title: Kuorma-auto

text: Nykyaikaisessa kuorma-autossa on useita erillisiä jarrujärjestelmiä. Ne toimivat joko toisistaan riippumatta tai eri tavoin yhdistettynä. Järjestelmien rakenne ja toimintaperiaate vaihtelevat auton painoluokan mukaan. Yleisesti käytetyistä jarruista voidaan erottaa kolme eri päätyyppiä, joiden nimitykset ovat käyttöjarru, apujarru/lisäjarru ja seisontajarru.


title: Kuorma-auto

text: Kaikkein kevyimmissä (eli pakettiautomaisissa) kuorma-autoissa on käyttöjarruina henkilöautojen tapaan alipainetehostetut nestejarrut. Myös eräissä keskiraskaissa autoissa käytetään nestejarruja, joissa kuitenkin tehostus tapahtuu paineilmalla.


title: Kuorma-auto

text: Raskaissa kuorma-autoissa ja kaikissa yhdistelmissä on kuitenkin lähes poikkeuksetta täyspaineilmajarrut. Kuorma-autoissa on jarrujen vaatiman käyttöpaineen kehittämiseen erillinen paineilmakompressori sekä jarrujen lähellä useita paineilmasäiliöitä, joilla varmistetaan riittävän jarrutuspaineen säilyminen. Paineilmajarrujen käyttöpaine on yleensä noin 8 baaria (bar). Muutamat kuorma-autovalmistajat tosin käyttävät jopa 10 tai 12 baarin jarrupainetta jarrujen reagoinnin nopeuttamiseksi. Kuorma-autoissa hallitsevana jarrutyyppinä ovat edelleen rumpujarrut vaikkakin levyjarrut ovat viime vuosina kehittyneet niille varteenotettavaksi kilpailijaksi.


title: Kuorma-auto

text: Jarrujen operointi tapahtuu ns. jarrukelloilla. Jarrukello on metallinen lieriö, jonka sisällä on kuminen kalvo. Tämä kalvo on toiselta puolelta kiinnitetty metalliseen varteen, joka työntyy jarrutettaessa ulos jarrukellosta. Tämä varsi on toisesta päästä kiinnitetty siten, että sillä saadaan aikaan jarrupalojen työntyminen kiinni jarrurumpuun tai -levyyn. Kiinnitystapa on erilainen riippuen siitä, onko autossa rumpu- vai levyjarrut. Normaaliajossa jarrukello on sisältä paineeton. Kun auton kuljettaja haluaa jarruttaa, jarrukellon sisälle ohjataan paineilmaa, joka puolestaan työntää kumista kalvoa edellään aiheuttaen siten metallisen varren työntymisen ulos. Paineen ohjausta varten jarrukelloon tulee kaksi ilmaletkua, joista toisessa on jatkuva paine eli ns. käyttöpaine ja toisessa tulee ohjauspaine jarrupolkimelta. Kun ohjauspaine nousee niin jarrukelloon ohjataan ilmaa käyttöpaineletkusta. Ohjauspaine vaihtelee 0:n ja 8:n baarin välillä, ja käyttöpaine on jatkuvasti noin <6 bar.


title: Kuorma-auto

text: Seisontajarru on yleisimmin toteutettu ns. jousikellolla, joka on kuten normaali jarrukello, johon on lisätty toinen lieriö ensimmäisen jatkoksi. Tässä toisessa lieriössä on sisällä vahva kierrejousi, joka työntää seisontajarrun ollessa kytkettynä varren ulos jarrukellosta. Jousen toisessa päässä on samantapainen kalvo kuin normaalissa jarrukellossa. Kun seisontajarru kytketään pois päältä, varren ja kalvon väliseen osioon tulee paineilmaa, joka puristaa jousen kokoon poistaen seisontajarrun toiminnasta. Metallinen varsi kulkee jousen läpi ylempään lieriöön, joka toimii käyttöjarruna täysin samoin kuin normaali jarrukello. Huolimatta melko yleisestä luulosta jousta ei käytetä normaalin käyttöjarrun yhteydessä ollenkaan vaan ainoastaan seisontajarruna.


title: Kuorma-auto

text: Apujarruiksi luokitellaan järjestelmät, joissa tehostetaan esimerkiksi moottorijarrutusta eri tavoin. Yleisin apujarru on pakokaasujarru. Kyseessä on pakoputkeen sijoitettu sähkö- tai paineilmatoiminen läppä, jonka sulkeminen nostaa painetta sylinterien palotiloissa. Muita apujarruja ovat esimerkiksi sähköiset tai hydrauliset hidastimet. Niistä käytetään myös englanninkielisiä termejä intarder tai retarder. Sähköisessä hidastimessa jarrutusteho saadaan aikaan magneettien avulla käyttämällä hyväksi pyörrevirtoja ja hydraulisissa hidastimissa taas nestevirtausta rajoittamalla. Apujarrujen synnyttämä jarrutusteho kohdistuu, käyttöjarrusta poiketen, voimansiirron välityksellä pelkästään vetoakselille.


title: Kuorma-auto

text: Ainoa nykyisin valmistettava raskaiden kuorma-autojen moottorityyppi on eteen pitkittäin sijoitettu nelitahtinen nestejäähdytteinen turboahdettu dieselmoottori. Yleisiä sylinterijärjestyksiä ovat kuusisylinterinen rivimoottori sekä V8. Moottorien tehot vaihtelevat yleensä välillä 110–560 kW (150–750 hv) vääntömomentin ollessa jopa 3 550 Nm. Raskaassa kalustossa käytettävät moottorit kestävät hyvin suuria ajomääriä polttoainetalouden ja pakokaasupäästöjen pysyessä silti uuden moottorin tasolla.


title: Kuorma-auto

text: Jakeluliikenteessä moottoritehot ovat pääsääntöisesti alle 220 kW (300 hv). Näiden moottorien iskutilavuus on usein välillä 5–9 litraa. Mikäli kuorma-autoa on tarkoitus käyttää ajoneuvoyhdistelmän vetoautona, moottorina on usein 300–520 kW:n (400–700 hv:n) 11–18-litrainen moottori. Jos ajoneuvoyhdistelmällä ajetaan usein täydellä 76 tonnin yhdistelmämassalla ja erityisesti vaikeissa olosuhteissa, vetoauton moottoriksi valitaan usein jonkin verran perusmallia tehokkaampi versio. Nykyisen asetuksen mukaan kuorma-auton moottorin tehon pitää olla vähintään 5 kW per tonni. 76 tonnin painoisen ajoneuvoyhdistelmän vetoon vaaditaan siis vähintään 380 kW:n tehoinen moottori.


title: Kuorma-auto

text: Kevyiden, pakettiautomaisten kuorma-autojen voimansiirto on lähes identtinen henkilöautojen voimansiirron kanssa.


title: Kuorma-auto

text: Raskaiden kuorma-autojen vaihteisto on usein 8-, 12- tai 16-nopeuksinen. Näissä vaihteistoissa on joko kolmi- tai nelivaihteinen perusvaihteisto josta saadaan erillisen "aluevaihteiston" avulla kaksi eri nopeusaluetta (hidas ja nopea). Tätä lisävaihdetta kutsutaan joko aluevaihteistoksi tai "kertojaksi". Tämän lisäksi vaihteistossa voi olla "puolittaja" eli jakovaihteisto, jolla jokainen vaihde saadaan puolitettua. Puolittaja voi toimia pelkästään nopealla välitysalueella tai sekä hitaan että nopean aluevaihteen ollessa päällä. Autossa voi siis olla kolmivaihteinen vaihteisto, jonka perässä olevilla kahdella lisävaihteella autosta saadaan 12-vaihteinen.


title: Kuorma-auto

text: Puhekielessä varsinkin puolittajalla varustetuista vaihteistoista puhuttaessa esiintyy jonkin verran vaihtelua. Esimerkiksi 12-vaihteisesta vaihteistosta voidaan puhua myös 6-vaihteisena siten, että käytetään termejä "koko pykälä" ja "puolikas pykälä". Tällöin 6-vaihteisen vaihteiston vaihteet 1 ja 1,5 vastaavat saman vaihteiston vaihteita 1 ja 2, mikäli siitä puhuttaisiin 12-vaihteisena. Vaihdettaessa vaihdetta em. välillä vaihdekeppiä ei siirretä, vaan vaihdekepissä olevalla kytkimellä valitaan haluttu puolittajan toiminta-alue ja painetaan kytkintä, jolloin jakovaihteisto vaihtaa halutulle puolittajan nopeusalueelle.


title: Kuorma-auto

text: Vaihteiston jälkeen voima siirtyy kardaaniakselin välityksellä yhdelle tai kahdelle vetävälle akselille, jossa vetopyörästö kasvattaa voiman momenttia ja kääntää voiman akselin suuntaiseksi. Vetopyörästön yhteyteen on toteutettu tyypillisesti myös tasauspyörästö. Maantieliikenteessä on yleisintä käyttää yhtä vetävää akselia riippumatta akselien kokonaismäärästä. Vaikeissa olosuhteissa liikkuvat autot, kuten sora- ja puuautot, on usein varustettu telivedolla ja napavälityksellä.


title: Kuorma-auto

text: Ohjaamo voi olla perinteinen nokkamallinen ohjaamo tai Pohjois-Amerikan ulkopuolella nykyään yleisempi pystynokkainen ohjaamo eli niin sanottu "bulldog"-mallinen ohjaamo. Pystynokkaisessa autossa ohjaamo sijaitsee etuakselin kohdalla moottorin yläpuolella, kun taas nokkamallisessa autossa moottori on ohjaamon edessä. Pystynokkaisia ohjaamoita käytetään, koska niiden avulla voidaan kuorma-auton laissa sallitusta enimmäispituudesta suurempi osa saada lastin käyttöön. Nokkamallia käytetään kuorma-autoissa, jossa vaaditaan paljon päivittäistä huoltoa, kuten sora-autoissa.


title: Kuorma-auto

text: Auton hytti valitaan sen mukaan minkä tyyppiseen ajoon auto ostetaan. Jos autossa ei tarvitse yöpyä ja hytistä täytyy usein poistua, autoon valitaan yleensä matala päiväohjaamo. Tällaisia ovat esimerkiksi jakeluautot. Jos autossa joutuu yöpymään, ohjaamona on jonkin verran pitempi makuuhytillinen ohjaamo eli makuuohjaamo. Makuuohjaamossa on kuljettajan penkin takana (joissakin kuljettajan pään yläpuolella) noin 70–120 senttimetriä leveä sänky yöpymistä varten. Apukuljettajalle on usein oma sänky asennettuna kerrossängyksi.


title: Kuorma-auto

text: Hyttejä on myös useita eri korkeuksisia. Kun autoon valitaan makuuhytillinen ohjaamo, valitaan usein ns. korkea ohjaamo, jossa lattia on korkeammalla moottorin yläpuolella kuin matalassa ohjaamossa. Tällä tavoitellaan parempaa asumismukavuutta. Makuuohjaamoita on saatavilla myös useilla eri sisäkorkeuksilla. Perusmallisessa makuuhytissä ei yleensä mahdu seisomaan sisällä suorana, kun taas korkeammissa malleissa tämä yleensä onnistuu. Hytti on myös jousitettu rungon suhteen.


title: Kuorma-auto

text: Hytin tyypistä riippumatta kuorma-autossa on aina isohkot peilit. Ajoneuvoyhdistelmän vetoon tarkoitetussa autossa on vähintään neljä peiliä, joista yksi on kuljettajan oven vieressä ja kolme apukuljettajan oven pielessä. Normaalien taustapeilien lisäksi matkustajan puolella – joissakin malleissa myös kuljettajan puolella – on laajakulmainen taustapeili, jolla näkee perävaunun käyttäytymisen jyrkästi käännettäessä. Laajakulmapeili näyttää myös taaksepäin esimerkiksi tien vierellä kulkevalle pyörätielle. Matkustajan oven yläpuolelle on kiinnitetty peili näyttämään oikean etupyörän viereiseen katvealueeseen. Hyvän peilivarustuksen haittapuoli on melko suuri peilien taakse jäävä katvealue etenkin matkustajan puolella.


title: Kuorma-auto

text: Päällirakenne on se osa, joka erottaa kuorma-autot eniten toisistaan. Päällirakenne teetetään nykyisin juuri jotain tiettyä käyttötarkoitusta varten. Päällirakenteen laskennallinen kestoikä on suunnilleen 12 vuotta. Sama auto voidaan uutena varustaa vaikka maidon kuljetukseen tarkoitetulla säiliöllä ja seuraava omistaja voi rakennuttaa säiliön tilalle kuormakorin. Silti auto voi päättää päivänsä toimimalla 15 vuoden ja 2 miljoonan kilometrin jälkeen metsäkonelavettina.


title: Kuorma-auto

text: Kappaletavaraliikenteessä olevat autot varustetaan yleensä umpinaisella, kylkiaukeavalla kuormakorilla tai pressukapelleilla. Jos kuljetettava tavara ei ole kovin säänarkaa, voidaan auto varustaa avoimella rahtilavalla. Vastaavasti puutavara-autot on varustelu pankoin ja tolpin ja sora-autot kippaavalla soralavalla. Puoliperävaunun vetoon tarkoitetussa autossa on yleensä jo tehtaalla asennettu vetopöytä. Kuorma-auton rungon takapäähän voidaan asentaa vetokytkin, jolloin autoa voi käyttää perävaunun vetoon.


title: Kuorma-auto

text: Kuljettajalta vaaditaan C-ajokortti. Ajoneuvoyhdistelmästä riippuen tarvitaan joko C1-, C1E-, C- tai CE-kortti. Mikäli kuljettaminen tapahtuu ammattimaisessa liikenteessä, vaaditaan myös ammattipätevyys. Jos autossa on digitaalinen ajopiirturi, vaaditaan sen käyttämiseksi piirturikortti.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Ajoneuvoyhdistelmä on vetoajoneuvosta ja yhdestä tai useammasta perävaunusta tehty ajoneuvojen yhdistelmä.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Yhdistelmä, jossa vetoautona toimii kuorma-auto, on joko puoliperävaunu- tai täysperävaunuyhdistelmä. (Puoliperävaunussa on akselit vain takaosassa.) Molemmista yhdistelmistä käytetään yleiskielessä ilmaisua rekka tai rekka-auto.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Puoliperävaunun vetämiseen käytetään erityistä lyhyttä kuorma-autoa, jonka taka-akselin kohdalle rungon päälle on asennettu vetopöytä. "Täysperä" on kuorma-autosta ja varsinaisesta perävaunusta koostuva ajoneuvoyhdistelmä.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Käytännössä kaikkien raskaiden ajoneuvoyhdistelmien kuljettamiseen vaaditaan CE-luokan ajokortti. 1. lokakuuta 2008 alkaen on tilapäinenkin siirto rajoitettu koskemaan vain palo- ja pelastustoimintaa sekä huolto- ja korjaustoimintaa.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Vaikka nimitystä "rekka" käytetään yleiskielessä perävaunullisesta kuorma-autosta tai jopa pelkästä kuorma-autosta, ammattisanastossa "rekan" merkitys puolestaan vaihtelee sen suppeamman, perinteisen merkityksen ollessa pelkkä puoliperävaunu ja laajemman merkityksen tarkoittaessa puolestaan puoliperävaunun ja kuorma-auton yhdistelmää. Alun perin "rekka" tarkoitti parireen päälle asetettua irtolavaa, jolla kuljetettiin puutavaraa.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Yhdistelmät voidaan jakaa karkeasti kahteen yhdistelmätyyppiin. Nämä ovat "moduuliyhdistelmä"t sekä kaikki näihin kuulumattomat. Moduuliyhdistelmillä tarkoitetaan rakenteellisesti yli 22,00 m pitkiä täysperävaunuyhdistelmiä ja yli 16,50 m puoliperävaunuyhdistelmiä. Moduuliyhdistelmien enimmäispituus on 25,25 metriä. Yli 22,00 metriä pitkissä yhdistelmissä pitää olla ABS-jarrut ja ABS-tunnistimet jokaisella akselilla. Suomi ja Ruotsi olivat ensimmäiset Euroopan unionin maat jotka sallivat näiden liikkumisen. Nyt ainakin Alankomaissa ja Isossa-Britanniassa on näitä testikäytössä, mutta myös Saksassa ja Tanskassa saa ajaa moduuliyhdistelmillä tietyillä reiteillä. Muuallakin Euroopassa on paineita pidempien yhdistelmien käyttöön ottamiseksi.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Perävaunuja koskevat samat leveys- ja korkeusrajoitteet kuin kuorma-autoja.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Täysperävaunuyhdistelmän vetoautona toimii vetokytkimellä varustettu kuorma-auto. Kuorma-auton vetokytkimeen on liitettynä varsinainen perävaunu. Tämän yhdistelmän virallinen nimitys on "auton ja varsinaisen perävaunun yhdistelmä". Yhdistelmää kutsutaan myös nimillä "täysperä" tai "täysperävaunuyhdistelmä". Yhdistelmän enimmäispituus on 25,25 metriä ja ilman ABS-jarruja 22,00 metriä. Moduulirakenteisen täysperävaunuyhdistelmän enimmäispituus on myös 25,25 metriä. Täysperävaunullisen yhdistelmän suurin sallittu kokonaismassa on 76 tonnia mikäli yhdistelmässä on vähintään 9 akselia. Kuormatilan enimmäispituus on moduuliyhdistelmässä 21,42 metriä. Kansainvälisessä liikenteessä täysperävaunuyhdistelmän suurin sallittu kokonaispaino on 40 tonnia viidellä akselilla .


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Täysperävaunuyhdistelmä voidaan tehdä myös kuorma-autosta, apuvaunusta ("dollysta") ja puoliperävaunusta. Apuvaunu on erikoisrakenteinen keskiakseliperävaunu jonka päälle on asennettu vetopöytä. Vetopöydän päälle saadaan kytkettyä mikä tahansa puoliperävaunu.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Puoliperävaunuyhdistelmän vetoautona toimii vetopöydällä varustettu kuorma-auto. Vetopöydän päälle kytketään puoliperävaunu. Puoliperävaunun vetoautoa kutsutaan usein nimillä "(rekan)veturi", "(rekan)vetäjä" tai "nuppi". Puoliperävaunuyhdistelmää kutsutaan usein nimellä "puolikas" ja puoliperävaunua nimillä "semi", "semitrailet", "rekka" tai "irtoperä". Puoliperävaunuyhdistelmän suurin sallittu pituus on 16,50 metriä ja suurin sallittu kokonaispaino on 48 tonnia kuudella akselilla. Etelämpänä Euroopassa puoliperävaunuyhdistelmän suurin sallittu kokonaismassa on 40 tonnia viidellä akselilla.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Puoliperävaunuyhdistelmään on mahdollista liittää keskiakseliperävaunu. Näin saatavaa moduuliyhdistelmää koskevat samat koko- ja painorajoitukset kuin moduulirakenteista täysperävaunuyhdistelmää. Tämän yhdistelmän epävirallinen kutsumanimi on "lusikka-haarukka" sen liukkaalla ikävien taipumusten vuoksi. Tätä yhdistelmää koskevat samat rajoitukset kuin muitakin moduuliyhdistelmiä. Tällaisen moduulirekan taaemmasta keskiakselivaunusta käytetään myös nimeä "vasikka".


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Puoliperävaunuyhdistelmän ensimmäisen puoliperävaunun päälle on mahdollista kytkeä toinen puoliperävaunu. Tällöin ensimmäiseen puoliperävaunuun pitää olla asennettuna vetopöytä. Tällaista vetopöydällistä puoliperävaunua kutsutaan linkkivaunuksi. Linkkivaunu voi olla varustettu siirrettävillä akseleilla, jolloin vetopöytä ja akselit saadaan siirrettyä kuormatilan alle laituriin peruuttamista ja ahtaissa paikoissa ajamista varten, kun ajetaan ilman toista puoliperävaunua. Vaihtoehtoisesti linkkivaunun korirakenne liukuu taaksepäin, taka-akseleiden päälle. Tämä yhdistelmä on Suomessa hyvin tuore tuttavuus. Yhdistelmää kutsutaan Suomessa nimellä "B-juna". Tätä yhdistelmää koskevat samat rajoitukset kuin muitakin moduuliyhdistelmiä.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Puoliperävaunuun voidaan liittää myös varsinainen perävaunu toiseksi perävaunuksi. Tätä yhdistelmää kutsutaan "täysperävaunurekaksi". Niitä ei ole saanut käyttää Suomessa enää 31.12.2006 jälkeen, paitsi poikkeusluvilla. Liikenne- ja viestintäministeriön tiedotteen mukaan kielto johtuu siitä, että kolminiveliset yhdistelmät haluttiin poistaa liikenteestä niiden epävakaisuuden ja huonon hallittavuuden takia. Vaikka tällä yhdistelmällä saadaan suuri kuljetuskapasiteetti, se on erittäin vaarallinen liukkaissa olosuhteissa, sillä äkkijarrutuksessa perävaunu voi sinkoutua pois ajoradalta ja yhdistelmä mennä kokoon linkkuveitsen tavoin. Tätä taipumusta kutsutaan englanniksi nimellä "jackknifing", linkkuveitsi.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi myönsi kuitenkin 19.11.2013 viiden vuoden kokeiluluvan Speed Oy:n täysperävaunurekalle reitille Vuosaari-Lahti-Vuosaari. Tämän yhdistelmän pituus on 33,50 metriä ja kokonaismassa 80 tonnia. Jatkossa näiden suurempien "superrekkojen" on tarkoitus parantaa kuljetusten taloudellisuutta ja ekologisuutta.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: 22. tammikuuta 2019 alkaen HCT-yhdistelmä, jonka kokonaispituus on enintään 34,50 metriä, ei tarvitse poikkeuslupaa, ellei sen kokonaismassa ylitä suurinta sallittua 76 tonnia. Vaatimuksena yhdistelmälle on muun muassa teliveto, kaistavahti ja katvekamerat. Lyhenne HCT tulee sanoista "high capacity transport". Sillä tarkoitetaan ajoneuvoyhdistelmää, joka mitoiltaan ja massoiltaan ylittää tavanomaisesti sallitut raja-arvot ja jota ei pidetä erikoiskuljetuksena.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Yhdistelmän vetoautona toimii vetokidalla varustettu kuorma-auto. Tähän on kytketty keskiakseliperävaunu. Yhdistelmän suurin sallittu pituus on 18,75 metriä. Yhdistelmän suurin sallittu kokonaismassa on 44 tonnia. Tätä Suomessa melko harvinaista yhdistelmää käytetään yleisemmin Pohjoismaiden ulkopuolelle suuntautuvassa liikenteessä. Kansainvälisessä liikenteessä tämän yhdistelmätyypin suurin sallittu kokonaismassa on 40 tonnia.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Australiassa saa kokemusperäisellä luvalla kuljettaa rekanvetäjään kytkettyä usean perävaunun yhdistelmää. Yleensä yhdistelmät koostuvat apuvaunulla/-vaunuilla toisiinsa yhdistetyistä linkkivaunun ja puoliperävaunun yhdistelmistä. Yhdistelmää kutsutaan nimellä "road train", maantiejuna. Suurimmat sallitut kokonaispituudet vaihtelevat alueittain. Länsi-Australian ja Pohjoisterritorion osavaltioissa ovat sallittuja jopa yli 50-metriset yhdistelmät.


title: Ajoneuvoyhdistelmä

text: Joissakin Yhdysvaltain osavaltiossa saa puoliperävaunuyhdistelmään kytkeä apuvaunujen avulla lisäksi kaksi muuta puoliperävaunua.


title: Seppä

text: Seppä on perinteinen ammatti. Seppä valmistaa esineitä metallista lähinnä takoen. Pääasiallisina materiaaleina ovat rauta ja teräs, joita vasaroidaan, taivutetaan ja leikataan erilaisilla työkaluilla. Ennen koneiden keksimistä kaikki metalliesineet olivat seppien valmistamia. Ensimmäiset koneet ovat seppien valmistamia. Työnkuvaan kuuluu myös metallitavaroiden kunnostus ja korjaus.


title: Seppä

text: Seppä-sanan synonyymi on rautio. Nykyinen sukunimi Rautio voi kertoa siitä, että suvun kantaisä on ollut seppä. Termi seppä voidaan liittää myös muihin metallin- ja jopa puun työstön ammatteihin. Ammattiin opetellaan hakeutumalla ammattisepän alaisuuteen kisällin oppiin. Sepäntyötä opetetaan myös ammattikouluissa.


title: Seppä

text: Seppä kuumentaa metallia, kunnes se pehmenee, jolloin sitä voidaan muovailla käsityökaluja kuten vasaraa, alasinta ja pihtejä käyttäen. Metalli kuumennetaan ahjossa, jonka lämmittämiseen käytetään esimerkiksi propaania, hiiltä tai kivihiiltä. Metallin värin muutos kertoo lämpötilan kasvamisesta. Ensin rauta hohtaa punaisena, sitten oranssina, keltaisena ja ennen sulamistaan valkoisena. Taonta kohdistetaan usein lämpötilaan, joka näyttäytyy oranssin ja keltaisen yhdistelmänä. Tätä tilaa kutsutaan "taontalämpötilaksi". Koska värin erottelu vaatii tarkkuutta, sepät työskentelevät usein hämärissä olosuhteissa, jolloin värin kontrastit erottuvat voimakkaampina.


title: Seppä

text: Käyttämällä kullekin taonnan vaiheelle suunnattuja työkaluja ja asetteja seppä voi tuottaa esineitä sekä sarja- että yksilötuotantona. Riippuen esineen käyttötarkoituksesta se voidaan karkaista ja pintakäsitellä ruostumisen ja kulumisen ehkäisemiseksi.


title: Seppä

text: Kaupungeissa seppien töitä näkee useimmiten taidegallerioissa, käsityömyymälöissä tai julkisissa tiloissa yhdistettyinä muuhun arkkitehtuuriin. Erityisesti Art Nouveau -liikkeen aikana rakennettujen talojen yksityiskohdissa ja porteissa näkee sepän takomia elementtejä. Sepät valmistavat myös työkaluja erikoisammattiryhmille sekä vastaavat erityistä metallintuntemusta vastaavista korjaustehtävistä. Perinteisesti sepät ovat vastanneet kotitalouksien kaikkien metalliesineiden valmistuksesta ja huollosta.


title: Seppä

text: Koska sepäntyö vaatii korkeita lämpötiloja, se tarvitsee useimmiten ahjon. Sepänpajojen lisäksi ahjoja voidaan tuoda paikan päälle, jolloin puhutaan kenttäahjosta. Tilavaatimustensa johdosta sepät hakeutuvat usein taajama-alueiden laitamille ja rakentavat pajansa paikkoihin, joissa sepänpajoja on ollut historiallisestikin. Myös Helsingin ja Tampereen keskusta-alueilta löytyy sepänpajoja ja muita toiminnan mahdollistavia työtiloja. Nämä tilat ovat kuitenkin usein museoituja.


title: Seppä

text: Muut tärkeimmät työkalut ovat alasin, vasarat, välivasarat, meistit sekä konevasarat. Konevasarat ovat yleensä joko ilmajoustovasaroita tai sitten jousivasaroita.


title: Seppä

text: Takomisen aikana metallia muovaillaan vasaroiden joko alasinta tai muotteja vasten. Taonnan aikana kappaleesta ei poisteta ainetta vaan sitä muovaillaan kohti haluttua suuntaa. Koska kuuma metalli on helposti muovailtavaa, jokainen isku, veto tai vääntö vaikuttaa kaikkiin kappaleen ulottuvuuksiin. Esimerkin kuuman raudan ominaisuuksista antaa kirveen terän taonta. Toimivaa kirvestä tehdessä varren reikää ei porata vaan se luodaan takomalla oikean muotoinen tappi suoraan läpi. Reikään pujotetaan kirveen varsi. Kun metallia ei ole taonnan aikana poistettu, terän ja varren liitoskohdassa oleva metalli on voimakkaampaa.


title: Seppä

text: Mekaanisten liitosten lisäksi sepät saattavat myös liittää metalleja yhteen hitsaamalla tai juottamalla.


title: Seppä

text: Tyypillisesti sepän kisällinä toimii lekamies, jonka tehtävä on lyödä lekavasaraa sepän ohjaamaan ohjausvasaraan taonnan raskaissa vaiheissa. Seppä ohjeistaa lekamiestä komennoin sekä merkein. Näistä selkein on työrytmiä ohjaava kolautus alasimeen.


title: Valaminen

text: Valaminen eli valanta, myös valu, on nestemäisen aineen kaatamista. Esineiden valmistus valamalla tarkoittaa (useimmiten kuumentamalla sulatetun) valmistusaineen kaatamista tai painesyöttämistä muottiin. Sula aines täyttää muotin, jolta saamaansa muotoon valukappale jää kiinteydyttyään. Perinteisesti esineitä on valettu metallista, nykyisin myös muovista. Myös saviesineitä valmistetaan valamalla (savenvalanta).


title: Valaminen

text: Valamalla voidaan valmistaa huomattavan erikokoisia kappaleita. Metallivaluja tehdään gramman osista aina kymmeniin, jopa satoihin tonneihin saakka. Valamista käytetään sekä teollisten tuotteiden että taide-esineiden valmistuksessa.


title: Valaminen

text: Hiekkavalu on vanha ja laajalti käytetty metalliesineiden valumenetelmä. Sitä käytetään sekä taidevalun että teollisuuden tarpeisiin, ja menetelmällä voidaan valmistaa esimerkiksi koriste- ja käyttöesineitä sekä työkaluja ja koneenosia.


title: Valaminen

text: Hiekkavalun muottihiekka on hienojakoista hiekka-sideaineseosta, joka toistaa yksityiskohdat hyvinkin tarkasti, hiekan raekoosta ja muotintäyttömenetelmästä riippuen. Tyypillinen sideaine on kemiallisesti kovettuva hartsi. Etenkin korkean sulamispisteen metalleja, kuten terästä valettaessa muottipinnat käsitellään maalaamalla ne tulenkestävällä peitosteella, jottei hiekka pala metalliin kiinni.


title: Valaminen

text: Ensimmäiseksi tehdään kappaleen malli. Malli on yleensä kaksiosainen, jotta muotin ala- ja yläpuolisko voidaan valmistaa erikseen. Malli valmistetaan esimerkiksi puusta, muovista, kevytmetallista tai vaikka styroxista mallin kulumiskesto- ja mittatarkkuusvaatimusten perusteella. Mallin tulee olla myös riittävän luja kestääkseen vääntymättä muotinvalmistuksessa ja varastoinnissa.


title: Valaminen

text: Mallinpuolisko on tyypillisesti kiinnitetty levyyn, jonka päälle asetetaan muotinvalmistusta eli kaavausta varten muottikehys. Kehys täytetään muottihiekalla, joka sullotaan sopivan tiiviiksi, usein täryttämällä. Yläpuoliskon muottikehykseen asetetaan ennen täyttöä myös valu- ja kaasukanavien mallit.


title: Valaminen

text: Toinen mahdollisuus on valmistaa muotti yksiosaisella mallilla. Tällöin muottikehys on täytettävä kahdessa vaiheessa, ja muottikehys on avattava mallin poistamista varten yläpuoliskonkin hiekan kovetuttua. Kertakäyttöinen styrox-malli voidaan polttaa pois avaamatta muottia.


title: Valaminen

text: Jos valukappaleesta halutaan ontto, valmistetaan muotin lisäksi hiekkasydän eli keerna, joka sekin kovetetaan ja tarvittaessa peitostetaan. Monimutkaisessa kappaleessa keernoja voi olla useita.


title: Valaminen

text: Muottihiekan kovetuttua muottipuoliskot irrotetaan malleista. Muotinosat peitataan, mahdolliset keernat asetetaan paikoilleen ja muotinpuoliskot kiinnitetään toisiinsa. Tämän jälkeen muottiin kaadetaan sula metalli. Valun jäähdyttyä muotti puretaan ja valukappale poistetaan.


title: Valaminen

text: Kipsivalulla valetaan pieniä ja yksityiskohtaisia metalliesineitä. Erityisesti kultasepänteollisuuden alalla se on lisännyt jatkuvasti suosiotaan kustannustehokkaana ja nopeana valmistusmenetelmänä. Esimerkiksi ylioppilaslyyra on valutuote.


title: Valaminen

text: Kipsivalun prosessi:


title: Valaminen

text: Tarkkuusvalu keraamisella muotilla, jolla voidaan valaa pieniä ja yksityiskohtaisia metalliesineitä. Nykyisin sitä käytetään myös mm. autoteollisuudessa. Suurin ero tavalliseen valuun on se, että muotti kasvatetaan vahamallin pintaan.


title: Valaminen

text: Tarkkuusvalun prosessi:


title: Valaminen

text: Harkkovalu on lähinnä terästehtaissa käytettävä epäjatkuva menetelmä, jolla valmistetaan suurehkoja aihioita (4–30 tonnia ja enemmänkin) jatkomuokattavaksi valssaamalla tai takomalla.


title: Valaminen

text: Harkkomuotti valmistetaan useimmiten valuraudasta. Muottiontelo on alaosastaan kapeampi, joten sulan kiinteytyminen etenee alhaalta ylöspäin. Harkon viimeksi jähmettyvään yläosaan jää huokoinen ja koostumukseltaan epätasainen vyöhyke, hukkapala, joka leikataan pois ennen jatkokäsittelyä. Harkkomuotin poikkileikkaus on yleensä ympyrä tai kulmistaan pyöristetty suorakulmio.


title: Valaminen

text:
Harkkovalulla voidaan terästehtaassa tuottaa nopeasti pieniä erikoiseriä. Hyvin suurten taottavien tai valssattavien kappaleiden valmistus on aina aloitettava harkkoaihiosta.
Liukuvalulla tarkoitetaan jatkuvatoimista valuprosessia. Liukuvalua kutsutaan myös jatkuvavaluksi. Liukuvalulaitteistot koostuvat sulatusuunista, valu-uunista ja siinä olevasta jäähdytetystä kokillista, sekä vetolaitteistosta, millä jähmettynyt valanne vedetään hallitusti ulos kokillista.


title: Valaminen

text: Ensimmäiset kaupalliset ja toimivat jatkuvavalulaitteet kehitettiin teräksen valuun Neuvostoliitossa 1960-luvulla.


title: Valaminen

text: Sula metalli kaadetaan vesijäähdytetyn valupyörän valu-uraan, missä jähmettyminen tapahtuu. Valutuote on poikkipinnaltaan noin 100 mm x 100 mm epäsäännöllinen suorakaide. Yleensä laitteiston perään on integroitu sarjavalssain ja vetokoneita, joilla valutuote muokataan pyöreäksi, halkaisijaltaan 12 mm langaksi. Valulanka toimitetaan 3–5 tonnin kieppeinä jatkoprosesseihin.


title: Valaminen

text: Menetelmää käytetään yleisesti alumiinin ja kuparin valuun.


title: Valaminen

text: Pystyvalumenetelmä kehitettiin Outokummun Porin tehtailla 1970-luvun alussa. Menetelmässä valusuunta on ylöspäin ja menetelmä on analoginen piikiteiden kasvattamissa käytetyn Czochralski-menetelmän kanssa. Valutuote on poikkimitaltaan 6–42 mm lanka, joka pakataan 3–5 tonnin kiepeiksi.


title: Valaminen

text: Menetelmää käytetään kuparin, sinkin, messingin ja kadmiumin valuun.


title: Valaminen

text: Painevalulle on tunnusomaista, että sula metalli johdetaan korkean paineen avulla suhteellisen suurella nopeudella kaksi- tai useampiosaiseen teräsmuottiin. Kyseessä on suurtuotantomenetelmä, jolla valmistetaan pienehköjä (<45kg), ohutseinämäisiä kappaleita ei-rautametalleista. Painevalumenetelmiä on kaksi, kuumakammio- ja kylmäkammiomenetelmä.


title: Suuruusluokka

text: Suuruusluokka (puhekielessä myös "kertaluokka") viittaa fysikaalisen suureen arvoon sen eksponentiaalimuodon eksponentin tarkkuudella. Suuruusluokka on pienin arvo, jolla on korotettava potenssiin lukujärjestelmän kantaluku, jotta saadaan suureen arvoa approksimoiva luku. Esimerkiksi arvo 123 033 voidaan ilmaista 1,23033 · 10, joten suuruusluokka on 5. Toisaalta ”suuruusluokkaa tuhat” merkitsee, että 10 eli tuhat, on pienin approksimaatio suureen arvolle, joka voi olla siten välillä 1 000–9 999. Suuruusluokka voidaan laskea suureen arvon logaritmin lattiafunktiolla. Tähtitieteessä tähden suuruusluokkaa sanotaan magnitudiksi.


title: Taonta

text: Taonta eli takominen tarkoittaa metalliesineiden muokkaamista iskemällä toistuvasti esimerkiksi vasaralla tai käyttämällä muuta puristusvoimaa. Kuumataonnassa metalli kuumennetaan hehkuvaksi, mutta ei kuitenkaan nestemäiseksi, jolloin metalli on muokattavissa helposti ilman suurta murtumisen vaaraa. Kylmätaonta suoritetaan huoneenlämmössä tai lähellä sitä, lämmintaonta puolestaan näiden lämpötilojen välisellä alueella. Taottavien kappaleiden massa voi vaihdella muutamista grammoista 170 tonniin. Takomalla valmistetut kappaleet tarvitsevat useimmiten jatkomuokkausta ennen lopullista käyttövalmiutta.


title: Taonta

text: Taonta on eräs vanhimmista tunnetuista metallin työstömenetelmistä. Perinteisesti sepät ovat harjoittaneet taontaa käyttäen ensisijaisina työkaluina pajavasaraa ja alasinta. Metallin kuumentamiseen on puolestaan käytetty ahjoa, joka lämmitetään joko kivi- tai puuhiilellä. Vesivoimaa hyödyntäviä sepänpajoja alettiin rakentaa keskiajalla 1100-luvulla. Nykyisin käsityösepät käyttävät hiiliahjon lisäksi myös sähkö- ja kaasukäyttöisiä ahjoja.


title: Taonta

text: Teollistumisen myötä perinteistä sepän ammattia harjoittavien määrä kuitenkin romahti, mutta sepän ammatti on viimeisten vuosikymmenten aikana elpynyt merkittävästi käsityöläisammattien arvostuksen kasvaessa. Nykyisin Suomessa on noin 300 ammattiseppää ja muutama sata harrastelijaa. Tonneissa mitattuna käsityönä tehdyn taonnan määrä on silti edelleen marginaalinen verrattuna teollisen taonnan tuotantomääriin. Teollisuuden tarpeisiin taottavien tuotteiden tekoon käytetään prässejä tai vasaroita, jotka voivat toimia paineilmalla, sähköllä, tai höyryllä tai olla hydraulisia. Höyrykäyttöiset laitteet ovat tosin vähitellen poistumassa käytöstä. Nämä vasarat ovat suurikokoisia, edestakaisin liikkuvat osat voivat painaa useita satoja kiloja. Pienikokoisemmat konevasarat ovat teollisuuslaitosten lisäksi yleisiä myös taide- ja hopeaseppien käytössä.


title: Taonta

text: Takomalla valmistetut tuotteet ovat kestävämpiä kuin valamalla tai koneistamalla tuotetut. Tämä johtuu taonnan synnyttämästä kuituisesta rakenteesta muokattavan kappaleen sisällä. Taottaessa metallin raerakenne muuttuu siten että rakeet seuraavat kuidunomaisesti kappaleen muotoa. Tätä ominaisuutta käytetään hyväksi suunniteltaessa kappaleita, joiden lujuus/paino-suhteen tulee olla hyvä rakenteen suunnassa. Lujuus onkin usein jopa 20 prosenttia parempi kuin muilla menetelmillä valmistettuna.


title: Taonta

text: Useita metalleja taotaan kylmänä, mutta rauta ja sen seokset taotaan lähes poikkeuksetta kuumataontana. Tähän on kaksi syytä: jos prosessin aikana pääsisi tapahtumaan muokkauslujittumista, jo valmiiksi lujat materiaalit kuten rauta ja teräs muuttuisivat nopeasti äärimmäisen hankalasti muokattaviksi. Toisekseen on huomattavasti taloudellisempaa ensin kuumatakoa kappale ja sen jälkeen lujittaa se lämpökäsittelyiden avulla, kuin tehdä käsittely kylmämuokkauksena. Seokset jotka ovat erkaumakarkenevia, kuten useimmat alumiinin ja titaanin seokset, voidaan lujittaa erikseen kuumataonnan jälkeen. Muille materiaaleille lujittumisen on tapahduttava taonnan aikana.


title: Taonta

text: Kuumataonnaksi on määritelty metallin työstäminen sen rekristallaatiolämpötilaa korkeammassa lämpötilassa. Ensisijainen etu kuumataonnassa on se, että kun metallia muotoillaan, muokkauslujittumisesta aiheutuva lujuuden kasvu kumoutuu rekristallaation vaikutuksesta.


title: Taonta

text: Kylmätaonnaksi määritellään metallin työstäminen lämpötilassa, joka on pienempi, kuin sen rekristallaatiolämpötila, kuitenkin taonta tehdään yleensä huoneenlämmössä. Mikäli työstölämpötila on korkeampi kuin 0,3 kertaa materiaalin sulamispisteen lämpötila (absoluuttisella asteikolla eli kelvineissä), puhutaan lämmintaonnasta.


title: Taonta

text:
Nykyään käytössä on lukuisia erilaisia taontamenetelmiä, jotka voidaan kuitenkin jakaa kolmeen
pääluokkaan:Avotaonta tai vapaataonta tarkoittaa metallin muokkaamista taonnan perinteisen merkityksen mukaisesti. Vapaataonnassa kappaletta muotoillaan iskemällä sitä vasaralla paikalleen kiinnitettyä alasinta vasten. Menetelmän nimi tulee kuvaavasti siitä, että muokattava esine ei ole suljettuna muottien sisään, vaan materiaali pääsee vapaasti muotoutumaan muihin kuin vasaran ja alasimen kosketuspintojen suuntiin. Tämän vuoksi sepän tai teollisen taonnan tapauksessa koneenkäyttäjän on siirreltävä taottavaa kappaletta haluttuun paikkaan ja kulmaan alasimeen nähden, jotta haluttu muoto saavutetaan. Vapaataonnassa työkalujen iskupinnat ovat useimmiten sileitä, mutta erikoistyökaluja voidaan käyttää tarvittaessa. Meisti voi tällöin olla muodoltaan esimerkiksi kovera, kupera tai teräväreunainen katkaisuterä.


title: Taonta

text: Vapaataonta soveltuu erityisesti taideseppien käyttöön sekä tilaustöiden tekoon. Muutoin vapaataontaa käytetään enimmäkseen kappaleiden esimuokkaukseen myöhempää käsittelyä varten, tai lujuuden nostamiseen materiaalissa ennen varsinaista muokkausta.


title: Taonta

text: Suurin osa teollisesti valmistetuista taoksista tuotetaan muottitaonnan avulla sen edullisuuden vuoksi. Muottitaonnassa muokattava metalli asetetaan halutun muodon mukaiseen muottiin, joka on kiinnitetty alasimeen. Yleensä myös vasara on vastaavasti muotoiltu. Kun kappaletta isketään vasaralla, materiaali muotoutuu täyttäen muotin onkalot. Taottavan esineen koosta ja muotojen monimutkaisuudesta riippuen, kappaletta voidaan iskeä nopeasti useita kertoja halutun muodon varmistamiseksi. Kullakin kerralla vasara on kosketuksissa kappaleeseen yleensä vain muutamia millisekunteja. Liika metalli puristuu ulos muotin osien väliin jäävästä raosta muodostaen purskeen, joka jäähtyy huomattavasti muuta kappaletta nopeammin ja on näin ollen muotin sisään jäänyttä metallia kovempaa estäen näin purskeen kasvua. Purske myös lisää painetta muotin sisällä, mikä pakottaa jäljelle jääneen materiaalin täyttämään muotin onkalot kokonaan. Taonnan jälkeen purske poistetaan.


title: Taonta

text: Teollisessa muottitaonnassa kappaleen taonta tehdään yleensä vaiheittain, jolloin kappaletta siirretään muotista toiseen aihion muovaamiseksi lähemmäs lopullista muotoa. Ensimmäinen muotti muotoilee kappaletta alustavasti haluttuun muotoon. Tämän jälkeen jokainen erilainen muotti tekee kappaleesta aina enemmän lopullista tuotetta muistuttavan version. Näin metalliin voidaan tehdä huomattavan suuria taivutuksia, jyrkkiä kulmia ja pyöristyksiä. Kappaleen viimeistelyyn voidaan käyttää omaa muottia mutta usein on rahallisesti kannattavampaa tehdä viimeistely koneistamalla tai muilla keinoin.


title: Taonta

text: Muottitaonnassa on tapahtunut huomattavaa kehitystä viime vuosina lisääntyneen automaation vuoksi, nykyisin koneellisesti tehdyt lämpökäsittelyt ja kappaleiden asennon muuttaminen ja siirrot muotista toiseen sekä materiaalin syöttäminen laitteisiin on aiempaa helpompaa.


title: Taonta

text: Eräs muottitaonnan muoto on suljettu muottitaonta, jossa muottionkalot ovat täysin suljettuja, jolloin purskeiden muodostuminen estyy. Menetelmä säästää materiaalia sillä tavallisessa muottitaonnassa purskeina hukkaan menevän metallin osuus on yleensä 20–45 % tarvittavasta materiaalin kokonaismassasta. Haittapuolena on lisääntynyt voitelun tarve sekä muottien suunnittelun ja valmistuksen monimutkaisuudesta johtuva kulujen kasvu. Kuitenkin yksittäisen valmiin kappaleen tekeminen on muuttunut halvemmaksi tuotantomäärien kasvaessa. Tämän vuoksi suljettua muottitaontaa käytetään nykyään usein työkalu- ja autoteollisuuden tarpeisiin. Nämä teollisuuden alat käyttävät taoksia myös niiden hyvän lujuus/paino-suhteen vuoksi.


title: Taonta

text: Muottitaonta on myös osana useita muita metallien muokkausprosesseja. Kappale voidaan esimerkiksi esimuotoilla valamalla, jonka jälkeen vielä kuumaa metallia taotaan yksityiskohtien tuottamiseksi. Tämän jälkeen purskeet hiotaan pois ja kappale sammutetaan huoneenlämpöön, jolloin kovuus kasvaa.


title: Taonta

text: Työkalut, joita muottitaonnassa käytetään, valmistetaan yleensä runsasseosteisesta tai työkaluteräksestä, sillä niiden on oltava hyvin kulumisenkestäviä, siedettävä nopeita, voimakkaita lämpötilan vaihteluita sekä kestettävä hyvin iskuja.


title: Taonta

text: Valmistettujen kappaleiden määrissä mitattuna yleisin teollisen taonnan käyttämä menetelmä. Tyssäyksessä kappaleen poikkileikkausta kasvatetaan lyömällä sitä kasaan päistään, jolloin kappaleen pituus lyhenee. Tyssäämällä valmistetaan esimerkiksi moottorien venttiileitä, kytkimiä, pultteja, ruuveja ja muita kiinnikkeitä.


title: Taonta

text: Tyssäyksen lähtömateriaalina käytetään useimmiten metallilankaa tai -sauvoja, mutta jotkin työstöön käytettävät laitteet pystyvät käyttämään materiaalina jopa halkaisijaltaan 25 cm olevia ja massaltaan yli 1000 tonnin painoisia metallitankoja. Tyssättäviä esineitä suunniteltaessa on otettava huomioon, ettei muokattavan kappaleen halkaisijaa voida kasvattaa kohtuuttomasti. Prosentuaaliset rajat muokkaukselle ovat materiaalikohtaisia.


title: Taonta

text: Prässitaonta poikkeaa muotti- ja vapaataonnasta lähinnä siten, että aika, jonka muotit ovat kosketuksissa työstettävään kappaleeseen, on huomattavasti pidempi: useita sekunteja millisekuntien sijaan. Tässä menetelmässä muotit pusertavat metallin vähitellen muotoonsa. Merkittävin etu prässitaonnasta onkin, että myös kappaleen sisäosissa tapahtuu muokkautumista ja lujittumista toisin kuin muottitaonnassa, jossa muokkautuminen tapahtuu lähinnä kappaleen pinnalla.


title: Taonta

text: Tyypillisimmin taonnassa käytetään vasaraa ja alasinta. Samalle periaatteella toimivat myös nykyisin yleisessä käytössä olevat pudotusvasarat. Laitteen toimintaperiaate on hyvin yksinkertainen: kone nostaa vasaran, jonka se sitten pudottaa alasimelle sijoitetun kappaleen päälle. Laitteet ovat usein hyvin suurikokoisia sillä koneen ja sen perustusten on pystyttävä vaimentamaan käytön aiheuttamat voimakkaat iskut. Taontaan voidaan käyttää myös laitteita, joissa sekä vasaraa että alasinta vastaavat osat liikkuvat muokattavaa kappaletta vasten. Tämän vuoksi koneen on mahdollista toimia vaakatasossa, jolloin koneenperustusten ei tarvitse olla yhtä tukevat sillä käytöstä aiheutuva värähtely ei ole yhtä voimakasta kuin pudotusvasaroissa. Ne tuottavat myös vähemmän ylimääräistä lämpöä ja melua.


title: Taonta

text: Tämän lisäksi esimerkiksi tyssäyksessä ja rullataonnassa tarvitaan omia, erityisesti niitä varten suunniteltuja laitteita.


title: Sea Life

text: Sea Life on maailman suurin yleisöakvaarioketju. Euroopan-laajuisen ketjun omistaa Merlin Entertainments. Sea Life -keskuksissa vierailee noin kuusi miljoonaa kävijää vuodessa. Ensimmäinen Sea Life avattiin 1979 Obanissa, Länsi-Skotlannissa. Sea Life -akvaarioita on nykyään yhteensä 50 kappaletta kahdeksassa maassa. Pohjoisin Sea Life -keskus sijaitsee Suomen Helsingissä ja eteläisin Espanjan Benalmádenassa.


title: Maretarium

text: Maretarium on Kotkassa vuonna 2002 avattu yleisöakvaario, joka sijaitsee Kotkansaarella, Sapokanlahden rannalla. Se on keskittynyt suomalaisten kalalajien ja vesistöjen esittelyyn. Siellä on nähtävillä noin 60 alkuperäistä ja vakinaista kalalajia Suomesta. Maretarium syntyi Kotkan kaupungin, Helsingin yliopiston ja Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen yhteistyönä. Akvaarioiden lisäksi on tiloja myös tutkijoille ja luontokoululle. Talossa on myös Meriteatteri, kahvila Meri Café Kristina sekä matkamuistomyymälä.


title: Maretarium

text: Maretariumin rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 2001, ja sen suunnittelivat arkkitehdit David Newman ja Mirja Tommila. Avajaiset pidettiin vappupäivänä 2002. Rakennustyöt maksoivat 4,2 miljoonaa euroa. Newman on suunnitellut kaiken, mikä liittyy akvaarioon, koska hänellä on kokemusta useiden yleisöakvaarioiden suunnittelusta, ja Mirja Tommila suunnitteli rakennuksen, koska Newmanilla ei ollut tuntemusta suomalaisista rakennusnormeista.


title: Maretarium

text: Maretariumin rakennus on bumerangin muotoinen, ja sen keskellä on pyöreä Itämeriallas. Altaiden painon vuoksi perustukset jouduttiin tekemään paalutuksille. Paalut ovat 8–10 metriä pitkiä teräspaaluja, ja Itämerialtaan alle jouduttiin valamaan 60 senttiä paksu laatta altaan painon vuoksi. Laatan päällä on lasikuitukerros vesitiiviyden varmistamiseksi.


title: Maretarium

text: Akvaarion vesi otetaan viiden metrin syvyydestä Sapokanlahden ulkopuolelta, jossa on brittivalmisteinen välppä eli suodatin. Siellä on kolmen tiuhasti rei’itetyn 90-millisen putkenpätkän päälle levitetty kvartsihiekkakerros, ja välpän päällä hiekkaa sitomassa on suodatinkangas. Välpältä lähtee 140 millimetriä halkaisijaltaan oleva 350 metrin yhdysputki, joka kulkee kulkee aallonmurtajan läpi laiturin alla Kotkan Kertun kohdalle, johon on rakennettu merivesipumppaamo. Pumppaamoon vesi tulee painovoimalla, ja sieltä se siirretään pumpuilla Maretariumin 190 kuution tasausaltaisiin, joista se siirretään ensin kvartsihiekkasuotimien ja sen jälkeen vielä uv-säteilytyksen läpi. Merivettä vaihtuu 10 kuutiota vuorokaudessa eli 70 kuutiota viikossa, mikä on kymmenen prosenttia altaiden vedestä.


title: Maretarium

text: Koska kotimaiset kalat elävät suhteellisen viileässä vedessä, veden lämpötilaa säädetään jäähdyttämällä tai lämmittämällä sitä, jotta veden lämpötila olisi maksimissaan +15 astetta.


title: Maretarium

text: Maretariumissa on yhteensä 22 teema-akvaariota, joista suurin on Itämeriallas. Siinä on neljä ikkunaa, joista yksi on meriteatterin korkea lasiseinä. Sylinterimäiseen altaaseen mahtuu vettä noin 500 000 litraa. Sen syvyys on seitsemän metriä, joka vastaa keskisyvyyttä Suomen järvissä. Sitä ei ole katettu, joten auringon valo pääsee vapaasti paistamaan sinne, ja sen vuoksi siinä kasvaa monenlaisia rihmamaisia leviä. Niiden annetaan kasvaa siinä, sillä ne ovat ravintoa pienimmille vesieliöille, jotka puolestaan ovat ravintoa altaassa oleville pienemmille kaloille. Altaaseen tehtiin remontti, jonka jälkeen se alkoi vuotaa. Maretariumin avautuminen lykkääntyy vuodon takia.


title: Maretarium

text: Maretariumissa on pienempiäkin altaita, Saimaa, Kymijoki, Suomenlahti, Keski-Suomen järvet, Lapin vesistöt, Joki/lampi, Ulkoallas. Altaissa teemana ovat siis suomalaisten vesien biotoopit.


title: Maretarium

text: Maretariumissa on noin 60 lajia kaloja sekä äyriäisiä kaikkiaan non 1700 yksilöä. Maretariumin kalat on saatu eri puolilta Suomea. Valtaosa lohikaloista on Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen kalanviljelylaitoksilta, muun muassa Laukaasta ja Taivalkoskelta. Uudenmaan ja Kaakkois-Suomen ympäristökeskusten hoito- ja koekalastuksista on osa särkikaloista. Myös Kotkan seudun kalastajilta ja sukeltajilta on saatu kaloja ja villasaksirapuja, henkilökunta on täydentänyt myös lajistoa.


title: Maretarium

text: Kesällä on myös vesien pieneläimiä, kuten vesiliskoja, käärmeitä ja sammakoita, terraarioissa ja altaissa. Talvella ne ovat horrostamassa kellaritiloissa.


title: Sola fide

text: Sola fide (latinaa, "yksin uskosta") on yksi viidestä protestanttisen uskonpuhdistuksen pääperiaatteesta. Se tarkoittaa protestanttisessa uskonpuhdistuksessa sitä, että ihminen on vanhurskas eli kelpaa Jumalalle, kun hän uskoo (Jeesuksen sovitustyöhön ja synnittömään elämään), ei omien hyvien tekojensa perusteella. Hyvät työt ovat lähimmäisiä, ei pelastusta varten. Periaate eroaa katolisesta näkemyksestä, jonka mukaan ihminen tulee vanhurskaaksi ""rakkautena vaikuttavan uskon"" (Gal. 5:6) kautta. Katolisen näkökulman mukaan ihminen ei voi ansaita omaa pelastustaan, mutta ihminen ei silti ole vapaa tekemästä hyvää.


title: Sola fide

text: Sola gratia (latinaa, "yksin armosta") on myös yksi samoista pääperiaatteista. Siinä vastapuoleksi asettuu ansio (lat. "meritum"). Uskonpuhdistajat katsoivat, että katolisessa kirkossa pyrittiin ansaitsemaan vanhurskaus, ja he opettivat sitä vastaan, että ihminen pelastuu yksin armosta (ja yksin Kristuksen ansiosta), ei omista tai pyhimysten ansioista. Katolinen kirkko opettaa myös pelastumista yksin armosta, sillä armon katsotaan synnyttävän ihmisessä sekä uskon että rakkauden, jotka yhdessä tekevät vanhurskaaksi.


title: Sola fide

text: Solus Christus tai solo Christo (lat. "yksin Kristus") on myös yksi samoista pääperiaatteista. Se asettaa vastakohdakseen pyhimykset, ja väittää, että ihminen tulee vanhurskaaksi yksin Kristuksen ansion, ei pyhimysten ansioiden saatikka omien ansioidensa tähden.


title: Sola fide

text: Lause sola fide, sola gratia, solus Christus esiintyy usein yhdessä.


title: Akvaariolinna

text: Akvaariolinna oli Vantaan Petikossa toiminut yleisöakvaario, jossa oli keskusterraario sekä erilaisia makean- ja meriveden akvaarioita. Se sijaitsi alueella, jossa on paljon huonekaluliikkeitä. Akvaariolinna avattiin 1983. Nykyään Akvaariolinna on tavanomainen akvaarioalan erikoismyymälä.


title: Akvaariolinna

text: Alkuperäisen Akvaariolinnan terraarioissa oli käärmeitä, liskoja, muita matelijoita ja kilpikonnia, hämähäkkejä, skorpioneja ja lintuja. Akvaariolinnassa jäljiteltiin trooppisia olosuhteita: ilma oli lämmintä ja kosteaa ja sen täytti lintujen sirkutus. Keskellä oli allas, jossa asui kaimaaneja. Altaaseen tuli puolen tunnin välein keinotekoinen sade ja koneellinen ukkosmyrsky. Yleisö pystyi seuraamaan iltapäivisin eläinten ruokintaa. Kaloja lukuun ottamatta muut yleisönäyttelyn eläimet saatiin lahjoituksina; tilat tarjoisivat kodin monelle muuten lopetusuhan alla olleelle eläimille.


title: Akvaariolinna

text: Omistajanvaihdos seurasi vuonna 2002, jolloin Siniriutta osti sen. Se oli 24-vuotisen toimintansa aikana yksi Vantaan merkittävimpiä nähtävyyksiä Tiedekeskus Heurekan jälkeen. Akvaariolinna lopetti toimintansa kesällä 2006. Omistajan mukaan näyttelyä olisi pitänyt uudistaa niin paljon, ettei se olisi ollut kannattavaa.Samassa rakennuksessa toimi Siniriutta-niminen akvaarioliike.


title: Akvaariolinna

text: Akvaariolinna siirtyi helmikuussa 2008 uudelle yrittäjälle. Akvaariolinna on nykyään Suomen suurimpiin kuuluva akvaarioalan erikoismyymälä, jota Suomen Akvaariotukku Oy ylläpitää Petikossa. Suomen Akvaariotukku on Vantaan Korson suuralueen Nikinmäessä (Turskatie 5) toimiva yritys, jonka toimialana on muu kotitaloustavaroiden tukkukauppa, ja jonka liikevaihto oli vuonna 2015 2,2 miljoonaa euroa. Yrityksen toimitusjohtaja on Jukka Aaltonen ja henkilöstömäärä 9 ihmistä.


title: Sola scriptura

text: Sola scriptura (, lausutaan: SOO-laa skriip-TUU-raa) on latinaa, ja käsitteellä tarkoitetaan periaatetta, jonka mukaan Raamattu on kirkolle sen opin ainoa normi. Periaatetta sanotaan myös "Raamattu-periaatteeksi".


title: Sola scriptura

text: Sola scriptura -periaate on toinen protestanttisen reformaation pääperiaatteista.


title: Sola scriptura

text:
Raamatun auktoriteetti yli muiden kirkollisten normien on vanha
ilmiö. Sen juuret ovat kaanonin muotoutumisessa, jossa tietyt kirjoitukset saivat seurakunnissa muita suuremman arvovallan. Alkuperäisessä merkityksessään sola scriptura viittasi julkiseen kiistatilanteeseen, jossa on arvioitava, mikä opetuksen sisältö on Kristuksen evankeliumin mukaista ja mikä ei.


title: Sola scriptura

text: Martti Lutherin mukaan käskyt, uskontunnustus ja Isä meidän -rukous ovat Raamatun lyhyt ja täydellinen tiivistelmä. Raamatuntulkinta ja oppi eivät siten ole hänen mielestään ristiriidassa keskenään.


title: Sola scriptura

text:
Moderni raamatuntutkimus syntyi osittain sellaisen sola scriptura -prinsiipin innoittamana, jossa sillä tarkoitetaan Raamatun erottamista kirkon perinteisestä uskosta. Katsottiin, että se antoi välineet vapauttaa Raamattu kirkollisten tulkitsijoidensa kahleista ja kuulla, mitä eri aikoina syntyneet tekstit itse halusivat sanoa niille ihmisille, joille ne oli kirjoitettu. Raamattu hajoaa siinä osiinsa, ensin juutalaiseksi Vanhaksi testamentiksi ja kristilliseksi Uudeksi testamentiksi,
sitten irrallisiksi teksteiksi, joista kukin ymmärretään
lukuisien eri traditioiden pohjalta syntyneiksi redaktioiksi. Tieteellinen tutkimus joutuu metodinsa vuoksi kyseenalaistamaan kirkon "hengellisen todellisuuden".


title: Sola scriptura

text: Professori Heikki Räisäsen mukaan Raamatussa on ongelmallisia kohtia. Luterilaisille ne ovat ongelmallisia siksi, että Raamatulla on niin merkittävä periaatteellinen asema. Ongelmista vaietaan, koska ristiriita periaatteen ja Raamatun todellisen käytön välillä on niin iso.


title: Sola scriptura

text: Vanhassa testamentissa esimerkiksi kuvataan sellaisia kansanmurhia, jotka Räisäsen mielestä kuuluisivat nykymaailmassa kansainvälisen oikeuden käsiteltäviksi. Raamatun ongelmakohtien käsitteleminen on välttämätöntä, mikäli halutaan uskottavasti puhua myös Raamatun hyvistä hedelmistä: lähimmäisenrakkaudesta, vastuusta ja oikeudenmukaisuudesta. Raamatun ristiriitojen havaitseminen voi viedä prosesseihin, jotka eivät välttämättä ole helppoja.


title: Ecclesiola in ecclesia

text: Ecclesiola in ecclesia on latinaa ja merkitsee suomennettuna kirkkoa kirkon sisällä. Oppi tarkoittaa sitä, että kuolleen kirkon sisällä uskotaan vaikuttavan todellisen elävän seurakunnan. Tämä opetus on ominaista pietismille ja muulle herätyskristillisyydelle. Suomessa esimerkiksi vanhoillislestadiolaisuudella on tämänkaltainen opetus kirkon sisällä toimivasta todellisesta seurakunnasta.


title: Tetraktys

text: Tetraktys oli pythagoralaisten pyhänä pitämä kolmio, joka sisälsi kaikki maailman kuvaamiseen tarvittavat luvut yhdestä kymmeneen. Siinä oli ensimmäisellä rivillä yksi piste, toisella kaksi, kolmannella kolme ja neljännellä neljä pistettä, eli 1 + 2 + 3 + 4 = 10.


title: Vähä katekismus

text: Lutherin Vähä katekismus on saksalaisen teologin Martti Lutherin vuonna 1529 kirjoittama teos, joka oli tarkoitettu kristinuskon opettamisen apuvälineeksi.


title: Vähä katekismus

text: 1526 aloitettiin Saksin vaaliruhtinaskunnassa tarkastukset, joiden tarkoituksena oli juurruttaa uskonpuhdistuksen mukaiset opetukset ja uudistukset seurakuntiin. Näiden tarkastusten yhteydessä Luther totesi paitsi kansan, myös monien pappien olevan hyvin tietämättömiä kristinopista. Niinpä hän näki tarpeelliseksi kirjoittaa opetusta varten kirjan, joka Vähän katekismuksen muodossa valmistui 1529.


title: Vähä katekismus

text: Kirja noudattaa paljolti yleistä katekismus -kirjallisuuden kaavaa. Siinä on Lutherin lisäämin selityksin esitettynä 10 käskyä, apostolinen uskontunnustus sekä Isä meidän -rukous. Lisäksi siinä on selitetty sakramentit kaste ja ehtoollinen ja annetaan ohjeita ripittäytymiseen. Lopussa on myös ohjeet päivittäisistä aamu-, ruoka- ja iltarukouksista sekä huoneentaulu, johon hän on koonnut Uuden testamentin kehotuksia eri tehtävissä toimiville.


title: Vähä katekismus

text: Saksasta Dresdenin osavaltionkirjaston kokoelmista löyty vuonna 2015 Rostockissa vuonna 1607 painettu suomenkielinen katekismus ja virsikirja. Sen on suomentanut pappi Simon Johannis Carelius. Kirjan nimi on "Yxi Vähä Suomenkielinen Wirsikiria", mutta virsikirjan lisäksi siinä on katekismus. Se on varhaisin kokonainen Lutherin katekismuksen suomennos. Suomentaja on omistanut sen kruununprinssi Kustaa Aadolfille.


title: Bambaran kieli

text: Bambara eli bamanankan on kieli, jota puhuu äidinkielenään noin 4 000 000 bambaraa pääasiassa Malissa. Se on läheistä sukua Burkina Fasossa, Norsunluurannikolla ja Gambiassa puhuttavalle dioulan kielelle.


title: Bambaran kieli

text: Bambara kuuluu mandelaisiin kieliin. Sillä on monia paikallisia murteita. Bambaraa kirjoitetaan useimmiten latinalaisilla aakkosilla. Joskus käytetään myös N'Ko-nimistä kirjoitusjärjestelmää.


title: Bambaran kieli

text: On olemassa muutamia bambarankielisiä sanomalehtiä.


title: Bambaran kieli

text: Artistit Salif Keita, Oumou Sangaré, Rokia Traoré, Ali Farka Touré, Salif Keita, Habib Koité ja Amadou & Mariam esiintyvät usein bambaran kielellä.


title: Sarja (musiikki)

text: Musiikissa sarja tarkoittaa yhdelle tai useammalle instrumentille sävellettyä teoskokonaisuutta, joka tavallisesti esitetään kokonaisuudessaan. Barokin aikana käytetyn ns. tanssisarjan osat oli sävelletty samaan sävellajiin ja niiden osat perustuivat aikansa suosituihin tansseihin. Tanssisarjan osat eivät kuitenkaan olleet tanssittavaksi tarkoitettua musiikkia. Myös sanaa partita on käytetty sarjan synonyyminä. Partitan osat saattoivat olla tansseja tai "aarioita", lyhyitä laulavia kappaleita.


title: Sarja (musiikki)

text: 1600-luvulla Ranskassa kehittynyt barokkisarja koostui alun perin osista allemande, courante, sarabande ja gigue, vaikka sarjan kokoonpano ei koskaan täysin vakiintunut. Allemande oli alun perin saksalainen, courante ranskalainen, sarabande espanjalainen ja gigue englantilainen tanssi, mutta sarjan osina ne eivät enää olleet tanssittavissa. Erityisesti saksalaiset säveltäjät usein liittivät sarjan alkuun "overtyyrin" tai preludin. Tämän muotoista teosta kutsutaan "overtyyrisarjaksi" (joskus myös vain "overtyyriksi"). Tämän lisäksi sarjaan liitettiin usein myös muita tansseja, kuten "menuetteja", "aireja", "gavotteja" tai "bourréeta". Nämä lisätanssit esitettiin tavallisesti "alternativement", eli ensimmäinen kahdesta tanssista kerrattiin toisen tanssin jälkeen. Erityisesti ranskalaiset säveltäjät käyttivät myös karakterikappaleita, jotka viittasivat johonkin ulkomusiikilliseen aiheeseen. Sarjat saattoivat olla hyvinkin pitkiä, ja säveltäjä oletti muusikon valitsevan esitystilanteeseen sopivan kokonaisuuden.


title: Sarja (musiikki)

text: Kaikki barokinajan merkittävät säveltäjät ovat säveltäneet sarjoja, saksalaisista esimerkiksi Bach, Händel ja Telemann, ranskalaisista esimerkiksi François Couperin, Jean-Philippe Rameau ja Marin Marais.


title: Sarja (musiikki)

text: Barokin muuttuessa klassismin ajaksi 1700-luvun puolen välin jälkeen sarjamuoto jäi pois muodista ja korvaantui sinfonialla ja konsertolla.


title: Sarja (musiikki)

text: 1800-luvulla alettiin uudelleen käyttää termiä "sarja", mutta sillä tarkoitettiin suuremmasta teoskokonaisuudesta (esimerkiksi oopperasta tai baletista) eriytettyä orkesteriteosta, pienempimuotoisia temaattisesti toisiinsa liittyviä sävellyksiä (esimerkiksi Sibeliuksen Karelia-sarja) tai tarkoituksellisesti vanhaan muotoon sävellettyjä sarjoja, kuten esimerkiksi Claude Bollingin "Sarja huilulle ja jazzpianolle".


title: Sielu

text: Sielu on nimitys, jota käytetään ihmisen ja joskus muunkin (elollisen) olennon väitetystä tajuisesta, henkisten toimintojen ja ilmiöiden ylläpitäjänä toimivasta aineettomasta puolesta, joka usein käsitetään itsenäiseksi olioksi ja jonka monissa uskonnoissa ajatellaan lähtevän ruumiista kuolemassa ja jatkavan olemassaoloaan. Näkemystä, jonka mukaan ulkomaailmaa aistiva aineellinen keho ja ulkomaailmasta tietoinen aineeton tajunta tai sielu ovat kaksi eri asiaa kutsutaan dualismiksi. Aiemmin sana sielu oli myös tieteellisessä käytössä (psykologiaa kutsuttiin ”sielutieteeksi”), mutta nykyään sielu on useimmiten yksinomaan uskonnollinen käsite.


title: Sielu

text: Sielu-käsitteellä on tiettyjä yhtäläisyyksiä nykyisen psykologian ja mielenfilosofian mieli-käsitteen kanssa. Varsinkin useat uskonnolliset perinteet kuitenkin katsovat sielun olevan kuolematon ja lisäksi mahdollisesti olleen olemassa ennen sen liittymistä ruumiiseen. Muun muassa materialismi ja yleensä ateismi eivät hyväksy tällaisen sielun olemassaoloa.


title: Sielu

text: Alkuperäisen käsityksen mukaan sielu oli elämänvoiman antajana ilman tai höyryn tapainen, hienoaineinen olento. Raamatun mukaan ihminen on sielusta, ruumiista ja hengestä muodostuva kokonaisuus. Sielu on siinä synonyymi elävälle olennolle.


title: Sielu

text: Muinaiskreikkalainen Platon kehitti järjestelmällisen ruumis-sielu-kahtiajaon ja yritti todistaa sielun kuolemattomuuden. Ruumiin ja sielun erottamisesta tehtiin myös kristillinen oppi, joka vallitsi kristillisten teologien piirissä keskiajalta uudelle ajalle saakka. René Descartes määritteli sielukäsityksen uudestaan 1600-luvulla. Descartes tunnetaan juuri dualismistaan, joka oletti, että sielu ja ruumis ovat erillisiä mutta keskinäisessä vuorovaikutuksessa, sekä itsenäisen, ajattelevan mielen eli sielun olemassaolon todistuksistaan ("cogito ergo sum"). Muun muassa Gottfried Leibniz katsoi, että sielu on ihmisten varsinainen olemus ja ruumis vain sen ilmiö.


title: Sielu

text: Ajateltiin, että sielu oli väliaikaisesti ruumiiseen yhdistynyt aineeton, oleellinen osa ihmisyksilöä. Kartesiolaisuudeksi kutsuttua sielun ja aineen kahtiajakoa pidettiin selviönä vuosisatojen ajan, mutta se sai osakseen ankaraa arvostelua toisen maailmansodan jälkeen. Kuuluisa muoto tästä arvostelusta on Gilbert Rylen teoksessa "The Concept of Mind" (1949). ”Koneessa olevaa aavetta” arvostelevien mukaan ihminen on ruumiillinen olento eikä aineeton sielu.


title: Sielu

text: Aristoteleelle sielu oli yksinkertaisesti ruumiin eläväksitekevä muoto, jolla ei ollut ruumiista itsenäistä olemassaoloa. Hänen mukaansa ihmisten lisäksi myös kasveilla ja eläimillä oli alempitasoiset sielunsa. Jo stoalaisille ja epikurolaisille sielu oli täysin aineellinen, mutta päinvastoin kuin Aristoteles, he katsoivat sen olevan silti ruumiista erillinen. Suurin osa nykyfilosofeista kieltää aineettoman sielun olemassaolon kokonaan. Nykyaikaisesta materialismista, jossa sielun eli mielen katsotaan olevan aivojen ja muiden elinten toiminnan tuote, kirjoittivat muun muassa Thomas Hobbes, Paroni d'Holbach ja Ludwig Büchner. Sieluun aiemmin liitettyjä ilmiöitä tutkitaan nykyisin mielenfilosofiassa (mieli–ruumis-ongelma).


title: Panihida

text: Panihida (, ) on ortodoksisen jumalanpalvelusperinteen mukainen vainajien muistopalvelus. Panihida toimitetaan tavallisesti 1., 3., 9. ja 40. päivänä vainajan kuolemasta ja tämän jälkeen aina vainajan kuoleman vuosipäivänä tai nimipäivänä.


title: Panihida

text: Haudalla yleisenä vainajien muistopäivänä, "muistinsuovata"na, toimitetaan yleensä lyhennetyn kaavan mukainen panihida jota kutsutaan nimellä "litania".


title: Panihida

text: Panihidan kontakki:


title: Panihida

text: Suomenkielisen Panihidan ovat säveltäneet ainakin Mikko Sidoroff ja Leonid Bashmakov.


title: Forgotten Hope

text: Forgotten Hope on modifikaatio ensimmäisen persoonan ammuntapeliin "Battlefield 1942". Se laajentaa toista maailmansotaa uusilla armeijoilla, kentillä, ajoneuvoilla ja aseistuksilla. Modifikaatio tähtää historialliseen realismiin. Myös aseiden tehoa ja tarkkuutta on nostettu, vaikka täyteen realismiin modifikaatio ei perustu. "Forgotten Hope" sisältää yli 50 karttaa. Osa niistä ovat kehitystiimin tekemiä täysin uusia karttoja, ja osa on "Battlefield 1942":n kartoista tehtyjä käännöksiä.


title: Forgotten Hope

text: Modifikaation viimeinen versio 0.7 julkaistiin 28. lokakuuta 2005. Tämän jälkeen kehitystiimi alkoi kehittää modifikaation jatko-osaa "Forgotten Hope 2" "Battlefield 2":lle.


title: Forgotten Hope

text: Forgotten Hope:n ylläpitäjä on Nimimerkillä -=PFC=- Grabbi pelaava pelaaja, joka on tunnettu diktaattorimaisista otteistaan.


title: Forgotten Hope

text: "Forgotten Hope" sisältää yli 50 karttaa. Osa niistä ovat kehitystiimin tekemiä täysin uusia karttoja, ja osa on "Battlefield 1942":n kartoista tehtyjä käännöksiä. "Battlefield 1942":n kartoista tehdyt käännökset on merkitty (d):llä.


title: Okkasionalismi

text: Okkasionalismi oli filosofinen oppi 1600-luvulla, jonka mukaan Jumala huolehtii sielun ja ruumiin vuorovaikutuksesta jollain ihmiselle käsittämättömällä tavalla.


title: Okkasionalismi

text: Kysymys sielun ja ruumiin vuorovaikutuksesta nousi esille etenkin René Descartesin filosofian myötä. Descartesin filosofian sisäisenä ristiriitana pidettiin usein sitä, että sielu (henki) oli toisaalta täysin eri substanssi kuin ruumis (aine), mutta silti nämä kaksi olivat kausaalisessa vuorovaikutuksessa. Okkasionalismin vastaus tähän ongelmaan on väittää, että sielun ja ruumiin vuorovaikutus on jumalan ihme. Vastauksena ongelmaan okkasionalismi on periaatteessa selkeä, mutta se tuntuu monista vähän liiankin helpolta, ja oletus jumalasta, joka huolehtii jokaisesta sielun ja ruumiin vuorovaikutustapahtumasta, ei välttämättä tunnu uskottavalta.


title: Okkasionalismi

text: Tunnetuin okkasionalisti Uuden ajan länsimaisessa filosofiassa lienee Nicolas Malebranche. Islamilaisessa filosofiassa ja teologiassa opilla on ollut laajaa kannatusta Aš'hariittien koulukunnan piirissä, jonka tunnetuin edustaja lienee Al-Ghazali.


title: Miljoonakala

text: Miljoonakala ("Poecilia reticulata") on synnyttäviin hammaskarppeihin kuuluva kala. Se on yksi helppohoitoisimpia, helpoimmin lisääntyviä ja suosituimpia akvaariokaloja.


title: Miljoonakala

text: Miljoonakalanaaras on harmaa tai värikäs 3–5 jopa 8 cm pitkä ja sopusuhtainen. Koiras on pienempi, mutta sillä on upea monivärinen pyrstö. Miljoonakalasta on jalostettu eri muotoja värityksen ja pyrstön muodon mukaan.


title: Miljoonakala

text: Kala löytyi Trinidadista, mutta se on levinnyt myöhemmin vieraslajina monille muillekin lämpimille alueille. Sitä on istutettu syömään malariasääsken toukkia. Nykyisin miljoonakaloja kasvatetaan myyntiin ulkoaltaissa muun muassa Singaporessa.


title: Miljoonakala

text: Miljoonakala viihtyy ryhminä, joten mieluisin ympäristö olisi vähintään kuuden kalan parvi. Se on erittäin seurallinen ja iloinen kalalaji, joka tulee myös erittäin hyvin toimeen muiden kalojen kanssa. Miljoonakalat eivät yleensä nypi omenakotiloita, vaikkakin tavallista aggressiivisempia yksilöitä saattaa löytyä. Miljoonakaloista tulee myös ajan mittaan hyvinkin kesyjä, ja ne saattavat tulla kättäkin leikkisästi näykkimään.


title: Miljoonakala

text: Miljoonakala on hyvin nopea lisääntymään, mistä se on saanut nimensäkin. Jos halutaan pitkäikäisiä naaraita, naaraskaloja tulisi olla koiraisiin suhteessa 3:1, sillä koiraat saattavat olla hyvinkin rasittavia ja härnäävät naaraita parittelun toivossa. Miljoonakalat syövät omia poikasiaan, joten poikasille on oltava tarjolla piilopaikkoja esimerkiksi kasvitiheikköjä joihin ne voivat piiloutua. Paras ratkaisu on haavia poikaset kasvatusaltaaseen tai kelluvaan poikasaltaaseen.


title: Miljoonakala

text: Poikasten sukupuolen voi erottaa jo niiden ollessa hyvin pieniä ja värittömiä. Naaraspoikasten vatsassa erottuu musta täplä, ns. raskauslaikku. Aikuisten naaraiden peräevä on muodoltaan pyöreähkö, kun taas koiraiden peräevä on noin 2 kuukauden iästä alkaen piikin muotoinen "siitinevä".


title: Miljoonakala

text: Noin kahden kuukauden iässä miljoonakalan poikanen on valmis lisääntymään, joten kannattaa olla varuillaan, ettei elintila akvaariossa käy liian ahtaaksi. Naaraat kantavat poikasia noin neljä viikkoa, minkä jälkeen ne synnyttävät parisen kymmentä elävää poikasta. Ruoaksi poikasille käyvät samat hiutaleet kuin muillekin kaloille, mutta ne tulee murskata pieniksi.


title: Miljoonakala

text: Miljoonakalojen jalostus on kansainvälinen harrastus, joka on tuottanut muun muassa kylkien väriltään kirjavat käärmeennahkat eli filigraanit, tummat tuxedot ("juhlapukuiset") sekä kellertävät "lutinot", joilla ihopigmentin muodostus on puutteellista kuten albiinoillakin. Värimuodot näkyvät koiraissa selvemmin kuin naaraissa.


title: Miljoonakala

text: Miljoonakalojen veden kovuudesta ollaan erittäin monta mieltä, mutta tämän päivän kalat parhaiten sopeutuvat sellaiseen veteen, mihin ne ovat tottuneet. Jotkut harrastajat lisäävät niiden veteen myös suolaa. Veden pH tulisi olla suhteellisen neutraalia, mutta tähänkin pätee sama asia kuin veden kovuuteen. Miljoonakala ei ole kovin herkkä lämpötilalle, mikä on tehnyt siitä suositun aloittelijoiden kalan. Erikoiset jalostetut muodot eivät ole niin helppohoitoisia kuin maatiasmuodot. Veden optimaalinen lämpötila miljoonakaloille on noin 26 °C.


title: Neontetra

text: Neontetra ("Paracheirodon innesi") on eteläamerikkalainen parvikala. Se on suosittu akvaariokala.


title: Neontetra

text: Neontetrat kasvavat noin 2–3 senttiä pitkiksi ja ovat hoikkavartaloisia. Se on saanut nimensä neonsinisestä raidasta kyljessä. Alempana on punainen raita, mutta se ei ole lainkaan niin huomiota herättävä kuin kardinaalitetralla. Muuten vartalon väri on harmahtava. Naaraan erottaa uroksesta sen hieman suuremmasta vatsasta.


title: Neontetra

text: Neontetroja elää villeinä Etelä-Amerikan musta- ja kirkasvetisissä joissa Solimõesin vesistössä. Akvaariokaupoissa myytävät neontetrat ovat pääosin viljeltyjä.


title: Neontetra

text: Neontetra on parvikala, joka liikkuu akvaarion keskikorkeudella. Neontetrojen parveen tulisi kuulua vähintään kuusi kalaa, mutta on suositeltavaa hankkia tätä suurempi parvi, sillä neontetra on pieni, parvisidonnainen ja arka kala. Isompi yhden kalalajin parvi on myös akvaarion ulkonäön kannalta näyttävämpi kuin pieni parvi. Luonnossa neontetrat liikkuvat tuhansien yksilöiden parvissa. Lehtikalat ja muut selvästi neontetraa suuremmat kalat voivat syödä näitä tetroja.


title: Neontetra

text: Taitava harrastaja voi saada neontetrat lisääntymään akvaariossa.


title: Neontetra

text: Neontetra vaatii vettä, jonka pH-arvo on 5–7 ja lämpötila 20–26 astetta. Kovuudeltaan veden tulisi olla alle 12 °dH.


title: Neontetra

text: Neontetra on viileänveden akvaariokala, toisin kuin sukulaisensa kardinaalitetra. Erilaisten lämpötilavaatimustensa takia neontetroja ja kardinaalitetroja ei tulisi yhdistää keskenään. Humushappojen lisääminen veteen turpeen avulla tai muilla keinoin on hyväksi. Akvaarion minimikoko on 40 litraa, johon mahtuu jo minimiparvi neontetroja, eli 6–15 yksilöä. Satalitraisessa akvaariossa voi jo pitää yli 30 neontetran parvea.


title: Kennedy

text: Kennedy voi tarkoittaa seuraavia:


title: Dv15

text: Dv15 on Valtionrautateiden vuosina 1958–2004 käyttämä väliraskas dieselveturi. Lokomo ja Valmet valmistivat veturit vuosina 1958–1961 niin, että Lokomo valmisti parittomat ja Valmet parilliset numerot. Dv15-sarja oli ensimmäinen veturisarja, joka tehonsa ja luotettavuutensa puolesta syrjäytti höyryvetureita ratapihojen vaihtotöissä.


title: Dv15

text: Dv15 oli seuraaja teknisesti ja ulkoisesti pitkälti samankaltaisille Dv11-sarjan vetureille. Samoin vuoden 2008 alussa suurimmaksi osaksi käytöstä poistunut Dv16-sarja on ominaisuuksiltaan suurelti yhtenevä. Dv15-sarjalla ajettiin myös linja-ajoa 1990-luvulle saakka.


title: Dv15

text: Dv15-sarjan veturit erottaa helposti modernimmasta vetureista sen höyryvetureita muistuttavasta pyörästöstä, jossa pyörät on kytketty kytkintangoin toisiinsa ja ajomoottoriin kytketty sokkoakseli pyörittää pyöriä kytkintankojen välityksellä. Yhteenkytkettyjen pyörien ansiosta veturin irtiottokyky eli kyky lähteä raskaan kuorman kanssa liikkeelle ilman ympärilyöntiä eli pyöriä vahingoittavaa paikallaan luistamista voitti monet uudemmat veturit, minkä johdosta se oli myös veturimiesten suosiossa vaihtotöissä. Sen MAN-moottorin kovaääninen ja matalalta muriseva ääni antoi leimansa suurimmilla ratapihoilla neljän vuosikymmenen ajan. Vetureita paranneltiin käyntisiltojen kaiteita korottamalla ja lisäämällä vaihtotyötä nopeuttavat, ohjaamosta hallittavat Vapiti-vaihtotyökytkimet.


title: Dv15

text: Veturit alkoivat 2000-luvun mittapuun mukaan olla työolosuhteiltaan surkeita, varaosia ei enää ollut saatavilla ja osien käyttöikä oli ylitetty, joten ylläpito oli hankalaa. Sähköistyksen laajenemisen myötä muusta käytöstä vapautuneita dieselvetureita saatettiin sijoittaa Dv15-vetureiden tilalle. VR:n käytössä olleet viimeiset Dv15-sarjan veturit hylättiin syyskuussa 2004. Viimeiseksi Dv15-vetureita oli käytössä vaihtotöissä ja päivystyksessä Turussa ja Helsingissä. UPM:lla on yhä käytössään Dv15 2000 ja Imatran veturipalvelulla veturit 1993, 2001 ja yksi numeroton veturi, joka kantaa vanhaa Vv15-sarjamerkintää. Haapamäen Museoveturiyhdistyksellä on museoituna Dv15 1991. Dv15-sarjan tilalla jatkavat nykyään Dr14- ja Dv12-veturit. Dv15-sarjan muistoksi on tehty jopa muistofilmejä.


title: Sienijuuri

text: Sienijuuri eli mykorritsa on kasvin juuren ja sienen muodostama molemmille hyödyllinen kokonaisuus, symbioosi. Sienijuuren kautta kasvit saavat maaperästä paremmin ravinteita – erityisesti fosforia – ja elävä sieni puolestaan saa kasvilta hiilihydraatteja, joita se ei pysty itse tuottamaan. Sienijuuri myös suojaa isäntäkasviaan taudinaiheuttajilta ja kuivuudelta. Mykorritsasymbioosi on enemmän tai vähemmän välttämätön noin 85–90 prosentille maailman kasvilajeista. Loput 10–15 % kasvilajeista eivät tarvitse sienijuurta ollenkaan.


title: Sienijuuri

text: Sienijuuret jaetaan kolmeen päätyyppiin: puuvartisten kasvien juuristossa esiintyviä sienijuuria kutsutaan ektomykorritsoiksi, kanervakasveilla esiintyviä erikoidimykorritsoiksi ja pääasiassa ruohomaisilla kasveilla esiintyviä arbuskelimykorritsoiksi. Sienijuuret voidaan jakaa myös sienirihmaston sijainnin mukaan karkeasti kolmeen päätyyppiin. Sisäsienijuurien ("endomykorritsa") sienirihmasto läpäisee kasvin soluseinän ja sieni muodostaa rakenteita soluseinän ja solukalvon väliin. Pintasienijuurissa ("ektomykorritsa") sienen rihmastorakenteita on kasvin soluväleissä ja juurien pinnalla. Sekatyypin sienijuurista ("ektendomykorritsa") voi löytää sekä sisä- että pintasienijuurien rakenteita.


title: Sienijuuri

text: Sienijuurityyppi voi muuttua kasvin iän ja kunnon myötä. Sen kasvu ja haarottuminen vaihtelevat myös kasvuoloista riippuen. Kalkitus ja typpilannoitus muuttavat metsämaan sienten määriä ja toimintaa. Teollisuusalueilla puiden heikompi menestyminen perustuu osaksi typpiyhdisteiden haitallisuuteen sienijuurelle.


title: Seikkailupeli

text: Seikkailupeleillä viitataan videopeleihin, joissa tarina, ongelmien pohdinta, hahmot ja usein myös tekstimateriaali ovat keskeisessä asemassa (erotuksena esimerkiksi toimintapeleihin).


title: Seikkailupeli

text: Seikkailupeleissä pelaaja ohjaa pelin päähenkilöä, jonka tehtävänä on yleensä ratkoa erilaisia ongelmia ja puhua juonen kannalta tärkeille hahmoille juonen eteenpäin viemiseksi. Monet seikkailupelit on tarkoitettu interaktiivisiksi elokuviksi. Pelien teemat vaihtelevat vakavasta ja synkästä huumoriin.


title: Seikkailupeli

text: Vaikka seikkailupeleille ei löydy selkeitä alalajeja, yleinen tapa luokittella on pelin tyylin ja käyttöliittymän mukaan:


title: Seikkailupeli

text: Tekstiseikkailupelit olivat yleisiä kotitietokoneiden alkuaikoina 1980-luvun alussa. Aluksi pelit olivat puhtaasti tekstipohjaisia, mutta myöhemmin niihin alkoi tulla liikkumattomia kuvia mielikuvituksen tueksi. Tekstiseikkailupeleissä pelaajaa ohjaillaan kirjoittamalla komentoja ja tapahtumat sekä paikat esitetään kirjallisena kuvailuna. Tekstiä voi olla tukemassa liikkumattomia kuvia tai musiikkia. Tekstiseikkailut olivat graafisten seikkailupelien edeltäjiä. Vaikka suuri tekstimäärä vaatikin enemmän tallennustilaa kuin tavallisten videopelien grafiikka, tekstipohjaisen pelin vaatimukset tietokoneelta ovat pienet ja niitä saattoi pelata vaikka tietokone ei olisi tukenut lainkaan tietokonegrafiikkaa.


title: Seikkailupeli

text: 1980-luvulla tunnettu tekstiseikkailupelien julkaisija oli amerikkalainen Infocom, jonka nimikkeisiin kuuluvat muiden muassa fantasiamaailmaan sijoittuva "Zork"-sarja ja Douglas Adamsin kirjaan perustuva "Hitchhiker’s Guide to the Galaxy". Uusia tekstiseikkailupelejä laaditaan nykyisinkin harrastuspohjalta. Nykyisin tekstiseikkailupelejä kutsutaan myös interaktiiviseksi fiktioksi tai interaktiiviseksi kirjallisuudeksi ().


title: Seikkailupeli

text: Eräät tekstiseikkailut kuten "The Hobbit" sisälsivät joitakin havainnekuvia pelimaailmasta, jotka sai erikseen näkyville, mutta suurin osa pelimaailmasta oli edelleen tekstipohjaisina kuvauksina.


title: Seikkailupeli

text: Sierra On-Line oli ensimmäinen pelitalo, joka ryhtyi tuottamaan graafisia seikkailupelejä, joissa pelihahmoa liikuteltiin videopelityyppisesti ja monimutkaisemmat pelikomennot annettiin tekstisyötteellä. Yrityksen pelistä "Mystery House" vuonna tuli myyntimenestys. Sierra loi monta menestynyttä seikkailupelisarjaa, joihin lukeutuvat muun muassa "Leisure Suit Larry", "King’s Quest" ja "Space Quest". Myöhemmin graafisissa seikkailupeleissä luovuttiin komentojen kirjoittamisesta kokonaan ja tekstikursorin tilalle tuli muutama hiirellä valittava komento.


title: Seikkailupeli

text: Sierran peleille ominaista oli, että pelaajahahmo kuoli usein ja yllättävien virhevalintojen seurauksena (etenkin "Space Quest" -sarja on tästä tunnettu). Pelaaja kuitenkin pystyi tallentamaan pelin milloin tahansa. LucasArtsin peleissä "Maniac Mansionin" jälkeen pelihahmon kuoleminen oli hyvin harvinaista tai sitä ei tapahtunut lainkaan. Pelikomentojen syöttäminen muuttui interaktiivisien objektien ja valikoiden klikkaamiseen tekstisyötteen sijaan. Hiirellä ohjattu seikkailupeli synnytti "point&click" -käsitteen.


title: Seikkailupeli

text: Pitkän aikaa animaatio oli hyvin suppeaa. Esimerkiksi hahmot eivät liikuttaneet käsiään muuten kuin korkeintaan kävelyn tahdissa. Myöhemmissä peleissä animaatio vaikutti huomattavasti realistisemmalta ja hahmot animoitiin kuten tapahtumat edellyttivät. Seikkailupelien kulta-aikana pidetään 1990-luvun alkua, jolloin Sierran julkaisujen lisäksi suosittuja olivat LucasArtsin SCUMM-pohjaiset seikkailupelit.


title: Seikkailupeli

text: 1990-luvulla alettiin kehittää myös ensimmäisestä persoonasta kuvattuja seikkailupelejä. Vuonna 1993 ilmestyi Cyan Worldsin kehittämä "Myst". Peli oli tienraivaaja käyttäen 3D-renderöityä grafiikkaa ja CD-ROM-tekniikkaa. Tavallisesta poiketen "Myst" kuvattiin pelihahmon näkökulmasta ensimmäisestä persoonasta. Peli oli myyntimenestys ja piti myydyimmän tietokonepelin ennätystä vuoteen 2000, jolloin "The Simsin" myynti ohitti sen. "Myst" myi yli kuusi miljoonaa kappaletta. "Mystille" kehitettiin myös jatko-osat "Riven" ja "", mutta Exile lasketaan tietokoneroolipeliksi.


title: Seikkailupeli

text: Seikkailupelien suosio alkoi laskea huomattavasti 1990-luvun puoliväliin tultaessa. Useat julkaisut, kuten "Grim Fandango", "The Longest Journey", "Escape from Monkey Island" ja "Broken Sword 3", menestyivät kuitenkin kaupallisesti hyvin.


title: Seikkailupeli

text: Harva uusi seikkailupeli on menestynyt hyvin. Tämän on oletettu johtuvan siitä, että keskivertopelaajat ovat tottuneet enemmän konsoli- ja ensimmäisen persoonan ammuntapeleihin kuin ”perinteisiin” videopeleihin.


title: Seikkailupeli

text: Vaikka seikkailupelit eivät enää kuulu pelaamisen valtavirtaan, kaupallisiakin seikkailupelejä julkaistaan yhä. Graafisia seikkailupelejä tehdään nykyisin myös harrastajavoimin etenkin Adventure Game Studio -ohjelman avulla. Näihin kuuluvat muun muassa graafisesti päivitetyt versiot seikkailupeliklassikoista ja niiden epäviralliset jatko-osat.


title: Seikkailupeli

text: Vuonna 2001 Japanissa julkaistu "" Game Boy Advancelle arvioidaan aloittaneen uuden kauden graafisille seikkailupeleille. Vaikka kyseessä ei ole suoranaisesti seikkailupeli klassisessa merkityksessä se kuitenkin rakentuu lajityypin ideoille.


title: Lehtikala

text: Lehtikala ("Pterophyllum scalare") on kirjoahveniin kuuluva kala.


title: Lehtikala

text:
Lehtikala on litteä ja korkea, muistuttaa muodoltaan syrjällään uivaa lehteä. Pitkät evät korostavat lehtimäisyyttä. Aikuisen kalan korkeus evineen on yleensä korkeintaan 20 cm mutta suurimmillaan jopa 40 cm.
Lehtikaloista on useita värimuunnoksia.


title: Lehtikala

text: Lehtikalat ovat kotoisin Amazonin alueelta.


title: Lehtikala

text: Lehtikala on kutuajan ulkopuolella pääsääntöisesti rauhallinen mutta saattaa syödä pienempiä kaloja ja jopa omia poikasiaan. Sitä pidetään yleensä tasakokoisten yksilöiden parvessa. Lehtikalan kanssa tulevat toimeen mm. kääpiörihmakalat.


title: Lehtikala

text: Lehtikala voi kutea kotiakvaariossa. Mätimunat ovat halkaisijaltaan noin 1 mm ja ne kuoriutuvat 3–5 päivän kuluttua kutuhetkestä.


title: Lehtikala

text:
Lehtikalat suosivat vettä, jonka pH on 6–7, kovuus 5–13 dGH eli melko pehmeä ja lämpötila 24–28 °C.
Lehtikalojen akvaarion tulisi olla korkeudeltaan vähintään 50 cm ja tilavuudeltaan 200 litraa. Joissain lähteissä mainitaan akvaarion korkeuden nyrkkisäännöksi että korkeuden tulisi olla kaksi kertaa korkeimman kalan korkeus. Lehtikala pitää turvepitoisesta vedestä, joten veden olisi hyvä olla turpeen läpi suodatettua tai turveuutteella valmistettua. Nämä kalat ovat hyvin nirsoja asuinpaikastaan.


title: Lehtikala

text: Lehtikalalle kelpaavat kaikenlaiset hiutale- ja pellettiruuat. Myös elävää ravintoa on hyvä tarjota joskus. Ne myös syövät pakasteruokaa. Se on melko ahne joten asuinkumppanien on oltava tarpeeksi isoja.


title: Mangareva

text: Mangareva on saari Ranskan Polynesiassa. Se on Gambiersaarten tärkein saari ja muodostaa 56 prosenttia niiden maapinta-alasta. Saaren suurin kylä on Rikitea. Saarella puhutaan muun muassa mangarevan kieltä.


title: Mangarevan kieli

text: Mangareva on austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 600 ihmistä (2011). He asuvat Mangarevan saarella, Ranskan Polynesiassa.


title: Mangarevan kieli

text: Kieli on melko läheistä sukua rarotongalle, marquesasille ja tuamotulle. Monet mangarevan puhujat osaavat puhua myös tahitia. Kieli kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään.


title: Haakon VI Maununpoika

text: Haakon VI Maununpoika oli vuosina 1340–1380 Norjan kuningas ja vuosina 1362–1364 myös Ruotsin kuningas isänsä Maunu IV Eerikinpojan kanssahallitsijana. Ruotsin kuninkaana hänen nimensä oli Haakon II Maununpoika. Haakonin kuninkaanvaalissa 15. helmikuuta 1362 suomalaisten edustajat olivat ensi kertaa mukana valitsemassa Ruotsin kuningasta.


title: Haakon VI Maununpoika

text: Haakon meni naimisiin Tanskan prinsessan Margareetan kanssa, mikä oli askel kohti Tanskan, Norjan ja Ruotsin valtioliittoa. Hänellä oli koko hallituskautensa ajan poliittisia kiistoja Tanskan, pohjoisten Hansakaupunkien sekä Ruotsin kapinoivien ylimysten kanssa.


title: Ironia

text: Ironia eli epäsuora iva on huumorin laji. Sana juontuu kreikan sanasta "εἰρωνεία", "teeskentely". Ironia voi olla sanallista tai tilanteeseen liittyvää.


title: Ironia

text: Sanallinen ironia on ilmaisumuoto, jossa todellinen merkitys ja käytetyt sanat ovat ristiriidassa. Ironiaan sisältyy ajatus siitä, että asiat eivät ole sitä, miltä ne näyttävät tai mitä niiden väitetään olevan. Ironia on tyypillisesti kulttuurisidonnaista, eikä ironia sen vuoksi paljastu ellei ymmärrä asiayhteyttä.


title: Ironia

text: Vaikka ironia on huumorin alalaji, se ei ole yksinomaan hauskaa eikä ironian tarkoitus ole aina huvittaa tai viihdyttää. Ironia on joskus katkeraa ja ironinen huomautus voi olla tarkoitettu peitellyksi hyökkäykseksi tai loukkaukseksi.


title: Ironia

text: Ironian alalajeja ovat sokraattinen, dramaattinen, historiallinen ja tilanteeseen liittyvä ironia. Itseensä kohdistuvaa ivaa kutsutaan itseironiaksi.


title: Ironia

text: Draamallinen ironia on ilmaisua, jossa jännite syntyy siitä, että yleisö tietää enemmän kuin draaman henkilöhahmot: esimerkiksi kuningas Oidipuksen tarinaa seuraava yleisö tietää oraakkelin ennustaneen Oidipuksen vääjäämättömän kohtalon.


title: Ironia

text: Sokraattinen ironia on ironiaa, joka ilmenee jonkun henkilön (yleensä opettajan) teeskennellessä tietämätöntä paljastaakseen toisen (oppilaan) tietämättömyyden. Yleensä ironian havaitsee yleisö, mutta ei itse ironian kohde.


title: Ironia

text: Sarkasmi on purevaksi ja teräväksi tarkoitettua sanallista ironiaa, ja se koetaan siksi loukkaavaksi ja joskus raivostuttavaksi. Toisin kuin ironia, sarkasmi on aina harkittua ja sillä on selkeä kohde, joka on yleensä ihminen mutta joskus myös esimerkiksi esine tai uskomus. Ihmiset voivat olla sarkastisia tai ironisia, mutta tilanne voi olla vain ironinen.


title: Ségou

text: Ségou on kaupunki, kunta sekä Ségoun alueen ja piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen oikealla rannalla 235 kilometriä maan pääkaupungista Bamakosta koilliseen. Kunnassa on 130 700 asukasta (vuonna 2009).


title: Ségou

text: Ségoun kaupunkikunnan pinta-ala on 23,74 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Pelenganan, etelässä Sakoïban ja lännessä Sébougoun maalaiskuntiin sekä pohjoisessa Nigerjokeen. Kaupunginosia on 15: Alamissani, Angoulême, Bagadadji, Bananissabakoro, Bougoufié, Comatex, Dar Salam, Hamdallaye, Médine, Mission Catholique, Missira, Ségou Coura, Sido Soninkoura, Sokalakono ja Somono. Seudulla vallitsee kuiva Sahelin ilmasto.


title: Ségou

text: Kaupunki oli 1700-luvulta lähtien Segun bambaravaltion keskus. Se koostui alun perin neljästä kahdentoista kilometrin säteellä sijainneesta kylästä, jotka olivat Segu-Koro eli ”Vanha Ségou”, maanviljelijöiden asuttama Segu-Bugu, Segu-Kura eli ”Uusi Segou” ja kuninkaan asuinpaikkana toiminut Segu-Sikoro. Umar Tallin johtamat tukulorit valloittivat paikkakunnan vuonna 1861. Ranskalainen Eugène Mage asui siellä vuosina 1864–1866, jolloin hän arvioi Segu-Sikoron asukasluvuksi 10 000 henkeä. Ranskalaiset valtasivat kaupungin vuonna 1890. Siirtomaaviranomaiset tekivät Ségousta hallintopiirin keskuksen vuonna 1893, ja myöhemmin siitä kehittyi huomattava kauppakaupunki.


title: Ségou

text: Ségoun kautta kulkee Bamakosta Moptiin ja Gaoon johtava maantie. Nigerjoella on laivaliikennettä.


title: Ségou

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Kaupungissa on myös tekstiili- ja elintarviketeollisuutta. Ségou on Nigerjoen ”kuollutta suistoa” keinokastelun avulla hyödyntävän Office du Nigerin keskuspaikka.


title: Ségou

text: Kaupungissa on 33 ala- ja 17 yläkoulua sekä 40 koraanikoulua. Terveyspalvelut käsittävät aluesairaalan ja kolme terveyskeskusta. Vesijohtoverkko kattaa 45 % talouksista.


title: Ségou

text: Ségoun nähtävyyksiä ovat siirtomaa-arkkitehtuuria edustavat julkiset rakennukset, katolinen kirkko, muslimien hautausmaa, käsityökeskukset ja Nigerjoen rannat. Kymmenen kilometrin päässä sijaitseva Ségoukorossa on bambarakuningas Biton Coulibalyn hauta, kolme moskeijaa ja muita sudanilaistyylisiä rakennuksia. Kaupungissa on hotelleja ja muita matkailupalveluja.


title: Ségou

text: Kaupungissa järjestetään vuosittain helmikuussa kulttuurifestivaali Festival sur le Niger.


title: Segu

text: Segu (myös "Ségou") oli bambaroiden muodostama valtio nykyisen Malin alueella. Se syntyi 1600-luvulla Songhain valtakunnan hajoamisen jälkeen Nigerjoen varrella sijaitsevan Ségoun kauppakaupungin ympärille.


title: Segu

text: Segun ensimmäinen merkittävä hallitsija eli "fama" oli Mamari Kulibali (hallitsi 1712–1755), joka valtasi Bamakon, Djennén ja Timbuktun. Vuosina 1766–1790 hallinnut Ngolo Diarra aloitti uuden dynastian, jonka viimeinen voimakas hallitsija oli Kaartan vuonna 1794 hävittänyt Monson Diarra (1790–1808). Umar Tallin johtamat tukulorit valtasivat Kaartan ja Macinan vastaisessa kamppailussa heikentyneen Segun vuonna 1862.


title: Segu

text: Valtion yhteiskuntarakenne koostui maata viljelevien sotureiden, käsityöläisten, kalastajien ja kauppiaiden muodostamista kastiryhmistä sekä asemaltaan erilaisista orjista. Sen talous perustui pitkälti sotiin ja orjakauppaan. Ngolo Diarran aikana koko maanviljelijäväestöstä tuli muodollisesti keskusvallan alaisia orjia. Segun hallitsijat harjoittivat bambaroiden perinteistä uskontoa, mutta suhtautuivat myötämielisesti myös islaminuskoisiin markakauppiaisiin.


title: Mambo (ohjelmisto)

text: Mambo (aikaisemmin Mambo Open Source tai MOS) on web-sivujen hallintaan tarkoitettu avoimeen lähdekoodiin perustuva sisällönhallintajärjestelmä. Sen tärkeimmät ominaisuudet ovat sivujen välimuistipuskurointi tarvittaessa, RSS-syötteet ja sivujen muuttaminen PDF:ksi.


title: Mambo (ohjelmisto)

text: Mambo tarvitsee Apachen, PHP:n ja MySQL:n toimiakseen.


title: Margareeta I

text: Margareeta I (1353 – 28. lokakuuta 1412) oli Tanskan, Norjan ja Ruotsin hallitsija, joka perusti Kalmarin unionin.


title: Margareeta I

text: Margareeta oli Tanskan kuningas Valdemar Atterdagin tytär, joka meni vuonna 1365 naimisiin Norjan kuningas Haakonin kanssa. Tämä oli Ruotsin karkotetun kuninkaan Maunu Eerikinpojan poika ja Bjälbo-sukua, jolle Ruotsin kruunu käsitysten mukaan kuului. Näin Margareeta saattoi yrittää hankkia perilliselleen kaikkien Pohjoismaiden kruunuja. Hänellä ja Haakonilla oli yksi lapsi, 1370 syntynyt poika Olavi. Olavi valittiin 1376 Tanskan kuninkaaksi edellisen kuninkaan, Olavin äidinisän Valdemar Atterdagin, kuoleman jälkeen. Norjan kruunun Olavi sai isänsä Haakonin kuoltua 1380.


title: Margareeta I

text: Ruotsin tilanne oli hankalampi, sillä myös Albrektin suku vaati kruunua. Kesken neuvottelujen 1387 kuningas Olavi kuoli. Margareeta tunnustettiin Tanskan ja Norjan valtiaaksi. Margareeta adoptoi Pommern-Stolpin 7-vuotiaan prinssin, sisarenlapsenlapsensa josta myöhemmin tuli Eerik Pommerilainen, koska tämä pystyi sukujuuriensa perusteella kilpailemaan Albrektin suvun kanssa Ruotsin kruunusta.


title: Margareeta I

text: Margareetan joukot voittivat Albrektin Falköpingin taistelussa vuonna 1389, ja Albrekt vangittiin poikansa kanssa. Samana vuonna Ruotsin valtaneuvosto tunnusti Margareetan Ruotsin hallitsijaksi ja lupasi valita Eerikin myöhemmin kuninkaaksi. Tukholma oli kuitenkin edelleen Albrektin suvun hallussa ja muutama hansakaupunki tuki heitä. Niinpä pitkällisten neuvotteluiden jälkeen Albrekt ja hänen poikansa vapautettiin, ja Tukholma jätettiin Hansan hallintaan kunnes Albrektin vapauttamisesta maksettavat lunnaat olisi maksettu.


title: Margareeta I

text: Eerik oli perinyt Norjan kruunun 1389 ja Tanskan kuninkaaksi hänet valittiin 1396 ja lopulta Ruotsin kuninkaaksi myöhemmin samana vuonna. Pohjoismaat olivat nyt personaaliunionissa, mutta Margareeta halusi paremman vakuuden unionin säilymisestä. Niinpä Eerik kruunattiin Kalmarissa 1397 kaikkien Pohjoismaiden kuninkaaksi, ja samalla laadittiin Kalmarin unionin kiistelty perustamisasiakirja, unionikirje. Sen mukaan kaikkien Pohjoismaiden papisto, ritarit ja talonpojat olivat edustajiensa välityksellä sopineet unionin säilyttämisestä ikuisesti. Eerikin kuoltua unionikuninkaaksi piti tulla hänen poikansa, mutta jos hänellä ei ollut poikaa, kuningas oli määrä valita yhteispohjoismaisilla vapailla vaaleilla.


title: Margareeta I

text: Kuningatar Margareeta hallitsi käytännössä vielä pitkään Eerikin vallassaoloaikana tavoitteenaan vahva kuninkaanvalta ja yhtenäinen unioni.


title: Riikinkukkokirjoahven

text: Riikinkukkokirjoahven ("Astronotus ocellatus") on kirjoahveniin kuuluva kala, joka on akvaariokalana tunnetuimpia suuria kirjoahvenia. Kalan nimi tulee peräevän silmää muistuttavasta täplästä. Kala tunnetaan myös lempinimellä "Oskari".


title: Riikinkukkokirjoahven

text: Riikinkukkokirjoahven on vankka kala. Poikaset ovat ruskeankirjavia, aikuisilla on ruskeita ja oransseja kuviota kyljissään. Lähellä pyrstöä on tunnusomainen silmätäplä, samanlainen kuin riikinkukon pyrstössä. Aikuisen kalan pituus on 30–40 cm.


title: Riikinkukkokirjoahven

text: Riikinkukkokirjoahven on kotoisin Amazonin alueelta. Sitä on tavattu ainakin Amazonas-, Solimoes- ja Negro-joissa ja Perun tulvajärvissä. Laaja maantieteellinen levinneisyys on johtanut erilaisten luonnonkantojen kehittymiseen.


title: Riikinkukkokirjoahven

text: Riikinkukkokirjoahven on vilkas ja tarkkaavainen kala, joka voi oppia tunnistamaan ruokkijansa. Se voi myös olla aggressiivinen muita lajeja kohtaan ja syödä pienempiä kaloja. Riikinkukkokirjoahven ei sen vuoksi sovellu tavalliseen seura-akvaarioon.


title: Riikinkukkokirjoahven

text: Jos olot ovat suotuisat ja tilaa on riittävästi, voi kalan saada helposti kutemaan. Riikinkukkokirjoahvenet saattavat kuitenkin herkästi syödä kutunsa.


title: Riikinkukkokirjoahven

text: Naaraan ja koiraan erottaminen toisistaan muulloin kuin kutuaikana on vaikeaa. Parinmuodostus onnistuu parhaiten, kun hankitaan nuoria kaloja pieni parvi, annetaan kalojen itse valita sopiva pari ja siirretään sitten muut parven jäsenet pois.


title: Riikinkukkokirjoahven

text: Riikinkukkokirjoahven on akvaariokalaksi erittäin suuri, joten se tarvitsee paljon tilaa. Altaan minimisuositus on 500 litraa. Laji on kaikkiruokainen ja hyvin ahnas. Sen vuoksi altaassa täytyy olla tehokas suodatus, ja se on siivottava usein. Riikinkukkokirjoahven suosii vettä, jonka pH on välillä 6,5–7,0 ja lämpötila välillä 22–28 °C.


title: Marko Paasikoski

text: Marko Juhani Paasikoski (s. 10. kesäkuuta 1978 Kemi) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan Sonata Arctica -yhtyeestä, jossa hän soitti bassokitaraa vuosina 2000–2013.


title: Marko Paasikoski

text: Paasikoski oli yksi Sonata Arctican esiasteen Tricky Beansin perustajajäseniä ja soitti kitaraa yhtyeen kolmella demolla ennen eroamistaan. Hän palasi yhtyeeseen basistiksi kesällä 2000 Janne Kivilahden jätettyä yhtyeen. Ensimmäinen Sonata Arctican albumi, jolla Paasikoski soittaa, on vuonna 2001 ilmestynyt "Silence". Hän soitti myös viidellä seuraavalla albumilla, kunnes erosi yhtyeestä vuonna 2013 henkilökohtaisiin syihin vedoten. Hänet korvasi Pasi Kauppinen.


title: Marko Paasikoski

text: Paasikoski soittaa Ibanezin SR-sarjan bassoilla.


title: Wingdom

text: Wingdom oli suomalainen, progressiivista metallia soittava yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1998 ja se lopetti toimintansa 2007. Yhtye teki vain yhden albumin ja kolme suurta kiertuetta. Muuten yhtye esiintyi vain klubeilla ja baareissa. Ulkomaille yhtyettä ei koskaan saatu. Yhtyeen ainoaksi albumiksi jäänyt Reality julkaistiin 2005 High And Loud Oy-levy-yhtiön kautta.


title: Lusaka

text: Lusaka on Sambian pääkaupunki ja myös suurin kaupunki. Pääkaupunkina se on ollut Sambian itsenäistymisestä (1964) lähtien. Siellä oli vuonna 2000 noin 1 640 000 asukasta. Kaupungin väkiluku kasvaa nopeasti. Kaupungissa puhutaan yleisimmin englantia ja njandžaa.


title: Lusaka

text: Kaupungin perustivat eurooppalaiset uudisasukkaat vuonna 1905, kun seudulle vedettiin rautatie. Hyvien liikenneyhteyksiensä ja keskeisen sijaintinsa takia siitä tuli Britannian "pohjois-Rhodesiaksi" kutsuman siirtomaan pääkaupunki vuonna 1935.


title: Lusaka

text: Vuonna 1964 siitä tuli vasta itsenäistyneen Sambian pääkaupunki. Itsenäistymisen jälkeen on kaupungin väkiluku kasvanut nopeasti. Vuotta ennen itsenäistymistä, 1963, kaupungin väkiluku oli 123 146 henkilöä ja vuonna 1969 265 425 henkilöä. Itsenäistymisen jälkeen aloitettiin asuntojen rakentamisohjelma, jonka puitteissa rakennettiin ajanmukaisia asuntoja hallinnon ja kupariteollisuuden työntekijöille. Yliopisto avattiin vuonna 1966.


title: Lusaka

text: 1. maaliskuuta 1999 Lusakassa räjäytettiin neljä pommia, joista yksi tuhosi Angolan lähetystön.


title: Lusaka

text: Lusaka sijaitsee 1300 metrin korkeudessa suurten pohjoiseen, etelään, itään ja länteen kulkevien valtateiden risteyksessä. Korkean sijainnin takia siellä on varsin miellyttävä ilmasto: kesällä lämpötilat ovat 20-32 astetta, talvella 10-26 astetta. Kosteus on yleensä alle 40%.


title: Lusaka

text: Sambian jalkapallomaajoukkue pelaa kotiottelunsa Independence Stadiumilla.


title: Lusaka

text:
Sambian suurin yliopisto, University of Zambia, sijaitsee Lusakassa. Lusakassa toimivat myös Sambian parhaimmiksi mainitut koulut kuten kansainvälinen koulu (International School of Lusaka) ja Rhodes Park School jota käyvät maan poliittiseen eliittiin kuuluvien perheiden lapset.
Tanzaania Zambia Railway johtaa Kapiri Mposhista Lusakan pohjoispuolelta Dar-es-Salaamiin. Kiinalaiset rakensivat sen 1970-luvulla.


title: Lusaka

text: Kaupunkia palvelee Kenneth Kaundan kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee 27 kilometriä kaupungin keskustasta itään.


title: Lusaka

text: Lusakassa minibussit toimittavat julkisen liikenteen virkaa. Viralliset taksit tunnistaa oranssista raidasta.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Moskovan rauha oli Suomen ja Neuvostoliiton 12. maaliskuuta 1940 välillä solmittu rauhansopimus, joka päätti talvisodan. Rauha astui voimaan 13. maaliskuuta, kun Suomen joukot olivat murtumassa ja Neuvostoliiton joukot jo lähentelivät Viipuria. Neuvostoliiton halukkuutta rauhaan lisäsi Ranskan ja Ison-Britannian lupaama sotilaallinen apu Suomelle.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Tasavallan presidentti Kyösti Kallio nimesi rauhanneuvotteluvaltuuskuntaan pääministeri Risto Rytin, ministeri, valtioneuvos J. K. Paasikiven, kenraali Rudolf Waldenin ja professori Väinö Voionmaan. Valtuuskunta lähti illalla 6. maaliskuuta 1940 Tukholmaan ja edelleen seuraavana päivänä Riian kautta Moskovaan. Neuvostoliiton neuvottelijoita johtivat ulkoministeri Vjatšeslav Molotov ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen Leningradin piirin pääsihteeri ja NKP:n politbyroon jäsen, kenraalieversti Andrei Ždanov. Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin ei saapunut neuvottelupöytään suomalaisten toiveista huolimatta. Rauhasta ei varsinaisesti neuvoteltu, vaan Neuvostoliitto saneli ehdot. Suomalaisten kannalta ahdistavat neuvottelut kestivät kuitenkin viisi päivää. 11. maaliskuuta Suomen hallitus päätti hyväksyä Neuvostoliiton esittämät rauhanehdot. Rauhanehdot olivat Suomelle raskaat runsaine alueluovutuksineen. Suomi menetti 35 000 km² eli kymmenen prosenttia alueestaan ja joutui uudelleensijoittamaan yli 400 000 luovutetuilta alueilta lähtemään joutunutta evakkoa. Ulkoministeri Väinö Tanner julkisti rauhansopimuksen ehdot radiopuheessa 13. maaliskuuta kello 12, tunnin kuluttua sopimuksen voimaanastumisesta. Myös useat sanomalehdet julkaisivat päivän aikana rauhansopimusta käsitteleviä erikoistiedotteita. Puolustusvoimien ylipäällikkö marsalkka Mannerheim antoi päiväkäskyssään 14. maaliskuuta tunnustuksen suomalaisille sotilaille.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Rauhansopimuksen hyväksyminen johti sopimuksen solmimista vastustaneiden maalaisliittolaisten opetusministeri Uuno Hannulan ja puolustusministeri Juho Niukkasen välittömään eroon hallituksesta. Eduskunnan ulkoasiainvaliokunnassa sopimuksen hyväksymistä olivat vastustaneet Maalaisliiton Urho Kekkonen ja Kalle Kämäräinen, IKL:n Kaarlo Kares ja Kokoomuksen Jaakko Ikola. Eduskunta ratifioi sopimuksen salaisessa istunnossa 15. maaliskuuta äänin 145−3 (9 tyhjää, 42 poissa). Valtioneuvos J. K. Paasikivi ja professori Väinö Voionmaa vaihtoivat rauhansopimuksen ratifioimisasiakirjat Moskovan Kremlissä 20. maaliskuuta. Rauhansopimuksen mukainen Suomen uusi itäraja saatiin merkityksi maastoon 16. lokakuuta 1940.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Luovutettuihin alueisiin kuuluivat:


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Muita rauhanehtoja olivat muun muassa:


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Ulkomaiset sanomalehdet julkaisivat omia arvioitaan Moskovan rauhasta jo 13. maaliskuuta. Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattaja Pravda totesi pääkirjoituksessaan – joka luettiin myös Kominternin lähetyksessä Moskovan radiossa saman päivän aamuna – Neuvostoliiton saavuttaneen itselleen asettamansa päämäärät Leningradin turvaamiseksi ja piti sodan osasyynä ”englantilais-ranskalaisten imperialististen sodanlietsojien väliintuloa”. Ruotsin lehdistö piti rauhanehtoja raskaina, mutta ei lopullisina, ja korosti sodan osoittaneen pohjoismaisen puolustusliiton solmimisen välttämättömäksi. Brittiläinen Evening Standard arveli, ettei Suomella ollut muuta mahdollisuutta kuin torjua länsimaiden tarjoama apu ja hyväksyä Venäjän ehdot, sillä ”muuten maa olisi joutunut vielä pahemman hävityksen kohteeksi kuin Flanderi maailmansodan aikana”. Yhdysvaltalaisen New York Herald Tribunen mukaan Moskovan rauhansopimus oli osoitus demokraattisten valtioiden kyvyttömyydestä auttaa vapautta rakastavaa pientä kansaa. Lehti arvosteli etenkin Yhdysvaltain kongressia hitaudesta ja epäröinnistä, jotka olivat sen mielestä vaikeuttaneet avun toimittamista taistelevalle Suomelle.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Moskovan rauhaa kutsuttiin jo sen voimassa ollessa myös välirauhaksi niin Suomen kuin Neuvostoliitonkin puolella. Neuvostoliitto määritteli sopimuksessa vain sotatoimien lopettamisen ehdot ja jätti Suomen ja Neuvostoliiton keskinäiset suhteet selvitettäviksi myöhemmissä järjestelyissä. Sitä ei kuitenkaan tule sekoittaa vuonna 1944 solmittuun Moskovan välirauhaan, joka päätti jatkosodan. Lopullisesti Suomen ja Neuvostoliiton sekä Britannian ja eräiden muiden liittoutuneiden välisen sodan tulokset määriteltiin Pariisin rauhansopimuksessa vuodelta 1947.š


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Rauhansopimuksen seurauksena liki puoli miljoonaa suomalaista – noin 15 prosenttia silloisesta väestöstä – joutui jättämään kotinsa ja siirtymään Suomen uusien rajojen sisäpuolelle. Sodassa oli kaatunut yli 23 000 suomalaista, ja 45 000 haavoittuneesta noin 10 000 jäi pysyvästi invalideiksi. Suomen tuotantoon rauhansopimus iski melkoisen loven. Maan pelloista ja metsävaroista menetettiin noin kahdeksasosa, vesivoimasta lähes kolmannes sekä liikenteen ja teollisuuden kapasiteetista noin viidennes.


title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Vaikein pulma rauhansopimuksen solmimisen jälkeen oli poliittisten suhteiden kehittyminen Neuvostoliittoon. Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov lausui ensimmäisessä Neuvostoliiton korkeimman neuvoston sodanjälkeisessä istunnossa, että maiden väliset ongelmat oli nyt kerta kaikkiaan selvitetty. Myöhemmät tapahtumat osoittivat kuitenkin selvästi, ettei asia ollut näin. Jo rauhansopimuksen soveltamisessa syntyi tulkintavaikeuksia, jotka Neuvostoliitto pyrki suomalaisten mielestä mahdillaan ratkaisemaan edukseen. Neuvostoliiton uusi Helsingin-lähettiläs Ivan Zotov ei myöskään ollut sopiva henkilö parantamaan suomalaisten kyräilevää ja talvisodan jäljiltä entistäkin vihamielisempää asennetta itäistä suurvaltaa kohtaan. Jo Zotovin ensiesiintyminen kuvasi maiden välisten suhteiden tilaa. Zotov sattui saapumaan Helsinkiin 19. toukokuuta 1940, jolloin vietettiin kaatuneiden muistopäivää ja liput olivat puolitangossa. Vaivautumatta ottamaan asiasta tarkempaa selkoa Zotov tulkitsi suruliputuksen mielenosoitukseksi häntä vastaan ja esitti vastalauseensa ulkoministeriölle.