title: Louhisaaren kartano

text: Kolmikerroksisen kivilinnan kerroksilla oli kullakin oma käyttötarkoituksensa. Alin kerros oli taloustilaa ja palvelusväen käytössä, kerroksen huoneita on käytetty myös säilytys- ja varastotiloina. Toinen kerros oli varsinainen asuinkerros ja kolmas kerros oli juhlakerros, joka oli varsinkin hovin kanssa tekemisissä olevalle 1600-luvun aatelille välttämätön – Herman Klaunpoika Fleming oli merkittävässä asemassa Ruotsissa ja Louhisaaren rakennuttaminen loi hänen yhteiskunnalliselle asemalleen näkyvät puitteet. Myös Ruotsin puolella vaurastunut aatelisto rakennutti maaseutulinnoja ja kaupunkipalatseja ja kunnostutti vanhoja sukulinnoja. Fleming valitsi rakennuspaikaksi synnyintilansa Louhisaaren, vaikka hänellä olisi ollut linnoja myös Ruotsissa.


title: Louhisaaren kartano

text: Louhisaaren ensimmäinen ja kolmas kerros ovat nykyään 1600-luvun asussa. Linnan keittiö oli alun perin siipirakennuksessa ja vasta vuodesta 1792 lähtien päärakennuksen alimassa kerroksessa. Ensimmäisen kerroksen huoneita ovat muun muassa eteishalli, kivisali ja linnantupa. Kivisalin tähtiholvia pidetään linnan komeimpana ja sali on kokonaisuutena kerroksen edustavin huone, sen arvellaan voineen toimia myös vastaanottohuoneena. Linnantuvassa on Louhisaaren ainoa alkuperäinen 1600-luvulta peräisin oleva avotakka. Eteishallista on käynti linnan kellariin, joka on verrattain tilava ja koostuu neljästä huoneesta. Eteishallista yläkerroksiin nouseva portaikko on ensimmäisen ja toisen kerroksen välillä entistetty 1600-luvun koruttomaan asuun, toisen ja kolmannen kerroksen välillä portaikossa on koristemaalauksia osoittamassa siirtymistä juhlakerrokseen.


title: Louhisaaren kartano

text: Kolmas kerros oli juhlakerros ja se on restauroitu pääosin 1600-luvun asuun. Kerroksen juhlavuutta korostaa jo eteishallin kalkkikivilattia, joka muista rakennuksen kivilattioista poiketen on kaksivärinen: se on tehty punaisesta öölantilaisesta ja harmaasta gotlantilaisesta kalkkikivestä ja peräisin vuodelta 1792. Louhisaaren juhlasali on linnan suurin huone ja sen arvioidaan olleen 1600-luvulla Suomen komein maallinen juhlatila. Siinä on vuonna 1796 tehty lankkulattia. Juhlasalin palkkikatossa ja sitä kiertävässä seinän yläosan friisissä on runsaasti koristemaalauksia. Maalaukset ovat linnan parhaiten säilyneet, niitä ei ole korjailtu eikä niiden päälle ole maalattu. Osa maalauksista on kopioita keskieurooppalaisista 1600-luvun alun kaiverruksista ja osa kuvaa Herman Klaunpoika Flemingin elämään liittyneitä paikkoja ja tapahtumia. Maalaukset on signeerannut lyypekkiläissyntyinen Jochim Langh (k. 1705), joka vaikutti Ruotsissa 1650-luvulta lähtien. Langh työskenteli muun muassa amiraliteetissa kuten Flemingkin. Juhlasali on ainoa kolmannen kerroksen huone, jonka alkuperäinen käyttötarkoitus on tiedossa. Myöhemmin 1830-luvulla huone oli ruokasalina ja 1880-luvulla kirjastona.


title: Louhisaaren kartano

text: Muita kolmannen kerroksen huoneita ovat pirunkamari, iso makuukamari ja pieni sininen makuukamari, joka perimätiedon mukaan on marsalkka Mannerheimin synnyinhuone. Pieni sininen makuukamari on nykyään kalustettu 1860-luvun tyyliin. Huonekalut ovat biedermeier- ja uusrokokootyyliset ja ne ovat kuuluneet Mannerheim-suvulle. Tapetti on 1850- tai 1860-luvulta. Huonetta on kutsuttu siniseksi makuukamariksi ja myöhemmin 1800-luvun loppupuolella vierashuoneeksi. Pienen sinisen makuukamarin edessä on välikkö, josta johtaa kapeahko kierreporras rakennuksen kellariin asti.


title: Louhisaaren kartano

text: Pirunkamarin seinät on verhoiltu 1700-luvulta olevin pellavatapetein, joihin on maalattu erilaisia koriste- ja maisemamaalauksia. Rokokootyylisissä tapeteissa on kuvattu muun muassa puistomaisemaa ja metsästysaiheita ja myös satyyrinpää, josta huone on saanut nimensä. Maalaukset on tehty eri aikoina, ja osaa niistä on korjailtu päällemaalauksin. Huoneen alkuperäisestä käyttötarkoituksesta ei ole säilynyt tietoa ja asiakirjoista on päätelty, että se on saattanut olla 1830-luvulla jaettu kahtia vierashuoneeksi ja herrainhuoneeksi.


title: Louhisaaren kartano

text: Ison makuukamarin nimenä on Carl Erik Mannerheimin perukirjassa ollut ”nuoren kreivin huone”, jolla viitattiin Carl Gustaf Mannerheimiin. Myöhemmin vuonna 1867 huonetta kutsuttiin ”kreivin kamariksi” ja ”papan huoneeksi”, josta päätellen huoneen haltija olisi tuolloin ollut Carl Robert Mannerheim. Carl Robert Mannerheim siirrätti huoneeseen rokokootyylisen kaakeliuunin Karunan kartanosta. Nykyisin iso makuukamari on sisustettu edustusmakuuhuoneen tyyliin. Huoneen kookkaan ja edustavan katossängyn verhot ovat peräisin 1700-luvun alusta ja alun perin Sjögårdin kartanosta Pernajasta. Kukkamaljakkoaihein koristellut verhot ovat ainoat Suomessa säilyneet barokkisängyn verhot. Isossa makuukamarissa oli 1600-luvulla runsaat koristemaalaukset. Katon koristemaalauksissa oli kenttiin maalattuja maisemakuvia, maalaukset ovat säilyneet vain osittain.


title: Louhisaaren kartano

text: Louhisaaren omistajat asuivat linnassa 1600-luvun lopulla ja 1700-luvun alussa hyvin vähän. Isonvihan aikana linna vaurioitui venäläisjoukkojen ryöstelyn takia, rappeutui ja oli asumaton. Sitä alettiin kunnostaa vasta vuonna 1738, jolloin sen sai sivuperintönä omistukseensa karoliini, vapaaherra, eversti Klaus Hermaninpoika Fleming (1685–1766). 1700-luvulle tultaessa aatelisten edustustarpeet olivat muuttuneet ja kolmannen kerroksen juhlatilojen merkitys vähentynyt, koska tarvetta muodollisiin seremonioihin ei enää ollut. Louhisaaren kolmas kerros oli muuttunut vanhanaikaiseksi. Tulevat uudistustoimet kohdistuivat linnan toisen kerroksen asuintiloihin ja kolmas kerros säilyi kohtalaisen hyvin 1600-luvun asussa. Karoliini Klaus Flemingin poika ja Louhisaaren rakennuttajan amiraali Herman Flemingin pojanpojan poika, hovijunkkari Herman Klaunpoika Fleming (1734–1789) korjautti linnan toisen kerroksen sellaiseksi, että asuintilat soveltuivat myös edustustiloiksi. Kerroksen ikkunat uusittiin rokokootyylisiksi ja ne varustettiin ikkunaluukuin. Huoneisiin tuli rintapaneelit ja 1600-luvulta peräisin olevat kattopalkit laudoitettiin piiloon. Korjaus- ja uudistyöt valmistuivat vuonna 1761. Louhisaaren linna eli loiston aikaa. Hovijunkkari Fleming oli naimisissa kolmasti ja hänellä oli avioliitoistaan yhteensä 14 lasta. Samoihin aikoihin Herman Flemingillä oli myös toinen rakennushanke: hän rakennutti omistamaansa Lempisaaren kartanoon uuden päärakennuksen, joka valmistui 1767.


title: Louhisaaren kartano

text: Toisen kerroksen huoneita ovat muun muassa ruokasali, isoäidin makuukamari, vihreä kamari ja kreivin kirjasto. Kirjaston nykyinen kalustus on 1800-luvun alun empire- ja biedermeiertyyliä. Huoneen kirjakaapit ovat Louhisaaresta, osa kaapeista on upotettu seinään. Kirjasto oli kreivi Carl Erik Mannerheimin huoneena 1830-luvulla, myöhemmin se on ollut lastenhuoneena ja 1900-luvun alussa ruokasalina.


title: Louhisaaren kartano

text: ”Isoäidin makuukamarin” isoäiti oli Eva Vilhelmina Mannerheim, joka hallitsi Louhisaaren taloutta huoneesta käsin ja asui siinä viimeiset vuosikymmenensä. Häntä ennen 1830-luvulla huone oli Vendla Sofia Mannerheimin makuuhuoneena. 1860-luvulla Eva Vilhelmina Mannerheim käytti vihreäksi kamariksi kutsuttua huonetta. Huoneen seinistä löytyi restauroinnin yhteydessä koko seinäpinnan peittävä palmettikuvio ja katonrajasta rokokoofriisi. Louhisaarta korjattiin myös 1790-luvulla ja vihreän huoneen kaakeliuunin arvioidaan olevan peräisin siitä korjauksesta. Kaakeliuuni on myöhäiskustavilainen ja sen vihreä ja violetti koristemaalaus uusklassista tyyliä. Huonetta kutsuttiin vuoden 1880 asiakirjassa ”fasterin huoneeksi”, faster eli isän sisko oli Louhisaaren viimeiseksi Mannerheim-sukuiseksi omistajaksi jäänyt Vilhelmina Mannerheim.


title: Louhisaaren kartano

text: Nykyinen ruokasaliksi kalustettu huone on nimetty ruokasaliksi asiakirjoissa vuodelta 1880. Huoneen ikkunakomerot on paneloitu hovijunkkari Herman Klaunpoika Flemingin teettämissä vuonna 1761 valmistuneessa korjauksessa, jossa myös salin viereinen huone, nykyinen isoäidin makuukamari liitettiin tähän tilaan makuualkoviksi. Herman Flemingin tarkoitus oli noudattaa linnan rakentamisajan edustuskulttuuria: edustustilana olleeseen huoneeseen liittyi yksityinen tila, jonne saattoi vetäytyä julkisuudelta piiloon. Louhisaaren arkkitehtuuri oli kuitenkin aikansa elänyttä ja makuualkovi vanhanaikainen, joten 1790-luvulla alkovi purettiin ja oviaukko sen ja salin välillä suljettiin. Ruokasaliin oli alun perin 1600-luvulla muurattu avotakka, joka korvattiin 1800-luvun lopussa sileällä kaakeliuunilla. Uunin etuseinään on upotettu ovien taakse hyllyt – syvennyksessä lautaset säilyivät lämpiminä. Ruokasalin nykyinen kalustus kuvastaa eri tyylisuuntien kerroksellisuutta kodeissa: isossa barokkikaapissa säilytettiin liinavaatteita, ruokasalin tuolit ovat kustavilaistyyliset ja maalattu mahongin sävyyn, astiakaappi on varhaisrokokoota ja rokokookattokruunu on Louhisaaresta.


title: Louhisaaren kartano

text: Louhisaaren kunniapihaa rajaavat sivurakennukset on rakennettu samaan aikaan kuin päärakennus ja ne ovat barokkiarkkitehtuurin mukaisesti olleet toistensa täydelliset peilikuvat. Rakennuksissa on alun perin ollut hollantilaistyylinen satulakatto, joka on 1760- ja 1770-luvuilla tehdyissä korjauksissa muutettu päädyistä viistotuksi aumakatoksi.


title: Louhisaaren kartano

text: Kartanon keittiö oli alun perin päärakennuksesta katsoen vasemmanpuoleisessa eli luoteisessa (läntisessä) sivurakennuksessa. Keittiö siirrettiin päärakennuksen pohjakerrokseen vuonna 1792. Leivinuuni sai 1800- ja 1900-lukujen vaihteen tienoilla kylkeensä pyykkipadan ja huoneesta tuli pyykkitupa. Rakennuksessa on myös käsikamariksi kutsuttu huone, jossa on nykyään esillä erilaisia Louhisaaren taloudenpidossa käytettyjä puuastioita. Vuonna 1962 läntiseen sivurakennukseen tehtiin vahtimestarin asunto, vuosituhannen vaihteen aikaisessa korjauksessa siihen tuli museon lipunmyynti.


title: Louhisaaren kartano

text: Koillisen (itäisen) sivurakennuksen alla on holvattu kellari ja rakennuksen muodon perusteella pidetään mahdollisena, että kellari olisi muuta rakennusta vanhempi, ja että Louhisaaren aikaisempi päärakennus olisi ollut tällä paikalla. Koillisessa sivurakennuksessa on neljä huonetta, joista yksi on sisustettu huoneen 1800-luvun käyttötarkoituksen mukaan käsityöhuoneeksi. Biljardihuoneessa oleva biljardipöytä oli 1830-luvulla päärakennuksen juhlakerroksen eteishallissa, jossa se oli Carl Erik Mannerheimin ahkerassa käytössä. Huone on perimätiedon mukaan ollut nuoren Gustaf Mannerheimin käytössä hänen nuoruudessaan.


title: Louhisaaren kartano

text: Louhisaaren puisto on nykyisellään edustavan, käytännöllisen ja helppohoitoisen yhdistelmä, eikä se edusta mitään aikakautta kartanon historiassa. Puukuja Askaisten kirkolle ja puiston yleisilme ovat kuitenkin peräisin Vendla Sofia Mannerheimin rakentamasta puistosta. Viimeisin puistosuunnitelma on vuodelta 1966, ja sen laati puutarha-arkkitehti Jussi Jännes.


title: Louhisaaren kartano

text: Kun kartanon päärakennus ja sivurakennukset valmistuivat 1650-luvulla, meri ulottui lähes päärakennuksen kivijalkaan ja rakennukset olivat käytännössä niemessä ja kolmelta sivulta veden ympäröimät. 1600-luvun puutarhasta tiedetään vain, että Louhisaaressa oli kirsikkapuita vuonna 1638. Tiedot 1600-luvun loppupuolelta 1740-luvulle puuttuvat, mutta 1600-luvulla Louhisaaressa on todennäköisesti koko ajan ollut puutarha kuten muissakin vastaavissa arvokartanoissa. Kartanon palvelusväen määrän huomioon ottaen hyötypuutarha kasvimaineen oli myös tarpeen ruokataloudessa. 1700-luvulle tultaessa puutarha ilmeisesti rappeutui, yhtenä syynä olivat ankarat olosuhteet, kuten 1690-luvun katovuodet ja ankarat talvet, Suuri Pohjan sota ja Isoviha. Flemingit eivät asuneet paljoakaan Louhisaaressa 1600-luvun lopulla ja seuraavan vuosisadan alussa. Vasta kun karoliini Klaus Hermaninpoika Fleming sai kartanon omistukseensa 1738 ja hänen poikansa hovijunkkari Herman Klaunpoika Fleming aloitti päärakennuksen kunnostustyöt, sai puutarhakin huomiota osakseen. 1740-luvulta lähtien kartanossa oli puutarhurimestari ja puutarhan kauneutta 1750-luvulla tiedetään kehutun. Herman Fleming istututti puutarhaan 200 mulperipuun tainta, tarkoitus oli ilmeisesti tuottaa silkkiperhosten toukkia. 1700-luvun lopulla kartanolla oli kaksi puutarhaa, tulotien pohjoispuolella pieni omenatarha ja kartanon eteläpuolella lankkuaidan ympäröimä kortteleihin jaettu puutarha käytävineen, huvimajoineen ja lampineen. Siellä kasvoi omenapuita, marjapensaita ja parsaa. Pihassa on ollut sireeneitä ja tulotien varteen on istutettu viimeistään 1700-luvun loppupuoliskolla puita. Myllymäen vieressä oli venelaituri ja maankohoamisen ansiosta sinne voitiin johtaa tie nykyisen puiston läpi.


title: Louhisaaren kartano

text: Merenpuoleista ranta-aluetta oli paljastunut niin paljon, että puutarhaa voitiin laajentaa rannan suuntaan 1800-luvun alkupuolella. Kartano tuli Mannerheim-suvun omistukseen, ja Carl Erik ja Vendla Sofia Mannerheim asettuivat asumaan Louhisaareen avioiduttuaan vuonna 1796. Carl Erik Mannerheim keskittyi hyötypuutarhoihin, kun taas Vendla Sofia Mannerheimin ansiona pidetään kartanon ja merenrannan välisen alueen tekemistä englantilaistyyliseksi puistoksi. Kartanolta puiston eri osiin tehtiin puukujanteet, samoin istutettiin puut Askaisten kirkolle johtavan tien varteen. Lopulta puisto ulottui kartanon lähellä olleille Paratiisinmäelle ja Myllymäelle saakka. Louhisaaren puisto- ja puutarhatöiden johtajana oli vuodesta 1798 aina vuoteen 1841 saakka puutarhurimestari Eric Lindberg.


title: Louhisaaren kartano

text: Carl Erik ja Vendla Sofia Mannerheimin pojanpoika Carl Robert Mannerheim, marsalkka Mannerheimin isä, omisti kartanon vuodesta 1863 lähtien ja tilasi vuonna 1874 puutarhasuunnitelman turkulaiselta Paludan & Stenius -toimistolta. Suunnitelmassa ei puututtu puiston päälinjoihin, vaan tehtiin pikemminkin pientä ajanmukaistamista ja uudenaikaistamista. Muutoksia tehtiin 1870- ja 1880-luvuilla: puistoon hankittiin uusia kukkaistutuksia ja muun muassa leikkimökki Mannerheimin lapsille. Myös kartanon viimeinen Mannerheim-sukuinen omistaja Vilhelmina Mannerheim hankki puutarhaan ja puistoon runsaasti taimia ja kasvinsiemeniä ulkomaita myöten. Puiston nykyiset vanhat puut ovat peräisin Mannerheimien omistusajan lopulta.


title: Louhisaaren kartano

text: 1900-luvulle tultaessa puistoa ei enää hoidettu koko alaltaan, vaan keskityttiin päärakennuksen ympäristöön ja reuna-alueet alkoivat hiljalleen villiintyä.


title: Louhisaaren kartano

text: Carl Erik ja Vendla Sofia Mannerheimin poika Carl Gustaf Mannerheim rakennutti puistoon rantapaviljongin merikylpyläksi. Uusklassista tyyliä olevan vuonna 1825 valmistuneen rakennuksen suunnittelijana pidetään arkkitehti A. F. Granstedtia. Valmistumisaikaan rakennus oli aivan merenrannassa. Merikylpylän varustuksiin kuului kolme suihkua, joissa oli kupariset vesisäiliöt ja lisäksi kuparinen kylpyamme. Rakennuksessa oli kylpytilojen lisäksi muun muassa salonki ja makuuhuone. 1800-luvulla kylpyläkulttuuri oli muodikasta, sairauksien hoitoon ja terveyden edistämiseen käytettyjä menetelmiä olivat muun muassa mineraalipitoisten vesien nauttiminen, pitkät kävelyretket ja kylpeminen. Kylmissä vesissä ja avovesissä kylpemisen uskottiin vaikuttavan terveyttä edistävästi. Louhisaaren puiston käytävät ja lähistön kukkuloille johtavat tiet ja meri tarjosivat tähän toimintaan sopivat puitteet. Rakennuksen kylpyläkäytöstä luovuttiin 1800-luvun lopulla ja sen huonejärjestystä on muutettu alkuperäisestä.


title: Louhisaaren kartano

text: Kartanon perinyt Suomen marsalkan isä Carl Robert Mannerheim ajautui taloudellisiin vaikeuksiin ja myi sen sisarelleen Vilhelminalle vuonna 1881. Vilhelmina Mannerheim myi kartanon vuonna 1903 talousneuvos Oskar Hannukselle ja muutti Ruotsiin.


title: Louhisaaren kartano

text: Suomen valtiolle Louhisaari ostettiin 1961 lahjoituksena varoilla, joita oli jäänyt yli Mannerheimin ratsastajapatsaskeräyksestä. Linna restauroitiin tyylihistorialliseksi museoksi. Päärakennus avattiin yleisölle kesäkuussa 1967. Nykyisin kartanolinna toimii Museoviraston alaisena museona. Museovirasto julkaisi kohteen 350-vuotisjuhlavuonna 2005 kirjan Louhisaaresta. Kartano ja Askaisten kirkko muodostavat valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön.


title: Sophie Mannerheim

text: Eva Charlotta Lovisa Sofia (Sophie) Mannerheim (21. joulukuuta 1863 Askainen – 9. tammikuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen sairaanhoitaja ja Helsingin kirurgisen sairaalan ylihoitaja. Hän oli Suomen marsalkka C. G. E. Mannerheimin sisar ja vapaaherratar.


title: Sophie Mannerheim

text: Sophie Mannerheim työskenteli kuusi vuotta pankissa, kunnes avioitui kamariherra Hjalmar Linderin kanssa vuonna 1896. Avioliitto päättyi eroon 1899, jonka jälkeen hän opiskeli sairaanhoitoa Florence Nightingalen perustamassa Nightingale Training School for Nurses -oppilaitoksessa St. Thomas Hospitalissa Lontoossa. Hän valmistui vuonna 1902, ja palattuaan kotimaahan hänet nimitettiin ylihoitajaksi Helsingin kirurgiseen sairaalaan. Myöhemmin 1905 hänet valittiin Suomen sairaanhoitajataryhdistyksen puheenjohtajaksi, ja siinä luottamustoimessa hän toimi aina vuoteen 1926 saakka. Hän toimi myös Kansainvälisen sairaanhoitajaliiton puheenjohtajana. Hän oli mukana sairaanhoitajakoulutuksen uudistamisessa. Hän julkaisi teoksen "Sairaanhoitajan maailmasta" (1920).


title: Sophie Mannerheim

text: Vapaaherratar Sophie Mannerheim oli yhdessä lääkäri Arvo Ylpön kanssa perustamassa Helsinkiin lasten hoitoon keskittyvää sairaalaa Lastenlinnaa, ja hän toimi myös aktiivisesti veljensä marsalkka Mannerheimin perustamassa Mannerheimin Lastensuojeluliitossa ja oli sen valtuuston varapuheenjohtaja 1920–1928. Hän osallistui aktiivisesti myös mielenterveystyön kehittämiseen ja toimi Suomen Mielenterveysseuran hallituksessa 1917–1925.


title: Sophie Mannerheim

text: Mannerheim palkittiin ensimmäisenä suomalaisena Florence Nightingale -mitalilla työstään sairaanhoidon hyväksi.


title: Saatanan kirkko

text: Saatanan kirkko () on uskonnollinen järjestö, joka kannattaa satanismia sellaisena kuin se ilmenee Anton Szandor LaVeyn kirjassa "Saatanallinen Raamattu" ("The Satanic Bible"). Saatana on järjestön opetuksissa enemmänkin vertauskuvallinen hahmo kuin jumalolento ja viittaa elämänvoimaan. Järjestö esittää, että jokaisen pitäisi olla oma jumalansa ja jokainen on vastuussa omasta kohtalostaan.


title: Saatanan kirkko

text: Saatanan kirkon perusti vuonna 1966 Anton LaVey, joka toimi sen ylipappina kuolemaansa saakka vuoteen 1997. Järjestön nykyinen ylipappi on Peter H. Gilmore. Kirkon filosofiaa kannattavat kutsuvat itseään satanisteiksi. Heitä ja varsinaisia jäseniä on nykyisin eri puolilla maailmaa, vaikka järjestöä johdetaankin Yhdysvalloista käsin. Paikallisen toimintaryhmän nimi on grotto. Kirkko ei julkista jäsenmääräänsä.


title: Sunnalaisuus

text: Sunnalaisuus on islamin suurin suuntaus. Se on eräänlainen sateenvarjo-liike, joka kattaa 80-90 prosenttia maailman yli 1.6 miljardista muslimista. Sunnalaiset eli sunnimuslimit seuraavat Koraanin lisäksi profeetta Muhammadin tapoja, joista on muodostunut traditio eli sunna. Sunnalaisuus on myös varhaisen keskitetyn islamilaisen valtion perillinen.


title: Sunnalaisuus

text: Sunna-sanalla viitataan "ʾahlu s-sunnaan" () eli tradition kansaan tai ryhmään. Sana "sunna" () merkitsee profeetta Muhammedin traditiota. Sunneja kutsutaan myös "ʾahlu s-sunna wa-ǧamaaʿaksi" () jolla viitataan sunnien yhtenäisyyteen ja että he olisivat hadithien viittaama pelastuva ryhmä.


title: Sunnalaisuus

text: Sunnalaisuudella niin kuin islamilla ei ole mitään virallista symbolia. Sunnalaisuus on ikonoklastinen eli kuvakielteinen. Profeetta Muhammadin aikana muslimien symboleina eri tilanteissa olivat yksiväriset liput (yleensä musta, vihreä taikka valkoinen). Sunnalaisuuden ja sitä myötä myös islamin epäviralliseksi symboliksi noussut puolikuu (ja tähti) on peruja Osmanien valtakunnan ajoilta.


title: Sunnalaisuus

text: Osmanit omaksuivat puolikuun ja tähden omaksi ja islamin tunnukseksi valloitettuaan Konstantinopolin (joka oli aikaisemmin ottanut puolikuun ja tähden kaupunkinsa tunnukseksi voitettuaan gootit kuunkuukauden alussa) 1453 yhteisen ajanlaskumme aikana. Legendan mukaan osmanidynastian luoja Osman näki unen, jossa puolikuu kurotti maan toiseen päähän ja tähti toiseen päähän. Osman piti tätä hyvänä enteenä pitäen kaupungin tunnukset ja ottaen ne oman dynastiansa tunnuksiksi. Osmanien vallitessa muslimimaailmaa ja valtakunnan ottaessa yhteen kristittyjen kanssa tunnus levisi ympäri kulttuuripiirejä.


title: Sunnalaisuus

text: Sunnalaisuus on yksi kahdesta islamin päähaarasta (toinen on šiialaisuus). Muutamia tärkeitä hallitsevia periaatteita sunnalaisuudessa ovat:


title: Sunnalaisuus

text: Sunnalaisuus painottaa uskonnon tärkeyttä julkisessa päätöksenteossa. Tällä tähdennyksellä on, sunnalaisuuden oppineiden mukaan, annettu korotus kahdelle vastaavanlaiselle prosessille: šarian ylivalta ja islamilaisen yhteiskunnan ylivalta. Sunnalaisuuden mukaan, jos islam on laillistetusti orientoitunut uskonto, huolehtivainen inhimillisen yhteisön järjestön kanssa, siitä seuraa että uskonnollisen opetuksen täytyy huolehtia itsestään taloudellisissa, siviilioikeudellisissa ja valtiollisissa asioissa. Näiden sopimusten asiallinen toimeenpano riippuu šarian perustettujen Koraanin ja Profeetan Sunnan peruslakien tärkeä osa pelastumisen mukaan.


title: Sunnalaisuus

text: "Maḏhab" (, monikko ) on arabiankielinen termi, joka viittaa islamilaiseen ajattelu- taikka lakikouluun (fiqh). Ensimmäisten 150 vuoden aikana oli monia koulukuntia, joista monien väitettään olleen sahabojen eli profeetan seuralaisten perustamia. Damaskuksesta tunnettu koulu (useasti kutsuttu), Kufa, Basra ja Medina kuuluivat Maliki madhabille, kun Irakin koulut kuuluivat Hanafi madhabille. Shafii-, Hanbali- Zahiri- ja Jahirikoulut perustettiin myöhemmin.


title: Sunnalaisuus

text:
Neljää sunnaislamin lakikoulukuntaa ei pidetä eri lahkoina taikka ryhminä, niiden oppineiden välillä on suuri harmonia koko islamilaisen historian aikana.
Suurin osa tiedoista on laskettu tai otettu sivuilta CIA:N World Factbook ja Adherents.com. Tietoa on haettu myös näistä lähteistä:
Sunnalaisuudella on melko pitkä historia Suomessa. Suomen vanhin islamilainen yhteisö, tataarit, on myös vanhin suomalainen sunnimuslimiyhdyskunta. Vaikka sunnimuslimit ovat Suomessa muslimien enemmistö, ei ryhmällä ole vielä omaa kattojärjestöä kuten šiialaisilla, mutta järjestö on jo suunnitteilla.


title: Muslimiveljeskunta

text: Muslimiveljeskunta on useiden Lähi-idän islamististen järjestöjen nimitys. Ensimmäinen perustettiin Egyptiin 1928, ja sen jälkeen Muslimiveljeskuntia on perustettu muun muassa Syyriaan, Palestiinaan ja Jordaniaan.


title: Muslimiveljeskunta

text: Bahrain, Syyria, Egypti, Venäjä, Saudi-Arabia ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat on julistanut Muslimiveljeskunnan terroristijärjestöksi.


title: Muslimiveljeskunta

text: Muslimiveljeskunnan perusti Hassan al-Banna Ismalian kaupungissa maaliskuussa 1928 yhdessä kuuden Suezin kanaaliyrityksen työläisen kanssa. Se oli uskonnollinen, poliittinen ja yhteiskunnallinen liike. Al-Bannan mukaan silloinen islam oli menettänyt yhteisöllisen vaikutusvaltansa, koska useimmat muslimit olivat saaneet länsimaisia vaikutteita. Koraani ja sunna nähtiin Jumalalta saadun lain määrittäjänä, joka piti ulottaa kaikille elämänaloille, mukaan lukien hallinnon järjestäminen ja päivittäinen elämä.


title: Muslimiveljeskunta

text: Osmanien valtakunta oli hajonnut ja brittiläinen siirtomaavalta ottanut vallan Egyptissä. Tässä tilanteessa veljeskunta piti itseään myös poliittisena ja yhteiskunnallisena vallankumousliikkeenä. Al-Banna pyrki populismiin. Muslimiveljeskunta esittäytyi työläisten suojelijana ulkomaalaisten ja monopolististen yritysten valtaa vastaan. Se perusti yhteisöllisiä instituutioita, kuten sairaaloita, apteekkeja, kouluja jne. Sen näkemykset naisten oikeuksien tapaisiin kysymyksiin olivat kuitenkin äärimmäisen konservatiivisia, ja se suhtautui alusta asti vihamielisesti riippumattomiin työläisiin.


title: Muslimiveljeskunta

text: Vuoteen 1948 mennessä veljeskunnalla oli noin puoli miljoonaa jäsentä. Muslimiveljeskunta pyrki myös luomaan jonkinlaisen "islamilaisen internationaalin" perustamalla alaryhmiä Libanoniin (1936), Syyriaan (1937) ja Transjordaniaan (1946). Se värväsi myös Kairon ulkomaalaisia opiskelijoita. Sen päämaja Kairossa muodostui koko muslimimaailman edustajien keskukseksi ja tapaamispaikaksi.


title: Muslimiveljeskunta

text: Liikkeen jäsenet pidätettiin 1948, ja al-Banna murhattiin .


title: Muslimiveljeskunta

text: Muslimiveljeskunta tuki Gamal Abdel Nasserin johtamaa vallankaappausta Egyptissä vuonna 1952, mutta pian sen jälkeen välit uuteen hallintoon viilenivät.


title: Muslimiveljeskunta

text: Egyptin presidentti Muhammad Nagib hajotti järjestön 13. tammikuuta 1954. Muslimiveljeskunta on ollut Egyptissä vuodesta 1954 laiton järjestö, jota on suvaittu vaihtelevasti. Edelleen se on toisinaan massapidätysten kohteena. Veljeskunta hylkäsi väkivallan 1970-luvulla ja 1980-luvulla pyrki takaisin politiikan valtavirtaan. Vaikkakin veljeskunta Egyptissä virallisesti pidättäytyy väkivallasta, se tukee avoimesti Hamasin aseellista kampanjaa Israelia vastaan. Järjestö tukee myös rahallisesti useita islamistiryhmiä ympäri maailmaa.


title: Muslimiveljeskunta

text: Liikkeen merkkihahmo on konservatiivinen kirjailija ja opettaja Said Qutb (1906–1966). Hän opiskeli Yhdysvalloissa 1948–1950 ja järkyttyi länsimaisesta elämäntavasta. Kotimaahansa palattuaan hän liittyi veljeskuntaan, ja sittemmin hänestä tuli liikkeen keskeinen teoreetikko. Hän joutui vankilaan ja häntä kidutettiin, ja sen jälkeen hänen kirjoituksiaan sävytti katkeruus ja äärimmäinen maallistumisen ja länsimaiden vastaisuus. Hänet hirtettiin 1966. Hänen ajatuksensa ovat vaikuttaneet al-Qaidan johtajiin Osama bin Ladeniin ja Ayman al-Zawahiriin, jotka pitävät nykyistä veljeskuntaa liian maltillisena.


title: Muslimiveljeskunta

text: Hosni Mubarakin valtakaudella, ennen vuoden 2011 kansannousua Muslimiveljeskunta oli kielletty virallisena puolueena, mutta se oli kuitenkin maan suurin ja järjestäytynein oppositioliike ja sai asettaa itsenäisiä ehdokkaita parlamenttivaaleihin. Liikkeen sisällä on sekä konservatiivisia että maltillisia voimia. Liikettä on johtanut vuodesta 2009 konservatiivinen Mohammed Badie.


title: Muslimiveljeskunta

text: Vuoden 2005 parlamenttivaaleissa Muslimiveljeskunnan edustajat saivat 88 paikkaa (20 % kaikista) ja muodostivat suurimman oppositioryhmän. Kielletyn veljeskunnan jäsenet joutuivat osallistumaan sitoutumattomina.


title: Muslimiveljeskunta

text: Vuoden 2010 parlamenttivaaleissa vaalivilppi ensimmäisellä kierroksella vei ryhmältä edustajainpaikat. Tämän jälkeen he boikotoivat toista kierrosta.


title: Muslimiveljeskunta

text:
Nykyisin 70 maassa toimiva löyhästi järjestäytynyt liike on nousemassa merkittäväksi Egyptin vuoden 2011 kansannousussa, sillä se on kutsuttu neuvottelemaan maan tulevaisuudesta. Monet suhtautuvat pelokkaasti sen voimakkaaseen islamin korostamiseen. Sen tavoite on myös EU:ta muistuttava islamilainen kalifaatti, joka ulottuu Espanjasta Indonesiaan. Lainkäyttö perustuisi šariaan, ja köyhyys ja korruptio olisi juurittu pois. Liike vastustaa esimerkiksi al-Qaidan väkivaltaista toimintaa, joskin Egyptissä sen nimiin on luettu väkivaltaa ja salamurhia.
Muslimiveljeskunnan poliittiseksi siiveksi on perustettu Vapaus- ja oikeuspuolue.


title: Muslimiveljeskunta

text: Palestiinalainen Hamas on veljeskunnan sivuhaara, jonka väkivaltaista toimintaa egyptiläinen kansanedustaja Muhamed al-Beltagy on puolustanut siksi, että se toimii miehittäjiä vastaan. Egyptissä demokratiaa kannattavien piirissä veljeskunnan vanhoillisuutta kammoksutaan, mutta vaikutusvaltaisena järjestönä se halutaan kuitenkin mukaan neuvotteluihin, sillä sen kannatus on maassa noin 20 prosenttia, lähinnä kuitenkin kouluttamattoman köyhän väestön keskuudessa, jossa se on saanut marttyyrin maineen.


title: Muslimiveljeskunta

text: Vallankumouksen jälkeen 2011-2012 järjestetyissä Egyptin parlamenttivaaleissa Muslimiveljeskunnan johtama yhteenliittymä sai 47% paikoista, äärikonservatiivisen islamistipuolue Al-Nourin saadessa 24%. Vallankumousta johtaneet liberaalit voimat olivat huolestuneita vaalituloksesta, heidän taantumuksellisina pitämiensä puolueiden ottaessa niin selvän voiton. Toisaalta Muslimiveljeskunta oli ilmoittanut, ettei se pyri pakottamaan egyptiläisiä noudattamaan omaa näkemystään oikeasta islamilaisesta elämäntavasta.


title: Muslimiveljeskunta

text: Muslimiveljeskunnan poliittisen siiven Vapaus- ja Oikeuspuolueen ehdokkaana valittu presidentti Mohammed Mursi syrjäytettiin sotilasvallankaappauksella 3. heinäkuuta 2013. Egyptin korkein oikeus kielsi syyskuussa veljeskunnan kaiken toiminnan ja määräsi varat takavarikoitavaksi. Joulukuussa 2013 Egyptin väliaikainen hallitus nimesi Muslimiveljeskunnan terroristijärjestöksi. Egyptin sisäministerin mukaan Muslimiveljeskunnan mielenosoituksiin osallistuvat, ryhmän kirjallisuutta omistavat tai ryhmittymää suullisesti tai kirjallisesti tukevat henkilöt voidaan tuomita enintään viiden vuoden vankeusrangaistukseen. Lisäksi ryhmittymän päätoimijat tai sitä rahallisesti tukevat henkilöt voidaan tuomita elinkautiseen vankeusrangaistukseen.


title: Horst-Wessel-Lied

text: Horst-Wessel-Lied oli vuodesta 1931 lähtien Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen tunnuslaulu, jonka kirjoitti Horst Wessel, kansallissosialistisen liikkeen marttyyri. Se tunnetaan myös nimellä ”Die Fahne hoch” (). Kappale on nykyään kielletty Saksassa.


title: Horst-Wessel-Lied

text: Horst-Wessel-Lied julkaistiin ensi kerran runona SA:n lehdessä "Der Angriff" otsikolla ”Die Fahne hoch!” Horst Wessel kirjoitti runonsa kommunistisen runoilijan Willi Bredelin taistelulaulun pohjalta, jonka tämä oli kirjoittanut 1800-luvulta peräisin olevan posetiivilaulelman sävelmään. Horst Wessel sanoitti laulun uudelleen, niin että se sopi SA:n tilanteeseen.


title: Horst-Wessel-Lied

text: Horst Wessel kuoli 23. helmikuuta 1930 kommunistiseen taistelujärjestöön Roter Frontkämpferbundiin kuuluneen Albrecht (Ali) Höhlerin ampumiin laukauksiin. Pian tämän jälkeen Wesselin kirjoittama runo julkaistiin uudelleen, nyt kansallissosialistien pää-äänenkannattajan, "Völkischer Beobachterin" etusivulla otsikolla ”Horst Wessels Gruß an das kommende Deutschland” ("Horst Wesselin tervehdys tulevalle Saksalle"). Laulusta tuli pian kansallissosialistisen puolueen virallinen puoluehymni. Vuoden 1933 kansallissosialistien valtaannousuun jälkeen Horst Wessel Lied laulettiin yleensä välittömästi kansallislaulu Deutschlandliedin ensimmäisen säkeistön jälkeen eräänlaisena epävirallisena kansallishymninä. Laulu ei kuitenkaan koskaan saanut virallisen kansallishymnin asemaa, eikä sitä käytetty ulkomailla.


title: Horst-Wessel-Lied

text: Laulusta kiersi jo kansallissosialistien aikaan useita ivamukaelmia. Niistä tunnetuin lienee Bertolt Brechtin ”Kälbermarsch” (Vasikoiden marssi) hänen teoksestaan ”Schweyk im zweiten Weltkrieg” ("Sotamies Schweyk toisessa maailmansodassa") vuodelta 1943.


title: Horst-Wessel-Lied

text: Toisen maailmansodan jälkeen liittoutuneiden Valvontakomissio kielsi Horst-Wessel-Liedin. Saksan liittotasavallan rikoslain mukaan (§ 86a StGB) Horst Wessel Lied on perustuslain vastaisen järjestön tunnusmerkki ja näin ollen kielletty Saksan liittotasavallassa. Kielto koskee myös laulun sävelmää, joten myös laulun esittäminen toisin sanoin on Saksan liittotasavallassa kielletty. Suomessa laulun esittäminen sen sijaan on sallittua.


title: Horst-Wessel-Lied

text: Sävelmää käytettiin myös suositun tietokonepelin, "Wolfenstein 3D":n tunnusmusiikkina (mikä oli osasyynä pelin kieltoon Saksassa), ja Otto Al’Antilan sanoittamassa Lapuan liikkeen ja IKL:n laulussa ”Luo lippujen”.


title: Horst-Wessel-Lied

text: (Lopussa laulun 1. säkeistö toistettiin. Viimeisen säkeistön sanoissa on hieman vaihtelua eri lähteissä. ”Zum appell” on joissain lähteissä ”Sturmalarm”. Samoin ”Bald” on joskus ”Schon” ja ”mehr” voi olla ”noch”). ”Zum Appell” voi olla myös ”nun Appell”, ja ”Knechtschaft” voi olla ”Burschenschaft”.


title: Horst-Wessel-Lied

text: Suorasanainen suomennos


title: Horst-Wessel-Lied

text: Lippu korkealle (suomalainen käännös 1930-luvulta)


title: Horst-Wessel-Lied

text: Luo lippujen! (IKL:n versio, Otto Al’Antila)


title: Horst Wessel

text: Horst Ludwig Wessel (9. lokakuuta 1907 Bielefeld, Saksa – 23. helmikuuta 1930 Berliini, Saksa) oli saksalainen kansallissosialisti ja SA-Sturmführer. Nuorena ammutusta Wesselistä tuli kansallissosialistisen liikkeen huomattavin marttyyri, ja hänen sanoittamansa "Horst-Wessel-Lied" toimi natsi-Saksan epävirallisena kansallislauluna.


title: Horst Wessel

text: Horst Wessel oli pastorin poika ja oikeustieteiden opiskelija. Hän liittyi kansallissosialistisen puolueen rynnäkköosasto Sturmabteilungiin (SA) Weimarin tasavallan viimeisinä päivinä. Rynnäkköosaston jäseniä, Sturmmänner (tai SA-Männer), kutsuttiin heidän puolueasujensa värin vuoksi ruskeapaidoksi. Wessel herätti Joseph Goebbelsin huomion. Tämä lähetti hänet Wieniin vuonna 1928 organisoimaan kansallissosialistista nuorisoliikettä.


title: Horst Wessel

text: Wesselin palattua Saksaan hänen väitetään järjestäneen hyökkäyksen erääseen kommunistien toimitilaan Berliinissä. Myöhemmin hänen väitetään joutuneen riitaan vuokraemäntänsä kanssa mahdollisesti maksamattomien vuokrien takia. Vuokraemännän sanotaan kertoneen asiasta kommunisteille, jotka näkivät tässä mahdollisuuden kostoon. Kommunisti Ali Höhler ampui Wesseliä päähän, ja tämä kuoli sairaalassa muutamaa viikkoa myöhemmin. On väitetty, että Höhlerillä olisi lisäksi ollut henkilökohtaista kaunaa Wesselille naisasioista.


title: Horst Wessel

text: Wesselistä tehtiin kansallissosialistien marttyyri. Hän sai julkiset hautajaiset, joihin osallistui 30 000 ihmistä. Ruskeapaidat lauloivat hautajaisissa hänen muutamaa kuukautta aiemmin kirjoittamansa "Horst-Wessel-Liedin", josta tuli myöhemmin kansallissosialistisen puolueen virallinen laulu ja myöhemmin natsi-Saksan toinen kansallislaulu.


title: Horst Wessel

text: Sodan jälkeen Horst Wesselin hauta päätyi osaksi Itä-Berliiniä. Hauta häväistiin monta kertaa, ja kivi katosi. Vieressä sijaitseva Clara Wesselin hauta on saanut olla rauhassa.


title: Horst Wessel

text: Hanns Heinz Ewers kirjoitti Horst Wesselin elämäkerran "Horst Wessel, eräs saksalainen kohtalo" (WSOY, 1933), jonka suomensi Mika Waltari.


title: Miletos

text: Miletos (, ) oli antiikin kreikkalainen kaupunki Vähän-Aasian länsirannikolla Maiandros-joen suistossa. Miletos oli vanhemman joonialaisen sivistyksen keskus. Se oli kukoistava kauppakaupunki ja perusti siirtokuntia varsinkin Mustanmeren rannikoille. Miletos joutui kuitenkin 500-luvulla eaa. ensin Lyydian ja sittemmin Persian alaisuuteen, ja se johti joonialaisten kapinaa Persiaa vastaan. Persialaisten kukistettua kapinan vuonna 494 eaa. Miletos hävitettiin, eikä se saavuttanut enää entistä kukoistustaan. Myöhemmin kaupunki oli osa Rooman imperiumia.


title: Miletos

text: Vuonna 1899 alueella aloitettiin arkeologiset kaivaukset. Huomattavin säilynyt rakennus on kaupungin ulkopuolella oleva Didyman Apollonin temppeli. Miletoksen portti on siirretty Berliinin Pergamon-museoon.


title: Miletos

text: Kuuluisia kaupungin asukkeja olivat miletoslaista koulukuntaa edustaneet filosofit Thales, Anaksimandros ja Anaksimenes, sekä historioitsija Hekataios.


title: Kansallispuisto

text: Kansallispuisto on luonnonsuojelualue, jonka ensisijainen tarkoitus on turvata luonnon monimuotoisuutta, mutta niihin sisältyy usein kansallismaisemia, luonnonnähtävyyksiä ja virkistyspalveluja. Kansainvälinen luonnonsuojeluliiton ja monien maiden tekemät määritelmät eroavat hieman toisistaan.


title: Kansallispuisto

text: Kansallispuistot kuuluvat Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton luokan II luonnonsuojelualueisiin. Siihen kuuluvat alueet ovat luonnontilaisia tai lähes luonnontilaisia, ja niiden tarkoituksena on ekologisten prosessien, lajien ja ekosysteemien suojelu. Kansallispuistot mahdollistavat kuitenkin myös tutkimuksen, opetuksen, henkisen hyvinvoinnin, virkistyskäytön, retkeilyn ja matkailun.


title: Kansallispuisto

text: Kansallispuistojen määritelmä kuitenkin vaihtelee hieman maittain. Suomen luonnonsuojelulaissa kansallispuisto määritellään hyvin samalla tavalla kuin IUCN:n kansallispuistokuvauksessa.


title: AMD Sempron

text: AMD Sempron on AMD:n valmistama suoritin. Se sijoittuu halpaan hintaluokkaan kilpaillen Intel Celeron D:n kanssa. Sempronin edeltäjä oli AMD Duron.


title: AMD Sempron

text: Ensimmäiset Sempron-mallit perustuivat Athlon XP:n "Thorton"-ytimeen. Niissä oli 256 kilotavua L2-välimuistia ja 333 megahertsin kellotaajuudella toimiva väylä. Myöhemmin esiteltiin Sempron 3000+, joka perustui "Barton"-ytimeen. Siinä on 512 kilotavua L2-välimuistia. Myöhemmät Sempron-versiot, kuten Sempron 3100+, perustuvat Athlon 64:ään ja siitä johdettuun "Paris"-ytimeen. Ne eivät tue AMD64-käskykantaa, niissä on vain 128 tai 256 kilotavua L2-välimuistia ja lisäksi Semproneiden Hyper Transportin nopeus on laskettu 800 MHz:iin. Niissä on kuitenkin joitain Athlon 64:n ominaisuuksia, kuten integroitu muistiohjain ja tuki Socket 754 -suoritinkannalle. Uuden Palermo-ytimen myötä AMD on tuonut markkinoille Semproneita joiden 64-bittisiä laajennuksia ei ole poistettu käytöstä. Vuonna 2009 AMD julkaisi AM3-kannalle uuden Sempronin. Sempron 140 toimii myös AM2+ kannallisilla emolevyillä. Prosessorin valttikortteina on matala 45W TDP ja edullinen hinta. Sempron 140 perustuu Athlon II X2-siruun, josta on suljettu toinen ydin. Toinen ydin voidaan avata sopivalla laitteistolla sirun palauttamiseksi Athlon II X2-tilaan. Prosessori ei voi vahingoittua ytimen avauksessa.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäki () on Helsingin Malmin kaupunginosan osa-alue. Helsingin piirijaossa se kuuluu kuitenkin Latokartanon peruspiiriin.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäen nimi juontaa alueella aikoinaan sijainneesta Malminkylään kuuluneesta Rönnbacka-nimisestä torpasta.


title: Pihlajamäki

text: Suomen ensimmäinen teollisesti tuotettu lähiö edustaa yhtenäistä ja korkeatasoista 60-luvun rakentamista. Kaupunginosa on yleiskaavassa merkitty rakennustaiteellisesti arvokkaaksi alueeksi. Yleisvaikutelma on väljä ja luonnonläheinen. Metsää ja kallioita on joka puolella, pihat ovat valtavia. Korkeat tornitalot toimivat kauas näkyvinä maamerkkeinä. Tornit jakaantuvat kolmeen viiden talon ryhmään. Suurin osa muista taloista on pitkiä lamellitaloja. Asemakaavaltaan lähin vastaava alue on Siilitie Herttoniemessä.


title: Pihlajamäki

text: Vuolukiventien ja Graniittitien 9-kerroksiset tornit ovat klassisen kauniita, modernismin mestariteoksia. Maasälväntien tornit ovat kerrosta matalampia. Lamellitaloista mainittakoon tyypillisenä esimerkkinä Liusketie 6, jossa on 18 rappua (A–T, puuttuvat ovat J ja Q). Erikoisin ratkaisu on Liusketie 2:ssa, joka on sijoitettu maastoon siten, että talon itäpää on 4-kerroksinen, länsipää 8-kerroksinen.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäentien ja Lahdenväylän välissä on 1980-luvun täydennysrakentamista. Alue on matalasti rakennettu ja tiivis. Marmoritiellä lähiön koillisosassa on rivitaloja. Täydennysrakentamista on jonkin verran myös ostoskeskuksen ympäristössä ja Liuskekujalla hautausmaan vieressä.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäellä on luonnolliset rajat joka puolella: pohjoisessa Kehä I ja Longinoja, lännessä Vantaanjoki ja etelässä Lahden moottoritie. Alueen itäpuolella on laaja Malmin hautausmaa. Pihlajamäki erottuukin selvästi muusta Koillis-Helsingistä.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäellä oli sotilaallisesti tärkeä sijainti pikkuvihan aikana ja sen kalliot olivat taistelevien osapuolten tähystyspaikkoja. Alue säilyi sotilasharjoitusalueena aina vuoteen 1890 saakka, jolloin Malmin hautausmaata ryhdyttiin rakentamaan. Ensimmäisessä maailmansodassa Aarnikanmäki toimi linnoitustukikohtana.


title: Pihlajamäki

text: 1930-luvulla Pihlajamäen alueella asui 73 perhettä ja siellä toimi mm. matkalaukkutehdas. Suurin osa asukkaista oli pienviljelijöitä. Läheinen Malmin hautausmaa tarjosi töitä kivenhakkaamoille.


title: Pihlajamäki

text: Nykyinen Pihlajamäki suunniteltiin ja rakennettiin pääosin vuosina 1959-1965. Se oli ensimmäisiä aluerakennuskohteita Suomessa. Alueen asemakaavan laati vuonna 1960 arkkitehti Olli Kivinen. Alueen koillisosan rakennutti Helsingin asunto-osuuskunta Haka, lounaisosan Sato. Hakan rakennuttamien talojen suunnittelijoina toimivat Esko Korhonen ja Sulo Savolainen, Saton rakennuttamien taas alueen arkkitehtuurikilpailun voittanut Lauri Silvennoinen.


title: Pihlajamäki

text: Kivisen kaava perustuu alueen luonnonmuotojen hyväksikäyttöön ja kansainvälisen funktionalistisen kaupunkisuunnittelun perinteiden soveltamiseen suomalaiseen maisemaan. Kaavan suunnittelussa on saatu vaikutteita myös modernin arkkitehtuurin esikuvan Le Corbusier'n kaupunkivisiosta, joissa vapaasti seisovat suuret kerrostalot sijoittuivat laajojen viheralueiden keskelle.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäki oli myös ensimmäisiä betonielementtirakentamisen kohteita Suomessa. Siirrettäviä suurmuotteja ja puolielementtitekniikkaa käytettiin sekä Hakan että Saton puolella. Elementtirakentaminen nähtiin keinona rakentaa asuntoja edullisesti. Pihlajamäessä uusi rakentamistekniikka yhdistettiin Tapiolan kaltaiseen puutarhakaupunki-ideologiaan.


title: Pihlajamäki

text: Myöhempi rakentaminen Pihlajamäessä kuvastaa kaupunkisuunnittelun tavoitteiden muuttumista. Niissä tehokkuus, tiiveys ja sosiaaliset kontaktit olivat ajan avainsanoja. Suunnitteluideologian muutokseen liittyi usein asuntoarkkitehtuurin heikkeneminen, mikä on nähtävissä myös Pihlajamäessä. Uudemmasta rakentamisesta löytyy myös monia onnistuneita esimerkkejä. Pihlajamäessä on muun muassa vuoden 1989 rakennuskohteena palkittu arkkitehtitoimisto Veli-Pekka Tuomisen pienkerrostaloalue Liusketien pohjoispäässä.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäen terveysasema valmistui Pihlajamäen ostoskeskuksen (1963) eteläpuolelle vuonna 1994.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäki on rakennettu korkeille kallioille ja niiden välisiin laaksoihin. Pihlajamäki sijaitsee laajan Helsinkipuiston kupeessa ja lähellä Vantaanjokea.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäessä Rapakiventien varressa olevan kallion rinteessä sijaitsevat Suomen vanhimmat tunnetut hiidenkirnut, joille on annettu nimet Aarnipata ja Rauninmalja. Suomen muista hiidenkirnuista poiketen ne ovat peräisin viimeistä jäätiköitymiskautta edeltävältä ajalta ja ovat ainakin 50 000, ehkä jopa 100 000 vuotta vanhoja. Ne löydettiin vuosina 1993–1994, kun kulkuyhteyksiä paranneltiin Rapakiventien alikulkutunneliin. Suurempi hiidenkirnu, Aarnipata, on 8,5 metriä syvä ja sen halkaisija on noin 6,9 metriä. Rauninmaljan halkaisija on 1,6 ja syvyys 3,2 metriä.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäki on yhteisönä vireä ja elinvoimainen. Alueen tunnetuimpia toimijoita on Pihlajamäki-Seura, joka perustettiin vuonna 1964. Seura toimii aktiivisesti Pihlajamäen viihtyisyyden lisäämiseksi ja palvelujen parantamiseksi. Pihlajamäki-Seura on ollut mukana muun muassa Pihlajamäen koulujen, leikkikenttien, urheilukentän, pukusuojatilojen, kirkon, terveysaseman ja nuorisotilojen hankkimisessa.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäki-Seura toimii myös lähialueiden viihtyisyyden puolesta. Esimerkiksi Vantaanjoen rantojen säilyttäminen viheralueena on Pihlajamäestä lähtöisin oleva idea. Siinä onnistuttiin, koska sen taakse saatiin kaikki alueen kaupunginosayhdistykset.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäessä järjestetään useita vuosittaisia tapahtumia, kuten Pihlajamäki goes Blues, Pihlajamarkkinat, Puurojuhla ja Pihlajapäivä. Helsinki-päivänä Pihlajamäessä järjestetään useita tapahtumia leikkipuistoissa sekä luontoretkiä, joissa tutustutaan Pihlajamäen luontoon ja vanhoihin kulttuurimuistomerkkeihin.


title: Pihlajamäki

text: Muita Pihlajamäessä toimivia yhdistyksiä ovat muun muassa partiolippukunnat Aarnikarhut ja Aarnivalkeat, Lions Club Helsinki / Pihlajamäki, Mannerheimin lastensuojeluliiton Pihlajamäen paikallisyhdistys, jalkapalloseura Marmiksen Kuula, Pihlajamäen kirkon kuoro, Pihlajamäki-Pihlajiston eläkeläiset, PK-35, PK-35 Huvigaanit ry, Pihlajamäen ISKU, Punaisen Ristin Helsingin pohjoinen osasto, Rapakiven palstaviljelijät ja Savelan palstaviljelijät. Lähes kaikilla puolueilla on oma paikallisosastonsa joko Pihlajamäessä tai Koillis-Helsingissä laajemmin.


title: Pihlajamäki

text: Pihlajamäessä sijaitsee Pihlajamäen tukikoti, joka on tarkoitettu päihdeongelmaisille ja muille asunnottomille miehille.


title: Liekinheitin

text: Liekinheitin on laite, jonka toimintaperiaatteena on ruiskuttaa palavaa nestettä (erilaiset öljypohjaiset seokset) tai hyytelöä (esim. napalm) ja siten mahdollistaa kohteen sytyttäminen tuleen matkan päästä.


title: Liekinheitin

text: Esimerkiksi maataloudessa tarvittaviin hallittuihin polttotehtäviin käytetään pelkkää palavaa kaasua (propaania, nestekaasua) pitkällä liekillä polttavia laitteita.


title: Liekinheitin

text: Yhden sotilaan käyttämä liekinheitin koostuu tavallisesti selässä kuljetettavasta säiliöstä, joka voi koostua kahdesta kolmeen erillisestä astiasta. Yhdessä astiassa on polttoneste ja toisessa paineistettu ponnekaasu, yleensä typpikaasu. Kolmen säiliön järjestelmässä kaksi ulompaa astiaa sisältää polttonesteen ja keskimmäinen kaasun. Kaasun tehtävänä on toimia ponnekaasuna ja pakottaa neste letkuun ja liekinheittimen suuttimeen. Suuttimen kahvassa on pieni polttoainevarasto, jousiventtiili ja sytytinjärjestelmä. Liipasinta painettaessa kaasun paineistama polttoneste syöksyy sytyttimen ylitse. Sytytin voi olla lämpöä tuottava sähköinen vastuskela tai ns. esiliekki, joka voi saada polttoaineensa säiliön kaasusta.


title: Liekinheitin

text: Liekinheittimen psykologinen vaikutus voi olla erittäin suuri valmistautumattomiin vihollisjoukkoihin. Liekinheitintä käytetään pitkälti linnoitusten vyöryttämiseen. Koska liekinheitin syöksee paineistettua palavaa nestettä, voidaan nestepatsas ohjata esimerkiksi seinän kautta paikkoihin, joihin ei ole näköyhteyttä, esimerkiksi bunkkereihin. Myös palamaton neste voidaan suihkuttaa ja sytyttää jälkikäteen.


title: Liekinheitin

text: Polttotaisteluaineita on käytetty jo peloponnesolaissodassa, mutta ensimmäinen todellinen liekinheitin on bysanttilainen keksintö. Arkkitehti Kallinikos kehitti 673 kreikkalaisen tulen ja laitteen (sifonin) sen levittämiseen. Sifonilla varustettu, kreikkalaista tulta syöksevä sotalaiva ("sifonoforos") kuvataan Skylitzesin käsikirjoituksessa 1100-luvulla. Pienempiä, käsikäyttöisiä sifoneja, on käytetty kenttätaisteluissa.


title: Liekinheitin

text: Ensimmäisen nykyaikaisen liekinheittimen katsotaan olleen saksalaisen Richard Fiedlerin kehittämä. Hän lähetti suunnitelmansa "Flammenwerfer"-laitteesta Saksan armeijalle 1901. Hänen malleistaan merkittävin oli yksittäisen sotilaan kantama malli, jossa oli yksittäinen n. 1,2 metrin korkuinen sylinteri, joka oli jaettu pystysuunnassa siten, että ylemmässä kammiossa oli polttonestettä ja alemmassa paineistettua kaasua. Painamalla vivusta kaasu pakotti nesteen kumiletkuun ja sytytinlaitteen ylitse teräksiseen suuttimeen. Laite syöksi palavan nestesuihkun ja runsaasti savua noin 18 metrin päähän kahden minuutin ajan. Laitteella voitiin ampua vain kerran, sytytinyksikkö piti vaihtaa uuteen käytön jälkeen.


title: Liekinheitin

text: Vasta vuonna 1911 laite hyväksyttiin Saksan armeijaan, jolloin muodostettiin 12 komppanian erikoisrykmentti varustettuna liekinheittimin. Asetta käytettiin ensimmäisessä maailmansodassa ensimmäistä kertaa lokakuussa 1914 ranskalaisia joukkoja vastaan. Brittejä vastaan asetta käytettiin heinäkuussa 1915 Hoogessa, jossa liekinheittimillä saavutettiin jossakin määrin menestystä. Liekinheittimen psykologinen vaikutus oli kuitenkin sotilaallista käytännöllisyyttä suurempi.


title: Liekinheitin

text: Ensimmäiset liekinheittimet osoittautuivat kömpelöiksi ja hankaliksi laitteiksi, jotka voitiin laukaista turvallisesti ainoastaan juoksuhaudasta. Tämä rajoitti heittimen käytön vain paikkoihin, missä vihollisen juoksuhaudat olivat tarpeeksi lähellä, mikä oli harvinaista. Liekinheittimiä käyttävät sotilaat olivat erittäin alttiita vihollisen tulelle ja heidät yleensä ammuttiin vangiksi ottamisen sijasta. Myös ranskalaiset ja britit testasivat liekinheittimiä, mutta luopuivat niistä pian. Saksalaiset jatkoivat kokeilujaan ja käyttivät heittimiä noin 300 kertaa sodan aikana.


title: Liekinheitin

text: Liekinheittimiä käytettiin myös toisessa maailmansodassa. Yksittäisten liekinheittimin varustettujen sotilaiden haavoittuvuus sai aikaan kokeiluja, joissa liekinheittimiä asennettiin panssarivaunuihin. Britit eivät juurikaan kehittäneet kannettavia malleja, mutta Yhdysvaltain merijalkaväki käytti niitä Tyynellämerellä vyöryttäessään japanilaisten juoksuhautoja ja bunkkerikomplekseja. Joskus japanilaiset piiloutuivat erittäin syviin luoliin, jonne liekit eivät yltäneet, mutta palamisreaktio söi kohteista kaiken hapen. Myös Yhdysvaltain joukot lopettivat kannettavien mallien käytön, kun liekinheittimellä varustetut Sherman-panssarivaunut tulivat käyttöön. Saksalaiset käyttivät liekinheittimiä lännessä sodan alkuvaiheessa ja itärintamalla koko sodan ajan, muun muassa poltetun maan taktiikkaa hyödyntäessään. Heillä liekinheitinmiehen varusteisiin kuului paksu yksiosainen tulensuojapuku ja asbestikäsineet.


title: Liekinheitin

text: Yhdysvaltain joukot käyttivät liekinheittimiä myös muun muassa Korean sodassa ja Vietnamin sodassa.


title: Liekinheitin

text: Suomen armeijan käyttöön tilattiin vuonna 1939 Italiasta 176 "Lanciaflamme Spalleggiabile Model 35" liekinheitintä, mutta niistä vain 28 toimitettiin talvisodan aikana, eikä niitä tiettävästi ehditty toimittaa rintamakäyttöön. Loput 148 Suomessa M/40-malliksi nimettyä heitintä saapuivat välirauhan aikana.


title: Liekinheitin

text: Jatkosodan aikana suomalaiset saivat sotasaaliiksi neuvostoliittolaisia ROKS-2 liekinheittimiä, jotka otettiin käyttöön nimellä M/41-R.


title: Liekinheitin

text: Armeija kokeili jatkosodan aikana myös Suomi-konepistoolin ja liekinheittimen yhdistelmää. Sen käyttö oli rajallista, tiettävästi vain kesällä 1944, taistelussa U-asemasta.


title: SCSI

text: SCSI eli Small Computer System Interface on standardi tiedon välittämiseksi tietokoneen ja oheislaitteiden välillä.


title: SCSI

text: Jotta tietokone voidaan liittää SCSI-väylään, pitää koneessa olla SCSI-ohjain. Oheislaitteessa vastaavasti pitää olla oma SCSI-kontrollerinsa, joka hoitaa väylälle liikennöinnin (tyypillisesti tämä kontrolleri on sisäinen osa laitetta lukuun ottamatta aivan varhaisimpia laitteita). SCSIa käytetään useimmiten kiintolevyjen ja nauha-asemien liittämiseen, mutta myös muita laitteita kuten skannereita, CD- ja DVD-asemia. SCSI-standardi on täysin laiteriippumaton, joten periaatteessa mitä tahansa laitteita voidaan liittää SCSI-väylään. Esimerkiksi SCSI-kirjoittimia on olemassa. SCSI-ohjaimia on nykyään hankala saada mistään.


title: SCSI

text: Shugart Technology (Alan Shugartin Shugart Associates:ilta lähdön jälkeen perustama yritys) esitteli yksinkertaisemman väylän nimeltä SASI () vuonna 1979. Samaan aikaan NCR Corporation:in oheislaiteosasto kehitti hienostuneemman tuotteen nimeltä BYSE ja kehitti sille ASIC-toteutusta. Vuoden 1981 loppupuolella NCR ja Shugart sopivat yhdistää näiden kahden ratkaisun parhaat puolet ja yhdessä ajaa sitä ANSI-standardiksi. Useiden komiteaistuntojen ja useiden yhtiöiden tuen jälkeen väylä sai nimen "SCSI". Vuonna 1986, jolloin SCSI oli jo laajalti käytössä, ANSI hyväksyi SCSI:n standardiksi X3.131-1986. Sen jälkeen SCSI on muodostunut laajaksi teollisuusstandardiksi. Toteutuksia on miltei kaikille tietokonejärjestelmille (on olemassa SCSI-toteutus jopa Commodore 64 -kotitietokoneelle). NCR lahjoitti ensimmäisen toimivan SCSI ASIC:in Smithsonian museolle.


title: SCSI

text: SCSI on kehittynyt vuosien aikana. Ennen kehityksen yhteenvetoa on hyvä tehdä ero varsinaisten SCSI-standardien, joita INCITS:n T10 komitea julkaisee, ja yleiskäyttöiset termit, joita SCSI Trade Association (SCSITA) määrittelee.


title: SCSI

text: Vuodesta 2003 lähtien ei ole ollut kuin kolme SCSI "standardia": SCSI-1, SCSI-2 ja SCSI-3. Kaikki SCSI -standardit ovat olleet modulaarisia, määritellen useita ominaisuuksia joita valmistajat voivat toteuttaa halutessaan. Yksittäiset valmistajat ja SCSITA ovat antaneet nimiä eri ominaisuuksien tietyille yhdistelmille. Esimerkiksi termiä "Ultra SCSI" ei määritellä missään standardissa, mutta sitä käytetään SCSI toteutuksista joiden väylänopeus on kaksinkertainen verrattuna "Fast SCSI":iin. Tällainen signalointi ei ole yhteensopiva SCSI-2:n kanssa, mutta on yksi SCSI-3:n sallimista vaihtoehdoista. Myöskään matalajännitedifferentiaalisignalointia (LVD) ei määritellä missään standardissa, mutta "Ultra-2 SCSI" tuotteet sisältävät tämän ominaisuuden. Tämä helpottaa asiakkaiden tuotteen valintaa, koska "Ultra-2 SCSI" laitteessa on tietty toiminallisuus toisin kuin jos sitä kutsuttaisiin "SCSI-3" laitteeksi.


title: SCSI

text: Mikään standardiversio ei ole koskaan määritellyt millaisia liittimiä pitäisi käyttää, vaan käytetyt liittimet kehittyivät ajan myötä. Vaikka SCSI-1 laitteet "tyypillisesti" käyttivät leveitä Blue Ribbon ("Centronics") liittimiä ja SCSI-2 laitteet "tyypillisesti" "Mini-D" liittimiä ei ole kuitenkaan oikein puhua niistä SCSI-1 ja SCSI-2 liittiminä.


title: SCSI

text: Yleisimmät SCSI-toteutukset (aikajärjestyksessä) käyttäen yleiskäyttöisiä termejä:


title: SCSI

text: Alkuperäinen standardi, joka kehitettiin SASI:sta ja jonka ANSI virallisesti tunnusti vuonna 1986. SCSI-1:ssä on 8-bittinen väylä (pariteetti mukaan lukien), jonka asynkroninen nopeus on 3,5 MB/s tai synkronisessa tilassa 5 MB/s. Väylän suurin sallittu kaapelin pituus on 6 metriä toisin kuin ATA-väylässä jonka enimmäispituus on vain 45 cm. Alkuperäisen standardin muunnelma sisälsi korkeajännitedifferentiaali (HVD) -signaloinnin, jonka suurin kaapelipituus oli moninkertainen verrattuna yleisempään yksipäiseen eli balansoimattomaan versioon (SE).


title: SCSI

text: Tämä standardi julkaistiin vuonna 1989. Siitä syntyivät muunnelmat Fast SCSI ja Wide SCSI. Fast SCSI kaksinkertaisti enimmäisnopeuden 10:een MB/s. Wide SCSI levensi vielä väylän 16-bittiseksi nostaen enimmäisnopeuden 20:een MB/s. Nämä muutokset kuitenkin rajoittivat kaapelin enimmäispituuden kolmeen metriin. SCSI-2 määritteli Wide SCSI:sta myös 32-bittisen version, joka käytti kahta 16-bittistä kaapelia per väylä. Laitevalmistajat eivät kuitenkaan toteuttaneet tätä vaihtoehtoa laajalti. Niinpä se poistettiin SCSI-3 -standardista.


title: SCSI

text: Ennen kuin Adaptec ja myöhemmin SCSITA määrittelivät terminologian, ensimmäisiä SCSI-2:n mahdollisuudet ylittäviä laitteita kutsuttiin yksinkertaisesti nimellä SCSI-3. Nämä laitteet, jotka tunnetaan myös nimellä Ultra SCSI ja fast-20 SCSI esiteltiin vuonna 1992. Väylänopeus kaksinkertaistui jälleen 20:een MB/s kapeille (narrow) 8-bittisille ja 40:een MB/s leveille (wide) 16-bittisille järjestelmille. Suurin sallittu kaapelin pituus säilyi kolmessa metrissä. Ultra SCSI:lle muodostui osittain aiheeton maine herkkyydestä kaapelin pituudelle ja kunnolle. Vialliset kaapelit, liittimet ja terminaattorit olivat usein syyllisiä epävakausongelmiin.


title: SCSI

text: Tämä standardi julkaistiin noin 1997 ja esitteli matalajännite differentiaali (LVD) signaloinnin. Tästä syystä Ultra-2:sta joskus käytetään nimeä LVD SCSI. LVD:tä käyttäen kaapelin enimmäispituus voitiin nostaa 12 metriin suuremman häiriöiden sietokyvyn takia. Samalla siirtonopeus nostettiin 80:een MB/s. Ultra-2 SCSI:llä oli suhteelliset lyhyt elinkaari ja sen korvasi suhteellisen nopeasti Ultra-3 (Ultra-160) SCSI.


title: SCSI

text: SCSI Parallel Interface-3 (SPI-3), tunnetaan myös nimellä Ultra-160 julkaistiin vuoden 1999 loppupuolella. Tämä versio on periaatteessa parannus suhteessa Ultra-2 standardiin; siirtonopeus kaksinkertaistettiin jälleen 160:een MB/s tuplasiirtymä kellotuksella. Lisäksi standardiin lisättiin valinnaisina myös syklinen redundanssitarkistus (CRC), virheenkorjausprosessi ja nopeuden valinta kättelyvaiheessa siirtotien laadun perusteella (domain validation). Standardista poistettiin HVD-signalointi, 32-bittinen siirtotie ja SCAM-toiminto.


title: SCSI

text:
Ultra-3 -standardin määrittelemistä valinnaisesti toteutettavista ominaisuuksista johtuen laitevalmistajat keksivät termin Ultra-160/m. Tällä tarkoitettiin Ultra-3 -laitteita jotka
toteuttavat Ultra-3:n tuomista uusista ominaisuuksista ainakin 160 MB/s siirtonopeuden, CRC-virheentarkistuksen ja siirtotien laadun tarkistuksen.


title: SCSI

text: Käytännössä sama kuin Ultra-160 mutta vain siirtonopeus on jälleen kaksinkertaistettu 320:een MB/s.


title: SCSI

text: Ultra-640 (tunnetaan myös nimellä Fast-320) on julkaistu standardina INCITS 367-2003 or SPI-5 vuoden 2003 alkupuolella. Tällä kertaa siirtonopeus nostettiin 640:een MB/s.


title: SCSI

text: iSCSI säilyttää SCSI paradigman, erityisesti komentosetin lähes muuttumattomana. iSCSI standardissa SCSI-3:n komentosettiä käytetään TCP/IP protokollan päällä. iSCSI on edullisempi vaihtoehto Fibre Channellille siirtotienä, koska Ethernetin laitetekniikka ja suuret valmistussarjat ovat tehneet tarvittavat laitteet edullisiksi hankkia. iSCSI voisi siten toimia sekä suurissa että pienissä ympäristöissä. Ethernetin tekniikka on lisäksi laajan käytön vuoksi hyvin osattua.


title: SCSI

text: Serial Attached SCSI luopuu SCSI standardien perinteisestä rinnakkaisesta datansiirrosta ja käyttää sarjamuotoista siirtotietä.


title: SCSI

text:
Ultra-2, Ultra-160 ja Ultra-320 laitteita voidaan käyttää rinnakkain LVD-väylällä ilman että tehokkuus kärsii, koska ohjainkortti keskustelee jokaisen laitteen kanssa parhaalla mahdollisella liikennöintinopeudella. "Yksipäisiä laitteita ei pidä liittää LVD-väylään, koska se pakottaa kaikki laitteet hitaampaan yksipäiseen nopeuteen. Tuki yksipäisille liitynnöille on poistettu SPI-5 standardista (joka määrittelee Ultra-640:n) eli tulevat laitteet eivät välttämättä ole sähköisesti yhteensopivia keskenään.
Varoitus: Nykyiset SCA-laitteet voidaan liittää vanhempiin ohjainkortteihin käyttäen SCA-adaptereita. Vaikka näissä adaptereissa usein on ulkoisen virransyötön mahdollisuus, sen käytössä pitää olla varovainen. Kiintolevy on mahdollista tuhota liittämällä ulkoinen virtalähde. Käytä aina ensin kiintolevyä ilman ulkoista virtalähdettä.


title: SCSI

text: SCSI-laitteet ovat pääasiassa taaksepäin yhteensopivia. Eli on mahdollista kytkeä SCSI-3 kiintolevy SCSI-2 ohjaimeen ja käyttää sitä (tosin hitaammalla nopeudella ja pienemmällä komentosetillä).


title: SCSI

text: Kullakin SCSI-laitteella (mukaan lukien ohjainkortti) tulee olla oma SCSI ID liikennöidäkseen väylällä. SCSI-väylä pitää myös terminoida terminaattorilla. Sekä aktiivisia että passiivisia terminaattoreita on käytössä. Tosin aktiiviset ovat paljon suositumpia (erityisesti LVD-väylillä). Viallinen tai puuttuva terminointi on yleinen ongelma SCSI-asennuksissa.


title: SCSI

text: On mahdollista muuntaa leveä väylä kapeaksi asettamalla leveän väylän laitteet lähelle SCSI-ohjainta. Tämä vaatii kaapelin, joka terminoi väylän leveän osuuden oikein. Tällaista kaapelia kutsutaan high-9 terminoivaksi kaapeliksi. Erilliset komennot mahdollistavat SCSI-ohjaimen selvittää väylän oikean leveyden. Tällaista liitäntää ei kuitenkaan suositella.


title: Jäätanssi

text: Jäätanssi on taitoluistelun alalaji, joka tyylittelee kilpatanssia. Ensimmäisen kerran jäätanssi oli lajina taitoluistelun MM-kilpailuissa vuonna 1952 ja EM-kisoissa 1984. Talviolympialaislaji siitä tuli Innsbruckissa 1976.


title: Jäätanssi

text: Kuten pariluistelussa tanssijat kilpailevat pareina. Jäätanssi eroaa pariluistelusta sillä, että nostoilla on erilaiset vaatimukset. Siinä vaaditaan piruettien suorittamista joukkueena tanssiotteessa ja kielletään heitot ja hypyt. Partnereiden ei kuuluisi olla erossa enempää kuin kahden käsivarrenmitan verran. Alun perin partnereiden kuului pitää tanssiote koko ohjelman ajan, mutta tätä vaatimusta on löysennetty modernissa jäätanssissa. Jäätanssissa myös musiikin vaatimukset eroavat muista taitoluistelun lajeista siten, että tanssijoiden täytyy luistella musiikin poljennon tai rytmin mukaan. Yksin- ja pariluistelijat luistelevat monesti musiikin melodian mukaan tai fraseeraavat musiikkia.


title: Jäätanssi

text: Jäätanssikilpailu koostuu lyhyttanssista ja vapaatanssista. Ennen kautta 2009–2010 lyhyttanssin sijaan luisteltiin pakollinen tanssi ja rytmitanssi. Lyhyttanssin osana luistellaan ennalta määrätty kuviotanssi.


title: Pariluistelu

text: Pariluistelu on taitoluistelun laji, jossa kilpaillaan pareina, jotka koostuvat miehestä ja naisesta. Laji eroaa jäätanssista ja yksinluistelusta elementtien osalta, mitkä sisältävät päänyläpuoliset nostot, kuolemanspiraalin ja heittohypyt. Joukkue eli pari suorittaa elementit yhdenmukaisesti ja yhtäaikaa. Tarkoituksena on luoda illuusio "kahdesta luistelijasta yhtenä".


title: Pariluistelu

text: Pariluistelu oli ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa Pietarissa vuonna 1908, jolloin siihen otti osaa kolme joukkuetta, Saksa, Iso-Britannia ja Venäjä. Olympialajiksi se otettiin saman vuoden lokakuussa Lontoossa, jolloin kilpailijoina oli yksi pari Saksasta ja kaksi Iso-Britanniasta. Pariluistelu on muuttunut hyvin paljon näistä alkuajoista ja jotkin nykypäivän elementit tulivat mukaan vasta vuosikymmeniä myöhemmin.


title: Pariluistelu

text: Pariluistelukilpailut koostuvat kahdesta osasta, lyhyt- ja vapaaohjelmasta.


title: Muodostelmaluistelu

text: Muodostelmaluistelu on urheilulaji. Muodostelmaluistelu on yksi taitoluistelun alalajeista, jossa jäällä luistelee kerrallaan 12-24 luistelijaa (sarjasta riippuen) muodostaen erilaisia kuvioita. Joukkue esittää eri elementtejä tarkasti samanaikaisesti musiikin tahtiin. Elementtejä ovat blokki, piiri, liukusarja, mylly, erilaiset läpimenot, otteeton askelsarja, laini (rivi), soololiike, parielementti, luovaelementti ja yhdistelmäelementti. Laji on lähtöisin Yhdysvalloista, jossa se kehitettiin 1970-luvulla. Lajin toi Suomeen Jane Erkko 1980-luvulla.


title: Muodostelmaluistelu

text: Muodostelmaluistelun SM-kilpailusarjoja Suomessa ovat SM-seniorit, SM-juniorit ja SM-noviisit. Kansallisen tason kilpailusarjat ovat seniorit, juniorit, noviisit , minorit ja tulokkaat. Harrastetason sarjoja edellisten lisäksi ovat myös aikuiset ja masters-sarja, joka pääosin koostuu entisistä SM-luistelijoista.


title: Muodostelmaluistelu

text: Ensimmäiset muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2000. Ylivoimaisesti eniten mitalisijoja ovat saaneet Ruotsi ja Suomi. Menestynein joukkue on ollut ruotsalainen Team Surprise, joka on voittanut MM-kultaa kuudesti. Seuraavina tulevat Suomen Marigold IceUnity ja Rockettes, joilla molemmilla on kolme MM-kultaa.


title: Muodostelmaluistelu

text: SM-junioreiden ensimmäiset viralliset MM-kilpailut järjestettiin Helsingissä vuonna 2013. Musketeers (Finland 2) ja Team Fintastic (Finland 1) toivat Suomelle kaksoisvoiton.


title: Intel Pentium II

text: Intel Pentium II on Intelin valmistama x86-arkkitehtuuriin perustuva suoritin. Se julkaistiin 7. toukokuuta 1997. Se perustui Intel Pentium Pro:ssa käytettyyn P6-ytimeen, mutta 16-bittistä suorituskykyä oli parannettu sekä MMX-käskyt, jotka oli lisätty alkuperäiseen Intel Pentiumiin, oli lisätty.


title: Intel Pentium II

text: Alkuperäinen "Klamath"-ytimeen perustunut Pentium II toimi 233 tai 266 megahertsin kellotaajuudella. Se oli valmistettu 0,35 mikrometrin prosessilla ja tuotti siihen aikaan todella suuren määrän lämpöä. Se käytti 66 megahertsin väylää, joka riitti kohtalaisen hyvin prosessorille, koska L2-välimuisti ei ollut tämän väylän takana, toisin kuin kilpailijalla AMDllä. 300 megahertsin malli julkaistiin myöhemmin 1997.


title: Intel Pentium II

text: "Deschutes"-ytimeen perustuva Pentium II julkaistiin tammikuussa 1998, kun 333 megahertsin malli näki päivänvalon. Se oli valmistettu 0,25 mikrometrin prosessilla, joten se oli huomattavasti viileämpi kuin Klamath. Vuoden 1998 aikana julkaistiin myös 350, 400 ja 450 megahertsin mallit. Ne käyttivät 100 megahertsin väylää jolloin suorituskyky parani jonkin verran.


title: Intel Pentium II

text: Pentium II:n paketointi erosi selvästi sen edeltäjistä. Se oli kompromissi, joka salli Intelin pitää L2-välimuisti erillään prosessorista, mutta kuitenkin nopean väylän päässä. Erillinen välimuisti oli hitaampaa (toimi puolella nopeudella suorittimen kellotaajuudesta) kuin Pentium Prossa, mutta saannit paranivat, joten suoritin voitiin sijoittaa halvempaan hintaluokkaan.


title: Intel Pentium II

text:
Halvempi versio Pentium II:sta julkaistiin nimellä Intel Celeron. Sen ensimmäinen malli oli käytännössä Pentium II, josta oli poistettu L2-välimuisti,
mutta myöhemmissä malleissa L2-välimuisti oli palautettu, pienempikokoisena ja integroituna prosessorin kanssa samalle piirille. Intel julkaisi myös version palvelinkäyttöön nimellä Pentium II Xeon. Vuoden 1999 alussa Intel Pentium III korvasi Pentium II:n.


title: Altain tasavalta

text: Altain tasavalta sijaitsee Altain vuoristossa Keski-Aasian ja Siperian rajalla. Se kuuluu suvereenina tasavaltana Venäjän federaatioon. Sen rajanaapureina ovat pohjoisessa Kemerovon alue, idässä Hakassia, Tuva ja Mongolia, etelässä Kiina (Sinkiang), lounaassa Kazakstan ja luoteessa Altain aluepiiri.


title: Altain tasavalta

text: Altain tasavalta sijaitsee Aasian keskiosassa, alueella, jossa toisiinsa rajoittuvat Keski-Aasian aroalue, Mongolian aavikkoalue ja Siperian havumetsävyöhyke, taiga. Näiden kolmen erilaisen kasvillisuusvyöhykkeen yhtymäkohdasta johtuu, että Altain tasavallan luonto on hyvin monimuotoinen. Metsät peittävät neljänneksen tasavallan pinta-alasta.


title: Altain tasavalta

text: Altain tasavallan maisemia hallitsevat Altaivuoriston vuoriharjanteet ja niiden väliset kapeat ja syvät jokilaaksot. Tasavallan korkein kohta on Beluha (4 506 m).


title: Altain tasavalta

text: Altain tasavallan alueella on yli 20 000 jokea, puroa yms, joiden yhteenlaskettu pituus on yli 60 000 kilometriä. Suurimmat joet ovat Katun ja Bija, jotka ovat Objoen lähdehaaroja.


title: Altain tasavalta

text: Järviä tasavallan alueella on yli 7 000, ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on yli 700 km². Suurin järvi on Altyn-Köl, joka on noin 80 kilometriä pitkä ja viisi kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 233 km². Järven suurin syvyys on 325 metriä. Vuoristojärvet sisältävät valtavan ja korkealaatuisen puhtaanveden varaston.


title: Altain tasavalta

text: Altain tasavallassa vallitsee mannerilmasto lyhyine ja kuumine kesineen sekä pitkine ja kylmine talvineen.


title: Altain tasavalta

text: Ilmasto on yleisesti ottaen ankarampi tasavallan kaakkoisosassa Ulaganskin ja Koš-Agatšskin piireissä kuin tasavallan pohjois- ja koillisosissa. Vuoden keskilämpötila vaihtelee tasavallan eri osissa +1 °C ja –6,7 °C välillä. Vastaavasti tammikuun keskilämpötila vaihtelee –9,2 °C ja –31 °C välillä ja heinäkuun +11 °C ja +19 °C välillä. Vuotuinen sademäärä vaihtelee tasavallan eri osissa 100 ja 1 000 mm välillä.


title: Altain tasavalta

text: Altain tasavallan asukasluku on 206 168 (2010). Väestöstä on miehiä 47,5 % ja naisia 52,5 %. Maan ainoa kaupunki on pääkaupunki Gorno-Altaisk (Vuoristo-Altai), jossa asuu 53 256 asukasta eli 30 % koko maan väestöstä. Väestö jakaantuu etnisiin ryhmiin seuraavanlaisesti: altailaiset 30,6 %, venäläiset 57,0 %, kazakit 5,97 %, telengitit 1,18 %, tubalarit 0,8 %, ukrainalaiset 0,7% ja muut 3,7 %.


title: Altain tasavalta

text: Vuonna 1989 tasavallan väestö jakaantui seuraavanlaisesti: altailaiset 31 %, venäläiset 60,4 %, kazakit 5,6 % ja muut 3 %.


title: Altain tasavalta

text: Hallinnollisesti maa on jaettu pääkaupunkialueeseen ja 10 piiriin, jotka jakaantuvat edelleen 90 kylähallintoalueeseen.Maan parlamentissa ("El Kurultay") on 41 edustajaa, jotka valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan. Tasavallan perustuslaki hyväksyttiin 7. kesäkuuta 1997.


title: Altain tasavalta

text: Altain tasavallan presidenttinä toimi 2002-2006 Mikhael Ivanovitš Lapšin. Hän sai 68 % äänistä. Nykyinen presidentti on Aleksandr Vasilijevitš Berdnikov. Presidentti valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan.


title: Altain tasavalta

text: Altai on edelleen maatalousvaltainen tasavalta, laaksoissa kasvatetaan viljaa ja vuorilla harjoitetaan karjanhoitoa. Teollisuutta edustavat elintarvike-, metsä-, rakennusaine- ja tekstiiliteollisuus. Myös kaivosteollisuus on tärkeä elinkeino. Altain tasavallan kaivoksista saadaan kultaa, hopeaa, elohopeaa, mangaania ja jalokiviä.


title: Altain tasavalta

text: Maassa toimii Vuoristo-Altain valtionyliopisto, 12 korkeakoulua ja 205 peruskoulua.


title: Altain tasavalta

text: Alue liitettiin osaksi Venäjää 1800-luvun puolivälissä, jolloin alueen asukkaiden enemmistö oli paimentolaisia. Oiraattien autonominen alue perustettiin 1. kesäkuuta 1922 ja sen nimi muutettiin Vuoristo-Altain autonomiseksi alueeksi 7. tammikuuta 1948. Kollektivisoinnin myötä altailaiset pakotettiin asettumaan paikoilleen ja alueelle ryhdyttiin tuomaan venäläistä väestöä. Neuvostoliiton hajoamisprosessin alettua Vuoristo-Altain autonominen alue julistautui Vuoristo-Altain neuvostotasavallaksi 3. heinäkuuta 1991 ja toukokuussa 1992 se muutti nimensä Altain tasavallaksi. Altain tasavallan perustuslaki hyväksyttiin 7. heinäkuuta 1997.


title: Liuksialan kartano

text: Liuksialan kartano on Kangasalla sijaitseva kartano.


title: Liuksialan kartano

text: Liuksialasta, joka oli Kangasalan vanha kirkonkylä, muodostettiin vuonna 1566 kuninkaankartano. Ruotsin entinen kuningatar Kaarina Maununtytär asui kartanossa miehensä Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n kuoltua vuodesta 1577 lähtien. Hänen jälkeensä sen omistivat muun muassa hänen tyttärensä Sigrid Vaasa sekä tämän jälkeläiset Åke Tott ja Klaus Tott. Sitten Liuksialan kartano siirtyi Creutzeille. Vuodesta 1821 se on ollut Meurman-suvun omistuksessa. Kartanon osti tuolloin tykistökapteeni Karl Otto Meurman, tunnetun suomalaisuusmies Agathon Meurmanin isä. Osa suvusta suomensi nimensäkin Liuksialaksi. Kartano siirtyi aikanaan Agathon Meurmanin nuorimmalle pojalle, kunnallisneuvos Jalmari Meurmanille.


title: Liuksialan kartano

text: Kartanon päärakennuksen runko on vuodelta 1804 ja Berndt Blomin suunnittelema nykyinen ulkoasu vuodelta 1902. Kivikellarin arvellaan kuitenkin olevan jo 1500-luvulta. Kartanoon johtaa yli kilometrin pituinen koivukuja.


title: Liuksialan kartano

text: Kartanon alueella on ollut mahdollisesti 1300-luvulla rakennettu Kangasalan ensimmäinen kirkkorakennus, joka on kuitenkin tuhoutunut. Sen paikalla on Josef Stenbäckin suunnittelema kappeli, jonka Jalmari Meurman rakennutti vuosina 1917–1932.


title: Anaaliseksi

text: Anaaliseksi tarkoittaa peräaukkoon keskittyvää seksuaalista kanssakäymistä, tyypillisesti anaaliyhdyntää eli siittimen työntämistä peräaukkoon. Anaaliseksi voi tarkoittaa myös peräaukon hierontaa tai hyväilyä, mahdollisesti seksivälineen avulla.


title: Anaaliseksi

text: Anaaliseksi on yksi mahdollinen seksuaalisen kanssakäymisen muoto niin hetero- kuin homosuhteissakin. Sekä miehet että naiset voivat kokea mielihyvää anuksen hyväilystä. Siinä missä naiset voivat tuntea siittimen hyväilevän vaginan seinämiä, miehet saavat tyypillisesti nautintoa siittimen, sormen tai seksilelun eturauhaseen kohdistamasta hyväilystä.


title: Anaaliseksi

text: Turvallisessa anaaliyhdynnässä tai sen jälkeen kummankaan osapuolen ei tulisi kokea kipua. Kondomin ja lääkeaineita sisältämättömien liukuvoiteiden käyttö on anaaliseksissä suositeltavaa kipujen välttämiseksi, sillä anus ei esimerkiksi emättimestä poiketen kostu luontaisesti. Lisäksi liukasteet helpottavat sisääntyöntymistä ja yhdyntää. Anuksen ulomman ja sisemmän rengaslihaksen on syytä rentoutua hyvin ennen anaaliyhdyntää. Jännittäminen ja stressi voivat aiheuttaa näiden lihasten jännittymisen ja saada aikaan epämiellyttävän tai kivuliaan anaaliseksikokemuksen.


title: Anaaliseksi

text: Anaaliseksistä ei ole hygieenistä siirtyä suoraan emätinseksiin tai suuseksiin, koska peräsuolen bakteereja voi päästä tuolloin emättimeen tai suuonteloon. Tulehdusten välttämiseksi siitin on syytä pestä huolellisesti anaaliyhdynnän jälkeen. Seksitaudit, varsinkin hepatiitti ja HI-virus, leviävät anaaliseksin välityksellä erityisen herkästi peräsuolen limakalvon herkkyydestä johtuen.


title: Pirkanmaan liitto

text: Pirkanmaan liitto on Pirkanmaan 22 kunnan omistama kuntayhtymä. Liiton toiminnan keskeisiä periaatteita on kehittää Pirkanmaan maakuntaa tasapuolisesti ja valvoa sen etuja. Liiton tärkeitä yhteistyökumppaneita ovat kunnat, kuntayhtymät ja valtion aluehallintoviranomaiset. Liiton päätehtävät ovat alueellinen kehittäminen, maakuntakaavoitus ja edunvalvonta. Uusimpana työmuotoina ovat innovaatio- ja tulevaisuustyö.


title: Pirkanmaan liitto

text: Liitto toimii verkostomaisesti maakunnan kehittämistyössä. Usein työ on monenlaisten pöytien kattamista, koska asioiden kehittämistä ei voi hoitaa yksin. Muutosta voi tehdä vain yhdessä.


title: Pirkanmaan liitto

text: Kansanedustajien neuvottelukunta kokoontuu kerran kuukaudessa Pirkanmaan liitossa. Pirkanmaan liiton maakuntajohtaja on Esa Halme.


title: Pirkanmaan liitto

text: Maakuntavaltuusto käyttää ylintä päätösvaltaa ja se kokoontuu kahdesti vuodessa. Maakuntahallitus valitaan puoleiden kunnallisvaalikannatuksen ja tasa-arvolain mukaisesti.


title: Maakuntakaava

text: Maakuntakaava on yleispiirteinen suunnitelma maakunnan alueiden käytöstä. Siinä osoitetaan valtakunnallisesti, maakunnallisesti ja seudullisesti merkittävä maankäyttö. Maakuntakaava laaditaan maakunnan tai sen osan alueelle, ja se voidaan laatia myös jotakin tiettyä aihekokonaisuutta käsittelevänä vaihemaakuntakaavana. Maakuntakaava ohjaa kuntien yleis- ja asemakaavoitusta ja viranomaisten muuta alueiden käytön suunnittelua.


title: Maakuntakaava

text: Maakuntakaavan laatimisesta vastaa maakunnan liitto, ja sen hyväksyy maakuntavaltuusto. Maakuntakaavan laatiminen perustuu maankäyttö- ja rakennuslakiin, jossa määritellään sen sisältövaatimukset. Maakuntakaavassa suunnitellaan yleispiirteisesti alueiden käyttöä alueella, muun muassa alue- ja yhdyskuntarakennetta, liikenneyhteyksiä, vesihuoltoa, luonnonsuojelua, kulttuuriympäristöarvoja ja virkistysalueita.


title: Maakuntakaava

text: Taajamatoimintojen alue merkitään maakuntakaavaan kirjaimella "A".


title: Maakuntakaava

text: Keskustatoimintojen alue merkitään maakuntakaavaan kirjaimella "C".


title: Maakuntakaava

text: Palvelujen alue merkitään maakuntakaavaan kirjaimella "P".


title: Maakuntakaava

text: Vähittäiskaupan suuryksiköiden alue merkitään maakuntakaavaan kirjaimin "KM", vähittäiskaupan suuryksikkö kirjaimin "km".


title: Maakuntakaava

text: Työpaikka-alue merkitään maakuntakaavaan kirjaimin "TP"


title: Maakuntakaava

text: Teollisuus ja varastoalue merkitään maakuntakaavaan kirjaimin "T"


title: Maakuntakaava

text:
Maakuntakaavaan merkitään myös suuronnettomuusvaarallinen laitos ja suuronnettomuusvaaran aiheuttavan kohteen konsultointivyöhyke.
Lähde: Päijät-Hämeen maakuntaliiton maakuntakaava 2014, voimassa 2016-


title: Maakuntakaava

text: Ennen täyteen kuntaitsehallintoon siirtymistä vuonna 1993, jolloin maakuntakaavaa edeltäneen seutukaavan laatiminen siirrettiin maakuntien liitoille, seutukaavan laatimisvelvollisuus oli seutukaavaliitoilla.


title: Maakuntakaava

text: Ennen keväällä 2016 voimaan tullutta maankäyttö- ja rakennuslain muutosta maakuntakaavat vahvistettiin ympäristöministeriössä.


title: Dakar

text: Dakar on Senegalin pääkaupunki. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannikolla ja on Afrikan läntisin kaupunki. Vuonna 2007 Dakarissa oli 2 243 000 asukasta. Dakar on Senegalin hallinnollinen keskus ja yksi Afrikan merkittävimpiä satamakaupunkeja.


title: Dakar

text: Dakar oli vuosittain järjestettävän Dakar-aavikkorallin päätepiste vuoteen 2007 asti.


title: Dakar

text: Dakar sijaitsee Kap Verden niemen länsikärjessä suurin piirtein Senegal- ja Gambiajokien puolivälissä, Sahelin alueella. Dakar on Afrikan mantereen läntisin kaupunki.


title: Dakar

text: Kap Verden niemimaan alkuperäisasukkaita ovat lebout, jotka asuttivat ennen Dakarin perustamista Yoffin, Ouakamin, Ngorin ja Hannin kyliä. Niemimaa kuului Kayorin kuningaskuntaan. Alueen ensimmäiset eurooppalaiset olivat vuonna 1444 portugalilaiset, ja heidän jälkeensä tulivat muut eurooppalaiset, jotka toimivat pääasiassa parin kilometrin päässä Dakarin rannikolta itään sijaitsevalta Goréen saarelta käsin. Gorée palautettiin Ranskalle Wienin kongressin tuloksena vuonna 1815. 1820-luvun alkupuolella saarelta käsin toteutettiin useita epäonnistuneita yrityksiä perustaa siirtokunta mannermaalle. Vuonna 1857 Senegalin kuvernööri Louis Faidherbe määräsi merijalkaväen joukot rakentamaan linnoituksen Goréen saaren vastapäiselle niemekkeelle mantereen puolella. Heitä seurasi useita saaren asukkaita, jotka alkoivat viljellä maata ja rakentaa taloja. Ranskalainen kauppalaivayhtiö Messageries Maritimes valitsi Dakarin pysähdyspaikaksi merireitillä Bordeaux’sta Rio de Janeiroon ja osti maata hiilen varastointia varten. Ranskalaiset viranomaiset laajensivat Dakarin satamaa vuosina 1862–1866 yhtiön suurten laivojen tarpeita vastaavaksi. Satama oli kuitenkin sijainniltaan huono sisämaan tarpeita ajatellen, ja pääasiallinen kauppaliikenne siirtyi Rufisquen satamaan Dakarista itään. Dakarin kasvu pysähtyi vuoteen 1885 saakka, jolloin kaupunkiin valmistui rautatie Saint-Louisista. Saint-Louisin satama oli puolestaan vaikeakulkuinen tulvakausina, ja rautatien valmistuttua liikenne siirtyi Dakariin. Kaupungin asukasluku kaksinkertaistui vuosina 1885–1888 ja uudestaan vuoteen 1891 mennessä.


title: Dakar

text: Vuonna 1902 Dakarista tehtiin Ranskan Länsi-Afrikan pääkaupunki, ja samalla vuosikymmenellä valmistuivat kenraalikuvernöörin palatsi ja muita hallinnollisia rakennuksia. Satamaa laajennettiin edelleen, ja sen pohjoisosaan rakennettiin laivastotukikohta. Vuonna 1914 Dakarissa oli noin 24 000 asukasta ja vuonna 1921 jo 32 000. Dakarin nopean kasvun ansiosta ranskalaiset kaupunkisuunnittelijat saattoivat kokeilla teorioitaan terveydenhuollosta trooppisissa olosuhteissa. Afrikkalaiselle väestölle perustettiin vuonna 1916 Medina-niminen kaupunginosa keltakuumeen hillitsemiseksi, ja vuonna 1918 ja 1919 perustettiin paikalliselle väestölle lääketieteellisiä oppilaitoksia. Ensimmäinen maailmansota oli keskeyttänyt sataman investoinnit, mutta sen päätyttyä niitä jatkettiin edelleen. Vuonna 1923 valmistui rautatie Nigerjoelle, mikä vauhditti kaupungin kasvua entisestään. Vuonna 1924 kaupungissa asui 40 000 asukasta ja vuonna 1936 92 000. Ranskan kärsittyä tappion toisessa maailmansodassa vuonna 1940 Dakarin kenraalikuvernööri Boisson oli uskollinen Vichyn Ranskalle, ja hänen joukkonsa voittivat Charles De Gaullen Vapaa Ranskan joukot saman vuoden syyskuussa. Liittoutuneet hallitsivat kuitenkin meriä, ja Dakarin sataman kauppaliikenne lakkasi. Vapaa Ranska sai alueen käsiinsä operaatio Soihdun jälkeen vuonna 1942.


title: Dakar

text: Toisen maailmansodan jälkeen Dakar oli Ranskan Länsi-Afrikan suurimpana kaupunkina työläislevottomuuksien keskus. Satamatyöntekijöiden lakko marraskuussa 1945 kärjistyi yleislakoksi tammikuussa 1946. Vuonna 1947 lakossa olivat puolestaan rautatieläiset, joiden lakko levisi Dakarista muuallekin Länsi-Afrikkaan. Dakar oli myös poliittisen elämän keskus, ja siellä aloittivat uransa muun muassa Mamadou Dia, Lamine Guèye ja Leopold Senghor. Sodan jälkeistä aikaa leimasi myös muuttoliike maalta kaupunkiin. Vuonna 1952 Dakarissa oli jo 250 000 asukasta. Tällöin rakennettiin Medinasta koilliseen ja pohjoiseen uudet Grand-Dakar- ja SICAP-kaupunginosat, ja samalla muu Dakaria ympäröinyt niemimaa rakennettiin täyteen. Kesäkuussa 1960 Dakarista tuli itsenäisen Malin liittovaltion pääkaupunki, ja se säilyi Senegalin pääkaupunkina liittovaltion hajotessa.


title: Dakar

text: Dakar on yksi trooppisen Afrikan johtavista teollisuuden ja palveluiden keskuksista. Kaupungin tärkeimpiin teollisuuden aloihin kuuluvat maapähkinäöljyn valmistus, kalan säilöminen, kuorma-autojen kokoaminen ja öljynjalostus.


title: Dakar

text: Dakarissa sijaitsee Dakarin kansainvälinen lentoasema, joka on Senegalin tärkein lentoasema. Se sijaitsee viisi kilometriä kaupungin keskustasta. Dakar on myös Dakar-Niger-rautatien toinen päätepiste.


title: Dakar

text: Vuoden 2017 arvion mukaan Dakarissa asui yhteensä 3 529 300 henkilöä, ja viimeisimmässä väestönlaskennassa vuonna 2013 heitä oli 3 137 196.


title: Dakar

text: Vuoden 1961 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukkaista yhdeksän kymmenesosaa kuului afrikkalaiseen väestönosaan. Noin puolet kaupungin asukkaista oli wolofeja ja pienempiä ryhmiä olivat tukulorit, lebout ja sererit. Vielä vuonna 1961 kaupungissa asui myös 9 900 ranskalaista, mutta heidän määränsä on sittemmin vähentynyt. Toinen merkittävä väestönosa ovat libanonilaiset ja syyrialaiset, jotka ovat vaikuttaneet etenkin kaupan alalla. Noin neljä viidesosaa Dakarin asukkaista harjoittaa islamia, ja vähemmistö kuuluu katolilaiseen kirkkoon ja eri protestanttisiin kirkkoihin. Muslimit kuuluvat Maliki-koulukuntaan, ja edelleen monet heistä kuuluvat uskonnollisiin veljeskuntiin, joita johtaa hengellinen päämies. Maalta Dakariin muuttaneet kuuluvat useisiin eri veljeskuntiin. Tuhannet dakarilaiset tekevät vuosittain pyhiinvaelluksen Dakarista muridismin pääkaupunki Toubaan.


title: Roger Corman

text: Roger Corman (s. 5. huhtikuuta 1926 Detroit) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja tuottaja. Corman tunnetaan erityisesti halpaelokuvien tekijänä ja monien nykyään kuuluisien ohjaajien ja näyttelijöiden auttamisesta alkuun.


title: Roger Corman

text: Corman opiskeli insinööriksi Stanfordin yliopistossa, mutta ryhtyi valmistuttuaan työskentelemään 20th Century Foxin elokuvastudioilla hanttihommissa. Hän alkoi tuottaa ja käsikirjoittaa elokuvia vuonna 1953, ja kaksi vuotta myöhemmin hän sai rahoituksen ensimmäiselle ohjaustyölleen. Tästä lähtien Corman teki elokuvia nopeaan tahtiin. Yhdessä vuodessa saattoi syntyä jopa seitsemän pitkää elokuvaa, ja kuvaukset kestivät yleensä vain kymmenen päivää. Nopeimmillaan Corman kuvasi elokuvan vain kahdessa päivässä, joka on tiedettävästi maailmanennätys 35-milliselle kuvatusta pitkästä elokuvasta. Tästä absurdista komediasta "Pieni kauhukauppa" ("Little Shop of Horrors", 1960) tuli kulttisuosikki, josta tehtiin myöhemmin musikaalisovitus, joka muokattiin samannimiseksi Hollywood-elokuvaksi vuonna 1986.


title: Roger Corman

text: Vuonna 1970 Corman jätti ohjaamisen ja keskittyi tuottamiseen. 1970-luvulla hän auttoi monia nykyään kuuluisia ohjaajia alkuun uuden New World -tuotantoyhtiönsä alla. Debyyttinsä saivat muun muassa Martin Scorsese, Jonathan Demme, James Cameron ja Ron Howard. 1960-luvulla Corman antoi ensimmäiset työpaikat Francis Ford Coppolalle ja Monte Hellmanille, sekä näyttelijöistä Jack Nicholsonille ja William Shatnerille. Roger Corman onkin saanut monelta näistä ohjaajista vastapalveluksena pienen cameoroolin heidän myöhemmissä elokuvissaan: Corman on piipahtanut muun muassa Coppolan elokuvassa "Kummisetä, osa II" (1974), Howardin "Apollo 13:ssa" (1995) sekä Demmen "Uhrilampaissa" (1991) ja "Philadelphiassa" (1993).


title: Roger Corman

text: 1990-luvulla Corman myi menestyksekkään New World -yhtiönsä ja jatkoi ohjaamista uuden Concorde Picturesin alla. Corman on tähän päivään mennessä tuottanut yli 350 elokuvaa ja ohjannut 50.


title: Roger Corman

text: Yhdysvaltain elokuva-akatemia palkitsi Cormanin elämäntyöstään Oscar-kunniapalkinnolla marraskuussa 2009.


title: A. W. Yrjänä

text: A. W. Yrjänä (oikealta nimeltään Aki Ville Yrjänä, s. 30. heinäkuuta 1967 Kemi) on suomalainen rock-muusikko ja runoilija. Hän on tullut tunnetuksi CMX-yhtyeen laulajana, sanoittajana ja basistina. Hän on myös säveltänyt suurimman osan CMX-yhtyeen lauluista. Lisäksi hän on julkaissut viisi runokokoelmaa.


title: A. W. Yrjänä

text: Yrjänä asui nuoruudessaan Torniossa. Yrjänän työläiskodissa luettiin runoutta ja hän harrasti tieteiskirjallisuutta. Hän oli myös kiinnostunut parapsykologiasta ja teosofiasta. Yrjänä innostui punkrockista ja osallistui erilaisiin yhtyehankkeisiin. 18-vuotiaana hän perusti CMX:n. Yrjänä toimi vuosina 1987–88 torniolaisen hardcore punk -yhtye Terveiden käsien kitaristina ja soitti yhtyeen EP-levyillä "Oma koloni", "Anno Domini" sekä "Pahan voima". Kyseisillä EP:illä Yrjänä vastasi myös kappaleiden sävellyksistä. Muutettuaan Helsinkiin hän opiskeli yliopistossa teologiaa, uskontotiedettä ja filosofiaa. Myöhemmin hän jätti opintonsa kesken ja siirtyi kokonaan muusikon uralle.


title: A. W. Yrjänä

text: Yrjänän sanoitusten tunnusomainen piirre on symbolisuus ja kuvallisuus sekä vaikutteiden ottaminen uskonnoista, mytologioista ja kansanperinteestä. Sanoituksia on pidetty vaikeaselkoisina, mutta niiden takana on Yrjänän itsensä mukaan yhteiskunnallista kantaaottavuutta.


title: A. W. Yrjänä

text: Julkaisevana runoilijana Yrjänä aloitti vuonna 1997 esikoiskokoelmallaan "Arcana", josta otettiin yhdeksän painosta. Hän on julkaissut viisi runokokoelmaa, joista kaksi ensimmäistä kustansi Like ja uudemmat Johnny Kniga. Yrjänän runoudessa esiintyy sekä filosofisia teemoja että arkista kuvausta. Yrjänän esikoisromaani "Joonaanmäen valaat" julkaistiin huhtikuussa 2017.


title: A. W. Yrjänä

text: CMX:n lisäksi Yrjänä on muun muassa Osuuskunta Lilithin perustajajäsen sekä tuotantoyhtiö Inkfishin osakas. Yrjänä on naimisissa toimittaja-muusikko Kikke Heikkisen kanssa.


title: A. W. Yrjänä

text:
Katso CMX-diskografia yhtyeen artikkelista.
"Arcana" ja "Rota" on julkaistu myös CD-äänikirjana Yrjänän lukemana.


title: Tuva

text: Tuvan tasavalta on tasavalta Sajanin ja Tannu-Olan vuoristojen ympäröimänä Itä-Siperian eteläosassa Keski-Aasiassa ja se kuuluu Venäjän federaatioon. Vuosina 1921–1944 alue oli itsenäinen valtio nimeltä Tannu-Tuva. Tuvan rajanaapureina ovat pohjoisessa Krasnojarskin aluepiiri, koillisessa Irkutskin alue, idässä Burjatia, etelässä Mongolia, lännessä Altain tasavalta ja luoteessa Hakassia.


title: Tuva

text:
Aasian maantieteellinen keskipiste sijaitsee Tuvan alueella, pääkaupungin Kyzylin kohdalla, mutta asiasta ei kuitenkaan ole täyttä yksimielisyyttä. Kyzylissä on kuitenkin "Aasian keskipiste" -niminen monumentti. Tuvan luonto on säilynyt melko koskemattomana ja puhtaana, mikä johtuu pääasiassa vaikeakulkuisesta maastosta ja siksi huonoista liikenneyhteyksistä, mitkä eivät ole mahdollistaneet luonnonvarojen mittavaa hyväksikäyttöä.
Tuva on pääasiassa vuoristoylänköä, jonka keskikorkeus on noin 600 metriä merenpinnan yläpuolella. Aluetta ympäröivät Sajanin- ja Tannu-Olan vuoristot. Yli 80 % tasavallan pinta-alasta on vuoristoa. Korkein kohta on Mongun-Taiga ("Hopeavuori"), joka on 3 976 m korkea.


title: Tuva

text: Keskimääräinen lämpötila Tuvassa on tammikuussa -32 °C ja heinäkuussa +18 °C. Vuotuinen sademäärä on tasankoalueilla 150 mm ja vuoristossa 1 000 mm.


title: Tuva

text: Tuvan alueella on yli 400 järveä, joista suurin on noin 100 km² laajuinen Azas. Muita suuria järviä ovat Kadyš, Many-Khol ja Todža sekä pääosin Mongolian puolella sijaitseva Uvs Nuur. Osa järvistä on suolapitoisia.


title: Tuva

text: Suurin joki on Jenisei (tuvaksi "Ulug-Khem"), jonka latvajoet Suuri-Jenisei (Бии-Хем, Bii-Khem) ja Pieni-Jenisei (Каа-Хем, Kaa Khem) yhtyvät pääkaupungin Kyzylin luona. Alueella on myös mineraalilähteitä, joita kutsutaan tuvan kielessä nimellä "arjaan". Lähteiden vedellä uskotaan olevan parantavia vaikutuksia.


title: Tuva

text: Tuva sijaitsee Siperian metsävyöhykkeen ja Keski-Aasian aroalueen rajalle, minkä johdosta alueen kasvillisuus on hyvin monipuolinen ja vaihteleva. Jylhien ja kasvillisuudeltaan niukkojen vuoristoalueiden rinteillä kasvaa sankkoja metsiä. Lisäksi on aroa ja aavikkoa sekä jäätiköitä. Tuvan alueella on tavattu 1 005 eri kasvilajia ja niistä 15 ei esiinny missään muualla.


title: Tuva

text: Sijainti Siperian ja Keski-Aasian rajaseudulla ja sen tarjoama monipuolinen kasvillisuus on luonut edellytykset myös runsaalle eläimistölle. Tuvassa esiintyy 72 nisäkäs-, 240 lintu- ja 7 matelijalajia. Nisäkkäitä edustavat muun muassa karhu, kettu, ilves, orava, soopeli, monet hirvieläimet, lumileopardi, villikissat, villisika, poro, kameli ja jakki. Tuvan monissa järvissä ja joissa elää 18 eri kalalajia, muun muassa siperianjokilohi, harjus, siika ja peledsiika.


title: Tuva

text: Tuvan asukasluku on 305 510 (2002). Väestöstä asuu taajamissa 51,5 %. Tuvassa on viisi kaupunkia, jotka ovat pääkaupunki Kyzyl (104 105 as.), Ak-Dovurak (13 300 as.), Šagaan-Aryg (9 100 as.), Tšadanaa (9 100 as.) ja Turan (5 600 as.).


title: Tuva

text: Enemmistö Tuvan asukkaista on tuvaaneja, joita on 77,0 % väestöstä (2002). Suurin vähemmistöryhmä on venäläiset, joita on 20,1 % väestöstä. Loput 2,9 % väestöstä koostuu 99 eri kansallisuudesta. Näistä vain komeja ja hakasseja on yli 1 000 (komeja 1 404 ja hakasseja 1 219). Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen venäläistä väestöä on muuttanut runsaasti pois Tuvasta. Vielä vuonna 1989 venäläisiä oli 32 % väestöstä.


title: Tuva

text: Tuva on jaettu hallinnollisesti 17 kožuuniin (piiri) ja 2 suoraan tasavallan hallinnon alaiseen kaupunkiin.Tuvan tärkeimmät elinkeinot ovat karjatalous ja kaivosteollisuus. Karjanhoito on tärkeä elinkeino etenkin maan läntisillä aroalueilla, jossa harjoitetaan myös kasteluviljelystä. Tärkeimpiä kotieläimiä ovat lampaat, nautakarja, vuohet ja hevoset. Maan itäosan metsä- ja suoseuduilla harjoitetaan porotaloutta ja turkiseläinten metsästystä.


title: Tuva

text: Tuvan kallio- ja maaperästä saadaan monenlaisia metalleja ja mineraaleja. Pääkaupungin Kyzylin läheltä louhitaan kivi- ja ruskohiiltä, suolaa saadaan Uvs Nuur järven pohjoispuolelta, asbestia Tšadanaain läheltä ja kultaa maan itäosista. Lisäksi louhitaan iridiumia, kuparia, rautaa, lyijyä, sinkkiä, elohopeaa ja kobolttia. Tuvan alueella on myös maaöljykenttiä. Huonojen kulkuyhteyksien vuoksi ei Tuvan maaperän rikkauksia ole kuitenkaan voitu kovinkaan laajamittaisesti hyödyntää. Alueella harjoitetaan elintarvike- ja puunjalostusteollisuutta. Lisäksi Tuvan jokia on valjastettu sähköenergian tuotantoon.


title: Tuva

text: Tuvan sijainti vuoristoalueella on aiheuttanut sen, ettei maahan ole rakennettu kovinkaan kattavaa maantieverkkoa. Tärkeimmät maantiet ovat pääkaupungista Kyzylistä maan länsiosaan johtava maantie sekä maan eteläosasta Kyzylin kautta naapuritasavallan Hakassian pääkaupunkiin Abakaniin johtava maantie. Rautateitä tasavallassa ei ole lainkaan. Lentoliikennettäkin on varsin vähän. Maan tärkein lentokenttä sijaitsee Kyzylissä ja sieltä on lentoyhteyksiä Tuvan lähialueille (mm. Krasnojarskiin). Lähes kaikki liikenne tapahtuu maanteitä ja jokia pitkin.


title: Tuva

text: Huolimatta Neuvostoliiton aikana harjoitetusta venäläistämispolitiikasta, on tuvalainen kulttuuri, tavat ja perinteet säilyneet hyvin. Tuvalaiseen musiikkiperinteeseen kuuluu kurkkulaulu, yhden ihmisen tuottama moniääninen laulutekniikka. Tunnetuimpiin kurkkulaulajiin kuului Kongar-ol Ondar.


title: Tuva

text: Tuvaanien vanhat sadut ja runot sekä muut kertomukset on koottu kirjaksi.


title: Tuva

text: Uskonnoltaan tuvaanit ovat pääasiassa buddhalaisia, mutta jonkin verran on myös šamanistisen uskonnon kannattajia. Ja vaikka asukkaat edustavatkin virallisesti buddhalaisuutta on usko šamanistisiin tapoihin ja perinteisiin vahva. Venäläiset puolestaan ovat pääasiassa ortodoksikristittyjä ja Tuvassa on myös pieni muslimivähemmistö. 14. dalai-lama vieraili Tuvassa vuonna 1991.


title: Tuva

text: Tuvan presidentin virkakausi on viisi vuotta. Ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Šerig-ool Ooržak 11. huhtikuuta 1992. Sittemmin hänet on valittu uudelleen 1997 ja 17. maaliskuuta 2002, jolloin hän sai 53 prosenttia äänistä. Hän kannattaa maltillista linjaa Venäjä suhteissa.


title: Tuva

text: Tuvan parlamentti on nimeltään "Suuri Khural". Sen 162 edustajaa valitaan joka neljäs vuosi. Tuvassa toimii yli 60 puoluetta ja kansallista liikettä. Suurimmat puolueet ovat Suvereenisen Tuvan puolue, Kommunistinen puolue ja Agraalipuolue.


title: Tuva

text: Tuvan tasavallan perustuslaki hyväksyttiin 23. lokakuuta 1993. Sen mukaan Tuva on suvereeninen valtio Venäjän federaation yhteydessä.


title: Tuva

text: Tuva on ollut EVKYn jäsen vuodesta 1996 lähtien.


title: Tuva

text: Nykyinen poliittinen johto kannattaa maltillisia suhteita Venäjän kanssa. Suhteita ulkovaltoihin on kuitenkin alettu luoda Neuvostoliiton romahduksen jälkeen. Etenkin kielellisesti, kulttuurillisesti ja maantieteellisesti läheiseen Mongoliaan on luotu hyvät suhteet.


title: Tuva

text: Tuvan alueella on vuosisatojen ajan ollut kiinteät yhteydet Mongoliaan ja Kiinaan. Tuva oli itsenäinen 1900-luvun alkupuoliskon, kunnes se liittyi Neuvostoliittoon vuonna 1944. Tuvaanit pitävät itseään Tšingis-kaanin jälkeläisinä. Tuvan tarkoitus oli toimia puskurivaltiona Mongolian ja Neuvostoliiton välillä.


title: Tuva

text: Mongolit valloittivat tuvaanien asuinalueen 1200-luvun alkupuolella. Myöhemmin alue siirtyi mongolien Kiinaan perustaman dynastian hallintaan. Buddhalainen laamalaisuus levisi Tuvan alueelle 1500- ja 1600-lukujen aikana. Tuvan alue kuului 1500-luvun lopulta 1600-luvun puoliväliin asti Altain mongolivaltioon. Tuva kuului Mongolian osana Kiinaan vuodesta 1757 lähtien. Venäläistä väestöä alkoi muuttaa Tuvan alueelle 1880-luvulla, minkä jälkeen Venäjä alkoi tavoitella Tuvaa itselleen.


title: Tuva

text: Vuonna 1911 Tuvasta muodostettiin Urjanhai-niminen alue, joka kuului Ulko-Mongoliaan. Seuraavana vuonna Urjanhaista tuli muodollisesti itsenäinen tasavalta. Urjanhain tasavalta joutui Venäjän suojelualueeksi 1914 ja se yhdistettiin hallinnollisesti Siperiaan. Tuolloin Tuvalla oli omat lait, mutta omia suhteita ulkovaltoihin sen ei sallittu muodostaa. Venäjän vallankumouksen aikana Tuva oli kiinalaisten hallussa.


title: Tuva

text: Vuonna 1921 tunnustettiin alueen itsenäisyys Tannu-Tuva nimisenä kansantasavaltana, joka oli Neuvostoliiton suojeluksessa ja jossa oli voimassa kommunistinen hallinto. Neuvostoliiton sekaantui Tuvan sisäisiin asioihin avoimesti 1920- ja 1930-luvuilla. Tannu-Tuvan valtion nimi muutettiin vuonna 1926 Tuvaanien kansantasavallaksi. Tuvan ensimmäinen johtaja oli pääministeri Donduk Kuular vuoteen 1932. Sen jälkeen maan diktaattoriksi nousi Saltšak Toka.


title: Tuva

text: Tannu-Tuvan kommunistinen hallinto kohteli kansaa kovaotteisesti. Muun muassa kiinalaisia kauppiaita karkotettiin maasta, buddhalaisia temppeleitä suljettiin ja tuhottiin, ihmisiä siirrettiin asumaan kolhooseihin, šamanistejä vainottiin ja ihmisistä yritettiin tehdä ateisteja. Tuvan kommunistinen puolue aloitti poliittiset vainot vuonna 1924, ja ne jatkuivat vielä Neuvostoliittoon liittämisen jälkeenkin. Vainoissa sai surmansa ainakin 1 036 ihmistä, mutta toiset uskovat korkeampiin uhrilukuihin.


title: Tuva

text: Toisen maailmansodan loppupuolella, 11. lokakuuta 1944, Tuvaanien kansantasavalta liitettiin Neuvostoliittoon ja se tuli kuulumaan Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan Tuvan autonomisena alueena. Huolimatta Neuvostoliitossa harjoitetusta venäläistämispolitiikasta tuvaanit saivat opiskella peruskoulussa omalla äidinkielellään. He olivat myös usein vihamielisiä venäläisiä kohtaan. Tuvan autonomisesta alueesta muodostettiin Tuvan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta lokakuussa 1961.


title: Tuva

text: Neuvostoliiton hajoamisprosessin alettua, Tuvan ASNT julistautui Tuvan tasavallaksi vuonna 1991. Samoihin aikoihin Tuvassa esiintyi kansallismielisiä itsenäistymispyrkimyksiä. Tuvan tasavalta jäi kuitenkin Venäjän federaation yhteyteen. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen venäläistä väestöä on muuttanut runsaasti pois Tuvasta.


title: Suomenlinnan lautta

text: Suomenlinnan lautta kuljettaa matkustajia Helsingin edustalla sijaitseville Suomenlinnana tunnetuille saarille. Lautta liikennöi Helsingin Kauppatorilta Suomenlinnan kaupungin puoleiseen rantaan.


title: Suomenlinnan lautta

text: Suomen itsenäisyyden alkuajan Suomenlinna oli puolustusvoimien tukikohtana. Saarten historia ja siellä olleet Sotamuseo ja Ehrensvärd-museo tekivät saarista suositun matkailukohteen 1930-luvulla. Sotien ajan Suomenlinna oli suljettua sotilasaluetta, jonne menemiseen tarvittiin pakollinen maihinnousulupa vuoteen 1948 saakka. Sodan jälkeen saarilla oli 1 500 asukasta ja yli tuhat työpaikkaa.


title: Suomenlinnan lautta

text: Liikennettä saarille hoiti yksityisten yrittäjien moottoriveneiden lisäksi puolustusvoimien erillisyksikkö Varuskunnan Laivaliikenne, jolla oli moottoriveneitä ja neljä höyrylaivaa: HL Suomenlinna (valmistunut 1912), HL Vallisaari (1912), HL Kustaanmiekka (1915) ja HL Suvasvesi (1919). Kolme vanhinta olivat ehtineet palvella Venäjän laivastoakin. Laivat eivät pystyneet kulkemaan jäissä, joten talveksi laivaliikenne pysähtyi. Talvella saarille käveltiin jäätietä pitkin Kaivopuiston rannasta tai ajettiin autolla Katajanokan kärjestä.


title: Suomenlinnan lautta

text: Lauttaliikenne Suomenlinnaan alkoi varsinaisesti vuonna 1952, kun Valmetin Suomenlinnan telakalta valmistui "M/S Suomenlinna-Sveaborg" -lautta Suomenlinnan Liikenne Oy varustamon käyttöön. Varustamo oli perustettu pari vuotta aiemmin hankkimaan ja operoimaan Suomenlinnan ja kaupungin väliseen liikenteeseen tilattua lauttaa.


title: Suomenlinnan lautta

text: Uuden lautan tulon jälkeen Varuskunnan Laivaliikenne hoiti pelkästään puolustusvoimien kuljetuksia ja höyrylaivaliikenne saarille lakkasi muutaman vuoden kuluttua. Uuden lautan myötä saarille pystyttiin kuljettamaan matkustajien lisäksi myös autoja kaksi kappaletta kerrallaan.


title: Suomenlinnan lautta

text: Vuonna 1978 liikennettä täydennettiin, kun raumalaiselta Hollmingin telakalta valmistui "M/S Ehrensvärd" lautta. Se asetettiin Katajanokan ja Suomenlinnan väliselle reitille huoltolautaksi, koska "Suomenlinna-Sveaborgin" kapasiteetti ja jäissäkulkuvarmuus eivät riittäneet turvaamaan saarten huoltoliikennettä. Alus on näihin päiviin saakka kuljettanut saarille matkustajia, huoltoajoneuvoja sekä asukkaiden henkilöautoja tällä arkipäivisin ajettavalla reitillään. Kesäisin alus on ollut lyhyitä aikoja telakoitavana, jolloin reitillä on ajanut lähinnä saariston huoltoliikenteessä käytettyjä kalustolauttoja joiden matkustajakapasiteetti on ollut rajallinen.