title: Huopalahti

text: Uusi kunnallislaki säädettiin 1917 ja sen piti tulla voimaan vuoden 1918 alussa, vaikka voimaantulo tosiasiassa tapahtui vasta vuoden lopulla. Haagan yhdyskunnan valtuusto ja Munkkiniemen yhdyskunnan kuntakokous halusivat erota Helsingin maalaiskunnasta myös kunnallisessa suhteessa. Myös Huopalahden seurakunnan alueella asuvien Helsingin maalaiskunnan asukkaiden järjestämä kokous puolsi eroamista. Helsingin maalaiskunnan valtuustokin puolsi eroa. Toivottiin, että asia olisi voitu päättää vielä vanhan lain aikana. Näin ei kuitenkaan käynyt.


title: Huopalahti

text: Vuoden 1917 kunnallislain mukaan eroasia oli ratkaistava kansanäänestyksellä, joka pidettäisiin vuoden kuluttua siitä kun valtuusto oli asiaa käsitellyt. Kansanäänestys järjestettiin 30. tammikuuta 1919 ja siihen saivat ottaa osaa kaikki Helsingin maalaiskunnan äänioikeutetut asukkaat. Kysymykseen "suostutaanko Huopalahden uuden seurakunnan vaatimukseen eroamiseen myös kunnallisessa suhteessa Helsingin maalaiskunnasta" annettiin 2 133 jaa-ääntä ja 1 472 ei-ääntä. Lain mukaan äänestyksen tulos ei vaatinut valtion viranomaisten vahvistusta, vaan äänestyksellä tehty päätös oli lopullinen. Tämä lienee ollut ainoa kerta, kun tämän kunnallislain kansanäänestyspykälää käytettiin.


title: Huopalahti

text: Huopalahden maalaiskunnan piti aloittaa toimintansa vuoden 1920 alussa. Tosiasiallinen toiminta alkoi vasta 13. maaliskuuta 1920 pidetyn kunnanvaltuuston vaalin jälkeen. Taajaväkisen asutuksen järjestämisestä aiheutuneet tehtävät jäivät Haagan, Lauttasaaren ja Munkkiniemen taajaväkisten yhdyskuntain hoitoon.


title: Huopalahti

text: Haagan kauppala-asia otettiin uudelleen esille, kun selvisi että Helsingin maalaiskunta vastusti Huopalahden kunnan muodostamista. Kauppalan perustaminen oli senaatin päätettävissä emäkunnan mielipiteestä riippumatta. Ajatuksessa oli sekin etu, että seurakunnan mahdollinen vastustus voitiin ehkäistä, koska kauppalan perustamiseksi ei ollut tarpeen ensin tehdä seurakunnallista eroa. Kauppala saattoi pysyä kirkollisessa suhteessa entisessä seurakunnassa.


title: Huopalahti

text: Haagan taajaväkisen yhdyskunnan valtuusto anoi huhtikuussa 1917 senaatilta yhdyskunnan julistamista Haagan kauppalaksi. Huopalahden kunnan perustaminen vähensi kuitenkin tuntuvasti kauppalahankkeen edellytyksiä. Epäiltiin, että kahden pienen kunnan hallinnon ylläpitäminen olisi kalliimpaa kuin yhden suuremman kunnan. Huopalahden kunnan aluekin olisi hajanainen, jos itsenäinen Haaga erottaisi sen eteläiset osat pohjoisista alueista. Lisäksi Helsingin kaupunki pani 1920 vireille alueliitosten selvittelyn.


title: Huopalahti

text: Valtioneuvosto harkitsikin kauppala-asiaa pitkään, ja vasta 8. huhtikuuta 1922 asia päätettiin. Kauppala erotettiin Huopalahden kunnasta itsenäiseksi kunnaksi, ja se aloitti toimintansa vuoden 1923 alussa.


title: Huopalahti

text: Kunnan maapinta-ala ennen Lehtisaaren 1937 tapahtunutta liitosta oli maarekisterin ja jakoasiakirjojen mukaan 1 146 hehtaaria ja pitäjänkarttojen perusteella 1 188 ha.


title: Huopalahti

text: Huopalahti sijaitsi Helsingin kaupungin länsipuolella. Sen rajanaapureita olivat Espoon maalaiskunta, Helsingin maalaiskunta, Haagan kauppala, Oulunkylän maalaiskunta ja Helsingin kaupunki. Alueen suurin pituus pohjois-etelä-suunnassa oli 10,5 kilometriä ja suurin leveys 3,5 km. Alue oli maantieteellisesti hyvin hajanainen, sillä Helsingin maalaiskuntaan kuulunut Lehtisaari oli Lauttasaaren ja Munkkiniemen välissä erottaen Lauttasaaren kunnan muista osista. Lisäksi Haagan kauppala erotti Pasilan kunnan muusta alueesta.


title: Huopalahti

text: Lauttasaaren kylään kuului Lauttasaaren lisäksi sen pohjoispuolella Mustasaari, Kaskisaari, Hästholmen, Aspholmen, Lökholmen, Lemisholmen, Annasholmen ja Liemansgrund. Lauttasaaren eteläpuolella sijaitsi Sisä-Hattu ja länsipuolella Tirholm, Alholm ja Björkholm. Huopalahden ja Helsingin raja kulki Morsianluodon, Porsassaaren, Ulko-Hatun ja Mäntysaaren kautta. Birger Brunila oli jo vuonna 1913 laatinut Lauttasaarelle varsin kaupunkimaisen asemakaavan, mutta vielä kauan asutuksen leviämistä Lauttasaareen hidasti se, että saareen oli kuljettava lautalla tai laivalla ja talvisin jäätä pitkin. Liikenneolosuhteet muuttuivat perusteellisesti 1935, kun Lauttasaaren silta ja Jorvaksentie valmistuivat. Sillan valmistuttua saaren asukasluku alkoi kasvaa nopeasti, ja sen itäosaan rakennettiin kerrostaloja.


title: Huopalahti

text: Munkkiniemen alueelle oli hyvät liikenneyhteydet Helsingistä sekä Turun valtatietä pitkin että Meilahden kautta. Meilahden kautta kulki myös raitiotie. Helsingin keskustasta oli alueen länsirajalle noin 7,5 kilometriä. Kunnan pohjoisosan kautta kulki rantarata, mutta asemaa ei kunnan alueella ollut. Huopalahden rautatieasema sijaitsi Haagan kauppalassa.


title: Huopalahti

text: Huopalahden kuntaan kuulunut osa Pasilaa oli muusta osasta kuntaa erillään oleva pohjoinen kunnanosa. Aluetta pidettiin 1930-luvulla suurelta osin kaupunkiasutukselle soveltumattomana kallio- ja suomaastona. Alue ulottui etelässä Pasilan ratapihalle, josta osa kuului Huopalahteen, mutta suurin osa Helsinkiin. Alueen eteläosaan johti Helsingin puolella sijainneesta Pasilan esikaupungista valtion rakentama tie kalliolla sijainneelle Meteorologinen keskuslaitokselle, Ilmalaan. Rautatie kulki alueen eteläosan kautta, mutta Huopalahden kunnan alueella ei ollut asemaa.


title: Huopalahti

text: Vuonna 1930 kunnassa suoritettiin väestölaskennan yhteydessä myös rakennus- ja asuntolaskenta. Sen mukaan kunnassa oli 312 kiinteistöä, joista Lauttasaaressa oli 197 ja Munkkiniemessä 115. Omalla maalla sijaitsi 226 kiinteistöä ja vuokramaalla 86. Kunnassa oli 436 lämmitettävää rakennusta, joista Lauttasaaressa oli 271 ja Munkkiniemessä 165. Rakennuksissa oli 803 huoneistoa ja 2 631 huonetta. Sataa asuinhuonetta kohti asui Lauttasaaressa 136 ja Munkkiniemessä 125 henkeä.


title: Huopalahti

text: Maatalousväestöstä huomattava osa oli kauppapuutarhojen palveluksessa ja muu osa pääasiallisesti Julius Tallbergin perillisten ja AB M. G. Stenius -yhtiön maataloustyöväestöä. Teollisuuden palveluksessa olevista suurin osa oli työntekijöitä. Lauttasaaressa oli 14,5 prosenttia asukkaista konttorihenkilökuntaa, virkamiehiä ja teknistä henkilökuntaa. Munkkiniemessä heidän osuutensa oli 41,5 % väestöstä. Työntekijöitä, palveluskuntaa ja työnjohtajia oli Lauttasaaressa 61,4 % ja Munkkiniemessä 47,8 %. Lauttasaaren asukkaista työväestöön kuului selvästi useampi kuin munkkiniemeläisistä. Munkkiniemen väestöstä useat olivat virkamiehiä ja yleensä varakkaampaa väkeä. Lauttasaaren aikuisista 38,1 % ja Munkkiniemen aikuisista 36,7 % kävi töissä Helsingissä.


title: Huopalahti

text: Huopalahden valtuustossa oli 15 jäsentä. Vuoden 1933 vaaleissa valittiin kolme valtuutettua suomenkielisten porvarillisten puolueiden, yksitoista ruotsinkielisten porvarillisten puolueiden ja yksi sosialidemokraattisen puolueen listoilta. Äänioikeus oli 1 516 henkilöllä, joista 41,1 % äänesti. Koska liikenneyhteydet kunnan eri osien välillä olivat hankalat, kokoontui valtuusto alkuvuosina Helsingissä. Myöhemmin se kokoontui vuoroin Lauttasaaressa ja Munkkiniemessä.


title: Huopalahti

text: Huopalahden kunnallislautakuntaan kuului esimies, varaesimies ja neljä jäsentä. Esimies valittiin yleensä Munkkiniemestä ja varaesimies Lauttasaaresta. Kunnallistoimistossa oli neljä sivutoimista virkaa: kunnankirjuri, kunnankamreeri, kassanhoitaja ja asiamies. Lauttasaaressa kunnan virasto toimi kansakoulussa ja Munkkiniemessä yhdyskunnan omistamalla paloasemalla. Kunnassa toimi kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: Lauttasaaren ja Munkkiniemen.


title: Huopalahti

text: Teollisuutta Huopalahdessa ei ollut lainkaan ja muu tuotantotoiminta oli vähäistä. Maata viljelivät vain Julius Tallbergin perilliset ja AB M. G. Stenius -yhtiö niillä mailla, joita ei ollut vielä myyty asuntotonteiksi.


title: Huopalahti

text: Julius Tallbergin perillisten myydessä Lauttasaaresta tontteja kauppakirjoihin merkittiin, että tontin ostajan oli rakennettava ja kunnossapidettävä tarvittavat tiet. Sopimusehdon noudattamista ei valvottu eikä sen toimeenpanemiseksi ollut pakkokeinoja käytettävissä. Siksi Lauttasaaren tiet olivat rappiolla. Joistakin teistä huolehtivat vapaaehtoisesti Tallbergin perilliset. Tien pituus siltoineen oli kunnan alueella 3 050 metriä ja tien kunnossapidosta huolehti valtio. Helsinki päätti 1933, että Lauttasaareen kaupungista johtavan tien ja sillan kustantaa kaupunki. Muutamaa vuotta myöhemmin rakennettiin myös Lauttasaaresta länteen johtanut Jorvaksentie, nykyisen Länsiväylän edeltäjä.


title: Huopalahti

text: Munkkiniemen yhdyskunnan rakennusjärjestyksen mukaan teiden rakentamisesta ja kunnossapidosta huolehtivat tonttien omistajat. Heidän tuli ennen rakentamista kunnostaa katu sekä varustaa se tarpeellisilla viemäreillä ja katuojilla pintaveden poisjohtamiseksi. Tämän jälkeen katu luovutettiin yleiseen käyttöön. Tontin omistajan oli pidettävä tonttinsa kohdalta katu kunnossa puolelta leveydeltä. Muusta kunnossapidosta vastasi yhdyskunta.


title: Huopalahti

text: Munkkiniemessä oli 1930-luvun puolivälissä katuja ja teitä 5,6 kilometriä. Niistä 8 860 neliömetriä oli asfaltoitu muun osan ollessa sorapeitteisiä. Katualueen omisti tonteiksi jaetulla alueella Stenius-yhtiö. Yhtiö piti myös välttävässä kunnossa Munkkiniemen ja Haagan välisen 800 metrin pituisen yhdystien. Kuusisaari oli yhdyskunnan alueen ulkopuolella, ja sinne johtavan 700-metrisen tien pitivät kunnossa sikäläiset maanomistajat. Huopalahden kunnan alueella kulki myös Turun valtatie.


title: Huopalahti

text: Meilahdesta Pikku-Huopalahden yli Munkkiniemeen johtaneista kahdesta puisesta sillasta toisen oli rakentanut Munkkiniemen kartanon entinen omistaja vapaaherra Ramsay. Sillasta ja tiestä huolehtivat yhdessä Munkkiniemen yhdyskunta, Stenius-yhtiö ja Helsingin kaupunki. Toisen sillan omisti Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiö.


title: Huopalahti

text: Palotoimen hoito oli Munkkiniemen ja Lauttasaaren taajaväkisten yhdyskuntien huolena eikä Huopalahden kunta asiaan puuttunutkaan. Lauttasaaressa toimi Lauttasaaren vapaaehtoinen palokunta, jota yhdyskunta avusti. Kalustona VPK:lla oli kaksi moottoriruiskua ja yksi käsivoimaruisku sekä 400 metriä viisisenttistä letkua. Kalusto säilytettiin palokunnan omistamassa vajassa. Yhdyskunta oli kaivattanut muutaman palokaivon ja asettanut palolautakunnan, joka suoritti palotarkastukset.


title: Huopalahti

text: Munkkiniemen VPK:n miesvahvuus oli 1930-luvun puolivälissä 36 miestä, jotka hälytettiin hälytystorvella ja puhelimitse. Palokunnalla oli vesisäiliöllä varustettu paloauto, jossa oli kiinteä ja irrallinen moottoriruisku sekä yksi käsivoimaruisku. Ruiskut siirsivät vettä yhteensä 975 litraa minuutissa. Seitsemänsenttistä letkua oli 300 metriä ja viisisenttistä 280 metriä. Palokunnalla oli käytössään yhdyskunnan rakennuttama, kivinen paloasema kadettikoulun lähellä. Yhdyskunnan palolautakuntana toimi hallintolautakunta.Harvia II s. 25–26


title: Huopalahti

text: Munkkiniemessä oli Stenius-yhtiön rakentama ja omistama vesijohtolaitos, joka aloitti toimintansa 1919. Laitoksella oli pumppuhuone Långängen-nimisellä niityllä, jossa oli 14 metriä syvä kaivo. Kaivon vesi oli muuten hyvää, mutta joskus rautapitoista. Kaivosta saatiin 864 kuutiometriä vettä vuorokaudessa, minkä arvioitiin riittävän 12 000 asukkaalle. Veden painetta ylläpidettiin kahdella automaattisella sähköpumpulla. Vesitornia kunnassa ei ollut. Vesijohtoverkoston pituus 30-luvun puolivälissä oli 4 301 metriä ja johtoon oli liitetty useita paloposteja. Stenius-yhtiö oli varustanut Munkkiniemen rakennetun eteläosan myös viemäreillä, joiden yhteispituus oli 4 500 metriä. Viemäriverkosto oli yhtiön omaisuutta.


title: Huopalahti

text:
Kunnan terveydenhoito oli jätetty suurelta osin Lauttasaaren ja Munkkiniemen yhdyskuntien huoleksi. Kunta hoiti kuitenkin välittömän terveydenhoidon Kuusisaaressa ja Pasilan alueella. Kunnalla oli sivutoiminen terveyskaitsija ja terveyssisar. Lisäksi kunnalla oli lakisääteinen kätilö, joka asui Lauttasaaressa. Mielisairaita varten kunta oli lunastanut kaksi paikkaa Tammisaaren piirimielisairaalasta ja keuhkotautipotilaita varten oli kuusi paikkaa Mjölbollstadin keuhkotautiparantolassa.
Kulkutautipotilaat hoidettiin pääasiassa Helsingin kulkutautisairaalassa. Ajoittain kunnalla oli oma väliaikainen kulkutautisairaala, joka sijaitsi Lauttasaaressa. Varsinaista omaa sairaalaa Huopalahdella ei ollut.


title: Huopalahti

text: Huopalahden köyhäinhoitolautakuntaan kuului puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä jäsentä. Kunnan toinen köyhäinhoidon toimisto sijaitsi Lauttasaaressa ja toinen Munkkiniemessä. Lautakunnan puheenjohtaja toimi sivutoimisena toimiston esimiehenä. Omaa kunnalliskotia kunnalla ei ollut vaan Oulunkylän kunnalliskotiin voitiin sijoittaa 1–2 hoidokkia vuodessa, mikäli se oli tarpeen. Kunta ei juuri järjestänyt työttömyystöitä, vaan kunnan apua tarvitsevat olivat köyhäinhoidon varassa. Kunnan köyhäinhoitomenot olivat 30-luvun alussa noin kolmasosa kaikista menoista.


title: Huopalahti

text: Huopalahdessa oli kunnan hajanaisuuden vuoksi kuusi koulupiiriä: Lauttasaaren suomenkielinen, Lauttasaaren ruotsinkielinen, Pasilan suomenkielinen, Pasilan ruotsinkielinen, Munkkiniemen suomenkielinen ja Munkkiniemen ruotsinkielinen piiri. Pasilan kummallakaan piirillä ei ollut koulua eikä opettajia, vaan oppilaat kävivät Helsingin kouluissa. Vuonna 1935 tällaisia oppilaita oli kahdeksan, joista kunta maksoi korvauksen kaupungille.


title: Huopalahti

text: Kansakouluja Huopalahdessa oli kaksi, Lauttasaaressa ja Munkkiniemessä. Kumpikin koulutalo oli uusi ja ajanmukainen. Lauttasaaren 1929 rakennettu kansakoulu sijaitsi keskellä saarta. Koulu oli kaksikerroksinen kivirakennus, jossa oli kuusi luokkahuonetta. Koulun tontilla oli myös erillinen käymälärakennus.


title: Huopalahti

text: Munkkiniemen 1933 valmistunut kansakoulu sijaitsi Lehtisaaren tien varrella. Talo oli kaksikerroksinen kivirakennus, jossa oli kuusi luokkahuonetta. Kunta omisti kolmannenkin koulutalon, joka jäi pois käytöstä Munkkiniemen uuden koulun valmistuttua. Talo sijaitsi Turun maantien varrella lähellä Haagan kauppalan rajaa. Vuonna 1897 rakennettu talo oli enää välttävässä kunnossa. Samalla tontilla oli lisäksi erillinen käymälärakennus.


title: Huopalahti

text: Lauttasaaren suomenkielisessä ja ruotsinkielisessä koulussa oli kaksi opettajaa, toinen alakoulussa ja toinen yläkoulussa. Munkkiniemessä oli samalla tavoin kaksi opettajaa.


title: Huopalahti

text: Huopalahdella oli oma kirjasto, joka toimi kahdessa osassa, toinen Lauttasaaressa ja toinen Munkkiniemessä. Kirjastonhoitajan toimi oli sivutoiminen. Vuoden 1934 lopussa kirjastossa oli yhteensä 1 171 kirjaa.


title: Huopalahti

text: Lauttasaaressa Julius Tallbergin perikunta hoiti sähkön jakelun ja myynnin. Perikunta ja Helsingin kaupunki sopivat 1929 sähkön ostosta kaupungin muuntajasta Salmisaaresta. Lauttasaarelle menevän suurjännitekaapelin kustansi ja sitä ylläpiti perikunta. Verkostoon oli 1935 liitetty 340 mittaria. Yhdyskunnan kustantamaa tievalaistusta varten Lauttasaaressa oli 85 valopistettä.


title: Huopalahti

text: Munkkiniemen eteläosan sähkönjakelusta huolehti Stenius-yhtiö, joka osti virran kaupungilta Meilahdessa sijaitsevasta muuntajasta. Verkostossa oli 392 mittaria ja yhdyskunnan kustantamaa tievalaistusta varten 66 valopistettä. Munkkiniemen pohjoisosan sähkönjakelun hoiti yhdyskunta, joka osti virran Haagan kauppalalta. Verkossa oli 38 kuluttajaa ja 7 valopistettä teiden valaisemiseksi. Pasilan asukkaat ostivat sähkön Helsingin sähkölaitokselta, jonka johdot tulivat varsin lähelle Huopalahden aluetta.


title: Huopalahti

text: Valtioneuvosto päätti 5. huhtikuuta 1922 siirtää Talin ja Konalan kylät eli Pitäjänmäen taajaväkisen yhdyskunnan hallinnollisessa, kirkollisessa, oikeudellisessa ja kameraalisessa suhteessa Helsingin maalaiskunnasta Huopalahden kuntaan. Siirron ehtona oli, ettei Helsingin maalaiskunnan papiston palkkaedut siitä vähene. Toisaalta valtioneuvosto päätti 22. joulukuuta 1922, että Vähä-Meilahden tila ja Lehtisaari siirretään Helsingin maalaiskunnasta Huopalahden kuntaan. Tämänkin siirron ehtona oli, ettei papiston palkkaetuja loukata. Huopalahden seurakunta sai sovittua palkkaetujen turvaamisen vasta 1935 ja kunnallisen siirron toteuttamisasia siirtyi sisäasiainministeriöön. Lopullinen päätös Lehtisaaren ja Vähä-Meilahden tilan liittämisestä Huopalahden kuntaan tehtiin 30. huhtikuuta 1936 ja päätös astui voimaan vuoden 1937 alussa. Talin ja Konalan kylien siirto Huopalahteen ei toteutunut.


title: Huopalahti

text: Huopalahden kunnan alue ehdotettiin jaettavaksi kahtia. Lauttasaari, Kaskisaari ja Mustasaari olisivat muodostaneet Lauttasaaren kunnan ja Munkkiniemi, Lehtisaari ja Kuusisaari sekä Talin ja Konalan kylät muodostaisivat Munkkiniemen kunnan. Lauttasaaren taajaväkisen yhdyskunnan valtuusto kannatti aluksi jakoa, mutta luopui myöhemmin ajatuksesta, ja ilmoitti 1932 valtioneuvostolle, että jakoasia saisi raueta.


title: Huopalahti

text: Huopalahden kunnanvaltuusto puolsi Pasilan ja Lauttasaaren liittämistä Helsinkiin ja vastusti Munkkiniemen liitosta kaupunkiin. Kantaansa valtuusto perusteli sillä, että Helsinki ei omistanut Munkkiniemessä maata, ja rakennustoiminta oli alueella järjestetty ajanmukaisesti ja asiantuntevasti. Valtuusto ei myöskään katsonut ihmisten muuttavan Munkkiniemeen alempien verojen vuoksi, vaan siksi että he viihtyivät siellä. Koska Helsingin maalaiskunta ei aikanaan tehnyt juuri mitään huvilayhdyskuntien hyväksi, valtuusto pelkäsi Helsinginkin laiminlyövän alueen kehittämisen. Yksi valtuuston perusteluista kumoutui, kun Helsinki osti 1938 Stenius-yhtiön osakkeet, ja sai näin 496,4 hehtaaria Huopalahden maata. Alue oli 83,9 prosenttia Munkkiniemen maa-alasta.


title: Huopalahti

text: Myös Munkkiniemen taajaväkisen yhdyskunnan valtuusto vastusti alueensa liittämistä kaupunkiin. Se katsoi, ettei itsenäinen kunta mitenkään haittaisi kaupungin tulevaa kehitystä, ja Pikku-Huopalahti muodostaisi luonnollisen rajan kunnan ja kaupungin välille. Lauttasaaren taajaväkisen yhdyskunnan valtuustolla ei puolestaan ollut mitään huomauttamista liitosta vastaan. Sodan vuoksi suuren alueliitoksen toteuttaminen siirtyi ja se tapahtui vasta vuoden 1946 alussa.


title: Joonas Kokkonen

text: Joonas Kokkonen (13. marraskuuta 1921 Iisalmi – 2. lokakuuta 1996 Järvenpää) oli 1900-luvun arvostetuimpia suomalaisia taidemusiikin säveltäjiä ja Suomen Akatemian jäsen.


title: Joonas Kokkonen

text: Kokkonen valmistui 1948 filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta pääaineenaan musiikkitiede ja suoritti pianonsoiton diplomin Ilmari Hannikaisen johdolla Sibelius-Akatemiassa vuonna 1949. Seuraavana vuonna hän piti ensikonserttinsa pianistina. Sävellystä hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa muun muassa Aarre Merikannon johdolla. Sibelius-Akatemian professoriksi hänet nimettiin vuonna 1959 ja Suomen Akatemiaan 1963.


title: Joonas Kokkonen

text: Kokkonen toimi sävellystyönsä lisäksi monissa musiikki- ja kulttuurialan luottamustehtävissä: muun muassa Suomen säveltäjien ja Teoston puheenjohtajana. Kokkonen saavutti monien luottamustehtäviensä kautta harvinaisen vaikutusvaltaisen aseman suomalaisessa musiikkielämässä, jopa siinä määrin, että hänestä tehty TV-dokumentti kantaa nimeä ”Musiikin Kekkonen”. Joonas Kokkonen asui Alvar Aallon suunnittelemassa "Villa Kokkosessa" Järvenpäässä.


title: Joonas Kokkonen

text: Kokkonen sävelsi neljä sinfoniaa, kolme jousikvartettoa ja sellokonserton, mutta hänen kuuluisin teoksensa on Paavo Ruotsalaisen elämästä kertova ja Lauri Kokkosen samannimiseen näytelmään perustuva ooppera "Viimeiset kiusaukset", jonka ensiesitys oli Suomen Kansallisoopperassa vuonna 1975. Se on yli 500 esityskerrallaan toiseksi eniten esitetty suomalainen ooppera, ja se on tuotettu Kansallisoopperan lisäksi Savonlinnan Oopperajuhlilla ja monissa maakuntaoopperoissa. Suomen Kansallisooppera esitti "Viimeisiä kiusauksia" useilla ulkomaanvierailuillaan muun muassa Metropolitanin oopperassa vuonna 1983.


title: Joonas Kokkonen

text: Oopperan ohella Kokkosen tuotannon ytimen muodostavat neljä sinfoniaa. Kokkosen tiedetään kamppailleen viidennen sinfonian säveltämisen kanssa jo oopperansa työstämisen ajoista aina viimeisiin vuosiinsa asti, mutta teos ei koskaan valmistunut, eikä siitä ole löytynyt edes luonnosmateriaalia.


title: Joonas Kokkonen

text: Kokkonen toimi uransa aikana myös musiikkiarvostelijana ja julkaisi musiikkitieteellisiä tutkielmia.


title: Michel Foucault

text: Michel (Paul-Michel) Foucault [mišel fuko] (15. lokakuuta 1926 Poitiers – 25. kesäkuuta 1984 Pariisi) oli ranskalainen filosofi ja ajatusjärjestelmien historian professori Collège de Francessa. Foucault tunnetaan ennen kaikkea tietoa, valtaa ja itsetekniikoita koskevasta ajattelustaan. Foucault'n kirjoituksilla on ollut suuri vaikutus useilla eri tutkimusaloilla, etenkin yhteiskuntatieteissä, historiantutkimuksessa ja tieteenhistoriassa.


title: Michel Foucault

text: Foucault'n ajattelu nousi ranskalaisen tieteenhistorian ja filosofian perinteestä ja kiinnostuksesta tiettyjä perinteisen filosofian vieroksumia ilmiöitä, kuten hulluutta, sairautta, laittomuutta ja seksuaalisuutta kohtaan. Foucault halusi myös koetella filosofiaa muihin tiedonmuotoihin nähden ja käsitteli ajattelussaan erityisesti psykiatriaan, lääketieteeseen, historiaan, ihmistieteisiin, kirjallisuuteen, rikosoikeuteen ja teologiaan liittyviä aiheita.


title: Michel Foucault

text: Foucault'n ajatteluun vaikutti vahvasti 1960-luvun strukturalismi, ja häntä onkin usein pidetty jälkistrukturalistisena ajattelijana. Arvostelijoidensa taholta Foucault on myös usein liitetty postmodernismiin. Itse hän sanoi, ettei ymmärtänyt mihin ongelmiin tai ajattelusuuntaan käsitteellä postmoderni viitataan. Strukturalismin ansiona hän oli nähnyt subjektin kysymyksen uudelleen järjestämisen ja sen keskeisen filosofisen roolin hylkäämiseen. Vaikka etenkin Jürgen Habermas arvosteli Foucault'ta valistuksen perinteen hylkäämisestä, Foucault itse katsoi jatkaneensa ajattelussaan valistuksen itsekriittistä perinnettä ja historiallisen järjen itsekritiikkiä. Viimeisinä vuosinaan hän nimesi ajattelunsa pyrkimyksen: luoda filosofista omaa itseämme ja olemassaoloamme kyseenalaistavaa historiallista ontologiaa. Foucault pysyikin loppuun asti niin sanotun filosofisen humanismin ja antropologian kriitikkona.


title: Michel Foucault

text:
Foucault syntyi ylempään porvaristoon kuuluvan varakkaan kolmilapsisen perheen toisena lapsena. Hänen isänsä oli kirurgi ja anatomian professori Paul Foucault ja äitinsä kirurgin tytär Anne Malapert.
Foucault opiskeli vuosina 1946–50 École Normale Supérieure d’Ulmissa ja toimi harjoittelijana Sainte-Annen psykiatrisessa sairaalassa, jossa hän valmistuttuaan myöhemmin työskenteli, kuten myös Fresnes'n vankilassa. Hänen aikomuksensa oli jatkaa psykologian alalla, mutta henkinen kriisi potilastyötä tehdessä sai hänet suuntautumaan uusiin aiheisiin.


title: Michel Foucault

text: Vuodet 1952–55 Foucault opetti psykologiaa Lillen yliopistossa ja oli sen jälkeen 1955–58 Maison de Francen johtajana Uppsalassa samaan aikaan kun opetti Uppsalan yliopistossa ranskaa. Hän tutustui Georges Duméziliin. 1950-luvun lopulla Foucault toimi myös kulttuurilähettiläänä Varsovassa ja vuosikymmenen vaihteessa 1959–60 kulttuuri-instituutin johtajana Hampurissa. Hän palasi Ranskaan 1960 ja teki väitöskirjan hulluuden historiasta. Hän siirtyi 1962 filosofian professoriksi Clermont-Ferrandiin ja tapasi Gilles Deleuzen. Hänen 1966 ilmestynyt teoksensa "Sanat ja asiat" oli suurmenestys. Hän siirtyi vuosiksi 1966–68 Tunisiaan filosofian professoriksi ja sieltä vuonna 1968 filosofian laitoksen johtajaksi Pariisin yliopistoon (Centre universitaire expérimental de Vincennes, Saint-Denis). Jo 1969 hän siirtyi Collège de Francen professoriksi. Tehtävän alaksi hän itse määritteli "ajattelujärjestelmien historian". Collège de Francessa professoreilla on suuri vapaus valita opetusaiheensa.


title: Michel Foucault

text: Foucault perusti yhdessä Jean-Marie Domenachin ja Pierre Vidal-Naquetin kanssa vuonna 1971 Groupe d'information sur les prisons (GIP) -järjestön tuottamaan tietoa vankiloiden olosuhteista ja osoitti noina vuosina ahkerasti mieltään erilaisista yhteiskunnallisista epäkohdista. Hän tutustui 1975 Yves Montandiin ja Simone Signoretiin, joiden kanssa kirjoitti yhteiskunnallisia kannanottoja. Vuonna 1977 hän järjesti varjovastaanoton Itä-Euroopan toisinajattelijoille.


title: Michel Foucault

text: Foucault vieraili 1978 Iranissa italialaisen "Corriere della Sera" -lehden edustajana ja kirjoitti Iranin vallankumouksesta. Vuonna 1978 hän vieraili Japanissa ja opiskeli zeniä. Puolan Solidaarisuus-liikkeen syntyessä 1981 hän tuki sitä aktiivisesti. Foucault kävi ahkerasti ranskan kielen laitoksen vierailevana professorina Berkeleyn yliopistossa Kaliforniassa.


title: Michel Foucault

text: Yhdysvaltojen Ranskaan verrattuna avoimet homo- ja s/m-alakulttuurit innoittivat häntä. Michel Foucault kuoli 25. kesäkuuta 1984 aidsin aiheuttamiin neurologisiin komplikaatioihin.


title: Michel Foucault

text: Foucault'n on väitetty harkinneen nuorempana itsemurhaa ja hän käsitteli itsemurhaa myöhemmissä kirjoituksissaan.


title: Michel Foucault

text: Foucault ei itse halunnut määritellä omaa asemaansa minkään filosofisen koulukunnan mukaan. Hän luonnehti itseään usein vain nietzscheläiseksi ja viimeisinä vuosinaan liitti ajattelunsa Immanuel Kantin aloittamaan ”kriittisen filosofian” perinteeseen.


title: Michel Foucault

text: Foucault'n teoksiin viitataan jatkuvasti eri tieteenaloilla, kuten filosofiassa, historiassa, politiikan tutkimuksessa, sosiologiassa, taiteen ja kirjallisuuden tutkimuksessa, antropologiassa, kielitieteessä, kasvatustieteissä, sukupuolentutkimuksessa ja hallinnon tutkimuksessa.


title: Michel Foucault

text: Erityisesti Foucault'n vaikutus on näkynyt muun muassa seuraavien tutkijoiden töissä: Suomessa Foucault on vaikuttanut erityisesti sosiologien, politiikan tutkijoiden, filosofien, taiteentutkijoiden ja naistutkijoiden ajatteluun. Foucault'sta ovat kirjoittaneet erityisesti sosiologit Ilpo Helén ja Turo-Kimmo Lehtonen, politiikantutkijat Mika Ojakangas ja Markku Koivusalo, feministisen filosofian ja naistutkimuksen edustajat Johanna Oksala ja Tuija Pulkkinen, käytännöllisen filosofian tutkija Sanna Tirkkonen sekä taidefilosofi Anita Seppä.Monografiat:Collège de Francen luennot:Kirjoituskokoelmat:


title: Epäsosiaalinen persoonallisuus

text: Epäsosiaalinen persoonallisuushäiriö (, lyh. APD), myös antisosiaalinen persoonallisuushäiriö, on persoonallisuushäiriö, jonka kantaja ei ymmärrä toisten tunteita tai erillisyyttä omasta itsestä samoin kuin muut tai vaihtoehtoisesti ei kykene ottamaan niitä huomioon tavalliseen tapaan. Hän voi olla älykäs ja ymmärtää lain sekä käytöstavat sääntöinä mutta ei pysty samastumaan niihin tunteiden tasolla. Hän ei pysty yleistämään käytössääntöjä tai toimimaan vastavuoroisesti vaan toimii suoran, yksilöllisen, hetkellisen etunsa hyväksi. Rangaistukset tehoavat huonosti tai ei ollenkaan.


title: Epäsosiaalinen persoonallisuus

text: APD ja erityisesti psykopatia tunnetaan rangaistusjärjestelmän puolella seikkoina, jotka ennustavat voimakkaasti uusinta- ja urarikollisuutta. Siksi psykopatialla on myös kriminologinen erityismerkitys. Kriminaalipsykologi Robert Haren mukaan kaikki epäsosiaalista persoonallisuushäiriötä sairastavat eivät kuitenkaan ole psykopaatteja, vain osa heistä on psykopaatteja. Toisaalta useimmat psykopaatit täyttävät myös epäsosiaalisen persoonallisuushäiriön kriteerit.


title: Epäsosiaalinen persoonallisuus

text: Epäsosiaaliset persoonallisuudet voivat olla vitsikkäitä, hurmaavia ja hauskaa seuraa. Toisaalta he valehtelevat ja käyttävät muita ihmisiä hyväkseen.


title: Epäsosiaalinen persoonallisuus

text: Epäsosiaalinen persoonallisuus on suhteellisen yleinen ihmisillä jotka viettävät iltaa yökerhoissa tai baareissa. Tämä johtaa väkivaltaiseen ja meluisaan käyttäymiseen yöaikaan. Epäsosiaaliseen persoonallisuushäiriöön kuuluu promiskuiteetti eli sukupuolinen holtittomuus tai valikoimaton sukupuoliyhteys eri partnerien kanssa. Yökerhoista ja baareista epäsosiaaliset persoonallisuudet etsivät seksiseuraa, ja tähän liittyy epäsosiaalisen taipumus tylsistyä helposti sekä vähäiset emotionaaliset tarpeet.


title: Epäsosiaalinen persoonallisuus

text: Jopa 47 prosentilla miespuolisista vangeista on epäsosiaalinen persoonallisuus.


title: Epäsosiaalinen persoonallisuus

text: APD:n oireisiin kuuluvat:


title: Epäsosiaalinen persoonallisuus

text: Epäsosiaalista persoonallisuushäiriötä esiintyy DSM-IV-oppaan mukaan kolmella prosentilla miehistä ja yhdellä prosentilla naisista.


title: Jonas Lagus

text: Jonas Lagus (21. tammikuuta 1798 Kurikka – 24. kesäkuuta 1857 Pyhäjärvi) oli körttiläisyytenä tunnetun herätysliikkeen johtajia 1800-luvulla.


title: Jonas Lagus

text: Laguksen vanhemmat olivat kappalainen Nils Lagus ja Sara Elisabet Forsman. Isä opetti poikaansa, joka tuli ylioppilaaksi 1812 ja ryhtyi lukemaan kieliä ja kirjallisuutta. Pappissuvusta ollut Lagus joutui keskeyttämään opinnot isänsä kuoltua; vuonna 1817 hänet vihittiin papiksi, ja hän aloitti papin tehtävät vain 19-vuotiaana Vöyrillä. Vuonna 1828 Lagus siirtyi kappalaiseksi Ylivieskaan ja 1830 Kalajoen kirkkoherran apulaiseksi. Samaan aikaan hän alkoi johtaa herännäisyysliikettä ja ystävystyi Paavo Ruotsalaisen ja Niilo Kustaa Malmbergin kanssa. Vuosina 1836–1838 Lagus oli toimittamassa herännäislehteä "Hengellisiä Sanomia", ja 1838–1839 häntä syytettiin Kalajoen käräjillä luvattomista kokouksista ja rahan keräämisestä pakanoille. Rangaistukseksi hänet erotettiin virasta kuudeksi kuukaudeksi. Vuonna 1845 Lagus muutti kappalaiseksi Pyhäjärvelle, jossa hän toimi kuolemaansa saakka. Postuumisti julkaistiin Laguksen kirjekokoelma "Evangelii röst för kallade själar" (1860) ja sen ensimmäinen suomenkielinen supistettu painos 1861.


title: Jonas Lagus

text: Laguksen ensimmäinen puoliso vuodesta 1821 oli Lovisa Eleonora von Essen (k. 1836), toinen vuodesta 1837 kauppias Herman Vilhelm Vidmarkin leski Albertiina Charlotta Ganander (k. 1849) ja kolmas vuodesta 1850 Johanna Rosalie Lagus (k. 1887).


title: Adventismi

text: Adventistit ovat protestanttisia kristittyjä. "Adventisti" tarkoittaa henkilöä, joka odottaa Kristuksen (Jeesuksen) pikaista toista tulemista (). Nykyisin maailmanlaajuisesti merkittävin adventistiryhmä ovat seitsemännen päivän adventistit. Sanoilla "seitsemännen päivän adventistit" viitataan tapaan viettää pyhäpäivää sapattina, (perjantain auringonlaskusta lauantain auringonlaskuun) sunnuntain sijaan.


title: Adventismi

text: Kirkot, joista jotkut kutsuivat itseänsä adventisteiksi, aloittivat toimintansa 1840-luvun Yhdysvalloissa. Ensimmäisen päivän liikkeiden yksi alullepanija oli baptistiseurakuntaan kuulunut William Miller, joka ennusti, että Jeesuksen toinen tuleminen tapahtuisi 21.3.1843–21.3.1844 aikavälillä. Kun Jeesusta ei ilmennyt, päivämäärää lykättiin 22.10.1844 saakka.. Tuhannet ihmiset uskoivat häntä ja myivät omaisuutensa. Hänen seuraajansa, joita kutsuttiin milleristeiksi odottivat Jeesuksen toista tulemista ja maailmanloppua. Kun maailma ei loppunut 1844 monet hänen seuraajistaan olivat katkerasti pettyneitä. He hylkäsivät hänen liikkeensä ja perustivat uusia. Osa taas menetti uskonsa ja palasivat aikaisempiin kirkkoihinsa. Suurin uusista liikkeistä - seitsemännen päivän adventistit - ilmestyi suurin piirtein Yhdysvaltain sisällissodan aikoihin 1863. Vaikka profetia epäonnistui, monet milleristit väittivät, että alkupäivämäärä oli aloittanut pitkän prosessin valmistaakseen maailmaa toiseen tulemiseen. Vaikka seitsemännen päivän adventistit kannattavat Toisen Tulemisen ideaa, he karttoivat Millerin tapaa antaa täsmällistä päivämäärää milloin Jeesus palaisi.


title: Adventismi

text: Kirkkokunnalle on ominaista Raamatun arvovallan korostaminen. Raamatun tulkintaa ohjaavassa traditiossa merkittävänä tekijänä voidaan pitää liikkeen sisällä profeettana pidettyä Ellen G. Whitea, joskin liikkeen teologiset peruspiirteet syntyivät vuosien 1838–1848 aikana, jolloin Whiten merkitys Raamatun tulkitsijana oli vähäinen.


title: Adventismi

text: Adventistinen teologia on yhdistelmä kaikista kolmesta protestantismin pääsuunnasta: luterilaisuudesta (lähinnä maltillisesta pietismistä), kalvinismin arminiolaisesta haarasta (metodismi) ja radikaalireformaatiosta (anabaptismi), jonka vaikutus on huomattavin.


title: Adventismi

text: Adventistien mukaan korkein valta on Jumalalla. Adventtikirkossa muodollista korkeinta valtaa käyttää kansainvälinen viiden vuoden välein kokoontuva yleiskokous, jonka valta kuitenkin on lähinnä neuvoa-antavaa. Adventtikirkolla ei ole uskontunnustusta vaan nykyisin 28 perustavanlaatuista opinkohtaa, joiden sisältöön on vuosien varrella tehty tarkennuksia, ja niitä on lisätty tarpeen mukaan virallisen kannan vahvistamiseksi. Niiden perustana on adventtikirkon mukaan aina Raamattu.


title: Adventismi

text: Adventistit uskovat yhdessä muiden kristittyjen ja erityisesti konservatiivisten protestanttien kanssa mm. seuraavaan:


title: Adventismi

text: Adventistit näkevät seksuaalisuuden kuuluvan ainoastaan naisen ja miehen väliseen avioliittoon, mikä sulkee pois homoseksuaalisuuden ja esiaviollisen seksin. Adventtikirkko ei hyväksy avoliittoa.


title: Adventismi

text: Adventistien näkemykset eroavat merkittävimmin valtakirkkojen vallitsevista näkemyksistä seuraavissa kohdissa:


title: Adventismi

text: Adventistit kastavat uskonsa tunnustaneita upotuskasteella. Adventisteja oli Suomessa noin 3 400 vuonna 2016 Tilastokeskuksen väestörakennetilaston mukaan.. Tämän lisäksi reilu 1000 jäsentä kuuluu Adventtikirkon paikallisseurakuntiin olematta väestörekisterissä Adventtikirkon jäseniä. Näiden jäsenten lisäksi ns. aikuiskasteesta johtuen kirkon tilaisuuksissa käy myös etenkin nuoria, jotka eivät vielä ole tehneet tai eivät halua tehdä henkilökohtaista uskonratkaisua. Koko maailmassa on noin 18 miljoonaa kastettua jäsentä ja jumalanpalvelustilaisuuksiin osallistuu n. 35 miljoonaa ihmistä. 12. kesäkuuta 1943 rekisteröity Suomen Adventtikirkko on osa maailmanlaajuista seitsemännen päivän adventistien kirkkokuntaa. Organisatorisesti Suomen Adventtikirkko on seurakuntien unioni. Paikallisseurakuntia Suomen Adventtikirkolla on 78.


title: Adventismi

text: Adventistit ylläpitävät eri puolilla maailmaa useita korkeakouluja, kuten Englannissa Newbold Collegea sekä Yhdysvalloissa Andrews University, Southern Adventist University ja Loma Lindan yliopistoja. Suomessa Adventtikirkko omistaa ja operoi Suomen Kristillistä Yhteiskoulua Piikkiössä.


title: Adventismi

text: Seitsemännen päivän adventistien pääkonferenssia johti 1999–2010 norjalainen teol. tri Jan Paulsen. Nykyinen esimies on yhdysvaltalainen teol. tri Ted N. C. Wilson (2010–). Seitsemännen päivän adventistien kirkkokunnan päämaja sijaitsee Silver Springissä yhdysvaltojen Marylandissä.


title: Adventismi

text: Vanhan Testamentin ajan juutalaiset ja alkuseurakunta viettivät lepo- ja pyhäpäivänään viikon seitsemättä päivää, sapattia, joka sijoittuu Suomen nykyisessä kalenterissa perjantain auringonlaskun ja lauantain auringonlaskun väliin. Kirkkohistorioitsijat (mm. Sozomen) kirjoittavat, että vielä 400-luvulla suuri osa seurakunnista vietti lepo- ja pyhäpäivänään sapattia.


title: Adventismi

text: 300-luvun alkupuolella Roomassa alkanut voimakas seurakunnan liittoutuminen ja yhdistyminen poliittisen vallan kanssa johti mm. siihen, että Rooman seurakunta lopetti sapatin vieton ja alkoi viettää lepo- ja pyhäpäivänään sunnuntaita, auringon päivää, joka tähän aikaan oli Rooman valtakunnan virallinen lepo- ja virkistyspäivä. Liittoutumasta muodostunut paavin johtama roomalaiskatolinen kirkko toteutti ja vahvisti tämän muutoksen ja alkoi voimallisesti ja pakkokeinoin levittää tätä uutta käytäntöä kaikkien kristittyjen keskuuteen, samalla vainoten niitä jotka pysyivät uskollisina alkuperäisen sapatin vietossa.


title: Adventismi

text: Keskiajalle tultaessa Katolinen kirkko oli saanut lähes koko kristillisen maailman siirtymään sapatin vietosta sunnuntain viettoon. Toki oli aina sapattia viettäviä ryhmiä, mm. valdolaiset, joista ainakin osa vietti sapattia.


title: Adventismi

text: Varsinainen sapattireformaatio alkoi anabaptistiliikkeen keskuudesta 1500-luvun lopussa tai 1600-luvun alussa, kun jotkut kastajaliikkeen sisällä huomasivat ettei Raamattu tue laisinkaan sunnuntainviettoa. Varsinaisesti 1600-luvulta alkoi muodostua sapattia viettäviä seitsemännen päivän baptistiseurakuntia.


title: Adventismi

text: 1600- ja 1700-luvun sapattireformaatioliike oli seitsemännen päivän baptistiliike.


title: Adventismi

text: Voimallinen eteenpäinmeno sapattireformaatiossa tapahtui 1800-luvulla. Amerikan 1800-luvun suuren Adventtiherätyksen jakautuessa 1845 Albanyn konferenssissa kolmeen liikkeeseen, yksi seurakunta seitsemännen päivän baptistien vaikutuksesta omaksui sapatin vieton. Tämä liike, joka tunnetaan nykyisin seitsemännen päivän adventtiseurakuntana, alkoi kasvaa ja voimistua voimallisesti ja näin ollen myös sapattireformaatio alkoi etenemään vauhdikkaasti.


title: Suomen Adventtikirkko

text: Suomen adventtikirkko on Suomessa toimiva kristillinen kirkkokunta.


title: Neil Gaiman

text: Neil Gaiman (s. 10. marraskuuta 1960 Portchester, Englanti) on englantilainen kirjailija ja sarjakuvakäsikirjoittaja. Hän asuu nykyisin Yhdysvalloissa. Gaiman nousi 1990-luvun alussa kuuluisuuteen "Sandman"-sarjakuvan käsikirjoittajana. Gaimanin teoksille on myönnetty lukuisia fantasiakirjallisuuden tunnustuksia, muun muassa World Fantasy Award, Darius Award sekä Hugo-, Nebula- ja Stoker-palkinnot.


title: Neil Gaiman

text: Lapsena ja nuorena Gaiman varttui lukien C. S. Lewisin, J. R. R. Tolkienin ja G. K. Chestertonin tuotantoa. Nuorena hän innostui tieteiskirjallisuudesta: hänen mielilukemistaan olivat Samuel R. Delany, Roger Zelazny, Harlan Ellison ja varsinkin Gene Wolfe.


title: Neil Gaiman

text: Vaikka Gaiman olikin juutalainen, hän kävi koulua Englannin kirkon oppilaitoksissa, joissa tarjottiin normaalin lukujärjestyksen lisäksi uskonnollista opetusta. Samaan aikaan hän valmistautui bar mitsvaan ortodoksijuutalaisen hazzanin opastuksella. Gaimanin koulutustausta antoi hänelle laajat tiedot niin juutalaisesta kuin kristillisestä jumaluusopista ja ilmestyskirjallisuudesta. Nämä ovat vaikuttaneet suuresti hänen teoksiinsa, kaikkein selvimmin "Sandmaniin".


title: Neil Gaiman

text: 1980-luvun alussa Gaiman oli jonkin aikaa toimittajana tehden haastatteluja ja kirja-arvosteluja. Vuonna 1984 hän kirjoitti Kim Newmanin kanssa ensimmäisen kirjansa, Duran Duran -yhtyeen historiikin. Seuraavana vuonna yhteistyö Newmanin kanssa tuotti teoksen "Ghastly Beyond Belief", joka sisälsi otsikon mukaisia lainauksia tieteis- ja fantasiakirjallisuudesta. Vuonna 1988 häneltä ilmestyi "Don't Panic: The Official Hitchhikers Guide to the Galaxy Companion". Pian sen jälkeen hän kirjoitti yhteistyössä Terry Pratchettin kanssa koomisen ilmestyskirjan "Hyviä enteitä".


title: Neil Gaiman

text: Tutustuttuaan sarjakuvakirjoittaja Alan Mooreen Gaiman alkoi itsekin alalle ja jatkoi "Miracleman"-sarjakuvan käsikirjoittamista Mooren jälkeen.


title: Neil Gaiman

text: Sarjakuvaromaanit "Violent Cases" ja "Signal to Noise" hän kirjoitti yhdessä Dave McKeanin kanssa. Sen jälkeen Gaiman siirtyi työskentelemään sarjakuvayhtiö DC Comicsiin, jossa hänen ensimmäinen työnsä oli "Black Orchid" -lyhytsarja.


title: Neil Gaiman

text: Gaimanin tunnetuin teos on laaja "Sandman"-sarja, jonka kuvittajina on toiminut suuri joukko taiteilijoita. Sandman-sarjan päähenkilöt ovat unen henkilöitymä Sandman eli Dream sekä hänen kuusi sisarustaan Despair, Desire, Delirium, Death, Destiny ja Destruction (”Epätoivo”, ”Intohimo”, ”Houre”, ”Kuolema”, ”Kohtalo” ja ”Tuho”). Gaimanin mukaan nämä seitsemän loputonta olentoa ”eivät ole jumalia, he olivat olemassa ennen kuin ihmiskunta uneksikaan jumalista, ja he ovat olemassa kun viimeinen jumala on kuollut” ("Brief Lives" -teoksen esipuheesta). ”Saadessani oman lehteni, "Sandmanin", pääsin tulkitsemaan perinteisiä myyttejä sekä luomaan kokonaan omiani. "Sandman" on tarina tarinoista, 75 numeron mittainen murhenäytelmä”, Gaiman on kuvaillut. Sarja julkaistiin ensin 75 osassa "The Sandman" -lehtenä 1988–1995, sitten kymmenenä kokooma-albumina vuosina 1991–1996. Gaiman palasi Sandmanin maailmaan vuonna 2003 albumissa "Ikuiset yöt". Kirja sisältää seitsemän tarinaa Sandmanista ja tämän perheestä.


title: Neil Gaiman

text: "Neverwhere – maanalainen Lontoo" (1996) kertoo Lontoon alla elävistä ihmisistä, joiden joukkoon päähenkilö vahingossa joutuu. Romaani perustuu Gaimanin BBC:lle käsikirjoittamaan "Neverwhere"-televisiosarjaan.


title: Neil Gaiman

text: Gaiman on myös muun muassa tehnyt käsikirjoituksen yhteen "Babylon 5" -televisiosarjan jaksoon ja kolmeen "Doctor Who" -sarjan jaksoon. Gaiman kirjoitti myös englanninkielisen tekstin Hayao Miyazakin elokuvaan "Prinsessa Mononoke".


title: Neil Gaiman

text: Romaanistaan "Tähtisumua" Gaiman sai vuonna 1999 Mythopoeic-palkinnon. Alkuteoksen kuvitti Charles Vess.


title: Neil Gaiman

text: "Unohdetut jumalat" (2001) on romaani tavallisesta miehestä jumalten välisessä taistelussa. Teos nosti Gaimanin menestyskirjailijoiden joukkoon ja sai muun muassa Hugo-palkinnon.


title: Neil Gaiman

text: Vuonna 2002 Gaiman haastoi oikeuteen Todd McFarlanen koskien kolmea "Spawn"-sarjakuvan hahmoa: Cogliostro, Medieval Spawn ja Angela. Vuonna 1991 McFarlane oli pyytänyt Gaimania (ja myös muita tunnettuja kirjoittajia kuten Frank Miller ja Dave Sim) kirjoittamaan yhden Spawn-tarinan. Tällöin Gaiman loi sarjaan edellä mainitut hahmot. McFarlane ei maksanut Gaimanin tekijänoikeusmaksuja uusintapainoksista. Gaiman voitti oikeudenkäynnin McFarlanea ja Image Comicsia vastaan.


title: Neil Gaiman

text: Monista Gaimanin teoksista on tehty televisio- tai elokuvaversiot, tunnetuimpana Matthew Vaughnin 2007 ohjaama elokuva "Tähtisumua" sekä animaatio "Coraline ja toinen todellisuus" (2009). Gaiman toimi myös Robert Zemeckisin vuoden 2007 animaatioelokuvan "Beowulf" toisena käsikirjoittajana, ja hänet on myös liitetty tulevaan Gilgameš-eepokseen perustuvaan elokuvaan.


title: Uhanalaisuusluokitus

text: Uhanalaisuusluokitus on menetelmä, jolla kuvataan eri eliölajien (kasvit, eläimet, jne.) todennäköisyyttä kuolla sukupuuttoon tietyllä aikavälillä. Mitä korkeampi lajin uhanalaisuusluokka on, sitä suurempi on sukupuuton riski ilman suojelutoimia. Uhanalaisuusluokitus voidaan tehdä joko kansainvälisesti tai tietyllä alueella.


title: Uhanalaisuusluokitus

text: Kansainvälisesti tunnetuimman uhanalaisuusluokituksen on määritellyt Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN). IUCN:n kriteereihin perustuva luokitusmenetelmä on yhdenmukainen kaikkialla maailmassa ja etukäteen määriteltyjen, yksityiskohtaisten arviointikriteerien vuoksi sillä saadaan jokseenkin puolueeton kuva arvioitavien lajien häviämisriskistä. Luokitus ei kuitenkaan ota huomioon lajikohtaisia erityispiirteitä ja saattaa siksi johtaa yksittäisten lajien uhanalaisuuden yli- tai aliarviointiin.


title: Uhanalaisuusluokitus

text: Lajin uhanalaisuutta arvioitaessa huomioidaan populaation koko, tunnetut uhat, lisääntymisen onnistuminen, lajin esiintymisalueiden pirstoutuneisuus sekä muita lajia uhkaavia tekijöitä.


title: Uhanalaisuusluokitus

text:
IUCN:n uhanalaisuusluokitus jakaa eliöt kasvavan häviämisriskin mukaan johonkin seuraavista luokista.
Lisäksi alueellista arviointia varten on olemassa kaksi lisäluokkaa.
Uusin Suomen ympäristöhallinnon laatima Suomen lajien uhanalaisuusluokitus, kansainväliseen tapaan nimeltään Punainen kirja, on ilmestynyt vuonna 2010 ja se noudattaa IUCN:n uhanalaisuusarviointiohjetta vuodelta 2006 sekä alueellisen arvioinnin ohjetta vuodelta 2003. Kansallinen uhanalaisarviointi eroaa kansainvälisestä siinä, että tarkastelu rajoittuu lajien esiintymiseen Suomen maantieteellisellä alueella. Lisäksi siinä otetaan huomioon myös valtakunnan rajan ylittävät populaatiot sekä muu maan rajojen ulkopuolelta tuleva kannanlisäys. Vuoden 2010 arvioinnissa arvioitiin noin 21 400 eliölajin uhanalaisuus mikä vastaa noin 45 % koko Suomen lajistosta. Arvioinnin perusteella noin 10 % Suomen eliölajeista on luokiteltavissa uhanalaisiksi eli luokkiin VU, EN tai CR.


title: Kansallis-Osake-Pankki

text: Kansallis-Osake-Pankki, lyhyemmin Kansallispankki tai KOP, oli vuosina 1889–1995 toiminut suomalainen liikepankki. Se perustettiin suomalaisuusliikkeen vastineeksi ruotsinkielisten Yhdyspankille. Vuonna 1933 KOP:hen sulautui Luotto-Pankki ja vuonna 1958 Suomen Maatalous-Osake-Pankki. KOP:n pääkonttori sijaitsi Helsingin Aleksanterinkadulla Theodor Höijerin suunnittelemassa, vuonna 1893 valmistuneessa rakennuksessa, jota oli laajennettu vuosina 1925 (Onni Tarjanne) ja 1962 (Antero Pernaja).


title: Kansallis-Osake-Pankki

text: Pankkikriisin yhteydessä vuonna 1992 STS-pankki fuusioitiin KOP:hen. Vuonna 1994 KOP joutui vakavaraisuutensa paikkaamiseksi järjestämään osakeannin, "Kansallisannin", jolla se keräsi sijoittajilta kaksi miljardia markkaa lisäpääomaa. Osakekirjan ulkoasu oli koko pankin ajan samankaltainen.


title: Kansallis-Osake-Pankki

text: Lopulta vuonna 1995 Kansallispankki ja Suomen Yhdyspankki sulautuivat muodostaen Merita Pankin (sittemmin osaksi Nordeaa). Fuusiossa Kansallispankin omistajat saivat 41,7 % Meritan osakkeista.


title: Kansallis-Osake-Pankki

text: Kansallispankin tunnus oli sininen tyylitelty orava.


title: Kansallis-Osake-Pankki

text: Kansallis-Osakepankki perustettiin vuonna 1889. Perustajia oli viisi: Otto Stenroth, Lauri Kivekäs, Matti Äyräpää sekä veljekset Otto ja August Hjelt. Perustamisessa kielikysymys näytteli tärkeää osaa. Pankkitoimen koettiin olevan ruotsinkielisten hallussa; tarvittiin suomalainen ja suomenmielinen liikepankki. Perustettavan pankin osakkeita merkitsi suuri joukko suomenmielisiä ihmisiä eri puolella Suomea. Perustava yhtiökokous pidettiin 12.10.1889. Pääkonttori avattiin yleisölle 8.2.1890; yksittäisiä talletuksia oli otettu ja lainoja annettu jo sitä ennen.


title: Kansallis-Osake-Pankki

text: Pankin ensimmäinen nimi oli Kansallis-Osakepankki. Tällä nimellä pankki toimi vuodet 1889–1892, ennen kuin nimi ruvettiin kirjoittamaan kahdella yhdysviivalla Kansallis-Osake-Pankki.


title: Kansallis-Osake-Pankki

text: Suomalaiskansallisissa piireissä odotettiin aluksi Kansallis-Osake-Pankin toimivan aseena kielitaistelussa. Pankin johto ei kuitenkaan ajanut jyrkkää kielikantaa, vaan näki tärkeämmäksi pankin terveen kasvun turvaamisen. Jyrkkä ja selkeä kielikanta ei myöskään ollut edellytys tulla valituksi pankkiin esimieheksi tai toimikunnan jäseneksi. Eräillä paikkakunnilla aiheutuikin kiistoja, kun ruotsinkielisiä oltiin ottamassa näille paikoille. Suomenkielisen ja -mielisen liike-elämän nousu kuitenkin hyödytti pankkia sen toiminnan alkuvuosikymmeninä.


title: Tietokoneverkko

text: Tietokoneverkko on tietokoneiden ja niitä yhdistävien tietoliikenneyhteyksien muodostama tietoliikenneverkko. Verkon avulla tietokoneet voivat viestiä keskenään sekä jakaa resursseja ja digitaalista informaatiota. Tyypillisesti tieto välitetään tietokoneverkoissa erilaisina paketteina.


title: Tietokoneverkko

text: Ensimmäiset tietokoneverkot syntyivät 1950-luvulla, kun useita päätteitä alettiin yhdistää yhteen keskustietokoneeseen. Myöhemmin myös suurtietokoneita alettiin yhdistää toisiinsa.


title: Tietokoneverkko

text: Nykyinen Internet sai alkunsa 1970-luvun taitteessa Yhdysvaltain asevoimien ARPA-tutkimushankkeesta. ARPANET nimen saanutta verkkoa käyttivät Yhdysvalloissa 1970-luvulla armeijan lisäksi lähinnä yliopistot ja tutkimuslaitokset.


title: Tietokoneverkko

text: Tietokoneverkkoja voidaan luokitella koon mukaan. Tyypillisiä luokituksia ovat:


title: Tietokoneverkko

text: Verkkoja voidaan jakaa myös käyttäjäryhmän mukaan:


title: Merita Pankki

text: Merita Pankki oli vuosina 1995–2001 toiminut suomalainen pankki. Pankin emoyhtiö Merita Oy oli listattu Helsingin pörssiin.


title: Merita Pankki

text: Merita on latinaa ja tarkoittaa 'ansiot, ansaitut asiat' sekä 'ansioitunut naispuolinen'.


title: Merita Pankki

text: Merita-konserni syntyi vuonna 1995, kun Kansallis-Osake-Pankki (KOP) ja Suomen Yhdyspankki Oy:n (SYP) emoyhtiö Unitas Oy yhdistyivät. Konsernin emoyhtiö oli pörssilistattu "Merita Oy". Merita-konsernin ytimen muodosti pankkitoimintaa harjoittanut tytäryhtiö "Merita Pankki Oy." Konsernilla oli yli 15 000 hengen henkilöstö.


title: Merita Pankki

text: KOP:n ja Unitaksen fuusioon johti KOP:n huono kunto. KOP oli kärsinyt 1990-luvun pankkikriisissä. KOP:n asema oli vuoden 1995 alussa vaikea. Se oli ollut tappiokierteessä ja sen riskinkantokyky oli heikko. Vaikka pankki oli yrittänyt ratkaista ongelmiaan mm. osakeannilla (ns. "Kansallisanti"), tilanne ei näyttänyt juuri paranevan. Jotain ratkaisevaa täytyi tehdä. Fuusio nähtiin KOP:ssa ainoaksi todelliseksi ratkaisuksi.


title: Merita Pankki

text: Unitaksen tilanne oli erilainen. Sen tase oli KOP:n tasetta terveempi ja pankin omistajat olivat pankin takana. Yhdyspankissa voitiin olla varmoja, että se selviäisi pankkikriisistä.


title: Merita Pankki

text: Sulautumissopimus allekirjoitettiin 14.2.1995. Viralliset fuusioneuvottelut olivat kestäneet kolme viikkoa. Fuusioon päädyttiin, vaikka Unitaksen ja KOP:n leirit olivat olleet toistensa pahimpia kilpailijoita. Fuusio oli tärkeä tekijä suomalaisen pankkijärjestelmän tervehdyttämisessä. Pankkien lukumäärän tuli vähentyä, jotta säännöstelyn aikakaudella syntyneen ylikapasiteetin purkaminen tuli mahdolliseksi. Fuusiosta arvioitiin saatavan huomattavat 1,5 miljardin markan kustannushyödyt erityisesti henkilöstökulujen leikkaamisen kautta.


title: Merita Pankki

text: Fuusio toteutettiin kolmessa vaiheessa. KOP:sta tuli 1.4.1995 Unitaksen tytäryhtiö ja Yhdyspankista puolestaan KOP:n tytäryhtiö. Unitas omisti KOP:sta 51 %. Kesäkuun alussa KOP:n pankkitoiminta siirtyi apporttina Yhdyspankille, ja Yhdyspankin nimi muuttui 2.6.1995 "Merita Pankki Oy":ksi. KOP:n pankkitoimilupa päättyi 5.6. ja sen nimi muuttui "Kansallis-Yhtymä Oy":ksi. Kansallis-Yhtymän osake noteerattiin Helsingin pörssissä 28.12.1995 asti. Lopulta Kansallis-Yhtymä Oy sulautui Unitakseen 29.12.1995 ja "Unitas Oy":n nimi muuttui "Merita Oy":ksi. Kolmella Kansallis-Yhtymän osakkella sai yhden Unitaksen A-osakkeen. Kun Meritan Oy pörssinoteeraus alkoi 2.1.1996, fuusiojärjestely oli ohi.


title: Merita Pankki

text: Merita Pankki oli markkinajohtaja Suomen peruspankkitoiminnassa. Sen markkinaosuus markkaluotoista oli 44 % vuonna 1996. Ulkomaantoiminnoissa sillä oli miltei määräävä markkina-asema.


title: Merita Pankki

text: Fuusion jälkeen alkoi saneeraus. Ennen fuusiota KOP:lla oli ollut 415 konttoria ja SYP:llä 360 konttoria. Konttoriverkostoa saneerattiin niin, että lähes 300 konttoria suljettiin seuraavien kahden vuoden aikana. Karsintaa tapahtui eniten suurimmissa kaupungeissa, joissa konttoreita oli ollut eniten.


title: Merita Pankki

text: Pankkien tietojärjestelmät yhdistettiin helmikuussa 1996. Henkilöstöä, jota oli yhteensä 18 600, ryhdyttiin myös vähentämään. Henkilöstön määrä väheni neljän vuoden aikana lähes 4 900 hengellä. Suurin osa vähennyksistä tehtiin tukipakettien turvin, jossa pankista lähtevälle maksettiin merkittävä eroraha.


title: Merita Pankki

text: Konttoriverkoston ja henkilöstön saneeraus oli välttämätöntä, mutta ne tapahtuivat asiakaspalvelun kustannuksella. Asiakastyytyväisyys heikkeni. Asiakkaiden käyttäytyminen myös muuttui niin, että he alkoivat käyttää pankin ja itsensä kannalta edullisempia asiointikeinoja. Palvelussa lähennyttiin kustannusvastaavuutta, jossa asiakkaat maksoivat palvelusta lähes oikean hinnan, ja asiakasryhmien välinen subventointi toisten kustannuksella väheni.


title: Merita Pankki

text: Muutokset johtivat siihen, että Merita menetti asiakkaita. Sen markkinaosuus talletuksista aleni 44 prosentista 42 prosenttiin vuosina 1995–1997. Luotoissa aleneminen oli talletuksia nopeampaa, 47 prosentista 43 prosentiin. Osa asiakkaista kieltäytyi hyväksymästä fuusiota ja vaihtoi pankkia. Meritan tase pieneni aluksi. Konsernin tulos oli kuitenkin voitollinen jo fuusiovuonna 1995. Seuraavina vuosina se parani. Osinkoa pystyttiin maksamaan ensi kertaa vuonna 1996. Tuloksen paranemiseen vaikutti saneerauksen lisäksi luottotappioiden ja järjestämättömien luottojen jyrkkä väheneminen.


title: Merita Pankki

text: Merita Pankin elektronisten pankkipalveluiden tuotenimi oli Solo. Solo-nimi oli peräisin SYP:stä, joka oli ottanut nimen käyttöön vuonna 1991.


title: Merita Pankki

text: Meritan Solo-merkin alla toimivat vuonna 1995 Solo-maksuautomaatit, Solo-puhelinpankki ja Solo-mikropalvelu. Elektronisessa Solo-pankissa asiakas sai tilitiedot, voi hoitaa maksut ja käydä arvopaperikauppaa. Palveluun sai yhteyden myös Internetin kautta. Vuonna 1996, jo ennen varsinaisen verkkopankin lanseerausta, Merita Pankki toi markkinoille Solo-maksun, jonka avulla asiakas saattoi maksaa ostoksensa Internetissä.


title: Merita Pankki

text: Internetissä toimivan Solo-verkkopankin Merita lanseerasi vuonna 1997. Asiakkaat saattoivat nyt hoitaa pankkiasiansa verkossa ja tehdä myös aikatalletuksia, ostaa rahasto-osuuksia ja obligaatioita. Solo-palveluiden käyttämiseen tarvittavia sopimuksia oli vuoden 1997 loppuun mennessä tehty 330 000.


title: Merita Pankki

text: Vuonna 2000 Solo-palvelut lanseerattiin Ruotsiin Nordbankenin, myöhemmin myös Tanskaan Unidanmarkin asiakkaiden käyttöön.


title: Merita Pankki

text: Vuonna 1997 Merita yhdistyi ruotsalaisen Nordbankenin kanssa, jolloin muodostui MeritaNordbanken. MeritaNordbanken aloitti toimintansa vuoden 1998 alusta. Uuden konsernin omistusyhtiöt "Merita Oyj" ja "Nordbanken Holding AB (publ)" yhdistettiin "Nordic Baltic Holdingiksi" (NBH) alkuvuodesta 2000. Konserniin yhdistettiin jo samana vuonna tanskalainen Unibank ja norjalainen "Christiania Bank og Kreditkasse". Vuoden 2000 marraskuussa konserni otti käyttöön nimen Nordea.


title: Merita Pankki

text: Suomen "Merita Pankin" liiketoiminta siirtyi monimutkaisessa yhtiöjärjestelyssä vuoden 2002 alusta yhtiölle, jonka nimeksi tuli "Nordea Pankki Suomi Oyj." Vuosien 2001 ja 2002 vaihteessa kaikki Meritan konttorit muutettiin Nordeoiksi.


title: Merita Pankki

text: Meritan konsernirakenne vuoden 1996 alussa oli seuraava:


title: Merita Pankki

text: "Merita Oy":n (myöh. "Merita Oyj") osakkeet olivat listattuna Helsingin Pörssissä 2.1.1996 alkaen. Yhtiöllä oli vuonna 1995 noin 350 000 osakkeenomistajaa.


title: Merita Pankki

text: Meritan A-osake eli kantaosake oli listattu 24.3.2000 asti. Meritan B-osake eli etuosake oli listattu 4.11.1998 asti. A- ja B-osakkeet yhdistettiin 5.11.1998.


title: Merita Pankki

text: Meritan ja Nordbankenin osakkeet yhdistettiin vuoden 2000 alussa. Yhdistäminen toteutettiin operaatiolla, jossa "Nordbanken Holdingin" nimi muuttui tilapäisesti "Nordic Baltic Holdingiksi" (NBH). NBH osti kaikki "Merita Oyj":n osakkeet yleisöltä. Yhdellä Meritan osakkeella sai 1,02 NBH:n osaketta. Suurin osa Meritan osakkeista vaihdettiin näin. Loput osakkeet lunastettiin 5,77 € euron hintaan. Operaation jälkeen myös "Unibank" yhdistettiin NBH-yhtiöön maaliskuussa 2000. NBH:n nimeksi vaihdettiin "Nordea AB (publ)" vuoden 2000 lopussa. Yhdistynyt Nordea, joka kattoi vuoden 2000 lopussa Meritan, Nordbankenin ja Unibankin, oli listattu Helsingin, Tukholman ja Kööpenhaminan pörsseissä.


title: Merita Pankki

text: Pankin kivestä ja puusta koostuvan, etäisesti reikäleipää muistuttavan logon suunnitteli muotoilustrategisti Raymond Turner. Se herätti aikoinaan runsaasti keskustelua hintansa vuoksi.


title: Niilo Kustaa Malmberg

text: Niilo Kustaa Malmberg (alun perin "Nils Gustav", 16. helmikuuta 1807 Ylistaro – 21. syyskuuta 1858 Lapua) oli suomalainen pappi. Hän oli 1800-luvun alkupuolen herännäisen herätysliikkeen johtohahmoja. Häntä pidetään Suomen historian eräänä merkittävimmistä evankeliumin saarnaajista.


title: Niilo Kustaa Malmberg

text: Niilo Kustaa Malmbergin vanhemmat olivat "Herman Malmberg" ja "Liisa Greta Aejmelaeus". Herman Malmberg oli pappi, Isonkyrön pitäjänapulainen. Hän kuoli 1809. Hänen äitinsä meni uudelleen naimisiin Ylistaron seurakunnassa armovuoden saarnaajana toimineen Johan Simeliuksen kanssa pari vuotta myöhemmin. Niilo Kustaa Malmberg oli naimisissa kahdesti: 1832–1851 "Sofia Amanda Karolina Bergroth"in kanssa ja 1853–1858 "Helena Jaakontytär Huhtala"n kanssa. Edellisestä avioliitosta syntyivät Eliel, Ida Sofia, Gustaf, Frans, Lydia ja Julia. 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun herännäisyyden johtaja, Wilhelmi Malmivaara, on hänen poikansa jälkimmäisestä avioliitosta.


title: Niilo Kustaa Malmberg

text: Niilo Kustaa Malmberg kävi koulua Raahessa, Oulussa, Laihialla ja Vaasassa ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1827. Hän opiskeli ensin Turussa ja Turun palon jälkeen Helsingissä. Papiksi hänet vihittiin kesäkuussa 1830 Turussa. Teologian opintojensa lomassa hän toimi Pietarissa kirkkoherran saarna-apulaisena ja siellä hän tutustui pastori Martin Boosin johtamaan katoliseen herätysliikkeeseen. Hänen voimakas julistuksensa herätti Venäjän luterilaisen kirkon piispan Zacharias Cygnaeuksen huomion. Ensin Malmbergin toimintaa rajoitettiin ja myöhemmin hänet määrättiin poistumaan Pietarista. Herätysliike vaikutti Niilo Kustaa Malmbergin henkilökohtaisen hengellisen elämän syntymiseen.


title: Niilo Kustaa Malmberg

text: Valmistumisen jälkeen hän sai papinviran Kalajoelta, jossa hän tutustui pappi Jonas Lagukseen, josta oli tuleva Malmbergin ohella herännäisyyden toinen kirkollinen johtohahmo. Merkittävä oli myös Nivalaan siirron jälkeen helluntaina 1834 tapahtunut kohtaaminen Savon herätysliikkeen kärkimiehen Paavo Ruotsalaisen kanssa, jonka kanssa Malmberg ystävystyi. Ruotsalainen vaikutti Malmbergiin ja tämän uskonnäkemykseen syvästi. Joose Vilkunan suunnittelema Malmbergin muistomerkki paljastettiin 1966 Nivalan Pirttirannassa.


title: Niilo Kustaa Malmberg

text: Malmberg toimi pappina Nivalassa toukokuuhun 1838 saakka, jonka jälkeen hänet määrättiin Lapuan kappalaisen apulaiseksi. Hänen työnsä tuloksena syntyi Lapualla ja naapuripaikkakunnilla herätys, joka vaikutti voimakkaasti koko seutukunnan elämään. Malmberg tuomittiin muiden herännäisliikkeen johtajien kanssa Kalajoen käräjillä 1838–1839 hartausseurojen pitämisestä. Rangaistuksena oli alkuvuodesta 1842 toteutunut viraltapano puoleksi vuodeksi. Tämän jälkeen Malmberg siirtyi lyhyen Uusikaarlepyyn pestin jälkeen Lapuan pitäjänapulaiseksi. Hän osti Lapualta 1848 Marielundin tilan. Siitä muodostui joksikin aikaa herännäisyyden keskuspaikka, jossa pidettiin muun muassa isoja hääseuroja. Hänen kuollessaan 1858 herännäisyyden johtoon tulivat maallikot kirkollisten johtajien sijaan.


title: Niilo Kustaa Malmberg

text: Herännäisyyteen liittyneet papit alkoivat erkaantua herätysliikkeestä 1850-luvun alkupuolella. Hajaannukseen johtaneiden riitojen aikana Malmbergia syytettiin liiallisesta alkoholin käytöstä ja aviorikoksesta, jonka toisena osapuolena olisi ollut hänen toinen puolisonsa. Väitteiden takana oli ilmeisesti toinen herännäissaarnaaja Carl Gustaf von Essen, jonka kanssa Malmberg oli ajautunut riitoihin. Pappien erkaantumisen jälkeen Malmberg säilytti arvovaltansa vaikutusalueensa heränneen talonpoikaisväestön keskuudessa.


title: Herätysliike

text: Herätysliike tarkoittaa kristillistä liikettä, joka on syntynyt herätyksen seurauksena. Herätysliike pyrkii usein aktiivisesti sanomansa levittämiseen, ja siihen saattaa liittyä varsinkin alkuvaiheessa karismaattisia kokemuksia. Suomessa useimmat merkittävät herätysliikkeet toimivat Evankelis-luterilaisen kirkon sisällä.


title: Herätysliike

text: Uskonnollisella herätyksellä tarkoitetaan murrostilaa, jossa henkilökohtainen suhde Jumalaan tulee tärkeimmäksi asiaksi. Herätys-sanaa voidaan käyttää myös aatteellisesta valveutumisesta laajemmin. Herätyksen kokemus voi olla kollektiivinen, jolloin muodostuu herätyksen kokeneiden yhteisö. Tällaisen herätysten puhkeamiselle luovat usein maaperää yhteiskunnalliset murrokset ja kirkkoinstituution kykenemättömyys vastata uudenlaisiin haasteisiin. Kun herätykselle hahmottuu johtaja tai johtajisto ja säännöllinen kokoontumisrutiini, herätyksestä alkaa muodostua herätysliike.


title: Herätysliike

text: Suomessa herätysliikkeillä tarkoitetaan tavallisesti 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa syntyneitä neljää suurta liikettä, joiden taustalla on 1600-luvulla Saksasta lähtenyt pietismi. Nämä vanhat herätysliikkeet ovat rukoilevaisuus, herännäisyys (eli körttiläisyys), evankelisuus ja lestadiolaisuus, joista monet ovat jakautuneet kahteen tai useampaan suuntaan. Pienempi aikakauden herätysliike oli seppä Högmanin tyttären Margareta Högmanin ystäväliike. Viidenneksi herätysliikkeeksi, tai viidesläisyydeksi, kutsutaan 1900-luvulla syntynyttä evankelioivaa herätyskristillisyyttä eli uuspietismiä. Viidesläisyys on alun perinkin organisaatioltaan epäyhtenäinen. 1800-luvun herätysliikkeet ovat levinneet perinteisiltä kannatusalueiltaan eri puolille Suomea. Nykyään lähes kaikissa maamme luterilaisissa seurakunnissa vaikuttaa rinnakkain useita herätysliikkeitä. Vaikka herätysliikkeillä on nykyään perinneyhdistyksen piirteitä, ne tavoittavat jatkuvasti uusia ihmisiä, myös pääkaupunkiseudulla.


title: Herätysliike

text: Myös vapaita suuntia kuten baptismia, helluntailaisuutta, metodismia ja vapaakirkollisuutta voidaan pitää Suomessakin merkittävinä herätysliikkeinä, vaikka nimeä herätysliike ei tavallisesti näistä käytetäkään. Karismaattisuus on vaikuttanut Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa 1900-luvun loppupuolelta lähtien sekä evankelis-luterilaisen kirkon sisällä että sen ulkopuolella.


title: Herätysliike

text: Viime aikoina on uutena ilmiönä Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa esiintynyt separatismia eli kirkon sisällä syntyneiden herätysliikkeiden irtautumista kirkosta. Vuonna 2008 Nokia Mission Markku Koivisto ajautui välirikkoon piipan kanssa ja pidätettiin pappisvirasta, minkä jälkeen hän perusti oman tunnustuskunnan Nokia Missio Church, joka nyttemmin toimii ilman Koivistoa nimellä Uuden toivon seurakunnat. Vuonna 2013 perustettu Lähetyshiippakunta on vihkinyt pappeja ja toimittanut sakramentteja ilman kirkon johdon mandaattia, perustamatta kuitenkaan muodollisesti uutta kirkkoa, mikä tekee liikkeen asemasta epäselvän. Vuonna 2016 esikoislestadiolaisten johtajat, ns. Lapin vanhimmat, ovat kehottaneet liikkeen saarnaajia ottamaan sakramentit liikkeen omiin käsiin, mikä on aiheuttanut liikkeen jakautumisen kirkkomielisiin ja separatisteihin. Nokia Missiota lukuun ottamatta näiden irtiottojen taustalla ei ole ollut niinkään uudistusaalto kuin kapina kirkon liberalisoitumista vastaan mm. naispappeus- ja homoavioliittokysymyksissä.


title: Sylvi Saimo

text: Sylvi Riitta Saimo (vuoteen 1936 saakka "Sikiö", 12. marraskuuta 1914 Jaakkima – 12. maaliskuuta 2004 Laukaa) oli meloja ja ensimmäinen olympialaisten kesälajissa kultaa voittanut suomalaisnainen.


title: Sylvi Saimo

text: Sylvi Saimon vanhemmat olivat maanviljelijä Johannes Sikiö ja emäntä Hilda Hannonen. Hän teki lähes koko ikänsä maataloustöitä ja kävi maamieskoulun 1945 sekä valmistui liikuntaneuvojaksi 1948. Hämeenlinnan keskusvankilan vartijana Saimo toimi 1946–1948, kerho-ohjaajana 1956–1961 ja liikunnanohjaajana useilla kristillisillä nuorisoleireillä. Sodassa hän oli ilmavalvontalottana. Hän oli maanviljelijä kotitilallaan Lievestuoreen Hoholla.


title: Sylvi Saimo

text: Saimo aloitti kilpaurheilun jo nuorena: hän harrasti suunnistusta, hiihtoa ja yleisurheilua huipputasolla ennen kuin löysi lajikseen melonnan. Hän osallistui melontaan Lontoon olympiakisoissa ja sijoittui kuudenneksi 500 metrin kajakkiyksiköissä ajalla 2.38,4. Kesällä 1950 hän voitti melonnassa maailmanmestaruuden yksikössä ja Greta Grönholmin kanssa kaksikossa Kööpenhaminassa pidetyissä kisoissa.


title: Sylvi Saimo

text: Saimo voitti 1949 Suomen-mestaruuden yksikössä ajalla 2.26,0 ja kaksikossa Aune Janssonin kanssa ajalla 2.19,8. Seuraavana vuonna hän uusi mestaruutensa yksikössä ajalla 2.30,3 ja voitti kaksikon SM-kultaa Pirkko Ihalaisen kanssa ajalla 2.15,0. Vuoden 1951 PM-kilpailuissa hän voitti Grönholmin kanssa kaksikon mestaruuden.


title: Sylvi Saimo

text: Helsingin olympiakisoissa 37-vuotiaana Sylvi Saimo voitti kultaa naisten kajakkiyksikköjen 500 metrillä 28. heinäkuuta 1952 (kilpailun tulokset: 1. "Sylvi Saimo, Suomi" 2.18,4, 2. "Gertrude Liebhart, Itävalta" 2.18,8 ja 3. "Nina Savina, Neuvostoliitto" 2.21,6).


title: Sylvi Saimo

text: Saimoa voidaan pitää eräänlaisena suomalaisen naisurheilun esikuvana ja ikonina. Hänet valittiin Vuoden naisurheilijaksi vuosina 1948, 1950 ja 1952. Hänen jälkeensä seuraava naispuolinen suomalainen kesäolympiakisojen voittaja oli 44 vuotta myöhemmin Heli Rantanen Atlantassa 1996.


title: Sylvi Saimo

text: Urheilu-uran jälkeen Saimo toimi Keskustan kansanedustajana 1966–1979. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosina 1956, 1962, 1968 ja 1978. Hän osallistui myös aktiivisesti Laukaan kunnallispolitiikkaan.


title: Juhana Lustig

text: Juhana (Juho) Lustig (Puustijärvi) (18. maaliskuuta 1771 Ylitornio – 2. helmikuuta 1833 Nilsiä) oli vuonna 1796 Iisalmen pitäjän Savojärven kylässä syntyneen herännäisyyden ensimmäinen johtaja.


title: Juhana Lustig

text:
Lustigin vanhemmat olivat uudisviljelijä Hannu Ollinpoika ja Klaara Ollintytär. Hän lienee saanut hengellisiä vaikutteita jo kotiseudullaan, ennen muuttoaan Pohjois-Savoon, jossa hän työskenteli pyöräntekijänä.
Vuonna 1796 hän liittyi Iisalmessa alkunsa saaneeseen uskonnolliseen herätykseen ja tuli sen johtajaksi. Hän lienee menettänyt asemansa liikkeen johtohahmona Paavo Ruotsalaiselle vuoden 1808-1809 paikkeilla. Ruotsalainen edusti uskossaan vakavampaa näkemystä, kun taas Lustigia pidettiin pinnallisena ja ailahtelevana. Lustigin vaikutus säilyi silti pienemmässä piirissä ja muun muassa Henrik Renqvist lienee saanut herätystä Lustigin saarnoista.


title: Juhana Lustig

text: Lustigin ensimmäisen puolison nimi ei ole tiedossa, toinen puoliso oli Liisa Väisänen (k. 1860).


title: Grand Prix Legends

text: Grand Prix Legends (lyhyesti GPL) on Papyrus Design Groupin kehittämä ajopeli/simulaattori, joka kuvaa vuoden 1967 Formula 1 -kautta. Pelin on julkaissut Sierra Sports vuonna .


title: Grand Prix Legends

text: GPL ei koskaan ollut mikään myyntimenestys, ja tähän on kaksi selkeää syytä. Ensinnäkin peli vaatii konetehoa enemmän kuin keskiverto-PC sisälsi vuonna 1998, ja toiseksi pelissä simuloidaan autoja, jotka olivat oikeastikin todella vaikeita ajaa. Siitä huolimatta, ja ehkä juuri sen vuoksi, peli on saavuttanut suosiota kilpa-autosimulaattorien ystävien keskuudessa.


title: Grand Prix Legends

text: Pelin ohjekirja mainitsee yhdeksi vaikeudeksi että pelaajat eivät tunne autoihin kohdistuvia liikevoimia ajaessaan.


title: Grand Prix Legends

text: Peliä varten Papyrusin aiempi ohjelmisto korvattiin ja kehitettiin uudestaan. Peli hyödynsi 16-bittistä väriä ja tuki 3Dfx:n grafiikkasuoritinta, mutta julkaisu ajoittui hetkeen jolloin laiteajurit olivat hyvin bugisia ja ohjelmistorenderöinti oli liian hidasta.


title: Grand Prix Legends

text: Vuosien saatossa ovat harrastajat tehneet GPL:ään lukemattomia grafiikkapäivityksiä autoihin ja ratoihin, satoja kokonaan uusia ratoja, apuohjelmia sekä muun muassa vuosien 1965, 1969 ja 1966 Formula 1 -autot sisältävät lisäosat.


title: Grand Prix Legends

text: Internetissä toimii lukuisia Grand Prix Legends -kisoja ja kokonaisia kausia järjestäviä yhteisöjä. Myös Suomessa on muutama tällainen yhteisö, kuten esimerkiksi Trellet.Net.


title: Grand Prix Legends

text: Harrastajat voivat mitellä toisiaan vastaan myös kierrosaikojen perusteella GPLRank-sivustolla.


title: Grand Prix Legends

text: GameSpot antoi pelille arvosanaksi 8.9/10 arvostelussaan.


title: Rigel

text: Rigel (β Orionis) on taivaan seitsemänneksi kirkkain tähti (visuaalinen magnitudi 0,18). Vaikka se on nimetty Orionin tähdistön beta-tähdeksi, se on kirkkaampi kuin α-tähti Betelgeuze.


title: Rigel

text: Etäisyysarviot Rigelille vaihtelevat 700 ja 900 valovuoden välillä. Satelliitti Hipparcoksen paras arvio on tähän asti ollut noin 773 valovuotta eli 237 parsekia, mutta virheen mahdollisuus on vielä varsin suuri. Rigel kuuluu spektriluokkaan B8 Ia, ja se on luokiteltu ylijättiläistähdeksi. Se on noin 40 000 kertaa kirkkaampi kuin oma Aurinkomme.


title: Rigel

text: Kirkkautensa ja suuren nopeutensa ansiosta Rigel kuumentaa useaa sumua ympärillään. Rigel on myös kytköksissä Orionin suureen kaasusumuun. Vaikka Rigelin ja sumun etäisyys Maasta on noin kaksinkertainen, voidaan sumu ja tähti yhdistää toisiinsa iän ja kulkusuunnan perusteella.


title: Rigel

text: Rigelin uskotaan olevan kolminkertainen tähti. Päätähteä kiertää kaksi pienempää tähteä, nimiltään Rigel B ja C. Ne kiertävät toisiaan 28 AU:n päässä ja päätähteään 2 000 AU:n päässä.


title: Rigel

text: Rigel on monen muun ylijättiläisen tapaan myös muuttuva tähti. Kirkkauden muutos tosin melko pientä (0,3 ja 0,03 magnitudin muutokset ovat tavallisia) ja epäsäännöllistä (jakso noin 25 vuorokautta) mutta havaittavissa tarkoilla mittauksilla. On epäilty, että järjestelmässä olisi vielä neljäskin tähti, mutta se ehkä on vain havaintojen ylitulkinnan tulosta.


title: Rigel

text: Tähden nimi tulee sen sijainnista, joka olisi Orionin vasen jalka, jos kuvio piirrettäisiin taivaalle. Nimi on lyhennelmä arabiankielisistä sanoista "Rijl Jauza al-Yusra" ’päämiehen vasen jalka’.


title: Herrnhutilaisuus

text: Herrnhutilaisuus on kristillinen herätysliike, jonka katsotaan olevan lähtöisin pietismistä. Herrnhutilaisuus syntyi kreivi Nikolaus Ludwig von Zinzendorfin maatilalla Böömissä 1700-luvulla. Herrnhut tarkoittaa suomeksi ”Herran katseen alla” (tai ”Herran suoja”). Zinzendorf otti vastaan vainottuja kristittyjä eri liikkeistä. Hänen maatilalleen tuli bööminveljiä, hussilaisia, metodisteja ja schwenckfeldiläisiä.


title: Herrnhutilaisuus

text: Veljeskunta syntyi noin vuonna 1722. Liike alkoi vuonna 1731 julkaista Päivän Tunnussanaa, jossa oli arvottuja Raamatun jakeita. Herrnhutilaisuus erkani opillisesti ortodoksiluterilaisista ja pietismistä ja se alkoi saada omia painotuksiaan. Se erkaantui myös läheisestä toiminnasta metodistien kanssa.


title: Herrnhutilaisuus

text:
Herrnhutilaiset toimivat luterilaisessa kirkossa ja kävivät niissä ehtoollisella. Heillä oli kuitenkin myös omaa veljeskunnan sisäistä
hengellistä toimintaa. He halusivat erottua maailmasta omalla toiminnallaan ja noudattivat lähetyskäskyä. He pitivät omia hartauksia, lauluhetkiä ja jalkojenpesuseremonioita. Koska maatilalle oli tullut väkeä monista suuntauksista, se oli myös ekumeeninen. Seurakunnalla oli omia virkoja, esimerkiksi seurakuntavanhimmat, opettajat, diakonit ja myöhemmin myös oma piispa, joka oli vastuussa seurakuntavanhimmistolle. Toiminta oli pitkälti maallikkojohtoista, ja sakramentit nautittiin luterilaisen kirkon papeilta.


title: Herrnhutilaisuus

text: Herrnhutilaisuus teki voimakasta lähetystyötä seuraavissa paikoissa: Alankomaat, Algeria, Arkangeli, Australia, Baltia, Bengali, Ceylon, Egypti, Englanti, Etelä-Afrikka, Guinea, Grönlanti, Jamaika, Labrador, Länsi-Intia (Saint Thomas), Persia, Sleesia, Suriname, Sveitsi, Tansania ja Yhdysvallat (Pennsylvania ja Pohjois-Carolina). Herrnhutilaisuus on kansankirkko Surinamessa.


title: Herrnhutilaisuus

text: Päivän Tunnussanaa julkaistaan edelleen. Se käännetään noin 50 kielelle. Nykyään herrnhutilaiseen veljesseurakuntaan arvioidaan kuuluvan noin 300 000 jäsentä. Sillä ei ole tarkkaa opillista näkökantaa uskontoon, ja se on ekumeeninen liike. Se hyväksyy esimerkiksi naispappeuden. Herrnhutilaisnuoret tuntevat Taizé-liikkeen omakseen.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitta eli pyhä Birgitta eli "Birgitta Birgerintytär" ("Birgitta Birgersdotter"; 7. lokakuuta 1303 – 23. heinäkuuta 1373) oli ruotsalainen profeetta, mystikko ja hengellisen sääntökunnan birgittalaisjärjestön "Ordo Sanctissimi Salvatoris" perustaja. Hänet kanonisoitiin 7. lokakuuta 1391. Birgitan muistopäivä on 7. lokakuuta. Syntymäajaksi on annettu myös epämääräisempi ”uudenvuoden 1303 aikaan” ja myös ”keväällä 1303”.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitta oli aikansa tärkeimpiä uskonnollisia vaikuttajia, mutta myös poliittinen vaikuttaja. Hän oli Ruotsin ensimmäinen Euroopan laajuisesti tunnettu nainen. Hän on myös Pohjolan ainoa naispyhimys ja yksi Euroopan kolmesta naissuojelupyhimyksestä (nimetty 1. lokakuuta 1999) Katariina Sienalaisen ja Edith Steinin ohella. Hän on Euroopan suojeluspyhimys yhdessä Franciscus Assisilaisen ja Katariina Sienalaisen kanssa.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitta syntyi perimätiedon mukaan 1303 Ruotsissa Finstan kartanossa Uplannin maakunnassa, mutta luotettavaa tietoa asiasta ei ole. Hänen isänsä oli Uplannin laamanni Birger Perinpoika ja äitinsä ylhäisönainen Ingeborg Bengtintytär, joka oli sukua kuningasperheelle. Raskaana oleva Ingeborg pelastui myrskystä ja seuraavana yönä hän näki näyn, jossa olento sanoi hänen pelastuneen kohdussaan olevan lapsen vuoksi. Kerrotaan myös, että Birgitan synnyinyönä lähistöllä asuva pappi sai näyn, jossa Neitsyt Maria sanoi kirja kädessään: ”Birger Perinpojalle on syntynyt tytär, jonka ihana ääni kuullaan ympäri maailmaa.” Nämä näyt kirjattiin kuitenkin muistiin vasta valmisteltaessa Birgitan pyhimykseksi julistamista.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Toisen kertomuksen mukaan kuusivuotias Birgitta olisi nähnyt sänkyään vastapäätä alttarin ja alttarilla istuvan naisen säteilevissä vaatteissa. Näyssä nainen asettaa kruunun Birgitan päähän ja kysyy: "Tahdotko saada tämän kruunun?" Yhdeksänvuotiaana Birgitta näki häneen voimakkaasti vaikuttaneen näyn. Unessa Kristus näytti Birgitalle ristin ja runtelun jäljet ruumissaan. Siitä lähtien Kristuksen kärsimysten ajattelu sai Birgitan aina voimakkaan tunteen valtaan ja itkemään.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan äiti kuoli tytön ollessa 11-vuotias. Hänet ja hänen sisarensa annettiin heidän tätinsä kasvatettavaksi Itä-Göötanmaalle Aspanäsin tilalle. Tältä ajalta on kertomus siitä, miten Birgitalla oli vaikeuksia kirjontatyönsä kanssa. Yllättäen hänen tätinsä näki tytön vierellä naisen, jonka läsnäoloa Birgitta itse ei kuitenkaan huomannut. Täti katsoi Birgitan käsityötä ja näki, ettei se mitenkään voinut olla Birgitan itsensä tekemä. Naisen on katsottu olleen Neitsyt Maria, johon Birgitalla oli lapsuudestaan asti erittäin läheinen suhde. Tarina on tuonut Birgitalle myös maineen huonona käsityöihmisenä.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Ajan tavan mukaan Birgitta naitettiin jo 13-vuotiaana. Hän meni naimisiin Ulf Gudmarinpojan kanssa, josta myöhemmin tuli Närken laamanni ja 1335 valtaneuvos ja muutti Ulfåsan tilalle Borenjärven rannalle. Pariskunta sai kahdeksan lasta, neljä poikaa ja neljä tytärtä. Pojista kaksi kuoli alle kouluikäisenä ja tyttäristä yksi nuorena luostarissa. Tytär Katariina jatkoi myöhemmin äitinsä työtä ja oli Vadstenan birgittalaisluostarin abbedissa ja äitinsä kanonisointihankkeen innokkain toimeenpanija. Birgitan mies kuului Ruotsin kuninkaan Maunu Eerikinpojan lähipiiriin, ja myös Birgitalla oli kuningasperheeseen läheiset suhteet. Birgitta muutti 1335 kuninkaan määräyksestä Tukholmaan. Siellä hän perehdytti nuorta kuningatar Blankaa hovin tapoihin ja etikettiin kuninkaan hovineitona. Ulfåsaan Birgitta palasi vasta 1339 neljän vuoden hovissa oleskelun jälkeen.


title: Birgitta (pyhimys)

text:
Birgitalla oli hyvät suhteet myös hengelliseen säätyyn ja Turun piispa Hemming oli hänen hyvä ystävänsä.
Birgitan kerrotaan olleen jo avioliittoaikanaan kiinnostunut hengellisistä asioista, ja vähitellen hän sai myös miehensä kiinnostumaan uskonasioista. Kesällä 1341 he lähtivät ruotsalaisen aatelisseurueen mukana pitkälle ja vaivalloiselle pyhiinvaellukselle Espanjan Santiago de Compostelaan Pyhän Jaakobin haudalle. Paluumatkalla Ulf sairastui, ja rukoillessaan apua miehensä pelastumiseksi pyhältä Dionysiukselta Birgitta sai ilmestyksen, jossa Dionysius sanoo, että Jumalan tahto tullaan Birgitan välityksellä saattamaan maailman tietoon. Seurue palasi Ruotsiin, mutta Ulf kuoli paluumatkalla luultavasti 1344 Alvastran luostarissa Ombergissa, jonne hänet haudattiin.. Miehensä kuoleman jälkeen Birgitta näki niin sanotun kiirastulinäkynsä, jossa hän näkee miehensä sielun kiirastulessa.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Miehensä kuoleman jälkeen Birgitta pyrki yhä selvemmin elämään pyhää elämää. Melkein heti hän alkoi toteuttaa kutsumustaan ja unelmaansa olla Kristuksen morsian. Vahvistuksena kutsumukselleen Birgitta sai niin sanotun kutsumusnäyn, jossa hän saa kuulla tulevansa olemaan Kristuksen morsian ja Jumalan kanava maailmaan.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Kuningas Maunu Eerikinpoika pyysi Birgitalta ohjeita, kuinka hänen tulisi toimia kuninkaana. Vuonna 1347–1348 Birgitta antoi kuninkaalle neuvoja ristiretkestä Novgorodiin näkyjensä mukaan, joissa Kristus antoi Birgitan välityksellä tarkat ohjeet retken järjestämisestä. Ristiretken epäonnistuttua Birgitta oli hyvin pettynyt kuninkaaseen, joka ei hänen mukaansa ollut noudattanut Kristuksen antamia ohjeita riittävän tarkasti eikä luottanut tarpeeksi Jumalan apuun. Ristiretken jälkeen Birgitan yhteydet kuningasperheeseen katkesivat. Birgitta alkoi suunnitella ulkomaanmatkaa. Vuonna 1349 Birgitta lähti Ruotsista matkalle kohti Roomaa, jonne hän saapui 1350. Matkan tarkoituksena Birgitalla oli tehdä riemuvuoden pyhiinvaellus Roomaan ja samalla saada paavin hyväksyntä uudelle luostarisäännölle, Regula Sanctis Salvatori, Vapahtajan luostarisääntö. Hänen poliittinen tavoitteensa oli saada paavin palaamaan Avignonista takaisin Roomaan.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Roomassa Birgitan oli aloitettava elämänsä lähes nollasta. Uudesta oudosta kielestä huolimatta hän alkoi heti Italiaan saavuttuaan solmia suhteita kirkon korkeimpiin henkilöihin, mutta myös arvosteli näitä kovin sanoin näkyjensä perusteella. Roomaan, pyhään kaupunkiin, saapuessaan Birgitta sai myönteisen vastaanoton. Roomaan kotiuduttuaan Birgitta huomasi, että yhteisellä kielellä oli oma suuri merkityksensä, ja ryhtyi opiskelemaan italiaa rippi-isänsä, maisteri Petruksen, opissa. Lisäksi Birgitta näki ilmestyksiä, joissa Pyhä Agnes yhdessä Neitsyt Marian kanssa yritti opettaa hänelle italian kielioppia. Erään ihmeen mukaan eräs kielitaidoton, suomalaiseksi tulkittu pyhiinvaeltaja oli Roomassa, mutta ei kyennyt suorittamaan ripittäytymisen sakramenttia kielitaidottomuutensa vuoksi. Siksi Birgitta suostui tulkkaamaan papin ja suomalaisen keskustelun. Ihmeen mukaan itse Kristus olisi ilmestynyt heille. Vuonna 1354 Birgitta muutti seurueineen asumaan Piazza Farnesen varrella sijaitsevaan asuntoon, jossa hän eli koko loppuelämänsä.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Paavi antoi luvan birgittalaisluostarin perustamiselle Vadstenaan vuonna 1370. Varsinaisesti uusi luostarisääntö, Omni Sanctissimi Salvatoris, hyväksyttiin vasta Birgitan kuoleman jälkeen vuonna 1378. Paavin annettua perustamisluvan Vadstenan luostarille Birgitta ryhtyi toteuttamaan haavettaan pyhiinvaelluksesta Palestiinaan. Kuuluisat näkynsä Jeesuksen elämästä hän koki juuri tällä matkalla Jerusalemissa ja Betlehemissä. Palattuaan Roomaan Birgitta sairasteli miltei vuoden, kunnes kuoli 23. heinäkuuta 1373.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan kuoltua hänen maalliset jäännöksensä haudattiin aluksi Forum Romanumin lähellä sijaitsevaan San Lorenzo in Panispernan kirkkoon, mutta ratkaisu oli vain väliaikainen. Birgitta oli itse toivonut, että hänen viimeiseksi maalliseksi lepopaikakseen tulisi Vadstenan luostari, ja jo seuraavana vuonna Birgitan ruumis siirrettiin hänen lastensa Katarinan ja Birgerin johdolla Vadstenaan. San Lorenzo in Panispernaan jäi vain hänen kätensä. Ihmekertomusten mukaan loppumatkan aikana, suuren väkijoukon seuratessa pyhäinjäännöksiä, tapahtui monia ihmeitä: mykkä oppi puhumaan, sokeat saivat näkönsä ja rammat oppivat kävelemään.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan kuoleman jälkeen monet tahot ajoivat hänen kanonisointihankettaan. Monien vaiheiden jälkeen paavi Bonifatius IX julisti Birgitan pyhimykseksi 7. lokakuuta 1391. Hän on ainoa paavin keskiajalla pyhimykseksi julistama pohjoismaalainen. Birgitan nykyisestä asemasta Euroopassa antaa hyvän kuvan se, että paavi Johannes Paavali II julisti Birgitan yhdeksi Euroopan suojeluspyhimyksistä vuonna 1999.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan kaavailema luostari perustettiin Vadstenaan vasta hänen kuoltuaan ja vihittiin vuonna 1384. Luostarissa abbedissa oli Neitsyt Marian sijainen, ja jokaisella oli lisänimenä Maria. Tämä kaikki siksi, että Birgitta kunnioitti syvästi Neitsyt Mariaa ja piti häntä kuningattarena. Luostari oli siis ensimmäinen naisillekin tarkoitettu luostari, sekä laitos, joka sivisti naisia. Birgitta toimi kirkon ykseyden puolesta, joten tavallaan hän oli ekumenian edelläkävijä, vaikka kyseistä sanaa ei vielä tuolloin käytettykään.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Tämä ekumenia on jatkunut meidän päiviimme saakka, sillä tänään Pyhän Birgitan sääntökunta, joka oli alkuperäisnimeltään Pyhimmän Vapahtajan sääntökunta, on levittäytynyt ympäri maailmaa ja toimii hyvin aktiivisesti. Nykyään birgittalaissisaret muun muassa Roomassa huolehtivat siellä asuvien luterilaisten suomalaisten ja ruotsalaisten uskonelämästä. Lisäksi sisaret ovat olleet huomattavina apujoukkoina Pyhän Birgitan muistopäivän suunnittelussa ja toteutuksessa. Birgitan syntymästähän tuli kuluneeksi 700 vuotta vuonna 2003. Juhlan aikana toimitettiin ensimmäistä kertaa jumalanpalvelus, jossa saarnasivat yhdessä paavi ja luterilaiset arkkipiispat. Näin Birgitta edisti kirkkojen välistä yhteistyötä vielä kuolemansa jälkeenkin.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan vaikutuksesta Vadstenasta on tullut nykyaikana suosittu pyhiinvaelluskohde. Vadstenan luostarikirkossa säilytetään Birgitan sekä hänen tyttärensä Katariinan pyhäinjäännöksiä. Kävijöitä riitti Vadstenassa myös aivan ensimmäisinä vuosina, sillä Birgitta ja hänen ihmeensä olivat tunnettuja jo hänen eläessään. Ihmetekoja ja kerättiin myöhemmin Birgitan kanonisointia varten. Pyhän Birgitan suosio oli aikanaan valtava, sen on jopa arveltu voineen ohittaa suosiollaan Pyhä Olavi, mutta uskonpuhdistus pysäytti sen.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan henkistä perintöä vaalii Societas Sanctae Birgittae. Vadstenan luostarialue on luovutettu 1920 perustetun Birgittastiftelsenin haltuun.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Jani Sivén on säveltänyt oopperan Pyhä Birgitta, joka kantaesitetään 23. elokuuta 2018 Naantalin kirkossa.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Tärkein ja kuuluisin Birgitan kirjallisesta perinnöstä jälkipolville lienee kahdeksasta kirjasta koostuva kirjakokoelma "Pyhän Birgitan Ilmestykset", johon on kerätty Birgitan ilmestykset kanonisointihankkeen edistämistä varten ja joka painettiin ensi kerran vuonna 1492. Yli 700 muistiin kirjoitettua ilmestystä sisältävä kirjasarja tunnetaan latinaksi nimellä "Revelaciones sanctae Birgittae". Ilmestyksistä tehtiin myöhemmin kansankielisiä käännöksiä, ja ne levisivät ympäri Euroopan. Niin sanottujen ilmestyskirjojen lisäksi Birgitta kirjoitti rukouksia ja lukukappaleita birgittalaisjärjestön ja Vadstenan luostarin käyttöön. Pyhän Birgitan rukous ”Herra, osoita minulle tie”, on jäänyt elämään yli vuosisatojen ja on vielä nykyäänkin paljon käytössä.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan kirjalliseen perintöön kuuluu myös hänen yhdessä rippi-isänsä Petrus Skänningeläisen kanssa birgittalaissisarille tekemänsä liturginen laulukokoelma "Cantus sororum" ('Sisarten laulu'), jonka tekstit perustuvat Birgitan näkyihin. "Cantus sororum" toistui viikosta toiseen samanlaisena. Jokaiselle viikonpäivälle oli oma teemansa. Sunnuntaina juhlitaan Pyhää Kolminaisuutta ja Neitsyt Marian arvoa. Maanantaina enkelikuorot iloitsevat Jumalan äidistä, Tiistain aiheena ovat patriarkat ja profeetat, jotka ennustavat Marian syntymän. Keskiviikkona kansa iloitsee Marian syntymästä, Torstain teemana on Neitsyt, Joka synnyttää Pojan, maailman Pelastajan. Perjantain teemana on kärsivä Kristus ja Marian myötäkärsimys. Lauantaina lauluissa muistetaan Kristuksen taivaaseenastumista ja Neitsyt Marian taivaaseenottamista. Birgitta toivoi, että sisaret oppisivat ymmärtämään Mariaa syvällisemmin, kun he päivittäin ajattelisivat eri tilanteissa Pyhän Neitsyen elämää.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitta loi uuden hengellisen sääntökunnan "Ordo Sanctissimi Salvatoris" (lyhennetään O.Ss.S.) Pyhimmän Vapahtajan sääntökunta, joka tunnetaan yleisesti birgittalaissääntökuntana. Birgittalaisluostareilla oli keskiajalla suuri vaikutus Pohjolan henkiseen ja kulttuuriseen elämään. Suomessa Naantaliin vuonna 1438 perustettu birgittalaisluostari "Vallis Gratiae" (suomeksi Armonlaakso, ruotsiksi Nådendal) oli ensimmäinen laitos, joka sivisti naisia.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Keskiajan kuluessa sääntökunta levisi eri puolille Eurooppaa. Luostareita syntyi Skandinavian ohella Italiaan, Baijeriin, Reininmaalle sekä Alankomaihin. Vuoden 1500 tienoilla luostareita oli yhteensä 27. Kussakin luostarissa piti asua korkeintaan 60 nunnaa. Jumalanpalveluksissa avustavia diakoneja, jotka saivat olla myös pappeja, oli neljä. Ruumiilliset työt kuuluivat maallikkoveljille, joita sai olla korkeintaan kahdeksan. Pappismunkkeja oli kolmetoista. Luostarin johdossa olivat abbedissa ja kenraalikonfessori.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Luostarissa asuvat miehet ja naiset oli eristetty toisistaan paksujen muurien avulla. Munkit saivat mennä naisten puolelle ainoastaan antamaan sakramentteja kuolevalle sekä kantamaan kuolleen sisaren ruumista. Rippejä ja ehtoollista varten väliseinään oli jätetty aukkoja. Piispan tuli tarkastaa tämän muurin kunto kolmen vuoden välein. Ainoastaan kirkko oli munkeille ja nunnille yhteistä tilaa. Luostarit tarjosivat ylhäisönaisille mahdollisuuden myös hartauden harjoittamiseen, käsitöihin, puutarhanhoitoon, kirjojen kopiointiin ja lukemiseen.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Nykyisin Birgitan perustama Kaikkein Pyhimmän Vapahtajan sääntökunta eli birgittalaisjärjestö sisältää kolme haaraa:


title: Birgitta (pyhimys)

text: Äiti Hesselbladin perustaman haaran birgittalaissisaria on Suomessakin, esimerkiksi Turun birgittalaisluostarissa.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Naisena olemisesta Birgitta kirjoitti, että ”voidakseen olla Maria, naisen tulee ensin olla Martta”. (Eli ensin lähimmäisten palvelu ja sitten rukous, Jumalan lähestyminen. Birgitta itse toimi kuten opetti.) Erityisen tunnettu Birgitta on saamistaan ilmestyksistä, jotka koottiin keskiajalla, ehkä jo hänen eläessään, "Revelaciones sanctae Birgittae" -nimiseksi teokseksi.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan suhdetta Raamattuun kuvaa seuraava Birgitan lausuma:


title: Birgitta (pyhimys)

text: Pyhä Birgitta on elämästään asti vaikuttanut Suomen kulttuuriin ja perinteeseen monella tapaa. Hänen pyhimykseksi julistamisensa jälkeen hänen nimensä lisättiin myös Turun hiippakunnan kalenteriin vuonna 1391 punaisella, mikä tarkoitti vuotuista, valtakunnallista juhlapyhää. Viisi vuotta myöhemmin Birgitasta tuli Ruotsin valtakunnan suojeluspyhimys. Birgitan pyhimykseksi julistamisen käytännön merkitys suomalaisille näkyi muun muassa siinä, että pyhiinvaellusmatkat lyhenivät. Enää ei tarvinnut lähteä pyhiinvaellukselle esimerkiksi Espanjaan saakka, kun Vadstenan birgittalaisluostarista lahden toisella puolella oli tullut merkittävä pyhiinvaelluskohde. Vadstenassa saattoi tunnustaa syntinsä suomea osaavalle rippi-isälle. Savossa ja Karjalassa harjoitettiin jopa tietoista lähetys- ja julistustyötä Birgitan nimissä.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Naantalin birgittalaisluostarin perustaminen lienee suurin ja näkyvin Birgitan merkityksistä Suomelle. Päätös kaksoisluostarin perustamisesta tehtiin vuonna 1438, ja se rakennettiin Armon laaksoon, Vallis Gratiae, ja sen ympärille perustettiin Naantalin kaupunki (ruots. Nådens Dal, Armon laakso). Luostarissa oli nunnia jopa 60 ja munkkeja 15. Abbedissa oli koko luostarin johtaja. Luostarin yhteydessä oli myös vanhainkoti. Se oli maan ensimmäinen laitos, jossa jaettiin sivistystä myös naisille. Luostari oli myös tärkeä maallisen kulttuurin kuten kirjoitus- ja käsityötaidon keskus.Se tunnettiin myös sairaanhoito- ja parannustaidoistaan.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Pyhän Birgitan mukaan on nimetty myös kirkkoja. Esimerkiksi Lopella on vanha, 1660-luvulla rakennettu puukirkko ("Santa Pirjon kirkko"). Vihdissä on Pyhän Birgitan kirkon rauniot ja myös Tuuloksen ja Halikon kirkkojen suojeluspyhimys on Pyhä Birgitta. Helsingissä Munkkisaaressa on Pyhän Birgitan puisto. Lohjan Vivamossa on vuonna 2003 vihitty Pyhän Birgitan kappeli.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Anna-Mari Kaskinen on kirjoittanut historiallisen näytelmän "Birgitan tie", joka sai ensi-iltansa 21.7.2007.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitan muisto elää suomalaisessa kansanperinteessä ja arkipäivässä vielä nykyäänkin. Suomenkieliset naisennimet Pirjo ja Pirkko juontavat juurensa Birgitta-sanasta. Lasten hokema rimpsu ”Lennä, lennä leppäpirkko ison kivikirkon juureen...” kertoi siis alun perin siitä, miten Birgittaa on pyydetty toimimaan ihmisen ja Jumalan sekä tietysti myös Neitsyt Marian välisenä sanansaattajana.


title: Birgitta (pyhimys)

text: Birgitalle on pyhitetty Suomessa yksitoista kirkkoa, joista yksi on nykyisen rajan takana:


title: Birgitta (pyhimys)

text: Lisäksi Turun katolinen kirkko Ursininkadulla on nimeltään Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko. Sen yhteydessä toimii Turun birgittalaisluostari.


title: Kuunpimennys

text: Kuunpimennys on tilanne, jolloin Kuu on Maan varjossa eli Aurinko, Maa ja Kuu ovat samalla suoralla. Tällöinkään Kuu ei mene aivan näkymättömäksi, koska ilmakehä taittaa osan Auringon valosta Kuun pintaan. Vähiten taittuvat spektrin pisimmät aallonpituudet eli punaiset ja oranssit valonsäteet jatkavat koko ilmakehän läpi Kuuhun, kun taas enemmän taittuvat aallonpituudet vähenevät siroamisen myötä ilmakehässä. Tämän takia Kuu näkyy täydellisen pimennyksen aikana himmeän punaruskeana. Mitä enemmän Maan ilmakehässä on hiukkasia, sitä himmeämpänä Kuu loistaa. Kuunpimennystä pystyy tarkkailemaan hyvin paljain silmin tai kiikarilla. Ilmakehän puhtaus ja saastuneisuus tulee näkyviin kuunpimennyksen aikaan. Esimerkiksi 1960-luvulla kuunpimennyksen aikaan Kuu oli niin tumma, ettei se näkynyt juuri ollenkaan ilman kiikaria, koska vastikään sattuneen tulivuorenpurkauksen tuhka oli pimentänyt Maan ilmakehää.


title: Kuunpimennys

text: Kuun kirkkautta pimennyksen aikaan mitataan Danjonin asteikolla.


title: Kuunpimennys

text: Kuunpimennykset tapahtuvat aina täyden kuun aikaan. Kuun ratatason kaltevuuden vuoksi pimennystä ei kuitenkaan tapahdu läheskään joka kuukausi. Useimmiten ne sattuvat puoli kuukautta ennen auringonpimennystä tai sen jälkeen. Kaltevuussuunnan jaksolliset vaihtelut saavat aikaan, että ns. saros-jakson kuluttua (18 vuotta 10,3 vuorokautta) sekä kuun- että auringonpimennykset toistuvat suunnilleen samanlaisina.


title: Kuunpimennys

text: Täydellisen pimennyksen alussa Kuu joutuu Maan puolivarjoon. Tätä vaihetta kutsutaan puolivarjopimennykseksi. Sen huomaaminen ei ole itsestään selvää, sillä Kuu himmenee vain vähän. Seuraavaksi Kuu joutuu osittain Maan täysvarjoon ja alkaa osittainen pimennys. Tällöin Kuu pimenee selvästi reunasta alkaen. Tämän jälkeen koko Kuu siirtyy Maan täysvarjoon ja alkaa täydellinen pimennys, jolloin Kuu näkyy himmeän punaruskeana. Täydellisen vaiheen jälkeen seuraa taas osittainen pimennys ja puolivarjopimennys.


title: Kuunpimennys

text: Kuun liike voi viedä sen keskelle Maan täysvarjoa, jolloin siis syntyy täydellinen kuunpimennys. Kuu saattaa myös vain sivuta Maan täysvarjoa ja tällöin nähdään osittainen kuunpimennys. Kolmas mahdollisuus on se, että Kuu ei lainkaan osu Maan täysvarjoon vaan ainoastaan Maan puolivarjoon, jolloin tapahtumaa kutsutaan puolivarjopimennykseksi.


title: Kuunpimennys

text: Kuusta nähtynä tapahtuma on auringonpimennys. Täydellisen kuunpimennyksen aikana koko Kuussa ja osittaisen pimennyksen aikana Kuun pimeillä alueilla näkyy täydellinen auringonpimennys, mutta se on kirkkaana loistavan Maan ilmakehän takia kovin erilainen kuin Maassa nähtävät täydelliset auringonpimennykset. Vastaavasti osittaisen vaiheen valoisilla alueilla ja puolivarjovaiheen himmeillä alueilla näkyy osittainen auringonpimennys.


title: Kuunpimennys

text: Vuonna 2004 Suomessa näkyi kaksi täydellistä kuunpimennystä, 4.–5. toukokuuta alkuillasta vähän keskiyön yli ja aamuyöstä 28. lokakuuta. Vuonna 2005 ei näkynyt kuunpimennyksiä ja vuonna 2006 vain hyvin pieni pimennys 7. syyskuuta. Vuonna 2007 oli täydellinen kuunpimennys 3.–4. maaliskuuta. Pimennyksen puolivarjopimennys alkoi 3. maaliskuuta kello 22.16 ja osittainen vaihe alkoi klo 23.30. Täydellinen vaihe oli 4.3 kello 0.44–1.58, jonka jälkeen osittainen vaihe päättyi 3.12 ja puolivarjopimennys 4.26. Vuonna 2008 oli myös täydellinen kuunpimennys 21. helmikuuta. Puolivarjopimennys alkoi kello 2.35, osittainen vaihe kello 3.43 ja täydellinen vaihe oli kello 5.00–5.51. Osittainen vaihe päättyi kello 7.09 ja puolivarjonpimennys kello 8.17.


title: Kuunpimennys

text: 31. joulukuuta 2009 näkyi osittainen kuunpimennys, joka oli suurimmillaan kello 21.23. Täydellinen kuunpimennys näkyi 21. joulukuuta 2010. Utsjoella pimennys näkyi kokonaisuudessaan. Puolivarjopimennys alkoi klo 7.27, osittainen pimennys klo 8.32 ja täydellinen vaihe klo 9.40. Syvimmillään pimennys oli kello 10.17. Pimennyksen täydellinen vaihe päättyi klo 10.54, osittainen vaihe klo 12.02 ja puolivarjopimennys klo 13.06. Täydellinen pimeys havaittiin vain muutamassa paikassa pilvisen sään takia.


title: Kuunpimennys

text: Vuonna 2011 näkyi Suomessa kaksi täydellistä kuunpimennystä, 15. kesäkuuta ja 10. joulukuuta. 25. huhtikuuta 2013 pimennys oli osittainen.


title: Kuunpimennys

text: Kuunpimennys näkyi Suomessa 28. syyskuuta 2015 klo 6.24–7.28. Täydellinen kuunpimennys näkyi Suomessa 31. tammikuuta 2018 ja 27. heinäkuuta 2018. Tuolloin kuu nousi jo pimentyneenä. Viimeisin täydellinen kuunpimennys tapahtui 21. tammikuuta 2019.


title: Kuunpimennys

text: Viimeksi kuun puolivarjopimennys tapahtui illalla 16. syyskuuta 2016. Osittainen kuunpimennys nähtiin keskiyöllä 11. helmikuuta 2017.


title: Auringonpimennys

text: Auringonpimennys on luonnonilmiö, joka syntyy Kuun liikkuessa Maan ja Auringon väliin siten, että kaikki kolme ovat samalla suoralla. Tällöin Kuu peittää Auringon taakseen ja Kuun varjo osuu Maahan.


title: Auringonpimennys

text: Kuun etäisyys Maahan vaihtelee noin 360 000 kilometristä noin 406 000 kilometriin. Jos Kuu on riittävän lähellä Maata ja kulkee riittävän keskeltä Maan ja Auringon välistä suoraa, se peittää koko Auringon taakseen ja syntyy "täydellinen auringonpimennys".


title: Auringonpimennys

text: Jos Kuu tulee keskelle maan ja auringon välistä linjaa, mutta on niin kaukana, ettei peitä Aurinkoa kokonaan, syntyy "rengasmainen auringonpimennys", jossa Aurinko näkyy "tulirenkaana" Kuun ympärillä. Pimennys voi näkyä täydellisenä tai rengasmaisena vain pienellä alueella Maan pintaa, mutta samanaikaisesti se näkyy osittaisena paljon laajemmalla alueella.


title: Auringonpimennys

text: Mikäli Kuu ei kulje riittävän läheltä Maan ja Auringon välistä suoraa se ei riitä peittämään Aurinkoa kokonaan, vaan syntyy "osittainen auringonpimennys".


title: Auringonpimennys

text: Pimennys voi olla myös niin kutsuttu "hybridi-" eli "sekapimennys", jolloin Kuun varjo koskettaa Maan pintaa vain radan keskiosassa, jossa Maan pinta on lähimpänä Aurinkoa. Alussa ja lopussa pimennys on rengasmainen.


title: Auringonpimennys

text: Auringonpimennys voi tapahtua vain uudenkuun aikana, jolloin Kuu on Auringon suunnassa. Kuun rata on kuitenkin sen verran kallellaan Maan ratatasoon nähden, että pimennyksiä ei nähdä joka kuukausi vaan vain noin joka kuudes kuukausi. Vastaavasti kuunpimennyksiä voidaan nähdä joko puoli kuukautta ennen tai jälkeen auringonpimennyksen.


title: Auringonpimennys

text: Sekä auringon- että kuunpimennykset toistuvat suunnilleen samanlaisina nk. Saros-jakson välein, jonka kesto on 18 vuotta ja 10,3 päivää. Jakson pituus johtuu Kuun ratatason kaltevuussuunnan jaksollisista vaihteluista. Alue, jossa pimennys näkyy täydellisenä, ei kuitenkaan tämän jakson kuluttua satu samalle pituuspiirille. Saros-jakson löysivät jo muinaiset kaldealaiset, ja sen avulla myös Thales ennusti täydellisen auringonpimennyksen, jonka nykyiset tähtitieteilijät ovat laskeneet tapahtuneen 28. toukokuuta 585 eaa.


title: Auringonpimennys

text: Suomessa sattui edellinen täydellinen auringonpimennys linjalla Helsinki–Joensuu 22. heinäkuuta 1990.


title: Auringonpimennys

text: Lisäksi 1900-luvulla sattui täydellinen auringonpimennys 21. elokuuta 1914 maan lounaisimmassa osassa, 29. kesäkuuta 1927 maan pohjoisimmassa osassa ja 9. heinäkuuta 1945 linjalla Kokkola–Kerimäki.


title: Auringonpimennys

text: Seuraava täydellinen auringonpimennys sattuu 16. lokakuuta 2126 linjalla Vaasa–Kouvola ja seuraava rengasmainen auringonpimennys 21. kesäkuuta 2039 maan lounaisosassa.


title: Auringonpimennys

text: Suomessa näkyi osittainen auringonpimennys 20. maaliskuuta 2015. Viimeisin Suomessa näkynyt osittainen auringonpimennys tapahtui 11. elokuuta 2018. Se näkyi kuitenkin parhaiten Pohjois-Suomessa.


title: Jaakko Högman

text: Seppä Jaakko Högman (alun perin "Hökkä", 25. heinäkuuta 1750 Karjalankylä, Ii – 2. heinäkuuta 1806 Laukaa) tunnetaan erityisesti Paavo Ruotsalaisen hengellisen herätyksen isähahmona. Tytär Margareta Högman vaikutti ystäväliikkeenä tunnetun herätysliikkeen johtohahmona.


title: Jaakko Högman

text: Jaakko Hökkä muutti nuorena Yli-Iin Karjalankylästä Illinsaareen Iin kirkonkylään ja sieltä 1788 Pielavedelle, josta noin 1794 Jyväskylään. Nimensä hän muutti Hökästä Högmaniksi noin vuonna 1791.


title: Jaakko Högman

text: Seppä Högman tunnettiin valistuneena ja hengellisenä miehenä, joten synnintunnosta kärsinyt Paavo Ruotsalainen käveli Nilsiän Aholansaaresta jalan yli 200 kilometrin matkan tapaamaan tätä Jyväskylään. Seppä antoi tälle "Thomas (Tuomas) Wilcocks"in kirjan "Kallihit hunajan-pisarat", joka vaikutti Ruotsalaiseen syvästi. Tapaamisesta on jäänyt erityisesti elämään sepän siteeraus kirjasta: "Yksi sinulta puuttuu ja sen mukana kaikki".


title: Jaakko Högman

text: Tämän yhden on usein ymmärretty olevan kirjassa myöhemmin mainittu "... Kristuksen sisällinen tunto". Sitä kuvataan kuitenkin Suometar-lehdessä 1856:22 toisin: Paavolta puuttuikin se, että hän ei ollut "myynyt kaikkea" eli luopunut omista yrityksistään kelvata Jumalalle.