title: Konjakki

text: 1600-luvulla saivat alkunsa ensimmäiset suuret konjakkitalot. Konjakin tuotantoon liittyvät alat kasvoivat 1700-luvulla, jolloin alueelle syntyi myös lasipullo- ja kuljetuslaatikkoteollisuutta. Vuonna 1872 viinikirva saapui konjakkialueelle, mikä esti konjakin tuotannon, kunnes köynnökset oli saatu korvattua amerikkalaisilla.


title: Konjakki

text: Konjakki voidaan nauttia sellaisenaan tai juomasekoituksessa. Sitä suositaan kahvin ja suklaan kanssa juotavaksi. Sellaisenaan konjakki nautitaan yleensä joko suuresta ja pyöreäkupuisesta aromilasista tai tulppaaninmuotoisesta ylöspäin suippenevasta lasista. Konjakkiammattilaisten Cognac Summit -kokouksen suosituksen mukaan konjakki tulisi nauttia tulppaaninmuotoisesta lasista, sillä se säilyttää konjakin aromit ja ohjaa ne suoraan nauttijan nenään ilman, että alkoholin höyryt ryntäisivät lasista ulos.


title: Politbyroo

text: Poliittinen toimikunta eli politbyroo (, 'poliittinen toimisto', lyh. политбюро́) on leniniläisten kommunististen puolueiden korkein toimeenpaneva elin, keskuskomitean vaikutusvaltaisimmista jäsenistä koottu osasto. Sosialistisissa valtioissa johtavan puolueen poliittinen toimikunta on usein ollut myös tärkein valtiollisista asioista päättävä elin. NKP:n politbyroo oli Neuvostoliiton keskeisin johtoelin.


title: Votka

text: Votka tai vodka () on kirkas väritön viina. Venäjän kielen sana "vodka" (äännetään ) on diminutiivimuoto sanasta "voda", vesi.


title: Votka

text: Euroopan unionin määräysten mukaan votkan minimivahvuus on 37,5 prosenttia. Lukuun ottamatta muutamia maustettuja versioita votka sisältää ainoastaan vettä ja etanolia. Suurimmat votkan valmistusmaat ovat Venäjä, Puola, Suomi, Yhdysvallat, Kanada ja Ruotsi.


title: Votka

text: Votkaa valmistetaan nykyään yleensä viljasta, mutta sitä voidaan tislata muistakin tärkkelystä sisältävistä aineksista. Euroopan unionin määräysten mukaan (vuodelta 1989) votkaksi saa kutsua mistä tahansa maataloustuotteesta valmistettua alkoholia. Sen sijaan Suomi, Ruotsi ja Puola ovat ajaneet tiukempaa linjaa, jonka mukaan votkan sallitut valmistusaineet olisivat ainoastaan vilja ja peruna. Monissa muissa maissa votkaa valmistetaan myös esimerkiksi sokerijuurikkaan jalostuksesta jääneistä jätteistä, viinirypäleistä tai muista hedelmistä. Historiallisesti vodkaa on tehty Ruotsissa ja Suomessa myös selluloosan valmistuksen sivutuotteena (”tikkuviina”).


title: Votka

text: Vuonna 2007 Euroopan parlamentti hyväksyi asetuksen, jonka mukaan votkan raaka-aineita ei jatkossakaan rajoiteta. Jos votka valmistetaan muusta ainesosista kuin viljasta tai perunoista, tästä on oltava maininta pullon etiketissä.


title: Votka

text: Nimitystä ”suomalainen vodka” voidaan Suomessa käyttää vain sellaisesta alkoholijuomasta, joka on valmistettu viljasta tai perunasta ja joka on kokonaan valmistettu sekä pullotettu Suomessa. Asetuksen mukaan votka on ”Suomesta peräisin oleva yksinomaan käymistietä saadusta viljamäskistä tislaamalla valmistettu vodka, jonka alkoholipitoisuus on enintään 60 prosenttia tilavuudesta ja joka vastaa Euroopan talousyhteisössä ja sen jäsenvaltioissa voimassa olevia määräyksiä”.


title: Votka

text: Esimerkiksi Koskenkorvan viina ei ole votka, koska siihen on lisätty maun pehmentämiseksi pieni määrä sokeria. Euroopan unionin määräysten mukaan kuitenkin yli 37,5 prosenttia alkoholia sisältävä maustamaton viina on votkaa, joten etiketissä pitää mainita, että tuote on votkaa.


title: Votka

text: Votkaa voidaan nauttia joko raakana, jolloin se usein jäähdytetään kylmäksi, tai vastaavasti juomasekoituksina.


title: Votka

text: Perinteiseen venäläiseen ruokapöytään kuuluu votkakarahvi, ja edelleen venäläisissä ravintoloissa votka tilataan usein karahvi kerrallaan tai ainakin paino-, ei tilavuusmitoissa. Perinteinen venäläinen annoskoko votkalle on sata grammaa.


title: Parodia

text: Parodia eli ivamukaelma on ivallinen, piikittelevä, liioitteleva tai koominen toisen (yleisön tunteman) teoksen jäljitelmä (myös pienet viittaukset kohteeseen riittävät). Alkuperäinen teos tehdään naurunalaiseksi. Parodia voi kohdistua myös johonkin lajityyppiin, jolloin irvaillaan lajityypin kliseille. Reaalimaailmankin asioita voi parodioida, kuten jonkun elämäntyyliä.


title: Parodia

text: Parodia muistuttaa satiiria. Erona on se, että parodialla tarkoitetaan teoksen mukaelmaa, kun taas satiiri kohdistaa ivan yhteiskunnan vääryyksiin ja heikkouksiin sekä ihmisten paheisiin. Niinpä satiirinen elokuva käsittelee yhteiskunnallista ilmiötä tai paheellisesti toimivaa henkilöä, kun taas parodinen elokuva mukailee toista elokuvaa tai kokonaista lajityyppiä. Merkitykset ovat kuitenkin osittain sekoittuneet: parodiaa käytetään myös satiirisen merkityksessä tai se voidaan lukea satiirin alalajiksi. Ne eroavat puhtaasta komiikasta sikäli, että ne käyttävät naurua kuvauskohdetta vastaan. Ivailussa ei herätetä suvaitsevuutta tai myötäelämistä kohteeseensa.


title: Parodia

text: Yksi tunnetuimmista ja suosituimmista nykyajan parodiakirjailijoista on Terry Pratchett "Kiekkomaailma"-sarjallaan. Laki satiirin ja parodian suojalle on toisinaan ristiriidassa tekijänoikeuksien kanssa, etenkin verkkolevityksessä olevat työt törmäävät eri maiden käytäntöihin.


title: Parodia

text: EFFI on kritisoinut Helsingin hovioikeuden päätöstä parodiaan liittyvästä asiassa.


title: Charles Bronson

text: Charles Bronson, oikealta nimeltään Charles Dennis Buchinsky, (3. marraskuuta 1921 Ehrenfeld, Pennsylvania – 30. elokuuta 2003 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, joka tunnetaan erityisesti rooleistaan kovaotteisena poliisina, lännenelokuvien pyssysankarina, mafian palkollisena ja omankädenoikeuteen tarttuvana kostajana. Hän näytteli urallaan 80 elokuvassa ja lukuisissa tv-sarjoissa ja on yksi harvoista Hollywood-tähdistä, joiden suosio on ulottunut viidelle vuosikymmenelle.


title: Charles Bronson

text: Charles Bronson syntyi 11:ntenä lapsena 15-lapsiseen liettualaisvanhempien perheeseen. Hänen isällään oli tataarilaiset sukujuuret. Joidenkin lähteiden mukaan hänet kastettiin nimellä Karolis Bučinskis, Casimir Businskis tai Karol Buczyński. Vuonna 1943 Bronson liittyi Yhdysvaltain ilmavoimiin ja vuonna 1945 hänet liitettiin B-29-laivueeseen, jossa hän taisteli japanilaisia vastaan toisessa maailmansodassa.


title: Charles Bronson

text: Vaikka Bronson aloitti uransa Yhdysvalloissa, hän saavutti suosiota aluksi lähinnä Euroopassa. Näistä arvostetuin rooli oli luultavasti pääosa Sergio Leonen italowesternissä "Huuliharppukostaja" (1968). Tuohon aikaan hän näytteli kuitenkin enimmäkseen sivurooleissa, muun muassa tunnetuissa elokuvissa "7 rohkeata miestä" (1960) "Suuri pakoretki" (1963) ja "Likainen tusina" (1967).


title: Charles Bronson

text: Puhtaan, äärimmäisen kovan toimintaelokuvan suosikkinäyttelijä hänestä tuli varsinaisesti 1970-luvulla. Niistä keskeisimpiä on "Raakaa peliä" (1974). Vuonna 1974 hän alkoi näytellä pääosaa aina 1990-luvulle kestäneessä elokuvasarjassa "Väkivallan vihollinen", jossa hän esitti omankädenoikeuteen tarttuvaa, perheensä menettänyttä arkkitehtia, joka tahtomattaan joutuu väkivallan keskelle ja taistelemaan rikollisuutta vastaan. Bronsonista tuli ohjaaja J. Lee Thompsonin luottonäyttelijä 1980-luvulla ja he tekivät yhdessä seitsemän projektia. Don Siegelin elokuvassa "Puhelin" (1977) Charles Bronson näytteli Suomessakin. Kyseisessä agenttitrillerissä Helsinki esitti Moskovaa ja Leningradia ja Bronson venäläisagenttia.


title: Charles Bronson

text: Viimeisinä vuosinaan Bronsonin terveys heikkeni, ja hän jäi vuonna 1998 eläkkeelle lonkkaleikkauksen takia. Hän menehtyi lopulta Alzheimerin tautiin ja keuhkokuumeeseen vuonna 2003. Bronsonin viimeiseksi näyttelijäntyöksi jäi "Poliisin painajainen" -televisiotrilogia, joka on hänen ainoa elokuvasarjansa "Väkivallan vihollisen" lisäksi.


title: Teloitus

text: Teloitus on tuomioistuimen tai viranomaisen laillisesti langettaman kuolemantuomion täytäntöönpano, jolloin ihminen surmataan rangaistukseksi rikoksesta.


title: Teloitus

text:
Teloitus suoritetaan maailmassa nykyisin yleensä jollain yhdeksästä eri menetelmästä, jotka ovat eri maiden laeissa auktorisoinnin yleisyysjärjestyksessä (22. kesäkuuta 2012 tilanteen mukaan): hirttäminen, teloitusryhmän edessä ampuminen (monta laukausta yhtä aikaa) tai muu ampuminen (yksi laukaus), kivitys, myrkkyruiske, mestaus, kaasukammio, sähkötuoli tai pudottaminen. Joidenkin maiden lait auktorisoivat useamman kuin yhden teloitustavan.
Hirttämisen auktorisoi teloitustavaksi 60 maan laki, mukaan lukien Japani, Intia, Etelä-Korea ja Yhdysvallat. 29 maata auktorisoi ampumisen teloitusryhmän edessä, mukaan lukien Kuuba, Etelä-Korea ja Yhdysvallat. 23 muuta auktorisoi teloituksen yhdellä laukauksella, kuten Valko-Venäjä, Intia, Pohjois-Korea ja Venäjä. Kivityksen auktorisoi yhdeksän maata, kaikki islamilaisia. Myrkkyruiske auktorisoidaan kuuden (Kiina, Guatemala, Taiwan, Thaimaa, Yhdysvallat ja Vietnam) ja mestaus viiden maan laissa (Benin, Kongo, Iran, Saudi-Arabia ja Jemen).


title: Sähkötuoli

text: Sähkötuoli on lähinnä Yhdysvalloissa käytetty teloitusväline. Sähkötuolin vaikutus perustuu sähkön johtamiseen teloitettavan kehon läpi.


title: Sähkötuoli

text: Yli 25 Yhdysvaltain osavaltiota on käyttänyt sähkötuolia rikollisten teloittamiseen. Eri vankiloiden sähkötuoleista käytettiin lempinimiä kuten Hot Seat, Sizzlin’ Sally, Old Smokey, Old Sparky, Yellow Mama ja Gruesome Gertie. Sähkötuolissa suoritettua teloitusta sanotaan ”salamalla ratsastamiseksi” (”riding the lightning”). Sähkötuolin käyttö on ilmeisesti vähenemässä. Sähkötuolia käytettiin jonkin aikaa myös Filippiineillä rangaistuksena merirosvouksesta. Paitsi teloitusvälineenä, sähkötuolia on käytetty diktatuureissa myös kidutusmenetelmänä.


title: Sähkötuoli

text: Sähkötuolin kehittäminen alkoi siitä, kun buffalolainen hammaslääkäri Alfred P. Southwick kuuli vuonna 1881 tapauksesta, jossa humalainen mies oli kuollut sähköiskuun. Southwick rakensi pienen teloituskammion ja kokeili sitä kulkukoiriin ja -kissoihin, jotka aiemmin oli tapettu hukuttamalla ne järveen. New Yorkin osavaltio perusti vuonna 1886 komitean, jonka tehtävänä oli keksiä uusi, humaanimpi teloitusmenetelmä hirttämisen tilalle. Yksi komitean kolmesta jäsenestä oli Southwick. Vuonna 1888 osavaltio hyväksyi sähkötuolin teloitustavaksi.


title: Sähkötuoli

text: Sähkötuolin käyttöönottoon liittyi Thomas Edisonin ja George Westinghousen välinen taisto. Edison toi markkinoille tasa- ja Westinghouse vaihtovirtaa, eikä kumpikaan halunnut omaa tuotettaan käytettävän teloittamiseen. Edison voitti, ja sähkötuolissa otettiin käyttöön vaihtovirta.


title: Sähkötuoli

text: Westinghouse auttoi murhasta tuomittua William Kemmleriä valittamaan teloitustavastaan korkeimpaan oikeuteen, mutta oikeus päätti, ettei sähköllä teloittaminen ole julma ja epätavallinen rangaistus. Kemmleristä tuli ensimmäinen sähkötuolilla teloitettu: hänet teloitettiin New Yorkin Auburnin vankilassa 6. elokuuta 1890. Ensimmäinen tuhannen voltin jännitteellä annettu sähköisku ei häntä surmannut, vaan hän kuoli vasta, kun jännite tuplattiin.


title: Sähkötuoli

text: Martha Place teloitettiin sähkötuolissa 20. maaliskuuta 1899 Sing Singin vankilassa (Sing Sing Correctional Facility) ensimmäisenä naisena. Sähkötuoli otettiin käyttöön Ohiossa vuonna 1897, Massachusettsissa 1900, New Jerseyssä 1906 ja Virginiassa 1908, ja siitä tuli pian yleisin teloitusmenetelmä aina 1980-luvun puoliväliin asti huolimatta 1920-luvulla käyttöön otetun kaasukammion lisääntyneestä suosiosta.


title: Sähkötuoli

text: Muun muassa Louisianassa ja Mississippissä käytettiin siirrettävää sähkötuolia: näin teloitus voitiin tehdä siinä kaupungissa, jossa rikos oli tehty. Louisianan sähkötuolia kutsuttiin nimellä ”Gruesome Gertie”. Toukokuussa 1946 tuoli ei toiminut, kun 17-vuotiasta murhasta tuomittua Willie Francisia yritettiin teloittaa. Teloitusyrityksen jälkeen Francis vetosi korkeimpaan oikeuteen, mutta se päätti, että teloitus voidaan tehdä, ja Francis teloitettiin samassa tuolissa noin vuosi ensimmäisen yrityksen jälkeen.


title: Sähkötuoli

text: 1980-luvulla raportoitiin epäonnistuneista sähkötuoliteloituksista. Sähkötuoli haluttiin korvata humaanimmalla teloitustavalla, ja myrkkyruiskeesta tuli yleisin teloitusmenetelmä. Joissakin osavaltioissa kuolemaantuomittu voi valita myrkkyruiskeen tai sähkötuolin – lähes kaikki valitsevat myrkkyruiskeen. Nebraskan korkeimman oikeuden todettua 8. helmikuuta 2008 sähkötuolin perustuslain vastaiseksi "julmaksi ja epätavalliseksi rangaistukseksi" USA:ssa ei ole enää yhtään osavaltiota, jossa sähkötuoli olisi yksinomainen teloitusväline.


title: Sähkötuoli

text: Viimeisin sähkötuolin valinnut kuolemaantuomittu oli David Earl Miller, joka teloitettiin 6. joulukuuta 2018 Riverbend Maximum Security Institution -vankilassa, Nashvillessa, Tennesseessa. Edmund Zagorski teloitettiin sähkötuolilla samassa vankilassa 1. marraskuuta 2018, vain 35 päivää ennen Milleriä.


title: Sähkötuoli

text: Kuolemaantuomittu sidotaan sähkötuoliin yleensä niin, että yksi elektrodi kiinnitetään päähän ja toinen jalkaan.


title: Sähkötuoli

text: Sähkövirtaa ("application of an electrical current") johdetaan teloitettavaan ainakin kaksi kertaa usean minuutin ajan. Noin 2 000 voltin jännitettä käytetään aluksi ihon vastuksen voittamiseen ja tajuttomuuden aiheuttamiseen (ainakin teoriassa). Sen jälkeen jännitettä alennetaan palamisen ehkäisemiseksi. Noin 8 ampeerin virta on tavallinen. Teloitettavan keho kuumenee noin 60 °C:seen, ja sähkövirta aiheuttaa vakavia vaurioita sisäelimiin.


title: Sähkötuoli

text: Teoriassa tajuttomuus seuraa sekunnin murto-osassa. Teloitusten on kuitenkin kerrottu epäonnistuneen erityisesti sähkötuolin alkuaikoina: tuomitun pää syttyi tuleen tai muuntaja syttyi tuleen ja itkevä vanki odotti tuskissaan teloitushuoneen lattialla, kun sähkötuolia korjattiin. Vuonna 1946 sähkötuoli ei tappanut Willie Francisia, vaan hän huusi: "Keskeyttäkää! Antakaa minun hengittää!", kun häntä teloitettiin. Tutkimuksissa kävi ilmi, että päihtynyt luottovanki oli asentanut siirrettävän sähkötuolin väärin. Puolustusasianajat vetosivat Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa siihen, että vaikka Francis ei kuollut, oli teloitus silti suoritettu. Korkein oikeus hylkäsi vaateen, ja Francis kuoli seuraavana vuonna sähkötuolissa.


title: Sähkötuoli

text: Riippumatta siitä, kuinka huolellisesti teloitus suoritetaan, osa ihosta palaa ja vartijoiden epämiellyttävänä tehtävänä on irrottaa palanut, vuotava iho kiinnitysremmeistä. Tuomittu menettää lihastensa hallinnan ensimmäisen sähköiskun jälkeen ja saattaa virtsata tai ulostaa. Tämän takia sähkötuoleja kehitettiin: lisättiin pehmusteita ja autoissa käytetyn kaltaisia turvavöitä. Teloitettaville tarjottiin myös vaippoja.


title: Sähkötuoli

text: Yhdysvalloissa kuolemaantuomituille tehdään teloituksen jälkeen aina ruumiinavaus kuolinsyyn selvittämiseksi. Niistä vuosien varrella kertyneiden havaintojen mukaan sähkötuolissa teloitetuilla aivojen ydinjatke on hiiltynyt, mutta aivojen muut osat vaikuttavat normaaleilta. Nykyisen lääketieteen käsityksen mukaan tämä tarkoittaa, ettei sähkötuoliteloitus aiheuttane teloitettavalle kipua, vaikka hän ei menehtyisikään välittömästi. Niinpä on oletettu, että teloitettavan rajutkin kouristukset sekä kasvolihasten kouristukset ja niiden aiheuttamat irvistykset eivät johtuisi kivusta vaan voimakkaasta sähkövirrasta ja että ne olisivat tahdottomia. Sähköiskua seuraava sydämen kammiovärinä ja sähköšokin aiheuttama sydänlihaksen kouristus johtavat lääketieteen mukaan välittömästi tajuttomuuteen. Vaikka sähkötuoliteloituksessa varmistukseksi annetut lisäsähköiskut aiheuttavat palovammoja lihaksiin ja sisäelimiin, ne eivät ole varsinainen kuolinsyy. Eläinkokeet ovat antaneet samansuuntaisia tuloksia kuin teloitettujen ruumiinavaukset.


title: Hollywood-kyltti

text: Hollywood-kyltti () on Los Angelesissa sijaitseva Hollywoodin tunnuksena tunnettu kyltti, joka koostuu Hollywood-sanan muodostavista kirjaimista. Kyltti sijaitsee Mount Lee -kukkulalla, joka on Hollywood-kukkuloiden korkein huippu. Kyltistä huolehtii Hollywood Sign Trust.


title: Hollywood-kyltti

text:
Hollywoodin kasvaessa ja elokuvien suosion noustessa Hollywood-kukkulalle pystytettiin vuonna 1923 kyltti, jossa luki ”Hollywoodland”. Kyltillä mainostettiin uutta kiinteistö-yhtiötä, eikä se siis alkuun liittynyt ollenkaan elokuviin. Kyltti maksoi 21 000 Yhdysvaltain dollaria.
1930-luvun laman takia kyseinen kiinteistöyritys lopetti toimintansa ja kyltille ei tehty mitään vuosiin.
Kyltti oli valaistu 4 000 lampulla ja lampunkorjaaja asui pienessä talossa erään kirjaimen takana. Alun perin kirjaimet olivat hieman yli yhdeksän metriä (30 jalkaa) leveät ja yli 15 metriä (50 jalkaa) korkeat. 18. syyskuuta 1932 näyttelijä Peg Entwistle teki itsemurhan hyppäämällä H-kirjaimen huipulta alas, ja usein hänet muistetaankin juuri itsemurhansa eikä näyttelijäntaitojensa takia.


title: Hollywood-kyltti

text: Hollywood Chamber of Commerce osti kyltin vuonna 1949. Samana vuonna H-kirjain oli hajonnut, mikä oli herättänyt ihmiset huomaamaan kyltin kunnon. Hollywoodissa oli myös oltu huolestuneita New Yorkin kasvavasta televisiotuotannosta ja ajateltiin, että jonkinlainen ikoni auttaisi asiaa. Silloin neljä viimeistä kirjainta poistettiin, ja siitä lähtien kyltissä on lukenut Hollywood. Kyltistä tulikin uusi tähti ja vuonna 1973 se julistettiin Los Angelesin kulttuurihistorialliseksi monumentiksi.


title: Hollywood-kyltti

text: 1970-luvun lopulla Hollywood-kyltti oli huonossa kunnossa, ja se päätettiin rakentaa uudelleen. Rahoitusta kerättiin muun muassa kirjainkohtaisten sponsoreiden tuella. Korjaus alkoi elokuussa 1978 ja päättyi saman vuoden marraskuussa. Rahaa siihen kului 250 000 dollaria. Vanhat kirjaimet pilkottiin suorakulmaisiksi paloiksi ja myytiin 10 000 dollarilla eräälle henkilölle, joka myi palaset eteenpäin vuonna 2003.


title: Hollywood-kyltti

text: Kyltti on maalattu viimeksi vuonna 1995.


title: Fernão de Magalhães

text: Fernão de Magalhães (esp. "Fernando de Magallane"s) (kevät 1480 – 27. huhtikuuta 1521) oli portugalilainen merenkulkija ja löytöretkeilijä. Hän johti vuosina 1519–1521 espanjalaista retkikuntaa Maustesaarille tarkoituksenaan vaatia saaria Espanjalle ja perustaa uusi läntinen kauppareitti. Hän löysi meritien Tyynellemerelle Etelä-Amerikan eteläkärjen kautta ja oli ensimmäinen, joka purjehti Aasiaan Tyynenmeren kautta. Magalhães kuoli Filippiineillä kahakassa, mutta 18 hänen miehistään ja yksi laiva palasivat Espanjaan 1522 Intian valtameren poikki, ja näin retkikunta oli kiertänyt Maapallon ensimmäisinä ihmisinä.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães syntyi Sabrosassa tai Portossa Portugalissa. Hänen isänsä oli kaupungin pormestari. Magalhãesin vanhemmat kuolivat, kun hän oli kymmenvuotias. Kaksitoistavuotiaana Magalhães pääsi hovipojaksi kuningas Juhana II:n (João II) ja kuningatar Eleonoran hoviin, jonne hänen veljensä oli mennyt jo kaksi vuotta aikaisemmin. Serkkunsa Francisco Serranon opastuksella hän jatkoi opintojaan ja kiinnostui maantieteestä ja astronomiasta. Vuonna 1496 hänestä tuli sotilas.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães lähti merille ensimmäisen kerran 20-vuotiaana. Vuonna 1505 hänet lähetettiin asettamaan Francisco de Almeida Portugalin Intian varakuninkaaksi ja perustamaan matkan varrelle sotilas- ja laivastotukikohtia. Matkalla hän joutui ensimmäisen kerran taisteluun: Almeidan retkikunta hyökkäsi ja valloitti Kilwan muslimikaupungin nykyisessä Tansaniassa paikallisen hallitsijan kieltäydyttyä alistumasta.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães purjehti Itä-Intiaan 1506 osana Maustesaarille (Molukit) suuntautunutta tutkimusmatkaa. Vuonna 1510 hänet ylennettiin kapteeniksi. Samana vuonna hän palasi Portugaliin. Mukana hänellä oli ostamansa orja Enrique, joka oli vangittu luultavasti Sumatralta (tällöin Zamatra), Filippiineiltä tai Maustesaarilta 12–18 vuoden ikäisenä. Enrique seurasi tästä lähin Magalhãesia hänen tutkimusmatkoilleen, ja hänestä tuli mahdollisesti ensimmäinen maailman ympäri purjehtinut ihminen.


title: Fernão de Magalhães

text: Vuonna 1511 Magalhães lähetettiin Marokkoon, missä hän osallistui Azamorin taisteluun 28. elokuuta 1513. Hän haavoittui taistelussa maureja vastaan ja ontui siitä alkaen. Magalhãesia syytettiin kuitenkin laittomasta kaupasta islaminuskoisten maurien kanssa. Hän joutui välirikkoon kuningas Emanuel I:n kanssa ja pyysi vapautusta uskollisuudenvalastaan toukokuussa 1514.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães jätti Portugalin vuonna 1517 ja matkusti Espanjan Sevillaan tarjotakseen kuningas Kaarle I:lle palveluksiaan sotilaana. Hänellä oli suunnitelma Maustesaarien vaatimiseksi Espanjalle ja uuden läntisen kauppareitin perustamiseksi. Hänellä oli aikaisempiin löytöretkiin perustuva kartta, johon perustuen hän oli päätellyt reitin Maustesaarille. Apunaan hänellä oli toinen portugalilainen pakolainen, astronomi Ruy de Faleiro ja rahoittajanaan alankomaalaisen yhtiön osakas Christopher de Haro, jolla oli myös erimielisyyksiä Portugalin kuninkaan kanssa.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães nai vaikutusvaltaisen perheen tyttären, Beatriz de Barbosan. Suhteidensa avulla hän sai Sevillassa vaikutusvaltaa kuninkaaseen ja vaikutusvaltaiseen Burgosin piispaan Juan Rodríguez de Fonsecaan, joka oli Kristoffer Kolumbuksen vihamies.


title: Fernão de Magalhães

text: Espanja halusi kiihkeästi laajentaa valtakuntaansa, joten kuningas antoi miehille viisi laivaa matkaansa varten, ja heidät lyötiin Santiagon ritarikunnan jäseniksi. Magalhães ja Faleiro saisivat kahdeskymmenesosan voitoista ja perintöoikeuden löytämiinsä maihin, "por adelantado".


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães sai rahalliseksi tukijakseen kansainvälisen pankkiiritalo Fuggerin.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães ja Faleiro varustivat viisi laivaa: "Trinidad" (tonniluku 110, miehistö 55), "San Antonio" (120 tonnia, 60 miestä), "Concepción" (90 t, 45), "Victoria" (85 t, 42) ja "Santiago" (75 t, 32). Laivasto kulkee nimellä "Armada de Molucca". Miehistöön saatiin kerättyä 265 sotilasta, merimiestä ja aatelista monesta maasta. Faleiro jättäytyi kuitenkin matkalta. Matkalla oli mukana Antonio Pigafetta, vicenzalainen navigaattori, joka oli maksanut suuren summan rahaa päästäkseen mukaan. Hän piti tarkkaa päiväkirjaa ja dokumentoi matkan kulun.


title: Fernão de Magalhães

text: Laivoissa oli lastina 20 000 kelloa sekä runsaasti samettia ja elohopeaa sekä kaupankäyntiä varten peilejä ja messinkiesineitä.


title: Fernão de Magalhães

text: Elokuun 10. päivänä vuonna 1519 viisi laivaa lähti Sevillasta Guadalquiviria pitkin retkelle. Joen suulla laivat joutuivat odottamaan viisi viikkoa ennen lähtöään Sanlúcar de Barramedasta 20. syyskuuta.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães lähti purjehtimaan kohti Etelä-Amerikan eteläkärkeä, tavoitteenaan löytää salmi, joka yhdisti Atlantin Etelämereen. Tyynimeri oli jo nähty Keski-Amerikan länsirannikolta, mutta koskaan sinne ei vielä ollut purjehdittu idästä päin. Magalhãesin paluureittiä ei dokumenteissa ole kuvattu, mutta on oletettu, että hänen tarkoituksensa oli palata takaisin samaa reittiä.


title: Fernão de Magalhães

text: Emanuel I oli määrännyt Portugalin laivaston pysäyttämään Magalhãesin laivat, mutta Magalhães vältti portugalilaiset ja purjehti Kanariansaarille, missä retkikunta täydensi muonavarastojaan.


title: Fernão de Magalhães

text: Kanariansaarten jälkeen laivat juuttuivat kahden viikon ajaksi päiväntasaajan lähelle hepoasteille, joilla oli täysin tyyntä.


title: Fernão de Magalhães

text: 6. joulukuuta miehistö näki Brasilian rannikon. Retkikunta vältteli portugalilaisten siirtomaata ja ankkuroi 13. joulukuuta Rio de Janeiroon, jossa laivasto täydensi varastojaan.


title: Fernão de Magalhães

text: Retkikunta jatkoi Riosta etelään kohti tuntematonta joulun jälkeen. Magalhães tarkisti jokaisen lahden, joka saattaisi olla salmensuu. Pääsiäislauantaina 31. maaliskuuta 1520 laivat ankkuroivat autioon ja asumattomaan Puerto San Juliániin 49:nnen leveysasteen kohdalla. Etelätuuli oli nousemassa, joten Magalhães päätti viettää paikalla talven.


title: Fernão de Magalhães

text: Retkikunnassa oli herännyt tyytymättömyyttä portugalilaiskomentajaan. Pääsiäisaamuna kolmen laivan kapteenit jättivät Magalhãesille vaatimuksen, jonka mukaan tämän olisi tulevaisuudessa neuvoteltava heidän kanssaan kurssista päätettäessä. He myös ilmoittivat etteivät enää halunneet purjehtia vihamielistä rannikkoa etelään mitään salmea etsimässä. Magalhãesilla oli alivoima, mutta hän torjui vaatimukset. Seuraavana yönä kapinalliset tekivät hyökkäyksen, ja Magalhães lähetti samanaikaisesti omia miehiään kapinallisten kimppuun. Yön aikana Magalhães sai otettua kapinallisten laivat haltuunsa. Hän teloitti kaksi kapinajohtajaa, karkotti toiset kaksi rannikolle ja pakotti loput rautoihin pakkotöihin viideksi kuukaudeksi.


title: Fernão de Magalhães

text: Retkikunta menetti "Santiagon" haveriin ja jatkoi etelään neljällä laivalla kevään koittaessa elokuussa. Vihdoin 21. lokakuuta saavuttiin niemimaalle, jonka takana aukeni vesitie länteen. Magalhães antoi niemelle nimen Cabo Virgenes. Tutkimaan lähetetyt alukset havaitsivat, että vesitie jatkui esteettä länteen, joten retkikunta jatkoi matkaa salmea pitkin. Magalhães nimesi etelässä näkyvän maan Tulimaaksi. Retkikunta menetti myös "San Antonion" kun kapinalliset valtasivat sen ja lähtivät takaisin Espanjaan. Matka salmen läpi oli kylmä ja vaikea, mutta retkikunta saapui Etelämerelle lopulta marraskuun 27. päivänä. Salmi on nimetty Magalhãesinsalmeksi. Magalhães antoi merelle nimeksi "Mar Pacífico" ('Rauhallinen meri') sen rauhallisuuden vuoksi.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhãesin retkikunta purjehti Tyyntämerta kolmen kuukauden aikana yli yhdeksän tuhatta meripeninkulmaa käymättä maissa. He näkivät tosin Pukapukan atollin ja ilmeisesti Karoliinit, mutta eivät pystyneet ankkuroitumaan kummallekaan. Matka oli paljon pitempi kuin Magalhães oli laskenut, ja vesi ja ruoka loppuivat. Keripukki verotti ja vaivasi miehiä.


title: Fernão de Magalhães

text: Retkikunta ei ymmärtänyt siirtää laivan aikaa vuorokaudella eteenpäin ylittäessään päivämäärärajan 180:nnella pituuspiirillä. Sen seurauksena he olivat yhden vuorokauden muuta maailmaa jäljessä lähes koko loppumatkan, Kap Verdelle asti. Outo ilmiö herätti paljon huomiota Espanjassa matkan jälkeen.


title: Fernão de Magalhães

text: Maata nähtiin lopulta 6. maaliskuuta 1521 kun retkikunta saapui Guamin saarelle. Alkuasukkaat olivat ystävällisiä ja anteliaita, mutta Magalhães ei sietänyt heidän varasteluaan ja määräsi monia heistä ammuttavaksi.


title: Fernão de Magalhães

text: 16. maaliskuuta saatiin näkyviin Homonhonin saari Filippiineillä. Retkikunnassa oli enää 150 miestä jäljellä. Magalhães ei pystynyt kommunikoimaan alkuasukkaiden kanssa, koska hänen tulkkinsa Enrique ei ymmärtänyt heidän kieltään.


title: Fernão de Magalhães

text: Toisella saarella puhuttiin malaijin kieltä ja Magalhães vaihtoi lahjoja Limasawan hinduruhtinas ("rajah") Kolambun kanssa, joka opasti hänet Cebulle. Cebun rajah Humabon oli ystävällinen ja suostui jopa kääntymään kristinuskoon. Magalhãesin tykit ja varsijouset tekivät vaikutuksen Humaboniin. Magalhães päätti näyttää voimaa tehdäkseen uudesta liittolaisestaan Espanjan kuninkaan uskollisen alamaisen ja naapuriheimojen valtiaan.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães julisti saaret Espanjan alueeksi. Hän alkoi pakottaa saarelaisia tahtoonsa, vaikka miehistö ei ollutkaan pitkän merimatkan jäljiltä taistelukunnossa. Ruhtinaat pitivät espanjalaisten aseita kuitenkin hyödyllisinä omiin tarkoituksiinsa ja liittoutuivat Magalhãesin kanssa sekä ottivat kasteen tämän mieliksi.


title: Fernão de Magalhães

text: Magalhães sai surmansa taistelussa Filippiineillä 27. huhtikuuta 1521. Kaksi Cebun ja Mactanin saarten ruhtinasta oli pyytänyt Magalhãesia avukseen hyökkäämään kilpailijaprinssinsä Lapu-Lapun kimppuun. Magalhães ei itsekään pitänyt uppiniskaisesta Lapu-Lapusta, joten hän lähti kohti taistelua kolmella veneellä, mukanaan kuusikymmentä miestä rintahaarniskoissa ja kypärissä. Koska Lapu-Lapu kieltäytyi antautumasta, aamulla 49 Magalhãesin miestä hyökkäsi Lapu-Lapun joukkojen kimppuun suuren lahden matalassa vedessä. Paikalla olleen italialaisen kronikoitsija Pigafettan mukaan vihollisia olisi ollut peräti yli 1 050, mutta tätä lukua pidetään yleisesti liioitteluna. Magalhãesin miehet taistelivat miekoilla, hakapyssyillä ja jalkajousilla, ja saarelaiset rautakärkisillä bambukeihäillä, nuolilla, seipäillä ja kivillä. Yli tunnin taistelujen jälkeen saarelaiset olivat voitolla. He pääsivät käsivarteen haavoittuneen Magalhãesin kimppuun, lävistivät hänen jalkansa myrkkynuolilla ja iskivät hänet keihäillään kuoliaaksi. Taistelussa kuoli Magalhãesin lisäksi kahdeksan eurooppalaista sekä neljä saarelaista. Eurooppalaisten ruumiita ei suostuttu palauttamaan.


title: Fernão de Magalhães

text: Cebun kuningas murhautti 27 retkikunnan miestä kuninkaallisilla illallisilla. Sen jälkeen "Concepción" jouduttiin polttamaan, sillä se oli liian heikossa kunnossa, ja miehistö siirrettiin kahdelle muulle alukselle. Seuraavien kuuden kuukauden aikana laivat purjehtivat Sundasaarilla ja Indonesian saaristossa päämäärätiedottomasti ilman karttoja tai tavoitteita. Useita kapteeneja äänestettiin virkaansa ja erotettiin. Retkikunta vietti aikaa Palawanilla, jonka hallitsija otti heidät ystävällisesti vastaan. Sieltä laivat jatkoivat Bruneihin, missä retkikunta sai nauttia sulttaanikunnan suuresta vauraudesta, loistosta ja anteliaisuudesta. Sulttaani oli kuitenkin kiinnostunut vain eurooppalaisten laivanrakennustaidoista, ja kun miehet havaitsivat joutuneensa ansaan, he pakenivat kiireesti. Seuraavina viikkoina retkikunta purjehti saaristossa ottaen väkivalloin kaiken haluamansa ja pyrkien ulos saaristosta riuttojen ja kanaalien läpi.


title: Fernão de Magalhães

text: Retkikunta saapui lopulta Maustesaarille, missä heidät otettiin hyvin vastaan. Laivoille lastattiin mausteneilikkaa, ja kuninkaan kanssa solmittiin kauppasopimus.


title: Fernão de Magalhães

text: Retkikunta päätti palata Espanjaan Intian valtameren halki, vaikka se ei alun perin ollut suunnitelmissa. Matka olisi ollut Magalhãesin kannalta vaarallinen, sillä Portugali hallitsi vesiä ja rannikoita Malakasta Kapmaahan asti eikä katsonut Magalhãesin petturuutta hyvällä.


title: Fernão de Magalhães

text: Kaksi laivaa lastattuina kallisarvoisilla mausteilla retkikunta valmistautui aloittamaan matkan kohti Espanjaa purjehtien länteen. Juuri ennen lähtöä kuitenkin huomattiin "Trinidadin" vuotavan. Laiva jouduttiin jättämään korjattavaksi, ja "Victoria" lähti 21. joulukuuta 1521 yksin matkaan ehtiäkseen pasaatituuliin. Neljä kuukautta myöhemmin "Trinidad" aloitti paluumatkan Tyynenmeren reittiä mutta joutui palaamaan takaisin sairastumisten ja ruoan loppumisen vuoksi. Portugalilaiset valloittivat laivan Molukeilla ja vangitsivat sen miehistön.


title: Fernão de Magalhães

text: Sillä välin "Victoria" oli selvinnyt vaivalloisesti Intian valtameren yli baskilaisen Juan Sebastián Elcanon alaisuudessa. Toukokuussa 1522 se ohitti Hyväntoivonniemen kamppailtuaan sen vesillä seitsemän viikkoa vastatuulessa. Alus oli käynyt maissa vain kerran, ja useita miehiä oli kuollut, joten Elcanon täytyi hankkia muonaa Kap Verdeltä, vaikka se oli vihamielisen Portugalin omistuksessa. Laiva ankkuroitui saarille heinäkuussa, ja Elcano yritti uskotella portugalilaisille tulleensa Amerikasta. Laivaan saatiinkin ostettua aluksi hiukan riisiä, mutta sitten juoni paljastui ja 13 miehistön jäsentä pidätettiin maissa. Elcano hylkäsi miehet ja jatkoi matkaa mausteineen. Myös kahden kuukauden mittainen loppumatka Espanjaan oli vaativa, ja miehiä kuoli lisää. Elcano kieltäytyi kuitenkin keventämästä laivaa, sillä rahtina olleilla mausteilla voitaisiin maksaa matkan kulut.


title: Fernão de Magalhães

text: "Victoria" saapui Elcanon komentamana Sevillaan 7. syyskuuta 1522 noin kolme vuotta lähdön jälkeen. Vain 18 miestä pääsi "Victorian" mukana Sevillaan, ja heidän lisäkseen 17 myöhemmin Molukkien ja Kap Verden tyrmistä, heistä neljä "Trinidadin" 55 alkuperäisestä vuonna 1525.


title: Fernão de Magalhães

text: Retkeä pidettiin Espanjassa suurena menestyksenä, sillä Espanja oli paaluttanut alueen omistuksilleen ja kaupalleen Kaukoidässä. "Victorian" mukanaan tuoma viidenkymmenen tonnin lasti mausteita ja santelipuuta oli myös hyvin arvokas. Elcano sai vaatimattoman palkkion, mutta alkumatkan kapteenia Fernão de Magalhãesia sen sijaan ei juhlittu.


title: Fernão de Magalhães

text: Fernão de Magalhãesin mukaan on nimetty monia asioita, kuten Magalhãesinsalmi, jonka hän ensimmäisenä eurooppalaisena purjehti, Magellanin pilvet eli Suuri ja Pieni Magellanin pilvi, jotka hän ensimmäisenä eurooppalaisena näki tähtitaivaalla, sekä Magellan-luotain.


title: Niittymarin kieli

text: Niittymari eli "itämari" on kieli, joka kuuluu uralilaisten kielten volgalaiseen haaraan. Se on toinen marilaisista kielistä. Sen lähin sukukieli on vuorimari.


title: Niittymarin kieli

text: Marilaisia on nykyisin 670 000 ja heistä noin 550 000 puhuu äidinkielenään jompaakumpaa marin kieltä. Nittymarin puhujia on 520 000 ja vuorimarin 30 000. Pääosa marilaisista asuu Marin tasavallassa, mutta pohjoispuolella sijaitsevan Kirovin alueella heitä on 60 000 sekä idempänä Baškortostanissa 100 000.


title: Niittymarin kieli

text: Niittymaria kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin. Aakkostoon kuuluu 36 kirjainta


title: Futurepop

text:
Futurepop on elektronisen musiikin tyylilaji, jossa on aineksia syntetisaattoripopista (jatkossa vain "synthpop") ja trancesta. Käsitteen otti tiettävästi ensimmäisenä käyttöön englantilaisen VNV Nation-yhtyeen laulaja Ronan Harris yhdisteltyään näiden musiikkityylien osia. Yleensä futurepop luetaan EBM:n alalajiksi, mutta jotkut sijoittavat sen synthpopin alle.
Futurepop on pehmeämpää eikä niin vihaista kuin perinteinen EBM. Sävelmät ja yleinen tuntuma on lainattu trancen ja synthpopin puolelta, mutta raskaat rytmi- ja bassokuviot juontavat juurensa EBM:stä. Laulajien käyttö on tavallista, huomattavasti yleisempää kuin trancessa.


title: Hyperventilaatio

text: Hyperventilaatio eli liikahengitys tai "(vanh.)" ylihengitys, sananmukaisesti ylituuletus, tarkoittaa olosuhteisiin nähden liian tiheää tai syvää hengitystä, jonka seurauksena on alkaloosi ja hypokalseemisen tetanian riski. Hyperventilaation aiheuttama veren hiilidioksidipitoisuuden lasku muuttaa verta normaalia emäksisemmäksi. Elimistön happo-emäs-tasapainon järkkyminen voi johtaa hengenahdistukseen, huimaukseen, puristuksen tunteeseen rinnassa, raajojen ja suun ympäristön puutumiseen tai pistelyyn, kouristuksiin ja paniikkituntemuksiin.


title: Hyperventilaatio

text: Hengitystaajuuden lisääntyminen on elimistön normaali stressireaktio. Hengityksen voimistuminen pakoon tai taisteluun virittäytyessä lienee hyödyllistä, koska elimistö tarvitsee silloin tavallista enemmän happea. Hyperventilaatio voi myös olla elimistön asianmukainen keino esimerkiksi äkillisesti kohonneen pääkallon sisäisen paineen alentamiseksi. Liittyessään kipuun, unettomuuteen, henkiseen ahdistukseen tai tunnekuohuun hyperventilaatio voi kuitenkin huonontaa henkilön vointia entisestään ja aiheuttaa oireiden pitkittymistä.


title: Hyperventilaatio

text: Toistuvassa hyperventilaatiossa oireiden tullessa tutuiksi voi niitä pyrkiä hallitsemaan hengittämällä paperipussiin, mikä ehkäisee hiilidioksidin puutetta ja siitä johtuvia oireita.


title: Hyperventilaatio

text: Hyperventiloidessa keuhkorakkuloiden ilmanvaihto kasvaa, hiilidioksidin pitoisuus veressä laskee liian alhaiselle tasolle ja veren ionisoituneen kalsiumin pitoisuus vähenee. Tätä tilaa kutsutaan alkaloosiksi. Alkaloosissa veren anionisiin proteiineihin voi sitoutua enemmän kalsiumia, jolloin vapaan, ionisoituneen kalsiumin määrä vähenee. Alkaloosissa on vaara hypokalseemiselle tetanialle, jossa ionisoituneen kalsiumin vähyys aiheuttaa hermojen mahdollisuuden ylieksitoitua natriumin liikkeiden helpotuttua.


title: Excess-3

text: Excess-3 "(XS-3)" on järjestelmä jota käytetään joissakin vanhoissa tietokoneissa kymmenjärjestelmän lukujen esittämiseen. Excess-3 -järjestelmässä jokainen numero esitetään neljällä bitillä kuten BCD-koodissa, mutta Excess-3-koodissa jokaiseen lukuun lisätään 3. Excess-3-koodia kutsutaan myös "kolmella lisätty -koodiksi".


title: Excess-3

text: Esimerkiksi luku 127 = (0100,0101,1010).


title: Excess-3

text: XS-3 koodin etuna on se, että vähennyslaskuissa voidaan käyttää yhdeksän komplementtilaskentaa (vrt. kahden komplementti). Myös se, että luvussa ei koskaan pitäisi esiintyä nollia voi auttaa tunnistamaan virheitä.


title: Mittaintegraali

text: Mittaintegraali on matemaattisessa analyysissa eräs integraali. Mittaintegraalin tavoitteena on luoda mitta-avaruuteen eräänlainen lineaarinen kuvaus, joka liittää jokaiseen mitalliseen funktioon jonkin luvun väliltä formula_1. Tämä integraalityyppi on alun perin matemaatikko Henri Lebesguen kehittämä. Tunnettu Lebesguen integraali on mittaintegraali, jonka mittana on Lebesguen mitta.


title: Mittaintegraali

text: Olkoon formula_2 mitta-avaruus. Integraali määritellään yksinkertaisten kuvausten kautta.


title: Mittaintegraali

text:
Kuvaus formula_3 on "yksinkertainen", jos
formula_4,
missä formula_5; formula_6 ja joukot formula_7 ovat perusjoukon formula_8 ositus ja formula_9 on indikaattorifunktio.


title: Mittaintegraali

text:
Yksinkertaisen funktion formula_10 "integraali" on
formula_11.


title: Mittaintegraali

text:
Olkoon formula_12 kuvaus, joka on formula_13-mitallinen. Kuvauksen formula_10 integraali on
formula_15.
Tätä esitysmuotoa kutsutaan mittaintegraaliksi. Yleensä mitta formula_13 on yhteydestä selvä, jolloin sitä ei merkitä näkyviin, vaan käytetään lyhyempää tapaa
formula_17.


title: Mittaintegraali

text:
Kuvauksen formula_10 "integraali yli joukon formula_19" on
formula_20.


title: Mittaintegraali

text:
Kuvaus formula_21 on integroituva, jos pätee ehto
formula_22.
formula_10 on "integroituva yli joukon formula_19", jos pätee
formula_25.
formula_10 on kvasi-integroituva, jos se ei ole integroituva, mutta pätee
formula_27 tai formula_28.


title: Mittaintegraali

text: Oletetaan, joukko formula_19, formula_10 ja formula_31 ovat formula_32-mitallisia kuvauksia formula_33 ja integroituvia yli joukon formula_34.Viimeinen ominaisuus voidaan tulkita niin, että funktion arvot nollajoukolla eivät vaikuta sen integraalin arvoon.


title: Mittaintegraali

text:
Jos lisäksi formula_50, formula_34 ja formula_52 ovat erillisiä sekä formula_53 on formula_13-mitallisia kuvaus formula_55 ja integroituva yli joukon formula_56, niin
formula_57.


title: Mittaintegraali

text:
Olkoon formula_2 mitta-avaruus, formula_13 täydellinen mitta ja luku formula_62. Merkitään eksponentilla formula_63 integroituvien funktioiden joukkoa symbolilla
formula_64.
Äärellisen oleellisen supremumin funktioiden joukkoa merkitään symbolilla
formula_65.
formula_10 on siis integroituva jos ja vain jos formula_67. Sanotaan, että formula_10 on "neliöintegroituva", jos formula_69.


title: Mittaintegraali

text: Ominaisuuksia:


title: Mittaintegraali

text:
Jos formula_75 ja formula_76 siten, että
formula_77,
sekä formula_78 ja formula_79, niin Hölderin epäyhtälö on
formula_80.
Jos formula_81 ja formula_82, niin epäyhtälö pätee muodossa
formula_83.


title: Mittaintegraali

text: Lukuja formula_63 ja formula_85 kutsutaan toistensa Hölderin konjugaateiksi tai konjugoiduiksi eksponenteiksi.


title: Mittaintegraali

text:
Jos formula_86, niin
formula_87. Minkowskin epäyhtälö voidaan yleistää useammalle kuin kahdelle formula_58-funktiolle matemaattisen induktion avulla tai huomaamalla että avaruus formula_58 on vakaa yhteenlaskun suhteen.


title: Mittaintegraali

text:
Olkoon joukko formula_19 ja formula_91 jono formula_32-mitallisia kuvauksia formula_93. Tällöin
formula_94
ja
formula_95.


title: Mittaintegraali

text:
Olkoon joukko formula_19 ja formula_91 jono formula_13-mitallisia kuvauksia formula_99 siten, että jonon raja-arvo
formula_100
on olemassa. Konvergenssilauseiksi kutsutaan ehtoja, joista seuraa, että
formula_101.
Toisin sanoen raja-arvon ja integraalin järjestys voidaan vaihtaa.


title: Mittaintegraali

text: Jos pätee formula_102, niin raja-arvon ja integraalin järjestys voidaan vaihtaa.


title: Mittaintegraali

text: Jos on olemassa integroituva kuvaus formula_103 siten, että formula_104 kaikilla formula_105 melkein kaikkialla joukolla formula_34, niin jonon raja-arvo on integroituva ja raja-arvon ja integraalin järjestys voidaan vaihtaa.


title: Mittaintegraali

text: Kutsutaan myös Lebesguen dominoidun konvergenssin lauseeksi.


title: Mittaintegraali

text: Jos formula_107 ja formula_108 kaikilla formula_109, niin jonon raja-arvo on integroituva ja raja-arvon ja integraalin järjestys voidaan vaihtaa.


title: Mittaintegraali

text: Jokaiseen mitta-avaruuden formula_110 mitalliseen kuvaukseen formula_12 voidaan liittää mittaintegraali formula_112 yli jokaisen joukon formula_113. Voidaan osoittaa, että tämä kuvaus formula_114 formula_113 on itse asiassa mitta "X":ssä. Tämä ns. integraalimitta on joskus hyödyllinen sovelluksissa, sillä siihen voidaan soveltaa kaikkia mitan ominaisuuksia.


title: Mittaintegraali

text: Mittaintegraalille on olemassa myös vaihtoehtoinen määrittelytapa ns. "Daniellin integraali", jossa integraali ensin määritellään niin yksinkertaisille funktioille ettei mittateoriaa tarvitse lainkaan ja sitten rajankäynnillä laajennetaan integraalin määritelmä yleisille funktioille. Mitta-avaruuteen määritelty Daniellin integraali johtaa samoihin tuloksiin kuin edellä määritelty mittaintegraali. Kuitenkin tietyissä yleistyksissä Daniellin integraalilla näyttää olevan etuja (kts. esimerkiksi "Integral, measure and derivative: a unified approach. G.E.Shilov/B.L.Gurevich – Prentice-Hall 1966").Usein esiintyviä integraaleja:


title: William Blake

text: William Blake (28. marraskuuta 1757 Lontoo – 12. elokuuta 1827 Lontoo) oli englantilainen runoilija, kuvataiteilija ja kirjanpainaja. Blaken tuotantoa luonnehtii mystiikka, okkultismi ja jyrkkä yhteiskuntakritiikki. Hän teki kirjansa täysin itse: hän kirjoitti, kuvitti, painoi ja kaiversi teoksensa. Aikalaisilta Blaken teokset eivät saaneet huomiota, vaan hänen tuotantonsa herätti kiinnostusta vasta 1900-luvulla.


title: William Blake

text: William Blake syntyi Lontoossa osoitteessa Broad Street 28, Golden Square, ja kastettiin St. Jamesin kirkossa.


title: William Blake

text: Jo kymmenvuotiaana hän alkoi kirjoittaa ensimmäistä runokokoelmaansa "Poetical Sketches", joka julkaistiin arviolta vuonna 1782, saman vuoden elokuussa hän nai Catherine Boucherin. Vuonna 1779 hänestä tuli Royal Academyn opiskelija.


title: William Blake

text: Vuonna 1788 Blake alkoi työskennellä uudella tekniikalla, etsauksella, jossa runot ja kuvat tehtiin kuparilaatoille. Sen jälkeen näistä laatoista painettiin ja nidottiin teokset, jotka väritettiin käsin. Blake kutsui näitä kirjojaan termillä "illuminated books" (”valaistuneet kirjat”). Blaken ensimmäiset etsatut kirjat, "There is no Natural Religion" ja "All Religions are One", ilmestyivät vuonna 1788. Viimeinen tällä tekniikalla ilmestynyt kirja oli "Ghost of Abel" vuonna 1821.


title: William Blake

text: Blakella oli elämänsä aikana vain yksi yksityisnäyttely, jonka hän ripusti veljensä kangaskaupan yläkertaan kesällä 1809 Lontoossa. Näyttelystä julkaistiin vain yksi arvostelu, jonka Robert Hunt kirjoitti "The Examineriin". Hän valitti huonosti ymmärrettävistä allegorioista ja turhanpäiväisistä yrityksistä esittää sekä ruumista että sielua, tahroista, läiskistä ja sekasotkuisesta hölynpölystä. Kirjoittaja väitti, että Blake ei osaa piirtää ja että esillä olevat kuusitoista maalausta ovat ”vain penikkatautisten aivojen kuohahduksia” ja Blake itse ”epäonninen mielisairas”, joka kärsii ”häikäilemättömästä turhamaisuudesta”.


title: William Blake

text: ”"Silmä näkee enemmän kuin sydän tietää".” – William Blake


title: William Blake

text: Thomas Harrisin romaani "Punainen lohikäärme" kertoo muun muassa sarjamurhaajasta, joka samastuu William Blaken "Punainen lohikäärme ja aurinkoon puettu nainen" -maalauksen lohikäärmeeseen. Kirja on filmattu kahdesti, ja siinä siteerataan Blaken runoa punarinnasta pariin otteeseen. Agatha Christien romaanissa "Ikiyö" (1967) Blaken samanniminen runo esittää tärkeää osaa.


title: William Blake

text: Blake esiintyy Alan Mooren ja Eddie Campbellin "Helvetistä"-sarjakuvaromaanissa. Oletetun murhaajan (Viiltäjä-Jack) muuntunut tietoisuus siirtyy kuoleman hetkenä Blaken portaikkoon. Näyn pohjalta Blake luonnostelee teoksen ”Kirpun henki ”.


title: William Blake

text: William Blake ja hänen tuotantonsa ovat tärkeässä roolissa myös tunnetussa Orson Scott Card "Alvin"-fantasiaromaanisarjassa. Blake esiintyy teoksissa Jutunvaihtaja-nimisenä hahmona (engl. Taleswapper), jonka läsnäolo, tarinat ja näyt käynnistävät tapahtumia.


title: William Blake

text: Bruce Dickinsonin sooloalbumi "The Chemical Wedding" sisältää Blaken runoihin pohjautuvia ja niistä innoitusta saaneita kappaleita. Lisäksi Blaken maalaus "The Ghost of a Flea" valittiin albumin kansitaiteeksi.


title: William Blake

text: Gordon Giltrapin teema-albumi "Visionary" (1976) perustuu Blaken runoihin ja maalauksiin.


title: Pirunpelto

text: Pirunpelto eli muinaisranta on laaja kivikko, joka sijaitsee muinaisella rannalla. Vesi lajittelee kulkiessaan tai rantoja huuhtoessaan maa-aineita hiukkaskoon mukaan. Pirunpelto on alue, jonka maa-ainekseksi on lajittunut isoja kiviä. Myöhemmin vedenpinta on laskenut ja pirunpeltoja on jäänyt syvällekin sisämaahan.


title: Pirunpelto

text: Monet maaeläimet eivät viihdy pirunpelloilla, sillä isot kivet haittaavat niiden liikkumista. Kivien pinnalla kukoistavat jäkälät ja sammalet, sillä alueen kasvillisuudesta puuttuu pitkälti niitä isompi aluskasvillisuus, eivätkä varjostavat puutkaan viihdy kovin hyvin. Ravinteita on hyvin niukasti.


title: Pirunpelto

text: Nimitys "pirunpelto" perustuu vanhaan uskomukseen, jonka mukaan piru on viskellyt pirunpeltojen kivet sijoilleen tai vain piru olisi kykeneväinen kyntämään niin kivisen pellon.


title: Hiidenkirnu

text: Hiidenkirnu on kalliossa oleva lieriönmuotoinen kuoppa. Hiidenkirnut ovat syntyneet jääkauden jäätikköjen sulamisveden pyörittäessä isoa kiveä tai kiviä, jauhinkiviä eli pyörrekiviä, paikoillaan, jolloin ne ovat kaivertaneet kallioon melko symmetrisiä ja sileäreunaisia koloja. Virran on täytynyt olla riittävän voimakas pitääkseen pienemmät kivet poissa, ja tarpeeksi korkea, jotta muut painavat kivet ohittaisivat syntyvän kirnun muualta virran syvemmistä kohdista eivätkä tukkisi syntyvää kirnua. Hiidenkirnujen syvyys voi olla useita metrejä. Monissa hiidenkirnuissa on edelleen jauhinkivi pohjalla.


title: Hiidenkirnu

text: Hiidenkirnuista ei ole tehty paljonkaan tutkimuksia Suomessa tai muualla maailmassa, joten on hyvin vaikea sanoa tarkkaa listaa maailman tai edes Suomen suurimmista hiidenkirnuista. Samoin hiidenkirnun käsite voi joskus olla hämärä: Jalasjärven Pirunpesää nimitetään usein hiidenkirnuksi, vaikka se on todellisuudessa rapauma.


title: Hiidenkirnu

text: Nykyinen käsitys on, että jään päällä ollut sulamisvesi putosi jääkaudellakin jäätikkökaivoon niin kuin nykyäänkin jäätiköissä. Putoavan veden virtaus alkoi pyöriä ja irrotti jään pohjalla ollutta kiveä, soraa jne. Nämä irrottivat kivestä uutta ainesta. Hyvin voimakkaan vesivirtauksen mukanaan kuljettama sora ja kivet toimivat hiomalaikan tavoin.


title: Hiidenkirnu

text: Perinteisen käsityksen mukaan hiidenkirnujen synnyttänyt vesivirtaus olisi ollut jäänalainen tunnelissa virtaava joki tai jäätiköstä lähtenyt sulamisvesijoki. Hiidenkirnun syntypaikka olisi ollut tässäkin vesiputous jyrkänteen alla tai voimakas pyörre lohkareen takana.


title: Hiidenkirnu

text: Rantakirnut ovat hiidenkirnuja matalampia muodostumia, jotka esiintyvät monesti ryhminä. Niitä väitetään rannan voimakkaiden tyrskyjen synnyttämiksi. Niitä esiintyy Itämeren ja muutaman suuren järven rannoilla, myös Suomessa..


title: Hiidenkirnu

text: Rapautumiskuopat muistuttavat ulkoisesti jossain määrin hiidenkirnuja. Nekin ovat kalliossa olevia "reikiä". Mutta niiden reunat ovat epätasaiset ja niiden seinämistä voi irrottaa joskus soraa jopa paljain käsin. Ne ovat syntyneet kalliossa olevaan kiviainekseltaan helpommin rapautuvan kohdan alkaessa rapautua. Rapautumiskuoppia on tavallisesti rapakivigraniiteissa ja muissa helposti rapautuvissa graniiteissa. Rapautumiskuoppia on Suomessa hieman alle 50.


title: Hiidenkirnu

text: Tiettävästi Suomen suurin hiidenkirnu sijaitsee Sallan kunnassa sijaitsevassa Aholanvaaran kylässä Kalliovaarassa. Alueella on useita pienempiä hiidenkirnuja sekä yksi suurempi, jonka paikalliset ovat nimenneet Juomapadaksi. Vuonna 1996 Geologian tutkimuskeskus yhteistyössä Lapin ympäristökeskuksen kanssa tyhjensi Juomapadan vedestä ja tutki hiidenkirnua. Juomapata on soikea: sen halkaisija vaihtelee kolmestatoista metristä 15,5 metriin. Tarkkaa syvyyttä ei saatu selville, koska kirnun pohjalla oli lohkareikkoa. Lohkareikon reunasta on hiidenkirnun reunalle 9,5 metriä. Geologian tutkimuskeskus arvioi, että kirnun todellinen syvyys voi olla jopa yli 13 metriä. Joka tapauksessa Juomapata on tilavuudeltaan Suomen suurin hiidenkirnu. Se sijoittuu oletettavasti myös hyvin korkealle vertailtaessa maailman suurimpia hiidenkirnuja.


title: Hiidenkirnu

text: Kalliovaarassa on myös kolme muuta hiidenkirnua, joiden halkaisijat vaihtelevat viidestä metristä kahteentoista metriin.


title: Hiidenkirnu

text: Helsingissä, Pihlajamäessä Rapakiventiellä sijaitsevat Suomen vanhimmat hiidenkirnut. Toisin kuin muut Suomen tunnetut hiidenkirnut, ne ovat vanhempia kuin viimeisin jäätiköitymiskausi eli yli 50 000-vuotiaita, mahdollisesti yli 100 000-vuotiaita. Suurempi, Aarnipata, on läpimitaltaan 6,9 metriä ja syvyydeltään 8,45 metriä. Kirnuista pienempi on läpimitaltaan 1,6 metriä ja syvyydeltään 3,2 metriä.


title: Hiidenkirnu

text: Kirnut saivat nimet "Aarnipata" ja "Rauninmalja" Pihlajamäki-Seuran ja Helsingin kaupungin järjestämän nimikilpailun tuloksena vuonna 2008. Nimet viittaavat sekä kirnujen sijaintiin Pihlajamäessä että suomalaisiin kansanuskomuksiin.Hiidenkirnun tyyppisiä muodostelmia esiintyy sopivanlaisessa, esim. graniittiin pohjautuvassa, kallioperässä virtaavissa koskissa ja joissa joka puolella maailmaa. Esimerkiksi Etelä-Afrikan Blyde River Canyon.


title: Pohjoinen napapiiri

text:
Pohjoinen napapiiri on maapallon napapiiri, jonka kulmaetäisyys maapallon pohjoisnavasta on sama kuin maan akselin kaltevuus. Se on kauimpana pohjoisnavasta sijaitseva leveyspiiri, jolta katsottuna auringon keskipiste on kerran vuodessa, kesäpäivänseisauksena, horisontin yläpuolella ympäri vuorokauden, mutta talvipäivänseisauksena ei lainkaan.
Pohjoisen napapiirin sijainti vuonna 2000 oli 66° 33′ 39″ (tai desimaalilukuna 66,56083°) pohjoista leveyttä. Napapiirin sijainti vaihtelee hitaasti.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Pohjoinen napapiiri määrittää yöttömän yön tai keskiyön auringon esiintymisen etelärajan ja vastaavasti kaamoksen, sydäntalven auringottoman alueen etelärajan. Napapiirin pohjoispuolella auringon keskipiste on horisontin yläpuolella ainakin yhden kokonaisen vuorokauden vuodessa ja vastaavasti vähintään yhden kokonaisen vuorokauden sen alapuolella. Napapiirillä nämä tapahtuvat täsmälleen kerran vuodessa, kesä- ja talvipäivänseisauksen aikana. Teorian mukaiset auringon näkymisen havainnot eivät täsmällisesti toteudu maapallolla, koska maanpinta ei ole täydellinen pallo ja maan ilmakehässä valo taipuu.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Ilmakehä taittaa voimakkaasti horisontista paistavan auringon valoa ja sen vuoksi aurinko näkyy napapiirillä myös talvipäivänseisauksen aikana kokonaisena horisontin yläpuolella. Lisäksi sydäntalvella aurinko voidaan havaita tuntureilla ja vaaroilla merkittävästi napapiirin pohjoispuolella, muuan muassa Luosto- ja Pyhätuntureilla, jotka ovat noin 60 kilometriä (vastaa noin 0,5° leveysastetta) pohjoisempana.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Vastaavasti kesäyön aurinko nähdään napapiirillä horisontin yläpuolella ja esimerkiksi Rovaniemellä napapiirin välittömässä läheisyydessä aurinko ei laskenut 6. kesäkuuta ja 6. heinäkuuta välisenä aikana vuonna 2008. Juhannuksena keskiyön aurinko voidaan havaita useilla korkeilla paikoilla napapiirin eteläpuolella, muun muassa Aavasaksalla ja Rukatunturilla.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Pohjoista napapiiriä pidetään usein myös Arktiksen eli Arktisen alueen ja pohjoisen lauhkean vyöhykkeen rajana. Selvää ilmastorajaa se ei kuitenkaan muodosta, sillä varsinkin merivirrat vaikuttavat pohjoisten seutujen ilmastoon varsin paljon; niinpä esimerkiksi Lapissa napapiirin pohjoispuolella on keskimäärin lämpimämpää kuin monin paikoin Grönlannissa tai Siperiassa sen eteläpuolella.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Myöskään kasvikunnassa napapiiri ei määritä mitään äkillisiä muutoksia. Napapiiriä voisi yrittää pitää metsärajan määritteenä, mutta käytännössä metsäraja on monin paikoin vaikeasti hahmotettavissa. Esimerkiksi Pohjois-Venäjällä muutos havumetsästä puuttomaksi tundraksi tapahtuu vähitellen 300 kilometriä leveällä alueella. Toisaalta vuoristoalueilla ja tuntureilla korkeus määrittelee puiden kasvuedellytykset. Puuraja sijaitsee suunnilleen siellä, missä kesän lämpimimmän kuukauden +10 °C:een isotermi sijaitsee. Sekä puuraja että tämä 10 °C isotermi poikkeavat napapiiristä. Arktinen neuvosto päätyi kasvi- ja eläintutkimuksissaan käyttää napa-alueilleen napapiiristä molempiin suuntiin poikkeavaa CAFF-rajaa (Conservation of Arctic Flora and Fauna).


title: Pohjoinen napapiiri

text:
Lyhyellä aikavälillä napapiirin sijaintia voidaan pitää suunnilleen vakiona, vaikka vuosittainen liike on keskimäärin 14 metriä. Tämä liike, joka tarkoittaa maan akselin kaltevuuden muutosta, on monimutkaisten sekä lyhyt- että pitkäaikaisten tähtitieteeseen ja maan rakenteeseen liittyvien vetovoimien yhteisvaikutusta. Maapallon akselikallistuman vaihdellessa siirtyvät myös napapiirit ja kääntöpiirit sen mukaisesti.
Vaihtelun pitkäaikainen pääsykli aiheuttaa napapiirin vaihtelun leveyspiirien 65,5° ja 67,9° välillä 41 000 vuoden aikana. Tämän syklin vaikutuksesta napapiiri liikkuu nykyisin kohti pohjoista. Maan pyörimisakseliin vaikuttaa myös lyhytaikaisempia vaihteluita, kuten auringon ja kuun vetovoimista johtuva nutaatio, jonka pääsykli on 18,7 vuoden pituinen ja amplitudi 9 kaarisekunnin luokkaa, joka vastaa vajaata 300 metriä eteläpohjoissuunnassa. Lisäksi on muita muun muassa planeettojen prekessioliikkeistä kumpuavia häiriöitä, joiden aikaskaala vaihtelee ja päiväsiirtymissä vaikutus on metrin suuruusluokassa suuntaan tai toiseen. Maapallon oma prekessio, pyörimisakselin 25 725 vuoden jaksossa tapahtuva huojunta ei vaikuta napapiirin sijaintiin.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Edes maan akseli ei ole kiinteä käsite. Napojen sijainti vaeltaa ympyrän kaltaista rataa. Syynä liikkeeseen ovat maan sisäisen sulan aineen liikkeet ja maan pinnalla tapahtuvat massojen siirrot, kuten merivirrat ja ilmavirtaukset. Earth orientation center rekisteröi muun muassa pohjoisnavan liikkeitä. Napa piirtää ympyrää, jonka halkaisija on 10–15 metrin luokkaa. Yksikkö mas (milliarc-second), millikaarisekunti vastaa noin 3,1 senttimetriä maan pinnalla.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Beringinsalmen kapein kohta sijaitsee melko tarkoin pohjoisella napapiirillä.


title: Pohjoinen napapiiri

text:
Suomessa napapiiri kulkee Lapin halki, Pellon, Ylitornion, Rovaniemen, Kemijärven ja Sallan kuntien läpi,
Rovaniemellä lentoaseman kiitotien poikki.


title: Pohjoinen napapiiri

text: Pohjoinen napapiiri kulkee kahdeksan valtion alueella. Ne sekä meret, joiden kautta se kulkee, ovat seuraavat, lueteltuina Beringinsalmelta itään päin:


title: Hiidenpata

text: Hiidenpata voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kulttuuriympäristö

text: Kulttuuriympäristö on ihmisen muokkaamaa luonnonympäristöä ja ihmisten jokapäiväinen elinympäristö. Siihen kuuluvat arkeologinen perintö, rakennetut ympäristöt ja perinnemaisemat, joita ovat perinnebiotoopit ja rakennetut perinnemaisemat. Kulttuuriympäristö ilmenee myös tarinoina, ja käsitteen lähtökohta on, että fyysisessä ympäristössä olevat historialliset piirteet ymmärretään osana laajempaa kokonaisuutta. Kulttuuriympäristöä voivat olla esimerkiksi rakennukset, pellot, tiet, vesireitit ja kokonaiset kaupungit.


title: Kulttuuriympäristö

text: Kulttuuriympäristökasvatus edistää ympäristön kulttuuristen merkitysten tunnistamista, arvioimista ja arvostamista.


title: Kulttuuriympäristö

text: Kulttuuriympäristöissä elää usein kulttuurilajeja.


title: Hovawart

text: Hovawart on vanha saksalainen käyttökoirarotu, jota on käytetty ja edelleen käytetään pihan vartijana. Hovawartin ominaispiirteisiin kuuluukin yhä vahva reviiri- ja vartioimisvietti. Hovawart on ominaisuuksiltaan hyvin monipuolinen harrastuskoira sekä uskollinen perheen lemmikki. Hallitsevan ja itsenäisen luonteensa ja fyysisen voimakkuutensa vuoksi hovawart vaatii kuitenkin omistajakseen varman koirankäsittelijän, jotta koiran pitovaikeuksilta vältyttäisiin. Tasapainoinen ruumiinrakenne ja voimakas kiintymys perheeseen tekevät rodusta erinomaisen seura-, harrastus-, vahti-, suojelu-, pelastus- ja jälkikoiran. Hovawart haluaa olla mukana kaikissa perheensä tekemisissä, eikä sovellu siksi tarhakoiraksi vaikka alkuperänsä ja turkkinsa puolesta pihalla hyvin pärjääkin.


title: Hovawart

text:
Hovawart on arvostettu, monipuolinen käyttökoira. Luonteeltaan koira on tasainen, hyväntahtoinen ja lapsirakas, mutta ulkopuolisia kohtaan pidättyväinen. Hovawartilla on suojelu- ja taistelutahtoa, itsevarmuutta ja kuormitettavuutta, kohtuullisesti temperamenttia ja erittäin hyvä hajuaisti. Rodussa esiintyy kuitenkin jonkin verran myös mm. pehmeyttä. Hovawartin pentu on syytä sosiaalistaa varhain muihin koiriin, eläimiin ja ihmisiin. Hovawart aikuistuu verrattain myöhään, yleensä vasta noin kolmivuotiaana.
Rodun alkuperämaassa on vallinnut alusta alkaen kaksi jossain määrin poikkeavaa näkemystä hovawartin käyttötarkoituksesta ja toivotuista luonteenpiirteistä: entisen Itä-Saksan alueella vaalittiin ideaa perhe- ja vahtikoirasta, kun taas entisen Länsi-Saksan linjojen koirissa näkyy tavoite ihanteellisesta palveluskoirasta. Suomessa on perinteisesti katsottu, etteivät nämä käyttötarkoitukset sulje toisiaan pois, ja ihanteena pidetään välimuotoa joka soveltuu molempiin tehtäviin. Myös saksalaiset linjat ovat sekoittumassa.


title: Hovawart

text: Hovawartin rakenne on liioittelematon ja jalostuksessa korostettavat käyttökoiraominaisuudet ovat taanneet, ettei se kärsi monia muita koirarotuja vaivaavista rakenteellisista sairauksista. Toisaalta useamman pullonkaulan kokenut jalostus on luonut tilanteita joissa tehollinen populaatio on ollut liian pieni ja lähisukulaisia on käytetty keskenään jalostukseen, eli ongelmia aiheuttavat geenit ovat voineet päästä helposti vahvaan asemaan. Lisääntyvä tietous koirien sairauksista ja niiden peritymisestä on johtanut lisääntyneisiin tiedossa olevien sairaustapausten määriin.


title: Hovawart

text: Hovawartin suurimmaksi ongelmaksi on pitkään mielletty lonkkaniveldysplasia ja sairauden eliminoimiseksi onkin tehty vuosien varrella paljon töitä. Hovawart kuuluu Suomen Kennelliiton PEVISA-ohjelmaan lonkkien osalta, mikä tarkoittaa että jalostukseen käytettävillä koirilla tulee olla A- tai B-lonkkakuvaustulos. Rotua voidaankin nykyään pitää tervelonkkaisena, 85−90% kuvatuista suomalaisista hovawarteista on tervelonkkaisia (A tai B).


title: Hovawart

text: Lonkkavikaa merkittävämmäksi terveysuhaksi ovat muodostumassa erinäiset autoimmuunisairaudet, kuten kilpirauhasen vajaatoiminta, SA-ihosairaus, etenevä selkäydinrappeuma (DM) ja kurkunpäänhalvaus (LP). Rodussa esiintyy myös maksashunttia, sydänsairauksia ja vatsalaukunkiertymää. Silmäsairauksia tutkitaan hovawarteilta jonkin verran, mutta todetut tapaukset ovat varsin harvinaisia, harmaakaihi on niistä yleisin. Hovawart kasvaa nopeasti, ja on siksi altis nivelten ja luuston kasvuhäiriöille. Olka-, polvi- ja kyynärniveldysplasiaa tavataankin rodussa jonkin verran. Olkanivelen kasvuhäiriö on näistä kolmesta hovawartilla yleisin (yli puolet tapauksista), ja toisin kuin yleensä isoilla roduilla, kyynärnivelen kasvuhäiriö kaikkein harvinaisin. Kuten kaikilla koiraroduilla, syövät ja allergiat ovat yleistyneet. Missä määrin viimeksi mainitut johtuvat elinympäristöstän ja ruokavalion muutoksista ja missä määrin perimästä on epäselvää.


title: Hovawart

text: Hovawart on kokoisekseen koiraksi ilmeisesti varsin pitkäikäinen. Ison-Britannian Kennel Clubin teettämässä kyselyssä rodun keskimääräiseksi eliniäksi saatiin 12 vuotta ja 11 kuukautta. Otos oli kuitenkin suhteellisen pieni, vain 19 kuolleeksi ilmoitettua koiraa. Suomen rotujärjestölle on ilmoitettu kymmeniä yli 13-vuotiaaksi eläneitä hovawartteja, ja vanhimmat ovat eläneet 15-vuotiaiksi.


title: Hovawart

text: Hovawart on saksalainen käyttökoirarotu, joka pohjautuu keskiajalta peräisin olevaan koiratyyppiin. Yksi varhaisimpia kirjallisia mainintoja "Hofewart"ista on 1200-luvulta. Hovawart-tyyppisen koiran kerrotaan pelastaneen Eike von Repkow-nimisen pojan tämän lapsuudessa slaavien valloitettua hänen perheensä linnan. Pojasta kasvoi aikansa tärkeimpien lakikokoelmien laatija, ja hovawart mainitaankin niissä yhtenä eläimistä, joista on maksettava korvaus, jos se on tapettu. Heinrich Mynsinger mainitsee "hofwart"in erinomaiset jäljitysomaisuudet 1400-luvulla. Albrecht Dürerin "Ritari, kuolema ja paholainen"-teoksessa esiintyvän koiran on arveltu olevan hovawart. Rodun nimi muodostuu keskiyläsaksalaisista sanoista "Hova" = der Hof (piha) ja "wart" = der Wächter (vartija).


title: Hovawart

text: Keskiajan jälkeen hovawartit viettivät hiljaiseloa aina 1900-luvun alkuun saakka, jolloin Euroopassa innostuttiin yleisesti luomaan koirarotuja vanhoista kansallisista koiratyypeistä. Saksassa luotiin joukko palveluskoirarotuja, ja erityisesti innostuttiin saksanpaimenkoirasta, jonka rotumääritelmän ulkopuolelle kuitenkin suljettiin pitkäkarvaiset yksilöt. Kurt Friedrich Königin johtama koiraharrastajien ryhmä päätti myös lähteä elvyttämään vanhaa saksalaista piha- ja vartiokoiraa, mutta valitsi ihanteekseen nimenomaan pitkäkarvaisen vanhanajan hovawartin. He keräsivät Schwarzwaldin alueelta vanhan hovawart-kannan oloisia piha- ja paimenkoiria ja risteyttivät niihin pitkäkarvaisia saksanpaimenkoiria, silloisia newfoundlandinkoiria, leonberginkoiria, kuvaszeja sekä vähemmässä määrin muutamia muita rotuja. Ensimmäinen pentue merkittiin kantakirjaan 1922. Alkuperäistä rotumääritelmää laadittaessa käytettiin mallina vuonna 1932 syntynyttä merkkiväristä urosta nimeltä Castor Mayer-Busch, ja rotu hyväksyttiin virallisesti vuonna 1937. Vaikka rotua kasvatettiin heti alusta alkaen innokkaasti, toinen maailmansota verotti koirien määrää vakavasti ja saksojen jakaminen aiheutti erillisten kantojen syntymisen. Näistä vaikeuksista huolimatta rotu kuitenkin selvisi ja siitä on tullut varsin suosittu kotimaansa lisäksi muuallakin Euroopassa, ja erityisesti Pohjoismaissa. Pohjois-Amerikassa hovawartteja on kasvatettu vasta muutama pentue, eikä Amerikan kennelliitto vielä tunnusta rotua.


title: Hovawart

text: Hovawartilla on erityisen vahva asema Suomessa. Sen lisäksi, että hovawart on viime vuosina ollut usein viidenkymmenen suosituimman koirarodun joukossa, on Suomessa kansainvälisesti arvioituna mittava ja arvostettu kanta. Pentuja rekisteröidään vuosittain noin 200-300 ja rotuyhdistyksen järjestämä vuosittainen päänäyttely on osallistujamäärältään maailman suurin hovawart-tapahtuma.


title: Hovawart

text: Ensimmäinen hovawart tuotiin Suomeen 1962 Sveitsistä ja ensimmäinen pentue syntyi jo 1967. Karanteenimääräykset hankaloittivat kuitenkin pitkään jalostustyötä, ja rotu pysyi vuosikymmeniä suhteellisen harvinaisena. Nykyään rodun harrastajat tekevät paljon yhteistyötä yli rajojen, paitsi tuomalla ja viemällä koiria siitoskäyttöön, myös vaihtamalla terveystietoja. Suomen Hovawart ry perustettiin vuonna 1980 ja se sai rotujärjestöoikeudet vuonna 1994. Rotu sai palveluskoirakoeoikeudet 1980-luvun puolivälissä.


title: Hovawart

text: Suomalaisen hovawart-jalostuksen erityispiirre on poikkeuksellisen tasainen jalostuskoirien käyttö: käytettyjen urosten määrä on lähes sama kuin narttujen. Toinen merkittävä seikka on varsin alhainen sukusiitosprosentti, joka on 2000-luvulla ollut välillä 1−2%.


title: Hovawart

text: Yleisvaikutelmaltaan hovawart on voimakas, keskikokoinen, hieman pitkänomainen, pitkäkarvainen käyttökoira. Hovawart ei koostaan huolimatta ole raskas ja se on varsin ketterä liikkeissään. Karvapeite on pitkä, hieman laineikas, rungonmyötäinen ja tiheä. Se on rinnassa, vatsassa, eturaajojen ja reisien takaosassa sekä hännässä pitempää kuin muualla, myös pitkät reunojen yli ulottuvat korvakarvat ovat tyypilliset. Päässä ja raajojen etupuolella karva on lyhyttä. Tuuheakarvainen häntä ulottuu kinnernivelen alapuolelle mutta ei maahan asti. Sen asento on koiran mielialasta riippuen joko selän ylle kaartunut tai alhaalla riippuva. Korvat ovat kolmion muotoiset, pyöreäkärkiset ja riippuvat. Silmät ovat ruskeat. Sukupuolileima on selvä etenkin päänmuodossa ja ruumiinrakenteessa. Hovawartin turkkia ei trimmata eikä leikata, tosin polkuanturoiden välisiä karvoja voidaan lyhentää.


title: Hovawart

text: Hovawartin rotumääritelmä sallii kolme värimuunnosta: merkkivärisen, mustan ja vaalean. Silmäluomien, huulten ja päkiöiden pigmentti on musta kaikilla värimuunnoksilla. Merkkivärisen hovawartin karvapeite on musta ja kiiltävä keskivaalein merkein. Päässä merkkejä on kuonon sivuilta kurkun alle asti, lisäksi silmien yläpuolella on selvät merkit. Rinnassa on kaksi merkkiä vierekkäin; nämä merkit saattavat olla myös yhdistyneet. Lisäksi merkkejä on etu- ja takaraajoissa sekä hännän tyven alapuolella. Kaikki merkit ovat selvärajaisia. Musta hovawart on kauttaaltaan musta ja kiiltävä. Vaalean hovawartin karvapeite on keskivaalea, kiiltävä ja vaalenee vatsaan ja raajoihin. Kaikissa väreissä on sallittu pieni valkoinen rintamerkki sekä yksittäiset valkoiset karvat käpälissä ja hännänkärjessä. Värivirheitä ei rodussa esiinny usein, mutta yleisin niistä on harmaa.


title: Hovawart

text: Hovawartin värijakauma Suomessa on suurin piirtein 55% merkkivärisiä, 30% vaaleita ja 15% mustia. Tähän vaikuttaa paitsi merkkivärin suosio harrastajien keskuudessa, myös värien satunnaiselta vaikuttava periytyminen, johon kuitenkin pätevät tietyt geneettiset säännöt. Kaksi vaaleaa hovawarttia voi saada vain vaaleita jälkeläisiä, kaksi merkkiväristä ei voi saada mustia jälkeläisiä. Kaikista muista yhdistelmistä voi syntyä kaikkia värejä samaan pentueeseen.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Kaksoisrakokokeessa valo kulkee kahden lähekkäin olevan raon läpi muodostaen tummemmista ja vaaleammista vyöhykkeistä muodostuvan kuvion takana olevalle heijastimelle. Näiden vyöhykkeiden muodostuminen riippuu rakojen kautta kulkevien valoaaltojen keskinäisestä interferenssistä; ne joko vahvistavat tai kumoavat toisiansa. Kokeen voi suorittaa myös elektronisäteillä tai yksittäisillä atomeilla, joista muodostuu vastaavanlaiset tummien ja vaaleiden alueiden vyöhykkeet. Tätä pidetään todisteena kvanttifysiikan selittämästä aalto-hiukkasdualismista.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Vaikka kaksoisrakokokeeseen viitataan usein kvanttimekaniikan yhteydessä, sen suoritti alun perin englantilainen tiedemies Thomas Young vuonna 1802 yrittäessään selvittää muodostuiko valo hiukkasista vai aalloista, jotka kulkevat jonkinlaisessa eetterissä kuten ääniaallot ilmassa.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Kokeessa havaitut interferenssikuviot eivät näyttäneet tukevan hiukkasteoriaa ja aaltoteoria olikin vahvoilla 1900-luvun alkuvuosiin asti, johon mennessä hiukkasteorian puolesta oli kertynyt niin paljon todisteita, että valon hiukkasteoria näytti olevan oikea ratkaisu jo haudassaan lepäävän Youngin kysymykseen.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Kaksoisrakokokeesta eri variaatioineen tuli klassinen ajatuskoe kvanttimekaniikan keskeisten kysymysten selvittämiseen. Kokeen variaatio elektronisäteillä toteutettuna tehtiin vasta vuonna 1961 ja yksittäisillä atomeilla vuonna 1974 Milanon yliopiston laboratoriossa tutkija Pier Giorgio Merlin johdolla.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Vuoden 1974 testin tulokset julkaistiin ja siitä tehtiin jopa lyhytfilmi, mutta se ei saavuttanut laajempaa huomiota. Koe toistettiin vuonna 1989 Japanissa Hitachin Tonomuran toimesta, joiden testilaiteissa näkyi 15 vuoden aikana tapahtunut elektroniikan kehitys. Heidän käyttämänsä menetelmät olivat tarkempia ja elegantimpia, mutta tulokset olivat samat kuin aikaisemmissakin kokeissa. Tonomura kirjoitti Merlin Italiassa tekemästä kokeesta, ettei siinä ollut havaittu yksittäisiä elektroneja, jotka ovat avainasemassa aalto-hiukkas-paradoksin esittämisessä. Merlin ja hänen työryhmänsä kokeen fotoneissa ja filmitallennuksissa näkyy kuitenkin selvästi yksittäisten elektronien esiintyminen vastoin Tonomuran kommentointia.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Alkuperäisessä Youngin kaksoisrakokokeessa auringonvalo kulkee ensin yksittäisen raon läpi ja sen jälkeen kahden ohuen pystysuoran raon läpi muutoin valoa läpäisemättömissä levyissä joiden takana olevan levyn (heijastin, varjostin) pinnalle interferenssikuviot muodostuvat ja josta ne ovat havaittavissa.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Kun toinen raoista peitetään, yksittäinen valohuippu on havaittavissa heijastimella valon kulkiessa raon läpi.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Kun molemmat raot ovat auki, näkyy heijastimella tummien ja vaaleiden viivojen muodostama interferenssikuvio eikä kahden yksittäisen raon huippujen summaa, jota voitaisiin odottaa näkyväksi jos valo muodostuisi hiukkasista.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Tämä kuvio voitiin parhaiten selittää valoaaltojen keskinäisenä vuorovaikutuksena eli interferenssinä, kun ne yhdistyivät uudelleen rakojen jälkeen. Tätä voitiin verrata aaltoihin vedessä, jossa aallot vaikuttavat toisiinsa muodostaen aallonhuippuja ja –pohjia. Kirkkaimmissa kohdissa on vahvistava vuorovaikutus, joissa kaksi valohuippua saapuvat varjostimelle samanaikaisesti. Tummemmissa kohdissa näkyy vaimentava vuorovaikutus, jossa valoaallonhuippu ja –pohja saapuvat samanaikaisesti heijastimelle.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Vuoteen 1920 lukuisissa kokeissa (esimerkiksi valosähköinen ilmiö) oli todettu, että valo vaikuttaa materiaan vain tietyillä ”kvantti”- paketeilla, joita kutsutaan fotoneiksi.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Jos auringonvalo korvataan valolähteellä joka pystyy tuottamaan yhden fotonin kerrallaan ja jos käytetään riittävän herkkää heijastinta joka pystyy havaitsemaan yksittäisen fotonin, voidaan Youngin koe suorittaa teoriassa fotoni kerrallaan, samoin tuloksin kuin muillakin kokeilla.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Jos toinen rako peitetään, yksittäiset fotonit osuessaan heijastimelle muodostavat ajan kanssa yhden huippukohdan aivan kuten yksittäisen raon aurinko valonlähteenä tapauksessa.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Mutta, jos molemmat raot avataan, muodostavat fotonit aikanaan sarjan tummia ja vaaleita kohtia käsittävän interferenssikuvion heijastimelle.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Tämä tulos näyttäisi samanaikaisesti sekä vahvistavan että kiistävän aaltoteorian. Toisaalta, interferenssikuvio todistaa, että valo käyttäytyy aaltomaisesti, vaikka sitä käsiteltiin fotoni kerrallaan.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Toisaalta taas, joka kerran kun tietyn suuruisen energian omaava fotoni lähetettiin valolähteestä, havaittiin heijastimella energialtaan vastaavansuuruinen fotoni. Koska fotonit lähetettiin yksitellen, eivät ne voineet olla keskenään vuorovaikutuksessa.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Moderni kvanttiteoria vastaa näihin kysymyksiin esittelemällä todennäköisyysaallot, jotka kuvaavat yksittäisen hiukkasen esiintymistodennäköisyyttä tietyssä paikassa. Nämä todennäköisyysaallot ovat keskenään vuorovaikutuksessa kuten tavalliset aallot.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Kokeen parannellussa versiossa kumpaankin rakoon laitetaan tunnistin osoittamaan kummasta raosta fotoni oli kulloinkin mennyt. Tällainen koejärjestely kuitenkin aiheuttaa sen, että viivoja ei tule heijastimelle johtuen aaltofunktion romahdukseen liittyvistä syistä. Heijastimella havaitut kirkkaat vyöhykkeet muodostuvat, kun valo on vahvistavassa vuorovaikutuksessa, eli kun aallonhuiput kohtaavat heijastimella. Tummat kohdat varjostimella ilmenevät kun aallonhuippu ja aallonpohja kohtaavat.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text:
Yhdistävä kaava rakojen keskinäisen välin formula_1, valon aallonpituuden formula_2, varjostimen etäisyyden raoista formula_3 ja vyöhykkeiden leveyden (vyöhykkeiden keskikohtien välinen etäisyys) formula_4 välillä on:
formula_5.
Tämä on vain likiarvo ja riippuu tietyistä ehdoista.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Valon aallonpituus voidaan laskea käyttämällä tätä kaavaa ja edellä mainittua laitteistoa. Jos formula_1 ja formula_3 tunnetaan ja formula_4 mitataan, voidaan formula_2 laskea helposti.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Vuoden 2004 maaliskuussa Shahriar Afshar julkisti Harvardin yliopistossa tulokset variaatiolla (two-pin-hole "which-way" experiment) tästä kokeesta, jossa Afshar väittää kumonneensa Niels Bohrin täydentävyyden periaatteen. Tulokset julkaistiin myös New Scientist -lehdessä vuoden 2004 heinäkuussa.


title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Afsharin kokeella voidaan havaita interferenssivyöhykkeitä, vaikka fotoneiden kulkureittiä tarkkailtiinkin, mistä on vedettävissä johtopäätös, että aaltofunktio ei romahda. Jos nämä tulokset vahvistetaan, tulee sillä olemaan kauaskantoiset seuraukset kvanttimaailman ymmärtämisessä. Se myös aiheuttaisi nykyisin yleisesti hyväksytyn Kööpenhaminan tulkinnan hylkäämisen.


title: Maltan kieli

text: Maltan kieli (omakielinen nimitys "il-malti" tai "lingwa maltija") kuuluu afroaasialaisen kielikunnan seemiläiseen haaraan. Kielitieteellisesti katsottuna se on arabian kielen murre, mutta se on saanut runsaasti vaikutteita romaanisista kielistä ja englannista. Maltaa kirjoitetaan latinalaisella kirjaimistolla. Malta on Maltan ja samalla myös Euroopan unionin virallinen kieli.


title: Maltan kieli

text: Maltan kielen aakkoset ovat


title: Maltan kieli

text: "A B Ċ D E F Ġ G GĦ H Ħ I IE J K L M N O P Q R S T U V W X Ż Z".


title: Maltan kieli

text: Maltan äännerakenne on seuraavanlainen:


title: Maltan kieli

text: Konsonanttirykelmissä viimeisen konsonantin soinnillisuus laajenee koko rykelmään, eli yksittäinen rykelmä on kokonaan joko soinniton tai soinnillinen, esimerkiksi ääntyy . Sananloppuinen soinnillinen äänne muuttuu soinnittomaksi.


title: Maltan kieli

text: Nasaalit ja assimiloituvat konsonanttirykelmissä artikulaatiopaikaltaan.


title: Maltan kieli

text: Maltan lyhyitä vokaaleja ovat ja pitkiä . Kirjoituksessa pitkiä vokaaleja ei erotella lyhyistä, poikkeuksena , joka kirjoitetaan "ie". Diftongeja ovat , joista kirjoitetaan "għi", "għu" ja "ew iw oj".


title: Maltan kieli

text: Maltan kieli on seemiläinen kieli, sillä se on alkuaan kehittynyt arabiasta. Romaaniset vaikutteet ovat kuitenkin tunkeutuneet syvälle, jopa kielioppiin asti. Seemiläisiin piirteisiin kuuluu muun muassa pääsanaansa seuraava adjektiivi. Varsinaisia adverbeja ei ole kuin lainasanastossa. (Romaaniset laina-adverbit ovat sitäkin tavallisempia: "politikament", "lingwistikament", "ekonomikament" jne.) Sanajärjestys on melko vapaa. Kuten arabian ja heprean kielissä, sekä substantiivi että sitä määrittävä adjektiivi saavat oman määräisen artikkelinsa. Tosin maltassa tämä koskee vain alkuperäisiä seemiläisiä adjektiiveja, ei edes vakiintuneita lainasanoja.


title: Maltan kieli

text: Arabian ja heprean tapaan, kuten myös muun muassa saamessa, sorbissa ja sloveenissa, maltan kielessä esiintyy yksikön ja monikon lisäksi kaksikko eli duaali. Verbitaivutus noudattaa seemiläistä mallia, jossa kolme juurikonsonanttia toimivat sanan runkona ja näiden väliin asetettavat vokaalit määrittävät verbimuodon. Maltassa tämä järjestelmä on arabiaan nähden poikkeuksellisesti ulotettu koskemaan myös vakiintuneita romaanisia lainaverbejä.


title: Maltan kieli

text: Esimerkkinä verbin "kiteb", 'kirjoittaa', taivutus:


title: Maltan kieli

text: Huoma verbin konsonanttivartalo "k-t-b", joka esiintyy muissakin seemiläisissä kielissä, kuten arabian sanassa كتب "kataba" 'kirjoittaa' ja heprean sanassa כתב "katáv" 'kirjoittaa'.


title: Maltan kieli

text: Maltaa voi pitää eräänlaisena sekakielenä: sen kieliopissa romaaninen ja arabialainen taivutus elävät rinnakkain, ja romaanisilla lainasanoilla on muun muassa omat monikkopäätteensä. Nyttemmin myös esimerkiksi englannin monikkopääte "-s" on omaksuttu osaksi maltan kielioppia, etenkin uusimmissa lainasanoissa. Arabian niin sanottu murrettu monikko ("pluralis fractus", "broken plural") on kuitenkin yhä elävä järjestelmä maltan keskeisessä sanavarastossa. Joitakin monikkopäätteitä käytetään sekä alkuperäisissä että lainasanoissa. Suomalainen ymmärtää helposti esimerkiksi sanaparit "alla/allat" (jumala) ja "idea/ideat" (idea).


title: Maltan kieli

text: Maltan keskeisin ja perusluontoisin sanavarasto on seemiläistä alkuperää: "raġel" "mies", "mara" "nainen", "tifel" "lapsi", "dar" "talo", "xemx" "aurinko", "sajf" "kesä". Niin kutsutuista kulttuurisanoista sekä abstrakteista käsitteistä käytetään usein italialaisia sanoja, esimerkiksi "skola" "koulu", "gvern" "hallitus", "repubblika" "tasavalta", "re" "kuningas", "natura" "luonto", "pulizija" "poliisi", "ċentru" "keskusta", "teatru" "teatteri", "differenza" "ero". Huomattavaa on, että maltan italialaislainat äännetään yleensä Sisilian murteen mukaan, ei italian toscanalaisperäisen kirjakielen mukaan (siksi esimerkiksi "teatru" eikä "*teatro"). Joskus kirjoitustapa saa kansainväliset sanat näyttämään vierailta. Esimerkiksi sanaa "xena" "näyttämö" ei ole aivan helppo tunnistaa, jollei tiedä, että x-kirjain äännetään [š], kuten esimerkiksi katalaanin kielessä.


title: Maltan kieli

text: Uusin lainasanakerrostuma on tullut englannista, eikä se aina edes noudata maltan oikeinkirjoitusta: "strajk" "lakko", "union" "ammattiliitto".


title: Maltan kieli

text: Malta oli antiikin aikoina foinikialainen siirtokunta. Foinikialaiset puhuivat seemiläistä kieltä, joka oli läheistä sukua heprealle: tästä syystä monet maltalaiset väittävät kielensä olleen alun perin foinikiaa eivätkä mielellään myönnä sen kehittyneen arabiasta. Ensimmäinen arabivalloitus tapahtui vuonna 870, jolloin myös foinikian kielen myöhäismuoto, puuni, vaihtui arabiaan. Se, että asukkaiden alkuperäinen kieli oli sukua arabialle, luultavasti helpotti siirtymistä valloittajien kieleen. Mahdollisesti näin kehittyneeseen arabian murteeseen jäi myös joitakin jälkiä puunista, ainakin paikannimiin. Kirjakielenä arabiaa puhuvat maltalaiset kuitenkin käyttivät klassista arabiaa kaikkien muiden arabien murteiden tavoin.


title: Maltan kieli

text: Vuonna 1090 ranskaa puhuvat normandialaiset ritarit miehittivät Maltan. Koska arabia oli kukoistava sivistyskieli, se pystyi vieraiden valloittajien allakin elämään kirjallisessa muodossa vielä puolitoista vuosisataa. Romaanisten lainasanojen lukumäärä nousi hiljakseen, kun hallintokielenä toimi latina ja hallitsijat puhuivat ranskaa. Sekakieleksi malta muuttui vasta johanniittaritarien alaisuudessa 1530–1798. Tällöin Sisilian murretta ruvettiin käyttämään eräänlaisena latinan puhuttuna muotona, ja se nousi käytännössä latinan rinnalle virkakieleksi.


title: Maltan kieli

text: Maltalaisritarien aikana maltaa alettiin jo kirjoittaa latinalaisin kirjaimin, mutta ensimmäinen maltankielinen kirja, F. Wizzinon katekismus, ilmestyi vasta vuonna 1752.


title: Maltan kieli

text: Malta muuttui brittiläiseksi siirtomaaksi 1700–1800-lukujen vaihteessa. Ensin saaret joutuivat vallankumouksellisten ranskalaisten joukkojen haltuun. Tällöin maltalainen eliitti liittoutui Englannin kanssa ranskalaisia vastaan, ja nämä karkotettiin maasta brittivoimin. Englantilaiset eivät aluksi yrittäneet muuttaa Maltan kielioloja, joten koko 1800-luvun ajan maltalaiset käyttivät italiaa virallisena kielenään. 1900-luvun alussa britit pyrkivät tekemään englannista Maltan virallisen kielen, mistä syntyi kieliriita. Vuoden 1921 perustuslaki määritteli virallisiksi kieliksi italian ja englannin. Uuden kielitaistelun tuloksena italia vaihdettiin maltaan vuonna 1934. Malta itsenäistyi vuonna 1964, jolloin malta ja englanti säilyttivät kumpikin virallisen aseman.


title: Maltan kieli

text: Vaikka malta on nykyään sekä virallinen kieli että kadun kieli, englannin asema Maltalla on varsin vahva. Esimerkiksi koulu- ja yliopisto-opetus ovat valtaosaltaan englanninkielistä. On jopa väitetty, että maltan kielen tulevaisuus on uhattuna englannin ylivallan vuoksi. Kyseessä saattaa olla liioittelu, mutta on totta, että maltan standardikieli perustuu enemmänkin kaupunkilaisten kuin maalaisten maltaan. Toisin sanoen kielen englantilaistunein ja sekakielisin malta on yhteiskunnallisesti arvostetuinta.


title: Maltan kieli

text: Standardikieli on suurelle osalle maltalaisista melko vierasta, ja sekä sosiaaliset että maantieteelliset murre-erot ovat huomattavia. Gozolla puhuttu malta eroaa selvästi Maltan pääsaaren murteista, mutta myös saarten sisällä on runsaasti variaatiota. Arabialaisperäiset kurkkuäänteet, jotka ovat kadonneet standardimaltasta, mutta joille käytetään vielä eri kirjaimia, saatetaan jopa saman kylän eri osissa ääntää (tai jättää ääntämättä) hyvinkin eri tavalla.


title: Maltan kieli

text: Gozon saaren asukkaat, "gozitaanit", käyttävät selvästi enemmän vanhanaikaisia italialaisia ja arabialaisia sanoja kuin pääsaarelaiset. Pääsaarelaisilla on jopa vaikeuksia ymmärtää gozitaanien puhetta. Juuri siksi gozitaanit käyttävät murrettaan mielellään myös "pääkaupungin snobien" ärsyttämiseen. Englantilaiset lainat ovat harvinaisempia, eikä Gozossa myöskään vaihdeta arkipuheessa englannista maltaan ja takaisin samoin kuin urbaaneissa keskuksissa.


title: Maltan kieli

text: Englannin kielen lainavaikutus on varsinkin sanastossa nykyisin huomattava, ja nykymaltalainen äiti voi pyytää lapseltaan suukkoa sanomalla "tiha kiss il-mummy" ("anna "mummy"lle "kiss""). Myös englanninkielisten täyte- ja pikkusanojen ("hello", "right", "sorry" ym.) voidaan sanoa juurtuneen maltaan melko pysyvästi. "Doggy" "hauva" ja "pussycat" "kisu" ovat lastenkielessä korvanneet alkuperäiset maltalaiset sanat "wuwwu" ja "peixti". Monet maltalaiset pitävät tätä englantilaisvaikutusta rappiona ja uskovat, että "aito ja puhdas malta" korvautuu "barbaarisella maltan ja englannin sekoituksella", mutta huoli ei kuulosta vakavasti otettavalta, kun muistetaan, että malta on niin sanotusti puhtaanakin aikamoista sekakieltä.


title: Maltan kieli

text: Huomattavasti vakavampi huolenaihe on se, että maltan asema on koululaitoksessa yhä verraten heikko. Monet englanninkielisiin maihin siirtolaisiksi lähteneet maltalaiset ovat palanneet kotisaarelleen mukanaan maltaa taitamaton perhe, joten Maltalla on mahdollista tavata pelkästään englantia puhuvia nuoria maltalaisia, jotka eivät osaa saarten omaa kieltä. Niinpä maltan kielen aseman parantaminen koululaitoksessa ei välttämättä saa edes kaikkien maltalaisten varauksetonta hyväksyntää. On myös mahdollista, että tarpeettomaksi pikkukieleksi ajatellun kielen yhteiskunnallinen arvostus vähenee entisestään, jos sillä ei voida kommunikoida edes kaikkien samanmaalaisten kanssa.


title: Maltan kieli

text: Italia ei enää ole kenenkään maltalaisen yksinomainen kieli, mutta italiaa osaavia maltalaisia on paljon, eikä italian vaikutus kieleen ole lakannut. Italialaisten vaikutteiden merkittävin lähde on läheisen sijainnin takia saarilla helposti näkyvä Italian televisio.


title: Punaisen huoneen uni

text: Punaisen huoneen uni ("Honglou meng", yksinkertaiset merkit: 红楼梦 , perinteiset merkit: 紅樓夢, Hónglóu mèng) on tunnetuimpia kiinalaisia romaaneja. Sen kirjoittaja Cao Xueqin sai elinaikanaan valmiiksi kirjan 120 luvusta noin 80, loput kirjoitti Gao E mahdollisesti alkuperäisen kirjoittajan käsikirjoituksen pohjalta. Cao Xueqin kuoli vuoden 1763 paikkeilla, Gao En toimittamana kirja ilmestyi 1791 tai 1792. Teos tunnetaan myös nimellä ”Tarina kivestä” (石頭記, Shítóu jì).


title: Punaisen huoneen uni

text: Teoksessa kuvataan Jian-suvun jäsenten kautta kiinalaisen yläluokan elämää 1700-luvun Pekingissä, mutta sitä voidaan lukea myös buddhalaisena tai taolaisena allegoriana elämän tyhjyydestä ja merkityksettömyydestä. Päähenkilöitä on useita, lähes 30. Heistä tärkeimmät ovat perheen mahtava isoäiti, matriarkka Jia, komea ja lahjakas, mutta yleisiä normeja halveksiva pojanpoika Jia Baoyu (賈宝玉) sekä kaksi hänen naispuolista serkkuaan Lin Daiyu (林黛玉) ja Xue Baochai (薛宝钗). He vajoavat keisarin epäsuosioon ja köyhyyteen. Sivuhenkilöitä kirjassa on yli 400.


title: Punaisen huoneen uni

text: Teosta pidetään Qing-kauden kirjallisuuden ehkä suurimpana mestariteoksena. Se syrjäytti "Jinpingmein" aseman yhtenä Ming-dynastian ”neljästä loistavasta romaanista” ja on nyt "Xiyoujin", "Shui hu zhuanin" ja "Sanguo yanyin" ohella yksi ”neljästä huomattavasta romaanista”. Sen pohjalta on syntynyt kokonainen tutkimusala, josta käytetään englanniksi nimitystä ”redology”, joka voitaisiin kenties suomentaa ”punalogiaksi”.


title: Punaisen huoneen uni

text: Teos käännettiin ensin saksaksi ja englanniksi. Englanninkielisessä laitoksessa on yli 2 500 sivua. Suomenkielinen käännös ilmestyi 1957 Jorma Partasen kääntämänä ja Gummeruksen kustantamana. Yli 600-sivuinen suomennos pohjautuu saksankieliseen Franz Kuhnin lyhennelmään, jossa Kuhn ei ole ryhtynyt parafroimaan tekstiä, vaan on suorittanut lyhentelyn jättämällä pois eräitä sivurooleja ja episodeja sekä supistamalla kehyskertomusta. Hän on myös jakanut kirjan uudelleen lukuihin, joita hänen käännöksessään on 50. Kuhnin teos sisältää noin 80% koko romaanista. Suomenkielisen laitoksen johdannon on kirjoittanut kääntäjä ja runoilija Pertti Nieminen.


title: Meänkieli

text: Meänkieli ( yleiskielellä "meidän kielemme"), tunnettu myös nimellä tornionlaaksonsuomi on yhteisnimitys Norrbottenin läänissä, Ruotsissa puhuttavista suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvista Jällivaaran murteista ja läntisistä Tornion murteista.


title: Meänkieli

text:
Siitä, onko meänkieli todellisuudessa kieli vai suomen kielen murre, on kiistelty. Kielitieteessä meänkieli katsotaan suomen murteeksi, mutta Ruotsissa meänkieltä ja suomea pidetään erillisinä kielinä, joilla on molemmilla virallisen vähemmistökielen asema. Meänkieli ei kuitenkaan eroa suomen yleiskielestä oleellisesti enemmän kuin suomen muut murteet. Oleellisin rakenteellinen ero meänkielen ja suomen yleiskielen välillä on se, että sijamuotoja on kaksi vähemmän, komitatiivin ('koirineen') ja instruktiivin ('koirin ja kissoin') puuttuessa meänkielestä.
Meänkielen puhujia oli Ruotsissa yhteensä noin 30 000 henkilöä vuonna 2009.


title: Meänkieli

text: Meänkieli kehittyi sen jälkeen, kun Suomi liitettiin Venäjään vuonna 1809. Rajaa ei tuolloin vedetty suomen ja ruotsin väliselle kielirajalle, vaan osa suomenkielisestä alueesta jäi Ruotsille. Vuoteen 1809 saakka Tornionlaakson itä- ja länsipuoli muodostivat yhtenäisen murrealueen. Rajanvedon jälkeen joen itäpuolen asukkaiden kieli kehittyi suomen yleiskielen suuntaan. Joen länsipuolelle nämä vaikutteet eivät ulottuneet, mutta sen sijaan ruotsin kielen vaikutus alkoi siellä tuntua yhä voimakkaampana.


title: Meänkieli

text: Suomen kieli (tai meänkielen esimuoto) alkoi Norrbottenin läänissä taantua 1880-luvulta alkaen. Ruotsin valtio alkoi vaatia että kaikkien kansalaisten olisi käytettävä ruotsin kieltä. Vaatimusta perusteltiin sotilaallisilla syillä. Sotatilanteessa ei katsottu voitavan täysin luottaa niihin raja-alueen asukkaisiin, jotka puhuvat naapurimaan kieltä. Aikakauden rotuteorioiden perusteella länsipohjalaisten ja saamelaisten katsottiin myös kuuluvan alempaan ei-germaaniseen rotuun. Tämä asenne loi suomen tai meänkielen käytölle voimakkaan kielteisen leiman. Alueen kouluissa alettiin käyttää opetuskielenä ainoastaan ruotsia ja lapsia kiellettiin rangaistuksen uhalla puhumasta suomea. Kielto koski jopa välitunteja.


title: Meänkieli

text: Ennen 1970-lukua Norrbottenin läänin suomalaisilla ei kuitenkaan vielä ollut omaa kirjakieltä eikä juuri kukaan pitänyt puhumaansa kieltä muuna kuin suomen murteena. Kirjailija Bengt Pohjanen on voimaperäisesti pyrkinyt kehittämään meänkielen kirjakieltä ja kielioppia. Ensimmäinen meänkielellä kirjoitettu romaani oli Pohjasen "Lyykeri", joka julkaistiin vuonna 1985. Ensimmäinen meänkielinen näytelmä oli myös Pohjasen kirjoittama "Kuutot" vuodelta 1987. Markuksen evankeliumi julkaistiin meänkielellä samana vuonna, ja loput evankeliumikäännökset valmistuivat vuonna 2000. Kieliopin perusteet, "Meänkielen kramatiikki" julkaistiin vuonna 1996, kirjoittajina Matti Kenttä ja Pohjanen. Meänkielen kirjallinen muoto noudattaa lähinnä Pajalassa ja Ylitornion kunnassa puhuttua murretta.


title: Meänkieli

text: Ruotsin tornionlaaksolaisten valtakunnallisen liiton ehdotuksesta Ruotsin valtiopäivät päätti 2. joulukuuta 1999 tunnustaa Tornionlaakson suomalais-saamelaisten kielten puhujat kansalliseksi vähemmistöksi. 1. huhtikuuta 2000 tuli voimaan laki, jonka mukaan viidessä Norrbottenin läänin kunnassa (Haaparanta, Kiiruna, Jällivaara, Pajala ja Ylitornio) saa käyttää sekä suomea että meänkieltä viranomaisten ja tuomioistuinten kanssa asioimiseen sekä on oikeus saada opetusta ja hoitoa näillä kielimuodoilla. Meänkielen aseman virallistamisesta huolimatta sen käyttö etenkin nuorten keskuudessa on jatkuvasti vähentynyt. Erityisesti nuorempien kielenkäyttäjien asenteet meänkielen opetukseen ovat skeptiset ja he ovat kiinnostuneita saamaan suomen yleiskielen opetusta meänkielen sijaan.


title: Meänkieli

text: Erityisesti poliittisista syistä meänkieltä on haluttu pitää erillisenä kielenä. Meänkieltä itsenäisenä kielenä pitävät perustelevat näkemystään yleensä korostaen kielen sosiologista merkitystä ja sen itsenäistä asemaa alueen kieliekologiassa. Meän kieltä suomen murteena pitävät perustavat näkemyksensä kielitieteen komparatiivisiin menetelmiin ja perinteiseen näkemykseen kielestä lingvistisenä järjestelmänä.


title: Meänkieli

text: Meänkieltä opetetaan Ruotsissa Luulajan teknillisessä yliopistossa, Uumajan yliopistossa ja Tukholman yliopistossa. Lokakuun 2010 alusta alkaen on meänkieltä voinut lukea myös Romanian Babes-Bolyain yliopistossa.


title: Meänkieli

text: Meänkielestä puuttuvat sijamuodot komitatiivi ja instruktiivi. Lainasanoja ruotsista on runsaammin kuin suomen länsimurteissa. Suomen murteista poiketen on meänkieleen omaksuttu lainasanavastineita lukuisille uudemmille käsitteille, joille Suomen-suomessa on vakiintunut omakielinen vastine. Suomen murteissa vielä esiintyvät ruotsin lainat ovat yleisesti vanhempaa perua.


title: Wienin siirtymälaki

text: Wienin siirtymälaki on fysiikan laki, jonka mukaan mustan kappaleen säteilyn spektrin huippua vastaava aallonpituus "λ" on kääntäen verrannollinen kappaleen lämpötilaan:


title: Wienin siirtymälaki

text: missä formula_2 on kappaleen lämpötila kelvineinä (K) ja formula_3 on spektrin huippua vastaava aallonpituus metreinä. Verrannollisuuskerroin b = 0,002898 m K (metrikelvin) on luonnonvakio, joka saattaa etenkin vanhemmassa kirjallisuudessa esiintyä myös muodossa 0,29 cm K.


title: Wienin siirtymälaki

text: Wienin siirtymälain esitti ensimmäisenä Wilhelm Wien, mutta nykyisin se tulkitaan Planckin mustan kappaleen säteilylain approksimaatioksi, joka pätee suuritaajuiselle sähkömagneettiselle säteilylle. Vastaava approksimaatio matalataajuiselle säteilylle on Rayleigh-Jeansin laki.


title: Wienin siirtymälaki

text: Periaatteessa mitä kuumempi kappale on, sitä lyhyempi on aallonpituus, jolla se lähettää eniten säteilyä. Esimerkiksi Auringon pintalämpötila on 5780 K, jolloin huippu on noin 500 nm:n kohdalla. Tämä aallonpituus on lähellä näkyvän valon spektrin keskialuetta. Koska säteilyn spektri on huipun ympäristössä melko laakea, auringon säteilemän valon spektri on koko silmälle näkyvän valon alueella melko tasainen, ja auringon valo on siksi valkoista. (Valon kulkiessa ilmakehän läpi siitä kuitenkin siroaa pois sinistä valoa, minkä vuoksi suoraan auringosta tuleva valo on kellertävää ja ilmakehästä päivällä siroava auringon valo värjää taivaan siniseksi.)


title: Wienin siirtymälaki

text: Hehkulampussa on hehkuva lanka, jonka lämpötila on Auringon pintalämpötilaa huomattavasti matalampi. Siksi hehkulampun säteilyssä on enemmän pitkäaaltoista punaista valoa kuin lyhytaaltoista sinistä valoa ja lampun valo vaikuttaa keltaiselta. Jos hehkulangan lämpötilaa edelleen lasketaan, säteilyn painopiste siirtyy yhä enemmän punaista kohti. Samoin käy hiilloksen hiipuessa.


title: Roland Emmerich

text: Roland Emmerich (s. 10. marraskuuta 1955 Stuttgart, Länsi-Saksa) on saksalainen Hollywoodissa menestynyt elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan menestyneistä katastrofielokuvistaan. Hänen sisarensa on elokuvatuottaja Ute Emmerich.


title: Roland Emmerich

text: Emmerich opiskeli lavastusta Münchenin televisio- ja elokuvayliopistossa. Hänen opiskelijaelokuvansa "Das Arche Noah Prinzip" sai ensi-illan Berliinin elokuvajuhlilla 1984. Sen jälkeen Emmerich perusti oman tuotantoyhtiön, Centropoliksen, ja ohjasi fantasiaelokuvat "Joey" ja "Haamujahti" sekä suoraan videolle tehdyn toimintaelokuvan "Rangaistussiirtola Moon 44".


title: Roland Emmerich

text: Emmerich sai viimeisistä Saksassa ohjaamistaan elokuvista todella surkeat arviot, mikä oli hänen itsensä mukaan yhtenä syynä hänen lähtöönsä maasta. Emmerichin ensimmäinen Hollywood-elokuva oli "Täydellinen sotilas" (1992), jossa Jean-Claude Van Damme esitti kyborgia.


title: Roland Emmerich

text: Vuoden 1994 "Tähtiportti", joka yhdisteli muinaista Egyptiä ja tieteiselokuvaa, menestyi yllättäen. Seuraavaksi Emmerich ohjasi tieteiselokuvan "Independence Day – Maailmojen sota", joka oli kesän 1996 menestynein elokuva. "Godzilla" (1998) menestyi paljon heikommin, minkä jälkeen Emmerich ohjasi maanläheisemmän sotaelokuvan "Patriot".


title: Roland Emmerich

text: "The Day After Tomorrow" (2004) käsittelee ilmastonmuutoksen uhkaa ja "10,000 BC" (2008) kertoo historian ensimmäisestä sankarista. "2012" puolestaan on seikkailuelokuva, jossa maailmaa kohtaa kataklysmi. Vuoden 2013 "White House Down" on Valkoiseen taloon sijoittuva toimintaelokuva, jossa poliisit joutuvat pelastamaan presidentin hengen.


title: Roland Emmerich

text: Vuonna 2015 ensi-iltansa saanut "Stonewall" on Emmerichin henkilökohtaisin elokuva. Se kertoo Stonewallin vuoden 1969 mellakoista, jotka alkoivat poliisin ratsattua erään newyorkilaisen homobaarin.


title: Clyde Tombaugh

text: Clyde William Tombaugh (4. helmikuuta 1906 Streator, Illinois – 17. tammikuuta 1997) oli yhdysvaltalainen astronomi, joka löysi ensimmäisen transneptunisen kohteen, kääpiöplaneetta Pluton 18. helmikuuta 1930.


title: Clyde Tombaugh

text: Hän rakensi ensimmäisen kaukoputkensa alle 20-vuotiaana.


title: Clyde Tombaugh

text: Tombaugh löysi myös 14 asteroidia ja vuonna 1931 löydetty asteroidi 1604 Tombaugh nimettiin hänen mukaansa.


title: Rock Hudson

text: Rock Hudson (viralliselta nimeltään Roy Fitzgerald, syntyjään Roy Harold Scherer Jr., 17. marraskuuta 1925 Winnetka, Illinois – 2. lokakuuta 1985 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä.


title: Rock Hudson

text: Rock Hudson sai Oscar-ehdokkuuden roolistaan elokuvassa "Jättiläinen" (1957). Hän tuli tunnetuksi myös useasta pääosastaan Douglas Sirkin 1950-luvun elokuvissa, kuten "Kaikki minkä taivas sallii" ja "Tuuleen kirjoitettu". 1960-luvun taitteessa hän näytteli yhdessä Doris Dayn kanssa kolmessa romanttisessa komediassa, joita tuona aikana pidettiin lievästi uskallettuina. Myöhemmin Hudson esiintyi myös televisiosarjassa "Dynastia" (1984–1985). Hudsonilla on tähti Hollywood Walk of Famella 6104 Hollywood Boulevardilla.


title: Rock Hudson

text: Hudson oli Yhdysvalloissa ensimmäinen merkittävä julkisuuden henkilö, joka kertoi julkisesti sairastavansa aidsia. Hänen esiintulonsa ja myöhempi kuolemansa sairauteen toivat aidsin ja hivin yhdysvaltalaisten tietoisuuteen.


title: Neuroni

text: Neuroni eli hermosolu on hermokudoksen solu, joka välittää hermoimpulsseja. Muita hermokudoksessa esiintyviä soluja ovat muun muassa gliasolut. Vaikka neuroneita kutsutaan usein hermosoluiksi, kaikki neuronit eivät osallistu hermojen muodostamiseen. Selkärankaisilla neuroneja on aivoissa, selkäytimessä sekä ääreishermoston hermoissa ja ganglioissa eli neuroniryppäissä. Neuronien päätehtävänä on käsitellä ja välittää informaatiota.


title: Neuroni

text: Neuroneja on sekä sensorisia että motorisia, ja tiedonvälitys hermostossa voi olla joko sähköistä (hermoimpulssit) tai kemiallista. Tuovat hermosyyt tuovat aistinelimistä (sensorista, aisteihin perustuvaa) informaatiota keskushermostoon ja vievät hermosyyt vievät käskyjä esimerkiksi keskushermostosta luustolihaksiin sekä autonomiseen hermostoon.Yksi neuronin erikoisominaisuuksista on sen ärsykeherkkä solukalvo, joka mahdollistaa aktiopotentiaalien eli sähköisten impulssien syntymisen ja niiden avulla tapahtuvan informaationkulun.


title: Neuroni

text: Neuronit ovat epäsymmetrisiä ja ne koostuvat kolmesta osasta: soomasta eli solukeskuksesta, dendriiteistä ja aksonista.


title: Neuroni

text: Sooma on hermosolun runko-osa, risteymäkohta neuronin haarakkeiden eli dendriittien (tuojahaarake) ja aksonin (viejähaarake) välillä. Solun tuma sijaitsee soomassa ja siellä tapahtuu suurin osa solun toiminnoista, kuten proteiinisynteesi.


title: Neuroni

text: Tuojahaarakkeet eli dendriitit ovat haarautuneita, soomasta lähteviä ristikkosolun haarakkeita. Rakennetta kutsutaan usein "dendriittipuuksi", ja dendriitin nimi onkin tästä peräisin. Neuronilla on yleensä useita dendriittejä, ihmisen hermostossa keskimäärin 10 000 kappaletta neuronia kohden. Dendriittipuuta on perinteisesti pidetty neuronin pääasiallisena tiedonkeräämisvälineenä, mutta myös informaation ylivuotoa esimerkiksi dendriiteistä toisiin neuroneihin tiedetään tapahtuvan.