title: Säädös

text: 3) Käytännössä harvinainen, mutta periaatteessa mahdollinen tilanne on se, että muodollisesti voimassa oleva säännös on ollut niin kauan käyttämättä, että sen voi katsoa kumoutuneen.


title: Joosef (Jaakobin poika)

text: Joosef oli merkittävä henkilö Raamatussa, jossa hän yhdistää kertomukset Aabrahamista, Iisakista ja Jaakobista kertomuksiin israelilaisten orjuudesta Egyptissä ja paluusta sieltä Mooseksen johdolla Kanaaninmaahan. Joosef oli yhdestoista Jaakobin kahdestatoista pojasta ja Raakelin esikoinen sekä myöhemmin koko Egyptin talouden hallitsija faaraon alaisuudessa. Hänestä kerrotaan ensimmäisen Mooseksen kirjan luvuissa 37-50.


title: Joosef (Jaakobin poika)

text:
Joosef oli toinen isänsä lempilapsista, koska hänen äitinsä oli Jaakobin suuri rakkaus Raakel. Siksi Jaakob teettikin pojalleen tämän täyttäessä 17 vuotta hyvin kauniin ja kalliin vaatteen, jota tämä piti viedessään ruokaa paimenessa olleille veljilleen. Tällaista pukua pitivät yleensä ne joiden ei tarvinnut tehdä työtä, ja se herätti vanhemmissa veljissä suurta kateutta.
Normaalisti Joosefin ei tarvinnut tehdä työtä, ellei halunnut, mutta hän halusi olla ystävällinen veljilleen. Harvinaista kyllä, hän ei etuoikeutetusta asemastaan huolimatta suhtautunut veljiinsä (tarkkaan ottaen velipuoliinsa) mitenkään yliolkaisesti, vaan kohteli näitä ystävällisesti.


title: Joosef (Jaakobin poika)

text: Kateelliset vanhemmat veljet olisivat halunneet tappaa hänet, mutta koska heistä vanhin, Ruuben, ei sitä hyväksynyt, he päättivätkin myydä Joosefin orjaksi paikalle osuneille midianilaisille kauppiaille. Kauniin vaatteen he kastoivat vuohipukin vereen ja kertoivat isälleen, että veli oli joutunut leijonan saaliiksi.


title: Joosef (Jaakobin poika)

text: Lempilapsen kuolema oli kauhea uutinen: Jaakob itki ja suri, huutaen tuskan vallassa:


title: Joosef (Jaakobin poika)

text: - eikä hevin huolinut lohdutuksesta.


title: Joosef (Jaakobin poika)

text: Raamatun mukaan Jaakob sanoi: "Ei, minä suren, kunnes menen tuonelaan poikani luo."


title: Joosef (Jaakobin poika)

text:
Joosef päätyi orjana Egyptiin, missä hän joutui Potifarin, faaraon henkivartioston päällikön, orjaksi. Joosef palveli Potifaria hyvin, mutta Potifarin vaimo syytti häntä aviorikoksesta. Potifar uskoi vaimonsa valheita ja toimitti Joosefin vankilaan.
Vankilassa Joosef selitti faaraon ylimmäisen juomanlaskijan ja faaraon ylimmäisen leipurin unet. Ylimmäinen juomanlaskija sai palata työhönsä. Ylimmäinen leipuri hirtettiin kolmen päivän kuluttua.


title: Joosef (Jaakobin poika)

text: Myöhemmin faarao näki unen, jota kukaan ei osannut selittää hänelle. Silloin juomanlaskija muisti ja kertoi faaraolle Joosefista, jonka oli tavannut vankilassa ja osasi selittää unia. Joosef tulkitsi unen merkitsevät seitsemää hyvää ja viljavaa vuotta ja seitsemää nälkävuotta. Kiitollisuuden osoituksena faarao valitsi Joosefin Egyptin taloudenhoitajaksi.


title: Joosef (Jaakobin poika)

text: Seitsemän viljavaa vuotta ja niiden jälkeiset katovuodet tulivat niin kuin Joosef oli ennustanutkin. Nälänhädältä Egyptissä kuitenkin vältyttiin, koska viljavien vuosien aikana oli saatu kootuksi varastoon suuret määrät viljaa. Mutta samaan aikaan kuin Egyptissä, tuli katovuosia myös Kanaanin maassa. Jaakob lähetti poikansa ostamaan viljaa Egyptistä, ja he saapuivat Joosefin luo. Joosef kätki faaraon kalleuksia viljan sekaan, ja veljesten paluumatkalla Joosef otti heidät kiinni ja vangitutti heidät. Myöhemmin Joosef päästi veljensä vapaaksi sillä ehdolla, että nämä palaisivat Egyptiin ja toisivat mukanaan nuorimman veljensä, jonka hän tiesi olevan isällensä rakas. Tänä aikana veljekset eivät tunnistaneet Joosefia omaksi veljekseen, koska vuodet olivat vierähtäneet orjuudessa ja myöhemmin Egyptin hovissa. Joosef kuitenkin tunnisti veljensä. Hän valitsi Simeonin panttivangiksi ja antoi muiden veljien palata kotimaahansa. Joosef käski tuoda nuorimman veljen Benjaminin Egyptiin. Veljekset palasivat Egyptiin Benjamin mukanaan ja Joosef kyseli heidän asioistaan, mutta ei paljastanut henkilöllisyyttään. Heidän lähtiessään takaisin Benjaminin säkistä löydettiin kätketty hopeamalja, ja siksi heitä syytettiin varkaudesta. Vasta tämän jälkeen Joosef ilmaisi henkilöllisyytensä, kysyi Jaakobin voinnista ja kutsui tämän perheineen Egyptiin. Jaakob asettui asumaan Egyptiin, Goosenin maakuntaan.


title: Joosef (Jaakobin poika)

text: Joosefilla oli kaksi poikaa, Efraim ja Manasse.


title: Primož Peterka

text: Primož Peterka (s. 28. helmikuuta 1979 Ljubljana) on aktiiviuransa päättänyt slovenialainen mäkihyppääjä.


title: Primož Peterka

text: Peterka aloitti hyppäämisen kotikaupunkinsa Moravčen lähistöllä sijaitsevasta pienestä 20 metrin mäestä. Myöhemmin hän liittyi Triglav-hiihtoseuraan Kranjn kaupungissa, jossa hän myös opiskeli toisen asteen talousoppilaitoksessa.


title: Primož Peterka

text: Ensimmäisen maailmancupin kisansa Peterka hyppäsi 4. tammikuuta 1996, ja yllätti kaikki kahdeksannella sijallaan. Samalla kaudella hän jatkoi hyviä hyppyjään, ja otti ensimmäisen voittonsa Puolan Zakopanessa. Toinen voitto tuli Ruotsin Falunissa. Samana vuonna hän sijoittui nuorten MM-kisoissa hopealle Michael Uhrmannin jälkeen.


title: Primož Peterka

text: Kaudella 1996-1997 nuorisosensaatio Peterka voitti seitsemän osakilpailua, mäkiviikon sekä maailmancupin kokonaiskilpailun. Hänen ainoa haastajansa oli kokenut saksalainen Dieter Thoma, joka kuitenkin jäi kakkoseksi.


title: Primož Peterka

text: Kaudella 1997-1998 hän voitti neljä osakilpailua sekä toistamiseen maailmancupin kokonaiskilpailun. Naganon olympialaisissa Peterka sijoittui monien slovenialaisten pettymykseksi suurmäen kilpailussa viidenneksi ja normaalimäessä kuudenneksi.


title: Primož Peterka

text: Monille nuorille menestyneille mäkihyppääjille tyypilliseen tapaan myös Peterkalla ilmeni urallaan suvantovaihe, henkilökohtainen kriisi, joka kesti peräti kolmen vuoden ajan. Hänellä oli ongelmia valmentajiensa ja muiden henkilöiden kanssa. Tuolloin hän myös löysi nykyisen vaimonsa Renata Bohincin, vuoden 1996 Slovenian missikilpailujen voittajan. Vuonna 2001 heille syntyi poika, Maj. Heillä on myös kaksi muuta lasta. Kaudella 2001-2002 Peterka teki paluun mäkihypyn huipulle. Yhdessä Robert Kranjecin, Damjan Frasin ja Peter Žontan kanssa hän voitti Salt Lake Cityn olympialaisten joukkuekilpailun pronssimitalin. Seuraavalla kaudella hän otti kaksi maailmancupin osakilpailuvoittoa. Hän on lopettanut uransa vuonna 2011 kilpailtuaan sitä ennen Continental Cupissa.


title: Diablo

text: Diablo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Dharma ja Greg

text: Dharma ja Greg ("Dharma & Greg") oli yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa ABC:llä vuosina 1997–2002. Suomessa sarjaa on esitetty MTV3:lla ja Subilla.


title: Dharma ja Greg

text: Sarja perustuu kahden henkilön, Dharman ja Gregin, väliseen suhteeseen. He ovat kotoisin hyvin erilaisista perheistä niin elämänkatsomuksen, elintason kuin arvomaailmankin osalta. Dharma (Jenna Elfman) on hippiperheen tytär, kun taas Greg (Thomas Gibson) on rahakkaasta perheestä lähtöisin oleva asianajaja. Naimisiin he päätyivät ensimmäisillä treffeillään.


title: Dharma ja Greg

text: Sarja keskittyy pääparin avioelämään ja kompromisseihin, joita he joutuvat suhteessaan tekemään erilaisen elämänkatsomuksensa ja taustansa vuoksi. Dharman ja Gregin vanhemmat kuvataan varsin kärjistettyinä hahmoina, hippien ja raharikkaiden stereotypioina, kun taas pääpari kuvataan enemmän keskiluokkaisina, ”tavallisina tallaajina”. Sarjan tapahtumat sijoittuvat pääosin San Franciscoon.


title: Dharma ja Greg

text: Sarja päättyi vuonna 2002 yhtä aikaa sarjojen "Spin City" ja "Vielä kerran" kanssa. Syynä tähän olivat alhaiset katsojaluvut sekä muutokset kohderyhmissä.


title: Dharma ja Greg

text: Jokaisen "Dharma ja Gregin" jakson lopussa ruudulla vilahtaa viesti. Nämä viestit (”turhamaisuuskortit”) ovat sarjan tuottajan Chuck Lorren käsialaa ja kuvastavat hänen henkilökohtaisia mielipiteitään eri asioista."Dharma ja Greg" oli useasti ehdolla eri palkintojen saajaksi, ja se on voittanutkin muutamia palkintoja. Esimerkiksi Dharmaa esittänyt Jenna Elfman on voittanut Golden Globe -palkinnon.


title: Oulun Luistinseura

text: Oulun Luistinseura, OLS on vuonna 1880 perustettu oululainen urheiluseura. OLS on suomen vanhin palloiluseura. Seuralla on toimintaa jääpallossa, jalkapallossa, salibandyssa ja keilailussa.


title: Oulun Luistinseura

text: Alun perin seura perustettiin nimellä "Skridskoklubben i Uleåborg". Sen tarkoitus oli pyörittää Oulujoen jäälle Pikisaaren ja Kiikelin välille tehdyn luistinradan toimintaa. Vuonna 1895 seuran toiminta loppui väliaikaisesti, mutta alkoi uudelleen suomenkielisellä nimellä Oulun Luistinseura vuonna 1908. Nykyisistä lajeista vanhin on jääpallo, joka tuli seuran toimintaa mukaan 1920, ja varsinainen jääpallojaosto perustettiin 1932, kun OPS:n jääpalloilijat liittyivät OLS:iin. Jalkapallo tuli seuran ohjelmaan 1941 ja keilailu 1957. Uusin nykyisistä lajeista on salibandy, joka tuli seuran ohjelmaan 1998, kun salibandyseura Oulun Pöllöt sulautuu OLS:n salibandyjaostoksi.


title: Oulun Luistinseura

text: OLS:n tunnetuin, menestynein ja perinteikkäin palloilulaji on jääpallo, jota se pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Bandyliigassa. OLS:ssa jääpalloa on pelattu jo 1920-luvulta lähtien. OLS pelasi ensimmäistä kertaa pääsarjassa vuonna 1945, ja on pysyvästi pelannut ylimmällä sarjatasolla 1950-luvun puolivälistä alkaen.


title: Oulun Luistinseura

text: OLS on yksi menestyneimmistä suomalaisista jääpalloseuroista, sillä se on voittanut SM-kultaa 16 kertaa. OLS on myös ainoana suomalaisena seurana voittanut jääpallon seurajoukkueiden maailmancupin. Voitto tuli vuonna 1976, jolloin kilpailu kulki Dex Cupin nimellä. Seuraavana vuonna joukkue saavutti Euroopan Cupin hopeaa. Saavutuksena on Euroopan Cupin hopeaa myös vuodelta 1990 ja viisi pronssia.


title: Oulun Luistinseura

text: OLS:n edustusjoukkue pelaa jalkapallossa miesten Kakkosta. Oulun Luistinseuran kautta nousseita hyviä pelaajia on paljon, kuten: Mika Nurmela, Antti Niemi ja lukuisia muita kovia nimiä.


title: Oulun Luistinseura

text: Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Salibandyliigaa. Mitalisijoille seura ei ole koskaan yltänyt.


title: Oulun Luistinseura

text: Kaukalopallossa OLS on ollut kolmesti SM-mitaleilla. Mitalit ovat tulleet ajalta, jolloin kaukalopallo kuului vielä jääpalloliittoon. Kauden 1975–1976 päätteeksi OLS nappasi kaksi mitali OLS II:n oltua hopealla ja ykkösjoukkueen pronssilla. Yksi pronssi tuli vielä kauden 1978–1979 päätteeksi.


title: Mäkihypyn maailmancup

text: Mäkihypyn maailmancup on kansainvälisen hiihtoliitto FIS:n järjestämä mäkihypyn maailman korkeatasoisin sarjamuotoinen kilpailu. Ensimmäinen miesten maailmancup järjestettiin kaudella 1979–1980, jolloin kokonaiskilpailun voiton vei Itävallan Hubert Neuper. Naisten ensimmäinen maailmancup järjestettiin kaudella 2011–2012, jolloin kokonaiskilpailun voitti Yhdysvaltojen Sarah Hendrickson.


title: Mäkihypyn maailmancup

text: Kautta aikain eniten osakilpailuvoittoja on Gregor Schlierenzauerilla: 53 voittoa (lisäksi 20 kakkossijaa ja 15 kolmossijaa). Eniten palkintopallisijoituksia maailmancupissa on Janne Ahosella: yhteensä 108 kpl, joista voittoja 36 kpl. Kautta aikain eniten osakilpailuvoittoja ja palkintopallisijoituksia naisissa on Sara Takanashilla: 53 voittoa ja yhteensä 78 palkintopallisijoitusta.


title: Mäkihypyn maailmancup

text: Maailmancupiin on alusta asti kuulunut osana perinteikäs Keski-Euroopan mäkiviikko (Oberstdorf, Garmisch-Partenkirchen, Innsbruck ja Bischofshofen). Muita perinteikkäitä kilpailupaikkoja ovat muun muassa Lahden Salpausselän Kisat, Holmenkollen (Norja), Sapporo (Japani), Zakopane (Puola) sekä lentomäen kilpailut Planicassa, Kulmissa, Vikersundissa, Oberstdorfissa ja Harrachovissa.


title: Mäkihypyn maailmancup

text: Maailmancupin henkilökohtaisissa osakilpailuissa jaetaan pisteitä seuraavasti: Parhaat 15 saavat järjestyksessä 100, 80, 60, 50, 45, 40, 36, 32, 29, 26, 24, 22, 20, 18 ja 16. Tästä eteenpäin seuraavaksi parhaat 15 saavat kukin aina yhden pisteen vähemmän. Joukkuekilpailuissa maailmancup-pisteitä annetaan vain, jos kisaan osallistuu vähintään kahdeksan joukkuetta. Tällöin pisteitä saa kahdeksan parasta joukkuetta siten, että paras saa 400 ja seuraavat seitsemän kukin aina 50 pistettä vähemmän. Mäkihypyn maailmancupiin kuuluu kokonaiskilpailun ohella myös lentomäen maailmancup, johon lasketaan pisteet ainoastaan lentomäkikilpailuista.


title: Mäkihypyn maailmancup

text: Kilpailijan nimi on lihavoitu, jos hän kilpailee kaudella 2018–2019.


title: OLS

text: Lyhenne OLS tai Ols voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Paavo Westerberg

text: Paavo Johannes Westerberg (s. 23. heinäkuuta 1973 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, näytelmäkirjailija ja ohjaaja.


title: Paavo Westerberg

text: Westerberg valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2000, vaikka onkin työskennellyt näyttelijänä jo vuodesta 1981. Näyttelijänä hänet muistetaan televisiosarjoista "Susikoira Roi" (1987), "Susikoira Roi – seikkailu saaristossa" (1988) ja "Ruusun aika" (1990–1991). Hänellä oli myös merkittävä sivuosa Päivi Hartzellin elokuvassa "Lumikuningatar" (1986).


title: Paavo Westerberg

text: Käsikirjoittajana ja ohjaajana Westerberg aloitti 1996. Hän on toiminut käsikirjoittajana muun muassa elokuvissa "Paha maa" ja "Valkoinen kaupunki", joista molemmista hän sai Jussi-palkinnon. Westerberg oli myös päävastuussa palkitun "Irtiottoja" -televisiosarjan käsikirjoituksesta. Westerberg on kirjoittanut ja ohjannut kiitetyn televisiodraaman "Jälkilämpö". Teatteriin Westerberg on kirjoittanut näytelmät "Ranta", "Kotiin ennen pimeää", "Valhe" ja "He eivät asu enää täällä", jotka on julkaistu myös kirjoina. Westerbergin uusin näytelmä, runsaasti omaelämäkerrallisiakin aineksia sisältävä "Mahdolliset maailmat" kantaesitettiin Suomen Kansallisteatterissa 17.2.2016 kirjailijan omana ohjauksena.


title: Paavo Westerberg

text: Westerberg on runoilija Caj Westerbergin poika. Hänen äitinsä on perhehistorioitsija Elina Waris. Hänen isoveljensä Julius on muusikko ja kitaransoiton opettaja ja pikkusiskonsa Hanna kuvataiteilija.


title: Paavo Westerberg

text: Westerberg tuli isäksi 16-vuotiaana. Westerbergillä on lapsia yhteensä viisi, joista kaksi on tyttöjä ja kolme poikia. Nuorimman lapsen hän on saanut yhdessä näyttelijä Emmi Pesosen kanssa. Myös Westerbergin poika Elias näyttelee ja pyrkii opiskelemaan näyttelemistä. Toinen poika Joel Härkönen aloitti ohjaajaksi opiskelun Teatterikorkeakoulussa vuonna 2015.


title: Paavo Westerberg

text: Westerberg on yksi Suomen Kansallisteatterin kotikirjailijoista.


title: Lamborghini

text: Automobili Lamborghini S.p.A. on Audin omistuksessa oleva italialainen urheiluautojen valmistaja, jonka toimipaikka sijaitsee pienessä Sant'Agata Bolognese -nimisessä kylässä lähellä Bolognaa. Lamborghini valmisti alun perin vain traktoreita, mutta traktoriliiketoiminta myytiin pois vuonna 1972. Nykyään Lamborghini-traktoreita valmistaa Same Deutz-Fahr Group.


title: Lamborghini

text: Lamborghini on antanut nimensä käyttöoikeuden monille automaailman ulkopuolisille tuotteille, kuten esimerkiksi polkupyörille, kelloille, aurinkolaseille ja kannettaville tietokoneille.


title: Lamborghini

text: "Lamborghini Trattori S.p.A." -traktoritehtaan perusti vuonna 1949 Ferruccio Lamborghini (1916–1993), joka ei vielä tuolloin tiennyt alkavansa myöhemmin valmistaa urheiluautoja. Yritys laajensi myöhemmin lämmitys- ja ilmanvaihtoalalle ja menestyi hyvin. Varsinaisen autotehtaansa, "Automobili Ferruccio Lamborghini S.p.A.:n", Lamborghini perusti vuonna 1963 Modenan lähelle (Enzo Ferrarin kotikaupunki).


title: Lamborghini

text: Ferruccio Lamborghini oli intohimoinen urheiluautojen harrastaja. Hän omisti muun muassa Ferrarin mutta ei ollut siihen täysin tyytyväinen. Eräänä päivänä hän valitti autostaan itse Enzo Ferrarille. Ferrari vastasi hänelle, ettei vika ollut autossa vaan ajajassa, ja huomautti, että Lamborghini oli pelkkä traktorintekijä, joka ei ymmärrä mitään insinööritaidoista. Seurauksena Lamborghini päätti voittaa Ferrarin tämän omalla kentällä.


title: Lamborghini

text: Ferruccio Lamborghini rakasti härkätaisteluita, ja siksi useimpien mallien nimet viittaavat maineikkaisiin taisteluhärkiin ja yhtiön logossakin on härkä. Lamborghini oli myös horoskooppimerkiltään härkä.


title: Lamborghini

text: Lamborghinin ensimmäinen automalli oli vuonna 1964 Geneven autonäyttelyssä esitelty 350GT. Tämän 3,5-litraisella, 280 hevosvoiman V12-moottorilla varustetun kaksipaikkaisen Coupén huippunopeus oli valmistusajankohtansa huomioiden jopa 250 km/h. Se olikin teknisesti ja suorituskyvyltään edellä kaikkia Ferrarin silloisia malleja ja täydellinen näpäytys Enzo Ferrarin suuntaan Lamborghinin ”insinööritaidoista”.


title: Lamborghini

text: Lamborghinin ensimmäinen varsinainen ns. superauto oli vuonna 1965 Torinon autonäyttelyssä esitelty ja vuonna 1966 tuotantoon tullut keskimoottorinen Miura, jonka 350 hevosvoiman V12-moottori mahdollisti autolle todella hurjan 280 km/h huippunopeuden. Vielä tuolloin keskimoottorisia autoja näki lähinnä kilparadoilla. Auton muotoilusta vastasi kuuluisa italialainen suunnittelija Marcello Gandini.


title: Lamborghini

text: Lamborghinin muita tunnettuja malleja ovat mm. 1970- ja 1980-lukujen superauto Countach, joka oli peräti 15 vuotta tuotannossa, sekä sen seuraajana vuonna 1990 esitelty Diablo. Yksi ehkä erikoisimmista malleista on vuonna 1986 esitelty raskaan sarjan maasturi LM002, jota Yhdysvalloissa kutsuttiin "Rambo-Lamboksi" sen militaristisen tyylin, massan ja tehojen ansiosta. Sen lähin kilpailija olikin alun perin sotilaskäyttöön kehitetty Hummer-maastoauto.


title: Lamborghini

text: Tällä hetkellä tuotannossa ovat vuonna 2012 Murciélagon seuraajana esitelty Lamborghini Aventador sekä pienempi malli Gallardo, joka tuli tuotantoon vuonna 2003, sekä sen avomalli Gallardo Spyder. Kyseisten mallien muotoilusta vastasi Lamborghinin muotoiluosaston, "Centro Stile Lamborghinin", silloinen pääsuunnittelija, belgialainen Luc Donckerwolke. Nykyisin pääsuunnittelijana toimii italialainen Walter de’Silva, joka on jo antanut esimakua tulevasta suunnittelemalla Miurasta modernisoidun version. Se esiteltiin konseptiasteella Pohjois-Amerikan autonäyttelyssä Detroitissa tammikuussa 2006.


title: Lamborghini

text: Lamborghini esitteli vuoden 2007 Frankfurtin autonäyttelyssä tehokkaimman ja kalleimman koskaan valmistamansa auton, Reventónin, joka tuli rajoitettuun tuotantoon vuonna 2008. Valmistajan lehdistötiedotteen mukaan autoja valmistettaisiin vain 20 kappaletta. Auton veroton hinta on noin miljoona euroa. Auton tekniikka perustuu Murciélago LP640:een, mutta siinä on hieman tehokkaampi moottori. Lamborghinin perinteiden mukaisesti auton nimi on kuitenkin peräisin Reventon-nimisestä taisteluhärästä.


title: Lamborghini

text: Lähde:


title: Lamborghini

text: Lamborghini on vaihtanut vuosien mittaan useasti omistajaa.Traktoreiden valmistus eriytettiin vuonna 1972 omaksi yrityksekseen, kun Ferruccio Lamborghini luopui koko Lamborghini-liiketoiminnastaan ja uudet omistajat Georges-Henri Rossetti ja René Leimer päättivä myydä traktoritehtaan pois. Nykyisin tehtaan omistaa italialainen Same Deutz-Fahr Group (SDF), joka edelleen valmistaa Lamborghini-traktoreita muiden merkkien rinnalla. Automobili Lamborghini S.p.A.:lla ja Lamborghini-traktoreilla ei enää ole muuta yhteistä kuin tuotemerkki ja logo.


title: Lamborghini

text: Traktorimerkkinä Lamborghini on suosittu varsinkin kaupunkitraktoreissa.


title: Lamborghini

text: Suomen tunnetuimmat Lamborghinit ovat olleet yrittäjä Jaakko Rytsölän (keltainen auto) ja hänen veljensä Antti Rytsölän (sininen) omaisuutta. Toinen Lamborghineista (keltainen Diablo Roadster) myytiin Tuurin kyläkaupan omistajalle Vesa Keskiselle. Vuonna 2005 Keskinen luovutti auton "Miljoona Kiitos" -hyväntekeväisyyshaastekampanjan arpajaispalkintona. Kampanjan tarkoitus oli kiinnittää huomio sotiemme veteraaneihin ja heidän hyvinvointiinsa. Huomion kiinnittäjänä toimi keltainen Lamborghini, joka arvottiin kampanjan päätteeksi. Auton voitti Pauli Mäkelä Nokialta. Auto asetettiin myöhemmin näytteille Vehoniemen automuseoon.


title: Oulun urheilutalo

text: Oulun urheilutalo (myös "Pyrinnön urheilutalo") on Oulun kaupungin omistama ja ylläpitämä liikuntahalli Oulun IV kaupunginosassa lähellä Torinrantaa, osoitteessa Rantakatu 15. Urheilutalo on valmistunut keväällä 1962.


title: Oulun urheilutalo

text: Urheilutalolla on kolme kuntosalia. Kaksi niistä on hallin aukioloaikoina yleisön käytettävissä, yhteen voi varata vakiovuoroja.


title: Oulun urheilutalo

text: Urheilutalolla on myös 245 m² peilisali aerobic- ja tanssiharjoittelua varten. Myös peilisaliin voi varata vakiovuoroja, ja sen vapaasti käytettävissä vapailla vuoroilla.


title: Oulun urheilutalo

text:
Palloiluhallissa on normaaliin tapaan valmiudet seuraaville lajeille:
Vakiovuorojen ulkopuolella sali on vapaasti käytettävissä. Tila on jaettavissa kolmeen osaan. Lattiapinnoiteena on joustoparketti. Vapaa korkeus on 9 metriä.


title: Oulun urheilutalo

text: Salissa on kiinteät katsomotilat, jossa on kesän 2005 kunnostuksen jälkeen 687 istumapaikkaa. Lisäksi käytettävissä 500 tuolia.


title: Oulun urheilutalo

text: Salia voidaan käyttää sarjaotteluihin, tapahtumiin (messut, näyttelyt) sekä muuhun kilpailutoimintaa


title: Tukisukka

text: Tukisukat on yleisnimitys elastisille sukille, jotka tukevat jalkojen pehmytkudoksia määrätyllä paineella. Tukisukka-nimitystä käytetään hyvin monenlaisista tuotteista, vain erittäin vähän tukevista aina lääkinnällisiin tukisukkiin ja kaikkein tehokkaimpiin kompressiosukkiin.


title: Tukisukka

text: Lääkinnällisiä tukisukkia käytetään eräiden verenkiertoelimistön sairauksien hoidossa ja ennaltaehkäisyssä. Paine on sukissa suurimmillaan nilkassa, ja se vähenee polvea kohti noustessa. Tuki- ja kompressiosukat edistävät verenkiertoa jaloissa tukemalla ja tehostamalla laskimoläppien toimintaa. Verenkierto nopeutuu ja turvotus vähenee.


title: Tukisukka

text: Tukisukkia valmistetaan kolmessa eri puristus- eli kompressioluokassa. Alimman luokan eli lievän kompression tukisukkia voivat käyttää terveet ihmiset turvotuksen ja jalkojen väsymysoireiden ennaltaehkäisyyn. Näissä sukissa kompressio on 12-17 mmHg. Keskivoimakkaan kompression eli luokan 1 sukissa kompressio on 18-22 mmHg ja tätä luokkaa käytetään lievien laskimosairauksien oireiden, kuten turvotuksen ja suonikohjujen hoidossa. Voimakkaan kompression, eli luokan 2 sukissa kompressio on 22-27 mmHg. Tämän luokan sukkia käyetään tavallisesti vain lääkärin suosituksesta laskimosairauksien hoidossa.


title: Tukisukka

text: Lääkinnällisen tukisukan (kompressioluokka 1) paine on n. 15-21 mmHg. Näitä sukkia käytetään yleisesti vähäisen turvotuksen, suonikohjujen ja veritulppien (tromboosi) ennaltaehkäisyssä ja hoidossa. Lääkinnällisiä kompressiosukkia on saatavana kompressioluokissa 1-4.


title: Yleiskieli (täsmennyssivu)

text: Yleiskieli tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Heprealainen kirjaimisto

text: Heprealainen kirjaimisto on 22 merkistä koostuva kirjaimisto, jolla kirjoitetaan heprean kieltä ja myös muun muassa jiddišiä ja ladinoa sekä juutalaisten arameankielisiä tekstejä kuten Talmudia.


title: Heprealainen kirjaimisto

text: Heprean kirjaimisto on "abjad", ts. sillä merkitään ainoastaan konsonantit. Kirjaimisto ei sisällä vokaaleja, mutta tarvittaessa ne voidaan merkitä näkyviin nikkud-järjestelmän avulla. Jo ennen tämän yksityiskohtaisen järjestelmän kehittämistä pitkien vokaalien merkitsemiseen alettiin käyttää tiettyjä konsonantteja (niin kutsutut "lukemisen äidit", matres lectionis). Hepreankielinen sana aakkosille on אלף-בית (alef-bet) kahden ensimmäisen kirjaimen mukaan. Jiddišissä alefilla merkitään a:ta ja o:ta, ajinilla e:tä, jodilla i:tä ja vaavilla u:ta.


title: Heprealainen kirjaimisto

text: Heprealaisista kirjaimista viisi esiintyy lisäksi hiukan eri muodossa sanan lopussa ("sofit"), mikä kasvattaa merkkien kokonaismäärän 27:ään. Hepreaa kirjoitetaan oikealta vasemmalle.


title: Heprealainen kirjaimisto

text: Heprealaisen kirjaimiston kirjainten lukumäärä, järjestys, nimet ja äännearvot vastaavat miltei täysin aramean kirjaimistoa, koska sekä heprealaiset että aramealaiset lainasivat foinikialaisen kirjaimiston käyttöönsä toisen vuosituhannen lopulla eaa.


title: Heprealainen kirjaimisto

text: Heprealaisessa kirjaimistossa on 22 kirjainta. Näistä viidellä on erityinen "sofit"- eli lopetusmuoto, jota käytetään mikäli kirjain esiintyy sanan lopussa.


title: Heprealainen kirjaimisto

text: Kullakin heprealaisella kirjaimella on lukuarvo, jolloin niitä voidaan käyttää myös numeroiden merkitsemiseen (katso heprealaiset numerot).


title: Heprealainen kirjaimisto

text: Heprealaisen kirjaimiston translitteraatio suomen kieleen on kuvattu standardissa SFS 5824 (1. painos 1998). Englannin kielessä käytetään standardia ISO 259 (1984).


title: Namib

text: Namib on aavikko Afrikan lounaisrannikolla. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Namibian alueella ja myötäilee Atlantin rannikkoa 50–160 kilometrin levyisenä ja 1 600 kilometrin pituisena. Pinta-alaltaan aavikko on noin 50 000 neliökilometriä. Sana "namib" tarkoittaa ’valtavaa’ naman kielessä. Namibin arvellaan olevan vanhin nykyisistä aavikoista; se on syntynyt noin 80 miljoonaa vuotta sitten, kun kylmä Benguelanvirta alkoi aiheuttaa viileän ja kuivan ilman laskeutumisen alueella. Namibin alueella sataa alle 10 millimetriä vuodessa ja se on suurimmaksi osaksi autiota.


title: Namib

text: Namibissa sijaitsee ryhmä maailman korkeimpia hiekkadyynejä. Dyyni numero 7 on noin 340 metrin korkuinen. Yksi ainoista pysyvistä asutusalueista on Sossusvlei dyyniryhmän lähistöllä. Aavikon pohjoisreunalla sijaitsevat lisäksi Walvis Bayn ja Swakopmundin kaupungit. Mereltä saapuvan kostean ilman kohdatessa aavikon kuivan ilman syntyy rannikolle runsaasti sumua, joka tiivistyy aamukasteeksi harvalukuisen kasvillisuuden käyttöön. Sumu on aiheuttanut myös useiden laivojen eksymisiä ja haaksirikkoja rannikon läheisyydessä; osa hylyistä sijaitsee nykyisin maalla jopa 50 metrin päässä rannasta johtuen aavikon vähittäisestä levittäytymisestä merta kohti.


title: Namib

text: Tunnetuin Namibin aavikon eläin lienee muun muassa Damaramaassa elävä ”aavikkonorsu”, joka on savanninorsun aavikolle sopeutunut muoto. Aavikkonorsut vaeltavat aavikolla keitaalta toiselle niin kuin ”aavikkosarvikuonoiksi” kutsutut suippohuulisarvikuonotkin. Namibin pitkän historian aikana aavikolle on ehtinyt kehittyä useita endeemisiä kasveja, jotka ovat tottuneet äärimmäiseen kuivuuteen ja kykenevät tyydyttämään vedentarpeensa pelkästä sumun kosteudesta. Tunnetuin esimerkki on eriskummallinen ikilehti. Luonnonvaroista merkittäviä ovat volframi, suola ja timantit.


title: Hämeenkatu (Tampere)

text: Hämeenkatu on Tampereen pääkatu. Puistokadun pituus on noin kilometri, ja leveys leveimmällä kohdalla 28,5 metriä ajorata ja jalkakäytävät mukaan luettuina. Hämeenkatu ylittää Tammerkosken Hämeensiltaa pitkin.


title: Hämeenkatu (Tampere)

text: Hämeenkatu on puistokatu, joka alkaa idästä Rautatienkadun risteyksestä läheltä rautatieasemaa, kulkee itä-länsisuunnassa aina Hämeenpuistoon asti ja on koko pituudeltaan nupukivien peittämä. Aikaisemmin lähes jokaista risteystä hallitsevat liikennevalot, mutta nykyään Hämeenkatu on kokonaan joukkoliikennekatuna. Rautatienkadun risteyksestä itään Hämeenkadun jatkona on noin 700 metriä pitkä Itsenäisyydenkatu Kalevan puistotien, Sammonkadun ja Teiskontien risteykseen asti. Länteen päin katulinja jatkuu ensin Pirkankatuna, sitten Pispalan valtatienä.


title: Hämeenkatu (Tampere)

text: Raitiotien rakentaminen kadulle alkoi vuonna 2017 ja hankkeen yhteydessä uusittiin myös jalkakäytävät, katupuut ja valaistus sekä toteutettiin Hämeensillan perusparannus. Hanke valmistuu vuonna 2021.


title: Hämeenkatu (Tampere)

text: Alkujaan Messukylän pitäjään kuuluneen nykyisen Tampereen keskustan paikalla sijainneen Tammerkosken kylän halki kulki vanha kulkureitti, jonka linjaus vastasi likimain nykyistä Hämeenkatua. Hieman nykyisen Hämeensillan pohjoispuolella, kosken matalimmassa kohdassa, sijaitsi ikivanha ylityspaikka ja myöhemmin Tammerkosken ensimmäinen silta. Kun Tampere perustettiin vuonna 1779, myös nykyinen Hämeenkatu sisältyi ensimmäiseen asemakaavaan, mutta kaupungin pääkaduksi tuli aluksi "Kauppiaskatu" (myöh. Kauppakatu), joka idässä päättyi vanhalle puusillalle. Hämeenkadun paikalla sijainnut "Raatihuoneen Poikkikatu" oli nykyistä Hämeenkatua kapeampi eikä sen kohdalla ollut siltaa. Puusiltaa oli ajan saatossa uusittu lukuisia kertoja ja viimeinen rakennettiin vuonna 1848.


title: Hämeenkatu (Tampere)

text: Vuoden 1865 Tampereen palon seurauksena yliarkkitehti C. A. Edelfeltin 1868 laatimassa uudessa asemakaavassa Hämeenkatu muuttui pääkaduksi, jonka leveydeksi tuli 30 metriä. Kun Tammerkosken itäpuolella sijaitseva Kyttälän alue liitettiin kaupunkiin vuonna 1871, Hämeenkatua jatkettiin yhtä leveänä myös kosken itäpuolelle. Liikenne kasvoi nopeasti puusillalla, joka oli lisäksi vaurioitunut tulvien yhteydessä. Tämän vuoksi kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1881 uuden sillan rakentamisesta. Silta päätettiin rakentaa Kauppakadun sijaan Hämeenkadun kohdalle, joka oli jo palon jälkeen levennetty kaupungin pääkaduksi. Vuonna 1884 valmistunutta siltaa kutsuttiin nimellä "Isosilta" erotuksena nykyisen Satakunnansillan paikalla sijainneesta "Pikkusillasta", joka oli tarkoitettu ainoastaan jalankulkijoille. Kun Satakunnansilta valmistui vuonna 1900, alettiin Isoasiltaa kutsua Hämeensillaksi.


title: Hämeenkatu (Tampere)

text: Hatanpään valtatien risteys valmistui sisällissodan jälkeen 1920-luvulla. Nykyisen Hämeensillan rakentamisen suunnittelu alkoi vuonna 1923 ja silta valmistui vuonna 1929. 1930-luvulla Hämeenkadun itäpäätä madallettiin rautatien alittavan tunnelin rakentamisen vuoksi. Vuosina 1948—1976 Hämeenkadulla liikennöitiin johdinautoilla.


title: Hämeenkatu (Tampere)

text:
Kesäkuussa 2014 Hämeenkadun itäpää muutettiin joukkoliikennekaduksi (joskin yksityisautoilu sallittiin vielä lyhyeksi ajaksi helmikuusta kesäkuuhun 2017). Kokeilulla valmisteltiin alkuvuodesta 2017 alkanutta raitiotiehanketta, jossa Hämeenkatu muuttuu kokonaan joukkoliikennekaduksi ja sillä saavat kevyen liikenteen lisäksi kulkea vain raitiovaunut, linja-autot, taksit sekä huoltoliikenne. Raitioliikenteen on määrä alkaa kadulla vuonna 2021.
Talonumerointi alkaa Rautatienkadun risteyksen länsipuolelta siten, että parittomat numerot ovat kadun eteläpuolella.


title: Ayumi Hamasaki

text: Ayumi Hamasaki (, s. 2. lokakuuta 1978 Fukuoka, Japani) on japanilainen j-pop-artisti, sanoittaja, malli ja näyttelijä.


title: Ayumi Hamasaki

text: Japanissa hänet tunnetaan myös lempinimellä Ayu ja hän on säveltänyt musiikkia taiteilijanimellä CREA. Hänestä käytetään myös nimitystä "popmusiikin keisarinna" ("Empress of Pop") johtuen hänen laajasta suosiostaan ja vaikutusvallastaan Japanissa ja koko Aasiassa.


title: Ayumi Hamasaki

text: Hamasaki on Japanin ja samalla koko Aasian myydyin sooloartisti. Naisartistina hänellä on hallussaan monia ennätyksiä, muun muassa eniten nro 1 -singlejä ja eniten peräkkäisiä nro. 1 sijoja sooloartistilta, sekä eniten miljoona myyntejä. Hamasaki on ensimmäinen naisartisti, jolla on 8 peräkkäistä listaykköstä debyytistään asti, ja ensimmäinen artisti kokonaisuudessaan joka on onnistunut saamaan kolmenatoista peräkkäisenä vuonna nro. 1 sijan albumilistoilla.


title: Ayumi Hamasaki

text: Hänet tunnetaan myös vaikuttavana ja räikeänä live-esiintyjänä, sekä muoti-ikonina, jonka tyylillä on ollut laaja vaikutus aasialaiseen pukeutumiseen.


title: Ayumi Hamasaki

text: Hamasaki varttui äitinsä ja isoäitinsä kasvattamana. Hän hädin tuskin muistaa isäänsä, sillä tämä lähti kotoa, kun Ayumi oli vielä nuori, eikä hän ole kuullut tästä sen jälkeen. Hamasaki aloitti uransa mallina seitsemänvuotiaana, osittain ansaitakseen rahaa perheen elättämiseksi. Uransa edistämiseksi hän muutti Tokioon 14-vuotiaana. Hän näytteli pienen budjetin elokuvissa ja televisiosarjoissa, mutta kyllästyi näyttelemiseen.


title: Ayumi Hamasaki

text: Hamasaki sai potkut mallitoimistostaan ja lopetti koulunkäynnin 10. luokalla. Hän vietti aikaansa shoppailemalla ja käymällä Velfarre-yökerhossa. Hamasaki tapasi tulevan tuottajansa Max Matsuuran karaoke-ravintolassa. Matsuura sai pitkään taivutella Hamasakia osallistumaan edes laulutunneille, joihin hän lopulta suostui, koska "hänellä ei ollut parempaakaan tekemistä". Hamasaki ei kuitenkaan jaksanut juurikaan käydä laulutunneilla, sillä ne vaikuttivat hänestä koulunkäynniltä. Matsuura sai suostuteltua 17-vuotiaan Hamasakin lähtemään laulutunneille New Yorkiin. Kommunikaatio heidän välillään perustui kirjeenvaihtoon, minkä perusteella Matsuura ehdotti Hamasakille sanoitusten kirjoittamista.


title: Ayumi Hamasaki

text: Hamasakin ensimmäinen virallinen julkaisu nykyiselle levy-yhtiölle Avex Traxille oli single "poker face" vuonna 1998. Single nousi parhaimmillaan Oriconin listan sijalle 20. Hamasakin suosio kuitenkin kasvoi, ja hänen kolmas singlensä "Trust" nousi jo yhdeksänneksi. Hän julkaisi vielä kaksi singleä ennen vuonna 1999 julkaistua "A Song for XX" -debyyttialbumiaan. Albumi toi Hamasakille hänen ensimmäisen sijoituksensa albumilistakärjessä. Ensimmäinen single Ayumin toiselta levyltä oli "Whatever" ja singlelistan ykkössija tuli niin ikään samana vuonna singlen "Love ~Destiny~" myötä, mutta ensimmäinen platinaa myynyt single Ayumilta oli "Boys & Girls".


title: Ayumi Hamasaki

text: Vuonna 2000 julkaistiin kolme samantyylistä singleä, "vogue", "Far away" ja "SEASONS", sekä Hamasakin kolmas studioalbumi, "Duty". Albumin kanssa samaan aikaan julkaistiin single "SURREAL" ja DVD "ayumi hamasaki concert tour 2000 A". Kaikki kolme julkaisua nousivat kukin oman listansa ensimmäisiksi, joten Hamasakista tuli ensimmäinen artisti Japanissa, joka hallitsi samalla viikolla kaikkien kolmen listan kärkisijoja. Albumilta "Duty" julkaistiin vielä viides single "AUDIENCE", mikä jatkoi "Surrealin" viitoittamaa hieman rockimpaa suuntausta.


title: Ayumi Hamasaki

text: Hamasakin ensimmäinen kokoelma-albumi "A BEST" julkaistiin vuonna 2001 tarkoituksellisesti samaan aikaan Hikaru Utadan "Distance"-albumin kanssa. "Distance" nousi albumilistan kärkeen julkaisuviikolla, "A BEST" seuraavalla viikolla. Albumeista tuli vuoden 2001 myydyimpiä albumeita yli neljän miljoonan kappaleen myynneillään. Myöhemmin samana vuonna julkaistiin myös Hamasakin yhdeksäs remix-albumi "SUPER EUROBEAT presents ayu-ro mix 2", joka oli Japanin historian toinen albumilistan ykkössijalle noussut remix-albumi.


title: Ayumi Hamasaki

text: Vuoden 2002 ensimmäisenä päivänä julkaistiin Hamasakin neljäs studioalbumi "I am..." ja saman vuoden lopussa viides albumi "Rainbow", joka ei kuitenkaan myynyt enää yhtä paljon kuin edelliset albumit. Vuonna 2003 julkaistu toinen kokoelma-albumi "A BALLADS" on myynyt myös Hamasakin muihin julkaisuihin nähden vähän, ehkä siksi, että se sisältää "A BEST" -kokoelmaan verrattuna vain kaksi uutta kappaletta. Samana vuonna julkaistiin myös Hamasakin kuudes studioalbumi, "Memorial address", jota on myös sanottu EP:ksi, sillä se sisältää vain kahdeksan kappaletta. Sen lisäksi, että albumin seitsemästä varsinaisesta kappaleesta on tehty musiikkivideo (kahdeksas, albumin nimiraita on merkitty bonuskappaleeksi), se oli myös ensimmäinen Hamasakin julkaisu, joka julkaistiin kahtena versiona.


title: Ayumi Hamasaki

text: Vuonna 2004 julkaistiin Hamasakin seitsemäs albumi "My Story" ja seuraavana vuonna kyseisen albumin orkesterisovituksia sisältävä kahdeksas albumi, "MY STORY Classical". Hamasakilla oli syksystä 2002 kevääseen 2004 oma talk show, "Ayu ready?", joka kuitenkin lopetettiin Hamasakin kiireisen aikataulun takia. Vuonna 2006 julkaistiin albumit "(miss)understood" ja "Secret". Samana vuonna Hamasakin 40. singlen ("BLUE BIRD") julkaiseminen nosti hänen single-julkaisujensa kokonaismyyntimäärän yli 20 miljoonaan. Samalla hänestä tuli, 27:llä Oricon-singlelistan ykkössijallaan, eniten single-listan kärkisijoja saavuttanut naisartisti Japanissa.


title: Ayumi Hamasaki

text: Vuonna 2007 julkaistiin neljän vuoden tauon jälkeen kaksi kokoelma-albumia, sekä Hamasakin ensimmäisen digitaalinen single. Hänen yhdestoista albumi "GUILTY" julkaistiin vuoden 2008 alussa ja se on Hamasakin albumeista ensimmäinen, joka ei yltänyt Oricon-albumilistan kärkipaikalle. Albumin korkein listasijoitus oli 2:s. Keväällä 2008 julkaistiin viiden vuoden tauon jälkeen kaksi remix-albumia.


title: Ayumi Hamasaki

text: Keväällä 2009 julkaistiin Hamasakin kahdestoista albumi "NEXT LEVEL" ja vuotta myöhemmin kolmastoista studioalbumi "Rock'n'Roll Circus", jota työstettiin suurimmaksi osaksi Isossa-Britanniassa.


title: Ayumi Hamasaki

text: FIVE EP-levy, joka julkaistiin 2011, sisälsi kappaleen "Progress" jota käytettiin Tales of Xillia -videopelin teemakappaleena.Taulukon tiedot on kerätty Recording Industry Association of Japanin englanninkielisiltä sivuilta. Hamasaki on voittanut kaikki palkintonsa japanilaisten (, "kotimainen") artistien sarjassa.


title: Tekstipohjainen käyttöliittymä

text: Tekstipohjainen käyttöliittymä, TUI () tai puoligraafinen käyttöliittymä on käyttöliittymä, jossa ei käytetä näytönohjaimen graafisia ominaisuuksia siten, kuin ne nykyään ymmärretään. TUI edustaa siirtymävaihetta komentoliittymästä täysin graafiseen ympäristöön. Termi on kehitetty jälkijättöisesti moniajoon ja grafiikkaan kykenevien käyttöjärjestelmien yleistyttyä 1990-luvun alussa.


title: Tekstipohjainen käyttöliittymä

text: Teksti- tai merkkipohjaisessa käyttöliittymässä näytön pikseleitä ei ohjata yksitellen, vaan kaikki näytölle tulostuva saadaan näytönohjaimen merkkigeneraattorilta, jossa on tyypillisesti ASCII- tai ANSI-standardin mukainen kokoelma merkkejä. Näyttötiloina käytetään VGA:ta tai sitä varhaisempia EGA:ta ja CGA:ta.


title: Tekstipohjainen käyttöliittymä

text: TUI eroaa komentoriviltä käytettävästä liittymästä siten, että siinä voidaan käyttää kokonäyttötilaa, eikä rivi-riviltä-tulostus ole välttämätön ominaisuus. Käyttöliittymässä voidaan emuloida karkeasti grafiikkaa ja ikkunoita hyvin pienellä näyttömuistilla. Myös hiiriohjaus on mahdollinen.


title: Tekstipohjainen käyttöliittymä

text: Tyypillisiä merkkitilassa ajettavia sovelluksia ovat tekstinkäsittelyohjelmat Microsoft Word (DOS), WordPerfect (DOS), sekä tiedostonhallintaohjelmat Norton Commander ja DOS Shell.


title: Tekstipohjainen käyttöliittymä

text: Nykyaikaisissa tietokoneissa tekstipohjainen käyttöliittymä on korvattu graafisella, mutta sitä tapaa edelleen satunnaisesti sisäänkirjautumisikkunoissa, käyttöjärjestelmien asennusohjelmissa ja BIOSin hallinnassa.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: McDonnell Douglas F-4 Phantom II (vuoden 1990 jälkeen ”F-4 Phantom”) on kaksipaikkainen ääntä nopeampi jokasään hävittäjäpommittaja. Sen valmistaja oli McDonnell Douglas Corporation. Se oli käytössä kaikissa Yhdysvaltain asevoimien ilmailuaselajeissa vuosina 1961–1995. Muissa valtioissa se on vieläkin palveluskäytössä. Naton piirissä sitä käyttää Saksan Luftwaffe Baltian ilmavalvontaan. F-4 sai lempinimet ”Rhino” (viittauksena pitkään nokkansa ja sarvikuonomaiseen kestävyyteensä) ja ”Smoker” tunnusomaisen voimakkaan savujälkensä takia.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: F-4 Phantomin pääasiallisiin käyttötehtäviin kuuluivat torjuntalennot käyttäen pääaseistuksena ilmasta-ilmaan ohjuksia, rynnäkkötehtävät käyttäen pääaseistuksena konventionaalisia tai ydinaseita, ilmatukitehtävät käyttäen pääaseistuksena pommeja, raketteja ja ohjuksia sekä tiedustelutehtävät. Se oli yksi harvoja eri aselajeissa palvelleista konetyypeistä ja myös sen palvelusura oli yksi pisimmistä toisen maailmansodan jälkeisistä.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Ensilentonsa 27. toukokuuta 1958 suorittanut Phantom II oli alun perin suunniteltu Yhdysvaltain laivaston käyttöön. Ensimmäinen "F4H-1" (myöhemmin "F-4B") otettiin käyttöön 1961. Yhdysvaltain ilmavoimat arvioivat sitä (tyyppimerkillä "F-110A Spectre") lähi-ilmatukea, torjuntaa ja vastailmatoimintaa varten ja vuonna 1962 hyväksyttiin käyttöön otettavaksi ilmavoimien versio "F-4C". F-4C suoritti ensilentonsa 27. toukokuuta 1963 ja sarjatuotantotoimitukset alkoivat marraskuussa 1963. Laivaston/merijalkaväen versiot etenivät paranneltuun "F-4J"- versioon saakka ja aikaisemmat F-4B:t päivitettiin "F-4N"- ja myöhemmin "F-4S"-versioihin. Ilmavoimat vaihtoivat F-4C:t optimoituihin "F-4D"-versioihin ja edelleen vuonna 1967 "F-4E":hen, jossa oli 20 mm M61 Vulcan -tykki. 116 F-4E:tä muunnettiin myöhemmin SEAD ”Wild Weasel” -rooliin "F-4G"-versiona. Myös tiedusteluversioita valmistettiin: "RF-4C" ilmavoimille, "RF-4B" merijalkaväelle ja vientiin "RF-4E".


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Phantom II:n tuotanto päättyi 1979, jolloin oli valmistettu yli 5 000 konetta. Koneita toimitettiin yli 2 800 Yhdysvaltain ilmavoimille, noin 1 200 laivastolle ja merijalkaväelle sekä loput vientiin.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Vuonna 1965 ensimmäiset Yhdysvaltain ilmavoimien Phantom II -koneet lähetettiin Vietnamiin. Alkupään versioista puuttui tykkiaseistus ja tämä yhdistettynä sen aikaisten ilmasta-ilmaan ohjusten (AIM-7 Sparrow ja AIM-9 Sidewinder) luotettavuusongelmiin, aiheutti runsaasti menetyksiä. Kun yhdysvaltalaiskoneet olivat käyttäneet ohjuksensa, ne olivat käytännössä puolustuskyvyttömiä vihollisen tykkiaseistettuja koneita vastaan. Vietnamin sodan aikana vastapuolen senaikaiset lentokonemallit, MiG-19 ja MiG-21, aiheuttivat raskaita tappioita F-4:lle niiden palatessa pommituslennoilta. Tästä syystä ilmavoimien koneisiin asennettiin 20 mm M61 Vulcan -tykki koneen nokkaan, tutkakuvun alapuolelle. Tämä myöhempi versio oli nimeltään Phantom IIE (F4-E). Viimeiset ilmavoimien Phantomit poistettiin palveluksesta joulukuussa 2004, kun 20. hävittäjälaivue lakkautettiin. Viimeiset Phantomit merijalkaväen palveluksessa olivat mallia F-4S ja ne poistettiin palvelukäytöstä 1992, kun VMFA-112-laivue siirtyi käyttämään F/A-18 Hornetia.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Laivastossa siirryttiin F-4:stä F-14 Tomcatiin 1970-luvun puolivälissä. Joitakin koneita säilyi kuitenkin käytössä Midway-luokan lentotukialuksilla, koska niiden lentokannet ja hangaarit olivat liian pieniä suuremmalle F-14- koneelle. Lopulta kaikki laivaston F-4:t korvattiin joko F-14 Tomcatillä tai F/A-18 Hornetilla. F-14 oli ketterämpi ja siinä oli tehokkaammat moottorit sekä pidemmän matkan asejärjestelmät, mutta myös parempi lähitaistelukyky.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Phantomin moottoreilla oli taipumus voimakkaaseen nokeamiseen ja savuun: tästä USA:n ilmavoimien lempinimi "Smoker" ("tupakoitsija") ja Saksan Liittotasavallan ilmavoimien "Luftwaffendiesel" (ilmavoima-diesel).


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: F-4E oli käytössä monien maiden ilmavoimissa, kuten Australian, Kreikan, Israelin, Iranin, Japanin, Espanjan, Etelä-Korean, Turkin ja Saksan liittotasavallan.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Saksalainen versio ("F-4F") on käytössä kunnes Eurofighter Typhoon -koneita on valmistettu riittävästi. Uudempi AN/APG-65-tutka (sama kuin F/A-18:ssa) on asennettuna tähän malliin, jotta voidaan käyttää AIM-120 AMRAAM -ilmasta-ilmaan -ohjuksia, tosin tämä muutos on tehty vain Saksan ja Kreikan F-4E -koneisiin. Muut F-4E:n käyttäjät ovat parannelleet koneitaan tarpeidensa mukaan, joista merkittävin on ollut Israel Aircraft Industries -yhtiön tekemä "Kurnass 2000" -päivitys, joka mahdollistaa uudempien ja tarkempien laser- ja TV-ohjattujen aseiden käytön (mukaan lukien AGM-142 Have Lite -ohjukset). Samanlaisen päivityksen ovat israelilaiset tehneet myös Turkin ilmavoimien Phantomeihin. Israelin tyyppinimi F-4:lle on "Kurnass" (moukari).


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Yhdistynyt kuningaskunta osti koneita ilmavoimien ja laivaston ilmavoimien käyttöön. Heidän versionsa pohjautuivat Yhdysvaltain laivaston F-4J-malliin, mutta olivat varustettu suuremmalla ja tehokkaammalla Rolls-Royce Spey -moottorilla lentoonlähtökyvyn parantamiseksi. Suurempi moottori paransi nopeutta matalalennossa ja kiihtyvyyttä, mutta se aiheutti aerodynaamisia ongelmia, jotka tekivät koneesta hitaammat korkealla lennettäessä ja sen kehittäminen johti pitkittyneisiin ongelmiin. RAF:n Phantomit olivat tyyppiä "F-4M" tai "FG.1" ja "FGR.2" (tiedustelu), kun taas laivaston koneiden tyyppimerkintä oli "F-4K". Laivaston Phantomit oli varustettu teleskooppivartisella etulaskutelineellä, mikä mahdollisti nokan nostamisen ylemmäs katapultista lentoonlähdettäessä, mikä oli tarpeet brittiläisten lentotukialusten pienen koon takia. Osa rungosta ja varustuksesta valmistettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat osti vuonna 1984 15 F-4J-konetta käytettynä Yhdysvaltain laivastolta lisätäkseen torjuntahävittäjiensä määrää Falklandin sodan jälkeen (Phantom laivue oli sijoitettuna saarille) ennen kuin Tornado otettiin käyttöön.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Viimeiset yhdysvaltalaiset Phantomit F-4G ja RF-4C poistuivat käytöstä vuonna 1995, mutta koneita on edelleen koulutuskäytössä, kauko-ohjauskäytössä sekä palveluskäytössä muissa maissa. Isossa-Britanniassa Phantomit poistettiin käytöstä vuoden 1993 kululeikkausten myötä.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Lukuisat hävittäjälentäjät ovat tulleet Phantomilla ässiksi. Eniten ilmavoittoja on israelilaisilla lentäjillä; yhdysvaltalaisista eniten on Charles DeBellevuella, 6 kappaletta. Entinen Yhdysvaltain senaattori (R-CA), Randall "Duke" Cunningham, saavutti viisi ilmavoittoa Phantomilla Vietnamin sodassa.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text:
(1 200 ammusta).
RAAF käytti F-4 Phantomeja vuosina 1970-1973. RAAF oli tilannut F-111 Aardvark hävittäjä-pommittajia, mutta valmistusviiveiden takia otettiin tilapäisesti F-4:t käyttöön täyttämään aukkoa kansallisessa puolustuksessa. Australia vuokrasi 24 uutta F-4E-sarjojen 43 ja 44 lentokonetta. Yhdysvaltain ilmavoimat koulutti yli 100 maa- ja lentohenkilöstöön kuuluvaa ja sijoitti henkilökuntaansa Amberleyhin avustamaan ja valvomaan huoltoa ja koulutusta.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Syys- ja lokakuussa 1970 lensivät vastikään koulutetut RAAF miehistöt 24 uutta lentokonetta Havaijin ja Guamin kautta RAAF:n Amberleyn tukikohtaan, ja koneet otettiin palveluskäyttöön 1. laivueessa ja 6. laivueessa.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: RAAF F-4E sarjanumerot:


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Numero 7234 vaurioitui laskeutumisessa siirtolennolla, mutta suurten korjausten jälkeen se kuitenkin otettiin palveluskäyttöön. Numero 7203 menetettiin yöllisellä pommituslennolla kesäkuussa 1971. Australia käytti omia pyrstö/tunnusnumeroja koneissa, mutta kaksi viimeistä numeroa oli kuitenkin samat kuin alkuperäisissä sarjanumeroissa. F-111C-koneiden toimitukset alkoivat etuajassa lokakuussa 1972. Kesäkuuhun 1973 mennessä loput 23 F-4:ää oli lennetty takaisin Yhdysvaltoihin (Hillin lentotukikohta, Utahissa).


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Näistä 21 päivitettiin myöhemmin F-4G ”Wild Weasel” -koneiksi ja ainakin kuusi niistä oli taistelukäytössä Operaatio Desert Stormissa Irakissa 20 vuotta niiden Australiaan toimittamisen jälkeen.Israelin ilmavoimat (Heyl Ha’Avir) hankki F-4 Phantomeja vuodesta 1969 alkaen. Ensimmäinen F-4E otettiin palveluskäyttöön 5. syyskuuta 1969 ja israelilaiset saivat niillä ensimmäisen ilmavoiton 11. marraskuuta 1969 Egyptin ilmavoimien MiG-21-koneesta.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Israel hankki kaiken kaikkiaan 42 uutta F-4E-mallin, 12 uutta RF-4E-mallin ja 162 käytettyä F-4E-mallin konetta. Heidän palveluksessaan taistelukäytössä olevat Phantomit tunnettiin nimellä ”Kurnass” (Moukari). RF eli tiedustelukoneet tunnettiin nimellä ”Orev” (Korppi).


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Israelin ilmavoimilla oli viisi Phantom-laivuetta:


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: F-4:t osallistuivat taisteluihin Väsytyssodassa Israelin ja Egyptin välillä, sekä vuoden 1973 Jom kippur -sotaan, jossa arviolta 33 Phantomia menetettiin taistelussa ja vuoden 1982 Libanonin sotaretkeen. Vaikkakin F-4 oli silloin tarkoitettu sivurooliin rynnäkkökoneena (ilmaherruustehtäviin israelilaisilla oli F-15- ja F-16-hävittäjät), niin silti sillä saavutettiin viimeinen ilmavoitto Libanonissa 9. kesäkuuta 1982. Kaiken kaikkiaan Israelin ilmavoimat saavuttivat 116 ilmavoittoa Phantomilla.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Israelin F-4E:t voitiin varustaa laajalla valikoimalla aseita, kuten AGM-84 Harpoon- ja Rafael Gabriel- meritorjuntaohjuksilla ja myöhemmin Rafael Popeye -ilmasta-maahan-ohjuksilla. Niitä käytettiin myös runsaasti SEAD-roolissa.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Puolivälissä 1980-lukua Israel päivitti Phantominsa "Kurnass 2000" -koneiksi, joissa oli uudistettu avioniikka, rakenteellisia parannuksia ja tutka, paranneltu navigointi/taistelujärjestelmä ja HOTAS. Kaikkiaan 55 konetta muutettiin näin. Suunniteltua "Super Phantom 2000" -päivitystä uusilla Pratt & Whitney PW1120 -moottoreilla korvaamaan vanhat J79-moottorit ei toteutettu kustannussyistä.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: RF-4E:t läpikävivät myös useita päivityksiä, joissa useat muutettiin korkeammille nopeuksille (aina Mach 2,4 saakka) ja parempiin korkeuksiin (23 800 m). Kolmeen koneeseen asennettiin korkealta kuvaavat kamerat ("HIAC") pyörivään kannattimeen nokan alle, näiden tyyppimerkintä oli "RF-4E(S)".


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Viimeiset israelilaiset F-4:t poistettiin palvelukäytöstä 12. toukokuuta 2004.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: F-4EJ tilattiin 1. marraskuuta 1968. Kaksi F-4EJ:tä (JASDF sarjanumerot 17-8301 ja 17-8302) valmistettiin McDonnellin tehtailla St Louisissa ja testattiin alkaen 14. tammikuuta 1971. Seuraavat 11 (JASDF sarjanumerot 27-8303/8307, 37-8307/8310 ja 47-8311/8313) valmistettiin McDonnellilla osina ja koottiin Japanissa Mitsubishi Heavy Industries Ltd -yhtiön tehtailla. Ensimmäinen Japanissa koottu kone (27-8303) teki ensilentonsa 12. toukokuuta 1972. Jatkossa Mitsubishi valmisti 127 F-4EJ:tä lisenssillä ja näistä viimeinen toimitettiin 20. toukokuuta 1981. Se oli samalla viimeinen valmistettu Phantom.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Mitsubishin valmistamia Phantomeja ei valmistushetkellä ollut varustettu ilmatankkaukseen sopiviksi, koska sopimusrajoitukset kielsivät Japania hankkimassa hyökkäysaseita. Kuitenkin tarvittavat laitteet hankittiin ja varastoitiin. Myöhemmin kun rajoituksia lievennettiin, niin useimpiin F-4EJ-koneisiin asennettiin standardi-F-4E-ilmatankkauslaitteistot. Japanin ilmavoimilla ei kuitenkaan tiettävästi ole ollut ilmatankkereita, joten F-4EJ-koneiden ilmatankkauksia on tehty vain harjoituksissa Yhdysvaltain ilmavoimien KC-135-tankkereiden kanssa.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: McDonnell valmisti 14 aseistamatonta F-4EJ-tiedustelukonetta ja toimitti ne Japanin ilmavoimille marraskuun 1974 ja kesäkuun 1975 välillä. Niiden tyyppimerkintä oli RF-4EJ. Ne olivat käytönnössä identtisiä Yhdysvaltain ilmavoimien RF-4C-koneiden kanssa, ainoastaan jotain laitteita puutui, kuten tutkahaku ja -varoitusjärjestelmä.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: F-4EJ otettiin käyttöön elokuussa 1972. Japanin ilmavoimien kuusi torjuntahävittäjälaivuetta käytti F-4EJ-koneita. Nämä olivat 301., 302., 303., 304., 305. ja 306., ja lisäksi RF-4EJ:tä käytti 501. laivue. 1980-luvun kuluessa käytettävissä olevien F-4EJ -koneiden määrä väheni 140 koneesta 125 koneeseen vuonna 1992. Muuntaminen F-15J-tyyppiin alkoi 1980-luvun lopussa. Vuodesta 1984 lähtien tehtiin käyttöiän pidennystä, jossa useimmat F-4EJ:t päivitettiin F-4EJ Kai -stadardiin.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Ainakin 130 F-4D/E käytössä.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: 17 RF-4C konetta 123. laivueessa ("Titan").


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: 169 F-4E käytössä.


title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Syyria ampui alas yhden Turkin F-4 -koneen 22. kesäkuuta 2012. Se löytyi Syyrian aluevesiltä.


title: Leimahduspiste

text: Leimahduspiste on alin lämpötila, jossa nesteestä normaalipaineessa haihtuu niin paljon höyryjä, että ne muodostavat nestepinnan päällä olevan ilman kanssa palavan kaasuseoksen. Leimahduspisteen lämpötila voidaan ilmaista joko lyhenteellä c.c. eli "closed cup", jolloin mittaus on tehty suljetun astian menetelmällä tai lyhenteellä o.c. eli "open cup", jolloin mittaus on tehty avoimen astian menetelmällä.


title: Leimahduspiste

text:
Eräiden aineiden leimahduspisteitä [°C]
Ruokaöljyjen leimahduspisteitä [°C]


title: Leimahduspiste

text: Nesteet saattavat syttyä myös leimahduspisteensä alapuolella olevissa lämpötiloissa, jos ne ovat erittäin hienojakoisessa sumumaisessa muodossa tai ovat koostuneet eri jakeista kuten öljytuotteet. Nesteseoksien leimahduspiste voi olla alempi kuin yksittäisten seoksessa olevien aineiden leimahduspisteet.


title: Leimahduspiste

text: Nesteen leimahduspiste määritetään nostamalla hitaasti nesteen lämpötilaa, kunnes nesteen pinnasta alkaa vapautua höyryjä. Kun höyryt muodostavat oikean suhteen ilman kanssa, syntyy höyryn ja hapen syttyvä seos. Tämä voidaan todeta pinnan yläpuolelle viedyn pistoliekin avulla, jolloin liekki leiskahtaa koko nestepinnan yli. Alin lämpötila, jossa tämä leiskahdus tapahtuu on nesteen leimahduspiste. Kun pistoliekki poistetaan, nestepinta ei kuitenkaan syty palamaan. Mikäli nestettä lämmitetään edelleen ja höyryn määrä kasvaa tarpeeksi, voi syttyä allaspalo, joka ei sammu itsestään ennen polttoaineen tai hapen loppumista.


title: Leimahduspiste

text: Aineiden leimahduspisteet on otettava huomioon aineiden kuljetuksissa ja varastoinnissa paloturvallisuuden kannalta.


title: Burgundit

text: Burgundit olivat itägermaaneihin kuuluva kansa, joka on saattanut alun perin olla kotoisin Skandinaviasta. Heidän alkuperäinen kotimaansa oli Itämeren etelärannoilla, ja Bornholmin saari on saanut nimensä heidän mukaansa. He muuttivat 100-luvulla Veikselin jokilaaksoon. Gepidit kuitenkin ahdistelivat burgundeja ja pakottivat nämä muuttamaan länteen Rooman valtakunnan rajoille. Vuonna 406 burgundit tunkeutuivat vandaalien ja alaanien jäljessä Galliaan ja perustivat ensimmäisen voimakkaan kuningaskuntansa, joka laajentui 400-luvulla Reinin länsirannoille ja Geneve-järven lähistölle. He saivat sittemmin myös Rooman foederatin aseman.


title: Burgundit

text: Aluksi Rooma koki burgundit uhkaksi ja onnistui yllyttämään hunnit burgundien kimppuun. Hunnit hävittivätkin burgundien valtakunnan. Nämä tapahtumat innoittivat sittemmin Nibelungein laulun sepittäjiä.


title: Burgundit

text: Roomalainen sotapäällikkö Aëtius antoi 440-luvulla burgundeille luvan asettua Rhônen yläjuoksulle. Burgundit myös olivat Aëtiuksen liittolaisina Katalaunien kenttien taistelussa.


title: Burgundit

text: Länsi-Rooman heikentyessä 400-luvun loppupuoliskolla burgundit laajensivat alueitaan, ja ottivat pääkaupungikseen Lyonin. Tämä burgundien toinen valtakunta saavutti huippunsa kristityn kuningas Gundobadin aikana. Hän kokosi burgundien lait kahdeksi lakikokoelmaksi, burgundeja koskevaksi Lex Gundobadaksi ja gallialais-roomalaisia alamaisia koskevaksi Lex Romana Burgundionumiksi. Vuonna 500 saalilaiset frankit hyökkäsivät kuninkaansa Klodvigin johdolla burgundien valtakuntaan. Seuraavina vuosikymmeninä frankit hyökkäilivät toistuvasti burgundien kimppuun. Lopullisen tappion burgundit kärsivät 534 ja heidän valtakuntansa liitettiin frankkien valtakuntaan.


title: Burgundit

text: Burgundit antoivat nimen myöhemmälle Burgundin herttuakunnalle ja alueelle.


title: Pappoksen lause

text: Pappoksen lause on geometrinen tulos, joka kuuluu seuraavasti: Olkoot l ja m suoria, A, B ja C suoralla l ja D, E ja F suoralla m. Olkoon formula_1, formula_2, formula_3. Tällöin G, H ja I ovat samalla suoralla. Pappuksen lause voidaan todistaa esimerkiksi projektiivisen geometrian keinoin tai Menelaoksen lauseen avulla, mikäli mitkään kaksi suorista AB, CD ja EF eivät ole samalla suoralla.


title: Pappoksen lause

text: Lauseen duaalinen muoto kuuluu seuraavasti: Leikatkoon suorat A, B ja C samassa pisteessä sekä a,b,c samassa pisteessä. Tällöin suorat x,y,z, jotka kulkevat pisteiden A∩b ja a∩B, A∩c ja a∩C, B∩c ja b∩C kautta tässä järjestyksessä, leikkaavat samassa pisteessä.


title: Pappoksen lause

text: Pascalin lause on Pappoksen lauseen yleistys, minkä Blaise Pascal keksi 16-vuotiaana.


title: Jumalan valtio

text: Jumalan valtio (, "Jumalan kaupungista/valtiosta", myös "De Civitate Dei contra Paganos", "Jumalan valtio pakanoita vastaan") on kirkkoisä Augustinuksen tunnetuin teologinen ja filosofinen teos ja yksi länsimaisen kirjallisuuden merkkiteoksista. Se käsittelee Jumalaa, marttyyriutta, juutalaisia ja kristillistä filosofiaa.


title: Jumalan valtio

text: Teos on kirjoitettu noin vuosien 413 ja 426 välillä. Augustinus kirjoitti sen selittääkseen kristinuskon suhdetta kilpaileviin uskontoihin ja filosofioihin sekä Rooman valtakunnan hallintoon, jonka kanssa kristinusko alkoi olla tiukasti sidoksissa. Teos kirjoitettiin suunnilleen samoihin aikoihin kun visigootit valloittivat Rooman vuonna 410. Tapahtuma jätti roomalaiset šokkiin, ja osa ihmisistä syytti kristinuskon omaksumista ja vanhojen pakanallisten jumalten hylkäämistä tapahtumasta — sitä pidettiin vanhojen jumalten kostona. Augustinus kirjoitti teoksensa kristinuskon puolustuskirjoitukseksi. Hän haki lohdutusta Jumalan taivaan valtakunnasta maallisen kaupungin sijasta.


title: Jumalan valtio

text: Vaikka kristinusko oli tuolloin jo julistettu valtakunnan viralliseksi uskonnoksi, Augustinus kirjoitti teoksensa enemmän hengelliseksi kuin poliittiseksi viestiksi. Hänen mielestään kristinuskon tulisi käsitellä mystistä, taivaallista Jerusalemin kaupunkia maallisen politiikan sijasta.


title: Jumalan valtio

text: Augustinuksen kuvaus Jumalan valtiosta on seuraavanlainen: Jumalan valtio on hänelle niiden ihmisten joukko, jotka haluavat hylätä maalliset nautinnot ja jotka omistavat elämänsä kristillisten arvojen tavoittelemiselle. Näin se on suuressa ristiriidassa "Ihmisten kaupungin" kanssa, sillä jälkimmäinen koostuu ihmisistä, jotka ovat poistuneet Jumalan kaupungista.


title: Jumalan valtio

text: Vaikka teema muodostaa teoksen rungon, Augustinus käsittelee laajalti myös eri filosofisia aiheita. Augustinus käsittelee laajalti muun muassa häntä edeltänyttä kreikkalaista filosofiaa, erityisesti platonilaisuutta. Hänen mukaansa juuri platonilaiset olivat edenneet filosofiassa pisimmälle, ja niin myös teologiset keskustelut tuli käydä ennen kaikkea heidän kanssaan. Tässä voidaan havaita Augustinuksen oma keski- tai uusplatonilainen tausta. "Jumalan valtio" vertautuu myös nimellään Platonin teokseen "Valtio".


title: André Gide

text: André Paul Guillaume Gide (22. marraskuuta 1869 Pariisi – 19. helmikuuta 1951 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija ja runoilija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1947. Hänen aforismejaan ja sutkauksiaan lainataan usein elämänohjeita jakelevissa teoksissa. Nuoruudessaan Gide sai vaikutteita Friedrich Nietzscheltä ja symbolisteilta. Hitlerin Saksassa Giden teokset asetettiin julkaisukieltoon ja ne joutuivat pian Hitlerin valtaantulon jälkeen tuhansien muiden kirjojen tavoin julkisesti poltettaviksi.


title: André Gide

text: 1930-luvulla Gide oli jonkin aikaa kommunisti. Syksyllä 1936 hän matkusti vierailulle Neuvostoliittoon, jossa hänet otettiin vastaan valtionpäämiehelle kuuluvin kunnianosoituksin. Lokakuun vallankumouksen vuosipäivänä hänet kutsuttiin Leninin mausoleumin parvekkeelle seuraamaan suurta paraatia Stalinin ja muiden neuvostojohtajien kanssa. Hänen saamansa vaikutelma Neuvostoliitossa vallinneesta ilmapiiristä, muun muassa Staliniin kohdistetusta henkilönpalvonnasta, oli kuitenkin avannut hänen silmänsä, ja kotiin palattuaan hän sanoutui irti kommunismista. Gide päätti matkaraporttinsa toteamukseen: ""Käynti Neuvostoliitossa (ja tietysti Saksassa) auttaa meitä paremmin kuin mikään muu antamaan arvoa ajatuksen vapaudelle, josta saamme nauttia Ranskassa.""


title: André Gide

text: Hän vietti paljon aikaansa Afrikassa useissa elämänsä vaiheissa, muun muassa toisen maailmansodan aikana.


title: Tunnustukset

text: Tunnustukset () on kirkkoisä Augustinuksen omaelämäkerrallinen teos, joka koostuu kolmestatoista kirjasta. Sitä pidetään yleisesti maailmankirjallisuuden ensimmäisenä omaelämäkertana.


title: Tunnustukset

text: Augustinus eli ja kirjoitti 300-luvun lopussa ja 400-luvun alussa. Teoksen "Tunnustukset" hän kirjoitti noin vuosina 397–398. Tuolloin Augustinus oli noin 40-vuotias. Näin kirja ei ole Augustinuksen elämän täydellinen elämäkerta; kirjan kirjoittamisen jälkeen hän eli vielä pitkään ja kirjoitti muun muassa merkittävimmän teoksensa "Jumalan valtio".


title: Tunnustukset

text: Kirjaa pidetään yleisesti ensimmäisenä länsimaisena omaelämäkertana, ja se antoi vaikutteita kristillisille kirjoittajille seuraavaksi tuhanneksi vuodeksi, koko keskiajalle. Teos on merkittävä myös teologisesti ja filosofisesti, sillä Augustinus mietiskelee siinä oman elämänsä lisäksi Jumalaa, maailmaa, luomista, ikuisuuden ja ajan olemusta sekä muun muassa muistin toimintaa. Kirjan useimmat suomennokset (ja muut käännökset) ovat lyhennelmiä, joista on poistettu filosofista aineistoa.


title: Tunnustukset

text: Augustinus kertoo kirjassa omasta syntisenä kuvaamastaan nuoruudesta ja kääntymyksestään kristinuskoon. Teos sisältää yhtenäisen selonteon hänen ajattelunsa kehityksestä, ja se on laajamittaisin yhden henkilön elämää kuvaava kertomus neljänneltä ja viidenneltä vuosisadalta.Kirjan suomennosta ei ole pidetty kaikin puolin tyydyttävänä.


title: Rukajärvi

text: Rukajärvi (, ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Mujejärven piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Rukajärven itärannalla 84 kilometriä maanteitse Mujejärveltä koilliseen. Kylässä on 753 ja kunnassa 909 asukasta (vuonna 2012).


title: Rukajärvi

text: Rukajärven kunnan pinta-ala on 3 990 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Belomorskin piirin Sosnavitsan, idässä Segežan piirin Mustakosken, etelässä Karhumäen piirin Paatenen, kaakossa Mujejärven ja luoteessa Mujejärven piirin Lietmajärven kuntiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesistöjä.


title: Rukajärvi

text: Kunnan alue kuuluu pääosin Länsi-Karjalan ylänköön. Sen maisemaa leimaavaat kumpuileva moreenitasanko ja lukuisat pienet järvet. Niistä suurimmat ovat kunnan rajalla sijaitseva Ontajärvi sekä Jousijärvi (ven. "Jevžozero"), Rukajärvi ("Rugozero"), Rokšozero ja Unusozero. Jokia ovat Onnanjoki ("Onda"), Hongusoja ("Gonguzoja"), Koivuoja ("Koivu") ja Moinan-Amindomaoja. Rukajärven kylän lähellä sijaitsee luonnonmuistomerkkinä suojeltu suo.


title: Rukajärvi

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Ontajärvi ja Rukajärven pohjoispuolella sijaitseva Severnyin asutus. Ontajärvellä on 153 asukasta ja Severnyissä kolme (vuonna 2012). Kunnan väkiluku laski 21 prosentilla vuosina 2001–2012. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaista 58 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 26 % karjalaisia, 11 % valkovenäläisiä ja 3 % ukrainalaisia.


title: Rukajärvi

text: Varhaisimmat kuvaukset Novgorodin Lappiin kuuluneesta Rukajärvestä ovat 1500-luvulta. Vuonna 1578 tsaarin voivodi rakensi sinne linnoituksen, joka samana vuonna torjui ruotsalaisten hyökkäyksen. Vuonna 1597 Rukajärvelle pystytettiin kirkko ja perustettiin ortodoksinen seurakunta. Saman vuoden tarkastuskirjan mukaan Rukajärven pogostassa oli 44 asuttua taloa. Vuonna 1707 taloluku oli noussut 75:een. Seudulla asuneet karjalaiset harjoittivat kaskiviljelyä, kalastusta ja turkismetsästystä sekä toimittivat rautamalmia Petroskoin ja Kentjärven tehtaille. Ruotsalaiset hävittivät Rukajärven kyliä vuonna 1718 ja Lieksan ja Ilomantsin suomalaiset vuonna 1742.


title: Rukajärvi

text: 1900-luvun alussa seudun kylät muodostivat Aunuksen läänin Poventsan kihlakuntaan kuuluneen Rukajärven volostin eli kunnan, joka käsitti Kiimasjärven, Korpilahden ja Rukajärven kyläkunnat. Muita kyliä olivat muun muassa Ontajärvi, Lietma ja Tiiksi. Rukajärven volosti rajoittui pohjoisessa Arkangelin läänin Kemin kihlakunnan Kontokin, Jyskyjärven ja Tunkuan volosteihin, kaakossa Poventsan kihlakunnan Paatenen ja lounaassa Repolan volosteihin sekä lännessä Suomeen. Vuonna 1905 volostissa oli 29 kylää ja 2 200 asukasta. Rukajärven kylässä oli koulu, 108 taloa ja 604 asukasta. 1920-luvun alussa Rukajärvestä erotettiin Kiimasjärven volosti.


title: Rukajärvi

text: Rukajärven seurakuntakoulu mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1841. Vuonna 1879 kylään avattiin opetusministeriön rahoittama koulu, vuonna 1910 kirjasto ja vuonna 1912 semstvon postiasema. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Rukajärvellä kärsittiin nälänhädästä ja heimosotien aiheuttamista levottomuuksista. Marraskuussa 1921 kylään tunkeutuneet suomalaiset ampuivat 11 rukajärveläistä kommunistia ja kolme virkamiestä. Sotatoimien päättyessä suuri osa väestöstä pakeni Suomeen.


title: Rukajärvi

text: Rukajärven ja Kiimasjärven volosteista sekä osista Tunkuaa, Jyskyjärveä ja Kontokkia muodostettiin vuonna 1927 Rukajärven piiri, johon kuuluivat Kiimasjärven, Luvajärven, Ontajärven, Ontrosenvaaran ja Rukajärven kyläneuvostot. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirin 43 kylässä oli 2 500 asukasta, joista valtaosa oli karjalaisia. Piirikeskuksessa asukkaita oli lähes 500. Vuosina 1932–1934 ja uudelleen vuodesta 1948 lähtien Rukajärven piiriin kuului myös Repolan piiri. Rukajärven piiri lakkautettiin ja liitettiin Segežan piiriin vuonna 1958.


title: Rukajärvi

text: 1920–1930-luvut olivat Rukajärvellä voimakasta talouden ja kulttuurin kehityksen aikaa. Vuonna 1929 perustettiin Rukajärven metsäteollisuuspiiri ja seuraavana vuonna kolhoosi. Elämää synkistivät vuonna 1935 alkaneet Stalinin vainot, joiden kohteeksi joutui satoja rukajärveläisiä.


title: Rukajärvi

text: Jatkosodassa 1941–1944 Rukajärven piiri oli suomalaisten miehittämä. Venäjä teki omalla puolellaan liikekannallepanon ja alueen siviiliväestö evakuoitiin Arkangelin ja Kirovin alueille sekä Uralille. Suomalaiset lähettivät Rukajärvelle 14. divisioonan, johon kuluivat muun muassa jalkaväkirykmentti 10, JR 52 ja JR 31. Rukajärven alueen komentaja oli eversti Erkki Raappana. Rukajärven–Ontajärven alueella käytiin kovia taisteluja varsinkin vuonna 1941 ja vuosina 1943–1944. Rukajärven kylä vallattiin 11.9.1941. Kaukopartiotoiminta alueella oli vilkasta molemmin puolin rintamaa koko sodan ajan. Suomalaiset pitivät saavutetut asemansa Rukajärvellä sodan loppuun asti. Suomalaisten asemia olivat muun muassa Sukellusveneen, Peukaloniemen ja Kotiniemen sekä Pallon ja Piipun tukikohdat. Rukajärven suunnan suurin taistelu käytiin Tahkokoskella vuonna 1944. Suurin mottitaistelu käytiin Omelian motissa. Suurimmat tykistökeskitykset koko rintamalohkolla venäläiset ampuivat Pallon tukikohtaan vuosina 1943–1944.


title: Rukajärvi

text: Sodan jälkeen asukkaat palasivat Rukajärvelle. Kylän harvoja säilyneitä rakennuksia oli suomalaisten esikuntana toiminut Pronjajevien talo. Rukajärven metsäteollisuuspiiri aloitti toimintansa uudelleen vuonna 1946. Rukajärven ja Ontajärven kolhoosit yhdistettiin 1950-luvun alussa ja myöhemmin niistä muodostettiin metsäteollisuuspiirin aputalous. Vuonna 1969 sen pohjalta perustettiin Rukajärven turkissovhoosi.


title: Rukajärvi

text: Rukajärven kautta kulkee Kotškoman, Tiiksin, Lietmajärven ja Kostamuksen välinen maantie, josta haarautuu tie Ontajärvelle. Ontajärveltä on linja-autoreitti Mujejärvelle.


title: Rukajärvi

text: Paikallisista työnantajista tärkeimpiä ovat julkiset palvelut, varuskunta ja tielaitos. Kunnassa toimii metsänhoitoalue Maataloutta edustaa yksi yksityistila ja 26 asukkaiden palstaviljelmää, jotka tuottavat maitoa, lihaa, munia, perunaa ja vihanneksia. 48 % työikäisistä ei käy ansiotöissä ja 13 % työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella.


title: Rukajärvi

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat keskikoulu, lasten harrastuskeskus, kulttuuri- ja vapaa-aikakeskus, kirjasto, pieni poliklinikka, hoitokoti, posti ja joukko kauppoja.


title: Rukajärvi

text: Seudulta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkehin kuuluvat Ontajärven 1800-luvun jälkipuoliskolla pystytetty tsasouna ja riihi sekä vuonna 1858 rakennettu Pronjajevan talo Rukajärvellä. Kunnassa on heimosodissa ja talvisodassa kaatuneiden puna-armeijalaisten ja siviilien hautapaikkoja. Rukajärvellä on vuonna 1921 ammuttujen muistomerkki ja kylän itäpuolella Kotškoman tien varressa jatkosodan rintamalinjan muistoksi pystytetty tykki.


title: Rukajärvi

text: Kunnassa on Onnanjoen sekä Ontajärven–Pisiniemen retkeilyreitit. Ontajärvellä on kehitetty perhemajoitusta.Jatkosodan Rukajärvi kirjallisuudessa ja elokuvassa:


title: Sully Prudhomme

text: René-François-Armand Prudhomme, kirjailijanimeltään Sully Prudhomme (16. maaliskuuta 1839 – 6. syyskuuta 1907) oli ranskalainen runoilija ja esseisti, joka sai ensimmäisen Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1901. Runoilijana Prudhomme pyrki luomaan modernin ajan tieteellistä runoutta.


title: Sully Prudhomme

text: Prudhomme syntyi Pariisissa ja menetti isänsä kaksivuotiaana. Koulussa häntä kiinnostivat klassinen kirjallisuus ja matematiikka. Hän harkitsi vähän aikaa dominikaaniveljestöön liittymistä. Lyseon jälkeen hän luki luonnontieteiden kandidaatiksi. Hän aloitti insinööriopinnot, mutta joutui keskeyttämään ne silmäsairauden takia, ja siirtyi kirjallisuuden opiskelijaksi. Prudhomme oli "Conference La Bruyère" -opiskelijajärjestön jäsen. Opiskelutoverien rohkaisevat kommentit nuoruudentöistä rohkaisivat häntä jatkamaan runojen kirjoittamista. Jo esikoisteos "Stances et Poèmes" (1865) teki hänestä kuuluisan. Prudhomme oli Ranskan akatemian jäsen vuodesta 1881 kuolemaansa asti.


title: Sully Prudhomme

text: Prudhommen varhaiset teokset ovat lyyrisiä ja kuvastavat surumielistä maailmankuvaa, myöhemmässä tuotannossa hän välttää henkilökohtaista otetta ”parnassolaisiksi” kutsutun ryhmän tapaan, joka kaihtoi romantiikan ylenpalttista tunteellisuutta.


title: Käsikirja Laurentiukselle

text: Käsikirja Laurentiukselle eli uskosta, toivosta ja rakkaudesta ("Enchiridion ad Laurentium sive de fide, spe et charitate") eli Usko, toivo, rakkaus on kirkkoisä Augustinuksen merkittävimpiä teoksia. Se on melko lyhytmuotoinen esitys kristinuskon pääkohdista ja laupeudesta. Kirja on kirjoitettu vastauksena muutoin tuntemattoman Laurentius-nimisen henkilön pyynnölle saada pieni opaskirja kristinuskon keskeisimmästä sisällöstä. Kirja muistuttaa siis katekismusta. Kirja on kirjoitettu Hieronymuksen kuoleman jälkeen, todennäköisesti vuosien 421 ja 423 välillä.


title: Käsikirja Laurentiukselle

text: Kuten kirjan nimi osoittaa, se on jaettu kolmeen osaan niiden kolmen armonlajin mukaan, jotka ovat tarpeellisia kristillisessä palvelutyössä. Nämä ovat usko, toivo ja rakkaus. Uskoa käsittelevässä osassa Augustinus selittää apostolisen uskontunnustuksen käytön kristillisen opin opetuksessa ja harhaoppien välttämisessä ja vastustamisessa. Toivoa käsittelevässä osassa hän selittää lyhyesti Isä meidän -rukouksen merkityksen kristillisen rukouksen esikuvana. Viimeinen osa käsittelee kristillistä rakkautta.


title: Xai-Xai

text:
Xai-Xai on Gazan provinssin pääkaupunki Mosambikin eteläosassa.
Kaupunki sijaitsee Intian valtameren lähellä Limpopo-joen varrella. Vuonna 2010 kaupungissa oli 119 726 asukasta. Alueen suurin nähtävyys on ranta ja koralliriutta noin 10 kilometriä kaupungista itään. Vuoden 2000 tulvat vahingoittivat kaupunkia pahoin.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Järjestäytynyt rikollisuus on rakenteeltaan jäsentynyttä, useamman henkilön yhteistoimin toteuttamaa rikollisuutta. Määritelmien yksityiskohdissa voi olla eroja.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Suomen rikoslaissa järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi määritellään vähintään kolmen henkilön muodostama, tietyn ajan koossa pysyvä ja rakenteeltaan jäsentynyt yhteenliittymä, joka toimii yhteistuumin tehdäkseen rikoksia, joista on säädetty enimmäisrangaistukseltaan vähintään neljän vuoden vankeusrangaistus, tai jos rikosnimike on "kiihottaminen kansanryhmää vastaan" tai "oikeudenkäytössä kuultavan uhkaaminen".


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Poliisin näkemyksen mukaan Suomessa toimi vuoden 2011 lopulla 81 järjestäytynyttä rikollisryhmää, joissa jäseniä runsaat 1200 Suomessa on vain yksi MC-kerho tuomittu toiminnasta järjestäytyneenä rikollisryhmänä. Kyseessä on Cannonballsin Turun osasto, jonka Turun hovioikeus vuonna 2009 katsoi yhdessä rikostapauksessa toimineen järjestäytyneenä rikollisryhmänä.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Poliisin tulkinta siitä, mikä Suomessa edustaa järjestäytynyttä rikollisuutta, poikkeaa selvästi paitsi tuomioistuinten linjasta, myös tutkijoiden näkemyksestä. Esimerkiksi Mika Junnisen väitöskirjassa MC-kerhoja ei lasketa lainkaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Keskusrikospoliisi on nimennyt järjestäytyneiksi rikollisryhmiksi myös ryhmät, jotka käyttävät nimityksiä M.O.R.E, Rogues Gallery ja Natural Born Killers, näiden yhteenliittymä United Brotherhood, sekä Bats. Näitä kutsutaan prosentti- tai liivijengeiksi.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Noin 80 prosenttia järjestäytyneestä rikollisuudesta on huumerikollisuutta.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Euroopan unioni määrittelee termin ”järjestäytynyt rikollisuus” yhdentoista ominaisuuden luettelolla. Luetelluista ominaisuuksista neljän pakollisen (kohdat 1, 3, 5 ja 11) sekä yhteensä kuuden kohdan on toteuduttava, jotta ryhmä täyttäisi järjestäytyneen rikollisuuden vaatimukset.Rikollisjärjestöt pyrkivät pitämään toimintansa salassa, ja jäsenet vaihtavat tietoja yleensä puhelimitse tai kasvokkain. Monet järjestäytyneet rikollisryhmät harjoittavat usein myös laillista liiketoimintaa, kuten laillisia pelikasinoita, rakennusbisnestä, jätehuoltoa, ahtaustoimintaa, joiden ohella tai peitossa harjoitetaan huumebisnestä, rahanpesua, prostituutiota, kiristystä, petoksia, sisäpiiritietojen väärinkäyttöä sekä monia muita rikollisen toiminnan muotoja.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Jotta laajamittainen järjestäytynyt rikollisuus kannattaa, se tarvitsee yleensä jonkin verran tukea myös ympäröivältä yhteiskunnalta. Tavallisesti se hankkii tukea esimerkiksi lahjomalla tai kiristämällä korkeita virkamiehiä tai muutoin korruption avulla. Myös lainvalvojia ja poliisia pyritään usein lahjomaan ja uhkailemaan.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Lisäksi rikollisjärjestöjä hyödyttää, mikäli yhteiskunnan luottamus poliisiin tai hallintoelimiin on heikkoa. Tästä syystä rikollisryhmittymiä muodostuu usein esimerkiksi maahanmuuttajaryhmien keskuudessa, jotka eivät luota paikalliseen poliisiin. Sitä vastoin, jos kansalliset vähemmistöryhmät alkavat sulautua valtaväestöön, se aiheuttaa usein rikollisryhmien heikkenemistä.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Koska järjestäytyneet rikollisjärjestöt usein välttyvät esimerkiksi laillisten yritysten paperisodilta ja -työltä, ne kehittyvät ja muuttavat muotoaan hyvinkin nopeasti tarpeen mukaan. Tällä tavoin ne pystyvät laajentumaan uusille toiminta-alueille ja -muotoihin. Lisäksi uusia rikollisryhmiä perustetaan nopeasti poliisin lamaannuttamien tilalle.


title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Samaan tapaan kuin laillisessa liiketoiminnassa, myös järjestäytyneessä rikollisuudessa on tapahtunut globalisaatiota. Rikollisjärjestöt ovat yhä useammin kansainvälisiä ja valtionrajoja ylitetään helposti. Rajanylityksiä tapahtuu esimerkiksi ihmiskaupassa.


title: Windows 2.0

text: Windows 2.0 on Microsoftin 9. joulukuuta 1987 julkaisema 16-bittinen graafinen käyttöjärjestelmä. Tässä järjestyksessään toisessa Windowsissa hyödynnettiin edeltäjäänsä tehokkaammin lisääntynyttä nopeutta ja myös kehittyneempiä muisteja.


title: Windows 2.0

text: Windows 2.0:sta tehtiin myös oma versionsa Intel 80286- ja 80386 -prosessoreilla varustetuille koneille.


title: Windows 2.0

text: Windows 2.0:n jälkeen seuraava varsinainen Windows oli toukokuussa 1990 ilmestynyt Windows 3.0.


title: Windows 2.0

text: Windows 2.0 toi mukanaan muun muassa VGA-grafiikkatuen (16 väriä), uusia pikanäppäimiä, sekä Ohjauspaneeli -ikkunan. Käyttäjät pystyivät myös asettelemaan ikkunoita päällekkäin. Vakio-ohjelmia olivat kello, leikepöytä, muistio ja laskin. Word ja Excel olivat ensimmäiset Windows-alustalle tehdyt toimisto-ohjelmat.


title: Windows 2.0

text: Windows 2.0:n tuki päättyi 31. joulukuuta 2001.


title: Al-Fatiha

text: Al-Fatiha (, ) on Koraanin ensimmäinen suura. Se on lyhyt rukous, joka koostuu seitsemästä säkeestä. Se on kirjoitettu Mekassa. Muslimit toistavat rukouksen jokaisen päivittäisen rukoushetken yhteydessä, ja se luetaan myös aina tärkeämpien sopimusten ja kauppojen yhteydessä. Suuraa on kutsuttu islamin Isä meidän -rukoukseksi.


title: Al-Fatiha

text: Yksittäisten 600-luvun ei-kanonisoitujen käsikirjoitusten mukaan ensimmäinen suura ei kuulu Koraaniin. Ibn Mas'ud (k. 653) katsoi, että ensimmäinen suura oli ainoastaan esirukous.


title: Yhteistariffi

text: Yhteistariffi on joukkoliikenteessä käytetty tariffijärjestelmä, jossa tietyllä alueella kaikissa joukkoliikennevälineissä liikennöitsijästä riippumatta on sama tariffi. Jos alueella on liikennöitsijöitä vain yksi, kyseessä ei ole yhteistariffi.


title: Yhteistariffi

text: Suomessa on käytössä kolme yhteistariffijärjestelmää: Helsingin seudun liikenteen (Helsinki, Espoo, Vantaa, Kerava, Sipoo, Kirkkonummi) , Tampereen ja Turun yhteistariffit. Lisäksi useat seutulippu- ja kuntalippujärjestelmät ovat osittaisia yhteistariffeja, joissa esimerkiksi kuukausilippu käy kaikkien liikennöitsijöiden busseissa.


title: Yhteistariffi

text: Suomen ensimmäinen yhteistariffijärjestelmä oli Helsingin yhteistariffi, joka käynnistyi 1. toukokuuta 1971. YTV:n yhteistariffi käynnistyi 1. kesäkuuta 1986.


title: Yhteistariffi

text: Turussa TLO:n ja Turun liikennelaitoksen yhteistariffia suunniteltiin vuodesta 1977 alkaen. Pitkäaikaisen kiistelyn ja useiden eri mallien harkinnan jälkeen yhteistariffi astui voimaan 15. elokuuta 1988. Samalla TLO:n liikenne muuttui Turun kaupungin ostoliikenteeksi. Yhteistariffi lisäsi Turun joukkoliikenteen matkamääriä 20 %. Vuodesta 1996 alkaen on kuntalippusopimuksin saatu yhteistariffi myös eräille seutulinjoille Turun kaupungin alueella.


title: Yhteistariffi

text: Tampereen yhteistariffi otettiin käyttöön 1996, josta alkaen kaupungin sisäiset liput kävivät Tampereen liikennelaitoksen bussien lisäksi myös seutuliikenteen busseissa. Teiskon liikenne hoidetaan myös yhteistariffilla.


title: Yhteistariffi

text: Suomen yhteistariffijärjestelmissä sarja- ja kausiliput ladataan matkakortille ja kertaliput ostetaan yleensä kuljettajalta. Lippuautomaatteja on käytössä Helsingin metrossa ja raitioliikenteessä. Lisäksi Suomenlinnan lautta on ollut vuodesta 1971 lähtien ollut mukana yhteistariffi-järjestelmässä.


title: Yhteistariffi

text: Useissa Euroopan maissa yhteistariffijärjestelmät kattavat suuria alueita. Esimerkiksi Ruotsissa yhteistariffit ovat yleensä läänin kattavia nk. Länstrafiken-järjestelmiä ja Saksassa laajoja Verkehrsverbund-alueita, joilla on kattava yhteistariffi. Euroopan kattavin yhteistariffi on Hollannissa, jossa koko maan alueen kattaa yhteistariffi.


title: Yhteistariffi

text: Yleensä kaukoliikenteen junat, bussit, laivat ja lentokoneet eivät kuulu yhteistariffijärjestelmiin.


title: Yhteistariffi

text: Yhteistariffijärjestelmä ei ole käytössä kaikissa kehittyneissä joukkoliikennejärjestelmissä. Esimerkiksi Tokion joukkoliikenteessä eri metrolinjoilla on eri tariffi.


title: Stemma

text: Stemma on soittimen, soitinryhmän, laulajan tai laulajien esittämä osuus moniäänisessä teoksessa. Stemmaksi voidaan kutsua myös nuottia, joka sisältää tällaisen osuuden.


title: Kuntalippu

text: Kuntalippu on joukkoliikenteen tukijärjestelmä, jossa kunta tukee lippujen edullista hintaa julkisella tuella maksamalla liikennöitsijän tariffin ja kunnan tarjoaman edullisen lipun hintaeron. Kuntalippujärjestelmäksi nimitetään yleensä järjestelmää, joka ei ole täydellinen yhteistariffi, vaan kattaa vain osan lippulajeista, esimerkiksi vain kuukausi-, eläkeläis- ja opiskelijaliput.


title: Kuntalippu

text: Kuntalippujärjestelmä on joukkoliikenteen perusjärjestämistapa mm. Oulussa, Jyväskylässä, Lahdessa ja Kuopiossa. Kuntalippujärjestelmä on käytössä myös Turun seutulinjoilla, joilla liikennöitsijät pitävät kertalipputulot, jolloin järjestelmä ei ole varsinainen yhteistariffi.


title: Kuntalippu

text: Kuntalippujärjestelmän etuna on se, että kunta ei joudu kantamaan kokonaan taloudellista vastuuta joukkoliikenteen järjestämisestä. Ongelma on puolestaan se, että kuntalippujärjestelmässä myös kannattavia linjoja tuetaan.


title: Viktoryja Azarenka

text: Viktoryja ”Vika” Azarenka (, ; s. 31. heinäkuuta 1989 Minsk) on valkovenäläinen tennispelaaja. Hänen kotipaikkansa on Monacossa. Azarenka on voittanut Australian avoimet vuosina 2012 ja 2013. Tammikuussa 2012 hän nousi maailmanlistan ykkössijalle. Azarenka on voittanut urallaan 20 WTA-turnausta kaksinpelissä ja kuusi turnausta nelinpelissä.


title: Viktoryja Azarenka

text: Azarenka oli maailman junioriykkönen vuonna 2005. Hän voitti tuolloin kaksi juniorien Grand Slam -kaksinpeliturnausta, Australiassa ja Yhdysvalloissa, sekä kolme juniorien Grand Slam -turnausta nelinpelissä. Hänen yhteissaldonsa junioreiden kaksin- ja nelinpeleistä kaudelta 2005 oli 50 voittoa ja kolme tappiota.


title: Viktoryja Azarenka

text:
Azarenka voitti ensimmäisen ITF-turnauksensa Luxemburgin Petangessa heinäkuussa 2005. Aikuisten Grand Slam -turnausten kaksinpeleissä hän ylti Yhdysvaltain avoimissa vuoden 2006 turnauksessa kolmannelle kierrokselle, jolla hävisi Anna Tšakvetadzelle 4–6, 3–6, ja vuonna 2007 neljännelle kierrokselle, jolla hävisi Svetlana Kuznetsovalle 2–6, 3–6. Neljännelle kierrokselle hän ylsi myös Ranskan avoimissa 2008, jolloin Kuznetsova pudotti hänet jälleen jatkosta eräluvuin 2–6, 3–6, sekä Australian avoimissa 2009, jolloin hän joutui loukkaantumisen takia luovuttamaan ottelunsa Serena Williamsia vastaan voitettuaan ensimmäisen erän 6–3 ja ollessaan toisessa erässä tappiolla 2–4. Kolmannelle kierrokselle hän pääsi Australian avoimissa vuosina 2007 ja 2008 sekä Wimbledonissa 2007 ja 2008.
Brisbanessa tammikuussa 2009 Azarenka voitti ensimmäisen kerran WTA-turnauksen kaksinpelissä. Finaalissa hän kukisti ranskalaisen Marion Bartolin erin 6–3, 6–1. Helmikuussa 2009 Azarenka voitti WTA-turnauksen Memphisissä. Turnauksen finaalissa hän voitti Caroline Wozniackin erin 6–1 6–3. Uransa kolmannen WTA-kaksinpeliturnausvoittonsa hän saavutti huhtikuussa 2009 Miamissa. Loppuottelussa hän voitti maailmanlistan ykkösen, Serena Williamsin erin 6–3, 6–1.


title: Viktoryja Azarenka

text: Vuonna 2009 Azarenka nousi naisten maailmanlistan kärkikymmenikköön ja on pysynyt siellä siitä lähtien. Ensimmäisen kerran Grand Slam -turnauksen puolivälieriin Azarenka eteni Ranskan avoimissa 2009. Tuolloin hän voitti neljännellä kierroksella hallitsevan mestarin Ana Ivanovićin luvuin 6–2, 6–3 ja selviytyi puolivälieriin, joissa hän hävisi maailmanlistan ykköselle Dinara Safinalle lukemin 6–1, 4–6, 2–6. Wimbledonissa 2009 Azarenka eteni puolivälieriin voitettuaan neljännellä kierroksella turnauksen kymmenenneksi sijoitetun Nadja Petrovan. Puolivälierissä hän hävisi turnauksen toiseksi sijoitetulle Serena Williamsille lukemin 2–6, 3–6. Australian avoimissa 2010 hän eteni niin ikään puolivälieriin kukistettuaan neljännellä kierroksella Vera Zvonarjovan. Puolivälierissä hän hävisi ensimmäiseksi sijoitetulle Serena Williamsille 4–6, 7–6(4), 6–2. Neljäs WTA-turnausvoitto tuli elokuussa 2010 Stanfordissa, jonka finaalissa hän voitti Marija Šarapovan luvuin 6–4, 6–1. Viidennen turnausvoittonsa hän saavutti Kremlin Cupissa vuonna 2010, kun hän voitti finaalissa Marija Kirilenkon 6–3, 6–4.


title: Viktoryja Azarenka

text: Kuudennen WTA-turnausvoittonsa Azarenka saavutti maaliskuussa 2011 toistamiseen Miamissa. Finaalissa hän voitti Marija Šarapovan. Huhtikuussa 2011 Azarenka voitti Andalucia Tennis Experience -turnauksen finaalissa Irina-Camelia Begun. Ranskan avoimissa 2011 Azarenka hävisi puolivälierässä Li Nalle. Ensimmäinen välieräpaikkansa Grand Slam -turnauksessa Azarenka saavutti Wimbledonissa 2011, jossa hän hävisi välierissä Petra Kvitoválle. Yhdysvaltain avoimissa Azarenka hävisi kolmannella kierroksella Serena Williamsille. Kahdeksannen turnausvoittonsa Azarenka saavutti Luxemburgin turnauksessa, jossa hän päihitti loppuottelussa Monica Niculescun. WTA Tour Championships -turnauksessa Azarenka selviytyi loppuotteluun, jossa hän hävisi Petra Kvitoválle.


title: Viktoryja Azarenka

text: Azarenka aloitti vuoden 2012 voittamalla Sydney International -turnauksen. Australian avoimissa hän selviytyi ensimmäistä kertaa urallaan Grand Slam -turnauksen loppuotteluun. Hän voitti turnauksen loppuottelussa Marija Šarapovan luvuin 6–3, 6–0 ja varmisti samalla nousun maailmanlistan ykköseksi. Azarenkan voittokulku jatkoi Dohan ja Indian Wellsin turnauksissa. Hän voitti kauden alusta lukien 26 peräkkäistä ottelua, kunnes kärsi kauden ensimmäisen tappionsa Miamin puolivälierissä Marion Bartolille. Huhti-toukokuussa Azarenka selviytyi loppuotteluihin sekä Stuttgartin että Madridin turnauksissa, mutta hävisi molemmat. Ranskan avoimissa Azarenka hävisi neljännellä kierroksella Dominika Cibulkoválle. Wimbledonissa Azarenka eteni välieriin häviten Serena Williamsille. Siitä huolimatta hän nousi takaisin maailmanlistan kärkeen ohi Marija Šarapovan. Azarenka saavutti pronssia Lontoon olympialaisissa voittamalla pronssiottelussa Marija Kirilenkon. Yhdysvaltain avoimissa Azarenka pääsi loppuotteluun, jossa hän hävisi Serena Williamsille kolmessa erässä.


title: Viktoryja Azarenka

text: Vuoden 2013 Azarenka aloitti pääsemällä välieriin Brisbanen turnauksessa. Australian avoimissa hän eteni loppuotteluun, jossa hävisi Li Nalle. Dohassa hän eteni loppuotteluun, jossa hävisi Serena Williamsille. Myös Rooman finaalissa hän hävisi Williamsille. Ranskan avoimissa Azarenka hävisi välierissä Marija Šarapovalle ja Wimbledonissa toisella kierroksella Flavia Pennettalle. Carlsbadin finaalissa hän hävisi Samantha Stosurille. Kauden ensimmäisen turnausvoittonsa Azarenka saavutti Cincinnatin turnauksessa elokuussa voitettuaan loppuottelussa Serena Williamsin. Yhdysvaltain avointen loppuottelussa hän hävisi jälleen Williamsille.


title: Viktoryja Azarenka

text: Australian avoimissa 2014 Azarenka hävisi puolivälierissä puolalaiselle Agnieszka Radwańskalle.


title: Viktoryja Azarenka

text: Australian avoimissa 2007 Azarenka selviytyi parinsa Maks Mirnyn kanssa sekanelinpelin loppuotteluun, jonka he hävisivät parille Daniel Nestor / Jelena Lihovtseva. Yhdysvaltain avoimissa 2007 Azarenka ja Mirny voittivat mestaruuden kukistamalla loppuottelussa parin Leander Paes / Meghann Shaughnessy eräluvuin 6–4, 7–6(6). Australian avoimissa 2008 Azarenka pelasi parinsa Shahar Pe'erin kanssa naisten nelinpelin loppuottelussa, jonka he hävisivät ukrainalaisparille Alona ja Kateryna Bondarenko. Saman vuoden Ranskan avoimissa Azarenka voitti Bob Bryanin kanssa sekanelinpelin mestaruuden. Loppuottelussa he voittivat parin Katarina Srebotnik / Nenad Zimonjić eräluvuin 6–2, 7–6(4). Ranskan avoimissa 2009 hän hävisi Jelena Vesninan kanssa nelinpelin loppuottelussa Anabel Medina Garriguesille ja Virginia Ruano Pascualille 1–6, 1–6.


title: Viktoryja Azarenka

text:
Azarenka on yltänyt 36 kertaa WTA:n kaksinpeliturnauksissa loppuotteluun. WTA:n rankinglistalla hänen kauden lopun sijoituksensa on ollut seuraava: 2004: 506., 2005: 146., 2006: 92., 2007: 30., 2008: 15., 2009: 7., 2010: 10., 2011: 3., 2012: 1., 2013: 2., 2014: 32., 2015: 22.
Parhaimmillaan hän on ollut maailmanlistalla kaksinpelissä sijalla yksi (30.1.2012) ja nelinpelissä sijalla seitsemän (7.7.2008).


title: Heikki Kemppainen

text: Heikki Matias Kemppainen (s. 18. elokuuta 1944 Mieslahti, Paltamo) on Ristijärven ensimmäinen kunnanjohtaja.


title: Heikki Kemppainen

text: Heikki Kemppainen valittiin Ristijärven kunnanjohtajaksi kunnallislain muuttamisen yhteydessä, jolloin kunnanjohtajuus tuli kuntiin pakolliseksi. Siihen asti esittelyvastuu oli kunnansihteerillä ja luottamushenkilöillä. Kunnansihteerinä toimi viitasaarelainen Raimo Kemppainen.


title: Heikki Kemppainen

text: Ristijärvellä Kemppaisen tärkeitä tavoitteita olivat myös kunnallisen itsemääräämisoikeuden säilyttäminen, pienteollisuuden hankkiminen kuntaan sekä Saukkovaaran laskettelukeskus turisteja houkuttelemaan.


title: Heikki Kemppainen

text: Kunnallisvaalien 1992 jälkeen lama-aikana kunnallislakia uudistettiin jälleen. Kuntien kantokykyluokitus poistettiin, kuntien valtionapujärjestelmä muutettiin väestöpohjaiseksi, ja Ristijärven kunta ja Heikki Kemppainen joutuivat vaikeuksiin. Kunnanvaltuuston puheenjohtajan Väinö Kärnän johdolla Ristijärven kunnanvaltuusto sanoi Kemppaisen yksimielisesti irti virastaan luottamuspulan takia kaksi viikkoa sen jälkeen, kun toimenpide tuli lain mukaan mahdolliseksi. Asiasta käytiin oikeutta, mutta Kemppainen ei siinä menestynyt. Hänen seuraajakseen valittiin Lempäälän talousjohtaja Reijo Fredriksson.


title: Heikki Kemppainen

text: Heikki Kemppaisen ura jatkui muun muassa Vuokatin hiihtoputken ideoijana. Sittemmin on hän tullut mukaan politiikkaan, vuonna 2000 kunnan suurimmalla äänimäärällä Keskustan listoilta valtuustoon ja on nyt Ristijärven ainoana edustajana Kainuun maakuntavaltuustossa. Maakuntavaltuuston vaaleissa hänen äänimääränsä ylitti 220.


title: Heikki Kemppainen

text: Kemppainen on perheellinen.


title: Markus Raivio

text: Markus Raivio (s. 1973) on helsinkiläinen järjestöjohtaja, musiikkiterapeutti, muusikko ja äänituottaja sekä työnohjaaja. Hän on syntynyt Tampereella ja asunut nuoruutensa Porissa. Raivio on opiskellut musiikkiterapeutiksi Sibelius-akatemian koulutuskeskuksessa sekä Jyväskylän yliopistossa.


title: Markus Raivio

text: Markus Raivio on Kulttuurin ja mielenterveyden liiton Kukunorin toiminnanjohtaja vuodesta 2017.


title: Markus Raivio

text: Äänitysstudiossa hän on työskennellyt tuottajana/sovittajana muun muassa seuraavien artistien kanssa: Topi Sorsakoski, Jiri Nikkinen, Pave Maijanen, Costello Hautamäki, Dave Lindholm, Pelle Miljoona, Tumppi Varonen, Anna Hanski, Pate Mustajärvi, Pepe Willberg, Hasse Walli, Seppo Alvari ja Kim Brown (The Renegades).


title: Markus Raivio

text: Muusikkona hän on toiminut lukuisten suomalaisten ykkösartistien taustalla ja soittanut rumpuja muun muassa Freud Marx Engels & Jung -orkesterissa. Hän sävelsi sekä sanoitti yhdessä Pekka Myllykosken kanssa yhden yhtyeen soitetuimmista radiohiteistä "Meidän rumien rakkauslaulu" 2008. Hän toimii myös Problems?-bändin rumpalina mm. kriitikoiden ylistämällä ”Suora Lähetys” -livelevyllä 2011. Vierailevana kosketinsoittajana sekä taustalaulajana levytyksiä ja konsertteja hän on tehnyt mm. Atomirotan, Teddy & The Tigersin sekä Pelle Miljoona Oyn kanssa.


title: Markus Raivio

text: Omat soolotuotannot ovat singlet Matkan Pää (2014) sekä Älä vaan itke ( 2015). Matkan Pää soi edelleen tasaisesti pääasiassa Radio Suomen taajuuksilla. Tyylisuuntana molemmissa julkaisuissa on Americana-Folk.


title: Markus Raivio

text: Musiikkiterapia- sekä työnohjaustyötä hän on tehnyt pääasiassa nuorten mielenterveyskuntoutuksessa ja tunnetaan Niemikotisäätiöllä 2009-2012 kehitetyn Kulttuuripaja ELVIKSEN ja kulttuuripajamallin "isänä" ja kehitystyön avainhenkilönä. Hän luennoi myös paljon Sosiaali- ja terveysalan oppilaitoksissa, alan organisaatioissa sekä seminaareissa aiheena luovuus, innovaatiot, mielenterveyden tulevaisuus, toipumisorientaatio (Recovery orientation), Design Thinking, järjestöjen strategia sekä visio sekä taiteen ja kulttuurin menetelmät mielenterveystyössä.


title: Markus Raivio

text: Vuosina 2017–2018 Raivio toimi Mielenterveyden Keskusliiton hallituksen varapuheenjohtajana sekä "FinFami Uusimaa Omaiset mielenterveystyön tukena" hallituksen puheenjohtajana.


title: Markus Raivio

text: Raivio on myös yksi Moniäänirock-tapahtuman sekä Kukunori ry:n perustajista. Kukunori ry on valtakunnallinen kulttuurin sekä mielenterveyden kattojärjestö.


title: Markus Raivio

text: Markus Raivio on sosiaali- ja terveysalalla tunnettu sosiaalisten innovaatioiden kehittämisestä kokeilun keinoin ja toimii myös Missio Propellipäät- verkoston pääsihteerinä.


title: Markus Raivio

text: Äänisuunnittelijana hän on mukana suunnittelemassa muun muassa Keimolan valvontatornin tulevaa äänimaailmaa.


title: Markus Raivio

text: Markus Raivion isä on jännityskirjailija Jouko Raivio.


title: Lydia Koidula

text: Lydia Koidula (24. joulukuuta 1843 Vana-Vändra – 11. elokuuta 1886 Kronstadt), oik. Lydia Emilie Florentine Jannsen, myöh. Michelson, oli virolainen kirjailija ja Viron kansallisrunoilija. Hän oli lisäksi virolaisen sanomalehtityön uranuurtaja.


title: Lydia Koidula

text: Koidula syntyi sivistyneistöperheeseen vuonna 1843. Hänen isänsä Johann Voldemar Jannsen oli opettaja, ja tytärkin sai oppia Pärnun tyttökoulussa. Isä toimitti vuosina 1857–1863 kansallisromanttisesti painottunutta "Pärnu Postimeestä", joka oli Viron ensimmäinen sanomalehti, ja tytär avusti häntä. Sanomalehtityössä Koidula oppi käyttämään sujuvasti viroa, vaikka perheen kotikieli oli saksa.


title: Lydia Koidula

text: Perhe muutti vuonna 1863 Tarttoon, jossa Jannsen ryhtyi julkaisemaan uutta "Eesti Postimees" -lehteä. Koidulan ensimmäiset runot ilmestyivät tässä lehdessä, ja jo vuonna 1866 ilmestyi hänen esikoiskokoelmansa "Waino-Lilled" (’Kedon kukkia’). Heti seuraavana vuonna ilmestyi toinen kokoelma "Emajõe ööbik" (’Emajoen satakieli’), jonka sisältö oli jo vahvasti isänmaallista. Kirjailijanimeksi vakiintui Lydia Koidula, mutta hän käytti myös salanimiä L. Blatt ja Emajõe Ööpik. Nuo kaksi kokoelmaa jäivät Koidulan elämän aikana ainoiksi kokonaisiksi kokoelmiksi, mutta hän julkaisi runojaan lehdissä, kokoelmissa ja muissa julkaisuissa. Ensimmäinen hänen runojensa kokoomateos ilmestyi Virossa vasta 1925.


title: Lydia Koidula

text: Vuonna 1869 pidettiin Viron ensimmäiset laulujuhlat, jotka syntyivät Jannsenin aloitteesta ja joille Koidula kirjoitti ensimmäisen vironkielisen näytelmän. virolaisen sävellystyön isä Aleksander Kunileid (1845-1875) sävelsi laulujuhlille kaksi Koidulan runoa. Juhlat nostattivat Koidulassa kansallisromantiikkaa, heimoaatetta ja myös kiinnostusta Suomea kohtaan. Hän ryhtyi kirjeenvaihtoon suomalaisen ystävänsä Antti Jalavan kanssa. Vuonna 1871 Koidula matkusti isänsä ja veljensä kanssa Suomeen viettämään heimokansojen juhlaa. Hän tapasi Jalavan ohella monia suomalaisia kulttuurivaikuttajia, muun muassa J. V. Snellmanin, Elias Lönnrotin ja Yrjö Koskisen. Matkan jälkeen suhteet Suomeen tosin hiipuivat. Viron poliittiset kiistat masensivat Koidulaa kovasti.


title: Lydia Koidula

text: Monta kosintaa torjunut Koidula meni yllättäen vuonna 1873 naimisiin latvialaisen sotilaslääkärin Eduard Michelsonin kanssa. Avioliitto vei Koidulan Kronstadtiin, jossa hänen aviomiehensä työskenteli. Muutos oli suuri niin kielellisesti kuin kulttuurillisesti. Koidula ei viihtynyt uudessa kotikaupungissaan, ja hänen runoutensa sai melankolisen sävyn. Koidula ei silti lopettanut runoilua, vaan hänen Kronstadtin-aikansa tuotanto on varsin runsas.


title: Lydia Koidula

text: Koidulan terveys oli ollut nuoresta asti heikko. Viimeisinä vuosinaan hän sairastui syöpään, johon hän lopulta menehtyi Kronstadtissa vuonna 1886.


title: Lydia Koidula

text: Koidulan merkitys Viron runoudelle oli suuri, ja hänen arvonsa on vain noussut. Pärnussa sijaitsee runoilijalle omistettu Lydia Koidulan museo ja hänen muistopatsaansa. Koidula on ainoana virolaisena naisena päässyt seteliin. Setelin arvo oli 100 kruunua.


title: Lydia Koidula

text: Kun Koidulan syntymästä oli kulunut 150 vuotta, hänen kunniakseen ilmestyi 14. joulukuuta 1993 postimerkki. Se oli Viron uuden itsenäisyyden ajan ensimmäinen varsinainen kulttuuriin suoraan liittyvä postimerkki.Lähde: Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta


title: Lydia Koidula

text: Teoksiin ei ole laskettu mukaan antologioita ja muita yhteiskokoelmia.


title: Sytytin

text: Sytytin voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kotoperäisyys

text: Kotoperäinen eli endeeminen eliölaji tai -alalaji esiintyy vain jollakin tietyllä, rajatulla ja suhteellisen suppealla maantieteellisellä alueella, jolla se on isolaation seurauksena kehittynyt ja jonka olosuhteisiin se on sopeutunut. Tyypillisiä kotoperäisten lajien esiintymispaikkoja ovat valtamerten saaret (kuten Uusi-Seelanti, Madagaskar ja Havaiji), muista vesistöistä irrallaan olevat järvet (kuten Baikaljärvi ja Malawijärvi) ja vuoristojen, aavikoiden tai jäätiköiden ympäröimät alueet sekä monet monimuotoisuuskeskukset. Endeemisen vastakohta on kosmopoliitti, joka elää maapallolla kaikilla tai lähes kaikilla mantereilla.


title: Kotoperäisyys

text: Kotoperäiset lajit ovat usein erityisen herkkiä vieraiden tulokaslajien aiheuttamille uhille ja muutoksille. Nykyihminen on melko uusi tulokas monilla alueilla, ja ihmisen toiminta uhkaa monia kotoperäisiä lajeja. Myös ihmisten mukana tarkoituksellisesti tai tahattomasti kulkeutuvat tulokaslajit voivat olla uhka monille kotoperäisille lajeille, erityisesti eristyneillä tai muuten ekologisesti herkillä alueilla. Suurin osa historiallisena aikana sukupuuttoon kuolleista lajeista on ollut endeemisiä.


title: Kotoperäisyys

text: Esimerkiksi tunturisopuli on Fennoskandian kotoperäinen jyrsijä, jota ei tavata muualla. Norpan alalaji saimaannorppa puolestaan elää ainoastaan Saimaan vesistössä, samoin kuin lohen ekologinen muoto saimaanlohi. Sukupuuttoon kuollut mauritiuksendodo eli drontti esiintyi vain yhdellä Intian valtameren saarella. Kaikki makilajit elävät Madagaskarilla ja lähes kaikki kengurut Australiassa.


title: Sieppari ruispellossa

text: Sieppari ruispellossa (engl. "The Catcher in the Rye") on yhdysvaltalaisen J. D. Salingerin kirjoittama nuorisoromaani vuodelta 1951. Englanninkielisen alkuteoksen on kustantanut Little, Brown and Company ja suomeksi sen julkaisi Tammi Pentti Saarikosken suomentamana 1961 sekä Arto Schroderuksen suomentamana 2004.


title: Sieppari ruispellossa

text: Teos käsittelee kapinahenkisen koululaisnuoren "Holden Caulfieldin" jokseenkin päämäärättömiä seikkailuja 1940-luvun New Yorkissa ja hänen mietteitään elämästä ja maailmasta.


title: Sieppari ruispellossa

text: Kirjan aiheena on murrosikä ja aikuistuminen sekä nuorisokulttuuri ja teemana tragedia. Kieliasultaan Sieppari ruispellossa on kokonaan paikallisen slangin mukainen.