title: Kurt Weill

text: Weill voitti Broadwayn vuoden 1947 Tony Award -palkinnon parhaana säveltäjänä teoksesta "Street Scene." James A. Conlonin johtama, Kurt Weillin säveltämä "Mahagonnyn kaupungin nousu ja tuho" sai vuoden 2009 Grammy-palkinnon parhaana oopperataltiointina (Los Angelesin ooppera). Vuosittain Dessaussa järjestetään Kurt Weill Fest niminen musiikki-festivaali. Bob Dylan kertoi vaikuttuneensa Marc Blitzsteinin englanniksi kääntämästä ja uudelleen sovittamasta Merirosvo-Jenny laulusta jonka hän kuuli New Yorkissa legendaarisessa Three Penny Opera:ssa Lotte Lenyan esittämänä. Laulaja ja näyttelijä Lotte Lenya oli Kurt Weillin vaimo .


title: Kurt Weill

text: Lauri Maijala ohjasi teoksen Mahagonnyn kaupungin nousu ja tuho. Sen esittäjinä olivat UMO, Avanti! ja Musiikkiteatteri Kapsäkki (2011). Weillin harvoin esitetty "Silbersee" ("Hopeameri") esitettiin Kokkolan Oopperakesässä 2014. Teoksen ohjaajan Anu Komsin mukaan Weillin musiikki on siinä lyyrisimmillään. Kuhmon Kamarimusiiki-festivaaleilla esitettiin Weill/Brecht:n 'Seitsemän Kuolemansyntiä' vuonna 2015. Lappeenrannan kaupuginteatteri esitti 2016 uuden talon avajaisissa Weillin säveltämän ja Brechtin kirjoittaman Kolmen Pennin Opperan.


title: Kurt Weill

text: Pentti Siimes näytteli Kansallisteatterissa (1975) nimiroolia Paul Greenin ja Kurt Weillin musiikkinäytelmässä Johnny Johnson (1936), jonka sodanvastainen sanoma puhutteli syvästi näyttelijää itseäänkin. Johnny Johnson oli Weillin ensimmäinen musikaali Amerikassa. Sen musiikissa on vaikutteita laajasta kirjosta säveltäjiä kuten Mahlerilta ja Stravinskylta (Sotilaan Tarina) sekä säveltäjän omista teoksista. Tarinan alkuna oli Jaroslav Hašekin Kunnon Sotamies Svejk. Myöhemmin Brecht kirjoitti näytelmän samasta teemasta (Sveik toisessa maailmansodassa) ja keskusteli Weillin kanssa yhteistyön uudelleen käynnistämisestä, mutta ilman tulosta.


title: Alfred Jodl

text: Alfred Josef Ferdinand Jodl (10. toukokuuta 1890 Würzburg – 16. lokakuuta 1946 Nürnberg) oli saksalainen kenraalieversti toisessa maailmansodassa. Jodl toimi Wehrmachtin pääesikunnan eli OKW:n operaatiopäällikkönä ja Wilhelm Keitelin sijaisena. Jodl tapasi Adolf Hitlerin jo vuonna 1923 ja kuului myöhemmin tämän tärkeimpiin sotilasneuvonantajiin.


title: Alfred Jodl

text: Jodl opiskeli Münchenin kadettikoulussa, josta hän valmistui 1910, ja liittyi armeijaan tykistöupseerina. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän toimi tykistöpatteriupseerina ja palveli länsirintamalla 1914–1916 haavoittuen kahdesti. Vuonna 1917 hän palveli lyhyen ajan itärintamalla kunnes palasi länteen esikuntaupseeriksi. Sodan jälkeen Jodl pysyi asevoimissa liittymällä Versailles’n rauhansopimuksella rajoitettuun Reichswehriin.


title: Alfred Jodl

text: Vuonna 1935 Jodl ylennettiin kenraalimajuriksi. Anschlussin jälkeen 1938 Jodl komennettiin Wieniin 44. tykistörykmentin komentajaksi. Samana vuonna Jodlista tuli pääesikunnan eli OKW:n operatiivisen osaston päällikkö ja sodan aikana johtoesikunnanpäällikkö. Jodlin tehtäviä oli pitää Hitler sotilaallisen tilanteen tasalla. Hän neuvotteli päivittäin Hitlerin kanssa ja muunsi tämän suunnitelman konkreettisiksi strategioiksi. Hänestä tuli kansallissosialistisen puolueen kannattaja. Hitler ylensi Alfred Jodlin kenraalieverstiksi vuonna 1944.


title: Alfred Jodl

text: Kenraalieversti Alfred Jodl allekirjoitti 7. toukokuuta 1945 Saksan ehdottoman antautumisen liittoutuneille. Jodl pidätettiin ja häntä syytettiin Nürnbergin oikeudenkäynnissä salaliitosta tarkoituksena tehdä rikoksia rauhaa vastaan, hyökkäyssodan suunnittelusta, käynnistämisestä ja käymisestä, sekä sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Hyvin merkityksellinen todiste häntä vastaan oli Hitlerin kansainvälisen oikeuden vastaisen Kommando-käskyn kumoamatta jättäminen. Käsky määräsi kaikki Saksan alueella tavatut kommandot – ilman sotilaspukua tavatut vihollissotilaat ja vakoojat – teloitettavaksi siinäkin tapauksessa että nämä antautuisivat.


title: Alfred Jodl

text: Alfred Jodl todettiin syylliseksi kaikkiin neljään syytekohtaan ja tuomittiin kuolemaan. Hänen pyyntöään saada kuolla ampumalla ei otettu huomioon, vaan hänet hirtettiin 16. lokakuuta 1946. Jodl pyysi ja sai viimeiseksi asukseen saksalaisen jalkaväkisotilaan puvun ja saappaat. Viime töikseen hän itse äärimmäisen pikkutarkasti silitti pukunsa, kiillotti saappaansa ja siivosi vankisellinsä. Jodl käveli sotilaallisesti marssien viimeisen matkansa hirttolavalle. Ennen kuolemaantuomion täytäntöönpanoa hän lausui viimeisiksi sanoikseen: ”"Ich grüße Dich, mein ewiges Deutschland".” (”Tervehdin sinua, ikuinen Saksani”).


title: Alfred Jodl

text: 28. helmikuuta 1953 müncheniläinen tuomioistuin kumosi Jodlin kuolemantuomion julistaen hänet syyttömäksi rikoksiin ihmiskuntaa vastaan. Hänen omaisuutensa, joka oli takavarikoitu 1945, palautettiin hänen leskelleen Luise Jodlille..


title: Sándor Márai

text: Sándor Márai [ˈʃaːndor ˈmaːrɒi] (11. huhtikuuta 1900 Košice, Itävalta-Unkari – 22. helmikuuta 1989 San Diego, Yhdysvallat), oli unkarilainen kirjailija.


title: Sándor Márai

text: Sándor Márai syntyi 11. huhtikuuta 1900 Košicessa (unkariksi "Kassa", saksaksi "Kaschau"), joka kuului tuohon aikaan Unkarin kuningaskuntaan. Hän kasvoi porvarillisessa ympäristössä, jossa hän tottui vanhojen perinteiden mukaisesti järjestykseen, verkkaisuuteen ja rauhalliseen asioiden etenemiseen. Itävalta-Unkarin luhistuttua hän muutti vuonna 1919 Saksaan, opiskeli Leipzigin yliopiston sanomalehtitieteen laitoksella sekä journalistiikkaa Frankfurtissa ja Berliinissä suorittamatta kuitenkaan koskaan loppututkintoa.


title: Sándor Márai

text: Näihin aikoihin hän teki kirjallisia kokeiluja aluksi saksilaisen kustantajan Hans Reimannin satiirilehteä „Der Drache“ (Lohikäärme) varten tekemissään artikkeleissa. Myöhemmin hän kirjoitti tekstejä Frankfurter Zeitungin kultturisivuille.


title: Sándor Márai

text: Vuonna 1923 Márai, joka oli tällä välin mennyt naimisiin, pakeni inflaatiota Berliinistä Ranskaan. Siellä hän toimi Frankfurter Zeitungin Pariisin kirjeenvaihtajana, mutta ei pystynyt turvaamaan toimeentuloaan vaan joutui elämään köyhyydessä.


title: Sándor Márai

text: Pariisin vuosien jälkeen Márai palasi vuonna 1928 Unkariin hakemaan suuntaa elämälleen. Hän kirjoitti pitkiä tekstejä omalla äidinkielellään tarkoituksenaan löytää itsensä. Tästä alkoi hänen tuotteliain luomiskautensa.


title: Sándor Márai

text: Vuonna 1934 hänen kirjansa keräsi ensimmäistä kertaa laajaa huomiota. Tämä oli "Egy polgár vallomásai".


title: Sándor Márai

text: Maraista tuli yksi Unkarin tunnetimmista romaanikirjailijoista 1930-luvulla. Hänen tuotantoaan on verrattu Joseph Rothiin, Robert Musiliin Thomas Manniin.


title: Sándor Márai

text: Unkaria hallitsi 1930- ja 1940-luvulla autoritäärisesti Miklós Horthy. Vuonna 1941 Unkari taisteli sodassa Saksan puolella, vaikka Horthy olikin asioista samoilla linjoilla pikemminkin Mussolinin kuin Hitlerin kanssa, ja vaikkei hänen hallituksensa ollut kovin antisemitistinen.


title: Sándor Márai

text: 18. maaliskuuta 1944 Saksan joukot miehittivät Unkarin. Márai pysytteli vaimonsa Lolan kanssa piilossa, sillä tämä oli juutalaista syntyperää. Koska heidän ainoa poikansa kuoli alle vuoden ikäisenä, he adoptoivat Budapestissa János-pojan, joka oli jäänyt sotaorvoksi.


title: Sándor Márai

text: Kun saksalaiset sodan loppuvaiheessa karkotettiin Unkarista, otti Puna-armeija helmikuussa 1945 vallan käsiinsä. Sodan jälkeen valta siirtyi Mátyás Rákosin johtamille kommunisteille.


title: Sándor Márai

text: Márain asunnon ja samalla myös hänen 6000 kirjaa käsittäneen kirjastonsa tuhoutuminen sodassa teki hänestä jälleen varattoman. Tämä oli raskas isku jo muutenkin masennukseen taipuvaiselle kirjailijalle. Mikään ei enää näyttänyt pidättelevän häntä kommunistiseksi muuttuneessa kotimaassaan, joten hän päätti muuttaa Italiaan.


title: Sándor Márai

text: Asuttuaan Italiassa lyhyen ajan talvella 1946–47 Márai päätti sittenkin palata Unkariin voidakseen elää ja kirjoittaa ympäristössä, jossa hänen äidinkieltään puhutaan. Kaikki vieraat kielet olivat hänen mielestään vain ”kainalosauvoja”, eikä hän tästä lähtien halunnut julkaista enää mitään millään muulla kielellä kuin unkariksi.


title: Sándor Márai

text: Syyskuussa 1948 Márai joutui kuitenkin lähtemään lopullisesti Unkarista. Hänen teoksensa eivät tosin olleet kiellettyjä kommunistisessa Unkarissa, mutta ne olivat saaneet murskaavat arvostelut, eikä hänellä siksi ollut minkäänlaisia edellytyksiä menestyä kirjailijana. Seuraavat neljä vuotta hän eli köyhänä Sveitsissä ja Napolissa.


title: Sándor Márai

text: Tilanne parani hieman, kun Márai käänsi selkänsä Euroopalle ja muutti New Yorkiin. Hän työskenteli 15 vuoden ajan Radio Free Europelle. Vuonna 1957 hän sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden.


title: Sándor Márai

text: Yhdysvalloissa Márai vietti vaatimatonta kirjallista elämää. Hän kirjoitti edelleen unkariksi, joitakin kirjoja käännettiin saksaksi ja ranskaksi mutta hänen elinaikanaan ei ilmestynyt englanninkielisiä käännöksiä, mikä ei liiemmin edistänyt hänen mahdollisuuksiaan tulla tunnetuksi Amerikassa. Hänen kustantajanaan toimi pieni maahanmuuttajakirjapaino Vörösváry-Weller-Publishing Torontossa.


title: Sándor Márai

text: Vuonna 1968 palasi takaisin Eurooppaan ja eli Salernossa, Italiassa vuoteen 1979 asti, jolloin hän muutti San Diegoon. 4. tammikuuta 1986 hänen aiemmin jo sokeutunut Lola-vaimonsa kuoli syöpään. Vuotta myöhemmin kuoli myös heidän ottolapsensa János. Vaimonsa, poikansa ja kotimaansa menettäneenä sekä murheen murtamana Márai suoritti paikallisen poliisin järjestämän ampumiskurssin, sai aseenkantoluvan ja hankki itselleen revolverin.


title: Sándor Márai

text: 15. tammikuuta 1989 Márai kirjoitti viimeisen päiväkirjamerkintänsä ja 22. helmikuuta 1989 hän teki itsemurhan ampumalla itsensä.


title: Sándor Márai

text: Kuollessaan liki unohdetun Márain ”uudelleen löytäminen”, jonka käynnisti romaanin "Kynttilät palavat loppuun" uuden laitoksen julkaiseminen Saksassa vuonna 1998, kuuluu viime vuosien suuriin kirjallisiin sensaatioihin. Lisäksi on suomeksi ilmestynyt:


title: Kamtšatka

text: Kamtšatka voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Fluoriitti

text: Fluoriitti eli fluorisälpä (CaF) on halogenidimineraali, jota tavataan usein hydrotermisissä juonissa sekä sedimenttikivissä. Fluoriitin kidejärjestelmä on kuutiollinen; sen asu on tavallisesti kiteinen, mutta joskus myös massiivinen tai rakeinen. Fluoriitti esiintyy useimmiten omamuotoisina, kuutiollisina kiteinä, mutta joskus tavataan myös kahdeksankulmaisia kiteitä. Fluoriitin kiteet ovat usein kaksostuneita.


title: Fluoriitti

text: Fluoriitin nimi on johdettu latinan sanasta "fluo", joka tarkoittaa 'virrata'. Mineraalilla on varsin alhainen sulamispiste, n. 1360 °C. Tämän vuoksi fluoriittia hyödynnetään esimerkiksi teräksen valmistuksessa. Alkuaine fluori löydettiin fluoriitista, jonka mukaan se on saanut nimensä.


title: Fluoriitti

text: Vihreää fluoriittia kutsutaan myös nimellä Afrikan smaragdi.


title: Fluoriitti

text: Fluoriitti on muodostunut kiteytymällä vesiliuoksista. Sitä esiintyy tavallisesti suurten syväkivimassojen juonissa sinkkivälkkeen, lyijyhohteen, baryytin ja kvartsin kanssa. Sitä saattaa esiintyä myös alkalikivissä.


title: Bibliofilia

text: Bibliofiili (kreikan sanoista "biblion" ’kirja’ ja "philos" ’ystävä’) tarkoittaa kirjojen ystävää, keräilijää tai tutkijaa. Bibliofiiliä ei välttämättä kiinnosta niinkään teoksen kaunokirjallinen arvo, vaan kirjan ulkoasu (painotapa, paperityyppi, sidonta), ikä, harvinaisuus (esimerkiksi pieni painosmäärä) tai jokin muu erityispiirre, joka vaikuttaa sen keräilyarvoon.


title: Bibliofilia

text: Bibliofiili saattaa keräillä kirjoja myös niiden aihepiirin (esimerkiksi jonkin kuuluisan henkilön elämäkerrat) vuoksi. Itse kirjojen lisäksi bibliofiili on myös usein kiinnostunut teosten alkuperäisistä käsikirjoituksista.


title: Myrskylintu

text: Myrskylintu ("Fulmarus glacialis") on Atlantin lintu, joka on tavattu Suomesta noin 30 kertaa, yleensä kuolleena tai siipirikkona. Se on huono kävelemään, mutta loistava lentäjä ja uimari.


title: Myrskylintu

text: Pituus on 45–50 cm, siipien kärkiväli 87–112 cm ja paino 550–750 g. Myrskylintu muistuttaa väritykseltään lähinnä lokkeja, käyttäytymiseltään liitäjiä ja on ruumiinmuodoltaan näistä poikkeava. Ruumis on sukkulamainen, pää on vahva ja nokka suuri. Siivet ovat melko lyhyet, suhteellisen tylpät ja siiveniskut matalat ja läpyttävät. Liitää taitavasti jäykin siivin. Muuntelu on suurta. Vaalea värimuoto on ruumiiltaan likaisenvalkoinen, silmän ympäristössä on mustaa, selkä ja siipien yläpinta vaalean liuskeenharmaat ja käsisiiven yläpinnalla vaaleat laikut. Tummalla värimuodolla ovat selkä ja siiven yläpinnat lyijynharmaat ja muu osa ruumiista harmaa. Välimuotoja tavataan useasti. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Myrskylintu

text: Euroopan vanhin rengastettu myrskylintu on ollut brittiläinen vähintään 43 vuotta 10 kuukautta vanha.


title: Myrskylintu

text: Lajia esiintyy Pohjois-Atlantilla Kanadasta Islantiin, paikoin Grönlannissa, Norjassa ja Huippuvuorilla sekä Pohjanmerellä Britteinsaarilla. Maailman populaation koko on 8–32 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Suomessa se on harvinainen harhailija, se on tavattu noin 30 kertaa vuoden 2010 helmikuuhun mennessä. Suomeen päätyneet ja kuolleet linnut on useasti täytetty ja niitä voi nähdä kouluissa ja biologisissa museoissa.


title: Myrskylintu

text:
Myrskylintu pesii jyrkänteillä, pikkusaarilla ja kallioilla. Pesimäajan ulkopuolella se kiertelee pohjoisen pallonpuoliskon valtamerillä.
Linnut pesivät valtavina yhdyskuntina kallionkielekkeillä ja saavat vain yhden valkoisen munan kerrallaan. Haudonta-aika on noin 55 päivää, molemmat puolisot hautovat. Poikanen oppii lentämään 7 viikon ikäisenä ja tulee sukukypsäksi 6-vuotiaana.


title: Myrskylintu

text: Lähes kaikkiruokainen. Syö kalaa, äyriäisiä, nilviäisiä, raatoja ym. Seurailee mielellään laivoja.


title: Nokiliitäjä

text: Nokiliitäjä ("Ardenna grisea") on keskikokoinen tumma avomerilintu, joka on muutaman kerran harhaillut Suomeenkin.


title: Nokiliitäjä

text: Pituus on 40–50 cm, siipien kärkiväli 95–110 cm ja paino noin 800 g.


title: Nokiliitäjä

text: Nokiliitäjät pesivät eteläisen pallonpuoliskon pikkusaarilla pääasiassa Uuden-Seelannin, Falklandsaarten ja Tulimaan ympäristössä. Maailman populaatio on kooltaan noin 20 miljoonaa yksilöä. Ne ”talvehtivat” heinäkuussa muun muassa Norjassa. Niiden muuttomatkat kuuluvat maailman pisimpiin. Ne lähtevät muutolle pesinnän jälkeen maalis-toukokuussa ja lentävät Atlantin ja Tyynenmeren länsireunoja pohjoiseen, jossa ne subarktisille vesille päästyään kesä-heinäkuussa kääntyvät länteen ja palaavat etelään valtamerten itäreunoja pitkin syys-lokakuussa, ja saapuvat takaisin pesimäpaikoilleen marraskuussa. Ne muuttavat yksittäin, eivät parvissa. Laji on tavattu Suomessa 3 kertaa vuoteen 2006 mennessä, viimeksi 1991.


title: Nokiliitäjä

text: Valtameren saaret ja avomeri.


title: Nokiliitäjä

text: Pesä on maankolossa, johon naaras munii yhden valkoisen munan. Emot hautovat vuorotellen mutta käyvät pesällä vain öisin välttääkseen lokkien ja fregattilintujen ryöstelyt. Uuden-Seelannin maorien perinteeseen kuuluu nokiliitäjien poikasten kerääminen ruuaksi Stewartsaarilla (Rakiura).


title: Nokiliitäjä

text: Nokiliitäjä syö kalaa, etupäässä anjovista, sekä mustekaloja ja äyriäisiä.


title: Orgaaninen arkkitehtuuri

text: Orgaaninen arkkitehtuuri on eräs modernin arkkitehtuurin tyylilajeja, joka kehittyi art nouveausta ja oli pohjana muun muassa funktionalismin synnylle. Viime vuosikymmeninä moderni arkkitehtuuri on jälleen ottanut käyttöön monia orgaanisen arkkitehtuurin keskeisiä periaatteita.


title: Orgaaninen arkkitehtuuri

text: Tyylin lähtökohtana on usein elävä luonto, joka tarjoaa ideoita, esteettisiä muotoja ja rakenteellisia ratkaisuja rakennusten ulkoisten muotojen sekä sisäisten toimintojen tarkoituksenmukaiselle suunnittelulle. Myös ajatuksen siitä, että funktio (toiminto, käytännöllisyys) ohittaa muodon tärkeyden suunnittelussa, esittivät ensimmäisinä orgaanisen arkkitehtuurin edustajat, Louis Sullivan etunenässä, pohjustaen näin funktionalismin syntyä.


title: Harmaahaikara

text: Harmaahaikara ("Ardea cinerea") on kaulushaikaran ohella Suomen yleisin haikara.


title: Harmaahaikara

text: Lintu on noin metrin korkuinen ja sen siipien kärkiväli on 155–195 cm.


title: Harmaahaikara

text: Harmaahaikara on nimensä mukaisesti miltei kokonaan harmaa. Sillä on kuitenkin valkoinen pää, jossa mustat "kulmakarvat" jotka kaartuvat taakse töyhdöksi. Jalat ovat kellanharmaat ja nokka oranssinkeltainen. Ääni on voimakas rääkäisy, jota kuulee varsinkin hämärissä ja yöllä.


title: Harmaahaikara

text: Harmaahaikaran voi kaukaa sekoittaa kurkeen, mutta haikara pitää lentäessään kaulaansa taivutettuna.


title: Harmaahaikara

text: Vanhin suomalainen rengastettu harmaahaikara on ollut 6 vuotta 3 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut hollantilainen 35-vuotias yksilö, joka joutui lopulta ammutuksi.


title: Harmaahaikara

text: Harmaahaikaroita on melkein kaikkialla Euroopassa ja Aasiassa, ainoastaan pohjoisessa niitä näkee harvoin. Niitä esiintyy myös Etelä-Afrikassa ja Madagaskarilla.


title: Harmaahaikara

text: Euroopan pesimäkanta on 117 000–128 000 paria, joista Britteinsaarilla pesii 10 300 paria. Venäjällä on 20 000–25 000 ja Turkissa 2 000–5 000 paria. Harmaahaikarat pesivät Suomessa harvinaisena maan eteläosissa. Suomen kanta oli 1990-luvun lopulla yli 100 paria, ja se kasvaa vähitellen. Vuoden 2011 kannanarvio on 700-1000 paria.


title: Harmaahaikara

text: Harmaahaikara viihtyy erityisesti matalien, rehevien järvien rannoilla, mutta niitä näkee myös soilla ja mangrovealueilla. Suomessa myös sisäsaaristossa.


title: Harmaahaikara

text: Pariutumisaika sadekaudella trooppisilla seuduilla, tammi-toukokuussa muualla alueesta riippuen. Pesä on laakea risukasa puussa, usein korkealla kuusessa. Emo munii 3–5 munaa, joita se hautoo 21–26 vrk. Poikaset lähtevät pesästä 8-viikkoisina.


title: Harmaahaikara

text: Harmaahaikara pyydystää pääasiassa kaloja ja sammakoita. Se seisoo liikkumattomana matalassa vedessä ja iskee salamannopeasti nokkansa varomattomaan saaliiseen. Sille kelpaavat myös käärmeet, linnunpoikaset, ravut ja pikkujyrsijät. Tehokkaina kalansyöjinä harmaahaikarat voivat aiheuttaa merkittäviä tappioita kalanviljelylaitoksilla.


title: Kaulushaikara

text: Kaulushaikara ("Botaurus stellaris") on harmaahaikaran ohella ainoa Suomessa vakituisesti pesivä haikara. Se piileksii ruovikossa, mutta soidinaikana sen pulloon puhaltamista muistuttava huuto kuuluu kauas. Vuonna 2005 kaulushaikara oli BirdLife Suomen vuoden laji, jonka pesimäkannan suuruus pyrittiin selvittämään lintuharrastajien ja yleisön avulla.


title: Kaulushaikara

text: Pituus on 70–80 cm ja siipien kärkiväli 1–1,3 metriä.


title: Kaulushaikara

text: Vanhin suomalainen rengastettu kaulushaikara on ollut 4 vuotta 9 kuukautta 18 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut vähintään 11 vuotta 4 kuukautta, rengastettu Hollannissa.


title: Kaulushaikara

text: Suuri, lennossa pöllömäiseltä vaikuttava haikara. Höyhenys kellan-ruskeankirjava, siipisulat tummaraitaiset. Hyvin piilotteleva ja jäykistyy pystyasentoon seipään näköiseksi suoja-asennossa. Lennossa näkyy pitkä nokka, kyyry kaula ja suuret kuuppamaiset leveät siivet. Jalat sojottavat lennossa pyrstön takana. Lentää nopein siiveniskuin, keveämmin kuin harmaahaikara. Lentotyyli ja silhuetti erona sorsiin hämärässä; tämä pätee muihinkin haikaroihin. Pesintäaikana kaulushaikaran ääni on sumutorvimainen puhallus. Pesii Etelä-Suomen ruovikkoa kasvavilla järvillä ja merenlahdilla.


title: Kaulushaikara

text:
Kaulushaikara pesii Euroopan ja Aasian lauhkeilla alueilla. Pohjoisimmat yksilöt muuttavat vesien jäätyessä etelämmäksi. Vuonna 2005 Suomessa laskettiin 986 kaulushaikarakoirasta, mutta koska laji on polygyninen, kokonaismäärä saattaa ylittää 1000 paria. Kanta on kasvanut tasaisesti 1980-luvun lopulta lähtien, ja eniten lintuja tavataan nykyään Pohjois-Savossa, Päijät-Hämeessä, Kymenlaaksossa ja Pohjois-Karjalassa.
Euroopan pesimäkannaksi arvioidaan 10 000–12 000 paria. Venäjällä on 10 000–30 000 ja Turkissa 30–500 paria.


title: Kaulushaikara

text: Kosteikot, jossa on järviruokokasvustoa. Sekä merenlahdissa että järvillä.


title: Kaulushaikara

text: Ainakin kaulushaikarakoiraat ovat paikkauskollisia ja palaavat samoille pesimäpaikoille. Nuoret kaulushaikarat pyrkivät levittäytymään kauemmaksi synnyinruovikoista. Kaulushaikara on moninaarainen eli polygyninen – yhdellä koiraalla voi olla 1–5 naarasta. Pesinnästä huolehtivat yleensä naaraat yksinään (pesän rakentaminen, hautominen, poikasten ruokinta), mutta yksiavioisten koiraiden arvellaan auttavan ainoata naarastaan haudonnassa ja poikasten ruokinnassa (Cramp ym. 1998).


title: Kaulushaikara

text: Pesä sijaitsee tiheässä ja märässä ruovikossa. Pesyeessä on keskimäärin 5–6 munaa, muninta alkaa huhti-toukokuun vaihteessa. Poikaspesiä on havaittu kesäkuusta alkaen. Haudonta kestää 25–26 vrk. Poikaset voivat kiivetä pesästä jo 10 vuorokauden ikäisinä, yleensä viimeistään 15–20 vuorokauden ikäisinä. Poikaset saavuttavat lentokyvyn 50–55 vuorokaudessa ja itsenäistyvät sen jälkeen nopeasti (Cramp ym. 1998; von Haartman ym. 1963).


title: Kaulushaikara

text: Kaulushaikara syö sammakoita ja kaloja.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Alasenjärvi , tai myös Alanen, on Päijät-Hämeessä Lahden Ahtialan kaupunginosassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kymijoen vesistöön.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järven pinta-ala on 275 hehtaaria eli 2,7 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Sillä on laaja järvenselkä, josta työntyy pohjoiseen Takkulanpohjan lahti ja etelään Joenpohjanlahti. Se on rantaviivaltaan selväpiirteinen järvi, vaikka sen etelärannoilla on joitakin niemiä. Suurin niemi on Harjuniemi, jonka läntiseen kainaloon Joenpohjanlahti jää. Itäpuolelle jää pieni lahti Herrasmanninkärjen väliin. Näiden itäpuolella sijaitsee Sotamiehenpohja, jota reunustaa Sepänniemi. Lounaisrannan Kotiniemi suojaa eteläpuolelle jäävää Joenpohjanlahtea sen luoteispuolelta. Järvessä on laskettu olevan kolme saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,04 hehtaaria, mikä on noin 0,01 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi ovat yli aarin kokoisia ja kolmas on pieni luoto. Saaret sijaitsevat aivan rannan tuntumassa.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 16,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0167 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys on 15,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Harjuniemen edustalla sen pohjoispuolella. Järven yli kahdeksanmetrinen syvänne seuraa järven pääpiirteitä, mutta se kaartaa etelärannan läheltä kohti järven kaakkoispäätä. Järvellä on koillisaltaassa toinenkin yli kahdeksanmetrinen syvänne.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järven rantaviivan pituus on 12,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 0,13 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata tai asutusaluetta. Lounaisrantaan ulottuu pieni viljelty alue. Kaupunkialueen asuinalueita on rakennettu monin paikoin rantoihin asti. Niitä ovat Alanen ja Pesärinne, Anjanlehto, Herrasmanni, Pikarikivi, Purorinne, Sepänniemi, Sipura, Kaarlaakso, Mäkitarha ja Viuha. Seututie 140 ohittaa järven luoteisrannan ja yhdystie 14086 pohjoisrannan.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järven nykyinen vedenkorkeus ei ole laillinen. Alasenjärven laskujoki Potilanjoen alajuoksua on vuonna 1960 perattu 1,6 kilometrin matkalta. Perkauksen tarkoituksena oli järven rannoilla olevien peltomaiden kuivatus, vaikka asiakirjojen mukaan sillä ei vaikutettu järven vedenpinnan korkeuteen. Tämä on tapahtunut mahdollisesti jo 1950-luvulla , kun joen yläjuoksua on perattu 400 metrin matkalta. Perkaamisen ajankohtaa ei tiedetä, mutta luvaton teko on laskenut järven vedenpintaa. Vuonna 1971 Helsingin vesipiirin mittaamat vedenkorkeudet olivat 30–40 senttimetriä alemmat kuin ne olivat vastaavina ajankohtina vuosina 1946–1952. Potilanjoen kiinteä puupato on rakennettu Ahtialan osakaskunnan toimesta Helsingin vesipiirin vuonna 1971 antaman lausunnon vuoksi vedenkorkeuden palauttamiseksi aikaisempaan korkeuteensa. Padon korkeus on vaaitettu useasti vuosien varrella, mutta nykyäänkin padon korkeus ei vastaa aikaisempia vedenkorkeuksia. Puupadon hoidosta vastaa nykyään Lahden seudun ympäristöpalvelut.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järven etelärannassa Herrasmannin leirintäalueen yhteydessä sijaitsee Herrasmannin uimaranta ja sen vastarannalla Sipurassa on Kaustinniityn uimaranta. Kolmas ranta sijaitsee kartan mukaan Anjanlehdon siirtolapuutarhan lähellä Joenpohjanlahdella ja neljäs uimaranta sijaitsee Takkulanpohjan perällä.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järvi kuuluu Ahtialan osakaskunnalle, joka myöntää siihen kalastuslupia. Järvestä voi sada saaliiksi muun muassa kuhaa, siikaa, haukea, lahnaa ja ahventa.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järven vedenlaatua on seurattu ajoittain, ja järven tilan heikennyttyä 1980-luvun alussa, entistä tiiviimmin. Järvi on ollut kirkasvetinen ja kalaisa järvi, jossa näkösyvyys on ollut jopa viisi metriä. Ympäristöstä järveen kohdistuneen kuormituksen vaikutuksesta järven tila on heikentynyt vääjäämättömästi. Järven hidas vedenvaihtuminen on ilmeisesti ollut osasyy siihen kertyvien ravinteiden hitaaseen kasvuun, joka on lopulta johtanut järven sen nykyiseen epävakaaseen tilaan.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järven heikkeneminen näkyi aluksi esimerkiksi verkkojen limaisuutena ja kalakantojen muuttumisena. Järven rehevöityminen taannutti järven muikkukannan ja petokalojen määrä laski särkikalojen lisääntymisen vuoksi. Vesi sameni ja vedessä alkoi esiintyä leväkukintoja. Tilanne paheni 1980-luvulla näkyväksi ja siitä asti on järven tilaa yritetty kohentaa. Ympäristön haja- ja pistekuormituksia tukkimalla on 1980-luvulla onnistuttu ehkäisemään lisäkuormituksen aiheuttamia lisähaittoja. Tilanne kuitenkin heikkeni 1980-luvun alussa ja 1990-luvulla vielä lisää, mikä käynnisti lisätoimet hajakuormituksen vähentämiseksi 2000-luvun alussa. Järven runsasta särkikantaa on yritetty hillitä hoitokalastuksella, jota toteutetaan lähes vuosittain. Hoitokalastuksen tärkein tavoite on poistaa biomassaa ravinnekierrosta, jotta järven ravinnetasapaino muuttuisi karumpaan suuntaan. Kalakantojen kirjoon on vaikutettu kalaistutuksin. Ravinteita on poistettu järvestä myös niittämällä rantojen vesikasvillisuutta. Kaikista toimenpiteistä huolimatta järven ekologinen tila on edelleen epävakaa.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Kymijärven valuma-alueeseen (14.164) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järvi saa kaiken vetensä omalta valuma-alueeltaan, sillä se kuuluu vesistöalueensa latvajärviin. Alasenjärven yläpuolella sijaitsevat vain kaksi lampea. Kaarlammi (2 hehtaaria) sijaitsee järven koillispuolella ja se laskee sieltä Kaarlamminojaa myöten järven itärantaan. Hepolammi (2 hehtaaria) sijaitsee Hollolan puolella Honkalassa ja se laskee golfkentän poikki laskien Takkulanpohjan lahteen.


title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järven laskujoki on Potilanjoki, joka laskee Kymijärven luoteiskulmaan. Se lähtee Joenpohjanlahdelta ja sen pituus on 2,45 kilometriä ja sen pudotus on 3,5 metriä.


title: Irkutsk

text: Irkutsk () on kaupunki Etelä-Siperiassa Venäjällä Baikaljärven länsipuolella lähellä Angaran ja sen sivujoen Irkutin yhtymäkohtaa. Se on Irkutskin alueen hallinnollinen keskus, jossa asui vuonna 2010 yhteensä 587 891 henkeä.


title: Irkutsk

text: Ivan Pohabov perusti Irkutskin kasakkalinnoitukseksi vuonna 1661. Kaupunki siitä tuli 1686. Kaupungissa oli tuhoisa tulipalo 4.–6. heinäkuuta 1879, jolloin useita merkittäviä rakennuksia tuhoutui. Se oli Irkutskin kuvernementin pääkaupunki vuoteen 1926 asti, jolloin kuvernementti lakkautettiin. Tämän jälkeen Irkutsk oli Itä-Siperian maakunnan hallinnollinen keskus.


title: Irkutsk

text: Irkutskissa on rauta-, teräs-, kone- ja kevytmetalliteollisuutta. Kaupungissa valmistetaan muun muassa panssarivaunuja ja lentokoneita. Lisäksi on öljynjalostamoita ja vesivoimaloita. Sähköntuotannosta vastaa Irkutskenergo.


title: Irkutsk

text: Irkutskin rautatieasema on tärkeä Siperian rautatien asema, Krasnojarskin ja Ulan Uden välillä. Kaupungissa on myös jokisatama ja kansainvälinen lentoasema.


title: Irkutsk

text: Irkutskissa on useita korkeakouluja, joista vanhin on Irkutskin valtionyliopisto (per. 1918). Lisäksi siellä on Baikalin talous- ja oikeustieteellinen valtionyliopisto, Irkutskin teknillinen valtionyliopisto, valtiollinen maatalousakatemia, kielitieteellinen valtionyliopisto, lääketieteellinen valtionyliopisto, kasvatustieteellinen valtionyliopisto sekä joukko yksityisiä korkeakouluja.


title: Irkutsk

text: Jääpallo on Irkutskin seuratuin urheilulaji, kaupungin jääpalloseura Baikal-Energija pelaa Venäjän pääsarjassa. Ottelut vetävät parhaimmillaan 30 000 katsojaa. Irkutskissa järjestettiin jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2014.


title: Irkutsk

text: Irkutskissa on Inkerin kirkon Siperian rovastikuntaan kuuluva seurakunta.


title: Irkut

text: Irkut () on joki Burjatiassa ja Irkutskin alueella Etelä-Siperiassa Venäjällä. Irkut on 488 km pitkä ja sen valuma-alue noin 15 000 km². Se saa alkunsa Sajanvuorilta Burjatian länsiosasta läheltä Mongolian rajaa. Sieltä se virtaa lounaaseen ja itään. Irkutskin alueelle saavuttuaan Irkut kääntyy pohjoiseen ja laskee Irkutskin kaupungin luona vasemmalta Angaraan.


title: Angela Merkel

text: Angela Dorothea Merkel ("o.s. Kasner"; s. 17. heinäkuuta 1954 Hampuri, Saksan liittotasavalta) on Saksan nykyinen liittokansleri (vuodesta 2005) ja kristillisdemokraattisen puolueen (CDU) puheenjohtaja (vuosina 2000–2018).


title: Angela Merkel

text: Merkel luopui puolueen puheenjohtajan tehtävästä joulukuussa 2018, eikä Merkel aio asettua ehdolle Saksan liittokansleriksi vuonna 2021. Merkelin liittokanslerin kauden päättymisen on arvioitu heikentävän Euroopan unionia ja tekevän euron tulevaisuudesta epävarmemman. Merkelin lähdöllä on arvioitu olevan vaikutuksia Euroopan poliittiseen vakauteen.


title: Angela Merkel

text: Merkel syntyi Länsi-Saksan Hampurissa, missä hänen isänsä Horst Kasner opiskeli teologiaa. Angelan ollessa muutaman viikon ikäinen perhe muutti Itä-Saksaan. Seuraavan kerran Merkel kävi Länsi-Saksassa vasta 32-vuotiaana serkkunsa häissä.


title: Angela Merkel

text: Merkelin isä vihittiin luterilaiseksi pastoriksi Brandenburgissa 1954. Angela Kasner kävi koulunsa Itä-Saksassa ja meni Leipzigin Karl-Marx-yliopistoon opiskelemaan fysiikkaa ja kemiaa. Yliopistoaikoinaan hän liittyi sosialistiseen Freie Deutsche Jugend -nuorisojärjestöön ja kohosi siinä varsin korkeaan asemaan, FDJ:n piirintoimiston ja tiedeakatemian agitprop-toiminnan johtoon. Myöhemmin Merkel on sanonut olleensa mukana lähinnä "kulttuurityössä". Vuonna 1978 hän voitti venäjän kielen kilpailussa matkan Moskovaan.


title: Angela Merkel

text: Merkel väitteli tohtoriksi kvanttikemiasta tiedeakatemian fysiikan laitokselta 1986. Vuonna 1977 hän meni naimisiin opiskelutoverinsa Ulrich Merkelin kanssa. Liitto kuitenkin päättyi muutaman vuoden kuluttua vuonna 1982 eroon.


title: Angela Merkel

text: Merkel on säilyttänyt entisen miehensä sukunimen vaikka avioituikin uudelleen vuonna 1998 pitkäaikaisen elämänkumppaninsa, kvanttikemian professori Joachim Sauerin kanssa, joka toimii Berliinin Humboldt-yliopistossa teoreettisen kemian professorina.


title: Angela Merkel

text: Merkelillä ei ole omia lapsia kummastakaan liitosta, mutta Sauerilla on kaksi poikaa edellisestä avioliitosta. Merkel puhuu äidinkielensä saksan lisäksi sujuvaa englantia ja venäjää.


title: Angela Merkel

text: Angela Merkelin poliittinen ura alkoi vuonna 1989, jolloin hän liittyi oppositioliike Demokraattiseen allianssiin (DA) ja pääsi sen riveissä parlamenttiin vapaissa vaaleissa 18. maaliskuuta 1990. Hänestä tuli Lothar de Maizièren yhdistymishallituksen lehdistösihteeri. Liike yhdistyi samana vuonna CDU:hun.


title: Angela Merkel

text: Vuosina 1991–1994 Merkel toimi naisasia- ja nuorisoministerinä Helmut Kohlin kolmannessa hallituksessa ja vuosina 1994–1998 ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ydinturvallisuusministerinä. Hänet valittiin kristillisdemokraattisen puolueen pääsihteeriksi vuonna 1998.


title: Angela Merkel

text: Joulukuussa 1999 Merkel oli kaatamassa vaalirahoitusskandaaliin kompastunutta entistä kansleri Helmut Kohlia ja CDU:n puheenjohtaja Wolfgang Schäublea. Merkel sai näin yksin kunnian puolueen maineen pelastamisesta. Hänet valittiinkin puolueen puheenjohtajaksi vuonna 2000.


title: Angela Merkel

text: Syyskuussa 2005 pidetyissä ennenaikaisissa liittopäivävaaleissa CDU:n ja Baijerissa toimivan CSU:n ehdokas Merkel voitti erittäin tasaväkisessä kamppailussa silloisen liittokanslerin, Gerhard Schröderin. Vaalit järjestettiin Saksan perustuslain mukaisesti ennen tavanomaisen vaalikauden loppua liittopresidentin luvalla liittokansleri Gerhard Schröderin toivomuksesta.


title: Angela Merkel

text: Alkuvuodesta 2010 CDU:n omat johtajat hyökkäsivät Merkeliä vastaan Frankfurter Allgmeine Sonntagszeitungissa julkaistulla kirjoituksella, jossa Hessenin, Saksin ja Thüringenin parlamentaarikkojen johtajat syyttivät Merkeliä puolueen laiminlyönnistä oman imagonsa kohottamiseksi.


title: Angela Merkel

text: Lokakuussa 2018 Merkel ilmoitti ettei aio enää asettua ehdolle CDU:n puheenjohtajaksi. Joulukussa hänen seuraajakseen valittiin puoluesihteeri Annegret Kramp-Karrenbauer.


title: Angela Merkel

text: Angela Merkel suhtautuu skeptisesti Turkin EU-jäsenyyteen ja on ollut valmis tarjoamaan Turkille EU-täysjäsenyyden sijasta erityisen kumppanuusaseman. Hän on myös Ranskaa ja sosiaalidemokraatteja transatlanttisempi korostaen yhteistyötä myös Britannian ja Yhdysvaltain kanssa. Merkel on myös profiloitunut usein Venäjällä vieraillutta Gerhard Schröderiä kriittisemmäksi Vladimir Putinin hallinnon suhteen. Merkelillä ja Ranskan entisellä presidentillä Nicolas Sarkozylla on myös ollut keskinäisiä ristiriitoja. Toisaalta Merkel ja Sarkozy ovat asettuneet yhdessä Turkin EU-jäsenyyttä vastaan.


title: Angela Merkel

text: Merkel oli Euroopan unionin neuvoston presidentti vuoden 2007 ensimmäisellä puoliskolla, ja kesäkuussa 2007 päästiin sopimukseen uuden perussopimuksen laatimisesta Sopimuksen Euroopan perustuslaista kariuduttua Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestyksiin kesäkuussa 2005. Hän sai Aachenin Karlspreis-palkinnon Euroopan idean edistämisestä vuonna 2008.


title: Angela Merkel

text: Merkel kannattaa Saksan talous- ja sosiaalijärjestelmän suurta uudistusta muun muassa markkinoita vapauttamalla ja säätelyä vähentämällä. Ratkaisuna talousongelmiin hän ehdotti viikoittaisen työtuntimäärän lisäystä ja arveli, että useimmat kansalaiset eivät vastustaisi sen pidennystä kahdella tunnilla.


title: Angela Merkel

text: Merkelin hallitus korotti välittömästi arvonlisäveroa 3 prosenttiyksikköä (16 %:sta 19 %:iin) tavoitteena leikata maan 35 miljardin euron budjettivajetta, sekä sosiaalidemokraattien vaatimuksesta korotti myös suurempituloisten veroprosenttia (42 % – 45 %). Arvonlisäveron korotuksen nähtiin vaikuttavan eniten pienituloisten asemaan ja "Merkel-verosta" tuli erittäin epäsuosittu ja sen väitetään vähentävän kulutusta. Veronkorotusten ansiosta Saksan budjetti kääntyi vuonna 2007 puolivuotiskaudella ylijäämäiseksi ensimmäisen kerran sitten vuoden 1990.


title: Angela Merkel

text: Merkelin mielestä Saksassa meneillään olevaa ydinvoiman alasajoa pitäisi hidastaa. Vuonna 2010 Merkelin toinen hallitus antoi Saksan vanheneville ydinvoimaloille keskimäärin 12 vuoden jatkoajan. Vuonna 2002 oli päätetty kaikkien Saksan ydinvoimaloiden sulkemisesta viimeistään 2021. Japanin Fukushiman onnettomuuden jälkeen hallitus määräsi kuitenkin seitsemän voimalaa väliaikaisesti pysäytettäväksi. Päätös tapahtui ennen kaksia tärkeitä osavaltiovaaleja.


title: Angela Merkel

text: Johtuen tiukasta vaalituloksesta (CDU/CSU 35,2 % ja SPD 34,2 % äänistä) Merkelin I hallitus oli Saksalle harvinainen pääkilpailijoiden muodostama kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien suuri koalitio.


title: Angela Merkel

text: Merkelin II hallitus, joka muodostettiin lokakuussa 2009, oli puhdas musta-keltainen, jossa jäseninä ovat CDU:n ja sen Baijerissa toimiva sisarpuolueen CSU:n lisäksi Vapaa demokraattinen puolue FDP.


title: Angela Merkel

text: Vuoden 2013 vaalikampanjassa Merkeliä auttoi kilpailevan puolueen SPD:n hajanaisuus, sillä Merkelin haastaja Peer Steinbrück ei ollut kovin suosittu omiensa keskuudessa. Merkelin huolena taas oli hallituskumppani FDP:n heikko ja vihreiden vahva kannatus. Vaaleissa FDP:n tulos jäi äänikynnyksen alle ja tulosten perusteella ainoa realistinen hallitusvaihtoehto oli jälleen kahden pääpuolueen suuri koalitio. CDU/CSU:n ja SPD:n yhteishallitus Merkelin III hallitus saatiin muodostettua pitkällisten neuvotteluiden jälkeen joulukuussa 2013, lähes 3 kuukautta vaalien jälkeen.


title: Angela Merkel

text: Maaliskuun 2018 alussa Saksan sosialidemokraattisen SPD-puolueen jäsenet hyväksyivät hallitusohjelman puoli vuotta parlamenttivaalien jälkeen. Tämä samalla varmisti Merkelin jatkon liittokanslerina.


title: Fosfaatti

text: Fosfaatti (ortofosfaatti), PO on negatiivinen ioni eli anioni, jossa fosfori esiintyy viidenarvoisena. Fosfaateiksi sanotaan myös fosforihapon suoloja, joissa fosfaatti-ioni on anionina.


title: Fosfaatti

text: Fosfaatti-ionin konjugaattihappo on monovetyfosfaatti-ioni, HPO ja tämä taas on divetyfosfaatti-ionin HPO konjugaattiemäs. Divetyfosfaatti-ioni on fosforihapon, HPO konjugaattiemäs.


title: Fosfaatti

text: Fosfaatteja käytetään muun muassa lannoitteissa. Tavallisimpia fosfaattilannoitteita ovat superfosfaatti, tuomaskuona ja luujauho. Fosfaatteja käytetään myös pesuaineissa, hammastahnoissa ja posliinin valmistukseen. DNA:ssa fosfaatti muodostaa yhdessä deoksiriboosin kanssa DNA:n juosteen rangan. Fosfaatti on liittyneenä kahdella hapellaan deoksiriboosin viidennen ja kolmannen hiilen happeen.


title: Fosfaatti

text: Fosfaattia on käytetty pitkään pyykin- ja astianpesuaineissa vedenpehmentimenä. Fosfori on kuitenkin merkittävä vesien rehevöitymiseen vaikuttava aine ja koska EU-alueella vedenpuhdistuksen taso vaihtelee, kielsi EU ympäristösyistä fosfaatin käytön kuluttajille suunnatuissa pyykinpesuaineissa 30.6.2013 ja konetiskiaineissa 1.1.2017 alkaen. Laitos- ja teollisuuskäyttöön suunnatuissa tuotteissa fosfaattia saa kuitenkin käyttää.


title: Fosfaatti

text: Varsinaisia fosfaattikivivarantoja arvioidaan olevan 67 miljardia tonnia (Jasinski 2013) eli tilastollisesti 338 vuodeksi. Laajemmin fosfaattikiveä on vielä moninkertainen määrä, arviolta 290–460 miljardia tonnia (Jasinski 2013; Van Kauwenbergh 2010).


title: Fosfaatti

text: Vuonna 2007 riittävyydeksi nykykäytöllä laskettiin 345 vuotta. Institute for Sustainable Futuresin vanhempi tutkija Dana Cordell tosin sanoi vuonna 2008 Times-lehdelle, että nykyvauhdilla varannot loppuisivat jo 50–100 vuodessa. Helsingin Sanomat uutisoi vuonna 2014, että pelkästään jo nyt tunnettuja fosforivarantoja on arviolta 370 vuodeksi. Vuonna 2012 U.S. Geological Survey arvioi 71 miljardin tonnin helposti käytettävät varannot ja maailmassa louhittiin 0,19 miljardia tonnia vuonna 2011 (373 vuoden tahdilla). Keskivertokivessä on 0,1 % fosforia (kasveissa tyypillisestä 0,03–0,2 %), joten maan 3 · 10 tonnissa kiveä sitä on miljoonia gigatonneja eli vuosimiljooniksi, joskin pääosin sen saaminen käyttöön on nykyteknologialla kalliimpaa.


title: Alasenjärvi

text: Alasenjärviä:


title: Äänisjoki

text: Äänisjoki eli Onegajoki () on joki Arkangelin alueella Pohjois-Venäjällä Koillis-Euroopassa. Äänisjoki sijaitsee Äänisjärven koillis- ja itäpuolella ja on 416 km pitkä, sen valuma-alue on 56 900 neliökilometriä. Monien koskien vuoksi joki ei sovellu laivaliikenteelle, mutta uittoväylänä sitä käytetään.


title: Äänisjoki

text: Äänisjoki alkaa Latšajärvestä Kargopolin kaupungin luota. Sieltä se virtaa halki soiden ja metsien aluksi pohjoiseen ja sitten luoteeseen. Äänisjoki laskee Vienanmeren Äänislahteen Onegan kaupungin luona. Merkittävimmät sivujoet ovat Vološka, Moša, Kena, Iksa ja Koza.


title: Mezen

text: Mezen tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Geddy Lee

text: Geddy Lee OC (oikealta nimeltään Gary Lee Weinrib, s. 29. heinäkuuta 1953 Toronto, Ontario) on kanadalainen muusikko, joka toimii laulajana, basistina ja kosketinsoittajana rock-yhtyeessä Rush. Hän on syntynyt 29. heinäkuuta 1953 Torontossa Kanadassa ja on paremmin tunnettu nimellä Geddy Lee. Lee tunnetaan korkeasta lauluäänestään, mutta parhaiten bassonsoitostaan, joka on inspiroinut lukuisia kuuluisia basisteja. Tunnustusta on tullut muiltakin tahoilta, hän on ollut esimerkiksi "Guitar Player Magazinen" paras rock-basisti kuudesti. Lee harrastaa viinien keräilyä sekä urheilua. Hänet tunnetaan kovana baseball-fanina.


title: Geddy Lee

text: Geddy Leetä muistetaan muun muassa YUP-yhtyeen kappaleessa ”Geddy Lee Sucks”. YUP:n basisti Valtteri Tynkkynen on kuitenkin sanonut pitävänsä Rushista paljonkin.


title: Geddy Lee

text: Geddy Lee käyttää bassonaan Fender Geddy Lee signature-bassoa sekä monia muita Fenderin ja Rickenbackerin bassoja.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Diakonia-ammattikorkeakoulu (lyhyemmin "Diak") kouluttaa sosiaali-, terveys- ja kirkon alan sekä viittomakielen ja tulkkauksen ammattilaisia ja kehittää näiden alojen asiantuntemusta.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Diakonia-ammattikorkeakoulu perustettiin vuonna 1996, mutta se jatkaa jo 1800-luvulla diakonissalaitoksissa alkaneita koulutusperinteitä. Diakonia-ammattikorkeakoulu on yksityinen oppilaitos, jonka omistaa joukko kirkollisia koulutusorganisaatioita ja diakonialaitoksia (mm. Helsingin Diakonissalaitos, Oulun Diakonissalaitos ja Seurakuntaopisto). Diakonia-ammattikorkeakoulu tekee tiivistä yhteistyötä sekä eurooppalaisten diakonia-alan ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen että eri puolilla maailmaa toimivien kristillisten järjestöjen kanssa.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Diakilla on koulutustoimintaa Helsingissä, Pieksämäellä, Porissa, Turussa ja Oulussa. Syyskuussa 2018 Diakissa oli noin 3000 opiskelijaa ja 250 työntekijää. Aikaisemmin Diakonia-ammattikorkeakoululla oli toimipisteet myös Lahdessa, Järvenpäässä ja Kauniaisissa. Tammikuusta 2016 alkaen Diak keskitti toimintaansa pääkaupunkiseudulla Helsinkiin niin että Järvenpään ja Kauniaisten toimipisteet lakkautettiin. Samalla Helsingin toimipiste muutti Sturenkadulta Arabianrantaan valmistuneeseen uuteen kampukseen, jossa tulee toimimaan myös Arcada-ammattikorkeakoulun tilat.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Ammattikorkeakoulun tutkimus- ja kehittämistoiminta ovat keskittyneet ihmisten hyvinvointiin, syrjäytymisen ehkäisyyn sekä kristillisen kasvatuksen ja diakonian kysymyksiin.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Diakonia-ammattikorkeakoulussa voi suorittaa sosiaali- ja terveysalan sekä humanistisen ja kasvatusalan AMK- ja YAMK-tutkintoja.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Sosiaali- ja terveysalan AMK-tutkinnoista tarjolla ovatHumanistisella ja kasvatusalalla tutkintonimikkeenä on tulkki (AMK). Tulkki (AMK) -tutkintoon johtavat viittomakielen ja tulkkauksen sekä asioimistulkkauksen koulutukset.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Viittomakielen tulkkeja Diak kouluttaa Turussa, missä aiemmin koulutettiin myös medianomeja (AMK), mutta kyseinen koulutus siirtyi Turun ammattikorkeakoululle vuoden 2011 alusta alkaen.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Diak on erikoistunut kirkollisten alojen koulutukseen ja osalla opinnoista voi saada pätevyyden kirkon virkoihin. Sairaanhoitajan ja sosionomin tutkinnon yhteydessä voi suorittaa diakonissan, diakonin, kirkon varhaiskasvatuksen ohjaajan tai nuorisotyönohjaajan kelpoisuuden. Sosionomi (AMK) -tutkintoon on myös mahdollista sisällyttää varhaiskasvatuksen opettajan tai lähetyssihteerin kelpoisuus.


title: Diakonia-ammattikorkeakoulu

text: Diakissa tarjottavat sosiaali- ja terveysalan YAMK-tutkinnot ovatTutkintoon johtavan koulutuksen lisäksi Dakonia-ammattikorkeakoulussa on mahdollista suorittaa myös avoimen ammattikorkeakoulun opintoja sekä eri alojen erikoistumiskoulutuksia ja täydennyskoulutuksia.


title: Mezenin piiri

text: Mezenin piiri () on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueella Venäjällä. Alueen koillisosassa Mezenjoen alajuoksulla sijaitsevan piirin pinta-ala on 34 400 neliökilometriä. Myös Vienanmeren Mezeninlahdella sijaitseva Moržovets-saari kuuluu kunnallispiiriin.


title: Mezenin piiri

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan koko Mezenin kunnallispiirissä asui yhteensä 10 330 henkeä, joista noin kolmannes (3 575 asukasta) Mezenin kaupungissa.


title: Mezenin piiri

text: Vuonna 1929 perustetun piirin hallinnollinen keskus on Mezenin kaupunki (3 575 as.). Lisäksi siihen kuuluu Kamenkan taajama ja 12 maalaiskuntaa:


title: Mezenin piiri

text: Talous perustuu kalastukseen (neljä kalastuskolhoosia) ja metsäteollisuuteen (Kamenkan sahalaitos).


title: Tšernomorskajan kuvernementti

text: Tšernomorskajan kuvernementti () eli Mustanmeren kuvernementti oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti Mustanmeren koillisrannikolla Pohjois-Kaukasiassa vuosina 1896−1920. Nykyään sen alue kuuluu Krasnodarin aluepiiriin.


title: Tšernomorskajan kuvernementti

text: Kuvernementin hallintokeskus oli Novorossijsk. Alue oli 7 346 neliökilometrin laajuinen ja väkiluku 57 478, joten se oli sekä alaltaan että väestöltään Venäjän kuvernementeistä pienin. Se jakaantui Novorossijskin, Tuapsen ja Sotšin kihlakuntiin. Kihlakuntakaupungit olivat Novorossijsk (16 897 as.), Tuapse (1 392 as.) ja Sotši (1 352 as.). Suurimmat väestöryhmät olivat venäläiset (42,9 %), ukrainalaiset (16,1 %), armenialaiset (10,9 %) ja kreikkalaiset (10,4 %).


title: Tšernomorskajan kuvernementti

text: Ennen vuotta 1896 alue kuului osana Kubanin alueeseen (oblasti). Venäjän sisällissodan aikana ja sen jälkeen kuvernementti kuului lyhytikäisiin neuvostotasavaltoihin (esimerkiksi Mustanmeren neuvostotasavalta, Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta). Vuonna 1922 alueesta tuli osa Pohjois-Kaukasian aluetta.


title: Nanait

text: Nanait (aikaisemmin myös goldit) ovat kansa Habarovskin aluepiirissä Venäjän Kaukoidässä Amurin alajuoksun ympäristössä Ohotanmeren rannalla. Heitä asuu myös Ussurin ja Girinin varsilla sekä Koillis-Kiinassa Sungarin varsilla. Vuoden 2002 tilaston mukaan nanaita oli Venäjällä 12 160. Lisäksi Kiinan puolella asui vuoden 1990 väestönlaskennan mukaan 4 245. Nanait puhuvat pohjois-tunguusilaisiin kieliin kuuluvaa nanain (eli goldin) kieltä. Nanait harjoittavat kalastusta ja metsästystä.


title: Nanait

text: Vanhimmissa kiinalaisissa historiallisissa lähteissä mainitaan "Sushen"-nimellä tunnettu kansa Amurin, Sungarin ja Ussurin alueella. Maininnat ovat ensimmäiseltä ja toiselta vuosituhannelta eaa. Nanaiden alueet kuuluivat sittemmin kiinalaisille ja mantšuille, kunnes niihin alettiin 1100- ja 1200-luvuilla viitata nimellä "Tzi-lya-mi" eli nivhien maana. Amurjoelta löydetyssä vuodelta 1413 peräisin olevassa kivessä sanotaan maan kuuluvan nivheille ja muille barbaareille. 1640-luvulla nanaiden alueelle alkoi saapua kasakoita. Venäläiset kuitenkin poistuivat alueelta vuonna 1689 Kiinan kanssa solmitun Nertšinskin sopimuksen nojalla. Tämän jälkeen Kiina yritti lisätä vaikutusvaltaansa alueella ja tuoda alueen tehokkaampaan hallintaan. Tässä onnistuttiinkin osittain alueilla, jonne muutti kiinalaisia maanviljelijöitä nanaiden keskuuteen. Vuonna 1858 Amurin vasen ranta ja Ussurin alueet liitettiin Venäjään, minkä jälkeen alueelle alkoi saapua runsaasti venäläisiä siirtolaisia. Nanait joutuivat tällöin luopumaan suuresta osasta perinteisiä kalastusalueitaan.


title: Nanait

text: Neuvostoliiton aikana 1930-luvulla aloitettiin kollektivisointi ja nanait alkoivat keskittyä tiheämpiin asutuksiin. Tämä yhdisti aiemmin hajanaista kansaa. Nanaiden keskuuteen alkoi ilmestyä myös koulutettu yläluokka. Nanainainen Yevdokia Gaer valittiin aikoinaan Neuvostoliiton korkeimpaan neuvostoon. Nanait ovat nykyisin pitkälle kaksikielisiä ja vuonna 1979 heistä 92% osasi venäjää ja 63% nanaita. Kiinan puolella puhuttava nanain kieli on vaarassa hävitä ja sillä on vain noin 50 puhujaa.


title: Lahden yhteiskoulu

text: Ensimmäinen yritys koulun perustamiseksi tehtiin vuonna 1891, mutta vasta vuonna 1896 koulu pääsi aloittamaan toimintansa. Sen perustajiin lukeutui muun muassa myöhemmin presidenttinä toiminut Juho Kusti Paasikivi, joka myös toimi yhden lukukauden laulunopettajana. Ensimmäiset toimitilat sijaitsivat Harjukadulla sijainneessa maalari M. Heinosen talossa. Vuonna 1897 koulu muutti Aleksanterinkadulle talonomistaja Sundforsin taloon, joka sijaitsi nykyisen Lahden Seurahuoneen paikalla.


title: Lahden yhteiskoulu

text: Nykyiselle tontilleen Kirkkokadulle Keski-Lahden kirkon viereen koulu siirtyi vuonna 1899 nyttemmin Museo-nimellä tunnetun koulutalon valmistuttua vuonna 1898. Tämä koulun vanhin rakennus edustaa uusgoottilaista suuntausta ja se on museoviraston suojelema. Peruskoulu ja aikuislukio toimivat pääasiassa laajennusosassa eli "Siivessä", jonka ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1956. Lisätilaa on rakennettu kaiken kaikkiaan seitsemän kertaa vuosina 1958, 1964, 1988, 1993, 2001, 2004 ja 2005. Kouluun hankittiin vuonna 1965 Suomen oppikouluista ensimmäisenä kielistudio.


title: Lahden yhteiskoulu

text: Suuri osa Suomen yksityiskouluista siirtyi 1960- ja 1970-luvuilla kunnallisiksi peruskoulu-uudistuksen yhteydessä. Myös Lahdessa käytiin paljon keskustelua siitä, pitäisikö LYK sulauttaa osaksi Lahden kaupungin koululaitosta. Lopputulos oli kuitenkin vuonna 1975 se, että koulu säilytti yksityisen luonteensa. Se oli Suomen ensimmäinen suomenkielinen korvaava peruskoulu toteuttaen samaa perustehtävää kuin kunnalliset peruskoulut.


title: Lahden yhteiskoulu

text: "Museo" peruskorjattiin ja entisöitiin 1994–95 ja vuonna 2001 koulu sai uuden kirjaston, Tietovintin; myös juhlasalin tapahtumatekniikkaa parannettiin. Vuonna 2005 valmistui uusin "Siiven" laajennus: koulu sai vanhan rinnalle uuden liikuntasalin, kolme erikoisluokkaa sekä aikaisempaa suuremman ruokalan. Koulun viimeisin remontti on aloitettu vuonna 2016 ja se arvioitu valmistuminen on vuoteen 2020 mennessä.


title: Lahden yhteiskoulu

text: Peruskoulu käsittää luokat 6–9 ja oppilaita siinä on noin 600. Kyseessä on ainoa ns. korvaava koulu Helsingin ulkopuolella. Lahden yhteiskoulun peruskoulussa on mahdollisuus opiskella painotetusti matemaattis-luonnontieteellisiä aineita, kuvataidetta tai musiikkia ja musiikki- ja kuvataideluokille pyritään valintatestien kautta viidenneltä luokalta. Suurin osa koulun oppilaista tulee koulun omalta lähikoulualueelta Kiveriöstä ja Tonttilasta. Lukuvuodesta 2016–2017 lähtien lopetettiin 6. luokkien matemaattis-luonnontieteellinen luokka siten, että kyseiselle erityislinjalle haetaan vasta 7. luokalta lähtien.


title: Lahden yhteiskoulu

text:
Lahden yhteiskoulun lukio on luokaton yleislukio, jossa vuosittain aloittaa opiskelun noin 150 opiskelijaa. Lukion tunnit pidetään pääasiassa vanhan koulurakennuksen Museon puolella. Yhteiskoulun lukio on menestynyt hyvin MTV3:n teettämissä ylioppilaskirjoitusten arvosanoihin perustuvissa valtakunnallisissa kouluvertailuissa. Lukuvuonna 2016–2017 lukiossa aloitti uusi yhteiskunta- ja talouslinja, jolle haettiin opiskelijoita pääsykokeella. Linjan opiskelijoiden kursseilla on poikkitieteellisiä painotuksia yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin oppikokonaisuuksiin.Lahden yhteiskoulun verkkosivut
Lahden yhteiskoulun senioreiden verkkosivut


title: Merenpinnan lasku jääkaudella

text: Merenpinnan lasku jääkaudella: Jäätiköihin sitoutui viime jääkaudella (Veiksel-jääkaudella) lopulta niin paljon vettä, että meren pinta laski viimeisellä jääkaudella lopulta noin 120 metriä noin 22 000 vuotta sitten. Tällöin monet mannerjalusta-alueet, esimerkiksi Pohjanmeri ja Beringinsalmi olivat kuivaa maata. Tästä ovat todisteena vuonomaiset jokien laskusuut - moni jokilaakso näyttää kaikuluotausten mukaan jatkuvan meren pohjalla. Jää alkoi sulaa ensin hitaasti, sitten hyvin nopeasti, ja lopulta taas hitaammin.


title: Merenpinnan lasku jääkaudella

text:
Jäätiköt sitovat itseensä huomattavia määriä vettä. Jos kaikki maailman jäätiköt sulaisivat, meren pinta nousisi 63 - 75 metriä, kun
32 328 300 km³ eli noin 14 300 000 km² jäätä sulaisi. Nykyisenä lämpenevänä kautena meren pinta nousee 1-3 millimetriä vuodessa.
Eniten merenpinna muutoksiin jääkaudella vaikutti Amerikan yllä olleen Laurentiden jääkentän vaihtelu, Skandinavian jääkilpi vain hieman.


title: Merenpinnan lasku jääkaudella

text:
Ns. Keski-Veiksel-kaudella (MIS 3:n jälkipuolisko noin 50 000-30 000 vuotta sitten) meren pinta vaihteli välillä 60-80 m nykyisen tason alapuolella.
Noin 30 000 vuotta sitten hieman ennen pahimman jäätiköitymisen alkua meren pinta oli noin 90 metriä nykyisen alapuolella, jonka jälkeen merenpinta alkoi laskea nopeasti, saavuttaen lähes minimin noin 26 000 vuotta sitten.
Meren pinta oli alimmillaan viime jääkauden huippuvaiheessa joskus 22 000-21 000 kalenterivuotta eli 18 000 radiohiilivuotta sitten. 21 000 vuotta sitten meren pinta oli 116 metriä nykyistä alempana, ja alkoi nousta noin 19 500 vuotta sitten, ja hyppäyksellisesti noin 17 500 vuotta sitten. Mutta merenpinta oli 16 800 vuotta sitten vielä noin 105 m nykyisen tason alapuolella, ja 15 000 vuotta sitten 95 metriä.
Merkittävämpi, nopea sulaminen käynnistyi noin 14 700 vuotta sitten.
10 000 kalenterivuotta sitten merenpinta oli 40 metriä nykyistä alempana.
Tämän jälkeen meren pinta nousi hitaasti, ja noin 5500 vuotta sitten merenpinta oli 5m nykyistä alempana.
Tämän suuren vaihtelun päällä merenpintatasossa tapahtui pienempiä muutoksia noin 1000 - 2000 vuoden jaksoissa.


title: Merenpinnan lasku jääkaudella

text: vuotta sitten - taso metreissä verrattuna nykyiseen


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajat oli 1920-luvulla Suomessa vaikuttanut kirjailijaryhmittymä, joka on nimetty Nuoren Voiman Liiton julkaiseman Tulenkantajat-albumin mukaan. Tulenkantajiin tiiviisti kuuluvia kirjoittajia olivat muun muassa Uuno Kailas, Olavi Paavolainen, Elina Vaara, Katri Vala ja Lauri Viljanen. Kirjailijoiden lisäksi ryhmään kuului muun muassa muusikkoja ja kuvataiteilijoita. Ryhmä julkaisi myös omaa lehteä, jonka päätoimittajana toimi Erkki Vala.


title: Tulenkantajat

text:
Tulenkantajat pyrkivät ohjaamaan suomalaista kirjallisuutta uusille urille lähemmäs eurooppalaisia virtauksia. Ryhmä pyrki eroon ”korpikulttuurista” ja määritteli suomalaisuuden ensisijaisesti teollisuuden, kaupungistumisen ja modernin taiteen kautta. Tulenkantajien tunnuslause oli: ”Ikkunat auki Eurooppaan!”, joka oli lainaus Elmer Diktoniuksen esittämistä Ultra-lehden tavoitteista: "Ikkunat auki Eurooppaan päin".
Tulenkantajien ryhmä alkoi hajota ristiriitoihin 1920-luvun lopulla. Lopullisesti jäsenten yhteisen taipaleen voidaan katsoa päättyneen 1930-luvun alussa.


title: Tulenkantajat

text: Nuoren Voiman Liitto toimi yhdistävänä tekijänä monille tulenkantajien jäsenille. Tulenkantajat-ryhmä sai nimensä alun perin Nuoren Voiman Liiton kirjallisen harrastuspiirin samannimisestä albumista. Albumi ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1924, ja muuttui neljästi ilmestyttyään aikakauslehdeksi. Tulenkantajat-albumeissa esiteltiin kirjallisen, kuvataiteellisen ja säveltaiteellisen ryhmän saavutuksia. Tulenkantajat-lehti sen sijaan keskittyi uuden sukupolven monenlaiseen muuhun esittelyyn, mikä onkin tuonut esille kysymyksiä siitä, oliko tulenkantajat ryhmänä yksinomaan kirjallisuuteen keskittynyt. Tulenkantajat nimenä herätti jonkin verran hämmennystä: albumin nimenä se oli selvä, mutta ihmisryhmänä epämääräinen, eikä tulenkantajiin kuuluneista kirjailijoista voida vieläkään tehdä pitävää luetteloa.


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajiin kuului joukko nuoria kirjailijoita, joiden tuotannossa ilmeni muun muassa vapaamittaisuutta, eksotiikkaa, ekspressionistista ilmaisua ja uudenlaisen elämäntunteen ylistystä. Ryhmälle oli ominaista usko ihmisyyteen ja suomalaisen kulttuurin tulevaisuuteen sekä kiinnostus uusiin ilmiöihin


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajien kokoonpanosta ei saada tyhjentävää tietoa, ja myös tutkijat ovat tulenkantajiin kuuluneiden jäsenten määrittelyn suhteen erimielisiä. Osa jäsenistä kuului ryhmään tiiviimmin ja osa väljemmin. Voidaan puhua myös sisärenkaasta ja ulkojäsenistä. Tulenkantajiin tiiviisti kuuluvia kirjoittajia olivat muun muassa Uuno Kailas, Katri ja Erkki Vala, Yrjö Jylhä, tulenkantajien keulakuva Olavi Paavolainen, lyyrikko Lauri Viljanen, Ilmari Pimiä ja Elina Vaara. Ryhmään luetaan usein tiiviisti kuuluneeksi myös Martti Haavio (taiteilijanimeltään P. Mustapää), joka kuitenkin on itse sanonut mahdollisesti kuuluneensa ryhmään vain siksi, että useat sen jäsenet tulivat hänen hyviksi ystävikseen. Muitakin nimiä on useasti mainittu tulenkantajien yhteydessä, kuten Onni Halla ja Antero Kajanto sekä ekspressionistit Arvi Kivimaa ja Mika Waltari.


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajat oli ryhmänä väljä, ja siihen voitiin katsoa kuuluvan erilaisia kerrostumia. Ryhmän ydinjäsenistö pysyi suhteellisen muuttumattomana, mutta ulompaan kehään kuuluvat jäsenet vaihtelivat. Ydinryhmä oli esteettisesti ennakkoluuloton ja avosylinen, joten uudet ystävät otettiin vastaan vailla ennakkoluuloja.


title: Tulenkantajat

text: Yleensä tulenkantajista puhutaan kirjailijaryhmänä, mutta samaan ystäväpiiriin kuului myös kuvataiteilijoita, lausujia, muusikkoja, sanomalehtimiehiä sekä monenlaisia taiteen harrastajia. Taiteilijat Sylvi ja Väinö Kunnas kuvittivat nuorten runokokoelmia, albumeja ja lehtiä. Säveltaiteilijoita ja lausujia kuului läheisesti ystäväpiiriin, ja heistä muun muassa Eero Salola ja Helinä Svensson-Timari tekivät suuren palveluksen tuomalla lausuntailloissaan uutta lyriikkaa sitä lukemattomien tietoisuuteen. Ryhmään liittyy kiinteästi myös Yrjö Gustafson, joka ei itse kirjoittanut, mutta antoi herätteitä muille. Gustafsonin sanotaan olleen hienosyisin henki ja keskeinen persoonallisuus nuoren kirjailijapolven piirissä.


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajien väljään ryhmään kuului hyvin monenlaisia lyyrikoita. Tulenkantajien lyriikalla on kuitenkin yhteisiä tyypillisiä piirteitä, joita ovat muun muassa vapaa mitta, eksotiikka ja koneromantiikka. Tunnetuimpia vapaan mitan käyttäjiä on Katri Vala, joka piti loppuun saakka kiinni tästä hänelle luontaisesta ilmaisumuodosta. Valan tunnettuja teoksia ovat muun muassa "Kaukainen puutarha" (1924) ja "Sininen ovi" (1926). Valan runouden keskeisenä vaikutustekijänä on myös eksoottinen ja aistimusvoimainen kuva, johon liittyvät muun muassa intensiiviset väriläikät, sekä lämmön ja valon aistimukset. Tulenkantajien eksotiikkaa yleensä hallitsee usein vaisto ja voimakkaat tunneaistimukset Tulenkantajien aikaan suomalaisessa kirjallisuudessa kukkivat värikkäät kukat, puutarhat tuoksuivat ja teksteissä oli mielikuvituksellisia kaukonäkyjä. Tulenkantajien lyriikassa eksotiikalla on yleensä tehtävänä korostaa vaistonvaraista tunnetta ja primitivismiä, mikä tietyllä tavalla merkitsee pakoa nykyajan rationaalisuudesta. Eksoottinen maisema teki selvän eron aiempaan suomalaiseen kirjallisuuteen.


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajista muun muassa Olavi Lauri (Paavolainen) ja Mika Waltari olivat innostuneet koneromantiikasta. Tulenkantajien lyriikassaan kuvaamat koneet ovat pääosin matkustamiseen ja vapaa-aikaan liittyviä laitteita, eivät niinkään työvälineitä. Koneromantiikassa koneita ja tekniikkaa pidettiin sekä vapauttavana että ihmiskuntaa yhdistävänä voimana. Ajateltiin, että tekniikka mahdollistaa tulevaisuuden utopian toteuttamisen, eli tässä tapauksessa globaalin ihmisyhteisön syntymisen. Koneiden avulla maailma voitiin tuntea pieneksi ja hallittavaksi, ja samalla torjuttiin ajatuksia rappiosta ja perikadosta. Kirjalliseksi muotiautoksi tulenkantajat löysivät espanjalaisen Hispano-Suizan, vaikka Suomessa ei tiedetä olleen yhtäkään tämän merkkistä autoa.


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajien lyriikassa näkyy vahvasti elämän voiman korostaminen eli vitalismi, johon liittyy myös ihmisruumiin palvonnan kohteeksi tuleminen, sekä terveen ihmisruumiin ja sen viettien noudattamisen hyveellisyys. Vitalismin vastapainona nuorten lyyrikoiden runoissa on myös ahdistusta ja säälimättömän kuoleman kauhukuvia. Muun muassa Yrjö Jylhän kokoelman "Ruoskanjäljet" runoissa toistuvat kuoleman, väkivallan ja itsemurhan teemat, ja Katri Valan kokoelmassa "Kaukainen puutarha" on peräti erillinen ”Kauhu”-niminen osasto. Tällaista kauhun kuvaamista on selitetty muun muassa sillä, että nuoret lyyrikot halusivat aiheuttaa reaktioita vanhemmassa sukupolvessa. Todennäköisempi syy on kuitenkin sotien vaikutus lyyrikoiden ajatuksiin. Ensimmäinen maailmansodan ja kansalaissodan kokemusten on sanottu tulevan näkyviin näissä kauhukuvissa. Ensimmäinen maailmansota muutti ihmisten ajatusmaailmaa ja rikkoi vakiintuneita käsityksiä ihmisen elämästä. Usko tieteen ja järjen hallitsemaan maailmaan horjui ja elämän perustotuuksien tilalle tuli alituinen epävarmuus.


title: Tulenkantajat

text: Nuorten prosaistien osuus tulenkantajissa oli väljempi kuin lyyrikoiden kiinteä yhtenäisyys. Prosaistien osuus oli illanistujaisissa vaatimattomampi myös siksi, että he tulivat kirjalliseen julkisuuteen vasta ryhmän muodostumisen jälkeen. Prosaistien asemaan kirjailijaryhmässä vaikutti muiden seikkojen ohella myös se, ettei heidän tuotannossaan ole niin leimallisesti tulenkantajamaisia aiheita kuin nuorilla lyyrikoilla. Kuvaavana voidaan pitää Mika Waltarin mainintaa siitä, miten hän 1920-luvulla uskoi vakaasti olevansa runoilija, kunnes Joel Lehtosen neuvosta ryhtyi kirjoittamaan proosaa. Waltarista tulikin tulenkantajien ikäpolven näkyvin prosaisti, ja myöhemmin parhaiten ulkomailla tunnettu suomalainen kirjailija. Tulenkantajien kärkipään prosaisteihin kuului myös Olavi Paavolainen. Paavolainen esitteli ajan uusia ilmiöitä muun muassa monissa lehtiartikkeleissa, ja julkaisi tärkeimmät, ensisijaisesti ensimmäisen maailmansodan jälkeistä aikaa kartoittavat, artikkelinsa esseekokoelmassaan "Nykyaikaa etsimässä" (1929). Kokoelmassaan Paavolainen toi esille myös suuren maailman muoti-ilmiöt, kuten futurismin, dadaismin ja alastonkulttuurin, sekä sodanjälkeisen tilanteen kulttuuriset ristiriidat.


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajien ryhmässä oli nähtävissä rakoilua jo 1920-luvun viimeisinä vuosina, jolloin ryhmän sisäiset ristiriidat kasvoivat poleemiseksi sananvaihdoksi. Arvovaltakiistat ja poliittiset mielipide-erot tulivat entistä tärkeämmiksi. Selviä hajoamisen merkkejä olivat Tulenkantajat-lehden ilmestymisen lakkaaminen kesken vuotta 1930, ja kustantajayhtiön ajautuminen konkurssiin. Tulenkantajat-lehden kirjallinen ja taiteellinen yhteisö repesi erilaisiin poliittisiin ja ideologisiin kiistoihin.


title: Tulenkantajat

text: Ryhmän hajoamiseen oli kuitenkin muitakin syitä. Suomeen ulottui maailmalla lamaannuttava talouspula, joka lamakauden aiheuttaman sisäpoliittisen kriisin myötä vaikutti voimakkaasti 1930-luvun vaihteen yleiseen mielialaan. Eniten talouspulasta kärsi lyriikka. Elannon ansaitsemiseksi kirjailijat tekivät suomennoksia, koska omia kokoelmia ei kannattanut tarjota. Muun taiteen mukana myös kirjallisuus kaupallistui, ja käsitys sen merkityksestä sivistystekijänä heikentyi. Useilla 1920-lukua inspiroineilla aatteilla, kuten eksotiikalla ja koneromantiikalla, ei ollut sellaisenaan mahdollisuuksia jatkuvuuteen. Monet uudet ja innoittavat aiheet oli kulutettu loppuun. Huomattiin, että yhteisiä teemoja ei enää ole, vaan jokaisen on kehitettävä omaa erikoislaatuaan, mikä näkyykin jo kirjailijoiden 1930-luvun tuotoksissa.


title: Tulenkantajat

text: 1920-luvun kirjallisen elämän tärkeä hahmo ja tulenkantajien kärkeen kuulunut prosaisti Olavi Paavolainen kirjoitti vuonna 1932 teoksensa "Suursiivous eli kirjallisessa lastenkamarissa". Tässä pamfletissa hän moitti aikalaiskirjallisuutta ja nuoren kulttuurin ilmiöitä, joissa oli itsekin ollut mukana. Paavolaisen mielestä kirjallisuuden taiteellinen taso oli laskenut. Erityisesti proosa sai tuimaa kritiikkiä, Paavolainen moitti sitä muun muassa puolivillaisuudesta, pinnallisesta muodikkuudesta, yhteiskunnallisen näkemyksen heikkoudesta ja mauttomasta sensaationtavoittelusta. Paavolaisen mielestä kirjallisuus oli taantunut 1890-luvulle, ja vaikka nuoret olivat hänen mukaansa muototajultaan hienostuneempia, vanha suomalainen passiviteetti ja epä-älyllisyys oli jäänyt jäljelle. Paavolaisen mukaan kärpäset likasivat hyvin nopeasti ruudun Eurooppaan.


title: Tulenkantajat

text: Tulenkantajat ja heidän aikalaisensa olivat ensimmäinen suomenkielinen lyyrikkopolvi. Heidän lyriikkansa ei kuitenkaan voida sanoa mullistaneen runouden ilmaisukeinoja tai edistäneen kirjallisuuden kehitystä samalla tavoin kuin suomenruotsalaisen modernistin Edith Södergranin runot tekivät. Tulenkantajien huomattavimmat tuotokset eivät olleetkaan ryhmähengen aikaansaamia, vaan toisistaan varsin paljonkin poikkeavien kirjailijoiden yksilöllisiä saavutuksia.


title: Uusi maailmanjärjestys

text: Uusi maailmanjärjestys, lyhenne UMJ (englanniksi 'New World Order', lyhenne NWO) on nimitys, jota käytetään kansainvälisessä politiikassa kuvaamaan merkittävää aikakauden vaihtumista. Erityisesti sillä on viitattu kylmän sodan jälkeiseen maailmaan.


title: Uusi maailmanjärjestys

text: Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov käytti termiä 7. marraskuuta 1988 YK:n 43. Yleiskokoukselle pitämässään puheessa kuvatessaan visiotaan kylmän sodan jälkeisestä maailmasta, jossa tähdellisiä ovat Neuvostoliiton aseistariisunta ja YK:n keskeinen rooli.


title: Uusi maailmanjärjestys

text: Myös Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush käytti termiä Yhdysvaltojen oikeiston uudeksi globaaliksi valtastrategiaksi 11. syyskuuta 1990 Yhdysvaltain kongressille pitämässään "Kohti Uutta Maailmanjärjestystä" -puheessa ().


title: Luettelo Yhdysvaltain maavoimien yksiköistä

text: Yhdysvaltojen maavoimien yksiköitä:


title: Etiopianbanaanit

text: Etiopianbanaanit ("Ensete") on yksi kolmesta banaanikasvien ("Musaceae") heimoon kuuluvasta suvusta.


title: Etiopianbanaanit

text: Etiopianbanaanien suvun on kuvannut alun perin Paul Fedorowitsch Horaninow (1796–1865) teoksessaan "Prodromus Monographiae Scitaminarum" vuonna 1862. Sukuun kuului tällöin yksi laji, "Ensete edule", joka tunnetaan nykyisin nimellä etiopianbanaani ("Ensete ventricosum"). Suku ei kuitenkaan saanut yleistä hyväksyntää, ennen kuin E. E. Cheesman otti sen uudelleen käyttöön vuonna 1947 "Kew Bulletinissa" julkaistussa banaanikasvien taksonomiaa käsittelevässä artikkelissa. Etiopianbanaanit käsitti tällöin 25 lajia. Cheesman tosin myönsi, että kenttätutkimukset voivat osoittaa monen taksonin toistensa synonyymeiksi.


title: Etiopianbanaanit

text: Simmonds julkaisi vuonna 1960 uuden etiopianbanaaneja käsittelevän luokittelun. Lajimäärä oli tällöin vähentynyt kuuteen. Hiljattain Flora of China on julkaissut uuden Yunnanista löydetyn lajin, jolle on annettu nimeksi "Ensete wilsonii". Laji muistuttaa "Ensete glaucumia" ja sen taksonominen asena on toistaiseksi vielä kiistanalainen. Myös Thaimaasta on löydetty mahdollisesti uusi laji, joka muistuttaa "Ensete superbumia", mutta sitä ei ole vielä virallisesti kuvattu. Näiden lisäksi Aasiasta voi vielä löytyä muitakin tieteelle uusia lajeja.


title: Etiopianbanaanit

text: "Ensete"-suku sisältää 6–7 lajia:


title: Pohjushedelmä

text: Pohjushedelmä on epähedelmä, jonka seinämään sisältyy kukkapohjusta. Pohjushedelmiä ovat esimerkiksi banaanikasvien (Musaceae), kurkkukasvien (Cucurbitaceae), herukoiden ("Ribes") sekä puolukoiden, mustikoiden ja karpaloiden ("Vaccinium") hedelmät. Tarkemmin voidaan käyttää nimityksiä pohjusmarja ja pohjuspähkylä sen mukaan, mitä pohjushedelmä muistuttaa.


title: Vytšegda

text: Vytšegda (, ) on Vienanjoen suurin sivujoki Venäjällä Komin tasavallan eteläosassa ja Arkangelin alueen kaakkoisosassa. Sen pituus on 1 130 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 121 000 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaama on Syktyvkarin luona 599 ja joen suussa 1 100 kuutiometriä sekunnissa.


title: Vytšegda

text: Vytšegda saa alkunsa Timanin selänteen eteläosasta, virtaa kohti länttä ja laskee Vienanjokeen Kotlasin kaupungin luona. Suurimmat sivujoet ovat oikealta puolelta Vol, Višera ja Vym sekä vasemmalta Nem, Severnaja Keltma, Loktšim, Sysola ja Viled.


title: Vytšegda

text: Joki on merkittävä uittoväylä. Keväällä se on liikennöintikelpoinen 959 kilometrin matkalla Voldinoon saakka, kesällä ja syksyllä 693 kilometrin matkalla Ust-Kulomiin. Tärkeimmät satamat ovat Solvytšegodsk, Jarensk, Mežog, Aikino, Syktyvkar ja Ust-Kulom.


title: Vytšegda

text: Vytšegdaa ja sen yläjuoksun kannaksia pitkin on kulkenut Kama-joelle ja Siperiaan johtanut muinainen kauppareitti. Vuosina 1785–1822 Vytšegdan sivujoen Severnaja Keltman ja Kaman sivujokeen Južnaja Keltmaan laskevan Džuritš-joen välille rakennettiin Katariinan kanava (ven. Severo-Jekaterininski kanal). Vähäisen käytön takia se suljettiin jo vuonna 1838.


title: Ižma

text: Ižma (, ) on Petšoran sivujoki Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 531 kilometriä, valuma-alueen laajuus 31 000 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaama 154 kilometrin päässä joen suusta 203 kuutiometriä sekunnissa.


title: Ižma

text: Ižma saa alkunsa Timanin selänteen eteläosasta ja virtaa kohti pohjoista. Se on liikennöintikelpoinen Uhtajoen suuhun saakka. Suurimmat sivujoet ovat Uhta, Aijuva ja Sebys. Joen varrella sijaitsee Sosnogorskin kaupunki ja Ižman piirikeskus. Seudulla asuu Ižman komeja.


title: Parque del Buen Retiro

text: Parque del Buen Retiro, tunnettu myös nimellä El Retiro, on 125 hehtaarin kokoinen puisto Madridissa, Espanjassa lähellä Pradon museota. Puisto sijaitsi aikoinaan Madridin ulkopuolella, mutta kaupunki on kasvanut ympäröimään sen kokonaan.


title: Parque del Buen Retiro

text: Alun perin puiston paikalla sijaitsi kuningas Filip IV:n vuonna 1632 rakennuttama kuninkaanpalatsi. Napoleonin sotien aikana suurin osa palatsista tuhoutui luoden tilan puistolle, joka avattiin yleisölle vuonna 1868. Muutamat jäljelle jääneet rakennukset toimivat museoina.


title: Parque del Buen Retiro

text: Puistossa kasvaa 15 000 puuta, joiden joukossa on Madridin vanhin puu, noin 400 vuotta vanha sypressi.


title: Parque del Buen Retiro

text: Puiston keskellä sijaitsee "Estanque del Retiro", suuri tekojärvi. Järven rannalla on Alfonso XII:n muistomerkki, johon kuuluu puoliympyrän muotoinen pylväsrivi ja korkealla jalustalla oleva veistos hevosen selässä istuvasta Alfonsosta.


title: Parque del Buen Retiro

text: Puistoon kuuluu myös "Palacio de Cristal", jonka Ricardo Velázquez Bosco suunnitteli vuonna 1887 Lontoossa sijaitsevan vastaavanlaisen lasipaviljongin innoittamana. Se kuuluu Espanjan hienoimpiin valurautarakennuksiin. Velázquez Bosco suunnitteli myös "Palacio de Velázquezin", jossa järjestetään nykyisin vaihtuvia näyttelyitä.


title: Parque del Buen Retiro

text: Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa "El Angel Caído", maailman ainut Luciferin, langenneen enkelin, kunniaksi pystytetty patsas, sekä "Bosque de los Ausentes", muistomerkki Madridin terrori-iskuissa maaliskuussa 2004 menehtyneille.


title: M1 Abrams

text: M1 Abrams on General Dynamicsin valmistama Yhdysvaltain maavoimien ja merijalkaväen ensisijainen taistelupanssarivaunu, joka otettiin palveluskäyttöön vuonna 1980. Sitä pidetään yleisesti yhtenä nykyajan luotettavimmista ja kehittyneimmistä panssarivaunuista, ja siitä on olemassa kolme pääaseen, panssaroinnin ja tekniikan osalta toisistaan poikkeavaa mallia: M1, M1A1 ja M1A2.


title: M1 Abrams

text: M1 Abramsin alkuperäiset mallit oli aseistettu brittiläisen Royal Ordnance Factoriesin valmistamalla, rihlatulla 105 millin Royal Ordnance L7 -panssarivaunukanuunalla, joka Yhdysvaltain asevoimissa tunnetaan koodinimellä M68A1. M1 Abramseissa käytetyt Royal Ordnance L7:t valmistettiin Yhdysvalloissa Royal Ordnance Factoriesilta hankitulla lisenssillä, ja vaikka ase oli oman aikansa kenties kehittynein panssarivaunukanuuna, se oli Abramsin tullessa palveluskäyttöön vanhentunut verrattuna muiden, ei-yhdysvaltalaisten uusien panssarivaunujen pääaseisiin.


title: M1 Abrams

text: Yhdysvaltain maavoimien päätöksestä Abramsille alettiin suunnitella uuden, nykyaikaisen panssarivaunukanuunan hankkimista. Yhdysvaltain armeija lopulta teki sopimuksen saksalaisen puolustustarvikeyritys Rheinmetall AG:n kanssa, ja Royal Ordnance L7:n korvasi Rheinmetallin suunnittelema ja valmistama, 120 millin sileäputkinen panssarivaunukanuuna Rheinmetall L44, joka Yhdysvaltain asevoimissa tunnetaan koodinimellä M256. Rheinmetal L44 on manuaalisesti ladattava, minkä vuoksi Abramsien miehistöön kuuluu neljä jäsentä.


title: M1 Abrams

text: Päätykin ohella M1 Abramsin aseistukseen kuuluu myös kolme jalkaväen torjuntaan tarkoitettua konekivääriä: kaksi 7,62 millin M240-konekivääriä ja yksi Browning M2HB-konekivääri. Yksi M240-konekivääri on asennettu panssarivaunun tykkitornin päälle, ja toisella voidaan tulittaa vaunun sisältä. Vaunussa on myös M250-savukranaattilaukaisin, jonka avulla voidaan hätätilanteessa laukaista savukranaatteja, joiden luoman tiheän savuverhon turvin Abrams voi yrittää vetäytyä taistelukentältä. Abramsin sisällä säilytetään M16-rynnäkkökiväärejä ja M4-karbiineja siltä varalta, että miehistönjäsenet joutuisivat poistumaan vaunusta taisteluvyöhykkeellä. Vaunun miehistönjäsenet on aseistettu Yhdysvaltain armeijan käyttämillä M9-pistooleilla.


title: M1 Abrams

text: Abramsin aseistusta tukemaan on vaunun varustukseen suunniteltu elektronista laitteistoa. Vaunun pääase on varustettu sähköisellä laukaisujärjestelmällä ja puoliautomaattisella lukolla. Abramsin ammunnanhallintajärjestelmä on digitaalinen, ja siihen kuuluu muiden muassa ammunnanhallintatietokone, laseretäisyysmittari, lämpökameratähtäin ja erityyppisiä sensoreita. Vaunussa on myös GPS-paikannusjärjestelmä, nykyaikainen valonvahvistinlaitteisto ja kuusi 360 asteen kulmassa pyörivää tähystysperiskooppia.


title: M1 Abrams

text: M1 Abramsit on päällystetty terästä ja keraamia yhdistelevistä päällekkäisistä kerroksista valmistusta komposiittipanssarista, joka on suunniteltu vaimentamaan vaunuun kohdistuvan iskun kineettistä energiaan niin, että kerrokset pysäyttäisivät vaunua kohti laukaistun ammuksen. Abramsin komposiittipanssari koostuu sekä kovista ja jäykistä että pehmeistä ja taipuisista materiaaleista, minkä ansiosta vaunu kykenee selviytymään vaurioitta mahdollisimman erilaisten panssarintorjunta-aseiden osumista.


title: M1 Abrams

text: Abramsissa on panssarinläpäisevien sirpaleiden varalta ohut kevlar-kerros, ja joukkotuhoaseiden muodostaman uhan vuoksi vaunu on myös suojattu radioaktiiviselta säteilyltä ja taistelukaasuilta. Vaunun voisi käytännössä päällystää komposiittipanssarin ohella myös reaktiivipanssarielementtejä, mutta tätä ei ole ikinä tehty taistelutilanteissa, koska asiantuntijoiden ja sotilasharjoitusten perusteella reaktiivipanssarielementit lisäävät vaunun painoa.


title: M1 Abrams

text: Abramsin panssaroinnin kehittäminen aloitettiin kylmän sodan loppuvuosina Länsi-Saksassa, missä Abramseja säilytettiin yhdysvaltalaisissa sotilastukikohdissa mahdollisen Neuvostoliiton hyökkäyksen varalta. Länsisaksalaiset Abramsit päällystettiin ylimääräisellä lisäpanssaroinnilla, jotta ne olisivat olleet mahdollisimman kestäviä ja tehokkaita neuvostoliittolaisia taistelupanssarivaunuja vastaan. Kylmän sodan päättyminen ja Neuvostoliiton romahtaminen kuitenkin osoittivat yhdysvaltalaisten toimet turhiksi, mutta myöhemmin operaatio Aavikkomyrskyn aikana Irakiin lähetyt Abramsit päällystettiin köyhdytetystä uraanista valmistetulla panssaroinnilla. Yhdysvaltalaisten taistelukokemukset Persianlahdelta osoittivat, että panssarointinsa ansiosta M1 Abrams kykenee säilymään toimintakykyisenä huolimatta siitä, että joutuivat usein tulitaisteluihin vihollisajoneuvojen kanssa.


title: M1 Abrams

text:
M1 Abramsin voimanlähde on 1 500 hevosvoiman tehoinen Lycoming Textron AGT-1500 -kaasuturbiinimoottori, jonka ansiosta vaunun huippunopeus on 67,2 kilometriä tunnissa. Vaikka moottori onkin Lycoming Enginesin suunnittelema ja valmistama, nykyisin sitä valmistaa lisenssin hankkinut Honeywell. Moottorin polttoaineena voidaan käyttää bensiiniä, dieseliä tai kerosiinia; Yhdysvaltain armeija käyttää yleisesti JP-8-merkkistä (Jet Propellant 8) NATO:n suihkukoneiden kerosiinia, koska sen hinta on alhainen eikä se leimahda helposti liekkeihin, mikä taas parantaa vaunun miehistönjäsenten turvallisuutta. Vaunussa on myös Allison X-1100-3B -automaattivaihteisto, jossa on neljä vaihdetta eteen ja kaksi taakse. Abramsin toimintamatka ulottuu 424 kilometriin.
Vaikka Abramsin moottorijärjestelmä onkin osoittautunut vakaaksi ja luotettavaksi, sen ongelmiin kuuluvat korkea polttoaineenkulutus sekä suuri melutaso, minkä vuoksi vihollissotilaat ovat yleensä kyenneet valmistautumaan vaunun saapumiseen. Yhdysvaltain armeija on kuitenkin päättänyt säilyttää Abramsin nykyisen moottorijärjestelmän, koska AGT 1500:n etuihin kuuluvat pienikokoisuus sekä yksinkertainen rakenne, minkä ansiosta mekaanikkojen on helppo paikallistaa ja korjata vaunussa ilmenevät moottoriviat. Vaunua on myös testattu saksalaisella 1 500 hevosvoiman (1 119 kW) MTU EuroPowerPackilla, jota on käytetty myös Challenger 2:ssa ja Leclerc:ssä.


title: M1 Abrams

text: Arvioiden mukaan Abrams-vaunun eri versioita on valmistettu yhteensä 8 800 kappaletta, joista Yhdysvaltain armeijalla on käytössä 7 620. Yhdysvaltain merijalkaväellä vaunuja on käytössä 403, Egyptillä 555, Saudi-Arabialla 315 ja Kuwaitilla 218. Näiden ohella Egypti on tilannut edelleen 200 uutta vaunua ja Australia 59 käytettyä vaunua Yhdysvalloista. Irak on tilannut 140 vaunua, ja pyrkii 700 Abrams-vaunun kokonaismäärään. Vaunuja on myös kokeiltu muiden muassa Etelä-Koreassa, Kreikassa, Ruotsissa ja Saksassa, missä niitä ei ole kuitenkaan otettu maiden asevoimien käyttöön. Yhden Abramsin valmistushinta on vaunumallista riippuen noin 2 350 000–4 300 000 Yhdysvaltain dollaria.


title: M1 Abrams

text: Abramseja voidaan kuljettaa Lockheed C-5 Galaxy - ja Boeing C-17 Globemaster III -kuljetuslentokoneiden kyydissä. Lennon aikana vaunuja voidaan tankata ja huoltaa, niin että koneen laskeutuessa ne ovat täysin taisteluvalmiita. Molempien koneiden kuljetuskapasiteetti kuitenkin rajoittaa niiden mahdollistamia kuljetusmahdollisuuksia, minkä vuoksi suurin osa Persianlahden sotaan osallistuneista Abramseista toimitettiin Saudi-Arabiaan ja Irakiin ilmakuljetusten sijasta rahtilaivoilla.


title: M1 Abrams

text: M1 Abrams sai alkunsa 1960-luvun puolivälissä, jolloin yhdysvaltalaiset ja saksalaiset yhteistyössä suunnittelivat MBT-70-panssarivaunun, jonka tarkoituksena oli kilpailla Neuvostoliiton uuden T-72:n kanssa sekä korvata Yhdysvaltain maavoimien silloinen ensisijainen taistelupanssarivaunu, Vietnamissa käytetty M60 Patton. Projekti kuitenkin nopeasti ylitti arvioidut kustannuksensa, minkä ohella MBT-70:n prototyypeissä ilmeni vakavia teknisiä ongelmia. Kun saksalaiset lopulta hylkäsivät projektin ja ryhtyivät suunnittelemaan Leopard 1:n korvannutta Leopard 2:ta, yhdysvaltalaiset päättivät suunnitella ja valmistaa MBT-70:n pohjalta itselleen uudenlaisen panssarivaunun kilpailemaan muiden maiden uusien taistelupanssarivaunujen kanssa.


title: M1 Abrams

text: Vuonna 1973 Yhdysvaltain armeija antoi suunnittelutyön Chrysler Defencelle, ja vaunun ensimmäiset prototyypit valmistuivat vuonna 1976. Vaunu oli paljon pienempi, matalampi, nopeampi ja paremmin panssaroitu kuin sitä edeltänyt M60 Patton, ja se nimettiin 1970-luvulla Vietnamissa yhdysvaltalaisjoukkoja komentaneen, edesmenneen kenraali Creighton Abramsin mukaan. Vuonna 1979 Yhdysvaltain armeija hyväksyi esityksen panssarivaunun massatuotannon käynnistämisestä. Abramsin alkuperäistä perusmallia valmistettiin vuosien 1980 ja 1985 välisenä aikana 2 347 kappaletta.


title: M1 Abrams

text: Vuonna 1982 General Dynamics osti Chrysler Defencen ja samalla sai itselleen Abramsin valmistusoikeudet. General Dynamics esitteli vuonna 1985 Abramsin uuden M1A1-mallin, joka oli paremmin aseistettu ja panssaroitu kuin alkuperäinen M1 Abrams. M1A1-mallia valmistettiin vuodesta 1985 vuoteen 1993 saakka, jolloin kahta aikaisempaa mallia teknisesti kehittyneempi M1A2 ilmestyi massatuotantoon. Kaikki nykyisin valmistettavat Abrams-vaunut edustavat M1A2-mallia, minkä ohella Yhdysvaltain armeijan päätöksestä tuhat alkuperäistä M1-vaunua on korjauksin muunneltu M1A2:ksi.


title: M1 Abrams

text: M1 Abramseja käytettiin ensimmäisen kerran taistelutehtävissä vasta 1991 Persianlahden sodassa, jolloin panssarivaunun astumisesta palveluskäyttöön oli kulunut jo yhdeksän vuotta. Yhteensä 1 848 Abramsia kuljetettiin Yhdysvalloista Saudi-Arabiaan, missä ne etenivät Irakiin ja saivat vastaansa Irakin maavoimien palveluksessa olevat vanhat neuvostovalmisteiset T-55-, T-62- ja T-72 -taistelupanssarivaunut.


title: M1 Abrams

text: Maataistelujen aikana Abramsit osoittautuivat ylivertaisiksi verrattuina irakilaisten panssarivaunuihin, joista puuttuivat ammunnanhallintatietokoneen ja pimeänäkölaitteiston kaltaiset järjestelmät. Abramsien tulitusetäisyys oli kaksi kertaa pidempi kuin irakilaisten panssarivaunuilla, minkä ansiosta Abramsit kykenivät aina iskemään vihollisen panssariajoneuvoihin, ennen kuin irakilaisvaunut olisivat ehtineet omalle tulitusetäisyydelleen. Abramsit osoittautuivat sodassa erittäin taistelukelpoisiksi, ja ne tuhosivat sadoittain irakilaisten panssarivaunuja ja aiheuttivat pahoja tappioita Irakin maavoimille.


title: M1 Abrams

text: Koko sodan aikana yhdysvaltalaiset eivät menettäneet yhtäkään Abrams-vaunua, mutta eräät irakilaisvaunujen tulituksen kohteeksi joutuneet Abramsit kokivat korjausta vaativia vaurioita. Sodan aikana kuitenkin ilmeni useita tapauksia, missä yhdysvaltalaiset tulittivat erehdyksessä omia Abramseja luultuaan niitä irakilaisten ajoneuvoiksi. Vakavin onnettomuus tapahtui 26. tammikuun 1991 yönä, jolloin peräti neljä Abramsia vaurioitui toimintakyvyttömäksi Yhdysvaltain armeijan AH-64 Apache -taisteluhelikopterin hyökkäyksessä. Yhteensä 18 Abrams-vaunua vaurioitui pahoin, ja niistä kahdeksan vauriot olivat niin raskaita, ettei niitä olisi enää voitu korjata. Menetyksistä huolimatta yksikään Abramsin miehistön jäsen ei menettänyt henkeään, vaikka jotkut haavoittuivatkin onnettomuuksissa.


title: M1 Abrams

text: Myöhemmin Yhdysvallat käytti Abrams-vaunuja 2003 Irakin sodassa, missä niiden toiminta muistutti suuresti Persianlahden sotaa. Vaikka Persianlahden tapahtumien myötä Abramseihin oli kiinnitetty tunnistuslaattoja, niitä silti menetettiin jälleen omien joukkojen tulituksessa.


title: M1 Abrams

text: 29. lokakuuta 2003 yksinäinen Abrams ajoi irakilaisen telamiinan päälle, mistä seurannut räjähdys haavoitti kahta miehistön jäsentä ja surmasi kolmannen; kyseessä oli ensimmäinen kerta, jolloin Abramsin miehistön jäsen menetti henkensä. Myöhemmin muuan Yhdysvaltain merijalkaväen Abrams oli ylittämässä siltaa, kun yhtäkkiä panssarivaunun paino romahdutti sillan ja Abrams putosi Eufrat-jokeen sillä seurauksella, että neljä merijalkaväen sotilasta kuoli hukkumalla. Kun yhdysvaltalaisjoukot miehittivät Bagdadin, kaupunkitaisteluiden aikana eräs irakilaissotilas onnistui ampumaan Abramsia singolla vaunun etumoottorin alueelle, jolloin moottorijärjestelmä hajosi ja vaunu muuttui toimintakyvyttömäksi; kaikki miehistön jäsenet kuitenkin selviytyivät hengissä.


title: M1 Abrams

text: Siitä lähtien kun Saddam Hussein syrjäytettiin, Yhdysvallat on menettänyt Abramseja erilaisissa onnettomuuksissa ja vastarintataistelijoiden sissihyökkäyksissä. 27. marraskuuta 2004 muuan Abrams vaurioitui pahoin tienvarsipommin räjähdyksessä, jolloin yksi miehistönjäsen sai surmansa saatuaan osuman pommin sirpaleista. 25. joulukuuta 2005 tienvarsipommi vaurioitti pahoin toista Abramsia, jolloin yksi miehistön jäsenenistä sai surmansa. 4. kesäkuuta 2006 kaksi Abramsin miehistön jäsentä menehtyi tienvarsipommin räjähdyksessä. Irakilaississit ovat myös oppineet tähtäämään singoilla telaketjuihin, jotka ovat monien muiden panssarivaunujen tavoin myös Abramsin haavoittuvaisin kohta. Abramsit ovat myös erittäin haavoittuvaisia väijytyksille. Esimerkiksi yksin etenevä Abrams on helpohko kohde hyvin aseistautuneelle sissiryhmälle. Nykyaikaiset panssarivaunut sisältävät paljon elektronisia laitteita ja varsinkin Abrams sisältää runsaasti elektronisia apuvälineitä. Koska laitteet ovat erittäin herkkiä, voi yksikin sinko- tai tienvarsipommi-isku aiheuttaa merkittävää vahinkoa panssarivaunun sisällä oleville laitteille. Vaikkapa kaataen tankin asejärjestelmiä ohjaavan tietokoneen, joka on toiminnan ja tulituksen kannalta erittäin tärkeä.


title: Saratov

text: Saratov () on 837 900 asukkaan (2010) suurkaupunki Volgan varrella Euroopan-puoleisen Venäjän kaakkoisosassa. Se on Saratovin alueen hallinnollinen keskus.


title: Saratov

text: Saratov on merkittävä teollisuuskeskus. Siellä on kone-, metalli-, öljynjalostus-, puu-, nahka-, elintarvike-, kemian- ja tupakkateollisuutta.


title: Saratov

text: Saratovista on rautatieyhteydet Moskovaan, Volgogradiin, Astrahaniin, Kazakstaniin ja Samaraan. Kaupungissa on suuri jokisatama ja lentokenttä.


title: Saratov

text: Saratovissa on yli 50 kirkkoa, joista huomattavin on Troitskin tuomiokirkko eli Pyhän Kolminaisuuden tuomiokirkko. Kaupungin lähellä on höyryveturipuisto.


title: Saratov

text: Saratov on merkittävä koulu- ja tiedekaupunki. Kaupungissa toimiva Tšernyševskin yliopisto on perustettu 1909. Lisäksi kaupungissa on useita muita korkeakouluja. Kaupungissa on myös 6 Venäjän tiedeakatemian osastoa ja 21 tutkimusinstituuttia.


title: Saratov

text: Iivana Julma perusti Saratovin 1590 linnoitukseksi Kubanin kasakoita vastaan. Nimi Saratov tulee tataarin kielen sanasta "Sary Tau", mikä on suomeksi "keltainen vuori". Kaupunki sijaitsi aluksi Volgan itärannalla vastapäätä nykyistä Saratovia ja oli nimeltään Pokrovsk. Kaupunki siirrettiin nykyiselle paikalleen 1674.


title: Saratov

text: Saratovista kehittyi 1800-luvulla tärkeä satamakaupunki höyrylaivaliikenteen alettua ja Moskovan-Astrahanin radan valmistuttua. Saratov oli 1900-luvun alussa Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki (asukasluku vuonna 1913 oli 198 000. Saratov oli Venäjän keisarikunnan aikana Saratovin kuvermentin pääkaupunki.


title: Saratov

text: Saratoviin valmistui rautatie 1870 kun valtion rakentama Tambovin - Saratovin rata avattiin liikenteelle. Yksityinen Rjazanin - Uralskin rautatieyhtiö osti radan valtiolta 1892 ja liikennöi vuoteen 1914, jonka jälkeen rata lunastettiin valtiolle. Ennen kuin rautatiesilta Volgan yli valmistui 1916, hoidettiin liikenne Volgan yli höyrylautalla.


title: Saratov

text: Ennen toista maailmansotaa kaupungissa asui noin 10 000 volgansaksalaista, mutta sodan aikana heidät karkotettiin Siperiaan ja Keski-Aasiaan. Kaupunki oli ennen ensimmäistä maailmansotaa volgansaksalaisten suurin kaupunki. Saksalaisia kyliä alueella oli noin sata. Kaupungissa asui myös paljon mordvalaisia, tataareja ja jopa kalmukkeja.


title: Saratov

text: Kiovan yliopisto oli ensimmäisen maailmansodan aikana evakuoituna Saratoviin 1915-1916.


title: Euroopan liberaalidemokraattinen puolue

text: Euroopan liberaalidemokraattinen puolue (ALDE Party) on europuolue, joka muodostaa Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän yhdessä Euroopan demokraattisen puolueen kanssa Euroopan parlamentissa.


title: Euroopan liberaalidemokraattinen puolue

text: Puolue tunnettiin aiemmin lyhenteellä ELDR, mutta 33. vuosikonferenssin yhteydessä Dublinissa marraskuussa 2012 se vaihtoi nimensä "Alliance of Liberals and Democrats for Europe Party", lyh. "ALDE Party":ksi. ALDE:n europarlamentaarisen ryhmän puheenjohtajana on vuodesta 2007 asti toiminut Guy Verhofstadt ja puheenjohtajana vuodesta 2015 Hans van Baalen.


title: Euroopan liberaalidemokraattinen puolue

text: Suomesta valituista eurokansanedustajista ryhmään kuuluvat Suomen Keskustan sekä Ruotsalaisen kansanpuolueen edustajat. Kristillisdemokraatit kuului siihen aiemmin, mutta puolue siirtyi sittemmin Euroopan parlamentin konservatiiviryhmän jäseneksi.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Taistelupanssarivaunu ("lyhenne tstpsv") on panssarivaunutyyppi. Taistelupanssarivaunut on suunniteltu taistelemaan vihollisen panssarivaunuja vastaan. Vaunun pääaseena on suorasuunnattua tulta ampuva kanuuna. Taistelupanssarivaunun panssarointi on yleensä suunniteltu kestämään sen oman kanuunan suoraa tulta. TAE-sopimus määrittelee taistelupanssarivaunun hyvin suojatuksi ja telaketjuilla liikkuvaksi asejärjestelmäksi, jota ei ole tarkoitettu joukkojen kuljetukseen. Taistelupanssarivaunun massa on vähintään 16,5 tonnia tyhjänä ja ne on aseistettu 360 astetta ympäri kääntyvällä tornilla, jossa on vähintään 75 mm:n korkean lähtönopeuden kanuuna.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Nykyaikaiset taistelupanssarivaunut tulivat käyttöön toisen maailmansodan jälkeen. Ensimmäisenä tätä termiä käytettiin brittiläisestä Centurionista. Nimitys ”taistelupanssarivaunu” () on lähtöisin englanninkielisestä maailmasta.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Taistelupanssarivaunun pääosat ovat runko eli lavetti ja pyörivä torni. Rungon sivuilla ovat telaketjut vetopyörineen ja kannatinlaitteet eli telapyörästö. Moottori on yleensä sijoitettu rungon takaosaan. Tornin pääasiallinen tarkoitus on vaunun pääaseen suuntaaminen, ja siksi sitä voidaan pyörittää akselinsa ympäri 360 astetta.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Miehistö toimii ajajaa lukuun ottamatta rungon ja tornin sisällä sijaitsevassa taistelutilassa. Paksun panssaroinnin, eri puolille taistelutilaa sijoitettujen ammusten ja rungossa olevien polttoainesäiliöiden vuoksi miehistöllä ei ole juuri liikkumatilaa. Tästä poikkeuksena on lataaja, joka toimittaa tehtäväänsä seisten. Ampuja ja johtaja istuvat paikoillaan tornissa joko samalla puolella tai ilman lataajaa kahden puolen tykkiä. Kulku tapahtuu tornin katossa olevista luukuista. Ajajalla on oma luukkunsa rungon katossa. Hätätilanteita varten on rungon pohjassa myös pohjaluukku.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Taistelupanssarivaunun panssaroinnin paksuus vaihtelee muutamasta senttimetristä jopa 100 cm:iin asti. Panssarin paksuuteen vaikuttaa vaunutyyppi ja suojattava paikka. Paksuin panssari on aina edessä, ohuin pohjassa, katossa ja takana. Etenkin vaunun keulassa panssari on viisto suojan maksimoimiseksi.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Onteloammuksia vastaan taistelupanssarivaunu saattaa olla varustettu reaktiivipanssareilla. Nykyaikaisten taistelupanssarivaunujen panssarit on ainakin tärkeimmiltä osin valmistettu panssariteräksen lisäksi keraamisista ja/tai komposiittimateriaaleista, jotka parantavat panssarin suojavaikutusta erityisesti onteloammuksia vastaan. Yhdysvaltain M1A2 Abrams-vaunun panssaroinnissa on käytetty myös köyhdytetystä uraanista valmistettuja panssarilevyjä. Erilaisilla materiaalikerroksilla voidaan parantaa panssarin kestävyyttä eri ammuksia vastaan.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Taistelupanssarivaunun pääase on yleensä 100–125 mm:n sileäputkinen panssarivaunukanuuna (poikkeuksena muun muassa Challenger 1 ja 2:n rihlattu). Pääaseen lisäksi taistelupanssarivaunuissa on yleensä ainakin yksi 7,62–12,7 mm:n konekivääri. Taistelupanssarivaunut on yleensä varustettu suojasavu- tai aerosoliheittimillä. Joissakin vaunuissa on myös kevyt kranaatinheitin.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Taistelupanssarivaunuihin on suunniteltu järjestelmiä torjuntaohjuksia vastaan. Tällaisia ovat esimerkiksi venäläiset Arena ja Shtora. Edellinen perustuu ohjuksen maalinhaun sekoittamiseen ja jälkimmäinen tutkan ohjaamaan nopeaan heitteeseen.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Panssaroinnin ja maksimaalisen suojauksen vuoksi panssarivaunusta tähystäminen on täytynyt ratkaista erilaisin tavoin, yksinkertaisimmillaan kapeilla tähystysaukoilla. Sittemmin käyttöön ovat tulleet periskoopit, prismat ja kiikarit. Pimeässä toimintaa varten toisen maailmansodan jälkeen tulivat käyttöön infrapunalaitteet, mutta ne on korvattu nykyaikaisissa panssarivaunuissa lämpökameroilla tai valonvahvistimilla.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Taistelupanssarivaunut painavat 40–70 tonnia. Suuren painonsa takia niillä saattaa olla vaikea ylittää isompia vesistöjä. Ongelma on ratkaistu syväkahluulaitteilla. Myös upottavat suot ja metsät haittaavat etenemistä. Maantiellä enimmäisnopeus on 50–60 km/h.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Taistelupanssarivaunujen moottori on tavallisesti sijoitettu vaunun takaosaan. Moottorin paikan kertoo hampaistettu vetopyörä. Jos vetopyörä on takana, on myös moottori takana. Tämä vähentää vihollisen suorasuuntaustulen mahdollisuutta tehdä vaunu liikuntakyvyttömäksi. Poikkeuksena on israelilainen Merkava, jonka suunnittelussa on ajateltu toisin. Siinä vaunun miehistön suojaus on pyritty maksimoimaan ja moottori on siksi sijoitettu vaunun etuosaan.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Voimanlähteenä taistelupanssarivaunuissa on useimmiten tehokas 500–1200 kW:n diesel-, otto- tai sekamoottori taikka kaasuturbiini. Saksalaiset käyttivät toisessa maailmansodassa lähes poikkeuksetta bensiinimoottoreita.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Tavallisesti nykyaikaisessa taistelupanssarivaunussa on 3–4 hengen miehistö. Vaunussa on oltava johtaja, ampuja ja ajaja. Pääaseen lataamisen suorittaa suunnittelun mukaan joko latausautomatiikka tai neljäs jäsen, lataaja. Esimerkiksi Leopard 2:ssa on neljän hengen miehistö ja T-72:ssa kolme. Vanhemman sukupolven vaunuissa miehistöön kuului edellä mainittujen lisäksi radisti, joka käytti taistelutilanteessa konekivääriä.


title: Taistelupanssarivaunu

text: Taistelupanssarivaunujen tehtävä on murtaa vihollisen puolustusasema murtokohdassa, tuhota vihollisen panssarivaunut ja toimia etenemisen kärkenä sekä antaa tukea omalle jalkaväelle pääasiallisesti vihollisen panssaroituja ajoneuvoja sekä vihollisen jalkaväkeä vastaan. Vihollisen taistelupanssarivaunuja vastaan käytetään pääsääntöisesti alikaliiperisia nuoliammuksia ja kevyemmin panssaroituja maaleja vastaan taas ontelokranaatteja. Elävää voimaa vastaan käytetään konekivääreitä, sirpalekranaatteja tai monikäyttöammuksia, joissa on ontelopanoksen lisäksi sirpalevaikutus.


title: Taistelupanssarivaunu

text:
A
BCE


title: Taistelupanssarivaunu

text:
K
L


title: Taistelupanssarivaunu

text:
M
OP
ST


title: Taistelupanssarivaunu

text: Z


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: Rynnäkköpanssarivaunu on panssarivaunutyyppi, jonka tarkoituksena on kuljettaa taistelukentälle jalkaväkeä ja tukea sitä taistelussa. Rynnäkköpanssarivaunu on tela-alustainen, kevyesti panssaroitu ja aseistettu tykillä tai konetykillä, sekä mahdollisesti myös panssarintorjuntaohjuksilla. Rynnäkköpanssarivaunuja voidaan käyttää myös tiedustelutehtävissä.


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text:
Rynnäkköpanssarivaunun perusominaisuudet:
Rynnäkköpanssarivaunun panssarointi on huomattavasti kevyempi kuin taistelupanssarivaunun, mutta kuitenkin parempi kuin miehistönkuljetusvaunuissa. Panssarointi vaihtelee muutamasta millimetristä 100 millimetriin. Raskain panssarointi sijaitsee yleensä rynnäkköpanssarivaunun keulassa. Panssaroinnin tarkoitus on suojata sotilaita jalkaväen käsiaseilta, mutta ei alikaliiperiammuksilta, panssarintorjuntaohjuksilta tai ontelokranaateilta. Rynnäkköpanssarivaunussa voi olla myös reaktiivipanssarointi.


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: Yleensä rynnäkköpanssarivaunut on aseistettu konetykillä, jotkut mallit panssarivaunukanuunalla. Pääaseen lisäksi rynnäkkövaunussa voi olla yksi tai useampi konekivääri ja mahdollisesti panssarintorjuntaohjusten ampumalaite tai mahdollisuus ampua ohjuksia pääaseen putkesta. Myös kevyitä ilmatorjuntaohjusjärjestelmiä voidaan yhdistää vaunuun.


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: Rynnäkköpanssarivaunun tärkein ominaisuus on hyvä liikkuvuus. Vaikka se on tiellä hitaampi kuin vastaavat pyöräalustaiset ajoneuvot, se kykenee telojensa ansiosta liikkumaan maastossa monipuolisemmin. Rynnäkköpanssarivaunun massa on yleensä 13–30 tonnia. Huippunopeus on yleensä 50–70 km/h.


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: Koska rynnäkköpanssarivaunut on tarkoitettu kuljettamaan jalkaväkeä, täytyy niissä olla siihen tarkoitettu tila. Tämä on lähes poikkeuksetta sijoitettu vaunun takaosaan. Yleensä miehistötilassa on tilaa 6–13:lle sotilaalle.


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: Rynnäkköpanssarivaunulla kuljetetaan jalkaväkeä taistelukentälle tai sen välittömään läheisyyteen, minkä jälkeen sen ensisijaisena tehtävänä on tukea jalkaväkeä suorasuuntaustulella. Panssarintorjuntaohjuksin aseistetut rynnäkkövaunut voivat tuhota myös vihollisen raskaasti panssaroituja ajoneuvoja.


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: ABCDE


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: F


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: G


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: H


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: I


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: J


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: K


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: L


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: MN


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: O


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: PQ


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: R


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: ST


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: U


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: V


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: WX


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: Y


title: Rynnäkköpanssarivaunu

text: Z


title: Knjaz Potjomkin-Tavritšeski

text: Knjaz Potjomkin-Tavritšeski () , oli vuonna 1904 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston taistelulaiva. Alus oli nimetty ruhtinas Grigori Potjomkinin mukaan. Sen miehistö nousi kapinaan 1905, mitä pidettiin myöhemmin Venäjän vallankumouksen ensiaskeleena.


title: Knjaz Potjomkin-Tavritšeski

text: Laivassa tapahtunut kapina muistetaan erityisesti Sergei Eisensteinin elokuvasta "Panssarilaiva Potemkin" ("Броненосец „Потёмкин“", 1925).


title: Knjaz Potjomkin-Tavritšeski

text: "Potjomkin" liitettiin palvelukseen otettaessa Venäjän Mustanmeren laivastoon.


title: Knjaz Potjomkin-Tavritšeski

text: 27. kesäkuuta vuonna 1905 Mustanmeren laivaston sosiaalidemokraattien keskuskomitea suunnitteli kapinaa syksyksi. Kapina "Potjomkinilla" puhkesi spontaanisti jo 14.6.1905. Syynä oli torpedovene n:o 267:n laivalle tuoma heikkolaatuinen liha, mistä koskevia valituksia laivan kapteeni Golikov ei ottanut huomioon. Tuloksena vallankumouksellisten toiminnasta hänet ja moni muu laivan upseereista ammuttiin. Jäljelle jääneet otettiin kiinni. Näin tehtiin myös torpedovene n:o 267:n upseereille, koska myös sen miehistö liittyi kapinaan. Kapinan johtaja Grigori Vakulenšuk haavoittui kapinassa kuolettavasti.