title: Urho Somersalmi

text: Urho Somersalmi kävi Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulun 1906–1908, samaan aikaan tulevan puolisonsa Aili Rosvallin kanssa. Hän aloitti Kansallisteatterissa vuonna 1908, kuten myös Rosvall. Nuoren Somersalmen ulkoiset edellytykset saivat suitsutusta aikalaiskriitikoilta, häntä pidettiin hyvävartaloisena ja miehekkäänä nuorukaisena. Hänen sisäistä tulkintaansa pidettiin tosin vielä kehittymättömänä. Ammattitaidon lisääntymisen myötä hänen näyttämötyöhönsä tuli ulkonaisen näyttävyyden lisäksi myös sielusta kumpuavaa syvyyttä. Urho Somersalmesta muotoutui 1910-luvulla miehisten toimijoiden ja lujaa tahtoa edustavien hahmojen tulkitsija. Hänen varhaisiin rooleihinsa kuului muun muassa Olavi näytelmässä "Maunu Tavast". Ida Aalbergin ohjaamassa kappaleessa "John Gabriel Borkman" syksyllä 1909 hänellä oli nimiosa. Aalberg itse näytteli Ella Rentheimia. Edellisenä kesänä Somersalmi oli tutustunut Aalbergiin ja tämän puolisoon Terijoella, missä legendaarisen näyttelijättären huvila sijaitsi.


title: Urho Somersalmi

text:
Somersalmen nuoruuden näyttämötulkinnoista vahvin oli nimiosa Arvid Järnefeltin näytelmässä "Titus". Maila Talvio arvioi: "Herra Somersalmi, joka Borkmanissa astui suuren askeleensa eteenpäin, antaa meidän taas tässä aavistella suuria lahjojaan ja vilpittömästi iloita niistä. Hän on komea katsella, hänellä on hyvä ääni. Kunhan hän ei niin paljon huutaisi eikä niin paljon hosuisi eikä yhtämittaa tulisi suoraan yleisölle lausumaan sanottaviaan." Eino Leinon mielestä Somersalmella oli "mitä kaunein elämäntyö edessään". Leinon tapaan myös V. A. Koskenniemi näki Somersalmelle "kauniin tulevaisuuden traagillisten roolien esittäjänä"..
Somersalmen uran alkuvuosien taiteellisiin voittoihin kuului myös tri Astrov Anton Tšehovin näytelmässä "Vanja-eno". Siitä alkoi hänen yhteistyönsä ohjaaja Eino Kaliman kanssa, joka jatkui 1950-luvulle asti. Somersalmen Karl Mooria Friedrich Schillerin näytelmässä "Rosvot" (1914–1915) pidettiin lennokkaana ja miehekkäänä, mutta varsin pintapuolisena. Näytelmässä "Perintö" (1916) Somersalmi tulkitsi ylioppilas Bruno Stormia ja Aili Somersalmi puolestaa Mirjam Krausea. "Perinnössä" Bruno surmaa raivokohtauksen vallassa samalla kertaa sekä rakastamansa Mirjamin että tämän entisen ihailijan. Kriitikoiden mukaan Somersalmi tulkitsi osuvasti sekä Brunon sairaalloisen raivon että vankilakohtausten katumuksen ja heltymykset. Näytelmässä "Jokamies" Somersalmella puolestaan oli "Jokamiehen suuri ja kestävyyttä vaativa rooli, jossa hän antoi kypsää taidetta ja runon hehkua". Keväällä 1922 Somersalmella oli nimiosa "Wallensteinin kuolemassa". Kappaleessa "Elinan surma" (1925) hän ansioitui ylväänä Kurkena.


title: Urho Somersalmi

text: Uran edetessä Somersalmella oli aiempaa vähemmän sankarirooleja, mutta tyystin ne eivät loppuneet. Syksyllä 1932 hänellä oli keskeinen rooli "Daniel Hjortissa", jossa Tauno Palo teki Kansallisteatteri-debyyttinsä. Kaj Munkin näytelmässä "Sana" kaudella 1933–1934 Somersalmi sai pitkästä aikaa niin sanotun suuren luonnetehtävän. Hänen Mikkel Borgeniaan pidettiin eräänä hänen uransa taiteellisista voitoista, nerokkaan yhtenäisenä ja johdonmukaisena ilman säröjä. Kappaleessa "Coriolanus" Somersalmella oli nimiosa ja hän sai erinomaiset arvostelut. "Jokamies" esitettiin uusintana Jean Sibeliuksen 70-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1935. Somersalmi kunnostautui jälleen nimiosassa. Myös Sofokleen näytelmässä "Kuningas Oidipus" syksyllä 1936 hänellä oli nimiosa. Aikalaiskriitikoiden mukaan hän saattoi käyttää antiikin henkeen sopivia fyysisiä ja äänellisiä ominaisuuksiaan sisäisen tulkintansa tueksi. Ajateltiin jopa, että Somersalmi oli saavuttanut taiteellisen huippunsa "Kuningas Oidipuksessa".


title: Urho Somersalmi

text: Yhden onnistuneimmista koomisista tyypeistään Somersalmi teki Don Juanina William Shakespearen romanttisessa komediassa "Paljon melua tyhjästä" välirauhan aikana. Ohjaaja Wilho Ilmari oli muovannut Don Juanista, näytelmän mustasta sielusta, eräänlaisen parodian. Naissankarin koomiset puolet nostettiin etualalle, ja Somersalmi loihti niistä herkullisen luonnetutkielman. Romanialaisen Mircea Stefanescun kolmiodraamassa "Iloinen sanoma" (1943) Somersalmi oli itsekeskeinen suurtilanomistaja Tudor. Vastanäyttelijänä oli Ruth Snellman. Somersalmi näytteli osan hänelle tyypilliseen koristeelliseen ja plastiseen tapaansa.


title: Urho Somersalmi

text: 1950-luvulla Somersalmen merkittävä taiteellinen voitto oli Prosperon osa Shakespearen "Myrskyssä". Hän oli näytellyt roolin jo vuonna 1927, mutta heikommalla menestyksellä. Hänen uransa loppuvuosien toinen huomattava näyttämötyö oli Agamemnon Euripideen tragediassa "Ifigeneia Auliissa". Kriitikot kehuivat tulkinnan sisäistä paljautta. Vuonna 1956 Somersalmi piti yhteisen 50-vuotistaiteilijajuhlan puolisonsa Aili Somersalmen kanssa. Juhlanäytelmänä oli Axel Kiellandin "Herra ja hänen palvelijansa". Sekä Urho että Aili Somersalmen suorituksissa nähtiin "kutsumuksen värittämää työn iloa". Urho Somersalmi jäi Kansallisteatterista eläkkeelle vuonna 1958.


title: Urho Somersalmi

text: Somersalmen näyttämötöitä olivat myös muun muassa Turkka (kappaleessa "Tukkijoella"), Karjanmaan Köysti ("Pohjalaisia"), eversti Pickering ("Pygmalion") ja Wilhelm Tell.


title: Urho Somersalmi

text: Somersalmi oli mukana kotimaisessa elokuvatuotannossa alusta lähtien: vuonna 1913 hän teki ensimmäisen pienen filmiroolinsa Teuvo Puron "Sylvissä", ensimmäisessä suomalaisessa näytelmäelokuvassa. Ensimmäisen merkittävän elokuvaroolinsa Somersalmi sai Mauritz Stillerin ruotsalaisessa Juhani Aho -filmatisoinnissa "Juha", jossa hän sai näyteltäväkseen Shemeikan osan. Tämän jälkeen Somersalmi näytteli pääosia ruotsalaisissa tuotannoissa "Hänen englantilainen rouvansa" (1927) ja "Charlotta Löwensköldin tarina" (1930), sekä suomalaisissa elokuvissa "Tukkijoella" (1928), "Työn sankarilaulu" (1929, kadonnut), "Juhla meren rannalla" (1929, kadonnut), "Tukkipojan morsian" (1931) ja "Oi, aika vanha, kultainen...!" (1942). Merkittäviin sivuosiin lukeutuvat Somersalmen myös teatterissa näyttelemä Karjamaan Köysti "Pohjalaisten" vuoden 1936 elokuvaversiossa, sekä isoisän rooli elokuvassa "Pimeänpirtin hävitys" (1947). Hänen viimeiseksi osakseen jäi Väinämöisen rooli Aleksandr Ptuškon ohjaamassa suomalais-neuvostoliittolaisessa yhteistuotannossa "Sampo" (1959).


title: Urho Somersalmi

text: Urho Somersalmi löi vaimoaan Suomen Näyttelijäliitolta lahjaksi saamallaan kirveellä otsaan ja iski tätä puukolla kahdesti rintaan 12. huhtikuuta 1962 niin, että vaimo kuoli. Somersalmi surmasi sen jälkeen itsensä hirttäytymällä. Syyksi on arveltu pitkäaikaisen masennuksen aiheuttamaa mielenhäiriötä


title: Aili Somersalmi

text: Aili Somersalmi (o.s. Rosvall, 4. huhtikuuta 1891 Tampere – 12. huhtikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hänellä oli yli 200 näyttämöroolia Suomen Kansallisteatterissa vuodesta 1908, muun muassa naispääosat useissa William Shakespearen klassikoissa. Hänen uransa johtotähtenä oli siirtyminen vanhakantaisesta, suurieleisestä näyttelijäntyöstä kohti modernimpaa, vähäeleistä tulkintaa. Vuonna 1952 Somersalmi palkittiin Pro Finlandia -mitalilla. Aili Somersalmen aviopuoliso oli näyttelijä Urho Somersalmi.


title: Aili Somersalmi

text: Aili Somersalmen vanhemmat olivat liikemies Otto Rosvall ja Wilhelmina Hellman. Somersalmi, tuolloin vielä Rosvall, kävi Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulun 1906–1908 ja oli siitä lähtien kiinnitettynä teatteriin. Urho Somersalmi aloitti Kansallisteatterissa niin ikään 1908. Yhdessä Urho Somersalmen ja Päiviö Horsman kanssa Aili Rosvall oli yksi kolmesta merkittävästä tulevien vuosikymmenten näyttelijästä, jotka valmistuivat oppilaskoulusta keväällä 1908. Rosvall avioitui Urho Somersalmen kanssa vuonna 1912. Seuraavana vuonna pariskunnalle syntyi tytär Armi.


title: Aili Somersalmi

text: Jo alusta alkaen Aili Somersalmi osoitti urallaan sekä taiteellisia voittoja että selvää ammatillista kehitystä. 1910-luvun taitteessa hän hurmasi katsomot laulunäytelmissä, mutta sai samaan aikaan kasvaa myös vaativissa "luonnetehtävissä", joista hän myöhemmin tuli tunnetuksi. Aili Somersalmen uran varhaisvuosien rooleihin kuului muun muassa nimiosa näytelmässä "Joy" syksyllä 1911.


title: Aili Somersalmi

text: Somersalmen lukuisiin näyttämötehtäviin kuuluivat muun muassa Julia (kappaleessa "Romeo ja Julia"), Desdemona ("Othello"), Ofelia ("Hamlet"), Nerissa ("Venetsian kauppias") ja Hermina ("Kesäyön unelma"). Suomalaisessa klassikkonäytelmässä "Pohjalaisia" hän tulkitsi Maijan roolin (kaudella 1914–1915). Somersalmen Maija jäi aikalaisten muistiin "voittamattoman varmana, mehevänä, luonnollisena ja rehevänä tulkintana", kuten muutkin näyttelijäsuoritukset samassa kappaleessa. Näytelmässä "Tukkijoella" Somersalmi näytteli puolestaan Annia ja Katria. Henrik Ibsenin "Peer Gyntissä" hänellä oli Solveigin osa. Yhdessä Urho Somersalmen kanssa Aili Somersalmi näytteli muun muassa kappaleissa "Hilma" (1912), "Figaron häät" (1914) ja "Rosvot" (1915). Näytelmässä "Perintö" (1916) Aili Somersalmi tulkitsi kaunista Mirjam Krausea ja Urho Somersalmi puolestaan ylioppilas Bruno Stormia. "Perinnössä" Bruno surmaa raivokohtauksen vallassa samalla kertaa sekä rakastamansa Mirjamin että tämän entisen ihailijan. Vuoden 1916 vaihteessa Aili Somersalmi lauloi pääosan Wolffin ja Weberin romanttisessa teoksessa "Preciosa".


title: Aili Somersalmi

text: Eräs Somersalmen suurista taiteellisista voitoista oli nimiosa Alois ja Vilém Mrshtikin draamassa "Marysha" kaudella 1924–1925. Valvoja-Aika kirjoitti: "Oli kuin taiteilijatar itse olisi nauttinut saadessaan elää näyttämöllä kuumaa kuolevaisten elämää, eikä aina kantaa antiikin valkovaippoja tai kuningattaren mantteleita ja lausuilla jambeja: hänen esityksessään oli suurpiirteisyyttä, temperamenttia ja vapautuneisuutta, jota en muista hänessä aikaisemmin nähneeni." Somersalmen näyttelijänlaatuun kuului taipumus toisinaan ylitsepursuavaan kaunosanaisuuteen ja tunteikkaaseen ulkokuoreen. Tämän vuoksi esimerkiksi hänen Leaansa Eino Kaliman ohjaamassa kappaleessa "Yö ja päivä" kaudella 1934–1935 pidettiin epäonnistuneena. Kaikkiaan Somersalmen näyttämötulkintoja pidettiin kuitenkin luontevina ja syvällisinä. Tämän hän osoitti esimerkiksi Stefan Kiedrzynskin perhekomediassa "Onni alkaa huomenna" syyskuussa 1937. Somersalmen suuriin voittoihin kuului myös temperamentikkaan linnanrouvan osa Jean Anouilhin näytelmässä "Juhlat linnassa" keväällä 1949.


title: Aili Somersalmi

text: Vuonna 1956 Somersalmella oli yhteinen 50-vuotistaiteilijajuhla puolisonsa Urho Somersalmen kanssa. Juhlanäytelmänä oli Axel Kiellandin "Herra ja hänen palvelijansa". Molempien Somersalmien suorituksissa nähtiin "kutsumuksen värittämää työn iloa". Aili Somersalmi jäi Kansallisteatterista eläkkeelle juhlanäytännön myötä 1956.


title: Aili Somersalmi

text: Valkokankaalla Aili Somersalmi nähtiin kahdesti. Hänellä oli nimiosa "Sylvissä" (1913) ja sivuosa Valentin Vaalan elokuvassa "Jossain on railo" (1949).


title: Aili Somersalmi

text: Aili Somersalmi levytti viisi musiikkikappaletta vuonna 1910. Kaikki olivat kansanlauluja:Aili Somersalmen puoliso Urho Somersalmi tappoi hänet kirveellä 12. huhtikuuta 1962, jonka jälkeen mies surmasi itsensä hirttäytymällä.


title: FC Metz

text: FC Metz on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1932. Joukkueen koko nimi on "Football Club de Metz". Seuran kotipaikka on Metzin teollisuuskaupunki Mosellen departementissa. Kaudella 2018–2019 FC Metz pelaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ligue 2:ssa, jonne se putosi keväällä 2018.


title: FC Metz

text: Suomessa joukkue muistetaan HJK:n vastustajana kauden 1998–1999 Mestarien liigan karsinnoista, joista HJK selviytyi ensimmäisenä suomalaisjoukkueena lohkovaiheeseen.


title: FC Metz

text: Kauden 2011–2012 päätteeksi Metz putosi Ranskan kolmannelle sarjatasolle Championnat Nationaliin. Visiitti sarjassa jäi vain kauden mittaiseksi, kun Metz sijoittui kaudella 2012–2013 toiseksi ja nousi takaisin Ligue 2:een. Kaudella 2013–2014 Albert Cartier luotsasi joukkueensa Ligue 2:n mestariksi ja Metz palasi pääsarjatasolle, josta se putosi takaisin heti yhden kauden jälkeen.


title: Spirit (yhtye)

text: Spirit oli vuonna 1967 perustettu yhdysvaltalainen rock-yhtye. Sen musiikkia voi luonnehtia lähinnä psykedeeliseksi rockiksi, jossa oli myös jazz- ja hard rock -vaikutteita. Yhtyeen tunnetuimmat jäsenet olivat kitaristi-laulaja Randy California (oik. Randy Craig Wolfe) ja rumpali Ed Cassidy, joka oli samalla Randy Californian isäpuoli. Muita alkuperäiskokoonpanon jäseniä olivat laulaja-lyömäsoittaja Jay Ferguson, basisti Mark Andes ja kosketinsoittaja John Locke.


title: Spirit (yhtye)

text: Spiritin kaksi ensimmäistä albumia, vuonna 1968 julkaistut "Spirit" ja "The Family That Plays Together", saavuttivat menestystä nousten top-40:een. Spirit-kappaleen "Taurus" väitetään antaneen vaikutteita Led Zeppelinin kuuluisaan hittiin "Stairway to Heaven". 14. kesäkuuta 2016 joutuvat Jimmy Page ja Robert Plant Los Angelesissa oikeuteen syytettyinä tästä plagioinnista. Kakikko kuitenkin välttyi tuomiolta.


title: Spirit (yhtye)

text: Toisen albumin aikainen oli Spiritin top-30-hitti "I Got a Line on You". Vuonna 1970 julkaistu yhtyeen neljäs albumi "Twelve Dreams of Dr. Sardonicus" ei ilmestyttyään menestynyt yhtä hyvin, mutta nykyisin se on rockhistorian harrastajien keskuudessa kovin kiitelty. Alkuperäinen Spirit hajosi vuonna 1972, jolloin Mark Andes ja sittemmin myös Randy California erosivat yhtyeestä. Yhtye jatkoi vielä jonkin aikaa toimintaansa Ed Cassidyn johdolla. Vuonna 1974 Cassidy ja California perustivat Spiritin uudestaan. Yhtye toimi vaihtelevalla kokoonpanolla vuoteen 1979. Vuonna 1982 Spiritin alkuperäiskokoonpano palasi yhteen. Yhtye jatkoi toimintaansa Randy Californian soolouran rinnalla aina vuoteen 1997, jolloin California sai surmansa surffausonnettomuuden yhteydessä.


title: Spirit (yhtye)

text: Suomessa Spirit ei ole ollut kovin tunnettu muusikkopiirien ulkopuolella, mutta muun muassa Kingston Wallin basisti Jukka Jylli on joissakin haastatteluissa maininnut Spiritin yhdeksi lempiyhtyeistään. Albert Järvinen on maininnut Randy Californian yhdeksi suosikkimuusikokseen. Hän on myös levyttänyt Californian kappaleen "I Don't Want Nobody" (levyllä "Patchy Moss – 30 Big Ones"). Ile Kallio on levyttänyt Spiritin kappaleen "I Got a Line on You" levylleen "IRock". Wigwam on levyttänyt kappaleen "Fresh Garbage" levylle "Fresh Garbage – Rarities 1969-1977" (julkaissut Love Records/Siboney vuonna 2000).


title: Rakennuspuutuoteteollisuus

text: Rakennuspuutuoteteollisuus eli rakennuspuusepänteollisuus (englanniksi "construction carpentry industry") valmistaa rakennusten osia puusta tai puupohjaisista levyistä. Se on metsäteollisuuteen kuuluva teollisuudenala, jonka tuotteiden valmistusmenetelmät eivät juuri poikkea huonekaluteollisuudessa käytetyistä, tuotteet vain ovat erilaisia.


title: Rakennuspuutuoteteollisuus

text: Tuotteet toimitetaan rakennuksille valmiina elementteinä heloitettuina, lasitettuina ja maalattuina tai pinnoitettuina. Ovissa ja ikkunoissa käytetään puun lisäksi paljon myös muovi- ja alumiiniosia sekä levytuotteissa erilaisia kalvopinnoitteita. Tuotteiden mitoitukset ja laatuvaatimukset ilmenevät Rakennustietosäätiön julkaisemista RT-ohjekorteista.


title: Rakennuspuutuoteteollisuus

text: Rakennuspuutuotteita ovat


title: Kari Hiltunen

text: Kari Hiltunen (s. 1948 Puolanka) toimi Yleisradion tv-urheilun uutispäällikkönä, josta jäi eläkkeelle 29. joulukuuta 2011. Hän on selostanut urheilua vielä senkin jälkeen, muun muassa ampumahiihtoa yhdessä Heikki Ikolan kanssa ja Lontoon olympialaisia 2012. Lontoossa hän selosti avajaiset Hannu-Pekka Hännisen kanssa. Aikaisemmin hän on selostanut muun muassa yleisurheilua Hannu-Pekka Hännisen kanssa sekä pikaluistelua. Ensimmäistä kertaa talviolympialaisissa hän oli vuonna 1988 Calgaryssa. Hiltunen on myös ollut ruutukasvona Urheiluruudussa.


title: Vianor

text: Vianor on autohuolto- ja rengaspalveluihin erikoistunut ketju, joka toimii 26 maassa 1500 toimipisteen verkostolla. Myymäläketju ja verkkokaupat palvelevat vähittäiskaupan asiakkaita sekä yritysasiakkaita. Rengasvalikoima kattaa kaikenlaiset renkaat henkilö-, paketti- ja kuorma-autoihin sekä raskaisiin erikoiskoneisiin. Lisäksi yritysasiakkaille Vianor on kehittänyt kaluston- ja renkaidenhallintaan sähköisiä palveluja, joilla asiakkaat tehostavat liiketoimintaansa. Vianor on osa Nokian Renkaat -konsernia.


title: Tihkukastelu

text: Tihkukastelu on mansikanviljelyssä yleisesti käytetty sadetinjärjestelmä. Menetelmässä vesi siirretään suoraan kasvin juuristoon tippa kerrallaan. Maa tihkusuodattimien läheisyydessä pysyy koko ajan kosteana, kun loput viljelmästä jää kuivaksi.


title: Tihkukastelu

text: Tihkujärjestelmä toimii suodattimien, muoviletkujen ja emitterien avulla. Emitterillä tarkoitetaan pientä laitetta letkussa, joka päästää veden kontrolloidusti ulos letkusta. Lisäksi järjestelmään tarvitaan pumppu tai muu veden syöttötapa. Kovin tehokasta laitetta ei tarvita, sillä tihkukastelu toimii suhteellisen pienellä paineella.


title: Anssi Nyberg

text: Anssi Nyberg (s. 10. maaliskuuta 1971) on suomalainen televisio-ohjaaja, radio- ja urheilutoimittaja.


title: Anssi Nyberg

text: Nyberg juonsi Yleisradion TV2-kanavalla pyörinyttä Hot Sport -makasiiniohjelmaa 1998–2005. Ohjelman jäätyä ”eläkkeelle” hän keskittyi vuonna 1999 perustamansa yrityksen AKN median pyörittämiseen, mutta jatkoi yhteistyötään YLE TV Urheilun kanssa. Muutti kotikaupungistaan Jyväskylästä Helsinkiin 2005 ja työskentelee nykyään YLE TV Urheilulla täysipäiväisenä.


title: Anssi Nyberg

text: Jääkiekon MM-kisoissa Nyberg on tehnyt erilaisia kisoihin liittyviä juttuja tekevänä ”Fani-Anssina”. 2006 Torinon olympialaisissa Nyberg selosti lumilautailua ja freestyle-hiihtoa. Ennen televisiouraansa hän työskenteli kymmenen vuotta radiossa.


title: Anssi Nyberg

text: Nyberg kuuluu myös ”Ihanaa Leijonat ihanaa” -kappaleesta tunnettuun A-tyyppi-yhtyeeseen.


title: Hukkakaura

text: Hukkakaura ("Avena fatua") on yksivuotinen heinäkasvi ja kuuluu samaan sukuun viljellyn kauran ("Avena sativa") kanssa. Se on erittäin helposti leviävä rikkakasvi, jota haittaa varsinkin viljakasvien viljelyä. Sitä pidetään niin haitallisena, että sen torjunnasta on useissa maissa säädetty erityinen laki. Suomessa kasvin löytäjällä on ilmoitusvelvollisuus viranomaiselle. Hukkakauran saastuttama peltopinta-ala on Suomessa tällä hetkellä noin 17 % koko peltoalasta eli runsas 384 000 hehtaaria. Hukkakaura pärjää usein kevätviljan joukossa paremmin kuin syysviljassa. Hukkakaura täytyy hävittää kitkemällä tai kemiallisesti torjumalla. Kitketyt hukkakaurat täytyy hävittää polttamalla.


title: Hukkakaura

text: Hukkakauraa tavataan koko Euroopassa ja laajoilla alueilla Aasiassa. Se on levinnyt Pohjois-Amerikkaan ihmisen mukana, samoin kuin viljelty kaura.


title: Hukkakaura

text: Hukkakaura on erittäin haitallinen rikkakasvi ja se on Suomessa luokiteltu vieraslajiksi, koska se kilpailee tehokkaasti varsinaisen viljelykasvin kanssa vedestä, ravinteista ja valosta. Koska sillä ei ole käytännössä lainkaan rehuarvoa, se aiheuttaa sadolle laadunmenetyksiä. Yksi rehevä hukkakaurayksilö tuottaa helposti 100 siementä/röyhy ja suurin osa siemenistä varisee maahan jo ennen sadonkorjuuta. Hukkakauran siemen saattaa säilyä itämiskykyisenä maassa jopa 10 vuotta. Hukkakaura leviää herkästi ympäristössään, jos sitä ei torjuta. Sen poistaminen lohkoilta vaatii huomattavasti lisätyötä viljelijältä: kitkentä hukkakauralohkoilla vaatii useita henkilöitä, jotka kitkevät kasveja juurineen; torjunta-ainekustannuksia; torjunnan jälkeistä tarkkailua on tehtävä jatkuvasti koska uusia taimettuu; ylimääräistä tarkkailua puhtailla lohkoilla; ja viljelyrajoituksia; sekä sadon laatumenetyksiä.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisu ry on vuonna 1998 perustettu suomalainen kansallismieliseksi itsensä kuvaava yhdistys. Järjestön oman kuvauksen mukaan jäseniä ”yhdistää halu ylläpitää omaa identiteettiämme yhä globalisoituvassa ja sekoittuvassa maailmassa”. Yhdistyksen asialistalla on ollut etenkin toiminta ”maahanmuuton haitallisia vaikutuksia vastaan”. Julkisuudessa Suomen Sisua on nimitetty äärioikeistolaisia ajatuksia esilletuovaksi, ja Suojelupoliisi pitää sitä äärioikeistolaisena järjestönä. Järjestö on kiistänyt olevansa ääriryhmä.


title: Suomen Sisu

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Suomen Sisun jäsenistä valittiin perussuomalaisten ehdokkaina kansanedustajiksi Juho Eerola, Jussi Halla-aho, James Hirvisaari (vuodesta 2013 muutos 2011) ja Olli Immonen. Immonen on järjestön puheenjohtaja vuodesta 2013.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisun mukaan kansallismielisyys on aate, jonka mukaan jokaisen kansan ja kulttuurin olemassaolo on itseisarvo ja maailmanlaajuinen kulttuurinen monimuotoisuus säilyttämisen arvoista. Järjestön mukaan tästä seuraa se, että kansallismieliset kannattavat kansallisvaltioiden itsenäisyyttä suhteessa ylikansallisiin järjestöihin, vastustavat kapitalismin ja sosialismin ylivaltaa maailmassa sekä ”niin monikulttuurisuutta kuin kansojen pirstomista ideologisten dogmien edellyttämiin vallasta keskenään taisteleviin ryhmiin”. Järjestön mukaan yhteiskunta tarvitsee yhteisyyden tunnetta, yhteisiä arvoja ja perinteitä. Liiallisen ja vääränlaisen maahanmuuton seurauksena yhteiskunta pirstoutuu. Järjestön mukaan monikulttuuriset valtiot ovat eri yhteisöistä muodostuvia sekakulttuureja, toisin kuin yhtenäiset kansallisvaltiot. Jos ”kansainvaelluksen” vauhti on suurempi kuin kaukaisesta kulttuurista uuteen maahan muuttavien kotoutumisen vauhti, ”ei yhteiskunnan yhtenäisyys ja sitä kautta toimivuus ole enää taattua”.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisu sanoo olevansa puoluepoliittisesti sitoutumaton. Johdon mukaan järjestön jäsenet edustavat eri puolueita pois lukien ruotsalainen kansanpuolue (vuonna 2013). Järjestö on ajanut Suomalaisuuden liiton tavoin ”pakkoruotsin” poistamista. Vuoden 2004 kunnallisvaalien aikoihin useat järjestön aktiivit alkoivat toimia perussuomalaisessa puolueessa. Suomen Sisun tunnetuimman jäsenen, Jussi Halla-ahon, kotisivujen vieraskirjan pohjalta syntyi myös ”maahanmuuttokriittisten” keskustelupalsta Hommaforum.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisun periaateohjelmassa ovat seuraavat kohdat:Suomen Sisun tiedotuksen mukaan jäsenyyteen riittää, että on yhtä mieltä näiden ohjelman otsikoiden kanssa. Ohjelman pääosien yksityiskohtia ovat muun muassa seuraavat:Suomen Sisun tunnus on kahdeksankulmainen hannunvaakuna. Tunnus voi esiintyä eri väreissä ja sen kulmikkuuden on tarkoitus ikään kuin muistuttaa puuhun kaiverretusta merkistä. Kuvauksen mukaan hannunvaakuna viittaa suomalaisten menneisyyteen ja on vanha onnenmerkki. Suomen Sisun sinetissä hannunvaakunan keskelle on sijoitettu muinaissuomalaisten käyttämä mursunsydän, ja lenkkien väleihin havut.


title: Suomen Sisu

text: Vaakunassaan järjestöllä on sininen kuusenhavu hopeisella kilvellä. Havu ”merkitsee voimaa antavaa elämänpuuta ja läpi vaikeiden aikojen vihreänä ja vireänä pysyvää kuusta. Puuta, joka valtaosin muodostaa maamme metsät, ja joka kautta aikojen on ollut vaurauden lähde.” Sisu on käyttänyt myös tunnuksena Aura-neitoa, Ruotsin vallan ajan loppuvaiheilla luotua Suomen henkilöitymää, jonka korvasi myöhemmin Suomi-neito. Suomen Sisu julkaisi viisi numeroa "Aura"-lehteä 2002–03.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisun perustajat tapasivat helsinkiläisessä Burning Books -kirjakaupassa. Kauppa perustettiin 1996 myymään sotilasalaa ja historiaa käsitteleviä kirjoja. Kaupassa tapasivat eri henkilöt, jotka olivat kiinnostuneita nationalismista ja harvinaisista keskustelunaiheista, kuten toisen maailmansodan tapahtumien tarkastelusta häviäjän eli kansallissosialistien näkökulmasta.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisun perustivat (myöhempi puheenjohtaja) Teemu Lahtinen, Burning Books -kirjakaupan Mikko Mikonmaa, Jura Jukola sekä Mika Purjesalo. Lahtinen oli nuorena kiinnostunut isänmaallisuudesta aatteena. Hän oli ollut mukana 1990-luvun Isänmaallisen Kansallis-Liiton toiminnassa paikallistasolla. Lahtinen oli luonnostelemassa liikkeen mahdollista nuorisotoimintaa, jonka nimeksi ehdotettiin Isänmaallista nuorisoa. IKL:n toiminnan hiipuessa 1998 Lahtinen alkoi muutaman muun kanssa suunnitella uutta kansallismielistä nuorisojärjestöä. Mikko Mikonmaa oli antikommunistisen, ANC:tä arvostelevan Etelä-Afrikan ystävät ry:n perustajajäsen. Hän toimi myös Inkeriläiset ja Karjalaiset heimoveteraanit ry:ssä, Itsenäisyyden puolesta ry:ssä ja aluepalautuksia vaativassa Tarton rauha ry:ssä. Helsingin keskustelupiiristä syntyi Suomen Sisu, jonka nimivaihtoehtoina olivat ”Nuorhakkapeliitat” ja ”Suomalainen nuoriso”.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisu perustettiin 6. marraskuuta 1998. Suomalaisuuden liitolla oli ollut tapana järjestää marraskuun kuudentena omia tilaisuuksiaan, koska tällöin on ruotsalaisuuden päivä. 1900-luvun alussa aitosuomalaiset viettivät marraskuun kuudetta Kustaa II Adolfin kuolinpäivän sijasta hakkapeliittain päivänä. Perustamisen yhteydessä järjestö antoi julkilausuman: ”Suomen Sisun tarkoituksena on koota yhteen kansallisesti ajatteleva suomalainen nuoriso ja kasvattaa jäsenistään Suomen kansaa, kieltä, kulttuuria, luontoa, historiaa ja sukulaiskansoja kunnioittavia kansalaisia. Yhdistys suojelee ja edistää toiminnallaan suomalaisuutta, isänmaallisuutta, perhearvoja ja kiintymystä kotimaahan sekä vastustaa epäkansallisia ilmiöitä.”


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisun nuoret perustajajäsenet aloittivat yhteistyön Suomalaisuuden liiton kanssa. Sisusta tuli Suomalaisuuden liiton nuorisojärjestö ja se sai tätä kautta muun muassa tilat käyttöönsä. Ensimmäisen vuoden aikana Suomen Sisu harjoitti perinteistä oikeistolaista, suomalaismielistä toimintaa. Verkkosivuillaan sisulaiset linkittivät maanpuolustusta, Karjalaa ja pakkoruotsia käsitteleviin sivustoihin. Yhdistys järjesti tilaisuuksia itsenäisyyspäivänä, Kalevalan päivänä ja suomalaisuuden päivänä. Lisäksi vierailtiin Bobi Sivénin haudalla ja Virossa. Vuonna 1999 Sisu julkaisi tarrasarjan, jossa otettiin kantaa maahanmuuttoon, Karjalan palauttamisen puolesta, pakkoruotsia vastaan ja suomensukuisten kansojen heimoyhteistyön puolesta.


title: Suomen Sisu

text: "Äärioikeisto Suomessa" -kirjan kuvauksen mukaan järjestö alkoi pian ottaa vaikutteita ulkomaisesta oikeistoradikalismista. Sisun verkkosivuille lisättiin 1990-luvun lopussa luettelo, jonne jäsenet saivat tehdä ehdotuksia suositeltavasta kirjallisuudesta. Listalle sisältyi rotujen väitettyihin eroihin liittyviä, natsistisia ja holokaustin kieltäviä kirjoja. Mukana olivat muun muassa kansallissosialisti Alfred Rosenbergin "Uutta Eurooppaa kohti", American Nazi Partyn perustajan George Lincoln Rockwellin "White Power" ja Ku Klux Klanin johtajiin kuuluneen David Duken "My Awakening". Luettelo poistettiin myöhemmin sivuilta, mutta sen sisältö herätti sittemmin julkisuudessa huomiota. Lisäksi linkitettiin natsiskinialakulttuurille keskeisiin white power -musiikkisivustoihin. Sisun sivuilla esiteltiin eurooppalaisia äärioikeistopuolueita ”kansallismielisille tutustumisen arvoisina” Järjestö myi sivustollaan ”LOL-diversity” -paitaa, jossa vasemmalla on musta ja oikealla valkoinen hymyilevä kasvo. Näiden välissä on puoliksi musta ja puoliksi valkoinen symboli, joka on surullinen.


title: Suomen Sisu

text: Vuonna 2000 Suomen Sisu joutui eroamaan Suomalaisuuden liitosta lehtijulkaisujen vuoksi, joissa oli väitetty Sisun olevan muun muassa ”natsihenkinen”. Suomalaisuuden liitto pelkäsi menettävänsä valtionapunsa. Lehdistön kiinnostuksen taustalla oli mahdollisesti Sisun järjestämä mielenosoitus Euroopan unionin komission edustuston edessä. Mielenilmaisulla tuettiin Jörg Haiderin Itävallan vapauspuoluetta, joka oli vaalivoittonsa jälkeen EU:n boikotissa. Teemu Lahtisen mukaan järjestöjen erossa oli kyse myös linjariidoista. Sisun mielestä Suomalaisuuden liitossa keskityttiin liikaa pakkoruotsiin. Lahtisen mukaan järjestöjen erkaantumisesta oli jo sovittu aiemmin ja käsky erota tuli yllätyksenä. Järjestöjen välit kiristyivät vähäksi aikaa, mutta myöhemmin Suomen Sisun jäseniä on ollut Suomalaisuuden liiton hallituksessa. Myöhemmin vuonna 2000 Suomen Sisu otti käyttöön uuden toimintamallin ja julkaisi periaateohjelman. Tähän aikaan liikkeeseen tuli myös myöhemmin politiikassa tunnetuksi tullut Jussi Halla-aho.


title: Suomen Sisu

text: Teemu Lahtisen mukaan järjestön alkuaikoina suvaittiin laajasti erilaisia näkemyksiä. 2000-luvun alkuvuodet olivat linjaristiriitojen aikaa. Lahtisen mukaan Sisu on sallinut myös kansallissosialistien mukanaolon, mutta nämä ovat kuitenkin aina olleet selkeässä vähemmistössä. 2000-luvun alussa yhdistys tuli tunnetuksi holokaustin kiistävistä jäsenistään, mutta yhdistyksen mukaan heitä ei enää ole jäseninä.


title: Suomen Sisu

text: Alkuvuosinaan Suomen Sisu toimi eräänlaisena sateenvarjotoimijana radikaalinationalistiselle liikehdinnälle. Milla Hannulan mukaan Sisun keskustelupalstalla kokoontuneet näkivät uhkana ennen kaikkea ”tänne väen väkisin hankitun viidennen kolonnan eli koko ajan kasvavan ja maan sisälläkin nopeasti lisääntyvän ei-integroituvan maahanmuuttoväestön kasvattamisen”.


title: Suomen Sisu

text: Sisun julkaisujen mukaan järjestö haluaa suojella suomalaista elämäntapaa ja vastustaa rajoittamatonta maahanmuuttoa, koska jokaisella kansalla ja kulttuurilla on oikeus olemassaoloonsa ja oikeus hallita itseään. Siksi kulttuurien sekoittumiseen tulisi suhtautua varovaisesti ”yltiösuvaitsevaisuuden” sijaan. Epäonnistuneen monikulttuurisuuden tunnuskuviksi Suomen Sisun sivuilla mainittiin maahanmuuttajien korkeat työttömyys- ja rikollisuusluvut, etniset mellakat ja esikaupunkien ghettoutuminen. Järjestön mielestä jokainen länsimaisen kulttuurin suojelua vakavissaan ehdottava leimataan rasistiksi, etnosentriseksi tai itsekkääksi kulttuuri-imperialistiksi. Esimerkiksi heinäkuussa 2005 Suomen Sisun keskustelupalstan aiheita olivat muun muassa maahanmuuttajien aiheuttamat ongelmat (rikollisuus, väkivaltaisuus, koulutushaluttomuus, työttömyys), ääri-islamilaisuus, terrori-iskut sekä juutalais- ja neekerivitsit. Suurin osa kirjoittajista oli vakioväkeä.


title: Suomen Sisu

text:
Itävallan vapauspuolueen ja Jean-Marie Le Penin Kansallisen rintaman vaalimenestys herätti jäsenissä kiinnostusta. Sisun edustajia on vieraillut Ruotsissa muun muassa Kansallisdemokraattien tilaisuuksissa. Järjestön 10-vuotishistoriikin mukaan ”Ruotsi on maa, jossa monikulttuurisuus ja poliittinen korrektius ovat menneet pelottavan pitkälle, ja se sopii mainiosti varoittavaksi esimerkiksi virheistä, joita ei tule tehdä.”
Milla Hannulan mukaan Suomen Sisun keskustelusivuilla keskusteltiin paljon rodun käsitteestä ja väitetyistä rotujen välisistä älykkyyseroista. Hannulan mukaan kysyttiin, ”onko valkoisilla oikeus pyrkiä säilymään maapallolla tilanteessa, jossa muut rodut lisääntyvät voimakkaasti”. Keskusteluun tuolloin osallistunut Hannula koki, että älykkyyskeskustelu sai liikaa huomiota. Hänen mielestään myös palstan linja myös mustamaalasi koko ajatuksen suvaitsevuudesta ja syrjinnän vastaisuudesta. ”Rotukysymyksen merkitystä sisulaiselle nationalismille ei siis voida sivuuttaa”, Hannula totesi.


title: Suomen Sisu

text: Sisun perustajilla oli mukana historiallis-romanttinen ulottuvuus, mikä ilmeni järjestön julkilausumien tyylissä. Historiallisuus oli mukana myös yhdistyksen tunnuksissa. Yhdistyksen hallitusta kutsuttiin käräjiksi, puheenjohtajaa käräjäpäällikoksi, sihteeriä kirjuriksi ja vuosikokousta suurkäräjiksi. Tunnuksiksi otettiin hannunvaakuna ja nykyaikaistettu Aura-neito. Mikko Mikonmaan mukaan ”AKS (Akateeminen Karjala-Seura) oli esikuvanamme, parodiamielessä”. Teemu Lahtinen oli myös ollut mukana vuonna 1993 Isänmaallisen Kansanliikkeen jatkajaksi perustetussa IKL-järjestössä. Milla Hannula lainasi kirjassa "" (2011) taistolaisliikettä tutkinutta Kimmo Rentolaa. Rentola oli todennut, että ”uusi kumous ei heti keksi omaa kieltään vaan hakee muotonsa ja kielensä menneisyydestä”. Vastaavasti Suomen Sisun jäsenet näyttivät aluksi olevan kiinni menneessä.


title: Suomen Sisu

text: Milla Hannulan mukaan kansallisen samastumisen luomiseen kuuluu myyttien korostus. Nuorilla tähän liittyy alakulttuurikäyttäytyminen, joka näkyy esimerkiksi vaatetuksessa. 2000-luvun alkupuolella Sisu myi t-paitoja, joiden kuva-aiheina oli muun muassa Suomen leijona miekan ja kilven kanssa. Paitojen, rintamerkkien ja tarrojen iskulauseina olivat ”Säilytä Suomi suomalaisena”, ”Pois pakkoruotsi”, ”Isänmaanystävä” ja lasten hankintaan kannustava ”Loppusijoita oikein – panostasi tarvitaan”.


title: Suomen Sisu

text: 2000-luvun alussa järjestössä pohdittiin poliittista vaikuttamista oman kansallismielisen puolueen avulla. Teemu Lahtisen mukaan päädyttiin kuitenkin siihen, että vaikutusta on oltava koko puoluekentällä. ”Tätä varten kuitenkin tarvittiin yksi painostuspuolue, jonka uhka muuttaisi muitakin.” Timo Soini oli puhunut ”oikeistopopulistisen” puolueen tarpeesta Suomessa. Lahtisen mukaan perussuomalaiset-puolue vaikutti muutenkin sopivalta tuohon tarkoitukseen.


title: Suomen Sisu

text: Vuoden 2003 vaaleissa sisulaisia ehdokkaita oli Suomen kansan sinivalkoisten, Suomi nousee – kansa yhdistyy -puolueen ja Vapaan Suomen liiton listoilla. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Suomen Sisu järjesti vaalikeräyksen tukeakseen kahdeksan jäsenensä kampanjaa, mutta kukaan heistä ei tullut valituiksi. Suomen Sisun entisen puheenjohtajan Johannes Niemisen mukaan Suomen Sisun jäseniä on ollut vaaleissa ehdokkaina perussuomalaisten, sosialidemokraattien, kokoomuksen, vihreiden, vasemmistoliiton ja kommunistisen työväenpuolueen listoilla.


title: Suomen Sisu

text: Vuoden 2008 kuntavaaleissa perussuomalaiset menestyivät hyvin ja useita Suomen Sisun jäseniä valittiin valtuustoihin, muun muassa Jussi Halla-aho Helsingissä, Teemu Lahtinen Espoossa ja Suomen Sisun silloinen puheenjohtaja Johannes Nieminen Vantaalla.


title: Suomen Sisu

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Suomen Sisun jäsenistä valittiin perussuomalaisten ehdokkaina kansanedustajiksi Jussi Halla-aho Helsingistä sekä Juho Eerola Kotkasta, James Hirvisaari Asikkalasta ja Olli Immonen Oulusta.


title: Suomen Sisu

text: Vuonna 2008 Jussi Halla-ahon verkkosivujen keskustelijat perustivat Homman. Perustajajäseniin kuului muun muassa Suomen Sisun varapuheenjohtajana toiminut Matias Turkkila, josta tuli myöhemmin "Perussuomalainen"-lehden päätoimittaja. Hommasta tuli nopeasti suosittu palsta, kun taas Suomen Sisun palsta hiipui. Teemu Lahtinen arvioi vuonna 2011, että maahanmuuttokriitiikki oli lopulta tullut julkisen keskustelun osaksi. Sisun ajatusmaailmaa on osin edustanut myös vuonna 2012 perustettu traditionalistinen verkkolehti "Sarastus"..


title: Suomen Sisu

text: Perussuomalaisten entisen puheenjohtajan Timo Soinin mukaan Perussuomalaisten vuoden 2017 puoluekokouksessa valittu puheenjohtajisto oli Suomen Sisun masinoma vallankaappaus. Puolueen puheenjohtajistoon valittiin maahanmuuttovastaisimmat ehdokkaat, joista puheenjohtajaksi valittu Jussi Halla-aho on Suomen Sisun jäsen. Timo Soini erosi Perussuomalaisista muutama päivä puoluekokouksen jälkeen. Suomen Sisun puheenjohtaja Olli Immonen on kiistänyt väitteet vallankaappauksesta.


title: Suomen Sisu

text: Helmikuussa 2006 järjestö lisäsi kohutut Muhammad-pilapiirrokset internetsivuilleen. Ruotsissa kuvat oli julkaissut Ruotsidemokraatit-puolue ja tämän johdosta Ruotsin viranomaiset olivat sulkeneet puolueen verkkosivut ulkoministeriön pyynnöstä. Vastalauseena tälle Suomen Sisun hallitus päätti julkaista kuvat. Kirjailija Jera Hänninen ja toimittaja Jyri Hänninen arvioivat kirjassaan "Tuhansien aatteiden maa" asian todennäköisesti unohtuneen julkisuudessa, ellei pääministeri Matti Vanhanen olisi tiedotustilaisuudessa pyytänyt kuvien julkaisua anteeksi itsensä ja Suomen hallituksen puolesta. ”Vanhasen tiedotustilaisuuden jälkeen lähes jokainen suomalainen tiesi, mikä on Suomen Sisu.” Suomen Sisu piti Vanhasen anteeksipyyntöä islamistien mielistelynä. Kansanedustaja Jari Vilén vaati viranomaisia poistamaan kuvat verkosta ja sisäasiainministeriö kehotti keskusrikospoliisia tutkimaan asiaa. Myös presidentti Tarja Halonen pahoitteli kuvien julkaisua. Esitutkinnan jälkeen epäilys uskonrauhan loukkaamisesta meni syyttäjälle syyteharkintaan. Syyteharkinta päättyi kesäkuussa 2006 syyttämättäjättämispäätökseen.


title: Suomen Sisu

text: Vuonna 2007 "Kansan Uutisten" toimittaja väitti artikkelissaan Suomen Sisua ääriryhmäksi. Suomen Sisun silloinen puheenjohtaja Teemu Lahtinen ja jäsen Jussi Halla-aho kielsivät väitteen vastineessaan ja kertoivat Suomen Sisun olevan laillisuusperiaatetta noudattava, oikeisto-vasemmisto-akselista irtisanoutuva maltillinen kansallismielinen järjestö.


title: Suomen Sisu

text: Tammikuussa 2008 "Länsiväylä"-lehti luonnehti järjestöä ”natsihenkiseksi”. Lehti julkaisi 23.1.2008 asiasta myös järjestön puheenjohtajan eriävän näkemyksen. Asiasta kanneltiin Julkisen sanan neuvostolle. "Länsiväylän" neuvostolle antaman vastineen mukaan:


title: Suomen Sisu

text: Julkisen sanan neuvoston mielestä tapauksessa ei rikottu hyvää journalistista tapaa, koska lehdellä ”oli perusteet mainintaan natsihenkisyydestä” ja koska se antoi seuraavassa numerossa järjestön puheenjohtajalle mahdollisuuden tuoda esiin oma mielipiteensä asiasta. Vuonna 2009 Teemu Lahtinen teki asiasta hallintokantelun sisäasiainministeriöön. Ratkaisussaan kanteluun ministeriön poliisiosasto totesi, että toisin kuin lehden artikkeli antoi ymmärtää, artikkelia varten haastateltu keskusrikospoliisin rikosylikomisario ei ollut haastattelussa kommentoinut Suomen Sisun toimintaa, sillä hänellä ei ollut yhdistyksestä syvällistä tietoa. Komisario ei ollut myöskään kutsunut ylipäänsä mitään rekisteröityä yhdistystä uusnatsistiseksi: komisarion mukaan termi uusnatsismi oli vain lehden toimittajan käyttämä termi.


title: Suomen Sisu

text: Kiinnostus Suomen Sisua kohtaan kasvoi Jussi Halla-ahon ja useiden muiden Suomen Sisun jäsenten menestyttyä vuoden 2008 kuntavaaleissa. Vaalimenestyksen ansiosta puheenjohtaja Johannes Nieminen ja hallituksen jäsen Teemu Lahtinen kutsuttiin television "A-talk"-keskusteluohjelmaan esittelemään järjestöä. Ylen Elävässä arkistossa lokakuussa 2008 julkaistu artikkeli kuvasi Suomen Sisun monikulttuurisuutta ja ”kansojen sekoittamista luonnottomalla tavalla keskenään” vastustavaksi ja artikkelin mukaan Suomen Sisu pääsi ”muukalaispelolla vaalivoittoon”. Artikkelin mukaan ainakin osa perinteisistä perussuomalaisista koki jääneensä jyrkemmän linjan sisulaisten varjoon.


title: Suomen Sisu

text: Jera Hänninen ja Jyri Hänninen julkaisivat vuonna 2010 kirjan "Tuhansien aatteiden maa". Kirjoittajien mukaan sisulainen ajattelutapa muistuttaa ääriajattelua. Heidän mukaansa Sisun ohjelmassa on paljon samaa kuin kansallissosialistiseksi itseään kutsuvan Suomen vastarintaliikkeen julistuksessa. Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen BBC mainitsi myös Suomen Sisun jutussa, joka käsittelee Timo Soinia ja perussuomalaisia. Jutun mukaan Suomen Sisun jäsenet edustavat äärinationalisteja, jotka ovat soluttautuneet Perussuomalaisiin. Marraskuussa 2011 suojelupoliisin turvallisuusyksikön päällikkö Kari Harju sanoi Yle 1:n A-studion haastattelussa Suomen Sisun olevan suojelupoliisin mielestä äärioikeistolaisia ajatuksia esille tuova ryhmä, jota hän ei kuitenkaan pidä Suomen vastarintaliikkeen tavoin natsihenkisenä. Maaliskuussa 2013 Ylen uutisissa mainittiin, että suojelupoliisi ei ole luokitellut Suomen Sisua mitenkään.


title: Suomen Sisu

text: Vuonna 2011 ilmestyi Milla Hannulan kirja "", joka käsitteli myös Suomen Sisua myötämieliseen sävyyn. Hannula oli mukana Suomen Sisun toiminnassa parin vuoden ajan vuosituhannen vaihteessa. Hannula kertoi olleensa miesvaltaisen järjestön kanssa eri mieltä monista asioista, mikä sai hänet irtaantumaan toiminnasta.


title: Suomen Sisu

text: Vasemmistoliittolaiset poliitikot Li Andersson ja Dan Koivulaakso sekä toimittaja Mikael Brunila julkaisivat vuonna 2012 kirjan "Äärioikeisto Suomessa". Kirjoittajat yhdistivät Suomen Sisun ohjelman uuteen eurooppalaiseen oikeistoradikalismiin, joka puhuu kulttuurisista eroista ja niiden säilyttämisestä. Uuden radikaalioikeiston mukaan liberalismi tuhoaa kansallisia yhteisöjä. Tekijöiden mukaan 2000-luvun oikeistopopulistit hakevat sekä ulkopuolisia uhkia että syntipukkeja kansakunnan sisäpuolelta. Edellisiä ovat etenkin maahanmuuttajat, jälkimmäisiä liberaalit ja vasemmistolaiset. Politiikka esitetään kansallisen konservatismin ja liberalismin välisenä vastakkainasetteluna, millä pyritään suuntaamaan puoluekenttää oikealle. Kirjan tekijöiden mukaan Sisulla oli vaikutusta niin sanottujen maahanmuuttokriittisten blogien syntyyn vuodesta 2005. Vanhasta äärioikeistolaisuudesta muistutti tekijöiden mukaan rasistinen kielenkäyttö sekä väitteet rotujen älykkyyseroista.


title: Suomen Sisu

text: Historiantutkija Jussi Jalonen arvioi, että Sisun ilmaisemaa aatemaailmaa voi luonnehtia äärikansalliseksi, äärioikeistolaiseksi tai muukalaisvihamieliseksi. Yhdistyksen piiristä nousseet kansanedustajat esittivät näkemyksiä, joiden alkuperä oli Jalosen mukaan niin sanotussa Eurabia-kirjallisuudessa.


title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisun puheenjohtaja, kansanedustaja Olli Immonen herätti kesällä 2015 pahennusta Facebook-päivityksillään. Kesäkuussa julkaisemassaan kuvassa Immonen poseeraa Suomen vastarintaliikkeen jäsenten kanssa. Kuva oli otettu Porvoossa Eugen Schaumanin muistomerkillä, jossa juhlistettiin kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhan vuosipäivää. Heinäkuussa, Nuivan vaalimanifestin viisivuotispäivänä Immonen julkaisi Facebookissa englanninkielisen päivityksen, jossa kertoi muun muassa ”haaveilevansa vahvasta valtiosta, joka voittaisi tämän painajaisen nimeltä monikulttuurisuus”.


title: Suomen Sisu

text: Syyskuussa 2015 Suomen Sisu tilasi videomuotoisen historiikin toiminnastaan Jenna Jauhiaiselta, joka puolestaan luovutti käsikirjoituksen HYPERREAALIYAH-taiteilijakollektiivin työstettäväksi. Ryhmä toteutti Suomen Sisun kustannuksella pilailevan videon.


title: AS Nancy-Lorraine

text: AS Nancy-Lorraine on koillisranskalaista Nancyn kaupunkia edustava jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1967. Joukkueen koko nimi on "Association Sportive Nancy-Lorraine".


title: FC Nantes Atlantique

text: FC Nantes on Ranskan Nantesissa toimiva jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1943. Joukkueen koko nimi on "Football Club Nantes Atlantique".


title: FC Nantes Atlantique

text: FC Nantes on pisimpään yhtäjaksoisesti Ranskan korkeimmalla sarjatasolla, Ligue 1:ssä pelannut seura. Se nousi liigaan 1963 ja putosi vasta kauden 2006–2007 päätteeksi, pelaten ennätykselliset 44 kautta pääsarjassa.


title: FC Nantes Atlantique

text: Vierailu alemmalla sarjatasolla jäi Nantesin osalta lyhyeksi, sillä se sijoittui kaudella 2007–2008 Ligue 2:n toiseksi ja nousi takaisin pääsarjatasolle. Kausi 2008–2009 kuitenkin osoitti, että Nantesia uhkaa hissiseuran kohtalo. Joukkue jäi liigassa toiseksi viimeiseksi ja putosi takaisin Ligue 2:een. Kanarialinnut pelasivat Ligue 2:ssa neljän kauden ajan, kunnes seuran myös 2007–2008 liigaan nostanut Michel Der Zakarian luotsasi Nantesin sarjakolmoseksi. Kaudella 2013/14 Nantes pelasi jälleen pääsarjatasolla.


title: The Clash (albumi)

text: The Clash on punk-yhtye The Clashin debyyttialbumi, joka on julkaistu vuonna 1977.


title: The Clash (albumi)

text: Kappaleiden tekijät ovat Strummer / Jones, ellei toisin mainittu. Kappaleen "What's My Name?" tekijätiedoissa esiintyy The Clashin kolmas kitaristi Keith Levine, joka jätti yhtyeen syksyllä 1976. LP-levyn ykköspuoli päättyy kappaleeseen "London's Burning".


title: AS Saint-Étienne

text: Association Sportive de Saint-Étienne Loire on vuonna 1919 perustettu ranskalainen jalkapalloseura. Sen kotipaikka on Saint-Étienne Loiren departementissa.


title: AS Saint-Étienne

text: Saint-Étiennen edustusjoukkue pelaa Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä. Seura on kansallisissa sarjamestaruuksissa mitattuna Ranskan historian menestynein ja kansallisissa cup-mestaruuksissa kolmanneksi menestynein. Kaudella 1975–1976 se ylsi Euroopan cupin loppuotteluun, jossa Bayern München voitti sen.


title: Markku Piri

text: Markku Veli Martti Piri (s. 1955) on suomalainen tekstiilitaiteilija. Hän on myös suunnitellut astiastoja ja keraamisia laattoja, kristallikruunuja Turun Kristallille sekä tehnyt teatteripuvustuksia, muun muassa lavastuksen Kansallisbaletin tanssiteokseen "Maa". Piri toimi Helsingin vuoden 1994 yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailujen taiteellisena johtajana.


title: Markku Piri

text: Piri on 2010-luvulla työskennellyt Italiassa. Hänen Muranossa työstämänsä lasiveistokset ovat herättäneet positiivista huomiota Italian taidepiireissä. Markku-liitto valitsi vuonna 2005 Pirin yhdeksänneksi ”vuoden Markuksi”. Hänelle myönnettiin vuonna 2017 Pro Finlandia -kunniamerkki.


title: Rintje Ritsma

text: Robert Rintje Ritsma (s. 13. huhtikuuta 1970 Lemmer, Alankomaat) on alankomaalainen pikaluistelija.


title: Rintje Ritsma

text: Ritsma on voittanut yleisluistelijoiden maailmanmestaruuden neljästi (1995, 1996, 1999 ja 2001), saavuttanut kaksi hopeaa (1998 ja 2003) sekä kolme pronssia (1993, 1994 ja 2000). Euroopan mestaruuden hän on voittanut kuudesti (1994–1996 ja 1998–2000) sekä saavuttanut EM-kisoista kaksi hopeaa (1997 ja 2003) ja kaksi pronssia (1992 ja 1993).


title: Rintje Ritsma

text: Lillehammerin 1994 olympialaisissa Ritsma saavutti 1 500 metrillä hopeaa ja 5 000 metrillä pronssia. Naganossa 1998 hän oli 1 500 ja 10 000 metrillä pronssilla ja 5 000 metrillä hopealla. Matkakohtaisissa MM-kisoissa hän saavutti vuonna 1997 kultaa 1 500 ja 5 000 metrillä ja hopeaa 10 000 metrillä. 1998 hän oli 5 000 metrillä hopealla ja 1999 1 500 metrillä pronssilla.


title: Pitkämö

text: Pitkämö on tekojärvi Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on suurimmillaan 100 hehtaaria ja pituus 5 kilometriä . Se kuuluu Kyrönjoen vesistöön. Tekojärvi on valmistunut vuonna 1970. Tekojärveen ohjataan kolmen joen vedet: Kyrönjoki ja Jalasjoki laskevat järveen kanavaa pitkin, Pitkämönluoma laskee suoraan järveen. Pitkämönjärvellä sijaitsee kaupungin omistama yleinen uimaranta.


title: Pitkämö

text: Järven vedet laskevat Pitkämön voimalaitoksen kautta Jalasjokeen, joka yhtyy Kyrönjokeen jonkin matkaa voimalaitokselta. Niileksen voimalaitos sijaitsee järveen laskevassa kanavassa, joka ohjaa Jalasjoen vedet tekojärven kautta. Voimaloiden nimellisteho on yhteensä 7,4 MW.


title: RC Strasbourg

text: RC Strasbourg on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu Strasbourgissa vuonna 1906. Joukkueen koko nimi on "Racing Club de Strasbourg".


title: Pohjaslahti

text: Pohjaslahti on Pirkanmaalla sijaitseva Suomen entinen kunta. Se erotettiin Ruovedestä vuonna 1941, ollen näin viimeinen Suomeen syntynyt uusi maalaiskunta. Hieman yli kaksi kolmasosaa Pohjaslahdesta liitettiin vuonna 1973 Vilppulaan ja loput Virtoihin. Pohjaslahden tunnetuin nähtävyys on K. S. Kallion suunnittelema, vuonna 1931 valmistunut tiilikirkko.


title: Pohjaslahti

text: Pohjaslahti sijaitsee Pohjois-Pirkanmaalla Tarjanneveden rantamilla. Luonnonkauniilla Pohjaslahdella sijaitsee Hämeen kauneimmaksi maisemaksi mainittu Salussärkkä sekä Rantalansärkkä. Pohjaslahden asuttaminen 1500-luvulla perustuu kuningas Kustaa Vaasan savolaisille myöntämään lupaan muuttaa asumaan hämäläisten, lempääläisten ja pirkkalaisten metsästysalueena käyttämään erämaahan.


title: Pohjaslahti

text: Pohjaslahden itsenäistyminen Ruoveden evankelis-luterilaisesta seurakunnasta ja Ruoveden pitäjästä alkoi rukoushuoneella ja kappelilla 1800-luvulla. Ruoveden evankelis-luterilaisesta seurakunnasta erkani 28. elokuuta 1927 Pohjaslahden evankelis-luterilainen seurakunta. Pohjaslahden kirkko valmistui 12. marraskuuta 1931, ja sen vihki kirkolliseen käyttöön piispa Jaakko Gummerus 17. heinäkuuta 1932. Pohjaslahden kunta erotettiin Ruoveden kunnasta 1941. Kunnan pinta-alaksi muodostui 175 neliökilometriä. Asukkaita oli 1960-luvun alkaneen muuttoliikkeenkin aikana vielä 1 500 vuosikymmenen alussa. Pohjaslahden kunta lakkautettiin 1973, ja sen alueet jaettiin Vilppulan ja Virtain kesken. Lakkautusajankohtana Pohjaslahden kunnassa oli 1 000 asukasta, joista 200 asui Virroille siirrettävällä alueella ja 800 Vilppulalle siirrettävällä alueella. Pohjaslahden seurakunnasta tuli Pohjaslahden evankelis-luterilainen kappeliseurakunta, osa Vilppulan evankelis-luterilaista seurakuntaa 1990-luvun puolivälissä.


title: Pohjaslahti

text: Pohjaslahden kylään perustettiin 1872 noin sadan työntekijän Vehkaskosken saha, jonka toiminta päättyi 1916 tulipaloon. Jäljelle jääneet laitteet osti ruoveteläinen Kotvio Oy. Pohjaslahdella toimii Pohjaslahden kivikirkko. Siellä on myös Pohjaslahden entinen kunnantalo ja kauppa sekä Pohjaslahden koulu. Yli kaksi vuosisataa toiminut lähikauppa K. V. Linnas Oy lakkasi kauppiaan kuoleman johdosta. Kyläkauppa Tarjanne jatkaa päivittäistavarakauppaa samoissa tiloissa. Pohjaslahdella toimii peruskoulun ensimmäisten luokkien koulu ja kesällä kahdesti viikossa auki oleva kirjasto koulun tiloissa. Talvisin kirjasto on auki kolmasti viikossa. Mäntän seudun osuuspankin konttori on auki kahdesti viikossa.


title: Pohjaslahti

text: Ala-Kolkissa aloitti kahdenkymmenen työntekijän saha 1905, joka päätti toimintansa 1965. Myryn saha aloitti 1919 ja päätti toimintansa 1960-luvun alkupuolella omistajan kuoleman jälkeen. Ala-Kolkissa on toiminut kauppa ja koulu.


title: Pohjaslahti

text: Pohjaslahden naapurikunnat olivat Keuruu, Ruovesi, Vilppula ja Virrat, ja sen vuonna 1961 vahvistetun vaakunan suunnitteli Olof Eriksson. Nykyään Pohjaslahdella on maatalouden rakennemuutoksen jälkeen 500 ympärivuotista asukasta, joskin kesäisin väestö kolminkertaistuu tuhannen kesäasukkaan ansiosta. Ylä-Kolkissa ja Monoskylässä on toiminut kauppa ja koulu. Vuonna 2009 Pohjaslahti valittiin Pirkanmaan vuoden kyläksi.


title: Pohjaslahti

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Pohjaslahden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1940–1970.


title: Pohjaslahti

text: Pohjaslahden seurakunta perustettiin vuonna 1936 erottamalla Ruovedestä alue, jossa oli 2 081 asukasta. Kunta lakkautettiin vuonna 1973, jolloin sen alue jaettiin Vilppulan ja Virtain kesken. Vilppulaan liitetyllä alueella oli 841 asukasta ja Virtoihin liitetyllä alueella 165 asukasta.


title: Pohjaslahti

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Pohjaslahdella ei ollut lainkaan taajamia.


title: Matti Hagelberg

text: Matti Eugen Hagelberg (s. 10. tammikuuta 1964 Kirkkonummi) on suomalainen sarjakuvataiteilija, graafinen suunnittelija ja opettaja. Hagelberg on saanut Puupäähattu-palkinnon vuonna 1997. Koulutukseltaan Hagelberg on taiteen maisteri. Hän on ainoa tunnettu suomalainen raapekartonkitekniikan käyttäjä.


title: Matti Hagelberg

text: Hagelbergin sarjakuvat ovat humoristisia ja rönsyileviä. Hän yhdistää mytologisia, populaarikulttuurisia, fantastisia ja omaelämäkerrallisia aineksia.


title: Matti Hagelberg

text: Hagelbergin tuotantoa on ollut esillä näyttelyissä Ranskassa, Italiassa, Virossa, Islannissa, Sveitsissä, Portugalissa, Alankomaissa, Belgiassa, Yhdysvalloissa, Venäjällä, Latviassa, Ruotsissa ja Saksassa.


title: Matti Hagelberg

text: Hagelbergin tunnusomaista piirtämistyyliä on kuvattu avantgardistiseksi. Hänen sarjakuvilleen on ominaista raapekartongin käyttö, mutkikkaasti etenevät tarinat ja lukuisat populaarikulttuuriviittaukset. Työläässä raapekartonkitekniikassa mustasta pinnasta raaputetaan esiin valkoinen väri. Tyyli oli pitkälle kehitetty jo ensimmäisissä omakustannejulkaisuissa "Marsin sankarit" (1992) ja "Marsin alkeet" (1994). Ominaista sarjakuville on myös kokeellisuus ja älyllinen huumori. Hän sijoittaa usein itsensä sarjakuviin pelastamaan maailman tai naisia pulasta. Ville Hännisen mukaan Hagelbergin tarinoissa yhdistyy vaivattomasti ylevä ja matalalentoinen, kuten filosofis-teologinen keskustelu ja lapsen logiikka. Ennen raapekartongin käyttöä Hagelbergin sarjakuvat 1980-luvulla olivat olleet melko perinteisiä.


title: Matti Hagelberg

text: Hagelbergin tarinat sijoittuvat ”B.E.M.-universumiin”. Lyhenne tulee sanoista ”bug-eyed monsters”.


title: Matti Hagelberg

text: Matti Hagelbergin aviopuoliso on kuvataiteilija ja sarjakuvataiteilija Katja Tukiainen. Heillä on yksi lapsi.


title: OGC Nice

text: OGC Nice on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1904. Joukkueen koko nimi on "Olympique Gymnaste Club Nice Côte d’Azur".


title: OGC Nice

text: Seuran valmentajana aloitti kesällä 2009 Didier Ollé-Nicolle, joka seurasi tehtävää pitkään hoitanutta Frédéric Antonettia. Menestys Ollé-Nicollen johdolla ei ollut järin mairittelevaa ja Nice vajosi putoamiskamppailuun. Seurajohto sai lopulta tarpeekseen ja erotti Ollé-Nicollen maaliskuun puolivälissä 2010. Seura majaili tuossa vaiheessa liigassa sijalla 17, vain viisi pistettä putoamisviivan yläpuolella. Seuran valmennusvastuun ottivat urheilutoimenjohtaja Éric Roy, nuorten akatemian johtaja René Marsiglia ja nuorten valmentaja Frédéric Gioria. Royn johdolla Nice säilytti paikkansa pääsarjassa.


title: OGC Nice

text: Kesällä 2012 Claude Puelista tuli Nicen päävalmentaja. Kokeneen Puelin johdolla Nice nappasi yhden historiansa parhaista sijoituksista liigassa ollen kaudella 2012–2013 neljäs. Sijoituksen myötä Nice pääsi Eurooppa-liigan playoffs-kierrokselle."Päivitetty 12. tammikuuta 2019."


title: Telvis

text: Telvis on Katso-lehden vuodesta 1962 lähtien jakama palkinto parhaille television esiintyjille ja ohjelmille. Palkinnon voittaneet saavat merkiksi voitostaan Telvis-patsaan, jonka on suunnitellut taiteilija Olavi Hurmerinta. Patsas esittää television päällä istuvaa poikaa. Aiheen patsaaseen Hurmerinta sai aikanaan Katsoon piirtämästään sarjakuvasta, jonka hahmoista poika oli yksi.


title: Telvis

text: Telvis-palkinnot jaetaan joka vuosi tammi-helmikuussa samannimisessä gaalassa. Nimen perässä on edellisvuoden vuosiluku, siis esimerkiksi Telvis 2005 -gaala järjestettiin vuonna 2006. Telviksiä on jaettu vuoteen 2006 menneessä 44 kertaa, ja se on siten Suomen vanhin tv-alan palkinto. Nykyään palkintojen saajat ratkaistaan yleisöäänestyksellä.Aluksi Telvis-kategorioita oli viisi: paras miespuolinen tv-esiintyjä, paras naispuolinen tv-esiintyjä, paras radioääni, erikoistelvis ja paras TV-ohjelma. Nykyisiin ohjelmatyypin mukaisiin palkintosarjoihin siirryttiin Venla 2004 -gaalassa. Seuraavana vuonna saatiin vielä yksi kategoria lisää: paras reality-ohjelma.


title: Telvis

text: Vuonna 2007 kategorioita tiivistettiin nykyiseen muotoonsa ja samalla gaalan televisioesitykset lopetettiin.


title: Telvis

text: Vuonna 2006 Telvistä juonsivat Ruben Stiller ja Ellen Jokikunnas, joka oli myös itse ehdolla parhaan naisesiintyjän Telviksen saajaksi. Parhaan naisesiintyjän Telviksen sai kuitenkin stand up -koomikko Krisse Salminen. Vuoden väriläiskä -palkinto myönnettiin Conan O'Brienille, joka oli vieraillut tuolloin Suomessa. Parhaan kotimaisen miesesiintyjän Telviksen sai Risto Kaskilahti. Paras radioääni -palkinto myönnettiin Mikko "Peltsi" Peltolalle.


title: Cosmobile

text: Cosmobile on helsinkiläinen indierockyhtye.


title: Cosmobile

text: Cosmobilen esiaste, "from beyond", perustettiin jo 1990-luvulla. Perustajajäseniä olivat Tuomas Palonen (kitara, laulu), Kimmo Kivistö (rummut) sekä Jonni Kullas (basso). Cosmobile-nimi otettiin käyttöön vuonna 2000. Yhtye osallistui 2001 Spoonriver Anthology -kokoelmalevylle ja julkaisi 2002 omakustanne-EP:n nimeltä Luna. Hetken hiljaiselon jälkeen yhtye sai uuden basistin, Olli Noroviidan, ja aktivoitui uudelleen. Debyyttialbumi "Travels" julkaistiin vuonna 2007, julkaisijanaan "Jukeboss Records". Albumi ja keikat toivat esiin entistä popimman, mutta kokeellisemman yhtyeen. Albumilta irrotettu "Finger"-single saavutti suosiota ja kehuja kotimaisessa mediassa.


title: Cosmobile

text: Vuonna 2009 Cosmobile teki levysopimuksen Fullsteam Recordsin kanssa ja kakkosalbumi Making Do ilmestyi lokakuussa 2009. Albumi oli arvostelumenestys Suomessa ja valittiin yhdeksi vuoden kotimaisista levyistä mm. Helsingin Sanomissa ja Soundissa.


title: Cosmobile

text: Vuonna 2011 Cosmobile aloitti yhteistyön nigerialaissyntyisen perkussionisti-vokalisti "Ike Chime"n kanssa. He julkaisivat yhteistyön tuloksena digitaalisen ilmaisjakelu-EP:n, joka sisälsi neljä Cosmobilen ja Ike Chimen yhdessä kirjoittamaa kappaletta. Kappaleissa yhdisteltiin indierockia afrikkalaisiin rytmeihin afrobeatistä highlifeen. Cosmobile ja Ike Chime esiintyivät yhdessä myös keikoilla ympäri Suomea. Syksyllä 2011 Olli Noroviita ohjasi ja editoi EP:llä julkaistuun "Rough Riders" -kappaleeseen videon.


title: Cosmobile

text: Loppuvuodesta 2011 Cosmobile päätti vetäytyä määrittelemättömän pituiselle tauolle kiireistä ja muista suunnitelmista johtuen. Yhtyeen jäsenet ovat sanoneet keskittyvänsä tauon aikana muihin musiikkiprojekteihin.


title: FC Sochaux

text: Football Club Sochaux-Montbéliard, eli FCSM tai Sochaux, on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1928. Seura pelaa kotiottelunsa Montbéliardin kaupungissa.


title: FC Sochaux

text: Seura perustettiin 1928 Peugeot'n autotehtaan työntekijöiden seuraksi Jean-Pierre Peugeot'n johdolla. FC Sochaux on yksi ranskalaisen jalkapalloilun pioneeriseuroista ja oli mukana perustamassa Ranskan liigaa. Olympique de Marseillen, Stade Rennais'n ja OGC Nicen ohella se on ainoa seura, joka pelasi ensimmäisellä liigakaudella 1932–1933 ja on edelleen mukana pääsarjassa. Sochaux kehittyi nopeasti Ranskan ensimmäiseksi ammattilaisseuraksi ja voitti mestaruuden 1935 sekä 1938.


title: FC Sochaux

text: Toisen maailmansodan jälkeen FC Sochaux putosi kehityksen kärjestä liigan keskikastin joukkueeksi. Se ei kyennyt budjetillaan taistelemaan suurseurojen kanssa ja tuli tunnetuksi lähinnä kasvattajaseurana. Se kuitenkin pysyi pääasiallisesti pääsarjatasolla ja pelannut maailmansodan jälkeen vain 10 kautta Division 2:ssa. Suuret meriitit ovat kuitenkin kiertäneet seuraa, joskin se voitti 2004 Coupe de la Liguen ja 2007 Coupe de Francen mestaruuden.


title: FC Sochaux

text: Kauden 2013–2014 päätteeksi Sochaux putosi pääsarjasta.


title: Stade de Reims

text: Stade de Reims on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1911. Se pelaa kaudella 2018–2019 maan korkeimmalla sarjatasolla. 1950-luvulla Stade de Reims oli Ranskan menestynein joukkue ja se pelasi vuosina 1956 ja 1959 Euroopan Cupin loppuottelussa. Seuran suurimpia tähtiä ovat olleet Just Fontaine ja Raymond Kopa.


title: Stade de Reims

text: Kaudella 2011–2012 Reims sijoittui Ligue 2:ssa toiseksi ja nousi 33 vuoden tauon jälkeen Ranskan korkeimmalle sarjatasolle. Seura pelasi pääsarjatasolla neljä kautta sijoittuen parhaimmillaan yhdenneksitoista. Kauden 2015–2016 päätteeksi Reims putosi takaisin Ligue 2:een. Joukkue pelasi alemmalla sarjatasolla kaksi kautta, kunnes voitti sarjan mestaruuden kaudella 2017–2018 ja nousi takaisin pääsarjatasolle."Päivitetty 16. syyskuuta 2017."


title: Lihaksia ja luoteja

text: Lihaksia ja luoteja on vuonna 1996 esitetty kymmenosainen humoristinen poliisisarja. Sarja on Kummelin tuotantoryhmän tekemä ja sisälsi osittain samoja hahmoja kuin Kummeli-sarjassa.


title: Lihaksia ja luoteja

text: Sarja sai hyvän vastaanoton Kummeli-huumorista pitävien keskuudessa, mutta osalle katsojakuntaa se oli liikaa. Kummeleihin vakituisesti liittynyttä Heikki Vihistä eivät kaikki sulattaneet.


title: Lihaksia ja luoteja

text: Lihaksia ja luoteja julkaistiin DVD:nä 5. syyskuuta 2007 nimellä "Kummeli - Lihaksia ja luoteja, Vanaja-trilogia osa 1".


title: Lihaksia ja luoteja

text: Sarjan tuli aluksi olla 6-osainen, mutta syksyllä 1996 ryhmä teki vielä neljä lisäjaksoa. Tämän huomaa jaksojen 7-10 hyvin erilaisesta alkutunnuksesta, ja siitä että kuusi ensimmäista jaksoa on talvella kuvattu (neljä viimeistä taas kesällä/syksyllä). Myös kuudessa ensimmäisessä jaksossa hahmoilla on valuuttana Suomen markka, kun taas neljässä viimeisessä Amerikan Dollari.


title: Lihaksia ja luoteja

text: Sarjassa esiintyy myös poliisiryhmä "Kova Laki", jota esittävät Heikki Silvennoinen, Timo Kahilainen ja Heikki Hela .


title: Kaurat

text: Kaurat ("Avena") on heinäkasvien suku, jonka lajeja esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa, Aasiassa ja Luoteis-Afrikassa. Suvussa on noin 15–25 lajia. Viljelty kaura on heksaploidi, joka on syntynyt yhdestä tai useammasta villilajista.


title: Kaurat

text: Kauroilla on pysty korsi ja viuhkamainen tähkä. Kukat ovat yleensä kaksittain. Lehdet ovat heinäkasveiksi leveät.


title: Kaurat

text: Tärkein lajeista on peltokaura ("Avena sativa"). Hukkakaura ("Avena fatua") on rikkakasvi. Samoin kuin peltokauran, myös hukkakauran kromosomiluku 2n on 42, kun muilla lajeilla se on 14.Leikkokasveina ja yksivuotisina koristekasveina kasvatetaan hukka-, koriste- ja ukonkauraa (Räty ja Alanko 2004, s. 31).


title: Hännystakki

text: Hännystakki on frakin tai saketin takki, jossa on pitkät liepeet eli hännykset takana. Takin väri on yleensä musta, mutta saketin takki voi olla myös harmaa. Saketin takki on edestä kaarrettu ja siten pyöreälinjaisempi kuin frakin.


title: Hännystakki

text: Frakkiin kuuluvan hännystakin kauluskäänteet ovat silkkiset. Jos takin kanssa käytetään valkoista liiviä, takin rintataskuun taitetaan valkoinen nenäliina, mikäli kunniamerkkejä ei ole. Mustan liivin kanssa taskuliinaa ei kuitenkaan käytetä. Häissä sulhasella voi olla hännystakkinsa rintapielessä taskukukka, ja myös tällöin liina jää pois. Frakin kanssa käytetään yleensä taskukelloa, mutta sen voi jättää nykyisin myös pois. Pukeutumisetikettien mukaan rannekellon käyttö ei silti ole sopivaa taskukellon sijasta.


title: Lääkärit tulessa

text: Lääkärit tulessa oli vuonna 1998 esitetty Kummeli-ryhmän tekemä kahdeksanosainen komediasarja. Sarja kertoi Kuulapään klinikan lääkäreiden työelämästä ja toilailuista.


title: Lääkärit tulessa

text: Lääkärit tulessa sai katsojien keskuudessa ristiriitaisen vastaanoton. Sarja esitettiin loka-joulukuussa 1998, eikä sitä ole toistaiseksi esitetty uusintana. Se julkaistiin DVD:nä 2007 nimellä "Kummeli – Lääkärit tulessa, Vanaja-trilogia osa 2".


title: Lääkärit tulessa

text: Kuulapään klinikka potee vaikeaa talousongelmia. Arkkiatri Volmari Kuulapää kertoo ongelmistaan lääkäreille Sulo Köntälle, Roger Kaarelalle ja Urmas Syväniemelle. Kuulapää kertoo, että sairaalaan haetaan uutta emeritusta. Samanaan aikaan Pertti Mela saapuu klinikalle jossa kertoo vastaanottoapulaiselle Kirsi Misulle kuolevansa pian, vaikka Mela on täysin terve. Mela otetaan kuitenkin sisään, koska tämä paljasti Köntälle olevansa lottovoittaja. Kuulapää hyödyntää Melan luulosairatta ottamalla tämän sisään ja määräämällä hänet jatkotutkimuksiin. Sihteeri Kristiina Isomunkki kertoo löytäneensä sopivan henkilön ottamaan emerituksen paikan. Pian selviää, että kyseessä on Päärynämäen Poliisiaseman entinen päällikkö Jukka Emil Vanaja, joka suostuu ottamaan paikan itselleen. Työhönottohaastettelussa Kuulapää tykästyy Vanajaan heti, mutta Kristiina epäröi Vanajan ottamista sairaalaan töihin. Vanajasta ja Kuulapäästä tulee parhaita ystäviä ja he alkavat johtaa sairaalaa yhdessä. Kuulapää matkustaa Rio De Janeiroon kuuntelemaan eri maiden lääkäreiden lausuntoja. Vanaja suostuu samalla kuvamaan sairaalan televisiomainosta, jotta asiakkaat tulisivat heidän klinikalleen hoitoon. Kuulapää palaa takaisin Riosta ja huomaa sairaalassa olevan hiljaista. Ainoastaan Kristiina pystyy paljastamaan, että Vanaja leikatutti koko klinikan henkilökunnan työkyvyttömäksi. Kuulapää näkee lyhyen ja onnettoman televisiomainoksen, mutta tykästyy tähän. Vanaja kuitenkin kertoo, että mainosta ei esitetä kuin kerran. Pian Tampereen yliopistollisen keskussairaalaan ylilääkäri Eino Siltala soittaa ja kertoo sairaalassa olevan homevaurioiden korjaus, ja kaikki potilaat evakoidaan heidän klinikalleen.


title: Lääkärit tulessa

text: Pertti Mela palaa takaisin Kuulapään klinikalle ja kertoo jälleen olevansa sairas, vaikka on oikeasti terve. Mela menee Köntän puheille ja tämä kertoo suostuvansa vaikka mihin. Könttä ilmoittaa Melan läsnäolosta Kuulapäälle ja he käskevät Melan mähmätautitutkimukseen. Mela tutkitaan ja hänelle kerrotaan, että tällä on salaperäinen mähmätauti. Kuulapää kertoo klinikan muille työntekijöille harvinaisesta löydöstä, mutta muut epäilevät tämän olevan taas klinikan juonia. Kuulapää kutsuu Las Vegasista kirurgi Stevensin (Tapio Liinaoja), joka ainoana kirurgina maailmassa pystyy suorittamaan mähmänpoisto-operaation. Kuulapää paljastaa Vanajalle, että Stevensin lempinimi on Shaker, joka johtuu tämän vakavasta alkoholiongelmastaan. Stevens matkustaa Suomeen ja juo itsensä lennon aikana kovaan humalaan. Saavuttuaan Suomeen, tämä on jo sammunut. Kuulapään epäonneksi paikalle saapuu lääkärialan opiskelijoita, jotka saapuvat seuraamaan mähmänpoisto-operaatiota. Kärskäs saa Stevensin heräämään, mutta tämä ei kynene leikkaamaan. Pian Vanaja katkoo sairaalan sähköt, huomaten sähkölaskurin nousevan.


title: Lääkärit tulessa

text: Sairaalan pihalle ilmestyy grillimyyjä, josta sairaalan henkilökunta ja potilaat ostavat evästä. Ainoastaan Roger Kaarela, Kuulapää, Vanaja ja kokki vastustavat grillituotteita. Kuulapää ja Vanaja alkavat punnita sairaalan väkeä ja osoittavat, että grilliruoka on epäterveellistä. Uhkauksista huolimatta sairaalan väki syö edelleen grilliruokaa ja Kuulapää tekee päätöksen, jossa he alkavat valmistaa sairaalan ruokalassa myös henkilökunnalle ruokaa. Sairaalan väelle tarjotaan seuraavana päivänä säynevää, joka ei maistu kuitenkaan kaikille, vaan ainoastaan Vanajalle. Seuraavana päivänä koko sairaalan henkilökunta sekä Mela ja Kuivanen alkavat oksentaa ja ripuloida. Ainoastaan Kuulapää, Vanaja, Kaarela ja kokki pysyvät terveinä. Sairaat alkavat syyttää grillimyyjä Rauhalaa, ja päättävät pahoinpidellä tätä ja tuhoavat koko grillikojun. Seuraavana päivänä Roger kertoo Kuulapäälle, että oli myöhemmin edellisenä iltana myös ripuloinut. Paljastuu, että Vanaja oli kalastanut säyneviä likavedestä. Pian Kuulapää haastetaan oikeuteen Rauhalan pahoinpitelystä ja tahattoman salmonellan levittämisestä. Käräjillä Kuulapää joutuu maksamaan mittavat korvaukset.


title: Lääkärit tulessa

text: Klinikassa Könttä, Kärsäkäs ja Syväniemi irtisanovat itsensä koska heidän palkkansa leikataan ja lomapäiviä vähennetään. Klinikalle saapuu samaan aikaan kuuluisa laulaja "John" Elton-koiransa kanssa John haluaa leikkauttaa itsensä takaisin hoikaksi ja komeaksi nuorukaiseksi kuin ennen. Kuulapää ottaa Johnin klinikalle sisälle, mutta heillä ei ole kirurgia. Samalla Johnin oikeaksi nimeksi paljastuu Eetu Ruhanen (sanaleikkinä Eturauhanen). Kuulapää onnistuu saamaan Syväniemen takaisin ja antaa tälle kirurgin oppikirjan. Klinikalla John alkaa turhautua kun hänen leikkauksensa ei ole vielä alkanut. Samalla Mela tunnustaa rakkautensa Kuivaseen. Pitkän odotuksen jälkeen John leikataan. Leikkaus onnistuu ja John palaa takaisin arkielämään. Muutamia päiviä myöhemmin lehdessä kerrotaan Johnin levinneen kesken keikan.


title: Lääkärit tulessa

text: Klinikalle saapuu kuuluisa humanisti Leonardo Da MacGyver potilas Pertti Melan kutsusta. Volmari Kuulapää ei kuitenkaan ole kuitenkaan iloinen. Leonardo saa sairaalassa hyvän vastaanoton ja pitää jokaiselle sairaalan henkilökunnalle luennon. Kuulapää päättää haastaa Leonardon luentokaksintaisteluun, jonka Leonardo hyväksyy. Kaikki kuuntelevat Leonardon luentoa erittäin huomaavaisesti, mutta Kuulapään luennon aikana kaikki nuokkuvat. Luennon päätteeksi Leonardo osoittaa raikuvan suosion osoituksen Kuulapäälle. Vanaja jakoi kaikille äänestyspaperin, jossa olevassa viestissä kiristettiin kaikkia äänestmään Kuulapäätä potkujen uhalla. Tämän myötä kaikki alkavat äänestää Kuulapäätä ja tämä julistetaan voittajaksi.


title: Lääkärit tulessa

text: Pertti Mela päättää lähteä klinikalta, koska hänen ihastuksensa Raili kotiutui muutama päivä aiemmin. Kuulapää kuitenkin pakottaa Melan jäämään sairaalaan lopputarkastuksen takia. Samana päivänä Kuulapää ja Vanaja käyvät Railin luona kahvilla. Kuulapää kehottaa Railia käymään klinikalla tarkastuksessa, mutta Raili vakuuttaa Kuulapäälle pärjäävänsä kotihoidossa. Epähuomiossa Raili ei näe Kuulapään laittavan huumaavia pillereitä hänen kahviinsa. Raili juo kahvin ja pyörtyy välittömästi. Raili herää sairaalasta ja Mela päättää lopulta jäädä itsekin klinikalle, koska tunsi jälleen olevansa sairas. Vanaja käy Kärsäkkään luona ja kertoo, että tällä on ollut viime aikoina kovia mahakipuja. Kärsäkäs ottaa Vanajalta röntgenkuvan, ja Vanajan sisältä löytyy vanha pistooli, jonka hän oli epähuomioissa poliisikoulun aikana niellyt. Sairaalassa Kuulapään käytös hermostuttaa ja tämä sanoo Köntälle ja Syväniemelle, että palkkaa ei tästä päivästä tule. Seuraavana päivänä valtion hygieniatarkastaja Sakari Pornanen saapuu yllätysvierailulle. Tämä kauhistelee sairaalan epähygieenistä kuntoa ja jopa henkilökunta toivoo sairaalan suljettavaksi. Kuulapää kuitenkin keksii idean. Hän pakottaa Kirsi Misun viettelemään Pornasen kanssa ison palkankorotuksen kera. Kirsi ei aluksi suostu, koska Pornanen itse on myös epähygieeninen, mutta lopulta suostuu tähän. Kun Kirsi viettelee Pornasta, ja samalla Kuulapää ja Vanaja ottavat salakuvia ja äänityksiä. Pornanen tuo Kuulapäälle kansioita, missä kerrotaan sairaalan puutteista ja asioista, joissa olisi parantamisen varaa. Vuoden päästä mitään ei kuitenkaan ole tehty ja Pornanen uhkaa sulkea sairaalan, mutta Kuulapää kiristää tätä salakuvilla ja äänityksillä. Seuraavana yönä Kuulapään ollessa yksin klinikalla, joku saapuu hänen toimistoonsa ja ampuu tätä rintakehään.


title: Lääkärit tulessa

text: Kuulapää herää potilashuoneesta ja kuulee, että hänet löydettiin ammuttuna lattialta. Kuulapää ei muista kuka häntä ampui. Kuulapää päättää lähteä Tampereen keskussairaalaan ja antaa Vanajalle tehtäväkseen hoitaa sairaalaa ja selvittää kuka häntä ampui. Keskussairaalassa Eino Siltala ihmettelee miksi luotia ei poistettu hänen klinikallaan vaikka siellä on töissä kirurgeja. Siltala itse päättää poistaa luodin antamatta Kuulapäälle edes puudutusta ja nukutusta. Klinikalla Syvänniemi kuulee Melan voittavan paljon rahaa raveista. Vanaja kuulustelee kaikkia, mutta Kaarela kertoo että Vanaja itse olisi ampunut Kuulapäätä. Kuulustelun jälkeen Vanaja ei ota enää Melaa kuulusteltavaksi. Kuulapää haluaa palata takaisin klinikalle koska ei pidä sairaalan käytöksestä. Kuulapää ja Vanaja näkevät kamerasta kuinka Syvänniemi ja Könttä saavat Melalta seuraavan Viking Loton numeron. Syvänniemen ja Köntän käydessää oluella, Vanaja käy varastamassa lottokupongin. Myöhemmin Vanaja paljastaa Kuulapäälle, että hän itse oli ampuja. Vanaja oli saapumassa Kuulapään toimistolle syömään kultakaloja ja yllättäen ase laukesi. Jakso päättyy, kun paljastuu, että Melan antamat numerot eivät olleetkaan oikeita.


title: Keisari Vilhelmin muistokirkko

text: Keisari Vilhelmin muistokirkko () on Berliinin Breitscheidplatzilla sijaitseva rauniokirkko ja yksi kaupungin tunnetuimpia symboleja.


title: Keisari Vilhelmin muistokirkko

text: Kirkko rakennettiin vuosina 1891–1895, ja sen rakennutti keisari Vilhelm II isoisänsä Vilhelm I:n muistoksi. Arkkitehti Franz Schwechtenin suunnittelema monumentaalinen kirkko edusti uusromaanista tyyliä, esikuvinaan Reininmaan romaaniset kirkot. Sisätilat koristettiin mosaiikeilla, jotka kuvastivat keisari Vilhelm I:n elämää ja tekoja.


title: Keisari Vilhelmin muistokirkko

text: Kirkko tuhoutui toisen maailmansodan ilmapommituksessa vuonna 1943. Sodan jälkeen tehtiin suunnitelma raunioiden hävittämiseksi ja uuden kirkon rakentamiseksi samalle paikalle, mutta sekä monet arkkitehdit että berliiniläiset asettuivat puolustamaan vanhan kirkon jäänteitä. Osaksi tämä johtui siitä, että kirkko jäi kaupungin jaon jälkeen Länsi-Berliinin puolelle, jossa ei juuri ollut historiallisia rakennuksia. Lopulta päädyttiin kompromissiin: Keisari Vilhelmin muistokirkon päätorni (alkuaan 113 metriä korkea) jätettiin pystyyn, muistomerkiksi sodan tuhoille. Sen viereen valmistui 1961 arkkitehti Egon Eiermannin suunnittelema uusi kirkko kellotapuleineen.


title: Keisari Vilhelmin muistokirkko

text: Uusi kirkkorakennus on muodoltaan poikkeuksellinen: se on kahdeksankulmainen ja sen seinät on tehty kauttaaltaan himmeistä lasiruuduista. Uuteen kirkkoon on sijoitettu Venäjän ortodoksikirkon lahjoittama ikoniristi, saksalaisen luutnantin Kurt Reuberin 1942 itärintamalla maalaama "Stalingradin madonna", sekä brittien lahjoittama Coventryn risti, joka on tehty saksalaisten ilmapommituksissa 1940 tuhoutuneen Coventryn katedraalin raunioista löytyneistä nauloista. Nämä taideteokset symboloivat ystäyyttä entisten vihollismaiden välillä.


title: Keisari Vilhelmin muistokirkko

text: Keisari Vilhelmin muistokirkko sijaitsee Berliinin vilkkaimman liikekadun Kurfürstendammin alkupäässä, viiden kadun risteyksessä, ja on kaupungin läntisen osan tunnetuin maamerkki. Berliiniläiset kutsuvat rauniotornia lempinimellä ”Ontto hammas” ("der Hohle Zahn").


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Kaasua, komisario Palmu! on Matti Kassilan ohjaama vuonna 1961 ensi-iltansa saanut Komisario Palmu -elokuva. Se perustuu Mika Waltarin 1939 ilmestyneeseen romaaniin "Kuka murhasi rouva Skrofin?" Elokuvassa etsiväkolmikko (Joel Rinne, Matti Ranin ja Leo Jokela) selvittää rikkaan helsinkiläisen leskirouvan murhaa.


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Rikas leskirouva löydetään asunnostaan Helsingistä kaasumyrkytykseen kuolleena. Tapahtumaa luullaan aluksi onnettomuudeksi, mutta komisario Palmu huomaa murhaajan tehneen virheen, ja niin Palmu, Kokki ja Virta aloittavat selvitystyön: kuka oli tullut asuntoon parvekkeen oven kautta ja avannut kaasuhanan rouva Skrofin nukkuessa?


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Kirjan ja elokuvan loput poikkeavat hieman toisistaan. Kirjassa Palmu osoittaa murhaajalle tietävänsä, että tämä on murhan tekijä, ja tämä toteaa, ettei Palmu pysty koskaan todistamaan väitettä oikeaksi. Murhaaja lupaa kuitenkin tunnustaa tietyin ehdoin ja pyytää Palmua lukitsemaan huoneen oven. Avainta kääntäessään Palmu huomaa, että avain ei sovi lukkoon ja tajuaa sen olevan kadoksissa oleva parvekkeen oven avain. Samaan aikaan murhaaja heittäytyy alas parvekkeelta ja kuolee.


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Elokuvassa murhaaja jää kiinni maalattuaan taulun rikospaikasta. Vain murhapaikalla ennen poliisien tuloa käynyt voi tietää, että hellalla oli puurokattila, joka oli kiehunut yli. Murhaaja yrittää hypätä alas kierreportaikosta, mutta etsivät Kokki ja Virta saavat hänestä viime hetkellä otteen.


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Teos oli Palmu-romaaneista ensimmäinen, mutta filmatisoinneista toinen. Waltari oli voittanut vuonna 1939 Suomen osuuden pohjoismaisessa salapoliisiromaanikilpailussa romaanillaan "Kuka murhasi rouva Skrofin?" Hän jatkoi sarjaa vuonna 1940 kirjalla "Komisario Palmun erehdys", jonka pohjalta Kassila ohjasi vuonna 1960 samannimisen elokuvan.


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Fennadan Mauno Mäkelä neuvotteli Waltarilta oikeudet teokseen, ja edellisen Palmu-elokuvan Suomen Filmiteollisuudelle ohjannut Kassila joutui tapahtuneen tosiasian eteen. Päähenkilöiden näyttelijöillä ei ollut muualle sitovia sopimuksia, joten samat näyttelijät saatiin pääosin mukaan.


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Kun edellinen Palmu oli epookkielokuva, tässä tapahtumat tuotiin elokuvan kuvausaikaan, 1960-luvun alkuun. Waltarin tarkoin kuvaamaa taloa esittää Merikatu 7:ssä oleva Runar Finnilän suunnittelema talo vuodelta 1926, mutta sen ympäristöä kuvattiin muualla. Waltarilla kaupunkikuvan luominen oli keskeinen osatekijä, ja myös Palmu-elokuvissa korostuu vanhan Helsingin merkitys. Sisätilat, kuten porraskäytävä ja rouva Skrofin koti, rakennettiin Fennadan Kulosaaren-studiolle.


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Elokuvan näyttelijöiden yhteistyötä on kiitetty erinomaiseksi. Eräs kriitikko nostaa esiin Pentti Siimeksen ”huikean roolityön merkillisenä rappiotaiteilijana Kurt Kuurnana”, joka kriitikon mukaan muodostaa elokuvan selkärangan.


title: Kaasua, komisario Palmu!

text: Elokuva sai kolme Jussi-palkintoa:


title: Komisario Palmun erehdys (elokuva)

text: Komisario Palmun erehdys on Matti Kassilan ohjaama vuonna 1960 valmistunut rikoskomedia. Se perustuu Mika Waltarin romaaniin "Komisario Palmun erehdys". Elokuva on ensimmäinen neljästä Palmu-filmatisoinnista, ja sitä pidetään yleisesti sarjan parhaana. Elokuva valittiin syksyllä 2012 Yleisradion kriitikkokyselyssä ylivoimaisesti eniten mainintoja saaneena kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi elokuvaksi.


title: Komisario Palmun erehdys (elokuva)

text: Tarina kertoo Helsingissä Eiran hienostokaupunginosassa tapahtuvasta rikkaan rattopojan Bruno Rygseckin murhasta.Komisario Palmu on vanhan ajan poliisimies, äreä ja helposti ärsyyntyvä hahmo. Henkilöohjauksessaan Kassila otti Palmun hahmoon piirteitä sekä Suomen Filmiteollisuuden johtajasta, maisteri Toivo Särkästä että presidentti J. K. Paasikivestä. Komisario Palmun roolissa on Joel Rinne. Myös Aku Korhonen ja Tauno Palo olivat Kassilan mielessä, mutta Korhonen oli jo niin vakavasti sairas, ettei kyennyt näyttelemään. Palon painolastina taas olivat romanttisen sankarin roolit.


title: Komisario Palmun erehdys (elokuva)

text:
Kaksi muuta keskeistä hahmoa ovat etsivä Virta ja etsivä Kokki. Näistä Virta on nuori ja ihanteellinen herraskodin kasvatti, Kokki puolestaan käytännössä kouliintunut stadin kundi. Virtaa näyttelee Matti Ranin, joka keksittiin rooliin elokuvan suunnitteluvaiheessa. Kokin rooliin oli puolestaan alun perin valittu Uljas Kandolin, mutta hänen estyttyään rooliin valittiin Leo Jokela. Kokin rooli on Waltarin kirjassa varsin pieni, mutta Jokela teki elokuvahahmosta ikimuistoisen.
Elokuvan tunnetuimpiin kohtauksiin kuuluu Jokelan ravintola Kämpissä esittämä tulkinta kappaleesta ”Silmät tummat kuin yö”.


title: Komisario Palmun erehdys (elokuva)

text: Bruno Rygseckin talona käytettiin elokuvassa Engelinaukio 8:ssa sijaitsevaa vaaleaa kivitaloa. Sisäkuvausten tilat lavastettiin tuotantoyhtiön studiolle Liisankadulle.


title: Komisario Palmun erehdys (elokuva)

text: Elokuva oli jo ensi-iltansa aikoihin sekä yleisö- että arvostelumenestys. Soraäänenä kiitosten joukossa oli "Hufvudstadsbladetin" Greta Brotherus, jonka mielestä Kassila ei ollut täysin onnistunut etääntymään Waltarin romaanin puisevuudesta.


title: Heikki Kytölä

text: Heikki ”Kelju” Kytölä on suomalainen rumpali, joka soittaa yhtyeessä nimeltä PMMP, My First Band ja Sara Nunes. Hänen nuoruuden harrastuksiinsa kuului rumpujen soiton ohella myös viulun soitto ja koripallo.


title: Tenji

text: Tenji (626–672) oli Japanin 38. keisari, joka käytti ennen valtaannousuaan nimeä Naka no Ōe.


title: Tenji

text: Prinssinä ollessaan Naka no Ōe auttoi keisarillista perhettä vapautumaan Soga-klaanin lähes täydellisestä ylivallasta. Vuonna 644 hän murhautti Soga no Irukan, ja tämän isä ja edeltäjä Soga no Emishi teki itsemurhan.


title: Tenji

text: Naka no Ōe hallitsi Keisari Tenjinä vuodet 661–672. Vuonna 662 hän kirjoitutti Japanin ensimmäisen tunnetun lakikokoelman. Tenji jätti jälkeensä 14 lasta, mistä puhkesi vallanperimyskiistoja. Tenjiä seurasivat hänen poikansa Otomo (keisari Kobun) ja veljensä Oama (keisari Temmu).


title: Tuttu Juttu Show

text: Tuttu Juttu Show (aiemmin Tuttu Juttu) oli suomalainen vuosina 1992–2002 Yle TV2 -kanavalla esitetty Timo Koivusalon ja Joel Hallikaisen juontama parisuhdevisailu.


title: Tuttu Juttu Show

text: Hallikainen jätti Tuttu Jutun keväällä 2000, mistä lähtien Koivusalo juonsi Tuttu Juttua vaihtuvien juontajaparien kanssa. Tuttu Juttu kuvattiin laivoilla "Elämäntoveri"-nimisenä.


title: Tuttu Juttu Show

text: Vuonna 1992 eräänä ohjelman kuvauspäivänä oli alun perin ohjelmaan tarkoitus tulla sovittu laulaja, mutta hän oli estynyt tulemasta. Koivusalo keksi, että hänen juontajaparinsa Joel Hallikainen voisi esittää hänen itsensä säveltämän ja sanoittaman kappaleen "Kuurankukka". Kappaleesta tuli hitti, joka nosti Hallikaisen yhdeksi Suomen suosituimmista artisteista 1990-luvun alkupuoliskolla.


title: Tuttu Juttu Show

text: Tuttu Juttu Show päättyi vuonna 2002. Viimeinen jakso oli nimeltään "Tuttu Juttu Show – koko juttu", jossa kerrattiin ohjelman historiaa.


title: Tuttu Juttu Show

text: Tuttu Jutun jälkeen Koivusalo juonsi samantapaista "Leikin varjolla" -ohjelmaa vuoteen 2006 saakka.


title: Tuttu Juttu Show

text: Jussi Lähde väittää Lasse Lehtistä käsittelevässä kirjassaan "Aidankaataja" (2011), että vuonna 1994 kolme päivää ennen presidentivaaleja esitetty Tuttu Jutun jakso, jossa olivat vastakkain presidenttiehdokkaat Martti Ahtisaari ja Elisabeth Rehn, olisi ideoitu Ahtisaaren kampanjatoimistossa. Koivusalo kuitenkin kertoo, että idea syntyi ohjelman työryhmässä syksyllä 1993, jolloin ehdokkaista ei ollut tietoa.


title: Narratologia

text: Narratologia tarkoittaa narratiivien eli kertomusten ja narratiivisten rakenteiden sekä niiden vaikutusten teoriaa ja tutkimusta. Termin "narratologie" esitti ensimmäisen kerran Tzvetan Todorov vuonna 1969 julkaistussa teoksessaan "Grammaire du Décaméron". Narratologia voi tutkia kaikenlaisia kertomuksia tai tekstejä, vaikka usein narratologia keskittyykin kaunokirjallisten tekstien tutkimukseen. Sitä on kuitenkin joskus sovellettu uutisteksteihin ja sairauskertomuksiin. Tutkimuksen kohteina siinä erotetaan tarina (tapahtuma-aines) ja diskurssi (kertomuksen muoto).


title: Narratologia

text: Narratologisen kirjallisuudentutkimuksen taustalla vaikuttaa kielen struktuuria koskeva tutkimus. Strukturalistien kanssa samantapaisia ajatuskulkuja oli venäläisellä formalistien koulukunnalla, jonka piirissä työskenteli lähinnä kielitieteilijöitä, kuten Viktor Šklovski ja Roman Jakobson. Formalistien pyrkimys oli tehdä kirjallisuudentutkimuksesta eksaktia tiedettä ja analysoida taidetta nimenomaan tekniikkana. He pohtivat kysymystä mikä tekee kirjallisuudesta juuri kirjallisuutta. Tätä piirrettä ryhdyttiin kutsumaan "kirjallisuudellisuudeksi" (venäjäksi "literaturnost", ranskaksi "littérarité", englanniksi "literariness").


title: Narratologia

text: Roman Jakobsonin välityksellä formalistien tutkimussuunta jatkoi matkaansa Moskovasta Prahaan ja edelleen länteen. Jakobsonin kollega Prahassa oli René Wellek, joka julkaisi yhdessä Austin Warrenin kanssa teoksen "Theory of Litérature" (1949), joka vaikutti kirjallisuuden tutkimukseen ja opetukseen useiden vuosikymmenten ajan. Jakobson muutti 1940-luvun alussa Yhdysvaltoihin. New Yorkissa hän tutustui myös maanpaossa olevaan Claude Lévi-Straussiin, joka sovelsi Jakobsonilta omaksumiaan ideoita omaan strukturalistiseen antropologiaansa ja etnologiaansa. Lévi-Straussin ansiosta strukturalismista tuli erittäin suosittua Ranskassa 1950-luvun puolivälissä. Kirjallisuudentutkijoista varsinkin Roland Barthes, Gérard Genette, Julia Kristeva ja Tzvetan Todorov ovat soveltaneet strukturalistista metodia kirjallisuuden tutkimiseen.


title: Narratologia

text: Kirjallisuustieteessä oltiin erityisen kiinnostuneita kertomuksen teoriasta. Narratologiaa onkin kutsuttu kertomustieteeksi tai kertomuksen kieliopiksi. Narratologia on edelleen vallitseva tutkimussuunta länsimaisessa kirjallisuuden tutkimuksessa. Narratologien pyrkimyksenä oli luoda sellainen välineistö, jolla saattoi tutkia mitä tahansa kertomusta ja kaikenlaisia kertovia, myös ei-fiktiivisiä tekstejä. Tutkimuksessa on kuitenkin keskitytty ensisijaisesti fiktiivisten tekstien tutkimiseen.


title: Narratologia

text: Kertomuksen analysoinnissa käytetään alun alkaen Aristoteleelta periytyviä, venäläisten formalistien omaksumia käsitteitä "kerrottu tarina" ("fabula, story, histoire") ja kerronta ("sjužet, discourse, récit"). Kerrottu viittaa tapahtumien kronologiseen jatkumoon ja kerronta siihen tapaan, jolla juoni ("plot") narratiivissa esitetään.


title: Narratologia

text: Narratologisen tutkimussuunnan eräs ongelma liittyy kertojan käsittämiseen henkilöksi. Tämän ongelman Gérard Genette yritti välttää korvaamalla "persoonan" käsitteen "äänellä" teoksessaan "Figures III". Narratologia tarjoaa myös välineitä tarkastella sitä, kenen näkökulmasta kulloinkin kerrotaan. Kysymyksiä "kuka puhuu", "kuka näkee" Gérard Genette kutsuu fokalisaatioksi.


title: Narratologia

text: Narratologiassa on monia heikkouksia, joista Genette on tietoinen, kuten esimerkiksi jaottelu faktaan ja fiktioon. Narratologiassa tätä ongelmaa ei kuitenkaan ole liiemmin käsitelty. Genette ei kuitenkaan jaa postmodernien tutkijoiden käsitystä siitä, etteivät fakta ja fiktio ole erotettavissa toisistaan. Tähän seikkaan törmätään myös mietittäessä kertojan ja kirjailijan välistä suhdetta. Tosin tämä kysymys on Genetten mielestä tekstin ulkopuolinen ("paratextual") asia, joten hän ei ole varma kuuluuko kysymys ollenkaan narratologian piiriin. Ongelma ilmenee varsinkin omaelämäkerrallisen kerronnan näköiseksi puetussa fiktiossa, jossa kirjailija, kertoja ja päähenkilö voivat olla samoja.


title: Narratologia

text: Fiktiossa esiintyviä henkilöhahmoja narratologiassa ei huomioida lainkaan, vaan tutkimus keskittyy kerrontateknisesti kertojan näkökulmien tarkasteluun. Metodin suuri rajoittuneisuus johtuu myös siitä, että analyysi pidättäytyy kerronnan rakenteeseen.


title: Narratologia

text: Kerronnan puheen esittämisestä käytetään Platonin "Valtion" kolmannesta kirjasta tuttua käsiteparia diegesis ja mimesis. Mimesis viittaa puheen suoraan esittämiseen. Se tarkoittaa myös kirjallisuuden kykyä esittää tai jäljitellä todellisuutta. Diegesis tarkoittaa puheen epäsuoraa esittämistä.


title: Narratologia

text: Kuuluisimpia narratologisen kirjallisuudentutkimuksen edustajia jo mainittujen lisäksi ovat muun muassa Mieke Bal, Monika Fludernik, David Herman, Gerald Prince ja Shlomith Rimmon-Kenan.


title: Norwichinterrieri

text: Norwichinterrieri () on brittiläinen terrierirotu. Rotu on Suomessakin suhteellisen suosittu: vuonna 2005 rekisteröitiin 132 norwichin pentua. Se myös muistuttaa hyvin paljon norfolkinterrieriä, ja korvien asentoa lukuun ottamatta näillä roduilla on lähes sama rotumääritelmä.


title: Norwichinterrieri

text: Norwichinterrieri kuuluu pieniin terrierirotuihin. Sen ihanne säkäkorkeus 25-26 cm ja paino noin 5-8 kg. Karvapeite on karhea ja kaksikerroksinen. Sallittuja värejä ovat kaikki punaisen, vehnänvärisen, mustan punaruskein (black & tan) tai harmahtavan sävyt. Valkoista väriä ei tulisi esiintyä. Turkki nypitään eli stripataan muutaman kerran vuodessa. Norwichinterrierillä on pystyt korvat ja suora häntä. Aiemmin häntä on typistetty keskipitkäksi, mutta vuodesta 1996 typistäminen on ollut Suomessa kiellettyä.


title: Norwichinterrieri

text: Norwichinterrieri on pirteä, vahva ja reipas. Norwich on uskollinen omistajalleen ja kiintyykiin perheeseensä syvästi. Käyttöhistoriansa takia norwichinterrierin tulisi olla sisukas ja reipas. Pienestä koostaan huolimatta se on energinen ja vahva eikä sovi pelkästään sylikoiraksi, kuten voisi olettaa. Yleisesti ottaen rotu on haukkuherkkä. Norwichin terrierit tulevat hyvin toimeen eläinten ja lasten kanssa. Entisenä metsästyskoirana sen vietti on kyllä säilynyt vahvasti, joka saattaa ilmetä eläinten jahtaamisena.


title: Norwichinterrieri

text: Norwich on pitkäikäinen rotu. Rakenteesta johtuen esiintyy jonkin verran hengitysteiden ahtautta, joka ilmenee koiran äänekkäänä hengityksenä. Norwicheilla esiintyy myös epilepsiaa ja paljon allergioita. Pentuekoko on norwicheillä suhteellisen pieni, noin 2-3 pentua, ja synnytykset voivat olla hankalia. Norwichit saattavat myös lihoa helposti, joten liikuntamäärään on kiinnitettävä huomiota.


title: Norwichinterrieri

text: Norwichia on aiemmin käytetty rotanmetsästyksessä, mutta alkuperäisessä tarkoituksessa sitä käytetään enää harvemmin. Metsästysvaistot ovat rodulla kuitenkin säilyneet hyvin. Nykyään norwichit ovat enimmäkseen seurakoiria.


title: Norwichinterrieri

text: Rotu on kotoisin Englannista East Anglian alueelta. 1900-luvun alussa oli useita paikallisia metsästyskoiratyyppejä. Vuonna 1932 rotu hyväksyttiin Englannissa omaksi rodukseen ja se sai nimen norwichinterrieri esiintymisalueen mukaan. Tuolloin myös luppakorvainen muunnos kuului samaan rotuun. Vuonna 1964 nämä muunnokset erotettiin omiksi roduikseen ja luppakorvainen sai nimen norfolkinterrieri. Suomeen rotu tuli vuonna 1965.


title: Anu Viheriäranta

text: Anu Viheriäranta (s. 1982) on suomalainen balettitanssija. Hänellä on kiinnitys Suomen Kansallisbalettiin (1999–) ja Hollannin Kansallisbalettiin (2005–).


title: Anu Viheriäranta

text: Suomen Kansallisbaletissa:


title: Lord of War

text: Lord of War on Andrew Niccolin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka ensi-ilta oli 16. syyskuuta 2005. Elokuvan pääosissa esiintyvät Nicolas Cage, Bridget Moynahan, Ethan Hawke, Jared Leto ja Ian Holm. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli 18. marraskuuta 2005.


title: Lord of War

text: "Lord of Warin" juoni käsittelee kriittisestä näkökulmasta kansainvälistä laitonta asekauppaa ja sen seurauksia Latinalaisen Amerikan ja Afrikan kehitysmaissa. Vaikka elokuva sai useimmilta elokuva-arvostelijoilta positiivista palautetta, "Lord of War" ei voittanut yhtään elokuvapalkintoja.


title: Lord of War

text: Elokuvan tarina pohjautuu pitkälti tositapahtumiin ja on koostettu viiden eri asekauppiaan haastatteluista.


title: Lord of War

text: Elokuvan päähenkilö on ukrainalaissyntyinen asekauppias Yuri Orlov, joka muutti lapsena perheensä kanssa Ukrainasta Yhdysvaltoihin. Orlovien perhe asuu New Yorkin Brighton Beachissa ja omistaa pienen ravintolan, jossa Yuri näkee venäläisen mafiapomon tappamassa kaksi palkkatappajaa. Tapahtuneen seurauksena Yuri ymmärtää, että hän voisi hankkia rahaa myymällä Uzi-konepistooleita paikallisille rikollisjärjestöille. Yuri ryhtyy asekauppiaaksi ja yrittää päästä kokeneen asekauppiaan Simeon Weiszin yhteistyökumppaniksi, mutta Weisz hylkää hänet ”amatöörinä”. Yuri kuitenkin suostuttelee pikkuveljensä Vitalyn ryhtymään yhteistyökumppaniksi, minkä jälkeen he matkustivat Libanoniin ja saavat haltuunsa valtavan määrän yhdysvaltalaisia M16-rynnäkkökivääreitä, jotka ovat peräisin vuoden 1982 sotaan osallistuneelta Yhdysvaltain armeijalta.


title: Lord of War

text: Kun Yuri alkaa työskennellä vakituisesti asekauppiaana, hän tapaa Interpol-agentti Jack Valentinen, joka on omistautunut asekaupan vastaiselle taistelulle. Heidän ensimmäinen kohtaamisensa on Kolumbian rannikon lähistöllä, kun Yuri on salakuljettamassa rynnäkkökivääreitä rahtilaiva "Kristolilla". Kun Valentine ja joukko muita Interpol-agentteja saapuu rahtilaivalle tarkistamaan lastin, Yuri ja Vitaly antavat laivalle uudeksi nimeksi "Kono". Valentine ei myöskään löydä salakuljetettuja aseita, koska Yuri on piilottanut ne laatikoihin perunoiden alle.


title: Lord of War

text: Kohtaamisen jälkeen Yuri ja Vitaly saavat huomattavan asetilauksen bolivialaiselta huumelordilta, mutta huumelordi maksaa heille rahan sijasta kokaiinilla. Kun Yuri ryhtyy vaatimaan rahoja, huumelordi ampuu häntä asekauppiaan myymällä pistoolilla. Yuri kuitenkin vain haavoittuu, hyväksyy kokaiinin maksuksi ja lähtee Vitalyn kanssa auton kyydissä. Autossa he haistelevat huumelordin antamaa kokaiinia, jolloin Vitalystä tulee huumeriippuvainen ja Yuri joutuu viemään hänet newyorkilaiselle vieroitusklinikalle. Kun Yuri on menettänyt ainoan yhteistyökumppaninsa, hän kohtaa ihailemansa huippumalli Ava Fontainen jonka Yuri onnistuu viettelemään. He menevät naimisiin, muuttavat ylelliseen kerrostalohuoneistoon Central Park Westissä ja saavat Nikolai-nimisen poikalapsen.


title: Lord of War

text: Kun Yuri näkee television uutislähetyksessä Mihail Gorbatšovin ilmoittamassa Neuvostoliiton hajoamisesta, hän matkustaa takaisin kotimaahansa Ukrainaan ja tapaa alkoholisoituneen Dimitri-setänsä joka on entinen puna-armeijan kenraali. Dimitri ryhtyy Yurin yhteistyökumppaniksi ja antaa veljenpojalleen hylätyn neuvostoliittolaisen tukikohdan Ukrainassa. Tukikohdan ansiosta Yurilla on hallussaan rynnäkkökivääreitä, käsikranaatteja, kranaatinheittimiä, sinkoja, maamiinoja, panssaroituja miehistönkuljetusajoneuvoja, panssarivaunuja ja jopa taisteluhelikoptereita, joita hän ryhtyy myymään köyhiin kehitysmaihin Afrikassa. Kun Yuri yrittää myydä neuvostoliittolaisen Mil Mi-24 -helikopterin, hän kohtaa jälleen Jack Valentinen. Yuri kuitenkin onnistuu vakuuttamaan Valentinen siitä, että kopteri on tarkoitettu ”humanitaarisia tehtäviä” varten. Hän käyttää hyväkseen kansainvälisen oikeuden normistossa olevaa porsaanreikää, joka sallii sotilashelikopterin myynnin osissa (aseet irrotettuina).


title: Lord of War

text: Yurin menestyksestä kateellinen Simeon Weisz ilmestyy ja yrittää päästä Yurin ja Dimitrin yhteistyökumppaniksi, mutta molemmat miehet hylkäävät hänet. Pettynyt Weisz kuitenkin kostaa nöyryytyksensä tappamalla Dimitrin autopommilla. Setänsä menettänyt Yuri ryhtyy myymään aseita liberialaiselle sotaherralle ja diktaattorille André Baptistelle. Asekauppiaasta ja sotalordista tulee hyvät ystävykset, kunnes Baptiste järjestää Weiszin kidnappauksen. Baptiste käskee Yuria tappamaan Weiszin, mutta Yuri kieltäytyy ja Baptiste ampuu Weiszin Yurin kädessä olevalla pistoolilla. Yuri kuitenkin järkyttyy syvästi kilpailijansa väkivaltaisesta kuolemasta.


title: Lord of War

text: Weiszin kuoltua Yuri palaa takaisin Yhdysvaltoihin, mutta kotona Valentine on kertonut Avalle Yurin työstä asekauppiaana. Avan pyynnöstä Yuri lopettaa aseiden myymisen ja ryhtyy harjoittamaan laillisia liiketoimia, mutta lyhyessä ajassa hän turhautuu ankaraan myyntikilpailuun ja mataliin tuloihin. Puoli vuotta myöhemmin Baptiste saapuu New Yorkiin ja tapaa Yurin, jolta hän pyytää suurta asetilausta. Yuri lupautuu järjestämään asetilauksen entiselle ystävälleen ja ottaa Vitalyn jälleen yhteistyökumppanikseen. He matkustavat sisällissodan kouriin joutuneeseen Sierra Leoneen, jossa Baptiste tukee Revolutionary United Frontin sissijärjestöä.


title: Lord of War

text: Sierra Leonessa Yuri on myymässä RUF:lle aseita, kunnes Vitaly näkee sissien tappavan viattoman naisen ja lapsen. Kun Vitaly huomaa ruumiiden lähistöllä pienen kylän, hän varoittaa Yuria RUF:n aikeista koska hän ei tahdo sissien tappavan siviilejä veljensä myymillä aseilla. Yuri kuitenkin päättää myydä aseet, jolloin Vitaly käyttää käsikranaatteja tuhotakseen Yurin aserekan. Rekka räjähtää ja sissit ampuvat Vitalyn, minkä jälkeen Yuri saa vain puolet aseiden hinnasta ja sissit käyttävät aseita kyläisten tappamiseen. Yuri maksaa lääkärille luotien poistamisesta veljensä ruumiista ja kuljettaa Vitalyn jäännökset Yhdysvaltoihin, mutta lentoasemalla tulli huomaa yhden luodin ruumiissa ja Interpol pidättää hänet. Vitalyn kuoleman myötä sekä Yurin vanhemmat että Ava ja Nikolai hylkäävät hänet.


title: Lord of War

text: Jack Valentine kuulustelee Yuria ja kertoo, että hänet tuomitaan lukemattomista laittomista asekaupoista syytettynä elinkautiseen vankeusrangaistukseen, mutta Yuri tietää, ettei hän tule saamaan minkäänlaista tuomiota. Yuri nimittäin vapautetaan Yhdysvaltain presidentin käskystä syytteistä, koska oikeasti hän onkin vain yksi näkymättömämpi välikäsi Yhdysvaltojen harjoittamassa kansainvälisessä asekaupassa. Yuri päästetään vapaaksi, ja perheensä hylkäämänä hän jatkaa uraansa asekauppiaana tuntematta syyllisyyttä myymiensä aseiden aiheuttamista kuolemista.


title: Lord of War

text: Elokuva päättyy tekstiin, jonka mukaan Yuri Orlovin kaltaisia laittomista asekauppiasta huolimatta maailman viisi suurinta aseiden toimittajaa ovat Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Venäjä ja Kiina – kaikki edellä mainitut valtiot ovat Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvät jäsenmaat.


title: Finnkino

text: Finnkino Oy on suomalainen elokuvayhtiö ja Suomen ja Baltian maiden suurin elokuvateatteriketju. Se on osa Euroopan suurinta Odeon Cinemas Groupia, jonka omistaa yhdysvaltalainen AMC-elokuvateatteriketju.


title: Finnkino

text: Finnkino Oy perustettiin Helsingissä 28. lokakuuta 1967, kun suomalaiseen elokuvamaailmaan kaivattiin uutta yhtiötä, joka hoitaisi elokuvien myymisen elokuvateattereille. Yhtiön ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi valittiin Arno Carlstedt, joka oli tuottanut Mikko Niskasen "Käpy selän alla" -elokuvan. Carlstedt hoiti toimitusjohtajan tehtäviä muutaman vuoden ajan. Hallituksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Spede Pasanen.


title: Finnkino

text: Nykyisessä muodossaan yhtiö perustettiin syyskuussa 1986 kaikkiaan 34 elokuva-alan yrityksen yhteenliittymänä, joista merkittävin oli Mäkelöiden elokuvasuvun vuonna 1926 perustama Kinosto Oy.


title: Finnkino

text: Vuodesta 1994 Finnkino kuului Rautakirja-konserniin. Maaliskuussa 2011 Sanoma myi Finnkinon ruotsalaiselle Ratos-pääomasijoitusyhtiölle 116 miljoonalla eurolla. Finnkinon pääkonttori on Helsingissä Mannerheimintie 113:ssa. Huhtikuussa 2015 Ratos myi Finnkinon brittiläiselle Bridgepoint-sijoitusyhtiölle.


title: Finnkino

text: Tammikuussa 2017 kiinalaisen Wanda Groupin omistama AMC ilmoitti ostavansa Finnkinon emoyhtiön Nordic Cinema Groupin pääomasijoitusyhtiö Bridgepointilta ja ruotsalaiselta mediayhtiö Bonnierilta lähes 870 miljoonalla eurolla.


title: Finnkino

text:
Vuonna 2018 Finnkinolla on Suomessa kaikkiaan 15 elokuvateatteria ja 104 salia 11 paikkakunnalla:
Finnkinon Rovaniemen Maxim-elokuvateatteri siirtyi Bio Rexille vuoden 2014 alussa. Samalla Bio Rex myi Finnkinolle Espoon kauppakeskus Sellossa toimivan elokuvateatterinsa. Suomen lisäksi Finnkinolla on tytäryhtiöt Latviassa, Liettuassa ja Virossa.


title: Finnkino

text: Elokuvateatteritoimintansa lisäksi yhtiö maahantuo ja levittää elokuvia elokuvateattereihin sekä markkinoi niitä yksityiseen kotikäyttöön myyntivideoina. Finnkino pitää myös yllä elokuvateattereissa esitettävien filmikopioiden yhteistä varastoa.


title: Finnkino

text: Kesäkuussa 2006 Finnkino osti Sandrew-Metronome Finland Oy:n Suomessa perustamat ja omistamat, Helsingissä ja Turussa sijaitsevat elokuvateatterit. Finnkino on siten nykyään Suomen ainoa suurten paikkakuntien elokuvateattereiden omistaja yksityisessä omistuksessa olevien elokuvateattereiden lisäksi.


title: Finnkino

text: Kauppakeskus Itikseen avattiin Suomen ensimmäinen Imax-teatteri 30. marraskuuta 2018. Siinä on 14 x 24 metrin kangas, joka on pinta-alaltaan Suomen suurin. Teatterissa on laserprojektorit ja 12-kanavainen äänijärjestelmä. Imax-teatterin lisäksi Itiksen elokuvateatterikeskuksessa on kahdeksan salia.


title: Paul Keres

text: Paul Keres (7. tammikuuta 1916 Narva – 5. kesäkuuta 1975 Helsinki) oli virolainen shakin suurmestari ja shakkikirjailija.


title: Paul Keres

text: Keres singahti suuresta tuntemattomuudesta maailmanmaineeseen 1935 Varsovan shakkiolympialaisissa Viron ykköspöydässä. Hänen kotikaupungissaan Narvassa oli niukasti harjoittelumahdollisuuksia, mistä syystä Paul Keres turvautui kirjeshakkiin.


title: Paul Keres

text: 1937 oli Paul Keresin varsinainen läpimurtovuosi. Hän saavutti menestystä Margaten, Oostenden ja Kemerin turnauksissa sekä Tukholman shakkiolympialaisissa. Neuvostoliiton mestaruuden Keres voitti kolme kertaa. Maailmanmestaruusottelu Aleksandr Aljehinia vastaan raukesi.


title: Paul Keres

text: Paul Keres kuoli sydänkohtaukseen Helsingissä 59-vuotiaana ollessaan kotimatkalla Vancouverista.