title: Once (Nightwishin albumi)

text: Once on suomalaisen Nightwishin viides studioalbumi, jota levytettiin lokakuusta 2003 huhtikuuhun 2004, ja jonka Spinefarm Records julkaisi Suomessa 2. kesäkuuta 2004 ja Nuclear Blast Records muualla maailmassa 7. kesäkuuta. Spinefarm julkaisi albumista myös platinapainoksen 24. marraskuuta 2004, joka sisälsi alkuperäisten lisäksi myös kappaleet "Live to Tell the Tale" ja "White Night Fantasy", sekä Antti J. Jokisen ohjaaman "Nemo"-videon. Lisäksi albumista julkaistiin erilliset versiot myytäviksi Yhdysvalloissa ja Japanissa. Siitä julkaistiin myös DVD-audio vuonna 2005.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Albumi myi heti julkaisupäivänään kultaa Suomessa, ja ensimmäisellä viikolla "Oncea" myytiin 80 000 kappaletta jo pelkästään Saksassa. Se pääsi levylistojen ensimmäiselle sijalle Suomessa, Saksassa, Norjassa ja Kreikassa. Once oli Suomen myydyin albumi vuonna 2004 (myynyt yli 86 000 kpl 11/2005). Se oli myös kesällä 2004 koko Euroopan myydyin albumi. Kultalevyn se saavutti Ruotsissa, Itävallassa, Sveitsissä ja Norjassa sekä platinalevyn Saksassa.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Toukokuussa julkaistiin albumin ensimmäinen single, ”Nemo”, ja sitä seurasivat ”Wish I Had an Angel” syyskuussa, ”Kuolema tekee taiteilijan” marraskuussa ja ”The Siren” heinäkuussa 2005. ”Nemo” oli vuoden 2004 myydyin single Suomessa (myynyt yli 10 000 kpl 11/2005).


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Levyn julkaisemisen jälkeen Nightwish aloitti vuoden 2005 loppupuolelle kestäneen maailmankiertueen, joka käsitti noin 150 konserttia kaikissa maanosissa.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Nightwish toi "Once"-albumille paljon uusia elementtejä, joista merkittävin on yhteistyö Academy of St. Martin in the Fields -sinfoniaorkesterin kanssa, joka nauhoitti osuutensa "Phoenix"-studiossa, Lontoossa. Orkesteri- ja kuorosovitukset teki Pip Williams.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Oncelle sisältyy ”Higher Than Hope”, jonka Nightwish omisti maksasyöpään kuolleelle ystävälleen Marc Bruelandille.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Levyn kannessa on kuvattuna William Wetmore Storyn veistos "Angel of Grief" (1894). Sama veistos tai sen jäljennös on myös muun muassa Evanescencen "Evanescence"-EP:n kannessa.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Levy on mukana Rolling Stonen sadan kaikkien aikojen parhaan metallialbumin listalla sijalla 89.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Tuomas Holopainen, ellei toisin mainita. Sovitukset Nightwish ja Tero Kinnunen. Orkesteri- ja kuorosovitukset Pip Williams.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Japanin bonuskappale


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Yhdysvaltojen bonuskappaleet


title: Once (Nightwishin albumi)

text:
Platinapainos
Julkaistiin 24. marraskuuta 2004. Julkaisijana Spinefarm Records.


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Vuoden 2005 DVD-audio


title: Once (Nightwishin albumi)

text: Julkaistiin 19. huhtikuuta 2004. Julkaisijana Nuclear Blast Records.Julkaistiin vuonna 2004. Julkaisijana Nuclear Blast Records.Julkaistiin 24. marraskuuta 2004. Julkaisijana Spinefarm Records.Julkaistiin 25. heinäkuuta 2005. Julkaisijana Nuclear Blast Records.


title: Enigma (musiikkiprojekti)

text: Enigma on Michael Cretun ja Sandran musiikkiprojekti. Michael on projektin tuottaja ja sanoittaja. Sandra toimii levyillä usein laulajana.


title: Enigma (musiikkiprojekti)

text: Enigman ensimmäinen hitti oli single ”Sadeness” (1990) levyltä "MCMXC aD". Kappale yhdisti gregoriaanista laulua ja seksuaalista viettelyä poikkeuksellisella tavalla. Tämä kuvattiin musiikkivideolla punaiseen kaapuun pukeutuneen munkin eroottissävytteisenä unena.


title: Enigma (musiikkiprojekti)

text: Enigman toinen ja suurin hitti oli "Return to Innocence" (1994) levyltä "The Cross of Changes". Ajan kuluessa Enigman musiikki on kehittynyt gregoriaanisesta laulusta (levyllä "MCMXC aD.") moderniin ääniin ja rytmiin ("Voyager").


title: Enigma (musiikkiprojekti)

text: Kokoonpanon kolmas hitti ”Beyond the Invisible” (1996) levyltä "Le Roi Est Mort, Vive Le Roi!" edusti jo uudenlaista Enigmaa, jossa oli havaittavissa modernimpi ja jopa hyvin ambientmainen tyyli. Enigman tyyliin fantasiapainotteisella musiikkivideolla luistelevat Susanna Rahkamo ja Petri Kokko.


title: Hänen Majesteettinsa Roope Ankka

text: Hänen Majesteettinsa Roope Ankka () on Don Rosan vuonna 1989 Gladstone-kustantamolle tekemä 28-sivuinen ankkasarjakuva. Suomessa se on julkaistu vuonna 2001 kirjassa "Temppeliherrojen kätketty kruunu ja muita Don Rosan parhaita". Tarinan päähenkilö on Roope Ankka, joka löytää rahasäiliönsä pihamaan kuolleesta kannosta messinkisen laatan. Yli 150 vuotta vanhan puun sisuksista löytyneessä laatassa lukee:


title: Hänen Majesteettinsa Roope Ankka

text: Don Rosalle on tyypillistä, että hänen tarinansa sisältävät historiallisesti paikkansa pitäviä yksityiskohtia. Vuonna 1579 Sir Francis Drake todella rantautui jonnekin päin Kalifornian rannikkoa ja julisti seudun Englannin kruunun omaisuudeksi. Sittemmin Roopen kukkula, jolle Drake linnakkeensa tarinassa perusti, päätyi ankkamaailmassa Carl Barksin luoman Julle Ankanpään haltuun ja tarinassaan "Lumikenttien kimallus" ("Last Sled to Dawson", 1988) Rosa kertoo, kuinka Roope ostaa kukkulan Jullen pojanpojalta Konradilta Klondiken kultaryntäyksen aikoihin.


title: Hänen Majesteettinsa Roope Ankka

text: Don Rosalle ovat tyypillisiä myös viittaukset elokuviin. "Hänen Majesteettinsa Roope Ankan" perusidea onkin lainattu vanhasta englantilaisesta elokuvasta "Passi Pimlicoon", jossa joukko lontoolaisia saa tietää asuvansa muinaisen kuninkaan taannoin ulkomaiselle ruhtinaalle lahjoittamalla maa-alueella. Kun Roopen Konradilta ostama asiapaperi on kuningas Yrjö III:n lahjoitusmääräys, se tarkoittaa sitä, että kukkula, jolla Roopen rahasäiliö sijaitsee, on itsenäinen valtio, samalla tavalla kuin elokuvan lontoolaisten maa-alue. Tarinassa on lisäksi viittaus elokuvaan "Zorron merkki" sekä myös katkelmia elokuvasta "Citizen Kane".


title: Hänen Majesteettinsa Roope Ankka

text: Tyypillisiä Don Rosalle ovat myös viittaukset hänen lapsuutensa rakkaimmat ankkasarjakuvat piirtäneen Carl Barksin tarinoihin. "Hänen Majesteettinsa Roope Ankassa" esiintyvä Julle Ankanpään patsas nähtiinkin ensi kerran Barksin tarinassa "Maailman rikkain mies" ("Cornelius Coot Story", 1952). Sen lisäksi, että patsas esiintyy Rosan tarinassa, hän selittää myös patsaan käsissään pitämien maissintähkien merkityksen. Tämän lisäksi tarinassa vilahtavat myös Roopen skotlantilaisen sukulinnan haarniskat, jotka esiintyivät ensi kerran Barksin tarinassa "Vanhan linnan salaisuus" ("The Old Castle’s Secret", 1948).


title: Hänen Majesteettinsa Roope Ankka

text: Tarinassa Roope nimittää aluksi itsenäisen pikkuvaltionsa, jonka hän nimeää Roopelandiaksi, pääkaupungiksi käteisholvinsa nimeten sen Rooperiksi, sen jälkeen kun on muokannut rahasäiliönsä ulkomuotoa ”linnamaisemmaksi”. Tästä edetään siihen, että Roope alkaa vaatia Ankkalinnalta 50 vuoden veronpalautuksia, jotka upporikkaan Roopen kohdalla olisivat valtavat. Ongelmia kuitenkin ilmenee, kun Roopelandian alueelta katkaistaan sähköt sekä vesi- ja puhelinyhteydet. Kuten kaupungin virkamies toteaa, ”paikallisten laitosten ei ole lupa harjoittaa liiketoimia vieraiden valtioiden kanssa”. Ongelmat kasautuvat entisestään, kun paikalle ilmestyy Kärkky MacHinkula, jonka aikeena on kaapata Roopelandia itselleen. Apunaan hän käyttää Roopen tuttua vihollista Karhukoplaa. Lopussa Roope saa valtionsa takaisin ja vaatii veronpalautuksia. Ankkalinnan pormestari kertoo Roopelle, että Ankkalinnan veroprosentti pitäisi nostaa 99:ään, jotta veronpalautus saataisiin maksettua. Roope polttaa ”vahingossa” todistuspaperin ja väittää sulattaneensa alkuperäisen messinkilaatan kruunuksi, koska kruunumetalli on liian kallista. Viimeisessä kuvassa Roope ruokkii kyyhkysiä, ja linnunsiementen alta paljastuu messinkilaatta.


title: Näpistys

text:
Näpistys on varkauden lievä muoto.
Toisin kuin varkaus, näpistys voidaan käsitellä rangaistusmääräysmenettelyssä eikä oikeudenkäyntiä yleensä tarvita.


title: Näpistys

text: Yleisesti näpistyksenä pidetään tekoa, jossa anastetun omaisuuden arvo on alle 500 euroa ja sen arvo omistajalleen on verraten vähäinen. Myös rikoksen tekotavalla ja kohteella on merkitystä rikosnimikettä arvioitaessa. Esimerkiksi jos teko sisältää murtautumistoimia, kyseessä on yleensä varkaus.


title: Näpistys

text: Toisin kuin varkaus, näpistys on asianomistajarikos, eli syyttäjä saa näpistyksen johdosta nostaa syytteen vain, jos rikoksen uhri tekee syyttämispyynnön.


title: Näpistys

text: Vuonna 2008 mediaanirangaistus näpistyksestä oli 15 päiväsakkoa.


title: Nils Torvalds

text: Nils Ole Hilmer Torvalds (s. 7. elokuuta 1945 Tammisaari) on suomenruotsalainen toimittaja ja poliitikko. Heinäkuusta 2012 lähtien hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen. Vuosina 2008–2011 Torvalds oli RKP:n varapuheenjohtaja. Hän oli myös RKP:n presidenttiehdokas vuoden 2018 presidentinvaaleissa.


title: Nils Torvalds

text: Torvalds teki pitkän uran Yleisradion toimittajana vuodesta 1982 vuoteen 2008, jolloin jäi eläkkeelle. Hän oli muun muassa Ylen kirjeenvaihtaja Moskovassa ja Washingtonissa.


title: Nils Torvalds

text: Torvalds oli 1960- ja 1970-luvuilla aktiivisesti mukana opiskelijapolitiikassa. Hän liittyi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen vuonna 1969 ja erosi siitä 1982 . Hän oli mukana valtaamassa Vanhaa ylioppilastaloa 25. marraskuuta 1968 ja teki taloustieteen lopputyönsä Moskovassa.


title: Nils Torvalds

text: Hän toimi muun muassa SKP:n vähemmistön eli niin sanottujen taistolaisten ruotsinkielisen lehden, NKP:ltä taloudellista tukea saaneen, Arbetartidningen Enhetin päätoimittajana vuoteen 1980 asti ja oli myös vasemmistolaisen Folktidningen Ny Tidin avustajana.


title: Nils Torvalds

text: Vuonna 1982 Torvalds aloitti työt Svenska Ylessä. Vuosina 1982–1987 hän toimi Yle Aktuelltin ulkomaantoimittajana ja vuosina 1987–1990 Ylen ruotsinkielisten radiouutisten toimituspäällikkönä ja 1990–1994 uutispäällikkönä. Vuosina 1991–1995 Torvalds toimi Venäjän asioiden reportterina. Vuosina 1995–1999 hän oli Moskovan ja vuosina 2000–2004 Washingtonin kirjeenvaihtaja. Hän toimitti muun muassa New Yorkin World Trade Centerin terrori-iskujen yhteydessä erikoisjutun terrorismista.


title: Nils Torvalds

text: Torvalds oli RKP:n ehdokkaana vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa. Hän sai 14 044 ääntä ja jäi varasijalle. Heinäkuussa 2012 Torvalds nousi varasijalta europarlamenttiin RKP:n puheenjohtajaksi valitun Carl Haglundin tilalle. Vuoden 2014 eurovaaleissa Torvalds valittiin jatkokaudelle 29 355 äänellä. Europarlamentissa Torvalds toimii ALDE-ryhmässä, ja valittiin tammikuussa 2017 ryhmän varapuheenjohtajaksi. Kaudella 2012–2014 hän on ollut kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsen. Tällä hetkellä Torvalds on ympäristö-, kansanterveys- ja elintarvikkeiden turvallisuusvaliokunnan jäsen (ENVI), rahanpesu, veronkierto ja veronpesuvaliokunnan (PANA) jäsen. Tämän lisäksi hän on kalatalousvaliokunnan (PECH), budjettivailokunnan (BUDG), talous- ja raha-asiavaliokunnan (ECON) varajäsen.


title: Nils Torvalds

text: Nils Torvalds oli RKP:n presidenttiehdokas vuoden 2018 presidentinvaaleissa ja kannatti Naton jäsenyyttä. RKP:n puoluekokous valitsi hänet presidenttiehdokkaaksi 11. kesäkuuta, 2017. Vaalissa Torvalds sai 1,5 prosenttia äänistä.


title: Nils Torvalds

text: Nils Torvalds on Linux-käyttöjärjestelmän luojan Linus Torvaldsin isä. Hänen isänsä oli Åbo Underrättelser -lehden päätoimittaja, kirjailija Ole Torvalds. Hänen äidinisänsä oli kirjailija Ernst von Wendt. Torvalds osaa sujuvasti puhua ruotsia, suomea, englantia, saksaa ja venäjää. Lisäksi hän ymmärtää hollantia, tanskaa ja norjaa.


title: Törkeä varkaus

text: Törkeä varkaus on varkauden vakava eli törkeä tekomuoto.


title: Törkeä varkaus

text: 2 § Törkeä varkaus


title: Törkeä varkaus

text: Vuoden 2008 tilastojen mukaan yksittäisrikoksena törkeästä varkaudesta tuomittiin 422 henkilöä. Tuomioista 174 oli ehdollisia vankeusrangaistuksia (41 %), 27 yhdyskuntapalvelua (6 %) ja 213 ehdotonta vankeutta (51 %). Ehdollisten vankeusrangaistusten keskipituus oli 8,3 kuukautta ja ehdottomien 12,5 kuukautta.


title: Törkeä varkaus

text: Vuosina 2009–2012 Suomen käräjäoikeuksissa ratkaistiin vuosittain 294–380 asiaa, joissa pääsyytteenä (törkeimpänä rikoksena) oli törkeä varkaus. Vastaajien määrä oli vuodesta riippuen 750–990, eli keskimäärin lähes 3 henkeä. Pääsyytteen mukainen rikosnimike tuomittiin vuodesta riippuen 261–330 tapauksessa, syyte hylättiin runsaassa 10 prosentissa tapauksista (vuodesta riippuen 31–46 kpl).


title: Sylvester II

text: Paavi Sylvester II (noin 945–12. toukokuuta 1003) oli ensimmäinen ranskalainen paavi. Hän hallitsi 2. huhtikuuta 999 – 12. toukokuuta 1003. Hänen oikea nimensä oli Gerbert Aurillacilainen.


title: Sylvester II

text: Hän oli tuottelias oppinut ja välitti arabien tietoa aritmetiikasta ja astronomiasta Eurooppaan.


title: Sylvester II

text: Gerbert syntyi noin vuonna 945 Ranskassa Aurillacin seudulla Auvergnen maakunnassa. Vuoden 963 tienoilla hän meni Pyhän Geraldin luostariin Aurillacissa. Vuonna 967 Barcelonan kreivi Borrell vieraili luostarissa, ja luostarin apotti pyysi kreiviä ottamaan Gerbertin mukaansa Kataloniaan, jossa nuorukainen voisi opiskella quadriviumin oppijaksoa eli mm. matematiikkaa. Seuraavina vuosina Gerbert opiskeli Santa Maria de Ripollin benediktiiniluostarissa kristittyjen hallitsemassa Kataloniassa. On luultavaa, että Gerbert tuolloin tuli myös tekemisiin Corbobassa ja Sevillassa vaikuttaneiden islamilasten oppineiden kanssa.


title: Sylvester II

text: Vuonna 970 kreivi Borrell teki pyhiinvaellusmatkan Roomaan ja otti Gerbertin mukaansa. Roomassa Gerbert tapasi paavi Johannes XIII:n ja keisari Otto I:n. Paavi suositteli lahjakasta Gerbertiä tuutoriksi Oton nuorelle pojalle, josta myöhemmin tuli keisari Otto II. Joitain vuosia myöhemmin Otto antoi Gerbertille luvan täydentää opintojaan Reimsin katedraalikoulussa, jossa arkkipiispa Adalbero pian teki hänestä opettajan. Vuosina 972–982 Gerbert opetti quadrivium-aineita, aritmetiikkaa, geometriaa, tähtitiedettä ja musiikkia Reimsissä.


title: Sylvester II

text: Kun Otto II:sta tuli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuonna 967, hän nimitti Gerbertin Bobbion luostarin apotiksi Italiaan. Edellisten apottien jäljiltä luostarin asiat olivat kuitenkin huonolla tolalla, joten Gerbert palasi pian takaisin Reimsiin.


title: Sylvester II

text: Otto II:n kuoleman jälkeen vuonna 983 Gerbert meni mukaan aikansa politiikkaan. Vuonna 985 hän tuki arkkipiispansa suostumuksella Hugo Capet'ta Ranskan Lotharia vastaan estääkseen tätä ottamasta Lothringenia Otto III:lta. Capet'sta tuli Ranskan kuningas kaksi vuotta myöhemmin.


title: Sylvester II

text: Adalbero kuoli vuonna 989. Gerbert olisi ollut hänen luonnollinen seuraajansa, mutta Hugo Capet nimitti arkkipiispaksi Arnulfin, Lotharin aviottoman pojan. Arnulf pantiin viralta 991 syytettynä vehkeilystä kuningasta vastaan, ja hänen seuraajakseen valittiin Gerbert. Gerbertin valintaa Reimsin arkkipiispaksi vastustettiin niin paljon, että paavi Johannes XV lähetti Ranskaan edustajansa, joka väliaikaisesti pidätti Gerbertin virastaan. Gerbert pyrki osoittamaan, että päätös oli laiton, mutta vuonna 995 kokoontuneessa synodissa Arnulfin erottaminen todettiin pätemättömäksi.


title: Sylvester II

text: Gerbertistä tuli Otto III:n opettaja, ja paavi Gregorius V, Oton serkku, nimitti hänet Ravennan arkkipiispaksi vuonna 998. Keisari valitsi Gerbertin paaviksi Gregoriuksen jälkeen vuonna 999. Gerbert otti nimekseen Sylvester II (viitaten Konstantinus Suuren aikaiseen paavi Sylvester I:seen). Pian tultuaan paaviksi hän vahvisti entisen kilpailijansa Arnulfin aseman Reimsin arkkipiispana.


title: Sylvester II

text: Vuonna 1001 Rooman kansa nousi kapinaan keisaria vastaan, minkä vuoksi Oton ja Sylvesterin piti paeta Ravennaan. Otto johti kahta epäonnistunutta sotaretkeä saadakseen Rooman takaisin haltuunsa, ja kuoli kolmannen aikana vuonna 1002. Gerbert palasi Roomaan Oton kuoleman jälkeen, vaikka kaupunki oli vielä kapinoivan aateliston vallassa, ja kuoli pian tämän jälkeen. Hänet on haudattu Lateraanikirkkoon.


title: Sylvester II

text: Gerbert kirjoitti sarjan quadriviumia koskevia teoksia. Hän oli oppinut Kataloniassa arabialaiset numerot, joihin kuului myös nolla ja suositteli roomalaisten numeroiden korvaamista niillä. Reimsissä hän rakensi hydrauliset urut. Gerbert kirjoitti useita matemaattisia, muun muassa helmitaulua (abakus) koskevia tutkimuksia. Gerbertin kehittämässä abakuksessa laskukivet korvattiin osoitinkivillä, "apekseilla", joihin oli kaiverrettu intialais-arabialaiset numerosymbolit. Menetelmä ei kuitenkaan osoittautunut perinteista tapaa paremmaksi, ja jäi unohduksiin.


title: Sylvester II

text: Paavina hän vastusti voimakkaasti laajalle levinnyttä simoniaa ja papiston parisuhteita todeten että vain kykenevistä ja nuhteettomista miehistä saattoi tulla piispoja. Hän kirjoitti dogmaattisen teoksen "De corpore et sanguine Domini" (Jumalan ruumiista ja verestä).


title: Sylvester II

text: Tiedemiehenä ja teknisenä innovoijana Gerbert oli huomattavasti aikaansa edellä. Jälkimaailma yhdisti häneen perusteettomasti monenlaisia kuvitelmia mustasta magiasta.


title: Johannes XVII

text: Johannes XVII (k. 6. marraskuuta 1003) oli paavina Sylvester II:n jälkeen 16. toukokuuta – 6. marraskuuta 1003 välisen lyhyen ajanjakson. Hänen oikea nimensä oli Sicco.


title: Johannes XVII

text: Edellinen Johanneksen nimeä kantanut laillinen paavi oli Johannes XV. Johannes XVI oli vastapaavi, joten hänen järjestysnumeronsa olisi pitänyt käyttää uudelleen. Näin ei kuitenkaan tehty, eikä numerointia ole koskaan korjattu. Koskaan ei ole ollut myöskään paavi "Johannes XX:ta", joten Johanneksen nimeä kantavia paaveja on ollut kaiken kaikkiaan vain 21 eikä 23, kuten paavi Johannes XXIII:n nimestä voisi päätellä.


title: Johannes XVIII

text: Paavi Johannes XVIII (k. 1009) hallitsi 25. joulukuuta 1003 – heinä-elokuulle 1009. Hänen oikea nimensä oli Giovanni Fasano. Hänet oli nostanut valtaan Johannes Crescentius III, joka oli vaikutusvaltaisen, Roomaa hallinneen suvun päämies. Hänen aikakautenaan käytiin monia sotia ja Rooma kärsi kulkutaudeista. Virassaan hän keskittyi kirkollisen hallinnon yksityiskohtiin.


title: Johannes XVIII

text: Lopulta Johannes XVIII irtisanoutui virastaan ja vetäytyi luostariin, missä hän piakkoin kuoli.


title: Ryöstö

text: Ryöstö on Suomen rikoslaissa määritelty rikos, jossa toisen omaisuutta anastetaan tai otetaan luvatta käyttöön väkivallan tai sen uhan avulla. Ero varkauteen on se, että ryöstö sisältää ihmiseen kohdistuvaa väkivaltaa tai sen uhkaa.


title: Ryöstö

text: Ryöstö tuomitaan tekotavan mukaan aina joko perusmuotoisena tai törkeänä. Lievää tekomuotoa ei ole laissa määritelty, koska tällöin tekijää ei tuomita ryöstöstä vaan niistä muista rikoksista, joita teko sisältää, kuten esimerkiksi varkaudesta ja lievästä pahoinpitelystä.


title: Ryöstö

text: ""1 § Ryöstö. Joka"


title: Ryöstö

text: ""2 § Törkeä ryöstö. Jos ryöstössä"


title: Ryöstö

text: Vuonna 2008 kaikista ryöstöistä tuomittiin perusmuotoisina ryöstöinä 87 % ja törkeinä ryöstöinä 13 %.


title: Rattijuopumus

text: Rattijuopumuksella tarkoitetaan kulkuneuvon kuljettamista päihtyneenä tai toimintakykyä liikenteessä haittaavan aineen vaikutuksen alaisena. Joissakin maissa näiden kahden välillä on selvä nimikkeistöön perustuva jako, jolloin puhutaan erikseen kuljettamisesta aineen vaikutuksen alaisena ja kuljettamisesta päihtyneenä, eli varsinaisesta rattijuopumuksesta. Rattijuopumukseen syyllistynyttä henkilöä kutsutaan rattijuopoksi.


title: Rattijuopumus

text: Tutkimusten mukaan korkea päihtymys monikymmenkertaistaa onnettomuusriskin. Sen sijaan on epäselvää, vähentääkö vai lisääkö 0,1–0,5 promillen alkoholipitoisuus hieman onnettomuusriskiä. Eräässä tutkimuksessa jo 0,4–0,5 promillea näytti hieman lisäävän riskiä. Toisissa tutkimuksissa 0,1–0,4 promillea laski riskiä vähän, mahdollisesti siksi, että ajajat kompensoivat päihtymistilaansa varovaisuudella.


title: Rattijuopumus

text: Saksalaisen Robert F. Borkensteinin 1990-luvun tutkimuksista saatu data osoitti, että 0,4 promillen humalaan asti kuljettajien onnettomuusriski on sama tai pienempi kuin selvillä kuljettajilla, mutta jo 1,5 promillen humalassa riski on 25-kertainen. Saksan 0,8 promillen rattijuopumusraja ja monen muun maan rajat on asetettu Borkensteinin tutkimuksen perusteella.


title: Rattijuopumus

text: Wuerzburgin yliopiston tutkijat saivat mainitulla 1990-luvun datalla melkein kaikilla promillelukemilla korkeammat alkoholihaitat kuin Borkensteinin tutkimuksessa, mutta tässäkin alkoholin aiheuttamista lisäonnettomuuksista kaikki johtuivat yli 0,6 promillen humalasta, 96 % yli 0,8 promillen humalasta ja 79 % yli 1,2 promillen humalasta.


title: Rattijuopumus

text: Tutkimuksen tapaustilastot näyttivät 0,1–0,4 promillen humalassa alentunutta riskiä (87–92 % selvän kuljettajan riskistä). Kun kuljettajien ikä, sukupuoli, siviilisääty ym. vakioitiin, jo 0,5 promillessa riski näytti olevan hieman korkeampi. Lisäksi tämän vakioinnin jälkeenkin yhä esiintyvä 0,1–0,3 promillen kuljettajien matalampi riski (92–94 %) ei ollut tilastollisesti merkitsevä, ja oletetun otosvinouman perusteella näilläkin kuljettajilla arveltiin olevan 3–6 % korkeampi merkitsemätön riski.


title: Rattijuopumus

text: Myös Alsopin Grand Rapids -tutkimuksessa 0,1–0,3 promillen kuljettajilla oli vain 80–96 %:n onnettomuusriski, ehkä siksi, että he kompensoivat humalatilaansa varovaisuudella.


title: Rattijuopumus

text: Suomen rikoslaissa rattijuopumuksesta on säädetty luvussa 23 ("Liikennerikoksista") pykälissä kolme (3 §) ja neljä (4 §). Alkoholin lisäksi myös huumausaineet luetaan rattijuopumuksen piiriin lukuun ottamatta kuljettajan käyttämiä luvallisia lääkevalmisteita.


title: Rattijuopumus

text: Rattijuopumuksen raja on 0,5 promillen alkoholipitoisuus veressä tai vähintään 0,22 mg alkoholia litrassa uloshengitysilmaa. Rattijuopumuksesta rangaistaan sakolla tai enintään kuudella kuukaudella vankeutta. Perusmuotoisesta rattijuopumuksesta rangaistuksena on lähes aina sakkoa.


title: Rattijuopumus

text: Törkeän rattijuopumuksen raja on 1,2 promillen veren alkoholipitoisuus tai vähintään 0,53 mg alkoholia litrassa uloshengitysilmaa. Rangaistus on vähintään 60 päiväsakkoa ja enintään kaksi vuotta vankeutta. Yleisen rangaistuskäytännön mukaan törkeästä rattijuopumuksesta on rangaistusseuraamuksena vankeusrangaistus. Aiemman törkeästä rattijuopumuksesta saadun ehdollisen rangaistuksen koeajalla tehdystä uudesta törkeästä rattijuopumuksesta tuomitaan vankeus usein ehdollisena, mikäli uusi rikos on tehty koeajan loppupuolella. Koeajan alkupuolella toistetusta rikoksesta tuomitaan vankeus lähinnä ehdottomana.


title: Rattijuopumus

text: Tyyppitapauksesta poikkeavassa tapauksessa tuomio on joko lievempi tai ankarampi. Vamman- ja kuolemantuottamukset lisäävät rangaistuksen määrää. Uusija saa ensikertalaista hieman ankaramman rangaistuksen. Ensikertalaisille vankeustuomiot ovat lähinnä ehdollisia ja ehdottoman käyttöä harkitaan ensikertalaisilla lähinnä vasta promillemäärän ollessa yli 2,60. Ehdollisen ohella tuomitaan melkein aina oheissakko, ja sen määrä on päiväsakoissa puolet ehdollisen pituudesta, eli vaikkapa 40 päivän ehdollisen ohella tuomittaisiin täten 20 päiväsakkoa.


title: Rattijuopumus

text: Rattijuopumuksen seurauksena määrätään tyypillisesti myös ajokieltoa, jonka pituus voi olla enintään viisi vuotta. Myös ajokielto voidaan määrätä ehdollisena tietyissä tapauksissa, mutta vain jos ajo-oikeus on ammatin takia välttämätön tai siihen on muu erityinen syy.


title: Rattijuopumus

text: Vuonna 2002 voimaan tulleiden rikoslain 10 luvun menettämissäännösten johdosta toistuvasti rattijuopumukseen ja kulkuneuvon kuljettamiseen oikeudetta syyllistyneen ajoneuvo voidaan tuomita valtiolle menetetyksi. Korkeimman oikeuden ennakkotapaukset säännösten soveltamisesta saatiin vuonna 2005.


title: Rattijuopumus

text: Vuonna 2011 Poliisi tilastoi Suomessa yhteensä 21 333 rattijuopumusta, joista törkeitä oli 11 379. Rattijuopumusten kokonaismäärä oli 1,5 prosenttia vuotta 2010 enemmän. Vuodesta 2007 vuoteen 2010 rattijuopumusten määrä oli laskussa: vuonna 2007 tilastoitiin 27 550 rattijuopumusta, kun vuonna 2010 tapauksia oli 21 019.


title: Rattijuopumus

text: Vuonna 2012 rattijuopumus oli vaikuttavana tekijänä 43 kuolemantapauksessa ja 611 loukkaantumisessa.


title: Rattijuopumus

text: Rattijuopumus liittyi noin neljännekseen moottoriajoneuvojen kuolemaan johtaneista liikenneonnettomuuksista vuosina 2006–2010. Niistä runsas 70 % oli yksittäisonnettomuuksia, kuten suistumisia ajoradalta. 86 prosentissa tapauksista kuljettajan veren alkoholipitoisuus ylitti törkeän rattijuopumuksen rajan 1,2 ‰.


title: Rattijuopumus

text: Onnettomuustapauksissa rattijuopumukseen syyllistyneellä kuljettajalla on vain rajoitetut mahdollisuudet saada korvauksia aiheuttamistaan vahingoista liikennevakuutuksesta.


title: Rattijuopumus

text: Alla olevasta taulukosta käy ilmi tyypillinen seuraamus tyyppitapauksessa. Taulukossa veren alkoholipitoisuus promilleina ja tyyppirangaistus kyseisellä pitoisuudella.Vuonna 2000 rattijuopumuksesta yksittäisrikoksena annettiin yhteensä 4 789 tuomiota. Näistä 4 748 (99 %) oli sakkoja. Ehdollisia vankeusrangaistuksia tuomittiin 19, yhdyskuntapalvelua 11 ja ehdottomia vankeusrangaistuksia 11 kertaa. Päiväsakkojen keskilukumäärä oli 41, ehdollisten vankeusrangaistusten keskipituus 1,6 kuukautta ja ehdottomien keskipituus 1,5 kuukautta.


title: Rattijuopumus

text: Samana vuonna tuomittiin yksittäisrikoksena törkeitä rattijuopumuksia 5 125 kappaletta. 347 (7 %) tuomioista oli sakkoja, 3 901 (76 %) ehdollisia vankeuksia, 614 (12 %) yhdyskuntapalvelua ja 263 (5 %) ehdottomia vankeuksia. Päiväsakkojen keskilukumäärä oli 64, ehdollisen vankeuden keskipituus 1,8 kuukautta ja ehdottoman 2,5 kuukautta.


title: Claymore

text: Claymore on kahdesta erilaisesta skotlantilaisesta miekkatyypistä englanninkielessä käytetty nimitys. Sana on englantilainen väännös gaelinkielisestä termistä "claidheamh mòr", kirjaimellisesti "iso miekka" eli kahdenkäden miekka.


title: Claymore

text: Varsinaiset claymore-miekat olivat käytössä noin vuosina 1500—1650. Ne olivat noin 55 tuumaa (1,4 m) pitkiä, terä oli noin metrin pituinen ja lähes puoli metriä pitkä kahva oli tarkoitettu yksinomaan kahden käden käyttöön. Miekkojen säilät olivat usein mannereurooppalaista tekoa, mutta tavallisesti Skotlannissa suosittiin hieman leveämpää terää kuin mantereella. Leveämpi terä voitiin valmistaa ohuemmaksi ja silti riittävän jäykäksi ja siten sen leikkuuominaisuudet paranivat pisto-ominaisuuksien kustannuksella.


title: Claymore

text: Toisen kerran claymore-nimeä käytettiin erheellisesti skotlantilaisjoukkojen umpiväistimisistä ( gael. "dòrn-chur", engl. "basket hilt" ) miekoista 1700-luvulla.


title: Sergius IV

text: Paavi Sergius IV (k. 12. toukokuuta 1012) oli paavina 31. heinäkuuta 1009 – 12. toukokuuta 1012. Hänen oikea nimensä oli Pietro Boccapecora.


title: Sergius IV

text: Pietro Boccapecora oli köyhän suutarin poika. Vaatimattomasta taustastaan huolimatta hän eteni nopeasti kirkon viroissa. Vuonna 1004 hänestä tuli Albanon piispa. Johannes XVIII:n vetäydyttyä virastaan Pietrosta tuli paavi ja hän otti nimekseen Sergius IV.


title: Sergius IV

text: Sergius IV:n valtaa varjosti Johannes Crescentius III, Rooman kaupungin hallitsija. Joiden historioitsijoiden mielestä Sergius IV oli vain Crescentiuksen nukkehallitsija. Toisten mielestä hän taas rajoitti Crescentiuksen valtaa muun muassa tukemalla tämän vastaisia voimia.


title: Sergius IV

text: Sergius IV:n teoiksi mainitaan muun muassa Roomaa vaivanneen nälänhädän poistaminen ja paavillisen bullan julistaminen islamin häätämiseksi Pyhältä maalta. Bulla on kuitenkin perua vuosisadan lopusta, jolloin se keksittiin oikeuttamaan ristiretki Jerusalemiin.


title: Sardinia

text: Sardinia (, sardiksi "Sardigna") on Välimeren toiseksi suurin saari Italian länsipuolella ja Korsikan saaren eteläpuolella. Yhdessä muutamien lähisaarten kanssa se muodostaa Italiaan kuuluvan Sardinian hallintoalueen.


title: Sardinia

text: Foinikialaiset kutsuivat saarta ”Ichnusaksi” ja kreikkalaiset ”Sandalyoniksi” sen jalan jäljen muodon takia.


title: Sardinia

text: Sardinia on pinta-alaltaan 24 090 km², ja sillä asuu vajaat 1,7 miljoonaa ihmistä. Saaren suurin kaupunki on Cagliari, jossa on runsaat 150 000 asukasta.


title: Sardinia

text: Sardinia sijaitsee lähempänä Afrikkaa kuin Italian manneraluetta. Pääsaaren ympärillä on useita pieniä saaria; Palau ja Maddalenan saaristo idässä ovat kansallispuistona. Kaksi muuta kansallispuistoa ovat Asinaran kansallispuisto ja Gennargentun kansallispuisto.


title: Sardinia

text: Sardinian pinnanmuotoja hallitsevat useat graniitti- ja liuskevuoristot. Korkein kohta on 1 834 metrin korkeuteen kohoava Punta La Marmora Gennargentun massiivissa. Sardinian joet ovat lyhyitä ja täynnä koskia. Huomattavimmat joet ovat Tirso ja Flumendosa.


title: Sardinia

text: Sardinian ilmasto on subtrooppinen ja välimerellinen. Vuotuinen sadanta vaihtelee tasankojen 600 millimetristä vuoristojen 990 millimetriin. Kesät ovat kuumia ja talvet leutoja.


title: Sardinia

text:
Sardiniassa sijaitsee neljä maakuntaa ja yksi metropolikaupunki:
Sardiniassa asui ihmisiä 2000-luvulla tehtyjen löytöjen mukaan ehkä jo 250 000-300 000 vuotta sitten. Myöhemmällä kivikaudella tai kuparikaudella alettiin rakentaa megaliitteja. Monte Arcista saatiin obsidiaania kivisten terätyökalujen raaka-aineeksi. Noin 1800 eaa. alkaen saarella alettiin rakentaa nuragheja, mikä liittyi luultavasti uuden sotaisan kansan saapumiseen. Nuraghit olivat kivisiä tornimaisia taloja. Varhaisella Sardinialla oli kauppayhteyksiä Mykeneen ja Kreetan Kydoniaan. Egyptiläiset mainitsevat mahdollisesti varhaiset sardinialaiset nimellä shardana teksteissään vihollisinaan.


title: Sardinia

text: Foinikialaisten saapuminen tarkka ajankohta ei ole selvillä, mutta seemiläisten kirjoitusten perusteella Espanjasta peräisin olleet foinikialaiset olisivat perustaneet Sardinian pohjoisrannikolle Noraan siirtokunnan jo vuonna 1100 eaa. Foinikialaiset elivät alkuun rauhassa paikallisten nuraghien kanssa, mutta paikalliset loukkaantuivat, kun foinikalaiset tunkeutuivat sisämaahan ottivat haltuunsa kaakkoisosien rikkaat hopea- ja lyijykaivokset. Foinikialaisten ensimmäinen sisämaan tukikohta Monte Siraihin rakennettiin 650 eaa. Foinikialaiset saivat lopulta Karthagolta apua ja pystyivät valloittamaan lähes koko saaren.


title: Sardinia

text: Sardinia oli Karthagon hallussa, kun roomalaiset kiinnostuivat siitä. Voittoisan ensimmäisen puunilaissodan jälkeen Rooma hyökkäsi 241 eaa. Sardiniaan. Roomalaiset valloittivat saaren, mutta he joutuivat jatkuvasti erityisesti vuoristoisella Gennargentun alueella taistelemaan levottomuuksien takia. Sardinialaiset heimolaiset liittyivät vuonna 215 eaa. päällikkö Ampsicoran alaisuudessa karthagolaisiin toisen puunilaissodan aikana, mutta lyhyt kapina kukistettiin nopeasti.


title: Sardinia

text: Raaka roomalaisvaltaus kesti 700 vuoden ajan. Sen jälkeen saari oli vandaalien, uudestaan roomalaisten, Bysantin ja saraseenien hallussa. Arabien valta Välimerellä alkoi 1000-luvulla hiipua, ja vuonna 1015 Benedictus VIII kääntyi Pisan ja Genovan tasavaltojen puoleen. Nämä valtasivat saaren ja hallitsivat sitä. Seuraavan noin 300 vuoden ajan pisalaiset hallitsivat erityisesti saaren pohjois- ja genovalaiset eteläosaa.


title: Sardinia

text: Paavi Bonifatius VIII loi 1297 Sardinian ja Korsikan kuningaskunnan ja luovutti sen Aragonian kruunulle, jotta tämä luopuisi Sisiliaan kohdistuneista vaateistaan. Kuningaskunta oli olemassa vain paperilla, ja Aragon joutui valtaamaan saaren sen asukkailta. Sardinia oli jakautunut neljään kuningaskuntaan ("giudicati"), joista vahvin oli Arborean kuningaskunta. Se oli onnistunut vastustamaan Pisa ja Genovaa ja jopa laajentamaan vaikutuspiiriänsä. Vieraan vallan vastustamisen symboliksi nousi Arborean kuningatar Elianora de Arbarèe, joka taisteli Aragoniaa vastaan 1383–1404. Hän kuoli ruttoon 1404, ja hänen kuningaskuntansa kaatui pian tämän jälkeen. Aragonia kukisti sardinialaiset Sanlurin taistelussa 1404 ja sai kaikki maat haltuunsa 1420.


title: Sardinia

text: Aragonian alaisuudessa Sardinia jäi köyhäksi saareksi, eikä Aragonia juurikaan kehittänyt sitä. Kaarle II:n kuolema aiheutti Espanjan perimyyssodan. Sen aikana englantilaisten tukemat itävaltalaiset valtasivat Sardinian 1708. Saaren hallinta vaihtui sodan aikana useita kertoja, kunnes 1720 se jäi Savoijin kuningashuoneelle. Sardiniaa hallitsi vuoteen 1847 saakka Savoijin asettama varakuningas. Vuonna 1847 Savoijin manneralueilla Piemontessa tapahtuneiden uudistusten takia Savoiji hyväksyi Piemonten ja Sardinian tasapäisen liiton, "fusione perfettan". Tämän jälkeen niiden yhdessä muodostamaa valtiota sanottiin Sardinian kuningaskunnaksi. Samoihin aikoihin Sardinian kuningas Viktor Emanuel II:n tukema Giuseppe Garibaldi valloitti koko Italiaa. Sardinian kuningaskunta sai haltuunsa koko Italian, ja Viktor Emanuel otti 1861 käyttöön tittelin Italian kuningas.


title: Sardinia

text: Sardiniassa puhutaan italian lisäksi sen sukulaiskieltä sardia (sardiksi "sardu"). Vaikka italia on syrjäyttänyt sardin virallisissa yhteyksissä ja kielen asema hiipuu nuorten keskuudessa, sen asema erityisesti Cagliarin seudulla on vielä vahva. Saaren pohjoisosissa puhuttu murre ei ole sardia, vaan korsikan kielen muoto. Algheron kaupungissa on vanhastaan puhuttu myös katalaanin kieltä.


title: Sardinia

text: Sardinialainen keittiö on varsin omaleimainen, mutta se on jonkin verran saanut vaikutteita Manner-Italiasta, Espanjasta ja arabeilta. Olennaisia osia sardinialaisessa keittiössä ovat etenkin lammasruoat, grillattu porsas, tuliset makkarat, voimakkaat juustot, persoonalliset leivät, oliiviöljy, yrtit (esimerkiksi salvia ja timjami) ja tuhdit viinit. Sardinialaiset juustot tehdään monesti lampaan- tai vuohenmaidosta, ja eräs tunnettu omaleimainen juusto on kärpäsen toukkia sisältävä lampaanmaitojuusto casu marzu. Rannikkoalueilla syödään yleisesti myös meren antimia. Lisäksi Sardiniassa valmistetaan Mirto-likööriä sekä myös alun perin Napolin seudulta kotoisin olevaa limoncelloa. Yhteistä muuhun Italiaan ovat muun muassa antipasto-alkupalat, pastaruoat sekä pitkät, sosiaaliset illalliset.


title: Sardinia

text: Sardiniassa on yksi UNESCOn maailmanperintökohde, pronssikautinen nuraghe-linnoitus Su Nuraxi di Barumini.


title: Sardinia

text: Sardinian talous perustuu turismiin, teollisuuteen ja informaatioteknologiaan. Sardinia saa yhä suuremmassa määrin tuloja viininviljelystä. Saarella on myös kulta- ja hopeakaivoksia.


title: Sardinia

text: Sardiniaan on lauttayhteys useista kaupungeista manner-Italiassa ja Sisiliassa sekä Ranskan Korsikalta. Saaren pääasialliset lentopaikat ovat Cagliari, Olbia ja Alghero.


title: Benedictus VIII

text: Paavi Benedictus VIII (k. 9. huhtikuuta 1024) oli paavina 18. toukokuuta 1012 – 9. huhtikuuta 1024. Hänen oikea nimensä oli Theophylactus.


title: Benedictus VIII

text: Kuten edeltäjänsä Benedictus VI:n, hänenkin vastustajansa oli vastapaavi Gregorius, joka pakotti Benedictuksen VIII:n pakenemaan Roomasta. Hänet palautti valtaan Saksan Henrik II Pyhä, jonka Benedictus VIII kruunasi keisariksi vuonna 1014.


title: Benedictus VIII

text: Benedictus VIII:n aikana saraseenit hyökkäsivät uudelleen Etelä-Euroopan rannikoille ja perustivat asutusta Sardiniaan.


title: Maalämpö

text: Maalämpö on maaperän tai veden massaan varastoitunutta uusiutuvaa lähes kokonaan aurinko- ja vähäisesti geotermista lämpöenergiaa. Maaperä säilyttää sijainnin keskimääräisen vuotuisen lämpötilan parin-muutaman metrin syvyydessä, ja talvella maaperä on huomattavasti lämpimämpää kuin ulkoilma. Maalämpöjärjestelmällä lämpöenergiaa voidaan käyttää rakennusten ja käyttöveden ja sisäilman lämmittämiseen. Maalämpö soveltuu kaikenlaisiin rakennuksiin. Maalämpö on kaukolämpöä edullisempaa elinkaaren aikana.


title: Maalämpö

text: Vuonna 1853 lordi Kelvin hahmotteli lämpöpumpun ja vuonna 1855 Peter Ritter von Rittinger kehitteli sen. Tehtyään kokeita pakastimella, Robert C. Webber rakensi ensimmäisen suoran vaihdon maalämpöpumpun 1940-luvun lopulla. Vuonna 1948 ensimmäinen kaupallisesti onnistunut projekti asennettiin Commonwealth Building -rakennukseen Portlandissa, Oregonissa. 1970-luvulla teknologiasta tuli suosittua Ruotsissa, ja siitä lähtien suosio on kasvanut hitaasti maailmanlaajuisesti. Avoimen kierron järjestelmät hallitsivat markkinoita, kunnes vuonna 1979 polybuteeniputken kehitys teki suljetun kierron järjestelmistä taloudellisesti kilpailukykyisiä. Vuoteen 2004 mennessä oli asennettu yli miljoona yksikköä maailmanlaajuisesti tuottaen 12 gigawattia lämpökapasiteettia. Joka vuosi noin 80 000 yksikköä asennettaan Yhdysvalloissa ja 27 000 Ruotsissa. Vuosina 2006–2011 Suomessa maalämpöpumppu oli yleisin valinta uusien pientalojen lämmitysjärjestelmäksi markkinaosuuden ylittäessä 40 %.


title: Maalämpö

text: Auringon säteilyn tuottama maalämpö ulottuu Suomessa enintään 15 metrin syvyyteen. Suomessa käytetyistä porakaivoista saatava lämpö on alkuperältään pääosin geotermistä lämpöenergiaa. Suomessa geoterminen lämpö tuottaa 6–10 asteen lämpötilan jo 200 metrin syvyydessä, riippuen kallioperän laadusta. GTK on suorittanut kattavia mittauksia Suomen kallioperästä jo vuosikymmeniä. Kallioperään keruuputkisto asennetaan pystysuoraan porattuun porareikään "lämpökaivoksi". Porareiän lämpöä keräävä tehollinen mitta on se syvyys johon pohjavesi yltää. Ratkaisu on nykyisin yleinen, vaikka sen rakennuskustannukset ovat suurempia kuin vaakasuoraan asennettavilla keruupiireillä. Lämpökaivon etuja vaakapiireihin verrattuna ovat lähes kaksinkertainen energiansaanti putkimetriä kohti ja vähäinen tarvittava pinta-ala, routimattomuus ja helppo ilmattavuus.


title: Maalämpö

text: Maaperään vaakasuoraan asennettava putkisto sopii suurille tonteille. Putkisto ei haittaa puutarhanhoitoa tai tontin istutuksia. Soraharjuja lukuun ottamatta lähes kaikki maalajit soveltuvat vaakaputkistolle. Maaperän kosteuspitoisuus ja lämmönjohtavuus ovat merkittäviä tekijöitä piiriä mitoitettaessa.


title: Maalämpö

text: Mereen, järveen tai lampeen asennettava putkisto kiinnitetään pohjaan vähintään kolmen metrin syvyyteen. Vesistö ei mielellään kuitenkaan ole virtaava joki. Hankkeelle on saatava vesialueen omistajan lupa.


title: Maalämpö

text:
Lämpöpumpun kompressorin avulla maaperästä saatu vähäinen lämpöenergia puristetaan kuumemmaksi ja siirretään lämmitysjärjestelmään ja lämpimään käyttöveteen. Maalämpö on uusiutuvaa energiaa, jota voidaan tuottaa taloudellisesti kannattavasti hajautetusti rakennuskohtaisissa yksiköissä. Järjestelmä on kuitenkin sitä kannattavampi mitä suurempi rakennus ja energiankulutus ovat.
Lämmönkeruupiiri on pintamaahan, peruskallioon tai veteen sijoitettava putkisto, jonka sisällä kiertävää nestettä ympäröivä maaperä lämmittää. Nesteenä putkistossa käytetään bioetanolin (CHOH) ja veden seosta, jossa on alkoholia noin 34 prosenttia ja jonka jäätymispiste on -17 °C. Kiertäessään putkistossa neste (eli maaliuos) kerää lämpöenergiaa ympäröivästä maa-aineksesta.


title: Maalämpö

text:
Lämmönkeruupiiri on pintamaahan, peruskallioon tai veteen sijoitettava putkisto. Ympäröivä maaperä lämmittää putkiston sisällä kiertävää nestettä. Nesteenä putkistossa käytetään bioetanolin (CHOH) ja veden seosta, jossa on alkoholia noin 34 prosenttia ja jonka jäätymispiste on -17 °C. Kiertäessään putkistossa neste (eli maaliuos) kerää lämpöenergiaa ympäröivästä maa-aineksesta.
Lämmönkeruuputkistossa kiertävän maaliuoksen lämpötila on liian matala, jotta sitä suoraan voitaisiin käyttää huoneiston tai käyttöveden lämmitykseen. Sitä varten järjestelmään tarvitaan lämpöpumppu, joka pumppaa lämpöä maaliuoksesta lämpövaraajaan. Samalla maaliuos jäähtyy ja se ohjataan suljetussa kierrossa takaisin maapiiriin, jossa se maalämmön vaikutuksesta uudestaan lämpenee ja kiertää takaisin lämpöpumpulle.


title: Maalämpö

text: Esimerkki: Porakaivon syvyys on 200 metriä. Pohjavesi täyttää porakaivosta 180 metriä. Lämpö kerätään 20 metrin säteeltä, jolloin ympyrän pinta-alaksi tulee noin 1 200 neliömetriä. Lieriön tilavuus on 216 000 kuutiometriä. Lämmityskauden aikana lieriön lämpötila laskee yhdellä asteella. Kallion ominaislämpökapasiteetti on 1 950 KJ/m/K. Kalliosta saatu energia: 1 950 x 216 000 = 421 200 000 kilojoulea = 117 000 kilowattituntia.


title: Maalämpö

text: Suurimmassa osassa nykyaikaisia laitteita hyötysuhdetta on parannettu vaihtuvalla lauhdutuksella, jossa maalämpöpumppu lämmittää vuorotellen lämmitysjärjestelmää ja varaajaa samalla varmistaen, että käyttöveden lämpötila pysyy tarvittavan korkealla ja että lauhdutus myös lämmitysverkostoon tapahtuu mahdollisimman alhaisella lämpötilalla hyötysuhteen parantamiseksi.


title: Maalämpö

text: Vaihtuvaa lauhtumista ohjataan ulkolämpötila-anturin antaman tiedon avulla tai käyttöveden lämpötilan mukaan. Lämpöä ei varastoida varaajaan, jolloin hyötysuhde heikkenisi, vaan se siirretään suoraan lattialämmityspiiriin. Tällä tekniikalla lauhdutuslämpötila pidetään aina sopivassa lämpötilassa, jolloin hyötysuhde on aina paras mahdollinen.


title: Maalämpö

text: Lämpimänä aikana, kun energiaa ei tarvita kiinteistön lämmitykseen, lämpöpumppujen kokonaishyötysuhde laskee, koska kaikki teho käytetään käyttöveden lämmitykseen.


title: Maalämpö

text: Tulistinpumpuissa ongelmana on energian varastointi, jolloin joudutaan tekemään todellista tarvetta korkeampaa lämpötilaa, jotta varastosta voidaan shuntata talon lämmitykseen tarvittavaa lämpötilaa. Varauksin etuna voidaan toisaalta pitää lämmityskaudella edullisempaa käyttöveden tekoa, tosin silloin kompressorin teho tulee mitoittaa reilusti osatehoiseksi noin 40–60 % tarvittavasta lämmitystehosta. Tämä selviää TTKK:n professori Antero Aittomäen "Raket" tutkimuksesta.


title: Maalämpö

text: Vaihtuvalauhdutteinen pumppu voidaan mitoittaa kattamaan koko tarvittavan tehon eli täysitehoiseksi, koska koko lattian massa toimii varaajana.


title: Maalämpö

text: Parhaimmalla hyötysuhteella lämpöpumppu toimii alhaisten lämpötilojen lämmönjakojärjestelmillä, vesikiertoisen lattialämmityksen tai ilmalämmityksen kanssa. Myös radiaattori- eli "lämpöpatteriverkosto" on mahdollinen, sillä laitteistolla saadaan ilman sähkövastusta tehtyä n. 58–65 °C vettä. Maalämpö soveltuu patterilämmitystaloon, mutta lattialämmitystalossa maalämmön hyötysuhde on parempi matalamman menoveden lämpötilan takia.


title: Maalämpö

text: Lämmönkeruupiiri mahdollistaa kesäaikaisen kiinteistön tuloilman jäähdytyksen. Maapiiriin voidaan sijoittaa viilennyspatteri, jonka läpi tuloilma kulkee jäähtyen. Puhutaan ns. ilmaiskylmästä, sillä esimerkiksi neljän kilowatin tehoinen ilmalämpöpumpun sisäyksikön näköinen laite kuluttaa energiaa noin 100 W, kun vastaavan tehoinen ilmalämpöpumppu kuluttaisi energiaa noin 2 kW. Maaliuos johtaa tuloilmasta poistuneen liikalämmön maaperään tai se hyödyttää kuuman käyttöveden valmistusta.


title: Maalämpö

text: Maalämpöjärjestelmien myyntimäärät ovat kasvaneet lähes viisinkertaiseksi muutamassa vuodessa lähinnä kallistuneen lämmitysöljyn takia. Vuonna 2006 arvioitiin Suomessa myydyksi 4 500 uutta maalämpöjärjestelmää. Asennettuja järjestelmiä Suomessa on yhteensä 50 000, Ruotsissa puolisen miljoonaa. Norjassa lämpöpumppuja on asennettu jopa 70 000 kappaletta vuodessa.


title: Maalämpö

text: Maalämpö on edullisempaa kuin kaukolämpö elinkaaren aikana. Lisäksi maalämpöpumpulla kyetään myös jäähdyttämään, mikä ei edellytä erillistä kaukojäähdytysverkostoa. Viime vuosien tekninen kehitys näyttää asettavan uusia haasteita maalämpöpumppujärjestelmille: puhtaalla ympäristöystävällisellä kylmäaineella (CO) toimivat ilma-vesilämpöpumput ovat tulleet markkinoille ja ne soveltuvat samoihin tehtäviin kuin maalämpöpumput. Laitteiden etuna on myös ulkoyksikön pienempi koko ja yksinkertainen asennus, koska lämpöä imetään ulkoilmasta yhdestä pisteestä eikä järeää perusputkistoa maaperään tarvita.


title: Saraseenit

text: Saraseenit (< kreikk. "sarakenoi") tarkoitti alun perin Rooman valtakunnan alkuaikoina Siinailla asuvia arabiheimoja. Nimitys on luultavasti otettu arabian sanasta شرقيين, "sharqiyyin", joka tarkoittaa ”itäläisiä” tai ”idän asukkaita”. Myöhemmin Rooman valtakunnan alaiset kreikkalaiset laajensivat termin kattamaan kaikki arabit ja Pyreneiden niemimaan valloituksen aikana myös berberit. Ristiretkien aikana sanan käyttö laajeni koskemaan kaikkia muslimeja ja erityisesti Apenniinien niemimaan eteläosien ja Sisilian muslimeja. ”Saraseenien valtakunnaksi” kutsuttiin vanhemmassa länsimaalaisessa historiankirjoituksessa umaijadien ja abbasidien kalifaatteja.


title: Saraseenit

text:
Saraseenejä pidettiin Euroopassa vain eräänlaisena pakanajoukkiona. He tekivät vuodesta 652 eteenpäin itsestään tunnettuja tekemällä ryöstöretkiä Sisiliaan ja Etelä-Italiaan. Isoimmat hyökkäykset alkoivat vasta vuonna 740, kun Syrakusa oli hetkellisesti heidän vallassaan. Sisilia ja Etelä-Italia oli vallattu alle vuosisadassa.
Vuonna 711 saraseenijohtaja Tariq ibn-Ziyad hyökkäsi Gibraltarille. Hyökkäys tuotti tulosta, ja saraseenit valtasivat lähes koko Pyreneiden niemimaan.
Sodan ratkaiseva taistelu oli Guadaleten taistelu, jossa saraseenit voittivat kuningas Roderikin joukot. Kahdeksan vuoden hiljaisuuden jälkeen saraseenit hyökkäsivät Pyreneiden yli Ranskaan. Heidät torjui frankkien johtaja Kaarle Martel Toursin taistelussa 732.


title: Paritus

text: Paritus on taloudellisen hyödyn hankkimista toisten tarjoamia seksuaalipalveluja hyödyntämällä. Paritusta voi olla asunnon tietoinen vuokraaminen prostituution harjoittamista varten, ylikorkean vuokran pyytäminen seksuaalipalveluita myyvältä henkilöltä, asiakkaiden välittäminen prostituoidulle tai tämän seksipalveluista ilmoittelu korvausta vastaan, suojelurahojen periminen, tai toisen vietteleminen tai painostaminen prostituutioon omassa hyötymistarkoituksessa. Omien seksuaalipalvelujen myyminen ei ole paritusta.


title: Paritus

text: Parituksen vanhin muoto on ihmiskauppa, jossa parittajat ostivat naisia heidän aviomiehiltään tai vanhemmiltaan prostituutiota varten. Tämän kaltainen paritus on yleisintä köyhien ja esiteollistuneiden yhteiskuntien maaseudulla. Tilastojen mukaan 80 − 95 % prostituutiosta on parittajien hallinnassa.


title: Paritus

text: Paritus on laitonta useimmissa valtioissa. Kansainväliset sopimukset kieltävät yksiselitteisesti alaikäisten parittamisen, mutta tulkinnat aikuisten parituksesta vaihtelevat. Yhden tulkinnan mukaan vain ihmiskauppa on kiellettyä ja kansainväliset sopimukset sallivat järjestäytyneen laillisen prostituution, kun taas toisen tulkinnan mukaan kaikenlainen prostituutio on kiellettyä.


title: Paritus

text: Suomen rikoslaissa parituksella tarkoitetaan bordelleja ja sellaista seksipalveluiden markkinointia ja organisointia, josta hyötyy useampi kuin yksi henkilö. Tutkimusten mukaan paritusrikollisuudessa prostituoitujen hyväksikäytön muodot ja vakavuus vaihtelevat suuresti järjestetystä asunnosta perittävästä pienestä päivävuokrasta aina lähes seksiorjuuteen asti. Fyysinen väkivalta parittajan taholta on kuitenkin ilmeisesti verrattain harvinaista. Poliisi on paljastanut Suomessa 2000-luvulla useita laajoja paritusjuttuja. Lähes kaikissa jäljet johtavat päätekijöiden osalta Venäjälle ja Viroon. Niin sanottu "turistiviisumiprostituutio" ja siten myös paritusrikollisuus on kuitenkin huomattavasti vähentynyt Suomessa viime vuosina muun muassa Viron EU-jäsenyyden myötä, joka on mahdollistanut prostituoitujen toimimisen aikaisempaa itsenäisemmin ja ilman avun tarvetta.


title: Paritus

text: Viron parituksen kysynnän kasvu johtui hotelli Virun rakennustyömaan suomalaismiehistä. Paritus alkoi kukoistaa Virossa 1970-luvun alussa. Talouselämä-lehden mukaan Viron prostituutiolainsäädäntö on lepsua. Ostaminen ei ole Virossa rikos. Parituksen tuomiot ovat ehdollista vankeutta ja sakkoja keskimäärin alle 1000 euroa. Idästä tuodaan seksityöntekijöitä vapaaehtoisesti ja pakolla. Tallinnassa prostituoituja on 1500 ja Virossa 3000. Se on kolme kertaa enemmän kuin Suomessa. Vuoden 2000 paikkeilla prostituutiossa pyöri 65 miljoonaa euroa vuodessa. Viron keskusrikospoliisin mukaan Virossa on viisi suurta rikollisryhmää, joista jokainen toimii prostituutiossa: neljä venäjänkielistä ja yksi vironkielinen ryhmä.


title: Särä

text: Särä on lampaasta ja perunasta leivinuunissa paistamalla valmistettu eteläkarjalainen perinneruoka, jota on valmistettu perimätiedon mukaan jo tuhat vuotta. Ainoana mausteena käytetään suolaa. Lihan kypsennyksen loppuvaiheessa kaukaloon lisätään kuorittuja, keitettyjä perunoita. Särän kanssa tarjotaan tyypillisesti ohrarieskaa, kotikaljaa ja vettä. Sen nimi tulee valmistamisessa käytetystä koivupuisesta puukaukalosta, särästä.


title: Särä

text: Lemin kunta on tunnettu särästä.


title: Särä

text: Lemin särä valittiin vuonna 1972 yhdeksi Suomen Seitsemästä matkailuihmeestä Suomen Kotiseutuliiton, Suomen Matkailuliiton ja Finnairin järjestämässä kilpailussa.


title: Johannes XIX

text: Paavi Johannes XIX (k. lokakuussa 1032), hallitsi vuosina 1024–1032. Hänen oikea nimensä oli Romanus.


title: Johannes XIX

text: Hän seurasin paavina veljeään Benedictus VIII:tta, ja he molemmat kuuluivat Tusculumin sukuun. Kun hänet valittiin paaviksi, hänellä ei ollut uskonnollista virkaa, vaan hän oli konsuli ja senaattori. Hänet vihittiin piispaksi vain, jotta hänestä olisi voitu tehdä paavi.


title: Johannes XIX

text: Hänellä ei ollut kirkollisia ennakkoluuloja - eikä myöskään tietoa kirkkohistoriasta - minkä hän osoitti vastaanottamalla suuret lunnaat, jotta Konstantinopolin patriarkasta olisi tehty ekumeeninen piispa. Esityksen aiheuttaman raivon takia hänen oli kuitenkin lähes välittömästi vetäydyttävä sopimuksesta.


title: Johannes XIX

text: Keisari Henrik II Pyhän kuoltua 1024 hän antoi tukensa Konrad II:lle, joka hoveineen kruunattiin korein menoin Pietarinkirkossa pääsiäisenä 1027.


title: Johannes XIX

text: Johannes XIX:n kuoltua hänen veljenpoikansa Benedictus IX:stä tehtiin paavi, vaikka tämä oli vielä nuori. Joidenkin lähteiden mukaan hän olisi ollut vasta 12-vuotias, mutta luultavasti hän oli noin 18- tai 20-vuotias.


title: Johannes XIX

text: Seuraava Johanneksen nimeä kantanut paavi oli Johannes XXI eikä Johannes XX-nimistä paavia ole olemassa.


title: Järjestelmäkamera

text: Järjestelmäkamera on kamera, jossa kameran eri osat, etenkin sen objektiivi, ovat vaihdettavissa kuvaustarpeiden mukaan. Eri valmistajien kamerajärjestelmiin kuuluu tyypillisesti useita eri hintaluokkiin kuuluvia runkoja, laajakulma-, normaali- ja teleobjektiiveja, telejatkeita, salamavalolaitteita ja muita kamerarunkoon tai objektiiveihin liitettäviä lisälaitteita ja välineitä.


title: Järjestelmäkamera

text: Järjestelmäkamera voi olla harraste-, puoliammattilais- tai ammattilaiskäyttöön tarkoitettu. Suurimpien valmistajien järjestelmät on kehitetty sekä harrastelijoiden että ammattilaisten tarpeisiin. Halvimmat rungot ja objektiivit ovat kotikäyttöön ja valokuvauksen harrastajien tarpeisiin sopivia. Ammattikäyttöön tarkoitetut rungot ja objektiivit maksavat harrastelijakäyttöön tarkoitettuihin nähden moninkertaisesti, ja niissä on parempi optiikka, kestävyys, suurempi nopeus ja paremmat säätömahdollisuudet. Näistä eroista huolimatta saman järjestelmän objektiiveista kaikki ovat käytettävissä järjestelmän kaikkien runkojen kanssa.


title: Järjestelmäkamera

text: Englannin kielessä käsitettä järjestelmäkamera ("system camera") ei yleensä käytetä, vaan suomeksi järjestelmäkameroina tunnettuihin kameroihin viitataan optisen järjestelmän mukaan yksisilmäisinä peiliheijastuskameroina ("single-lens reflex, SLR") tai peilittöminä järjestelmäkameroina ("Mirrorless interchangeable-lens camera").


title: Järjestelmäkamera

text: Järjestelmäkamerat voidaan jakaa ainakin neljään tyyppiin, pääasiallisesti sen mukaan, miten etsin (ja tarkennusmenetelmä) on toteutettu.


title: Järjestelmäkamera

text: Objektiivi on linssi tai linssijärjestelmä, jonka avulla kameroissa kuva muodostetaan valoherkälle kennolle tai filmille. Objektiivi määrää sen, minkä kokoisena, kuinka kirkkaana ja kuinka terävänä kuva piirtyy kameran kennolle. Siksi objektiivi on kennon ohella yksi tärkeimmistä kamerajärjestelmän osista, ja eri objektiivien käyttö vaikuttaa kaikkein eniten kameralla saatavien kuvien laatuun ja tyyliin. Laadukkaimmat ja kalleimmat objektiivit voivat maksaa moninkertaisesti kalliinkin kamerarungon hinnan.


title: Järjestelmäkamera

text: Objektiivi valitaan kuvauksen kohteen ja kuvaustilanteen mukaan. Normaaliobjektiivia käytetään moniin tarkoituksiin, esim. ihmisten kuvaamiseen lähietäisyyksillä. Laajakulmaobjektiiveilla saadaan kuvaan mahtumaan suuri osa näkymästä, ja ne sopivat maisemien ja arkkitehtuurin kuvaamiseen. Normaaliobjektiivia jonkin verran pitempipolttovälisiä objektiiveja käytetään muotokuviin, koska näin vältytään kasvojen vääristymiltä, jotka aiheutuisivat esimerkiksi normaaliobjektiivin käytöstä lähellä kuvattavia kasvoja. Kauko-objektiiveilla kuvataan kaukana olevia kohteita, jotka halutaan näkyvän kuvassa yksityiskohtaisesti, esimerkiksi luontokuvauksessa linnut ja muut arat eläimet. Kauko-objektiiveja käytetään usein myös maisemakuvauksessa.


title: Järjestelmäkamera

text: Yleensä objektiivi on kiinnitetty kameraan kierteillä tai bajonetilla. Kullakin kameravalmistajalla on oma kiinnitys, ja kiinnitys on tärkein kamerajärjestelmää määrittävä komponentti, koska se määrää, mitkä kamerarungot ja objektiivit sopivat yhteen. Yleisiä, useiden valmistajien käyttämiä kiinnitystapoja ovat olleet 39 mm:n ja sen korvannut 42 mm:n kierre sekä K- bajonetti. Kierrekiinnitys tunnetaan myös sen kehittäjän Pracktican nimellä sekä M42 - nimellä. K-bajonetin kehitti Asahi. Näitä objektiiveja voi käyttää kaikissa vastaavissa kameroissa, mutta ne eivät välttämättä voi hyödyntää rungon kaikkia ominaisuuksia jos kameran valmistaja on lisännyt omia, runkonsa käyttämiä erikoistoimintoja objektiiveihinsa.


title: Järjestelmäkamera

text:
Kukin järjestelmäkameravalmistaja myy omaan järjestelmäänsä sopivia objektiiveja. Lisäksi on joukko lähes yksinomaan objektiiveihin keskittyviä yrityksiä, jotka valmistavat objektiivejaan eri järjestelmien kiinnityksillä varustettuina.
Myös muut osat kuin objektiivi saattavat olla vaihdettavia, etenkin suurissa yksinomaan ammattikäyttöön tarkoitetuissa järjestelmissä, jotka on suunniteltu studiokäyttöön. Tällaisia ovat mm. etsin, tähyslasi, takakansi tai filmikasetti (filmiperä). Etsin voi olla prisman avulla kuvan oikein päin kääntävä tai yksinkertaisesti kuilumallinen, jolloin kuvaa katsotaan suoraa tähyslasilta. Tähyslasi on hiottu lasilevy, jolle kuvattava kohde projisoidaan tarkennusta ja sommittelua varten. Takakantta tai filmikasettia vaihtamalla voidaan filmi vaihtaa kuvien välillä. On myös järjestelmäkameroita, joihin voidaan filmin tilalle vaihtaa digitaalinen kuvakenno. Järjestelmäkameroille on saatavilla laaja lisälaitevalikoima, johon kuuluu muun muassa erilaisia objektiiveja, paljelaitteita ja loitonnusrenkaita lähikuvausta varten, suodattimia ja salamalaitteita. Näin kameraa voidaan käyttää laajemmin erilaisiin kuvaustarpeisiin.


title: Järjestelmäkamera

text: Digitaalisiin järjestelmäkameroihin on saatavana sovitteita, joiden avulla filmikameroiden objektiiveja voi käyttää.


title: Järjestelmäkamera

text: Yksisilmäisen peiliheijastuskameran historia alkaa vuodesta 1861, kun englantilainen Thomas Sutton sai patentin kameralle, jonka linssin ja valoherkän materiaalipinnan välillä oli 45 asteen kulmaan asetettu, valotuksen ajaksi pois tieltä kääntyvä peili, joka toimi samalla sulkimena. Sutton Reflex -kameroita ei monta valmistettu, mutta vuonna 1884 esitelty, amerikkalaisen Calvin Rae Smithin patenttiin perustuva Monocular Duplex -kamera oli ensimmäinen sarjavalmistukseen tuotu peiliheijastuskamera. Sen esittely ajoittui aikaan, jolloin valoherkistä emulsioista oli saatu niin herkkiä, että kameraa ei välttämättä tarvinnut enää asettaa jalustalle vaan voitiin siirtyä spontaanimpaan käsivarakuvaukseen. Monocular Duplex käytti 8,3 × 11 senttimetrin kokoisia lasinegatiivilevyjä, mutta pian siihen sai sovitteen jolla saattoi käyttää Eastman-yhtiön laakafilmiä.


title: Järjestelmäkamera

text: 1890-luku oli nopean kehityksen aikaa, kun sulkimena alettiin käyttää filmipinnan lähellä toimivaa verhosuljinta. Niillä päästiin jopa 1/1000 sekunnin valotusaikoihin, mutta emulsioiden epäherkkyys ja linssien heikko valovoima tekivät niin lyhyistä suljinajoista vielä tarpeettomia. Englantilaiset, ranskalaiset, saksalaiset ja itävaltalaiset kamerapajat toivat 1900-luvun vaihteessa markkinoille monia peiliheijastuskameroita, mutta ensimmäisen maailmansodan yli niistä selviytyi oikeastaan vain yhdysvaltalainen, 5 × 7 tuuman laakanegatiivia käyttänyt valtavan kokoinen Graflex. Pienempi 4 × 5 tuuman Graflex pysyi tuotannossa 1950-luvulle asti. 1900-luvun alkupuolella peiliheijastuskamerat vähitellen pienenivät rullafilmin ja kokoontaittuvan etsinkuilun käyttöönoton jälkeen. 1930-luvulla markkinoille tuli erityisesti saksalaisia 120-filmikokoa ja 6 × 6 cm negatiivikokoa käyttäviä yksisilmäisiä peiliheijastuskameroita kuten Noviflex, Bierflex, Primarflex, Reflex Korelle, Pilot Six ja Karmaflex. Pian tulivat myös ensimmäiset Exakta-kamerat, joiden filmikoko oli 40 millimetrin levyinen 127. Kaksisilmäisten peiliheijastuskameroiden tunnetuimmaksi merkiksi nousi vuonna 1928 esitelty Rolleiflex.


title: Järjestelmäkamera

text: Toisen maailmansodan jälkeen yksisilmäisten peiliheijastuskameroiden uudeksi standardiksi nousi ruotsalainen Hasselblad 1600F ja sitä seurannut malli 500C (1957), joista tuli 6 × 6 cm negatiivikokonsa ja vaihdettavien objektiiviensa ansiosta etenkin parasta laatua vaativien ammattikuvaajien suosikkeja vuosikymmeniksi. Sen kilpailijoita 1950-luvulla olivat Pentacon Six, Praktisix ja Kowa Six.


title: Järjestelmäkamera

text: Maailman ensimmäinen kinofilmiä käyttävä yksisilmäinen peiliheijastuskamera oli neuvostoliittolainen Sport vuodelta 1935, jota ei tunnettu kotimaansa ulkopuolella. Mutta vain vuotta myöhemmin saksalainen Ihagee-yhtiö esitteli ensimmäisen Kine Exakta -mallin, jossa ensimmäisenä ilmenivät monet tulevien vuosikymmenien kinojärjestelmäkameroiden keskeiset piirteet: verhosuljin lähellä filmipintaa, bajonettikiinnitteiset vaihdettavat objektiivit, vaakasuora filmin kulkusuunta ja käyttösäätimien sijoittaminen kotelon yläpintaan. Itäsaksalainen Praktica toi markkinoille halvemman kilpailijan, jonka objektiivit kiinnittyivät runkoon kierteen avulla. Sekin oli Kine Exaktan tavoin kuiluetsimellä varustettu ja siis vyötärön tai rinnan korkeudelta käytettävä.


title: Järjestelmäkamera

text: Ensimmäinen pentaprismaetsimellä varustettu, silmän korkeudelta käytettävä kinojärjestelmäkamera oli vuonna 1949 markkinoille tuotu Contax S. Sekin otti käyttöön Praktican kehittämän objektiivien kierrekiinnityksen, jonka omaksui myös 1950-luvun alkupuolella markkinoille tullut japanilainen Asahiflex ja sen seuraaja, kiinteällä pentaprismaetsimellä varustettu Asahi Pentax.


title: Järjestelmäkamera

text: Vuonna 1959 julkaistu Nikon F vei kameroiden järjestelmäajattelun entistäkin pidemmälle: vaihdettavia eivät olleet enää vain objektiivit vaan myös etsinprismat ja tähyslasit sekä monet lisälaitteet kuten salamat. Takakansi oli irrotettavissa ja korvattavissa suurella filmikasetilla tai filminsiirtomoottorilla. Uutuuksia olivat myös sisäänrakennettu valotusmittari, yhdellä peukalonkäännöllä toimiva filminsiirtovipu ja Nikonin oma objektiivien bajonettikiinnitys, joka kesti aikaa aina 1980-luvun automaattitarkennuksen läpimurtoon asti. Nikon F:stä tuli näine ominaisuuksineen ammattikuvaajien suosikkijärjestelmä koko 1960-luvun ajaksi, kunnes Canon julkaisi oman ammattilaismallinsa Canon F-1:n vuonna 1971.


title: Järjestelmäkamera

text: Järjestelmäkamerat alkoivat yleistyä 1960-luvun alussa sen myötä, kun rullafilmi menetti suosiota 35 millimetrin levyiselle, reunoiltaan rei’itetylle kinofilmille, samalle jota käytettiin elokuvauksessa. Kaikenlaisten kameroiden koko pieneni, ja amatöörimarkkinoiden suosituimmiksi tuotteiksi tulivat pienet, kiinteän polttovälin kompaktikamerat, kun taas lehtikuvaajat, tieteelliset valokuvaajat ja studiossa kuvaavat ammattilaiset innostuivat laajoja lisävälinevalikoimia tarjoavista kinokamerajärjestelmistä.


title: Järjestelmäkamera

text: Objektiivin läpi valotusta mittaavan TTL-valonmittauksen () otti ensimmäisenä käyttöön Nikon eräässä prototyypissään, mutta suosituksi sen tekivät Asahi Pentax Spotmatic vuonna 1960 ja Topcon RE Super vuonna 1963. Spotmaticin seuraavat mallit esittelivät täyden aukon mittauksen, jossa etsinnäkymä ei enää himmentynyt himmenninaukon valinnasta, vaan sommittelun ja tarkennuksen saattoi tehdä täyden aukon kirkkaalla kuvalla, ja valittu himmenninaukko tuli käyttöön vain hetkellisesti laukaisinta painettaessa. Spotmaticista tuli 1960-luvun eniten myyty järjestelmäkamera. Automaattivalotuksen järjestelmäkameroihin toi Konican Autorex-malli 1966, ja sen seuraaja Autoreflex T yhdisti automaattivalotuksen objektiivin läpi mittaamiseen. Vuonna 1975 esitellyn Olympus OM-2 -mallin automatiikka osasi mitata valoa suoraan filmipinnalta valotuksen aikana, mikä helpotti muun muassa täytesalaman käyttöä ja pitkiä aikavalotuksia. Vuoteen 1978 asti automaattivalotus tarkoitti puoliautomaattista, koska kuvaajan piti etukäteen valita joko aukko (Asahi Pentax, Chinon, Cosina, Fujica, Minolta, Nikon, Olympus ja Yashica) tai suljinaika (Canon, Konica, Miranda, Petri, Ricoh ja Topcon), johon automatiikka valitsi sitten toisen muuttujan valonmittaukseensa perustuen. Canonin vuonna 1978 esittelemä A-1-malli oli ensimmäinen ”program-automaatti”, jossa kamera valitsi haluttaessa sekä aukon että suljinajan. Tällainen ohjelmoitu automaattivalotus on nykyisin mukana lähes jokaisessa kamerassa, eikä amatöörikuvaajan tarvitse sen ansiosta välttämättä tietää suljinajoista ja himmenninaukoista mitään.


title: Järjestelmäkamera

text: Ensimmäisen zoom-objektiivin kehitti saksalainen Voigtländer jo 1950-luvun lopulla, mutta vasta 1970-luvun puolessavälistä alkaen vaihtuvapolttoväliset objektiivit alkoivat vapauttaa järjestelmäkameralla kuvaajia jatkuvasta objektiivin vaihdosta. Kameravalmistajien ohella niiden kehittämisen eturintamassa toimivat myös itsenäiset objektiivivalmistajat, kuten Vivitar.


title: Järjestelmäkamera

text: 1980-luvun alussa järjestelmäkameroiden suosio kasvoi ympäri maailmaa nopeasti, syynä etenkin japanilaiskameroiden halventuminen. Siihen johtivat Japanin jenin kurssin lasku sekä japanilaisten kameratehtaiden tuotantotekniikan uudistukset käyttämään metalliosien sijasta yhä enemmän muoviosia ja mekaanisen tekniikan sijasta yhä enemmän mikroprosessoreja ja muuta elektroniikkaa. Näin markkinoille saatiin nopeammin uusia edullisia kuluttajille tarkoitettuja järjestelmäkameramalleja edullisine muttei välttämättä kovin korkeatasoisine zoom-objektiiveineen. Suomessa myytiin vuoden 1980 alkupuoliskolla 75 prosenttia enemmän järjestelmäkameroita kuin vuoden 1979 alkupuoliskolla.


title: Järjestelmäkamera

text: Automaattitarkennus kehittyi järjestelmäkameroissa nopeasti 1980-luvulla, mutta vaati monilta valmistajilta muun muassa objektiivikiinnityksen täydellistä uudistamista. Contax kokeili AX-mallissaan vuonna 1996 tarkennustapana syvyyssuunnassa siirtyvää filmipintaa, mutta vallitsevaksi tavaksi oli jo tullut objektiivien sisällä toimivat tarkennuskoneistot. Canonin vuonna 1987 aloittamassa automaattitarkenteisessa Canon EOS -tuotesarjassa yhtiö päätti olla välittämättä vanhojen objektiivien yhteensopivuudesta ja suunnitteli tuotesarjan ja sen EF-objektiivit puhtaalta pöydältä. EOS-sarjan menestys vei Canonin nopeasti automaattitarkennuksensa kanssa hidastelleen Nikonin ohi järjestelmäkameramarkkinoilla. Kehitys vain nopeutui 2000-luvulla siirryttäessä digikameroiden aikaan: vuonna 2010 Canonin markkinaosuus digi-SLR-kameroissa oli 44,5 prosenttia ja Nikonin 29,8 prosenttia. Kolmantena oli digikameramarkkinoille ilman filmikamerataustaa tullut Sony 11,9 prosentin osuudella.


title: Tšekin kieli

text: Tšekki on länsislaavilainen kieli, jota puhuu noin 10 miljoonaa ihmistä pääasiallisesti Tšekissä. Läheisintä sukua se on slovakille, hieman kaukaisempaa puolalle, ylä- ja alasorbille, kašubille sekä jo kuolleelle slovintsille. Varsinkin kolmikymppiset ja sitä iäkkäämmät tšekit ja slovakit ymmärtävät toisiaan erinomaisesti, koska ovat kuulleet toistensa kieltä television kautta Tšekkoslovakian aikana. Nuoremmilla voi olla jonkin verran vaikeuksia ymmärtää erityisesti nopeaa puhekieltä.


title: Tšekin kieli

text: Tšekin ääntämistä pidetään yleisesti vaikeana ulkomaalaisille, toisaalta kielelle ominaisen "ř"-kirjaimen kuvaaman äänteen, toisaalta vokaalien vähyyden takia. Suomalaisille tšekin ääntäminen ei kuitenkaan ole erityisen hankalaa, koska esimerkiksi painotus ja vokaalit muistuttavat pitkälti suomea. Tšekissä on kuitenkin useita pelkistä konsonanteista koostuvia sanoja, ja on jopa mahdollista muodostaa lauseita ilman ainuttakaan vokaalia, joskin useimmat sellaiset ovat melko väkinäisiä (Strč prst skrz krk, ”työnnä sormi kaulan läpi”, ).


title: Tšekin kieli

text: Tšekissä on muiden slaavilaisten kielten tavoin runsaasti taivutusmuotoja. Kolmeen sukuun (maskuliineihin, feminiineihin ja neutreihin sekä näistä lisäksi elollisiin ja elottomiin maskuliineihin) jakautuvat substantiivit taipuvat seitsemässä sijamuodossa yksikössä ja monikossa. Myös muilla sanaluokilla on rikas taivutusjärjestelmä, ja oma lukunsa on slaavikielille ominainen verbien jakautuminen kahteen tekemisen tapaan eli aspektiin.


title: Tšekin kieli

text: Puhuttu tšekki jakautuu kolmeen suureen murreryhmään. Näistä selkeästi yleisin on Böömin alueella puhuttava niin sanottu yleistšekki "(obecná čeština)", joka on levinnyt laajalle historiallisen ydinalueensa ulkopuolelle ja muodostunut jonkinlaiseksi yleispuhekieleksi. Se poikkeaa kirjakielestä jonkin verran niin kielioppinsa kuin ääntämyksensäkin suhteen. Yleisesti ottaen Böömin murteessa sijataivutus on yksinkertaistunut: Erityisesti instrumentaalin monikossa yleensä unohdetaan monimuotoinen taivutus suvussa ja taivutetaan kaikkia sanoja samalla tavalla. Myös ääntämys on jonkin verran avoimempaa Böömissä kuin Määrin alueella; vokaalien avoimuuden sanotaan olevan erityisesti prahalaisten puheen ominaispiirre. Yleisesti kuitenkin Böömissä puhuttu kieli on melko yhtenäistä eikä eroa eri kylien ja alueiden kesken juurikaan ilmene.


title: Tšekin kieli

text: Toinen kolmesta suuresta murteesta on Määrin alueella puhuttu tšekki, joka eroaa kirjakielestä kielioppinsa ja ääntämyksensä sekä muita murteita enemmän myös sanastonsa puolesta: Esimerkiksi Brnon raitiovaunuista käytetään saksalaisperäistä sanaa "šalina" eikä yleiskielen sanaa "tramvaj". Toisin kuin Böömissä, Määrin murteessa on myös hyvin paljon paikallisia eroavaisuuksia. Nykypäivän Määrissä kuitenkin arkikieli on yhä useammin sekoitus eri paikkakuntien murteita, vanhoja paikallisia murteen ominaispiirteitä, kirjakieltä ja nykyään myös Böömin alueen murretta. Kirjakielen käyttö arkipäivän tilanteissa on Määrissä yleisempää kuin Böömissä.


title: Tšekin kieli

text: Kolmas suuri murre on Tšekille kuuluvassa pienessä osassa Sleesiaa, Ostravan kaupungin ympäristössä puhuttu murre. Tämä murre muistuttaa eniten kirjakieltä, mutta sitä puhutaan hyvin nopeasti, ja pitkät vokaalit jäävät usein samanpituisiksi kuin lyhyet.


title: Tšekin kieli

text: Tšekki on synteettinen kieli, jonka sanat taipuvat hyvin monimuotoisesti. Nominit taipuvat seitsemässä sijamuodossa: nominatiivissa, genetiivissä, akkusatiivissa, datiivissa, vokatiivissa, lokatiivissa ja instrumentaalissa sekä lisäksi yksikössä ja monikossa. Sukuja on kolme. Lisäksi maskuliinisukuisilla sanoilla on joissakin sijamuodoissa erillinen taivutus elollisille ja elottomille kohteille.


title: Tšekin kieli

text: Verbit taipuvat kolmessa aikamuodossa – preesensissä, futuurissa ja preteritissä – sekä kolmessa tapaluokassa: indikatiivissa, imperatiivissa ja konditionaalissa. Lisäksi verbit taipuvat persoonan ja luvun mukaan. Verbeille on ominaista myös slaavilaisille kielille tyypillinen taipuminen aspektimuodoissa, joita on kaksi: Imperfektinen aspekti kuvaa päättymätöntä tai toistuvaa toimintaa, perfektinen taas loppuun asti suoritettua toimintaa.


title: Tšekin kieli

text: Nominien ja verbien taipuminen tapahtuu sanan loppuun lisättävillä liitteillä; myös astevaihtelu on yleistä. Päätteitä on runsaasti ja ne ovat usein epäsäännöllisiä.


title: Tšekin kieli

text: Sanajärjestys on suhteellisen vapaa, ja sitä käytetään suomen tavoin merkitsemään muun muassa eri näkökulmia: "Češi udělali revoluci" (Tšekit tekivät vallankumouksen), "Revoluci udělali Češi" (Vallankumouksen tekivät tšekit), "Češi revoluci udělali" (Tekivät tšekit vallankumouksen).


title: Tšekin kieli

text: Tšekkiä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla lisättynä joukolla erikoismerkkejä. Kirjaimet Č, Ch, Ř, Š ja Ž aakkostetaan omiksi kirjaimikseen (Ch tulee H:n jälkeen), muut erikoismerkein varustetut kirjaimet aakkostuvat peruskirjaimen mukaan. Ohessa tšekin kielen aakkosjärjestys kokonaisuudessaan (suluissa olevat eivät aakkostu omiksi kirjaimikseen):


title: Tšekin kieli

text:
A, (Á), B, C, Č, D, (Ď), E, (É), (Ě), F, G, H, Ch, I, (Í), J, K, L, M, N, (Ň), O, (Ó), P, Q, R, Ř, S, Š, T, (Ť), U, (Ú), (Ů), V, W, X, Y, (Ý), Z, Ž.
Yleisesti ottaen tšekin vokaalit ääntyvät kuten suomessa. Oikeinkirjoituksesta pitää huomata, että nousevalla aksenttimerkillä ´ merkitään vokaalin pituutta, ei siis sanapainoa, joka on tšekissä aivan kuten suomessakin aina ensimmäisellä tavulla. Diftongit ääntyvät kuten ne kirjoitetaan. Lisäksi konsonantit "r", "l" ja (harvoin) "m" voivat ääntyä vokaalin kaltaisena äänteenä; tämän takia tšekissä on paljon sanoja, jotka näyttäisivät muodostuvan pelkistä konsonanteista, vaikka ne sisältävätkin vokaalin kaltaisia äänteitä, niin sanottuja loisvokaaleja tai puolivokaaleja: esimerkiksi "krk" (kaula), "blb" (typerys) ja "vlk" (susi).


title: Tšekin kieli

text: Tšekin konsonantit voidaan jakaa niin sanottuihin pehmeisiin, neutraaleihin ja koviin konsonantteihin. Kovia konsonantteja ovat "h, ch, k, g, r, d, t" ja "n", neutraaleja "b, f, l, m, p, s, v" ja "z", sekä pehmeitä "ž, š, č, ř, c, j, ď, ť" ja "ň", joista tosin vain "ť, ď" ja "ň" äännetään pehmeinä eli liudentuneina. Konsonantin kovuusaste vaikuttaa pieneen, mutta tärkeään oikeinkirjoitukselliseen ja sanojen taivutukseen liittyvään seikkaan: Kovien ja neutraalien konsonanttien jälkeinen [i]-äänne kirjoitetaan kirjaimella "y", pehmeiden jälkeinen kirjaimella "i". Kouluissa opetellaan kovat ja neutraalit konsonantit loruina ulkoa, ja muutenkin asian opettamiseen käytetään paljon aikaa. Aikuiset kielenkäyttäjät osaavatkin oikeinkirjoitusasian jo ”automaattisesti”, eivätkä tarvitse loruja avukseen.


title: Kalevi Hämäläinen

text: Kalevi Nikolai Hämäläinen (13. joulukuuta 1932 Juva – 10. tammikuuta 2005 Juva) oli suomalainen maastohiihtäjä. Hän edusti urallaan Juvan Urheilijoita, Evon Metsäpoikia ja Sulkavan Urheilijat-41:tä. Hän hiihti Squaw Valleyssa 1960 50 kilometrin olympiavoittoon. Hän lähti numerolla 1 ja tuli maaliin ensimmäisenä.


title: Kalevi Hämäläinen

text: Hämäläinen teki läpimurtonsa saavuttaessaan 15 kilometrin SM-hopeaa 1956. Saman vuoden Cortina d'Ampezzon olympialaisissa hän sijoittui 30 kilometrillä 20:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1958 hän starttasi 30 kilometrille numerolla yhdeksän. Hän johti jo kahdeksan kilometrin väliajoissa ja voitti kilpailun lopulta 12,2 sekunnin erolla Pavel Koltšiniin. Hän saavutti lisäksi pronssia viestissä, oli seitsemäs 50 kilometrillä ja kymmenes 15 kilometrillä.


title: Kalevi Hämäläinen

text: Squaw Valleyn olympialaisissa 1960 Hämäläinen sijoittui 30 kilometrillä 12:nneksi. Hän johti 50 kilometrin kilpailua 15 kilometrin väliajoista lähtien ja voitti kultaa lopulta 20,4 sekunnin erolla Veikko Hakuliseen. Zakopanen MM-kilpailuissa 1962 Hämäläinen saavutti 50 kilometrillä pronssia. Hän hävisi hopean 3,7 sekunnilla Assar Rönnlundille ja kukisti neljänneksi sijoittuneen Arto Tiaisen 0,7 sekunnilla. Innsbruckin olympialaisissa 1964 Hämäläinen johti 50 kilometrin kilpailua vielä 35 kilometrin kohdalla, mutta putosi lopulta 16:nneksi.


title: Kalevi Hämäläinen

text: Kalevi Hämäläinen oli hiihtäjä, joka ajoitti huippukuntonsa aina arvokisoihin. Hän aikoi Grenoblen olympialaisiin tähdätä viimeisen kerran huippukuntonsa, mutta hänet jätettiin ulos kisoista. Kansa raivostui päätöksestä. Kalevi Hämäläinen sai postilaatikkoonsa kirjalahjan, jossa luki: "Metsäteknikko Kalevi Hämäläinen, Juvan Urheilijat. Teitä ei taaskaan kohdeltu valinnoissa oikeudenmukaisesti. Parhain terveisin, 22.1.1968, Urho Kekkonen."


title: Kalevi Hämäläinen

text: Georg Grotenfeltin elokuva "Kalevi – kunnianosoitus kultamitalihiihtäjälle" (2002) kertoo Kalevi Hämäläisestä. Vuonna 2010 paljastettiin Juvalla Kalevi Hämäläisen hiihtäjäpatsas. Paljastustilaisuudessa oli mukana muun muassa Juha Mieto. Helmikuussa 2017 hänet valittiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.


title: Alppihiihto

text: Alppihiihto on laskettelulaji ja talviurheilumuoto, jossa lasketaan lumipeitteisiä rinteitä alas käyttäen kahta suksea, jäykkää monoa ja sidettä, jossa koko jalkapöytä lukittuu sukseen kiinni. Laskeminen voi tapahtua kunnostetulla rinnealueella tai hoitamattomassa rinteessä. Hoitamattomassa rinteessä tapahtuvaa laskemista kutsutaan usein vapaalaskuksi. Alppihiihto on olympialaji.


title: Alppihiihto

text: Rinteiden laskettelua suksilla alettiin harrastaa 1800-luvun alussa Telemarkissa, Norjassa. Ensimmäiset pujottelukilpailut järjestettiin vuonna 1885 Husebyssä. Alppihiihtoa käsitellyt Mathias Zdarskyn kirja julkaistiin 1897 ja kolme vuotta myöhemmin Itävallassa perustettiin kansainvälinen alppihiihtoyhdistys. Sveitsissä järjestettiin ensimmäiset alppihiihtokilpailut 1902 ja Itävallassa 1905.


title: Alppihiihto

text: Alppihiihdossa kilpaillaan seitsemässä lajissa, jotka ovat syöksylasku, supersuurpujottelu eli super-G, suurpujottelu, pujottelu, alppiyhdistetty eli pujottelun ja syöksylaskun tai supersuurpujottelun yhdistelmä, joukkuelasku, vapaalasku ja paripujottelu. Näistä pujottelu, suurpujottelu, super-G, syöksylasku ja alppiyhdistetty kuuluvat alppihiihdon maailmancupiin. Lisäksi alppiyhdistetystä on muunnelma superalppiyhdistetty, jossa lasketaan syöksylaskun tai supersuurpujottelun lisäksi vain yksi pujottelulasku.


title: Alppihiihto

text: Suomessa kilpaillaan myös ns. superpujottelussa, joka on Suomen lyhyisiin rinteisiin kehitetty pujottelun ja suurpujottelun välimuoto.


title: Alppihiihto

text: Pujottelussa lasketaan porteilla merkattu rata mahdollisimman nopeasti alas. Tiheään merkatun porttivälin johdosta vauhdit ovat maailmancupin lajeista pienimmät. Porttien kepit ovat muista maailmancupin lajeista poiketen yksittäisiä.


title: Alppihiihto

text: Suurpujottelu on pujottelun jälkeen toiseksi hitain maailmancupin alppilaji. Porttiväli on huomattavasti suurempi pujotteluun verrattuna.


title: Alppihiihto

text: Super-G tuli viimeisimpänä varsinaisista lajeista maailmancupin ohjelmaan. Se on suurpujottelun ja syöksylaskun välimuoto. Se on maailmancupin lajeista toiseksi nopein.


title: Alppihiihto

text: Syöksylaskun porttiväli maailmancupin lajeista on pisin ja nopeudet suurimmat. Useimmiten rata myötäilee rinteen muotoa, joten se on melko suora. Suuren nopeuden takia syöksylasku lasketaan pitkissä rinteissä. Syöksylaskussa lasketaan vain yksi kierros.


title: Alppihiihto

text: Alppihiihdossa on monia välineitä, mm.


title: Alppihiihto

text: mm.


title: Alppihiihto

text: Nykyään alppihiihdossa käytetään leikkaavaa (carving) käännöstä suksien kääntämiseen. Käännöksessä suksea ei päästetä luistamaan sivusuunnassa, vaan sen reuna painetaan rinteeseen, jolloin suksen muoto ja muut ominaisuudet kääntävät laskijaa. Sukselle luodaan painetta, joka tuo lisää vauhtia.


title: Alppihiihto

text: Sukset, jotka ovat suunnilleen laskijan pituiset tai hieman lyhyemmät, ovat aloittelijalle sopivan mittaiset. Liian leikkaavat eli lyhyet ja voimakkaasti muotoillut sukset saattavat aiheuttaa loukkaantumisriskin. Laskuasento on noin hartioiden levyinen ja painopiste suurin piirtein päkiöiden kohalla.nuorilla:


title: Suezin kanava

text: Suezin kanava ([suets-], ) on Egyptissä Siinain niemimaan länsipuolella sijaitseva laivakanava, joka yhdistää Välimeren ja Punaisenmeren ja mahdollistaa siten vesiliikenteen Euroopasta Aasiaan ilman Afrikan ympäripurjehdusta. 193,3 kilometriä pitkän kanavan päätepisteet ovat Port Said Välimeren rannikolla ja Suez Punaisellamerellä. Vuonna 2015 vanhan kanavan rinnalle valmistui uusi kanava joka mahdollistaa kanavan käyttämisen molempiin suuntiin saman aikaisesti.


title: Suezin kanava

text: Ranskalaisen Ferdinand de Lessepsin "Compagnie universelle du canal maritime de Suez" -yhtiö aloitti kanavan rakennustyöt 25. huhtikuuta 1859 ja ne saatiin päätökseen vuonna 1869. Kanavan suunnitteli itävaltalainen insinööri Alois Negrelli ja sen omisti Egyptin hallitus ja Ranska. Ensimmäinen laiva kulki kanavaa pitkin 17. helmikuuta 1867 ja viralliset avajaiset pidettiin 17. marraskuuta 1869. Kanavatyömaalla työskenteli arviolta 1,5 miljoonaa egyptiläistä, joista kuoli töiden aikana noin 125 000. Useimpien kuolinsyy oli kolera.


title: Suezin kanava

text: Kanavayhtiö sai omistusoikeuden kanavaan 99 vuodeksi. Ismail pašša myi velkojen vuoksi Egyptin osuuden kanavasta vuonna 1875 Yhdistyneelle kuningaskunnalle 4 000 000 punnalla. Britit siirtyivät suojelemaan kanavaa vuonna 1882. Vuonna 1888 britit julistivat Suezin kanavan Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatiksi ja armeijan joukkoja lähetettiin vartioimaan kanavaa.


title: Suezin kanava

text: Vuoden 1936 Anglo-egyptiläisessä sopimuksessa Yhdistynyt kuningaskunta sai kaikki valtuudet hallita kanavaa. Vuonna 1951 Egypti sanoi irti sopimuksen. Sopimuksen ehtoina Yhdistyneen kuningaskunnan piti vetää joukkonsa kanava-alueelta vuoteen 1954 mennessä.


title: Suezin kanava

text: Vastalauseena Egyptin neuvostomieliselle ulkopolitiikalle Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Maailmanpankki päättivät lakata avustamasta Assuanin padon rakentamista. 26. heinäkuuta 1956 Egypti kansallisti kanavan presidentti Gamal Abdel Nasserin johdolla Tämä johti viikon pituiseen Suezin kriisiin, jossa Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Israel hyökkäsivät maahan. Sodan seurauksena kanava oli suljettuna kuukausia. YK:n päätöksen jälkeen kanavasta tuli heinäkuussa 1958 Yhdistyneen arabitasavallan omaisuutta ja se avattiin 1. syyskuuta 1958 syväykseltään 10,67-metrisille laivoille. Suomi osallistui kriisin ratkaisemiseen vuosina 1956–1957 rauhanturvaajakomppanialla, jossa palveli yhteensä 437 miestä. Suomi oli ensimmäinen maa, jonka Nasser hyväksyi osallistumaan operaatioon.


title: Suezin kanava

text: Vuonna 1967 käydyn kuuden päivän sodan jälkeen kanava pysyi suljettuna 5. kesäkuuta 1975 asti. Ennen sulkemista kanavaa pitkin voivat kulkea täydessä lastissa kantavuudeltaan 110 000 tonnin säiliöalukset.


title: Suezin kanava

text: Kanavan liikenne seisahtui kokonaan myös 14. maaliskuuta 1952, kun viisi laivaa ajoi hiekkamyrskyssä karille. Vuoden 1954 viimeisenä päivänä laivan törmääminen siltaan esti taas liikennöinnin kanavaa pitkin. Vuonna 2001 "M/S Fagr" (ex. "Viking 1") kaatui ja upposi myrskyssä.Suezin kanavassa ei ole sulkuportteja, koska sen molemmat päät ovat yhtä korkealla ja maasto on tasaista. Noin 15 000 laivaa kulkee vuosittain kanavan läpi. Sitä pitkin voivat kulkea laivat, joiden syväys on enintään 20,1 metriä. Täydessä lastissa kanavaa voivat käyttää säiliöalukset, joiden kantavuus on 240 000 tonnia. Tällaisista laivoista käytetään nimitystä suezmax. Matka kestää 8 solmun (15 km/h) nopeudella 11–16 tuntia ja lyhentää merimatkaa esimerkiksi Lontoosta Singaporeen 6 175 kilometriä.


title: Suezin kanava

text: Punaisenmeren eläimistöä kulkeutuu toisinaan Suezin kanavaa pitkin Välimerelle, ja osa näistä on asettunut pysyvästi Välimereen. Toiseen suuntaan lajien siirtyminen on harvinaisempaa.


title: Suezin kanava

text: Vuonna 2015 6. elokuuta valmistui Suezin kanavan laajennus joka mahdollistaa liikenteen kahteen suuntaan samaan aikaan. Kanvaa kaivettiin lisää 37 kilometriä. Myös vanha uoma ruopattiin syvemmäksi 35 kilometrin matkalta. Laajennus lyhentää laivojen jonotusaikoja, mikä vastaavasti lyhentää matka-aikaa 18 tunnista 11 tuntiin. Uusi kanava mahdollistaa myös entistä suurempien laivojen liikennöinnin sekä suurempien määrien aluksia kulkea kanavan läpi.


title: Suezin kanava

text: Kanavan laajentaminen arveltiin maksavan Egyptille yli 8 miljardia dollaria. Hankkeen rahoittivat egyptiläiset sijoittajat jotka ostivat joukkovelkakirjoja viikossa melkein 9 miljardilla dollarilla. Egyptiläiset toivoivat että vuoteen 2023 uusi kanava kasvattaa kanavasta saatavat tulot kaksinkertaiseksi.


title: Valtatiet Suomessa

text: Valtatiet (ruots. "riksväg") ovat Suomen tieverkon pääteitä. Suomen maantieverkon pituudesta on valtateitä noin kymmenesosa, mutta maanteiden liikennesuoritteesta ne välittävät noin puolet. Suomen tienumerointijärjestelmässä valtateille on varattu numerot 1–39, joista nykyisin ovat käytössä numerot 1–16 ja 18–29. Tieopasteisiin valtatien numero on merkitty valkoisin numeroin punaiselle pohjalle. Merkittävimmät valtatiet lähtevät Helsingistä ja Turusta. Ennen valtateitä kutsuttiin Suomessa nimellä "viertotie", ruotsiksi "chaussé".


title: Valtatiet Suomessa

text: Liikenne- ja viestintäministeriö määrää, mitkä tiet ovat valtateitä. Vuoden 2014 alussa Suomessa oli 8 602 kilometriä valtateitä. Kaikki valtatiet on päällystetty, ja noin 91 prosenttia valtateistä on kestopäällysteisiä. Noin 13 prosenttia valtateistä on kaksiajorataisia.Valtatienumerot 17 ja 30–39 eivät ole käytössä, vaan ne on varattu mahdollisille tuleville valtateille.


title: Valtatiet Suomessa

text: Yksittäisiä uusia valtateitä ja nykyisten valtateiden jatkeita on suunniteltu maakuntakaavoissa.Uusia valtateitä on merkitty maakuntakaavoihin seuraavasti:


title: Valtatiet Suomessa

text: Ahvenanmaalla on oma tienumerointijärjestelmänsä, joka on osin päällekkäinen muun Suomen kanssa. Päätiet 1–4 merkitään samoin kuin vastaavat tiet muualla Suomessa, valkoisella numerolla punaiselle pohjalle. Ruotsiksi näistä käytetään kuitenkin nimitystä "huvudväg" eikä "riksväg".Osa valtateistä kuuluu Eurooppateihin. Ne ovat liikenteellisesti merkittäviä reittejä Euroopassa. Seuraavassa on lueteltu Eurooppatiet, joista vähintään osa kulkee Suomessa. Suomen kunnat reiteillä on lihavoitu.


title: Rauhanturvaaminen

text: Rauhanturvaaminen on tapa, jolla yritetään auttaa valtioita ja muita kiistanalaisia osapuolia luomaan olosuhteet pysyvälle rauhalle. Yleensä termillä viitataan YK:n rauhanturvajoukkoihin, joiden mandaatti perustuu YK:n peruskirjan lukuihin VI (riitojen rauhanomainen selvittely: artiklat 33–38) tai VII (aktiiviset toimenpiteet rauhaa ja turvallisuutta uhkaavissa tilanteissa: artiklat 39–51.)


title: Rauhanturvaaminen

text: YK:n rauhanturvaoperaatiot jakautuvat kolmeen tyyppiin niissä käytettävän voiman mukaan


title: Rauhanturvaaminen

text: Sotilastarkkailijaoperaatiot soveltuvat erittäin hyvin perinteisten asevoimien välisten kriisien jälkiselvittelyyn. Tämäntyyppisessä operaatiossa kriisialueelle lähetetään muutamista kymmenistä upseereista koostuva joukko, jonka tehtävänä on pienin partioin ja tarkkailuasemin valvoa, että osapuolet noudattavat tulitaukoa. Mahdolliset tulitaukoloukkaukset raportoidaan YK:n päämajaan New Yorkiin. Vaikka sotilastarkkailijoilla ei ole mitään keinoja ehkäistä vihollisuuksien puhkeamista, jos tähän on poliittista halua, tahattomat tai yksittäisten henkilöiden aiheuttamat loukkaukset kyetään tehokkaasti selvittämään rauhanomaisesti. Samalla molemmat osapuolet voivat luottaa siihen, ettei vastustaja voi suorittaa merkittäviä sotilaallisia toimenpiteitä salassa. Sotilastarkkailijoiden upseeritausta mahdollistaa järkevän sotilaallisen tilannearvioinnin ja antaa tarkkailijoille kyvyn arvioida, miten merkittäviä erilaiset tapahtumat alueella ovat. Samalla sotilastausta ja -arvo helpottavat vuorovaikutusta kriisin osapuolten sotavoimien kanssa.


title: Rauhanturvaaminen

text: Perinteisessä rauhanturvaoperaatiossa YK:n tunnuksin toimivia joukkoja lähetetään kahden aselepoon päätyneen osapuolen joukkojen väliselle puskurivyöhykkeelle varmistamaan tulitauon pitävyys. Joukot on yleensä varustettu kevyellä aseistuksella ja mahdollisesti panssaroiduilla ajoneuvoilla. Joukkojen tehtävänä on partioinnilla ja vartiopisteiden miehittämisellä valvoa aselepoehtojen noudattamista ja estää tahattomat tai yksittäisten toimijoiden suorittamat tulitaukorikkomukset. Joukot eivät kuitenkaan kykene tekemään vastarintaa, jos jompikumpi osapuoli päättää aloittaa sotatoimet. Operaatioon voi lisäksi kuulua sotilastarkkailijoita, jotka on sijoitettu joko rauhanturvajoukon varsinaiselle toimialueelle tai rauhallisemmalle sivusuunnalle. Nykyään perinteisen kaltaisia operaatioita on toteutettu myös sisällissodasta kärsivissä tai sen uhkaamissa maissa.


title: Rauhanturvaaminen

text: Perinteisessä rauhanturvaamisessa rauhanturvajoukko toimii YK:n alaisuudessa ja sen komentaja vastaa toimistaan YK:n pääsihteerille. Kotimaalla ei ole oikeutta käyttää joukkoa tiedusteluun tai muuhun mandaatin ulkopuoliseen toimintaan, vaikka se yleensä vastaakin osastonsa huollosta. Operaatioon osallistuvat joukot käyttävät yleensä YK:n sinistä barettia/kypärää sekä valkoisiksi maalattuja ajoneuvoja suurikokoisin UN-tunnuksin.


title: Rauhanturvaaminen

text: Muissa operaatioissa, jotka ovat yleistyneet Bosnian sodan jälkeen, YK antaa paikalliselle toimijalle (Nato, EU, ETYJ, Afrikan unioni, Australia) valtuudet sijoittaa joukkoja erottamaan taistelevat osapuolet tai tukemaan paikallista hallintoa. Joukot ovat asettajaorganisaation tai -valtion suorassa käskyvallassa ja niiden valmius voimankäyttöön on melko suuri. Tyypillisesti ne kykenevät vastatoimiin, mikäli jokin osapuoli yrittää aloittaa sotatoimet uudelleen. Aseistus voi sisältää raskasta kalustoa. Myös ilmavoimien tuki on mahdollista. Yleensä YK käynnistää siviilioperaation tämäntyyppisen operaation rinnalle.


title: Rauhanturvaaminen

text: Suomalaisia on ollut rauhanturvaamistehtävissä vuodesta 1956 38 000 ja tehtävälähtöjä on ollut 47 000 kolmessakymmenessä operaatiossa.


title: Rauhanturvaaminen

text: Ensimmäiset suomalaiset rauhanturvaajat lähtivät Suezin UNEF I -operaatioon marraskuussa 1956. Suomalaiset ovat osallistuneet kaikkiaan 31 operaatioon. Tällä hetkellä (10/2008) suomalaisia rauhanturvaajia toimii YK:n, Naton tai EU:n operaatiossa esimerkiksi:Lisäksi merkittävä määrä suomalaisia rauhanturvaajia on toiminut:


title: Rauhanturvaaminen

text: Vuoden 2008 alussa Suomi osallistui EU:n johtamaan kriisinhallintaoperaatioon keskeisessä Afrikassa Tshadissa. Joukon vahvuus on noin 60 sotilasta. Heinäkuussa 2008 Suomi lisäsi vahvuuttaan Kosovon KFOR-operaatiossa, koska Suomi otti johtovaltiovastuun Keskisessä Taisteluosastossa. Vuonna 2009 suomalaisjoukon vahvuus pienenee voimakkaasti.


title: Rauhanturvaaminen

text: Suomessa vapaaehtoiseksi rauhanturvaajaksi hakeudutaan nykyään jatkuvan haun kautta suoraan Porin Prikaatiin. Ilmoittautua voivat asepalveluksen suorittaneet reserviläiset. Koulutusta tehtäviin annetaan Suomessa pääsääntöisesti Porin prikaatissa Säkylässä sekä tarkkailijatehtäviin Puolustusvoimien kansainvälisessä keskuksessa Hyrylässä. Osa koulutuksesta toteutetaan yhteisesti muiden Pohjoismaiden kanssa valtioiden välisen NORDCAPS-yhteistyön perusteella Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa.


title: Rauhanturvaaminen

text: Rauhanturvaajat ovat Suomessa järjestäytyneet Suomen Rauhanturvaajaliitoksi. Järjestö muutti vuonna 2005 nimensä, aiempi nimi oli Suomen Sinibarettiliitto. Nimenmuutos oli tarpeen sillä kaikki rauhanturvaaminen ei enää tapahdu sinibarettisissa YK-johtoisissa operaatioissa vaan myös Nato-johtoisissa operaatioissa, joilla ei ole YK:n suoraa mandaattia. Näissä operaatioissa palvelevat käyttävät kansallista, vihreää barettia. Suurin osa sinibarettiyhdistyksistä on muuttanut nimensä rauhanturvaajien yhdistyksiksi.


title: Rauhanturvaaminen

text: Pientä joukkoa maita, jotka ovat olleet aktiviisia rauhanturvaamisessa 1950- ja 1960- luvuilta alkaen kutsutaan rauhanturvaamisen ystäviksi. Näitä maita on ollut 14. Viime aikoina rauhanturvaamisesta on tullut suosittu tapa korostaa rauhantahtoista ulkopolitiikkaa ja monet kehitysmaista ovat liittyneet rauhanturvamaiden joukkoon. Nyt rauhanturvamaita on jo vajaat 70.


title: Rauhanturvaaminen

text: Yhdistyneet kansakunnat maksaa rauhanturvamaille keskivertaista korvausta, minkä vuoksi osan kalliin palkka- ja hintatason maista saa palautuksena vain osan Yhdistyneiltä kansakunnilta rauhanturvatoimintansa kustannuksista. Toisaalta maat, missä sotilaiden palkkataso on alhainen, voivat saada rauhanturvatoiminnasta toimintaylijäämää, joten niille se on myös valtiontaloudellisesti kannattavaa toimintaa. Näin ollen voi muodostua tilanteita, missä saman maanosan maat turvaavat rauhaa Yhdistyneiden kansakuntien mandaatilla toisissa saman maanosan maissa, mihin niillä voi olla hyvä kulttuurinen tuntemus. Näin on tapahtunut erityisesti Afrikan mantereella.


title: Rauhanturvaaminen

text: Yleensä vanhat rauhanturvamaat toimivat omalla kalustollaan ja omalla varustuksellaan saaden osan kustannuksista takaisin Yhdistyneiltä kansakunnilta, kun taas uudet rauhanturvamaat, millä on tarjota runsaslukuisesti joukkoa voivat sopia siitä, että Yhdistyneet kansakunnat järjestää varustuksen. Tyypillisesti tällaiset kehitysmaista kotoisin olevat joukot toimivat kriiseissä, jotka eivät ole saaneet laajaa kansainvälistä huomiota, esimerkkinä Liberia.


title: Rauhanturvaaminen

text: YK:n rauhanturvajoukot saivat Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1988.


title: Within Temptation

text: Within Temptation on vuonna 1996 perustettu alankomaalainen metalliyhtye.


title: Within Temptation

text: Kitaristi Robert Westerholt perusti Within Temptationin vuonna 1996. Muutama kuukausi perustamisen jälkeen yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen DSFA Recordsin kanssa. Huhtikuussa 1997 ilmestyi yhtyeen ensimmäinen albumi "Enter". Lokakuussa yhtye kiersi kaksi viikkoa Saksassa ja Itävallassa. "The Dance" -EP julkaistiin vuosi myöhemmin.


title: Within Temptation

text: Vuosi 1999 oli Within Temptationin osalta hiljaista aikaa. Seuraava albumi julkaistiin vuonna 2000 yhtyeen jäsenten saatua opintonsa päätökseen. Joulukuussa julkaistu albumi oli nimeltään "Mother Earth", ja siitä tuli suuri menestys. Yhtye soitti suurilla festivaaleilla ja loppuunmyydyille konserttisaleille. Albumilta julkaistiin myöhemmin singlet ”Our Farewell” ja ”Ice Queen”.


title: Within Temptation

text: Yhtyeen lopullinen läpimurto tapahtui vuonna 2002, kun ”Ice Queen” -single saavutti ensimmäisen sijan Alankomaiden ja Belgian singlelistoilla. ”Mother Earth” myi Euroopassa yli 350 000 kappaletta, muun muassa triplaplatinaa Alankomaissa ja kultaa Belgiassa. Yhtye keikkaili ympäri Eurooppaa ja soitti monilla suurilla festivaaleilla, muun muassa Benelux-maissa (Ozzfest, Lowlands, Dynamo, Rock Werchter, Pukkelpop ja Parkpop), Saksassa (Rock im Park, Bizarre ja Summerbreeze) ja Ranskassa (Pariisissa, Lyonissa, Lillessä, Bordeaux’ssa ja Toulonissa).


title: Within Temptation

text: Within Temptationin kolmas albumi "The Silent Force" julkaistiin 15. lokakuuta 2004. Se menestyi useissa maissa. Kaikkia albumin kolmea singleä, ”Stand My Ground”, ”Memories” ja ”Angels” saivat paljon soittoaikaa radiossa. Itse albumi myi kultaa Alankomaissa kolmessa viikossa.


title: Within Temptation

text: Within Temptation julkaisi neljännen albuminsa "The Heart of Everything" 12. maaliskuuta 2007. Ensimmäinen single albumilta oli duetto ”What Have You Done”, jolla kuullaan myös Life of Agony -yhtyeen laulajaa Keith Caputoa. Toinen single oli ”Frozen”, jonka tuoton yhtye lahjoitti hyväntekeväisyyteen lastensuojelutyöhön. Kolmanneksi singlekseen yhtye valitsi kappaleen ”All I Need”. Kappaleeseen kuvattiin myös video.


title: Within Temptation

text: Within Temptation julkaisi live-abumin "Black Symphony" syksyllä 2008. Albumilla yhtye soittaa Metropolitan Orchestra -orkesterin kanssa. The Black Symphony julkaistiin myös DVD:nä. Within Temptation julkaisi toisen live-albumin "An Acoustic Night At The Theatre" 30. lokakuuta 2009. Albumi sisältää akustisia versioita yhtyeen vanhemmista kappaleista sekä uuden kappaleen ”Utopia”, joka julkaistiin myös singlenä.


title: Within Temptation

text: Yhtye julkaisi joulukuussa 2010 kappaleen ”Where Is the Edge”, joka oli ensimmäinen kappale yhtyeen seuraavalta albumilta. Albumin ensimmäinen single ”Faster” julkaistiin 21. tammikuuta 2011. Albumi "The Unforgiving" julkaistiin maaliskuussa 2011. Albumi on konseptialbumi, jonka kappaleet muodostavat yhtenäisen tarinan. Tarina pohjautuu Steve O’Connolin ja Romano Morenaarin samannimiseen sarjakuvaan.


title: Kela (komponentti)

text: Kela eli käämi on passiivinen sähkötekniikan ja elektroniikan komponentti, joka vastustaa lävitseen kulkevan sähkövirran muutosta. Se koostuu kierretystä (käämitetystä) johtimesta ja kelasydämestä. Kun virta kulkee kelan läpi, energiaa varastoituu kelan magneettikenttään. Kelan lävitse kulkevan virran muuttuessa muuttuu myös kelan lävistävä magneettivuo. Kelan induktanssi pyrkii vastustamaan tätä magneettivuon muutosta luomalla johtimeen Faradayn induktiolain mukaisen jännitteen.


title: Kela (komponentti)

text: Keloja tarvitaan kaikissa laitteissa, jotka perustuvat sähkömagneetteihin, esimerkiksi sähkömoottoreissa, muuntajissa, kitaramikrofoneissa ja releissä. Vaihtovirtapiirissä kelan induktanssi aiheuttaa piiriin positiivisen reaktanssin.


title: Kela (komponentti)

text: Piiriteknisesti kelan vastakohta on kondensaattori, jonka kapasitanssi aiheuttaa negatiivisen reaktanssin.


title: Kela (komponentti)

text: Kelan mekaaninen vastine on vauhtipyörä.


title: Kela (komponentti)

text: Kela koostuu kierretystä (virta)johtimesta, yleensä eristetystä kuparilangasta. Toinen kelan osa on kelasydän, jonka ympärille johdin on kierretty. Sydämen materiaaliksi käy periaatteessa mikä vain. Yleensä sydämen materiaali on ferromagneettista ainetta, jolla vahvistetaan kelan luomaa magneettikenttää. Ilmasydämisiä keloja käytetään esimerkiksi radiotekniikassa.


title: Kela (komponentti)

text: Etenkin suurilla taajuuksilla sydämenä käytetään ferriittiä. Kelan induktanssiin suuruuteen vaikuttavat sydämen muoto, materiaali sekä johdinkierrosten määrä. Myös yksittäisellä johdinlenkillä ja suoralla johtimellakin on pieni induktanssi, mikä joudutaan ottamaan huomioon hyvin suuritaajuuksisia signaaleita käsitteleviä virtapiirejä suunniteltaessa.


title: Kela (komponentti)

text: Suoran tangon ympärille käämittyä kelaa sanotaan solenoidiksi ja renkaan muotoista kelaa toroidiksi.


title: Kela (komponentti)

text: Sähkövirta synnyttää johtimen ympärille virran voimakkuuteen verrannollisen magneettivuon. Sähkövirran voimakkuuden muuttuminen muuttaa magneettivuota, mikä Faradayn induktiolain mukaan muodostaa virran muutosta vastustavan sähkömotorisen voiman (smv) eli jännitteen.


title: Kela (komponentti)

text: kelan napojen yli oleva jännite, missä "L" on kelan induktanssi ja "I" kelan lävistävä virta.


title: Kela (komponentti)

text: Yhden silmukan lävistävä magneettivuo saadaan virran "I" ja induktanssin "L" tulona.


title: Kela (komponentti)

text: Ideaalisessa tapauksessa kiertämällä johdin monikierroksiseksi virran synnyttämä magneettivuo voimistuu verrannollisena kelan kierrosten lukumäärään. Magneettivuo saadaan laskettua


title: Kela (komponentti)

text: missä "N" on kelan kierrosten lukumäärä.


title: Kela (komponentti)

text: Käämivuo saadaan kertomalla magneettivuo kierrosten lukumäärällä


title: Kela (komponentti)

text: Kelan kykyä vastustaa virran muutoksia kuvaa sen induktanssi, jonka yksikkö on henry (H). Induktanssin L läpi kulkevan sähkövirran I muutos aiheuttaa kelan napojen yli jänniteen


title: Kela (komponentti)

text: Esimerkiksi kela, jonka induktanssi on 1 H, muodostaa päidensä yli 1 V jännitteen, kun sen läpi kulkeva virta muuttuu 1 A/s (ampeerin sekunnissa). Ilmiöstä johtuen esimerkiksi releiden kelojen yli kytketään usein suojadiodi oikosulkemaan käämivirran nopeasta katkaisusta aiheutuva vastakkaissuuntainen jännitepiikki.


title: Kela (komponentti)

text: Keloja käytetään erityisesti vaihtovirtapiireissä sen induktiivisen reaktanssin vuoksi. Sitä mitataan ohmeina kuten resistanssiakin. Toisin kuin vastuksen resistanssi, induktiivinen reaktanssi riippuu vaihtovirran taajuudesta ja se lasketaan kaavalla


title: Kela (komponentti)

text: missä "f" on taajuus ja "L" kelan induktanssi.


title: Kela (komponentti)

text: Kelan epäideaalisuuksia kuvataan hyvyysluvulla Q. Esimerkiksi kelaan käytettävällä johtimella on aina resistanssia, joka aiheuttaa energian muuttumista lämmöksi.


title: Kela (komponentti)

text: Lämmöksi muuttuva teho lasketaan kaavalla


title: Kela (komponentti)

text: Kelan magneettikenttään varastoituu energiaa kelan induktanssin "L" ja kelan läpi kulkevan virran "I" johdosta:


title: Kela (komponentti)

text: Suurta kelaa, jota käytetään virran rajoittamiseen, kutsutaan myös kuristimeksi. Kuristinta voidaan myös käyttää jännitepiikkien muodostamiseen, näin muodostunut virtapiikki esimerkiksi sytyttää loistevalaisimen.


title: Kela (komponentti)

text: Vielä suurempia voimavirtaverkossa käytettäviä kuristimia suurilla rautasydämillä kutsutaan myös "reaktoreiksi". Nämä ovat rakenteeltaan suurjännitemuuntajien kaltaisia ja yleensä öljytäytteisiä. Reaktoreita on neljäntyyppisiä: rinnakkaisreaktorit, nollapistereaktorit, sarjareaktorit ja tasoitusreaktorit.


title: Kela (komponentti)

text: Rinnakkaisreaktori kompensoi ilmajohtojen kapasitiivista tehoa, jolloin vältetään jännitteen hallitsematon nousu erityisesti linjojen pienillä kuormituksilla. Linjan kuormituksen muuttuminen ilman reaktoria voisi aiheuttaa virtapiikin, tätä kautta valokaaren ja/tai linjaan kytkettyjen laitteiden rikkoutumisen.


title: Kela (komponentti)

text: Nollapistereaktorilla lisätään muuntajan nollapisteen tai rinnakkaisreaktorin impedanssia. Yksivaiheisten vikojen aikana reaktori rajoittaa vikavirtaa nollapisteessä ja johdon tila palautuu entiselleen nopeammin. Nollapistereaktoreita käytetään tähteen kytkettyjen muuntajien yhteydessä, kolmioon kytketyissä muuntajissa taas ei ole nollapistettä eikä nollapistereaktoria tällöin käytetä.


title: Kela (komponentti)

text: Sarjareaktoreiden tarkoitus on vaihtovirtaverkossa rajoittaa vikavirtaa siirtoverkon oikosulkutilanteissa ja/tai valvoa tehon siirtymistä vakaissa olosuhteissa. Reaktorin rajoittaessa vikavirran riittävän alhaiselle tasolle, se voi suojata järjestelmän laitteita rikkoutumiselta. Sarjareaktori myös estää johdinten hallitsemattomia virtapiikkejä jotka voivat aiheuttaa valokaaria ja vakavia vaurioita järjestelmässä.