikä hän täten ollut kelvollinen kandidaatti uudeksi paaviksi. Venetsian patriarkka Angelo Giuseppe Roncalli taas tunnettiin konservatiivisena, mutta myös sovittelunhaluisena ja iältään sangen sopivana, sillä 76-vuotiaana hän oli sopivan ikäinen välikauden paaviksi.
Vuoden 1958 konklaavin kulusta ei ole tarkkoja tietoja, koska konklaavi pidettiin sääntöjen mukaisesti suljettujen ovien takana, eikä kardinaalien ollut lupa tehdä muistiinpanoja äänestyksen kulusta. Saatavilla olevien vähäisten tietojen mukaan konklaavissa Agagianian ja Roncalli olivat kahdeksan äänestyskerran jälkeen tasoissa, jolloin kardinaalikollegion vanhin jäsen ehdotti kompromissiehdokkaaksi 79-vuotiasta Benedetto Masellaa. Masellan kohottaminen kompromissiehdokkaaksi vei Roncallilta ääniä, mutta tämä ei silti saanut taakseen tarvittavaa kahden kolmasosan enemmistöä. Masellan siirryttyä tukemaan Roncallia, tämä lopulta voitti paavinvaalin kahdennellatoista äänestyskierroksella.


title: Johannes XXIII

text: Angelo Giuseppe Roncalli valittiin paaviksi ja hän otti paavilliseksi nimekseen Johannes XXIII:n. Nimivalinta oli sangen poikkeuksellinen, sillä edellinen Johannes-nimeä kantanut paavi oli 1300-luvulla hallinnut Johannes XXII. Lisäksi suuren skisman aikana oli hallinnut vastapaavi Johannes XXIII, jolla oli ollut erittäin huono maine ja joka oli hankkinut paavinistuimenkin epärehellisin keinoin. Roncallin nimivalinta tulee kuitenkin todennäköisesti siitä, että Johannes oli hänen kotikirkkonsa suojeluspyhimys. Lisäksi monet paaviuden historian aikana hallinneet Johannes-nimiset paavit olivat hallinneet paavinistuinta suhteellisen lyhyen ajan, minkä takia nimivalinta Johannes XXIII saattoi korostaa kyseessä olevan välikauden paavius, jonka ei odotettukaan kestävän kovin kauan.


title: Johannes XXIII

text: Ennen Johannes XXIII:n valintaa paaviksi, oli Pius XII hallinnut paavinistuinta yhdeksäntoista vuotta. Kuollessaan Pius XII jätti seuraajalleen pysähtyneisyyden tilassa olevan ja hyvin vanhoillisen katolisen kirkon. Pius XII oli johtanut Vatikaania itsevaltaisella tyylillä, ja hänen terveytensä pettäessä kirkkohallinnon kuvataan lamaantuneen, kuten ruotsalainen katolinen Gunnel Valquist aikanaan kirjoitti:


title: Johannes XXIII

text: Lisäksi Pius XII oli tehnyt hallaa katolisen kirkon suhteille protestanttisiin kirkkoihin nähden. Määritellessään vuonna 1950 "ex cathedra" -oikeutensa suoman erehtymättömyyden turvin dogmin Neitsyt Marian ottamisesta ruumiineen taivaaseen, Pius XII tuli samalla vaikeuttaneeksi katolisen kirkon suhteita protestantismiin. Useiden katolilaistenkin teologien mielestä oli tarpeetonta määritellä dogmi asiasta, eikä kyseisellä dogmille ollut helppo löytää myöskään tukea Raamatusta. Dogmi tuottikin ongelmia keskusteltaessa protestanttisten kirkkokuntien kanssa kristinuskon opista.


title: Johannes XXIII

text: Sen jälkeen, kun Johannes XXIII oli valittu paaviksi, hän kirjoitti seuraavasti päiväkirjaansa:


title: Johannes XXIII

text: Paavina Autuas Johannes XXIII oli edeltäjiään paljon kansanomaisempi. Uusi paavi osoittautui iloiseksi ja huumorintajuiseksi henkilöksi, ja paaviksi tultuaan hän muun muassa totesi, että ”paavinvaali ei ole kauneuskilpailu” ja itselleen hän muistutti usein: ”Angelo, älä ota itseäsi liian vakavasti”. Lisäksi "The New York Times" -lehden julkaistua hänen painonsa antoi paavi Johannes XXIII korottaa kantotuolinsa kantajien palkkoja.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII ilmoitti kruunaustilaisuudessaan seuraavanlaisesti tulevasta roolistaan paavina:


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII vieraili useissa Rooman kaupungin vankiloissa ja sairaaloissa, sekä kulki Rooman kaduilla tavallisen kansan parissa. Edellinen samalla tavalla käyttäytynyt paavi oli 1800-luvulla hallinnut Pius IX.


title: Johannes XXIII

text: Ennen paaviksi tuloaan Johannes XXIII ei ollut myöskään toiminut paavillisen kuurian jäsenenä, minkä vuoksi hän ei tuntenut Vatikaanin hallintojärjestelmää ja oli siinä tavallaan ulkopuolinen. Hän ei myöskään ollut samanlainen yksinvaltias kuten edeltäjänsä, eivätkä kardinaalit aina edes totelleet häntä. Kun Johannes XXIII halusi uudistaa kuuriaa, hän kehotti neljää kardinaalia jättämään virkansa kongregaationsa johtajana, mutta kyseiset kardinaalit kieltäytyivät tottelemasta paavia. Paavi kirjoittikin päiväkirjaansa Vatikaanin työnjaosta: ”Arkkipiispa Angelo Dall’Acqua hallitsee, seminaarikongregaation sihteeri Carlo Confalcioneri vakoilee, Pyhän viraston pro-prefekti Alfredo Ottaviani vahtii, kardinaalivaltiosihteeri Domenico Tardini määrää ja paavi Johannes siunaa.” Johannes XXIII:n tapa hallita ei ollut lainkaan samanlaista kuin joillakin hänen edeltäjillään paavinistuimella, jotka olivat tahtonsa saamiseksi läpi turvautuneet pannajulistuksiin, kieltoihin ja tuomioihin. Johannes XXIII:n tyyli hallita paavina oli pikemminkin toimia sallijana, eikä käskijänä. Johannes XXIII kirjoittikin päiväkirjaansa:


title: Johannes XXIII

text: Paavi yllättikin kardinaalinsa ilmoittamalla näille tammikuussa 1959, että aikoi kutsua koolle Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen. Tämä oli yllättävää, sillä Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen jälkeen, jossa paavi julistettiin opiltaan erehtymättömäksi, luultiin ettei uutta kirkolliskokousta enää tarvittaisi. Aluksi paavillinen kuuria yritti jarruttaa kirkolliskokouksen koolle kutsumista ilmoittamalla järjestelyjen kestävän vuosikymmeniä, mutta paavi pysyi päätöksessään.


title: Johannes XXIII

text: Jo kahden vuoden kuluttua 11. lokakuuta 1962 järjestelyt oli tehty ja kirkolliskokous saattoi alkaa. Poikkeuksellisesti mukaan oli kutsuttu myös kahdentoista muun kristillisen kirkon edustajia – tosin heidät oli kutsuttu vain virallisiksi tarkkailijoiksi. Paikalla oli yhteensä noin 2 400 piispaa, jotka olivat tulleet paikalle 136 eri valtiosta. Paavin avajaispuhetta kuuntelemassa ollut suomalainen Seppo Teinonen selosti sitä seuraavanlaisesti:


title: Johannes XXIII

text: Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen järjestäminen oli annettu paavillisen kuurian tehtäväksi. Kokouksen ensimmäisessä istunnossa oli tarkoitus valita eri komissioiden jäsenet, ja kuuria olikin valmistellut tätä varten 180 nimen listan hyväksyttäväksi. Jo ensimmäisessä istunnossa kävi kuitenkin selväksi, että kirkolliskokous päätti toimia itsenäisesti ja ottaa kokouksen ohjat haltuunsa. Kuurian valmiita listoja ei hyväksytty, koska Kölnin ja Lillen kardinaalit ehdottivat vaalin siirtämistä muutaman päivän päähän, jotta piispat voisivat keskustella asiasta. Kolmen päivän kuluttua pidetyn vaalin jälkeen komission kokoonpanot olivat erilaiset, kuin mitä kuuria oli ehdottanut. Tapaus osoitti, että kirkolliskokous ei tulisi menemään kuurian tahtiin, vaan toimisi itsenäisesti.


title: Johannes XXIII

text: Paavi Johannes XXIII antoi kirkolliskokouksen toimia vapaasti, eikä pyrkinyt vaikuttamaan sen työskentelyyn. Hän antoi kuitenkin ymmärtää, että kannatti kirkolliskokouksen uudistusmielistä enemmistöä. Esimerkiksi kirkolliskokouksen käsitellessä sitä, voidaanko katolinen messu toimittaa muullakin kielellä kuin latinana, piti paavi saarnansa italiaksi. Kyseinen saarna myös koski 1500-luvulla eläneen Milanon piispa Carlo Borromeon uudistuksia.


title: Johannes XXIII

text: Sulkiessaan kirkolliskokouksen ensimmäisen istuntokauden paavi oli jo kuolemansairas, eikä tullut näkemään seuraavaa istuntokautta. Kokous oli kuitenkin jo saanut suuntaviivat.


title: Johannes XXIII

text: Kirkolliskokouksen hyväksi tekemänsä työn ohella paavi Johannes XXIII myös julisti Fidel Castron pannaan 3. tammikuuta 1962 vuoden 1949 päätöksen mukaan, jossa Pius XII kielsi katolilaisia tukemasta kommunistisia hallituksia.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII:ssa havaittiin vatsasyöpä 23. syyskuuta 1962 eikä hän kyennyt saattamaan itse loppuun konsiilia. Viimeisen kiertokirjeensä "Pacem in terris" hän osoitti piispojen ja uskovaisien lisäksi myös ”kaikille hyvän tahdon ihmisille”. Kiertokirjeessään jo lähellä kuolemaa oleva paavi kuvasi suotuisia aikakauden merkkejä, kuten työväestön ja naisen aseman parantumista, siirtomaakauden loppumista, kansojen välistä yhteistyötä ja pyrkimystä rauhanomaiseen rinnakkaiseloon.


title: Johannes XXIII

text: Paavin kuollessa 3. kesäkuuta 1963 häntä surtiin maailmalla todennäköisesti enemmän kuin ketään muuta paavia siihen mennessä.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII:n kirjoittamista paavillisista kiertokirjeistä merkittävimpiin lukeutuu hänen vuonna 1961 julkaisemansa "Mater et magistra" (suom. Äiti ja opettaja). Paavi käsitteli kyseisessä kiertokirjeessään 1800- ja 1900-luvun vaihteessa hallinneen paavi Leo XIII:n sosiaalioppia. Lisäksi paavi ilmoitti kiertokirjeessään, että hän tuki ”yhteiskunnallisen elämän uudelleenjärjestelyä totuudessa, vanhurskaudessa ja rakkaudessa”.


title: Johannes XXIII

text: Toinen Johannes XXIII:n merkittävä kiertokirje oli vuonna 1963 julkaistu "Pacem in terris" (suom. Rauha maassa). Tässä kiertokirjeessä paavi otti kantaa ajan sotapolitiikkaan vaatimalla muun muassa kilpavarustelun lopettamista sekä tehokkaita aseistariisuntasopimuksia.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII:n paavina tekemistä toimista Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen koollekutsuminen on ehdottomasti merkittävin.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII:n ansioihin paavina kuuluu myös hänen tekemänsä työ katolisen kirkon ja muiden kristikuntien välisen yhteistyön parantamiseksi. Kertoessaan kardinaaleilleen ensimmäistä kertaa aikovansa kutsua koolle Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen, Johannes XXIII myös mainitsi haluavansa kutsua kokoukseen ”veljemme erossa olevista kristillisistä kirkoista.” Johannes XXIII myös muun muassa tapasi Geoffrey Francis Fisherin, Canterburyn arkkipiispan Vatikaanissa 2. joulukuuta 1960. Tämä oli ensimmäinen kerta yli 400 vuoteen, kuningatar Elisabet I:n pannaan julistamisesta lähtien, kun kirkkojen johtajat tapasivat. Johannes XXIII:n työtä kristillisten kirkkojen lähentymiseksi jatkoi myöhemmin muun muassa seuraava paavi – jonka Johannes XXIII oli myös nimittänyt kardinaaliksi – Paavali VI.


title: Johannes XXIII

text: Vatikaanin toinen ekumeeninen konsiili päätyi julistukseen ekumeniasta, minkä mukaan katolisesta kirkosta erkaantuneet seurakunnat ja yhteisöt ovat ”päteviä joiltain osin”. Tämä mahdollisti tunnustusten lähenemisen katolilaisten ja protestanttien kesken.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII valittiin "Time"-lehden vuoden mieheksi 1962. Lehden perusteluissa valinnalle mainittiin muun muassa ”paavin eläneen vuosia ihmisten mielissä ja sydämissä.” Tärkein syy oli kuitenkin paavin halu uudistaa katolista kirkkoa ja Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen koollekutsuminen. Jo konsiilit eli kirkolliskokoukset olivat erittäin harvinaisia katolisen kirkon piirissä, ja niitä oli koko paaviuden kahdentuhannen vuoden historian aikana kutsuttu koolle noin parikymmentä, mutta uudistavat kirkolliskokoukset olivat sitäkin harvinaisempia. Siksi Johannes XXIII:n koollekutsuma kirkolliskokous oli suorastaan ainutlaatuinen, koska se oli katolisen kirkon ainoa maailmanlaajuinen uudistava kirkolliskokous. "Time"-lehti katsoikin, että teoillaan Johannes XXIII oli oikeutettu saamaan paikkansa ”yhtenä todellisuudessa suurimpana paavina roomalaiskatolisen kirkon historiassa.”


title: Johannes XXIII

text: Vatikaanin toinen kirkolliskokous oli erittäin merkittävä katolisen kirkon kannalta ja kuuluu kirkon tärkeimpiin tapahtumiin 1900-luvulla. Kirkolliskokous aiheutti käänteen katolisen kirkon suhtautumisessa muihin kristillisiin kirkkoihin ja uskontoihin. Samoin kirkolliskokouksen seurauksena katolisen kirkon käsitys itsestään muuttui, ja myös sen suhtautuminen modernisoituvaan maailmaan muuttui. Varsinkin jälkimmäinen muutos oli erittäin merkittävä, koska paavinistuimen konflikti tieteen ja modernismin kanssa oli leimannut koko uuden ajan paaviutta ja näkynyt selvästi varsinkin 1800- ja 1900-luvulla hallinneiden paavien politiikassa.


title: Johannes XXIII

text: Vatikaanin toinen kirkolliskokous poikkesi suuresti edellisistä kirkolliskokouksista, sillä kyseisessä kirkolliskokouksessa uudistettiin suuresti vanhanaikaisena pidettyä katolista kirkkoa. Tuolloin päätetyt uudistukset tunnetaan italiankielisellä nimellä "aggiornamento". Esimerkiksi 90 vuotta ennen Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen alkua pidetty Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous ei ollut uudistanut katolista kirkkoa, vaan vahvistanut paavin valtaa. Lisäksi Vatikaanin toisessa kirkolliskokouksessa valmistellut asiakirjat pyrittiin kompromissiratkaisujen avulla hyväksymään mahdollisimman suurilla ääntenenemmistöillä, toisin kuin esimerkiksi Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa, jossa paavi Pius IX oli vastustanut useita kompromisseja ja vienyt paavin tahdon läpi suuresta vastustavasta oppositiosta huolimatta.


title: Johannes XXIII

text: Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen tuloksia olivat muun muassa kuusitoista hyväksyttyä asiakirjaa. Neljä konstituutioksi kutsuttua dokumenttia olivat erityisen tärkeitä:Kirkolliskokouksen hyväksymiin päätöksiin kuului myös yhdeksän dekriittiä, jotka liittyivät sosiaalisiin viestintätapoihin, katolisiin itäkirkkoihin, ekumeniaan, piispoihin, pappien koulutukseen, sääntökuntiin, maallikkoapostolaatteihin sekä pappeihin ja lähetystyöhön. Kirkolliskokous myös hyväksyi kolme lausuntoa, joiden aiheena olivat kristillinen kasvatus, ei-kristilliset uskonnot ja uskonnonvapaus.


title: Johannes XXIII

text: Vatikaanin toinen kirkolliskokous myös kehotti katolisia yhteistyöhön sekä keskusteluun muiden uskontojen kuin vain kristinuskon kanssa. Kirkolliskokouksen asiakirjaan liittyen myös julkaistiin kannanotto, jossa kirkko sanoutui irti juutalaisvastaisuudesta.


title: Johannes XXIII

text: Lisäksi kirkolliskokous otti sitä edeltäneestä Vatikaanin ensimmäisestä kirkolliskokouksesta poikkeavan linjan hyväksymällä uskonnonvapauden vetoamalla ihmisarvoon sekä kristilliseen uskonkäsitykseen. Kanta poikkesi suuresti Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen aikaisen paavin Pius IX:n julistuksista, joilla paavinistuin oli vielä alle sata vuotta sitten ilmoittanut vastustavansa uskonnonvapautta nimeämällä sen harhaopiksi.


title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII oli yksi historian pidetyimmistä paaveista, eikä häntä kohtaan juuri esitetty kritiikkiä. Paavin päätös järjestää Vatikaanin toinen kirkolliskokous ei kuitenkaan miellyttänyt kaikkia, ja esimerkiksi osa kardinaaleista ei erityisemmin innostunut paavin suunnitelmista. Paavilliselle kuurialle ajatus kansainvälisestä kirkolliskokouksesta ei ollut mieluinen, sillä se ei halunnut tuhansien piispojen tulevan keskustelemaan keskenään ja sanomaan oman mielipiteensä kirkon traditioista.


title: Johannes XXIII

text: Myöhemmin, Johannes XXIII:n kuoleman jälkeen, joitain Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen päätöksiä arvosteltiin ja vastustettiin, mutta kritiikki ei kohdistunut itse paavi Johannekseen. Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen jälkeen katolisen kirkon sisällä kyti useita riitoja ja kiistoja, jotka varjostivat Johannes XXIII:n seuraajan Paavali VI:n pontifikaattia.


title: Johannes XXIII

text: Joidenkin salaliittoteoreetikkojen mukaan Johannes XXIII oli ennen paaviksi tuloaan liittynyt ruusuristivapaamuurareihin ja täten hylännyt kristillisen uskonsa ennen paaviksi tuloaan. Täten kanonisen lain mukaan Johannes XXIII:tä ei olisi voitu valita paaviksi vuoden 1958 konklaavissa, minkä seurauksena paavinistuin olisi ollut tyhjänä Pius XII:n kuoltua 1958, eikä kukaan hänen seuraajistaan olisi ollut oikea paavi. Useat nykyajan vastapaavit ovat perustelleet julistautumistaan vastapaaviksi juuri tällä väitteellä.


title: Johannes XXIII

text: Lisäksi joidenkin salaliittoteoreetikkojen mukaan Johannes XXIII olisi pimittänyt tulevaisuuteen liittyviä Neitsyt Marialta saatuja ilmestyksiä. Mahdollisesti tähän liittyy myös 1990-luvulla internetissä levinnyt väite, jonka mukaan Johannes XXIII:n päiväkirja olisi sisältänyt tulevaisuutta koskevia profetioita, muun muassa tiedon Jeesuksen toisesta tulemisesta New Yorkin kaupungissa vuonna 2000. Johannes XXIII:llä oli päiväkirja, mutta ei ole minkäänlaista näyttöä siitä, että se olisi tosiaan sisältänyt profetioita tulevaisuudesta.


title: Fomorit

text:
Fomorit ("Fomoire" tai "Fomhoire") ovat Irlannin kelttiläisessä mytologiassa esiintyvä puolijumalten heimo, joka muistuttaa etäisesti kreikkalaisen mytologian titaaneja. Heidän nimensä saattaa tarkoittaa ”alamaailman demoneita” tai ”merenalaisia demoneita”. Nimi voi myös perustua sanaan "fomó" ’jättiläinen’ tai ’merirosvo’. Fomorit olivat Irlannin myyttisiä alkuasuttajia, jotka saapuivat saarelle mereltä.
Joskus heidät yhdistetään ihmisiä vaivaaviin vitsauksiin, kuten sumuun, myrskyyn, talveen, kulkutauteihin ja katoon.


title: Fomorit

text: Fomorit kuvataan usein jättiläismäisiksi ja villeiksi olennoiksi. Heidän hirviömäisellä johtajallaan Balorilla oli vain yksi suuri silmä. Jumaliin kuulunut Lugh oli Balorin tyttären Ethlinnin ja jumala Cianin poika. Fomorit tuhosivat Irlannin ensin valloittaneet partholonit ja orjuuttivat saarelle myöhemmin tulleet nemedit. Myöhemmin saapuivat firbolgit, jotka onnistuivat vastustamaan fomoreja. Tämän jälkeen Irlantiin saapui jumalten heimo Tuatha Dé Danann, joka kukisti firbolgit Mag Tuireadhin ensimmäisessä taistelussa. Tuatha Dé Danann voitti lopulta myös fomorit Magh Tuireadhin toisessa taistelussa.


title: Sananvapaus

text: Sananvapaus on kansalaisen perusoikeuksiin kuuluva oikeus ilmaista ja vastaanottaa julkisuudessa mielipiteitään. Länsimaisissa demokratioissa sananvapauden ydinsisällöksi on usein mielletty ennakkosensuurin poissaolo. Lainsäädännössä on kuitenkin myös rajoituksia sananvapaudelle silloin, kun sen käyttö loukkaa jotain toista oikeushyvää.


title: Sananvapaus

text: Sananvapaus on määritelty eri laeissa ja sopimuksissa eri tavoin. Esimerkiksi Suomen perustuslaissa sananvapaus tarkoittaa oikeutta ilmaista ja vastaanottaa tietoja ja mielipiteitä kenenkään sitä ennakolta estämättä. Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaan sananvapaus on oikeus, joka sisältää vapauden pitää mielipiteitä sekä vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia alueellisista rajoista riippumatta ja viranomaisten siihen puuttumatta.


title: Sananvapaus

text: Suomi on allekirjoittanut yhdessä 43:n muun valtion kanssa Euroopan ihmisoikeussopimuksen, jonka 10. artikla toteaa sananvapaudesta muun muassa:


title: Sananvapaus

text: Sananvapautta voidaan 10. artiklan mukaan rajoittaa vain lailla ja syistä:


title: Sananvapaus

text: Vaikka Euroopan ihmisoikeussopimuksessa luetellaan useita tapauksia, joissa sananvapautta voidaan rajoittaa lailla, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin (nykyinen Euroopan unionin tuomioistuin) on ratkaisuissaan korostanut, että näitä rajoituksia on tulkittava suppeasti:


title: Sananvapaus

text: Euroopan unionin perusoikeuskirja määrittelee sananvapauden:


title: Sananvapaus

text: 11. artikla vastaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10. artiklaa.


title: Sananvapaus

text: Juridiselta kannalta sananvapauden käsitettä tulkitaan hyvin eri tavalla eri maissa..


title: Sananvapaus

text: Saksassa sananvapaus on määritelty peruslaissa (GG-Grundgesetz) artiklassa 5, jossa myönnetään vapaus ilmaista, tutkia ja opettaa. Määritelmä on tosin kaksitasoinen, ylimmällä tasolla sananvapaus myönnetään yleisesti ja toisella tasolla todetaan, että sananvapauden rajoitteita löytyy muista lakipykälistä, kunnianloukkauksien välttämiseksi ja alaikäisten suojelemiseksi. Saksassa sananvapautta noudatetaan yleisesti ottaen Euroopan ihmisoikeusasiakirjan ensimmäisen kohdan mukaisesti. Toisen kohdan mukaisia rajoitteita hyödynnetään koskemaan kolmanteen valtakuntaan liittyviä asioita ja siihen liittyvää uusnatsismia. Näiden rajoitusten olemassaololle on Saksassa laaja yhteisymmärrys.


title: Sananvapaus

text: Britanniassa vallitseva sananvapaus noudattaa pitkälti Euroopan ihmisoikeusasiakirjan 10. artiklan ensimmäisen kohdan mukaista sananvapautta. Tosin poliitikoille on myönnetty oikeus haastaa toimittaja häpäisemisestä, mikä itsessään toimii jo rajoitteena. Belgiassa puolestaan toimittajien pitää kertoa tietolähteensä.


title: Sananvapaus

text: Sotilaiden suhteen sananvapautta rajoitetaan lukuisilla lisäehdoilla. Esimerkiksi Espanjan lain pykälässä 178 todetaan, että sotilashenkilöstöllä on oikeus ilmaista itseään vapaasti, kunhan ensin on myönnetty tähän lupa. Eli sananvapaus on myönnetty, kunhan ensin anotaan lupaa ilmaista itseään asioissa, joilla voidaan katsoa olevan kansalliseen turvallisuuteen liittyvää merkitystä.


title: Sananvapaus

text: Suomessa sananvapaus on turvattu perustuslain kahdennessatoista pykälässä:


title: Sananvapaus

text: Suomalaisten päätoimittajien yhdistyksen PTY:n käsityksen mukaan sananvapaus on ainoastaan tiedotusvälineen päätoimittajalla. Yksittäisellä toimittajalla ei ole oikeutta julkaista työnantajansa omistaman median nimissä mitä tahansa. Täten päätoimittajan tekemät päätökset siitä mitä julkaistaan eivät rajoita tiedotusvälineen palveluksessa olevien sananvapautta.


title: Sananvapaus

text: Suomi on vuosikausia ollut sananvapautta mittaavien listausten kärkimaita.


title: Sananvapaus

text: Suomi on kuitenkin saanut huomattavan paljon langettavia tuomioita Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelta (EIT) sananvapauden loukkauksista. Vuoteen 2012 mennessä Suomi oli saanut 17 tuomiota sananvapausloukkauksista. Pohjoismaista Tanska on saanut yhden tuomion, Ruotsi 2, Norja 5 ja Islanti 3. Venäjä oli saanut 23.


title: Sananvapaus

text: USA:n perustuslain 1 ja 14 pykälä määrittelee sananvapauden oikeudeksi esittää informaatiota, ideoita ja mielipiteitä vapaasti ilman virkavallan sisällöllisiä rajoitteita.


title: Sananvapaus

text: Venäjällä sananvapauden tila on kaksijakoinen. Toisaalta perustuslain mukaan sananvapaus Euroopan ihmisoikeusasiakirjaa mukailevalla tavalla on olemassa, toisaalta esimerkiksi Presidentti Putinin syyskuussa 2003 Columbian yliopistossa esittämä vastaus opiskelijan esittämään sananvapautta koskevaan kysymykseen oli "Meillä ei ole koskaan ollutkaan sananvapautta Venäjällä. 90-luvun alussa syntyi käsitys jostakin laajemmasta sananvapaudesta, joka tulkittiin varsinkin lehdistössä vapautena kaikkea kohtaan, anarkiaksi ja pyrkimyksenä aiheuttaa sekaannusta hintaan mihin hyvänsä."


title: Sananvapaus

text: Lehdistön sananvapautta Venäjällä ei nähdäkään demokratian kehityksen kannalta minään absoluuttisen hyvänä asiana. Eräs näkemys piti lehdistöä yhtenä kaupallisena pelurina, jolla ei ole yhteiskunnassa ydinpelaajan roolia. Yleisemmin valtiosta riippumattomia tiedotusvälineitä on pyritty sulkemaan, yhteiskuntakriittisten kansalaisjärjestöjen toimintaa vaikeuttamaan ja ulkomaalaisia toimittajia häätämään maasta. Sananvapaus on heikentynyt varsinkin Venäjän keväällä 2014 suorittaman Ukrainan Krimin miehityksen ja Itä-Ukrainassa vuodesta 2014 jatkuneiden sotatoimien aikana. Osin jo ennen Ukrainan sotatoimia voimaantulleet tiedotusvälineiden sensuurilait ovat osaltaan estäneet valtion ja presidentinhallinnon virallisesta linjasta poikkeavaa viestintää myös verkkoviestimissä esimerkiksi Ukrainan tilanteesta ja Venäjän osallisuudesta siihen. Tärkeimpänä joukkoviestintävälineenä Venäjällä pidetyt television pääkanavat ovat valtio-omisteisia ja toimivat keskeisesti valtionhallinnon viestiminä.


title: Sananvapaus

text: Kiinan perustuslaki rajoittaa sananvapautta yleisen järjestyksen ja turvallisuuden varjolla, sananvapaus rinnastetaan poliittiseksi välineeksi kritisoida viranomaisia. Kiinan perustuslaissa artiklat 35 ja 51 eivät määrittele sananvapauden rajoitteita niin kuin useammassa muussa maassa, vaan artikloissa määritellään mikä on yksilötasolla sallittua.


title: Sananvapaus

text: Esimerkiksi toimittaja Shi Tao tuomittiin 10 vuodeksi vankilaan hänen käytyä sähköpostilla keskustelua ulkomaille Tiananmenin tapahtumien 15. vuosipäivään liittyen. Sähköpostiliikenteestä Kiinan viranomaisille raportoi Yahoo Hong Kong. Sananvapautta onkin rajoitettu niin pitkälle, että esim. Hu Pingin (Kiinalaisen Demokraattisen Allianssin (CAD) Presidentti 1988-1991) mielestä sananvapautta Kiinassa ei ole.


title: Sananvapaus

text: Kiinan kansantasavallassa on aina sensuroitu ulkomaisia lehtiä ja mediaa. Nykyisin se ulottuu myös tietoverkkoon. Sensuurin päävastuu on kommunistipuolueen julkisuusosastolla. Arvellaan, että internetin valvonta työllistää yli 100 000 kiinalaista. Valvonta perustuu kahteen menetelmään: niin sanottu "suuri palomuuri" estää kiinalaisten pääsyn hallituksen mielestä epämieluisille ulkomaisille verkkosivuille. "Kultainen suojakilpi" taas seuloo tiedonvälitystä maan sisällä. Sisäiset rajoitukset kohdistuvat ajatuksiin, jotka voisivat uhata kommunistipuolueen asemaa tai kannustaa järjestäytyneeseen kansalaistoimintaan. Nettirajoitusten takia maan tärkeimmät palveluntarjoajat ovat kiinalaisia: hakurobotti Baidu, sosiaalinen verkosto Renren, internetportaali Tencent ja microblogi Sina Weibo.


title: Sananvapaus

text: Penguin-kustantamo silppusi vuonna 2014 yhdysvaltalaisen professorin Wendy Donigerin 2009 ilmestyneen teoksen "The Hindus: An Alternative History", joka käsitteli Intian historiaa poikkeavasta näkökulmasta. Teos loukkasi hindujen uskonnollisia tunteita.


title: Sananvapaus

text: Sananvapautta pidetään yhtenä demokraattisen yhteiskunnan perusoikeuksista. Tästä huolimatta useimmilla valtioilla on laeissaan sananvapautta rajoittavia pykäliä, useimmiten kansallista turvallisuutta koskevissa asioissa. Vastaavalla tavalla myös Euroopan ihmisoikeusasiakirjan artikla 10, toinen kohta toteaa että sananvapautta on voitava rajoittaa kansakunnan tai yleisen turvallisuuden nimissä. Tätä kohtaa hyödynnetäänkin eri maissa varsin lavealla tavalla tulkiten ja sananvapautta rajoittaen.


title: Sananvapaus

text: Mikäli sananvapautta käytetään loukkaamaan jotakin toista oikeushyvää, kuten oikeutta kunniaan tai yksityisyyteen taikka yhteiskuntarauhaa, rikoslainsäädännössä on punnittu kumpi on tärkeämpi oikeushyvä. Sellaisia rangaistaviksi säädettyjä tekoja, joissa tekijä käyttää väärin sananvapauttaan, nimitetään sananvapausrikoksiksi. Suomen lainsäädännössä ja Euroopan unionissa muun muassa yhteiskuntarauhaa vaarantavat, kansanryhmää vastaan kiihottavat viestit taikka toisen kunniaa loukkaavat lausumat eivät kuulu sananvapauden piiriin.


title: Sananvapaus

text: Suomessa lainsäätäjä on puuttunut sananvapauden väärinkäyttämiseen muun muassa seuraavilla rikoslaissa rangaistaviksi säädetyillä teoilla:


title: Sananvapaus

text: Myös oikeuden kuvata ja tallentaa materiaalia eräissä tapauksissa on katsottu kuuluvan sananvapauden piiriin.


title: Sananvapaus

text: Ennakkosensuurin poissaolo on länsimaisissa demokratioissa usein mielletty sananvapauden ydinsisällöksi. Julkaisutoiminnalle ei saa olla ennakollista estettä. Julkaisija on kuitenkin rikosoikeudellisessa vastuussa sisällöstään.


title: Sananvapaus

text: Rikoslain 24 luvun 9 §:n mukaan kunnianloukkauksesta tuomitaan se, joka


title: Sananvapaus

text: Kunnianloukkauksesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.


title: Sananvapaus

text: Valtionsyyttäjä Mika Illmanin mukaan halventavat nimitykset, kuten ”ryssä” ja ”neekeri” täyttävät oikeuskäytännössä kunnianloukkausrikoksen tunnusmerkistön. Illmanin mukaan loukkaavien sanojen käyttämistä voidaan pitää näyttönä tahallisuudesta ja loukkaamistarkoitusta arvioitaessa perusteena siitä, täyttääkö aineisto rikoslain 11 luvun 8 §:n tunnusmerkistön..


title: Sananvapaus

text: Yksityiselämää loukkaavaan tiedon levittämiseen syyllistyy levittämällä sellaisia toisen yksityiselämään kuuluvia tietoja, joiden leviäminen voi aiheuttaa kärsimystä sille, jota tieto koskee. Teosta voidaan tuomita sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Rikos eroaa kunnianloukkauksesta siten, että siinä on kysymys oikeellisen tiedon levittämisestä, kun taas kunnianloukkauksessa on ensisijaisesti kyse valheellisen tiedon levittämisestä. Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen on sisältörikos, jossa rikos tehdään saattamalla tietoa julkisuuteen. Tämän teon säätämisellä rangaistavaksi halutaan suojella oikeutta yksityiselämään.


title: Sananvapaus

text: Rikoslain 11 luvun 10 §:ssä (511/2011) säädetään: "Joka asettaa yleisön saataville tai muutoin yleisön keskuuteen levittää tai pitää yleisön saatavilla tiedon, mielipiteen tai muun viestin, jossa uhataan, panetellaan tai solvataan jotakin ryhmää rodun, ihonvärin, syntyperän, kansallisen tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, seksuaalisen suuntautumisen tai vammaisuuden perusteella taikka niihin rinnastettavalla muulla perusteella, on tuomittava "kiihottamisesta kansanryhmää vastaan" sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi." Lisäksi 10 a §:ssä määritellään törkeä kiihottaminen kansanryhmää vastaan.


title: Sananvapaus

text: Vuodesta 1999 Suomessa on ollut voimassa rikoslain 17 luvun 10 § (563/1998) uskonrauhan rikkomisesta. Tämän teon säätämisellä rangaistavaksi suojellaan yleistä järjestystä ja yhteiskuntarauhaa. Teosta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.


title: Sananvapaus

text: Sananvapautta voidaan rajoittaa myös siten, että sen käyttämiseen tarvitaan lupaa. Esimerkiksi yleisöön vetoaminen joukkotiedotusvälineissä rahankeräämistarkoituksessa on kiellettyä, mikäli rahankeräykseen ei ole voimassa olevaa rahankeräyslupaa.


title: Sananvapaus

text: Monet median edustajat ovat korostaneet sananvapauteen liittyvän myös vastuun.


title: Sananvapaus

text:
Entinen Helsingin Sanomien päätoimittaja Mikael Pentikäinen on määritellyt sananvastuun niin, että jos julkaistavan asian tiedetään loukkaavan ja aiheuttava riskejä, sitä ei pidä julkaista.
Esimerkkinä hän käyttää Googlen omistamassa Youtubessa julkaistua Muhammed-videota, joka aiheutti levottomuuksia, joissa kuoli ihmisiä. Pentikäisen mukaan Googlen olisi pitänyt poistaa video, eikä tuolloin kyse olisi sensuurista vaan vastuun kantamisesta.


title: Sananvapaus

text: ""Toimittajat ilman rajoja -järjestö on moittinut Saksan vihapuhetta suitsivan lain syövän terää länsimaiden sananvapaussaarnoilta Turkissa, Venäjällä ja Kiinassa"", kirjoitti Tampereen yliopiston journalistiikan vierailuprofessori Jussi Pullinen Helsingin Sanomien artikkelissaan.


title: Sananvapaus

text: ”"Sananvapauden rajoittaminen terrorismin tai vihapuheen varjolla uhkaa johtaa entistä totalitaarisempiin hallintoihin"”, varoitti sananvapautta puolustavan Pen-kirjailijajärjestön Suomen-osastoa johtava Venla Hiidensalo vuonna 2018.


title: Kädelliset

text: Kädelliset ("Primates") on lahko nisäkkäiden ("Mammalia") luokassa. Kädelliset ovat saaneet suomalaisen nimensä kyvystään tarttua raajoilla eri esineisiin. Kädellisten peukalo ja osalla lajeista myös isovarvas pystyy kääntymään vasten muita sormia tai varpaita. Ihminen on yksi kädellislajeista.


title: Kädelliset

text: Varhaisimmat kädelliset kehittyivät mesotsooisen maailmankauden lopussa yli 65 miljoonaa vuotta sitten ja kehitys jatkui kenotsooisen maailmankauden aikana. Ihmiset kehittyivät vasta viime vuosimiljoonina, teriäärikauden lopulla ja kvartäärikaudella mioseeni-, plioseeni- ja pleistoseenikauden aikana.


title: Kädelliset

text: Kädellisten kehitys alkoi ilmeisesti hyönteissyöjämäisistä nisäkkäistä. Kädellisten kehityksen alkuaikoina maapallolla eli vielä hirmuliskoja. Kantamuodon arvellaan muistuttaneen päästäisiä. Se liikkui öisin ja eli maassa. Varhaisimmasta kantamuodoista ei kuitenkaan vielä ole löydetty fossiileja, joka ei ole ihme sillä niiden elinympäristö oli sellainen, joka ei ollut erityisen otollinen fossiilien muodostumiselle. Varhaisimmat kädellisten fossiilit on ajoitettu 65–54 miljoonan vuoden taakse. Alkukädelliset ("Plesiadapiformes") olivat vain hiiren, korkeintaan kissan kokoisia. Ne eivät muistuttaneet myöhempiä sukulaisiaan juurikaan, vaan ne luokitellaan kädellisiksi lähinnä hampaiden ja keskikorvan rakenteiden perusteella.


title: Kädelliset

text: Alkukädellisten jälkeen tulleet kädelliset sijoitetaan kahteen heimoon, "Omomyidae" eli omomyidit ja "Adapidae" eli adapidit. Nämä alkukädellisiä kehittyneemmät lajit levisivät laajalle, ympäri maapallon. Eoseenikaudella näiden kehittyneiden kädellisten kilpailuetuja olivat erikoistumattomuus, suuret aivot ruumiiseen nähden ja binokulaarinen näkö. Ominaisuuksien takia ne oppivat uusia käyttäytymistapoja, käyttivät monipuolista ruokaa ja oppivat löytämään uusia ravintokohteita. Eoseenikauden kädelliset muistuttivat nykyisiä makeja ja kummituseläimiä.


title: Kädelliset

text: Vielä tuntematon, luultavasti melkoisesti puoliapinoita muistuttanut kädellismuoto kehittyi edelleen. Vähitellen tämä muoto alkoi muistuttaa yhä enemmän nykyisiä apinoita. DNA-molekyylien perusteella itä- ja länsiapinat jakaantuivat jo varhaisessa vaiheessa, eoseenikauden lopussa. DNA-molekyylit osoittavat myös sen, että häntä- ja ihmisapinat jakaantuivat oligoseenikauden lopulla. Näistä oligoseenikauden apinoista on löydetty runsaasti fossiilisia todisteita.


title: Kädelliset

text:
Varhaisimpien tunnettujen ihmisapinoiden, joihin myös ihminen kuuluu, tiedetään eläneen Afrikassa 23–15 miljoonaa vuotta sitten mioseenikauden alkupuolella.
Kädellisiä on noin 376 lajia (vuonna 2005, luku elää sitä mukaa kun geenitutkimus edistyy). Kädellisten osuus nisäkkäistä on melko suuri. Kädelliset jakaantuvat kahteen alalahkoon: ensimmäisen ("Strepsirrhini") muodostavat puoliapinat, joihin kuuluvat esimerkiksi makit (l. lemurit), sormieläimet ja lorit. Toiseen alalahkoon ("Haplorrhini") kuuluvat korkeammalle kehittyneet kädelliset kuten kummituseläimet, mölyapinat, paviaanit, simpanssit ja ihminen. Jälkimmäiset muodostavat kummituseläimiä lukuun ottamatta apinoiden ("Simiiformes") ryhmän. 2001 kädellisten luokittelua muutettiin, jolloin niiden määrä kasvoi lähes 50 prosenttia.


title: Kädelliset

text: Kädelliset ovat melko erikoistumattomia nisäkkäitä. Kädellisten jalat ja kädet ovat sopeutuneet tarttumiseen, niissä on viisi varvasta ja viisi sormea. Ihminen tosin on nykyisistä kädellisistä ainoa, jonka isovarvas ei pysty taittumaan vasten muita varpaita, koska se ei ole enää tarpeeksi erillään. Kädellisillä on myös kaksi solisluuta, kaksi maitorauhasta rinnassa, hampaita 32, joista neljä leikkaavaa ylä- ja alaleuassa. Kädellisten silmät ovat suurikokoisia suhteessa muuhun ruumiiseen, ne ovat huomattavasti tärkeämpiä kuin hajuaisti. Kädellisten silmät katsovat eteenpäin, binokulaarisella näöllään ne pystyvät aistimaan syvyyssuhteita ja pystyvät muodostamaan ympäristöstä kolmiulotteisen kuvan. Kädelliset myös näkevät värejä hyvin, josta on apua esimerkiksi hedelmien tunnistamisessa lehtien joukosta ja niiden kypsyyden arvioimiseen. Kädellisillä on muuhun ruumiiseen nähden merkittävän isokokoiset aivot, joista seuraa muun muassa se, että ne kehittyvät melko hitaasti munasolusta aina aikuiseksi.


title: Ksenofanes

text: Ksenofanes (, 570 – 480 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi, runoilija sekä yhteiskunta- ja uskontokriitikko.


title: Ksenofanes

text: Ksenofanes oli kotoisin Kolofonista, Jooniasta. Hän harjoitti filosofiaa eri puolella Kreikkaa, erityisesti Etelä-Italian ja Sisilian kreikkalaisissa siirtokunnissa, kiertelemällä kaupungista toiseen. Hänen sanotaan olleen Arkhelaoksen tai Botonin oppilas ja Parmenideen opettaja. Aiemmin hänen on ajateltu olleen myös Zenon Elealaisen, Parmenideen kollegan, opettajana ja sitä kautta läheinen elealaiselle koulukunnalle. Nykyisen näkemyksen mukaan tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa.


title: Ksenofanes

text: Tiedot Ksenofaneen ajatuksista ovat peräisin lähinnä hänen runoudestaan. Diogenes Laertioksen mukaan hän kirjoitti paitsi eeppisessä runomitassa myös elegia- ja jambirunoutta. Ksenofaneen runoutta on säilynyt ainoastaan myöhempien kreikkalaisten filosofien ja muiden kirjailijoiden lainaamissa katkelmissa. Hänen runonsa kritisoivat ja satirisoivat useita ajalle tyypillisiä ilmiöitä ja ajatuksia, kuten kreikkalaisen mytologian ihmishahmoisten jumalten pantheonia, sekä kreikkalaisten suurta kunnioitusta urheilijoita kohtaan. Luonnonfilosofiassa Ksenofanes katsoi muun muassa, että maa on joskus ollut veden peitossa. Hänen tietoteoreettinen näkemyksensä oli, että on olemassa todellinen totuus, mutta ihmiset eivät kuolevaisina pysty tietämään sitä.


title: Ksenofanes

text: Ksenofanes hylkäsi Herakleitoksen tavoin uskon moniin jumaliin sekä sen, että jumalat muistuttaisivat ihmisiä. Hän sanoi, että Homeros ansaitsisi piiskaa sen johdosta, että hän on valehdellut jumalista ja heidän ominaisuuksistaan. Hän myös pilkkasi ajatusta ihmishahmoisista jumalista sanomalla:


title: Ksenofanes

text: Tämän sijaan Ksenofanes muotoili ajatuksen yhdestä jumalasta, joka on abstrakti, universaali, muuttumaton, liikkumaton sekä aina ja kaikkialla läsnä oleva. Tämä jumala ei ollut ihmisenmuotoinen eikä tällä ollut mitään inhimillisiä elimiä tai heikkouksia. Se oli luonto ilman rajoja. Hänen ajatteluaan pidetään panteistisina. Ksenofanesta pidetään ensimmäisenä monoteistina länsimaisen filosofian historiassa.


title: Ksenofanes

text: Ksenofanes kirjoitti myös, että runoilijoiden tulisi kertoa jumalista ainoastaan sellaisia tarinoita, jotka ovat yhteiskunnallisesti rakentavia. Platon edusti myöhemmin samaa ajatusmaailmaa.


title: Ksenofanes

text: Ksenofaneen mukaan kaikki elävä koostui vedestä ja maasta. Maailmassa on käynnissä jatkuva syklinen prosessi, veden (meren) ja maan sekoittuminen ja kamppailu maailman hallinnasta. Maa on kerran ollut kauttaaltaan veden peitossa, minkä osoittavat muun muassa korkealta vuoristosta löytyvät merenelävien fossiilit. Se on sittemmin kuivunut, mikä on paljastanut maan, mutta se tulee vuorollaan peittymään jälleen meren alle, jolloin koko ihmiskunta hukkuu. Lopulta seuraa kaiken uusi alku.


title: Ksenofanes

text: Ksenofanes pyrki poistamaan mystisyyden erilaisista taivaankappaleista ja -ilmiöistä. Aurinko, kuu ja tähdet olivat hänen mukaansa tulessa olevia pilviä, samoin pyrstötähdet ja meteorit. Myös sateenkaari oli vain värikäs pilvi. Tähdet sammuivat joka aamu ja syttyivät taas yöksi. Samoin aurinko syntyi joka aamu uudestaan, kun tulessa olevat osaset kerääntyivät yhteen. Tämä mahdollisti sen, että maanpiirin eri alueilla oli omat auringot ja kuut. Auringonpimennykset ovat seurausta siitä, että aurinko siirtyy alueelle, jossa ei asu ketään, ja katoaa näin ikään kuin maan koloon.


title: Ksenofanes

text: Ksenofanesta on joskus pidetty eräänlaisena tietoteoreettisen skeptisismin edelläkävijänä. Hän katsoi, etteivät ihmiset voi saavuttaa koskaan koko totuutta ja näin tietoa tietynlaisista asioista. Hän vaikuttaa kuitenkin puhuvan tällöin lähinnä jumalista sekä tähtitieteellisistä ja meteorologisista ilmiöistä. Näiden asioiden suhteen ihmisillä voi olla vain mielipiteitä.


title: Ksenofanes

text: Erään tulkinnan mukaan tieto näistä asioista on Ksenofaneesta mahdotonta siksi, ettei meillä ole keinoja osoittaa mielipiteitämme todeksi. Tieto vaatisi sitä, että tiedämme tietävämme. Toisaalta Ksenofanes vaikuttaa mahdollistavan sen, että voimme ajan kuluessa saavuttaa yhä oikeampia mielipiteitä todellisuutta koskien. Ihmiset voivat toimia ainoastaan tällaisten "työhypoteesien" varassa. Voimme siis toimia niin kuin tietäisimme totuuden, kunhan vain tiedostamme, että se olisi äärimmäisen epätodennäköistä. Tämän näkemyksen nosti uudelleen esiin Karl Popper, ja se muodostaa kriittisen rationalismin perustan.


title: Rubidium

text: Rubidium () on alkalimetalleihin lukeutuva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Rb ja järjestysluku 37. Rubidium on hopeanvärinen, pehmeä metalli, joka muiden alkalimetallien tavoin reagoi erittäin kiivaasti veden kanssa. Sen löysivät Robert Bunsen ja Gustav Kirchhoff spektrianalyysin avulla Heidelbergissä vuonna 1861. Rubidiumia käytetään muun muassa atomikelloissa, valokennoissa ja katalyyttinä.


title: Rubidium

text: Luonnossa rubidium sisältää ainoan pysyvän isotoopin Rb lisäksi noin 28 % hajoavaa isotooppia Rb, joka on heikosti radioaktiivista.


title: Rubidium

text: Rubidium (Rb) on yksi elektropositiivisimmista metalleista ja kuuluu alkalimetallien ryhmään. Rubidium kuuluu jaksollisen järjestelmän ensimmäisen pääryhmän viidenteen jaksoon ja sijaitsee strontiumin vieressä. Rubidiumin sulamispiste on 40 °C, joten se voi esiintyä luonnossa myös nestemäisenä.


title: Rubidium

text: Rubidiumin elektronikonfiguraatio on [Kr]5s. Rubidium saattaa syttyä itsestään palamaan ja muiden alkalimetallien tavoin reagoi erittäin kiivaasti veden kanssa vapauttaen vetyä. Kuten muutkin alkalimetallit, rubidium muodostaa elohopean kanssa amalgaameja. Rubidiumin ja kaliumin liekit ovat molemmilla violetit, joten spektroskooppisia menetelmiä tarvitaan erottamaan nämä kaksi alkuainetta toisistaan.


title: Rubidium

text: Rubidiumin hapetusluku on lähes aina +I. Rubidium voi muodostaa erilaisia yhdisteitä, joista rubidiumkloridi (RbCl) on eniten käytetty yhdiste. Rubidiumkloridia käytetään biokemiassa merkkiaineena, koska luonnostaan sitä esiintyy elävissä organismeissa vain vähän. Toinen yleinen rubidiumin yhdiste on rubidiumhydroksidi (RbOH), jota käytetään lähtöaineena monissa rubidiumpohjaisissa reaktioissa. Rubidiumhopeajodidilla (RbAgI) on korkein sähkönjohtavuus huoneenlämpötilassa kaikista tunnetuista ionikiteistä. Rubidiumilla on monia oksideja, joita syntyy, kun rubidium metalli joutuu ilman kanssa tekemisiin. Rubidium muodostaa suoloja halidien kanssa muodostaen muun muassa rubidiumfluoridia ja jo edellä mainittua rubidiumkloridia.


title: Rubidium

text: Luonnostaan rubidium esiintyy kahdella eri isotoopilla massaluvuilla 85 ja 87. Massaluvulla 85 esiintyvä rubidiumin isotooppi on pysyvä ja massaluvun 87 isotooppi on radioaktiivinen isotooppi, jota esiintyy luonnossa noin 28 %. Radioaktiivisen rubidiumin hajoaminen luonnossa tapahtuu β-hajoamisella. Radioaktiivinen rubidiumin isotooppi hajoaa negatiivisen beetapartikkelin emissiolla pysyväksi strontium-87:ksi. Lisäksi rubidiumilla on 24 muuta synteettisesti valmistettua isotooppia. Rubidium-87 puoliintumisaika on 4,8·10 vuotta. Eräs rubidiumin synteettinen isotooppi on Rubidium-82, jota valmistetaan elektronisieppauksella strontium-82:sta. Tätä rubidiumin isotooppia käytetään positroniemissiokuvauksessa (PET) merkkiaineena. Rubidium-82 puoliintumisaika on 76 s.


title: Rubidium

text: Rubidium löydettiin Heidelbergissä vuonna 1861. Rubidiumin löysivät Gustav Kirchhoff ja Robert Bunsen tutkiessaan lepidoliittinäytettä spektroskoopilla. Rubidium on toinen alkuaine, joka on löydetty spektroskoopin avulla. Nimensä alkuaine sai latinan sanasta "rubidus", joka kuvaa rubidiumin tummanpunaisia spektriviivoja. Lepidoliitin rubidiumpitoisuus oli niin pieni, että Bunsen ja Kirchhoff tarvitsivat 150 kilogrammaa malmia pystyäkseen erottamaan tarpeeksi rubidiumia sen ominaisuuksien tutkimiseksi.


title: Rubidium

text: Robert Bunsen eristi alkalimetalleja mineraalilähdevedestä saostamalla ne ensin kloroplatinaatteina ja erottamalla ne sen jälkeen toisistaan klorideina. Bunsen onnistui valmistamaan rubidiummetallia pelkistämällä rubidiumvetytartraattia hiilellä.


title: Rubidium

text: Rubidiumia ei käytetty teollisissa sovelluksissa ennen 1920-lukua, jolloin sitä alettiin käyttää valokennoissa. Suurin osa käytetystä rubidiumista on hyödynnetty erilaisissa tutkimuksissa. Rubidiumia ja cesiumia voidaan käyttää samanlaisissa sovelluksissa, ja näissä sovelluksissa rubidium korvataan useimmiten cesiumilla.


title: Rubidium

text: Vuonna 1995 Eric Cornell ja Carl E. Wieman jäähdyttivät rubidium-atomeja laserilla ja havaitsivat, että niiden nopeusjakaumassa suurin osa atomeista oli perustilassa eli atomit muodostivat Bosen-Einsteinin kondensaatin. Cornell ja Wieman saivat havainnostaan Nobel-palkinnon vuonna 2001.


title: Rubidium

text: Rubidiumia pidetään 16. runsaimpana alkuaineena maankuoressa. Sitä löytyy muun muassa pollusiitista, leusiitista, karnalliitista ja zinnwaldiitista, joka sisältää rubidiumia oksidin muodossa noin 1 %. Lepidoliitista on löydetty jopa 1,5 % rubidiumia ja sitä saadaan kaupallisesti tästä lähteestä litiumin uuton sivutuotteena. Myös jotkut kaliummineraalit ja kaliumkloridit sisältävät rubidiumia kaupallisesti merkittävän määrän. Merkittäviä rubidiumin lähteitä ovat muun muassa runsas pollusiittiesiintymä Kanadassa (Bernic Lake, Manitoba), josta saadaan myös cesiumia, sekä kaliummineraalit Kaliforniassa (Searles Lake) ja Michiganin suolavesistä saatu kaliumkloridi. Merivesi sisältää rubidiumia keskimäärin 125 μg/L.


title: Rubidium

text: Rubidiumyhdisteitä tuotetaan noin 2−4 tonnia vuodessa. Metallista rubidiumia voidaan saostaa elektrolyysin avulla. Rubidiumia saadaan myös tuotettua lepidoliitin ja pollusiitin käsittelyn sivutuotteena. Kyseisiä malmeja louhitaan vain vähän ja valikoiduilla menetelmillä. Lepidoliittia ja pollusiittia etsitään lähinnä niiden litiumpitoisuuden takia.


title: Rubidium

text: Rubidium saadaan erotettua malmeissa esiintyvistä samankaltaisista alkalimetalleista, kaliumista ja cesiumista, useiden kemiallisten reaktioiden jälkeen. Erottaminen perustuu useimmiten metallien suolojen erilaiseen liukoisuuteen. Tavallisimmassa menetelmässä eri alkalimetallien alunoista muodostetaan ensin liuos. Liuos valmistetaan malmin mineraaleista joko uuttamalla malmeja pitkään rikkihapolla tai huuhtomalla malmin ja kipsin yhdistelmää kuumalla vedellä. Alunat erotetaan toisistaan ja puhdistetaan useamman kerran jakouudelleenkiteytyksen avulla. Tarvitaan kaiken kaikkiaan 30 uudelleenkiteytystä, jotta saadaan tuotettua puhdasta rubidiumalunaa [Rb2SO4:Al2(SO4)3•24 H2O]. Alunaa voidaan vielä jatkokäsitellä, jotta siitä saadaan muodostettua rubidiumhydroksidia (RbOH).


title: Rubidium

text: Rubidiumin erottamiseksi lepidoliitin tai pollusiitin seoksesta voidaan käyttää myös menetelmiä, joista toisella saadaan tuotettua puhdasta rubidiumkloridia ja toisella rubidiumkarbonaattia.


title: Rubidium

text: Rubidiumia valmistavat pääasiassa samat yhtiöt, jotka tuottavat myös kysytympää cesiumia. Tanskassa, Saksassa, Venäjällä, Japanissa ja Iso-Britanniassa on muutamia yrityksiä, jotka käsittelevät rubidiumia sisältäviä malmeja ja valmistavat niistä metalleja tai erilaisia yhdisteitä. Kemianteollisuudessa tuotetaan jonkin verran rubidiumyhdisteiden johdannaisia. Kokonaisuudessaan rubidiumin tuotanto on hyvin pientä verrattuna muihin metalleihin. Tarkkoja arvioita maailman rubidiumesiintymien laajuudesta ei ole tehty, mutta on arvioitu että nykyisillä tuotantomäärillä Pohjois-Amerikan esiintymät pystyisivät yksinään vastaamaan rubidiumin kysyntään monien satojen vuosien ajaksi.


title: Rubidium

text: Rubidiumia voidaan käyttää pienissä atomikelloissa, joiden toiminta perustuu atomin ominaisvärähtelyyn. Rubidiumatomikello heittää kymmenessä vuodessa korkeintaan sekunnin tuhannesosan. Yleensä atomikelloissa käytetään cesiumia, jonka ominaisuudet ovat samankaltaiset kuin rubidiumilla. Geologit käyttävät rubidiumin ja strontiumin isotooppeihin perustuvaa ajoitusmenetelmää määritellessään kiven ikää. Rubidiumia käytetään myös katalyyttina ja valokennoissa sekä tutkimustarkoituksissa. Koska rubidium on hyvin kallista, sen teollinen käyttö on vähäistä.


title: Rubidium

text: Rubidiumsuoloja käytetään laseissa ja keramiikassa. Rubidiumia käytetään myös työaineena höyryturbiineissa ja poistamaan kaasujäämiä tyhjiöputkista. Rubidiumnitraatti antaa ilotulitteille violetin värin. Rubidium on myös lievästi radioaktiivista ja siksi sitä on käytetty aivokasvainten paikannuksessa. Se kerääntyy kasvaimiin, mutta ei normaaliin kudokseen. Höyrystynyttä rubidiumia käytetään laserjäähdytyksessä ja Bosen-Einsteinin kondensaatiossa.


title: Rubidium

text: Koska rubidiumia voidaan helposti ionisoida, sitä on harkittu käytettäväksi avaruusalusten ”ionimoottoreissa”. Cesium on kuitenkin tähän tarkoitukseen tehokkaampi. Rubidiumia on myös harkittu käytettäväksi termoelektrisissä generaattoreissa, joissa rubidium ionisoituu kuumentamalla korkeissa lämpötiloissa ja ohjaamalla magneettikentän läpi. Ionit johtavat sähköä ja toimivat generaattorin magneettisydämenä tuottaen sähkövirtaa. RbAg4I5:lla on korkein sähkönjohtavuus huoneenlämpötilassa verrattuna muihin tunnettuihin ionikiteisiin. Lämpötilassa 20 ˚C sen johtavuus on samaa luokkaa laimean rikkihapon kanssa. Tämän vuoksi sitä käytetään ohuissa filmiparistoissa ja muissa sovelluksissa.


title: Rubidium

text: Rubidium on erittäin helposti syttyvä. Rubidium tulee säilyttää inertin kaasun alla tiiviisti suljetussa astiassa tai lasiampulleissa inertissä tilassa. Rubidiumia ei saa varastoida yhdessä vahvojen hapettimien, veden tai happojen kanssa.


title: Rubidium

text: Rubidiumilla kuten muillakin alkalimetalleilla hapetusluku on +1 myös veteen liuenneena, joten sen ioneilla on vaikutuksia biologisiin systeemeihin. Ihmiskeho käsittelee rubidium-ionia Rb+, kuten se olisi kaliumioni. Näin ollen rubidiumionit ajautuvat kehon sisälle joutuessaan solun sisäiseen nesteeseen. Rubidiumilla ei ole biologista roolia, mutta sillä on todettu olevan pieni metaboliaa kiihdyttävä vaikutus. Eläinkokeilla tehdyissä tutkimuksissa rubidium on huomattu vähentävän kasvainsolujen kasvua. Mahdolliset vaikutusmekanismit ovat rubidiumin kulkeutuminen kasvainsolun sisälle tai rubidiumionien kiinnittyminen syöpäsolujen solukalvoon.


title: Rubidium

text: Rubidiumilla on myrkyllisiä vaikutuksia vesieliöille johtuen sen aiheuttamasta veden pH:n muutoksesta.


title: Simpanssi

text: Simpanssi ("Pan troglodytes") on Keski-Afrikassa esiintyvä ihmisapinoihin kuuluva laji. Se kuuluu simpanssien sukuun, johon kuuluva toinen laji on bonobo eli kääpiösimpanssi. Ihmisen ja simpanssin genomit ovat hyvin samanlaiset. Simpansseja arvioidaan elävän luonnossa 150 000 – 250 000 yksilöä. Ravinnokseen simpanssi käyttää enimmäkseen hedelmiä, mutta se myös metsästää esimerkiksi pienempiä apinoita.


title: Simpanssi

text:
Simpanssit käyttävät taitavasti työkaluja, osaavat tunnistaa esineitä kuvista ja pystyvät oppimaan jopa viittomakieltä. Simpanssit myös läpäisevät peilitestin nopeasti eli tiedostavat itse olevansa peilikuvassa. Simpansseja ja kääpiösimpansseja pidetään usein älykkäimpinä eläinlajeina ihmisten jälkeen.
Simpanssit painavat 30–60 kilogrammaa, ja urokset ovat 160 senttimetriä pitkiä ja naarat 130 senttimetriä. Simpanssien ravinto koostuu pääosin hedelmistä, lehdistä, pähkinöistä ja siemenistä. Lisäksi ne täydentävät ruokavaliotaan hyönteisillä sekä toisinaan pikkuapinoiden, antilooppien ja villisikojen lihalla. 5–10 prosenttia simpanssin ravinnosta koostuu lihasta, linnunmunista ja hyönteisistä.


title: Simpanssi

text: 2010-luvulla Ugandassa havaittiin simpanssien metsästäneen häntäapinoita eräällä alueella niin paljon, että häntäapinoiden populaatio oli pienentynyt lähes 90 prosenttia. Kun saaliiden määrä väheni, simpanssit alkoivat metsästää enemmän muita lajeja.


title: Simpanssi

text: Simpanssit asuvat luonnossa Länsi- ja Keski-Afrikan trooppisissa metsissä sekä savanneilla. Aiemmin simpansseja tavattiin koko tällä alueella, mutta nykyään elinalue on kutistunut selvästi pienemmäksi.


title: Simpanssi

text: Täysikasvuinen urossimpanssi pystyy nostamaan suunnilleen saman taakan kuin täysikasvuinen mies; koska simpanssi on pienikokoisempi, on se kokoon suhteutettuna käsivoimiltaan ihmistä selvästi voimakkaampi. Simpanssin voimakkuudesta on tehty paljon tutkimuksia, ja niiden on väitetty olevan paljon ihmistä voimakkaampia. Niiden lihakset ovat kuitenkin ehkä vain noin 1,5 kertaa voimakkaampia kuin ihmisen.


title: Simpanssi

text: Simpanssien kehoa peittää tumma karva. Karvaa ei kuitenkaan ole kasvoissa, sormissa, varpaissa, kämmenissä eikä jalkapohjissa. Sekä peukalot että isovarpaat ovat simpansseilla asettuneet vastoin muita sormia ja varpaita, mikä mahdollistaa vankan puristusotteen. Raskaus kestää simpansseilla kahdeksan kuukautta. Poikaset vieroitetaan emostaan kolmen vuoden iässä, mutta ne säilyttävät läheisen suhteen äitiinsä vielä useita vuosia. Murrosikä saavutetaan 8–10 vuoden iässä. Vankeudessa elinikä on noin viisikymmentä vuotta.


title: Simpanssi

text: Simpanssit elävät yhteisöissä, joissa on yleensä 20–150 jäsentä, mutta suurimman osan ajasta ne kulkevat pienissä muutaman hengen ryhmissä. Simpanssit elävät suunnilleen yhtä suuren osan elämästään puussa ja maassa. Simpanssien tyypillinen eteneminen tapahtuu nelin kontin, käyttämällä jalkapohjia kävelyyn ja rystysiä levossa. Simpanssit voivat kuitenkin myös kävellä pystysuorassa lyhyitä matkoja. Simpansseja pidetään rystyskävelijöinä gorillojen tapaan. Sen sijaan orangit ja kääpiösimpanssit kävelevät kämmeniensä ulkopinnan tukemana.


title: Simpanssi

text: Simpanssiyhteisöt muodostuvat pienemmistä osaryhmistä. Ryhmät yhteisöjen sisällä vaihtelevat paljon jäsentensä sukupuolen ja iän puolesta. Yhteisöt ovat hyvin väljiä ja vaihtuvia, ja niiden osaryhmät ja yksilöt voivat erota yhteisöstä ja liittyä niihin myöhemmin uudestaan. Yksilöllä on paljon liikkumavaraa yhteisön sisällä ja yhteisöt eivät ole tiukasti suljettuja kokonaisuuksia, vaan samoja simpanssiryhmiä voi kuulua useampiin yhteisöihin. Urosten kesken vallitsee usein valtahierarkia. Vakinaisia ”aviopareja” ei yleensä muodosteta, vaan simpanssien parittelukumppanit voivat vaihtua usein. Parittelukumppanit saattavat lähteä vaeltamaan yhdessä jättäen yhteisönsä tilapäisesti.


title: Simpanssi

text: Ruokaa etsitään usein pienissä ryhmissä tai yksin. Simpanssien yhteiskunnassa keskeisessä asemassa ovat urokset, jotka kiertelevät ympäriinsä suojellen ryhmänsä jäseniä ja etsien ruokaa. Metsästystä varten saatetaan muodostaa pelkistä uroksista koostuvia ryhmiä. Jotkut tutkijat, kuten simpanssitutkimuksen pioneereihin kuuluva Jane Goodall, ovat kirjoittaneet eri simpanssiyhteisöjen välisistä "sodista", joissa taistellaan ja tulee kuolonuhreja.


title: Simpanssi

text: Länsi-Afrikan simpanssit ovat ihmisen lisäksi ainoa eläin, jonka on havaittu rutiininomaisesti tekevän ja käyttävän erikoistuneita työkaluja metsästykseen. Senegalissa asuvien simpanssien on esimerkiksi nähty katkaisevan keihäitä puunoksista ja teroittavan niitä hampaillaan. Keihäillä on metsästetty galagoja (puoliapinoita), ja tarkoitukseen muokatuilla kepeillä oravia. Vanhimmat löydetyt todisteet simpanssien käyttämistä kivityökaluista ajoittuvat 4 300 vuoden päähän.


title: Simpanssi

text: Simpansseilla on urosten johtama lauma, jossa ylintä valtaa käyttää aggressiivinen alfauros. Simpanssiurokset tappelevat hierarkkisen lauman johtajuudesta ja alfauros on jatkuvien hyökkäysten kohteena säilyttääkseen aseman lauman johtajana. Muut simpanssiurokset voivat syrjäyttää alfauroksen tappamalla ja joissain tapauksissa syövät sen. Simpanssi on luonnollisesti väkivaltainen tappaja ja harjoittaa jengiväkivaltaa ja koordinoituja hyökkäyksiä.


title: Simpanssi

text: Simpanssit tappavat ihmisiä Kongossa. Jotkut ihmiset pitävät simpanssinpoikasia lemmikkeinä, mutta ne kasvavat nopeasti ja niin vaarallisiksi että lemmikistä on luovuttava. Jo viisivuotiaana simpanssi on vahvempi kuin ihminen. Lukuisat ihmiset ovat saaneet vakavia vammoja lemmikkisimpanssin hyökkäyksestä siksi että lemmikistä luopumista lykätään. Lemmikkisimpanssi kasvaa aina aggressiiviseksi villieläimeksi: siitä tulee tuhoisa, se vastustaa kurinpitoa ja puree naamaan.


title: Simpanssi

text: Eläintarhassa simpanssit heittelevät yleisöön ulosteitaan ja kiviä.


title: Simpanssi

text: Tutkimusten mukaan simpanssit pystyvät oppimaan parista sadasta viittomasta koostuvan viittomakielen, muodostamaan uusia lauseita ja opettamaan viittomakieltä jälkeläisilleen. Nämä tutkimustulokset ovat herättäneet kiistoja, eivätkä kaikki ole pitäneet simpanssien viittomakieltä ihmisten kielen kaltaisena. Simpanssien kielentutkimuksen tärkeä pioneerihenkilö on ollut esimerkiksi Washoe-nimisen simpanssin parissa työskennellyt Roger Fouts.


title: Simpanssi

text: Afrikassa simpanssien määrä on huvennut rajusti ihmisten toimien takia. Simpansseja varten on perustettu suojeltuja alueita, joissa ne voivat rauhassa asua. Simpansseja käytetään laajalti koe-eläiminä sekä jonkin verran sirkus- ja viihdeteollisuudessa. Käyttö koe-eläiminä liittyy geneettiseen läheisyyteen ihmisten kanssa. Jotkut tutkijat ovat vastustaneet simpanssien käyttöä koe-eläiminä sekä viihteessä vedoten niiden hyvinvointiin. He ovat perustaneet muutamia asuinpaikkoja ihmisten pariin joutuneille ja sittemmin hylätyille simpansseille.


title: Simpanssi

text: Ihmisten yhteiskunnassa pitkään eläneen simpanssin onnistunut luontoon palauttaminen on lähes mahdotonta, koska niiden pitäisi oppia niin paljon uutta sekä omaksua uusi asenne elämiseen. Simpansseja on joskus pidetty lemmikkeinä, mutta tavallisessa ihmiskodissa ne eivät voi vilkkautensa ja voimakkuutensa vuoksi asua.


title: Simpanssi

text: Eri puolilla Afrikkaa simpanssi on jakautunut alalajeiksi:Guineansimpanssi ("Pan troglodytes verus") on kriittisen uhanalainen. Ihmisten nopea lisääntyminen ja elinalueiden kaventuminen ovat syynä tähän, lisäksi alueella 2002 käyty sisällissota on verottanut kantaa merkittävästi. Vuonna 1960 simpansseja oli Norsunluurannikolla 100 000 ja vuonna 1980 koko maan kattavassa laskennassa 10 000. Puolet lajin lukumäärästä on Norsunluurannikon alueella. Nykyisin niitä on jäljellä enää 500 ja lisäksi yksi toimiva simpanssiyhteisö Tain kansallispuistossa.


title: Simpanssi

text: Ihmisen ja simpanssin kromosomit muistuttavat melkoisesti toisiaan. Kun vuonna 2005 julkistettiin tuhansien geenien vertailu ihmisen ja simpanssin välillä, genomit todettiin 96-prosenttisesti samanlaisiksi. Vaikka erot olivat suurempia kuin tähän mennessä arveltiin, samanlaisuus genomeissa on silmiinpistävä. Uudet geenit syntyvät useimmin vanhojen geenien monistuessa ja muuntuessa. Ei-monistuneet ihmisen ja simpanssin geenien osat ovat melkein 99 prosenttisesti samoja. Monistuneistakin geeneistä noin 36 prosenttia on samoja.


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet ovat suomen kielen murteita, joita puhutaan Etelä-Pohjanmaan järviseudun pohjoispuolelta aina Peräpohjan eteläisimpään osaan asti. Raja keski- ja pohjoispohjalaisen murrealueen välillä kulkee Raahen kohdalla. Alueen ylärajan pohjoispuolelta alkaa peräpohjalainen murrealue.


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Keski- ja pohjoispohjalaisten murteiden alueen eteläraja kulkee linjaa Perho–Veteli–Kaustinen–Kälviä, eli Perhonjoen laaksoa pitkin Kaustiselle asti. Lännessä meri muodostaa luonnollisen rajan Simojokeen asti. Pohjoisessa raja on Simojoen laakso. Itäraja kulkee Perhosta Lestijärven, Reisjärven, Haapajärven, Pyhäjärven osittain, Kärsämäen, Pyhännän, Siikalatvan, Utajärven ja Pudasjärven kautta Ranualle saakka. Keski- ja pohjoispohjalaisten murrealueiden välinen raja kulkee Raahesta Siikalatvalle.


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet lasketaan kuuluvaksi länsimurteisiin, vaikka niissä on paljon itämurteiden piirteitä, etenkin savolaismurteista tulleita. Näinpä keski- ja pohjoispohjalaiset murteet luetaankin sekamurteisiin. Ne ovat epäyhtenäisiä, koska ne ovat kehittyneet sekä läntisistä lounais- ja hämäläismurteista että itäisistä savolaismurteista. Esimerkiksi Haapaveden, Kärsämäen, Nivalan ja Pyhäjärven sekä Koillismaan murteissa savolaisvaikutteet ovat voimakkaat, mikä ilmenee selvimmin sanoista kuten "mehtä" tai "kahto", joissa "ts" korvataan "ht":lla.


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Savolaisvaikutteet kuuluvat enemmän keskipohjalaisissa murteissa, mutta ne lisääntyvät yleisesti ottaen aina, mitä kauemmas rannikolta mennään. Keski-Pohjanmaan murteissa on alueellista vaihtelua jopa siinä määrin, että jokainen jokilaakso erottuu omaksi murrealueekseen.


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Keski-Pohjanmaan murrealue voidaan jakaa kolmeen ala-alueeseen, jotka ovat Perhonjoen, Lestijoen ja Kalajoen–Pyhäjoen murrealueet. Viimeisellä alueella voidaan vielä erottaa niin sanottu Rantamurre ja Ylämaan murteet.


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text:
Eteläisin, Perhonjoen murre voitaisiin lukea myös eteläpohjalaiseen murteeseen. Nimittäin Perhonjoen murteessa - niin kuin Etelä-Pohjanmaallakin – "t":n vastine astevaihtelussa on "r" (yleiskielessä "d"). Esimerkiksi: "sota – soran, pata – paran". Tämä variantti tavataan seuraavissa kunnissa: Veteli, Halsua, Kaustinen ja Kokkola. Myös Etelä-Pohjanmaalla havaittava erikoispiirre on "h":n esiintyminen pitkän vokaalin tilalla illatiivissa, passiivissa sekä monikossa. Esimerkiksi: "verkkohon, mennähän, lampahat". Edellä mainituissa pitäjissä sekä Kälviällä huomattava ilmiö on "h":n edellä tapahtuva sisäheitto, vokaalin katoaminen: "verkhon, menhän, lamphat". Yhteinen piirre eteläpohjalaisen murteen kanssa ovat myös asteittaisesti aukenevat diftongit: "uo > ua, yö > yä, ie > ia" tai "iä", kuten sanoissa "tuo > tua, vyöllä > vyällä, mies > miäs".
Perhonjoen murteen erityinen piirre on "ts":n vastine "ss": messässä, isse, ei tarvisse".


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Perhon- ja Lestijoen murreryhmille yhteistä on se, että "k":n astevaihteluparina on "j" tai "v", esimerkiksi "hylky – hyljyn, korko – korvon, tahko – tahvon". Toinen on se, että passiivin II. partisiipin lopussa esiintyy jokin klusiili ("k, p" tai "t"). Esimerkiksi: "on saatuk kaloja."


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Ero Perhon- ja Lestijoen murteiden välillä ilmenee "t":n heikon asteen ja "ts":n edustuksessa. Nimittäin Lestijoen murreryhmässä "t":n heikon asteen edustus on "j": "ettei hän tiejä". Lisäksi "ts":n vastine on "ht", esimerkiksi "mehtä".


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Keski-Pohjanmaan murteiden kolmas merkittävä ryhmä on Kalajoen–Pyhäjoen murre, jolle on kuvaavaa Etelä-Pohjanmaan murrepiirteiden heikentyminen ja samalla hämäläis- ja savolaismurteiden tunnusmerkkien lisääntyminen. Seuraavat ovat hyviä esimerkkiä siitä: "h" häviää painottoman tavun kahden vokaalien välistä: "tullaan, lampaat, verkkoon". Kuvaavaa on, että "ts":n vastine on "ht" ("mehtä, kahtoo, veihti") ja murteessa voidaan kuulla myös "saaha" ("saada"), "jäähä" ("jäädä") -tyyppisiä infinitiivimuotoja niin kuin savolaismurteissakin. Tässä murreryhmässä sananloppuisen –"i":n säilyminen on silmäänpistävää: sanotaan "makasi, antaisi, suureksi", kun taas etelämpänä sanotaan "makas, antais, suureks".Pohjois-Pohjanmaan murrealueella tehdään ero kahden ala-alueen välillä. Ne ovat Rantamurteet ja Ylämaan murteet.


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Rantamurteiden länsisuomalaisista piirteistä tärkein on "ts":n vastine "tt", kuten sanoissa "mettä, katton, tarvitten". Merkittävää on myös, että "uo, yö" ja "ie" -diftongit voivat avartua: "sua, yällä, miäs". Inessiivin pääte on "-sa, -sä": "maasa, kyläsä".


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Itäsuomalaisuuksia alueella on "h" yleiskielen "d":n tilalla, esimerkiksi "saaha, jäähä", myös "saahaan". Silmäänpistävä on myös savolainen vaikutus "i-, u-" ja "y"-loppuisissa diftongeissa. Esimerkiksi "poeka, laolaa, käömään". Jälkitavuissa "ie > ii", esimerkiksi "sormien > sormiin, lehmien > lehmiin". Kolmannen persoonan omistusliite on "–sa, -sä": "poekasa, isäsä". Preesensin yksikön 3. persoonan pääte on –"pi: hän jääpi, hän saapi".


title: Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

text: Ylämaan murteissa savolaisvaikutus on vahvempi kuin rantamurteissa. Inessiivin pääte on "–ssa, -ssä" ja "ts":n vastine on "ht"(astevaihtelussa "t"): "mehtä" ja "metän". Liitepartikkeli "–kin" on asussa "–nii": "onkin > onnii, kumminkin > kumminnii". Sanojen alussa ei yleensä ole kahta konsonanttia, eivätkä diftongit avarru.


title: Luettelo kädellisistä

text: Tämä on luettelo kädellisten (Primates) lahkoon kuuluvista nisäkkäistä. Luettelossa käytetty taksonomia perustuu Wilsonin ja Reederin "Mammal Species of the World" -teokseen (2005), jonka mukaan kädellisten lahkossa on 376 lajia.


title: Ruotujakolaitos

text:
Ruotujakolaitos (ruots. "indelningsverket") oli kuningas Kaarle XI:n Ruotsissa ja Suomessa 1680-luvulla toimeenpanema sotalaitoksen uudistus. Maatiloista muodostettiin 2–6 talon ryhmiä, ruotuja, jotka kukin joutuivat kustantamaan yhden sotilaan varusteineen ja aseineen. Ruotu järjesti palvelusajaksi sotilaalle myös torpan ja palan viljelysmaata. Ruotusotamiehen perhe sai elantonsa tämän torpan maasta ja kotieläimistä. Ruotujakolaitoksen puitteissa hoidettiin myös armeijan päällystön sekä joidenkin siviilivirkamiesten rahoitus. Ruotsissa ruodutuksesta päätettiin vuosina 1680–1682. Ruotujako liittyy läheisesti veropalkkalaitokseen, jonka mukaan tiettyjen maatilojen verot osoitettiin tietyn viranhaltijan (upseerin) palkan maksamiseen.
Tarkoitus oli luoda yhtenäinen vakinaisen sotamiehenpidon järjestelmä koko valtakuntaan, mutta kukin maakunta sai päättää itsenäisesti siirtymisen aikataulusta. Ruotsin läänit suostuivat ruodutukseen vuoteen 1688 mennessä. Suomessa ruotsalaiseen ylhäisaateliin kuuluva Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherra Carl von Falkenberg neuvotteli ruotujakolaitoksesta kaikkien Suomen läänien talonpoikien kanssa. Viipurin ja Savonlinnan, Turun ja Porin, Hämeen ja Uudenmaan läänit liittyivät siihen vuoteen 1696 mennessä, Pohjanmaa vasta vuonna 1733.. Ruotujakolaitoksen toimeenpanon jälkeen Suomessa ylläpidetty sotaväki käsitti vajaat 11 000 miestä.


title: Ruotujakolaitos

text: Jalkaväen ylläpitämiseksi maakunnat määrättiin ylläpitämään 1 000–1 200 miestä, siten että alueen talot jaettiin yleensä 2–4 talon muodostamiin "ruotuihin", jotka joutuivat pestaamaan ja palkkaamaan sotilaan. Sisämaassa ruodut asettivat miehiä jalkaväkeen ja rannikoilla laivastoon (laivamiesruodut). Jos sotilas kuoli, tuli ruodun järjestää uusi mies tilalle. Sotamiehet saivat ruodulta 10–125 kruunun pestin, 2–15 kruunun vuosipalkan ja palvelusajakseen perheelleen sotilastorpan niittyineen ja ulkorakennuksineen. Ruodun oli maksettava 1770-luvulta alkaen valtiolle passevolanssimaksua (), (ransk. passe-volans), jolla kustannettiin armeijan kuormaston hankintaa.


title: Ruotujakolaitos

text: Ruotujaosta vapautettuja olivat säteritilat, kuninkaankartanot ja pappilat samoin kuin useimmat muut virkatilat ja osa kestikievareista.


title: Ruotujakolaitos

text: Ratsutilojen tuli vastaavasti hoitaa armeijalle ratsusotilas varusteineen ja hevosineen. Mikäli sotilas tai ratsu kuoli, tai varusteita hävisi, oli ratsutilan korjattava asia. Ratsutilalliset saivat kuninkaalta vapautuksen veroista. Jos verovapautta ei katsottu riittäväksi korvaukseksi ratsupalveluksesta, ne saivat "augmenttioikeuden" eli oikeuden kantaa määrättyjen lähitilojen verot.


title: Ruotujakolaitos

text: Upseerit saivat entisiä kruununtiloja virkataloina asuttavakseen ja viljeltäväkseen. Talo muodosti osan upseerin palkasta ja loput maksettiin niin että jotkut lähitalojen talonpojat maksoivat veronsa heille veropalkkalaitosjärjestelmän mukaisesti. Samoihin joukko-osastoihin kuuluvat upseerit ja miehistö asuivat myös samalla seudulla ja kokoontuivat aika ajoin yhteisiin harjoituksiin.


title: Ruotujakolaitos

text: Kustaa III:n aikana määrättiin että ruotujen ja ratsutilojen tuli ylläpitää varaväkeä vakinaisten sotilaiden lisäksi. Tämä noin 4 000 miehen vahvuinen varaväki toimi ruotuarmeijan reservinä. Lisäksi Suomen itärajalle muodostettiin Savon prikaati-niminen kevyt joukko-osasto jonka ensimmäiseksi komentajaksi tuli Georg Magnus Sprengtporten ja perustettiin 1779 Haapaniemen sotakoulu upseerien kouluttamista varten. 1788–1790 Suomen ruotujakoarmeijassa palveli jalkaväessä 6 702 miestä ja ratsuväessä 2 250 miestä.


title: Ruotujakolaitos

text: Komentokieleksi oli määrätty ruotsi vuonna 1689, siltä varalta että suomenkielisiä ja ruotsinkielisiä yksiköitä jouduttaisiin komentamaan yhtä aikaa. Jokaisella sotilaalle annettiin ruotsinkielinen lisänimi, eli sotilasnimi (), joka saattoi myös periytyä komppanian saman numeron omaavalta kaatuneelta sotilaalta. Sotilasnimet viittasivat yleensä eläimiin, sotilaan ominaisuuksiin, ammattiin, tai sotilasvarusteisiin. Nimet olivat yleensä lyhyitä ja poikkesivat rakenteeltaan ja sisällöltään 1700-luvun ruotsalaisista sukunimistä. Tyypillisiä olivat esimerkiksi "Hiorth, Vädur, Haare, Abborre" (eläinnimet),"Menlöös, Lustig, Värre, Rödh, Trafvare, Spanior" (ominaisuudet ja ammatit) sekä "Klinga, Kruus ja Nyckiel" (varusteet).


title: Ruotujakolaitos

text: Suomessa Suomen sodan jälkeen 1809 Aleksanteri I suostui säätyjen pyyntöön että Suomi armeijan asettamisen sijaan maksaisi erityistä veroa. Ruotujakoarmeija hajotettiin, mutta sen upseerit ja aliupseerit saivat kuitenkin edelleen nauttia aikaisempia palkkaetujaan vähentämättöminä. Miehistö sen sijaan menetti torppansa ja palkkansa, koska sen etuja eivät säädyt puolustaneet papistoa lukuun ottamatta. Keisarillinen manifesti 27. maaliskuuta 1810 määräsi miehistölle maksettavaksi eläkkeitä Ruotsin vallan aikana voimassa olleiden asetusten mukaan.


title: Ruotujakolaitos

text: Tämän jälkeen perittiin vain vakanssimaksua pienten vakinaisten joukko-osastojen ylläpitämiseksi. Näiden osastojen vahvuus oli enimmillään muutama tuhat miestä. Näistä osastoista vain Suomen Kaarti jäi pysyväksi muiden tullessa hajotetuiksi ajan kuluessa.


title: Ruotujakolaitos

text: Krimin sodan aikana 1853–1856 ryhdyttiin taas kokoamaan ruotujoukkoja siten, että kaksi ruotua yhdessä asetti yhden sotamiehen ja samalla ne vapautuivat vakanssiverosta. Tällä tavoin saatiin koottua yhdeksän ruotupataljoonaa Suomen puolustamiseen täällä jo olevien venäläisten joukkojen rinnalle.


title: Ruotujakolaitos

text: Vuonna 1857 nämä ruotupataljoonat hajotettiin ja sen jälkeen Suomessa oli omaa sotaväkeä vajaa tuhat miestä. Värvätyistä miehistä koostunut Suomen Kaarti otti osaa 1877–1878 käytyyn Venäjän–Turkin sotaan Balkanilla.


title: Ruotujakolaitos

text: Ruotsissa ruotujakolaitoksesta luovuttiin 1901. Viimeinen ruotuväkisotilas suoritti kuitenkin sopimukseen kuuluvia aseharjoituksia vielä 1900-luvun jälkipuoliskolla Uppsalassa.


title: Megaralaiset

text: Megaralainen koulukunta (, ”megaralaiset”) oli antiikin kreikkalainen sokraattinen filosofinen koulukunta. Se sai nimensä Megaran kaupungista. Koulukunnan perusti Eukleides Megaralainen, joka oli Sokrateen oppilas.


title: Megaralaiset

text: Koulukunnasta erkaantui dialektinen koulukunta, jonka perusti megaralaisen Eubulideen oppilas Kleinomakhos.


title: Megaralaiset

text: Megaralainen filosofia muodostui lähinnä kahdesta pääopista. Kuten kyynikot ja kyreneläiset, Eukleides lähti siitä Sokrateen perusajatuksesta, että hyve on tietoa. Tähän hän lisäsi elealaisen filosofian ajatuksen Ykseydestä. Eukleides ymmärsi, että Sokrateen tiedolle antama määritelmä on vaikea. Siksi hän halusi mieluummin erottaa tiedon täydellisesti kaikesta aistimiseen ja kokemuksiin liittyvästä, ja rajoittaa tiedon käsitteen ainoastaan eräänlaiseen transsendentaaliin dialektiikkaan ja logiikkaan.


title: Megaralaiset

text: Elealainen Ykseys oli samalla Hyvyys, joka on kaiken käsityskyvyn tuolla puolen. Tämä hyvyys on ainoa, joka on olemassa: materia, liike, kasvaminen ja väheneminen ovat vain aistien keksintöä, joten puhtaalle ihmisjärjelle niitä ei ole olemassa. Se mikä on, on. Tieto koskee ideoita, ja se on sopusoinnussa ajattelua koskevien lakien kanssa. Tämän vuoksi Platon kuvaa dialogissaan "Sofisti" megaralaiset ideoiden ystävinä eli Platonin ideaopin tukijoina. He eivät kuitenkaan missään mielessä olleet platonilaisen idealismin kannattajia. Vaikka he pitivätkin ideoita ikuisina, heidän mielestään ideoihin ei liittynyt minkäänlaista toimintaa eikä liikettä, vaan ne olivat liikkumattomia.


title: Megaralaiset

text: Eukleideen alulle panema dialektiikka sai yhä enemmän ja enemmän haasteita kokemusperäisen tarkkailun tuottamasta todistusaineistosta. Eubulideen ja Aleksinoksen käsissä se muuttui lähinnä hiustenhalkomiseksi, "reductio ad absurdum" -tyyliseksi argumentoinniksi. Heidän kritiikkinsä oli enemmän hajottavaa kuin rakentavaa: he olivat menestyksekkäitä dialektikkoina, mutta eivät juurikaan osallistuneet eettiseen keskusteluun. He käyttivät kaiken energiansa hyökkäyksiin Platonia ja Aristotelestä vastaan, ja siksi heitä negatiivisen maineen eristikkoina. He käyttivät dialektiikkaansa lähinnä todistaakseen ajatuksen liikkeestä ja häviämisestä vääräksi. Heidän mukaansa ykseys tarkoittaa muutoksen, lisääntymisen ja vähenemisen, sekä syntymisen ja kuolemisen kieltämistä.


title: Megaralaiset

text: Aristoteles kritisoi megaralaisten ajattelua voimakkaasti. Esimerkiksi "Metafysiikassaan" hän toteaa seuraavasti: "Eräät, kuten megaralaiset, väittävät, että jollakin on kyky toimia vain silloin, kun se todella toimii, ja että se ei voi toimia silloin, kun se ei toimi. Esimerkiksi se, joka ei rakenna, ei myöskään kykene rakentamaan, vaan ainoastaan se, joka rakentaa, kykenee rakentamaan, silloin kun hän rakentaa". Aristoteleen mielestä tästä seuraa käsittämättömiä omituisuuksia, kuten se, että ammattimainen rakentaja tällöin välillä saisi ikään kuin tyhjästä taidon rakentaa ja välillä taas menettäisi sen.


title: Megaralaiset

text: Aristoteleen mukaan kieltäessään kaiken liikkeen ja syntymisen mahdollisuuden ja olemassaolon megaralaiset samalla väittävät, ettei maailmassa olisi minkäänlaista vuorovaikutusta asioiden välillä. Aristoteleen mielestä he olivat väärässä, sillä maailmassa selvästi havaittavasti tapahtuu sekä liikettä että muutosta.


title: Megaralaiset

text: Cicero kuvaa megaralaisten oppia sanoilla "nobilis disciplina", "jalo/kuuluisa oppi", ja liittää heidät yhteen Parmenideen ja Zenon Elealaisen kanssa. Suurin vaikutus heillä oli kuitenkin stoalaisuuteen, jonka perustaja Zenon Kitionilainen opiskeli Stilponin alaisuudessa. Zenon onnistui yhdistämään megaralaisen dialektiikan kyynikoiden naturalismiin. Tämä oli kuitenkin enemmän ajatusten asettamista rinnakkain kuin niiden todellista yhteen sovittamista, sillä on periaatteessa mahdoton löytää yhdistäviä tekijöitä kyynikoiden käytännön elämää koskevien ohjeiden ja megaralaisten transsendentaalin logiikan välille. Zenonia se kuitenkin näytti inspiroivan.


title: Megaralaiset

text: Megaralaisia filosofeja olivat:


title: Jehuda Amihai

text: Jehuda Amihai (3. toukokuuta 1924 – 22. syyskuuta 2000) (nimi esiintyy usein muodossa Yehuda Amichai) oli israelilainen runoilija, ja yksi nykyheprealaisen runouden vaikutusvaltaisimmista nimistä.


title: Jehuda Amihai

text: Hän syntyi Saksassa uskonnolliseen ortodoksijuutalaiseen perheeseen, joka muutti Palestiinaan vuonna 1936 kansallissosialistisen puolueen noustua valtaan Saksassa, ja asettui asumaan Jerusalemiin. Amichai liittyi nuorena Britannian armeijan ”Juutalaiseen prikaatiin”, joka taisteli toisessa maailmansodassa. Vuonna 1948 hän otti osaa Israelin itsenäisyyssotaan. Sodan jälkeen Amichai opiskeli Raamatun tekstejä ja heprealaista kirjallisuutta Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa ja toimi sitten opettajana lukiossa.


title: Jehuda Amihai

text: Amichain ensimmäinen runokokoelma, joka ilmestyi vuonna 1955, herätti heti sekä tavallisen lukijakunnan että kirjallisuuskriitikoiden huomion. Tämä kokoelma ja sitä seuraavat, paljastivat Amichain epätavalliset kirjalliset lahjat ja tekivät hänestä pian Israelin luetuimman ja rakastetuimman modernin runoilijan. Amichai käytti sanoja ja kielikuvia , joita oli aikaisemmin pidetty liian proosallisina runouteen. Tankkeja, lentokoneita ja teknisiä termejä vilisee hänen runoissaan, ja niiden käyttö kuvastaa Amichain vakaumusta, jonka mukaan modernin runouden on kuvattava tämänhetkisiä tapahtumia tämänhetkisellä kielellä.


title: Jehuda Amihai

text: Amichain heprean kielen käyttö on kekseliästä ja luovaa. Hän sekoittaa runoissaan klassista Raamatun hepreaa, nokkelia sanaleikkejä, nykyajan puhekieltä ja slangia. Hänen tyylinsä on lyhytsanaista ja säästeliästä, hänen huumorissaan on ironinen väre. Kun Amichaille myönnettiin vuonna 1982 Israelin valtion tärkein kirjallisuuspalkinto, häntä kutsuttiin sen yhteydessä ”heprean runokielen vallankumoukselliseksi uusijaksi”.


title: Jehuda Amihai

text: Amichain runous kattaa koko inhimillisen tunneasteikon naurusta suruun ja itseivaan. Hän katselee maailmaa realisesti ja rehellisesti. Vaikka hänen runonsa usein käsittelevätkin juutalaisuuteen liittyviä aiheita kuten Jerusalemia, Israelin valtion historiaa, Holokaustia ym. on niissä pohjimmaisena aina universaalinen inhimillinen elämys: rakkaus ja kuolema, toveruus, sota, vanhempien ja lapsien välinen suhde, ihmisen ja hänen jumalansa välinen suhde.


title: Jehuda Amihai

text: Lukuisten runokokoelmien lisäksi Amichai on julkaissut myös kaksi romaania, radiokuunnelmia ja lastenkirjoja. Englantilainen kirjailija Ted Hughes alkoi 1970-luvulla kääntää Amichain runoja englanniksi, ja sen jälkeen hänen runojaan on käännetty yli neljällekymmenelle kielelle.


title: Jehuda Amihai

text: Amichai kuoli vaikeaan sairauteen syyskuussa 2000. Häneltä jäi vaimo Chana, ja kolme aikuista lasta.


title: Mosaic

text: Mosaic tai NCSA Mosaic oli yksi varhaisista graafisista WWW-selaimista ja ensimmäinen, joka osasi näyttää kuvat tekstin kanssa samassa ikkunassa. Mosaic saavutti helppokäyttöisyydellään hyvin suuren suosion ja vaikutti merkittävästi World Wide Webin räjähdysmäiseen kasvuun.


title: Mosaic

text: Selaimen kehitystyö aloitettiin 1992 Illinoisin Urbana-Champaignin yliopiston (UIUC) alaisessa NCSA:ssa ("National Center for Supercomputing Applications"), ja ensiversio Unix-käyttöjärjestelmälle julkaistiin huhtikuussa 1993. Joulukuussa julkaistiin samaan aikaan Mosaic 2.0 Unixille ja 1.0 Microsoft Windowsille ja Apple Macintoshille. Samaan aikaan julkaistiin myös AMosaic AmigaOSlle, josta oli ennakkoversio saatavilla saman vuoden lokakuussa.


title: Mosaic

text: Mosaicin ohjelmakoodista olivat vastuussa Eric Bina ja Marc Andreessen, joista jälkimmäinen pian siirtyi yksityissektorille vieden selaimen koodin mukanaan. NCSA Mosaicin kehittäminen lopetettiin 1997, mutta Netscape Navigator ja Spyglassilta lisensoidut ensimmäiset Internet Explorerin versiot sisälsivät sen koodia.


title: Mosaic

text: Mosaic "xmosaic" (Unix-tietokoneille X-ikkunointijärjestelmään) version 1.2 lähdekoodi on ladattavissa kehittäjäyliopistonsa FTP-palvelimelta.


title: Howard Hughes

text: Howard Robard Hughes, Jr. (24. joulukuuta 1905 Humble, Texas – 5. huhtikuuta 1976 Houston, Texas) oli yhdysvaltalainen talousmagnaatti, lentäjä, insinööri, elokuvaohjaaja ja -tuottaja sekä hyväntekijä. Miljardööri Hughes oli aikanaan yksi maailman varakkaimmista henkilöistä.


title: Howard Hughes

text: Howard Robard Hughes II syntyi Texasin Humblen kaupungissa 24. joulukuuta vuonna 1905 Howard Robart Hughes vanhemman (1869–1924) ja Allene Stone Ganon (1883–1922) lapseksi. Howard ja Allene olivat menneet vihille Dallasissa 24. toukokuuta 1904.


title: Howard Hughes

text: Hughesin Howard-isä rikastui öljynporauslaitteita valmistavan Hughes Tools -yhtiön avulla. Yhtiö erikoistui poranteriin, joita yhtiö ei myynyt, vaan vuokrasi. Hughes Tools oli patentoinut maailman ainoan tehokkaan öljyporan terän. Hughesin Allene-äiti kuoli yllättäen leikkauksen jälkeisiin komplikaatioihin 38-vuotiaana 29. maaliskuuta 1922 ja Howard-isä 54-vuotiaana sydäninfarktiin alle kaksi vuotta myöhemmin 14. tammikuuta 1924. Hughes peri 18-vuotiaana isältään Hughes Tool -yhtiön ja muutti perinnön valtavaksi omaisuudeksi.


title: Howard Hughes

text: Poranterillä ansaitut dollarit eivät tyydyttäneet teksasilaisnuorukaisen kunnianhimoa. Ilmailusta innostunut Hughes asettui vuonna 1925 Los Angelesiin tavoitteenaan elokuvatuottajan ura.


title: Howard Hughes

text: Elokuvateollisuudessa Hughes seurasi Joseph Kennedyn kaltaisten miljonäärien esimerkkiä ja perusti elokuvastudion muun muassa kauniin naisseuran hankkimiseksi. Hughesin studiolla tuotettiin kuitenkin myös merkittäviä elokuvia kuten "Hornan enkelit" -lentosotaelokuva, jonka Hughes sekä ohjasi että tuotti. Neljän miljoonan dollarin jättibudjetillaan se oli kallein siihenastisista elokuvista.


title: Howard Hughes

text: "Hornan enkelit" kuvattiin alun perin mykkäfilmiksi kahden miljoonan dollarin budjetilla, mutta Hughes halusi sen äänielokuvaksi, ja se filmattiin täysin uudelleen 1,7 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuvasta odotettiin suurta floppia, mutta se sai hyvät arvostelut ja menestyi lippuluukuilla. Elokuvassa nähtiin muiden muassa suomalainen Carl von Haartman ja stunt-lentäjänä tuleva natsi-Saksan Luftwaffen teknologiapäällikkö, ensimmäisen maailmansodan hävittäjä-ässä Ernst Udet. Elokuvan kuvauksissa kolme lentäjää menehtyi koneiden osuessa toisiinsa. Elokuva jäi Hughesin ainoaksi varsinaiseksi ohjaustyöksi.


title: Howard Hughes

text: Toinen elokuva, johon Hughes on merkitty ohjaajaksi, on "Lainsuojaton", jossa hänen osuutensa on kuitenkin vähäinen. Ohjaamisen aloitti Howard Hawks, ja sen jälkeen sitä ohjasi Hughes, mutta lopulta mukana oli myös Jules Furthman. "Lainsuojaton"-elokuvassa oli eroottinen lataus, joka aiheutti sen sensuroinnin.


title: Howard Hughes

text: Hughes tuotti myös klassikoksi nousseen "Arpinaama"-elokuvan (1932), jonka ohjasi hänen hyvä ystävänsä Howard Hawks. Hawksin oli tarkoitus myös alun perin ohjata "Hornan enkelit".


title: Howard Hughes

text: Hughes kiinnostui ilmailusta ja perusti Hughes Aircraft -lentokoneyhtiön. Hänen H-1-kilpakoneensa oli edelläkävijä, jossa oli sisäänvedettävä laskuteline, iso tähtimoottori, saumaton runko ja muita uudistuksia. Jotkut pitävät sitä toisen maailmansodan hävittäjäkoneiden esikuvana. Vuonna 1954 Look-lehden haastattelussa Hughes itse arvioi innostuneena koneensa olleen japanilaisen Zero-hävittäjän mallina.


title: Howard Hughes

text:
Hughes hankki omistukseensa TWA-lentoyhtiön ja vaikutti täten muun muassa Lockheed Constellation -lentokoneen suunnitteluvaatimuksiin.
Hughesin valtava kuljetuslentovene Hercules oli esimerkki Hughesin rahoitusresursseista ja peräänantamattomuudesta.


title: Howard Hughes

text:
Vuonna 1946 Hughes loukkaantui pahasti XF-11-tiedustelukoneen prototyypin murskauduttua Los Angelesissa, jossa hän lensi koelento-ohjelman vastaisesti. Koneen moottorihäiriö johti maahansyöksyyn. Hughes poltti keuhkonsa ja sai luunmurtumia. Hän pystyi lentämään koneen toista prototyyppiä vuotta myöhemmin. Tämä onnettomuus lienee eräs alkusyy hänen bakteerikammoonsa. Yhdysvaltain ilmavoimat ei tilannut Hughesin konetta.
Hughes Aircraft ei koskaan saanut toimivia välejä asevoimien osto-organisaatioihin. Yhtiö vaurastui vasta, kun se alkoi tehdä tutkia, ohjuksia ja 1960-luvun alussa satelliitteja. Myöhemmin tehdas laajensi tuotevalikoimaansa helikoptereihin.


title: Howard Hughes

text: Hughesin nimi nousi 1970-luvulla julkisuuteen hänen laitteittensa ollessa käytössä uponneen neuvostoliittolaisen ydinsukellusveneen nostossa.


title: Howard Hughes

text: Erakoiduttuaan Hughes eli mormonihenkivartijoiden ja eräiden harvojen ystäviensä avustamana hotelleissa tulematta julkisuuteen yli 20 vuoteen. Hughesilla oli tapana vuokrata aina hotellin kattohuoneisto. Vuosina 1966–1976 Hughes asui hotelleissa Beverly Hillsissa, Bostonissa, Las Vegasissa, Nassaussa, Vancouverissa, Lontoossa, Managuassa ja Acapulcossa. Hän sairastui pakko-oireiseen häiriöön.


title: Howard Hughes

text: 27. marraskuuta 1966 Hughes saapui Las Vegasiin junanvaunulla ja muutti Desert Inn -hotelliin. Hughes kieltäytyi lähtemästä hotellista, ja niinpä hän skandaalien välttämiseksi osti kyseisen hotellin vuonna 1967. Hotellin kahdeksas kerros oli kokonaan osa Hughes-imperiumia ja yhdeksäs kerros oli Hughesin yksityinen residenssi. Vuosina 1966–1968 hän osti useita hotelleja ja kasinoita Las Vegasista. Hughes oli Nevadan suurin veronmaksaja. Yhdysvaltain hallitus suoritti 1960- ja 1970-luvuilla maanalaisia ydinkokeita Nevadan autiomaassa, ja Hughes pelkäsi saavansa ionisoivaa säteilyä. Hän päätti lähteä Yhdysvalloista Managuaan, Nicaraguaan. Hän asui Intercontinental Hotelissa Nicaraguajärven rannalla, missä hän sai kaipaamaansa yksityisyyttä ja hänellä oli oma vartiosto.


title: Howard Hughes

text: 23. joulukuuta 1972 Managuassa teki tuhojaan maanjäristys, jonka voimakkuus oli M 6,3. Salamurhaa ja lehdistöä pelkäävä Hughes pakeni Nicaraguan presidentinpalatsiin, jossa diktaattori Anastasio Somoza Debayle antoi hänelle turvapaikan. Hughes lähti yksityisellä lentokoneella Floridaan vielä samana päivänä.


title: Howard Hughes

text: Vain hyvin harvat olivat viimeisten 25 vuoden aikana nähneet Hughesin tai puhuneet hänen kanssaan yksityisesti. Hän kammosi bakteereita, ja hän oli hyvin tarkka siisteydestä. Eräs hänen yrityksensä johtaja oli kerran saanut tavata hänet, mutta heidän piti olla sterilisoidussa huoneessa. Kaksi osakkeenomistajaa yritti saada hänet julistetuksi kuolleeksi, mutta Hughesin lakimiehet ilmoittivat hänen kuitenkin elävän. Tuomioistuin hyväksyi asian.