title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Rauhaa valmisteltiin talvella 1940 Tukholman Grand Hotelissa. Hella Wuolijoki oli jo joulukuun 1939 puolella sanonut ulkoministeri Väinö Tannerille voivansa yrittää yhteyttä Neuvostoliiton suuntaan Neuvostoliiton Tukholman-lähettilään Aleksandra Kollontain kautta, sillä Neuvostoliitto oli katkaissut suhteet Suomen viralliseen hallitukseen ja piti yhteyttä Kuusisen nukkehallitukseen. Wuolijoki keskusteli Grand Hotelissa muun muassa NKVD-miesten Andrei Grauerin ja Boris Jartsevin kanssa. Erkki Tuomioja on kertonut saaneensa tutkijana vuonna 2014 kopion näistä keskusteluista laaditusta neuvostoliittolaisten raportista. Tanner tapasi Kollontain Tukholmassa helmikuussa. Samoihin aikoihin oli Stalin saanut tiedon Ranskan ja Britannian Neuvostoliittoa vastaan suunnittelemista sotatoimista ja vaarasta, että ne pommittaisivat Bakun öljykeskusta. Professori Kimmo Rentolan mukaan tämä sai Stalinin suosiolliseksi rauhanpyrkimyksille. Vaikutusta oli ollut myös Wuolijoen viestillä, ettei Kuusisen hallituksella ole Suomessa kannatusta. 28. tammikuuta Molotov sähkötti Tukholmaan, ettei yhteyksille Helsinkiin ole olennaisia esteitä.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Entinen pääministeri ja myöhempi Suomen Berliinin-lähettiläs, professori Toivo Kivimäki kävi hallituksen toimeksiannosta helmikuun lopulla 1940 Saksassa tunnustelemassa sikäläisiä mielialoja ja toi palatessaan marsalkka Hermann Göringin terveiset, että suomalaisten kannatti – vaikka raskainkin ehdoin – tehdä rauha Neuvostoliiton kanssa, koska Suomi voisi saada menetyksensä myöhemmin takaisin korkojen kera. Göring tiesi, että Adolf Hitler aikoi kääntää aseensa itään heti kukistettuaan Britannian ja Ranskan. Göringin välittömänä taktisena motiivina Suomen ja Neuvostoliiton välisen sodan lopettamiseksi oli kuitenkin pyrkimys estää Suomelle apua tarjonneiden brittiläisten ja ranskalaisten pääsy Norjaan ja Ruotsin malmikentille. Professori Heikki Ylikankaan mielestä Suomi torjui länsivaltojen avun ja teki rauhan Neuvostoliiton kanssa nimenomaan Saksasta saatujen lupausten perusteella. Tutkija Markku Jokisipilän mukaan suurta akselivaltojen vastaista liittoumaa ei olisi milloinkaan syntynyt, jos Neuvostoliitto olisi ajautunut Saksan rinnalla sotaan länsivaltoja vastaan. Toisaalta tilanne olisi muuttunut kaoottiseksi ja varsinkin Etelä-Suomi joutunut kahden rintaman sotanäyttämöksi, mikäli suomalaiset olisivat yhdessä läntisen apuretkikunnan kanssa joutuneet taistelemaan sekä puna-armeijaa että Saksan Wehrmachtia vastaan.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Suomen ainoa valttikortti rauhanneuvotteluissa Neuvostoliiton johdon kanssa oli ollut läntisten liittoutuneiden avuntarjous, mutta nykytermein ilmaistuna se oli optio, jolla oli arvoa vain niin kauan kuin sitä ei lunastettu. Avuntarjouksen torjumiseen johti marsalkka Mannerheimin arvio, jonka mukaan rintama ei kestäisi enää kauan, lännen apu tulisi liian myöhään ja olisi liian vähäistä. Myöhemmin on ilmennyt, että liittoutuneiden apu ei olisi pelastanut Suomea, koska se oli valmisteltu heikosti, jopa kevytmielisesti. Muun muassa Suomen avuksi luvatuista sadasta Bristol Blenheim -pommikoneesta olisi ollut käytettävissä vain parikymmentä. Tätä ei kuitenkaan tiedetty helmi- ja maaliskuussa 1940 sen enempää Helsingissä, Tukholmassa kuin Moskovassakaan. Liittoutuneiden maihinnousu Norjaan olisi saanut Saksan, joka oli jo valmistellut Tanskan ja Norjan miehitystä, puuttumaan asioihin. Uuden rintaman avaaminen Pohjolassa olisi vetänyt Norjan ja Ruotsin mukaan suursotaan, joten myös Saksaa pelänneellä Ruotsilla oli omat intressinsä saada talvisota päättymään. Ruotsin silloinen ulkoministeri Christian Günther suorastaan painosti Suomen asiainhoitajan, entisen ulkoministerin Eljas Erkon välityksellä Suomen hallitusta hyväksymään miltei mitkä ehdot tahansa.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Moskovan rauhanneuvottelujen herkässä vaiheessa 11. maaliskuuta 1940 Suomen Tietotoimisto välitti Tidningarnas Telegrambyrålle (TT) Tukholmaan ennenaikaisen uutisen, jonka mukaan eduskunnan ulkoasiainvaliokunta oli hyväksynyt Neuvostoliiton asettamat rauhanehdot. Päämajan sensuuritoimisto valvoi tuolloin Suomesta ulkomaille suuntautunutta puhelinliikennettä, ja puhelun kuullut tarkkailija ilmoitti asiasta esimiehelleen, joka puolestaan välitti tiedon ulkoministeri Väinö Tannerille. Tanner kiivastui asiasta ja vaati uutisen kumottavaksi, mikä tapahtuikin. Peruutus ehti TT:lle kuitenkin vasta, kun alkuperäistä uutista oli levitetty muun muassa Lontooseen. Suomen valtuuskuntaa Moskovassa johtanut pääministeri Risto Ryti kertoi Helsinkiin palattuaan olevansa varma siitä, että Neuvostoliiton hallitus ei suostunut suomalaisten viime hetkellä esittämiin muutoksiin Suomen uuden itärajan suhteen juuri kyseisen uutisen vuoksi. Pää- ja ulkoministeri sekä päämaja vaativat asian perusteellista tutkintaa ja syyllisten saattamista rangaistuksiin. Tutkimuksissa ilmeni, että eduskunnan painatustöiden kanslian apulaispäällikkö, joka toimi myös STT:n eduskuntaselostajana, oli kuullut eduskunnan kahvilassa kahden ulkoasiainvaliokunnan jäsenen melko kovaäänisen väittelyn rauhanehdoista ja ilmoittanut – olettaen rauhanehtojen jo tulleen hyväksytyiksi – asiasta STT:n toimitusjohtajalle Eero A. Bergille. Seuranneessa oikeudenkäynnissä Berg, STT:n eduskuntaselostaja sekä uutisen Tukholmaan välittänyt STT:n toimittaja tuomittiin Helsingin raastuvanoikeudessa vankeusrangaistuksiin maanpetoksesta.


title: Moskovan välirauha

text: Moskovan välirauha on Neuvostoliiton, Britannian ja Suomen välinen jatkosodan päättänyt aseleposopimus, joka allekirjoitettiin 19. syyskuuta 1944. Varsinaiset sotatoimet olivat päättyneet jo 4.–5. syyskuuta 1944.


title: Moskovan välirauha

text: Suomen edustajina Moskovan neuvotteluissa olivat pääministeri Antti Hackzell, puolustusministeri, jalkaväenkenraali Rudolf Walden, yleisesikunnan päällikkö, jalkaväenkenraali Erik Heinrichs, kenraaliluutnantti Oscar Enckell sekä asiantuntijoina ulkoasiainministeriön kansliapäällikkö P. J. Hynninen, vuorineuvos Berndt Grönblom, lähetystöneuvos Johan Nykopp ja ulkoasiainministeriön neuvotteleva virkamies, lakitieteen tohtori Erik Castrén. Valtuuskunta tapasi neuvostoliittolaiset neuvottelijat viikon odottelun jälkeen myöhään illalla 14. syyskuuta, johon mennessä Neuvostoliitto ja Iso-Britannia olivat päässeet yksimielisyyteen Suomelle asetettavista ehdoista. Neuvostoliiton neuvottelijoita johti ulkoministeri Vjatšeslav Molotov. Juuri ennen ensimmäistä tapaamista pääministeri Antti Hackzell sai halvauskohtauksen menettäen puhekykynsä, ja valtuuskunta valitsi tilapäiseksi johtajakseen Rudolf Waldenin. Suomen valtuuskunnan puheenjohtajaksi matkusti kaksi päivää myöhemmin ulkoasiainministeri Carl Enckell.


title: Moskovan välirauha

text: Suomessa eduskunta hyväksyi sopimuksen jo samana päivänä kuin se oli allekirjoitettu. Hyväksyminen tapahtui salaisessa istunnossa ilman keskustelua ja äänestystä 141 kansanedustajan ollessa paikalla. Hallituksen puolesta istunnossa esiintyi vt. pääministeri Ernst von Born. Luettuaan ulkoministeri Carl Enckellin Moskovasta lähettämän sähkeen, jonka mukaan Molotov ja varaulkoministeri Vladimir Dekanosov olivat uhanneet Suomea neuvostojoukkojen miehityksellä, ellei rauhanehtoja hyväksyttäisi, von Born korosti sopimuksen hyväksymisen tärkeyttä. Suomen valtuuskunta palasi kotiin kaksi päivää välirauhansopimuksen hyväksymisen jälkeen.


title: Moskovan välirauha

text: Rauhanehdot olivat alueluovutusten osalta samankaltaiset kuin Moskovan rauhan: Suomen tuli luovuttaa Neuvostoliitolle jatkosodan aikana vallatut Karjalankannaksen, Laatokan pohjoispuolen sekä Kuusamon–Sallan alueen. Uutena luovutuksena Neuvostoliitto vaati itselleen Petsamon. Moskovan rauhan ehtoihin kuulunut Hangon vuokraus Neuvostoliitolle vaihdettiin Porkkalan alueeseen, joka vuokrattiin Neuvostoliitolle 50 vuodeksi. Aluevaatimusten lisäksi rauhanehtoihin kuului esimerkiksi


title: Moskovan välirauha

text: Välirauhansopimuksen toimeenpanoa Suomessa valvoi sopimuksen 22. artiklan mukaisesti liittoutuneiden valvontakomissio, jota johti neuvostoliittolainen kenraalieversti Andrei Ždanov. Yrjö Soinin mukaan 22. artikla antoi valvontakomissiolle takaportin sopimustekstin myöhempiä tulkintoja varten. Sopimusta täydensi liite-osa, jossa annettiin tarkempia määräyksiä eräisiin sen artikloihin.


title: Moskovan välirauha

text: Valvontakomission ensimmäiset neuvostoliittolaiset jäsenet saapuivat Helsinkiin kaksi päivää välirauhansopimuksen hyväksymisen jälkeen 22. syyskuuta ja sen puheenjohtaja Andrei Ždanov ensimmäisen kerran 5. lokakuuta, mutta brittiläiset jäsenet vasta 14. lokakuuta. Kaikkiaan komissioon kuului sen toiminta-aikana noin 150 neuvostoliittolaista ja parikymmentä brittiläistä jäsentä. Neuvostoliiton johtoasemasta valvontakomissiossa johtui, että komission nimi kirjoitettiin virallisissa yhteyksissä aina muodossa "Liittoutuneiden (Neuvostoliiton) valvontakomissio." Ensimmäisiä kysymyksiä, joihin valvontakomissio puuttui, olivat suomalaisten sotilaiden kotiuttaminen, suojeluskuntien ja eräiden muiden järjestöjen lakkauttaminen sekä suomalaiset sotarikolliset (ns. ).


title: Moskovan välirauha

text: Suomi oli jo vuodesta 1943 lähtien pyrkinyt aktiivisesti irrottautumaan sodasta ja rauhaan Neuvostoliiton kanssa, mutta ongelmaksi muodostui Saksa ja Neuvostoliiton asennoituminen. Presidentti ja hallitus pyrkivät irrottautumaan sodasta Suomen itsenäisyys ja kansallinen itsemääräämisoikeus säilyttäen. Suomessa oli alettu arvioida tilannetta uudelleen keväästä lähtien, jolloin suursodassa oli tapahtunut selkeä käänne liittoutuneiden hyväksi. Rauhaa yritettiin keväällä 1944, mutta eduskunta hylkäsi 12. huhtikuuta 1944 ehdotuksen, koska Neuvostoliiton asettamat rauhanehdot koettiin liian ankariksi ja saattoivat käytännössä tarkoittaa antautumista.


title: Moskovan välirauha

text: Suomen johdon sisäpiiri päätti heti Stalingradin taistelun jälkeen kokouksessaan Mikkelissä 3. helmikuuta 1943 aloittaa rauhanpyrkimykset. Kokouksessa esittämässään tilannearviossa Päämajan tiedustelupäällikkö, eversti Aladár Paasonen toi ensimmäisen kerran esiin sen mahdollisuuden, että sota voidaan hävitä. Muutamaa päivää myöhemmin Paasonen esitti saman katsauksen myös eduskunnan ulkoasiainvaliokunnalle, mutta hänen selontekonsa sai monilta kansanedustajilta erittäin tylyn vastaanoton. Rytin tultua valituksi toistamiseen presidentiksi ja Edvin Linkomiehen uudeksi pääministeriksi, hallitus aloitti 10. helmikuuta 1943 rauhantunnustelut. Saksalaiset pitivät erillisrauhaan pyrkimystä petoksena ja alkoivat vaatia Suomelta kirjallista sopimusta sitoutumisesta Saksaan. Asia kuitenkin raukesi 16. toukokuuta 1943, jolloin Saksaan ilmaistiin Suomen mieluimmin jatkavan taistelua kuin antautuvan ehdoitta.


title: Moskovan välirauha

text: Yhdysvaltain Helsingin asiainhoitaja Robert McClintock jätti 20. maaliskuuta 1943 nootin, jossa Yhdysvallat tarjosi Suomelle hyviä palveluksia sodasta irrottautumiseen. Kun Suomen ylin johto neuvotteli asiasta, Carl Gustaf Emil Mannerheim korosti varovaisuutta ja ennakkoneuvotteluja Saksan kanssa. Ulkoministeri Henrik Ramsay matkusti Berliiniin, mutta siellä Suomen erillisrauha-hanke torjuttiin. Kun Neuvostoliitolta kysyttiin lisätietoja, Vjatšeslav Molotov ilmoitti Yhdysvalloille tiedoksi Neuvostoliiton vähimmäisehdot, mutta ei pyytänyt välittämään niitä suomalaisille. Niissä vaadittiin Moskovan 1940 rauhansopimuksen saattamista voimaan, sotakorvauksia ja saksalaisten karkottamista maasta. Yhdysvalloissa ei uskottu suomalaisten hyväksyvän ehtoja ja päädyttiin vain yhteyden järjestämiseen. 5. huhtikuuta Molotov totesi ettei Suomen rauhantahdosta ollut riittävästi näyttöä ja asia hautautui, eikä yhteyttä enää käytetty. Vastatoimenpiteenä Saksa supisti ase- ja viljatoimituksia Suomeen.


title: Moskovan välirauha

text: Eduskunta piti 3. syyskuuta 1943 salaisen istunnon, jossa käsiteltiin rauhan mahdollisuutta ja pyrkimystä siihen. Eduskuntaan oli syntynyt myös rauhan oppositio, johon kuului 33 kansanedustajaa.


title: Moskovan välirauha

text: Neuvostoliitto aloitti syksyllä 1943 Suomen vastaisen propagandakampanjan, joka liittyi lähestyvään Teheranin konferenssiin, jossa Neuvostoliitto asetti reunaehtoja, joista eräät vaikuttivat Suomeenkin. Yksi keskeinen periaate oli että Suomen kysymys oli pelkästään Suomen ja Neuvostoliiton keskeinen asia. Toinen oli Moskovan 1940 rauhan rajojen ottaminen keskustelun pohjaksi. Jotta Suomi olisi helpommin saatu myöntymään rauhaan, Churchill ja Roosevelt kuitenkin ehdottivat, että Viipuri jätettäisiin Suomelle, mutta Stalin vaati Viipuria ehdottomasti Neuvostoliitolle ja kieltäytyi edes keskustelemasta asiasta.


title: Moskovan välirauha

text: Teheranista kantautui tietoja, joiden mukaan ehdottoman antautumisen vaatimus oli voimassa, joka tietenkin aiheutti pelkoa Suomessa.


title: Moskovan välirauha

text: Yhdysvaltain asiainhoitaja jätti 30. tammikuuta 1944 Suomen hallitukselle nootin, jossa kehotettiin ottamaan yhteyttä Moskovaan ja luvattiin samalla hyviä palveluksia.


title: Moskovan välirauha

text: Paasikivi matkusti 12. helmikuuta 1944 salaisesti Tukholmaan tunnustelemaan Neuvostoliiton rauhanehtoja. Neuvostoliitto oli lähettiläs Aleksandra Kollontain välityksellä nimenomaan toivonut Paasikiveä rauhanneuvottelijaksi. Hän tapasi Neuvostoliiton virallisen edustajan Kollontain kolme kertaa ja saa häneltä alustavat tiedot ehdoista sekä Neuvostohallituksen suostumuksen aloittaa rauhanneuvottelut. Paasikivi keskusteli Kollontain kanssa kahden kesken useita tunteja pitkälle yöhön ja informoi tätä laajasti Suomen silloisesta asemasta, lähettiläs lähinnä keskittyi kuuntelemaan. Paasikivi oli henkilökohtaisesti sitoutunut vuoden 1940 rajoihin ja oli muutoinkin mieleinen neuvottelukumppani Neuvostoliiton johdolle. Paasikivi sanoi myös Saksan harhauttaneen Suomen kansan sotaan Neuvostoliittoa vastaan. Suomen poliittinen johto pelkäsi Paasikiven menevän myöntyväisyyslinjallaan liian pitkälle, mutta päätti kuitenkin jatkaa rauhanprosessia hänen välityksellään.


title: Moskovan välirauha

text: Aleksandra Kollontain välittämät Moskovan rauhanehdot osoittautuvat erittäin tiukoiksi ja tulkinnanvaraisiksi. Paasikivi oli hyvin pessimistinen niiden suhteen.


title: Moskovan välirauha

text: Neuvostoliitto yritti helmikuussa massiivisilla Helsingin suurpommituksilla pakottaa Suomen hyväksymään rauhanehdot.


title: Moskovan välirauha

text: Maaliskuun alussa 1944 Ruotsin kuningas Kustaa V vetosi Ruotsin ulkoministeriön välityksellä presidentti Rytiin ja puolustusvoimien ylipäällikköön Mannerheimiin, ettei neuvotteluyhteyttä Moskovaan päästettäisi katkeamaan.


title: Moskovan välirauha

text: Paasikivi ja entinen ulkoministeri Carl Enckell lensivät 26. maaliskuuta Moskovaan, jossa heille selvitettiin, ettei Suomella ollut valinnan mahdollisuutta. Kollontain esittämät ennakkotiedot osoittautuivat eräänlaiseksi harhautukseksi, johon he olivat langenneet. Paasikivi paljasti muun muassa sotasalaisuuksia, kertomalla saksalaisten joukkojen määristä ja sijainnista Lapissa. Venäläisiä kiinnosti erityisesti oliko saksalaisia joukkoja Kannaksella, jolloin Carl Enckell joutui puuttumaan näihin keskusteluihin. Paasikivi olisi hyväksynyt Kremlin ehdot, mutta hallitus, ylipäällikkö ja Eduskunta hylkäsivät ne, koska katsoivat niiden ylittävän Suomen kestokyvyn. 15. huhtikuuta esitetty hylkäämispäätös perustui siihen ettei 600 miljoonan dollarin sotakorvauksista selviytymistä pidetty mahdollisena.


title: Moskovan välirauha

text: Neuvostoliitto oli yhtynyt Moskovan ulkoministerikonferenssissa ns. neljän vallan julistukseen, joka vaati vihollismaan ehdotonta antautumista ja sen lisäksi oli alun perin sovittu ettei vihollismaan kanssa tehdä erillistä rauhansopimusta, jota oli kuitenkin myöhemmin lievennetty siten, että oli mahdollista tehdä väliaikainen rauha ennen lopullista rauhaa. Neuvostoliiton itsevarmuutta vaatia tiukkoja rauhanehtoja lisäsi Casablancan konferenssi tammikuussa 1943, jossa länsiliittoutuneet uudistivat ehdottoman antautumisen vaatimuksensa.


title: Moskovan välirauha

text: Myöhemmin tarkastellen mahdollisesti sekaannuksia aiheuttava välirauha-nimitys tulee siitä, että kyseinen rauha solmittiin vain Suomen ja Neuvostoliiton sekä Ison-Britannian välillä ja rauha oli tarkoitettu olemaan voimassa vain väliaikaisesti, kunnes saatiin aikaan pysyvä rauhansopimus. Toinen maailmansota jatkui vielä jatkosodan loppumisen jälkeenkin, ja rauhansopimukset solmittiin kaikkien maiden kesken Pariisin rauhassa vuonna 1947. Tällöin uusittiin myös Suomen ja Neuvostoliiton välinen rauhansopimus jokseenkin saman sisältöisenä kuin Moskovan välirauhan sopimuskin. Liittoutuneiden valvontakomissio poistui Suomesta Pariisin rauhansopimuksen astuttua voimaan.


title: Moskovan välirauha

text: Moskovan välirauhaa ei tule sekoittaa Moskovan rauhaan, joka päätti talvisodan vuonna 1940.


title: Kigali

text: Kigali on Ruandan pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee valtion keskiosissa.


title: Kigali

text: Kaupungin asukasluku kasvaa erittäin nopeasti. Vuoden 2002 väestönlaskennassa kaupungissa oli 603 049 asukasta, vuoden 2010 laskennallinen arvio on jo 1,029 miljoonaa. Kaupungin pinta-ala on 730 neliökilometriä.


title: Kigali

text: Kigali sijaitsee Ruandan keskiosassa Ruganwa-joen varrella. Se on kasvanut neljän kukkulan alueelle. Kaupungin pohjoiosassa on slummeja, ja kaakkoispuolella on teollisuusalue. Kigalista on tieyhteydet maan kaikille neljälle rajalle. Siellä on myös lentoasema.


title: Kigali

text: Sijainti korkealla ylängöllä vaikuttaa siihen, että Kigalissa on melko lauhkea ilmasto, lämpötila koko vuoden noin 21 °C. Sateet keskittyvät kahteen sadekauteen, helmi-toukokuussa ja loka-joulukuussa.


title: Kigali

text: Kigali perustettiin vuonna 1907 Ruandan ollessa Saksan siirtomaavallan alla osana Saksan Itä-Afrikkaa, johon kuuluivat myös nykyinen Burundi ja Tansanian manneralueet. Ruandan itsenäistyttyä vuonna 1962 Kigali valittiin pääkaupungiksi keskeisen sijaintinsa takia. Entniset jännitteet johtivat Ruandan kansanmurhaan 1990-luvulla, josta kaupunki alkoi toipua 2000-luvun puolella.


title: Kigali

text: Sisämaavaltiona Ruandassa kuljetuskustannukset ovat suhteellisen kalliita, ja kaupungistumisen ja pakolaisten palaamisen jäljiltä asuntopula on suuri. Vuonna 2012 arvioitiin, että Kigalissa tarvitaan seuraavan 10 vuoden aikana 30 000 uutta asuntoa. Niitä valmistuu kuitenkin vain tuhannen asunnon vuosivauhtia. Voimakkaan jälleenrakennuksen aikana Kigali on panostanut ympäristöasioihin ja esimerkiksi rajoittanut muoviroskan määrää säädöksin. Se pyrkii houkuttelemaan konferenssinjärjestäjiä, matkailijoita ja sijoittajia.


title: Etoumbi

text: Etoumbi on kaupunki Cuvette Ouesten provinssissa Luoteis-Kongossa. Useimmat sen asukkaat saavat elantonsa metsästämällä paikallisessa metsässä.


title: Etoumbi

text: Etoumbi on ollut neljän viimeaikaisen Ebola-viruksen puhkeamisen sijaintina. Tämän on uskottu saaneen aikaan paikallisten tavan syödä metsästä kuolleina löytämiensä eläinten liha pois. Vuonna 2003 kuoli 120 ihmistä viruksen päästyä irti. Vuonna 2005 viruksen irtipääsy johti kaupungin asettamiseen karanteeniin.


title: Oldenburg (suku)

text: Oldenburg on pohjoissaksalaista alkuperää oleva ruhtinassuku ja eräs Euroopan merkittävimmistä kuningassuvuista. Suku on hallinnut Tanskaa yhtäjaksoisesti vuodesta 1448 ja Norjaa vuodesta 1905. Se on hallinnut aiemmin myös muun muassa Ruotsia, Venäjää ja Kreikkaa. Saksassa sijaitsevaa Oldenburgia suku hallitsi noin vuodesta 1100 aina vuoteen 1918.


title: Oldenburg (suku)

text: Suvun varhaisin tunnettu kantaisä oli vuoden 1100 tienoilla elänyt kreivi Egilmar I, jonka ”vanhasta linnasta” ("Olde borg") koko Oldenburgin alueen kerrotaan saaneen nimensä. Oldenburgin kreivi Dietrich eli Didrik Onnekkaan (k. 1440) vanhimmasta pojasta Kristian I:stä tuli 1448 Tanskan, 1450 Norjan ja 1457 Ruotsin kuningas. Kristian I:n poika Hannu I ja tämän poika Kristian II toimivat myös pohjoismaisina unionikuninkaina, ja Kalmarin unionin purkautumisen jälkeen suku jatkoi vallassa Tanska-Norjassa. Oldenburgin kreivin arvo periytyi Kristian I:n nuoremman veljen Gerhard VI:n jälkeläisille, kunnes tämän sukuhaaran sammuttua vuonna 1667 se siirtyi myös Tanskan kuninkaille.


title: Oldenburg (suku)

text: Tanskan kuningas Kristian III:n nuoremmasta veljestä, Holstein-Gottorpin herttua Adolfista, polveutuu Oldenburgin suvun sivuhaara Holstein-Gottorpin suku. Tämä suku hallitsi vuosina 1751–1818 Ruotsia ja vuodesta 1796 Venäjän keisarikuntaa, tosin käyttäen Venäjällä edellisen hallitsijasuvun nimeä Romanov. Suvun venäläinen haara vaihtoi vuonna 1773 alkuperäisen herttuakuntansa Holstein-Gottorpin Tanskan kuninkaan kanssa Oldenburgiin ja lahjoitti sen toiselle Holstein-Gottorpien haaralle, joka hallitsi sitten Oldenburgia vuoteen 1918.


title: Oldenburg (suku)

text: Kristian III:n nuoremmasta pojasta, Slesvig-Holsten-Sønderborgin herttua Hannu nuoremmasta polveutui kuusi sukuhaaraa, joista neljä sammui jo 1700-luvun alussa. Kaksi jäljelle jäänyttä sukuhaaraa olivat Augustenburg (koko nimi Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg tai Sönderborg-Augustenburg) ja Sönderborg-Beck, joka vuodesta 1825 on tunnettu nimellä Glücksburg (koko nimi Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg tai Sönderborg-Glücksburg). Oldenburgien alkuperäinen päähaara sammui vuonna 1863 Tanskan kuningas Fredrik VII:n kuollessa pojattomana, jolloin Tanskan kruunu siirtyi Glücksburgin sukuhaaraan kuuluneelle kuningas Kristian IX:lle. Suku on pysynyt vallassa Tanskassa ja hallinnut vuodesta 1905 myös Norjaa, jonka ensimmäiseksi kuninkaaksi valittiin Kristian IX:n pojanpoika Carl, hallitsijana Haakon VII. Kristian IX:n eräästä pojasta tuli puolestaan Kreikan kuningas Yrjö I. Suku hallitsi Kreikkaa vuosina 1863–1924 ja 1935–1973.


title: Malabo

text: Malabo on Päiväntasaajan Guinean pääkaupunki. Se on Biokon saaren tärkein kaupunki ja sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. Kaupungin satama on luonnonsatama, joka on syntynyt tulivuoren kraatteriin. Kaupungin asukasluku on kasvanut nopeasti, ja se on nyt yli 100 000. Malabo on myös Bioko Norten provinssin pääkaupunki. Ennen öljyn löytymistä tärkeimmät vientituotteet olivat kaakao, jalopuu ja kahvi.


title: Malabo

text: Malabossa on ympäri vuoden päivän ylin lämpötila noin 30 °C ja yön alin noin 20 °C. Sadetta saadaan yhteensä 1890 mm vuodessa, eniten huhtikuusta lokakuuhun jatkuvan sadekauden aikana. Pilvisyys on runsasta ympäri vuoden.


title: Malabo

text: Britit perustivat Malabon vuonna 1827 nimellä Port Clarence. Kun Biokon saari palasi Espanjan haltuun vuonna 1843, Malabo nimettiin uudelleen "Santa Isabeliksi".


title: Malabo

text: Kaupungista tuli Päiväntasaajan Guinean pääkaupunki vuonna 1969. Sitä ennen pääkaupunkina oli ollut Bata. Vuonna 1973 kaupungin nimeksi muutettiin Malabo.


title: Malabo

text: Öljyn löytyminen on muuttanut kaupungin öljynporaajien vapaa-ajanviettopaikaksi, mutta sen siirtomaa-ajan perinne näkyy edelleen.


title: Malabo

text: Malabon tuomiokirkko on valmistunut vuonna 1916. Se edustaa uusgoottilaista arkkitehtuuria.


title: Malabo

text: Malabon yhteyteen on rakennettu Sipopon eliittikaupunginosa, johon pääsee moottoritietä lentoasemalta. Sen konferenssikeskus valmistui Afrikan unionin huippukokoukseen 2011. Sipopossa on hienoja hotelleja, golfkenttä ja laadukkaat palvelut.


title: San Pietro in Vincoli

text: San Pietro in Vincoli on kirkko Roomassa. Paavi Leo I rakennutti kirkon, jotta siellä voitaisiin säilyttää kahleita, joilla Pyhä Pietari oli perimätiedon mukaan ollut kahlehdittuna mamertiinien vankilassa. Kahleet ovat näytteillä kirkossa olevassa, lasilla varustetussa pyhäinjäännöslippaassa. Kirkko tunnetaan myös siellä olevasta Michelangelon veistämästä Mooses-patsaasta.


title: Bata

text: Bata on Päiväntasaajan Guinean suurin kaupunki. Siellä on noin 312 000 asukasta. Bata sijaitsee Litoralin provinssissa Río Munin alueella, Atlantin valtameren rannikolla. Batassa ei ole luonnonsatamaa, vaan valtamerialusten lastauslaiturit ovat vähän matkaa rannasta.


title: Bata

text: Bata oli Päiväntasaajan Guinean pääkaupunki vuoteen 1969 saakka. Silloin uudeksi pääkaupungiksi otettiin Biokon saarella sijaitseva Malabo.


title: Acalayong

text: Acalayong on pieni kaupunki Päiväntasaajan Guineassa. Se sijaitsee lähellä Gabonin rajaa Rio Munin alueen lounaisosissa ja on Päiväntasaajan Guinean eteläisin kaupunki.


title: Luba

text: Luba tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luba (Päiväntasaajan Guinea)

text: Luba (ent. "Sao Carlos") on kaupunki Päiväntasaajan Guineassa. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannikolla, Biokon saarella ja on sen toiseksi suurin kaupunki. Kaupunki on myös Bioko Surin provinssin pääkaupunki ja sen asukasluku on 7 889. Kaupungissa on muun muassa lukuisia uimarantoja sekä siirtomaa-ajalta peräisin oleva sairaala. Luba on myös tärkeä satama, josta kuljetetaan metsätaloustuotteita.


title: MOS

text: MOS voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: Välirauha (täsmennyssivu)

text: Välirauha tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kisumu

text: Kisumu on satamakaupunki Keniassa. Se sijaitsee Victoriajärven rannikolla, maan länsiosassa. Kisumu on Kisumun piirikunnan pääkaupunki. Vuoden 2009 väestönlaskennassa Kisumussa oli 409 928 asukasta ja ympäröivässä piirikunnassa 968 909 asukasta.


title: Kisumu

text: Tärkeä kauppareitti Victoria-järveltä Mombasaan kulkee Kisumun kautta. Vuoteen 1977 asti Kisumun satama kuului Kenian vilkkaimpiin, mutta se hiipui ulkomaankaupan tyrehtymisen myötä.


title: Kisumu

text: Kaupungissa puhuttuihin kieliin kuuluu muun muassa swahili. Suurin osa kisumulaisista on luo-heimon jäseniä.


title: Liechtensteinin maapäivävaalit 2001

text: Liechtensteinin maapäivävaalit 2001 järjestettiin 11. helmikuuta 2001. Vaalien voittajaksi nousi Edistyksellinen kansanpuolue (FBP), joka lisäsi paikkamääräänsä kolmella vuoden 1997 vaaleihin nähden. Äänestysprosentti pysyi perinteisesti korkealla, 86,7 %. Pääministeriksi nousi FBP:n Otmar Hasler. Isänmaallisen liiton vaalitappio päätti Mario Frickin hallituskauden.1. 17. syyskuuta 2003 edustaja Otto Büchel erosi virastaan, ja varaedustaja Alexander Marxer nousi edustajaksi. Marxerin tilalle varaedustajaksi pääsi Peter Kranz.


title: Swahilin kieli

text: Swahili (myös "suahili", "suaheli"; swahiliksi "kiswahili") on bantukieli, jota puhutaan laajalla alueella Itä-Afrikassa. Kieltä puhuvat äidinkielenään swahilit. Äidinkielenään swahilia puhuvia on arviolta 15 miljoonaa. Toisena kielenään sitä puhuu arviolta jopa 100 miljoonaa ihmistä. Swahilia käytetään suuressa osassa itäistä Afrikkaa lingua francana.


title: Swahilin kieli

text: Swahili on Tansanian ensimmäinen virallinen kieli ja Kenian, ja Ugandan toinen virallinen kieli englannin ohella sekä yksi Kongon demokraattisen tasavallan kansallisista kielistä. Lisäksi sitä puhutaan Burundissa, Mosambikissa, Sambiassa, Somaliassa, Ruandassa, Komoreilla ja Madagaskarilla. Yleensä swahili on opittu kieli, mutta äidinkielisiä puhujia on yhä enemmän, erityisesti suurkaupungeissa.


title: Swahilin kieli

text: Swahilin kielen puhuma-alue on merkitty yllä olevaan karttaan.


title: Swahilin kieli

text: Alun perin swahili oli Afrikan itärannikon merenkulkijoiden kieli. Sitä puhuttiin Etelä-Somaliasta Pohjois-Mosambikiin ulottuvalla rannikkokaistaleella. Arabialaiset ja persialaiset kauppiaat vaikuttivat merkittävästi sekä swahilin kielen että swahilien yhteiskunnan kehittymiseen. Swahilin kielessä onkin lukuisia lainasanoja sekä arabiasta että persiasta. Huomattavin swahilinkielinen kaupunkikeskus oli Sansibarin saari.


title: Swahilin kieli

text: Swahilin kieli alkoi levitä sisämaahan päin 1800-luvulla erityisesti norsunluu- ja orjakaupan myötä. Swahilien kauppareitit kulkivat rannikolta aina keskiseen Afrikan suurten järvien toiselle puolelle. Kielen leviämistä edisti se, että lähes kaikki tuon alueen kansat puhuvat sille läheistä sukua olevia bantukieliä.


title: Swahilin kieli

text: Siirtomaavaltiaat toteuttivat vaihtelevaa kielipolitiikkaa Itä-Afrikassa. Iso-Britannia harjoitti Ugandassa ja Keniassa "hajota ja hallitse" -tyyppistä politiikkaa asettamalla paikalliset kielet toisiaan vastaan samalla kun he pyrkivät levittämään englannin kieltä. Sen sijaan Saksa vahvisti swahilin asemaa Tansaniassa ja Belgia Kongossa.


title: Swahilin kieli

text: Afrikan valtioiden itsenäistymisen jälkeen vain Tansania asetti swahilin viralliseksi kieleksi heti vuonna 1962. Keniassa se tapahtui vasta vuonna 1974, mutta siitä lähtien swahilin asema on ollut sielläkin vakaa.


title: Swahilin kieli

text: Ugandan kielipolitiikka oli pitkään horjuvaa. Itsenäistymisen jälkeen englanti oli maan ainoa virallinen kieli. Idi Amin asetti swahilin toiseksi viralliseksi kieleksi, mutta sen asemaa ei vahvistettu enää hänen valtakautensa jälkeen vuoden 1995 perustuslaissa. Ugandan nykyinen presidentti Yoweri Museveni on vannoutunut swahilin tukija, joten swahili sai jälleen virallisen kielen aseman vuonna 2005.


title: Swahilin kieli

text: Belgian siirtomaakauden aikana Kinshasan Kongossa oli kaksi siirtomaakieltä, ranska ja flaami, sekä neljä alueellista valtakieltä: lingala pohjoisessa, kongo lännessä, luluanluba keskellä ja swahili idässä. Vuonna 1960 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen ranska valittiin maan ainoaksi viralliseksi kieleksi. Päätöksellä oli tuhoisa vaikutus, koska monilla alueilla ranskaa osattiin vain vähän. Pian palattiinkin siirtomaavallan aikaiseen kielijakoon, jossa myös swahilin asema palautettiin. Pääkaupungissa puhutun lingalan asema oli pitkään tärkein, mutta vuonna 1997 itäkongolaisen Laurent Kabilan noustua valtaa swahilin kielen asema on vahvistunut myös valtiollisella tasolla.


title: Swahilin kieli

text: Vuosien myötä swahilin kielen asema on vahvistunut kauttaaltaan ja nykyään sitä pidetään tärkeimpänä Saharan eteläpuolisen Afrikan kielistä, mitä osoittaa jo sekin, että vuonna 2004 swahilista tehtiin Afrikan unionin viides virallinen kieli englannin, ranskan, portugalin ja arabian seuraan.


title: Swahilin kieli

text: Swahili on leviämässä myös maantieteellisesti. Vuonna 2011 Etelä-Sudanin Kenian suurlähettiläs ilmoitti swahilin kielen aseman vahvistamisesta Etelä-Sudanissa . Vuonna 2015 Zimbabwessa ilmoitettiin suunnitelmista tehdä swahilista pakollinen oppiaine kouluissa .


title: Swahilin kieli

text: Sansibarin murre eli kiunguja on ollut virallisen swahilin perustana aina siirtomaakaudelta alkaen. Siitä huolimatta swahilin kielellä on yli viisitoista murretta.Swahilin sanasto koostuu suurimmaksi osaksi alkuperäisistä bantusanoista ja arabiasta lainatuista sanoista. Lisäksi swahilissa on lainasanoja myös persiasta, portugalista, Intian niemimaan kielistä sekä siirtomaavallankielistä saksasta ja englannista.


title: Swahilin kieli

text: Joitakin yleisiä bantusanoja:Muutamia arabiasta lainattuja sanoja:


title: Swahilin kieli

text: Muutamia portugalista lainattuja sanoja:


title: Swahilin kieli

text: Swahilin kielessa substantiivit jaetaan substantiiviluokkiin, joita on 11 kappaletta. Tämän lisäksi on 3 substantiiviluokkaa, jotka eivät sisällä substantiiveja, mutta joita käytetään ilmaistaessa mm. lokatiivisia suhteita. Substantiiveja sisältävät luokat esiintyvät pareittain, joissa parin ensimmäiseen osaan kuuluu substantiivin yksikkö, toiseen monikko. Substantiiviluokat ovat 1/2 (m/wa), 3/4 (m/mi), 5/6 (ji/ma), 7/8 (ki/vi), 9/10 (n/n) ja 11 (u). Substantiivin luokka määräytyy suluissa olevan luokkaprefiksin mukaan.


title: Swahilin kieli

text: Luokassa 9/10 luokkaprefiksi on sama yksikössä ja monikossa. Luokka 11 sisältää abstrakteja sanoja, joilla usein ei ole monikkoa. Jos monikko tässä luokassa halutaan ilmaista, muodostetaan monikko luokassa 6 tai 10.


title: Kultakala

text: Kultakala ("Carassius auratus auratus") on särkikaloihin kuuluva makean veden kala. Tämä isokokoinen parvikala on ensimmäisiä "kesytettyjä" kaloja, joka tuotiin Eurooppaan Kiinasta 1600-luvulla.


title: Kultakala

text: Kultakala on akvaariokaloista yksi pitkäikäisimmistä, ja se voi elää yli 25 vuotta ja kasvaa jopa 40 cm:n pituiseksi.


title: Kultakala

text: Kultakala elää Keski-Aasiassa, Kiinassa ja Japanissa. Portugalilaiset toivat sen Eurooppaan ja 1700-luvulla Alankomaissa opittiin kalojen kasvatus.


title: Kultakala

text: Kultakala on levinnyt ihmisen mukana muuallekin, mutta useat maat ovat raportoineet sen aiheuttaneen epäsuotuisia vaikutuksia alkuperäiseen luontoon.


title: Kultakala

text: Kala on läheistä sukua ruutanalle ja hopearuutanalle, jota on pidetty aiemmin sen alalajina, ja se voi selvitä ja lisääntyä eri puolilla Eurooppaa. Suomea lähimmät luonnonvaraiset kannat ovat Saarenmaan rannikolla ja laji voi levitä lähivuosina Suomenkin etelärannikolle. Luonnossa lisääntyvä kultakala menettää muutamassa sukupolvessa punaisen värinsä.


title: Kultakala

text: Kultakala ei varsinaisesti halua aina olla yksin akvaariossa. Jos niin käy, kalasta tulee väsynyt ja outo. Kultakala on parvessa pirteä, josta johtuukin se, että se luokitellaan "parvikaloihin." Ne ovat ystävällisiä muita kaloja kohtaan, mutta saattavat syödä pienempiä kaloja kuten neontetroja, jos ne sattuvat osumaan tielle.


title: Kultakala

text: Kultakala suosii happamuudeltaan neutraalia ja emäksistä (pH 7,0–8,0) vettä ja kestää lämpötiloja +22:sta lähelle nollaa, toisin sanoen se on viileän veden kala. Luonnossa se syö äyriäisiä, hyönteisiä ja erilaisia kasveja. Akvaariotarvikkeiden joukosta löytyy niille suunnattuja erityisiä kultakalaruokahiutalesekoituksia. Kultakalaa on hyvä ruokkia useita kertoja päivässä, sillä sen mahalaukku on melko pieni, ja tyhjenee nopeasti. Kasvislisän tarjoaminen on tärkeää; kasvein koristellussa altaassa se järjestää asian toisinaan itse ja syö jopa limaa. Koska kultakala on hyvin suureksi kasvava parvikala, ei sitä missään nimessä voi pitää pyöreässä maljassa, kuten monissa elokuvissa ja sarjakuvissa tehdään. Muutamana syynä mainitaan lasimaljan pieni koko ja sen muoto, joka ilmeisesti hämää kalaa kuin kalaa. Kolmen kultakalan ryhmälle riittää jo 300-litrainen akvaario, mutta suuremmalle parvelle olisi suotuisaa hankkia vasta 500-litrainen akvaario. Kultakalan akvaariolla saisi olla pituutta vähintään yli metrin, jotta kala tuntisi olonsa kotoisaksi, ja mahtuisi aikuisena edes kunnolla kääntymään. Riittävän suuri uimatila on kultakalalle tärkeää. Jos haluaa pitää kotonaan kultakaloja, kannattaa harkita, pystyykö täyttämään tämän suureksi kasvavan viileänveden parvikalan elinvaatimukset.


title: Kultakala

text: Kärsivän kultakalan ja minkä tahansa akvaariokalan lopettamisessa voi käyttää useita eri menetelmiä. Klassinen tapa on jäädyttää kala: ensin jäädytetään vettä pussissa jääsoseeksi, johon kala laitetaan jonka jälkeen kala jäädytetään pakastimessa kuoliaaksi. Niskan murtaminen ja/tai pään katkaisu ovat nopeita tapoja.


title: Bikinin atolli

text: Bikinin atolli (suomeksi myös Bikini, englanniksi "Bikini Atoll" tai "Pikinni Atoll") on 6,0 neliökilometrin atolli Mikronesian saaristossa Tyynellä valtamerellä. Atollin asukasluku oli 9 vuonna 2011. Bikinin atolli kuuluu Marshallinsaarten liittovaltioon. Se koostuu 36 saaresta, jotka ympäröivät 594,2 neliökilometrin laguunia. Vuosina 1946–1958 Yhdysvallat käytti aluetta ydinkoealueena yli 20 vetypommille ja atomipommille.


title: Bikinin atolli

text: Ennen ydinkokeiden alkamista alkuperäinen väestö siirrettiin Rongerikin atollille. Sieltä heidät siirrettiin vuonna 1948 Kwajaleinille ja lopulta Kilille. Ydinkokeet alkoivat 1. heinäkuuta 1946, jolloin Operaatio Crossroads testasi ydinaseiden vaikutusta käytöstä poistettuihin laivoihin suorittamalla ensimmäisen ydinkokeensa (koodinimi ABLE; viimeinen Operaatio Crossroadsin kahdesta ydinkokeesta, koodinimi BAKER, suoritettiin 25.7.1946).


title: Bikinin atolli

text: 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa osa alkuperäisasukkaista palasi Bikinin atollille Kili-saarelta, mutta heidät karkotettiin korkean radioaktiivisuuden takia.


title: Bikinin atolli

text: Unesco lisäsi atollin maailmanperintöluetteloon vuonna 2010.


title: Bikinin atolli

text: Bikinit-uima-asu on saanut nimensä Bikinin atollin mukaan.


title: Sitominen ja riiputtaminen

text: Sitominen ja riiputtaminen on kidutusmenetelmä, jossa uhri sidotaan epäsymmetrisiin asentoihin ja häntä riiputetaan paaluista tai katosta. Uhrin kärsimystä lisätään kiinnittämällä häneen painoja. Painojen sijaan uhriin voidaan kiinnittää vesiastia, joka hitaasti täyttyy uhrin päälle kaadettavasta kylmästä vedestä. Tunnetuimpia tämän kidutuksen käyttäjiä oli Espanjan inkvisitio.


title: Sitominen ja riiputtaminen

text: Strappado on eräs riiputtamalla kidutuksen muoto, jota ovat käyttäneet muun muassa vietnamilaiset. Toinen etelävietnamilaisten käyttämä menetelmä oli uhrin riiputtaminen jaloistaan pää alaspäin nuotion yllä.


title: Sitominen ja riiputtaminen

text: Perhonen oli Chilessä yleinen kidutusmenetelmä: uhrin kädet ja jalat sidottiin yhteen selän taakse ja häntä riiputettiin niistä. Samalla häntä piestiin, poltettiin kynttilällä tai hänelle annettiin sähköshokkeja tai sähköruoskaa.


title: Sitominen ja riiputtaminen

text: Japanilaisessa sidonnassa erilaisiin asentoihin pakotetun uhrin raajoihin, vartaloon ja sukupuolielimiin sidotaan karkeita köysiä ja hänet pakotetaan tavallaan kiduttamaan itseään: tunteja liikkumatta oltuaan ja köysien estäessä verenkiertoa uhri saa kramppeja ja vapinoita. Jokainen liike tuottaa tuskaa uhrin jäykistyneissä lihaksissa köysien kiristyessä ja hiertäessä. Uhrin henkistä tuskaa lisäävät hänen turhat yrityksensä pysyä liikkumatta tai hänen joutuessaan ponnistelemaan köysien vääntäessä tai kiskoessa. Jos uhri alkaa sinertää tai menettää tajuntansa, kidutus keskeytetään. Aika ja toistaminen on olennaista japanilaisessa sidonnassa: kidutusta toistetaan useiden päivien ajan. Sidontataito on kehittynyt vuosisatojen aikana.


title: Sitominen ja riiputtaminen

text: Sitomisessa voidaan käyttää myös bambu- tai puukeppejä. Sidottua voidaan kutittaa pehmeillä harjaksilla varustetulla siveltimellä tai hänen iholleen voidaan tiputtaa kynttilästä vahapisaroita. Hänet voidaan myös pakottaa orgasmiin. Tällöin uhrin on joko pysyttävä paikoillaan tai sitten hän liikkuu ja kärsii. Japanilaista sidontaa on sovellettu erityisesti naisiin, joita feodaalisen Japanin sisällissodissa ja valtataisteluissa kaapattiin panttivangeiksi tai nöyryytettiin läheistensä edessä.


title: Balkh

text: Balkh (myös "Balh", "Balkhi") on kaupunki Afganistanissa. Se sijaitsee valtion pohjoisosassa Balkhin maakunnassa lähellä Mazar-e Sharifin kaupunkia. Vuonna 2017 kaupungissa oli noin 16 500 asukasta. Balkhin kaupungin historia on pitkä. Kaupunki oli Baktrian pääkaupunki ja kukoisti aina mongolien valloitusretkiin saakka 1200-luvulle. Sittemmin se on jäänyt naapurikaupunkinsa Mazar-i-Sharifin varjoon.


title: Balkh

text: Balkh on rakennettu alluviaalikeilalle noin 12 kilometrin päähän Hindukušvuorista. Alue sijaitsee useiden eri tärkeiden kulkureittien risteymäkohdassa. Lännestä itään kulkee reitti Iranista keski-Aasiaan ja Kiinaan, Amudarjan sivuhaaroja pitkin kulkee reitti Afganistanin keskiosiin ja Intiaan.


title: Balkh

text: Baktria oli alunperin nimitys akhaimenidien Persian maakunnalle ja sen hallinnolliselle pääkaupungille. Muinaispersialaisissa lähteissä se mainitaan nimellä "Báxtriš" ja kreikkalaisissa lähteissä nimellä "Βακτρα". Aleksanteri Suuri valloitti alueen, jonka jälkeen se oli Kreikkalais-baktrialaisen kuningaskunnan keskus. Myöhemmin sitä hallitsivat Kušan-valtakunta ja hefthaliitit. Kaupunki oli tärkeä buddhalaisuuden keskus. Kaupungissa sijaitsi tunnetuksi tullut Nawbaharin luostari, jonka johtaja "Barmak" toimi ilmeisesti myös ympäröivän alueen hallitsijana. Kaupunki tunnetaan myös zarathustralaisessaperinteessä ja ennen alueen muslimivalloitusta kaupungissa toimi viisi tulitemppeliä.


title: Balkh

text: Muslimit alkoivat tehdä sotaretkiä alueelle 600-luvulla. Vuonna 653 arabikomentaja al-Ahnaf bin Kays teki sotaretken alueelle ja pakotti kaupungin maksamaan suojelurahaa. Kaupungin valloitti Kays bin al-Haytham tai Abd al-Rahman bin Samuran johtamat joukot vuonna 663-4. Jommankumman hyökkäyksen aikana arabit tuhosivat Nawbaharin luostarin. Balkhin muslimivalloitusta seurasivat useat kapinat arabeja vastaan ja alueen olot rauhoittuivat vasta 700-luvulle tultaessa. Tabarin mukaan kaupunki oli vuoden 705 paikkeilla ilmeisesti raunioina. Khorasanin arabikuvernööri Asad ibn Abd Allah al-Kasri alkoi jälleenrakennuttaa kaupunkia vuonna 725 ja vuonna 736 Khorasanin hallinnollinen pääkaupunki siirrettiin Mervistä Balkhiin. Abbasidien valtakaudella Khorasanin kuvernööreistä tuli käytännössä itsenäisiä ja vuonna 900 Balkhin valtasivat samanidit. 1000-luvun puolella kaupungin omistuksesta taistelivat seldžukit ja ghaznavidit kaupungin vaihtaessa käsiä useaan otteeseen. Myöhemmin kaupunkia hallitsivat karakitaanit, ghuridit ja vuodesta 1206 Kovaresmia. Vuonna 1220 Balkh antautui Tšingis-kaanin johtamille mongoleille. Antautumisesta huolimatta mongolit tuhosivat kaupungin ja surmasivat sen asukkaat. Ibn Battuta kulki kaupungin kautta 1300-luvulla ja kuvaili sen olevan edelleen raunioina.


title: Balkh

text: Balkh toipui osittain timuridien alaisuudessa. Timur Lenkin poika Shah Rukh jälleenrakennutti kaupungin vuonna 1407. Huomattava takaisku kaupungille oli kuitenkin Ali ibn Abi Talibin väitetyn haudan löytyminen 1480-luvulla noin 20 kilometriä Balkhista itään. Paikalle rakennettiin pyhättö, jonka ympärille kasvoi puolestaan Mazar-i-Sharifin kaupunki. Mazar-i-Sharifin kasvu jätti Balkhin pian varjoonsa. Uzbekit valtasivat Balkhin vuonna 1506 ja pitivät sitä hallussaan muutamaa keskeytystä lukuun ottamatta 1600-luvulle saakka. 1600-luvulla kaupunkia pitivät hallussaan suurmogulit ja safavidit. Safavidien Nadir Šahin kuoltua valtaan nousivat jälleen paikalliset uzbekit ja vuonna 1752 sen valtasi Dorranien valtakunnan perustaja Ahmad Šah Dorrani. 1800-luvulla Buharan kaanikunta teki useita sotaretkiä alueelle, mutta afgaanit pitivät kaupungin hallussaan vuodesta 1841 lähtien. Balkh kutistui edelleen pieneksi kyläksi. Se menetti asemansa alueen hallinnollisena keskuksena Mazar-i-Sharifille vuonna 1866 ja vuosisadan lopulla kaupunki käsitti vain noin 500 taloutta. Kaupungin asukasluku on kasvanut 1900-luvun alulta lähtien, mutta kaupunki on edelleen selvästi naapuriaan Mazar-i-Sharifia pienempi.


title: Balkh

text: Balkhilla on suhteellisen pienestä asukasluvustaan huolimatta huomattava taloudellinen merkitys omalla alueellaan. Kaupunki on maataloustuotteiden kuten puuvillan, vesimelonien, mantelien ja karakul-rotuisten lampaiden kaupan keskus. Monet Mazar-i-Sharifilaiset tekevät ostoksensa Balkhissa, jossa hinnat ovat halvemmat.


title: Balkh

text: Balkhin asukasluku vuonna 2017 oli arviolta 16 500 ja Afganistanin tilastokeskuksen mukaan Balkhin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2017 yhteensä 126&nbsp703. Väestön pääosa kuuluu turkkilaisiin kansoihin, kuten uzbekkeihin ja turkmeeneihin. Pienempiä vähemmistöjä ovat pataanit, tadžikit ja arabit. Aikanaan alueella oli myös juutalainen yhteisö. Paikalliset puhuvat pääasiassa persiaa ja uzbekkia.


title: Balkh

text: Balkhin kaupungin suojavallit ovat säilyneet nykypäiviin saakka. Valli on huomattavin ennen timuridien valtakautta rakennetuista rakennelmista. Kaupungin reunamilla sijaitsee lisäksi neljän buddhalaisen stupan rauniot. Top-e Rostam on näistä suurin ja aikanaan se oli Hindukušin suurin. Kahden muun stupan raunioiden yhteyteen on sittemmin rakennettu moskeijoita. Kaupunginmuureista noin 3 kilometriä itään sijaitsee timuridien valtakaudella rakennettu Mīr-e Rūzadārin mausoleumi. Kaupungin ehkäpä tunnetuin nähtävyys on Kaja Abu Nasr Parsan hautamoskeija. Kaja Abu Nasr Parsa oli teologi ja moskeija on rakennettu vuosina 1462-63 hänen kuolemansa jälkeen.


title: Peine forte et dure

text: Peine forte et dure (ranskaa, suom. "vahva ja ankara rangaistus") oli Englannin laissa aina 1700-luvulle asti säädetty rangaistusmenetelmä. Rangaistukseen kuului aluksi syytetyn vangitseminen ja näännyttäminen siihen asti, että tämä suostuisi joko myöntämään tai kiistämään tekemänsä rikoksen. Myöhemmin rangaistukseen liitettiin myös suurten painojen latominen syytetyn kehon päälle, mikä lopulta johti syytetyn musertumiseen kuoliaaksi.


title: Peine forte et dure

text: Englannissa peine forte et dure on ollut käytössä jo ainakin 1200-luvulla, sillä se mainitaan vuodelta 1275 peräisin olevassa Westminsterin laissa. Westminsterin laissa rangaistusmenetelmään kuuluivat vain syytetyn vangitseminen ja näännyttäminen siihen asti, että tämä joko myöntäisi tai kiistäisi syyllisyytensä. Painojen lisääminen syytetyn kehon päälle lisättiin lakiin vasta vuonna 1406.


title: Peine forte et dure

text: Peine forte et dure voitiin Englannissa määrätä kahdessa eri tapauksessa. Ensimmäisessä tapauksessa se määrättiin syytetyille, jotka kieltäytyivät myöntämästä tai kiistämästä syyllisyyttään oikeuden edessä. Syytetty saattoi vaieta oikeudenkäynnissä, koska Englannin lain mukaan kruunu saattoi takavarikoida tuomitun omaisuuden vain silloin, jos tämä myönsi oman syyllisyytensä. Lisäksi rangaistus voitiin määrätä syytetyille, jotka hylkäsivät yli 20 heidän oikeudenkäyntiinsä määrättyä valamiestä. Tämä liittyi englantilaiseen oikeuskäytäntöön, jossa syytetyillä oli mahdollisuus hylätä heitä tuomitsemaan määrättyjä valamiehiä esteellisyyden vuoksi. Useita valamiehiä hylkäämällä syytetyt olisivat saattaneet kiertää lain henkeä hylkäämällä kaikki sellaiset valamiehet, jotka olivat heidän tuomitsemisensa puolesta. Maanpetosoikeudenkäynneissä rangaistusta ei voitu määrätä, koska Englannin lain mukaan vaikeneminen tarkoitti maanpetossyytteen kohdalla automaattisesti syyllisyyden tunnustamista.


title: Peine forte et dure

text: Englanti luopui peine forte et dure'n käytöstä vuonna 1772, jolloin kaikissa oikeudenkäynnissä vaikeneminen määriteltiin maanpetosoikeudenkäyntien tapaan syyllisyyden tunnustamiseksi.


title: Peine forte et dure

text: Myös Yhdysvalloissa peine forte et dure'a käytettiin siirtokuntien aikana joitakin kertoja. Tunnetuin tapaus sattui vuonna 1692, kun Salemin noitaoikeudenkäynneissä syytettynä ollut 80-vuotias Giles Corey kieltäytyi osallistumasta oikeudenkäyntiin, jotta hänen perheensä omaisuutta ei takavarikoitaisi. Tämän seurauksena Coreyn päälle ladottiin kivipainoja ja hän musertui kuoliaaksi.


title: Peine forte et dure

text: Peine forte et dure'n käyttö oli omalta osaltaan vaikuttamassa siihen, että Yhdysvaltain perustuslakiin kirjattiin maininta siitä, että "julmat ja epätavalliset rangaistukset" () ovat Yhdysvalloissa kiellettyjä.


title: Bikini

text: Bikini voi tarkoittaa seuraavia:


title: Bamiyan

text: Bamiyan () on kaupunki Afganistanissa. Se sijaitsee maan keskiosissa ja kuuluu Bamiyanin maakuntaan. Vuonna 2014/15 kaupungissa oli arviolta 70 000 asukasta. Suurin osa Bamiyanin asukkaista on šiialaisia hazaroja.


title: Bamiyan

text: Bamiyan oli aikanaan tunnettu kahdesta suuresta Buddha-patsaastaan, mutta Taliban räjäytti ne vuoden 2001 alkupuolella. Alueesta tehtiin Unescon maailmanperintöluettelon kohde vuonna 2003.


title: Bamiyan

text: Bamiyan sijaitsee Hindukušin vuoristossa. Alue kuuluu Amudarjajoen valuma-alueeseen ja sitä erottaa Kabulista korkeat vuoristosolat Šibar ja Unnai. Alueella kulkee yksi tärkeimmistä Amudarjan ja Indusjoen alueen välisistä teistä ja niinpä kaupunki on ollut pitkään kaupan keskus. Kaupungin korkeus merenpinnasta on 2 590 metriä ja sen etäisyys pääkaupunki Kabulista on noin 130 kilometriä.


title: Bamiyan

text: Bamiyanin varhaisesta historiasta tiedetään vain vähän. Alueelta on löydetty joitakin Kušan-valtakunnasta peräisin olevia kolikkoja ja kiinalaiset lähteet mainitsevat sen 500-luvulta lähtien. Kiinalaiset kutsuivat paikkaa nimellä "Fan-yen-na" tai "Far-yanh". Joidenkin tieteilijöiden mukaan kaupungin nimi keskipersiaksi oli "Bamikan". Kiinalainen pyhiinvaeltaja Xuanzang kulki aikanaan alueen kautta ja kuvaili sitä buddhalaisuuden keskukseksi. Tuolloin Bamiyanissa oli hänen mukaansa yli kymmenen luostaria ja yli tuhat munkkia. Itse kaupunki sijaitsi kalliolla laakson yläpuolella ja Bamiyanin Buddha-patsaat sijaitsivat kaupungista koilliseen. Xuanzang sanoo paikallisten myös puhuneen kieltä ja kirjoitusjärjestelmää, joka poikkesi Turkestanissa käytetyistä. Bamiyanin kahden suuren Buddha-patsaan tarkkaa rakennusajankohtaa ei tunneta, mutta ne lienee rakennettu 500-luvun loppupuolella tai 600-luvun alussa. Bamiyanilla oli omat ruhtinaansa, jotka olivat tosin todennäköisesti länsiturkkilainen kaanikuntan vasalleja. Bamiyanin hallitsijasuku polveutui ehkäpä hefthaliiteista ja he hallitsivat harjoittaen buddhalaisuutta vähintään 700-luvun alkupuolelle. Bamiyanin ruhtinaat käyttivät arvonimeä "Sher".


title: Bamiyan

text: Islam saapui al-Jakubin mukaan Bamiyanin alueelle abbasidikalifi al-Mansurin valtakaudella. Paikallisia hallitsijoita toimi sittemmin merkittävissä tehtävissä valtakunnassa. Paikallinen hallitsija nimitettiin esimerkiksi Jemenin kuvernööriksi vuonna 844. Bamiyanissa oli buddhalainen temppeli vielä 800-luvulla, mutta sen tuhosivat Ya'qub ibn al-Layth al-Saffarin joukot ja sen esineistö tuotiin Bagdadiin vuonna 871. Vuosina 1144–1212 Bamiyania hallitsivat ghaznavidit, jotka liitettiin Kovaresmiaan 1200-luvun alussa. Pian tämän jälkeen saapuivat mongolit, jotka tuhosivat kaupungin vuonna 1221. Yksi Tšingis-kaanin pojanpojista sai surmansa kaupungin piirityksen aikana ja kostona tämä surmasi kaikki sen asukkaat. Historioitsija Djuwaynin mukaan alue oli asumaton vielä 40-vuotta hävityksen jälkeenkin. Kaupunki ei enää koskaan toipunut entisiin mittoihinsa. Nykyinen kaupunki on rakennettu Buddha-patsaiden alapuolelle. Seuraavien vuosisatojen aikana Bamiyania hallittiin tyypillisesti Ghaznista tai Kabulista. Suurmogulien valtakunta hallitsi 1700-luvulle saakka, jonka jälkeen Bamiyan on kuulunut Afganistaniin. Kaupungissa käytiin taistelu brittien ja afgaanien välillä ensimmäisen afgaanisodan aikana vuonna 1840.


title: Bamiyan

text: Taliban valtasi Bamiyanin maakunnan ankarien taistelujen jälkeen maaliskuussa 1999. Järjestö julisti Bamiyanin Buddha-patsaat islamin vastaisiksi ja ne räjäytettiin maaliskuussa 2001. Talibanin vastaisen Afganistanin sodan alettua myöhemmin samana vuonna Taliban käytti poltetun maan taktiikkaa ja poltti monet kaupungin rakennukset. Myöhemmin alueelta löydettiin myös joukkohauta. Bamiyanin laaksosta ja sen entisistä Buddha-patsaista tehtiin Unescon maailmanperintöluettelon kohde vuonna 2003. Alueen hallinto siirrettiin ulkomaalaisilta joukoilta paikallisille vuonna 2014.


title: Bamiyan

text: Bamiyanin väkiluku vuonna 2014/15 oli arviolta 70 000. Suurin osa asukkaista on hazaroja, mutta Bamiyanin laaksossa asuu myös tadžikkeja. Paikalliset puhuvat persiaa ja paštua. Suurin osa Bamiyanin asukkaista on šiialaisia ja monet paikalliset ovat erittäin köyhiä.


title: Kauhu (täsmennyssivu)

text: Kauhu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Alkmaar

text: Alkmaar on kaupunki luoteisessa Alankomaissa. Se sijaitsee Pohjois-Hollannin provinssissa. Alkmaarin asukasluku lähes kaksinkertaistui 1970-luvun lopun ja 1990-luvun alun välisenä aikana. Vuoden 2009 lopussa asukasluku oli 93 912. Kaupunki sijaitsee hieman pääkaupunki Amsterdamista pohjoiseen.


title: Alkmaar

text: Kaupungin jalkapallojoukkue AZ Alkmaar pelaa Alankomaiden pääsarjassa. Vuosina 1977 ja 1982 Alkmaar on toiminut isäntänä sprintteripikaluistelijoiden maailmanmestaruuskilpailuille.


title: Alkmaar

text: Alkmaarin juustomarkkinat Waagpleinilla ovat Alankomaiden yksi kuuluisimmista turistinähtävyyksistä. Markkinat pidetään joka perjantai huhtikuun ensimmäisestä syyskuun ensimmäiseen perjantaihin. Markkinat ovat itse asiassa esittely vanhoista perinteisistä kaupankäyntitavoista, eikä siellä myydä itse juustoa. Tapahtumapaikan Waagpleinin ympäristössä on kuitenkin lukuisia kauppakojuja, joissa myydään juustotuotteita kaiken muun ohessa.


title: Nausori

text: Nausori on pieni kaupunki Fidžillä. Se sijaitsee Viti Levun saarella. Tärkeimpiin elinkeinoihin kuuluu muun muassa matkailu. Nausorin asukasluku oli 57 882 vuoden 2017 väestönlaskennassa.


title: BOINC

text: BOINC ("Berkeley Open Infrastructure for Network Computing") on infrastruktuuri, jonka avulla voidaan ajaa useita hajautettuja laskentaprojekteja samanaikaisesti. Se kehitettiin alun perin SETI@home-projektia varten, mutta siitä on sittemmin tullut alusta monien muidenkin tieteenalojen kuten matematiikan, lääketieteen, molekyylibiologian, ilmastotieteen ja astrofysiikan tarpeisiin. BOINCin tarkoituksena on mahdollistaa maailman tietokoneiden laskentatehon hyödyntäminen tieteellisiin tutkimuksiin.


title: BOINC

text: Sun Microsystems ilmoitti joulukuussa 2003 lahjoittavansa BOINCin käyttöön joitakin tuotteitaan, kuten Sun Solaris -palvelimia ja työasemia.


title: BOINC

text: BOINC-ohjelma kykenee hyödyntämään laskennassa NVIDIAn CUDA-yhteensopivia näytönohjaimia ja ATIn CAL-yhteensopivia näytönohjaimia, mikäli projektit tukevat kyseisiä rajapintoja. CUDAa kykenevät hyödyntämään Seti@home- ja gpugrid.net -projektit. CAL-yhteensopivia näytönohjaimia kykenevät hyödyntämään milkyway@home- ja collatz conjecture -projektit.


title: BOINC

text:
BOINCia käyttää aktiivisesti noin 307 000 tietokonetta ympäri maailmaa. Koneiden laskentateho oli lokakuussa 2009 noin 2,4 petaflopsia. Tämä tekee BOINCia käyttävistä tietokoneista maailman nopeimman supertietokoneen (Cray XT5 ("Jaguar") yltää 1.759 Petaflopin laskentatehoon).
Suomessa BOINCia hyödyntää yhteisöllinen renderöintipalvelu Renderfarm.fi, joka jakaa taustateknologiansa BURP-projektin kanssa.


title: BOINC

text: BOINC suunniteltiin avoimeksi, jotta kuka tahansa voisi aloittaa halutessaan hajautetun laskentaprojektin. Useimmat projektit ovat voittoa tuottamattomia ja luottavat vapaaehtoisten apuun, mutta järjestelmää voidaan käyttää myös kaupallisesti. BOINC muodostuu palvelinjärjestelmästä sekä asiakasohjelmista, jotka viestivät palvelimen kanssa työyksiköiden lähettämisestä, käsittelystä ja palauttamisesta.


title: BOINC

text: BOINC-palvelimissa on myös kehittyneitä ominaisuuksia, kuten


title: Viestimies

text: Viestimies on miehistön sotamiestä vastaava sotilasarvo viestiaselajissa Suomen Puolustusvoimissa. Viestimiesopetus on perinteisesti jaettu puhelin- ja radiopuoleen. Aikaisemmin alokkaat suorittivat sähkötyskokeen, jossa menestyneempi puoli sijoitettiin radiopuolelle opettelemaan sähkötystä. Muut osoitettiin puhelinpuolelle. Sähkötyksessä nopeiten sähkötystasojaan korottaneet jatkoivat radiopuolella, kun taas radiopuolen toinen osa siirrettiin viestiliikennepuolelle.


title: Viestimies

text: Puhelinpuolen opetus jatkui puhelinlinjanrakennuksella parikaapelilla ja kenttäkaukokaapelilla, jonka jälkeen osa erikoistui puhelinkeskuksiin ja osa kenttälinkkeihin. Erittäin pieni osa saapumiserästä osoitettiin viestihuoltotehtäviin. Viestihuoltotoiminnon ryhmänjohtajina toimivat sähkö- ja viestiteknillisen koulun asentaja-aliupseerikurssin Riihimäen varuskunnassa käyneet. Samassa varuskunnassa suoritettiin myös viestijoukkojen yleinen puhelinlinjan ja radiolinjan ryhmänjohtaja-aliupseerikurssit I ja II.


title: Viestimies

text: Peruskoulutuksen käytyään viestimies voi erikoistua:


title: Viestimies

text: Sähkötyksessä viestimies voi käyttää sähkösanomalaitetta, väläyteltäviä valoja tai lippujärjestelmää.


title: Viestimies

text: Puhelinmies hoitaa langallisia viestiyhteyksiä eri organisaatioyksiköiden välillä rakentaen parikaapelia puhelinkeskuksesta esimerkiksi komentokeskukseen ja linkkilaitteelle. Linjaa voidaan rakentaa maahan kaivettuna, maassa sellaisenaan kulkevana tai ilmajohtona. Puhelinmiehen tulee hallita kaapeleiden liittämiset ja korjaamiset.


title: Viestimies

text: Puheradiolla viestitetään esimerkiksi tulenjohtueen tulenantokomentoja tykistön tai kranaatinheittimistön tuliasemaan. Tässä tehtävässä toimiessaan häntä voidaan kutsua tulenjohtueradistiksi. Nykyään valtaosa liikenteestä tapahtuu käyttäen sanomalaitetta eli "sanlaa". Tällöin viestimiehellä on selässä puheradio ja rintamuksella siihen kytketty sanomalaite, jolla viestit kirjoitetaan, koodataan ja lähetetään lyhyenä purskeena eteenpäin.


title: Viestimies

text: Viestimiehiä koulutetaan esimerkiksi seuraavissa yksiköissä:


title: Viestimies

text: Panssariprikaatissa (PsPr) panssariviestimiehiksi Hämeenlinnassa (Hattula), Pohjois-Suomen Viestipataljoonassa (P-SVP, Kainuun Prikaati (KaiPr), Kajaani), Keski-Suomen Viestipataljoonassa (K-SVP), Etelä-Suomen Viestipataljoonassa (E-SVP, Viestirykmentti (ViestiR), Riihimäki) ja Länsi-Suomen Viestipataljoonassa (L-SVP) Säkylässä sekä Itä-Suomen viestipataljoonassa viestimiehiksi.


title: Viestimies

text: Reservissä viestimies voi osallistua taitojensa ylläpitoon reservinharjoitusten lisäksi vapaa-ehtoisessa maanpuolustustoiminnassa esimerkiksi Uudenmaan Viestikillassa.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Indoeurooppalaiset ovat oletettu muinainen kansa, joiden puhumasta kantakielestä nykyiset indoeurooppalaiset kielet ovat syntyneet. Indoeurooppalaisten alkuperä on kiistanalainen ja siitä on esitetty useita teorioita.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Kurgaanihypoteesin mukaan indoeurooppalaiset olivat alkujaan hautakumpuja, kurgaaneja rakentavia sotaisia paimentolaisia, jotka tulivat Eurooppaan Kaukasuksen pohjoispuolisilta aroilta noin 4000-3000 eaa.. Toisen näkemyksen mukaan indoeurooppalaisten esi-isät ovat lähtöisin Anatoliasta, ja levittivät maanviljelyn Eurooppaan noin 7000–3000 aa. Indoeurooppalaisten kielten puhujat eivät ole etnisesti yhtenäinen ryhmä, kuten eivät muutkaan kielikunnat, vaan kyseessä on puhtaasti kielellinen yhteys.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Melko suosittu on ajatus, jonka mukaan indoeurooppalaiset olivat alkujaan Aasian aroilla liikkuvia sotaisia heimoja. Nämä kurgaaneja eli kumpuhautoja rakentavat sotaisten päälliköiden johtamat ihmiset elivät paimentolaisina tai puolipaimentolaisina ja olivat sen takia liikkuvia. Indoeurooppalaisilla oli käytössään kesy hevonen ja puolapyöräiset sotavaunut, jotka olivat aiempia umpipyöräisiä tehokkaampia.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Indoeurooppalaisten alkukoti olisi Mustanmeren pohjois- ja itäpuolella Dneprin ja Volgan varrella Ukrainan ja Etelä-Venäjän aroilla. Tämän kurgaanioletuksen esitti ensimmäisenä arkeologi Marija Gimbutas. Indoeurooppalaiset olisivat muotoutuneet noin 4000 eaa. Kaspianmeren ja Ukrainan pohjoispuolella. Gimbutasin mallin mukaan indoeurooppalaiset olisivat saapuneet Kaakkois-Eurooppaan kolmena asutusaaltona vuosien 4400 eaa. ja 2800 eaa. välissä. Ensi vaiheessa indoeurooppalaiset levittäytyivät tämän mukaan Länsi-Ukrainasta Romanian ja Unkarin sekä Keski- ja Etelä-Saksan alueelle. Toinen aalto liittyi palloamforakulttuurin, Badenin kulttuurin ja lopulta nuorakeramiikan ilmestymiseen. Kolmas aalto oli kuoppahautakulttuurin leviäminen. Tähän liittyi muun muassa Balkanin Cucutenin kulttuurin tuho. Indoeurooppalaisten kansojen toinen haara, indoarjalaiset, levittäytyi Iraniin ja Intiaan.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Tämä teoria on ainoa, joka on sopusoinnussa kielellisen todistusaineiston kanssa, ja siksi se on yleisimmin hyväksytty. Kantaindoeurooppaan rekonstruoidaan rikas vaunusanasto ja mm. sana merkityksessä 'pyörä', joka viittaa siihen että kantaindoeuroopan leviäminen ja hajoaminen on tapahtunut vasta pyörän keksimisen jälkeen eli alle 6 000 vuotta sitten.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Toisen näkemyksen mukaan indoeurooppalaiset olisivat levittäytyneet Turkista Keski-Eurooppaan asti vuosina 7000–5000 eaa., jolloin maanviljely saapui. Turkki, Anatolia eli Vähä-Aasia oli ensimmäisiä alueita, minne maanviljely levisi synnyttyään. Indoeurooppalaiset olisivat Renfrew'n mukaan tuoneet maanviljelyn ensin Balkanille ja sitten Keski-Eurooppaan vuoteen 5000 eaa. mennessä. Näin ollen indoeurooppalaiset olisivat tulleet Eurooppaan jo yli 2000 vuotta aikaisemmin kuin kurgaanikansa sitä mukaa kuin maanviljelyskin levisi yhä lännemmäksi. Heidän kulttuurejaan olisivat silloin olleet Balkanin varhaiset neoliittiset kulttuurit ja nauhakeraaminen kulttuuri. Indoeurooppalaiset olisivat levittäneet maanviljelyä rauhanomaisesti.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Alkujaan 1987 teorian esittäjä Colin Renfrew väitti Anatoliaa varsinaisten indoeurooppalaisten alkukodiksi. Teoriaa arvosteltiin. Renfrew korjasi myöhemmin ajatusta vuoteen 1999 mennessä siten, että Anatoliassa olisivat asuneet indoeurooppalaisten kaukaiset esi-isät.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Kolmannen käsityksen mukaan indoeurooppalaiset olisivat tulleet Eurooppaan jääkauden kestäessä joko Aurignacin tai Gravetten kulttuuriin liittyvässä asutusaallossa. Silloinhan kivikautiset metsästyskulttuurit levittäytyivät Eurooppaan. Useimmat tutkijat pitävät tätä teoriaa nykyään vanhentuneena.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Indoeurooppalaiset käsitetään nykyisin muiden suurten kielikuntien ohella ainoastaan kielelliseksi ryhmäksi, jonka puhujat eivät muodosta omaa geneettistä tyyppiään, vaikka näinkin on aikaisemmin oletettu. Itäisimmät indoeurooppalaiset kielet löytyvät Intiasta, ja läntisimmät Euroopasta; tästä tulee myös nimitys indoeurooppalainen. Indoeurooppalaisia kieliä ovat nykyään mm. englanti, ranska, saksa, ruotsi ja venäjä sekä kreikka. On luultavaa, että eurooppalaiset ovat aikaisemmin puhuneet ainakin pääosin muita kieliä.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Kielten ja kulttuurien liikkumista arvellaan nykyisin kuitenkin tapahtuneen lähinnä kulttuurivaikutteiden ja kielenvaihdon keinoin, joskin myös väestöjen siirtymisiä on tapahtunut. Eurooppalaisten perimästä arvellaan nykyisin noin 10% olevan indoeurooppalaisilta, pohjolassa tämän "geneettisen indoeurooppalaisuuden" osuus katsotaan vielä pienemmäksi.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Maanviljelyn ja indoeurooppalaisuuden leviämisen suhde on kiistanalainen. Joidenkin mukaan indoeurooppalaisen kielen levitti indoeurooppalaisten paimentolaisheimojen lähettyvillä Lähi-idässä keksitty maanviljely, joka oli tehokkaampi elinkeino kuin Euroopassa harjoitettu metsästys-keräily. Indoeurooppalaiset paimentolaiset olivat teorian mukaan alistaneet alkuperäiset maanviljelijät, ja omaksuneet näiden kulttuurilliset saavutukset, joita sitten alkoivat levittää.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Teorian mukaan metsästäjä-keräilijät saivat vaikutteita lähistölle tulleilta indoeurooppalaisilta maanviljelijöiltä, ja oppivat näiltä maanviljelyn, ja samalla vaihtoivat itselleen maanviljelijöiden kielen. Tätä olisi tapahtunut asteittain siten, että kielensä vaihtaneet olisivat sitten toimineet vastaavanlaisina opettajina muille metsästäjä-keräilijöille. Toisten mukaan eurooppalaiset olivat maanviljelijöitä jo ennen indoeurooppalaisten kielten tuloa, ja indoeurooppalainen kieli levisi muista syistä.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: On kiistanalaista, mitä kieliä puhuttiin Euroopassa ennen indoeurooppalaisuutta. On myös epävarmaa, miten tämän alkueurooppalaisuuden kulttuurilliset ja kielelliset jäänteet näkyvät nykyeurooppalaisissa. Baskin kieltä pidetään yleisesti indoeurooppalaisuutta vanhempana Euroopassa, ja muita vastaavaan asemaan asetettuja kieliä olivat esimerkiksi muinaisten roomalaisten tuntema etruskin kieli. Jos suomensukuisen asutuksen jatkuvuusteoria pitäisi paikkansa, suomalais-ugrilaiset kielet olisivat ainakin Fennoskandiassa ja Baltiassa vanhempia kuin indoeurooppalaiset kielet. Viime aikoina on kuitenkin esitetty, että uralilaiset kielet olisivat levinneet näille alueille suhteellisen myöhään edeltäjinään nykyään hävinneisiin kielikuntiin kuuluneita paleoeurooppalaisia kieliä.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Euroopassa on levinnyt useampia indoeurooppalaisten kielten aaltoja. Sen lisäksi, että ne syrjäyttivät muiden kielikuntien kieliä, ne syrjäyttivät myös aiemmin puhuttuja indoeurooppalaisia kieliä. Eräinä vanhakantaisimpina Euroopassa puhuttavina indoeurooppalaisina kielinä pidetään latviaa ja liettuan kieltä.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Indoeurooppalaiset kelttiläiskielet olivat vielä rautakaudella maanosan ehkä laajin kieliryhmä, johon kuuluvia kieliä puhuttiin Britanniasta Balkanille ja Espanjasta nykyiseen Saksaan. Rooman valtakunnan aikana alkoi kelttikielten nopean kutistumisen vaihe. Kansainvaelluksissa germaaniset kielet levittäytyivät Länsi-Euroopan ja joksikin ajaksi Etelä-Euroopankin rannikoille asti, paikoin jopa Pohjois-Afrikkaan ja Lähi-itään. Mukana oli paljon myös suoranaista ihmisten muuttoliikettä, eikä vain kielenvaihtoja. Kansainvaellusten jälkeen kelttiläiskielet ovat edelleen hitaasti syrjäytyneet kielenvaihtojen kautta lähes kaikkialta varsinkin germaanisten ja romaanisten kielten vallattua alaa.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Joidenkin 1900-luvun alkupuolen rotutieteilijöiden mukaan indoeurooppalaiset, jolla viitattiin silloin myös rotuun, olivat peräisin Euroopasta tai Lähi-idästä, ja valloittivat muinoin itäisiä alueita, kuten Intian. Näin eurooppalaisten ansioksi yritettiin lukea myös muinainen Intian korkeakulttuuri ja samalla rasistiseen sävyyn väittää, ettei ehkä Kiinaa lukuun ottamatta kukaan ei-eurooppalainen ollut pystynyt luomaan korkeakulttuuria. Nykytulkinnan mukaan edelleen yleisesti katsotaan, että indoeurooppalaiset kielet ovat voineet syntyä muualla, ja kulkeutua vasta myöhemmin Intiaan, mutta erityisiin rotujen vaelluksiin ei uskota.


title: Indoeurooppalaisten alkuperä

text: Oli myös teorioita, joiden mukaan Euroopassa asui "alkeellisempia" ihmisryhmiä, kuten turaaneja tai suomensukuisia, kunnes sotaisat indoeurooppalaiset heimot valtasivat Euroopan. Tätä teoriaa tuki pyörien, satuloiden ja metalliaseiden keksiminen Lähi-idässä, josta indoeurooppalaiset olisivat teorian mukaan näiden avulla levinneet.


title: Ranunculales

text: Ranunculales on kaksisirkkaisten kasvien lahko. Sen apomorfioita eli kehittyneitä ominaisuuksia, joita ei ole kehityshistoriallisilla edeltäjillä, ovat


title: Ranunculales

text: Lahkon lajiluku on 4445, joten se käsittää noin 1,6 % aitokaksisirkkaisista eli eudikotyledoneista. Lahkon ikä lienee noin 120–125 miljoonaa vuotta. Lahko edustaa eudikotyledonien vanhinta kehityslinjaa.


title: Ranunculales

text: Uudet luokittelujärjestelmät sisällyttävät Ranunculales-lahkoon seuraavat heimot:


title: Ranunculales

text: Cronquistin järjestelmässä ei ole Eupteleaceae-heimoa, ja Papaveraceae, Fumariaceae sekä Pteridophyllaceae muodostavat lahkon Papaverales.


title: Laboratoriotutkimus

text: Laboratoriotutkimus on laboratoriossa tehtävä toimenpide tai sarja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on selvittää näytteessä, eliössä tai laitteessa olevaa ominaisuutta. Yleisiä laboratoriotutkimuksia ovat erilaiset kemialliset tai fysikaaliset analyysit kiinteistä, nestemäisistä tai kaasumaisista näytteistä, millä pyritään selvittämään yhdisteiden tai alkuaineiden määrää ja ominaisuuksia. Mikrobiologiset, patologiset, geneettiset tai fysiologiset laboratoriotutkimukset kohdistuvat eliöön (esimerkiksi kasviin, mikrobiin, eläimeen tai ihmiseen) tai sen osaan, jolloin pyritään selvittämään eliön lajia, ominaisuuksia tai toimintaa. Elektroniikassa laboratoriotutkimuksilla selvitetään sähköisten laitteiden tai niiden osien toimintaa.


title: Laboratoriotutkimus

text: Laboratoriotutkimus voi tarkoittaa yksittäistä laboratoriokoetta, mutta usein käsitettä käytetään kuvaamaan sarjaa kokeita ja niihin liittyvää analyysiä, johtopäätöksiä ja yhteenvetoa saaduista tuloksista.


title: Laboratoriotutkimus

text: Lääketieteellinen laboratoriotutkimus on tapa saada tietoa ihmisen terveydentilasta tai diagnosoida sairauksia tutkimalla elimistöstä otettuja näytteitä, mittaamalla biosignaaleja tai kuvantamalla sen toimintoja. Tutkimus suoritetaan yleensä sairaalan tai terveyskeskuksen laboratoriossa, mutta myös erillisen tutkimuslaitoksen, yksityisen lääkäriaseman tai yrityksen laboratorioissa.


title: Laboratoriotutkimus

text: Tavanomaisesti lääketieteelliseen laboratoriotutkimukseen tarvitaan lääkärin lähete. Tarvittavat tutkimukset merkitään lähetteeseen kaksi- tai kolmiosaisella lyhenteellä. Lyhenteen ensimmäinen osa kertoo tutkittavan systeemin, joka on tavallisesti verta, virtsaa tai muita helposti saatavilla olevia eritteitä tai ruumiinosia. Toinen osa on varsinaisen tutkimuksen tyyppi, esimerkiksi jonkin aineen pitoisuus ja kolmas osa, takaliite, tarkentaa sitä.


title: Laboratoriotutkimus

text: Näytteenotosta ja näytteen käsittelystä huolehtii usein laboratoriohoitaja tai bioanalyytikko, joissakin tapauksissa myös lääkäri tai sairaanhoitaja. Nykyisin useimmat terveydenhuollossa otetut näytteet analysoidaan suurissa kliinisen kemian, hematologian, patologian tai genetiikan laboratorioissa, pääosin koneellisesti.


title: Paul Martin

text: Paul Edgar Philippe Martin, (s. 28. elokuuta 1938, Windsor, Ontario, Kanada) on kanadalainen poliitikko, joka toimi 21. Kanadan pääministerinä. Hän seurasi edeltäjäänsä Jean Chrétienia 12. joulukuuta 2003. Martin oli liberaalipuolueen johtaja vuosina 2003–2006. Hänet valittiin uudelleen pääministeriksi 28. kesäkuuta 2004 vähemmistöhallituksessa. Liberaaleilla on 135 paikkaa 308:sta Kanadan alahuoneessa.


title: Paul Martin

text: Martinilla on liikemiestausta, ja oli ennen politiikkaan lähtöään monimiljonääri. Forbes.com arvioi 2004 Martinin omaisuuden arvoksi 225 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Paul Martin

text: Vuonna 1988 Martin valittiin parlamenttiin LaSalle–Émardin vaalipiiristä Montrealista. Hän oli ehdokkaana puolueen johtoon 1990 kokouksessa, mutta hävisi Chrétienille tiukassa äänestyksessä. Kun liberaalipuolue voitti vaalit 1993, pääministeriksi noussut Chrétien nimitti kuitenkin Martinin valtiovarainministeriksi. Hänen toimikauttaan pidettiin erittäin menestyksekkäänä taloudellisesti.


title: Paul Martin

text: Chrétienin ja Martinin erimielisyydet kulminoituivat 2002: Martin erotettiin hallituksesta ja John Manley nimitettiin valtiovarainministeriksi. Pian Martin ilmoitti aikomuksestaan pyrkiä puolueen johtoon seuraavassa puoluekokouksessa. Chrétien ei asettunut enää ehdokkaaksi, ja Martin valittiin marraskuussa 2003 puolueen johtoon. 12. joulukuuta kenraalikuvernööri Adrienne Clarkson nimitti hänet Kanadan pääministeriksi.


title: Paul Martin

text: Pian pääministeriksi nousemisensa jälkeen Martin nautti laajasta kannatuksesta, joka kuitenkin hupeni AdScam-skandaaliin, kun havaittiin 100–250 miljoonaa dollaria valtion varoja hävinneen Martinin valtiovarainministerikaudella. Martin kutsui kuitenkin vaalit 28. kesäkuuta 2004. Ennen vaaleja konservatiivit ja liberaalit olivat tasoissa, ja lopulta liberaalit muodostivat vähemmistöhallituksen. He pysyivät hallituksessa demokratiapuolueen tuella.


title: Paul Martin

text: Martinin hallitus jätti 1. helmikuuta 2005 lakiesityksen saman sukupuolen avioliittojen sallimisesta. Samassa kuussa Kanada ilmoitti jäävänsä Yhdysvaltain ohjuspuolustusohjelman ulkopuolelle. 17. toukokuuta 2005 valtion budjetti hyväksyttiin vain yhden äänen enemmistöllä.


title: Paul Martin

text: Hallitus kaatui 29. marraskuuta 2005, kun oppositio äänesti sitä vastaan lukemin 171–133 korruptioskandaalin vuoksi.


title: Etnografia

text: Etnografia ( ’kansa’, "graphein" ’kirjoittaa’) on kansan ja sen kulttuurin kuvaus. Euroopassa termi alkoi esiintyä 1700-luvun lopussa tarkoittaen nimenomaan kenttätyön havaintojen perusteella kerättyä informaatiota, mutta etnografia voidaan koota myös historiallisista dokumenteista.


title: Etnografia

text: Etnografia on kansojen ja kultuureiden systemaattista tutkimusta. Se on suunniteltu sellaisten kultuuristen ilmiöiden tutkimiseksi, joissa tutkija tarkkailee yhteisöä tutkimuksen aiheen näkökulmasta. Etnografia on keino, jolla voidaan esittää graafisesti ja kirjallisesti jonkin ryhmän kulttuuri. Sanalla voidaan sanoa olevan kaksoismerkitys, joka riippuu osaksi siitä, käytetäänkö sitä jaottomana vai jaollisena substantiivina.. Tuloksena oleva kenttätutkimus tai tapausraportti heijastaa kulttuuriryhmän elämässä olevaa tietoa ja merkitysjärjestelmää.


title: Etnografia

text: Tiedonkeruun menetelmänä etnografia tarkoittaa tietyn yhteiskunnallisen tilanteen osallistujien käyttäytymisen tutkimista ja myös sellaisen käyttäytymisen tulkintaa. Dewan (2018) täsmentää, että käyttäytyminen voi muokata osallistujien tuntemia rajoituksia niiden tilanteiden mukaan joissa he ovat, tai sen yhteiskunnan mukaan, johon he kuuluvat. Etnografia ihmisen yhteiskuntia ja kulttuureja koskevana empiiristen tietojen esittelynä oli edelläkävijä antropologian biologisilla, yhteiskunnallisilla ja kulttuurisilla aloilla, mutta se on myös yleistynyt yhteiskuntatieteissä yleisesti - sosiologiassa, viestintätutkimuksissa, historiassa - missä ihmiset tutkivat etnisiä ryhmiä, kokoonpanoja, koostumuksia, uudelleensijoittamisia, sosiaalisen hyvinvoinnin ominaisuuksia, olennaisuutta, henkisyyttä ja kansan etnogenesistä. Tyypillinen etnografia on kokonaisvaltainen tutkimus, ja siihen sisältyy lyhyt historia ja analyysi maastosta, ilmastosta ja elinympäristöstä. Kaikissa tapauksissa sen pitäisi olla pohtiva, antaa merkittävä panos ihmisten sosiaalisen elämän ymmärtämiseen, vaikuttaa esteettisesti lukijaan ja ilmaista uskottavaa todellisuutta. Etnografia tallentaa kaiken havaitun käyttäytymisen ja kuvaa kaikkia symbolien merkityssuhteita käyttäen käsitteitä, jotka välttävät kausaalista selittämistä. Perinteisesti etnografia keskittyi ”läntiseen katseeseen” kohti "eksoottista" itää, mutta nykyisin tutkijat harjoittavat etnografiaa omassa sosiaalisessa ympäristössään. Dewanin (2018) mukaan, vaikka olisimme toinen, "muu" tai "syntyperäinen", olemme silti "toinen", koska on monia julkisivuja itestämme, jotka yhdistävät meitä ihmisiin ja muihin julkisivuihin, jotka korostavat eroavaisuuksiamme.


title: Etnografia

text: Suomessa sanaa käytti ensimmäisenä Antero Warelius artikkelissaan ”Bidrag till Finlands kännedom i ethnographiskt hänseende” (1847).


title: Verenkuva

text: Tämä sivu sisältää epätäydellisen luettelon lääketieteellisistä laboratoriotutkimuksista lyhenteineen ja aikuisten viitearvoineen.


title: Verenkuva

text:
Tutkimukset merkitään tavallisesti kaksi- tai kolmiosaisella lyhenteellä. Lyhenteen ensimmäinen osa kertoo tutkittavan systeemin, toinen osa on tutkimuksen tyyppi ja kolmas osa, takaliite, tarkentaa sitä.,
On tärkeätä huomata, että eräät viitearvot ovat laboratoriokohtaisia ja voivat vaihdella huomattavastikin johtuen erilaisista käytetyistä analyysimenetelmistä.


title: Verenkuva

text: Tämän taulukon mukaista analyysiä voidaan kutsua nimellä pieni verenkuva (B-PVK). Jos jätetään trombosyytit ja leukosyytit huomiotta, mutta tutkitaan punasolujen esiaste retikulosyytit, voidaan puhua punaisesta verenkuvasta. Jos listaan liitetään valkosolujen erittelylaskenta eli "diffi", on kysymyksessä täydellinen verenkuva (B-TVK).


title: Tarvas

text: Tarvas on yleisestä käytöstä kadonnut suomen kielen sana, jonka merkityksestä on erilaisia tietoja ja käsityksiä. Tarvaista on tietoja kerätyssä kansanperinteessä. Kansanperinteessä tarvas on tarkoittanut yleensä jotain sarvekasta eläintä, kuten hirveä, peuraa, nautaa tai jonkun näistä urosta. Ei kuitenkaan tiedetä, mikä merkitys, jos mikään, on alkuperäisin, joskin sanan etymologia viittaa nautaeläimeen. Jo 1800-luvulla sana on askarruttanut tutkijoita. Joskus tarvas-sanaa käyttäneillä ihmisilläkään ei ollut selvää käsitystä siitä, mikä tarvas on.


title: Tarvas

text: Tarvaasta on peräisin Tarvo, vanha sonnin nimi, nykyisin myös miehen nimi. Juomasarvea on 1700-luvulta peräisin olevan tiedon mukaan sanottu "tarvoin sarveksi". "Tarvasarvi" taas on ollut (nautaeläimen) sarven muotoinen arkun hela.


title: Tarvas

text: Sana "tarvas" on lainaa indoeurooppalaisista balttilaiskielistä. Esimerkiksi liettuaksi "taūras" merkitsee alkuhärkää, joita eli Euroopassa 1600-luvulle asti. Sana on sukua myös härkää ja sonnia tarkoittaville latinan sanalle "taurus" ja kreikan sanalle "taũros". Suomen kielessä tarvas on voinut alun perin tarkoittaa jotain nautaeläintä, mutta sen merkitys on myöhemmin voinut hajota. Virossa tarvas merkitsee alkuhärkää ja on joskus myös merkinnyt saksanhirveä.


title: Tarvas

text: Nykyinen sana "teuras" (ks. teurastus) on samaa kantaa kuin tarvas ja tarkoittanut alun perin sonnia. Nuoret sonnit nimittäin usein teurastettiin siinä, missä lehmät jätettiin tuottamaan maitoa ja vasikoita. Myös sana "torvi" (jonka alkuperäinen merkitys on sarvi) on samaa kantaa.


title: Tarvas

text: Renwallin sanakirjassa ja Castrénin Kalevalan käännöksessä ruotsiksi (1800-luvulla) "tarvas" käsitettiin elefantiksi.


title: Tarvas

text: Kalevalassa tarvaat vain mainitaan:


title: Tarvas

text: Joissain kansanrunoissa tarvaat samaistetaan hirviin:


title: Tarvas

text: Edellinen runo jatkuu siten, että neito saa tappelupaikalle pudonneet sarvet, ja seppo takoo niistä kanteleen.


title: Tarvas

text:
Tarvas on joskus samaistettu jopa käärmeeseen, kuten näissä käärmeen pistosanoissa:
Eräissä runoissa kerrotaan, että Pohjolassa ovat hirvet hirtettynä ja tarvaat tapettuina. Siellä on paljon lihaa ja verta syötäväksi vaikka kuinka nälkäiselle. Samaan tapaan myös isoa härkää koskevissa runoissa saadaan paljon lihaa ja verta.Huomaa, että nämä 1800-luvun lehtiartikkelit sisältävät käsityksiä, joita nykytutkimus ei välttämättä hyväksy.


title: Syntaksi

text: Syntaksi (kr. σύνταξις ’kokoonpano’) eli lauseoppi tarkastelee luonnollisen tai formaalin kielen merkkiyhdistelmiä (sanoja).


title: Syntaksi

text: Tietojenkäsittelytieteessä, etenkin ohjelmointikielissä, syntaksiin kuuluu varattujen sanojen ja lauseiden tunnistus. Ohjelmointikielen syntaksilla viitataan usein kielen kielioppisääntöihin.


title: Syntaksi

text: Kielitieteessä syntaksiin kuuluu sanojen luokittelu eri lauseenjäseniksi sen perusteella, mikä on niiden tehtävä suuremmassa kokonaisuudessa, kuten lausekkeessa tai lauseessa. Myös sanan sanaluokka voi olla eräänä kriteerinä lauseenjäsenelle. Niin sanotun perinteisen kieliopin mukaan lauseenjäseniä ovat esimerkiksi predikaatti, subjekti, objekti, attribuutti ja adverbiaali.


title: Syntaksi

text: Semiotiikassa syntaktinen näkökulma tarkoittaa merkkien yhdistelyn sääntöjä ja niiden tutkimista.


title: Syntaksi

text: Syntaksin ja semantiikan eroa selventää kielitieteilijä Noam Chomskyn 1957 esittämä lause:


title: Syntaksi

text: Lause on syntaktisesti korrekti mutta semanttisesti mieletön.


title: Syntaksi

text: Toiminnalliset aivokuvantamismenetelmät (fMRI) osoittavat, että kieli on aivojen erillisistä yksiköistä muodostuva neurologinen kokonaisuus. Ihmisen kyky prosessoida syntaksia eroaa muista kognitiivisista taidoista, sillä syntaksin ominaisuus on edustettuna vasemmalla aivopuoliskolla, Brocan alueen läheisyydessä. Kielen muut ymmärtämiseen ja tuottamiseen liittyvät alueet, kuten esimerkiksi semantiikka ja sanavarasto, sijaitsevat taas ohimo- ja päälakilohkon läheisyydessä.


title: Vetopöytä

text: Vetopöytä on mekaaninen laite, jonka avulla puoliperävaunu saadaan liitettyä kuorma-autoon tai vetopöydällä varustettuun, toiseen perävaunuun.


title: Vetopöytä

text: Vetopöydän keskellä on takaa avoin lovi, johon puoliperävaunun etuosassa olevan vetotapin pitää osua. Kun puoliperävaunun vetotappi on tarpeeksi syvällä vetopöydän keskellä olevassa kolossa, lukittuu vetopöydässä oleva mekaaninen salpa joka varmistaa perävaunun paikoillaan pysymisen ajon aikana. Salpa saadaan avattua käsin vetopöydän sivussa olevasta kahvasta.Vetopöytien valmistajia:


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Matkustajakone Kaleva (OH-ALL) oli Aero O/Y:n kolmimoottorinen Junkers Ju-52-3/mge -lentokone, jonka kaksi neuvostoliittolaista pommikonetta ampui alas sen ollessa reittilennolla Tallinnasta Helsinkiin 14. kesäkuuta 1940.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Ampumisen syynä pidetään Neuvostoliiton halua saada haltuunsa koneessa ollutta ranskalaista diplomaattipostia. Tapahtuma oli dramaattisimpia Suomeen liittyviä tapahtumia välirauhan aikana ja sai liikkeelle huhuja Baltian maiden miehityksen kiristämässä ilmapiirissä.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Kalevan ohjaamossa oli kahden hengen miehistö. Ohjaajana toimi lentokapteeni Bo von Willebrand ja radistina Tauno Launis. He olivat lentäneet Kalevan samana päivänä normaalilla päivittäisellä vuorolennolla Tukholmasta Turun ja Helsingin kautta Tallinnaan. Iltapäivällä Kalevan oli tarkoitus palata samaa reittiä takaisin Tukholmaan.Kolmella kuriirilla oli mukanaan yhteensä 227 kiloa diplomaattipostia.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Kaksi neuvostoliittolaista DB-3T-pommikonetta odotti Kalevaa Suomenlahden yllä kahden kilometrin korkeudessa. Toinen niistä ampui varoituslaukauksia, mutta Kaleva jatkoi matkaansa. Lähellä Kerin majakkasaarta toisen pommikoneen konekivääriampuja avasi tulen noin 50 metrin etäisyydeltä. Kaleva sai osumia vasempaan moottoriinsa, joka syttyi palamaan. Kaleva kääntyi vasemmalle kyljelleen ja syöksyi mereen Kerin majakkasaaren pohjoispuolelle, noin 30 kilometrin päähän Tallinnasta. Kalevan putoamispaikalla veden syvyys on noin 100 metriä. Kaikki yhdeksän Kalevassa ollutta ihmistä saivat surmansa. Heidän ruumiitaan ei ole löydetty.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Lähellä putoamispaikkaa oli kolme virolaista kalastusvenettä. Kalastajat ryhtyivät ottamaan talteen pinnalle noussutta tavaraa: lentokoneen kappaleita, matkustajien tavaroita ja postisäkkejä, niiden mukana sata kiloa diplomaattipostia. Puolen tunnin kuluttua paikalle tullut neuvostoliittolainen Štš-luokan sukellusvene Štš-301 pakotti kalastajat luovuttamaan löytönsä neuvostoliittolaisille. Sukellusveneen päällikkö, kapteeniluutnantti G. A. Goldberg sähkötti esikuntaan Kronstadtiin ja ilmoitti, että Neuvostoliiton pommikoneet olivat pudottaneet matkustajakoneen ja että hän oli korjannut pinnalle nousseen tavaran veneeseensä.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Suomen päämajan radiotiedustelu sieppasi Goldbergin lähettämän viestin. Koska Neuvostoliiton laivaston käyttämä salakirjoituskoodi eli niin sanottu meriviitonen pystyttiin Suomessa purkamaan, Kalevan todellinen putoamissyy selvisi nopeasti Suomen valtiojohdolle. Tämä tieto ei kuitenkaan päässyt leviämään suppeaa sisäpiiriä laajemmalle.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Tapauksella oli tosin kymmeniä silminnäkijöitä Viron rannikolla, mutta Suomen puolella kukaan ei nähnyt itse alasampumista. Rannikkotykistön pattereista havaittiin vain Kalevan jälkeensä jättämä musta savuvana. Paikalle Helsingin lentoasemalta lähetetty vääpeli Ilmari Juutilainen ehti Brewster-hävittäjällään perille niin myöhään, ettei nähnyt neuvostopommittajia. Tilanne oli ohi, ja paikalla oli vain suuri öljyläikkä, jonka keskellä Štš-301 keräsi hylkytavaraa virolaiskalastajilta. Myöskään Suomessa pikavauhtia perustettu tutkijalautakunta ei ehtinyt saada virolaisten todistajalausuntoja, sillä Neuvostoliitto katkaisi Viron yhteydet ulkomaailmaan kaksi päivää Kalevan tuhon jälkeen, 16. kesäkuuta. Seuraavana päivänä 17.kesäkuuta Neuvostoliitto miehitti koko Baltian.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Kalevan pudotus tapahtui välirauhan aikana, kun talvisodan päättymisestä oli kulunut vain kolme kuukautta. Suomen armeija oli heikentynyt, uusi itäraja vaikeasti puolustettavissa ja valtiotalous vararikon partaalla. Vaikka Kalevan pudottaminen oli kiistattomasti kansainvälisen oikeuden vastainen rikos, pääministeri Risto Ryti ja ylipäällikkö Mannerheim katsoivat maan ulkopoliittisen aseman niin heikoksi, että asiasta ei tehty protestia Neuvostoliitolle. Tapausta ei edes käsitelty virallisesti hallituksessa. Onnettomuuden todellinen syy salattiin myös suurelta yleisöltä. Kalevan putoamisen syyksi vahvistettiin epämääräinen räjähdys, jonka aiheutti ”jokin vieras, lentokoneeseen olennaisesti kuulumaton tekijä”. Hämärä ilmaisu synnytti paljon huhuja, mutta varmistusta niille ei saatu. Päinvastoin, sensuuri katkaisi keskustelun Kalevan tapauksesta lyhyeen. Lehdistön vaikeneminen kestikin sitten lähes 50 vuotta. Aero O/Y:n toimitusjohtaja Gunnar Ståhle kertoi Kalevan pudottamisesta suomalaislentäjien leskille, mutta nämä eivät saaneet puhua asiasta kenellekään.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Kalevan alasampumisen syytä on etsitty koneessa olleesta 100 kiloisesta diplomaattipostista. Sen joukossa oli eri teorioiden mukaan joko Moskovassa tehdystä salaisesta Neuvostoliitto ja Ranskan välisestä sopimuksesta kertovia dokumentteja, Yhdysvaltojen Baltian-lähetystöjen salakirjoituskoodeja tai vakoilumateriaalia, joka olisi koskenut Neuvostoliiton Virossa olevia tukikohtia. Lisäksi ruumassa oli valuuttavaroja joiden arvo oli seuraava; 2 000 Suomen markkaa, 100 000 Romanian leuta, 13 500 Ranskan frangia, 100 Jugoslavian dinaaria, 90 Italian liiraa, 10 Viron kruunua, 3 Englannin puntaa ja 75 Yhdysvaltain dollaria ja 521 Neuvostoliiton ruplaa.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: On arveltu, että Neuvostoliitto halusi joko estää tietyn materiaalin pääsyn länteen tai vaihtoehtoisesti saada jotain aineistoa haltuunsa.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Diplomaattiposti ei liene kuitenkaan syy Kalevan tuhoon. Kummassakaan edellä mainitussa vaihtoehdossa Neuvostoliiton ei näet olisi tarvinnut turvautua varsin epävarmaan pudotusoperaatioon, jonka varjopuolia olisivat olleet säähän liittyvät riskit, pudotuspaikka vain parinkymmenen minuutin päässä Suomen rannikosta ja aggressiivisen teon mahdolliset poliittiset seuraamukset. Jos neuvostoliittolaiset olisivat todellakin olleet kiinnostuneita Kalevan ruumassa olleesta diplomaattipostista, he olisivat voineet ottaa postisäkit haltuunsa helposti vähän aikaisemmin, kun Kaleva oli vielä Tallinnan lentoasemalla. Vaikka miehitys ei ollut vielä alkanut, Neuvostoliitolla oli erittäin tiukka ote Virosta, jonka poliittinen johto ja armeijan ylimmät upseerit toteuttivat auliisti itänaapurin pienimmätkin toiveet. Kalevan pudotusta seuranneet tapaukset eivät nekään viittaa suunniteltuun operaatioon. Pommikoneen lentäjät saivat esimiehiltään haukut kömpelöstä toiminnastaan. Neuvostosukellusvene ei ollut odottamassa pudotuspaikalla, kuten usein väitetään. Se ehti putoamispaikalle vasta yli puoli tuntia tapauksen jälkeen. Neuvostoliiton kannalta oli pelkkä onnekas sattuma, että virolaiskalastajat osuivat kohdalle poimimaan hylkytavaraa neuvostoliittolaisille myöhemmin luovutettavaksi.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Luontevimman selityksen Kalevan pudottamiselle tarjoaa Neuvostoliiton Itämeren laivastolle annettu käsky Baltian saarrosta. Saartokäskyn antoi 9. kesäkuuta Neuvostoliiton puolustuksen kansankomissaari, marsalkka Timošenko. Käskyn mukaan neuvostolaivaston, sukellusveneiden ja lentokoneiden oli pidätettävä kaikki Viron, Latvian ja Liettuan sota-alukset ja kauppalaivat ja katkaistava näiden maiden yhteydet ulkomaailmaan. Ilmavoimia käyttäen oli estettävä Viron ja Latvian ilmavoimien koneita lentämästä Suomeen ja Ruotsiin. Itämeren laivasto siirtyi tehostettuun operaatiovalmiuteen 11. kesäkuuta kello 11.35 ja täyteen taisteluvalmiuteen 16. kesäkuuta kello 19.30. Suomen päämajan tiedustelu totesi, että ”saartoa varten annetut ennakkomääräykset ovat olleet jokseenkin ylimalkaisia tai pikemminkin epäselviä, sillä selventäviä erikoiskäskyjä annettiin jatkuvasti”.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Tätä taustaa vasten Kalevan pudotus näyttäisi olevan – pikemmin kuin huolellisesti suunniteltu toimenpide – Neuvostoliiton Baltian miehitysoperaation sekaviin alkuvaiheisiin liittynyt teko, partiolennolla olleiden pommituslentäjien ylireagointi, kun he kohtasivat kiellettyyn suuntaan matkalla olleen lentokoneen. Štš-301-sukellusveneellä taas ei ollut mitään tekemistä Kalevan alasampumisen kanssa. Kapteeniluutnantti Goldberg aluksineen oli yksinkertaisesti ollut partioimassa kohdassa, joka sille oli määrätty Baltian saartosuunnitelmassa.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Kalevan hylkyä on etsitty useina kesinä Kerin saaren pohjoispuolelta. Järjestelmällisintä työtä on tehnyt Viron merimuseon tutkimusalus Mare, jonka kapteenina on toiminut meriarkeologi Vello Mäss. Merenpohja siinä kohdassa on erittäin epätasainen, mutta Mäss on jatkanut etsintöjä sitkeästi. Tutkijoiden motivaatiota lisäsi, kun he kesällä 2006 löysivät muutaman kilometrin päästä Kalevan putoamispaikasta meren pohjalta sukellusvene Štš-301:n, joka oli uponnut saksalaisten miinakentässä elokuussa 1941. Vello Mässin mukaan on myös mahdollista, että neuvostoliittolaiset nostivat Kalevan hylyn kesällä 1940.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Toukokuussa 2008 Yhdysvaltain ja Viron laivastot aloittivat hylyn etsinnät yhteistyössä.


title: Matkustajakone Kalevan pudotus

text: Neuvostoliitto ei ole myöntänyt pudottaneensa Kalevaa. Saksalaiset kysyivät asiaa suoraan neuvostoliittolaisille välirauhan aikana, mutta suurlähettiläs Wipert von Blücherin mukaan nämä kiistivät ampumisen itsepintaisesti. Myöhemminkään Kalevan pudotusta ei ole Neuvostoliitossa myönnetty, ja tapausta koskevat asiakirjat on ilmeisesti tuhottu tai poistettu laivaston keskusarkistosta. Kenraaliluutnantti Pjotr Iljitš Hohlov kuvaa silminnäkijänä Kalevan pudotuksen muistelmissaan, mutta hän siirtää tapauksen viikkoa myöhemmäksi päivämäärälle 23. kesäkuuta 1940, jolloin neuvostojoukot olivat jo miehittäneet Viron, ja väittää matkustajakoneen lentäneen ilman tunnuksia eli ”vakoilukoneena”. Hohlovin kirjassa vääristeltiin tosiasioita ilmeisen tarkoituksellisesti, sillä näin haluttiin saada edes jonkinlainen hatara oikeutus aggressiiviselle toimenpiteelle, joka oli kiistattomasti ilmailuliikennettä koskevien sopimusten ja kansainvälisen oikeuden vastainen. Vuonna 1947 allekirjoitetun Pariisin rauhansopimuksen teksti on muotoiltu niin, että Neuvostoliitto vapautui sen perusteella kaikesta vastuusta Kalevan alasampumisessa.


title: Iljušin Il-38

text: Iljušin Il-38 on neuvostoliittolainen merikaukotiedustelukone, joka kehitettiin Iljušin Il-18:n pohjalta. Konetta valmistettiin noin 100 kappaletta pitkä- ja lyhytrunkoisena vuoden 1957 ensilennon jälkeen vuoteen 1971 mennessä. Koneessa on kaksi pommisäiliötä ja neljä Ivšenko AI-20M turbiinimoottoria.


title: Iljušin Il-38

text: Syyskuussa 2002 solmittiin modernisointisopimus, missä koneisiin asennetaan Leninetšin Morskoi Zmei - avioniikka (elektronisen sodankäynnin laitteet), jonka tarkoituksena on havaita ja tunnistaa sukellusveneitä 150 kilometrin säteeltä. Laitteisto voi olla liitettynä Glonassiin ja sillä voi havaita myös ilmamaaleja.


title: Iljušin Il-38

text: Konetyyppien käyttäjämaita ovat Intia, Kiina, Pohjois-Korea, Romania, Syyria, Ukraina, Vietnam, Venäjä sekä jotkin edellä mainitsemattomat IVY-maat.


title: Iljušin Il-38

text: Iljušin Il-38 modernimpi tutkavalvontakone on Beriev A-50. Il-38:a vastaava länsimainen konetyyppi oli P-3 Orion.


title: Iljušin Il-38

text:
Vuonna 1997 Venäjällä oli 38 Iljušin Il-38 konetta, ja niitä on ollut sijoitettuna ainakin Pohjoisen laivaston meritiedusteluilmarykmenttiin Kuolan niemimaalle Kilpajärvelle ja Tyynenmeren laivaston meritiedusteluilmarykmenttiin Korsakoviin.
Muun muassa seuraavat Iljušin Il-38-koneyksilöt ovat käytössä:Koneita on toimitettu myös Intian ilmavoimille, aluksi syyskuussa 1977 kolme kappaletta (tunnukset IN301, IN302, IN303) ja edelleen vuonna 1983, kun koneita kehitettiin uudelleen sukellusvenetorjuntaan sopiviksi, kaksi konetta lisää (tunnukset IN304 , IN305 ). Näistä koneista Intian ilmavoimien käytössä on enää kolme yksilöä, (IN301, IN303 ja IN305), 1. lokakuuta 2002 tapahtuneiden onnettomuuksien jälkeen.


title: Iljušin Il-38

text: Intia on ilmoittanut tilaavansa kaksi konetta lisää.


title: Korkkiruuvi

text: Korkkiruuvi on viinipullon korkin avaamiseen suunniteltu työkalu. Se koostuu kahvasta ja siihen kiinnitetystä metallisesta spiraalista. Joskus siinä voi olla vivut tai muita lisäosia. Korkki avataan kiertämällä ruuvi korkkiin ja vetämällä se ulos. Korkkiruuvi keksintönä edesauttoi merkittävästi luonnonkorkista valmistettujen korkkien yleistymistä.


title: Mega Man 7

text: Mega Man 7 on klassisen Mega Man -sarjan seitsemäs osa, joka vei sarjan 16-bittiselle aikakaudelle Super Nintendo Entertainment System -pelikonsolille. Pelin juoni oli tavallista monipuolisempi ja kaikki kahdeksan robottimestaria eivät ole heti valittavissa, vaan niitä vastaan taistellaan kahdessa 4:n mestarin vaiheessa. Sarjaan tuo syvyyttä uusi juonihahmo Bass apurinsa Treblen kanssa. Pelimukavuutta lisää salasanojen jakelu myös viimeisten kenttien välissä.Mega Man 7:sta on tehty fanin luoma 8-bittinen versio, joka muistuttaa vanhoja klassisia Mega Maneja.


title: Mega Man 7

text: Peli muistuttaa tietyssä mielessä enemmän sarjan "Game Boy"-pelejä kuin edeltäjiään NES-konsolilla. Mega Manin sprite on kuvaruudun kokoon nähden entistä suurempi, ja kuten Game Boy -peleissä, pelaaja voi kohdata vain neljä robottimestaria kerralla. Myös "Mega Man V" -Game Boy -pelistä tuttu esineiden rakentaminen on palautettu. Select-napin painaminen tasovalikossa vie pelaajan Auto-robotin työpajaan jossa pelissä ansaittuja ruuveja (bolt) voi käyttä esineiden rakentamiseen.


title: Mega Man 7

text: Pelin karkkimainen grafiikka saattoi olla Capcomin tapa erottaa kyseinen peli paljon synkemmästä "Mega Man X" -sarjasta. Tästä huolimatta monet erehtyivät aikoinaan luulemaan peliä Mega Man X 2:en jatko-osaksi, sillä se ilmestyi samana vuonna kuin Mega Man X 3.


title: Mega Man 7

text: Peli jatkuu Mega Man 6:n lopusta. Tri Wily pakenee vankilasta piilottamiensa robottien avustuksella. Mega Man yrittää pysäyttää hänet jo heti alussa, mutta päätyy kohtaamaan ennestään tuntemattoman robotin nimeltä Bass, joka yllättäen vaikuttaakin olevan suorittamassa samaa tehtävää kuin Mega Man.


title: Berijev A-50

text: Berijev A-50 "Šmel" ("Шмель") (NATO-koodi "Mainstay") on venäläinen kaukotiedustelu- ja tutkavalvontalentokone. Neuvostoliiton tutkavalvontakonekehitys alkoi 1960-luvulla, jolloin tähän tarkoitukseen kokeiltiin Tupolev Tu-95, Tupolev Tu-124 ja Tupolev Tu-126 -koneita. Berijev A-50 tuli käyttöön 1980-luvun puolivälissä. Teknisesti Berijev A-50 perustuu Iljušin Il-76 MD- ja Il-76 TD-kuljetuskoneisiin.


title: Berijev A-50

text: Koneesta on olemassa useita versioita: Berijev A-50 "Mainstay-A", Berijev A-50M "Mainstay-B" ja Berijev Aircraft 976 "Mainstay-C".


title: Berijev A-50

text: Uusin Berijev A-50E kykenee havaitsemaan monenlaisia kohteita:Lisäksi se kykenee harjoittamaan sähköistä tiedustelua 0,5 GHz - 18 GHz tutka- ja linkkitaajuuksilla sekä signaalitiedustelua 50 MHz-500 MHz radiotaajuuksilla.


title: Berijev A-50

text: 1997 Le Bourget´n ilmailumessuilla Rosvoruženie allekirjoitti israelilaisen Eltan kanssa sopimuksen Taganrogski ANTK:n varusteleman Berijevin myymisestä kiinalaisille. Myöhemmin ilmeni, että kauppasumma olisi ollut 250 000 000 dollaria.


title: Berijev A-50

text: Berijev A-50U tuli käyttöön 1995 Vega Šmel-M -tutkalla. Irak on kehittänyt Iljušin Il-76:n perustalle Berijeviä vastaava tutkavalvontakonetta Thomson-CSF:n tutkaa muistuttavalla Bagdad-1-laitteistolla, mikä ei kuitenkaan onnistunut rungon alle sijoitettuna. Adnan -versiossa taas laitteisto asennettiin rungon yläpuolelle. Kolmesta Adnanista yksi tuhoutui Persianlahden sodassa.


title: Berijev A-50

text: Venäjällä Berijev A-50:iä on mm. Kamenkassa Petsamon alueella 144. erillisessä ilmarykmentissä.


title: Berijev A-50

text: Konetyyppiä käyttävät Irak, Intia ja Venäjä. Vastaavanlainen yhdysvaltalainen konetyyppi on E-3 Sentry.


title: Berijev A-50

text: Toukokuussa 2005 Turun Sanomien mukaan myös Venäjän ilmavoimien Berijev A-50 koneilla on saatettu loukata Suomen ilmatilaa. Muita medioissa mainuttuja mahdollisia ilmatilaa loukanneita konetyyppejä ovat olleet Tupolev Tu-134 ja Iljušin Il-38.


title: Iso tammi

text: Iso tammi on kalevalaisessa runoudessa esiintyvä jättimäinen, taivaan peittävä puu, maailmanpuu.


title: Iso tammi

text: Kalevalassa iso tammi kasvaa maailmaan jo alkuaikana, kun maailmaa vielä muokataan ja luodaan. Tammi peittää kuun ja auringon, ja maailmaan tulee pimeä. Puulle etsitään kaatajaa, ja joku epäonnistuu yrittäessään. Lopulta merestä tulee pieni vaskeen pukeutunut mies, joka kasvaa jättiläiseksi ja iskee kolmella iskulla puun poikki. Taivaanvalot vapautuvat vihdoin, ja maailma on valmis. Puun taikavoimat vapautuvat ihmisten iloksi. Latvan taittaja saa iäisen taian, oksan taittaja iäksi onnen ja lehvän leikkaaja saa ikuisen lemmen.


title: Iso tammi

text: Tammen lastut ajelehtivat merellä ja päätyvät vihdoin rantaan. Hiiden piika pikkarainen, Lapin koira rautahammas tai joku muu paha olento tekee niistä noidannuolia. Tämä yksityiskohta ei ehkä ole satunnainen, se saattaa sisältää myyttisen käsityksen aseiden alkuperästä – ne syntyvät samaan aikaan ja liittyvät samoihin kulttuurin edistysaskeliin kuin monet hyvää tuottavat asiat. Noidannuolia hoidettaessa niiden synty luetaan joskus loitsuissa ison tammen kaatoon.


title: Iso tammi

text: Suomalaisessa mytologiassa on muitakin merkkejä maailmanpuusta. Karhunpeijaisiin liittyvä tapa nostaa karhun pääkallo puuhun on mahdollisesti ollut karhun sielun vertauskuvallinen palauttaminen maailmanpuun kautta taivaalle.


title: Iso tammi

text: Tarusto kutsuu isoa tammea myös nimillä "tasmatammi" ja "rutimoraita". Tasma on harvinainen, ilmeisesti syrjäänien kautta turkkilaisilta jo muinoin lainautunut sana, joka tarkoittaa nuoraa ja yhdyssidettä, jollainen on esimerkiksi valjaissa. Tasmatammi on ilmeisesti tarkoittanut puuta, joka yhdistää maan ja taivaan nuoran tavoin. Rutimo taas viittaa rautaan, eli puu on raudanluja.


title: Iso tammi

text: Timo Heikkilä tulkitsee jotkut Ukon kirves -taikaesineiden piirteet maailmanpuuhun viittaaviksi. Eräiden taivaanvalojen syntyä selittävien tarinoiden mukaan taivaanvalot ripustetaan puun oksille.


title: Iso tammi

text: Isoksi kasvava, pitkäikäinen ja kovapuinen tammi on ollut pyhä itämerensuomalaisille ja monille Keski-Euroopan kansoille, kuten germaaneille ja kelteille. Tammen lehvien on uskottu tuottavan onnea. Tammi on myöhempänä tunnuksena merkinnyt kestävyyttä ja voimaa. Se on kansallispuun asemassa muun muassa Saksassa, Englannissa, Ranskassa, Yhdysvalloissa ja Virossa. Tammen lehvät ovat myös eräänlainen suomalaisten viime sotien veteraanien tunnus. Muinaisten lämpimämpien kausien aikana jalot lehtipuut ovat viihtyneet nykyistä huomattavasti pohjoisempana Suomessakin.


title: Kullervo

text: Kullervo on Kalevalan ja kalevalaisen kansanrunouden henkilö, jonka kohtalo on traaginen. Kullervo on kaunis mies, jolla on koreat, keltaiset hiukset.


title: Kullervo

text: Kullervo on Kalevala-eepoksessa Kalervo-nimisen miehen poika. Alkuperäisissä kansanrunoissa hänet kuitenkin usein kerrotaan myös Kalevanpojaksi. Kalevanpojat olivat taruston tuntemia muinaisia jättiläisiä. Lapsena Kullervo onkin väkivahva, eikä häntä saada hengiltä millään. Muusta Kalevalasta poiketen Kullervo-runon alkuperä on Inkerissä, josta sen keräsi ja toimitti Lönnrotille D. E. D. Europaeus.