title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Lisääntyneen kansainvälisyyden ja muuttoliikkeen ansiosta vanhoillislestadiolaisuus on levinnyt ulkomaille. Erityisesti 1990-luvun jälkeen lähetystyö laajeni merkittävästi. Vanhojen lähetysmaiden lisäksi on tullut uusia alueita. SRK tekee lähetystyössä yhteistyötä ulkomailla toimivien sisarjärjestöjensä kanssa.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: 2010-luvun vaihteessa vanhoillislestadiolaisuus levisi Gambiaan suomalaisen turistin välityksellä. Gambiassakin on jo omia kirkkorakennuksia ja seuratoiminta on melko säännöllistä. Vanhoillislestadiolaisten Gambian-lähetystyöstä on päävastuussa Suomen SRK.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Togon ja Ghanan välinen siirtomaavallan aikainen raja jakoi heimoja, joten sukulaisia on rajan molemmin puolin. 2000-luvulla vanhoillislestadiolaisuus levisi Togosta Ghanaan sukulaisten välityksellä. Ghanassa ja Togossa tekevät vanhoillislestadiolaista lähetystyötä pääasiassa Amerikan LLC ja Ruotsin SFC. Ghanassa on nykyisin omiakin puhujia ja kirkkorakennuksia, ja seuratoiminta on säännöllistä. Paikkakuntia, joissa järjestetään seuroja, ovat mm. Accra, Amasaman, Kwasi Tenten, Hatsukope ja Peki.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Seuroja järjestetään erityisesti Lontoon merimieskirkon tiloissa. Kävijöitä on keskimäärin noin 60–120.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Keniaan vanhoillislestadiolaisuus levisi 2000-luvun vaihteessa. Vanhoillislestadiolaisilla on seuratoimintaa ja omia toimitiloja Keniassa. Kenian vanhoillislestadiolaiset olivat elokuussa 2012 perustamassa Siayan seudulle virallista yhdistystä nimellä "Laestadian Lutheran Organisation of Peace". Vanhoillislestadiolaisten Kenian-lähetystyöstä on päävastuussa Suomen SRK.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Lestadiolainen herätys alkoi Ruotsista 1800-luvulla, mutta nykyään Ruotsissa on lestadiolaisia paljon vähemmän kuin Suomessa. SRK järjesti seuroja Ruotsiin 1960-luvulle asti, jolloin perustettiin Ruotsin apulähetystoimikunta (Ruotsin Rauhanyhdistykset), jonka vastuulle seurojen järjestäminen siirrettiin. Seuroja järjestettiin eri puolilla Ruotsia ja SRK:n puhujat saattoivat viipyä saarnamatkalla kolme viikkoa yhtä mittaa. Eteläisimmät seuratilaisuudet olivat Skånessa. Apulähetystoimikunta toimi 1970-luvulle asti, jolloin perustettiin Ruotsin rauhanyhdistysten keskusyhdistys (Sveriges Fridsföreningars Centralorganisation, SFC). Nykyään Ruotsissa toimivat Boråsin, Mälarenlaakson, Norrbottenin, Taalainmaan ja Tukholman alueiden rauhanyhdistykset. Ruotsissa on noin tuhat vanhoillislestadiolaista. Ruotsissa järjestetään vuosittain suviseurat.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Lestadiolaisuus saapui Saksaan 1950-luvulla. Nykyisin siellä on vakituista seuratoimintaa. Seurakaupunkeja ovat: Hagen, Bönen, Herzlake, Frankfurt, Berliini, München ja Dettmold.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: 2010-luvulla vanhoillislestadiolaisuus levisi Senegaliin gambialaisten siirtotyöläisten välityksellä, jolloin SRK aloitti lähetystyön myös Senegalissa.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Togoon vanhoillislestadiolaisuus levisi Ruotsista 1990-luvulla, ja Togon vanhoillislestadiolaisten katto-organisaatio on ELLT. Nykyään Togon vanhoillislestadiolaisiin seurakuntiin kuuluu yhteensä noin 350 henkeä. Pääkaupunkiin Lomèèn rakennettiin kirkko vuonna 2002. Togossa toimii paikallisia maallikkosaarnaajia. Suuri osa vanhoillislestadiolaisista on peräisin ewe-heimosta. Kielinä käytetään englantia, eweä ja ranskaa. Paikkakuntia, joissa järjestetään seuroja, ovat mm. Adetikope, Ahepe, Atakpame, Atime, Badou, Danyi Dzogbegan, Elavanyon, Game, Kessibo-Wawa, Kpalimè, Kuma Apoti, Kuma Apoyame, Lomè, Tschekpo ja Tsèvie. Togon-lähetystyöstä on päävastuussa Amerikan LLC ja Ruotsin SFC.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Liperin suviseuroissa 2010 eräs Turkin kurdi sai uskonnollisen heräyksen ja liittyi vanhoillislestadiolaisiin. Hänen pyynnöstään SRK lähetti saarnaajat Turkkiin pitämään seuroja Mersinissä ja Adanassa 25.–30. toukokuuta 2011. Päivämies-lehden mukaan kymmenet Turkin kurdit saivat parannuksen armon. Seuroihin Mersiniin saapui eräs vieras jopa Siirtistä asti Turkin kaakkoisosasta, joka hänkin otti evankeliumin vastaan. Edellä kerrotuista tapauksista uutisoi Päivämies 22. kesäkuuta 2011. Turkin vanhoillislestadiolaisista on ollut myöhemmin vain vähän mainintaa vanhoillislestadiolaisten julkaisuissa. Vuonna 2012 Päivämies uutisoi erään KUA:n vanhoillislestadiolaisen työntekijän vierailusta Turkin vanhoillislestadiolaisten luona.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Venäjälle lestadiolaisuus levisi 1860-luvulla. Vanhoillislestadiolaisia on sen jälkeen löytynyt erityisesti Karjalasta ja Pietarin lähistöltä. Venäläisten usko säilyi Neuvostoliiton ajan ja sen romahdettua he ottivat yhteyttä kirjeitse Suomeen etsien uskonystäviä. Kirje vaelsi Suomessa yli kaksi vuotta ja viimein se päätyi vanhoillislestadiolaisten käsiin. He ottivat sähkeellä yhteyttä paikallisiin ja näin kadonnut yhteys palautui. Nykyisin Venäjällä toimivat Pietarin, Petroskoin, Koiviston, Viipurin, Moskovan, Samaran ja Tverin rauhanyhdistykset.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Ensimmäisen kerran lestadiolaisuus levisi Yhdysvaltoihin 1860-luvulla. Nykyään Yhdysvalloissa ja Kanadassa toimii vanhoillislestadiolaisten kirkko Laestadian Lutheran Church, jolla on 29 seurakuntaa Pohjois-Amerikassa. Seurakunnat sijaitsevat seuraavissa osavaltioissa: Arizona, Colorado, Connecticut, Florida, Illinois, Michigan, Minnesota, Pohjois-Dakota, Oregon, sekä Washington. Pohjois-Amerikassa on noin 5 000–6 000 vanhoillislestadiolaista. Pohjois-Amerikassa järjestetään vuosittain kesä- ja talviseurat.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Maita ja kaupunkeja, joissa on järjestetty vanhoillislestadiolaisten seuroja:


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Eri maiden vanhoillislestadiolaiset järjestävät seuroja 16 maassa: Ecuadorissa, Espanjassa, Isossa-Britanniassa, Kanadassa, Keniassa, Latviassa, Norjassa, Ruotsissa, Saksassa, Suomessa, Sveitsissä, Togossa, Unkarissa, Venäjällä, Virossa ja Yhdysvalloissa.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Vanhoillislestadiolaiset lähettävät seuroja lähiradioissa vaihtelevina aikoina. Myös jokavuotisissa suviseuroissa toimii suviseuraradio, joka tavoittaa noin kolme miljoonaa suomalaista. Se lähettää kaikki suviseurasaarnat sekä tuottaa erilaista ohjelmaa väliajalle. YLE Radio 1 radioi suviseuroista vuosittain kaksi saarnaa. Seuroja ajoittain lähettäviä radioasemia on viisi Järviradio, Radio Kajaus, Radio Pooki, Radio Pro ja Helsingin lähiradio. Ne tavoittavat noin 3,5 miljoonaa suomalaista. Muutamien rauhanyhdistysten seurat on lisäksi kuunneltavissa Internetistä.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Vanhoillislestadiolaisilla on kolme kansanopistoa: Jämsässä, Ranualla ja Reisjärvellä. Kristilliset perusarvot ovat opistoissa keskeisessä asemassa. Opistoilla on vuoden kestoisia linjoja: valittavana on esimerkiksi kielilinjoja, viestintälinjoja ja kädentaitojen linjoja. Kullakin opistolla on omat erikoispainotuksensa. Jämsän kansanopisto on painottunut musiikkiin, Ranuan kansanopisto viestintään ja Reisjärven kansanopisto luontoon. Opistoilla järjestetään lisäksi erilaisia lyhyt- ja viikonloppukursseja sekä vuosittaiset opistoseurat.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: SRK:lla on käytössään leirikeskuksia eri puolilla Suomea: Haapajärvellä, Hankasalmella, Hausjärven Maitoisissa, Rovaniemellä ja Siikajoella. Leirikeskuksissa pidetään vuosittain useita leirejä kuten rippikoululeirejä, virkistysleirejä, poika- ja tyttöleirejä, isät ja pojat -leirejä, äidit ja tytöt -leirejä ja hiihtoleirejä.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Vanhoillislestadiolaisuus nousi julkisuuteen 1930-luvulla, kun siitä irronnut korpelalaisuus kiinnosti tiedotusvälineitä. 1960-luvulla julkisuudessa käsiteltiin liikkeestä eronnutta Elämän sana -ryhmittymää. 1970-luvulla liike nostettiin julkisuuteen erityisesti naispappeuskeskustelussa. Erityisesti vuosina 1978–1980 vanhoillislestadiolaisuus joutui negatiivisen julkisuuden kohteeksi. Kuohunta synnytti vilkasta kirjoittelua erityisesti Kotimaa-lehteen, Helsingin Sanomiin ja Kalevaan. Kuohuntaa aiheuttivat hoitokokoukset. Heti 1980-luvun alussa vanhoillislestadiolaisuus alkoi kehittää tiedotustoimintaansa ja avasi esimerkiksi suviseurat näkyvästi toimittajille, ja myöhemmin Internetiin avattiin SRK:n kotisivut. 1980-luvun alku ja erityisesti vuosi 1984 eivät olleet julkisuudessa negatiivisia. Vanhoillislestadiolaisuuden tiedotustoiminnan aktivoituminen näkyi tuolloin sanomalehdissä.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Yksi sitkeimmistä 1970-luvulla syntyneistä urbaanilegendoista on myytti ikkunallisista pesukoneista. Sen mukaan vanhoillislestadiolaisuudessa on kielletty ikkunallisen pesukoneen käyttö, etteivät miehet voisi nähdä naisten alusvaatteita ikkunan läpi. Pesukonemyytti putkahti esille vuoden 1981 suviseurojen tiedotustilaisuudessa. Vuonna 1996 opetushallitus julkaisi kirkkohistorian cd-romin, jossa luki: "... Liikkeestä tekee tunnusomaisen ja tietyllä tapaa mainetta saavuttaneen sen torjuva suhtautuminen muun muassa televisioon, ikkunaverhoihin ja jopa pesukoneiden muovi-ikkunoihin". Palautteen takia opetushallitus poisti sen pikaisesti valikoimistaan. Pesukonemyytti ylitti myös kansainvälisen uutiskynnyksen.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Erityisesti suviseuroissa tapahtuva tiedottaminen monipuolistui 1980-luvulla. Vuonna 1971 suviseuroihin avattiin tiedotuskeskus tiedotusvälineille. Koska vanhoillislestadiolaisuudesta oli 1970-luvun lopussa esitetty monia virheellisiä käsityksiä, tiedotettiin Keminmaan suviseuroissa vuonna 1980 avoimesti. Tiedotustilaisuuksia pidettiin joka päivä ja seuravieraita kehotettiin vastaamaan tiedotusvälineiden kysymyksiin. Kyseiset suviseurat saivatkin laajaa julkisuutta tiedotusvälineissä. Tiedotusvälineet olivat runsaana paikalla myös seuraavan vuoden suviseuroissa. Vuoden 1983 suviseuroille osallistui noin 30 toimittajaa ja he kirjoittivat 62 sivua 20:een eri sanomalehteen. Seuraavana vuonna ilmestyivät tiedotusoppaat median avuksi. Vuoden 1984 aikana vanhoillislestadiolaisuudesta kirjoitettiin noin 320 artikkelia eri lehdissä. Suviseuroista kerrottiin televisiossa ensimmäistä kertaa vuonna 1985. Vielä vuoden 1986 suviseurojen keskeiseksi teemaksi nousi vanhoillislestadiolaisuuden puolustautuminen sitä vastaan esitettyjä syytöksiä vastaan.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Voitto Savelan mukaan liike pyrkii avoimen tiedottamisen avulla saamaan myönteistä julkisuutta.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Vanhoillislestadiolaisuudesta on tehty televisiodokumentteja, muun muassa "Suviseurat, synti, sovitus ja taivas" (2015), "Maailmassa" (2003), "Matkalla taivaskotiin" (2000), "Kuuma kesä: Enkelten varjeluksessa" (2000), "Ainoa oikea Jumala" (1997) ja Hannu Karpon "Syntisin silmin" (1981). Vanhoillislestadiolaisuuttä käsiteltiin myös Arman Alizadin tekemässä Pohjan tähden alla -sarjassa.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Vanhoillislestadiolaisuudesta on tehty elokuva Kielletty hedelmä vuonna 2009. Aihetta on käsitelty myös elokuvassa Kautokeinon kapina vuonna 2008.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Vanhoillislestadiolaiset suhtautuvat kuvataiteeseen hyväksyvästi. Kuvataiteilija Merja Aletta Ranttila on käsitellyt taiteessaan vanhoillislestadiolaisuutta uransa varrella, mikä johti syytöksiin samanismista ja saatananpalvonnasta vuonna 1993. He saattavat boikotoida koulujen taidekasvatustilaisuuksia, jos niissä on esimerkiksi sukupuoliroolien kyseenalaistamista.


title: Vanhoillislestadiolaisuus

text:
Vanhoillislestadiolaisuutta on käsitelty Pauliina Rauhalan "Taivaslaulu"-kirjaan pohjautuvassa teatteriesityksessä vuonna 2015.Kaste
Lain kolmas käyttö


Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon laulukirja, joka koostuu virsistä. Vuonna 1986 hyväksytyssä nykyisessä virsikirjassa on 632 virttä. Lisäksi 2000-luvulla julkaistuissa virsikirjan erillisissä liitteissä on 236 muuta virttä, joiden numerointi etenee 979:ään asti.


title: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja

text: Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on myös ruotsinkielinen ja saamenkielinen virsikirja.


text: Ensimmäisen suomenkielisen virsikirjan toimitti ehkä vuonna 1583 Jacobus Finno eli Jaakko Suomalainen, toisen Maskun kirkkoherra Hemming, ehkä vuonna 1605. Molemmat tunnettiin nimellä "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria". Finnon virsikirjassa virsiä oli 101 ja Hemmingin 246, joskin ajan mittaan virsien määrä lisääntyi uudemmissa painoksissa.


text: Vuonna 1701 ilmestyi piispa Johannes Gezelius nuoremman johdolla valmisteltuna ja Eerik Cajanuksen toimittamana niin sanottu Vanha virsikirja. Sen esikuvana oli vuonna 1695 ilmestynyt ruotsinkielinen virsikirja. Sitä samoin kuin sen ruotsinkielistä esikuvaa käytettiin Suomessa, kunnes kirkolliskokous vuonna hyväksyi 1886 uudet suomen- ja ruotsinkieliset virsikirjat.


text: Seuraavan suomenkielisen virsikirjan hyväksyi kirkolliskokous vuonna 1938 (otettiin käyttöön 1939) ja ruotsinkielisen 1943. Suomenkielisessä kirjassa oli alun perin 633 virttä, mutta siihen lisättiin vuonna 1963 runsaat 40 uutta virttä, jolloin niiden kokonaismääräksi tuli 679.


text: Nykyisin käytössä olevat suomenkielisen ja ruotsinkielisen virsikirjan on kirkolliskokous hyväksynyt vuonna 1986. Virsikirjat otettiin käyttöön ensimmäisenä adventtina 29. marraskuuta 1987. Vuonna 1993 kirkolliskokous hyväksyi käyttöön Suomen saamenkielisen virsikirjan "Suoma samii salbmakirji". Virsikirjaan lisättiin vuonna 2000 liturginen liite, sekä 2004 toimitusten kirjan laulujen osasto. Virsikirjan lisävihko valmistui vuonna 2015 ja se otettiin käyttöön 2016.


text: Virsikirja on jaettu viiteen isompaan osastoon, jotka ovat järjestyksessä "kirkkovuosi" (virret 1–163), "jumalanpalveluselämä" (164–255), "elämä Kristuksessa" (256–454), "elämä Jumalan maailmassa" (455–603) ja "kuolema ja iankaikkisuus" (604–632). Ensimmäisessä osiossa on kristillisiin juhlapäiviin liittyviä, toisessa kirkollisissa toimituksissa käytettäviä, kolmannessa kristilliseen elämään liittyviä, neljännessä eri ikäkausiin ja elämäntilanteisiin liittyviä ja viimeisessä kuolemaan ja ylösnousemukseen liittyviä virsiä. Tämän lisäksi isommat osiot on jaettu pienempiin eriteltyihin osiin, esimerkiksi kirkkovuoden virsien ensimmäinen osio on adventtivirret. Osioiden jälkeen virsikirjassa on jumalanpalvelusliite, jossa on esimerkiksi jumalanpalvelusten ja kirkollisten toimitusten kaavat.


text: Eniten nykyisin käytettyjen virsien tekstejä ovat kirjoittaneet Hemminki Maskulainen, Jaakko Suomalainen, Jaakko Haavio, Julius Krohn, Elias Lönnrot, Wilhelmi Malmivaara, J. L. Runeberg, Anna-Maija Raittila ja Niilo Rauhala. Kaksi viimeksi mainittua ovat myös uudistaneet suuren määrän aiemmista virsikirjoista periytyneiden virsien tekstejä.


text: Virsikirjan lisäksi hartaustilaisuuksissa on käytetty myös erilaisia laulukirjoja, kuten Siionin virsiä Lounais-Suomen rukoilevaisten sekä, hiukan muunnettuna herännäisyyden keskuudessa, Siionin lauluja vanhoillislestadiolaisten, Siionin kannelta evankelisen herätysliikkeen piirissä ja Suomen Lähetysseuran julkaisemaa kokoelmaa Laula, kaikki maa (aik. Hengellisiä lauluja ja virsiä). Viime vuosikymmeninä on julkaistu runsaasti muita, varsinkin kirkon nuorisotyön piirissä käytettyjä lauluja. Niistä tuli ensimmäisenä tunnetuksi Nuoren seurakunnan veisukirja.


text: Vuonna 2000 hyväksytty virsikirjan jumalanpalvelusliite sisältää virret 700–805 ja vuonna 2004 hyväksytty jumalanpalvelusliite virret 806–856. Vuonna 2015 hyväksytty virsikirjan lisävihko sisältää virret 901–979. Lisävihko tuli käyttöön syksyllä 2016.


title: Suuri skisma

text: Suuri skisma oli teologinen ja poliittinen kiista katolisen kirkon sisällä, joka johti kristikunnan hajaannukseen ja katolisen ja ortodoksisen kirkon syntyyn Rooman ja itäisten patriarkaattien suhteiden katkettua.


title: Suuri skisma

text: Viimeinen yhteinen kirkolliskokous pidettiin vuonna 787. Sen jälkeen Nikean uskontunnustuksesta syntyi sanamuotokiista, niin sanottu filioque-kiista. Lännen kirkko lisäsi uskontunnustukseen latinankielisen sanan "Filioque" (suom. "ja Pojasta"), joka tarkoitti Pyhän Hengen lähtevän, ei vain Isästä, vaan myös Pojasta. Idän patriarkaatit eivät hyväksyneet tätä muutosta.


title: Suuri skisma

text: Jo ennen filioque-kiistaa olivat idän ja lännen kirkot kehittyneet eri suuntiin. Rooman valtakunnan keskus oli siirtynyt Roomasta Konstantinopoliin jo 300-luvulla. Paavin merkitys kasvoi kuitenkin nopeasti lännen keisarikunnan synnyttyä uudelleen vuosituhannen vaihteessa. Teologisessa ajattelussa oli eroja, lännen kirkossa alkoi 1000-luvun alusta vaikuttaa voimakkaasti Clunyn uudistusliike.


title: Suuri skisma

text:
Leo IX:n legaatti kardinaali Humbertus ja Konstantinopolin patriarkka Mikael Kerularios julistivat toisensa kirkonkiroukseen eli pannaan 1054. Välirikon välitön syy oli paavin ja patriarkan riidat kirkollisista asioista Etelä-Italiassa. Vaikka alue kuului nimellisesti Bysantille, Leo IX oli johtanut sotaretkeä sinne asettuneita normanneja vastaan ja jäänyt näiden vangiksi 1053. Kirkkojen eron sinetöi lopullisesti neljäs ristiretki, jonka aikana ristiritarit valloittivat ja hävittivät Konstantinopolin kaupungin. Erityisesti kaupungin kirkkojen hävittäminen ja ryöstö aiheuttivat katkeruutta idän kristityissä.
Vaikka idän ja lännen kirkkojen välejä yritettiin sovitella useaan otteeseen keskiajalla, kiroukset olivat voimassa vuoteen 1965 asti, jolloin paavi Paavali VI ja patriarkka Athenagoras I yhteispäätöksellä kumosivat ne.


title: Matemaatikko

text: Matemaatikko on matematiikan tutkija tai asiantuntija. Matematiikkaa opiskelleet ovat useimmiten töissä opettajana, tutkijoina yliopistoissa, it-alalla tai teollisuuden palveluksessa, esimerkiksi vakuutusmatemaatikkoina vakuutusyhtiöissä. Puhtaat matemaatikot pyrkivät kehittämään uutta matematiikkaa aiemman pohjalle, kun taas soveltavat matemaatikot tekevät matemaattisia malleja käytännön ongelmista ja tutkivat näin saatuja malleja. Huomattava osa matematiikkaa yliopistossa opiskelevista ei päädy matemaatikoiksi, vaan aineenopettajiksi kouluihin.


title: Skolastiikka

text: Skolastiikka (, , ) oli filosofinen suuntaus tai menetelmä, jonka mukainen opetus oli vallalla keskiajan oppineiden parissa noin vuosina 1100–1500. Skolastiikka pyrki yhdistämään antiikin tieteet ja filosofian, erityisesti aristotelismin, ja vallitsevan uskonnon pyhät kirjoitukset ja opetukset.


title: Skolastiikka

text: Skolastiikalla tarkoitetaan yleensä lähinnä kristittyä skolastiikkaa, joka vaikutti kristittyjen teologien piirissä suurten eurooppalaisten yliopistojen teologisissa tiedekunnissa, mutta myös islamilaisten ja juutalaisten teologien piirissä esiintyi täysin samanlaista lähestymistapaa. Skolastinen filosofia yhdisti yleensä logiikkaa, metafysiikkaa ja semantiikkaa yhdeksi oppiaineeksi. Sen katsotaan edistäneen logiikan kehitystä huomattavasti aikaisempaan filosofiaan verrattuna.


title: Skolastiikka

text: Skolastiikalla ei varsinaisesti tarkoiteta mitään tiettyä filosofista näkemystä tai uskomuksia, vaan enemmän tutkimiseen, ymmärtämiseen ja oppimiseen käytettyä metodia — työkalua, ajattelutapaa tai lähestymistapaa — jossa pääpaino oli dialektisessa päättelyssä. Skolastiikan tavoitteena oli löytää vastaus johonkin kysymykseen tai selvittää looginen ristiriita. Vaikka skolastista metodia käytettiinkin lähinnä keskiajan teologisten ongelmien ratkomiseen, sitä voitiin käyttää myös muiden filosofisten ongelmien tutkimiseen.


title: Skolastiikka

text: Skolastiikkaa vastustivat jo keskiajalla mystikot. Renessanssin aikana skolastiikka enimmäkseen syrjäytettiin.


title: Skolastiikka

text: Tyypillisesti skolastikko otti jonkun tunnetun varhaisemman oppineen tai muun vastaavan auktoriteetin teoksen tarkastelun kohteeksi. Teos luettiin läpi huolellisesti ja kriittisesti, ja sisäistettiin. Sen jälkeen asiaa tutkittiin kaikista muista mahdollisista dokumenteista, joita aiheesta oli kirjoitettu, olivat ne sitten muinaisia tai uudempia — kuten kirkolliskokousten päätöksistä tai paavien kirjeistä. Ne kohdat, joista nämä eri lähteet olivat eri mieltä, kirjoitettiin ylös. Tavoitteena oli tutkia asiaa avoimella mielellä kaikista mahdollisista lähestymistavoista.


title: Skolastiikka

text: Tämän jälkeen eri osapuolten näkemykset pyrittiin saattamaan yhteen dialektisella menetelmällä, niin etteivät ne enää olisi vastakkaisia. Tämä tehtiin kahdessa vaiheessa.


title: Skolastiikka

text: Ensin käytettiin filosofista analyysia. Sanojen merkityksiä tutkimalla voitiin saada selville, että jollain sanoilla saattoi olla eri merkityksiä eri tilanteissa, ja joku auktoriteeteista oli mahdollisesti tarkoittanut jotain muuta kuin miltä ensin näyttää. Näin kaksi vastakkaista argumenttia voidaan saada puhumaan samasta asiasta samalla kielellä. Seuraavaksi käytettiin loogista analyysia, joka perustui formaalin logiikan sääntöihin. Tavoitteena oli näyttää, että ristiriitoja ei ole, vaan ne johtuvat lukijan subjektiivisista näkemyksistä.


title: Skolastiikka

text: Näin skolastisella menetelmällä voitiin siis pitää filosofinen ajatusmaailma koossa, ja saada kaikki tarvittavat auktoriteetit olemaan samaa mieltä. Skolastiikka perustui lähinnä siihen, että keskiajan oppineet uskoivat kaiken tiedon olevan jo olemassa ja kirjoitettuna suurten auktoriteettien teoksiin. Näin skolastikon ei ollut tarkoitus olla luova vaan järjestävä tekijä, joka piti huolen todellisuuden loogisesta ristiriidattomuudesta.


title: Skolastiikka

text: Skolastikot kehittivät kaksi kirjallisuuden lajia. Ensimmäistä kutsuttiin nimellä "questiones" (”kysymykset”). Tähän lajiin kuuluvissa teoksissa skolastista menetelmää sovellettiin johonkin tiettyyn kysymykseen, sen sijaan että olisi käsitelty jonkun tietyn oppineen näkemyksiä. Esimerkki tällaisesta kysymyksestä voisi olla ”Onko sallittua surmata itsepuolustukseksi?”. Skolastikko viittasi useisiin eri lähteisiin ja etsi niistä sekä puoltavia että vastustavia mielipiteitä.


title: Skolastiikka

text: Toinen kirjallisuuslaji oli "summa". Kyseessä oli laaja kaikki kysymykset sisältävä järjestelmä, jonka tarkoituksena oli vastata kaikkiin kristinuskoa koskeviin kysymyksiin joita vain voitaisiin esittää. Näin vastaus kysymykseen voitaisiin aina löytää summasta, ja sitä voitaisiin käyttää lähteenä, jos uusia kysymyksiä nousisi esille. Merkittävin ja laajin keskiajalla kirjoitettu summa on Tuomas Akvinolaisen "Summa theologiae", joka sisälsi koko kristinuskon teologian yhteenvedon.


title: Skolastiikka

text: Skolastisella koululla oli kaksi opetusmenetelmää. Ensimmäistä kutsuttiin nimellä "lectio" (”luento”) tai "expositio" (”selitys”). Kyseessä oli luentomuotoinen kommentaari käsittelyssä olevasta teoksesta valittuun kohtaan. Opettaja tai opettajana toiminut opiskelija luki tekstin, selittäen ja tulkiten joitakin sanoja tai ajatuksia. Kysymykset eivät kuitenkaan olleet sallittuja, vaan oppilaiden tuli olla hiljaa koko luennon ajan.


title: Skolastiikka

text: Toinen menetelmä oli nimeltään "disputatio" (”väittely”), joka toimi skolastisen menetelmän ytimenä. Kyseessä oli väitöksen muodossa suoritettu jostain teoksesta valitun kohdan käsittely, joka alkoi kysymyksellä. Näin se muistutti muodoltaan "quaestionea". Väittelyitä oli kahdenlaisia. Ensimmäistä kutsuttiin nimellä "ordinaria". Siinä käsiteltävä asia oli julkistettu etukäteen. Toinen oli nimeltään "de quolibet" ("de quodlibet"). Siinä opiskelijat esittivät kysymyksiä opettajalle ilman valmistautumista ennakkoon. Opettaja muodosti vastauksen väitöstilanteessa. Hän siteerasi arvovaltaisia teoksia, kuten Raamattua, todistaakseen näkemyksensä. Oppilaat saattoivat puolestaan kumota näkemyksen. Väittelyn aikana joku piti kirjaa sanotusta. Sen loputtua opettaja teki yhteenvedon käytetyistä argumenteista tukeutuen muistiinpanoihin. Hänellä oli seuraavaan päivään asti aikaa muodostaa lopullinen näkemyksensä, jonka tuli vastata kaikkiin esitettyihin vastaväitteisiin.


title: Skolastiikka

text: Kristitty skolastiikka pyrki yhdistämään antikiin tieteet kristinuskoon ja Raamattuun. Tunnetuin keskiajan kristitty skolastikko on Tuomas Akvinolainen, ja tunnetuin oppisuunta hänen oppinsa tomismi.


title: Skolastiikka

text: Korkeaskolastisena aikana noin vuosina 1250-1350 skolastiikka eteni teologiasta luonnonfilosofiaan, psykologiaan, tieto-oppiin ja tieteenfilosofiaan. Espanjassa skolastikot vaikuttivat merkittävästi myös talousteoriaan, millä oli suuri vaikutus myöhempään itävaltalaiseen koulukuntaan. Kirkon opit sitoivat kuitenkin kaikkia skolastikkoja, eikä tiettyjä uskonkysymyksiä voitu koskaan käsitellä ilman vaaraa harhaoppisuussyytöksistä.


title: Skolastiikka

text: Humanismin aikana 1400- ja 1500-luvuilla skolastikot joutuivat taka-alalle ja skolastiikka unohdettiin lähes kokonaan. Tähän aikaan syntyi käsitys skolastiikasta kankeana, muodollisena, vanhanaikaisena ja sopimattomana tapana harrastaa filosofiaa – huonolla latinalla kirjoitettuna saivarteluna.


title: Skolastiikka

text: Katolisessa kirkossa skolastiikka heräsi uudelleen henkiin 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella. Tällöin skolastikoista tehtiin uudelleen tunnettuja, kuitenkin keskittyen lähinnä muutamiin skolastikkoihin ja heidän ajatteluunsa, erityisesti Tuomas Akvinolaiseen. Näin syntyi uustomismi, joka jatkaa alkuperäisen tomismin perinnettä. Tässä yhteydessä skolastisia menetelmiä käytetään teologisten ja metafyysisten asioiden käsittelyssä, mutta harvoin muilla alueilla.


title: Skolastiikka

text:
Merkittävimpiä kristittyjä skolastikkoja olivat:Kristityt skolastikot käyttivät auktoriteetteinä erityisesti seuraavia:Islamilainen skolastiikka pyrki yhdistämään aristotelismin ja Koraanin opetukset.
Islamilaisia skolastikkoja olivat:Juutalainen skolastiikka pyrki yhdistämään aristotelismin ja heprealaisen Raamatun Tanakhin opetukset.
Juutalaisia skolastikkoja olivat:Renessanssin myötä skolastiikkaa alettiin yleisesti vastustaa. Jo keskiajalla skolastiikkaa olivat vastustaneet mystikot. Myöhemmin skolastiikan vastustuksen nousuun vaikuttivat muun muassa uskonpuhdistus ja nykyaikaisen luonnontieteen synty.


title: Skolastiikka

text: Muun muassa Martti Luther teki töitä skolastiikan syrjäyttämiseksi teologisten tiedekuntien opetuksesta. Hän katsoi, että skolastiikan pyrkimykset yhdistää filosofia ja teologia olivat vääriä; hänen mukaansa ne oli pidettävä erillään toisistaan. Eräs skolastikkojen tekemä virhe oli Lutherin mukaan se, että he olivat erehtyneet luulemaan samojen sanojen merkitsevän Raamatussa ja kreikkalaisten filosofien teoksissa samaa asiaa. Koska sanojen merkitys oli eri tai muuttunut, myös tehdyt johtopäätökset olivat vääriä. Seurauksena Raamatun ilmoitus ja Aristoteleen ajatukset, kuten tämän ihmiskäsitys, olivat sekoittuneet toisiinsa, ja näin Raamatun todellinen ilmoitus oli hukkunut. Luther katsoikin skolastisen teologian olevan lopunajan ilmiö, Antikristuksen ase, jolla se yritti peittää Kristuksen näkyvistä.


title: Skolastiikka

text: Skolastiikkaa vastustettiin myös ortodoksisessa kirkossa. Gregorios Palamas ja Nikolaos Kabasilas vastustivat sitä jo keskiajalla. Myös modernit ortodoksiteologit, kuten Georges Floronsky, ovat tunnettuja skolastiikan kritiikistään.


title: Skolastiikka

text: Muita merkittäviä skolastiikan vastustajia olivat muun muassa Galileo Galilei, René Descartes, Thomas Hobbes ja Robert Boyle. Galilei pilkkasi skolastikkoja "Dialogissaan", antaen skolastikolleen yksinkertaiseen viittaavan nimen Simplicio.


title: Toivo Kuula

text: Toivo Timoteus Kuula (7. heinäkuuta 1883 Alavus – 18. toukokuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen säveltäjä. Fennomaaninen Kuula suosi kansallisromanttisia aiheita ja sai myöhemmässä tuotannossaan vaikutteita ranskalaisesta impressionismista. Kuula kuoli 34-vuotiaana Suomen sisällissodan jälkimainingeissa.


title: Toivo Kuula

text: Toivo Kuulan isä Matti Kuula oli syntyjään Töysästä, aiemmalta sukunimeltään Taikinamäki ennen kuin hän sai sotilasnimeksi Kuula. Kuulan äiti Susanna oli omaa sukuaan Vehkakoski ja hän oli kotoisin Alavudelta. Lestadiolaissaarnaajana toiminut, Turkin sodassakin taistellut vääpeli ja Vaasan asemapoliisi Matti Kuula toivoi pojastaan pappia, mutta musiikki vei voiton.


title: Toivo Kuula

text: Toivo Kuula opiskeli musiikkia Helsingin musiikkiopistossa (myöhemmin Sibelius-Akatemia) vuosina 1900–1903, mutta joutui varojen puutteessa keskeyttämään. Ensimmäiset merkittävät yksinlaulut ”Aamulaulu” ja ”Syystunnelma” syntyivät jo ennen kuin hän pääsi jatkamaan opintojaan Helsinkiin helmikuussa 1906. Etelä-Pohjanmaan Kotiseutuyhdistyksen apurahan turvin hän keräsi vuoden 1907 kesällä 362 kansanlaulua ja 34 polskaa Pohjanmaalta.


title: Toivo Kuula

text: Kuula avioitui vuonna 1905 luokkatoverinsa Rauha Nelimarkan (Silja Valo) kanssa. Heille syntyi tytär Aune (toukok. 1905), joka kuoli parin kuukauden kuluttua, heinäkuussa ja haudattiin Pylkönmäelle (Saarijärven naapuripitäjään). Syksystä 1907 puolisot asuivat erillään; Silja asui Kuulan vanhempien luona.


title: Toivo Kuula

text:
Vuonna 1913 Toivo Kuula sai lopulta eron Siljasta ja kihlautui laulaja Alma Silventoisen kanssa. Heidät vihittiin Lappeenrannan Skinnarilanhovissa 29. huhtikuuta 1914, ja 4. huhtikuuta 1917 syntyi tytär Sinikka, josta myöhemmin tuli tunnettu pianotaiteilija.
Toivo Kuulan ensimmäiset merkittävät yksinlaulut ”Tuijotin tulehen kauan” ja ”Suutelo” syntyivät keväällä 1907 samaan aikaan viulusonaatin kanssa.


title: Toivo Kuula

text: Seuraavan talven aikana Kuula sävelsi pianotrioa sekä yksinlaulut ”Kesäyö kirkkomaalla” ja ”Epilogi”. Ne kuultiin hänen sävellyskonsertissaan Lappeenrannassa 7. lokakuuta 1908 yhdessä pianotrion ja viulusonaatin kanssa. Konsertti oli suuri menestys, ja arvosteluissa katsottiin jopa, että Kuulan edellä oli enää Jean Sibelius. 1908–1909 Kuula opiskeli kontrapunktia, orkestrointia, säveltämistä ja orkesterinjohtamista ulkomailla Bolognassa, Leipzigin konservatoriossa ja Pariisissa. Pariisissa syntyi Kuulan ehein suurimuotoinen teos "Orjan poika" sopraanolle, baritonille, kuorolle ja orkesterille.


title: Toivo Kuula

text: Säveltäjänä Toivo Kuula edusti varhaistuotannossaan kansallisromantiikkaa mutta otti myöhemmin aineksia myös uudesta ranskalaisesta musiikista. Erityisen merkittävä Kuula oli laulusäveltäjänä. Sekä hänen yksinlaulunsa että kuorolaulunsa ovat edelleen suosiossa.


title: Toivo Kuula

text: Kuula toimi kapellimestarina Oulussa Soitannollisen Seuran orkesterissa 1910–1911 ja sen jälkeen Helsingissä Robert Kajanuksen orkesterin apulaiskapellimestarina yhdessä hyvän ystävänsä Leevi Madetojan kanssa 1912–1914. Kun apulaiskapellimestarin virka lakkautettiin, Kuula toimi vapaana taiteilijana ja kiersi kaikkialla Suomessa konsertoimassa yhdessä vaimonsa kanssa. 1916 hänet kutsuttiin Viipurin Musiikin Ystävien orkesterin kapellimestariksi. Hän oli myös Suomen Säveltäjien Liiton (SSL) perustajajäsen 1917.


title: Toivo Kuula

text: Suomen sisällissodan aikana Viipurin Musiikin Ystäväin Seuran orkesterin kapellimestarina työskennellyt Kuula asui perheineen Viipurin lähellä Säiniöllä sijainneessa huvilassaan. Sisällissodassa Viipuri kuului punaisten valtaamiin alueisiin. Tämän vuoksi Kuula joutui piileskelemään punakaartin pakkovärväyksiä. Valkoisten suorittaman Viipurin valtauksen jälkeen perheen oli tarkoitus lähteä Luhankaan kesänviettoon, mutta tämä suunnitelma muuttui, kun Kuula vaimoineen kutsuttiin vapunaattona Vaasan rykmentin II pataljoonan esikuntaan vappulounaalle. Lounaan jälkeen siirryttiin Viipurin Seurahuoneelle, jossa Kuula esiintyi sotilaille. Illalla Alma Kuula lähti kotiin, mutta Toivo Kuula jäi vielä Seurahuoneelle jatkamaan juhlia. Farmaseuttina aikaisemmin toiminut jääkärivääpeli Oskar Pirinen oli hankkinut paikalle spriitä Viipurin Punaisenlähteentorin apteekista, ja pian juhlijat, Kuula mukaan lukien, humaltuivat vahvasti.


title: Toivo Kuula

text:
Kuula riitaantui läsnä olleiden jääkäreiden kanssa siitä, oliko jääkäreillä vai talonpoikaisarmeijalla suurempi osuus Suomen vapauttamisessa. Jääkärit arvostelivat myös Kuulan säveltämää suojeluskuntamarssia ja pitivät Sibeliuksen säveltämää jääkärimarssia parempana. Kun eräs paikalla ollut huusi: ”Deutschland, Deutschland über alles!”, huusi Kuula tähän vastineeksi: ”Suomi, Suomi yli kaiken!” Eräs henkilö suututti Kuulaa sanomalla tälle: ”Mikä sinä olet meitä arvostelemaan – mitä sinä olet tehnyt muuta kuin heiluttanut tahtipuikkoasi ryssille?” Myös kielikysymys otettiin mukaan kiistaan, sillä monet mukana olleista jääkäreistä olivat suomenruotsalaisia, Kuula puolestaan vankkumaton suomalaisuuden kannattaja.
Kiistely muuttui pian käsirysyksi, jolloin jääkärivänrikki Mauritz Nylund pakotti Kuulan perääntymään huoneen poikki uunin luokse. Kuulaa lyötiin nyrkillä kasvoihin, jolloin hän veti esiin pienen puukon ja viilsi sillä Nylundia niskaan. Muut jääkärit raivostuivat tästä. Paettuaan Seurahuoneen pihalle Kuula kompastui ja kaatui maahan. Armoa anellutta Kuulaa ammuttiin revolverilla päähän.


title: Toivo Kuula

text: Tajuihinsa palannut mutta suuria tuskia kärsinyt Kuula menehtyi pari viikkoa myöhemmin 18. toukokuuta 1918 Viipurin lääninsairaalassa. Tapauksen tutkinta kesti pitkään, eikä ketään saatu lopulta tuomittua. Todennäköisimpänä syyllisenä pidettiin jääkärikapteeni Pekka Heikkaa, mutta hän hukkui purjehdusonnettomuudessa Vaasassa juuri ennen oikeuskäsittelyä. Oikeudessa syylliseksi todettiin jääkärivääpeli Oskar Pirinen, joka oli vangittu Viipurissa 1918 pian Kuulan ampumisen jälkeen ja sitten surmattu pakoyrityksen yhteydessä. Kuulan elämäkerran kirjoittaja Juhani Koivisto on esittänyt epäilyksen, jonka mukaan Heikka ja Pirinen ehkä vaiennettiin, jottei oikeuskäsittelyssä paljastuisi kiusallisia tietoja Kuulan murhaan osallistuneista.


title: Toivo Kuula

text: Toivo ja Alma Kuula on haudattu vieretysten Helsingin Hietaniemen hautausmaalle. Paikalle pystytettiin vuonna 1922 Alpo Sailon tekemä hautapatsas.


title: Nikolai Bobrikov

text: Nikolai Ivanovitš Bobrikov (; 27. tammikuuta 1839 Strelna – 17. kesäkuuta 1904 Helsinki) oli venäläinen kenraali ja Suomen kenraalikuvernööri vuosina 1898–1904. Hänet muistetaan päättäväisestä yhtenäistämispolitiikan ajamisesta ja hän oli yksi ensimmäisen sortokauden pääarkkitehdeista. Bobrikovin toiminta nostatti Suomessa voimakasta vastarintaa, jonka nujertamiseksi hän vaati itselleen diktaattorin valtuudet keväällä 1903. Lopulta hän joutui aktivisti Eugen Schaumanin surmaamaksi ja lienee siten Suomen historian tunnetuin poliittisen murhan uhri.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikovin isä Ivan Vasiljevitš Bobrikov (1798–1883) oli sotilaslääkäri, joka oli kohonnut todelliseksi valtioneuvokseksi ja valtakunnan sotilaslääkintöhallituksen tieteellisen neuvoston jäseneksi. Hänen äitinsä oli baltiansaksalainen Alexandra Seeland. Bobrikov syntyi Pietarin lähellä Strelnan kylässä 1839. Bobrikov valmistui upseeriksi vuonna 1858. Hänet ylennettiin everstiksi 1869, ja hän siirtyi Pietariin kaartin joukkojen erikoistehtäviin, jolloin hän pääsi keisarin lähipiiriin.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikov meni naimisiin Kazanissa 1867 Olga Petrovna Leontjevan kanssa, jonka kanssa sai viisi lasta. Vaimon kuoltua 1895 Bobrikov meni uusiin naimisiin kenraalintytär Elisabet (Jelizaveta Ivanovna) Staël von Holsteinin kanssa, jonka kanssa sai vielä tyttären. Ainut eloon jäänyt poika Nikolai Nikolajevitš Bobrikov (1882–1956) seurasi isänsä jälkiä ja yleni everstiksi. Yksi Bobrikovin vävyistä oli norjalaissyntyinen suomalainen upseeri Johannes Holmsen, joka eteni myöhemmin kenraaliluutnantiksi asti.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikov oli luonteeltaan harvinaisen tarmokas ja työkykyinen ja mielipiteiltään jyrkästi venäläiskansallinen.


title: Nikolai Bobrikov

text: Käytyään kadettikoulun Bobrikov nimitettiin upseeriksi vuonna 1858. Sen jälkeen hän suoritti tutkinnon Nikolain yleisesikunta-akatemiassa. Sitten hänet nimitettiin Kazanin sotilaspiirin esikuntaan. Vuodesta 1867 lähtien hän oli 22. jalkaväen divisioonan esikuntapäällikkönä Novgorodissa. Vuonna 1869 hänet ylennettiin everstiksi.


title: Nikolai Bobrikov

text: Vuonna 1876 hänet lähetettiin Venäjän sotilasvaltuutetuksi Romanian Bukarestiin.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikov ylennettiin kenraalimajuriksi 1878 Turkin sodan aikana.


title: Nikolai Bobrikov

text: Aleksanteri II nimitti hänet vuonna 1880 Mihail Loris-Melikovin johtamaan erityiskomitean, Verhovnaja Rasporjaditelnaja Komissijan jäseneksi. Komitean tehtävänä oli taistella vallankumouksellisia vastaan. Hän oli aktiivisesti mukana Talvipalatsissa 1880 järjestetyn pommi-iskun selvittelyssä.


title: Nikolai Bobrikov

text: Vuonna 1884 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi ja hänestä tuli kaartijoukkojen ja Pietarin sotilaspiirin esikuntapäällikkö. Jalkaväen kenraaliksi hänet ylennettiin v. 1897.


title: Nikolai Bobrikov

text: Kenraali Nikolai Bobrikov nimitettiin Venäjän sotaministerin, kenraali Kuropatkinin esityksen johdosta Suomen kenraalikuvernööriksi, ja hän saapui Suomeen 12. lokakuuta 1898.


title: Nikolai Bobrikov

text: Hän piti 12. lokakuuta 1898 kenraalikuvernöörin palatsissa puheen Suomen senaatille ja muutamille korkeimmille virkamiehille. Puhe julkaistiin seuraavana päivänä lehdissä, ja se herätti suurta hämmästystä sekä suuttumusta.


title: Nikolai Bobrikov

text: Hän oli puheessaan kutsunut Suomea rajamaaksi eikä ollut tunnustanut Suomen erityisasemaa valtiona. Se loukkaus sisälsi vakavan uhkauksen ja sai ihmiset ymmärtämään, että Bobrikovin tehtävänä oli Suomen erityisaseman hävittäminen ja suomalaisten venäläistäminen.


title: Nikolai Bobrikov

text: Puheessaan hän ilmoitti Venäjän olevan yksi ja jakamaton ja että oli olemassa vain yksi alamaisuus ja rakkaus yhteiseen Venäjä-isänmaahan.


title: Nikolai Bobrikov

text:
Ennen kuin Bobrikov lähti Suomeen, hän esitteli 30. elokuuta 1898 ohjelmansa Venäjän hallitsijalle Nikolai II:lle, joka hyväksyi sen.
Bobrikovin ohjelman pääkohdat olivat:Bobrikovin ohjelmassa korostettiin sitä, että Suomen valtiolliset olot ja autonominen asema ovat Venäjän etujen vastaisia. Tavoitteena oli Suomen alistaminen täysin Venäjän hallitusviranomaisten johtoon.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikov oli ollut mukana laatimassa Helmikuun manifestia, josta tuli järjestelmällisen venäläistämisohjelman peruskivi. Sen johdosta suomalaiset kokosivat Suuren adressin, johon oli kerätty n. 500 000 kansalaisen nimet. Adressi yllätti täysin Bobrikovin, ja hän julmistui siitä, että tuollaiseen tekoon oli ryhdytty; lisäksi hän piti koko adressia laittomana.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikov totesi manifestin julkaisun jälkeen: "Kaikki ajattelevat ihmiset Suomessa ovat tyytyväisiä keisarin manifestiin."


title: Nikolai Bobrikov

text: Äänenkannattajakseen Suomessa Bobrikov perusti vuonna 1900 suurta valtionapua nauttineen venäjänkielisen Finljandskaja Gazeta -lehden, joka ilmestyi alkuvuosina myös suomenkielisenä painoksena.


title: Nikolai Bobrikov

text: Suomen kenraalikuvernöörinä Bobrikov pyrki saamaan Suomen tilattoman ja maattoman väestön sekä köyhälistön puolelleen. Suomalaiset eivät kuitenkaan uskoneet Bobrikovin lupauksiin, vaan pitivät lupausta juonitteluna.


title: Nikolai Bobrikov

text: Pitkin maata kierteli noin 1000–2000 laukkuryssää eli vienankarjalaisia kulkukauppiaita, jotka levittivät huhuja siitä, miten erinomaisesti Venäjällä oli järjestetty maattomien ja maanviljelijöiden asiat. He kertoivat, että pian alkaa ilmainen maan jakaminen. Helmikuusta 1899 alkaen maanjakopuheita alkoi kuulua yhä enemmän. Tätä toimintaa vastaan työväenliike, nuorisoseurat ja ylioppilaat, kuten Eugen Schauman, aloittivat valistustyön, joka osoitti millaiset olosuhteet olivat todellisuudessa Venäjällä.


title: Nikolai Bobrikov

text: Huhujen alkuperäiseksi levittäjäksi sanottiin muun muassa porvoolaisessa "Uusimaa"-lehdessä "Moskovskije vedomosti" -lehden Suomessa olevaa salaista kirjeenvaihtajaa P. I. Messarošia. Hän oli julkaissut vuonna 1897 kirjan, jonka mukaan Suomi oli sulautettava keisarikuntaan. Hän toimi Bobrikovin tiedonhankkijana. Hän lähti Suomesta keväällä 1900.


title: Nikolai Bobrikov

text: Ruotsalainen lehtimies Valfrid Spångberg kertoi, että venäläiset olivat lähettäneet Suomen tilattoman väestön keskuuteen asiamiehiä, samalla tavoin kuin aiemmin Itämeren valtioihin, kun siellä houkuteltiin väestöä kääntymään ortodoksiseen uskoon. Juristiprofessori Wilhelm Chydenius kirjoitti, että Bobrikov oli vastuussa huhujen levittämisestä.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikovin v. 1899 perustama venäjänkielinen lehti "Suomen sanomat" kertoi v. 1900 venäjänkielisille, että vain venäläiset viranomaiset olivat suomalaisten torpparien ystäviä.


title: Nikolai Bobrikov

text: Senaattori Gripenbergin käsityksen mukaan venäläisten kulkukauppiaiden harjoittama kiihotustoiminta oli tarkoituksellista kiilan lyömistä Suomen eri yhteiskuntaluokkien välille.


title: Nikolai Bobrikov

text: Suomessa venäläisiin kulkukauppiaisiin suhtauduttiin useimmiten melko kielteisesti (vrt. nimitys ”laukkuryssä”), paitsi mahdollisesti maaseutuväestön taholta. Bobrikov laati 2.7.1900 määräyksen kulkukauppiaiden laillistamisesta vastoin Suomen omaa lakia.


title: Nikolai Bobrikov

text: Ruotsalainen lehtimies Valfrid Spångberg kävi 1.3.1899 Bobrikovin luona, esittämässä muutamia kysymyksiä Helmikuun manifestin johdosta.


title: Nikolai Bobrikov

text: Spångberg: "”Minkälaisiksi on Teidän ylhäisyytenne havainnut suomalaiset ja Suomen olot, paremmiksi vai huonommiksi kuin olitte odottaneet ?”"


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikov: "”En kumpaisiksikaan. Se käsitys, jonka olin tässä suhteessa ennen muodostanut, on yleensä vahvistunut. Sisällinen järjestys täällä Suomessa on kyllä monin kohdin erinomainen, ja suomalaiset itse ovat lainkuuliaista ja isänmaallista kansaa, jota minä korkeasti kunnioitan, samoin kun pidän suuressa arvossa sen senaattia ja säätyjä. Mutta heidän käsityksensä ja se jota minä edustan, ovat monessa suhteessa erilaiset. Niin pian kuin he ovat tulleet käsittämään, että Venäjän hallituksen toimet tarkoittavat heidän omaa parastansa, olen vakuutettu, että me sovimme täydellisesti yhteen.”"


title: Nikolai Bobrikov

text: Spångberg: "”Mitenkä Suomen sanomalehdistö hoitaa tehtävänsä?”"


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikov: "”Ei niin, että se minua täysin tyydyttäisi. Minä olen sanomalehdistön ystävä, mutta Suomen sanomalehdet ovat tottuneet käyttämään puhetapaa, jota en voi hyväksyä, ja esittävät ajatuksia, jotka varmistuneen vakaumukseni mukaan eivät muuta kuin synnyttävät levottomuutta ja tuottavat vahinkoa. Sanomalehdistön asia ei ole lausua moitteita korkeimman vallan toimista.”"


title: Nikolai Bobrikov

text: Diktaattorin valtuuksien myöntämisestä Bobrikoville oli käyty keskustelua salaisessa venäläisessä konferenssissa helmikuussa 1902, jolloin todettiin, että hänen on tultava toimeen vastustuksen kukistamisessa väliaikaisin toimin ja asetuksin.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikoville annettiin hänen omasta pyynnöstään diktaattorin valtuudet 29. maaliskuuta 1903 annetulla asetuksella Suomen rauhoittamiseksi. Diktaattorin valtuuksilla hän pystyi karkottamaan ja pidättämään kenet tahtoi ja sai myös laillisen oikeuden puuttua useimpiin maan asioihin.


title: Nikolai Bobrikov

text: Vähitellen Bobrikovin politiikan tuloksia alettiin arvostella myös Pietarissa, ja sisäministeri von Plehwe oli jo periaatteessa päättänyt panna Bobrikovin eläkkeelle, kun 65-vuotias kenraalikuvernööri murhattiin.


title: Nikolai Bobrikov

text: Senaatin virkamies Eugen Schauman (1875–1904) ampui Bobrikovia senaatin toisen kerroksen portaikossa 16. kesäkuuta 1904 vastalauseeksi venäläistämispolitiikalle. Bobrikov haavoittui laukauksista, ja Schauman teki välittömästi kenraalikuvernöörin ampumisen jälkeen aseellaan itsemurhan. Bobrikov aiottiin viedä ensiapua varten lähellä olevaan sotilassairaalaan Unioninkatu 38:aan. Bobrikov kuitenkin vaati että hänet viedään Kirurgiseen sairaalaan.


title: Nikolai Bobrikov

text: Kirurgisessa sairaalassa suoritettiin leikkaus dosentti Richard Faltinin johdolla, mutta Bobrikov menehtyi seuraavana yönä ampumavammoihinsa. Eugen Schaumanin ruumis siirrettiin senaatin talosta Hietaniemen hautausmaan kupeessa sijainneelle Leppäsuon ruumishuoneelle ja viranomaiset huolehtivat sen hautaamisesta joukkohautaan. Vasta vuosia myöhemmin Schaumanin omaiset saivat siirtää hänen ruumiinsa sukuhautaan Porvooseen.


title: Nikolai Bobrikov

text: Suuri yleisö otti tiedon Bobrikovin murhasta vastaan lähinnä hämmentynein tuntein, eikä ainakaan suoraa iloa uskallettu ilmaista aivan heti. Aktivisti Adolf Törngrenin mukaan tunnelma Esplanadin Kappelissa attentaattipäivän iltana oli iloinen ja ravintolan jokainen pöytä täynnä. Ilmassa oli kuitenkin monia kysymyksiä, joista suurin oli luonnollisesti Venäjän reaktio, mutta myös kotimaan eri ryhmittymien käsitykset askarruttivat mieliä. Sensuurin vuoksi sanomalehdet eivät voineet ainakaan ilmaista iloaan tapahtuneesta. Ainoa pääkaupungin lehti, joka puuttui seuraavana päivänä asiaan, oli Uusi Suometar, joka varusti uutisensa otsikolla "Rikos". Lehti tuomitsi teon jyrkin sanoin, mihin vaikutti se, että kyseessä oli hallituspuolueen lehti. Uuden Suomettaren toimituksen kokouksessa mukana ollut valtiokonttorin pääjohtaja J. K. Paasikivi kirjoitti, että Bobrikovin murha "ei ole hyväksyttävä, ei poliittisista syistäkään" ja että se "voi tuottaa maalle raskaita seurauksia".


title: Nikolai Bobrikov

text: Venäjän kiihkokansalliset piirit vaativat Bobrikovin murhan johdosta erittäin ankaria rankaisutoimia suomalaisia kohtaan. Toisaalta mitään salaliittoa Bobrikovia vastaan ei saatu paljastetuksi, vaan Eugen Schaumanin todettiin toimineen täysin yksin, minkä hän itsekin vakuutti keisari Nikolai II:lle osoittamassaan, hänen taskustaan attentaatin jälkeen löydetyssä kirjeessä. Venäjän yleinen mielipide vaati joka tapauksessa hyvitystä tapahtuneesta. Pietarissa oli Bobrikovin murhan aikoihin tapahtumassa kuitenkin muutakin. Bobrikoviin ei Pietarissakaan oltu täysin tyytyväisiä, ja hänet oli senaattori Michael Leonard von Blomin välittämien tietojen mukaan ollut tarkoitus kutsua pois Helsingistä aivan lähiaikoina ja siirtää kenraalikuvernööriksi Varsovaan.


title: Nikolai Bobrikov

text: Bobrikovin murha oli ensimmäisen sortokauden vastarinnan huipentuma. Myöhempinä tapahtumina voitaneen mainita ainakin prokuraattori Soisalon-Soinisen murha 6. helmikuuta 1905. Soisalon-Soinisen murhaaja oli Eugen Schaumanin aatetoveri Lennart Hohenthal. Ensimmäinen sortokausi päättyi varsinaisesti vasta vuoden 1905 Venäjän vallankumoukseen ja Suomen suurlakkoon.


title: Nikolai Bobrikov

text: Venäläiset viranomaiset lakkauttivat Päivälehden kesäkuussa 1904 sen viitattua epäsuorasti, mutta hyväksyvästi kenraalikuvernööri Bobrikovin murhaan. Lehteä kuitenkin alettiin pian julkaista nimellä Helsingin Sanomat.


title: Pelé

text: Edison (Edson) Arantes do Nascimento eli Pelé, KBE (s. 23. lokakuuta 1940 Três Corações, Minas Geraisin osavaltio, Brasilia) on entinen brasilialainen jalkapalloilija, jota usein pidetään kaikkien aikojen parhaana pelaajana. Hän on lajin ainoa kolminkertainen maailmanmestari. Pelé teki 22-vuotisen uransa aikana ennätykselliset 1 283 maalia 1 363 ottelussa, joista Brasilian maajoukkueessa 92 ottelua ja 77 maalia. Hän voitti pelaamissaan sarjoissa maalikuninkuuden yhteensä 11 kertaa.


title: Pelé

text: Peléllä on 32 joukkuemestaruutta, ja hän on jalkapallossa voittojen ykkössijalla yhdessä Portugalin Vítor Baían kanssa.


title: Pelé

text: Kaikkiaan Pelé voitti kolme maailmanmestaruutta Brasilian maajoukkueessa 1958, 1962 (loukkaantui turnauksen alussa) ja 1970. Hän on yksi neljästä pelaajasta, joka on tehnyt maalin useammassa kuin yhdessä MM-finaalissa.


title: Pelé

text: Peléstä on julkaistu useita kirjoja, ensimmäiset kaksi vuonna 1961. Ensimmäinen Pelé-elokuva "O Rei Pelé" julkaistiin 1962.


title: Pelé

text: Pelén oikea nimi on Edison Arantes do Nascimento, mutta oikeasti etunimen pitäisi olla ilman i:tä, Edson, sillä syntymätodistukseen sattui virhe. Etunimi Edison on annettu keksijä Thomas Edisonin mukaan. Peléllä on useita lempinimiä. Perheen kesken hänet tunnetaan "Dicona". Häntä on myös kutsuttu "Gasolinaksi" samannimisen brasilialaisen laulajan mukaan. Kuuluisin lempinimi on tietenkin Pelé, jonka alkuperä on jalkapalloseura Vasco de São Lourençon maalivahti Biléssä. Pieni Edson ei osannut sanoa tätä kunnolla, ja kotiseudulla Baurussa eräs poika alkoi kiusata häntä kutsumalla Peléksi (sanasta Pilé), joka ei tarkoita mitään. Hänestä on käytetty myös nimitystä "Kuningas" (), "Musta helmi" () ja "Kreoli" ().


title: Pelé

text: Pelén sukujuurista on kaksi teoriaa: ne juontavat joko Angolaan tai Nigeriaan. Pelé syntyi köyhään perheeseen Três Coraçõesin kaupunkiin, Rio de Janeiron pohjoispuolelle. Pelén isä, João Ramos do Nascimento (tunnetaan lempinimellään Dondinho) oli paikallisen jalkapallojoukkueen Atlético Três Coraçõesin pelaaja. Dona Celeste, Pelén äiti, oli paikallisen hevoskuskin tytär. Peléllä on veli Jair (tunnetaan nimillä "Zico" ja "Zoca"), joka pelasi myös jalkapalloa, mutta jäi veljensä varjoon Santoksessa, lopetti jalkapallouransa ja opiskeli juristiksi. Peléllä on myös sisar Maria Lúcia.


title: Pelé

text: Vuonna 1944 Dondinho sai mahdollisuuden pelata jalkapalloa Baurussa, jonne koko perhe muutti mukanaan Pelén eno Jorge sekä isänäiti Dona Ambrosina. Seitsemän vanhana Pelé alkoi kiillottaa kenkiä ja siirtyi myöhemmin työskentelemään kenkätehtaaseen. Nuorena poikana Pelé itse tahtoi, että hänestä olisi tullut lentäjä, mutta jalkapallo oli pienelle pojalle todella rakas harrastus.


title: Pelé

text: Isän jalkapallo-ammatti takasi sen, että jalkapallo oli osa Pelén elämää. Pelé perusti naapurin lapsien kanssa ensimmäisen jalkapallojoukkueensa "Sete de Setembro". 1950-luvulla Pelé pelasi myös muissa pienissä seuroissa, mutta "Kengättömät" oli Pelén ensimmäinen seura. Kun paikallinen kauppias lahjoitti joukkueen pelaajille kengät, he joutuivat vaihtamaan joukkueen nimeksi "Amériquinha". Joukkue pärjäsi hyvin kaupungin järjestämässä turnauksessa ja Pelé oli turnauksen paras maalintekijä. Tämän jälkeen Pelé teki uransa ensimmäisen sopimuksen liittyessään "Baquinhon" joukkueeseen, joka oli Bauru Atlético Cluben poikien joukkue. Pelé menestyi Baquinhossa ja teki suuren vaikutuksen jalkapallopäättäjiin, erityisesti Waldemar de Britoon, joka oli saanut Pelén liittymään BAC:iin. Hän järjesti nuorelle lupaukselle mahdollisuuden pelata Santoksessa, ja Pelé pelasikin ensimmäisen ottelunsa 7. syyskuuta 1956 Santoksen paidassa.


title: Pelé

text: Vasta 15-vuotias Pelé sai mahdollisuuden pelata yhdessä Brasilian tasokkaimmassa jalkapallojoukkueessa Santoksessa, jossa pelasi useita maajoukkueessakin pelaavia pelaajia, kuten Pepe. Santoksessa Pelé aloitti pelaamalla alle 20-vuotiaiden sarjassa, vaikka hän 15-vuotiaana olisi pystynyt pelaamaan alle 16-vuotiaiden joukkueessa. Lopulta hän pääsi myös viralliseen joukkueeseen ja teki ensimmäisessä ottelussaan, joka oli kuitenkin ystävyysottelu, maalin. Maalin päästänyt maalivahti Zaluar teetti myöhemmin käyntikortin, jonka mukaan hän oli "maalivahti, joka päästi sisään Pelén ensimmäisen maalin". Debyyttinsä ottelussa, joka ei ollut ystävyysottelu, Pelé teki 12. tammikuuta 1957 ruotsalaista AIK:ta vastaan.


title: Pelé

text: Pelén ensimmäinen Campeonato Paulistan voitto tuli jo vuonna 1956, mutta tuolloin hän ei pelannut virallisessa joukkueessa. Ensimmäisen varsinaisen mestaruutensa kansallisella tasolla Pelé saavutti 1958 tehden liigassa 58 maalia 38 ottelussa. 1959 Pelé suoritti asepalveluksen ja pelasi myös Brasilian armeijan joukkueessa.


title: Pelé

text: Vuonna 1961 Pelé loukkaantui vakavasti ottelussa Necaxaa vastaan. Hän sai vakavan osuman puolustajan kädestä kasvoihin ja olkapäähän. Loukkaantuminen johti kolmen viikon taukoon. 1962 Pelé kärsi nivusvammasta, joka johtui liian suuresta pelimäärästä.


title: Pelé

text: Pelén edustama Santos pelasi useasti ulkomailla, kuten Euroopassa ja Afrikassa. Monet varakkaat eurooppalaiset seurat (Real Madrid, Juventus FC ja Manchester United) yrittivät saada Pelén siirtymään Eurooppaan, mutta Brasilian hallitus oli nimennyt Pelén "kansallisarteeksi", eikä päästänyt häntä lähtemään pois Brasiliasta.


title: Pelé

text: Loukkaantumisten jälkeen Pelé auttoi joukkueensa Copa Libertadoresin voittoon uruguaylaista Peñarolia vastaan 1962. Voitto cupista avasi tien Intercontinental Cupiin, jonka loppuottelussa Santos voitti portugalilaisen Benfican. Seuraavana vuonna Brasilia pystyi uusimaan kummatkin mestaruutensa: ensin Copa Libertadoresissa voitto argentiinalaisesta Boca Juniorsista sekä Intercontinental Cupissa voitto italialaisesta AC Milanista. Pelén edustama Santos ei näiden mestaruuksien jälkeen saavuttanut menestystä kansainvälisillä kentillä, mutta São Paolon mestaruussarjan voittoja Santos saavutti vielä kuudesti (1964, 1965, 1967, 1968, 1969, 1973). Yhteensä Pelé saavutti 10 Campeonato Paulistan mestaruutta Santoksessa ja oli 11 kertaa turnauksen paras maalintekijä.


title: Pelé

text: Pelé alkoi kyllästyä jatkuvaan matkustamiseen ja harkitsi seurajoukkueuransa lopettamista. 1972 rahavaikeuksissa oleva Pelé kuitenkin teki vielä kahden vuoden sopimuksen seuran kanssa. Toisena sopimusvuonna kaikki palkkiot ja palkintorahat menisivät hyväntekeväisyyteen. Seurajoukkuejäähyväiset olivat edessä 1. lokakuuta 1974 Maracanãn stadionilla, kun Santos pelasi Ponte Pretaa vastaan. Ottelussa Pelé otti pallon käsiinsä, vei sen keskiympyrään ja kävi kiittämässä jokaisessa kulmassa katsojia.


title: Pelé

text: Santoksessa Pelé pelasi 1265 peliä viimeistellen niissä 1124 maalia.


title: Pelé

text: Pelén omistama liikeyritys joutui vaikeuksiin, ja Pelén oli tehtävä yhdeksän miljoonan sopimus yhdysvaltalaisen New York Cosmosin kanssa. Yhdysvaltoihin oli hankittu myös monia muita huippujalkapalloilijoita, joiden ura alkoi olla loppupuolella, esimerkkinä Franz Beckenbauer, joka oli Pelén joukkuetoverina Cosmoksessa. Pelé muutti perheineen New Yorkiin 1975. Ensimmäisen pelinsä Cosmoksessa Pelé pelasi kesäkuussa. Vuonna 1976 Cosmos sijoittui toiseksi NASL:n pohjoisessa lohkossa ja vuonna 1977 Cosmos voitti mestaruuden. Pelé jätti lopulliset jäähyväisensä Giants Stadiumilla 75 000 katsojan läsnä ollessa 1. lokakuuta 1977. Pele teki ottelussa uransa viimeisen maalin.


title: Pelé

text: Pelé pelasi ensimmäisen maaottelunsa Argentiinaa vastaan 7. heinäkuuta 1957. Hän päätti maajoukkueuransa 18. heinäkuuta 1971 ystävyysottelussa Jugoslaviaa vastaan Maracanãlla, jonne oli saapunut 180 000 katsojaa. Ottelu päättyi 2–2. Pelé pelasi Brasilian maajoukkueessa 92 ottelua tehden niissä 77 maalia.


title: Pelé

text: Pelén valinta maajoukkueeseen Ruotsin MM-kisoihin herätti hämmästystä, sillä hänet oli valittu Corinthiansin tähtipelaajan Luisinhon tilalle MM-joukkueeseen. Pelé loukkasi ennen kisoja polvensa ottelussa Corinthiansia vastaan. Pelé pelasi lopulta alkusarjassa vain ottelussa Neuvostoliittoa vastaan.


title: Pelé

text: MM-kisoissa hän nousi urheilevan maailman tietoisuuteen tehtyään välierissä Ranskaa vastaan hattutempun. Loppuottelussa Ruotsia vastaan Pelé kuoletti keskityspallon reidellä, vippasi sen yli vastustajan puolustajan ja potkaisi pallon suoraan ilmasta Ruotsin verkkoon siirtäen Brasilian 3–1 -johtoon. Hän viimeisteli vielä loppunumerot 5–2 puskemalla. Näin hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin maailmanmestaruuden voittanut pelaaja.


title: Pelé

text: Brasilian maajoukkueella oli ennakkosuosikin paineet ennen Chilen MM-kisoja. Suurin osa joukkueesta oli sama kuin vuoden 1958 MM-kisoissa, mutta valmentaja oli vaihtunut. Brasilia joutui C-lohkoon yhdessä Meksikon, Tšekkoslovakian ja Espanjan kanssa. Brasilia voitti Meksikon ja Pelé teki ottelussa syötti Brasilian ensimmäisen maalin ja teki toisen. Pelé oli kuitenkin ottelun jälkeen epätavallisen väsynyt. Pelé loukkaantui ottelussa Tšekkoslovakiaa vastaan, ja ottelu päättyi 0–0. Pelé ei pelannut alkusarjan päättävässä pelissä Espanjaa vastaan, eikä myöskään myöhemmissä otteluissa Englantia, Chileä ja Tšekkoslovakiaa vastaan.


title: Pelé

text: Brasilia oli kaksien edellisten MM-kisojen mestari, minkä vuoksi heihin kohdistettiin suuret odotukset, että he voittaisivat kolmannen kerran Jules Rimet-palkinnon ja saisivat sen omakseen. Joukkueen valmistautuminen ei kuitenkaan ollut optimaalista ja pelaajavalinnoissa oli huomattavia epäselvyyksiä. Lopulta Englannin MM-kisoista muodostui Pelén synkin MM-muisto, sillä Brasilia jäi alkulohkoon.


title: Pelé

text: Brasilia voitti turnauksen avausottelun Bulgariaa vastaan 2–0 Pelén onnistuessa maalinteossa kertaalleen. Seuraavassa ottelussa Unkaria vastaan Pelé oli vaihtopenkillä, kun Brasilia kärsi 3–1 -tappion. Alkulohkon viimeisessä ottelussa Portugalia vastaan Brasilia kärsi myös 3–1 -tappion Pelén pelatessa. Turnauksen jälkeen Pelé sanoi lopettavansa maajoukkueuransa. Brasilian kannattajien onneksi hän pyörsi päätöksensä.


title: Pelé

text: Omien sanojensa mukaan Pelé ei halunnut lopettaa maajoukkueuraansa tappioon, ja hän päätti osallistua Meksikon MM-kisoihin 1970. Brasilian maajoukkue sai uuden valmentajan, Mario Zagallon ja Brasilia eteni karsinnoista suoraan kuudella voitolla MM-kisoihin.


title: Pelé

text: Brasilian avausottelu oli 3. kesäkuuta Tšekkoslovakiaa vastaan. Pelé teki ottelussa maalin ja Brasilia voitti 4–1. Alkulohkon toisessa ottelussa vastaan asettui Englanti, jonka Brasilia voitti 1–0. Alkulohkon viimeisessä ottelussa Romaniaa vastaan Pelé teki kaksi maalia, joiden ansiosta Brasilia voitti 3–2. Puolivälierissä Brasilia voitti Perun 4–1. Välierissä vastaan asettui Uruguay, joka oli voittanut isäntämaa Brasilian vuoden 1950 maailmanmestaruuden ratkaisseessa ottelussa. Brasilia voitti ottelun 3–1. Loppuottelussa Brasilia kohtasi Italian: ottelu päättyi 4–1 Brasilian eduksi. Meksikon MM-kisat olivat Pelén ensimmäiset MM-kisat, joissa hän pystyi pelaamaan turnauksen jokaisen ottelun.


title: Pelé

text: Pelé teki 822 virallisessa ottelussa 760 maalia. Näistä 541 oli pääsarjamaaleja 560 ottelussa. Kun lasketaan mukaan ystävyys- ja näytösottelut, on lukema 1282 maalia 1366 ottelussa.


title: Pelé

text: Pelén päätä on kuvailtu tietokoneeksi, joka antoi jatkuvasti uusia ohjeita pallon ja muiden pelaajien sijainnin muuttuessa. Tämän ansiosta hän saattoi olla oikeassa paikassa oikeaan aikaan tekemässä tehokkaimman siirron. Pelé hallitsi palloa eri ruumiinosillaan ja yhdisti tämän erinomaiseen koordinaatiokykyyn sekä tasapainon hallintaan. Hänellä oli myös tarkka ja voimakas laukaus kummallakin jalalla. Kaiken täydensi ylivertainen peliäly.


title: Pelé

text: Pelé pelasi oppaiden vastaisesti murtautumalla puolustussumppujen läpi rangaistusalueen keskeltä. Hänen pelityyliään tutkineet ovat nimenneet brasilialaistähden vahvuudeksi käsivarsien ja kyynärpäiden käytön. Tämä kykeni "kauhomaan" vastustajien muodostaman miesmeren keskellä niin, että sallittu olkapäätaklaus kävi miltei mahdottomaksi. Jalkatekniikallaan Pelé puolestaan pystyi välttämään pallonriistoyritykset. Pelén pelitapa oli osin olosuhteiden sanelema, sillä hänen huippuaikanaan 1960-luvun alussa lajin puolustustaktiikka kukoisti, ja elettiin myös jalkapalloväkivallan kukkeinta aikaa ennen kuin FIFA alkoi tiukentaa varoituskäytäntöä ja kentältäpoistokäytäntöä.


title: Pelé

text: Maaliskuussa 1961 ottelussa Fluminesea vastaan Pelé teki maalin, jossa hän harhauttaa kuusi pelaajaa sekä maalivahdin. "O-Esporte"-lehti nimesi sen "kauneimmaksi Maracanãlla tehdyksi maaliksi". Maalin kunniaksi on muistolaatta stadionin sisäänkäynnin päällä.


title: Pelé

text: Pelén uran yksi suurimmista saavutuksia tapahtui vuonna 1969. Pelén uran tuhannes maali lähestyi ja jokaisessa pelissä ennen tuota maalia oli satoja toimittajia. Pelé teki uransa 999. maalin rangaistuspotkusta ottelussa João Pessoassa Botafogoa vastaan, mutta samassa ottelussa Pelé joutui maalivahdiksi. Ottelussa Vasco da Gamaa vastaan vastustajan puolustaja teki oman maalin, ettei Pelé olisi saanut tehtyä 1000. maaliaan. Samassa ottelussa Pelé kuitenkin teki rangaistuspotkusta maalin.


title: Pelé

text: Fernando Henrique Cardoson noustua valtaan, Pelé ryhtyi Brasilian urheiluministeriksi vuonna 1995. Hän toimi ministerinä 3 vuotta. Hän on näytellyt useissa elokuvissa, muun muassa Pako voittoon -elokuvassa yhdessä Sylvester Stallonen kanssa. Pelé on toiminut englantilaisen Fulhamin kykyjenetsijänä.


title: Pelé

text: Pelé aloitti toimintansa Unescon hyvän tahdon lähettiläänä 19. huhtikuuta 1994. Pelén teemana on urheilu huumeidenkäytön ja köyhyyden vastaisena toimintana.Pelé meni naimisiin vuonna 1966 Rosemerin kanssa Pelén vanhempien talossa Santosissa. Pelélle syntyi ensimmäinen lapsi, Kelly Cristina vuonna 1967 ja toinen, Edson Cholbi do Nascimento eli "Edinho" 27. elokuuta 1970. Kolmas lapsi Rosemerin Jennifer syntyi 1978, mutta samana vuonna Pelé ja Rose erosivat. Peléllä on kaksi aviotonta lasta, Flávia Christina Kurtz, toimittaja Lenita Kurtzin kanssa vuodelta 1968 sekä Sandra Regina Machado sisäkkö Anísia Machadon kanssa. Sandra on kirjoittanut kirjan "Tytär, jota Kuningas ei halunnut" ().


title: Pelé

text: Huhtikuussa 1994 Pelé meni naimisiin recifeläisen gospelmuusikko Assíria Seixas Lemosin kanssa. Hän sai Assírian kanssa kaksoset, Joshuan ja Celesten 26. syyskuuta 1996.Pelén merkitys tunnustettiin jo hänen aktiivivuosinaan. Hänet valittiin vuonna 1973 Etelä-Amerikan parhaaksi jalkapalloilijaksi.


title: Pelé

text: Peléä on kunnioitettu myös urheilu-uransa jälkeen useilla huomionosoituksilla. Hänet valittiin "National Soccer Hall of Fameen" vuonna 1993. Vuonna 1999 Pelé nimettiin vuosisadan parhaaksi urheilijaksi sekä Helsingin Sanomien, Dagens Nyheterin, L'Équipen, että Reutersin julkaisemilla listoilla. Kansainvälinen olympiakomitea on nimennyt hänet 1900-luvun urheilijaksi. ja Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA "Vuosisadan pelaajaksi".


title: Pelé

text: Pelé pitää hallussaan myös kahta merkittävää maailmanennätystä. Hän on tehnyt eniten pääsarjamaaleja (541) ja eniten maaleja yhdessä seurassa (643 maalia Santosille).


title: Afroaasialaiset kielet

text: Afroaasialaiset kielet on kielikunta, johon kuuluu noin 240 kieltä. Niitä puhuu yli 350 miljoonaa ihmistä muun muassa Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. Kielikuntaa on aiemmin kutsuttu myös "seemiläis-haamilaisiksi kieliksi", mutta nimityksestä on nykyisin luovuttu, koska kielten jaolla "seemiläisiin" ja "haamilaisiin" kieliin ei ole kielitieteellistä perustetta. Haamilaisilla kielillä tarkoitettiin tämän kielikunnan muihin haaroihin kuin seemiläisiin kuuluvia, Pohjois- ja Itä-Afrikassa puhuttavia kieliä.


title: Afroaasialaiset kielet

text: Afroaasialaiset kielet jaetaan kuuteen kieliryhmään, joilla kullakin on alaryhmiä. Seuraavassa esimerkkejä kielistä.


title: Afroaasialaiset kielet

text: Berberikielet


title: Afroaasialaiset kielet

text: Tšadilaiset kielet


title: Afroaasialaiset kielet

text:
Egyptiläiset kielet
Seemiläiset kielet


title: Afroaasialaiset kielet

text: Kuušilaiset kielet


title: Afroaasialaiset kielet

text: Omoottiset kielet


title: Nigeriläis-kongolaiset kielet

text: Nigeriläis-kongolaiset kielet muodostavat Afrikan suurimman kielikunnan, johon kuuluu yli 1 000 kieltä. Siihen kuuluvat useimmat afrikkalaiset kielet, afroaasialaisia eli seemiläis-haamilaisia, niililäis-saharalaisia ja khoisan-kieliä sekä muutamia isolaattikieliä lukuun ottamatta.


title: Nigeriläis-kongolaiset kielet

text: Kielikunta jakautuu seuraaviin alaryhmiin:


title: Turbo Pascal

text: Turbo Pascal oli 1980- ja 1990-luvuilla käytetty ohjelmankehitysympäristö. Se saavutti standardiaseman Pascal-kehityksessä PC-ympäristössä. Samaan pakettiin integroitu ohjelmointiympäristö (IDE) tuli ensimmäisenä Turbo Pascaliin.


title: Turbo Pascal

text: Ohjelman kehittämisestä vastasi yhdysvaltainen ohjelmistoyritys Borland.


title: Turbo Pascal

text: Borland jatkoi Turbo Pascalin kehittämistä ja lisäsi siihen myös olio-orientoituneen ohjelmoinnin piirteitä versiossa Turbo Pascal 5.0. Windows-käyttöjärjestelmän yleistyttyä Borland toi markkinoille windows-version "Turbo Pascal for Windows". Kehityksen lopputuloksena syntyivät Borlandin Object Pascal -kieli ja täysin integroitu graafinen ohjelmankehitysympäristö Delphi.


title: Borland

text: Borland Software Corporation on vuonna 1983 perustettu yhdysvaltalainen ohjelmistoyritys, joka tarjoaa työvälineitä ohjelmistojen kehitykseen ja kehityksen tueksi. Sen liikevaihto on noin 300 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (2005).


title: Borland

text: Yrityksen ensimmäinen tuote oli suuren suosion saavuttanut Turbo Pascal -ohjelmointiympäristö.


title: Borland

text: Borlandin tuotteita ovat olleet muun muassa:


title: Borland

text: Vuosina 1998-2001 yrityksen nimenä oli Inprise.


title: Borland

text: Vuonna 2009 Micro Focus International osti Borlandin.


title: Delphi

text: Delphi on Borlandin tekemä Object Pascal -kieleen perustuva graafinen ohjelmankehitysympäristö ja ohjelmointikieli. Delphi mahdollisti julkaisuvuonnaan 1995 ensimmäisenä visuaalisen Windows-lomakkeiden editoinnin yhdistettynä olio-ohjelmointiin.


title: Delphi

text: Linux-ympäristöön Delphistä on tehty oma versionsa, joka tunnetaan nimellä Kylix. Kylixin mukana tulee myös C++-kääntäjä Delphi-kääntäjän lisäksi.


title: Delphi

text: Delphiä vastaava C++-kielinen graafinen ohjelmointiympäristö on C++ Builder.


title: Delphi

text: Delphi 2006:ssa on samaan pakettiin yhdistetty Delphi, C# Builder sekä C++ Builder.


title: Delphi

text: Delphi on Embarcaderon omistuksessa ja edennyt versioon XE8 asti. Delphillä pystyy tuottamaan samalla lähdekoodipohjalla sovelluksia Windows-, Mac- OS X-, IOS ja Android-alustoille.


title: Free Pascal

text: Free Pascal on avoimeen lähdekoodiin perustuva Pascal-ohjelmointikielen kääntäjä. Free Pascal toimii useissa eri käyttöjärjestelmissä ja eri suorittimilla.


title: Free Pascal

text:
Stabiili versio 2.0 julkaistiin 15. toukokuuta 2005.
Se tukee mm. seuraavia käyttöjärjestelmiä:


title: Free Pascal

text: ja suorittimia, kuten


title: Free Pascal

text: Stabiili "1.0.x"-sarja tukee seuraavia suorittimia:


title: Free Pascal

text: sekä seuraavia käyttöjärjestelmiä:


title: Free Pascal

text: FreePascalia hyödyntävä graafinen kehitysympäristö on Lazarus.


title: Monoteismi

text: Monoteismi eli yksijumalisuus on käsitys, jonka mukaan on olemassa yksi jumala. Monoteismi esiintyy useissa muodoissa, esimerkiksi:Monoteismi on vastakkainen ilmaisu polyteismille, jonka perusta on käsitys monista jumalista. Dualismi tarkoittaa teismin yhteydessä käsitystä, että on kaksi itsenäistä jumalista olentoa tai ikuista periaatetta, joista toinen on hyvä ja toinen paha. Dualismia edustavat esimerkiksi zarathustralaisuus ja manikealaisuus.


title: Monoteismi

text: Egyptologi Jan Assmannin mukaan siirtyminen polyteismistä monoteismiin on yksi ihmiskunnan historian suurimmista vallankumouksista, ja se muotoutui Jahvea palvonneiden juutalaisten parissa, vaikka sitä olikin esiintynyt jo Akhenatenin Egyptissä.


title: Monoteismi

text: Vanhan testamentin mukaan juutalaisuus on kuitenkin ennemmin monolatrinen kuin monoteistinen uskonto; samoin Akhenatenin uskontouudistus, joka ei kieltänyt muiden jumalien olemassaoloa vaan niiden palvonnan. Raamatun teksteihin ja muihin lähteisiin nojaava yleinen näkemys on, että varhainen juutalaisuus näki Jahven yhtenä heimojumalana muiden joukossa. Jahve oli Abrahamin jälkeläisten suojelija ja herra. Eri heimoilla oli omat jumalansa ja heimosodissa nämä jumalat ikään kuin ottivat mittaa toisistaan. Myöhemmissä vanhan testamentin kirjoituksissa on jo siirretty näkemyksiin, että muiden uskontojen jumalat ovat vain kuvia tai patsaita. Professori Simo Parpolan mukaan ”juutalaisten väite, että heidän uskontonsa olisi ollut itsenäisesti syntynyt ja maailmassa ensimmäinen monoteistinen eli yksijumalainen uskonto, ei kestä tieteellistä tarkastelua”.


title: Monoteismi

text: Suurin osa monoteisteista on sitä mieltä, että jo määritelmältään monoteismi on yhteensopimaton polyteismin kanssa. Siitä huolimatta monet polyteististen uskontojen seuraajat usein käyttäytyvät monoteistien tapaan. Polyteistisissä järjestelmissä ihmiset usein uskovat useampien jumalien olemassaoloon, mutta palvovat vain yhtä heistä, jota he pitävät mahdollisena ylimpänä jumalana. Käytäntöä kutsutaan henoteismiksi. Myös polyteististen uskontojen sisällä on monoteistisiä dogmaattisia jumaluusoppeja, kuten esimerkiksi jotkut hinduismin koulukunnat, jotka katsovat monien jumalien edustavan todellisuudessa yhtä jumalista voimaa.


title: Monoteismi

text: Kristillinen usko kolminaisuuteen on monoteismia sikäli, että kyseessä on kristillisen opin mukaan ainoastaan yhden jumalan monet kasvot. Monet juutalaiset, muslimit ja tietyt kristillisperäiset liikkeet arvostelevat kristinuskoa väittäen sen edustavan triteismiä eli kolmijumalaisuutta.


title: Monoteismi

text: Muun muassa seuraavia uskontoja on pidetty yksijumalisina:


title: Suomen kenraalikuvernööri

text: Suomen kenraalikuvernööri oli Ruotsin ja Venäjän vallan aikana Suomen korkein siviili- ja sotilasviranomainen. Ruotsin vallan ajan kenraalikuvernööri oli oikeastaan ylimaaherra, joka lisäksi oli vastuussa sotilashallinnosta. Suomen suuriruhtinaskunnassa kenraalikuvernööri oli keisaria edustava virkamies, senaatin puheenjohtaja ja lisäksi siviilihallinnon ja armeijan päällikkö. Näissä tehtävissä auttoi kenraalikuvernöörinkanslia.


title: Suomen kenraalikuvernööri

text:
Niin sanotun "Ruotsi-Suomen ajan" kenraalikuvernöörit.
Suomen suuriruhtinaskunnan ajan kenraalikuveröörit.Tietoa kenraalikuvernöörin asiakirjojen tutkimisesta (Arkistolaitos)


title: Suomen senaatti

text: Keisarillinen Suomen senaatti oli vuosina 1809–1918 toiminut Suomen suuriruhtinaskunnan korkein siviilihallintoelin ja tuomioistuin. Se jakautui kahteen erilliseen osastoon, talousosastoon ja oikeusosastoon, jotka vastasivat nykyisiä valtioneuvostoa ja korkeinta hallinto-oikeutta (talousosasto) ja korkeinta oikeutta (oikeusosasto). Talousosasto oli edelleen jaettu toimituskuntiin, jotka vastasivat nykyisiä ministeriöitä. Senaatin jäseniä kutsuttiin senaattoreiksi vuodesta 1858 alkaen. Senaattorin tehtävä oli luottamustoimi, ei virka.


title: Suomen senaatti

text: Senaatti perustettiin vuonna 1809 nimellä keisarillinen hallituskonselji. Nimi muuttui 1816 Keisarilliseksi senaatiksi. Sen virallisena puheenjohtajana toimi Suomen kenraalikuvernööri, mutta hän ei yleensä käytännössä osallistunut sen työskentelyyn. Vuodesta 1822 kummassakin osastossa toimi erityinen varapuheenjohtaja, joka tosiasiallisesti johti käytännön toimintaa. Sitä ennen osastoja oli johtanut niiden vanhin jäsen. Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja vastasi periaatteessa nykyistä Suomen pääministeriä ja korkeimman hallinto-oikeuden presidenttiä. Senaatin oikeusosaston varapuheenjohtaja vastasi korkeimman oikeuden presidenttiä.


title: Suomen senaatti

text: Senaatti oli luonteeltaan keisarillinen hallintovirasto, jonka jäsenet olivat vastuunalaisia ainoastaan keisarille, eikä sillä ollut parlamentaarista vastuuta säätyvaltiopäiville tai eduskunnalle ennen keisarivallan kukistumista maaliskuussa 1917. Senaattorit nimitettiin keisarillisella valtaluvalla periaatteessa kolmeksi vuodeksi kerrallaan, joskin erityisesti autonomian ajan lopulla senaattia uusittiin tiheämminkin. Toisaalta samat henkilöt saattoivat jatkaa senaattoreina vuosikymmenten ajan luvan aina uusiutuessa. Senaatti jatkoi toimintaansa vielä jonkin aikaa Suomen itsenäistymisen jälkeen. Loppuvuodesta 1918 senaatin talousosasto nimettiin valtioneuvostoksi ja senaattorit ministereiksi. Oikeusosaston tilalle oli vähän aiemmin perustettu korkein oikeus. Talousosaston lainkäyttötehtävät siirtyivät samoin 1918 perustetulle korkeimmalle hallinto-oikeudelle.


title: Suomen senaatti

text: Kun Suomi liitettiin Venäjään 1809 ja autonominen Suomen suuriruhtinaskunta perustettiin, sille oli luotava oma keskushallinto. Ruotsin vallan aikana Suomeen oli luotu toimiva läänin- ja paikallishallinto, mutta valtakunnallinen keskushallinto oli sijainnut Tukholmassa. Suunnitelmia hallinnon järjestämiseksi tehtiin jo Suomen sodan (1808–1809) alussa, ja 1. joulukuuta 1808 perustettiin Suomen kenraalikuvernöörin virka. Myös oman hallituksen perustamisesta Suomeen päätettiin jo vuonna 1808, mutta koska voimassa pidetyn Ruotsin lain mukaan päätökselle oli saatava säätyjen suostumus, asia joutui odottamaan maaliskuussa 1809 avattuja Porvoon valtiopäiviä. Valtiopäivillä hallituskysymystä valmistelemaan asetettiin komitea, jonka puheenjohtajana toimi Turun piispa Jakob Tengström ja juridisena asiantuntijana Turun akatemian lainopin professori Matthias Calonius, ja joka teki säädyille ehdotuksen Suomen suuriruhtinaskunnan hallituskonseljin ohjesäännöksi.


title: Suomen senaatti

text: Kiperin kysymys, jota komitea joutui pohtimaan, koski tulevan hallituskonseljin ja kenraalikuvernöörin välistä suhdetta. Alkuperäisten, joulukuussa 1808 tehtyjen, suunnitelmien mukaan kenraalikuvernööristä oli tarkoitus tulla Suomen keskushallinnon kiistaton johtaja, joka olisi sekä toiminut hallituskonseljin puheenjohtajana että esitellyt Suomen asiat keisarille. Muun muassa ensimmäinen kenraalikuvernööri Göran Magnus Sprengtporten oli ajanut tätä mallia. Tengströmin komitea kuitenkin poisti kenraalikuvernööriltä esittelyoikeuden, sillä Suomen asioiden esittely oli jo ehditty antaa erilliselle ministerivaltiosihteerille. Komitean ohjesääntöehdotus sai valtiopäivillä hyvän vastaanoton, vaikka Sprengtportenin seuraaja, kenraalikuvernööri Michael Barclay de Tolly vastustikin koko hallituskonseljin perustamista ja katsoi kenraalikuvernöörin kanslian riittävän Suomen hallinnoimiseen. Säädyt hyväksyivät ehdotuksen pienin muutoksin, joista merkittävin oli se, että konseljin jäseniltä edellytettiin suomalaista syntyperää. Keisari vahvisti hallituskonseljin ohjesäännön 18. elokuuta 1809.


title: Suomen senaatti

text: Vuoden 1809 ohjesäännön mukaan hallituskonselji jakautui talousosastoon ja oikeusosastoon, joista edellinen toimi Suomen suuriruhtinaskunnan korkeimpana siviilihallintoelimenä ja jälkimmäinen sen korkeimpana tuomioistuimena. Talousosasto jakautui edelleen viiteen toimituskuntaan: yleisen järjestyksen toimituskunta eli kansliatoimituskunta, valtiovaraintoimituskunta, kamari- ja tilitoimituskunta, kirkollistoimituskunta, sekä toimituskunta ruotujakoarmeijaa varten, minkä nimeksi vakiintui sotilastoimituskunta. Molempien osastojen puheenjohtajana toimi kenraalikuvernööri. Käytännön toimintaa johtivat molempien osastojen varapuheenjohtajat. Kuhunkin toimituskuntaan kuului vain 2–4 virkamiestä.


title: Suomen senaatti

text: Hallituskonselji oli juridisesti Venäjän keisarin "sijaishallitus" Suomessa: keisari nimitti ja erotti konseljin jäsenet, ja konselji teki päätöksensä keisarin nimissä. Hallituskonseljin toiminnan laillisuutta valvomaan nimitettiin prokuraattori, joka oli kenraalikuvernöörin alainen virkamies.


title: Suomen senaatti

text: Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinto yhdisteli ruotsalaisia ja venäläisiä vaikutteita. Kaksiosaisen hallituskonseljin esikuvana toimi Ruotsin vanha valtaneuvosto, kun taas kenraalikuvernöörin ja prokuraattorin virat olivat peräisin venäläisestä hallintoperinteestä. Suuriruhtinaskunnan keskushallinnosta tuli tämän vuoksi kaksinapainen: toisaalla korkeinta hallinto- ja tuomiovaltaa käyttänyt hallituskonselji, toisaalla ylimpänä hallintovirkamiehenä toiminut kenraalikuvernööri. Tämä kaksijakoisuus säilyi Suomen hallinnossa koko Venäjän vallan ajan ja aiheutti ongelmia etenkin sortokausien aikana.


title: Suomen senaatti

text: Ensimmäisessä valtaluvassa määrätty talousosaston kokoonpano oli seuraava:Talousosaston jäsenistä vain Tulindberg ja Idman olivat aatelittomia. Useimmat olivat virkamiehiä tai sotilaita. Ruotsin keskushallinnosta kokemusta oli vain Rotkirchillä. Tulindberg oli ainoa, jolla oli akateeminen loppututkinto. Mannerheim, von Troil ja de Geer laskettiin Anjalan liiton kannattajiksi. Kansliatoimituskunnan apulaispäälliköksi nimetty liikemies Pehr Johan Bladh sai eron ennen kuin ehti aloittaa tehtävässään. De Geer oli tämän jälkeen vanhin jäsen.


title: Suomen senaatti

text: Suomen senaatin toimintaa ohjasi sille annettu ohjesääntö. Alkuperäisen hallituskonseljin ohjesääntö annettiin elokuussa 1809, ja se oli voimassa osittain muutettuna vuoteen 1892 saakka. Uusi senaatin ohjesääntö annettiin 13. syyskuuta 1892, jolla korvattiin aiempi ohjesääntö.


title: Suomen senaatti

text: Hallituskonseljin alkuperäisen ohjesäännön mukaan senaatin jäsenistä puolet tuli olla aatelisia ja puolet aatelittomia. Kuitenkin jo vuonna 1820 aatelisia oli jäsenistä kaksi kolmannesta ja suurimmillaan 1800-luvun puolivälissä peräti kolme neljännestä. Myöhemmin osuus kuitenkin laski: vuonna 1906 talousosaston 11 jäsenestä aatelisia oli 6 ja oikeusosaston 10 jäsenestä vain 2.


title: Suomen senaatti

text: Senaatin jäseneksi voitiin nimittää vain Suomen kansalainen. Sortokausien aikana, venäläisten tahtoessa nimittää suorastaan venäläisiä (pelkkä venäläismielisyys tai suomalaisen puolueen jäsenyys ei enää riittänyt), tämä oli kiusallinen perustuslaillinen rajaus. Ratkaisuksi löytyi nimittää Venäjällä pitkään oleskelleita, täysin venäläistyneitä Suomen kansalaisia, etenkin Venäjän upseereita, senaattoreiksi. Näin valikoitui jäseniä mm. niin kutsuttuun amiraalisenaattiin. Senaatin johtoon nousi Suomeen muuttaneen venäläisen poika, kenraali Vladimir Markov, joka oli syntyperäinen Suomen kansalainen.


title: Suomen senaatti

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen maaliskuussa 1917 senaatti jätti nimestään pois sanan keisarillinen ja talousosaston varapuheenjohtajasta tuli koko senaatin puheenjohtaja.


title: Suomen senaatti

text: 15. marraskuuta 1917 Eduskunta julistautui korkeimman valtiovallan haltijaksi. Sisällissodan aikana 29. tammikuuta – 3. toukokuuta 1918 Senaatti toimi Vaasassa (Vaasan senaatti).


title: Suomen senaatti

text: 1. lokakuuta 1918 voimaan tulleella lailla senaatin oikeusosasto lakkautettiin, ja sen tilalle perustettiin korkein oikeus. Samalla perustettiin myös korkein hallinto-oikeus, jolle siirtyivät ne hallinto-oikeudelliset valitusasiat, jotka aiemmin oli ratkaistu Senaatin talousosastossa.


title: Suomen senaatti

text: 27. marraskuuta 1918, samalla kun Ingmanin I hallitus nimitettiin, senaatin nimi muutettiin valtioneuvostoksi ja toimituskunnat ministeriöiksi. Puheenjohtajasta tuli pääministeri ja muista senaattoreista ministerejä. Senaatin kanslia muutettiin valtioneuvoston kansliaksi ja prokuraattori valtioneuvoston oikeuskansleriksi.


title: Suomen senaatti

text: Senaatin oikeusosasto toimi Suomen korkeimpana oikeutena ja ratkaisi viime kädessä kaikki asiat, jotka alemmista oikeuksista tulivat sen tutkittavaksi. Sillä oli myös muita lainvalmisteluun ja oikeudenkäyttöön liittyviä tehtäviä.


title: Senaatti

text: Senaatti on valtion hallintoelin. Nimeä käytetään nykyisin yleensä parlamentin ylähuoneesta. Lakeja säädettäessä ne on hyväksyttävä sekä ylä- että alahuoneessa eli molemmissa kamareissa. Sana senaatti ("senatus", vanhempain neuvosto) juontaa juurensa latinan sanasta "senex" (vanha mies), ja alkuperäinen senaatti olikin Rooman kaupungin senaatti.


title: Senaatti

text: Joissain maissa senaatin jäsenet valitaan äänestämällä samalla kun parlamentin jäsenet, mutta esimerkiksi Kanadassa senaatin jäsenet nimittää kenraalikuvernööri pääministerin suosittelemista ehdokkaista. Yhdysvalloissa jokaisesta osavaltiosta valitaan kaksi senaattoria, kun taas kongressiedustajat valitaan edustajainhuoneeseen väkiluvun mukaan, kuitenkin vähintään yksi. Senaattia ja edustajainhuonetta yhdessä nimitetään Yhdysvaltain kongressiksi.


title: Senaatti

text: Senaatti voi olla myös vallan kolmijako-opin mukainen toimeenpanovaltaa käyttävä osa. Keisarillinen Suomen senaatti vastasi Suomen suuriruhtinaskunnassa nykyistä hallitusta ja korkeinta oikeutta vuosina 1816–1918. Saksan kaupunkiosavaltioissa Berliini, Bremen ja Hampuri hallinnon toimeenpaneva osa on senaatti ja senaattorit vastaavat ministereitä.


title: Parlamentti

text: Parlamentti tai kansanedustuslaitos on valtion hallintoelin, johon vaaleilla valitut edustajat kokoontuvat säätämään lakeja. Sana "parlamentti" on yleisnimitys kansanedustuslaitoksille ja käytössä muun muassa englanninkielisillä alueilla ("parliament"). Useissa maissa käytetään jotakin muuta nimitystä, kuten Suomen eduskunta, Viron riigikogu (Kansankokous) ja Ruotsin Riksdag (Valtiopäivät).


title: Parlamentti

text: Toimeenpanovaltaa käyttävän hallinnon osan eli hallituksen tulee käytännössä nauttia parlamentin luottamusta tai toimia sen enemmistön halun mukaan, jos se haluaa saada toimensa hyväksyttyä. Parlamentaarisessa järjestelmässä tämä on kodifioitu siten, että pääministerin (harvemmin presidentin, näin mm. Etelä-Afrikassa) on erottava, jos hän menettää parlamentin luottamuksen.


title: Parlamentti

text: Parlamentit jaetaan yleensä yksi- ja kaksikamarisiin. Kaksikamarisessa parlamentissa alahuone on lähes aina lainsäädännön toimeenpanija ja ylähuone vain läpikäy lain ja joko hyväksyy tai hylkää sen. Tästä poikkeaa esimerkiksi Ranska, jossa molemmilla kamareilla on yhtäläinen lainsäätöoikeus, ja molempien on hyväksyttävä lait. Alahuoneessa on tyypillisesti vähintään 200 edustajaa, jos maan väkiluku lasketaan miljoonissa. Merkittävänä poikkeuksena tästä on Australia, jonka parlamentissa on vain 150 jäsentä, vaikka maassa asuu noin 22 miljoonaa ihmistä. Ylähuoneessa on lähes aina vähemmän edustajia kuin alahuoneessa. Poikkeuksena on Ison-Britannian parlamentti: sen alahuoneessa on 646, ylähuoneessa 731 edustajaa.


title: Parlamentti

text: Alahuoneen jäsenet valitaan demokratioissa kansanvaalilla. Ylähuoneeseen voidaan jäseniä joskus myös nimittää, tai valita elinikäisiksi jäseniksi (esimerkiksi entiset presidentit). Britanniassa ylähuoneen jäseninä ovat lordit eli elinikäisen päärinarvon saaneet (aiemmin perinnöllisen päärinarvon saaneet) ja jotkut kirkon edustajat, mutta nykyisin ylähuoneen valta on hyvin rajallinen. Useimmissa muissa maissa aristokratiaa edustaneet ylähuoneet on lakkautettu jo kauan sitten, mikäli niitä on ollut.


title: Parlamentti

text: Liittovaltioissa parlamentin ylähuone on usein tarkoitettu osavaltioiden edustajaksi. Tästä esimerkkejä ovat muun muassa Yhdysvaltain senaatti ja Saksan liittoneuvosto.


title: Parlamentti

text: Ylä- ja alahuoneiden nimitykset vaihtelevat maittain, tyypillisiä alahuoneiden nimityksiä ovat "kansalliskokous" (esimerkiksi Ranska) ja "edustajainhuone" (Yhdysvallat, Italia), ylähuoneiden nimityksiä taas esimerkiksi "senaatti" (Yhdysvallat, Italia) ja "liittoneuvosto" (Saksa, Venäjä). Yksilöllisiä nimityksiä ovat esimerkiksi Venäjän alahuoneen nimi duuma (nimen kantana on sana "dumat" ’ajatella’) ja Alankomaiden ylähuone Eerste Kamer (kirjaimellisesti ”ensimmäinen kamari”).


title: Parlamentti

text: Joidenkin maiden parlamentit ovat olleet aiemmin kaksikamarisia, mutta ne on sittemmin muutettu yksikamarisiksi. Esimerkiksi Ruotsin valtiopäivien ylempi kamari lakkautettiin vuonna 1971.


title: Parlamentti

text: Pääministeri on lähes aina parlamentin (alahuoneen) suurimman puolueen edustaja. Parlamentarismissa pääministerin on nautittava enemmistön kannatusta. Jos pääministeri menettää kannatuksensa, järjestetään luottamuslauseäänestys, jonka hävittyään pääministerin on erottava ja muodostetaan uusi hallitus.


title: Parlamentti

text: Luottamuksen menettäminen koskee vain luottamuslauseäänestykseksi katsottavia asioita. Selkeimmillään tämä tulee esille esimerkiksi Suomessa välikysymyksissä, jotka aina ovat luottamusasioita. Jos hallitus häviää välikysymyksen, pääministeri ja muut ministerit hallituksena jättävät tasavallan presidentille eroanomuksensa.


title: Parlamentti

text: Jossain tapauksissa presidentti tai pääministeri voivat hajottaa parlamentin, jolloin on järjestettävä uudet vaalit. Normaalisti tähän päädytään vain poikkeustapauksissa, kuten jos parlamentti ei pääse sopuun pääministeriehdokkaasta tai perustuslain muutoksen yhteydessä. Koska oikeus hajottaa parlamentti on merkittävä valtaoikeus toimeenpanovallan haltijalle, sitä on yleensä rajoitettu perustuslaissa.


title: Parlamentti

text: Kansalliskokous on valittujen edustajien kokous, joka laatii maalle perustuslakeja. Esimerkiksi Ranskan vallankumouksen aikana säätyvaltiopäivien kolmas sääty julistautui kansalliskokoukseksi. Saksassa on kokoontunut vuosina 1848–1849 Frankfurtin kansalliskokous ja 1919 Weimarin kansalliskokous. Sama nimitys on joissakin maissa vakiintunut tarkoittamaan parlamenttiakin. Yksinomaan perustuslain säätämiseen tarkoitetuista kansalliskokouksista on käytetty myös nimeä perustuslakia säätävä kansalliskokous erotukseksi sellaisista kansalliskokouksista, jotka voivat säätää muitakin lakeja.


title: Parlamentti

text: Suomen yksikamarinen parlamentti on nimeltään eduskunta, jonne valitaan neljän vuoden välein 200 kansanedustajaa. Vaikka Suomessa on 1910-luvulta lähtien jatkuvasti ollut eduskunnan luottamuksen tarvitseva pääministerijohtoinen hallitus, valtioneuvosto, ei Suomessa pääosana tuosta ajasta ole ollut kovin vahvaa parlamentarismia (vuosina 1919–2000 semipresidentialismi). Tämä on johtunut siitä, että merkittävä osa toimeenpanovallasta on kuulunut eduskunnasta riippumattomalle presidentille. 1980-luvulta lähtien Suomen tasavallan presidentin valtaoikeuksia on pyritty kaventamaan, mikä on johtanut pääministerin ja yleisemminkin valtioneuvoston aseman korostumiseen ja siten vahventanut parlamentarismia Suomessa. Edelleen Suomen presidentillä on kuitenkin toimeenpanovaltaa eikä näin ollen Suomessa edelleenkään ole täysin puhdasta parlamentarismia (toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa, joissa kuninkaalla ei nykyisin ole lainkaan poliittista valtaa ja koko toimeenpanovalta kuuluu valtiopäivien luottamuksen tarvitsevalle hallitukselle ja näin ollen on voimassa täysin puhdas parlamentarismi).


title: Arabimaailma

text: Arabimaailma koostuu alueesta, joka käsittää useimmat Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maat. Arabimaailmaan luetaan yleensä Arabiliiton 22 jäsenmaata. Arabimaailman pääkieli on arabia ja asukkaista suurin osa arabeja. Arabimaailman väestö koostuu 300 miljoonasta ihmisestä.


title: Arabimaailma

text: Suurin osa arabeista on muslimeja, ja islam on monessa arabimaassa virallinen uskonto. Suurimpia uskonnollisia vähemmistöjä ovat kristityt kuten koptit ja maroniitit sekä druusit ja jesidit.


title: Arabimaailma

text: Arabit eivät muodosta yhtenäistä geneettistä ryhmää. Esimerkiksi Pohjois-Afrikassa, Marokossa ja Sudanissa on beduiineihin sekoittunut negroidista ihmistyyppiä huomattavan paljon.


title: Väri

text: Väri on auringosta tai muusta valolähteestä tulevaa aaltomuotoista sähkömagneettista säteilyä eli valoa. Jokaista värisävyä vastaa oma aallonpituus. Pisin aallonpituus on punaisella ja lyhin violetilla. Ihmiselle näkyvien värien ääripäiden lisäksi puhutaan infrapunasta, jonka aallon pituus on pitempi kuin näkyvä valo ja se voidaan tuntea lämpönä. Puhutaan myös ultravioletista, joka on lyhytaaltoisempaa kuin näkyvä valo. Ihminen aistii värin, kun valo heijastuu jostakin värillisestä kohteesta silmän verkkokalvolle.


title: Väri

text: Toisin kuin monet muut nisäkkäät, ihminen näkee maailman väreissä.


title: Väri

text: Eri ihmisten värien näkö- ja niiden erottamiskyky ovat erilaisia. Kaikilla on sama värien erotteluprosessi, jossa aivot tulkitsevat silmän kautta tulevan impulssin muuntaen sen väriksi.


title: Väri

text: Värin havaitseminen perustuu kolmeen asiaan:


title: Väri

text: Väriä voidaan lähestyä ja kuvailla aistimuspohjaisella, eli aivokeskeisellä värikäsityksellä tai mekanistisella, fysikalistisella värikäsityksellä. Asiantuntijat ovat nykyisin samaa mieltä siitä, että väri on näköjärjestelmän tuottama näköaistimus.


title: Väri

text: Värihavainto syntyy siten, että näkökohteesta ja sen ympäristöstä tulevan valoenergian koostumus saavuttaa silmän verkkokalvon näkösolut. Solujen yhteistoimintana muodostunut sähköinen informaatio ohjautuu näköhermoja pitkin aivojen näkökeskukseen. Sen jälkeen aivot tulkitsevat näkökohteen värit ihmiselle tyypillisten havaintomallien mukaisesti. Värit ovat aivojen tulkinnan mukaisia näköaistimuksia.


title: Väri

text: Normaalista poikkeavia näköaistimuksia voi syntyä, jos havaitsijalla on periytyvä punavihersokeus tai sairauden, kutendiabeteksen aiheuttama värinäön heikkous. Täydellinen värisokeus on harvinaista. Periytyvän värinäön häiriön syy on X-kromosomissa.


title: Väri

text: Fysikalistisen värikäsityksen kannattajat pitävät värejä näkemiemme kohteiden ominaisuuksina ja siten näköjärjestelmästämme riippumattomina. Fysiikan kannalta tieto kohteen väristä on siinä valossa, joka tulee katsotusta kohteesta väri-ilmaisimeen. Väri vastaa tällöin näkyvää kohdetta, esimerkiksi seinän maalipintaa tai sen mikrorakennetta. Tämän käsityksen mukaan värit ovat aina olemassa ihmisen ulkopuolella, vaikka emme katsoisikaan niitä, koska käsityksen mukaan värimittarit osaavat "havaita” niitä tarkasti ilman silmiä.


title: Väri

text: Ihmisen värinäköjärjestelmä on vuosimiljoonien kehityksen tulosta, eivätkä mittalaitteet ja robotit pysty sitä vielä jäljittelemään. Ihmisen värinäön mallinnus on vasta alkutekijöissään, sillä edes silmän valoherkkien näkösolujen yhteistyötä muiden näkösolujen kanssa ei tunneta tarkasti.


title: Väri

text: Esimerkiksi keltaiselta näyttävän kohteen ei tarvitse heijastaa lainkaan keltaista valoa eli aallonpituudeltaan noin 580 nanometrin valoa. Riittää, että kohteesta tulee taajuudeltaan vihreää ja punaista säteilyenergiaa. Viime kädessä väri ei ole valoa, sähkömagneettista säteilyä eikä aaltoliikettä. Se ei ole myöskään maalia, eikä se ole luonteeltaan mikään näkökohteen fysikaalinen ominaisuus. Väri on näköjärjestelmän ja aivojen tuottama tulkinta eli väriaistimus.


title: Väri

text: Jotta teknisten laitteiden väri-ilmaisimet saadaan ”näkemään” värit aidosti – siis ihmisen kaltaisesti, pitää tuntea näköjärjestelmän toimintamekanismi. Erilaisista materiaaleista heijastuvan valon spektraalisia ominaisuuksia voidaan kuitenkin tunnistaa erilaisilla teollisuuden laadunvalvontaan kehitetyillä mittalaitteilla paljon paremmin kuin ihminen silmämääräisesti. Tekninen väri-ilmaisin on valon spektri-ilmaisin, kuten spektrometri, jonka avulla saadut mittaustulokset joudutaan aina tulkitsemaan sovittuina väreinä. Esimerkiksi niin sanottujen lämpökameroiden avulla otettujen kuvien värimaailmassa ihmiselle näkymätön säteily muunnetaan näkyviksi väreiksi kulloisenkin tilanteen ja informaatiotarpeen mukaan. Tieto kohteen väristä ei siis ole johdettavissa suoraan siitä valosta tai säteilyn spektrijakaumasta, joka tulee katsotusta kohteesta tekniseen väri-ilmaisimeen, vaikka näin fysikalistinen värikäsitys olettaa.


title: Väri

text: Ihmisen näköjärjestelmän tuottamaan kuvaan kuuluvat "käänteisväri-", "rajakontrasti-", "simultaanikontrasti-" ja "varjoilmiö". Näitä eivät valo- tai värimittarit pysty havitsemaan ihmisen lailla, koska valon spektrivärien suhteelliset osuudet eivät määrää, miltä kohteen värit kulloinkin näyttävät. Kontrasti-ilmiöt paljastavat värin konstanssi eli värin pysyvyyden näkökuvassa: värejä voidaan tunnistaa hyvin erilaisista valaistusolosuhteista huolimatta, koska värit ovat olleet ihmisille ja ovat yhä elintärkeitä ympäristön laadun, esimerkiksi ruoka-aineiden käytettävyyden), ilmaisimia, visuaalisia adjektiiveja. Aivot ovat oppineet tämän olosuhteiden pakosta. Niinpä yksittäisestä näkökohteesta tulevan valon mitattu "väri" ei ole täysin sama kuin havaittu väri. Väri on sitä, miltä se ihmisen näköjärjestelmän tuottamana aistimuksena erilaisissa tilanteissa kulloinkin näyttäytyy. Toisin kuin fysikalistinen värinäkemys väittää, emme näe oudoissakaan väri-ilmöissä väriharhoja, illuusioita.


title: Väri

text: Ihmisen silmän verkkokalvossa on neljänlaisia valoenergialle herkkiä solutyyppejä, joista yhdet ovat hämäränäköön erikoistuneita sauvasoluja. Muut kolme ovat lähinnä tarkan näön keskuksen eli fovean alueelle sijoittuvia tappisoluja, joista


title: Väri

text: * L-tyypit ( R ) reagoivat pitkäaaltoiseen (L = Long) punaiseen valoon. Solutyyppi on herkimmillään noin 650 nm:n aallonpituudelle (nm = nanometri = millimetrin miljoonasosa). Näitä on noin 2/3 verkkokalvon tappisoluista.* M-tyypit ( G ) reagoivat keskipitkään (M = Middle) vihreään valoon. Solutyyppi on herkimmillään noin 530 nm:n aallonpituudelle. Näitä on noin 1/3 verkkokalvon tappisoluista.


title: Väri

text: * S-tyypit ( B ) reagoivat lyhytaaltoiseen (S = Short) siniseen valoon. Solutyyppi on herkimmillään noin 460 nm:n aallonpituudelle. Näitä on tappisoluista vain noin 5-7 %.


title: Väri

text: Tappisolujen määräsuhteet ilmaistaan joskus myös suhdeluvuilla 10 / 5 / 1. Anatomisesti monitasoista ja neurologisesti monivaiheista näköjärjestelmän toimintaa voidaan verrata television ja tietokoneen värikuvan muodostukseen, jossa värit syntyvät RGB-värikanavien valoilla (R = red, punainen; G = green, vihreä; B = blue, sininen).


title: Väri

text: Väreistä tuli ihmiselle vuosimiljoonia kestäneen näköaistin kehityshistorian aikana hyvin tärkeitä ympäristön laadun ilmaisijoita, visuaalisia adjektiiveja, joita ne yhäkin ovat. Ihmisen väriaistissa voidaan erottaa kolme toiminnallista perusperiaatetta, joita ei ole missään teknisessä mittalaitteessa:1) näköjärjestelmä prosessoi näkökuvaa kolmivärikanavaisesti (LMS = RGB, vertaa yllä)2) rajakontrasti-ilmiö, jossa näkökohteen (esineen) omassa värissä voimistuu sitä ympäröivän värin käänteisvärisyys ja valoisuusero. Kohde ikään kuin 'piirretään' irti taustastaan.3) varjoilmiö, jossa aivot pyrkivät pitämään näkökuvan värit tunnistettavina hyvin vaikeissakin valaistusolosuhteisa (katso konstanssi).


title: Väri

text: Valon väriä mittaavat tekniset väri-ilmaisimet toimivat vain kolmivärikanavaisesti, Niille ei ole vielä osattu kehittää kontrasti- ja varjoilmiöiden "näkökykyä".


title: Väri

text: Fysiikan kannalta valon väri määräytyy sen fotonien energiasta, joka on suoraan verrannollinen valon taajuuteen Planckin vakion kautta. Väriin liittyy aina myös aallonpituus, joka määräytyy fotonin energiasta, mutta aallonpituus riippuu lisäksi myös siitä väliaineesta, jossa valo kulloinkin etenee – toisin kuin fotonin energia, joka on väliaineesta riippumaton fotonien ominaisuus. Lisäksi silmän tappisolujen selektiivisyys perustuu fotonien energiaan pikemminkin kuin niiden aallonpituuteen. Näkyvä valo on sähkömagneettista säteilyä, jonka aallonpituus tyhjiössä ja ilmassa on välillä 400 - 700 nm. Tämän aallonpituusalueen eri osat vastaavat eri värejä spektrissä.


title: Väri

text: Jos valo ei ole monokromaattista, vaan koostuu eri aallonpituuksista sen aistittu väri riippuu valon spektristä ja näiden osavärien yhdistelmästä. Spektroskopiassa valkoinen valo tarkoittaa valoa, jonka spektri taajuuden funktiona on tasainen, eli se sisältää yhtä paljon kaikkia näkyvän valon taajuuksia. Näköaistin toiminnasta johtuu, että myös muunlainen valon spektri voidaan aistia valkoisena: esimerkiksi väritelevisiossa valkoisen värin aistimus luodaan punaisen, vihreän ja sinisen valon yhdistelmänä eli käyttäen RGB-värijärjestelmää. Tämä johtuu siitä, että ihmisen silmässä valon spektrin arviointiin on käytettävissä vain kolmenlaisia eri taajuuksille herkkiä soluja. Siksi valkoisen värin aistimus voidaan saada aikaan lukemattomilla erilaisilla valon aallonpituusjakaumilla ja monien "valkoisten" valolähteiden spektri ei ole lainkaan tasainen, kuten loisteputki tai valkoinen LED.


title: Väri

text: Kaikki kappaleet lähettävät sähkömagneettista säteilyä sitä enemmän, mitä korkeampi niiden lämpötila on. Säteilyn määrän ja aallonpituusjakauman osoittaa Planckin laki. Huoneenlämpöisen kappaleen lähettämä säteily on käytännössä täysin näkymätöntä, infrapunasäteilyä, mutta jos kappaleen lämpötila on riittävän korkea (yli 500 °C), se hehkuu, eli lähettää myös näkyvää valoa. Jos lämpötila on vain hieman tämän rajan yläpuolella, lähtevässä säteilyssä esiintyy vain pitkäaaltoisinta näkyvää, punaista valoa eli kappale on punahehkuinen, mutta jos lämpötila on vielä korkeampi, kappale tulee lopulta valkohehkuiseksi, jolloin sen lähettämä valkoinen valo sisältää kaikkia näkyvän valon aallonpituuksia. Sellaista on esimerkiksi Auringon valo.


title: Väri

text: Kaikkien valonlähteiden valo ei ole hehkuvaloa, vaan valoa voidaan saada aikaan myös muulla tavoin esimerkiksi loistelampuilla, laserilla ja LEDeillä. Näiden lähettämän valon aallonpituusjakauma ja sen väri riippuu pääasiassa käytetyistä materiaaleista. Laserin lähettämä valo on täysin yksiväristä eli monokromaattista, toisin sanoen siinä esiintyy vain yhtä aallonpituutta.


title: Väri

text: Ihmisen silmän verkkokalvolla on kolmenlaisia tappisoluja. Youngin ja Helmholtzin teorian mukaan yhdet niistä aistivat sinisen, toiset punaisen ja kolmannet vihreän värin. Teoriaa tukevat monet tosiasiat, ja nämä kolme ovatkin additiivisessa eli valoisuutta lisäävässä värinmuodostuksessa päävärit, joiden värisiä valoja eri suhteissa yhdistämällä voidaan saada aikaan kaikki muut värit, tai myös valkoiselta näyttävää valoa. Tähän perustuu RGB-värijärjestelmä, jolla värit muodostetaan muun muassa väritelevisiosa ja tietokoneen näytöllä.


title: Väri

text: Eri väriaineita sekoitettaessa tapahtuu sen sijaan substraktiivinen eli valoisuutta vähentävä värinmuodostus. Tällöin tuloksena syntyvä väriaineiden seos heijastaa vain niitä näkyvän valon aallonpituuksia, joita kaikki sekoitetut väriaineet pystyvät heijastamaan, joten väri tummenee. Substraktiivisessa värinmuodostuksessa "pääväreinä" voidaan pitää keltaista, magentaa ja syaania, jotka additiivisen värinmuodostuksen kannalta ovat kukin kahden päävärin yhdistelmiä. Näitä kolmea sekoittamalla voidaan saada aikaan kaikki muut värit, ja kaikkia kolmea tietyssä suhteessa sekoittamalla saadaan aikaan harmaata. Näitä kolmea väriä, sekä mustaa käytetäänkin muun muassa neliväripainossa.


title: Väri

text: Kuvataiteissa on tapana pitää "perusväreinä" punaista, sinistä ja keltaista. Tällä käsityksellä ei kuitenkaan ole tieteellistä perustetta.


title: Väri

text:
Kappaleen väri (ellei kappale itsessään ole valonlähde, siis omavaloinen) tarkoittaa sen heijastaman valon väriä valkoisessa valaistuksessa: eri materiaalit heijastavat ja absorboivat valon eri aallonpituuksia eri lailla, mikä vaikuttaa kappaleesta siroavan valon väriin. Valkoiset kappaleet heijastavat kaikkia näkyvän valon värejä yhtä paljon.
Materiaalin väriin voidaan vaikuttaa ulkoisesti muuttamalla kappaleen lämpötilaa, jännitettä, säteilyn voimakkuutta eli intensiteettiä ja happamuutta. Näitä materiaaleja nimitetään kromogeenisiksi materiaaleiksi.


title: Väri

text: Väriaineet ovat materiaaleja, jotka on valmistettu heijastamaan ja absorboimaan haluttuja aallonpituuksia. Värillinen pinta imee tiettyjä aallonpituuksia ja heijastaa toisia, minkä vuoksi siitä heijastunut valo on värillistä.