title: Sinimustat

text: Sinimustahenkeä luotiin suurilla kesäleireillä, joita järjestettiin 1933 Vanajassa ja 1934 ja 1935 Kuortaneella. Leireillä asuttiin sotilasteltoissa ja marssittiin, laulettiin, uitiin, kuunneltiin esitelmiä ja keskusteltiin. Sinimusta-leirit saivat osakseen myös ankaraa vastustusta. Maalaisliiton Ilkka kirjoitti, että Sinimusta-leireillä opeteltiin tarttumaan aseeseen puoluepoliittisessa mielessä: ”erään puolueen valtaanpääsyn lopullisessa ratkaisussa.” Vuonna 1934 perustettiin Sinimustat-järjestön äänenkannattajaksi Sinimusta-lehti. Sinimustilla oli myös korkeatasoista kulttuuritoimintaa, muun muassa Sinimustain lausuntakuorot, joista tunnetuin Pekka Kuusen johtamana ja Merjan Kaikuna tunnettu kuoro. Kulttuurisuhteita pidettiin yllä etenkin Saksan Hitler-Jugendin kanssa. Sinimustat otti vaikutteita muista nuorisojärjestöistä niin koti- kuin ulkomailtakin, kuten Saksan kansallissosialisteilta ja Italian fasisteilta.


title: Sinimustat

text: Järjestön jäsenet käyttäytyivät usein intomielisesti, jopa laillisuuden rajoilla. Vuonna 1935 sinimustat räjäyttivät omatekoisen kyynelkaasupommin Vallilan työväentalossa ja heinäkuussa häirittiin rauhankokousta Balderin salissa heittämällä yleisön joukkoon hajupommi. Vuonna 1935 sinimustat osallistuivat Ruotsalaisuuden päivänä katutaisteluihin ”hurreja” vastaan.


title: Sinimustat

text: Sinimustien kohtaloksi tuli sekaantuminen Viron sisäiseen valtakamppailuun. Suomalaiset – mukaan luettuna Simojoki – auttoivat pakoon Viron vapaussoturiliikkeen, vapsien, johtajan Artur Sirkin, joka oli tuomittu vankeuteen. Sirk sai Suomessa oleskeluluvan ja hänet määrättiin Lohjalle. Siellä häntä kävivät tapaamassa useat Sinimustat-liikettä lähellä olleet henkilöt. Syntyi ajatus Viron presidentti Konstantin Pätsin syrjäyttämisestä. Virosta haettiin varoja, joilla hankittiin vapseille aseita. Vapsien vallankaappauksen piti tapahtua joulukuun alkupuolella 1935. Yritys kuivui kuitenkin kokoon, kun Viron viranomaiset saivat vihiä suunnitelmasta ja pidättivät suunnittelijat 8. joulukuuta. Samalla löytyi aineistoa, joka todisti Sinimustien sekaantuneen suunnitelmaan. Kotietsinnöissä Simojoen luota löytyi ns. Heinäsaari-kirje Jaakko Virkkuselle, jossa Simojoki maalaili oikeusministerin, ”Sasun”, ”Eeron” ja muiden matelijain lähettämistä keskitysleirille Petsamon Heinäsaarille.


title: Sinimustat

text: Sisäministeriö kielsi 23. tammikuuta 1936 Sinimustien toiminnan. Järjestön oli havaittu toimineen hyvien tapojen vastaisesti. IKL:n johto tuomitsi Sinimustien menettelyn jyrkästi ja vaadittiin jopa Simojoen erottamista eduskunnasta. Lisäksi Simojoki sai tuomiokapitulilta muistutuksen sopimattomasta menettelystä papinvirassa.


title: Sinimustat

text: Sinimustien toimintaa ryhdyttiin jatkamaan välittömästi uudella nimellä. IKL:n nuoriso-osastoksi perustettiin Mustapaidat-järjestö, joka julkaisi omaa ”Luo Lippujen” -lehteään, toimittajanaan Viljo Lius. Järjestön johtoon tulivat samat henkilöt kuin aiemminkin: Simojoki, Reino Ala-Kulju, Anna-Liisa Heikinheimo, jne. Kesäleiritoiminnan järjestäjäksi ilmoitettiin kuitenkin AKS. Kesällä 1938 mustapaitojen leirejä järjestettiin jo kuudella paikkakunnalla. Mustapaitojen toiminta jatkui vuoteen 1939 asti. Tällöin ei enää järjestetty kesäleirejä, vaan kaikki varttuneet mustapaidat olivat AKS:n organisoimissa linnoitustöissä Kannaksella.


title: Igra

text: Igra () on kaupunkityyppisen taajaman luokkaan kuuluva asutuskeskus Igran piirissä Udmurtian keskiosassa Venäjällä 80 kilometriä Iževskistä pohjoiseen. Sieltä on rautatieyhteys Iževskiin ja Glazoviin. Väestönlaskennassa (2010) Igran asukasluku oli 20 737 ja koko piirin 38 194.


title: Mustapaidat

text: Mustapaidat on useista fasistisista järjestöistä käytetty nimi:


title: Balezino

text: Balezino () on kaupunkityyppinen taajama Balezinon piirissä Udmurtian pohjoisosassa Venäjällä 175 kilometriä pääkaupungista Iževskistä pohjoiseen. Sieltä on rautatieyhteys Iževskiin ja läheiseen Glazoviin.


title: Balezino

text: Asukasluvun kehitys:


title: Muskoviitti

text: Muskoviitti (KAl(SiAl)O(OH, F)) eli vaalea kiille on yleinen mineraali. Sitä on esimerkiksi graniitissa, gneississä ja liuskeessa. Väriltään muskoviitti on yleensä väritön tai hopeanhohtoinen, mutta usein myös heikosti keltainen, ruskea, punainen tai vihreä. Nimensä se on saanut moskovalaisista kauppiaista eli muskoviiteista, jotka kauppasivat sitä Länsi-Eurooppaan.


title: Muskoviitti

text: Muskoviitin kovuus Mohsin asteikolla on vain 2–2,5 ja ominaispaino 2,8. Se sulamispiste on erittäin korkea. Sitä voidaan lohkoa yhteen suuntaan hyvin ohuiksi, läpinäkyviksi suomuiksi. Muskoviittia käytetään muun muassa sähköeristeisiin ja muoviteollisuuden täyteaineena.


title: Silikaatti (yhdiste)

text: Silikaatti (< lat. "silicium" = pii) on kemiallinen yhdiste, joka koostuu piistä ja hapesta (SiO), yhdestä tai useammasta metallista sekä mahdollisesta vedystä. Silikaateiksi kutsutaan piihappojen suoloja ja joskus myös itse piihappoja. Normaaliolosuhteissa vakain silikaatti on piidioksidi eli kvartsi (SiO), joka on maankuoren yleisin mineraali maasälvän ohella. Silikaatit muodostavat silikaattimineraaleja ja edelleen silikaattikivilajeja.


title: Silikaatti (yhdiste)

text: Silikaatti-ioneja tunnetaan useita. Yksinkertaisin on "metasilikaatti"-ioni SiO. Muita eri mineraaleissa esiintyviä ovat esimerkiksi:


title: Silikaatti (yhdiste)

text: Näissä kemiallisissa kaavoissa parametrit n, x ja y voivat saada eri kokonaislukuarvoja. Tektosilikaatti-ionit itsessäänkin sisältävät yleensä myös alumiinia. Näiden negatiivisten ionien lisäksi silikaattimineraalit luonnollisesti sisältävät myös positiivisia kationeja niin, ettei niillä ole nettosähkövarausta. Kvartsikidettä eli piidioksidia voidaan kuitenkin pitää tektosilikaatti-ionin erikoistapauksena, SiO, jossa parametri x on nolla eikä alumiinia ole ja jonka varaus on kaavan mukaisesti myös nolla.


title: Silikaatti (yhdiste)

text: Alkalimetallien silikaatit kuten natriumsilikaatti NaSiO liukenevat veteen. Natriumsilikaatin liuos tunnetaan vesilasina. Muut silikaatit ovat yleensä erittäin niukkaliukoisia. Käytännöllisesti katsoen liukenemattomia ovat myös piihapot, joita ovat esimerkiksi "metapiihappo" HSiO ja "ortopiihappo" HSiO, joita syntyy vesilasiliuoksen reagoidessa vahvojen happojen kanssa.


title: Silikaatti (yhdiste)

text: Lasia valmistetaan kuumentamalla silikaatteja sulamispisteeseen saakka ja antamalla niiden jälleen jähmettyä.


title: Biotiitti

text: Biotiitti (K(Mg,Fe)AlSiO(OH,F)) eli "tumma kiille" on silikaattimineraali, joka muistuttaa ominaisuuksiltaan muskoviittia (vaaleaa kiillettä). Se on väriltään mustaa tai tummanruskeaa ja läpinäkymätöntä, mutta lohkeaa hyvin helposti ohuiksi vaaleanruskeiksi ja läpikuultaviksi liuskoiksi. Se on hyvin yleinen kivimineraali mm. graniitissa, gneississä ja kiilleliuskeissa. Rapautuessaan se muuttuu pronssinruskeaksi, joka usein näyttää kullanväriseltä tai metalliselta.


title: Balezinon piiri

text:
Balezinon piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 2 587 neliökilometriä ja asukkaita on 34 617 henkeä (vuonna 2010).
Piiri sijaitsee Udmurtian pohjoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Kirovin alueeseen, idässä Kezin, etelässä Igran, lounaassa Krasnogorskojen ja lännessä Glazovin piireihin. Hallinnollinen keskus on Balezinon taajama (16121 as.). Sen lisäksi piiriin kuuluu 16 maalaiskuntaa.


title: Balezinon piiri

text: Alueen pohjoisosa sijaitsee Ylä-Kaman ylängön etelärinteillä. Keskiosan läpi virtaa Tšeptsajoki. Pinta-alasta 30 % on metsää. Seudulla on öljyesiintymiä.


title: Balezinon piiri

text: Belezinossa on Udmurtian suurin rautatieasema, josta on hyvät yhteydet eri puolelle Venäjää. Piirin kautta kulkee myös Glazovin ja Iževskin välinen maantie. Piirikeskuksesta on matkaa tasavallan pääkaupunkiin 150 kilometriä.


title: Balezinon piiri

text: Väestöstä 54,4 % on udmurtteja, 33,5 % venäläisiä ja 9,7 % tataareja.


title: Balezinon piiri

text: Seudulla on metalli-, puunjalostus-, elintarvike-, rakennustarvike- ja öljynporausteollisuutta. Huomattavimmat yritykset ovat Balezinon valimo, rakennustarviketehdas, puunjalostuskombinaatti ja konepaja. Elintarviketeollisuus valmistaa leipomotuotteita, makkaraa, makaroneja, virvoitusjuomia ja lihavalmisteita. Hiljattain aloitti toimintansa Balezinon pirtutehdas. Maatalous on keskittynyt lihan ja maidon tuotantoon sekä viljan, rehukasvien ja pellavan viljelyyn.


title: Balezinon piiri

text: Piirissä toimii kotiseutumuseo haaraosastoineen. Paikallislehtenä ilmestyy venäjänkielinen "Vperjod".


title: Balezinon piiri

text: Ohjelmasarjan Suomensukuiset 30 päivässä (2013) neljännessä jaksossa näyttelijä Ville Haapasalo kuvausryhmineen vierailee Balezinon piirin Jundan maalaiskunnan (1503 as. vuonna 2010) Jundan kylässä udmurtteihin kuuluvien besermanien luona.


title: Sarvivälke

text:
Sarvivälke on väriltään tavallisesti himmeänvihreä, vihertävänruskea tai musta, neliskulmaisin, välkehtivin pinnoin lohkeileva mineraali. Se on mustan kiilteen jälkeen yleisin tumma mineraali Suomen kallioperässä. Sarvivälke on Uudenmaan maakuntakivi.
Ryhmittelyltään sarvivälke luokitellaan amfibolien suureen ryhmään eli nauhasilikaatteihin kuuluvaksi mineraaliseokseksi. Sarvivälkettä ei ole aina tunnustettu omaksi mineraalikseen, ja nimeä käytetäänkin kirjallisuudessa viittaamaan tummaan amfiboliin.


title: Sarvivälke

text: Sarvivälke on kolmen molekyylin isomorfinen sekoitus: kalsium-rauta-magnesium-silikaatti, alumiini-rauta-magnesium-silikaatti ja rauta-magnesium-silikaatti. Toisinaan sarvivälke sisältää myös mangaania, titaania ja natriumia. Fluoridi korvaa usein hydroksyylin. Sarvivälkkeen yleinen kemiallinen kaava on (Ca,Na)(Mg,Fe,Al)(Al,Si)O(OH,F), Suomen kallioperä -teos (1998) käyttää kemiallisen kaavan muotoa Ca(Mg,Fe)Al(SiAl)O(OH). Sarvivälkkeen kovuus on 5–6, sen ominaispaino on 2,9–3,4, ja on. Sen lohkeavuuskulmat ovat 56 ja 124 astetta. Se sekoitetaan usein augiittiin ja biotiittikiilteeseen, jotka ovat mustia ja jotka esiintyvät graniitissa ja charnockiitissa. Kiderakenteeltaan se on rakeista tai sälöistä.


title: Sarvivälke

text: Sarvivälke on yleinen ainesosa monissa magmakivissä ja metamorfisissa kivissä, kuten graniitissa, syeniitissä, dioriitissa, gabrossa, andesiitissa, gneississä ja liuskeessa. Se on amfiboliittien päämineraali.


title: Sarvivälke

text: Hyvinkään ja Karkkilan välisellä seudulla esiintyy yleisesti musta kivilajeja, joiden päämineraali on sarvivälke. Sarvivälkerikkaat kivet tunnetaan hyvinä kiuaskivinä ja Hyvinkään mustia graniitteja louhittiin aiemmin rakennus- ja hautakiviksi.


title: Sarvivälke

text: Syvän tummanruskeaa ja mustaa sarvivälkettä kutsutaan tavanomaisesti basalttiseksi sarvivälkkeeksi siitä syystä, että ne ovat yleensä ainesosana basaltissa tai basaltin kanssa läheisesti yhteen kuuluvissa kivissä. Erästä sarvivälkkeen muunnosta, joka sisältää <5 % rautaoksideja, on väriltään harmaasta valkoiseen, ja sitä kutsutaan edeniitiksi, koska sitä esiintyy Edenvillessä, New Yorkissa. Muita sarvivälkesarjaan kuuluvia mineraaleja ovat pargasiitti, hastingsiitti ja tschermakiitti.


title: Sarvivälke

text: Sarvivälkettä kutsutaan toisinaan myös hornblendeksi, kun tarkoitetaan joko hornblendiittia, tai kyseessä on käännösvirhe, sillä useimmilla kielillä sarvivälkettä kutsutaan "hornblende"ksi.


title: Glazovin piiri

text: Glazovin piiri on kunnallinen itsehallintoalue Udmurtian tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Piirissä on 11 maalaiskuntaa ja yhteensä 17 132 asukasta (vuonna 2010). Sen hallinnollinen keskus on piirin rajojen sisäpuolella sijaitseva Glazovin vaan kaupunki (95 854 as., 2010), joka ei kuitenkaan itse kuulu piiriin vaan muodostaa oman kaupunkipiirikuntansa.


title: Gabro

text: Gabro on tumma, usein karkearakeinen syväkivi, joka vastaa kemialliselta koostumukseltaan basalttisia laavoja. Mineralogisesti se koostuu lähinnä plagioklaasista, pyrokseeneista, sarvivälkkeestä ja oliviinista. Gabron väri vaihtelee jonkin verran sen koostumuksen mukaan. "Mustaksi graniitiksi" kutsuttua gabroa käytetään mm. hautakivinä.


title: Gabro

text: Suomessa gabroja tavataan varsinkin Kemin ja Koillismaan kerrosintruusioissa sekä saman ikäryhmään kuuluvissa Koitelaisen ja Akanvaaran kerrosintruusioissa Itä-Lapissa.


title: Gabro

text: Gabron tiheys on noin 3 000 kg/m³.


title: Igran piiri

text: Igran piiri (, udmurtiksi: Эгра ёрос) on paikallishallinnollinen alue Udmurtian keskisosassa Venäjällä. Piiri on jaettu 15 maalaiskuntaan. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan piirissä oli yhteensä 38 194 asukasta. Igran maalaiskunnassa sijaitseva Igran kaupunkityyppinen taajama (20 737 as.) toimii piirin hallintopaikkana.


title: Kambarkan piiri

text: Kambarkan piiri on paikallinen itsehallintoalue Udmurtian kaakkoisosassa Venäjällä. Piirin keskus Kambarkan kaupunki, jonka lisäksi siihen kuuluu seitsemän maalaiskuntaa. Asukkaita piirissä oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 18 106.


title: Konglomeraatti

text: Konglomeraatti on kivettynyttä soraa, jossa sorakivet ovat kittaantuneet toisiinsa vedestä kiteytyneen kvartsin avulla. Koostumus riippuu soran sisältämistä mineraaleista. Raekoko on yli kaksi millimetriä.


title: Kiille

text:
Kiilteet ovat ryhmä silikaatteihin lukeutuvia mineraaleja, joille on yhteistä yksi erittäin etevä lohkosuunta, mistä syystä kiilteet lohkeavat helposti ohuiksi läpikuultaviksi liuskoiksi. Kiilteiden kidejärjestelmä on monokliininen, ja niiden kiteet ovat muodoltaan kuusikulmaisia liuskaryppäitä. Kiilteistä yleisin on biotiitti eli musta kiille, josta tunnetaan myös muunnos nimeltä vermikuliitti. Toinen yleinen kiille on muskoviitti (vaalea kiille), jonka muunnos serisiitti on hienoliuskaisempi. Harvinaisempana esiintyy litiumpitoista lepidoliittia, joka on väriltään vaaleanvioletti tai vihertävä, zinnwaldiittia sekä kromia sisältävää vihreää fuksiittia.
Asbestin raaka-aineena on yleensä erilaiset kiillelajit.


title: Aikka Hakala (laulaja)

text: Alpo Antti Olavi ”Aikka” Hakala (taiteilijanimeltään Teddy Guitar, s. 23. marraskuuta 1957) on suomalainen muusikko. Hän tuli tunnetuksi vuonna 1978 läpimurtonsa tehneen rockabilly-yhtye Teddy & The Tigersin laulaja-kitaristina.


title: Aikka Hakala (laulaja)

text: Hakalan luotsaama Teddy & The Tigers julkaisi vuoteen 1980 mennessä neljä albumia, minkä jälkeen yhtye vaihtoi tyyliään. Kokoonpano julkaisi Tigers-nimellä yhden albumin 1980, minkä jälkeen yhtye hajosi. Tämän jälkeen Aikka Hakala oli mukana suomalaisen rockabillyn superyhtyeeksikin kutsutussa Lonestarsissa, joka kiersi Suomea ja Eurooppaa ahkerasti noin vuoden ajan. Lonestars julkaisi yhden albumin 1981. Hakala levytti albumit myös Buck Jonesin sekä Falcons-yhtyeen kanssa, nämäkin julkaistiin 1981.


title: Aikka Hakala (laulaja)

text: Rockabillykauden jälkeen Hakala muodosti rhythm and blues -tyylisen Bad Sign -yhtyeen, jolta julkaistiin viisi albumia 1983–1987. Bad Signin hajottua Hakala jatkoi musiikin parissa ja teki trubaduurityyppisiä soolo- ja duokeikkoja ympäri Suomen. Hakala julkaisi kantrihenkisen sooloalbumin "True Stories – Mostly" vuonna 1997.


title: Aikka Hakala (laulaja)

text: Keväällä 2013 Hakala sai vakavan sairauskohtauksen ja joutui sairaalahoitoon. Hakalan veljen mukaan aivoinfarkti jätti Hakalalle afasian, joka heikentää sekä puheen tuottamista että ymmärtämistä.


title: Epidootti

text: Epidootti on mineraali, joka kuuluu monokliiniseen kidejärjestelmään. Epidootti on yleinen metamorfisten kivien mineraali. Se on tärkeänä ainesosana ns. vihreäliuskeessa ja helsinkiitissä. Sitä tavataan myös muinaisten kalliorakojen täytteenä. Epidootin kovuus on Mohsin asteikolla 6–7 ja ominaispaino 3,4. Sen värimuotoina on erilaisia vihreitä ja kiilto lasimainen. Se on yleinen mineraali Suomessa, ja sitä käytetään paljon korukivenä.


title: Kalimaasälpä

text: Kalimaasälpä (KAlSiO) on mineraali, joka muistuttaa lähes kaikilta ominaisuuksiltaan plagioklaasia. Väriltään se vaihtelee usein vaaleanpunaisesta ruskeanpunaiseen, mutta muita värivaihtoehtoja ovat harmaankeltainen, valkoinen, vihreä ja väritön. Se on erittäin tavallisten kivilajien, kuten graniitin, gneissin ja pegmatiitin pääosa. Kalimaasälvästä erotetaan kolme rakenteeltaan eroavaa, saman koostumuksen omaavaa mineraalia: ortoklaasi, sanidiini ja mikrokliini.


title: Kalimaasälpä

text: Kalimaasälpää käytetään laseissa ja keraamisissa tuotteissa: posliini-, emali- ja lasiteollisuuden raaka-aineena.


title: Plagioklaasi

text: Plagioklaasi on maasälpälaji ja yleisimpiä kivimineraalejamme. Sen kovuus on Mohsin asteikolla 6 ja ominaispaino 2,6–2,7. Plagioklaasi on läpikuultavaa, väriltään usein harmaata, ja siinä on lasimainen pintakiilto. Plagioklaasia on myös korukivenä tunnettu sinihohtoinen spektroliitti.


title: Plagioklaasi

text: Mineraali muodostuu kapeista lamelleista. Lasimaisella lohkopinnalla näkyy läheltä katsottaessa ohuita samansuuntaisia uria, jotka aiheutuvat valon heijastumisesta joka toisesta lamellista.


title: Plagioklaasi

text: Plagioklaasi on albiitin (NaAlSiO) ja anortiitin (CaAlSiO) muodostama seossarja. Taulukossa plagioklaaseista käytettyjä seossuhteesta riippuvia nimityksiä.


title: Brasilian real

text: Real (symboli R$, ISO 4217 -koodi BRL) on Brasilian rahayksikkö vuodesta 1994. Brasiliassa real-niminen valuuttayksikkö oli käytössä myös 1690-1942.


title: Brasilian real

text: 1 real on ~0,44 euroa eli 1 euro on ~2,25 realia (14.2.2012).


title: Brasilian real

text: 1 real on ~0,31 euroa eli 1 euro on 3,209100 realia (16.12.2013).


title: Rikkikääpä

text: Rikkikääpä ("Laetiporus sulphureus") tunkeutuu puuhun oksanmurtumista. Yksivuotinen, suurikokoinen kääpäryhmä muodostuu useista, limittäin päällekkäin olevista lakeista. Yläpinta on aaltomainen ja rikinkeltainen. Rikkikäävän alapuoli on kirkkaankeltainen. Kellanvalkoinen malto on juustomaista ja helposti lohkeavaa, mutta kuivuessaan liitumaista. Syksyllä rikkikääpä on haalistunut jo valkoiseksi ja murenee paloiksi. Se on lähinnä tammen ruskolahottaja, joka tekee puun vähitellen ontoksi. Suomen pohjoisin löytö on Kuopiosta.


title: Rikkikääpä

text: Pohjois-Amerikassa rikkikääpää pidetään hyvänä ruokasienenä, joka maistuu kanalta, ja joka kanan tapaan on kypsennettävä ennen syömistä. Toisten mukaan se aiheuttaa vatsakipuja varsinkin alkoholin kanssa nautittuna.


title: Aidaskääpä

text: Aidaskääpä ("Gloeophyllum sepiarium") on erikoistunut kuolleen havupuun lahottamiseen. Nimensä tämä laji on saanut puuaidoista, joita ei ole enää juurikaan muualla kuin Seurasaaressa ja muissa ulkomuseoissa.


title: Aidaskääpä

text: Aidaskääpä on 3–10 cm leveä. Se kasvaa yleensä ryhminä aiheuttaen ruskolahoa. Aidaskäävän itiöemä on yleensä yläpinnasta vyöhykkeinen, vaihtelevansävyisen ruskeanharmaa ja kasvava reunasta keltainen. Hieman vanhemmat vyöhykkeet ovat oranssinpunaisia ja punaruskeita. Vanha tyvi on kahvinruskea. Alapuolelta kellanoranssi, joka ruskistuu vanhemmiten. Se on muodostunut epäsäännöllisistä pilleistä tai heltoista. Ohut maltokerros on ruskea ja sitkeä. Alapinnan itiölava on usein helttamaisen säteittäinen. Pienet itiöemät muodostavat koristeellisia ruusukkeita. Kyseessä on melko yleinen ja harmiton laji.


title: Aidaskääpä

text: Aidaskääpä esiintyy maassa makaavilla rungoilla, hakkuualueilla kannoilla, varsinkin aurinkoisilla paikoilla. Viihtyy myös ylivuotisessa puutavarassa sekä aidantolpilla, seinä- ja siltahirsissä ja kyllästämättömissä sähköpylväissä. Käävän esiintyminen on sirkumpolaarista eli sitä on pohjoisella pallon puoliskolla maapallon ympäri uloittuvalla vyöhykkellä. Kyseessä ei ole ruokasieni.


title: Aidaskääpä

text: Aidaskääpä kestää pitkäaikaista kuivuutta ja kuumuutta. Kuivassa sen kasvu pysähtyy, mutta jatkuu materiaalin kostuessa jälleen.


title: Aidaskääpä

text: Vanhoissa amerikkalaisissa sienikirjoissa kerrotaan aidaskäävän lahottavan autoja. Tämän katsotaan kuitenkin koskevan aikaa, jolloin maatilojen kulkuneuvojen rungot tehtiin vanerista ja vahvistettiin puurakenteilla.


title: Pihlajansarviruoste

text: Pihlajansarviruoste ("Gymnosporangium juniperinum") on ruostesieni ("Uredinales"), jolla on kaksi isäntäkasvia. Sen näkee keväällä katajanoksilla hyytelömäisinä muodostumina, josta itiöt leviävät tuulen mukana pihlajanlehdille. Niillä syntyvissä pahkasarvissa kehittyvät itiöt siirtyvät vuorostaan katajalle, jonka kuorikerrokseen ne muodostavat monivuotisen sienirihmaston.


title: Kevin McBride

text: Kevin Martin McBride (The Clones Colossus) (s. 5. toukokuuta 1973) on uransa lopettanut irlantilainen raskaansarjan nyrkkeilijä.


title: Kevin McBride

text: Ennen ammattilaiseksi ryhtymistään hän otteli amatöörinä. Amatööriura huipentui vuonna 1992 Barcelonan olympialaisiin, joissa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella.


title: Kevin McBride

text: Hän otteli ensimmäisen ammattilaisottelunsa Gary Charltonia vastaan 17.12.1992. Ottelu päättyi tasapisteisiin. 13.2.93 hän kohtasi Gary Williamsin, ja tuloksena oli pistevoitto neljän erän jälkeen. Seuraavaksi hän kohtasi Joey Palandinon 15.9.1993. Tuloksena oli tyrmäys 2.erässä. 13.10.93 hän kohtasi Chris Coughlan, voittaen pistein 4.erässä.


title: Kevin McBride

text: Vuonna 1997 hän voitti Irlannin raskaansarjan mestaruuden Paul Douglasilta. Vuonna 2002 hän voitti Craig Tomilsonin IBC Amerikan raskaansarjan titteliottelussa.


title: Kevin McBride

text: McBriden tunnetuin saavutus oli kuitenkin voitto Mike Tysonista tämän ammattilaisuran viimeisessä ottelussa, joka käytiin MCI Centerissä Washington D.C:ssä 11. kesäkuuta 2005. Tyson hallitsi ottelun alkua, mutta viidennessä erässä McBride käänsi kamppailun edukseen. Tyson luovutti ottelun kuudennen ja seitsemännen erän välisellä tauolla ja McBride julistettiin voittajaksi teknisellä tyrmäyksellä.


title: Kevin McBride

text: McBridellä on kuusi tappiota tyrmäyksellä. Tyson ottelun jälkeen hän on voittanut Byron Polleyn, ja hävinnyt Mike Mollolle ottelun toisessa erässä tyrmäyksellä. McBride otteli uransa viimeisessä ottelussa Puolan Andrew Golotaa vastaan, ja hävisi tuomarin keskeytettyä tämän ottelun 6 erässä.


title: Punapahkasieni

text: Punapahkasieni eli punanäppysieni ("Nectria cinnabarina") esiintyy lehtipuiden ja pensaiden kuolleissa oksissa ja muodostaa niiden pintaan punaisia kuromapahkoja, joissa pullomaiset itiöemät sijaitsevat. Se tunkeutuu myös elävään puuhun kuoren vioittumisen kautta ja saattaa tappaa isäntäkasvinsa tai sen oksan.


title: Taulakääpä

text: Taulakääpä ("Fomes fomentarius") on kääpä, jota esiintyy Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa sitä tavataan koko maassa. Se lahottaa lähinnä koivua mutta myös muita lehtipuita kuten pyökkiä. Taulakääpä tunkeutuu elävään puuhun kuoren vioittumien kautta. Se aiheuttaa valkolahoa ja tuhoaa puun nopeasti.


title: Taulakääpä

text: Taulakääpä on monivuotinen, nuorena kiilamainen, vanhempana kaviomainen, itiöemä kasvaa 8–25 cm:n levyiseksi. Kuori on kova, korkkimanen ja on ensin ruskearaitainen mutta vanhetessaan muuttuu tuhkanharmaaksi, lopulta lähes mustaksi. Siinä on selviä kasvuvyöhykkeitä näkyvissä. Pillikerros on paksu, pillit on nuorena likaisen valkoisia, vanhemmiten pillipinta on violetinruskea, tummuu kosketuskohdista ruskeaksi, pillejä on 3–4 millimetrillä.


title: Taulakääpä

text: Taulakääpä kasvaa koko Suomessa aina tunturikoivikoivikoissa asti. Kasvaa sekä pystyyn kuolleissa rungoissa että maapuissa, elävissä sekä kuolleissa puissa.


title: Taulakääpä

text: Taulakääpä on ennen ollut myös arvokas hyötysieni: nimen mukaisesti taulakäävästä valmistetaan taulaa eli sytykettä, jota käytetään tulen tekemisessä tuluksilla. Tähän viittaa myös sen tieteellinen nimi (: taula, sytyke). Ennen sairaaloissa käytettiin taulakäävän maltoa veren imeyttäjänä leikkauksissa ja verenvuodon tyrehdyttämiseen haavoissa. Alpeilta löytyneellä esihistoriallisella Ötzillä oli tulentekovarusteissaan taulakääpää. On myös toinen teoria, jonka mukaan Ötzillä olisi ollut taulakääpä mukanaan lääkintäsienenä. Saamelaiset ovat myös käyttäneet taulakääpää taulaamishoitoon, jossa kääpä sytytetään kytemään, ja sen kuuman tuhkan annetaan putoilla iholle. Sitä on myös käytetty Oranssin- tai kellanruskean värin lähteenä värjäyksessä.


title: Taulakääpä

text: Taulakäävällä on ns. seuraajalajeja jotka tulevat puuhun, taikka itse taulakääpään, vasta sen jälkeen. Vanhoilla taulakäävillä sekä sen lahottamassa puussa viihtyvät mm. pilliharsukka ("Trechispora mollusca"), rustikka ("Protomerulius caryae"), silokääpä ("Gloeoporus pannocinctus") ja sitkokääpä ("Antrodiella semisupina").


title: Intianlentäväkoira

text: Intianlentäväkoira eli intianlenkko ("Pteropus giganteus") on hedelmälepakkojen heimoon kuuluva lepakko. Sen siipien kärkiväli on yli metrin. Intianlentäväkoira on kasvinsyöjä, joka herkuttelee monenlaisilla hedelmämehuilla. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "kaljulenkko".


title: Intianlentäväkoira

text: Intianlentäväkoira on trooppisten soiden ja metsien asukas, joka suosii erityisesti rannikkoseutuja. Sisämaassa sitä tavataan suurten järvien liepeiltä. Se on levinnyt laajalti muun muassa Intiaan. Sitä tavataan myös Malediiveilla Intian valtamerellä.


title: Intianlentäväkoira

text: Intianlentävätkoirat lepäävät päivisin suurina parvina roikkuen pää alaspäin puista. Lepopaikat ovat pysyviä, ja vuosien mittaan puut menettävät kuorensa lepakoiden takia. Paikoilla tuntuu vahvana eläimelle ominainen myskintuoksu. Uni ei ole kovinkaan rauhallista, vaan lepakot hyppivät oksalta toiselle ja kinastelevat keskenään parhaista nukkumapaikoista. Lepopaikassa vallitsee tiukka arvojärjestys, jonka mukaisesti vanhimmat koiraat valtaavat itselleen keskeiset, parhaat paikat. Parvissa voi olla satoja yksilöitä.


title: Intianlentäväkoira

text: Intianlentävätkoirat käyvät ruoanhakumatkaan iltahämärässä. Puissa roikkuvat lentävätkoirat alkavat käyttäytyä levottomasti, kunnes näkymättömästä merkistä kaikki heittäytyvät yhtaikaa lentoon. Niiden ruokapaikalle voi olla matkaa yli 50 km. Hajuaistinsa avulla lentävätkoirat suunnistavat suoraan kypsyneiden hedelmien luokse. Trooppisessa metsässä puut ovat kukassa eri aikoina. Mikäli hedelmiä on niukasti, parven yksilöt hajaantuvat kauas toisistaan. Useammin iso joukkio lepakoita puhdistaa muutaman runsassatoisen puun yössä.


title: Intianlentäväkoira

text: Näillä lepakoilla on isot, litteät poskihampaat, joilla ne jauhavat monenlajista hedelmälihaa ja imevät mehut suihinsa. Ne sylkevät pois kiinteän aineksen, ellei se ole pehmeää kuten banaaneissa.


title: Intianlentäväkoira

text: Intianlentävänkoiran pariutumisaika on heinäkuusta lokakuuhun. Lepakot parittelevat yhdyskunnan lepopaikalla. Sitä edeltää koiraan lyhyt ja yksinkertainen kosiskelu. Parisiteet ovat löyhiä, ja koiraat pyrkivät parittelemaan useiden naaraiden kanssa. Noin viiden kuukauden kuluttua naaras synnyttää yhden poikasen. Se syntyy päiväsaikaan jalat edellä. Intianlentäväkoira on syntyessään paljon kehittyneempi kuin useimmat lepakot. Sen silmät ovat valppaasti auki, sen turkki on tiheä ja paino jopa 250 g, miltei kolmannes emon painosta. Naaras huolehtii siitä yksin, koiras ei mitenkään osallistu poikasen hoitoon.


title: Intianlentäväkoira

text: Pari ensimmäistä viikkoa poikanen roikkuu emon rinnassa sen lentäessäkin, mutta käy sitten liian painavaksi, joten emo jättää sen lepopaikkaan lähtiessään syömään. Poikasta hoidetaan viitisen kuukautta, ja se pysyy emonsa seurassa 8 kuukauden ikäiseksi. Se on täysikasvuinen vuoden vanhana mutta sukukypsä vasta kaksivuotiaana.


title: Intianlentäväkoira

text: Suuresta koostaan huolimatta intianlentäväkoira on vähiten pelättyjä lepakkolajeja. Sen miellyttävä koirannaama ja ruokavalio ovat säästäneet sen siltä kauhunsekaiselta taikauskolta, joka liittyy monien lepakkolajien ulkomuotoon. Luonnonvaraisista hedelmistä laji on paikoin siirtynyt tuholaiseksi viljelmille, mikä on johtanut torjuntatoimiin. Joillakin seuduilla lentäviäkoiria on voimaperäisesti myrkytetty.


title: Intianlentäväkoira

text: Pakistanissa intianlentäväkoiraa ammutaan sen rasvan vuoksi, jolla on paikallista lääkekäyttöä. Kuitenkin lähinnä "Pteropus"-suvun pienillä saarilla elävät lajit ovat uhanalaisia. Viimeisen 50 vuoden aikana monet valtamerten pikkusaaret on jokseenkin kokonaan raivattu viljelykseen, minkä seurauksena hedelmiä syövien lepakoiden kannat ovat romahtaneet.


title: Juurikäävät

text: Juurikäävät ("Heterobasidion") on kääpäsuku johon kuuluu Suomessa kaksi lajia: männynjuurikääpä ("Heterobasidion annosum") männyllä ja kuusenjuurikääpä ("Heterobasidion parviporum") kuusella. Euroopan alueelta sukuun kuuluvia lajeja tunnetaan kolme. Ne ovat puukudosta tuhoavia sieniä, jotka leviävät puun juurien kautta runkoon. Juurikääpä saattaa lopulta tappaa puun, mutta kuusessa, lehtikuusessa ja männyssä se pääasiallisesti aiheuttaa juuri- ja tyvilahoa. Pahasti saastuneella alueella myös katajat voivat huonosti ja kuolevat. Juurikääpää kutsutaan myös nimellä maannousemasieni.


title: Juurikäävät

text: Juurikääpää ei esiinny maaperässä itsenäisesti, vaan se leviää puusta puuhun fyysisessä kosketuksessa olevien juurien kautta. Maan laatu vaikuttaa kuitenkin voimakkaasti sienen kykyyn siirtyä juuresta toiseen. Monivuotisista itiöemistä kesäaikana (keskilämpötilan ollessa yli +5 °C) vapautuvat, ilmassa leijuvat sieni-itiöt voivat infektoida kaikkien yleisesti kasvatettujen havupuulajien kantojen vastasahatut pinnat. Tämän jälkeen kannon puukudoksiin voi muodostua nopeasti pesäkkeitä, jotka leviävät naapuripuiden juuriin ja muodostavat uuden infektiopesäkkeen.


title: Juurikäävät

text: Kuusenjuurikääpä aiheuttaa kuuselle tyvilahoa rungon sisällä. Männynjuurikääpä saa aikaan männylle juuria tuhoavaa niin sanottua tyvitervastautia. Monivuotiset käävät sijaitsevat kuolleiden puiden juurenniskassa, kuusella myös juurissa.


title: Juurikäävät

text: Juurikäävät lahottavat kuusen 6-10 ja männyn 0,5-2 metrin korkeuteen. Maannousema on sydänpuulahottaja, joka lahottaa tyven ontoksi.


title: Juurikäävät

text: Maannouseman saastuttama puu ei kelpaa teollisuudelle ja aiheuttaa hakkuutappioita hakattavassa leimikossa. Puun lahonnut osa joudutaan katkaisemaan ja jättämään metsään tai käyttämään energiapuuna.


title: Juurikäävät

text: Juurikääpiä tavataan eteläisessä Suomessa. Pahiten saastunut alue lienee rannikko ja saaristo Uudeltamaalta Satakuntaan. Juurikääpien leviämistä voidaan torjua biologisella tai kemiallisella kantokäsittelyllä. Myös kantojen nosto auttaa torjunnassa. Nykyisin puuta hakataan ja korjataan läpi vuoden, jolloin raskaiden metsätyökoneiden aiheuttamat maaperän painumiset ja sitä kautta juuristojen rikkoutumiset sekä puun kuoreen tulleet pintahaavat ovat otollisia sieni-infektioille. Talviaikaiseen puunkorjuuseen palaaminen vähentäisi yleensäkin sienituhoja.


title: Juurikäävät

text: Nykyaikaisilla hakkukoneilla voidaan käsitellä kannot juurikääpiä vastaan biologisesti esimerkiksi istuttamalla sahapinnalle harmaaorvakkaa.


title: Arinakääpä

text: Arinakääpä ("Phellinus igniarius") on lehtipuilla esiintyvä sieni, joka muiden kääpien tapaan lahottaa puuta solunulkoisilla entsyymeillään. Laji toimii valkolahottajana elävilläkin puilla.


title: Arinakääpä

text: Itiöstä kasvanut sienirihmasto tunkeutuu puuhun kuoren vioittumien kautta. Sienirihmasto aiheuttaa valkolahoa ja tuhoaa puun hitaasti. Vielä elävään tai kuolleeseen puuhun ilmestyvä, 5–20 senttimetriä leveä kääpä on monivuotinen. Arinakääpä lahottaa varsinkin koivuja ja muita lehtipuita, mutta haapoja lahottaa vain haavanarinakääpä.


title: Arinakääpä

text: Ruotsissa arinakäävästä on tiettävästi tehty taulaa kuin myös taulakäävästä ("Fomes fomentarius"), mistä juontunee arinakäävän ruotsinkielinen nimi "eldticka". Kenties suomalainen nimi juontunee samasta asiasta.


title: Arinakääpä

text: Mustakääpä ("Phellinus ignarius" var. "trivialis")on nykytiedon (2016) mukaan hieman toisennäköinen arinakäävän muoto, joka suosii suuria pajupuita. Kaiken kaikkiaan arinakääpien taksonomia on yhä ongelmallinen DNA-selvittelyistä huolimatta.


title: Pakurikääpä

text: Pakurikääpä ("Inonotus obliquus") on yleinen koivun ja eräiden muiden lehtipuiden lahottajasieni (valkolahottaja). Yksivuotinen itiöemä kasvaa kuoren alle puun tai sen osan kuoltua. Sitä ennen puussa on vuosia havaittavissa mustanpuhuvia, rihmastopahkan aiheuttamia epämuodostumia eli pakureita. Niistä valmistettua teetä on käytetty erityisesti Venäjällä nautintoaineena ja luontaislääkintään satoja vuosia, mutta esimerkiksi elintarvikkeeksi sillä ei ole tehty riittäviä kliinisiä tutkimuksia. Pakurikääpä on taloudellisesti merkittävä metsän tuholainen, joka lahottaa varttuneita lehtipuita käyttökelvottomaksi.


title: Pakurikääpä

text: Pakurikäävän levinneisyys on sirkumboreaalinen eli se kasvaa laajalti boreaalisen vyöhykkeen metsissä ympäri maapallon. Alemmilla leveysasteilla se on harvinainen. Suomessa se on pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta yleinen koko maassa. Metsäntutkimuslaitos arvioi, että Pohjois-Ruotsin tavoin Pohjois-Suomessa noin 30 % koivun lahosta on pakurikäävän aiheuttamaa. Torjuntamenetelmäksi se suosittelee lahovikaisten poiskorjuuta. Pakurikääpää esiintyy Suomessa yleisimmin hies- ja rauduskoivuissa, mutta sitä tavataan myös muun muassa pyökkien ja leppien kyljissä. Pakurikääpä on lehtipuiden patogeeni, joka kasvaa pääasiassa sekä kuolleissa että elävissä koivuissa (Betula-suku). Harvinaisena isäntäpuita ovat saarni, pihlaja, raita sekä harmaa- ja tervaleppä. Lääkinnällisiin tarkoituksiin on perinteisesti hyödynnetty ainoastaan koivuilla kasvaneita pakureja. Käytännössä kaikki tieteellinen tutkimus on myös toteutettu koivuista kerätyillä pakureilla. Jalavanpakuri ("Inonotus ulmicola") on taksonomisesti eri laji.


title: Pakurikääpä

text: Pakurikäävän itiöt kulkeutuvat tuulen mukana puuainekseen erilaisten rungon vioittumien, erityisesti katkenneiden oksien arpien tai esimerkiksi pakkashalkeamien kautta. Itiöiden levintää tapahtuu nähtävästi vain syksyllä. Itiöistä kehittynyt sienirihmasto lahottaa aluksi sydänpuuta. Pintapuu vioittuu lähinnä pinnalle kasvaneiden pakurien lähistöllä. Pakurikääpä ei tarvitse muiden organismien apua lahotusprosessin käynnistämiseen. Vaalea, keltaisenruskea valkolaho voi edetä elävässä puussa kymmenestä yli 80:een vuotta.


title: Pakurikääpä

text: Lahoamisen edettyä riittävästi alkaa pakurikääpä muodostaa elävään puuhun mustia, epämääräisen muotoisia lohkeilevia pahkuroita, joita kutsutaan nimellä pakuri. Ne eivät kuitenkaan ole käävän itiöemiä, vaan sen aiheuttamia steriilejä monivuotisia kasvannaisia. Pakurit koostuvat sienirihmastosta ja puun nilasolukosta. Pakuria ei pidä sekoittaa koivun pahkaan, jota pidetään lähinnä mutaatiosta tai jostain fysikaalisesta tekijästä johtuvana epämuodostumana. Puun kuoltua laho etenee pintapuuhun asti.


title: Pakurikääpä

text: Pakurikäävän yksivuotiset, usein yli puoli metriä pitkät ja noin senttimetrin paksuiset itiöemät kehittyvät resupinaattisesti eli rungonmyötäisesti kuoren ja rungon väliin vasta puun tai sen osan kuoltua. Itiöemät ilmaantuvat kesällä tai alkusyksystä, kun kuori lopulta repeää ja itiöt pääsevät leviämään. Itiöiden väri vaihtelee harmaasta punaruskeaan. Itiöemä hajoaa nopeasti kerran paljastuttuaan. Itiöemän pillipinta on nuorena kanelinruskea ja silkinkiiltoinen, mutta kasvun edetessä tummuu kahvinruskeaksi ja kiillottomaksi. Kuoltuaan se murenee pois. Tuoreena ne ovat rakenteeltaan pehmeitä ja korkkimaisia, kuivana kovia ja hauraita.


title: Pakurikääpä

text: Pakurikäävän itiöemällä ei tiedetä olevan hyötykäyttöä. Sientä on vaikea päästä näkemään itiöemävaiheessa, koska tämä ilmaantuu vasta isäntäpuun kuoltua ja silloinkin vain yhdeksi kesäksi. Metsätuhojen aiheuttajana pakurikäävän saastuttamat puut poistetaan talousmetsistä, joten varmimmin sen löytää luonnontilaan jätetyistä metsistä. Sen sijaan rohdoskäyttöä on sienen aiheuttamalla kasvannaisella, pakurilla, joka isona ja hiilenmustana on huomiota herättävä ja kasvaa lehtipuun kyljessä jopa vuosikymmeniä. Toisinaan nimiä pakuri ja pakurikääpä käytetään virheellisesti synonyymeinä.


title: Pakurikääpä

text: Luontaislääkinnässä pakuria pidetään adaptogeenina, joka laajasti parantaa eliön kykyä sopeutua ympäristötekijöihin ja välttämään näiden aiheuttamaa vahinkoa ilman merkittäviä sivuvaikutuksia. Kaukoidän kulttuureissa adaptogeeni on tavallinen termi, mutta länsimaisessa lääketieteessä käsitettä pidetään yleisesti kiistanalaisena.


title: Pakurikääpä

text: Pakuria tiedetään käytetyn kansanlääkinnässä ainakin 1500–1600-luvuilta lähtien Pohjois-Euroopassa, erityisesti Venäjällä, Puolassa ja Baltian maissa. Siperiassa sitä on käytetty erityisesti vatsavaivojen hoitamiseen ja hantien keskuudessa muun muassa sydän- ja maksavaivoihin. Aleksandr Solženitsyn toi pakurin lääkekäytön länsimaalaisten laajempaan tietoon vuonna 1968 kerrottuaan siitä kirjassaan "Syöpäosasto". Esimerkiksi hantit ovat käyttäneet pakuria ja muita sieniä perinteisesti kansanlääkinnässään, mutta eivät ravintona. Pakurista voidaan esimerkiksi keittää teetä tai käyttää sitä alkoholiuutteiden eli tinktuuroiden valmistamiseen Teen aineksena voidaan käyttää kuivattua pakurijauhetta tai kuivia pakurin paloja. Usein teetä suositellaan keitettäväksi jopa useita tunteja, jotta keitinveteen liukenisi enemmän vaikuttavia aineita.


title: Pakurikääpä

text: Sota-aikana oli Suomessa kaupan kahvinkorvikkeena Paasivaara Oy:n valmistamaa Tikka-teetä, joka oli valmistettu pakuriaineksista.


title: Pakurikääpä

text: Elintarviketurvallisuusvirasto Evira kielsi vuonna 2010 pakurin kaupallisen käytön tutkimusten ajaksi. Vuonna 2011 Evira salli pakurin käytön ravintolisissä tai niihin verrattavissa olevassa pienimittakaavaisessa käytössä (esimerkiksi teet tai mausteet), koska pakurilla voitiin todeta merkittävä kaupallinen käyttöhistoria ravintolisänä EU:n alueella ennen vuotta 1997. Evira katsoo, että laajempi kaupallinen käyttöönotto edellyttää, että sille myönnetään uuselintarvikeasetuksen mukainen ravintolupa.


title: Pakurikääpä

text: Pakurikääpä sisältää yli 200 tunnistettua yhdistettä, joista eniten tutkittujen joukossa monet beetaglukaaneina tunnetut monimutkaiset sokeriyhdisteet. Sienten solukalvot koostuvat pääasiassa beetaglukaaneista, kitiinistä, alfaglukaaneista ja glykoproteiineista. Pakurikäävästä on tunnistettu ainakin 27 eri beetaglukaania, joiden pitoisuudet vaihtelevat sienissä kasvupaikasta riippuen. Vuonna 2008 tutkijat löysivät villeistä pakurikäävistä beetaglukaaneja 8,1−10,7 g/100 g. Toisessa analyysissä pakurikääpäjauhe sisälsi 81,9 mg/g beeta-1,3-1,6-glukaaneja ja 149,4 mg/g alfaglukaaneja.


title: Pakurikääpä

text: Pakurin pintaosa sisältää paljon melaniinia, joka antaa sille tyypillisen mustan värin. Koivuhartsi, koivukamferi tai betuliini on nimitys pentasykliselle triterpeenialkoholille, jota saadaan eristettyä varsin tehokkaasti koivun vaaleasta kuoresta ja tuohesta uuttamalla. Pakurikääpä tiivistää isäntäpuuna toimivasta koivusta betuliinia., joka on bakteereja tappava aseptinen aine. Betuliinin on tutkimuksissa todettu olevan ihmiselle melko turvallinen.


title: Pakurikääpä

text: Pakuria on tutkittu ensisijaisesti eläinkokeilla ja koeputkiolosuhteissa. Väitteet sen suotuisista terveysvaikutuksista perustuvat pitkälti näihin tutkimuksiin. Pakurin terveysvaikutuksista ei ole tehty pitkäkestoisia ja laajoja kliinisiä ihmistutkimuksia, jotka osoittaisivat terveysvaikutukset aukottomasti. Lisätutkimuksia tarvitaan edelleen. Koska laajoja kliinisiä kokeita ei ole tehty, ei terveysväittämiä saa Suomessa myöskään käyttää pakurin markkinoinnissa. Pakurikäävällä suoritetut kliiniset kokeet ovat keskittyneet pääasiassa vatsa-suolikanavan vaivojen ympärille


title: Pakurikääpä

text: Lifestyle-yrittäjä Jaakko Halmetojan mukaan pakurikääpä sisältää energiaa noin 150 kcal/100 g, vettä noin 10 %, hiilihydraatteja yli 70 %, niistä suurin osa liukenemattomia kuituja. Proteiineja ja rasvoja on molempia vajaat kolme prosenttia, lisäksi vaihtelevassa määrin tuhkaa sekä eri hivenaineita, kivennäisiä, vitamiineja ja bioaktiivisia ainesosia.


title: Pakurikääpä

text: Pakurivalmisteita markkinoi usea suomalainen yritys. Valmisteet ovat useimmiten jauheita ja tinktuuroita, myös vesi-alkoholiseoksia on ilmaantunut markkinoille. Valmisteiden pakurikääpä on peräisin useimmiten Suomesta tai Venäjältä.


title: Pakurikääpä

text: Suomessa tutkitaan mahdollisuuksia pakurin viljelyyn istuttamalla pakureita koivuihin. Yhteishankkeessa ovat mukana Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT ja Itä-Suomen yliopisto. Tutkimusalue yltää Lapista Etelä-Savoon. Mikäli viljely onnistuisi se lisäisi mahdollisuuksia pakurin kaupalliseen hyödyntämiseen, hankkeen tavoitteena on pakurin laajamittainen ja suunnitelmallinen tuotanto Suomen ja ulkomaan markkinoiden tarpeisiin. Pakuria arvostetaan erityisesti Kiinassa ja Japanissa, sekä Venäjällä ja Keski-Euroopassa. Viljelyä ei ole kokeiltu muualla maailmassa, mutta tiedetään että vaikuttavien aineiden säilymiseen tarvitaan elävä puu kasvualustaksi. Pakurin kasvaminen korjuukypsäksi kestää yli viisi vuotta. Yksi koivu voi tuottaa parhaimmillaan kahdeksan kiloa pakuria. Tuoreen pakurin hinta vaihtelee alueittain ja myyntiajankohdittain 50:stä 100 euroon kilolle. Kuivattuna ja jatkojalostettuna hinta voi nousta jopa 300 euroon kilolle.


title: Pakurikääpä

text: Pakuria ei pidä kerätä maanteiden, kaupunkien tai teollisuusalueiden lähettyviltä, koska se kerää itseensä muiden sienien tapaan ympäristön raskasmetalleja. Drugsfort-nettiapteekki ei suosittele pakurikäävästä valmistetun Befungin-nimisen lääkeliuoksen käyttöä raskaana oleville, imettäville, alle 2-vuotiaille lapsille, verenkiertohäiriöitä sairastaville, munuais- tai maksasairauksista kärsiville. Sivusto myös mainitsee liuoksen mahdollisiksi sivuvaikutuksiksi verenkiertohäiriöt, anemian, suurentuneen valkosolujen määrän (leukosytoosi) ja verihiutaleiden liikakasvun (trombosytoosi). Lisäksi sivuvaikutuksina mainitaan ripuli, rytmihäiriöt, kuumeilu ja hiustenlähtö. Osa sivuvaikutuksista kuten päänsärky, ripuli ja kuumeilu saattavat selittyä lääkeliuoksen nestettä poistavilla ominaisuuksilla.


title: Pakurikääpä

text: Eräät eläimillä suoritetut kokeet viittaavat siihen, ettei pakuriteellä eikä pakurista tyypillisesti kaupallisiin tarkoituksiin valmistetuilla uutoksilla ole todettu haitallisia vaikutuksia, silloin kun niitä ei käytetä elintarvikkeiden tavoin, vaan lisäravinteena.


title: Pakurikääpä

text: Vaikka sienten ja siten myös kääpien keruu kuuluu jokamiehenoikeuksiin, pakurin keruuta ei tähän käytännössä lueta, sillä käävän aiheuttamaa kasvannaista ei saa kerätyksi puuta vahingoittamatta.


title: Pakurikääpä

text: Metsähallituksen metsätalouskäytössä olevista monikäyttömetsistä voi nykyisin kerätä pakuria ostamalla henkilökohtaisen luonnontuoteluvan. Lupa hankitaan puhelimensovellutuksella niin kutsuttuna mobiililupana.


title: Pakurikääpä

text: Pakurista valmistetun luontaistuotteen markkinointia kaiken parantavana ihmelääkkeenä on kritisoitu julkisuudessa. Itä-Suomen yliopiston dosentti Veijo Saanon mukaan väitteet pakurin terveysvaikutuksista ovat näennäistieteellisiä ja kyseessä olevan varsin tyypillisen uskomuslääkinnän. Esimerkiksi eräillä pakuriuutteilla on ollut koeputkioloissa yhtä ihmisen paksusuolisyöpäsolukkoa (HT-29) apoptoosin avulla estävä vaikutus. Saano korostaa, että on olemassa suuri määrä koeputkiolosuhteissa antitumorisia vaikutuksia osoittaneita aineita, joista ehkä vain joka kymmenestuhannes kyetään jalostamaan ihmisille sopivaan lääkekäyttöön.


title: Udmurtian hallinnollinen jako

text: Udmurtian tasavallan kunnallishallinnollinen jako on kaksitasoinen, kuten muissakin Venäjän federaation jäsenalueissa.


title: Udmurtian hallinnollinen jako

text: Ylemmällä, piiritasolla Udmurtiassa on 25 kunnallispiiriä ("raion") ja viisi kaupunkipiirikuntaa ("gorodskoi okrug").


title: Udmurtian hallinnollinen jako

text: Alemmalla tasolla piirit koostuvat maalaiskunnista ja kaupunkikunnista. Kaupunkikuntien keskuksena on kaupunkimainen taajama tai kaupunki. Viiden kaupunkipiirikunnan lisäksi Udmurtiassa on kuitenkin vain yksi muu kaupunki, Kambarka.


title: Nicolas Sarkozy

text: Nicolas Paul Stéphane Sárközy de Nagy-Bócsa eli Nicolas Sarkozy [] (, s. 28. tammikuuta 1955 Pariisi) on entinen Ranskan tasavallan presidentti. Sarkozy on poliittiselta kannaltaan oikeistolainen ja ajaa tiukkaa linjaa suhteessa rikollisuuteen. Talouspoliittisesti hän kannattaa vapaata kilpailua ja liberalismia.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy oli ennen presidenttikauttaan toiminut Ranskan sisäministerinä 2005–2007 ja valtiovarainministerinä 2002–2004. Hän voitti Ranskan presidentinvaalin vuonna 2007 ensimmäisen kierroksen 31,2 prosentin ääniosuudella. Toisella kierroksella hän sai muutaman prosenttiyksikön enemmän ääniä kuin vastaehdokkaansa, sosialistien Ségolène Royal.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozylla on paljon vastustajia niin vasemmistossa kuin omiensakin joukossa. Hänellä on asiantuntemusta monilla politiikan aloilla. Hän on paljon esillä Ranskan tiedotusvälineissä ja osallistuu usein television keskusteluohjelmiin. Suorapuheisuudestaan tunnettu Sarkozy ottaa usein peittelemättä kantaa kiistanalaisiin asioihin.


title: Nicolas Sarkozy

text: Nicolas Sarkozy kuuluu isänsä puolelta unkarilaiseen alempaan aatelistoon. Sarkozyn äidinisä oli Thessalonikin juutalainen ja äidinäiti kotoisin varakkaasta katolilaisesta porvarisperheestä Lyonista.


title: Nicolas Sarkozy

text: Paul Sarkozy ja Andrée Mallah menivät naimisiin 17. kaupunginosassa sijaitsevassa Saint-François-de-Salesn kirkossa 8. helmikuuta 1950. Perhe asui Pariisin 17. kaupunginosassa ja siihen syntyi kolme poikaa: Guillaume (s. 1951), Nicolas (s. 1955) ja François (s. 1957).


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozyn vanhemmat erosivat hänen ollessaan neljävuotias. Paul-isä kieltäytyi antamasta perheelleen rahallista tukea ja tapasi lapsiaan harvoin. Perhe asui ensin Nicolasin isoisän Benedict Mallahin pienessä kartanossa 17. kaupunginosassa, josta se muutti lännemmäksi vauraaseen Neuilly-sur-Seinen esikaupunkiin.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozyn mukaan isän lähtö vaikutti hänen tulevaan minäänsä. Hän on myös sanonut tunteneensa alemmuudentuntoa suhteessa varakkaampiin ja pidempiin luokkatovereihinsa. "Se, miten minusta tuli se, joka minä nyt olen, on niiden kaikkien lapsuudessa koettujen nöyryytysten summa", hän on sanonut myöhemmin.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy kävi oppikoulunsa ja lukionsa hyvämaineisessa julkisessa "Lycée Chaptal"-koulussa, jonka 11-12 vuoden iässä käytävän kuudennen luokan ("sixième") reputti. Perhe siirsi hänet 17. kaupunginosassa sijaitsevaan katolilaiseen "Cours Saint-Louis de Monceau"-yksityiskouluun, jossa hän oli lähinnä keskinkertainen oppilas, mutta sai silti suoritettua ylioppilastutkinnon ("baccalauréat") vuonna 1973. Hän kirjoittautui Nanterren yliopistoon ("Université Paris X Nanterre"), josta hän valmistui oikeustieteen maisteriksi pääaineena yksityisoikeus. Myöhemmin hän vielä suoritti lisensiaattia lähinnä vastaavan DEA-tutkinnon yritysoikeudesta. Tässä suhteessa hän eroaa monista muista nykyisistä korkean tason poliitikoista ja virkamiehistä, jotka ovat usein hallintokoulun käyneitä enarkkeja.


title: Nicolas Sarkozy

text: Nanterre oli ollut vuoden 1968 opiskelijaliikkeen alkukehto ja oli edelleen tuohon aikaan vasemmistolaisten opiskelijoiden tukikohta. Hiljaisena opiskelijana tunnettu Sarkozy liittyi pian oikeistolaiseen opiskelijajärjestöön, jossa hän oli hyvin aktiivinen. Asepalveluksensa hän suoritti osa-aikaisesti ilmavoimien siivojana. Valmistumisen jälkeen hän opiskeli Sciences Possa vuosina 1979–1981, mutta jäi valmistumatta. huonon englannin kielen taitonsa takia. Läpäistyään auskultointia vastaavan kokeen hänestä tuli yritysoikeuteen ja perhelainsäädäntöön perehtynyt lakimies toimien yhtenä Silvio Berlusconiin ranskalaisista huippulakimiehistä.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy valittiin jo 22-vuotiaana Neuillyn kunnanvaltuustoon. 28-vuotiaana hänet valittiin kaupunginjohtajaksi, jossa virassa hän toimi vuosina 1983–2002. Hänen poliittinen uransa eteni ja hänet valittiin Ranskan parlamenttiin 1988. Sarkozyta pidettiin tässä vaiheessa Jacques Chiracin suojattina, ja hän pääsikin ministeriksi Édouard Balladurin oikeistohallitukseen 1993–1995 vastuullaan budjetti.


title: Nicolas Sarkozy

text: Vuonna 1995 välit Chiraciin kuitenkin viilenivät, kun sekä Chirac että Balladur olivat oikeiston presidenttiehdokkaita. Sarkozy tuki Balladurin kampanjaa, ja kun Chirac valittiin, hän joutui ulos hallituksesta. Yleinen näkemys on, että Chirac ja Sarkozy ovat olleet tämä jälkeen poliittisia vihamiehiä. Vuoden 1997 vaaleissa, jotka oikeisto hävisi, Sarkozy valittiin kansalliskokoukseen RPR:n listan toisena ehdokkaana. Kun puoluejohtaja Philippe Séguin erosi, Sarkozy toimi hetken puoluejohtajana, mutta kun RPR:n kannatusluvut jäivät vuoden 1999 eurovaaleissa sen historian huonoimmiksi, johtajan paikka meni Michèle Alliot-Marielle.


title: Nicolas Sarkozy

text: Keskinäisestä vihamielisyydestä huolimatta uudelleenvalittu Chirac hyväksyi vuonna 2002 Sarkozyn vaikutusvaltaiseen sisäministerin virkaan uuteen Jean-Pierre Raffarinin hallitukseen. Vuosi 2002 tiesi myös muutoksia puoluekentässä, kun vanha RPR lopetettiin ja perustettiin UMP (alkujaan "Union pour la Majorité Présidentielle") tukemaan Chiracin uudelleenvalintaa. Sisäministerinä ollessaan Sarkozy ajoi tiukempaa linjaa suhtautumisessa rikollisuuteen, ja kiristi maahanmuuttopolitiikkaa. Hallituksen uudelleenjärjestelyissä maaliskuussa 2004 hänelle annettiin valtiovarainministerin salkku. Sisäministerin paikan sai aiempi ulkoministeri, Dominique de Villepin. Seuraavan puolen vuoden aikana kävi selväksi, että Sarkozy halusi puolueensa UMP:n puheenjohtajaksi edellisen johtajan Alain Juppén erottua heinäkuussa 2004 jouduttuaan tuomituksi korruptiosta. Alkoi myös näyttää todennäköiseltä, että Sarkozy tulisi pyrkimään presidentiksi vuoden 2007 vaaleissa, vaikka hänen vastustajansa haaveita pyrkivätkin torpedoimaan.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozyta syytettiin jo kesällä 2004 nimettömästi kahden miljardin euron lahjusrahojen säilyttämisestä luxemburgilaisessa Clearstream-pankissa, mikä osoittautui perättömäksi. Huomiota herätti kuitenkin se, että Le Monden huhtikuussa 2006 julkistamien tiedustelupalvelun kenraali Philippe Rondot’n kirjeiden mukaan De Villepin oli presidentti Chiracin määräyksestä käskenyt kaivaa esiin Sarkozyn mainetta leimaavia asioita.


title: Nicolas Sarkozy

text: Kun Sarkozy viimein marraskuussa 2004 ilmoitti UMP:lle olevansa käytettävissä, valittiin hänet puolueen puheenjohtajaksi suurella ääntenenemmistöllä. Myös Chirac asettui tukemaan valintaa, kun Sarkozy suostui luopumaan samanaikaisesti ministerinpaikastaan. Valinta aiheutti tiettyä puolueen sisäistä jakautumista ”sarkozylaisten” ja Chiracille uskollisten poliitikkojen välillä. Presidentti Chirac teki kuitenkin Sarkozysta helmikuussa 2005 kunnialegioonan jäsenen. Maaliskuussa 2005 hänet valittiin taas uudelleen kansalliskokoukseen, josta hän oli joutunut eroamaan tultuaan valituksi ministeriksi.


title: Nicolas Sarkozy

text: Kun kyllä-puoli hävisi toukokuussa kansanäänestyksen EU:n perustuslaista, joutui perustuslakisopimusta ajanut Raffarinin hallitus eroamaan. Villepin muodosti uuden hallituksen 31. toukokuuta 2005, ja Sarkozy nimitettiin jälleen sisäministeriksi, nyt vanhemman ministerin ("Ministre d'État") arvonimellä. Hän ei kuitenkaan eronnut puolueen puheenjohtajan asemastaan. "Ministre d'Étatia" voidaan yleensä pitää asemassaan presidentin ja pääministerin jälkeen Ranskan kolmanneksi vaikutusvaltaisimpana poliitikkona.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sisäministerinä hänellä oli pääministeri Villepinin ohella keskeinen rooli syksyn 2005 lähiöiden mellakka-aallon hallintaan saattamisessa. Tuossa yhteydessä hän antoi kuuluisan kommenttinsa lähiöiden siivoamisesta painepesurilla (”"nettoyer la cité au Kärcher"”). Vaikka Sarkozyn ankara linja herättikin närää ongelmalähiöissä, suuri enemmistö ranskalaisista hyväksyi hänen toimensa.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy sai Privacy Internationalin Orwell-palkinnon 2005.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy oli jo pitkään havitellut presidenttiehdokkuutta, kun tilaisuus tuli 74-vuotiaan Chiracin kauden lähestyessä loppuaan, vaikka Chirac ei vielä ollutkaan ilmoittanut virallisesti jäävänsä vielä eläkkeelle. Sarkozy valittiin virallisesti 14. tammikuuta UMP:n ehdokkaaksi vuoden 2007 presidentinvaaleihin, eikä hänellä ollut vastaehdokkaita.


title: Nicolas Sarkozy

text: Presidentinvaalikampanjan aikana Sarkozyta vaadittiin eroamaan sisäministerin paikalta, kun "le Canard enchaîné" -lehti kertoi Sarkozyn pyytäneen salaista poliisia les Renseignements Généraux tutkimaan kilpailevan ehdokkaan Ségolène Royalin kampanja-avustajan Bruno Rebellen, entisen Greenpeacen johtaja, taustoja, etenkin hänen avioeroaan. Presidentinvaalikampanjansa aikana Sarkozy ehdotti maahanmuuton ja kansallisen identiteetin ministeriön perustamista yksinkertaistamaan maahanmuuttoasioita, mutta tämä nähtiin keinona kosiskella äärioikeistoa, jolla oli aiemmissa presidentinvaaleissa merkittävä kannatus.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy vannoi virkavalansa 16. toukokuuta 2007 ja lupasi reippaita uudistuksia. Hän lupasi muun muassa joustoja 35 tunnin työviikkoon, muttei luopumista siitä, ja ylitöiden verovapauden. Hän vannoi painavansa työttömyyden alle viiteen prosenttiin vuoteen 2012 mennessä (työttömyys oli 8,3 % vuonna 2007).


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy leikkasi ministerien määrän puoleen. Hallituksen kooksi tuli 15, joista seitsemän on naisia. Sen sijaan nuorempien ministerin määrä lisääntyi, joten hallitukseen tuli kaikkiaan 38 jäsentä, kuusi enemmän kuin de Villepinin hallituksessa. Hän nimitti pääministeriksi François Fillonin ja antoi ulkoministerin paikan entiselle sosialistipuolueen edustajalle Bernard Kouchnerille. Kouchnerin lisäksi hallitukseen tuli kolme muuta vasemmiston edustajaa, ml. Éric Besson joka oli Ségolène Royalin kampanja-avustajana hänen kampanjansa alussa. Hän ajoi myös Dominique Strauss-Kahnin valitsemista IMF:n johtoon.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozyn tukipuolue UMP voitti odotetusti kesäkuun 2007 vaalit. Parlamentti sääti lain Sarkozyn vaalilupausten mukaisesti perintöveron vähentämisestä. Lisäksi UMP leikkasi ylemmän keskiluokan veroja. Verovähennykset maksoivat 13 miljardia euroa, eikä valtion menoja juurikaan leikattu.


title: Nicolas Sarkozy

text: Pian kautensa alettua Sarkozy aloitti neuvottelut Kolumbian presidentin Álvaro Uriben ja vasemmistolaisen FARC-sissiliikkeen edustajien välillä vapauttaakseen liikkeen pitämät panttivangit, erityisesti ranskalais-kolumbialaisen poliitikon Ingrid Betancourtin. Neuvotteluja jatkoi myöhemmin Venezuelan Hugo Chávez.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy solmi Libyan Muammar Gaddafin kanssa turvallisuus- terveydenhuolto- ja maanmuuttosopimuksen. Sopimukseen sisältyi myös ranskalaisten MILAN-ohjusten myynti. Vierailullaan Libyassa Sarkozy solmi 25. heinäkuuta 2007 sopimuksen ydinvoimayhteistyöstä ja kolmen ydinvoimalan rakentamisesta Libyaan.


title: Nicolas Sarkozy

text: Tammikuussa 2008 Sarkozy sopi Arabiemiirikuntien kanssa Ranskan sotilastukikohdan perustamisesta Persianlahdelle.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy sai loppuvuodesta 2007 muut Euroopan maat hyväksymään Lissabonin sopimuksen, uudistetun version Euroopan unionin perustuslaillisesta sopimuksesta, jonka Ranskan äänestäjät olivat hylänneet 2005. Hän sai myös aikaa Välimeren unionin Euroopan unionin ja muiden Välimeren rannikon maiden kanssa.


title: Nicolas Sarkozy

text: Huhtikuussa 2008 Sarkozy ilmoitti Ranskan palaavan yhteistyöhön Naton kanssa, josta Charles de Gaulle oli vetäytynyt 1966. Muutaman päivän aieimmin hän oli luvannut lisäjoukkoja Yhdysvaltain sotaan Afganistanissa, vaikka oli kampanjassaan luvannut Ranskan vetäytyvän maasta.


title: Nicolas Sarkozy

text: Euroopan unionin puheenjohtajana Sarkozy oli neuvottelemassa elokuussa 2008 Venäjän–Georgian sodan rauhansopimuksesta. Hänen puheenjohtajakautenaan vuoden 2008 finanssikriisi kärjistyi. Sarkozy ehdotti viidentoista euromaan muodostamista Euroopan ”taloudelliseksi hallitukseksi”. Hän ehdotti myös puheenjohtajakautensa jatkamista vuoden 2009 ajan. Sarkozyn jälkeen puheenjohtajavuorossa olivat Tšekki, jonka pääministeri ja presidentti ovat euroskeptikkoja, ja Ruotsi, jotka molemmat ovat euroalueen ulkopuolella.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy ilmoitti myös Ranskan perustavan 175 miljardin euron rahaston suojaamaan strategisten yritysten kotimaista omistusta pörssikurssien ollessa alhaalla ja halusi muidenkin euromaiden perustavan sellaiset. Ehdotus nähtiin ranskalaisen ”dirigisten” tuomisena Euroopan laajuiseksi.


title: Nicolas Sarkozy

text: Kotimaassa Sarkozyn tavoitteisiin kuului Internet-piratismin kitkeminen. Elokuva- ja musiikkiteollisuuden ajama, maailman tiukimmaksi mainittu laki, ns. HADOPI-laki (), johon kuului nettiyhteyden katkaisu laittomilta lataajilta, kaatui kuitenkin ensimmäisessä äänestyksessä kansalliskokouksessa sosialistiopposition kerättyä joukkonsa puolityhjään istuntosaliin. Myös pari oikeiston edustajaa liittyi lain kaatamiseen. Kun hallitus viimein sai lain hyväksyttyä, se kaatui perustuslakituomioistuimessa vuoden 1789 ihmisoikeuksien julistuksen vastaisena. Uudistettu versio laista, ns. HADOPI 2 hyväksyttiin syyskuussa 2009.


title: Nicolas Sarkozy

text: Ennen vuoden 2009 eurovaaleja Sarkozy ja Saksan liittokansleri Angela Merkel vetosivat yhdessä Turkin EU-jäsenyyttä vastaan ja tarjosivat uudelleen maalle "etuoikeutettua kumppanuutta."


title: Nicolas Sarkozy

text: Ulkopolitiikassa Sarkozy otti sotilaallisesti aktiivisen roolin. Afganistanissa taistelleen 4000:n sotilaan lisäksi Ranska osallistui maaliskuussa 2011 Libyan lentokiellon valvontaan ja iskuihin maan johtaja Muammar Gaddafia tukevia hallituksen joukkoja vastaan. Lisäksi Ranskan lentokoneet iskivät Norsunluurannikolla vaalit hävinnyttä Laurent Gbagboa ja hänen tukijoitaan vastaan. Näin Sarkozy sai hiljennettyä kriitikin Ranskan passiivisesta suhtautumisesta Tunisian ja Egyptin vallankumouksiin.


title: Nicolas Sarkozy

text: Vuoden 2012 presidentinvaalien toisen kierroksen edellä on tullut julkisuuteen, että Sakozy olisi saanut rahoitusta Libyan entiseltä johtajalta. Libyan entinen pääministeri Baghdadi Mahmudi on vahvistanut, että rahoitusta annettiin vuoden 2007 kampanjaan.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy hävisi presidentinvaalit vuonna 2012 vastaehdokkaalleen François Hollandelle. Heinäkuussa 2014 Sarkozyta vastaan nostettiin korruptiosyyte. Marraskuussa 2014 hän teki paluun politiikkaan, kun hänet valittiin UMP:n puheenjohtajaksi. Maaliskuussa 2018 poliisi pidätti hänet epäiltynä Muhammahd Gaddafilta vuonna 2007 tulleesta presidentivaalikampanjan rahoituksesta.


title: Nicolas Sarkozy

text: Sarkozy oli naimisissa Marie-Dominique Culiolin kanssa 1982–1996, mutta he olivat käytännössä jo erossa vuosia aiemmin.


title: Nicolas Sarkozy

text: Toisen vaimonsa Cécilia Sarkozyn (o.s. Ciganer-Albéniz) hän tapasi ensi kertaa tämän häissä hänen mennessään naimisiin tv-juontaja Jacques Martinin kanssa. Sarkozy suoritti vihkimisen Neuillyn pormestarina. Cécilia Ciganer-Albéniz jätti miehensä 1988 Nicolas Sarkozyn vuoksi ja erosi tästä seuraavana vuonna. Hän meni Sarkozyn kanssa naimisiin 1996 ja heillä on yksi poika, Louis (s. 1997). Avioliitto ajautui kuitenkin vaikeuksiin ja molemmat nähtiin muiden ihmisten seurassa. He esiintyivät vielä julkisesti yhdessä 2002–2005 ja Sarkozyn tultua presidentiksi, mutta erosivat 2007.


title: Nicolas Sarkozy

text: Joulukuussa 2007 ranskalainen lehti "L'Express" julkaisi kuvia Sarkozysta italialaisen laulajan ja mallin Carla Brunin kanssa. Pariskunta vietti myös yhteisen joululoman Egyptissä. Sarkozy ja Bruni menivät naimisiin 2. helmikuuta 2008.


title: Nicolas Sarkozy

text: Presidentinvaalikampanjassaan Sarkozy kiinnitti huomiota tasavallan päämiehen terveydentilasta raportoimisen tarpeeseen. Astuessaan virkaansa hänen terveydentilansa arvioitiin hyväksi. Silti hänen kirjautumisensa sairaalaan vuonna 2007 myönnettiin julkisuudessa vasta kolme kuukautta tapahtuman jälkeen. Ranskassa presidentin terveydentilaa pidetään tarpeellisena julkistaa, sillä monet Sarkozyn edeltäjistä ovat olleet haluttomia kertomaan heitä vaivanneista terveysongelmista, kuten François Mitterrand, joka salasi pitkään sairastavansa syöpää. Sarkozy joutui sairaalahoitoon heinäkuussa 2009 tuntiessaan huonovointisuutta ja huimausta ollessaan harrastamassa kuntoliikuntaa loma-asunnollaan Pariisin ulkopuolella lähellä Versaillesia. Hänet otettiin sisään sotilassairaalaan, josta annettiin tiedonanto, että Sarkozylla oli ollut lieviä hermo-oireita, mutta hän oli muuten kunnossa. Nicolas Sarkozy on innokas lenkkeilijä ja hoitaa kuntoaan pyöräilemällä.


title: Täysiverinen

text:
Täysiverinen on hevostyyppi, jota luonnehtii kevyt rakenne ja nopeus sekä pitkään jatkunut muista roduista eriytynyt jalostus.
Yleiskielessä sanaa "täysiverinen" käytetään myös synonyyminä "puhdasrotuiselle", mutta hevosihmisten kielenkäytössä sana on vakiintunut tarkoittamaan näitä tiettyjä kuumaverisiä hevosrotuja.


title: Täysiverinen

text: Täysiveriroduiksi on vanhastaan luettu arabianhevonen, englannintäysiverinen ja näiden risteytyksenä syntynyt angloarabi. Täysiverisyys on kuitenkin kiistanalainen käsite, koska se ei perustu mihinkään rodun mitattavaan ominaisuuteen, ja nykyään monet tahot lukevat täysiverirotuihin myös sellaiset itämaiset hevoset kuin turkmeeninhevosesta jäljellä oleva ahaltekhevonen ja berberihevonen, joita arabianhevosen ohella käytettiin 1600-1700-luvuilla syntyneen englannintäysiverirodun jalostuksessa. Angloarabia vastaava englannintäysiverisen ja ahaltekhevosen risteytys tunnetaan nimellä "angloteke", mutta tällä risteytyksellä ei ole omaa kantakirjaa.


title: Täysiverinen

text: Yleisimmillä täysiveriroduilla on vakiintunut rotutunnus, joka on arabeilla ox, englannintäysiverisillä xx ja angloarabeilla x (joskus myös muodossa xo). Sitä voidaan käyttää ilmaisemaan hevosen rotu liittämällä se hevosen nimeen yläviitteenä tai erillisenä lisämääreenä.


title: Täysiverinen

text: Kaikki täysiveriset ovat ennen kaikkea ratsuja, joita käytetään erilaisissa ratsastuksen lajeissa. Englannintäysiverinen on jalostettu lähes yksinomaan laukkahevoseksi. Myös ahaltekhevosella, arabianhevosella ja angloarabilla kilpaillaan laukkakilpailuissa. Täysiveriset ovat usein herkkiä ja nopeita, myös reaktioissaan, joten ne saattavat vaatia kokemusta niin ratsastajalta kuin käsittelijältäkin.


title: Täysiverinen

text: Täysiverirotujen puhtautta vaalitaan tarkasti. Niitä on käytetty paljon ja käytetään edelleen muiden hevosrotujen, etenkin puoliveristen ratsurotujen ja ponirotujen, jalostuksessa rakenteen keventämiseen ja suorituskyvyn parantamiseen.


title: Täysiverinen

text: Täysiverihevosrotujen, kuten ahaltekhevosen, arabianhevosen, berberihevosen ja englannintäysiveren, kantakirjat ovat suljettuja, eli kuhunkin kantakirjaan on kelpuutettavissa vain jo tuossa kantakirjassa olevien oriin ja tamman jälkeläinen. Tämä on ainoa, tärkein ja täysiveriroduille yhteinen jalostustavoite; jalostus kantakirjan sisällä on muuten vapaata. Käytännössä hevosia kuitenkin myös arvioidaan, joko niiden suoritusten ja/tai rakenteen perusteella, ja tämä ohjaa jalostusta, kuitenkin kunkin kasvattajan omien mieltymysten, tavoitteiden ja resurssien mukaisesti.


title: Täysiverinen

text: Joillakin roduilla on lisäksi erillisiä vaatimuksia hevosten astutukseen liittyen. Englannintäysiverisillä hyväksytään vain luonnonmukainen astutus. Ahaltekhevosilla ainoa rajoitus on, että alkionsiirrossa myös keinoemon tulee olla kantakirjatamma.


title: Täysiverinen

text: Ahaltekhevosristeytyksillä on oma ristetyskantakirjansa, johon voidaan rekisteröidä vähintään 50 % täyttä (ahaltek)verta oleva hevonen muuten samoin menetelmin (dna-näytteet, jne.) kuin täysiverikantakirjaan. Ahaltekhevosten pääkantakirjaan ei voi kuitenkaan päästä risteytyskantakirjasta, vaikka risteytyksessä olisi kuinka paljon täyttä ahaltekverta. Berberihevosilla puolestaan on oma erillinen risteytyskantakirjansa berberi- ja arabianhevosten risteytyksille, joissa on enintään 75 % arabianhevosverta.


title: Täysiverinen

text: Monissa urheiluhevosrotujen (WBFSH) kantakirjoissa sen sijaan on ns. "esikantakirjoja", joista tietyn sukupolvimäärän jälkeen pääkantakirjaan takaisin risteyttämällä jälkeläinen on hyväksyttävissä takaisin pääkantakirjaan. WBFSH-kantakirjoissa ollaan myös liberaalimpia täysiverihevosen määritelmän suhteen. Esimerkiksi puhtaasti englannintäysiverisistä polveutuva kantakirjaamatonkin hevonen voidaan hyväksyä jalostukseen englannintäysiverisenä, kuten vuonna 2013 suomalaisen Cajus Aminoffin ori Foxattac, joka hyväksyttiin hannoverinhevosjalostukseen ja sitä kautta myös kaikkien niiden WBFSH-kantakirjojen jalostusohjelmaan, jotka hyväksyvät hannover-kantakirjan arvioinnin läpäisseet jalostusoriit. Kullakin WBFSH-kantakirjalla on kuitenkin hyväksytyistä täysiverikantakirjoista polveutumisen lisäksi muitakin hyväksymisvaatimuksia, kuten rakenteen, liikkeiden ja/tai suorituskyvyn suhteen.


title: Udmurtian kansallishymni

text: Udmurtian kansallishymni on yksi Venäjän federaatioon kuuluvan Udmurtian tasavallan virallisista valtiollisista tunnuksista. Hymnin ovat säveltäneet veljekset "German ja Alexander Korepanov". Udmurtinkielisen sanoituksen on tehnyt "T. G. Vladikin" ja venäjänkielisen sanoituksen puolestaan "A. A. Šeptalin".


title: Udmurtian kansallishymni

text: Hymni otettiin käyttöön 1994. Hymnin käytöstä säädettiin laki 31. lokakuuta 2002 (N55-P3 ”Laki Udmurtian tasavallan kansallishymnistä”). Laissa on määrätty millaisissa tilaisuuksissa hymni pitää tai voidaan soittaa. Samoin laissa on määrätty missä järjestyksessä Udmurtian hymni soitetaan kunnioittaen Venäjän federaation hymniä tai muiden maiden kansallishymnejä.


title: Lillukka

text: Lillukka ("Rubus saxatilis") on Euraasiassa kasvava monivuotinen, hyönteispölytteinen vatukkakasvi. Sitä tavataan koko Suomessa.


title: Lillukka

text: Suomessa lillukka on tunnettu myös kansanomaisilla nimillä, kuten linnunmarja, lintukka, ämmänmarja, ämmänhillikka, kissanlillukka ja hämmälillukka. Nimet viittaavat kasvin vaatimattomiin, suurikivisiin marjoihin.


title: Lillukka

text: Lillukka kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Varsi on pysty, karhea ja harvakseltaan hienopiikkinen. Pintarönsyt voivat kasvaa yli kolme metriä kesän aikana. Rönsyissä on kukattomia, juurehtivia ruusukkeita. Lehtiruoti on hienopiikkinen. Lehdet ovat päältä kaljuja, alta hienokarvaisia. Lehden lapa on kolmilehdykkäinen, lehdykät ovat toistamiseen terävähampaisia. Kukinto 3–15-kukkainen, sarjamainen huiskilo. Valkoiset kukat nousevat lyhyen kukkavarren päähän. Terälehdet ovat 3–6 mm pitkiä, tuskin verholehtiä pitempiä, kapeita ja pystyjä. Lillukka kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmä on kirkkaanpunainen kerrannaisluumarja. Yhteenkasvaneita luumarjoja on 2–6 kappaletta.


title: Lillukka

text: Lillukka voi risteytyä mesimarjan ("Rubus arcticus") kanssa, jolloin risteymää nimitetään mesilillukaksi ("Rubus" × "castoreus"). Risteymä on vaihtelevan näköinen ja kokoinen mutta muistuttaa useimmiten lillukkaa.


title: Lillukka

text: Lillukkaa tavataan Euroopassa Ranskasta ja Britteinsaarilta itään. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Italiaan ja Kreikkaan, pohjoisessa koko Pohjois-Euroopan metsävyöhykkeelle sekä Islantiin. Euroopasta levinneisyysalue jatkuu pitkälle Itä-Siperiaan ja Kiinaan saakka. Lisäksi sitä tavataan Grönlannissa. Suomessa lillukkaa kasvaa yleisenä koko maassa. Runsaimmillaan laji on Etelä- ja Keski-Suomessa.


title: Lillukka

text: Lillukka kasvaa lehdoissa, tuoreissa metsissä, harju-, kallio- ja rinnemetsissä sekä pientareilla. Laji on tyypillinen mustikkatyyppiin kuuluvilla tuoreilla kankailla.


title: Lillukka

text: Lillukan marjat ovat syötäviä ja maultaan hapahkoja. Vähäisen marjasadon vuoksi sillä ei ole kuitenkaan suurta taloudellista merkitystä.


title: Pirttikylä

text: Pirttikylä () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Pirttikylän kunta liitettiin 1973 Närpiöön, ja sen pohjoisosa liitettiin Maalahteen 1975. Kylässä on Pirttikylän puukirkko vuodelta 1783. Sen on suunnitellut J. Elfström. Pirttikylän kotiseutumuseo jakautuu kolmeen osaan, Ahlholman kartanoon, Småttgårdeniin ja taiteilija Viktor Dalbon kotiin ja ateljeehen.


title: Pirttikylä

text: Pirttikylän naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Jurva, Korsnäs, Maalahti, Petolahti, Teuva ja Ylimarkku. Kunnan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1963.


title: Pirttikylä

text: Pirttikylän kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen: vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 92,7 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Pirttikylä

text: Pirttikylä on aikoinaan kuulunut kappelina Närpiöön. Se sai oman kirkon 1696 ja papin 1702 ja erotettiin omaksi kirkkoherrakunnaksi 1859.


title: Pirttikylä

text: Pirttikylässä toimi Bergan lasitehdas vuosina 1796–1883.


title: Pirttikylä

text: Pirttikylän pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.


title: Pirttikylä

text: Ahlholm, Berga (Bruksbacken), Brännskogen, Dalbacken, Elgmossa, Hag, Högbacka, Korpbäcken, Laplom, Mattlars, Nordbäck, Norrback, Nuolijärvi (Nojärv), Pilkbacken, Piparsidan, Pirttikylän kirkonkylä (Pörtom kyrkoby), Pörtbäcken, Sarne, Sidbäck, Sommarback, Stubbhagen, Svarvarbacken, Södrabyn, Taali (Johannesdal), Velkmossen, Västerskogen, Östrabyn


title: Pirttikylä

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Pirttikylässä oli kaksi taajamaa: kirkonkylä (440 asukasta) ja Närvijoki (yhteensä 548 asukasta, joista 28 Pirttikylän puolella). Närvijoen taajama sijaitsi pääosin Jurvan puolella.


title: Pirttikylä

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Pirttikylän väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Männynkääpä

text: Männynkääpä ("Porodaedalea pini" syn. "Phellinus pini") on valkolahottajiin kuuluva sieni. Se on tummanruskea, lukuun ottamatta alapinnan kanelinruskeaa pillikerrosta. Männynkäävän punaruskea malto on puumaisen kovaa. Itiöemän reuna on ensin tylppä, mutta vanhetessaan terävöityy ja muuttuu säännöllisen kaarevaksi. Monivuotisen männynkäävän tyvi on usein jäkälien peitossa. Sieni tunkeutuu varttuneeseen mäntyyn syvästä vauriosta ja alkaa lahottaa sydänpuuta aiheuttaen niin sanottua rengaslahoa. Myöhemmin ilmestyvä kääpä voi kasvaa kymmenien vuosien ajan, mutta ylittää harvoin 10 cm:n leveyttä. Männynkääpää esiintyy harvalukuisena vanhoissa männiköissä koko maassa. Kuusenkääpä ("Phellinus chrysoloma") on samannäköinen, muttei kasva koskaan männyssä.


title: Udmurtian lippu

text: Udmurtian lippu on Venäjän Udmurtian tasavallan tunnus. Se koostuu kolmesta samankokoisesta pystykentästä, jotka ovat vasemmalta lukien musta, valkoinen ja punainen. Valkoisen kentän keskellä on punainen, kahdeksansakarainen kannuksenpyörä. Lipun leveyden ja pituuden suhde on yhden suhde kahteen (1:2).


title: Udmurtian lippu

text: Lipun väreillä on omat merkityksensä. Musta symboloi maata ja vakautta, punainen aurinkoa ja elämää ja valkoinen tilaa ja siveyttä. Lipun on suunnitellut Juri Lobanov. Udmurtian lipun käytöstä on laki (N26-P3 "Laki Udmurtian tasavallan kansallislipusta"), joka on säädetty 30. huhtikuuta 2002.


title: Puoliverinen (hevonen)

text: Puoliveriset (engl. "warmblood") ovat lämminverisiä, lähinnä eurooppalaisia ratsuhevosrotuja, jotka ovat syntyneet raskaiden kylmäverirotujen ja kevyiden täysiveristen risteytyksistä. Puoliverijalostuksessa on pyritty kohtuullisen kevytrakenteiseen, kookkaaseen ja vahvaan eläimeen, joka sopii hyvin kilparatsastuksen eri lajeihin, erityisesti koulu- ja esteratsastukseen tai valjakkoajoon. Näiden lajien huippuhevoset ovat lähes poikkeuksetta puoliverisiä.


title: Puoliverinen (hevonen)

text: Puoliverirotuja on Euroopassa lukuisia, tunnetuimpina ehkä saksalaiset rodut kuten hannoverinhevonen ja trakehner. Puoliveriset ovat kuitenkin nykyään tyypiltään varsin yhtenäisiä, ja eri puoliverirotuja risteytetään melko vapaasti keskenään hyvien ratsuhevosten aikaansaamiseksi. Puoliverisiä risteytetään hyvin usein myös täysiveristen kanssa. Kun puoliverihevosen rotunimike nykyään useimmiten määräytyy sen perusteella, millä alueella tai missä maassa hevonen on kasvatettu, kannattaa nykyisiä puoliverirotuja ajatella lähinnä tietyn alueen tai maan puoliverikantana. Saksassa ja Italiassa, joissa puoliverirotuja on vanhastaan useita, pyritään nykyään yhdistämään eri rotujen parhaat puolet yhteen kansalliseen puoliverirotuun.


title: Puoliverinen (hevonen)

text: Suomessa jalostetaan nykyään omaa puoliveristä, FWB-hevosta eli suomenpuoliveristä (Finnish Warmblood).


title: Piippolimakotilo

text: Piippolimakotilo ("Lymnaea stagnalis") on suurin Suomessa esiintyvä vesikotilolaji. Sen kuori on suippo, teräväkärkinen, 25-50 mm pitkä. Elävänä kotilo on tummahko; tyhjänä kuori on kiiltävän kellanruskea ja osittain läpikuultava. Vartalo on kellanharmaa.


title: Piippolimakotilo

text:
Piippolimakotilo on yleinen rehevissä järvissä, lammikoissa ja vähäsuolaisissa merenlahdissa. Se liikkuu vesikasveja myöten ja nousee välillä pintaan hengittämään. Se syö leviä, vihreitä lehtiä, lampipolyyppeja, myös kalanraatoja yms. Sitä on kutsuttu myös isolimakotiloksi.
Piippolimakotiloita esiintyy koko Euroopassa, Aasian pohjoisosissa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Purmo

text: Purmo oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Purmon kunta liitettiin 1977 Pietarsaaren maalaiskuntaan (vuodesta 1989 alkaen Pedersören kunta). Purmossa sijaitsee Antti Hakolan vuonna 1772 rakentama puukirkko. Purmossa sijaitsevasta Ilveskivi-nimisestä siirtolohkareesta on saatu aihe Purmon entiseen kunnanvaakunaan.


title: Purmo

text: Purmon naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Evijärvi, Jepua, Kortesjärvi, Pietarsaaren maalaiskunta, Uudenkaarlepyyn maalaiskunta ja Ähtävä.


title: Purmo

text: Purmon kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 96,8 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Purmo

text: Tunnettuihin purmolaisiin kuuluu siellä syntynyt historiantutkija Nils Erik Villstrand. Suomen ensimmäisen pitsin ja nauhojen kudontatehtaan Pietarsaareen vuonna 1911 perustanut Anders Lassfolk oli kotoisin Purmon Lassfolkista.


title: Purmo

text: Purmon pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla lihakeitto nimeltä "päärosteitsi".


title: Purmo

text: Ala-Purmo (Nederpurmo), Yli-Purmo (Överpurmo)


title: Purmo

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Purmon ainoa taajama oli 366 asukkaan Lillby.


title: Purmo

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Purmon väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.


title: Isokiekkokotilo

text: Isokiekkokotilo ("Planorbarius corneus") on halkaisijaltaan 25–30 millimetriseksi kasvava sisävesissä elävä kotilolaji. Sen levinneisyys kattaa lähes koko Euroopan ja ulottuu Siperiaan ja Keski-Aasiaan. Suomessa se elää etenkin runsasravinteisissa järvissä ja lammikoissa Keski-Suomen korkeudelle asti, mutta myös Itämeren vähäsuolaisissa merenlahdissa.


title: Isokiekkokotilo

text: Isokiekkokotilon veri sisältää hemoglobiinia, minkä johdosta se selviää hyvin vähähappisissakin vesissä. Vaikka isokiekkokotilo kuuluu keuhkokotiloihin, se vain harvoin hengittää ilman happea. Sen sijaan se ottaa happea vedestä ihonsa läpi ja sekundäärisillä kiduksillaan. Isokiekkokotilo on kaikkiruokainen, se syö muun muassa leviä, hajoavia kasvinosia ja raatoja.


title: Huornit

text: Huornit ovat kuvitteellisia Keski-Maan olentoja J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Huornit ovat puunkaltaisia, tietoisia ja liikkumaan kykeneviä olentoja. Entteihin verrattuna ne ovat kuitenkin huomattavasti passiivisempia ja muistuttavat enemmän puita. Ne ovatkin kenties enttien tietoisiksi herättämiä puita, tai mahdollisesti osin myös miltei puiksi degeneroituneita enttejä.


title: Huornit

text: Huornit mainitaan vain "Kahdessa Tornissa", "Tarun sormusten herrasta" toisessa osassa, jossa niitä käskee Puuparta-entti ja ne auttavat "rohirrim"ia Ämyrilinnan taistelussa. On myös mahdollista, että Konnun vieressä sijainneen Vanhan Metsän puut, ainakin metsää hallinnut mätäsydäminen "Vanha Halavaukko", olisivat huorneja. Huornit vihaavat örkkejä ja kirveitä (siksi ne suhtautuvat epäilyksellä kääpiöihin, jotka ovat tunnettuja kirveen käytöstään).


title: Huornit

text: Huornit peittivät Helmin Syvänteellä kuolleet örkit kiviröykkiön alle, joka sittemmin nimettiin Kuolleeksi Kummuksi jolle yksikään ihminen ei astunut jalallaan. Ihmisten tietämättä huornit olivat tappaneet suuren osan tuon sodan örkeistä ja metsään paenneetkaan eivät säästyneet huornien marssivan armeijan läpi.


title: Lehtokotilo

text: Lehtokotilo ("Arianta arbustorum") on eurooppalainen, 15–25 millimetrin pituinen, maalla elävä tarhakotiloiden heimon nilviäislaji.


title: Lehtokotilo

text: Lehtokotilo on helposti tunnistettavissa, sillä samannäköinen laji on oikeastaan vain pensaskotilo ("Fruticicola fruticum"). Aikuisen kotilon kuori on noin kahden senttimetrin läpimittainen, tumman- tai punertavanruskea ja siinä on vaalean kellertäviä epäsäännöllisiä laikkuja. Joskus harvoin kuori voi olla kokonaan kellertävä tai täplättömän tumma. Yksilöiden väritys voi vaihdella suurestikin saman populaation sisällä. Lehtokotilon kuoressa on 5–6 kierrettä, kartiomainen kärki ja himmeä, vain hennosti uurteinen pinta. Kuoressa ei ole ns. napaa ja kuoren suuaukkoa reunustava huuli on aina kaareva. Sukukypsän lehtikotilon tunnistaa kuoren suun valkoisesta huulesta.


title: Lehtokotilo

text: Lehtokotiloa tavataan Luoteis- ja Keski-Euroopassa, etelässä Alpeille ja Karpaateille asti. Kaakossa sen levinneisyys ulottuu Pyreneiden itäosaan, idässä Ukrainaan asti. Se on levinnyt myös vieraslajina Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se on ollut joskus laajalle levinnyt, mutta elää nykyisin lähinnä maan eteläosassa, etupäässä rannikkoseudulla lehtomaisissa metsissä ja puutarhoissa. Sisä-Suomen esiintymät ovat ihmisen toiminnan mukana levinneitä ja tulleet ulkomailta . Lehtokotiloesiintymät Pisavaaran luonnonpuiston alueella sekä Saanatunturilla ovat kuitenkin reliktejä lajin muinaisesta laajasta levinneisyydestä.


title: Lehtokotilo

text: Lajilla oli 1960-luvulla paikallinen massaesiintymä Porvoossa, mikä antoi lehtokotilolle lisänimen "porvoonkotilo".


title: Lehtokotilo

text: Alun perin lehtometsissä elänyt kotilolaji on nykyisin lähes ainoastaan kulttuuriympäristöjen asukki. Alkuperäisessä ympäristössään sitä tapaa Suomessa lähinnä etelärannikolta, Turun saaristosta, Ahvenanmaalta sekä Lapin erillisesiintymistä. Lehtokotilo viihtyy kosteassa kasvillisuudessa ja etenkin pehmeälehtiset kasvit ovat sen herkkua. Ne voivat syödä päivässä kasviravintoa jopa kolmasosan painostaan ja 100 kotiloa voi syödä kuukaudessa jopa 2 kg kasveja. Kotilon tekemät vioitukset näkyvät reikinä lehdissä. Se kiipeilee taitavasti kookkaissa kasveissa ja pensaissa syöden kasvien lehtiä. Kotilolle kelpaavat ravinnoksi myös sienet sekä kuolleiden lajitoverien raadot. Laji on esiintymispaikallaan usein tavattoman runsaslukuinen. Suomessa on laskettu joistakin esiintymistä jopa 500 yksilöä neliömetrillä.


title: Lehtokotilo

text: Aikuinen kotilo munii noin 40 munaa kahden viikon välein. Pitkä kuiva kausi voi pysäyttää munimisen.


title: Lehtokotilo

text: Viime vuosien säät ovat suosineet lehtokotiloiden lisääntymistä Suomessa ja nyt niitä on runsaasti lähes koko Etelä-Suomessa. Esimerkiksi talvi 2014 oli kuitenkin Etelä- ja Keski-Suomessa lähes lumeton ja verotti lehtokotilokantaa. Kotilot ovat vaarattomia ihmisille, mutta puutarhojen kannalta ikäviä runsastuttuaan. Lisäksi murskaantuneista kuorista voi aiheutua viiltohaavoja paljain jaloin liikkuville.


title: Lehtokotilo

text: Kun lehtokotilot ovat kerran päässeet puutarhaan, niin niistä ei käytännössä pääse lopullisesti enää eroon. Kotiloiden torjumiseksi suositellaan mm. keräämistä, nurmikon pitämistä lyhyenä ja lehtokotiloiden luontaisten vihollisten suosimista. Näitä ovat esimerkiksi siili, sammakot ja linnuista etenkin rastaat. Kemiallisessa torjunnassa on hyväksytty rautafosfaattia sisältävät rakeet kotiloiden torjunta-aineeksi. Laji kelpaa myös ihmisen syötäväksi.


title: Lehtokotilo

text: Lehtokotiloja voidaan pitää myös lemmikkinä kuten muitakin kotiloita, esimerkiksi akaattikotiloa.


title: Menora

text: Menora () on kynttilänjalka, jossa on seitsemän haaraa. Se on eräs vanhimmista juutalaisten tunnuksista. Menoran sanotaan symboloivan Mooseksen näkemää palavaa pensasta. Nykyään seitsenhaarainen kynttilänjalka on myös Israelin vaakunassa.


title: Menora

text: Raamatun mukaan menoraa käytettiin Jerusalemin temppelissä pidetyissä rituaaleissa. Temppelin tuhoamisen jälkeen kynttilänjalalla ei ole virallisesti ollut asemaa juutalaisten uskonnollisissa toimituksissa. Nykyään menoraa käytetään synagogissa. Hanukka-juhlan aikana käytetään yhdeksänhaaraista kynttilänjalkaa. kahdeksanpäiväisen valon juhlan kunakin päivänä sytytetään yksi kynttilä.


title: Menora

text: Seitsenhaaraisen menoran valmistusohje annetaan Toorassa Moosekselle (2. Moos. 25:31). Vaikka menorassa poltetaan yleensä kynttilöitä, alkuperäisissä temppelimenorassa poltettiin oliiviöljyä.


title: Menora

text: Alkuperäisen menoran kohtalo on hämärän peitossa. Se on kuvattu Roomassa sijaitsevaan Tituksen riemukaareen. Vandaalit ryöstivät sen Roomasta vuonna 455, mutta Bysantin armeija sai sen takaisin 500-luvulla ja vei sen Konstantinopoliin. Tämän jälkeen siitä ei ole mainintoja. On mahdollista, että se tuhoutui ikonoklasmin aikana, jolloin suuri osa uskonnollisesta esineistöstä hävitettiin.


title: Spike Edney

text:
Philip ”Spike” Edney (s. 11. joulukuuta 1951) on brittiläinen sessiomuusikko. Hänen oman nykyisen yhtyeensä nimi on SAS Band, mutta paremmin hänet tunnetaan roolistaan kosketinsoittajana Queenin konserteissa 1980-luvulta alkaen. Edney oli jäsenenä myös Queenin rumpalin Roger Taylorin yhtyeessä The Cross. Lisäksi hän on soittanut muun muassa Duran Duranin, Boomtown Ratsin, The Rolling Stonesin ja Bon Jovin kanssa, sekä Brian Mayn ja Bob Geldofin taustayhtyeissä.
Albumit:


title: Spike Edney

text: Videot:


title: Jamie Moses

text: Jamie Moses on brittiläinen muusikko. Hänen on soittanut muun muassa yhtyeissä Mike + The Mechanics, Bob Geldof, U2, The Pretenders, Mica Paris & Marty Pellow, Cozy Powell, Pino Palladino, The Brian May Band, ja Mike & The Paige. Hän on soittanut myös monien artistien taustayhtyeissä. Nykyisin Moses vaikuttaa Tom Jonesin taustayhtyeessä. Moses soitti taustakitaraa Queen-yhtyeen konserttikiertueella "Queen + Paul Rodgers" vuosina 2005, 2006 ja 2008.


title: Danny Miranda

text: Danny Miranda on brittiläinen basisti. Hän on soittanut muun muassa Blue Öyster Cult ja Meat Loaf -yhtyeessä. Hän on toiminut myös sessiomuusikkona ja soittanut useiden artistien albumeilla ja taustayhtyeissä.


title: Danny Miranda

text: Miranda soitti bassokitaraa Queenin ja Paul Rodgersin kiertueella 2005–2006 ja 2008.


title: Martina Navrátilová

text: Martina Navrátilová (alun perin Martina Šubertová, s. 18. lokakuuta 1956 Revnice, Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkoslovakialaislähtöinen yhdysvaltalainen entinen naistenniksen ykköspelaaja. Hän muutti kotimaastaan Yhdysvaltoihin vuonna 1975 ja sai maan kansalaisuuden vuonna 1981.


title: Martina Navrátilová

text: Navrátilová voitti urallaan 18 Grand Slam -mestaruutta kaksinpeleissä, joista puolet tuli arvostetuimmassa Wimbledonin tennisturnauksessa. Uransa viimeisinä vuosina hän keskittyi nelinpeleihin, joissa Grand Slam -mestaruuksia tuli lisää 41 kappaletta (31 naisten nelinpelissä ja 10 sekanelinpelissä). Viimeisimpänä tuli Yhdysvaltain avointen mestaruus sekanelinpelissä vuonna 2006 50-vuotispäivän kynnyksellä.


title: Martina Navrátilová

text: Navrátilová voitti urallaan ennätykselliset 167 WTA-turnausta. Tässä tilastossa seuraavina ovat jo uransa lopettaneet Navrátilován kilpakumppanit Chris Evert (154) ja Steffi Graf (107). Aktiivipelaajista lähimpänä hänen ennätystään on Lindsay Davenport, jolla turnausvoittoja on kuitenkin "vasta" 51 kappaletta.


title: Martina Navrátilová

text: Navrátilová on International Tennis Federationin maailmanmestari vuosilta 1979 ja 1982–1986.


title: Martina Navrátilová

text: "Urheilulehti" arvioi hänet 2009 kaikkien aikojen menestyneimmäksi tennispelaajaksi sekä myös kautta aikain parhaaksi homo- tai biseksuaaliseksi urheilijaksi.


title: Martina Navrátilová

text: Navrátilová avioitui häntä 16 vuotta nuoremman entisen, vuoden 1991 Miss Neuvostoliiton Julia Lemigovan kanssa vuonna 2014 New Yorkissa. He olivat tavanneet vuonna 2000 ja seurustelleet vuodesta 2005 lähtien. Navrátilová kosi Lemigovaa vuoden 2014 Yhdysvaltain avointen miesten semifinaalin jälkeen. Polvistuneena tapahtunut kosinta näytettiin Yhdysvaltain avointen pääkentän suurella valotaululta ja vastaus oli myönteinen.


title: Pyhätunturi (Kittilä)

text:
Pyhätunturi (449,8 metriä) on tunturi Kittilässä
Kätkätunturin (504,6 metriä) länsipuolella. Samalla seudulla sijaitsevat Levitunturi (531 metriä) laskettelukeskuksineen sekä Sirkan kylä.


title: Kätkätunturi

text: Kätkätunturi sijaitsee Kittilän kunnassa, Lemmenjoen kansallispuistossa, pienen matkan päässä Sirkan kylästä lounaaseen. Tunturin korkeus on 504,6 m. Muutama kilometri Kätkätunturin itäpuolella kohoaa Levitunturi.


title: Kätkätunturi

text: Tunturin korkeudeksi on ilmoitettu myös 498 metriä. Tunturi sijaitsee Immeljärven länsirannalla.


title: Ismo Lius

text: Ismo Lius (s. 30. marraskuuta 1965 Lahti) on suomalainen entinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Pelipaikaltaan Lius oli hyökkääjä. Hän pelasi Suomen korkeimmalla sarjatasolla 335 ottelua ja teki 189 maalia.


title: Ismo Lius

text: Valmentajana hän on valmentanut FC Lahtea, FC Hämeenlinnaa, FC KooTeePeetä, FC Kuusysiä ja KuPSia. Nykyyän Lius toimii Palloliitossa.


title: Ismo Lius

text: Lius nousi Kuusysin edustusjoukkueeseen 15-vuotiaana ja debytoi 1. divisioonassa elokuussa 1981. Heti ensimmäisessä ottelussa hän teki kaksi maalia. Kauden 1982 Lius pelasi vain seuran B-junioreissa, koska ei jaksanut kovan harjoittelun jälkeen pelata edustusjoukkueessa. Seuraavan kauden Lius pelasi edustusjoukkueessa, mutta teki vain yhden maalin. Kaudella 1984 Lius teki jo yhdeksäntoista maalia ja johdatti joukkueen Suomen-mestaruuteen. Kaudella 1985–1986 Kuusysi eteni Euroopan cupissa kahdeksan parhaan joukkoon, mutta Lius myytiin talveksi Belgiaan. Hän teki paluun kuitenkin jo keväällä, ja johdatti Kuusysin mestariksi. Kauden 1989 SM-kullan jälkeen Lius siirtyi Örgryteen. Harjoituskausi seurassa sujui hyvin, mutta lopulta Lius penkitettiin. Tämän takia hän halusi palata Suomeen ja siirtyikin HJK:n paitaan. Kauden 1992 Suomen-mestaruuden jälkeen Kuusysi halusi Liuksen takaisin ja hän siirtyikin seuraan kaudeksi. Yhden kauden jälkeen Lius teki paluun HJK:hon, josta hän siirtyi vielä RoPSiin sekä MyPaan. Pääsarjauransa hän lopetti kesällä 1999 FC Lahden paidassa.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonin sademetsä (toisinaan myös Amazonia) on Etelä-Amerikassa sijaitseva, maailman suurin sademetsä. Sillä on pinta-alaa noin 7,5 miljoonaa neliökilometriä, ja se kattaa yli puolet Brasilian pinta-alasta. Se ulottuu myös Brasilian luoteisiin naapurimaihin Boliviaan, Peruun, Kolumbiaan, Venezuelaan sekä Ecuadoriin.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazoniassa lämpötila on läpi vuoden noin 24–29 °C. Vuotuinen sademäärä on yli 2 000 mm, mikä on 4–6 kertaa suurempi Suomen vastaavaan verrattuna.


title: Amazonin sademetsä

text: Aivan Brasilian pohjoisrajalla sijaitsee Guayanan ylänkö ja Guayana, johon kuuluu myös maan korkein vuorenhuippu Pico da Neblina (3 014 m). Ylänköön kuuluu pystysuoria pöytävuoria ("tepui"), jotka ovat jäänteitä eroosion kuluttamista liitukautisista sedimenttitasangoista. Ylängön eteläpuolelta alkaa Amazonin allas: syvä, Andeilta Atlantin valtamereen ulottuva itä-länsisuuntainen painauma sijaitsee Brasilian-Guyanan kilvessä ja kattaa suurimman osan Brasilian pohjoisosasta.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonin allas alkoi muodostua jo arviolta 600 miljoonaa vuotta sitten, lähes samaan aikaan kuin Brasilian-Guyanan kilpi. Nykyisin allas on noin 3 500 km pitkä ja 1 000–3 000 km leveä. Kun viime jääkausi päättyi noin 11 000–9 000 vuotta sitten, jäätiköiden sulamisvedet täyttivät Amazonin altaan, jolloin alueelle syntyi pari sataa kilometriä leveä ja noin 2 000 kilometriä pitkä järvi.


title: Amazonin sademetsä

text: Altaan reuna-alueilla on pieniä ylänköjä, joiden huiput yltävät muutamien satojen metrien korkeuteen. Muuten alue on lähes kauttaaltaan alavaa, jokien halkomaa tasankoa, jossa tulvien mahdollisuus on suuri. Amazonin alavakaan alue ei ole täysin tasaista, koska jatkuvasti uomaansa muuttava joki jättää jälkeensä laaksoja ja kumpuja. Amazonissa on myös merenpinnan alapuolella olevia syvänköjä. Amazonin altaan maisema koostuu siis suuremmista ja pienemmistä joista, niiden tulvalaaksoista, laaksoja ympäröivistä terasseista sekä jokilaaksoja ympäröivistä pienistä kummuista.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonin alueella vallitsee trooppinen ilmasto: lämpötilat ja sademäärät pysyvät korkeina ympäri vuoden eikä varsinaisia vuodenaikoja ole. Sademetsässä sataa lähes joka päivä. Aamuaurinko höyrystää sataneen veden, ja höyrystä muodostuu pilviä, jotka illalla taas vapauttavat vetensä sademetsän ylle. Tällä tavoin muodostuu sademetsän ”kasvihuoneilmasto”. Päiväntasaaja kulkee Amazonin altaan poikki, minkä vuoksi alueella on vakaa, trooppinen ilmasto ja auringonvaloa ja lämpöä saadaan tasaisesti ympäri vuoden. Lisäksi allasta ympäröivät ylänköalueet joka puolelta ja suojaavat sitä lämpötilan ja sademäärän vaihtelua aiheuttavilta ilmavirtauksilta. Amazonin altaan ilmaston kosteus johtuu erityisesti Amazonjoesta, mutta myös Amazonin suiston ohi kulkevilla lämpimillä merivirroilla on ilmastoa lämmittävä ja kosteuttava vaikutus. Sademäärät ovatkin suurimpia Amazonin suiston alueella (n. 4 000 mm). Idässä sataa vähemmän, vain 1 000–2 000 millimetriä vuodessa.


title: Amazonin sademetsä

text: Brasilian-Guyanan kilpi kattaa noin 40 prosenttia Amazonin laakiosta ja muodostuu enimmäkseen hyvin vanhoista prekambrisista kivilajeista, kuten graniitista ja gneissistä. Kallioperä on siis varsin samanlaista kuin Suomessakin. Suurimmaksi osaksi kilven alkuperäinen kallioperä ei kuitenkaan yllä maan pinnalle, vaan se on kasaantuneiden ja iskostuneiden sedimenttikivikerrosten peitossa. Nämä muun muassa kalkki-, hiekka- ja savikivestä muodostuneet sedimentit ovat osin hyvin vanhoja, jopa tertiäärikautisia (n. 50 milj. vuotta eaa.). Poikkeuksia tästä ovat muutamat eroosion pyöristämät kupolimaiset graniittimassiivit. Myös edellä mainitut pöytävuoret eli "tepuit" kuuluvat Guyanan kilven erikoisuuksiin.


title: Amazonin sademetsä

text: Irtain maaperä, joka suurimmaksi osaksi peittää kallioperän, on lähinnä löyhää, savensekaista hiekkaa. Sitä on irronnut eroosion vaikutuksesta kaikilta allasta ympäröiviltä ylänköalueilta ja kulkeutunut jokien mukana alempana sijaitsevaan Amazonin altaaseen. Alavammalla maalla, jossa joen kulku on hidastunut, on maa-aines painunut pohjaan ja kerrostunut sedimenteiksi. Vähitellen alimmat sedimenttikerrokset iskostuvat kiviksi.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonaksen alueen yleisin maannos on latosoli. Kostean trooppisessa ilmastossa veteen sitoutuu hiilidioksidia ja orgaanisia yhdisteitä. Tämä aiheuttaa kemiallista eroosiota, jota muun muassa kasvien juuret nopeuttavat. Näin syntyy lateriitti, jossa on runsaasti raudan ja alumiinin oksideja. Lateriitti saa tiilenpunaisen värinsä raudasta, ja se voi myös lujittua tiilimäiseksi aineeksi. Latosolimaannos on sateista johtuvan ravinteiden huuhtoutumisen vuoksi erittäin vähäravinteista. Maannoksen päällä on n. 10–20 cm:n paksuinen, ravinteikas kerros, joka syntyy, kun sademetsän pohjalle satava kuollut kasvimassa hajoaa. Amazonian kuumissa ja kosteissa olosuhteissa hajoaminen on hyvin nopeaa: keskimäärin se vie aikaa yhdestä vuorokaudesta pariin viikkoon.


title: Amazonin sademetsä

text: Aivan Amazonjoen varrella on ns. tulvamaannosta (entisolimaannosta). Se syntyy, kun joki tulvii ja kerrostaa lietettä tulva-alueelle. Tulvamaannos on hedelmällistä, koska siinä on paljon veteen huuhtoutuneita ravinteita. Pahimmin tulville alttiilla alueilla vesi peittää maan niin suuren osan vuodesta, että hajoamista ei hapettomissa oloissa pääse kunnolla tapahtumaan. Tällöin syntyy paksuja, happamia turvekerroksia.


title: Amazonin sademetsä

text: Kolmas Amazonian maannostyyppi on mangrovemetsien maannos. Se muistuttaa paljon tulvamaannosta, mutta erityispiirteenä sillä on erittäin korkea suolapitoisuus. Tämä johtuu siitä, että mangrovemetsät kasvavat aivan Amazonjoen suistossa Atlantin rannikolla, osittain jopa vedessä.


title: Amazonin sademetsä

text: Monien hyötykasvien alkukoti on Amazonin sademetsissä. Tällaisia lajeja ovat muun muassa ananas, kaakao ja kumipuu. Maailman kaikista trooppisista sademetsistä yli kolmannes sijaitsee tämän maan alueella. Amazonin alue on maailman suurin ja ehkä myös lajistoltaan rikkain yksittäinen sademetsäalue. Alueella kasvaa monia kasvilajeja joiden käyttömahdollisuuksia ei ole vielä kunnolla tutkittu, tai joita ei vielä tunneta ollenkaan. Näistä kasvilajeista voitaisiin saada uusia viljelykasveja, lääkkeitä sekä uusia makuelämyksiä.


title: Amazonin sademetsä

text: Sademetsä on rakenteeltaan eräänlainen valtava pylväshalli, jonka pylväitä ovat vanhat, jopa kuusikymmentä metriä korkeat puut. Tällaisen puun halkaisija juuresta saattaa olla yli viisi metriä, ja usein niillä on mahtavia kiilamaisia lankkujuuria. Sademetsän ”katto” taas muodostuu korkeiden puiden latvojen lehvästöstä. Korkeimmat, yli 45 metriä korkeat ns. ”ylispuut” kohoavat korkealle latvuskerroksenkin yläpuolelle. Latvuskerros, joka alkaa n. 30 metrin korkeudelta, säätelee koko metsän elämää keräämällä itselleen miltei kaiken valon ja suureksi osaksi myös veden, mistä seuraa, että alemmat kerrokset jäävät varjoisaan hämärään. Latvuskerroksen puut kukkivat, tekevät hedelmää ja siementävät jatkuvasti. Puiden lehdet ovat vahapintaisia ja vahvoja, jotta hurjat sateet eivät piiskaisi niitä maahan. Kaarnaa puilla ei yleensä ole ja kuorikin on ohut, koska niiden ei tarvitse suojautua kylmyydeltä tai kuivuudelta. Puiden välissä kasvaa valtava määrä erilaisia köynnöskasveja eli epifyyttejä. Niitä ovat muun muassa köynnöstävät palmut ja bambut. Sademetsässä myös nämä lajit yltävät valtaviin mittoihin: erään Amazonaksen köynnöstävän rottinkipalmun pituudeksi on mitattu 165 metriä. Yli 90 % maailman köynnöskasveista kasvaa sademetsissä ja suuri osa juuri Amazonian alueella. Muita Amazonialle tyypillisiä päällyskasveja ovat muun muassa ananakselle sukua olevat punakukkaiset bromeliat, puukaktukset, erilaiset kurkkukasvit, mistelit, orkideat, kärsimyskukat, sanikkaiset, sammalet, maksasammalet ja jäkälät. Sammalet ja jäkälät peittävät puunrunkojen pintoja ja bromeliat, orkideat yms. kasvavat puiden koloista ja kuorenraoista. Ne ovat siis ainakin osittain loisia. Luultavasti noin 80% latvuskerroksen lajiston kokonaismäärästä on epifyyttejä ja muita päällyskasveja. Suurin osa sademetsän kasvimassasta on latvuskerroksessa, ja näin ollen suurin osa myös fotosynteesistä tapahtuu siellä.


title: Amazonin sademetsä

text: Latvuskerroksen alapuolelta n. 17 metrin korkeudelta alkaa ns. aluspuusto. Aluspuuston puut ovat hoikkia ja kapealatvaisia, kun taas latvuskerroksen puut ovat leveälatvaisia ja sienimäisiä. Usein ne ovat palmuja. Aluspuuston puiden runkojen pinnalla kasvaa yleensä paljon lehtisammalia ja maksasammalia. Monien matalakasvuisten palmujen varsi on täynnä mustia ja pitkiä piikkejä, mikä on niiden puolustuskeino kasveja syöviä eläimiä vastaan. Aluspuusto saa niukasti auringonvaloa, mutta puut ovat kehittyneet kestämään varjoisia olosuhteita. Puuston puiden oksat kietoutuvat toisiinsa, ja antavat näin oksistossa liikkuville eläimille mahdollisuuden siirtyä puusta puuhun maahan astumatta. Aluspuuston alapuolella alkaa pensaskerros noin viiden metrin korkeudelta. Tällä korkeudella kasvaa pieniä palmuja, pensaita ja taimia, jotka ovat joko erityisesti sopeutuneita näihin olosuhteisiin tai jotka eivät ole vielä kasvaneet ylempien kerrosten puiksi ja liaaneiksi.


title: Amazonin sademetsä

text: Pensaskerroksen alapuolella alkaa varsinainen aluskasvillisuus. Metsänpohjaa peittää paksu kerros kuolleita lehtiä, eläinten ulosteita ja muuta kuollutta orgaanista ainesta. Lahoamisen kostea, tympeä haju leijuu kaikkialla. Näissä oloissa sinnittelee muun muassa leveälehtisiä ruohoja, sanikkaisia, valtava määrä erilaisia sieniä, begonioita ja inkiväärikasveja. Aina kun joku sademetsän jättiläismäisistä puista kaatuu, tulee latvuskerrokseen aukko, josta valoa pääsee myös metsän pohjalle. Tällöin aluskasvillisuus suorastaan räjähtää muodostaen valtavia, usein värikkäästi kukkivia kasvustoja. Pian kuitenkin uusi puusto peittää aukon jälleen.


title: Amazonin sademetsä

text: Sademetsän puita kaatuu kuitenkin varsin usein. Sademetsän maaperä on melko ravinteetonta, joten koska vain maaperän ohut uloin kerros on ravinteikas, puiden juuret eivät kaivaudu kovin syvälle maahan, vaan paremminkin ne kiemurtelevat maata pitkin. Tukeakseen itseään monet suuret puut kasvattavat itselleen mahtavat lankku- tai pönkkäjuuret. Puut saattavat silti siitäkin huolimatta kaatua maahan päällyskasvien painosta, joka voi usein olla kymmeniä tonneja. Sademetsien rikkaus näkyy myös niiden kerroksellisuudessa. Kaikkein monimuotoisimmissa Amazonaksen osissa kerroksia on paljon enemmän kuin edellä mainitut neljä. Lisäksi jokainen kerros on aivan oma maailmansa, joka voitaisiin jakaa useisiin ”alakerroksiin”. Toisaalta esimerkiksi mangrovemetsien ainoa kerros ovat itse mangrovepuut, jotka sisukkaasti työntyvät esiin upottavasta mudasta ja suolavedestä.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonian kasvillisuuden erikoisuuksia ovat muun muassa puutuneita pallomaisia hedelmiä kantava kanuunankuulapuu ("Couroupita guianensis") ja nokkoselle sukua oleva, ulkonäöltään bambua muistuttava muurahaispuu ("Cecropia"). Muurahaiset elävät puun ontossa sisuksessa ja puolustavat sitä kasvinsyöjäeläimiä vastaan. Luultavasti Amazonin sademetsän suurin puu on kapokkipuu ("Ceiba pentandra"). Talonkorkuisten lankkujuurien tukemana se kohoaa usein 60 metrin korkeuteen haaroittuen usein viideksi tai kuudeksi haaraksi, joiden jokaisen läpimitta voi olla parikin metriä. Kapokkipuun runko on väriltään harmaa. Puun kermanvalkoiset kukat aukeavat öisin ja niitä pölyttävät lepakot, joita houkuttelee kukkien makealta tuoksuva mesi. Kukkien lakastuttua kehittyvät päärynää muistuttavat hedelmät, jotka eivät kuitenkaan putoa maahan. Sen sijaan ne aukeavat ja vapauttavat kapokkipuun siemenet kellumaan metsän yli valkoisten kuitupalasten kannattelemina.


title: Amazonin sademetsä

text: Brasilian sademetsien kasvillisuus on todella monimuotoinen. Yhdellä hehtaarilla Amazonin sademetsää voi kasvaa yli 300 puulajia ja vielä suurempi joukko puuvarrettomia kukkakasvilajeja. Sademetsissä on myös paljon erilaisia metsätyyppejä, muun muassa palmumetsiä, saniaismetsiä, vuoristometsiä, tulvametsiä ja kuivametsiä.