title: Länsimaisen filosofian historia

text: Isaac Newton kehitti mekaniikkaa ja differentiaalilaskentaa. Hänen mekaniikan mallinsa säilyi hallitsevana aina Albert Einsteinin suhteellisuusteoriaan saakka. Carl von Linné sai aikaan vallankumouksen kasvitieteessä.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Teologiassa renessanssi johti reformaatioon ja vastareformaatioon. Yhteiskunnassa tapahtui muitakin muutoksia, ja tapa hallita valtioita alkoi muuttua. Ristiriidat johtivat joissain tapauksissa myös vallankumouksiin ja sisällissotiin, tunnetuimpana Ranskan suureen vallankumoukseen. Sama henki, joka sai tiedemiehet luopumaan auktoriteeteista ja sen sijaan tutkimaan luontoa kokeiden kautta, sai teologit tutkimaan Raamattua alkukielillä ja filosofit lukemaan klassikoita. Yhdessä he kyseenalaistivat katolisen kirkon valta-asemaa ja opetuksia, ja koettelivat järjellä, mikä oli totta ja arvokasta säilytettäväksi.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Erasmus Rotterdamilainen aloitti Raamatun tutkimisen sen alkukielillä ja toimitti kreikankielisen tekstilaitoksen Uudesta testamentista vuonna 1516. Alkukieliin perustuva eksegeesi oli merkittävää uskonpuhdistuksen synnylle. Kun ihmiset saattoivat itse lukea pyhiä kirjoituksia, he saattoivat itse päättää kuinka eläisivät niiden mukaan, ilman riippuvuutta perinteisistä tulkinnoista. Erityisesti Pohjoismaissa Martti Luther on tunnetuin reformaattori, mutta monissa maissa Jean Calvinin merkitys on jopa suurempi. Ulrich Zwingli on näitä vähemmän tunnettu, mutta hänen uudistuksensa kuvaavat hyvin reformaation henkeä.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Filosofialla oli suora vaikutus muun muassa Ranskan suureen vallankumoukseen ja Yhdysvaltain itsenäistymiseen. Voltaire, Rousseau ja John Locke olivat poliittisella filosofiallaan luoneet teoreettista perustaa vallankumouksille ja ihmisoikeuksille aikansa yhteiskunnissa. He kirjoittivat muun muassa yhteiskuntasopimuksista ja luonnonoikeudesta. Locken ohella Thomas Hobbes loi pohjaa liberalismille, vaikka hänen ihmiskuvansa, johon sisältyi ”kaikkien sota kaikkia vastaan”, antoikin synkemmän kuvan ihmisluonteesta kuin Locken kuva vapaista ihmisestä, jotka päättävät lyöttäytyä yhteen ja perustaa valtion.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Rationalismi on yhteisnimitys filosofisille suuntauksille, jotka keskittyvät ihmisjärkeen (latinaksi "ratio"), ajatteluun ja asioiden loogiseen järjestykseen. Rationalismin mukaan kaikki filosofiset ongelmat voidaan ratkaista ennen kaikkea järkeä käyttämällä. Rationalismi kehittyi 1600- ja 1700-luvuilla filosofien René Descartes, Baruch Spinoza ja Gottfried Wilhelm Leibniz rakentaessa metafyysisiä järjestelmiä vastauksena empirismille. Empirismin tavoin myös rationalismi jätti jälkensä valistusajatteluun ja sitä kautta koko nykyiseen tiedekäsitykseen.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: René Descartes rakensi filosofiansa ajatuksen ”ajattelen, siis olen” ympärille. Hän edisti myös matematiikkaa ja luonnontieteitä muun muassa kehittämällä karteesisen koordinaatiston. Poliittisessa filosofiassa Thomas Hobbesin "Leviathan" muodostuu deduktiivisesta päättelystä ja johtopäätöksistä koskien hallitsijan oikeuksia ja valtaa.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Brittiläinen empirismi perustuu Francis Baconin esityöhön, mutta varsinaisesti sen muotoili John Locke, joka katsoi, että kaikki tieto tulee aistikokemuksesta. Locken jälkeen empirismiä kehittivät George Berkeley, joka väitti idealistisesti, että vain aistihavainnot ovat olemassa, ja se huipentui David Humen loogisiin johtopäätöksiin. Hume muun muassa kritisoi syy-seuraussuhteen perustumista aistikokemukseen, mistä seurasi koko induktiivisen tieteen kritiikki.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Immanuel Kant kirjoitti tietoteoriaa ja etiikkaa käsitteleviä teoksia, jotka muuttivat filosofista kenttää ratkaisevasti. Kantin tietoteoria sovitti yhteen rationalismia ja empirismiä. Hänen pääajatuksensa oli, että ”oleva sellaisenaan” jää tuntemattomaksi. Eetikkona hänet tunnetaan kategorisesta imperatiivistaan, jonka mukaan "ihmisen on toimittava aina siten, että hänen toimintansa kantava ajatus voi periaatteessa tulla laiksi kaikkina aikoina".


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Johann Gottlieb Fichte ja Friedrich von Schelling olivat Kantin seuraajia, jotka kielsivät ”olevan sellaisenaan” ja tulivat tunnetuiksi idealisteina. G. W. F. Hegelin seuraajat jakaantuivat kahteen ryhmään, oikeistolaisiin vanhahegeliläisiin, jotka painottivat Hegelin filosofian konservatiivista puolta, sekä vasemmistolaisiin nuorhegeliläisiin, jotka painottivat hänen filosofiansa vallankumouksellista puolta. Nuorhegeliläisillä oli suurempi vaikutus historian kulkuun, ja heihin kuului alussa myös Karl Marx. Marx tutustui Berliinissä Friedrich Engelsiin ja lyöttäytyi nuorhegeliläiseen ryhmään, joka seurasi Hegelin dialektista teoreettista menetelmää. Myöhemmin Marx katsoi tämän teorian ”seisovan päälaellaan”.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Adam Smith saattoi alulle nykyaikaisen taloustieteen ja antoi teoreettisen pohjan kapitalismille. Konservatiivisia näkemyksiä yhteiskunnasta edustivat Hegelin lisäksi muun muassa Edmund Burke.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Marxismi, kommunismi ja sosialismi ovat Karl Marxille eri määrissä kiitollisuudenvelassa synnystään ja kasvustaan. Myös työväenliike ja naisasialiike saivat alkunsa 1800-luvulla, ja muuttivat yhteiskuntaa useissa maissa erityisesti 1900-luvun aikana. Myös anarkismi ja vallankumouksellisuus nousivat, eräänä ensimmäisistä teoreetikoistaan Mihail Bakunin.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Charles Darwinin kehittämä evoluutioteoria muutti suuresti kuvaa ihmisten alkuperästä ja asemasta maailmassa.


title: Länsimaisen filosofian historia

text:
Utilitarismi eli hyötyetiikka on seurausetiikan muoto, jonka perusperiaatteen mukaan teon moraalinen hyvä määräytyy sen meissä ja ympäröivissä ihmisissä tuottaman hyödyn, joka usein määritellään onnellisuudeksi, perusteella.
Utilitarismin alullepanijana pidetään Jeremy Benthamia, joka painotti mielihyväperiaatteen ohjaavan ihmisen käyttäytymistä. Toinen merkittävä hahmo utilitarismissa on John Stuart Mill.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Friedrich Nietzsche kyseenalaisti moraalin perusteita, ja katsoi, ettei mitään yhtä kaikille ihmisille yhteistä moraalia ole olemassa. Nietzsche yhdistetään usein nihilismiin, vaikka hän ei kannattanutkaan sitä. Nietzscheä, Arthur Schopenhaueria ja Søren Kierkegaardia on usein pidetty eksistentialismin edelläkävijöinä.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: 1900-luku merkitsi suurta mullistusta koko länsimaisessa filosofiassa, mikä on toisaalta johtanut konflikteihin ja voimakkaaseen jakautumiseen koko filosofisessa kentässä. Monet perinteiset itsestäänselvyydet on hylätty, ja tilalle on tullut uusia tieteellisiä, loogisia, yhteiskunnallisia ja taloudellisia ongelmia. Pohjaa uudelle filosofialle ovat luoneet muun muassa psykoanalyysin perustaja Sigmund Freud, tieteenfilosofi Ernst Mach (Wienin piiri ja looginen empirismi) ja pragmatisti John Dewey.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Yhtenä merkittävänä ongelma-alueena on ollut tietoteoria, mikä näkyy Bertrand Russellin, Ludwig Wittgensteinin ja Karl Popperin filosofiassa. Niin sanotussa mannermaisessa filosofiassa Fenomenologisesti suuntautunutta filosofiaa seurasi eksistentialismi, jota edustivat Jean-Paul Sartre, Simone de Beauvoir, Martin Heidegger, Karl Jaspers ja Albert Camus, sekä myöhemmin postmoderni filosofia, jota ovat edustaneet Jean-François Lyotard, Michel Foucault ja Jacques Derrida). Jotkut filosofit ovat hyödyntäneet varhaisempia filosofisia perinteitä työssään. Muun muassa Hans-Georg Gadamer ja Alasdair MacIntyre ovat kummatkin omalla tavallaan herättäneet aristotelismin perinnettä henkiin.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: 1900-luvun filosofian voi katsoa muodostuvan neljästä filosofisesta pääsuuntauksesta: analyyttinen filosofia, mannermainen filosofia, marxilainen filosofia ja uustomismi. Tunnetuimpia filosofeja ovat analyyttisen perinteen Ludwig Wittgenstein ja mannermaisen perinteen Martin Heidegger. Suomalaisista filosofeista tunnetuimpia ovat olleet Eino Kaila, Georg Henrik von Wright ja Jaakko Hintikka.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Analyyttisellä filosofialla voidaan katsoa olevan neljä perustajaa: amerikkalainen Charles Sanders Peirce vaikutti pragmatismiin, brittiläinen G. E. Moore kielen analyysiin, brittiläinen Bertrand Russell yhdessä saksalaisen Gottlob Fregen kanssa vaikuttivat kielellisten, tietoteoreettisten ja matemaattisten ongelmien matemaattiseen loogiseen analyysiin. Näiden lisäksi merkittävää työtä teki Wittgenstein.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Mannermainen filosofia on yhteisnimitys joukolle filosofisia suuntauksia, jotka usein asetetaan analyyttistä filosofiaa vastaan. Maantieteeseen viittaava nimitys on peräisin siitä, että monen suuntauksen perustavat hahmot olivat kotoisin Saksasta ja Ranskasta. Mannermaiseen filosofiaan kuuluvat ennen kaikkea fenomenologia, eksistentialismi, hermeneutiikka ja strukturalismi. Suuntaukset ovat hyvin erilaisia, mutta yhtenä yhteisenä nimittäjänä voidaan pitää sitä, että ne keskittyvät analyyttistä filosofiaa enemmän ihmisen tilanteeseen ja yhteiskuntaan, eivätkä käytä logiikkaa ja muita muodollisia menetelmiä samassa määrin kuin analyyttinen filosofia. Tunnettuja mannermaisia filosofeja ovat Edmund Husserl, Martin Heidegger, Hans-Georg Gadamer, Michel Foucault ja Jacques Derrida, ja suurelle yleisölle tunnetuin on ehkä kirjailija, eksistentialistifilosofi Jean-Paul Sartre.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Marxilainen filosofia perustuu Karl Marxin tulkintaan Hegelistä, ja on luonteeltaan voimakkaan materialistista ja poliittisesti suuntautunutta. Marxismi näytteli suurta osaa 1900-luvun poliittisessa liikehdinnässä, vallankumouksissa ja valtiossa, koska se oli virallinen valtionfilosofia esimerkiksi Neuvostoliitossa ja maolaisuutena muun muassa Kiinassa. Marxilainen filosofia on menettänyt asemaansa kommunismin romahdettua useissa maissa, mutta monet marxilaisuuden innoittamat suuntaukset elävät edelleen.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Uustomismi on katolinen filosofia, joka perustuu lähtökohdiltaan Tuomas Akvinolaisen keskiaikaiseen filosofiaan, tomismiin. Uustomismi vaikuttaa erityisesti katolisen kirkon kautta ja katolisissa maissa. Protestanttisissa ja maallistuneemmissa maissa suuntaus ei ole saanut yhtä suurta kannatusta, mutta uustomistiset filosofit ovat esittäneet merkittäviä vaihtoehtoisia näkökulmia filosofisiin ongelmiin.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: 1900-luvun luonnontiede on kehittynyt huimaa vauhtia, edistysaskeleinaan muun muassa suhteellisuusteoria ja kvanttifysiikka fysiikassa, sekä geenitekniikka ja kloonaus genetiikassa. Tieteen edistysaskeleet ovat tarjonneet monia uusia kysymyksiä filosofialle, esimerkiksi tietoteorialle, ontologialle ja etiikalle. Tieteen historiassa filosofit ovat usein toimineet tieteen uusien löytöjen yleistajuistamiseksi, mutta 1900-luvulla tieteilijät ovat usein hoitaneet tämän itse. Hyvänä esimerkkinä on Stephen Hawking.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Ympäristöongelma on ollut yksi uusista suurista kysymyksistä. Tieteen mukana myös tekniikka on kehittynyt, ja samalla on tullut ilmi, että suurilla aatejärjestelmillä, kuten marxismilla, liberalismilla, modernismilla ja suurilla uskonnoilla on ollut tässä sokea piste: niiltä on puuttunut ympäristötietoisuutta ja siten ne ovat tahtomattaankin edistäneet ympäristötuhoja. Vaihtoehtoisia ajattelumalleja ovat tarjonneet ympäristöliike ja siihen liittyvä ekosofia.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: 1900-luvun alkupuolella poliittinen filosofia ei ollut aina suuressa suosiossa yliopistofilosofiassa. John Rawlsin ja Robert Nozickin myötä poliittinen filosofia teki paluun korkeakouluihin.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Feminismin nousu, seksuaalinen vallankumous ja kasvanut kiinnostus eläinten oikeuksiin ovat muuttaneet eettisiä näkemyksiä. Muun muassa feministinen filosofia tarkastelee kaikkia filosofisia ongelmia omasta näkökulmastaan.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: 2000-luvun alussa globalisaatio ja terrorismi ovat herättäneet uusia kysymyksiä. Filosofian kyky vastata näihin ongelmiin nähdään vasta tulevaisuudessa.


title: Länsimaisen filosofian historia

text: Merkittävimmät länsimaiset filosofit aikajanassa:


title: H.323

text: H.323-signalointiprotokolla on ITU-T:n kattostandardi, joka määrittelee videoneuvotteluyhteyksien protokollan pakettiverkkokäyttöön eli joko yrityksen sisällä lähiverkossa tai internetissä. H.323 on yleisstandardi lähes kaikille protokollille, jotka mahdollistavat audiovisuaalisen kommunikoinnin lähiverkoissa tai internetissä.


title: H.323

text:
H.323:n vaihtoehto on IETF:n SIP-standardi.H.323-videoneuvottelulaitteita valmistavat mm. Aethra, Polycom, RADVision, Sony, Tandberg ja VCON.
Tunnetuin ohjelmatoteutus lienee Microsoftin NetMeeting, joka ei tosin toimi aivan standardin mukaisesti ja sen kehitys on lopetettu. Myynnissä olevia kaupallisia H.323-ohjelmistoja PC:lle on useita.


title: H.323

text: Avoimen lähdekoodin puolella on kehitteillä useampiakin H.323-standardia tukevia ohjelmistoja, joista pisimmällä on Macin XMeeting. Myös Linux- ja PC-maailmassa toimivat Ekiga ja OpenPhone seuraavat perässä.


title: Mars (jumala)

text: Mars (Mavors, Mamers, etruskiksi Maris) oli Juppiterin ohella muinaisten roomalaisten pääjumala, sodan jumala, sekä viljelysten suojelija. Mars oli roomalaisten vastine kreikkalaisten Ares-jumalalle, mutta oli esikuvaansa jalompi ja ystävällisempi. Roomalaiset uskoivat Rooman perustajien, Romuluksen ja Remuksen, olleen Marsin poikia. Rooman armeijan sotilaat uskoivat Marsin suojelevan heitä ja johdattavan heidät taisteluissa voittoon. Augustuksen aikana Marsiin liitettiin uusi lisänimi, "Ultor" ('kostaja'), kunnioittamaan Caesarin muistoa ja voittoa hänen murhaajistaan.


title: Mars (jumala)

text: Marsin mukaan on nimetty Mars-planeetta ja vuoden kolmas kuukausi.


title: Puujumala

text: Puujumala tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Everything2

text: Everything2.com on Slashdotin viiteaineistoksi alun perin tarkoitettu avoin tietosanakirja. Järjestelmä on toteutettu Perl-ohjelmointikielellä ja MySQL-tietokannalla. Sitä ylläpitää yhdysvaltalainen Everything Development Company, joka käyttää sivua testialustana Perlillä kirjoitetulle avoimen lähdekoodin sanakirjaohjelmalleen. Järjestelmä on täysin englanninkielinen. Artikkeleita voi olla useampia otsikkoa kohden ja niiden tekijänoikeudet jäävät kokonaan kirjoittajille. Tekijänoikeuksia ei ole pakko lisensoida GNU-lisenssillä. Artikkeleita ei saa muokata muu kuin kirjoittaja itse.


title: Everything2

text: Everything2 () on ottanut tavoitteekseen kaiken tiedon kattamisen. Se ei pyri tietosanakirjamuotoon, jolloin neutraalia katsantokantaa ei ole pakko noudattaa. Henkilökohtaisen näkökulman lisäämistä itse asiassa kannustetaan. Tavoitteena ovat artikkeliotsikot, joiden alla on edustettuna monta erilaista näkökantaa. Järjestelmässä on myös chat-keskustelu, samalle pohjalle tehty lyhytviestiliittymä ja sille postituslistoja.


title: Everything2

text: Yli 25 artikkelia kirjoittaneille annetaan päivittäin ääniä, joilla voi tukea joko artikkelin poistoa tai säilyttämistä. Vielä enemmän kirjoittaneille käyttäjille annetaan mahdollisuus nostaa artikkeli etusivulle.


title: Viestikoekeskus

text: Viestikoekeskus (vuosina 1960–2014 Viestikoelaitos, VKoeL) on Suomen puolustusvoimien signaalitiedustelua harjoittava organisaatio, joka yhdistettiin vuonna 2014 Puolustusvoimien Tiedustelulaitokseen. Viestikoekeskus oli Pääesikunnan alainen joukko-osasto. Viestikoekeskuksen esikunta sijaitsi Luonetjärven varuskunnassa Tikkakoskella, jossa on myös Ilmavoimien esikunta. Viestikoelaitoksen viestiasemia ja muita toimintoja oli sijoitettuna eri puolille Suomea, muun muassa Rovaniemelle. Lisäksi laitoksen käytössä oli ainakin kaksi tiedusteluvälineistöllä varustettua lentokonetta.


title: Viestikoekeskus

text: Laitos sai alkunsa Luonetjärven varuskunnan Viestikoeasemasta (VKoeAs) 1960-luvun alussa. Laitoksen perustamisen jälkeen perustettiin Espoon Kivenlahteen Tutkakoeasema (TkaKoeAs) tutkien lähetteiden mittaamista varten. Laitoksen pitkäaikaisin johtaja oli eversti Keijo Kepsu (s. 1946) vuosina 1988–1998. VKoeL vaali sodan ajan Päämajan radiopataljoonan perinteitä. Kunnianosoituksena sodan ajan radiotiedustelulle VKoeL tuki eversti Reino Hallamaan ja hänen puolisonsa Brita Hallamaan hautaansiunaamista 11. elokuuta 2013 Sysmässä.


title: Viestikoekeskus

text: Viestikoekeskus vastasi signaali- ja satelliittikuvaustiedustelusta sekä elektronisen sodankäynnin tukitoiminnasta. Se osallistui tilannekuvan muodostamiseen ja ylläpitoon, ennakkovaroituksen tuottamiseen sekä koordinoi puolustushaarojen elektronisen tiedustelun yksiköiden käyttöä. Osana puolustusvoimien lakisääteisten tehtävien toteuttamista, Viestikoekeskus ylläpiti tilannekuvaa Suomen lähialueella tapahtuvasta sotilaallisesta toiminnasta ja tuotti tarvittaessa ennakkovaroituksen Suomeen kohdistuvasta sotilaallisesta uhasta. Keskus tuki aluevalvontalain mukaisesti havainnoillaan ilma- ja merivalvontaa. Seurannan kohteena olivat ulkomaiset sotilaskohteet.


title: Viestikoekeskus

text: Viestikoelaitoksen organisaatio, vahvuus, seurattavat kohteet ja toimintatavat eivät olleet julkista tietoa. Pääesikunnan mukaan näiden kertominen "heikentäisi merkittävästi puolustusvoimien ennakkovaroituskykyä". Korkein hallinto-oikeuskin päätti vuonna 2007 viitaten "laitoksen työntekijöiden ja valtakunnan turvallisuuteen", että tietoja ei tarvitse antaa. Puolustusvoimat vakuutti, ettei Suomen maaperällä sijaitsevia kohteita tiedustella, mutta keskus kuitenkin antaa lain mukaista virka-apua muille viranomaisille.


title: Viestikoekeskus

text: Viestikoekeskuksen budjetti vuonna 1998 oli 51 miljoonaa markkaa (8,6 miljoonaa euroa) ja henkilöstömäärä 189. Vuoden 2004 budjetti oli 12,2 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 125.


title: Viestikoekeskus

text: Viestikoekeskuksen lisäksi Puolustusvoimissa toimi Pääesikunnan tiedusteluosasto. Suomen sisäisestä turvallisuudesta ja vastavakoilusta vastaa suojelupoliisi.


title: Viestikoekeskus

text: Viestikoekeskuksella oli käytössään ainakin kaksi tiedustelukäyttöön varustettua lentokonetta, joista ensimmäisenä käytössä ollut on Fokker F.27 rekisteriltään FF-1. Viestikoekeskuksen toinen tiedustelukäytössä ollut lentokone oli Lockheed Martinin valmistamalla tiedustelujärjestelmällä varustettu CASA C-295, joka otettiin käyttöön kesällä 2017.


title: Viestikoekeskus

text: "Helsingin Sanomien" artikkelin mukaan Viestikoekeskus otti kesällä 2017 käyttöön CASA C-295-tiedustelukoneen osana Puolustusvoimien Finstar-A-hanketta. Koneyksikkö saapui Suomeen vuonna 2011 ja siihen tilattiin tiedustelujärjestelmä Lockheed Martinilta. Lockheed kutsuu järjestelmää nimellä "Dragon Shield". Järjestelmä on sijoitettu konttiin jota kuljetetaan koneen rahtitilassa. Menettely mahdollistaa laitteiston poistamisen koneesta sen ollessa huollettavana. C-295-koneella on mahdollista seurata vähintään sataa taajuutta yhtaikaa.


title: Viestikoekeskus

text: Helsingin Sanomien toimittajat Laura Halminen ja Tuomo Pietiläinen julkaisivat Helsingin Sanomissa viestikoekeskuksen ensimmäiseen tietoturvaluokkaan kuuluvia, runsaat kymmenen vuotta vanhoja tietoja. Lehti lupasi lisää paljastuksia, mutta ei jatkanut artikkelisarjaa. Pääesikunnan päällikkö, kenraaliluutnantti Timo Kivinen, teki asiasta poliisille esitutkintapyynnön. Toimittaja Halmisen yrittäessä hävittää asuintalonsa kellarissa tietokonettaan sen akku leimahti liekkeihin, ja hän joutui hälyttämään palokunnan. Paikalle saapui myös poliisipartio, joka teki kotietsinnän. Yksi Sanoman merkittävimmistä osakkeenomistajista, Antti Herlin, tarjoutui keskustelemaan asiasta Tasavallan presidentti Sauli Niinistön kanssa.


title: Dis Manibus

text: Dis Manibus on roomalaisissa hautapiirtokirjoituksissa käytetty latinankielinen vakioformula eli kaava. Usein se esiintyy lyhenteenä, yleensä D. M., joskus myös D. M. S., jälkimmäisessä formulaan on lisätty vielä "sacrum".


title: Dis Manibus

text: Hautapiirtokirjoitus aloitetaan usein tällä formulalla, joka voidaan kääntää suomeksi 'manalan jumalille' ("Dis Manibus") pyhitetty ("sacrum").


title: Dis Manibus

text: Kristillisenä aikana lyhenteenä esiintyvää formulaa on tulkittu kristillisen opin mukaisesti. Tällöin formula on avattu muotoon "Deo magno" eli suurelle ("magno") Jumalalle ("Deo"). On kuitenkin epävarmaa voidaanko formulaa todella tulkita näin.


title: Metodismi

text: Metodismi on 1700-luvun lopulla Englannissa syntynyt kristillinen kirkkokunta, johon nykyisin kuuluu yli 80 miljoonaa jäsentä eri puolilla maailmaa.


title: Metodismi

text: Metodismi sai alkunsa englantilaisen anglikaanisen papin John Wesleyn hengellisen toiminnan vaikutuksesta. Wesley tuli herätykseen Saksan pietistisen kristillisyyden vaikutuksesta ja alkoi toteuttaa pietismin keskeisiä periaatteita Englannissa. Lontoon Aldersgate-kadulla herrnhutilaisten kokouksessa John Wesley koki hengellisen herätyksen (Wesley itse kertoo sydämensä lämmenneen Jeesukselle), jonka jälkeen metodismi alkoi kasvaa voimakkaasti. Nimitys metodismi oli alkujaan 1600-luvulla kalvinistien arminiolaisille antama nimitys, jolla viitattiin arminiolaisten kalvinismista erottautuvaan käsitykseen vapaasta tahdosta, pelastuksesta ja pyhityksestä.


title: Metodismi

text: Alun perin metodismi oli Englannin kirkon sisäinen herätysliike, joka pyrki tavoittamaan evankeliumilla ja sosiaalisella työllä niitä, joita valtionkirkko ei tavoittanut. Herätysliike oli hyvin hajanainen ja monen ihmisen työn tulos. John Wesley yhdisti monet eri herätykset metodismiksi. Kun mukaan tuli suuria joukkoja teollisuustyöväkeä, kaivostyöläisiä ja muuta alemman luokan väkeä, syntyi kiistaa siitä, saavatko kaikki kokoontua kirkoissa. Monin paikoin tämä estettiin, jolloin metodistit alkoivat kokoontua muualla. Tällä yhdistysmuotoisella toiminnalla oli omat saarnaajansa ja järjestyksensä. Wesleyn kuoleman jälkeen Englannin metodistit irtaantuivat Englannin kirkosta muodostaen oman kirkkokunnan.


title: Metodismi

text: Metodismi levisi hyvin varhain myös Pohjois-Amerikkaan. Siellä metodistit ensimmäisenä itsenäistyivät omaksi kirkkokunnakseen John Wesleyn luvalla. Syy kirkkokunnan perustamiseen oli Yhdysvaltojen itsenäistyminen, minkä seurauksena Englannin kirkko vetäytyi sieltä ja lopetti siellä toimintansa. Metodistisen herätyksen piirissä olevat ihmiset pyysivät apua Wesleyltä, joka laati uudelle kirkolle järjestyksen ja sen perustamiskokous pidettiin joulupäivänä 1784.


title: Metodismi

text: Jo hyvin varhaisessa vaiheessa metodismi alkoi pirstoutua eri kirkoiksi. 1900-luvun aikana monet näistä kirkoista yhdistyivät kuitenkin uudelleen, mutta silti on nähtävissä kaksi eri suuntaa perusmetodismin sisällä: amerikkalainen piispajohtoinen metodismi ja brittiläinen metodismi. Australian, Kanadan, Sambian ja osittain Intian metodistikirkot taas yhdistyivät muiden kirkkokuntien kanssa ekumeenisiksi Yhdistyneiksi kirkoiksi. Eri metodistikirkkoja ja yhdistyneitä kirkkoja yhdistää Metodistien maailmanneuvosto, johon kuuluu 80 kirkkokuntaa 133 maassa ja yhteensä yli 80 miljoonaa jäsentä.


title: Metodismi

text: Muun muassa Adventtikirkolla, Helluntaiherätyksellä, Nasaretilaisen Kirkolla ja Pelastusarmeijalla on juuret metodismissa.


title: Metodismi

text: Metodismin opissa korostuvat henkilökohtainen kääntymys ja sitä seuraava pyhitys.


title: Metodismi

text: Toisin kuin useimmilla muilla vapaiden suuntien kristityillä, metodisteilla on lapsikastekäytäntö. Lapsikasteen perusteet ovat metodismissa aivan päinvastaiset kuin muun muassa katolisuudessa, ortodoksisuudessa ja luterilaisuudessa: siinä missä katolisen, ortodoksisen ja luterilaisen käsityksen mukaan aivan pienet lapset tulee kastaa, jotta heistä tulisi Jumalan lapsia, tulee metodistisen käsityksen mukaan aivan pienet lapset kastaa, koska he ovat Jumalan lapsia. Toisin kuin useimmissa muissa sylilapsia kastavissa yhteisöissä, metodismissa ei ole käytössä kummiutta.


title: Metodismi

text: Metodisteja on laajasti eri puolilla maailmaa. Hyvin levinnyttä toiminta on Yhdysvalloissa, jossa suurin metodistikirkkokunta Yhdistynyt metodistikirkko on jäsenmäärältään kolmanneksi suurin kristillinen kirkkokunta.


title: Metodismi

text: Suomeen metodismi tuli merimiesten tuomana 1800-luvulla. Suomen ensimmäinen metodistiseurakunta perustettiin Vaasaan vuonna 1881 ja ensimmäinen suomenkielinen metodistiseurakunta Poriin vuonna 1887. Nykyisin Suomessa toimii kaksi metodistikirkkoa: suomenkielinen Suomen Metodistikirkko ja ruotsinkielinen Finlands svenska metodistkyrka. Viipurissa sijainneen metodistikirkon nimi oli Betel-kirkko.


title: Baptismi

text: Baptismi on protestanttisen reformaation pohjalta vuonna 1609 syntynyt kristillinen kirkkokunta. Sillä on maailmanlaajuisesti 60 miljoonaa jäsentä ja sen piirissä on lapset mukaan lukien 110 miljoonaa ihmistä.


title: Baptismi

text: 1500-luvulla Sveitsin ja Saksan reformaatiossa syntyi luterilaisten ja reformoitujen kirkkokuntien lisäksi uskonpuhdistuksen suunta, josta käytettiin aluksi nimitystä anabaptismi (uudestikastajat).


title: Baptismi

text: Nimitys anabaptismi johtui siitä, etteivät baptistit pitäneet lapsikastetta todellisena kasteena ja näin ollen kastoivat henkilöitä, jotka oli jo kastettu lapsena. Sana "baptisti" tulee kreikan kielestä ja tarkoittaa "kastajaa".


title: Baptismi

text: Etelä-Saksan kautta anabaptismi siirtyi Hollantiin, jossa se toimi nimellä mennoniitat. Hollannista liike siirtyi Englantiin. Tärkeimmäksi anabaptismin haarautumaksi muodostui Englannin puritaanien ja separatistien piiristä 1600-luvulla syntynyt liike, jonka johtajana toimi pastori John Smyth. Baptismin katsotaan syntyneen vuonna 1609, jolloin Smyth perusti Amsterdamissa, Hollannissa ensimmäisen baptisti nimeä käyttäneen seurakunnan.


title: Baptismi

text: Jo 1630-luvulla baptismi levisi siirtolaisten mukana Amerikkaan. Ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin vuonna 1638 Providencen kaupunkiin, Yhdysvaltojen nykyiseen Rhode Islandin osavaltioon.


title: Baptismi

text: Opillisesti baptismi painottaa Raamatun erehtymättömyyttä ja arvovaltaa. Samoin korostetaan omakohtaista uskoontuloa. Ainoastaan uskonsa tunnustaneet henkilöt kastetaan. Kaste toimitetaan upottamalla ja se käsitetään lähinnä vertauskuvalliseksi uskon tunnustamiseksi. Kaste suoritetaan vain kastettavan omasta pyynnöstä ja sen kautta liitytään paikallisseurakuntaan. Vauvoja ei kasteta, mutta heidät siunataan Jeesuksen antaman esimerkin mukaisesti. Mitään ikärajaa ei kuitenkaan kasteelle menolle ole asetettu, vaan olennaista on nimenomaan se, että henkilö on kertonut haluavansa kasteen ja uskovansa. Seurakunnan jäsenyys on tarkoitettu pelkästään henkilökohtaisesti uskoville. Varsinaista yhteistä uskontunnustusta ei baptisteilla ole.Baptismi jakaantuu maailmassa moneen itsenäiseen kirkkoon, joilla on painotuseroja keskenään. Yhteisenä kokoavana elimenä toimii Baptistien maailmanliitto ("Baptist World Alliance", BWA).  Baptisteja on maailmassa noin 60 miljoonaa ja kirkkojen piiriin kuuluu lapset mukaan lukien noin 110 miljoonaa ihmistä.


title: Baptismi

text: Baptistit ovat noin 35 miljoonalla jäsenellään Yhdysvaltain suurimpia protestanttisia kirkkokuntia. Maan suurin baptistinen kirkkokunta on Eteläinen baptistikonventio ("Southern Baptist Convention", SBC) noin 16 miljoonalla jäsenellään. Maan vanhin baptistinen kirkkokunta on American Baptist Churches USA (ABCUSA), jonka juuret ulottuvat vuonna 1638 Providencen kaupungiin, Rhode Islandin osavaltioon perustettuun Amerikan ensimmäiseen baptistiseurakuntaan.


title: Baptismi

text: Euroopassa baptisteja on vajaat miljoona. Suurimmat baptistiunionit ovat Englannissa noin 150 000 jäsentä ja Ukrainassa noin 130 000 jäsentä. Venäjällä baptisteja on reilut 100 000. Euroopan baptistien kattojärjestönä toimii Euroopan Baptistiliitto ("European Baptist Federation", EBF)


title: Baptismi

text: Suomessa on baptisteja nykyisin noin 2 400. Heistä puolet on ruotsinkielisiä. Suomenkieliset baptistit ovat rekisteröityneet kirkkokunnaksi nimellä Suomen Baptistikirkko ja ruotsinkieliset baptistit nimellä Finlands svenska baptistmission. Ruotsinkielisistä baptisteista suurin osa asuu Pohjanmaalla.


title: Baptismi

text: Baptismi tuli Suomeen ensimmäisen kerran Föglön saarelle Ahvenanmaalle vuonna 1856. Sittemmin oppi levisi alkuun etenkin Pohjanmaalla; tuloreitteinä toimivat Luvia ja Närpiö. Ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin Luvialle 1870 ja ensimmäinen yhä toimiva baptistiseurakunta Jurvaan 1879.


title: Baptismi

text: Baptistit järjestävät leirejä monen ikäisille. Suomenkielisten baptistien leirit järjestetään pääasiallisesti Kesärannassa ja Lähdekorvessa, jotka ovat baptistien leirikeskuksia.


title: Blu-ray

text: Blu-ray on Philipsin ja Sonyn UDO- (Ultra Density Optical) ja Pioneerin DVDR Blue -tutkimushankkeiden yhteistyössä syntynyt levyformaatti. Nimi tulee levyjen luentaan käytettävästä aallonpituudeltaan lyhyestä (violetin väristä) ”sinisestä laserista”. Tämän myötä levylle voidaan tallentaa enemmän dataa kuin DVD- ja CD-levyille.


title: Blu-ray

text: Blu-ray on optinen levy, joka on ulkoisesti DVD-levyn kaltainen. Sen halkaisija on 12 senttimetriä ja paksuus 1,2 millimetriä. Blu-ray-tekniikassa käytetään kuitenkin huomattavasti pienempää lasersädepistettä kuin DVD-tekniikassa. Piste on noin viidesosan DVD:n laserpisteestä, ja se saadaan aikaan yhdistämällä 405 nanometrin sinivioletti laser ja suuritiheyksinen datalinssi, jonka numeerinen aukko on 0,85. Tekniikan ansiosta Blu-ray-levylle mahtuu viiden DVD-levyn verran dataa.


title: Blu-ray

text: Yksikerroksiselle Blu-ray-levylle mahtuu dataa noin 25 gigatavua ja kaksikerroksiselle 50 gigatavua. Monikerroksisten levyjen kapasiteetti voi yltää jopa 200 gigatavuun asti. Blu-ray-levyillä käytetään MPEG-2-, MPEG-4-, H.264/AVC- tai VC-1-koodekkia. Blu-rayn kirjoitusnopeus 1x:llä on 36 megabittiä sekunnissa (4,5 Mt/s) ja 2x:llä 72 megabittiä sekunnissa (9 Mt/s). Blu-ray-elokuvien suurin datavirta on 54 megabittiä sekunnissa (1,5x), joista maksimissaan 40 Mb/s on varattu kuvalle ja 48 Mb/s kuvalle ja äänelle yhteensä. HD DVD:llä vastaavat luvut ovat 36,55 Mb/s, 29,4 Mb/s ja 30,24 Mb/s. Blu-ray-levyn kapasiteetti on 66 prosenttia suurempi kuin HD DVD:n per kerros. Nykyisin HD DVD -laitteiden valmistus on lopetettu Blu-rayn syrjäytettyä sen.


title: Blu-ray

text: Suomen markkinoille ensimmäiset Blu-ray-soittimet ilmaantuivat vuoden 2006 lopulla. Blu-rayta käyttävä PlayStation 3 -pelikonsoli ilmestyi Suomen markkinoille maaliskuussa 2007. Blu-ray kilpaili HD-soittimien markkinoilla HD DVD:n kanssa. Blu-rayn eduksi nähtiin HD DVD:tä suurempi tallennuskapasiteetti. Blu-rayn haittana pidettiin kilpailevaa formaattia kalliimpaa hintaa, aluekoodeja ja tuotantokustannuksia.


title: Blu-ray

text: Yhdysvalloissa Blu-ray-tallennemyynti ohitti HD DVD:n maaliskuussa 2007. Blu-ray-levyjen kauppaa edesauttoi PlayStation 3 -pelikonsoli. Helmikuussa 2008 Toshiba ilmoitti lopettavansa HD DVD -laitteiden valmistamisen, myymisen ja markkinoinnin, mikä käytännössä tarkoitti, että Blu-ray voitti näiden kahden formaatin välisen niin kutsutun formaattisodan.


title: Blu-ray

text: Blu-ray on vakiintunut teräväpiirto-ohjelmien tallennusformaatiksi. Samsungin Britannian johtaja Andy Griffiths ennusti 2008, että verkkojen kautta ladattavien IPTV-palvelujen voi odottaa korvaavan fyysisen levyn.


title: Blu-ray

text: Blu-ray käyttää HD DVD:n tapaan AACS- eli Advanced Access Content System -salausta levyn sisällön suojaamiseen. Jokaisella lisensoidulla mediasoittimella on omat salausavaimensa (player key). Levyn sisältö avataan title keyllä, lasketaan media keysta ja levyn Volume ID:sta, joka on levylle tallennettu sarjanumero. Näiden yhdistelmä avattuna on Volume Unique Key (Kvu). Volume ID:n lukemiseen tarvitaan Blu-ray-asemassa AACS LA:n allekirjoittama sertifikaatti, Private Host Key.


title: Blu-ray

text: Luvulla avataan title key, jota käytetään salatun sisällön avaamiseen. Title key on tallennettu levylle muutamaan sataan kertaan käyttäen eri soittimien media keyita. Näin levyvalmistajat voivat ”peruuttaa” tietyn soittimen lisenssin, jos sen salausavain paljastuu, ja jättää uusilta levyiltä pois kyseisen soitinmallin avaimella avautuvan salausavaimen.


title: Blu-ray

text: AACS:n lisäksi Blu-ray tukee varakeinona BD+-suojausta, jolla oli tarkoitus korvata ajan mittaan murtuva AACS. AnyDVD HD -ohjelmaa kehittävä SlySoft ilmoitti marraskuussa 2007 ohjelman pystyvän ohittamaan myös BD+:n.


title: Blu-ray

text: Suojausavainten päivitysten takia Blu-ray-soittimien ohjelmisto ja sen sisältämät avaimet on päivitettävä silloin tällöin, jotta uutta sisältöä voidaan toistaa.


title: Blu-ray

text: Tammikuussa 2007 uutisoitiin, että Muslix64-nimeä käyttävä krakkeri oli löytänyt keinon kiertää AACS-suojaus, aluksi samaa suojausta käyttävillä HD-DVD-levyllä. Muutaman viikon päästä ilmestyi myös ohjelma, jolla oli mahdollisuus varmuuskopioida Blu-ray-levy tietokoneen kiintolevylle. Ensimmäiset HD DVD -elokuvan kopiot julkaistiin netissä 17. tammikuuta 2007.


title: Blu-ray

text: Krakkerit löysivät joidenkin HD DVD- ja Blu-ray-nimikkeiden salausavaimia mediasoitinten jäljiltä tietokoneen muistista, jolloin levyjen sisältö on pystytty kopioimaan. Tämä osoittaa kuitenkin PC:n suojaukseen kiinteästi liittyvän puutteen – mediasoittimen on pidettävä salausavainta jossakin kohdassa RAM-muistia, jolloin se voidaan aina löytää, viimeistään virtuaalikoneen avulla. Tämän estämiseksi koko PC:n arkkitehtuuri pitäisi muuttaa, tai sitten levyn toistaminen PC:llä pitäisi estää kokonaan jättämällä avaimet myöntämättä yhdellekään mediasoittimelle. Sisällön avaaminen ei sinänsä tarkoita, että kopioituja levyjä voisi toistaa esimerkiksi PlayStation 3:ssa tai erillisessä Blu-ray-soittimessa.


title: Blu-ray

text: Huhtikuussa 2007 AACS LA lähetti useille verkkosivuilla vaatimuksia, joissa vaadittiin Yhdysvaltain "Digital Millennium Copyright Actin" perusteella poistamaan niillä esiintyvä 128-bittinen luku, joka oli ensimmäinen paljastunut processing key. AACS LA ilmoitti myös 16. huhtikuuta, että eräiden mediasoittimien avaimet on peruutettu, ja niillä ei voi toistaa 23. huhtikuuta jälkeen masteroituja levyjä. 17. huhtikuuta Internetissä julkaistiin kuitenkin uusi "The Matrix Trilogy" -levyn arvosteluversiosta saatu avain. Kaikki käyttöön tulleet uudet avaimet ovat paljastuneet muutaman päivän viiveellä.


title: Blu-ray

text: Blu-rayn aluekoodaus on toteutettu samaan tapaan kuin DVD-aluekoodaus. Maapallo on jaettu kolmeen eri alueeseen. Tämän tarkoituksena on antaa sisällöntuottajille kuten elokuvia julkaiseville yhtiöille mahdollisuus julkaista eri alueilla eri aikaan ja eri hinnoilla. Blu-ray-levy-yhdistyksen mukaan ”kaikkien Blu-ray soitinten...(sekä) Blu-ray levyjä lukevien tietokoneiden on tuettava aluekoodausta.” Kuitenkin, ”Aluekoodin käyttö on vapaaehtoista sisällöntuottajille...” Joidenkin nykyisten arvioiden mukaan 70 prosenttia saatavilla olevista Blu-ray-elokuvista suurimmilta studioilta ovat aluekoodivapaita ja ne toimivat kaikissa Blu-ray soittimissa, kaikilla alueilla.


title: Blu-ray

text: Elokuvastudioilla on toisistaan poikkeavia käytäntöjä aluekoodauksen suhteen. Suurista yhdysvaltalaisista elokuvastudioista Warner Bros., Paramount Pictures, Universal Studios, Sony Pictures ja Walt Disney Pictures ovat julkaisseet suurimman osan elokuvistaan aluekoodivapaina. MGM ja Lions Gate Entertainment ovat julkaisseet osan elokuvistaan aluekoodattuina ja osan aluekoodivapaina. 20th Century Fox on julkaissut suurimman osan elokuvistaan aluekoodattuina.


title: Blu-ray

text: Blu-ray 3D on julkaistu vuonna 2009.


title: Blu-ray

text: Ultra HD -resoluutiota tukeva versio on julkaistu vuonna 2015.


title: Blu-ray

text: Formaatti käyttää H.265-pakkausta. Formaatti ei ole yhteensopiva edeltäneiden laitteiden kanssa.


title: Aarresaari

text:
Aarresaari () on romaani, jonka on kirjoittanut skotlantilainen Robert Louis Stevenson. Aarresaari ilmestyi alun perin jatkokertomuksena "Young Folks" -lehdessä (1881–1882). Kirjana se julkaistiin ensi kerran vuonna 1883. Se on suomennettu myös nimellä "Merirosvon testamentti".
Ensimmäinen suomennos teoksesta on ilmestynyt vuonna 1909 O. E. Lampénin suomentamana. Sen jälkeen teos on suomennettu useita kertoja, ja siitä on tehty lukuisa määrä mukaelmia.


title: Aarresaari

text: Lasten maailmassa 1950-luvulla ja Pellervo-lehdessä ilmestyi 1960-luvulla suomeksi Ami Hauhion piirtämä Aarresaari-sarjakuva jatkokertomuksena.


title: Aarresaari

text: Hellas julkaisi 1960-luvun alussa 60-osaisen keräilykuvasarjan "Aarresaari - Skattkammarön". Kuvat olivat kooltaan noin 7 x 4 cm kokoisia, ja ne julkaistiin purukumikuorissa. Sarjan kuvat olivat Ami Hauhion piirtämiä. Kunkin kuvan kääntöpuolella oli lyhyt selostus kuvan aiheesta suomeksi ja ruotsiksi. Juoni oli hyvin rankamainen ja sarjakuvatyyppinen. Purukumikuorien hinta oli tuolloisessa rahassa 5 penniä kappale. Aihe oli ensimmäisiä lajissaan ja tuli hyvin suosituksi.


title: Aarresaari

text: Teos on filmatisoitu lukuisia kertoja, ensi kerran jo vuonna 1912. Disney on tehnyt "Aarresaaresta" kaksi elokuvaa. Ensimmäisen ohjasi Byron Haskin vuonna 1950. Bobby Driscoll esitti tuolloin Jim Hawkinsia, Robert Newton John Silveriä. Toinen Disney-elokuva on animaatioelokuva "Aarreplaneetta" ("Treasure Planet") vuodelta 2002, jossa tarina on muutettu avaruusseikkailuksi.


title: Big Bang

text: Big Bang voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Vartijakortti

text: Vartijakortti on poliisin myöntämä todistus vartijaksi hyväksymisestä ja hyväksynnän voimassaolosta.


title: Vartijakortti

text: Vartijan on pidettävä "vartijakortti" vartioimistehtävissä aina mukana ja esitettävä se pyydettäessä. Korttia ei tarvitse esittää, ellei pyytävä henkilö ole viranomainen tai toimenpiteen kohde. Koska suuri osa vartijan työtehtävistä kuitenkin käytännössä suoritetaan jokamiehenoikeuksin, ei kortin näyttämättä jättäminen välttämättä estä vartijaa suorittamasta työtehtäväänsä siviiliasuisenakaan, esimerkiksi näpistäjän kiinniotossa.


title: Vartijakortti

text: Vartijakortissa on etupuolella teksti "Vartijakortti Väktarkort", lupanumero, vartijan nimi, kuva ja syntymäaika, luvan myöntäneen viranomaisen nimi sekä hyväksynnän voimassaolopäivämäärät. Kortin taustaosassa on myös tunnistekuvio, jossa on kirjaimet "TU" (turvasuojaaja). Uudemmassa korttipohjassa tätä kirjainyhdistelmää ei enää ole. Kortin kääntöpuolella on tiedot vartijan suorittamista voimankäyttökoulutuksista, niiden ehdoista ja rajoituksista sekä mahdollista työkäyttöön hyväksytyistä koirista.


title: Vartijakortti

text: Mahdolliset voimankäyttökoulutukset ovat:


title: Vartijakortti

text: Vartijakortti on nykyisin luottokortin kokoinen, sinertävänpunainen ja Setecin valmistama. Aiemmin käytössä olleita A6-kokoisia kortteja ei enää ole käytössä, koska niiden voimassaolo päättyi viiden vuoden kuluttua uuden lain voimaan astumisesta eli lokakuussa 2007.


title: Vartijakortti

text: Pahvikorttiin ei voitu merkitä voimankäyttökoulutustietoja, eikä vartija tällöin saanut oikeutta kantaa tehtävissään voimankäyttövälineitä, vaikka olisikin suorittanut asianmukaisen koulutuksen.


title: Keltit

text: Keltit (, ) on nimitys, jota käytetään indoeurooppalaiseen kieliperheeseen kuuluvia kelttiläisiä kieliä puhuvista esihistoriallisista, historiallisista ja joskus myös nykyisistä kansoista. Kelttiläisyys ei ole yhtenäinen käsite, vaan sillä on viitattu niin kansalliseen, kielelliseen kuin kulttuuriseenkin ryhmään eurooppalaisia kansoja. Kelttikansat saattoivat erota toisistaan merkittävästikin fyysisiltä ja kulttuurisilta piirteiltään, eivätkä ne aina ymmärtäneet toistensa kieliä.


title: Keltit

text: Keltit levittäytyivät rautakaudella suureen osaan Eurooppaa, ja kelttiläisiä heimoja asui niin Britteinsaarilla, Pohjois-Espanjassa, Ranskassa, eteläisessä Saksassa, Alppien seuduilla, Böömissä ja Pohjois-Italiassa, kuin myös Balkanilla ja Anatoliassa asti. Myöhemmin keltit sulautuivat roomalaisille hävittyjen sotien seurauksena Rooman valtakuntaan gallialaisina, boijeina, galatialaisina ja keltibereinä.


title: Keltit

text: Britteinsaarten reunaosissa ja Bretagnen niemimaalla kelttiläisyys on säilynyt pisimpään. Nykyisin nimitystä saatetaan käyttää myös englantia tai ranskaa äidinkielenään puhuvista ihmisistä, jotka haluavat samaistua kelttiläisiin esivanhempiinsa. Nykyajan kelttejä ja kelttien jälkeläisiä elää varsinkin Irlannissa, Walesissa, Skotlannissa ja Ranskan Bretagnessa.


title: Keltit

text: Kansoina keltit astuivat historian valoon 500-luvulla eaa., jolloin kreikkalaiset ja roomalaiset alkoivat solmia kauppasuhteita keskieurooppalaisiin kansoihin. He kutsuivat näitä "kelteiksi" (kreikk. "keltoi", "keltai" ja "galatai", lat. "celtae") ja "galleiksi" (lat. "galli"). Kaikki väestöt, joista näitä termejä käytettiin, eivät kuitenkaan välttämättä puhuneet kelttiläistä kieltä. Etenkin kreikkalaiset kutsuivat myös germaaneja kelteiksi.


title: Keltit

text: Ensimmäinen tunnettu maininta kelteistä on historioitsija Herodotokselta, joka mainitsi heitä asuvan Tonavalla. Kelteistä kirjoittivat myös Platon ja Aristoteles, ja 100-luvulla eaa. Polybios kirjoitti yksityiskohtaisesti Pohjois-Italian kelteistä. Julius Caesarin kuvaukset kelteistä kirjassaan "Gallian sota" ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. ovat erityisen tunnettuja.


title: Keltit

text: On epävarmaa, oliko kelteillä itsellään mitään kelttiläisen identiteetin tunnetta tai käyttivätkö he itse tuota nimitystä itsestään. Poliittisesti keltit olivat jakautuneet moniin eri heimoyhteisöihin ja kielellisesti eri murteiden puhujiin. Keltit eivät myöskään muodostaneet kulttuurisesti yhtenäistä ryhmää. Britteinsaarten rautakautisten asukkaiden välinen yhteys Manner-Euroopan keltteihin havaittiin vasta 1600-luvulla, kun kelttiläisten kielten sukulaisuussuhteet opittiin tuntemaan. Vasta 1700-luvun jälkeen kelteillä alettiin tarkoittaa yleisesti kaikkia kelttiläisiä kieliä puhuneita kansoja; sitä ennen brittejä ja irlantilaisia ei kutsuttu kelteiksi.


title: Keltit

text: Nykyaikaisten arkeologisten tutkimusten kautta on saatu tutkia kelttiläistä kulttuuria ja selvitetty sen ajalliset jaksot. Arkeologit uskovat, että kelttiläistä kieltä puhuvilla väestöillä oli vahva yhteys La Tènen kulttuuriin. Kaikki tämän kulttuurin piirissä eläneet ihmiset eivät kuitenkaan ehkä olleet kelttejä, eivätkä kaikki keltit kuuluneet La Tènen kulttuurin alueeseen.


title: Keltit

text: Kelttiläisiä kieliä puhuttiin vielä ennen ajanlaskun alkua Atlantin rannikolta Alpeille ja Pohjois-Italiaan ulottuvalla alueella. Rooman valtakunnassa latina ja kreikka, muualla Manner-Euroopassa germaanien, slaavien, baskien ja iberien kielet, kuitenkin syrjäyttivät paikalliset kelttiläiskielet. Mannerkelttiläisiä kieliä ei tunneta kovinkaan hyvin, sillä niistä on säilynyt vain vähän aineistoa. Britteinsaarilla manksi ja korni sen sijaan kuolivat vasta uudella ajalla. Edelleen eläviä kelttiläisiä kieliä ovat iiri, kymri, gaeli ja bretoni.


title: Keltit

text: Varhaiset keltit eivät osanneet lukea tai kirjoittaa, lukuun ottamatta joitain gallialaisia heimoja. Heidän suullista perinnettään kuten lauluja tai eepoksia ei ole myöskään säilynyt. Sen arvellaan kuitenkin olleen varsin kehittynyttä, sillä kelttien puhe- ja riimittelytaito olivat tunnettuja. Suuri osa kelttejä koskevista tiedoista onkin saatu muista lähteistä kuin suoraan heiltä itseltään.


title: Keltit

text: Antiikin kreikkalaisten kuvaukset kelteistä olivat aluksi myönteisiä, ja keltit kuvattiin kreikkalaisten ystävinä. 200-luvulla eaa. kreikkalaisten käsitys kelteistä oli kuitenkin jo muuttunut kielteisemmäksi: keltit oli alettu nähdä kurittomina ja juopottelevina "jumalten vihollisina". Suhtautumisen muutoksen syynä olivat etenkin kelttijoukkojen tekemät ryöstöretket Kreikkaan ja Balkanille, sekä kelttisotureiden käyttö palkkasotureina Välimeren maiden välisissä sodissa.


title: Keltit

text: Antiikin kreikkalaisten ja roomalaisten käsitys kelteistä barbaareina edusti antiikin korkeakulttuurin stereotypioita pohjoisen ja lännen kirjoitustaidottomista kansoista. Ne eivät kuvaa objektiivisesti tai yksityiskohdissaan luotettavasti kyseisten ihmisryhmien kieltä, elintapoja, kulttuuria tai uskontoa. Monissa asioissa, kuten metallintyöstössä ja maataloudessa, kelttien kulttuuri oli päinvastoin hyvin kehittynyttä. Vaikka antiikin kirjoittajien kuvaukset kelteistä ja varhaisirlantilaiset kertomukset eivät useinkaan pidä yhtä arkeologisen aineiston välillä, ne ovat arvokkaita etenkin kelttien henkisen kulttuurin ja mentaliteetin sekä arkielämän kuvauksina.


title: Keltit

text: Tärkein lähde tiedolle kelttien tavoista ja arkielämästä ovat Britteinsaarten, etenkin Irlannin, varhaiskeskiaikaiset kirjalliset lähteet kuten lakitekstit, sankaritarut ja annaalit. Nämä kirjoitukset ovat kristittyjen tekemiä, mutta ne sisältävät myös esikristilliseltä ajalta säilynyttä tietoa, tosin vahvasti muunneltuna. Tunnetuimpia kelttien sankaritaruja ovat walesilainen "Mabinogion" ja irlantilaiset tarinat Tuatha Dé Danannista, Cuchulainnista ja Finn mac Cumhaillista.


title: Keltit

text: Kelttiläisen kielen uskotaan syntyneen pronssikauden Keski-Euroopassa maata viljelevän ja karjaa hoitavan indoeurooppalaisen väestön keskuudessa. Vuosina 1200–700 eaa. Keski-Euroopassa vallitsi myöhäispronssikautinen uurnakenttäkulttuuri. Kelttiläisen kielimuodon kehittyminen lienee suurelta osin tapahtunut uurnakenttäkulttuurin alueella.


title: Keltit

text: Useimmat tutkijat uskovat, että varhaisrautakautinen Hallstattin kulttuuri Etelä-Saksan, Itävallan ja Itä-Ranskan alueella (noin 700–500 eaa.) oli ainakin osittain kelttiläinen. Nimitys on peräisin Salzburgin lähistöllä, Hallstattissa tehdyistä arkeologisista löydöistä. Kaivauksissa löydettiin rautakautisia päällikköhautoja, jotka kertovat vauraasta ja voimakkaasta kulttuurista, joka kävi kauppaa kreikkalaisten siirtokuntien kanssa. Ilmeisesti Hallstattin kulttuuri hallitsi Rhônen, Seinen, Reinin ja Tonavan kauppareittejä ja levitti raudan käytön alistamiensa heimojen keskuuteen.


title: Keltit

text: Hallstatt-kulttuuri alkoi muuttua La Tènen kulttuuriksi vuoden 500 eaa. jälkeen. Vuoden 400 eaa. jälkeen keltit levittäytyivät etelään Alppien yli ja ryöstivät Rooman vuonna 390 eaa. Tapahtuma jätti roomalaisiin pelon barbaarisia gallialaisia kohtaan, mikä vaikutti heidän toimiinsa vuosisatoja myöhemminkin heidän valloitettuaan Gallian. Keltit valloittivat myös Pojoen laakson ja asettuivat sinne asumaan kahdeksisadaksi vuodeksi, tehden alueesta osan kelttiläistä maailmaa. Roomalaisten vallan kasvu sai myöhemmin keltit liittoutumaan etruskien ja muiden itaalien kanssa, mutta vuonna 232 eaa. roomalaiset valtasivat kelteistä eteläisimmiksi asettuneiden senonien maat ja vuonna 225 eaa. he löivät Toscanassa kelttien armeijan.


title: Keltit

text: Idässä kelttiheimot etenivät Tonavaa pitkin kohti Balkania ja Mustaamerta noin 400–275 eaa. Keltit tunkeutuivat Makedoniaan ja hyökkäsivät Kreikkaan, mutta kreikkalaiset löivät heidät Delfoissa ja Lysimakhiassa 279–277 eaa. Kelttien uhka Kreikalle oli näin pysäytetty ja keltit sulautuivat aikanaan Traakian ja Tonavan muihin kansoihin. Osa kelteistä, joita kreikkalaiset kutsuivat nimellä "galatae", jatkoi Keski-Turkkiin, minne he perustivat Galatia-valtionsa, joka kesti ensimmäiselle vuosisadalle jaa. saakka.


title: Keltit

text: Kelttien saapuminen Britteinsaarille on edelleen hämärän peitossa, sillä saarten vanhat arkeologiset löydöt eivät kerro ajanlaskun alkua edeltäneiden vuosisatojen asukkaiden etnisyydestä tai kielestä. Koska Britteinsaarten asutushistoria on kuitenkin katkeamaton aina pronssikaudesta lähtien, on oletettu että roomalaisaikaa juuri edeltäneen ajan asukkaat olivat mantereelta saapuneita kelttejä, jotka olivat aiemmin syrjäyttäneet paikalliset asukkaat. Näiden kielellä oli kuitenkin vaikutusta Britteinsaarten kelttiläiskieliin, jotka eroavat joiltain osin mannerkelttiläisistä kielistä.


title: Keltit

text: Iberian niemimaan keltiberien alkuperästä ei tiedetä paljoa; eri teorioiden mukaan he saattoivat tulla maahan muualta, tai paikalliset asukkaat vain omaksuivat esikelttiläisen kulttuurin piirteitä. Keltiberit eivät edustaneet La Ténen kulttuuria kuten muut mannerkelttiläiset kansat. Heidän kelttiläinen kielensäkin katosi jo varhain roomalaisvalloituksen myötä ensimmäisellä vuosisadalla eaa.


title: Keltit

text: 200-luvulla eaa. kelttiläinen maailma koostui autonomisten kelttiheimojen mosaiikista, joka ulottui Unkarista Irlantiin; myös Portugalista Turkkiin ulottuvalla alueella oli yksittäisiä kelttisaarekkeita. Vuosisadan lopulla ja 100-luvulla eaa. pohjoiset germaanit ja eteläiset roomalaiset alkoivat vallata kelteiltä alueita. Rooma valloitti Gallian 50-luvulla eaa. ja Espanjan pian sen jälkeen. Roomalaisvalta tukahdutti Manner-Euroopan kelttiläisen kulttuurin lähes olemattomiin, ja keltit vaihtoivat ajan myötä kielensäkin romaanisiin kieliin. Itäistenkin kelttien kadottua kelttien alueeksi jäivät enää Britteinsaaret. Sielläkin roomalaiset etenivät vuoden 43 jaa. jälkeen aina Skotlantiin asti, mutta saaren pohjoisosat ja koko Irlanti jäivät lopulta yhä kelttien hallitsemaksi. Roomalaisten jälkeen tulleet anglosaksitkaan eivät syrjäyttäneet kelttien kulttuuria näiltä alueilta ennen kuin vaiheittain 1100-luvulta lähtien.


title: Keltit

text: Bretagnen kelttiläisyys alkoi elpyä, kun irlantilaisten ja anglosaksien syrjäyttämiä brittiläisiä kelttejä ryhtyi roomalaisten rohkaisemana muuttamaan alueelle 200-luvun lopulta alkaen, etenkin 400- ja 500-luvulla. He toivat mukanaan Britteinsaarten kelttiläisen kielensä, ja 500-luvulla niemimaa sai nimensä Britannian mukaan.


title: Keltit

text: Augustus pyrki roomalaistamaan ja sivistämään valloitettujen alueiden keltit. Asukkaat houkuteltiin muuttamaan kaupunkeihin ja omaksumaan roomalainen kulttuuri, kieli, pukeutuminen, hallintotapa ja lait. Roomalaistamistoimenpiteitä suunnattiin erityisesti kelttinuorisoon, ja roomalainen kaupunkilaiselämäntapa mukavuuksineen edustikin monille kelteille parempaa elämänlaatua kuin entinen. Kelttisoturit saivat tyydytettyä sodankaipuutaan gladiaattoritoiminnan ja armeijan kautta. Kelttiviljelijät saivat viljeltäväkseen uusia lajeja kuten viiniköynnöksen, ja he saivat käyttöönsä entistä tehokkaampia viljelymenetelmiä. Britannian väkiluku kasvoikin roomalaisaikana miljoonasta yli kolmen miljoonan, ja Galliankin väkiluku nousi kahdeksasta 12 miljoonaan. Roomalaiset olivat myös suvaitsevaisia kelttien uskontoa kohtaan, joskin monet kelttiläiset jumalat sulautuivat samaa virkaa tekeviin roomalaisiin jumaliin. Kelttien papiston annettiin jatkaa toimintaansa temppelien valvojina, mutta druidien toiminta kiellettiin heidän poliittisen vaikutusvaltansa ja ihmisuhrien vuoksi.


title: Keltit

text: Kristinusko saapui Irlantiin viimeistään 430-luvulla, ja maahan rakennettiin runsaasti kirkkoja ja luostareita seuraavien parin vuosisadan aikana. Kristinuskon nopeasta leviämisestä voidaan päätellä, että kelttiläinen uskonto väistyi saarella nopeasti ja sen säilyneetkin tavat ja myytit kristillistettiin tai alennettiin taikauskon asemaan. Paikallinen ogam-kirjoitus korvattiin latinalaisilla aakkosilla, ja latinan kielestä tuli uskonnon kieli. Irlannin luostareiden munkit kirjoittivat muistiin paljon kristinuskon saapumista edeltäviltä ajoilta peräisin olevia muinaisia kelttiläistarinoita, joihin nykyajan tiedot saaren kelttien elämästä perustuvat, joskin tarinat ovat epäilemättä muuntuneet alkuperäisistä. Irlanti siirtyi Englannin kruunun alaisuuteen vuonna 1172, ja 1500-luvun jälkipuolelta alkaen maata ryhdyttiin voimakkaasti englantilaistamaan.


title: Keltit

text: Walesissa ja Bretagnessa syntyivät vielä ensimmäisen vuosituhannen jälkipuoliskolla tarinat myyttisestä kuningas Arthurista. Alkuperäinen walesilainen kulttuuri katosi suurimmaksi osaksi 1500-luvulla ja Skotlannin Ylämaiden kelttiläinen klaanikulttuuri lyötiin 1700-luvulla.


title: Keltit

text: Keski- ja myöhäisrautakauden kelttiyhteisöt koostuivat usein pienistä alaheimoista, jotka perustuivat laajennettuihin klaaneihin. Kelttien yhteisöllinen ja poliittinen identiteetti perustui pikemmin sukusiteisiin kuin alueisiin, joita heimot usein vaihtoivat. Alaheimot liittoutuivat toistensa kanssa kulloisenkin poliittisen tilanteen mukaisesti laajoiksi heimoyksiköiksi, joita johti kuningas tai kuningaspari. Caesarin kertoman mukaan gallialaisilla oli satojen ylimysten muodostama senaatti, joka piti suurinta valtaa.


title: Keltit

text: Kelttien yhteisöissä oli etuoikeutettuja luokkia kuten ylimykset, soturit, papit, ennustajat, bardit ja käsityöläiset. Galliassa ja Britteinsaarilla oli lisäksi tietäjiä, druideja. Orjuutta esiintyi jonkin verran, mutta vähemmän kuin antiikin maailmassa. Suurin osa väestöstä oli tavallista maatalousväkeä.


title: Keltit

text: Keltit herättivät roomalaisissa huomiota ulkonäöllään. Kelttimiehet olivat usein parrakkaita, ja he värjäsivät pitkät hiuksensa etenkin taistelua varten usein valkoisiksi kalkilla, mikä sai ne myös sojottamaan pelottavasti. Briteillä oli tapana maalata tai tatuoida ihonsa siniseksi. Soista löytyneiden ruumislöytöjen perusteella keltit pukeutuivat koristeellisesti. He käyttivät rautakauden lopulla pitkähihaista paitaa tai tunikaa ja pitkiä housuja sekä vyötä. Talvisin he käyttivät ruudullisia viittoja, jotka kiinnitettiin olalta rintakorulla. Toisin kuin roomalaiset väittivät, keltit eivät olleet erityisen suurikokoisia tai aina edes vaaleita.


title: Keltit

text: Kelttinaisten elämästä ei tiedetä kovinkaan paljon, mutta Caesarin mukaan kelttinaiset olivat suhteellisen tasa-arvoisia ja itsenäisiä monin tavoin. Äidinpuoleinen sukulinja oli luultavasti kelteille myös tärkeä. Tunnetuimpia kelttikuningattaria oli brittien Boudica ensimmäisellä vuosisadalla.


title: Keltit

text: Keltit rakensivat suuria kukkulalinnakkeita, muurien ympäröimiä keinotekoisille kukkuloille rakennettuja puolustusrakennelmia. Näitä linnakkeita, joista väestö haki turvaa usein väliaikaisesti mutta joskus pysyvästikin, tunnetaan useita satoja eri puolilta Eurooppaa. Rautakauden lopulla alettiin perustaa myös linnavuoria ja kaupunkien alkumuotoja.


title: Keltit

text: 100-luvulta eaa. lähtien keltit alkoivat rakentaa pitkien ja korkeiden muurien reunustamia linnoitettuja kaupunkeja, "oppidumeja", suojautuakseen laajenemishaluisten germaanien uhalta. Oppidumit sijaitsivat yleensä korkeilla paikoilla, joenmutkissa tai muilla helposti puolustettavilla paikoilla. Laajimmat oppidumit olivat satojen hehtaarien laajuisia ja niitä ympäröivät muurit useiden kilometrien mittaisia. Muurit oli rakennettu puusta, maasta ja kivestä, ja ne saattoivat olla viiden metrin korkuisia.


title: Keltit

text: Kelttien talojen koko ja muoto vaihteli. Talot saattoivat olla kiviseinäisiä tai savirapattuja, vitsaksista tehtyjä. Britanniassa talot olivat yleensä pyöreitä. Niissä oli kartiomainen katto, joka oli joskus keskipylvään, joskus seinäparrujen tukema. Katto nousi noin 45–50 asteen kulmassa, ja se oli päällystetty oljilla ja turpeella. Talot olivat halkaisijaltaan 5–15 metriä.


title: Keltit

text: Galliassa talot olivat suorakaiteen muotoisia. Kiveä käytettiin rakennusmateriaalina paljon esimerkiksi Italiassa ja Ranskassa, missä sitä oli hyvin saatavilla. Italian keltit ottivat vaikutteita etruskien korkealle kehittyneestä rakennustaidosta. Antiikin lähteet kertoivat gallialaisten käyttäneen matalaa ruokapöytää sekä istuneen ja nukkuneen nahkojen päällä.


title: Keltit

text: Skotlannin keltit rakensivat "brocheja", joista on säilynyt lähes 500. Brochit ovat pyöreitä ja korkeita kiviseinäisiä torneja, jotka kapenevat ylöspäin. Niissä on vain yksi sisäänkäynti niiden puolustamisen helpottamiseksi. Brocheissa asui yksittäisiä perheitä, sukuja tai suurimmissa ehkä päällikköjä.


title: Keltit

text: Irlannin ja Skotlannin keltit rakensivat myös "crannogeja", järviin tai soille tehtyjä keinotekoisia kumpuja, joille pystytettyjä taloja oli helppo puolustaa niin ihmisiltä kuin villieläimiltäkin. Yhdelle crannogille mahtui yksi talo.


title: Keltit

text: Kelttien taide perustui abstrakteihin kuvioihin ja hienostuneeseen muotokieleen. Kuvaavaa taidetta esiintyi melko vähän, ja ihmishahmojen kuvaaminen yleistyi vasta roomalaisten vaikutuksesta. Varhainen Hallstattin taide koostui yksinkertaisista geometrisista kuvioista kuten suorista ja sahalaitaisista raidoista ja ympyröistä. Ihmishahmot olivat hyvin karkein reunaviivoin kuvattuja. La Tène -kulttuurin taide oli hienostuneempaa, ja muilta kansoilta saaduista vaikutteista kehitettiin omaleimaista tyyliä. Kuviot muuttuivat monipuolisemmiksi, ja etenkin kaarevia muotoja suosittiin. Ihmis- ja eläinkasvoja keltit kaiversivat etenkin viinikannujen kahvoihin.


title: Keltit

text: Kelttien sepät olivat erityisen taitavia ja yhteisöissään arvostettuja, ja heillä oli oma jumalansa, joka tunnettiin Irlannissa nimellä Goibhniu. Metalliesineitä ei valettu muottiin, vaan työstettiin vasaralla ja tulella. Näyttävimpiä koristeita esiintyi kilvissä, joiden kuva-aiheita omaksuttiin klassisista tai itämaisista aiheista. Kelttien omista kuva-aiheista tärkein oli "triskele". Myös kelttien kypärät olivat usein erittäin koristeellisia, ja niitä käytettiinkin usein vain seremoniallisiin tarkoituksiin.


title: Keltit

text: Keltit käyttivät paljon koruja kuten riipuksia, kaularenkaita, sormuksia ja käsivarsirenkaita, jotka olivat useimmiten kultaa tai pronssia. Myös kelttien vyöt oli usein tehty pronssista tai kullasta. Keltit oppivat lasin teon 400-lukuun eaa. mennessä, ja he käyttivät lasihelmiä ja -koruja yleisesti sekä tekivät lasiveistoksia.


title: Keltit

text: Kelttien kuvanveistotaide alkoi ottaa paljon vaikutteita roomalaisilta, kun roomalaisten taidetta ihailleet gallit alkoivat vaatia kuvanveistäjiltään taiteellisempaa ihmiskuvausta. Uusi tyyli levisi kautta kelttiläisen alueen, ja keltit alkoivat kuvata omia jumaliaankin roomalaisen mallin mukaan ihmishahmoisina, joskin roomalaisten vastaavia jumalia jäljitellen. Yksi kelttien suosimista aiheista olivat januskasvot.


title: Keltit

text: Keltit olivat monijumalaisia. Jotkin heidän jumalistaan olivat yhteisiä koko kelttiläiselle maailmalle, ja jotkin olivat paikallisia. Joitain kelttiläisten jumalien nimiä on säilynyt roomalaisten kirjoituksissa ja joitain irlantilaisten myyteissä. Yksi tunnetuimpia oli auringonjumala Lugh. Toinen yleinen jumalannimi oli Teutates, "heimon jumala". Monessa kelttiläisessä jumalassa oli kolme puolta. He osasivat usein muuttaa muotoaan ja esiintyivät esimerkiksi eläimen hahmossa. Ihmishahmoisia kelttien jumalat eivät kuitenkaan olleet ennen rautakauden loppua ja kreikkalaisia ja roomalaisia vaikutteita. Keltit uskoivat tuonpuoleiseen mutta eivät ilmeisesti uskoneet ihmisen päätyvän taivaaseen tai helvettiin tekojensa perusteella.


title: Keltit

text: Papit ja druidit olivat tärkeitä kelttiyhteisöjen jäseniä, ja heillä oli monipuolisesti tehtäviä. Keltit harjoittivat uskontoaan ja siihen liittyvää uhraamista pyhissä paikoissaan, jotka sijaitsivat usein kaukana asutuksesta. Keltit uhrasivat niin esineitä, eläimiä kuin sotavankejaankin, ja joskus heidän jäännöslöydöistään on vaikea päätellä onko kyseessä ollut tavallinen hautaus vai ihmisuhri.


title: Keltit

text: Keltit hautasivat kuolleensa usein näiden henkilökohtaisten tavaroiden kanssa, koska keltit uskoivat jälleensyntymiseen tuonpuoleisessa. Kelttien haudat tarjoavatkin siksi tutkijoille paljon tärkeää tietoa kelttien elämästä. Aluksi tyypillisiä olivat neliskulmaiset hautakiviröykkiöt, mutta 400 eaa. jälkeen yleistyivät tasaiset haudat ja polttohautaus. Vuoden 100 eaa. jälkeisistä muodollisista hautajaisista ei enää ole löytynyt juurikaan merkkejä, mikä luultavasti johtuu polttohautauksen tai ruumiin näytteillepanon yleistymisestä.


title: Keltit

text: Keltit olivat melko sotaisia ja pelättyjä kansoja, joskin suuret kelttiarmeijat koottiin vasta roomalaisten uhan alla. Kelttisoturin varustukseen kuului yleensä rautakärkinen keihäs ja kilpi, ja joskus myös miekka, kypärä ja kelttien itse keksimä silmukkapanssaripaita. Kelttien rautamiekat kehittyivät nopeasti vuoden 200 eaa. jälkeen ja ne tunnettiin hyvälaatuisina. Kilvet olivat yleensä puuta ja nahkaa. Keltit taistelivat ennen Caesarin aikoja joskus jopa alastomina. Keltit käyttivät aluksi myös kahden ponin vetämiä sotavaunuja. Niiden käyttö kuitenkin hiipui ajanlaskun alkuun mennessä muualla kuin Britteinsaarilla, ja ratsuväki korvasi ne.


title: Keltit

text: Kelttien sodankäyntitaktiikkaan kuului tyypillisesti metelöinti ja pelottelu sekä äkilliset rynnäköt, usein humalassa. Jouduttuaan kukistetuksi taistelussa kelttikenraalit surmasivat roomalaisten mukaan usein itsensä. Caesar kirjoitti ihailevasti kelttien nopeasta oppimiskyvystä ja kelttijohtajien kuten Vercingetorixin strategisista taidoista. Heidän taisteluvarustuksensa ei kuitenkaan kestänyt hyvin roomalaisten keihäs- ja nuolihyökkäyksiä, eivätkä kurittomat keltit aina olleet myöskään riittävän yhtenäisiä taistelukentällä.


title: Keltit

text: Keltit olivat pääsääntöisesti maanviljelijäkansoja. Heidän kotieläimensä olivat nykyisiä lajeja pienempiä lampaita, nautakarjaa ja sikoja, sekä kanoja ja kissoja. He pitivät myös paljon koiria, joiden nahkoja he käyttivät. Viljoista he kasvattivat lähinnä vehnää, ohraa ja Galliassa myös hirssiä. Kelttien uskotaan kyenneen tuottamaan suuren ylijäämän viljaa, jonka avulla heidän yhteiskuntansa pystyi elättämään runsaasti muiden alojen taitajia, jotka eivät osallistuneet maanviljelyyn.


title: Keltit

text: Nykyisin keltti-nimitystä saatetaan käyttää kelttiläisten kielten puhujien lisäksi myös englantia tai ranskaa äidinkielenään puhuvista ihmisistä, jotka haluavat samaistua kelttiläisiin esivanhempiinsa. Nykyajan kelttejä ja kelttien jälkeläisiä elää varsinkin Irlannissa, Walesissa, Skotlannissa ja Ranskan Bretagnessa.


title: Keltit

text: Kelttiläiset kielet säilyivät Britteinsaarten reuna-alueilla elinvoimaisina 1800-luvulle asti. Nykyisin ne ovat alueillaan vähemmistökieliä. Kaikki niiden puhujat käyttävät myös muita kieliä, ja niiden alkuperäiseen kielioppiin ja sanontoihin on tullut paljon englannin- ja ranskankielisiä vaikutteita. Tästä huolimatta kelttiläisten kielten arvostus on viime aikoina noussut.


title: Keltit

text: Kelttiläisen iirin kielen asema huononi Irlannissa nopeasti 1600-luvulla, kun englantilaiset vallanpitäjät tekivät englannista maan virallisen kielen ja rajoittivat iirin asemaa kielloin, ja kun samalla maahan tuli tasaisesti englanninkielisiä siirtolaisia. Iiristä tuli vain alimpien sosiaaliluokkien kieli, ja Irlannin suuri nälänhätä 1845–1848 verotti ankarasti maan iirinkielistä maaseutuväestöä. Vuonna 1876 Irlannissa perustettiin kuitenkin ensimmäinen järjestö iirinkielen säilyttämiseksi, ja sen jälkeen useita gaelilaisia järjestöjä, jotka korostivat iirin kielen asemaa Irlannin kulttuuriperinnössä. Irlanti itsenäistyi vuonna 1922 ja iirin kieli on tukitoimien ansiosta säilynyt, joskin yhä englannin kielen varjossa.


title: Keltit

text: Skotlannin gaeliinkielinen väestö köyhtyi voimakkaasti 1700-luvun lopulta alkaen maan yhteiskunnallisissa muutoksissa. Kielenpuhujien määrä laski tasaisesti, kunnes 1900-luvun puolivälissä gaelia käytettiin enää Hebrideillä. Walesissa kymrin kieli säilyi melko hyvin maan kansallismielisten pyrittyä aktiivisesti vastustamaan englantilaistumista. Kymri säilyi maan valtakielenä 1900-luvun alkuun asti, joskin alempien sosiaaliluokkien käyttämänä, ja 1960-luvulta alkaen sen asemaa on jälleen vahvistettu myös hallinnon kielenä. Bretagne oli jakautunut bretonin- ja ranskankieliseen osaan, ja uuden ajan alussa lähes kaikki bretoninkielinen kirjallisuus oli uskonnollista.


title: Keltit

text: 1800-luvulta lähtien nationalismi johti kelttiläisen identiteetin syntyyn ja kelttiläisten kielten uuteen arvostukseen. Tämä näkyi sekä Britteinsaarten ja Bretagnen kelttiläisten vähemmistöjen keskuudessa että Yhdysvalloissa, jonne oli siirtynyt runsaasti irlantilaista ja skotlantilaista väestöä.


title: Keltit

text: Britteinsaarilla ja Bretagnessa kelttiläinen identiteetti on säilynyt yhteydessä kelttiläisiin kieliin, kun taas Ranskassa kelttiläisyys on merkinnyt ennen kaikkea historiallista ja kulttuurista yhteyttä esiroomalaiseen aikaan. Kelttiläisyys nähdään nykyaikana idyllisenä ja romantisoituna, ja käsitykset muun muassa kelttiläisestä musiikista ja uskonnosta ovat usein epähistoriallisia. Kelttiläisyyden ihannointia Euroopassa 1900-luvulta alkaen ei ole heikentänyt nationalismin suosion väheneminenkään, ja kelttiläisyys on usein korotettu jopa Eurooppaa yhdistäväksi kulttuuriksi.


title: Keltit

text: Kelttiläisyyden elpyminen alkoi kirjallisena ja poliittisena liikkeenä. Ranskassa nationalismi alkoi korostaa maan gallialaista menneisyyttä jo Napoleonin aikaan. Ranskalaisten taistelut saksalaisia vastaan alettiin rinnastaa Vercingetorixin vastarintaan roomalaisia kohtaan. Koulujen historiakirjoissa alettiin korostaa maan kelttiläistä perinnettä, ja 1960-luvulta alkaen ranskalainen sarjakuva "Asterix seikkailee" levitti edelleen maan kelttiläisen historian tuntemusta. Vuonna 1968 bretonit kapinoivat keskushallintoa vastaan väkivaltaisissa mellakoissa.


title: Keltit

text: Bardien mytologia ja kansantarusto oli säilynyt koko ajan Britteinsaarten kelttiläisillä alueilla. Walesissa ja Irlannissa syntyi 1800-luvun alussa kiinnostus kelttiläisiin tietäjiin, druideihin, ja druidit löysivät paikkansa muun muassa paikallisessa Eisteddfod-kulttuurifestivaalissa. Sen jälkeen druidismista on tullut näkyvä uuspakanallinen uskonto, jonka harjoittajat kokoontuvat vuosittain Stonehenge-monumentilla. Irlannissa kelttirenessanssi on näkynyt taiteessa, kirjallisuudessa ja politiikassa. Tunnettuja kelttiläisyydestä kirjoittaneita kirjailijoita ja runoilijoita olivat muiden muassa W. B. Yeats ja James Macpherson. Cornwallin kelttiläinen renessanssi on perustunut kielen elvyttämiseen 1900-luvun alusta lähtien.


title: Keltit

text: Myös Pohjois-Espanjan Galician ja Asturian maakuntien paikallisessa kulttuurissa kelttiläisperintö on elpymässä.


title: Hamtaro

text: Hamtaro (とっとこハム太郎, "Tottoto HamuTarou") on lapsille suunnattu animesarja, joka perustuu Kawai Ritsukon mangakirjoihin. Sarjan pääosassa on hamsteri Hamtaro.


title: Hamtaro

text: Sivuhahmoina toimii valtaisa joukko hamstereita, jotka tunnetaan nimellä Ham-ham. Hamtaron omistaa tyttö nimeltä Laura Haruna. Ham-hameilla on tapana karata kotoa joka päivä heidän omistajiensa silmien välttäessä, tavatakseen muut Ham-hamit Bossin omistamalla Ham-ham-kerhotalolla.


title: Hamtaro

text: Hamtaro on sarjan päähahmo. Hän on seikkailunhaluinen ja auttaa aina ystäviään, On paljon huhuja että Hamtaro pitäisi Bijousta mutta varsinaista todistetta siitä ei ole.


title: Hamtaro

text: Boss on peltohamsteri, ja pitää siksi luonnosta enemmän kuin muut Ham-hamit. Hän on kaivanut maan alle Ham-hamien kerhotalon ja asuu siellä Snoozerin kanssa. Boss on ihastunut Bijouhun.


title: Hamtaro

text: Oxnard on Hamtaron paras ystävä ja aikamoinen pelkuri. Hän kantaa aina mukanaan auringonkukansiementä joko käsissään tai korvassaan.


title: Hamtaro

text: Bijou on muuttanut Ranskasta. Hän pitää hyvää huolta hiusnauhoistaan, joista hän on hyvin tarkka. Hän pitää Hamtarosta mutta hän on liian ujo kertoakseen tunteistaan Hamtarolle.


title: Hamtaro

text: Pashmina pitää huolta Penelopesta. Hän rakastaa pinkkiä väriä ja pitää aina pinkkiä kaulahuivia. Howdy ja Dexter kilpailevat usein hänen huomiostaan, mutta Pashmina ei tunnu välittävän.


title: Hamtaro

text: Penelope on kaikkein nuorin hamsteri. Hän ei osaa vielä edes sanoa muuta kuin "Ookwee". Hän pitää aina yllään keltaista kaapua, minkä takia Penelopen turkki ei näy.


title: Hamtaro

text: Howdy siivoaa kerhotaloa ja kertoo usein mauttomia vitsejä väärillä hetkillä. Hän on Dexterin kanssa huonoissa väleissä, koska he molemmat kilpailevat Pashminan huomiosta.


title: Hamtaro

text: Dexter on viisas ja kohtelias hamsteri. Hänellä on turkissaan silmälasien muotoiset kuvioinnit. Hän on Howdyn kanssa huonoissa väleissä, koska he molemmat kilpailevat Pashminan huomiosta.


title: Hamtaro

text: Maxwell lukee paljon ja on hyvin viisas hamsteri. Hän on hiukan muita hamstereita pidempi ja hän on ihastunut Sandyyn.


title: Hamtaro

text: Sandy on urheilullinen, voimistelua harrastava hamsteri. Hänellä on rusetti hännässään ja hän on ihastunut Maxwelliin.


title: Hamtaro

text: Cappy on yksi nuorimmista hamstereista. Hän rakastaa hattuja ja keräilee niitä. Hän pitää yleensä päässään vihreää uimalakkiaan ja kattilaa, jonka alla hän lymyilee. Hän ihailee Bossia ja haluaisi itsekin tulla peltohamsteriksi.


title: Hamtaro

text: Panda on kätevä käsistään. Hän harrastaa nikkarointia ja puutöitä. Useat Ham-ham-kerhotalon huonekaluista ovat Pandan rakentamia.


title: Hamtaro

text: Stan on Sandyn veli. Hän flirttailee koko ajan muiden tyttöhamejen kanssa. Hänellä on hyvä musiikin taju ja hän osaa säveltää lauluja marakasseillaan. Hänellä on myös rullalauta.


title: Hamtaro

text: Snoozer on hamsteri, josta ei tiedetä paljoa. Hän vain nukkuu; yöt päivät, kesät talvet. Eräänä aamuna kun Boss tuli uusien ystäviensä kanssa kerhotalolle he löysivät Snoozerin sieltä nukkumasta. Snoozer lausuu usein unissaan hyödyllisiä vinkkejä Ham-hameille.


title: Hamtaro

text: Viisas Vanha-Ham on hamstereista vanhin. Hän on hyvin viisas ja kulkee kepin kanssa. Häneltä hamsterit kysyvät usein neuvoja. Vanha-Hamin muisti ei ole aina parhaimmillaan. Tyypillisiä tapahtumia ovat nimien unohtaminen ja äkillinen nukahtaminen.


title: Hamtaro

text: Jingle on yksinäinen ja salaperäinen vaeltaja-ham. Hän kantaa aina kitaraansa mukana ja soittaa sitä usein. Hän myös lausuu runoja. Hänellä on possu nimeltään Herpertti.


title: Hamtaro

text: Suomessa sarjaa näytettiin ainoastaan ensimmäisen tuotantokauden verran. Suluissa on jaksojen ensimmäiset esityspäivät Suomessa.


title: Hamtaro

text: + 1 elokuva : Seikkailu Ham-ham maassa.


title: Saimaan kanava

text: Saimaan kanava () on ensimmäisen kerran vuonna 1856 avattu kanava, joka yhdistää Saimaan vesistöalueen Lappeenrannasta Viipurin kautta Suomenlahteen luode-kaakko-suuntaisesti Suomessa ja Venäjällä. 50 vuodeksi solmittu nykyinen vuokrasopimus on ollut voimassa vuodesta 2012.


title: Saimaan kanava

text: Suomen Venäjältä vuokraama Saimaan kanavan alue on erikoinen kaistale maailmassa. Maaperä on Venäjän valtion omistuksessa, mutta Suomi on vuokrannut sen pitkällä vuokrasopimuksella. Samanlaista vuokra-aluetta ei ole missään muualla maailmassa. Macao, Hongkong ja Panaman kanava olivat samantyyppisiä vuokra-alueita, mutta niiden sopimukset eivät ole enää voimassa.


title: Saimaan kanava

text: Saimaan kanavan Suomen-puoleinen osa on kokonaisuudessaan Lappeenrannan kaupungin alueella, ja sen pituus on 23,3 kilometriä. Venäjän puoleinen osuus on 19,6 kilometriä ja sijaitsee Kamennogorskin kaupunkiasutuksen ja Seleznjovon maaseutuasutuksen rajalla sekä Viipurin kaupungissa. Kanavan kokonaispituus on 42,9 kilometriä. Kokonaisputous Saimaalta Suomenlahdelle on keskimäärin 75,7 metriä, ja se on porrastettu kahdeksalla sululla, joiden putouskorkeudet vaihtelevat 5,5 metristä 12,4 metriin. Kanavan ylitse johtaa seitsemän avattavaa ja kuusi kiinteää siltaa. Kanava on 50–60 metriä leveä ja enintään kuusi metriä syvä.


title: Saimaan kanava

text: Saimaan kanavaa pitkin kuljetettiin vuonna 2007 yli kaksi miljoonaa tonnia tavaraa, pääasiassa metsä- ja kaivannaisteollisuuden raaka-aineita sekä tuotteita.


title: Saimaan kanava

text: Kanavayhteyttä Saimaasta Suomenlahteen oli kaavailtu jo 1500-luvun alussa ja uudelleen 1600-luvun alussa (Pontuksen kaivanto), mutta nämä yritykset eivät johtaneet tulokseen. Jälkikäteen tätä on pidetty onnekkaana, ja on jopa arveltu, että kaivanto olisi saattanut tyhjentää koko Saimaan mereen. Ajatus jäi kuitenkin elämään, mutta vasta kun Vanha Suomi vuonna 1812 liitettiin Suomen suuriruhtinaskunnan yhteyteen, olivat sekä valtiolliset että taloudelliset olot hankkeelle suotuisat. Laivakuljetus Lappeenrannasta Viipuriin ja edelleen Pietariin oli huomattavasti hevosrahtia halvempi vaihtoehto ja näin viennin kannattavuus saataisiin paranemaan. Kanavakysymys nousikin tällöin voimakkaasti esille, ja siitä seurasi useita taloudellisia ja teknisiä selvityksiä komitea- ja asiantuntijavaiheineen sekä voimakkaita kannanottoja kanavan rakentamisen puolesta ja vastaan.


title: Saimaan kanava

text: Hanketta edistivät monet tunnetut aikalaiset. Muun muassa J. V. Snellman piti kanavan rakentamista tärkeänä ja julkaisi Saima-lehdessään laajoja kirjoituksia, jotka käsittelivät tulevan Saimaan kanavan merkitystä Itä- ja Kaakkois-Suomen taloudellisen hyvinvoinnin edistäjänä. Kanavan ensimmäisen suunnan määrityksen ennen rakennustöiden aloittamista tekivät 1838 Josef Verving ja Claes Henrik Nyberg.


title: Saimaan kanava

text: Saimaan kanavaa alettiin rakentaa toukokuussa 1845. Se oli silloin suurin Suomessa toteutettu rakennustyömaa, joten yksistään kanavan rakentamisella oli suuri taloudellinen vaikutus. Työmaalla oli ulkomaisia, lähinnä ruotsalaisia asiantuntijoita, sillä Venäjällä ei ollut aikaisemmin rakennettu kanavia kiviseen ja mäkiseen maastoon. Ruotsissa oli hiljattain rakennettu Trollhättanin ja Götan kanavat, joita käytettiin esikuvina. Louhintatöissä käytettiin Suomessa ensimmäistä kertaa ruutia ja sulkumuurien saumauslaastina portlandsementtiä. Kanava vihittiin 7. syyskuuta 1856. Sen pituus oli 58 kilometriä ja siinä oli yhteensä 28 puurakenteisilla salpausporteilla varustettua sulkua. Kaikkien sulkualtaiden pituus oli 35,6 m ja leveys 7,42 m. Näiden enimmäismittojen pohjalta suunniteltiin pitkään Saimaalla hallinneet alustyypit "Saimaan proomu" ja "tervahöyry". Koko kanavan normaali vesisyvyys oli 2,7 m ja pohjaleveys 11,9 m mahdollistaen kahden aluksen kohtaamisen. Varsinaisten kanavarakenteiden lisäksi maantieliikennettä varten oli rakennettu 12 rautarakenteista vedettävää rullasiltaa ja Viipurin Linnansalmeen kääntösilta. Lisäksi Mustolaan rakennettiin kuuden aluksen kuivatelakka. Kiireisimpänä aikana hanke työllisti samanaikaisesti kolmetuhatta työmiestä, ja sen valmistumiseen tarvittiin lähes 13 700 miestyövuotta. Kanavahanke on siten suhteellisesti suurin koskaan Suomessa toteutettu rakennushanke.


title: Saimaan kanava

text: Saimaan kanavasta tuli heti matkailunähtävyys. Se onnistui myös elvyttämään Itä-Suomen taloutta, mitä varten se oli rakennettukin. Kanavan rakentaminen oli maksanut kolme miljoonaa ruplaa, mikä oli enemmän kuin valtion silloinen vuosibudjetti. Taloudellisesti kanava oli kuitenkin varsin kannattava, ja sen on laskettu tuottaneen kustannuksia enemmän vajaassa 25 vuodessa. Kanavamaksuja alennettiinkin, mutta vuotuinen ylijäämä oli silti huomattava..


title: Saimaan kanava

text: Vaikka kanavaan oli tehty jatkuvasti parannuksia ja laajennuksia, kuten Mustolan ja Nuijamaan osuuden levennys 15 metriin, vilkkaan liikenteen takia kanavan kapasiteetti alkoi käydä 1900-luvulla riittämättömäksi. Huippuvuonna 1923 kanavan läpi kulki 13 000 alusta ja yli miljoona tonnia tavaraa . Kanavaa alettiin rakentaa uudestaan 1927 oikomalla tiukimpia kaarteita ja yhdistämällä sulkuryhmiä aiempaa suuremmiksi "suursuluiksi". Työstä oli saatu valmiiksi hieman alle kaksi viidesosaa, muun muassa Mälkiän, Mustolan, Pällin, Lietjärven ja Rättijärven suursulut, kun talvisota syttyi 1939 ja työt keskeytyivät. Sodan tuhot rajoittuivat Viipurin pommituksissa tammikuussa 1940 vaurioituneeseen Juustilan sulkuun. Moskovan rauhassa 1940 kanavan luoteispuoli pysyi Suomessa, mutta kaakkoispuoli Nuijamaalta alkaen sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Jatkosodan alettua 1941 suomalaisjoukot valtasivat kaakkoispuolen, mutta venäläiset olivat perääntyessään tuhonneet kanavan käyttökelvottomaksi. Erityisesti Lietjärven sulku kärsi merkittäviä vaurioita, kun molemmat portit ja sulkukammio oli räjäytetty. Myös Rättijärven yläportit ja Pällin läppäsilta olivat tuhoutuneet. Suomalaiset joukot saivat kuitenkin korjattua kanavan käyttökelpoiseksi käyttämällä vanhan kanavan sulkuja ja liikennöinti alkoi jälleen sotilastarvikekuljetuksilla kesällä 1942. Liikenne kanavassa päättyi jälleen kesällä 1944 Neuvostoliiton puna-armeijan suorittamaan Viipurin-Petroskoin operaatioon. Sodan päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan suomalaisjoukkojen oli vetäydyttävä vuonna 1940 hyväksytylle rajalle.


title: Saimaan kanava

text: Heti sodan jälkeen Neuvostoliiton kanssa aloitettiin neuvottelut kauttakulusta kanavassa, mutta kanavan kolmas rakentaminen pääsi alkamaan kuitenkin vasta vuonna 1963, jolloin Suomi vuokrasi Neuvostoliiton puoleisen osan ja sitä ympäröivän alueen 50 vuodeksi. Tuolloinen sopimus sisällytti alueeseen myös Viipurinlahdella sijaitsevan Ravansaaren tavaroiden jälleenlastausta ja varastoimista varten tukinuiton tarpeisiin. Tie- ja vesirakennushallituksen alaisuudessa toiminut Saimaan kanavan rakennustyö -niminen organisaatio vastasi kanavan suunnittelusta ja lukuisat eri urakoitsijat toteutuksesta. Rakennustöitä vaikeutti aluksi Neuvostoliiton epäilevä suhtautuminen sekä rakennussuunnitelmien keskeneräisyys, ja vasta 1965 päästiin rakennustöissä täyteen vauhtiin. Hankkeessa noudatettiin pääasiassa aiempaa 1930-luvun suunnitelmaa, mutta kanavaa laajennettiin entisestään laivojen suurentumisen takia ja Neuvostoliiton pyynnöstä. Rakennustöissä käsiteltiin massoja yhteensä 11,5 miljoonaa kuutiometriä, joista maaleikkausta 6,6 miljoonaa, ruoppausmassoja 2,3 miljoonaa, kallion louhintaa 1,2 miljoonaa ja maapatoja 0,7 miljoonaa kuutiometriä. Kahdeksaan sulkuun tarvittiin yhteensä 100 000 kuutiometriä betonia ja 2 500 tonnia terästä. Rakennustöiden kokonaiskustannukset tulivat olemaan noin 420 miljoonaa euroa. Kanavan rakennustöiden yhteydessä jouduttiin Saimaalle rakentamaan laaja syväväyläverkosto laivojen syväyksen kasvattamiseksi aiemmasta 2,4 metristä 4,2 metriin. Uusi kanava vihittiin käyttöön 5. elokuuta 1968.


title: Saimaan kanava

text: Vuokrasopimuksen mukaan sopimusvaltioita edustavat kanava-asioissa maiden hallitusten nimittämät kanavavaltuutetut. Suomen kanavavaltuutetut ovat olleet maaherra Urho Kiukas, kansliapäällikkö Reino Auvinen, kansliapäällikkö Juhani Korpela ja vuodesta 2007 kansliapäällikkö Harri Pursiainen. Venäjän kanavavaltuutettu on ollut vuodesta 2003 lukien ensimmäinen varaliikenneministeri Sergei Aristov.


title: Saimaan kanava

text: Sopimuksen mukaan vuokra on 1,22 miljoonaa euroa vuodessa, ja vuokraa tarkistetaan 10 vuoden välein.


title: Saimaan kanava

text: Suomelle vuokrattu alue käsittää Venäjän federaation alueella olevan Saimaan kanavan ja sen vieressä olevan Nuijamaan ja Brusnitšnojen välisen tien ja niiden välissä olevan maa-alueen. Alue on kapeimmillaan 200 metriä ja leveimmillään Rättijärven eli Tsvetotšnojen kohdalla noin kaksi kilometriä.


title: Saimaan kanava

text: Vuoteen 2012 vuokrasopimukseen kuului myös Ravansaari. Tukinuiton lakattua saarta ei ole tarvittu jälleenlastauspaikkana, joten se ei enää sisälly nykyiseen vuokra-alueeseen.


title: Saimaan kanava

text: Saimaan kanavan sulut ovat Saimaalta Suomenlahdelle lueteltuina (suluissa pudotuskorkeus):Kanavaa voivat käyttää:


title: Saimaan kanava

text: Koko kanavalla saavat ilman erikoislupaa liikennöidä alukset, joiden mitat ovat enintään seuraavat:


title: Saimaan kanava

text: Ylisuurille aluksille on haettava erikoislupa. Luvat myöntää Liikennevirasto. Suurin sallittu nopeus kanavauomassa on 9 km/h laivoille, joiden syväys ylittää 3,9 m. Tätä pienemmällä syväyksellä kulkevilla laivoilla nopeus on porrastettu 9–18 km/h aluksen syväyksen ja väylän mitoituksen mukaan. Kanavan sulkuosuuden (Mälkiä-Brusnitšnoje) kauttakulkuaika on 5–8 tuntia riippuen liikenteen vilkkaudesta ja aluksen koosta.


title: Saimaan kanava

text: Museovirasto on määritellyt Saimaan kanavan yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Lasten ristiretki

text: Lasten ristiretki oli ristiretkiin liittynyt 1200-luvun alkupuolen tapahtuma, jossa joukko lapsia kertomuksen mukaan oma-aloitteisesti pyrki Palestiinaan. Jotkut ovat kyseenalaistaneet koko tapahtuman historiallisuuden.


title: Lasten ristiretki

text: Lasten ristiretki käytiin yleisen ristiretki-innostuksen laimettua Euroopassa. Siitä huolimatta vuonna 1212 Stephen de Cloyes, paimenpoika Luoteis-Ranskan Vendômesta, onnistui innostamaan suuria joukkoja lapsia ja nuoria ristiretkelle. ”Jumalan luokse, meren tuolta puolen me tahdomme etsiä pyhää ristiä”. Monet aikuisetkin ajattelivat tässä innostuksessa olevan jumalallista johdatusta mukana ja liittyivät joukkoon.


title: Lasten ristiretki

text: Paavi Innocentius III korosti lasten saattavan jo veltostuneet aikuiset häpeään esimerkillään. Lasten hanke sai eri tahoilta runsaasti almuja ja siunauksen toivotuksia. Myös kirkonmiehiä oli mukana retkellä.


title: Lasten ristiretki

text: Näin noin 30 000 lasta marssi Marseilleen, jossa kaksi laivuria lupasi kuljettaa heidät pyhään maahan. Lapset päätyivät kuitenkin Afrikkaan ja heidät myytiin suurin joukoin orjiksi. Näin tämä alun perinkin epärealistinen hanke päätyi tuhoon. Fredrik II hirtätti kyseiset orjakauppiaat 17 vuotta myöhemmin oman ristiretkensä yhteydessä. Myös Saksassa syntyi vastaavanlainen lasten retki-innostus, mutta nämä 20 000 pelastuivat Brindisin satamassa valistuneen kirkonmiehen ansiosta, joka sai lapset palaamaan koteihinsa.


title: Lasten ristiretki

text: Innocentius III yritti sittemmin koota oikeaa ristiretkeä lasten antaman esimerkin avulla, mutta ehti itse kuolla 1216 ennen kuin mitään saatiin aikaiseksi.


title: Lasten ristiretki

text: Jotkut historioitsijat epäilevät koko kertomusta sepitteeksi. Heidän mukaansa mitään lasten ristiretkeä ei järjestetty. 1970-luvun alussa alettiin uskoa tarinan muodostuneen vuoden 1212 maattomien köyhien uskonnollisen liikehdinnän vuoksi. 1200-luvun alussa monet talonpojat Pohjois-Ranskassa ja Saksassa pakotettiin luopumaan tiloistaan ja muodostui vaeltavia köyhien joukkoja, joista käytettiin nimitystä "pueri" ’lapset’.


title: Lasten ristiretki

text: Vuonna 1212 nuori ranskalainen "puer" Stephen ja saksalainen Nicholas väittivät saaneensa näkyjä Jeesuksesta. Ristiretkeläiset marssivat seuraten ristiä ja yhdistivät itsensä Jeesuksen raamatulliseen vaellukseen. Syksyllä 1212 köyhien joukko hajaantui ja katosi.


title: Lasten ristiretki

text: Kolmekymmentä vuotta myöhemmin tapahtumasta kirjoittaneet kronikoitsijat ymmärsivät ilmaisun "puer" tarkoittavan lasta. Ilmaisulla saatettiin kuitenkin tarkoittaa myös köyhiä tai ylipäänsä nuorempia ihmisiä.


title: Lasten ristiretki

text: Kertomus Hamelnin pillipiiparista pohjautuu mahdollisesti lasten ristiretkeä koskevaan perinteeseen.


title: Henrik

text: Henrik on miehen etunimi. Henrikin nimipäivä on 19. tammikuuta, piispa Henrikin muistopäivänä. Suomessa nimi on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu toukokuun 2017 loppuun mennessä 53 603 miehelle ja alle 11 naiselle.


title: Henrik

text: Nimi Henrik tulee germaanisesta nimestä "Haimirich". Suomessa siitä ovat käytössä myös muunnelmat Heikki, Henrikki, Henri ja Heino. Nimen naispuolisia vastineita ovat Henrika, Henrietta, Henna ja Henni.Vuosiluvut tarkoittavat hallitsijakausia.


title: Henrik

text: Englanti (engl. "Henry"), Englannin kuninkaita:


title: Henrik

text: Kastilian kuninkaita:Ranska (ransk. "Henri"), Ranskan kuninkaita:


title: Henrik

text: Champagne:Saksa (saks. "Heinrich"), Saksan kuninkaita ja Pyhän Rooman keisareita:


title: Henrik

text: Portugali:


title: Henrik

text: Preussi, prinssejä:


title: Henrik

text: Latinalainen keisarikunta:


title: Henrik

text: Saksi, herttuoita:


title: Henrik

text: Baijeri, ruhtinaita:


title: Henrik

text: Itävalta, markiisit ja herttuat:


title: Henrik

text: Tanska:


title: Ville

text: Ville on suomalainen miehen etunimi. Se on muunnos saksalaisperäisestä Vilhelm-nimestä ja nimestä Villehart ja myöhemmin myös näiden muunnoksista saaneista Vilhosta ja Viljamista. Villen nimipäivää vietetään 6. huhtikuuta. Suomalaisessa almanakassa Ville on ollut vuodesta 1950.


title: Ville

text: Ville yleistyi jo 1800-luvulla mutta kasvatti suosiotaan selvästi 1970-luvulla. Ville on Suomen tavallisimpia miesten etunimiä: Väestörekisterikeskuksen mukaan 1900-luvun alusta 13. huhtikuuta 2015 mennessä nimen Ville on saanut 36 875 miestä ja alle 5 naista. Nimen kulta-aikaa oli 1980-1990-luku, jolloin se annettiin Suomessa 21 650 henkilölle. Suosituimmillaan nimi oli 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa, jolloin se oli Suomen suosituin poikien ensimmäinen nimi. Viime aikoina Ville ei ole enää ollut muotinimi muttei vieläkään läheskään unohtunut, mm. vielä 2010-luvulla 13. huhtikuuta 2015 mennessä Villejä on Suomessa nimetty 971.


title: Ville

text: Lisäksi nimi on annettu noin 430 henkilölle muodossa Wille.


title: M4 Sherman

text: Medium Tank M4 oli Yhdysvaltain armeijan pääasiallinen keskiraskas panssarivaunu toisessa maailmansodassa. Isossa-Britanniassa M4 sai lempinimen M4 General Sherman Yhdysvaltain sisällissodan kenraalin William Tecumseh Shermanin mukaan. Nimi lyheni M4 Shermaniksi ja yleistyi myös yhdysvaltalaisjoukkojen keskuudessa.


title: M4 Sherman

text: Sherman on Tiger I:n ja T-34:n ohella eräs toisen maailmansodan tunnetuimmista panssarivaunuista. Sherman ei ollut käyttöön tullessaan tulivoimaltaan tai panssaroinniltaan mitenkään erikoinen panssarivaunu, vaan sen etuna oli tekninen luotettavuus ja etenkin helppo huolto, mikä mahdollisti laajamittaisen käytön. Vaunussa oli myös erinomainen optiikka ja tähtäimet, vaikka sen korkea profiili teki siitä helpon kohteen. Shermania valmistettiin valtavasti ja se palveli kaikilla sotanäyttämöillä. Yli 49 000 Shermania valmistettiin sodan aikana, ja ne palvelivat Yhdysvaltain ja Britannian armeijan lisäksi Ranskan ja Puolan armeijassa sekä puna-armeijassa.


title: M4 Sherman

text: Shermanit ilmaantuivat ensi kerran taistelukentille korvaamaan M3 Leen Pohjois-Afrikassa, missä ne osallistuivat muun muassa kuuluisaan El Alameinin taisteluun.


title: M4 Sherman

text: Yhdysvalloissa panssarivaunumoottorien kehitys oli laiminlyöty, joten vaunut jouduttiin varustamaan sinänsä laadukkailla, mutta lähinnä siviilimarkkinoilta peräisin olevilla ja osittain varsin erikoisilla voimanlähteillä. Shermanissa käytettiin viittä erilaista moottori- ja voimansiirtoratkaisua ja joidenkin vaunujen runkoa oli jossain tapauksissa jatkettava. Lisäksi pääasialliset viisi tuotantomallia eroavat rungon valmistustavaltaan. Lisäksi vaunua kehitettiin sen eliniän kuluessa mm. uudella aseistuksella, tornilla ja ripustuksella.


title: M4 Sherman

text: Suurin osa Yhdysvaltain käyttämistä Shermaneista oli varustettu lentobensiinillä käyvillä, Continental Motorsin lisenssillä valmistamilla Wright R-975 Whirlwind -tähtimoottoreilla, josta oli lähtöisin vaunun korkea profiili. Voima välitettiin takana olevasta moottorista vaunun eteen vetäviin telapyöriin. Tähtimoottorin akseli lähti moottorin keskeltä ja kulki vinosti alas eteenpäin. Jotta akseli mahtuisi vaunun lattian alle, piti siitä tehdä suhteellisen korkea. Bensiinimoottoria on pidetty myös syynä Shermanin maineeseen syttyä helposti tuleen. Tutkimusten mukaan pääasiallinen vaunun tuleen syttyminen johtui kuitenkin osumasta ammusvarastoon, eikä Sherman tässä suhteessa juurikaan eronnut muista panssarivaunuista.


title: M4 Sherman

text: Yksi erikoisimmista moottoriratkaisuista on Chrysler A57 Multibank, joka oli valmistettu yhdistämällä viisi Chryslerin kuusisylinteristä 250 kuutiotuuman moottoria yhden akselin ympärille planeettavaihteella. Tuloksena oli 21-litrainen 470 hv moottori, joka oli melko pienikokoinen, mutta painoi yli 2,3 tonnia. Syynä erikoiseen ratkaisuun oli olemassa olevien tuotantolinjojen hyödyntäminen. Moottoria käytettiin 109 M3A4 ja 7500 M4A4-vaunussa, jotka toimitettiin lähinnä brittien käyttöön.


title: M4 Sherman

text:
Laadukkaimpana M4:n moottoriratkaisuista Yhdysvaltain armeija piti nestejäähdytteistä V-8 Ford GAA -moottoria, ja sitä käyttänyt alatyyppi M4A3 oli laajimman jatkokehityksen kohteena.
Ford ja Continental-moottoreissa ei ollut äänenvaimentimia, joten vihollisen tiedustelijoiden oli helppo havaita vaunujen liike. Äänen naamioitiin käytettiin säännöllisesti lentokoneiden ylilentoa tai tykistön ampumia keskityksiä. Äänenvaimentimet tulivat tuotantoon huhtikuussa 1945, jolloin sota Euroopassa oli käytännössä ohi.


title: M4 Sherman

text:
Perusmallin M4 Shermanissa oli 75 mm:n kenttätykki M3, joka perustui ranskalaiseen mallin 1897 kenttätykkiin. Se oli erinomainen ase jalkaväkeä vastaan ja myös tehokas useimpia Saksan käyttämiä panssarivaunuja vastaan, mutta myöhemmät saksalaiset panssarivaunut aiheuttivat ongelmia.
Lisäksi ongelmana oli heikkolaatuinen panssariammus M72, joka menetti etäisyyden kasvaessa nopeasti läpäisykykyään ilmanvastuksen vuoksi. Se korvattiin APCBC-HE-T (Armor Piercing, Capped, Ballistic Cap-High Explosive-Tracer) -tyyppisellä panssariammuksella M61, joka sisälsi pehmeähkön kärjen, jonka pitä estää kranaattia hajoamasta kohteeseen osuessaan. Ammuksen tylpän kärjen vuoksi sen ilmanvastus oli suuri ja se menetti nopeasti läpäisykykyään etäisyyden kasvaessa. Tämä yhdistettynä matalaan lähtönopeuteen johti kaartuvaan rataan ja vaikeutti osumista pitkälle matkalle. M61:sta kehitettiin edelleen M61A1-panssarikranaatti, jossa oli parannettu sytytin ja räjähdelataus, jonka oli tarkoitus räjähtää panssarinläpäisyn jälkeen.


title: M4 Sherman

text: 75 mm M3 tykin M61-panssariammuksen panssarinläpäisy oli 500 metrin päästä 95 mm FHA-panssariterästä ja 1000 metrin päästä 86 mm. RHA-panssariterästä taas M61 ammus läpäisi 81mm 500 metrin päästä ja 1000 metrin päästä 77mm.


title: M4 Sherman

text: Käytetyin ammus oli kuitenkin sirpalekranaatti M48, jota käytettiin jalkaväkeä ja panssarintorjuntatykkejä vastaan. Tukevia japanilaisten bunkkereita vastaan 75 mm tykin sirpalekranaatti oli jo tehoton, ellei se sattunut osumaan tähystysaukkoihin. 75 mm tykille oli myös kartessiammus (Cannister round), joka toimi ison haulikon tavoin ja jota käytettiin vain Tyynellämerellä.


title: M4 Sherman

text: Tykin lukko avautui automaattisesti kun tykki laukaistiin ja poisti ammutun hylsyn. Lataajan tarvitsi vain työntää uusi kranaatti paikalleen niin pitkälle kuin se menee ja lukko sulkeutui automaattisesti, jolloin lataajan piti vetää kätensä pois välistä ja potkaista ampujaa vasempaan sääreen lataamisen merkiksi. Turvallisuussyistä ainoastaan kolonnan ensimmäinen vaunu ajoi tykki ladattuna. Kuitenkin lukko viritettiin auki-asentoon jo liikkelle lähtiessä mahdollisimman nopean latauksen varmistamiseksi.


title: M4 Sherman

text: Armeijan ohjekirjat listaavat tykin virallisesti suurimmaksi tulinopeudeksi 20 laukausta minuutissa, taistelussa suurimmaksi tulinopeudeksi jäi ehkä 15–20 laukausta minuutissa, eli tykin saattoi ladata 3–4 sekunnissa.


title: M4 Sherman

text:
Valurunkoisissa malleissa Shermanin etupanssarin vahvuus oli 51 mm ja kaltevuuskulma 55°. Siten panssarin efektiivinen paksuus oli 88,92 mm. Valurunkoiset mallit erottaa helposti niiden pyöreäkulmaisesta rungosta. Myöhemmissä malleissa, joissa runko oli hitsattu, etupanssarin vahvuus on 51 mm ja kaltevuuskulma 56°; tällöin efektiivinen paksuus oli 91,2. Viimeisimissä malleissa, joissa oli käytössä niin kutsutut märät ammusvarastot, oli 6 4mm:n vahvuinen etupanssari ja 47°:n kaltevuuskulma. Siten panssarin efektiivinen paksuus oli 93,84 mm
eli suurin piirtein sama kuin T-34:n etupanssarilla, joka oli mallista riippumatta 45mm 60 asteen kulmassa ja jonka efektiivinen paksuus oli 94 mm. Saksan ensisijaisen vaunun Panzer IV:n aikalaismalleissa oli 50 mm etupanssari ja myöhemmissä malleissa 80 mm etupanssari.


title: M4 Sherman

text: Shermanin pääaseistus riitti Pohjois-Afrikassa Panzer III ja Panzer IV -vaunujen tuhoamiseen, mutta Tigeriä tai Normandian maihinnousun jälkeen kohdattua Pantheria vastaan se oli lähes hyödytön.


title: M4 Sherman

text:
Vaikka Shermanniin kehitettiinkin myöhemmin panssarinläpäisyominaisuuksiltaan tehokkaampia tykkejä, kaikissa armeijoissa vain osa panssareista voitiin varustaa tehokkaammalla tykillä, joten perustankkien oli opittava pärjäämään. Tigereita tai Panthereita vastaan kenraali Patton neuvoi käyttämään taktiikkaa, jolla ammutaan ensin tavallinen panssarintorjunta-ammus, jonka jälkeen ammutaan nopeasti valkofosforiammus joka paitsi sokaisee vihollisvaunun, saattaa sytyttää vaunun ulkopuolelta tuleen. Tämä mahdollistaa paremmin lähestymisen ja kiertämisen Pantherin tai Tigerin heikommin panssaroituun sivustaan.
Tiger, jonka valmistui loppui elokuussa 1944, oli kuitenkin melko harvinainen länsirintamalla ja historioitsija Steven Zalogan tekemän tutkimuksen mukaan yhdysvaltalaisjoukot kohtasivat Länsi-Euroopassa Tigereita varmistetusti vain kolme kertaa, vaikka vaunuja oli Normandiassa brittien sektorilla. Yhdysvaltalaiset luulivat kuitenkin nähneensä Tigereitä, oli vastassa sitten Panzer IV, StuG tai Panther ja Panzer IV onkin profiililtaan hyvin samankaltainen kuin Tiger.
Suurimmat uhat Shermanneille olivat kuitenkin panssarintorjuntatykit ja jalkaväen käyttämät panssarinyrkit joita vastaan 75mm tykki M3 toimi tehokkaasti.


title: M4 Sherman

text: Sherman uudistustyö oli alkanut jo heinäkuussa 1943, jolloin tehtiin suunnitelmat 76 mm tykin, saman tykin, joka oli panssarintorjuntavaunu M18 pääase, asentamisesta M4, M4A1 ja M4A2, M4A3 -malleihin, ja 105 mm haupitsin asentamisesta M4 ja M4A3-malleihin. 75 mm tykillä valmistettiin enää vain M4A3-mallia ja M4A4 ja M4A6:n valmistus lopetettiin. Prototyypit valmistuivat vasta helmikuussa 1944.


title: M4 Sherman

text:
Uutta tykkiä varten suunniteltiin myös uusi, paremmin tasapainotettu torni. 76 mm:n panssarikanuuna helpotti heikon tulivoiman ongelmaa ainakin keskiraskaita vaunuja vastaan.
76 mm tykki oli myös gyroskooppivakautettu, mikä teki siitä yhden aikansa tarkimmista panssaritykeistä. Ainoa merkittävä ongelma 76 mm tykillä oli se että se oltiin alunperin suunniteltu panssarintorjuntavaunuja varten, minkä vuoksi sen sirpalekranaatti ei ollut yhtä tehokas kuin 75 mm tykissä.


title: M4 Sherman

text: Vaikka teoriassa 76 mm tykin APCBC-ammuksen pitäisikin läpäistä Tiger I:n 100 mm etupanssari 1125 metrin päähän, kävikin taistelukuvausten mukaan niin, että läpäisy onnistui vain alle 50 jaardin päästä. Tätä pitemmiltä matkoilta tietyllä nopeusalueella ("shatter gap") ammukset hajosivat sirpaleiksi panssariin osuessaan.


title: M4 Sherman

text:
Amerikkalaiset kuitenkin tiesivät että Pantherin saattoi tuhota, jos osui asekilpeen alaosaan siten, että ammus kimposi siitä rungon päällyslevyihin, jolloin se saattoi tappaa ajajan tai sytyttää ammukset.
Vastauksena tähän oli pikaisesti kehitetty uudenlainen kiinteällä ohjausosalla varustetu alikaliiperiammus (APCR) tyypiltään M93 HVAP (High Velocity Armor Piercing). Se koostui alumiinisesta rungosta ja volframikarbidisesta tunkeutujasta. Ammuksen nopeus tykin suulla oli 3400 ft/sec, verrattuna M62 ammuksen 2600 ft/sec. Vaikka kevyen ammuksen nopeus aleni nopeammin kuin normaalilla panssarikranaatilla, sen panssarinläpäisy oli parempi 2000 jaardiin asti. HVAP-ammusta käytettiin sodan muutaman viimeisen kuukauden aikana.
Elokuussa 1944 muutamia ammuksia toimitettiin Ranskaan ja niitä testattiin lähellä Isignyä kuutta saaliksi saatua Pantheria vastaan. Uusi ammus oli erityisen tarkka ja merkittävä parannus vanhoihin verrattuna. Pantherin etupanssaria sekään ei kyennyt läpäisemään yli 300 jaardin matkalta. Uusien ammusten tuotanto oli rajattu aluksi 10 000 kappaleeseen kuukaudessa.
Vaunujen miehistöille annettiin vain muutama HVAP-ammus niitä tilanteita varten kun niitä tarvitaan.


title: M4 Sherman

text: 76 mm M1A1 -tykin normaalin M62-APC-panssariammuksen panssarinläpäisy oli 500 jaardin päästä 93 mm RHA-panssariterästä 30° iskukulmalla ja 1000 jaardin päästä 88 mm. M93-HVAP-ammus kykeni vastaavasti 157 mm ja 135 mm läpäisyyn.


title: M4 Sherman

text: 76 mm tykillä varustetut vaunut alkoivat saapua rintamakäyttöön heinäkuussa 1944, ja osa 75 mm:n tykillä varustetuista vaunuista konvertoitiin myöhemmin huoltokeskuksissa isompitykkisiksi vaihtamalla vaunun torniksi uudenmallinen T23-torni. Shermanin tuleensyttymisherkkyys ratkaistiin siirtämällä kranaatit tornista vaunun lattialla oleviin säilöihin ja ympäröimällä ammusvarasto vesi-glyserolivaipalla (”wet stowage”).


title: M4 Sherman

text: Britit ratkaisivat heikon tulivoiman ongelman siten että he asensivat osaan omista Shermaneistaan 75 mm:n tykin tilalle brittivalmisteisen 76,2 mm O.Q.F 17-pdr -panssarintorjuntakanuunan, joka onnistui kääntämällä tykki 90 astetta vasemmalle. Näin syntynyttä muunnelmaa kutsuttiin nimellä "Firefly" johtuen hyvin kirkkaasta välähdyksestä asetta laukaistessa. Uusien Firefly'ien tykki pystyi läpäisemään pelätyn Tigerinkin 100 mm paksun etupanssarin ainakin 1 000 metrin päästä. Vuonna 1944 käyttöön tulleella, irtoavilla ohjausosilla varustetulla alikaliiperiammuksella Fireflyn 17-naulainen kykeni läpäisemään Tigerin tai Pantherin etupanssarin yli 1 000 m:n päästä – sikäli kuin kyseistä ammustyyppiä sattui olemaan käsillä, koska se uutena aseena oli äärimmäisen harvinainen ja myös todella epätarkka. Brittien Firefly osoittautui hyvin onnistuneeksi konversioksi, ja Fireflyt tuhosivat muun muassa Michael Wittmannin Tigerin Normandiassa 1944.


title: M4 Sherman

text:
Shermanien riittämätöntä panssarointia paranneltiin erilaisilla kenttäasennuksilla, esimerkiksi hitsaamalla rungon kylkiin lisäteräslevyjä tai jopa tekemällä koko kyljen mittaisia hiekkasäkkitelineitä, tai kiinnittämällä varsinkin etupanssariin telaketjun pätkiä. Amerikkalaiset valmistivat kesällä 1944 myös pienen 254 vaunun erän M4A3-alatyypin Shermaneja lisäpanssaroinnein, jolloin syntyi muunnelma M4A3E2 eli "Jumbo". Vaunun keulapanssariin lisättiin 102 mm:n panssarilevy, jolloin se kesti jopa Tigerin kranaatin yli 100 m:n etäisyyksiltä. Kylkipanssarien paksuutta kasvatettiin 75 millimetriin.
Tämä panssari teki Sherman Jumbosta sodan parhaiten panssaroidun keskiraskaan panssarivaunun.
Jumbo käytti 75 mm tykkiä, jota suosittiin kaikissa jalkaväen tukeen tarkoitetuissa vaunuissa. Myös vaiheiston välityksiä alennettiin, jolloin huippunopeudeksi tuli 22 mailia tunnissa. Vaunut saapuivat Eurooppaan syksyllä 1944 ja niitä pidettiin erityisen onnistuneena muunnoksena.


title: M4 Sherman

text: Heikko suorituskyky mutaisissa ja liejuisissa olosuhteissa tiedostettiin nopeasti. Uudistettua alustaa, HVSS-jousituksella (Horizontal volute spring suspension) varustettua telapyörästöä ja leveämpiä telaketjuja testattiin M4A3E8-mallissa, joka sai lempinimen "Easy Eight". Tätä mallinimeä ja nimeä käytetään yleisesti kaikista HVSS-jousituksella varustetuista malleista, vaikka E-kirjain viittaa vain prototyyppiin (Experimental). Uusi jousitus ja 76 mm:n panssarikanuuna tulivat vakiovarusteeksi loppuvuodesta 1944.