title: Martinique

text: Orjuuden aikana ja sen jälkeen Martiniquelle kehittyi rikas ja omaperäinen suullinen tarinaperinne. Paras esimerkki siitä ovat kansansadut, jotka kertovat ovelasta kanista ("compère lapin"). 1930-luvulla syntyi kirjallisuuteen ja filosofiaan keskittynyt Négritude-aate, jonka tärkeimpiä vaikuttajia oli Martiniquella syntynyt Aimé Césaire. Aatteen taustalla oli mustien sosiaalisen tilanteen ja kulttuurin edistäminen sekä yhteyksien luominen afrikkalaisiin tapoihin. Césairen tapaan kirjoitti myös Édouard Glissant. Muita martiniquelaisia kirjailijoita ovat esimerkiksi Frantz Fanon, Patrick Chamoiseau ja Raphaël Confiant.


title: Martinique

text: Ranskalaisen vaikutuksen takia katolisuus on saaren tärkein uskonto, vaikkakin saarella on myös muita ryhmiä, kuten adventistit. Kristinuskon rinnalla on säilynyt "quimbois"-nimellä tunnettu uskomusjärjestelmä. Siihen kuuluu muun muassa henkiparantaminen ja yrttien käyttö. Intialaisten siirtolaisten hindulaisuus on säilynyt saarella 1800-luvun muodossaan. Kuitenkin monet hindulaisuutta ja quimboisia harjoittavat kokevat itsensä ensisijaisesti katolisiksi. Martiniquelle on lisäksi jossain määrin levinnyt Jamaikalta alkunsa saanut rastafari-liike.


title: Martinique

text: Beguine on Martiniquella kehittynyt tanssimusiikki, joka sai alkunsa 1930-luvulla. Sittemmin siitä kehittyi tunnetumpi zouk. Zoukin tekivät tunnetuksi Martiniquen ulkopuolella yhtyeet, kuten Kassav ja Compagnie Créole, ja se on paljolti korvannut käytössä beguinen. "Gwo-ka" on paikallinen omalaatuinen rummutustyyli.


title: Rytmi

text: Musiikillisen rytmin on määritellyt "J. Combarieu" lyhyesti: " Rytmi syntyy siitä, että sävelteoksen esittämiseen tarvittava aika järjestelmällisesti jakaantuu korvalle tajuttavalla lailla."


title: Rytmi

text: Ilmari Krohn kuvailee, että "säveltaiteessa rytmi tarkoittaa sävelteosten osien, - niin laajempien kuin pienempienkin - suhtautumista siihen kokonaisuuteen, johon ne lähinnä kuuluvat."


title: Rytmi

text: Ilmari Krohnin käyttämät rytmiyksiköt:


title: Rytmi

text: Iskun puolestaan voidaan katsoa jakautuvan seuraavanlaisesti:


title: Rytmi

text: Tempo määrittää kappaleen nopeuden. Klassisessa musiikissa kappaleen esitystempo merkitään tavallisesti nuotteihin käyttämällä vakiintuneita italialaisperäisiä ilmaisuja.


title: Oben am jungen Rhein

text: Oben am jungen Rhein on Liechtensteinin kansallislaulu. Sen sanat on kirjoittanut vanhan perinteisen runon pohjalta saksalainen pappi Jakob Jauch, joka piti Balzersissa aamumessuja 1852–1856. Melodiana käytetään H. Careyn sävelmää, joka on käytössä myös Ison-Britannian kansallislaulun "God Save the Queen"in melodiana.


title: Oben am jungen Rhein

text: Sanoitus sisälsi alun perin viisi säkeistöä, mutta Liechtensteinin parlamentti muokkasi ja lyhensi kappaletta 1963. Laulun ”saksalaisesta Reinistä” tuli ”nuori Rein” ja ”saksalaisesta isänmaasta” ”kallis isänmaa”.


title: Oben am jungen Rhein

text: Vanhastaan on ollut tapana, että viimeisen säkeistön sanojen ”Hoch leb' der Fürst vom Land” kohdalla oikea käsi kohotetaan tervehdykseksi ruhtinaalle. Koska tämä ele muistuttaa monien mielestä liikaa Hitler-tervehdystä, noudatetaan tapaa nykyään enää harvoin.


title: Oben am jungen Rhein

text: Kuuntele!


title: Oben am jungen Rhein

text: Oben am jungen Rhein


title: Oben am jungen Rhein

text:
1. "Oben am jungen Rhein"
"lehnet sich Liechtenstein"
"an Alpen höh'n."


title: Oben am jungen Rhein

text:
"Dies liebe Heimatland,"
"das teure Vaterland"
"hat Gottes weise Hand"
"für uns erseh'n."


title: Oben am jungen Rhein

text:
2. "Hoch lebe Liechtenstein"
"blühend am jungen Rhein"
"glücklich und treu."


title: Oben am jungen Rhein

text:
"Hoch leb der Fürst vom Land"
"hoch unser Vaterland"
"durch Bruderliebe Band"
"vereint und frei."


title: Oben am jungen Rhein

text: Epävirallinen suomennos:


title: Oben am jungen Rhein

text: Ylhäällä nuorella Reinillä


title: Oben am jungen Rhein

text:
1. "Ylhäällä nuorella Reinillä"
"nojaa Liechtenstein"
"korkeisiin Alppeihin."


title: Oben am jungen Rhein

text:
"Tämän rakkaan kotimaan,"
"kalliin isänmaan"
"on Jumalan viisas käsi"
"meille valinnut."


title: Oben am jungen Rhein

text:
2. "Korkealla elää Liechtenstein"
"kukoistavana nuorella Reinillä"
"onnellisena ja vilpittömänä."


title: Oben am jungen Rhein

text:
"Kauan eläköön maan ruhtinas,"
"kauan eläköön isänmaamme,"
"läpi veljesrakkauden"
"yhtenäisenä ja vapaana."


title: Oben am jungen Rhein

text:
"Kauan eläköön maan ruhtinas,"
"kauan eläköön isänmaamme,"
"läpi veljesrakkauden"
"yhtenäisenä ja vapaana."
Vuoteen 1963 laulu kuului seuraavasti


title: Luettelo Liechtensteinin ruhtinaista

text: Tämä on luettelo Liechtensteinin ruhtinaista.


title: Auguste Renoir

text: Pierre-Auguste Renoir (25. helmikuuta 1841 Limoges, Haute-Vienne – 3. joulukuuta 1919 Cagnes-sur-Mer, Alpes-Maritimes) oli ranskalainen taidemaalari. Renoir oli uransa alkuvaiheessa yksi impressionistisen tyylin luojista, ja 1880-luvulta alkaen hänen tyylinsä sai vaikutteita antiikin ja renessanssin taiteesta. Renoir valitsi maalauksiinsa miellyttäviä aiheita, kuten huvittelevia ihmisiä ja kauniita maisemia.


title: Auguste Renoir

text: Pierre-Auguste Renoir syntyi 25. helmikuuta 1841 Limogesissa, Ranskan keskiosissa. Hänen isänsä Léonard oli räätäli ja äitinsä Marguerite ompelija. Auguste oli seitsenlapsisen perheen toiseksi nuorin; kaksi lapsista kuoli jo pieninä. Renoirit muuttivat vuonna 1844 Pariisiin. Siellä Auguste pääsi kirkkokuoroon, ja hänelle suositeltiin musiikkiuraa. Hän oli myös lahjakas piirtäjä, ja kolmetoistavuotiaana hän pestautui posliinimaalarin oppipojaksi ja alkoi käydä iltaisin piirustustunneilla. Vuoden 1858 jälkeen Auguste alkoi maalata viuhkoja ja sermejä. Vuonna 1860 sai viranomaisilta luvan jäljentää Louvren taideteoksia. Vuonna 1861 Renoir pääsi maineikkaan Charles Gleyren oppilaaksi ja keväällä 1862 Ranskan valtion taidekorkeakouluun. Gleyren ateljeessa Renoir tutustui Claude Monet’hen, Alfred Sisleyyn ja Frédéric Bazilleen, joista tuli hänen laillaan merkittäviä impressionisteja.


title: Auguste Renoir

text: Renoir alkoi saada menestystä taiteilijana vuonna 1864, kun yksi hänen maalauksensa hyväksyttiin Ranskan valtion järjestämään Pariisin salongin näyttelyyn. Seuraavana vuonna Renoirilta kelpuutettiin mukaan kaksi maalausta, ja hän alkoi saada muotokuvatilauksia. Renoir ei maalannut vuosina 1871–1872 Ranskan ja Preussin välisen sodan vuoksi, mutta sen jälkeen hän järjesti ystäviensä kanssa taidenäyttelyn, jonka yhteydessä erään kriitikon käyttämä termi ”impressionismi” nousi ensi kertaa esiin. Vaikka näyttely ei saavuttanutkaan arvostelijoiden suosiota, Renoirin teos "Aitio" sai kiitosta.


title: Auguste Renoir

text: Pienestä menestyksestään huolimatta Renoir oli yhä köyhä ja maalasi elantonsa saamiseksi muotokuvia. Hänen tärkeimpiä asiakkaitaan tuolloin olivat varakas virkamies Victor Chocquet ja taidekauppias Paul Durand-Ruel, jonka tekemien ostosten ansiosta Renoir sai vihdoin 40-vuotiaana vapautua taloudellisista huolistaan.


title: Auguste Renoir

text: Taiteellisen kriisin keskellä ollut Renoir lähti talvella 1881–1882 Italiaan. Siellä hän tutustui antiikin ja renessanssin taiteeseen, mikä toi hänen maalauksiinsa uuden entistä lujemman ja kaavamaisemman muotokielen. 1880-luvun lopulla Renoir kehitti uudenlaisen notkean maalaustavan, jossa impressionismi ja klassinen taide yhdistyivät.


title: Auguste Renoir

text: Renoir oli saavuttanut 1900-luvun alkuun mennessä aseman yhtenä Ranskan johtavista taidemaalareista. Vuonna 1900 valtio palkitsi hänet kunnialegioonan ristin arvolla ja myöhemmin ritarikunnan kunniamerkillä.


title: Auguste Renoir

text: Renoir meni vuonna 1890 naimisiin Aline Charigotin kanssa. He saivat kolme poikaa, joista keskimmäinen oli maailmankuulu elokuvaohjaaja Jean Renoir (1894−1979).


title: Auguste Renoir

text: Renoirin terveys reistaili koko hänen aikuisikänsä, ja 1890-luvulta alkaen häntä vaivasi ankara reumatismi. Renoir asui ja työskenteli edelleen Pariisissa ja vietti kesät yleensä vaimonsa kotikylässä Essoyesissa. Vuodesta 1903 alkaen hän vietti kesänsä terveyssyistä Etelä-Ranskassa ja muutti Nizzaan 1907. Hän joutui halvauksen vuoksi pyörätuoliin 1912, mutta jatkoi maalaamista siitä ja reumatismistaan huolimatta. Hän kuoli 3. joulukuuta 1919 Cagnes-sur-Merissa keuhkoveritulppaan.


title: Auguste Renoir

text: Renoirin taiteilijanura kesti lähes kuusi vuosikymmentä. Hän teki noin kuusituhatta maalausta, ja uransa loppupuolella häntä jopa syytettiin ylituotannosta. Renoir oli kiinnostunut miellyttävistä aiheista, eikä hän kuvannut sankarillisia tai traagisia teemoja. Sen sijaan hän kuvasi ihmisiä syömässä, juomassa, tanssimassa ja huvittelemassa sekä kauniita maisemia, kukkia ja lapsia. Naiset hänen maalauksissaan olivat nuoria, reheviä ja kauniita. Renoir itse sanoi: ”Mielestäni kuvan pitää olla miellyttävä, iloinen ja sievä” ja ”Elämässä on niin paljon ikäviä asioita, ettei niitä tarvitse luoda yhtään lisää”.


title: Auguste Renoir

text: Renoirin aiheenvalinta ja maalaustyyli muuttuivat hänen Italian-matkansa 1881–1882 jälkeen. Impressionistiset katkonaiset siveltimenvedot ja epäselvät muodot vaihtuivat lujempiin ääriviivoihin ja hillitympiin väreihin. Renoir kuitenkin palasi pehmeämpään ja notkeampaan muotokieleen 1880-luvun lopulla, joskin se oli impressionismia mahtipontisempaa, pelkistetympää ja väritykseltään lämpimämpää. Hänen myöhäistuotantonsa väriskaala on korostetun punasävyinen ja henkilöhahmojen muodot liioitellun pyöreitä.


title: Auguste Renoir

text: Renoir tunnetaan alastomien naisvartalojen ihailustaan, ja hän on aihepiirin maineikkaimpia taiteilijoita. Hän alkoi maalata alastonfiguureja palattuaan Italiasta 1880-luvulla. Piirroksiaan Renoir ei pitänyt arvokkaina ja heitti ne yleensä pois. Painokuvia hän alkoi tehdä 1890-luvulla, ja hän tuotti noin 50 teosta. Ensimmäiset veistoksensa Renoir teki 66-vuotiaana vuonna 1907. Omin käsin hän teki vain kaksi veistosta, kummatkin poikansa Cocon muotokuvia. Sen jälkeen hän teki veistoksensa yhteistyössä espanjalaisen Richard Guinon kanssa.


title: Auguste Renoir

text: Renoir oli ateljeessaan poikkeuksellisen siisti ja täsmällinen.


title: Auguste Renoir

text: Renoirin elämän viimeisiä vuosia ja kiihkeää luomiskautta kuvaa ranskalaisen Gilles Bourdosin ohjaama elokuva "Renoir" (2012).


title: Liechtenstein (suku)

text: Liechtensteinin ruhtinassuku on yksi Euroopan vanhimmista aatelissuvuista. Nykyisin suku hallitsee Liechtensteinin ruhtinaskuntaa.


title: Liechtenstein (suku)

text: Ensimmäinen maininta nimestä Liechtenstein on vuodelta 1136. Sen ensimmäinen kantaja oli "Hugo von Liechtenstein". Hän oli ottanut nimen Liechtensteinin linnalta, joka sijaitsi Wienin eteläpuolella.


title: Liechtenstein (suku)

text: Liechtensteinin suku omisti alueita sukulinnansa läheisyydessä Ala-Itävallan koillisrajalla. Keskeytymätön Liechtensteinin dynastia alkoi, kun "Heinrich I von Liechtenstein" (k. n. 1265) otti Etelä-Määrissä sijaitsevan Nikolsburgin herruuden itselleen. Teolla oli suuri poliittinen merkitys, sillä suku sai näin haltuunsa myös Wenzelin kruunun omistukset alueelta.


title: Liechtenstein (suku)

text: Alueiden hallinnan merkitys tuli osoitetuksi ensi kerran vuonna 1394, kun "Johann I von Liechtenstein", joka oli toiminut yli 30 vuotta Habsburgin herttuan Albrecht III:n hovissa kotiopettajana ja hoitanut valtion asioita herttuan etua ajatellen, joutui Habsburgien voimapoliittisten tekojen uhriksi ja poistui suosiosta. Suku joutui luovuttamaan pois osan Liechtensteinien omistuksista, erityisesti Tonavan eteläpuolisista alueista. Seuraavina vuosikymmeninä suku ponnisteli saadakseen alueensa takaisin Ala-Itävallassa, uusien alueiden hankkimisen ohessa. Alueita laajennettiin myös Etelä-Määrissä.


title: Liechtenstein (suku)

text: 1200-luvulla suku jakautui kolmeen haaraan, "Liechtensteineihin", "Rohrauereihin" ja "Petronellereihin". Kaksi viimeksi mainittua haaraa sammui jo seuraavassa sukupolvessa, ja myös suuria omaisuuksia menetettiin.


title: Liechtenstein (suku)

text: Suku jakautui uudestaan 1504 "Steureggerin", "Feldsbergerin" ja "Nikolsburgerin" haaroihin. Vain Feldsbergerin haara selvisi pitempään kuin muutaman sukupolven ajan, mutta tällä kertaa tarkkaan harkitut sukulait takasivat, että sammuneiden haarojen omistukset päätyivät jäljelle jääneen haltuun.


title: Liechtenstein (suku)

text: 1500–1600-lukujen vaihteessa kolme veljestä, "Karl", "Maximilian" ja "Gundaker" aloittivat uuden luvun suvun historiassa; he kääntyivät katolilaisiksi. Karl sai kreivin arvon 1606 ja 1608 perinnöllisen ruhtinaan arvonimen. Hänen veljistään tuli myös ruhtinaita 1623. Veljesten onnistui moninkertaistaa Liechtensteinin suvun omistukset. He kirjoittivat 1606 uuden sukusopimuksen, jonka mukaan vanhimman sukuhaaran esikoispoika saisi oikeuden perinnölliseen arvonimeen ja päämiehen arvoon. Nämä asiat on myös kirjattu ruhtinas huoneen uuteen kruununperimislakiin vuodelta 1993.


title: Liechtenstein (suku)

text: Historian kriittisinä hetkinä 1600-luvun alussa Liechtensteinit pitivät Habsburgien puolia. Oli Karlin ja Maximilianin ansiota, että Habsburgit saavuttivat voiton Böömin kapinoissa 1620.


title: Liechtenstein (suku)

text: Saatuaan ruhtinaan tittelin Liechtensteinit pyrkivät laajentamaan alueitaan yhä enemmän. Kesti kuitenkin lähes sata vuotta ennen kuin Karlin pojanpoika Hans-Adam I sai tilaisuuden ostaa Schellenbergin alueen 1699 ja Vaduzin kreivikunnan 1712. Keisarillisella todistuksella, joka on päivätty 23. tammikuuta 1719, nämä kaksi aluetta yhdistettiin muodostamaan nykyisen Liechtensteinin ruhtinaskunnan alueen.


title: Liechtenstein (suku)

text: Hans-Adam kuoli 1712 ilman miesperillisiä, ja Gundakerin jälkeläisestä Anton Florianista tuli hallitseva ruhtinas.


title: Liechtenstein (suku)

text: Liechtensteinin ruhtinaat asuivat Feldsbergissä (nykyisessä Tšekin tasavallassa) ja Wienissä, kunnes vuonna 1938 ruhtinas Franz Josef II siirsi asumuksensa Vaduzissa sijaitsevaan linnaan.


title: Liechtenstein (suku)

text: Kaikki nykyään elävät ruhtinassuvun jäsenet polveutuvat ruhtinas Juhana I Josefista (1760–1836).


Luettelo Liechtensteinin pääministereistä 1921 lähtien.


title: Luettelo Liechtensteinin pääministereistä

text: Väliaikaiset pääministerit :


title: Hans Adam II

text: Hans Adam II (koko nimi "Johannes Adam Ferdinand Alois Josef Maria Marco d’Aviano Pius Fürst von und zu Liechtenstein", s. 14. helmikuuta 1945 Zürich, Sveitsi) on Liechtensteinin ruhtinas. Hän on ruhtinas Franz Josef II:n ja ruhtinatar Ginan vanhin poika. Nimen Hans Adam hän sai toimimaan yhteytenä menneisyyden ja tulevaisuuden välillä. Ruhtinas Hans Adam I, joka hallitsi 1699–1712, oli ruhtinaskunnan perustaja.


title: Hans Adam II

text: Hans Adam kasvoi sisarustensa kanssa Vaduzin linnassa. Hän kävi kansakoulunsa Vaduzissa, jossa hän toimi myös partiolaisena. Isänsä tavoin prinssi Hans Adam meni "Schottengymnasium"in kouluun Wieniin 1956. 1960 hän siirtyi opiskelemaan Zuoziin, missä hän valmistui sekä sveitsiläisestä että saksalaisesta lukiosta ylioppilaaksi. Myöhemmin Hans Adam toimi harjoittelijana pankissa Lontoossa. Äidinkielensä saksan lisäksi hän puhuu englantia, ranskaa ja italiaa. Syksyllä 1965 Hans Adam aloitti taloustieteen opintonsa St. Gallenin yliopistossa Sveitsissä. Hän valmistui taloustieteen lisensiaatiksi 1969.


title: Hans Adam II

text: 30. heinäkuuta 1967 prinssi Hans Adam meni naimisiin serkkunsa, kreivitär Marie Kinsky von Wchinitz und Tettaun (s. 14.4.1940 Prahassa) kanssa. Parilla on neljä lasta:


title: Hans Adam II

text: Vuonna 1984, 45 hallitusvuoden jälkeen, Hans Adamin isä, ruhtinas Franz Josef II nimitti hänet pysyväksi edustajakseen hoitamaan mm. ruhtinaskunnan ulkopolitiikkaa. 13. marraskuuta 1989 ruhtinas Franz Josef II kuoli, ja Hans Adam tuli ruhtinaaksi ottaen käyttöönsä järjestysluvun II.


title: Hans Adam II

text: Ruhtinas Hans Adam II:n hallituskaudella Liechtenstein on liittynyt Yhdistyneisiin kansakuntiin 1990 ja EEA-sopimukseen 1995.


title: Hans Adam II

text: 15. elokuuta 2004 Hans Adam II siirsi vastuun päivittäisten päätösten tekemisestä pojalleen kruununprinssi Aloisille valmistautuen näin vallan siirtymiseen uudelle sukupolvelle. Hans Adam II on kuitenkin edelleen muodollinen valtionpäämies.


title: Antoine Lavoisier

text: Antoine Laurent de Lavoisier (26. elokuuta 1743 Pariisi – 8. toukokuuta 1794 Pariisi) oli ranskalainen kemisti. Hän julkaisi aineen häviämättömyyden lain ensimmäisen version, tunnisti ja nimesi hapen ja todisti sen osuuden palamisreaktioon ja näin flogiston-teorian vääräksi ja uudisti kemian nimistöä. Lavoisieria pidetään usein nykyaikaisen kemian isänä.


title: Antoine Lavoisier

text: Antoine Laurent Lavoisier syntyi Pariisissa ja opiskeli kardinaali Mazarinin perustamassa yliopistossa Collège des Quatre-Nations (1754–1761) kemiaa, kasvitiedettä, tähtitiedettä ja matematiikkaa. Ensimmäinen kemian alan julkaisu ilmestyi 1764. Vuonna 1767 hän osallistui Elsassin ja Lothringenin maantieteen tutkimiseen. Hänet valittiin Ranskan tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1768. Vuonna 1771 hän meni naimisiin 13-vuotiaan Marie-Anne Pierrette Paulzen kanssa, joka käänsi myöhemmin hänelle englanninkielisiä tekstejä ja teki niihin muistiinpanoja ja korjauksia sekä kuvitti hänen kirjojaan sekä työskenteli hänen kanssaan tutkimuksen parissa. Paulze julkaisi Lavoisierin kuoleman jälkeen tämän muistelmat ja kirjoituskokoelman. Vuodesta 1775 Lavoisier palveli kuninkaallisessa ruutihallinnossa, missä hän kehitti ruudin tuotantoa ja maanviljelyskäyttöä suunnittelemalla uuden salpietarin valmistusmenetelmän.


title: Antoine Lavoisier

text: Eräät Lavoisierin tärkeimmistä kokeista tarkastelivat palamisilmiön luonnetta. Hän osoitti kokeellisesti, että palaminen on prosessi, missä palava aine ja happi yhdistyvät. Hän osoitti kokeellisesti myös hapen merkityksen eläinten ja kasvien hengityksessä, samoin kuin hapen roolin metallin ruostumisessa. Lavoisierin palamisilmiön selitys korvasi flogiston-teorian, joka väitti että palava aine luovuttaa flogiston-nimistä ainetta palaessaan. Hän osoitti myös veden olevan vedyn ja hapen yhdistelmä, mikä selitti Joseph Priestleyn havainnon, jonka mukaan Henry Cavendishin eristämä "palava ilma" tuotti palaessaan höyryä, joka jäähtyessään tiivistyi vedeksi. Tämän vuoksi hän antoi tälle "palavalle ilmalle" nimen "hydrogenium", kreikan "vedenmuodostaja", mihin myös suomenkielinen termi "vety" viittaa.


title: Antoine Lavoisier

text: Lavoisierin työ perustui osittain Priestleyn työhön. Kuitenkin hän yritti ottaa kunnian Priestleyn havainnoista. Taipumus käyttää muiden henkilöiden saavutuksia heitä mainitsematta ja sitten tehdä omia johtopäätöksiä, sanotaan olleen tyypillistä Lavoisierille. Hän osoitti julkaisuissaan "Sur la combustion en general" (”Palamisesta”, 1777 ja "Considérations Générales sur la Nature des Acides", 1778), että palamiseen osallistuva ”ilma” oli myös happamuuden lähde. Vuonna 1779 hän nimesi tämän ilman osan hapeksi ("oxygenium", kreikan "haponmuodostaja"), ja muun nimellä azote ("kreikaksi: elämätön", nykyranskassa typpi). Julkaisussa "Reflexions sur le Phlogistique", 1783, Lavoisier osoitti flogiston-teorian olevan epäjohdonmukainen.


title: Antoine Lavoisier

text: Lavoisierin kokeet olivat ensimmäisiä, joissa käytettiin kvantitatiivisen kemian menetelmiä. Hän osoitti, että vaikka aineen tila muuttuu kemiallisessa reaktiossa, niin aineen määrä säilyy samana jokaisessa kemiallisessa reaktiossa. Hän poltti fosforia ja rikkiä ilmassa, ja osoitti että lopputuotteet painoivat enemmän kuin lähtöaineet. Painonlisäys saavutettiin kuitenkin ilman kustannuksella. Nämä kokeet todistivat massan häviämättömyyden lain. Lavoisier tutki myös veden rakennetta ja nimesi veden rakenneosat vedyksi (vedenmuodostaja) ja hapeksi.


title: Antoine Lavoisier

text: Ranskalaisen kemistin Claude-Louis Bertholletin ja muiden kanssa Lavoisier kehitti kemian nimistöä ja nimeämistä, mihin nykyinen nomenklatuurikin perustuu. Hän nimistöä teoksessa "Méthode de nomenclature chimique" ("Method of Chemical Nomenclature", 1787). Järjestelmän nimet ovat pääosin yhä, kuten esimerkiksi nimet rikkihappo, sulfaatit ja sulfiitit.


title: Antoine Lavoisier

text: Lavoisier'n teosta "Traité Élémentaire de Chimie (Elementary Treatise of Chemistry", 1789, englanniksi kääntänyt Robert Kerr) pidetään ensimmäisenä nykyaikaisena kemian oppikirjana, mikä esitti yhtenäisen kuvan uusista kemian teorioista, määritteli selkeästi massa häviämättömyyden lain (law of mass action) sekä hienovaraisesti kyseenalaisti flogistonin olemassaolon, sillä flogistonin massa olisi ollut massan häviämättömyyden lain mukaan negatiivinen. Lavoisier myös selkeytti alkuaineen käsitettä yksinkertaiseksi aineeksi mitä mikään tunnettu kemiallinen analyysimenetelmä ei pysty pilkkomaan, ja hän kehitti teorian kemiallisten yhdisteiden muodostumisesta alkuaineistaan. Lisäksi se sisälsi luettelon alkuaineista, ja useista aineista joita ei voida enää pilkkoa pienemmiksi, kuten esimerkiksi happi, typpi, vety, fosfori, elohopea, sinkki ja rikki. Luettelo sisälsi kuitenkin myös valon, sähkön ja lämmön (oikeastaan "ranskaksi: calorique; englanniksi: caloric" eli lämmön ilmentymä, lämmön alkulähde, nestemäinen ja tuhoutumaton ja havaitsematon, nestemäinen – aikaisempi käsitys), joiden hän uskoi olevan ainetta.


title: Antoine Lavoisier

text: Lavoisierin elämässä oli myös lakitieteen opinnoilla suuri merkitys. Tämä johti kiinnostukseen Ranskan politiikkaa kohtaan, ja tämän seurauksena hän hankki viran verojen kerääjänä yksityisessä "Ferme Générale" -nimisessä veronvuokraamista ja verojen karhuntaa suorittavassa yrityksessä 26-vuotiaana, missä hän yritti uudistaa Ranskan rahatalous- ja verotusjärjestelmää.


title: Antoine Lavoisier

text: Ollessaan Ranskan virkamiehenä hän oli mukana komiteassa, joka kehitti metrijärjestelmän turvatakseen painojen ja mittojen yhdenmukaisuuden koko Ranskassa. Ranskan suuren vallankumouksen terrorin kauden vallankumoukselliset leimasivat Lavoisierin petturiksi yhtenä 28 ranskalaisesta veronvuokraajasta vuonna 1794 ja hänet mestattiin giljotiinilla Pariisissa 50-vuotiaana. Veronvuokraajat olivat erityisen vihattu ammattikunta, ja heidät tuomittiin kokonaisuudessaan kuolemaan. Lavoisieria ei tosin voitu todistaa syylliseksi väärinkäytöksiin, mutta häntä syytettiin perusteettomasti vehkeilystä Ranskan vihollisten kanssa. On kohtalon ivaa, että Lavoisier oli yksi harvoista vapaamielisistä asemassaan. Hänen puolustuspuheensa kerrotaan kumotun kuittauksella ”"Tasavalta ei tarvitse tiedemiehiä!"”


title: Antoine Lavoisier

text: Lavoisierin perustavanlaatuinen merkitys kemian kehittymiselle johtui hänen tietoisesta yrityksestään selittää kaikki kokeelliset tulokset yhdellä teorialla. Hän vakiinnutti kemiallisen tasapainon teorian johdonmukaisen käytön, kumosi hapen avulla flogiston-teorian ja kehitti uuden kemian nimeämisjärjestelmän, mikä väitti, että happi oli kaikkien happojen oleellinen ainesosa (mikä myöhemmin osoittautui vääräksi). Ensimmäistä kertaa alkuaineiden nykyaikainen merkitys esitellään järjestelmällisesti; klassisen kemian kolme tai neljä alkuainetta korvautuvat uudella järjestelmällä, ja Lavoisier selvitti kemiallisten yhtälöiden reaktioita jotka noudattavat aineen häviämättömyyden periaatetta.


title: Antoine Lavoisier

text: Lavoisierin merkitystä tieteelle kuvasi matemaatikko Lagrange joka valitti teloitusta sanomalla: ”"Pään katkaiseminen kesti heiltä vain hetken, mutta Ranskalta saattaa kestää vuosisata samanlaisen luomiseen."”


title: Ruoansulatuskanava

text: Ruoansulatuskanava irrottaa energiaa ja ravintoaineita ravinnosta monisoluisilla eläimillä. Nisäkkäillä, lukuun ottamatta märehtijöitä, ruoansulatuskanava on reitti suusta nielun, ruokatorven, mahan ja suoliston kautta peräaukkoon. Märehtijöillä ruoansulatuskanavaan kuuluvat etumahat sijaitsevat ennen varsinaista mahalaukkua.


title: Ruoansulatuskanava

text: Eri ruoansulatuskanavan osat erittävät monia entsyymejä, joista jokainen pilkkoo tiettyä ruoka-ainetta. Hiilihydraattien pilkkoutuminen alkaa jo suussa syljen amylaasientsyymin vaikutuksesta. Amylaasi ei ehdi kuitenkaan vaikuttaa kuin hetken ennen nielaisemista, joten sen merkitys on lähes olematon.


title: Ruoansulatuskanava

text: Ruoansulaminen jatkuu mahalaukussa, jossa mahanesteeseen erittyy pepsiiniä, joka aloittaa proteiinien pilkkomisen. Mahalaukusta ruoka siirtyy mahanportin kautta ohutsuoleen, jossa loputkin ruoka-aineet pilkkoutuvat sappinesteen, suolinesteen sekä haimanesteen entsyymien ja suolistobakteerien avulla. Tämän jälkeen ruoka siirtyy paksusuoleen, jossa siitä lähinnä poistuu nestettä imusuonistoon.


title: Ruoansulatuskanava

text: Lopuksi ruoka tulee peräsuoleen, josta se ulostetaan refleksin avulla peräaukon kautta. Jäljelle jääneestä massasta on poistettu kaikki mahdollinen keholle vielä hyödyllinen. Näin ei kuitenkaan aina käy, mistä on seurauksena ripuli, jolle voi olla monia syitä. Myös jotkin suolen toiminnan häiriöitä aiheuttavat sairaudet, kuten esimerkiksi keliakia, voivat aiheuttaa ripulin.


title: Ruoansulatuskanava

text: Ruoansulatuskanavan sisin osa on limakalvo, jossa oleva limakalvon lihaskerros mahdollistaa limakalvon poimujen liikkeet. Limakalvo on useimmiten yhdenkertaista lieriöepiteeliä, mutta kerrostunutta levyepiteeliä esiintyy kuitenkin ruoansulatuskanavan alku- ja loppuosassa eli suusta ruokatorven loppuun ja peräsuolenkanavassa. Limakalvon alla on limakalvonalaiskerros, jota puolestaan ympäröi paksuhko lihaskerros, jossa sisempänä on rengasmainen ja uloimpana pitkittäinen sileälihaskerros. Uloimpana on herakalvo eli seroosa, joka liittää ruoansulatuskanavan vatsaontelossa sijaitsevia osia vatsakalvoon. Poikkijuovaista lihasta on vain kanavan alkuosassa ja loppuosassa eli suusta ruokatorven puoleenväliin saakka ja peräsuolen uloimmassa sulkijalihaksessa. Ruonsulatuskanavassa on kaksi autonomisen hermoston hermopunosta, joista toinen sijaitsee limakalvossa ja toinen rengasmaisen ja pitkittäisen lihaskerroksen välillä.


title: Määritelmä

text: Määritelmä on kielellinen tai matemaattinen kuvaus esineestä, asiasta tai käsitteestä. Sen merkitys vaihtelee suuresti asiayhteyden mukaan. Määritelmän perusongelma on itse määritelmässä käytettävien käsitteiden määrittelyn vaatimus. Tämä johtaa usein kehäpäätelmiin eli siihen, että asia määritellään lopulta itsellään.


title: Määritelmä

text: Kokeelliseen tieteeseen kuuluvien mittausten vertailtavuuden ja toistettavuuden mahdollistamiseksi yksiköt tulee määritellä tarkasti ja pysyvästi. SI-järjestelmän perusyksiköt ovat tyyppiesimerkkejä fysikaalisista määritelmistä. Ne kaikki pohjautuvat valittuihin luonnonilmiöihin kilogrammaa lukuun ottamatta. Perusyksiköiden pohjalta voidaan määritellä edelleen johdannaisyksiköitä. Yksiköiden määrittelyn lisäksi itse suureille on kehitetty määritelmiä. Esimerkiksi energia on kyky tehdä työtä. Työn määritelmä taas pohjautuu voiman ja pituuden määritelmiin.


title: Määritelmä

text: Kukin matemaattinen käsite määritellään peruskäsitteiden, aksioomien, pohjalta. Aksioomia ovat esimerkiksi reaalilukujen aksioomat ja Boolen algebran aksioomat.


title: Määritelmä

text: Filosofiassa määritelmä voidaan määritellä kuvaukseksi olioon liittyvästä luokasta. Määritelmä on lausuma asian olennaisista ominaisuuksista, kahden asian yhteneväisyydestä ja/tai toiminnoista ja tarkoituksesta.


title: Määritelmä

text: Määritelmä voi kohdistua johonkin abstraktiin luokkaan, jolloin sillä ei ole fyysistä vastinetta. Esimerkiksi termit ovat abstrakteja luokkia.


title: Määritelmä

text: Koska luokka voi koostua muista luokista, voidaan tämä kuvata olion luokan määritelmässä. Esimerkiksi ”auto” koostuu ”moottorista”, ”rungosta” ja ”renkaista”. Jos luokka on jonkin luokan osaluokka, voidaan tämä suhde kuvata määritelmässä. Esimerkiksi ”ihminen on eläin joka on älykäs”. Tämä ilmentää että ihmisellä on samat ominaisuudet kuin luokalla ”eläin”. Ihmisen erottaa eläimistä se että ihminen on lisäksi älykäs.


title: Määritelmä

text: Määritelmään voi liittyä jokin termi. Esimerkiksi lämpötila on termi. Tämä termi liittyy esimerkiksi talven määritelmään.


title: Määritelmä

text: Määritelmä voi sisältää myös kuvaukset niistä toiminnoista, jotka luokka sisältää. Esimerkiksi luokkaan "planeetta" kuuluu kuvaus: "kiertää tähteä". Jos olio on artefakti, on sillä yleensä jokin tarkoitus. Tämä tarkoitus voidaan kuvata sanallisessa määritelmässä. Esimerkiksi määriteltäessä luokka ”lentokone” sanallisesti, voidaan sanoa, että sen luokan olioilla on tarkoitus pysyä ilmassa leijumatta.


title: Määritelmä

text: Olion määritelmä on pätevä vain siihen liittyvässä kontekstissa. Konteksti syntyy kun olio liitetään toiseen olioon. Esimerkiksi jotain oliota voidaan kuvata termillä ”värikäs”. Värikkään termillä on oma määritelmänsä riippuen mihin olioon se kytketään. Esimerkiksi taulu voi olla "värikäs" tai jokin ilmaus voi olla "värikäs".


title: Määritelmä

text: Määritelmä voi olla sanallinen tai tehty jollain formaalilla kielellä. Esimerkiksi sanakirjassa käytetään sanallista määrittelyä kun taas matemaattiset kaavat on määritelty formaalisti.


title: Luokka (ohjelmointi)

text: Luokka "(class)" tarkoittaa olio-ohjelmoinnissa olion tyyppiä. Luokan ohjeiden mukaan luodaan ohjelmaa ajettaessa olio "(object)".


title: Luokka (ohjelmointi)

text:
Ajatus luokan ja olion suhteesta pohjautuu Platonin ideaoppiin. Olio vastaa Platonin aistimaailman jäljitelmää. Luokka eli idea antaa rakennusohjeet olion muodostamiselle: se määrittelee olion rakenteen ja käyttäytymisen. Havainnollistava esimerkki on piparkakkumuotti: luokka on kuin metallinen piparimuotti, jolla tehdään taikinasta pipari-olioita. Kukin pipari on erilainen, vaikka kaikissa käytettiin samaa mallia. Esimerkissä huomataan myös luokan rooli: vaikka luokka-piparimuotilla on mahdollista tehdä pipareita, ei luokka kuitenkaan itse ole syötävä pipari, vaan pelkkä mallina toimiva muotti. Konkreettinen ero syntyy myös ohjelmaa ajettaessa: luokat kirjoitetaan ohjelmakoodiin, oliot syntyvät luokista vasta sitten kun ohjelma ajetaan.
Tietokoneohjelmissa luokassa määritellään lisäksi tiedot siitä, miten olioita käyttään sen jälkeen kun ne on valmistettu.


title: Luokka (ohjelmointi)

text: Jotta luokasta voidaan muodostaa olio, tarvitaan kolmas osapuoli, joka lukee ja tulkitsee luokan ja muodostaa siitä toimivan olion. Esimerkiksi talon pohjapiirustus ei yksinään tee taloa, vaan tarvitaan vielä lisäksi Tietokone-ohjelmien tapauksessa raaka-aineena toimii tietojärjestelmän muisti (paikallinen tai hajautettu), jonne olioiden tiedot talletetaan. Työvoimana toimii tietokoneen prosessori, joka lukee olion piirustuksista kuinka se rakennetaan. Olion valmistusvaiheessa tietokone varaa osoite-avaruuden, jonne olio lopullisesti sijoitetaan sekä sen yhteyteen olion yhteyssä etukäteen määritellyt funktiot (proseduurit). Olioiden funktioiden toteutustapa on proseduraalinen ohjelmointikieli ja niiden erikoispiirteenä on, että nämä funkiot pystyvät lukemaan myös niitä muuttujia, jotka on määritelty yksityiksiksi tiedoiksi ().


title: Luokka (ohjelmointi)

text: Olio-ohjelmoinnissa käytetään käsitettä periytyminen kun uusi luokka saa (perii) jo olemassa olevan luokan ominaisuudet. Periytymisen ansiosta ohjelmoinnin työmäärä vähenee, kun aiemmin tehtyjä luokkia voidaan käyttää hyväksi vain tarpeelliset komponentit lisäämällä. Sellaista luokkaa, josta on periytetty muita luokkia, kutsutaan periytetyn luokan yläluokaksi (tai kantaluokaksi), ja periytettyä luokkaa vastaavasti alaluokaksi (tai aliluokaksi). Alaluokassa voidaan peittää yläluokan ominaisuuksia sekä lisätä uusia.


title: Luokka (ohjelmointi)

text: Esimerkiksi luokka "kissa" voi periä luokan "eläin". Tällöin kissaluokalla on samat ominaisuudet ja toiminnot kuin eläinluokalla. Tässä tapauksessa eläin olisi yläluokka ja kissa alaluokka.Joissakin ohjelmointikielissä yhdellä luokalla voi olla vain yksi yläluokka, joissakin taas rajattomasti. Jos yläluokkia voi olla useita, käytetään termiä moniperintä. Moniperintää tukemattomissa ohjelmointikielissä, kuten Javassa, ongelman voi kiertää rajapintaluokkia käyttämällä.


title: Luokka (ohjelmointi)

text: Joissakin ohjelmointikielissä on olemassa myös abstrakteja luokkia, joista ei voi luoda ilmentymiä (olioita).


title: Olio

text: Olio tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Vaduz

text: Vaduz on Liechtensteinin ruhtinaskunnan pääkaupunki ja maan toiseksi suurin kaupunki (Schaanin jälkeen). Se sijaitsee maan keskiosassa Reinin itärannalla lähellä Sveitsin rajaa. Vaduz on Liechtensteinin ruhtinaan asuinpaikka ja maan hallituksen ja parlamentin eli maapäivien sijaintipaikka. Vaduzissa asuu noin 5 400 asukasta.


title: Vaduz

text: Vaduzin täsmälliset koordinaatit ovat 47°08' pohjoista leveyttä ja 9°30' itäistä pituutta. Kaupungin pinta-ala on 17,3 km². Vaduz sijaitsee ruhtinaskunnan keskiosassa rajajoki Reinin rannalla länsinaapuri Sveitsin rajalla mahtavan Alppien vuoriston juurella. Vaduz sijaitsee 455 metrin korkeudella merenpinnasta mitattuna. Vaduzin naapurikaupunkeja ovat Schaan ja Triesenberg.


title: Vaduz

text: Vaduz asutettiin luultavasti 400-luvulla. Siten se on huomattavasti vanhempaa kuin linna, jonka vanhimmat osat ovat 1100-luvulta. Ensimmäinen maininta Vaduzista on vasta vuodelta 1150. Kaupungista käytettiin tuolloin nimeä "Faduzes" tai "De faduze". 1300-luvun alusta Vaduzin nimi on kirjoitettu kuten nykyään.


title: Vaduz

text: Vaduzin linna rakennettiin vuoden 1300 tienoilla. Linnasta käsin aluksi Vaduzin kreivit hallitsivat kreivikuntaansa, joka vastaa nykyistä Oberlandin aluetta. Myöhemmin linnaa asuttivat järjestyksessä Brandisin vapaaherrat Emmentalin laaksosta, Sulzin kreivit ja Hohenemsin kreivit Vorarlbergistä.


title: Vaduz

text: 1592 keisari Rudolf II antoi Vaduzille markkinaoikeudet.


title: Vaduz

text: 1712 Liechtensteinin ruhtinas Johann Adam Andreas osti Vaduzin kreivikunnan, ja 1719 se yhdistettiin Schellenbergin alueeseen muodostaen näin Liechtensteinin ruhtinaskunnan. Vaduzista tuli koko maan pääkaupunki. Kuitenkin vasta vuonna 1938 ruhtinas Franz Josef II muutti pysyvästi asumaan Vaduziin, kaupungin vanhaan linnaan.


title: Vaduz

text: 1300-luvulta peräisin oleva Vaduzin vanha linna on Liechtensteinin ruhtinasperheen vakituinen asumus ja ruhtinaskunnan pääkaupungin tunnetuin maamerkki. Keskiaikaista linnoitusta on laajennettu 1500- ja 1600-luvuilla.


title: Vaduz

text: Linnan vanhin osa on sen itäinen torni ja muut itäpuolella sijaitsevat rakennelmat, jotka on rakennettu 1100-luvulla. Torni on 12 metriä leveä ja 13 metriä korkea. Alkuperäinen sisäänkäynti on 11 metrin korkeudessa.


title: Vaduz

text: Svaabilaissodassa 1499 sveitsiläiset polttivat Vaduzin linnan. Pyöreää tornia rakennettiin vuodesta 1529 vuoteen 1532. Linnan länsiosaa laajensi kreivi Kaspar von Hohenems (1613–1640).


title: Vaduz

text: Vuodesta 1712 Vaduzin linna on ollut Liechtensteinin ruhtinaiden omaisuutta. Ruhtinas Johann II kunnostutti linnaa vuodesta 1905 vuoteen 1912. Myöhemmin ruhtinas Franz Josef II muutti sen asunnokseen ja 1938 teki siitä Liechtensteinin ruhtinaiden vakituisen asumuksen.


title: Vaduz

text: Vaduzin linna ei ole yleisölle avoinna, mutta sitä voi ihailla ulkopuolelta.


title: Vaduz

text: "Regierungsgebäude" eli Liechtensteinin hallituksen sijaintipaikka rakennettiin vuosina 1903–1905. Se edustaa barokkityyliä ja on Wienistä kotoisin olevan Liechtensteinin ruhtinaallisen arkkitehdin Gustav von Neumannin suunnittelema. Paikalliset käyttävät hallitusrakennuksesta arkikielessään nimitystä ""Große Haus"" ("Iso talo"). Rakennus on voiman, turvallisuuden ja itseluottamuksen symboli. Sitä restauroitiin 1984–1994 ja siitä tehtiin historiallinen suojelukohde 1992.


title: Vaduz

text: Liechtensteinin kansallismuseon rakennus on rakennettu vuoden 1500 tienoilla ja edustaa goottilaista arkkitehtuuria. Se toimi majatalona. Rakennuksen "kaunis huone" on tältä ajalta ja on yhä hyvin kaunis. 1637 kreivi Kaspar von Hohenems osti majatalon ja teki siitä ruhtinaallisen tavernan, jonka työntekijät toimivat myös tullivirkailijoina. Se oli Liechtensteinin tärkein tullirakennus, ja kaikki Feldkirchin ja Churin välisellä kauppareitillä kulkeneet tavarat tarkastettiin siellä. 1. ja 2. päivän heinäkuuta 1788 välisenä yönä Johann Wolfgang von Goethe nukkui majatalossa palatessaan retkeltään Italiasta.


title: Vaduz

text: Kun 1700-luvun alussa Liechtensteinin ruhtinas osti Vaduzin kreivikunnan, myös majatalo vaihtoi omistajaa. 1865–1905 rakennus toimi Liechtensteinin hallituksen sijaintipaikkana. Goottilaiset kellarit toimivat vankilana. Vuodesta 1972 rakennus on ollut Liechtensteinin kansallismuseona. 1992 rakennus vaurioitui pahasti ja museo suljettiin. Marraskuun lopussa 2003 kansallismuseo avattiin jälleen 11 vuoden jälkeen.


title: Kantasolu

text: Kantasolu on solu, jolla on kyky jakautua loputtomasti, sekä muodostaa erilaisia kudostyyppejä. Kantasolu jakautuu epäsymmetrisesti niin, että toisesta tytärsolusta tulee erilaistuva solu ja toinen pysyy kantasoluna. Kantasoluja on erilaisia. Kantasolu on johonkin tehtävään erikoistumaton ("epäspesifi, totipotentti, kaikkikykyinen") solu. Tämän vuoksi kantasolut ovat tärkeitä tutkimuskohteita lääketieteessä, sillä niistä saadaan haluttuja soluja niitä käsittelemällä.


title: Kantasolu

text: Embryonaalinen eli alkion kantasolu on alkion solu, joka on joko totipotentti tai pluripotentti. Totipotentilla solulla on kyky erilaistua miksi tahansa eliön kudostyypiksi ja niitä löytyy morulavaiheen alkiosta. Blastokystivaiheen alkiossa solut ovat eriytyneet niihin joista muodostuu sikiökalvot ja istukka, sekä niihin joista muodostuu itse eliö. Jälkimmäiset solut ovat pluripotentteja, eli niistä voi muodostua mitä hyvänsä eliön kudoksista, paitsi istukan ja sikiökalvojen kudoksia. Tutkimuskäyttöön eristetyt alkion kantasolut ovat pääasiassa blastokystistä derivoituja pluripotentteja soluja.


title: Kantasolu

text: Aikuisen kantasolu on solu, joita on pienessä määrin lähes kaikissa aikuisen kudoksissa ja elimissä. Nämä solut ovat multipotentteja, eli ne voivat muodostaa erilaisia solutyyppejä tietyn kategorian sisällä. Esimerkiksi luuytimen kantasolut ovat tällaisia. Osa aikuisen kantasoluista on unipotentteja, eli ne kykenevät muodostamaan vain yhdentyyppisiä soluja.


title: Kantasolu

text: Napaveren kantasolut kuuluvat aikuisten kantasoluihin. Ne ovat tavallisia veren kantasoluja heikommin immunogeenisiä ja niitä voidaan käyttää muun muassa leukemian hoidossa.


title: Kantasolu

text: Kantasolujen erikoistumista ohjaavat solun tuman DNA:ssa sijaitsevat geenit. Solujen erilaistumiseen vaikuttavat erilaiset kasvutekijät ja muut signaalimolekyylit, sekä kasvuympäristön fysikaaliset ominaisuudet. Tiettyjen pitkälle erikoistuneiden kudosten solut (esimerkiksi luusolut) eivät enää ole jakaantumiskykyisiä, vaan kudoksen uudet solut syntyvät kantasoluista. Näin käy esimerkiksi luuytimessä, jossa muodostuu verisoluja (puna- ja valkosoluja). Sekä sydämessä että hermokudoksessa on kantasoluja, mutta niitä on suhteellisen vähän, eikä niiden proliferaatiokapasiteetti riitä paikkaamaan syntyviä vaurioita. Tämän takia vaikkapa sydäninfarktin aiheuttama sydänlihasvaurio on vakavampi asia kuin ihoon tullut haava, sillä iho uusiutuu kantasoluista jatkuvasti, mutta sydänlihas ei merkittävässä määrin tähän kykene. Aivoissa kantasoluilla on suuri merkitys muun muassa muistitoimintojen kannalta.


title: Kantasolu

text: Kantasolut, toisin kuin muut solut, jakautuvat epäsymmetrisesti. Kun solu jakautuu symmetrisesti, siitä syntyy kaksi identtistä tytärsolua eli äitisolun kopiota. Kantasolut sen sijaan jakautuvat epäsymmetrisesti: äitisolusta syntyy yksi uusi kantasolu ja yksi erikoistuva solu, eli solut eivät ole identtiset (tytärsoluissa on esimerkiksi eri määrät solulimaa ja soluelimiä). Näin kantasolut pitävät määränsä vakiona tuottaessaan uusia soluja.


title: Kantasolu

text: Nykytietämys ei vielä riitä paljastamaan, minkälaiset signaalit saavat kantasolut lisääntymään ja erilaistumaan elimistössä. Nämä prosessit ovat kuitenkin hyvin kontrolloituja.


title: Kantasolu

text: Kantasolujen käyttö hoitokeinona on tällä hetkellä yksi nopeimmin kasvavista ja kehittyvistä lääketieteellisen tutkimuksen aloista. Kantasoluista toivotaan parannuskeinoa muun muassa halvaantuneille. Tämä onkin jo onnistunut laboratoriokokeissa rotilla, joiden halvaantuneet raajat saatiin toimimaan kantasoluhoidolla. Toinen suuri alue johon kantasoluista toivotaan hoitokeinoa, ovat erilaiset rappeumataudit, kuten Parkinsonin ja Huntingtonin tauti.


title: Kantasolu

text: Hoitoja embryonaalisilla kantasoluilla ei ole tähän mennessä suoritettu ihmisille. Tätä vastoin aikuisten kantasoluja on käytetty jo pitkään, muun muassa luuydinsiirteiden muodossa. Suomessa Tampereen yliopiston solu- ja kudosteknologiakeskus Regea suoritti operaation ensimmäisillä biomassaa ja kantasoluja yhdistävillä implanteilla. Kahdelle otsaontelontulehduksesta kärsineelle potilaalle siirrettiin otsaan implantti, joka sisälsi heidän rasvakudoksestaan poimittuja kantasoluja ja biomassaa. Kantasolujen tarkoituksena oli muodostaa uutta luumassaa. Hoidot toteutettiin Tampereen yliopistollisessa sairaalassa vuoden 2006 lopulla. Kesäkuuhun mennessä kumpikin potilas oli toipunut täysin.


title: Kantasolu

text: Kantasolujen käyttö hoitomuotona ei ole vaaratonta. Aikuisen omien kantasolujen käyttö on kohtalaisen turvallinen operaatio, mutta alkion kantasolujen kanssa on edelleen ongelmia. Suurin hankaluus liittyy solujen jakautumisen hallitsemiseen. Jos kantasolujen proliferaatiota ei kontrolloida, ne synnyttävät syöpäkasvaimia.


title: Tietokannan hallintajärjestelmä

text: Tietokannan hallintajärjestelmä on tietokoneohjelmisto, joka mahdollistaa tietokannan perustamisen ja ylläpidon.


title: Kolmitasoarkkitehtuuri

text: Kolmitasoarkkitehtuuria käytetään tietojärjestelmäarkkitehtuurissa ja siinä käytetään kolmea eri tasoa.


title: Kolmitasoarkkitehtuuri

text:
Tällä tasolla kuvataan tietokannan fyysistä tallennusrakennetta ja saantipolkuja.
"Sisäinen kaava"
Kuvaillaan tietokannan rakenne käyttäjälle, lukuun ottamatta fyysistä tallennusrakennetta.
"Käsitekaava"
Tällä tasolla määritellään näkymiä tietokantaan. Tämä tarkoittaa, että kullekin käyttäjäryhmälle on määritelty oma näkymä tietokantaan.
"Ulkoiset kaavat, näkymät"


title: Kolmitasoarkkitehtuuri

text: Tasojen välillä käytetään kuvauksia, jotta tehdyt tietokantakyselyt ja niihin saadut tulokset voidaan välittää tasolta toiselle kullekin tasolle ominaiseen esitysmuotoon.


title: Kolmitasoarkkitehtuuri

text: Kolmitasoarkkitehtuuri tukee tietoriippumattomuutta. Tämä tarkoittaa, että tietokannan kaavan (tietokannan kuvauksen) muutos alemmalla tasolla ei aiheuta muutoksia ylemmälle tasolla. Ainoastaan tasojen välinen kuvaus muuttuu.


title: Kolmitasoarkkitehtuuri

text: Mahdollistaa "lisäysten" teon käsitekaavaan, ilman tarvetta muuttaa ulkoista kaavaa tai sovelluksia.


title: Kolmitasoarkkitehtuuri

text: Mahdollistaa sisäisen kaavan muokkaamisen, ilman, että täytyy muuttaa ulkoista kaavaa tai käsitekaavaa.


title: TDMA

text:
TDMA () eli aikajakokanavointi on muun muassa GSM-verkoissa käytetty radiotien kanavanvaraustekniikka. Se perustuu eri signaalien viipalointiin eli aikajakoon, jossa jokainen lähetys jaetaan palasiin (kehys) ja palaset lähetetään tietyin väliajoin. Sitä käyttämällä voidaan siirtää ääntä ja dataa (mahdollistaa muun muassa multimediaviestien lähetyksen).
Siirtokapasiteetin lisääminen on suhteellisen helppoa ja taloudellista.


title: TDMA

text:
TDMA:n huonona puolena on se, että jos kaikki aikavälit ovat käytössä, yhteyttä ei voida muodostaa. Solua vaihdettaessa yhteys voi myös katketa, jos uuden solun kaikki aikajaksot on varattu.
TDMA on herkkä monitie-etenemisen häiriöille. Ratkaisuna tähän on kehitetty järjestelmän aikarajoitus.


title: TDMA

text: TDMA jaetaan kahteen osaan, synkroninen ja asynkroninen TDMA.


title: TDMA

text: Synkronisessa TDMA:ssa siirtotietä käytetään koko ajan. Silloin ei ohjausinformaatiota eikä vuonohjausta tarvita (linkkiprotokolla). Kahden pään välinen kehystahdistus kuitenkin tarvitaan. Kehystahdistuksessa lisätään jokaiseen kehykseen bitti siten, että perättäisten kehysten biteistä muodostuu bittikuvio (esimerkiksi 10101010).


title: TDMA

text: Lähteet voivat varata itselleen useampia aikaviipaleita kehyksestä ja sitä kautta nopeuttaa kommunikointiaan. Eri nopeuksilla toimivia lähteitä voidaan yhdistää, kun niiden käyttöön varataan tarvittava määrä aikaviipaleita.


title: TDMA

text: Synkronisessa aikajakokanavoinnissa datan on oltava digitaalista, mutta signaali voi olla digitaalinen tai analoginen.


title: TDMA

text: Huonona puolena TDMA:ssa on, että siinä hukataan kapasiteettia: jokaiselle linjalle varataan tietty aikajakso, vaikka linjalla ei olisikaan liikennettä.


title: TDMA

text: Synkronisesta TDMA:sta poiketen asynkronisessa TDMA:ssa siirtotiellä ei ole vakioaikavälejä, joten tarvitaan keino (osoite) kertomaan, minkä linjan dataa aikavälissä siirretään. Jokaisen kehyksen alkuun lisätään osoite kertomaan, mille linjalle kehys kuuluu. Aikavälit varataan dynaamisesti tarpeen mukaan.


title: TDMA

text:
Huonona puolena on, että osoitetietojen välittäminen hukkaa jonkin verran kapasiteettia.
Yhdistävän linjan nopeus voi olla pienempi kuin sisääntulolinjojen nopeuksien summa, joten suurilla käyttöasteilla saattaa seurata ruuhkaa.


title: CDMA

text: CDMA () eli koodijakokanavointi on yksi radiotien kanavanvaraustekniikoista. Koodijakokanavointia käytetään laajakaistaisissa järjestelmissä.


title: CDMA

text: CDMA-kanavoinnissa jokainen käyttäjä voi käyttää hyväkseen koko saatavilla olevaa taajuuskaistaa lähetyksessä ja vastaanotossa. Käyttäjät erotetaan toisistaan yksilöllisellä koodilla. Lähettäjä sisällyttää vastaanottajan koodin signaaliinsa, jolloin vain koodin tunteva asema voi vastaanottaa sen. Koodeja on olemassa miljardeja, tämä voi parantaa tietoturvaa ja tekee esimerkiksi puhelinten kloonauksesta hankalaa. Eri koodien ansiosta useat käyttäjät voivat toimia samanaikaisesti samalla taajuusalueella häiritsemättä liikaa toistensa lähetyksiä.


title: CDMA

text: Koodijakokanavointi kehitettiin aluksi sotilassovelluksia varten. Sillä pyrittiin piilottamaan signaalia (estämään salakuuntelu), saamaan vastustuskyky tahallista häirintää vastaan sekä saamaan lähetys sietämään kohinaa.


title: CDMA

text: CDMA voidaan toteuttaa kahdella eri tavalla:


title: CDMA

text:
Koodijakoon perustuvua matkapuhelinverkkojen radiotekniikoita ovat lähinnä
amerikkalainen IS-95 (tunnetaan yleisesti "CDMA":na),
CDMA2000 ja
WCDMA eli UMTS. W-CDMA tarkoittaa laajakaistaista CDMA-tekniikkaa "(wideband)".
GSM käyttää aikajaon (TDMA) lisäksi taajuushyppelyä,
GSM-kehys jaetaan neljään alikehykseen, jotka voidaan lähettää eri taajuuksilla.


title: CDMA

text: Maailman matkapuhelinverkoista noin kolmannes perustuu CDMA-tekniikkaan. Datayhteyksissä se on nopeampi kuin GSM:n GPRS-versio, muttei yhtä nopea kuin GSM:n EDGE-versio tai WCMA-3G-versio.


title: FHSS

text: Taajuushyppely () on DSSS:n lisäksi toinen CDMAta toteutettaessa käytettävistä tekniikoista.


title: FHSS

text: Taajuushyppelyssä lähettäjä vaihtaa lähetystaajuutta tietyn algoritmin mukaisesti. Taajuushyppelyalgoritmi voi olla täysin satunnainen, kuitenkin siten että lähettäjä ja vastaanottaja tietävät satunnaisuuden, tai etukäteen sovittu.


title: FHSS

text: Taajuushyppely suoritetaan siten, että laaja taajuusalue (useita megahertsejä) jaetaan suureen määrään kapeita kanavia. Lähetettävä signaali pilkotaan pieniin osiin ja jokainen osa lähetetään aikavälein kullakin kapealla kanavalla.


title: FHSS

text: Signaalin lähetys pitkällä aikavälillä käyttää koko taajuusalueen hyväkseen, vaikka tietyllä ajanhetkellä käytetään vain osa taajuusalueesta. Siksi taajuushyppelyäkin kutsutaan laajakaistaiseksi tekniikaksi.


title: FHSS

text: Taajuushyppely voidaan toteuttaa joko hitaalla tai nopealla hyppelyllä. Hitaassa lähetetään useita bittejä yhdellä aikavälillä kun taas nopeassa lähetetään 1 bitti usealla aikavälillä.


title: DSSS

text: Suorasekventointi () on FHSS:n lisäksi toinen CDMAta toteutettaessa käytössä olevista tekniikoista. Suorasekvennoinnissa lähetettävä sanoma jaetaan pieniin osiin ja lähetetään koko taajuusalueella (useita megahertsejä) yhtenä signaalina. Ongelmaksi muodostuu tällöin muiden signaalien aiheuttamat häiriöt. Ratkaisuna on sekoittaa lähetettävä signaali kohinaa muistuttavaan kantoaaltoon.


title: DSSS

text: Sekoituksessa lähetin yhdistää kaksi signaalia; toinen on näennäissatunnaislukugeneraattorin tuottama suurinopeuksinen bittivirta (kohinaa) ja toinen pieninopeuksinen digitaalisesti moduloitu informaatiosignaali eli viesti (yleensä ääntä). Yhdistämällä nämä kaksi saadaan signaali, jonka nopeus on nopeamman signaalin mukainen sisältäen viestin. Vastaanotin pystyy erottamaan signaalit toisistaan, koska se tietää satunnaisen bittivirran sekvenssin.


title: DSSS

text: Tämän tekniikan ansiosta voidaan signaalit tulkita oikein vaikka informaatiosignaali olisi 10 desibeliä pienempi kuin kohinan voimakkuus. Tekniikka mahdollistaa myös sen, että saman taajuuden käyttö alueella heikentää yhteyden laatua hitaasti.


title: Kanavanvaraus

text: Kahden järjestelmän välinen kommunikointi ei vie yleensä koko siirtotien eli kanavan kapasiteettia. Tällöin siirtokapasiteettia voidaan jakaa useamman järjestelmän kesken. Tämä kuitenkin edellyttää kanavanvarauksen käyttöä.


title: Kanavanvaraus

text: Piirikytkentäisessä tekniikassa kanavasta varataan kiinteästi (tai pitkäksi aikaa) osa jokaiselle tarvitsijalle. Tällaisen siirtotien jakoa kutsutaan kanavoinniksi (multipleksointi).


title: Kanavanvaraus

text: Kanavointi tapahtuu siten, että tietty määrä syötteitä yhdistetään yhdelle linjalle lähetyspäässä ja vastaanottopäässä ne taas puretaan useaksi syötteeksi.


title: Kanavanvaraus

text: Kanavoinnin avulla käytettävän kanavan siirtonopeus, käyttöaste ja kustannustehokkuus kasvaa. Tämä tapahtuu sen vuoksi, että koko siirtokapasiteettia ei varata tietylle kommunikaatiolle.


title: Kanavanvaraus

text: Soluverkkojen kanavointiin sopivimpia tekniikoita ovat:


title: Kanavanvaraus

text: Lähiverkoissa on tyypillistä, että kanava varataan vain hetkellisesti ja mahdollisia varaajia on suuri määrä. Lähiverkkojen kanavanvarausmenetelmiä ovat:


title: Kanavanvaraus

text: Valokuidussa käytetään tavallisesti FDMA-taajuusjakokanavoinnin kanssa periaatteeltaan samanlaista aallonpituuskanavointia WDM "(Wavelength division multiplexing)" -kanavointia.


title: FDMA

text: Taajuusjakokanavointi eli FDMA () on yksinkertainen radiotien kanavanvaraustekniikka. Sen toteutuksessa käytettävä taajuusalue jaetaan osa-alueisiin, joista käyttäjälle annetaan yksi alue yhteyden ajaksi. FDMAssa syötettävä data voi olla joko analogista tai digitaalista; signaali on aina analogista johtuen moduloinnista. Taajuusjakokanavointia käytetään muun muassa radioliikenteessä.


title: FDMA

text: FDMAn haittapuolena on, että se tuhlaa kaistaa. Yhteydelle annettu kanava on varattu vaikka dataa ei liikkuisikaan.


title: Grigori Rasputin

text: Grigori Jefimovitš Rasputin (, 22. tammikuuta 1869 – 30. joulukuuta 1916) oli venäläinen mystikko ja profeetta, jonka väitetään olleen ihmeparantaja, verenseisauttaja. Rasputinilla oli merkittävä rooli Venäjän keisarikunnan loppuaikoina tsaari Nikolai II:n hovissa, sillä hänen väitettiin kykenevän parantamaan kruununperijä Aleksein hemofilian eli verenvuototaudin. Lopulta Rasputin murhattiin raa’asti.


title: Grigori Rasputin

text: Rasputinia on usein nimitetty munkiksi, ja hänestä käytettiin haukkumanimeä ”Hullu munkki”. Toisin kuin joskus luullaan, nimi Rasputin ei merkitse ”irstasta”, vaan oli Rasputinin kotikylässä yleinen sukunimi. Elostelijan tai irstaan merkitys on kylläkin samankaltaisella sanalla распу́тник ("rasputnik").


title: Grigori Rasputin

text: Rasputin syntyi siperialaisen talonpojan perheeseen Pokrovskojen pikkukylässä Tura-joen rannalla. Hänen syntymäpäiväkseen on ilmoitettu eräissä lähteissä 10. tammikuuta 1869. Varmaa on kuitenkin vain, että Rasputin syntyi vuosien 1863–1873 välisenä aikana. Hän vietti lapsena ja nuorena aikaansa paikallisessa luostarissa. Vuoden 1893 tietämillä Rasputin meni naimisiin naapurikylästä Dubrovista kotoisin olevan talonpoikaistytön Praskovia Fedorovnan kanssa, joka oli miestään kaksi vuotta vanhempi. He saivat viisi lasta, joista vanhin – poika – kuoli puolen vuoden ikäisenä. Muut lapset olivat Dimitri (1895), Mihail (1897), Matrjona (tunnettu Maria Rasputinina) (n. 1898) ja Varvara (1900). Rasputinin suku elää yhä Maria-tyttären kautta. Hänen jälkeläisiään asuu Ranskassa ja Yhdysvalloissa.


title: Grigori Rasputin

text: Vuonna 1901 Rasputin lähti kotiseudultaan ja ryhtyi vaeltamaan Venäjällä.


title: Grigori Rasputin

text: Vuonna 1903 Rasputin saapui Pietariin. Hänen maineensa profeettana ja ihmeparantajana oli kiirinyt sinne jo hänen edellään. Vuonna 1904 Rasputin kuuli tarinoita, joiden mukaan keisari Nikolai II:n vastasyntynyt poika ja kruununperijä Aleksei Nikolajevitš Romanov sairasti perinnöllistä verenvuototautia, hemofiliaa. Tämä vaikea, tuohon aikaan yleensä kuolemaan johtava, harvinainen ja perinnöllinen sairaus oli siirtynyt pojalle keisarinna Aleksandra Fjodorovnalta - entiseltä saksalaiselta Hessen- Darmstadtin prinsessalta - joka Ison-Britannian kuningattaren Viktorian tyttärentyttärenä oli yksi niistä kuninkaallisista äideistä, jotka 1800- ja 1900-luvuilla levittivät tämän taudin Euroopan hallitsijasuvuille.


title: Grigori Rasputin

text: Aleksein syntymän aikoihin (sairaus paljastui pojan ensimmäisen elinvuoden aikana) keisarinna Aleksandran lähipiiriin kuului kaksi hyvin erikoista naista, hänen miehensä tsaari Nikolain serkkujen vaimot: suuriruhtinattaret Miliza ja Anastasia. Näistä kahdesta varsinkin Miliza oli tavattoman kiinnostunut mystiikasta ja okkultismista, jotka olivat muoti-ilmiöitä kaikkialla tuohon aikaan. Okkultismiin tutustunut Miliza sai tietoonsa huhuja Rasputinin oletetuista kyvyistä ja saattoi tämän niin ikään mystiikasta kiinnostuneen keisarinna Aleksandran tietoon, jonka Miliza tiesi myös etsivän epätoivoisesti apua sairaalle pojalleen. Lääketiede ei noihin aikoihin tuntenut mitään keinoa verenvuototaudin kaltaisesta sairaudesta kärsivän auttamiseksi.


title: Grigori Rasputin

text:
Rasputin tapasi keisariparin marraskuun 1. päivän tietämillä vuonna 1905. Kertomusten mukaan tuolla ensimmäisellä tapaamiskerralla Rasputin pysäytti Aleksein verenvuotokohtauksen. Tapaus synnytti pojan kummassakin vanhemmassa, eritoten keisarinnassa, voimakkaan kiitollisuuden ja luottamuksen tunteen erikoislaatuista siperialaista kohtaan.
Huhuttujen parantajankykyjensä ja Aleksein taudin avulla Rasputin sai suuren vaikutusvallan tsaariin tämän vaimon kautta. Hänen huono historiallinen maineensa perustuukin osittain niihin huhuihin ja juoruihin, joita kateellinen aatelisto alkoi levittää Rasputinista ja tsaariperheestä. Väitettiin että keisarinna olisi Rasputinin rakastajatar. Rasputin onkin jäänyt historiaan ennen kaikkea häpeämättömänä naistenmiehenä, juoppona ja kieroutuneena poliittisena pelurina. Ehkä voimakkaimmin Rasputinin kielteiseen julkisuuskuvaan vaikuttivat hänen lukuisat naissuhteensa, jotka tuona seksuaalikielteisenä aikana herättivät huomattavaa pahennusta.


title: Grigori Rasputin

text: Rasputinin väitettiin myös kuuluneen erittäin halveksittuun ja ankarasti vainottuun - kerettiläiseksi määriteltyyn - venäläiseen uskonlahkoon, joka tunnettiin nimellä hlystit. Hlystien uskonfilosofia perustui osittain kristinoppiin, mutta suurimmaksi osaksi se juonsi juurensa epämääräisesti pakanallisista, ennen kristinuskoa olleista, Venäjän uskomuksista ja rituaaleista. Hlystiläisyyden keskeinen ajatus oli uskomus, että synninteko sitä seuraavan katumuksen kautta jalostaa ihmisen sielua ja tuon hänet lähemmäksi Jumalaa. Pidetään erittäin mahdollisena, että Rasputin nuoruudessaan kierrellessään laajoilla vaelluksillaan Siperian syrjäisissä luostareissa oli päätynyt tekemisiin tämän opin harjoittajien kanssa. Väitettiin myös, että hlystiläiset pitivät jumalanpalveluksiaan yöllisinä orgioina salaisissa paikoissa. Rasputin ei nähtävästi kuitenkaan myöhemmässä elämässään ollut tekemisissä hlystiläisyyden kanssa, mutta sen käsitykset vaikuttivat ilmeisesti voimakkaasti hänen omaan uskonfilosofiaansa. Mitä taas tulee legendoihin hänen hillittömästä juopottelustaan, Rasputin oli kotiseudullaan tunnettu hurjastelevista elämäntavoistaan, joihin kuuluivat niin juominen kuin naisseikkailutkin.


title: Grigori Rasputin

text: Koettuaan omien sanojensa mukaan 28-vuotiaana hengellisen herätyksen Rasputin luopui alkoholista – joskaan ei suinkaan naissuhteista – pitkäksi aikaa. Hän sortui kuitenkin uudestaan viimeisinä vuosinaan, kun hänen toimintansa hovissa alkoivat synnyttää vakavia paineita ja muodostua hänelle itselleen hengenvaaraksi.


title: Grigori Rasputin

text: Rasputinin Venäjän poliittisella näyttämöllä esittämä rooli oli vähintäänkin erikoinen. Kuten edellä todettu, häntä on usein syytetty ankarasti hovijuonitteluista ja avoimesta puuttumisesta maan hallintoon, heikon ja tahdottoman tsaari Nikolain kustannuksella. Tätä yhdistettynä hänen huonoon maineeseensa on pidetty yhtenä merkittävimmistä syistä keisarillisen Venäjän romahdukseen helmi-/maaliskuussa 1917.


title: Grigori Rasputin

text: Sen enempää hovilla ja hallitsevilla piireillä kuin Venäjän tavallisella kansallakaan ei ollut selkeää käsitystä Rasputinin keisarinnaan kohdistuvan vaikutusvallan todellisesta luonteesta. Suurimpana syynä Rasputinin vaikutusvaltaan oli kruununperijä Aleksei Nikolajevitšin sairaus. Keisarinna Aleksandra, joka rakasti syvästi ainoaa poikaansa, tuli riippuvaiseksi Rasputinista uskoen, että tämä oli ainoa ihminen maailmassa, joka kykeni auttamaan Alekseita. Kaiken lisäksi tsaariperhe pyrki huolellisesti kätkemään poikansa tilan kaikilta tahoilta. He uskoivat, että hovin tai kansan saadessa tietää maan tulevan hallitsijan olevan parantumattomasti sairas ja tämän hengen olevan jatkuvasti hiuskarvan varassa, vähentäisi hallitsijasuvun valtaa. Heidän pelkonsa vallan ja henkensä menettämisen puolesta sai aikaan asioiden todellisen luonteen piilottelun. Tämän vuoksi Rasputinin parantajan roolia ei voitu ymmärtää oikein.


title: Grigori Rasputin

text:
Rasputin onnistui taitavasti kätkemään tsaariperheeltä kansan keskuudessa liioiteltuja yksityiselämänsä paheita. Kansa taas ei tiennyt, ettei tsaariperhe ollut tietoinen "hullun munkin todellisesta luonteesta", vaan uskoi, että tsaariperhe hyväksyi Rasputinin lähipiiriinsä rietastelevana, humalaisena naistenviettelijänä, moraalittomana henkilönä. Tämä tosiseikka taas rasitti raskaasti tsaariperheen omaa mainetta. Näin ollen ihmiset eivät voineet ymmärtää Rasputinin suurta vaikutusvaltaa. Rasputinia väitettiin oman aikansa Venäjän, ja jossain jopa koko maailman vaikutusvaltaisimmaksi mieheksi.
Kirjailija Edvard Radzinski käsittelee Rasputinin valtaa laajalti teoksessaan "Rasputin" (suom. Kari Klemelä, WSOY, 2000). Hänen teoksensa tuo esille seuraavanlaisen johtopäätöksen: Rasputin ei ollut peluri puhtaasti siinä mielessä missä erilaiset mustamaalaustaan suuresti liioittelevat juorut ja legendat hänestä yleensä ovat esittäneet. Hän ei alun alkaen käyttänyt hovissa saavuttamaansa asemaa ja erityisesti tsaarittaren luottamusta hyväkseen voidakseen toimia politiikassa "ikään kuin tsaarin sijaisena erottaen ja nimittäen ministereitä ja korkeita virkamiehiä silkasta vallanhimosta omien mieltymystensä mukaisesti". Grigori Rasputin ei ollut arabialaisten tarinoiden kieroileva, manipulatiivinen suurvisiiri. Rasputinin rooli oli paljon omalaatuisempi.


title: Grigori Rasputin

text: Radzinskin mukaan Rasputinin vallan lähtökohtana oli keisarinna Aleksandran persoonallisuus. Kuusivuotiaana äidistään orvoksi jäänyt ja Britannian hovissa isoäitinsä kuningatar Viktorian kasvatusvallan alla varttunut keisarinna oli voimakastahtoinen ja ujon, pidättyväisen ulkokuorensa alla hyvin kiivas ja kiihkeäluonteinen nainen. Lisäksi hän oli hyvin vallanhimoinen. Aleksandra taisteli paljon kiivaammin kuin miehensä vuonna 1905 esitettyjä tsaarinvallan kaventamisvaatimuksia vastaan eikä koskaan antanut anteeksi silloiselle pääministeri Sergei Wittelle, joka käytännössä pakotti keisari Nikolain allekirjoittamaan mm. kansalaisvapauksiin liittyviä poliittisia uudistuksia koskevan marraskuun manifestin.


title: Grigori Rasputin

text: Keisarinna Aleksandra oli lähinnä Aleksein vuoksi valmis sulkemaan silmänsä kaikilta syytöksiltä, joita Rasputinia vastaan toistuvasti esitettiin, ja Rasputinia kohtaan osoitettu myötämielisyys merkitsi häntä itseään – Venäjän keisarinnaa – kohtaan osoitettua myötämielisyyttä. Aleksandra ei koskaan ollut suosittu hovissa tai muuallakaan Venäjällä. Hän oli syntyperältään saksalainen, eikä tuon ajan Venäjällä suhtauduttu saksalaisiin suopeasti. Häntä luonnehdittiin kylmäksi, kopeaksi ja ylimieliseksi naiseksi, mikä johtui paljolti hänen ujoudestaan – erityisesti nuorena Aleksandra kärsi ujoudesta, mikä tuntuu yllättävän ristiriitaiselta suhteutettuna hänen muuhun persoonallisuuteensa. Rasputinin tulo hoviin muodostui nopeasti kohtalokkaaksi keisarinnan omalle maineelle.


title: Grigori Rasputin

text: Sokeassa uskossaan Rasputiniin keisarinna alkoi hyväksyä lähipiiriinsä vain sellaisia ihmisiä, jotka olivat Rasputinille suosiollisia. Kysymys oli eräässä mielessä hänen omasta narsismistaan ja vallanhalustaan. Suunnilleen vuodesta 1912 eteenpäin – Edvard Radzinskin mukaan keisarinna alkoi oman vaikutusvaltansa nojalla valvoa, että korkeimpiin virkoihin otettiin Rasputiniin myötämielisesti suhtautuvia henkilöitä. Myöhempinä vuosina Rasputin, joka vaistosi oman henkensä olevan vaarassa hovissa (johtuen hänen maineestaan, jonka useimmat hallitseviin piireihin kuuluvat katsoivat vahingoittavan tsaarinhallintoa niin, että hänen pois lähettämisensä tai suorastaan surmaamisensa oli monien toiveena ja tavoitteena) pyrki turvaamaan selustaansa keisarinnan avustuksella, tuomalla tälle ikään kuin omana ajatuksenaan esiin idean koko virkamieskoneiston puhdistamisesta Rasputininvastaisesta rintamasta. Hän alkoi vaivihkaa esittää tsaarittarelle henkilöitä, jotka sopisivat parhaiten tiettyihin virkoihin. Aleksandra, joka itse haaveili myös Rasputinille – toisin sanoen itselleen – kuuliaisesta hallituksesta, alkoi ihastuneena toteuttaa omalaatuisen ystävänsä ehdotuksia.


title: Grigori Rasputin

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Rasputin ja keisarinna todellisuudessa johtivat maan hallintoa sen jälkeen, kun Aleksandra oli saanut poistettua armeijan johdosta miehensä serkun, suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitšin. Syynä erimielisyyksiin oli suuriruhtinaan kielteinen suhtautuminen Rasputiniin – ja sitä kautta keisarinnaan. Uuden armeijan ylipäällikön paikan otti itselleen velvollisuudentuntoinen keisari Nikolai. Vaihto oli todellisuudessa keisarinna Aleksandran ideoima. Sen kautta hän saisi Rasputinin kanssa vapaat kädet ministerien ja keisarikunnan hallinnon suhteen. Osittain näistä toimista syntyneistä katastrofaalisista sekaannuksista ja Rasputinin, keisarinnan ja Romanovien suvun vastaisista paineista oli seurauksena Venäjän vallankumous.


title: Grigori Rasputin

text: Marraskuussa 2016 ilmestyi Douglas Smithin teos ”Rasputin” (noin 800 sivua). Smith on tutkinut tarkkaan arkistoja sekä Venäjällä että muissa maissa. Suuri osa siitä, mitä Rasputinista on kerrottu ja kirjoitettu, on huhupuhetta, juoruja ja valheita. Smithin mukaan käsitys Rasputinista perustuu pääasiallisesti hänen vihamiestensä teoksiin. Hänen oletettu murhaajansa Feliks Jusupov kirjoitti Rasputinin kuolemasta ollessaan maanpaossa Pariisissa. Hän oli rahapulassa, joten hän lisäsi teokseensa sensaatiomaista ja yliluonnollista ainesta, jotta kirja kävisi hyvin kaupaksi. Munkki Iliodor, jonka epäillään järjestäneen ensimmäisen Rasputinin murhayrityksen, teki samoin Yhdysvalloissa. Douglas Smith paljastaa kirjassaan Rasputinia ympäröivät myytit.


title: Grigori Rasputin

text: Rasputinin kerrotaan olleen nuorena hevosvaras ja pikkurikollinen. Smith ei löydä poliisin arkistoista vahvistusta asialle. Rasputin ei voinut käydä koulua, mutta lähti myöhemmin pyhiinvaellusmatkalle Venäjälle ja oleskeli luostarissa, jossa hän oppi lukemaan ja kirjoittamaan. Pokrovskojessa hänellä oli perhe ja lapsia, joista vain Maria eli vanhaksi, muut kuolivat joko pieninä tai Neuvostoliiton alkuaikoina. Hänen vaimonsa suhtautui aika kärsivällisesti miehensä naisseikkailuihin. Maria kirjoitti muistelmat, joiden mukaan Rasputin oli hyvä isä.


title: Grigori Rasputin

text: Rasputin oli vilpittömän uskonnollinen. Hän oli todennäköisesti tutustunut lahkoihin, mutta Smith kirjoittaa, että hän ei kuulunut hlystien lahkoon. Hänen luonaan kävi jatkuvasti ihmisiä pyytämässä apua ja neuvoja, ja hän auttoi heitä parhaansa mukaan, jopa antamalla rahaa. Sitä hän myös sai auttajiltaan ja hovista. Hänen toimintansa motiivina ei ollut kunnian- eikä rahanhimo.


title: Grigori Rasputin

text: Rasputinilla väitetään olleen paljon naissuhteita. Hänellä oli joukko seuraajia, jotka matkustivat hänen kanssaan Pokrovskojeen, mutta hänen maineensa oli liioiteltua. Hänen väitetään järjestäneen orgioita, mutta niistäkään ei löydy todisteita, sen sijaan arkistojen perusteella pystytään osoittamaan, että eräät todistajat valehtelivat. Ei ole tiedossa, että Rasputinilla olisi avioliiton ulkopuolisia lapsia, mikä todistaa, että hän on ollut varovainen käytöksessään. Maria vahvistaa muistelmissaan, että Rasputinilla oli naissuhteita. Alkoholi oli ongelma varsinkin hänen viimeisinä elinvuosinaan, kun hän jo tiesi, että hänen murhaamisensa on suunnitteilla.


title: Grigori Rasputin

text: Keisarinna Aleksandra oli hyvin uskonnollinen, jopa taikauskoinen. Hän uskoi Rasputinilla olevan yliluonnollisia kykyjä, mm. parantajan voimia, ja piti häntä Pyhänä miehenä. Kun kruununperijä sairastui, Rasputin pystyi rauhoittamaan hänet, mikä edisti paranemista. Todennäköisesti hän olisi parantunut muutenkin. Aleksandra piti Rasputinin rehellisyydestä ja suorasanaisuudesta ja luotti häneen täysin elämänsä loppuun saakka. Myös Rasputin oli uskollinen tsaarille. Tosin jotkut väittivät hänen kannattavan vallankumousta, mutta häntä kohtaan esitetyt syytökset olivat usein hyvin ristiriitaisia ja mielikuvituksellisia.


title: Grigori Rasputin

text: Tsaari ei ollut niin heikko kuin kerrotaan. Rasputinin vaikutusvaltaa liioitellaan. Hän antoi tsaarille neuvoja, mm. hän vastusti sotaa ja sodan alettua pyysi tsaaria säästämään ihmishenkiä, mutta tsaari ei kuunnellut häntä. Jos hän olisi kuunnellut, olisi säästetty noin 7 miljoonaa sodan uhria, eikä todennäköisesti olisi ollut syytä vallankumoukseen, ja tsaari olisi säilyttänyt valtansa. Aleksandra kysyi Rasputinin mielipidettä politiikasta ja välitti tiedon tsaarille. Rasputinilla oli vaikutusta nimityksiin sen vuoksi, että Aleksandra oli tavallisesti samaa mieltä. Kumpikin halusi virkoihin miehiä, jotka suhtautuivat myötämielisesti Rasputiniin. Rasputin tiesi murhasuunnitelmien olevan vireillä. Rasputinia syytettiin myös vakoilusta Saksan hyväksi, mutta sille teorialle ei ole löydetty mitään todisteita. Tiedustelupalvelut olivat kyllä kiinnostuneita Rasputinin mielipiteistä, koska niiden luultiin vaikuttavan tsaarin päätöksiin.


title: Grigori Rasputin

text: Lehdistö kertoi Rasputinista skandaalijuttuja, mutta niiden tarkoituksena oli ennen kaikkea myydä. Rasputinista oltiin kiinnostuneita, hän oli aikansa superjulkkis, joten kaikki uutiset hänestä olivat haluttuja, mitä skandaalimaisempia, sen parempi. Se oli syynä joukkohysterialle, jossa Rasputinista tehtiin Pyhä Paholainen. Taistelu Rasputinia vastaan oli osa sitä taistelua, jota käytiin monarkiaa vastaan. Ainakin osa skandaaleista ja orgioista oli keksittyjä tarinoita. Useat Rasputinia tuntevat arvostivat häntä, mutta muut muodostivat käsityksensä juorujen perusteella.  Sillä, mitä Rasputin teki ei ollut niinkään merkitystä, vaan pikemminkin sillä, mitä hänestä ajateltiin. Rasputinista tehtiin syntipukki Venäjän surkeuteen. Hän ei ollut paholainen eikä pyhimys, mutta sopiva uhri korruptoituneelle yläluokalle.


title: Grigori Rasputin

text: Rasputin kuoli Jusupovin talossa murhaajan luoteihin. Myrkkyä hänen verestään ei löytynyt, ja kun hänet heitettiin Nevaan, hän oli jo kuollut. Hänen ruumiinsa poltettiin myöhemmin, eikä siitä säästynyt mitään. Syynä murhaan oli pelko, että Rasputin tuhoaa hovin arvovallan ja tekee sen naurunalaiseksi, mutta murhaajat eivät pystyneet näkemään todellisuutta, jossa vallankumous oli jo hyvin lähellä. Mitään vahvistusta sille teorialle, että murhaaja olisi ollut englantilainen agentti, Smith ei ole löytänyt Englannin tiedustelupalvelun arkistosta.


title: Grigori Rasputin

text: Douglas Smith kertoo Rasputinista liitteenä olevalla videolla, joka on kirjan lyhyt esittely.


title: Grigori Rasputin

text: Myös keisarinnan hovineiti Anna Vyrubova on samaa mieltä kuin Douglas Smith. Vyrubova kirjoittaa muistelmissaan, että keisari ja keisarinna halusivat kuulla Rasputinilta ennustuksia ja mystisia kokemuksia ja heitä ärsyttivät ohjeet ja pyynnöt, joita Rasputin heille välitti. Rasputinia käytettiin valtaistuimen mustaamiseksi. Rasputinin ympärillä pyöri sanomalehtimiehiä ja upseereita, jotka kuljettivat häntä kapakoissa ja järjestivät juominkeja - toisin sanoen tekivät parhaansa saadakseen Rasputinin huonoon valoon tarkoituksena vahingoittaa hovia. Keisari ja keisarinna eivät uskoneet juoruja, mutta Rasputinin julkinen panettelu lisäsi vihaa hovia kohtaan. Vyrobova kirjoittaa, että hovi ja ylhäisimmät seurapiirit olivat kuin yhtä suurta hullujenhuonetta. Hänen mielestään vallankumouksen syyt olivat lähtöisin Venäjän historian aikaisemmista vaiheista. Nikolai II ja  Rasputin olivat vain tekosyitä.


title: Grigori Rasputin

text: Rasputin sai elämänsä aikana lukuisia – varsinkin naispuolisia – seuraajia liittyen hänen uskonnolliseen etsintäänsä ja myöhemmin toimintaansa tsaarin hovissa. Vielä enemmän hänellä oli katkeria vihollisia, jotka joko kateudesta tai hänen maineensa ja tekemistensä järkyttäminä olivat valmiita vainoamaan häntä hautaan asti. Hänen elämänsä aikana häntä vastaan suunniteltiin ainakin kolme vakavaa salamurhahanketta.


title: Grigori Rasputin

text: Tiettävästi ensimmäisen kerran Rasputin yritettiin murhata vuonna 1914. Hankkeen takana oli ainakin hänen entinen ystävänsä ja myöhempi kiivas vihollisensa munkki Iliodor (s. Sergei Trufanov), joka ensin salaa ja myöhemmin täysin julkisesti kuului edellä mainittuun hlystien uskonlahkoon. On mahdollista, että murhan takana oli myös Iliodorin kanssa tätä varten salaa liittoutunut Venäjän salaisen poliisin päällikkö kenraali Vladimir Dzunkovski, joka oli erittäin vaikutusvaltainen mies ja jolla oli myös omat henkilökohtaisemmat syynsä olla katkera Rasputinille. Rasputin oli näet tehnyt hänet naurunalaiseksi eräässä tärkeässä tilanteessa ja Dzunkovski vannoi kostoa. Mahdollisesti juuri Dzunkovski antoi Iliodorille apua murhan järjestämisessä.


title: Grigori Rasputin

text: Iliodor lähetti surmatyötä suorittamaan Hionia Guseva -nimisen tsaritsyniläisen entisen prostituoidun, jonka nimi tapausta myöhemmin tutkittaessa liitettiin usein Rasputiniin nimeen varsin säädyttömissä yhteyksissä. Nainen itse kertoi kuulusteluissa yrittäneensä surmata Rasputinin häneen liittyvien huhujen ja kertomusten perusteella. Yleisö dramatisoi tarinan myöhemmin muotoon, jossa Rasputin olisi aikoinaan hyväksikäyttänyt Gusevaa ja tämä oli päättänyt kostaa loukkauksen.


title: Grigori Rasputin

text: Hionia Guseva yritti heinäkuun lopulla 1914 surmata Grigori Rasputinin tämän kotikylässä puukottamalla tätä vatsaan heidän tavatessaan kylätiellä. Guseva pidätettiin heti – tapauksella oli lukuisia silminnäkijöitä – ja joutui oikeuteen, jossa hänet julistettiin mielisairaaksi ja suljettiin sairaalaan. Sairaalasta hän vapautui vasta vallankumouksen aikana. Rasputinille kohtaaminen oli koitua kohtalokkaaksi. Keisarinna lähetti kirurgin Pietarista leikkaamaan Rasputinin, minkä jälkeen hän makasi kaksi kuukautta sairaalassa Tjumenissa ja herätti yleistä ällistystä toipumisellaan. Sanottiin, että "tuon kirotun musikan sielu näytti olevan ommeltu kiinni ruumiiseen".


title: Grigori Rasputin

text: Kun Rasputin yritettiin surmata ensimmäisen kerran vuonna 1914, hän kuitenkin toipui vammoistaan. Murhan todelliset vaikuttimet ovat hämärän peitossa ja ne saattoivat olla yksityisluonteisia. On esitetty arvio, että Rasputin olisi saattanut estää Venäjän liittymisen ensimmäiseen maailmansotaan, ja pelättiin hänen ryhtyvän valmistelemaan Venäjän ja Saksan erillisrauhaa.


title: Grigori Rasputin

text: Seuraavan salaliiton Rasputinin murhaamiseksi yrittivät toteuttaa kaksi ministeriä, jotka vuonna 1915 kilpailivat keskenään keisarikunnan hallituksessa ja joihin molempiin Rasputin välit olivat huonot, sillä hän oli pitänyt heitä ovelasti pilkkanaan, kun he olivat yrittäneet hyötyä hänestä edetäkseen urallaan. Rasputinista hyötymisestä oli muodostunut tsaarinhallinnon viimeisinä vuosina eräänlainen tapa hovin virkamiehille. He tunsivat erinomaisesti keisarinnan kehittämän säännön: kaikki, jotka vastustivat Rasputinia joutuivat tuhon omiksi, kun taas ne, jotka arvostivat (tai ainakin olivat arvostavinaan) häntä, olivat täten osoittaneet lojaaliutensa myös Rasputinia palvovalle keisarinnalle, ja heitä kohdeltiin asianmukaisesti.


title: Grigori Rasputin

text: Ministerien Aleksei Hvostovin ja Stepan Beletskin "yhdessä" suunnittelemasta salamurhahankkeesta kehkeytyi todellisuudessa vain naurettava farssi, jollaiseksi sen ajoi miesten toiselta osapuolelta salaama oman edun tavoittelu. Hvostov, joka oli uskonut vuorenvarmasti pääsevänsä pääministeriksi Ivan Goremykinin erottamisen jälkeen, järkyttyi ja raivostui saadessaan Beletskiltä tiedon, että Rasputin ja keisarinna suunnittelivat viranhaltijaksi Boris Stürmeriä. Stürmerin tultua nimitetyksi Hvostov päätti kostaa Rasputinille, jonka suhteen sekä hän että Beletski olivat jo aiemmin kokeneet ikäviä yllätyksiä yrittäessään mielistellä ja lahjoa tätä saadakseen siten keisarinnan siunauksen omalle uralleen. Hvostov juoni hankkeen, jonka perusajatuksena oli saada Rasputin sotkettua johonkin skandaaliin, jonka Hvostov itse sitten paljastaisi ja saisi tsaarin karkottamaan Rasputinin hovista. Sen jälkeen hän itse saisi mahtavan kansansuosion menettäen samalla tosin sisäministerin virkansa.


title: Grigori Rasputin

text: Onnettomuudekseen Hvostov päätti turvautua järjestelyissä hämäräperäiseen viestinviejään, Rasputinille hyvin läheiseen Manasevitš-Manuilov-nimiseen henkilöön. Manasevitš järjesteli salassa asiat Rasputinin eduksi, mistä seurauksena Hvostov menetti rahat, joilla oli yrittänyt lahjoa Manasevitšin. Hvostov ei voinut myöskään kertoa asiasta kenellekään ilman oman osuutensa paljastumista. Tässä vaiheessa Hvostov oli niin raivoissaan Rasputinille, että alkoi vakavasti suunnitella tämän täydellistä eliminoimista. Tässä asiassa hän turvautui mainittuun Stepan Beletskiin - joka onnettomuudeksi oli tuntuvasti rikostoveriaan terävänäköisempi. Kumpikin mies suunnitteli koko ajan omaa osuuttaan ilmaisematta sanallakaan toisilleen, miten olivat suunnitelleet hyötyvänsä liittolaisestaan. Hvostovin tarkoituksena oli saada Rasputin pois päiviltä ja nousta itse yleiseen suosioon. Beletski puolestaan oli aikeissa olla ensin muka avustavinaan Hvostovia tämän suunnitelmissa ja sitten sopivan hetken tullen kääntää kelkkansa ja paljastaa koko juttu ylimmälle taholle, toisin sanoen tsaariparille. Näin hän saisi sekä Hvostovin pois jaloistaan että keisarinnan ymmärtämään, kuinka loistava sisäministeri hänestä itsestään tulisi.


title: Grigori Rasputin

text: Herrojen suunnitelmat menivät kuitenkin pieleen mahdollisimman nololla tavalla. Kun Hvostov tajusi lopulta, mitä Beletskillä oli mielessään (tämä tapahtui sen jälkeen, kun Beletski oli järjestänyt erään asiamiehensä ikään kuin vahingossa ilmiantamaan Hvostovin), Hvostov kanteli itse Beletskistä suoraan tsaarille tilanteessa, jossa Beletski oli luullut ministeriparan aikovan vain esittää tälle jälleen uusia valituksia Rasputinista – ja siten tietysti allekirjoittavan oman poliittisen kuolemantuomionsa. Kostoksi paljastuksesta Beletski puolestaan esitti nyt ilmiantonsa Hvostovista paljastaen tämän yrityksen Rasputinin murhaamiseksi. Kummastakaan oljenkorresta ei ollut enää apua – molemmat menettivät ministerinpaikkansa.


title: Grigori Rasputin

text: Vuonna 1916 joukko vaikutusvaltaisia venäläisiä aatelisia,– joihin kuului muiden muassa tsaarin serkku Dmitri Pavlovitš Romanov, muodosti salaliiton Rasputinin murhaamiseksi. Salaliittoa johti 29-vuotias ruhtinas Feliks Jusupov, Venäjän suurimman omaisuuden perijä, joka oli naimisissa Nikolain lähisukulaisen kanssa. Muita murhaan osallistuneita oli mm. V. M. Puriskevits.


title: Grigori Rasputin

text: Joulukuun lopulla 1916 Jusupov, joka piti juhlimisesta kuten Rasputinkin ja oli tavannut tämän usein Pietarin pahamaineisimmissa paikoissa, kutsui Rasputinin palatsiinsa puolenyön jälkeen tarjottavalle illalliselle. Jusupov vei vieraansa kellarikerroksen huoneeseen pahoitellen, että juhlien emännälle oli sattunut viivytys ja sillä aikaa neljä muuta salaliittolaista soittivat yläkerrassa gramofonia kovaäänisesti ikään kuin siellä olisi juhlittu. Jusupov väitti myöhemmin tarjonneensa vieraalleen leivoksia ja viiniä, joihin salaliittolaiset olivat laittaneet syankaliumia, mutta Rasputiniin ne eivät vaikuttaneet mitenkään.


title: Grigori Rasputin

text:
Lopulta eräs salaliittolainen suuttui ja ampui Rasputinia, erään tiedon mukaan jopa kuudesti; ainakin yksi luoti oli myrkyn sekoittaneen lääkäri Lasovertin mukaan osunut sydämeen ja loput päähän. Rasputin ei kuitenkaan vielä kuollut, joten hänen pääkallonsa murskattiin nuijalla. Nyt ruumis raahattiin Nevajoen rantaan: salaliittolaiset pyrkivät hävittämään ruumiin heittämällä sen hyiseen Nevaan.
Rasputinin ruumis löytyi kolme päivää myöhemmin kellumassa joen pinnalla. Ruumis haudattiin pietarilaiselle hautausmaalle keisarinna Aleksandran käskystä. Vuonna 1917 helmikuun vallankumouksen aikoihin kolme mellakoivaa työläistä kaivoi ruumiin haudasta ja poltti sen tuhkaksi läheisessä metsikössä. Rasputinin siittimeksi väitettyä esinettä säilytetään pietarilaisessa museossa.Suomalainen Einojuhani Rautavaara on säveltänyt Rasputinista kertovan oopperan. Teos keskittyy Rasputinin viimeisiin vuosiin ja siinä näytetään mm. hlystilahkon tanssi, tsaarin pojan parannukset sekä Rasputinin murha aikaisempine yrityksineen. Rautavaara kirjoitti nimiroolin basso Matti Salmiselle. Ooppera kantaesitettiin Suomen Kansallisoopperassa vuonna 2003. Levy-yhtiö Ondine on julkaissut kantaesitystaltioinnin dvd:llä.Vanhempaa kirjallisuutta:


title: Ekumenia

text: Ekumenia tarkoittaa eri kristillisten kirkkojen ja tunnustuskuntien yhteistyötä ja pyrkimyksiä läheisempään yhteyteen. Nykyinen ekumeeninen liike sai alkunsa 1800-luvun lopulla.


title: Ekumenia

text: Kristillinen ekumenia on eri asia kuin uskontojen kohtaaminen ja niiden välinen vuoropuhelu eli uskontodialogi, vaikka myös viimeksi mainitusta toisinaan käytetään ekumenia-sanaa. Kansalliset ekumeeniset neuvostot ymmärtävät ekumenian nimenomaan kristinuskon sisäisenä liikkeenä, mutta pyrkivät toisaalta myös osaltaan edistämään uskontojen kohtaamista ja yleistä suvaitsevuutta.


title: Ekumenia

text: Ekumenian raamatullinen perusta on Kristuksen niin sanotussa ylimmäispapillisessa rukouksessa: ”Minä rukoilen, että he kaikki olisivat yhtä, niin kuin sinä, Isä, olet minussa ja minä sinussa. Niin tulee heidänkin olla yhtä meidän kanssamme, jotta maailma uskoisi sinun lähettäneen minut.”


title: Ekumenia

text: Ekumeniaa tutkivaa akateemisen teologian osa-aluetta nimitetään ekumeniikaksi.


title: Ekumenia

text: Ekumenia-sana juontuu kreikan kielen sanasta "οίκος" ’talo’. Antiikin aikana "oikoumenia", kreik. "οἰκουμένην" tarkoitti tavallisesti koko asuttua maailmaa tai Rooman valtakuntaa, kuten jouluevankeliumin alussa: ”...kaikki maailma oli verolle pantava.”. Sittemmin sana tuli tarkoittamaan kaikkia kristittyjä koskevaa tai kristittyjen maailmanlaajuista lähetystehtävää. Yhteiskristillisen liikkeen nimenä sen otti käyttöön Ruotsin arkkipiispa Nathan Söderblom 1800-luvun lopulla.


title: Ekumenia

text: 1800-luvun merkittävin ekumeeninen asiakirja on Nuorten Miesten Kristillisten Yhdistysten Maailmanliiton Pariisin Basis vuodelta 1855, josta tuli myöhemmin malli koko ekumeeniselle liikkeelle. Paavi Pius XI tuomitsi ekumeenisen liikkeen vuonna 1928.


title: Ekumenia

text: Ekumeenisiksi kirkolliskokouksiksi kutsutaan niitä ensimmäisten kristillisten vuosisatojen piispainkokouksia, jotka koskivat koko silloista kristikuntaa, ja joiden päätösten katsotaan edelleen edustavan koko kristikunnan yhteistä oppia. Näissä kirkolliskokouksissa määriteltiin muun muassa uskontunnustusten sanamuodot ja kolminaisuusoppi. Eri kirkot tunnustavat kuitenkin eri määrän kirkolliskokouksia ekumeenisiksi.


title: Ekumenia

text: Maailmanlaajuisesti ekumeniaa pyrkii edistämään Kirkkojen maailmanneuvosto, Suomessa puolestaan Suomen ekumeeninen neuvosto.


title: Ekumenia

text: Ratkaisevin käänne modernin ekumenian historiassa oli Vatikaanin toinen kirkolliskokous 1960-luvulla, joka aikaansai huomattavan uudistuksen Roomalaiskatolisen kirkon sisällä. Kirkko tunnusti tällöin, että myös sen ulkopuolella voi olla joltain osin oikeaa oppia ja pelastavaa uskoa. Tämä mahdollisti opillisen lähentymisen protestantteihin, joka on sittemmin johtanut yhteiseen julistukseen vanhurskauttamisesta, johon Roomalaiskatolisen kirkon lisäksi ovat yhtyneet monet luterilaiset ja metodistiset kirkot.


title: Ekumenia

text: Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on täysi saarnatuoli- ja ehtoollisyhteys Pohjoismaiden ja Baltian luterilaisten kirkkojen sekä Britannian ja Irlannin anglikaanikirkkojen kanssa niin sanotun Porvoon julistuksen perusteella sekä Suomen metodistien kanssa vuonna 2010 solmitun yhteistyösopimuksen perusteella. Tämä tarkoittaa, että kirkot tunnustavat toistensa pappisviran ja sakramentit päteviksi, mikä mahdollistaa ehtoollisjumalanpalvelusten ja kirkollisten toimitusten järjestämisen yhteistyössä yli kirkkokuntarajojen.


title: Ekumenia

text: Keskeisimmät ekumeeniset ongelmat liittyvät kasteen, ehtoollisen ja kirkollisen viran – erityinen pappeus ja sen merkitys, piispuus, kirkon johtajuus (erit. paavius) – erilaisiin tulkintoihin.Ekumeniaa ja ekumeenista liikettä tutkitaan ekumeniikassa, joka on systemaattiseen teologiaan kuuluva teologinen oppiaine.


title: Heinrich Himmler

text: Heinrich Luitpold Himmler (7. lokakuuta 1900 München, Saksan keisarikunta – 23. toukokuuta 1945 Lüneburg, liittoutuneiden miehittämä Saksa) oli natsi-Saksan vaikutusvaltaisimpia hahmoja. SS:n ja Gestapon päällikkyys takasi hänelle erittäin keskeisen aseman diktatorisen valtion johdossa. Himmler oli vastuussa Saksan keskitys- ja tuhoamisleirijärjestelmän organisoimisesta ja oli näin yksi holokaustin pääsyyllisistä.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler syntyi Münchenissä keskiluokkaiseen saksalaiseen perheeseen. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän palveli upseerioppilaana 11. baijerilaisrykmentissä mutta ei osallistunut taisteluihin.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler opiskeli teknillisessä korkeakoulussa ja valmistui laboratorioteknikoksi. Hän liittyi Ernst Röhmin organisoiman kansallismielisen Reichskriegsflagge-liikkeen toimintaan ja osallistui vuoden 1923 oluttupavallankaappaukseen, jossa hän toimi sotaministeriön rakennuksen vallanneen ryhmän lipunkantajana.


title: Heinrich Himmler

text: Sodan päätyttyä Himmler osallistui aktiivisesti puolisotilaallisten, oikeistolaisten Freikorpsien toimintaan, jotka taistelivat kommunisteja, sosiaalidemokraatteja ja muita hänen Saksan vihollisiksi katsomiaan ryhmittymiä vastaan. Vuonna 1923 hän liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen. Myöhemmin hän liittyi SA:han ja yleni pian johtamaan alun perin Adolf Hitlerin suojeluskaartiksi perustettua SS:ää.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler kehitti SS:n kansallissosialistisen puolueen todelliseksi sisärenkaaksi, johon oli tiukat jäsenvaatimukset. Kansallissosialistien noustua valtaan 1933 Himmler sai johtoonsa yksi kerrallaan Saksan osavaltioiden poliittiset poliisit, lopulta vuonna 1934 myös Gestapon, jonka jäseniä liitettiin SS:ään. Salaisen poliisin perustaminen sen alaisuuteen oli Hermann Göringin idea. Himmlerin käsissä oleva valta lisääntyi entisestään, kun hänestä tuli huhtikuussa 1934 Gestapon päällikkö ja sen toiminta laajeni koko maahan. Samana vuonna säädetty maanpetturuuslaki kielsi ihmisiä arvostelemasta natsipuoluetta. Himmler oli mukana juonittelemassa SA:n johtoa vastaan, ja puolueen sisällä tehtiinkin suurpuhdistus niin sanottuna pitkien puukkojen yönä. Hitlerin luvalla SS surmasi suuren osan SA:n johtohenkilöstöä, mukaan lukien Ernst Röhmin.


title: Heinrich Himmler

text: SA:n vallan hajottamisen jälkeen oli Himmlerin johtama SS eittämättä voimakkain natsi-Saksan turvallisuuselin. Vuonna 1940 Himmler järjesti SS:n aseelliseksi siiveksi Waffen-SS-joukot, jolloin jäsenmäärää kasvatettiin huomattavasti ja samalla tiukkaa sisäänottoseulaa löysennettiin.


title: Heinrich Himmler

text: Sodan syttyessä 1939 SS:n Totenkopf-yksiköt olivat vastuussa keskitysleiri- ja myöhemmin tuhoamisleirijärjestelmästä. SS:n tehtäviin kuului myös juutalaisten, romanien, homoseksuaalien, kommunistien, ”ali-ihmisten” ja muiden poliittisesti epäluotettavien ainesten seulominen väestöstä ja passittaminen leireille. Täten Himmler oli yksi natsi-Saksan kansanmurhakoneiston pääarkkitehdeista. Adolf Galland muistelee elämäkerrassaan lentäneensa Himmlerin ja Albert Speerin kanssa maaliskuussa 1942 itärintamalle. Koneen ikkunasta näkyi hetkellisesti tuhansien neuvostosotavankien leirit. Galland kertoi hämmentyneensä Himmlerin todetessa, että


title: Heinrich Himmler

text: Kesällä 1942 Himmler vieraili Suomessa yhtenä tarkoituksenaan vaatia Suomea luovuttamaan Saksaan juutalaisia, joista hänellä on nimilista. Suomalaisilla tiedusteluelimillä oli jo tuolloin kuva saksalaisten väkivallasta juutalaisvähemmistöä ja miehitettyjen venäläisalueiden siviiliväestöä kohtaan.


title: Heinrich Himmler

text: Suomen korkein valtio- ja sotilasjohto oli jo pitkään etukäteen ollut tietoinen Himmlerin vierailusta, mutta sen todelliset syyt olivat hämärän peitossa. Koska vierailuun epäiltiin liittyvän arkaluonteisia asioita, se pyrittiin pitämään salassa julkisuudelta. Himmlerin seurueeseen kuuluivat hänen henkilökohtainen hierojansa Felix Kersten, adjutantti sekä kaksi turvamiestä. Vierailu alkoi Himmlerin ja presidentti Risto Rytin tapaamisella presidentin vapaa-ajan asunnossa Tamminiemessä. Himmlerin ja Rytin keskustelujen sisällöstä ei ole varmuutta, mutta ne lienevät ainakin sivunneen juutalaiskysymystä, koska Ryti merkitsi päiväkirjaansa Himmlerin olevan ”äärimmäisen jyrkkä antisemitisti”. Toisena vierailupäivänä Himmler tapasi marsalkka Gustaf Mannerheimin Päämajassa Mikkelissä, josta matka jatkui saksalaisten joukkojen tarkastuskäynnille Rovaniemelle ja Kiestinkiin.


title: Heinrich Himmler

text: Virallisen osuuden päätyttyä Himmler oleskeli vierailunsa loppuajan puolustusvoimien ylilääkärin, lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahden huvilalla Tyrvännössä. Himmlerin lomanviettopaikalle oli asetettu tiukat vaatimukset: sen oli oltava eristettävissä ympäristöstään ja sieltä oli pystyttävä järjestämään suora puhelinyhteys Hitlerin päämajaan Saksaan.


title: Heinrich Himmler

text: Himmlerin illastaessa suomalaisten isäntiensä kanssa Suomen sotilastiedustelu murtautui Himmlerin huoneeseen ja valokuvasi Himmlerin listan luovutettavista juutalaisista. Pääosin Suomi onnistui torjumaan koko loppusodan toistuvat vaatimukset juutalaisten luovuttamisesta Saksaan. Kuuluisan juutalaiskeskustelunsa pääministeri Jukka Rangellin kanssa Himmler kävi automatkalla Kangasalan Vehoniemeltä Rangellin kesähuvilalle Luopioisiin.


title: Heinrich Himmler

text: Lisäksi Himmler ehdotti Saksan ja Suomen yhteistä operaatiota Ruotsin valtaamiseksi. Tämän suomalaiset torjuivat heti.


title: Heinrich Himmler

text: Seikkaperäisimmän kuvauksen Himmlerin Suomen-vierailusta kirjoitti hänen käyttöupseerikseen vierailun ajaksi asetettu reservin luutnantti Eino E. Suolahti. Valtion tiedoituslaitoksen päällikkönä toiminut myöhempi akateemikko Kustaa Vilkuna kertoi jo 1950-luvulla suomalaisten viranomaisten päässeen käsiksi Himmlerin salkkuun. Päämajan tiedotusosaston päällikkö eversti Kalle Lehmus muisteli 1960-luvulla kuvauksen onnistuneen siten, että salkkua vartioinut Himmlerin saksalainen turvamies houkuteltiin tervetuliaisseremonioiden aikana grogille.


title: Heinrich Himmler

text: Ennen kesän 1942 vierailua Himmler oli käynyt Suomessa kahdesti. Ensimmäinen käynti tapahtui helmikuussa 1941, jolloin hän ehti Norjan Kirkkoniemessä vieraillessaan piipahtaa myös Suomen puolella Petsamon Kolttakönkäällä. Toisella käynnillään Lapissa alkuvuodesta 1942 Himmler tapasi Lapin läänin maaherran Kaarlo Hillilän, jolle hän kertoi varsin avoimesti käynnissä olleesta juutalaisten ja romanien etnisistä puhdistuksista.


title: Heinrich Himmler

text: Himmleriä miellytti ajatus päästä sotilasjohtajaksi, joten hän pyrki sodan loppupuolella suurten sotatoimiyhtymien komentajan tehtäviin. Sotilasjohtajan tehtävään Himmler oli kuitenkin kokematon ja epäpätevä, millä oli negatiivinen vaikutus Saksan jo ennestään kehnoon sotamenestykseen länsirintamalla vuosina 1944–1945. Himmlerin sopimattomuudesta tehtävissä järkyttynyt panssarikenraali Heinz Guderian uskoi, että Himmlerin ainoa motiivi oli kunnian haaliminen itselleen.


title: Heinrich Himmler

text: Loppuvuonna 1944 Himmler pääsi armeijaryhmä Oberrheinin komentajaksi. Armeijaryhmää vastassa oli Yhdysvaltain maavoimien 7. armeija ja Ranskan maavoimien 1. armeija Alsacessa Reinin länsirannan puolella. Yhdysvaltalaisten komentaja oli kenraali Alexander Patch ja ranskalaisten komentaja kenraali Jean de Lattre de Tassigny. 1. tammikuuta 1945 Himmlerin armeijaryhmä käynnisti operaatio Nordwindin keventääkseen tyrehtyvän Ardennien hyökkäyksen tilannetta. Tammikuun lopulla Himmler siirrettiin itään sotilaallisen alkumenestyksen jälkeen. 24. tammikuuta armeijaryhmä Oberrheinin toiminnot lakkasivat, ja 25. tammikuuta operaatio Nordwind päättyi virallisesti.


title: Heinrich Himmler

text: Toisaalla Heer oli epäonnistunut Saksaa kohti marssivan puna-armeijan Veiksel–Oder-operaation torjumisessa, joten Hitler nimitti Himmlerin uuden armeijaryhmä Veikselin komentajaksi estämään Neuvostoliiton offensiivia Berliiniin. Himmler perusti Schneidemühlissä armeijaryhmä Veikselin komentokeskuksen, jonka päämaja oli hänen erikoisjunansa Sonderzug Steiermark. Himmler hyväksyi esikunnan pyynnön vastahyökkäyksestä, mutta Heerin epäonnistuttua operaatiossa Himmler teki SS-joukkojen Gruppenführer Heinz Lammerdingistä esikuntapäällikön. Himmlerin päämaja siirtyi ensin Falkenburgiin ja sitten Oderin länsirannalle. Saksan puolustuslinjojen murtumisen, kiristyneen sotilaallisen ilmapiirin ja Hitlerin painostuksen alla Himmler vaikutti kokouksissa hermostuneelta ja harkintakyvyttömältä. Hän omaksui Hitlerin ajatukset rangaista ankarasti vetäytyviä saksalaisia joukkoja ja olla antamatta periksi Saksaan vyöryvälle viholliselle. 30. tammikuuta Himmler antoi joukoilleen käskyn teloittaa kaikki saksalaiset sotilaat, jotka saadaan kiinni yrityksestä poistua luvattomasti kesken taistelun. Helmikuun puolivälissä kenraali Walther Wenck otti Pommerin offensiivin komennon Himmleriltä.


title: Heinrich Himmler

text: 13. maaliskuuta Himmler hylkäsi lopullisesti armeijaryhmä Veikselin komennon sairauden nojalla ja meni Hohenlychenissä sijaitsevaan parantolaan. Kenraali Guderian kävi vierailulla Himmlerin luona ja vei Hitlerille viestin, jossa Himmler pyysi lupaa poistua sotilasjohtajan tehtävistä. Hitler hyväksyi pyynnön ja nimitti Himmlerin seuraajaksi armeijaryhmä Veikselin komentajaksi kenraali Gotthard Heinricin.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler menetti keväällä 1945 uskonsa Saksan sotamenestykseen ja tajusi valtakunnan vääjäämättömän romahtamisen. Hän kuitenkin kuvitteli Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusten antavan anteeksi natsien sotarikokset, koska ne tarvitsivat Saksasta mannereurooppalaisen liittolaisen bolševismin ja Neuvostoliiton nujertamiseksi. Himmler halusi solmia rauhan angloamerikkalaisten joukkojen kanssa ja päästä Saksan johtoon. Tosiasiassa liittoutuneet olivat sopineet Saksan kansallissosialismin kitkemisestä ja kaikkien natsijohtajien tuomitsemisesta sotarikosoikeudenkäynneissä. Liittoutuneet olivat myös saaneet selville Himmlerin SS:n tekemät joukkomurhat Puolassa ja muissa Saksan valloittamissa maissa, joten Himmler oli määrätty vangittavaksi rikoksista ihmisyyttä vastaan.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler tapasi Hitlerin viimeisen kerran 20. huhtikuuta tämän 56-vuotissyntymäpäivillä Berliinissä, jota Saksan puolustuksen murskannut puna-armeija lähestyi päivä päivältä. Hitler ilmoitti henkilökohtaisesta päätöksestä olla poistumatta pääkaupungista huolimatta Neuvostoliiton lähestyvästä hyökkäyksestä. Himmler lähti Berliinistä ja uskoi Hitlerin olevan kyvytön johtamaan Saksaa, koska Hitler oli jäänyt tälle uskollisten natsivirkamiesten, kuten propagandaministeri Joseph Goebbelsin ja puoluekanslian johtajan Martin Bormannin, kanssa Berliinin alla olevaan Führerbunkeriin. Ruotsin Lyypekin-konsulaatissa Himmler uskotteli kreivi Folke Bernadottelle, että Hitler kuolee kahden vuorokauden sisällä ja Himmler on Saksan tosiasiallinen johtaja. Himmler halusi Bernadotten lähettävän kenraali Dwight D. Eisenhowerille ehdotuksen, jossa Himmler sopii aselevon länsiliittoutuneiden kanssa. Himmler uskoi Yhdysvaltain ja Britannian hyväksyvän ehdotuksen ja kääntyvän Neuvostoliittoa vastaan Wehrmachtin rinnalla. Bernadotte kuitenkin sanoi Himmlerille, että länsiliittoutuneiden hyväksyntä aselevolle on hyvin epätodennäköistä. Bernadotten välityksellä Himmlerin ehdotus kulki presidentti Harry S. Trumanille ja pääministeri Winston Churchillille, mutta molemmat torjuivat sopimuksen, koska Hitlerin kohtalo oli jäänyt epäselväksi eikä Saksan johtajuuden kuulumista Himmlerille voitu virallisesti vahvistaa.


title: Heinrich Himmler

text: Britannian yleisradioyhtiö BBC teki 28. huhtikuuta radiolähetyksen Reutersin uutisesta, jossa kerrottiin Himmlerin vaatineen Saksan johtajuutta ja neuvotelleen aselevosta. Kaupunkisodan kouriin joutuneessa Berliinissä Hitler kuuli uutisen Himmlerin neuvotteluista. 23. huhtikuuta Luftwaffen komentaja Hermann Göring oli pyytänyt sähkeessä Hitleriltä vallan siirtämistä hänelle, minkä Hitler oli tulkinnut maanpetokseksi ja vallankaappaukseksi. Himmler ei ollut edes ilmoittanut suunnitelmistaan Hitlerille. Hitler oli pitänyt Himmleriä yhtenä lojaaleimmista natsijohtajista ja kutsunut häntä ”uskolliseksi Heinrichiksi” (). Hitler syytti Himmlerin ja SS:n pettäneen hänet ja sanoi Himmlerin tehneen katalimman petoksen, jonka hän oli eläissään kokenut. Himmlerin petos oli osasyy Hitlerin motiiveihin kirjoittaa poliittinen testamenttinsa. Hitler julisti Himmlerin ja Göringin pettureiksi, riisui nämä viroistaan ja otti heiltä pois kansallissosialistisen työväenpuolueen jäsenyyden. Himmlerin seuraajaksi SS:n johdossa nimitettiin SS-Reichsführer Karl Hanke. Hitler määräsi myös Himmlerin adjutantin Hermann Fegeleinin teloituksen. 30. huhtikuuta Hitler teki itsemurhan.


title: Heinrich Himmler

text: Himmlerin neuvottelut Bernadotten kanssa johtivat natsien keskitysleirien 27 000 ruotsalaisen, norjalaisen ja tanskalaisen vangin vapauttamiseen. Bernadotte itse osallistui pelastusoperaation johtamiseen. Himmler kuitenkin epäonnistui aselevon solmimisessa ja meni suuramiraali Karl Dönitzin luokse Plönissä saadakseen turvapaikan. Hitler oli testamentissaan määrännyt Dönitzin Saksan johtajaksi, mutta Dönitz torjui Himmlerin ja epäsi häneltä luvan Flensburgiin perustetun pakolaishallituksen toimintaan osallistumiseen. Dönitz viittasi Hitlerin testamenttiin, jossa Himmleriltä oli riistetty kaikki valta. Seuraavaksi Himmler yritti loikata yhdysvaltalaisten puolelle ja esitti kenraali Eisenhowerille tarjouksen koko Saksan luovuttamisesta liittoutuneiden haltuun. Vastapalveluksena yhdysvaltalaisten olisi pitänyt antaa Himmlerille syytesuoja sotarikosoikeudenkäynneiltä ja pääsy virkamieheksi Saksan tulevassa hallitusmuodossa. Eisenhower torjui sotarikolliseksi luokitellun Himmlerin ehdotuksen. Suuramiraali Dönitz allekirjoitti 8. toukokuuta Saksan antautumissopimuksen, joka lopetti sodankäynnin Euroopassa.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler pakeni mukanaan vain kaksi Gestapon turvamiestä, jotka olivat yhä uskollisia entiselle johtajalleen. Himmler otti käyttöön saksalaisen sotapoliisin univormun ja väärennetyt asiakirjat, ajeli viiksensä, laittoi silmälapun vasemman silmänsä päälle ja esiintyi salanimellä ”Heinrich Hitzinger”. Saksan miehitykseen osallistuneet Britannian maavoimien sotilaat kuitenkin huomasivat tavalliselta sotapoliisilta vaikuttaneen miehen asiakirjojen sisällön tekaistuksi ja päättivät viedä hänet kuulusteltavaksi. 22. toukokuuta majuri Sidney Excellin joukot pidättivät Himmlerin Bremenvörden lähettyvillä ja kuljettivat hänet kuulustelukeskukseen Lüneburgiin. Himmler paljasti briteille henkilöllisyytensä, vaikka hän ymmärsi joutuneensa sotavangiksi ja tuomittavaksi rikoksistaan. 23. toukokuuta Himmler tappoi itsensä puraisemalla rikki suuhunsa piilottamansa tappavan myrkyllisen syanidikapselin. Hänen viimeisten sanojensa on usein kerrottu olleen ”Minä olen Heinrich Himmler!” ("Ich bin Heinrich Himmler!"). Ruumiinavauksen jälkeen Himmler haudattiin metsään Lüneburgin lähettyville. Britit jättivät haudan sijainnin salaiseksi, jotta hautapaikasta ei tulisi uusnatsien pyhiinvaelluskohdetta.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler oli kiinnostunut erilaisista mytologioista, ja häntä voidaan pitää eräänlaisena new age -liikehdinnän varhaisena henkilöitymänä. Hänen ajattelunsa oli saanut voimakkaita vaikutteita "Veri ja maa" -tarusta, jossa germaanikansat nostetaan muiden kansojen yläpuolelle. Siihen kuului myös vahva usko luojajumalaan.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler määräsi kustannuksia pelkäämättä korjauttamaan vanhan Wewelsburgin linnan saksalaisen sivilisaation pyhäköksi, jossa SS-veljeskunta oli määrä muodostaa. Vuodesta 1934 SS:n päällystö kokoontuikin linnassa useita kertoja vuodessa. Himmlerin avustaja Karl Wolff osoitti kullekin SS-päällikölle luostarimaisen kammion, jossa tämä oleskeli vanhasta Saksasta peräisin olevien aarteiden ympäröimänä ja saattoi syventyä saksalaiseen mystiikkaan. 12 johtavaa SS-upseeria istutettiin kuningas Arthurin tyyliseen pyöreään pöytään keskiaikaisia muistuttavien vaakunoiden alle.


title: Heinrich Himmler

text: Yhdessä Adolf Hitlerin kanssa Himmler oli kiinnostunut itävaltalaisen Hans Hörbigerin maailmanjääteoriasta, jonka mukaan jää täyttää avaruuden. Jään sirpaleet aiheuttavat auringonpilkut, ja Linnunrata on muodostunut suuressa törmäyksessä syntyneistä jääpaloista.


title: Heinrich Himmler

text: Himmler oli kiinnostunut myös Karjalasta. Kun hän sai lahjaksi kanteleen, hän halusi heti tilata SS-johdolle kymmenen kannelta lisää. Työhuoneensa seinällä hän piti valokuvaa karjalaisesta runonlaulajasta Timo Lipitsästä.