title: Suuntimo

text: Tätä antennia ei käännellä vaan minimin etsintä tehdään itse vastaanottimessa olevalla säätimellä, goniometrillä.


title: Suuntimo

text: Käsiradiosuuntimet eli ns. käsipeilarit olivat erityisesti purjehtijoiden suosiossa ennen GPS-järjestelmän tuloa. Näitä laitteita oli kahta perustyyppiä: yksinkertaisempi oli suuntimavastaanottimeen johdolla kytketty käsiantenni, jossa oli oma kompassi ja kytkentä kuulokkeille. Käsiantennia kääntelemällä voitiin etsiä minimi ja kompassista saatiin suuntima. Suositumpia olivat itsenäiset käsipeilarit: ne ovat yleensä käsikahvalla varustettuja paristokäyttöisiä suuntimavastaanottimia, joissa on oma kompassi ja kuulokkeet.


title: Suuntimo

text: Joissakin malleissa kompassi on varustettu liipasimella, joka vapaana ollessaan lukitsee kompassiruusun paikalleen. Kun suuntimaa otetaan, liipasin painetaan pohjaan ja ruusu vapautuu. Kun minimi sitten löytyy, ruusun voi lukita ja lukema säilyy.


title: Suuntimo

text: Menetelmä oli hitaanpuoleinen ja vaati kiinteän, voimakkaan suuntimasignaalin. Tottuneilta purjehtijoilta meni yleensä 2–3 minuuttia ristisuuntimien ottamiseen. Menetelmän tarkuus oli kohtalaisen hyvä.


title: Suuntimo

text: Kauppalaivasto käytti menetelmää satelliittijärjestelmien tuloon asti, ja aina 1990-luvulle asti menetelmää opetettiin varajärjestelmänä rannikkonavigointiin, jossa tärkein järjestelmä oli decca.


title: Suuntimo

text: Pohjanmerellä ja Norjanmerellä käytettiin Consol-järjestelmää: se oli erikoistyyppinen radiomajakka, jonka tärkein yksikkö oli Oslon lähellä. Tämäkin järjestelmä sammutettiin satelliittinavigoinnin tultua.


title: Suuntimo

text: Sotalaivastoissa radiosuuntimamenetelmä oli varsinaisessa navigoinnissa toissijainen. Siellä tärkein radiosuuntimalaite ennen satelliittinavigointia oli alun perin upotussotaan kehitetty HF/DF- eli ASG-laitteisto (puhekielessä "HuffDuff"). Se on tarkkaan ottaen vain vastaanottimella varustettu tutka, joka näyttää heikotkin radiosignaalit – kuten U-veneiden vaimeat ja nopeat sähkötysviestit – näytöllään, ja niiden suunta ja etäisyys voidaan lukea suoraan asteikolta.


title: Suuntimo

text: Laitetta esiintyi lopulta kauppalaivastossakin, mutta kovin yleinen se ei ollut. Merimiesammattioppilaitokset kutsuivat laitetta näköradiosuuntimeksi.


title: Suuntimo

text: Navigaatioseurat järjestivät radiosuuntimakoulutusta niin kauan kuin aihe kuului rannikkolaivurikoulutukseen. Vakituiset harjoitukset loppuivat kun meriradiomajakat sammutettiin.


title: Suuntimo

text: Maastossakin radiosuunnistusta on harrastettu. Se on ollut periaatteessa samanlaista kuin normaali suunnistuskin, lisävarusteena on vain ollut suuntimavastaanotin. Radiomajakoina on käytetty etupäässä ilmailumajakoita.


title: Decca

text: Decca on radioaaltoja käyttävä paikantamisjärjestelmä. Se on yksi "hyperbelisuunnistukseen" käytetty teknologia. Se kehitettiin toisen maailmansodan aikana ja se oli käytössä vuoteen 2000 asti. Decca käytti taajuusaluetta 70–140 kHz. Järjestelmä sai tulikasteensa Normandian maihinnousussa.


title: Decca

text: Sodan päätyttyä ja salaustarpeen näin poistuttua järjestelmä levisi rannikkomerenkulun keskuuteen räjähdysmäisesti.


title: Decca

text: Decca on ns. hyperbelinen paikannusjärjestelmä; käytetyt tukiasemat, yhden "master"in ja kahden tai useamman "slave"n lähetykset ovat keskenään tarkasti synkronoituja. Paikannuslaite aluksella mittaa kahdesta tukiasemasta saapuvien signaalien välisen saapumisaikojen erotuksen.


title: Decca

text: Järjestelmä perustuu siihen, että kahdesta pisteestä piirrettyjen janojen (etäisyysvektorien) erotuksen (signaalien aikaerosta lasketun etäisyyseron) ollessa vakio, janojen leikkauspisteiden ura muodostaa hyperbelin. Kun etäisyyserot mitataan kolmesta eri pisteestä, voidaan paikka määrittää kahden hyperbelin leikkauspisteenä.


title: Decca

text: Merikartalla on piiretty saman etäisyyseron viivat hyperbeleiksi, josta tulee järjestelmän nimi. Esimerkiksi masterin ja punaisen slaven väliset hyperbelikäyrät ovat punaisia, kun taas masterin ja vihreän slaven väliset käyrät ovat vihreitä. Decca-mittauslaite antaa sekä punaisen että vihreän (ja usein vielä kolmannenkin värin, purppuran), ns. "lane"-arvon eli "kujan", jonka avulla voidaan kartalta lukea aluksen sijainnin.


title: Decca

text: Decca-järjestelmän ominaisuutena on, että laitteen antamat arvot ovat vaihemittauksina aina jakojäännöksiä aallonpituudesta eli nollan ja yhden kokonaiskierroksen välillä. Alkuperäisessä järjestelmässä kokonaisten aallonpituuksien määrää ei voida suoraan mitata; ne on seurattava ja kumuloitava jatkuvasti sataman lähdön jälkeen. Aina kun vaihemittari tekee kokonaisen kierroksen, on lane-laskuri kohotettava yhdellä yksiköllä. Tämä on samanlainen ongelma kuin GPS-mittauksessa kantoaaltovaihetta käyttäen, ambiguiteettiongelma. Myöhemmin kokonaiset aallot laskettiin signaaliin liitetyllä "Multipulse"-tekniikalla, jossa jokainen asema lähetti useampia taajuuksia määrävälein, ja kokonaiset aallot laskettiin niistä.


title: Decca

text: Decca-vastaanottimen erikoisuutena pysyi loppuun asti se että sen mittareina käytettiin alkuperäisten kaltaisia alun alkaen kaasumittareiksi kehitettyjä numero- ja kirjainnäyttöisiä mittareita, koska niiden soveltuvuus tarkoitukseen oli erinomainen. Viimeiset vuodet mittareita valmistettiinkin nimenomaan tähän käyttöön alkuperäisten valmistuksen jo loputtua.


title: Decca

text: 1980-luvulla samaan järjestelmään liitettiin ns. AP-navigaattorit, jotka antoivat sijainnin suoraan koordinaatteina. AP on tarkkaan ottaen laitetyypin alkuperäisen valmistajan tuotemerkki, mutta siitä muodostui tämän laitetyypin yleisnimi. Myös muut laitevalmistajat ryhtyivät kehittämään tällaisia navigaattoreita, mikä poistikin viimeisenkin esteen järjestelmän leviämisen tieltä, ja kaksi vuosikymmentä se ehti kasvattaa suosiotaan, kunnes lopulta sammutettiin 1.1.2000.


title: Decca

text: Samalla periaatteella toimiva Loran-järjestelmä jäi toistaiseksi käyttöön satelliittinavigoinnin taustatueksi.


title: Loran

text: Loran (lyhenne sanoista long range navigation) on toisen maailmansodan aikana kehitetty radioaaltoja hyväksi käyttävä paikantamisjärjestelmä. Se toimi taajuuksilla 1,75; 1,85; 1,9 ja 1,95 MHz. Loranin kantama oli noin 1 000 kilometriä lähettimistä. Kun 1950- luvulla kehitettiin Loran-C paikantamisjärjestelmä, tästä ensimmäisestä Loranista tuli Loran-A. Se poistui palveluksesta 1980-luvulla.


title: Loran

text: Loran-C toimii 100 kHz:n taajuudella, ja on edelleen käytössä USA:ssa, Kanadassa, Pohjois- ja Itä-Euroopassa, Venäjän länsiosissa (Tšaika-nimellä) sekä rajoitetusti Kaukoidässä. LORAN-C:n paikoitustarkkuus on parhaimmillaan sadan-parin sadan metrin luokkaa. On mahdollista, että LORAN-C lopetetaan Euroopassa kunhan Galileo-järjestelmä on saatu toimintaan.


title: Loran

text: LORANin rinnalla käytettiin pitkään kolmatta järjestelmää eli OMEGAa; se toimi samalla periaatteella, mutta sen lähetinasemia oli vain kahdeksan eri puolilla maailmaa. Laite kuunteli koko ajan vähintään kahta asemaa ja suoritti paikannuksen sen perusteella. Laitteiston käyttö loppui vuonna 2009 sen käytyä tarpeettomaksi.


title: Ilosaari

text: Ilosaari on tunnetuin Pielisjoen saarista Joensuussa. Sinne pääsee keskustasta Itäsillalta. Alkujaan Ilosaarirock-festivaali järjestettiin Ilosaaressa. Vuodesta 1991 tapahtuma on ollut Laulurinteellä, jossa sille on paremmin tilaa.


title: Ilosaari

text: Ilosaari sijaitsee koskessa, mutta sen sisällä on rauhaisa laguuni, jossa on hiekkaranta. Ilosaari on eräs Karelia-soudun etappi.


title: Ilosaari

text: Ilosaaren vieressä, "kadun toisella puolella" sijaitsevalla Niskasaarella on Pielisjoen linna, joka on alun perin viljasiilo. Se oli syyskuuhun 2006 Karjalan tutkimuslaitoksen käytössä, jonka jälkeen sinne muutti Pohjois-Karjalan maakuntaliitto.


title: Ilosaari

text: Ilosaaressa on myös kalankasvatusallas, joka on yhteydessä koskeen. Tästä altaasta päästetään koskeen lohia.


title: Ilosaari

text: Alun perin Ilosaari on koostunut kahdesta saaresta. Valtaosa Ilosaaren rannanmuodoista on tehty 1800-luvulla. Myös laguuni on keinotekoinen. Kosken vastaiset rannat on tuettu isoin kivenjärkälein, joista useat ovat kuitenkin jo joutuneet koskeen.


title: Ilosaari

text: Saaren kanavanpuoleisella rannalla on uittomiehiä kuvaava Ruuhkanpurkajat-patsas (Oskari Jauhiainen 1964).


title: Ilosaari

text:
1907 Joensuun kaupunki rakensi Ilosaareen puurakenteisen uimalan torneineen. Samana syksynä perustettiin Joensuun
Uimaseura, jonka harjoitus- ja kisapaikka Ilosaari oli vuoteen 1969, jolloin uimahalli valmistui. Puiset hyppytorni ja 25 metrin rata lähtökorokkeineen purettiin 1970-luvulle.


title: Ilosaari

text: Nyt saaren laguunissa on hiekkaranta ja rannalla pukukopit. Uimarantaa on paranneltu 2000-luvulla.


title: Ilosaari

text: Ilosaaressa on Karjalantalo (Einari Teräsvuori 1954), jossa oli aiemmin ravintola Puukello ja Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiön toimisto. Talossa toimi aikaisemmin Pohjois-Karjalan museo. Karjalantalo remontoitiin 2005–2006.


title: Ilosaari

text: Talon edustalla on Miihkali Arhippaisen patsas (Alpo Sailo 1973) .


title: Ilosaari

text: Vuoden 2008 alussa avattiin Karjalantalon alakertaan Ravintola Kellari, nykyisin Kerubin Kellari, jossa järjestetään populaarimusiikin konsertteja.


title: Ilosaari

text: Joensuun Popmuusikoiden perustama Joensuun Töminä osakeyhtiö päätti huhtikuussa 2010 vuokrata Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiöltä Karjalantalon. Talossa aloitti 11. helmikuuta 2011 rytmimusiikin keskus Kulttuurikeskus Karjalantalo. Keskus sisältää popmuusikoiden klubi- ja ravintolatoiminnan.


title: Ilosaari

text: Ilosaaren uusi esiintymislava valmistui 2006.


title: Ilosaari

text: Ilosaaressa suurin vuosittainen tapahtuma on Ilovaarirock, joka syntyi alun perin vanhaa Ilosaarirockia muistelevaksi tapahtuvaksi, mutta on myöhemmin löytänyt oman nostalgiahenkisen linjansa. Tapahtuma järjestetään heinäkuussa rockviikon perjantaina. Sisään pääsee 5 000 henkeä, ja tapahtuma on yleensä loppuunmyyty.


title: Ilosaari

text:
Vekara-rock soi rockviikon lauantaina keskipäivän aikaan.
Opiskelijoiden Lehtiä Ilosaaressa -tapahtuma on elävöittänyt saarta useana vuonna syyskuussa.


title: Ilosaari

text: Vuonna 2006 valmistuneen uuden esiintymislavan myötä Ilosaaressa järjestetään muun muassa piknik-konsertteja.


title: Ilosaari

text: Talvella 2007 Ilosaaren laguunin aurattiin luistelurata, jossa on järjestettiin myös rusettiluisteluja. Saaressa on ollut myös lumiveistoksia.


title: Ilosaari

text: Viimeisen kerran Ilosaaressa pidettiin tukkilaisten SM-kisat 14.-15.heinäkuuta 1979.


title: Ilosaari

text: Ilosaaren kunnostamisen yleissuunnitelma valmistui 2008.


title: Ilosaari

text: Poiketa ry toteutti Simo Hurtasta kertovan Hurtta-nimisen monitaiteellisen esityksen Ilosaaressa helmikuussa 2010. Työryhmään kuului yli 200 henkilöä. Esitystä varten laguuniin rakennettiin luminen katsomo, ja esitys tapahtui jäällä.


title: Ilosaari

text: Joensuu Design Week osallistui lokakuussa 2011 Joensuun kaupunkikeskustan kehittämiseen toimeksiannolla Unelmien Ilosaari.


title: Ilosaari

text: Joensuun Popmuusikot ry:n hallinnoima Elävä Ilosaari -hanke toteutti marraskuussa 2011 kaupunkilaiskyselyn, jonka tavoitteena oli saada selville joensuulaisten ajatukset ja toiveet Ilosaareen liittyen.


title: Ilosaari

text: Ilosaaressa järjestettiin 11.2.2012 Lunta Ilosaaressa -tapahtuma, joka esitteli Ilosaaren erilaisia käyttömahdollisuuksia.


title: Colossus (tietokone)

text: Colossus oli maailman ensimmäinen ohjelmoitava elektroninen tietokone. Se rakennettiin Englannissa toisen maailmansodan aikana Saksan vaikeimpien salakirjoitussanomien murtamiseen. Se oli kuorma-auton kokoinen ja siinä oli yli kaksituhatta elektroniputkea.


title: Colossus (tietokone)

text: Colossusta ylikellotettiin, jotta se purkaisi nopeammin saksalaiskoodeja. Laitteesta valmistui Tony Salen johdolla vuonna 2007 toimiva replika.


title: Colossus (tietokone)

text: Saksalaiset suojasivat viestinsä Enigma-koneella ja Adolf Hitlerin itsensä tilaamalla kehittyneemmällä Lorenz SZ-40/42 -salauskirjoittimella. Viestien purkutyötä tehneeseen brittien työryhmään kuuluivat muun muassa matemaatikko Alan Turing ja laitteen suunnittelijat matemaatikko Bill Tutte ja insinööri Tommy Flowers. Tukikohta sijaitsi Buckinghamshiressä Bletchley Parkin kartanossa. Koneen suunnittelijat eivät saaneet kiitosta työstä, sillä työstä ei saanut puhua sodan jälkeenkään. Osa tietoja käsittelevistä dokumenteista on yhä salaisia. Tuttesta tuli myöhemmin arvostettu tutkija, mutta Flowers jäi unohduksiin.


title: Colossus (tietokone)

text: Kaikki kymmenen Colossus-tietokonetta purettiin osiin sodan jälkeen.


title: Mikropiiri

text: Mikropiiri eli integroitu piiri (, IC) on elektroniikan puolijohdekomponentti, johon on integroitu suuri määrä aktiivisia (transistorit, diodit) ja usein myös passiivisia (vastus, kondensaattori) elektronisia komponentteja.


title: Mikropiiri

text: Tyypillisiä mikropiirejä ovat erilaiset vahvistimet, digitaalipiirit (mm. suorittimet ja mikroprosessorit), elektroniset muistit, ja sovelluskohtaiset mikropiirit, jotka on suunniteltu tiettyyn tarkoitukseen yhden laitevalmistajan tarpeisiin, esimerkiksi kännykän keskeiseksi osaksi.


title: Mikropiiri

text: Mikropiirit perustuvat puolijohdeilmiöön, transistoriin.


title: Mikropiiri

text: Nykyaikaisen mikropiirin aktiivisen osan koko on muutamasta neliömillimetristä muutamiin neliösenttimetreihin. Transistorien määrä niissä vaihtelee pienten mikrokontrollerien muutamista tuhansista aina modernien prosessoreiden useampaan miljardiin kappaleeseen.


title: Mikropiiri

text: Edellä mainitun aktiivisen elektronisen osan lisäksi mikropiiri sisältää koteloinnin ja liitosjohtimet eli pinnit, joilla se liitetään esimerkiksi piiri- tai emolevyyn. Mikropiirin ja piirilevyn väliin voidaan kytkeä mikropiirikanta, jolloin mikropiiri on helposti irrotettavissa. Useimpien yleisten pienten kaksirivisten (DIL) mikropiirien liitosjohtimien välinen etäisyys toisistaan on tuuman kymmenesosa eli 2,54 mm tai sen kerrannainen, rivien välinen etäisyys on 7,62 mm. Nykyisin piirit kiinnitetään piirilevyyn usein pintaliitostekniikalla juotosnystyjen avulla.


title: Mikropiiri

text: Geoffrey Dummer oli keksinyt mikropiirien konseptin, jota hän esitteli vuonna 1952. Keksintö ei kuitenkaan johtanut rahoitukseen tai valmistukseen.


title: Mikropiiri

text: 12. syyskuuta vuonna 1958 Texas Instrumentsin Jack Kilby esitteli samalle sirulle integroituja vastuksia ja transistoria. Sirulla esiteltiin pienentämisen konseptia toteuttamalla integroitu oskillaattori.


title: Mikropiiri

text: Vuonna 1959 Fairchild Semiconductor kehitti valmistusmenetelmän Robert Noycen patentin pohjalta.


title: Mikropiiri

text: Ensimmäiset mikropiirit valmistettiin 1960-luvun alussa. Ne sisälsivät vain muutaman transistorin.


title: Mikropiiri

text: Kilbyn patenttihakemus jätettiin aikaisemmin kuin Noycen, mutta myönnettiin myöhemmin. Tämä johti oikeustaisteluun, jonka tuloksena mikropiirien valmistajat joutuivat maksamaan sekä Fairchild Semiconductorille että Texas Instrumentsille.


title: Mikropiiri

text: Mikropiirit valmistetaan lähes tasomaisina tuotteina alhaalta-ylös periaatteella ja kerros- ja monivaiheprosessina, massatuotantona ja hyvin valokuvausta muistuttavasti. Tuotanto on pitkälle automatisoitua. Valmistusprosessin tärkeimmät vaiheet ovat:


title: Mikropiiri

text: Näitä vaiheita toistetaan, kunnes haluttu rakenne on saavutettu.


title: Mikropiiri

text: Lopuksi valmis piikiekko muutetaan komponenteiksi:


title: Mikropiiri

text: Massatuotanto tarkoittaa, että yhdelle aiholle (15-30 cm:n halkaisijainen piikiekko) tehdään satoja mikropiirejä kerralla. Jokaisen mikropiirin jokaisen transistorin tietty kerros syntyy samalla prosessilla.


title: Mikropiiri

text: Mikropiirien kehitystä kuvaa muun muassa yhteen mikropiiriin sisältyvien transistorien määrä. Nämä sukupolvet ovat:


title: Mikropiiri

text: Muita merkittäviä vaiheita mikropiirien historiassa ovat olleet suurnopeuksiset mikropiirit (VHSIC; Very High Speed IC) 1980- luvulla ja galliumarsenidimikropiirit. Jälkimmäisillä mikropiirien nopeusalue on nostettu useisiin gigahertseihin.


title: Mikropiiri

text: 1980-luvulta lähtien yksi kehityssuunta on ollut myös ohjelmoitavat logiikkapiirit kuten FPGA-piirit, joiden sisältämien yleiskäyttöisten logiikkaelementtien toiminnallisuus ja niiden väliset kytkennät voidaan ohjelmoida uudelleen. Tämän ansiosta ohjelmoitavalla logiikkapiirillä voi toteuttaa teoriassa minkä tahansa toiminnon siinä missä normaalin mikropiirin toiminnallisuutta ei voi muuttaa valmistuksen jälkeen.


title: Mikropiiri

text: Mikropiirit ovat korvanneet niitä edeltäneet erilliset puolijohdetransistorit, jotka taas ovat korvanneet niitä edeltäneet elektroniputket. Jokainen em. vaihe on merkinnyt:


title: Mikropiiri

text:
Nykyaikaisen mikropiirin ja maailman ensimmäinen yleistietokone, 1940- luvun ENIAC:n vertailu antaa kuvaa muutoksen suuruudesta:
Mikropiirit ovat mahdollistaneet yhä monimutkaisempien elektronisten laitteiden tekemisen. Mikropiirien kehitys on muun muassa tietokoneiden, PC:iden ja kännyköiden takana. Kehitys on merkinnyt myös teknisen älykkyyden radikaalia, vallankumouksellista kasvua. Tekninen älykkyys mitattuna tietokoneen teho kertaa tietokoneiden määrä on noin 840 000-kertaistunut maailmassa vuodesta 1960 vuoteen 2000.


title: ParaNet

text: Paranormaalin TieteellinenTutkijaverkosto – ParaNet ry oli 2000-luvun alussa joitakin vuosia toiminut paranormaalin tutkimusverkosto. Seura perustettiin vuonna 1998 rekisteröimättömänä yhteistyöverkostona. Yhdistysrekisteriin se merkittiin vuonna 2002.


title: ParaNet

text: Yhdistyksen tavoitteena oli ylläpitää alan tutkijoiden yhteistyöverkostoa ja toimia tutkijoiden etujärjestönä, järjestää ParaDigma-konferensseja ja ylläpitää ParaDocs-julkaisua. Yhdistyksen puheenjohtajana toimi sen perustaja Jarkko Kari.


title: ParaNet

text: Paranormaali wiki: ParaNet


title: Paranormaali ilmiö

text: Paranormaaleilla ilmiöillä tarkoitetaan luonnontieteellistä selitystä vailla olevia outoja ilmiöitä.


title: Paranormaali ilmiö

text: ”Paranormaalin ilmiön” määritelmät vaihtelevat. Joskus niillä saatetaan tarkoittaa jopa kaikkia arkipäiväisistä poikkeavia, tiedemaailmassa epänormaaleiksi kutsuttuja ilmiöitä.


title: Paranormaali ilmiö

text: Oletetut paranormaalit ilmiöt ovat epäilemättä sukua sellaisille ilmiöille, joita sanotaan epätavallisiksi. Tieteessä esiintyy tapauksia, joita kutsutaan anomalioiksi (Antiikin Kreikkalaisesta sanasta anomalos, a + omalos joka tarkoittaa poikkeava) eli poikkeavuuksiksi: jokin hyvin toimineen selitysjärjestelmän ennusteet eivät jossakin tapauksessa pidäkään paikkaansa, vaan esille tulee havainto, joka on vastoin selitysjärjestelmän ennustuksia. Näitä ilmiöitä ei kuitenkaan sanota paranormaaleiksi.


title: Paranormaali ilmiö

text: Yhdysvaltalainen filosofian professori Stephen Braude katsoo teoksessaan "ESP and Psychokinesis" (1979), että paranormaalit ilmiöt ovat anomalioita eli poikkeavuuksia sekä tieteen että arkikokemuksen piirissä. Brauden määritelmän mukaan ilmiö on paranormaali, jos ja vain jos se täyttää seuraavat ehdot: 1) Se on selittämätön vallitsevan tutkimuksen valossa. 2) Sitä ei voi selittää tekemättä tieteeseen suuria muutoksia. 3) Se kumoaa arkiajattelun oletukset siitä, mitä siihen liittyville olioille voi tapahtua.


title: Paranormaali ilmiö

text: Paranormaalien ilmiöiden osajoukoksi Braude määrittelee parapsykologiset ilmiöt. Ne ovat hänen mukaansa ilmiöitä, jotka ovat paranormaaleja ja joissa ilmenee jonkinlaisia tietoisuuden piirteitä. Braude määrittelee myös ihmeen tai vahvasti paranormaalin ilmiön: se on ilmiö, joka on paranormaali, mutta joka ei ole periaatteessakaan selitettävissä.


title: Paranormaali ilmiö

text: Brauden määritelmässä paranormaalilta ilmiöltä siis vaaditaan, että se on vallitsevan tieteen puitteissa selittämätön ja toisaalta ristiriidassa arkiajattelun odotusten kanssa. Jälkimmäinen tunnusmerkki sulkee pois tieteen (esimerkiksi fysiikan) poikkeusilmiöt, joita koskevia arkiajattelun odotuksia meillä ei ole.


title: Paranormaali ilmiö

text: Suomessa Skepsis ry:n puheenjohtajana toiminut filosofi S. Albert Kivinen on tehnyt seuraavan tunnetun jaottelun oletetuista paranormaaleista ilmiöistä. Luettelo perustuu parapsykologisessa kirjallisuudessa yleisesti käytettyyn jaotteluun. Ryhmittely esitetään alla Risto Selinin sanaston (2001) pohjalta tarkennettuna.


title: Paranormaali ilmiö

text: (Aistien ulkopuolinen havaitseminen, engl. "extra sensory perception" eli "yliaistillinen havainnointi", lyhenne "ESP", joskus: "psi-gamma")


title: Paranormaali ilmiö

text:
("PK, psykokineesi", kreikan "psykhe", henki, ja "kinesis", liike; joskus: "psi-kappa").
Yllä lueteltujen ilmiöiden ulkopuolella on vielä joukko muita paranormaalin tutkimuksen kohteita, kuten jälleensyntyminen ja epätavalliset parantamismenetelmät. Laajempi jaottelu alla.Dosentti Marjaana Lindemanin johtaman tutkimuksen ”Taikauskon vetovoima” mukaan käsitykset, joita on nimitetty joko paranormaaliksi, taikauskoksi, yliluonnolliseksi tai maagiseksi eli taikuudeksi, ovat kaikki yksi ja sama asia. Paranormaaleja uskomuksia voidaan parhaiten selittää yksilön taipumuksella nojautua lapsuudenaikaisiin, eritytymättömiin käsityksiin todellisuudesta. Näissä käsityksissä sekoitetaan elottomien, elollisten ja mielellisten asioiden keskeiset ominaisuudet. Aikuisilla nämä sekaannukset voivat toimia tieteellisen tiedon rinnalla. Voidaan puhua yleisestä taipumuksesta uskoa paranormaaliin.


title: Paranormaali ilmiö

text: Tutkimukseen osallistui suuri määrä eri koulutustasojen opiskelijoita ympäri Suomea. Tutkimuksen mukaan yliopisto-opiskelijoilla on vain vähän paranormaaleja uskomuksia, vähemmän kuin alemman asteen koulutuksen opiskelijoilla. Jos yliopisto-opiskelijoilla on paranormaaleja uskomuksia, koulutustaso ei vähennä niitä.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haaga () on Haagan kaupunginosan osa-alue Helsingissä. Sitä rajaa idässä Hämeenlinnanväylä. Etelässä ja lännessä puistokaistaleet erottavat sen naapurikaupunginosista Etelä-Haagasta ja Lassilasta. Etelässä Pohjois- ja Etelä-Haagan raja kulkee myös Metsäläntietä pitkin. Pohjoisessa kaistale Lassilaa tulee vastaan Kaupintien ja Aku Korhosen tien eteläpuolisen puistoalueen takana. Pohjois-Haagan keskeisiin kohteisiin kuuluu Thalianaukio, jossa on myös taksiasema. Pohjois-Haagasta on Hämeenlinnanväylän ylittävien kevyen liikenteen siltojen kautta yhteys Keskuspuistoon ja Pirkkolan liikuntapuistoon.


title: Pohjois-Haaga

text: Osa-alueella asuu vajaat 9 500 asukasta (1.1.2014) ja työpaikkoja se tarjoaa noin 4 000:lle (31.12.2012). Asukkaista monet ovat asuneet alueella sen rakentamisesta lähtien. Siksikin asukkaiden keski-ikä on keskimääräistä korkeampi; alueella asuu runsaasti yli 65-vuotiaita.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haagan korkein maastonkohta on Ida Aalbergin tien pohjoispuolella olevilla kallioilla (44 m mpy.) ja matalin Hämeenlinnanväylän varressa Etelä-Haagan rajalla (10,5 m mpy.) Etäisyys Pohjois-Haagasta Helsingin keskustaan on noin kymmenen kilometriä.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haagassa toimii vuonna 1956 perustettu kotiseutuyhdistys Pohjois-Haaga Seura ry.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haagassa useimpien katujen nimet viittaavat teatteriin. Alueen kokoojakatu on nimeltään Näyttelijäntie, ja sen poikkikatuja ovat muun muassa Ida Aalbergin, Aino Acktén ja Adolf Lindforsin tiet, jotka ovat saaneet nimensä kuuluisien suomalaisten näyttelijöiden mukaan. Alueella on myös suomalaisten näytelmäkirjailijoiden nimikkokatuja kuten Maiju Lassilan, Maria Jotunin, Järviluoman- ja Teuvo Pakkalan tiet. Thalian aukion nimi taas johtuu kreikkalaisen mytologian näytelmätaiteen muusan nimestä Thalia. Alueen kaakkoisosan katujen nimet kuten Nuijamiestentie, Ilkantie, Poutuntie, Krankantie ja Huovitie sekä Linnaleirin aukio viittaavat kuitenkin nuijasotaan.


title: Pohjois-Haaga

text:
Nykyinen Pohjois-Haaga kuului ennen vuotta 1946 pääosin Haagan kauppalaan, mutta oli rakentamatonta aluetta, pääosin suota, mäntyvaltaista metsää ja kallioita. Eliel Saarisen Munkkiniemi–Haaga-suunnitelma vuodelta 1915 ulottui Pohjois-Haagankin alueelle, mutta sen mukaisesti alueelle ei rakennettu mitään. Pohjois-Haagan alue liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa ja siitä tuli Haagan kaupunginosan osa-alue vuonna 1959.
1910-luvun alussa perustettu partiolippukunta Toimen Pojat retkeili tulevan Pohjois-Haagan alueella ainakin jo vuodesta 1912 alkaen. Partiolaisten retkeily päättyi ja heidän rakentamansa metsämajan käyttö loppui, kun alueelle ryhdyttiin sodan uhatessa rakentamaan linnoituksia.


title: Pohjois-Haaga

text: Professori Laura Kolbe kuvaa kirjassaan "Luokkaretkellä hyvinvointiyhteiskunnassa" elämäänsä 1950-luvun Pohjois-Haagassa seuraavasti: "Kotini Pohjois-Haagassa, 1950-luvun uudessa helsinkiläisessä esikaupungissa, edusti uutta aikaa. Lapsuuteni kaupunginosassa korostuivat järjestys ja moderni valoisuus, selkeys ja toimivuus. Elettiin yhä säädyllisyyden ja hierarkkisuuden normittamassa maailmassa, johon uusi urbaani keskiluokka oli kasvamassa. Haagan asuntoihin eivät muuttaneet maalaiset, vaan sinne tulivat modernia elämää hakemaan juristi-, insinööri-, ekonomi- ja lääkäriperheet sekä työläis- ja palveluammateissa toimivat. Kaksikielisyys oli melko tavallista. Lapsia oli paljon ja kaikkialla. Olimme aina ulkona leikkimässä, emmekä niinkään toistemme kotona. Sosiaalinen tausta oli pihan leikeissä häivytetty taustalle."


title: Pohjois-Haaga

text:
Kerrostalojen välisillä puistoalueilla on satunnaisesti näkyvissä jäänteitä ensimmäisen maailmansodan aikana lähinnä ampumahaudoiksi rakennetuista linnoitteista, jotka kuuluivat niin sanottuun Krepost Sveaborgiin. Puolustustarkoituksiin tehtyjä linnoitteita ei jouduttu käytännössä juuri kokeilemaan. Satunnaisia yhteenottoja syntyi punakaartilaisten ja saksalaisten välille jälkimmäisten tullessa Leppävaaran suunnasta 11. huhtikuuta 1918. Yksi hyvin säilynyt linnoituskokonaisuus sijaitsee Runar Schildtin puiston länsipäässä. Muistona linnoitustöistä on Pohjois-Haagan puistoissa lisäksi muutama nykyisin ulkoilureittinä palveleva mukulakivinen tykkitie.
Valkoisten avuksi kansalaissodan aikana saapuneet saksalaiset toimeenpanivat punakaartilaisten joukkoteloituksen Etelä-Haagassa nykyisten Riistavuoren vanhainkodin ja Vihdintien liikenneympyrän välisellä suoalueella 12. huhtikuuta 1918. Pohjois-Haagan metsään haudattiin 28 punakaartilaista ja lisäksi neljä virolaista, joista yksi oli silloinen Viron oikeusministeri Jüri Vilms. Virolaiset olivat olleet matkalla Suomen kautta Iso-Britanniaan neuvottelemaan Viron itsenäistymisestä, jota Saksa vastusti. Vuonna 1920 virolaiset onnistuivat jäljittämään kadonneet maanmiehensä, Vilmsin ja hänen seuralaistensa ruumiit kaivettiin haudasta ja kuljetettiin kunnianosoituksin Tallinnaan. Samana vuonna haudalle pystytettiin muistokivi, jossa on ainoastaan vuosiluku 1918. Hauta on nykyisin Helsingin kaupungin omistama suojelukohde.


title: Pohjois-Haaga

text:
Pohjois-Haagan alueelle valmistui vuonna 1924 Kronohagens Idrottsföreningenin (Kiffen) ampumarata, joka oli valmistuessaan Pohjoismaiden suurin. Ampumaradan yhteyteen rakennettiin hirsipaviljonki, jonka julkisivu oli nykyisen Eliel Saarisen tien suuntainen. Ampumasuunta radalla oli nykyisen Maria Jotunin tien eteläpäästä suoraan pohjoiseen, ja maalitaulut sijaitsivat pohjoispään hiekkaisessa rinteessä. Ampumakatoksen pohja on vielä nykyisin näkyvissä Eliel Saarisen tien ja Maria Jotunin tien välissä. Myöhemmin rata myytiin Helsingin suojeluskuntapiirille, joka käytti sitä sekä harjoitteluun että kilpailuihin. Rataa käyttivät myös puolustusvoimat, ja siellä vierailivat muun muassa marsalkka Mannerheim ja presidentti P. E. Svinhufvud. Toiminta ampumaradalla päättyi, kun suojeluskuntajärjestö lakkautettiin vuonna 1944. Ampumaradan paviljonki siirtyi Helsingin kaupungille, ja sitä käytettiin retkeily- ja hiihtomajana. Nurmijärventien vilkas liikenne ja asutuksen lisääntyminen vähensivät majan käyttöä, ja vuodesta 1967 paviljonki toimi nuorisotilana, kunnes se paloi vuonna 1974. Paviljongin paikalla on nykyisin Marjatta-koulu.
Jatkosodan päätyttyä Helsingissä oli noin 340 000 asukasta, joista monet olivat menettäneet kotinsa pommituksissa. Asuntonsa menettäneille kaupunkilaisille, kaupunkiin tulleelle siirtoväelle ja maaseudulta Helsinkiin työhön siirtyvälle väestölle oli saatava koteja. Asuntopulan poistamiseksi oli ryhdyttävä suunnittelemaan ja rakentamaan uusia asuinalueita. Tällöin käynnistyi myös Haagan pohjoisosan suunnittelu asuntotarkoitukseen. Metsäiselle alueelle oli helppo suunnitella asuinrakennuksia, koska vanhaa asutusta ei juuri ollut.


title: Pohjois-Haaga

text: Suurin osa Pohjois-Haagan kerrostaloista on 1950-luvulta, ja ne rakennettiin kolmessa vaiheessa. Ensimmäisinä valmistuivat Ilkantien, Eliel Saarisen tien ja Nuijamiestentien rajaaman alueen talot vuosina 1951−1954, toisina Thalianaukion ympärillä olevat talot vuosina 1954−1957 (näiden joukossa Tolarin kansakoulu, nykyinen Pohjois-Haagan ala-asteen koulu vuonna 1956) ja kolmansina Ida Aalbergin tien ja Adolf Lindforsin tien ympäristössä olevat korkeat kerrostalot, Näyttelijäntien pohjoispuolen kerrostalot sekä ostoskeskus vuosina 1958−1960. Näitä taloja suunnittelivat muun muassa arkkitehdit Aulis Blomstedt ja Martti Välikangas.


title: Pohjois-Haaga

text: Neljäs suuri rakennuskohde olivat vuosina 1971−1973 rakennetut Maiju Lassilan tien ja sen poikkikatujen varsilla olevat elementtirakenteiset talot. Tiiviillä rakentamisella pyrittiin kantakaupungin tavoin saamaan palvelut asukkaiden välittömään läheisyyteen, missä ei kuitenkaan täysin onnistuttu. Nämä talot sijaitsevat entisen ampumaradan paikalla ja niiden takana olevasta hiekkatörmästä on vielä viime aikoinakin löytynyt luoteja.


title: Pohjois-Haaga

text: Ensimmäisen rakennusvaiheen valmistuttua vuonna 1954 Pohjois-Haagassa oli 973 asukasta. Huippuvuonna 1965 asukasluku oli yli 12 000. Vuonna 1985 asukkaita oli hieman yli 10 000. Vuosina 1965–1985 lasten määrä Pohjois-Haagassa putosi puoleen. Lasten ja nuorten väheneminen johtuu lähiön iästä, koska monet alueelle sen rakentamisvaiheessa muuttaneista asuivat siellä vielä 1980-luvulla ja heidän aikuistuneet lapsensa olivat muuttaneet pois. Ensimmäinen nimenomaan vanhuksille tarkoitettu asuintalo valmistui Tolarintielle vuonna 1956 ja Krankantielle rakennettiin Helsingin kaupungin 400-vuotissäätiön omistama vanhusten asuintalo vuonna 1965.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haagan vanhin päiväkoti, Kanerva, aloitti toimintansa vuonna 1954. Ensimmäinen leikkikenttä avattiin Näyttelijäntien ja Ida Aalbergin tien kulmassa vuonna 1958. Marjatta-koulu perustettiin vuonna 1972 ja se toimi Hakavuoren kirkon tiloissa, kunnes sille valmistui oma talo Poutuntien varrelle.


title: Pohjois-Haaga

text: Ennen Hämeenlinnanväylän valmistumista 1970-luvun alkupuolella Nuijamiestentie oli valtatie 3:n osa.


title: Pohjois-Haaga

text: Eliel Saarisen tien varteen Haagan keskiosiin rakennetaan uusia asuinrakennuksia. Sinne on viime vuosina noussut myös muutamia palvelutaloja.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haagassa sijaitsevat mm.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haagasta on erinomaiset raide- ja bussiyhteydet eri puolille pääkaupunkiseutua. Lähiö sijaitsee Kehä I:n ja Hämeenlinnan moottoritien (Valtatie 3) muodostamassa kulmauksessa ja lähellä Turun moottoritien ja Tuusulanväylän liittymiä.


title: Pohjois-Haaga

text: Kehäradan eli entisen M-junan asema Pohjois-Haaga sijaitsee Pohjois-Haagan länsipuolella Lassilassa. Pohjois-Haagan eteläpuolella sijaitsee Huopalahden rautatieasema, josta on Helsingin päärautatieasemalle matkaa noin 6 km ja Pasilan asemalle noin 3 km. Raiteita on Huopalahden asemalla neljä: raiteet 1 ja 3 Kirkkonummen ja Vantaankosken suuntiin sekä raiteet 2 ja 4 Helsinkiin. Raiteilla liikennöivät nopeat lähijunat S, U ja E.


title: Pohjois-Haaga

text: Suomen Turistiauto aloitti Helsingin keskustan ja Pohjois-Haagan välisen linja-autoliikenteen vuonna 1956. Pohjois-Haagan kautta ajavat Helsingin sisäisen liikenteen linja-autot 40 ja 41 keskustasta Pohjois-Haagan asemalle, Kannelmäkeen ja Paloheinään.


title: Pohjois-Haaga

text: Poikittaisista linjoista huomattavin on Eliel Saarisen tietä kulkeva runkolinja 550, joka liikennöi Westendin asemalta Espoosta Itäkeskukseen. Linjan pysäkkejä on Pohjois-Haagassa kolme. Poikittaisia linjoja kulkee Pohjois-Haagan kautta myös Malminkartanoon, Arabiaan ja Hakaniemeen.


title: Pohjois-Haaga

text: Hämeenlinnanväylällä on linja-autopysäkki Pohjois-Haagan kohdalla Pirkkolantien ylittävällä sillalla.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haagan taksitolppa sijaitsee Thalianaukiolla.


title: Pohjois-Haaga

text: Pohjois-Haagassa eri aikoina asuneita julkisuuden henkilöitä ovat olleet muun muassa pilapiirtäjä Kari Suomalainen, professori Laura Kolbe, kirjailija Mauri Sariola, aitajuoksija Arto Bryggare, Kokoomuksen puheenjohtaja Juha Rihtniemi, näyttelijä ja ohjaaja Åke Lindman, muusikko Arto Sotavalta, rockmuusikko Remu Aaltonen ja laulajat Ture Ara, Teijo Joutsela ja Kalevi Korpi sekä viihdealan monitaiteilija Vesa-Matti Loiri. Hurriganes piti ensimmäisen konserttinsa yhteiskoululla Pohjois-Haagassa, josta on kotoisin myös kaksi suomalaisen rockmusiikin tunnettua nimeä Cisse Häkkinen ja Dave Lindholm. Iskelmälaulaja Jukka Kuoppamäki muutti Pohjois-Haagaan teini-ikäisenä.Myös elokuvaohjaaja Jukka-Pekka Siili asui nuoruutensa Pohjois-Haagassa.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text: Kurdistanin työväenpuolue () on vuonna 1978 perustettu kurdien itsehallintoa ajava järjestö. Vuosina 1984–1999 ja 2004–2013 se kävi aseellista taistelua Turkin hallitusta vastaan. Vuonna 2014 PKK aloitti laajamittaisia taisteluja ISIS-järjestöä vastaan Irakissa ja Syyriassa. Järjestön perustaja ja johtaja Abdullah Öcalan vangittiin 1999, jonka jälkeen PKK ilmoitti luopuvansa sissisodasta ja julisti vuoteen 2004 saakka kestäneen yksipuolisen aselevon. Keväällä 2013 solmittiin Turkin hallituksen ja PKK:n välinen aselepo ja järjestö lopetti kokonaan sissisodan Turkissa.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text: Alun perin PKK oli ideologialtaan marxilais-leniniläinen ja sen tavoitteena oli itsenäinen kurdivaltio. Vuonna 2004 PKK siirtyi kohti libertaarisosialismia, johon liittyy myös muun muassa feminismi sekä niin sanottu sosiaalinen ekologia. Samalla se asetti tavoitteekseen kurdien itsehallinnon ilman omaa valtiota. Euroopan Unioni ja Yhdysvallat ovat luokitelleet sen terroristijärjestöksi. Sveitsi, Kiina, Intia ja Venäjä eivät ole lisänneet järjestöä terroristilistalleen monista Turkin yrityksistä huolimatta. Yhdistyneet kansakunnat on myös kieltäytynyt lisäämästä järjestöä terroristilistalleen.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text: PKK:n aseelliset siivet ovat HPG (Hêzên Parastina Gel) ja PJAK (Partiya Jiyana Azad a Kurdistanê). Järjestöllä on myös edustajia KCK:ssa.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text:
Kurdit olettivat, että he saavat oman itsenäisen valtion ensimmäisen maailmansodan jälkeen, kun eurooppalaiset piirsivät Lähi-Idän uudet rajat mutta Turkin johtaja Kemal Atatürk otti suurimman osan alueesta hallintaansa ja aloitti joukkoteloituksia kurdien asuttamilla alueilla. Kesäkuussa 1934 hyväksytty laki 2510 jakoi Turkin alueet kolmeen ryhmään: ”(1) alueisiin, jotka varataan turkkilaisen kulttuurien omaavien henkilöiden asuinalueeksi; (2) alueisiin, joille ei-turkkilaista kulttuuria edustavat ihmiset voidaan siirtää sopeuttamiseksi turkkilaiseen kulttuuriin; (3) täydellisesti evakuoitaviin alueisiin.” Kurdikulttuuria ryhdyttiin turkkilaistamaan, eikä kurdien olemassaoloa tunnustettu. Vuonna 1936 armeija valtasi Dersimin kurdialueen ja murhasi 40 000 ihmistä. Turkin hallitus kutsui kurdeja pitkään "vuoristoturkkilaisiksi". Kurdien alue oli vuoteen 1966 asti suljettua sotilasaluetta.
Vuonna 1978 Abdullah Öcalan perusti opiskelutoveriensa kanssa Kurdistanin työväenpuolue PKK:n ja 1980-luvulla alkoi kurdien aseellinen 'kansannousu' Öcalanin johdolla. PKK:n toimintaan ovat kuuluneet sissi-iskut Turkin armeijaa vastaan ja konfliktissa on kuollut yli 50 000 ihmistä. PKK järjesti vuodesta 1978 sissi-iskuja, sabotaasia, väijytyksiä, mellakoita ja mielenoituksia Turkkia vastaan. PKK toimi myös niitä kurdeja vastaan jotka eivät suostuneet toimimaan sen kanssa yhteistyössä, tai tukivat hallitusta.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text: Vuonna 1984 PKK alkoi toimia tehokkaammin järjestäen sissi-iskuja ja itsemurhapommituksia armeijan ja poliisien kohteita vastaan. Hallituksen sotilaita, poliiseja, viranomaisia ja PKK:ta vastustavia kurdijohtajia kidnapattiin ja surmattiin. Sabotaasiteot jatkuivat, ja PKK sieppasi myös turisteja mutta vapautti heitä myöhemmin. PKK toimi 1980- ja 90-luvuilla yleensä Turkissa, mutta joskus myös Irakissa ja Iranissa. Hallitus vastasi monin toimin: vuonna 1982 perustuslaissa kiellettiin separatismi, vuodesta 1983 julistettiin kurdialueille poikkeustila, vuodesta 1985 perustettiin kyläkaarteja ja kurdin kieli kiellettiin laissa. Vielä vuoteen 1991 asti kurdin kielen käyttö oli kokonaan kielletty vankeuden uhalla.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text: PKK muutti toimintatapojaan ja ideologiaansa 80-luvun lopusta alkaen. PKK ei enää hyökännyt pelkästään kurdialuiden sotilas- ja poliisikohteisiin vaan myös turkkilaisalueisiin. 1990-luvun alussa Turkin hallituksen PKK:n pois kitkemiseksi tekemä väkivalta oli pahimmillaan. Hallituksen palkkaamat kuolemanpartiot tappoivat kurdien asiaa ajaneita toimittajia ja aktivisteja. Poliisi kidutti kurdeja ja niitä tukevia aktivisteja. Hallituksen joukot hävittivät tuhansia kurdikyliä pakkosiirtäen kurdeja niistä pois.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text: Yhdysvaltain tiedustelupalvelu CIA ja Turkin tiedustelupalvelu kaappasivat Öcalanin vuonna 1999 Kenian Nairobista, jossa hän oli piilotellut Kreikan suurlähetystön suojissa. Öcalan tuomittiin kuolemaan maanpetturuudesta ja terrorismista, mutta Turkin lakkautettua kuolemantuomion Öcalanin tuomio muuttui elinkautiseksi vankeudeksi. Myöhemmin selvisi, että CIA oli asettanut ehdoksi Öcalanin pidätyksestä "kuolemantuomion lakkauttamista kokonaan Turkissa". Kun Öcalan pidätettiin, PKK julisti virallisesti yksipuolisen tulitauon, mikä ei täysin lopettanut Turkin armeijan toimia kurdeja vastaan. Turkin armeija hyökkäsi vuonna 1999 Irakiin vetäytyviä kurditaistelijoita vastaan. Öcalanin pidätyksen jälkeen monet Turkkilaiset sanomalehdet ja televisiokanavat ilmoittivat PKKn hävinneen lopullisesti. Kunnes vuonna 2004 Murat Karayılanin johtama PKK:n aseellinen siipi, HPG (Kansan puolustusjoukot, ent. ARGK) julisti kuitenkin lopettavansa yksipuolisen tulitauon, jota se oli pitänyt yllä Öcalanin kiinnijäämisestä lähtien ja ilmoitti PKK:n jatkavan toimintansa.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text: Vuodesta 2004 lähtien PKK:ta on johtanut Murat Karayilan. Hänen aikanaan PKK aloitti sissitoiminna uudestaan. 2006 monen pommi-iskun tekijäksi epäiltiin PKK:sta eronnutta TAK ryhmää. 7. lokakuuta 2007 PKK:laiset väijyttivät ja tappoivat 15 erikoisjoukon sotilasta ja haavoittivat kolmea. Isku oli verisin PKK:n tekemistä 90-luvun jälkeen. Vuonna 2008 Turkin armeija teki Irakin puolelle ilmaiskuin ja maajoukoin "operaatio Auringon" kyeten tappamaan kymmeniä sissejä. Vuonna 2009 Turkissa alkoi ensimmäinen kurdinkielinen televisiokanava ja pääministeri Erdogan tarjosi kurdeille joitain myönnytyksiä kuten kylien nimien palautamisen kurdinkielisiksi. Samalla PKK aloitti 6. tulitaukonsa. Kuudes tulitauko loppui, kun hallitus kielsi ja hajotti pidätyksin kurdien vaaleissa samana vuonna voittaneen DTP puolueen.


title: Kurdistanin työväenpuolue

text: PKK on vuodesta 2004 aktivoinut toimintaansa Iranissa, missä se toimii iranilaisen siipensä PJAK:n (myös Pejak) nimissä. Turkki epäilee, että Yhdysvallat tukisi PKK:ta salaisesti. Yhdysvaltalainen yksityinen turvallisuusalan yritys Xe (Blackwater) oli myöntänyt myyneensä PJAK:ille aseita. Xe:ta (Blackwater) ei kuitenkaan voitu tuomita, koska PKK:n aseellinen siipi PJAK ei ollut terroristijärjestöjen listassa. Arvioiden mukaan Turkki on kuluttanut yli 300 miljardia dollaria PKK:n vastaiseen sotaan, Turkin armeijan mukaan 800 miljardia dollaria. Vuonna 2010 PKK:lla oli yli 11 000 jäsentä ja sen vuositulot olivat yli 760 miljoonaa euroa. PKK:lla on Turkissa yli 5 miljoona tukijaa ja Euroopassa lähes miljoonaa tukijaa (arvioitu). Kesällä 2011 PKK laajensi toimintansa täysimittaiseksi sodaksi, ensi kertaa sitten 90-luvun.


title: Kivihaka

text: Kivihaka () on Helsingin Haagan kaupunginosaan ja peruspiiriin kuuluva pieni osa-alue keskuspuiston länsipuolella. Sen erottaa Ruskeasuosta etelässä Hakamäentie ja Etelä-Haagasta lännessä Hämeenlinnanväylä.


title: Kivihaka

text: Kivihaan rakennuskanta on pääosin 1960-luvulta ja koostuu maaston muotoja noudattavista pitkistä ja usein taitteisista kerrostaloista. Alueen suurin ja samalla ainoa julkinen rakennus on Suomen Punaisen Ristin Veripalveluasema. Kaupunginosassa on yksi liikerakennus. Sen edustalla on Kivihaan kaupparakennuksen aukio.


title: Kivihaka

text: Kivihaan väkiluku oli 887 vuoden 2014 alussa. Työpaikkoja Kivihaassa on 555 (31.12.2012).


title: Kivihaka

text: Kivihaan läpi kulkee Kivihaantie. Muut tiet, Kivihaankuja ja Kivihaanpolku, ovat siihen liittyviä umpikujia. Kivihaantiellä on läpiajokielto Hakamäentien ja Etelä-Haagan välillä, minkä vuoksi Kivihaka on eristyksissä oleva alue.


title: Kivihaka

text: Kivihaka on luonnostaan kallioista ja kumpuilevaa metsämaastoa. Rantarata kulkee Kivihaan pohjoiskärjen ohi.


title: Kivihaka

text: Nykyisen Kivihaan alue oli osa vuonna 1905 perustettua Haagan huvilayhdyskuntaa, ja se kuului likimäärin Bölen itäpellon ja Skogsbackan isoniityn palstoihin ja myöhemmin vuonna 1923 perustettuun Haagan kauppalaan. Vuonna 1946 alue liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa. Nykyään Kivihaassa on muutama huvilayhdyskunnan ja muutama kauppalan aikainen rakennus.


title: Kivihaka

text: Eliel Saarinen kaavoitti Kivihaan alueen nimellä "Haga mäki" () vuonna 1915 osana Munkkiniemi–Haaga-suunnitelmaansa. Ainuttakaan kaavan mukaista Haga mäen korttelia ei kuitenkaan rakennettu, ennen kuin alueliitoksen jälkeen Helsinki vahvisti alueen uuden asemakaavan vuonna 1959.


title: Kivihaka

text: Kivihaan nimi virallistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1928, kun Kivihaantien nimi merkittiin asemakaavaan. Tie ja siihen liittyvät Kivihaankuja ja Kivihaanpolku rakennettiin vuonna 1961. Kivihaka vahvistettiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1962. Nimi on kontaminaatio Haagan ja seudulla sijainneen talonpoikaistalon Stenbackin nimestä.


title: Mummo Ankka

text: Mummo Ankka () on sarjakuvahahmo, joka esiintyy Disneyn sarjakuvissa. Hän on Aku Ankan isoäiti. Mummon oikea etunimi on Kaino-Vieno (). Hän on omaa sukuaan Ankanpää ("Coot"), Ankkalinnan perustajan Julle Ankanpään pojantytär. Mummo asuu maatilalla Ankkalinnaa ympäröivällä maaseudulla renkinsä Hansu Hanhen kanssa.


title: Mummo Ankka

text: Mummo Ankan loi Al Taliaferro käyttäen hahmon esikuvana anoppiaan Donnie M. Wheatonia. Mummo nähtiin jo vuonna 1940 muotokuvana Akun kodin seinällä, mutta vasta 27. syyskuuta 1943 julkaistussa stripissä hänet nähtiin ensimmäistä kertaa elävänä, kun hän saapui Akun luokse kylään.


title: Mummo Ankka

text: Don Rosan käsikirjoittama ja piirtämä Roopen Ankan menneisyyttä valottava "Roope Ankan elämä ja teot" -sarja sekä siihen liittyvä "Aku Ankan sukupuu" -juliste ovat vakiinnuttaneet Mummon aseman Ankkojen sukupuussa, vaikkakin sukupuu pohjaa jo Carl Barksin laatimaan kaavioon. Sukupuu muun muassa kumosi Euroopassa laajalti levinneen käsityksen, jonka mukaan Roope ja Mummo olisivat sisaruksia. Tämän tarinaperinteen huomionarvoinen edustaja on Marco Rotan vuonna 1984 ilmestynyt tarina ”Onneksi olkoon Aku Ankka”, jonka mukaan sisarukset Roope ja Mummo löysivät vastakuoriutuneen Akun orpona tienposkesta vuonna 1934 ja ottivat omakseen.


title: Mummo Ankka

text: Kokonaan Don Rosan omaa keksintöä oli tehdä Mummosta Julle Ankanpään, Carl Barksin keksimän Ankkalinnan perustajan, lapsenlapsi. Jullen poika ja Mummon isä on Kornelius Ankanpää, kansainvälisen Sudenpentujen partioliikkeen perustaja. Mummon äiti Olga Ankanpää on esiintynyt vain nimenä ja kuvana "Aku Ankan sukupuussa". Mummon aviomies on Hepsu Ankka, joka on nähty muutamassa Rosan piirtämässä menneisyyteen sijoittuvassa tarinassa. Mummolla ja Hepsulla on kolme lasta: Aaron, Dora ja Unto Ankka. Aaronin lapsia ovat Aku sekä Tupun, Hupun ja Lupun äiti Della, Doran ainoa lapsi on Hannu Hanhi. Unton lapsia ovat Touho ja Sisuvius Ankka. Rosan tarinan ”Lumikenttien kimallus” mukaan Mummon veli Konrad Ankanpää myi Klondiken kultaryntäyksen aikaan Roope Ankalle myöhemmin kuuluisaksi tulleen Rahasäiliökukkulan tontin.


title: Mummo Ankka

text: Mummo Ankka ajelee Detroit Electric-sähköautolla.


title: Giorgio Cavazzano

text: Giorgio Cavazzano (s. 19. lokakuuta 1947, Venetsia) on italialainen Aku Ankka -piirtäjä. Cavazzano tunnetaan erityisesti mekaanisten esineiden realistisena kuvaajana. Hänen tyylillään on ollut merkittävä vaikutus uudemman sukupolven Ankka-piirtäjiin. Cavazzano on luonut muiden kirjoittajien kanssa useiden hahmojen ulkoisen olemuksen. Näitä hahmoja ovat mm. Prinsessa Reginella (Rodolfo Cimino), Naistaikaviitta (Guido Martina), P.T. ja Rankku Kanuuna (Carlo Chendi).


title: Giorgio Cavazzano

text: Giorgio Cavazzano aloitti 14-vuotiaana Romano Scarpan tussaajana, mutta oli jo sitä ennen toiminut serkkunsa Luciano Capitanion, myös sarjakuvapiirtäjä, apulaisena. Cavazzanon ensimmäinen oma ankkatarina oli "Paperino e il singhiozzo a martello", joka julkaistiin Italiassa vuonna 1967. Suomessa sama tarina julkaistiin Aku Ankassa vuonna 1979 nimellä ”Hirveä Hikka”.


title: Giorgio Cavazzano

text: Vuonna 2004 ilmestyi Cazzanon piirtämä ja Byron Ericksonin käsikirjoittama sarjakuva-albumi "Dragonlords". Cavazzano on kerran aiemminkin tehnyt yhteistyötä Ericksonin kanssa. Heidän silloisen aikaansaannoksensa oli 62-sivuinen Roope-seikkailu ”Inkojen salaisuus” ("Secret of the Incas"). Tarina nähtiin Suomessa Aku Ankan taskukirjan numerossa 209, "Tuplatällit".


title: Giorgio Cavazzano

text: Cavazzano vieraili Suomessa 26.–27. lokakuuta 2007 esittelemässä uutta "Menetetyn muistin tapaus" -kirjaansa Helsingin kirjamessuilla. Toisen kerran Cavazzano vieraili Suomessa 4.–6. maaliskuuta 2010, kun hän kävi juhlistamassa Aku Ankan taskukirjan 40-vuotista taivalta ja maaliskuun alussa ilmestyvää kovakantista "Taskarin juhlakirjaa". Vierailunsa aikana hän oli haastateltavana myös "Huomenta Suomessa".


title: Klaipėda

text: Klaipėda (, ) on Liettuan kolmanneksi suurin kaupunki ja maan ainoa satama Itämerellä. Kaupungissa oli noin 160 361 asukasta (2012). Klaipėdan väkiluku on ollut laskussa vuoden 1989 lukemasta 204 248. Kaupungin satama leviää noin kymmenen kilometriä pitkälle rantakaistaleelle ja on yksi Baltian maiden suurimpia.


title: Klaipėda

text: Klaipėdassa on samankaltaista arkkitehtuuria kuin Saksassa, Englannissa ja Tanskassa. Suositut merenrantakohteet Neringa ja Palanga sijaitsevat lähellä Klaipėdaa.


title: Klaipėda

text: Klaipėdan perustivat balttilaiset heimot 1100-luvulla. Pitkän aikaa se kuului Itä-Preussiin, jolloin sitä kutsuttiin Memeliksi.


title: Klaipėda

text: Itämeren satamakaupungin perustivat Saksalaisen ritarikunnan ritarit vuonna 1252, jolloin he miehittivät alkuperäisen asutuksen perustaakseen sinne tukikohtansa. Tuolloin kaupunkia kutsuttiin nimellä "Castrum Memele", (saksaksi "Memelburg", myös "Mimmelburg"). Vuonna 1254 Memelburgille annettiin Lyypekin kaupunginoikeus. Ritarikunta käännytti alueen kristinuskoon. Melno-Seen rauha 1422 asetti rajan Preussin ja Liettuan välille. Memelburg liitettiin Preussiin ja raja pysyi muuttamattomana vuoteen 1919 asti, ja oli siten yksi kauimmin muuttumattomana säilynyt raja Euroopassa. Preussin herttuakunta oli Puolan vasalli ja myöhemmin osa Puola-Liettuaa. Vuosina 1629–1635 Ruotsi hyökkäsi ja miehitti kaupunkia. Saksan yhdistyessä Preussin johdolla Memelistä tuli Saksan keisarikunnan koillisin kaupunki. Rautatieaseman kaupunki sai 1875. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1919, Memel asetettiin ympärysvaltojen alaisuuteen.


title: Klaipėda

text: Versailles’n rauhan jälkeen kaupunki ympäristöineen erotettiin Saksasta, ja Memelin alue oli Kansainliiton mandaattihallintoalueena ranskalaisten hallitsemana. Liettualaiset kuitenkin hyökkäsivät alueelle 1923 ja ranskalaiset vetäytyivät.


title: Klaipėda

text: Kansallissosialistisen työväenpuolueen Saksassa tapahtuneen valtaannousun jälkeen ja Saksan saatua hallintaansa Itävallan, Sudeetit, Böömin ja Määrin, Saksa vaati myös Memeliä. Se liitettiin Saksaan 22. maaliskuuta 1939 ennen toisen maailmansodan alkua.


title: Klaipėda

text: Toisen maailmansodan loppuvaiheissa, loppuvuodesta 1944 ja 1945, asukkaat pakenivat taisteluista. Puna-armeija valtasi kaupungin tammikuussa 1945 ja se annettiin takaisin Liettuan sosialistiselle neuvostotasavallalle. Monet jäljelle jääneistä asukkaista karkotettiin Siperiaan ja loput siirrettiin Saksaan.


title: Klaipėda

text: Allaoleva taulukko kuvaa Klaipėdan ilmastoa. Tiedot ovat vertailukaudelta 1961–1990 ellei toisin mainita.


title: Klaipėda

text: Klaipėdan satama on yksi Baltian maiden suurimmista syvä- ja lauttasatamista. Sieltä on linjayhteyksiä Ruotsiin, Tanskaan ja Saksaan. Satama sijaitsee Kuurinhaffin suuaukon äärellä, Kuurinkyntään pohjoispään itäpuolella.


title: Klaipėda

text: Kaupunkia kehitetään myös matkailukohteena. Itse kaupungissa mantereen puolella on kaksi matkailutiedotuspistettä, joissa on myös puoleksi tunniksi kerrallaan vuokrattavissa Internet-yhteyksin varustettuja tietokoneita. Tilsitinkadulla sijaitsevan matkailutiedotuspisteen toisella puolella on kaupunginkirjasto, jossa Internetin käyttäminen on maksutonta.


title: Klaipėda

text: Mantereelta kulkee 20 minuutin välein lautta Kuurinmaan niemelle, Kuurinkynnäkselle.


title: Solna

text: Solnan kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Solna.


title: Solna

text: Kunnan maapinta-ala on 19,29 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 76 158 henkeä (31.12.2015).


title: Solna

text: Solnan naapurikuntia ovat Tukholma, Sundbyberg, Sollentuna ja Danderyd.


title: Solna

text: Solnan kunta sijaitsee Tukholman keskustasta luoteeseen ja kuuluu Suur-Tukholman suurkaupunkialueeseen. Pinta-alaltaan se on Ruotsin kolmanneksi pienin kunta. Pienestä koosta ja suuresta väkiluvusta johtuen kunnan alueella ei ole lainkaan maalaismaisemaa. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta Solnan rakennetuilla alueilla on esikaupunkimainen luonne, mutta siellä on myös suuria puistoja, kuten Hagaparken.


title: Solna

text: Tietoja kunnan peltopinta-alasta vuonna 2007 ei ole saatavilla.


title: Solna

text: Solnan maalaiskuntaan muodostettiin 1900-luvun vaihteen tienoilla taajaväkisiä yhdyskuntia, jotta kasvavaa esikaupunkiasutusta voitaisiin hallita paremmin. Hagalund muodostettiin 1899, Nya Huvudsta 1903, Lilla Alby 1907 ja Råsunda 1911. 1900-luvun alussa selvitettiin myös Solnan liittämistä Tukholmaan Bromman ja Brännkyrkan kuntien tavoin. Erinäisistä syistä liitosta ei kuitenkaan tehty. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuonna 1943, jolloin Solnasta tuli kaupunki. Lilla Albyn alue siirrettiin Sundbybergiin vuonna 1949. Samanaikaisesti Råstahemin alue siirrettiin Solnaan Spångasta. 1960-luvun puolivälissä Solna ja Sundbyberg liitettiin yhteen "'kuntablokiksi", mutta kuntaliitos jäi toteuttamatta. Solnasta tuli jälleen kunta, kun Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon vuonna 1971.


title: Solna

text: Solna on yksi niistä 14 Ruotsin kunnasta, joka on päättänyt käyttää itsestään kaupunki-nimitystä muissa kuin oikeudellisesti sitovissa yhteyksissä.


title: Solna

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 673 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Solna

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 019 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Solna

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 219 294 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 77 000 kruunua.


title: Solna

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Solna

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Solna

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 100,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 0 asukasta. Kunnan koko taajamaväestö kuuluu Tukholman taajamaan, josta tässä kunnassa asui 68 144 asukasta.


title: Solna

text: Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan.


title: Solna

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Solnan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Solna

text:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Solnan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Solnasta on julkinen liikenneyhteys Tukholmaan bussilla, metrolla ja lähiliikennejunilla. Metroa ja lähiliikennejunia ylläpitää Storstockholms Lokaltrafik (SL). Vuoteen 1959 saakka Solnaan liikennöivät myös raitiovaunut, ja uusia reittejä on kaavailtu.


title: Solna

text: Solnassa on paljon yrityksiä ja viranomaisia, jotka tuovat merkittävästi työpaikkoja Tukholman kaupunkialueelle. Tärkeimpiä työnantajien joukossa on lääketieteellinen yliopisto Karoliininen instituutti ("Karolinska Institutet") ja Karoliininen yliopistosairaala ("Karolinska Universitetssjukhuset"). Euroopan-laajuinen sairauksien torjunta- ja valvontakeskus (ECDC) sijaitsee myös Solnassa. Solnassa on myös runsaasti teollisuutta.


title: Solna

text: Solnassa sijaitsevat Råsundastadion aivan keskustan ostoskeskuksen ja metroaseman vieressä sekä Friends Arena. Solnassa toimii perinteikäs urheiluseura AIK.


title: Solna

text: Solna kostuu kahdesta seurakunnasta: Råsundasta (asukkaita 29 677) ja Solnasta (asukkaita 28 317). Solna on totuttu jakamaan kahdeksaan alueeseen, joilla kuitenkaan ei ole hallinnollista merkitystä. Alueet ovatVuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Solna

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Solna

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Alen kunta

text: Alen kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Nödinge-Nol.


title: Alen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 317,01 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 28 862 henkeä (31.12.2015).


title: Alen kunta

text: Kunta tarjoaa normaalit kunnalliset peruspalvelut, kuten koulut, vanhustenhoidon ja kirjaston. Nähtävyyksiä on esimerkiksi lasimuseo, kotiseutumuseo ja pronssikautiset kalliopiirrokset. Stenkärrin kirkko on rakennettu 1842 paikalle, jossa on ollut kirkkoja jo 1200-luvulta asti. Kirkkoon restauroitiin vuonna 2000, sinne laitettiin alkuperäiset valoisat ja lämpimät värit. Kastemalja on kopio keskiaikaisesta vastaavasta.


title: Alen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 44,65 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Alen kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nämä maalaiskunnat muutettiin kunniksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 muodostettiin nykyinen Alen kunta yhdistämällä Skepplandan, Starrkärrin ja Nödingen kunnaksi. Kunnan nimi on otettu Alen kihlakunnasta.


title: Alen kunta

text: Kunta on rekisteröinyt keskustaajamakseen Alaforsin, jossa myös kunnantalo sijaitsee. Vuonna 1970 Alafors kasvoi yhteen Nolin rautatieasemayhdyskunnan kanssa ja vuonna 1990 vielä Nödingen kanssa. Statistiska centralbyrån kutsuu näitä kolme yhteenkasvanutta taajamaa nimellä Nödinge-Nol.


title: Alen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 692 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Alen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 894 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Alen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 204 077 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.


title: Alen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Alen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Alen kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 621 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Alen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Alen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Alen kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Nolin taajaman kanssa. Uuden taajaman nimi on Nödinge-Nol.


title: Alen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Alen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Alen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Alen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Alen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Alen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Alen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Alingsåsin kunta

text: Alingsåsin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Alingsås.


title: Alingsåsin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 472,00 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 39 602 henkeä (31.12.2015).


title: Alingsåsin kunta

text: Alingsåsin kunta on ollut vuodesta 2005 lähtien osa Suur-Göteborgia, joka on yksi kolmesta Statistiska centralbyrånin määrittelemästä suurkaupunkialueesta Ruotsissa.


title: Alingsåsin kunta

text: Yxnäsin luonnonsuojelualue sijaitsee kunnan alueella.


title: Alingsåsin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 78,28 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 16,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Alingsåsin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":


title: Alingsåsin kunta

text: Lisäksi Alingsåsin maalaiskunta ja Rödene liitettiin Alingsåsin kaupunkiin. Kolme vuotta myöhemmin Vårgårdaan kuulunut Bälinge liitettiin myös Alingsåsin kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja kaupunki muutettiin Alingsåsin kunnaksi. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin Hemsjö ja Bjärke. Bjärkeä ei liitetty Alingsåsiin kokonaan, vaan Lagmanseredin seurakunta liitettiin Trollhättanin kuntaan.


title: Alingsåsin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 486 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Alingsåsin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 502 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Alingsåsin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 191 246 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 79 000 kruunua.


title: Alingsåsin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Alingsåsin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Alingsåsin kunta

text: Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 77,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 437 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Alingsåsin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Norsesundin taajamassa on 274 asukasta, ja se kuuluu myös Lerumin kuntaan.


title: Alingsåsin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Alingsåsin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Nolhagen kuuluu osin myös Lerumin kuntaan.


title: Alingsåsin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Alingsåsin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Alingsåsin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Alingsåsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Alingsåsin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Alingsåsin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Alingsåsin kunta

text: Asteriskilla (*) merkitty Bjärken seurakunta kuuluu osittain Alingsåsin kuntaan ja osittain Trollhättanin kuntaan.


title: Alingsåsin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: In Flames

text: In Flames on ruotsalainen yhtye, joka on soittanut useaa metallin tyylilajia, muun muassa melodista death metallia, josta he ovat tunnetuimpia. Yhtye perustettiin 1990-luvun alussa Göteborgissa. In Flames on yhdessä Dark Tranquillityn ja At the Gatesin kanssa niin sanotun Göteborg-soundin kehittäjiä. Yhtye on myynyt maailmanlaajuisesti yli kaksi miljoonaa levyä.


title: In Flames

text: In Flamesin uudempi musiikillinen tyyli eroaa huomattavasti monista muista melodisista death metal -yhtyeistä. Kitaroissa kuuluu paljon teknomaisia efektejä ja soolo-osuuksissa käytetään harvemmin monimutkaista "tilutusta", mutta yhtyeen rytmiikka näkyykin kaikkien soittimien puolesta värikkäämpänä. Kielisoittimien vire on usein hyvin matala.


title: In Flames

text: Vuonna 1993 Jesper Strömblad päätti erota Ceremonial Oath -yhtyeestä, jossa hän soitti yhdessä Anders Fridénin ja Anders Iwersin (Tiamat) kanssa.


title: In Flames

text: Strömblad halusi tehdä uudenlaista musiikkia ja lyöttäytyi yhteen Johan Larssonin ja Glenn Ljungströmin kanssa muodostaakseen In Flamesin. Ryhmä teki demon ja sen lähettäminen Wrong Again Recordsille tuotti levytyssopimuksen. Välittömästi sopimuksen solmimisen jälkeen yhtye aloitti kirjoittamaan albumia "Lunar Strain", josta tuli suuri underground-menestys. Tuohon aikaan In Flamesissa oli jonkin verran väliaikaisia soittajia, joita lainattiin myös muista yhtyeistä. Yhtyeen alkuvaiheen kokoonpanoissa ovat olleet mukana muun muassa Mikael Stanne (Dark Tranquillity), Henke Forss (Dawn) ja Daniel Erlandsson (Eucharist, Arch Enemy).


title: In Flames

text: Seuraavaksi In Flames julkaisi minialbumin "Subterranean", jonka avulla yhtye pääsi sopimukseen saksalaisen levy-yhtiö Nuclear Blastin kanssa. Vokalisti Anders Fridénin ja rumpali Björn Gelotten liityttyä yhtyeeseen oli In Flamesilla ensi kertaa täysi kokoonpano.


title: In Flames

text: "The Jester Race" -albumin avulla In Flames saavutti maailmanlaajuista menestystä erityisesti Euroopassa ja Japanissa. Yhtye lähti festivaalikiertueelle Samaelin, Grip Incin ja Kreatorin kanssa, mikä tiesi näkyvyyttä. Hajanaiset konsertit siellä täällä muutaman seuraavan vuoden aikana saivat Larssonin ja Ljungströmin eroamaan yhtyeestä juuri "Whoraclen" ilmestymisen jälkeen. Peter Iwers ja Niclas Engelin rekrytoitiin yhtyeeseen levytysten loppupuolella ja heidän soveltuvuuttaan testattiin Dimmu Borgirin kanssa tehdyn pienen kiertueen muodossa.


title: In Flames

text: Yhtyeen palattua Ruotsiin onnistuneelta Japanin ensikiertueelta Engelin erosi yhtyeestä. Syynä oli pääosin keskittyminen Gardenianiin, hänen toiseen yhtyeeseensä. Samalla kokoonpanoa muutettiin siten, että Gelotte siirtyi kitaraan (tämä kun oli kitaristi alun perin) ja Daniel Svensson (Sacrilege) rekrytoitiin rumpuihin. Tällä kokoonpanolla äänitettiin "Colony", yhtyeen suurin menestys siihen mennessä. Albumin jälkeen tehty "Colonization"-kiertue vei yhtyettä ympäri maailmaa Eurooppaan, Yhdysvaltoihin ja Japaniin.


title: In Flames

text: Vuonna 2000 ilmestyi "Clayman", joka myi jo muutamassa kuukaudessa enemmän kuin edeltäjänsä "Colony". Tehtyään kiertueita muun muassa Dream Theaterin, Slipknotin, Testamentin sekä Methods of Mayhemin kanssa, maailmankiertue oli odotettua. Yhtye suuntasi Japaniin ja Eurooppaan, jotka oli ajoitettu kahden Pohjois-Amerikan kiertueen väliin. Japanissa Jesper vastaanotti palkinnon BURRN!-lehdeltä vuoden parhaana säveltäjänä.


title: In Flames

text: In Flamesin listamenestys oli mainittavaa: muun muassa Japanissa neljäntenä sekä yhtyeenä että "Clayman" levynä, Kanadan mahtavimman metallilehden Brave Words & Bloody Knucklesin listoilla kolmantena, Metal Maniacsissa ensimmäisenä. Kappaleesta "Only for the Weak" tehtiin musiikkivideo ja yhtye lähti pienelle kiertueelle Eurooppaan, joka koostui 13 esiintymistä. Kiertuetta seurasi kesäfestivaaleja (muun muassa Rock Machina, Wacken Open Air) sekä livealbumi "The Tokyo Showdown", joka on toistaiseksi yhtyeen ainoa kokoelmalevy.


title: In Flames

text: Uuden albumin levytyksen tullessa ajankohtaiseksi halusi yhtye kokeilla uutta studiota ja tuottajaa, joiksi valikoituivat Dug Out -studio ja Daniel Bergstrand. "Reroute to Remain" tuli ulos ja tulokset olivat uskomattomat: kiertueita tuli huomattavasti lisää ja pääesiintymisiä oli paljon. Esiintymiset Slipknotin, Mudvaynen, Soulflyn ja Slayerin kanssa antoivat heille mahdollisuuden soittaa musiikkia erilaisille yleisöille. Yhtyeellä oli kaksi pääesiintymistä Pohjois-Amerikassa, yksi Euroopassa, lukuisia festivaaleja, sekä mukana myös Linkin Parkin tuuraaminen Ruotsin suurimmassa festivaalissa, Hultsfredissa. In Flamesin paidoissa luki tällöin [Link]in Flames. Päivä Hultsfredin keikan jälkeen yhtyettä pyydettiin mukaan Metallican konserttiin Espanjan Madridissa, missä he saivat soittaa 30 000 ihmiselle.


title: In Flames

text: "Soundtrack to Your Escape" -levyn työstö alkoi, kun yhtye vuokrasi talon Tanskasta tehdäkseen valmisteluja. Viime levyä tehdessä tämä huomattiin sujuvaksi, mutta tällä kertaa haluttiin kauemmaksi Ruotsista, jotta häiriöt vähenisivät minimiin. Tuloksena syntyi 11 kappaletta ja kaksi muuta syntyi, kun yhtye muutti isompaan taloon Tanskassa saadakseen enemmän rauhaa ja lepoa. Vain rummut äänitettiin Dug Out -studiolla. Uuden levyn tultua ulos monet pitivät sitä floppina, ja osa faneista kääntyi heitä vastaan. Levyä pidettiin aikaisempaa "kevyempänä" tavarana, ja sen kappaleita sanottiin jopa nu metaliksi. Mutta Andersin sanojen mukaan, "Monet kääntyivät meitä vastaan, mutta se on luonnollista ja jo hetken kuunneltuaan levyä (STYE), he pitivät sitä jo hyvänä."


title: In Flames

text: "Soundtrack to Your Escapen" jälkeen In Flames julkaisi vuonna 2005 kahdesta DVD:stä ja kahdesta CD:stä koostuvan "Used & Abused... In Live We Trust" -paketin, joka sisältää livemateriaalia, musiikkivideoita ja haastatteluita.


title: In Flames

text: In Flamesin kahdeksas levy "Come Clarity" ilmestyi helmikuussa 2006. Levyn ensimmäinen raita Take This Life on myös Guitar Hero 3:n bonuskappale. Levy kohosi suoraan Suomen ja Ruotsin musiikkilistojen kärkikymmenikköön, ja myös Pohjois-Amerikassa levymyynti sujui hyvin. Levyn sisältö on hieman rankempaa mitä kaksi aikaisempaa levyä, mutta musiikki ei kuitenkaan ole samanlaista mitä esimerkiksi "Whoraclen" aikoina. Tämän levyn myötä yhtye on saanut hieman vanhempiakin faneja jälleen mukaan kuvioihin.


title: In Flames

text: Yhtyeen yhdeksäs studioalbumi "A Sense of Purpose" julkaistiin 4. huhtikuuta 2008. Uusi single "The Mirror's Truth" julkaistiin 7. maaliskuuta 2008 vain Euroopassa. 12. helmikuuta 2010 In Flames ilmoitti kitaristi Jesper Strömbladin eronneen yhtyeestä.


title: In Flames

text: Vuonna 2010 In Flames äänitti yhteistyössä australialaisen elektronisen musiikin yhtyeen Pendulumin kanssa kappaleen ”Self vs Self”, joka julkaistiin Pendulumin "Immersion"-albumilla. In Flamesin uusi levy, "Sounds of a Playground Fading", ilmestyi vuonna 2011. Sillä soittaa kitaraa Niclas Engelin, joka oli ollut yhtyeessä jo vuosina 1997–1998.


title: In Flames

text: In Flames, Dark Tranquillity ja At the Gates ovat melodisen death metalin pioneereja. Yhtyeiden perustajajäsenet olivat kaikki kotoisin Göteborgista, kavereita keskenään ja kiinnostuneita samanlaisesta musiikista. Lopulta he jakautuivat näihin kolmeen yhtyeeseen, joiden musiikillinen suunta oli sama.


title: In Flames

text: Jesper Strömblad perusti In Flamesin kirjoittaakseen musiikkia, joka yhdistää Iron Maidenin melodisen kitaratyylin death metalin raakuuden kanssa, mitä hän ei ollut koskaan kuullut kenenkään tehneen. Kirjoittaessaan kappaleita Jesper päätti myös käyttää koskettimia, mikä oli harvinaista tuolloin death metalissa. Koskettimien raskaasta käytöstä huolimatta yhtye kieltäytyy palkkaamasta kokopäivästä kosketinsoittajaa.


title: In Flames

text:
In Flames konsertoi Suomessa useaan otteeseen vuoden 2006 aikana. 14. ja 15. maaliskuuta yhtye soitti konsertit Tampereen Pakkahuoneella ja Helsingin Kulttuuritalolla, ja 18. kesäkuuta yhtye tuurasi yhdysvaltalaista Kornia Provinssirockissa. Vuoden lopuksi 12. ja 13. marraskuuta In Flames saapui Suomeen The Unholy Alliance -kiertueelle Slayerin, Lamb of Godin, Thine Eyes Bleedin ja Children of Bodomin kanssa Helsingin jäähalliin ja Hakametsän jäähalliin Tampereelle.
Vuonna 2007 yhtye esiintyi Turun Ruisrockissa ja 2008 Nummirockissa Kauhajoella ja Rockperryssä Vaasassa. 27. lokakuuta yhtye saapui Helsingin Kaapelitehtaalle yhdessä lämmittelijäbändien Gojiran ja Sonic Syndicaten kanssa. Vuonna 2009 In Flames konsertoi Turussa järjestettävässä Ruisrockissa heinäkuussa sekä 16.12. osana "Taste Of Chaos"-kiertuetta Helsingin jäähallissa muun muassa Killswitch Engagen kanssa.
In Flames konsertoi 2.7.2011 Sonisphere festivaaleilla ja 16.11. Helsingin jäähallissa. Keväällä 2012 yhtye konsertoi Seinäjoen Rytmikorjaamolla 27.4., Tampereen Pakkahuoneella 28.4, Oulun Teatrialla 29.4 ja Jyväskylän Lutakossa 30.4. Kesällä 2013 yhtye soitti Provinssirockissa. In Flames konsertoi Helsingin jäähallissa 4. marraskuuta 2014. Yhtye esiintyi myös yhtenä Tuska-festivaalin pääesiintyjistä 27. kesäkuuta 2015 sekä klubikiertueella 13.–17. lokakuuta 2015, jolloin yhtye esiintyi Tampereella, Turussa, Jyväskylässä, Seinäjoella ja Oulussa. Yhtye nähtiin 1. heinäkuuta 2017 Seinäjoella järjestettävillä Provinssi-festivaaleilla. Edellisen kerran yhtye esiintyi Suomessa 14. marraskuuta 2017 Hartwall Arenalla Five Finger Death Punchin kanssa tehdyllä yhteiskiertueella. Yhtye nähdään jälleen Suomessa Hyvinkään Rockfest-festivaaleilla 8. kesäkuuta 2019.


title: Bengtsforsin kunta

text: Bengtsforsin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Bengtsfors.


title: Bengtsforsin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 882,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 626 henkeä (31.12.2015).


title: Bengtsforsin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 36,47 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Bengtsforsin kunta

text:
Vuonna 1926 osa Ärtemarkin maalaiskunnasta erotettiin Bengtsforsin kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Bengtsforsin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Nykyinen Bengtsforsin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppala sekä Bäckeforsin, Lelångin ja Stenebyn maalaiskunnat.


title: Bengtsforsin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Bengtsforsin kauppalan vaakuna. Myös Stenebyn maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Bengtsforsin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 131 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bengtsforsin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 152 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bengtsforsin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 157 941 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 89 000 kruunua.


title: Bengtsforsin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Bengtsforsin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Bengtsforsin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 68,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 071 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Bengtsforsin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Bengtsforsin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Bengtsforsin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Bengtsforsin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Gustavsfors kuuluu osin myös Årjängin kuntaan.


title: Bengtsforsin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bengtsforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Bengtsforsin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Bengtsforsin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Bengtsforsin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Luettelo Norjan kunnista

text: Norja on jaettu 18 hallinnolliseen lääniin ja 422 kuntaan. Oslo on sekä lääni että kunta. Tässä artikkelissa läänit ja kunnat on järjestetty norjankielisen nimensä mukaan. Luetteloon ei ole laskettu mukaan Svalbardia eli Huippuvuoria, Jan Mayeniä, Bouvet’nsaarta ja muita merentakaisia alueita.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Veikkaus Oy oli suomalainen rahapeliyhtiö. Se oli Suomen valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, jonka tuotonjaosta päätti eduskunta ja jota toteutti opetus- ja kulttuuriministeriö. Toimintaa valvoi sisäministeriö. Vanhan Veikkaus Oy:n pääkonttori sijaitsi Vantaalla Pähkinärinteessä.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Vuonna 2017 Fintoto Oy, Raha-automaattiyhdistys (RAY) ja Veikkaus Oy yhdistyivät yhdeksi valtion omistamaksi rahapeliyhtiöksi, jonka nimeksi tuli Veikkaus Oy. Peliyhtiöiden sulautumisvaihetta varten perustettiin peli-integrointiyhtiö FRV Evo Oy..


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Veikkauksella oli lupa toimeenpanna raha-arpajaisia sekä veikkaus- ja vedonlyöntitoimintaa. Veikkaus on yksi kolmesta suomalaisesta yrityksestä, jolle on myönnetty lupa rahapelien järjestämiseen Suomessa. Rahapelitoimintaa Suomessa ohjaa arpajaislaki.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Syksyllä 2012 Veikkauksen toimitusjohtajaksi valittiin kauppatieteiden maisteri Juha Koponen.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: 25. toukokuuta 1940 Urho Rinne teki Työväen Urheiluliiton (TUL) liittotoimikunnan kokouksessa ehdotuksen neuvottelusta muiden urheilujärjestöjen kanssa veikkaustoiminnan aloittamiseksi. Neuvottelutilaisuus järjestettiin Suomen Pankissa kuukautta myöhemmin. Neuvotteluihin osallistuivat TUL, Suomen Valtakunnan Urheiluliitto ja Suomen Palloliitto. Kokouksessa päätettiin muodostaa toimikunta, jonka johtajaksi valittiin Jukka Rangell. Järjestöt allekirjoittivat 17. heinäkuuta uuden veikkausyhtiö Oy Tippaustoimisto Ab:n yhtiösopimuksen. Kaksi päivää myöhemmin kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti yhtiön yhtiöjärjestyksen. Yhtiön perustava kokous pidettiin Olympiastadionilla 25. heinäkuuta. Presidentti Kyösti Kallio allekirjoitti urheiluvedonlyönnin sallivan asetuksen elokuussa, ja yhtiö sai toimiluvan 6. syyskuuta. Vuonna 1941 yrityksen nimeksi muutettiin Oy Veikkaustoimisto Ab. Ensimmäisenä pelinä 1940 syyskuussa alkoi Vakioveikkaus. 1960-luvulla aloitettiin tasapeliveikkaus, joka myöhemmin kuitenkin lopetettiin.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Suuri mullistus Veikkauksen toiminnassa tapahtui vuonna 1971, kun Lotto alkoi. Lotto on perustamisestaan asti ollut Veikkauksen suosituin peli. Vuonna 1978 Loton yhteyteen tuli Jokeri. Tammikuussa 1981 Veikkaus aloitti Ässä- ja Casino-arpojen myynnin. Vuotta myöhemmin Veikkaus sai Hippokselta järjestettäväkseen ravien V5-pelin.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: 1990-luvulla Veikkauksen pelitarjonta kasvoi voimakkaasti. Vuosikymmenen alussa tarjolla oli kuusi peliä ja vuosikymmenen lopulla jo 17. Vuonna 1993 perinteinen Lotto sai rinnalleen yhteispohjoismaisen Viking Loton. Samana vuonna koettiin suuri uudistus suomalaisessa rahapelikentässä, kun Veikkaus aloitti urheiluvedonlyönnin järjestämisen Pitkävedolla; vuotta myöhemmin alkoivat Tulosveto ja Voittajavedot. Vuonna 1998 vedonlyönnin tuotevalikoima laajeni Veikkauksen kehittämän Monivedon myötä. Vuosikymmenen aikana pelaaminen myös laajeni veikkausasiamiehiltä myös internetin ja puhelimen välityksellä tapahtuvaksi toiminnaksi. Veikkauksen viimeisenä toimintavuotena lähes puolet (48,3 %) liikevaihdosta tuli digitaalisista myyntikanavista.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: 2000-luvulla kasvu jatkui uusien tuotteiden myötä. Vuonna 2002 alkoi päivittäin arvottava Keno. Vuonna 2005 perinteisten raha-arpojen rinnalle tulivat Veikkaus.fi-verkkosivustolla pelattavat nettiarvat. Vuonna 2006 Jokeri muuttui viikoittaisesta kahdesti viikossa arvottavaksi: Lauantai-Jokeri ja Keskiviikko-Jokeri. Marraskuussa 2009 jokeripelejä uudistettiin siten, että voittojen määrä seitsenkertaistui. Samalla jokeriarvontaan otettiin mukaan jokerihahmo. Vuodenvaihteessa 2011–2012 Veikkaus luopui V5- ja V75-peleistä, jotka siirtyivät Fintoton vastuulle arpajaislakiuudistuksen myötä. Vuonna 2012 Veikkaus toi markkinoille monikansallisen pottipelin, Eurojackpotin, jossa päävoitot voivat nousta 90 miljoonaan euroon asti.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Veikkaus julkaisi "Veikkaaja"-lehteä (nimi aikaisemmin myös "Veikkaus-Lotto") vuoden 1945 lopulta vuoteen 2002, jolloin se siirtyi SanomaWSOY Oyj:n omistukseen.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Syyskuussa 2010 Veikkaus uudisti verkkopelipalvelunsa ja esitteli kaksi uutta peliä, eBingon ja kerran tunnissa arvottavan Syke-pelin. Vuonna 2011 herätti keskustelua Loton uudistus, kun lottorivin hinta kallistui ja voittoluokkien määrä kasvoi.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Veikkaus Oy:n toimitusjohtajana toiminut Risto Nieminen ilmoitti huhtikuun lopulla 2012 jättäytyvänsä tehtävästä vuoden 2012 lopussa. "Helsingin Sanomien" tietojen mukaan Nieminen sai potkut, minkä hän itse kiisti ja kertoi lähdön olleen neuvottelun tulos.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Kesäkuussa 2015 Veikkaus ja KHL-joukkue Helsingin Jokerit solmivat kaksivuotisen yhteistyösopimuksen.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Opetus- ja kulttuuriministeriö jakaa Veikkauksen tuotosta varoja suomalaiselle kulttuurille eduskunnan säätämän jakosuhdelain mukaisesti. Lain mukaan veikkausvoittovaroista taiteen edistäminen sai 38,5 %, urheilu ja liikuntakasvatus 25 %, tieteen edistäminen 17,5 % ja nuorisotyön edistäminen 9 %. Lisäksi ministeriön vapaaseen harkintaan jäi 10 %, jonka käyttö määriteltiin vuosittain erikseen. Alkuun veikkausvarat jaettiin urheilun ja liikuntakasvatuksen kesken. Vuonna 1953 veikkausvaroja jakamaan tulivat lisäksi tiede, taide ja nuorisotyö.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Vanha Veikkaus saavutti 2 204,5 miljoonan euron liikevaihdon viimeisenä toimintavuonnaan 2016, joka on yhtiön historian korkein. Edellisvuodesta kasvua oli 109,2 miljoonaa euroa (+5,2 %). Veikkauksen tilikauden tulos oli 582,6 miljoonaa euroa (+8,5 %), jonka Veikkaus luovutti opetus- ja kulttuuriministeriölle jaettavaksi suomalaiselle taiteelle, liikunnalle, tieteelle ja nuorisotyölle.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Veikkaus maksoi vuonna 2013 arpajaisveroa yhteensä 99,8 miljoonaa euroa (+1,1 %). Veikkaus ei ole arvonlisäverovelvollinen, eikä sen takia voi vähentää tavara- ja palveluostoihinsa sisältyviä arvonlisäveroja. Veikkauksen maksamien arvonlisäverojen määrä oli yhteensä 21,9 milj. euroa (+1,9 %). Välittäjämyynnistä 44 % tulee kioskeista, hieman yli kolmannes päivittäistavaraliikkeistä ja loput liikenneasemista ja kahviloista. Yhteensä kuponkipelien ostostapahtumia oli vuonna 2013 yli 82 miljoonaa (määrässä ei ole mukana raaputusarpoja). Veikkaus maksoi asiamiespalkkioita noin 79,8 miljoonaa euroa (–1,7 %) vuonna 2013. Asiamiehet saivat myymistään peleistä myyntipalkkiota keskimäärin 6,7 prosenttia.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Rahapelitoiminnan lisäksi Veikkaus järjestää vuosittain urheilupelitietämystä mittaavia ilmaisia SM-kisoja Vakioveikkauksessa, V75:ssä ja Vedonlyönnissä. Varsinkin Vakion SM-kisalla on pitkät perinteet, sillä ensimmäisen kerran kisa järjestettiin vuonna 1946.


title: Veikkaus (entinen yritys)

text: Valtiontalouden tarkastusviraston raportin (2012) mukaan Veikkauksen rahanjaossa tapahtuu usein väärinkäytöksiä ja rahojen käyttöä valvotaan heikosti. Rahat myöntävä opetus- ja kulttuuriministeriö ei tarkkaan tiedä, mihin rahat päätyvät. Urheilu- ja kulttuuriministeri Paavo Arhinmäen (vas) mukaan tukia valvotaan pääosin hyvin.


title: Pertinax

text: Publius Helvius Pertinax (1. elokuuta 126 – 28. maaliskuuta 193) oli Rooman keisari lyhyen aikaa 31. joulukuuta 192 – 28. maaliskuuta 193. Pertinax oli vuoden keisareista ensimmäinen. Pretoriaanikaarti julisti hänet keisariksi, kun salaliitto oli murhannut keisari Commoduksen. Pertinax ehti hallita 87 päivää, kunnes keisariinsa tyytymättömät pretoriaanit murhasivat hänet.


title: Pertinax

text: Tiedot Pertinaxin urasta perustuvat lähinnä epäluotettavaksi osoitettuun "Historia Augustaan", mutta suuren osan niistä kuitenkin vahvistavat erilaiset omistuskirjoitukset, joita Pertinaxille laadittiin hänen uransa aikana.


title: Pertinax

text: Publius Helvius Pertinax syntyi 1. elokuuta vuonna 126 Alba Pompeian kaupungissa Italiassa ja oli muuan vapautetun orjan Helvius Successuksen poika. Nuorena hän matkusti Roomaan opiskelemaan grammaatikko Sulpicius Apollinariksen alaisuudessa. Pertinax aloitti uransa kieliopin opettajana, mutta voimakkaiden suosijoiden ansiosta hänelle myönnettiin upseerin virka Syyrian legioonassa vuonna 160. Samoihin aikoihin hän oli gallialaisen auxilia-kohortin prefekti Syyriassa. Kanssahallitsevien keisarien Marcus Aureliuksen ja Lucius Veruksen Parthian sodan aikana Pertinax todisti itsensä sotilaana, jota seurasi sarja nopeita ylennyksiä. Hän palveli Britanniassa Legio VI Victrixin tribuunina vuonna 165, jonka jälkeen hän siirtyi Hadrianuksen vallille sijoitetun auxilia-kohortin komentajaksi.


title: Pertinax

text: Vuonna 167 Pertinax toimi Moesiaan tai Pannoniaan sijoitetun ratsuväkiyksikön komentajana. Vuonna 168 hän oli siviilivirkamiehenä Pohjois-Italiassa. Tässä virassa hän valvoi hyväntekeväisyysavustusten jakamista lapsille. Seuraavana vuonna Pertinax nimitettiin Ala-Germanian laivaston komentajaksi. Ilmeisesti näihin aikoihin hänen äitinsä kuoli ja hänet haudattiin Colonia Agrippinaan (nykyinen Köln). Vuosina 169–170 Pertinax toimi Daakian prokuraattorina. Hän palveli myös Markomannisodissa ja pääsi senaattiin vuonna 170. Vuonna 175 Pertinax sai kunnian toimia konsulina (ironisesti Didius Julianuksen kanssa; saman miehen, joka tulevaisuudessa anastaisi keisarin vallan hänen kuoltuaan) ja vuosina 176–180 hän toimi peräjälkeen Ylä- ja Ala-Moesian, Daakian ja Syyrian provinssien maaherrana. Vuonna 182 Pertinax palasi Roomaan, jossa pretoriaaniprefekti Sextus Tigidius Perennis pakotti Pertinaxin tämän ahneudesta kertovien huhujen takia eläkkeelle. Pertinax vetäytyi huvilalleen Liguriaan, kunnes vuonna 185 hänet nimitettiin Britannian maaherraksi. Hän hoiti tehtävää vuoteen 187 asti. Tässä virassa hän tukahdutti sotilaiden kapinan ja "Historia Augustan" mukaan hän oli jopa kuolla. Tämän jälkeen hän toimi jälleen hyväntekeväisyysavusta vastaavana virkamiehenä. Hän palasi sitten Roomaan, jossa hän toimi viljantuonnista huolehtivana virkamiehenä ("praefectus alimentorum"), minkä jälkeen hänet nimitettiin African provinssin maaherraksi, jolloin hän kukisti mellakoita Karthagossa.


title: Pertinax

text: Pertinax kutsuttiin Roomaan toimimaan kaupunginprefektinä vuonna 189. Hän myös toimi konsulina toista kertaa vuonna 192; tällöin keisari Commoduksen kanssa.


title: Pertinax

text: Pertinaxin suotuisaan urakehitykseen vaikutti hänen suosijansa Tiberius Claudius Pompeianus, joka oli Marcus Aureliuksen tyttären Lucillan puoliso, sekä Pertinaxin appi Titus Flavius Sulpicianus, joka oli entinen konsuli ja toiminut Asian provinssin maaherrana. Pertinax oli myöskin lahjakas mies. Pertinaxin urasta tiedetään muun muassa Brühlista löytyneen piirtokirjoituksen perusteella.


title: Pertinax

text: Pertinaxista tuli keisari uudenvuodenyönä 31. joulukuuta 192. Salaliitto kuristi edellisen keisarin Commoduksen, missä Pertinax saattoi olla osallisena. Pertinax, joka tuolloin piti Rooman kaupunginprefektin virkaa, johdatettiin nopeasti pretoriaanikaartin leiriin, jossa hänet julistettiin keisariksi. Pertinax sai tämän jälkeen hyväksynnän senaatilta, joka suhtautui vaatimattomista oloista olevaan keisariin hyvin. Seuraavaksi hän matkasi Capitoliumille ja uhrasi Juppiterille, minkä jälkeen hän asettui keisarilliseen palatsiin.


title: Pertinax

text: Pertinaxin hallintokausi jäi lyhyeksi, vaikka hän vaikuttaisi olleen kokenut mies keisariksi pitkän uransa takia; yrittihän hän seurata edeltäneen keisari Marcus Aureliuksen hillittyä elämäntyyliä. Pertinax esiintyi rehtinä miehenä ja otti vastaan tavanomaiset keisarin arvonimet, mutta ei nimittänyt vaimoaan Flavia Titianaa augustaksi tai samannimistä poikaansa perijäkseen eikä myöskään ottanut näitä asumaan palatsiin kanssaan todennäköisesti tietoisena hänen valtansa osittain huterasta asemasta. Pertinax nimitti appensa Sulpicianuksen uudeksi kaupunginprefektiksi ja yritti korjata Commoduksen hallinnon aiheuttamia ongelmia. Hän salli karkotettujen palata takaisin koteihinsa ja yritti auttaa perheitä, joiden jäseniä oli tuomittu tai teloitettu Commoduksen aikana. Pertinax lopetti ilmiantajien käyttämisen ja halusi hallita sopusoinnussa senaatin kanssa. Hän jakoi maanviljelijöille ilmaista maata ja myönsi verohelpotuksia, joista sotilaat olivat nyreissään. Hän korotti myös kolikoiden hopeapitoisuutta. Pertinax ei kyennyt keräämään tavanomaisia vallanvaihtoon liittyneitä rahalahjoja pretoriaanikaartilaisille, koska valtion kassa oli Commoduksen jäljiltä tyhjä. Commoduksen omaisuutta ja orjia yritettiin myydä tarvittavan summan saamiseksi, mutta Pertinax pääsi vain puoleen sovitusta 12 000 sestertiuksesta. Sotilaat katkeroituivat, ja Pertinaxin huhuttiin olevan ahne ja saita. Pretoriaanien tyytymättömyys kasvoi ja nämä yrittivät julistaa konsuli Quintus Sosius Falcon keisariksi, kun Pertinax oli Ostiassa valvomassa viljakuljetuksia. Pertinax sai kuitenkin tietää suunnitelmasta, matkusti nopeasti Roomaan ja teki suunnitelman tyhjäksi.


title: Pertinax

text: Kun kaartin suosio oli menetetty, niin oli keisariuskin. Aamulla 28. maaliskuuta vuonna 193 Pertinax oli palatsissaan, kun noin kolmesataa pretoriaanikaartilaista ilmaantui pretoriaaniprefekti Aemilius Laetuksen käskystä porteille raivostuneena vain osittain maksetusta palkasta. Vaikka hänen seuraajansa kehottivat tätä pakenemaan, Pertinax yritti neuvotella kaartilaisten kanssa. Hän oli vähällä onnistua hillitsemään näitä, kun muuan Tausius-niminen kaartilainen tappoi Pertinaxin keihäällä. Pertinax ehti hallita vain 87 päivää. Pertinax vaikuttaisi olleen tietoinen häntä uhanneesta vaarasta, sillä hänen päätöksensä olla antamatta tavanomaisia arvonimiä vaimolleen tai pojalleen säästi heidät kuolemalta.


title: Pertinax

text: Pertinaxin kuolema ei ollut harkittu teko ja sen jälkeen avautui halukkaille uusi mahdollisuus keisariuteen. Tyytymätön pretoriaanikaarti päätti huutokaupata keisariuden eniten tarjoavalle, ja näin syntyi tarjouskilpailu Pertinaxin apen Flavius Sulpicianuksen ja Didius Julianuksen välillä. Julianus voitti tarjoamalla 25 000 sesteriusta kullekin sotilaalle. Julianuksen keisarius jäi kuitenkin lyhyeksi, kun hän hävisi Septimius Severukselle lyhyessä sisällissodassa. Julianuksen kuoleman jälkeen Septimius Severus tunnusti Pertinaxin keisariuden olleen laillinen eikä vain julistanut häntä jumalaksi, vaan otti myös "cognomenin" Pertinax osaksi nimeään, ja jonkin aikaa piti myös urheilukisoja hänen muistokseen.


title: Pertinax

text: Antiikin ajan historiankirjoittajat pysyivät suopeina Pertinaxille. Senaatti ja kansa pitivät hänestä ja hänet muistettiin kunnioittavana ja nöyränä keisarina, joka murhattiin sotilaiden ahneuden takia.


title: Didius Julianus

text: Marcus Didius Severus Julianus (noin 133 tai 137 – 1./2. kesäkuuta 193) oli Rooman keisari kahden kuukauden ajan vuonna 193. Didius Julianus oli vuoden keisareista toinen. Hän tuli keisariksi 28. maaliskuuta 193 lahjottuaan pretoriaanikaartin Pertinaxin kuoleman jälkeen. Didius Julianus voitti Flavius Sulpicianuksen pretoriaanikaartin parakkien luona järjestetyn ex tempore -huutokaupan keisariudesta viidellä tuhannella sestertiuksella. Rooman senaatti hyväksyi jälleen pretoriaanikaartin valinnan ilman vastalauseita, epäilemättä viisaasti oman turvallisuuteensa kannalta. Pian keisariksi julistautui Septimius Severus Pannoniassa ja hän lähti armeijansa kanssa kohti Roomaa. Pretoriaanikaarti hylkäsi Didiuksen ja senaatti tuomitsi hänet kuolemaan. Lopulta Didius surmattiin Roomassa. Hän ehti hallita 66 päivää.


title: Didius Julianus

text: Marcus Didius Severus Julianus syntyi luultavasti Mediolanumissa (nykyinen Milano) paikalliseen yläluokan perheeseen. Hänen syntymäajankohtansa on epäselvä. Cassius Dion mukaan Didius syntyi 30. tammikuuta 133, mutta "Historia Augustan" mukaan 2. helmikuuta 137, mikä on epätodennäköisempi vaihtoehto. Historioitsija Michael Meckler arvioi syntymäajankohdaksi 29. tammikuuta 137. Didiuksen isän Quintus Petronius Didius Julianuksen suku oli kotoisin Mediolanumista, kun taas hänen äitinsä Aemilia Claran Hadrumetumista, Africasta. Didius oli äitinsä puolelta sukua kuuluisalle juristille Salvius Julianukselle. Nuorena hän sai kasvatuksensa keisari Marcus Aureliuksen äidin Domitia Lucillan hoivissa. Hyvien suhteiden ansiosta Didius teki huomattavan virkauran ja toimi tärkeissä viroissa sekä useiden provinssien maaherrana. Hän palveli 20-vuotiaana tribuunina legioonassa ja oli kvestorina noin vuonna 157. "Historia Augustan" mukaan Marcus Aurelius teki hänestä ediilin noin vuonna 160. Vuoden 163 paikkeilla hän oli preettorina, jonka jälkeen Didius toimi Asian ja African (168–169?) provinssien maaherrojen avustajana.


title: Didius Julianus

text: Didius oli vuosina 170–171 Legio XXII Primigenian komentaja Moguntiacumissa (nykyinen Mainz). Tämän jälkeen hänet nimitettiin Gallia Belgican maaherraksi, jolloin hän kukisti khaukien hyökkäyksen vuonna 173. Vuonna 175 hän oli konsulina yhdessä tulevan keisarin Publius Helvius Pertinaxin kanssa ja vuosina 189–190 hän seurasi Pertinaxia African maaherrana. Pertinaxin kerrotaankin kutsuneen Didiusta kollegakseen ja seuraajakseen. Jälkimaailma piti tätä myöhemmin enteenä. Konsulikauden jälkeen Didius nimitettiin Dalmatian maaherraksi, jolloin hän luultavasti huolehti armeijan muonituksesta. Samaan aikaan hän kukisti maantierosvoja nykyisen Montenegron ja Albanian alueilla vuosina 176–180. Tämän jälkeen Didius nimitettiin Ala-Germanian maaherraksi. Keisari Commoduksen aikana Didius joutui lyhyeksi aikaa maanpakoon Mediolanumiin, koska häntä epäiltiin vehkeilystä keisaria vastaan. Hänet todettiin kuitenkin pian syyttömäksi. 180-luvun puolivälissä Didius toimi Bithynian maaherrana. Antiikin historioitsijoiden kuten Cassius Dion mukaan muut senaattorit pitivät Didiusta kunnianhimoisena nautiskelijana ja tuhlarina eikä minään varsinaisena johtajatyyppinä.