title: Reilun kaupan sertifiointijärjestelmä

text: Cato-instituutin Brink Lindseyn mukaan halpojen kahvintuottajien, mm. Vietnamin ja Brasilian, tulo markkinoille laski tuottajahintoja. Tuottajahintojen lasku on markkinoiden viesti kalliimpien kustannusten tuottajille (mm. Keski-Amerikassa) poistua markkinoilta (tai nostaa jalostusarvoa). Tämä estyy, kun Reilu kauppa nostaa hinnat luonnottoman korkealle ja näin ylläpitää ylituotanto-ongelmaa.


title: Reilun kaupan sertifiointijärjestelmä

text: Lontoon yliopiston taloustutkijoiden tekemän nelivuotisen tutkimuksen mukaan Reilun kaupan kahvi, tee ja kukat eivät parantaneet kaikkein köyhimmän maalaisväestön elintasoa Etiopissa ja Ugandassa. Tutkimuskohteissa Reilun kaupan sertifioiduissa tuottajaorganisaatioissa työntekijöiden palkat olivat alhaisemmat kuin tuottajaorganisaatioissa, joilla ei ollut sertifikaattia.


title: HKScan

text: HKScan Oyj (vuoteen 2007 HK Ruokatalo Group Oyj ja sitä ennen LSO Food Oy) on Helsingin pörssissä noteerattu elintarviketeollisuusyhtiö, jolla on toimintaa kymmenessä Euroopan maassa. Konsernin pääkonttori on Turussa Kupittaalla. HK viittasi alkuaan yritysnimeen "Helsingin Kauppiaat".


title: HKScan

text: HKScan-konserni valmistaa ja markkinoi sian-, naudan-, siipikarjan- ja lampaanlihaa, niistä valmistettuja tuotteita ja valmisruokia useilla tuotemerkeillä. Yhtiön tunnetuin yksittäinen tuote Suomessa on HK Sininen Lenkki.


title: HKScan

text:
HKScan Oyj toimii konsernin emoyhtiönä. Suomessa tuotannosta ja markkinoinnista vastaa HKScan Finland Oy. Konsernin kotimarkkinoihin kuuluvat Suomen lisäksi Ruotsi, Tanska ja Baltian maat. Lihan hankinnasta ja tuottajapalveluista vastaa yhtiön kaikissa kotimaissa HKScan Agri. HKScanilla on vientiä lähes 50 maahan.
Turun ja Tampereen yksikköjen alasajon yhteydessä v. 2007 ja 2008 tuorelihan käsittely keskitettiin Forssaan ja lihavalmistetuotanto Vantaalle.


title: HKScan

text:
HK Ruokatalon hankittua vuonna 2007 omistukseensa Ruotsin suurimman liha-alan yrityksen Swedish Meatsin konsernista tuli Pohjoismaiden johtava liha-alan yhtiö, ja Euroopan viidenneksi suurin liha-alan yritys noin kahden miljardin euron liikevaihdolla. Tässä vaiheessa konserni vaihtoi nimekseen HKScan. Lähes 330 miljoonan euron yritysostoa edelsi Swedish Meatsin liiketoimintojen yhtiöittäminen, perustettava yritys otti nimekseen Scan AB. Kauppa vahvistui lopullisesti 29. tammikuuta 2007, kun Scan AB:n toiminta Ruotsissa alkoi. Kaupan jälkeen HKScan-konsernilla on teollista toimintaa Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Virossa, Latviassa ja Puolassa sekä myyntitoimistot Englannissa, Liettuassa ja Venäjällä.Ruotsi
Tanska
Viro
Latvia
Liettua
Puola
Iso-Britannia


title: Istanbul

text: Istanbul (, vuosina 667 eaa. – n. 330 jaa. "Byzantion", vuosina n. 330–1930 "Konstantinopoli", virallisesti nimen muutti vasta Mustafa Kemal Atatürk v. 1930) on Turkin väestöltään suurin kaupunki (yli 13,6 milj. asukasta), ja maan kulttuurin, viestinnän, viihteen ja talouden keskus. Se sijaitsee maan luoteisosassa Marmaranmeren pohjukassa Bosporinsalmen molemmin puolin, pohjoisessa kaupunki ulottuu Mustallemerelle. Kaupunki ulottuu sekä Euroopan että Aasian puolelle. Istanbul oli Osmanien valtakunnan (1290–1923) pääkaupunki vuodesta 1453 alkaen. Kaupungin historialliset alueet on lisätty UNESCOn Maailman kulttuuriperinnön listaan vuonna 1985.


title: Istanbul

text: Istanbul sijaitsee Turkin luoteisosassa ja on heinäkuusta 2004 lähtien käsittänyt entisen Istanbulin maakunnan alueen. Marmaranmeren pohjukasta Mustaanmereen johtava Bosporinsalmi sijaitsee sen rajojen sisällä. Kaupunki ulottuu näin sekä Euroopan (Traakia) että Aasian (Anatolia) puolelle ja on maailman ainoa kahdessa maanosassa sijaitseva kaupunki. Kaupungin pinta-ala on 5 220 neliökilometriä. Kaupungin vanhan Euroopan-puoleisen osan jakaa kahtia Bosporista länteen työntyvä pitkä lahti, Kultainen sarvi. Sen ja Marmaranmeren välissä on kaupungin vanhin osa, Stambul, jota lännessä rajoittaa vanha kaupunginmuuri. Topkapın palatsi sijaitsee laajalla tontilla aivan Marmarameren ja Bosporin yhtymäkohdan vieressä. Stambulin huomattavia historiallisia rakennuksia ovat myös Hagia Sofia, Sininen moskeija ja Istanbulin suuri basaari.


title: Istanbul

text: Kultaisen sarven pohjoispuolella on uudempi Galatan kaupunginosa, jonka yhdistää Stambuliin joukko siltoja, joista huomattavin on Galatan silta. Pitkä kävelykatu, İstiklal Caddesi, johtaa Galatan sillan läheisyydestä Taksim-aukiolle, jonka ympärille on muodostunut moderni liikekeskus. Galatan pohjoispuolitse kaupunkia kiertää moottoritie, johon kuuluu myös vuonna 1973 valmistunut, Aasian puolelle johtava Bosporin silta. Bosporin itäpuolella olevista kaupunginosista keskeisimpiä ovat Üsküdar (ent. Skutari) vastapäätä Galataa sekä etelämpänä niemessä Marmaranmeren rannalla sijaitseva Kadıköy, antiikin Khalkedon. Istanbul sijaitsee Afrikan ja Euraasian mannerlaattojen rajakohdan lähellä, minkä vuoksi alueella on ollut useita ankaria maanjäristyksiä.


title: Istanbul

text: Kaupungin kesät ovat kuumia ja kosteita, ja talvet sateisia ja joskus lumisia. Keskimääräinen vuosittainen sademäärä on 870 millimetriä. Ilmankosteus on usein melko korkea, minkä vuoksi lämpötilat voivat tuntua huomattavasti todellista korkeammilta tai alhaisemmilta. Talvikuukausien keskimääräinen ylin lämpötila on noin 7–10 °C. Lumisadetta tulee yleensä vain noin yhden tai kahden viikon ajan koko talven aikana, mutta kerralla voi sataa paljon. Kesäkuun ja syyskuun välisten kesäkuukausien päiväkeskilämpötila on noin 28 °C.


title: Istanbul

text: Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jonka keskilämpötila on 23,2 °C, ja kylmin tammikuu, jonka keskilämpötila on 5,4 °C. Korkein mitattu lämpötila on 40,5 °C (elokuu 2000) ja alhaisin −16,1 °C (helmikuu 1927). Ilmasto on hieman viileämpi alueen itäosassa. Kaupunki on myös melko tuulinen, tuulen keskimääräinen nopeus on noin 5 m/s.


title: Istanbul

text: Itä-Rooman eli Bysantin keisarikunnan aikana kaupungin virallinen nimi oli Konstantinopoli. Sen asukkaat itse kuitenkin kutsuivat kaupunkia ytimekkäästi nimellä "Kaupunki" (puhekielessä 'i poli', kirjoitettuna η Πόλις, ee polis).


title: Istanbul

text: Turkkilaiset kutsuivat kaupunkia nimellä '(i)stanbol' jo ennen sen vuoden 1453 valtausta. Onkin ajateltu, että Istanbul-nimi tulisi puhekielen kreikan sanoista 'is tin poli' ("kaupunkiin", kirjakielellä εις τήν Πόλιν, 'eis teen polin'). (Itasismin takia koinee-kreikan e-äänettä kuvaavat epsilon ja eeta muuttuivat kansankielessä i-äänteeksi.) Toisaalta, kielitieteen kannalta on luontevaa, että puhekielen muoto 'Stambol'/'Istanbul' olisi yksinkertaisesti lyhentymämuoto nimestä Konstantinopoli (ja täten "yksinkertaisempana" selityksenä suositeltavampi teoria ).


title: Istanbul

text: Virallisesti kaupungin nimi on ollut İstanbul (lue: I'stambul) siitä lähtien, kun turkkilaiset vuonna 1453 valloittivat sen. Kaikkialla länsimaissa se kuitenkin tunnettiin paremmin Konstantinopolin nimellä siihen saakka, kunnes Kemal Atatürk vuonna 1930 päätti, että myös kansainvälisissä yhteyksissä on käytettävä turkkilaista nimeä İstanbul.


title: Istanbul

text: Historiallisista syistä kaupunkia kutsutaan Kreikassa ja ortodoksisen kirkon piirissä edelleen Konstantinopoliksi. Tämä oli aiheuttaa skandaalin vuoden 2005 Euroviisujen harjoituksissa, kun Kyproksen juontaja tervehti turkkilaista kollegaansa kahdesti sanoilla "tervehdys Konstantinopoli". Vasta Euroopan yleisradioliiton EBU:n uhkaus rangaistustoimista lopetti sanailun.


title: Istanbul

text: Vuonna 1453 kaupunki siirtyi turkkilaisen Osmanien valtakunnan haltuun. Osmanit siirsivätkin pääkaupunkinsa Edirnestä Konstantinopoliin. Kaupunkiin jääneet kristityt ja juutalaiset saivat harjoittaa uskontoaan vapaasti osmanien vapaan vähemmistöpolitiikan johdosta. Tämän millet-järjestelmän mukaan uskonnollisten vähemmistöjen sisäisistä asioista (perheoikeus, uskonnon harjoittaminen ja niin edelleen) päättivät heidän uskonnolliset johtajansa. Myös turkkilaisvallan aikana kaupunki jatkoi eloaan itäisen Välimeren tärkeimpänä poliittisena keskuksena.


title: Istanbul

text: Osmanit eivät varsinaisesti muuttaneet kaupungin nimeä, vaan käyttivät nimiä "Konstantiniye" (Konstantinopolin turkkilainen muoto) ja "Stanbulin" rinnakkain aina valtakunnan kukistumiseen asti vuonna 1923. Kun Turkista tuli tasavalta vuonna 1923, siirsi maan ensimmäinen presidentti Mustafa Kemal Atatürk pääkaupungin Ankaraan. Vuonna 1955 Turkin hallitus järjesti Istanbulin kreikkalaisten vainon ja omaisuuden tuhoamisen syyskuun 6. ja 7. päivän välisenä yönä, jonka seurauksena valtaosa kaupungin kreikkalaisista muutti kaupungista.


title: Istanbul

text:
Kesästä 2004 lähtien Istanbulin kaupungin alue on sisältänyt myös aiemman Istanbulin maakunnan alueen.
Kaupunki on jaettu useisiin itsehallinnollisiin alueisiin "(belediye)", jotka päättävät muun muassa kaavoituksesta ja jätehuollosta.


title: Istanbul

text: Turkin tilastokeskus arvioi kaupungin asukasluvuksi vuonna 2011 noin 13,6 miljoonaa. Istanbulin väestöstä noin 65% asuu Euroopan puolella ja 35 % Aasian puolella. Mikäli Istanbulin Euroopan puoleinen osa olisi erillinen kaupunki, se olisi noin 8,8 miljoonalla asukkaallaan Euroopan 2. suurin kaupunki, sijoittuen väestöltään Moskovan ja Lontoon välille.


title: Istanbul

text: Joidenkin arvioiden mukaan, joissa on huomioitu myös muualta Turkista Istanbulin alueelle muuttaneet siirtolaiset, Istanbulin alueen väkiluku oli noin 16 miljoonaa. Istanbul lasketaan maailman kahdenkymmenen suurimman suurkaupunkialueen joukkoon.


title: Istanbul

text: Oheisissa taulukoissa on kuvattu Istanbulin Euroopan ja Aasian puoleisen osan piirijako ja kunkin piirin asukasluku vuonna 2011. Euroopan puolella väestöstä asui 8,802 miljoonaa (64,61 %) ja Aasian puolella 4,822 miljoonaa henkeä (35,39%).


title: Istanbul

text: Valtaosa Istanbulin asukkaista on muslimeja, mutta kaupungissa asuu myös pieniä uskonnollisia vähemmistöjä. Muslimiväestöstä valtaosa on sunneja, arviolta 15–30 % vähemmistön ollessa aleveja. Istanbulissa asuu noin kaksi miljoonaa kurdia, joista suurin osa joutui muuttamaan kaupunkiin pakoon Kaakkois-Turkin kurdialueiden levottomuuksia 1980- ja 1990-luvuilla. Istanbulin suurimman ei-islaminuskoisen yhteisön muodostavat armenialaiset, joita Istanbulissa asuu 40 000–70 000. Vuosisadan alkuvuosikymmeninä yli 100 000 henkeä käsittänyt kaupungin kreikkalaisväestö on supistunut muutamaan tuhanteen. Kreikkalaisortodoksisen kirkon patriarkaatti, jonka alainen myös Suomen ortodoksikirkko virallisesti on, toimii yhä Istanbulissa, Fenerin kaupunginosassa. Istanbulin juutalaisvähemmistö käsittää noin 26 000 henkeä.


title: Istanbul

text: Bruttokansantuote henkilöä kohti Istanbulissa on korkeampi kuin Turkissa keskimäärin. Turkin tilastokeskuksen mukaan vuonna 2005 Turkin BKT henkilöä kohden oli 5 008 dollaria, ja Istanbulissa se oli noin 7 000–7 500 dollaria.


title: Istanbul

text: Istanbulissa työikäinen väestö on nuori ja runsaslukuinen. Istanbulissa aktiivisesti työelämässä olevat ihmiset ikäryhmässä 30–59 vuotta ovat lukumäärältään 4,5 miljoonaa ihmistä.


title: Istanbul

text: Istanbulin sijainnista Bosporinsalmen rannalla Euroopan mantereen ja Aasian yhtymäkohdassa johtuen liikenne on vilkasta. Maantieyhteydet kulkevat Bosporin siltojen yli. Kolme merkittävää moottoritietä kulkee Istanbulin läheisyydessä. Laivaliikenne on vilkasta Bosporinsalmessa. Rautatieyhteydet kulkevat Istabulin kautta Eurooppaan. Vuonna 2013 avattiin Marmaray-tunneli, joka kulkee salmen alitse tunnelissa yhdistäen rautatieyhteydet Euroopan ja Aasian välillä. Istanbulin metron ensimmäinen osa otettiin käyttöön vuonna 2000.


title: Istanbul

text: Istanbulia palvelee kaksi lentoasemaa. Istanbul-Atatürkin kansainvälinen lentoasema on Turkin suurin ja Lähi-idän toiseksi vilkkaimmin liikennöity lentoasema. Halpalentojen suosima Sabiha Gökçenin kansainvälinen lentoasema hiukan kauempana Istanbulista kasvaa nopeasti.


title: Istanbul

text: Rakenteilla olevan kolmannen kansainvälisen lentoaseman ensimmäisen osan valmistuttua lokakuussa 2018 suurin osa Istanbul-Atatürkin lentoaseman matkustajaliikenteestä siirretään uudelle kentälle.


title: Istanbul

text: Jalkapallo,koripallo ja lentopallo ovat suosittuja urheilulajeja Istanbulissa. Tunnetuimmat urheiluseurat ovat Beşiktaş, Galatasaray ja Fenerbahçe. Kaupunki haki myös kesäolympialaisia 2020.


title: Istanbul

text: Istanbul on Turkin suurin kaupunki, maan kaupallisen elämän ja turismin keskus. Pääkaupunkiin, Ankaraan, on keskittynyt enemmän hallinnollista toimintaa.


title: Istanbul

text: Kaupunki oli kolmen mahtavan keisarikunnan – Rooman valtakunnan, Bysantin keisarikunnan ja Osmanivaltakunnan – pääkaupunki. Kaupungin loistelias historia näkyy mahtavien moskeijoiden minareeteissa, sulttaanien palatsien loistossa ja museoiden taideaarteissa.


title: Istanbul

text: Istanbulissa on valtava ravintolatarjonta alkaen kadunvarsien kebab-kojuista loisteliaisiin kansainvälisiin ravintoloihin. Kebab-ateria ei maksa paljon ja ruoka on usein erinomaista. Ensimmäisen luokan ravintolat eivät ole halpoja, mutta hinta-laatusuhde on hyvä. Aitoa turkkilaista ruokaa tarjoavia ravintoloita on runsaasti, samoin erilaisia etnisiä ravintoloita. Istanbulista löytyvät myös kaikki kansainväliset pikaruokaketjut.


title: Istanbul

text: Sultanahmetissa monet Bysantin ja Osmanien ajan rakennukset on restauroitu ainutlaatuisiksi ravintoloiksi. Istiklal-kadulta alkavan Kukkakujan (Çiçek Pasaji) pikku ravintolat ovat tunnettuja alkupaloistaan ja meren antimistaan. Kumkapissa on paljon tavernoita, baareja ja erinomaisia kalaravintoloita.


title: Istanbul

text:
Istanbulin iltaelämästä löytyy jokaiselle jotakin: oopperaa, operettia, balettia, jalkapalloa, teatteria, konsertteja ja näyttelyitä. Ohjelmia kannattaa kysyä Atatürkin Kulttuurikeskuksesta Taksim-aukiolla. Mikäli olet kiinnostunut kevyemmästä iltaohjelmasta, sitäkin löytyy runsaasti: vatsatanssiesityksiä, kabareita, jazz- ja rock-konsertteja, musiikkibaareja ja lukemattomia diskoja ja yökerhoja.
Tässä muutamia nähtävyyksiä:
Sultanahmetin alue
alueella sijaitsee useita Istanbulin tunnetuimmista nähtävyyksistä – Topkapin palatsi, Hagia Sofia ja Sininen moskeija. Topkapin palatsissa ottomaanit pitivät hoviaan. Kaunis palatsialue koostuu monista puistojen keskelle sijoitetuista huviloista ja paviljongeista sekä hallitsijan asuintilat sisältäneestä haaremista. Hagia Sofia oli ensin kristillinen kirkko ja myöhemmin moskeija; nykyään rakennus toimii museona. Sininen moskeija on Turkin päämoskeija.


title: Istanbul

text:
Vanhakaupunki
Vanhassa kaupungissa sijaitseva Suleimanin moskeija häikäisee upealla arkkitehtuurillaan ja valtavalla koollaan. Sen juurelta alkaa Suuri basaari, joka on Istanbulin suurin basaarialue. Sen lähellä oleva Konstantinuksen pylväs on muisto kaupungin perustamisesta noin 1700 vuotta sitten.


title: Istanbul

text:
Taksim-aukio
Modernin Istanbulin sydän. Turistialue, jossa on hyvät ostosmahdollisuudet ja paljon ravintoloita.


title: Istanbul

text: Kaupungin Aasian-puoleisessa osassa sijaitseva historiallinen Haydarpaşan rautatieasema vaurioitui pahasti tulipalossa marraskuussa 2010. Asema valmistui 1908, ja sen suunnittelivat saksalaiset arkkitehdit. Asema on yksi Berliini–Bagdad -rautatiehankkeen asemista. Nykyisin se on muualle Turkkiin suuntautuvan liikenteen solmukohta.


title: Bumtsibum

text: Bumtsibum (ent. BumtsiBum!) on suomalainen musiikkiviihdeohjelma, jota esitettiin MTV3-kanavalla. Ohjelma perustuu irlantilaiseen "The Lyrics Board" -formaattiin, jossa julkisuudesta tutut laulajavieraat arvailevat ja esittävät lauluja. Ohjelmaa tuotti vuosina 1997–1999 MTV-Viihde Oy, sitten vuosina 2000–2001 Pearson Television Entertainment sekä vuosina 2001–2005 Oy FremantleMedia Finland. Vuonna 2017 uudelleenesitettyä versiota tuotti Rabbit Films.


title: Bumtsibum

text: Ohjelmaa esitettiin aluksi vuosina 1997–2005, jolloin pianisteina toimivat Seppo Hovi ja Esa Nieminen sekä vuonna 2002 joukkoon liittynyt Tuomas Kesälä. Housebändissä soittivat Jari Puhakka, Häkä Virtanen, Jartsa Karvonen, Juha Lanu ja Heikki Pohto. Ohjelman juonsi Marco Bjurström. Vuonna 1999 toteutettiin ohjelmaan perustuen konserttikiertue, jolla esiintyivät Jari Sillanpää, Marita Taavitsainen, Antti L. J. Pääkkönen, Sanna Pietiäinen. Viimeisessä BumtsiBum!-jaksossa 26. helmikuuta 2005 muisteltiin menneitä hetkiä housebändin, juontajan ja pianistien kanssa.


title: Bumtsibum

text: Ruotsissa samalla ohjelmaformaatilla on toteutettu viihdeohjelma "Så ska det låta", Norjassa nimellä "Beat for beat" ja Tanskassa "Hit med sangen". Ohjelman nimi on peräisin Brita Koivusen levyttämän käännösiskelmän "Suklaasydän" kertosäkeestä.


title: Bumtsibum

text: MTV3-kanava aloitti ohjelman uusinnat 13. kesäkuuta 2009. Uusitut jaksot olivat vuosilta 2004 ja 2005.


title: Bumtsibum

text: Vuonna 2015, Suomi-areenan täyttäessä 10 vuotta, DNA ja MTV3 päättivät, että BumtsiBum! tuodaan takaisin televisioon. Historiallisessa jaksossa kilpailijoina toimivat Veeti Kallio, Diandra, Virve Rosti ja Visa Luttinen.


title: Bumtsibum

text: MTV tiedotti lokakuussa 2016 ohjelman palaavan ruutuun keväällä 2017 uudistetulla nimellä Bumtsibum. Uusi kausi alkoi 18. maaliskuuta 2017, jolloin juontajana toimi laulaja-näyttelijä Kalle Lindroth ja pianisteina Heikki Puhakainen ja Lasse Piirainen. Kauden ensimmäinen jakso keräsi yhteensä 1 385 000 katselijaa, keskikatselijamäärän ollessa 906 000.Kuitenkin jo ensimmäisen jakson jälkeen katsojamäärät lähtivät jyrkkään laskuun ja esimerkiksi viikolla 16 keräsi kuudes jakso katsojia enää 293 000 . Viikolla 18 Bumtsibum ei enää mahtunut edes 20 katsotuimman ohjelman joukkoon , mutta viikolla 21 Bumtsibum mahtui jälleen 20 katsotuimman joukkoon. Kauden päätösjakso esitettiin 10. kesäkuuta 2017. Katsojilta on tullut runsaasti palautetta mm. liiallisen käsikirjoituksen tuntu.


title: Windows 95

text: Windows 95 (koodinimeltään "Chicago") on 16/32-bittinen graafinen käyttöjärjestelmä, jonka Microsoft julkaisi 24. elokuuta 1995.


title: Windows 95

text: Windows 95:n seuraaja oli Windows 98, joka julkaistiin kesäkuussa 1998.


title: Windows 95

text: Windows 95 oli ensimmäinen DOS-pohjainen Windows-versio, jota Microsoft markkinoi itsenäisenä käyttöjärjestelmänään. Kyseessä oli kuitenkin lähinnä markkinointitekninen muutos, jossa MS-DOSia ja Windowsia alettiin myydä yhtenä kokonaisuutena samassa paketissa. Käyttöjärjestelmä käynnistyi MS-DOSiin ja käynnisti perusasetuksilla automaattisesti graafisen käyttöliittymän. Tietokonetta sammutettaessa se myös palasi DOS-tilaan, mutta ruudulle jäi graafinen "sammuta"-ruutu, josta pääsi varhaisissa versiossa takaisin MS-DOSiin painamalla "control-C". Graafisessa tilassa Windows käytti kuitenkin yhteensopivuuden salliessa 32-bittistä levykäsittelyä ohittaen MS-DOSin.


title: Windows 95

text: Windows 95:n käyttöliittymä työpöytineen oli täysin uudistettu ja se oli ensimmäinen Windows-versio, jossa käytettiin "käynnistä"-valikkoa. Se tuki myös pitkiä 255 merkin tiedostonimiä MS-DOSin ja aikaisempien Windowsien 8+3:n merkin sijaan. VFAT16-tiedostojärjestelmän suurin mahdollinen koko oli 2 GB.


title: Windows 95

text: Windows 95:n laitesuositukset olivat Intelin 80386DX-suoritin, 4 MB muistia, VGA-näytönohjain, hiiri ja 50 MB kiintolevytilaa. Se ei toiminut lainkaan 286-suorittimilla. Laitevaatimukset olivat alimittaiset, ja hyvään suorituskykyyn suositeltiin vähintään 80486-suoritinta ja 8 MB muistia. Käyttöjärjestelmä toimitettiin CD-levyllä tai suppeampana 13 levykkeellä.


title: Windows 95

text: Windows 95:n sisälsi myös multimediaominaisuuksia, joita esitteli käyttöjärjestelmän mukaan paketoitu Weezerin musiikkivideo ""Buddy Holly"" ja Edie Brickellin ""Good Times"". Windowsin käynnistysäänen ("The Microsoft Sound") sävelsi Macintosh-tietokoneella Brian Eno.


title: Windows 95

text: Windows 95:n julkaisu tehtiin valtavan mainoshumun säestämänä 2 500 lehtimiehen läsnä ollessa. Microsoft käytti mainoskampanjassaan Rolling Stonesin kappaletta "Start Me Up", josta se maksoi arvioiden mukaan 8–14 miljoonaa dollaria. Apple käynnisti vastakampanjan, jossa se vinoili Microsoftille mainoslauseella "C:\NGRTLNS.W95"


title: Windows 95

text: Windows 95:n myöhemmät versiot, OEM 2.1:stä lähtien, tukivat USB-hiiriä ja -näppäimistöjä. Tätä versiota ei kuitenkaan saanut ostaa, vaan sitä toimitettiin vain laitevalmistajille (OEM, "Original Equipment Manufacturer"), eikä ominaisuutta toimitettu päivityksenä.


title: Windows 95

text: Windows 95:ssa on virhe, jonka vuoksi se kaatui oltuaan käynnissä 49,7 vuorokautta. Tosin käyttöjärjestelmän suhteellisen epävakauden vuoksi ongelmaan ei kiinnitetty huomiota ennen kuin vasta vuonna 1999 .


title: Windows 95

text: Windows 95:n tuki päättyi lopullisesti 31. joulukuuta 2001.


title: Windows 2000

text: Windows 2000 (joskus myös "Win2k") on 32-bittinen yrityskäyttöön suunnattu graafinen käyttöjärjestelmä. Microsoft julkisti Windows 2000:n 2000.


title: Windows 2000

text: Windows 2000 -käyttöjärjestelmän Professional-versio suunniteltiin ensisijaisesti yritysten työasemakäyttöön. Versiot Server, Advanced Server ja Datacenter Server on tarkoitettu käytettäviksi palvelimina toimivissa tietokoneissa. Microsoft on julkaissut Windows 2000-käyttöjärjestelmään neljä päivityspakettia, joista uusin on 2003 julkaistu SP4 (Service Pack 4).Microsoft Support: Windows 2000


title: Windows 2000

text: Windows 2000:n extended-tuki päättyi 2010. Tietoturvapäivitykset ja Microsoftin maksullinen tuki ovat loppuneet.


title: Windows 2000

text: Windows 2000:n työasemaversion seuraaja on Windows XP. Palvelinversion seuraaja on Windows Server 2003.


title: Windows 2000

text:
Server-versio vaatii vähintään 128 MB muistia.
   Server-versio vaatii vähintään 2 GB kiintolevytilaa.


title: Huhtamäki

text: Huhtamäki Oyj on suomalainen kuluttajapakkauksia valmistava yritys. Yhtiö valmistaa muun muassa elintarvikepakkauksia, kertakäyttöastioita sekä kananmuna- ja hedelmäpakkauksia. Alkujaan Huhtamäki perustettiin vuonna 1920 Kokkolaan, ja yhtiö toimi vuosina 1940–1975 monella eri toimialalla nimellä "Huhtamäki-yhtymä" ja vuosina 1999–2001 nimellä "Huhtamäki Van Leer Oyj".


title: Huhtamäki

text: Huhtamäen liikevaihto vuonna 2017 oli 3,0 miljardia euroa ja yhtiö työllisti vuoden lopussa yli 17 000 henkeä. Toimitusjohtajana on toiminut Jukka Moisio 1. huhtikuuta 2008 lähtien. Huhtamäen osake noteerataan Helsingin pörssissä. Vuoden 2015 lopussa yhtiöllä oli 24 484 rekisteröityä osakkeenomistajaa.


title: Huhtamäki

text: Huhtamäki sai alkunsa, kun 20-vuotias Heikki Huhtamäki perusti Kokkolaan makeisia valmistavan "O. Y. Huhtamäen Tehtaat - A. B. Huhtamäkis Fabriker". Se yhdistettiin "Makeistehdas Hellas Oy:n" kanssa "Huhtamäki-Hellas Oy:ksi" vuonna 1931. Makeisteollisuuden lisäksi Huhtamäki laajensi toimintaansa Turussa muun muassa 1930-luvulla elintarvikkeisiin (Jalostaja) ja keksi- ja leipäteollisuuteen (Ipnos), 1940-luvulla lääketeollisuuteen (Leiras), terveydenhuollon tukkukauppaan ja alkoholijuomiin (Marli) sekä 1970-luvulla metalliteollisuuteen ja elektroniikan komponentteihin.


title: Huhtamäki

text: 1980-luvulla Huhtamäki-yhtymä alkoi keskittää toimintaansa neljälle päätoimialalle, teki merkittäviä yritysostoja makeisteollisuudessa (Leaf) ja myi lukuisia toimintayksiköitään (mm. Pyrkijän ja Lääketukun). Keskittyminen jatkui 1990-luvulla, kun Huhtamäki luopui elintarvikkeiden jalostuksesta (mm. Marli, Jalostaja ja Mensa), lääketeollisuudesta (Leiras) vuonna 1996 ja makeisteollisuudesta (Leaf) vuonna 1999. Lukuisin yritysostoin vahvistetuksi päätoimialaksi jäi elintarvikepakkaus- ja kertakäyttöastiateollisuus (Polarcup, Sealright). Huhtamäen pakkausteollisuus oli saanut alkunsa jo 1960-luvulla, kun säilyketehdas Mensan pakkausosastosta muodostettiin Polarpak (nykyinen Polarcup).


title: Huhtamäki

text: Vuonna 1999 Huhtamäki Oyj yhdistyi alankomaalaisen "Royal Packaging Industries Van Leer N.V:n" kanssa Huhtamäki Van Leer Oyj:ksi. Vuonna 2000 yhtiö myi teollisuuspakkauksia valmistavan Van Leer Industrial -ryhmän yhdysvaltalaiselle Greif Brothersille, ja vuonna 2001 yhtiö vaihtoi nimensä takaisin Huhtamäki Oyj:ksi. Vuonna 2012 Huhtamäki osti kiinalaisen kertakäyttöastioita ja tarjoilupakkauksia valmistavan Joscon, ja saman vuoden elokuussa yhtiö osti myös yhdysvaltalaisen kertakäyttöastiavalmistaja Winterfieldin.


title: Huhtamäki

text:
Yhtiön suurimmat osakkeenomistajat (31.12.2018):
Ulkomaalaisomistus sisältäen hallintarekisteröidyt osakkeet: 43,38 %


title: Apetit (yritys)

text: Apetit Oyj (toukokuuhun 2013 saakka Lännen Tehtaat Oyj, vuoteen 1973 Lännen Sokeri) on Helsingin pörssissä noteerattu elintarviketeollisuuden yrityskonserni. Yhtiö valmistaa pakasteita ja kalajalosteita. Lisäksi yhtiö tuottaa kasviöljyjä ja harjoittaa viljan sekä rehuraaka-aineiden kauppaa. Yhtiön tunnetuin tuotemerkki on Apetit-pakasteet.


title: Apetit (yritys)

text: Yhtiö perustettiin Säkylään vuonna 1950 nimellä Länsi-Suomen Sokeritehdas Oy.


title: Apetit (yritys)

text: Apetit Oyj:n suurin omistaja on pörssiyhtiö Sievi Capital 10,2 prosentin osuudella.


title: Apetit (yritys)

text:
Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut Juha Vanhainen 16.3.2015 lähtien.
Vuodesta vuodesta 2005 toimitusjohtajana toiminut Matti Karppinen irtisanottiin 29.4.2014.


title: Apetit (yritys)

text: Kesäkuussa 2017 Apetit ilmoitti myyvänsä kalaliiketoimintansa norjalaiselle Insulalle. Yrityskauppa sai hyväksynnän Norjan kilpailuviranomaisilta lokakuussa 2017.


title: Apetit (yritys)

text: Vuonna 2004 Lännen Tehtaat myi "Lännen"-tuotemerkillä harjoittamansa kaivurikuormaajien valmistuksen Lännen Tractors Oy -nimiselle uudelle yhtiölle, jossa Lännen Tehtaat ei ole osakkaana.


title: Apetit (yritys)

text: Maaliskuussa 2006 Lännen Tehtaat myi puuntaimia tuottaneen Harviala Oy:n osakekannan Saarioisten Taimistot Oy:lle.


title: Apetit (yritys)

text:
Tammikuussa 2007 Lännen Tehtaat ja Hankkija-Maatalous Oy sopivat Lännen Tehtaiden omistamien Suomen Rehu Oy:n ja Avena Nordic Grain Oy:n osake-enemmistöjen (51 %) siirtymisestä Hankkija-Maatalouden omistukseen. Kilpailuviraston suorittaman selvityksen jälkeen osapuolet luopuivat Avena Nordic Grainin osakkeiden kaupasta. Suomen Rehu Oy:n osakkeiden kauppa toteutui kesäkuussa 2007. Hankkija-Maataloudella on oikeus ostaa loput Suomen Rehun osakkeista aikaisintaan 15 kuukauden kuluttua tehdystä kaupasta.
Vuoden 2012 lopussa päättyi Apetit Pakaste Oy:n ja Ravintoraision yhteisyrityksen Ateriamestarit Oy:n toiminta, ja Apetit ja Raisio huolehtivat nyt suurkeittiömyynnistä molemmat itsenäisesti.


title: Apetit (yritys)

text: Apetitin tehtaille meni aiemmin rautatie, jota pitkin kuljetettiin joka syksy sokerijuurikkaita tehtaiden ja radan valmistumisesta lähtien eli vuodesta 1953 aina vuoteen 2009 asti. Tuolloin juurikkaiden kuljetus lopetettiin, koska VR ja Lännen Tehtaat totesivat juurikkaiden kuljetuksen junilla kannattamattomaksi. Radan purkaminen tasoylikäytävien kohdalta aloitettiin syyskuussa 2011.


title: Big band

text: Big bandit ovat suuria jazzorkestereita, jotka saivat alkunsa 1930-luvun New Yorkista. Tuolloin tanssipaikkojen jazz-kokoonpanot uudistettiin soittotilojen huonon akustiikan takia ja niihin otettiin lisää jäseniä. Big band -kokoonpano syntyi siten, että perinteisen New Orleans -kokoonpanon puhallinsoittimista muodostettiin sektioita. Etelästä virtasi lahjakkaita soittajia pohjoisen uusien työmahdollisuuksien perässä ja big bandien sovittajat olivat innoissaan etelän uusista tuulista ja soundeista. Tästä alkoi big bandien kulta-aika, jonka tyylin tunnusmerkkejä on tarkasti sovitetut sävellykset kullekin soittimelle. Merkittäviä alkuaikojen tyylin kehittäjiä oli muun muassa Fletcher Henderson sovittajansa Don Redmanin kanssa.


title: Big band

text: Suosituimpia big bandejä olivat valkoisten orkesterinjohtajien, kuten Benny Goodmanin, Glenn Millerin ja Artie Shawn orkesterit, mutta merkittävimmät tuon aikakauden isot orkesterit lienevät Duke Ellingtonin ja Count Basien big bandit, joissa soitti monia taitavia solisteja. Erityisesti Kansas Cityn big band -tyylin edustajan Basien orkesterin rytmisektio oli kuuluisa saumattomasta ja svengaavasta yhteissoitostaan, jossa soitti muun muassa nuori Lester Young. Myöhemmin Basien musiikki muotoutui solisteista riippumattomaksi ja pitkälle sovitetuksi big band -tyyliksi, jota tukivat tarkkaan suunnitellut soolot. Duke Ellingtonin orkesteri lienee jazzin historian pitkäikäisin ja eniten levyttänyt kokoonpano, jonka tyyli liittyi vain löyhästi valtavirtaan. Ellington hyödynsi lahjakkaita solistejaan kirjoittamalla juuri näiden soundeille sopivia stemmoja.


title: Big band

text: Suomen ensimmäiset Big Bandit perustettiin jo ennen sotia, mutta vanhimmista yhtäjäksoisesti - ja yhä edelleen toimivista vanhimmat Lappeenranta Big Band muodostettiin vuonna 1954 ja vuonna 1957 Axelbandet. Lappeenranta Big Band perustettiin kolmen saksofonin, kahden trumpetin, pasuunan ja rytmiryhmän muodostaneen tanssiorkestereiden "raunioille" ja sai seuraavana vuonna 1955 nimen Lappeenrannan muusikkojen suuri tanssiorkesteri.  Axelbandet on toiminut Åbo Akademin alaisena suomenruotsalaisena big bandina vuodesta 1957. Tämän jälkeen perustettiin useita uusia yhtyeitä, muun muassa Boston Promenade vuonna 1964, Tapiola Big Band 1969, Pori Big Band 1971, Grani Big Band 1972, Imatra Big Band 1973, Kotka Big Band 1976, Jazz Society Big Band (JASO) 1978, Rovaniemi Big Band 1979 ja Espoo Big Band 1980. Ensimmäinen kunnallisiin jazzmuusikon virkoihin perustuva yhtye oli vuonna 1974 perustettu Kajaani Big Band, jonka muusikoista osa oli päätoimisia.


title: Big band

text: Vuonna 1975 järjestettiin Imatra Big Bandin ensimmäinen kesäkurssi, josta kasvoi 32 kertaa järjestetty Imatra Big Band Festival. Vuodesta 1987 lähtien festivaalista on vastasi oma yhdistys Imatra Big Band Festival ry. Kurssi oli silti tärkeä osa festivaalia sen loppuun asti (eli vuoteen 2014).


title: Big band

text: Ainoa suomalainen säännöllisesti palkkaa maksava big band on UMO. Orkesteri perustettiin vuonna 1975, ja se toimi aluksi osa-aikaisena big bandina. Vuonna 1984 se muuttui kokopäivätoimiseksi ammattilaisorkesteriksi. Vuonna 2001 UMO avasi oman, UMO Jazz House -nimisen ravintolan/harjoittelu-/konserttitilan Helsingissä. Nykyisin orkesteri on kuitenkin ilman kotia tilassa ilmenneiden homeongelmien takia.


title: Big band

text: Suomessa on UMO:n lisäksi useita ammattilaisista koostuvia big bandeja, kuten Great Helsinki Swing Band.


title: Big band

text: Big band -termillä tarkoitetaan kokoonpanoa, jossa on rytmisektio, 13 puhallinta ja mahdollisesti laululoslisti tai -solisteja. Kokoonpano on perusmuodossaan:


title: Big band

text: Rytmisektiossa tavataan usein myös perkussionisti, jolla voi olla rytmisoitinten lisäksi myös melodisia soittimia, kuten vibrafoni. Saksofonisektiossa soittajilla on toisinaan useita sivusoittimia, joita voi olla huilu, klarinetti, sopraanosaksofoni tai bassoklarinetti. Trumpettisektiossa soittajilla on yleensä sivusoittimina flyygelitorvet.


title: Raisio (yritys)

text: Raisio Oyj on suomalainen rehu- ja elintarviketeollisuutta harjoittava pörssiyhtiö. Raision päätuotteita ovat elintarvikkeet ja niiden terveysvaikutteiset ainesosat sekä rehut.


title: Raisio (yritys)

text: Raision liiketoiminta on jaettu kahteen yksikköön: Terveellisiin elintarvikkeisiin ja Raisioagroon.


title: Raisio (yritys)

text: Terveelliset elintarvikkeet -yksikön tuotevalikoimaan kuuluu aamiais-, välipala- ja leivontatuotteita, makeisia, makaroneja, kolesterolia alentavia terveysvaikutteisia elintarvikkeita sekä Benecol-tuotteiden kolesterolia alentava ainesosa kasvistanoliesteri. Tunnetuimpia elintarvikebrändejä ovat Benecol, Elovena, Provena, Nalle, Sunnuntai, Torino ja Nordic.


title: Raisio (yritys)

text: Raisioagron toiminnan painopiste on naudan- ja kalanrehuissa, ruokintaosaamisessa ja kasvinviljelyssä sekä maatalouden verkkokaupassa. Raisioagron tunnetuimpia rehutuotemerkkejä ovat Benemilk, Maituri ja Hercules.


title: Raisio (yritys)

text: Konsernin liikevaihto vuonna 2017 oli 402,8 miljoonaa euroa (sisältäen lopetetut toiminnot, 436,3 miljoonaa euroa vuonna 2016). Raisio työllisti vuoden 2017 lopussa 399 henkeä, joista noin 80 % Suomessa. Tuotantoa on Suomessa kolmella paikkakunnalla. Konsernin päämarkkina-alueita ovat Suomi, Iso-Britannia, Venäjä ja Puola. Benecol-ainesosan markkinat ovat globaalit.


title: Raisio (yritys)

text: Yhtiö sai alkunsa 1939 Raisioon perustetusta vehnämyllystä Oy Vehnä Ab. Vuonna 1959 Oy Vehnä Ab:n, Oy Kasviöljy-Växtolje Ab:n (perustettu 1950) ja Margariini Oy:n (perustettu 1956) hallinnon fuusiossa muodostettiin Raision Tehtaat Oy Ab. Raisio Yhtymä -nimi otettiin käyttöön 1997, ja nimen nykyiseen lyhyeen muotoon siirryttiin 2005.


title: Raisio (yritys)

text: Ensimmäisenä pääjohtajana (vuosina 1939−1961) toimi myös Maalaisliiton taustavaikuttajana aktiivinen vuorineuvos, agrologi Eino Kivivuori. Sittemmin toimitusjohtajina ovat olleet muun muassa varatuomari Veikko Vainio (1965−1973) agronomi Mauri Karvetti (1973−1985) ja varatuomari Esa Halonen (1985−1995), jotka kaikki saivat aikanaan vuorineuvoksen arvonimen. Kivivuoren ja Vainion välissä toimitusjohtajana toimi Veikko Reinikainen. Matti Rihko oli toimitusjohtajana vuodesta 2006 tammikuuhun 2017. Raision väliaikaisena toimitusjohtajana toimi Jarmo Puputti tammikuusta lokakuuhun 2017.


title: Raisio (yritys)

text: Raision toimitusjohtaja on Pekka Kuusniemi, joka aloitti tehtävässään marraskuussa 2017.


title: Raisio (yritys)

text: 1930-luvulle saakka Suomessa käytetty vehnä oli ollut laajalti tuontitavaraa. Vehnänviljelyn kannalta hyvien kesien ja suotuisan maatalouspolitiikan johdosta vehnää alettiin tuolloin viljellä myös Suomessa, etenkin maan lounaisosissa. Vehnän markkinointi oli kuitenkin ongelmallista, sillä sen viljely oli vielä vähäistä muihin viljoihin verrattuna, ja suuret kauppamyllyt sijaitsivat kaukana Lounais-Suomen viljelyalueilta. Vehnän myynti oli vaikeaa ja rahtikustannukset korkeat, koska tullijärjestelmän ansiosta tuontiviljaa, etenkin tuontivehnää, suosittiin kauppamyllyissä kotimaisen leipäviljan sijasta.


title: Raisio (yritys)

text: Muiden muassa Varsinais-Suomen Maataloustuottajain Liiton sihteeri Eino Kivivuori oli tärkeässä asemassa, kun tuottajakokous vuonna 1938 johti 3. helmikuuta 1939 Oy Vehnä Ab:n perustamiseen. Oy Venhä Ab oli mylly-yhtiö, jonka tarkoitus oli jauhaa osakkaidensa viljat ja markkinoida tuotettua jauhoa. Yhtiön perustamisen eteen työtä tehnyt Kivivuori valittiin sen toimitusjohtajaksi. Yhtiön mylly oli tarkoitus rakentaa Turkuun, mutta sopivan tontin puute johti sen rakentamiseen Raisioon rautatien yhteyteen.


title: Raisio (yritys)

text: Talvi- ja jatkosota viivästyttivät Raision-myllyn rakentamista. Suomi menetti kuitenkin samalla Neuvostoliitolle myllykapasiteettiaan, jolloin tarve uudelle myllylaitokselle kasvoi. Mylly käynnistettiin ja tuotanto alkoi alkuvuodesta 1942. Tuotannon alkutaipaleella viljatuotteita säännösteltiin tiukasti, ja kansanhuoltoministeriö hoiti tuotteiden jakelun. Sodan loputtua myllylaitosta laajennettiin hankkimalla uusia kuivureita ja siiloja sekä tehokkaampia myllykoneita. Tuotantoa myös laajennettiin uusiin tuotteisiin. Mallastuksen aloittamiseen tarvittu koneisto kerättiin kasaan ja koottiin omin toimin Suomen metalliteollisuuden Neuvostoliitolle luovuttamien sotakorvausten sekalaisista ylijäämäosista. Ensimmäiset olutmaltaat Raisiolta valmistuivat vuonna 1950. Rehuseoksia alettiin valmistaa myllyn sivutuotteista vuonna 1948. Lisäksi alettiin jalostaa riisiä.


title: Raisio (yritys)

text: Vuonna 1950 Oy Vehnä Ab:n laitoksen viereen perustettiin kasviöljytehdas Oy Kasviöljy-Växtolje Ab, joka vankisti merkittävästi rypsinviljelyn asemaa Suomessa. Jalostettu rypsiöljy ei tuolloin ollut kovin tunnettu aine margariiniteollisuudessa. Kun yksityiset vähittäiskauppiaat halusivat rakentaa oman tehtaan, ja kasviöljymargariinin markkinointiin haluttiin kehittää omaa jatkojalostusta, päätettiin Oy Kasviöljy-Växtolje Ab:n hallintoneuvoston kokouksessa alkuvuonna 1956 perustaa Raisioon rakennettavaa margariinitehdasta hallinnoimaan Margariini Oy. Perustamiskokouksen puheenjohtajana toimi myöhemmin samana vuonna presidentiksi valittu Urho Kekkonen.


title: Raisio (yritys)

text: Margariinitehdasta perustamassa olivat mukana Oy Kasviöljy-Växtolje Ab, leipomoteollisuus ja yksittäiskauppiaat. Kivivuori toimi kaikkien kolmen yhtiön toimitusjohtajana. Yhtiöt tekivät yhteistyötä, ja vuonna 1959 Oy Vehnä Ab:tä, Oy Kasviöljy-Växtolje Ab:tä ja Margariini Oy:tä varten muodostettiin yhteinen hallinnointiyhtiö, Raision Tehtaat Oy Ab. Kivivuori valittiin hallinnointiyhtiön pääjohtajaksi.


title: Raisio (yritys)

text: Vuonna 1960 valmistui Raision Tehtaiden ensimmäinen varsinainen rehutehdas, joka tehosti yhtiön rehunvalmistusta huomattavasti. Vuonna 1961 yhtiö perusti Vihantiin ruokaperunateollisuutta varten tehtaan.


title: Raisio (yritys)

text: Raisio koki vastoinkäymisiä, kun yritys laajentua keksitehtaalla Hangossa epäonnistui, ja 1960-luvulla margariininkäyttö väheni Suomessa vuosiksi sen valmistuksen saaman negatiivisen julkisuuden myötä. Puhuttiin margariiniskandaalista: margariinitehtaat olivat käyttäneet valmistuksessa ihmisille kelpaamattomia rasvoja, ja Raision sekä Paasivaara-yhtymän johtohenkilöitä tuomittiin maksamaan sakkoja. Raision hallinto, joka välillä oli paheksunut omapäistä pääjohtaja Kivivuorta, menetti luottamuksensa tähän, ja Kivivuori erosi tehtävästään vuonna 1961.


title: Raisio (yritys)

text: Osin margariiniongelmien ja osin Kivivuorta seuranneen uuden toimitusjohtajan, Veikko Reinikaisen, toimien johdosta Raisio ajautui sekavaan tilaan. Vuosina 1965–1973 yhtiön toimitusjohtajana toimi Veikko Vainio. Hän muutti yhtiön organisaatiota ja johti sitä sen elintarviketeollisuuden muutosvaiheessa. Yritysjärjestelyjä tehtiin muun muassa Keskon ja Vaasan Höyrymylly Oy:n kanssa. Yhtiö laajentui myös kalanjalostukseen, ja elintarvikkeisiin luotiin uusia tuotemerkkejä, kuten Sunnuntai-jauhot. Vainion johtamiskaudella Raision reaalinen liikevaihto kasvoi 65 prosentilla, ja Vainiolle myönnettiin vuonna 1970 vuorineuvoksen arvonimi. Vainio siirtyi Metsäliiton johtoon, ja uudeksi toimitusjohtajaksi asettui vuoteen 1985 asti Mauri Karvetti.


title: Raisio (yritys)

text: Vuonna 1968 yhtiö aloitti Ruotsin-toimituksillaan suomalaismaltaiden viennin ulkomaille.


title: Raisio (yritys)

text: Vuonna 1987 Oy Vehnä Ab ja Oy Kasviöljy-Växtolje Ab fuusioitiin Raision Tehtaat Oy Ab:ksi.


title: Raisio (yritys)

text: Margariiniyhtiö Margariini Oy fuusioitiin emoyhtiö Raision tehtaisiin vuonna 1995. Syksyllä 1997 yhtiö vaihtoi nimensä Raision Tehtaista Raisio Yhtymä Oyj:ksi.


title: Raisio (yritys)

text: Raisiossa oli päätetty keskittyä elintarvikkeisiin ja rehuihin, ja tammikuussa 2004 yhtiö päätti myydä paperikemikaaleja valmistaneen yksikkönsä. Saman vuoden keväällä yhtiö myi Raisio Chemicalsin sveitsiläiselle Ciba Specialty Chemicalsille 475 miljoonalla eurolla. Kauppa teki Raisiosta käytännössä velattoman. Raisio Chemicals käsitti myyntihetkellä 1150 työntekijää, joista 350 työskenteli Suomessa viidellä eri paikkakunnalla. Myös Kemira oli kiinnostunut yksiköstä, mutta karsiutui hintakilpailussa.


title: Raisio (yritys)

text: Keväällä 2005 yhtiö lyhensi nimensä muotoon Raisio Oyj.


title: Raisio (yritys)

text: Viljapohjaisiin tuotteisiin keskittynyt Raisio myi syksyllä 2009 margariiniliiketoimintansa 80 miljoonalla eurolla yhdysvaltalaiselle Bungelle. Kauppaan kuuluivat yhtiön margariinitehtaat Raisiossa ja Puolassa ja tuotemerkkejä, kuten Keiju-margariini. Raisio jatkoi myytyjen tuotemerkkien jakelijana Suomessa, Ruotsissa ja Virossa, ja Benecol-omaisuus pysyi Raision hallussa.


title: Raisio (yritys)

text: Kertyneitä varojaan yhtiö käytti yritysostoihin: se osti brittiläiset Glistenin vuonna 2010 ja Big Bearin vuonna 2011. Big Bear -kaupan velaton kauppahinta oli 95 miljoonaa euroa. Kauppojen myötä Britanniasta muodostui Raision elintarvikkeiden suurin markkina-alue. Vuonna 2012 Raision käytti 20,5 miljoonaa euroa tšekkiläisen makeisyhtiö "Candy Plus"in ostoon.


title: Raisio (yritys)

text: Vuonna 2014 Raisio osti Johnson & Johnsonilta Benecol-liiketoiminnan Britanniassa, Irlannissa ja Belgiassa.


title: Raisio (yritys)

text: Heinäkuussa 2016 Raisio myi Ison-Britannian välipalapatukkaliiketoimintansa Halo Foodsin (Newportin ja Swindonin tehtaat sekä Dormen-brändin), alankomaalaiselle Nimbusille ja keskittyi omiin brändituotteisiinsa.


title: Raisio (yritys)

text: Joulukuussa 2017 Raisio myi makeisliiketoimintansa Valeo Foodsille. Kauppaan sisältyi kuusi tehdasta Britanniassa ja Tšekissä, jotka työllistivät noin tuhat ihmistä. Makeismerkkejä olivat Poppets, Fox’s, XXX, Just ja Pedro.


title: Raisio (yritys)

text: Marraskuussa 2018 Raisio myi naudanrehuliiketoimintansa Lantmännen Agro Oy:lle. Kauppaan sisältyi kaksi rehutehdasta Ylivieskassa ja Kouvolassa.


title: Raisio (yritys)

text: Raisio Oyj:n vaihto-osakkeet noteerataan Helsingin pörssissä keskisuurten yhtiöiden luokassa toimialana päivittäistavarat, ja kantaosakkeet pre-listalla. Rekisteröityjä osakkeenomistajia on yhteensä 35 414 (31.12.2012).


title: Raisio (yritys)

text: Suurinta valtaa yhtiössä käyttää Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto (MTK), jonka omistus on 2,38 % osakkeista ja 9,47 % äänistä.


title: OP (finanssiryhmä)

text: OP-ryhmä on Suomen suurin finanssiryhmä. OP:lla on Suomessa yli neljä miljoonaa asiakasta, joista vuonna 2016 noin 1,7 miljoonaa on samalla Osuuspankkien omistaja-asiakkaita. OP-ryhmän perustana ovat paikalliset osuuspankit, jotka omistavat ryhmän keskusyhteisön "OP Osuuskunnan".


title: OP (finanssiryhmä)

text: OP-ryhmän palveluksessa on yli 12 000 henkilöä. Ryhmän tase vuoden 2016 lopussa oli 133,7 miljardia euroa. Vuoden 2016 lopussa ryhmällä oli yhteensä 442 toimipaikkaa. Näistä 339 tarjoaa sekä pankki- että vahinkovakuutuspalveluja. Toimipaikkaverkkoa täydentää OP Vakuutuksen asiamiesverkosto. OP-Kiinteistökeskukset ovat osuuspankkien tytäryhtiöitä. Niillä on yhteensä 160 toimipistettä.


title: OP (finanssiryhmä)

text: Ryhmä toimi aiemmin nimellä "OP-Pohjola". Lokakuussa 2014 OP-Pohjola ilmoitti uudistavansa brändiään vuoden 2015 alusta alkaen, jolloin ryhmän nimeksi lyhentyi "OP". Pohjola-tuotemerkistä ei kuitenkaan ole tarkoitus luopua. 2018 OP kertoi aikeistaan nimetä vakuutusyhtiönsä Pohjola Vakuutukseksi ja samalla päivittää terveysliiketoiminnan nimeksi Pohjola Sairaala, luopuessaan pienempien paikkakuntien lääkäriasematoiminnoista.


title: OP (finanssiryhmä)

text: Pääjohtaja Reijo Karhinen jäi eläkkeelle tammikuussa 2018, minkä jälkeen hänen seuraajanaan aloitti Timo Ritakallio maaliskuussa 2018.


title: OP (finanssiryhmä)

text: OP:n liiketoiminta on jaettu kolmeen alueeseen, jotka ovat pankkitoiminta, vahinkovakuutus ja varallisuudenhoito. OP on määrittänyt tavoitteekseen "muuttua puhtaasta finanssitoimijasta digitaalisen ajan monialaiseksi palveluyritykseksi ja laajentaa toimintaa asteittain uusille alueille, kuten terveys- ja hyvinvointipalveluihin sekä asumiseen ja liikkumiseen".


title: OP (finanssiryhmä)

text: Markkinaosuudella mitattuna OP-ryhmä Suomen suurin pankki tai pankkiryhmä. Sen osuus Suomen talletuksista oli 38 % ja lainoista 35 % vuonna 2016.


title: OP (finanssiryhmä)

text: OP ilmoitti vuonna 2014 perustavansa yksityissairaalayhtiön "Pohjola Terveys Oy". Ensimmäinen Pohjola Sairaala perustettiin Helsinkiin jo vuonna 2013 Omasairaala-nimellä. Nimi vaihtui Pohjola Sairaalaksi elokuussa 2016, kun Tampereen sairaala avasi ovensa. Toukokuussa 2017 Pohjola Sairaala avattiin Ouluun ja elokuussa 2017 Kuopioon . Vuonna 2018 avataan Pohjola Sairaala myös Turkuun. Pohjola Sairaala tarjoaa erikoislääkäripalveluita, kuvantamista ja kuntoutusta. Tarjoomaan kuuluvat myös työterveyspalvelut.


title: OP (finanssiryhmä)

text: Vakuutusalalla kilpaileva If epäili vuonna 2015, että OP väärinkäyttää määräävää markkina-asemaa.


title: OP (finanssiryhmä)

text: Osuuspankit ovat alueellista vähittäispankkitoimintaa harjoittavia talletuspankkeja. Aiempi nimitys ennen vuotta 1970 oli Osuuskassa. Osuuspankissa harjoitetaan osuuskuntamuotoista luottolaitostoimintaa. Sen päätöksenteon perusarvoihin kuuluu ”jäsen ja ääni” -periaate. Osuuspankin omistajajäseneksi voi liittyä maksamalla osuusmaksun. Jäsenkunta, joka muodostuu valtaosin yksityishenkilöistä, valitsee keskuudestaan oman pankkinsa edustajistojen/hallintoneuvostojen ja hallitusten jäsenet.


title: OP (finanssiryhmä)

text: Pääkaupunkiseudulla toiminut Suur-Helsingin Osuuspankki muutettiin 1990-luvulla liikepankiksi, joka toimi OP:n tytäryhtiönä. Liikepankkina sen nimi oli aluksi Okopankki Oyj, myöhemmin Helsingin OP Pankki Oy. Vuonna 2016 se muutettiin takaisin osuuspankiksi, jolloin se sai nykyisen nimensä, Helsingin Seudun Osuuspankki.


title: OP (finanssiryhmä)

text: Suomi jakaantuu alueellisesti 16 OP-liittoon, jotka ovat Osuuspankkien maakunnallisia yhteistoimintaelimiä. Ne nimeävät alueensa ehdokkaat OP:n hallintoneuvostoon. Osuuspankkeja oli vuonna 2017 noin 168. Lukumäärä on ollut osuuspankkifuusioiden vuoksi voimakkaassa laskussa. Vielä vuonna 2010 Osuuspankkeja oli 213.


title: OP (finanssiryhmä)

text: "OP Osuuskunta" (ent. OP-Pohjola osk, OP-Keskus) toimii koko pankkiryhmän kehittämis- ja palvelukeskuksena, strategisena omistusyhteisönä ja ryhmäohjauksesta ja valvonnasta vastaavana keskusyhteisönä. Osuuskunnan omistajina ovat 100 %:sti OP:n osuuspankit. Perustehtävänä on luoda edellytykset ryhmän yhteisten strategisten tavoitteiden toteutumiselle. Päämääränä on olla toimialan osaavin ja tehokkain kehittämis- ja palvelukeskus.


title: OP (finanssiryhmä)

text: OP:n tytäryhtiöt:


title: Sampo-konserni

text: Sampo-konserni on pohjoismainen henkivakuutus- ja vahinkovakuutustoimintaa sekä sijoitustoimintaa harjoittava finanssikonserni. Konsernin liiketoiminta jakautuu seuraaviin pääalueisiin: If Vahinkovakuutus on Ruotsissa kotipaikkaansa pitävä Pohjoismaiden suurin vahinkovakuuttaja. Mandatum Life harjoittaa henkivakuutusliiketoimintaa tarjoten myös vakuutuksellista varainhoitoa. Topdanmark on Tanskan toiseksi suurin vahinkovakuutusyhtiö ja nejänneksi suurin henkivakuutusyhtiö. Topdanmarkia on käsitelty 30.9.2017 alkaen Sampo-konsernin taloudellisessa raportoinnissa tytäryhtiönä. Lisäksi Sampo-konserni omistaa yli 20 prosenttia Pohjoismaiden suurimmasta pankista Nordeasta ja 36,25 prosenttia Nordaxista, joka on yksi Pohjois-Euroopan johtavista kulutusluottoihin erikoistuneista pankeista. Nordea ja Nordax ovat Sampo Oyj:n osakkuusyhtiöitä. Konsernin emoyhtiönä toimii Sampo Oyj, joka hallinnoi vakuusliiketoimintaa harjoittavia tytäryhtiöitä.


title: Sampo-konserni

text: Yhtiön historia alkaa vuonna 1909 Turussa perustetusta keskinäisestä vakuutusyhtiö Sammosta.


title: Sampo-konserni

text: Yhtiön nimi oli aluksi virallisesti "Ömsesidiga Försäkringsanstalten Sampo". Nimen Sampo viittaa Kalevalan Sampoon. Kansallisuusaatteeseen viittaavat nimet olivat 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa tyypillisiä vakuutusyhtiöille.


title: Sampo-konserni

text: Sampo toimi vakuutuksenottajien omistamana keskinäisenä vakuutusyhtiönä vuoteen 1987 asti. Syksyllä 1987 Sampo muutti yhtiömuotonsa osakeyhtiöksi. Tässä yhteydessä vakuutuksenottajat saivat yhtiön osakkeita vakuutuksiaan vastaavasti. Yhtiö listautui Helsingin pörssiin tammikuussa 1988. Yhtiömuodon muutoksen jälkeen Sammolla oli noin 750 000 osakkeenomistajaa.


title: Sampo-konserni

text: Hajaantunut omistus muodostui ongelmaksi ja yhteydenpito osakkeenomistajiin tuotti suuria vaikeuksia. Omistajista suuri osa oli valmis muuttamaan osakkeensa rahaksi heti tilaisuuden tullen. Sampo joutui nurkanvaltausyrityksen kohteeksi. Sijoittajat Taito Tuunanen ja Kai Mäkelä keräsivät viidenneksen Sammon osakkeista. Sampo suojautui ostamalla noin 19 % omista osakkeistaan. Tuunasen esitykset kaatuivat yhtiökokouksessa 1989 ja hän joutui luopumaan osakkeistaan. Suomen Yhdyspankki osti lopulta määräysvallan Sammossa ns. Kouri-kauppojen yhteydessä maaliskuussa 1989. SYP:stä tuli Sammon suurin omistaja.


title: Sampo-konserni

text: Yhdyspankki kaavaili SYP:stä, Sammosta ja eräistä muista vakuutusyhtiöistä uutta finanssipalveluryhmää. Sampo vastusti yhteistyötä. Sampo-yhtiöiden pääjohtaja Kauko Pihlava tähdensi Yhdyspankin johdolle, että Sampo oli vahinkovakuutusyhtiö, jonka toiminta ei sopinut pankin konttoriin. Vahinkovakuutusyhtiön toimipiste arvioi vahinkoja, teki tarkastuksia ja työskenteli vahinkojen ehkäisemiseksi; vakuutusten myynti oli vain pieni osa toimenkuvaa. Finanssipalveluryhmän suunnittelu jatkui vuoteen 1992 asti, mutta siitä ei lopulta tullut mitään. Ryhmän syntymisen estivät vakuutusyhtiöiden ja poliitikkojen vastustus sekä eräät lakimuutokset.


title: Sampo-konserni

text: Sammon merkitys Suomen finanssimarkkinoilla kasvoi 1990-luvulla, kun yhtiöön fuusioitiin Teollisuusvakuutus ja Otso vuoden 1994 alussa. Samana vuonna vahinkovakuutusosakeyhtiö Kansasta tuli Sammon tytäryhtiö ja lopulta Kansa fuusioitiin Sampoon loppuvuodesta 1995.


title: Sampo-konserni

text: Henkivakuutusyhtiö Henki-Sampo perustettiin vuonna 1997. Nova fuusioitiin Henki-Sampoon vuonna 1998. Henki-Sampo muutti nimensä Mandatum Lifeksi vuonna 2008 nimen vapauduttua Sampo Pankin käytöstä.


title: Sampo-konserni

text: Nykymuotoinen emoyhtiö Sampo Oyj syntyi, kun vakuutusyhtiö Sampo Oyj ja valtio-omisteinen Leonia Oy (entinen Postipankki) yhdistyivät vuodenvaihteessa 2000–2001 finanssikonserni Sampo-Leoniaksi. Fuusio teki samalla Suomen valtiosta yhtiön suuromistajan. Sampo-Leonian ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi investointipankki Mandatumin yhdistymisen osaksi konsernia. Mandatumista tuli Sampo-Leonian osa helmikuussa 2001, mikä nosti samalla Mandatumin omistajan ja yhtiön johtokunnan puheenjohtajana toimineen Björn Wahlroosin Sampo-Leonian konsernijohtajaksi. Konsernin emoyhtiön nimi lyheni Sampo Oyj:ksi jo huhtikuun 2001 yhtiökokouksessa.


title: Sampo-konserni

text: Sampo-konsernista tuli vuonna 2002 pohjoismaisen If Vahinkovakuutuksen osakas. Sampo lunasti Ifin muut omistajat eli ruotsalaisen Skandian, norjalaisen Storebrandin ja suomalaisen Varman pois yhtiöstä vuonna 2004. Ifin hankinnan myötä Sampo-konsernin toiminta laajeni Ruotsiin, Norjaan ja Tanskaan.


title: Sampo-konserni

text: Helsingin käräjäoikeuden mukaan Sammon ja Leonian edustajat olivat manipuloineet YIT:n osakekurssia ennen suurkauppaa kesäkuussa 2000. Käräjäoikeus tuomitsi kesäkuussa 2002 Sammon vakuutusyhtiöt maksamaan menetetyn varainsiirtoveron 700 000 euron rikoshyötynä valtiolle.


title: Sampo-konserni

text: Tanskalainen pankkikonserni Danske Bank ilmoitti marraskuussa 2006 ostavansa Sampo-konsernin pankkitoiminnan eli Sampo Pankin tytäryhtiöineen yhteensä 4,05 miljardin euron kauppahintaan. Kauppaan sisältyivät muun muuassa Mandatum Omaisuudenhoito Oy, Mandatum Pankkiiriliike Oy sekä Sampo Pankin tytärpankit Baltian maissa ja Venäjällä. Yrityskauppa sai lopullisen vahvistuksensa helmikuussa 2007. Sampo Pankin myyminen oli Suomen taloushistorian suurin käteisellä tehty yrityskauppa. Pankkitoiminnan myynnistä saamansa varat Sampo käytti pankkikonserni Nordean osakkeiden ostoon. Sammon omistus Nordean osakkeista ylitti 20 prosentin rajan joulukuussa 2009 ja saman vuoden lopulla Nordeasta tuli Sammon osakkuusyhtiö. Nykyisin Sampo-konserni on Nordean suurin omistaja hieman yli 21 prosentin omistusosuudellaan.


title: Sampo-konserni

text: Wahlroosin seuraajaksi Sammon konsernijohtajaksi valittiin huhtikuun 2009 yhtiökokouksessa Kari Stadigh. Samalla Björn Wahlroosista tuli Sammon hallituksen puheenjohtaja.


title: Sampo-konserni

text: Sampo-konsernin omistus tanskalaisessa Topdanmarkissa ylitti 20 prosentin rajan toukokuussa 2011, minkä jälkeen yhtiötä on käsitelty Sampo-konsernin osakkuusyhtiönä. Vuoden 2015 alussa Sammon omistusosuus Topdanmarkista oli noin 30 prosenttia ja kesäkuussa 2017 Sammon omistusosuus Topdanmarkista oli yli 45 prosenttia. Sammon konsernijohtaja Stadigh myönsi, että Sampo olisi halukas ottamaan haltuunsa koko Topdanmarkin, mutta hän kertoi pitävänsä yhtiön osakkeita nykyisellään liian kalliina.


title: Sampo-konserni

text: Maaliskuussa 2018 Solidium myi 10,6 miljoonaa Sammon A-osaketta suomalaisille ja kansainvälisille instituutiosijoittajille 467 miljoonalla eurolla.


title: Sampo-konserni

text: Valitut hallituksen jäsenet 19. huhtikuuta 2018 pidetyssä yhtiökokouksessa:Sammolla on kaksi osakesarjaa, A- ja B-sarja. Vain A-sarjan osakkeet noteerataan Helsingin pörssissä. Kaikki yhtiön B-sarjan osakkeet ovat Keskinäinen Vakuutusyhtiö Kalevan omistuksessa. B-sarjan osakkeet voidaan osakkeenomistajan vaatimuksesta muuntaa A-sarjan osakkeiksi. Yhteensä Sammon B-sarjan osakkeita on 1 200 000 kappaletta, joista yhden osakkeen äänimäärä on viisi.


title: Sampo-konserni

text: Suurimmat rekisteröidyt osakkeenomistajat osakemäärän mukaan (tilanne 30.9.2018). Björn Wahlroosin määräysvallassa on noin 6,6 miljoonaa A-osaketta, joka vastaa noin 1,2 prosenttia kaikista Sammon osakkeista. Lista ei sisällä hallintarekisteröityjen osakkeiden omistajia. Hallintarekisterissä on yhteensä noin 65 % Sammon osakkeista.


title: Kesko

text: Kesko Oyj on suomalainen kaupan alan palveluyritys ja pörssiyhtiö. Keskon toimialayhtiöt ja ketjut toimivat tiiviissä yhteistyössä kauppiasyrittäjien sekä muiden kumppaneiden kanssa. Keskolla on itsellään vähittäiskauppaa harjoittavia tytäryhtiöitä, jotka myös osallistuvat vähittäiskaupan tukipalveluiden tuottamiseen sekä harjoittavat suoraa kuluttaja-asiakaskauppaa. Keskolla on kolme toimialaa: päivittäistavarakauppa, rauta- ja erikoiskauppa sekä auto- ja konekauppa. Keskon ketjutoimintaan kuuluu noin 2 000 kauppaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Venäjällä ja Valko-Venäjällä. Keskon pääjohtajana on toiminut vuodesta 2015 Mikko Helander.


title: Kesko

text: Kesko Oyj tytäryhtiöineen ja itsenäiset K-kauppiaat muodostavat yhdessä "K-ryhmän". K-ryhmällä oli 35,8 % markkinaosuus Suomen päivittäistavarakaupassa vuonna 2017. Konsulttiyhtiö Deloitten selvityksen mukaan Kesko oli vuonna 2013 liikevaihdolla mitattuna maailman 121. suurin vähittäiskauppaketju.


title: Kesko

text: Kesko perustettiin lokakuussa 1940 ja liiketoiminnan se aloitti vuoden 1941 alussa. Kesko sai alkunsa, kun neljä maakunnallista tukkuliikettä, Maakauppiaiden Oy, Oy Savon-Karjalan Tukkuliike, Kauppiaitten Oy ja Keski-Suomen Tukkukauppa Oy yhdistettiin valtakunnalliseksi tukkuliikkeeksi. Nimi Kesko valittiin muun muassa siksi, ettei se tarkoitanut mitään yleisesti tiedossa olevaa asiaa. Perustetun yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja oli kauppaneuvos Kalle Heikki Lehtinen.


title: Kesko

text: Vuonna 1952 perustettiin K-instituutti Oy, joka toimii nykyään K-kauppiaiden ja K-kauppojen henkilökunnan koulutuskeskuksena.


title: Kesko

text: Toimintansa alkuvuosikymmeninä Kesko harjoitti myös merkittävää tuotantotoimintaa. Sillä oli muun muassa tulitikkutehdas ja margariinitehdas (Kauppiaitten Teollisuus Oy), mylly (Kauppiaitten Mylly Oy), leipomo (Leipäteollisuus Oy), lihanjalostuslaitos (Helsingin Kauppiaat Oy), kahvipaahtimo, vaatetustehdas ja polkupyörien kokoonpanotehdas (E. A. Haapala Oy). 1980-luvun puoliväliin mennessä Kesko luopui kaikista muista tuotantolaitoksista paitsi kahvipaahtimosta, jonka Kesko myi vuonna 2003 Pauligille.


title: Kesko

text: Kesko ilmoitti toukokuussa 1996 ostavansa Tukon, mutta kilpailuvirasto vei yrityskaupan Euroopan komission tutkittavaksi, joka ei hyväksynyt kauppaa sellaisenaan. Komission päätöksen jälkeen Kesko ilmoitti kauppaavansa Tukon osia koti- tai ulkomaisille ostajille. Lopulta huhtikuussa 1997 komissio antoi hyväksyntänsä kaupalle, jossa Kesko sai omistukseensa Tukosta Anttila-, Rautia- ja Carrols-ketjut. Pikaruokaketju Carrolsin Kesko myi Hesburgerille vuoden 2002 alussa. Anttila-tavarataloketjun Kesko myi vuonna 2015 saksalaiselle pääomasijoittajalle 4K Investille miljoonan euron kauppahintaan. Ennen kauppaa Anttila oli Keskon omistuksessa tehnyt tappiota jo useamman vuoden ajan. Rautia-ketju muutettiin K-Raudoiksi vuonna 2017.


title: Kesko

text: Marraskuun 1. päivänä 1997 aloitettiin K-Plussa-kanta-asiakasohjelma. K-Plussa on Suomen monipuolisin kanta-asiakasohjelma, ja Suomessa on nykyisin lähes neljä miljoonaa K-Plussa-kortin haltijaa.


title: Kesko

text: Konsernin päivittäistavara- ja käyttötavaraliiketoiminnot siirrettiin huhtikuun 2001 alussa Keskon kokonaan omistamille tytäryhtiöille Ruokakesko Oy:lle ja Keswell Oy:lle. Käyttötavarakaupasta vastannut Keswell sulautettiin osaksi emoyhtiötä vuoden 2006 lopussa, minkä jälkeen Keswellin tytäryhtiöt jatkoivat toimintaansa itsenäisinä emoyhtiö Keskon omistuksessa. Keswellin tytäryhtiöihin lukeutuivat muun muassa Anttila, Indoor Group, Intersport ja Musta Pörssi. Järjestelyn tavoitteena oli Keskon mukaan madaltaa konsernirakennetta ja parantaa kustannustehokkuutta. Keskon mukaan Keswell oli muuttunut tarpeettomaksi sen alaisten tavara-alojen yhtiöittämisen jälkeen.


title: Kesko

text: Kesko osti Suomen Lähikauppa Oy:n koko osakekannan 60 miljoonalla eurolla marraskuussa 2015. Huhtikuussa 2016 uutisoitiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston hyväksyneen yrityskaupan, mutta Kesko velvoitettiin myymään kilpailijoille 60 Suomen Lähikaupan omistuksessa ollutta kauppaa. Kesko jatkoi yritysostojaan tammikuussa 2016 ostamalla Onnisen. Yritysoston Kesko toteutti osakekaupalla yhteensä 369 miljoonan euron velattomalla kauppahinnalla, johon ei sisältynyt Onnisen teräsliiketoiminta eikä Venäjän tytäryhtiö. Kilpailu- ja kuluttajavirasto sekä Euroopan komissio antoivat hyväksyntänsä yrityskaupalle ilman ehtoja.


title: Kesko

text: Kesko luopui Venäjän liiketoiminnoistaan myymällä ensin vuoden 2016 loppupuolella Venäjän päivittäistavaraliiketoimintansa noin 158 miljoonan euron kauppahintaan Lentalle. Kauppaan sisältyivät Keskon 11 ruokakauppaa Pietarin ja Leningradin alueella, kolme tonttia Moskovan ja Leningradin alueilla sekä hallinto- ja tukitoimintoja. Vuoden 2018 alussa Kesko tiedotti sopineensa Venäjän rautakauppaliiketoiminta myynnistä ranskalaiselle Leroy Merlinille noin 169 miljoonalla eurolla. Kauppaan sisältyivät Keskon 12 K-Rauta -kiinteistöä, joissa harjoitettu liiketoiminta lopetettiin kevään 2018 aikana. Keskolle jäi kaupan jälkeen kaksi K-Rautaa, joiden toiminnan konserni lopetti vuoden 2018 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana.


title: Kesko

text: Pääjohtaja Mikko Helanderin mukaan Keskon tavoitteena on jatkossa toiminnan kasvattaminen ja parantaminen erityisesti Pohjois-Euroopan markkinoilla. Venäjälle tehdyt investoinnit eivät hänen mukaansa olleet täyttäneet niille asetettuja tavoitteita.


title: Kesko

text: Kesko Oyj:n osakekanta jakautuu A- ja B-osakesarjoihin. Molemmat osakesarjat noteerataan Helsingin pörssissä. Jokainen A-osake tuottaa 10 ääntä ja jokainen B-osake 1 äänen. A-osakkeiden tuottamien äänten osuus on 83 % ja B-osakkeiden tuottamien äänten osuus 17 % kaikista osakkeiden tuottamista äänistä.


title: Kesko

text: A-osakkeet ovat pääasiassa K-kauppiaiden sekä Keskoa lähellä olevien yhteisöjen omistuksessa. Keskon suurimmat omistajat äänimäärän mukaan ovat (30.9.2018)::A- ja B-osakkeiden yhteinen markkina-arvo oli vuoden 2016 lopussa 4,598 miljardia euroa. Rekisteröityjä osakkeenomistajia oli samaan aikaan 39 404.


title: Kesko

text: Kesko johtaa K-ruokakauppaketjuja ja yhdistää niiden ostovoiman, järjestää logistiikan, hankkii kauppapaikat ja tarjoaa K-ruokakaupoille tukipalveluita. Keskon vähittäiskauppaketjut ovat K-Citymarket, K-Supermarket, K-Market ja Neste K. Siwat ja Valintatalot muutettiin vuosien 2016–2017 aikana K-Marketeiksi. Entisiä vähittäiskauppaketjuja ovat K-extra, K-pikkolo, K-market Cassa, K-lähikauppa ja Rimi. K-ruokakaupat käyttivät vuosina 1994–2002 logoja, joissa oli tietty määrä K-kirjaimia riippuen kaupan koosta. Kauppojen nimet logojen mukaan pienimmästä suurimpaan olivat K Extra, K Lähikauppa, KK Market, KKK Supermarket sekä KKKK Citymarket.


title: Kesko

text: Vuonna 2013 Ruokakeskon osuus Keskon liikevaihdosta oli 47 %. HoReCa-alan tukkukauppa Kespro tarjoaa toimitusmyynti- ja tukkukauppapalveluja yritysasiakkaille.


title: Kesko

text: Toimialaa on johtanut Ari Akseli vuodesta 2018.


title: Kesko

text: Rautakesko harjoittaa rauta- ja sisustuskauppaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Baltiassa, Venäjällä ja Valko-Venäjällä. Se johtaa ja kehittää K-Rauta-, Rautia-, Byggmakker-, Senukai- ja OMA-vähittäiskauppaketjuja sekä yrityspalvelumyyntiään toiminta-alueellaan.


title: Kesko

text: Rautakeskon toiminta perustuu vahvoihin ketjukonsepteihin, tehokkaaseen hankintaan ja kansainvälisesti monistettuihin parhaisiin käytäntöihin. Rautakesko toimii ketjujen taustalla yhdistäen ketjujen tavararyhmähallinnan, ostotoiminnan, logistiikan, tietojärjestelmäohjauksen ja verkostokehityksen. Näin syntyvien synergia- ja mittakaavaetujen avulla pystytään tarjoamaan asiakkaille tuotteita ja palveluja kilpailukykyiseen hintaan.


title: Kesko

text: K-Rauta on Rautakeskon kansainvälinen konsepti. K-Rauta toimii Suomessa, Ruotsissa, Virossa ja Latviassa. Rautia-ketju oli aikoinaan Suomen laajin rautakauppaketju. Sen valikoima palveli erityisesti rakentajia, remontoijia ja rakennusalan ammattilaisia. Byggmakker-ketju on Norjan laajin rautakauppaketju, joka toimii pääasiassa kauppiasyrittäjämallilla. Erityinen vahvuus on rakennustarvikemyynti ja ammattiasiakasosaaminen. Senukai-ketju on Liettuan markkinajohtaja. Rautakesko Yrityspalvelu toimii Suomessa. Yrityspalvelun asiakkaita ovat muun muassa valtakunnalliset rakennusliikkeet, teollisuus ja muut yritysasiakkaat.


title: Kesko

text:
Intersport Finlandin vähittäiskauppaketjuja ovat Intersport, Budget Sport ja Kesport. Intersport toimii Suomen lisäksi myös Venäjällä. Intersport Finland vastaa ketjujen markkinoinnista, hankinta- ja logistiikkapalveluista, kauppapaikkaverkostosta ja kauppiasresursseista.
Kenkäkeskon vähittäiskauppaketjuja ovat Kookenkä ja Kenkäexpertti.


title: Kesko

text: Toimialaa on johtanut vuodesta 2018 lähtien Jorma Rauhala


title: Kesko

text: K-Auto toimii Volkswagen-, Audi- ja SEAT-henkilöautojen sekä Volkswagen-hyötyautojen maahantuojana ja markkinoijana Suomessa. K-Auto harjoittaa myös autojen vähittäiskauppaa ja tarjoaa jälkimarkkinointipalveluja omissa liikkeissään pääkaupunkiseudulla ja Turussa. K-Auton tytäryhtiö Auto-Span Oy tuo maahan ja markkinoi Seat-henkilö-autoja Suomessa, Virossa ja Latviassa. Vanhaa nyttemmin virheellistä, kirjoitusasua esiintyy vielä runsaasti.


title: Kesko

text: Konekesko on maarakennus- ja ympäristökoneiden, kuorma- ja linja-autojen sekä vapaa-ajankoneiden maahantuontiin ja kauppaan erikoistunut palveluyritys. Konekesko toimii Suomessa, Baltiassa ja Venäjällä. Konekesko valmistuttaa ja myy Yamarin-veneitä Suomessa ja vie niitä useisiin Euroopan maihin ja Venäjälle. Konekeskon vapaa-ajankonekauppa perustuu tiiviiseen ja pitkäaikaiseen yhteistyöhön Yamaha Motor Co:n kanssa. Konekesko maahantuo Suomeen Yamahan moottoripyöriä, moottorikelkkoja, mönkijöitä, perämoottoreita, vesiskoottereita ja generaattoreita. Konekeskon oman Yamarin-venemalliston vientimyynnin osuus kokonaismyynnistä on noin 70 %. Suomessa Yamarin on lujitemuovisten lasikuituveneiden markkinajohtaja.


title: Kesko

text: Auto- ja konekauppa -toimialaa johtaa K-Auto Oy:n toimitusjohtaja Pekka Lahti.


title: Metso (yritys)

text: Metso Oyj on suomalainen prosessiteollisuusalan pörssiyritys. Sen asiakkaisiin kuuluvat kaivos-, kivenmurskaus-, öljy- ja kaasualoilla ja kierrätyksessä sekä paperi-, sellu- ja prosessiteollisuudessa toimivat yritykset. Metso syntyi vuonna 1999 Valmet Oyj:n ja Rauma Oyj:n sulautuessa yhdeksi yhtiöksi, ja se työllistää 12 000 henkeä 50 maassa..


title: Metso (yritys)

text: Metso syntyi 1.7.1999, kun kuituteknologiaan, kivenmurskaukseen ja virtauksensäätöratkaisuihin keskittynyt Rauma yhdistyi paperi- ja kartonkikonevalmistaja Valmetin kanssa.


title: Metso (yritys)

text: Rauman toimialoja olivat vuonna 1998:


title: Metso (yritys)

text: Yhtiöillä oli päällekkäistä toimintaa ja osittain samaa asiakaskuntaakin. Yhdistymisellä tavoiteltiin kasvua erityisesti prosessiteknologiassa ja isomman yrityksen katsottiin pärjäävän paremmin kansainvälisillä markkinoilla. Yhtiön toimiala laajeni monialaiseen suuntaan, ja fuusion arvostelijat kokivatkin, että helpompi kasvu olisi saatu, jos kumpikin yhtiö olisi ostanut oman ydinalansa kilpailijan..


title: Metso (yritys)

text: Toimipisteitä uudella, vielä nimeämättömällä yrityksellä oli 50 maassa ja henkilöstöä 32 000. Yritys toimi neljällä alalla:Uudelle yritykselle etsittiin nimeä henkilöstökilpailulla. 6 500 ehdotuksen joukossa oli 3 Metso-ehdotusta (kaikki Metsoa ehdottaneet saivat rahapalkinnot). Metso on suomalaisille tuttu iso metsäkanalintu, joka viihtyy etenkin mäntymetsissä. Metson liikemerkki jäljittelee metson siipien muotoa.


title: Metso (yritys)

text: Sundberg ja Hakala väistyivät pian yrityksen johdosta ja uutena konsernijohtajana aloitti vuonna 2001 Tor Bergman. Metson liikevaihto oli sinä vuonna 4,7 miljardia euroa ja sillä oli 28 500 työntekijää.


title: Metso (yritys)

text: Uusi Metso-konserni jakautui kolmeen liiketoiminta-alueeseen:


title: Metso (yritys)

text: Rauman ja Valmetin fuusiossa oli saatu suunta yhtiön tulevalle keskittymiselle seuraaviin teknologioihin:


title: Metso (yritys)

text: Näin muodostuivat Metson kolme keskeistä liiketoiminta-aluetta: Metso Paper, Metso Minerals sekä Metso Automation.


title: Metso (yritys)

text: 2000-luvulla Metso teki laajalti yritysostoja, joilla haluttiin laajentaa Metso Paperin ja Metso Automationin tuote- ja palvelutarjontaa. Yritysmyynneillä taas hankkiuduttiin eroon ydinliiketoimintojen ulkopuolisesta liiketoiminnoista. Esimerkiksi vuonna 2000 Metso hankki amerikkalaiselta paperikonevalmistaja Beloitilta telapinnoitus- ja paperikoneiden huoltoliiketoimintaa paperikoneteknologioineen. Amerikkalainen Deere & Company puolestaan osti Metsolta metsäkoneita valmistavan Timberjackin. Vuonna 2001 Metso osti ruotsalaisen kiven ja mineraalien käsittelylaitteita valmistavan Svedala Industri AB:n.


title: Metso (yritys)

text: Vuonna 2002 Metso ilmoitti, ettei se tule saavuttamaan tulostavoitteitaan kahteen vuoteen ja heinä-syyskuulta kirjattiin yli 300 miljoonan euron tappiot. Vaikeuksien takana oli Svedala. Vuonna 2003 tappiota tuli yli 200 miljoonaa euroa. Syyskuussa 2003 toimitusjohtaja Bergman joutui eroamaan yhtiön heikon tuloksen vuoksi. Hänen seuraajakseen valittiin Jorma Eloranta, joka aloitti maaliskuussa 2004.


title: Metso (yritys)

text: Yrityksen rakennetta tehostettiin voimakkaasti. Näillä toimin kustannuksia pienennettiin vuositasolla 150 miljoonaa euroa. Vuosina 2004–2007 Metson liikevaihto kasvoi 3,6 miljardista eurosta 6,3 miljardiin ja liikevoittoprosentti nousi 5,5 prosentista 9,3 prosenttiin.


title: Metso (yritys)

text: Elorannan toimitusjohtajakaudella Metso kasvatti liikevaihtoaan ja paransi tulostaan 19 peräkkäisen vuosineljänneksen ajan (2004–2008). Vuonna 2008 Metso oli kasvanut Suomen yhdeksänneksi suurimmaksi yritykseksi. Metson liiketoiminnat olivat jakautuvat kolmeen sektoriin (Metso Paper, Metso Minerals ja Metso Automation), työntekijöitä oli yli 28 000 ja liikevaihto oli 6,4 miljardia euroa. Vuosi 2008 olikin Metson siihenastisen historian paras liikevoiton ja liikevaihdon osalta, mutta loppuvuonna nopeasti heikentynyt markkinatilanne pakotti Metson aloittamaan mittavat toimet toimintansa sopeuttamisessa.


title: Metso (yritys)

text: Vuoden 2009 ensimmäisen puoliskon aikana Metso irtisanoi yli 700 työntekijäänsä ja sulki useita pienempiä yksiköitä muun muassa Tampereella, Turussa, Oulussa ja Hollolassa. Näiden toimintoja siirrettiin Järvenpään ja Jyväskylän yksiköihin.


title: Metso (yritys)

text: Diplomi-insinööri Matti Kähkönen aloitti Metson toimitusjohtajana maaliskuussa 2011 Elorannan siirtyessä eläkkeelle. Kähkönen oli aiemmin johtanut Metson Kaivos- ja maarakennussegmenttiä..


title: Metso (yritys)

text: Vuoden 2011 aikana, globaalin talouden epävarmuudesta huolimatta, Metson kannattavuus kasvoi tasaisesti. Yrityksen palveluliiketoiminnan arvo nousi kolmeen miljardiin euroon. Vuoden 2011 aikana vastaanotetuista tilauksista palveluliiketoiminnan osuus oli noin 40 prosenttia.


title: Metso (yritys)

text: Syyskuussa 2012 Metso ilmoitti vähentävänsä Suomessa yli 600 työntekijää useissa paperiteollisuuteen ja paperin tuotantoon keskittyneissä yksiköissään. Vähennystarpeen syynä oli paperiliiketoimintayksikön liikakapasiteetti sekä sen kilpailukyvyn ja kannattavuuden heikentyminen kilpailun lisäännyttyä ja paperikoneiden sekä valimotuotteiden kysynnän vähennyttyä. Lisäksi alan asiakkaat kaipasivat aiempaa halvempia ratkaisuja. Viikkoa aiemmin Metso oli ilmoittanut jakavansa omistajilleen ylimääräisinä osinkoina 75 miljoonaa euroa. Osingot peruttiin yhtiön saaman kritiikin vuoksi.


title: Metso (yritys)

text: 1.10.2013 ylimääräinen yhtiökokous päätti Metso Oyj:n jakautumisesta kahdeksi erilliseksi pörssiyhtiöksi vuoden 2014 alusta lähtien. Jakautumisen jälkeen Metson Massa, paperi ja voimantuotanto -liiketoimintasegmentit muodostivat uuden yhtiön Valmet Oyj:n, kun taas Kaivos ja maarakennus- sekä Automaatio-liiketoiminnat jatkavat Metso Oyj:n nimen alla. Valmet Oyj listattiin Helsingin pörssiin 2.1.2014.


title: Metso (yritys)

text: Vuoden 2014 alussa voimaan tulleen yritysjaon myös Metson toiminta jakaantui kahteen raportoinsegmenttiin:


title: Metso (yritys)

text: Kaivos ja maarakennus


title: Metso (yritys)

text: Automaatio


title: Metso (yritys)

text: Metso ilmoitti 30.12.2013 pörssitiedotteella pudottavansa omistusosuuttaan autotehdas Valmet Automotivessa. Muutoksen myötä Valmet Automotiven asema Metson tytäryhtiönä päättyi.


title: Metso (yritys)

text: Pekka Vauramo nimitettiin Metson toimitusjohtajaksi 1.11.2018 alkaen.


title: Metso (yritys)

text: Metson hallitukseen kuuluvat:


title: Metso (yritys)

text: Metson johtoryhmään kuuluvat:


title: Metso (yritys)

text: Metson Kaivos ja maarakennus toimittaa teknologiaa, prosesseja, laitteita sekä niihin liittyviä palveluja murskeentuotantoon, maarakennukseen, kaivostoimintaan ja mineraalien prosessointiin. Liiketoiminnat ovat nimeltään Mineraalien käsittelyjärjestelmät, Murskaus- ja seulontalaitteet ja Palvelut.


title: Metso (yritys)

text: Liiketoiminta-alue tarjoaa asiakkailleen varaosien ja asiantuntija- ja huoltopalveluiden lisäksi:Kaivos ja maarakennuksen asiakkaat toimivat kaivos- ja maarakennusteollisuudessa (esimerkiksi louhokset ja urakoitsijat).


title: Metso (yritys)

text: Metso kuuluu markkinajohtajien joukkoon jauhinmyllyissä, kaivosmurskaimissa ja maarakennusteollisuuden murskaus- ja seulontalaitoksissa. Sen kilpailijoita ovat kaivosteollisuudessa FLSmidth, Outotec ja ThyssenKrupp, maarakennusteollisuudessa se taas kilpailee Terexin, Atlas Copcon, Caterpillarin ja Sandvikin kanssa.


title: Metso (yritys)

text: Metson Automaatio-segmentti toimittaa prosessiteollisuuden virtauksensäätöratkaisuja, automaatio- ja tiedonhallintajärjestelmiä ja -sovelluksia sekä palveluja. Sen liiketoimintalinjat ovat prosessiautomaatiojärjestelmät, virtauksensäätöratkaisut ja palvelut. Toimiala muodostettiin vuonna 1999 yhdistämällä prosessiautomaatiojärjestelmiä valmistava Valmet Automation ja venttiileitä sekä virtauksen säätöjärjestelmiä valmistava Neles Controls.


title: Metso (yritys)

text: Vuonna 2012 linjoista suurin liikevaihdoltaan oli virtauksensäätö (449 milj. €). Samana vuonna palvelut-liiketoimintalinjan liikevaihto oli 217 miljoonaa ja prosessiautomaatiolinjan 194 miljoonaa euroa.


title: Metso (yritys)

text: Metson Automaatio-liiketoiminnat tarjoaa asiakkailleen asiantuntija- ja elinkaaripalveluiden lisäksi:


title: Metso (yritys)

text: Liiketoiminta-alueen teollisuusasiakkaat toimivat voimantuotannon, öljyn, kaasun, massan, paperin, kaivostoiminnan ja maarakennuksen parissa.


title: Metso (yritys)

text: Automaatiojärjestelmissä Metso kilpailee ABB:n ja Honeywellin kanssa, venttiileissä pääkilpailijoita ovat Emerson Process Management, General Electric ja Flowserve. Metso Automation-segmentin tuotteista markkinajohtajien joukossa ovat massa- ja paperiteollisuuden venttiilit ja automaatioratkaisut.


title: Metso (yritys)

text: Metson kierrätysteollisuuteen erikoistunut liiketoiminta-alue tarjoaa globaalisti teknologiaa ja palveluita metalli- ja jätekierrätykseen. Syyskuussa 2011 Metso ilmoitti tutkivansa vaihtoehtoja kierrätysalan yksikön toimimiseen erillisenä yksikkönä. Lokakuussa 2012 Metso ilmoitti kierrätyssegmentin sulautettavan Kaivos ja maarakennus -segmenttiin saman vuoden joulukuussa.


title: Metso (yritys)

text: Metson osake noteerataan Helsingin pörssissä. Osake oli aikaisemmin noteerattu myös New Yorkin pörssissä, mutta noteeraus siellä päättyi 14.9.2007 ja osakkeet vaihtavat omistajaa nykyään OTC-kaupalla suoraan kahden osapuolen välisesti.


title: Metso (yritys)

text: Metson suurimmat rekisteröidyt osakkeenomistajat olivat 30.9.2016:Metso myi syyskuussa 2008 Ruotsissa toimivasta valimostaan 83 % investointiyhtiö Primacan kokoamalle sijoittajaryhmälle. Valimo työllistää 120 henkeä. Hinta oli 15 miljoonaa. Metso Founderies Karlstadt -niminen yksikkö on erikoistunut tuulivoimakomponenttien, dieselmoottorilohkojen ja paperikoneiden jenkkisylintereiden valuihin. Metso myi yrityksen, koska sen suurimmat kasvumahdollisuudet ovat tuulivoima-alalla. Yrityksen mukaan tuulivoima ei kuulu Metson ydinliiketoimintaan.


title: Metso (yritys)

text: Metson muita yritysmyyntejä vuoden 2008 jälkeen ovat olleet muun muassa:Metsossa työskentelevä DI Mika Viljanmaa sai vuonna 2012 Marcus Wallenbergin säätiön 2 miljoonan Ruotsin kruunun arvoisen palkinnon, jota kutsutaan usein ”metsäteollisuuden Nobel-palkinnoksi”. Viljanmaa on tuottelias keksijä, jolla on nimissään 120 suojattua keksintöä, joista 57 liittyy metallihihnateknologiaan. Palkinnon hän saikin nimenomaan uraauurtavasta työstään paperin- ja kartonginvalmistuksessa käytettävän metallihihnakalanteroinnin kehittämisessä. Metallihihnakalanteroinnin avulla parannetaan paperin painopinnan laatua, nostetaan tuotantotehokkuutta, vähennetään kuidun käyttöä ja mahdollistetaan puristin- ja kuivatussovellukset. Verrattuna perinteiseen kalanterointiin metallihihnakalanterointi tuottaa sileämpää jälkeä paperiin ja kartonkiin. Tekniikkaa koskevat alustavat tutkimukset ja kokeet tehtiin vuosina 1996–2000 ja ensimmäinen sovellus saatiin käyttöön vuonna 2006. Nyt teknologiaan perustuva maailmanlaajuinen tuotantokapasiteetti on 2,2 miljoonaa tonnia vuodessa.


title: UPM

text: UPM-Kymmene Oyj on suomalainen metsäteollisuusyhtiö, jolla on yli 19 000 työntekijää. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2017 noin 10 miljardia euroa ja sillä oli noin 90 000 osakkeenomistajaa.


title: UPM

text: Yhtiö syntyi vuonna 1996, kun Repolan tytäryhtiö Yhtyneet Paperitehtaat () ja Kymmene fuusioituivat. Yhtiöön sulautui myös Finnpap. Yhtiön nimestä käytetään yleisesti lyhennettä UPM.


title: UPM

text: Yhtiö omistaa ja ylläpitää Verlan puuhiomoa ja pahvitehdasta Kouvolan Jaalassa. Verla on toiminut vuodesta 1972 lähtien museona ja kuulunut UNESCON Maailmanperintöluetteloon vuodesta 1996.


title: UPM

text: UPM koostuu kuudesta liiketoiminta-alueesta: UPM Biorefining, UPM Energy, UPM Raflatac, UPM Specialty Papers, UPM Paper ENA sekä UPM Plywood.


title: UPM

text: UPM:n päätuotteita ovat sellu, aikakauslehti- ja sanomalehtipaperit, hieno- ja erikoispaperit, tarramateriaalit sekä puutuotteet. Puutuotteet käsittävät muun muassa sahatavaran, vanerit ja viilut. Lisäksi UPM tuottaa energiaa ja toimii fyysisen sähkön kaupassa ja sähkön johdannaismarkkinoilla. Kesällä 2014 Lappeenrantaan valmistui yhtiön biojalostamo, joka tuottaa biodieseliä liikennekäyttöön.


title: UPM

text: UPM Biorefining muodostuu sellu-, saha- ja biopolttoaineliiketoiminnoista sekä puuviljelmätoiminnoista. UPM:llä on neljä sellutehdasta – kolme Suomessa ja yksi Uruguayssa – sekä neljä sahaa Suomessa. Biodieseliä valmistava biojalostamo käynnisti kaupallisen tuotannon tammikuussa 2015 Lappeenrannassa. Suomen sellutehtaat tuottavat vuosittain 3,6 miljoonaa tonnia sellua. UPM Biorefiningin osuus UPM:n liikevoitosta vuonna 2017 oli 45 %.


title: UPM

text: UPM:n energialiiketoiminta-alue tuottaa Suomessa sähköä vesi-, ydin-, ja lauhdevoimasta. UPM on Suomen toiseksi suurin ydinvoiman omistaja 581 megawatilla. Rakenteilla olevasta Olkiluoto 3:sta yhtiö tulee saamaan noin 500 megawattia. UPM on 44,3 %:n osuudella mukana osakkuusyhtiö Pohjolan Voima Oy:ssa (PVO) , jonka vuotuinen sähköntuotanto on noin 15 TWh. UPM omistaa Suomessa yhdeksän vesivoimalaitosta. UPM Energyn osuus yhtiön liikevoitosta vuonna 2017 oli 7 %.


title: UPM

text: UPM Raflatac valmistaa tarralaminaatteja tuote- ja informaatioetiketöintiin. Tarralaminaatteja käytetään hinta- ja tuotetarroissa, esimerkiksi elintarvike-, hygienia- ja lääketeollisuudessa. Yhtiöllä on 11 tarralaminaattitehdasta sekä 25 leikkuu- ja jakeluterminaalia viidellä mantereella. Raflatacin osuus yhtiön vuoden 2017 liikevoitosta oli 10 %.


title: UPM

text: UPM:llä on 20 paperitehdasta Suomessa, Saksassa, Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Itävallassa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa. Monet tehtaista toimivat paperinvalmistuksen ohella kierrätyskeskuksina ja bioenergian tuottajina. Vuonna 2016 UPM:n paperiliiketoiminta työllisti reilut 10 600 henkilöä. Vaikka paperintuotanto on UPM:n liiketoiminta-alueista suurin liikevaihdolla mitaten, on markkinaympäristö edelleen haastava.


title: UPM

text: UPM on Euroopan suurin vanerinvalmistaja. Vaneriliiketoiminnalla on kaikkiaan 7 tehdasta Suomessa, Virossa ja Venäjällä.


title: UPM

text: Puunhankinta ja metsätalous vastaa puunhankinnasta yhtiön liiketoiminnoille sekä hallinnoi UPM:n omia metsiä. Lisäksi UPM tarjoaa puukauppa- ja metsäpalveluita metsänomistajille ja metsäsijoittajille. UPM omistaa noin 640 000 hehtaaria metsämaata Suomessa ja 75 000 hehtaaria Yhdysvalloissa. Lisäksi UPM:llä on Uruguayssa 254 000 hehtaaria puuviljelmiä. Yhtiön kaikki metsät on sertifioitu.


title: UPM

text: UPM:n tehtaiden tarvitsemasta puumäärästä suuri osa hankitaan kotimaan yksityismetsistä. UPM Metsän puun ja biomassan hankintaorganisaatio hankkii metsäenergiapuu mukaan lukien kaikkia puutavaralajeja, joista valmistaan muun muassa sellua, paperia, vaneria, sahatuotteita tai energiaa. Suurin osa tästä raaka-aineesta käytetään UPM:n omilla tehtailla ja voimalaitoksilla. UPM:n Puunhankinta ja metsätalous -organisaatio vastaa yhtiön omien metsien hyödyntämisestä ja metsänomistajille tarjottavista metsäpalveluista metsänhoitotöistä metsäomaisuudenhallintapalveluihin. UPM on Suomen suurin yksityinen maanomistaja.


title: UPM

text: Muuhun toimintaan kuuluvat myös komposiittiyksikkö UPM Biocomposites sekä biokemikaaleja tutkiva UPM Biochemicals -liiketoimintayksiköt.


title: UPM

text: UPM kehittää puupohjaisia biopolttoaineita. Tuotteet valmistetaan ruoaksi soveltumattomista raaka-aineista. UPM:n biopolttoaineet ylittävät sekä EU:n että Suomen biopolttoaineiden kestävyydelle asettamat nykyiset ja edelleen tiukentuvat vaatimukset. Yksi pitkän aikavälin tavoitteista on laajentaa biopolttoaineen tuotantoa uusilla prosesseilla ja raaka-aineilla, kuten pyrolyysiöljyllä ja kiinteällä biomassalla.


title: UPM

text: UPM on rakentanut puupohjaista uusiutuvaa dieseliä valmistavan biojalostamon Lappeenrantaan, Kaukaan tehdasalueelle. UPM Lappeenrannan biojalostamo tuottaa vuosittain noin 100 000 tonnia pitkälle jalostettua uusiutuvaa dieseliä liikennekäyttöön. Pääraaka-aineena on raakamäntyöljy, jota syntyy selluntuotannon tähteenä.


title: UPM

text: Rakentaminen UPM Kaukaan tehdasalueelle alkoi kesällä 2012 ja jalostamo valmistui kesällä 2014. UPM investoi biojalostamoon kaikkiaan noin 150 miljoonaa euroa. Biojalostamon rakentaminen työllisti lähes 200 henkilöä noin kahden vuoden ajan. Valmis laitos työllistää suoraan lähes 50 henkilöä ja välillisesti noin 150 henkilöä.


title: UPM

text: UPM on kehittänyt yhteistyössä Andritz/Carbonan kanssa energiapuusta tuotetun biopolttoaineen valmistuksessa tarvittavaa kaasutusteknologiaa. UPM:n kehittyneen biodieselin tuotantokonsepti perustuu ruoaksi kelpaamattomiin raaka-aineisiin, energiapuuhun ja 85 % vähenemään kasvihuonekaasupäästöissä. UPM:n biodiesel soveltuu hyvin nykyiseen autokantaan ja polttoaineiden jakeluverkostoon.


title: UPM

text: UPM:n hallitus 5. huhtikuuta 2018 lähtien:


title: UPM

text: UPM:n tuotanto perustuu uusiutuviin raaka-aineisiin, jotka ovat biohajoavia ja kierrätettäviä. Kaikki UPM:n sellu- ja paperitehtaat Euroopassa sekä Fray Bentosin sellutehdas Uruguayssa on sertifioitu EMAS-asetuksen mukaisesti. Vuonna 2013 UPM Changshun paperitehdas sai EMAS-sertifioinnin ensimmäisenä paperitehtaana Kiinassa. Yhtiön tuottamasta sähköstä 78 % on hiilidioksidineutraalia.


title: UPM

text: UPM:llä on Suomessa pitkät perinteet metsäteollisuudessa. Konsernin ensimmäiset puuhiomot ja paperitehtaat sekä sahalaitokset käynnistyivät 1870-luvun alkupuolella. Sellunvalmistus aloitettiin 1880-luvulla ja paperinjalostus 1920-luvulla. Vanerin valmistukseen konsernissa ryhdyttiin 1930-luvulla. UPM:n edeltäjäyhtiöihin olivat aikanaan sulautuneet suomalaiset metsäteollisuusyritykset Walkiakoski, Jämsänkoski, Kaukas, Halla, Kajaani, Toppila, Kymmene, Kuusankoski, Kymi, Voikkaa, Lohjan Paperi Oy, Wilh. Schauman, W. Rosenlew, Raf. Haarla ja Myllykoski. UPM:n ulkomaisista tehtaista ylivoimaisesti vanhin on Koillis-Ranskassa sijaitseva hienopaperitehdas Papeteries de Docelles, joka aloitti toimintansa perinteisenä käsipaperimyllynä jo 1400-luvun lopulla. Ensimmäinen paperikone tehtaalle tuli 1830-luvulla. UPM Docellesin paperitehtaan toiminta päättyi tammikuussa 2014.


title: UPM

text: Yhtiön liikemerkki on Hugo Simbergin vuonna 1899 silloiselle Kymmene Aktiebolagille suunnittelema aarnikotka. Yhtenä hyvin todennäköisenä selityksenä taruolennon valintaan pidetään aarnikotkan vertauskuvallisuutta: griippi on vartijaeläin, joka Pohjolan oloihin siirrettynä vartioi metsän vihreää kultaa. Nykyisin UPM:n liikemerkki on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti käytössä ollut yritystunnus.


title: UPM

text: UPM:n Voikkaan paperitehdas suljettiin vuonna 2006 ja Kajaanin paperitehdas suljettiin vuonna 2008. Nykyään entisellä Kajaanin tehdasalueella toimii yritysalue nimeltä Renforsin Ranta. Myös Voikkaan entisissä tehdastilossa toimii yritysalue.


title: UPM

text: Vuonna 2011 UPM osti Myllykoski Oyj:n ja Rhein Papier GmbH:n.


title: UPM

text: UPM:n suurin tutkimus- ja tuotekehityskeskus sijaitsee Lappeenrannassa Kaukaan sellu- ja paperitehtaalla. UPM Pohjois-Euroopan Tutkimuskeskukssa työskentelee noin sata ihmistä. Lappeenrannassa sijaitsee myös UPM:n biojalostamokehityskeskus. Biotalouteen perustuvissa liiketoiminnoissa UPM:llä on kolme painotuspistettä: biopolttoaineet, biokomposiitit ja biokemikaalit. Maaliskuussa 2016 UPM Biokemikaalit perusti Helsingin Meilahteen innovaatioyksikön.


title: UPM

text: UPM oli mukana Helsingin designpääkaupunkivuodessa. World Design Capital Helsinki 2012 -vuoden keskeisenä kohtaamispaikkana toimi Helsingin keskustaan rakennettu paviljonki, joka oli rakennettu UPM:n uusiutuvista ja kierrätettävistä puutuotteista. Paviljonki toteutettiin yhteistyössä Aalto-yliopiston, Designmuseon ja Suomen arkkitehtuurimuseon kanssa.


title: UPM

text: UPM:n osake noteerataan Helsingin pörssissä. Yhdysvalloissa kauppaa käydään UPM:n osaketalletustodistuksilla OTC-markkinoilla.


title: Amer Sports

text: Amer Sports Oyj (ent. "Amer-yhtymä") on suomalainen urheiluvälinekonserni, alkujaan Tuusulaan 1950 perustettu tupakkatehdas, joka toimi nimellä Amer-Tupakka Oy vuoteen 1973. Konserniin kuuluu urheiluvälineyrityksiä, muun muassa Wilson Sporting Goods (golf-, tennis- ja joukkueurheiluvälineet), Atomic-yhtiöt (laskettelu- ja hiihtovälineet), 1999 ostettu Suunto Oy (ranne- ja sukellustietokoneet ja kompassit) sekä kuntoilulaitteita valmistava Precor. Viimeisimpänä hankintana on vuonna 2018 ostettu ruotsalainen urheiluvaatevalmistaja Peak Performance.


title: Amer Sports

text: Joulukuussa 2018 Mascot Bidco ilmoitti tehneensä ostotarjouksen Amer Sportsista. Mascot Bidcon omistavat kiinalainen Anta Sports Products Limited, FountainVest Partnersin sijoitusyhtiö FV Fund, sijoitusyhtiö Anamered Investments ja kiinalainen Tencent.


title: Amer Sports

text: Keskittyminen urheiluvälineisiin on merkinnyt yhtymän muiden osien myymistä. Kustannusliike Weilin+Göös siirtyi 1995 Werner Söderström Osakeyhtiön omistukseen. Autojen maahantuonti ja edustus myytiin Toyota Motor Corporationille 1995 (Toyota-autot) ja Veholle 1996 (Citroën- ja Suzuki-autot). Suunnittelujärjestelmiä valmistava Time/System-yhtiöt myytiin 1997. Tupakkaliiketoiminta myytiin 2004 Philip Morrisille.


title: Amer Sports

text:
Liikevaihto vuonna 2017 oli 2,7 miljardia euroa ja henkilöstöä vuoden lopussa oli 8 607.
Amer Sportsin toimitusjohtajana on toiminut 1. huhtikuuta 2010 alkaen Heikki Takala. Yhtiön osake noteerataan Helsingin pörssissä, ja sillä oli 25 904 rekisteröityä osakkeenomistajaa vuoden 2017 lopussa. Ulkomaalaisomistuksessa oli 48,4 % osakkeista.
Yhtiön pääkonttori ja brändimyymälä sijaitsee Helsingin Vallilassa entisessä VR:n makasiinissa, jonne se muutti Käpylästä vuonna 2014.


title: Amer Sports

text: Lokakuussa 2018 ilmoitettiin, että Anta Sports Products Limited ja FountainVest Partners harkitsevat Amer Sportsin ostamista. 7. joulukuuta 2018 kaupankäynti yhtiön osakkeella keskeytettiin yhtiön pyynnöstä, sillä kiinalaisen Anta Sports Productsin johtama yhteenliittymä oli lähellä sen ostamista.. Tarjous julkistettiin 19.12.2018


title: Amer Sports

text: Amer Sportsin tuotemerkkejä ovat Wilson, Suunto, Atomic, Precor, Mavic, Arc’teryx, Salomon ja Peak Performance.


title: Amer Sports

text: Amer Sportsilla oli 50 verkkokauppaa vuonna 2013. Yrityksellä on brändi-, outlet-, ja partnerimyymälöitä 34 maassa. Tiettyyn tuotemerkkiin, useimmiten Wilsoniin, Salomoniin tai Arc’teryxiin keskittyviä, yleensä paikallisten yrittäjien vetämiä myymälöitä Amerilla on yli kaksisataa.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaat Oyj (vuoteen 1997 Nokian Renkaat Oy) on vuonna 1988 perustettu kumiteollisuusyritys, joka valmistaa henkilöauton ja kuorma-autojen renkaita sekä raskaita renkaita muun muassa satama-, kaivos-, maatalous- ja metsäkoneisiin.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaiden strategiana on keskittyä pohjoisten olojen asiakastarpeisiin ja tuotteisiin. Tuotteita markkinoidaan pääosin alueilla, joissa on lunta, metsää ja vuodenaikojen vaihtelusta johtuvat vaativat ajo-olosuhteet.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkailla on tehtaat Nokialla Suomessa ja kaksi tehdasta Seuloskoissa Venäjällä. Omien tuotantolaitosten lisäksi yhtiöllä on sopimusvalmistusta, jonka osuus yhtiön renkaiden myynnistä vuonna 2013 oli noin 3 %. Tuotekehitys ja hallinto sijaitsevat Nokialla.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaat on markkinajohtaja Pohjoismaissa ja Venäjällä. Liikevaihdosta 34 % tuli vuonna 2013 Venäjältä ja IVY-maista. Suomen osuus konsernin myynnistä vuonna 2013 oli 14 %.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian renkailla on oma Vianor-vähittäismyyntiketju, joka myy renkaita Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Vuoden 2015 lopussa Vianor-ketjuun kuului yhteensä 1475 myyntipistettä 26 maassa.


title: Nokian Renkaat

text: Yhtiön tehtaiden vuosituotanto oli 15 miljoonaa rengasta vuonna 2013. Nokian Renkaat on yksi Pirkanmaan suurimmista työnantajista.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaiden juuret ovat vuonna 1898 perustetussa Suomen Gummitehdas Oy:ssä, joka aloitti perustamisvuonnaan kumikalossien ja teknisen kumin valmistuksen Helsingissä. Tuotanto siirrettiin konekannan uudistumisen myötä Nokialle 1904. Rengasvalmistuksen Suomen Gummitehdas Oy aloitti vuonna 1924. Ensimmäiset renkaat tulivat myyntiin vuonna 1925.


title: Nokian Renkaat

text: Autonrenkaiden valmistus aloitettiin vuonna 1932. Kotimainen rengasvalmistus näytti tuolloin tuontirenkaita kannattavammalta ja se nähtiin tärkeäksi myös puolustusnäkökohdista. Asiantuntemusta ja koneita autonrenkaiden valmistukseen haettiin Yhdysvalloista.


title: Nokian Renkaat

text: Maailman ensimmäinen talvirengas valmistui 1934 Suomen Gummitehdas Oy:n tehtaalla. Kyseessä oli kuorma-autoille suunniteltu Kelirengas, jonka uurrettu pintakuvio sopi lumiselle tielle tehden lumiketjut tarpeettomiksi. Ensimmäiset henkilöautojen talvirenkaat Suomen Gummitehdas Oy suunnitteli Kelirenkaan pohjalta. Ne tulivat myyntiin vuonna 1936. Henkilöauton talvirenkaan nimeksi tuli Lumi-Hakkapeliitta 1600-luvun suomalaisten sotaratsumiesten Hakkapeliittojen mukaan.


title: Nokian Renkaat

text: Talvi- ja jatkosodan aikaan Suomen Gummitehdas tuotti maan ainoana rengastehtaana renkaita puolustusvoimien tarpeisiin. Raaka-aineista ja kemikaaleista oli pulaa, joten renkaita tehtiin synteettisestä kumista ja uusiokumista sekä kokeiltiin mm. kumivoikukan käyttöä. Sotien jälkeen renkaiden kysyntä kasvoi: uuden rengastehtaan rakennustyöt Nokialla oli käynnistetty jo vuonna 1943, ja vuonna 1948 renkaiden valmistusmäärä oli 40 000 autonrengasta vuodessa.


title: Nokian Renkaat

text: Autonrenkaiden tuonti vapautui vuonna 1956, joka merkitsi Suomen Gummitehtaalle uutta kilpailutilannetta. Suomen Gummitehdas Oy muutti nimensä vuonna 1957 Suomen Kumitehdas Osakeyhtiöksi ja suuntasi panostuksia vientimarkkinoille, päätuotteenaan Hakkapeliitta-talvirenkaat. Ruotsiin perustettiin myyntiyhtiö Finska Gummi AB, josta tuli myöhemmin Nokian Däck AB. Samana vuonna tuotiin markkinoille yhtiön ensimmäinen nastarengas Kometa-Hakkapeliitta.


title: Nokian Renkaat

text: Vuonna 1967 Suomen Kumitehdas yhdistyi fuusiossa puunjalostusyhtiöön Nokia Oy:hyn ja Suomen Kaapelitehdas Oy:hyn. Uuden yrityksen nimeksi tuli Oy Nokia Ab, ja sen tunnukseksi valittiin Kumitehtaan silloinen logo.


title: Nokian Renkaat

text: Yhtiö laajensi Nokian rengastehdasta 1968 ja avasi uuden rengastehtaan Lieksaan vuonna 1974. Vientiin panostettiin: vuonna 1978 avattiin myyntiyhtiö Norks Traktorkompani A/S Norjaan, vuonna 1980 myyntiyhtiö Nokia Products Ltd. Kanadaan, vuonna 1982 myyntiyhtiö Saksaan ja vuonna 1989 myyntiyhtiö Sveitsiin.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaat Oy:n perustivat kumiteollisuuden toimialaansa purkanut Oy Nokia Ab ja japanilainen Sumitomo Rubber Industries Ltd:n englantilainen tytäryhtiö SP Tyres UK Ltd vuonna 1988. Nokia omisti yhteisyrityksestä aluksi 80 %. Oy Nokia Ab luopui omistuksestaan Nokian Renkaat Oyj:ssä vuonna 2003, jolloin Bridgestone Europe NV/SA:sta tuli suurin osakkeenomistaja.


title: Nokian Renkaat

text: Nokia-yhtymä luopui jalkinetuotannosta ja teknisen kumin tuotannosta keskittyen rengasvalmistukseen vuonna 1989. Polkupyöränrenkaiden tuotannosta Nokian Renkaat luopui 2004, jolloin Lieksan tehdas siirtyi yrityskaupan myötä uudelle omistajalle Suomen Rengastehdas Oy:lle.


title: Nokian Renkaat

text: Vuonna 1995 yhtiö listautui Helsingin Arvopaperipörssiin nimellä Nokian Renkaat Oyj. 1990-luvun lopussa Nokian Renkaat Oyj yhtenäisti Suomessa jakeluketjunsa Vianor-nimen alle ja avasi Ruotsiin ensimmäiset vähittäismyymälänsä.


title: Nokian Renkaat

text: 2000-luvulla Nokian Renkaat Oyj on perustanut myyntiyhtiöitä Itä-Eurooppaan ja Aasiaan. Pietarin koillispuolelle, Seuloskoihin (ven. Vsevoložsk) rakennettiin Nokian Renkaiden autonrengastehdas vuonna 2005, jota laajennettiin uudella tehtaalla vuonna 2012.


title: Nokian Renkaat

text: Nykyisin suurin osakkeenomistaja on japanilainen rengasvalmistaja Bridgestone 15 %:n osuudella (28.2.2014). Muita suuria osakkeenomistajia olivat helmikuussa 2014 suomalaiset työeläkeyhtiöt Varma (6,7 %) ja Ilmarinen (2,5 %).


title: Nokian Renkaat

text: Kesäkuussa 2015 Tampereen käräjäoikeuteen jätettiin haastehakemus, jossa useita yrityksen entisiä, vuoden 2011 paikkeilla irtisanoutuneita työntekijöitä epäillää tuote- ja tuotannonkehitystietojen vuotamisesta. 2017 kahdeksan entistä työntekijää sai ehdollista vankeutta ja kaksi sakkoja. Päätekijät asetettiin liiketoimintakieltoon.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaat jäi helmikuussa 2016 kiinni rengastesteissä huijaamisesta vuosina 2004–2014. Yhtiö lähetti autolehtien testeihin muunneltuja ja paranneltuja renkaita. Renkaiden myynnissä ovat tärkeänä vaikuttajana rengastestit, joiden perusteella monet asiakkaat tekevät ostopäätöksensä. Testeissä huijaamisen paljasti Kauppalehti, joka sai haltuunsa yhtiön sähköposteja, joissa keskusteltiin huijauksesta. Muunnellut renkaat tehtiin muita renkaita paremmista materiaaleista, sekä niiden pintarakenteista tehtiin selkeästi normirenkaita kestävämpiä. Testivoitoissa käytetyt renkaat olivat sellaisia, joiden taloudellinen tuottaminen suurina määrinä vakioasiakkaalle olisi ollut mahdottomuus.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaiden toimitusjohtaja Ari Lehtoranta myönsi huijauksen Kauppalehden tietäessä huijauksen tapahtuneen. Nokian Renkaiden hallituksen puheenjohtaja Petteri Wallden sitä vastoin, yhtiön toimitusjohtajan sanoman vastaisesti, kiistää jyrkästi syytökset sanoen, että Nokian Renkailta toimitettiin autolehdille seuraavan kauden renkaita.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaiden johto väittää muuttaneensa käytäntöjään sen jälkeen kun huhut Kauppalehden lopulta käsiinsä saamien sähköpostien olemassaolosta alkoi kiertää. Yhtiö väittää, ettei se enää harrasta testihuijauksia ja että sen toiminta oli yhdenmukaista alan yleisten käytäntöjen kanssa.


title: Nokian Renkaat

text: Kauppalehden mukaan yritysjohto sai optioita menestymisestä testeissä. Ylen mukaan Nokian Renkaat peukaloi autolehtiin toimitettujen testirenkaiden ominaisuuksia vuosien ajan Kim Granin toimitusjohtajakaudella vuosina 2000–2014. Helsingin Sanomien mukaan Kim Gran sai ainakin osittain rengastestien väärinkäytösten ansiosta vuosina 2005–2014 16,5 miljoonan euron optiotulot ja vuorineuvoksen arvon.


title: Nokian Renkaat

text: Skandaalin jälkeen Nokian Renkaiden tuotemerkin arvostus Suomessa putosi vuoden 2016 kyselyssä sijalta 29 sijan 200 alapuolelle, ja talvirenkaiden Hakkapeliitta-brändin sijalta 18 sijaluvulle 144.


title: Nokian Renkaat

text: Suomen Gummitehtaan laboratorio perustettiin vuonna 1920. Keskuskumilaboratoriossa tutkittiin raaka-aineita ja kehitettiin seoksia kaikille Gummitehtaan aloille. Toisen maailmansodan aikana Keskuskumilaboratoriossa testattiin erityyppisiä raaka-aineita, mm. kotimaisia synteettisia seoksia ja kumivoikukan käyttöä.


title: Nokian Renkaat

text: Alusta lähtien renkaiden testaukseen osallistuivat ammattiliikennöijät sekä taksiautoilijat. Renkaiden testaus testiajojen kautta lisääntyi 1960-luvulla. Esimerkiksi nastojen kestoikää testattiin yhdessä Tampereen taksiautoilijoiden kanssa valvotusti viisitoista miljoonaa kilometriä.


title: Nokian Renkaat

text: Nykyisin rengastestaus jakautuu indoor-testaukseen, jossa testataan koneellisesti renkaiden rakenteellista lujuutta ja nopeuskestävyyttä, ajoneuvotestaukseen, jossa tehdään sekä convoy-testejä että kenttätestejä ja testeihin testikeskuksissa. Nokian Renkailla on kaksi omaa testikeskusta, Nokialla ja Ivalossa. Lisäksi UHP-renkaiden testejä ajetaan testiradoilla Keski-Euroopassa ja Etelä-Afrikassa. Nokialla on myös Hakkapeliitta-testikuljettajaohjelma, jonka puitteissa kerätään renkaiden käyttökokemuksia tavallisilta autoilijoilta..


title: Nokian Renkaat

text: Nokian Renkaat investoi vuositasolla noin 2,5 % nettomyynnistään tuotekehitykseen. Painopisteitä tuotekehityksessä ovat renkaiden turvallisuus, ilmastonmuutokseen varautuminen, autojen polttoainekulutuksen ja renkaiden aiheuttaman melun vähentäminen, tien ja renkaan kulumisen vähentäminen sekä ympäristöystävällisempi rengasvalmistus.


title: Nokian Renkaat

text: Suomen Gummitehdas Oy kehitti ja toi markkinoille vuonna 1934 maailman ensimmäisen talvirenkaan, jonka nimeksi tuli Kelirengas. Talvirenkaan kehitystyön tekivät yhteistyössä turkulainen rengaskauppias August Kelhu, Suomen Gummitehdas Osakeyhtiön myyntipäällikkö Erik Sundqvist ja Gummitehtaan insinöörit.


title: Nokian Renkaat

text: Kelirengas kehitettiin kuorma-autoja varten heikosti auratuille talviteille: renkaan uurrettu pintakuvio puri lumisella tiellä ja teki lumiketjut tarpeettomiksi.. Sen ajan renkaat olivat tasapintaisia, joten muutos pitoon oli pintakuvioidulla renkaalla merkittävä.


title: Nokian Renkaat

text: Kelirenkaan pohjalta kehitettiin Nokialla ensimmäinen henkilöauton talvirengas vuonna 1936, jonka nimeksi tuli Lumi-Hakkapeliitta. Renkaan pintamallissa oli portaittainen poikittaiskuvio varustettuna niin sanotuilla "imukupeilla". Kuviointi loi hammasmaisen pidon pehmeään alustaan niin lumessa kuin liejussa. Innovaatio mahdollisti henkilöautojen käytön myös talvella. Hakkapeliitta on pysynyt Nokian Renkaiden talvirengasmalliston tuotenimenä ensimmäisestä renkaasta lähtien.


title: Nokian Renkaat

text: 1950-luvulta teiden lisääntynyt auraus muutti tienpinnat sileäksi ja jäiseksi. Ratkaisuksi esiteltiin erilaisia pitoa parantavia liukuesteitä. Yhdessä helsinkiläisen Kovametalli Oy:n kanssa Nokian Renkaat kehitti kovametallikärjellä varustetun Kometa-nastan, joka tuli markkinoille 1957. Nastan pystyi kiinnittämään kaikkiin Hakkapeliitta-renkaisiin.


title: Nokian Renkaat

text: Vuonna 1961 esiteltiin ensimmäinen varta vasten nastoitettavaksi suunniteltu talvirengas Kometa-Hakkapeliitta. Rengas otti huomioon talviautoilun vaihtelevat olosuhteet: nasta piti jäisellä ja itse rengas pehmeällä alustalla. Nokian nastarengas nousi suuren maailman tietoisuuteen Monte Carlo -rallien myötä 1960-luvuilla, kun nastoitetut renkaat osoittautuvat ylivoimaiseksi vuoristoetapeilla.


title: Nokian Renkaat

text: Vuonna 1968 valmistui Nokian Alisenjärvelle yhtiön ensimmäinen testirata. Rata oli 1,2 kilometriä pitkä. Seuraavana vuonna yhtiöön palkattiin ensimmäiset testikuljettajat ja hankittiin omat testausautot.


title: Nokian Renkaat

text: Nokian testiradasta on kasvanut 30-hehtaarinen Nokian testikeskus, joka keskittyy erityisesti kesärenkaiden testaukseen ja tuotekehitykseen. Radalla on muun muassa automaattinen sadetusjärjestelmä, suurnopeuskamera ja ohiajomelun mittausyksikkö.. Radalla on tehty myös sohjoliirtotestejä vuodesta 1996 lähtien.


title: Nokian Renkaat

text: Vuonna 1986 Nokian Renkaat perusti kiinteän testikeskuksen Ivaloon. Ivalon testikeskus eli ”White Hell” on maailman pohjoisin rengastestikeskus. Se on pinta-alaltaan 700 hehtaaria ja siellä on yli 20 erilaista testirataa, joiden yhteispituus on 100 kilometriä. Radoilla testataan mm. ajokäytöstä lumella ja jäällä sekä renkaan kiihdytys- ja jarrutusominaisuuksia. Testikausi Ivalossa kestää marraskuusta toukokuuhun.


title: Nokian Renkaat

text: Maaliskuussa 2007 Nokian Renkaat järjesti Pohjanlahdella Oulun edustalla jäälläajon maailmanennätyskoe. Kuskina toiminut Juha Kankkunen saavutti luonnonjäälle auratulla radalla 321 km/h huippunopeuden. Autona oli Bentley Continental GT, jossa oli normaalit tieliikennekäyttöön hyväksytyt Nokian Hakkapeliitta Sport Utility 5 – nastarenkaat.


title: Nokian Renkaat

text: Ennätyksen rikkoi vuonna 2011 Nokian Renkaat. Uusi ennätys oli 331,610 kilometriä tunnissa. Kuskina toimi Nokian Renkaiden testikuljettaja Janne Laitinen. Audi RS6-autossa oli Nokian Hakkapeliitta 7 –nastarenkaat.