title: Lev Jašin

text: Päästyään Dynamon ykkösmaalivahdiksi Jašin murtautui myös Neuvostoliiton maajoukkueeseen. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 8. syyskuuta 1954. Jašinin ensimmäinen menestys maajoukkueessa oli olympiakulta Melbournen kesäolympialaisissa 1956 Neuvostoliiton kukistettua finaalissa Jugoslavian 1-0. Kansainväliseen tietoisuuteen Jašin nousi viimeistään 1958 MM-kisoissa Ruotsissa, joissa ensi kertaa kisoihin päässyt Neuvostoliitto eteni puolivälieriin ja Jašin loisti etenkin tulevaa mestaria, Brasiliaa, vastaan. Kaksi vuotta myöhemmin Neuvostoliitto voitti ensimmäiset Euroopan-mestaruuskilpailut ja Jašinia pidettiin yhtenä kisojen parhaista pelaajista. Chilen MM-kisoissa 1962 Jašin ei ollut parhaimmillaan ja hän teki tukun virheitä, mutta 1964 EM-kisoissa ja 1966 MM-kisoissa Jašin palasi jälleen huipulle. Neuvostoliitto sai EM-hopeaa 1964 ja 1966 MM-kisoissa se sijoittui neljänneksi. Uransa loppuvaiheilla, 40-vuotiaana, Jašin pääsi vielä Meksikon MM-kisoihin 1970, jossa hän oli varamaalivahti.


title: Lev Jašin

text: Jašin pelasi Dynamossa koko seurajoukkueuransa, aina vuoteen 1971 asti. Jašinille kertyi 22 kauden aikana 326 ottelua Neuvostoliiton mestaruussarjassa ja kaiken kaikkiaan yli 600 ottelua Dynamon paidassa. Hän oli voitti mestaruuden viisi kertaa ja Neuvostoliiton Cupin kolmesti. Jašin valittiin liigan parhaaksi pelaajaksi peräti 14 kertaa. Jašinin uran viimeinen ottelu oli 27. toukokuuta 1971 pelattu jäähyväisottelua muun maailman tähtiä vastaan. Lenin-stadionilla pelattua ottelua oli paikanpäällä katsomassa 100 000 katsojaa, mutta lipputoimiston mukaan halukkaita olisi ollut nelinkertainen määrä.


title: Lev Jašin

text: Maajoukkueessa Jašin pelasi 78 maaottelua, joskin tiedot ottelumäärästä ovat ristiriitaisia. Maaotteluissa häntä vastaan tehtiin 70 maalia.


title: Lev Jašin

text: Pelaajauran loputtua Jašin työskenteli muun muassa Moskovan Dynamon johtotehtävissä ja Neuvostoliiton jalkapalloliiton varapuheenjohtajana. Jašinin jalka jouduttiin amputoimaan polvivamman vuoksi 1986. Hän kuoli vatsasyöpään 21. maaliskuuta 1990.


title: Lev Jašin

text: Jašin oli aikaansa nähden poikkeuksellinen maalivahti ominaisuuksiltaan ja pelityyliltään. Tuolloin maalivahdit pysyttelivät passiivisena maaliviivalla hyökkäystä odottaen. Jašin oli paljon aktiivisempi. Hän tuli aggressiivisesti vastaan, ohjasi puolustusta äänekkäästi ja katkoi keskityksiä kaukaakin. Jašinilla oli erinomainen pelikäsitys ja kyky sijoittua. Hän myös käynnisti nopeita vastahyökkäyksiä avaamalla usein peliä nopeasti. Jašin oli yksi modernin maalivahtipelin edelläkävijöistä.


title: Lev Jašin

text: Jašin oli myös erinomainen torjuja. Hän sai lähes mahdottomien vetojen torjumisen ja kokomustan peliasunsa perusteella lempinimen "Musta hämähäkki". Jašinin uskotaan torjuneen urallaan arviolta 150 rangaistuspotkua, ja hän pelasi urallaan myös noin 270 nollapeliä.


title: Lev Jašin

text:
Lev Jašinin pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista maalivahdeista. Hän on ainoa maalivahti, joka on palkittu Euroopan parhaana jalkapalloilijana. Jašin sai palkinnon 1963.
Kansainvälinen jalkapallon historia- ja tilastoyhdistys IFFHS valitsi Jašinin 1900-luvun parhaaksi jalkapallomaalivahdiksi, ja vuonna 1999 hän sijoittui yhdenneksitoista World Soccer -lehden äänestyksessä 1900-luvun parhaasta pelaajasta. FIFA myönsi Jašinille 1988 korkeimman tunnustuksensa, FIFA Order of Meritin, ja valitsi hänet kaikkien aikojen MM-kisajoukkueen maalivahdiksi 1994 ja 2002. FIFA nimesi 1994 ensi kerran jaetun MM-kisojen parhaan maalivahdin palkinnon Lev Jašin -palkinnoksi.


title: Lev Jašin

text: Neuvostoliitto palkitsi Lev Jašinin 1967 saavutuksistaan Leninin kunniamerkillä. Hän sai myös Sosialistisen työn sankarin arvon 1989. Lisäksi Jašin valittiin Venäjän 1900-luvun parhaaksi urheilijaksi 1999.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Vänrikki Stoolin tarinat (, uusimmassa suomennoksessa Vänrikki Stålin tarinat) on Suomen kansallisrunoilija Johan Ludvig Runebergin kirjoittama laaja runoteos, joka ilmestyi ruotsinkielisenä kahdessa osassa vuosina 1848 ja 1860. Runot kertovat vuosina 1808–1809 käydystä Suomen sodasta, joka oli Ruotsin Venäjää vastaan käymä tappiollinen puolustussota. Runeberg tekee eeppisissä sankariballadeissaan kunniaa sekä todellisille upseereille että keksityille suomalaisille kansanmiehille, jotka velvollisuudentuntoisesti puolustivat isänmaataan. Teos ilmensi ja voimisti suomalaisen kansallistunteen heräämistä 1840-luvulla. Se on Runebergin päätyö ja Suomen kirjallisuuden historian keskeisimpiä ja luetuimpia teoksia, sillä se oli pakollista luettavaa äidinkielen kouluopetuksessa vuosikymmenien ajan.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Teokseen kuuluu 35 runoa. Ensimmäisen kokoelman avausruno Maamme (Vårt land) tunnetaan nykyään Suomen kansallislauluna. Muita tunnettuja teokseen sisältyviä runoja ovat muun muassa yksinkertaisesta sotilaasta kertova Sven Dufva ja valmiiseen sävellykseen kirjoitettu laulunsanoitus Porilaisten marssi.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinat" suomennettiin ensimmäisen kerran kollektiivisena käännöstyönä vuosina 1867–1877. Nykyään tunnetuin suomennos on Paavo Cajanderin ensimmäisestä käännöksestä vuonna 1889 muokkaama versio. Teokseen yhdistetään nykyään yleisesti myös taidemaalari Albert Edelfeltin 1890-luvulla siihen toteuttama kuvitus.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Teoksen ensimmäinen osa ilmestyi vallankumouksistaan tunnetun ”Euroopan hullun vuoden” aikana joulukuussa 1848. Toinen osa ilmestyi vuonna 1860. Kummankin osan ilmestyminen herätti lukijakunnassa valtavan innostuksen.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Suomen sodan aikana pääosa Suomen virkamiehistöä ja säätyläisiä oli varsin nopeasti ollut valmis hyväksymään maan liittämisen Venäjään. Nuorempaan sukupolveen kuulunut Runeberg omaksui tapahtumista myöhemmin kriittisen näkemyksen ja halusi asettua taistelua jatkaneiden puolelle. Muun muassa ruotsalainen sotahistorioitsija Gustaf Montgomery esitti vuonna 1842 ilmestyneessä Suomen sodan historiassaan "Historia öfver kriget emellan Sverige och Ryssland åren 1808–1809", että Ruotsin armeijan rivimiehet olisivat olleet valmiita taistelemaan ja uhrautumaan maansa puolesta ja tappio oli ollut huonon hallituksen ja sodanjohdon syytä. Myös useat muut 1800-luvun alkupuolella ilmestyneet teokset esittivät suomalaiset sotilaat hävityn sodan jonkinlaisina moraalisina voittajina. Montgomeryn teos oli eräs Runebergin tärkeimmistä lähteistä ja hän vakuuttui siitä, että vuosina 1808–1809 Suomen kansa oli ollut isänmaallisempaa kuin johtajansa. Vuonna 1808 yhteistoiminnan johtohahmona oli Turun piispa Jakob Tengström, joka oli Runebergin vaimon sukulainen ja hänen oma varhainen tukijansa.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Vänrikki Stoolin eräänä todennäköisenä esikuvana pidetään vänrikki Carl Gustaf Polvianderia, joka otti osaa 1807 Ruotsin käymään sotaan Napoléonin sotajoukkoja vastaan Saksassa sekä 1808–1809 käytyyn Suomen sotaan, jossa hän toimi kuninkaallisen Porin Rykmentin lipunkantajana. Toisena vänrikki Stoolin esikuvana on mainittu entinen aliupseeri ja vänrikki Fredrik Adolf Pelander, joka asui Ruoveden Ritoniemen talossa samoihin aikoihin kuin Runeberg oli siellä kotiopettajana.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Runebergin poliittisista motiiveista "Vänrikki Stoolin tarinoiden" kirjoittamiseen on esitetty monenlaisia näkemyksiä. Varsinkin on kiistelty siitä, haastoiko teos ja sen vastaanotto Venäjän imperiumin edut Suomessa vai oliko se sopusoinnussa niiden kanssa.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Muutamat "Vänrikki Stoolin tarinoiden" ensimmäiseen osaan sisältyvät runot Runeberg oli kirjoittanut jo paljon ennen kuin alkoi suunnitella itse teosta. Runot ”Pilven veikko”, ”Torpan tyttö” ja ”Kuoleva soturi” hän kirjoitti ilmeisesti jo vuosina 1834–1835. ”Pilven veikko” ilmestyi ensimmäisen kerran 1835 ja ”Kuoleva soturi” seuraavana vuonna. Ennen suurta isänmaallista runokokoelmaa Runebergin suunnitelmissa oli myös toisenlaisia sota-aiheisia hankkeita: 1830-luvun puolivälissä hän suunnitteli ilmeisesti humoristista sotaromaania ja syksyllä 1845 hän kirjoitti kesken jäänyttä huvinäytelmää "Belägringsen" (”Piiritys”), joka olisi sijoittunut suuren Pohjan sodan aikaan.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinoiden" syntyvaiheita ei varmuudella tunneta, mutta ilmeisesti Runeberg sai innoituksen ryhtyä kirjoittamaan Suomen sotaan sijoittuneita isänmaallisia runoja talvella 1845–1846. Porvoolaisen Öhmanin suvun perimätiedon mukaan Runebergin lähtökohtana oli hänen kustantajansa Alexander Constantin Öhmanin pyyntö kirjoittaa tekstejä sodan keskeisistä henkilöistä sittemmin julkaisematta jäänyttä teosta varten. Saatuaan virikkeen Runeberg tutustui aihetta käsittelevään kirjallisuuteen. Tässä vaiheessa hänen näkemyksensä vuosiin 1808–1809 liittyneestä isänmaallisuuden ja opportunismin vastakkainasettelusta ilmeisesti jyrkkeni. Talven ja kevään 1846 aikana Runeberg kirjoitti useat tulevan teoksen keskeisistä runoista. Tuolloin syntyivät muun muassa ”Vänrikki Stool”, ”Otto von Fieandt”, ”Sven Dufva” ja ”Maamme” sekä alkuaan julkaisematta jäänyt ”Viapori”.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Runeberg kirjoitti loput kirjan ensimmäisen osan runoista vuosina 1847 ja 1848. Mahdollisesti saadakseen kokoelman täyteen hän päätti liittää siihen vielä edellä mainitut kolme jo edellisellä vuosikymmenellä kirjoittamaansa runoa. Hän julkaisi useita uusistakin runoista erikseen ennen valmiin kokoelman ilmestymistä. Constantin Öhmanin kuoltua keväällä 1848 kustantajaksi piti tulla hänen veljensä Mauritz Öhman. Mahdollisesti Euroopan levottoman tilanteen vuoksi runokokoelman käsikirjoitus juuttui kuitenkin sensuuriin marraskuussa 1848, ja Mauritz Öhman peräytyi. Runeberg päätti ryhtyä painattamaan teosta itse ja asetti sensuuriviranomaiset tapahtuneen eteen. Kirja ilmestyi 12. joulukuuta, ja julkaisulupa heltisi jälkeenpäin lopulta helposti. Puolet kahdentuhannen kappaleen painoksesta myytiin ensimmäisen kolmen päivän aikana. Runeberg kertoi vuosia myöhemmin taivutelleensa henkilökohtaisessa tapaamisessa sensuuriylihallituksen päällikön, kenraali J. M. Nordenstamin antamaan ratkaisevan julkaisuluvan. Nordenstam oli vaatinut häntä muuttamaan ”Döbeln Juuttaalla” -runon loppusanat, joissa epäiltiin olisiko Suomen kohtalo osana Venäjää onnellinen, mutta runoilija oli oman kertomansa mukaan kieltäytynyt ja huomauttanut teoksen joka tapauksessa jo olevan painossa.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Teos painettiin Petter Widerholmin kirjapainossa Porvoossa. Ensimmäiseen painokseen sisältyivät liitteenä myös Fredrik Paciuksen aiemmin samana vuonna säveltämät Maamme-laulun nuotit. Vuonna 1850 ilmestyneeseen toiseen painokseen liitettiin myös kolme vaihtoehtoista sävellystä.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinoiden" ensimmäisen osan menestyksen jälkeen yleisö odotti Runebergilta jatko-osaa, mutta ideat olivat lopussa ja uutta aineistoa syntyi hyvin verkkaiseen tahtiin. Vuosina 1850–1851 ja 1853 syntyi muutamia uusia runoja, mutta sen jälkeen Runeberg keskeytti kirjoittamisen kolmeksi vuodeksi, mahdollisesti Krimin sodan vuoksi. Työ jatkui vuodesta 1856, ja neljän vuoden päästä toinenkin kokoelma oli valmis – Runeberg halusi ilmeisesti siihen yhtä monta runoa kuin ensimmäiseen. ”Porilaisten marssiin” hän aikoi alun perin lainata Zachris Topeliuksen kirjoittamia sanoja, mutta päättikin lopulta kirjoittaa sanat itse. Runeberg oli luvannut tärkeälle innoittajalleen Gustaf Montgomerylle kirjoittaa myös tästä oman runon, mutta se jäi tekemättä.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinoiden" toisen osan julkaisi kustantaja Theodor Sederholm. Runeberg kävi jättämässä käsikirjoituksen hänelle 1. lokakuuta 1860, mutta lisäsi siihen vielä marraskuussa yhden runon, ”Maaherran”. Tällä kertaa sensuurin kanssa ei syntynyt hankaluuksia. Toinen osa ilmestyi 14. joulukuuta 1860. Oltuaan jonkin aikaa epävarma Runeberg päätti, ettei kirjoittaisi enää kolmatta osaa, sillä hän katsoi ammentaneensa aiheen tyhjiin.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinoiden" yksittäisiä runoja suomennettiin jo pian teoksen ensimmäisen osan ilmestymisen jälkeen. Vuonna 1835 ensimmäisen kerran julkaistu ”Pilven veikko” oli ehditty kääntää jo 1846. Koko teoksen suomentaminen käynnistyi 1860-luvun puolivälissä Julius Krohnin johdolla. Ensimmäisen osan suomensivat pääosin Krohn itse sekä Antti Törneroos, mutta mukana olivat myös Bernhard Godenhjelm, Kaarlo Slöör ja Aleksanteri Rahkonen. Tämä piiri kokoontui viikoittain tarkastamaan toistensa työtä. Krohn julkaisi teoksen ensimmäisen osan omalla kustannuksellaan vuonna 1867. Toisen osan suomentamiseen osallistuivat edellä mainittujen ohella myös Karl Fredrik Eneberg, Viktor Löfgren, K. Suomalainen ja Paavo Cajander. Kriitikkoina kääntämiseen vaikuttivat myös useat muut henkilöt, kuten Georg Zacharias Forsman. Yksi vihko toisesta osasta ilmestyi 1870, mutta koko teos julkaistiin suomeksi ensi kerran vasta 1877 Kansanvalistusseuran julkaisusarjan yhdeksäntenä osana.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Cajander muokkasi suomennoksen uudelleen vuonna 1889 ilmestynyttä viidettä painosta varten ja julkaisi sen omissa nimissään. Kansanvalistusseura otti tästä versiosta poikkeuksellisen suuren 35 000 kappaleen painoksen. Tämä käännös on edelleen tunnetuin. Suomenkielisten lukijoiden parissa "Vänrikki Stoolin tarinat" oli tuossa vaiheessa jo jäämässä suomenkielisten kansallisteosten, kuten "Kalevalan" ja Aleksis Kiven "Seitsemän veljeksen" varjoon, mutta Cajanderin käännös teki siitä yhtä ahkerasti lainatun kuin alkuperäisteksti jo oli ruotsinkielisille.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Seuraavana "Vänrikki Stoolin tarinat" suomensi Otto Manninen, ja suomennos ilmestyi vuosina 1902–1909 julkaistuissa Runebergin kootuissa teoksissa. Myöhemmin ovat uusia suomennoksia tehneet Juhani Lindholm vuonna 2007 ja Teivas Oksala vuonna 2008.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinat" julkaistiin Ruotsissa ensi kerran jo vuonna 1849. Suomessa päästiin vuonna 1852 kolmanteen painokseen. Teoksen toinen osa julkaistiin samanaikaisesti Suomessa ja Ruotsissa. Vuodesta 1861 uusia painoksia julkaisi G. W. Edlund -kustantamo.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Ensimmäisen kuvituksen "Vänrikki Stoolin tarinoihin" teki vuosina 1862–1863 Ruotsissa ilmestyneeseen painokseen ruotsalainen hovimaalari Carl Theodor Staaff (1816–1880). Värillisiä litografioita pidettiin onnistuneina, joskin niitä on myöhemmin luonnehdittu jotenkin ”epäsuomalaisiksi”. Laajemman kuvituksen teki 1880-luvun alussa ruotsalainen historiamaalari Johan August Malmström (1829–1901). Siihen kuului noin sata yksityiskohtaista piirrosta ja vinjettiä. Malmströmin kuvittama laitos ilmestyi vuonna 1883 Ruotsissa. Suomessa tunnetuin on taidemaalari Albert Edelfeltin (1854–1904) 1890-luvulla tekemä kuvitus. Edelfeltin kuvittama laitos ilmestyi alkujaan WSOY:n julkaisemana kymmenenä vihkona vuosina 1898–1900. Edelfelt teki kirjankuvituksen ohessa myös useita aihetta kuvaavia maalauksia.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Ruotsinkielisestä alkuteoksesta on otettu Suomessa ainakin 50 uutta laitosta ja Ruotsissa saman verran; suomenkielisiä laitoksia on ilmestynyt ainakin sata. Lisäksi "Vänrikki Stoolin tarinoita" on julkaistu erilaisissa kokoomateoksissa.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinat" koostuu kahdesta osasta, joista kummassakin on seitsemäntoista runoa. 1880-luvulla teokseen lisättiin vielä yksi runo, "Viapori" ("Sveaborg"), jonka Runeberg oli kirjoittanut teosta varten mutta jättänyt pois ensipainoksista. Nykyisessä asussaan kokoelmassa on siis 35 runoa.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Teoksen kehyskertomus on ensimmäisen kokoelman toinen runo ”Vänrikki Stool” ("Fänrik Stål"). Sen minäkertoja on nuori ylioppilas, joka työskentelee kotiopettajana maaseudulla ja tutustuu vanhaan vänrikki Stooliin, Suomen sodan veteraaniin. Stool kertoo ylioppilaalle tarinoita sodasta ja sen sankareista. Viimeisessä säkeistössä annetaan ymmärtää, että kaikki kokoelman runot pohjautuvat vänrikin kertomuksiin:


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Suurin osa "Vänrikki Stoolin tarinoiden" runoista kertoo joko todellisista tai keksityistä Suomen sodan sotasankareista. Kaikkiaan 22 historiallista henkilöä on saanut kokoelmaan nimikkorunon. Heistä valtaosa eli 19 on Ruotsin armeijan upseereita: tässä joukossa on sekä korkeinta sodanjohtoa, kuten ylipäällikkö Klingspor, Viaporin komendantti Cronstedt ja kenraalit Adlercreutz, von Döbeln ja Sandels, että myös alempaa upseeristoa. Nimikkorunot ovat saaneet myös Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf, maaherra Olof Wibelius sekä jopa yksi vihollissotilas, ritarillisuudestaan tunnettu Venäjän armeijan kenraali Jakov Petrovitš Kulnev.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Oheisessa taulukossa on lueteltu runojen suomenkielinen ja ruotsinkielinen nimi, päähenkilö tai päähenkilöt sekä runossa mahdollisesti kuvattu taistelu. Tähdellä merkityt henkilöt ovat Runebergin mielikuvituksen tuotetta, muut aitoja historiallisia henkilöitä. Myös runoissa esiintyville kuvitteellisille henkilöille on 1800-luvulta alkaen etsitty mahdollisia todellisia esikuvia. Tarinoiden alkuperistä on esitetty myös muita tulkintoja, esimerkiksi von Konowista ja hänen korpraalistaan.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Runojen suomennosnimet ovat Paavo Cajanderin käännöksen mukaisia.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Yksi "Vänrikki Stoolin tarinoissa" toistuva ja ilmeisesti Runebergille läheinen teema on köyhien ja vähäisten ihmisten vilpitön isänmaanrakkaus ja siitä seuraava onni, joka kompensoi heidän osattomuuttaan.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinoiden" on sanottu olleen ilmestymisestään alkaen aina toisen maailmansodan loppuun saakka aatteelliselta ja poliittiselta merkitykseltään vaikutusvaltaisin suomalainen kirjallinen teos. Sen poliittinen käyttö loi teokselle ajan kuluessa poliittista painolastia. Myöhemmin se on usein yhdistetty lähinnä konservatiiviseen kansallisuus- ja sotakiihkoon ja jopa suoranaiseen taantumuksellisuuteen. Kirjallisuuskriitikkojen ylistyksen seurauksena "Vänrikki Stoolin tarinoista" ja Runebergista tuli myös sukupolvien ajaksi Suomessa kaikkien runoilijoiden pakollinen esikuva, mikä johti aikanaan vastareaktioon. Varsinkin 1900-luvun alkupuolella teosta käytettiin paljon kansakouluopetuksessa ja oppilaat joutuivat lukemaan sen kannesta kanteen ulkoa.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: "Vänrikki Stoolin tarinoihin" vedottiin paljon varsinkin sortovuosien aikana, ja yksin vuonna 1899 sitä on sanottu myydyn 75 000 kappaletta. Suomen sisällissodassa Runebergin teksti valjastettiin nimenomaan valkoisten propagandan käyttöön, ja maailmansotien välisenä aikana se oli valkoisen Suomen keskeisiä symboleita. Lotta Svärd -järjestö nimettiin yhden sen runon mukaan. Teos alettiin yhdistää oikeistolaiseen militarismiin. Talvisodan aikana sen on sanottu olleen Suomen myydyin kirja Raamatun ja erään ilmasuojeluesitteen ohella. Toisen maailmansodan jälkeen teoksen poliittisesta leimasta tuli sille rasite, ja sen vaikutus väheni. Muun muassa Raoul Palmgrenin ja Väinö Linnan mukaan työväestö oli oppinut pitämään "Vänrikki Stoolin tarinoita" etujensa vastaisena kirjana.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Helsingin Sanomien poliittinen pilapiirtäjä, korostuneen isänmaallisena henkilönä tunnettu Kari Suomalainen, jonka sotaan liittyvät ihanteet olivat vahvasti runebergiläisiä, siteerasi "Vänrikki Stoolin tarinoita" usein piirroksissaan.


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Vänrikki Stoolin tarinoista on tehty useita elokuvia. Ruotsissa tehtiin jo vuonna 1910 mykkäelokuva "Vänrikki Stoolin tarinat" ja vuonna 1926 kaksiosainen, niin ikään mykkä "Vänrikki Stoolin tarinat 1 ja Vänrikki Stoolin tarinat 2". Jälkimmäistä kuvattiin myös Suomessa, ja siinä esiintyi useita suomenruotsalaisia näyttelijöitä. J. L. Runebergia esitti hänen pojanpoikansa Carl-Michael Runeberg. Jäger Filmi Oy julkaisi elokuvasta Suomessa vuonna 1939 Roland af Hällströmin leikkaaman lyhyemmän version, johon oli jälkiäänitetty puhetta ja musiikkia. Lisäksi runo Sven Dufvasta antoi aiheen Edvin Laineen ohjaamalle sotaelokuvalle "Sven Tuuva" (1958).


title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Petri Hiltusen piirtämä ja P. A. Mannisen käsikirjoittama sarjakuva "Edestä maan ja kuninkaan. Vänrikki Stoolin korkeajännitys" (2004) käsittelee vapaasti muun muassa runojen "Viapori", "Sandels", "Sven Dufva" ja "Numero viisitoista Stolt" tapahtumia ja henkilöhahmoja.


title: GN’R Lies

text: GN’R Lies on yhdysvaltalaisen hard rock-yhtye Guns N’ Rosesin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin Yhdysvalloissa 30. marraskuuta 1988, ja se koostuu yhtyeen ensimmäisen EP-levy "Live ?!*@ Like a Suiciden" materiaalista sekä neljästä akustista kitarointia esitelleestä kappaleesta, joista vain kolme ovat täysin uutta materiaalia. Akustinen osion yhtye nauhoitti vuoden 1988 alkupuolella yhdessä tuottaja Mike Clinkin kanssa.


title: GN’R Lies

text: Yhtye oli alun perin kaavaillut antavansa albumille nimen "Lies! The Sex, the Drugs, the Violence, the Shocking Truth" parodiana englantilaistabloideista. Geffen torjui ajatuksen ja päätyi nimeämään albumin napakammalla ja lyhennelmällä "GN’R Lies". Ilmestyessään albumi ponnahti suoraan Yhdysvaltain albumilistan kakkoseksi, jolloin Guns N’ Rosesista tuli viiteentoista vuoteen ensimmäinen yhtye, jolla oli yhtäaikaisesti kaksi albumia viiden parhaan joukossa yhtyeen debyyttialbumi "Appetite for Destructionin" ollessa edelleen listakolmosena.


title: GN’R Lies

text: Albumin kappale "One in a Million" joutui kovan kritiikin kohteeksi ja suurennuslasin alle, sillä se sisälsi Axl Rosen vuolasta puhetta, jossa homoseksuaalit ja maahanmuuttajat esiteltiin moraalittomina taudinlevittäjinä ja tummaihoiset kultaketjuilla koreilevina nekruina. Kappaleessa Rose puolustelee mielipiteitään olemalla valkoihoinen pikkukaupungin poika, jolle kenenkään ei tule tyrkyttää omaa arvomaailmaansa. Rose on sittemmin oikaissut kappaleen aiheuttamia keskusteluja sanoen, "ettei hauku kappaleessa kaikkia tummaihoisia vaan pelkästään niitä, jotka tekivät hänen elämänsä hankalaksi hänen muuttaessaan Los Angelesiin." Rose poisti kappaleen levyn myöhemmistä painoksista kunnianosoituksena Queen-yhtyeen edesmenneelle, biseksuaalina tunnetulle laulajalle Freddie Mercurylle.


title: GN’R Lies

text: Live ?!*@ Like a Suicide


title: GN’R Lies

text: GN’R Lies


title: Frederik

text: Frederik (oikealta nimeltään Ilkka Juhani Sysimetsä, s. 2. helmikuuta 1945 Helsinki) on suomalainen iskelmä- ja poplaulaja. Hänet tunnetaan myös lempinimellä Reetu ja toisinaan Frederik kutsuu itseään ”Junttidiskon kuninkaaksi”.


title: Frederik

text: Sysimetsä perusti vuonna 1966 yhdessä Seppo Bruunin kanssa "Stump"-nuorisolehden. Sysimetsä toimi Bruunin kanssa lehden päätoimittajina vuosina 1966–1970.


title: Frederik

text: Ilkka Sysimetsä on mainosgraafikko Ilmari Sysimetsän poika ja arkkitehti Heikki Sysimetsän veljenpoika.


title: Frederik

text: Ensimmäisen esiintymisensä Frederik teki Jim & The Beatmakersien urkurina, mutta hän siirtyi pian Roostersiin, josta hänet erotettiin, koska häntä pidettiin huonona kosketinsoittajana. 1960-luvulla Frederik kiersi muun muassa Tapani Kansan ja Kristina Hautalan taustayhtyeissä. 1960-luvun lopulla Frederik kävi laulutunneilla kuuluisa oopperalaulajatar Ester Rask opettajanaan. Frederikin ensimmäinen single "Kaukana pohjoisessa / Sääli on sairautta" ilmestyi vuonna 1968 Columbia-levymerkillä. Tässä vaiheessa taiteilijanimenä tosin toimi vielä Anssi Savioja. Säestäjänä singlellä toimi Soulset-yhtye. Uudeksi nimeksi valittiin Frederik Tanskan kruununprinssin Frederickin mukaan.


title: Frederik

text: Frederikin läpimurto tapahtui vuonna 1970 Syksyn sävel -kilpailussa Kari Kuuvan sävelmällä "Jos jotain yrittää", joka tunnetaan ehkä paremmin nimellä "Harva meistä on rautaa". Kilpailussa hän sijoittui kolmanneksi Irwin Goodmanin voitettua ylivoimaisesti. Siitä huolimatta "Jos jotain yrittää" oli Frederikin uusi hitti ja se julkaistiin hänen ensimmäisellä levyllään "Tulin näin ja voitin".


title: Frederik

text: Frederikille tarjottiin vuonna 1972 esitettäväksi Kari Kuuvan säveltämää kappaletta "Daa da, daa da", mutta levy-yhtiön pomo Toivo Kärki piti kappaleen sanoituksia huonona, koska siinä laulettiin esimerkiksi "hiki pintaan täytyy saada". Kappale päätyi lopulta Sammy Babitzinin esitettäväksi ja siitä tuli Suomen popmusiikin tunnetuimpia kappaleita, minkä johdosta Toivo Kärki pahoitteli päätöstään kauan Frederikille. 1970-luvun alussa Frederikille muokattiin macho-imago, Tom Jones -tyyliin. Samoihin aikoihin Reetu kiersi maata mainostaen "Sultan"-kondomeja valkoinen turbaani päässään ja kondomeja jaellen, johon liittyen julkaistiin single "Sultan supermies".


title: Frederik

text: Frederik teki musiikkia ahkerasti läpi 1970-luvun, mutta ensimmäisen kultalevynsä hän sai vasta albumista "Tsingis Khan" vuonna 1979. Albumin nimiraita oli suomalainen versio Länsi-Saksan vuoden 1979 Euroviisukappaleesta "Dschinghis Khan", jonka esitti kilpailussa samanniminen yhtye. Suomalaiset sanat teki Juha Vainio. Kappaleen säveltäjä Ralph Siegel soitti Suomeen ja kehui Frederikin versiota jopa alkuperäistä paremmaksi. Hän tarjosi levytettäväksi kappaletta "Hadschi Halef Omar", joka tunnetaan Suomessa hittinä "Sheikki Ali Hassan". Myös tähän käännösiskelmään teki Juha Vainio sanat.


title: Frederik

text: 1980-luku oli Frederikille menestyksekäs. Vuonna 1980 Esa Nieminen sävelsi ja Raul Reiman sanoitti kappaleen "Kolmekymppinen", josta tuli yksi Frederikin ikivihreistä. "Kolmekymppinen" julkaistiin samannimisellä albumilla, joka myi kultaa. Vuonna 1981 Frederik osallistui Euroviisukarsintaan Jori Sivosen säveltämällä ja Raul Reimanin sanoittamalla kappaleella "Titanic", josta tuli hänen tunnetuimpia kappaleitaan. Taustakuorossa lauloivat Meiju Suvas, Helena Lindgren, Tuire Pentikäinen ja Kaija Koo. Kappale oli kansan suosikki, saaden ylivoimaisesti eniten ääniä, mutta asiantuntijaraati lähetti Suomea edustamaan Riki Sorsan. "Alta pois" -albumi, joka sisälsi "Titanicin", myi jälleen kultaa. Tämän jälkeen Frederik perusti oman levy-yhtiönsä, Reetu Recordsin, jonka ensimmäinen albumi "Roadstar" myi timanttilevyyn oikeuttavan määrän. Menestys jatkui 1984, kun "Singapore"-albumi myi kultaa. Vuonna 1989 Frederik levytti Tallinnassa timanttia myyneen albumin "Uhri rakkauden".


title: Frederik

text: 1990-luvun alussa Frederik teki Jaana Rinteen sanoittaman "Killeri"-levyn, jonka Ralf Örn suunnitteli ja tuotti. Killeri sisälsi muun muassa coverversioita Village People-yhtyeeltä ("Nakurantaan" ja "Miesstrippari") ja Kiss-yhtyeeltä ("Eero Eeros"). Vuonna 1991 Frederik osallistui Syksyn Säveleen kappaleella "Markkinarako" ilman suurta menestystä. "Killeri"-nimeä kantava levy myi jälleen timanttia ja Reetu sai ikuisen machoilijan leiman otsaansa. Vuonna 1995 Frederik levytti Mascara-yhtyeen kanssa kappaleen "Tyylilyyli". Yhteistyö jatkui "Humu humu nuku nuku apua" -singlellä. Jälkimmäinen julkaistiin 1998 albumilla "Sä tulit koputtamatta". Vuosikymmenen lopulla Frederikin suosio keikoilla alkoi nousta vanhojen hittien voimalla.


title: Frederik

text: Syksyllä 2000 Frederikin suurimmat hitit koottiin kokoelmaksi, joka myi kultaa. Samana vuonna Frederik yritti Syksyn sävel -kisaan kappaleella "Rytsölät ostaa kaiken". IT-miljonääriveljeksistä kertonut kappale kuitenkin hyllytettiin "hyvän maun rajoilla" liikkumisen takia. Vuonna 2002 Frederik julkaisi "Pelimies"-levyn, joka sisälsi artistin omien sanojen mukaan "junttidiskoa". Levyltä löytyivät muun muassa versio "Volga"-kappaleesta (alun perin "Moskau"), "Hei Beibi" ja "Rio". Myös "Rytsölät ostaa kaiken" -kappale löytyy albumilta, nimellä "Rytsölät baanalla", ja sen tekstiäkin on hieman muutettu. Vuonna 2004 Frederik juhlisti 35 vuotta kestänyttä uraansa konserttikiertueella ja tuplakokoelmalla, joka sisälsi myös muutaman uuden kappaleen. Vuonna 2005 Frederik nimettiin yhdeksi Iskelmä-Finlandia-palkinnon saajaehdokkaaksi.


title: Frederik

text: Vuonna 2007 hän julkaisi uuden albuminsa "Äijäenergiaa". Levyltä löytyy "Rasputin", Tom Jonesin "Sex Bomb" eli "Seksipommi", "Porno on pop", sekä muita uusia kappaleita.


title: Frederik

text: Vuoden 2008 loppupuolella Frederik ja Mikko Kivinen kehittelivät Viihdekeskus Flamingoon esitettäväksi Reetun uraan pohjautuvan musiikkiesityksen. Esitykset keräsivät paljon ihmisiä, ja ensimmäinen esitys julkaistiin DVD:lle ja CD:lle, jotka julkaistiin 2009.


title: Frederik

text: Frederik julkaisi vuonna 2011 albumin "Ladyboy".


title: Frederik

text: Vuoden 2012 lopulla Frederik esiintyi Tapani Kansan, Dannyn, Einin ja Virve Rostin kanssa Finnhits 2012 -konserttikiertueella.


title: Frederik

text: Vuoden 2012 marraskuussa käynnistyi myös Suomen Pipliaseuran sekä Helsingin, Espoon ja Vantaan seurakuntayhtymien kampanja "Aito joulu", jolla pyrittiin puhuttelemaan kirkosta etääntyneitä. Kampanjassa Frederik, Pertti Neumann ja Martina Aitolehti esittivät Esa Niemisen säveltämän ja Sinikka Svärdin sanoittaman kappaleen "Aito joulu". Frederik itse kommentoi kampanjaa seuraavasti: "Lähdin mielelläni kristilliseen kampanjaan. Nuoruusajoilta on hyviä muistoja Helsingin seurakuntien nuorisotyöstä. Rikkinäisen kodin kasvattina sain sieltä turvaa".


title: Frederik

text: Vuonna 2014 vuonna hän osallistui "Suojele sonnia" -kampanjaan, ja esitti myös samannimisen kappaleen.


title: Frederik

text: Vuoden 2015 lokakuussa häneltä ilmestyi uusi "Yön sudet" -niminen single, joka kertoo Venäjän presidentti Vladimir Putinista. Kesällä 2016 Frederik lähti keikkailemaan yhdessä Dannyn ja Tapani Kansan kanssa käyttäen nimeä "Finnhittien kuninkaat", jossa on ideana se että kolme kaverusta tulee omalla vuorollaan lavalle laulamaan hittejään, ja mukana on myös välispiikkejä ja yhteisnumeroita. Kesällä 2017 kiertue sai jatkoa. Vuonna 2018 Frederik julkaisi Mannerheim-nimisen singlen ja vieraili TOUKØn musiikkivideolla Märkä Loma sekä Herra Vuorten uudella versionnilla Sheikki Ali Hassanista.


title: Frederik

text: 1960-luvun lopulla Frederik toimi musiikkilehti "Stumpin" kustantajana ja toimittajana.


title: Frederik

text: Vuoden 2002 alussa Frederik oli ensimmäisenä suomalaisena mukana Pepsin mainoskampanjassa. Mainosten tyyli oli itseironiaa, Frederik edusti huonoa makua ja Pepsi hyvää.


title: Frederik

text: Ilkka Sysimetsä oli perussuomalaisten ehdokas Helsingin vaalipiiristä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa . Vaalissa hän keräsi noin 1 200 ääntä (Jussi Halla-ahon jälkeen toiseksi eniten Helsingin vaalipiirin perussuomalaisista), mutta jäi valitsematta.. Sysimetsä oli Muutos 2011 -puolueen ehdokkaana Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hän sai 84 ääntä, jotka eivät riittäneet valintaan.


title: Frederik

text: Syyskuussa 2013 Frederik osallistui Julkkis Big Brother -ohjelmaan.


title: Frederik

text: Ilkka Sysimetsän isä oli mainosgraafikko Ilmari Sysimetsä, joka kuoli vuonna 1955 Ilkan ollessa 10-vuotias. Myöhemmin Frederik on kertonut Ilmarin pahoinpidelleen toistuvasti vaimoaan ja myös häntä itseään, muun muassa murtamalla peukalon. Frederikin mukaan isän kuolema oli helpotus.


title: Frederik

text: Frederik oli 1980- ja 90-luvuilla naimisissa toimittaja Pauliina Lunnan kanssa, ja liitosta syntyivät lapset Saana (s. 1985) ja Santeri (s. 1988). Myöhemmin Frederik asui avoliitossa häntä 38 vuotta nuoremman Riikka Itäpalon kanssa 15 vuoden ajan vuoteen 2017 saakka. Kahden tunnustetun lapsen lisäksi Frederikillä on viisi omien sanojensa mukaan ”epävirallista” lasta.


title: Frederik

text: Vuonna 2012 Frederik osti ensimmäisen omistusasuntonsa Helsingin Kannelmäestä. Hän on julkisuudessa ilmoittanut lopettaneensa kokonaan alkoholin käytön vuonna 2012. Frederik sai sydämen rytmihäiriön huhtikuussa 2015.


title: Frederik

text:
Frederik harrastaa tennistä, jossa hän on voittanut veteraanien SM-hopeaa, vaikka aloitti harrastamisen vasta 40-vuotiaana.
nimellä Anssi Savioja / painos 50 kpl


title: Frederik

text: nimi muodossa Frederick


title: Gemssi

text: Gemssi ("Rupicapra rupicapra") on Euroopan ja Länsi-Aasian vuoristoissa elävä lyhytsarvinen vuohieläin.


title: Gemssi

text: Uroksen sarvet ovat huomattavasti käyremmät kuin naaraan sarvet. Gemssien kesäturkki on ruskeanhohtoinen, selkärangan päällä kulkee musta viiva joka ylettyy hännän päästä silmien ympärystään. Kaulan alta ja mahan alta gemssillä on valkoista. Talviturkissa gemssi on lähes kokonaan ruskeassa ja pitkässä turkissa. Vain kaulan alta, kuonon päältä ja mahan alusta on valkoinen.Gemssi asustaa Etelä-, Keski- ja Itä-Euroopassa sekä Länsi-Aasiassa. Sen elinalueeseen kuuluvat Pyreneet, Apenniinit, Alpit, Karpaatit, Tatra ja Kaukasus sekä Balkan ja Turkin koillisosat. Gemssejä on onnistuttu siirtoistuttamaan myös muutamille muille alueille, kuten Tšekkiin, Uuteen-Seelantiin ja Argentiinaan.


title: Gemssi

text:
Gemssit viettävät kesänsä alppivyöhykkeen niityillä ja jyrkillä, kivisillä rinteillä. Gemssit ovat erityisen hyviä kiipeilijöitä ja hyppivät melko vaivattomasti kiveltä toiselle. Ne liikkuvat aktiivisesti päivisin, reviiriään tarkkaillen. Gemssit elävät vanhojen naaraiden johtamissa laumoissa. Vanhat urokset elävät yksinään. Useimmiten gemssit pysyttelevät omilla reviireillään jotka ne ovat merkinneet hajurauhasten eritteellä.
Gemssien kiima-aika ajoittuu lokakuun ja joulukuun väliselle ajalle. Kiima-aikana koiraat taistelevat hyvinkin rajusti. Poikaset syntyvät kesä-heinäkuussa jolloin naaras poikii yhden kilin. Naaras tuottaa vain yhden jälkeläisen vuodenaikana.


title: Gemssi

text: Kesällä gemssit syövät heiniä, kukkia ym. ruohoja niityillä ja kallioilla lähellä jyrkänteitä, jonne se pakenee vaaran uhatessa. Talvella gemssit syövät silmuja, sammalta, jäkälää ja vuorimäntyjen neulasia. Talvella tai huonolla säällä ne hakevat suojaa metsistä. Gemssi valikoi varsin tarkoin syötävänsä, ja sille kelpaakin noin puolet alppiniittyjen kasvilajeista. Se kuuluu märehtijöihin, joten vatsa on neliosainen.


title: Gemssi

text: Tunnetaan myös nimellä georri, joskin nimi on harvemmin käytetty. Gemssin lihaa pidetään maukkaana. Sen mokkanahasta saadaan säämiskää, jolla kiillotetaan nykyään mm. autoja. Niitä on saatavana monissa Euroopan maissa. Kyseiset säämiskät eivät vahingoita kaikkein herkimpiäkään materiaaleja. Niinpä niitä käytetään myös lasin puhdistamiseen ja kiillottamiseen.


title: Avalon

text: Avalon on myyttinen saari, josta kerrotaan brittiläisen kuningas Arthurin legendassa ja jonne Arthurin kerrotaan kuolleen.


title: Avalon

text: Avalonin sanottiin sijaitsevan toisessa maailmassa, joka on mystinen ja epätodellinen paikka, kuten unimaailma. Tämänpuoleisen maailman sijainniksi Avalonille on annettu Somersetin kreivikunnassa sijaitsevan Glastonburyn luostarin raunioiden nykyinen paikka. Glastonburyn luostarin juuret ovat tarun mukaan Joosef Arimatialaisessa tai hänen omaisissaan, jotka toivat sinne Graalin maljan Israelista.


title: Avalon

text: Tarun mukaan Avaloniin pääsi kahta kautta: veneellä, jos tiesi, miten kutsua vene miehistöineen paikalle, sekä maitse salaista reittiä pitkin, jonka tunsivat vain Avalonin asukkaat. Saarelle saattoi päästä vain sumun aikana; kuulaalla ilmalla päädyttiin vain Glastonburyn luostarille.


title: Avalon

text: Arthurin tarun mukaan Avaloniin pääsi vain pieni joukko. Saarella asuivat muiden muassa naispuolinen hallitsija Morgan le Fay sisarineen, Maiden Housen immet, palvelijattaret sekä velho Merlin. Koska Morgan le Fay ja hänen sisarensa osasivat tarun mukaan parantaa sairauksia, joissain kertomuksissa saarelle siirrettiin haavoittuneita, yhtenä heistä kuolettavasti haavoittunut kuningas Arthur. Kuollut kuningas laskettiin Avalonissa kultasänkyyn, ja hänen on odotettu palaavan joskus saarelta ylösnousseena. Avalonia on pidetty myös henkien kokoontumispaikkana ennen kuin ne laskeutuvat "Annwyniin", keijujen maahan ja alamaailmaan.


title: Avalon

text: Avalonin kerrotaan myös olevan se paikka, jossa valettiin Arthurin tarujen Excalibur-miekka.


title: Avalon

text: Avalon mainitaan ensi kerran Geoffrey Monmouthilaisen "Historia Regum Britanniae" -teoksessa (1136). Geoffrey kutsuu saarta "Vita Merlinissä" (1150) "Omenasaareksi". Nimi "Avalon" muistuttaakin kymrin omenaa tarkoittavaa sanaa "afal". Toisaalta John Rhys (1891) yhdisti nimen kelttiläiseen jumaluuteen nimeltä Aballach.


title: Avalon

text: Avalon on ylimaallisen rauhan symboli.


title: Avalon

text: Brittiläinen heavy metal -yhtye Iron Maiden on säveltänyt Avalonin saaresta kertovan kappaleen vuonna 2010 julkaistulle "The Final Frontier" -albumille.


title: Manzanares

text: Manzanares on Espanjan pääkaupungin Madridin läpi virtaava joki. Kaupunki on saanut siitä juomavetensä perustamisestaan asti.


title: Manzanares

text: Manzanaresjoen alkulähde on Guadarraman vuoriston solassa. Jokialueen korkeimmalla kohdalla sitä ympäröi Cuenca Alta del Manzanaresin luonnonpuisto. Joki virtaa kohti kaakkoa ja läpi Manzanares el Realin keskiaikaisen kaupungin, jossa se muodostaa Santillanan tekojärven. Tämän jälkeen joki kääntyy kohti etelää ja kulkee läpi Monte del Pardon, Madridin kaupungille kuuluvan kulttuuriperinnöllisesti suojellun puiston. Joki on kanavoitu paikoilta, joissa se virtaa kaupungin rakennettujen alueiden läpi. Manzanares koskettaa Madridin läntisempiä osia ja lähempänä alavirtaa erottaa vanhan keskustan kaupungin luonaisosassa sijaitsevista Carabanchelin ja Useran alueista. Näillä kohdin joki sivuaa myös Atlético Madridin kotiareenaa Vicente Calderónia. Poistuttuaan kaupungista joki kääntyy jyrkästi kohti itää, jossa se virtaa läpi Perales del Ríon kylän ja yhdistyy lopulta Jaramajokeen päättäen 83 kilometrisen taipaleensa.


title: Manzanares

text: Vaikka Manzanares onkin pieni kooltaan, se on historiallisesti tärkeä johtuen sen läheisyydestä Madridiin. Maurien 900-luvulla rakentamasta linnoituksesta, josta kaupunki sai alkunsa, oli suora näkymä joelle.


title: Manzanares

text: Joki on osallisena useissa 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun taiteilijan Francisco de Goyan maalauksissa. Goya kuvasi ihmiset usein joko tanssimassa tai piknikillä joen rannalla.


title: Manzanares

text: Manzanares toimi myös tasavaltalaisten tärkeänä puolustuslinjana Espanjan sisällissodassa. Läheltä Perales del Ríon kylää on tänäkin päivänä löydettävissä useita sodanaikaisia bunkkereita.


title: Frank Rijkaard

text: Franklin Edmundo Rijkaard (, s. 30. syyskuuta 1962 Amsterdam, Pohjois-Hollannin provinssi, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja, joka pelasi sekä puolustajana että keskikenttäpelaajana.


title: Frank Rijkaard

text: Toinen jalkapallolegenda, Pelé, nimesi Rijkaardin 125 parhaan elossa olevan jalkapalloilijan joukkoon listallaan maaliskuussa 2004 eli FIFA 100 -listalle.


title: Frank Rijkaard

text: Rijkaard debytoi ammattilaisena Ajaxin joukkueessa kaudella 1980–1981 onnistuen maalinteossa heti ensimmäisessä ottelussaan. Hän pelasi ensimmäisenä kautenaan yhteensä 24 ottelussa tehden neljä maalia. Seuraavina kahtena kautena Rijkaard oli voittamassa Ajaxissa Alankomaiden mestaruutta, kuten myös kaudella 1984–1985. Vuonna 1987 Rijkaard riitautui valmentaja Johan Cruijffin kanssa ja halusi siirtoa pois Ajaxista. Rijkaard teki sopimuksen portugalilaisen Sportingin kanssa, muttei voinut pelata joukkueessa otteluakaan, sillä siirtoraja oli jo ehtinyt umpeutua. Rijkaard lainattiin välittömästi espanjalaiseen Real Zaragozaan, jossa pelasi loppukauden. Syksyllä 1988 hän siirtyi italialaiseen suurseuraan Milaniin.


title: Frank Rijkaard

text: Viisi kautta Milanissa nostivat Rijkaardin niin sanottujen suurten pelaajien joukkoon. Yhdessä maanmiestensä Ruud Gullitin ja Marco van Bastenin kanssa Rijkaard oli voittamassa kahta Euroopan cupin (Mestarien liigan edeltäjä) mestaruutta ja kahta Italian-mestaruutta. Lopulta, menestyksekkäiden Italian vuosien jälkeen, Rijkaard palasi uransa kahdeksi viimeiseksi kaudeksi Ajaxiin. Hän oli uransa päätteeksi voittamassa Ajaxissa kahta Alankomaiden-mestaruutta. Rijkaard lopetti uransa keväällä 1995 Ajaxin voitettua Mestarien liigan loppuottelussa Milanin maalein 1–0.


title: Frank Rijkaard

text: Maajoukkuedebyyttinsä Rijkaard teki vuonna 1981. Alankomaiden voittaessa Euroopan-mestaruuden vuonna 1988 Rijkaard pelasi keskuspuolustajana yhdessä Ronald Koemanin kanssa. Rijkaard pelasi yhteensä 73 maaottelua tehden 10 maalia. Hän pelasi vuoden 1988 EM-kilpailujen lisäksi myös vuosien 1990 ja 1994 maailmanmestaruuskilpailuissa sekä vuoden 1992 Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Hänen viimeinen maaottelunsa oli tappiollinen ottelu lopulta mestaruuden voittanutta Brasiliaa vastaan vuoden 1994 MM-kilpailujen puolivälierissä. Rijkaard muistetaan maajoukkueuraltaan myös yhdestä ikävästä episodista, joka ei liity varsinaisesti itse pelitapahtumiin. Vuoden 1990 MM-kilpailuissa hän sylkäisi saksalaista Rudi Völleriä suoraan kasvoille raivostuttuaan tämän "filmaamisesta". Tilanne johti lopulta kummankin pelaajan ulosajoon.Rijkaard aloitti päävalmentajauransa suoraan huipulta, sillä hän pääsi vuonna 1998 Alankomaiden maajoukkueen päävalmentajaksi toimittuaan sitä ennen vuoden maajoukkueen apuvalmentajana. Alankomaat menestyikin Rijkaardin valmennuksessa hyvin edeten välieriin saakka vuoden 2000 EM-kilpailuissa, joiden toinen isäntämaa Alankomaat oli.


title: Frank Rijkaard

text: Monen yllätykseksi Rijkaard kuitenkin erosi maajoukkueen johdosta välittömästi Italialle kärsityn välierätappion jälkeen. Rijkaard alkoi maajoukkuepestinsä jälkeen valmentaa vuonna 2001 Sparta Rotterdamia. Seura kuitenkin putosi Eredivisiestä kauden jälkeen, ensimmäistä kertaa historiassaan, ja Rijkaard sai lähtöpassit.


title: Frank Rijkaard

text: Rijkaardin tauko valmentajan pestissä kesti vain alle vuoden, sillä hän siirtyi kaudeksi 2003–2004 valmentamaan espanjalaista Barcelonaa. Hän valmensi joukkueen toisella kaudellaan (2004–2005) Espanjan-mestaruuteen ja uusi tempun heti seuraavalla kaudella. Vuonna 2006 hän oli johdattamassa "Barçaa" myös Mestarien liigan voittoon; seura voitti loppuottelun Arsenalia vastaan maalein 2–1. Ennen Rijkaardia Mestarien liigan tai sitä edeltäneen Euroopan cupin voittoon sekä pelaajana että valmentajana olivat pystyneet Miguel Muñoz, Giovanni Trapattoni, Carlo Ancelotti ja Johan Cruijff.


title: Frank Rijkaard

text: Mestaruus karkasi Rijkaardin ja Barcelonan ulottumattomiin peräkkäisinä kausina 2006–2007 ja 2007–2008. Pokaalittomat kaudet ja ponnettomat peliesitykset johtivat lopulta siihen, että Rijkaard joutuu jättämään tehtävänsä kauden 2007–2008 jälkeen, vaikka sopimusta oli vielä vuosi jäljellä. Kohtalokas ottelu oli 4–1-tappio Real Madridille 7. toukokuuta 2008 ja Barcan sijoittuminen korkeintaan kolmanneksi La Ligassa. Näin ollen suora paikka Mestarien liigaan jäi haaveeksi.


title: Frank Rijkaard

text: Kesäkuussa 2009 Rijkaard siirtyi Galatasarayn päävalmentajaksi kahden vuoden sopimuksella. Rijkaard ja Galatasaray purkivat kuitenkin valmentajan sopimuksen yhteisymmärryksessä 20. lokakuuta 2010. Turkin suurimpiin seuroihin kuuluva Galatasaray oli kahdeksan pelatun kierroksen jälkeen Turkin liigassa sijalla yhdeksän.


title: Frank Rijkaard

text: Heinäkuussa 2011 Rijkaard palasi valmennustehtäviin Saudi-Arabian uutena maajoukkuevalmentajana. Rijkaardin johdolla Saudi-Arabia sijoittui omissa Arabian mestaruuskisoissa neljänneksi 2012. Rijkaard sai potkut tammikuun puolivälissä 2013.


title: Lentohiekka

text: Lentohiekka on hienoa hiekkaa, joka liikkuu tuulen mukana. Sitä esiintyy kuivilla ja kuumilla alueilla dyyneinä eli lentohiekkakinoksina, jotka liikkuvat tuulen mukana, koska kasvillisuus ei sido niitä paikoilleen. Lisäksi lentohiekkaa on rannoilla, missä jää ja meriveden korkeuden vaihtelut estävät kasvipeitteen muodostumisen.


title: Lentohiekka

text: Useimmat Suomen lentohiekka-alueet sijaitsevat Pohjois- ja Itä-Suomessa alueilla, jotka ovat olleet merenpinnan yläpuolella jääkaudesta alkaen. Eniten lentohiekkaa esiintyy autiomaassa.


title: Max Jakobson

text: Max Jakobson (30. syyskuuta 1923 Viipuri – 9. maaliskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti, ministeri ja ulkopoliittinen taustavaikuttaja, joka paljolti muovasi Suomen puolueettomuuspolitiikkaa 1960-luvulla. Jakobson kirjoitti myös useita kirjoja.


title: Max Jakobson

text: Max Jakobson oli viipurilaisen suomenjuutalaisen perheen nuorin poika. Hänen isoisänsä, räätäli Leo Jakobson oli syntynyt Mitaussa Latviassa ja asettunut Viipuriin suoritettuaan siellä asepalveluksensa. Isä Jonas Jakobson työskenteli yksityisenä asianajajana ja Helsingin juutalaisen seurakunnan juristina. Äiti Helmi Virtanen ei ollut juutalaista sukua, mutta omaksui juutalaisen uskon avioliiton myötä. Max Jakobsonin setä oli aktivisti Santeri Jacobsson, joka toimi Lauritsalan ensimmäisenä kauppalanjohtajana. Max Jakobson valmistui ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta vuonna 1941. Kouluvuosinaan Max harrasti jalkapalloa ja oli isoveljensä Leon tavoin koulunsa jalkapallojoukkueen kapteenina.


title: Max Jakobson

text: Sodassa Jakobson oli rintamalla jatkosodassa vuosina 1942–1943 Karjalankannaksella II divisioonan kenttätykistössä, kävi reserviupseerikurssin Niinisalossa vuonna 1944 ja oli sotilasarvoltaan yliluutnantti.


title: Max Jakobson

text: Sodan jälkeen Jakobson aloitti toimittajan uransa ensin Suomen Tietotoimiston ja myöhemmin United Pressin Helsingin-toimiston palveluksessa. Suomesta Jakobson siirtyi Lontooseen BBC:n maailmanpalvelun suomenkielisten lähetysten toimittajaksi. Hänet nimitettiin vuonna 1948 "Uuden Suomen" Lontoon-kirjeenvaihtajaksi ja myöhemmin Suomen Washingtonin -suurlähetystöön sanomalehtiavustajaksi. BBC:n toimittajana Jakobson raportoi Suomeen mm. Armi Kuuselan voitosta Miss Universum -kisoissa Yhdysvalloissa "Daily Mail" -lehden saaman uutissähkeen mukaan vuonna 1952 ja myöhemmin samana vuonna Washingtonista käsin Yhdysvaltain presidentinvaalista, jossa olivat vastakkain Dwight D. Eisenhower ja Adlai Stevenson. Pääosin Lontoossa ja Washingtonissa keräämänsä, talvisodan kansainvälistä taustaa valaisevan aineiston pohjalta Jakobson julkaisi vuonna 1955 suurta huomiota herättäneen teoksensa "Diplomaattien talvisota". Teos vaikutti ratkaisevasti siihen, että presidentti Urho Kekkonen nimitti Jakobsonin vuonna 1958 ulkoministeriön sanomalehtitoimiston päälliköksi ohi ministeriön asettaman ehdokkaan. Kekkonen kertoi itse jälkeenpäin Jakobsonille, että presidentti J. K. Paasikivi oli lukenut teoksen tuoreeltaan ja sanonut tämän jälkeen Kekkoselle, että Jakobson pitäisi kiinnittää ulkoministeriöön. "Diplomaattien talvisota" ilmestyi englanniksi vuonna 1961. Jakobson itse piti teoksen englanninkielistä laitosta, joka pian käännettiin myös ruotsiksi ja saksaksi, laadullisesti parempana kuin alkuperäistä suomenkielistä versiota, koska yhdysvaltalainen kustantamo oli käynyt teoksen tekstin kriittisesti läpi.


title: Max Jakobson

text: Jakobson työskenteli ulkoministeriössä vuosina 1953–1974, esimerkiksi ministeriön poliittisen osaston päällikkönä 1962−1965, Suomen YK-suurlähettiläänä vuosina 1965−1971 ja Suomen Ruotsin-suurlähettiläänä 1971−1974. Kaikissa näissä tehtävissä hän seurasi Ralph Enckelliä. Jakobson muodosti yhdessä Risto Hyvärisen, Aarno Karhilon, Keijo Korhosen, Aimo Pajusen ja Ilkka Pastisen kanssa ulkoministeriön ns. tohtorikoplan (ryhmää kutsuttiin myös everstijuntaksi) 1960- ja 1970-luvun taitteessa. Tohtorikopla pyrki Neuvostoliiton painostuksen alla korostamaan Suomen puolueetonta asemaa idän ja lännen välillä.


title: Max Jakobson

text: Jakobson oli erityisesti Urho Kekkosen suosiossa, koska hän oli yksi harvoista, joilta presidentti suvaitsi myös kriittisiä kantoja. Jakobson vaikutti yhä vahvasti vaikkei enää yhtä näkyvästi myös Mauno Koiviston ja Martti Ahtisaaren kausilla. Vuoden 1970 paikkeilla Kekkonen esikuntineen yritti junailla Jakobsonia YK:n pääsihteeriksi. Tämän hankkeen katsottiin kaatuneen etenkin Neuvostoliiton vastustukseen, mutta myöhemmin avatuista asiakirjoista on tullut ilmi, että myös Yhdysvalloilla oli muita suunnitelmia. Virallisen selityksen mukaan Neuvostoliitto ei halunnut Jakobsonia pääsihteeriksi sen vuoksi, että hän olisi ollut luonteeltaan liian itsenäinen ja pääsihteerinä häneen olisi ollut vaikea vaikuttaa. On myös spekuloitu, että hänen juutalaisuutensa olisi ollut syynä siihen, ettei häntä valittu, mutta Jakobson itse piti asiaa korkeintaan osasyynä, ei ainoana selityksenä. YK:n pääsihteeriksi silloin valitun itävaltalaisen Kurt Waldheimin natsimenneisyys oli jo syksyllä 1971 Jakobsonin valintaa tukeneen ulkoministeriön virkamiesryhmän tiedossa, mutta asiaa ei tuolloin julkistettu. Suomalaiset uskoivat Waldheimin putoavan kilvasta muutoinkin, koska heille oli luvattu, että Yhdysvallat ei tukisi Waldheimin valintaa. Jakobsonin kannalta kohtalokkaaksi muodostui se, että Neuvostoliiton ehdotuksesta pääsihteerinvaalin äänestys suoritettiin – ensimmäistä kertaa YK:n historiassa – suljetuin lipuin. Tällöin äänestyskäyttäytymisestä ei joutunut tilille, vaikka perustelut eivät olisi kestäneet päivänvaloa. Toinen Kekkosen ja Jakobsonin hanke samoihin aikoihin, ETYK-kokouksen saaminen Suomeen, onnistui paremmin.


title: Max Jakobson

text: Kun niin sanottu presidenttipeli eli keskustelu Urho Kekkosen seuraajasta käynnistyi Kekkosen presidenttikauden viimeisinä vuosina, kamppailu henkilöityi ennen muita pääministeri Mauno Koivistoon ja Suomen Pankin vt. pääjohtajaan Ahti Karjalaiseen. Koivisto sai mielipidetiedusteluissa äänestäjien suurimman kannatuksen, kun taas Karjalaisella oli takanaan keskustapuolueessa valtaa pitäneen ns. K-linjan ja useimpien merkittävien teollisuusjohtajien ("idänkaupan vuorineuvosten") voimakas tuki. Jakobson asettui julkisesti vastustamaan Karjalaisen mahdollista ehdokkuutta, koska hän piti tätä ennen kaikkea Neuvostoliiton suosikkina Suomen presidentiksi ja Karjalaisen valinta olisi katsottu voimakkaaksi osoitukseksi suomettumisesta. Jakobson epäili, ettei Karjalainen olisi pystynyt isänmaallisuudestaan huolimatta kyllin tarmokkaasti torjumaan Neuvostoliiton Suomelle esittämiä vaatimuksia, vaan Suomi olisi liukunut liiaksi Moskovan valtapiiriin. Toisaalta Jakobson oli siihen mennessä tavannut Koiviston vain muutaman kerran ja tunsi tämän siten vielä melko pintapuolisesti. Tohtori Jukka Seppinen on katsonut, että Jakobsonin asenteessa Karjalaista kohtaan oli myös annos katkeruutta siitä, ettei hän tuntenut saaneensa YK:n pääsihteerikampanjansa aikana pääministerinä toimineelta Karjalaiselta sitä tukea, jota hän oli odottanut. Tämän vuoksi Jakobson käsitteli Karjalaista teoksissaan melko kovakouraisesti.


title: Max Jakobson

text: Jakobsonin nimi oli esillä Kekkosen valtakauden jälkeen pidetyissä ensimmäisissä presidentinvaaleissa 1982 niin sanottuna mahdollisena mustana hevosena. Aarno Laitinen toi kirjassa Tamminiemen pesänjakajat ilmi erään mielenkiintoisen näkökohdan: Jakobssonin englantilaissyntyinen puoliso Marilyn olisi ollut ehdottomasti eräs parhaita tasavallan emäntäehdokkaita: hän on diplomaattiperheen lapsi, joka osaa monta eri kieltä ja on tottunut diplomaattikunnan kiemuroihin niin kauan kuin on niistä jotain ymmärtänyt. Samoin suurten juhlien emäntänä hän olisi ollut taidokas. Kirjassa Jakobson nimettiin Suomen "porvariston Susloviksi" millä viitattiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääideologiin Mihail Susloviin. Jakobsonin mahdollisesta presidenttiehdokkuudesta oli spekuloitu jo 1970-luvun alkupuolella. "Helsingin Sanomien" haastattelussa elokuussa 1974 Jakobson oli kuitenkin jyrkästi kiistänyt pyrkivänsä presidentiksi ja ilmoittanut ehdottomasti kieltäytyvänsä ehdokkuudesta, mikäli joku erehtyisi hänelle sitä tarjoamaan. Kesällä 1977 lehdistössä kiersi tieto, jonka mukaan Suomen Maaseudun Puolue oli tiedustellut Jakobsonin suostumusta Urho Kekkosen vastaehdokkaaksi vuoden 1978 vaaliin, minkä Jakobson oli kiivaasti torjunut. Jakobson koki asian ongelmalliseksi myös uskonnollisesta näkökulmasta: Suomen tasavallan presidentti oli asemansa puolesta Suomen evankelisluterilaisen kirkon päämies ja piispojen nimittäjä.


title: Max Jakobson

text: Max Jakobson oli Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun (CIA) tietolähde.


title: Max Jakobson

text: Tehtyään pitkän uran ulkoasiainministeriössä Jakobson siirtyi Elinkeinoelämän valtuuskunnan toimitusjohtajaksi vuonna 1975. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 1984. Jakobsonin tärkeänä työparina oli EVA:n käynnistysvaiheessa sen ensimmäinen puheenjohtaja Päiviö Hetemäki ja vakiinnuttamisvaiheessa Hetemäen seuraajaksi tullut Yhdyspankin toimitusjohtaja Mika Tiivola. Myös EVA:n toimitusjohtajaksi siirryttyään Jakobson toimi ulkopoliittisena taustavaikuttajana ja hänen yhteydenpitonsa presidentti Urho Kekkosen kanssa jatkui, vaikkakin merkittävästi harventuneena.


title: Max Jakobson

text: Marraskuussa 1979 järjestetyssä talvisota-aiheisessa televisiokeskustelussa Jakobson nimesi Josif Stalinin sodan syttymiseen keskeisesti vaikuttaneeksi henkilöksi, mikä merkitsi jyrkkää poikkeamista tuon ajan virallisesta historiankirjoituksesta. Silloisen suomettumisen ajan henkeä kuvaa Jakobsonin ja haastattelijana toimineen Antero Kekkosen kyseisessä keskustelussa käymä sananvaihto, jonka Jakobson on selostanut "Diplomaattien talvisota" -teoksensa 6. painoksen (1989) esipuheessa: ""Toimittaja kysyi, onko osoitettavissa joitakin henkilöitä, joiden voi sanoa olleen syypäitä sodan syttymiseen. Vastasin: 'Miten olisi Stalin?' Haastattelija ojensi minua välittömästi. 'Tarkoitin Suomen puolella', hän selitti."" Jakobson sai haastattelun jälkeen kansalaisilta runsaasti kiittävää palautetta.


title: Max Jakobson

text: Jakobson ajoi 1990-luvulla näkyvästi Suomen EU-jäsenyyttä. Hänet tunnettiin myös Nato-jäsenyyden kannattajana. Vuonna 2005 julkaistussa kirjassaan "Tulevaisuus" Jakobson perusteli asiaa sillä, että Suomi ei tulisi saamaan turvatakuita EU:n kautta ja Natoon liittyminen saattaa olla mahdollista vain silloin, kun ei ole näköpiirissä sodan uhkaa.


title: Max Jakobson

text: Helsingin Sanomat julkaisi vuonna 2002 valikoituun kyselyyn perustuvan listan Suomen ”suurimmista intellektuelleista”. Jakobson sijoittui listalla toiseksi ja oli artikkelin mukaan ainoa kärkikymmenikköön yltänyt oikeistolainen.


title: Max Jakobson

text: Max Jakobson sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1989 ja valtion tiedonjulkistamispalkinnon vuonna 2002. Hänen teossarjansa "20. vuosisadan tilinpäätös" toinen osa "Pelon ja toivon aika" (2001) oli ehdokkaana Tieto-Finlandia -palkinnon saajaksi. Aikakauslehtien Liiton J. V. Snellman -palkinto Jakobsonille myönnettiin 1986.


title: Max Jakobson

text: Presidentti Mauno Koivisto myönsi Jakobsonille yhteiskunnallisista ansioista ministerin arvonimen vuonna 1990. Jakobson oli aiemmin saanut valtiotieteen kunniatohtorin arvonimen ensin vuonna 1970 Helsingin yliopistolta ja myöhemmin vuonna 1988 Åbo Akademilta.


title: Max Jakobson

text: Max Jakobsonilta jäi kolme lasta. Tytär Linda Jakobson on Kiinaan erikoistunut ulkopolitiikan tutkija ja poika Dave taas pelannut pokeria ammatikseen.


title: Max Jakobson

text: Jakobsonin kirjalliseen tuotantoon kuuluvat muun muassa vuonna 1955 julkaistu "Diplomaattien talvisota", kolmiosainen muistelmasarja sekä lukuisat kolumnit ja artikkelit esimerkiksi Helsingin Sanomissa ja International Herald Tribunessa.


title: Teho (energiajuoma)

text:
TEHO on suomalainen Olvin valmistama energiajuoma. Se lukeutuu Suomen suosituimpiin energiajuomiin.
__notoc__


title: Teho (energiajuoma)

text: TEHO-energiajuoma tuli myyntiin vuonna 2005.


title: Teho (energiajuoma)

text: Vuoden 2008 loppupuoliskolla markkinoille tuli Teho Energiajuomaporetabletti.


title: Teho (energiajuoma)

text: Teho Energiajuomat Pakataan 0,33 l tölkkeihin sekä 0,5 l ja 0,95 l kierrätysmuovipulloihin. Tehon 0,33 l tölkit ja 0,5 l sekä 0,95 l pullot ja etiketti uudistettiin maaliskuun lopussa 2011. Teho on saatavana myös 100 ml energiashottina, mistä saa saman verran piristäviä aineita kuin tavallisesta 0,33 l tölkillisestä Tehoa.


title: Ricardo Zamora

text: Ricardo Zamora Martínez (21. tammikuuta 1901 Barcelona, Espanja – 8. syyskuuta 1978 Barcelona, Espanja) oli espanjalainen jalkapallomaalivahti.


title: Ricardo Zamora

text: Ricardo Zamora oli jalkapallomaailman kuuluisin maalivahti maailmansotien välisenä aikana. Zamora syntyi vauraaseen perheeseen ja hänelle suunniteltiin lääkärin ammattia. Jalkapalloura alkoi koulujoukkueen maalivahtina, ja varsin pian Zamora tarttui paikallisen seuran Universitarin edustajien haaviin. Zamora teki ensiesiintymisensä Universitarin maalissa 13-vuotiaana koulupoikana. Jo kahden vuoden kuluttua hän siirtyi Espanyoliin, jonka riveissä voitti Katalonian-mestaruuden vuonna 1918.


title: Ricardo Zamora

text: Seuraavana vuonna Zamoran jalkapalloura näytti päättyvän ennen kuin ehti kunnolla alkaakaan: isänsä kuoltua hän joutui keskittymään lääketieteen opintoihinsa ja siirtymään jäähdyttelemään Barcelonan nelosjoukkueeseen. Barcelonan johto nosti hänet kuitenkin oitis ykkösmiehistöönsä, ja vuonna 1920 Zamora johti joukkueen cup-kilpailu Copa del Reyn voittoon. Samana vuonna hänet kutsuttiin Espanjan maajoukkueen kokoonpanoon Antwerpenin kesäolympialaisiin. 19-vuotiaan Zamoran torjunnat Antwerpenissä toivat yllätyshopeaa ja tekivät hänestä manner-Euroopan kohutuimman veräjänvartijan.


title: Ricardo Zamora

text: Zamora oli Espanjan maajoukkueen itseoikeutettu ykkösmaalivahti seuraavien neljäntoista vuoden ajan. Vuonna 1929 hän oli maalipuiden välissä, kun Espanja ensimmäisenä mannermaisena joukkueena kautta aikain voitti Englannin; Madridissa pelattu ottelu päättyi 4–3. Saavutusta korostaa entisestään vielä se, että Zamora pelasi täydet 90 minuuttia, vaikka oli murtanut rintalastansa kesken ottelun. Tuolloin ei vielä saanut suorittaa vaihtoja. Espanjan vastavierailussa Wembleylle vuonna 1931 Zamoralle osui harvinainen heikko päivä: isännät voittivat 7–1. Italian MM-kilpailuissa 1934 Zamora oli jälleen loistovedossa, kun Espanja löi Brasilian 3–1 ja pelasi isäntien kanssa tasan 1–1. Zamora joutui loukkaantuneena kuitenkin syrjään uusintaottelusta, joka päättyikin Italian voittoon. Hän pelasi urallaan yhteensä 46 ottelua Espanjan maajoukkueessa.


title: Ricardo Zamora

text: Espanjan kentillä Zamora voitti Barcelonassa toistamiseen cupin vuonna 1922 ja palasi sitten Espanyoliin, jonka johti cupin voittoon vuonna 1929. Kaudella 1928–1929 ensimmäistä kertaa pelatun Primera Divisiónin mestaruuden hän voitti kahdesti Real Madridissa, jonne siirtyi vuonna 1930 ennenkuulumattomalla 150 000 pesetan summalla. Zamoran ura maajoukkueessa ja Espanjan liigakentillä päättyi vuonna 1936 puhjenneeseen sisällissotaan.


title: Ricardo Zamora

text: Sisällissodan päätyttyä Zamora palasi kotimaahan ja ryhtyi valmentajaksi. Hän luotsasi Athletic Aviaciónin (nykyinen Atlético Madrid) liigamestariksi vuosina 1940 ja 1941, ja valmensi Espanjan maajoukkuetta lyhyen aikaa vuonna 1952. Espanjan jalkapallon varhaisvuosien suurimman tähden muistoa pitää yllä urheilulehti "Marcan" jakama vuosittainen Zamora-palkinto, joka luovutetaan La Liga -kauden parhaalle maalivahdille. Zamora äänestettiin "World Soccer" -lehden vuonna 1999 järjestämässä äänestyksessä 1900-luvun sadan parhaimman jalkapalloilijan joukkoon.


title: Pilvisyys

text: Pilvisyys on pilvien peittämä osuus taivaasta. Taivas voi olla esimerkiksi kokonaan pilvessä, puolipilvinen, lähes pilvetön tai pilvetön. Pilvipeite vaikuttaa esimerkiksi auringon näkymiseen paitsi laajuudeltaan, myös paksuudeltaan. Ohut yläpilvi varjostaa vain vähän, ja aurinko kuultaa pilven läpi.


title: Pilvisyys

text:
Virallisissa säähavainnoissa pilvisyys ilmoitetaan kahdeksasosina taivaankannen pinta-alasta:
Pilvisyysmerkit ammattimaisella sääkartalla, ei esimerkiksi TV:n sääkartalla:


title: Pilvisyys

text:
Maan pinnasta on noin 70% pilvien peitossa, yhtenäisiä laajoja pilvialueita on 20–30%.
Pilvisyyden pienienkin muutosten arvellaan vaikuttavan maan pintalämpötilaan, koska pilvet heijastavat monesti paljon säteilyä, toki pilvilajista riippuen.
Eri alueiden tyypillinen pilvisyys vaihtelee huomattavasti. Aavikot ja jäätiköt ovat melko pilvettömiä, meret pilvisiä. Kosteat manneralueet ovat melko pilvisiä.
Pilvisyys Saharan yllä on 10–40%, sademetsässä 60–70 % ja savannilla 50% ja Euroopan ja Aasian metsäalueilla 50–70%. Pilvettömintä on Etelämantereella. Hyvin pilvistä on esimerkiksi keskisellä pohjoisella Pohjois-Atlantilla, 80–100%. Merien pilvisyys on välillä
40–100%, mannerten 5–75%.
Pilvien valonheijastuskyky on keskimäärin 55%, 40–80%.


title: Pilvisyys

text: Mäntyjen ja kuusien vapauttamat terpeenit nousevat ilmakehään ja lisäävät pilviä tuhannen metrin korkeudessa. Männyt ja kuuset vapauttavat niitä enemmän lämpimämmässä.


title: Stationaarinen rintama

text:
Stationaarinen rintama on paikallaan pysyvä rintama kylmän ja lämpimän ilman rajalla, tavallisempi kesällä. Se on useimmiten polaari- ja keskileveysasteiden ilmamassojen raja.
Yleensä se kestää paikoillaan korkeintaan muutaman päivän.
Stationaarinen rintama muistuttaa lämmintä rintamaa tai hidasta kylmää rintamaa. Sää stationaarisen rintaman alueella on vaihteleva, monesti pilvinen ja usein vielä sateinen.
Stationaarinen rintama muuttuu muutamassa päivässä joko
kylmäksi tai lämpimäksi rintamaksi, tai sen pilvet hajoavat.


title: José Luis Chilavert

text: José Luis Félix Chilavert González (s. 27. heinäkuuta 1965 Luque) on paraguaylainen ammattilaisuransa lopettanut jalkapallomaalivahti. Häntä pidetään yleisesti maansa kautta aikain parhaana jalkapalloilijana. Chilavert oli peliurallaan jalkapallomaailman johtavia vapaapotkuspesialisteja ja ampui usein myös joukkueensa rangaistuspotkut. Tämä maalivahdeille epätavallinen taito nosti hänet kautta aikain eniten maaleja tehneeksi maalivahdiksi, kunnes Rogério Ceni ohitti hänet vuonna 2006. Chilavert teki urallaan yhteensä 62 maalia, joista kahdeksan maaotteluissa. Neljä hänen maaottelumaaleistaan tehtiin Paraguayn karsiessa vuoden 2002 maailmanmestaruuskisoihin.


title: José Luis Chilavert

text: Chilavert teki debyyttinsä jalkapalloilijana 15-vuotiaana pelatessaan Sportivo Luqueñossa, joka oli tuolloin kakkosdivisioonajoukkue. Vuonna 1984 hän siirtyi argentiinalaisen San Lorenzon riveihin, jossa pelasi neljä vuotta. Vuonna 1988 Chilavert siirtyi Real Zaragozaan Espanjaan ja pelasi siellä kolme kautta. 1990-luvun alussa hän palasi Argentiinaan, missä hän pelasi Vélez Sársfield -joukkueessa lähes koko vuosikymmenen. Hän oli voittamassa neljää Argentiinan mestaruutta ja niiden lisäksi Copa Libertadores -turnausta ja Intercontinental Cupia, molempia vuonna 1994. Vuonna 1999, pelatessaan edelleen Vélez Sársfieldissa, hän teki ottelussa Ferro Carril Oestea vastaan hattutempun ensimmäisenä maalivahtina jalkapallohistoriassa.


title: José Luis Chilavert

text: Chilavert äänestettiin maailman parhaaksi maalivahdiksi vuosina 1995, 1997 ja 1998. Vuonna 1998 hän osallistui ensimmäistä kertaa jalkapallon maailmanmestaruuskisoihin vieden maansa lopulta neljännesvälieriin, joissa se hävisi tulevalle maailmanmestarille Ranskalle vasta jatkoajalla.


title: José Luis Chilavert

text: Paitsi pelitaidoistaan, Chilavert tunnettiin pelikentillä myös tulisesta luonteestaan. Hän sylki vuoden 2002 maailmanmestaruuskisojen karsintaottelussa brasilialaisen Roberto Carlosin päälle, minkä vuoksi FIFA antoi hänelle kolmen ottelun kansainvälisen pelikiellon. Tämän vuoksi hän joutui seuraamaan Paraguayn kahta ensimmäistä peliä itse kisoissa katsomosta.


title: José Luis Chilavert

text: Chilavert ilmoitti joulukuussa 2003 uransa päättymisestä, mutta pyörsi sittemmin päätöksensä ja palasi kahden RC Strasbourgissa Ranskassa ja yhden Club Atlético Peñarolissa Uruguayssa pelatun vuoden jälkeen vielä kaudeksi Véleziin. Hän päätti uransa lopullisesti vuonna 2004 ja pelasi jäähyväisottelunsa 11. marraskuuta. Maaotteluja Chilavertille kertyi vuosien varrella yhteensä 74, joissa hän teki kahdeksan maalia.


title: Syöksyvirtaus

text:
Syöksyvirtaus on kuuro- tai ukkospilvestä laskeva voimakas, kylmä ilmavirtaus, joka saa lisää voimaa sateen haihtumisen jäähdytysvaikutuksesta. Se voi olla joskus niin voimakas, että se kaataa puita tai jopa vaurioittaa rakennuksia. Se liittyy tavallisesti nimenomaan ukonilmaan. Syöksyvirtauksia on kuitenkin havaittu myös silloin, kun ei sada lainkaan tai vain hiukan. Tällöin lähes kaikki pilvessä syntyneet sadepisarat ovat ehtineet haihtua syöksyvirtauksen syntyvaiheessa eivätkä ne saavuta maanpintaa. Syöksyvirtauksen etureunaa kutsutaan puuskarintamaksi, johon liittyy joskus tornadomaisia gustnadoja eli puuskarintamapyörteitä.
Syöksyvirtauksessa tuulen nopeus voi olla jopa 50 m/s, ja se aiheuttaa samankaltaista mutta heikompaa tuhoa kuin tornado jopa satojen neliökilometrien alueella. Sen tuhot tunnistaa samaan suuntaan kaatuneista puista; trombi kaataa puut sikin sokin. Yksi syöksyvirtaus kestää joitakin minuutteja.


title: Syöksyvirtaus

text: Syöksyvirtaus syntyy, kun sadepisarat tulevat pilven alapuolella kuivaan ilmaan ja haihtuvat. Haihtuminen sitoo energiaa, joka jäähdyttää ilmaa. Jäähtynyt ilma on ympäristöään tiheämpää, jolloin se putoaa alaspäin. Maanpinnan kohdatessaan ilmavirtaus kääntyy vaakasuuntaiseksi. Haihtumisen lisäksi jäähtymistä lisää mahdollisten rakeiden sulaminen, joka myös sitoo energiaa. Koska tyypillisesti koko sade- ja virtausjärjestelmä on liikkeessä ja tuuli erilaista eri korkeuksilla, laskeutuva ilma voi tuoda mukanaan myös horisontaalista liikemäärää ylemmistä ilmakerroksista.


title: Syöksyvirtaus

text: Asta-myrskyn aikana vuonna 2010 syöksyvirtaukset kaatoivat metsää laajoilta aloilta. Vuoden 2010 Sonisphere-musiikkifestivaaleilla Porissa tapahtui syöksyvirtaus, joka aiheutti paljon vahinkoja, ja yksi ihminen kuoli vammoihin sairaalassa neljän päivän kuluttua. Kymmeniä muita ihmisiä loukkaantui lievästi. Sonisphereen iskenyt myräkkä tuhosi myyntikojujen ja telttojen lisäksi toisen päälavan tukirakenteita aiheuttaen sortumisvaaran, minkä jälkeen esiintymiset sillä lavalla peruttiin.


title: Windows Virtual PC

text: Windows Virtual PC on Windowsille ja Mac OS:lle saatavilla oleva emulaattoriohjelmisto, jolla voidaan emuloida PC-tietokonetta. Ohjelmiston kehitteli alun perin Connectix vuonna 1997. Nykyisin Virtual PC on Microsoftin tuote.


title: Windows Virtual PC

text: Virtual PC -ohjelma emuloi PC-standardin mukaista tietokonetta ja sen oheislaitteita. Sillä voidaan ajaa melkein kaikkia mahdollisia käyttöjärjestelmiä, jotka on tehty PC-tietokoneille. Se on kuitenkin suunniteltu ensisijaisesti ajamaan Windows-käyttöjärjestelmiä, joten esimerkiksi Linuxin asennuksessa voi joskus ilmetä ongelmatilanteita. Virtual PC näyttäytyy käyttöjärjestelmille tietokoneena, jossa on Pentium II -prosessori, VESA-yhteensopiva SVGA-näytönohjain (S3 Trio 64 PCI, jossa 4 MB Video RAM), American Megatrends (AMI) BIOS, Creative Labs Soundblaster 16 -äänikortti ja DEC 21041 Ethernet -verkkokortti. Kaikki ohjelmat eivät välttämättä tajua eksoottista laitteistoa ja kellotaajuuksia (saattaa vaihdella riippuen tietokoneesta ja asennettavasta käyttöjärjestelmästä), joskin yhteensopivuus on todella hyvä emulointiohjelmistoksi. Virtual PC:n Macintosh-versio kääntää x86-konekieltä dynaamisesti PowerPC-konekieleksi, joten nopeushävikki ei suoritinemulaatiossa ole kovinkaan suuri.


title: Windows Virtual PC

text: Ensimmäinen Virtual PC:n versio suunniteltiin ja kehitettiin alun perin Apple Macintosh -tietokoneille, ja se julkaistiin kesäkuussa 1997. Neljä vuotta myöhemmin, kesäkuussa 2001, siitä julkaistiin ensimmäinen Windows-versio (Virtual PC for Windows 4.0). Connectix myi Virtual PC:stä useita räätälöityjä versioita, jotka sisälsivät valmiina eri käyttöjärjestelmiä, kuten Windows, OS/2, ja RedHat Linux. Tässä vaiheessa oli jo tullut selväksi että tietokoneen emulointiohjelmat olivat tärkeitä myös isoille yrityksille. Ohjelmiston suosion takia Microsoft kiinnostui Virtual PC -ohjelmistosta siinä määrin, että se hankki Virtual PC -tuoteperheen (Virtual PC for Mac, Virtual PC for Windows) ja vielä siihen aikaan julkaisemattoman Virtual Server -ohjelmiston Connectix-yhtiöltä helmikuussa 2003.


title: Windows Virtual PC

text: Virtual PC:n uusin versio 2009 on ladattavissa ilmaiseksi Microsoftin sivuilta.


title: Ruusu

text: Ruusu tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:


title: Mesosykloni

text: Mesosykloni on halkaisijaltaan 2-10 km kokoinen ilmapyörre joka liittyy konvektiosoluun. Pohjoisella pallonpuoliskolla se pyörii vastapäivään, eteläisellä myötäpäivään.


title: Mesosykloni

text: Mesosyklonit liittyvät usein supersolu-ukkosiin. Pitkäikäiset mesosyklonit jotka kasvavat korkeussuunnassa riittävän suuriksi voidaan havaita Doppler-säätutkalla. Yhdysvalloissa voidaan antaa tornadovaroitus, kun Doppler-tutkalla nähdään mesosyklonille tunnusomainen rakenne.


title: Mesosykloni

text: Tämän kokoluokan pyörteitä jotka eivät liity konvektioon, ei kutsuta mesosykloneiksi. Mesosykloneita eivät ole myöskään pienikokoiset, lyhytikäiset pyörteet joita liittyy esim. puuskarintamiin. Mesosyklonin tulee pysyä koossa ainakin niin kauan kuin ilmapaketin matka nousualueen läpi kestää (tyypillisesti noin 30 minuuttia) ja ulottua korkeussuunnassa ainakin puoleen nousuliikealueen korkeudesta.


title: Seinäpilvi

text: Seinäpilvi on pyörivä, usein sateeton pilvimuodostuma, joka ulottuu supersolu-ukkospilven alapuolelle. Tällä alueella on maksimaalinen ylösvirtaus, ja se voi tuottaa tornadoja. Näiden pilvien koot ovat alle kilometristä jopa 8 km:iin. Mesosyklonin pyöriessä tälle alueelle syntyy matalampi paine, jolloin ilma pystyy kondensoitumaan (eli tiivistymään) matalammalla kuin muualla solussa.


title: Himnusz

text: Isten, áldd meg a magyart on Ferenc Kölcseyn runo, jonka ensimmäinen säkeistö on Unkarin kansallislaulu. Unkariksi kansallislaulun nimi on Himnusz eli "hymni". Musiikin sävelsi Ferenc Erkel.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorva on punaruskea pystykorviin kuuluva metsästyskoirarotu. Se on Suomen kansalliskoira. Suomenpystykorva on 40–50 senttimetriä korkea, soopelinvärinen, mustakirsuinen koira, jonka häntä kiertyy selän päälle.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorvan syntyhistoriaa ei tunneta, mutta yhtenäisen kantarodun muodostuminen on alkanut Suomessa vuoden 100 jälkeen. Ensimmäisen ”suomalaisen haukkuvan lintukoiran” teki 1892 metsänhoitaja Hugo Sandberg, vaikka vastaavanlaisia koiria oli käytetty metsästykseen monipuolisesti jo satoja vuosia. Suomenpystykorvalla metsästetään kaikenlaista riistaa oravista aina hirviin ja jopa karhuihin, mutta sen erityisosaamisalue on metsäkanalintujen metsästys, missä se onkin koetulosten perusteella paras kaikista lintua haukkuvista roduista.


title: Suomenpystykorva

text: Pystykorvan tehtävä on etsiä riista maastosta ja osoittaa sen sijainti metsästäjälle haukkumalla. Suomenpystykorvan metsästysaika onkin kaikkein pisimpiä. Elokuun alusta voidaan koira laskea näädän ja muiden pienpetojen perään sekä jatkaa elokuun lopulla vesilintujen metsästyksellä. Syyskuusta jopa tammikuulle voidaan metsästää metsäkanalintuja sekä hirveä ja helmikuusta maaliskuun loppuun pyytää näätää perinteitä vaalien. Huhtikuussa Suomenpystykorvalla voidaan vielä pyytää supikoiraa.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorva on levinnyt myös Suomen ulkopuolelle. 2010-luvulla rodun kanta oli yli tuhat yksilöä Suomen lisäksi Ruotsissa ja Venäjällä, ja yli sata koiraa Yhdysvalloissa, Norjassa, Isossa-Britanniassa ja Kanadassa.


title: Suomenpystykorva

text: Rotumääritelmän mukaan suomenpystykorvan kuuluu olla vilkas, rohkea, tarmokas ja peräänantamaton metsästyskoira. Vahvoista metsästysominaisuuksista huolimatta suomenpystykorva kuitenkin pärjää seurakoirana ja lapsiperheessä mainiosti. Suomenpystykorva on erittäin sopeutuvainen, iloinen ja helppohoitoinen koirarotu ja siitä saa aktiivisen kaverin mitä moninaisempiin harrastuksiin.


title: Suomenpystykorva

text: Luonteeltaan alkukantainen koira vaatii muiden pohjoismaisten metsästyspystykorvien tapaan jonkin verran panostusta sosiaalistamiseen, mutta pienellä vaivalla siitä saa avoimesti ympäristöönsä, muihin koiriin ja ihmisiin suhtautuvan lemmikin. Suomenpystykorvia näkee nykyään eniten maalla sekä omakotitaloalueilla, mutta sen voi ottaa vastoin ennakkoluuloja hienosti myös kerrostaloon. Suomenpystykorvia asustelee nykyään aivan Helsingin keskustaa myöden.


title: Suomenpystykorva

text: Kansalliskoiramme on mielikuvissa hieman menneisyytensä vanki. Ennen haukkuvia lintukoiria, kuten suomen- tai pohjanpystykorvia tavattiin pitää talonvahteina ilman sen kummempaa sosiaalistamista, mistä johtuu niiden maine varautuneina rotuina. Tätä nykyä suomenpystykorvan luonneominaisuudet eivät kuitenkaan eroa muista metsästyspystykorvista.


title: Suomenpystykorva

text: Rotu on melko aktiivinen ja se onkin onnellisimmillaan kun saa toistuvasti liikkua perheenjäsenten kanssa. Kaikenlainen yhdessä tekeminen on suomenpystykorvan mieleen ja nykyään rotua näkeekin metsästyksen ja koetoiminnan lisäksi myös muiden perinteisten seurakoirarotujen seassa esimerkiksi agilitykentillä tai hajujälkeä treenaamassa.


title: Suomenpystykorva

text: Metsästyksessä rodun valtteja ovat hyvä haju- ja kuuloaisti, nopea reagointikyky, kestävyys, metsästysinto ja hyvä yhteistyö metsästäjän kanssa. Se löytää alueen linnut ja muun kohderiistan tehokkaasti ja varmasti.


title: Suomenpystykorva

text: Metsästäjät käyttävät suomenpystykorvaa ensisijassa metsäkanalintujen metsästykseen, mutta sitä saa erinomaisen apurin myös hirvien ja pienpetojen metsästykseen. Esimerkiksi vuonna 2018 suomenpystykorva Illansuun Kustaa voitti kaikkien hirvikoirarotujen välisen pohjoismaiden mestaruuden.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorva noutaa myös mielellään veteen ammuttua riistaa. Haukullaan koira ilmaisee riistan sijainnin metsästäjälle ja pyrkii pitämään linnun puussa. Suomenpystykorva on tarkkavainuinen, ja se voi seurata lintuja pitkiäkin matkoja vaikeassa maastossa.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorvalla on erinomainen riistavietti, jonka ansiosta siitä on helppo kasvattaa hyvä lintukoira, hirvikoira tai metsästyskoira pienpetojen pyyntiin.


title: Suomenpystykorva

text: Agilitykentillä räjähtävästä nopeudesta ja koordinaatiokyvystä on hyötyä, mutta omanarvontuntoisena rotuna sen kouluttaminen vaatii kouluttajalta ja koiralta hyvää suhdetta.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorvaa voidaan pitää yhtenä terveimmistä koiraroduista.


title: Suomenpystykorva

text: Periytyvistä sairauksista epilepsiaa tulee nykyään ilmi muutamalla yksilöllä vuodessa. Muista periytyvistä sairauksista voidaan mainita satunnaiset polvi- ja silmäsairaudet, joiden esiintyvyyttä on saatu laskettua PEVISA-ohjelmalla rodun monimuotoisuutta tukemalla ja rotujärjestön aktiivisella jalostuksen ohjaamisella. Monimuotoisuuden ylläpitäminen onkin yksi parhaista keinoista säilyttää rotu terveenä, mihin rotujärjestö on hyvin laittanut panosta, esimerkiksi ohjaamalla yhdistelmien syntymistä ja geenivaihdolla muista pohjoismaista sekä venäjältä.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorva kuuluu myös Suomen Kennelliiton Perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan PEVISAan polvi- ja silmäsairauksien osalta. Jalostukseen käytettävillä koirilla tulee olla silmä- ja polvitarkastuslausunto ennen toista astutusta. HC:ta (harmaakaihi), PRA:ta (verkkokalvon etenevä surkastuminen) tai PHTVL/PHPV-sairauden (sikiöaikaisen verisuonijäänteen aiheuttama silmän kehityshäiriö) asteita 3–6 sairastavan koiran jälkeläisiä ei rekisteröidä. Polvilumpioiden osalta rekisteröinnin raja-arvo on polvilumpioluksaation aste 1.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorvan epilepsia on saatu hyvin kuriin epilepsian vastustamisohjelmalla sekä epi-luvun käyttöönotolla vuonna 2002. Epi-luku lasketaan kullekin koiralle sen sukutaulussa esiintyneiden sairaustapausten perusteella.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorvan varhaista historiaa ei tunneta, sillä historiallisia lähteitä rodusta ei ole säilynyt juuri lainkaan. Suomensukuiset heimot käyttivät melko pienikokoisia metsästyskoiria jo siirtyessään nykyisille asuinalueilleen. Jonkinlaisen yhtenäisen pystykorvaisen kantarodun muodostumisen arvellaan alkaneen Suomessa noin sata vuotta ajanlaskun alun jälkeen. Suomenpystykorvan tyyppisiä koiria on käytetty riistan metsästykseen kaikkialla Suomessa jo satoja vuosia. Koiria käytettiin ruoan hankintaan ja turkisriistan metsästykseen. 1800-luvun lopulta on säilynyt kirjallisia tietoja punaturkkisista, haukkuvista metsästyskoirista.


title: Suomenpystykorva

text: Suomen kennelklubi perustettiin vuonna 1889. Ensimmäisen ”suomalaisen haukkuvan lintukoiran” rotumerkkiehdotuksen teki metsänhoitaja Hugo Sandberg vuonna 1892. Rotumääritelmä uudistettiin vuonna 1897, jolloin rodun nimeksi vaihtui suomalainen pystykorva. Vaikka suomenpystykorvaa oli käytetty kaiken riistan koirana, jalostuksen tavoitteeksi tuli linnunmetsästys. Päätavoitteeksi asetettiin hyvän, puuhun haukkuvan ja samalla kauniin lintukoiran kehittäminen. 1890-luvulla tyypiltään ja käyttötarkoitukseltaan samanlaisia yksilöitä löytyi lähinnä Itä- ja Pohjois-Suomesta.


title: Suomenpystykorva

text: Jo vuonna 1915 suomenpystykorva pääsi myös ulkomaalaiseen koirakirjaan, englantilaisen W. E. Masonin teokseen "Dogs of All Nations", jossa sitä kutsuttiin nimellä "Finnish Pom".


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorva on sikäli harvinainen rotu, että se on jalostettu luonnonkannasta ilman risteytyksiä. Vuonna 1979 suomenpystykorva nimettiin Suomen kansalliskoiraksi. Vuonna 2006 suomenpystykorva ja sen venäläinen sisarrotu karjalais-suomalainen laika yhdistettiin samaksi roduksi.


title: Suomenpystykorva

text: Suomenpystykorva on rakenteeltaan neliömäinen, hyväryhtinen ja kestävä, keskikokoa pienempi pystykorvainen koira. Se on eloisa ja liikkuu nopeasti ja keveästi. Ihannesäkäkorkeus on uroksilla 47 senttimetriä ja nartuilla 42 senttimetriä; kolmen senttimetrin poikkeama ihanteesta sallitaan. Koiran häntä kiertyy selän päälle, korvat ovat pystyt ja silmät hieman vinot ja mantelinmuotoiset. Ruotsinkielisessä rotumääritelmässä on mainittu painoksi urokset 12–13 kg, nartut 7–10 kg; vuonna 2015 hyväksytyssä suomenkielisessä määritelmässä ei ole painoa määritelty.


title: Suomenpystykorva

text: Karva on pitkähköä, puolipystyä tai pystyä ja väriltään usein soopeli, joka vaihtelee kellertävästä ruskeanpunaiseen. Punainen väri onkin rodun huomiota herättävin piirre. Vatsassa, raajojen sisäpinnoilla, rinnassa, leuassa ja hännässä karva on vaaleampaa. Myös pienet valkeat merkit käpälissä tai rinnassa sallitaan. Hännässä ja reisien takaosassa karva on pitkää ja tuuheaa, päässä ja raajoissa lyhyttä. Pohjavilla on pehmeä, tiheä ja vaalea, ei kuitenkaan koskaan valkoinen. Kirsu on musta.


title: Gazprom

text: Gazprom () on venäläinen maakaasu- ja öljykonserni. Gazprom on Venäjän suurin yhtiö ja maailman suurin maakaasun tuottaja. Talousjulkaisu Forbes listasi konsernin keväällä 2012 maailman 15. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. Vuonna 2011 se tuotti 77 prosenttia Venäjän maakaasusta ja 15 prosenttia maailman maakaasusta. Yhtiön osuus Venäjän maaöljyn ja kaasukondensaatin tuotannosta oli 9 prosenttia. Yhtiö on 17 prosentin osuudellaan (81 voimalaa) myös Venäjän suurin sähköntuottaja ja maan toiseksi merkittävin lämpöenergian tuottaja. Lisäksi sillä on media- ja pankkitoimintaa, oma lentoyhtiö ja tietoliikennesatelliitteja.


title: Gazprom

text: Gazprom muodostettiin vuonna 1989 Neuvostoliiton maakaasutoiminnoista yhdeksi yhtiöksi, joka yksityistettiin vuonna 1994. Venäjän valtio omistaa edelleen enemmistön yhtiön osakkeista ja yhtiön katsotaan olevan Venäjän presidentinhallinnon erityissuojelussa.


title: Gazprom

text: Gazprom-konsernin henkilökuntaan kuului vuonna 2011 noin 404 400 henkeä, josta 25 900 oli kirjoilla Venäjän ulkopuolella.


title: Gazprom

text: Gazprom on kokonaisvaltainen kaasuyhtiö, joka vastaa itse sekä tuotannosta, jalostuksesta, kuljetuksesta että markkinoinnista. Yhtiön tärkeimmät kaasukentät sijaitsevat Siperian luoteisosan Jamalin Nenetsiassa Obinlahden läheisyydessä. Lisäksi Gazprom ostaa merkittäviä määriä kaasua Keski-Aasia tuottajamaista, erityisesti Turkmenistanista.


title: Gazprom

text: Koska yhtiön tärkeimmät tuotantokentät ovat jo vanhoja ja niiden tuotanto oli laskussa, yhtiö suunnitteli vielä 2010-luvun alussa ottavansa käyttöön useita uusia kenttiä sekä maalla että merenpohjassa pitääkseen yllä nykyisen tuotantotasonsa. Ensisijaisen tärkeiksi lähteiksi yhtiölle ajateltiin Jamalin niemimaan sekä Barentsinmeren Štokmanin kaasukentän suuresiintymiä. Näiden kenttien saamiseksi tuotantokuntoon yhtiö teki useita miljardiluokan investointeja. Gazpromin päätti kuitenkin kansainvälisten kaasumarkkinoiden muutosten ja liuskekaasun tuotantomäärien lisääntymisen seurauksena jäädyttää hallitsemansa Barentsinmeren jättimäisen Štokmanin kaasukentän kehittämisen toistaiseksi vuonna 2013.


title: Gazprom

text: Yhtiö myy kaasua Venäjälle, entisen Neuvostoliiton maihin sekä Eurooppaan. Neuvostoliiton perintönä hinnat joissain entisissä Neuvostoliiton maissa ovat huomattavasti Länsi-Euroopan hintoja alhaisempia, vaikka Venäjän hallitus on viime vuosina johdonmukaisesti pyrkinyt pääsemään eroon hinta-alennuksista. Hintojen nostaminen on johtanut konflikteihin monien maiden, erityisesti Ukrainan kanssa. Yli puolet Gazpromin tuloista tulee kaasun myynnistä Euroopan maihin; Euroopasta saatava hinta on n. kolminkertainen verrattuna Venäjän sisäisiin hintoihin.


title: Gazprom

text: Yhtiön omistama kaasunjakelun putki- ja kompressoriasemaverkosto on maailman suurin. Vuonna 2011 yhtiön kaasunsiirtoputkistot olivat Venäjällä yhteispituudeltaan 164,7 tuhatta kilometriä. Gazpromilla on Venäjän sisäinen monopoli kaasun kuljetuksessa; muut tuottajayhtiöt ovat pakotettuja käyttämään Gazpromin verkkoa. Gazpromilla on myös yksinoikeus kaasun viennissä ulkomaille. Vuoden 2011 lopussa Gazprom kasvatti omistukseensa 100 prosenttiin Valko-Venäjän maakaasun siirtoputkiyhtiöstä Beltransgazista. Yhtiöllä on enemmistöosuus 51% myös esimerkiksi Itämeren kautta Saksaan kulkevasta Nordstream-kaasuputkiyhtiöstä.


title: Gazprom

text: Gazpromilla on lukuisia osakkuusyhtiöitä myös lännessä erilaisia liiketoimia varten. Suomessa toimiva osakkuusyhtiö oli Gasum Oy. Nykyään Gasum Oy on kokonaan Suomen valtion omistama.


title: Gazprom

text: Gazprom-konsernin useassa toimipisteessä jalostetaan teollisesti maakaasua, kaasukondensaattia ja maaöljyä edelleen. Öljynjalostamoilla oli merkittävä rooli Venäjän öljytuotteiden jatkojalostuksessa. Öljynjalostamot konsernilla on Omskissa, Jaroslavlissa ja Moskovan seudulla sekä Serbiassa; voiteluöljyjä jalostetaan myös Italiassa. Vuoden 2011 tuotannosta esimerkiksi 30% oli dieselöljyjä, 24 % bensiiniä ja 7 % lentoliikenteen polttoaineita. Yhtiö vie polttoaineita muun muassa IVY-maihin ja Euroopan yhteisön alueelle.


title: Gazprom

text: Kaasukondensaattia ja öljyä prosessoidaan Surgutissa, Sosnogorskissa ja Orenburgissa; lähinnä kaasukondensaattia Novyi Urengoissa ja Astrahanissa. Maakaasun jalostusta varten konsernilla on tuotantolaitokset Astrahanissa, Orenburgissa (myös heliumtehdas) ja Sosnogorskissa. Lisäksi Tomskissa on maakaasua jalostava metanolitehdas.


title: Gazprom

text: Gazpromin 97 prosenttisesti omistama tytäryhtiö Gazprom Neft oli vuonna 2011 Venäjän viidenneksi suurin öljy-yhtiö. Sen osuus oli 9 prosenttia Venäjän öljyn ja kaasukondensaatin tuotannosta.


title: Gazprom

text: Gazprom-konserni vastaa tuotantoalueiden öljyputkista ja niiden liitännöistä Venäjän pääöljyputkista vastaavan Transneft-yhtiön runkolinjoihin.


title: Gazprom

text:
Yhtiöllä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1670 liikennehuoltamoa tai bensa-asemaa. Näistä 1 043 sijaitsee Venäjällä, 202 entisissä Neuvostoliiton maissa (esimerkiksi Valko-Venäjällä, Ukrainassa ja Kazakstanissa) ja 424 kaukaisemmissa maissa.
Konserni hallitsee tytäryritystensä (kuten OGK-2 ja Moskovan seudun Mosenergo) kautta 17 prosenttia Venäjän sähköntuotannosta. Se on maan suurin sähköntuottaja. Sähköä tuotetaan yhteensä 81 voimalassa, joilla yhteensä 37 gigawatin voimalakapasiteetti. Gazprom on myös maan 2. suurin lämpöenergian tuottaja IES Holding-yhtymän jälkeen. Konsernin voimaloiden lämmöntuotantokapasiteetti on yhteensä 67 GCal/h.


title: Gazprom

text: Venäläisten sähköenergiayhtiöiden asennettu sähköntuotantokapasiteetti Gazpromin mukaan (2011 lopussa):


title: Gazprom

text: Gazprom omistaa holdingyhtiönsä Gazprom Median kautta enemmistön muun muassa Venäjän päätelevisiokanaviin kuuluvasta NTV-kanavasta. Yhtiön radiokanaviin kuuluvat esimerkiksi Eho Moskvy, "Relax FM", "Siti-FM" ja "Detskoje radio". Yhtiön lehtiin lukeutuu esimerkiksi 7 dnei ja mediaimperiumiin kuuluu kymmeniä verkkosivustoja. Gazprom Media on erittäin merkittävä joukkotiedotusvälineiden omistajayhtiö ja vallankäyttäjä. Vuonna 2011 se oli liikevaihdoltaan suurin IVY-maissa toimivista merkittävistä mediayhtiöistä.


title: Gazprom

text: Yhtiöllä on tytäryrityksensä kautta hallinnassaan omia Jamal-satelliitteja, joita se käyttää paitsi kansallisten tv-kanavien jakeluun, myös tietoliikenneyhteyksien luomiseen esimerkiksi syrjäisille tuotantoalueille, siirtoputkistojen pumppaus- ja valvonta-asemille. Satelliittiyhteyksiä käytetään tarvittaessa muihinkin yhtiön tai Venäjän federaation tarpeisiin.


title: Gazprom

text: Gazprom-konsernin rahoitus- ja pankkitoiminta on erittäin laajaa. Konsernin keskeinen työkalu ja toimija tällä elinkeinoelämän osa-alueella on Gazprombank (lyh. GPB). Se oli vuoden 2013 alussa lainakannaltaan Venäjän 3. suurin pankki.


title: Gazprom

text: Vuonna 1989 Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov uudisti hajanaisia ministeriöitä ja hän yhdisti öljy- ja kaasuasiat yhden ministeriön alaisuuteen. Muutaman vuoden kuluttua maakaasuasiat eriytyivät jälleen itsenäisiksi. Vuonna 1992 muodostettiin yksi julkinen osakeyhtiö, jota alettiin yksityistää muutaman vuoden kuluttua.


title: Gazprom

text: Kehitystä voi verrata öljy-yhtiöihin, jotka pirstoutuivat täysin ja ajautuivat oligarkkien käsiin. Vuonna 1994 valtio omisti vain 40 prosenttia Gazpromista. Vastaavasti 15 prosenttia yrityksestä oli myyty toimivalle johdolle ja työntekijöille. Toimiva johto hallitsi yksityistämistä siten, että myynnit tapahtuivat suljetusti valituille henkilöille. Silloinen pääministeri Viktor Tšernomyrdin johti yhtiötä.


title: Gazprom

text:
Vuonna 1998 Venäjän presidentti Boris Jeltsin erotti pääministeri Viktor Tšernomyrdinin. Samaan aikaan Venäjän valtion veroviranomaiset alkoivat vaatia verosaatavia Gazpromilta. Yhtiö maksoi siinä vaiheessa, kun viranomaiset olivat jäädyttäneet varat.
Vuonna 2001 Venäjän presidentti Vladimir Putin aloitti Gazpromin johdon vaihdattamisen. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Aleksei Miller ja hallituksen puheenjohtajaksi Dmitri Medvedev. Samana vuonna yritys laajeni media-alalle. Kremlin tukemana se osti puoliväkisin Venäjän poliittisen johtoon kriittisesti suhtautuneen televisiokanava NTV:n oligarkki Vladimir Gusinskiltä. Kaupan jälkeen televisiokanavan uutisointi muuttui neutraaliksi.


title: Gazprom

text: Vuonna 2004 Venäjän valtio osti lisää Gazpromin osakkeita, jolloin sen omistusosuus nousi 50 prosenttiin. Seuraavan vuonna Gazprom osti öljy-yhtiö Sibneftin oligarkki Roman Abramovitšilta ja siitä muodostettiin Gazprom Neft.


title: Gazprom

text: Gazpromin osakkeet vapautuivat kaupankäynnin kohteiksi tammikuussa 2006, jolloin Gazpromin paino MSCI kehittyvien markkinoiden indeksissä nousi 0,3 %:sta 4,7 %:iin. Samoihin aikoihin Gazprom sai oikeusistuimelta vapaat kädet ostaa lisää kaasuntuottajia. Muutama vuosi aikaisemmin anti-monopolisäädökset estivät tämän.


title: Gazprom

text: Brittiläis-venäläinen TNK-BP kärsi vuonna 2007 takaiskun Kovyktan maakaasulöydöksillä Irkutskin alueella. Venäjän valtion peruutti porausluvan alueella. Tappion kärsinyt TNK-BP myi 66 prosentin osuutensa pois porausoikeudet omistaneesta Rusia Petroleum yhteisyrityksestä. Ostajana oli Gazprom 700–800 miljoonalla dollarilla. Kauppa oli analyytikkojen mukaan alihintainen.


title: Gazprom

text: Kesäkuussa 2007 Venäjän teollisuus- ja energiaministeri Viktor Hristenko ilmoitti antavansa arktisten alueiden ja Venäjän kaukoidän mannerjalustojen porausoikeudet valtioenemmistöisille Rosneft ja Gazprom -yhtiöille. Yritykset haluavat tutkia erityisesti Sahalinin ja Magadanin alueen edustan kenttiä.


title: Gasum

text: Energiayhtiö Gasum Oy on vuonna 1994 perustettu pohjoismainen kaasunmyyntiyhtiö, ja energiamarkkinoiden asiantuntija, joka omistaa Suomen maakaasun ja biokaasun siirtoverkoston. Yhtiö vastaa maakaasun maahantuonnista, siirrosta ja tukkumyynnistä. Yhtiö edistää kiertotaloutta käsittelemällä jätteitä ja tuottamalla biokaasua ja kierrätysravinteita Suomessa ja Ruotsissa. 2010-luvulta lähtinen Gasum on panostanut biokaasuun, jota myydään muun muassa liikennekäyttöön ja teollisuudelle. Yhtiö tarjoaa energiaa sähkön ja lämmöntuotantoon, teollisuudelle sekä maa- ja meriliikenteelle.


title: Gasum

text: Gasum on Pohjoismaiden johtava biokaasun tarjoaja, ja tuotti biokaasua vuonna 2017, 350 GWh ja 500 000 tonnia kierrätysravinteita Yhtiöllä on kaasutankkausasemaverkosto, joka palvelee myös raskasta liikennettä. Gasum on myös nesteytetyn maakaasun (LNG) Pohjoismaiden markkinoiden johtava toimija sekä rakentaa LNG-infrastruktuuria ja toimittaa LNG:tä merenkulun, teollisuuden ja raskaan liikenteen tarpeeseen Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Yhtiöllä on myös energiamarkkinapalveluita.


title: Gasum

text: Gasum-konsernissa työskentelee noin 450 henkeä, Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa. Yhtiön liikevaihto vuonna 2017 oli 925 milj. euroa. Gasum on 100 prosenttisesti Suomen valtion omistama yhtiö.


title: Gasum

text: Gasum osti helmikuussa 2014 enemmistön norjalaisen Skangas AS:n LNG-jakeluliiketoiminnasta Lyse-konsernilta ja kasvoi näin pohjoismaiden suurimmaksi nesteytetyn maakaasun toimittajaksi. Vuonna 2018 Gasum kasvatti omistusosuuttansa Skangasista 100 prosenttiin ostaessaan loput Skangasin osakkeista. Vuonna 2016 alkuvuonna yhtiö osti Biovakka- ja Biotehdas yhtiöt. Biovakka Suomi on ollut Gasumin osakkuusyhtiö vuodesta 2009. Yrityskaupat vahvistavat Gasumin strategista tavoitetta kehittää aktiivisesti biokaasun tuotantoa ja markkinaa Suomessa. Yhtiö osti myös tammikuussa 2017 Swedish Biogas International -yhtiön Ruotsista, jonka seurauksena Gasumista tuli pohjoismaiden suurin biokaasun tuottaja. Yhtiö laajensi palveluitaan energian tukkumarkkinoilla ostamalla suomalaisen Enegian energiamarkkinapalveluiden liiketoiminnan elokuussa 2018.


title: Gasum

text:
Gasum omisti vuonna 2018 yli 25 kaasutankkauasemaa Suomessa. Yhtiö ilmoitti syksyllä 2018 laajentavansa raskaan liikenteen tankkausasemaverkostoa noin 50 uudella asemalla Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa 2020-luvun alkuun mennessä.
Gasum on ollut tammikuusta 2016 alkaen Suomen valtion täysin omistama yhtiö sen jälkeen, kun venäläinen OAO Gazprom myi 25 prosentin osuutensa yhtiöstä 15.1.2016. Aiemmin, marraskuussa 2014 osuuksistaan luopuivat Fortum Heat and Gas Oy (31 %) ja saksalainen E.ON Ruhrgas International GmbH (20 %).


title: Gasum

text: Konsernin yhtiöt ovat: Gasum Oy, Gasum Tekniikka Oy ja Kaasupörssi Oy.


title: Gasum

text: Konsernin palveluksessa on noin 400 henkilöä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Espoossa. Muut toimipaikat sijaitsevat Ruotsissa ja Norjassa.


title: Gasum

text: Yhtiön biokaasulaitokset sijaitsevat Suomessa Oulussa, Kuopiossa, Honkajoella, Huittisissa, Vehmaalla, Riihimäellä ja Turussa. Ruotsissa laitokset sijaitsevat Jordbergassa, Katrineholmissa, Lidköpingissä, Örebrossa ja Västeråsissa. Gasumilla on myös 50 prosentin omistusosuus Vadsbo Biogasissa.


title: Gasum

text: Yhtiön LNG-tuontiterminaalit sijaitsevat Porissa, Ruotsissa Lysekil ja Norjassa Öra. Gasum on mukana Tornion Manga LNG -tuontiterminaalissa. Yhtiöllä on myös LNG:n tuontantolaitos Norjassa Risavikassa.


title: Gasum

text: Toimitusjohtajana on toiminut maaliskuusta 2014 alkaen tekniikan tohtori Tkt, MBA Johanna Lamminen. Lamminen on Cargotecin hallituksen jäsen 2017 alkaen, Evli Pankin hallituksen jäsen ja tarkastusvaliokunnan jäsen 2015 alkaen ja Tieto Oyj:n hallituksen jäsen ja tarkastus- ja riskivaliokunnan jäsen 2016 alkaen. Lamminen on myös Savonlinnan Oopperajuhlien valtuuston puheenjohtaja.


title: Gasum

text: Gasumin hallituksen puheenjohtajana on toiminut 1.3.2016 alkaen vuorineuvos Juha Rantanen. Muut hallituksen jäsenet ovat Elina Engman, Elisabet Salander Björklund, Päivi Pesola, Stein Dale, Timo Koponen ja Jarmo Väisänen.


title: Gasum

text: Gasumin omistaman kaasuverkoston pituus on noin 1 800 km (2013). Siitä on korkeapaineista siirtoputkistoa 1 286 km ja matalapaineista jakeluputkistoa 539 km. Siirtoputkiston tilavuus on 261 000 m³. Kompressoriyksiköitä on 9 kappaletta ja yhteenliityntöjä jakeluverkostoihin on 116 kappaletta (2014).


title: Gasum

text: Suomessa Gasumilla on 26 autoilijoille tarkoitettua julkista kaasutankkausasemaa (helmikuu 2018). Gasum on ilmoittanut rakentavansa 35 uutta kaasutankkausasemaa lähivuosien aikana. Tankkausasemien rakentaminen on mahdollista myös kaasuverkoston ulkopuolelle, jolloin kaasu tuotetaan paikallisella biokaasulaitoksella tai tuodaan paikalle nesteytettynä rekkakuljetuksella. Myös muilla yhtiöillä on kaasutankkausasemia Suomessa kaasuautoilijoiden käytössä, muun muassa EG Biogas Station, Joutsan Ekokaasu Oy, Lempäälän Lämpö Oy Metener Oy, St1 ja Stormossen.


title: Gasum

text: Suomen ensimmäiset raskaan liikenteen LNG-tankkausasemat sijaitsevat Helsingin Vuosaaressa, Vantaan Tuupakassa, Turussa sekä Jyväskylässä. Raskaan liikenteen LNG/LCNG-tankkausasemille on myönnetty EU-tuki, joka edesauttaa EU:n kattavan TEN-T-ydinverkon tavoitteiden täytäänpanoa myös Suomessa. Gasum on ilmoittanut laajentavansa LNG-tankkausasemaverkostoaan 50 asemalla Pohjoismaihin vuoden 2020 alussa


title: Gasum

text: Syyskuussa 2014 Gasum myi virolaisen paikallisjakeluyhtiön Gasum Eesti AS:n AS Alexela Energialle.


title: Gasum

text: Helmikuussa 2014 Gasum osti enemmistön (51 prosenttia) norjalaisen Skangasin LNG-jakeluliiketoiminnasta Lyse-konsernilta. Yrityskauppa on osa Gasumin laajaa strategiaa, jonka tavoitteena on parantaa kilpailukykyisen nesteytetyn maakaasun (LNG) saatavuutta Suomessa. Skangas on käynnistänyt LNG-toimintansa vuonna 2011.


title: Gasum

text: Gasum laajensi biokaasuliiketoimintaansa keväällä 2016 ostamalla Biotehdas Oy:n ja Biovakka Oy:n koko osakekannan. Yhtiö jatkoi biokaasuliiketoiminnan kehittämistä ja laajeni Ruotsiin tammikuussa 2017 kaksinkertaistamalla tuotantokapasiteetin Swedish Biogas International -yrityskaupan myötä. Yrityskaupassa Gasumille siirtyi ruotsalainen Swedish Biogas International Ab ja sen omistamat yhtiöt.


title: Gasum

text: Helmikuussa 2017 Gasum myi lämpöliiketoiminnan ja paikallisjakeluverkoston kaasun myynnin Auris Kaasunjakelu Oy:lle.


title: Gasum

text: Kesäkuussa 2017 Gasum nosti omistusosuuttaan tytäryhtiöstään Skangas Oy:stä 70 prosenttiin. Loppu 30 prosentin osuus on norjalaisen Lysen hallussa.


title: Gasum

text: Gasum laajensi palveluitaan energian tukkumarkkinoilla ostamalla suomalaisen Enegian energiamarkkinapalveluiden liiketoiminnan elokuussa 2018. Kauppaan sisältyi Enegia Consulting Oy:n, Enegia Portfolio Services Oy:n ja intStream Oy:n osakekannat. Lokakuussa 2018 Gasum osti loput Skangasin osakkeista Lyse-konsernilta ja kasvatti omistusosuutensa 100 prosenttiin.


title: Gasum

text: Yrityksen toiminta keskittyy bio- ja maakaasun myyntiin, verkkoliiketoimintaan ja muuhun liiketoimintaan, jolla tarkoitetaan kaasun liikennekäyttöä, nesteytetyn maakaasun ja biokaasuun liittyviä liiketoimintahankkeita ja energiapalveluita, kuten lämmön myyntiä ja kaasulaitteiden ja palveluiden myyntiä sekä jätteenkäsittelyä.


title: Gasum

text: Gasumin liiketoimintayksiköt ovat maakaasu, biokaasu ja LNG. Gasum toimii yhdellä vahvalla brändillä koko Pohjoismaissa.


title: Gasum

text: Maakaasua käytetään sähkön- ja lämmön tuotannossa (CHP), lämmityksessä, polttoaineena ja teollisuuden raaka-aineina.


title: Gasum

text: Nesteytettyä maakaasua (LNG) käytetään kaasumoottoreissa. Gasum on kehittänyt LNG-liiketoimintaa jo vuodesta 1996 asti. LNG-liiketoiminta toimi Skangas brändillä marraskuuhun 2018 asti. Syyskuussa 2014 Gasum teki investointipäätöksen Porin Tahkoluodon LNG-terminaalista. Porin LNG-terminaali oli valmistuessaan vuonna 2016 Suomen ensimmäinen LNG-terminaali. Gasum on mukana Manga LNG Oy:n Tornion nesteytetyn maakaasun tuontiterminaalissa yhdessä teollisuusyritys Outokumpu Oyj:n, SSAB Europe Oy:n ja energiayhtiö EPV Energia Oy:n kanssa.  Yhteishankkeen tavoitteena on laajentaa pohjoisen alueen kaasu- ja polttoainemarkkinoita tarjoamalla ympäristöystävällisempi ja edullisempi vaihtoehto pohjoisen teollisuudelle, energiantuotannolle ja laivaliikenteelle.


title: Gasum

text: Biokaasua voidaan käyttää sekä lämmön- että sähköntuotannossa ja jalostettuna ajoneuvojen uusiutuvana polttoaineena. Gasum kehittää autoliikenteen käyttöön tarkoitettua biokaasua yhdessä useiden toimijoiden kanssa. Yhteistyön tavoitteena on tuottaa kotimaista biokaasua, joka siirretään Gasumin kaasuverkoston kautta liikenteen polttoaineeksi. Tulevaisuudessa tavoitteena on kattaa suuri osa autojen tarvitsemasta kaasusta kotimaisella biokaasulla. Nesteytettyä biokaasua (LBG) voidaan hyödyntää samoissa käyttökohteissa kuin LNG:tä, kuten meri- ja raskaassa liikenteessä sekä teollisuudessa.


title: Gasum

text: Jätteiden käsittely ja jätevirtojen ohjaaminen biokaasun tuotantoon on osa Gasumin biokaasuliiketoimintaa. Yhtiö käsittelee jätteitä ja tuottaa biokaasua biokaasulaitoksissa Suomessa ja Ruotsissa. Biokaasun lisäksi laitokset tuottavat orgaanisia lannoitevalmisteita biohajoavista jakeista maatalouden ja teollisuuden käyttöön.


title: Gasum

text: Tekniset palvelut on yhtiön tukifunktio, joka palvelee teollisuutta, kaasunjakeluyhtiöitä, kiinteistöjä, asunto-osakeyhtiöitä sekä ravintoloita kaikissa maakaasun, biokaasun ja LNG:n käyttöratkaisuihin ja huoltoon liittyvissä asioissa. Gasum tuo maahan muun muassa Gorenjen ja Ilven kaasuliesiä. Pääkaupunginseudun alueella on yli 30 000 kotitaloutta, jotka ottavat kaasunsa kaupunkiverkosta. Yli 300:lla pääkaupunkiseudun ravintolalla on käytössään kaasuliesi.


title: Gasum

text: Gasum tekee yhteistyötä useiden eri toimijoiden kanssa eri liiketoiminta-alueilla.


title: Gasum

text: Gasum ja Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä (HSY) tekivät marraskuussa 2011 sopimuksen Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamon tuottaman biokaasun jatkojalostamisesta ja syöttämisestä kaasuverkkoon vuoden 2012 aikana. Jätevedenpuhdistamo käsittelee jätevesiä Espoon, Kauniaisten, Kirkkonummen ja Vantaan alueilta. Sopimuksen mukaan Gasum investoi puhdistuslaitokseen laitteet, joilla biokaasu puhdistetaan tasalaatuiseksi liikennepolttoaineeksi ja syötetään kaasuverkkoon.