title: Darth Vader

text: Darth Vader (entisellä nimellä Anakin Skywalker) on yhdysvaltalaisen elokuvaohjaajan George Lucasin luoma fiktiivinen hahmo, joka esiintyy "Tähtien sota" -elokuvasarjassa. Hän esiintyy alkuperäisen trilogian pääantagonistina sekä esiosatrilogian päähenkilönä.


title: Darth Vader

text: Hahmo esiintyi kaikissa alkuperäisen trilogian ja esiosatrilogian elokuvissa. Hän on myös merkittävänä hahmona televisiosarjoissa, videopeleissä, romaaneissa ja sarjakuvissa. Hän oli alun perin jedi, jonka ennustettiin tuovan tasapainon Voimaan, mutta kääntyikin Voiman pimeälle puolelle ja palvelee Galaktisessa Imperiumissa sith-mestarinsa Palpatinen (tunnettu myös nimellä Darth Sidious) oikeana kätenä. Hän on myös Luke Skywalkerin ja prinsessa Leia Organan isä, ja Kylo Renin isoisä.


title: Darth Vader

text: American Film Institute listasi Darth Vaderin elokuvahistorian kolmanneksi suurimmaksi elokuvaviholliseksi sarjassa "", Hannibal Lecterin ja Norman Batesin jälkeen.


title: Darth Vader

text: Esiintyessään ensi kerran vuoden 1977 elokuvassa "Tähtien sota" (Uusi toivo), Darth Vader on armoton kyborgi, joka palvelee Galaktista Imperiumia. Elokuvan aikana Obi-Wan Kenobi kertoo Lukelle Vaderin olevan entinen jedi, joka "petti ja murhasi" Luken isän, sekä auttoi Imperiumia tuhoamaan jediritarikunnan. Vaderin tämänhetkisenä tehtävänä on yhdessä suurmoffi Tarkinin kanssa saada takaisin Kuolemantähden piirustukset, jotka Kapinaliitto oli heiltä varastanut. Hän vangitsee prinsessa Leia Organan ja kiduttaa tältä tietoja. Hän seisoo sivussa, kun Tarkin määrää Leian kotiplaneetan Alderaanin tuhottavaksi Kuolemantähden superlasersäteellä. Samalla kun Luke Skywalker, Han Solo, Chewbacca, C-3PO sekä R2-D2 pelastavat Leian, Vader kohtaa valosapelitaistelussa vanhan mestarinsa Obi-Wan Kenobin, joka uhraa henkensä antaakseen ystävilleen mahdollisuuden paeta. Elokuvan lopputaistelussa hän johtaa lentueen TIE-hävittäjiä ja tuhoaa useita kapinallisten hävittäjiä. Vader jahtaa myös Luken X-siipihävittäjää, mutta yllätyshyökkäys Han Solon "Millennium Falconilta" lähettää hänen hävittäjänsä ajelehtimaan avaruuteen.


title: Darth Vader

text:
Elokuvassa "Imperiumin vastaisku", joka sijoittuu aikaan kolme vuotta myöhemmin, Vader johtaa Imperiumin avaruuslaivastoa etsien kapinallisia. Kun yksi luotaindroideista saa selville kapinallisten piileskelevän jääplaneetta Hothilla, Vader johtaa hyökkäystä sinne, mutta kapinalliset pääsevät pakoon. Pian tämän jälkeen keisari ottaa yhteyden Vaderiin, ja varoittaa Luke Skywalkerin olevan uhka Imperiumille ja että tästä ei saisi tulla jediä. Vader ehdotti, että Luke voitaisiin käännyttää Voiman pimeälle puolelle merkittäväksi liittolaiseksi, mihin keisari suostui. Vader kiristää sopimuksella Pilvikaupungin käskynhaltijan Lando Calrissianin auttamaan häntä Hanin, Leia, Chewbaccan, C-3PO:n ja R2-D2:n vangitsemisessa. Hän kiduttaa Hania, jäädyttää tämän karboniittiin ja luovuttaa hänet palkkionmetsästäjä Boba Fettille, mutta Calrissian päättää salaa vapauttaa Leian, Chewbaccan ja droidit. Vader kohtaa Luken valosapelitaistelussa, joka päättyy kun hän katkaisee Luken toisen käden ja paljastaa olevansa Luken isä. Hän yrittää houkutella Luken puolelleen, jotta he voisivat "hallita galaksia isänä ja poikana". Kauhistunut Luke päättää paeta ja pudottautuu Pilvikaupungin reaktoriytimeen ja ystäviensä avustuksella pelastautuu "Millennium Falconille". Tähtihävittäjällä ollessaan Vader ottaa Lukeen telepaattisen yhteyden painostaen Lukea sanoen, että pimeälle puolelle liittyminen on hänen kohtalonsa.
Elokuvassa "Jedin paluu", vuosi edellisen elokuvan tapahtumien jälkeen, Vader saapuu keskeneräiselle toiselle Kuolontähdelle. Hän kertoo taisteluaseman komentajalle, moffi Jerjerrodille, että Kuolontähden rakennustyöt on saatava etenemään nopeammin. Myöhemmin keisari Palpatine saapuu henkilökohtaisesti paikalle, ja on varma että hän ja Vader saavat houkuteltua Luken pimeälle puolelle.


title: Darth Vader

text:
Luke antautuu Vaderille luottaen uskoonsa voivansa käännyttää tämän takaisin Voiman valoisalle puolelle. Vader vie poikansa Kuolontähdelle keisarin luokse, joka yrittää manipuloida Luken pimeälle puolelle. Isän ja pojan välillä alkaa uusi valosapelitaistelu, jonka aikana Vader jälleen lukee Luken ajatuksia ja saa tietää Leian olevan Luken kaksoisisar ja uhkaa käännyttää tämän pimeälle puolelle Luken sijasta. Raivostunut Luke hyökkää isänsä kimppuun ja katkaisee tältä mekaanisen käden. Mutta hän ymmärtää, että muuttuisi Vaderin kaltaiseksi ja kieltäytyy keisarin käskystä tappaa Vader ja ottaa tämän paikka, julistaen olevansa jedi.
Raivostunut keisari miltei tappaa Luken. Luke anelee isäänsä pelastamaan hänet. Luken kärsimyksen seuraaminen katkaisee pimeän puoleen otteen Vaderiin, joka heittää lopulta mestarinsa Kuolemantähden reaktorikuiluun. Keisari kuitenkin vaurioitti kamppailussa hänen elintoimintojaan. Vader pyysi Lukea poistamaan kypärän, jotta voisi nähdä poikansa edes kerran omilla silmillään. Hän myönsi ennen kuolemaansa Luken olleen oikeassa siinä, että hänessä oli vielä hyvyyttä. Luke pakenee pian räjähtävältä Kuolemantähdeltä mukanaan isänsä ruumis, jolle hän halusi osoittaa kunnioitusta polttohautaamalla tämän suurien jedimestareiden tapaan. Kapinallisten ja ewokien juhliessa Imperiumin kukistumista, Luke näki isänsä hengen Obi-Wanin ja Yodan henkien rinnalla.


title: Darth Vader

text: Elokuvassa "", Anakin esiintyy yhdeksänvuotiaana poikana, joka oli elänyt koko lapsuutensa orjana aavikkoplaneetta Tatooinella äitinsä Shmi Skywalkerin kanssa. Hän oli oikea ihmelapsi, koska hänellä ei ollut lainkaan isää vaan oli mahdollisesti saanut alkunsa Voimasta. Lisäksi hän oli lahjakas pilotti ja insinööri, ja hänellä oli "kyky nähdä asioita ennalta". Hän oli rakentanut itse oman protokolladroidin nimeltä C-3PO. Jedimestari Qui-Gon Jinn tapasi hänet tehtyään hätälaskun Tatooinelle. Havaittuaan Anakinin veressä epätavallisen suuren määrän midi-chloriaaneja (mikä mahdollisti Voiman käytön), Qui-Gon vakuuttui siitä, että Anakin olisi jedien ennustusten "Valittu", joka toisi tasapainon Voimaan. Anakin voittaa itsensä vapaaksi orjuudesta Boonta Eve Classic -rakettirekikisassa, mutta joutuu kuitenkin jättämään äitinsä orjuuteen. Qui-Gon vie hänet jedineuvoston eteen ja pyytää tälle jedikoulutusta, mutta he kieltäytyvät Anakinin tunteman pelon vuoksi. Elokuvan aikana Anakin tulee läheiseksi Padmé Amidalan, Naboon nuoren kuningattaren, kanssa. Naboon taistelun aikana, Anakin auttaa kukistamaan korruptoituneen Kauppaliiton tuhoamalla näiden komentoaluksen. Sithlordi Darth Maulin surmattua Qui-Gonin, Obi-Wan lupaa kouluttaa Anakinista jedin, mihin jedineuvosto vastentahtoisesti lopulta suostuu. Galaktisen tasavallan vastavalittu ylikansleri Palpatine haluaa ystävystyä pojan kanssa ja "lupaa seurata tämän uraa suurella mielenkiinnolla".


title: Darth Vader

text: Kymmenen vuotta myöhemmin elokuvassa "", Anakin on edelleen Obi-Wanin oppilas. He saavat tehtäväksi Palpatinelta tutkia yritystä salamurhata senaattori Padmé Amidala. Anakin matkustaa Padmén mukana Naboolle, missä he alkavat rakastua toisiinsa. Anakin näkee kuitenkin painajaisia äidistään kärsimässä. Hän matkustaa Tatooinelle ja saa tietää äitinsä olevan Tuskenin ratsastajien vankina. Hän menee leiriin mistä hän löytää kidutetun äitinsä, joka kuolee poikansa käsivarsille. Suuren raivon vallassa Anakin surmaa koko heimon. Hän ottaa mukaansa äitinsä ruumiin ja tunnustaa tekonsa Padmélle. Pian he matkustavat planeetta Geonosikselle pelastamaan Obi-Wanin sithlordi kreivi Dookulta ja hänen separatistiarmeijaltaan. He joutuvat kuitenkin itsekin vangeiksi. He tunnustavat rakkautensa toisiaan kohtaan juuri ennen kuin jedit saapuvat pelastamaan heidät mukanaan armeija kloonisotilaita. Taistelun keskellä Anakin ja Obi-Wan kohtaavat valosapelitaistelussa kreivi Dookun, joka katkaisee Anakinin toisen käden. Anakin saa myöhemmin tilalle mekaanisen tekokäden ja hän menee naimisiin Padmén kanssa salaisessa hääseremoniassa.


title: Darth Vader

text: Elokuvassa "", joka sijoittuu kolme vuotta myöhemmin, Anakinista on tullut jediritari ja Kloonisotien sankari. Hän ja Obi-Wan yrittävät pelastaa kaapatun ylikansleri Palpatinen kenraali Grievousin alukselta. Anakin kohtaa valosapelitaistelussa kreivi Dookun ja lopulta tappaa hänet kylmäverisesti Palpatinen manipuloinnin vallassa. Palattuaan Coruscantille, hän saa tietää Padmén olevan raskaana. Seuraavan yönä Anakin näkee unen, jossa Padmé kuolee synnytykseen. Hän pelkää sen käyvän toteen samoin kuin näyt hänen äitinsä kuolemasta. Palpatine nimittää Anakinin jedineuvostoon ja syöttää hänelle uskomuksen saada täten jedimestarin arvonimen, mutta hänelle ei myönnetä jedimestarin arvonimeä, vaan hän saa epävirallisen tehtävän vakoilla Palpatinea.


title: Darth Vader

text: Palpatine paljastaa lopulta Anakinille olevansa sithlordi Darth Sidious, sodan toteuttaja, ja uskottelee Voiman pimeällä puolella olevan keino Padmén pelastamiseksi. Anakin raportoi Palpatinen todellisesta henkilöllisyydestä jedimestari Mace Windulle. Vaikka hän saa Windulta käskyn ehdottomasti pysyä jeditemppelissä, Anakin päättää seurata Windua kanslerin toimistoon varmistaakseen, että Palpatine vangitaan elävänä. Windu on juuri aikeissa surmata Palpatinen, mutta Anakin katkaisee Windulta valosapelia pitelevän käden. Sitten Palpatine tappaa Windun. Uskoessaan sokeasti pelastavansa vaimonsa hengen, Anakin kääntyy epätoivoisena Voiman pimeälle puolelle ja ryhtyy Palpatinen uudeksi sith-oppilaaksi nimeltä Darth Vader.


title: Darth Vader

text: Palpatinen käskyjen alaisena, Vader johtaa pataljoonan kloonisotilaita tappaakseen kaikki jeditemppeliin jääneet jedit. Sitten hän salamurhaa kaikki separatistien johtajat planeetta Mustafarilla. Siellä Vader tapaa yllätyksekseen Padmén, joka pyytää Anakinia lähtemään hänen kanssaan pois. Aluksessa piilotelleen Obi-Wanin astuessa näkyviin, vihastunut Vader syyttää vaimoaan petoksesta ja kuristaa häntä voimillaan Padmén lopulta tuupertuen maahan. Vader ja Obi-Wan käyvät valosapelitaisteluun vaarallisella planeetalla, joka päättyy lopulta Obi-Wanin jouduttua katkaisemaan entisen oppilaansa raajat. Vaderin keho luisuu rinteessä liian lähelle laavavirtaa ja syttyy tuleen. Obi-Wan ottaa Vaderin valosapelin ja jättää hänet kuolemaan.


title: Darth Vader

text: Palpatine aistii oppilaansa olevan hädässä, saapuu pelastamaan Vaderin, vie tämän palaneen kehon korjattavaksi kyberneettisillä tekoraajoilla sekä mustalla haarniskalla, joka hänen yllään nähdään alkuperäisessä trilogiassa. Kuultuaan Palpatinelta valheellisen tiedon Padmén kuolleen hänen oman vihansa takia, Vader huutaa epätoivoisesti ja tuhoaa raivollaan koko leikkaushuoneen. Lopuksi hänet nähdään Palpatinen sekä nuoremman suurmoffi Tarkinin ohella katsomassa ensimmäisen Kuolemantähden rakennustöiden alkua.


title: Darth Vader

text: Vader esiintyy antologiaelokuvassa "Rogue One: A Star Wars Story", James Earl Jonesin palatessa hänen ääninäyttelijäkseen ja Spencer Wildingin sekä Daniel naprousin toimiessa hänen liikenäyttelijöinään. Imperiumin edistyneen asetutkimusosaston johtaja Orson Krennic saapuu tapaamaan Vaderia tämän henkilökohtaiseen linnoitukseen Mustafarilla. Krennic pyytää päästä keisarin puheille, koska Tarkin oli vienyt häneltä Kuolemantähden komentajuuden Jedhalla tehdyn asekokeen jälkeen. Vader kuitenkin kieltäytyy, käskien Krenniciä varmistamaan, ettei projekti ole vaarantunut enempää, ja jopa käyttää Voimaa uhkaillakseen tukehduttaa hänet. Scarifin taistelun lopussa, kun Kapinaliitto oli saanut Kuolemantähden piirustukset ja Tarkin oli määrännyt Scarifin tukikohdan tuhottavaksi, Vader hyökkäsi kapinallisten komentoalus "Profundityyn". Hän tappaa valosapelilla sekä Voimaa käyttäen useita kapinallissotilaita. Piirutukset oli kuitenkin ehditty viedä telakoituneena olleelle "Tantive IV:lle", joka pakenee paikalta.


title: Darth Vader

text: Vuoden 2008 animaatioelokuvassa "" ja , jediritari Anakin Skywalker ottaa itselleen padawanin, Ahsoka Tanon. Kaksikko kokee monia seikkailuja, kuten Jabba the Huttin pojan pelastamisen separatisteilta. Padawanin kouluttamisen vastuu auttaa Anakinia tulemaan paremmaksi johtajaksi ja viisaammaksi mieheksi. Sarjan aikana Anakin näkee myös kryptisen näyn tulevaisuudestaan Darth Vaderina.


title: Darth Vader

text: Darth Vader esiintyy sarjassa "Star Wars Rebels". Sarjan seuratessa Kapinaliiton varhaisia päiviä, Vader palkkaa useita inkvisiittoreita metsästämään ja tuhoamaan galaksista viimeisetkin jedit, entisen padawaninsa Ahsoka Tanon liittyessä kapinallisten joukkoon.


title: Darth Vader

text: Darth Vader on esiintynyt useita kertoja "Tähtien sodan" oheismateriaalissa.


title: Darth Vader

text: Alan Dean Fosterin kirjoittamassa kirjassa "Mustan lordin paluu" vuodelta 1979 Vader kohtaa Luke Skywalkerin suoplaneetta Mimbanilla. He joutuvat kaksintaisteluun, jonka päätteeksi Vader menettää oikean kätensä ja kestävyytensä äärirajoilla putoaa syvään kaivoon. Hän kuitenkin selviytyy hengissä ja pakenee planeetalta.


title: Darth Vader

text: Vaderin merkittävin tehtävä keisarin palvelijana oli tappaa käskystä 66 selviytyneet jedit. Hän tappoi tai vammautti uransa varrella monia merkittäviä jedejä, kuten Roan Shrynen, Bol Chatakin, Echuu Shen-Jonin, ”Mustana naisena” tunnetun An’ya Kuron sekä Empatojayos Brandin. Tarinassa "Star Wars: Purge", joka sijoittuu muutamia kuukausia "Sithin koston" tapahtumien jälkeen, Vader saa selville, että joukko käskystä 66 selviytyneitä jedimestareita on kokoontunut Kessel-planeetalle. Hän saapuu kokoukseen ja surmaa useita jedejä, ennen kuin Palpatinen lähettämä iskusotilasrykmentti tappaa loputkin jedeistä.


title: Darth Vader

text: "The Last of the Jedi" -kirjasarjan ensimmäisessä osassa Darth Vader värvää nuoren Boba Fettin ja ”inkvisiittori” Malorumin tutkimaan Padmé Amidalan kuolemaa.


title: Darth Vader

text: Vuonna 1996 aloitetussa "Shadows of the Empire" -multimediaprojektissa, jota varten tehtiin romaani, sarjakuva, soundtrack, videopeli sekä toimintafiguureja, Musta aurinko -nimistä rikollisjärjestöä johtava prinssi Xizor yrittää tuhota Vaderin maineen keisarin silmissä. Xizor inhoaa Vaderia, sillä Vader perusti Xizorin kotiplaneetalla biologisia aseita kehittäneen laboratorion, josta karannut virus saastutti erään kaupungin. Vader määräsi kaupungin ja sen asukkaat tuhottaviksi, ja seuranneessa verilöylyssä kuoli muiden muassa Xizorin perhe. Xizorin suunnitelma epäonnistuu lopulta ja Vader murhaa hänet.


title: Darth Vader

text: Ryan Benjaminin piirtämässä ja Scott Allien käsikirjoittamassa tarinassa "Star Wars Empire: Petos" sithejä inhoavista keisarillisista upseereista koostuva salaliitto – johtajanaan petollinen suurmoffi Trachta – yrittää murhata Palpatinen ja Vaderin. Samaan aikaan keisari lähettää Vaderin Dargulli-planeetalle, jossa huhutaan asuvan jediritari. Vader lähtee Dargulliin, mutta tarinan varrella salaliittolaiset yrittävät tappaa hänet muiden muassa avaruusalukseen asennetulla pommilla. Vader kuitenkin selviytyy hengissä murhayrityksistä, surmaa Dargullissa asuvan jedin sekä tappaa salaliittolaiset.


title: Darth Vader

text: "Sithin koston" sarjakuvaversio sisältää kaksi Vaderista kertovaa sarjakuvaa, jotka esiintyivät Yhdysvalloissa "Star Wars: Empire" -lehdessä. Näistä ensimmäinen, "Raakalaisten sydän", sijoittuu suoraan "Uuden toivon" jälkeen. Siinä Vader onnistuu TIE-hävittäjällään pakenemaan Kuolemantähden tuhoa ja vetäytyy savannien peittämälle Vaal-planeetalle, jossa on syrjäinen keisarillinen rajavartioasema. Hän kuitenkin joutuu taistelemaan planeetan villieläimiä vastaan. Toinen tarina, "Kohde: Vader", sijoittuu hieman ennen "Imperiumin vastaiskua". Siinä Vader saapuu asteroidilla sijaitsevaan kaupunkiin saadakseen selville Kuolemantähden tuhonneen kapinallisen henkilöllisyyden, mutta joutuu salamurhayrityksen kohteeksi. Hän tappaa salamurhaajat ja poistuu asteroidilta.


title: Darth Vader

text:
Endorin taistelun jälkeen Imperiumi kieltäytyi uskomasta, että Vader olisi tappanut Palpatinen. Yleisesti uskottiin, että Luke Skywalker tappoi Palpatinen, ja että Vader kuoli puolustaessaan keisaria. Kun Palpatine palasi kuusi vuotta Endorin taistelun jälkeen kloonina, keisari paljasti alamaisilleen totuuden Vaderista. Tästä lähtien keisarilliset alkoivat pitää Darth Vaderia imperiumin historian suurimpana petturina.
"Jedin paluussa" Obi-Wan Kenobin haamu sanoo Luke Skywalkerille Vaderin olevan ”enemmän kone kuin ihminen” sekä ”kieroutunut ja paha”. Vader oli myös hyvin temperamenttinen ja saattoi raivostuessaan kuristaa hengiltä keisarillisessa avaruuslaivastossa palvelleita upseereja. Tässä ollaan nähty yhteyksiä muun muassa autoritaarisuuteen, itsevaltiuteen ja samalla oikeudenmukaisuuteen. "Jedin paluun" aikana Vaderin luonteessa tapahtuu muutos, kun hän asettuu vastustamaan keisaria tämän hyökättyä Luken kimppuun. Vader toteaa elokuvan lopussa Luken olleen oikeassa sanoessaan hänessä olevan vielä hyvyyttä jäljellä.


title: Darth Vader

text: Darth Vader esiintyi alun perin "Uuden toivon" varhaisissa käsikirjoitusversioissa intergalaktisena palkkionmetsästäjänä. ”Darth Vader” oli alun perin nimi keisarillisella upseerille, josta myöhemmin kehitettiin suurmoffi Tarkin. Alun perin Vaderin piti kuolla Yavinin taistelussa, mutta lopulta idea hylättiin ja Vaderin annettiin selviytyä hengissä.


title: Darth Vader

text: Darth Vaderia esitti alkuperäisessä trilogiassa englantilainen kehonrakentaja ja näyttelijä David Prowse, mutta hahmon äänenä toimi James Earl Jones. "Imperiumin vastaiskussa" ja "Jedin paluussa" olevissa valomiekkailukohtauksissa esiintyi olympiatason miekkailija ja näyttelijä Bob Anderson, joka yritti opettaa Prowsea miekkailemaan, ja kun ei siinä onnistunut, suoritti miekkailukohtaukset itse, vaikka oli Prowsea lyhyempi. "Uuden toivon" kuvausten aikana Prowselle ei kerrottu, että hänen vuorosanansa äänitettäisiin uudelleen eri näyttelijällä. Niinpä hän lausui kaikki Vaderin vuorosanat turhaan. Lucas selitti syyksi sen, ettei Prowsen puhuma maalaismurre sopisi Vaderille. Prinsessa Leian näyttelijä Carrie Fisher antoikin Prowselle lempinimen ”Darth Farmer”. Uudessa trilogiassa Jake Lloyd esittää Anakinia lapsena ja Hayden Christensen näytteli nuorta Anakinia. "Jedin paluun" loppukohtauksessa Anakinin henkeä näytteli alun perin Sebastian Shaw.


title: Darth Vader

text: Vaderista tuli välittömästi "Uuden toivon" ilmestyttyä suorastaan ikoni. Useimmat pitävät Vaderia ”pahuuden ruumiillistumana” ja "Tähtien sodan" pääkonnana, vaikka sarjan todellinen roisto onkin keisari Palpatine. Joka tapauksessa Vader on kaikkien aikojen tunnetuimpia elokuvaroistoja ja fiktiivisiä henkilöitä. American Film Institute valitsi Vaderin kaikkien aikojen kolmanneksi suurimmaksi elokuvaroistoksi.


title: Darth Vader

text: Ennen "Sithin koston" ilmestymistä oli olemassa "Tähtien sota" -fanien keskuudessa lukemattomia teorioita Vaderin vammojen alkuperästä. Näihin kuuluivat muiden muassa altistuminen radioaktiiviselle säteilylle, putoaminen rikkihappoa sisältäneeseen altaaseen sekä palaminen tulivuoren kraatterissa. Näistä jälkimmäisin oli suosituin, ja "Jedin paluun" pohjalta tehty romaanikin vihjasi Vaderin vammojen syntyneen palamisen jäljiltä.


title: Darth Vader

text: Vaderin tunnuskappale on John Williamsin säveltämä Imperiumin marssi ("The Imperial March"), joka kuultiin ensi kerran "Imperiumin vastaiskussa". Siitä on sittemmin tullut yksi tunnetuimmista elokuvien tunnusmusiikeista.


title: Darth Vader

text: Vaderia on parodioitu useita kertoja elokuvissa. Tunnetuin parodiahahmo on Rick Moranisin esittämä (Lord) Dark Helmet, joka nähdään Mel Brooksin ohjaamassa "Tähtien sota" -parodiassa "Avaruusboltsit" vuodelta 1987.


title: Apenniinien niemimaa

text: Apenniinien niemimaa ( tai "Penisola appenninica") sijaitsee Välimeren pohjoisrannalla Alppien eteläpuolella. Se on noin tuhat kilometriä pitkä, saappaan muotoinen niemi. Niemimaa on saanut nimensä Apenniinien vuoristosta, joka muodostaa niemimaan sisämaan. Niemimaata reunustavat Ligurianmeri ja Tyrrhenanmeri lännessä, Joonianmeri etelässä ja Adrianmeri idässä.


title: Apenniinien niemimaa

text: Niemimaa kuuluu pääosin Italialle, minkä lisäksi siellä sijaitsee kaksi kääpiövaltiota, San Marino ja Vatikaanivaltio.


title: Everything

text: Everything (englantia, ) voi viitata:


title: Noppa

text: Noppa on geometrinen esine, jota käytetään arpomistarkoituksessa esimerkiksi peleissä. Nopalla on tietty määrä tasaisia pintoja, joista jokainen vastaa jotakin tulosta, joka on useimmiten luku. Yleisin on kuusisivuinen, kuution muotoinen noppa eli arpakuutio.


title: Noppa

text: Noppien oletetaan olevan peräisin Lähi-idästä. Vanhimpia tunnettuja on mesopotamialaisesta haudasta löydetty noin 2 400 vuotta ennen ajanlaskun alkua valmistettu noppa. Nopan eräitä kantamuotoja olivat ennustamiseen käytetyt, eläinten nivelistä tehdyt nelisivuiset luunopat, kreikaksi "astragaloi" (αστραγάλους). Niiden sivujen arvot olivat 1, 3, 4 ja 6. Roomalaiset käyttivät kahta noppatyyppiä, isompaa nelisivuista nimeltään "tali" ja pienempää kuusitahkoista, jonka nimi oli "tessera".


title: Noppa

text: Noppien käyttäytyminen kiinnosti pelaajien ja ennustajien lisäksi tutkijoita. Galileo Galilei kirjoitti vuosien 1613–1623 välillä tutkielman "Sopra le Scoperte dei Dadi" ("Noppia koskevia löydöksiä"). Galilein tutkielman kirjoitusaikoihin syntynyt Blaise Pascal (1623–1662) tutki nopanheittoon liittyviä ilmiöitä Antoine Gombaudin (Chevalier de Méré) ehdotuksesta. Gombaud oli innokas Sonnes-pelin harrastaja. Pascal esimerkiksi osoitti tässä pelissä tärkeiden tuplakuutosten todennäköisyyden 25 heitolla olevan 0,5054. Aihepiiriä käsiteltiin Pascalin ja Pierre de Fermat’n välisessä kirjeenvaihdossa.


title: Noppa

text: Kunnollinen noppa on muotoiltu ja tasapainotettu niin, että sillä on periaatteessa yhtä suuri mahdollisuus pysähtyä mihin tahansa sille mahdolliseen asentoon. Tällaista noppaa heitettäessä se pysähtyy lopulta oletettavasti satunnainen puoli ylöspäin, jolloin ylöspäin jäänyt puoli määrittää nopanheiton tuloksen. Noppien sivut on yleensä numeroitu niin, että vastakkaisten sivujen summa on aina sama, esimerkiksi tavallisen kuusisivuisen nopan vastakkaisten sivujen summa on aina seitsemän – silmäluvut on aseteltu näin ainakin antiikista saakka.


title: Noppa

text: Yleisimmin nopat on valmistettu muovista, puusta tai muusta kestävästä kovasta aineesta, kuten metallista. Hienompia tehdään myös esimerkiksi marmorista. Myös norsunluuta on käytetty perinteisenä noppien materiaalina. Ne voivat olla värjättyjä sekä merkittyjä monin eri tavoin. Vedonlyönnissä kolikkoa voidaan pitää 2-sivuisena noppana. Yleisesti käytettyjen kuusisivuisten lisäksi on olemassa esimerkiksi myös 4-, 8-, 10-, 12-, 20-, 24-, 30- ja jopa 100-sivuisia noppia. Niitä käytetään erityisesti roolipeleissä.


title: Noppa

text: Roolipeleissä noppiin usein viitataan muodossa d "nopan sivujen lukumäärä", ja nopanheitot merkitään usein muotoon "noppien määrä" d "nopan sivujen lukumäärä". Esimerkiksi kuusisivuinen noppa on d6, ja merkintä 2d6 tarkoittaa, että kahden kuusivuisen nopan heiton tulokset lasketaan yhteen, tuloksena luku välillä 2—12. Kirjain d viittaa englannin kielen sanaan "dice" ’noppa’. Suosittu roolipelijärjestelmä d20 System ottaa nimensä 20-sivuisesta nopasta, jota järjestelmässä käytetään varsin usein. Joissakin roolipelien suomenkielisissä käännöksissä käytetään toisinaan d:n tilalla kirjainta n. Jotkin pelit käyttävät puolestaan isoja kirjaimia (esimerkiksi "D6").


title: Noppa

text: 1. Tarkasteltaessa arpakuution heittoa matemaattisesti satunnaisilmiönä on yleensä lähtökohtana, että tulosmahdollisuudet (silmäluvut 1, 2, 3, 4, 5, 6) ovat symmetrisiä alkeistapauksia, eli että yhdessä heitossa kunkin silmäluvun esiintymistodennäköisyys on 1/6.


title: Noppa

text: 2. Heitettäessä arpakuutiota kaksi kertaa todennäköisyys saada molemmilla kerroilla kuutonen on 1/36. Todennäköisyys saada yksi kuutonen on 10/36 ja todennäköisyys, että saadaan vähintään yksi kuutonen, on 11/36.


title: Noppa

text: 3. Arpakuutiota on heitettävä vähintään neljä kertaa, ennen kuin on suurempi todennäköisyys esim. kuutosen esiintymiselle vähintään kerran verrattuna tapaukseen, jossa se ei esiinny kertaakaan. Todennäköisyys saadaan kaavasta


title: Noppa

text: Tätä ongelmaa pohti jo 1600-luvulla Chevalier de Méré. Heitettäessä kahta arpakuutiota ja tarkasteltaessa vastaavasti kuutosparin esiintymistä vanha uhkapelurien sääntö johti tulokseen 24 heittoa. Todellisuudessa todennäköisyys jää vajaaksi


title: Noppa

text: ja vasta 25. heitto johtaisi pitkällä aikavälillä voittoon mahdollisessa vedonlyönnissä kuutosparin esiintymisen puolesta. Ongelman ratkaisemiseksi de Méré kääntyi Blaise Pascalin puoleen.


title: Noppa

text: 4. Lasketaan todennäköisyys, että heitettäessä arpakuutiota n kertaa suurin esiintyvä silmäluku on m. Tulosmahdollisuuksia on kaikkiaan formula_3. Perusjoukkoa pitää rajoittaa, koska alkeistapaukset m+1, m+2, ... 6 ovat nyt kiellettyjä. Sallittuja tapauksia on siis formula_4. Edelleen vaaditaan, että silmäluvun m on esiinnyttävä vähintään kerran. Tämä saadaan sen tapauksen komplementtina, että m ei esiinny kertaakaan. Viimeksi mainitun tapauksen todennäköisyys on formula_5. Kaiken kaikkiaan saadaan tulokseksi todennäköisyys


title: Noppa

text: Erityisesti, jos n = 1, niin P = 1/6. Jos m = 1, niin P formula_7. Tämä vastaa tapausta, jossa kaikilla heitoilla saadaan ykkönen.


title: Noppa

text: 5. Kahta arpakuutiota heitettäessä silmälukujen summan todennäköisin tulos on 7, kuten nähdään alla olevasta taulukosta. Tuloksen todennäköisyys on 6/36 = 1/6. Tulos 7 on myös summien keskiarvo. Summan jakaumafunktio muistuttaa jo hieman normaalijakaumaa ja sitä paremmin, jos tarkastellaan kahta useamman nopanheiton summaa.


title: Noppa

text: 6. Heittosarja 1121314151622324252633435364454655661 on esimerkki mahdollisimman lyhyestä ketjusta (37 heittoa), joka sisältää kaikki 36 kahden peräkkäisen heiton tulosmahdollisuudet.


title: Noppa

text: 7. Tarkastellaan seuraavaksi todennäköisyyttä, että arpakuution heittosarjassa on esiintynyt tietty määrä erilaisia silmälukuja. Olkoon yleisessä satunnaisprosessissa M yhtä todennäköistä tulosmahdollisuutta. Tarkastellaan toistokokeen n:ttä koetta ja todennäköisyyttä, että koesarjassa on tällöin esiintynyt m erilaista tulosta. Kyseiseen tilaan on voitu päätyä kahta tietä: 1. Edeltävissä kokeissa on jo esiintynyt vaadittu määrä m. Tällöin nykyisessä kokeessa suotuisia tulosvaihtoehtoja on m, eli ne jotka ovat jo esiintyneet. 2. Edeltävissä kokeissa on esiintynyt m – 1 tulosvaihtoehtoa. Tällöin nykyisessä kokeessa on saatava uusi tulos, eli suotuisia vaihtoehtoja on M – (m –1) = M – m + 1. Yhdistämällä tapaukset voidaan kirjoittaa differenssiyhtälö


title: Noppa

text: joka ilmoittaa, kuinka monta suotuisaa tulosvaihtoehtoa on tapaukselle, että kokeen n jälkeen on havaittu m erilaista tulosta. Vastaava todennäköisyys saadaan jakamalla lukumäärä L(n, m) kaikkien mahdollisten tulosvaihtoehtojen määrällä M eli sarakkeella n olevien lukujen summalla. Alla oleva taulukko kuvaa nopanheittoa, jossa on 6 erilaista tulosvaihtoehtoa. Laskennan alkuarvo on L(1, 1) = 6.


title: Noppa

text: Jatkamalla taulukon laskemista todetaan, että heittokierroksella 13 sellaisten tulosten lukumäärä, joilla kaikki silmäluvut ovat esiintyneet, on 6 711 344 640. Tulosmahdollisuuksia on kaiken kaikkiaan 6 ja tämä on heittosarjassa ensimmäinen kerta, kun todennäköisyys saada kaikki silmäluvut on suurempi kuin 0,5.


title: Noppa

text: Samantapaista ongelmaa voidaan tarkastella hieman toisin. Oletetaan, että arpakuution heittosarjassa vielä esiintymättömiä tuloksia on m. Todennäköisyys saada seuraavalla heitolla uusi arvo on m:M, missä M = 6. Mutta tämä todennäköisyys voidaan tulkita jäljellä olevien arvojen keskimääräiseksi vähenemiseksi, jolloin voidaan kirjoittaa differenssiyhtälö


title: Noppa

text: Tästä saadaan


title: Noppa

text: ja yleisesti


title: Noppa

text: joka on esimerkki eksponentiaalisesta vähenemisestä.


title: Sonetti

text: Sonetti on nelisäkeistöinen runomuoto, joka sisältää 14 säettä. Klassisessa niin sanotussa petrarcalaisessa sonetissa on ensin kaksi nelisäkeistä säkeistöä ("oktaavi") ja sitten kaksi kolmisäkeistä säkeistöä ("sekstetti"). Sisällöllisesti sekstetissä tapahtuu niin sanottu volta eli näkökulman muutos oktaavissa esiteltyyn tilanteeseen. Perinteisen sonetin riimikaava on ABBA ABBA CDC CDC. Tavallisesti sonetti seuraa runomitaltaan jambista pentametriä. Sonetti oli suosittu muoto renessanssin aikana.


title: Sonetti

text: Sana sonetti tulee italian sanasta "sonetto", joka tarkoittaa pientä laulua. 1200-lukuun mennessä sana oli vakiintunut merkitsemään nelitoistarivistä, tarkkaa rakennetta noudattavaa runomittaa. Sonetin rakenne on kuitenkin muuttunut sen historian aikana.


title: Sonetti

text: Englantilainen sonetti tuli tunnetuksi Sir Philip Sidneyn ja sitten William Shakespearen kautta 1500-luvulla. Shakespearelainen sonetti muunsi petrarcalaista rakennetta seuraavaan asuun: ABAB CDCD EFEF GG.


title: Sonetti

text: Tunnetuimpia sonettirunoilijoita ovat italialainen Francesco Petrarca ja englantilainen William Shakespeare, jotka molemmat ovat antaneet nimensä omalle sonettimuodolleen. 1800-luvulla sonetteja ovat kirjoittaneet muun muassa ranskalaiset romantikot ja symbolistit kuten Charles Baudelaire, Arthur Rimbaud ja Stéphane Mallarmé. He muunsivat sonetin riimikaavaa vapaampaan suuntaan.


title: Formikaatio

text: Formikaatio (latinan sanasta "formica" ’muurahainen’) on tuntemus, jossa tuntuu siltä kuin hyönteinen (kuten muurahainen) kävelisi iholla tai sen alla. Tunnetaan myös nimillä akarofobia ja parasitofobia. Tuntemuksen saattaa aiheuttaa joidenkin huumausaineiden kuten kokaiinin tai amfetamiinin käyttö tai delirium tremens (juoppohulluus). Se saattaa aiheuttaa potilaalle pelkotiloja, paniikkia ja tarvetta raapia ihoa. Se saattaa myös johtua MS-taudista, depressiosta, skitsofreniasta ja kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä, sekä joskus myös dementia sattaa aiheuttaa sitä.


title: Formikaatio

text: Itsehoitona on käytetty alkoholipitoista desinfektiohuuhdetta. Sen sisältämä alkoholi haihtuu pois 20–30 sekunnissa ja kutina helpottuu kun iho viilenee. Huuhteessa oleva glyseroli jää ihoon ja se sitoo itseensä vettä, ja mahdollisesta ihon kuivuudesta aiheutuva kutina vähenee.


title: Formikaatio

text: Liiallisen raapimisen takia iho voi tulehtua ja se saattaa johtaa jopa amputaatioon.


title: Eesti Luterlik Rahuühendus

text: Eesti Luterlik Rahuühendus on Virossa toimivien vanhoillislestadiolaisten yhdistyksen nimi. Vuonna 1996 perustetun yhdistyksen kotipaikka on Tartto. Seuratoimintaa on myös Tallinnassa ja toisinaan muillakin paikkakunnilla. Virossa järjestetään kesäkuukausia lukuun ottamatta seuroja yhtenä viikonloppuna kuukaudessa yleensä niin, että perjantaina ja lauantaina pidetään seurat Tartossa ja sunnuntaina Tallinnassa. Seurapuhujat ovat Suomesta tulleita lähetyspuhujia. Puheet tulkataan viroksi. Seurapaikkoina ovat kirkot ja paikallisten vanhoillislestadiolaisten kodit.


title: Gandhi

text: Gandhi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Newfoundland

text: Newfoundland () on suuri saari Kanadan koillisrannikolla. Newfoundlandin erottaa Labradorin niemimaasta Belle Islen salmi ja Cape Bretonin saaresta Cabotin salmi. Se on maailman 16. suurin saari ja sen pinta-ala on 108 860 km².


title: Newfoundland

text: Newfoundland on Newfoundland ja Labradorin provinssin tiheimmin asuttu alue. Provinssin pääkaupunki St. John’s sijaitsee saaren kaakkoiskärjessä. Newfoundlandissä asuu noin 500 000 ihmistä.


title: Newfoundland

text: Newfoundlandin löysi ja nimesi Englannin lipun alla purjehtinut Giovanni Caboto (John Cabot) vuonna 1497. Saarelta on löytynyt myös 500 vuotta varhaisempia viikinkien asutuksen jäännöksiä. Newfoundland on luultavasti islantilaisessa saagassa mainittu Vinland.


title: Newfoundland

text: Historian kuuluisin merionnettomuus sattui RMS "Titanicille" 560 kilometrin päässä Newfoundlandin rannikolta vuonna 1912.


title: Newfoundland

text: Newfoundlandista tuli osa Kanadaa vasta vuonna 1949, sitä ennen se kuului Brittiläiseen imperiumiin itsehallintoalueena, Newfoundlandin dominiona.


title: Etruskit

text: Etruskit olivat kansa antiikin aikana Keski-Italian Etruriassa nykyisen Toscanan alueella. Etruskien omaperäinen korkeakulttuuri vallitsi noin vuodesta 900 ensimmäiselle vuosisadalle eaa. Etruskit eivät muodostaneet yhtenäistä valtiota, vaan etruskiyhteiskunta perustui kaupunkivaltioille.


title: Etruskit

text: Etruskien tarkka alkuperä on yhä hämärän peitossa. Etruskikulttuurin ensimmäinen vaihe oli Villanova-kulttuuri 900-luvulla. Etruskien valta Italiassa oli suurimmillaan 500-luvun lopulla eaa., jolloin jopa Roomassa oli mahdollisesti etruskikuninkaita. Sen jälkeen etruskit alkoivat kärsiä tappioita kreikkalaisille, gallialaisille ja roomalaisille. Roomalaiset valloittivat lopulta koko Etrurian, ja etruskit sulautuivat roomalaisiin ajanlaskun alkuun mennessä.


title: Etruskit

text: Näkyvin säilynyt todiste etruskeista ovat heidän laajat hautausmaansa. Etruskeilta on löydetty etenkin sarkofageja, piirtokirjoituksia ja seinämaalauksia. Etruskien kulttuurissa on huomattavan paljon kreikkalaisvaikutteita. He puhuivat etruskin kieltä, jolla ei ole sukulaisia nykyisin puhutuissa kielissä.


title: Etruskit

text: Etruskiväestön alkuperästä on eri käsityksiä, eikä arkeologinenkaan materiaali ole asiaa ratkaissut. Herodotos mainitsi etruskien lähteneen Lyydiasta, mutta Dionysios Halikarnassolaisen mukaan he olivat Italian alkuperäiskansa. Mahdollisena pidetään myös sitä, että etruskikulttuuri syntyi vuoden 1000 eaa. tienoilla Vähä-Aasiasta saapuneiden tyrrheenien vähitellen sekoittuessa alkuperäisväestöön. Thukydideksen mukaan etruskit ('tyrrheenit') olivat Vähä-Aasian rannikon Lemnoksen saaren asukkaita. Saarella tiedetäänkin puhutun 500-luvulla eaa. kieltä, joka on etruskin kielen ainoa tunnettu sukulaiskieli.


title: Etruskit

text: 1800-luvulla esitettiin teoria, että etruskit olisivat tulleet Italiaan pohjoisesta. Teoria perustui siihen, että Villanova-kauden Alppien pohjoispuolisten alueiden tavoissa ja esineissä oli yhteisiä piirteitä. Tällä teorialla ei kuitenkaan nykyisin ole enää juuri kannatusta.


title: Etruskit

text: Kreikkalaiset käyttivät etruskeista nimitystä "tyrrhēnoi", 'tyrrheenit' tai 'tyrseenit', ja roomalaiset nimityksiä "etrusci" ja "tusci". Roomalaisten mukaan etruskit kutsuivat itseään nimellä "rasenna". Sana tarkoitti etruskin kielessä kuitenkin ilmeisesti ’julkista’ tai ’valtiolle kuuluvaa’, mutta ei kansannimeä.


title: Etruskit

text: Italian niemimaalla vallitsi pronssikauden lopulla 1000–900-luvuilla eaa. yhtenäinen subapenniininen kulttuuri, josta rautakauteen siirryttäessä kehittyi alueellisia kulttuureja. Etruriassa asutus alkoi siirtyä jo pronssikauden lopulla tasangoilta kukkuloille, joilla niistä myöhemmin kehittyi etruskikaupunkeja.


title: Etruskit

text: Firenzen ja Rooman välisen alueen kulttuurin ensimmäinen etruskilaiseksi tunnistettava vaihe oli Villanova-kulttuuri, joka alkoi noin 900 eaa.


title: Etruskit

text: Villanova-vaiheesta kehittyi leimallinen etruskikulttuuri niin sanotun orientalisoivan kauden myötä 700-luvun lopulla. Vaiheen myötä etruskikulttuuri nousi uuteen kukoistukseen. Etruskit kävivät aktiivista kauppaa kreikkalaisten kanssa, mutta samalla joutuivat torjumaan näiden laajentumista alueelleen. Kreikkalaiset ostivat Etruriasta etenkin viljaa, maataloustuotteita ja metallia. Kaupan myötä Etruriaan virtasi tuontitavaraa ja käsityöläisiä, ja alue vaurastui. Sen ansiosta etruskikaupungit kasvattivat valtaansa Italiassa ja Korsikan saarella. Etruskien kulttuuri onkin kreikkalaisen kulttuurin ohella tärkein Italian Rooman valtaa edeltävistä kulttuureista, ja se välitti Italiaan paljon kreikkalaisvaikutteita.


title: Etruskit

text: Etruskiyhteiskunta perustui kaupunkivaltioille. Niiden kehitys on mahdollisesti käynyt aristokraattisesta monarkiasta 500-luvun eaa. jälkipuoliskon diktatuurivaiheen kautta aristokraattiseen demokratiaan. Kaupunkivaltioita hallitsivat alun perin etruskikuninkaat ("lucumot"), joiden valta siirtyi ajan kuluessa osittain yläluokan käsiin.


title: Etruskit

text: Kaupunkivaltiot saattoivat joskus liittoutua keskenään sotien aikana, mutta ne myös sotivat toisiaan vastaan. Roomalaisten lähteiden mukaan 12 johtavaa etruskikaupunkia muodosti liiton, "dodekapoliksen", jonka johtajat kokoontuivat vuosittain Volsiniihin. Valtioliittojen yhteistyö saattoi kuitenkin rajoittua uskonnollisen elämän piiriin. Kaupunkivaltioiden liittoja on kerrottu olleen myös etelässä Campaniassa ja pohjoisessa Italiassa.


title: Etruskit

text: Rooma oli 500-luvulla eaa. roomalaisen historiankirjoituksen mukaan etruskivallan alla. Rooman viidenneksi kuninkaaksi nousi rauhanomaisesti etruskilainen Tarquinius Priscus, jonka poika tai pojanpoika Tarquinius Superbus oli kaupungin seitsemäs kuningas ja samalla viimeinen etruskikuningas. Etruskivallan aika oli Roomassa kukoistuksen aikaa. Etruskit kehittivät Roomaa sekä rakentamalla sen keskustaa että kehittämällä kauppaa. Kaupungin viemärijärjestelmä "Cloaca Maxima" on etruskien rakentama. Lähellä Forumia oli etruskien kauppakortteli Vicus Tuscus. Etruskikuninkaat nostivat Etrurian tapaan Roomassa etuoikeutetun hallitsevan luokan, patriisit. Etruskit ja patriisit liittoutuivat yhteen alempia yhteiskuntaluokkia vastaan. Lopulta kuitenkin etruskivalta ja kuningasvalta Roomassa päättyi, kun roomalaiset kyllästyivät kuningas Tarquinius Superbuksen tyrannimaiseen johtamiseen.


title: Etruskit

text: Välimeren kaupalla vaurastuneiden etruskien valta oli Italiassa suurimmillaan 500-luvun lopulla eaa., mutta se alkoi vähetä 400- ja 300-luvuilla eaa. kreikkalaisille ja galleille kärsittyjen tappioiden myötä. Roomalaiset valloittivat 396 eaa. Vejin ja seuraavan vuosisadan aikana myös muut tärkeät etruskikaupungit. Etruskikaupungit eivät kyenneet riidoiltaan liittoutumaan ennen kuin oli liian myöhäistä.


title: Etruskit

text: Rooman politiikkaan kuului se, että valvontaan otetut alueet saivat säilyttää oman kielensä ja kulttuurinsa erityispiirteet. Sen ansiosta etruskilainen kulttuuri ja kieli säilyivät aina ensimmäiselle vuosisadalle eaa. saakka. Liittolaissodan päätteeksi 80-luvulla eaa. etruskit saivat Rooman kansalaisoikeudet Italian muiden kansojen ohella. Sen jälkeen vuoteen 30 eaa. saakka etruskit olivat vahingokseen Rooman sisäisissä sodissa väärällä puolella. Etruskit roomalaistuivat lähes täysin ajanlaskun alkuun mennessä. Etruskinkielisiä piirtokirjoituksia tai tyypillisiä hautoja ei ole löydetty enää ajanlaskun alun ajoilta. Roomassa eli tosin vielä senkin jälkeen etruskiylimyksiä ja etruskilaisia ennustajapappeja.


title: Etruskit

text: Etruskien ydinalue oli Etruria nykyisen Toscanan kohdalla, ja laajimmillaan heidän alueensa ulottuivat Po-joelta Campaniaan. Pohjoisessa vastaan tulivat keltit ja etelässä kreikkalaiset siirtokunnat. Etruria muodostui hajanaisesta joukosta kaupunkivaltioita, joita yhdistivät kieli, uskonto ja yhteiskunnalliset olot. Tärkeimmät etruskikaupungit etelästä pohjoiseen (nykyisine nimineen) olivat Veji, Cerveteri, Tarquinia, Vulci, Vetulonia, Roselle, Populonia, Orvieto, Perugia, Chiusi, Cortona, Arezzo, Volterra ja Fiesole. Pohjois-Italian etruskialueen johdossa oli Felsina (nyk. Bologna). Campaniassa etruskien pääpaikkana oli Capua.


title: Etruskit

text: Kaupunkivaltioiden pinta-alat vaihtelivat huomattavasti. Etelässä keskukset olivat tiheässä, joten alueetkin jäivät pieniksi. Volterran alueella oli enemmän tilaa, mutta maasto oli vähemmän tuottoisaa. Pinta-alaltaan suurin kaupunki oli Veji, 242 hehtaaria.


title: Etruskit

text: Etrurian muinaista asukaslukua on vaikea arvioida, sillä suurimpien keskusten asumuksia ei ole säilynyt. Asukaslukua on yritetty arvioida esimerkiksi hautojen määrän tai kutsuntaikäisten miesten määrän perusteella. Karkeiden arvioiden mukaan Etrurian asukasluku saattoi olla 270 000 ja 530 000 välillä.


title: Etruskit

text: Etruskit rakensivat kaupunkinsa usein kukkuloiden ja jyrkänteiden harjalle, missä niitä oli helppo puolustaa. Villanova-kaudella kylät sijaitsivat vielä useimmiten taloryhminä kaupunkikukkulan laidoilla. Kylissä oli olkikattoisia soikeita, pyöreitä ja pitkulaisia taloja. 700-luvun eaa. lopulla nämä kylät hylättiin, ja asutus siirtyi kukkulan tai tasangon keskukseen. Kukkuloiden harjoilla sijainneiden kaupunkien katuverkostot oli usein suunnattu tarkasti pohjois-eteläsuuntaisesti, mutta joskus kaupungin eri osien katuverkosto noudattaa maaston ja entisten teiden suuntia. Kaupunginmuureja alettiin rakentaa, kun Rooman ja gallien vaara paheni 300-luvulla eaa.


title: Etruskit

text: Etruskien kaupunkienvälisiä teitä ei ole kartoitettu kovinkaan hyvin, ja niiden reitit ovat usein arvuuttelun varassa. Kallioihin louhitut tiet on helppo tunnistaa etruskilaisiksi. Etruskien tiet joutuivat usein noudattamaan maaston asettamia rajoja. Roomalaiset vetivät Etrurian läpi sotilasteitään 200- ja 100-luvulla eaa.


title: Etruskit

text: Etruskien käyttämä etruskin kieli tunnetaan hyvin vaillinaisesti. Vaikka sitä kirjoitettiin hyvin tunnetulla kreikkalaisten aakkosten muunnelmalla, siitä on säilynyt ja kyetty kääntämään vain katkelmia. Niiden perusteella kuitenkin tiedetään, ettei kieli ollut indoeurooppalainen eikä sille ole löydetty nykykielten joukosta kielisukulaisia. Viimeinen nimeltä tunnettu etruskin taitaja oli Rooman keisari Claudius (k. 54 jaa.). Viimeiset etruskin osaajat lienevät olleet perinteisiä roomalaisia ennustajia, joiden toiminta kristinuskon myötä kiellettiin. Viimeinen maininta kielen käytöstä on vuodelta 410, kun etruskipapeilta pyydettiin salamoita torjumaan visigoottivalloittajia.


title: Etruskit

text: Etruskeilla ei varmasti tiedetä olleen varsinaista kirjallisuutta. Etruskit käyttivät kylläkin kirjoja uskonnon alueella, ja heillä oli ei-kirjallisia näytelmiä, jotka levisivät Etruriasta Roomaan.


title: Etruskit

text: Etruskien uskonnosta on vaikea sanoa mitään varmaa. Roomalaisen Liviuksen mukaan etruskit olivat yli kaikkien kansojen uskonnolle antautuneita, ja Arnobiuksen mukaan Etruria oli kaikkien taikauskojen kotimaa.


title: Etruskit

text: Etruskien uskonto oli monien lähteiden perusteella luonteeltaan kohtalonuskonto. Papit ottivat selvää kansojen ja ihmisten ennalta määrätyistä kohtaloista ennustuksissaan. Tarkkaan määriteltyjen riittien tavoitteena oli säilyttää sopusointu jumalien kanssa, sillä jumalien odotettiin rankaisevan ihmisiä salamoilla. Riitit pohjautuivat pappien pyhiin kirjoihin. Sopusointua tavoiteltiin myös votiivilahjoilla.


title: Etruskit

text: Etruskien jumalmaailma oli hierarkinen. Jumalilla esiintyy kreikkalaista ja itaalista alkuperää vastaavia nimiä. Zeusta vastasi salaman jumala Tinia, mutta tärkein jumaluus oli mahdollisesti Voltumna. Jumalia palvottiin temppeleissä tai pyhissä lehdoissa. Etruskien mytologiassa kreikkalaisvaikutus on suuri.


title: Etruskit

text: Etruskitaiteen klassinen kausi on 500–300-luvuilla eaa. Etruskien taiteesta tunnetaan erityisesti terrakotta- ja pronssiveistokset sekä seinämaalaukset. Metalliesineiden tuotanto Etruriassa oli runsasta. Musiikista ja tanssista on epäsuoria todisteita, esimerkiksi esiintyjien kuvia seinämaalauksissa.


title: Etruskit

text: Etruskit ottivat taiteessaan laaja-alaisesti vaikutteita Kreikasta ja orientista. Etruskit seurasivat tarkkaan Kreikan taiteen trendejä, ja he toivat maahan jo varhain kreikkalaisia saviastioita ja myös taiteilijoita. Kreikkalaiset tarut ovat yleinen aihe etrurialaisessa kuvataiteessa ja kaikessa muussakin kuvituksessa. Oman maan taruja alkaa kuvituksessa näkyä 300-luvulta eaa. alkaen. Tyypillistä etruskitaiteen ihmishahmoille 500-luvulla oli niin sanottu "joonialainen hymy". Myöhemmin yksilölliset piirteet nousivat ihmiskuvauksessa tavoitteeksi.


title: Etruskit

text: Tyypillisintä etruskien keramiikkaa oli "bucchero", jolle on tunnusomaista kiiltävä musta pinta, ohut seinä ja hyvin suoritettu poltto. Buccherokeramiikka oli jokapäiväistä käyttötavaraa, ja sitä sijoitettiin paljon myös hautoihin. Yleisin buccheromuoto on luultavasti kalkki. Etruskien kauppasuhteiden johdosta buccherokeramiikkaa on löydetty koko Italian lisäksi laajalta alueelta muutakin Eurooppaa aina Puolaa myöten.


title: Etruskit

text: Etruskit rakensivat kaupunkeihinsa suuria temppeleitä 600–500-lukujen eaa. vaihteesta alkaen. Kaupunkeihin tehtiin myös viemäreitä, kanavia, kastelulaitteita, tunneleita ja kallionleikkauksia, joista osa on nykyäänkin käytössä. Maanrakentajina erityisen taitavat etruskit kehittivät holvirakenteen, joka mahdollisti uudenlaiset ratkaisut kaikessa rakentamisessa. Sen ansiosta monet etruskien sillat ja portit ovat yhä käytössä.


title: Etruskit

text: Etruskeista tunnetaan parhaiten heidän hautansa. Etruskihaudat ovat säilyneet paremmin kuin muu aineisto, sillä ne sijaitsevat kaupunkien ulkopuolella paikoissa, joihin myöhempi asutus ei ehtinyt levitä. Etruskien hautatyypit vaihtelevat suuresti ajanjakson ja paikkakunnan mukaan. Etrurian pohjois- ja sisäosissa myöhäisen pronssikauden ja varhaisen rautakauden polttohautausriitti jäi vallitsevaksi. Etelä-Etruriassa omaksuttiin ruumishautaus, sillä alueen kivilaadut säilyttävät ruumiit suhteellisen siisteinä ja hajuttomina.


title: Etruskit

text: Poltetut ruumiit sijoitettiin koristeltuihin tuhkauurniin. Ajan myötä yhden hengen kuoppahautaukset vaihtuivat koko perheen tai suvun kammiohautoihin. Nekropoleissa vanhimmat haudat ovat keskellä, ja niiden ympärille sijoitettiin uudempia hautoja ilmeisesti perheryhminä. Hautakammiot rakennettiin kivestä maan päälle tai ne louhittiin kallioon.


title: Etruskit

text: Villanova-kaudella hautoihin laitettiin vielä melko vähän tavaraa, mutta orientalisoivalla kaudella haudat täytettiin arvokkaalla tavaralla. Etruskien yläluokka osoitti varallisuuttaan rakentamalla suuria perhehautoja, joita kutsutaan nimellä "tumulus". Hautakammiot jäljittelivät taloja, ja niitä koristeltiin seinämaalauksin ja suurin terrakotta- ja pronssiveistoksin. Ajan mittaan hautojen ylellisyys alkoi vähentyä, kun uskonnollinen toiminta siirtyi temppeleihin, mutta silti Etrurian rikkauksista merkittävä osa sijoitettiin hautoihin. Nykyajan kannalta tämä on eduksi, sillä haudoissa taideaarteet ovat säilyneet meidän päiviimme saakka.


title: Etruskit

text: Tarquinian ja Cerveterin etruskihautausmaat ovat nykyisin Unescon maailmanperintökohde. Molemmissa on tuhansia hautoja. Cerveterin haudat on rakennettu kaupungiksi katuineen ja aukioineen. Siellä on monen tyyppisiä hautarakennelmia ja -kumpuja. Tarquiniassa haudat on tehty maan alle kallion sisään. Noin 200 niistä on koristeltu maalauksin.


title: Etruskit

text: Etruskiyhteisöjen rakenne ja ulkoiset vaiheet tunnetaan edelleen huonosti, sillä tiedot niistä on saatu etruskien kukistajien roomalaisten satunnaisista maininnoista.


title: Etruskit

text: Etruskeilla oli järjestynyt yhteiskunta, joka esimerkiksi rakensi viljelyksille suuria kastelukanavien järjestelmiä ja teki niitä varten kallioleikkauksia. Etruskien vaurastuminen perustui rautakauppaan kreikkalaisten kanssa, mutta myös kuparia, hopeaa ja mustaa bucchero-keramiikkaa kaupattiin. Tämä vaurastutti yläluokkaisia sukuja, jotka olivat hallitsevassa asemassa etruskikaupungeissa.


title: Etruskit

text: Etrurian laaksot olivat viljavia, ja elintarvikkeita voitiin myydä naapurikansoille. Viiniä ja öljyä vietiin laivoilla runsaasti koko läntiselle Välimerelle sekä Alppien ylitse, vaikkakin viiniä myös tuotiin Kreikasta.


title: Etruskit

text: Kauppayhteydet Kreikkaan saivat etruskit samalla omaksumaan kreikkalaisilta näiden kulttuurisia piirteitä, jotka ilmenevät etruskien taiteessa ja uskonnossa. Kreikasta muutti Etruriaan käsityöläisiä ja kauppiaita, joka asettuivat pysyvästi Etruriaan. Käsityötaidoista erityisesti nahkatyöt ja jalkineiden teko hallittiin Etruriassa hyvin. Foinikialaisilta etruskit oppivat hammaslääkintätaidon, johon sisältyi kultasiltojen ja osaproteesien teko.


title: Etruskit

text: Populonia oli 400-luvulla ensimmäinen etruskikaupunki, joka löi hopea- ja kultarahoja. Myöhemmin myös muut etruskikaupungit alkoivat lyödä omia pronssirahojaan. Kullakin kaupungilla oli oma rahansa, eikä rahoja paljon levinnyt valtion rajojen ulkopuolelle. Roomalaiset rahat syrjäyttivät etruskien omat rahat viimeisinä vuosisatoina eaa.


title: Etruskit

text: Etruskeilla oli kreikkalaistyylinen armeija, hopliittifalangi, mutta erona oli, että falangin johtaja liikkui sotavaunuilla, jotka olivat hänen arvonmerkkinsä. Hopliittien saamiseksi etruskiyläluokka joutui tukemaan alustalaisiaan raskaan ja kalliin varustuksen hankkimisessa. Tällöin myös tuli mahdolliseksi nousta sotilasluokan kautta ylhäisöön. Etruskit hankkivat vaikutusvaltaa myös merellä, erityisesti Korsikan ja Sardinian alueella, jossa he joutuivat pitämään puoliaan sekä kreikkalaisia että karthagolaisia vastaan, esimerkiksi Alalian meritaistelussa 535 eaa. Etruskilaivasto kärsi pahan tappion vuonna 474 eaa. Cumaen edustalla Syrakusan johtamalle kreikkalaislaivastolle.


title: Etruskit

text: Etruskien miekat ja keihäänkärjet olivat Villanova-vaiheessa vielä pääsääntöisesti pronssia. Myös pronssikypärät ja pronssikilvet olivat käytössä ja luultavasti pronssihaarniskakin. Tuolta ajalta tunnettuja ovat erityisesti pronssiset harjakypärät. Raudan käyttö yleistyi etruskien aseissa 700-luvun jälkipuolelta alkaen. 600-luvulla yleistyivät monentyyppiset hattua muistuttavat kypärät ja 500-luvulla Negau-kypärät.


title: Etruskit

text: Etruskinaisilla oli kreikkalais- ja roomalaisnaisiin verrattuna paljon sananvaltaa ja liikkumavapautta. Näiden naapurikansojen miesten olikin vaikea hyväksyä naisten itsenäistä asemaa Etruriassa. Etruskinaiset osallistuivat juhliin, katsoivat kilpa-ajoja ja nyrkkeilyotteluja sekä osallistuivat uskonnollisiin rituaaleihin. Erityisesti häät ja hautajaiset olivat naisten valmistelemia, mutta heitä oli myös papittarina. Monet naiset olivat hyvin koulutettuja ja he osasivat lukea ja kirjoittaa. Arkielämässä naisen tavallisia tehtäviä olivat kehrääminen ja kutominen, jotka olivat arvostettuja töitä. Naiset saivat pitää oman nimensä avioituessaan, ja heidän asemansa suvun keskuudessa oli vahva. Roomalaisaikana vaikuttaneita naisia olivat esimerkiksi kuningasajan Tanaguir ja keisariajan Ugulania.


title: Etruskit

text: Roomalaiset saivat alkuaikoinaan runsaasti vaikutteita etruskeilta. Roomalaisten poliittisten instituutioiden etruskivaikutteilla on spekuloitu.. Rakennustaiteessa etruskitemppeli vaikutti roomalaiseen temppeliarkkitehtuuriin, ja etruskien holvit saivat sovelluksensa roomalaisten akvedukteissa. Muita mahdollisia vaikutteita ovat esimerkiksi triumfit ja roomalainen ylhäisökoti "domus".


title: Etruskit

text: Rooman kulttuurielämä sai Etruriasta esimerkiksi erilaiset näytännöt, kisat, musiikin, tanssin ja ei-kirjalliset näytelmät. Etruskien veriset kisat vaikuttivat roomalaisten gladiaattoritaistelujen syntyyn. Toogan on arveltu olleen etruskivaate.


title: Etruskit

text: Keskiajalla Toscanan asukkaat siirtyivät alankojen soistuessa ja keskinäisten vihollisuuksien johdosta asumaan jälleen etruskien kukkulakaupunkeihin. Volterran etruskihautalöydöt nostivat etruskit suuren kiinnostuksen kohteeksi 1700-luvulla. Etruskitutkimuksen johtava aikakauskirja "Studi Etruschi" perustettiin Italiassa 1927.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Georg Sigurd Wettenhovi-Aspa (vuoteen 1939 Wetterhoff-Asp, synt. Asp; 7. toukokuuta 1870 Helsinki – 18. helmikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen maalari, kuvanveistäjä, runoilija, säveltäjä, kielentutkija, rotuteoreetikko, keksijä, kanava-arkkitehti, vapaamuurari, punavankileirin päällikkö, egyptologi, Hitleriä ihaileva fennomaani ja astronomi


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhovi-Aspan vanhemmat olivat Helsingin yliopiston anatomian professori Georg Asp (1834–1901) ja naisvoimistelun kehittäjä Mathilda Sofia Wetterhoff (1840–1920). Vanhemmat erosivat vuonna 1890, minkä jälkeen Mathilda Asp muutti nuorimpien lasten kanssa Ruotsiin.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhovi-Aspa opiskeli taidetta Kööpenhaminassa Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa ja Kröyerin taideakatemiassa 1888–1891. Taiteilijan uransa hän aloitti 1892 ja osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1895 ja 1896. Hän sai II palkinnon valtion taidekilpailussa 1898, sekä ulkomaisina palkintoina kultamitalin kansainvälisessä taidenäyttelyssä Saint-Étiennessä 1895 ja hopeamitalin kansainvälisessä taidenäyttelyssä Arcachonissa, Ranskassa 1895.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhovi-Aspa joutui mielestään virallisen taidemaailman syrjimäksi, niinpä hän asetti teoksiaan näytteille Helsingissä 1896–1903 pitämissään ”vapaissa taidenäyttelyissä”. Wettenhovi-Aspan maalaukset olivat usein valtavan kokoisia, ja hän oli liittänyt niihin mukaan esitteitä, joissa lueteltiin teosten ulkomailla saamia kiittäviä arvosteluja sekä lainattiin Wettenhovi-Aspan omia ajatuksia taiteesta. Wettenhovi-Aspa teki myös paljon muotokuvia käyttäen usein mallina pelkkää valokuvaa kyseisestä henkilöstä. Monet aikalaiset pitivät Wettenhovi-Aspaa symbolismin rappeutumisilmiönä. Hänen suurikokoisia taulujaan pidettiin latteina ja plakaattimaisina, ja hänen omahyväinen käytöksensä ärsytti ihmisiä.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Politiikan alalla Wettenhovi-Aspa kannatti aktivistien venäläisvastaista linjaa ja suhtautui ihailevasti Saksaan ja saksalaiseen kulttuuriin. Suomen itsenäistyttyä hän ajoi ”Kaarle Kustaa Mannerheimon” (kuten hän ja eräät muut Carl Gustav Mannerheimin nimen halusivat suomentaa) valintaa Suomen kuninkaaksi. Vaikka Wettenhovi-Aspan oma suomen kielen taito oli heikko, hän oli myös kiihkeä suomalaisuusaatteen kannattaja, mikä ilmeni myöhemmin hänen kielitieteellisissä teorioissaan.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Eräs Wettenhovi-Aspan erikoisuus olivat erilaiset suurisuuntaiset hankkeet, joihin hän käytti varojaan ja aikaansa, mutta jotka eivät johtaneet koskaan mihinkään konkreettiseen tulokseen. Tällaisia hankkeita olivat esimerkiksi Euraasian ja Amerikan rautatieverkkojen yhdistäminen Beringinsalmen yli rakennettavalla sillalla, timanttien kaivaminen Saharasta, kullanhuuhdonta Lapissa ja Kuurmanpohjan vesivoimalaitoksen suunnittelu.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhovi-Aspa rakennutti 1900-luvun alussa itse suunnittelemansa pyramidikattoisen Vilniemen huvilan Karjalohjalle ja asui siellä aika ajoin. Huvilan yläkerros oli 10 metriä korkea ateljee ja varsinaiset asuintilat olivat alakerrassa. Wettenhovi-Aspa oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäinen puoliso oli 1895 pariisilainen näyttelijätär Marie Sophie (Divina) Paillard (k. 1915) ja toinen puoliso saksalainen viulutaiteilija Gertrud Gerty Jendritzky (1888–1945 jälkeen) vuosina 1915-1934. Wettenhovi-Aspa lähti 1904 pitkälle Euroopan kiertomatkalla jättäen puolisonsa Divinan Vilniemeen. Eristyksissä ja puutteessa elänyt Divina joutui 1908 Lapinlahden mielisairaalaan, jossa hän myös kuoli.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text:
Vuonna 1934 Wettenhovi-Aspa sai eron toisesta vaimostaan, viulutaiteilija Gertrud (Gerty) Jendritzkystä. Wettenhovi-Aspa oli myynyt Vilniemen jo 1928 valekaupalla Mandi Autiolle välttääkseen tilan jaon avioeron yhteydessä. Wettenhovi-Aspa joutui kuitenkin käymään pitkän oikeustaistelun ennen kuin kauppa julistettiin 1937 mitättömäksi ja hän sai taas huvilan haltuunsa. Wettenhovi-Aspa muutti 1930-luvulla asumaan apteekkari Hanna Lappalaisen (1881–1966) luokse Helsinkiin, ensin Aurorankadulle ja sitten 1937 Arkadiankatu 21:een, josta Lappalainen oli ostanut kokonaisen kivitalon. Wettenhovi-Aspa oli tutustunut Lappalaiseen 1930-luvun alussa, ja hän oli muun muassa tämän seuralaisena ulkomaanmatkoilla.
Varakas Hanna Lappalainen toimi Wettenhovi-Aspan mesenaattina. Hän kunnostutti muun muassa vuonna 1938 Vilniemen huvilan sekä kustansi hänen kirjojensa julkaisun. Vaikka heidän suhteensa katkesi 1945 Wettenhovi-Aspan uskottomuuteen, Lappalainen jatkoi taloudellista tukeaan Wettenhovi-Aspan kuolemaan saakka ja kustansi vielä muistomerkin Wettenhovi-Aspan haudalle.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Viimeiset vuotensa Wettenhovi-Aspa vietti Vilniemen huvilassa. Hän testamenttasi huvilan Suomen Kuvataidejärjestöjen liitolle, jonka hallussa huvilan tontti on edelleen, vaikka alkuperäinen huvilarakennus purettiin jo vuonna 1981. Tontilla sijaitsee vuonna 1994 valmistunut Aspan työtupa, jota vuokrataan Wettenhovi-Aspan tahdon mukaisesti kuvataiteilijoille virkistyskäyttöön. Wettenhovi-Aspan kirjasto, paperit ja muu irtaimisto ovat kuitenkin hävinneet suurimmaksi osaksi vuosien varrella.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhovi-Aspan maalaus "Psykosynteesi" päätyi Iho- ja sukupuolitautien klinikan omistukseen ja on keväällä 2010 Iho- ja allergiasairaalassa toisen kerroksen aulan seinällä.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: 1900-luvun alussa Wettenhovi-Aspasta tuli innokas fennomaani, ja hän alkoi kehitellä omia kvasikielitieteellisiä teorioitaan, joiden mukaan kaikki sivistys oli lähtöisin Suomesta. Mielikuvituksellisilla etymologioillaan Wettenhovi-Aspa halusi osoittaa, että monet ulkomaiset paikannimet ja vieraiden kielten sanat olivat johdettavissa suomenkielisestä alkumuodosta.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Näitä teorioitaan Wettenhovi-Aspa esitteli useissa julkaisemissaan kirjoissa, joista kuuluisimmaksi tuli vuonna 1935 ilmestynyt "Kalevala ja Egypti, Suomen Kultainen Kirja II". Kirjassa Wettenhovi-Aspa väittää, että muinaisen Egyptin kulttuurin olivat kehittäneet sinne Jaavalta Intian kautta vaeltaneet suomalaiset ja että indoeurooppalaiset kielet polveutuisivat suomalais-egyptiläisestä alkukielestä, joka on samalla ihmiskunnan alkukieli. Teoriaansa Wettenhovi-Aspa kutsui ”fennoegyptologiaksi”. Wettenhovi-Aspa väitti myös, että saksalaiset olivat alun perin suomalais-ugrilaista kansaa, joka oli vuosisatojen kuluessa siirtynyt käyttämään germaanista kieltä.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhov-Aspa väitti muun muassa, että pyramidi tulee sanasta ”pyhät raamit”, seepra sanasta ”seurahepo”, Espanja eli Hispanja sanasta ”Hiisipainijaisenmaa”, Berkeley sanasta ”perkele”, ruotsin kielen sana "människa" sanasta ”maannussija” ja niin edelleen. Saksassa teoria ihastutti Heinrich Himmleriä ja hänen salaseuraansa.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhovi-Aspan tutkimuksia voi pitää gööttiläisen historiankirjoituksen myöhäisenä seuraajana. Tämä suuntaus sai alkunsa Ruotsissa 1500- ja 1600-luvuilla. Senaikaiset historiantutkijat Johannes Magnus, Johannes Messenius, Georg Stiernhielm ja Olof Rudbeck vanhempi osoittivat tutkimuksissaan, että Ruotsi oli maailman vanhin valtakunta (perustettu sata vuotta vedenpaisumuksen jälkeen) ja että ruotsalaiset olivat aikoinaan hallinneet koko Eurooppaa ja luoneet sen sivistyskulttuurit. Näiden väitteiden lähdeaineistoa saatiin Raamatusta, antiikin kertomuksista ja muinaisislantilaisista saagoista.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhovi-Aspan edeltäjänä voidaan pitää 1700-luvulla elänyttä Daniel Jusleniusta joka uskoi suomalaisten olevan yksi Israelin kadonneista heimoista.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhovi-Aspa perusti teoriansa myös eräiden Egyptin vanhan kielen ja suomen kielen sanojen samankaltaisuuteen. Suomen kielen yhteys Egyptiin sekä käsitys samaan alkurotuun kuulumisesta kuten myös Kalevalan erityinen merkitys pohjaavat 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun teosofiseen keskusteluun.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Aikalaiset pitivät etenkin Wettenhovi-Aspan kielitieteellisiä päätelmiä perustelemattomina, ja ne otettiin vastaan ivallisesti. Myönteistä suhtautumista näkemykseen edusti lähinnä teosofi Pekka Ervast, joka totesi, että se tulee lähelle salatieteellisiä seikkoja. Wettenhovi-Aspan lähestymistapa aiheeseen oli pitkälti sama kuin ystävällään August Strindbergillä. Strindbergin kohdalla myös vaihetta on epäilty mielenhäiriöstä johtuvaksi, kun ei ole tunnistettu samankaltaisuuksiin perustuvan uskomuksen swedenborgilaista luonnetta, joka aikanaan oli melko yleinen. On esitetty myös, että Wettenhovi-Aspa ei olisi ollut tosissaan, vaan kyseessä olisi ollut vain parodia ajan kielitieteellisistä teorioista ja provokaatio ruotsalaisuusmielisiä vastaan. Toisaalta monet aikalaiset ja samanmieliset ottivat hänet todesta, sillä uskomus ei ollut salatiedepiireissä poikkeuksellinen. Wettenhovi-Aspa piti siitä kiinni elämänsä loppuun, kun väittelykumppanit eli lähinnä Strindberg olivat jo kuolleet.


title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Lisäksi Wettenhovi-Aspa kirjoitti runoja ja näytelmiä sekä teki käännöksiä.


title: Pyhimys

text:
Pyhimys on monissa uskonnoissa pyhänä pidetty henkilö.
Pyhimysten elämästä ja ihmeteoista kerrottiin entisaikaan tarinoita eli pyhimyslegendoja.


title: Pyhimys

text: Monet pyhimyslegendat pohjautuvat antiikin mytologiaan. Pyhimystarinat ja -kuvat ovat välittäneet kirkon sanomaa kristillisestä uskosta ja hyveistä. Niissä on ollut mukana myös kansanuskoa ja animismia. Pyhimyskertomusten vaikutus näkyy muun muassa nykyajan nimissä.


title: Pyhimys

text: Katolinen kirkko kanonisoi eli julistaa pyhimyksiksi ihmisiä, jotka ovat osoittaneet sankarillista hyveellisyyttä elämässään ja vain, kun tämä on todistettu yleisellä maineella ja todennetuilla perusteluilla. Kirkon näkemyksen mukaan pyhimykset ovat Jumalan palvelijoita ja ystäviä, joiden elämä on tehnyt heidät hänen erityisen rakkautensa arvoisiksi. Kirkko katsoo, että pyhimyksiä tulee arvostaa ja kunnioittaa () ja heiltä voidaan pyytää esirukouksia.


title: Pyhimys

text: Katolinen kirkko voi julistaa pyhimykseksi henkilön, jonka kuolemasta on kulunut vähintään viisi vuotta. Tätä edeltää autuaaksi julistaminen. Paavi Johannes Paavali II ehti julistaa virkansa aikana pyhimykseksi 1 100 henkilöä, mikä on tähän asti suurin määrä.


title: Pyhimys

text: Merkittävimmillä pyhimyksillä on katolisessa kirkossa jokavuotinen muistopäivä, tavallisimmin hänen kuolinpäivänsä. Katolisissa maissa muutamien huomattavimpien pyhimysten muistopäivät ovat samalla pyhäpäiviä. Lisäksi joidenkin pyhimysten muistopäivät saattavat olla pyhäpäiviä niissä maissa tai niillä paikkakunnilla, joiden suojeluspyhimyksenä kyseistä pyhimystä pidetään. Esimerkiksi Irlannissa kansallispyhimyksen Pyhän Patrikin päivä 17. maaliskuuta on pyhäpäivä ja samalla Irlannin kansallispäivä.


title: Pyhimys

text: Ortodoksisessa kirkossa käytetään pyhimyksestä sanaa pyhä. Ortodoksisessa kirkossa paikalliskirkon tai patriarkaatin Pyhä Synodi kanonisoi eli julistaa virallisesti pyhäksi.


title: Pyhimys

text: Uskonpuhdistus hylkäsi pyhimyskultin, vaikka korostikin pyhimysten merkitystä. Useissa protestanttisissakin maissa pyhäpäivinä ovat kuitenkin säilyneet Pyhän Stefanoksen päivä eli tapaninpäivä sekä Johannes Kastajan päivä, juhannus. Suomessa olivat ennen vuotta 1774 myös apostolien muistopäivät pyhäpäiviä. Lisäksi nimipäivien vietto on saanut alkunsa katolisista pyhimysten muistopäivistä.


title: Pyhä

text: Pyhä eli sakraali on arjen ja maallisen, profaanin, vastakohta. Pyhällä tarkoitetaan yleensä jotakin asiaa ja paikkaa, joka on muusta erillään ja jolle on annettu erityisasema uskonnollisessa ajattelussa ja käyttäytymisessä. Pyhä on jotakin jumalille tai muille hengille erotettua tai niille kuuluvaa.


title: Pyhä

text: Filosofi William James kirjoitti teoksessaan "Uskonnollinen kokemus" (1902), että kaikissa uskonnoissa tavattava pyhyyden ajatus käsittää seuraavat piirteet:Jamesin mukaan nämä pyhyyden piirteet tulevat esiin erityisesti uskonnollisen kokemuksen tai kääntymyksen kokeneilla ja johtavat vielä jonkinasteiseen asketismiin, sielun lujuuteen, henkiseen puhtauteen ja lähimmäisenrakkauteen.


title: Pyhä

text: Animistisen maailmankuvan mukaan kaikkialla on henkiolentoja, joiden toiminta pitkälti määrää maailman tapahtumat. Animisteille koko luonto on pyhä. Silti jotkut kohteet ovat erityisen pyhiä; niitä palvotaan ja niille käydään uhraamassa. Palvotuimmissa paikoissa on läsnä jokin erityisen merkittävä henkiolento, kuten esi-isä tai yhteisön suojelija. Muun muassa vesialueita ja lähteitä, kosteikkoja, rotkoja, puita, isoja kiviä, lehtoja ja korkeita mäkiä ja vuoria on pidetty pyhinä.


title: Pyhä

text: Saamelaisten pyhät järvet ovat Saivo-järviä ja pyhät maakohteet, kuten kivet seitoja.


title: Pyhä

text: Suomen kielessä pyhä on sukua sanalle piha. Sellaisena se on ilmeisesti tarkoittanut kiellettyä, rajattua ja tabua. Esimerkiksi vieraan yhteisön rajaa on voitu pitää pyhänä. Tällöinkin pyhän käsitteeseen on kuitenkin usein kuulunut yliluonnollisuus. Pyhän rikkoja on esimerkiksi saanut vainajat tai muut henkiolennot vastaansa. Myös pyhien lehtojen eli kiellettyjen lehtojen tapauksessa pyhään on liittynyt yliluonnollinen. Pyhä on ollut esimerkiksi aidattu alue lehdossa, jonka sisään ei saanut mennä, mutta jonne heitettiin uhreja. Sanasta on kuitenkin ajan kuluessa pääosin väistynyt alkuperäinen merkitys kiellettynä alueena, ja se on alkanut tarkoittaa nykyistä merkitystään.


title: Sontiainen (järvi)

text: Sontiainen on pieni, pitkulainen järvi Karkkilan länsiosassa, pinta-alaltaan 3,11 hehtaaria. Rantaviivan pituus on 0,79 km, ja se on noin 100 metriä leveä ja 360 metriä pitkä. Sen päävesistö on Karjaanjoki.


title: Sontiainen (järvi)

text: Järvessä on mutapohja, ja järvi on melko matala, minkä takia veden lämpö voi kesäpäivisin olla jopa 25 °C, ja siksi järvi onkin kesäisin suosittu uimapaikka.


title: Sontiainen (järvi)

text:
Sontiaisen ympäristössä elää lukuisia eri lintulajeja.
Havaittuja lintulajeja ovat:


title: Sontiainen (järvi)

text: Muita eläimiä alueella ovat vaskitsa ja toistaiseksi tunnistamaton lepakkolaji.


title: Terveysvaikutteinen elintarvike

text: Terveysvaikutteinen eli funktionaalinen elintarvike on tuote, jolla on tieteellisesti osoitettua näyttöä terveysvaikutuksesta, jotta nimitystä voi käyttää. Sen pitää edistää terveyttä, hyvinvointia tai pienentää sairastumisriskiä.


title: Terveysvaikutteinen elintarvike

text: Terveysvaikutteisessa elintarvikkeessa voi olla luonnostaan muodostuneita terveysvaikutteisia ainesosia, tai niitä on voitu lisätä siihen. Elintarvikkeesta voi myös olla poistettu jokin haitallinen ainesosa, joka on korvattu hyödyllisellä. Terveysvaikutteinen elintarvike on suunniteltu osaksi päivittäistä ruokavaliota. Lääkkeet eivät ole terveysvaikutteisia elintarvikkeita.


title: Terveysvaikutteinen elintarvike

text: Terveysvaikutteisia elintarvikkeita ovat esimerkiksi ksylitolipurukumit ja maitohappobakteereja sisältävät maitotuotteet. Myös terveyttä edistävä veren kolesterolia alentava kasvisterolia tai kasvistanolia sisältävä margariini kuuluu terveysvaikutteisiin elintarvikkeisiin.


title: Terveysvaikutteinen elintarvike

text: Vuonna 2012 EU:n lainsäädäntöön tuli luettelo sallituista terveysväittämistä.


title: Muinainen Egypti

text: Muinainen Egypti eli faaraoiden Egypti oli Koillis-Afrikassa, pääasiassa nykyisten Egyptin ja Sudanin alueella suunnilleen vuosina 3150–30 eaa. kukoistanut historiallinen sivilisaatio. Se oli yksi maailman vanhimmista korkeakulttuureista. Suurimman osan historiastaan muinaista Egyptiä hallitsivat kuninkaat eli faaraot.


title: Muinainen Egypti

text: Maanviljely saapui Egyptiin kivikaudella noin 5500 eaa. mennessä. Se pani alulle väestönkasvun ja lopulta suurten taajamien sekä kaupunkivaltioiden synnyn. Egypti syntyi paikallisten heimojen hallitsemien kaupunkivaltioiden, nomosten, yhdistyessä sodissa lopulta yhden hallitsijan vallan alle. Yhtenäinen Egyptin valtakunta syntyi Ylä-Egyptin ja Ala-Egyptin yhdistymisestä noin 3150 eaa. Vahvimmillaan Egypti oli suurvalta, jonka vaikutusvalta ulottui Syyriasta Libyaan ja Nubiaan. Egyptin historia jaetaan dynastioihin, hallitsijasukuihin, joiden kuninkaat eli faaraot hallitsivat maata noin 3000-luvulta eaa. aina vuoteen 30 eaa. saakka. Valtakunnan kolmetuhatvuotiseen historiaan sisältyi kolme kukoistuskautta: Vanha valtakunta, Keskivaltakunta ja Uusi valtakunta. Jokaista valtakuntaa seurasi yksi sekasorron ja anarkian leimaama välikausi. Lopuksi Egyptistä tuli osa Rooman valtakuntaa.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin asutus oli keskittynyt pääasiassa Niilin varteen ja sen enimmillään muutaman kilometrin levyisille hedelmällisille rannoille. Maan elinkeinoelämä oli riippuvainen Niilin vuosittaisista tulvista, jotka levittivät maalle hedelmällistä, mustaa lietettä. Suuri sato mahdollisti suuret väestömäärät ja kaupungit, joista merkittävimpiä olivat Memfis, Theba, Heliopolis, Sais ja Tanis. Egyptiläiset rakensivat kuninkailleen suuria hautamonumentteja, joista monet, kuten Gizan pyramidit, ovat säilyneet nykyaikaan asti. He myös koristelivat hautansa esinein, maalauksin ja kirjoituksin, minkä ansiosta muinaisegyptiläinen kulttuuri tunnetaan nykyisin varsin hyvin. Egyptiä tutkivaa tieteenalaa kutsutaan egyptologiaksi.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaiset egyptiläiset kutsuivat omaa maataan nimellä "kemet", eli "musta maa", joka tarkoitti viljelykelpoista maata. Asumattoman autiomaan nimi oli "deshret", eli "punainen maa"; tätä nimeä he käyttivät myös kaikista vieraista maista. Itseään egyptiläiset kutsuivat nimellä "remet-en-kemet", "Mustan maan kansa".


title: Muinainen Egypti

text: Maan nykyinen nimi "Egypti" tulee sen kreikankielisestä nimestä "Aigyptos". Se juontuu Memfiin kaupungin egyptinkielisestä nimestä "hat-ka-ptah", joka tarkoittaa luojajumala Ptahin ka-sielun taloa.


title: Muinainen Egypti

text: Pohjois-Afrikan nykyistä kosteampi ilmasto alkoi kuivua noin 5000 eaa. Sen seurauksena alueen paimentolaiset hakeutuivat Niilin laaksoon, missä karja saattoi laiduntaa ja maata voitiin viljellä. Niilin laakson rantojen ja suiston sekä joen länsipuolen keitaiden muodostama vihreä vyöhyke mahdollisti ravinnon tuottamisen yli väestön tarpeiden, mikä teki Egyptin korkeakulttuurin synnyn mahdolliseksi. Egyptin Neoliittinen kausi alkoi noin 5000 eaa. ja kesti noin vuoteen 3500 eaa. saakka. Sen tärkeimpiä kulttuureja olivat Badari- ja Naqada-kulttuurit, joiden aikana siirryttiin kuparin käyttöön. Tulevaa järjestäytynyttä yhteiskuntaa ja kulttuuria ennakoivat jo nekropolit ja uskonnollinen esineistö. Kirjoitustaidon myötä Egyptissä alkoi historiallinen aika vuosien 3100−3000 eaa. tienoilla.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläinen kulttuuri oli jo olennaisilta piirteiltään täysin kehittynyt historiallisen ajan alkuun mennessä. Taiteen säännöt ja kirjoitusjärjestelmä olivat samat kuin myöhempinäkin aikoina, ja egyptiläinen dualismin käsite oli jo syntynyt. Aavikkotiet ja kauppayhteydet muuhun maailmaan olivat myös luultavasti jo valmiit. Niili oli käytännöllisesti katsoen ainoa kulkuväylä. Etelässä yhteyksiä tosin rajoittivat Niilin vesiputoukset eli kataraktit. Egyptin imasto vuoden 3000 eaa. aikoihin oli ilmeisesti nykyistä viileämpi ja kosteampi ja eläimistö nykyistä rikkaampi.


title: Muinainen Egypti

text: Ennen Egyptin yhdistymistä vuosien 3100–3000 eaa. tienoilla maa koostui kahdesta kulttuuripiiristä, eteläisestä Ylä-Egyptistä ja pohjoisesta Ala-Egyptistä. Nämä koostuivat lisäksi useista ruhtinaiden hallitsemista pikkuvaltioista. Ylä-Egyptin pääkaupunki oli Nekhen (Hierakonpolis) ja Ala-Egyptin Buto.


title: Muinainen Egypti

text: Jo ennen vuotta 3200 eaa. oli yläegyptiläinen kulttuuri levinnyt Ala-Egyptiin, mahdollisesti väestönkasvun, kauppapolitiikan tai ilmastonmuutoksen seurauksena. Egypti yhdistyi noin vuosien 3100 ja 3000 eaa. välillä. Todennäköisesti naapuriaan kehittyneempi Ylä-Egypti valtasi Ala-Egyptin, mutta tästä ei ole varmaa tietoa. Egyptin yhdistäjinä mainitaan faaraot Menes, Narmer ja Hor-Aha. Historiantutkimus ei kuitenkaan pysty kertomaan, oliko kyseessä kolme eri faaraota, vai viittasiko nimi Menes joko Narmeriin tai Hor-Ahaan.. Egyptin yhdistymisajasta säilyneissä paleteissa on kuvia muun muassa yhdistymistä edeltäneiden yläegyptiläisten kuninkaiden hävitysretkistä Ala-Egyptiin.


title: Muinainen Egypti

text: Egypti koostui yhdistymisenkin jälkeen kahdesta selkeästi erottuvasta osasta. Tämä näkyi muun muassa faaraon kaksoiskruunussa ja faaraon arvonimissä ”Ylä- ja Ala-Egyptin kuningas” ja ”Molempien maiden herra”; lisäksi muissa kielissä Egyptin nimi oli aina ”kaksi maata”. Kahdesta ensimmäisestä dynastiasta ei ole varmoja tietoja. Kummankin dynastian kuninkaat olivat kotoisin Thinisistä, jonka seudulle heidät haudattiinkin mastaba-hautoihinsa, mutta yhdistyneen Egyptin ensimmäinen pääkaupunki oli Memfis, joka sijaitsi maiden välisellä rajalla. Tuon ajan kuninkaanhaudat olivat vielä savitiilestä tehtyjä ja koristelemattomia.


title: Muinainen Egypti

text: Vanha valtakunta oli egyptiläisen kulttuurin ensimmäinen suuri kukoistuskausi. Sen aikana faaraon mahti oli suurimmillaan, ja auringonjumala Ran pojaksi kutsutut faaraot rakennuttivat itselleen kivestä tehtyjä valtavia monumentteja, temppeleitä ja pyramideja. Kolmannen dynastian faarao Djoserin rakennuttama Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen monumentaalinen kivirakennus. Suurimpien pyramidien rakentajia olivat neljännen dynastian Khufu (kreikaksi Kheops), Khafre ja Menkaure. Heidän rakennuttamiensa Gizan pyramidien juurelle louhittiin myös kalliosta ihmispäistä leijonaa esittävä sfinksi.


title: Muinainen Egypti

text: Vanhan valtakunnan aikana Egyptin reliefitaide ja kirjoitus eivät vielä olleet yhtä hienostuneita kuin myöhempinä kausina. Ensimmäiset todisteet Egyptin ulkomaankaupasta ovat peräisin viidenneltä dynastialta.


title: Muinainen Egypti

text: Faaraon mahti heikkeni kauden loppupuolella, kun läänien eli nomosten johtajat kahmivat itselleen lisää valtaa. Pitkäaikaisin hallitsija oli faarao Pepi II, mutta pian hänen kuolemansa jälkeen alkoivat vallanperimysriidat. Vanha valtakunta päättyi sekasortoiseen välikauteen, kun syntyi epätietoisuutta faaraon seuraajasta ja paikallinen ylimystö alkoi tavoitella valtaa.


title: Muinainen Egypti

text: Vanhan valtakunnan hajoamisen jälkeen keskushallinto luhistui ja valtakunta vajosi kaaokseen. Aikakauden tyypillisiä piirteitä olivat laajalle levinnyt väkivalta, hautojen ja temppelien ryöstely, työvoimapula ja nälänhätä. Joissain osissa käytiin sisällissotaa ja toisaalta muut valtakunnat käyttivät hyväkseen Egyptin heikkoutta ja hyökkäsivät maahan. Jotkin osat maata säilyivät tosin rauhallisina, sillä niitä hallitsivat paikalliset lääninruhtinaat. Nämä alkoivat käyttää itsestään kuninkaan arvonimiä ja perustivat rinnakkaisia dynastioita. Seitsemännen dynastian aikana faaraot vaihtuivat tiuhaan. Kahdeksannesta ja yhdeksännestä dynastiasta ei tiedetä paljoa, mutta jälkimmäinen hallitsi mahdollisesti jonkin aikaa koko maata. Kymmenes ja yhdestoista dynastia kävivät taisteluita toisiaan vastaan, kunnes yhdestoista dynastia onnistui vihdoin yhdistämään maan uudelleen.


title: Muinainen Egypti

text: Ensimmäisen välikauden ongelmia kärjisti ilmaston kuivuminen, joka oli alkanut 2200-luvulla eaa. Muinaiset savannit aavikoituivat ja maanviljelyn turvaamiseksi egyptiläiset joutuivat luomaan monipuolisen kanavajärjestelmän. Kanavajärjestelmän hallinta antoi lääniruhtinaille entistä enemmän valtaa. Samalla he ryhtyivät myös verottamaan satoa.


title: Muinainen Egypti

text: Keskivaltakunta eli keskimmäinen valtakunta käsitti 11. ja 12. dynastiat. Sen alussa Etelän Theban Intef I ja Mentuhotep II yhdistivät hajanaisen Egyptin uudelleen. Taide, kirjallisuus, kauppa ja kieli kukoistivat. Keskivaltakunnan aikana kuninkaat haudattiin yleensä kalliohautoihin. Myös pyramideja rakennettiin, mutta ne olivat aiempaa pienempiä ja niissä käytettiin huonosti aikaa kestävää savitiiltä.


title: Muinainen Egypti

text: Valtakunnan pääkaupungiksi Lishtin läheisyyteen perustettiin Amenemhat I:n aikaan Amenemhat-Itjtawi. Egypti laajeni etelään, Nubiaan. Soinen Faijumin alue otettiin maanviljelyskäyttöön patojen ja laskukanavien avulla ja Moerisjärven tekoallas rakennettiin.


title: Muinainen Egypti

text: Faaraoiden ote vallasta oli höltynyt 12. dynastian lopulla, ja valtakunta alkoi hajota. 13. dynastia oli tosin vielä rauhallista aikaa, vaikka 14. dynastia hallitsikin sen kanssa rinnakkain. Faaraoiden kaudet olivat usein melko lyhyitä, eikä ajasta tiedetä kovinkaan paljoa. Ejen jälkeen faaraot menettivät otteensa koko maasta ja hallitsivat lopulta enää Theban ympäristöä. Aasiasta tulleet hyksot valloittivat ja perustivat 15. dynastian. Hyksot toivat maahan hevosen, omaksuivat egyptiläisten tavat ja valitsivat jumalakseen Sethin. Pääkaupungikseen he ottivat suiston Avariksen ja jättivät Ylä-Egyptin vastarintaliikkeen käsiin. Egyptiläisten oma 17. dynastia hallitsikin sieltä rinnakkain hyksojen dynastioiden kanssa, ja lopulta hyksot karkotettiin Egyptistä 18. dynastian aluksi.


title: Muinainen Egypti

text: Uusi valtakunta edusti Egyptin todellista suurvalta-aikaa. Valtakunta oli suurimmillaan 18. dynastian faarao Thutmosis III:n aikana: se ulottui Välimeren itäosista Niilin neljännelle kataraktille asti etelässä. Suuria soturifaaraoita olivat hänen lisäkseen Ramses II ja Ramses III. Kausi tunnetaan myös Luxorissa sijaitsevista vaikuttavista temppeleistä, kuten Karnakin ja Luxorin temppeleistä, sekä Kuninkaiden laaksosta, monen faaraon hautapaikasta. Yksi kauden suurimmista rakentajista oli Amenhotep III.


title: Muinainen Egypti

text: Thebasta kotoisin olleen 18. dynastian aikana Egypti koki harvinaisen uskonnollisen muutoksen, kun faarao Akhenaten nosti auringonjumala Atonin pääjumalaksi ja syrjäytti näin Theban mahtavan papiston kahdeksikymmeneksi vuodeksi. Tällä niin sanotulla amarna-kaudella myös Egyptin taide muuttui entistä vapaammaksi ja luonnollisemmaksi. Akhenatenia seurasi pian nuorena kuollut Tutankhamon, jonka aikana Amonin valta palautettiin, ja joka muistetaan hyvin säilyneestä haudastaan. Armeijan ylipäällikön Horemhebin sotilaskaappaus dynastian lopulla toi maan hallintoon tiukan kurin, ja Atonin kultti hävitettiin lopullisesti.


title: Muinainen Egypti

text: 19. dynastian faaraoiden aikana, etenkin Seti I:n ja Ramses II:n hallituskausilla, Egypti nousi suuruutensa huipulle. 67 vuoden ajan hallinnut Ramses II rakennutti lukuisia temppeleitä ja jättimäisiä näköispatsaita. Ramseksen seuraaja Merenptah torjui libyalaisten hyökkäyksen. Egyptin viimeisenä suurena faaraona pidetään 20. dynastian Ramses III:ta, jonka jälkeen maan voidaan sanoa lähteneen hyvin hitaaseen kulttuuriseen alamäkeen, josta se ei enää palannut entiseen loistoonsa. Ramses III:ta seurasi sarja uusia Ramseksia, joiden valtakaudet jäivät mitättömiksi. Dynastian lopulla faaraon valta oli rajoittunut suistoalueelle, ja levottomassa Ylä-Egyptissä valtaa piti Amunin papisto.


title: Muinainen Egypti

text: 20. dynastian lopussa ylipappi, Egyptin armeijan ylipäällikkö ja Nubian varakuningas Herihor otti vallan itselleen etelässä samaan aikaan kun Ramses XI vielä hallitsi pohjoisessa. Ramseksen kuoleman jälkeen pohjoisessa valtaan nousi Smendes I, mutta papisto piti etelässä edelleen valtaa, ja 21. dynastian alkua onkin kutsuttu ”pappisdynastiaksi”.


title: Muinainen Egypti

text: Libyalaissyntyisen 22. dynastian perusti Shoshenk I, ja pohjoinen ja etelä yhdistyivät jälleen. Rinnakkain 22. dynastian kanssa syntyi eteläiselle deltalle hallitsemaan 23. dynastia, sen jälkeen 24. dynastia, ja maalle oli julistautunut kolme kuningasta, kun nubialaiset alkoivat jälleen liikehtiä etelässä.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin kahdeskymmenesviides dynastia, eli ”kushilainen dynastia” tai ”nubialaisdynastia”, oli lähtöisin Kushin maasta Nubiasta, jonka pääkaupunki oli Napata. Nubia, Egyptin eteläisin osa, oli vähitellen irtautunut Egyptin vaikutuksesta ja itsenäistynyt. Amon-kultti oli myös saanut Nubiassa vahvan jalansijan. Piye-kuninkaan johdolla nubialaiset valtasivat Egyptin ja hallitsivat sitä noin sata vuotta. Tänä aikana Egyptiin rakennettiin taas hautapyramideja tuhannen vuoden tauon jälkeen. Taharqan hallituskaudesta lähtien heidän otteensa Egyptistä alkoi lipsua assyrialaisten heikentämänä. Tanutamanin aikana tapahtui nubialaisten lopullinen vetäytyminen Egyptistä.


title: Muinainen Egypti

text: Psametik I perusti Egyptin niin sanotun saiittilaisen 26. dynastian ja hallitsi 50 vuoden ajan. Hänen aikanaan Egypti tavoitteli perinteen katkeamisen jälkeen vanhaa loistoaan, ja aika olikin rauhallista. Dynastian faaraoista huomattavin oli Nekau II. Hän rakennutti kanavan yhdistämään Niilin ja Punaisenmeren sekä perusti Egyptin ensimmäisen varsinaisen laivaston.


title: Muinainen Egypti

text: Persian kuningas Kambyses II valtasi Egyptin ja maata alkoi vuonna 525 eaa. hallita persialainen 27. dynastia. Vuonna 404 eaa. Amyrtaios kapinoi persialaisia vastaan ja perusti 28. dynastian. Tällöin Egypti sai vielä joksikin ajaksi itsenäisyytensä takaisin. Vuonna 398 eaa. Nefaarud I perusti 29. dynastian. Vuonna 380 eaa. Nektanebo I kaappasi vallan ja perusti 30. dynastian, joka jäi myös viimeiseksi egyptiläissyntyiseksi dynastiaksi. Vuonna 343 eaa. Persian kuningas Artakserkses III valtasi Egyptin uudestaan ja perusti 31. dynastian, joka oli viimeinen numeroitu dynastia.


title: Muinainen Egypti

text: Aleksanteri Suuri valtasi Egyptin vuonna 332 eaa. Hänen kuolemansa jälkeen Egyptin hallitsijaksi tuli makedonialaissyntyinen Ptolemaios I, joka julistautui myöhemmin kuninkaaksi ja faaraoksi. Aleksanterin Niilin suistoon perustamasta Aleksandriasta tuli Egyptin pääkaupunki jo 320-luvulla eaa. ja hellenistisen kulttuurin ja tieteen keskus, aikansa kuuluisimman oppilaitoksen, Aleksandrian kirjaston sijaintipaikka.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin viimeinen ptolemaiossukuinen hallitsija oli kuningatar Kleopatra VII, joka hallitsi Egyptiä aina vuoteen 30 eaa. Tällöin roomalainen kenraali Octavianus valtasi Egyptin ja teki siitä Rooman provinssin, samalla vakiinnuttaen oman valtansa: hänestä tuli ensimmäinen Rooman keisareista, hallitsijanimeltään Augustus. Kleopatran itsemurhan myötä itsenäinen Egypti lakkasi olemasta.


title: Muinainen Egypti

text: Muinainen Egypti oli valtiomuodoltaan absoluuttinen monarkia, eli faarao oli täydellinen yksinvaltias. Hän saneli lait ja määräykset sekä valitsi virkamiehet ja papit. Kuningas oli myös maan ylin sotapäällikkö, ja moni faarao osallistui itsekin sotaretkiin. Hän vastasi myös ulkomaiden diplomaatti- ja kauppasuhteista, usein avioliittojen avulla.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin korkein virkamies oli visiiri, joka vastasi toimeenpanovallan valvomisesta. Joinain aikoina visiirejä oli yksi, mutta Uudessa valtakunnassa Ylä- ja Ala-Egyptillä oli omat visiirinsä. Visiiri oli kuninkaan sijainen, valvoi hallintoa ja hoiti tuomiovaltaan liittyviä tehtäviä. Hänen vastuullaan oli myös kuninkaan haudan rakentaminen. Laaja ja tavalliseen kansaan nähden etuoikeutettu virkamieskunta johti elinkeinoelämän suurhankkeita. Heihin luettiin myös taiteilijat, käsityöläiset, kirjurit ja tieteilijät. Virkamiehet palkittiin uransa lopussa usein hyväpalkkaisella papinviralla.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin hallintoalueet eli läänit vastasivat etenkin veronkannosta, maanjaosta ja työvoiman värväyksestä. Maakuntien kuvernöörit olivat myös paikallistemppeleiden ylipappeja Uuden valtakunnan aikaan saakka. Kuvernöörit huolehtivat lääninsä oikeudesta ja järjestyksestä poliisilaitoksen kanssa.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptissä oli tiettävästi kirjallinen laki jo ennen Myöhäiskautta: erään kreikkalaisen kirjailijan mukaan faarao oli laatinut kahdeksan kirjan lakikokoelman. Faarao oli ylin tuomari ja hänen sanansa oli laki, mutta käytännössä tuomareina toimivat korkeat virkamiehet ja visiirit. Oikeuden periaatteena käytettiin "maatia", oikeamielisyyden käsitettä. Joskus tuomiota pyydettiin oraakkelilta. Rangaistusmuotoja olivat muun muassa kuolema, maastakarkotus ja vankeusrangaistus, joka langetettiin esimerkiksi asepalveluksesta tai valtiollisesta työstä karkaamisesta.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptissä ei vielä Vanhaan valtakuntaan mennessä ollut pysyvää armeijaa, vaan sotaväki kutsuttiin kokoon ja koulutettiin tarvittaessa. Palkka-armeija otettiin käyttöön Vanhassa valtakunnassa. Egyptin armeijan aseina olivat tuohon aikaan nuija, sotakirves, tikari, kilpi, keihäs, linko ja jousi.


title: Muinainen Egypti

text: Asetekniikka kehittyi huomattavasti Uuden valtakunnan alussa, kun hyksot toivat maahan hevosen ja vaunut, jotka egyptiläiset ottivat omaan käyttöönsä heti hyksojen lähdettyä maasta. Egyptiläisten sotavaunussa oli kaksi miestä, ohjaaja ja jousta käyttänyt soturi, ja vaunuja veti parivaljakko. Peitsissä alettiin käyttää pronssikärkeä, ja pronssia käytettiin myös sotilaiden suojavarustuksiin. Aasialaisilta omaksuttiin sirppimiekka. Sotalaivoja egyptiläisillä ei ollut, minkä vuoksi heidän reittinsä etenkin itärintamalla olivat usein ennalta-arvattavia.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläisten sotaretkistä ainoa tarkkaan tunnettu on faarao Ramses II:n sota heettiläisiä vastaan vuonna 1274 eaa. Ramseksen armeija lähti valloittaman Kadešin linnoituskaupunkia kahdelta suunnalta, mutta he joutuivat heettiläisten väijytykseen. Ramseksen joukot melkein hävitettiin, mutta apujoukkojen avulla hänen onnistui perääntyä takaisin Egyptiin, missä sotaretkeä juhlittiin suurena voittona.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin väkiluvuksi on arvioitu maan yhdistyessä 3000 eaa. noin puolesta miljoonasta asukkaasta puoleentoista miljoonaan. Vanhan valtakunnan aikana asukasluku oli 2–2,5 miljoonaa ja Uuden valtakunnan aikana 4,5 miljoonaa. Roomalaisten miehittäessä maan sen väkiluku saattoi olla jopa 8 miljoonaa, vaikkakin yleisemmät arviot ovat suunnilleen viiden miljoonan asukkaan luokkaa. Suurimpien kaupunkien asukasluvut liikkuivat muutamissa kymmenissä tuhansissa.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaisen Egyptin imeväiskuolleisuudeksi on arvioitu 30 prosenttia, ja aikuiseksi selvinneen egyptiläisen eliniäksi keskimäärin 30–40 vuotta.


title: Muinainen Egypti

text: Geeniperimältään muinaisen Egyptin väestö oli läheistä sukua Lähi-idän, Anatolian niemimaan ja Euroopan kansoille. Mustan Afrikan geeniperimää ei egyptiläisissä vielä tuolloin ollut nykyisiä määriä. Egyptiläiset olivat välimerellisen vaaleaihoisia, ja he muistuttivat ulkonäöltään lähinnä nykypäivän kreikkalaisia.


title: Muinainen Egypti

text: Muinainen Egypti jakaantui tiukkoihin yhteiskuntaluokkiin, mutta koulutuksen kautta työläispojatkin saattoivat nousta ylempiin luokkiin. Kaikista korkea-arvoisin oli faarao, jota alempana olivat papiston jäsenet ja ylimystö. Näiden alla olivat sotilaat, sitten kirjurit, kauppiaat ja käsityöläiset. Toiseksi alhaisimman luokan muodostivat maanviljelijät, joiden alapuolella olivat vain työläiset, joista suurin osa oli orjia.


title: Muinainen Egypti

text: Faarao oli muinaisen Egyptin yksinvaltainen johtaja. Häntä palvottiin Horus-jumalan maanpäällisenä ilmentymänä, Isiksen ja Osiriksen poikana ja myöhemmin auringonjumala Ran poikana. Faaraon tehtäviin kuului muun muassa johtaa armeijaa ja palvoa Egyptin jumalia. Faaraon tuli pyrkiä päätöksissään aina ylläpitämään "Maatia", oikeudenmukaisuutta.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaisen Egyptin papit hoitivat temppelien palvontamenot: he toimittivat uhritoimitukset ja lausuivat rukoukset. Hierarkian huipulla oli ylipappi, jonka alapuolella olivat temppelikultista vastaavat maallikkopapit, neljän kuukauden välein vaihtuvat "wab"-papit. Heidän lisäkseen oli päätoimisia rituaali- ja lukijapappeja, joilla oli koulutus työhönsä. Egyptin papit eivät olleet hengellisiä johtajia, saarnaajia tai uskonnollisia asiantuntijoita, kuten papit nykyisin ovat. Uuden valtakunnan lopussa papiston valta kasvoi niin mahtavaksi, että se otti faaraolta vallan Ylä-Egyptissä


title: Muinainen Egypti

text: Varsinaista orjuutta Egyptissä ei vanhimpina aikoina ollut, mutta maaorjuus oli yleistä. Egyptin orjat olivat enimmäkseen muista maista tuotuja sotavankeja. Uuden valtakunnan valloitusretkien myötä orjia saatiin paljon erityisesti Nubiasta, Kanaaninmaasta ja Syyriasta sekä merikansoilta. Orjaksi saattoi joutua myös egyptiläinen, joka ei pystynyt maksamaan velkojaan, mutta velkaorjuus lakkautettiin Myöhäiskaudella.


title: Muinainen Egypti

text: Rooman vallan aikaan Egyptin asukkaista 10 prosentin on arvioitu olleen orjia. Orjat työskentelivät monipuolisesti eri tehtävissä, usein etenkin faaraoiden, ylimystön ja papiston tiloilla. Orjuus oli usein periytyvää. Varsinaisia orjamarkkinoita ei tiedetä olleen. Orjien asema Egyptissä oli suhteellisen hyvä muihin yhteiskuntiin verrattuna, eikä aina eronnut tavallisen työläisen asemasta. Sotavangit eivät aina joutuneet orjaksi loppuiäkseen, vaan tietyn ajan kuluttua heidät saatettiin päästää vapaaksi.


title: Muinainen Egypti

text: Vanhan valtakunnan ensimmäisten kahden dynastian aikaiset faaraot rakennuttivat aluksi haudoikseen matalia, penkkiä muistuttavia savitiilisiä mastaboja. Päällekkäin asetelluista mastaboista muodostuivat porraspyramidit. Näistä ensimmäinen kivestä tehty ja siksi hyvin säilynyt oli kolmannen dynastian faaraon Djoserin porraspyramidi Sakkarassa. Neljännen dynastian faaraot rakennuttivat suuret Gizan pyramidit, joista suurin on alkujaan 146 metriä korkea Kheopsin pyramidi. Tämän jälkeen pyramidien arvostus alkoi pienetä: ne alettiin rakentaa aikaisempaa pienemmiksi ja rakennusmateriaaleina käytettiin huonommin säilyviä materiaaleja.


title: Muinainen Egypti

text: Uuden valtakunnan faaraot haudattiin Kuninkaiden laakson vaikeapääsyisiin ja pyramideja helpommin vartioitaviin kalliohautoihin. 21. dynastian aikaan kuninkaalliset muumiot kerättiin yhteen ja kätkettiin turvallisiin piilopaikkoihin. Näistä yksi oli vuonna 1898 löydetty Amenhotep II:n hauta, jossa oli yhteensä 16 kuninkaallista muumiota. Myös toinen samanlainen kätkö löydettiin 1800-luvulla.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaisegyptiläisten jumaltemppelit oli tarkoitettu valtionuskonnon ylläpitoa varten; niitä hallitsivat papit, ja ne olivat tavallisilta ihmisiltä kiellettyjä paikkoja. Suuren temppelin ytimessä oli ”kaikkein pyhin”, suljettu pimeä kammio, jossa jumala asui ja jossa jumalkuva oli.


title: Muinainen Egypti

text: Faaraot vietiin pyramidihautaansa pyramidin yhteydessä olleiden "laaksotemppelin" ja "kuolintemppelin" kautta. Kuolintemppelissä toimitettiin kuninkaalle tämän kuoleman jälkeen päivittäisiä riittejä, jotka takasivat hänen hyvinvointinsa kuolemanjälkeisessä elämässä. Sen jälkeen kun kuninkaat alettiin haudata kalliohautoihin, kuolintemppelistä tuli heidän ainoa näkyvä muistomerkkinsä. Suurin osa näistä temppeleistä on jo kadonnut.


title: Muinainen Egypti

text: Gizan sfinksi sijaitsee Gizan tasangolla Khefrenin pyramidin edessä. Se on noin 20 metriä korkea ja 73,5 metriä pitkä patsas, jolla on ihmisen kasvot ja leijonan ruumis. Sfinksi on hakattu peruskalliosta ulkonevaan kalkkikiveen. Sen sisällä on kolme kuilua, joiden sisältä ei ole löydetty mitään.


title: Muinainen Egypti

text: Gizan sfinksin henkilöllisyydestä ei ole täyttä varmuutta, vaikka useimmiten sen katsotaan esittävän neljännen dynastian aikana hallinnutta faarao Khafrea. Joidenkin teorioiden mukaan sfinksi saattaa esittää myös Khafren edeltäjiä Djedefraa tai Khufua. Sen etutassujen välissä on ehkä ollut kuninkaan patsas; nyt siinä on niin sanottu unisteela.


title: Muinainen Egypti

text: Sfinksejä on myös muualla Egyptissä, kuten Karnakissa, ja joillain niistä on oinaan tai haukan pää. Sfinkseillä oli Egyptissä mytologinen yhteys auringonjumalaan ja faaraoon.


title: Muinainen Egypti

text: Obeliskit olivat yhdestä kivestä, yleensä punagraniitista veistettyjä, pohjaltaan nelikulmaisia ja ylöspäin kapenevia pylväitä, joiden huippu oli pyramidin muotoinen. Obeliskit olivat auringonjumalan symboleja. Muinaisegyptiläisen temppelin edessä seisoi tavallisesti kaksi obeliskia.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaisen Egyptin asukkaat puhuivat egyptin kieltä, joka kuuluu afroaasialasiin kieliin. Egypti on jo kuollut kieli, mutta sen kielioppi tunnetaan hyvin. Vanhan valtakunnan aikana puhuttiin "muinaisegyptiä": siitä on säilynyt etenkin pyramiditekstejä, joita kirjoitettiin pyramidien huoneisiin. Keskivaltakunnan aikana puhuttua egyptiä kutsuttiin "keskiegyptiksi" eli "klassiseksi egyptiksi". Uuden valtakunnan egypti oli "uusegyptiä", joka kehittyi myöhemmin koptin kieleksi.


title: Muinainen Egypti

text: Kirjoitustaito keksittiin Egyptissä viimeistään 3200–3100 eaa. Egyptiläisten kirjoitusjärjestelmä, "hieroglyfit", saattoi saapua Mesopotamiasta, tai egyptiläiset olivat vieneet hieroglyfinsä tai niiden ajatuksen Mesopotamian kuvakirjoitukseksi. Joidenkin ajoitusten mukaan Skorpioni I -nimisen kuninkaan haudassa olisi ollut hieroglyfejä 3300–3200 eaa. ja joissain ruukunsirpaleissa 3400–3300 eaa.


title: Muinainen Egypti

text: Hieroglyfien käyttö väheni viimeistään Ptolemaiosten ja roomalaisvallan kauteen mennessä. Lopullisesti niiden käytöstä luovuttiin 300 jaa., jolloin egyptiä alettiin kirjoittaa kreikkalaisin kirjaimin, joihin lisättiin seitsemän demoottista merkkiä. Vanhasta kirjoituksesta luopumisen syy oli luultavasti se, että Egyptistä oli jo tullut kristitty maa, ja hieroglyfejä pidettiin pakanallisina.


title: Muinainen Egypti

text: Hieroglyfejä on sisältötekstissä neljäntyyppisiä: yksittäisiä äännemerkkejä, kirjainryhmien merkkejä, sanamerkkejä, sekä ääntymättömiä, selventäviä merkkejä. Osa hieroglyfeistä on puhdasta kuvakirjoitusta. Hieroglyfejä opittiin tulkitsemaan uudelleen vasta 1800-luvun alussa.


title: Muinainen Egypti

text: Monumentaalikirjoituksessa käytettyjen hieroglyfien lisäksi hallinnollisia asiakirjoja varten kehittyi samanaikaisesti myös hieraattinen kirjoitus. Se oli hieroglyfeistä kehitetty yksinkertaistettu kursiivi, jota on huomattavasti nopeampi ja helpompi kirjoittaa kuin hieroglyfejä. 600-luvulla eaa. hieroglyfikirjoituksesta kehittyi pikakirjoituksen omainen demoottinen kirjoitus.


title: Muinainen Egypti

text: Kirjoittaminen oli kirjurien työtä. Kirjurinammattiin tähtäävä koulutus aloitettiin kymmenvuotiaana erityisissä kouluissa, ja koulutuksen jälkeen kirjuri ryhtyi jonkun kokeneen kirjurin oppipojaksi. Kirjurinammatti periytyi usein isältä pojalle.


title: Muinainen Egypti

text: Herodotoksen mukaan egyptiläiset olivat maailman hurskain kansa, jonka kaikissa toimissa uskonto ilmeni. Uskonto näkyi egyptiläisten valtavissa temppeleissä ja kuolemanjälkeistä elämää varten rakennetuissa muistomerkeissä ja haudoissa sekä vainajien palsamoinnissa ja hautajuhlissa, oraakkeleissa ja loitsuissa. Egyptiläiset uskoivat jumaltensa olevan läsnä temppeleidensä "kaikkein pyhimmässä" sisähuoneessa, missä heille uhrattiin päivittäin ruokaa. Temppeleissä säilytettiin myös eläimiä, joiden kultit olivat egyptiläisille tärkeitä.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaiset egyptiläiset uskoivat maailman syntyneen maanalaisesta Nun-alkumerestä, joskin itse luomistapahtuman kuvaamisessa maan papistossa oli useampia koulukuntia. Egyptiläisten uskomuksen mukaan heidän yläpuolellaan avaruuden jumala Šu piteli taivasta. Auringon he uskoivat nousevan aamulla merestä ja laskevan illalla Manalaan. Egyptiläisten jumalat hallitsivat makrokosmosta ja faarao mikrokosmosta. Näiden maailmojen välillä oli ihmisten ja jumalien välinen avunantosopimus, jossa jumalat soivat ihmisille hyvän sadon palkintona heidän palevelmisestaan. Jumalia egyptiläisillä oli satoja, joista jokaisella egyptiläisellä tai usein koko kaupungilla oli oma suosikkijumalansa. Tällaisia paikallisia suosikkijumalia olivat muun muassa luojajumala Ptah, viisauden jumala Thoth, manalan jumala Osiris ja auringonjumala Amon. Kaikkien yhteisenä jumalana oli faarao, välittäjä jumalten ja ihmisten välillä. Egyptiläisten jumalilla oli kullakin oma eläimellinen ilmenemismuotonsa, kuten lehmä, krokotiili, leijona, ibis-lintu tai haukka.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläiset uskoivat, että ihminen joutuisi kuollessaan Osiriksen viimeiseen tuomioon, jossa hänen sydämensä punnittaisiin jumalien edessä. Sydän asetettaisiin vaakaan, jossa oikeudenmukaisuuden sulka olisi vastapainona. Jos sulka ja sydän olivat samanpainoiset, pääsi ihminen tuonpuoleiseen elämään, mutta jos sydän oli sulkaa painavampi, vainaja joutui kadotukseen. Paratiisiin egyptiläisiä opasti Kuolleiden kirja, joka sisälsi vainajalle hyödyllisiä loitsuja ja neuvoja.


title: Muinainen Egypti

text: Kuolemanjälkeistä elämää varten egyptiläiset säilöivät ruumiit muumioimalla. Palsamointi kesti 70 vuorokautta, ja sen kalleimmassa muodossa vainajalta poistettiin sisäelimet ja hänet säilöttiin lipeäsuolaan. Säilytyksen jälkeen hänet pestiin, käärittiin siteisiin ja haudattiin. Egyptiläiset muumioivat myös eläimiä.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläisten uskonnossa oli keskeistä myös "ka", monitahoinen käsite, jolla tarkoitettiin siittäviä ja elossa pitäviä elämänvoimia, varastoa josta kaikki elämä sai alkunsa.


title: Muinainen Egypti

text: Amarnan kaudella faarao Akhenaton nosti Aton-jumalan lyhyeksi aikaa korkeimmaksi jumalaksi, Egyptin papiston tyrmistykseksi. Egyptin uskonnolla, mahdollisesti juuri Akhenatonin kultilla, on katsottu voineen olla vaikutuksensa yksijumalaisen juutalaisuuden syntyyn, ja se on voinut antaa innoitusta myös joihinkin kristinuskon myytteihin. Moni muinaisegyptiläisen uskonnon piirre on säilynyt nykyaikaan asti maan koptikristittyjen kirkossa..


title: Muinainen Egypti

text: Muinaisen Egyptin taide käsittää lukemattomia taidekäsitöitä, maalauksia, reliefejä ja patsaita. Egyptiläiset itse eivät tunteneet taiteen käsitettä, eikä heidän kielessään ollut sille sanaa. Taiteilijat olivat käsityöläisiä, joiden tehtävä oli tuottaa kauniita teoksia, yleensä uskonnollisiin tarkoituksiin. Suurin osa Egyptin taiteesta on hautataidetta, jonka tarkoituksena oli toimia sielun asuinsijana ja taata vainajalle hyvä elämä tuonpuoleisessa..


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin taide oli hyvin säännönmukaista. Tasaisella pinnalla kuvattujen ihmisten kasvot ja jalat kuvattiin aina sivulta päin, mutta rintakehä ja kädet suoraan edestä. Taiteilijat suosivat usein myös symmetriaa, mutta perspektiiviä ei käytetty. Yhdennäköisyyttä tärkeämpänä pidettiin sitä, että kuvaan saatiin mukaan kaikki luonteenomainen, myös sellainen jota ei voinut nähdä. Faaraot esitettiin usein todellista nuorempina ja ylväämpinä. Miesten iho maalattiin tummemmaksi kuin naisten, lapsilla oli kuvissa sormi suussa, ja elävät ihmiset kuvattiin ottamassa askelta siinä kun kuolleilla olivat jalat yhdessä. Myös värisymboliikka oli tärkeässä osassa, ja jokaisella värillä oli symbolinen merkitys.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin taide saavutti hienostuneimman kautensa Keskimmäisen valtakunnan aikana, ja taiteen rappio alkoi vasta Ptolemaioksien kaudella.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaisesta Egyptistä on säilynyt monenlaisia tekstejä, kuten uskonnollisia tekstejä, moralistisia kirjoituksia, tiedetekstejä, oikeudenkäyntien kuvauksia, runoja, satuja, tarinoita, näytelmiä, omaelämäkertoja ja muistelmateoksia. Uskonnollisiin teksteihin kuuluivat etenkin Kuolleiden kirja, arkkutekstit (pyramiditekstit), hymnit ja rukoukset. Klassisen proosan tunnetuimpia esimerkkejä ovat tarina haaksirikkoutuneesta merimiehestä ja Sinuhen tarina (joka on eri tarina kuin kirjailija Mika Waltarin Sinuhe egyptiläinen). Rakkausrunous kukoisti Egyptissä erityisesti Uuden valtakunnan aikana.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläisessä elämänohjekirjallisuudessa isät usein opettivat viisauttaan pojilleen tai opettajat neuvoivat oppilaitaan. Faarao Khufun poika Hardjedef kirjoitti omalle pojalleen näin neljännen dynastian aikana: