title: Rubens Barrichello

text: Barrichellon ensimmäinen Formula 1 -startti oli Kyalamin radalla Etelä-Afrikan osakilpailussa Jordan-tallin autolla. Nelivuotisen Jordan-pestinsä menestyksekkäin vuosi oli , jolloin hän otti uransa ensimmäisen palkintokorokesijan Tyynenmeren osakilpailussa Aidan radalla ollen kilpailun kolmas. Lisäksi Barrichello saavutti neljä neljättä sijaa ja oli MM-pisteissä kuudes 19 pisteen turvin. Samana vuonna hän otti ensimmäisen paalupaikankin Belgian Spa-Francorchamps’n radalla, mutta kauteen mahtui myös murhetta. Barrichello oli ”Imolan mustan viikonlopun” ensimmäinen uhri ajaessaan rajusti ulos perjantain vapaissa harjoituksissa. Hän selvisi hurjasta ulosajosta hengissä, mutta maanmiehensä Ayrton Sennan kuolema samana viikonloppuna oli Barrichellolle suuri henkinen isku. Barrichellolle hänen omalla ulosajollaan oli pitkäkestoiset seuraukset. Hän kärsi pitkään särystä kyljissä, jota hän tunsi esimerkiksi turvavöitä kiristettäessä. Vasta 1990-luvun lopussa hän pääsi vaivaa helpottavaan leikkaukseen.


title: Rubens Barrichello

text: Kaudelle Barrichello siirtyi entisen F1-mestarin Jackie Stewartin omistamaan Stewart-talliin. Barrichello ajoi tallissa kauteen , joista viimeinen oli menestyksekkäin. Yhteensä Barrichello saavutti Stewartilla neljä palkintokoroketilaa, yhden paalupaikan ja 49 pistettä.


title: Rubens Barrichello

text: Suurimman menestyksensä ”Rubinho” on saavuttanut Ferrarilla, jossa hän jäi kuitenkin selvästi seitsenkertaisen maailmanmestarin Michael Schumacherin varjoon. Ensimmäisen osakilpailuvoittonsa Barrichello voitti Ferrarin-avauskaudellaan Saksan GP:ssä Hockenheimin radalla. Voiton arvoa korosti se, että Barrichello lähti kilpailuun 18. lähtöruudusta. Uran ensimmäinen osakilpailuvoitto oli Barrichellolle erittäin tunteikas. Jo palkintokorokkeelle noustessa ennen kansallislaulun alkua hän purskahti itkuun ja itki koko kansallislaulun ajan. Barrichellon piti ajaa yli 100 kilpailua ennen kuin hän vihdoin saavutti voiton. Yhteensä hän on voittanut Ferrarilla yhdeksän kertaa, ollut palkintokorokkeella 61 kertaa ja ottanut paalupaikan 13 kertaa. Hän oli MM-kakkonen kausilla ja sekä kolmas kaudella .


title: Rubens Barrichello

text: Barrichello ajoi viimeisen kilpailunsa Ferrarilla kaudella , minkä jälkeen hän päätti siirtyä Hondalle. Barrichello kertoi olleensa tyytyväinen Ferrari-vuosiinsa ja valmistajien maailmanmestaruuksiin, joita hän oli mukana voittamassa, mutta sanoi seuraavaksi tähtäävänsä kuljettajien maailmanmestaruuden voittoon.


title: Rubens Barrichello

text: Barrichellon siirryttyä Hondalle kiersi huhuja, joiden mukaan Barrichellon ja Hondan välinen sopimus olisi kolmivuotinen. Honda ilmoitti 19 heinäkuuta 2007, että Barrichello ja Jenson Button jatkavat tallin kuljettajina myös kaudella 2008.


title: Rubens Barrichello

text: Kausi 2007 oli Barrichellolle ja koko Hondalle katastrofi, sillä Rubens jäi 20. pistetilastoissa, kun hän ei saavuttanut yhtään pistettä. Kauden 2008 ensimmäisessä kilpailussa Melbournessa Barrichello saavutti kuudennen tilan ja oli lähellä korkeampiakin pistesijoja, mutta hänet hylättiin lopputuloksista. Ensimmäisiä pisteitä saatiin odottaa Monacon kilpailuun asti, jossa Barrichello sijoittui kuudenneksi ja nousi tasapisteisiin tallikaverinsa Jenson Buttonin kanssa. Britannian osakilpailussa Barrichello pääsi ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2005 palkintopallille.


title: Rubens Barrichello

text: Turkin GP:ssä Barrichello ohitti Riccardo Patresen ajettujen osakilpailujen määrässä. Sateisella Silverstonen radalla ajetussa kisassa Barrichello ajoi kolmanneksi. Hän käytti täydelle sadekelille tarkoitettuja renkaita, kun muut olivat liikkeellä välikelin renkailla. Taktisen vedon ansiosta Barrichello nousi toiseksi joukon hänniltä, mutta putosi yhden sijan käytyään viimeisellä varikkokäynnillään. Tämä oli Barrichellon ainut sijoittuminen kolmen kärkeen kauden 2008 kisoissa.


title: Rubens Barrichello

text: Barrichellon F1-ura joutui katkolle Hondan lopetettua kisatoimintansa kauden 2008 jälkeen. Hondan tallipäällikkönä toiminut Ross Brawn osti tallin ja nimesi sen Brawn GP:ksi. Kuljettajaparina jatkoivat Barrichello ja Jenson Button.


title: Rubens Barrichello

text: Kautta edeltäneissä talvitesteissä Brawn oli nopein auto. Kauden 2009 ensimmäisessä kilpailussa Australiassa Barrichello oli toinen tallin kaksoisvoittoon päättyneessä kilpailussa. Kolmessa seuraavassa kisassa Barrichello ei aivan yltänyt palkintokorokkeelle, mutta saavutti tasaisesti pisteitä. Espanjan ja Monacon GP:ssa Barrichello oli jälleen toinen tallikaveri Buttonin voittaessa molemmat kilpailut.


title: Rubens Barrichello

text: Britannian GP:ssä Barrichello oli ensimmäistä kertaa Jenson Buttonia nopeampi ollen kolmas. Euroopan GP:ssa Valenciassa Barrichello ajoi kauden ensimmäiseen ja uransa kymmenenteen voittoon. Voitto oli samalla sadas brasilialaisen saavuttama voitto F1 -sarjassa. Italiassa Barrichello ajoi toista kertaa voittoon Buttonin ollessa toinen.


title: Rubens Barrichello

text: Barrichello taisteli mestaruudesta aina kauden toiseksi viimeiseen kisaan, Brasilian GP:hen, asti. Hän lähti kilpailuun paalupaikalta, mutta putosi rengasrikon myötä pois kärkitaistosta; samalla tallikaveri Jenson Button varmisti kuljettajien maailmanmestaruuden. Kauden päättäneessä Abu Dhabin GP:ssa Barrichello ajoi neljänneksi ja varmisti kolmannen sijan maailmanmestaruustaistossa.


title: Rubens Barrichello

text: Brawn-tallin kanssa Barrichello oli mukana voittamassa uransa viidettä valmistajien maailmanmestaruutta. Kauden jälkeen Brawn nimettiin uuden pääomistajan mukaan Mercedes GP:ksi. Barrichello ei jatkanut enää tämän tallin kanssa.


title: Rubens Barrichello

text: 2. marraskuuta 2009 Williams ilmoitti Barrichellon tehneen sopimuksen tallin kanssa kaudelle 2010. Myös McLaren talli tarjosi paikkaa Barrichellolle Hamiltonin tallikaveriksi kaudelle 2010, mutta Barrichello oli jo allekirjoittanut sopimuksen Williamsin kanssa. Lisäksi Barrichello totesi ettei halua joutua enää tallin kakkoskuljettajaksi, jollaisena toimi Schumacherin aikaan Ferrarilla. Kauden kahdessa ensimmäisessä kisassa Barricello ajoi Williamsinsa pisteille sijoilla kymmenen ja kahdeksan. Espanjan GP:ssä Barrichello nousi tasoihin maamiehensä Ayrton Sennan kanssa eniten pisteitä keränneenä brasilialaiskuljettajana. Titteli siirtyi yksin Barrichellon nimiin hänen ajettua neljänneksi Valenciassa.


title: Rubens Barrichello

text: Belgian GP:ssä Barrichello ajoi omien sanojensa mukaan kolmannen sadannen GP:nsä. Kaikkien aikojen eniten kisoja ajaneesta Barrichellosta tuli näin ensimmäinen 300. kisan rajapyykin saavuttanut. Kisassa hän oli hyvissä lähtöasemissa, mutta kun alkoi sataa, Rubens ajoi Fernando Alonson perään ja keskeytti. Loppukauden kisoissa Barrichello ajoi muutaman kerran pisteille ja sijoittui MM-sarjassa kymmenenneksi. Kauden päättymisen jälkeisenä päivänä Williams ilmoitti Barrichellon jatkavan tallissa myös kaudella 2011. Näin hän tulee ohittamaan Graham Hillin eniten F1 kausia ajaneena kuljettajana.


title: Rubens Barrichello

text: Kausi 2011 oli Barrichellolle vaikea. Hän onnistui ajamaan pisteille vain Monacon ja Kanadan kilpailuissa. Barrichello sijoittui neljällä pisteellään sijalle 17 MM-taulukossa. Kaudeksi 2012 Barrichello ei saanut enää jatkosopimusta tallin kanssa, mikä päätti hänen 19 F1-kautta kestäneen uransa sarjassa.


title: Rubens Barrichello

text: Barrichello teki kaudeksi 2012 sopimuksen KV Racing Technology -tallin kanssa ja kilpaili IndyCar-sarjassa Yhdysvalloissa. Hän ei saavuttanut sarjassa suurempaa menestystä ja siirtyi loppuvuodesta Stock Car Brasil -sarjaan. Vuonna 2013 Barrichello ajaa täyden kauden samassa sarjassa.


title: Rubens Barrichello

text: 2 hopeaa, 2 pronssia


title: Rubens Barrichello

text: † – keskeytys, ajoi yli 90 % kilpailusta.


title: Schmalkaldenin sota

text: Schmalkaldenin sota käytiin 1546–1555 keisari Kaarle V:n ja Saksan protestanttisten ruhtinaiden muodostaman Schmalkaldenin liiton välillä. Sota päättyi Augsburgin valtiopäivillä 1555 solmittuun Augsburgin uskonrauhaan. Schmalkaldenin sota lasketaan yhdeksi varsinaisista uskonsodista, muut olivat Ranskan hugenottisodat, Alankomaiden vapaussota ja kolmikymmenvuotinen sota Saksassa.


title: Schmalkaldenin sota

text: Schmalkaldenin liitto oli perustettu jo vuonna 1531, mutta suora sotilaallinen yhteenotto keisari Kaarle V:n ja liiton välillä vältettiin aina vuoteen 1546 asti. Aikaisemmin italialaissodat ja turkkilaiset olivat Kaarlen suurimmat uhkakuvat, mutta kun 1544 solmittiin Crépyn sopimus Ranskan kuningas Frans I:n kanssa, vapautuivat Kaarlen voimavarat Schmalkaldenin liittoa vastaan. Sopimus myös purki aikaisemman Ranskan ja protestanttien välisen liiton. Myös välirauha turkkilaisten kanssa solmittiin. Lisäksi Kaarlen onnistui solmia salainen liittosopimus protestanttisen Saksin herttua Moritsin kanssa.


title: Schmalkaldenin sota

text: Sotatoimet alkoivat kesällä 1546, kun Schmalkaldenin liiton armeija operoi Etelä-Saksassa. Syksyyn mennessä keisari kokosi oman armeijansa ja kohtasi liiton armeijan Ingolstadtissa.


title: Schmalkaldenin sota

text: Kun liiton armeija operoi etelässä, Morits otti tilaisuudesta vaarin ja hyökkäsi serkkunsa Saksin vaaliruhtinas Juhana Fredrikin maihin. Yllätetty vaaliruhtinas marssi johtamansa liiton armeijan kanssa pohjoiseen lyödäkseen Moritsin ja vallatakseen maansa takaisin. Kaarle V seurasi perässä oman keisarillisen armeijansa kanssa. Keisarin armeija vahvistui nopeasti: ensiksi keisarin veljen arkkiherttua Ferdinandin armeijalla, ja myöhemmin vielä Moritsin armeijalla. Keisari löi liiton armeijan täydellisesti Mühlbergin taistelussa 24. huhtikuuta 1547. Juhana Fredrik jäi vangiksi ja Morits sai tavoittelemansa vaaliruhtinaan arvon ja Juhana Fredrikin maat.


title: Schmalkaldenin sota

text: Vaikka Schmalkaldenin liiton armeija olikin murskattu, Kaarle ei saavuttanut lopullista voittoa protestanteista. Protestantit jatkoivat vastarintaa ja Kaarlella ei ollut sotilaallista voimaa tai poliittisia mahdollisuuksia vallata jokaista protestanttien tukikohtaa Saksassa. Augsburgin valtiopäivillä 1548 Kaarle V antoi Augsburgin välituomion kompromissiratkaisuksi. Protestantit eivät osanneet päättää esityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä ja 1552 Morits vaihtoi puolta aloittaessaan Ranskan kuningas Henrik II:n kanssa sodan keisaria vastaan. Keisarin oli 1552 suostuttava Passaun välirauhaan, mutta lopullinen ratkaisu saatiin vasta Augsburgissa 1555.


title: Schmalkaldenin sota

text: Augsburgin uskonrauhassa 1555 päätettiin periaatteeksi "Cuius regio, eius religio", "kenen maa, sen uskonto" ja protestantit saivat siten pitää asemansa. Reformoitujen asemaa ei käsitelty, ja protestanteiksi kääntyneet saivat pitää katoliselta kirkolta läänityksinä saamansa maat. Asiaa puitiin eteenpäin kolmikymmenvuotisessa sodassa.


title: Janne Ahonen

text: Janne Petteri Ahonen (s. 11. toukokuuta 1977 Lahti) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja kiihdytysajaja.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen on mäkihypyn kaksinkertainen maailmanmestari henkilökohtaisessa kilpailussa (Trondheim 1997 ja Oberstdorf 2005), sekä moninkertainen MM-hopea- ja pronssimitalisti lentomäessä, normaalimäessä sekä suurmäessä. Ahonen on maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja kausilta 2003–2004 ja 2004–2005 sekä ainoa viisinkertainen Keski-Euroopan mäkiviikon voittaja (1998–1999, 2002–2003, 2004–2005, 2005–2006 ja 2007–2008). Joukkuekilpailuissa hän on kolminkertainen maailmanmestari. Henkilökohtaista olympiamitalia hän ei ole urallaan saavuttanut.


title: Janne Ahonen

text: Ahosen valmentajana toimii hänen veljensä Pasi Ahonen sekä Jari Larinto, ja hän edustaa Lahden Hiihtoseuraa.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen ilmoitti lopettavansa uransa kesällä 2008. Hänelle järjestettiin vielä jäähyväiskilpailu, johon kutsuttiin monia huippuhyppääjiä. Ahonen kuitenkin ilmoitti maaliskuussa 2009 palaavansa takaisin mäkikisoihin kaudeksi 2009–2010. Kauden viimeisen kilpailun eli normaalimäen SM-kisojen jälkeen Ahonen ilmoitti jatkavansa vielä ainakin yhden kauden ajan, ja ilmoitti päätavoitteikseen kaudelle 2011 Keski-Euroopan mäkiviikon ja Oslon pohjoismaisten hiihtolajien maailmanmestaruuskilpailut. 5. maaliskuuta 2011, Oslon maailmanmestaruuskisoissa, Ahonen ilmoitti lopettavansa uransa kuluvan kauden jälkeen.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen palasi jälleen kilpailemaan kaudelle 2013–2014 päätavoitteenaan vuoden 2014 olympialaiset. Olympialaisten ollessa käynnissä Ahonen ilmoitti jatkavansa uraansa vielä ainakin vuodella kevääseen 2015 saakka. Ilmoitus laukaisi mediassa spekulaatiot mahdollisesta jatkosta myös seuraaviin olympialaisiin 2018 saakka. Ahonen ilmoitti vuoden 2016 alussa jatkavansa uraansa ainakin vielä Lahden MM-kisoihin 2017 saakka. Keväällä 2017 Ahonen ilmoiti jatkavansa uraansa ainakin vuoden 2018 talviolympialaisiin saakka. Ahonen osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018 ja oli normaalimäessä 40:s, suurmäessä 27:s, joukkuemäessä 8:s ja näillä sijoituksillaan paras suomalainen. Kisojen jälkeen Ahonen ilmoitti jatkavansa vielä hyppäämistä. Ahonen ilmoitti lokakuussa 2018 lopettaneen kilpauransa mäkihyppääjänä.


title: Janne Ahonen

text: Ennen aikuisten huipulle nousemista Ahonen voitti nuorten MM-kultaa vuonna 1993. Samana vuonna hän pääsi 15-vuotiaana myös aikuisten MM-kisoihin Falunissa, jossa hän kilpaili suurmäessä. Seuraavalla kaudella Ahonen voitti nuorten MM-kullan lisäksi ensimmäisen MC-osakilpailunsa Engelbergissä.


title: Janne Ahonen

text: Kaudella 1994–1995 Ahonen voitti arvostetun Garmisch-Partenkirchenin uudenvuodenpäivänkilpailun. Ahosen ensimmäisen kierroksen hyppy kantoi vain 78 metriä, mutta Suomi teki protestin vauhtimäen ladulle pudonneesta lumesta. Protesti hyväksyttiin ja Ahonen hyppäsi uusintahypyllä uuden mäkiennätyksen 114 metriä. Kun toinenkin hyppy kantoi 112 metriä, Ahosen 247,6 pistettä riittivät kilpailun voittoon lähes kuuden pisteen erolla itävaltalaiseen Andreas Goldbergeriin. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa Ahonen oli kolmas. Thunder Bayn MM-kilpailut tuottivat joukkuemaailmanmestaruuden sekä kaksi henkilökohtaista 9. sijaa. Maailmancupin yhteispisteissä sijoitus oli kolmas, kuten seuraavalla kaudella 1995–1996. Tuolloin hän voitti lentomäen MM-hopeaa Kulmissa.


title: Janne Ahonen

text: Trondheimin MM-kisoissa 1997 Ahonen voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa normaalimäessä noustuaan ensimmäisen kierroksen kahdeksannelta sijalta yllätysvoittoon. Normaalimäen kultamitalin lisäksi Ahonen voitti maailmanmestaruuden myös joukkuemäessä. Naganon olympialaiset 1998 toivat myöhemminkin turhankin tutuksi käyneen 4. sijan normaalimäessä. Seuraavalla kaudella 1998–1999 Ahonen voitti ensimmäistä kertaa Keski-Euroopan mäkiviikon, mutta kausi tuotti myös pettymyksiä. Ramsaun MM-kisoissa 1999 Ahonen oli kaikissa, niin normaali-, suur- kuin joukkuemäen kilpailussakin, neljäs. Hän myös johti pitkään maailmancupia, mutta joutui loppukaudesta taipumaan Saksan Martin Schmittille ja jäi toiseksi.


title: Janne Ahonen

text: Vuonna 2000 Ahonen voitti pronssia lentomäen MM-kilpailuissa ja oli kolmas maailmancupissa. Palkintopallisijoja kauden aikana kertyi peräti 16. Vuoden 2001 MM-kotikisoissa, kotimäissään Lahdessa hän otti henkilökohtaisen pronssimitalin suurmäessä ja kaksi joukkuehopeaa. Maailmancup-kausi 2001–2002 alkoi karsiutumisella toiselta kierrokselta. Ahonen kärsi kauden aikana sitkeästä tekniikkavirheestä, joka vinoutti hyppyjen suuntausta vasempaan. Lopulta syy löytyi alaselän vammasta, jonka kuntoon saatuaan Ahonen nousi takaisin huipulle juuri ennen olympialaisia. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 tuloksena oli kuitenkin tutuksi tullut neljäs sija normaalimäessä ja joukkuemäen hopea. Kyseinen hopeamitali tuli mitä katkerimmin, sillä Suomi hävisi kilpailun voittaneelle Saksalle pienimmällä mahdollisella erolla, 0,1 pisteellä.


title: Janne Ahonen

text: Toistaiseksi viimeisimmän joukkuemäen MM-kultansa Ahonen voitti Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2003. Samalla kaudella hän voitti toisen kerran Keski-Euroopan mäkiviikon, jonka aikana hän myös voitti Innsbruckin osakilpailun. Seuraavana vuonna Ahonen voitti ensimmäistä kertaa maailmancupin ja hopeaa lentomäen MM-kilpailuissa, sekä henkilökohtaisessa että joukkuekilpailussa. Maailmancup-kamppailu oli tiukkaa Ahosen ja Norjan Roar Ljøkelsøyn välillä, mutta eroa Ahosen hyväksi jäi lopulta 10 pistettä. Kauden aikana Ahonen voitti kolme osakilpailua ja sijoittui peräti 13 kertaa kolmen parhaan joukkoon.


title: Janne Ahonen

text: Kausi 2004–2005 oli Ahosen dominoima. Hän voitti toistamiseen maailmancupin ja 12 osakilpailua, mikä oli ennätys yhden kauden voitoissa kauteen 2008–2009 asti. Niin ikään Ahosen kuuden osakilpailun voittoputki on ennätys, johon tosin loppukaudesta ylsi myös Matti Hautamäki, kauden 2007–2008 alussa Thomas Morgenstern ja kaudella 2008–2009 Gregor Schlierenzauer. Ahonen voitti Keski-Euroopan mäkiviikon jo kolmatta kertaa voittamalla kolme ensimmäistä osakilpailua ja sijoittumalla Bischofshofenissa toiseksi. Mäkiviikon jälkeen Ahosta vaivasi sitkeä flunssa sekä myöhemmin murtunut kylkiluu. Ahonen teki tästä huolimatta loistokkaan paluun Oberstdorfin MM-kisoihin voittamalla suurmäestä kultaa ja normaalimäestä pronssia. Lisäksi Suomen joukkue saavutti hopeaa Oberstdorfissa suurmäen joukkuekilpailussa. Willingenissä Ahonen hyppäsi 152 metrin "haamuhypyn", eli pisimmän hypyn, mitä suurmäessä on koskaan hypätty. Kauden ainoa todellinen vastoinkäyminen tuli vasta päätöskisassa Planicassa, kun voitosta taistellut Ahonen liiti viimeisellä hypyllään vaarallisen pitkälle (240 metriä), kaatui hyppynsä ja mursi häntäluunsa.


title: Janne Ahonen

text: Kauden 2005–2006 maailmancupin Ahonen aloitti hienosti. Ennen Torinon olympialaisia käytiin 14 henkilökohtaista osakilpailua, joissa hän sijoittui joka kerta kuuden parhaan joukkoon, voittaen kaksi kertaa ja sijoittuen palkintokorokkeelle yhdeksän kertaa. Keski-Euroopan mäkiviikolla Ahosen lähin uhkaaja oli Jakub Janda, jonka kanssa Ahonen otti mäkiviikon historian ensimmäisen jaetun voiton. Myös maailmancupissa Ahosen pahin vastustaja oli Janda, jonka kauden aloitus oli vielä parempi kuin Ahosella. Viisi voittoa ensimmäisistä yhdeksästä kilpailusta, ja mäkiviikon jälkeen Jandan johto Ahoseen maailmancupin kokonaispisteissä oli 117 pistettä, mutta seuraavan kahden osakilpailun jälkeen ennen olympiataukoa eroa oli enää 51 pistettä. Torinon kisat olivat Ahoselle pettymys ja kauden käännekohta, kun henkilökohtaista olympiamitalia ei tullutkaan, sijoitusten ollessa normaalimäessä kuudes ja suurmäessä yhdeksäs. Maailmancupin osakilpailut Torinon jälkeen eivät sujuneet Ahoselta enää alkukauden tapaan ja parhaaksi sijoitukseksi jäi viimeisen osakilpailun kymmenes sija Planicassa. Maailmancupin kokonaispisteissä eroa Jandaan jäi lopulta 127 pistettä ja Ahonen oli toinen.


title: Janne Ahonen

text: Kausi 2006–2007 oli Ahoselle vaikea; ensimmäistä kertaa urallaan hän jäi täydellä maailmancup-kaudella ilman palkintokorokesijoituksia. Maailmancupin loppupisteissä hän sijoittui lopulta kahdeksanneksi. Sapporon MM-kisoissa 2007 Ahonen sijoittui suurmäessä kuudenneksi ja normaalimäessä hän oli 14.


title: Janne Ahonen

text: Kaudella 2007–2008 Ahonen kuitenkin palasi takaisin huipulle ottamalla historiallisen viidennen mäkiviikon kokonaisvoittonsa, jättäen taakseen Jens Weißflogin saavuttamat neljä voittoa. Samalla hän nousi maailmancup-voittojen määrässä (36) ohi Weißflogin (33). Ahosta parempaan ovat tässä pystyneet vain Gregor Schlierenzauer, Matti Nykänen ja Adam Małysz. Garmisch-Partenkirchenin uudenvuoden kilpailussa 2008 Ahonen saavutti sadannen maailmancupin palkintopallisijoituksensa. Kyseistä tilastoa hän johtaa ylivoimaisesti ennen Adam Małyszia (92 palkintopallisijoitusta). Helmikuussa 2008 Ahonen saavutti henkilökohtaisen pronssimitalin sekä joukkuehopean lentomäen MM-kisoissa Oberstdorfissa. Näiden mitalien myötä hän sivuaa Matti Nykäsen ennätystä aikuisten arvokilpailuiden mitalien määrässä (19). Viimeisen mitalinsa ennen välivuottaan Ahonen nappasi 28.3.2008 Rukalla järjestetyssä kisassa voittamalla suurmäen Suomen mestaruuden. Se oli hänen uransa kahdestoista Suomen mestaruus.


title: Janne Ahonen

text: Aiemman ilmoituksensa mukaisesti Janne Ahonen lopetti mäkihyppyuransa 9. heinäkuuta 2008 Lahdessa järjestetyn jäähyväiskilpailun jälkeen. Hänen jäähyväiskisaansa oli eri lähteiden mukaan seuraamassa 11 500–15 000 ihmistä paikan päällä. Viimeisen, tosin näytösluontoisen, kisansa Janne onnistui voittamaan kohtalaisen ylivoimaisesti.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen valittiin vuoden urheilijaksi vuonna 2005. Vuoden 2008 Urheilugaalassa Ahonen sai kaksi Uuno-palkintoa. Erikoispalkinnon pitkästä urheilu-urastaan ja Vuoden sykähdyttävin hetki -palkinnon mäkiviikon voitostaan. Mäkihyppyuransa jälkeen hän vastasi A-maajoukkueen hyppypuvuista.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen sai kunnian toimia Suomen joukkueen lipunkantajana Naganon ja Pyeongchangin olympialaisten sekä Lahden maailmanmestaruuskilpailuiden avajaisissa sekä vuosina 2001 että 2017.


title: Janne Ahonen

text: Janne Ahosen tekemästä päätöksestä jatkaa mäkihyppyuraansa kaudella 2009–2010 tuli tieto 8. maaliskuuta 2009. Tavoitteekseen Ahonen ilmoitti palkintokorokkeelle nousemisen. Hän sanoo, ettei tule kilpailemaan täyttä maailmancupin kiertuetta, mutta tavoitteena on kuitenkin ottaa paikka Suomen mäkijoukkueessa sekä Keski-Euroopan mäkiviikolle että Vancouverin 2010 talviolympialaisiin. Ahonen kilpaili ensimmäisen kerran paluunsa jälkeen joukkuekisassa Lahdessa 18. syyskuuta 2009. Ahosen joukkue Lahden Hiihtoseura voitti kilpailun. Seuraavan päivän henkilökohtaisessa kilpailussa Ahonen voitti mestaruuden ennen Harri Ollia.


title: Janne Ahonen

text: Maailmancup-kauden Ahonen aloitti sijoittumalla Kuusamon henkilökohtaisessa osakilpailussa 34:nneksi. Mäkiviikolla Ahonen sijoittui palkintokorokkeelle kolmesti oltuaan toinen Oberstdorfissa 29. joulukuuta 2009, kolmas Innsbruckissa 3. tammikuuta 2010 ja toinen Bischofshofenissa 6. tammikuuta 2010. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi.


title: Janne Ahonen

text: Olympialaisten normaalimäen kilpailussa Ahonen sijoittui jo kolmatta kertaa olympialaisissa neljännelle sijalle, jääden pronssimitalista viiden pisteen päähän. Suurmäessä Ahonen oli 31. vetäydyttyään kilpailun toiselta kierrokselta koekierroksella sattuneen kaatumisen seurauksena.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen osallistui vielä vammastaan huolimatta vuoden 2010 mäkihypyn SM-kisoihin. Siellä hän saavutti normaalimäen henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa ja joukkuekilpailussa kultaa. Suurmäen kilpailu peruttiin huonojen tuuliolosuhteiden vuoksi. Hieman sen jälkeen Ahonen paljasti jatkavansa uraansa ainakin kaudelle 2010–2011 asti. Kauden 2011 viimeiset hyppynsä Ahonen hyppäsi Lahden Salpausselän kisoissa.


title: Janne Ahonen

text: Tammikuussa 2013 Ahonen ilmoitti palaavansa toistamiseen mäkihyppääjäksi. Hän palasi maailmancupiin kaudeksi 2013–2014 päätavoitteenaan ensimmäinen henkilökohtainen olympiamitali vuoden 2014 olympialaisissa Sotšissa. Kaudella 2013–2014 Ahonen sijoittui yhdeksänneksi Lillehammerin suurmäen osakilpailussa. Titisee-Neustadin sunnuntaiosakilpailussa hän sijoittui viidenneksi, mikä on hänen paras sijoituksensa maailmancupissa toisen paluunsa jälkeen. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui suurmäessä 22:nneksi, normaalimäessä 29:nneksi ja joukkuekilpailussa kahdeksanneksi. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui normaalimäessä 15:nneksi ja suurmäessä 19:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 Ahonen oli suurmäen 23:s, normaalimäen 25:s, sekajoukkuemäen 11:s ja joukkuemäen kuudes.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen edusti Suomea vuoden 2018 Pyeongchangin talviolympialaisissa jo seitsemättä kertaa. Suurmäessä hän sijoittui 28:nneksi ja normaalimäessä 40:nneksi.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen ilmoitti lokakuussa 2018 lopettaneen kilpauransa mäkihyppääjänä.


title: Janne Ahonen

text:
(muut palkintosijat kolme hopeaa, ja kaksi pronssia), (mäkiviikoilla yhteensä yhdeksän osakilpailuvoittoa)
Janne Ahonen avioitui Tiia Monica Ahosen (o.s. Jakobsson) kanssa vuonna 2004. Ahosilla on vuonna 2001 syntynyt, julkisuudessakin jo esiintynyt Mico-poika ja toinen, vuonna 2008 syntynyt poika. Janne Ahosen nuorempi veli Pasi Ahonen (s. 17. toukokuuta 1981) on myös entinen mäkihyppääjä ja osallistui urallaan kahteen maailmancupin osakilpailuun.


title: Janne Ahonen

text: Janne Ahonen harrastaa moottoripyöriä ja kiihdytysajoa. Parhaimmillaan Ahonen on sijoittunut FIA:n kiihdytysajon EM-kisoissa viidenneksi vuonna 2010 ja perusti vuonna 2011 oman kiihdytysautotallin, joka kantaa nimeä ART. Tallin nimi tulee kirjaimista Ahonen Racing Team. Ahonen mäkihyppyvalmentaa vanhempaa poikaansa Mico Ahosta. Ahonen ompelee myös mäkihyppypukuja, pääasiakkaanaan Suomen Hiihtoliitto.


title: Janne Ahonen

text: Ahonen lopetti alkoholin käytön elokuussa 2013.Vuonna 2009 Ahonen oli kilpailemassa Pelkokerroin-ohjelman urheiluspesiaalissa, jossa mukana oli myös toinen entinen mäkihyppääjä, Matti Nykänen. Ahonen sijoittui jaksossa toiseksi.


title: Michael Stipe

text: John Michael Stipe (s. 4. tammikuuta 1960, Decatur, Georgia) on yhdysvaltalainen lauluntekijä, laulaja ja vuosina 1980–2011 toimineen R.E.M.-yhtyeen keulahahmo. Hänet tunnetaan erityisesti yhtyeen alkuaikojen mumisevasta laulutyylistään ("murmuring"), surrealistisista sanoituksistaan sekä poliittisesta aktivismistaan (viimeksi John Kerryn kannattajana Yhdysvaltain presidentinvaaleissa).


title: Michael Stipe

text: Monissa R.E.M:n kappaleissa Stipe laulaa duettona stemmoja yhdessä Mike Millsin kanssa. "Out of Time" -levyn "Shiny Happy People" -kappaleen hän laulaa yhdessä The B-52's -yhtyeen Kate Piersonin kanssa.


title: Michael Stipe

text: R.E.M:n yhtyeen ohessa Stipe on vieraillut monien artistien kuten Natalie Merchantin (entisen tyttöystävänsä) levyillä, pitänyt taidenäyttelyitä ja tuottanut Single Cell -yhtiönsä kautta elokuvia (mm. "Being John Malkovich" ja "Velvet Goldmine").


title: Michael Stipe

text: Stipe on Kurt Cobainin ja Courtney Loven tyttären Frances Bean Cobainin kummisetä. Kummitäti on Drew Barrymore.


title: Michael Stipe

text: Stipe on ns. pescovegetaristi (kasvissyöjä, joka syö kalaa muttei muita eläintuotteita).


title: Michael Stipe

text: Stipe on julkisesti kertonut olevansa biseksuaali.


title: Moukarinheitto

text: Moukarinheitto on yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on heittää kädensijalliseen teräsvaijeriin kiinnitettyä metallipalloa mahdollisimman pitkälle. Miesten käyttämä moukari painaa 7,26 kg ja naisten 4 kg. Pituus vaijerin kanssa on välillä 117,5–121,5 senttimetriä. Kuulan vähimmäisläpimitta on 110 millimetriä. Ringin läpimitta on 213 senttimetriä. Moukarinheittäjät antavat heitolleen vauhtia pyörähtämällä ringissä 3–4 kertaa ja vapauttamalla moukarin käsistään oikealla hetkellä. Käsiä pidetään suorina suuren kehänopeuden saavuttamiseksi.


title: Moukarinheitto

text: Miesten moukarinheitto on ollut olympialaisten ohjelmassa vuodesta 1900, mutta naisten tuloksia IAAF alkoi kirjata vasta 1995. Naisten moukarinheitto oli olympialaisten ohjelmassa ensi kertaa vuoden 2000 kisoissa Sydneyssä. Yleisurheilun MM-kisoissa laji oli kuitenkin jo vuotta aikaisemmin.


title: Moukarinheitto

text: Moukarinheitto on ainoa heittolaji, joka ei kuulu kymmenotteluun.


title: Moukarinheitto

text: Moukarinheitto on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuoden 1900 olympialaisista lähtien. Naisten moukari tuli olympialaisten ohjelmaan vuonna 2000. yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa miesten moukarinheitto on ollut ensimmäisistä MM-kilpailuista alkaen, vuodesta 1983. Naisilla moukarinheitto on ollut MM-laji vuodesta 1999 lähtien. Parhaiten arvokisojen moukarinheittokilpailuissa ovat menestyneet Neuvostoliitto, Yhdysvallat, Puola ja Unkari.


title: Moukarinheitto

text: Vain viralliset, IAAF:n vahvistamat maailmanennätykset.


title: Autuas Victor III

text: Paavi Autuas Victor III (n. 1026 – 16. syyskuuta 1087) oli paavina 24. huhtikuuta 1086 – 9. toukokuuta 1087. Hänen oikea nimensä oli Dauferus ja hänen isänsä oli Beneventon prinssi Landolfo V. 30-vuotiaana Dauferus meni Monte Cassinon luostariin ja muutti nimensä Desideriukseksi. Hänestä tuli pian luostarin apotti ja vuonna 1059 Nikolaus II nosti hänet kardinaaliksi.


title: Autuas Victor III

text: Desiderius teki monia tärkeitä palveluita paavi Pyhä Gregorius VII:lle, joka kuolinvuoteellaan nimesi Etelä-Italian kardinaaleille Desideriuksen varteenotettavimmaksi seuraajakseen. Hänet valittiin 24. huhtikuuta 1086, mutta oli aidosti vastahakoinen hänelle osoitettua kunniaa kohtaan. Pitkälle venyneen paaviksi vihkimisen jälkeen, joka tapahtui vasta 9. toukokuuta 1087, hän vetäytyi välittömästi Monte Cassinoon. Toscanan kreivitär Matilda houkutteli hänet takaisin Roomaan, mutta oleskelu siellä jäi lyhytaikaiseksi vastapaavi Klemens III ja hänen voimakkaiden kannattajiensa takia. Elokuussa hän piti Beneventossa kirkolliskokouksen, jossa Klemens III julistettiin pannaan, maallikoiden investituura kiellettiin ja sota Afrikassa olevia saraseeneja vastaan julistettiin. Kirkolliskokouksen aikana Victor sairastui ja vetäytyi Monte Cassinoon, jossa hän kuoli syyskuun 16. päivä.


title: Elohopea

text: Elohopea on raskas metallinen alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Hg (), järjestysluku 80 ja CAS-numero 7439-97-6. Elohopea poikkeaa monista muista metallisista alkuaineista siinä, että sen sulamispiste on alhainen, −38,9 °C . Se siis esiintyy huoneenlämmössä ja normaalissa ilmanpaineessa nestemäisenä. Muut metallit, joiden sulamispiste on lähellä huoneenlämpötilaa, ovat cesium, frankium, gallium ja rubidium. Elohopea on harmaan värinen ja sillä on metalleille ominainen kiilto.


title: Elohopea

text: Elohopeaa käytetään kaivostoiminnassa, paristoissa, hammaspaikoissa sekä lämpö- ja painemittareissa. Se on kuitenkin myrkyllinen raskasmetalli eli sen lääketieteelliset vaikutukset ovat ihmiselle haitallisia. Varsinkin höyrynä se on vaarallista. Myrkyllisyyden vuoksi elohopean käyttöä pyritään korvaamaan muilla ratkaisulla ja esimerkiksi käyttö kuumemittareissa on kielletty joissain maissa.


title: Elohopea

text: Ranskalaiskemisti Antoine Lavoisier nimesi elohopean alkuaineeksi tutkiessaan ilman koostumusta, mitä varten hänen piti polttaa eri aineita, mukaan lukien elohopeaa.


title: Elohopea

text: Maankuoressa esiintyy erittäin vähän elohopeaa, sen massan osuus on 0,08 miljoonasosaa. Tärkein elohopean lähde on helakanpunainen sinooperi (α-HgS). Elohopean sulfidit ovat veteen liukenemattomia ja siksi ihmiselle periaatteessa vaarattomia.


title: Elohopea

text: Elohopea esiintyy yhdisteissä hapetusluvuilla +I ja +II. Sen ulkoelektronit sijaitsevat 6s-orbitaalilla, joten elohopealla ei voi olla vajaata 5d-orbitaalia, eikä se siksi kuulu siirtymämetalleihin, vaikka löyhemmän määritelmän mukaan sen voitaisiin katsoa kuuluvan. Elohopea sijaitsee jaksollisessa järjestelmässä 12. pääryhmässä ja 6. jaksossa eli se on d-lohkon alkuaine.


title: Elohopea

text: Elohopean atomimassa on 200,59 atomimassayksikköä, tiheys 13,595 g/cm, sulamispiste −38,9 °C ja kiehumispiste 356,9 °C. Elohopealla on havaittu seitsemän pysyvää isotooppia, joista luonnossa yleisin on Hg. Alkuaineen radioisotoopeista pitkäikäisin on Hg (puoliintumisaika 444 vuotta), joka hajoaa elektronisieppauksen kautta.


title: Elohopea

text: Elohopeasta käytetty kemiallinen lyhenne Hg on peräisin aineen muinaiskreikkalaisesta sanasta johdetusta latinannoksesta "hydrargyrum" (, "hydrargyros"), "vesihopea". Latinankielisen nimityksen aineelle antoi Neron armeijan lääkäri Dioskorides. Galenos ja Plinius vanhempi käyttivät siitä nimeä "argentum vivum" eli elävä hopea (”elohopea”). Monien germaanisten kielten elohopeaa tarkoittavat sanat ovat johdettu liittämällä hopea-sanan eteen elämää tarkoittavasta indoeurooppalaisesta ğīv-sanasta johdettu etuliite. Esimerkkeinä ruotsin kvicksilver, saksan quecksilber ja englannin quicksilver. Niihin perustuu käännöslainana myös suomen sana elohopea.


title: Elohopea

text: Japanin 水銀 (ääntyy "suigin") ensimmäinen merkki tarkoittaa vettä ja jälkimmäinen hopeaa, ja merkitys on siten sama kuin kreikassa. Itäslaavilaisissa kielissä käytettävän sanan () alkuperä on jäänyt hieman hämäräksi, mutta se saattaa olla peräisin turkkilais-arabialaisesta "utarid"-sanasta, joka tarkoittaa Merkuriusta. Eteläslaavilaiset kielet sekä arabia ja turkki ovat omaksuneet sanan persian kielen "zhivah"- tai "jîvah"-sanoista, jotka myös tarkoittavat sananmukaisesti "elävää hopeaa".


title: Elohopea

text: Romaanisissa kielissä sitä vastoin elohopeaa tarkoittava sana on peräisin joko suoraan roomalaisten kaupankäynnin pääjumalalta ja jumalten sanansaattajalta Mercuriukselta (Hermes) tai planeetta Merkuriukselta, eli epäsuorasti samalta jumalalta. Siihen perustuvat esimerkiksi portugalin "mercúrio" ja ranskan "mercure", joskin ranskassa aineella on myös nimi "argent-vif" (elohopea). Englannissakin on "quicksilver"-sanan synonyyminä yleisesti käytössä myös sana "mercury".


title: Elohopea

text: Alkemistit alkoivat käyttää termiä tiettävästi 600-luvulta lähtien. Elävään hopeaan viittaava vaihtoehto pohjautuu Mercuriukseen yhdistettyihin ominaisuuksiin kuten nopeus ja liikkuvuus, joiden katsotaan liittyvän elohopean nestemäiseen olomuotoon. Toista etymologiaa taas tuetaan sillä, että elohopea oli alkemistien mukaan prima materia eli metalli, josta muut metallit ovat muodostuneet. Muuntelemalla elohopean ja rikin määriä uskottiin voitavan tuottaa puhtaampia metalleja, kuten kaikkein puhtaimpana pidettyä kultaa. Alkemisteilla oli tapana yhdistää tiettyjä metalleja tunnettuihin taivaankappaleisiin, esimerkiksi kulta vastasi Aurinkoa. Elohopean perustavanlaatuisuuteen uskoen se haluttiin yhdistää lähimpänä Aurinkoa kiertävään planeettaan eli Merkuriukseen. Alkemistit omaksuivat elohopealle saman merkin kuin Merkuriuksellekin.


title: Elohopea

text: Alkemistit käyttivät useita nimiä elohopealle, ja monet niistä olivat peräisin arabian sanoista. Muutamia näistä ovat azoth (tai azoq), tarith (rai ruscia), zaibac, zeida, zaibar (saibar), vener, ventus albus.


title: Elohopea

text: Ranskassa ja Espanjassa tehtyjen luolatutkimusten perusteella myöhäispaleoliittisella kaudella (30 000 vuotta sitten) luolien maalauksissa käytettiin voimakkaan punaisen aikaansaamiseksi sinooperia (HgS). Ei kuitenkaan tiedetä, osattiinko eristää elohopeaa sinooperimalmia kuumentamalla.


title: Elohopea

text: Olmeekeista lähtien Etelä-Amerikan kulttuureissa sinooperia hyödynnettiin koristelussa. Mayakulttuurin kukoistuksen aikaan sinooperilla koristeltiin kuninkaallisten hautoja, ja inkat käyttivät sitä kosmetiikassa ja sotamaalauksissa.


title: Elohopea

text: Kaikkein vanhimman tunnetun elohopeanäytteen löysi saksalainen arkeologi Heinrich Schliemann muinaisegyptiläisestä haudasta Kurnassa. Elohopea löytyi kookospähkinän muotoisesta astiasta, jonka valmistusajankohdaksi onnistuttiin määrittämään 1600 eaa. Muinaisessa Egyptissä elohopea samaistettiin Thotiin, magian, tieteen ja taiteen jumalaan.


title: Elohopea

text: Löydösten perusteella elohopea tunnettiin samaan aikaan myös Kiinassa ja Intiassa.


title: Elohopea

text: Aristoteles ja hänen oppilaansa Theofrastos tunsivat elohopean nestemäisen olomuodon ja sen käytön lääkkeenä. Theofrastos kuvaa mineraaleja käsittelevässä "De Lapidibus"-teoksessa keinon valmistaa elohopeaa murskaamalla kuparihuhmareessa sinooperia viinietikan kanssa. Kiinalainen alkemisti Ko Hung tunsi vastaavan menetelmän. Jo Plinius vanhempi tunsi elohopean myrkylliset vaikutukset juotuna, ja Dioskorideen mukaan sinoberikaivosten työntekijät joutuivat tämän vuoksi suojaamaan suunsa ja nenänsä. Myrkyllisyydestä huolimatta Dioskorideen mukaan elohopealla oli samoja terveyttä edistäviä ominaisuuksia kuin verikivellä: se hyydyttää verenvuodon ja auttaa ihon märkärakkuloiden hoidossa. Antiikin aikana elohopeaa käytettiin erilaisiin salvoihin ja kosmetiikkatuotteisiin – kuten toisaalta nykyaikanakin ihon valkaisuun.


title: Elohopea

text: Kiinassa ja Tiibetissä elohopealla uskottiin olevan myös elämää pidentäviä ja terveyttä edistäviä vaikutuksia. Esimerkiksi keisari Qin Shi Huangdille tarjottiin elohopean ja jaden sekoituksesta valmistettua juomaa, jonka turvin hänen uskottiin saavuttavan ikuisen elämän. Hyvistä tarkoitusperistä huolimatta keisari kärsi juoman aiheuttamista maksavaurioista ja päätyi aivokuolemaan. Ajatus elohopean tuomasta iankaikkisesta elämästä on myös intialaisessa alkemian kirjassa "Rasavātam".


title: Elohopea

text: Elohopea on siis tunnettu jo tuhansia vuosia, eikä sille voida nimetä yksiselitteisesti löytäjää eikä löytövuotta.


title: Elohopea

text: Elohopean lääketieteelliset sovellutukset jäivät kaikesta huolimatta antiikissa vähäisiksi. Sen sijaan arabioppineet kiinnostuivat sen mahdollisista terapeuttisista ominaisuuksista. Lisäksi sitä suositeltiin moniin ihosairauksiin. Ristiretkien kautta sotilaat toivat mukanaan Eurooppaan elohopeapohjaista ihonhoitoainetta nimeltä "unguentum saracenicum", ja elohopealääkkeet ja -hoitokeinot säilyivät Euroopassa pitkälle uuteen aikaan saakka. Elohopeaa käytettiin erityisesti kupan hoidossa, mikä poiki sananlaskun, jonka mukaan ”yksi yö Venuksen kanssa merkitsi loppuelämää Merkuriuksen kanssa”. Elohopean oletettu parantava vaikutus perustui siihen, että se lisäsi hikoilua ja syljen eritystä. Keskiaikaiset hoitokeinot perustuivat ruumiin nesteiden tasapainoon eli niin sanottuun humoraalioppiin. Elohopeaa käytettiin hoitokeinona pitkään 1800- ja 1900-luvuille saakka.


title: Elohopea

text: Alkemistien keskuudessa elohopealla oli keskeinen merkitys. Alkemian perimmäisenä ajatuksena on, että luonto on jatkuvassa, hitaassa kehityksessä ja pitkän ajan kuluttua kehitys päättyy, jolloin maailma on saavuttanut täydellisyyden. Metallien uskottiin puolestaan koostuvan erilaisista seossuhteista elohopeaa, rikkiä ja suolaa. Kulta oli kaikkein puhtainta mahdollista metallia. Alkemian perusajatukseen vedoten uskottiin olevan mahdollista muuttaa epäpuhtaita metalleja kullaksi muuttelemalla niiden ”seossuhteita”. Alkemistit ajattelivat nopeuttavansa tällä tavoin luonnon kehitystä.


title: Elohopea

text: Erästä elohopeayhdistettä käytettiin 1800-luvun puolivälistä 1900-luvun puoliväliin huopahattujen teossa. Käytöstä seurasi laajalti elohopeamyrkytystä hatuntekijöiden joukossa. Arvellaan, että myrkytysoireet, kuten unettomuus, dementia, hallusinaatiot ja henkinen epätasapainoisuus, ovat synnyttäneet Lewis Carrollin teoksesta "Liisan seikkailut ihmemaassa" tutun sanonnan ”hullu kuin hattumaakari” ().


title: Elohopea

text: Elohopealla on alhaisen sulamispisteensä ansiosta runsaasti sovelluksia teknisissä mittalaitteissa. Sitä käytetään esimerkiksi lämpömittareissa ja painemittareissa. Tästä on peräisin myös paineen yksikkönä käytetty elohopeamillimetri (mmHg). Elohopean myrkyllisten vaikutusten vuoksi sen käyttöä on pyritty korvaamaan muilla mittaustekniikoilla.


title: Elohopea

text: Ensimmäisissä lämpömittareissa käytettiin nesteenä alkoholia, mutta se korvattiin myöhemmin elohopealla, jonka lämpölaajeneminen oli lineaarisempaa. Myös Evangelista Torricelli hyödynsi elohopeaa keksimässään ilmapuntarissa, joka on yksinkertaisimmillaan toisesta päästä suljettu, nesteellä täytetty putki. Elohopean käytön syynä on sen suuri tiheys, jonka ansiosta rakennettava laite saadaan pienempikokoiseksi kuin muita nesteitä käytettäessä. Paineen yksikköinä saatetaan käyttää elohopeamillimetriä (mmHg) eli torria.


title: Elohopea

text: Myös kuumemittarissa on pitkään käytetty elohopeaa, mutta nyttemmin sen ovat korvanneet myrkyttömät nesteet kuten galliumin, indiumin ja tinan muodostama seos. EU on kieltänyt elohopeaa sisältävien kuumemittareiden myynnin.


title: Elohopea

text: Elohopeaa on myös hammaspaikkausaineena käytetyssä amalgaamissa. Nykyisin ne on kuitenkin korvattu muovipaikoilla.


title: Elohopea

text: Varsinkin kehitysmaissa elohopeaa käytetään laajalti kullan erottamiseen malmeista. Tällöin elohopea liukenee kultaan amalgaamiksi, ja kun elohopean annetaan haihtua, jää kulta jäljelle. Menetelmän ympäristö- ja terveyshaitat ovat kuitenkin suuret, ja elohopea onkin pyritty korvaamaan booraksilla, joka alentaa kullan sulamispistettä.


title: Elohopea

text: Elohopea esiintyy yhdisteissä hapetusluvuilla +I tai +II, joista jälkimmäinen on edeltävää yleisempi. Jännitesarjassa elohopea on kuparia jalompi eli se kuuluu jalometalleihin. Elohopea ei siis reagoi spontaanisti normaalioloissa ilman hapen, veden tai suolahapon kanssa, mutta sitä vastoin reagoi happihappojen kuten väkevän typpihapon kanssa, vapauttaen vetyä ja muodostaen elohopeasuoloja.


title: Elohopea

text: Elohopea muodostaa helposti yhdisteitä myös monien muiden metallien, ei kuitenkaan raudan kanssa.


title: Elohopea

text: Elohopeaoksidia (HgO) voidaan valmistaa kuumentamalla elohopeanäytettä noin 300–350 °C:n lämpötilaan, mutta reaktio muuttuu käänteiseksi jos lämpötila kasvaa liian suureksi (400 °C). Alkalimetallien kanssa elohopea reagoi kiivaasti. Elohopean suolat ovat lähes aina poikkeuksellisen myrkyllisiä ja aiheuttavat elohopeamyrkytyksen.


title: Elohopea

text: Elohopeaoksidi on kiinteä ja väriltään kellertävän punainen. Sitä käytetään grafiittiin sekoitettuna sinkki–elohopea- ja elohopeaparistojen elektrodeissa.


title: Elohopea

text: Elohopeasulfidia on olemassa kahta tyyppiä: α-HgS ja β-HgS. Ensimmäinen (sinooperi) on voimakkaan punaisen värinsä takia paljon käytetty väriaine. Jälkimmäinen tyyppi on väriltään musta.


title: Elohopea

text: Elohopea(I)kloridia eli kalomelia käytetään runsaasti erityyppisissä antiseptisissä voiteissa. Lääketieteessä elohopea(II)kloridia käytetään puhdistusaineena (laimennetaan veteen suhteessa 1:2 000) ja maataloudessa se oli yleinen sienimyrkky vielä 70-luvulla. Kemianteollisuudessa elohopea(II)kloridia käytetään katalyyttinä vinyylikloridin tuotannossa.


title: Elohopea

text: Orgaanista elohopeayhdistettä tiomersaalia (CHHgNaOS) käytetään muun muassa rokotteiden valmistuksessa ja säilöntäaineena sekä piilolinssinesteissä.


title: Elohopea

text:
Elohopea muodostaa muiden metallien kanssa seoksia (lejeerinkejä), joita kutsutaan amalgaameiksi. Termiä käytetään myös hopeanvärisistä hammaspaikoista (amalgaamipaikat), joiden materiaali sisältää 50 % elohopeaa.Elohopeaa tuotetaan teollisesti muun muassa pasuttamalla sinooperia (HgS). Sinooperin sisältämä rikki (S) palaa hapessa (O) rikkidioksidiksi (SO) ja puhdas elohopea (Hg) höyrystyy seoksesta.
Tiivistynyt elohopeahöyry kerätään talteen. Kaivosteollisuudessa elohopeaa on käytetty myös kullan ja hopean puhdistamiseen malmeista. Menetelmässä liuotetaan kulta tai hopea elohopeaan, jolloin muodostuu amalgaamia. Seosta kuumennetaan, jolloin elohopea höyrystyy ja jäljelle jää kulta tai hopea. Menetelmä tunnettiin Etelä-Amerikassa jo ennen espanjalaisvalloitusta. Vuonna 1566 espanjalaisvalloittajat löysivät alkuperäiskansojen perustaman suuren Huancavelicassa sijainneen elohopeakaivoksen. Samaa menetelmää käytettiin myös Kalifornian kultaryntäyksen aikaan.


title: Elohopea

text: Elohopea häiritsee veressä tapahtuvia reaktioita kuten vetyperoksidin hajoamista niin, että veden ja happikaasun sijasta syntyy vettä ja elohopeaoksidia. Kudokset voivat menettää elohopean vuoksi toimintakykynsä, ja elohopea estää entsyymien toimintaa sekä hajottaa solukalvoja. Elohopea ei poistu elimistöstä vaan kertyy keskushermostoon ja rasvakudokseen.


title: Elohopea

text: Elohopea aiheuttaa ihmiselle herkästi päänsärkyä, pahoinvointia, vatsakipuja ja ripulia. Elohopeahöyry voi aiheuttaa tulehduksen keuhkoissa. Pitkäaikaisen altistuksen vaikutukset ilmenevät myös keskushermostossa aiheuttaen muistihäiriöitä ja aistiharhoja, sekä munuaisissa, ja se voi saada aikaan myös hampaiden irtoamista. Sikiöille se voi aiheuttaa epämuodostumia ja keskushermoston vaurioita.


title: Elohopea

text: Erään tutkimuksen mukaan altistuminen orgaanisille elohopeayhdisteille aiheuttaa linnuilla homoseksuaalista käyttäytymistä.


title: Elohopea

text: Merkittävin elohopealähde ihmisravinnossa on kalaöljy. Metyylielohopeaa (CHHg) syntyy saastuneiden vesistöjen pohjissa.


title: Elohopea

text: Elohopean terveys- ja ympäristöhaitat ovat niin suuret, että useat tutkijat ovat ehdottaneet sen käytön kieltämistä vähitellen kokonaan. Vuonna 2013 aiotaankin pitää kansainvälinen kokous, jossa asiasta mahdollisesti päätetään. Tällaista täyskieltoa ei ole aikaisemmin säädetty millekään muulle alkuaineelle.


title: Elohopea

text: Jo nyt sen käyttöä eri tarkoituksiin on selvitetty ja altistuksen vähentämiseksi annettu suosituksia esimerkiksi siitä, minkä verran elohopeaa sisältävää kalaa ja äyriäisiä tulee enimmillään syödä. Rokotteiden säilöntäaineena käytettyä elohopeaa on huomattavasti vähennetty.


title: Elohopea

text: Suurin osa ihmisen aiheuttamista ilmakehään leviävistä elohopeapäästöistä tulee kuitenkin fossiilisten polttoaineiden, varsinkin kivihiilen käytöstä, sillä ne usein sisältävät luonnostaan hieman elohopeaa. Mikäli sopimus elohopean kieltämisestä tehdään, on hiilivoimaloiden savupiiput varustettava suodattimilla, jotka poistavat noin 95 % savukaasujen sisältämästä elohopeasta. Toisaalta elohopeaa leviää ilmakehään luonnostaankin muun muassa tulivuorenpurkauksissa ja elohopeaa sisältävien kivilajien rapautuessa.


title: Elohopea

text: Elohopeaa louhitaan vuosittain noin 1 400 tonnia (2006). Elohopeaa ei löydy luonnosta puhtaana, vaan sitä joudutaan erottamaan malmeista. Louhostoiminnan kannalta tärkeimmät elohopeaa sisältävät malmit ovat sinooperi ja livingstoniitti (HgSbS). Suurimmat elohopean tuottajamaat ovat Kiina, Espanja ja Kirgisia. Espanjan suurimpiin elohopealouhoksiin kuuluu Almadén, jossa oli jo Rooman valtakunnan aikaan Euroopan tärkein sinooperilouhos. Suomessa elohopeaa tuotetaan yli 20 tonnia vuodessa (2006). Maapallolla elohopeavaroja on arvioitu olevan jäljellä vielä noin 600 000 tonnia.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: Keski-Euroopan mäkiviikko () on mäkihypyn seuratuimpia tapahtumia. Se koostuu neljästä Saksan ja Itävallan maaperällä käytävästä mäkihyppykilpailusta. Mäkiviikko kilpaillaan vuodenvaihteessa ja se päättyy loppiaisena.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: Ensimmäinen Keski-Euroopan mäkiviikko kilpailtiin jo vuosien 1952 ja 1953 vaihteessa, jolloin kokonaiskisan voiton vei Josef Bradl. Mäkiviikko on sittemmin kuulunut mäkihypyn maailmancupin ohjelmaan heti sen ensimmäisestä kaudesta 1979–1980 lähtien. Useimmat mäkihyppääjät pitävät mäkiviikkoa koko lajin kovimpana mahdollisena sarjamuotoisena kilpailuna eli kovempana kuin esimerkiksi maailmancupia. Vain kaikkein tasaisin kilpailija pystyy voittamaan sen. Useiden mielestä mäkiviikon voitto on heti olympiakullan jälkeen kovin saavutus mäkihyppääjältä. Yhteensä yhdeksän mäkihyppääjää on saavuttanut mäkiviikon voiton lisäksi henkilökohtaisen olympiakullan ja maailmanmestaruuden: Helmut Recknagel, Toralf Engan, Hans-Georg Aschenbach, Matti Nykänen, Jens Weißflog, Espen Bredesen, Kazuyoshi Funaki, Thomas Morgenstern ja Kamil Stoch.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: Mäkiviikolle ominaista on muista mäkihyppykilpailuista poikkeava käytäntö, jossa hyppääjistä muodostetaan kilpailun ensimmäiselle kierrokselle kamppailupareja, ja pudotuspelityyliin voittaja parista, samoin kuin viisi parasta häviäjää (ns. "lucky losers"), pääsevät mukaan kilpailun toiselle kierrokselle. Tämä järjestelmä otettiin käyttöön mäkiviikolla 1996–1997.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text:
Mäkiviikon kokonaiskilpailun sijoitus määräytyy neljän kilpailun yhteispistemäärän perusteella.
Mäkiviikon kisoista jaetaan myös normaaliin tapaan mäkihypyn maailmancupin pisteitä.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: Jos karsinta joudutaan olosuhteiden vuoksi siirtämään kilpailupäivälle tai perumaan kokonaan, kilpailussa hypätään normaaleilla säännöillä pudotuspelin sijaan. Tästä syystä mäkiviikolla 2007–2008 vain Oberstdorfin kilpailussa käytettiin pudotuspelisysteemiä.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: Eniten mäkiviikon voittoja on ottanut Suomen Janne Ahonen, viisi kertaa. Saksaa ja Itä-Saksaa edustanut Jens Weißflog on voittanut neljä kertaa sekä Norjan Bjørn Wirkola ja Itä-Saksan Helmut Recknagel kolme kertaa. Suomalaisista mäkiviikon on voittanut kahdesti Veikko Kankkonen ja Matti Nykänen.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: Saksan Sven Hannawald (2001–2002), Puolan Kamil Stoch (2017–2018) ja Japanin Ryōyū Kobayashi (2018–2019) ovat ainoina voittaneet kaikki neljä mäkiviikon osakilpailua samalla kaudella. Suurimmalla voittomarginaalilla mäkiviikon on voittanut Puolan Adam Małysz.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: * Kilpailu hypättiin poikkeuksellisesti Bischofshofenin mäestä, koska Innsbruckin kilpailu peruttiin voimakkaan tuulen takia.


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: 4 voittoa


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: 3 voittoa


title: Keski-Euroopan mäkiviikko

text: Ei osakilpailuvoittoa


title: Investituurariita

text: Investituurariita oli merkittävin maallisen ja kirkollisen vallan yhteenotto keskiajalla. Se alkoi 1000-luvulla Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ja paavin välisenä riitana siitä, kenellä on oikeus nimittää kirkon toimihenkilöt (investituura). Riita johti lopulta lähes 50 vuotta kestäneeseen sisällissotaan ja Saksalais-roomalaisen keisarikunnan hajoamiseen niin, etteivät Saksan alueen valtakunnat yhdistyneet uudestaan ennen 1800-lukua.


title: Investituurariita

text: Ennen investituurariitaa kirkonhenkilöiden nimitys oli teoriassa kirkon sisäinen asia, mutta käytännössä sen suorittivat maalliset hallitsijat. Investituuraseremoniassa vastavalittu piispa tai apotti astui maallisen johtajan eteen ja sai tältä sauvan ja sormuksen vallan merkiksi.


title: Investituurariita

text:
Koska piispan tai apotin asemaan liittyi usein merkittävästi maaomaisuutta ja vaurautta, oli maalliselle hallitsijalle taloudellisesti hyödyllistä nimittää joku hänelle uskollinen henkilö. Piispat ja apotit olivat usein itsekin osa maallista hallintoa hallinnollisten kykyjensä ansiosta. Lisäksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarilla oli erityinen oikeus valita paavi. Paavi vastavuoroisesti nimitti ja kruunasi seuraavan keisarin, joten harmoninen suhde kahden osapuolen välillä oli tärkeää.
Kriisi sai alkunsa kun ryhmittymä kirkon sisällä, gregoriaaniset reformistit, päättivät vapauttaa kirkon maallisten hallitsijoiden vallasta poistamalla investituuraseremonian. Reformistit tiesivät, että tämä ei olisi mahdollista niin kauan kuin keisarilla oli oikeus nimittää paavi, joten ensimmäinen askel oli siirtää paavin nimittäminen kirkolle. Tilaisuus tähän tuli 1050-luvulla kun Henrik IV:stä tuli keisari nuorella iällä. Reformistit tarttuivat tilaisuuteen, kun keisari oli vielä lapsi eikä voinut reagoida tilanteeseen. Vuonna 1059 kirkolliskokous Roomassa julisti, että maallisilla johtajilla ei ollut oikeutta osallistua paavin nimittämiseen ja loi kardinaalikollegion, joka koostui vain kirkon edustajista. Kardinaalikollegio on tänäkin päivänä tapa, jolla paavi valitaan.


title: Investituurariita

text: Kun paavin hovi hallitsi paavin valintaa, se pystyi nyt hyökkäämään investituuraa vastaan laajalla rintamalla.


title: Investituurariita

text:
Vuonna 1075 paavi Pyhä Gregorius VII julisti "Dictatus Papaessaan" investituurakäytännön lopettamisen. Tähän aikaan Henrik IV ei enää ollut lapsi ja hän reagoi julistukseen lähettämällä Gregorius VII:lle kirjeen, jossa hän syrjäytti Gregoriuksen ja vaati uuden paavin valintaa.
Vuonna 1076 Gregorius vastasi kirjeeseen julistamalla kuninkaan pannaan, erottamalla hänet kirkosta ja erottamalla hänet keisariudesta. Näin ollen Henrik IV ei enää ollut Saksan kuningas eikä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari. Käytännössä paavi ja keisari olivat julistaneet toisensa pois virasta.


title: Investituurariita

text: Julistusten paneminen täytäntöön oli asia erikseen, mutta kohtalo oli Gregoriuksen puolella. Saksan aatelisto oli iloinen kuullessaan kuninkaansa viraltapanosta. Se käytti tilannetta verukkeena kapinoinnille ja kuninkaallisen vallan siirtämiselle. Aatelisto vaati paikallista hallintaoikeutta talonpoikiin ja omaisuuteen, rakensi aiemmin kiellettyjä linnoituksia ja rakensi paikallisen feodaalihallinnon päästäkseen eroon keisarikunnasta.


title: Investituurariita

text: Henrik IV:llä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin peräytyä, koska hän tarvitsi aikaa suunnatakseen sotajoukkonsa kuningaskuntansa kapinallisia vastaan. Vuonna 1077 hän matkusti Pohjois-Italian Canossaan, missä hän tapasi paavin ja pyysi häneltä henkilökohtaisesti anteeksi. Katumuksensa merkiksi hän seisoi lumessa paljain jaloin keskellä talvea. Gregorius poisti pannan, mutta Saksan aatelisto ei ollut yhtä valmis luopumaan tilaisuudestaan. He valitsivat kilpailevan kuninkaan nimeltään Rudolf.


title: Investituurariita

text: Vuonna 1081 Henrik IV:n onnistui vangita ja tappaa Rudolf ja samana vuonna hän valloitti Rooman aikomuksenaan syrjäyttää Gregorius VII voimalla ja korvata tämän suopeammalla paavilla. Gregorius VII kutsui avukseen liittolaisensa normannit Etelä-Italiasta ja nämä pelastivat hänet saksalaisilta vuonna 1085. Normannien onnistui saada Rooma haltuunsa, mutta kun Rooman asukkaat nousivat kapinaan Gregoriusta vastaan, hänen oli paettava normannien kanssa etelään, missä hän pian kuoli.


title: Investituurariita

text: Investituurariita jatkui vielä vuosikymmeniä, kun jokainen seuraava paavi taisteli investituuraa vastaan yrittämällä synnyttää kapinaa Saksassa. Henrik IV:tä seurasi hänen kuolemansa jälkeen hänen poikansa Henrik V, joka ei myöskään halunnut luopua investituurasta.


title: Investituurariita

text: Viidenkymmenen vuoden taisteluiden jälkeen kompromissiin päästiin vuonna 1122 Wormsissa, jossa sovittiin, että investituura lakkautetaan, mutta maallisille johtajille annettaisiin epävirallisia mahdollisuuksia vaikuttaa nimitysprosessiin.


title: Investituurariita

text: Ennen investituurariitaa Saksa oli Euroopan voimakkaimpia yhdistyneitä kuningaskuntia. Viisikymmentä vuotta kestäneiden kirkon kanssa käytyjen kiistojen aikana se heikkeni ja hajosi osiin. Paikallisten hallitsijoiden valta talonpoikiin kasvoi, maaorjuus lisääntyi ja kansalaisten oikeudet vähenivät. Verot ja sotaväenotot lisääntyivät samalla kun valtioiden kassat hupenivat.


title: Investituurariita

text: Erimielisyydet eivät päättyneet Wormsiin. Kiistat paavin ja keisarin välillä jatkuivat, kunnes Pohjois-Italia jäi kokonaan keisarikunnan haltuun. Keisari Fredrik II:n aikana kirkko käynnisti ristiretkiä Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa vastaan.


title: Alaluokka

text: Alaluokka voi viitata ainakin seuraaviin asioihin:


title: Luokka

text: Luokka voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tauriini

text: Tauriini (CHNSO, "2-aminoetaanisulfonihappo") on biologisesti tärkeä kemiallinen yhdiste. Se eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1827 sonnin sapesta, joten yhdiste nimettiin sen mukaisesti: sonni eli kreik. Ταύρος ja latinaksi "taurus". Puhdas tauriini on valkoista, oikeastaan lähes väritöntä, kiteistä ainetta, joka maistuu lievästi happamalta. Tauriinin moolimassa on 125,15 g/mol, sulamislämpötila on noin 300 °C; sulaessaan tauriini samalla hajoaa. Tauriinin CAS-numero 107-35-7.


title: Tauriini

text:
Tauriinia on suhteellisen helppoa valmistaa teollisesti. Lähtöaineena on 1,2-dikloorietaani eli etyleenidikloridi, jota saadaan öljynjalostuksen yhteydessä tuotetusta eteenistä liittämällä eteenimolekyyliin klooria.
Tauriini on aminohappo mutta ei karboksyylihappo. Tauriini ei osallistu ihmiselimistössä alfa-aminokarboksyylihappojen tapaan proteiinien synteesiin. Sen sijaan sitä esiintyy ihmisen elimistössä vapaana aminohappona mm. aivoissa, joissa se on toiseksi yleisin vapaa aminohappo. Tauriinia on lisäksi silmän verkkokalvossa, sydän- ja luustolihaskudoksessa sekä sapessa. Tauriinia erittyy myös äidinmaitoon.


title: Tauriini

text: Aikuisessa ihmisessä tauriinia on noin 1 g ruumiinpainokiloa kohti. Aikuisilla tauriinia voidaan syntetisoida B6-vitamiinin läsnä ollessa rikkiä sisältävistä alfa-aminohapoista, kysteiinistä tai metioniinista. Päivittäin tauriinia kyetään syntetisoimaan keskimäärin 0,4–1,0 mmol (50–125 mg), ja synteesi tapahtuu pääasiallisesti maksassa ja aivoissa. Synteesi on voimakkaampaa miehillä kuin naisilla. Tauriinin muodostuminen on melko hidasta ja voimakas lihasrasitus hidastaa sitä entisestään, joten ravinnosta saatavalla tauriinilla on merkitystä. Tauriini ei kuitenkaan ole ihmiselle välttämätön ravintoaine eikä sille ole annettu saantisuositusta.


title: Tauriini

text: Toisin kuin aikuiselle ihmiselle imeväisikäiselle lapselle tauriini on välttämätön ravintoaine, jota on saatava joko äidinmaidosta tai äidinmaidonkorvikkeesta. Energiajuomien ohella synteettistä tauriinia käytetäänkin äidinmaidonkorvikkeiden valmistukseen.


title: Tauriini

text: Energiajuomiin tauriinia on lisätty 1990-luvun lopulta asti. On kuitenkin tutkittu ettei tauriinilla ole niissä merkittävää terapeuttista, joskaan ei haitallistakaan vaikutusta.


title: Tauriini

text: Joillekin nisäkkäille tauriini on elintärkeä koko elämän ajan. Esimerkiksi kissan on saatava riittävästi tauriinia päivittäisestä ravinnostaan. Tauriinia kissan luonnolliseen ruokavalioon tulee sen pyytämistä pikkujyrsijöistä ja linnuista, jotka se syö luineen ja sisäelimineen. Kuumentaminen tuhoaa suurimman osan tauriinista. Teollisiin kissanruokiin onkin tarpeen lisätä synteettistä tauriinia. Tauriinin puute voi aiheuttaa kissanpennuilla sokeutumisen. Emokissan tauriininpuutos voi johtaa kuolleiden tai epämuodostuneiden pentujen syntymiseen.


title: Tauriini

text: Apinalla tauriininpuutoksen on havaittu aiheuttavan samantyyppisiä silmän verkkokalvon muutoksia kuin kissalla. Tauriinin voidaan olettaa vaikuttavan myös ihmislasten verkkokalvon kehitykseen, vaikka suoraa näyttöä asiasta ei olekaan.


title: Energiajuoma

text: Energiajuomalla tarkoitetaan kofeiinipitoisia virvoitusjuomia, jotka ovat piristäviä. Energiajuomat eivät muutoin poikkea sokeria sisältävistä tai sokerittomista virvoitusjuomista, kuin että energiasisällön lisäksi niiden piristävä vaikutus saadaan aikaan piristeillä: esimerkiksi kofeiinilla, guaranalla tai tauriinilla. Energiajuomien kofeiinimäärä on vakio: 32 mg/dl. 0,33 litran tölkillinen sokeripitoista energiajuomaa vastaa vaikutuksiltaan pientä kuppia kahvia, jossa on 3–4 sokeripalaa.


title: Energiajuoma

text: Yleisimmin käytettyjä ainesosia ovat kofeiini, tauriini, guarana, glukuronilaktoni ja maltodekstriini. Energiajuomissa käytettävä tauriini on synteettistä. Näiden lisäksi juomia on usein täydennetty vaihtelevalla määrällä erilaisia B-ryhmän vitamiineja, inositolia ja koliinia. Jotkut juomat sisältävät suuren määrän sokeria, mutta myös sokerittomia vaihtoehtoja on markkinoilla. Sokeroimattomien energiajuomien energiapitoisuus jää alhaiseksi.


title: Energiajuoma

text: Juomia markkinoidaan tyypillisesti nuorille kuluttajille ja opiskelijoille. Juomien valmistajat ja maahantuojat kertovat energiajuomien sopivan erityisesti autoiluun, työpaikoille ja illanviettoon, jos tarkoitus on valvoa myöhään. Energiajuomien ostamiselle ei ole ikärajaa, mutta Suomessa erinäiset vanhempainyhdistykset ovat antaneet omia suosituksiaan kauppiaille. Vuonna 2004 energiajuomia myytiin Suomen päivittäiskaupoissa yli 2,7 miljoonaa litraa, vuonna 2009 määrä oli 10 miljoonaa litraa.


title: Energiajuoma

text: Energiajuomia ei suositella lapsille, raskaana oleville tai kofeiiniherkille henkilöille. Elintarvikeviraston suositus perustuu juomien korkeaan kofeiinipitoisuuteen (max 320 mg/l). Elintarviketurvallisuusvirasto edellyttää tämän vuoksi, että energiajuomien pakkausmerkinnöissä tulee olla varoitusmerkintä liiallisen käytön haitoista ja suositus vuorokautisesta käyttömäärästä, joka on yleensä muutamia tölkkejä päivässä. Kupillisessa kahvia kofeiinin määrä on suhteessa sama kuin yhdessä energiajuoma-annoksessa. Monet kauppiaat haluaisivatkin energiajuomiin lakisääteisen ikärajan niiden terveysvaikutuksien vuoksi. Energiajuomien korkean kofeiinipitoisuuden vuoksi monet kauppiaat ovat laittaneet ikärajan niille. Esimerkiksi vuonna 2010 asetettu myyntikielto alle 15-vuotiaille Alavieskassa on rauhoittanut elämää paikkakunnan kouluissa.


title: Energiajuoma

text: Energiajuomat eivät ole urheilujuomia. Kofeiinipitoisuutensa vuoksi energiajuomat eivät korvaa nestehukkaa, vaan lisäävät sitä: kofeiini poistaa nestettä elimistöstä ja juoman mahdollinen sokeri aiheuttaa nopean verensokeritason vaihtelun. Pesäpalloliitto kielsi vuoden 2011 helmikuussa energiajuomien myymisen ja välittämisen alle 16-vuotiaiden urheilutapahtumissa, perustellen päätöstä kofeiinin haitallisuudella nuorille ja ettei energiajuomissa ole mitään nuorten tarvitsemia ainesosia. Myös Tampereen klassillisessa yläkoulussa energiajuomien juonti on kielletty.


title: Energiajuoma

text: Alkoholijuomien ja energiajuomien yhteisvaikutuksista ei ole kattavaa tutkimustietoa, mutta Elintarvikevirasto on antanut käyttösuosituksia alkoholin yhteydessä ja kehottaa varovaisuuteen.


title: Energiajuoma

text: Energiajuomien kohdalla on esitetty toisinaan arveluita niiden turvallisuudesta. EU:n elintarvikealan tiedekomitea SCF (Scientific Committee on Food) on antanut lausunnon energiajuomien ja niiden piristävien ainesosien turvallisuudesta vuonna 1999 ja täydentänyt lausuntoaan vuonna 2003. Komitean mukaan energiajuomien kofeiinipitoisuudet eivät ole niin korkeita, että niiden kohtuullisen käytön mukana saadut kofeiinimäärät olisivat haitallisia terveille aikuisille. Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto EFSA:n vuonna 2009 tekemän tieteellisen lausunnon mukaan energiajuomien säännöllinen käyttö ei ole ”turvallisuuden kannalta huolestuttavaa”.


title: Energiajuoma

text: Yhteys runsaalla energia-/virvoitusjuomien käytöllä ylipainoon ja rasvamaksan kehittymiseen on hyvin tunnettu. Sokeroiduissa juomissa maksan rasvoittaa suuri kalorimäärä, sokerittomissa kevytjuomissa käytetty aspartaami omaa myös yhteyden rasvamaksan kehittymiseen. Käyttäjän iästä riippumatta virvoitus- ja energiajuomien suurkulutusta ei suositella, vedoten ylipainon sekä maksan rasvoittumisen riskiin. Lisäksi tällaisten juomien vaikutuksesta hampaiden kiillevauriot lisääntyvät sekä happohyökkäys pitenee.


title: Energiajuoma

text: Energiajuomien käyttö alkoholijuomien yhteydessä on yleistä etenkin nuorten aikuisten keskuudessa. Yhteisvaikutuksiin havahduttiin, kun vuonna 2001 kolmen naisen kuoleman epäiltiin johtuvan alkoholin ja energiajuomien yhteiskäytöstä. Täyttä varmuutta yhteiskäytön osuudesta kuolemiin ei kuitenkaan ole. Läheltä piti -tapauksia on myös raportoitu. Brasilialaisessa tutkimuksessa on selvitetty, että energiajuoma vääristää humalatilan tunnetta vähentäen heikotusta ja päänsärkyä ja saa siten henkilön tuntemaan alkoholin vaikutuksen vähäisemmäksi kuin mitä se todellisuudessa on.


title: Energiajuoma

text: EU-direktiivi kieltää yli 1,2-tilavuusprosenttia sisältävien alkoholijuomien täydentämisen vitamiineilla tai kivennäisaineillta ja alkoholijuomien väittämisen terveysvaikutteisiksi. Muiden aineiden lisäämiselle alkoholijuomiin ei ole rajoituksia, joten energiajuomien lisääminen alkoholiin on laillista. Tuotevalvontakeskus suhtautuu varauksella alkoholi- ja energiajuomien yhdistämiseen ja kehottaa välttämään niitä varovaisuusperiaatteeseen vedoten, sillä niiden yhteisvaikutuksista ei ole riittävästi tutkimustietoa. Etenkin humalahakuisessa juomisessa energiajuomien ainesosien saanti voi nousta huomattavan suureksi.


title: Energiajuoma

text: Energiajuomien yleiset lisäaineet tauriini ja guarana sallittiin Suomessa vuonna 1998. Juomien markkinat ovat kasvaneet selvästi 2000-luvun alussa. Erilaisten merkkien ja niiden muunnelmien määrä on lisääntynyt ja brändien estetiikkaan panostetaan paljon.


title: Energiajuoma

text: Ensimmäinen suomalainen energiajuomatuotemerkki oli Laihian Maltaan Vita Nova, jota on valmistettu 1970-luvulta alkaen.


title: Mustaherukka

text: Mustaherukka ("Ribes nigrum") eli mustaviinimarja on herukoiden sukuun kuuluva yksikotinen pensas, joka kasvaa suurimmassa osassa Eurooppaa sekä villinä että viljeltynä.


title: Mustaherukka

text: Mustaherukka on 1–1,5 metriä korkea pensas. Lehtilapa on 6–10 cm leveä ja 3–5-liuskainen. Lehti on päältä kalju ja alta karvainen. Lehtien liuskat ovat suippoja. Mustaherukan kukinto on nuokkuva monikukkainen terttu. Kukan tukilehti on huomattavasti lyhyempi kuin kukkaperä. Kukat ovat kaksineuvoisia ja väriltään punertavan tai ruskehtavan vihreitä. Verhiö on karvainen ja keltanystyinen. Terälehdet ovat verholehtiä lyhyempiä. Kukkapohjus on kellomainen. Hedelmä on halkaisijaltaan 6–12 mm ja väriltään tavallisesti musta marja, mutta myös vihreähedelmäisiä yksilöitä tavataan.


title: Mustaherukka

text: Mustaherukka on puutarhamarjojen C-vitamiinikuningas, jo 50 grammaa riittää täyttämään päivittäisen C-vitamiinin tarpeen. Mustaherukassa on myös runsaasti E- ja K-vitamiineja sekä kuituja. Mustaherukan siementen rasvahappokoostumuksen uskotaan suojaavan erilaisilta verisuonitaudeilta ja auttavan atooppisissa ihotulehduksissa, PMS:ssä, sokeritaudissa, MS-taudissa ja alkoholismissa. Mustaherukoilla uskotaan myös olevan naisten hormonitasapainoa säätelevä vaikutus. Mustaherukasta voidaan valmistaa hyytelöä, hilloa, mehua ja likööriä. Marjat ovat myös hyvä lisuke joihinkin ruokiin.


title: Mustaherukka

text: Mustaherukka on euraasialainen laji. Sen luontainen levinneisyysalue ulottuu Britteinsaarilta Itä-Aasiaan. Euroopassa sitä tavataan kaikkialla Välimeren maita, Islantia ja aivan pohjoisimpia tundraseutuja lukuun ottamatta. Suomessa mustaherukkaa on luonnonvaraisena koko maassa, mutta aivan Pohjois-Lapissa se on harvinainen. Kuitenkin paikoittain se on hyvin menestyvä.


title: Mustaherukka

text: Mustaherukka suosii kosteahkoja savi- ja humuspitoisia kasvupaikkoja. Yleisimmillään se on lehtokorvissa ja puronvarsilehdoissa, jokien ja purojen varsilla ja vesistöjen lähellä. Mustaherukka pitää ravinteikkaasta maasta ja viihtyy sekä aurinkoisessa että puolivarjoisessa kasvupaikassa.


title: Mustaherukka

text: Mustaherukkaa viljellään laajalti marjojensa vuoksi. Jos pensaita leikataan joka vuosi, niitä ei tarvitse tukea. Suomessa suosituimpia lajikkeita ovat ’Öjebyn’, ’Melalahti’ ja ’Mortti’. Keskisato vuodessa on noin 3 000 kiloa hehtaarilta.


title: Joseph Merrick

text: Joseph Carey Merrick (5. elokuuta 1862 – 11. huhtikuuta 1890) oli viktoriaanisen ajan Englannissa elänyt mies, joka tunnettiin epämuodostumiensa vuoksi nimellä ”Elefanttimies”.


title: Joseph Merrick

text: Merrick syntyi Leicesterissä kolmilapsisen perheen esikoisena. Hänessä alkoi näkyä epämuodostumia noin kolmevuotiaana. Hänen äitinsä kuoli pojan ollessa 11- tai 12-vuotias, ja noin 15-16-vuotiaasta alkaen hän asui köyhäintalossa, oli kengänkiillottaja kaduilla ja sai kuulla paljon pilkkaa työssään. Hän vietti suurimman osan elämästään sirkuksen vetonaulana. Myöhemmin hän saavutti rujon ulkomuotonsa vuoksi ihmisten ja jopa kuningatar Viktorian myötätunnon. Epämuodostuneiden ihmisten esitteleminen kuitenkin kiellettiin 1886.


title: Joseph Merrick

text: Elefanttimiestä hoitanut lääkäri Frederick Treves otti 1886 tämän hoiviinsa. Siitä alkaen hän eli lahjoitusvarojen varassa, ja Traves saattoi jopa laajentaa sairaalaansa yläluokan runsaan tuen ansiosta. Kuningas Edward VII vieraili tapaamassa elefanttimiestä ja piti häneen säännöllisesti yhteyttä.


title: Joseph Merrick

text: Merrick nukkui yleensä istuma-asennossa pystyäkseen hengittämään. Hän kuoli 11. huhtikuuta 1890 laskettuaan päänsä tyynylle, jolloin hänen niskansa murtui.


title: Joseph Merrick

text: Merrickin uskotaan kärsineen Proteus-oireyhtymästä, joka on perinnöllinen epämuodostumia aiheuttava sairaus. Tämä diagnoosi tehtiin vasta 1970-luvulla. Merrickin elinaikana lääkärit uskoivat hänen sairastavan elefantiaasia eli elefanttitautia. Merrickin luurankoa säilytetään Royal London Hospitalissa.


title: Joseph Merrick

text: Tiedemiehet ovat tutkineet proteus-oireyhtymästä kärsivien geenimuutoksia, tutkijat ovat selvittäneet geenimutaation osuutta taudin syntyyn. Yhdysvaltalaisen National Genome Research -instituutin tutkijat löysivät sairastuneissa kudoksissa mutaation geenissä AKT1. Tutkijoiden tarkoituksena on varmistaa vielä Merrickin jäännöksistä, sairastiko hän proteus-sairautta.


title: Joseph Merrick

text: David Lynch on ohjannut Merrickin elämään löyhästi perustuvan elokuvan "Elefanttimies".


title: Joseph Merrick

text: Amerikkalainen progressive metal yhtye Mastodon on omistanut kappaleet "Elephant Man", "Joseph Merrick" ja "Pendulous Skin" Merrickille.


title: Super Mario Bros.: Lost Levels

text: Super Mario Bros.: The Lost Levels (alkup. nimi Super Mario Bros. 2) on Nintendon kehittämä ja alun perin vuonna 1986 Nintendo Entertainment System -pelikonsolille julkaisema "Mario"-tasohyppelypelisarjan videopeli. Peli julkaistiin Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa ensimmäisen kerran vuonna 1993 "Super Mario All-Stars" -kokoelman mukana. Peli julkaistiin myös Game Boy Color -käsikonsolille yhdessä alkuperäisen Super Mario Bros. -pelin kanssa nimellä "Super Mario Bros. Deluxe", joka toimi myös lähtökohtana "Super Mario Advance" -uudelleenjulkaisusarjalle.


title: Super Mario Bros.: Lost Levels

text: Teknisesti Lost Levels on lähes identtinen ensimmäisen "Super Mario Bros." -pelin kanssa, mutta sen kentät ovat aiempaa haastavammat. Tämän vuoksi Nintendo ei alun perin halunnut julkaista peliä Yhdysvalloissa. Lost Levels esitteli vain kolme uutta hahmoa: lentävän version pahamaineisesta Blooper-vihollisesta ("naamio" alkuperäisessä "Bergsala Oy:n" käännöksessä) sekä punaisen nopeammin liikkuvan version piraijakasvista (Piranha Plant) ja uusimmissa Mario-peleissä paluun tehneen "myrkkysienen" (Poison Mushroom), joka on Mario-pelien "taikasienen" (Magic Mushroom) vastakohta. Kun myrkkysieneen törmää, Super Mario muuttuu tavalliseksi Marioksi, tavallinen Mario puolestaan kuolee.


title: Super Mario Bros.: Lost Levels

text: Edeltäjästään eroten uimakentissä tapaa normaalisti maan päällä liikkuvia vihollisia ja pyöriviä tulipallotankoja esiintyy normaaleissa tasoissa (eikä ainoastaan linnoissa). Lisäksi pelissä oli uutena asiana puhaltavat lehtimyrskyt, jotka vaikeuttavat liikkumista radalla. Erona alkuperäiseen "Super Mario Bros." -peliin oli myös se, että peliä ei voi pelata kaksinpelinä. Pelissä on vain yksinpeli, jossa pelaaja saa valita, pelaako Mariolla vai Luigilla. Toisin kuin alkuperäisessä Super Mario Bros. -pelissä, hahmoilla on eroa: esimerkiksi Luigi hyppää korkeammalle kuin Mario, mutta pysähtyy hitaammin.


title: Super Mario Bros.: Lost Levels

text: Juonellisesti peli on suora jatkumo edellisestä Mario-pelistä "Super Mario Bros". Mariolle hävittyään Bowser sieppaa jälleen prinsessa Peachin. Peli julkaistiin Japanissa nimellä Super Mario Bros. 2, mutta Yhdysvalloissa julkaistu Super Mario Bros. 2 on täysin eri peli. Myös länsimainen SMB2 on myöhemmin julkaistu Japanissa nimellä "Super Mario Bros. USA".


title: Super Mario Bros. 2

text: Super Mario Bros. 2 on Nintendon kehittämä ja alun perin 1988 Nintendo Entertainment System-pelikonsolille julkaisema "Mario" -tasohyppelypelisarjan videopeli.


title: Super Mario Bros. 2

text: Alkuperäisen Super Mario Bros. -pelin julkaistiin Japanissa jo 1986, mutta sitä ei julkaistu NES:ille Pohjois-Amerikassa eikä Euroopassa. Koska kolmas Super Mario Bros. -peli oli jo tulossa, Nintendo näki järkevimpänä täyttää ensimmäisen ja kolmannen pelin välisen aukon. Amerikan Nintendon ehdotuksesta Japanissa julkaistu "Doki Doki Panic" -peli muutettiin Mario kakkoseksi, sillä se oli jo ennestään japanissa suuri hitti. Itse asiassa "Doki Doki Panic" oli alun perin suunniteltu jo Mario-peliksi ennen kuin Nintendo solmi sopimuksen Fuji Televisionin kanssa Yume Kōjō -tapahtuman maskottien käyttämisestä kehitteillä olevaan pelimoottoria varten, jolloin "Doki Doki Panic" sai alkunsa. Länsimaissa "Doki Doki Panic" kuitenkin sitten palautettiin alkuperäisen suunnitelman mukaan Mario-peliksi. Myöhemmin tämä Mario-peli julkaistiin myös Japanissa nimellä "Super Mario USA".


title: Super Mario Bros. 2

text: Pelin juoni sijoittuu Subconin unimaahan. Pelissä voi pelata Mariolla, Luigilla, Peachilla tai Toadilla, joilla pyritään selviytymään kentistä eteenpäin kohti Wart-sammakon linnaa, jossa Wart pitää Subconin kansaa vangittuna.


title: Super Mario Bros. 2

text: Pelin tyyli poikkeaa muista 2D-Mario-peleistä. Pelissä vihollisia ei voi päihittää hyppäämällä niiden päälle, vaan pelaajien on vedettävä nauriita sekä muita esineitä maasta ja heiteltävä niillä vihollisia. Myös pelin viholliset eroavat aiempien Mario-pelien vihollisista, ja kyseessä on ensimmäinen Mario-peli, jossa hahmoilla oli "elämämittari".


title: Super Mario Bros. 2

text: Jokaisessa pelin kentässä voi pelaaja valita haluamansa neljästä pelihahmosta kentän suorittamista varten. Jokaisella hahmolla on omat erikoisominaisuutensa pelaamisen kannalta: Mario on perushahmo, Luigi yltää hypyillään korkeimpiin kohtiin, Toad poimii tehokkaammin juureksia ja Peach pystyy mekkonsa avulla leijumaan jonkun matkaa ilmassa.


title: Super Mario Bros. 2

text: Myöhemmissä Mario-peleissä on tavattu Super Mario Bros. 2:n "Shyguy"-hahmojen eri versioita sekä Pokey-kaktusvihollinen. Alkuperäinen SMB2 julkaistiin länsimaissa lopulta Super Nintendo Entertainment Systemille vuonna 1993 osana "Super Mario Allstars" -kokoelmaa, jossa peli sai nimen "". Myös länsimainen SMB2 on myöhemmin julkaistu Japanissa nimellä "Super Mario Bros. USA". SMB2 on julkaistu myös osana "Super Mario Advance" -uudelleenjulkaisusarjaa, jonka aloitti "Super Mario Bros. Deluxe" Game Boy Colorilla. Sama peli sisälsi myös Mario Bros. -pelin moninpeliä varten.


title: Castor (tähti)

text: Castor (α Geminorum) on kuudesta komponentista muodostuva tähti Kaksosten tähdistössä. Castor ja Pollux ovat saaneet nimensä kreikkalaisen taruston kaksosten, Kastorin (lat. Castor) ja Polydeukeen (lat. Pollux) mukaan. Se on Kaksosten päätähdistä toiseksi kirkkain, hyvä kakkonen Polluxille. Castor on 15 parsekin eli 51,6 valovuoden päässä, ja sen näennäinen kirkkaus V on 2,88. Tähden spektriluokka on A2Vm ja väri-indeksi 0,04. Castor on itse asiassa kuusi eri tähteä. Kaikkien Castorin tähtien yhteinen kirkkaus on 52,4 aurinkoa. Castor kuuluu Castorin liikkuvaan tähtiryhmään, jossa on myös mm. Vega ja Fomalhaut ja jonka ikä on 100–300 miljoonaa vuotta. Castorin metallipitoisuus Fe/H on -0,20.


title: Castor (tähti)

text: Viimeistään vuonna 1718 huomattiin, että Castor on itse asiassa kaksoistähti komponenttien magnitudin ollessa 2,9 ja 2,0. Saattaa olla, että Cassini oli havainnut tämän jo vuonna 1678. Välimatkaa Castor AB:n komponenteilla oli 6 kaarisekuntia ja kiertoaika toistensa ympäri noin 350 vuotta. Tähtien väli on noin 100 AU. Kirkkaamman spektriluokka on A1V, himmeämmän A2-5Vm.


title: Castor (tähti)

text: Tähtiparin molemmat komponentit ovat vielä spektroskooppisia kaksoistähtiä, jolloin systeemin tähtien lukumäärä nousee neljään. Castor AB:tä voidaan merkitä AabBab. Castor A:sta tulee flareja, voimakkaita leimahduksia, mikä on tyypillistä nuorille punaisille kääpiöille tai entisille T Tauri -tähdille. Castor A on aktiivinen röntgenalueella, mikä ei ole tyypillistä A-tyypin pääsarjan tähdelle. Aikaisemmin oletettiin, että Castor Aa ja Ab olisivat samaa tyyppiä, kuten myös keskenään Castor Ba ja Bb. Tämä ei ole täysin varmaa. Castorin komponenttien spektri kertoo, että molemmat ovat kaksoistähtiä, mutta niiden luonteesta ei ole varmaa tietoa.


title: Castor (tähti)

text: Castor A on A1V-tyypin tähti, jonka massa on 2,15 aurinkoa ja säde ehkä 2,3 auringon sädettä ja luminositeetti visuaalisessa, silmin nähtävässä alueessa 17 -- 34 aurinkoa tai enemmän, riippuen Aa:n tyypistä.


title: Castor (tähti)

text: A:n komponenttien kiertoaika on 9,21 päivää melko elliptisellä radalla (soikeus "e" = 0,499) ja seuralaisen spektrityyppi ehkä (K6-M1)V yhden näkemyksen mukaan.


title: Castor (tähti)

text: B:n komponenttien kiertoaika on noin 2,93 päivää melko ympyrämäisellä radalla. Castor B:n seuralaisen spektriluokka lienee erään näkemyksen mukaan M(1-2)V. Toinen väite on, että olisi kaksi A5-luokan tähteä, joiden säde on 1,5 aurinkoa, kirkkaus 6 aurinkoa ja systeemin kokonaismassa 2,3 Aurinkoa.


title: Castor (tähti)

text: Castorilla on lisäksi vielä himmeä kumppani noin 73 kaarisekunnin eli noin 1 100 AU:n päässä, jolla on sama parallaksi ja liikesuunta avaruudessa. Kiertoaika Castor AB:n ympäri on noin 10 000 vuotta, tai todennäköisemmin rata on Castoria ohittava hyperbeli. Se on YY Geminorum, joka on spektroskooppinen kaksoistähti, ja pimennysmuuttuja. Tämän spektriluokka on dM1e+dM1e ja kirkkaus 9,1-9,7, joka vaihtelee säännöllisesti jaksolla 0,81 päivää. Näin Castorin tähtijärjestelmässä on kuusi jäsentä.


title: Henrik III (Saksa)

text: Pyhä Rooman keisari Henrik III () (1017–1056) kuului Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan frankkilaisen Salian-suvun hallitsijoihin. Hänestä tuli Saksan kuningas isänsä Konrad II:n kuoleman jälkeen 4. kesäkuuta 1039. Paavi Klemens II kruunasi hänet keisariksi vuonna 1046.


title: Henrik III (Saksa)

text: Henrikistä tuli kymmenvuotiaana Svaabian ja Baijerin herttua, 1038 Burgundin kuningas. Vuonna 1036 Henrik avioitui Knuut Suuren 16-vuotiaan tyttären, Gunhildan, kanssa. Henrikin isä Konrad oli hyvissä ajoin sopinut Knuut Suuren kanssa, että tämä saisi hallita osia Pohjois-Saksasta ja että heidän lapsensa naitettaisiin. Avioliitto solmittiin nuorimmassa laillisessa iässä, mutta Gunhilda kuoli vain kaksi vuotta myöhemmin matkalla Adrianmeren rannalla, luultavasti malariaan.


title: Henrik III (Saksa)

text: Henrik meni uusiin naimisiin vuonna 1043 Agnes de Poitoun, Akvitanian herttua Vilhelm V:n tyttären kanssa. He saivat tyttären Judith ja pojan, josta tuli keisari Henrik IV.


title: Henrik III (Saksa)

text: Vuonna 1046 Henrik piti hoviaan Merseburgissa ja Meissenissä, jossa hän päätti Pommerin ("Dux Bomeraniorum") ja Böömin herttua Břetislavin ja Puolan Kasimir I:n välisen riidan. Tämä on luultavasti ensimmäinen maininta nimestä Pommeri.


title: Henrik III (Saksa)

text: Henrik pyrki uudistamaan kirkkoa, mutta hän myös käytti investituuraa eli oikeutta nimittää kirkon toimihenkilöt edistämään uskonnollisia ja poliittisia tavoitteitaan. Hänen poikansa Henrik IV jatkoi samaa politiikkaa, mikä lopulta johti keisarin ja paavin väliseen investituurariitaan.


title: Öljyntorjunta-alus Halli

text: Öljyntorjunta-alus Halli on Suomen valtion ympäristöministeriön öljyntorjunta-alus, jonka miehittää operoinnista vastaava Rannikkolaivasto. Alusta käytetään öljyntorjuntatehtävien lisäksi huolto- ja kuljetustehtäviin.


title: Öljyntorjunta-alus Halli

text: Alus on 61,5 metriä pitkä ja sen leveys on 12,8 ja syväys 4 metriä. Sen uppouman ollessa 2 100 tonnia. Aluksen voimanlähteenä on kaksi 975 kilowatin moottoria, joiden avulla se saavuttaa 11 solmun maksiminopeuden. Alus on luokiteltu jääkulkuluokkaan 1A. Aluksella on neljäntoista hengen miehistö.


title: Öljyntorjunta-alus Halli

text: Alus kykenee keräämään öljyä 40 metrin leveydeltä ja sen tankkeihin mahtuu 1 400 kuutiota kerättyä materiaalia.


title: Öljyntorjunta-alus Halli

text: Alus peruskorjataan syksyllä 2010 ja se palaa valmiuteen kesään 2011 mennessä. Peruskorjauksen yhteydessä uudistetaan aluksen sähköjärjestelmä, apukoneet, hätägeneraattori, koneistovalvonta, öljynkeräys- ja merenkulkujärjestelmät sekä majoitustilat. Hallin peruskorjaustyöstä vastasi STX Finlandin Helsingin telakka.


title: Henrik III

text: Henrik III on ollut useiden hallitsijoiden nimenä:


title: Aleksanteri I

text: Aleksanteri I (23. joulukuuta 1777 Pietari – 1. joulukuuta 1825 Taganrog) oli Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas ja Puolanmaan kuningas.


title: Aleksanteri I

text: Aleksanteri nousi keisariksi vuonna 1801 isänsä Paavali I:n murhan jälkeen. Hänet oli kasvatettu valistusajan hengessä, mutta hän oli myös taipuvainen romantismiin ja mystiikkaan, etenkin valtakautensa loppuvaiheissa. Aleksanterin valtakaudella Suomi liitettiin Venäjään 1809 ja hän oli ensimmäinen Venäjän hallitsija, joka toimi Suomen suuriruhtinaana. Aleksanterin johtamalla Venäjällä oli Napoleonin sotien lopulla merkittävä rooli Napoleonin kukistamisessa, ja Napoleonin sotien päätyttyä hän solmi liiton Itävallan ja Preussin kanssa. Myös Puola liitettiin Venäjään 1815. Aleksanteri korvasi Pietari Suuren perustamat kollegiot ministeriöillä ja perusti Venäjän valtakunnanneuvoston, mutta menetti kiinnostuksensa suurempiin hallintouudistuksiin.


title: Aleksanteri I

text: Aleksanteri oli keisari Paavali I:n ja Sofia Dorotean (Maria Fjodorovna) poika ja Katariina Suuren ja Pietari III:n pojanpoika. Aleksanterin kasvatuksesta vastasi hänen isoäitinsä keisarinna Katariina, ja he olivat hyvin läheiset, kun taas Katariinan välit poikaansa Paavaliin olivat viileät. Katariinan kerrotaan jopa suunnitelleen Aleksanterin nimeämistä seuraajakseen Paavalin sijasta. Katariinan kuoltua Paavalista tuli keisari, mutta hän kuoli pian salaliiton uhrina, jossa myös Aleksanteri oli osallisena. Aleksanterista tuli keisari 23. maaliskuuta 1801 isänsä kuoltua, ja hänet kruunattiin keisariksi 15. syyskuuta samana vuonna. Aleksanteri katui osallisuuttaan isänsä kuolemaan koko loppuelämänsä, vaikkei suorasti osallistunutkaan murhaan. Omien sanojensa mukaan hän oli mukana isänsä vastaisessa salaliitossa muttei ollut tietoinen aikeesta murhata keisari, vaan kuvitteli tulevansa sijais- tai kanssahallitsijaksi isänsä rinnalle.


title: Aleksanteri I

text: Aleksanterin valtakaudella Napoleonin kasvava valta oli Euroopan maiden pääasiallisena huolenaiheena, ja Venäjä liittyi jälleen Britannian ja Itävallan rinnalle Napoleonia vastaan. Napoleon löi koalition Austerlitzin taistelussa 1805 ja voitti venäläiset uudelleen Friedlandin taistelussa 1807. Aleksanteri joutui taipumaan rauhaan, ja 1807 solmitulla Tilsitin sopimuksella hänestä tuli Napoleonin liittolainen. Pakottaakseen Ruotsin Britannian-vastaiseen saartoon hän valloitti Suomen Suomen sodassa 1809 ja hyökkäsi vielä 1812 osmanien valtakuntaa vastaan vallaten Bessarabian.


title: Aleksanteri I

text: Venäjän–Ranskan-liitto alkoi rakoilla Napoleonin suhtautuessa epäluuloisesti Venäjän aikeisiin Bosporinsalmen ja Dardanellien suhteen, ja Aleksanteri epäili Napoleonin uudelleen perustaman puolalaisen Varsovan suuriruhtinaskunnan tarkoitusta. Mannermaasulkemus ei palvellut Venäjän taloudellisia eikä inhimillisiä etuja, ja Aleksanteri sanoutui irti siitä 1810. Kesäkuussa 1812 Napoleon hyökkäsi Venäjälle 600 000 miehen Grande Arméen kanssa. Joukot marssivat Moskovaan asti, mutteivät saavuttaneet ratkaisevaa voittoa. Perääntyessään armeijassa oli jäljellä enää 30 000 miestä.


title: Aleksanteri I

text: Liittolaisten kanssa ranskalaiset ajettiin takaisin Pariisiin, ja Napoleon syöstiin vallasta. Liittolaisten voiton jälkeen Aleksanteri sai maineen Euroopan pelastajana, ja hänen osuutensa oli merkittävä vuonna 1815 pidetyssä Wienin kongressissa, jossa Euroopan rajat piirrettiin uudelleen.


title: Aleksanteri I

text: Wienin kongressin jälkeen Aleksanteri perusti Pyhän allianssin Itävallan ja Preussin kanssa, joiden johtajien kanssa hän julisti ylläpitävänsä kristillisiä arvoja Euroopassa. Allianssin takaisi Aleksanterin mukaan monarkkien kristillinen ja veljellinen yhteiselo. Samalla maat turvasivat selustansa Ranskan suuresta vallankumouksesta lähtöisin olevia huolestuttavia yksinvaltaa vastustavia ja vapautta vaativia arvoja vastaan. Liitosta tuli neliliitto Britannian myötä ja viisiliitto Ranskan liittyessä siihen 1818.


title: Aleksanteri I

text: Aleksanterin perustelut hankkeelle herättivät kummastusta ja jopa pilkkaa. Niitä pidettiin hölynpölynä jotka perustuvat mystiikkaan. Britannian lähettiläs Castlereagh jopa raportoi hallitukselleen, että epäilee tsaarin henkistä terveyttä. Osaksi tämän vuoksi Britannia pysyi paljolti syrjässä toiminnasta, mutta mannermaiset jäsenet kukistivat menestyksekkäästi perustuslaillisten kapinat Italiassa 1821 ja Espanjassa 1823.


title: Aleksanteri I

text: Venäjä jatkoi laajenemistaan länteen. Wienin kongressi perusti uudelleen Puolan kuningaskunnan, jolle Aleksanteri myönsi perustuslain. Hänestä tuli Venäjän itsevaltaisen keisarin ja Suomen suuriruhtinaan (1809) aseman lisäksi myös Puolan perustuslaillinen monarkki. Aleksanteri oli järjestänyt Suomessa Porvoon valtiopäivät vuonna 1809. Vuonna 1813 Venäjä valloitti Bakun Kaukasiassa Persialta, ja Alaskakin oli jo tiukasti keisarikunnan hallussa.


title: Aleksanteri I

text: Aleksanteri I:n aikana syntyivät ensimmäiset vallankumoukselliset liikkeet. Ranskasta palaavat upseerit toivat mukanaan ajatukset ihmisoikeuksista, edustuksellisesta hallituksesta ja kansanvallasta. Itsevaltaisuuden vastustus ja vaatimukset maaorjuuden lopettamisesta alkoivat lisääntyä. Jyrkimmät olivat jopa valmiit itsevaltiuden väkivaltaiseen päättämiseen vallankumouksella. Etenkin se herätti kummastusta, että Kongressi-Puolalle oli sallittu lakiasäätävä parlamentti, joka oli vastuullinen vain Puolan varakreiville, kun taas Venäjällä oli itsevaltius ilman perustuslakeja. Tilanne herätti tyytymättömyyttä ja useat ryhmät olivat jo valmistautumassa kapinaan, kun keisari Aleksanteri kuoli yllättäen 1825. Aleksanterin veli, Konstantin, joka oli perimysjärjestyksessä seuraavana, kieltäytyi kruunusta ja valtaistuimelle nousi hänen toinen veljensä Nikolai I. Upseeriryhmä, jolla oli komennossaan 3 000 miehen joukot, kieltäytyi tunnustamasta uutta hallitsijaa ja vaati sen sijaan perustuslakia. Kapinan ajankohdan mukaan sitä kutsutaan dekabristikapinaksi. Dekabristit esiintyivät Konstantinin liittolaisina ja vaativat hänen ympärilleen muodostettavaa perustuslaillista monarkiaa, mutta heidän joukossaan oli myös tasavaltalaisia. Konstantinin kieltäydyttyä kruunusta armeija murskasi kapinan. Sen johtajat teloitettiin ja loput karkotettiin Siperiaan.


title: Aleksanteri I

text: , joka aikaisemmin sijaitsi Kansalliskirjaston pihapuistikossa, on siirretty Helsingin yliopistomuseon kokoelmiin.


title: Aleksanteri I

text: Aleksanterin puoliso vuodesta 1793 lähtien oli Elisabet Aleksejevna, alkujaan Badenin prinsessa Louise. He saivat kaksi tytärtä, jotka kuitenkin molemmat kuolivat nuorina.


title: Aleksanteri I

text: Aleksanteri I koki Napoleonia vastaan käymänsä pitkät sodat paitsi ruumiillisesti, myös henkisesti erittäin raskaina. Hän alkoi kiinnostua uskonnosta ja luki paljon Raamattua. Kun hänen veljensä, tuleva tsaari Nikolai I sai pojan, Aleksanteri I kävi onnittelemassa veljeään. Hän totesi vierailulla useaan otteeseen, että on tyytyväinen tavasta, jolla Nikolai suorittaa velvollisuuksiaan ja että hänen pitää valmistautua pian nousemaan valtaistuimelle. Aleksanteri I jatkoi, että aikoo luopua tehtävistään ja vetäytyä maailmasta. Nikolai oli luonnollisesti järkyttynyt ilmoituksesta.


title: Aleksanteri I

text: Marraskuun alussa 1825 Neva- joki tulvi aiheuttaen Pietarissa paljon vahinkoa. Keisari johti pelastustöitä henkilökohtaisesti valvoen pitkiä aikoja. Samaan aikaan hänen vaimonsa Elisabet sairastui. Kun akuutein tulvakriisi oli ohi Aleksanteri I päätti lähteä puolisoineen etelään, Taganrogiin, lepäämään ja hoitamaan terveyttä. Mukana seurasi poikkeuksellisen pieni seurue, vain kolme henkilöä. Myös oleskeluun varattu huvila oli tavanomaista vaatimattomampi.


title: Aleksanteri I

text: Tsaari vilustui melko pian saavuttuaan Taganrogiin ja kuume vaivasi häntä pitkään. Marraskuun 14. päivänä Aleksanteri I pyörtyi kesken aamutoimiensa. Paikalle saapui lääkäri, joka totesi, että aikaa ei ole paljoakaan jäljellä. Kuolema seurasi viisi päivää myöhemmin, 19 marraskuuta. Tsaari oli kuollessaan 47-vuotias.


title: Aleksanteri I

text: Kuoleman jälkeen Britannian suurlähettiläs ilmoitti, että keisari oli lähtenyt laivalla Englantiin. Tämä jäi kuitenkin vahvistamattomaksi. Venäjällä jäi sitkeästi elämään legenda jonka mukaan Aleksanteri I ei kuollutkaan tuolloin vaan vetäytyi uskonnolliseen mietiskelyyn. Legendaa vahvistivat tiedot siitä, että Aleksanteri I oli kuollut syrjäseudulla ja että perinteisiä tsaarin kuolemaan liittyneitä hoviseremonioita ei tehty. Lääkärit yrittivät palsamoida vainajan ruumiin, mutta heillä ei ollut käytössään kaikkia vaadittavia aineita. Tsaarin ruumis alkoi nopeasti mädäntyä ja kasvot muuttuivat tunnistamattomiksi.


title: Aleksanteri I

text: Vuonna 1838 Permin kaupungin poliisi pidätti erään pyhänä miehenä pidetyn vanhuksen. Hänen nimensä oli Fjodor Kuzmitš. Hän oli suurin piirtein saman ikäinen kuin tsaari olisi ollut, myöskin sinisilmäinen ja myös hänen toinen korvansa oli kuuro, kuten Aleksanterin oli ollut. Hän osasi ranskaa ja tiesi kertoa hovista asioita, joita vain siellä ollut voi tietää. Poliisi pahoinpiteli häntä, mutta edes pahoinpideltynä hän ei suostunut kertomaan mitään menneisyydestään. Tapauksen jälkeen Kuzmin jatkoi elämäänsä maata kiertävänä erakkona joka opetti kansalle Raamattua. Hän kuoli vuonna 1864 ja monet uskoivat, että hän oli tsaari Aleksanteri I.


title: Aleksanteri I

text: Tarina sopii venäläiseen kulttuuriympäristöön täydellisesti. Siinä on kertomuksia pyhästä tsaarista joka pakenee hovin pahoja aristokraatteja ja ryhtyy tekemään hyviä töitä. Tapaus kiinnosti myös tsaari Aleksanteri III:tta. Hän määräsi Aleksanteri I:n haudan avattavaksi ja hauta paljastui tyhjäksi.


title: Aleksanteri I

text: Aleksanteri I:tä seurasi valtaistuimelle hänen veljensä, Nikolai I. Aleksanterilla ei ollut poikaa, joten vallanperimyksestä oli päätettävä veljesten kesken. Vuoden 1821 alkuvuodesta Aleksanteri I:n veli Konstantin ilmoitti, että ei ole kiinnostunut ryhtymään hallitsijaksi ja luopuu perintöoikeudestaan. Elokuun 16. päivänä vuonna 1823 Aleksanteri I antoi manifestin, jossa Nikolai julistettiin vallanperijäksi. Aleksanteri I vain vihjaili asiasta veljelleen, sillä manifestia ei julkistettu. Tämä aiheutti vallansiirron yhteydessä ongelmia.


title: Pehr Brandell

text: Pehr Brandell (1781 Piitime — 1841 Ullånger) oli lukijalaisliikkeeseen kuulunut ruotsalainen pappi.


title: Pehr Brandell

text: Brandell lähti kotoaan 19-vuotiaana isänsä kuoltua. Hän teki töikseen postin kantoa, kunnes pestautui rengiksi. Vuonna 1802 hän koki ensimmäisen herätyksen eräässä tanssitilaisuudessa, jonka jälkeen hän alkoi varoitella tansseista myös tovereitaan. Vuonna 1806 hän kirjautui Piitimen triviaalikouluun. Rahavaikeuksien takia hän oli lopettaa koulun, mutta sai koulun rehtorilta taloudellista apua.


title: Pehr Brandell

text: Hänet vihittiin papiksi 1812 Högsjöhön. 1817 hänet siirrettiin papiksi Noraan, jossa hän toimi yli 20 vuotta. Hän koki hengellisen murroksen todennäköisesti ensimmäisinä pappisvuosinaan. Ångermanlannissa tapahtui 1819–1823 lukijalaisuuden nopea leviäminen. Herätys kasvoi voimakkaasti ja laajeni. Brandellin saarnoja ei ole säilynyt jälkipolville, sillä hän ei kirjoittanut saarnojaan. Juuri Noran kirkosta, jossa Brandell vaikutti, tuli Ångermanlannin keskeisin pyhäkkö. Noran kirkkoon mahtui yli 2000 sanankuulijaa ja se tuli usein Brandellin saarnatessa ääriään myöten täyteen, kaukaakin tulleista kuulijoista.


title: Pehr Brandell

text: Brandellin apulainen, pastori Pehr Eric Bylund kirjoittaa vuosista 1823–1826 seuraavaa: "”Silloin hänen luonaan virtasi lakkaamatta autuutta etsiviä ihmisiä. Useita päiviä aamusta iltaan jonotti ihmisiä, jotka vanginvartijan tavoin kysyivät: Mitä minun pitäisi tehdä jne.”"


title: Pehr Brandell

text: Lapin Mariana tunnettu lappalaisnainen löysi elävän uskon juuri Brandellin avulla. Lars Levi Laestadius tapasi Lapin Marian Åselessa 1844. Laestadius ei todennäköisesti tavannut Brandellia ennen tämän kuolemaa.


title: Keihäänheitto

text: Keihäänheitto on yleisurheilulaji, jossa heitetään metallista, lasikuidusta tai hiilikuidusta valmistettua keihästä. Keihäänheiton arvokilpailujen finaaleissa on yleensä mukana 12 heittäjää, joista kolmen kierroksen jälkeen karsitaan neljä heittäjää, minkä jälkeen kahdeksan parasta saa heittää vielä kolme heittokierrosta. Pisimmälle heittänyt voittaa. Heittäjillä on käytössään vauhdinottorata, jonka päähän on maalattu viiva, jota heittäjä ei saa ylittää.


title: Keihäänheitto

text: Keihäänheitto oli mukana jo antiikin viisiottelussa. Laji oli nykyajan olympialaisten virallisena kisalajina ensi kertaa vuonna 1906. Entisaikoina keihäässä kilpailtiin paitsi pituusheitossa, myös tarkkuusheitossa ja kahden käden yhteistuloksessa.


title: Keihäänheitto

text:
Toisesta päästä teroitettua puukeppiä alettiin käyttää eri puolilla maailmaa metsästysvälineenä ja aseena noin 400 000 vuotta sitten. Silloin keihästä käytettiin luultavimmin vain pistoaseena. Myöhemmin keihäitä alettiin myös heittää, ja niihin alettiin liittää kivisiä kärkiä.
Urheilulajiksi keihäänheitto tuli antiikin olympialaisissa 708 eaa. osana viisiottelua. Viisiottelussa keihäässä kilpailtiin ilmeisesti vain pituusheitossa. Kreikkalaisten urheilukeihäs oli kevyempi kuin sotakeihäs, eikä siinä ollut metallikärkeä. Heitossa käytettiin tarkkuuden ja pituuden lisäämiseksi apuna niin sanottua näppinarua, ohutta nahkahihnaa, johon heittäjä pujotti etu- ja keskisormensa. Keihäänheitossa kilpailtiin Kreikan lisäksi myös joissain muissa muinaiskulttuureissa. Antiikin ajalta ei ole säilynyt tuloksia. Yhden kuvauksen mukaan stadionin mitta (165–210 metriä) olisi heitetty neljällä suorituksella.


title: Keihäänheitto

text: Keihäänheitossa alettiin kilpailla Euroopassa ja Ruotsissa 1800-luvulla niin pituus- kuin tarkkuusheitossakin. Kreikkalaisten 1859 kisoissa pidetyssä keihäänheittokilpailuissa käytettiin noin 175 senttimetrin mittaista ja 1 250 grammaa painavaa rautakärkistä keihästä. Kansainvälinen yleisurheiluliitto määritteli keihään viralliset mitat vuonna 1914.


title: Keihäänheitto

text: Keihäänheitto ei vielä päässyt ensimmäisiin nykyaikaisiin olympialaisiin 1896. Se oli 1904 olympialaisissa antropologisten päivien ohjelmassa ja 1906 vihdoin ensi kertaa varsinaisena olympialajina. Säännöt eivät olleet tuolloin vielä vakiintuneet, ja pitkään heittotapoja oli kaksi: keihään keskeltä kiinnipitäminen sekä takapäästä kiinnipitäminen. Kilpailuissa oli usein niin paremman käden kilpailu kuin myös kahden käden yhteiskilpailu. Vauhdinottoalue oli 1900-luvun vaihteeseen asti 2,5 × 2,5 metriä; Ruotsissa käytettiin sen jälkeen 10 metrin vauhdin maksimipituutta, mutta 1908 olympialaisissa ei rajoitusta enää ollut. Heitot mitattiin 1940-luvulle asti suorakulmaisesti, ei sektorin säteen suuntaisesti kuten nykyisin. Mittaustapa verotti vinoon suuntautuneiden heittojen pituutta.


title: Keihäänheitto

text: Maailmanennätyksiä alettiin tilastoida virallisesti vuodesta 1913 alkaen. Ensimmäinen maailmanennätys oli ruotsalaisen Eric Lemmingin 62,34. Sen rikkoi virallisesti vuonna 1919 suomalainen Jonni Myyrä tuloksella 66,10.


title: Keihäänheitto

text: Suomi oli keihäänheiton ykkösmaa 1920- ja 1930-luvuilla. Matti Järvinen paransi maailmanennätystä kymmenen kertaa ja johti Suomen kolmoisvoittoon olympiakisoissa 1932.


title: Keihäänheitto

text: Naiset alkoivat kilpailla keihäässä 1930-luvulla.


title: Keihäänheitto

text: Keihään tuotekehittely edistyi 1950-luvulla yhdysvaltalaisten Heldin veljesten johdolla. Keihäästä tehtiin aiempaa liitävämpi, minkä seurauksena se lensi pitkälle mutta alkoi tulla alas lappeelleen. Espanjalaiset kehittivät barra vasca -pyörähdystyylin, jolla heitettiin lähes sata metriä ennen kuin se kiellettiin.


title: Keihäänheitto

text: Itäsaksalainen Uwe Hohn heitti vuonna 1984 maailmanennätykseksi 104,80, minkä seurauksena keihäsmallia jouduttiin muuttamaan. Uusien liitokeihäiden myötä maailmanennätys alkoi taas lähestyä 100:a metriä, joten vuoden 1991 jälkeen keihäitä muutettiin taas. Naisten keihäsmallia muutettiin vuonna 1999 siten, että keihään painopistettä siirrettiin kolme senttimetriä lähemmäksi keihään kärkeä.


title: Keihäänheitto

text: Keihäänheiton merkittävin ero muihin heittolajeihin on, ettei keihäänheitossa ole käytössä heittorinkiä kuten kiekonheitossa, kuulantyönnössä ja moukarinheitossa. Pitkiä heittoja tuottanut pyörähdys- eli ”saippuatyyli” (barra vasca) tosin kehitettiin 1950-luvulla. Se kuitenkin kiellettiin Melbournen olympialaisissa 1956 vaarallisuutensa vuoksi, koska siinä keihäs usein sinkoutui hallitsemattomasti mihin suuntaan tahansa.


title: Keihäänheitto

text: Miesten kilpailukeihäs painaa 800 grammaa ja naisten 600 grammaa. Näiden keihäiden lisäksi on olemassa nuorten kilpailuissa käytettävät 400 ja 700 gramman keihäät. 400 gramman keihästä heittävät alle 13-vuotiaat pojat ja alle 15-vuotiaat tytöt. 700 gramman keihästä käyttävät M17-sarjan heittäjät.


title: Keihäänheitto

text: Varsinkin kouluissa ja seuroissa on tullut tunnetuksi niin sanottu "turbokeihäs", joka on materiaaliltaan muovinen ja osassa malleista myös kevyempi kuin virallinen kilpakeihäs. Sen kärki on pehmyt ja joustava.


title: Keihäänheitto

text: Vauhdinottorata on pinnoitettu samalla materiaalilla kuin kentän juoksurata. Keihään täytyy laskeutuessaan jättää maahan selvä jälki, jotta heitto hyväksyttäisiin. Pisimmän sääntöjen mukaisen heiton tehnyt on kilpailun voittaja.


title: Keihäänheitto

text: Keihäänheiton suorituksessa ihmisen keho joutuu hetkeksi äärimmäisen rasituksen kohteeksi. Täysin luonnottomaan asentoon taipuneen kehon niveliin ranteessa, kyynärpäässä, selässä, lantiossa, lonkissa ja jaloissa kohdistuu heittovaiheessa niin suuria voimia, että lähes kaikki huipputason keihäänheittäjät kärsivätkin uransa aikana leikkaushoitoa vaativista loukkaantumisista.


title: Keihäänheitto

text: Keihäänheitto on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuoden 1908 olympialaisista lähtien. Naisten keihäs tuli olympialaisten ohjelmaan vuonna 1932. Parhaiten arvokisojen keihäänheittokilpailuissa ovat menestyneet Suomi, Ruotsi, Norja, Tšekki, Saksa ja Neuvostoliitto.


title: Marvin Gaye

text: Marvin Gaye (oik. Marvin Pentz Gay, Jr., 2. huhtikuuta 1939 Washington, D.C. – 1. huhtikuuta 1984 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen soul- ja R&B-laulaja, lauluntekijä, tuottaja ja multi-instrumentalisti. Hän nousi kansainväliseen kuuluisuuteen 1960-luvulla. Gayen albumeista muistetaan parhaiten "What's Going On", joka nousee edelleen erilaisissa äänestyksissä maailman rakastetuimpien albumien joukkoon. Yksittäisistä singleistä merkittävin lienee "I Heard It Through the Grapevine", josta tuli Motown-levy-yhtiön suurin menestys sen kulta-aikana 1960-luvulla. Marvin Gaye on laulajana yksi kaikkien aikojen arvostetuimmista ja hän on toiminut suunnannäyttäjänä monille nykyartisteille.


title: Marvin Gaye

text: Marvin Gaye (hän lisäsi sukunimeensä e-kirjaimen, näin teki myös Sam Cooke) syntyi Washingtonin kaupungissa. Hänen isänsä oli House of God -kirkon pappi ja Gaye aloitti laulamisen kirkon kuorossa. Hän opetteli myös soittamaan pianoa ja rumpuja. Tiukka kotikuri ja pienen kirkon helluntailais- ja juutalais-vaikutteinen uskonto värittivät Gayen kasvuikää ja heijastuivat hänen myöhempiin suhteisiinsa auktoriteetteihin ja hengellisiin kysymyksiin.