title: Kaleeri

text: Viimeinen suuri kaleerilaivastojen välinen taistelu oli Lepanton taistelu vuonna 1571. Kaleerit säilyivät Välimeren maiden laivastoissa 1600-luvulle asti. Viimeisen kerran kaleereita käytettiin taistelussa Välimerellä vuonna 1770. Muutama yksittäinen kappale säilyi Espanjan käytössä 1800-luvun alkuun asti. Niitä käytettiin tukemaan suurempia laivoja rannikko- ja jokioperaatiossa. Kaleereista muodostui rangaistusvankien sijoituspaikkoja. Lopullisesti kaleerit katosivat Napoleonin vallan aikana: hän katsoi niiden käytön haaskaukseksi, ja kaleereille tuomitut vangit siirrettiin raskaisiin pakkotöihin, tyypillisimmin suurten satamien lastaajiksi.


title: Kaleeri

text: Matalammalla Itämerellä Ruotsilla ja Venäjällä oli kaleereista koostunut saaristolaivasto. Viimeiset Itämeren kaleerit osallistuivat Suomen sotaan vuonna 1809. Itämerellä kaleerit syrjäytti soutufregatti: se oli kylläkin kaleeria hitaampi ja kömpelömpi soudettava mutta tulivoimaltaan ja purjehduskyvyltään parempi. Sekä ruotsalaisissa että venäläisissä kaleereissa soutajat olivat värvättyjä tai ruotuarmeijan merisotilaita.


title: Kaleeri

text: Kaleerin syrjäytti purjealusten rakennustaidon ja asetekniikan kehitys. Kaleerissa oli vain muutama tykki edessä, kun purjelaivaan saattoi tykkiportin keksimisen jälkeen sijoittaa kymmeniä tykkejä. Kaleerit oli ominaisuuksiensa vuoksi pakko rakentaa kevytrakenteisiksi, jolloin yksi ainoa tykinkuulan osuma saattoi merkitä kannen pääpalkin, "corsian", murtumista ja aluksen katkeamista sekä uppoamista.


title: Veikko Sinisalo

text: Veikko Antero Sinisalo (30. syyskuuta 1926 Riihimäki – 16. joulukuuta 2003 Tampere) oli suomalainen näyttelijä ja lausuja.


title: Veikko Sinisalo

text: Sinisalo työskenteli nuorena ensin Riihimäen lasitehtaalla, sitten veturinlämmittäjänä. Sairastumisensa vuoksi hän ei ehtinyt mukaan jatkosotaan monien ikätoveriensa tavoin. Hän opiskeli lausuntaa yksityiskursseilla ja Suomen Nuoriso-Opistossa Mikkelissä, myöhemmin myös Työväen akatemiassa. Musiikkia ja laulua hän opiskeli Tampereen musiikkiopistossa ja näyttelijäntyötä Suomen Teatterikoulussa.


title: Veikko Sinisalo

text: Sinisalo sai heti Teatterikoulusta valmistuttuaan kiinnityksen Tampereen Työväen Teatteriin, jossa viihtyi eläkkeelle siirtymiseensä 1979 saakka, lukuun ottamatta kahta vuotta 1967–1969 Helsingin kaupunginteatterissa. Hänen näyttelijänuransa läpimurtoja olivat näytelmät "Portto ja pyhimys" vuonna 1952 ja erityisesti "Peer Gynt" vuonna 1957. Sinisalolle sopivat niin vakavat, yksilön tunne-elämän ristiriitoja valottavat luonneroolit kuin työmies Rantasen ja Koskelan Jussin kaltaiset kansanmiehen osat. Hän teki myös operetti- ja musikaalirooleja muun muassa maitomies Tevjenä "Viulunsoittajassa katolla" ja "My Fair Ladyn" laulavana roskakuskina.


title: Veikko Sinisalo

text: Sinisalon jäähyväisiksi Tampereen Työväen Teatterin suurella näyttämöllä jäi Gerhart Hauptmannin näytelmä "Ennen auringonlaskua", josta hän vetäytyi 1989 terveyssyiden vuoksi. Sinisalo kuitenkin palasi vielä tekemään yhden miehen esityksenä "Apologian" eli "Sokrateen puolustuspuheen" vuonna 1996 TTT:n Kellariteatterissa.


title: Veikko Sinisalo

text: Sinisalo tuli tunnetuksi lausuntailloistaan, muun muassa Lauri Viidan "Betonimyllärin" ja runoteoksen "Pohjantähti" tulkinnoista eri puolilla Suomea, Pohjois-Ruotsissa ja Unkarissa. Hänen mielirunojaan oli Jorma Eton runo "Suomalainen". Monologi-illoissaan hän esitti myös Toivo Pekkasen, Ilmari Kiannon ja Aleksis Kiven tekstejä. Viimeisimpinä töinään hän esitti Sokrateen puolustuspuheen Tampereen kellariteatterissa.


title: Veikko Sinisalo

text:
Veikko Sinisalo oli Kajaanin Sana ja Sävel -tapahtuman perustaja ja sen keulahahmo sekä viime vuosina kunniapuheenjohtaja. Kajaania hän piti toisena kotikaupunkinaan, kun ensimmäinen oli Tampere. Hän esiintyi mielellään myös kirkoissa ja piti huolen siitä, että Kajaanin Runoviikon ohjelmaan kuului aina myös hyvin suosittu kirkkoilta. Sen järjesti Sinisalon stipendirahasto, jonka tarkoitukseksi Sinisalo määritteli "auttaa ja tukea nuoria runon ja kirjallisuuden tulkitsemisen jalossa taidossa".
Veikko Sinisalo ehti näytellä reilussa kymmenessä elokuvassa. Hän tunnetuin roolinsa on kenties alikersantti Lahtinen Väinö Linnan romaaniin pohjautuvassa Edvin Laineen elokuvassa "Tuntematon sotilas" vuodelta 1955. Hän oli "Täällä Pohjantähden alla" -elokuvassa Laurilan Anttoon roolissa vuonna 1968. Hän teki nimiosan elokuvassa "Sven Tuuva" 1958 sekä sotilasfarssissa "Murheenkryynin poika". Tämän lisäksi Sinisalo on näytellyt sivurooleja muun muassa neljässä Spede Pasasen tuottamassa elokuvassa.


title: Veikko Sinisalo

text: Veikko Sinisalo kuului niin sanottuun Mäkelän piiriin sekä kirjailija- ja taiteilijajärjestö Kiilaan. Hän oli Mauno Koiviston valitsijamiehenä vuoden 1982 presidentinvaaleissa.


title: Veikko Sinisalo

text: Veikko Sinisalon isä oli työmies ja vahtimestari, SDP:n kansanedustaja Väinö Viljam Sinisalo (e. "Heikman"). Veikko Sinisalon serkku oli poliitikko Taisto Sinisalo. Veikko Sinisalon tytär on näyttelijä Kirsi-Kaisa Sinisalo ja poika kapellimestari Jarno Sinisalo (1956–2006).


title: Veikko Sinisalo

text: Vuonna 1976 Sinisalolle myönnettiin Pro Finlandia -mitali ja vuonna 1977 hän sai professorin arvonimen sekä Aleksis Kiven Seuran Eskon puumerkki -palkinnon. Kirkkohallitus myönsi hänelle vuoden 1996 kirkon kulttuuripalkinnon.


title: Pentti Arajärvi

text: Pentti Ilkka Olavi Arajärvi (s. 2. kesäkuuta 1948 Helsinki) on oikeustieteen tohtori ja presidentti Tarja Halosen puoliso sekä helsinkiläinen sosiaalidemokraattinen poliitikko.


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärvi kirjoitti ylioppilaaksi Ressun lukiosta vuonna 1967 ja aloitti samana vuonna opintonsa Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1972. Vuosina 1977–1978 Arajärvi oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtaja. Lisensiaatiksi hän valmistui vuonna 1996 ja väitteli tohtoriksi vuonna 2003. Arajärven väitöskirja käsitteli toimeentuloturvan oikeellisuutta.


title: Pentti Arajärvi

text: Vuosina 1972–1984 Arajärvi työskenteli opetusministeriön virkamiehenä. Tutkija Jari Leskisen mukaan Arajärvi järjesti opetusministeriön virkamiehenä 1970-luvulla rahoitusta skandaalin synnyttäneelle Pirkkalan opetusmenetelmäkokeilulle Vuosina 1984–2000 eduskunnan sosiaali- ja talousvaliokunnan sihteerinä ja valiokuntaneuvoksena. Halosen presidenttikaudella Arajärvi oli Kelan johtava tutkija vuosina 2000–2002. Arajärvi on toiminut selvitysmiehenä useissa sosiaalipoliittisissa kysymyksissä koskien toimeentuloturvaa (1997–1998), aikuiskoulutusta (2003), kansalaisjärjestöjen toimintaa (2006) ja maahanmuuttajien työllistymistä ja kannustinloukkuja (2008).


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärvellä on sosiaalioikeuden dosentuuri Helsingin yliopistossa. Vuosina 2003–2006 hän toimi Joensuun yliopiston osa- ja määräaikaisena sosiaalioikeuden professorina ja samassa tehtävässä Itä-Suomen yliopistossa vuosina 2006–2011. Maaliskuussa 2012 Arajärvi aloitti sosiaalioikeuden määräaikaisen, vuoden 2015 loppuun jatkuvan professuurin Helsingin yliopistossa. Hän on kirjoittanut useita teoksia.


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärvi on ollut SDP:n jäsen vuodesta 1970. Hän toimi Helsingin kaupungin koululautakunnan jäsenenä vuosina 1989–1992 ja opetuslautakunnan varapuheenjohtajana 1993–2000.


title: Pentti Arajärvi

text: Maaliskuussa 2012 Arajärvi ilmoitti pyrkivänsä Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa. Hänet valittiin valtuustoon 3 682 äänellä, mikä oli vaalipiirin kuudenneksi suurin äänimäärä. Hän oli ehdolla myös kevään 2015 eduskuntavaaleissa ja sai 3 107 ääntä, mutta ei tullut valituksi.


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärvestä tuli Suomen tasavallan presidentin puoliso vuonna 2000, kun hänen avopuolisonsa, ulkoministeri Tarja Halonen valittiin presidentiksi. Arajärven ja Halosen parisuhde oli alkanut jo vuonna 1985, mutta vielä vuoden 2000 presidentinvaalien aikana he asuivat erillisissä osoitteissa: Mäntyniemi oli heidän ensimmäinen virallinen yhteinen kotinsa.


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärvi ja Halonen avioituivat 26. elokuuta 2000. Paikalla oli vihkijän lisäksi ainoastaan Tarja Halosen tytär Anna Halonen sekä Pentti Arajärven poika edellisestä liitosta. Edellisen kerran istuvan presidentin häitä oli vietetty 80 vuotta aiemmin vuonna 1920, kun K. J. Ståhlberg ja Ester Hällström avioituivat.


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärvi jatkoi puolisonsa presidenttikauden aikana työtään tutkijana ja eduskunnan virkamiehenä, mutta osallistui myös edustustehtäviin. Arajärvi on jälkikäteen kertonut kärsineensä presidentin puolisona toimimisen aiheuttamasta vapaudenmenetyksestä ja sosiaalisesta paineesta.


title: Pentti Arajärvi

text: Tasavallan presidentin puolisona Arajärveä puhuteltiin tohtoriksi väittelemiseen saakka valiokuntaneuvos Arajärvenä ja vuoden 2003 jälkeen tohtori Arajärvenä.


title: Pentti Arajärvi

text: Vuonna 1989 Arajärvelle myönnettiin Suomen Leijonan ritarikunnan I luokan ritarin kunniamerkki. Vuonna 2000 hän sai Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan suurristin.


title: Pentti Arajärvi

text: Stadin Slangi ry. valitsi Arajärveen vuoden 2009 Stadin Kundiksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2009.


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärvellä on useita luottamustehtäviä. Hän on muun muassa Lastensuojelun Keskusliiton hallituksen puheenjohtaja, Suomen Aivosäätiön valtuuskunnan puheenjohtaja ja Suomen Mielenterveysseuran liittohallituksen puheenjohtaja. Koripalloa koulupojasta lähtien pelannut Arajärvi toimi vuosina 2006–2007 Suomen Koripalloliiton puheenjohtajana.


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärven vanhemmat olivat lastenpsykiatri ja professori Terttu Arajärvi sekä varatuomari Tauno Arajärvi. Arajärvellä on poika aiemmasta liitostaan.


title: Pentti Arajärvi

text: Arajärvi on useana vuonna osallistunut Jukolan viestiin Linnankiertäjien joukkueessa.


title: Arajärvi

text: Arajärvi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Karviaiskoiso

text: Karviaiskoiso, muilta nimiltään kapinkarviainen, kapinmarja, ananaskirsikka tai inka-marja ("Physalis peruviana", syn. "Physalis edulis"), on eteläamerikkalainen monivuotinen koisokasvi. Karviaiskoiso on sukua monelle tärkeälle ravintokasville, joista merkittävimpiä ovat tomaatti ("Solanum lycopersicum"), munakoiso ("Solanum melongena") ja peruna ("Solanum tuberosum"). Karviaiskoison pieni oranssi hedelmä on ohuiden vaaleanruskeiden lehtien keskellä. Se on läheistä sukua tomatillolle.


title: Karviaiskoiso

text: Eurooppaan karviaiskoiso tuli vasta 1700-luvulla, ilmeisesti Etelä-Afrikasta. Jo varhaisessa vaiheessa Etelä-Afrikan uudisasukkaat alkoivat viljellä sitä Hyväntoivonniemellä, mistä tuleekin englanninkielinen nimi ""Cape gooseberry"" (Hyväntoivonniemen karviainen). Karviaiskoison saapumisesta Eurooppaan kesti noin 200 vuotta ennen kuin se alkoi saavuttaa suosiota.


title: Karviaiskoiso

text: Marjojen yleisin käyttö on koristeina, mutta niistä voidaan myös tehdä hyytelöä, hilloa tai marmeladia. Maku on happoinen ja raikas, ja marjat ovat hyviä myös sellaisenaan. Viime vuosina marjat ovat tulleet tunnetuiksi ns. superruokana, ja niitä myydään laajalti kuivattuina luontaistuotekaupoissa ja kuivahedelmiä myyvissä liikkeissä. Kypsät marjat sisältävät runsaasti kalsiumia ja karoteeneja sekä C-, E-, B, B ja B -vitamiineja..


title: Karviaiskoiso

text: Voidaan idättää joko kaupasta ostetun hedelmän siemeniä tai siemenkaupasta ostettuja tarkastettuja siemeniä. Siemeniä kylvetään maalis-huhtikuussa kylvöruukussa kylvömultaan. Kylvös asetetaan valoisaan ja lämpimään paikkaan, ja huolehditaan jatkuvasta kosteudesta esim. muovipussilla. Mitä aikaisemmin kylvö suoritetaan, sitä aikaisemmin saadaan satoa. Voimistuneet taimet istutetaan omiin ruukkuihinsa.


title: Karviaiskoiso

text: Taimia voi leikata ja latvoa, jotta niistä tulee tanakoita. Siirretään ulos kesäkuun alkupuoliskolla, kun hallavaara on ohitse. Viihtyy parhaiten aurinkoisessa ja tuulelta suojatussa paikassa. Hedelmät ilmaantuvat tanakkaan kasviin heinäkuun lopusta myöhään syksyyn saakka. Lehtihankoihin kehittyvät uudet versot on poistettava säännöllisesti.


title: Karviaiskoiso

text: Kasvi kestää pari pakkasastetta. Hedelmät korjataan vasta täysin oranssinkeltaisina. Syksyllä vanhasta kasvista voidaan ottaa pistokkaita seuraavaa kesää varten.


title: Karviaiskoiso

text: Karviaiskoiso kasvaa Suomessa yksivuotisena ja tuottaa hedelmiä etenkin etelässä.


title: Straight edge

text: Straight edge on elämäntapa ja alakulttuuri, jonka edustajat pidättäytyvät käyttämästä päihteitä (tupakkaa, alkoholia ja huumeita). Joskus tähän elämäntapaan liitetään myös veganismi, sekä eläinten oikeudet. . Suomessa Straight edge -aatteen kannattajia kutsutaan "streittareiksi".


title: Straight edge

text: Straight edge -kulttuuriin liittyvät vahvasti musiikkityylit punk ja erityisesti hardcore punk. Straight edge on yksi hardcore punkin alalaji. Straight edge -liike kehittyi Minor Threat -yhtyeen sanoituksesta kappaleessa ”Straight edge”, jossa liikkeen perusidea tuodaan esille. Siihen kuuluu myös punkille ominainen rasismin ja homofobian vastaisuus, feminismi sekä antitotalitarismi.


title: Straight edge

text: 1980-luvulla aatetta musiikillisesti jatkoivat Yhdysvalloissa muun muassa Gorilla Bisquits, 7 Seconds, Judge, Youth Of Today ja Project X. 1990-luvulle tultaessa Straight edge ja siihen yhdistettävä eläinoikeusaate saivat uuden äänen metal-hardcore yhtye Earth Crisisin EP- ja albumijulkaisuista.


title: Straight edge

text: Streittariuden tunnus on kämmenselkään piirretty X-kirjain. Alun perin tällä merkinnällä järjestyksenvalvojat merkitsivät ovella punk-yhtyeiden keikoille pyrkineet alaikäiset, jolloin merkityille ei myyty alkoholia.


title: Ali-ihminen

text: Ali-ihminen () on natsien usein käyttämä termi ihmisryhmistä, jotka rotuoppien mukaan olivat ala-arvoisia arjalaisiin verrattuna. Näihin lukeutuivat juutalaiset, itäslaavit, puolalaiset, romanit, altailaiset ja afrikkalaiset. Termiä käytettiin myös värillisistä, aasialaisista ja rotujen välisistä liitoista syntyneistä.


title: Ali-ihminen

text: Kansallissosialistinen järjestelmä vainosi ja tuhosi laajasti ali-ihmisiksi luokiteltuja väestönosia. Juutalaiset ja romanit oli tarkoitus hävittää lopullisessa ratkaisussa täydellisesti, kun taas slaavit (pääasiassa venäläiset) oli Idän yleissuunnitelmassa tarkoitus saksalaistaa tai karkottaa Siperiaan.


title: Ali-ihminen

text: Termi ali-ihminen on peräisin amerikkalaisen rasistin ja eugeenikon Lothrop Stoddardin kirjasta "The Revolt Against Civilization: The Menace of the Under Man", joka on julkaistu saksaksi nimellä "Der Kulturumsturz: Die Drohung des Untermenschen". Natsiteoreetikko Alfred Rosenberg esittää kirjassaan "Der Mythus des 20. Jahrhunderts" nimenomaan Stoddardin teoksen lähteenä ali-ihmisen käsitteelle.


title: Dennis Tito

text: Dennis Anthony Tito (s. 8. elokuuta 1940 New York) on yhdysvaltalainen monimiljonääri, joka nousi julkisuuteen, kun hänestä 28. huhtikuuta 2001 tuli maailman ensimmäinen avaruusturisti. Virallisesti hän oli lennolla mukana avaruuslennolle osallistujana. Hän matkusti Kansainväliselle avaruusasemalle Sojuz TM-32 -lennon mukana ja vietti kiertoradalla 7 vuorokautta, 22 tuntia ja 4 minuuttia. Tito maksoi yhteensä kymmenpäiväisestä avaruuslennostaan 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Turboahdin

text: Turboahdin eli pakokaasuahdin on polttomoottorin tehoa lisäävä ahdin, joka saa käyttövoimansa moottorista purkautuvista pakokaasuista. Ahtimen keskeisiä osia ovat kompressori ja turbiini. Turbiinilla tuotetaan käyttövoima kompressorille, joka ahtaa ilmaa moottoriin. Turboahtimia käytetään nostamaan polttomoottorin tehoa ja parantamaan dieselmoottorin hyötysuhdetta. Turboja asennetaan nykyään lähes kaikkiin moderneihin dieselmoottoreihin ja yhä useammin myös pieniin ottomoottoreihin. Turboahtimia sovelletaan laajasti; ne ovat käyttökelpoisia niin pienehköissä moottoripyörien ottomoottoreissa kuin valtavissa laivojen kaksitahtidieseleissä. Turbojen etuna mekaanisiin ahtimiin verrattuna on se, että ne hyödyntävät muutoin osin hukkaan menevää pakokaasun energiaa. Nykyisin massavalmistettujen henkilöautojen moottoreissa ahtimia on käytössä yhdestä kolmeen.


title: Turboahdin

text: Turboahtimen keksi sveitsiläinen insinööri Alfred Büchi, joka sai patentin keksinnölleen vuonna 1905. Järjestelmää kutsuttiinkin suomalaisessa kirjallisuudessa vielä 1950- ja 60-luvuille asti Büchin järjestelmäksi.


title: Turboahdin

text: Turboahtimen ominaisuuksia ovat viive, paineentuottokyky, hyötysuhde ja virtausominaisuudet. Viive on aika, joka ahtimelta kuluu ahtopaineen nostamiseen moottorin pyörimisnopeuden mukaiselle tasolle. Lyhyellä viiveellä saavutettava nopea kiihtyvyys kostautuu huippukierroksilla ahtimen aiheuttamana vastuksena. Suurella A/R-suhteella taas kiihtyminen hidastuu, mutta pumppausteho huippukierroksilla nousee. Hyötysuhde, virtausominaisuudet ja paineentuottokyky riippuvat ahtimen muotoilusta ja suunnittelussa tehdyistä ratkaisuista. Ahtimen ominaisuuksia kuvataan ominaiskäyrästöillä.


title: Turboahdin

text: Turboahtimen siipipyörät, turbiini ja kompressori, on kiinnitetty samaan akseliin ja ne sijaitsevat omissa koteloissaan joita nimitetään turbiini- ja kompressorikoteloiksi tai -pesiksi. Akseli on laakeroitu ahtimen runkoon yleensä kuula- tai liukulaakereilla. Suuren pyörimisnopeuden vuoksi tarvitaan laakereille jatkuva voitelu jota varten tarvitaan kanavat voiteluöljylle. Voitelun tarkoituksena on sekä pitää kitka laakerissa pienenä että jäähdyttää laakeria. Normaalisti akseli liukuu öljykalvon päällä, jolloin kitka ja kuluminen ovat pienimmillään. Jos turbossa on lisäksi vesijäähdytys, tarvitaan kanavat myös jäähdytysnesteelle. Ahtimen kotelot ovat yleensä irrotettavissa sen rungosta ja käännettävissä eri asentoihin erilaisia asennustilanteita varten. Kotelot ja siipipyörät ovat myös usein korvattavissa erikokoisilla, jotta saavutettaisiin halutut ominaisuudet.


title: Turboahdin

text: Turboahdin liitetään tavallisesti imusarjaan, pakosarjaan ja voitelujärjestelmään. Joissakin turboissa on mahdollista käyttää myös nestejäähdytystä. Suurella paineella ja nopeudella moottorista purkautuvat pakokaasut pyörittävät turbiinipyörää, joka pyörittää akselin välityksellä kompressoripyörää. Ahtimen kompressori ahtaa ilmaa moottoriin. Moottorin teho kasvaa, koska sylinteriin saadaan lisää ilmaa, mikä mahdollistaa suuremman polttoainemäärän puhtaan polttamisen.


title: Turboahdin

text: Moottoritehoa voidaan nostaa jäähdyttämällä ahtoilmaa. Kylmän ilman tiheys on suurempi, minkä ansiosta polttoaineen syöttöä voidaan lisätä ja näin saavuttaa suurempi teho. Kylmän ilman ansiosta moottori ei nakuta yhtä herkästi ja ahtopainetta voidaan edelleen haluttaessa nostaa tehon lisäämiseksi. Yksi ratkaisu on käyttää välijäähdytintä, joka on lämmönvaihdin, joka siirtää ahtoilman lämpöä ulkoilmaan tai vesikiertoon. Toinen keino on ruiskuttaa ahtoilman sekaan vettä tai jotain muuta nestettä, joka sitoo lämpöä ilmasta. Tämä ratkaisu rajoittuu epäkäytännöllisyytensä vuoksi lähinnä erikoisratkaisuihin. Esimerkiksi 1970-luvun lopulla Saab 99 Turboon sai alkuaikoina vesiruiskutuksen lisävarusteena, koska ahtoilman jäähdytin ei kokonsa vuoksi sopinut 99-mallin korirakenteeseen.


title: Turboahdin

text: Ahtopainetta on säädeltävä jotta moottori tarjoaisi tehon joustavasti ja moottorin käyttöiän takaamiseksi.


title: Turboahdin

text: Hukkaportti on venttiili, joka päästää osan pakokaasuista pakosarjasta turbiinin ohitse suoraan pakoputkeen. Pakokaasua ohjataan turbiinin ohitse, jotta ahtimen pyörimisnopeus ja ahtopaine eivät nousisi liian suuriksi. Hukkaportin vaihtoehtona voidaan käyttää ahdinta, jonka siivet ovat säädettäviä. Kilpamoottoreissa on käytetty ahtopaineen rajoitusventtiileitä, jotka päästävät ahdettua ilmaa ulos.


title: Turboahdin

text:
Chevrolet Corvair Monza Spyder - mallissa käytettiin erityisesti muotoiltua äänenvaimenninta. Se rajoitti ahtimen turbiinille menevän pakokaasun
määrän vakioksi, joka ei enää kasvanut moottorin kierrosluvun noustessa yli asetetun arvon.


title: Lebensraum

text: Lebensraum () on 1900-luvun alussa vakiintunut käsite, jolla tarkoitettiin Saksan alueen väitettyä tai pelättyä ylikansoittumista ja siitä seurannutta ajatusta aluelaajennuksista. Jatkosodan aikana termiä käytettiin myös Suur-Suomi-aatteen yhteydessä.


title: Lebensraum

text: Termin "lebensraum" kehitti saksalainen maantieteilijä Friedrich Ratzel, joka käytti sitä vuonna 1901 julkaisemassaan samannimisessä esseessä. Geopolitiikan isänä tunnettu ruotsalainen teoreetikko Rudolf Kjellén poimi käsitteen, ja tulkitsi sen kirjaimellisesti, ajatellen kansallisvaltiot eläviksi organismeiksi, joiden piti tarvittaessa valloittaa itselleen lisää ”elintilaa”. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen teoriaa kehitteli edelleen Ratzelin ja Kjellénin pohjalta saksalainen maantieteilijä Karl Haushofer. Natsien käyttöön välittynyt elintilateoria perustui lähinnä Ratzelin ajatusten väärintulkintaan.


title: Lebensraum

text: Koska Saksalla ei ollut juurikaan siirtomaita verrattuna muihin ajan eurooppalaisiin suurvaltoihin, kuten Isoon-Britanniaan ja Ranskaan, lebensraumin tarpeesta tuli saksalaisten keskuudessa suosittu iskulause ensimmäiseen maailmansotaan mentäessä. Sodan päätyttyä Saksan tappioon elintilan puutteesta puhuivat lähinnä äärioikeistolaiset ja nationalistiset järjestöt, kuten Adolf Hitlerin johtama Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue.


title: Lebensraum

text: Natsi-Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon toisessa maailmansodassa tavoitteeksi tarkentui saavuttaa niin sanottu Astrahan–Arkangeli-linja. Astrahan on kaupunki etelässä Kaspianmeren rannalla, Arkangeli taas Pohjoisen jäämeren rannalla. Saksa hävisi myös toisen yrityksensä kartuttaa elintilaansa. Tätä varten laadittiin idän yleissuunnitelma, joka käsitti sekä slaavilaisen väestön tuhoamista kuin sen siirtämistä Uralin toiselle puolelle Länsi-Siperiaan sekä joidenkin avainalueiden asuttamista germaanisella väestöllä.


title: Lebensraum

text: Toisen maailmansodan jälkeen sana levisi kansainväliseen käyttöön, ja sillä viitataan yleensä Adolf Hitlerin 1920-luvulla kirjassaan "Taisteluni" luonnostelemaan suunnitelmaan hankkia Saksalle elintilaa idästä Neuvostoliiton alueilta.


title: Lebensraum

text: Jatkosodan aikana "elintilaa" käytettiin yhtenä perusteluna Itä-Karjalan liittämiseksi tulevaan Suur-Suomeen. Vuonna 1941 Valtion tiedotuslaitos julkaisi saksankielisen teoksen "Finnlands Lebensraum", jossa hankkeelle esitettiin tieteellisiä perusteluja. Kirjan mukaan Suomen väestönkasvu on niin nopeaa, että elintilan laajentaminen itään on tulevina vuosina välttämätöntä. Väite ei kuitenkaan perustunut mihinkään todellisiin faktoihin, vaan oli puhtaasti propagandistinen.


title: ITunes

text: iTunes on Applen julkaisema maksuton musiikkisoitinohjelma, joka on saatavilla sekä macOS että Windows-käyttöjärjestelmille. iTunes-ohjelmistoa voi käyttää musiikin kuunteluun, videoiden katsomiseen, CD-levyjen muuntamiseen AAC- tai MP3-formaattiin sekä WMA-formaatin konvertointiin kyseisiin muotoihin, musiikkitiedostokokoelman organisointiin sekä musiikkitiedostojen siirtämiseen Applen iPod-, iPhone- ja iPad-laitteille.


title: ITunes

text: iTunes sisältää myös maailman suosituimman verkkomusiikkikaupan, iTunes Storen sekä iPhone-puhelimille, iPod Touch -mediasoittimille ja iPad-taulutietokoneelle tarkoitetun App Store -sovelluskaupan.


title: ITunes

text: iTunes Store on Applen huhtikuussa 2003 julkaisema verkkomusiikkikauppa, jossa myydään nykyään myös elokuvia ja TV-sarjoja. Applen toimitusjohtaja Steve Jobs onnistui saamaan viisi suurta levy-yhtiötä mukaan palvelun julkistamiseen. iTunes Storesta ostettavissa olevat musiikkitiedostot olivat alun perin Applen omassa DRM-kopiosuojatussa AAC-formaatissa, ja niiden bittivirta oli 128 kbps. Toukokuussa 2007 EMI-levy-yhtiön kappaleita alettiin jakaa ilman DRM-suojausta ja paremmalla 256 kbps laadulla, mutta hieman korkeammalla hinnalla. DRM-vapaiden kappaleiden valikoima on tämän jälkeen laajentunut kaikkeen kaupassa myynnissä olevaan musiikkiin.


title: ITunes

text: Kappaleiden hinta oli julkistuksen yhteydessä ennennäkemättömän edullinen. Myös yksittäisten kappaleiden ostomahdollisuus oli uutta. Yksittäiset kappaleet maksoivat 0,99 dollaria ja kokonaiset albumit 9,99 dollaria. Levy-yhtiöt olivat vuonna 2004 aikeissa korottaa hintoja, mutta tähän Apple ei suostunut. Sittemmin hinnoittelua on muutettu. Yksittäisillä kappaleilla on kolme hintatasoa: 69 senttiä, 99 senttiä ja 1,29 dollaria. Hinnat ovat samat euroissa. Albumien hinnat vaihtelevat. Hintamuutoksen yhteydessä iTunes luopui DRM-suojauksesta. Musiikkikappaleet sisältävät matalatarkkuuksiset (600 × 600 pikseliä) kuvat musiikkialbumin kansikuvasta.


title: ITunes

text: iTunes Storesta ostettuja DRM-suojattuja musiikkikappaleita voidaan soittaa ainoastaan iTunes-soitto-ohjelmalla sekä Applen omilla iPod-musiikkisoittimilla. Ostettuja musiikkikappaleita voidaan polttaa rajoittamattomalle määrälle CD-levyjä, kuunnella rajoittamattomalla määrällä iPodeja ja soittaa viidessä eri tietokoneessa. Suojaamattomia kappaleita voidaan soittaa missä tahansa soittimessa, joka tukee AAC-formaattia.


title: ITunes

text: iTunesin myötä artistit ovat heränneet vaatimaan suurempaa osaa teostensa myynnistä. iTunesin kaltaiset digitaaliset palvelut vähentävät artistien levy-yhtiöiltä saamaa palvelua, mutta tämä ei ole aina näkynyt artistien sopimuksissa. Weird Al Yankovic on laskenut, että hänen uudessa sopimuksessaan iTunes Storesta dollarin hintaan ostetusta kappaleesta artisti saa vain neljä senttiä. Yankovicin mukaan hänen osuutensa CD-levymyynnin tuotosta on suurempi kuin digitaalisesta jakelusta. Englannissa Featured Artists Coalition -yhdistys on lobannut EU-parlamentin jäseniä ajamaan artistien oikeuksia. FAC:n mukaan artistin keskimäärin saaman noin 15 prosentin osuuden levymyynnistä on noustava kun levymyynnin kulut digitaalisen jakelun myötä alenevat.


title: ITunes

text: iTunes Storesta tuli Yhdysvaltojen suurin musiikin jälleenmyyjä vuonna 2008. Yhdysvaltojen iTunes Storessa on nykyään myynnissä myös TV-sarjoja ja elokuvia. iTunes Store vuokraa elokuvia yli päivässä, tehden siitä myös maailman suosituimman Internetissä toimivan elokuvakaupan. Heinäkuussa 2009 Apple kertoi, että iTunesin App Store -sovelluskaupasta on ladattu sen ensimmäisen toimintavuoden aikana 1,5 miljardia sovellusta. Kaupan valikoimissa oli ilmoitushetkellä .


title: Luettelo renessanssisäveltäjistä

text:
Tämä on luettelo renessanssiajan (noin 1400-1600) säveltäjistä.
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Kumite

text: Kumite on karaten sparrausharjoittelumuoto, jossa harjoitellaan ottelutekniikoita. Kumite on myös karaten kilpalaji, jossa pisteitä saa vastustajaan osutuista puhtaista lyönneistä ja potkuista. Kumite vaatii hyvää perustekniikan hallintaa, hyvää peruskuntoa ja kisoissa myös sääntöjen tuntemista.


title: Kumite

text: Kilpa-kumitessa ottelijalla on joko punainen tai sininen vyö, tavallista kevyempi puku ja hammassuojat. Käsissä ovat kevyet rystyset ja kämmenselän peittävät ottelukäsineet. Jaloissa käytetään sääri- ja jalkapöytäsuojia. Naiset käyttävät rintasuojusta, miehet voivat käyttää alasuojia.


title: Hausmylly

text: Hausmylly oli suomalainen vuonna 1989 perustettu dance- ja popmusiikkia esittävä yhtye. Yhtye oli 28. huhtikuuta 2018 alkaneella "Kiitos kaikesta 2018" -nimisellä jäähyväiskiertueellaan ja sen viimeinen keikka oli 31. joulukuuta 2018 Viitasaaren viihdekeskuksessa Viitasaarella, jolloin yhtye lopetti.


title: Hausmylly

text: Hausmyllyn perustivat keväällä 1989 Viitasaarella DJ:t Enzo (Hannu Pulkkinen), Micky (Mika Kauppinen) sekä Psycho (Pekka Mykkänen, jätti yhtyeen syksyllä 1990). Pian sen jälkeen yhtyeeseen tuli mukaan Drome (Jari Karjalainen, päälaulaja), Lowland (Petri Alanko, muusikko-tuottaja) ja Jakke (Jarmo Valkeinen, rummut). Tämä kokoonpano pysyi vuoteen 1997 saakka, jolloin yhtye lähti tauolle. Yhtye teki paluun vuonna 2002 vanhalla kokoonpanolla. Drome lähti ulkojäseneksi Las Palmasiin vuonna 2004. Hänen tilalleen laulajaksi vaihdettiin Sami Asp, joka oli ollut yhtyeen keikkakitaristina vuodesta 2002 saakka. Muina yhtyeen jäseninä vaikuttivat Enzo (rap, laulu), Micky (laulu), Lowland (koskettimet) ja Jakke (rummut).


title: Hausmylly

text: Tammikuussa 2007 Hausmylly ilmoitti jakautuneensa. Jäsenet Enzo ja Micky jatkoivat musiikin tekemistä nimellä Hausmylly. Heidän lisäkseen yhtyeeseen kuuluivat yhtyeen vanhat jäsenet Lowland (Petri Alanko), Psycho, Drome ja Jakke (Jarmo Valkeinen), lisäksi yhtyeeseen liittyi uutena jäsenenä Mari, joka myöhemmin vaihdettiin Pasi "Poju" Heinoseen.


title: Hausmylly

text: Bändin kokoonpano kesällä 2015: Tero (laulu, tuottaja), Enzo (riimittelyt) ja Jakke (rummut). Hausmylly Duo keikkaili Teron ja Enzon voimin.


title: Hausmylly

text: Heinäkuussa 2015 Enzolla todettiin eturauhas- ja keuhkosyöpä.


title: Hausmylly

text: Syyskuussa 2016 Hausmylly julkisti uuden kokoonpanonsa, johin kuuluivat: Hannu "Enzo" Pulkkinen, Jani Kupari, JP Styrman, Jarmo Valkeinen ja kitarassa Kepu Karppanen. Keväällä 2017 Hausmyllyn kokoonpano oli Hannu "Enzo" Pulkkinen, Jani "Kesäpoika" Kupari, Juha Avoketo, Anniina Koivisto, Jarmo "Jakke" Valkeinen ja Kepu Karppainen. Kiitos kaikesta jäähyväiskiertue alkoi keväällä 2018. Mukana kiertueen jäsenistössä keväällä oli Anniina Koivisto ja Leevi Andersson. Kesällä jäsenistö taas vaihtui, ja mukaan lähti JP Styrman, Mari Varjovirta ja kitaristiksi Jari Viitaniemi. Hausmylly jatkaa "Kiitos kaikesta 2018" -kiertuetta: Hannu "Enzo" Pulkkisen johdolla vuoden 2018 loppuun saakka.


title: Hausmylly

text: Alkuvaiheessa Hausmyllyn musiikki oli osin huumorisävytteistä dancemusiikkia ja yhtyeen tämän aikakauden musiikkia on verrattu muun muassa Raptoriin. Tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Se mustamies", "Mua haluttaa" ja "Gigolo" sekä balladi "Et jättää saa". Hausmylly siirtyi myöhemmin poikabändien pop-musiikkilinjalle, ja albumilta "Tahdonvoimaa" julkaistusta singlestä "Ikävä lokakuu" tuli menestys. "Se mustamies" oli vuoden 1991 myydyin single ja pysyi singlelistan ykkössijalla kymmenen viikkoa. Hausmyllyn albumeja myytiin vuoteen 2013 mennessä lähes 200 000 kappaletta.


title: Hausmylly

text: Hausmylly osallistui Syksyn Sävel -kilpailuun vuonna 1992 kappaleella "Mennyttä aikaa", ja sijoittui kolmanneksi sekä edelleen vuonna 1997 kappaleella "Odotan", sijoittuen tuolloin toiseksi.


title: Hausmylly

text: Hausmylly teki paluun vuonna 2002, ja seuraavana vuonna ilmestyi studioalbumi "Scumback". Vuonna 2005 julkaistiin studioalbumi "Sateesta aurinkoon". Niin ikään vuonna 2005 ilmestyi albumi "Sateesta aurinkoon". Lokakuussa 2006 ilmestyi radiosingle "Suruntuoja". Vuonna 2007 Sam Asp siirtyi omiin musiikkiprojekteihinsa. Alppu (Alpertti Rieskjärvi) toimi kitaristina vuoteen 2010 saakka. Laulaja Mari liittyi yhtyeeseen ensimmäisenä naisjäsenenä ja kiersi yhtyeen mukana Ysäri-kiertueella keväällä. Perustajajäsen Psycho palasi tekemään sanoituksia Hausmyllylle ja lauloi syyskuussa julkaistun "Lännen lokari" -uudelleenlämmityksen.


title: Hausmylly

text: Perustajajäsenet Micky ja Enzo jatkoivat Hausmyllyn selkärankana, samoin Jakke ja Lowland. Toukokuussa julkaistiin single "Kaikkien aikojen rantalomareggae". Kesäkuussa Mari jättäytyi pois, koska Hausmyllyn tuotanto sopi vaikeasti naisäänelle. Uudeksi päälaulajaksi tuli Pasi ”Poju” Heinonen. Studiomuusikko-sanoittaja-laulaja-kansantaiteilija Jyrki Kemppainen ahkeroi uuden Hausmylly-tuotannon parissa.


title: Hausmylly

text: Lokakuussa 2007 ilmestyi albumi "Kaverinkaverinkaveri". Yhtyeen kolmastoista albumi "In sonus veritas" julkaistiin syyskuussa 2008. Kyseistä albumia myytiin vain 7 Päivää -lehden nettisivuilta digitaalisesti.


title: Hausmylly

text: Vuonna 2011 osa yhtyeen jäsenistä suuntasi omiin projekteihinsa ja koottiin uusi yhtye, joka alkoi työstää uusia sävellyksiä. Micky (laulu) ja Jakke (rummut) kokosivat uuteen bändiin Konstan (päälaulaja), Teron (koskettimet, tuottaja) sekä Kaitsun (kitara). Heinäkuussa uuden kokoonpanon tekemä sävellys "Mairepistehvi" julkaistiin yhtyeen kotisivuilla. Keikkoja kierrettiin alkuvuosi 2010 ja seuraava kesä kului festareiden merkeissä.


title: Hausmylly

text: Bändin lisäksi Hausmylly keikkaili myös duona vuodesta 2002 lähtien, kokoonpanossa Mika ja Tero.


title: Hausmylly

text: Toukokuussa 2013 Micky eli Mika Kauppinen kuoli 44-vuotiaana.


title: Hausmylly

text: Bändi jatkoi keikkailua Enzon liittyessä siihen takaisin, duona Enzo keikkaili Teron kanssa.


title: Hausmylly

text: Syyskuussa 2014 bändi julkaisi uusintaversion Juha Avokedon ja Enzo Pulkkisen sävellyksestä "Aurinko"". "Tässä versiossa mukana oli myös Janne Hurme. Biisi ja musavideo on löydettävissä You Tubessa nimellä "Hausmylly feat Janne Hurme: Aurinko".


title: Hausmylly

text: Enzo sairastui heinäkuussa 2015 eturauhas- ja keuhkosyöpään, joka uusiutui helmikuussa 2016.


title: Hausmylly

text: Hausmylly julkaisi 15. kesäkuuta 2017 You Tubessa kappaleen "Nostalgiaa" (säv. Avoketo, san. Koivisto/Enzo). Kappale on omistettu Hausmyllyn pitkälle historialle ja 2013 menehtyneen Mika "Micky" Kauppisen muistolle.


title: Hausmylly

text:
Vuoden 2018 alussa Hausmyllylle kasattiin keikkakokoonpano Enzon ympärille ja aloitettiin yhtyeen viimeinen "Kiitos kaikesta 2018" jäähyväiskiertue.
Vuoden aikana kokoonpano on muuttunu useasti, ja vanhat jäsenet ovat tapelleet julkisesti Enzon sekä manageri Mia Helen Oksasen kanssa, lähinnä sosiaalisessa mediassa. Kokoonpano vuoden 2018 alusta noin toukokuulle asti sisälsi Enzon lisäksi naisvokalisti Anniina Koivisto-Roukalan sekä romanilaulaja Leeviboyn (oik. Leif "Leevi" Andersson). Kesän sekä syksyn keikoilla nähtiin Enzon lisäksi naisvokalisti Mari Varjovirta (oik. Mari Koivisto), laulaja Janne Remes sekä kitaristi Jari Viitaniemi. Marraskuun Club Teatrian keikkojen jälkeen Marin ja Jarin tilalle tulivat naisvokalisti Annukka sekä kitaristi Teemu Koskela.


title: Hausmylly

text: Vuoden 2018 syyskuussa julkaistiin myös "Hausmylly feat. Tauski" nimen alla Tauskin sanoittama sekä sovittama uusi kappale "Kiitos kaikesta".


title: Hausmylly

text: Vuonna 1995 Hausmylly julkaisi kappaleen "Älä sano huomisesta". Vuonna 2001 Backstreet Boys puolestaan julkaisi kappaleen "Drowning", jossa on epäilty olevan yhtäläisyyksiä Hausmyllyn kappaleeseen.


title: Käyttöoikeuksien hallinta

text: DRM (, ) on yleisnimi tekniikoille, joilla pyritään rajoittamaan sitä, mitä tietokoneen tai muun vastaanottimen käyttäjä pystyy DRM-suojatulle datalle tekemään saadessaan käsiinsä tällaista dataa. DRM-tekniikka saattaa asettaa rajoituksia esimerkiksi datan edelleenlähettämiselle, tallentamiselle ja kopioimiselle.


title: Käyttöoikeuksien hallinta

text: DRM-tekniikoiden sovellusalueita ovat muun muassa tekijänoikeuden alaisen musiikin, elokuvien ja tietokoneohjelmistojen kopioinnin esto sekä liikesalaisuuksien suojaaminen teollisuusvakoilulta. Esimerkkejä:Suomen tekijänoikeuslaki kieltää kopiosuojatun materiaalin purkamisen muuta tarkoitusta kuin sisällön katselua tai kuuntelua varten. Rikoslaissa rikosnimike on "teknisen suojauksen kiertäminen" ja siitä voidaan tuomita enintään vuodeksi vankeuteen. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että kopiosuojatusta CD- tai DVD-levystä ei saa tehdä varmuuskopiota, eikä sisältöä saa omatoimisesti siirtää esimerkiksi kannettavalle soittimelle, ellei käytössä oleva kopiosuojausjärjestelmä sitä mahdollisuutta erikseen tarjoa.


title: Käyttöoikeuksien hallinta

text: Uusi tekijänoikeuslaki astui pääosin voimaan 1. tammikuuta 2006. Lakia arvosteltiin voimakkaasti muun muassa siksi, että se poistaa CD- tai DVD-levyn omistajan oikeuden valita, millä välineillä ja miten hän laillisesti ostamaansa sisältöä käyttää. Tämä voi tehdä levyn käytön mahdottomaksi muun muassa sellaisissa ympäristöissä, joita kopiosuojausjärjestelmä ei tue. Lisäksi laki kieltää kopiosuojauksen kiertoon käytetyt ohjelmat ja organisoidun kopiosuojausten purkupalvelun tarjoamisen ("teknisen suojauksen kiertämiskeinorikos").


title: Käyttöoikeuksien hallinta

text: Kopiosuojauksen kiertämisen kielto ei koske tietokoneohjelmaa suojaavaa kopiosuojausta.


title: Käyttöoikeuksien hallinta

text: Vapaiden ohjelmistojen liikkeen johtajan Richard Stallmanin perustaman Free Software Foundationin mukaan sana "rights" ("oikeudet") DRM-tekniikan nimessä on harhaanjohtava, ja järjestö on kehottanutkin käyttämään tekniikoista nimitystä "Digital Restrictions Management", "käyttöestojen hallinta".


title: Käyttöoikeuksien hallinta

text:
Muun muassa kansalaisjärjestö EFFI on esittänyt voimakasta arvostelua DRM-tekniikoita kohtaan. DRM-tekniikoiden vastustajien mielestä DRM-tekniikat rajoittavat niillä suojatun materiaalin laillista käyttöä ja asettavat sisällöntuottajien oikeudet kuluttajan oikeuksien edelle. Myös vapaiden ohjelmistojen käyttäjät ja kehittäjät arvostelevat vahvasti DRM-tekniikoita, sillä DRM rajoittaa esimerkiksi DRM-suojatun musiikin soittamisen pelkästään suurten yhtiöiden soittimiin ja estävät kappaleiden soittamisen toteuttamisen vapaan lähdekoodin ohjelmiin kiertämättä suojausta, mikä on laitonta. DRM-suojaukset ovat myös aiheuttaneet runsaasti ongelmia soitettaessa sisältöä muualla kuin tietokoneella, esimerkiksi MP3-soittimissa tai autojen soittimissa.
27. syyskuuta 2008 Walmart ilmoitti, että se sulkee DRM-palvelimensa 9. lokakuuta 2008, jolloin sieltä ostettu DRM-suojattu musiikki lakkaa toimimasta.


title: Käyttöoikeuksien hallinta

text: Monet yksityishenkilöt vastustavat DRM-tekniikoita periaatteesta, sillä ne rajoittavat yksityishenkilön oikeuksia ostamaansa tuotteeseen. DRM-tekniikka on ajanut monet tavallisesti musiikkinsa ostavat yksityishenkilöt lataamaan musiikkinsa laittomasti vertaisverkoista, joissa DRM-suojaukset on poistettu ja musiikki toimii kaikkialla. Jotkut näistä henkilöistä tosin ostavat yhä musiikkinsa, mutta lataavat kopion "laittomasti" saadakseen sisällön toimimaan soittimissaan.


title: DRM

text: DRM on lyhenne seuraavista asioista:


title: Luettelo barokkisäveltäjistä

text:
Tämä on luettelo barokin (n. 1600-1760) aikana vaikuttaneista säveltäjistä.
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Luettelo klassismin säveltäjistä

text: Tämä on luettelo klassismin (n. 1730–1820) aikana vaikuttaneista säveltäjistä.


title: To/Die/For

text: To/Die/For oli kouvolalais-helsinkiläinen vuonna 1999 perustettu goottimetalliyhtye. Yhtye lopetti toimintansa heinäkuussa 2016.


title: To/Die/For

text: Jarno Perätalo (kitara ja laulu), Tonmi Lillman (rummut) ja Make Kanki (basso) perustivat To/Die/Foria edeltäneen rockyhtye Mary-Annin Kouvolassa vuonna 1993. Ajan myötä yhtyeen kokoonpanoon liittyivät kosketinsoittaja Juska Salminen, rumpali Jaani Peuhu (jolloin Lillman vaihtoi bassoon) sekä kitaristit Andy ja Juha-Pekka Sutela. Myöhemmin basistiksi vaihtui Miikka Kuisma. Mary-Ann ehti julkaista omakustannelevyn "Mary-Ann" vuonna 1997 ja synkempää ja raskaampaa ilmaisua esitelleen omakustanne-EP:n "Deeper Sin" vuonna 1998. EP toi yhtyeelle levytyssopimuksen Spinefarm Recordsin kanssa vuonna 1999. Yhtyeen nimi muuttui sopimuksen myötä muotoon To/Die/For ja Tonmi palasi kokoonpanoon. Esikoisalbumi "All Eternity" julkaistiin samana vuonna. Seuraavan albumin "Epiloguen" nauhoitusten aikana Miikka Kuisma erosi yhtyeestä ja Marko Kangaskolkka otettiin hänen tilalleen.


title: To/Die/For

text: Alkuvuodesta 2002 To/Die/For soitti nipun keikkoja Venäjällä ja Meksikossa. Kyseisten esiintymisten jälkeen yhtye alkoi kirjoittaa uutta materiaalia kolmatta albumia varten. Miehistössä koettiin muutoksia, kun Mika Ahtiainen korvasi J-P Sutelan kitarassa. Kolmas albumi, "Jaded", julkaistiin vuonna 2003.


title: To/Die/For

text: "Jadedin" julkaisun jälkeen Jape ja Mika erosivatkin yhtyeestä. Jape rekisteröi To/Die/Forin nimen itselleen. Näin yhtyeen jäsenistö vaihtui. Yhtye julkaisi albumin "IV". Albumin julkaisun jälkeen yhtye suuntasi Euroopan-kiertueelle Soulrelicin kanssa. Kiireisenä miehenä J-P Sutela erosi yhtyeestä ja Soulrelicin kitaristi Antti-Matti ”Antza” Talala otettiin hänen tilalleen. Myös Juska jätti yhtyeen kiertueen aikana.


title: To/Die/For

text: Vielä Ahtiaisenkin erottua yhtyeestä hänen tilalleen otettiin uudelleen Joonas Koto. Keväällä 2006 yhtye ilmoitti pitävänsä keikkataukoa ja aloittavansa nauhoittaa viidettä albumia, "Wounds Wide Openia". Nauhoitusten välissä yhtye kiersi Eurooppaa ja Venäjää. Wounds Wide Open -albumin julkaisun jälkeen To/Die/For kiersi jälleen Eurooppaa, Venäjää, Meksikoa ja Yhdysvaltoja. Syksyllä 2010 To/Die/For aloitti kuudennen albuminsa nauhoitukset ja Samsara julkaistiin vuonna 2011.


title: To/Die/For

text: Yhtyeen seitsemäs studioalbumi Cult julkaistiin toukokuussa 2015. To/Die/For ilmoitti yhtyeen tulleen tiensä päähän 21. heinäkuuta 2016. Yhtyeen jäähyväiskeikka oli seuraavana päivänä 22. heinäkuuta John Smith Rock Festivaaleilla Laukaassa.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Isaac Bashevis Singer (, alun perin Icek-Hersz Zynger; 21. marraskuuta 1902 Leoncin, Varsova, Kongressi-Puola, silloista Venäjää – 24. heinäkuuta 1991 Miami, Florida) oli puolanjuutalainen kirjailija. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1978. Singer tunnetaan ennen kaikkea novelleistaan.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Singerin isä oli hasidirabbiini, ja hänen äitinsä Bathsheba oli myös rabbiinin tytär. Singer otti myöhemmin käyttöön äitinsä nimen kirjailijanimessään ”Bashevis” (Bathsheban poika). Hänen veljensä Israel saavutti kuuluisuutta suosittuna jiddišinkielisenä kirjailijana. Israel Joshua Singer oli nuoremman veljensä ensimmäinen ja tärkein kirjallinen esikuva.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Singer kasvoi köyhässä, valtaosin jiddišinkielisessä Mirówin kaupunginosassa Varsovassa, jossa hänen isänsä toimi rabbiinina, tuomarina ja hengellisenä johtajana, sekä Bilgoraj’ssa, perinteellisessä juutalaisessa pikkukaupungissa, jollaisia myös kutsutaan nimellä ”shtetl”. Varsovan Krochmalnakadusta, jonka varrella hän pikkupoikana asui numeroissa 10 ja 12, tuli sittemmin yksi hänen kirjojensa päähenkilöistä. Singerin Varsovan-kotitaloa ei enää ole olemassa, mutta hänen kunniakseen järjestetään Varsovassa joka syyskuun alussa Singer-festivaali.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Vuonna 1920 Singer alkoi opiskella rabbiiniseminaarissa, mutta palasi pian Bilgoraj’hin, missä hän elätti itseään antamalla heprean kielen opetusta. Vaikka rabbiinikoulutus jätti pysyvät jälkensä häneen, Singer unelmoi kirjallisesta urasta. Vuonna 1923 hän muutti Varsovaan, jossa hän työskenteli oikaisulukijana veljensä toimittamassa jiddišinkielisessä Literarishe bleter -kirjallisuuslehdessä. Isoveli auttoi häntä laajentamaan yleissivistystään ja johdatti hänet uusien poliittisten aatteiden ja kulttuurisuuntauksien piiriin.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Singerin ensimmäinen kirjallinen debyytti oli "Der sotn in Goray" (Goraj'n saatana), joka julkaistiin Puolassa vuonna 1934. Se kertoo 1600-luvun valemessiaasta nimeltä Shabbetai Zvi. Tämän romaanin, kuten monien muidenkin Singerin teosten henkilöt ovat täysin sattumanvaraisten kohtalon voimien armoilla ja toisaalta myös omien intohimojensa, taikauskojensa ja kiihkeiden unelmiensa vankeja. Myöhemmässä romaanissaan "Orja" (suom. 1983) Singer palaa sekasortoiseen 1600-lukuun ja kertoo juutalaisen miehen ja ei-juutalaisen naisen rakkaustarinan.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Paetakseen Puolassa nousevaa antisemitismiä ja sodanuhkaa sekä seuratakseen isoveljeään Singer muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1935. Hän erosi silloisesta vaimostaan Rachelista ja pojastaan Israelista, jotka muuttivat ensin Moskovaan ja myöhemmin silloiseen Palestiinaan. Singer asettui asumaan New Yorkiin, missä hän ryhtyi kirjoittamaan artikkeleita jiddišinkieliseen "Forverts"-sanomalehteen. Hän käytti salanimeä Varshofsky eli "Varsovalainen". Vuonna 1940 hän solmi avioliiton Alma Haimannin kanssa, joka oli saksalainen emigrantti. Singer sai Amerikan kansalaisuuden vuonna 1943. Koko uransa ajan hän pysyi uskollisena "Forverts"-lehdelle, joka vieläkin ilmestyy, tosin vain viikoittain.


title: Isaac Bashevis Singer

text: 1940-luvulla Singerin kirjallinen maine alkoi kasvaa monien Amerikan jiddišinkielisten maahanmuuttajien ja pakolaisten keskuudessa. Toisen maailmansodan, holokaustin ja jiddišiä puhuvan väestön lähes täydellisen tuhon jälkeen jiddišin kieltäkin pidettiin kuolleena. Vaikka Singer olikin muuttanut Yhdysvaltoihin, hän uskoi äidinkielensä voimaan ja tiesi, että vielä on olemassa koko joukko ihmisiä, jotka kaipaavat jiddišinkielistä luettavaa. Singer sai paljon vaikutteita jiddišinkielisistä klassikoista kuin kuten Shalom Aleichemista, mutta hänen tyylinsä oli modernimpi, ja siihen oli jo lyönyt leimansa monien vuosien oleskelu Amerikassa. Singer käytti hyväkseen juutalaista perinnettä sekä kansantarinoita ja -uskomuksia, mutta käsitteli niitä uudenaikaisella, ironisella tavalla ja lisäsi niihin usein irvokkaita ja eriskummallisia piirteitä.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Singer julkaisi 18 romaania ja 14 lastenkirjaa sekä lukuisia muistelmia, esseitä ja artikkeleita. Parhaiten hänet kuitenkin tunnetaan novellistina. Hänen kertomuksiaan on ilmestynyt useissa kokoelmissa, joista ensimmäinen englanninkielinen oli "Gimpel the fool" (1957). Se oli alun perin ilmestynyt "Partisan review" nimisessä kirjallisuusjulkaisussa Saul Bellowin englannintamana. Monet "Forvertsissä" ilmestyneet novellit ilmestyivät sittemmin englanniksi käännettyinä eri kokoelmissa kuten "Isäni seurakuntaa" (suom. 2002), "A Crown of Feathers" (1973), "Spinoza of Market Street" (1961) ja "A Friend of Kafka" (1970).


title: Isaac Bashevis Singer

text: Singer otti itse osaa kirjojensa kääntämiseen englanniksi ja teki niihin käännösprosessin aikana paljon muutoksia. Hän myös määräsi, että käännökset muille kielille on tehtävä englanninkielisistä laitoksista eikä suoraan jiddišistä. Myös suomennokset on siis tehty englannista.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Yksi Singerin huomattavimmista aiheista oli vanhan ja uuden maailman välinen ristiriita, perinteen ja uudistusten, uskonnon ja vapaan ajattelun välinen konflikti. Tätä aihetta hän käsittelee muun muassa perhekronikoissaan "Moskatin suku" (suom. 1986), "The Manor" (1967) ja "The Estate" (1969). Näitä laajoja eeppisiä teoksia on verrattu Thomas Mannin "Buddenbrookeihin". Mannin lailla Singer kuvaa kuinka vanhat suvut murtuvat uuden ajan vaatimusten voimasta, 1800-luvun puolivälistä toiseen maailmansotaan asti, ja kuinka ne hajoavat palasiksi taloudellisina, yhteiskunnallisina ja inhimillisinä yksikköinä.


title: Isaac Bashevis Singer

text: 1960-luvulla Singer kirjoitti useita teoksia yksilön moraalista. Eräs hänen tunnetuimmista romaaneistaan on "Vihassa ja rakkaudessa" (suom. 1991), joka kertoo holokaustin eloonjääneistä uhreista, heidän sekavista perhesuhteistaan ja uskon menetyksestä. Singerin oma suhtautuminen uskontoon oli monimutkainen. Hän piti itseään yksinäisenä epäilijänä, vaikka tunsikin syvää yhteyttä ortodoksijuutalaisiin juuriinsa, ja viimein kehitti itselleen oman uskonnollisen filosofiansa, jota hän kutsui "yksityiseksi mystisismiksi". ”Koska kerran Jumala on täysin tuntematon ja ikuisesti vaikeneva, meillä on lupa itse valita minkälaisilla ominaisuuksilla hänet varustamme.”


title: Isaac Bashevis Singer

text: Singer oli myös 35 viimeisten elinvuosiensa ajan kasvissyöjä, etupäässä säälistä eläimiä kohtaan. Hänen novellinsa "The Slaughterer" kuvaa teurastajaa, joka tuntee suurta tuskaa ja ahdistusta joutuessaan valitsemaan eläimiä kohtaan tuntemansa myötätunnon ja teurastajan ammattinsa välillä.


title: Isaac Bashevis Singer

text: Saatuaan Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1978 Singer saavutti mahtavan suosion koko maailmassa, ja hänen kirjojaan on käännetty lukuisille kielille. Hänen maineensa ei-juutalaisten lukijoiden keskuudessa on suurempi kuin kenenkään toisen jiddiškielisen kirjailijan.


title: Luettelo 1900-luvun taidemusiikin säveltäjistä

text:
Tämä on osittainen luettelo 1900-luvulla vaikuttaneista merkittävistä taidemusiikin säveltäjistä.
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Isaac Singer

text: Isaac Singer on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:


title: Luettelo 2000-luvun taidemusiikin säveltäjistä

text:
Tämä on luettelo säveltäjistä, jotka ovat vaikuttaneet 2000-luvulla.
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Mistreat

text: Mistreat on vuonna 1988 perustettu kouvolalainen RAC-yhtye. Mistreatin esiasteita olivat muun muassa yhtyeet nimeltä Synthetical bastards, Sorbus sound ja Technodeath.


title: Mistreat

text: Musiikissaan yhtye on yhdistänyt punkia ja paikoin myös metallivaikutteita perinteiseen rock-musiikkiin. Sanoituksiltaan musiikki on kansallismielistä, ja erityisesti muukalaisvastaisuus sekä antisemitismi on jatkuvasti esillä. Yhtye ottaa kappaleissaan kantaa esimerkiksi kommunismia vastaan. Eräs toistuvasti esiintyvä teema kappaleissa on myös toinen maailmansota Suomen näkökulmasta .


title: Mistreat

text: Mistreatin tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Finland skinheads", "We're ready", "Hang the scum", "Skinhead girl", "To die for!" ja "On its knees". Yhtye on tehnyt runsaasti versioita vanhoista suomalaisista kappaleista, kuten esimerkiksi "Kymenlaakson laulu", "Njet Molotov", "Sillanpään marssilaulu", "Röhöranta", "Oi Molotohvi", sekä Irwin Goodmanin "Mutakuono ja lakupelle" -kappaleesta. Mistreat on tehnyt myös HIFK:lle omistetun kappaleen "Stadin numero 1".


title: Luettelo romantiikan säveltäjistä

text: Tämä on luettelo romantiikan (n. 1815–1910) aikana vaikuttaneista säveltäjistä.


title: Käärmeet

text: Käärmeet (Serpentes) ovat jalattomia matelijoita. Ne ovat kehittyneet liskoista, jotka kuuluvat samaan suomumatelijoiden (Squamata) lahkoon. On olemassa muutamia jalattomia liskoja, jotka näyttävät käärmeiltä, mutta eivät kuulu käärmeiden alalahkoon. Käärmeiden kylkiluiden ja nikamien määrä on huomattavasti suurempi kuin muilla matelijoilla.


title: Käärmeet

text: Käärmeiden liskomaiset esimuodot elivät noin 120 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. Käärmeiden uskotaan olevan läheistä sukua varaaneille ja myrkkyliskoille niiden anatomian ja evoluutiohistorian perusteella. Borneolainen kuurovaraani ("Lanthanotus borneensis") on nykyinen kaivava lisko, joka jakaa monia piirteitä käärmeiden kanssa ja muistuttaa mahdollisesti niiden esi-isää.


title: Käärmeet

text: Käärmeiden alkuperästä on kaksi teoriaa. Ne ovat kehittyneet joko vedessä eläneestä tai kaivavasta liskosta. Kummatkin skenaariot olisivat käärmeiden piirteille sopivia, sillä sekä uiminen että maanalaisissa onkaloissa liikkuminen vaativat virtaviivaista ruumista. Mysteeriin on yritetty löytää ratkaisu tutkimalla löydettyjä esikäärmeiden fossiileita.


title: Käärmeet

text: Alkukäärmeet ovat pitkäselkäisiä ja virtaviivaisia ja tällä tavalla ne voivat liikkua eteenpäin käyttämättä raajoja. Tästä huolimatta aikaisimmilla käärmeillä oli vielä takaraajat. Tärkeitä alkukäärmefossiileita ovat mm. "Dinilysia", "Najash rionegrina" ja "Coniophis precedens", jotka kaikki olivat selvästi maalla asuvia lajeja, mikä kiistää hypoteesin käärmeiden kehityksestä vesiperäisinä. Nämä lajit pystyivät mahdollisesti uimaan, mutta niiltä puuttuivat erityiset adaptaatiot tätä varten. Monia muinaisia vesikäärmeitä on löydetty, kuten "Haasiophis terrasanctus", "Eupodophis descounsis", ja "Pachyrhachis problematicus". Fylogeneettiset analyysit ovat kuitenkin osoittaneet näiden takaraajallisten käärmeiden olleen polveutuma lahkossa Alethinophidia alkukäärmeiden sijaan.


title: Käärmeet

text: 120 miljoonaa vuotta sitten elänyt "Tetrapodophis amplectus" on saanut paljon huomiota koska sillä oli kahden sijasta neljää raajaa. Sen ruumis viittaa enemmän kaivamiseen sopeutuneeseen kuin vesielämään, joka tukee teoriaa minkä mukaan käärmeet kehittyivät maalla.


title: Käärmeet

text: Käärmeiden evoluutiota ajoi todennäköisimmin siirtymä fossoriaaliseen elämäntyyliin. Maanalaiset ruoanlähteet olivat liitukautisten liskojen ulottuvilla kaivamalla sekä pujottautumalla onkaloihin ja tunneleihin. Maanalaisesta elämästä liskot olisivat myös saaneet suojaa pedoilta. Tämä adaptaatio olisi siten kehittynyt ajan mittaan. Vaikka käärmeen anatomista rakennetta (mm. raajojen puute ja pitkä ruumis) kuvataan usein adaptaatioksi kaivautumiseen (fossoriaalisuus), jotkut tutkimukset ovat osoittaneet käärmeiden itse asiassa olleen maan pinnalla eläneitä yöpetoja, jotka etsivät nisäkkäitä lämpimissä, leudoissa, kosteissa ja rehevissä ekosysteemeissä.


title: Käärmeet

text: Käärmeet ovat aina olleet erinomaisia selviytyjiä ja tehokkaita saalistajia. Kun evoluution myötä elämä levisi maalle ja tiheä aluskasvillisuus alkoi haitata liskomaisella ruumiilla kävelyä, alkoivat jalat surkastua ja loppujen lopuksi syntyi matelijalaji jolla ei ollut jalkoja lainkaan. Näistä jaloista on jäänyt jäänteet "boidae"-heimon käärmeille kloaakin (viemäriaukon) molemmin puolin jotka esiintyvät pieninä kynsinä. Luurangossa näkyvät pienet luut jotka ovat jääneet raajoista. Kynsille ei ole havaittu varsinaista tehtävää nykypäivinä. Uroksilla kynnet ovat suuremmat kuin naarailla ja ne käyttävät niitä parittelussa naaraan vikittelemiseen ja paikallaan pitämiseen.


title: Käärmeet

text: Kaikkien aikojen suurimman käärmeen fossiili on löydetty Kolumbiasta. Käärmeelle annettiin nimi "Titanoboa cerrejonensis". Tutkijat ovat arvioineet sen eläneen 60–58 miljoonaa vuotta sitten paleoseenikaudella. Sen arvellaan olleen noin 13 metriä pitkä ja painaneen 1 135 kiloa.


title: Käärmeet

text: Raamatussa käärme on paholaisen vertauskuva, mutta rinnastetaan toisinaan myös älykkyyteen. Toisaalta useat kansat ovat palvoneet ja palvovat käärmeitä pyhinä. Kiinalaisessa lääketieteessä käärmeitä käytetään monin tavoin sairauksien hoitoon.


title: Käärmeet

text: Suurin osa lajeista on lihansyöjiä, ja ne syövät pieniä nisäkkäitä, selkärangattomia, myös liskoja ja muita käärmeitä, lintuja ja niiden munia. Muutamat lajit syövät myös kaloja. Käärmeet tappavat saaliinsa joko myrkyllä, puremalla tai kuristamalla, mutta pienen ja puolustuskyvyttömän saaliin, kuten sisiliskon, pienen sammakon tai etanan, käärme voi myös nielaista elävänä. Myrkyllisillä käärmeillä on myrkkyhampaat, joilla se tappaa tai lamauttaa saaliinsa ennen syömistä. Kuristajakäärmeet, kuten ainakin kuningasboa, tappavat saaliinsa kietoutumalla saaliin ympärille ja kuristamalla kunnes saaliin verenkierto pysähtyy . Aiemmin luultiin että kuristajakäärmeet tukehduttivat saaliinsa puristamalla, ja vaikkakin kaikkia lajeja ei olla tutkittu, niin ainakaan kuningasboan kohdalla tämä ei päde. Käärmeet eivät pureskele ruokaansa, vaan nielevät suurehkot saaliitkin kokonaisina. Käärmeillä on erittäin joustava nahka ja useilla lajeilla paikoiltaan irtoavat leuat, joiden avulla ne voivat niellä läpimitaltaan paljon omaa ruumistaan suurempia saaliita. Kun käärme on niellyt saaliinsa, se matkaa usein pullistumana hitaasti käärmeen peräpäätä kohti. Tässä ruuansulatusvaiheessa voi mennä useita viikkoja tai jopa kuukausia. Tällöin käärme on hidas ja varuillaan; se haluaisi sulatella ruokansa rauhassa.


title: Käärmeet

text: Käärmeet eivät saalista ihmisiä, mutta on ollut muutamia tapauksia, joissa viidakon suuret käärmeet ovat syöneet pieniä ihmisiä. Joitakin aggressiivisia käärmelajeja on olemassa, esimerkiksi anakonda, mutta yleisesti ottaen mikään käärme ei hyökkää ihmistä kohti, ellei ihminen ole aluksi vahingoittanut tai yllyttänyt käärmettä. Käärmeet sen sijaan normaalisti välttelevät ihmiskontaktia.


title: Käärmeet

text: Käärmeenmyrkky on tarkoitettu saaliin lamaannuttamiseen. Se valmistuu erityisissä rauhasissa, jotka sijaitsevat käärmeen silmän ja kitalaen välissä. Jotkut myrkyt vaikuttavat uhrin vereen. Toiset lamaannuttavat hermoston ja sydämen. Myrkky tappaa uhrin tai ainakin tekee sen liikuntakyvyttömäksi. Se helpottaa myös uhrin sulattamista käärmeen vatsassa.


title: Käärmeet

text: Myrkky ruiskutetaan myrkkyhampaissa olevien reikien kautta. Tarhakäärmeellä on lyhyet, uurteiset myrkkyhampaat, jotka ovat yläleuan takaosassa. Kyillä ja kobrilla myrkky valuu yläleuan etuosassa sijaitsevien onttojen myrkkyhampaiden läpi. Kobrilla on liikkumattomat myrkkyhampaat. Kyiden pitkät hampaat ovat taaksepäin taipuneina, kun ne eivät ole käytössä.


title: Käärmeet

text: Ihmisiä kuolee käärmeenpuremiin vuosittain keskimäärin 35 000.


title: Käärmeet

text: Käärmeiden nahka on suomujen peitossa. Vatsasuomut ovat leveitä laattoja, joiden avulla käärme saa pitävän otteen alustastaan liikkumista varten. Selässä olevat suomut ovat useimmiten upeasti kuvioituja, ja käärmeennahasta tehdään jalkineita ja laukkujakin. Silmien lähettyvillä suomut ovat hieman pienempiä ja paksumpia. Käärmeet luovat nahkansa monta kertaa vuodessa, poikaset muutaman kerran kuukaudessa kasvun mukaan. Ennen nahan irrottamista käärmeen väri sumenee 5-7 päiväksi, kun irrotettavan nahan alle kertyy kosteutta. Myös silmien päällä oleva nahka irtoaa, ja koska silmien päällä oleva kalvo on sumea, käärme on varuillaan ja käyttäytyy usein hyökkäävästi. Sumean vaiheen jälkeen nahka kirkastuu, ja viikon sisällä käärme irrottaa sen. Se hinkkaa suutaan karheaa alustaa tai seinää vasten, jolloin nahka irtoaa ensin leuoista ja kääntyy niskaa kohden. Seuraavaksi käärme ikään kuin sukeltaa vanhasta nahasta ulos. Syy nahanluontiin on yksinkertainen: käärmeen kasvaessa nahka jää pieneksi, ja kulunut, käytetty nahka korvataan uudella.


title: Käärmeet

text: Kaikki eläimet, myös ihminen, uusivat nahkansa, mutta käärmeet ovat niitä harvoja jotka irrottavat sen kerralla kokonaan (muita ovat liskot, tuhatjalkaiset ja lintuhämähäkit). Luotu nahka lähtee kosteana ja venyy 10–20 %, joten luodun nahan perusteella ei voida arvioida alueella asustavan käärmeen ikää tai kokoa. Erityisesti suurikokoisten käärmeiden koko on usein arvioitu virheellisesti luodun nahan perusteella, millä on ollut oma vaikutuksensa taruihin 15–20-metrisistä jättiläiskäärmeistä. Maailman pisimmäksi kasvavien käärmeiden mitaksi on saatu 9–10 metriä.


title: Käärmeet

text: Useimmilla käärmeillä on yli 200 selkänikamaa ja suurilla käärmeillä voi olla jopa 400. Käärmeen luuranko on käytännössä katsoen pelkkää selkärankaa ja kylkiluita. Leuka jakaantuu neljään osaan, joissa jokaisessa on kitaan päin kääntyviä nielemishampaita. Lajeilla, jotka syövät munia, on kehittynyt kitalakeen erityinen karhea kohta, jota vasten muna hankautuu ja rikkoutuu (käärme ei niele munan kuorta, se oksentaa rikkoontuneen kuoren ja nielee sisustan).


title: Käärmeet

text: Vanhoilla käärmelajeilla (esim. boidae-heimo) on ihmisen tavoin kaksi keuhkoa, munuaista jne. "Uusilla" lajeilla kuten tarhakäärmeillä kutakin sisäelintä on vain yksi. Ajan myötä tarpeettomat ovat surkastuneet. Sukupuolielimiä uroksilla on kuitenkin kaksi. Hemipenis sijaitsee kloaakissa ja näkyy vain paritellessa. Parittelussa uros käyttää ainoastaan toista hemipenistä. Ainoa keino selvittää käärmeen sukupuoli on nimenomaan tarkkailla sukuelimiä. Poikas-käärmeen voi "popata", jolloin kloaakista pullistuvat penikset (naaraalla ei näy mitään), tai aikuisen käärmeen voi sondata, jolloin sondi työnnetään varovasti käärmeen kloaakkiin. Uroksilla mitta työntyy syvemmälle kuin naarailla.


title: Käärmeet

text: Käärmeen tärkeimmät aistit ovat haju ja tunto. Käärmeet haistelevat kielellä. Kaksihaarainen kieli kerää ilmasta hajumolekyylejä, jotka käärme vie kielenpäässä kitalaessa sijaitsevaan vomeronasaalielimeen, jossa se tunnistaa molekyylit, ja viesti lähettyy aivoihin. Käärmeet hengittävät ja haistavat myös sieraimillaan. Sierainten lähettyvillä huulissa sijaitsee joillakin lajeilla lämpökuoppia, joiden avulla käärme pystyy aistimaan yli 0,001 celsiuksen tarkkuudella. Niillä käärme aistii lähettyvillä olevat muut eläimet ja käyttää tietoa hyväksi saalistuksessa. Koska käärmeillä ei ole ulkoisia korvia eikä tärykalvoa, niiden kuulo rajoittuu alustan tärähtelyn aistimiseen. Käärmeet aistivat pienenkin liikkeen maan värähtelynä. Saalistava käärme on yleensä voittamaton; nopeus, kärsivällisyys ja tarkkuus ovat sen valtit.


title: Käärmeet

text: Lajista riippuen käärmeet munivat (suurin osa) tai synnyttävät eläviä poikasia (esimerkiksi jotkut boa- ja kyylajit, kuten Suomessa esiintyvä kyy).


title: Käärmeet

text: Pienetkin käärmeet voivat elää yli 12 vuotta, mutta suurien lajien tiedetään eläneen jopa yli 40 vuotta.


title: Käärmeet

text: Suomessa esiintyy kolme käärmelajia: kyy ("Vipera berus"), rantakäärme ("Natrix natrix") ja kangaskäärme ("Coronella austriaca"). Suomessa esiintyvä vaskitsa ("Anguis fragilis") ei ole käärme vaan jalaton lisko.


title: Käärmeet

text: Suomen käärmelajeista kyy on ylivoimaisesti yleisin ja sitä esiintyy lähes koko maassa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Harvinaisempana esiintyy rantakäärme ja sen levinneisyysalue ulottuu vain Oulun korkeudelle asti. Kangaskäärmettä tavataan Suomessa ainoastaan Ahvenanmaalla.


title: Käärmeet

text: Suomen käärmelajeista muut paitsi kyy ovat luonnonsuojelulain mukaan rauhoitettuja. Kyy on ainoa Suomessa esiintyvä myrkyllinen käärmelaji.


title: Käärmeet

text: Suomalainen kyy syö vain kuollutta ruokaa. Se tappaa ravinnoksi saalistamansa pienen eläimen (hiiri, myyrä tms) ensin myrkyllään ja syö sen vasta sitten. Rantakäärme puolestaan syö vain elävää ruokaa. Se tarraa kaloihin tai sammakoihin tai muihin saaliseläimiin tiukasti hampaillaan ja nielee ne elävänä. Kangaskäärme puolestaan on niin kutsuttu kuristajakäärme. Se kietoutuu saaliinsa ympärille ja kuristaa sen ennen syömistä.


title: Käärmeet

text: Käärmeiden vuosirytmi vaihtelee hieman lajeittain, mutta on pääpiirteissään samanlainen kaikkialla Suomessa. Lämpötilojen laskiessa syksyllä käärmeet kerääntyvät talvehtimispaikkoihinsa. Suomessa elävien käärmeiden talvehtimismuoto on kylmänhorros, joka on huomattavasti talviunta tai talvihorrosta syvempi tajuttomuuden tila. Hyvistä koloista voi tavata useampia eri lajeja sekaisin. Kolon on oltava riittävän lämmin, ettei käärme jäädy. Etelä-Suomessa kolon sopiva syvyys on puolisen metriä, mutta Pohjois-Suomessa täytyy kaivautua jopa puolentoista metrin syvyyteen. Lämpötila ei saa laskea kuin vähäksi aikaa asteen tai muutaman pakkasen puolelle.


title: Käärmeet

text: Vaarallisin ajanjakso on syksyllä ennen lumentuloa. Liian syvä kolo ei myöskään saa olla, sillä jos lämpöä on liiaksi, matelijan elintoiminnat eivät hidastukaan ja tuloksena on nälkäkuolema ennen kuin kevät edes alkaa. Horroskausi kestää Etelä-Suomessa keskimäärin syyskuusta huhtikuuhun ja Pohjois-Suomessa elokuusta toukokuuhun. Horrosaika vaihtelee luonnollisesti sääolojen mukaan.


title: Käärmeet

text: Aavikkotaipaania ("Oxyuranus microlepidotus") pidetään maailman myrkyllisimpänä maalla elävänä käärmeenä.


title: Käärmeet

text: Hietakyihin kuuluva efa eli pyramidikyy ("Echis carinatus") tappaa enemmän ihmisiä kuin mikään muu käärme. Sen levinneisyysalue ulottuu Lähi-idästä Intiaan, ja alueella on paljon tiheään asuttuja alueita. Lisäksi käärme on hyvin aggressiivinen ja sen myrkky on vahvaa. Noin viidesosa käärmeiden aiheuttamista kuolemista on pyramidikyyn syytä. Muita vaarallisimpia käärmeitä ovat mm. intiankobra (Naja naja), russellin- eli ketjukyy (Vipera russellii) ja kraitit (Bungarus).


title: Käärmeet

text: Viheranakonda ("Eunectes murinus") on maailman painavin käärme. Se voi painaa yli 200 kiloa ja voi olla yli yhdeksän metriä pitkä. Pisin käärme sen sijaan on verkkopyton ("Python reticulatus)", josta tunnetaan kymmenenkin metrin mittaisia yksilöitä.


title: Käärmeet

text: Kuningaskobra ("Ophiophagus hannah") on suurin myrkkykäärme. Se voi kasvaa 5,5 metrin pituiseksi.


title: Käärmeet

text: Gaboninkyyllä ("Bitis gabonica") tunnetaan olevan maailman kookkaimmat myrkkyhampaat, joiden on havaittu kasvavan joillain yksilöillä jopa 5 senttimetrin pituisiksi


title: Käärmeet

text: Titanoboa cerrejonensis, maailman painavin käärme, painoi yli 1000 kiloa. Käärme löydettiin fossiilina.


title: Käärmeet

text: Maailman nopein käärme on mustamamba ("Dendroaspis polylepis"), joka kykenee liikkumaan hetkellisesti jopa 20 km/h.


title: Käärmeet

text: Kaikki käärmeet kykenevät saalistaessaan ja puolustautuessaan tekemään uskomattoman nopeita syöksyjä, joita on lähes mahdoton väistää. Nopeimpiin syöksyihin kykenee puffadderi ("Bitis arietans)."


title: Käärmeet

text: Maailman pienin tunnettu käärme, "Leptotyphlops carlae", elää Barbadoksella. Se on vain kymmenen senttiä pitkä.


title: Käärmeet

text: Ihmisillä ja muilla kädellisillä on perinnöllinen taipumus oppia nopeasti pelkäämään käärmeitä, hiiriä ja hämähäkkejä. Naiset kärsivät peloista ja fobioista neljä kertaa useammin kuin miehet, ja naisten väitetään pelkäävän erityisen usein juuri mainittuja eläimiä.


title: Luettelo suomalaisista säveltäjistä

text: Tämä on luettelo suomalaisista säveltäjistä syntymäajan mukaan.


title: ETSI

text: ETSI (lyhenne engl. sanoista European Telecommunications Standards Institute) on riippumaton, voittoa tavoittelematon eurooppalainen telealan standardisoimisjärjestö. Sen perusti CEPT vuonna 1988. ETSI:n tähänastisiin saavutuksiin kuuluu esimerkiksi GSM-matkapuhelinstandardien kehitys.


title: ETSI

text: ETSI luo standardeja niin laitevalmistajien kuin verkko-operaattoreidenkin tarpeisiin muun muassa telekommunikaation, mediajakelun sekä lääkinnällisten laitteistojen aloilla. ETSI:llä on 696 jäsentä 62 maasta (tai osavaltiosta), niin Euroopassa kuin sen ulkopuolellakin. Jäseniin kuuluu toimijoita telekommunikaatio-alan kaikilta osa-alueilta, aina laitevalmistajista ja operaattoreista palveluntarjoajiin ja tutkimuslaitoksiin.


title: ETSI

text: ETSI:n päämaja sijaitsee Sophia Antipolis -teknologiakeskittymässä Ranskassa. Rahoituksensa järjestö saa muun muassa jäseniltään. Valtiollisten toimijoiden jäsenmaksu on suhteessa maan bruttokansantuotteeseen, yritysten jäsenmaksu riippuu liikevaihdosta, lisäksi sillä on tuloja kaupallisesta toiminnasta. vuonna 2005 sen vuotuinen budjetti oli yli 20 miljoonaa euroa. Noin 40 % rahoituksesta menee kuluihin, loput 60 % käytetään erilaisiin projekteihin ja ohjelmiin.


title: Kalpana Chawla

text: Kalpana Chawla () () () oli avaruussukkulalentoihin erikoistunut astronautti. Hän kuoli Columbia-sukkulan räjähdyksessä helmikuussa 2003. Chawla opiskeli avaruusinsinööriksi Intiassa ja meni sen jälkeen NASA:n palvelukseen. Hän lensi ensilentonsa STS-87 avaruussukkula Columbialla.


title: Kalpana Chawla

text: Hänen seuraava ja viimeinen lentonsa oli STS-107. Avaruussukkula Columbia laukaistiin matkaan 17. tammikuuta 2003 ja se kiersi maata 16 päivää omalla radallaan. Se ei telakoitunut ISS-avaruusasemaan. Tällä lennolla Chawla oli "mission specialist", hyötykuorman ja lennon asiantuntija. Sukkulan oli määrä laskeutua takaisin maahan 1. helmikuuta noin kello 16.15 Floridassa, Kennedyn avaruuskeskuksessa. Sukkula hajosi lopulta Teksasin yllä ja kaikki seitsemän astronauttia menehtyivät.


title: Kalpana Chawla

text: Kalpana Chawla ja muut astronautit julistettiin kansallissankareiksi 4. helmikuuta ja 6. helmikuuta heille pidettiin jumalanpalvelus.


title: Pepe Laaksonen

text: Pertti Juhani "Pepe" Laaksonen (s. 20. tammikuuta 1961 Pori) on suomalainen muusikko, joka on parhaiten tunnettu Dingon basistina. Pepe tuli jäseneksi Dingoon alkuperäisen basistin Jarkko Even lähdettyä yhtyeestä soolouralle vuonna 1984. Laaksonen soitti Dingossa bassoa vuoteen 2002 saakka ja palasi yhtyeeseen vuonna 2017. Hän kuuluu yhtyeen tunnetuimpaan kokoonpanoon.


title: Pepe Laaksonen

text: Pepe Laaksonen levytti vuonna 1988 soololevyn "Veli kuu", joka ei menestynyt kovin hyvin. Hänen yhtyetaustansa on kattava ja Laaksonen on vaikuttanut myös Dingon edeltäjässä MAC-yhtyeessä, joka toimi vuosina 1981–1982. Laaksonen on soittanut myös Menneisyyden Vangeissa.


title: Pepe Laaksonen

text: Laaksonen on työskennellyt myös sessiomuusikkona ja ääninäyttelijänä. Hän on ollut mukana monien piirrettyjen televisio-ohjelmien äänissä. Hänen tunnetuimpia ääniroolejaan ovat olleet Prätkähiirien Vinski ja Lalli Leipäjuusto, Asterix ja Obelix Britanniassa elokuvan Asterix, Skylanders Academyn Glumshanks ja Simon.


title: Pete Nuotio

text: Veli-Pekka Nuotio, taiteilijanimeltään "Pete Nuotio" (s. 27. kesäkuuta 1961 Pori) on suomalainen muusikko, joka on parhaiten tunnettu Dingon kosketinsoittajana, jossa oli jäsenenä vuosina 1983–1986, 1998–2002 ja jälleen vuoden 2017 ajan. Pete Nuotio on Dingon 1980-luvun jäsenistä ainoa, joka on lukenut ylioppilaaksi ja on nykyisin töissä porilaisessa ATK-firmassa. Lisäksi Nuotio soittaa SlowGang-nimisessä yhtyeessä, joka keikkailee harvakseltaan.


title: Pete Nuotio

text: Veli-Pekka Nuotio on ollut myös aktiivi radioamatööri ja sai kutsumerkin OH1EK vuonna 1977.


title: Jehan de Lescurel

text: Jehan de Lescurel (myös "Jehannot de l'Escurel") oli ranskalainen keskiajan säveltäjä ja runoilija.


title: Jehan de Lescurel

text: De Lescurel syntyi Pariisissa ja hänen isänsä oli kauppias. Hän sai opetuksensa musiikissa mahdollisesti Notre Damen katedraalissa. Hänet hirtettiin 23. toukokuuta 1304 "irstaudesta" ja "rikoksista naisia kohtaan".


title: Jehan de Lescurel

text: Useimmat de Lesculerin teokset ovat monofonisia lauluja. Lauluihin kuuluu muun muassa virelaita sekä balladeja.


title: Jehan de Lescurel

text: Mediabook "Jehan de Lescurel. Songé .i. songe" (chansons & Dit enté " Gracïeus temps", ensemble Syntagma, essay: Emilia Danilevski ISBN: 3003651420002


title: Krokotiilit

text: Krokotiilit ("Crocodylidae") ovat suurikokoisten matelijoiden heimo, johon kuuluu neljätoista nykyisin elävää, vedessä viihtyvää lajia. Krokotiilit on yksi kolmesta krokotiilieläinten heimosta. Joskus krokotiili-nimitystä käytetään löyhästi myös muihin heimoihin kuuluvista krokotiilieläimistä, joita ovat alligaattorit, kaimaanit ja gaviaalit.


title: Krokotiilit

text: Krokotiilit elävät tropiikeissa: Afrikassa, Australiassa, Aasiassa ja Amerikoissa. Krokotiilit viihtyvät hitaasti virtaavissa joissa ja järvissä, ja niiden ravintoa ovat etenkin kalat sekä lajista ja eläimen koosta riippuen linnut ja nisäkkäät.


title: Krokotiilit

text: Krokotiilit ovat nopeita liikkumaan lyhyillä matkoilla, jopa maalla. Mitä isompi krokotiili on, sitä hitaampi se on maalla. Vain pienimmät krokotiilit pystyvät juoksemaan maalla nopeita pyrähdyksiä. Vedessä ne kuitenkin muuttuvat tehokkaiksi saalistajiksi. Niillä on erittäin vahvat leuat ja terävät saaliin pitämiseen ja repimiseen tarkoitetut hampaat. Krokotiilit eivät useinkaan kykene avaamaan leukojaan, jos niistä pidetään kiinni, sillä leukoja avaavat lihakset ovat heikot. Kaikilla krokotiileilla on myös terävät ja vahvat kynnet. Naaras kaivaa vahvakyntisillä takajaloillaan hiekkaan kuopan johon se munii munansa. Kun poikaset kuoriutuvat, emo kaivaa pesäkuopan auki ja joskus myös auttaa poikasia kuoriutumisessa ja kuljettaa ne leuoissaan veteen.


title: Krokotiilit

text: Krokotiilit ovat saalistustavaltaan väijyviä petoja. Ne odottavat kauan, kunnes saalis tulee lähelle, ja hyökkäävät sitten salamannopeasti. Ne tappavat suuret saaliseläimet, kuten nisäkkäät, kiskomalla ne veden alle ja hukuttamalla. Jos ensi-isku ei onnistu, krokotiili laskeutuu takaisin odottamaan. Krokotiilit ovat vaihtolämpöisiä, joten ne kykenevät olemaan pitkiäkin aikoja ilman ravintoa – isot yksilöt jopa vuoden.


title: Krokotiilit

text: Krokotiilit ovat luonnossa suojeltuja, mutta niitä kasvatetaan erityisesti nahkansa takia. Nahasta valmistetaan kenkiä ja käsilaukkuja. Krokotiilinliha on Australiassa arvostettua herkkua. Monet lajit ovat uhanalaisia, mm. kuubankrokotiili on kärsinyt ympäristönmuutoksista ja jäljellä olevat yksilöt on lähes metsästetty sukupuuttoon.


title: Krokotiilit

text: Krokotiilit sukulaisineen ovat ns. eläviä fossiileja. Ne eivät ole fossiililöytöjen perusteella muuttuneet merkittävästi 200 miljoonaan vuoteen.__SISLUETTPAKOTUS__


title: Marttyyri

text: Marttyyri (kr. μαρτύρ, "martyr", todistaja) on uskonsa tai jonkin muun aatteensa puolesta kuollut henkilö. Kirkkohistoriassa marttyyreilla tarkoitetaan yleensä varhaiskristillisenä aikana, Rooman valtakunnassa toimeenpannuissa vainoissa surmattuja kristittyjä.


title: Marttyyri

text: Usein sanaa käytetään myös jostakin muusta ”jalosta syystä” kuolleesta henkilöstä, kuten isänmaallisesti kansansa kunnian puolesta esimerkiksi sodassa kuolleesta taistelijasta. 1900- ja 2000-luvulla sitä ovat käyttäneet itsestään muun muassa useat islaminuskoiset itsemurhapommittajat. Sanan viittausala on laajentunut niinkin paljon, että marttyyriksi voidaan sanoa ketä tahansa syyttömästi kärsivää tai sellaisena esiintyvää henkilöä, jolloin merkitys voi olla jopa ivallinen.


title: Florence Griffith-Joyner

text: Delorez Florence Griffith-Joyner (21. joulukuuta 1959 – 21. syyskuuta 1998) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, jolla on edelleen maailmanennätykset naisten 100 metrin ja 200 metrin juoksussa.


title: Florence Griffith-Joyner

text: Helsingin MM-kilpailuissa 1983 Griffith-Joyner sijoittui neljänneksi 200 metrillä. Seuraavana vuonna hän sijoittui Los Angelesin olympialaisissa samalla matkalla hopealle. Kilpailujen jälkeen hän avioitui Los Angelesin olympialaisten kolmiloikan olympiavoittaja Al Joynerin kanssa ja jätti juoksun vähemmälle.


title: Florence Griffith-Joyner

text: Griffith-Joyner palasi radoille Rooman MM-kilpailuihin 1987 ja sijoittui jälleen 200 metrillä hopealle. 4 × 100 metrillä hän voitti kultaa. Vuonna 1988 siihen asti paremmin 200 metrin juoksijana tunnettu Griffith-Joyner hämmästytti Yhdysvaltojen olympiakarsinnoissa juoksemalla puolivälierissä uudeksi 100 metrin maailmanennätykseksi 10,49. Kilpailun tuulilukema oli 0,0 m/s, mutta stadionin tuulimittarin epäillään näyttäneen väärää tuulilukemaa. Oikean tuulilukeman on arvioitu olleen noin 5–7 m/s.


title: Florence Griffith-Joyner

text: Griffith-Joyner oli suurin ennakkosuosikki Soulin olympialaisissa 1988, ja voittikin sekä 100 että 200 metrin juoksut ylivoimaisesti. 200 metrillä hän juoksi uudeksi maailmanennätykseksi 21,34, jota ei niin ikään ole sen jälkeen rikottu. Myös 100 metrillä Griffith-Joyner juoksi ylivoimaisia aikoja, pysäyttäen finaalissa kellot lopulta aikaan 10,54. Hän juoksi myös Yhdysvaltojen 4 × 100 metrin ja 4 × 400 metrin joukkueissa voittaen ensiksi mainitussa kultaa ja jälkimmäisessä hopeaa.


title: Florence Griffith-Joyner

text: Griffith-Joyneria epäiltiin vuoden 1988 suurten ennätysparannustensa takia dopingin käytöstä ja eräät hänen kilpailijoistaan väittivät hänen aikojensa olevan mahdollisia vain dopingin käytön ansiosta. Carl Lewis kirjoitti omaelämäkerrassaan huomanneensa Griffith-Joynerin liian nopean lihaskasvun lisäksi hänen äänensäkin madaltuneen, mikä ilmeni myös BBC:n tekemistä haastatteluista. Griffith-Joyner ei kuitenkaan koskaan antanut positiivista dopingnäytettä. Griffith-Joynerin yhtäkkinen kuolema vuonna 1998 lisäsi huhuja, vaikka ruumiinavaus paljastikin, että kuolinsyy oli cavernous angiomasta johtuneen epilepsiakohtauksen aiheuttama tukehtuminen.


title: Jaufré Rudel

text: Jaufré Rudel oli 1100-luvulla elänyt ranskalainen trubaduuri. Hänen elämästään ei ole säilynyt paljoa tietoa. Hän oli mahdollisesti mukana toisella ristiretkellä vuonna 1147 ja kuoli samana vuonna Tripolissa, sairastuttuaan vakavasti matkalla.


title: Jaufré Rudel

text: Rudelilta on säilynyt ainoastaan neljä laulua. Tunnetuin kappale on nimeltään "Lanquan li jorn".


title: Jaufré Rudel

text: Suomalainen säveltäjä Kaija Saariaho on säveltänyt Rudelista kertovan oopperan nimeltään "L'amour de loin".


title: Liskot

text: Liskot (Lacertilia) on alalahko suomumatelijoiden (Squamata) lahkossa. Ryhmä on parafyleettinen sillä se sulkee pois käärmeet. Liskot ovat matelijoiden suurin ryhmä, ja siihen kuuluu tuhansia lajeja.


title: Liskot

text: Liskoilla on yleensä neljä jalkaa, korva-aukot ja liikkuvat silmäluomet. Lajit vaihtelevat muutaman sentin pituisista lähes kolmimetrisiin. Muutamilla liskoilla ei ole jalkoja, mutta niitä ei lueta käärmeisiin korva-aukkojen ja silmäluomien takia. Monet liskot kykenevät vaihtamaan ruumiinsa väriä, ympäristön tai uhan vuoksi. Näistä tunnetuimpia ovat kameleontit.


title: Liskot

text: Liskojen ravintoa ovat pääasiassa hyönteiset ja hieman suuremmat jyrsijät. Osa liskoista, kuten iguaanit syövät myös kasveja. Iguaanin ruuansulatuskanava ei kykene sulattamaan eläinperäisiä proteiineja kunnolla.


title: Liskot

text: Liskoista vain viisi lajia on myrkyllisiä. Niiden myrkky ei siirry ihmiseen välittömästi kuten käärmeiden terävien myrkkyhampaiden kautta, vaan hitaasti tavallisen pureman kautta. Liskot eivät yleensä ole vaaraksi ihmiselle.


title: Liskot

text: Liskoilla on monenlaisia puolustautumistapoja. Tapoja ovat muun muassa ruumiin pullistelu, kaulusten nostelu, sähiseminen, maastoutuminen tai vain näyttäminen ulkonäöllisesti pelottavalta tai myrkylliseltä.


title: Liskot

text: Suomessa luonnonvaraisina eläviä liskolajeja ovat vain sisilisko ja vaskitsa. Lisäksi 2000-luvulla Lounais-Suomessa on havaittu hietasisiliskoja.


title: Taikaviitta

text: Taikaviitta () on Disneyn sarjakuvissa seikkaileva supersankari, jonka Giovan Battista Carpi, Guido Martina ja Elisa Penna keksivät vuonna 1969. Hän on Aku Ankan salainen alter ego, joka taistelee Ankkalinnan rikollisuutta vastaan. Taikaviitta esiintyy enimmäkseen italialaisten Disney-taiteilijoiden tarinoissa, ja on suosittu hahmo Aku Ankan taskukirjoissa.


title: Taikaviitta

text: Taikaviitta sai alkunsa, kun italialaiset Disney-sarjakuvien ystävät valittivat Aku Ankan jatkuvasta huonosta onnesta. Arvostelun seurauksena Disney-taiteilijat Giovan Battista Carpi, Guido Martina ja Elisa Penna päättivät tehdä Akusta naamioidun kostajan ja antoivat tälle "alter egolle" nimen "Paperinik", joka oli viittaus suosittuun italialaiseen sarjakuvahahmoon Diabolikiin. Taikaviitta sai vaikutteita myös Batmanista, Fantômasista ja Zorrosta.


title: Taikaviitta

text: Taikaviitta teki ensiesiintymisensä 8. kesäkuuta 1969 julkaisussa kaksiosaisessa tarinassa "Paperinik il diabolico vendicatore", joka ilmestyi Suomessa Aku Ankan taskukirjan numerossa 41 nimellä "Akun hahmonvaihdos". Tarinassa Aku saa selville voittaneensa arpajaisissa hylätyn Ruusulinna-huvilan. Pian hän kuitenkin huomaa, että omistuspaperit toimittanut postinkantaja oli sekoittanut hänet Hannu Hanheen, joka arpajaiset todellisuudessa voitti. Aku ei piittaa virheen oikaisemisesta vaan lähtee tarkistamaan rakennuksen sijaintia. Sisältä huvilasta hän löytää nojatuolin tyynyn alta vanhan päiväkirjan, joka aikoinaan kuului Ruusulinnan alkuperäiselle omistajalle, herrasmiesvaras Fantom Ankalle. Päiväkirjan avulla hän löysi Fantom Ankan asun ja päätti esiintyä Taikaviittana kostaakseen henkilöille, jotka olivat tehneet vääryyttä hänelle. Tarinan lopussa Hannu tuhoaa vahingossa Ruusulinnan sytyttämällä kynttiläksi naamioidun dynamiittipötkön. "Akun hahmonvaihdos" on julkaistu myös Aku Ankan taskukirjan erikoisnumerossa "Viitan varjo" ja 19. teemanumerossa "Kaksoiselämää".


title: Taikaviitta

text: Ensiesiintymisessään Taikaviitalla ei vielä ollut naamiota kasvoillaan. Hän käytti sitä ensimmäistä kertaa seuraavassa Taikaviitta-tarinassa, "Taikaviitta vauhdissa" ("Paperinik alla riscossa"), joka on Suomessa julkaistu taskukirjassa "Aku Taikaviitta" ja myöhemmin "Viitan varjossa". Varhaisissa esiintymisissään Taikaviitta ei ollut supersankari vaan pikemminkin kostaja, jonka yleisimpiä uhreja olivat Hannu Hanhi ja Roope Ankka. Myöhemmin Disney-taiteilijat kuitenkin muuttivat hänet nykyisenlaiseksi supersankariksi, koska he alkoivat pitää Taikaviittaa liian synkkänä hahmona – toisinaan Taikaviitta saattoi kohdella uhrejaan hyvinkin julmilla ja häijyillä tavoilla. Nykyisin Taikaviitta on paljon sankarillisempi hahmo, jonka vastustajia ovat muun muassa Karhukopla, Milla Magia, Kroisos Pennonen sekä suuri joukko kertakäyttöhahmoiksi tarkoitettuja superkonnia ja rikollisneroja.


title: Taikaviitta

text: Taikaviitta käyttää taistelussa rikollisuutta vastaan Pelle Pelottoman suunnittelemia erikoislaitteita. Näihin kuuluvat muun muassa korkeita hyppyjä mahdollistavat pomppusaappaat, muistinmenetyksen aiheuttavat unohduspillerit ja suuri joukko erilaisia naamareita. Akun makuuhuoneen vaatekaapissa on salainen hissi, jonka avulla pääsee Taikaviitan salaiseen piilopaikkaan. Piilopaikka sijaitsee Akun kotitalon alapuolella ja toimii Taikaviitan varusteiden varastona.


title: Taikaviitta

text: Aku Ankan taskukirjassa numero 56, "Taikaviitta saa vastustajan", Ankkalinnan naisyhdistyksen puheenjohtaja Hanhikki Hanhi antoi Iines Ankalle erikoisvarusteita ja teki hänestä Naistaikaviitan. Taikaviitta ja Naistaikaviitta kohtasivat viiden ruudun mittaisessa kohtauksessa Taikaviitan napattua Karhukoplan. Tarina on julkaistu uudelleen Aku Ankan taskukirjan teemanumerossa "Kääk! – Aku Ankan monet kasvot".


title: Taikaviitta

text: Taikaviitta on pääosassa monessa Aku Ankan taskukirjassa, muun muassa seuraavissa:


title: Taikaviitta

text: Taikaviitta on pääosassa myös Aku Ankan taskukirjan erikoisnumerossa "Viitan varjo" ja taskukirjan teemanumerossa 19: "Kaksoiselämää".


title: Taikaviitta

text: 1990-luvun loppupuolella italialaiset ankkataiteilijat kehittelivät uuden albumisarjan nimeltä "PKNA – Paperinik New Adventures", joka tunnetaan Suomessa parhaiten nimellä "Taikaviitta 2000". Uudessa sarjassa Ankkalinna esitettiin jokseenkin perinteistä futuristisempana paikkana, ja Taikaviitan seikkailut veivät hänet usein erilaisiin science fiction -tyyppisiin ympäristöihin kuten avaruuteen, tulevaisuuteen tai virtuaalitodellisuuteen. Apurikseen Taikaviitta sai Pelle Pelottoman tilalle keksijä Everett Ducklairin kehittämän Yksi-nimisen tekoälyn, joka asuu Roope Ankan omistaman Ducklair-tornin salaisessa kerroksessa. Taikaviitan uusia arkkivihollisia edustivat muun muassa sotaisat muukalaisvalloittajat Evronit sekä 2200-luvulta aikamatkustanut rikollinen Ajastaja.


title: Taikaviitta

text: "Taikaviitta 2000" -albumit erosivat suuresti muusta Aku Ankka -tuotannosta. Ne sisälsivät paljon väkivaltaa ja nopeatempoista toimintaa – sarjan edetessä henkilöitä saattoi jopa kuolla. Albumien visuaalinen tyyli oli saanut vaikutteita mangasta ja yhdysvaltalaisista supersankarisarjakuvista. Sarjat olivat usein juoneltaan, tematiikaltaan ja tapahtumiltaan perinteisiin Disney-sarjakuviin nähden aikuismaisempia, käsitellen usein esimerkiksi ekologisia, inhimillisiä tai jopa yhteiskunnallisia aiheita.


title: Taikaviitta

text: "PKNA" oli mm. Italiassa, Ruotsissa ja Tanskassa valtava menestys. Sitä julkaistiin yli 50 numeroa, minkä jälkeen se vaihtoi nimensä muotoon "PK". Tällöin sarja koki muitakin muutoksia erityisesti asetelman ja hahmojen osalta. Uudistettuna sarja ei kyennyt entiseen suosioonsa, mikä johti sen lopettamiseen 18 numeron jälkeen.


title: Taikaviitta

text: "PK" -sarjan vedellessä viimeisiään tekijät keskittyivät jo kolmannen uuden Taikaviitta-aiheisen sarjan kehittelyyn. "PK PiKappa" -nimisen albumisarjan ensimmäinen numero julkaistiin heti "PK":n lopettamista seuranneessa kuussa, minkä vuoksi sitä on harhaanjohtavasti kutsuttu myös nimellä "PK3".


title: Taikaviitta

text: "PiKappan" oli tarkoitus "käynnistää uudelleen" menetykseksi osoittautunut "PKNA"-sarja, kirjoittamalla samalla koko Taikaviitta-hahmon syntytarina uudelleen. Monet sarjan hahmoista ja asetelmista olivatkin samoja kuin "PKNA":ssa, vaikkei näiden sarjojen välillä vallinnutkaan sama aikajatkumo. "Pikappan" tarinat olivat myös kahteen edelliseen julkaisuun verrattuna jonkin verran lapsiystävällisempiä.


title: Taikaviitta

text: "PiKappa" jakoi lukijoiden mielipiteet vielä rajummin kuin edeltäjänsä "PK", mutta sarjaa julkaistiin lopulta 32 numeron verran. Tämän jälkeen "PKNA"-sarjan alkupään numeroita alettiin julkaista uusintapainoksina nimellä "PK Reloaded".


title: Taikaviitta

text: Alkuperäinen "PKNA/PK" -sarja sai jatkoa Italiassa vuonna 2014 aloitetun "Paperinik New Era" -sarjan myötä. Sarjan käynnistivät uudelleen sen alkuperäiset tekijät, ja sen julkaisu jatkuu edelleen, uuden numeron ilmestyessä noin puolen vuoden välein.


title: Taikaviitta

text: PKNA-sarjaa julkaistiin vuosina 1999-2000 myös Suomessa Taikaviitan nimikkolehtenä "Taikaviitta 2000" (albumista "Tulimyrsky tundralla" lähtien pelkkä "Taikaviitta," joissain yhteyksissä myös "Taikaviitan uudet seikkailut").


title: Taikaviitta

text: Albumisarja menestyi kehnosti, jääden alkujaan vain 14 numeron mittaiseksi julkaisuksi. Syiksi tähän on esitetty mm. lehden verrattaen kallis hinta sekä toimituksen päätös julkaista aluksi sarjan kaksi ensimmäistä osaa, mutta hypätä kolmannesta numerosta lähtien julkaisujärjestyksessä 35 numeroa eteenpäin. Päätöstä perusteltiin lukijoille siirtymisellä samaan julkaisutahtiin muiden pohjoismaiden kanssa, mutta koska sarjan tapahtumat etenivät kronologisesti osasta toiseen, oli suomalaislukijoiden oletettavasti vaikea päästä kärryille pitkälle edenneeseen tarinaan. Suomessa vuonna 2000 julkaistut osat sisälsivät runsaasti viittauksia sarjan aiempien osien hahmoihin ja tapahtumiin joiden yli oli Suomalaisessa julkaisujärjestyksessä hypätty.


title: Taikaviitta

text: Kesäkuusta 2014 lähtien "Taikaviitta 2000" -sarjaa alettiin julkaista suomessa uudelleen osana "Aku Ankan taskukirja: Super" -kirjasarjaa. Tällä kertaa sarja on tarkoitus julkaista alkuperäisessä järjestyksessä ensimmäisestä osasta lähtien.


title: Taikaviitta

text:
1999:
2000:Taikaviitta 2000 -sarjan pohjalta on tehty myös videopeli "", joka on julkaistu myös suomessa PlayStation 2- ja Nintendo GameCube -konsoleille.


title: Tamminiemi

text: Tamminiemi () on entinen Suomen tasavallan presidenttien edustusasunto Helsingin Meilahdessa. Vuonna 1987 se muutettiin Urho Kekkosen kotimuseoksi nimeltä Urho Kekkosen museo Tamminiemi.


title: Tamminiemi

text: Tunnettujen suomalaisten jugend-arkkitehtien Sigurd Frosteruksen ja Gustaf Strengellin suunnittelema huvila meren rannalla, kauniin puiston keskellä, valmistui tukkukauppias Nissenin käyttöön 1904. Sen asuinpinta-ala on 450 neliömetriä. "Hufvudstadsbladetin" päätoimittaja, myöhemmin kauppaneuvoksen arvonimen saanut Amos Anderson osti talon vuonna 1924 tarkoituksenaan muuttaa Helsingin keskustasta sinne ja teetti siihen remontin. Anderson tunsi olonsa Tamminiemessä kuitenkin yksinäiseksi ja jäi asumaan kerrostaloasuntoonsa Yrjönkadulle. Lisäksi hän vietti viikonloput pääasiassa Kauniaisissa ja kesälomansa Naantalissa, joten hän antoi Tamminiemen vuokralle. Vuonna 1939 Tamminiemen arvoksi laskettiin 900 000 markkaa. Presidentti Kyösti Kallio, jonka kanssa Anderson oli ystävystynyt, ehdotti Tamminiemen lahjoittamista ”köyhälle valtiolle” tasavallan presidentin vapaa-ajan asunnoksi. Anderson lahjoittikin talon valtiolle vuonna 1940 ehdolla, että Helsingin kaupunki jatkaa tontin vuonna 1942 umpeutuvaa vuokrasopimusta. Anderson sitoutui myös kustantamaan talossa tarvittavan peruskorjauksen. Kyösti Kallio ei kuitenkaan koskaan ehtinyt itse asua Tamminiemessä.


title: Tamminiemi

text: Tamminiemeä käyttivät edustusasuntonaan ennen Kekkosta Risto Ryti ja Gustaf Mannerheim. Ryti vietti Tamminiemessä kesät 1941–1944 ja talven 1944, jolloin jouduttiin pakenemaan Helsingin suurpommituksia. Tultuaan presidentiksi Mannerheim käytti Tamminiemeä aluksi vain lounas- ja neuvottelupaikkana, koska hän joutui matkustamaan toistuvasti erikoisjunallaan Helsingin ja Mikkelin välillä. Niinpä hän yöpyi Tamminiemessä ensimmäisen kerran syyskuussa 1944. Tamminiemen ohella Mannerheim oleskeli paljon myös yksityisasunnossaan Kaivopuistossa. Helsingin ilmasuojelupäällikön, eversti Väinö Karikosken määräyksestä Tamminiemeen rakennettiin väestönsuoja loppuvuodesta 1944.


title: Tamminiemi

text:
J. K. Paasikivi viihtyi sen sijaan paremmin Presidentinlinnassa ja luovutti Tamminiemen – taloa koskeneen lahjoituskirjan vastaisesti ja Amos Andersonin harmiksi – puolisonsa Alli Paasikiven sukulaisten käyttöön. Urho Kekkonen, jota miellyttivät Presidentinlinnaa vaatimattomampi edustusasunto ja sen ympäristön tarjoamat hyvät ulkoilumahdollisuudet, muutti mielellään Tamminiemeen ja rakennutti sinne hirsisaunan. Talo peruskorjattiin, ja Sylvi Kekkonen sisusti sitä yhdessä asiantuntijoiden kanssa. Tamminiemen kirjastossa on kahden kirjailijan ja intohimoisen lukijan jäljiltä yli kolmetuhatta teosta. Yksityiselämänsä ohella Urho Kekkonen keskitti presidentintoimen hoidon Tamminiemeen niin täydellisesti, että hän kävi Presidentinlinnassa yleensä vain kerran viikossa, perjantaisin. Myös presidentin äiti Emilia Kekkonen asui viimeiset aikansa Tamminiemessä. Yleisesti Tamminiemeä pidettiin presidentin virka-asunnoksi epäkäytännöllisenä, koska siellä ei ollut riittävästi tiloja presidentin adjutanteille, turvamiehille ja muulle henkilökunnalle. Myös perheasuntona se on hankala, koska edustustilaa on runsaasti, mutta muita tiloja melko niukasti. Nämä seikat johtivat osaltaan siihen, että tasavallan presidentille rakennettiin lähietäisyydelle sittemmin uusi virka-asunto Mäntyniemi.
Tamminiemi tuli kuuluisaksi 1960-luvulla muun muassa ”lastenkutsuista”, joihin Kekkonen kutsui nuorta älymystöä. Sylvi Kekkonen puolestaan kokosi ympärilleen kirjallisen piirin. Saunaan lisättiin myöhemmin uima-allasosasto ja siellä saunottiin lauantaisin vakiovieraiden, Tamminiemen saunaseuran kanssa. Vakiovieraisiin kuului muun muassa akateemikko Kustaa Vilkuna.


title: Tamminiemi

text: Tamminiemestä ja Kekkosesta tuli monissa yhteyksissä synonyymejä. Teos, jossa Kekkonen kokosi yhteen linjanvetojaan ja jota on kutsuttu hänen poliittiseksi testamentikseen, sai nimen "Tamminiemi" julkaisun tapahtuessa 1980. Seuraavana vuonna ilmestyi kohuteos "Tamminiemen pesänjakajat", jonka joukko poliittisia toimittajia Aarno Laitisen johdolla oli kirjoittanut "Lauantaiseuran" salanimellä ja jossa pohdittiin suorasukaisin sanankääntein vallan uusjakoa Kekkosen väistyessä.


title: Tamminiemi

text: Urho Kekkosen erotessa presidentin tehtävistä 1982 hänelle myönnettiin oikeus jäädä asumaan Tamminiemeen, mikä muutettiin hänen yksityiseksi palvelukodikseen.


title: Tamminiemi

text: Meilahdessa lähellä Tamminiemeä on tasavallan presidentin nykyinen edustusasunto, joka on nimetty edeltäjäänsä mukaillen Mäntyniemeksi.


title: Tamminiemi

text: Kekkosen kuoltua Museovirasto sai keväällä 1987 tehtäväkseen muodostaa Tamminiemestä kotimuseon. Hankkeen toteutumisen teki mahdolliseksi Kekkosen kuolinpesän lahjoitus. Urho Kekkosen museon avasi joulukuussa 1987 tasavallan presidentti Mauno Koivisto. Museossa esitellään paitsi Kekkosen, myös Rytin ja Mannerheimin presidenttiaikaa sekä Suomen historiaa toisesta maailmansodasta 1980-luvun alkuun.


title: Bartolomeo Tromboncino

text: Bartolomeo Tromboncino (n. 1470 – 1535 tai myöhemmin) oli italialainen säveltäjä.


title: Bartolomeo Tromboncino

text: Tromboncino syntyi Veronassa ja varttui luultavasti Mantovassa. Hän asui ja työskenteli Mantovassa noin vuoteen 1500 saakka. Tromboncino murhasi petollisen vaimonsa vuonna 1499. Toisin kuin Carlo Gesualdo, Tromboncino mahdollisesti jätti henkiin miehen, jonka kanssa vaimo oli häntä pettänyt. Lähteet asiasta ovat jokseenkin ristiriitaisia. Tromboncino ei saanut teosta tuomiota.


title: Bartolomeo Tromboncino

text: Tromboncino kuoli luultavasti Venetsiassa.


title: Bartolomeo Tromboncino

text: Tromboncino tunnetaan parhaiten frottola-laulujen säveltäjänä. Hän sävelsi myös jonkin verran uskonnollista musiikkia.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

text: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989 järjestettiin Lahdessa Suomessa 17.–26. helmikuuta 1989. Kisat järjestettiin Lahdessa viidettä kertaa: aiemmin kisat oli järjestetty vuosina 1926, 1938, 1958 ja 1978.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

text: Kansainvälinen hiihtoliitto FIS valitsi Lahden kilpailujen järjestäjäksi Kanadan Vancouverissa kesällä 1985 pidetyssä kongressissa. Kilpailujen järjestelytoimikunnan puheenjohtajaksi valittiin Heimo Seppälä ja pääsihteeriksi Pirkko Hannula.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

text: Kilpailut televisioitiin 25 maahan, joiden joukossa olivat muun muassa Japani ja Meksiko.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

text: Kilpailuihin osallistui edustajia kaikkiaan 30 eri maasta. Osallistujamaiden joukossa olivat muun muassa Kreikka, Espanja sekä Guatemala.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

text: Suomen joukkueessa (hiihto, yhdistetty ja mäkihyppy) oli 26 urheilijaa. Järjestelyt sujuivat erinomaisesti ja sää suosi kisojen hiihtolajeja täydellisesti. Mäkikilpailuja jouduttiin jälleen kerran siirtämään kovan tuulen takia.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

text: Viikon kestäneitä kisoja seurasi ennätyksellinen yleisö, lähes 460 000 henkeä.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

text: Suomalaiset urheilijat menestyivät kisoissa poikkeuksellisen hyvin, eikä vastaavaa menestystä ole sen jälkeen saavutettu. Suomi sai kolmanneksen kisoissa jaetuista mitaleista ja voittikin mitalitilaston, selvällä erolla muihin maihin. Suomen naishiihtäjät ottivat peräti kaksi kolmoisvoittoa, ja myös mäkihyppääjät menestyivät hyvin. Ainoastaan yhdistetyssä Suomi ei saanut yhtään mitalia.


title: Kilpikonnat

text: Kilpikonnat ("Testudines") kuuluvat matelijoihin. Kilpikonnien lahko käsittää niin elävät kuin sukupuuttoon kuolleetkin, vedessä ja maalla elävät kilpikonnalajit.


title: Kilpikonnat

text:
Kilpikonnille tunnusomaista on kylkiluista kehittynyt, luinen paksu kilpi. Muiden matelijoiden tapaan ne ovat vaihtolämpöisiä ja niiden ihoa peittävät suomut.
Meressä elävillä kilpikonnilla on erityinen kyynelrauhanen silmän takana, jonka avulla ne pääsevät eroon elimistöönsä kertyvästä liiallisesta suolasta. .


title: Kilpikonnat

text: Kilpikonnilla ei ole hampaita, vaan teräväreunainen nokka.


title: Kilpikonnat

text: Kooltaan kilpikonnat ovat sademetsien parisenttisistä jopa kaksimetrisiin jättiläisiin jotka painavat lähes tonnin. Kilpikonnat ovat pitkäikäisiä, kauimmin elävät lajit voivat elää yli 150 vuotta; ennätystä (188 vuotta) pitää tällä hetkellä hallussa kilpikonna nimeltä Tu'i Malila.


title: Kilpikonnat

text: Kilpikonnia tavataan kaikilla mantereilla ja valtamerillä napa-alueita kuten Etelämannerta lukuun ottamatta. Ne puuttuvat myös aavikkoalueilta kuten Arabiasta ja Australian sisäosista, Kaspianmereltä, Mustaltamereltä ja Pohjois-Amerikan suurilta järviltä sekä joistakin vuoristoista kuten Andeilta ja Pyreneiden pohjoisosasta.


title: Kilpikonnat

text: Vaikka osa kilpikonnista viettää suuren osan elämästään veden alla, ovat ne kuitenkin ilmaa hengittäviä matelijoita. Niiden täytyy siis tulla pinnalle hengittämään tietyin väliajoin. Kilpikonnat myös viettävät aikaa maalla, useat lajit munivat rantahiekkaan. Maalla elävät kilpikonnat ovat kasvinsyöjiä. Maakilpikonnat ovat rauhallisia eläimiä, jotka eivät tee mitään pahaa ihmisille, mutta jotkin vesikilpikonnat voivat olla aggressiivisia ihmistä kohtaan.


title: Kilpikonnat

text: Ensimmäiset kilpikonnat ilmaantuivat jo hirmuliskojen aikana, noin 200 miljoonaa vuotta sitten. Ne elivät vedessä, ja kilpi kehittyi ensiksi vatsapuolelle suojaamaan niitä alhaalta sukeltavilta pedoilta.


title: Kilpikonnat

text: Vaikka kilpikonnien kehityshaara koostuukin lukuisista heimoista, ne voidaan luokitella kahteen pääryhmään sen mukaan miten ne vetävät kaulansa sisään. Nämä ovat alalahkot pystytaivuttajat (Cryptodira) sekä sivutaivuttajat (Pleurodira). Ensin mainitut kääntävät kaulansa suoraan selkäkilven etureunan alle S-muodossa, kun taas sivutaivuttavat tekevät saman sivuasennossa. Jotkut sukupuuttoon kuolleet kilpikonnat eivät saaneet kaulaansa selkäpanssarin suojaan lainkaan. Molemmat ryhmät ovat hyvin vanhoja, ja erkanivat toisistaan varhaisliitukaudella. Niiden kantamuoto ulottuu aina triaskauden "Proganochelysiin" asti.


title: Kilpikonnat

text: Suomessa lemmikkeinä yleisimmät maakilpikonnalajit ovat kreikankilpikonna ("Testudo hermanni"), nelivarvaskilpikonna ("Testudo horsfieldi" eli "Agrionemys horsfieldii") ja reunuskilpikonna ("Testudo marginata"). Näistä lajeista Suomessa kasvatetaan ainakin nelivarvaskilpikonnia ja kreikankilpikonnia. Useimpia lajeja on myynnissä eläinkaupoissa. Kilpikonnia myyvät myös kasvattajat. Vedessä elävistä lajeista yleisin on punakorvakilpikonna. Nykyisin lemmikkinä tavataan melko paljon myös vaippakilpikonnia, jotka jäävät kooltaan punakorvakilpikonnaa pienemmiksi.


title: Kilpikonnat

text: Nykyään kilpikonnien tuonti Suomeen on sallittua, mutta joillain lajeilla täytyy olla asianmukainen CITES-todistus. Näitä lajeja ovat mm. espanjankilpikonna ("Testudo graeca"), leopardikilpikonna, tunisiankilpikonna ja kreikankilpikonna.


title: Kilpikonnat

text: Kilpikonnien hoito on vaativaa, sillä ne tarvitsevat paljon liikkumatilaa ja tarkkaan laaditun ruokavalion. Väärin hoidettuna kilpikonnat sairastuvat helposti. Terveen kilpikonnan silmät ovat kirkkaat eivätkä vuoda, iho on kimmoisa ja siinä ei ole loisia, kilpi on kova ja ehjä, peräpää on siisti, nenän ja suun seutu ovat kuivia, kilven muoto on tasaisesti kaareutuva, käytös aktiivinen ja vastustelee nostaessa ja uloste on kiinteää tahmaista ja lähes hajutonta. Kilpikonnat tarvitsevat terraarioonsa uv-lampun sekä lämpölampun.


title: Temppeliaukion kirkko

text: Temppeliaukion kirkko on evankelis-luterilaisen Töölön seurakunnan kirkko Helsingin ydinkeskustan tuntumassa Etu-Töölössä. Rakennus on valmistunut 1969. Kallioon louhitun kirkon ovat suunnitelleet Timo ja Tuomo Suomalainen. Kirkossa on 750 istumapaikkaa. Akustisten ominaisuuksiensa ansiosta kirkko on suosittu konserttien pitopaikka.


title: Temppeliaukion kirkko

text: Fredrikinkadun päässä sijaitseva kallioinen alue varattiin kirkon paikaksi jo Arkadian alueen eli nykyisen Etu-Töölön ensimmäisessä vahvistetussa asemakaavassa vuonna 1906. Siltä ajalta juontaa myös paikan nimi Temppeliaukio ja sitä länsi- ja pohjoispuolitse kiertävän kadun nimi Temppelikatu. Rakennustöihin paikalla ei kuitenkaan ryhdytty vielä pitkään aikaan. Myöhemmin kirkon suunnittelusta järjestettiin kolme arkkitehtikilpailua, joista vain viimeisessä jaettiin ensimmäinen palkinto.


title: Temppeliaukion kirkko

text: kirkkovaltuusto anoi vuonna 1931 kaupungilta Temppeliaukioksi nimettyä kallioista tonttia, jonne se aikoi rakentaa vastaisuudessa itsenäiseksi seurakunnaksi muodostettavan Etu-Töölön pääkirkkoa. Syyskuussa 1932 julistettiin avoin arkkitehtuurikilpailu kirkkorakennuksen luonnoksista sekä kirkon sijoituksesta ja sen aiheuttamasta koko korttelialueen järjestelystä. Määräaikaan 25. tammikuuta 1933 mennessä kilpailuun jätettiin 57 ehdotusta. Ensimmäistä palkintoa ei jaettu lainkaan, vaan kaksi toista palkintoa. Ne menivät arkkitehtien Kai ja Dag Englundin ehdotukselle sekä arkkitehti Lars Björkin ehdotukselle. Kummassakin ehdotuksessa esitettiin rakennettavaksi perinteistä tornillista pitkäkirkkoa, samoin kolmanneksi tulleessa Aarne Hytösen ja Risto-Veikko Luukkosen ehdotuksessa, jossa tornin korvasi korkealle ulotettu päätymuuri. Kilpailun tulos ei täysin tyydyttänyt kilpailulautakuntaa. Keskustelua jatkettiin Helsingin kaupungin, seurakuntien ja Suomen Arkkitehtiliiton elimissä.