title: Outokumpu (yritys)

text: Outokummun ruostumattoman teräksen valmistus yhdistettiin vuonna 2000 Avesta Sheffield -yhtiön kanssa AvestaPolarit -nimiseksi yhtiöksi. Outokumpu ilmoitti tuolloin jäävänsä vähemmistöosakkaaksi tähän yhtiöön. Vuonna 2003 Outokumpu osti takaisin Avesta Sheffieldin osuuden AvestaPolaritista ja ilmoitti luopuvansa asteittain värimetallurgiasta. Samana vuonna 8. syyskuuta Outokumpu myi Harjavallan kuparisulattonsa, Kokkolan sinkkisulattonsa ja Porin tehtaiden kuparielektrolyysiyksikkönsä ruotsalaiselle Boliden AB:lle. Kaupan myötä 2 200 työntekijää siirtyi Bolidenin palvelukseen. Outokumpu sai kaupassa 49 % omistuksen Bolidenista, mutta myi koko osuutensa vuonna 2005.


title: Outokumpu (yritys)

text: Huhtikuussa 2005 Outokumpu myi kuparituotetoimialansa (Outokumpu Copper Products Oy:n) pääomasijoitusyhtiö Nordic Capitalille. Myydyn yhtiön nimi muutettiin toukokuussa 2006 Luvata Oy:ksi. Kupariputkia valmistava Outokumpu Copper Tube and Brass -divisioona ei sisältynyt kauppaan.


title: Outokumpu (yritys)

text: Outokummun yhden liiketoiminta-alueen muodosti aikaisemmin sen kokonaan omistama tytäryhtiö Outokumpu Technology Oyj. Lokakuussa 2006 Outokumpu myi pääosan tämän yhtiön osakekannasta ulkopuolisille sijoittajille, minkä jälkeen yhtiö listattiin Helsingin pörssiin. Outokummun osuus Outokumpu Technology Oyj:stä oli listauksen jälkeen 12 %. Keväällä 2007 Outokumpu Technology Oyj muutti nimensä Outotec Oyj:ksi.


title: Outokumpu (yritys)

text: Huhtikuussa 2008 Outokumpu myi jäljellä olevan kupariputkiliiketoimintansa Cupori Group Oy:lle.


title: Outokumpu (yritys)

text: Tammikuussa 2012 Outokumpu osti ThyssenKruppin ruostumatonta terästä valmistavan tytäryhtiön Inoxumin.


title: Outokumpu (yritys)

text: Tornion tehtaat käsittää Outokummun merkittävimmät tuotantolaitokset, ferrokromisulaton ja terästehtaan, joka valmistaa n. miljoonan tonnin vuosikapasiteetilla valssattuja ruostumattomia teräksiä. Tornion laitokset muodostavat maailman suurimman yhtenäisen ruostumattoman teräksen tuotantoketjun. Terässulaton tuotanto käynnistyi toukokuussa 1976. Tornion tehtaat kuluttavat eniten sähköä Suomessa yksittäisenä tehdaslaitoksena.


title: Outokumpu (yritys)

text: Yhtiöllä on ruostumattomia teräksiä valmistavia tehtaita myös, San Luis Potosíssa Meksikossa, Ruotsissa Avestassa, Torshällassa, ja Degerforsissa; Saksassa Benrathissa, Dahlerbrückissa, Dillenburgissa ja Krefeldissä; Calvertissa Alabamassa Yhdysvalloissa sekä Isossa-Britanniassa Sheffieldissä. Ruotsin Degerforsissa on lisäksi karkealevyjen valmistusta. Outokummun organisaatio Avestan tehdas valmistaa useita austeniittisia ja austeniittisferriittisiä, ruostumattomia ja haponkestäviä erikoisteräksiä, jotka se on itse kehittänyt ja tuonut markkinoille.Outokummun osake noteerataan Helsingin pörssissä. Yhtiön suurin omistaja on Suomen valtio joka omistaa 27.07% osakkeista Solidiumin, Kansaneläkelaitoksen ja Valtion Eläkerahaston kautta. (23.5.2017).


title: Antwerpen

text: Antwerpen () on kaupunki Pohjois-Belgiassa Flanderissa. Se on Belgian toiseksi suurin kaupunki ja myös samannimisen provinssin pääkaupunki. Väkiluku vuonna 2006 oli 461 496. Kaupungin pinta-ala on 204,51 neliökilometriä ja asukastiheys 2 257 as./km². Enemmistö asukkaista puhuu äidinkielenään hollantia.


title: Antwerpen

text: Antwerpen sijaitsee Scheldejoen rannalla, ja sen kautta kaupunki on yhteydessä Pohjanmereen. Albertin kanava puolestaan yhdistää kaupungin Liègeen.


title: Antwerpen

text: Antwerpenilla on pitkä ja värikäs historia, ja se on ollut tärkeä kaupankäynnin keskus jo 1400-luvulla. Erityisesti se on tunnettu timanttikaupasta sekä satamastaan, joka on Euroopan vilkkaimpia.


title: Antwerpen

text: Kahdeksankymmenvuotisen sodan tapahtumien vuoksi kulku Antwerpenin satamaan estettiin vuonna 1585 ja satamatoiminta keskittyi Amsterdamiin. Tätä kesti liki 200 vuotta, ja Antwerpen taantui tuona aikana paljon. Sataman uusi nousu koitti, kun Napoleon alkoi rakennuttaa Antwerpeniin uusia satama-altaita tarkoituksenaan tehdä siitä tukikohta englantilaisia vastaan. Nykyään satamatoiminta on siirretty pois kaupungista uuteen satamaan lähemmäksi merta.


title: Antwerpen

text: Antwerpenissa järjestettiin kesäolympialaiset 1920.


title: Antwerpen

text: Antwerpenilla on yhdeksän ystävyyskaupunkia:


title: Perho (kunta)

text: Perho on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa valtatie 13:n varrella. Perho kuuluu Kaustisen seutukuntaan ja Keski-Pohjanmaan liittoon. Perhon kunta on perustettu vuonna 1868, ja siellä asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Perhon naapurikunnat ovat Alajärvi, Halsua, Kinnula, Kivijärvi, Kyyjärvi, Lestijärvi, Veteli ja Vimpeli.


title: Perho (kunta)

text: Perhonjokilaakson ensimmäiset kivikautiset ihmiset kuuluivat Suomusjärven kulttuuriin, joka on saanut nimensä Varsinais-Suomessa sijaitsevan löytöpaikan mukaan. Perhosta on löydetty kirves ja liuskeinen keihäänkärki, jotka lienevät erämiesten hukkaamia ja tilapäisille leiripaikoille jättämiä. Vakinaisia esihistoriallisia asuinpaikkoja ei ole vielä toistaiseksi löydetty kunnan alueelta. Perhon Liukon kylän Sivulan tilalta on löydetty rautainen keihäänkärki, joka on Perhonjoen alueen vanhin rautakautinen löytö. Koska löytöpaikalla pellossa on hiiliä ja tuhkaa, on kysymyksessä todennäköisesti polttohauta, joka on tuhoutunut myöhempien viljelysten takia. Keihäänkärki on todiste satunnaisesta erämiehestä, joka on Satakunnasta suunnannut retkensä pohjoisille riista-alueille.


title: Perho (kunta)

text: Pohjanmaan rannikkoseudun saatua pysyvän asutuksen 1100- ja 1200-luvuilla jäivät Keski-Pohjanmaan jokien latvaseudut etelän miesten eräkäyntialueiksi vielä vuosisatojen ajoiksi. Perhon Salamajärven seutu oli asiakirjojen mukaan 1600-luvun lopulle saakka Sääksmäen Lahisten kartanon omaisuutta. Näin ollen on hyvin todennäköistä, että sääksmäkeläiset metsästivät ja kalastivat Perhon seuduilla keskiajalla. Perhossa on elänyt nykypäiviin asti sitkeä perimätieto sikäläisistä lammilla ja jokivarsilla kalastelleista hämäläisistä. Hämäläisillä kerrotaan olleen kalapirttejä Pirttikoskella ja Pirttijärvellä sekä kivisiä kalakellareita Möttösessä ja Pirttikoskella. Vaikuttaa siltä, että sekä joen että pitäjän nimet juontavat juurensa hämäläisestä Perho-nimisestä miehestä. Kalvolan pitäjässä oli 1500-luvulla Perhon kylä, joka on asutettu jo keskiajalla. Perhon eräalueiden omistajat lienevät olleet kotoisin täältä.


title: Perho (kunta)

text: Perhon ensimmäiset asukkaat mainitaan asiakirjoissa vuonna 1566. Perho erotettiin kymmenysluettelossa 1570 omaksi ryhmäkseen, josta ei käytetty kylän nimeä, vaan määritelmä ”savolaisia” (Sawboar). Perhon ensimmäiset asukkaat olivat ilmeisesti kaikki savolaisia. Perhon kylän nimi esiintyy ensi kerran 1583. Vuotta myöhemmin mainitaan kaksi nykyisen Perhoon kuuluvaa kyläkuntaa: Jängänjärvi ja Humalajärvi sekä 1591 vielä Petäjäkoski. Joinakin vuosina Perho mainitaan Jängänjärven kylänä, mutta 1599 kyliä on taas neljä: Petäjäkoski, Uksikoski, Perho ja Jängänjärvi. ”Kylien” rajat ovat sangen epämääräiset. Perhon asuttaminen edistyi 1500-luvun lopulla hitaasti.


title: Perho (kunta)

text:
Vuosi 1601 tunnetaan Suomessa ”suurena olkivuotena”, jolloin kato vei Pohjanmaalla kaiken viljan. Kadon vaikutus Perhon harvaan asutukseen oli tuhoisa. Vanhat asukkaat katosivat veroluetteloista ja uudet asettuivat tilalle. Ainoastaan Möttönen voitti olkivuoden vaikeudet säilyen entisen suvun hallussa. Metsät valtasivat takaisin muutamia viljakymmenyksiä. sillä osa jatkoi elämää kotikylässään veroa maksamattomina itsellisinä.
Nykyisen Perhon alueella oli 1610 kahdeksan taloa, joskin savolaisen Lauri Ollinpoika Tiaisen perustama Salamajärven Tiala kuului tuolloin Rautalammin pitäjään ja Hämeeseen. Asutus lisääntyi hyvin hitaasti, sillä Ruotsin suurvalta-asemansa luomiseksi käymät uuvuttamat sodat ja raskas verotaakka kävivät heikoimmille taloille ylivoimaisiksi. Vuoden 1610 maakirjassa Perhon tilallisista kerrotaan seuraavasti: ”Nämä ovat kaikki paenneet Savoon, mistä he ovat tulleetkin, sen jälkeen kun heidät on pantu verolle, eivätkä he ole koskaan tulleet käräjille tai kokouksiin suorittamaan heidän maksettavikseen kuuluvia kruunun saatavia”. Perholaisten todetaan olevan pakosalla vielä seuraavanakin vuonna. Viljely- ja veromaksulakon seurauksena kruunu alensi veroja tuntuvasti ja pakoileminen päättyi.


title: Perho (kunta)

text: Kolmikymmenvuotisen sodan aikana talonpoikien kestokyky ylitettiin kuitenkin reilusti. Perhon Pölkki ja Perho talot jäivät asumattomiksi. Ukskosken isäntä Iisakki Simonpoika muutti Inkerinmaalle saakka velkojaan pakoon. Vasta 1660–1661 tehdyt rauhansopimukset päättivät sata vuotta kestäneiden raskaine sotien kauhun, mutta silti Perhossa ei 1700 ollut yhdeksää taloa enempää. Vuosien 1696–1697 suuret kuolonvuodet ja etenkin isoviha kohtelivat perholaisia kaltoin. Rauhan koittaessa asuttujen talojen määrä Perhon karulla sydänmaalla ei ollut lisääntynyt puoleentoista vuosisadan kuluessa lainkaan. Ajat olivat yksinkertaisesti olleet liian ankeat, sillä yrityshalun puutteesta ei perholaisia voi moittia. Hallituksen suopea asutuspolitiikka oli suosinut uudistilojen perustamista 1700-luvun puolivälistä lähtien ja tämän vuoksi myös Perho alkoi muuttua erämaasta asutuksi seuduksi. Verovapausvuosia myönnettiin Perhossa 20-30, kun niiden määrä 1600-luvulla oli ollut yleensä vain kuudesta kahdeksaan. Perhon taloluku oli 1791 jo 29. Perhon asukasluku lienee ollut noin 300 asukasta. Vuonna 1779 tehty anomus Perhon kappeliseurakunnan perustamiseksi sai onnellisen lopputuloksen, kun kuningas Kustaa III antoi perholaisille 1780 luvan rakentaa kirkon, jonka he olivat jo rohkeasti panneet alulle ilman lupaa. Kokkolalainen rovasti Antti Chydenius oli hankkeen takana. Kuuluisa kaustislaisen kirkonrakentajan Matti Kuorikosken rakentama kirkko valmistui 1782. Perhon seurakunta sai oman papin vuotta myöhemmin.


title: Perho (kunta)

text: Perhon asutus kasvoi nopeasti varsinkin Venäjän vallan aikana. Taloluku kasvoi vuosien 1791-1860 kuluessa enemmän kuin kaksinkertaisesti, luvut olivat 36 ja 87. Kruunu salli Perhossa uudisasukkaiden asettua jo ennen isojakoa sopiviin paikkoihin, koska Perhossa oli paljon enemmän maata kuin taloille tultaisiin isojaossa antamaan. Perhon talollisten pojat ja itselliset käyttivät tilaisuuden hyväksi, sekä lisää väkeä virtasi kylään naapurikylistä ja kauempaakin. Kruunun päämääränä oli että uudistilat tulisivat toimeen maanviljelyksen turvin, mutta leipä ja särvin lähti helpommin tervanpoltosta ja tukkien kaadosta kuin karuista ja hallaisista pelloista. Perhon talojen lukumäärä kolminkertaistui vuosina 1800-1860, luvut olivat 370 ja 1189. Asukastiheys vuonna 1860 oli 1,6 asukasta neliökilometriä kohden, joten tilaa vielä oli. Perhoon liitettiin vuonna 1810 Kivijärveen kuulunut Salamajärven kyläkunta.


title: Perho (kunta)

text:
11. heinäkuuta 1808 käytiin Suomen sodan aikainen taistelu Perhossa joka tunnetaan paremmin Kokkonevan taisteluna. Perhon joutuminen taistelutantereeksi merkitsi talonpojille suuria kärsimyksiä. Perho ryöstettiin putipuhtaaksi, joskin perholaiset olivat paenneet kotieläimineen sydänmaitten kätköihin. Pahiten kärsi Perhon rikkain mies Matti Erkinpoika Möttönen, jonka menetykset arvioitiin 1399 pankkiriksiksi. Talosta vietiin viljan lisäksi muun muassa puuastiat lusikoita myöten ja kaikki rauta, mitä irti saatiin. Moni muukin Perhon isoimmista taloista kärsi raskaita vahinkoja. Perhon väkiluku laski väkitaulujen mukaan 1805-1810 443 hengestä 303 henkeen. Taistelualueella sijaitsee Rautalammin komppanian päällikön, luutnantti Bror Schönemanin, hautamuistomerkki.
Johan Ludvig Runebergin ansiosta Perho ja Otto von Fieandt saivat kuolemattoman maineen. Todellisuuspohjaa vailla olevat runot ”Hauta Perhossa” ja ”Pilven veikko” sijoitettiin Perhoon.


title: Perho (kunta)

text: Kokkolan laaja kirkkopitäjä hajosi ja siitä erotettiin vuonna 1860 Vetelin kirkkoherrakunta, johon kuuluivat Vetelin, Kaustisen, Halsuan ja Perhon seurakunnat. Perhosta tuli virallisestikin kappeli viisi vuotta myöhemmin. Omaksi seurakunnaksi Perho itsenäistyi 1879, ensimmäisen kirkkoherra astui virkaansa 1885. Kokkolan ylimaan ensimmäinen yleinen kirjasto perustettiin Perhoon. Puuhamiehinä toimivat saarnaaja Emanuel Snellman, lukkari Erkki Lakanen ja Tuomas Taittonen. Vähäkyrön kirjaston hoitajana 1850-luvulla Taittonen oli tehnyt siitä maan suurimman kansankirjasto.


title: Perho (kunta)

text: Vuonna 1902 Perhon vanha ristikirkko purettiin ja puuosat käytettiin uudestaan arkkitehti Valter Thomén piirtämään ja rakennusmestari Jaakko Kuorikosken rakentamaan kirkkoon, joka valmistui 1903. Kellotapuli on peräisin vuodelta 1799 ja rakennettu uudelleen 1846. Perhon väkiluku kasvoi nopeasti 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. 1930-luvulla väestönkasvu hidastui ja 1950-luvulla asukasluku alkoi pienentyä. 1970-luvulla asukasluku putosi alle 3000 henkeen. 1970-luvun lopulla väkiluku alkoi kuitenkin jälleen kasvaa ja 1985 asukkaita oli jo 3353. 1990-luvulla väkiluku alkoi taas hieman pienentyä ja vuoteen 2011 mennessä kunnassa asui 2932 asukasta.


title: Perho (kunta)

text: Perhossa on kahdesti järjestetty vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen suviseurat, vuosina 1981 ja 2005.


title: Perho (kunta)

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Perho (kunta)

text: Vuoden 2017 lopussa Perhossa oli 2 860 asukasta, joista 1 119 asui taajamissa, 1 724 haja-asutusalueilla ja 17 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Perhon taajama-aste on 39,4 %. Perhon taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Perho (kunta)

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Perho (kunta)

text: Perhon luonnonmaisemaa hallitsevat laajat suo- ja niiden väliset metsämaat. Kunnan itäosassa Suomenselän vedenjakajan alueella maisemaan tuovat vaihtelua lukuisat kohoumat ja järvet.


title: Perho (kunta)

text: Kallioperä on pääasiassa dioriittia, pohjoisessa on myös leptiittiä. Yleisin maalaji on moreeni, joka on tosin usein turpeen peitossa. Kunnan harjuista huomattavin on Salmelanharju, joka kohoaa Syrjäjärven rannalla komeaksi selänteeksi. Savea on pääasiassa jokien ja järvien rannoilla. Suhteelliset korkeuserot ovat Perhossa vähäiset. Maasto on alavaa ja tasaista lukuun ottamatta Suomenselän vedenjakaja-alueeseen kuuluvaa kunnan itäosaa, jossa korkeimmat kohoumat, muun muassa Salmenharju ja Rotmonmäki nousevat yli 200 metrin korkeuteen.


title: Perho (kunta)

text: Suot peittävät 60 prosenttia kunnan pinta-alasta. Suot ovat nevoja, joista laajimpia ovat Loukkusaarenneva, Luolaneva, Suoneva, Salmineva ja Teerineva. Kunnan itäosassa on osin Kivijärven ja Kinnulan kuntien alueelle ulottuva Salamajärven kansallispuisto, joka perustettiin 1982 suojelemaan eteläisen Suomen viimeisiä erämaita. Puistossa aloitettiin 1979-1980 metsäpeuraistutus, jonka tavoite oli palauttaa tämä hirvieläin alueen eläimistöön. Nykyään alueella on noin 500 metsäpeuran kanta ja kannan kasvu on parin prosentin luokkaa.


title: Perho (kunta)

text: Perhon itä- ja länsiosia halkova Suomenselän vedenjakaja jakaa kunnan kahteen osaan. Länsiosissa on vain muutama järvi, kun idässä on lukuisia pieniä järviä, joista suurin Salamajärvi. Kunnan tärkein vesistö on Perhonjoki, joka saa alkunsa itäosan pikkujärvistä.


title: Perho (kunta)

text: Asutus on pääosin keskittynyt Perhonjoen ja valtatien varsille jokilaaksoon. Suurimmat taajamat ovat Kirkonkylä, Möttönen sekä Oksakoski.


title: Perho (kunta)

text: Perhon kyliä ovat:


title: Perho (kunta)

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Perhossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Perho (kunta)

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Perhon alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii paikkakunnalla vanhoillislestadiolaisuus, jolla toimii paikkakunnalla Perhon Rauhanyhdistys. Yle Uutisten mukaan Perho oli vuonna 2017 Suomen luterilaisin kunta: yli 93 % asukkaista kuului evankelisluterilaiseen kirkkoon.


title: Perho (kunta)

text: Kunnan suurin yksityisen puolen työllistäjä on mekaaninen puunjalostusteollisuus, jota harjoittaa esimerkiksi Jetta-Talo Möttösessä. Perhossa on kolme ala-astetta. Muita kouluja ovat yläaste, lukio, Keski-Pohjanmaan maaseutuopiston Perhon yksikkö (Molli) ja harjaantumiskoulu. Keski-Pohjanmaan maaseutuopiston yhteydessä on Auto- ja konemuseo. Suurin työllistävä ala on maatalous, Perho on leimallinen maaseutukunta. Perhosta käydään myös paljon muualla töissä, esimerkiksi lähimmistä suurimmissa kunnissa kuten Kaustisella ja Karstulassa.


title: Perho (kunta)

text: Perhon läpi kulkee Keski-Suomen ja Kokkolan yhdistävä valtatie 13, joka toimii myös kylänraittina. Ajohidasteina keskustassa toimii kaksi kiertoliittymää. Perhosta pääsee kätevästi myös Kivijärvelle ja Kinnulaan kyläteitä pitkin. Tie Salamajärven kautta Kinnulaan alkaa aivan kirkon luota.


title: Perho (kunta)

text: Perhon maatalousrakenteesta johtuen Suomen Keskusta on ollut kannatuksessaan suurin. Perholaiset poliitikot ovat olleet perinteisesti keskustalaisia ja maalaisliittolaisia.


title: Perho (kunta)

text: Kaudella 2009-2012 paikkoja on vain suurimmilla puolueilla.Eduskuntavaaleissa 2011 eduskuntapuolueiden kannatusprosentit Perhossa olivat:


title: Perho (kunta)

text: Perhon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla naurisrieska, jauho-perunapuuro ja puolukkasurvos.


title: Pernaja

text: Pernaja () on entinen Suomen kunta ja keskiajalla perustettu kirkkopitäjä Uudenmaan maakunnassa. Pernajan kunta on myöhemmin kuulunut Itä-Uudenmaan maakuntaan ja Etelä-Suomen lääniin. Kunta liitettiin vuonna 2010 Loviisan kaupunkiin. Pernajassa asui vuonna 2009 ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli maata ja  km² sisävesialueita. Kunta oli kaksikielinen, 58 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 40 prosenttia suomea. Pernajan naapurikunnat olivat Lapinjärvi, Liljendal, Loviisa, Myrskylä, Porvoo ja Ruotsinpyhtää.


title: Pernaja

text: Pernaja liitettiin vuoden 2010 alussa Loviisaan yhdessä Liljendalin ja Ruotsinpyhtään kanssa.


title: Pernaja

text: Pernajan nimi esiintyy ensimmäisen kerran latinankielisessä lähteessä vuonna 1352 muodossa "Perna" tai "Pernea". Paikannimi palautuu todennäköisesti viron kielen lehmusta tarkoittavaan sanaan "pärna." Nimi on Suomenlahden eteläpuolella Virossa yleinen monissa muodoissa. Esimerkiksi kaupunginnimi Pärnu on samaa kantaa.


title: Pernaja

text:
Pernajan alue käsittää pääosin Pernajanlahden ympäristöä.
Suurimpia järviä ovat Hamarinjärvi, Hopjärvi (neljäsosa), Niinijärvi, Paavalinkylänjärvi, Riikinjärvi, Sarvilahdenjärvi ja Vanhankylänjärvi. Suurimmat saaret ovat Sarvisalo ja Keipsalo. Pernajanlahden ympäristö ja Koskenkylän jokilaakso kuuluvat valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin. Pernajanlahden merialue kuuluu myös suojeltuun Natura 2000-alueeseen.


title: Pernaja

text: Pernajan on ollut rautakaudella hämäläisten aluetta. Hämäläisasutus oli keskittynyt Sarvilahden ja Mertalahden alueille, vaikka asutusta oli muuallakin. Alueen suomenkieliset paikannimet viittaavat paikoin kalastukseen ja metsästykseen. Tästä on päätelty, että hämäläiset metsästäjät ja kalastajat käyttivät aluetta muinoin myös nautinta-alueenaan muutamia kuukausia kerrallaan. Kaikki Pernajan vanhat kylännimet ovat suomalaisperäisiä ja rannikon saarten, lahtien ja niemien nimet ovat alun perin suomenkielisiä.


title: Pernaja

text:
Ruotsalainen kolonisaatio alkoi Itä-Uudellemaalle ja siten myös Pernajaan 1300-luvun alussa. Kolonisaation on katsottu tapahtuneen niin sanottun toisen ristiretken jälkeen ruotsalaisten voitettua hämäläiset. Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä vuonna 1352. Alueen kaikki ruotsinkieliset paikannimet ovat peräisin keskiajalta. Nimistötutkimusten mukaan esimerkiksi paikannimi "Rike" tarkoitti alun pitäen Riihijokea. Ike-loppu viittaa jokeen.
Riihen olemassaolo puolestaan viittaa maanviljelyyn ja merkitsee ympärivuotista asutusta.
Samanlaisia suomenkielisperäisiä nimiä ovat myös Porvoon puolella Ylike eli Ylijoki sekä Pernajassa sijaitseva Tervik, jonka alkumuoto oli Tervajoki, sittemmin Tervike. Keskiajalla alue ruotsalaistui siinä määrin, että kaikkien kylien nimistö oli viimeistään 1700-luvulla asiakirjoissa enemmistöltään ruotsalainen.


title: Pernaja

text: 1900-luvulla Pernajan Kabbölessä eli myös virolainen yhteisö, Kabbölen virolaiset.


title: Pernaja

text: Pernajan kirkonkylällä sijaitsee noin 1400-luvulla rakennettu harmaakivikirkko sekä Mikael Agricolan muistomerkki. Pernajan Torsbyssä, Agricolantiellä, on sijainnut Mikael Agricolan synnyinkoti. Paikalla on nykyisin nähtävyytenä muistomerkki. Pernajassa on myös lukuisia historiallisia kartanoja mm. Suur-Sarvilahden kartano, Malmgårdin kartano, Tervikin kartano sekä Tjusterbyn kartano.


title: Pernaja

text: Bagarböle, Baggböle, Baggnäs, Bergby, Blybergs, Böle, Erlandsböle, Fasarby, Garpgård, Gerby, Gislarböle, Gislom, Greggböle, Grevböle, Haddom, Hartola (Hardom), Hormnäs, Horslök, Hämeenkylä (Tavastby), Härkäpää (Härpe), Idlax, Isnäs, Kabböle, Kinnarinkylä (Skinnarby), Kirkonkylä (Kyrkoby), Kivisalo (Kjevsalö), Koskenkylä (Forsby), Kukumi (Kuggom), Kuuskoski (Kuskosk), Kärppä (Kärpe), Lapinkylä (Labby), Lappnor, Malmsby, Malmgård, Näse, Paavalinkylä (Påvalsby), Pernajan pappila (Pernå prästgård), Pitkäpää, Pålböle, Riikki (Rike), Rosendal, Rösund, Sandvik, Sarvilahti (Sarvlax), Sarvisalo (Sarvsalö), Sjögård, Strömmen, Sundarö, Särkilahti (Särklax), Tervik, Tetom, Torsby, Tjuvö, Trännäs, Tjusterby, Vanhakylä (Gammelby), Villmansgård, Våtskär, ÖsterbyPernajan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uusien perunoiden hapankermasta tehty kastike nimeltä "ludiveto" sekä kirnupiimäpuuro.


title: Perniö

text: Perniö () on Suomen entinen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomessa Saaristomeren rannalla ja joka on nykyään osa Saloa. Ennen kuntaliitosta Perniö kuului Länsi-Suomen lääniin, sitä ennen Turun ja Porin lääniin. Kunnassa asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² on merialueita ja  km² sisävesiä. Väestötiheys oli asukasta/km².


title: Perniö

text: Perniön naapurikunnat olivat Halikko, Kemiö, Kisko, Muurla, Salo, Särkisalo ja Tammisaari. Aikaisempia naapurikuntia olivat Halikkoon vuonna 1967 liitetty Angelniemi, Saloon samoin vuonna 1967 liitetty Uskela ja Tammisaareen vuonna 1993 liitetty Tenhola.


title: Perniö

text: Perniön kunnassa ovat sijainneet muun muassa Mathildedalin, Teijon ja Kosken rautaruukit.


title: Perniö

text: Perniöstä tunnetaan useita pronssikautisia asuinpaikkalöytöjä. Merovingiajalta Yliskylästä tunnetaan Suomen kuuluisampana pidetty venepolttohautaus Arviolta 550-luvulle ajoitetusta venepolttohaudasta on löydetty mm. kuusi kilvenkupuraa, viisi miekkaa ja viisi keihäänkärkeä, mitkä viittasivat useampaan vainajaan. Vainajien poltetut luut oli laitettu kilvenkupuroiden sisään.


title: Perniö

text: Kunnan sijainti rannikolla ja Suuren Rantatien eli Kuninkaantien varrella vaikutti suurten kartanoiden syntymiseen. Kartanoissa alkoi myös rautateollisuuden kehitys 1600-luvulla. Metalliteollisuus on edelleen Perniössä vahvaa, joskin hiipuvaa. Nykyiset matkailuyritykset, kuten Teijon retkeilyalue ja laskettelukeskus ja Meri-Teijon vapaa-ajan palvelut ovat sijoittuneet vanhoihin ruukkikyliin. Turun ja Helsingin väliset junat eivät enää pysähdy Perniössä. Nykyään Perniön rautatieaseman rakennuksessa toimii päiväkoti ja sen tavaramakasiinissa kirpputori. Ratapiha on purettu ja rautatien reitti on oiottu.


title: Perniö

text: Perniön kirkonkylässä oli ennen vuoden 2009 kuntaliitosta noin 3 000 asukasta eli puolet silloisen kunnan asukasmäärästä. Kirkonkylän kaupalliset palvelut olivat erityisen hyvät ottaen huomioon kunnan asukasluvun. Kirkonkylästä löytyy vielä nykyäänkin paljon palveluita, kuten kolme pankkia, posti, useita päivittäistavaramyymälöitä ja erikoisliikkeitä, mm. Matkahuolto, suutari, optikkoliike, kultasepänliike, rautakauppa, apteekki, useita parturikampaamoita ja kebab-pizzeria.Perniön kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Salo, Halikko, Kuusjoki, Pertteli, Muurla, Perniö, Särkisalo, Kisko, Kiikala ja Suomusjärvi lakkautettiin ja niiden tilalle perustettiin uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.


title: Perniö

text: Perniö on vanhaa varsinaissuomalaista asutusseutua ja sen alueella sijaitsee useita Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä. Näitä ovat Latokartanon historiallinen ympäristö, Kosken ruukinalue, Kuninkaantie eli Suuri rantatie, Mathildedalin ruukkiyhdyskunta, Perniön kirkko ja pappilat, Perniön rautatieasemanseutu, Perniönjokilaakson kartanot ja viljelysmaisema, Strömman kanava ja Teijon ruukinalue.


title: Perniö

text: Aaljoki, Aimontappo, Aitolahti (Aitolaks), Alaspää, Alimälkilä (Alasmelkkilä), Anjala, Arpalahti (Arpala), Asteljoki (Aslo), Ekkulla (Eikkula), Ervasto (Ervastböle), Ervelä, Foudila (Foula), Haarla, Haaroinen (Haaro), Heikkilä, Hentola, Hirvilahti, Huhti, Hämeenkylä, Isokuusto (Kuusto), Iso-Pakapyöli (Stor-Baggböle), Kakola, Kanturpyöli (Kanturböle), Kaukonpyöli (Kaukonböle), Kestrikki (Gästerby), Ketunpyöli (Ketunböle), Kieronperä, Kirakka, Kirjakkala, Kivelä, Knaapila, Koivisto (Koisto), Kollarla, Korttila, Korvenkylä, Kovamäki (Kouvola), Krootila (Krogsböle), Kuhmisi (Kuhminen), Kumionpää, Kyynämäki (Kynämäki), Kyynärä, Laiterla (Laitla), Lankkeri, Lanviikki (Långvik), Lapnäs (Lappnäs), Lapparla, Lassinböle, Latokartano (Näsegård), Laukka, Lehtiniitty, Leipyöli (Löfböle), Lemunkartano (Lemogård), Liite (Liiri) (Lidö), Lintilä, Lupaja, Makarla (Makkarböle), Merihuhti, Metsäkylä, Metsänoja, Mussaari, Mutaisi (Mutainen), Mäkisauru, Mälkilä (Melkkilä), Noko (Nokoinen), Nurkkila, Paarskylä, Penttilä, Pettälä, Pohjankartano (Pojogård), Pohjankylä, Preitti (Breitsböle), Provani (Proända), Puontpyöli (Bondböle), Puopyöli (Boböle), Pyhäjoki, Pääris (Päärinen), Saari, Skoila (Skinnfällskog), Sormijärvi, Soukka, Suksenpyöli (Suksenböle), Suomenkylä, Suomenniitty (Finnäng), Sydänsauru, Talonpojanteijo (Bondtykö), Teijo (Tykö), Tilkkala, Torkkila, Trespyöli (Träskböle), Tuohittu (Tuohitto), Vihiniemi (Vihnämäki), Viipuri (Frilla-Viborgsgård), Väärlä, Yliskylä, Ylönkylä (Överby), Öyrilä (Äyrilä), Ylikulma


title: Perniö

text: Perniön kautta kulkevat rantarata ja kantatie 52 Salosta Tammisaareen. Rantaradan perusparannuksen yhteydessä Perniön alueella olleet liikennepaikat lakkautettiin; Kosken rautatieasema jäi jopa useita kilometrejä sivuun uudesta ratalinjasta. Nykyisin lähin rautatieliikennepaikka on Salon rautatieasema.


title: Perniö

text: Perniön pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "laukmakkar" ja "perunkakku".


title: Pertteli

text: Pertteli () on Suomen entinen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa. Perttelin kunta lakkautettiin ja se yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin lakkautettiin siihenastinen Salon kaupunki sekä Halikon, Kuusjoen, Perttelin, Muurlan, Perniön, Särkisalon, Kiskon, Kiikalan ja Suomusjärven kunnat ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä nimen Salo ja kaupunki-nimityksen.


title: Pertteli

text: Perttelin vaakunassa esiintyy pyhä Bartolomeus eli pyhä Perttu. Perttelin kirkko on pyhitetty Bartolomeukselle. Perttelin taajamat ovat Perttelin kirkonkylä eli Kaivola Uskelanjoen pohjoispuolella sekä Inkere ja Hähkänä joen eteläpuolella. Perttelin rajanaapureita olivat ennen kuntaliitosta Salo (vuoteen 1967 Uskela), Kiikala, Kuusjoki ja Muurla, ja se oli osa Länsi-Suomen lääniä ja sitä ennen Turun ja Porin lääniä.


title: Pertteli

text: Perttelistä on 60 kilometriä Turkuun ja 115 kilometriä Helsinkiin. Salon keskustaan on matkaa noin 10 kilometriä.


title: Pertteli

text: Perttelin suurimpia yksityisiä työnantajia on ajoneuvojen valolaitteita, heijastimia ja varoituskolmioita valmistava Hella Lighting Finland Oy (aikaisemmin Talmu-tuote Oy).


title: Pertteli

text: Perttelin luonnonympäristöä hallitsee sen alueen halki saven täyttämässä kallioperän murroksessa virtaava Uskelanjoki. Siihen yhtyy pohjoisesta Perttelin keskustan luona Kurajoki, joka saa alkunsa Kuusjoen ja Perttelin rajoilta ja kulkee kappaleen matkaa myös entisen Uskelan alueella. Entisellä Perttelin ja Kiikalan rajalla idässä, Perttelin Haalin kylän luona, Uskelanjokeen yhtyvät pohjoisesta Rekijoki, koillisesta Terttilänjoki ja kaakosta Hitolanjoki. Eteläosat Perttelistä kuuluvat Kiskonjoen–Perniönjoen vesistön latvahaarojen valuma-alueisiin.


title: Pertteli

text: Pertteli muodostui varsinaissuomalaisen Uskelan kirkkopitäjän kappeliseurakunnaksi 1440-luvulla. Tuolloin sen alue tuli käsittämään kylät Uskelanjoen koko yläjuoksun ja sen latvahaarojen varsilla pitäjän pohjoisosassa sekä Uskelaan kuuluneet kylät Kiskonjoen ja Halikonjoen latvahaarojen varsilla myöhempien Kiikalan ja Kuusjoen alueella. Kappeliseurakunta menetti jonkin verran alueitaan, kun kahdeksan kylää Uskelan pohjoisrajalta liitettiin vuonna 1492 Someroon, ja kun Perttelin kappeliseurakunnan saarnahuonekunnaksi sen läntisimmistä osista 1590-luvulla muodostettu Kiikala vuonna 1639 erotettiin Uskelasta itsenäiseksi kirkkopitäjäksi.


title: Pertteli

text: Tämän jälkeen Perttelin rajat pysyivät pitkään muuttumattomina, ja sen alue koostui kahdesta osasta: Uskelanjokivarren kylistä Perttelin 1500-luvun alkupuolella rakennetun kivikirkon ympärillä ja Halikonjoen latvahaaran Kuusjoen jokivarsikylistä alueen pohjoisosassa. Viimemainituista muodostui vuoteen 1699 mennessä oma saarnapiirinsä, ja saarnahuoneen rakentamisen myötä vuonna 1822 oma Kuusjoen nimellä tunnettu saarnahuonekuntansa.


title: Pertteli

text: Näihin aikoihin, vuosina 1794–1865, Perttelissä toimi myös Inkereen lasitehdas Inkereen kylässä Uskelanjoen etelärannalla vastapäätä Perttelin kappelikirkkoa.


title: Pertteli

text: Itsenäinen seurakunta Perttelistä tuli vuonna 1869, ja Perttelin kunta perustettiin vain vähän tätä ennen, vuonna 1867. Kunnallishallinnon perustamisen myötä myös Kuusjoen saarnahuonekunnassa heräsi ajatus itsenäisyydestä, ja Kuusjoesta tuli Perttelin kappeliseurakunta ja itsenäinen kunta vuonna 1886. Itsenäinen kirkkoherrakunta Kuusjoesta tuli vuonna 1913.


title: Pertteli

text: Kun Pertteli liitettiin Saloon vuoden 2009 alusta, se oli ehtinyt olla itsenäisenä kirkkoherrakuntana 140 vuotta ja itsenäisenä kuntana 142 vuotta.


title: Pertteli

text: Museoviraston määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä Perttelissä ovat Perttelin kirkkomaisema ja Hiidentie sekä Juvankosken historiallinen teollisuusympäristö.


title: Pertteli

text: Peruskoulun luokat 1–6:


title: Pertteli

text: Lukio, ammattikoulu ja peruskoulun luokat 7–9 käydään Salossa.


title: Pertteli

text: Perttelissä toimii monipuolinen urheiluseura Perttelin Peikot. Peikot tunnetaan parhaiten lentopallosta, jossa seura voitti SM-hopeaa vuosina 1996 ja 1998.


title: Pertteli

text: Haali, Hähkänä, Inkere, Isohiisi, Kaivola, Kajala, Kaukola, Nokkahiisi, Patala, Pitkäkoski, Pöytiö, Romsila, Tattula, Valkjärvi, Vihmalo, Vähähiisi


title: Pertteli

text: Perttelin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa ja piimälimppu.


title: Pertunmaa

text: Pertunmaa on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km².


title: Pertunmaa

text: Sen naapurikunnat ovat Hartola, Heinola, Hirvensalmi, Mäntyharju ja Joutsa.


title: Pertunmaa

text: Pertunmaa on paikkakunnalla yleisen tarinan mukaan saanut nimensä Perttu-nimisestä miehestä, joka on aikoinaan yksin hallinnut koko Pertunmaata.


title: Pertunmaa

text: Kulttuurillisesti Pertunmaa on osittain Päijät-Hämettä ja osittain Etelä-Savoa.


title: Pertunmaa

text: Pertunmaa sijaitsee Etelä-Savossa valtatie 5:n varrella, 35 kilometriä Heinolasta pohjoiseen ja vajaat 60 km Mikkelistä etelään. Pertunmaan kaksi päätaajamaa, Kirkonkylä ja Kuortti, sijaitsevat noin kymmenen kilometrin päässä toisistaan.


title: Pertunmaa

text: Pertunmaan Natura-kohteita ovat Mäyrävuoren-Seppälänjoen metsät, Ahvenjärven haka, Isosuo - Kivenholma, Sahinsuo, Anettu, Lahnaniemen, Solistonsuon ja Alatalon metsät, Punakiven - Ahvenjärven metsät ja Lautjärvi - Laukkala - Kaituenlampi.


title: Pertunmaa

text: Kirkonkylä, Ruuttila, Kuortti, Lihavanpää, Mansikkamäki, Nipuli, Ruorasmäki, Joutsjärvi, Koirakivi, Hölttä, Vastamäki, Hartosenpää, Kuhajärvi, Karankamäki, Sydänmaa, Kälkyttä


title: Pertunmaa

text: Vuoden 2017 lopussa Pertunmaalla oli 1 739 asukasta, joista 741 asui taajamissa, 985 haja-asutusalueilla ja 13 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pertunmaan taajama-aste on 42,9 %. Pertunmaan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Pertunmaa

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Pertunmaa

text: Pertunmaa on ollut savolaisten ja hämäläisten rajaseutua vuosisatojen ajan, ja siellä on rajakiviä 1400-luvulta.


title: Pertunmaa

text: Itsenäinen kunta siitä tuli vuonna 1926. Hartolan vanha puukirkko siirretiin Pertunmaalle ja vihittiin käyttöön vuonna 1927.


title: Pertunmaa

text: Pertunmaan kunnanjohtaja vuodesta 1999 on Juha Torniainen. Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista seitsemän on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.


title: Pertunmaa

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 621 työpaikkaa. Niistä 19% oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 55% palveluissa ja 25% jalostuksessa. Palvelun osuus oli pienempi kuin koko maassa (75%), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3%).


title: Pertunmaa

text: Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat metallintyöstöyritys Pelaser, Ylähollon Energiamurskaus ja Pertu Components, jonka alaa ovat puun sahaus ja höyläys.


title: Pertunmaa

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pertunmaa

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pertunmaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Mäntyharjun kunnan alueella.


title: Pertunmaa

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pertunmaan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.


title: Pertunmaa

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Pertunmaan kunnan nykyisellä alueella.


title: Pertunmaa

text: Pertunmaalla toimii kaksi koulua. Yhtenäiskoulussa on luokat yhdestä yhdeksään, Kuortin koulussa yhdestä kuuteen.


title: Pertunmaa

text: Kunnassa on neljä uimapaikkaa, joista Kisarannassa uidaan myös talvisin.


title: Pertunmaa

text: Hiilidioksidiekvivalentti (CO-ekv. tai CO-ekvivalentti) on ilmastotieteessä käytetty suure, joka kuvaa kasvihuonekaasujen yhteenlaskettua ilmastoa lämmittävää vaikutusta.


title: Pertunmaa

text:
Vuoden 2010 laskelmien mukaan asukaskohtainen hiilijalanjälki oli Pertunmaalla Etelä-Savon suurin: 15 800 CO-ekv/asukas. Laskelmissa on huomioitu mm. lämmitys, sähkön kulutus, teollisuuden ym. polttoaine, liikenne ja maatalous. Etelä-Savossa keskimääräinen hiilijalanjälki oli 9 600 CO-ekv./asukas. Suomalaisten keskimääräinen hiilijalanjälki oli 13 900 CO-ekv.
Pertunmaan kirkko rakennettiin vuonna 1929 osin Hartolan vanhan kirkon ja kellotapulin hirsistä. Pertunmaalla toimii monia matkailuyrityksiä ja Pöylinniemessä on myös leirintäalue. Pertunmaan matkailukohteita ovat muun muassa Vanha-Rantalan talomuseo Honkaniementien varressa ja Käsityöpuoti Talvikki, käsityöläisten oma puoti, kirkonkylällä. Lisäksi Kuortissa ABC-liikennemyymälän välittömässä läheisyydessä on useita erilaisia liikkeitä. Pertunmaa on myös kesämökkikunta.


title: Pertunmaa

text: Vuoden 2011 tilastoissa Pertunmaalla myytiin toiseksi eniten alkoholia asukasta kohden Suomessa, 27,6 litraa absoluuttiseksi alkoholiksi muutettuna. Ykköstilaa pitää hallussaan Utsjoki, vastaava myynti oli 51,3 litraa. Lapin maakunnan myyntilukujen selityksenä on paitsi matkailijoiden suuri määrä, myös ruotsalaisten ja norjalaisten tekemät alkoholiostokset.


title: Pertunmaa

text: Pertunmaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "kisko" eli veripalttu sekä ruisjauhosta, kermaviilistä ja kermasta leivotut "röpörieskat, jotka paistetaan kaalinlehdellä tai tuohenpalan päällä.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoki on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Seinäjoen seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoen kunta liitettiin Seinäjokeen vuonna 2005. Lakkauttamishetkellä kunnassa asui 3 639 henkilöä, ja sen pinta-ala oli 459,08 km, josta 14,11 km oli vesistöjä. Peräseinäjoen naapurikunnat olivat Alavus, Ilmajoki, Jalasjärvi, Virrat, Kihniö ja Nurmo.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoen alue, eli alue Seinäjoenkylästä maakunnan etelärajalle ja Alavuden ja Jalasjärven välillä, oli tyhjää erämaata 1600-luvun alkuun, ja kuului Ilmajoen pitäjään. Ensimmäinen uudistila tuli Peräseinäjoelle 1601. Asutus lisääntyi hiljalleen ja 1660-luvulla uusia tiloja perustettiin lähinnä Seinäjoen varteen. Vuonna 1695 Peräseinäjoen väestö oli 50-60 henkeä, kun koko Ilmajoen alueella asui noin 2000 ihmistä. Vuodesta 1730 lähtien Peräseinäjoki on mainittu kylänä Ilmajoen kirjoissa.


title: Peräseinäjoki

text: Ensimmäiset kylät olivat 1600-luvulla perustettu nykyinen Kurjenkylä, sekä 1700-luvulla kehittynyt Kalajärven itä- ja pohjoispuolen alue eli "Lehmälammin kylä". Asutukseltaan nämä kaksi kylää muodosti 1790-luvulla puolet varsinaisen Peräseinäjoen koosta. Seinäjoen kylän raja käytiin 1768 ja silloin määriteltiin Peräseinäjoen rajat. Varsinainen kyläjako suoritettiin 1793 jolloin Seinäjoki, Peräseinäjoki ja Alavus erotettiin toisistaan.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoen kyläkunnan muodosti 1732 kymmenen kantatilan joukko: Kärki, Mylläri, Wuollet eli Koivisto, Viitala, Koukkari, Luoma, Aho, Koskela ja Kihniä. Isojakoon mennessä kyläkuntaan näistä muodostui kolme asutuskeskusta: eteläinen Kihniänjoen varteen, keskinen ja pohjoinen Seinäjoen varteen. Peräseinäjoen Isojaon toteutti Abraham Lignell ja se kesti vuoden 1788 lokakuusta, vuoden 1792 helmikuuhun.


title: Peräseinäjoki

text: Isonvihan jälkeen tervanpoltosta tuli suosittu keino maatalouden elvyttämiseen. Tervarahoilla maksettiin verot sekä muut kustannukset. Peräseinäjoen, kuten koko Ilmajoen pääelinkeinot olivat 1730-luvulla maanviljely ja tervanpoltto. Liikenteellisesti Peräseinäjoki oli 1600-luvulla ainoita tiettömiä alueita, ja kulkuyhteydet pysyivät heikkoina vielä 1700-luvullakin. Peräseinäjoen kappeliseurakunta syntyi 1700-luvun lopussa kun Gabriel Alcenius teki kuninkaalle kappelianomuksen. Kappalaisen virkaan tuli Alceniuksen vävy.


title: Peräseinäjoki

text: 1800-luvulla alkoi peräseinäjokisten päättäminen hiljalleen omista asioistaan. Päätöksenteko alkoi ensin kappelinoikeuksilla mikä merkitsi kirkollisten palvelujen vakiintumista omalla papilla. Itsehallinnollinen kehitys alkoi kuitenkin vasta ensimmäisessä kappelikokouksessa 8. kesäkuuta 1806. Kappelikokouksia pidettiin 1808-1852 kahdeksantoista. Kokouksia alettiin johtaa itse ja poiketen ajan tavasta, suomeksi.


title: Peräseinäjoki

text: Kunnallishallinnon eriytyminen seurakunnasta alkoi 1865 annetun kunnallisasetuksen myötä. Peräseinäjoki muodosti ensin Seinäjoen ja Ilmajoen kanssa yhteisen kunnanhallinnon, kunnes se aloitti itsenäistymisprosessin tammikuussa 1868. Tuolloin kappeliseurakunta valitsi kaksi asiamiestä jotka luetteloivat maksuvelvolliset asukkaat. Kuntakokouksesta tulikin maallisessa hallinnossa kappelikokousten jatkaja, kun asioiden valmistelu ja toteutus hoidettiin kunnalliskokouksessa. Seurakunnan siteet Ilmajokeen katkesivat 1890-luvulla oman kirkkoherran myötä.


title: Peräseinäjoki

text: Väestönkasvu alkoi 1800-luvun alussa. Vuonna 1805 asukasluku oli 405 henkeä ja tuo luku kaksinkertaistui 20 vuodessa vuoteen 1825, nelinkertaistui 50 vuodessa vuoteen 1855 ja kahdeksankertaistui 85 vuodessa niin että vuonna 1890 asukasluku oli 3257 henkilöä. Väestön ikärakenne oli tuolloin nuori, kun yli 60-vuotiaita oli 5-7 % väestöstä ja alle 15-vuotiaita noin 20 %. Väestönkasvua rajoittivat kuitenkin lukuisat kulkutaudit. Vuonna 1889 Peräseinäjoella oli 164 taloa ja 188 torppaa. Väkiluku oli tuolloin 3893 ja heistä 16 vuotta oli täyttänyt 2075. Haapamäen radan rakentaminen toi töitä kunnan tilattomille 1887-1888 ja maatalous oli kunnan peruselinkeino muutoin. Maataloutta häiritsivät kuitenkin jatkuvat katovuodet vuosisadan ajan.


title: Peräseinäjoki

text: Kaupankäynti vapautui 1859 maaseudulla ja Peräseinäjoen ensimmäistä kauppaa piti Oskar Engelbrekt Leidenius Luomankylän Kärjessä vuodesta 1865 vuoteen 1879, jonka jälkeen Leidenius jätti liikkeensä kaupanhoitajille 11 vuodeksi. 1870-luvulla kauppaa pitivät Peräseinäjoella myös kauppias Kullberg ja Juho Fredrik Finmon. Leideniuksen tavoin toinen pitkäaikainen kauppias oli Mikko Katila joka siirsi liikkeensä Kihniänkylään pitäen liikettä seitsemäntoista vuoden ajan.


title: Peräseinäjoki

text: 1800-luvulla liikenneyhteydet olivat pitkälti heikkoja. Rahojen puutteen takia kesken olevat tiehankkeet viivästyivät, kuten esimerkiksi maantie Alavudelta Peräseinäjoelle kesti vuodesta 1819 vuoteen 1835. Teitä tehtiin myös muihin ilmansuuntiin, 1800-luvun viimeisimpänä 48 kilometrin tie Kauhajoelle. Teiden kunnossapito oli vuoteen 1878 paikallisilla kunnossapitoryhmillä, jonka jälkeen kunnossapito meni seinäjokisille. Peräseinäjoella koottiin varoja uutta kirkkoa varten vajaa vuosikymmen ennen töiden aloittamista 1884 kivijalan tekemisellä. Kirkon suunnitteli Ivar Aminoff, ja kirkko vihittiin käyttöön lokakuussa 1892. Kirkon nimeksi tuli "Pyhän Paavalin kirkko".


title: Peräseinäjoki

text: Koulutus alkoi Peräseinäjoella lukutaidon huolehtimisella, ja kirkko tarjosi opetusta kinkereillä. Koulumestari Johan Sandel aloitti lastenopetuksen marraskuussa 1854 Viitalan-, Luoman- ja Peräseinäjoenkylässä, ja opetus jatkui syksyyn 1867. Koulutupa tehtiin juhannukseksi 1869, mutta kiertokoulun opettajia saatiin vasta lain määräyksellä. Kiertokoulu toimi Peräseinäjoella vuoteen 1890, kunnes kansakouluaate teki tuloaan. Varsinainen yläkansakoulu aloitettiin 1892. Oppilasmäärä vaihteli ensimmäisinä vuosina 62 ja 71 välillä. Kirjastopalvelut tulivat Peräseinäjoelle 1883, ja se oli paikallisten keskuudessa vilkkaassa käytössä.


title: Peräseinäjoki

text: 1900-luvun alussa paikallinen hallinto kehittyi ensimmäisten vuosikymmenien aikana. Peräseinäjoki alkoi suuntautua 1920-luvulla kohti Seinäjokea, maakunnan keskusta. Siirtolaisia lähti myös Peräseinäjoelta Amerikkaan. Ennen sotavuosia Peräseinäjoen asukasluku oli suurimmillaan vuonna 1930, jolloin se oli yli 5600. Peräseinäjoen kulttuurielämä kehittyi nuorisoseurojen ansiosta.


title: Peräseinäjoki

text: Vuoden 1907 eduskuntavaaleissa peräseinäjokiset suosivat vanhasuomalaisia jotka saivat lähes 75 % annetuista äänistä ja äänestäjiä oli 1281. Myöhemmissä vaaleissa äänestysmäärät nousivat. Vuoden 1918 sodassa Peräseinäjoen alueella toimi Suojeluskunta joka varusti ja palkkasi Tasavallan Vartiostoon ihmisiä. Suojeluskunnat harjoittelivat eri kouluilla säännöllisesti. Peräseinäjokisia kaatui valkoisissa 22 ja haavoittui 41.


title: Peräseinäjoki

text: Kunnan hallinnolle tarvittiin omat tilat ja vuonna 1908 vuokrattiinkin Jukola kunnanhuoneeksi nuorisoseuralta, joka myöhemmin ostettiin.Peräseinäjoen nähtävyyksiä ovat mm. varsinkin kesäisin Kalajärven virkistysalue, jossa sijaitsee myös SFC:n neljän tähden leirintäalue. Muita Peräseinäjoen nähtävyyksiä ovat Siirtolaisinstituutti sekä Siirtolaismuseo, Ville Ritolan nimeä kantava RitolaHalli sekä hänen patsaansa urheilukentän puistossa. Lisäksi Terästalolla sijaitsee Villen kamari jossa on mm. hänen olympiamitalinsa. Muita nähtävyyksiä ovat Haapaluoman louhos, luontoretket, Veteraanien Perinnehuone sekä kesäisin auki oleva Riihimuseo.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoen vuosittaisia tapahtumia ovat Peräseinäjoen markkinat joissa saattaa olla jopa 200 myyjää, Ritola-Hallissa järjestettävät Mannin Matsit -painikilpailut, Peräseinäjoki-lenkki, suuret Peräseinäjoki-päivä sekä lomatanssit Kalajärvellä.


title: Peräseinäjoki

text: Kesäisiin kulttuuritapahtumiin kuuluu myös Aisamäen kesäteatterit, jossa Peräseinäjoen Pennihäät pitää harrastajateatterinäytöksiään.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoella toimii kolme eri palloilulajien urheiluseuraa. Jalkapallossa lähinnä junioripuolella toimintaa ylläpitää FC Pepsi 2002, joka on yksi TP-Seinäjoen kasvattajaseuroista. Peräseinäjoen ainut yleisseura on Peräseinäjoen Toive jolla on toimintaa pesäpallossa, salibandyssa, lentopallossa ja painissa. Paini ja pesäpallo ovat toiveen suurimmat lajit. Seuran tunnetuimmat edustajat painissa ovat Keijo Manni sekä Jani Manni. Pesäpallossa Toive pelaa Suomensarjaa. Toive pelasi vuoteen 2004 asti Naisten Superpesiksessä. Yleisurheilusta yksi tunnetuin edustaja on kymmenottelija Jaakko Ojaniemi. Kuuluisin peräseinäjokelainen urheilija on Ville Ritola.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoella toimii myös pesäpallon erikoisseura PeTo-Jussit, joka peri Toiveen sarjapaikan kauden 2004 jälkeen. PeTo-Jussit on saavuttanut yhden hopeamitalin. PeTo-Jussien pelejä pääsee seuraamaan kesäisin viikoittain.


title: Peräseinäjoki

text: Sekä PeTo-Jussit ja Toive pelaavat pesäpallon kotiottelunsa Peräseinäjoen pesäpallostadionilla. Muita urheilupaikkoja peräseinäjoella ovat sisäliikuntahalli RitolaHalli, Koukkarin pesäpallokenttä, Peräseinäjoen keskusurheilukenttä sekä koulujen liikuntakentät.


title: Peräseinäjoki

text: Urheilutapahtumista suurin on vuosittain järjestettävät Mannin Matsit.


title: Peräseinäjoki

text: Kauhajoki, Jalasjärvi, Alavus "(Itään / Länteen)"


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoen tieyhteydet kulkevat kaikkiin lähikuntiin. Lähin lentoasema on Seinäjoen lentoasema joka sijaitsee Rengonharjulla noin 20 kilometrin päässä. Lähin rautatieasema jossa matkustajajunat pysähtyvät on Seinäjoen rautatieasema 30 kilometrin päässä. Myös Peräseinäjoella on oma rautatieasemansa Seinäjoki-Tampere-radan varressa Jalasjärven rajan lähellä.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoen pääelinkeinona on maatalous, jonka yhtenä osa-alueena turpeennosto on yleistä. Peräseinäjoen suurimpia työnantajia olivat PPTH Norden Oy (toimii nykyisin nimellä Ruukki), Peräseinäjoen Kunta, Kekkilä Oy, PPTH-Engineering Oy, Viitalan Saha ja Peatmax Oy:n Haukinevan konepaja.


title: Peräseinäjoki

text: Peräseinäjoella toimii neljä alakoulua: Alaviitalan koulu, Haapaluoman koulu, Kihniän koulu sekä Toivolanrannan yhtenäiskoulu. Yhtenäiskoulun yhteydessä toimii myös Peräseinäjoen ainut yläkoulu. Lukiokoulutusta Peräseinäjoella tarjoaa Seinäjoen lukion Etelä-Seinäjoen toimipiste.


title: Petäjävesi

text: Petäjävesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä (), ja sen pinta-ala on  km² josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km².


title: Petäjävesi

text: Petäjävesi on tunnettu puukirkosta, Takomarkkinoistaan ja seppäkulttuuristaan. Petäjävedellä on järjestetty taonnan SM-kilpailuja ja vesijuoksun MM-kisoja. Osa Suomen MM-rallin erikoiskokeista ajetaan Petäjäveden alueella.


title: Petäjävesi

text: Petäjävedellä on useita pieniä museoita, joista tunnetuimmat ovat Keski-Suomen tieliikennemuseo ja Radio- ja puhelinmuseo.


title: Petäjävesi

text: Petäjäveden naapurikunnat ovat Jyväskylä, Jämsä, Keuruu, Multia ja Uurainen.


title: Petäjävesi

text: Petäjävedellä on kaikkiaan 99 järveä. Niistä suurimmat ovat Petäjävedeksikin kutsuttu Jämsänvesi, Ala-Kintaus ja Ylä-Kintaus.


title: Petäjävesi

text: Petäjävedellä on kaksi Natura-kohdetta: Syrjäharju, jossa on harjuselänteen lisäksi vanhojen metsien suojeluohjelman alue, ja Sallistensuon laajahko, varsin luonnontilainen keidassuo.


title: Petäjävesi

text: Kintaus, Ylä-Kintaus, Pengerjoki, Metsäkulma, Kuivasmäki, Heikkilänperä, Töysänperä, Kukkaro


title: Petäjävesi

text: Litma, Olkkola, Kapakallio, Salmela, Halkokangas, Miilulampi, Hätälänmäki, Honkola, Pappilanpelto, Oiniemi


title: Petäjävesi

text: Vuoden 2017 lopussa Petäjävedellä oli 3 920 asukasta, joista 2 094 asui taajamissa, 1 694 haja-asutusalueilla ja 132 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Petäjäveden taajama-aste on 55,3 %. Petäjäveden taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Petäjävesi

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Petäjävesi

text: Vuosina 1763–1765 rakennettu Petäjäveden vanha kirkko on puurakentamisen mestariteos, joka on UNESCOn Maailmanperintöluettelossa. Petäjäveden uusi kirkko on valmistunut vuonna 1879.


title: Petäjävesi

text: Petäjävesi muodostettiin Jämsän kappeliseurakunnaksi vuonna 1779 ja se itsenäistyi 1867. Petäjäveden seurakunta kuuluu Jyväskylän rovastikuntaan ja Lapuan hiippakuntaan.


title: Petäjävesi

text: Petäjävedelle sijoitettiin toisen maailmansodan jälkeen siirtoväkeä Valkjärveltä, Lumivaarasta ja Sortavalan seudulta.


title: Petäjävesi

text: Ilmatieteen laitos rakensi säätutkan Petäjävedelle vuonna 2015.


title: Petäjävesi

text: Petäjäveden kunnanjohtaja vuodesta 2016 on Eero Vainio. Hän on Suomen nuorimpia kunnanjohtajia, valintansa aikaan 29-vuotias.


title: Petäjävesi

text: Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista yhdeksän on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.


title: Petäjävesi

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Petäjäveden Metalli, Petäjäveden osuuspankki ja Ässä-Konsultit.


title: Petäjävesi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.


title: Petäjävesi

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Petäjävedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Petäjävesi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Petäjäveden alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.


title: Petäjävesi

text: Petäjäveden kautta kulkevat Jyväskylän ja Porin välinen valtatie 23 sekä Jyväskylän ja Vaasan välinen valtatie 18, jotka risteävät kirkonkylän tuntumassa, sekä Jyväskylän ja Haapamäen välinen rautatie.


title: Petäjävesi

text: Petäjävedellä toimivat Kirkonkylän koulu, Kintauden koulu, Peruskoulun yläaste ja Petäjäveden lukio.


title: Petäjävesi

text: Perusterveydenhuollon palveluista huolehtii Keski-Suomen Seututerveyskeskus, johon kuuluvat Petäjäveden lisäksi Joutsa, Toivakka, Luhanka, Keuruu, Multia, Laukaa ja Konnevesi. Erikoissairaanhoidon palveluista Keski-Suomen Sairaanhoitopiiri.


title: Petäjävesi

text: Petäjäveden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla taikinakuoressa paistettu liha, peruhauvikkaat ja paistettu viili.


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisi (ruotsiksi "Säkerhetspolisen" tai yleisesti lyhenne Säpo) on Ruotsin poliisin tiedustelu- ja turvallisuuspalvelu, verrattavissa Suomen Suojelupoliisiin. Se toimii Ruotsin Poliisiylihallituksen ("Rikspolisstyrelsen") itsenäisenä yksikkönä. Turvallisuuspoliisin nimi oli ennen "Rikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning". Turvallisuuspoliisin toimintaa johtaa pääjohtaja, tällä hetkellä (alkuvuodesta 2018 lähtien) Klas Friberg.


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisin tehtäviin kuuluvat rikosten sekä terroristitoiminnan torjuminen, vartiointi sekä turvallisuustehtävät. Tavoitteena on erityisesti Ruotsin turvallisuus ja siihen liittyen muun muassa valtionjohdon suojeleminen ja valtiovierailujen sekä vastaavien tapahtumien turvaaminen ja valvonta.


title: Säpo

text: Ruotsalaista turvallisuustoimea alettiin perustaa ensimmäistä kertaa vuonna 1914 rikollisuutta vastaan sekä turvallisuuden puolesta. Toimisto perustettiin silloiseen pääesikuntaan ja sitä kutsuttiin poliisijaostoksi. Jaosto oli suurimmillaan vuonna 1917 ja siihen kuului silloin kymmenen poliisia, rikoskomisario, rikosylikonstaapeli sekä kahdeksan rikoskonstaapelia.


title: Säpo

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen poliisijaosto lopetettiin ja vastuu siirtyi Tukholman poliisille. Siirtymävaiheen jälkeen jäljelle jäävät poliisit siirtyivät Eric Hallgrenin käskyvallan alle. Vuosina 1918-1938 kiinnitettiin huomiota erityisesti ulkomaalaisten, natsien sekä kommunistien valvontaan ja vakoiluun.


title: Säpo

text: Toisen maailmansodan uhan alla laitettiin alulle salainen turvallisuusosasto vuonna 1937. Tämän turvallisuusosaston perustaminen kuitenkin edistyi hitaasti. Vasta vuotta myöhemmin allekirjoitettiin salainen julistus siitä, miten organisaatio ja miehitys toimivat. Rahaakaan ei myönnetty, joten uudet päälliköt alkoivat työskennellä tavallisen poliisin rinnalla. Vasta Saksan miehittäessä Norjaa ja Tanskaa salainen turvallisuusosasto sai resursseja toiminnalleen.


title: Säpo

text: Kylmän sodan aikaan turvallisuusosastosta tuli pysyvä. Ennen toista maailmansotaa työntekijöitä karsittiin 1 060:sta 100:an. Toiminta siirtyi organisaatiollisesti valtionpoliisin kolmannelle osastolle sekä esimiehelle, Georg Thulinille. Kolmas osasto oli erikoistunut vakoiluun ja valvontaan ja sen ensimmäinen rikoskomisario oli Erik Lönn. Myös kuudes osasto perustettiin Tukholmaan ja se oli erikoistunut rikoksiin.


title: Säpo

text: Vuonna 1939 kolmas ja kuudes osasto yhdistyivät ja ne saivat yhteisen apulaispoliisipäällikön, Martin Lundqvistin. Näiden osastojen yhteistyö päättyi kuitenkin 1946 ja sen sijaan Tukholmaan ja Ruotsin muihin suuriin kaupunkeihin laadittiin erityisosastoja, jotka tutkivat laitonta tiedustelutoimintaa sekä siihen liittyviä rikoksia.


title: Säpo

text: Poliisitoimesta tuli valtiollista vuonna 1965. Siitä asti turvallisuuspoliisi vastasi poliisihallituksen turvallisuusosastosta. Poliisihallituksessa oli edustajia muun muassa eduskunnasta ja poliisihallitus tutki turvallisuusosaston toimintaa.


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisi nykyisessä muodossaan perustettiin 1.10.1989. Siten se sai itsenäisemmän aseman sekä oman pääjohtajansa, vaikka organisaatio oli edelleen osa poliisihallitusta. Pääjohtajia on ollut seitsemän, ensimmäisenä viran sai Mats Börjesson ja nykyään virassa on Klas Friberg.


title: Säpo

text: Rikoksien ehkäisyn sekä paljastamisen ohella turvallisuuspoliisilla on myös muodollinen vastuu valvonta- ja turvallisuustyöstä esimerkiksi valtiovierailujen yhteydessä.


title: Säpo

text: Ruotsinkielinen lyhenne "Säpo" eli "Säkerhetspolisen" on alkujaan lähtöisin medialta. Poliisin piirissä käytettiin nimityksiä valtionpoliisin kolmas osasto sekä rikososaston kuudes osasto.


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisia johtaa pääjohtaja, joka vuodesta 2018 lähtien on ollut Klas Friberg. Turvallisuuspoliisin toiminnot on jaettu neljään osastoon, jotka ovat tiedusteluosasto, turvatoimien osasto, keskeisten tukitoimien osasto ja alueellinen osasto. Lisäksi johdon tukena toimii kanslia.


title: Säpo

text: Tiedusteluosaston tehtävä on hankkia Turvallisuuspoliisille tietoa, jonka pohjalta voidaan päättää turvatoimista. Tällä hetkellä osaston päällikkönä toimii Jan Garton. Tiedusteluosaston yksiköitä on kuusi.


title: Säpo

text: Osasto vastaa käytännön turvatoimista. Turvatoimien osaston päällikkönä toimii tällä hetkellä Anders Thornberg. Osastossa on kuusi yksikköä.


title: Säpo

text:
Tähän osastoon on koottu Turvallisuuspoliisin tukitoimet. Osastoa johtaa tällä hetkellä Doris Högne Rydheim. Osastossa on viisi yksikköä.
Osaston päätehtävänä on hankkia tietoa alueellisten yksiköiden kautta. Osaston johdossa on tällä hetkellä Anders Kassman. Alueelliset yksiköt ovat:


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisin toiminta on jaettu viiteen osaan:


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisin harjoittama vastavakoilu tarkoittaa sellaisen vakoilun ja muun luvattoman tiedustelutoiminnan ehkäisemistä ja paljastamista, joka kohdistuu Ruotsiin, Ruotsin intresseihin ulkomailla tai ulkomaiden intresseihin Ruotsissa. Tämä sisältää myös pakolaisvakoilun eli Ruotsissa oleskeleviin poliittisiin toisinajattelijoihin kohdistuvan valvonnan ja attentaatit.


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisi pyrkii torjumaan ja paljastamaan Ruotsiin ja Ruotsissa sijaitseviin ulkomaisiin intresseihin kohdistuvaa terrorismia, terroritoimintaa muissa maissa, kansainvälisten terroristijärjestöjen solujen esiintymistä Ruotsissa sekä terroristitoiminnan tukemista ja rahoitusta.


title: Säpo

text: Tätä tarkoitusta varten perustettiin vuonna 2005 NCT ("Nationell centrum för terrorhotbedömining", Terroriuhkien arvioinnin kansallinen keskus), joka tekee strategisia analyyseja Ruotsin ja Ruotsin intressien vastaisista terroriuhista sekä analysoi tapahtumia ja terrorismin kehitystä ulkomaailmassa. Se on pysyvä työryhmä Ruotsin terrorisminvastaisessa yhteistyöneuvostossa. NCT:ssä istuu edustajia MUST:ista ("Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten", Ruotsin armeijan tiedustelu- ja turvallisuuspalvelu), FRA:sta ("Försvarets radioanstalt") ja turvallisuuspoliisista.


title: Säpo

text: Perustuslain turvaaminen tarkoittaa sellaisen toiminnan ehkäisemistä ja paljastamista, joka pyrkii väkivallan, uhkailun tai pakon avulla muuttamaan Ruotsin valtiomuotoa. Turvallisuuspoliisi pyrkii vastustamaan luvatonta vaikuttamista poliittisiin päätöksiin ja niiden toimeenpanoon sekä vapaaseen keskusteluun.


title: Säpo

text: Osasto keskittyy suojelemaan niitä tehtäviä ja järjestelmiä, joiden katsotaan olevan erityisen tärkeitä demokratiassa. Näitä ovat esimerkiksi poliittinen päätöksenteko, päätösten toimeenpano ja vapaa media.


title: Säpo

text: Osasto perustettiin vuonna 2007. Vuonna 2008 se julkaisi vapaasti saatavilla olevan raportin luottamushenkilöihin kohdistuvista uhkauksista. Raportissa todetaan, että mielenterveysongelmaisten ja mielipiteitään väkivalloin puolustavien kansalaisten lisäksi poliitikkojen uhkana ovat myös järjestäytyneemmät tahot, kuten antifasistinen järjestö AFA ("Antifascistik aktion i Sverige"). Järjestö on uhannut erityisesti Ruotsidemokraattien aktiivisia jäseniä ja se pyrkii saamaan puolueen edustajat luopumaan poliittisista tehtävistään. Järjestö on myös syyllistynyt uhkauksiin ja vahingontekoon Ruotsin maahanmuuttoviraston ja maahanmuuttotuomioistuimen työntekijöitä kohtaan.


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisin tehtävänä on suojella Ruotsia vakoilulta, sabotaasilta ja muilta toimilta, jotka uhkaavat valtion turvallisuutta. Turvallisuuspoliisi mm. neuvoo ja valvoo tiettyjä viranomaisia ja yrityksiä suojellakseen niiden valtion turvallisuuden kannalta tärkeitä toimintoja ja ehkäistäkseen terrorismia.


title: Säpo

text: Henkilöiden suojaaminen tarkoittaa yhteiskunnallisesti merkittävien henkilöiden seurantaa ja suojelua. Suojeltaviin henkilöihin kuuluvat muun muassa Ruotsin pääministeri, valtioneuvosto ja kuningasperhe sekä valtiovierailujen aikana muiden maiden valtionpäämiehet ja pääministerit.


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisi pyrkii myös estämään joukkotuhoaseiden levittämistä, hankintaa ja valmistusta. Tavoitteena on estää aseiden valmistuksessa käytettävien tietojen, valmisteiden tai aineiden vieminen Ruotsista tai Ruotsin kautta sellaisille tahoille, jotka aikovat valmistaa tai kehittää joukkotuhoaseita.


title: Säpo

text: Turvallisuuspoliisi myös avustaa muita poliisiviranomaisia ja joissakin tilanteissa muun muassa lainaa teknologiaansa telekuuntelua ja muita seurantatoimia varten.


title: Säpo

text: Mielipiteiden rekisteröinti puoluejäsenyyden tai poliittiseen järjestöön kuulumisen perusteella kiellettiin 1969. Siitä lähtien ruotsalaisella turvallisuuspalvelulla ei ole ollut lupaa pitää kirjaa esimerkiksi henkilöistä, jotka kuuluivat Vasemmistopuolue kommunisteihin. Käytännössä rekisteröinti kuitenkin jatkui. Hallituksen toimeksiannosta Turvallisuuspoliisi on tarkkaillut erityisesti erinäisiä kumouksellisia vasemman siiven järjestöjä sekä äärioikeistolaisia järjestöjä, joilla epäiltiin olevan militaristisia aikeita.


title: Säpo

text:
Henkilövalvontajulistuksen sovellusmääräysten mukaan Turvallisuuspoliisin tulisi rekisteröidä vasemmistolaisten ryhmittymien aktiiviset jäsenet siltä varalta, että he yrittäisivät toteuttaa vallankumoukselliset suunnitelmansa. Näin heidät olisi helpompi etsiä ja heidän aikeensa mitätöidä kriisitilanteessa, esimerkiksi valtion ajautuessa sotaan. Rekisteriin merkitylle henkilölle tämä tarkoitti käytännössä esimerkiksi sitä, että tiettyihin turvallisuusluokiteltuihin työtehtäviin ei päässyt töihin. Tällaisia työtehtäviä oli noin 400 000 eri yritysten ja viranomaisten palveluksessa. Henkilöiden löytymistä näistä rekistereistä tarkistetaan noin 160 000 kertaa vuodessa.
Salakuuntelu, järjestöihin soluttautuminen sekä rikollisetkin toimet ovat olleet käytössä, kun Turvallisuuspoliisi on rekisteröinyt eri tavoin sosialistisiin ja kommunistisiin järjestöihin kytköksissä olevia Ruotsin kansalaisia.


title: Säpo

text: Valvonnan piiriin kuuluvia järjestöjä pidettiin salassa yli kolmen vuosikymmenen ajan. Vuonna 2003 paljastui, että sosiaalidemokraattinen hallitus oli antanut vuosina 1970 ja 1973 määräyksiä koskien yhteensä pariakymmentä järjestöä. Näitä järjestöjä olivat mm. SKP (Ruotsin kommunistinen puolue), Clarté, KFML(r) (Kommunistinen marxilais-leninistinen liitto), SKU(ml) (Ruotsin kommunistinen nuorisoliitto), SKS(ml) (Ruotsin kommunistinen Opiskelijaliitto), MLK (Marxilais-leninistinen taisteluliitto), RMF (Vallankumouksellinen marxilainen liitto) ja Förbundet Kommunist (Kommunistiliitto). Määräyksiä koski myös äärioikeistolaiset ja uusnatsistiset järjestöt kuten Nordiska rikspartiet (Pohjoismainen kansallispuolue), Nysvenska Rörelsen (Uusi ruotsalainen liike) ja Demokratisk allians (Demokraattinen liitto) sekä rauhanjärjestö PAX-VCO i Lund ja yleisempi vasemmistojärjestö SDS (Opiskelijat demokraattisen yhteiskunnan puolesta).


title: Säpo

text: Tietyin edellytyksin oli sallittua pitää rekisteriä näiden järjestöjen jäsenistä, esimerkiksi jos he olivat ”johtavassa asemassa”. Pelkkä ”normaali yhdistystoiminta”, kuten kokouksiin osallistuminen ei ollut riittävä peruste rekisteröintiin. Käytännössä kuitenkin varsin löyhätkin yhteydet kyseisiin järjestöihin olivat riittävä peruste saada nimi merkityksi Turvallisuuspoliisin varsinaisesta keskusrekisteristä erillään oleviin ”työmuistiinpanoihin”, joihin listattiin esimerkiksi eri vasemmistolehtien tilaajia. Carl Bildtin hallitus luokitteli RKU-liiton (Vallankumoukselliset kommunistinuoret) HT 19 -järjestöksi niinkin myöhään kuin vuonna 1993. HT 19 -järjestöjä ovat järjestöjä, joihin tulee ”kiinnittää erityistä huomiota”. Tämä on johtanut muun muassa lentovalvontaan liiton kesäleirillä Tivedenissä. Olennaista tässä yhteydessä on se, että pelkkä nuorisoliittoon kuuluminen on ollut riittävä peruste rekisteröintiin.


title: Säpo

text: Reilun kolmen vuosikymmenen aikana Turvallisuuspoliisi ei ole kyennyt osoittamaan valvonnanalaisten vasemmistojärjestöjen olevaan minkäänlaisen törkeän rikollisen toiminnan takana. KFML(r):n jäsenten ja kannattajien valvonta on tuonut esiin kolme rikosta: luvaton poissaolo puolustusvoimista, laiton ilmoitusten kiinnitys sekä väkivalta virkamiestä vastaan. Mielipiteiden rekisteröinnin vastainen kritiikki on ollut mittavaa, etenkin kun järjestöt ovat olleet avoimia ja perustettu yhdistysdemokratian periaatteiden mukaisesti, eivätkä he ole käyttäneet militantteja keinoja toiminnassaan. Turvallisuuspoliisin piti myös rekisteröidä johtavassa asemassa olevat jäsenet järjestössä DFFG (Yhdistyneet Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintama -ryhmät) ”siinä määrin kun nämä ovat rekrytointipohjana KFML:lle”.


title: Säpo

text: Rekisteriin on päätynyt niinkin nuoria lapsia kuin 15-vuotiaita, joiden ainoa rikos on ollut kannanotto Vietnamin sodan lopettamiseen. Usein rekisteröintiin on riittänyt esimerkiksi Proletären (Proletaari) -lehden tilaaminen tai vasemmistopuolueeseen kuuluminen. Turvallisuuspoliisin arkistojen avaamista ovat ajaneet ihmisoikeusaktivistit, kuten itsekin rekisterissä oleva toimittaja ja Kansanpuoleen liberaalien kansanedustaja Ingrid Segerstedt-Wiberg yhdessä muiden rekisterissä olevien poliittisesti radikaalien henkilöiden, kuten Bengt Frejdin kanssa.


title: Säpo

text: Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelta on tullut langettava tuomio Ruotsille ihmisoikeusrikkomuksesta, sillä tällainen rekisteröintimuoto on vaikuttanut suhteettomasti rekisteröinnin kohteena olevien yksityiselämän suojaan. Tietoa rekisteristä oli vuotanut lehdistön tietoon ja oikeuskansleri Hans Stark sai vuonna 1988 tehtäväkseen selvittää, oliko Turvallisuuspoliisi syyllistynyt laittomaan poliittisten mielipiteiden rekisteröintiin. Hänen tekemänsä raportti ei sisältänyt moitteita kyseisestä toiminnasta, mutta raportin salaisessa osassa hän toteaa Ruotsin kansalaisen päätyneen rekisteriin, koska hän oli Proletären–lehden tilaaja. Turvallisuuspoliisin entinen johtaja Mats Börjesson on jälkeenpäin todennut toiminnan olleen lainvastaista. Turvallisuuspoliisin omatkin juristit ovat sitä mieltä, että ”muistiinpanojen täytyy nähdä olevan ristiriidassa perustuslain poliittisista rekisteröintiä koskevan säädöksen sekä Turvallisuuspoliisin rekistereitä koskevien erikoismääräysten kanssa”.


title: Säpo

text: Turvallisuuspalvelutoimikunta on todennut raportissaan, että ”tänäkin päivänä on huomattava riski sille, että poliittisten mielipiteiden rekisteröinnin kieltoa rikotaan poliittisissa ääriryhmittymissä toimivien henkilöiden valvonnan yhteydessä”.


title: Luettelo tiedustelupalveluista

text: Tämä on luettelo tiedustelupalveluista, menneistä ja nykyisistä:


title: Pieksämäki

text: Pieksämäki on Suomen kaupunki Etelä-Savon maakunnan luoteisosassa. Kaupungissa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Pieksämäen naapurikuntia ovat Hankasalmi, Joroinen, Juva, Kangasniemi, Leppävirta, Mikkeli, Rautalampi ja Suonenjoki.


title: Pieksämäki

text: Pieksämäen maisemille luonteenomaisia ovat korkeat moreeniharjanteet. Näille harjanteille muodostui kiinteää asutusta jo 1400- ja 1500-luvuilta alkaen. Uusimmat tutkimukset osoittavat Pieksämäellä olleen yhtäjaksoista asustushistoriaa yli 5 000 vuoden ajan.


title: Pieksämäki

text: Pieksämäen pitäjä perustettiin vuosien 1574–1575 aikana. Pieksämän kauppala erotettiin Pieksämäen pitäjästä vuonna 1930. Vuonna 1948 kauppalan nimi muutettiin takaisin Pieksämäeksi ja siitä tuli kaupunki vuonna 1962.


title: Pieksämäki

text: Suomen Kirkon Sisälähetysseura siirsi toimintansa 1944 Sortavalasta Pieksämäelle. Seura harjoitti kustannus- ja kirjapainotoimintaa, sekä ylläpiti opistoja. Paikkakunnalle perustettiin myös Bovallius-säätiön omistama Suomen ainoa kuulovammaisten talouskoulu, Valtionrautateiden veturimieskoulu ja monta muuta oppilaitosta. Puolustusvoimien nykyinen Ilmasotakoulu on perustettu Naarajärven lentokenttäalueelle 1940-luvun alussa Ilmavoimien Viestivarikko -nimisenä.


title: Pieksämäki

text: Maaseurakunnan puukirkko sijaitsee Pieksämäen kaupungin alueella. Sen kellotapuli on Pieksämäen vanhin rakennus. Keijo Strömin ja Olavi Tuomiston suunnittelema kaupunkiseurakunnan tiilikirkko toimii monitoimikirkon periaatteella. Kaupungin kolmas kirkko on Toivo Paatelan suunnittelema ortodoksinen kirkko.


title: Pieksämäki

text: Pieksämäen kaupunki ja Pieksänmaan kunta yhdistyivät ja alueista muodostettiin uusi Pieksämäen kaupunki 1. tammikuuta 2007. Pieksänmaa muodostui vuoden 2004 alussa Pieksämäen maalaiskunnan, Jäppilän ja Virtasalmen liitoksessa.


title: Pieksämäki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pieksämäki

text: Ankele, Haapakoski, Halkokumpu, Heikkolankangas, Hietakylä, Hietamäki, Hällinmäki, Jäppilä, Järvikylä, Kaitainen, Kantala, Karjala, Kontiomäki, Kukkola, Kuvansi, Kylmämäki, Kähkölä, Lamminmäki, Längelmäki, Maavesi, Mataramäki, Montola, Naarajärvi, Narila, Nenonpelto, Neuvola, Nikkarila, Niskamäki, Nokkala, Nykälä, Oittila, Paltamäki, Partaharju, Pitkäsmäki, Pohjoismäki, Pyhitty, Pyhäjärvi, Pöyhölä, Rummukka, Ruuhilampi, Salmenkylä, Sarkaniemi, Siikamäki, Sormula, Suontientaipale, Surnuinmäki, Syvänsi, Tihusniemi, Tikkalanmäki, Toikkala, Tossavalansaari, Utriala, Valkeamäki, Vanaja, Vehmaskylä, Venetmäki, Venettekemäranta, Vilhula, Virtasalmi, Väisälä, Väyrylä


title: Pieksämäki

text: Vuoden 2017 lopussa Pieksämäellä oli 18 220 asukasta, joista 13 792 asui taajamissa, 4 336 haja-asutusalueilla ja 92 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pieksämäen taajama-aste on 76,1 %. Pieksämäen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Pieksämäki

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Pieksämäki

text: Huomattavia rakennuksia: puukirkko (A. Sorsa 1753), vesitorni (Aarne Ervi 1956), kulttuurikeskus Poleeni (Gullichsen-Kairamo-Vormala 1989, Vuoden betonirakenne), kaupungintalo (Sipinen ja Herzer, 1973) ja vanha kaupungintalo (Walter ja Ivar Thomé, 1918). Muita nähtävyyksiä: Savon radan museo, Nukkekoti, Iso-Pappila, Moision kartano, Partaharjun leirikylä ja Ristikiven kirkko.


title: Pieksämäki

text: Kaupungin halki rautatiesillalta vesitornin juurelle johtavan Keskuskadun miljöötä pidetään hyvänä esimerkkinä arkkitehtonisesti yhtenäisestä katulinjasta. Se sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pieksämäellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Pieksämäki

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Pieksämäen kaupungin nykyisellä alueella.


title: Pieksämäki

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä Pieksämäellä toimii herännäisyys sekä viidesläisyys, johon kuuluvalla Kansanlähetyksellä on paikkakunnalla toimintaa. Pieksämäellä toimii myös luterilaisen kirkon sisällä toimiva kristillinen opiskelijajärjestö Pieksämäen OPKO.


title: Pieksämäki

text: Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen kuuluva Pieksämäen helluntaiseurakunta, Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Pieksämäen vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Pieksämäen adventtiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pieksämäen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.


title: Pieksämäki

text: Kaupunki sijaitsee rautateiden risteyskohdassa. Pieksämäen rautatieasema otettiin käyttöön vuonna 1889 Savon radan valmistuttua. Nykyisin suoria junayhteyksiä on Kajaanin suuntaan, Ouluun ja Rovaniemelle, etelässä Helsinkiin, idässä Joensuuhun, sekä lännessä Tampereelle ja Turkuun. Matkustajaliikenteen yöjunia ei Pieksämäellä nykyisin liikennöi. Helsingistä Pieksämäelle kulkee maanantaista perjantaihin linja-auton yöpikavuoro, jolta on Pieksämäellä varhainen jatkoyhteys junalla Kuopioon, Kajaaniin, Ouluun ja Rovaniemelle.


title: Pieksämäki

text: Pieksämäeltä on ratayhteys Joroisten Huutokosken kautta Savonlinnaan. Nykyisin matkustajaliikennettä ei kulje Huutokoski-Savonlinna -osuudella ja ratayhteys on poikki Savonlinnassa Laitaatsalmen kohdalla, josta purettiin rautatiesilta 2018. Pieksämäen ja Savonlinnan välillä liikennöidään linja-autoilla, jotka toimivat muun ohella jatkoyhteyksinä junamatkustajille.


title: Pieksämäki

text: Kaupungin kautta kulkevat valtatie 23 (Pori–Joensuu) ja kantatie 72 (Mikkeli–Suonenjoki). Kaupungista luoteeseen kulkee kunnan aluetta viistäen valtatie 9 (Turku-Tohmajärvi), jonne on keskustaajamasta yhteys sekä valtatien 23 että kantatien 72 kautta.


title: Pieksämäki

text: Naarajärvellä sijaitsevalla lentokentällä (EFPK) on kesäisin varsin vilkasta purjelentotoimintaa. Lähin lentoasema on noin 40 kilometrin päässä Joroisissa sijaitseva Varkauden lentoasema. Kuopion ja Jyväskylän lentoasemat ovat noin 105 kilometrin päässä.


title: Pieksämäki

text: Pieksämäen päätoimialoja ovat terveys- ja sosiaaliala ja teknologiateollisuus. Muita suurimpia toimialoja ovat kauppa, palvelut, rakentaminen, elintarvikeala ja koulutus. Terveys- ja sosiaalipalvelut kattaa jo 28 prosenttia paikkakunnan vajaasta 7 000 työpaikasta. Pohjaa toimialan vahvalle kasvulle on luonut paikkakunnan sosiaali- ja terveysalan koulutus. Teknologia-alan suurin työllistäjä on VR:n konepaja, jonka ympärille on syntynyt n. 50 metallialan yrityksen keskittymä. Paikkakunnalla on myös yritystoimintaa lämpöteknologia-alalla, erikoisteräsrakenteiden, kassapöytien ja sairaalakalusteiden valmistuksessa.


title: Pieksämäki

text: Kauppa ja palvelut, rakentaminen sekä koulutus työllistävät kukin n. 500-600 henkilöä. Elintarvikealalla Pieksämäellä sijaiseen yksi Suomen suurimmista gluteenittomien tuotteitten ja pakastettujen leipomotuotteiden valmistaja.


title: Pieksämäki

text: Yrityksiä Pieksämäellä toimii n. 1 100 kappaletta ja uusia yrityksiä perustetaan vuosittain 70-80.


title: Pieksämäki

text: Lähde:


title: Pieksämäki

text: Pieksämäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla madekeitto, otrapuuro ja mustikkasoppa sekä kahvipöydän antimet munakaakku, pullaässät, serinakakut ja Hanna-tädin kakut.


title: Oktoberfest

text: Oktoberfest on kaksiviikkoinen olutfestivaali, joka pidetään joka vuosi Münchenissä Theresienwiesenin aukiolla Saksassa syyskuun ja lokakuun vaihteessa. Se on yksi kaupungin historian kuuluisimmista tapahtumista ja maailman suurin ja tuottoisin kansanjuhla, johon osallistui vuonna 2002 kuusi miljoonaa ihmistä. "Oktoberfest"-nimellä järjestetään juhlia myös muualla ympäri maailmaa.


title: Oktoberfest

text: Vuoden 2010 Oktoberfest oli järjestyksessään 177. Olutjuhlat on peruttu muun muassa koleraepidemian ja molempien maailmansotien aikana.


title: Oktoberfest

text: Ensimmäinen Oktoberfest järjestettiin hevosajojen muodossa 17. lokakuuta 1810 kruununprinssi Ludvig Baijerilaisen ja Therese von Sachsen-Hildburghausenin häiden kunniaksi. Aiemmin hevosajoja oli järjestetty Marienplatzilla, mutta tällä kertaa Münchenin kaupunki järjesti tapahtuman kaupungin muurien ulkopuolella lähellä Sendlinger Bergiä. Kuningas Maksimilian I määräsi alueen nimeksi Theresienwiesen miniänsä mukaan. Vuonna 1850 Ludvig I Baijerilainen, nyt kuningas, pystytti alueelle suuren pronssivalupatsaan, jota suurempi oli viimeksi valettu antiikin Roomassa.


title: Oktoberfest

text: Alkuvuosina juhla-alueella ei saanut nauttia alkoholia, mutta melko pian sallittiin oluen tarjoilu. Niitylle rakennettiin karuselli ja keinuja vuonna 1818, mutta hevosajot jäivät pois vuonna 1819. Huvipuistotoiminta laajeni huomattavasti 1870-luvulla. Suurikokoiset oluthallit otettiin käyttöön vuonna 1896.


title: Jäppilä

text: Jäppilä oli Etelä-Savossa sijainnut Suomen kunta. Kunnan maa-ala oli 331 km ja asukkaita oli 1 600 (vuonna 2000). Lisäksi kunnalla on runsaasti kesäasutusta. Jäppilä, Pieksämäen maalaiskunta ja Virtasalmi yhdistyivät uudeksi Pieksänmaan kunnaksi 1. tammikuuta 2004. 1. tammikuuta 2007 alkaen Jäppilä on ollut osa Pieksämäen kaupunkia.


title: Jäppilä

text: Jäppilän seutu asutettiin luultavasti 1400-luvun puolivälissä. Perimätiedon mukaan Jäppilä on saanut nimensä Jäppisten suvusta, joka ensimmäisenä asutti Heikinlammen rantoja jo 1500-luvulla. Tieyhteydet puuttuivat alueelta lähes kokonaan aina 1870-luvulle saakka. Oma seurakunta kunnalla on ollut vuodesta 1894. Jäppilän kirkko rakennettiin 1800- ja 1900-luvulla.


title: Jäppilä

text: 1980-luvulla silloisille savolaiskunnille nimettiin omat nimikkoruoat. Jäppilän perinneruoiksi äänestettiin talkkuna ja tirripaisti. Pitäjäruokaprojektissa niin ikään 1980-luvulla nimettiin Jäppilälle potatti ja kasti, suolamuikut, rosolli, uunijuusto, naurishaudikkaat ja apposet. Apposjauho sisältää karkeita ruis- tai ohrajauhoja, tattarijauhoa ja pellavansiemeniä.


title: Jäppilä

text: Jäppilän vaakunassa on tyylitelty kultainen haahla (hammastuksella säädettävä padan koukku) mustassa kentässä.


title: Jäppilä

text: Hietakylä, Jäppilä, Järvikylä, Kontiomäki, Kotamäki, Kukkola, Kuvansi, Kähkölä, Maavesi, Oittila, Rummukka, Ruuhilampi, Sarkaniemi, Siikamäki, Sormula, Suontientaipale, Syvänsi, Tihusniemi, Tossavalansaari, Utriala, Väyrylä


title: Jäppilä

text: Puukirkko (Ferdinand Öhman, 1870), Veikko Tyrväisen muistopatsas (K. Räsänen, 1988), Tuomiojärven lintujärvi ( http://www.tuomiojarvi.fi ) ja Syrjänharjun retkeilyreitti.


title: Jäppilä

text: Jäppilässä toimii urheiluseura Jäppilän urheilijat (JäU). Jäppilän urheilijoilla on mm. lentopallo-, yleisurheilu-, hiihto- ja salibandyjaostot.


title: Pieksämäen maalaiskunta

text: Pieksämäen maalaiskunta () oli Etelä-Savon maakunnan luoteisosassa sijainnut Suomen kunta. Se ympäröi Pieksämäen kaupungin joka suunnalta. Jäppilä, Pieksämäen maalaiskunta ja Virtasalmi yhdistyivät uudeksi Pieksänmaan kunnaksi 1. tammikuuta 2004. Vuoden 2007 alussa Pieksänmaa yhdistyi Pieksämäen kaupunkiin.


title: Pieksämäen maalaiskunta

text: 1980-luvun alkupuolella kaikille Savon silloisille kunnille äänestettiin oma nimikkoruoka. Pieksämäen maalaiskunnan omaksi perinneruoaksi valittiin ohrajauhosta, maidosta ja kermasta leivottu tuohirieska, joka paistetaan tuohesta taivutellussa tuokkosessa,


title: Virtasalmi

text: Virtasalmi oli Etelä-Savossa sijainnut Suomen kunta. Sen maapinta-ala oli 263 km² ja asukasluku 1 200 vuonna 2000.


title: Virtasalmi

text: Virtasalmen naapurikunnat olivat Haukivuori, Joroinen, Juva, Mikkeli ja Pieksämäen maalaiskunta.


title: Virtasalmi

text: Virtasalmen länsiosan kautta kulkevat Mikkelin ja Pieksämäen välinen kantatie 72 sekä Savon rata. Ainoa rautatieliikennepaikka Virtasalmen alueella oli Loukolammen seisake, joka lakkautettiin muiden Savon radan pienten liikennepaikkojen tavoin vuonna 1990.


title: Virtasalmi

text: Kunta yhdistyi vuoden 2004 alussa Jäppilän ja Pieksämäen maalaiskunnan kanssa Pieksänmaan kunnaksi. 1. tammikuuta 2007 Pieksänmaan ja Pieksämäen kaupungin kanssa tehdyn kuntaliitoksen jälkeen Virtasalmi on osa Pieksämäen kaupunkia.Ankele, Hällinmäki, Längelmäki, Montola, Narila, Pohjoismäki, Salmenkylä, Tikkalanmäki, Valkeamäki, Virtasalmi, Väisälä.


title: Virtasalmi

text: 1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Virtasalmen perinneruoiksi valittiin kouratalkkuna ja vadelmista tai muista marjoista keitettävä kesävelli. Pitäjäruokaprojektissa niin ikään 1980-luvulla nimettiin Virtasalmelle tyypillisiksi ruoiksi muikusta ja siankyljestä haudutettu suutarinpaisti, kesävelli ja ryynirieska.


title: Virtasalmi

text: Virtasalmi yhdistys ry:n kotisivut


title: Pielavesi

text: Pielavesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Pielaveden yritykset kuuluvat Pielaveden Yrittäjiin, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.


title: Pielavesi

text: Kunnassa sijaitsee myös Pielavesi-niminen, yli sadan neliökilometrin suuruinen järvi.


title: Pielavesi

text: Pielavedellä sijaitsee presidentti Urho Kekkosen syntymäkoti Lepikon torppa. Lisäksi Pielavesi on tunnettu lentopallojoukkueestaan, Pielaveden Sammosta. Kesäisin Pielavedellä järjestetään Muikkuvestivaalit -niminen tapahtuma.


title: Pielavesi

text: Pielavesi sijaitsee Pohjois-Savossa. Sen naapurikunnat ovat Iisalmi, Keitele, Kiuruvesi, Kuopio, Pihtipudas, Pyhäjärvi ja Tervo.


title: Pielavesi

text: Pielaveden korkeimpia mäkiä ovat Hirvivuori (217 m), Tommonmäki (188 m) ja Rinteenvuori (167 m merenpinnan yläpuolella).


title: Pielavesi

text: Pielaveden Natura-kohteita ovat Valkeiskylän ja Ventojoen vanhat luonnontilaiset metsät, Pangansuo, jossa kasvaa useita harvinaisia ja uhanalaisia kasvilajeja, Koivujoki järvitaimenineen ja Hirvijärven lehto, jossa kasvaa harvinainen ukonhattu.


title: Pielavesi

text: Heinämäki, Jokijärvi, Joutsenniemi, Jylhä, Jylänki, Karjala, Koivujärvi, Kotaniemi, Kuivaniemi, Kurolanlahti, Lammassalo, Lampaanjärvi, Lappetelä, Laukkala, Leppämäki, Löytynjärvi, Löytynmäki, Niemisjärvi, Ohemäki, Pahkamäki, Pajumäki, Pajuskylä, Panka, Pappila, Pauha, Penttilänlahti, Pielavesi, Petäjäjärvi, Pukara, Ristinen, Saarela, Sulkava, Säviä, Taipale, Tallus, Tommonmäki, Tuovilanlahti, Vaaraslahti ja Venetmäki.


title: Pielavesi

text: Vuoden 2017 lopussa Pielavedellä oli 4 624 asukasta, joista 1 974 asui taajamissa, 2 589 haja-asutusalueilla ja 61 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pielaveden taajama-aste on 43,3 %. Pielaveden taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Pielaveden kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 974 asukasta.


title: Pielavesi

text: Pielavesi oli 1600-luvulla Iisalmen ja Rautalammin emäseurakuntien harvaanasuttua rajaseutua. Se perustettiin Iisalmen kappeliseurakunnaksi vuonna 1683 ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1811. Seurakunnan ensimmäinen kirkko rakennettiin Pielaveden Lammassaloon, myöhempään Kirkkosaareen vuonna 1692. Pitäjän asukkaat olivat järven rannoilla asuvia kalastajia ja kaskeajia. Nykyinen lääninarkkitehti Ferdinand Öhmanin suunnittelema Pielaveden kirkko valmistui 1878, keskustaajamasta noin 30 kilometriä pohjoiseen rakennettiin Laukkalan kirkko vuonna 1939-1940.


title: Pielavesi

text: Pielaveden kunnanjohtajana toimii yhteiskuntatieteiden maisteri Vilma Kröger, joka on ollut kunnassa töissä vuodesta 2012. Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kolmetoista on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.


title: Pielavesi

text: Pielaveden kunnassa elinkeinorakenne on alkutuotanto 26,7 %, palvelut 61,5 % ja jalostus 11,8 %.


title: Pielavesi

text: Pohjois-Pielaveden suurin elinkeinoryhmä on maa- ja metsätalous, etenkin lypsykarja ja kasvinvijely. 23 viljelijän yhtiö on rakennuttanut Suomen suurimman yksityisen viljankuivurin ja varaston kunnan pohjoisosaan.


title: Pielavesi

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Maatalous-Rauta Raatikainen, henkilöstöpalveluille yritysksille tarjoava Kairest ja Metsäkuljetus Hyväriset.


title: Pielavesi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Pielavesi

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pielavedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta kuuluu Ylä-Savon seurakuntayhtymään.


title: Pielavesi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pielaveden alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta.


title: Pielavesi

text:
Pielavedellä on yksi Suomen tunnetuimmista lentopallojoukkueista, Pielaveden Sampo. KuPS-Volleyn konkurssin jälkeen SM-liigassa savolaista lentopalloperinnettä menestyksekkäästi jatkanut Sampo on liigan suurimpia seuroja. Suomen mestaruuden Pielaveden Sampo on voittanut vuosina 2004, 2005 ja 2009. SM-hopeaa joukkue on voittanut vuosina 2001, 2007, 2008 ja 2010.
Pielaveden Sampo on yleisseura jolla on myös muita urheilulajeja, mm. keihäänheittäjä Antti Ruuskanen edustaa seuraa.


title: Pielavesi

text: Koivujärven kylän pohjoisosassa sijaitsee puolustusvoimien Itä-Suomen Huoltorykmenttiin kuuluva Koivujärven varasto-osasto. Alue kuului aikaisemmin Kuopion Asevarikon kokoonpanoon. Alueella on myös oma sotilaspalokunta.


title: Pielavesi

text: Pelastuspalvelut Pielavedellä tuottaa Pohjois-Savon pelastuslaitos.Pelastuslaitoksella on Pielavedellä pelastusyksikkö RPS 461, säiliöyksikkö 463, ensivasteyksikkö 467 sekä mönkijä ja vene. Ensihoitopalveluja Pielavedellä tuottaa Pohjois-Savon Sairaanhoitopiiri, KYS Ensihoitokeskus. EPS 323 (Ennen EPS 335 ja PV 191) on hoitotasoinen ensihoitoyksikkö.1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Pielaveden perinneruoaksi valittiin maitoliemeen tehty kalakeitto, jossa on myös kananmunanlohkoja.


title: Mona Sahlin

text: Mona Ingeborg Sahlin (o.s. Andersson, s. 9. maaliskuuta 1957 Sollefteå) on ruotsalainen poliitikko. Hän toimi sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajana vuosina 2007–2011. Sahlin on istunut kansanedustajana vuodesta 1982 lähtien. Hän toimi työministerinä Ingvar Carlssonin hallituksessa vuosina 1990–1991. Vuoden 1994 valtiopäivävaalien jälkeen hänestä tuli varapääministeri oltuaan puoluesihteerinä näkyvästi esillä vaalikampanjassa.


title: Mona Sahlin

text: Sahlinista odotettiin Ruotsin ensimmäistä naispääministeriä, mutta loppuvuodesta 1995 paljastuneet luottokortin väärinkäytökset johtivat vetäytymiseen päivänpolitiikasta. Hän oli käyttänyt valtion luottokorttia omiin ostoksiinsa yli 50 000 kruunun edestä. Sahlin perusteli holtittomuutta muun muassa lastenhoitoon liittyvillä seikoilla ja ilmoitti haluavansa pitää taukoa politiikasta. Lehdistötilaisuudessa 16. lokakuuta 1995 Sahlin syytti luottokorttisotkusta epäselviä sääntöjä.


title: Mona Sahlin

text: Sahlin palasi hallitukseen vuonna 1998, jolloin hän nousi apulaiselinkeinoministeriksi. Paluuta siivitti hänen kokemuksistaan kirjoittamansa kirja "Med mina ord" (1996), josta tuli Ruotsissa myyntimenestys. Vaalikaudella 2002–2006 hän toimi yhteiskuntasuunnitteluministerinä. Lisäksi hänen vastuualueellaan olivat tasa-arvoasiat.


title: Mona Sahlin

text: Sahlin valittiin yksimielisesti sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajaksi maaliskuussa 2007.


title: Mona Sahlin

text: Toukokuussa 2016 syntyi uusi kohu, kun kävi ilmi, että Sahlin oli antanut kollegalleen valheellisen tulotodistuksen. Teko on poliisin tutkittavana ja Sahlin eroaa tehtävästään kulttuuriministeriössä.


title: Mona Sahlin

text: Sahlin liittyi sosiaalidemokraattiseen nuoriso- ja opiskelijajärjestöön jo vuonna 1973. Hän osallistui Vietnamin sotaa vastustaneisiin mielenosoituksiin.


title: Mona Sahlin

text: Sahlinilla on tytär Ann-Sofie (s. 1978) David Peñan kanssa. Hän meni naimisiin Bo Sahlinin kanssa 1982 ja heillä on kolme yhteistä lasta, Jenny, Gustav ja Johan. Johan kuoli alle yksivuotiaana.


title: Patentti

text: Patentti on viranomaisen immateriaalioikeuteen kuuluvalla patenttioikeudella antama määräaikainen yksinoikeus jostakin keksinnöstä hyötymiseen. Patentti on luonteeltaan kielto-oikeus, jonka perusteella patentinhaltijalla on oikeus kieltää muilta keksintönsä ammattimainen hyväksikäyttö. Ammattimaista hyväksikäyttöä ovat muiden muassa patentoidun tuotteen valmistus, myynti, käyttö ja maahantuonti tai patentoidun menetelmän käyttö. Patentin määräaikainen yksinoikeus, eli patenttiaika on 20 vuotta, jos patentinhaltija suorittaa vuosittaiset patenttimaksut. Patentti antaa käytännössä monopolin tiettyyn keksintöön, ja patentinhaltija voi sen turvin valmistaa itse keksintöään, myydä patentin tai lisensoida patenttia muille patenttiajan sisällä.


title: Patentti

text: Patentti on voimassa vain sen myöntäneessä maassa. Keksintö on siksi monesti suojattava erikseen eri valtioissa. Patentti haetaan viranomaiselle lähetettävällä patenttihakemuksella. Kansainvälinen patenttisopimus (Patent Cooperation Treaty, PCT) on solmittu helpottamaan hakijan asemaa. Sillä voi aloittaa patentinhaun yhdellä hakemuksella yhdessä virastossa, mutta saada hakemuksen kuitenkin vireille yli 140 maassa. Euroopan patenttivirastosta voi hakea eurooppapatentin 42 maahan (kaikkiin EU-maihin ja moneen sen ulkopuoliseen maahan). Aikaisintaan vuoden 2017 lopulla eurooppapatentin vaihtoehdoksi tulee yhtenäispatentti. Euraasian patenttivirasto myöntää patentin yhdeksään IVY-maahan. Afrikassa on kaksi alueellista patenttijärjestelmää, ARIPO ja OAPI. Suomalaisen patentin myöntää Patentti- ja rekisterihallitus. Viranomaisella on oikeus hylätä patenttihakemus, jos keksintö ei ole riittävän keksinnöllinen tai sellainen on jo patentoitu. Ensimmäisessä tapauksessa voidaan kuitenkin yrittää hakea keksinnölle hyödyllisyysmallia (ns. pikkupatentti).


title: Patentti

text: Patentin myöntämiselle on alun perin varsin käytännöllinen peruste: vastineeksi keksinnön (esimerkiksi valmistusmenetelmän) julkistamisesta keksijä saa rajoitetun yksinoikeuden keksinnön hyödyntämiseen. Siten patenttijärjestelmä, jossa keksinnöt julkistetaan patenttioikeutta vastaan, saattaa keksinnöt yksityiskohtaisesti ja yleisesti saataville, vaikka niitä muut eivät saisi hyödyntää vuosikausiin, ja patenttiajan umpeuduttua keksinnöt ovat vapaasti kaikkien hyödynnettävissä patenttihakemuksen antamalla tarkkuudella. Patentit antavat kannusteen tuotekehitykseen, ja yhteiskunnan ajatellaan hyötyvän patenttien tuotekehitystä lisäävästä vaikutuksesta. Samankaltaisia oikeudellisia suojamuotoja ovat hyödyllisyysmalli, mallisuoja ja tavaramerkki. Joskus keksinnöt pidetään liikesalaisuuksina.


title: Patentti

text: IGM:n taloustieteilijäpaneelissa Yhdysvaltojen ohjelmistopatenttijärjestelmä jakoi mielipiteet melko tasan puolesta ja vastaan. Arvostelijoistakin osa huomautti, että parempi ohjelmistopatenttijärjestelmä olisi parempi kuin ei ohjelmistopatentteja.


title: Patentti

text: Patenttia muistuttava ”privilegimenettely” oli hallitsijan oikeus antaa monopoliasema tietyn hyödykkeen valmistamiseen. Vanhimpia varsinaisia patenttilakeja oli Venetsian patenttilaki vuodelta 1474, mutta jo yli sata vuotta aikaisemmin sekä Italiassa että Böömissä oli ryhdytty antamaan patentteja etenkin kaivostoiminnassa tarvittaviin laitteisiin ja järjestelyihin. Tämä takasi innovaation luojalle määräajaksi yksinoikeuden keksinnön hyödyntämiseen. Nykyisen patenttikäytännön vanhin suora edeltäjä on Isossa-Britanniassa vuonna 1624 annettu laki, "Statute of Monopolies" joka rajoitti hallitsijan oikeutta antaa monopoleja. Lakiuudistuksen mukaan monopolin sai antaa vain uusien tuotteiden tai valmistusmenetelmien todellisille keksijöille. Tästä kehittyivät modernit patenttilait, joissa tunnustetaan keksijä ja keksijän oikeus saada suoja keksinnölleen. Yhdysvalloissa moderni patenttilaki saatiin vuonna 1790, Ranskassa vuonna 1791 ja Suomessa vuonna 1898. Ensimmäisen modernin patentin sai Samuel Hopkins potaskan valmistusmenetelmästä. Yksi kuuluisimmista ja rahallisesti tuottavimmista patenteista lienee ollut Alfred Nobelin johtamalle yhtiölle myönnetty patentti dynamiittiin.


title: Patentti

text: Patenttilainsäädäntö vaikutti erittäin merkittävästi teollisuuden kehittymiseen etenkin 1800-luvulla, jolloin uudet synteettiset väriaineet ja myöhemmin uudet lääkkeet olivat usein patenttien suojaamia. Samoin etenkin Yhdysvalloissa rautatietekniikka kehittyi patenttien ja niihin myönnettyjen lisenssien turvin. Kehityksen kääntöpuolikin tuli varhain tutuksi. Juuri Yhdysvalloissa ja Saksassa syntyi patentteihin tukeutuvia kartelleja, joita viranomaiset eräissä tapauksissa joutuivat purkamaan. Tämä ilmiö oli keskeinen Yhdysvaltain radio- ja elokuvatoiminnassa.


title: Patentti

text: Vaikka Suomessa oikeus patenttiin kirjattiin lakiin vuonna 1898, ensimmäinen numeroitu patentti myönnettiin jo 29. kesäkuuta 1842 silloisen Manufaktuurijohtokunnan esityksestä. Sen sai mekaanikko L. G. Ståhle raudansulatusmasuunin lisälaitteeseen. Ståhlelle annettiin tuolloin lupa ja yksinoikeus viiden vuoden ajan ainoana Suomessa valmistaa kyseessä olevaa laitetta eli puhallinkonetta. Suomen suuriruhtinaskunnassa patentteja myönnettiin myös tilanteissa, joissa nykyisin puhuttaisiin erikoisoikeudesta eli konsessiosta, esimerkiksi patentti höyrylaivaliikenteen harjoittamiseen Saimaalla.


title: Patentti

text:
Keksintöön voidaan myöntää patentti, jos keksintö on uusi, keksinnöllinen ja luonteeltaan tekninen.
Patenttilain 1 § mukaan keksinnöksi ei katsota pelkästään:


title: Patentti

text: Patenttihakemus tulee julkiseksi jo hakemusvaiheessa 18 kuukauden salassapitoajan jälkeen, ellei hakija peruuta hakemusta ennen sitä. Suomeen tehtyjen suorien kansallisten patenttihakemusten perustiedot (hakija, hakemusnro, hakemuksen tekemispäivä, patenttiasiamiehen tiedot) ovat julkisia hakemuksen tekemispäivästä ja ne löytyvät muun muassa Patentti- ja rekisterihallituksen PatInfo-tietokannasta. Patenttihakemuksen käsittely voi kestää useita vuosia. Kun patentti on myönnetty, myöntämispäivästä alkaa yhdeksän kuukauden aika, jolloin kenellä tahansa on Suomen lain mukaan mahdollisuus tehdä väite Patentti- ja rekisterihallitukselle ja vaatia patentin kumoamista. Väitteessä on perusteltava, miksi patenttia ei olisi pitänyt myöntää. Patentti saa lainvoiman, ellei väitteitä esitetä tai hyväksytä. Väite on paljon mitätöimisoikeudenkäyntiä halvempi keino.


title: Patentti

text: Patentin voi pitää voimassa yleensä enintään 20 vuotta hakemuksen tekemispäivästä. Lääketieteellis-biologisissa keksinnöissä saatetaan antaa enintään 5,5 vuoden jatkoaika hyvittämään osa siitä ajasta, joka on kulunut turvallisuuskokeisiin ym. tekemispäivän ja markkinointiluvan saamisen välissä.


title: Patentti

text: Voimassapito edellyttää vuosimaksujen maksamista. Niiden maksaminen alkaa toisen hakemisvuoden lopussa. Vuosimaksujen hinta nousee vuosi vuodelta progressiivisesti. Jos hakija ei suorita säädettyä kansallista vuosimaksua, patenttihakemus tai patentti raukeaa ja kuka tahansa saa ruveta käyttämään keksintöä.


title: Patentti

text: Patentin saamiseksi on maksettava ainakin hakemusmaksu 350–450 euroa ja patentin julkaisumaksu 350–450 euroa (patenttisuoja Suomen osalta, oli kyse sitten suomalaisesta patentista tai eurooppapatentista). Kansainvälinen PCT-hakemus maksaa 944–1219 euroa maakohtaisten maksujen lisäksi Patentointimenettelyssä kustannuksia syntyy viraston maksujen lisäksi maksuista ja mahdollisesti hakemuksen muotoiluun ja virastoasiointiin käytettävän patenttiasiamiehen kustannuksista.


title: Patentti

text: Suomalainen patenttioikeudenkäynti (esimerkiksi patentin loukkaukseen tai patentin mitätöimiseen liittyen), kuten kaikki muutkin oikeudenkäynnit, voi johtaa vaikeasti ennalta määritettävissä oleviin kustannuksiin, vaikka halvimmillaan käräjäoikeuden tuomio maksaakin vain 79 euroa (hinnasto 25. marraskuuta 2010), jos vastapuoli myöntää asian jo kirjallisessa valmistelussa.


title: Patentti

text: Suomessa patentteja myöntää Patentti- ja rekisterihallitus. Vuoden 2013 lopussa Suomessa oli kaikkiaan voimassa 47 791 patenttia, joista 9 455 oli PRH:n myöntämiä kansallisia patentteja ja 38 336 eurooppapatentteja. Vuonna 2013 Suomessa tehtiin 1 737 kansallista patenttihakemusta PRH:een ja näistä hakemuksista 1 597:ssä (92 %) hakija oli suomalainen. Samana vuonna voimaan saatettiin 711 PRH:n myöntämää patenttia ja 5 164 EPO:n eurooppapatenttia. Suomi liittyi Euroopan patenttisopimukseen vuonna 1996, minkä jälkeen PRH:n myöntämien patenttien määrä on vähentynyt ja eurooppapatenttien määrä lisääntynyt.


title: Patentti

text: Sähköisiä tietokantoja on runsaasti, sekä maksullisia että maksuttomia.


title: Patentti

text: Moni tekee ensin kansallisen hakemuksen Suomeen tai yhteen muuhun maahan, koska PCT-hakemuksen kustannus on moninkertainen. Tyypillisesti PRH:n tutkimustulokset uutuudesta ja keksinnöllisyydestä tulevat reilun puolen vuoden päästä mutta eräiden muiden virastojen kohdalla voi kestää vuosia. Mahdollinen PCT-hakemus tai suorat jatkohakemukset muihin maihin tulee tehdä ennen kuin 12 kuukautta on kulunut ensimmäisen hakemuksen tekemis- tai etuoikeuspäivästä. PCT-hakemuksen ajoissa tehnyt voi tehdä jatkohakemuksia myöhemminkin; useimpien maiden kohdalla raja on tällöin 30 kuukautta etuoikeushakemuksen tekemispäivästä. Näin hakijalle jää aikaa perehtyä tutkimustuloksiin sekä käytännön kokemuksiin tuotteen hyödyllisyydestä ennen kuin hän päättää kalliimmista jatkotoimista.


title: Patentti

text: Maksujenkin vuoksi patenttia kannattaa yleensä hakea vain niistä maista, joissa sillä on liiketoiminnan kannalta merkitystä ja joissa pystyy tarvittaessa suojelemaan oikeuksiaan oikeudessa tai myymään tai lisensoimaan oikeutensa sellaiselle, joka pystyy. Nousevien vuosimaksujen vuoksi vain arvokkaimpia patentteja pidetään voimassa täydet 20 vuotta.


title: Patentti

text: Toisinaan uutuustutkimuksen tulos on kielteinen: patenttivaatimuksen kaikki piirteet löytyvät jostain aiemmin tunnetusta keksinnöstä tai ero on ammattimiehelle ilmeinen ratkaisu. Hakija voi tällöin silti huomata keksinnöstään merkittävän erottavan piirteen mainittuun aiempaan keksintöön nähden. Jos tätä piirrettä ei ole kunnolla kuvattu patenttivaatimuksessa mutta hakemuksen selitysosassa se on hyvin kuvattu, voi olla mahdollista lisätä selityksestä tai piirustuksista tällaisia piirteitä patenttivaatimuksiin ja jatkaa patentin käsittelyä, kunnes hyväksyttävät vaatimukset on saatu muotoiltua. Helpointa on kuitenkin, jos jo alkuperäisessä hakemuksessa on laajempia ja suppeampia vaatimuksia, joista ainakin yksi sellaisenaan kelpaa lopulliseksi itsenäiseksi patenttivaatimukseksi.


title: Patentti

text: Patenttihakemuksen tekemispäivä on päivä, jona se saapuu patenttivirastoon. Ennen sitä keksintöä ei pidä esitellä messuilla, tieteellisessä konferenssissa tai missään muuallakaan kuin lähinnä vaitiolovelvollisuuden piirissä oleville ihmisille, jottei siitä muodostu osaa ”aiemmin tunnetusta tekniikan tasosta”, johon nähden patenttivaatimuksen pitäisi olla keksinnöllinen.


title: Patentti

text: Patentti on voimassa vain siinä maassa, jossa se on myönnetty.


title: Patentti

text: Lain mukaan (patenttilaki 39 §) "patenttivaatimukset" määräävät patenttisuojan laajuuden. Patentti koskee siis kohteita, joilla on kaikki patenttivaatimuksessa määritellyt piirteet. Jos kuitenkin patenttia yritetään kiertää vaihtamalla jokin piirre selvästi yhdenveroiseen ("ekvivalenttiin") piirteeseen, esimerkiksi korvataan keksinnön naulat ruuveilla, oikeusistuin saattaa todeta näin muutetunkin keksinnön patentin haltijan kielto-oikeuden piiriin kuuluvaksi.


title: Patentti

text: Patenttihakemuksessa on patenttivaatimusten lisäksi selitysosa. Patenttivaatimuskin kirjoitetaan useimmiten sellaiseen muotoon, että ensin esitetään tunnettuun tekniikan tasoon kuuluvat piirteet ja sen jälkeen "tunnusmerkkiosa", joka usein aloitetaan sanoilla "tunnettu siitä että" ja jossa luetellaan vanhaan tekniikan tasoon nähden uudet piirteet.


title: Patentti

text: Tietokoneohjelmia on patentoitu käytännössä sekä Suomessa että muualla Euroopassa jo parikymmentä vuotta, vaikka patenttilaissa tietokoneohjelma mainitaan sellaisena asiana, jota ei voisi patentoida. Jo yli 20 vuotta sitten myönnettiin, että monissa tapauksissa on pelkästään tarkoituksenmukaisuuskysymys, toteutetaanko jokin keksintö ”raudalla” vai ”softalla”. Patentteja alettiin myöntää ensin automaatio- ja säätötekniikassa ja sitten yhä laajemmin, tätä nykyä myös ns. liiketoimintamalleihin, jotka ovat useimmiten tietokoneohjelmalla toteutettuja. Yhdysvalloissa ohjelmisto- ja liiketoimintapatenttien saaminen oli välillä suhteellisen helppoa, mutta korkeimman oikeuden päätökset 2000- ja 2010-luvulla ovat kaventaneet eroa tiukempaan Eurooppaan.


title: Patentti

text: EU-komissio on antanut direktiiviehdotuksen tietokoneohjelmien patentoimisesta. Ehdotus on herättänyt vastustusta ja protesteja. Jotkut korostavat, että tietokonetekniikka kehittyy paljon nopeammin kuin perinteiset teollisuudenalat ja patenteista ei olisi käytännössä hyötyä tekniikan nopean vanhentumisen takia. Patenttien yleinen kesto 20 vuotta olisi myös kohtuuttoman pitkä tietokoneohjelmissa.