title: TNT-ekvivalentti

text: Megatonnia (tunnus Mt) käytetään kuvaamaan suurimpien ydinaseiden räjähdysvoimaa. Muita vastaavan luokan tapahtumia on geologiset ilmiöt ja taivaan kappaleiden törmäykset. Yksi megatonni on sellaisen räjähdyksen voimakkuus, jonka saisi aikaan miljoona tonnia trotyyliä eli trinitrotolueenia (TNT). Se vastaa noin 4,184·10 joulea eli 4,184 petajoulea.


title: TNT-ekvivalentti

text: Megatonnin suuruinen räjähdys saavutetaan vetypommin räjähdyksessä. Hiroshiman pommin voima oli vain 0,015 megatonnia, ja suurimman räjäytetyn vetypommin voima noin 57 megatonnia.


title: TNT-ekvivalentti

text: Megatonniluokkaa energiaa vapautuu tulivuorenpurkauksissa, maanjäristyksessä ja kymmenien metrien läpimittaisen meteoriitin törmätessä maahan. Kilometrin läpimittaisen meteoriitin törmäysräjähdys tuottaa 10 miljoonan megatonnin räjähdyksen.


title: TNT-ekvivalentti

text: Megatonnia (lyhenne Mt tai Mtn) käytetään myös massan yksikkönä. Megatonni on miljoona tonnia – yksi teragramma (10 g).


title: TNT-ekvivalentti

text: Gigatonnia (Gt) käytetään kuvaamaan hyvin suuria räjähdyksiä kuten asteroidin törmäystä Maahan. Gigatonni vastaa räjähdystä, jonka aiheuttaisi gigatonnin määrä TNT:tä. TNT-gigatonni on 4,184 × 10 joulea energiaa.


title: TNT-ekvivalentti

text: Suurin ihmisen rakentama vetypommi, Tsar-Bomba, räjäytettiin 30. lokakuuta 1961 ja sen voimakkuus oli 57 megatonnia eli 0,057 gigatonnia.


title: TNT-ekvivalentti

text: Gigatonnia (lyhenne Gt) käytetään myös massan yksikkönä. Gigatonni on miljardi tonnia – yksi petagramma (10 g).


title: Alakurtti

text: Alakurtti ( kyrill. Алакуртти) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Venäjän luoteisosassa Murmanskin alueen Kantalahden piirissä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaita oli maalaiskunnassa 3 443. Kunta rajoittuu lännessä Suomeen, etelässä Karjalan tasavaltaan, idässä Kantalahden piirin Zaretšenskin maalaiskuntaan ja Kantalahden kaupunkikuntaan sekä Kouteron piiriin ja pohjoisessa (yhdessä pisteessä) Kuolan piiriin. Vuonna 2009 suljetun Alakurtin sotilastukikohdan jälkeen Alakurtin kylä toimi Venäjän rajavartiopalvelun rajataajamana, vaikka matkaa Suomen rajalle onkin 50 kilometriä. Tammikuussa 2015 Venäjä avasi Alakurtin sotilastukikohdan uudelleen.


title: Alakurtti

text: Alakurtissa on mekaanista metsäteollisuutta, kuten 378. metsäteollinen yhtymä, ZAO Kembi, Kantalahden metsäyhteisö. Vuonna 1998 perustettiin leipätehdas Eurohleb.


title: Alakurtti

text: Alakurtin maalaiskuntaan kuuluvat keskuskylän lisäksi Kairalan (Kairaly), Kuolajärven (Kuolojarvi) ja Priozernyin asutuskeskukset. Ahkiojärvi sijaitsee Alakurtin ja Tuntsajoen länsipuolella.


title: Alakurtti

text: Alueella sijaitsi 2000-luvulle asti Alakurtin sotilastukikohta, johon oli sijoitettu mm. helikopterirykmentti. Uudesta Alakurtin 2,2 kilometrin sotilaslentokentälle () sijoitettavasta helikopteriyksiköstä on puhuttu usean vuoden ajan. Esimerkiksi vuonna 2010 alueen poliittinen johto vahvisti sotilastukikohtaan aiottavan sijoittaa lähitulevaisuudessa uudelleen "joitain kymmeniä" ilmailuprikaatin helikoptereita.


title: Alakurtti

text: Lopetetun sotilastukikohdan uudelleen avaamisesta alkoi liikkua 2014 keväällä konkreettisempia tietoja. Keväällä 2014 uutisoitiin esimerkiksi, että Alakurttiin sijoitettaisiin Venäjän Pohjoisen laivaston alaisuuteen kuuluva 3 000 miehen vahvuinen radiotiedusteluun erikoistunut joukko-osasto.


title: Alakurtti

text: Vuoden 2015 tammikuussa uutisoitiin puolestaan moottorisoidun jalkaväkiprikaatin joukkojen siirron aloittamisesta Alakurttiin. Joulukuussa 2014 venäläislehdistö oli arvioinut sikäläisen motorisoidun jalkaväkiprikaatin tyypilliseksi vahvuudeksi 7 000 sotilasta.


title: Alakurtti

text: Alakurtti on ollut vanhaa metsäsaamelaisten asuin- ja pyyntialuetta. Suomalaiset saapuivat Sallaan, silloiselle Kuolajärvelle 1800-luvun alussa ja asettuivat asumaan Tuntsajoen ja Kutsajoen varrelle. Nimi Alakurtti syntyi Kuusamosta muuttaneen Henrik Kurtin mukaan.


title: Alakurtti

text: Alakurtti kuului Suomen suuriruhtinaskuntaan vuodesta 1833.


title: Alakurtti

text: Elokuussa 1918 Kantalahden edustalla sijainneen brittiläiseen Pohjois-Venäjän interventiojoukkoihin kuuluneen lentotukialus "HMS Nairana"n lentokoneet tiedustelivat ilmatilassa ja pudottivat pommeja sekä tulittivat konekiväärein Alakurttia sekä suomalaisten joukkojen asemia. Hyökkäyksessä kuoli yksi suomalainen sotilas ja siviili. Suomi esitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle asiasta jyrkkäsanaisen nootin, minkä jälkeen britit pidättäytyivät vastaavanlaisista hyökkäyksistä. Suomessa ryhdyttiin pohtimaan ilmatorjunnan perustamista tykein. Tykkejä ei kuitenkaan ollut.


title: Alakurtti

text: Vuonna 1940 Alakurtti oli luovutettava muun Sallan silloisen itäosan myötä Neuvostoliitolle talvisodan päättäneen Moskovan rauhansopimuksen mukaan. Alakurtin alueesta tuli osa 1940 perustettua, neuvostoterminologian mukaan ”itsenäistä” Karjalais-suomalaista neuvostotasavaltaa ja sen Kiestingin piiriä. Jatkosodassa Pohjois-Suomesta toimineet ja siis natsi-Saksan armeijan alaisuudessa olleet suomalaisjoukot valtasivat alueen 1941, josta ne kuitenkin joutuivat vetäytymään Moskovan välirauhansopimuksen mukaan 1944. Toisen maailmansodan aikana Alakurtissa toimi yksi Stalag 309:n alainen sotavankileiri.


title: Alakurtti

text: Alakurtti ympäristöineen siirrettiin Murmanskin alueeseen 1953.


title: Alakurtti

text: 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliiton joukkojen vetämiseen yhdistyneestä Saksasta liittyi saksalaisten rahoittama muualle sijoitettujen venäläisten sotilaskylien rakentamisprojekti, saksalainen Zublin ja suomalainen Rakennusliike Puolimatka rakensivat Alakurttiin yhdessä 600 kerrostalohuoneistoa kunnallistekniikoineen.


title: Frederiksbergin kunta

text: Frederiksberg on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2015 alussa kunnassa oli 103 192 asukasta, ja sen pinta-ala oli 8,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Frederiksberg.


title: Frederiksbergin kunta

text: Frederiksberg sijaitsee kokonaan Kööpenhaminan kunnan sisällä. Ennen Tanskan kuntauudistusta 2007 Frederiksberg oli yksi kolmesta Tanskan kunnasta, joka ei kuulunut mihinkään lääniin (). Kaksi muuta kuntaa ovat Kööpenhaminan kunta ja Bornholmin kunta. Frederiksberg on pinta-alaltaan Tanskan pienin mutta asukasluvultaan seitsemänneksi suurin kunta. Se on myös Tanskan tiheimmin asuttu kunta, jota pidetään Kööpenhaminan kaupunginosana.


title: Frederiksbergin kunta

text: Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.


title: Frederiksbergin kunta

text: Frederiksbergin ystävyyskaupungit:


title: Carmella Corleone

text: Carmella Corleone on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon menestysromaanissa "Kummisetä" ja Francis Ford Coppolan ohjaamissa elokuvissa "Kummisetä" ja "Kummisetä osa II". Carmella italialaisamerikkalaisen rikollisperheen kantaäiti. Elokuvassa Carmellan osaa näyttelee Morgana King.


title: Carmella Corleone

text: Carmella saapuu 16-vuotiaana Sisiliasta ja avioituu Vito Corleonen kanssa. Hän on etevä keittäjä ja hyvä talousihminen, joka tarjoaa rauhallisen kodin miehelleen, joka etenee New Yorkissa merkittävimmän rikollisperheen päämieheksi. Hän on helposti lähestyttävä ja toimii tavallisten ihmisten huolten kuuntelijana, sillä ihmiset tietävät hänen sanansa painavan Kummisedän päätöksissä.


title: Kuolemanmarssi

text: Kuolemanmarsseiksi kutsuttiin marsseja, joilla natsit siirsivät keskitysleirien vankeja toisen maailmansodan loppuvaiheessa lähestyvien rintamalinjojen tieltä sisemmälle Saksaan. Tuhannet heikkokuntoiset vangit pakotettiin tällaisille marsseille pääasiassa talvella 1944–1945.


title: Kuolemanmarssi

text: Toisen maailmansodan loppuvaiheessa liittoutuneet – Yhdysvaltain, Ison-Britannian, Neuvostoliiton ja Ranskan joukot – saartoivat Saksaa joka puolelta. Vihollisten lähestyessä saksalaiset päättivät hylätä keskitysleirit ja tuhota kaiken todistusaineiston niiden olemassaolosta.


title: Kuolemanmarssi

text: Keskitysleirivangit kuuntelivat uutisia liittoutuneiden lähestymisestä toiveikkaina. Kun rintama tuli saksalaisten kannalta vaarallisen lähelle, heidät pakotettiin kuitenkin liikkeelle. Saksalaiset vartijat tappoivat suuria määriä vankeja jo ennen marssille lähtöä: sairaat ja muut marssimaan kykenemättömät saatettiin muitta mutkitta ampua. Usein nälkäkuoleman partaalla olleita vankeja marssitettiin kilometrikaupalla lumessa juna-asemille. Sinne päästyä heidät lastattiin junaan, joissa ei useinkaan ollut ruokaa eikä suojaa. Perillä alkoi marssi uudelle leirille. Uupuneet vangit, jotka eivät kyenneet pysyttelemään muiden tahdissa, ammuttiin.


title: Kuolemanmarssi

text: Suurin ja tunnetuin kuolemanmarssi tapahtui tammikuussa 1945 puna-armeijan edetessä idästä Puolasta kohti Saksaa. Yhdeksän päivää ennen kuin neuvostoarmeija saavutti Auschwitzin leirin, saksalaiset marssittivat 60 000 vankia leiristä juniin. Noin 15 000 kuoli matkalla. Myös kirjailija Elie Wiesel, joka selvisi holokaustista ja sai vuoden 1986 Nobelin rauhanpalkinnon, pakotettiin kuolemanmarssille Auschwitzista Buchenwaldiin. Hän kuvaa marssia vuonna 1958 ilmestyneessä romaanissaan "Yö".


title: Karvatuppi

text: Karvatuppi on ihmisellä ihon orvaskedessä sijaitseva, karvan juurta ympäröivä ihon osa. Karvatuppea ympäröivät useimmiten hiki- ja talirauhanen, joista johtavat kanavat tuppeen.


title: Karvatuppi

text: "Karvatupen tulehdus" voi johtua esimerkiksi sisäänkasvaneesta ihokarvasta. Sisäänkasvanut ihokarva on karva, joka ei jostakin syystä läpäise ihon päällimmäistä kerrosta, vaan alkaa kasvaa karvatupessa. Tämä voi johtua esimerkiksi jatkuvasta nyppimisestä aiheutuneesta karvan heikkoudesta.


title: Karvatuppi

text: Karvatupen tulehdus voi olla erittäin tuskallinen, jos karvatuppeen kasaantuu esimerkiksi talia siten, että tuppi alkaa toimia talin "varastona". Yleensä karvatupen tulehdus on vaaraton, jollei se leviä tai jollei iho ole päässyt tulehtumaan yritettäessä avata tai puhkaista syntynyttä pattia.


title: Cypress Hill (albumi)

text: Cypress Hill on rap-yhtye Cypress Hillin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1991.


title: Black Sunday

text: Black Sunday on rap-yhtye Cypress Hillin toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1993. Tämän levyn "Insane In The Brain" kappaleen singlestä tuli välittömästi hitti.


title: Tom Hagen

text:
Tom Hagen (1910–1972) on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon menestysromaanissa "Kummisetä" ja Francis Ford Coppolan ohjaamissa elokuvissa "Kummisetä" ja "Kummisetä osa II". Elokuvassa Hagenin osaa näyttelee Robert Duvall. Hagen on italialaisamerikkalaisen rikollisperheen asianajaja.
Kummisetä Vito Corleonen vanhin poika Sonny Corleone tapaa 12-vuotiaan, asunnottoman Tomin ja vie tämän kotiinsa. Hagen otetaan epävirallisesti perheen jäseneksi. Hän kouluttautuu lakimieheksi ja palvelee Corleonen perhettä ensin lakimiehenä ja sitten "consiglierinä", Donin lähimpänä apulaisena.


title: Tom Hagen

text: Työssään hän joutuu olemaan tekemisissä sekä viranomaisten lahjonnassa että rikoksien tekemisessä. Laulaja Johnny Fontanen haluaman elokuvaroolin tiellä on tuottajamoguli Jack Woltz, joka henkilökohtaisten syiden takia ei halua antaa roolia Fontanelle. Kummisetä on käskenyt tehdä ”tarjouksen, josta ei voi kieltäytyä”. Vieraillessaan Woltzin luona, Hagen huomaa tuottajan rakkauden hevosia kohtaan. Huonosti päättyneiden neuvotteluiden jälkeisenä aamuna tuottaja herää sängyssään epämiellyttävään kosteuteen, joka hänen suureksi kauhukseen on verta hänen lempihevosensa irtileikatusta päästä.


title: Tom Hagen

text: Tom Hagen joutuu ylläpitämään perheen uskottavuutta Vito Corleonen haavoituttua murhayrityksessä, Sonnyn kuoltua väijytyksessä, keskimmäisen pojan Fredon saatua hermoromahduksen ja nuorimman pojan Michaelin lähdettyä maanpakoon poliisikapteenin murhasta epäiltynä. Michaelin otettua isänsä jälkeen ohjakset käteensä, Tom Hagen on olennainen apu alettaessa siirtää perheen toimintaa lailliseksi 1950-luvun puolivälissä. Perheen varat siirretään hotelli- ja viihdealalle ja New Yorkiin jää pelkästään oliivikauppayritys. Vedonlyönti-, prostituutio- ja ravintolatoiminta annetaan kummisedän "caporegimeille" Salvatore Tessiolle ja Pete Clemenzalle, jotka olivat Vito Corleonen parhaat ystävät 30 vuoden takaa. Nyt he saisivat perustaa omat perheensä.


title: Tom Hagen

text: Hagen muuttaa vaimonsa ja lastensa kanssa Las Vegasiin, jonne Corleonen perheen toiminta jatkossa keskittyy. Corleone myös siirtää hänet pois consiglierin tehtävistä, jonka tiedon Hagen ottaa vastaan ristiriitaisesti. Tultaessa 1970-luvulle kaikki siirrot on tehty ja perhe on tunnettu enemmän hyväntekeväisyystyöstään kuin rikollisuudesta.


title: IV (albumi)

text: IV on rap-yhtye Cypress Hillin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1998.


title: Pekka Nousiainen

text: Pekka Evert Juhani Nousiainen (s. 8. heinäkuuta 1945 Hanhijärven kylässä, Enonkoskella) on suomalainen poliitikko ja entisen Punkaharjun kunnan entinen kunnanjohtaja. Hän toimi Suomen keskustan kansanedustajana Etelä-Savon vaalipiiristä vuosina 1999–2007. Sotilasarvoltaan hän on reservin kapteeni.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Jedwabnen joukkomurha on heinäkuussa 1941 tapahtunut pogromi, jossa huomattava osa puolalaisen Jedwabnen kylän juutalaisväestöstä tapettiin. Joukkomurhassa monet uhrit poltettiin elävältä, ja sen suorittivat ilmeisesti Jedwabnen sekä lähikylien asukkaat. Saksalaisten osallistumisesta murhaan kiistellään yhä.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Saksan hyökkäyksen edetessä itärintamalla perustettiin erityisiä osastoja (Einsatzgruppen), joiden tehtävä oli tuhota miehitettyjen alueiden juutalaiset. Heinäkuussa 1941 suurin osa Jedwabnen noin 2 500 asukkaan kylän juutalaisväestöstä murhattiin. Paikalla oli myös jonkin verran juutalaisia muista kaupungeista.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Aamulla 10. heinäkuuta Jedwabnen kylän juutalaiset pakotettiin kodeistaan kylän keskusaukiolle, jossa heitä pahoinpideltiin. Noin 40–50 juutalaisen ryhmä, johon kuului myös paikallinen rabbi, joutui sen jälkeen tuhoamaan Vladimir Leninin patsaan, joka oli pystytetty kylään neuvostomiehityksen aikana. Tämän jälkeen juutalaiset tapettiin, ja osia monumentista heitettiin joukkohautaan.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Vähän myöhemmin (eri todistajien mukaan yhdestä muutamaan tuntiin) useimmat jäljelle jääneistä juutalaisista pakotettiin erääseen latoon. Monia lyötiin ja tapettiin matkalla. Lato sytytettiin sitten palamaan, ja sen sisälle suljetut ihmiset paloivat elävältä.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Tätä elävältä polttoa käytettiin uudelleen lavastettuna alkukuvana holokaustia yhden perheen näkökulmasta kuvanneessa, yhdeksäntuntisessa televisiosarjassa "Polttouhrit".


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Holokaustin rikoksia tutkivan Instytut Pamięci Narodowej -järjestön (IPN) mukaan joukkomurhassa kuoli ainakin noin 380 ihmistä. Professori Jan Tomasz Gross on aiemmin arvioinut uhrien lukumääräksi 1 600, mutta IPN pitää tätä lukua hyvin epätodennäköisenä.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Monien vuosien ajan uskottiin, että Jedwabnen joukkomurhan takana oli jokin saksalainen "Einsatzgruppe". Vuonna 2001 puolalais-amerikkalainen historioitsija Jan Tomasz Gross julkaisi tapahtumasta yksityiskohtaisen tutkimuksen nimellä "Sąsiedzi" (Naapurit). Siinä hän kuvasi joukkomurhaa pogromiksi ja väitti, että Jedwabnen juutalaisten kuolemasta olivat vastuussa heidän puolalaiset naapurinsa. Saksalaisilla ei olisi mitään osuutta asiaan.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Kirja herätti Puolassa valtavan kohun. Muun muassa professori Tomasz Strzembosz väitti, että vaikka puolalaiset osallistuivat murhaan, sitä valvoivat saksalaiset.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Huolellisen tutkimuksen jälkeen IPN julkaisi vuonna 2002 raportin, jossa tuettiin Grossin väitteitä, vaikka murhattujen juutalaisten määrää pidettiin Grossin alkuperäistä väitettä huomattavasti matalampana. Sen mukaan paikalla oli myös kahdeksan saksalaista poliisia. Joidenkin todistajien mukaan saksalaisia sotilaita oli paikalla, toisten mielestä ei. Ei-juutalaisten puolalaisten osallistumista murhiin pidetään todistettuna, mutta saksalaisten osuudesta kiistellään edelleen.


title: Jedwabnen joukkomurha

text: Vuonna 2001 Puolan presidentti Aleksander Kwaśniewski pyysi juutalaisilta julkisesti anteeksi Jedwabnen tapahtumia.


Kumpulan tiedekampuksella sijaitseva Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta. Kumpulan tiedekampus on Pohjoismaiden suurin ja monipuolisin luonnontieteellisen osaamisen keskittymä. Tiedekunnan osastot kuuluvat tieteenaloillaan pohjoismaiseen kärkijoukkoon.


title: Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta

text: Tiedekunnan tunnus on oranssi Prometheuksen liekki, jossa on kolme päällekkäistä neliötä.


text: Tiedekuntaa johtaa 1.8.2018 alkaen vt. dekaani, analyyttisen kemian professori Marja-Liisa Riekkola, joka vastaa myös tutkimuksesta ja tutkimusinfrastruktuurista. Opetuksesta ja kansainvälisyysasioista vastaa varadekaani, tietojenkäsittelytieteen professori Hannu Toivonen, ja ulkosuhteista sekä viestinnästä varadekaani, teollisuusmatematiikan professori Samuli Siltanen.


text: Tiedekunnan ylin päättävä elin on 18-jäseninen tiedekuntaneuvosto, jossa ovat edustettuina professorit (8 kpl), muut opettajat ja tutkijat sekä muu henkilöstö (5 kpl), sekä opiskelijat (5 kpl).


text: Tiedekunnan piirissä toimii joukko koulutusohjelmia, osastoja ja tutkimusinstituutteja. Helsingin yliopiston yliopistopalvelut tuottaa tiedekunnan lähipalvelut opiskelijoille, tutkijoille ja muulle henkilöstölle.


text: Tiedekunnassa on perustutkinto-opiskelijoita noin 5 300, jatko-opiskelijoita noin 500 ja professoreita 73. Tiedekunta tarjoaa opiskelijoilleen nykyaikaisen ja dynaamisen ympäristön sekä mahdollisuuden perehtyä monipuolisesti luonnontieteisiin. Laadukas opetus perustuu kansainvälisesti korkeatasoiseen tutkimukseen.


text: Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan opetus tapahtuu 8 kandiohjelmassa, 13 maisteriohjelmassa ja 7 tohtoriohjelmassa. Maisteriohjelmat ovat monikielisiä eli niiden opetuskielenä on englanti, lukuun ottamatta Matematiikan, fysiikan ja kemian opettajan maisteriohjelmaa. Koulutusohjelmilla on johtoryhmät, jotka valmistelevat opetussuunnitelmat ja hyväksyvät maisterintutkielmien arvosanaesitykset. Matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa annetaan Suomessa ainoana opetusta meteorologiassa ja geofysiikassa. Tiedekunnassa on myös Suomen ainoa ruotsinkielinen maantieteen aineenopettajakoulutus. Vuonna 2019 tiedekunnassa käynnistyy englanninkielinen luonnontieteiden kandiohjelma, josta valmistutaan Bachelor of Science (BSc) -nimikkeellä.


text: Tiedekunnan kandiohjelmat ovat Fysikaaliset tieteet, Geotieteet, Kemia, Maantiede, Matemaattiset tieteet, Tietojenkäsittelytiede sekä Matematiikan, fysiikan ja kemian opettajan kandiohjelma. Ohjelmiin hakeudutaan päähaun tai siirtohaun kautta tai avointen yliopisto-opintojen perusteella. Koulutusohjelmat jakautuvat opintosuuntiin, ja niistä voi valmistua luonnontieteiden kandidaatiksi (LuK).


text: Tiedekunnan maisteriohjelmat ovat Alkeishiukkasfysiikka ja astrofysikaaliset tieteet, Datatiede, Elämäntieteiden informatiikka, Geologia ja geofysiikka, Ilmakehätieteet, Kaupunkitutkimus ja -suunnittelu, Kemia ja molekyylitieteet, Maantiede, Matematiikka ja tilastotiede, Materiaalitutkimus, Teoreettiset ja laskennalliset menetelmät, Tietojenkäsittelytiede sekä Matematiikan, fysiikan ja kemian opettajan maisteriohjelma. Syyslukukaudesta 2017 lähtien opiskelijalla on yksi tai useampia vaihtoehtoja maisteriohjelmaksi kanditutkinnon suorittamisen jälkeen. Ohjelmiin voidaan myös hakeutua Helsingin yliopiston ulkopuolelta maisterihaun kautta. Koulutusohjelmista voi valmistua filosofian maisteriksi (FM).


text: Luonnontieteellisen tutkijakoulun tohtoriohjelmat ovat Alkeishiukkasfysiikka ja maailmankaikkeuden tutkimus (PAPU), Geotieteet (GEODOC), Ilmakehätieteet (ATM-DP), Kemia ja molekyylitieteet (CHEMS), Matematiikka ja tilastotiede (DOMAST), Materiaalitutkimus ja nanotieteet (MATRENA) sekä Tietojenkäsittelytiede (DOCS). Ohjelmista voi valmistua filosofian lisensiaatiksi (FL) tai filosofian tohtoriksi (FT).


text:
Matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa toimivat seuraavat osastot (engl. "department"):
Tiedekunnan yhteydessä toimii myös erillislaitoksena Fysiikan tutkimuslaitos (HIP).


text: Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan perinteet ulottuvat aina vuoteen 1640 asti. Tuolloin Turun akatemian filosofisessa tiedekunnassa oli seitsemän professuuria, joista kaksi oli luonnontieteiden professuureja eli matematiikan ja tähtitieteen sekä fysiikan ja kasvitieteen professuurit. Vuonna 1852 filosofinen tiedekunta päätettiin jakaa fyysis-matemaattiseen ja historiallis-kielitieteelliseen osastoon seuraavan vuoden alussa. Osastoja on pidettävä itsenäisinä tiedekuntina siinä mielessä, että kummallakin oli oma dekaani. Osaston nimi muutettiin matemaattis-luonnontieteelliseksi vuonna 1924. Nimi matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta tuli käyttöön vuonna 1992.


text: Vuoden 2004 alusta lukien tiedekunnasta erotettiin farmasian laitos omaksi tiedekunnakseen ja biotieteiden, ekologian ja systematiikan sekä ympäristöekologian laitokset liitettiin osaksi uutta biotieteellistä tiedekuntaa.


text: 1.1.2018 Helsingin yliopistossa tuli voimaan johtosääntöuudistus, jolloin yliopisto siirtyi laitoksettomaan tiedekuntarakenteeseen. Matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa entiset ainelaitokset on korvattu koulutusohjelmilla ja henkilöstöä johdetaan osastorakenteen välityksellä.


title: Kriittiset ilmiöt

text: Kriittisten ilmiöiden teoria kuvaa fysikaalisia suureita lähellä olomuodon muutoksia ulkoisten olosuhteiden kuten esimerkiksi lämpötilan tai paineen funktiona. Aineen järjestystä kuvaa järjestysparametri, joka häviää olomuodon muutosta kuvaavan intensiivisen suureen kuten lämpötilan noustessa yli kriittisen. Esimerkiksi veden jäätymisen kriittinen lämpötila on normaali-ilmanpaineessa 0 °C eli 273,16 K.


title: Kriittiset ilmiöt

text: Järjestysparametrin muutoksia reaaliavaruudessa kuvaa pituusskaala, jota nimitetään koherenssipituudeksi. Luonteenomainen piirre kriittisille ilmiöille on, että kriittisissä olosuhteissa koherenssipituus kasvaa rajatta eli divergoi. Tällöin mahdolliset muut systeemin pituusskaalat muuttuvat merkityksettömiksi systeemin suureita tutkittaessa. Suureiden riippuvuutta olomuodonmuutosta kuvaavien olosuhteiden kuten lämpötilan funktiona kuvataan kriittisillä eksponenteilla. Tyypillisesti nämä riippuvat vain systeemin ulkoisesta symmetriasta, ja ovat suhteellisen universaaleja.


title: Ivangorod

text: Ivangorod (, , vanha suomennos Iivananlinna) on entinen linnoitus ja nykyinen kaupunki Narvanjoen itärannalla Venäjän puolella. Hallinnollisesti se kuuluu Leningradin alueeseen ja asukkaita kaupungissa oli 9 797 (2010). Ivangorodin vastapuolella Narvanjoen toisella puolella sijaitsee Viron itäisin kaupunki Narva.


title: Ivangorod

text: Nimi Ivangorod tulee suuriruhtinas Iivana III:lta. Venäläiset rakensivat Iivananlinnan vuonna 1492 vastapäätä Narvanjoen toisella puolella sijaitsevaa Narvan linnoitusta estääkseen Ruotsin yhteyden Saksalaisen ritarikunnan alueisiin Virossa ja Liivinmaalla, mutta 1496 Ruotsi hävitti sen. On väitetty, että kaupungin asukkaat olivat pääasiassa vatjalaisia.


title: Ivangorod

text: Ivangorod rakennettiin uudelleen ja vuonna 1612 Ruotsi kaappasi sen itselleen. Vuonna 1617 Stolbovan rauhansopimuksessa Ivangorod siirtyi Ruotsille, kuten muutkin Inkerin alueella sijaitsevat linnoitukset. Ivangorod oli Ruotsin vallan alla vuoteen 1704 asti, jolloin suuren Pohjan sodan yhteydessä Venäjä hyökkäsi sinne.


title: Ivangorod

text: Vuonna 1918 Saksa valtasi Ivangorodin ja vuonna 1920 se liitettiin Viroon Tarton rauhassa. Vuonna 1945 Ivangorod liitettiin Venäjän neuvostotasavaltaan ja nykyään se kuuluu Venäjälle.


title: Ivangorod

text: Ivangorod on pieni Venäjän ja Euroopan yhteisön rajakaupunki, jolle rajaa ylittävä liikenne on merkittävää. Liikenneväylistä tärkein on Pietarista saapuva valtatie M11 ("Narva", osa :tä). Tämä eurooppatie jatkaa Viron puolella Tallinnaan (Viron valtatie 1). Kaupungin läpi kulkee rautatie, jonka Ivangorod-rautatieasemalla pysähtyy Tallinna–Pietari–Moskova -pikajuna ja vastaava paluujuna öisin.


title: Ars-näyttelyt

text: Ars-näyttelyt ovat Suomessa vuodesta 1961 alkaen järjestettyjä suuria kansainvälisen nykytaiteen katsauksia. Näyttelyt on järjestetty 5–12 vuoden välein. Ensimmäinen Ars oli esillä myös Turussa, Tampereella, Hämeenlinnassa ja Jyväskylässä, mutta vuodesta 1983 Arsit järjestettiin Helsingissä. Vuoden 2011 Ars järjestettiin jälleen useilla paikkakunnilla.


title: Ars-näyttelyt

text: Vuoteen 1995 asti Arsit pidettiin Ateneumin taidemuseossa ja sen jälkeen Nykytaiteen museo Kiasmassa Helsingissä. Seitsemän järjestettyä Ars-näyttelyä on kerännyt vuodesta 1961 vuoteen 2011 asti yhteensä yli miljoona kävijää ja esittänyt teoksia yhteensä noin 600 taiteilijalta tai taiteilijaryhmältä.


title: Ars-näyttelyt

text: Ajatuksen Ars-näyttelyiden perustamisesta lausui taidemaalari ja myöhemmin professori Erkki Koponen. Ars syntyi siitä ajatuksesta 1950-luvun lopulla, että Suomi oli vaarassa jäädä eristettyyn kulttuuriasemaan tai tyhjiöön kylmän sodan kahden maailmanjärjestelmän välisessä taistelussa. Esimerkiksi Berliinin muuria alettiin rakentaa syksyllä 1961.


title: Ars-näyttelyt

text:
Ajatus siitä, että Suomi olisi aktiivinen kahden maailmanjärjestelmän välisessä vuorovaikutuksessa toteutui myös Lahden kansainvälisen kirjailijakokouksen perustamisessa vuonna 1963 juuri kylmän sodan kriisien jälkeen, jolloin myös sen erityiseksi rooliksi muodostui toimia idän ja lännen kirjailijoiden kohtauspaikkana. Tosin Ars-näyttelyiden kokoonpano painottui kylmän sodan aikana länsimaiseen taiteeseen Neuvostoliiton ja DDR:n kieltäytyessä yhteistyöstä vuoden 1974 näyttelyssä. Vuoden 1974 Arsin teema oli esittävän kuvan mahdollisuudet ja ajatus siihen saatiin vuoden 1972 Kasselin documentan eräästä osastosta.
Laajalla yleisöllä ei ennen Arseja ollut juuri mahdollisuutta tutustua laajasti kansainväliseen nykytaiteeseen Suomessa. Suurten kansainvälisten nykytaiteen katsausten, Venetsian biennaalin, Kasselin documentan tai São Paulon biennaalin tapaan haluttiin luoda aika ajoin toistuva nykytaiteen esittely Suomeen. Arsit solmivat modernin taiteen yhteyden yleisöön aivan toisessa mittakaavassa kuin aiemmin.


title: Ars-näyttelyt

text: Ars-näyttelyt ovat vuorollaan tuoneet mukanaan oman aikansa nykyaikaisuuden ja kansainvälisyyden tunnelmia. Esimerkiksi ensimmäisen Arsin kuraattori Sakari Saarikivi totesi avajaispuheessaan vuonna 1961:


title: Ars-näyttelyt

text:
Neuvostoliittolainen Juri Gagarin oli keväällä 1961 tehnyt ensimmäisen avaruuslennon. Nykyajan henkeä näyttelyn ilmapiiriin toi myös maailman suurimman atomipommin Tsar Bomban laukaisu Novaja Zemljalla Ars 61:n aikana.
Näyttelyn idea ja rakenne on vaihdellut näyttelystä toiseen. Joskus se on ollut jonkun otsikon alle pitäytyvä teemanäyttely, joskus Arsissa taas on esitelty ajankohtaista kansainvälistä taidetta ilman tarkkoja temaattisia rajauksia. Joskus mukana on ollut suomalaisia taiteilijoita, toisinaan taas on esitetty pelkästään ulkomaista taidetta.


title: Ars-näyttelyt

text: Näyttelyn järjestäjinä ovat toimineet Suomen Taideakatemia ja Ateneumin taidemuseo (1961, 1969, 1974, 1983) ja Nykytaiteen museo (1995, 2001 ja 2006). Vuonna 1961 järjestäjänä oli myös Suomen Taiteilijaseura, ja myös Nykytaide ry on toiminut apuna. Vuodesta 1983 näyttelyissä on toteutettu suomalaisissa mittasuhteissa laajaa kulttuurisponsorointia ja -markkinointia. Tämä on tuonut näyttelyihin kaupallista sivumakua, mutta aiheuttanut myös sen, että kalliita kansainvälisiä suurnäyttelyitä on ylipäätään pystytty rakentamaan.


title: Ars-näyttelyt

text: Vuodesta 1983 Ars tuli kansainvälisen lehdistön noteeraamaksi suurimmaksi kansainväliseksi nykytaiteen yhteisnäyttelyksi Pohjois-Euroopassa. Kun kussakin Arsissa on ollut esillä varsinkin laajalle yleisölle tuntematonta kansainvälistä nykytaidetta, näyttelyt ovat herättäneet lähes poikkeuksetta keskusteluja. Myös kotimainen sensaatiolehdistö on nostattanut kohuotsikoita suuria yleisömääriä keräävän taidenäyttelyn puitteissa.


title: Ars-näyttelyt

text: Arsit ovat tuoneet uusia ja Suomessa aikaisemmin tuntemattomia taiteen suuntauksia laajan yleisön silmien eteen. Arsien mukana on tutustuttu muun muassa informalismiin, tila- ja ympäristötaiteeseen, minimalismiin, fotorealismiin, installaatioihin, käsitetaiteeseen, performansseihin, videotaiteeseen sekä yhteisötaiteeseen.


title: Ars-näyttelyt

text: Kulttuurin kansainvälistyessä kylmän sodan lopulla Ars-näyttelyiden tehtävä muuttui. Ars 06:n avajaissanoissa Kiasman johtaja Tuula Karjalainen sanoi:


title: Ars-näyttelyt

text: Jokainen näyttely on saavuttanut runsaan yleisömenestyksen. Kohu Arsin ympärillä on vähentynyt, mutta ajan kansainvälinen taide on antanut aihetta myös suuren yleisön hämmästelylle ja tarkkailulle.


title: Ars-näyttelyt

text: Kahdeksannen Ars 11-näyttelyn teema oli Afrikka nykytaiteessa. Samalla näyttelysarja täytti 50 vuotta. Se laajeni Kiasman lisäksi satelliittinäyttelyihin, joita järjestettiin Aboa Vetus & Ars Novassa Turussa, Ahvenanmaan taidemuseossa, Galleria Koneessa Hämeenlinnassa ja Hämeenlinnan taidemuseossa, Halwylin taidemuseossa Tukholmassa, Kajaanin taidemuseossa, K. H. Renlundin taidemuseossa Kokkolassa, Kouvolan taidemuseossa, Oulun Pohjoisessa valokuvakeskuksessa ja Oulun taidemuseossa, sekä VB-valokuvakeskuksessa Kuopiossa.


title: Ars-näyttelyt

text: Yhdeksäs Ars-näyttely järjestettiin 31.3.2017–14.1.2018. Sen teema oli globaali digitaalinen murros. Näyttelyssä oli esillä 2000-vuosituhannen taiteilijoita ja siinä esiteltiin heiltä valmistuneita teoksia. Ars 17:ssä yhtenä tavoitteena oli myös kehittää taiteen esittämistapoja ja jaettavuutta sekä kokoelmatoimintaa kohti virtuaalista online-galleriaa. Näyttelyssä oli useita verkkoon laajenevia teoksia, joiden tarkoituksena oli osallistaa yleisöä ja jatkaa näyttelykokemusta museon seinien ulkopuolelle.


title: Marskin ryyppy

text: Marskin ryyppy on marsalkka Mannerheimin nimeen liitetty snapsina nautittava väkevä alkoholiannos. Lähteiden mukaan on tärkeää, että juoma on kaadettu lasissa piripintaan tai pintajännityksen ansiosta jopa hiukan kukkuralleen ja että juoma tarjoillaan jääkylmänä ja juodaan läikyttämättä.


title: Marskin ryyppy

text: Juomasekoituksen yksityiskohdista on kiistelty liki 50 vuotta, eikä alkuperäisen reseptin mukaisia ainesosia enää ole saatavana. Sekoituksen kehitti alun perin Mannerheimin adjutantti Ragnar Grönvall marsalkan pyydettyä tätä tekemään jotain sulfiittispriistä tehdyn sodanaikaisen huonolaatuisen vodkan, ns. tikkuviinan, maulle. Tarkoituksena oli peittää halvan viinan makua lisäämällä mukaan tilkka kalliimpia aineita.


title: Marskin ryyppy

text: Ryypyn tavaramerkki kuului pitkään Mikkelin Klubille. Vuonna 1995 yhdistys vuokrasi valmistusoikeudet brittiläiselle Allied Domecq Wines & Spirits Ltd:lle. Yritys valmistutti juomaa myyntiin kuopiolaisella Lignell & Piispasella. Marraskuussa 2005 Mikkelin Klubi kertoi myyneensä tavaramerkin kansainväliselle alkoholijätille Pernod Ricardille. Tarkkaa kauppasummaa ei kerrottu julkisuuteen, mutta sen sanottiin olevan ”miljoonia mummon markkoja”. Huhtikuussa 2009 juoman oikeudet siirtyivät aiemmin vain sen valmistuksesta huolehtineelle Lignell & Piispaselle.


title: Marskin ryyppy

text: Monien asiantuntijoiden mukaan tavaramerkillä myyty tuote ei kuitenkaan ole lähinnä alkuperäistä reseptiä. Alkossa myytävä Ritarin Ryyppy on lähempänä oikeaa sekoitusta - sikäli kun sitä voidaan nykyraaka-aineista valmistaa. Toisen perusosan, pöytäviinan raaka-aine on muuttunut. Tuolloin pöytäviina saatiin sulfiittiselluloosan jätelipeästä käyttämällä ja tislaamalla. Myöskään Rajamäen akvaviittia ei enää valmisteta. Altia käyttää Ritarin Ryypyssään näiden sijasta muuta akvaviittia ja viljasta valmistettua viinaa.


title: Jatsi

text: Jatsi voi tarkoittaa:


title: Vaippafetisismi

text: Vaippafetisismi tarkoittaa fetististä suuntautumista vaippojen käyttöön vaikkei siihen ole lääketieteellistä tarvetta. Vaippafetisismi on yksi tavanomaisimmista fetisismeistä. Vaippojen käytön yhtenä syynä on se, että se aiheuttaa vaippafetisteille seksuaalista mielihyvää.


title: Vaippafetisismi

text: Vaippafetisismiin joskus liittyvä osa-alue on aikuislapsen leikkiminen, joka englanninkielisissä yhteyksissä tunnetaan nimellä "adult baby". Tällöin kyseessä on roolileikki, jossa aikuinen ihminen näyttelee vaipoissa olevaa lasta. Sekä vaippafetisismi että aikuislapsen leikkiminen saattavat joskus olla infantilismin ilmentymiä. Infantilismilla kuitenkin yleensä ymmärretään pidemmälle menevää regressiota ja aikuisen lapsenomaista käyttäytymistä.


title: Sihote-Alinin meteoriitti

text:
Sihote-Alinin meteoriitti tuli maahan massiivisena rautasateena 12. helmikuuta 1947
440 kilometriä koilliseen Vladivostokista, Venäjällä. Tarkempi paikka on Sihote-Alinin vuorilla lähellä Pasekan kylää.
Aurinkoa kirkkaampi häikäisevä tulipallo kiisi pohjoisesta etelään ja katosi Sihote-Alinin kukkuloiden taakse. Kuultiin kovia pamauksia ja jyrinää. Nähtiin savupilvi, joka kohosi ylöspäin, ja kuultiin räjähdys, joka tärisytti ilmaa, heilutti taloja ja hajotti ikkunoita. Sen jälkeen kuultiin kuin konekiväärin rätinää. Kappaleet näyttivät hajoavan pudotessaan viuhkamaisesti.
Maahan syntyi kraattereita ja meteoriitin sirpaleet lävistivät puiden kuoria.


title: Sihote-Alinin meteoriitti

text:
Pudonneen rautameteoriitin paino oli ennen ilmakehään saapumista 900 tonnia ja ilmalennon kitkakaasuuntumisen ja hajoamisten jälkeen 70000-100000 kg. Kappaleen läpimitta oli ennen ilmakehää erään arvion mukaan noin 3-4 metriä.
Kappale oli koostunut monista rautaosista jotka olivat löyhästi toisissaan kiinni.
Meteoriittin suurin osa räjähti 5,6 kilometrin korkeudessa
sukellettuaan ensin ilmakehään 41 asteen kulmassa nopeudella 14,5 km/s. Mutta meteoriitti oli alkanut hajota jo aikaisemmin piirtäen taivaalle 32 km pitkän vanan. Rautaa satoi 1,3 km alueella, laajin rautakappaleen synnyttämä iskukraatteri oli
läpimitaltaan 26,5 m ja syvyydeltään 6 m.
Putoamisellipsin mitat olivat 1,75 x 1,0 km.
Tällä alueella oli 200 kraatteria ja satoja muita meteoriitinkappaleita. Suurin osa kraattereista oli 2 m:n läpimittaisia. Yli 10 m:n läpimittaisia kraattereita oli noin 24. Suurten kraatterien meteoriitit olivat hajonneet ja singonneet kappaleitaan 1 m kraatterin reunan ulkopuolelle, pienten kraatterien meteoriitinkappaleet olivat säilyneet ehjinä kraatterin synnyttäessään.
Kallio oli hajonnut suurten kraatterien kohdalla.
Laajemmalle 3,75 x 1,5 km:n alueelle putosi pieniä meteoriitin sirpaleita. Meteoriitit putosivat noin paikalle käyneiden mukaan 30 asteen kulmassa maahan. Törmääjä alkoi hajota pudotessaan nopeasti 20 km:n korkeudessa. Suurin löydetty ehjä rautakappale oli 1745 kg, seuraavaksi suurimmat 500 ja 450 kg.
Suurin kappale löytyi 4 metrin kokoisen kraatterin pohjalta, kappale oli tunkeutunut viistosti noin 3 m:n syvyyteen.


title: Sihote-Alinin meteoriitti

text: Kirja Heikki Oja: Tulipalloja taivaalla, Ursa 1978. Sivut 137-141


title: Cavalleria rusticana

text: Cavalleria rusticana on yksinäytöksinen Pietro Mascagnin säveltämä ooppera, jonka libreton ovat kirjoittaneet Giovanni Targioni-Tozzetti ja Guido Menasci Giovanni Vergan novellin perusteella. Oopperan ensiesitys oli 1890 Teatro Costanzissa Roomassa. Sitä esitetään usein kaksoisnäytäntönä Ruggero Leoncavallon säveltämän Pajatson () kanssa.Pääsiäinen, Sisilia


title: Cavalleria rusticana

text: Turiddu on kihlautunut kauniin Lolan kanssa ennen sotaväkeen menoaan. Sieltä palattuaan Turiddulle selviää, että Lola on mennyt naimisiin Alfion kanssa. Turiddu löytää uuden rakkauden ja suunnittelee menevänsä naimisiin Santuzzan kanssa. Mustasukkainen Lola viettelee Turiddun uudelleen.


title: Cavalleria rusticana

text: Santuzza etsii Turiddua, joka Lucian mukaan on lähtenyt naapurikylään. Santuzza ei usko Luciaa ja paikalle tuleva Alfio kertookin nähneensä Turiddun talonsa lähellä. Muiden poistuttua Santuzza kertoo Lucialle pelkäävänsä, että Turiddu haluaa edelleen Lolaa ja hylkää hänet. Turiddu kiistettyä Santuzzan syytökset, paikalle saapuu Lola rakkauslaulua hyräillen ja Turiddua viettelevästi katsellen. Turiddu ja Lola menevät kirkkoon.


title: Cavalleria rusticana

text: Santuzzan rakkaus kääntyy vihaksi ja hän paljastaa aavistuksensa Turiddun ja Lolan salaisesta suhteesta Alfiolle, joka päättää kostaa Turiddulle.


title: Cavalleria rusticana

text: Kirkonmenojen jälkeen Turiddu kutsuu muita juomaan viiniä. Turiddu ojentaa viiniä myös Alfiolle, joka kieltäytyy juomasta. Miehet syleilevät toisiaan ja Alfio puree kaksintaistelun merkiksi Turiddua oikeaan korvaan. Turiddu pyytää äitiään pitämään hyvää huolta Santuzzasta, jos hän ei palaisi elävänä. Turiddu ja Alfio lähtevät metsään ja jonkin ajan kuluttua kaikki kuulevat naisen huutavan: ”Turiddu on tapettu!”


title: Pajatso (ooppera)

text: Pajatso () on Ruggero Leoncavallon säveltämä ja kirjoittama kaksinäytöksinen ooppera. Oopperan ensiesitys oli Milanossa vuonna 1892. Sitä esitetään usein kaksoisnäytäntönä Pietro Mascagnin säveltämän "Cavalleria rusticanan" kanssa.Pagliacci on ennen kaikkea tenorin ooppera ja Canion rooli onkin tulkinnallisesti haastava. Kuuluisin Canio kautta aikain oli Enrico Caruso, jonka levytys kuuluisasta aariasta ”Vesti la giubba” myi ensimmäisenä levynä maailmassa kultaa. Myöhempien vuosien kuuluisia Canioita ovat olleet muun muassa Giovanni Martinelli, Richard Tucker, Mario Del Monaco ja Placido Domingo sekä suomessa Wäinö Sola ja Veikko Tyrväinen. Toinen Pajatson kuuluisimmista numeroista on oopperan aloittava Prologi, jossa Tonio kertoo oopperan aiheen ja sen mitä saveltäjä haluaa teoksella sanoa. Haastava prologi tekee Tonion roolista merkittävän baritoniroolin ja kuuluisia Tonioita ovat olleet mm. Titta Ruffo, Lawrence Tibbett, Tito Gobbi, Sherrill Milnes ja Cornell McNeil. Suomessa Toniota lauloi usein Usko Viitanen, jonka tulkinta on nähtävissä Suomeksi lauletussa Pajatson taltioinnissa.


title: Pajatso (ooppera)

text: Montalto, Calabria, Italia 15 elokuuta, 1865


title: Pajatso (ooppera)

text: Tonio esittelee esityksen ja vakuuttaa esityksen perustuvan tositapahtumiin.


title: Pajatso (ooppera)

text: Kylään saapuu kiertävä teatteriseurue, jonka johtaja Canio on mustasukkainen vaimostaan. Tonion yrittäessä auttaa Neddaa alas vaunuista, Canio kiivastuu. Seuraavaksi Canio selittää hänen käytöstään pilkkaaville kyläläisille, että hän ei koskaan alistu kärsimään vaimonsa uskottomuutta kuten kohta Pajatso kohta alkavassa esityksessä. Canio ja Beppe lähtevät juomaan viiniä, mutta Nedda on levoton, sillä hänen omatuntonsa kolkuttaa. Tonio lähentelee Neddaa, joka kuitenkin lyö häntä kasvoihin. Tonio vetäytyy sivummalle kostoa vannoen.


title: Pajatso (ooppera)

text: Neddalla on rakastaja, Silvio, jonka kanssa hän suunnittelee pakoa vielä seuraavana yönä. Kuultuaan tästä Tonio haluaa kostoa. Canio tulee auttamaan Toniota, mutta Silvio on lähtenyt pakoon. Tonio kovistelee Neddaa, mutta tämä ei suostu kertomaan miehen nimeä. Canio raivostuu ja uhkaa Neddaa, mutta Beppe ehtii estämään pahoinpitelyn. Beppe rauhoittaa Caniota ja sanoo rakastajan saapuvan näytäntöön. Canio miettii kuitenkin esityksen peruuttamista tässä tilanteessa.


title: Pajatso (ooppera)

text: Kylän väki on saapunut seuraamaan näytöstä. Nedda toimii lipunkerääjänä, ja ehtii varoittamaan Silviota sekä sopimaan paosta. Näytelmä, commedia dell'arte –esitys alkaa.


title: Pajatso (ooppera)

text: Colombine (Nedda) odottelee rakastajansa Harlekiinin (Beppe) tuloa. Taddeo (Tonio) tulee sisään ja tunnustaa Colombinelle rakkautensa, mutta ei saa vastakaikua. Harlekiini saapuu paikalle, jolloin Taddeo poistuu ja jättää rakastavaiset rauhaan. Mutta Pajatso (Canio) yllättää heidät, jolloin Harlekiini pakenee, mutta Colombine nopeasti huutaa hänelle samoin sanoin kuin I näytöksessä Nedda Silviolle. Pajatson kuullessa tämän, hänellä todellisuus ja näytelmä menevät sekaisin ja hän vaatii Colombinea (eli Neddaa) paljastamaan rakastajansa.


title: Pajatso (ooppera)

text: Katsojat eivät huomaa, että onkin tosi kysymyksessä. Nedda yrittää jatkaa huvinäytelmää, mutta Canio inttää: nimi tai kuolema. Hän kertoo yleisölle kuinka on pelastanut Neddan (nyt yleisökin tajuaa tilanteen) katuojasta ja ottanut hänet vaimokseen. Nedda ei kuitenkaan suostu kertomaan nimeä ja täysin mielensä menettänyt Canio surmaa vaimonsa. Juuri ennen kuolemansa Nedda kutsuu Silviota yleisön joukosta, joka hyökkääkin lavalle ja kokee rakastettunsa kohtalon. Canio pysäytetään, ja hänen aseensa putoaa. Lopuksi Tonio ilmoittaa yleisölle: "la commedia è finita", ”hupinäytelmä on päättynyt”.


title: Classic Radio

text: Classic Radio oli Suomessa vuosina 1992–2009 toiminut klassiseen musiikkiin erikoistunut radioasema, joka toimi vuosina 1994–2004 nimellä "Classic FM". Alkuperäinen nimi palautui 1. huhtikuuta 2004. Kanava aloitti toimintansa Helsingissä vuonna 1992 perinteisenä radioasemana. Vuonna 2008 aseman omistus siirtyi Metroradio Finlandilta 4Radio Oy:lle. Classic Radiolla oli käytössään osavaltakunnallinen toimilupa.


title: Classic Radio

text: Marraskuussa 2008 taustayhtiön toimitusjohtaja tuomittiin törkeästä petoksesta ja seuraavan vuoden elokuussa radiokanava menetti toimilupansa. Myöhemmin radioasema ilmoitti siirtyvänsä pelkästään internetin kautta kuunneltavaksi nettiradioasemaksi. Kanavan lähetykset päättyivät myös internetissä 17. marraskuuta 2009. Vuonna 2009 Kustannusosakeyhtiö Koivuniemi haki Classic Radiolta vapautunutta toimilupaa.


title: Classic Radio

text: Rondo classic radioaseman kotisivu


title: Piirreavaruus

text: Piirreavaruus on hahmontunnistuksessa vektoriavaruus. Piirreavaruuden mittaa kutsutaan piirteeksi. Muunnosta näyteavaruudesta piirreavaruuteen kutsutaan piirreirrotukseksi.


title: Piirreavaruus

text: Olkoon näyteavaruus formula_1, josta saadut näytteet ovat formula_2 kokoisia kuvia. Kuvat esitetään laskennallissa menetelmissä usein matriiseina). Kuvataan näytteet piirreavaruuteen formula_3. Tällaista operaatiota, jossa piirreavaruuden dimensio on pienempi kuin näyteavaruuden, kutsutaan dimension pienennykseksi. Lasketaan jokaisesta kuvanäytteestä kuvan keskimääräinen kirkkaus. Näin ollen muunnos formula_4 näyteavaruudesta piirreavaruuteen on


title: Piirreavaruus

text: missä formula_6 on formula_7 kokoinen vektori ja formula_8 on formula_2 kokoinen kuvamatriisi.


title: Suomen ulkoministeri

text: Suomen ulkoministeri on Suomen valtioneuvoston jäsen, joka on ulkoministeriön päällikkö.


title: Suomen ulkoministeri

text: Vuoden 1919 hallitusmuodon mukaan Suomen suhteista ulkovaltoihin määräsi presidentti eduskunnan hyväksynnällä, mikäli sopimukset kuuluivat lainsäädännön alaan tai muusta syystä edellyttivät eduskunnan suostumista. Tiedonannot ulkovalloille ja Suomen ulkomaanlähettiläille oli kuitenkin toimitettava toimialasta vastaavan ministerin kautta.


title: Suomen ulkoministeri

text: Tätä tehtävää hoiti ja hoitaa myös vuoden 2000 presidentin ulkopoliittista asemaan heikentäneen perustuslain mukaan pääasiassa ulkoasiainministeri ja hänen johtamansa ulkoasiainministeriö, missä voi olla tehtäväjaosta riippuen toinen yleensä ulkomaankauppaministeriksi kutsuttu ministeri.


title: Suomen ulkoministeri

text: Nykyinen ulkoministeri on Timo Soini.


title: Suomen ulkoministeri

text:
33 §
93 §


title: Suomen ulkoministeri

text: Toimivalta kansainvälisissä asioissa


title: Kahden lautasen kysymys

text: Kahden lautasen kysymys on suomalaisten joukkotiedotusvälineiden kansanomaistama kysymys tasavallan presidentin oikeudesta edustaa Suomea Euroopan unionin huippukokouksissa. Kysymyksestä tuli ajankohtainen Suomen tultua Euroopan unionin jäseneksi Martti Ahtisaaren ollessa presidenttinä. Vuonna 2000 voimaan astuneessa Suomen perustuslaissa Euroopan unionissa käsiteltävät asiat katsotaan ensisijaisesti pääministerin hoidettavaksi Eurooppa-politiikaksi.


title: Kahden lautasen kysymys

text: Ristiriita tasavallan presidentin hoitaman Suomen tasavallan ulkopolitiikan ja pääministerin hoitaman Euroopan unionin ulkosuhteiden kanssa korostuu sitä mukaa kun Euroopan unioni alkaa hoitaa niitä asioita kolmansiin maiden nähden, mitä Euroopan unionin 27 jäsenmaata ovat itse ennen hoitaneet.


title: Kahden lautasen kysymys

text: Euroopan unioni on tulliliitto ja EMU on rahaliitto, jossa kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot eivät ole mukana. Lisäksi Euroopan unionilla on yhteinen maatalouspolitiikka, mikä sitoo jäsenvaltioita.


title: Kahden lautasen kysymys

text: Kahden lautasen kysymyksen esillä pitämisen tarkoitus on aikaansaada ensiksi käytännön, sitten myös valtiosäännön mukainen muutos, jolla tasavallan presidentti menettää valtuutensa osallistua ulko- ja puolustuspolitiikkaan. Vahvin perustelu ensimmäiselle lautaselle, tasavallan presidentin lautaselle, on ollut se, että hän on Suomen puolustusvoimien ylipäällikkö, missä ominaisuudessa hän joutuu vastaamaan myös pääministerin, ulkoasiainministerin ja puolustusministerin valtioneuvostossa aikaan saamasta turvallisuuspolitiikasta, jonka äärimuoto on sodankäynti.


title: Ari Vaahtera

text: Ari Vaahtera (21. lokakuuta 1953 – 15. toukokuuta 2003) oli suomalainen rock-muusikko, joka aloitti uransa jo 1970-luvulla muun muassa yhtyeissä Kalevala ja Bluesounds. Vaahtera soitti bassoa ja lauloi. Lisäksi hän toimi myös tuottajana ja äänittäjänä. 1990-luvun alussa Vaahtera harjoitti kaikkia edellä mainittuja taitojaan Kauko Röyhkän yhtyeessä. Vuosikymmenen lopulla hän keskittyi omaan Poptones-yhtyeeseensä. Vaahtera teki kaikkiaan viisi sooloalbumia. Hän tuotti monia artisteja kuten Aknestik, 22-pistepirkko, Kumikameli, Tavaramarkkinat ja Jimi Tenor & His Shamans sekä Shadowplay.


title: Ari Vaahtera

text: Vaahteran bassokitara oli 70-luvulla Epiphone-merkkinen ja myöhemmin Fenderin Precision Bass. Bassovahvistimena oli harvinainen 70-luvulla tehty Road bassovahvistin, nimensä mukaisesti tehty kestämään tien päällä. Ari Vaahtera oli myös kitaristi. 80-luvun puolessavälissä Vaahteralla oli jonkin aikaa Ari Vaahtera Band, missä hän lauloi ja soitti kitaraa.


title: Ari Vaahtera

text: Ari Vaahtera menehtyi sairauteen Helsingissä puolisen vuotta ennen 50-vuotispäiväänsä.


title: Van Tuong Nguyen

text: Van Tuong Nguyen, vietnamilaisittain Nguyễn Tường Vân, katolisen kirkon kasteessa nimellä Caleb, (17. elokuuta 1980 – 2. joulukuuta 2005) oli thaimaalaisella pakolaisleirillä syntynyt vietnamilainen, joka myöhemmin asui Australiassa Melbournen kaupungissa. Hän jäi joulukuussa 2002 kiinni singaporelaisella Changin lentokentällä hieman alle 500 gramman heroiinilastin salakuljetuksesta. Vuonna 2004 singaporelainen oikeusistuin tuomitsi hänet kuolemaan hirttämällä.


title: Van Tuong Nguyen

text: Valitukset ylempiin oikeusasteisiin eivät kumonneet tuomiota. Turhiksi osoittautuivat myös ihmisoikeusjärjestöjen, Australian hallituksen ja katolisen kirkon sekä lukuisten yksityishenkilöiden esittämät armonanomukset, jotka vetosivat siihen, että nuorukainen oli vankilassa ollessaan kääntynyt uskoon ja oli yhteistyöhaluinen sen huumerenkaan kiinnisaamiseksi, jonka palveluksessa oli toiminut. Singaporen hallitus vetosi siihen, mihin oikeusasteetkin olivat vedonneet: tiukkojen huumelakien mukaan yli 15 gramman heroiinierän hallussapidosta on pakollinen rangaistus kuolema.


title: Van Tuong Nguyen

text: Mediakohun saattelemana Van Nguyen hirtettiin singaporelaisessa Changin vankilassa aamunkoitteessa 2. joulukuuta 2005 klassisella brittiläisellä pitkän pudotuksen menetelmällä. Hänet haudattiin neljä päivää myöhemmin Melbournessa, Australiassa. Hautajaiset televisioitiin ja niistä raportoitiin laajasti australialaisissa tiedotusvälineissä. Jopa Queenslandin osavaltion parlamentti kunnioitti hänen muistoaan minuutin hiljaisuudella, joskin tilaisuutta boikotoi liki puolet parlamentin jäsenistä.


title: Changi

text: Changi on Singaporen kaupunkivaltion itäisin osa. Alueella sijaitsevat sekä Changin kansainvälinen lentoasema että vankila, jossa toimeenpannaan hirttämällä maassa langetetut kuolemanrangaistukset.


title: Los Grandes Éxitos En Español

text: Los Grandes Éxitos En Español (Greatest Hits in Spanish) on Cypress Hillin espanjan kielinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 1999.


title: Skull & Bones

text: Skull & Bones on yhdysvaltalaisen Cypress Hill -rapyhtyeen viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2000.


title: Live at the Fillmore

text: Live at the Fillmore on Cypress Hillin ensimmäinen live-levy, joka julkaistiin vuonna 2000.


title: Live at the Fillmore

text: Albumi nauhoitettiin Fillmore Auditoriumissa, San Franciscossa 16. elokuuta 2000.


title: Stoned Raiders

text: Stoned Raiders on Cypress Hillin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001.


title: Till Death Do Us Part

text: Till Death Do Us Part on Cypress Hillin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2004. Tällä levyllä on paljon reggae-vaikutteita, varsinkin heidän hittisingellä, "What's Your Number?".


title: Retkiluistelu

text: Retkiluistelu (ruots. långfärdsskridsko, engl. nordic skating) on luistelua luonnonjäillä. Nykyiseen muotoonsa laji on kehittynyt 1900-luvulla Ruotsissa, josta laji on kulkeutunut Suomeen. Retkiluistelussa käytetään pitkäteräisiä luistimia, joissa kenkänä on hiihtomono kärkisiteellä tai vaelluskenkä remmisiteellä. Luistelumonoa käytettäessä kantapää jää irralliseksi, remmisiteellä se on kiinni luistimessa. Pitkän ja kapean terän ansiosta luistin liukuu herkästi ja terän etureunan loivan nousun vuoksi luistin kulkee hyvin myös epätasaisella jäällä.


title: Retkiluistelu

text: Retkiluistelua harrastetaan yleensä järvien tai meren jäällä, joskus myös hitaasti virtaavilla joilla. Suomessa retkiluistelu onnistuu parhaiten merellä tai Salpausselän eteläpuolisilla sisävesillä, joilla lumipeite jää useina talvina ohueksi. Hoidettuja retkiluisteluratoja on mm. Tampereella (Näsijärvi), Lohjalla, Hämeenlinnassa (Alasjärvi), Kangasalla (Roine) ja Muuramessa. Suomen pisin hoidettu rata on Rantasalmen ja Oravin välillä (35 km). Luistelukausi alkaa Etelä-Suomessa tyypillisesti marraskuun puolivälissä ja jatkuu huhtikuun alulle.


title: Retkiluistelu

text: Retkiluistelijan turvallisuusvarusteisiin kuuluvat kaulassa roikkuvat jäänaskalit, metallikärkinen jääsauva jään paksuuden kokeilemiseen, vesitiiviisti pakatut vaihtovaatteet sekä heittoköysi. Lantiovyöllä varustettu reppu kelluttaa jäihin pudottaessa. Vahvoilla jäillä liikuttaessa hiihtosauvoilla saa merkittävästi lisää nopeutta luisteluun, mutta jään paksuuden kokeiluun ne eivät sovellu.


title: Retkiluistelu

text: Retkiluistelun suosio on Suomessa kasvanut nopeasti, ja harrastajia arvioidaan olevan useita tuhansia. Järjestöihin kuuluvia retkiluistelun harrastajia on Suomen Retkiluistelijat ry:n mukaan noin 2 500.


title: Retkiluistelu

text: Suomen retkiluistelijat ry on Suomen ladun alainen retkiluistelujärjestö.


title: Sirkka Sari

text: Sirkka Sari (oik. Sirkka Linnea Jahnsson, 1. toukokuuta 1920 Raivola, Kivennapa – 30. heinäkuuta 1939 Aulanko, Hämeenlinna) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli yksi ohjaaja Valentin Vaalan valkokangaslöydöistä. Sarin lupaava ura katkesi kuitenkin tapaturmaiseen kuolemaan vain 19-vuotiaana. Sari näytteli kaikkiaan kolmessa elokuvassa, joista kaikissa hänellä oli naispääosa.


title: Sirkka Sari

text: Sirkka Sarin vanhemmat olivat metsänvartija Ernst Jahnsson ja Anna Jahnsson. Ernst Jahnsson oli kuulu karjalaisten kaskujen kerrontataidostaan, lisäksi mies harrasti novellien ja satujen kirjoittamista. Anna Jahnsson oli kiinnostunut musiikista. Sirkka Sarilla oli sisarukset Terttu, Anneli ja Erkki. Perheen viides lapsi oli kuollut varhaislapsuudessaan. Jahnssonit muuttivat Kivennavalta Perkjärvelle, missä heillä oli työsuhdeasunto. Sirkka Sari oli pienestä pitäen urheilullinen. Luonteeltaan hän oli iloisen reipas ja taipuvainen uhkarohkeuteen. Hänen opinahjonsa oli Terijoen yhteiskoulu ja hän oli luokkansa kauneuskuningatar.


title: Sirkka Sari

text: Keskikoulun jälkeen Sirkka Sarilla oli työpaikka rohdoskaupassa Viipurin Kaupunginteatterin kupeessa. Teatterin työntekijät olivat kaupan vakioasiakkaita ja ehdottivat Sarille tuon tuostakin elokuvanäyttelijäksi pyrkimistä. Karjalaistytöllä ei ollut filmitähtihaaveita ja hän suhtautui teatterilaisten ehdotuksiin huumorilla. Tieto viipurilaisen kemikaliokaupan myyjän kauneudesta kiiri myös elokuvaohjaaja Valentin Vaalan korviin. Vaala oli Viipurissa etsimässä näyttelijöitä suunnitteilla olevaan "Niskavuoren naiset" -elokuvaansa. Kaupunginteatterista ei sopivia henkilöitä löytynyt. Laulaja Thure Bahne kertoi Vaalalle kemikalioliikkeen kaunottaresta – Vaala halusi Sarin ensinäkemältä ja Sari suostui. Taiteilijanimi Sirkka Sari oli niin ikään Vaalan idea. Aikalaiskriitikot arvioivat Sarin suoriutumisen vaativasta Ilona Ahlgrenin roolista kohtalaiseksi; hänen replikointiaan pidettiin tosin kankeana, mutta liikkumistaan luonnollisen vapaana.


title: Sirkka Sari

text: Vuonna 1938 Sirkka Sarilla oli naispääosa epookkielokuvassa "Sysmäläinen". Brita Ekestubben osa oli fyysisesti vaativa, joten se sopi erinomaisesti Sarille. Kriitikot moittivat edelleen hänen replikointiaan kömpelöksi, mutta kokonaisuutena roolisuoritus arvioitiin onnistuneeksi. Alkuvuodesta 1939 Sari toimi sijaisnäyttelijänä elokuvassa "Vihreä kulta", hän suoritti vaativimmat hiihtokohtaukset elokuvan tähden Hanna Tainin puolesta. Kesällä 1939 Sarilla oli pääosa Vaalan elokuvassa "Rikas tyttö". Elokuvan ensi-ilta oli Sarin kuoleman jälkeen, eivätkä kriitikot juuri arvioineet hänen suoritustaan taiteelliselta kannalta, vaan keskittyivät surunvalitteluihin.


title: Sirkka Sari

text: Sirkka Sari kihlautui toukokuussa 1938 luutnantti Teemu Linnalan kanssa. Sari ja Linnala olivat tutustuneet kolmisen vuotta aiemmin. He tapasivat toisensa viimeisen kerran kesäkuussa 1939; tuolloin he sopivat hääpäiväkseen maanantain 16. lokakuuta 1939. Sirkka Sari kuoli heinäkuun 1939 viimeisenä sunnuntaina.


title: Sirkka Sari

text: Sirkka Sari sai surmansa tapaturmaisesti Hämeenlinnassa Hotelli Aulangolla Vaalan elokuvan "Rikas tyttö" valmistumiseen liittyvässä juhlinnassa. Sari oli ehdottanut Hauholla majailevalle kuvausryhmälle juhlaillan viettoa Aulangolla. Eräässä vaiheessa hän halusi piipahtaa ulkona kavaljeerinsa Jaakko Saulin kanssa. Sulhanen Linnala oli leirillä Perkjärven lähistöllä, ja oli keskustellut puhelimitse morsiamensa kanssa tämän kuolinpäivän aamuna. Sari ja Sauli kipusivat hotellin kattoterassille, josta Sari putosi näköalatasanteeksi luulemansa savupiipun kautta lämmityskeskukseen. Sarin perässä huipulle kiivennyt Sauli ei nähnyt putoamista vaan ainoastaan sen, että Sari oli kadonnut jonnekin. Sarin ruumis löydettiin lämmityskeskuksen tuhkanpoistouunista, ja häntä yritettiin elvyttää, mutta kymmenen minuutin kuluttua paikalle saapunut lääkäri totesi hänet kuolleeksi. Sarin kuolemaan liitettiin perättömiä huhuja. Lehdistö kirjoitti nuoren kaunottaren poismenosta vuolaasti. Mukaan mahtui myös skandaalinhakuisia vihjailuja itsemurhasta ja murhasta – taustalla olivat useisiin julkisuuden henkilöihin liitetyt valheelliset vakoojajuorut.


title: Sirkka Sari

text: Sirkka Sari haudattiin Muolaan Perkjärven hautausmaalle Karjalankannakselle lauantaina 5. elokuuta. Hautajaiset olivat merkkitapahtuma, saattoväkeä riitti parin kilometrin verran. Perkjärven kirkko ja hautausmaa tuhottiin talvisodan aikana täydellisesti, ja Suomen valtio luovutti alueen Moskovan rauhassa 1940 Neuvostoliitolle. 1990-luvulla Perkjärvelle tehtyjen kotiseuturetkien yhteydessä Sirkka Sarin hautapaikkaa on etsitty, mutta toistaiseksi sitä ei ole pystytty paikallistamaan.Elokuvat on ohjannut Valentin Vaala.


title: Mogambo

text: Mogambo on vuonna 1953 ensi-iltansa saanut elokuva, joka kertoo rakkaussuhteista safarilla Afrikassa.


title: Mogambo

text: "Mogambon" ohjasi John Ford. Elokuvan pääosissa olivat Clark Gable, Ava Gardner ja Grace Kelly. Elokuva kuvattiin Kongossa, Keniassa, Tansaniassa, Ugandassa ja studiolla Englannissa.


title: Mogambo

text: Elokuva on uusintaversio vuonna 1932 ilmestyneestä elokuvasta "Saigonin kaunotar", jonka päärooleissa esiintyivät Clark Gable, Jean Harlow ja Mary Astor. Elokuvan ohjasi Victor Fleming.


title: Mogambo

text: Grace Kelly voitti roolistaan Golden Globen parhaasta naissivuosasta ja elokuva oli ehdolla kahteen Oscariin parhaasta naispääosasta (Ava Gardner) ja parhaasta naissivuosasta (Grace Kelly). Itse elokuva oli ehdolla BAFTA-palkinnon saajaksi (Best Film from any Source USA).


title: Mogambo

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kati Sinisalo pitää Fordin ohjausta löysänä ja antaa "Mogambolle" kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Joutsen (elokuva)

text: Joutsen on vuonna 1956 uudelleen tehty elokuva vuoden 1925 mykkäelokuvasta. Elokuvan ohjasi Charles Vidor. Se kertoo eurooppalaisesta kuningasperheestä. Grace Kelly esittää prinsessaa ja Alec Guinness hänen serkkuaan ja prinssiä ja prinsessan veljen kaveria, jota prinsessan sydän rakastaa, esittää Louis Jourdan.


title: Joutsen (elokuva)

text: Elokuvassa nähdään myös sittemmin muusikkona tunnetuksi tullut Van Dyke Parks, joka oli 1950-luvulla suosittu lapsinäyttelijä.


title: Joutsen (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsui elokuvaa pätevien näyttelijöiden puku- ja salonkikomediaksi ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Olavi Ojanperä

text: Arvo Kalle Olavi Ojanperä (7. lokakuuta 1921 Tyrvää – 8. toukokuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen meloja. Hän on ainoa kanadalaiskanootilla olympiamitalin saavuttanut suomalainen.


title: Olavi Ojanperä

text: Olavi Ojanperän maanviljelijävanhemmat Kalle ja Anni olivat vuonna 1914 perustamassa Tyrväälle Myllymaan Lähtö -nimistä urheiluseuraa, jonka puheenjohtajanakin Kalle toimi. Poikana Olavi Ojanperän harrastuksiin kuuluivat hiihto ja pesäpallo, ja Myllymaan Lähdön lisäksi hän edusti Tyrvään Voimaa. Oppikoulua hän kävi Helsingissä sukulaistensa luona asuen, ja pääkaupungissa hän otti uudeksi lajikseen suunnistuksen, jonka parissa hän tapasi myös tulevan vaimonsa Hilkka Puron.


title: Olavi Ojanperä

text: Sotavuodet kuluivat rintamalla, mutta vielä vuonna 1947 Ojanperä voitti Valkeakoskella useita Suomen valiosuunnistajia. Vuonna 1948 hän valmistui Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisestä tiedekunnasta metsänhoitajaksi, avioitui ja muutti Helsingin Marjaniemeen lähelle appivanhempiaan.


title: Olavi Ojanperä

text: Melonnassa jo SM-mitalejakin saavuttanut Hilkka-vaimo houkutteli Olavi Ojanperän liittymään Marjaniemen Melojiin ja harjoittelemaan melontaa. Jo vuonna 1950 Ojanperä kilpaili Kööpenhaminan MM-kilpailuissa, joissa hän lankonsa Olavi Puron kanssa karsiutui kajakkikaksikoiden 1 000 metrin alkuerässä mutta sijoittui Puron, Liljebergin ja Lundbergin kanssa kajakkinelosten 10 000 metrillä viidenneksi.


title: Olavi Ojanperä

text: Vuonna 1951 Ojanperä siirtyi melomaan Suomessa vielä lähes tuntematonta kanadalaisyksikköä. Kesällä hän meloi 10 kilometrin työmatkansa Marjaniemestä Kaisaniemeen. Talviharjoittelua varten hän rakensi pyykkilaiturin päähän avannon päälle kahdesta lankusta ja niiden päälle asetetusta kanootin istuimesta melontalaitteen, josta saksalainen Kanu Sport -lehti julkaisi kuvitetun jutun.


title: Olavi Ojanperä

text: Ojanperä kilpaili 30-vuotiaana Helsingin 1952 olympialaisissa kanadalaisyksiköitten 1 000 metrillä. Kymmenestä kilpailijasta kahdeksan pääsi loppukilpailuun, ja heistä Ojanperä oli alkuerien viidenneksi nopein. Loppukilpailussa Tšekkoslovakian Josef Holeček meni jo alussa johtoon, ja puolivälin jälkeen myös Unkarin János Parti karkasi muilta. Muut kilpailijansa Ojanperä voitti ja sai olympiapronssia. Holečekille hän hävisi 8,2 ja Partille 4,9 sekuntia, mutta neljänneksi sijoittunut Yhdysvaltain Frank Havens oli 5,2 sekuntia suomalaista hitaampi.


title: Olavi Ojanperä

text: Seuraavat neljä vuotta Ojanperä asui Enossa ja harjoittelu jäi vähälle. Jönköpingin PM-kisoissa 1953 hän kuitenkin voitti kultaa kanadalaisyksiköitten 1 000 metrillä ja sai hopeaa Jarl Fagerströmin jälkeen 10 000 metrillä ja Ruotsin jälkeen 4 × 500 metrin viestissä (joukkueeseen kuuluivat lisäksi Fagerström, Kulo ja Salmisaari). Vuonna 1954 Mâconin MM-kisoissa Ojanperä sijoittui yksiköitten 10 000 metrillä yhdeksänneksi.


title: Olavi Ojanperä

text: Vuonna 1957 Ojanperä palasi Helsinkiin ja ryhtyi vielä harjoittelemaan Rooman 1960 olympialaisia varten. Hän pääsikin 38-vuotiaana kisoihin mutta karsiutui välierissä. Suomen mestaruuksia hän voitti urallaan neljä, kanadalaisyksikköjen 1 000 ja 10 000 metrillä vuosina 1951 ja 1960.


title: Olavi Ojanperä

text: Myöhemmin Ojanperä toimi Marjaniemen Melojien puheenjohtajana ja jatkoi kuntoilua kilpaillen muun muassa Pirkan Hiihdossa ja meloen vuonna 1979 Turusta Tukholmaan 14 muun melojan kanssa. Työpaikkansa Helsingin kyllästyslaitoksen toimitusjohtajana hän toimi vuodesta 1977.


title: Olavi Ojanperä

text: Pro Urheilu -mitalin Ojanperä sai vuonna 2009.


title: Toko-Rin sillat

text: Toko-Rin sillat ("The Bridges at Toko-Ri") on vuonna 1954 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen sotaelokuva toisen maailmansodan hävittäjälentäjäveteraanista Harry Brubakerista (William Holden), joka joutuu jättämään perheensä ja lähtemään Korean sotaan. Elokuvan naispääosassa on hänen vaimoaan esittävä Grace Kelly. James Michenerin romaaniin perustuvan elokuvan ohjasi Mark Robson.


title: Toko-Rin sillat

text: Elokuva voitti parhaiden erikoistehosteiden Oscar-palkinnon.


title: Toko-Rin sillat

text: "The New York Timesin" ensi-iltakritiikissä ihastellaan näyttäviä taistelukohtauksia. Myös "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Sam Inkinen kutsuu elokuvaa yhä näyttäväksi ja uskottavaksi sotadraamaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Tauno V. Mäki

text: Tauno Vilhelmi Mäki (6. helmikuuta 1912 Karinainen – 7. lokakuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen ampuja, olympiamitalisti, metsästysasiantuntija, maa- ja metsätalousministeriön kalastus- ja metsästysosaston ylijohtaja, agronomi, majuri ja eräkirjailija. Hän voitti pronssia Helsingin kesäolympialaisten 1952 hirviammunnassa.


title: Tauno V. Mäki

text: Jatkosodan aikana Mäki, silloiselta sotilasarvoltaan luutnantti, toimi Pohjois-Suomessa saksalaisten rintamavastuualueella Sallan alueen suomalaisena paikalliskomendanttina. Mäki toimi samalla myös alueella olevan Sallatuntureiden kupeessa sijainneen sotavankileiri 9F komendanttina. Historiantutkija Oula Silvennoisen mukaan Mäki tällöin kyyditsi erään Valpon virkailijan kanssa leiristä väkisin ulos sotavangin, ukrainalaisen Grigori Bondasin, ja myöhemmin ilmoitti, että vanki oli ammuttu pakoon pyrkiessään. Silvennoinen viittaa mahdollisuuteen, että vanki olisi ammuttu tarkoituksellisesti.


title: Vihreä tuli

text: Vihreä tuli on yhdysvaltalainen seikkailu- ja draamaelokuva vuodelta 1954. Sen on ohjannut Andrew Marton. Elokuvan pääosissa ovat Stewart Granger ja Grace Kelly. Elokuvan tuotti Metro-Goldwyn-Mayer (MGM).


title: III: Temples of Boom

text: III: Temples of Boom on rap-yhtye Cypress Hillin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1995.


title: III: Temples of Boom

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Freese & Muggs, ellei toisin mainittu.


title: Sen Dog

text: Sen Dog, oikealta nimeltään Senen Reyes (s. 10. marraskuuta 1965 Kuuba) on yhdysvaltalainen rap-artisti, ja yhtyeen Cypress Hill perustajajäsen. Sen Dog julkaisi ensimmäisen "Diary of a Mad Dog" -nimisen sooloalbuminsa vuonna 2008. Sen Dog ja hänen veljensä Mellow Man Ace muodostavat The Reyes Brothers -nimisen hip hop duon. Duon esikoisalbumi "Ghettoo Therapy" julkaistiin vuoden 2006 lokakuussa.


title: Greatest Hits from the Bong

text: Greatest Hits from The Bong on Cypress Hillin vuonna 2005 julkaisema kokoelmalevy, jolla on yhdeksän hittiä, kaksi uutta kappaletta sekä yksi remix-versio. Albumin nimestä huolimatta se ei sisällä Cypress Hillin "Hits from the Bong" -kappaletta.


title: Greatest Hits from the Bong

text: Vuonna 2009 Sony BMG julkaisi levystä euroopassa uuden version uusituilla kansilla.


title: Huumorirock

text: Huumorirock on rockin tyylisuuntaus, jossa pyritään viihdyttämään katselijoita ja kuuntelijoita humoristisilla sanoituksilla ja lava-show'lla. Toisin kuin monien muiden musiikin lajien, huumorirockin koomisuus on tahallista. Yleensä huumorirock on humoristista sekä musiikillisesti että sanoituksiltaan. Sanoitukset voivat olla melko yksinkertaisia, mutta myös tehdä hienostuneesti pilaa erilaisista rock-maailman kliseistä sekä yhteiskunnan ongelmista.


title: Huumorirock

text: Suomalaisia huumorirockyhtyeitä ovat muun muassa Sleepy Sleepers, Eläkeläiset, Turo's Hevi Gee, Rehupiikles, Lapinlahden Linnut, Kontra ja Halavatun papat. Tietyssä määrin ryhmään kuuluvat myös Klamydia ja Fuckin' Hippies.


title: Huumorirock

text: Kansainvälisesti tunnetuin huumorirock-artisti on todennäköisesti "Weird Al" Yankovic ja tunnetuin kansainvälinen huumorirock yhtye on Tenacious D. Yksi ensimmäisiä merkittäviä tyylilajin edustajia oli Frank Zappa.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Sydämen sulamisonnettomuus on ydinonnettomuus, jossa ydinreaktorissa olevan ydinpolttoaineen lämpötila nousee niin korkeaksi, että polttoaine alkaa sulaa. Reaktorissa olevasta polttoaineesta käytetään nimitystä "reaktorisydän", josta onnettomuustyypin nimi tulee. Säteilyturvakeskuksen määräyksissä käytetään yleisempää termiä "vakava reaktorionnettomuus", jossa huomattava osa polttoaineesta menettää alkuperäisen rakenteensa, mutta ei siis välttämättä sula .


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Sydämen sulamisonnettomuus voi tapahtua, jos reaktorin teho kasvaa äkillisesti (kuten Tšernobylissä) tai jos sydämen jäähdytys menetetään (kuten Three Mile Islandissa ja Fukushimassa). Tavallisissa kevytvesireaktoreissa tehon kasvun aiheuttaman onnettomuuden riski on äärimmäisen pieni. Suuremmat riskit liittyvät jäähdytyksen menetykseen. Reaktori tuottaa jälkilämpöä vielä ketjureaktion pysäyttämisen jälkeen. Jos jälkilämpöä ei saada poistettua reaktorista, polttoaine voi ylikuumentua ja sulaa. Jäähdytyksen menetys voidaan pelkistää kahteen perustapaukseen: jäähdytysvesi vuotaa pois, tai lämmönsiirto primääripiiristä ei toimi, jolloin jäähdytysvesi vähitellen kiehuu pois varoventtiilien kautta. Nykyaikaisissa ydinreaktoreissa on onnettomuuksien ehkäisemiseksi ja niiden seurausten rajoittamiseksi kehitetyt turvallisuusjärjestelmät. Suojarakennuksen tehtävänä on estää radioaktiivisten aineiden pääsy ympäristöön onnettomuustilanteessa.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Jos reaktorin jäähdytys ei onnistu, niin polttoaine kuumenee jälkilämmön takia. Yli 1000 °C:een lämpötiloissa zirkoniumista tehdyt polttoainesauvojen suojakuoret alkavat reagoida kemiallisesti vesihöyryn kanssa. Reaktiossa syntyy paljon lämpöä, mikä kiihdyttää entisestään polttoaineen kuumenemista. Kun polttoaineen lämpötila ylittää 2000 °C, reaktorisydän alkaa sulaa. Reaktorityypistä riippuen tähän kuluu vähintään tunti onnettomuuden alkutapahtumasta, todennäköisesti useita tunteja, jos primääripiirissä ei ole suurta vuotoa. Sulaminen tapahtuu todennäköisesti vaiheittain, koska sydämen alaosa on kylmempi kuin yläosa, joten alaspäin valuva sula materiaali jähmettyy ja sitten sulaa uudelleen jälkilämmön vaikutuksesta.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Vähitellen sydänsula valuu reaktorin paineastian pohjalle. Sen jälkeen paineastian pohja alkaa kuumentua. Joissain reaktoreissa paineastian pohjan ulkopintaa voidaan jäähdyttää vedellä ja siten estää paineastian sulaminen puhki. Loviisan reaktoreissa ulkopinnan jäähdytys hoituu itsestään vedellä, joka syntyy suojarakennuksen jäälauhduttimien sulamisesta. Jos ulkopuolinen jäähdytys ei onnistu, paineastian pohja sulaa puhki ja sydänsula purkautuu suojarakennukseen.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Sydämen sulamisonnettomuuden hallinnassa tärkein tehtävä on estää suojarakennuksen hajoaminen, koska silloin radioaktiivisia aineita pääsisi vapautumaan ympäristöön. Jos reaktorin paineastia puhkeaa, kun reaktorissa on korkea paine, suojarakennuksen paine voi nousta nopeasti niin suureksi, että suojarakennus vaurioituu. Sen takia primääripiirin paineenalennusventtiileistä pyritään tekemään niin luotettavia, että ne saataisiin avattua kaikissa onnettomuustilanteissa.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Jos suojarakennuksen lattialla on vettä paineastian puhjetessa, sydänsula valuu vesialtaaseen, jolloin voi syntyä ns. höyryräjähdys. Se tarkoittaa, että kuuma sydänsula pisaroituu, pisaroista siirtyy hyvin nopeasti paljon lämpöä veteen, ja veden kiehuessa syntyy lyhyessä ajassa suuri määrä höyryä. Tämä aiheuttaa muutaman millisekunnin painepiikin, joka voi hajottaa suojarakennuksen. Toisaalta sydänsulan valuminen vesialtaaseen jäähdyttää sydänsulaa tehokkaasti. Jos taas suojarakennuksessa ei ole jäähdytysvettä, niin kuuma sydänsula voi päästä kosketuksiin betonilattian ja -seinien kanssa. Tällöin betoni alkaa sulaa, ja sydänsula tunkeutuu betoniin ja saattaa vaarantaa suojarakennuksen eheyden. Tästä käytetään leikkisää nimitystä "Kiina-ilmiö". Uusissa reaktoreissa se pyritään estämään sydänsiepparin avulla.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Korkeissa lämpötiloissa zirkoniumista tehdyt polttoainesauvojen suojakuoret reagoivat kemiallisesti vesihöyryn kanssa. Reaktiossa syntyy vetyä, joka vapautuu suojarakennukseen. Jos vety pääsee sekoittumaan ilman kanssa, voi tapahtua vetypalo tai jopa -räjähdys, joka voisi rikkoa suojarakennuksen. Tämä pyritään estämään joko täyttämällä suojarakennus typellä, kuten Olkiluoto 1:llä ja 2:lla, jolloin hapen puuttuminen estää vetypalot, tai poistamalla vetyä rekombinaattoreilla.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Sydämen sulamisonnettomuuden aikana kuuma polttoaine kiehuttaa vettä ensin reaktorissa ja myöhemmin suojarakennuksessa. Syntyvä höyry kasvattaa vähitellen suojarakennuksen painetta. Jos painetta ei saada alennettua, suojarakennus voi lopulta rikkoutua ylipaineen takia, kuten kävi Fukushiman kakkosyksiköllä . Suojarakennuksen painetta pyritään alentamaan ruiskuttamalla sinne kylmää vettä spray-järjestelmällä tai päästämällä höyryä ulos suodattimien läpi.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Ydinpolttoaineen kuumentuessa siitä vapautuu radioaktiivisia fissiotuotteita. Helpoimmin vapautuvia aineita ovat ksenon, jodi ja cesium. Muiden fissiotuotteiden vapautuminen vaatii korkeampia lämpötiloja. Sydämen sulamisonnettomuuden aikana fissiotuotteita pääsee reaktorista suojarakennukseen. Hiukkasmuodossa olevat fissiotuotteet päätyvät vähitellen suojarakennuksen vesialtaisiin tai lattiapinnoille, mutta kaasumaiset fissiotuotteet pysyvät suojarakennuksen ilmatilassa. Jos suojarakennus rikkoutuu tai vuotaa, osa näistä fissiotuotteista voi päästä ympäristöön.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Siviilikäytössä olevissa ydinvoimaloissa on tapahtunut viisi sydämen sulamisonnettomuutta (Tšernobyl, Three Mile Island ja kolme reaktoria Fukushimassa). Ydinvoiman historiassa on maaliskuuhun 2018 mennessä kertynyt 17 516 reaktorivuotta . Siten historiallisesti laskennallinen todennäköisyys sydämen sulamisonnettomuudelle on ollut yksi tapaus 3 500 reaktorinkäyttövuotta kohden. Onnettomuuksien jälkeen ydinvoiman turvallisuutta on pyritty parantamaan. Todennäköisyyspohjaisten turvallisuusanalyysien mukaan arviot sydämen sulamisonnettomuuden todennäköisyydestä vaihtelevat yleensä välillä kerran 1 000 – 100 000 vuodessa. Suomessa Säteilyturvakeskus vaatii, että uudella reaktorilla sydämen sulamisonnettomuuden todennäköisyys täytyy olla pienempi kuin kerran 100 000 vuodessa. Vanhoille reaktoreille sallitaan heikompi turvallisuustaso. Vuoden 2015 analyysien mukaan laskennallinen sydämen sulamisonnettomuuden todennäköisyys on Loviisa 1:llä kerran 59 000 vuodessa, Olkiluoto 1:llä kerran 110 000 vuodessa ja Olkiluoto 3:lla kerran 330 000 vuodessa .


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Ensimmäinen energiantuotantoon tarkoitetussa ydinvoimalassa sattunut sydämen sulamisonnettomuus tapahtui Three Mile Islandin ydinvoimalassa Yhdysvalloissa vuonna 1979, kun noin kolmasosa ydinreaktorin polttoaineesta suli usean yhtäaikaisen vian ja operaattorien virheiden seurauksena. Onnettomuus ei aiheuttanut vahinkoa ihmisille eikä ympäristölle, koska suojarakennus pysyi ehjänä. Reaktori kuitenkin vaurioitui korjauskelvottomaksi.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Historian vakavin ydinvoimalaonnettomuus tapahtui keväällä 1986 Neuvostoliitossa nykyisen Ukrainan alueella. Tšernobylin voimalaitoksen nelosreaktorissa tapahtunut onnettomuus johtui RBMK-tyyppisen reaktorin tunnetuista turvallisuuspuutteista ja turvallisuusmääräysten vastaisesta käytöstä. Onnettomuudesta aiheutui suuri radioaktiivinen päästö, koska reaktorin ympärillä ei ollut suojarakennusta ja koska pitkään jatkunut tulipalo levitti radioaktiivisia aineita ilmakehään. Useita kymmeniä työntekijöitä kuoli säteilysairauteen. Yli sata tuhatta ihmistä evakuoitiin. Laskennallisesti on arvioitu, että onnettomuus aiheuttaisi noin neljä tuhatta ylimääräistä syöpäkuolemaa tulevina vuosikymmeninä.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Maaliskuussa 2011 Japanissa Fukushima I -voimalassa tapahtui sarja vakavia onnettomuuksia, joissa kolme reaktorisydäntä suli lähes täysin. Onnettomuudet saivat alkunsa 11. maaliskuuta sattuneesta maanjäristyksestä, joka aiheutti tsunamin. Reaktorien hätäpysäytys toimi maanjäristyksessä suunnitellusti, mutta tsunami tuhosi sähkönsyötön ja vaurioitti varavoimageneraattoreita, mistä seurasi reaktorien ylikuumeneminen. Suojarakennukset eivät kestäneet onnettomuutta. Radioaktiiviset päästöt olivat noin kymmenesosa Tšernobylin päästöistä. Säteilyannokset jäivät vähäisiksi, koska lähialueilta evakuoitiin noin 170 000 ihmistä.


title: Sydämen sulamisonnettomuus

text: Sydämen osittainen sulaminen on ollut osana ydinreaktorissa sattunutta onnettomuutta seuraavissa tapauksissa:Populaarikulttuurissa sydämen sulamisonnettomuudesta käytetään joskus nimitystä "Kiina-ilmiö". Nimityksen taustalla on ajatus, että sula ydinpolttoaine sulattaisi reiän reaktoriin sekä voimalaitosrakennuksen lattiaan ja porautuisi aina Kiinaan asti. Tämä on onnettomuuden mahdollisten vaikutusten liioittelua. Lisäksi painovoiman seurauksena mikään maan sisään porautuva aines ei teoriassakaan voisi vajota maapallon keskipistettä syvemmälle. Termin teki tunnetuksi vuoden 1979 samanniminen kirja ja sen mukaan kuvattu elokuva. Kuvitteellinen onnettomuus on lähes identtinen Harrisburgin onnettomuuden kanssa, joka tapahtui vain pari viikkoa elokuvan ensi-illan jälkeen.


title: Valdai

text: Valdai () on kaupunki, kaupunkikunta ja Valdain piirin hallinnollinen keskus Venäjällä Novgorodin alueella. Se sijaitsee Valdain ylängöllä Valdaiskojejärven rannalla 142 kilometriä Novgorodista kaakkoon. Kaupungissa on 16 000 ja kunnassa 17 000 asukasta (vuonna 2011).


title: Valdai

text: Valdain kaupunkikunnan pinta-ala on 28,41 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja koillisessa Valdain piirin Roštšinon, kaakossa Jedrovon, etelässä ja lounaassa Korotskon ja lännessä Jaželbitsyn maalaiskuntiin. Kuntaan kuuluu kaupungin lisäksi Zimogorjen kylä, jossa on vajaat 1 000 asukasta (vuonna 2011).


title: Valdai

text: Seudun ilmasto on lauhkea mannerilmasto. Talvi on melko pitkä ja kylmä ja kesä kohtalaisen lämmin. Keskilämpötila on tammi-helmikuussa –9–10 ºC ja heinäkuussa +16–17 ºC. Vuotuinen sademäärä on 766 millimetriä, ja talven lumipeitteen paksuus enimmällään 40–45 senttimetriä. Sää on usein epävakainen.


title: Valdai

text: Novgorodin Derevan viidenneksen Korotskon pogostaan kuulunut Valdain kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvun lopussa. Sen kautta kulki maantie Moskovasta Novgorodiin ja myöhemmin Pietariin. Sotajoukkonsa kanssa Novgorodiin matkannut Iivana Julma hävitti kylän vuonna 1569, mutta jo vuonna 1574 siellä oli 44 taloa. Myöhemmin kylään rakennettiin puinen kirkko. 1600-luvun alun ruotsalaismiehityksen aikana Valdai joutui jälleen hävityksen kohteeksi.


title: Valdai

text: Moskovan patriarkka Nikon perusti vuonna 1652 Valdaiskojejärven saarelle Ivironin Jumalanäidin luostarin, jonka alaisuuteen kylä kuului vuoteen 1764 saakka. Sen viereen syntyi Zimogorjen kyytiasema. 1700-luvulla Valdai oli yksi Moskovan ja Pietarin välisen maantien suurimpia kyliä.


title: Valdai

text: Keisarinna Katariina II perusti vuonna 1770 Valdain kaupungin, josta tuli Novgorodin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus ja tärkeä markkinapaikka. Sen asukkaat kyyditsivät matkustajia, ajoivat kuormia, ylläpitivät majataloja sekä harjoittivat käsityöammatteja. Erityisen kuuluisia olivat Valdaissa valetut kulkuset ja kirkonkellot.


title: Valdai

text: Pietarin ja Moskovan välisen rautatien valmistuttua 1800-luvun puolivälissä Valdain talouselämä lamaantui. Toistuvat tulipalot hävittivät kaupunkia, ja monet valdailaiset hakeutuivat muualle ansiotöihin. Vuonna 1909 kaupungissa oli 5 800 asukasta, neljä koulua, zemstvon sairaala ja kuusi ortodoksista kirkkoa. Valdain kihlakuntaan kuului 19 volostia, joissa oli 1 079 asutuskeskusta ja 107 800 asukasta.


title: Valdai

text: Vuonna 1927 perustettiin aluksi Leningradin alueen Borovitšin piirikuntaan kuulunut Valdain piiri, joka vuonna 1944 liitettiin vasta muodostettuun Novgorodin alueeseen. Toisen maailmansodan aikana kaupunki säästyi saksalaismiehitykseltä ja siellä toimi luoteisen rintaman esikunta. Neuvostoaikana Valdaihin syntyi metalli-, elintarvike- ja tekstiiliteollisuutta.


title: Valdai

text: Valdain kautta kulkee Moskovan ja Pietarin välinen M10-valtatie sekä Bologojen ja Dnon välinen rautatie, josta haarautuu sivurata Kresttsyyn. Moskovaan on maanteitse 386 kilometriä ja Pietariin 330.


title: Valdai

text: Kaupungista on linja-autoyhteydet Novgorodiin, Borovitšiin, Vyšni Volotšokiin, Tveriin ja Pietariin. Moskovan ja Pihkovan väliä kulkevat henkilöjunat pysähtyvät Valdain rautatieasemalla. Paikallisjunat liikennöivät Bologojeen, Staraja Russaan ja Dnohon. Kaupungin ja Ivironin Jumalanäidin luostarin välillä kulkee kesäisin moottorialus.


title: Valdai

text: Valdain talous perustuu teollisuuteen sekä läpikulkuliikenteen ylläpitämään kaupankäyntiin. Teollisuuden aloja ovat koneenrakennus, metsä- ja puunjalostusteollisuus sekä elintarviketeollisuus.


title: Valdai

text: Kaupungin tärkein yritys on optisia laitteita valmistava Jupiter. Valdain mekaaninen tehdas ja pumpputehdas valmistavat pumppuja, Meliodorstroi ja Spetsgazremstroi ovat erikoistuneet rakennus-, korjaus- ja asennustöihin. Puunhankintaa ja -jalostusta harjoittaa vankeinhoitolaitoksen työsiirtola ja joukko yksityisyrittäjiä. Elintarviketeollisuutta edustavat meijeri ja kaksi säilyketehdasta. Zimogorjessa on maatalousyritys.


title: Valdai

text: Kaupungissa toimii kahdeksan lastentarhaa, kaksi keskikoulua, lukio, lasten harrastuskeskus, palvelualojen ammattikoulu ja Novgorodin maatalousteknikumin sivutoimipiste. Terveys- ja sosiaalipalveluihin kuuluu piirisairaala, ensiapuasema, lasten- ja vanhainkoti. Kulttuurilaitoksia ovat lasten taidekoulu, piirin kulttuuritalo ja keskuskirjasto sekä kansantaiteen keskus. Paikallislehtenä ilmestyy vuonna 1917 perustettu "Valdai".


title: Valdai

text: Valdain ylängön korkeimmalla kohdalla, havumetsien ja järvien keskellä sijaitseva kaupunki lähiympäristöineen on suosittu matkailukohde ja lomanviettopaikka. Seudun järvimaisemien ja metsäluonnon suojelemiseksi perustettiin vuonna 1990 Valdain kansallispuisto.


title: Valdai

text: Kaupungin lähellä Valdaiskojejärven saarella sijaitseva Ivironin Jumalanäidin luostari oli aikoinaan yksi Venäjän tärkeimmistä uskonnollisista keskuksista. Sen nähtävyyksiin kuuluu Averki Mokejevin suunnittelema monumentaalinen Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali (1655–1658) puuleikkauksin koristettuine ikonostaaseineen, 1600-luvulla rakennetut kellotapuli, asuin- ja talousrakennukset sekä etupäässä 1780-luvulla pystytetty kulmatornein varustettu kiviaita, jossa on 1600-luvulta peräisin oleva arkkienkeli Mikaelin porttikirkko. Vuonna 1927 suljettu luostari palautettiin Venäjän ortodoksiselle kirkolle vuonna 1991.


title: Valdai

text: Valdain kaupungissa on 135 rekisteröityä kulttuuriperintökohdetta. Kiinnostavimpia rakennusmuistomerkkejä ovat Nikolai Lvovin suunnittelema klassistinen Pyhän Katariinan pyörökirkko (1793), myöhäisbarokkia edustava Pyhän kolminaisuuden katedraali (1744) ja 1800-luvun alkupuoliskolta peräisin oleva Ivironin Jumalanäidin luostarin tsasouna. Suojeltu keskusta-alue koostuu etupäässä 1700–1800-lukujen yksi- ja kaksikerroksisista puu- ja kivitaloista, joiden joukkoon on ripoteltu kokonaisuutta häiritseviä kerrostaloja ja julkisia rakennuksia. Pyhän Katariinan kirkossa sijaitsee vuonna 1995 avattu kellomuseo. 1800-luvulta peräisin olevassa yksityistalossa toimii kaupungin historiasta kertova museo.


title: Valdai

text: Valdain kehittämissuunnitelmissa kiinnitetään erityistä huomiota matkailuun. Kaupungissa on kolme hotellia ja useita muutaman huoneen majoituslaitoksia. Lähiseudulla sijaitsee lomakyliä, täysihoitoloita ja parantoloita.


title: Black Label Society

text: Black Label Society on yhdysvaltalainen heavy metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1998. Yhtyeen keulakuva on Zakk Wylde, joka on tullut tunnetuksi Ozzy Osbournen yhtyeestä. Yhtye nousi suosioon vuonna 2003 julkaistun, yhtyeen viidennen albumin "The Blessed Hellriden" jälkeen. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Stillborn", "House Of Doom", "Suicide Messiah", "Doomsday Inc." sekä "In This River". Black Label Society toimi Ozzy Osbournen lämmittelijäbändinä Osbournen 2007 Euroopan kiertueella, joka ylettyi myös Hartwall Areenalle 6. kesäkuuta 2007.


title: In This River

text: In This River on yhdysvaltalaisen sludge metal -yhtye Black Label Societyn single yhtyeen kuudennelta studioalbumilta Mafia vuonna 2005.


title: In This River

text: Zakk Wylde on omistanut kappaleen hyvälle ystävälleen Dimebag Darrelille, joka ammuttiin kuoliaaksi joulukuussa 2004.


title: Petr Tenkrát

text: Petr Tenkrát (s. 31. toukokuuta 1977 Kladno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkoilija.


title: Petr Tenkrát

text: SM-liigaurallaan Tenkrát on edustanut Oulun Kärppiä, Tampereen Ilvestä ja Hämeenlinnan Pallokerhoa, ja on voittanut urallaan SM-kultaa kausilla 2003–2004 ja 2004–2005. Lisäksi hänellä on tilillään SM-pronssia kaudelta 2005–2006 ja SM-hopeaa kaudelta 2002–2003. Lisäksi hänet on palkittu SM-liigan kuukauden pelaajana tammikuussa 2004.


title: Petr Tenkrát

text: NHL-seura Mighty Ducks of Anaheim varasi Tenkrátin kahdeksannella varauskierroksella kokonaisnumerolla 230. NHL-urallaan Tenkrát on edustanut Anaheimin lisäksi Nashville Predatorsia ja Boston Bruinsia, pelaten yhteensä 177 runkosarjaottelua NHL:ssä tehopistein 22+30=52. Pudotuspeliotteluita ei Tenkrát ole NHL-jäillä pelannut.


title: Petr Tenkrát

text: Tšekin jääkiekkomaajoukkuetta Tenkrat on edustanut MM-kilpailuissa kolmesti, Latvian MM-kisoissa 2006, Venäjän MM-kisoissa 2007 ja Suomen sekä Ruotsin MM-kisoissa 2012. Saldona näistä MM-turnauksista Tenkrátilla on hopeamitali vuoden 2006 kisoista ja pronssimitali vuoden 2012 kisoista.


title: Laura Bono

text: Laura Bono, oikealta nimeltään Laura Bonometti, on italialainen laulaja. Hän on syntynyt 14. tammikuuta 1979 Varesen kaupungissa Lombardiassa Pohjois-Italiassa.


title: Laura Bono

text: Bono voitti maaliskuussa 2005 San Remon festivaalien uusien esiintyjien sarjan. Hänen siellä esittämänsä kappale ”Non credo nei miracoli” oli keväällä Italian singlelistalla 15 viikkoa.


title: Laura Bono

text: Levynteko aloitettiin pian tämän jälkeen, ja 11 kappaleen nimikkoalbumi "Laura Bono" julkaistiin Italiassa heinäkuussa. Levy pysyi Italian albumilistalla 10 viikkoa, vaikkakaan ei noussut 30:n myydyimmän joukkoon. Siltä on julkaistu kaksi uutta singleä, "Fino all'orlo" ja "Tutto ha una spiegazione". Bono on tällä välin vakiinnuttanut asemansa suosittuna live-esiintyjänä.


title: Kenttärata

text: Kenttärata on sotilaskäyttöön rakennettu, useimmiten väliaikainen, kevytrakenteinen ja kapearaiteinen rautatie. Kenttäradan tarkoituksena on helpottaa sotahuollon kuljetuksia muun rataverkon ja rintaman välillä, sekä juoksuhaudoissa.


title: Kenttärata

text: Rautateitä on käytetty sodassa jo esimerkiksi vuosina 1861-1865 käydyssä Yhdysvaltojen sisällissodassa, mutta koska varsinaisten rautateiden rakentaminen oli hidasta ja niihin liittyvät suuret rakennukset houkuttelivat vihollista, ne yleensä päätyivät tykinkantaman ulottumattomiin. Ensimmäisessä maailmansodassa 1910-luvulla sodan molemmat pääosapuolet olivat ottaneet käyttöönsä kapearaiteisia kenttäratoja helpottaakseen ja nopeuttaakseen esimerkiksi ammuksien, sekä haavoittuneiden kuljetuksia. Kapearaiteiset kenttäradat olivat nopeasti rakennettavissa ja muuteltavissa, joka mahdollisti niiden käytön myös juoksuhaudoissa.


title: Kenttärata

text: Hyrynsalmen-Kuusamon kenttärata oli Natsi-Saksan vuosina 1942-1944 rakennuttama 178 km:n mittainen kenttärata. Rata alkoi keskeneräisen Taivalkosken-Ämmänsaaren radan päätteenä sillä hetkellä olleelta Hyrynsalmen rautatieasemalta ja jatkui lähelle Kuusamon nykyistä keskustaa. Vuonna 1944 avatun radan rakensivat saksalaiset kuritusvangit ja venäläiset sotavangit. Saksalaiset räjäyttivät sen vielä samana vuonna.


title: Kenttärata

text: Ylä-Syvärin kenttärata oli suomalaisten vuosina 1942-1944 rakennuttama 71,6 km:n mittainen kenttärata. Rata alkoi Muurmannin radan varrella olleelta Pajusuon liikennepaikalta ja kulki Jyvenjoen kautta lähelle Äänisen rantaa. Jyvenjoelta oli myös erillinen sivuraide Syvärin rantaan. Radan rakentaminen olikin luultua hitaampaa ja helmikuun 11. 1944 avattu rata jouduttiin hylkäämään jo kesäkuussa 1944.


title: Kenttärata

text: Hyrynsalmen-Kuusamon kenttärata, sekä Ylä-Syvärin kenttärata olivat molemmat kapearaiteisia 750:mm:n raideleveydelle rakennettuja ratoja. Hyrynsalmen-Kuusamon kenttärata oli Suomen pisin kenttärata, sekä Suomen pisin koskaan rakennettu kapearaiteinen rata. Molemmat radat ovat suurimmalta osalta tuhoutuneet ja kalustot hävinneet.


title: Luettelo Rage Against the Machinen kappaleista

text: Tämä on luettelo kaikista Rage Against the Machine -yhtyeen kappaleista.


title: Nuuttipukki

text: Nuuttipukit (murresanana myös nuutipukki) ovat naamioituneita lapsia, jotka osassa Suomea kiertävät talosta taloon Nuutinpäivänä eli 13. tammikuuta. He esittävät laulun ja saavat siitä yleensä pienen palkkion. Länsi-Suomessa näihin päiviin asti jatkunut vanha perinne muistuttaa Pohjois- ja Itä-Suomessa pääsiäisenä harrastettavaa virvontaa.


title: Nuuttipukki

text:
Nuutinpäivä on ollut nykyisellä paikallaan eli 13. tammikuuta vuodesta 1708 lähtien. Sitä ennen Nuutinpäivä oli jo loppiaisen jälkeisenä päivänä 7. tammikuuta. Ajankohdan siirtämisestä huolimatta nuuttipukit kulkivat 7. päivänä aina vuoteen 1972 saakka, jolloin loppiaisen muuttaminen kiertäväksi juhlapyhäksi muutti myös nuutipäivän perinnettä. Nuuttipukkien uudeksi päiväksi tuli sen virallinen ajankohta eli 13. tammikuuta. Vaikka loppiainen muuttui Suomessa jälleen kiinteäksi vuonna 1992, ei nuuttipukkiperinne enää siirtynyt takaisin vanhaan ajankohtaan. Tämän perinteen merkitystä loppiaiseen päättyvän joulunajan riehana on viime vuosina kuitenkin pyritty elvyttämään.
Vanhojen lakien mukaan nuutinpäivä päättää 20 päivän ajan kestäneen joulurauhan. Nuutinpäivänä myös joulukuusi viedään ulos ja joulukoristeet kerätään pois.


title: Nuuttipukki

text: Nuuttipukkiperinne on tullut Suomeen Ruotsista. Alun perin nuuttipukkina kiertäminen oli nuorten miesten perinne. He pukeutuivat esimerkiksi vanhaan käännettyyn turkkiin sekä pitivät päässän sarvia ja tuohista tai nahkaista naamaria. Nuuttipukit mekastivat ja kiersivät talosta toiseen joulunpyhistä jäänyttä olutta tai ruokaa vaatien. Myös raha kelpasi. Vaikka nuuttipukkeja pelättiin, heidät kuitenkin päästettiin sisään. Mikäli nuuttipukeille ei annettu olutta, he saattoivat tehdä jotakin vahinkoa.


title: Nuuttipukki

text: Sotien jälkeen nuuttipukkiperinne muuttui ja nykyään sitä jatkavat lapset. He pukeutuvat naamiais- tai fantasia-asuun ja kiertävät ovelta ovelle kysymässä "saavatko nuuttipukit laulaa?". Tämän jälkeen he esittävät jonkin laulun tai lorun. Palkkioksi nuuttipukeille on tapana antaa makeisia.


title: Nuuttipukki

text: Nuuttipukkiperinne on Suomessa säilynyt lähinnä vain Lounais-Suomessa. Erityisesti Satakunta ja Vakka-Suomi ovat alueita, jossa nuuttipukit kiertävät edelleen. Perinne elää myös joissakin osissa Pirkanmaata sekä Etelä-Pohjanmaata.


title: Hymy

text: Hymy on hyvin monimerkityksinen kasvojen ilme, joka mielihyvän lisäksi voi ilmaista lukuisia muitakin tunnetiloja. Ihminen hymyilee esimerkiksi ollessaan tyytyväinen.


title: Hymy

text: Fysiologisesti hymyiltäessä ylähuulen kohottajalihas nostaa ylähuulta samalla kun iso ja pieni poskipäälihas sekä hymylihas vetävät suupieliä ja huulten reunoja sivulle ja ylöspäin. Hymyillessään ihminen käyttää kaikkiaan noin kahtasataa eri lihasta. Aasialainen ihminen hymyilee enemmän silmillään kuin länsimaalainen. Oraalinen hymy voi olla teennäistä, mutta silmillä hymyily on aidompaa.


title: Pagetin tauti

text: Pagetin taudissa luun muodostuminen on häiriintynyt. Luuta hajoaa kiihtyvään tahtiin, ja sen tilalle muodostuva luu on epänormaalia. Tauti on yleinen Keski-Euroopassa ja USA:ssa, jossa yli 55-vuotiaista 1–3 prosenttia sairastaa sitä. Skandinaviassa ja Suomessa tauti on paljon harvinaisempi, ja Suomessa sitä sairastaa alle 1 promille väestöstä.


title: Pagetin tauti

text: Tauti on pitkään oireeton. Se todetaan monesti sattumalta röntgenkuvia tutkittaessa tai kohonnutta Afos-arvoa selviteltäessä. Potilaista 15–30 %:lla on tautia sairastava sukulainen. Tauti on yleisin pääkallon, selkärangan, lonkan ja alaraajojen luissa.


title: Olavi Mannonen

text: Olavi "Ola" Aleksanteri Mannonen (s. 7. maaliskuuta 1930 Viipuri) on suomalainen entinen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti. Ennen viisiottelu-uraansa Mannonen harrasti uintia ja vesipalloa. Kansallisella tasolla hän saavutti mitaleita myös miekkailussa ja toimi Suomen Miekkailuliiton puheenjohtajana vuosina 1974-1975. Mannonen edusti Helsingin nykyaikaisia 5-ottelijoita ja Helsingin Poliisivoimailijoita.


title: Olavi Mannonen

text: Ammatiltaan Mannonen oli ratsupoliisi vuodesta 1952. Hän oli Helsingin ratsastavan poliisin päällikkönä vuodesta 1971 eläkkeelle jäämiseensä vuoteen 1990.


title: Legaatti

text: Legaatti (latinaa, "legatus"; monikossa "legati") oli antiikin Rooman sotilasarvo ja arvonimike, joka osoitettiin legioonien korkeimmille komentajille.


title: Legaatti

text: Legaatti toimi duxin alaisuudessa, mutta saattoi olla myös "dux"ista riippumaton, mikäli oli saavuttanut Roomassa vähintään preettorin arvon. Legaatit valittiin senaattorisukujen joukosta, ja koska legaatin asema takasi onnistuneen sotaretken päätteeksi leijonanosan ryöstösaaliista voittoisan legioonan legaatille, legaatin toimi oli erittäin haluttu.


title: Legaatti

text: Pääasiallisia legaattivirkoja olivat "legatus legionis" ja "legatus propraetor".Legaatti palveli asemassaan yleensä kolmesta neljään vuotta – joskus enemmänkin. Yleensä legaatti oli legioonansa korkein komentaja, mutta useamman legioonan yhteisessä kampanjassa sotaretken komentaja, esimerkiksi toinen konsuleista tai kuvernööri, antoi sitovat käskyt legaateille.


title: Dux

text: Dux (latinaa, 'johtaja'; monikossa "duces") oli roomalaisten nimitys henkilölle, joka oli kaikkien oman alueensa varuskuntien virallinen komentaja, ts. varuskuntien (tai maakunnassa olevien legioonien) komentajien esimies. Dux-sanan merkitys oli lähinnä sotilaallinen, joskin provinssin kuvernööri oli maakunnassa oleilevien legaattien esimies ja näin ollen paikallisten legioonien ylin sotapäällikkö.


title: Dux

text: Dux tarkoitti alkujaan upseeria, joka palveli väliaikaisesti korkeammassa asemassa kuin hänen todellinen arvonsa salli. Dux saattoi komentaa väliaikaista joukkoa, joka oli siirtymässä paikasta toiseen, tai väliaikaisesti kokonaista yksikköä. 200-luvulla duxista tuli tavallinen upseeri.


title: Dux

text: Duxit olivat suoraan magister militumien alaisia, vaikka heillä oli myös oikeus ottaa yhteyttä suoraan keisariin. Duxien tehtäviin kuului myös linnoitusten rakentaminen, sotilaiden värvääminen ja muonituksen järjestäminen.


title: Dux

text: Valentinianus I:n hallituskauteen asti duxit kuuluivat yleensä ritarisäätyyn, mutta tämän jälkeen keisari korotti heidät yleensä senaattorisäätyyn.


title: Dux

text: Sana on periytynyt myöhemmin useisiin kieliin aatelisarvoksi, joka on yleensä suomennettu herttuaksi. Italian kielen aiemmin johtajaa tarkoittanut, mutta nykyisin lähes yksinomaan Benito Mussoliniin viittaava sana "duce" on samaa juurta.


title: Luettelo nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestareista

text: Luettelossa on nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestarit.Ennen naisten MM-kisoja järjestettiin kolmesti naisten maailmancup. Niiden voittajat olivat: vuonna 1978 Wendy Skipworth Yhdistynyt kuningaskunta, 1979 Kathy Tayler Yhdistynyt kuningaskunta ja 1980 Wendy Norman Yhdistynyt kuningaskunta.Ennen naisten MM-kisoja järjestettiin kolmesti naisten maailmancup 1978-1980. Kaikissa joukkuekilpailun voitti Yhdistynyt kuningaskunta.


title: Estadio Azteca

text: Estadio Azteca on Méxicon kaupungissa sijaitseva jalkapallostadion. Sen kapasiteetti on 95 550 katsojaa, joka tekee siitä maailman toiseksi suurimman stadionin, jolla on yksittäiset istumapaikat. Kaiken kaikkiaan se on maailman 12. suurin stadion.


title: Estadio Azteca

text: Stadion on valmistunut vuonna 1966 vuoden 1968 kesäolympialaisia varten. Tämän lisäksi siellä on pelattu kaksia jalkapallon MM-kilpailuja vuosina 1970 ja 1986. Molempien turnauksien loppuottelut pelattiin Estadio Aztecalla. Myös kuuluisa vuoden 1986 MM-turnauksen puolivälierä Argentiina–Englanti pelattiin stadionilla. Ottelussa Diego Maradona iski kaksi maailmankuulua maaliaan.


title: Estadio Azteca

text: Nykyisin stadionia käyttää Meksikon jalkapallomaajoukkue sekä seurajoukkueet CF América ja CF Atlante.


title: Lätsä

text: Lätsä ("Andy Capp") on Reg Smythen luoma sarjakuvahahmo, josta kertovaa strippisarjakuvaa on julkaistu Daily Mirrorissa ja Sunday Mirrorissa 5. elokuuta 1957 lähtien. Lätsä on hahmo, joka karttelee työtä, vuokranmaksua ja anoppiaan ja viihtyy enimmäkseen pubeissa poissa vaimonsa Floran ("Florrie Capp") luota. Piirtäjän kertoman mukaan hahmot perustuvat hänen omiin vanhempiinsa.


title: Lätsä

text: Sarjaa julkaistaan noin 50 maassa. Suomessa Satakunnan Kansa ja Turun Sanomat ovat julkaisseet sitä sunnuntainumeroissaan. Suomessa Lätsästä on myös tehty Tampereen murteelle käännetty albumi "Hämpih hanu". Lätsästä on tehty myös korttipeli.


title: Lätsä

text: Englantilaisen "Buster"-sarjan päähenkilö nimettiin Lätsän pojaksi.


title: Luxembourgin provinssi

text: Luxembourg on Vallonian ja Belgian eteläisin provinssi. Se rajautuu Ranskan ja Luxemburgin valtioihin sekä Namurin ja Liègen provinsseihin. Provinssin pääkaupunki on Arlon. Luxembourgin provinssissa on arviolta 280 327 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4 439,7 neliökilometriä.


title: Luxembourgin provinssi

text: Asukkaista suuri osa on ranskankielisiä, mutta provinssissa on suuri saksankielinen vähemmistö. Luxembourgin provinssi erosi Luxemburgin suurherttuakunnasta vuonna 1839.


title: Vaihekulma

text: Vaihekulman avulla kuvataan sinimuotoisten signaalien (usein virran tai jännitteen) keskinäisiä vaihe-eroja. Vaihekulman yksiköitä ovat radiaani ja aste.


title: Vaihekulma

text:
Jännitteen tapauksessa käytetään kaavaa
missä formula_2 on jännitteen huippuarvo, formula_3 on kulmataajuus, formula_4 on aika ja formula_5 on vaihekulma.


title: Vaihekulma

text:
Esimerkiksi, jos kondensaattoriin syötetään virtaa, jonka yhtälö on formula_6, kondensaattorin yli muodostuu jännite, jonka aikariippuvuus on
eli jännite on 90 astetta virtaa jäljessä.


title: Vaihekulma

text: Jännitteen ja virran välinen vaihekulma riippuu kuorman impedanssista ja sen takia loistehon ja pätötehon suhteet vaihtelevat erilaisilla kuormilla. Puhtaasti resistiivisellä kuormalla jännitteen ja virran välillä ei ole vaihe-eroa.


title: FC Futura

text: FC Futura on vuonna 1992 perustettu porvoolainen jalkapalloseura. Perustajajäseninä toimivat porvoolaiset jalkapallomiehet Ari Juha Alvari, Markku Hautala ja Vesa Kemppainen. FC Futura on Porvoon suurin jalkapalloseura. Se on keskittynyt voimakkaasti junioritoimintaan ja seuran pelaajista 90 prosenttia on junioreita. Edustusjoukkue pelaa kaudella 2019 Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla, Kolmosessa.


title: FC Futura

text: Vuonna 2012 perustettiin FC Futuran junioreille oma seura, FC Futura juniorit ry (FCFJ).


title: José Froilán González

text: José Froilán González (5. lokakuuta 1922 Arrecifes, Argentiina – 15. kesäkuuta 2013 Buenos Aires, Argentiina) oli argentiinalainen autourheilija, joka kilpaili Formula 1 -luokassa vuosina 1950–1957 ja 1960. González voitti Le Mansin 24 tunnin ajon vuonna 1954 yhdessä ranskalaisen Maurice Trintignantin kanssa. Hänen lempinimensä oli "Pampas Bull" eli Pampan härkä perustuen hänen rotevaan fyysiseen olemukseensa.


title: José Froilán González

text: González oli yksi sadoista ensimmäisistä kilpailijoista, jotka osallistuivat Formula 1:n MM-sarjaan heti sen ensimmäisenä vuonna (1950). Ensimmäinen MM-kisa, jossa hänet nähtiin mukana oli Monacon Grand Prix 1950. González starttasi kolmannesta ruudusta ja vältti edeltä lähteneen Giuseppe Farinan aiheuttaman lähtökolarin. Paalulta startannut Juan Manuel Fangio pääsi karkuun, mutta González yritti kaikin tavoin saavuttaa häntä. Lopulta kisa päättyi hänen osaltaan ulosajoon jo toisella kierroksella ja Fangio ajoi kisassa ylivoimaiseen voittoon.


title: José Froilán González

text: Toinen yritys tapahtui Ranskan GP:ssä samana vuonna. Tuohon kisaan hän lähti paalupaikalta yhdessä Fangion kanssa, mutta jälleen kisa päättyi keskeytykseen hänen osaltaan, mutta tällä kertaa hänen autonsa koneisto petti.


title: José Froilán González

text: Seuraavana vuonna González pääsi Enzo Ferrarin johtamalle Ferrarille, jossa hän vasta pääsi menestymään, sillä hän sai kunnian ajaa tallin historian ensimmäisen F1-sarjan voiton Silverstonessa Britannian GP:ssä 1951. Pisteitä kertyi 24 ja ne riittivät MM-sarjassa kolmanteen sijaan jääden vain pisteen toiseksi tulleesta Alberto Ascarista.


title: José Froilán González

text: Kausi oli Ascarin todellista hallintaa. Hän voitti kuusi kilpailua kahdeksasta kilpailusta ja kaikki vieläpä yhteen putkeen. González ei saanut maistella voittoa, joten hän jäi täysin italialaisen varjoon. Tuolloin González ajoi jälleen Maseratia ja menestys jäi vaatimattomaksi MM-sarjan yhdeksännen sijan 6,5 pisteen myötä.