title: Pisteprosessi

text: Pisteprosessi on matemaattinen malli, jossa käsiteltävä ilmiö muodostuu pisteittäisistä havainnoista, esimerkiksi maastossa olevien puulajien sijainneista. Pisteprosessien avulla yritetään oppia systeemin tilajärjestyksestä käyttämällä yksittäisten havaintojen tuomaa informaatiota hyväksi. Pisteprosessiteoria on osa yleisempää stokastisen geometrian teoriaa.


title: Pisteprosessi

text: "Huom:" Pisteprosessilla voidaan myös tarkoittaa aikaparametrisoitua stokastista prosessia, jolloin satunnaismuuttujan tila-avaruus on spatiaalisen avaruuden (dimensio >1) sijaan esimerkiksi reaaliakseli. Tätä tulkintaa noudatetaan englanninkielisen wikipedian artikkelissa.


title: Pisteprosessi

text: Olkoon formula_1 todennäköisyysavaruus. Määritellään yksinkertaisten reaalilukujen jonojen joukko formula_2, jossa leikkausominaisuus määrittelee niin sanotun lokaalin äärellisyyden. Olkoon formula_3 tästä joukosta muodostettu sigma-algebra, ja määritellään kuvaus


Pisteprosessi


title: Pisteprosessi

text: Kuvaus formula_5 on "pisteprosessi", jos se on formula_6 -mitallinen, ts. jos


title: Pisteprosessi

text: kaikilla formula_8.


title: Pisteprosessi

text: Pisteprosessilla formula_5 on kaksi tulkintaa:


title: Pisteprosessi

text: 1. formula_10 on satunnainen joukko, eli formula_11 kuuluu satunnaiseen jonoon formula_12.


title: Pisteprosessi

text: 2. formula_10 on satunnainen laskentamitta, eli kaikille Borel-joukoille formula_14 sisältää formula_15 pistettä prosessista formula_10.


title: Pisteprosessi

text: Pisteprosessien yhteydessä määritellään käsitteet "stationaarisuus" ja "isotrooppisuus", joista ensimmäinen kuvaa pisteiden jakauman siirtoriippumattomuutta ja jälkimmäinen kuvaa riippumattomuutta suunnan (kierron) suhteen.


title: Pisteprosessi

text: Pisteprosessit voidaan myös laajentaa merkkisiin tapauksiin lisäämällä sijaintitietojen formula_17 rinnalle merkkitieto formula_18, jolloin saadaan uusi prosessi, niin sanottu "merkkinen pisteprosessi" formula_19.


title: Pisteprosessi

text: Pisteprosessien tilajärjestyksen tutkimiseen on kehitetty useita eri työkaluja, ja niistä useimmin käytettyjä ovat seuraavat datasta estimoitavat (stationaarisessa tapauksessa):


title: Pisteprosessi

text: 1. Intensiteetti formula_20, joka kuvaa pisteiden keskimääräistä lukumäärää pinta-alayksikköä kohden.


title: Pisteprosessi

text: 2. formula_21-funktio, joka kuvaa pisteiden lukumäärän jakautumista formula_22-säteisessä pallossa, kun pallon keskipisteenä on satunnainen prosessin piste.


title: Pisteprosessi

text: 3. formula_23-funktio, joka kuvaa tyhjän tilan jakautumista prosessissa huomioimalla formula_22-säteiseen palloon osuvat pisteet keskipisteen ollessa satunnaisessa alueen pisteessä.


title: Pisteprosessi

text: 4. formula_25-funktio, joka on jakauma formula_26:nnen naapurin etäisyydelle.


title: Pisteprosessi

text: Jokaisesta em. funktiosta on monia eri versioita, esimerkiksi reunakorjattuja versioita jotka ottavat havaintoalueen rajallisuuden huomioon.


title: Pisteprosessi

text: Datan pikaisessa tutkimisessa tulkinta funktioiden antamasta kuvaajasta tehdään vertaamalla kuvaajan muotoa "täydellisen satunnaisuuden" tilaan eli Poisson-prosessin tuottamaan vastaavaan funktion arvoon.


title: Pisteprosessi

text: Todennäköisyys


title: Pisteprosessi

text: Stoyan, Kendall, Mecke: "Stochastic geometry and its Applications." Wiley 1995


title: Ad hoc

text: Ad hoc on latinaa ja tarkoittaa ”tätä (tarkoitusta, tehtävää) varten”. Tieteessä ja filosofiassa ad hoc -hypoteesi tarkoittaa hypoteesia, joka hyväksytään puhtaasti teorian pelastamiseksi vaikeuksilta tai kumoamiselta, ilman mitään itsenäistä perustetta. Yleensä lausumalla tarkoitetaan tiettyä ongelmaa varten räätälöityä ratkaisua. Sillä saatetaan viitata myös improvisoituun ja ennalta valmistelemattomaan ratkaisuun vastakohtana hyvin ja perusteellisesti suunnitellulle ratkaisulle.


title: Ad hoc

text: Ad hoc on psykologisesti helppo ratkaisu poistaa omalle suosikkinäkemykselle syntyvät ongelmat. Näin ongelmallinen data poistetaan tekemällä erityisiä oletuksia, joiden katsotaan toimivan tilanteen yhteydessä. Jos tällainen pelastava oletus valitaan siksi, että se pelastaa uskomuksen, se on ad hoc.


title: Ad hoc

text: Teoriaan lisättyä osaa saatetaan joskus vääristä syistä ja paheksuvasti kutsua ad hoc -lisäykseksi väittäen, että se on lisätty teoriaan ulkopuolisena lisäyksenä sen takia, että teoria ei muuten sopisi yhteen tosiasioiden kanssa. Tässä kohden ratkaisevaa on se, onko selityksen käyttö perusteltu. Tämä liittyy todistustaakkaan.


title: Ad hoc

text: Liike-elämän slangissa termiä käytetään myös yksittäisen kiireellisen tapauksen synonyyminä.


title: Ad hoc

text: Tietokonemaailmassa ad hoc on langattomien lähiverkkojen (WLAN) välinen yhteystapa, jossa langattomat laitteet liikennöivät keskenään ilman tukiaseman apua.


title: Emil von Qvanten

text: Emil von Qvanten (22. elokuuta 1827 Pori – 5. joulukuuta 1903 Sanremo) oli suomalaissyntyinen runoilija.


title: Emil von Qvanten

text: Von Qvanten julkaisi kahtena vuonna 1845 ja 1849 runokalenterin "Lärkan" ('Leivonen'), johon sisältyy "Suomis sång". Kokoelma "Dikter" ('Runoja') ilmestyi 1851. Salanimellä Peder Särkilax hän julkaisi vuonna 1855 poliittisen pamfletin "Fennomani och skandinavism", jossa hän vaati Suomen erottamista Venäjästä ja asettui kannattamaan ajatusta suomalais-skandinaavisesta liittovaltiosta. Tilanne juontui Krimin sodasta. Von Qvanten oli muuttanut jo 1853 Suomesta Ruotsiin. Siellä hän oli aateloidun sukunsa edustajana valtiopäivillä, ja hän oli kuningas Kaarle XV:n hovikirjastonhoitaja 1864–1872. Hän matkusteli maailmalla ja asettui sitten 1890 Italiaan, missä hän toimi lehtimiehenä. Von Qvanten ei voinut elämänsä loppupuolella enää palata kotimaahansa venäläisvaltaa arvostelleitten kirjoitustensa vuoksi . Kootut runot "Dikter, nya och gamla" ilmestyi 1880. Emil von Qvanten on haudattu sukunsa aikanaan omistaman Mäntsälän Ylikartanon maille.


title: Emil von Qvanten

text: Von Qvanten kirjoitti sanat "Suomen lauluun" (”Suomi-Sång”) vuonna 1842. Runo on myöhemmin tullut tunnetuksi kuorolauluna Fredrik Paciuksen säveltämällä melodialla.


title: Emil von Qvanten

text: Von Qvantenin puoliso oli ruotsalainen kirjailija Aurora von Qvanten.


title: Patrik Augusta

text: Patrik Augusta (s. 13. marraskuuta 1969 Jihlava, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on laitahyökkääjä.


title: Patrik Augusta

text: Augusta aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjan Dukla Jihlavassa, jossa hän pelasi kaudet 1988–1992. Toronto Maple Leafs varasi hänet NHL:ään 1992 varaustilaisuuden seitsemännellä kierroksella numerolla 149. Augusta siirtyi Pohjois-Amerikkaan heti samana vuonna, mutta pelasi ensimmäisen kauden AHL-joukkue St. John's Maple Leafsissa. Seuraavalla kaudella hän pääsi pelaamaan kaksi NHL-ottelua, mutta kausi 1994–1995 meni taas kokonaan farmissa. Kaudet 1995–1998 hän pelasi IHL-joukkue Long Beach Ice Dogsissa, kunnes teki sopimuksen Washington Capitalsin kanssa. Hän ei seuraavalla kaudella päässyt kuitenkaan pelaamaan kuin kaksi ottelua NHL:ssä, joten hän suuntasi takaisin Eurooppaan Saksan DEL-liigaan. Kaudet 1999–2001 hän pelasi Schwenninger Wild Wingsissä, seuraavat kaksi kautta Krefeld Pinguinessä ja vuodesta 2003 hän on kiekkoillut Hannover Scorpionsissa.


title: Patrik Augusta

text: Maajoukkueurallaan Augusta edusti Tšekkoslovakiaa 1992 talviolympialaisissa ja saman vuoden MM-kisoissa. Tšekkoslovakia saavutti molemmista turnauksista pronssia.


title: Adheesio

text: Adheesio kahden eri aineen välinen vetovoima. Koheesio on vastaavasti saman aineen sisäinen vetovoima.


title: Adheesio

text: Adheesio esimerkiksi veden ja juomalasin välillä aiheuttaa kapillaari-ilmiön, jossa vedenpinta nousee lasin pintaa ylöspäin. Pinta nousee niin ylös, että veden ja lasin välinen adheesio on yhtä suuri kuin veden sisäinen koheesio.


title: Adheesio

text: Adheesio on tärkeää erityisesti maaleissa ja liimoissa. Materiaalit täytyy valita siten, että maalin ja maalattavan pinnan välinen adheesio on mahdollisimman suuri.


title: Tyko Reinikka

text: Tyko Henrik Reinikka (10. joulukuuta 1887 Oulu – 18. tammikuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja. Reinikka valmistui ylioppilaaksi Oulun Lyseosta 1908. Hän toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1922–1930 ja useissa eri ministerin tehtävissä 1920- ja 30-luvuilla. Toisen maailmansodan aikana vuosina 1943–1944 hän toimi toisena valtiovarainministerinä.


title: Tyko Reinikka

text: Sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä vuonna 1946 hänet tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Hän joutui tavallaan vahingossa syytteeseen; Yrjö Soinin mukaan tämän aiheuttivat ne sotasyyllisyyslain pykälät, jotka mahdollistivat suurlähettiläs Toivo Kivimäen syytteeseen asettamisen. Reinikka voitiin asettaa syytteeseen, sillä hän oli kuulunut Linkomiehen hallituksen ulkoasiainvaliokuntaan ja hänen katsottiin siten olleen vastuussa hallituksen ulkopolitiikasta. Sota-aikana Reinikka tunnettiin kiihkeänä sotapolitiikan ja saksalaissuuntauksen kannattajana. Reinikan saksalaismielisyyden takia esimerkiksi marsalkka Mannerheim kieltäytyi osallistumasta tärkeisiin neuvotteluihin, joissa Reinikka oli läsnä, sillä pelkäsi tämän vuotavan salaisia tietoja Saksan Helsingin lähetystöön.


title: Tyko Reinikka

text: Reinikka päästettiin ehdonalaiseen vapauteen 21. lokakuuta 1947 istuttuaan rangaistuksestaan vankilassa viisi kuudesosaa.


title: Tyko Reinikka

text: Presidentti J. K. Paasikivi myönsi hänelle hyvityksenä vuonna 1951 ministerin arvon.


title: Antti Heikkilä (jääkiekkoilija, 1943)

text: Antti Heikkilä (s. 30. lokakuuta 1943 Pori) on suomalainen entinen jääkiekkoilja ja jääkiekkovaikuttaja. Aktiiviuransa aikana hän pelasi puolustajana.


title: Antti Heikkilä (jääkiekkoilija, 1943)

text: Heikkilän veljekset Antti ja Lasse ovat olleet tärkeitä vaikuttajia porilaisen kiekkoilun nousussa. Antti Heikkilä pelasi Porin Karhuissa ja Ässissä yhteensä 20 kautta 1961–1981 SM-sarjaa ja -liigaa. Hän voitti kolme Suomen mestaruutta ja yhteensä 6 mitalia. Otteluita Heikkilälle kertyi 561 ja pisteitä 144 + 116 runkosarjassa. Lisäksi hän pelasi 29 pudotuspeliottelua saldolla 10 + 5. Ässät on jäädyttänyt Antti Heikkilän pelinumeron 2.


title: Antti Heikkilä (jääkiekkoilija, 1943)

text: Antti Heikkilä pääsi pukemaan maajoukkueen pelipaidan 11 A-maaottelussa tehden tehot 1 + 2. Hän edusti Suomea kerran MM-kisoissa, vuonna 1966.


title: Antti Heikkilä (jääkiekkoilija, 1943)

text: Antti Heikkilä siirtyi Ässien valmentajaksi vuonna 1983. Hän johti Ässien peliä kolmen kauden ajan. Antti Heikkilä on toiminut myös Ässissä toimitusjohtajana ja markkinointipäällikkönä. Lisäksi hän on ollut Suomen Jääkiekkoliiton liittovaltuustossa ja valmennusvaliokunnassa.


title: Antti Heikkilä (jääkiekkoilija, 1943)

text:
Antti Heikkilä on porilaisissa urheilupiireissä erittäin tunnettu, mutta myös joidenkin mielissä vihattu persoona. Hän tuli tunnetuksi Ässien ja FC Jazzin taloussotkuista 1990-luvun lopulta ja 2000-luvun alusta. Monien mielestä hänen rahapolitiikkansa toimitusjohtajana ajoi jalkapalloseura FC Jazzin huonoon tilaan. Pimeästi maksetut palkat ja palkkiot toivat tuomiot porilaisen jalkapalloseuran FC Jazzin kuudelle entiselle johtomiehelle 1994–97 tapahtuneista talousrikoksista. Porin käräjäoikeus tuomitsi heidät perjantaina ehdollisiin vankeusrangaistuksiin, joiden pituudet ovat kuudesta kahdeksaan kuukautta.
Jazzin entinen toiminnanjohtaja Pentti Joensuu ja entiset johtokunnan jäsenet Antti Heikkilä ja Esko Suikkanen saivat kahdeksan kuukautta ehdollista vankeutta törkeästä veropetoksesta ja kirjanpitorikoksesta. Seuran entisistä puheenjohtajista Ilkka Huttusen tuomioksi tuli 7 kuukautta 15 päivää ja Arto Vitikan tuomioksi 6 kuukautta 15 päivää törkeästä veropetoksesta ja kirjanpitorikoksesta. FC Jazz kuopattiinkin vuonna 2004 Veikkausliigasta putoamisen jälkeen Veroviraston haettua sen konkurssiin. Verovirastolla oli veroja, maksuja ja muita saamisia porilaisseuralta yhteensä 506 436,64 euroa.


title: Pjotr Krasnov

text: Pjotr Nikolajevitš Krasnov (; 22. syyskuuta 1869 Pietari — 17. tammikuuta 1947 Moskova) oli venäläinen kenraaliluutnantti ja eräs valkoisen armeijan johtajista Venäjän sisällissodassa.


title: Pjotr Krasnov

text: Krasnov valmistui Pavlovskin sotilaskoulusta vuonna 1888 ja palveli myöhemmin tsaarin henkivartiostossa. Ensimmäisen maailmansodan aikana Krasnov komensi kasakkaprikaatia ja -divisioonaa ja elo–lokakuussa 1917 kolmatta ratsuväkiarmeijakuntaa.


title: Pjotr Krasnov

text: Lokakuun vallankumouksen puhjettua marraskuun alussa 1917 Aleksandr Kerenski nimitti Krasnovin komentamaan armeijaa, joka oli lähetetty rintamalta Pietariin bolševikkivallankumousta kukistamaan (ns. Kerenskin–Krasnovin kapina). Krasnov kuitenkin lyötiin ja hän joutui vangiksi. Neuvostovallan edustajat päästivät hänet vapaaksi saatuaan häneltä lupauksen, ettei hän jatkaisi taistelua vallankumousta vastaan.


title: Pjotr Krasnov

text: Krasnov pakeni Donin seudulle ja hänet valittiin toukokuussa 1918 Donin kasakoiden atamaaniksi. Saksan tukema Krasnov onnistui karkottamaan neuvostovallan Donin alueelta ja aikoi marssia kohti Moskovaa, mutta kärsi jälleen tappion. Saksan tappion jälkeen Krasnov etsi uusia liittolaisia ympärysvalloista. Tammikuussa 1919 Krasnovin oli pakko tunnustaa inhoamansa kenraali Anton Denikinin johtoasema valkoisessa armeijassa.


title: Pjotr Krasnov

text: Niin sanotun Vapaaehtoisarmeijan johdon kanssa syntyneiden kahnausten vuoksi Krasnov erosi armeijasta 19. helmikuuta 1919 ja siirtyi Saksaan, jossa jatkoi antibolševististä toimintaa. Krasnov oli mukana perustamassa "Venäläisen totuuden veljestöä", joka toimi maan alla Venäjällä. Maanpaossa Krasnov kirjoitti useita Venäjään ja maan lähihistoriaan sijoittuvia romaaneja, mm. vuonna 1922 ilmestyneen "Kaksoiskotkasta punalippuun", joka ilmestyi suomeksi trilogina vuosina 1924-1926.


title: Pjotr Krasnov

text: Toisen maailmansodan aikana Krasnov toimi yhteisyössä Natsi-Saksan kanssa ja organisoi valkoisista emigranteista ja venäläisistä sotavangeista muodostettavia joukkoja. Marraskuussa 1944 hän kuitenkin kieltäytyi liittymästä kenraali Andrei Vlasovin johtamaan Venäjän vapautusarmeijaan. Sodan lopussa Krasnov ja tämän joukot antautuivat Britannian armeijalle Itävallassa. Heille luvattiin, ettei heitä valkoisina emigrantteina luovutettaisi Neuvostoliittoon. 28. toukokuuta 1945 Krasnov kuitenkin luovutettiin Neuvostoliittoon Operaatio Keelhaulin yhteydessä. Hänet tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin yhdessä Andrei Škuron kanssa.


title: Pjotr Krasnov

text: Chileläinen kenraali Miguel Krasnov on Pjotr Krasnovin veljenpoika.


title: Reijo Hakanen

text: Reijo Hakanen (s. 20. elokuuta 1943 Kangasala) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä.


title: Reijo Hakanen

text: Hakanen oli yksi lenkki Ilveksen 1960-luvun huippuketjussa, jossa pelasivat myös Jorma Peltonen ja Lasse Oksanen. Hakanen pelasi Ilveksessä kaudet 1961–1974 lukuun ottamatta yhden kauden mittaista Itävallan vierailua AC Klagenfurtissa. Hän oli ensimmäinen suomalainen Keski-Euroopan huippusarjoissa. Kolmen Suomen mestaruuden ja kymmenen mitalin lisäksi Hakasella on Itävallan mestaruus ja kaksi hopeaa Euroopan Cupista. SM-sarjassa Hakanen pelasi yhteensä 274 ottelua saldolla 200+93.


title: Reijo Hakanen

text: Maajoukkueessa Hakanen pelasi 59 A-maaottelua tehoin 29+12. Hän pelasi Suomen puolesta kolmissa MM-kisoissa.


title: Reijo Hakanen

text: Pelaajauransa aikana Hakanen toimi ansiotyössä muun muassa huoltoasemayrittäjänä ennen kuin sai työpaikan Forssan Jäähalli Oy:n toimitusjohtajana vuonna 1973. Hän kävi Forssasta käsin pelaamassa Ilveksessä vielä kauden 1973–74 ja lopetti sitten SM-tasolla, mutta pelasi vielä I-divisioonaa Forssan Palloseurassa yhden kauden ja toisen paria vuotta myöhemmin KooKoossa.


title: Reijo Hakanen

text: Hakasen nuoremmat veljet Markku ja Matti pelasivat myös SM-sarjaa Ilveksessä, Matti myös Ässissä.


title: Lielahti

text: Lielahti () on Tampereen länsipuolella, noin seitsemän kilometrin päässä keskustasta sijaitseva kaupunginosa. Lielahdessa on jonkin verran teollisuutta, muun muassa lakkautettu sellutehdas, sekä monia pienteollisuusyrityksiä, tavarataloja ja marketteja. Lielahti on kasvavaa aluetta ja uusia asuntoja rakennetaan paljon.


title: Lielahti

text: Lielahti kuuluu Tampereen luoteiseen suuralueeseen, joka on jaettu kahteen suunnittelualueeseen, Lielaan ja Lentävään. Lielaan kuuluvat Lielahden lisäksi Lintulammen, Pohtolan ja Ryydynpohjan kaupunginosat. Lentävään kuuluvat Niemi ja Lentävänniemi.


title: Lielahti

text: Lielahdessa olevasta asutuksesta on merkintöjä vanhoissa asiakirjoissa jo vuodelta 1540. Harjuntaustan jakokunnassa oli 1550-luvulla 17 maatilaa. Lielahden omisti ja siellä asui 1700-luvulla Ranskasta peräisin oleva Tollet'n suku.


title: Lielahti

text: Klas Alfred Stjernvall omisti Lielahden kartanon vuosina 1847–1869 ja Siivikkalan tilan vuosina 1849–1869. Wilhelm von Nottbeck osti molemmat tilat Stjernvallin perikunnalta 31. lokakuuta 1872. Wilhelm von Nottbeck omisti Lielahdessa myös navetan, jossa oli parhaimpina aikoina jopa 400 lehmää.


title: Lielahti

text: Nottbeckien sukuhauta sijaitsee Lielahdessa. Ensimmäisenä sukuhautaan haudattiin Ernest von Nottbeck vuonna 1885. Tampereen Näsinkalliolla sijainneen Nottbeckien omistaman rakennuksen rauta-aita ja portti siirrettiin Lielahteen Nottbeckien sukuhaudan ympärille. Vaikka ympärille on noussut teollisuutta ja kauppakeskuksia, on Nottbeckien sukuhauta vielä 2010-luvullakin entisellä paikallaan. Viimeisenä sukuhautaan haudattiin Sveitsin Genevessä asunut, vuonna 1990 kuollut Andrée de Nottbeck, joka oli Wilhelm von Nottbeckin toiseksi nuorimman pojan Peterin tytär ja samalla suvun Suomessa asuneen haaran viimeinen elossa ollut jäsen.


title: Lielahti

text: J.W. Enqvist-yhtiö osti vuonna 1913 Lielahden tilan, jonne alettiin rakentaa selluloosatehdasta. Sellutehtaan klooripuoli oli Nottbeckin vanhassa navetassa ja konepuoli vanhassa tallissa. Tehdasta laajennettiin ja uudistettiin 1920-luvulla. Tänäkin päivänä navetta ja vuonna 1893 valmistunut Nottbeckin tilan linnamainen päärakennus ovat M-realin omistuksessa. Marraskuussa 2007 yhtiö tosin ilmoitti Lielahden tehtaan lakkauttamisesta. Sellutehtaan yhteyteen alun perin rakennettu, myöhemmin Ligno Techin omistukseen siirtynyt ligniinitehdas lakkautettiin kesällä 2008.


title: Lielahti

text: Alun perin Ylöjärven kuntaan kuulunut Lielahti siirrettiin Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa. Ensimmäinen osa-asemakaava alueelle vahvistettiin vuonna 1952.


title: Lielahti

text: Lielahden laajenevalta palvelu- ja teollisuusalueelta löytyy laaja kattaus yrityksiä, kuten ruokamarketteja, huonekalukauppoja, urheiluliikkeitä, autoliikkeitä ja kodinkoneliikkeitä. Huomattavimpia näistä ovat Prisma, K-Citymarket, Gigantti ja Kruunukaluste sekä yksittäisenä liike- ja palvelukeskittymänä vuonna 2014 avattu Lielahtikeskus. Myös Tapolan tehdas sijaitsee Lielahdessa.


title: Lielahti

text: Kölvin toimintakeskuksessa lielahtelaiset ja ympäristöalueilla asuvat voivat käydä harrastamassa liikuntaa ja kulttuuria. Huhtikuussa 1967 Lielahteen avattiin myös kuntosali.


title: Lielahti

text: Lielahden kaupunginosassa on oma museo, Lielahden museo. Lielahden koulun rakennuksia on yhteensä kolme: puu- ja kivitalossa opetetaan vuosiluokkia 1–9. Vuosiluokat päiväkoti–esikoulu löytyvät omasta rakennuksestaan. Saman katon alla yläasteen kanssa ovat myös Lielahden museo ja kahvila.


title: Lielahti

text: Lielahteen pääsee bussilinjoilla 3, jonka päätepysäkki on Lentävänniemessä, linjalla 37 Ryydynpohjaan, linjalla 28 Siivikkalaan ja linjoilla 80 ja 86 Ylöjärvelle. Linja 21 on asiointilinja, joka kiertää Länsi-Tampereen keskeisimmät palvelukohteet aloittaen Tesomajärveltä (Tesomalta) ja päätyen Lielahden kautta Turtolaan. Lisäksi Lielahdenkadun ja Paasikiventien risteyksessä on pikavuoropysäkki, jolla pysähtyvät muun muassa Vaasaan, Seinäjoelle ja Kokkolaan menevät pikavuorot, Ylöjärven suunnan vakiovuorot sekä linja 85 Ylöjärven kautta Virroille.


title: Lielahti

text: Kaupunginosan etelärajalla on Lielahden rautatieasema (lyhenne Llh), joka toimii risteysasemana Parkanon ja Porin radat yhdistäen. Lielahden asema ei ole kuulunut Porin radan alkuperäisiin asemiin, vaikka se oli sotien jälkeisenä aikana radan tärkein liikennepaikka Tampereen alueella. Tiilisen, vuonna 1927 valmistuneen asemarakennuksen suunnitteli arkkitehti Thure Hellström; pistoraide Lielahden sellutehtaalle oli valmistunut jo vuonna 1915. Nykyisen muotonsa Lielahden asema-alue sai 1970-luvun alussa, jolloin valmistui myös nykyisen valtatie 12:n alikulkutunneli ratapihan itäpäähän. Aseman henkilöliikenne päättyi vuonna 1984. Museovirasto on luokitellut Lielahden asema-alueen valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi.


title: Lielahti

text: Arkkitehti Pentti Turusen piirtämä Lielahden kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1961.


title: Lielahti

text: M-realin lopetetun tehtaan alue on erittäin merkittävä Länsi-Tampereen tulevaisuuden kannalta. 70 hehtaarin kokoisen alueen kaavoitus on suunnitteluvaiheessa. Vanhoille tehtaan maille nousee uusi kaupunginosa, Niemenranta. Suunnitteilla on myös sen eteläpuolella oleva Hiedanranta.


title: Lielahti

text: Lielahteen on noussut myös useita kauppakeskuksia. Marraskuussa 2009 avattiin Kodinkeskus, jonka suurin liike on Gigantti Megastore. Pirkanmaan Osuuskauppa avasi Lielahteen Prisma-kauppaketjun myymälän keväällä 2011, jonka yhteyteen rakennettiin vielä kolme vuotta myöhemmin suurempi palvelu- ja liikekeskittymä Lielahtikeskus.


title: Lielahti

text: Muusikot Petri Nygård ja Antti Hammarberg, esiintyjänimeltään Irwin Goodman, asuivat Lielahdessa. Myös muusikko Olli Lindholm asuu Lielahdessa. Näyttelijä, käsikirjoittaja ja teatteriohjaaja Tiina Lymi varttui Lielahdessa.


title: Lielahti

text: Tunnetuimpia lielahtelaisia urheilijoita ovat ampumahiihdon olympiamitalisti Antti Tyrväinen ja jalkapalloilija Pertti Mäkipää. Kaupunginosan paikallisseura on vuonna 1929 perustettu Lielahden Kipinä, joka nykyisin keskittyy kuntoliikunnan eri muotoihin. Aikaisemmin Lielahdessa toimi myös toinen urheiluseura, Lielahden Urheilijat, jota edustivat jonkin aikaa muun muassa painin olympiavoittaja Rauno Mäkinen ja keihäänheiton olympiahopeamitalisti Yrjö Nikkanen. Länsitamperelainen jalkapallo-/futsalseura PP-70 perustettiin vuonna 1970, kun Lielahden Kipinän, Lamminpään Korven ja Pispalan Tarmon jalkapallojaostot yhdistyivät. Nykyisin jalkapalloseurat Tampereen Pallo-Veikot ja Tampereen Ilves järjestävät nuorimpien ikäluokkien harjoituksia Lielahden urheilukentällä. Kenttä on sorapäällysteinen, ja sen yhteydessä on yleisurheilun suorituspaikkoja ja rantalentopallokenttä. Kentän juoksurataa ei ole kestopäällystetty. Talvella paikalla on jääurheilua varten kaukalo ja luistelualue. Lielahden yläkoulun liikuntasali on yksi Tampereen Pyrinnön koripallojaoston kotisaleista.


title: Nikolaus Harnoncourt

text: Nikolaus Harnoncourt (oik. Johann Nicolaus Graf de la Fontaine und d’Harnoncourt-Unverzagt (6. joulukuuta 1929 Berliini, Saksa – 5. maaliskuuta 2016 St. Georgen im Attergau, Itävalta) oli saksalaissyntyinen itävaltalainen kapellimestari, joka tunnettiin erityisesti barokkimusiikin autenttisista tulkinnoista ja myöhemmin romantiikan ajan levytyksistä. Harnoncourt johti useimmin perustamaansa Wienin Concentus Musicus -yhtyettä.


title: Nikolaus Harnoncourt

text: Harnoncourt syntyi Berliinissä, kasvoi Grazissa ja opiskeli Wienissä. Harnoncourt perusti Concentus Musicus Wien -yhtyeen puolisonsa Alice Hoffelnerin kanssa vuonna 1953. Tuolloin hän itse oli vielä sellisti Wienin sinfoniaorkesterissa. Uusi yhtye omistautui periodisoittimien avulla toteutettuihin autenttisiin esityksiin, ja maineeseen se nousi 1970-luvulla. Tuolloin Harnoncourt soitti sekä viola da gambaa että selloa.


title: Nikolaus Harnoncourt

text: Harnoncourt oli 1960-luvulla tärkeimpiä hahmoja periodisoittimien käytön aloittamisessa Bachin h-molli-messun ja "Matteus-passion" levytyksillään. Yhdessä Gustav Leonhardtin kanssa hän levytti Bachin koko kantaattituotannon. Niin ikään Harnoncourtin toinen (2001) levytys "Matteus-passiosta" sai erittäin myönteisen vastaanoton. Noustuaan arvostetuimpien barokkimusiikin tulkitsijoiden joukkoon hän ryhtyi tekemään periodisoittimin levytyksiä myös romantiikan ajan musiikista. 1990-luvun alussa Harnoncourtin johdolla tehty kokonaislevytys Ludwig van Beethovenin sinfonioista on tullut arvostetuksi. Seuraavana oli vuorossa Johannes Brahmsin sinfonioiden kokonaislevytys.


title: Nikolaus Harnoncourt

text: Harnoncourt vieraili Helsingissä vuonna 1983 Zürichin oopperan kanssa. Concentus Musicus Wien esitti Harnoncourtin johdolla ja Schönberg-kuoron kanssa Johann Sebastian Bachin "Johannes-passion" Helsingissä vuonna 2000 kaupungin kulttuuripääkaupunkivuonna.


title: Jorma Peltonen

text: Jorma Kalevi Peltonen (11. tammikuuta 1944 Messukylä – 30. huhtikuuta 2010 Tampere) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä.


title: Jorma Peltonen

text: Peltonen oli yli vuosikymmenen ajan Suomen parhaita keskushyökkääjiä. Hän johti pitkään Ilveksen ykkösketjua laidoilla ensin Lasse Oksanen ja Reijo Hakanen, myöhemmin Hakasen paikalle tuli Pekka Leimu. Peltonen pelasi Ilveksessä kaudet 1962–1975, jonka jälkeen lähti Euroopan kiertueelle ja kiekkoili Sveitsissä EV Zugissa, Italiassa HC Pustertalissa ja uudelleen Sveitsissä HC Vispissä.


title: Jorma Peltonen

text: Peltonen palasi Suomeen vuonna 1980 ja Jokereihin. Yhden Helsingin kauden jälkeen Peltonen pelasi vielä Lukossa uransa viimeisen kauden. Yhteensä hän pelasi SM-sarjassa ja -liigassa 329 ottelua tehoin 240+291. Peltonen voitti kaksi Suomen mestaruutta ja yhteensä kymmenen mitalia. Hän voitti SM-sarjan pistepörssin viidesti.


title: Jorma Peltonen

text: Suomen jääkiekkomaajoukkuetta Peltonen edusti 188 kertaa ja pisteitä hän teki 43+60. Suomea Peltonen edusti kuusi kertaa maailmanmestaruuskisoissa ja kolmesti olympialaisissa.


title: Jorma Peltonen

text: Peliuransa päätyttyä Peltonen toimi perustamansa autoliikkeen toimitusjohtajana.


title: Jorma Peltonen

text: Ilves jäädytti Peltosen pelinumeron 16 ennen 75-vuotisjuhlaotteluaan 23. syyskuuta 2006.


title: Jorma Peltonen

text: Peltosen poika Jarno Peltonen pelasi myös monta kautta Ilveksessä ja lopetti uransa vuonna 2006 EHC Baselissa, Sveitsissä. Jorman nuorempi poika Jermu Peltonen pelasi maalivahtina Ilveksen junioreissa ja pääsi kerran myös Ilveksen luukkuvahdiksi kaudella 1993–1994. Jermu lopetti jääkiekon Vammalan Palloseurassa, II-divisioonassa kaudella 1995–1996.


title: Kymrit

text: Kymrit eli walesilaiset ovat kelttiläisiä Walesin asukkaita. Noin 35 %:lla Walesin asukkaista on kymriläistaustaiset nimet. Vastaava osuus on Englannissa 4,7 % ja Australiassa 3,8 %. Yhdysvalloissa 16,3 miljoonalla ihmisellä on jonkinlaiset kymriläiset sukujuuret.


title: Kymrit

text: Kymrien kielelliset esivanhemmat saapuivat Britanniaan todennäköisesti rautakaudella. Roomalaisten hallitessa Britanniaa he tunsivat nykyisen Walesin alueella neljä heimoa nimeltä ordovices, demetae, silure ja deceangli. 300–600-luvuilla Britanniaan saapui Irlannista goideelisia kelttikieliä puhuneita asukkaita, joiden kieli korvasi Skotlannin ja Mansaaren kielet. Goideelisia kieliä puhuneiden muuttoaallot eivät kohdistuneet eteläisempään Englantiin ja kymrit jatkoivat oman britannialaisen kielensä puhumista. Kymrit kuuluvat geneettisesti samaan ryhmään kelttiläisten brittien kanssa, jotka anglosaksit hävittivät nykyisen Englannin alueelta.


title: Kymrit

text: Käsitystä kymriläisen identiteetin syntymisen tarkasta ajankohdasta ei ole. Nimitys kymrit mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 633 muodossa "kymry", mutta sillä ei kuitenkaan luultavasti viitattu nykyisiin kymriläisiin vaan Pohjois-Englantiin. Normannivalloituksen aikana Pembrokeshireen Walesin eteläosiin muutti paljon asukkaita ja englanti korvasi siellä kymrin. Kielirajat Pembrokeshiressä ovat vieläkin havaittavissa.


title: Kymrit

text: Kukaan ei tiedä tarkasti, kuinka moni walesilainen identifioi itsensä kymriläiseksi. Vuoden 2001 väestönlaskennassa kymriläinen ei ollut valmiina vaihtoehtona, vaan se piti täyttää vastauslomakkeessa erikseen. Tässä väestönlaskennassa 96 % alueen asukkaista ilmoitti etnisyydekseen ”valkoinen britti”. 14 % ilmoitti erikseen etnisyydekseen ”Welsh” eli kymri (useamman etnisyyden valitseminen oli mahdollista). Vuonna 2001 Walesin asukkaista 87 % ilmoittautui kymreiksi tuolloin tehdyn otoskyselyn mukaan.


title: Kymrit

text:
Kiinnostus walesilaiseen kulttuuriin on kymrien keskuudessa kasvanut, ja kymrin puhujien lukumäärä nousi vuonna 2001 ensimmäistä kertaa sataan vuoteen. Eräät poliittiset liikkeet, kuten Plaid Cymru, ajavat Walesille suurempaa itsehallintoa.
Suurin osa kirkkoon kuuluvista walesilaisista kuuluu joko Walesin anglikaaniseen kirkkoon ("Eglwys yng Nghymru"), katoliseen kirkkoon ("Eglwys Gatholig Rufeinig") tai presbyteerikirkkoon ("Eglwys Bresbyteraidd Cymru"). 10 % walesilaisista käy säännöllisesti kirkossa ja 70 % on kristittyjä. Walesissa on syntynyt uuspakanallinen druidiliike, jota harjoittaa alle 7 000 henkilöä.


title: Kymrit

text: Kymrien ja Walesin kansallistunnus on "Y Ddraig Goch" eli punainen lohikäärme, joka esiintyy Walesin lipussa. Tunnusta käytti tarun mukaan kuningas Arthur. Toinen usein käytetty tunnus on Owain Glyndŵrin lippu, jossa on neljä keltaista ja punaista neliötä joissa on kuvattu leijona.


title: Peter Veselovský

text: Peter Veselovský (s. 11. marraskuuta 1964) on slovakialainen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.


title: Peter Veselovský

text: Veselovský aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjassa HC Košicessa, jossa hän pelasi kevääseen 1993 saakka, kunnes sarja lakkautettiin Tšekkoslovakian hajoamisen myötä. Hän jatkoi uraansa Kosicessa Slovakian pääsarjassa vielä kauden, kunnes siirtyi Tšekin pääsarjaan HC Plzeniin. Yhden Plzenissä pelatun kauden jälkeen hän palasi kaudeksi 1995–1996 HC Kosiceen. Vuonna 1998 hän siirtyi Ranskaan HC Caeniin, jonka jälkeen hän pelasi kaudet 1999–2001 Unkarissa Dunaferr SE Dunaujvarosissa. Hänet valittiin vuonna 2000 parhaaksi ulkomaalaiseksi Unkarin sarjassa. Uransa viimeisen kauden 2002–2003 hän pelasi vielä Slovakian pääsarjassa, jonka jälkeen lopetti uransa.


title: Peter Veselovský

text: Maajoukkueurallaan Veselovský edusti Tšekkoslovakiaa 1992 talviolympialaisissa sekä saman vuoden MM-kisoissa. Molemmista kisoista hän saavutti pronssia. Hän pelasi Slovakian maajoukkueessa 16 ottelua tehden niissä neljä maalia.


title: Navicore

text: Navicore Oy oli suomalainen yritys, joka kehitti ja toimitti matkapuhelimissa toimivia satelliittinavigoinnin sovelluksia, lähinnä kartta- ja navigointiohjelmistoja. Heinäkuussa 2007 ruotsalainen Wayfinder osti Navicoren.


title: Navicore

text: Yritys on perustettu vuonna 1998. Sillä oli toimistot Kuopiossa sekä Espoossa. Yhtiön omistajiin kuuluivat Eqvitec Partners, Primet Technology Ventures ja Holtron Ventures.


title: Navicore

text: Navicoren tuotteita myytiin 17 Euroopan maassa. Navicore Oy:lle myönnettiin Vuoden hautomoyritys 2005 -palkinto yrityksen toimiessa kuopiolaisen Teknologiakeskus Teknian yrityshautomossa.


title: Navicore

text: Heinäkuussa 2007 ruotsalainen Wayfinder Systems osti Navicoren ja yrityksen virallinen nimi muutettiin Wayfinder Systems Oy:ksi.


title: Navicore

text: Suomen toimipiste suljettiin 2009, jonka jälkeen Vodafone osti emoyhtiön toiminnot.


title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Pöllö on A. A. Milnen Nalle Puhissa esiintyvä satuhahmo. Pöllö esiintyy myös Disneyn Nalle Puh -piirretyissä, -elokuvissa ja -sarjakuvissa. Sarjakuvissa Pöllön hahmo on stereotyyppinen viisas pöllö. Milnen kirjoissa Pöllön viisaus voidaan sen sijaan asettaa kyseenalaiseksi.


title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Milnen Pöllö osaa kirjoittaa nimensä ja muita lyhyitä sanoja, mutta hienostuneet sanat kuten "vesirokko" ovat hänelle liian vaikeita. Hän osaa myös lukea, tosin vain jos kukaan ei lue hänen olkansa ylitse. Milnen maailmassa Pöllö on erityinen sen vuoksi, että se on ainut oikea eläin Kanin kanssa, muut hahmot ovat pehmoleluja. Kirjoissa Pöllö asuu myös kauempana, ja Nalle Puh ystävineen joutuvat tekemään pitkän retken päästäkseen Pöllön puheille. Disneyn maailmassa Pöllö asuu lähellä kaikkia muita.


title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Pöllö on sekä Disneyn että Milnen maailmassa avulias ja ystävällinen ja on aina valmis tarjoamaan näkemyksensä asioihin. Pöllö nauttii myös tarinoiden kertomisesta. Suurin osa hänen tarinoistaan kertoo hänen sukulaisistaan. Harvemmin kuitenkin muut Puolen hehtaarin metsän asukkaat ovat oikeasti kiinnostuneita Pöllön kertomuksista.


title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Disneyn piirretyissä Pöllön äänenä toimi Hal Smith, ja hänen kuolemansa jälkeen Andre Stojika. Japanissa pöllön äänenä toimii Toshiya Ueda. Suomessa Pöllön äänenä on toiminut Ilkka Moisio, Tuomas Mattila ja Juhani Rajalin.


title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Videopelissä Kingdom Hearts Pöllöllä on pieni rooli. Hänen roolinsa ensimmäisessä pelissä on selittää minipelien säännöt. Toisessa pelissä hän toimii sivuhahmona.


title: Risto Reipas

text: Risto Reipas () on kuvitteellinen ihmishahmo kirjailija A. A. Milnen "Nalle Puh" -kirjoissa. Hän on Nalle Puhin omistaja. Hän on noin 8-vuotias poika, jolla on ruskea tukka. Risto Reipas asuu Puolen hehtaarin metsässä ja käy koulua päivisin. Hän myös yleensä korjaa Nalle Puhin ja ystävien väärinkäsitykset. Hän näyttäisi ainakin yleensä olevan Pöllöäkin älykkäämpi.


title: Risto Reipas

text: Risto Reippaan hahmo perustuu A. A. Milnen oman poikaan Christopher Robin Milneen.


title: Volgan Bulgaria

text: Volgan Bulgaria, "Volgan Bolgaria" oli Volgan keskijuoksulla sijainnut voimakas valtio 900–1200-luvuilla. Sitä hallinneet bolgaarit olivat turkkilaisia kieliä puhunutta väestöä. Saman väestön toinen haara siirtyi Kaakkois-Eurooppaan, slaavilaistui, kristillistyi ja antoi nimen Bulgarian valtiolle. Idän bolgaarit kääntyivät 900-luvulla islamiin.


title: Volgan Bulgaria

text: Idän bolgaarit siirtyivät Volgan rannoille 660-luvulla. He maksoivat veroa kasaareille kunnes irtaantuivat heidän vallasta 900-luvun aikana. Volgan Bulgarian mahti oli huipussaan 900–1100-luvulla. Volgan Bulgarian alue (Bulgar) sijaitsi suunnilleen nykyisen Tatarstanin tasavallan kohdalla.


title: Volgan Bulgaria

text: Bulgaria joutui mongolien hyökkäyksen kohteeksi, ja se valloitettiin vuonna 1236, jolloin siitä tuli osa Kultaisen ordan kaanikuntaa. Kun Kultainen orda hajosi, osasta entisestä Bulgariasta muodostettiin Kazanin kaanikunta, joka oli olemassa vuoteen 1552. Tällöin Iivana Julma valloitti Kazanin ja liitti sen osaksi Venäjän valtakuntaa. Alueesta muodostettiin 1700-luvulla Kazanin kuvernementti, ja se jaettiin Tatarstanin ja Baškortostanin tasavalloiksi 1919–1920.


title: Volgan Bulgaria

text: Alueen väestöistä käytetty tataari-nimitys tuli mongolivalloittajien mukana. Kultaisen ordan synnyttyä tätä nimitystä ryhdyttiin käyttämään myös miehitetyn alueen väestöstä. Bolgaarit eivät kuitenkaan itse kutsuneet itseään tataareiksi, vaan nimitystä käyttivät lähinnä venäläiset Kultaisen ordan ei-venäläisistä kansoista.


title: Volgan Bulgaria

text: 1500–1600-luvuilla alkuperäisiltä asuinpaikoiltaan siirretyt kazanilaiset ja mishäärit menettivät entiset alueelliset nimityksensä, jolloin heidän oli pakko aktiivisen keskinäisen sekoittumisen takia ottaa käyttöön yhteinen etonyymi, tataarit, jota Kultainen orda ja paikalliset feodaalit olivat juurruttaneet kansaan jo Kultaisen ordan ajoista lähtien. Yhdentymisen jälkeen alkoivat venäläiset feodaalit ja tsaarin hallinto kutsua kazanilaisia ja mishääreitä tällä nimellä. Sitkeiden ponnistelujen ansiosta se levisi vähitellen myös kansan keskuuteen. Valtaosa tataariväestöä piti kuitenkin parempana kutsua itseään bolgaareiksi.


title: Trafalgarin taistelu

text: Trafalgarin taistelu oli lokakuussa 1805 ranskalais-espanjalaisen laivaston ja Britannian laivaston välillä käyty meritaistelu. Napoleonin sotiin kuuluvassa taistelussa amiraali Pierre-Charles Villeneuven johtama Ranskan laivasto kohtasi vara-amiraali Horatio Nelsonin komentaman Britannian laivaston. Taistelu on eräs maailman historian kuuluisimmista meritaisteluista ja yksi Napoleonin sotien tärkeimmistä taisteluista.


title: Trafalgarin taistelu

text: Trafalgarin taistelussa amiraali Nelson voitti ranskalais-espanjalaisen laivaston, mutta kaatui itsekin taistelun aikana. Trafalgarinniemen edustalla käydyn taistelun johdosta Nelsonista tuli yksi Britannian suurimmista sotasankareista. Samalla keisari Napoleon I:n johtama Ranska menetti mahdollisuutensa suurvalta-asemaan merellä. Taistelun jälkeen Britannialle ei enää löytynyt potentiaalista vastustajaa merillä, mikä mahdollisti Brittiläisen imperiumin synnyn.


title: Trafalgarin taistelu

text: Merenkulun merkitys kasvoi 1700-luvun lopulla sekä 1800-luvun alussa merkittävään osaan useimpien eurooppalaisten valtioiden pyrkiessä turvaamaan hyvin tuottavat kauppareittinsä. 1700-luvun lopulla ainoastaan Britannia ja Ranska taistelivat enää meriherruudesta. Britannia halusi turvata meriyhteydensä, jotka olivat saarivaltakunnalle elintärkeitä, ranskalaisten pyrkiessä keisari Napoleon I:n johdolla Euroopan herruuteen. Britanniassa pelättiin Napoleonin maihinnousua Englannin kanaalin ylitse ranskalais-espanjalaisen laivastonsa turvin. Britannia kuitenkin esti tämän aikeen keskittämällä laivastoaan kanaalin rannikkokaupunkeihin, jolloin Napoleon luopui maihinnousuajatuksestaan vuoden 1805 kesään mennessä.


title: Trafalgarin taistelu

text: Luovuttuaan maihinnousuajatuksestaan Napoleon siirsi armeijansa kanaalin rannalta Keski-Eurooppaan. Ranskalaisen laivaston saama käsky palata Välimerelle vahvisti siten ranskalaisten valtaa Välimeren rannikolla. Napoleonin aikeina oli kuitenkin vapauttaa kaikki Välimeren ranskalaiskaupungit brittiläisistä laivoista, minkä vuoksi hän suunnitteli kiinnittävänsä Britannian huomion Länsi-Intiaan, mikä saisi brittialukset siirtymään Välimereltä Karibianmerelle. Suunnitelma kuitenkin epäonnistui vara-amiraali Horatio Nelsonin yllättävän liikkeen takia ja samalla tämä liike aiheutti myös sen, että Nelsonin johtama brittilaivasto kohtasi taistelussa ranskalais-espanjalaisen laivaston.


title: Trafalgarin taistelu

text: Brittien laivastoa johti vara-amiraali Horatio Nelson, joka oli aikaisemminkin tuottanut raskaan tappion Ranskan laivastolle Abukirin taistelussa. Vuonna 1803 Britannian Välimeren laivaston komentajaksi nimitetty Nelson oli aloittanut uransa laivastossa jo 12-vuotiaana. Taktikkona Nelson oli taitava ja hänet oli lyöty ritariksi vuonna 1793 ansioistaan merellä. Trafalgarin taistelussa Nelson hylkäsi perinteisen merisodankäyntitavan, jossa laivat taistelivat rinta rinnan tykit vastakkain useita päiviäkin, minkä sijasta hänen taktiikkansa Trafalgarilla oli hajottaa vihollislaivaston rivistö.


title: Trafalgarin taistelu

text: Viisitoistavuotiaana laivastoon liittynyt amiraali Pierre-Charles Villeneuve johti Trafalgarin taistelussa ranskalais-espanjalaista laivastoa. Nelsonin tapaan Villeneuve oli ollut mukana myös Ranskan kannalta tappiollisessa Niilin taistelussa, mutta Nelsonista poiketen Villeneuve ei johtanut toista osapuolta, vaan ainoastaan omaa laivaansa. Trafalgarilla Villeneuve johti Nelsonia isompaa laivastoa, muttei pystynyt hyödyntämään ylivoimaansa, vaan hävisi Britannian laivastolle ja joutui vangiksi.


title: Trafalgarin taistelu

text: Trafalgarin taistelun alkaessa Britannialla oli 27 linjalaivaa. Ranskalais-espanjalainen laivasto taas käsitti kahdeksantoista ranskalaista ja viisitoista espanjalaista alusta, mikä takasi ranskalais-espanjalaiselle laivastolle määrällisen ylivoiman. Yhteensä Trafalgarin taistelussa oli mukana kuusikymmentä laivaa, kuusituhatta tykkiä ja neljäkymmentätuhatta miestä.


title: Trafalgarin taistelu

text: Määrällisesti tarkasteltuna ranskalais-espanjalainen laivasto vaikutti olevan etulyöntiasemassa, mutta todellisuudessa Nelsonin johtaman brittilaivaston sotilaat oli koulutettu paremmin, minkä lisäksi britit olivat kokeneempia ja motivoituneempia kuin ranskalais-espanjalaisen laivaston sotilaat. Nelsonin johtamissa joukoissa palvelleista merimiehistä 53 prosenttia oli englantilaisia, 21 prosenttia irlantilaisia ja seitsemän prosenttia skotlantilaisia.


title: Trafalgarin taistelu

text: Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen monet Ranskan laivaston kokeneet upseerit erotettiin, koska nämä olivat toimineet entisen hallinnon palveluksessa. Tästä syystä useat kokeneet merimiehet olivat jo ennen Trafalgarin taistelua siirtyneet kauppalaivojen palkkalistoille. Nämä merimiehet oli korvattu hätäisesti maajoukkoihin kuuluvilla sotilailla. Uusia merijoukkoja ei voitu kouluttaa kunnolla meritaisteluja ja merenkäyntiä varten, koska ranskalaisten laivastot olivat suurimman osan ajastaan saarrettuina satamissa eikä merenkäynti onnistunut vihollislaivojen vuoksi. Merisotilaiden koulutus Espanjan armadassa oli vielä huonompaa kuin Ranskan laivastossa; useimmat matruusit eivät olleet koulutettuja merenkäyntiin vaan heidät oli värvätty Cádizin köyhälistökortteleista.


title: Trafalgarin taistelu

text: Nelsonin tarkoituksena oli tuhota vihollislaivasto täydellisesti, mikä varmistaisi Britannian ylivallan merellä jatkuvan ja murentaisi lopullisesti Napoleonin haaveet Ranskan suurvalta-asemasta myös merillä. Trafalgarilla Nelson ei aikonutkaan hyödyntää vanhoja merisodankäyntioppeja, joissa laivat taistelivat jopa päiväkausia rinta rinnan. Tällainen vanha merisodankäyntitapa pitkitti taisteluita, ja yleensä perinteisen kaavan mukaan käydyissä meritaisteluissa ei ollut selvää voittajaa.


title: Trafalgarin taistelu

text: Tämän vuoksi Nelson päätti kokeilla uudenlaista taktiikkaa. Hänen suunnitelmiinsa kuului Britannian laivaston jakaminen kahteen linjaan, joista pohjoista hän johti itse. Molempien rintamien tehtävä oli hajottaa vihollisen kilometrejä pitkä rivistö. Taktiikka edellytti sitä, että brittiläinen laivasto saattoi huonon tuulen vuoksi joutua purjehtimaan kauankin ranskalais-espanjalaisen laivaston tulituksessa pystymättä vastaamaan tuleen. Siinä missä ranskalaisten taktiikkana oli heikentää vihollisalusten ohjattavuutta tuhoamalla niiden mastot ja purjeet, Nelsonin joukkojen taktiikkana oli ampua suoraan vihollislaivojen runkoihin mahdollisimman suuren tuhon aiheuttamiseksi. Koko Nelsonin taktiikka perustui huolelliseen ajoitukseen ja yllätyksellisyyteen, mikä vaati laivojen kapteeneilta aloitekykyä.


title: Trafalgarin taistelu

text: Taistelua edelsi useita kuukausia kestänyt takaa-ajo, jossa brittiläinen laivasto ajoi takaa ranskalaisten laivastoa. Maaliskuussa 1805 Ranskan keisari Napoleon oli antanut de Villeneuvelle käskyn purjehtia Karibianmerelle tuottamaan suurta vahinkoa brittiläisille siirtokunnille, jotta Britannian huomio kiinnittyisi väliaikaisesti toisaalle. Brittiläisten laivojen siirtyessä Länsi-Intian saaristoon ranskalais-espanjalaiset alukset palaisivat Atlantin yli Eurooppaan ja vapauttaisivat Ranskan satamat tuhoten samalla jäljelle jääneet brittialukset. Tämän jälkeen Napoleon suunnitteli valtaavansa Britannian.


title: Trafalgarin taistelu

text: De Villeneuven lähtiessä Atlantille vara-amiraali Nelson päättikin seurata häntä, mikä sotki ranskalais-espanjalaisen laivaston suunnitelmat. De Villeneuve kääntyi takaisin, mutta tuuli vei hänen joukkonsa brittiläisen vara-amiraali Sir Robert Calderin komentaman laivaston osaston luokse. Näiden laivasto-osastojen välillä käytiin 22. heinäkuuta Cape Finisterren taistelu, joka päättyi ratkaisemattomana, vaikkakin Villeneuve menetti kaksi laivaansa ("San Rafael" (80 tykkiä) ja "Firme" (74 tykkiä)). De Villeneuve rikkoi Napoleonin käskyjä eikä purjehtinut pohjoiseen. Hän haki suojaa ensin Vigosta ja purjehti sitten Cádiziin.


title: Trafalgarin taistelu

text: Tässä vaiheessa keisari Napoleon oli jo luopunut haaveestaan vallata Britannia maihinnousulla. Hän antoi de Villeneuvelle uudeksi tehtäväksi purjehtia Välimerelle tukemaan ranskalaisjoukkoja Sisiliassa. De Villeneuve kuitenkin tiesi vara-amiraali Nelsonin odottavan häntä valmiina taisteluun, minkä vuoksi hän uhmasi keisarin käskyä ja jäi lokakuun puoliväliin asti odottamaan Cádizin satamaan. Vasta Napoleonin riistettyä tältä päällikkyyden pelkuruuden takia de Villeneuve joutui nöyryytykseltä säästyäkseen antamaan laivoilleen lähtökäskyn 19. lokakuuta. Nelson aavisti de Villeneuven suunnitelman, minkä vuoksi hän määräsi eteläisemmän laivastonsa sulkemaan Gibraltarin estääkseen ranskalais-espanjalaisen laivaston pääsyn Välimerelle. Tämän takia de Villeneuve ei voinut enää välttää yhteenottoa Nelsonin kanssa.


title: Trafalgarin taistelu

text: Vara-amiraali Nelson oli etulyöntiasemassa jokapäiväisiksi muodostuneiden taisteluharjoitusten myötä. Ranskalaisten laivaston amiraali Villeneuve tiesi joutuvansa kohtaamaan brittiläisen sotalaivaston, mutta ei ollut valmistautunut taisteluun paetessaan laivastoa kuukausikaupalla. Elokuun 21. päivänä vuonna 1805 amiraali Nelson käynnisti taistelun.


title: Trafalgarin taistelu

text: Hyökkäyksen alkaessa ranskalais-espanjalaisen laivaston komentaja de Villeneuve oli asettanut aluksensa jonoon, jotta vihollisen olisi mahdollisimman vaikeaa tuhota monta alusta muutamalla laukauksella. Nelson kävi hyökkäykseen suunnitelmiensa mukaisesti kahtena rintamana. Hän itse johti näistä pohjoisempaa. Tarkoituksena oli murtaa vihollisen linja murtautumalla läpi kahdesta kohdasta. Taistelun alkaessa tuuli luoteesta kaakkoon, vaikkakin tuuli oli sangen heikkoa.


title: Trafalgarin taistelu

text: Aluksi taktiikka vaikutti tappiolliselta brittijoukkoihin nähden, sillä heikon tuulen takia alukset liikkuivat hitaasti kohti ranskalais-espanjalaisen laivaston rivistöä. Purjehtimissuunnasta johtuen britit eivät voineet ampua vihollisaluksia, vaikkakin nämä pystyivät tulittamaan eteneviä Nelsonin joukkoja. Ranskalais-espanjalainen laivasto pystyikin ampumaan brittejä puolen tunnin ajan, ennen kuin nämä pystyivät vastaamaan tuleen. Ennen kuin Nelsonin lippulaiva HMS "Victory" oli saavuttanut vihollisen linjan, noin viitisenkymmentä merimiestä oli saanut surmansa. Lisäksi laivojen ohjattavuus oli kärsinyt; mastot olivat kärsineet vakavasti ja peräsintä ohjasi käsivoimin 40 merimiestä.


title: Trafalgarin taistelu

text: Brittien laivojen tunkeuduttua ranskalais-espanjalaisen laivaston rivistön läpi ja päästyä vihollisen tuntumaan, laukaistiin tykit. Vara-amiraali Nelsonin lippulaivan "Victoryn" ensimmäinen täyslaidallinen osui "Bucentaureen" (80 tykkiä) haavoittaen kahtasataa ranskalaista merimiestä ja tuhoten kaksikymmentä tykkiä. Samalla brittien merijalkaväki aloitti yhteistulituksen vihollisiansa kohti. Toisin kuin ranskalaiset, vara-amiraali Nelson ei halunnut käyttää tarkka-ampujia laivoissaan, koska näiden laukaukset saattoivat vahingossa sytyttää oman laivan purjeet tuleen. Nelson yhtyikin Britannian laivastossa vallitsevaan käsitykseen, jonka mukaan komentajan ensisijainen tehtävä oli vastustajan laivan kaappaaminen, ei sen tuhoaminen.


title: Trafalgarin taistelu

text: Hyökättyään "Bucentauren" kimppuun "Victory" siirtyi taistelemaan "Redoutablen" (74 tykkiä) kanssa. Jonkin aikaa molemmat alukset ampuivat kiivaasti toisiaan. "Redoutablen" sulkiessa tykinluukkunsa "Victoryllä" oletettiin, että vihollisaluksen kapteeni Lucas aikoi antaa miestensä nousta Britannian laivaston lippulaivaan. Lucas uskoikin jo voittaneensa Nelsonin, mutta "Témérainen" törmääminen "Redoutableen" esti suunnitelman toteuttamisen. "Redoutablen" ollessa toimintakyvyttömänä "Victory" jatkoi tulitustaan hajottaen vihollislaivansa.


title: Trafalgarin taistelu

text: Taistelu jatkui vielä viiden tunnin ajan. Viimein Nelsonin taktiikka osoitti olevansa toimiva, sillä ranskalais-espanjalainen laivasto alkoi hajaantua. Murtautumalla heti taistelun alussa vihollisten rivistön läpi Nelson oli saanut brittilaivat suoraan taistelun keskustaan. Yliotteen keskiössä saaneet britit pakottivat de Villeneuven antautumaan ja kymmenen ranskalais-espanjalaisen laivaston laivaa pakenivat samalla Cádiziin. Koko taistelussa britit eivät olleet menettäneet ainuttakaan laivaa, vaikkakin heiltä oli kuollut tai haavoittunut 1700 miestä. Brittialukset olivat paikoin huonossa kunnossa, mutta huonompi tilanne oli ranskalais-espanjalaisen laivaston puolella. He olivat menettäneet 18 laivaansa joko vallattuina tai tuhottuina ja tuhannet sotilaat olivat kaatuneet. Brittimerimiehet taas tointuivat pian taistelusta ja eräs ranskalainen silminnäkijä kirjoittaakin:


title: Trafalgarin taistelu

text: Vaikka Trafalgarin taistelu oli kiistattomasti vara-amiraali Nelsonin suurin voitto, hän ei itse päässyt nauttimaan siitä. Sen aikaisen sodankäyntitavan mukaan laivojen komentajat kulkivat kannella suojattomina valaen toivoa ja motivaatiota merimiehiin ja merijalkaväkeen. Tämä asetti komentajan, tässä tapauksessa Nelsonin, vaaraan kun vihollislaiva tuli ampumaetäisyydelle.


title: Trafalgarin taistelu

text: Trafalgarilla oli ehditty taistella vasta viitisentoista minuuttia kun sala-ampujan luoti tavoitti Nelsonin. "Nyt he osuivat minuun, Hardy ["Victoryn" kapteeni]. Selkärankani on mennyttä", Nelson sanoi luodin osuttua häneen. Käyskennellessään kannella Nelsonilla ei ollut minkäänlaista suojaa luoteja vastaan ja hän oli pukeutunut juhlaunivormuunsa. Luoti oli osunut häntä vasempaan hartiaan ja sitä kautta tunkeutunut syvälle ruumiiseen. Kannen alle kannettua Nelsonia yritettiin vielä pelastaa kirurgisin konstein, mutta Nelson menehtyi haavoihinsa. Hän ehti kuitenkin ennen kuolemaansa kuulla voitosta. Vara-amiraali Nelsonin viimeiset sanat olivat: "Luojan kiitos, olen tehnyt velvollisuuteni."


title: Trafalgarin taistelu

text: Horatio Nelsonin ruumis säilöttiin suureen, täyteen brandytynnyriin, jotta se säilyisi kotimatkan ajan ja kuljetettiin haudattavaksi Isoon-Britanniaan. Hänen kolmea voittoaan kunnioitetaan yhä merisotilaiden kaulureissa olevilla kolmella raidalla ja kuolemaa näiden pukuun sijoitetulla mustalla solmiolla. Nelsonille järjestettiin valtiolliset hautajaiset ja hänen merivoittonsa mukaan nimettiin Lontoon merkittävimpiin aukioihin kuuluva Trafalgar Square.


title: Trafalgarin taistelu

text: Trafalgarin taistelun seurauksena keisari Napoleon I:n johtama Ranska menetti lopullisesti mahdollisuutensa Britannian kukistamiseen merellä, vaikkakin hän yhä suunnitteli Britannian valtaamista. Voidaankin katsoa, että voitto Trafalgarilla pelasti Britannian Ranskan hyökkäykseltä. Voitto Trafalgarinniemellä johti siihen, että Britanniasta tuli merien kiistaton suurvalta, eikä Euroopasta tai muilta mantereilta löytynyt sille enää kilpailijaa merillä.


title: Trafalgarin taistelu

text: Britannian suurvalta-asema merillä johti siihen, ettei mikään valtio kyennyt kilpailemaan sen kanssa meriherruudesta. Tämä mahdollisti sen, että Britannia saattoi käyttää merivaltaansa maailmanlaajuisen imperiumin luomiseen ja ylläpitämiseen. Selvä valta-asema merillä auttoi suuresti Britanniaa kolonialismin aikana, jolloin Britannia hankkikin paljon siirtomaita. Trafalgarin taistelu siis osittain mahdollisti Brittiläisen imperiumin syntymisen.


title: Trafalgarin taistelu

text:
Nelsonista tuli taistelun seurauksena kansallissankari Britanniassa. Taistelun tunnetuin muistomerkki on Trafalgar Squaren aukio Lontoon keskustassa. Sen keskellä on vuonna 1843 valmistunut 46 metriä korkea pylväs, jonka päässä on 5,5 metriä korkea Nelsonin patsas. Vuonna 2005 Britanniassa juhlittiin taistelun 200-vuotispäivää muun muassa
kuuden päivän juhlallisuuksilla Portsmouthissa ja kuningattaren suorittamalla suurella kansainvälisellä laivastokatselmuksella.


title: Minor Threat

text: Minor Threat oli lyhytikäinen, mutta merkittävä hardcore punk -yhtye Yhdysvaltojen pääkaupungista Washingtonista. Yhtyettä pidetään yleisesti straight edge -alakulttuurin perustajana.


title: Minor Threat

text: Yhtye perustettiin syksyllä 1980 ja se hajosi vuonna 1983. Yhtye julkaisi toimintavuosiensa aikana kaksi EP:tä, yhden LP:n ja yhden singlen, sekä kaksi kappaletta "Flex Your Head" -kokoelmalevyllä.


title: Minor Threat

text: Vokalisti Ian McKaye soittaa tällä hetkellä yhtyeessä The Evens ja Brian Baker yhtyeessä Bad Religion. McKaye pyörittää yhdessä Jeff Nelsonin kanssa tunnettua DCHC-levy-yhtiötä Dischord, joka julkaisi myös kaikki Minor Threatin albumit.Minor Threatissa Ian McKayen kirjoittamat sanoitukset perustuivat päihteettömään elämäntapaan, väkivallan kyseenalaistamiseen, ihmisten ja ystävien väliseen toimintaan ja aikuistumiseen liittyviin odotuksiin. Kappaleissa ”Straight Edge” ja ”Out of Step” McKaye tulee linjanneeksi straight edge -liikkeen teesit: älä käytä päihteitä, älä harrasta irtoseksiä ("”Don't smoke/Don't drink/Don't fuck”"). Tämä oli aivan uusi ajattelutapa punk- ja rock-piireissä, mutta sen omaksui hetkessä pieni ja vannoutunut joukko.


title: Minor Threat

text: McKayella ei kuitenkaan ollut tarkoitus luoda ideologiaa, ja hän yrittikin korjata itseään uudelleennauhoitetulla versiolla ”Out Of Step” -kappaleesta, muistuttamalla kuulijoita, ettei kyseessä ollut sääntökokoelma ("”This is not a set of rules”").


title: Luettelo Cradle of Filthin kappaleista

text: Tämä on luettelo brittiläisen dark metal -yhtye Cradle of Filthin kappaleista, mukaan lukien levytetyt coverkappaleet. Kappaleita voi järjestää raidan, kappaleen nimen, albumin tai julkaisuvuoden mukaan.


title: Vilja-allergia

text: Vilja-allergiassa allergikko on herkistynyt yhdelle tai useammalle viljalle. Allergisen reaktion aiheuttaa viljan proteiini.


title: Vilja-allergia

text: Tavallisin vilja-allergia on vehnäallergia, kun taas parhaiten siedettyä on kaura.


title: Vilja-allergia

text: Vilja-allergia on yleensä pikkulasten tauti ja siitä voi parantua. Vilja-allergiaa esiintyy kuitenkin myös aikuisilla, vaikka se onkin harvinaisempaa. Aikuisten vilja-allergia on yleensä luonteeltaan pysyvä ja monilla on myös muita allergioita. Osa aikuisista vilja-allergikoista on ollut viljoille allergisia jo lapsena.


title: Vilja-allergia

text: Oireita ovat mm. ripuli, ihottuma, ilmavaivat, oksentelu, pituuskasvun hidastuminen, anafylaktinen šokki ja hengitysteiden sairaudet. Pienellä joukolla vehnäallergisista esiintyy vehnä-rasitusanafylaksiaa. Heillä anafylaktinen oireilu edellyttää, että elimistössä on vehnän allergisoivaa valkuaisainetta ja syke nousee esimerkiksi liikuntasuorituksen yhteydessä. Kumpikaan tekijä ei yksinään aiheuta anafylaktista reaktiota. Tämä anafylaksian muoto on äärimmäisen harvinainen ja näin ollen monille lääkäreillekin tuntematon.


title: Vilja-allergia

text: Ainoana hoitona on allergisia oireita aiheuttavan viljan tai viljojen välttäminen. Viljoista muunneltujen ainesosien (mm. vehnä- ja maissitärkkelys, vehnäglukoosi, maissiöljy) runsas käyttö elintarviketeollisuudessa vaikeuttaa viljojen välttämistä. Viljojen ainesosiin voi törmätä myös lääkkeiden tuoteselosteissa. Välttämistarkkuus vaihtelee yksilöllisesti ja osa vilja-allergikoista voi käyttää esimerkiksi viljatärkkelystuotteita ja glukoosisiirappeja. Allergialääkkeet hyödyttävät monia vilja-allergikkoja etenkin silloin, jos allergiaan kuuluu myös oireilu viljakasvien siitepölylle. Mahdollisten ihottumien hoitoon käytetään puolestaan lääkerasvoja. Ruokavalion kuntoon saattaminen on kuitenkin vilja-allergian tärkein hoitomuoto. Ruokavaliohoito vaatii allergikolta - lapsen ollessa kyseessä tämän vanhemmilta - vaivaa sekä kärsivällisyyttä.


title: Vilja-allergia

text: Vilja-allergia on eri asia kuin keliakia, joka on ohutsuolta vaurioittava autoimmuunisairaus. Monet vilja-allergikot kuitenkin käyttävät keliaakikoille tarkoitettuja gluteenittomia tuotteita ja seuraavat keliaakikkojen tiedotusta, koska siellä tiedotetaan erityisviljatuotteista ja jaetaan ruoanvalmistusohjeita.


title: Gustáv Husák

text: Gustáv Husák (10. tammikuuta 1913 Dúbravka – 18. marraskuuta 1991 Bratislava) oli slovakialainen poliitikko ja Tšekkoslovakian presidentti vuodesta 1975 vuoden 1989 joulukuuhun saakka, jolloin samettivallankumous syrjäytti hänet. Koulutukseltaan Husák oli juristi.


title: Gustáv Husák

text: Husák liittyi kommunistiseen puolueeseen vuonna 1933 ja toimi toisen maailmansodan aikana vuosina 1939–1945 kielletyn Slovakian kommunistisen puolueen yhtenä johtohahmoista. Vuonna 1945 Husák nimitettiin Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen keskuskomitean jäseneksi. Hän oli mukana likvidoimassa Slovakiassa vuoden 1946 vaalien voittajapuolueen "Demokratická stranan" johtoa vuosina 1947–48. Vangittiin ja erotettiin kommunistisesta puolueesta vuonna 1951 väitettyjen nationalististen pyrkimystensä vuoksi osana stalinistisia vainoja. Husák tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen vuonna 1954 ja vapautui vuonna 1960.


title: Gustáv Husák

text: Vapautumisen aikakaudella vuonna 1963 Husákin tuomio kumottiin ja hänet otettiin uudelleen puolueen jäseneksi. Vapauduttuaan hän arvosteli uus-stalinistista puoluejohtoa ja nousi varapääministeriksi huhtikuussa 1968. Prahan kevään aikana Husák kuitenkin vaihtoi poliittisista linjaa ja vastusti puolueen ensimmäisen sihteerin Alexander Dubčekin ajamaa ihmiskasvoista sosialismia. Kremlin tukemana Husák nousi ensimmäiseksi sihteeriksi (vuodesta 1971 virkaa kutsuttiin pääsihteeriksi) vuoden 1969 huhtikuussa.


title: Gustáv Husák

text: Husák kumosi nopeasti Dubčekin tekemät uudistukset ja erotti keskuskomitean liberaaleimmat jäsenet. Vuonna 1975 Husák nousi Tšekkoslovakian presidentiksi. Hänen valtakautensa aikana maa oli Neuvostoliiton uskollisimpia liittolaisia ja toisinajattelijoita ei hänenkään valtakaudellaan suvaittu. Valtiollinen salainen poliisi StB osallistui Husákin kaudella useiden ihmisten katoamisiin ja vangitsemisiin.


title: Gustáv Husák

text: Vuonna 1987 hän luovutti pääsihteerin viran seuraajalleen Miloš Jakešille. Husák jatkoi presidenttinä aina samettivallankumouksessa tapahtuneeseen syrjäyttämiseensä asti 28. joulukuuta 1989. Husák kuoli 18. marraskuuta 1991.


title: Digital Illusions CE

text: EA Digital Illusions Creative Entertainment AB (DICE) on ruotsalainen vuonna 1988 perustettu pelitalo.


title: Digital Illusions CE

text: Pelitalon perusti demoskeneryhmä "The Silents", joka on nähtävissä vieläkin joissakin peleissä. Tämä näkyy esimerkiksi pelissä Motorhead, jossa oli julisteita ja kylttejä joissa luki "TSL" ("TSL" oli The Silentsin lyhenne). Ohjekirjassa kuitenkin sanotaan akronyymin tarkoittavan "Trans-atlantic Speed League" (suomeksi yleisatlanttilainen vauhtiliiga). Kaikki DICE:n jäsenet ovat kotoisin kahdesta ruotsalaisesta kaupungista, Alvestasta ja Växjöstä. Alun perin Digital Illusions -nimellä toimineen ryhmän pelit julkaisi ulkopuolinen julkaisija, mutta myöhemmin siitä tuli oma yhtiönsä.


title: Digital Illusions CE

text: DICE tuli alun perin tunnetuksi 1990-luvun alussa Amigalle tehdyistä ja Windowsille käännetyistä flipperipeleistään "Pinball Dreams", "Pinball Fantasies" ja "Pinball Illusions" (pelit julkaissut 21st Century Entertainment julkaisi myös muita samalla pelimoottorilla tehtyjä flipperipelejä). Demoskenessä saatu osaaminen yhdistettynä huolelliseen suunnitteluun saivat aikaan siihen asti parhaana pidetyt flipperipelit.


title: Digital Illusions CE

text: Vuonna 1998 jo yhtiöksi muuttunut Digital Illusions rekisteröitiin Ruotsin pörssiin, minkä jälkeen DICE on kasvanut voimakkaasti. Codename Eagle kiinnosti vielä vain pientä yhteisöä, mutta DICE:n lopullinen läpimurto oli "Battlefield 1942" ja sen useat lisäosat. "Battlefield"-pelisarja nosti heidät suuren yleisön tietoon. Vuonna 2004 yhtiön kokonaisarvoksi arvioitiin 55 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Samana vuonna Electronic Artsin kanssa tehdyllä sopimuksella EA sai 19 prosentin omistusosuuden DICE:stä.


title: Digital Illusions CE

text: Marraskuussa 2004 Electronic Arts ilmoitti ostavansa kaikki vapaana olevat DICE:n osakkeet 61 kruunulla osakkeelta. DICE:n johtajisto suositteli yhtiötä suostumaan kauppaan. 31. maaliskuuta 2005 Electronic Arts omisti 62 prosenttia DICE:stä.


title: Markus Hurme

text: Markus Mikael Hurme (s. 1. helmikuuta 1978 Vantaa) on suomalainen uransa lopettanut lumilautailija.


title: Markus Hurme

text: Vuonna 1997 Hurme voitti lumilautailun MM-kisoista hopeaa half-pipessä ja vuonna 2001 pronssia half-pipessä.


title: Markus Hurme

text: Hurme kilpaili halfpipessa Naganon olympialaisissa 1998, jossa lumilautailu oli ensimmäistä kertaa olympialajina mukana. Naganossa Hurme oli karsintakierroksen paras, mutta sijoittui lopulta kolmanneksitoista epäonnistuttuaan toisessa finaalilaskussa.


title: Markus Hurme

text: Maailmancupissa Hurme sijoittui kertaalleen kolmanneksi half-pipessä vuonna 1997.


title: Markus Hurme

text: Hurme päätti uransa lumilautailijana keväällä 2002.


title: Markus Hurme

text: Keväällä 2002 Hurme aloitti tietoliikenneinsinööriopinnot Helsingin ammattikorkeakoulu Stadiassa. Insinööriksi valmistuttuaan (2005) hän jatkoi digitaalisen signaalinkäsittelyn opiskelua Teknillisessä korkeakoulussa Espoon Otaniemessä. Hurme valmistui diplomi-insinööriksi 2008.


title: Markus Hurme

text: Nykyään Hurme omistaa ohjelmistoyritys Veera Solutions Oy:n.


title: Pisara

text: Pisara on pieni määrä nestettä, jota ympäröi kokonaan tai lähes kokonaan vapaa pinta. Pisara voi muodostua kun nestettä kertyy putken alapäähän tai muuhun rajapintaan, tuottaen roikkuvan pisaran. Pisaroita voi myös muodostua höyryn kondensoituessa tai sopivalla suuttimella suuria määriä nestettä hajoittamalla.


title: Sigurd Frosterus

text: Sigurd Frosterus (4. kesäkuuta 1876 Asikkala – 2. maaliskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Frosterus valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta vuonna 1902.


title: Sigurd Frosterus

text: Vuodesta 1902 vuoteen 1904 Frosteruksella oli Gustaf Strengellin kanssa yhteinen arkkitehtitoimisto, jossa he suunnittelivat muun muassa presidentin virka-asuntona ja sittemmin Urho Kekkosen museona tunnetun huvilan Helsingin Tamminiemeen. Frosterus oli myös monipuolinen kirjoittaja, ja vuosina 1908–1911 hän toimi Arkkitehti-lehden päätoimittajana.


title: Sigurd Frosterus

text:
Vuosina 1918–1935 Frosteruksella oli yhteinen toimisto arkkitehti Ole Gripenbergin kanssa. Toimiston huomattaviin töihin kuuluivat muun muassa Helsingin Säästöpankin ja Yhdyspankin monumentaaliset liiketalot Helsingin keskustassa. Frosteruksen päätyöksi muodostui vuoden 1916 arkkitehtikilpailussa toiseksi tulleen ehdotuksen pohjalta vuosina 1929–1930 rakennettu Stockmannin tavaratalo. Frosterus on suunnitellut myös useita asuinkerrostaloja Helsinkiin.
Frosterus oli myös aikansa johtavia suomalaisia taiteen kriitikoita sekä myös innokas taiteenkeräilijä. Frosteruksen keräämä kokoelma on talletettu Amos Andersonin taidemuseoon Helsinkiin. Kokoelmassa on lähinnä Alfred William Finchin ja Magnus Enckellin töitä.


title: Sigurd Frosterus

text: Frosterus oli myös innokas kilpapurjehtija ja pyysi arkkitehtikollega ja purjevenesuunnittelija Gustaf Estlanderia suunnittelemaan 8mR-veneen Sphinx vuonna 1929. Frosterus kilpaili ja voitti useita kansainvälisiä palkintoja veneellään muun muassa Sandhamnissa. Vene purjehtii ja kilpailee edelleen aktiivisesti Suomessa.


title: Steve Finnan

text: Steve Finnan (s. 20. huhtikuuta 1976 Limerick, Irlanti) on irlantilainen jalkapalloilija, joka on tällä hetkellä vapaa pelaaja. Finnan pelaa oikeana laitapuolustajana, mutta voi pelata myös laiturina.


title: Steve Finnan

text: Aikaisemmin Finnan on pelannut Welling Unitedissa, Birminghamissa, Notts Countyssä ja Fulhamissa ennen siirtymistään Liverpool FC:hen kaudeksi 2003-04. Finnan jätti Liverpoolin kauden 2007-08 päätteeksi ja liittyi kaudeksi 2008-09 espanjalaiseen RCD Espanyoliin. Finnan jätti seuran kauden päätteeksi ja liittyi myöhemmin Portsmouth FC:hen kaudeksi 2009-10. Finnan jätti seuran kauden päätteeksi ja on tällä hetkellä ilman seuraa.


title: Steve Finnan

text: Huhtikuussa 2005 Finnan tuomittiin kuolemantuottamuksesta hänen törmäiltyään autollaan eläkeläisen kuoliaaksi saman vuoden tammikuussa.


title: Juho Mäkelä (jalkapalloilija)

text: Juho Antti Mäkelä (s. 23. kesäkuuta 1983 Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Juho Mäkelä (jalkapalloilija)

text: Uransa alkuaikoina Mäkelä pelasi kotikaupunkinsa Oulun Luistinseurassa ja Tervareissa ennen siirtymistään Helsingin Jalkapalloklubiin kaudeksi 2003. Mäkelä pelasi ensimmäisen Veikkausliiga-ottelunsa 15. toukokuuta 2003 FC Jokereita vastaan. Hänet valittiin kauden jälkeen sarjan vuoden parhaaksi tulokkaaksi. Lisäksi hän voitti heti ensimmäisenä kautenaan liigamestaruuden ja Suomen Cupin. Kaudella 2005 Mäkelä voitti Veikkausliigan maalikuninkuuden. Tammikuussa 2006 hän solmi edinburghilaisseura Heartsin kanssa 2,5-vuotisen sopimuksen.


title: Juho Mäkelä (jalkapalloilija)

text: Mäkelä jäi Skotlannissa kuitenkin vähälle peliajalle ja siirtyi lainasopimuksella sveitsiläiseen Thuniin helmikuussa 2007. Palattuaan lainalta Mäkelä oli Heartsin paras maalintekijä kesän 2007 harjoitusotteluissa. Hän teki maalin muun muassa 1-3–tappioon päättyneessä ottelussa espanjalaista suurseuraa Barcelonaa vastaan. Hänestä tuli samalla ensimmäinen suomalainen, joka on onnistunut maalinteossa Barcelonaa vastaan.


title: Juho Mäkelä (jalkapalloilija)

text: Maaliskuussa 2009 Mäkelä siirtyi takaisin HJK:n riveihin. Hän voitti mestaruuden kausina 2009 ja 2010, joista jälkimmäisellä myös toisen liigan maalikuninkuutensa. Joulukuussa 2010 Mäkelä siirtyi Australian A-Leaguessa pelaavaan Sydney FC:hen. Sydneyssä Mäkelä pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 2. tammikuuta 2011 tultuaan vaihdosta kentälle Newcastle United Jetsiä vastaan. Huhtikuussa 2012 Mäkelä palasi HJK:hon.


title: Juho Mäkelä (jalkapalloilija)

text: Mäkelä edusti nuorena Suomea 15:ssä alle 21-vuotiaiden ja kahdeksassa poikien maaottelussa. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi alle 18-vuotiaiden joukkueessa Ruotsia vastaan 30. tammikuuta 2001 Sundsvallissa. A-maajoukkueessa Mäkelä teki ensiesiintymisensä 3. helmikuuta 2004 ottelussa Kiinaa vastaan. 21. toukokuuta 2010 hän teki paluun maajoukkuekentille yli neljän vuoden jälkeen Tallinnassa pelatussa Viro-ottelussa. Yhteensä Mäkelä on pelannut seitsemän A-maaottelua, joista kaikki ovat olleet harjoituspelejä.


title: Juho Mäkelä (jalkapalloilija)

text: Mäkelä on naimisissa Miss Suomi -kilpailussa vuonna 2004 kolmanneksi sijoittuneen Henna Mäkelän (o.s. Ylilauri) kanssa. Mäkelän isoveli Janne on tunnettu aitajuoksija, ja myös Juho harrasti juniorivuosinaan yleisurheilua Oulun Pyrinnössä saavuttaen pikajuoksu- ja aitajuoksuviesteissä Suomen mestaruuksia. Veljesten eno Seppo Pyykkö on entinen maajoukkuetason jalkapalloilija.


title: Lentomuodostelma

text: Lentomuodostelma on lentävien lentokoneiden ryhmä, joka lentää asetelmassa säilyttäen asetelman muodon ja etäisyydet. Hävittäjälentokoneet lentävät muodostelmana. Muodostelmia käytetään myös lentonäytöksissä.


title: Lentomuodostelma

text: Lentomuodostelmia ovat saattueet, jotka turvaavat yhden tai useamman lentokoneen lentämisen. Hävittäjälentokoneden saattuemuodostelmia vaativia sodanaikaisia lentotoimintoja ovat tiedustelulennot ja pommituslennot.


title: Vähä-Belt

text: Vähä-Belt () on Tanskassa Jyllannin niemimaan ja Fynin saaren välissä sijaitseva salmi. Se on noin 50 kilometriä pitkä, leveimmältä kohdaltaan 26 kilometriä ja kapeimmalta kohdaltaan 700 metriä leveä. Suurin syvyys on noin 75 metriä. Vähä-Belt on yksi Tanskan salmista, jotka yhdistävät varsinaisen Itämeren Kattegatiin ja edelleen Pohjanmereen.


title: Vähä-Belt

text: Vähä-Beltissä sijaitsee useita pieniä saaria. Salmen ylittää kaksi siltaa, vuonna 1935 valmistunut "Vanha silta" (1 178 m) ja vuonna 1970 valmistunut "Uusi silta" (1 760 m).


title: Pulp

text: Pulp on brittiläinen popyhtye, jonka perusti vuonna 1978 Jarvis Cocker ystävänsä Peter Daltonin kanssa. Yhtye on lähtöisin Sheffieldistä. Pulpin alkuperäisiä nimiä olivat "Arabicus" ja "Arabicus Pulp", joista nimi lyheni nykyiseen muotoonsa. Yhtye soitti ensimmäisen konserttinsa Rotherhamissa vuonna 1980. Samana vuonna Cocker tapasi myös Russell Seniorin, josta myöhemmin tuli yhtyeen pitkäaikainen viulisti ja kitaristi.


title: Pulp

text: Pulp äänitti kahdeksankymmentäluvun aikana vaihtelevilla kokoonpanoilla kolme levyä, joista viimeisin, "Separations", julkaistiin vasta 1992. Oltuaan koossa jo 16 vuotta yhtye saavutti vihdoin laajemman suosion albumilla "His 'n' Hers", jonka Island Records julkaisi vuonna 1994. Pulpin tunnetuimmat hitit ”Disco 2000” ja ”Common People” ovat seuraavan vuoden "Different Class" -levyltä. Yhtye oli kaupallisen suosionsa huipulla vuosina 1995 ja 1996. Pulp julkaisi vielä kaksi uutta albumia ja hittikokoelman ennen epäaktivoitumistaan. Yhtye pysyi pitkään poissa julkisuuden valokeilasta Jarvis Cockerin luodessa soolouraa, mutta teki paluun konserttilavoille vuonna 2011, esiintyen muun muassa Isle of Wight Festivalilla, Reading Festivalilla ja muutamilla muilla eurooppalaisilla musiikkifestivaaleilla sekä Australiassa.


title: Pulp

text: Pulpin solisti Jarvis Cocker muistetaan myös vuoden 1996 Brit Awards -gaalassa sattuneesta välikohtauksesta, jossa hän nousi lavalle kesken Michael Jacksonin esiintymisen ja pyllisti. Cocker kutsui tapahtunutta protestiksi Michael Jacksonia kohtaan, koska tämä ”näkee itsensä Kristuksen kaltaisena, parantavia voimia omaavana hahmona”.


title: Pulp

text: Pulp on saanut suurimmat vaikutteensa David Bowien, The Beatlesin ja The Curen musiikista.


title: Just Fontaine

text: Just Fontaine (s. 18. elokuuta 1933 Marrakech, Marokko) on ranskalainen entinen jalkapalloilija. Fontainen pelipaikka oli hyökkääjä. Pelé valitsi hänet maailman kaikkien aikojen 125 parhaan jalkapalloilijan joukkoon FIFA 100 -listalla.


title: Just Fontaine

text: Hän aloitti uransa vuonna 1950 synnyinmaassaan USM Casablancan joukkueessa. Vuonna 1953 OGC Nice hankki hänet Ranskaan, jossa hän teki ensimmäisten kolmen kautensa aikana 44 maalia. Vuonna 1956 Stade de Reims osti Fontainen Raymond Kopan korvaajaksi. Kuuden Reims-kauden aikana hän teki 121 maalia. Yhteensä hän teki Ranskan liigassa 165 maalia 200 ottelussa ja voitti kaksi mestaruutta, Reimsissä vuosina 1958 ja 1960.


title: Just Fontaine

text: Parhaiten Fontaine muistetaan kuitenkin Ranskan maajoukkueesta. Jo maaotteludebyytissään 17. joulukuuta 1953 hän teki hattutempun Luxemburgin verkkoon. Vuoden 1958 MM-kisoissa, joissa Ranska saavutti pronssia, Fontaine nousi legendaksi tehtyään turnauksen kuudessa ottelussaan 13 maalia, mikä on yhä yksien MM-kisojen yhden pelaajan maaliennätys. Yhteensä hän pelasi 21 maaottelua ja teki niissä 30 maalia.


title: Just Fontaine

text: Fontaine lopetti uransa loukkaantumisen vuoksi vuonna 1962. Vuonna 1967 hän kokeili kykyjään valmentajana Ranskan maajoukkueen peräsimessä, mutta pesti päättyi potkuihin kahden hävityn ystävyysottelun jälkeen.


title: Kytäjä

text: Kytäjä on Hyvinkäällä sijaitseva kylä ja kaupunginosa. Kytäjä on yhdystie 1361:n varrella noin 15 kilometriä Hyvinkään keskustasta länteen.


title: Kytäjä

text: Kytäjän kartano oli 1800-luvun lopulla Pohjoismaiden suurin yksityinen maatila. Kytäjän ja Hyvinkään keskustan välillä kulkee linja-autolinja. Kytäjän kautta on kulkenut vuosina 1918–1967 Hyvinkään–Karkkilan rautatie. Kytäjän kirkko valmistui 1939 ja sen on suunnitellut Kytäjän kartanon silloinen isäntä, Väinö Vähäkallio. Kirkon läheisyydessä on seurantalo, nimeltään Kytäjän Maapirtti, jonka omistaa Kytäjän maamiesseura.


title: Kytäjä

text: Rytkön eli Näsin koulu Kytäjällä perustettiin vuonna 1874. Kivisenojan vuonna 1903 perustettu koulu lakkautettiin vuonna 1993. Kytäjän golfkenttä on Suomen suurimpia golfkenttiä.


title: Kytäjä

text: Kytäjän maisemaa hallitseva Kytäjärvi laskee Kytäjokea myöten Vantaanjokeen. Kytäjärveen laskevat pohjoisesta Suolijärvi ja Hirvijärvi, joka on osittain Riihimäen ja Lopen puolella, sekä lännestä Mustajoki. Järven alapuolella Kytäjokeen yhtyy etelästä Koirajoki, joka saa alkunsa Lopen kunnan eteläisimmistä osista. Kytäjän pohjois- ja eteläpuoli ovat laajoja metsäalueita. Pohjoispuolella on useita pikkujärviä ja siellä maaston korkeuserot ovat varsin suuria. Kytäjältä muutama kilometri etelään sijaitsee usean neliökilometrin laajuinen Kurkisuo, jonka eteläpuolella puolestaan tulee vastaan Salpausselkään liittyvä harjualue.


title: Kytäjä

text: Kytäjän kolmoissurma tapahtui Kytäjän kartanon mailla 12. toukokuuta 1972. Kartanon silloinen omistaja Kai Kustaa Vähäkallio ampui kolme nuorta, jotka olivat telttailemassa Kytäjällä.


title: Kytäjä

text: Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Kytäjän vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2001.


title: Claes Oldenburg

text: Claes Oldenburg (s. 28. tammikuuta 1929 Tukholma) on ruotsalaissyntyinen, mutta sittemmin yhdysvaltalaistunut pop-taiteilija. Oldenburg tunnetaan parhaiten töistään, joissa jokapäiväiset esineet ovat suurennettu mittakaavaltaan valtaviksi. Toinen toistuva teema hänen töissään on pehmeät, esimerkiksi vaahtomuovista valmistetut, versiot normaalisti kovista esineistä.


title: Claes Oldenburg

text: Oldenburg syntyi Ruotsissa, mutta muutti perheensä mukana Yhdysvaltoihin vuonna 1936. Hän opiskeli Yalen yliopistossa ja Art Institute of Chicagossa. Eräs Oldenburgin ensimmäisistä suurista töistä oli valtava huulipunapuikko, "Lipstick (Ascending) on Caterpillar Tracks", Yalen pihassa. Vuodesta 1976 lähtien Oldenburg on tehnyt yhteistyötä aviovaimonsa, hollantilaisen Coosje van Bruggenin kanssa.


title: Jarmo Kekäläinen

text: Jarmo Kekäläinen (s. 3. heinäkuuta 1966 Tampere, Suomi) on suomalainen jääkiekkovaikuttaja ja aiemmin ammattilaisjääkiekkoilija.


title: Jarmo Kekäläinen

text: Kekäläinen oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä, ja hän aloitti uransa KalPassa I-divisioonassa. Jääkiekon SM-liigassa hän edusti Tampereen Ilvestä kahden kauden ajan, jonka jälkeen hän siirtyi Pohjois-Amerikkaan viettäen kolme seuraavaa kauttaan NCAA-liigassa Clarksonin yliopiston Golden Knights -joukkueessa. Ammattilaisliiga NHL:ssä Kekäläinen debytoi kaudella 1989–1990 Boston Bruinsissa, jossa kaksi vuotta vietettyään hän palasi SM-liigaan. Hän pelasi kauden 1991-92 kasvattajaseurassaan KalPassa ollen tuolloin seurahistorian kallein suomalainen pelaajahankinta. Seuraavana kautena hän vaihtoi seuraa ja meni Tampereen Tapparaan. NHL:ään hän palasi vielä seuraavan kauden ajaksi edustamaan Ottawa Senatorsia, ja uransa viimeisen kauden hän vietti Ruotsissa Västerås IK:ssa. NHL:n runkosarjassa Kekäläinen pelasi yhteensä 55 ottelua tehopistein 5+8=13.


title: Jarmo Kekäläinen

text: Päätettyään uransa Kekäläinen siirtyi HIFK:n urheilutoimenjohtajaksi, ja voitti seuran kanssa Suomen mestaruuden keväällä 1998. Vuonna 1999 hän siirtyi Ottawa Senatorsiin pelaajatarkkailun johtajaksi, ja vuonna 2002 hän aloitti työskentelyn St. Louis Bluesiin amatööriscoutingin johtajana. Kesäkuussa 2005 hänet nimettiin St. Louisin varatoimitusjohtajaksi, ja vuoden 2010 toukokuussa hänet nimitettiin Helsingin Jokereiden toimitusjohtajaksi.


title: Jarmo Kekäläinen

text: Helmikuussa 2013 Kekäläinen nimettiin NHL-seura Columbus Blue Jacketsin toimitusjohtajaksi. Hän aloitti tehtävissään välittömästi. Hänestä tuli samalla ensimmäinen eurooppalainen NHL-seuran toimitusjohtaja.


title: Jarmo Kekäläinen

text: Kekäläisen perheeseen kuuluu vaimo ja kaksi tytärtä. Hän harrastaa nykyään muun muassa maratonia ja on juossut Bostonin maratonin alle kolmeen tuntiin.


title: Mekaanisen musiikin museo

text: Mekaanisen Musiikin "Museo" on Varkaudessa sijaitseva yksityinen matkakohde. Se sijaitsee Lehtoniemen kaupunginosassa entisessä vanhainkodissa. Siellä on esillä mm. posetiiveja ja muita automaattisoittimia.


title: Mekaanisen musiikin museo

text: Museon kokoelmien pohjana on saksalais-suomalaisen Kempfin perheen yksityinen kokoelma, jonka he laittoivat esille vuonna 1981 aluksi Tuusniemellä Hiidenlahden lakkautetun ala-asteen koulurakennuksessa, josta se vuonna 1988 siirrettiin nykyiselle paikalleen Varkauteen. Kokoelmaan kuului aluksi 70 mekaanista soitinta, mutta sittemmin se on kasvanut yli 250 soittimen kokonaisuudeksi.


title: Mekaanisen musiikin museo

text: Museo tarjoaa myös musiikkilaitteiden korjaus-, entisöinti-, ja arviointipalvelua.


title: Aleksi Litovaara Snowboarding

text: Aleksi Litovaara Snowboarding (ALS) on suomalaisen olympiatason lumilautailijan Aleksi Litovaaran vuodesta 2001 vuoteen 2010 tekemä lumilautailusta kertova televisio-ohjelma. Ohjelmasta tehtiin laskettelukaudella 25 minuutin jakso joka toinen viikko.


title: Aleksi Litovaara Snowboarding

text: Ohjelmassa esitetään tunnettuja ja tuntemattomia suomalaisia lumilautailijoita ja kaikenlaista heidän lumilautailuun liittyvää: haastatteluita, lautasessioita, kisoja ja matkustamista, välinetestejä, lumilautavideoarvosteluita. Lisäksi vieraillaan lumilautailutapahtumissa ja -keskuksissa sekä Suomessa että ulkomailla ja annetaan vihjeitä sekä yksinkertaisten että vaikeiden lumilautatemppujen tekemiseen.


title: Aleksi Litovaara Snowboarding

text: ALS esitettiin alun perin MoonTV-kanavalla; sittemmin sitä esitettiin Urheilukanavalla (kaudella 2005-2006).


title: Aleksi Litovaara Snowboarding

text: Helmikuussa 2006 ALS-ohjelma tuli toiseksi vuoden 2005 urheiluohjelman Telvis-äänestyksessä 50 000 katsojan äänellä.


title: K-Maro

text: K-Maro (oik. Cyril Kamar, s. 31. tammikuuta 1980 Beirut, Libanon) on kanadanranskalainen hip hop -artisti.


title: K-Maro

text: K-Maro syntyi 1980 Libanonissa, mutta varttui Pariisissa ja muutti 1995 Montrealiin. K-Maron ensimmäinen läpimurto Québecin listoille oli hänen yhtyeensä LMDS (Les messageurs du son) kanssa. K-maron kappaleiden sanoituksiin on sekoitettu englantia, ranskaa ja joskus jopa arabiaa. Hänen ensimmäinen maailmanlaajuinen läpimurto tapahtui 2004 kappaleen "Femme Like U" myötä. Samana vuonna K-Maro julkaisi albumin nimeltä "La Good Life". Vuotta myöhemmin, eli 2005 K-Maro julkaisi toisen albuminsa, joka sekin saavutti suosiota. Albumin nimi on "Million Dollar Boy".


title: Aleksi Litovaara

text: Lauri Aleksi Litovaara (s. 22. huhtikuuta 1976 Helsinki) on suomalainen entinen lumilautailija, joka osallistui Naganon talviolympialaisiin vuonna 1998. Urheilu-uransa jälkeen hän on työskennellyt muun muassa televisiojuontajana, valmentajana ja luennoitsijana.


title: Aleksi Litovaara

text: Litovaara voitti half-pipessa Suomen mestaruuden ja Suomi-Cupin vuonna 1994, sekä junioreiden maailmanmestaruuden 1995. Vuonna 1996 hän oli half-pipen maailman rankinglistan ykkönen ja voitti maailmancupin. Vuonna 1997 Litovaara voitti half-pipen EM-pronssia. Hän kilpaili half-pipessa myös vuoden 1998 talviolympialaisissa, joissa lumilautailu oli ensimmäistä kertaa olympialajina, ja sijoittui neljänneksitoista.


title: Aleksi Litovaara

text: Litovaara on ainoa suomalainen, joka on voittanut International Snowboard Federationin miesten maailmancupin kokonaiskilpailun. Lisäksi hän on ensimmäinen suomalainen lumilautailija, joka on saanut omaa nimeään kantavan pro model -nimikkolaudan. Laudan valmistaja oli ranskalainen Rossignol ja siitä tuli maailman myydyin pro model vuonna 1996 sekä Ranskan myydyin lumilauta. Litovaaralle kertyi pro model -lautoja urallaan yhteensä kolme.


title: Aleksi Litovaara

text: Nykyään Litovaara työskentelee mindfulness-ohjaajana, business coachina, työnohjaajana ja luennoitsijana. Hän on toiminut myös Mäkelänrinteen urheilulukion psyykkisenä valmentajana.


title: Aleksi Litovaara

text: Vuosina 2001-2010 Litovaara teki Aleksi Litovaara Snowboarding (ALS) -nimistä lumilautailusta kertovaa televisio-ohjelmaa. Se äänestettiin vuoden 2005 toiseksi parhaaksi suomalaiseksi urheiluohjelmaksi. Syksyllä 2009 Litovaara juonsi MTV3n Ennätystehdas-ohjelmaa.


title: Amalienborgin linna

text: Amalienborgin linna (tanskaksi "Amalienborg slot") on Kööpenhaminassa, Frederiksstadenin kaupunginosassa sijaitseva Tanskan kuningasperheen talvikoti. Se koostuu neljästä samanlaisesta rokokoo-tyylisestä palatsista, jotka rakennettiin 1750- ja 1760-luvuilla kahdeksankulmaisen aukion ympärille ("Amalienborg Slotsplads"). Aukion keskellä sijaitsee Amalienborgin perustajan, kuningas Frederik V:n ratsastajapatsas.


title: Amalienborgin linna

text: Palatsit rakennettiin Frederik V:n käskystä Kristian I:n kruunajaisten ja samalla Oldenborgin hallitsijasuvun 300-vuotisjuhliin. Neljän palatsin rakennuspaikat annettiin neljälle merkittävälle aatelismiehelle; A.G. Moltke, Christian Frederik Levetzau, Joachim Brockdorff sekä Severin Løvenskiold. Heidät velvoitettiin rakentamaan neljä identtistä palatsia hovirakennusmestarin Nicolai Eigtvedin suunnitelmien mukaisesti. Rakennustyöt kestivät lähes kymmenen vuotta.


title: Amalienborgin linna

text: Amalienborgista tuli kuninkaallinen residenssi Christiansborgin linnan tuhouduttua tulipalossa maan tasalle helmikuun 26. ja 27. päivän välisenä yönä 1794. Kuningas osti muutaman päivän sisällä Moltken ja Schackin palatsit.


title: Amalienborgin linna

text: Neljä palatsia ovat nimeltään:


title: Amalienborgin linna

text:
Kuningatar ja kuninkaallinen perhe näyttäytyvät Amalienborgin parvekkeella kuningattaren syntymäpäivänä 16. huhtikuuta, sekä muiden kuninkaallisen perheen juhlien yhteydessä, kuten kruununprinssiparin häiden vuonna 2004.
Kuninkaallinen henkivartiosto, Den Kongelige Livgarde, vartioi Amalienborgia ja muita kuninkaallisia linnoja ja palatseja. Vahdinvaihto tapahtuu Amalienborgissa päivittäin klo 12.00. Lisäksi vartiovuorot vaihdetaan kahden tunnin välein.


title: Amalienborgin linna

text: Kristian VII:n palatsi eli Moltken palatsi, rakennettiin vuosina 1750-54 ylihovimarsalkka A. G. Moltkelle. Kun kuninkaallisesta perheestä tuli koditon Christiansborgin linnan tulipalossa vuonna 1794, osti Kristian VII palatsin.


title: Amalienborgin linna

text: Kristian VII:n kuoltua vuonna 1808 Frederik VI käytti palatsia hovinsa tarpeisiin. Ulkoministeriö käytti osia palatsista 1852-85. Vuodesta 1885 lähtien palatsia on käytetty yksinomaan vieras- ja edustuspalatsina. Rakennus oli kuitenkin lyhyen ajan kruununprinssi Frederikin (IX) ja kruununprinsessa Ingridin ja myöhemmin kruununprinsessa Margareetan (II) ja prinssi Henrikin kotina omien palatsiensa kunnostustöiden aikana.


title: Amalienborgin linna

text: Vuonna 1971-75 palatsissa oli myös pieni lastentarha ja sittemmin luokkahuone kruununprinssille ja prinssi Joachimille.


title: Amalienborgin linna

text: Asuntoministeriö aloitti vuonna 1982 palatsin ulkopuolisen restauroinnin. Vuosina 1993-96 tehtiin hallituksen ja useiden yksityisten sponsoreiden tuella sisätilojen restaurointi.


title: Amalienborgin linna

text: Kristian VII:n palatsi on avoin yleisölle.


title: Amalienborgin linna

text: Kristian VIII:n palatsi eli Levetzaun palatsi, rakennettiin todellinen salaneuvos Kristian Frederik Levetzaulle vuonna 1750-60. Perintöprinssi Frederik osti rakennuksen vuonna 1794 ja antoi taidemaalari ja arkkitehti Nicolai Abildgaardille vastuun palatsin sisätilojen modernisoinnista empiretyyliseksi. Kun prinssi kuoli vuonna 1805, palatsi ja arkkitehti siirtyi hänen pojalleen prinssi Kristian Frederikille. Abildgaard kuoli kuitenkin vuonna 1809, ja sisätyöt pysähtyivät. Vuonna 1839 Kristianista tuli kuningas, ja palatsia kutsuttiin sitten Kristian VIII:n palatsiksi.


title: Amalienborgin linna

text: Kuningas kuoli vuonna 1848, ja leskikuningatar Caroline Amalie vuonna 1881. Vuodesta 1885 osa palatsista oli ulkoministeriön käytössä, mutta se joutui väistymään vuonna 1898, kun palatsista tuli kruununprinssi Kristian (X) ja prinsessa Alexandrinen asunto.


title: Amalienborgin linna

text: Kristian X:n kuoleman vuonna 1947 ja kuningatar Alexandrinen vuonna 1952 jälkeen palatsi annettiin prinssi Knudin käyttöön.


title: Amalienborgin linna

text: Vuonna 1980 asuntoministeriö aloitti palatsin restaurointityöt, jolloin sinne sijoitettiin asuin- ja edustustilat kruununprinssi Frederikille ja prinssi Joachimille, kuningattaren kirjaston varastotiloja sekä Glücksburg-dynastiaa esittelevä museo (Amalienborgmuseet)


title: Amalienborgin linna

text: Sen jälkeen, kun kruununprinssipari sai haltuunsa Frederik VIII:n palatsin 2010, prinssi Joachim, prinsessa Marie ja prinsessa Benedikte käyttävät Kristian VII:n palatsia, kun he oleskelevat Kööpenhaminassa.


title: Amalienborgin linna

text: Kristian VIII:n palatsin takana ovat hovin käsityöläisverstaat ja pesula.


title: Amalienborgin linna

text: Frederik VIII:n palatsi eli Brockdorffin palatsi rakennettiin 1750-60 paroni Joachim Brockdorffille. Hän kuoli vuonna 1763, jonka jälkeen ylihovimarsalkka A.G. Moltke osti palatsin. Kaksi vuotta myöhemmin hän myi palatsin Frederik V:lle. Vuodesta 1767 palatsissa toimi kadettikoulu.


title: Amalienborgin linna

text: Kadetit joutuivat luovuttamaan palatsin, kun Frederik VI halusi tyttärensä prinsessa Vilhelminen ja kruununprinssi Frederikin (VII) asettuvan asumaan sinne häiden jälkeen. Avioliiton purkauduttua vuonna 1837 palatsissa asui kuninkaallisen perheen jäseniä kunnes kruununprinssi Frederik (VIII) muutti palatsiin vuonna 1869. Kruununprinssi (Frederik VIII) tuli kuninkaaksi vuonna 1906, jonka mukaan palatsi sai nimensä.


title: Amalienborgin linna

text: Palatsi kunnostettiin kruununprinssi Frederikin (IX) ja kruununprinsessa Ingridin käyttöön vuonna 1934 . Kuningas Fredrik IX:n kuoleman vuonna 1972 jälkeenkin kuningatar Ingrid asui palatsissa kuolemaansa asti (marraskuu 2000).


title: Amalienborgin linna

text: Vuonna 2004 aloitettiin perusteellinen sisä- ja ulkopuolen restaurointi, jonka jälkeen kruununprinssipari sai palatsin käyttöönsä vuonna 2010. Palatsissa on nykyisin kruununprinssiparin yksityisasunto ja kruununprinssin hovin hallinto- ja edustustilat.


title: Amalienborgin linna

text: Kristian IX:n palatsin eli Schackin palatsin rakentaminen aloitettiin vuonna 1750. Vuonna 1754 rakennuttaja, todellinen salaneuvos Severin Løvenskiold, kuitenkin luopui hankkeesta taloudellisista syistä. Kreivitär Anne Sophie Schack otti palatsin hallintaansa ja antoi sen pojanpoikapuolelleen Hans Schackille. Hans Schackista tuli vuonna 1757 ylihovimarsalkka A. G. Moltken vävy, joka lainasi oman palatsinsa parhaita taidekäsityöläisiä sisätilojen viimeistelyyn.


title: Amalienborgin linna

text: Christiansborgin linnan tulipalon jälkeen Schackin palatsi ostettiin kruununprinssi Frederikille. Palatsi liitettiin Moltken palatsiin kahdeksan joonialaisen pylvään kolonnaadilla, jonka päällä kulki toisen kerroksen tasalla salakäytävä yli Amaliegade-kadun.


title: Amalienborgin linna

text: Kruununprinssistä, joka vuodesta 1784 oli ollut sairaan isänsä sijaishallitsija, tuli kuningas (Frederik VII) vuonna 1808. Kuninkaan kuoleman vuonna 1839 ja kuningatar Marien vuonna 1852 jälkeen palatsi oli mm. Korkeimman oikeuden ja ulkoministeriön käytössä.


title: Amalienborgin linna

text: 1863 palatsi annettiin Kristian IX:n käyttöön, jonka mukaan palatsi on nimetty. Kristian IX, "Euroopan appi", asui täällä kuolemaansa saakka vuonna 1906, jonka jälkeen koti jätettiin koskemattomaksi, kunnes irtaimisto luetteloitiin 1948.


title: Amalienborgin linna

text: 1967 palatsia kunnostettiin silloisen kruununperillisen prinsessa Margrethen ja prinssi Henrikin käyttöön. Kuningatar käyttää edelleen palatsia asuinpalatsinaan talvikuukausina.


title: Amalienborgin linna

text: Hovin hallinto sijaitsee ns. keltaisessa palatsissa (Det Gule Palæ) Amaliegade-kadulla.


title: Amalienborgin linna

text: Rakennus rakennettiin vuosina 1764-67 kauppias Henning Frederik Bargumille ja sen suunnitteli ranskalainen arkkitehti Nicolas-Henri Jardin. Sitä pidetään Kööpenhaminan ensimmäisenä uusklassisena rakennusena, ja se on poikkeus  Frederikstaden-kaupunginosan muuten yhtenäisessä rokokoomiljöössä.


title: Norsupoolo

text: Norsupoolo on poolon muoto, jossa hevosten sijaan ratsastetaan norsuilla. Lajia harrastetaan pääasiassa Aasian etelä- ja kaakkoisosissa. Kunkin norsun selässä istuu kaksi henkilöä, norsunajaja ja pelaaja, joka lyö palloa ja kertoo ajajalle minne suuntaan ohjata eläintä. Mailana käytetään bambukeppiä.


title: Norsupoolo

text: Ensimmäisen kerran norsupooloa pelasivat brittiläiset aristokraatit Intiassa 1900-luvun alussa. Kansainvälinen norsupoololiitto World Elephant Polo Association (WEPA) perustettiin vuonna 1982 Nepalissa. Ajatuksen keksivät mahakelkkailija Jim Edwards ja James Manclark Sankt Moritzissa Cresta Club -kelkkailuseuran baarissa. Aluksi peliä pelattiin jalkapallolla, mutta norsut usein talloivat palloa, minkä johdosta siirryttiin käyttämään tavallista hevospoolon palloa.


title: ALS

text: ALS voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Ham (simpanssi)

text: Ham the Chimp eli Ham the Astrochimp (s. 1957 – k. 19. tammikuuta 1983) oli simpanssi, joka kävi vuonna 1961 avaruudessa ensimmäisenä korkeammalle kehittyneenä kädellisenä eläimenä (isoihmisapina), ellei ihmistä lasketa.


title: Ham (simpanssi)

text: Ham lähetettiin avaruuteen Cape Canaveralista Floridasta Mercury-avaruusohjelman lennolla Mercury-Redstone 2 31. tammikuuta 1961. Lento ei ollut maapallon kierto vaan niin sanottu luodinrata, jollaisia tällä alusyhdistelmällä yleensä tehtiin.


title: Ham (simpanssi)

text: Kapseli kärsi paineenvaihteluista lennon aikana, mutta Hamin avaruuspuku esti vahinkojen syntymisen. Lento kesti kaikkiaan 16 minuuttia 39 sekuntia ja Hamin kapseli laskeutui Atlantin valtamereen, josta simpanssi pelastettiin kahden tunnin kuluttua juuri ennen kapselin uppoamista.


title: Ham (simpanssi)

text: Lennon jälkeen Ham eli 21 vuotta Washingtonin National Zoossa ja sen jälkeen North Carolina Zoossa, kunnes kuoli 27-vuotiaana 19. tammikuuta 1983.


title: Drottningholmin linna

text: Drottningholmin linna () on Ruotsin kuningasperheen yksityisasunto. Se sijaitsee Ekerön kunnan Drottningholmissa, Lovönin saarella, ja on yksi Ruotsin kuninkaallisista linnoista. Linnasta on matkaa 15 kilometriä Tukholman keskustaan.


title: Drottningholmin linna

text: Ensimmäinen kuninkaallinen rakennus samalla paikalla oli 1500-luvulla Katariina Jagellonicaa varten rakennettu kuninkaallisen perheen kesäasunto. Alkuperäinen suunnittelija oli hollantilainen Willem Boy. Linna on palanut historiansa aikana kerran, 30. joulukuuta 1661. Aiemmin samana vuonna kuningatar Hedvig Eleonoora oli ostanut sen. Kuningatar aloitutti linnan uudelleenrakennustyöt vuonna 1662, palkkaamansa arkkitehti Nikodemus Tessin vanhemman toimiessa suunnittelijana. Sisustustöitä tehtiin vuosina 1665–1703 ensin barokkityyliin, sittemmin lisättiin ranskalaista tyyliä. Linnan kunnostustyöt saattoi 1680-luvulla loppuun Nicodemus Tessin nuorempi. Sivusiivet saivat nykyisen asunsa 1700-luvun puolivälissä Carl Hårlemanin suunnittelemina.


title: Drottningholmin linna

text: Linna siirtyi Ruotsin valtion omistukseen vuonna 1777. Nykyisin linna ja sen ympäristö, joka käsittää muun muassa teatterin sekä Kiinalaisen paviljongin, kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Kuningatar Lovisa Ulrikan määräyksestä Carl Fredrik Adelcrantz rakensi vuonna 1766 linnan alueelle teatterin, joka restauroitiin 1900-luvun alussa alkuperäiseen asuunsa. Vuonna 1769 rakennettu Kiinalainen paviljonki oli syntymäpäivälahja Kustaa III:n äidille.


title: Drottningholmin linna

text: Linna restauroitiin ja sisustettiin uudelleen vuosina 1907–1911 arkkitehti Agi Lindegrenin johdolla.


title: Drottningholmin linna

text: Ruotsin kuningasperhe on asunut linnassa vuodesta 1981 lähtien.


title: Drottningholmin linna

text: Drottningholmin linnaa ympäröivät puutarhat ja puistot ovat itse linnan ohella erittäin suosittuja kohteita. Puutarhat ja puistot on lisätty vuosisatojen kuluessa linnaan asteittan, ja ne heijastelevat monia eri tyylisuuntia.


title: Drottningholmin linna

text: Barokkipuutarha on linnan puutarhoista kaikista vanhin. Hedvig Eleonoora loi sen 1600-luvun loppupuolella aivan linnan viereen. Ranskalaisen puutarhan suunnitteli Nicodemus Tessin nuorempi vuonna 1681 Versailles’n barokkipuutarhan mallin mukaan. Puutarhaa reunustavat tiheästi puilla koristellut puistokadut, ja siellä sijaitsee lukuisia erilaisia patsaita, joista on vastannut taiteilija Adrian de Vries.


title: Drottningholmin linna

text: 1800-luvulla puutarhan yhdessä linnan muiden alueiden kanssa annettiin ränsistyä, mutta 1950- ja 1960-luvuilla puutarha restauroitiin takaisin entiseen loistoonsa kuningas Kustaa VI Aadolfin aloitteesta.


title: Drottningholmin linna

text: Kuningas Kustaa III:n aikana vuonna 1777 linnaan perustettiin lisäksi englantilainen puutarha. Se sijaitsee barokkipuutarhan pohjoispuolella ja koostuu kahdesta lammesta kanavineen ja siltoineen sekä laajoista aukeista alueista ja puistokaduista. Puutarhassa on antiikkisia marmoripatsaita, joista suurimman osan Kustaa III hankitutti Italiasta.


title: Kanoottipoolo

text: Kanoottipoolo on vauhdikas joukkuepeli, jota pelataan viisihenkisin joukkuein kesällä avovedessä ja talvella uimahallissa. Poolossa tarvitaan hyvää kanootinhallintataitoa ja rautaista peruskuntoa. Joukkueet pelaavat ketterillä kolmimetrisillä kajakeilla ja pyrkivät saamaan pallon maaliin, joka on kahden metrin korkeudella vedenpinnasta. Tavoitteena on monien muiden joukkuepallopelien tapaan saada tehtyä tietyssä ajassa enemmän maaleja kuin vastustaja. Pallona käytetään samanlaista palloa kuin vesipallossa. Palloa voi liikutella sekä melalla että käsillä. Palloa saa pitää hallussa enintään viisi (5) sekuntia.


title: Kanoottipoolo

text: Kanoottipoolon virallinen kenttä on kooltaan 35 metriä pitkä ja 23 metriä leveä. Uimahalleissa kenttä on usein pienempi johtuen altaan koosta. Kentällä on yhtä aikaa kymmenen pelaajaa. Joukkueeseen kuuluu maalivahti, kaksi hyökkääjää ja kaksi puolustajaa. Lisäksi joukkueessa on korkeintaan kolme vaihtopelaajaa, joita voi vaihtaa pelin kuluessa. Virallinen peliaika on 20 minuuttia, joka jakaantuu kahteen 10 minuutin erään. Puoliajalla joukkueet vaihtavat kenttäpuoliskoita. Pakollisina pelivarusteina on kasvosuojallinen kypärä ja iskuilta suojaavat liivit. Tuomarit tuomitsevat peliä kentän molemmin laidoin kulkevilta laitureilta.


title: Kanoottipoolo

text: Suomessa kanoottipooloa pelataan yleisessä sarjassa. Tällä hetkellä turnauksissa on yleisimmin 1. ja 2. divisioona. Kansallisen kilpailukauden pääturnaus on SM-kilpailut, jotka pelataan avovedessä yleisimmin heinä-elokuussa. Kanoottipooloa pelataan aktiivisesti Helsingissä, Nummelassa, Lohjalla, Tampereella ja Jyväskylässä. Myös monet koskimelontaan erikoistuneet seurat pelaavat kanoottipooloa harjoitusmuotona.


title: Kanoottipoolo

text: Kanoottipooloa on pelattu Suomessa jo yli 30 vuotta. Maajoukkue oli mukana jo lajin ensimmäisessä MM-kilpailuissa Englannissa 1994. Kanoottipoolon maajoukkuetoiminta on nykyäänkin aktiivista. Suomen naisten ja miesten joukkueet ovat osallistuneet lukuisiin kansainvälisiin turnauksiin viime vuosina, mukaan lukien lajin MM- ja EM-kilpailuihin. Miesten maajoukkue osallistui viimeisimpiin kanoottipoolon MM-kilpailuihin vuonna 2016.


title: Suomi talviolympialaisissa

text: Suomi on osallistunut kaikkiin talviolympialaisiin ja on mitalisijoitusten mukaan kymmenenneksi menestynein maa talvikisojen 2014 jälkeen.


title: Suomi talviolympialaisissa

text: Menestyneitä suomalaisia talviurheilijoita ovat muun muassa pikaluistelija Clas Thunberg, maastohiihtäjät Veikko Hakulinen, Marja-Liisa Kirvesniemi ja Eero Mäntyranta, mäkihyppääjä Matti Nykänen ja yhdistetyn hiihtäjä Samppa Lajunen. Eniten mitaleja Suomi on kerännyt vuoden 1984 olympialaisissa Sarajevossa, 13 mitalia (4 kultaa, 3 hopeaa, 6 pronssia). Parhaimmillaan Suomi on ollut toiseksi eniten mitaleja saanut maa, vuoden 1924 olympialaisissa heti Norjan jälkeen, mitaleja kertyi tuolloin vähäisestä lajimäärästä huolimatta 11 (4 kultaa, 4 hopeaa, 3 pronssia), joista peräti 8 tuli pikaluistelusta. Suomi on saavuttanut talviolympiahistoriansa aikana kaikkiaan 161 mitalia, joista 42 on kultaisia, 62 hopeisia ja 57 pronssisia.


title: DJ Dado

text: DJ Dado (oikelta nimeltä Flavio Daddato) (s. 6. tammikuuta 1967, Milano) on italialainen DJ ja musiikkituottaja. tunnetaan ehkä parhaiten "Salaiset kansiot" -televisiosarjan tunnuskappaleen tranceversion säveltämisestä. Musiikki on dream trancea ja hän olikin uranuurtajia tässä trancen alalajissa yhdessä Robert Milesin kanssa. DJ Dadon viimeiseksi albumiksi on jäänyt "Greatest Hits & Future Bits", joka julkaistiin vuonna 1998.


title: Pierre-Charles Villeneuve

text: Pierre-Charles Villeneuve (31. joulukuuta 1763 – 22. maaliskuuta 1806) oli ranskalainen amiraali, joka johti 1805 ranskalais-espanjalaista laivastoa Trafalgarin meritaistelussa brittiläistä amiraali Nelsonin laivastoa vastaan.


title: Pierre-Charles Villeneuve

text: Villeneuve syntyi aristokraattiseen perheeseen Ranskassa Valensolensissa, Provencessa, lähellä Alppeja. Hän liittyi viisitoistavuotiaana vuonna 1778 Ranskan laivastoon, ja palveli laivastossa läntisen Intian valtamerellä 1783–1784. Villeneuve ei kehotuksista huolimatta noudattanut komentoja ja hänet erotettiin laivastosta. Villeneuve kannatti Ranskan vallankumousta ja hänet pudotettiin aristokraattien joukosta tämän vuoksi.


title: Pierre-Charles Villeneuve

text: Vuonna 1793 Villeneuve tapasi ensimmäisen kerran Napoleonin, ja hänet nimitettiin uudestaan laivaston palvelukseen. Hänet korotettiin amiraalistoon nuoremmaksi komentajaksi. Hänen laivastonsa purjehti Irlannin aluevesien tuntumassa odottaen invaasiokäskyä laivastoineen. Käskyä ei kuitenkaan koskaan tullut ja hänet siirrettiin Ranskan aluevesirajojen tuntumasta Egyptiin, jossa hän sai komennettavakseen 80-kanuunaisen ”Le Guillaume Tellin” lähellä Ranskan silloista rajaa. Brittiläisen laivaston hyökätessä Niilille ranskalaiset kärsivät Niilillä tappion brittiläisiä vastaan, mutta Villeneuven onnistui paeta laivansa kanssa vahingoittumattomana.


title: Pierre-Charles Villeneuve

text: Ranskalaiset tappiot olivat suuret, 1 700 kuollutta, 3 000 vangittiin. Englantilaisten tappiot olivat ainoastaan 218 kuollutta.


title: Pierre-Charles Villeneuve

text:
Napoleon totesi Villeneuven olleen onnekas sillä kertaa, mutta Villeneuve kritisoi itseään koska tunsi pettäneensä Ranskan selviytymisellään pakoon. Villeneuve pyrki täydellisyyteen, ja pakeneminen aiheutti hänessä syvän masennuksen. Niilillä kärsityllä murskatappiolla sekä siitä seuranneella masennuksella oli merkittävä vaikutus tulevaisuudessa.
Ranskan laivastoa johti tuolloin amiraali Latoche-Treville, joka kuoli yllättäen kesken operaation 14. elokuuta 1804 Bolougnessa johtaessaan Toulonin laivaston siirtoa. Vara-amiraali Ganteaume valittiin edesmenneen Latouche-Trevillen seuraajaksi komentamaan Brestin laivastoa kesällä 1804. Villeneuven ystävä amiraali Decres oli vaikuttamassa siihen, että Villeneuve kohosi vara-amiraaliksi samana kesänä saaden Toulonin laivaston komennettavakseen.


title: Pierre-Charles Villeneuve

text: Kun Villeneuve lähti tammikuun 18. päivänä satamasta, hän pelkäsi kohtaavansa amiraali Nelsonin, jolle oli kärsinyt musertavan tappion Niilin taistelussa koska ei ollut tuolloin kyennyt ennakoimaan Nelsonin taktiikkaa. Siksi Villeneuve ei koskaan antanut lausuntoja lehdistölle peläten, että joku saattaisi huomata hänen neuroottiseksi käyneen pelkonsa Nelsonia kohtaan.