title: Biologinen ase

text: Historiallisesti mitä kekseliäimpiä biologisia aseita on käytetty: 6. vuosisadalla eaa. muinaiset assyrialaiset myrkyttivät vihollisten kaivoja sienellä, joka sai heidät näkemään harhanäkyjä ja kreikkalaiset myrkyttivät vihollisten juomavettä ripulilla. Mustan surman riehuessa Euroopassa viholliskaupunkeihin viskattiin tautiin kuolleiden ruumiita katapultilla. Eurooppalaiset valloittajat suunnittelematta ja tietämättään surmasivat suunnattomia määriä intiaaneja tartuttamalla näihin vanhan maailman tauteja. Yhdysvaltojen sisällissodan aikana vihollisen juomavedenhakupaikkoihin vietiin eläinten raatoja.


title: Biologinen ase

text: Vuonna 1763 Pohjois-Amerikassa oleva englantilaisten joukkojen komentaja ehdotti isorokon tartuttamista intiaaneihin. Suunnitelma toteutettiin antamalla intiaaneille isorokon saastuttamia huopia lahjaksi.


title: Biologinen ase

text: Ensimmäisessä maailmansodassa käytettiin kemiallisia aseita ennennäkemättömässä mittakaavassa tavalla, joka aiheutti silmitöntä kärsimystä. Tämä sai ihmiset havahtumaan joukkotuhoaseiden vaaroihin ja vuonna 1925 Geneven sopimuksella kiellettiin kemiallisten ja bakteriologisten aseiden käyttö. Vuonna 1972 sopimusta laajennettiin (Bioasekonventio) siten, että se kieltää kaiken biologisten aseiden tuotannon, kuljetuksen, varastoinnin ja käytön lukuun ottamatta tutkimustyötä pienessä mittakaavassa, jotta vastakeinoja voidaan kehittää.


title: Biologinen ase

text: Kieltosopimuksia on noudatettu varsin laajalti, mutta joitakin poikkeuksia on: toinen maailmansota käytiin ilman kiellettyjä kemiallisia tai biologisia aseita lukuun ottamatta Japanin Kiinan-valloitusta sekä saksalaisten keskitysleireillä käyttämiä myrkkyjä.


title: Biologinen ase

text: Toisen maailmansodan jälkeen biologisia aseita ei ole käytetty sodassa kertaakaan, mutta Irak on käyttänyt kemiallisia aseita muun muassa Irakin–Iranin sodassa. Tyypillisiä nykyaikaisia biologisia aseita ovat bakteereista pernarutto, rutto, tularemia, melioidoosi ja bruselloosi, viruksista enkefaliitti ja variola-virukset. Toksiinit, jotka voidaan myös laskea kemiallisiin aseisiin, ovat botuliini, stafylokokin enterotoksiini B sekä risiini.


title: Charlize Theron

text: Charlize Theron (s. 7. elokuuta 1975 Benoni, Transvaalin provinssi, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalaissyntyinen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänellä on Etelä-Afrikan kansalaisuuden lisäksi myös Yhdysvaltain kansalaisuus. Marraskuussa 2008 YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon nimitti hänet YK:n rauhanlähettilääksi.


title: Charlize Theron

text: Theronin molemmat vanhemmat puhuivat äidinkielenään afrikaansia. Hänen isällään oli ranskalaista hugenottitaustaa ja hänen äidillään saksalainen sukutausta. Charlize itse puhuu afrikaansia äidinkielenään ja englantia toisena kielenään. Hän varttui vanhempiensa ainoana lapsena maatilalla lähellä Johannesburgia. Ollessaan 15-vuotias hän oli todistamassa isänsä kuolemaa. Charlizen äiti Gerda Theron ampui Charles Theronin itsepuolustukseksi. Gerda Theron ei saanut teosta syytettä.


title: Charlize Theron

text: Charlize muutti 16-vuotiaana Milanoon, Italiaan, saatuaan vuoden mallisopimuksen sen jälkeen, kun oli voittanut Johannesburgissa järjestetyn mallikilpailun. Mallisopimuksen päätyttyä hän asui New Yorkissa. Hän kävi kaupungissa balettikoulua nimeltä Joffrey Ballet School, kunnes joutui lopettamaan tanssiuransa 19-vuotiaana polvivamman vuoksi.


title: Charlize Theron

text: Tanssiuransa päätyttyä Theron muutti Los Angelesiin ja aloitti uran näyttelijänä. Ensimmäinen elokuva, jossa hän esiintyi, oli vuonna 1995 suoraan videolle julkaistu "Maissilapset 3", ja ensimmäiset puheroolinsa hän teki vuonna 1996 ensi-iltansa saaneissa elokuvissa "Vaarojen laakso" ja "That Thing You Do!". Myöhemmin samalla vuosikymmenellä hän esitti keskeisiä naisrooleja muun muassa elokuvissa "Paholaisen asianajaja" (1997) ja "Oman elämänsä sankari" (1999).


title: Charlize Theron

text: Vuonna 2004 Theron sai parhaan naispääosan Oscar-palkinnon suorituksestaan vuonna 2003 ilmestyneessä elokuvassa "Monster – Aileen Wuornos". Hän esitti tuossa tositapahtumiin perustuvassa elokuvassa sarjamurhaaja Aileen Wuornosia. Theron on ensimmäinen pääosa-Oscarin saanut afrikkalainen. Hän sai roolityöstään myös useita muita palkintoja, muun muassa Golden Globen, Hopeisen karhun Berliinin elokuvajuhlilta ja SAG-palkinnon.


title: Charlize Theron

text: Vuonna 2005 hän sai tähden Hollywood Walk of Famelle ja vuonna 2006 toisen Oscar-ehdokkuutensa elokuvasta "North Country" (2005).


title: Charlize Theron

text: Näyttelijänuran lisäksi Theron tunnetaan Dior-kosmetiikkamerkin J’adore-parfyymin mainoskasvona.


title: Charlize Theron

text: Charlize Theron seurusteli vuosina 2001–2010 näyttelijä Stuart Townsendin kanssa, jonka tapasi elokuvan "Ansassa" (2002) kuvauksissa. Theron adoptoi vuonna 2012 poikavauvan, jonka nimeksi tuli Jackson. Vuonna 2015 hän adoptoi tytön. Theron kihlautui näyttelijä Sean Pennin kanssa vuonna 2014. He erosivat kesäkuussa 2015.


title: Charlize Theron

text: Theron tunnetaan aktiivisena eläinten oikeuksien puolustajana. Hän on myös PETAn (People for the Ethical Treatment of Animals) tukija ja on esiintynyt järjestön turkistenvastaisessa kampanjassa.


title: M. King Hubbert

text: Marion King Hubbert (5. lokakuuta 1903 – 11. lokakuuta 1989) oli yhdysvaltalainen geofyysikko, joka työskenteli Shellin tutkimuslaboratoriossa Houstonissa, Texasin osavaltiossa. Hubbert teki geologian ja geofysiikan aloilla useita merkittäviä keksintöjä, joilla on myös tärkeitä käytännöllisiä ja poliittisia seurauksia. Häneen viitattiin usein nimillä M. King Hubbert tai King Hubbert.


title: M. King Hubbert

text: Hubbert syntyi Texasin San Sebassa vuonna 1903. Hubbert opiskeli geologiaa, matematiikkaa ja fysiikkaa Chicagon yliopistossa, jossa hän valmistui kandidaatiksi 1926, maisteriksi 1928 ja väitteli tohtoriksi 1937. Hän oli Shellin palveluksessa 1943–1964, minkä lisäksi hän työskenteli uransa aikana Amerada Petroleum Companyssa, Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen (USGS) tutkijana sekä geofysiikan ja geologian professorina Stanfordin yliopistossa (1963–1968) ja Berkeleyn yliopistossa (1973–1976).


title: M. King Hubbert

text: M. King Hubbert teki useita löytöjä geofysiikassa, joihin kuuluu maankuoressa olevan kiven plastisuuden matemaattinen osoittaminen siihen kohdistuvan paineen takia. Tämä selitti havaitut tulokset, joiden mukaan maankuoren muoto muuttuu ajan kuluessa. Hän tutki myös maanalaisia virtauksia, pohjavesihydrologiaa ja maan mineraalivaroja. Uransa aikana Hubbert julkaisi yli 70 artikkelia, kirjoitti useita kirjoja ja otti vastaan monia kunnianosoituksia työstään.


title: M. King Hubbert

text: Hubbertin kaikkein tunnetuimmat tutkimukset koskivat maaöljykenttien ja maakaasureservien kapasiteetteja. Hän ennusti, että kenttien öljyntuotanto muistuttaisi kellokäyrää, jossa tuotannon huippu saavutetaan puolessa välissä, minkä jälkeen se laskisi. Vuonna 1956 pidetyssä American Petroleum Instituten kokouksessa hän ennusti, että Yhdysvaltojen öljyntuotanto saavuttaisi huippunsa 1960-luvun lopussa tai 1970-luvun alussa. Hubbert tuli kuuluisaksi, kun ennustus toteutui vuonna 1970.


title: M. King Hubbert

text: Käyrä, jota Hubbert käytti analyysissään, tunnetaan nimellä Hubbertin käyrä, ja käyrän huippukohta tunnetaan englanniksi nimellä "Hubbert peak", suomeksi nimellä Hubbertin huippu.


title: M. King Hubbert

text: Öljykriisin jälkeen vuonna 1975 Yhdysvaltain tiedeakatemia vahvisti hyväksyntänsä Hubbertin öljyntuotannon vähenemiseen liittyville laskelmille ja tunnusti, että heidän aikaisemmat, optimistisemmat arvionsa olivat olleet virheellisiä. Tämä toi Hubbertille suurta huomiota tiedotusvälineissä.


title: Pohjoiskalotti

text: Pohjoiskalotti on maantieteellinen nimitys maapallon pohjoisimmalle valaistusvyöhykkeelle. Se kattaa kaiken pohjoisen napapiirin pohjoispuolella olevan aina pohjoisnapaan asti. Pohjoiskalotti on toinen maapallon kahdesta napakalotista, toisen ollessa eteläinen napakalotti. Pohjoiskalotin alueella on vähintään yksi sellainen päivä, jolloin aurinko ei nouse lainkaan ja yksi, jolloin aurinko ei laske lainkaan. Mitä lähempänä pohjoisnapaa ollaan, sitä pidemmälle kaamosta (talvi) jatkuu ja yöttömiä öitä (kesä) on. Ilmiö johtuu maapallon pyörimisakselista, joka on kallellaan. Tästä seuraa, että Aurinkoa kiertävän maapalloon ei osu valo symmetrisesti, vaan vuodenajasta riippuen pohjoiskalotti jää varjoon sekä yöllä, että päivällä (talvi) ja sinne paistaa aurinko sekä yöllä että päivällä (kesä).


title: Pohjoiskalotti

text: Fennoskandian pohjoisin osa kuuluu pohjoiskalottiin. Pohjoiskalotin etelärajana toimii pohjoinen napapiiri, eli siihen kuuluvat Lapin maakunta ( Lapin lääni ) Suomesta, Norrbottenin lääni Ruotsista sekä Tromssan, Nordlandin ja Finnmarkin läänit Norjasta sekä Murmanskin alue Venäjällä.


title: Pohjoiskalotti

text: Valaistusvyöhyke


title: M/S Pohjanmeri

text: M/S Pohjanmeri, entinen miinalaiva Pohjanmaa, oli Suomen merivoimien lippulaiva, joka toimi koululaivana vuodesta 1982 vuoteen 2013. Kriisiaikana laivan tehtävänä oli toimia johtoaluksena ja miinalaivana. Se on valmistunut vuonna 1978 ja on jäissäkulkukykyinen miinalaiva. Koneina siinä on kaksi Wärtsilä Vasa 16V22 -dieselmoottoria, ja sen toimintamatka on 3 500 meripeninkulmaa.


title: M/S Pohjanmeri

text: Alus rakennettiin Wärtsilän Helsingin telakalla 1979. Se luovutettiin 8. kesäkuuta 1979. Vuodesta 1982 se toimi merivoimien koululaivana ja teki vuosittain pitkän koulutuspurjehduksen "Suomen Joutsenen" ja "Matti Kurjen" perinteitä noudattaen. Aluksen nimi periytyy 1770-luvun saaristolaivaston Pohjanmaa-luokasta.


title: M/S Pohjanmeri

text: Alus uudistettiin täysin vuosina 1996–1998, jolloin muun muassa vanha 120 millimetrin keulatykki vaihdettiin 57 millimetrin automaattitykkiin. Aluksen merenkulkujärjestelmät kuuluivat maailman nykyaikaisimpiin. Ne yhdistivät merenkulkututkat sekä ECDIS- ja AIS-järjestelmät saumattomasti yhteen navigoinnin tueksi, jolloin saadaan kattavaa meritilannekuvaa.


title: M/S Pohjanmeri

text: "Pohjanmaan" päätehtäviä olivat miinoitus, koululaivatehtävät ja osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan. Alus osallistui vuosittain pidettäviin kansainvälisiin harjoituksiin ja koulutti vapaaehtoisia merisotilaita kriisinhallintatehtäviin. Koulutuspurjehduksilla se vieraili ulkomaisissa satamissa.


title: M/S Pohjanmeri

text: "Pohjanmaan" miinoitusjärjestelmä oli alan parhaimmistoa Suomen puolustusvoimien mukaan, minkä ansiosta se pystyi tekemään hyvin tarkkaa, lähes automaattista miinoitusta.


title: M/S Pohjanmeri

text: Vuoden 2011 aikana "Pohjanmaa" osallistui Euroopan unionin merirosvouden vastaiseen Atalanta-operaatioon Adeninlahdella tehtävänään suojella ruokakuljetuksia. Se saapui alueelle 1. helmikuuta.


title: M/S Pohjanmeri

text: 6. huhtikuuta 2011 "Pohjanmaa" otti kiinni laivan, jota epäiltiin yhdeksi merirosvojen emälaivoista. Alus pysähtyi vasta, kun sen eteen ammuttiin varoituslaukauksia. Laivalta löytyi aseita ja merirosvoukseen liittyvää materiaalia. Laivan 18 miehistönjäsentä vangittiin. Merirosvojen alus räjäytettiin ja upotettiin kolme päivää myöhemmin.


title: M/S Pohjanmeri

text: Syksyllä 2013 "Hämeenmaa" siirtyi Pansiosta Upinniemeen korvaamaan "Pohjanmaan", joka jäi Upinniemeen odottamaan lopullista kohtaloaan. "Pohjanmaa" laitettiin myyntiin, ja se poistui käytöstä vuonna 2015. Alkuun oli merivoimien komentajan kontra-amiraali Veli-Jukka Pennalan mukaan suunnitelmana, että mikäli sopivaa ostajaa ei löydy, se joko romutetaan tai museoidaan.


title: M/S Pohjanmeri

text: Laivaa suunniteltiin jo romutettavaksi, kun sopivaa ostajaa ei ensin löytynyt, mutta lopulta sen ostajaksi löytyi valtion omistama Meritaito Oy, jolla on käyttöä sille merenmittaustehtävissä. Sen olisi ollut halukas ostamaan myös turkulainen meripalveluyritys Alfons Håkans, mutta tarjousta ei hyväksytty, koska yritys ei osannut sanoa tarkkaa käyttötarkoitusta. Sitä ei myöskään haluttu museoida, sillä museoinnin kustannukset olisivat tulleet liian kalliiksi.


title: M/S Pohjanmeri

text: Kesällä 2016 Meritaito Oy maalasi aluksen siviiliväreihin Perniössä Teijon telakalla. Alukseen myös asennettiin mittalaitteita ja se nimettiin uudelleen "Pohjanmereksi". Aiemmin aluksesta oli purettu tykit ja muu sotilasmateriaali Upinniemessä.


title: Hemuli

text: Hemuli on laji Tove Janssonin Muumi-kirjoissa ja -sarjakuvissa sekä niihin perustuvissa animaatioissa. Useimmin nimellä viitataan ensimmäisissä kirjoissa sekä televisiosarjoissa esiintyvään Hemuliin (), joka kerää postimerkkejä ja kasveja. Hemuleita () on mymmelien, muumien, niiskujen, homssujen ja monien muiden tapaan useita, postimerkkeilijä-hemulin lisäksi esimerkiksi Poliisimestari. Pienellä kirjoitettuna hemuli tarkoittaakin lajia. Hemulit pitävät rauhasta ja ovat usein kiinnostuneita jostain tietystä aiheesta, eivätkä juurikaan välitä muusta. Hemulit ovat muumimaailman ristiinpukeutujia, sillä valtaosa muumikirjojen hemuleista on leninkiä pitäviä miespuolisia hahmoja.


title: Hemuli

text:
Erityisesti animaatiosarjoissa "Muumilaakson tarinoita" ja "Muumien maailma" Hemuli-nimellä tarkoitetaan useimmiten hemulia, joka on Muumi-perheen ystävä. Hän keräilee ensin postimerkkejä, mutta kerättyään ne kaikki hän siirtyy keräilemään kasveja. "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Muumipeikko ja linnut" Hemuli myös tarkkailee lintuja.
"Muumilaakson tarinoiden" ranskankielisessä jälkiäänityksessä kasvitieteilijä-Hemulin nimi on "Monsieur Carousel", saksankielisessä "Hemul" ja italiankielisessä versiossa "Lindon".


title: Hemuli

text: Hemuli pitää aina leninkiä, jonka hän on perinyt tädiltään. Mekko on tarpeen erityisesti kirjassa "Muumipeikko ja pyrstötähti", jossa sen avulla lennetään Muumilaaksoon. Elokuvassa "Muumipeikko ja pyrstötähti" seurue lentää mekon sijasta Nuuskamuikkusen teltalla, tosin Hemuli itse ja Muumipeikko päätyvät lopuksi lentämään myös mekolla. Hemulin kiinnostus vain omaa harrastusta kohtaan käy tässä kirjassa ilmi, kun hän on enemmän huolissaan postimerkkiensä kohtalosta kuin itsestään pyrstötähden lähestyessään maata.


title: Hemuli

text: "Taikurin hatussa" Hemuli varastaa hattivattien ilmapuntarin, mutta hattivatit ottavat sen takaisin. Samassa kirjassa hän on ainoa, joka ymmärtää Tiuhtia ja Viuhtia ja osaa puhua heidän kanssaan.


title: Hemuli

text: Hemuli nähtiin myös 1970-luvun Muumi-animessa, jossa hänen ulkomuotonsa oli hieman samanlainen kuin kirjoissa, mutta sarjassa hemuli soitti paljon käyrätorvea.


title: Hemuli

text: Ensimmäinen Muumi-kirjoissa tavattu hemuli oli ensimmäisessä kirjassa "Muumit ja suuri tuhotulva" huonekalujaan tulvassa pelastanut hemuli. Kirjassa "Muumipeikko ja pyrstötähti" (1946) kerrotaan ensin hyönteisiä keräävästä hemulista ja myöhemmin hänen postimerkkejä keräävästä serkustaan. Postimerkkeilijä-Hemuli tavataan myös kirjassa "Taikurin hattu" (1948), jossa hän alkaa keräillä kasveja. "Muumipapan urotyöt" -kirjassa eräs hemulitäti pitää lastenkotia, jossa Muumipappa viettää lapsuutensa. Täti on ankara eikä Muumipappa siitä syystä pidä hemuleista. "Vaarallinen juhannus" -kirjassa on useita poliisi-hemuleita sekä erään poliisi-hemulin serkku. Taikatalvi -kirjassa mainittiin huhu hemulista, joka talven nälässä oli epätoivoisena syönyt oman kovakuoriaiskokoelmansa. "Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia" -kirjan erään tarinan nimi on ”Hemuli joka rakasti hiljaisuutta”. Tarinassa on useita hemuleita.


title: Hemuli

text: Kuvakirjassa "Kuinkas sitten kävikään?" esiintyy suuri pölynimuria käyttävä hemuli, jonka nimi on tosin suomennettu Hommuliksi. Koska tämä kirja suomennettiin kaikista muumiteoksista ensimmäisenä, hahmojen suomenkieliset nimet eivät olleet vielä vakiintuneet.


title: Hemuli

text:
Reippailijahemuli esiintyy kirjassa "Taikatalvi" sekä "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjan jaksoissa ”Talven vieraita” ja ”Suuri lentokilpailu”. Muumilaakson poliisi on hemuli, joka pitää Muumilaakson puhtaana roistoista. Hän pitää ruusujen hoidosta. Poliisimestari on myös ihastunut Mymmeliin. Poliisi on sekä Muumi-sarjakuvissa että "Muumilaakson tarinoissa".
Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksoissa ”Jysähdyksiä yössä” ja ”Salaperäistä ilotulitusta” on salaperäinen ilotulitteita ampuva hemuli, joka herättää kaikki ampuessaan tulitteita yöllä merellä. Hänellä on morsian nimeltä Nana. Muhveli on jaksossa ”Iso jysäys” esiintyvä keksijä. Jaksossa ”Hemulitäti tulee Muumitaloon” esiintyy kasvitieteilijä-Hemulin sisko, Hemulitäti.


title: Hemuli

text: Lisäksi on vielä kalastajahemuli, joka esiintyy kirjassa Muumilaakson Marraskuu. Kirjassa Hemuli ei pidä merestä, mutta kertoo Muumipapan luvanneen opettavan hänelle purjehdusta. Kalastaja Hemuli nähdään myös Tove ja Lars Janssonin sarjakuvassa Muumipeikko ja pyrstötähti, jossa Hemuli luulee verkolla pyydystämäänsä Muumipeikkoa kalansaaliiksi.


title: Hemuli

text: Hemuli ja hänen talonsa ovat Naantalin Muumimaailmassa. Arabia on valmistanut Hemuli-aiheista muumimukia vuodesta 2004, ruokalautasta vuosina 2005–2006, syvää lautasta vuodesta 2005 ja kahvilusikkaa vuodesta 2006 lähtien.


title: Pikku Myy

text: Pikku Myy () on Tove Janssonin luoma Muumi-tarinoiden hahmo. Hän on pienikokoinen, rasavilli tyttö, jolla on aina yllään punainen mekko ja iso nuttura keskellä päätä. Kriittisenä ja suoraanpuhuvana, aggressiivisenakin hahmona hän on tarpeellinen vastavoima kilteille ja kaikkia kohtaan ymmärtäväisille muumeille.


title: Pikku Myy

text: Nimi Myy (My) johtuu kreikkalaisen kirjaimen nimestä myy (μ). Sitä ehdotti hahmon nimeksi Tove Janssonin eno, matematiikan lehtori Harald Hammarsten sillä perusteella, että tämä kirjain muistuttaa ylösalaisin käännettyä "tikkuihmistä", ja lisäksi sitä käytettiin aikoinaan mikronin eli metrin miljoonasosan tunnuksena (nykyisin tämän yksikön nimenä tosin on mikrometri ja tunnuksena μm). Täten nimen Myy voitiin katsoa tarkoittavan "pienintä, mitä on olemassa." Pikku Myy onkin Muumilaakson hahmoista pienin.


title: Pikku Myy

text: Pikku Myy syntyy juhannusyönä teoksessa "Muumipapan urotyöt". Hänet kuvataan mikroskooppisen pienenä ollessaan vastasyntynyt. Pikku Myy onkin kaikkein pienin Mymmelin (vanhemman) lapsista, ja hänellä on paljon sisaruksia. Pikku Myyn isosisko on myös nimeltään Mymmeli, ja hän toimii Myyn pääasiallisena kaitsijana kirjoissa "Kuinkas sitten kävikään?", "Vaarallinen juhannus" ja "Taikatalvi", Muumi-sarjakuvissa sekä televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita". "Muumipapan urotyöt" -kirjassa selviää, että Nuuskamuikkunen on Myyn veli tai velipuoli, mutta muissa yhteyksissä tähän ei viitata. Pikku Myyn isää Tove Jansson ei koskaan maininnut missään, ei edes omissa muistiinpanoissaan hahmojen sukulaisuussuhteista.


title: Pikku Myy

text: Pikku Myy sanoo aina hyvin suoraan mitä ajattelee, eikä välitä, mitä muut hänestä ajattelevat, vaan on rohkea ja itsenäinen, jopa itsepäinen. Myyltä on turha salata asioita, sillä hän vaistoaa erehtymättömästi, jos joku yrittää niin tehdä. Hän on myös hyvin utelias. Muumipapan mukaan Myy on rohkea ja päättäväinen. Muumipeikon mukaan Myy tekee kaikkea mitä haluaa ja onnistuu vielä tekemään sen siten, että kukaan ei vastusta sitä.


title: Pikku Myy

text: "Taikatalvi"-kirjassa Pikku Myy asuu pahvilaatikossa ja laskee mäkeä hopeatarjottimella. Hän on yksi kirjan päähenkilöistä. Myy itse on sanonut muun muassa olevansa niin pieni, ettei hänelle voi tapahtua mitään pahaa. Vaikka Pikku Myy on vilkas ja ilkikurinen ja tekee kepposia, hän on silti hyväntahtoinen, eikä halua kenellekään muulle pahaa, paitsi ehkä Haisulille. Toisaalta televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" erityisesti Nipsun hienoinen kiusoittelu ja naljailu on yksi Myyn lempipuuhista, sillä häntä ärsyttää usein Nipsun herkkänahkaisuus ja intohimot. Alkuperäisissä teoksissa Nipsu ja Myy eivät kuitenkaan keskustele kertaakaan keskenään. Pikku Myy pitää kovasti muumiperheestä ja viettää paljon aikaa muumien kanssa. Muumimamma on toisinaan hänelle kuin eräänlainen äitihahmo. Myy asuukin usein Muumitalossa, toisinaan taas Mymmelin kanssa. Hän asuu ainakin televisiosarjoissa enemmän Muumitalossa kuin Mymmelin luona.


title: Pikku Myy

text: Pikku Myy pukeutuu aina selän puolelta napitettavaan mekkoon ja pitää kaulassaan rusettia, samoin kuin sisarensa Mymmeli usein. Muumi-animaatioissa ja niihin perustuvissa oheistuotteissa Myyn mekko on lähes poikkeuksetta punainen. Esimerkiksi televisiosarjassa "Muumien maailma" mekko on kuitenkin raidallinen ja monivärinen. Tove Janssonin kuvituksissa mekon väri vaihtelee paljon, ja on esimerkiksi mustavalkoraidallinen. Animaatioissa Myy käyttää aina mustia hansikkaita, alkuperäisteoksissa vaihtelevasti.


title: Pikku Myy

text: Myy on kova puremaan. Hän usein uhkailee puraista jotakuta, jos tämä on hänelle itselleen tai muille ilkeä, mutta joskus ihan silkasta puremisen riemusta. Jotkut Muumilaakson asukkaat ovat oikeasti saaneetkin tuntea Myyn hampaat käpälissään tai hännässään.


title: Pikku Myy

text: Muumipeikon ohella Pikku Myyn on kerrottu olevan eräs Tove Janssonin persoonallisuuden ilmentymä Muumi-teoksissa.


title: Pikku Myy

text: Pikku Myy esiintyy Muumipeikon ohella ainoana "Muumilaakson tarinoita" -sarjan kaikissa jaksoissa. Jaksossa "Niisku leijailee taivaalla" hänet nähdään vain hetken ajan vajanrakennuskohtauksessa. Tämä on sarjan ainoa jakso, jossa hän ei puhu lainkaan. Jaksossa "Keskitalven kokko" hänet nähdään vain Muumipeikon unessa jakson alussa.


title: Pikku Myy

text: Pikku Myy oli ehdolla satusuomalaiseksi vuonna 2006 pidetyssä äänestyksessä, mutta hävisi finaalissa Röllille.


title: Pikku Myy

text: Pikku Myy on myös suosittu vappuasu-idea. Monessa pilailuliikkeessäkin myydään Pikku Myy -asuja.


title: Niiskuneiti

text: Niiskuneiti () on hahmo, joka esiintyy Tove Janssonin luomissa Muumi-teoksissa. Hän on Muumipeikon ystävä ja kuuluu niiskujen heimoon. Hänellä on myös isoveli Niisku. Niiskuneidin tunnusmerkit ovat otsatukka ja kultainen nilkkarengas vasemmassa nilkassa.


title: Niiskuneiti

text: Niiskuneiti esiintyy ensimmäisen kerran toisessa Muumi-teoksessa "Muumipeikko ja pyrstötähti" ("Kometjakten", 1946). Kirjassa Nuuskamuikkunen kertoo Muumipeikolle ja Nipsulle niiskujen rodusta, jonka jäsenet muistuttavat muuten muumeja, mutta vaihtavat väriä järkyttyessään. Hänen mukaansa Niiskuneiti on vaaleanvihreä ja kokonaan hienon, pehmeän karvan peitossa. Pian tämän jälkeen he tapaavat Niiskun ja tämän pikkusisaren Niiskuneidin, jonka Muumipeikko pelastaa lihansyöjäpensaan kynsistä. Niiskuneiti matkaa veljensä kanssa Muumilaaksoon ja asettuu asumaan Muumitaloon.


title: Niiskuneiti

text: Niiskuneiti ja Niisku ovat keskeisessä osassa myös seuraavassa kirjassa "Taikurin hattu" (1950). Niiskuneiti esiintyy lisäksi kirjoissa "Vaarallinen juhannus" (1954), "Taikatalvi" (1957) sekä "Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia" (1962). Hän on kiinteä osa muumiperhettä.


title: Niiskuneiti

text: Teoksessa "Muumipappa ja meri" (1965) Niiskuneiti ei enää esiinny, mutta Muumipeikko viittaa häneen yhdessä kohdassa puhuessaan merihevoselle:


title: Niiskuneiti

text:
Kuvakirjassa "Vaarallinen matka" (1977) Niiskuneiti nähdään viimeisen aukeaman kuvassa Muumilaakson asukkaiden joukossa. Kuvakirjassa "Outo vieras Muumitalossa" (1980) hänellä on hieman isompi rooli.
Tove ja Lars Janssonin Muumi-sarjakuvissa (1954–1975), jotka olivat juoneltaan itsenäisiä kirjoihin verraten, Niiskuneiti sen sijaan oli yksi keskeisimpiä hahmoja ensimmäisestä tarinasta viimeiseen. Sarjan ensimmäisessä sarjakuvassa Muumipeikko pelasti hänet suuren ravun kynsistä (vrt. lihansyöjäpensas) ja näin hän tuli sarjaan mukaan jopa ennen Muumipappaa ja Muumimammaa, jotka esiteltiin vasta toisessa sarjakuvassa.


title: Niiskuneiti

text: Sarjakuvien Niiskuneidin luonne eroaa jossain määrin kirjojen Niiskuneidistä: hän on turhamainen ja romanttinen kuten kirjoissakin, mutta vilkuilee Muumipeikon lisäksi myös muita miehiä ja hänen toistuvat ihastumisensa olivat yksi sarjakuvien keskeisiä juonikuvioita. Sarjassa Niiskuneiti on kuitenkin mustasukkainen Muumipeikolle melkein kaikesta. Veli Niisku esiintyy vain yhdessä Lars Janssonin loppupään sarjakuvatarinassa.


title: Niiskuneiti

text: "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjassa esiintyvät sekä Niiskuneiti että Niisku. Asetelmaa on jonkin verran muutettu verrattuna kirjoihin ja sarjakuviin: niiskusisarukset eivät asu Muumitalossa vaan omassa talossaan ja Niisku on kuvattu keksijänä, joka suunnittelee ilma-alusta. Animaatiossa niiskut eivät vaihda väriä tunnetilan mukaan. Niiskuneiti esiintyy lähes kaikissa sarjan jaksoissa. Jaksot, joissa hän ei esiinny, ovat "Pikkuruiset vieraat", "Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu" ja "Talven vieraita". Niiskuneiti ei puhu lainkaan jaksossa "Muumipappa kaipaa vaihtelua".


title: Karjalaisten laulu

text: Karjalaisten laulu on karjalaisten maakuntalaulu, jota lauletaan paljon karjalaisten pitäjäjuhlissa. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut P. J. Hannikainen. Laulusta lauletaan yleensä ensimmäinen, neljäs ja viimeinen säkeistö. Toinen karjalaisten paljon laulama laulu on "Karjalan kunnailla".


title: Karjalaisten laulu

text: Laulua on soitettu myös Kotiteollisuus-yhtyeen keikkojen alussa.


title: Karjalaisten laulu

text: P. J. Hannikainen kirjoitti Karjalaisten laulun ensimmäisen version vuonna 1881, jolloin se julkaistiin Savo-Karjalaisen osakunnan laulukokoelmassa "Uusi kannel Karjalasta, soitto sointuva Savosta". Helsingin yliopiston musiikinopettaja Richard Faltin valitsi laulun sävelmäksi Liperistä muistiin merkityn kansansävelmän, joka myöhemmin tuli tunnetuksi joululauluna "No onkos tullut kesä". Hannikaisen mielestä sävelmän valinta ei kuitenkaan ollut onnistunut eikä laulu ollut tekstiltäänkään hyvä. Hän ei halunnut julkaista laulua uudelleen, kun opettaja Pekka Puhakka vuonna 1898 pyysi häneltä uutta sovitusta tekeillä olleeseen "Kansanopiston laulukirjaan". Hannikainen toivoi myös, ettei kukaan muukaan sitä sovittaisi, vaan Karjalalle tehtäisiin kokonaan uusi maakuntalaulu.


title: Karjalaisten laulu

text: Laulu jäi kuitenkin vaivaamaan Hannikaisen mieltä. Niinpä hän kesän 1899 aikana kirjoitti uuden tekstin ja sävelsi sen. Hän teki siitä yli 20 työversiota ennen kuin oli tyytyväinen. Puhakka sai nuotit loppukesällä 1899. Hän jakoi laulua kaikkiin Pohjois-Karjalan kansakoulupiireihin, ja Hannikainen puolestaan painatti laulun kahteen lauluvihkoon, jolloin Karjalaisten laulu alkoi nopeasti levitä.


title: Karjalaisten laulu

text: Laulun onnistumista kuvaa Hannikaisen kohtaaminen säveltäjämestari Sibeliuksen kanssa kesällä 1899: Hannikainen oli esittänyt Karjalaisten laulua Sibeliukselle, joka oli lausunut siitä pienen kohteliaisuuden. Myöhemmin Hannikainen näki Sibeliuksen istumassa ajatuksissaan, ja hän kuuli Sibeliuksen hyräilevän Karjalaisten laulua.


title: Karjalaisten laulu

text: Laulun viimeisen säkeistön sanoja ”kurja Karjalamme” on aika ajoin arvosteltu. Varsin usein tässä kohdassa on alkuperäisten sanojen sijasta laulettu ”kaunis Karjalamme”. Maaherra Pirjo Ala-Kapee ehdottikin heinäkuussa 2004 laulun sanoja muutettavaksi. Hän piti sanoja ”kurja Karjalamme” Karjalaa väheksyvinä. Karjalaiset kävivät keskustelua muun muassa Karjala-lehdessä eivätkä lämmenneet muutokselle. Sana ”kurja” viittaa tässä siihen, että kaikista Suomen maakunnista juuri Karjala on kautta aikojen joutunut eniten kärsimään sodista, kuten on tapahtunut useita kertoja sekä ennen laulun kirjoittamista että myöhemminkin. Tämän totesi myös Ala-Kapeen herättämän keskustelun yhteydessä muun muassa Markku Laukkanen. Muutosta vastaan on huomautettu myös, että laulun ensimmäisessä säkeistössä todella sanotaankin: ”kaunis Karjalamme”.


title: Niisku

text: Niisku () on Tove Janssonin luoma Muumi-tarinoiden hahmo. Kirjoissa hänellä ei ole ammattia, mutta "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa hän on keksijä ja tiedemies. Niisku on aina keksimässä asioita, jotka ovat Muumilaaksossa harvinaisia. Niiskun pikkusisko on Niiskuneiti, joka on Muumipeikon mielitietty.


title: Niisku

text: Niisku on paitsi Niiskuneidin veljen, myös koko heidän lajinsa nimi. Alkuperäisissä Tove Janssonin Muumi-kirjoissa kerrotaan niiskujen otuksina olevan läheistä sukua muumeille. Kirjoissa niiskut myös vaihtavat väriä tunnetilojen mukaan.


title: Niisku

text: Niisku esiintyy alkuperäisistä Muumi-kirjoista vain "Muumipeikossa ja pyrstötähdessä" sekä "Taikurin hatussa". Muumi-sarjakuvissa hänet nähdään vain kerran, Lars Janssonin vuonna 1967 piirtämässä tarinassa "Niiskuneiti seurapiireissä". Tarinassa Niisku on kuvattu ahdasmielisenä ja Muumiperhettä paheksuvana, toisin kuin kirjoissa. Tove ja Lars Janssonin piirroksissa Niisku on käytännössä samannäköinen kuin Muumipeikko. Tosin kirjassa "Muumipeikko ja pyrstötähti" Nuuskamuikkunen mainitsee Niiskun olevan vaaleanvioletti, siinä missä Muumipeikko on valkoinen. Toisaalta Tove Janssonin kirjaan tekemässä värillisessä kansikuvassa Muumipeikko, Niisku ja Niiskuneiti ovat kaikki valkoisia. Puolestaan Lars Janssonin sarjakuvassa Niisku käyttää villapaitaa.


title: Niisku

text: Kirjassa "Taikurin hattu" on kuva, jossa Niiskulla on tuomarinperuukki Mörön oikeudenkäynnissä. Japanissa 1960- ja 1970-luvun taitteessa tehdyissä animaatiosarjoissa "Mūmin" ja "Shin Mūmin" Niiskulla oli samantapaiset hiukset. "Muumilaakson tarinoissa" Niiskulle on kuvattu silmälasit ja otsatukka.


title: Niisku

text: Niisku kuvataan animaatiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" usein ylpeäksi ja sovinistiseksi. Animaatiosarjassakaan hän ei kuulu varsinaisiin päähenkilöihin, mutta esiintyy paljon enemmän kuin Janssonien teoksissa.


title: Niisku

text: Niisku rakensi usean vuoden ajan kahta erilaista lentolaitetta. Ensimmäinen ilma-alus oli laivan kokoinen ja näköinen. Alusta ohjattiin ruorin avulla ja sen oli tarkoitus lentää liikkuvilla siivillä ja roottoreilla. Niisku ei kyennyt keksimään alukselleen tarpeeksi tehokasta polttoainetta, mutta jaksossa "Iso jysäys" esiintynyt keksijä Muhveli kertoi kehittäneensä sellaisen. Kun Muhveli ei saanut Niiskua vakuuttumaan aineen toimivuudesta, hän livahti Haisulin turvin Niiskun verstaaseen. Muhvelin polttoaine oli liian voimakasta, joten alus räjähti tuhoten samalla myös sitä ympäröineen verstaan. Ennen räjähdystä alus kohosi hetkeksi ilmaan, mutta siivet ja roottorit hajosivat osuessaan verstaan seiniin, koska Haisuli yritti lentää sisätilassa. Niiskun toinen alus oli edeltäjäänsä huomattavasti pienikokoisempi ja siihen mahtui kuljettajan lisäksi vain yksi matkustaja, mutta sillä pystyi tekemään äkkikäännöksiä. Uusi alus pysyi ilmassa jättimäisen ilmapallon avulla ja aluksen ohjaamiseen käytettiin aluksen sivuilla olevia roottoreita. Myöhään kesällä Niisku pääsi koeajolle ja talven tultua hän lähti uudella aluksellaan kohti etelää, mihin alkuperäinen "Muumilaakson tarinoita" -sarja päättyy. Sarjan "uusissa" jaksoissa (jaksot 77–101) Niiskua ei enää nähdä.


title: Niisku

text: Niiskun ensimmäisen ilma-aluksen nähdään lentävän jaksossa "Nuuskamuikkunen lähtee pois", tosin vain Muumipeikon unessa.


title: Niisku

text: Niisku esiintyy "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksoissa "Muumilaakson kevät", "Rannalta löytynyt hylky", "Taikurin taika", "Niisku leijailee taivaalla", "Nuuskamuikkunen lähtee pois", "Kiirehdi, Nuuskamuikkunen", "Jenni-täti on miljonääri", "Laineilla lipuva teatteri", "Iso jysäys", "Leija", "Noita", "Loitsu", "Kuplia", "Jättikurpitsa", "Niiskuneiti selvänäkijänä", "Vedenneito", "Timantti", "Noitakävelyä", "Kauhea Pikku Myy", "Tuoli", "Feeniks-lintu", "Muumipeikon iso kala", "Luola", "Suuri lentokilpailu" ja "Kohti etelää". Jaksoissa "Vedenneito" ja "Feeniks-lintu" Niisku ei puhu lainkaan.


title: Haisuli

text: Haisuli () on pieni, karvainen hahmo Tove Janssonin Muumi-sarjakuvissa ja niihin perustuvissa animaatioissa. Haisulilla on merkittävä rooli myös Tove Janssonin kuvakirjassa "Outo vieras Muumitalossa" (1980), joka on sarjakuvien ohella Janssonin ainoa Muumi-teos, jossa Haisuli esiintyy.


title: Haisuli

text: Kirjassa Haisuli esiintyy nimellä Merirosvo-Haisuli, joka tulee keskellä yötä Muumitaloon. Muumitalossa nousee kova meteli, kun kaikki huonekalut ovat hajalla ja kaikkialla leijailee "kammottava haisu". Esi-isä esittää valituksia kaakeliuunin takaa ja lukuisat Muumitalon asukkaat kokoontuvat pitämään neuvottelua. Pikku Myy lähtee alas kellariin tutkimaan, kuka vieras on ja löytää tämän. Haisuli istuu keittiössä tuolilla, kun Muumipappa tulee paikalle ja huomaa, että vieras on Merirosvo-Haisuli, jonka hän on tuntenut nuoruudessaan.


title: Haisuli

text: Animaatiosarjassa hänelle on kuvattu violetit, palloihin päättyvät tuntosarvet. Haisulia kuvataan Muumi-sarjoissa varkaaksi. Haisuli asuu Muumilaaksossa Yksinäisten vuorten juurella olevassa metsässä puun rungon sisällä (näytetään muun muassa jaksossa 92 "Muumipeikko ja Haisuli vaihdokkaina" ja jaksossa 98 "Punainen täysikuu"). Yleisesti hän lepäilee pensaissa, puissa tai kivikasoissa.


title: Haisuli

text: Haisuli on ahne, ajattelee ensisijaisesti omaa etuaan, pitää arvokkaista esineistä ja nauttii toisten pilkkaamisesta. Hän on myös todella utelias. Hän ei silti ole läpikotaisin paha eikä vailla inhimillisiä ominaisuuksia. Haisuli ei erityisemmin pidä vedestä. "Muumilaakson tarinoissa" Haisuli liikkuu joskus pomppien (mm. jaksossa "Naamiaiset") ja jaksossa "Auringonpimennys" hän kierii kerällä kovan tuulen mukana.


title: Haisuli

text: Haisuli keppostelee mielellään ja aiheuttaa harmia jatkuvasti etenkin pihistelemällä tavaroita omaan käyttöönsä. Siksipä Muumilaakson asukkaat välttelevät häntä, eikä hänellä juurikaan ole ystäviä. Muumit tapansa mukaan tosin ovat yrittäneet olla Haisulia kohtaan suvaitsevaisia, vaikka toisinaan hän ylittää jopa heidänkin sietokykyjensä rajat. Vaikka Haisuli osaa välillä olla todella ilkeä, hän ei sisimmältään kuitenkaan ole paha. Haisuli on Muumi-tarinoiden ainoa "vakituinen" rikollinen, ilman häntä Poliisimestari olisi työtön.


title: Haisuli

text: Muumi-sarjakuvissa Haisuli nimensä mukaisesti haisee pahalta. Tätä käytetään toisinaan hyväksi, kun halutaan päästä eroon jostakin henkilöstä, mutta ei haluta suoraan sanoa sitä. Lisäksi Haisuli syö melkein mitä vain, muun muassa huonekaluja.


title: Haisuli

text: Haisulin suomenkielinen ääninäyttelijä sarjassa "Muumilaakson tarinoita" on Yleisradion dubbauksessa Matti Ruohola ja MTV:n dubbauksessa Juha Varis. Kummassakin versiossa sama ääninäyttelijä esittää myös Muumipappaa.


title: Bosse Ringholm

text: Bo Ingvar Karchimirer "Bosse" Ringholm (s. 18. elokuuta 1942 Falköping) on ruotsalainen poliitikko sosiaalidemokraattisesta puolueesta.


title: Bosse Ringholm

text: Ringholm syntyi Falköpingissä läntisessä Ruotsissa. Häneltä puuttuu korkeampi koulutus. Hän aloitti poliittisen uransa sosiaalidemokraattien nuorisojärjestössä (), jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 1967–1972. Tämän jälkeen hän työskenteli sisä- ja työministeriöissä. Hän toimi myös aktiivisesti Tukholman paikallispolitiikassa. Vuonna 1976 hänestä tuli koulutus- ja tiedeministeriön johtaja ja hän toimi tehtävässä, kunnes hänestä tuli Tukholman läänin lääninneuvos vuonna 1983. Vuodesta 1997 lähtien hän toimi Ruotsin työmarkkinahallituksen ylijohtajana, kunnes pääministeri Göran Persson nimesi hänet Erik Åsbrinkin seuraajaksi valtiovarainministerinä vuonna 1999.


title: Bosse Ringholm

text: Lokakuussa 2004 Persson ilmoitti uudelleenjärjestelyistä hallituksessaan, minkä yhteydessä Ringholm siirtyi valtiovarainministerin paikalta varapääministeriksi, koordinaatioministeriksi ja urheiluministeriksi. Hänen seuraajakseen valtiovarainministerinä valittiin Pär Nuder. Keväällä 2006 hän toimi myös kuuden päivän ajan Ruotsin ulkoministerinä Laila Freivaldsin eron jälkeen. Ringholm toimi ministerinä aina syksyyn 2006 sakka, jolloin sosiaalidemokraatit joutuivat oppositioon porvaripuolueiden saatua vaaleissa enemmistön valtiopäiville. Ministerin pestinsä jälkeen Ringholm toimii tällä hetkellä kansanedustajana Tukholman vaalipiiristä.


title: Bosse Ringholm

text: Ringholm on absolutisti ja kuuluu raittiusliikkeeseen. Hänet on tunnettu myös urheiluvaikuttajana. Hän toimi pitkään urheiluseura Enskeden puheenjohtajana, kunnes hänestä tuli urheiluministeri.


title: Duopoli

text: Duopoli on yksi oligopolin muoto, jossa markkinoilla toimii vain kaksi tietyn palvelun tai tuotteen tarjoajaa. Duopolille on ominaista markkinoilla toimivien yritysten strateginen toiminta, jonka seurauksena duopolistisen markkinan hinnat saattavat vaihdella merkittävästi.


title: Duopoli

text: Taloustieteessä duopoli on yleisimmin analysoitu oligopolin muoto, koska sen toiminta on helppo mallintaa peliteorian avulla. Tunnetuimmat duopolimallit ovat:


title: Herfindahlin indeksi

text: Herfindahlin indeksi (myös Herfindahl–Hirschman-indeksi eli HHI) on taloustieteellinen suure, joka kertoo, kuinka voimakkaasti tarkasteltavat markkinat ovat keskittyneet. Markkinoiden keskittyneisyydellä tarkoitetaan sitä, että yksi tai muutama harva yritys myy merkittävän osan markkinoilla myytävästä kaupankohteesta. Keskittyneisyys liittyy usein myös vähäiseen kilpailuun.


title: Herfindahlin indeksi

text: Herfindahlin indeksin perusajatus on tarkastella markkinoilla toimivien yritysten kokoa suhteessa markkinoiden kokonaiskokoon. Indeksi saadaan, kun korotetaan kunkin markkinoilla toimivan yrityksen prosentuaalinen markkinaosuus toiseen potenssiin ja lasketaan näin saadut neliöt yhteen. Näin ollen indeksi voi saada arvoja väliltä 0–10 000.


title: Herfindahlin indeksi

text: Indeksin saama arvo on suuri, jos yhdellä tai joillakin harvoilla yrityksillä on selkeästi muita suuremmat markkinaosuudet. Toisin sanoen indeksin arvo on sitä korkeampi, mitä keskittyneemmät markkinat on kyseessä. Tyypillisesti markkinoita, joiden Herfindahlin indeksi on yli 1 800, pidetään keskittyneinä.


title: Herfindahlin indeksi

text: Herfindahlin indeksi lasketaan matemaattisesti ilmaistuna seuraavasti:


Herfindahlin indeksi


title: Herfindahlin indeksi

text: missä


title: Herfindahlin indeksi

text: formula_2 = yrityksen formula_3 markkinaosuus,


title: Herfindahlin indeksi

text: formula_4 = markkinoilla toimivien yritysten määrä.


title: Herfindahlin indeksi

text: Tarkastellaan markkinoita, joilla toimii viisi yritystä. Lasketaan Herfindahlin indeksin arvo, kun yritysten markkinaosuudet ovat seuraavanlaiset:


title: Herfindahlin indeksi

text: Ensimmäisessä tapauksessa Herfindahlin indeksi on 6 500 (formula_5), kun taas jälkimmäisessä indeksi on vain 2 000 (formula_6). Huomaa, että viiden yrityksen markkinoilla 2 000 on pienin mahdollinen indeksin arvo, eli Herfindahlin indeksin mukaan viiden yrityksen markkinat ovat joka tapauksessa keskittyneet.


Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkaatti eli "Aleksandrian kreikkalais-ortodoksinen kirkko" on yksi ortodoksisen kirkon neljästätoista autokefalisesta paikalliskirkosta. Sen keskus on Egyptin Aleksandriassa ja sen vaikutusaluetta Egypti ja koko Afrikka. Kirkolla katsotaan olevan yhteensä noin 250,000 jäsentä, näistä suurin osa kreikkalaisperäisiä. Kirkkoa johtaa Aleksandrian Patriarkka ja Koko Afrikan Paavi Theodoros II.


title: Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkaatti

text: Historiallisesti Aleksandrian patriarkaatti on yksi viidestä alkuperäisestä niin sanotusta vanhasta patriarkaatista. Neljä muuta ovat Rooman, Konstantinopolin, Antiokian ja Jerusalemin patriarkaatit, joista Rooman päämies paavi johtaa roomalaiskatolista kirkkoa. Ortodoksisten kirkkojen arvojärjestyksessä Aleksandrian patriarkaatti on toinen heti Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin jälkeen.


text: Egyptissä huomattavasti vahvempana kirkkona vaikuttaa katolisesta (ja ortodoksisesta) kirkosta jo Khalkedonin kirkolliskokouksessa v. 451 eronnut orientaaliortodoksinen Aleksandrian koptilais-ortodoksinen kirkko, josta puolestaan on 1500-luvulla eronnut pieni, nykyisin katolisen kirkon piiriin kuuluva koptilaiskatolinen kirkko.


text: Patriarkaatti pitää perustajanaan evankelista Markusta, jonka uskotaan saapuneen Aleksandriaan vuonna 43. Tätä vuotta patriarkaatti pitää perustamisvuotenaan. Ensimmäisinä kristillisinä vuosisatoina Aleksandrian patriarkaatti oli merkittävässä roolissa kristillisen teologian perusteiden muotoilussa. Avainasemassa tässä oli kuuluisa Aleksandrian katekeettinen koulu, jonka piiristä tuli sellaisia merkittäviä teologeja kuin Pantainos, Klemens Aleksandrialainen ja Origenes. Vuonna 381 Aleksandria menetti toisen patriarkaatin kunnia-aseman Konstantinopolille. Vuonna 451 järjestetty Khalkedonin kirkolliskokous aiheutti Aleksandrian patriarkaatin jakautumisen. Kirkolliskokouksen päätöksiä vastustavat kutsuivat kirkkoaan egyptiläisten eli koptien kirkoksi, Khalkedonin päätöksiä kannattavat puolestaan ortodoksiseksi kirkoksi. Edellisestä muodostui näin Aleksandrian koptilais-ortodoksinen kirkko, jälkimmäisestä ortodoksinen Aleksandrian patriarkaatti.


text: Arabien hallintokauden aikana vuosina 641-1250 sekä mamelukkien valtakautena vuosina 1250-1517 patriarkaatti koki vaikeuksia toisaalta ortodoksien määrän vähenemisen, toisaalta resurssien niukkuuden vuoksi. Patriarkaatti alkoi elpyä ottomaanien valloituksen vuonna 1517 jälkeen keskittyen ympäri Afrikkaa hajaantuneiden ortodoksien pastoraaliseen hoitoon ja materiaaliseen tukemiseen. Samalla se kehitti jatkuvasti diplomaattista aktiivisuuttaan turvatakseen patriarkaatin kansainvälisen suojelun. Patriarkka itse toimi vuosien 1517-1811 välisenä aikana maanpaossa Konstantinopolissa.


text: Muhammad Alin valtakausi ja hänen vuosina 1805-1952 hallinnut dynastiansa saivat aikaan uudet suotuisammat olosuhteet patriarkaatin toiminnalle. Samalla ortodoksiyhteisöt Egyptissä vahvistuivat ja ortodokseja siirtyi myös muualle Pohjois- ja Itä-Afrikkaan. Tämä johti patriarkaatin uudistumiseen ja siihen, että se otti uudelleen itselleen saman maantieteellisen aseman, joka sillä oli ollut ennen arabien valloitusta julistautuen koko Afrikan mantereen patriarkaatiksi riippumatta rajoista sekä ihmisten rodusta tai väristä. Toisaalta 1800-luvun aikana katolinen kirkko perusti 1800-luvulla Aleksandriaan kaksi uutta paavin alaisuudessa toimivaa kirkkoa, koptilaiskatolisen patriarkaatin sekä melkiitti-katolisen patriarkaatin.


text: 1900-luvulla patriarkaatti aloitti Kyproksen ja Kreikan kirkkojen tuella lähetystyön Afrikassa, minkä myötä kirkon keskuksia on perustettu Keniaan, Ghanaan, Etelä-Afrikkaan, Ugandaan, Nigeriaan ja Zimbabween. Vuonna 2007 avattiin Aleksandriassa ortodoksinen seminaari, joka oli ollut poissa toiminnasta 460 vuotta.


text: Vuonna 2014 patriarkka Theodoros II vieraili Suomessa. Tällöin hän tapasi myös tasavallan presidentti Sauli Niinistön ja antoi tälle patriarkaattinsa korkean huomionosoituksen Pyhän Leijonan Ritarikunnan Suurristin kiittäen Suomen valtiota ja suomalaisia kansalaisjärjestöjä kehitysyhteistyöstä Afrikassa.


text: Vuonna 2016 patriarkaatin synodi päätti elvyttää diakonissan viran. Vuoden 2017 alussa vihittiin virkaansa ensimmäiset kuusi diakonissaa. Nämä olivat kaikki nunnia ja heidät asetettiin lähetystyöhön. Taustalla vaikutti 1988 Rodoksella pidetyn kokouksen suositus palauttaa diakonissainstituutio ortodoksiseen kirkkoon. Kreikan ortodoksinen kirkko oli tehnyt vastaavan päätöksen jo vuonna 2004.


text: Patriarkaatin hiippakunnista seitsemän sijaitsee Egyptin alueella. Lisäksi siihen kuuluu kuusi hiippakuntaa Itä-Afrikassa, seitsemän Etelä-Afrikassa, seitsemän Keski- ja Länsi-Afrikassa sekä kaksi Pohjois-Afrikassa.


title: Antiokian ja koko Idän patriarkaatti

text: Antiokian ja koko Idän kreikkalais-ortodoksinen patriarkaatti eli "Antiokian ortodoksinen kirkko" on yksi ortodoksisen kirkon neljästätoista autokefalisesta paikalliskirkosta. Sen nykyinen keskuspaikka on Syyrian Damaskos ja vaikutusaluetta Lähi-itä.


title: Antiokian ja koko Idän patriarkaatti

text: "Antiokian patriarkaattiin kuuluu 1 300 000 jäsentä Syyriassa, 400 000 Libanonissa ja 200 000 muualla Lähi-idässä. Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Euroopassa asuu lisäksi noin miljoona Antiokian patriarkaatin ortodoksia."


title: Antiokian ja koko Idän patriarkaatti

text: Kirkon johdossa Antiokian ja koko Idän patriarkkana on vuodesta 2012 Johannes X.


title: Antiokian ja koko Idän patriarkaatti

text: Hirtoriallisesti Antiokian patriarkaatin katsotaan olevan yksi viidestä alkuperäisestä ns. vanhasta patriarkaatista. Neljä muuta ovat Rooman, Konstantinopolin, Aleksandrian ja Jerusalemin patriarkaatit, joista Rooman päämies paavi johtaa katolista kirkkoa. Patriarkaatti katsoo juontuvansa nykyisin Turkin alueella sijaitsevan syyrialaisen Antiokian seurakunnasta, jonka perustivat jo apostolit Pietari ja Paavali. Kirkkojen historiallisen hajaannuksen myötä Antiokian patriarkan nimeä käyttävät myös usean muun kirkkokunnan piispat – orientaaliortodoksisen Antiokian syyrialais-ortodoksinen kirkon patriarkka ja kolmen eri katolisen kirkon johtajat.


title: Tiikoni

text: Tiikoni () on hybridikissa, joka syntyy urostiikerin ja naarasleijonan saadessa keskenään jälkeläisiä. Tiikonia kutsutaan joskus myös tiijonaksi, teijonaksi tai tigoniksi.


title: Tiikoni

text: Tiikonit ovat äärimmäisen harvinaisia. Luonnossa niitä ei esiinny johtuen jo siitäkin, että tiikerit ja leijonat elävät eri alueilla. Eläintarhoissa tiikoneita on kuitenkin saatu syntymään. Urostiikeri ei kuitenkaan helposti parittele leijonan kanssa.


title: Tiikoni

text: Useista muista eläinlajien risteytyksistä poiketen tiikonit, etenkin naaraat, ovat usein lisääntymiskykyisiä. Tämän vuoksi tiikonit voivat paritella puhtaiden tiikerien tai leijonien kanssa, ja näin voi syntyä myös eläimiä, jotka ovat neljäsosan tiikereitä ja kolme neljäsosaa leijonia tai päin vastoin. Tämä tarkoittaa sitä, että luonnontieteellisen käsityksen mukaan tiikeri ja leijona eivät olisi erillisiä lajeja, vaan pikemminkin saman lajin alalajeja.


title: Tiikoni

text: Tiikonit ovat yleensä kooltaan varsin pieniä, koska niillä on molemmilta vanhemmilta peritty kasvua rajoittava geeni. Päinvastoin liikerillä näitä geenejä ei ole lainkaan, mistä johtuen ne ovat kaikkein suurimpia kissaeläimiä.


Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti (, , tunnetaan myös nimellä "Kristuksen Suuri Kirkko") on yksi neljästätoista autokefalisesta paikalliskirkosta ortodoksisen kirkon piirissä. Vaikka Konstantinopolin patriarkaatti ei kuulu suurimpiin ortodoksikirkkoihin (jäsenmäärä noin 3,5 miljoonaa), sillä on historian takia yhä johtava hengellinen asema niiden keskuudessa.


title: Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti

text: Konstantinopolin ekumeenista patriarkaattia johtaa Konstantinopolin, Uuden Rooman, arkkipiispa ja ekumeeninen patriarkka, Bartolomeos I. Kirkon pääpaikka on Turkin Istanbulissa (ent. Konstantinopoli). Sen päätoiminta-alue on kuitenkin Kreikan reunaosissa - Kreetalla, Dodekanesian saaristossa ja osissa Pohjois-Kreikkaa. Myös Athosvuori ja sen luostarikeskittymä kuuluu patriarkaatin piiriin. Suurin osa kreikkalaisista kuuluu kuitenkin erilliseen Kreikan ortodoksiseen kirkkoon, jonka autokefalia tunnustettiin 1850-luvulla. Toisaalta Konstantinopolin patriarkaatilla on myös hiippakuntia ympäri maailmaa siirtolaisten keskuudessa.


text: Suomen ortodoksinen kirkko kuuluu Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin yhteyteen autonomisena kirkkona vuodesta 1923. Vastaava asema on Viron apostolisella ortodoksisella kirkolla. Kreetan kirkolla on puoliautonominen asema.


text: Konstantinopolin patriarkaatti on yksi koko kristillisen kirkon viidestä alkuperäisestä ns. vanhasta patriarkaatista, jotka olivat olivat olemassa jo Rooman ja Bysantin valtakunnan aikana. Neljä muuta ovat Rooman, Aleksandrian, Antiokian ja Jerusalemin patriarkaatit, joista Rooman päämies paavi johtaa katolista kirkkoa.


text: Alkuperäisestä Konstantinopolin patriarkaatista omiksi autokefalisiksi kirkoiksi ovat aikojen kuluessa eronneet:


title: Hybridikissa

text: Hybridikissa on kissaeläin, joka syntyy kahden eri kissalajin yhteisenä jälkeläisenä. Erityisesti tällaista risteyttämistä on tehty joissakin eläintarhoissa ja sirkuksissa, jotta saataisiin erikoisia vetonauloja yleisöä houkuttelemaan. Kovin yleistä tällainen toiminta ei kuitenkaan ole.


title: Hybridikissa

text: Ainakin seuraavia isoja kissaeläimiä on onnistuttu risteyttämään keskenään. Suomenkieliset nimet eivät ole kaikista yhdistelmistä selvillä, englanninkieliset suluissa:


title: Hybridikissa

text: Pienempien kissaeläimien kohdalla risteyttäminen on huomattavasti yleisempää ja helpompaa. Yleensä tällä pyritään tekemään uusia lemmikeiksi sopivia kissarotuja joilla olisi kuitenkin villiä ulkonäköä. Esimerkiksi Suomessakin kohtuullisen yleinen bengali on alun perin risteytys kesykissasta ja Aasian leopardikissasta.


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1978

text: Vuoden 1978 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Argentiinassa. Turnauksen vei isäntämaa Argentiina, joka voitti loppuottelussa Alankomaat jatkoajalla luvuin 3–1. Alankomaiden Rob Rensenbrink oli ratkaista ottelun varsinaisen peliajan lopussa tilanteessa 1–1, mutta osui vain tolppaan.


text: Voitto oli Argentiinalle ensimmäinen ja täten siitä tuli kuudes maailmanmestaruuden voittanut joukkue Uruguayn, Italian, Saksan, Brasilian ja Englannin lisäksi.


text: Pronssia otti Brasilia, joka kukisti Italian 2–1.


text: Turnauksen kaava oli sama kuin vuoden 1974 kisoissa: lopputurnaukseen pääsi 16 joukkuetta, jotka jaettiin neljään neljän joukkueen lohkoon. Jokaisen lohkon kaksi parasta joukkuetta jatkoi toiselle kierrokselle, jossa joukkueet jaettiin kahteen neljän joukkueen lohkoon. Jatkolohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi tulleet pronssiottelussa.


text: Sarjamuotoinen järjestelmä sai osakseen kritiikkiä, kun isäntämaa Argentiina ratkaisuottelussa voitti Perun 6–0 ja meni loppuotteluun ohi Brasilian, jonka maalisuhde jäi huonommaksi. Sopupelipuheet alkoivat heti suurinumeroisen voiton jälkeen. Suoria todisteita vilpistä ei ole noussut esiin, mutta joka tapauksessa isäntien onnistui muun muassa lykätä pelin alkua niin että samaan aikaan pelattavaksi tarkoitetun Brasilian ottelun lopputulos oli jo tiedossa. Perun pelaajat ovat myös kertoneet eräiden korkea-arvoisten poliittisten vaikuttajien kuten Argentiinan sotilasjuntan johtajan Jorge Videlan ja näiden vieraan Henry Kissingerin vierailleen ennen ottelun alkua pukukopissaan.


text: Toisen välierälohkon suurin yllätys oli Saksan liittotasavallan tappio Itävallalle 2–3. Itävallan tähtipelaaja oli Hans Krankl.


text: Argentiinassa juhlittiin mestaruutta viikkoja, ja saavutuksen, kuten koko turnauksen järjestämisenkin, katsottiin tukeneen maata hallinnutta sotilasjunttaa.


text: 6 maalia


text: 5 maalia


text: 4 maalia


text: 3 maalia


title: Jerusalemin patriarkaatti

text: Jerusalemin patriarkaatti eli Jerusalemin kreikkalais-ortodoksinen kirkko on ortodoksisen kirkon piiriin kuuluva autokefaalinen paikalliskirkko. Sen keskuspaikka on Jerusalem Israelissa ja vaikutusalue lähinnä Palestiinassa ja Jordaniassa sekä muissa Lähi-idän arabivaltioissa. Vaikka suurin osa kirkon jäsenistä ja papistosta on arabeja, sen johtava papisto on perinteisesti kreikkalaista, ja tämä tilanne on aiheuttanut hankausta kirkon sisällä.


title: Jerusalemin patriarkaatti

text: Historiallisesti Jerusalemin patriarkaatti on yksi viidestä alkuperäisestä ns. vanhasta patriarkaatista. Neljä muuta ovat Rooman, Konstantinopolin, Aleksandrian ja Antiokian patriarkaatit, joista Rooman päämies paavi johtaa katolista kirkkoa. Ortodoksit pitävät Jerusalemin kirkkoa koko kristinuskon äitikirkkona, koska seurakunta sai alkunsa ensimmäisenä helluntaina Jerusalemissa.


title: Jerusalemin patriarkaatti

text: Jerusalemin patriarkaattia on vuodesta 2005 alkaen johtanut Jerusalemin ja koko Palestiinan patriarkka Teofilos III. Piispanistuin on Jerusalemin Pyhän haudan kirkossa.


title: Venäjän ortodoksinen kirkko

text: Venäjän ortodoksinen kirkko eli Moskovan patriarkaatti on Venäjällä ja sen kulttuuripiirissä vaikuttava autokefalinen ortodoksinen kirkko. Se on ortodoksisista kirkoista suurin ja kaikista kristillisistä kirkoista toiseksi suurin katolisen kirkon jälkeen.


title: Venäjän ortodoksinen kirkko

text: Venäjän ortodoksista kirkkoa johtaa Moskovan ja koko Venäjän patriarkka. Vuodesta 2009 patriarkan virassa on Kirill, entinen Smolenskin ja Kaliningradin metropoliitta.


title: Venäjän ortodoksinen kirkko

text: Virallisia jäsentilastoja ei kirkolla ole, mutta vuonna 2012 tehtyjen kyselyjen mukaan 41–74 % Venäjän väestöstä samastuu Venäjän ortodoksiseen kirkkoon tai pitää itseään ortodoksina. Vuonna 2010 kirkossa oli 160 hiippakuntaa ja niissä 30 142 seurakuntaa. Piispoja oli 207, pappeja 28 434 ja diakoneita 3 625. Kirkolla oli 788 luostaria, näistä 386 munkkiluostareita ja 402 nunnaluostareita.


title: Venäjän ortodoksinen kirkko

text: Historiallisesti Moskovan patriarkaatti on yksi viidestä ns. uudesta patriarkaatista, jotka ovat ajan myötä eronneet ns. vanhoista patriarkaateista. Moskovan patriarkaatti itsenäistyi Konstantinopolin ekumeenisesta patriarkaatista, joka tunnusti sen autokefalian vuonna 1589.


title: Venäjän ortodoksinen kirkko

text: Kanonisesti Moskovan patriarkaatin alaisuudessa ulkomailla toimivia itsehallinnollisia kirkkoja ovat:


title: Romanian ortodoksinen kirkko

text: Romanian ortodoksinen kirkko () on lähinnä Romaniassa ja Moldovassa vaikuttava autokefalinen ortodoksinen kirkko. Se on yksi viidestä ns. uudesta patriarkaatista, jotka ovat ajan myötä eronneet ns. vanhoista patriarkaateista (Rooma, Konstantinopoli, Aleksandria, Antiokia ja Jerusalem). Romania erkani Konstantinopolin alaisuudesta vuonna 1865. Romanian ortodoksinen kirkko korotettiin patriarkaatiksi vuonna 1925.


title: Romanian ortodoksinen kirkko

text:
Suurin osa romanialaisista kuuluu Romanian ortodoksiseen kirkkoon. Sen jäsenmäärä on yli 17 miljoonaa, ja se on toiseksi suurin ortodoksikirkko Venäjän ortodoksisen kirkon jälkeen.
Kirkkoa johtaa Romanian ortodoksisen kirkon patriarkka Daniel (Ciobotea) (s. 1951) Patriarkan koko arvonimi kuuluu Bukarestin arkkipiispa, Muntenian ja Dobrogean metropoliitta, koko Romanian patriarkka, Kappadokian Kesarean Locum tenens. Danielia edelsi ekumeniaa edistänyt patriarkka Teoctist (1986–2007).


title: Romanian ortodoksinen kirkko

text: Bukarestiin on päätetty rakentaa uusi 120 metriä korkea katedraali, jonka kokonaiskustannukset ovat noin 100 miljoonaa euroa, mutta todennäköisesti maalaukset ja koristelu kaksinkertaistavat hinnan. Kirkko lupasi alun perin kustantaa rakennuksen omin varoin, mutta vuonna 2011 valtiota pyydettiin osallistumaan kustannuksiin 2,3 miljoonalla eurolla. Kansa on paheksunut kirkkohanketta, kun köyhässä maassa on säästöjen takia koulujenkin lukumäärää jouduttu vähentämään alle puoleen.


title: Bulgarian ortodoksinen kirkko

text: Bulgarian ortodoksinen kirkko - Bulgarian patriarkaatti on yksi ortodoksisen kirkon autokefalisista paikalliskirkoista. Se toimii lähinnä Bulgariassa ja siihen kuuluu noin kahdeksan miljoonaa henkeä.


title: Bulgarian ortodoksinen kirkko

text: Kirkon johdossa on vuodesta 2013 "Sofian Metropoliitta ja Bulgarian patriarkka" Neofit. Häntä edelsi vuosina 1971–2012 patriarkka Maksim.


title: Bulgarian ortodoksinen kirkko

text: Historiallisesti Bulgarian patriarkaatti on yksi viidestä niin sanotusta uudesta patriarkaatista, jotka ovat ajan myötä eronneet niin sanotuista vanhoista patriarkaateista (Rooma, Konstantinopoli, Aleksandria, Antiokia ja Jerusalem). Konstantinopoli tunnusti Bulgarian kirkon autokefalisena patriarkaattina ensimmäisen kerran jo vuonna 927, mutta se on välillä menettänyt itsenäisen asemansa.


title: Georgian ortodoksinen kirkko

text: Georgian apostolinen autokefalinen ortodoksinen kirkko tai "Georgian patriarkaatti" on autokefalinen ortodoksinen kirkko. Se on yksi ortodoksisen kirkon viidestä niin sanotusta uudesta patriarkaatista, jotka ovat ajan myötä eronneet niin sanotuista vanhoista patriarkaateista (Rooma, Konstantinopoli, Aleksandria, Antiokia ja Jerusalem). Sen itsenäisen aseman tunnustavat kaikki muut suuret autokefaliset kirkot.


title: Georgian ortodoksinen kirkko

text: Suurin osa Georgian asukkaista, noin 75 %, kuuluu Georgian ortodoksiseen kirkkoon. Lisäksi Armenian apostoliseen kirkkoon ja Venäjän ortodoksiseen kirkkoon kuuluu muutama prosentti kansasta.


title: Georgian ortodoksinen kirkko

text: Georgian ortoksista kirkkoa johtaa "Georgian patriarkka ja katolikos", vuodesta 1977 Ilia II.


title: Poronhoito

text: Poronhoito on perinteinen arktisten kansojen elinkeino. Suomessa sitä harjoittavat sekä saamelaiset, suomalais-saamelaiset, että suomalaiset. Se on käytänteiltään jossain kotieläintalouden ja metsästyksen välillä, sillä porokantoja hoidetaan aktiivisesti, mutta porot kuitenkin laiduntavat vapaina. Poronhoitoa harjoitetaan Euroopassa ja Aasiassa, sen sijaan Pohjois-Amerikan karibuja ei ole koskaan kesytetty. Tässä artikkelissa esitellään lähinnä Fennoskandian ja erityisesti Suomen alueen poronhoitoa.


title: Poronhoito

text: Poronhoidon kannalta ahma on pahin poroja kaatava petoeläin.


title: Poronhoito

text: Poro on puolivilli eläin, jonka alkumuoto on villi tunturipeura. Peura kuuluu Lapin alkuperäisiin luonnon eläimiin nimenomaan tunturialueella. Ns. arkaainen pienporonhoito, jossa poroa käytettiin lähinnä houkutuseläimenä peurojenpyynnissä sekä kanto- ja vetojuhtana, lienee alkanut jo rautakaudella ja on tunturialueiden poronhoidon alkuperäinen muoto. Porot kesytettiin Etelä-Norjassa 1200-luvulla ja niin suurporonhoito mahdollistui. Nykyinen poronhoito tulikin Suomeen nykyisen Norjan alueelta 1400-1600-luvuilla , eikä siis ole Suomen nykyisten valtiorajojen mukaisia alkuperäisiä elinkeinoja. Poronhoidon merkitys alkoi kasvaa Ruotsin Lapissa 1400- ja 1500-luvuilla, ja porotalouteen alettiin tämän jälkeen siirtyä idempänäkin.


title: Poronhoito

text: Vielä 1600-luvun alussa porolaumat olivat melko pieniä. Suomessa suurporonhoito yleistyi vasta 1800-luvun loppupuolella. Inarinsaamelaisilla ja metsäsaamelaisilla luontaiselinkeinot (metsästys ja kalastus) pysyivät pitkään pääasiallisina elinkeinoina, ja poronhoito oli pienimuotoista. Veroluetteloiden mukaan vuonna 1607 Inarin saamelaiset omistivat yhteensä noin 80 poroa ja vielä 1800 luvun loppupuolella esim. Savukoskella oli enemmän lehmiä kuin poroja; suurimmat elot olivat yhdeksän poron kokoisia, ja monilla perheillä ei ollut yhtään poroa.


title: Poronhoito

text: Tunturisaamelaisilla poronhoito kehittyi suurimuotoisemmaksi. Vuonna 1605 Tornion Lapissa Enontekiöllä oli lapinkylissä noin 1600 poroa ja Kemin Lapissa 434. Sata vuotta myöhemmin monella porolappalaisella saattoi olla yli 200 poroa ja Utsjoella rikkaimmilla 1000-2000. Perheet "jutasivat" poroinensa satojakin kilometrejä Inarin talvilaitumilta Norjan rannikon kesälaitumille ja päinvastoin. Elämä porojen kanssa oli yhä tiiviimpää ja riippuvuus suurempi. Rajojen sulkeminen lopetti tämän paimentolaisuuden muodon: Norjan ja Suomen raja suljettiin 1852, ja Suomen ja Ruotsin välinen raja 1888. Tämän seurauksena tunturisaamelaisia muutti etelämmäksi uusille laidunmaille. Niinpä Sodankylän Vuotson alue sai ensimmäiset suurporonhoitoon keskittyneet suvut 1870-luvun jälkeen, ja poronhoito levisi tämän jälkeen enenevässä määrin myös suomalaisten keskuuteen. Elinkeinomuutokseen vaikutti metsäpeuran hävittäminen poronhoidon edestä. Poronhoitoa ei voitu suuremmassa mittakaavassa harrastaa, ennen kuin metsäpeura oli hävitetty, koska metsäpeurat villitsivät porotokat, koska metsäpeura ei kesyyntynyt. Vuonna 1800 Inarissa oli poroja 4000, kun 70 vuotta myöhemmin niitä oli kaksinkertainen määrä ja kasvu jatkui. Vuonna 1900 koko poronhoitoalueella poroja oli 128 534. Porojen määrät kasvoivat rajusti 1880-luvulta alkaen.


title: Poronhoito

text: Kemin Lapissa ja sen lievealueilla poronhoito muuttui suurporonhoidoksi paikoin jo 1700-luvulla sinne saapuneiden uudisasukkaitten myötä. Vuonna 1757 Kuusamon pitäjässä oli verotettavia talouksia 91 ja näistä porottomia vain 6. Talouksilla oli keskimäärin 21 poroa. Tämä on selvästi enemmän kuin tyypillisessä lappalaistaloudessa tuohon aikaan ja oma haaransa suurporonhoidon kehityksessä. Maaherran maantarkastuksessa 1787 todetaan, että Kuusamon karjataloudessa tärkeintä on poronhoito, josta täällä ja myös naapuripitäjissä on talonpojille monenlaista hyötyä. Pitäjän merkittävin vientitavara on poronliha sekä tuoreena että kuivattuna.


title: Poronhoito

text: 1800-luvun lopulle saakka poroja laidunnettiin melko vapaasti. Epävirallisia laidunaluesopimuksia tosin sovittiin porokylien ja tokkakuntien välillä. Paliskuntajärjestelmä kehittyi Kitkan maaselän alueella, suomalaisten poronhoitajien keskuudessa. Saamelaiset noudattivat Siida-järjestelmää, jossa toimittiin kyläkunnittain ja/tai suvuittain. Laiduntaminen Metsä-Lapissa, jossa oli useita eri elinkeinoja vaati poronhoitajien yhteistyötä. Myös metsäinen maasto on porolle erilainen laiduntaa kuin avonaisempi tunturimaasto.


title: Poronhoito

text: Eräänlaisia paliskuntia oli siis ajan mittaan kehittynyt jo ennen kuin paliskuntajärjestelmä 22.3.1898 Suomen Keisarillisen senaatin antamalla kirjeellä virallistettiin. Kirjeessä määrättiin, että jokaisen poroja omistavan oli kuuluttava johonkin seitsemästäkymmenestä perustettavasta paliskunnasta saadakseen laiduntaa porojaan valtion mailla. Paliskunnilla oli oltava viralliset nimet, rajat ja vastuuhenkilöt ("poroisännät"), ja niiden oli oltava yhteisöllisesti vastuussa muun muassa porojen vuosittaisesta "lukemisesta" (laskemisesta), paimentamisesta ja vahingonkorvauksista.


title: Poronhoito

text: Porokarjojen koko alkoi 1800-luvulla kasvaa nopeasti. Esimerkiksi inarilaisilla oli 1800-luvun puolivälissä noin 2 000 poroa. Vuonna 1880 porojen määrä Inarissa oli noussut yli yhdeksän tuhannen, ja vuosisadan vaihteessa poroja laskettiin olevan 34 612. Suurimmilla yksittäisillä poronomistajilla oli lähes 3000 poroa.


title: Poronhoito

text: Muuttaessaan Lappiin alkoi myös osa suomalaisista harjoittaa poronhoitoa jo 1700-luvulta lähtien. Suomalaisten poronhoitoa leimasi sen sivutoiminen luonne, sillä suurin osa suomalaisia taloja oli pientilallisia sekatalouksia, jotka tarvitsivat poroja lähinnä kanto- ja vetojuhdiksi sekä kulkuneuvoiksi. Elanto saatiin siis monesta lähteestä: metsästyksestä, kalastuksesta, karjanpidosta ja poronhoidosta. Oli myös suomalaisia ”porosukuja”, jotka olivat usein päätoimisia poronhoitajia. Lappalaisten eli saamelaisten poronhoidolle sen sijaan oli tyypillistä vuotuismuutot (jutaaminen), tiiviimpi paimentolaisuus ja yleensäkin lappalainen elämäntapa.


title: Poronhoito

text: 1960-luvulla moottorikelkka tuli poronhoitajien apuvälineeksi. Suurin vaikutus oli kenties se, että paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä pääsi usein illaksi kotiin. Porometsällä oli aiemmin oltu yhtämittaisesti useita viikkoja - usein jouluaatotkin oli vietetty metsäkämpillä.


title: Poronhoito

text: Motorisoituminen on lisännyt kustannuksia. Samaan suuntaan vaikuttaa Maa- ja metsätalousministeriön luoma tukipolitiikka, jolla pyritään vähentämään poronhoitajia ja lisäämään yhden omistajan poromäärää. Alle 80 poroa omistava ei saa eloporotukea lainkaan. Tämä vaikuttaa siten, että poronomistajien vähentyessä ettotöissä tarvittavia miehiä on vähemmän. Jäljelle jää vaihtoehto käyttää enemmän esim. helikopteria.


title: Poronhoito

text: Edellä mainittujen lisäksi muita kannattavuusongelmia ovat olleet Euroopan Unionin aikaansaamat muutokset, pedot sekä lihanmyynnin ongelmat. Maa- ja metsätalousministeriö on osaltaan aiheuttanut ongelmia määräämällä tulostavoitteen Metsähallitukselle. Metsänhakkuut metsäautoteineen sekä raskaine maankäsittelyineen (äestys) hakkuiden jälkeen ovat vakava uhka pohjois-Lapin vapaasti laiduntavalle poronhoidolle. Hakkuut vähentävät porojen luontaista ravintoa jäkälää sekä kevättalvella hankikelien aikana elintärkeätä luppoa. Pohjois-Lapissa ei ilmastollisista syistä ole kannattavaa siirtyä porojen ruokintaan, sillä alueella ei ole kannattavaa kasvattaa heinää enempää kuin mitä laidunnuksessa käytetään ohjaavana ruokintana.


title: Poronhoito

text: Monissa paliskunnissa poronhoitajat ovat ryhtyneet aktiivisesti kehittämään jatkojalostusta. Porotuotteita kehitetään myös parhaillaan (2006) useamman projektin voimin. Poronhoito toimii edelleen monimuotoisen saamelaisen kulttuurin alkuvoimana. Konkreettisella tavalla tämä tulee esille saamelaiskäsitöiden arvostuksen nousuna ja nuorten innokkuudessa oppia poronhoitoa ja jatkaa ammatissa.


title: Poronhoito

text: Viime vuosina rehusekoittamot ovat alkaneet valmistaa poroille tarkoitettuja rehuseoksia. Poroille tarkoitettuja rehuseoksia valmistettiin lähes 17 miljoonaa kiloa vuonna 2010, jossa on kasvua edellistä vuodesta vajaa seitsemän prosenttia.


title: Poronhoito

text: Poronhoitoa säätelee Suomessa Poronhoitolaki. Siinä määritellään muun muassa erityisesti poronhoitoa varten tarkoitettu alue sekä poronhoidon harjoittamisoikeus tällä alueella.


title: Poronhoito

text:
2 §:ssä sanotaan: "Tähän lakiin liittyvässä kartassa olevan rajan pohjoispuolella sijaitsevat valtion maat muodostavat erityisesti poronhoitoa varten tarkoitetun alueen. Tällä alueella olevaa maata ei saa käyttää sillä tavoin, että siitä aiheutuu huomattavaa haittaa poronhoidolle. Maan luovuttaminen tai vuokraaminen tällä alueella saa tapahtua vain sillä ehdolla, että maanomistajalla tai vuokramiehellä ei ole oikeutta saada korvausta porojen aiheuttamista vahingoista."
3 §:ssä sanotaan: "Poronhoitoa saadaan tässä laissa säädetyin rajoituksin harjoittaa poronhoitoalueella maan omistus- tai hallintaoikeudesta riippumatta."


title: Poronhoito

text: Suomen poronhoitoalue on nykyään jaettu 56 paliskuntaan, jotka yhdessä muodostavat Paliskuntain yhdistyksen. Paliskunnat ovat osuuskuntamaisia poronhoitoyksiköitä, jotka vaihtelevat niin pinta-alaltaan kuin poroluvultaankin. Paliskuntien rajat määrättiin aikanaan noudattamaan mahdollisimman hyvin porojen luontaista laidunkiertoa, ja paliskuntia on tarvittaessa muuteltu sekä yhdistelty. Useissa paliskunnissa on useampia tokkakuntia. Tokkakunta on esimerkiksi joidenkin perheiden muodostama yksikkö, jolla on oma työnjohtajansa, joka tekee poronhoitotöitä yhdessä, ja paimentaa tokkaansa omalla alueellaan.


title: Poronhoito

text: Paliskuntien on huolehdittava porojen pysymisestä oman paliskunnan alueella. Vuosittaisissa kokouksissa valitaan paliskunnille osakkaiden keskuudesta poroisäntä, varaisäntä, rahastonhoitaja ja hallitus. Poroisäntä on luottamushenkilö, joka toimii muun muassa paliskunnan edustajana Paliskuntain yhdistyksen kokouksissa ja valvoo paliskunnan toimien laillisuutta poronhoitolakiin ja –asetukseen nähden. Lisäksi poroisäntä vastaa poronhoitotöiden hoitumisesta ja muista tehtävistä, jotka on lueteltu poronhoitoasetuksessa. Paliskunnan kokouksessa jokaisella osakkaalla on lukuporojensa (yli vuoden vanhat eloon jätetyt porot) verran ääniä.


title: Poronhoito

text: Suomessa Maa- ja metsätalousministeriö säätelee porokantaa asettamalla paliskunnille aina vuosikymmeneksi porojen enimmäismäärän. Enimmäismäärän ylittyessä voidaan paliskunnat käskeä pakkoteurastuksiin. Menossa olevalla vuosikymmenellä (2000-2009) porojen enimmäismäärä Suomessa on 203 700.


title: Poronhoito

text: Poronhoitovuosi alkaa kesäkuussa. Vuoden aloittaa luonnollisesti vasojen syntymä. Osa vasoista syntyy tosin jo toukokuussa, seikka jota kuvaa sanonta: "Vappuna vasa hangella". Juhannuksen tienoilta lähtien alkaa vasanmerkitys. Vasan korviin leikataan terävällä puukolla emänsä "sanat eli teot". Näitä on tietty laissa määrätty lukumäärä. Vasat otetaan kiinni "suopungilla", joka on heitettävä noin 20 m pitkä silmukkakappaleen eli "kielan" varassa juokseva naruansa. Vasojen pyydystys hoidetaan nykyään useimmiten pitkällä "vimpalla" eli vavalla, jonka päässä on silmukka-ansa. Merkitys voidaan hoitaa kahdella tavalla:Porojen kesäkokoamisessa on "räkkä" eli kaikki vertaimevät lentävät hyönteiset suurena apuna. Kesän aikana poroille tehdään heinää ja lehdeksiä lisäravinnoksi talven varalle.


title: Poronhoito

text: Syksyn koittaessa paliskunnat pitävät syyskokouksensa, joissa tulevat poronhoitotyöt suunnitellaan. Poroja aletaan koota erotuksia varten jalkaisin, mönkijöiden ja maastopyörien sekä lumen tultua moottorikelkan avulla käyttäen hyväksi porojen rykimä- eli kiima-aikaa, jolloin "hirvaat" eli porosonnit kokoavat itselleen "rykimäparttion" eli pienen vaadinlauman, jota ne sitten pidättelevät kasassa henkensäkin uhalla.


title: Poronhoito

text: Rykimäparttioiden kohtaaminen aiheuttaa hirvaiden välillä sarvitaistelun, jonka seurauksena toisen osapuolen kuolema tai loukkaantuminen ei ole harvinainen. Ennen rykimää hirvaat ovat kasvattaneet muun muassa sienillä itselleen hyvän rasvakerroksen, sillä rykimäaikana ne eivät kirjaimellisesti jouda syömään parittelun ja vaadinten pidättelyn viedessä kaiken ajan.


title: Poronhoito

text: Kun porot on saatu erotusaitaukseen, ajetaan ne erotuspäivänä "syöttö- eli seisotusaitauksesta" "kaarteeseen". Kaarteessa muun muassa voidaan kesällä merkitsemättä jääneet vasat vielä merkitä. Poroja heitellään kaarteessa kiinni suopungilla. Kaarteesta poroja aletaan sitten "kirnuamaan", siis ajamaan useassa erässä pienempään rengasaitaan eli "kirnuun", josta porot erotellaan käsin. Kirnussa omistajat päättävät porojensa kohtalosta vetämällä niitä kirnun luukuista elo- tai tappokonttoreihin. Vuotta vanhemmat eloon jätettävät porot myös luetaan eli merkitään omistajalleen ylös ja piirretään puukolla poron kylkikarvoihin lukumerkiksi viivat, ettei samaa poroa lueta uudelleen. Nykyisin eloporoille annetaan melkein poikkeuksetta myös loislääke. Teuraaksi meneville poroille pannaan korvaan "teuraspiltta" ja merkitään tapahtuma myyntikirjaan, johon tulee myyjän nimi ja piltan numero. Syksyisin useat hirvaat myös kuohitaan eli "salvetaan" "häriksi". Poroja saatetaan eri syistä ottaa joksikin ajaksi "kotiporoiksi". Esimerkiksi sairaita ja heikkokuntoisia poroja pidetään usein pihalla, jossa niiden kuntoutumisesta on helpompi huolehtia. Erotuksissa on usein myös naapuripaliskuntien edustajia, jotka huolehtivat eksyneet porot takaisin kotipaliskunnan alueelle. Toisen paliskunnan poroja kutsutaan "vieroporoiksi".


title: Poronhoito

text: Talven ajan poroja paimennetaan talvilaitumilla ja usein huonoina talvina lisäruokitaan heinillä ja rehuilla. Kevättalvella hankikelien aikaan porot ovat riippuvaisia luppolaitumista, joita on vanhoissa metsissä. Silloinkin voidaan heinää tarjota poroille ohjaavana ruokintana, sillä yhtenäisiä alueita, joilla porot pysyisivät "itsestään", on metsänhakkuiden vuoksi vähemmän jäljellä kuin ennen. Talven mittaan voidaan pitää myös pienempiä lukuerotuksia eli "pykällyksiä".


title: Poronhoito

text: Keväällä ennen poronhoitovuoden päättymistä pidetään paliskunnittain kevätkokoukset. Jotkut poronomistajat mahdollisesti merkitsevät kotonaan pitämien vaatimien kevätvasat kotiaitauksessa.


title: Poronhoito

text: Suuremman poronomistajan arkeen kuuluu myös muita erinäisiä tehtäviä, kuten porojen ajaminen pois asutusten lähettyviltä, poroaitojen korjaustyöt sekä nykyään oman porotalouden kirjanpito.


title: Rukoilu

text: Rukoilu eli rukoileminen tarkoittaa uskonnoissa kääntymistä jumalien, henkien tai muiden korkeampina pidettyjen voimien puoleen. "Rukous" tarkoittaa samaa kuin rukoileminen tai määrämuotoista rukoiltaessa käytettävää lausejaksoa.


title: Rukoilu

text: Vuonna 1994 tehdyn tutkimuksen mukaan 41 prosenttia suomalaisista rukoili vähintään kerran viikossa. Niitä, jotka eivät olleet viime vuosina rukoilleet lainkaan, oli 28 prosenttia.


title: Rukoilu

text: Kristillisessä teologiassa rukoilemista on kuvattu ”viipymiseksi Jumalan edessä” ja ”puheeksi Jumalan kanssa sydämessä”. Kristillisessä teologiassa se on nähty välineenä, jonka avulla Jumalan tahto alkaa tapahtua kristittyjen keskuudessa, mutta joka ei kuitenkaan ole automaatti, jonka avulla Jumala pakotettaisiin tekemään, mitä on tahdottu.


title: Rukoilu

text: Kristilliset rukoukset on jaettu pyyntörukouksiin, esirukouksiin, kiitosrukouksiin ja katumusrukouksiin. Pyyntörukoukset ovat yleisimpiä ja niissä rukoilija pyytää Jumalalta jotakin. Esirukoukset luetaan jonkun toisen puolesta, kiitosrukouksessa kiitetään Jumalaa esimerkiksi ehtoollisesta ja katumusrukouksessa pyydetään syntejä anteeksi. Rukous voi olla joko sanallista tai sanatonta rukousta. Tunnetuimpia lajeja ovat ilta- ja ruokarukoukset, mutta kävellessäkin saatetaan lausua esimerkiksi kävelyrukousta.


title: Rukoilu

text: Käytännössä rukoilutavat vaihtelevat paljon ja ne ovat myös henkilökohtaisia. Katoliset ja ortodoksit tekevät rukoillessaan ristinmerkin. Perinteisesti kristillinen rukoilu on tapahtunut polvillaan, mutta nykyään helpommat rukoilutavat ovat yleistyneet. Psalmit, virret ja kirkkomusiikki voidaan nähdä myös rukouksena. Lisäksi kynttilän tai tuohuksen liekki ja savu voidaan nähdään rukouksen symbolina.


title: Rukoilu

text: Kristillisessä mystiikassa rukoileminen nähdään kehittyvänä harrastuksena, joka liittyy ihmisen uskonnollisuuden syvenemiseen. Aluksi rukoilu on itsekästä, sillä tässä henkilö pyytää itselleen jotakin hyvänä pitämäänsä asiaa. Itsekkäästä rukoilusta kehitytään mietiskelevään eli kontemplatiiviseen rukoukseen ja lopulta epäitsekkääseen eli sanattomaan rukoukseen. Mystikkojen mukaan rukoilu johtaa "unioon" eli syvään uskonnolliseen kokemukseen ja sitä voidaan pitää myös meditaationa. He puhuvat ”Jumalassa rukoilemisesta” ja ”Jumalaan uppoamisesta”.


title: Rukoilu

text: Martti Lutherin mukaan Isä meidän -rukous on ”Raamattu pienoiskoossa”. Hänen mukaansa sen rukoileminen on tarpeen uskon vahvistamisessa ja kehittämisessä, sekä voimien saamiseksi esimerkiksi kymmenen käskyn noudattamiseen. Luther korostaa, että Jumalaa on aina huudettava avuksi. Rukoileminen ei hänen mukaansa saa arvoa siitä, että ihminen rukoilee, vaan siitä, että Jumala on ihmisiä siihen kehottanut. Hän korosti erityisesti Isä meidän -rukousta: Rukoilua ei pitäisi tehdä välinpitämättömästi tai ilman luottamusta. Lisäksi Luther katsoi, ettei kaikkia "pälpätyksiä ja hoilaamisia" voida laskea rukoiluksi, vaikka ne on sellaisiksi tarkoitettu.


title: Rukoilu

text: Islamissa rukous, salat, määritellään yhdeksi uskonnon viidestä peruspilarista. Rukoushetkiä on vuorokaudessa viisi ja imaami kutsuu niihin moskeijan minareetista rukouskutsulla resitoiden. Rukoushetket määräytyvät auringon mukaan siten, että vuorokauden katsotaan alkavan auringon laskiessa horisontin taakse ja tällöin auringonlaskun rukous (). Pian tämän jälkeen seuraa iltarukous (), kun punainen kajo on hävinnyt ja jäljellä on vain hieman valkeaa kajoa. Aamunkoiton rukous () alkaa vaalean juovan erottuessa horisontissa ja se on suoritettava ennen auringon nousua.


title: Rukoilu

text: Auringon saavuttaessa lakipisteensä suoritetaan keskipäivän rukous () ja se on rukoiltava ennen seuraavan rukousajan alkamista. Iltapäivän rukous () alkaa silloin, kun kappaleen varjo on kaksi kertaa kappaleen pituinen ja se suoritetaan ennen auringonlaskua. Rukoukset suositellaan rukoiltaviksi välittömästi rukousajan alettua.


title: Rukoilu

text: Muslimi puhdistautuu tekemällä rukouspesun ennen rukoilemista. Hän voi käyttää alustaa ja on kääntyneenä Mekkaan päin. Rukoilla voi missä vain puhtaassa paikassa – ei kuitenkaan käymälässä. Perjantain keskipäivän rukous on viikon merkittävin rukoushetki ja sitä varten yleensä kokoonnutaan moskeijaan. Musliminainen voi rukoilla kotona eikä hänen tarvitse rukoilla perjantairukousta moskeijassa. Musliminainen on myös vapautettu rukouksesta kuukautisten ajaksi. Rukous alkaa aina Koraanin ensimmäisellä Avauksen suuralla, jonka muslimi siis resitoi vähintään seitsemäntoista kertaa vuorokaudessa, mikäli hän rukoilee ainoastaan pakolliset rukoukset.


title: Rukoilu

text: Käytännössä rukoilu voi sattua myös muun toiminnan kuten vierailun aikaan, eikä ole mitenkään tavatonta, että muslimit alkavat rukoilla tässä yhteydessä. Euroopassa rukoilupaikkoja eli moskeijoita ei ole riittävästi ja toisaalta elämänrytmi saattaa estää rukoilemisen oikealla tavalla. Uskonnon sisällä on havaittavissa myös eroja. Esimerkiksi šiialaiset yhdistävät joskus rukouskertoja niin, että he rukoilevat vain kolme kertaa päivässä.


title: Rukoilu

text: Buddhalaisuudessa rukoilutavat vaihtelevat eri suuntauksissa, mutta perinteisesti tätä termiä ei siellä käytetä, vaikka yhtäläisyyksiä esimerkiksi kristilliseen rukoiluperinteeseen löytyykin. Buddhalaisuudessa rukoilun opillisena tarkoituksena on valaistuminen ja kärsimyksestä vapautuminen. Länsimaista rukoilukäsitystä lähellä on Nichiren-buddhismin rukoilutapa, jossa toistetaan resitoiden "Lotus sutran säkeitä. Rukousta ei kuitenkaan osoiteta millekään jumaluudelle, vaan sen kohteena on esimerkiksi mandala-kuvio, joka symboloi valaistumista ja buddha-luontoa. Rukoileminen voidaan käsittää tässä prosessiksi, jossa ihmisen itsetuntemus syvenee ja mahdollistaa kehittymisen ihmisenä."


title: Rukoilu

text: Puhtaan maan buddhalaisuudessa rukouksena lausutaan ”Namu Amida Butsu” eli ”Turvaan Amida Buddhaan”. Rukous voidaan katsoa universaalin buddhaluonnon ilmentymäksi ja se voi yhtä hyvin tähdätä tavallisten toiveiden täyttymiseen tai syvemmin käsitettynä valaistumiseen. Zen-buddhalaisessa rukoilussa ei sanota mitään, vaan siinä pyritään saavuttamaan valaistuminen hiljentymällä ja ”vain istumalla” niin, että saavutetaan ”ei-minuus”. Theravada-buddhalaisuudessa rukoilua ei pidetä välttämättömänä, vaan he korostavat buddhalaisen tiedon merkitystä ja resitoivat pitääkseen sen mielessään.


title: Rukoilu

text: Tiibetinbuddhalaisuus on kuuluisa pyöritettävistä rukousmyllyistään. Mahayana-buddhalaisuuden suuntauksissa rukoilla voidaan myös temppelissä buddhanpatsaan äärellä polvistuen, jolloin voidaan käyttää myös tuohuksia.


title: Rukoilu

text: Japanin šintolaisuudessa rukoilla voi esimerkiksi pyhäkössä tai kotona kamidanan eli jumalhyllykön ääressä. Rukous kohdistetaan sille jumaluudelle eli kamille, jonka temppeli tai pyhäkkö on esimerkiksi kyseessä. Tavallisimmat rukousaiheet liittyvät esimerkiksi pahojen henkien karkottamiseen, mutta yhtä hyvin voidaan kiittää kamia tai lausua rukous maailmanrauhan puolesta.


title: Rukoilu

text: Rukoilu on usein tarkkaan säädelty. Alussa rukoilijan on puhdistauduttava joko kokonaan tai ainakin on pestävä kädet. Kami saatetaan "herättää" soittamalla pyhäkön tai jumalhyllykön kelloa ja lisäksi sille annetaan uhrilahja (esimerkiksi riisiä tai riisiviinaa), jonka jälkeen lausutaan rukous. Kunnioittavat kumarrukset liittyvät vahvasti myös tähän rituaaliin ja jumalhyllykön ääressä rukoillaan tavallisesti polvillaan.


title: Rukoilu

text: Charles Darwinin serkku Francis Galton oli ensimmäinen, joka tutki rukoilun tehoa ihmisiin luonnontieteellisin menetelmin. Galton totesi, että suuret määrät ihmisiä rukoilivat joka sunnuntai Britannian kirkoissa julkisesti hallitsijaperheen terveyden puolesta. Galton ajatteli, eikö kuningasperheen jäsenten terveydentilan pitäisi olla epätavallisen hyvässä kunnossa niihin verrattuna, joiden puolesta rukoilivat vain läheiset henkilöt. Galton tutki asiaa eikä löytänyt tilastollista eroa. Galtonin tavoitteet saattoivat olla myös satiirisia, sillä hän suoritti rukouskokeita myös sattumanvaraisilla maatilkuilla nähdäkseen, kasvaisiko niillä olevat kasvit nopeammin. Kasvit eivät kasvaneet rukouksista huolimatta nopeammin.


title: Rukoilu

text: Kristillinen Templeton-säätiö rahoitti 2000-luvulla 2,4 miljoonaa dollaria maksaneen tutkimuksen rukouksen tehosta ihmisiin. Tutkimus toteutettiin kaksoissokkona. Tutkimuksessa potilaat jaettiin satunnaisesti kolmeen koeryhmään. Ensimmäisessä ja toisessa olevat eivät tienneet rukoillaanko heidän puolesta vai ei, mutta toisen puolesta rukoiltiin. Kolmannessa puolestaan tiedettiin, että heidän puolestaan rukoillaan. Näiden kohdalla testattiin psykosomaattisia vaikutuksia, jotka syntyvät siitä, että tietää olevansa rukousten kohteena. Kokeessa rukoilijoille annettiin niiden potilaiden nimet, joiden puolesta he rukoilivat. Tutkimuksessa seurattiin kuudessa sairaalassa 1802 potilasta, joille oli tehty ohitusleikkaus.


title: Rukoilu

text: Rukoilijat toimivat kolmesta kirkosta käsin. Kaikki kirkot olivat kaukana kuudesta sairaalasta. Rukoukset pyrittiin vakioimaan mahdollisimman pitkälle, joten kaikkia rukoilijoita pyydettiin liittämään rukoukseensa sanonta ”menestyksekäs leikkaus ja nopea parantuminen ilman komplikaatioita”.


title: Rukoilu

text: Kokeen tulokset julkaistiin "American Heart Journal" -aikakauskirjassa huhtikuussa 2006. Minimaalinen ero havaittiin niiden välillä, joiden puolesta rukoiltiin (52 %) ja joiden puolesta ei rukoiltu (51 %). Kolmannen ryhmän, eli niiden jotka tiesivät, että heidän puolestaan rukoiltiin, tulokset puolestaan erosivat kahden ensimmäisen ryhmän tuloksista, jotka eivät tienneet asiasta mitään. Niillä, jotka tiesivät olleensa esirukousten kohteena, oli tilastollisesti merkittävästi enemmän komplikaatioita (59 %) kuin niillä, jotka eivät tienneet siitä (52 %). Kokeen tekijöiden mukaan potilaat, jotka tiesivät olleensa esirukousten kohteena kärsivät lisärasituksesta, ”suorituspelosta”.


title: Rukoilu

text: Lääkäri Randolph Byrd järjesti kaksoissokkokokeen San Franciscossa vuonna 1988 rukoilun terapeuttisesta vaikutuksesta. Koehenkilönä oli 393 sydäntautipotilasta, jotka jaettiin kahteen ryhmään. Esirukousta vastaanottanut ryhmä käsitti 192 potilasta ja kontrolliryhmä 201 potilasta. Kristityt rukoilijat toimivat sairaalan ulkopuolella. Kokeen lopussa esirukousta vastaanottaneen ryhmän todettiin olevan terveempi kuin kontrolliryhmän, jonka muun muassa todettiin tarvitsevan useammin antibiootteja ja diureetteja. Arvostelijat ovat huomauttaneet ettei kyseessä ollut täysin asianmukaisesti järjestetty kaksoissokkokoe.


title: Rukoilu

text: Andrew Newberg tutki fransiskaaninunnien ja buddhalaisten aivojen toimintaa syvän rukouksen tai meditaation aikana PET-laitteella. Tutkimuksissa kävi ilmi, että fransiskaaninunnien otsalohkot aktivoituivat rukouksen aikana, mutta päälakilohkon toiminta vaimeni, mikä Newbergin mukaan liittyy uskonnolliseen ajasta ja paikasta irrottautumisen tunteeseen ja Jumalan läsnäolon kokemuksiin. Samanlaisia aivotoiminnan muutoksia oli havaittavissa myös buddhalaisilla meditoijilla. Erona oli kuitenkin se, että nunnilla aktivoitui kielellinen alue aivoista, kun taas buddhalaisilla aktivoitui visuaalinen alue, mikä liittyy erilaisiin meditaatio- ja rukoilutapoihin.


title: Rukoilu

text: Newbergin mukaan hänen tutkimuksensa perusteella ei voi kuitenkaan arvioida uskonnollisten kokemusten ”objektiivista totuudenmukaisuutta”. Tutkimus ei hänen mukaansa pysty myöskään antamaan vastausta kysymykseen, onko ihmisellä kuolematon sielu tai onko Jumala olemassa. Se voidaan kuitenkin hänen mukaansa sanoa, että mikäli Jumala on olemassa, se pitää kokea aivojen välityksellä. Selvää on myös, että hengellinen elämä saa aivoissa aikaan biologisia muutoksia.


title: Serbian ortodoksinen kirkko

text: Serbian ortodoksinen kirkko on on yksi ortodoksisen kirkon autokefalisista paikalliskirkoista. Se toimii lähinnä Serbiassa, Bosnian serbtasavallassa ja Montenegrossa, mutta myös muualla entisen Jugoslavian alueella ja ympäri maailmaa serbisiirtolaisten keskuudessa. Maailmanlaajuisesti noin 80 % serbeistä lukeutuu kirkkoon, yhteensä noin yhdeksän miljoonaa henkeä.


title: Serbian ortodoksinen kirkko

text: Serbian ortodoksista kirkkoa johtaa Hänen autuutensa Pečin arkkipiispa, Belgradin ja Karlovcin ja koko Serbian patriarkka Irinej yhdessä viiden metropoliitan ja 26 piispan kanssa. Maailmanlaajuisesti kirkossa on 40 hiippakuntaa ja yli 3600 seurakuntaa ja 2000 pappia. Kirkolla on yli 200 luostaria.


title: Serbian ortodoksinen kirkko

text: Historiallisesti Serbian kirkko on yksi viidestä ns. uudesta patriarkaatista, jotka ovat ajan myötä eronneet niin sanotuista vanhoista patriarkaateista (Rooma, Konstantinopoli, Aleksandria, Antiokia ja Jerusalem). Se sai autokefalisen aseman Konstantinopolin patriarkalta ensi kerran jo vuonna 1219, toisena slaavilaisena kirkkona Bulgarian jälkeen. Autokefalia menetettiin välillä ja myönnettiin uudelleen 1879.


title: Flöitti

text: Flöitti on purjealustyyppi, jolla tarkoitetaan kolmimastoista tasapohjaista kauppalaivaa. Ensimmäiset flöitit rakennettiin Hollannissa 1600-luvulla. Ominaista oli pyöreäksi rakennettu perä, josta flöitin voi erottaa tasaperäisestä pinassista. Flöitin fokka- ja isomastoissa oli kaksi raakapurjetta ja mesaanimastossa latinalaispurje.


title: Flöitti

text: Flöitit rakennettiin mahdollisimman kustannustehokkaasti suurten tavaramäärien kuljettajiksi. Niillä oli suuri merkitys Hollannin kauppamerenkululle valtamerillä. Flöittien aikakausi päättyi 1700-luvun lopulla, kun sen kehittyivät korvaamaan fregatit ja parkit.


title: Tasapainoaisti

text: Tasapainoaisti on aisti, joka kertoo ruumiin asennon ja sen muutokset suhteessa painovoiman suuntaan. Ihmisen tasapainoaisti perustuu lihas-, jänne- ja näköaistin sekä sisäkorvan vestibulaarijärjestelmän yhteisvaikutukseen.


title: Tasapainoaisti

text: Tasapainoaisti koostuu kolmesta osasta: liike-elimestä (sisäkorvan kaarikäytävät), sisäkorvan kuulokivielimestä, ja mm. lihaksissa olevista reseptoreista, jotka muodostavat asentoaistin. Liike-elin aistii kulmakiihtyvyyksiä, kuulokivielin aistii suoraviivaisia kiihtyvyyksiä ja asentoaisti kertoo kehon eri osien asennosta toisiinsa nähden.


title: Tasapainoaisti

text: Tasapainoaistin häiriintyminen aiheuttaa huimausta ja pahoinvointia ja fysiologiassa puhutaan aistiharhoista. Tasapainoa voivat häiritä Ménièren tauti, sisäkorvan tulehdus, paha nuha, yläkaarikäytävän luupuutos ja moni muu sairaus. Sitä voi tilapäisesti häiritä myös nopeat ja voimakkaat liikkeet, esimerkiksi ajaminen karusellissa. Erityisesti hävittäjälentäjät altistuvat tasapainoastin voimakkaille häiriöille. Useimpien astronauttien mielestä heidän tasapainoaistinsa heikentyy avaruudessa, koska siellä ei ole tarpeeksi painovoimaa pitämään heidän korvansa nesteitä tasapainossa. Tästä seuraa matkapahoinvoinnin muoto nimeltään avaruuspahoinvointi.


title: Tasapainoaisti

text: Tasapainoaistiin liittyy myös niveltunto, pimeässäkin tiedetään missä asennossa jalka tai käsi on ja tasapainoon liittyy paljon opittuja toimintoja. Tiedetään, että puut ovat pystysuorassa ja horisontti vaakasuorassa.


title: Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu

text: Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu (SYK) on Helsingin Etelä-Haagassa sijaitseva Suomen vanhin suomenkielinen yhteiskoulu. SYK on maksuton yksityiskoulu, joka painottaa kieltenopiskelua. Lukiolla on valtioneuvoston vuonna 1985 myöntämä kielipainotteinen erityistehtävä, ja elokuussa 1990 lukion yhteyteen perustettiin ensimmäisenä Suomessa International Baccalaureate -tutkintoon tähtäävä englanninkielinen IB-linja. Koulun rehtorina toimii vararehtori Jukka Niiranen.


title: Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu

text: SYK käsittää peruskoulun luokat 3–9, suomalaisen opetussuunnitelman mukaisen lukion, sekä kansainvälisen IB-linjan. Yhteensä oppilaita on SYK:ssa noin 1 300. SYK:un pyritään yleensä ala-asteen toiselta luokalta. Hakeminen muille luokille on mahdollista, mutta paikkoja on rajallisesti ja osa on varattu paluumuuttajille. Haku lukioon tapahtuu normaalisti toisen asteen opintojen yhteishaun kautta. Peruskoulu poikkeaa muista tavallisen perusopetuksen yksityisistä järjestäjistä Helsingissä siten, ettei sille ole määritelty oppilaaksiottoaluetta.


title: Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu

text: Koulu on sijainnut vuodesta 1972 alkaen Helsingin Etelä-Haagassa, osoitteessa Isonnevantie 8. Koulun yhteydessä on oma erillinen urheilutalo, johon kuuluu mm. liikuntasali, kuntosali sekä Haagan uimahalli.


title: Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu

text: Jo vuonna 1882 alettiin suunnitella uuden yliopistoon johtavan yksityisen suomenkielisen tyttökoulun perustamista Helsinkiin, mutta lopulta perustajat kääntyivätkin yhteiskouluajatuksen kannalle. Malli muodostui myöhemmin merkittäväksi esikuvaksi muille oppikouluille eri puolilla maata. Koulun perustamislupa annettiin vuonna 1886 professori Thiodolf Reinille ja vapaaherra E. G. Palménille. Omistajina oli alkuun joukko yksityisiä henkilöitä, vuodesta 1892 osakeyhtiö. Alkuvuosinaan koulu toimi Kampissa useissa osoitteissa, kunnes 1890 valmistui oma koulutalo osoitteeseen Yrjönkatu 24. Sen tieltä purettiin J. V. Snellmanin entinen kotitalo. Koulu toimi Yrjönkadun ja Kalevankadun kulman koulutalossa vuoteen 1937, jolloin valmistui uusi rakennus Etu-Töölöön osoitteeseen Nervanderinkatu 13. Nykyisiin tiloihin Etelä-Haagaan koulu muutti 1972. Nykyisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehtipariskunta Heikki ja Kaija Siren. Väinö Vähäkallion suunnittelema Nervanderinkadun koulutalo oli sittemmin Museoviraston tiloina ja vuodesta 2014 siellä on ollut Sibelius-Akatemia, Yrjönkadun talo on purettu.


title: Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu

text: SYK tunnettiin alusta alkaen uudistusmielisenä ja monet sen käyttöönottamat kokeilut ovat sittemmin vakiintuneet koko koululaitokseen. Peruskouluun siirryttäessä 1977 koulun rakenne säilyi entisellään. Elokuussa 1990 koulusta tuli Suomen ensimmäinen IB-lukio, kun kansainväliseen International Baccalaureate -tutkintoon tähtäävä englanninkielinen linja perustettiin.


title: Ignatios IV

text: Ignatios IV (oik. "Habib Hazim"), Antiokian ja koko Idän patriarkka, (28. elokuuta 1921 Mhardeh, Syyria – 4. joulukuuta 2012 Beirut, Libanon) oli syyrialainen kirkonmies. Hän johti Antiokian (ortodoksista) patriarkaattia 1979–2012.


title: Navassa

text: Navassa on pieni, asumaton Yhdysvalloille kuuluva saari Karibianmerellä. Sitä hallinnoi U. S. Fish and Wildlife Service.


title: Navassa

text: Navassa on kooltaan 5,4 neliökilometriä. Se sijaitsee 56 km länteen Haitilta, 160 kilometriä etelään Yhdysvaltain Kuubassa sijaitsevasta laivastotukikohdasta Guantanamo Baystä. Saari on muodostunut korallista ja kalkkikivestä. Sitä reunustavat valkoiset, 9-165 m korkeat jyrkänteet..


title: Navassa

text: Saari on suurimmaksi osaksi paljasta kalliota, mutta myös tiheää kasvillisuutta, kaktuksia, puita, ja ruohoa esiintyy. Saarella laiduntaa myös vuohilaumoja. Vuodesta 1999 on saari ollut luonnonsuojelualue.


title: Navassa

text: Saarelta on tavattu 14 eri matelijalajia.


title: Navassa

text: Kristoffer Kolumbus lähetti vuonna 1504 muutamia miehiään Jamaikalta Hispaniolan saarelle (nyk. Haitin saari). Matkalla nämä rantautuivat Navassalle, mutta sieltä ei löytynyt vettä. He kutsuivat saarta nimellä Navaza ja 350 vuoteen merimiehet eivät käyneet saarella. Amerikkalainen merikapteeni Peter Duncan otti saaren haltuunsa 1857 guano-saarten lakiin vedoten. Guano-varoja kaivettiin aktiivisesti vuosien 1865–1898 välillä. Haiti protestoi Yhdysvaltojen miehitystä vastaan ja vaati Navassaa itselleen, mutta Yhdysvallat kieltäytyi ja piti saaren hallussaan.


title: Navassa

text: U.S. Lighthouse Service rakensi vuonna 1917 saarelle 120 metriä korkean majakan. Joulukuusta 1999 saaresta on vastannut U. S. Fish and Wildlife Service ja se on määritelty kansalliseksi luonnonsuojelualueeksi. Saarelle pääsy vaatii luvan.


title: Navassa

text: Toisen maailmansodan jälkeen saarella ovat vierailleet säännöllisesti radioamatöörit, jotka luokittelevat saaren itsenäiseksi maaksi maapistelaskussaan.


title: Teoctist

text:
Teoctist (siviilinimeltään "Toader Arăpaşu", 7. helmikuuta 1915 Tocilen, Botoşanin maakunta, Moldova – 30. heinäkuuta 2007 Bukarest) oli Romanian patriarkka, Romanian (ortodoksisen) patriarkaatin johtaja vuosina 1986-2007. Hänen koko arvonimensä oli Bukarestin arkkipiispa, Muntenian ja Dobrogean metropoliitta, koko Romanian patriarkka, Kappadokian Kesarean Locum tenens.
Teoctistiä pidetään ekumenian edistäjänä. Hän kutsui paavi Johannes Paavali II:n vierailemaan Romaniaan, mikä oli ensimmäinen paavin vierailu ensisjaisesti ortodoksisessa maassa sitten suuren skisman v. 1054. Teoctist johti patriarkaattiaan kuolemaansa asti 92-vuotiaana.


title: Eteläiset Orkneysaaret

text: Eteläiset Orkneysaaret (, ) on Eteläisessä jäämeressä sijaitseva subarktinen saariryhmä. Se muodostuu neljästä pääsaaresta: Coronation Island, Laurie Island, Powell Island ja Signy Island.


title: Eteläiset Orkneysaaret

text: Eteläiset Orkneysaaret löysi vuonna 1821 kaksi purjehtijaa: yhdysvaltalainen Nathaniel Brown Palmer ja britti George Powell. Vuonna 1823 skotlantilainen James Weddell vieraili saarilla ja antoi niille nykyisen nimen. On arveltu, että hän nimesi saaret Skotlannissa samalla leveyspiireillä, mutta pohjoista leveyttä eteläisen sijaan sijaitsevien Orkneysaarien mukaan.


title: Eteläiset Orkneysaaret

text: Vuonna 1908 Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti saarten olevan osa Falklandsaarten hallintoaluetta. Sekä Yhdistynyt kuningaskunta että Argentiina ovat esittäneet vaatimuksia saarista, mutta koska ne sijaitsevat etelämpänä kuin 60. leveyspiiri, ne kuuluvat Antarktiksen sopimuksen piiriin.


title: Eteläiset Orkneysaaret

text: Saarien eläimistöön kuuluu esimerkiksi jää- ja valkokulmapingviinejä.


title: Aukena

text: Aukena on saari Ranskan Polynesiassa. Saari on noin 2,5 kilometriä pitkä. Se on pinta-alaltaan Gambier-saarten saariryhmän neljänneksi suurin saari. Aukena sijaitsee Akamarun ja Mangarevan saarten välissä.


title: 90482 Orcus

text: 90482 Orcus on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kohde, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Ennen virallisen nimen hyväksymistä 90482 Orcus tunnettiin nimellä 2004 DW. Sen löysivät Michael Brown (Caltech), Chad Trujillo (Gemini Observatory) ja David Rabinowitz (Yale University) kuvista, jotka oli otettu 17. helmikuuta 2004. Orcuksen suhteellinen magnitudi on 18,5, mikä on sama kun toisen Kuiperin vyöhykkeen kappaleen Quaoarin. Jos albedoarvoksi arvioidaan 0,09 saadaan kappaleen halkaisijaksi 1 600 kilometriä. Tämä tekisi Orcuksesta neljänneksi suurimman Kuiperin vyöhykeen kohteen, Eriksen, Pluton ja Sednan jälkeen. Orcuksella on myös kuu nimeltä Vanth.


title: 90482 Orcus

text: Koska Orcuksen kiertorata muistuttaa Pluton rataa, on sille annettu nimi Orcus-jumalan mukaan. Orcus oli kreikkalaisen mytologian Haadeen toinen nimi, ja Orcus oli myös erillinen jumala roomalaisessa mytologiassa.


title: Orcus

text: Orcus tarkoittaa seuraavia:


title: Taravai

text: Taravai on Gambiersaarten toiseksi suurin saari Ranskan Polynesiassa. Sen pinta-ala on runsaat kahdeksan neliökilometriä. Taravai sijaitsee noin 1,5 kilometriä Mangarevan saaresta lounaaseen ja noin 300 metriä Angakauitain saaresta pohjoiseen. Taravain suurin kylä on saaren itärannikolla.


title: Hassaniyya

text: Hassaniyya on Mauritanian virallinen kieli, jota puhutaan myös muualla Saharan länsiosissa. Se on arabian kielen murre, jota maurit puhuvat. Siinä on monia lainasanoja berberikielestä. Kielessä on muutamia murteita. Kieltä puhutaan Algeriassa, Marokossa, Mauritaniassa, Malissa, Nigerissä, Senegalissa ja Länsi-Saharan alueella. Mauritaniassa ja Länsi-Saharassa hassaniyya on lähes täysin korvannut alueen berberikielet.


title: Tanna

text: Tanna on saari Vanuatussa. Se on pinta-alaltaan noin 550 neliökilometriä. Asukkaita on noin 30 000. Saaren kaakkoisrannikolla sijaitsee toimiva tulivuori Mount Yasur. Saarella puhutaan muun muassa tannan kieltä. Useimmat asukkaat ymmärtävät myös bislamaa.


title: Tanna

text: Tannalla on kehittynyt lastikulttiuskonto, jota seuraa noin viidennes saaren väestöstä. Uskonnossa palvotaan John Frum -hahmoa (Jon from America). Monet sen seuraajista uskovat John Frumin hengen elävän Mount Yasur -tulivuoden uumenissa.


title: The Crescent

text: The Crescent (ent. Enochian Crescent, 1995–2012) on suomalainen black metal -yhtye, jonka perustivat laulaja "Wrath" ja kitaristi "Victor" vuonna 1995. Yhtye oli nimettynä vuoden yhtye-ehdokkaaksi ja Black Church vuoden levyehdokkaaksi Finnish Metal Expo 2006 -äänestykseen.


title: The Crescent

text: Yhtye sai erityistä huomiota osakseen soitettuaan Tavastialla 1997 ennen norjalaisen Emperorin esiintymistä, kun laulaja Wrath viilsi veitsellä ranteensa niin syvään, että joutui sairaalaan. Emperor kieltäytyi esiintymästä, ennen kuin lava oli siivottu verestä.


title: The Crescent

text:
Vuonna 2012 yhtyeen perustajajäsen Wrath jätti yhtyeen. Wrath ja Viktor olivat sopineet vaihtavansa yhtyeen nimen, jos toinen lähtisi pois, joten Enochian Crescent päätti jatkaa toimintansa nimellä The Crescent. Uusi Crescent julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa helmikuussa 2013.
Studioalbumit


title: The Crescent

text: EP:t


title: The Crescent

text: Split-albumit


title: The Crescent

text: Yhtyeen rumpali Bolton lyöttäytyi yhteen HIM-yhtyeen kitaristi Daniel Lioneyen kanssa nauhoittaakseen Black Metal-albumin, nimeltä Vol II, joka olisi jatkoa Lioneyen ensimmäiselle albumille The King of Rock 'N Roll.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: Valtioneuvoston kanslia (lyhenne VNK, ) on yksi Suomen 12 ministeriöstä. Se vastaa pääministerin johdolla hallitusohjelman toimeenpanon valvonnasta ja avustaa pääministeriä valtioneuvoston johtamisessa. Valtioneuvoston kanslia vastaa Suomen EU-politiikan yhteen sovittamisesta ja käsittelee EU:n kehittämistä.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: Valtioneuvoston kanslia turvaa kaikissa olosuhteissa pääministerin ja hallituksen toimintaedellytykset. Valtioneuvoston kansliaan voidaan nimittää pääministerin lisäksi myös muita ministereitä, niin sanottuja kansliaministereitä.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: Valtioneuvoston kanslian päällikkönä toimii pääministeri, toukokuusta 2015 lähtien Juha Sipilä. Ministereinä valtioneuvoston kansliassa toimivat myös ulkoministeri Timo Soini (EU-asiat) sekä kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen (selvitys- ja tutkimustoiminta sekä valtion sektoritutkimuksen tavoitteiden yhteensovittaminen). Valtiosihteerinä toimii Paula Lehtomäki ja alivaltiosihteerinä Timo Lankinen.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: Vuonna 1892 pääministeri sai johdettavakseen oman kanslian, senaatin talousneuvoston. Sen nimi muutettiin vuonna 1918 valtioneuvoston kansliaksi.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: Vuonna 1939 valtioneuvoston kanslian alaisuuteen perustettiin valtioneuvoston tiedotuskeskus, joka siirrettiin vuonna 1945 sisäasiainministeriöön.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: Vuonna 1963 perustettiin päätoiminen ja vakituinen kansliapäällikön virka. Vuonna 1990 kansliapäällikön tehtävät siirtyivät pääministerin mukana vaihtuvalle poliittiselle valtiosihteerille sekä alivaltiosihteerille. Valtiosihteeri avustaa pääministeriä ja alivaltiosihteeri johtaa kanslian hallintoa.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: Valtioneuvoston kanslian yhteydessä on toimielimiä sekä eräitä erillishankkeita ja kanslian tehtäväksi otettuja erityisselvityksiä.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: VNK:n toimielimille ei ole asetettu määräaikaa. Toimielimistä voidaan säätää laissa tai asetuksessa. Toimielimet tuottavat selvityksiä ja raportteja omalta erityisalaltaan tai ne käsittelevät jotain yksittäistä asiaa. Toimielimiä ovat esimerkiksi talousneuvosto ja ruotsin kielen lautakunta.


title: Valtioneuvoston kanslia

text: Hankkeille on määrätty selkeä määräaika. Valtioneuvoston kanslian hankkeet ovat yleensä pääministerin tai valtiosihteerin asettamia. Vireillä ovat esimerkiksi Arktisen alueen neuvottelukunta (2013–2016), keskushallinnon uudistushanke (2012–) sekä säädöspolitiikan yhteistyöryhmä (2011–2015).