title: QuakeNet

text: QuakeNet on maailman neljänneksi suurin IRC-verkko. Uusin ennätyslukema tuli 8. helmikuuta 2005, jolloin verkossa oli 243 394 yhtäaikaista yhteyttä. QuakeNet oli alun perin Quaken pelaajien verkko, jonka takia siellä on nykyäänkin paljon klaanitoimintaa, mutta myös kaikenlaista muuta toimintaa. QuakeNet ei salli piratismia, pornoa eikä mitään muutakaan laitonta tai käyttäjiä häiritsevää toimintaa.


title: QuakeNet

text: Toisin kuin esimerkiksi IRCnetissä, QuakeNetissä on verkkopalveluita, jotka näkyvät IRC-botteina. Osa verkkopalveluista on tarkoitettu auttamaan kanavan ylläpidossa, ja sellaisen botin voi saada omalle kanavalle.QuakeNet hoitaa verkkokatkojen jälkeen tapahtuvan yhdistämisen arvojärjestyksen aikamerkinnöillä (timestamp-järjestelmä eli TS). Ongelmana on vielä se, että IRC-palvelimet saattavat olla eri mieltä tilanteesta, ennen kuin yhdistäminen on mennyt kokonaan loppuun ja moodit asetettu. Verkkokatkon tunnistaa QuakeNetissä siitä, että kanavalta lähtee käyttäjiä syyllä "*.net *split". Jotta palvelunestohyökkäyksien kiinnostavuus vähenisi, ei myöskään käyttäjien käyttämää palvelinta kerrota muille käyttäjille. QuakeNet on kuitenkin nykyään usein palvelunestohyökkäyksien kohteena, joten siellä esiintyy viiveitä tai verkkokatkoja aika usein.


title: QuakeNet

text: Kanavan hallussapito on luotettavaa, jos siellä on Q-botti ja käyttäjät pitävät omat Q-tunnuksensa salasanan omana tietonaan eivätkä anna oikeuksia ihmisille, joihin eivät luota. Suurehko ongelma QuakeNetissä on mainosbotit — siihen ei ole vielä kunnollista ratkaisua.


title: QuakeNet

text: QuakeNetissä ei ole nimimerkkipalvelua. Tämä tarkoittaa sitä, että nimimerkkiään ei voi rekisteröidä vaan se on kaikkien saatavilla heti sen vapauduttua. Mutta jos vaihdat oman nimimerkkisi QuakeNetin palvelun tai IRC-operaattorin nimimerkin kaltaiseksi, sinut poistetaan verkosta tai sinulle voidaan asettaa lyhyt pääsykielto verkkoon. QuakeNet tarkistaa aina verkkoon liityttäessä, onko koneella avonaisia välityspalvelimia. Tämä on varotoimi häirintäbotteja vastaan. QuakeNetiin ei pääse root-käyttäjätunnuksella, ja se rajoittaa yhdestä IP-osoitteesta tulevien yhteyksien määrän viiteen, jos käyttäjällä ei ole erikoisoikeuksia. Muutamien palveluntarjoajien kohdalla, joilta tulee suurin osa häiriköinnistä, on tämä rajoitus asetettu kahteen yhteyteen. Tämän voi ylittää hetkellisesti, mutta siitä saa helposti lyhyen pääsykiellon QuakeNetiin.


title: Arbi Barajev

text: Arbi Barajev toimi ensimmäisessä Tšetšenian sodassa 1994–1996 silloisen Itškerian tšetšeenitasavallan varapresidentin Zelimhan Jandarbijevin henkivartijana. Barajev oli tuolloin vain hieman yli kaksikymmentävuotias. Jandarbijevin rahoituksella Barajev muodosti myöhemmin šariapataljoonan, joka myöhemmin muutettiin "islamilaiseksi erikoisrykmentiksi."


title: Arbi Barajev

text: Arbi Barajev oli merkittävä wahhabiitti, Saudi-Arabiasta peräisin olevan islam-tulkinnan kannattaja. Vuonna 1997 vaaleissa valittu presidentti Aslan Mashadov sääti asetuksen, jolla Barajevin rykmentti alistettiin Itškerian tšetšeenitasavallan sisäministeriölle. Barajev kieltäytyi ja tämä johti avoimeen välirikkoon presidentin kanssa. Rikollisuus ja kidnappaukset lisääntyivät päättyneen sodan jälkeen "de facto" itsenäistyneessä maassa ja Arbi Barajev oli yksi pahamaineisimmista kidnappaajista. Itškerian tšetšeenitasavallan varapääministeri Turpal-Ali Atgerijev syytti julkisesti Barajevia 1998 neljän televiestintäinsinöörin (kolme brittiä ja yksi uusiseelantilainen) kidnappaamisesta ja murhasta.


title: Arbi Barajev

text: Vuoden 1998 kesällä tilanne maassa kiristyi äärimmilleen ja Gudermesin kaupungissa johti aseelliseen taisteluun Barajevin miesten ja hallituksen joukkojen välillä. Presidentti Mashadov julisti osittaisen liikekannallepanon, mutta ei sisällissodan pelossa uskaltanut ryhtyä päättäväisiin toimiin Barajevia vastaan. Jo tuolloin epäiltiin Barajevin työskentelevän yhteistyössä venäläisten kanssa maan destabilisoimiseksi.


title: Arbi Barajev

text: Toisen Tšetšenian sodan alettua syksyllä 1999 presidentti Mashadov antoi Barajeville hänen sotilasarvonsa ja rykmenttinsä takaisin. Epäilykset hänen yhteistyöstään venäläisten kanssa kuitenkin kasvoivat, sillä huolimatta venäläisten suorittamasta maan miehittämisestä Barajev jatkoi avoimesti asumista kotitalossaan Alhan-Kalassa Groznyin liepeillä. Barajevilla sanotaan liikkuneen ympäri maata täysin esteettä venäläisten myöntämän kulkuluvan ja FSB:n henkilöpaperien turvin. Hän joutui myös useita kertoja pidätetyksi, mutta vapautettiin ylempää tulleen käskyn nojalla. Sodan aikana Barajev nähtiin useita kertoja Moskovassa ja hänen kerrotaan tavanneen salaisesti Kremlin henkilöstöpäällikkö Voloshinia. Samaan aikaan Arbi Barajev oli virallisten venäläisten tietojen mukaan yksi etsityimmistä terroristeista.


title: Arbi Barajev

text: Barajevin kuolemasta 23.6.2001 on ristiriitaisia tietoja. Virallisen venäläisen version mukaan hän kuoli onnistuneen armeijan erikoisoperaation seurauksena. Tutkiva journalisti Sanobar Shermatova puolestaan kertoo, että Barajev piileskeli Alhan-Kalassa juuri armeijan päämajassa, mistä tšetšeenivihamiehistä koostunut GRU-osasto (Venäjän sotilastiedustelu) hänet vangitsi. Barajevia kuulusteltiin 11 tuntia, minkä jälkeen hänet teloitettiin.


title: Pernaruttokirjeet

text: Pernaruttokirjeet olivat syys–lokakuussa 2001 eli pian syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen yhdysvaltalaisille kongressiedustajille ja tiedotusvälineille lähetettyjä kirjeitä, joiden sisällä oli Ames-tyypin pernaruttobakteeria sisältänyttä valkoista jauhetta. Kirjekuoria avanneet henkilöt altistuivat bakteerille ja saivat tartunnan. Viisi henkilöä menehtyi ja 17 loukkaantui, tosin yhtään kongressiedustajaa ei kuollut. Pernaruttokirjeet saivat aikaan paniikkia kansalaisten keskuudessa.


title: Pernaruttokirjeet

text: Itse kirjeissä julistettiin kaikissa ”Allah on suuri”, mutta tutkinnassa ei kuitenkaan paljastunut mitään muslimiterroristeihin tai ulkovaltoihin viittaavaa. Pernaruttokirjeitä pidetään yhtenä syynä siihen, että terrorismia vastaan suunnattu ja kansalaisvapauksia rajoittava "Patriot Act" -laki läpäisi kongressin, vaikka sen tekstistä ei ollut saatavilla kuin tiivistelmä. Pernaruttoa vastaan kehitetyn Zipro-antibiootin suuret myyntiluvut pelastivat Baier-konsernin vararikolta ja Yhdysvaltojen bioasetutkimus sai vuositasolla seitsemän miljardin dollarin lisärahoituksen.


title: Pernaruttokirjeet

text: Bakteerin alkuperäksi varmistui pian Yhdysvaltain asevoimien laboratorio Fort Detrick tai joku sen alihankkijoista, joille samaa Ames-tyyppiä oli toimitettu. Fort Detrickin egyptiläisestä tutkijasta Ayaad Assaadista tehtiin nimetön ilmianto, joka todettiin aiheettomaksi. FBI piti pääepäiltynä myös laitoksen entistä työntekijää Steven Hatfilliä, mutta syytteet hylättiin myöhemmin.


title: Pernaruttokirjeet

text: Tutkivat journalistit ovat nimenneet epäillyiksi myös laitoksesta erotetun everstiluutnantin Philip Zackin ja Yhdysvaltoihin loikanneen entisen Neuvostoliiton bioasetutkimuslaitoksen Biopreparatin varajohtajan Kanatjan Alibekovin (alias Ken Alibek), nykyisen Hadron Advanced Biosystemsin johtajan.


title: Pernaruttokirjeet

text: Kaksi tapausta tutkinutta biologisen sodankäynnin asiantuntijaa, professori Barbara Hatch Rosenberg ja professori Francis Boyle, ovat yhtä mieltä siitä, että FBI tiesi kuka kirjeet lähetti, mutta ei ryhtynyt toimenpiteisiin, koska syyllisellä on ollut kytkentä Yhdysvaltojen hallitukseen ja sen bioasehankkeisiin.


title: Pernaruttokirjeet

text: Ainakin yksi ihminen, tohtori Leonard Horowitz, varoitti viranomaisia kaksi viikkoa etukäteen kirjeiden lähettämisestä.


title: Pernaruttokirjeet

text:
Elokuussa 2008 FBI ilmoitti selvittäneensä kirjeiden lähettäjän. Lähettäjä on FBI:n mukaan mieleltään häiriintynyt bioasetutkija Bruce Ivins, joka teki itsemurhan 29. heinäkuuta 2008.
Monet alan tutkijat ja Ivinsin kollegat ovat kuitenkin kyseenalaistaneet FBI:n johtopäätöksen. Yhdysvaltain kansallinen tutkimusneuvosto (National Research Council) katsoi raportissaan vuonna 2011, ettei pernaruttokirjeitä ole pystytty yhdistämään Ivinsiin käytettävissä olevan tieteellisen todistusaineiston perusteella.


title: Pernaruttokirjeet

text: Terrori-iskujen jälkeen Suomessakin intouduttiin lähettämään valkoista jauhetta sisältäneitä kirjeitä. Näissä ei kuitenkaan ollut pernaruttoa.


title: Albania

text: Albania (, suom. kotkien maa) eli Albanian tasavalta () on valtio Balkanilla, Euroopassa. Sen rajanaapureita ovat Montenegro, Makedonia, Kreikka ja Kosovo. Lännessä Albania rajoittuu Välimereen. Maa on vuoristoinen, viljelyä voidaan harjoittaa vain kapealla rannikkokaistaleella. Siellä sijaitsee myös pääkaupunki Tirana. Albanian noin kolmesta miljoonasta asukkaasta vähän yli puolet on muslimeita.


title: Albania

text: Nykyinen Albania kuului antiikin aikana Illyriaan. Sen jälkeen maata ovat hallinneet Rooma, Bysantti ja Osmanien valtakunta. Albania itsenäistyi vuonna 1912. Toisen maailmansodan jälkeen maata hallitsivat kommunistit Enver Hoxhan johdolla, ja maa eristäytyi. Se luopui kommunismista viimeisenä Euroopan maana, ensimmäiset monipuoluevaalit järjestettiin vuonna 1991.


title: Albania

text: Albania on Yhdistyneiden kansakuntien, Naton, ETYJin sekä WTO:n jäsen. EU hyväksyi Albanian jäsenehdokkaakseen 23. kesäkuuta 2014.


title: Albania

text: Nykyisen Albanian alueella asui jo antiikin aikana illyrialaisia, joista nykyiset albaanit polveutuvat. Illyrialaiset alistuivat Rooman valtaan ajanlaskumme alun tienoilla ja säilyivät sittemmin Itä-Rooman eli Bysantin vallan alla keskiajalle asti.


title: Albania

text: 1300-luvun lopulla Ottomaanien valtakunta alkoi levittäytyä Albaniaan, mutta Albanian kansallissankari Skanderbeg yhdisti 1400-luvulla albaanit vastarintaan vuosiksi 1443–1478. Skenderbegin kuoleman jälkeen Albania joutui osaksi Ottomaanien valtakuntaa ja suurin osa väestöstä omaksui vähitellen islaminuskon.


title: Albania

text: 1800-luvun lopulla albaanien toiveet itsenäistymisestä alkoivat nousta ja lopulta 1912 Ensimmäisen Balkanin sodan yhteydessä Albania itsenäistyi.


title: Albania

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Albania joutui sotanäyttämöksi ja sodan jälkeen Albania pyrki nojautumaan Italian suojeluun. Vuonna 1928 maa muuttui kuningaskunnaksi, kun konservatiivinen klaanipäällikkö ja pääministeri Ahmed Zogu julistettiin maan kuninkaaksi nimellä Zogu (Zog) I. Italian vaikutusvalta maan asioihin kuitenkin jatkoi kasvuaan. Huhtikuussa 1939 Italian joukot miehittivät maan ja liittivät sen protektoraattina Italian alaisuuteen. Saksa joutui keväällä 1941 lähettämään Balkanille joukkoja Italian huonon sotamenestyksen takia, ja Albanian miehittäjiksi tuli saksalaisia.


title: Albania

text: Toisen maailmansodan aikana kommunistiset ja kansallismieliset sissit taistelivat Albaniassa italialaisia ja saksalaisia miehitysjoukkoja sekä toisiaan vastaan. Titon Jugoslavian tuella Enver Hoxhan johtamat kommunistit selviytyivät voittajiksi ja maa julistettiin kansantasavallaksi 1946. Sodan jälkeen ideologiset ristiriidat Jugoslavian kanssa syvenivät, ja maa haki tukea ensin vuodesta 1948 alkaen Stalinin Neuvostoliitosta ja Stalinin kuoleman jälkeen vuodesta 1962 alkaen Maon Kiinasta. Albania tuomitsi Tšekkoslovakian miehityksen ja erosi syksyllä 1968 Varsovan liitosta; sosialististen maiden talousyhteisöstä SEVsta maa oli eronnut jo aiemmin. Lopulta Maon kuoltua ja ns. neljän koplan kukistuttua 1970-luvun lopulla välit myös Kiinaan huononivat ja maa siirtyi tiukalle eristäytymislinjalle. Albania ja Andorra olivat ainoat eurooppalaiset valtiot, jotka eivät osallistuneet Helsingissä kesällä 1975 pidettyyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokoukseen ETYK:iin.


title: Albania

text: Hoxhan ympärille alkoi muodostua nopeasti henkilökultti ja 1960-luvulle tultaessa se oli kehittynyt pitemmälle kuin missään muussa sosialistisessa maassa, ehkä lukuun ottamatta Pohjois-Korean Kim Il-Sungia tai Kiinan Mao Zedongia. Vuonna 1967 toteutettiin aggressiivinen uskontojen vastainen kampanja ja maa julistettiin ateistiseksi valtioksi. Kirkot ja moskeijat suljettiin ja otettiin muuhun käyttöön tai purettiin.


title: Albania

text: Hoxha pelkäsi vainoharhaisesti Varsovan liiton tai Naton hyökkäystä maahan. Vuoden 1968 jälkeen maan rajoille, rannikoille ja sisämaahan rakennettiin kahdeksan vuoden aikana 700 000 teräsbetonista bunkkeria torjumaan mahdollista hyökkäystä.


title: Albania

text: Amnesty Internationalin uraauurtavan, vuonna 1984 julkaistun raportin mukaan Albanian ihmisoikeustilanne oli Hoxhan aikana hyvin huono. Hallitus esti ihmisten ilmaisu-, uskonharjoittamis-, liikkumis- ja järjestäytymisvapauden, vaikka vuonna 1976 hyväksytty perustuslaki periaatteessa takasi nämä oikeudet. Vuonna 1981 Hoxha määräsi useita johtavassa asemassa olevia puoluevirkailijoita teloitettavaksi puhdistuksessa. Pääministeri Mehmet Shehun ilmoitettiin tehneen itsemurhan.


title: Albania

text: Hoxhan kuoltua 1985 ja sosialismin murruttua Itä-Euroopassa, myös Albanian hallitus taipui monipuoluevaaleihin 1991. Entisten kommunistien muodostama Sosialistinen puolue voitti ensimmäiset vaalit, mutta yleislakon ja levottomuuksien jälkeen pidetyissä uusissa vaaleissa 1992 valtaan nousi opposition Demokraattinen puolue. Jopa satojentuhansien albanialaisten menetettyä rahansa valtavassa pyramidihuijauksessa kapinointi kaatoi Demokraattisen puolueen hallituksen 1997 ja nosti Sosialistipuolueen uudelleen valtaan.


title: Albania

text: Albanian presidentti Ramiz Alia allekirjoitti Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin päätösasiakirjan Helsingissä syyskuussa 1991.


title: Albania

text:
Vuoden 2005 parlamenttivaaleissa valtaan nousi entisen presidentin Sali Berishan johtana Demokraattipuolue.
Demokraattipuolue säilytti aseman vuoden 2009 vaaleissa, joiden jälkeen opposition aktivistit vaativat pitkään äänenlaskennan uusimista väitetyn vaalivilpin vuoksi. Tammikuussa 2011 hallituksen vastaisissa mielenosoituksissa Tiranassa kuoli kolme. Mielenosoittajat vastustivat hallituksen korruptiota.


title: Albania

text: Presidentinvaaleissa 2012 uudeksi presidentiksi valittiin sisäministeri Bujar Nishani.


title: Albania

text: Kesäkuun 2013 parlamenttivaaleissa sosialistit saivat murskavoiton, ja Edi Rama aloitti pääministerinä syyskuussa.


title: Albania

text: Albania on parlamentaarinen tasavalta, jossa valtionpäämiehenä on parlamentin viisivuotiseksi kaudeksi (korkeintaan kahdeksi kaudeksi) valitsema presidentti. Yleisesti ottaen presidentin valta Albaniassa ei ole kovin suuri, mutta presidentti nimittää pääministerin, joka puolestaan ehdottaa hallitusta, jonka presidentti nimittää ja parlamentti hyväksyy. Parlamentissa on 140 kansanedustajaa, joista 100 valitaan suoralla vaalilla, 40 suhteellisella tavalla. Parlamenttivaalikausi on neljä vuotta.


title: Albania

text: Vuoden 2013 vaalien jälkeen parlamentin paikkajako on Edi Raman johtama Sosiaalidemokraatit (PS) 66 paikkaa, Demokraattinen puolue (PD) 49, Sosialistinen integraatioliike (LSI) 16, Oikeuden, Integraation ja Yhtenäisyyden puolue (PDIU) 4, Republikaaninen puolue (PR) 3 ja muut 2 paikkaa.


title: Albania

text: Albania anoi Naton jäsenyyttä jo 1992, Nato torjui sen ja sen sijaan tarjosi yhteistyötä Albanian puolustusvoimien kehittämiseksi. Sitten vuonna 2008 kutsui Albanian ja Kroatian jäsenikseen. Euroopan unioni hyväksyi kesäkuussa 2014 Albanian jäsenehdokkaakseen.


title: Albania

text: Rannikkoalangot ovat Albanian ruoka-aitta, sillä kapea rannikkokaistale on maan ainoaa viljelyskelpoista aluetta. Osa rannikosta on soistunutta. Vuoristot peittävät suurinta osaa maata. Maan pohjoisosassa sijaitsee Albanian Alpit ja etelä- ja keskiosat ovat korkeaa ylänköä. Ylängöiltä saavat alkunsa monet Adrianmereen laskevat joet, joista tärkeimmät ovat Semani, Drini ja Vijose. Maan suurin järvi on Shkodër ja korkein kohta on Maja e Korabit (2 753 metriä).


title: Albania

text: Maan vuoristoisuudesta johtuen sen alueella on monia eri ilmastonaloja. Rannikolla on tyypillinen välimerenilmasto, kun taas vuoristossa on mantereinen viileämpi ilmasto.


title: Albania

text: Alankoalueilla on leudot talvet ja keskilämpötila on 7 °C. Kesällä vastaava lämpötila on 24 °C, ja silloin kosteusprosentti on korkea. Eteläisillä alangoilla vastaavat lämpötilat ovat noin 5 °C korkeampia läpi vuoden. Ero on hieman suurempi kuin 5 °C kesäisin ja hieman pienempi talvisin.


title: Albania

text: Sisämaassa pinnankorkeus vaikuttaa voimakkaasti ilmastoon. Vuoriston viileän lämpötilan aiheuttaa mantereen päällä oleva ilmamassa, joka hallitsee Itä-Euroopan ja Balkanin säätä. Kesälämpötilatkin ovat keskimäärin matalampia vuoristossa kuin rannikolla, mutta paikalliset erot ovat suuria.


title: Albania

text: Sademäärät vaihtelevat: rannikolla sataa 1 000–1 500 mm ja vuoristossa 1 800–2 500 mm vuodessa. Rannikon sateesta 95 % tulee talvella. Vuoristossa vuodenaikojen erot eivät ole yhtä suuret.


title: Albania

text: Vuodesta 2000 alkaen Albania on jaettu kahteentoista maakuntaan ("qark"). Tätä ennen maakuntia vastasivat prefektuurit ("prefekturë"), jotka jakautuivat edelleen 36 piirikuntaan ("rrethe"). Yhdessä prefektuurissa oli siten 2–4 piirikuntaa. Piirikunnat jakautuivat edelleen kuntiin, joita oli kahta eri tyyppiä (maalaiskunnat, "komunë", ja kaupunkikunnat, "bashki"). Esimerkiksi vuonna 2000 maalaiskuntia oli 309 ja kaupunkikuntia 65. Vuoden 2015 kuntauudistuksessa kuntien määrää vähennettiin 61:een ja jaottelu maalais- ja kaupunkikuntien välillä lakkautettiin. Samalla aiemmat kunnat jäivät uusien kuntien osa-alueiksi.Asukkaista 95 prosenttia on etnisesti albaaneja ja CIA:n mukaan noin kolme prosenttia kreikkalaisia. Arvio on vuodelta 1989, ja silloin arviot kreikkalaisten osuudesta vaihtelivat virallisesta yhdestä prosentista kreikkalaisjärjestöjen kahteentoista prosenttiin.


title: Albania

text: Vuoden 2011 väestölaskennassa maan väestöstä 56,7 prosenttia oli muslimeja, 10 prosenttia katolisia, 6,8 prosenttia ortodokseja, 2,1 prosenttia kansanuskontoja ja muita uskontoja 5,5 prosenttia. Ateisteja oli 2,5 prosenttia. 13,8 prosenttia ei halunnut vastata ja 2,4 prosentin kanta ei ole tiedossa.


title: Albania

text: Albanian kansalaista kutsutaan Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen mukaan nimellä albanialainen. Nimitys "albaani" viittaa kansallisuuteen.


title: Albania

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että Albania saavuttaa todennäköisesti kolme: nälän ja köyhyyden poistamiseen, lapsikuolleisuuteen ja HIV/AIDSiin liittyvät tavoitteet.


title: Albania

text: Albania luopui viimeisenä Euroopan maana kommunismista. Markkinatalouteen siirtyminen johti maan köyhyyden kierteeseen ja pahensi ruokapulaa. Maan taloutta vaivaavat teollisuuden kehittymättömyys, huonot kulkuyhteydet ja entisen Jugoslavian alueelta maahan siirtyneet albaanipakolaiset. Albanian joet eivät sovellu tavaran kuljettamiseen, rautatiet eivät yllä naapurimaihin ja rannikon suot haittaavat kulkua, minkä vuoksi Albania on varsin eristäytynyt valtio. Maan teollisuus palveleekin pääasiassa vain kotimaan markkinoita.


title: Albania

text: Suurin osa väestöstä saa elinkeinonsa viljelemällä maata rannikolla. Tärkeimmät viljelyskasvit ovat maissi, vehnä, ohra ja hedelmät, joista vain hyvin pieni osa saadaan vientiin. Useilla alueilla muuli ja hevonen ovat edelleen yleisimmät kulkuvälineet.


title: Albania

text: Albanialla on paljon hyödyntämättömiä luonnonvaroja. Merkittävimmät luonnonvarat ovat öljy, maakaasu, kivihiili ja eri metallit kuten kromi.


title: Albania

text: Merkittävimmiksi vientituotteiksi luetellaan tekstiilit, jalkineet, asfaltti, metallit, öljy, vihannekset, hedelmät ja tupakka. Tärkeimpiä kauppakumppaneita ovat Italia, Kreikka, Turkki, Espanja, Kosovo, Saksa ja Kiina..


title: Albania

text: Albanian kansallinen symboli on kautta aikain ollut kotka. Kotka on kuvattu kivikaiverrukseen vuodelta 1190. Sen jälkeen kotka on ollut monen hallitsijasuvun vaakunassa, ja nykyisinkin albanialaiset viittaavat itseensä "kotkanpoikina".


title: Albania

text: Perinteinen arkkitehtuuri hävisi lähes tyystin kaupunkikuvasta stalinistisen diktatuurin vuosina, jolloin kaupunkien keskustat täyttyivät sosialistisen realismin betonilaatikoista, ja kirkot ja moskeijat purettiin tai muutettiin urheiluhalleiksi ja elokuvateattereiksi. Poikkeuksena ovat Berat ja Gjirokastra, jotka onkin julistettu sittemmin museokaupungeiksi ja Unescon maailmanperintökohteiksi.


title: Albania

text: Stalinismi ja sitä seurannut köyhyys tuhosi myös ruokakulttuurin, ja perinneruokia valmistavatkin nykyisin innokkaimmin ulkomailla asuvat albanialaissiirtolaiset. Juhla-ateriaan kuuluu paljon lihaa ja rakia, paikallista viinaa. Uskonnollisten juhlapäivien perinneleivonnaiset ovat säilyneet jotenkuten: ortodokseilla pääsiäispaaston aloittava laskiaisvanukas tai löysä pannukakku eli "qumështor" ja muslimeilla paaston päättävä mausteinen vanukas "ashura".


title: Albania

text: Gjergj Fishta (1871–1940) oli aikansa kansallisrunoilija, mutta hänen työnsä kiellettiin kommunistiaikoina. Uusista kirjailijoista kansainvälistä mainetta on saanut Ismail Kadare (s. 1936).


title: Albania

text: Albanialainen musiikki on monipuolista ja monikulttuurista. Maan eteläosassa on kehittynyt erityinen moniääninen laulutapa, joka muistuttaa bysanttilaista kirkkomusiikkia. Pohjoisosan laulut ovat yleensä yksiäänisiä. Çifteli eli ciftelia on kaksikielinen kielisoitin. Maa on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta 2004.


title: Albania

text: Albanialainen elokuva on saanut alkunsa 1940-luvulla.


title: Albania

text: Albanian suosituin urheilulaji on jalkapallo, jota pelaa yli 150 000 maan asukasta. Maan miesten edustusjoukkue oli elokuussa 2014 FIFA-rankingissa sijalla 70. Tunnettuja albanialaisia jalkapalloilijoita ovat muun muassa Dritan Stafsula, Alban Bushi ja Foto Strakosha.


title: Albania

text: Albania osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1972, mutta ei ole saanut kisoista mitaleita. Maalla on ollut eniten edustajia painonnostossa, jossa on ollut mukana yhdeksän eri albanialaiskilpailijaa.


title: RPM Package Manager

text:
RPM Package Manager (alkuaan Red Hat Package Manager eli RPM) on
Red Hatin luoma paketinhallintaohjelma, joka hoitaa asennuksen käyttäjän puolesta ja asentaa tiedostot oikeille paikoilleen. Kussakin paketissa on jokin ohjelmisto, joka on testattu, konfiguroitu (käännetty) ja valmiina käytettäväksi.


title: RPM Package Manager

text: RPM-paketteja käytetään Red Hatin Linux-jakeluiden lisäksi myös monissa muissa Linux-jakeluissa, kuten esimerkiksi Mandriva Linuxissa, SUSEssa ja Fedorassa. Nykyinen RPM-ohjelmiston pääkehittäjä on suomalainen Panu Matilainen, joka työskentelee Red Hat:llä.


title: Mandriva Linux

text: Mandriva Linux (aiemmin Mandrake Linux ja Mandrakelinux) on ranskalaisen Mandriva S.A.:n (aiemmin MandrakeSoft) julkaisema Linux-käyttöjärjestelmä. Se kuului aiemmin kymmenen suosituimman jakelun joukkoon.


title: Mandriva Linux

text: Mandriva Linuxia pidetään helppokäyttöisenä ja siten sopivana varsinkin uusille, vielä kokemattomille käyttäjille. Sen mukana toimitetaan joukko graafisia asetustyökaluja, jotka helpottavat järjestelmän hallinnointia. Mandriva Linux on käännetty yli 70 kielelle, joihin suomen kieli lukeutuu.


title: Mandriva Linux

text: Mandriva julkaisi viimeisimmän vakaan version keväällä 2011. Mandrivan seuraajaksi on perustettu OpenMandriva ja Mageia.


title: Mandriva Linux

text: Mandriva Linuxin (tuolloin Mandrake) ensimmäinen julkaisu heinäkuussa 1998 perustui Red Hat Linuxin versioon 5.1, jossa oli lisänä KDE 1.0. Julkaisu on sittemmin haarautunut Red Hatista ja sisältää omia työkalujaan ("drakxtools") järjestelmän ylläpitoon. Julkaisun loi alun perin Gaël Duval.


title: Mandriva Linux

text: Ensi versiostaan versioon 8.0 nimi oli Linux-Mandrake ja versiosta 8.1 versioon 9.2 Mandrake Linux. Versiosta 10.0 alkaen se oli Mandrakelinux. Huhtikuussa 2005 MandrakeSoft ilmoitti ostaneensa brasilialaisen Conectivan. Fuusion jälkeen yritys vaihtoi nimensä Mandrivaksi käytyään pitkällisen oikeusjutun Mandrake-nimen oikeuksista Hearst Corporationin kanssa Taika-Jim (”Mandrake the Magician”) -sarjakuvahahmon vuoksi. Samalla Mandriva vaihtoi aikaisemmin käyttämänsä MandrakeLinux- ja Mandrake Linux -tuotenimet Mandriva Linuxiksi.


title: Mandriva Linux

text: Maaliskuussa 2006 jakelun pääkehittäjä ja Mandrivan perustaja Gaël Duval kertoi että hänet on erotettu yhtiöstä.


title: Mandriva Linux

text: Vuonna 2010 yhtiön kerrottiin keikkuvan konkurssin partaalla.


title: Mandriva Linux

text: Mandriva Linuxista oli tarjolla neljä erilaista painosta käyttäjille.


title: Mandriva Linux

text: Mandriva Linux Free on ilmainen, koostuu vain avoimen lähdekoodin ohjelmista ja sitä suositellaan pääasiassa edistyneemmille käyttäjille. Tarjolla ovat 32- ja 64-bittiset versiot.


title: Mandriva Linux

text: One on ilmaisen jakelun LiveCD-versio, jolta Mandriva Linuxia voi kokeilla ja asentaa, ja se sisältää joitain suljetun lähdekoodin ohjelmia, kuten Adobe Flashin. One on myös ilmainen, mutta tarjolla on vain 32-bittinen versio.


title: Mandriva Linux

text: Powerpack on kaupallinen painos, joka sisältää Mandrivan täyden tuotetuen, ohjekirjan ja kaupallisia ajureita ja sovelluksia. Mukana toimitetaan mm. Acrobat Reader, Skype ja Opera. "Nauttiaksesi Mandriva Linuxista täysin", mainostaa Mandriva Powerpackia.


title: Mandriva Linux

text: Flash on kaupallinen, USB-muistille räätälöity toteutus Mandriva Linuxista. Sen avulla Mandriva Linux voidaan käynnistää lähestulkoon miltä tahansa tietokoneelta ja lisäksi mukana toimitetaan erillinen käynnistys-CD vanhempia koneita varten, jotka eivät USB-käynnistystä tue.


title: Mandriva Linux

text: Nykyisin Mandriva tarjoaa ainoastaan Mandriva Business Server -tuotetta.


title: Puijo

text: Puijo on mäki ja luonnonsuojelualue Kuopion kaupungin ruutukaavan reunalla. Mäen korkeus on noin 150 metriä Kallaveden pinnasta ja 232 metriä meren pinnasta mitattuna. Puijo ja sen laella sijaitseva Puijon torni ovat myös Kuopion tunnetuimpia matkailunähtävyyksiä. Kaupunkilaisten liikuntakeskuksena pidetyltä Puijolta on alkanut aikojen kuluessa myös monen talvilajin Suomen valloitus.


title: Puijo

text: Suuri osa Puijosta on ollut luonnonsuojelualuetta jo vuodesta 1928 lähtien. Se oli Suomen ensimmäinen suojelualue, joka perustettiin yksityismaille. Vanha luonnonsuojelualue kattoi 63 hehtaaria. Nykyisin suojeltua metsää on Puijolla 208 hehtaaria, josta suurin osa kuuluu EU:n Natura-ohjelmaan. Alueen merkittävimmät osat ovat Puijon selänteellä sijaitsevat Satulanotkon ja Antikkalanrinteen lehdot sekä Kokonmäen kuusikot. Asutuksen keskellä on myös kolmen hehtaarin aarnimetsäalue.


title: Puijo

text: Puijonlaaksoon suunniteltiin 1950-luvulta lähtien laajaa urheilukeskusta, sisältäen muun muassa pikaluisteluradan, urheilutalon ja avouimalan, jääkiekko- ja tenniskenttiä sekä hiihtostadionin. 1960-luvulla päätettiin järjestää kaksi suunnittelukilpailua, joiden pohjalta alue jaettiin urheilu- ja virkistysalueeseen. Rakentaminen alkoi 1960-luvun lopussa. 1970-luvulla rakennettiin reittejä, polkuja ja harjoituskenttiä, 1980- ja 1990-luvuilla hyppyrimäet sekä 2000-luvulla pesäpallostadion. Puijonlaakson väestönsuojia otettiin liikuntakäyttöön 1970-luvulla.


title: Puijo

text: Puijon alue oli mahtipontisissa visioissa mitä täydellisin liikuntaympäristö. Käytännössä kuitenkin liikuntapaikkarakentaminen oli ongelmallista. Suojellut metsät ja muut, vuosi vuodelta korostuneet ympäristöarvot estivät suuremman rakentamisen. Kiire ja muut kasvavat kaupunginosat vetivät myös aika ajoin tiettyjä kohteita muualle. Esimerkiksi jäähalli sijoitettiin Niiralaan, vaikka se oli aiemmissa suunnitelmissa sijoitettu Puijolle. Niiralaan kasvoikin urheilukeskus uimahallin (1960-luvun loppu), tekojääradan, jäähallin ja keilahallin myötä (1970-luku). Viimeisimpänä se täydentyi 1990-luvulla vielä Kuopio-hallilla. Puijo-suunnitelmat toteutettiin täysimittaisesti oikeastaan vain talvilajien ja kuntoilun osalta.


title: Puijo

text: Puijon vaaran korkeus merenpinnasta on 232 metriä. Vaaran laella sijaitsee Puijon torni ja sen vieressä muun muassa pujottelurinne sekä mäkihyppytornit (K120, K90, K64 ja K28).


title: Puijo

text: Puijon hyppyrimäkien vierustalla on 400-metrinen pujottelurinne. Korkeuseroltaan 93-metristä ja jyrkkyydeltään (H/L) 24-prosenttista rinnettä käytetään alppilajien tekniikkarinteenä. Sen ankkurihissien kapasiteetti on 1 200 henkilöä tunnissa. Sijainti luonnonsuojelualueella estää rinteen korottamisen tai lisärinteiden rakentamisen.


title: Puijo

text: Puijolla järjestetään muun muassa alppilajien alueleirejä. Rinnettä pyörittää Soinisen perheyritys.


title: Puijo

text: Puijon mäen rinteillä sijaitsi myös 9 väylän par 3 golfin harjoituskenttä. Nykyään golfkentän paikalla on frisbeegolfrata.


title: Puijo

text: Kesällä 2008 Puijolle, noin kilometri hyppyrimäistä kaupunkiin päin, valmistui uusi pesäpallostadion. 2,4 miljoonaa euroa maksaneella Puijon pesäpallostadionilla on 1 400 katsomopaikkaa, joista katettuja on yli 1 000. Talvella hiihtolatu kulkee stadionin lävitse, jolloin sitä voidaan käyttää talvikatsomona sekä huoltotilana.


title: Puijo

text: Puijon huipulla sijaitsee vuonna 1963 valmistunut, 75 metriä korkea Puijon torni. Torni on pääosin matkailukäytössä, ja sen huipulla sijaitsee Pohjoismaiden ensimmäinen pyörivä ravintola. Tornin tärkein käyttötarkoitus on matkailu, ja huippu sijaitsee 224 metriä Kallaveden pinnan yläpuolella. Puijon tornin juurella sijaitsee hotelli Puijon Maja.


title: Puijo

text: Ennen nykyistä tornia Puijolla on ollut kaksi muutakin tornia: Ensimmäisen, vuonna 1856 valmistuneen 16 metriä korkean puisen tornin rakennutti raatimies C. R. Dahlström. Seuraava, arkkitehti Johan Victor Strömbergin suunnittelema 24-metrinen, tiilestä rakennettu graniittijalkainen torni valmistui 1906. Tämä torni purettiin vuonna 1963 nykyisen tornin valmistuttua. 14. lokakuuta 2006 vietettiin Puijon tornien 150-vuotisjuhlaa.


title: Puijo

text: Kuopion vuoristot kuluivat tasangoksi noin 2 500 miljoonaa vuotta sitten. Silloisen meren rantaan kulkeneista rapautumisaineksista syntyi 2 400 – 2 100 miljoonaa vuotta sitten kvartsihiekkaa. Hiekkakerrostumat kiteytyivät 1 900 – 1 850 miljoonaa vuotta sitten kvartsiitiksi. Puijon länsirinteellä kvartsiittia on lähes yhtenäisenä vyöhykkeenä. Kova kivilaji suojasi osin Puijon mäkeä mannerjään hiovalta kulutukselta. Kallion metsänpuoleinen vastasivu ja hyppyrimäen puoleinen rosoinen suojasivu kertovat mannerjään liikkuneen luoteesta kaakkoon.


title: LOL (lyhenne)

text:
LOL on ääneen nauramista tarkoittava akronyymi eli lyhennesana, joka on muodostettu englannin kielen sanoista "laughing out loud" ()
Kuten monia muitakin nettislangi-ilmauksia, LOL-lyhennettä käytetään puheessa toisinaan tilkesanana tai mitään tarkoittamattomana kommenttina. Ilmauksella voidaan sarkastisesti myös vähätellä toisen saavutuksia.


title: LOL (lyhenne)

text: LOL on BBS-yhteisöistä levinnyt tapa ilmaista selkeästi humoristista suhtautumista. Nykyään sitä käytetään muun muassa verkkopeleissä, IRCissä ja keskustelufoorumeilla. LOL on jossakin määrin saanut sijaa myös puhekielessä varsinkin nuorten tietokoneen käyttäjien keskuudessa.


title: LOL (lyhenne)

text: Lyhenteellä voidaan tarkoittaa myös englanninkielisiä ilmauksia "lots of love" (), "lots of luck" () ja "lots of laughs" (). Myöskin League of Legends -videopelistä käytetään tätä lyhennystä, mutta pienellä o-kirjaimella.


title: Neilikkavallankumous

text: Neilikkavallankumous () oli lähes veretön nuorten upseerien Lissabonissa, Portugalissa aloittama sotilasvallankaappaus 25. huhtikuuta 1974. Kaappaus kaatoi maata hallinneen autoritaarisen oikeistolaisen sotilasjuntan, joka oli syntynyt maahan itsevaltaisen pääministerin António de Oliveira Salazarin luovuttua vallasta 1968. Radikaalisosialistiupseerien johtama sotilasjuntta pysyi vallassa kaksi vuotta vallankumouksen jälkeen. Tänä aikana käytiin poliittinen taistelu kommunistien ja sosialistien (sosiaalidemokraattien) välillä. Portugalista ei tullut kommunistista valtiota, osittain länsimaiden, muun muassa Länsi-Saksan Willy Brandtin, asiaan puuttumisen ansiosta.


title: Neilikkavallankumous

text: Vallankumous sai nimensä sen symbolina käytetyistä neilikoista, joita hallitusta vastustavilla sotilailla oli kiväärinpiipuissa.


title: Neilikkavallankumous

text: Salazarin yksinvaltainen hallinto Estado Novo () oli Marcelo Caetanon johdolla yrittänyt Salazarin kuoltua 1970 epätoivoisesti jatkaa siirtomaasotia kansallisia itsenäisyysliikkeitä vastaan huonolla menestyksellä. Siirtomaapolitiikkaa arvostellut kenraali António de Spínola erotettiin. Portugalissa toimi jo 1960-luvulta alkaen demokratialiike, jonka johtomiehiä hallitus pyrki vaientamaan pidätyksin ja jopa murhin. Länsi-Euroopassa vuonna 1968 riehuneet laajat opiskelijamielenosoitukset koskettivat myös Portugalia. Tuolloin mielenosoitukset lopetettiin kutsumalla lähes kaikki radikaaliopiskelijat asepalvelukseen. Monet armeijaan kutsutut radikaaliopiskelijat ylenivät nopeasti armeijassa hyvän koulutuspohjansa ansiosta, mistä johtuen Portugalilla oli pian laaja vasemmistoupseeristo. Siirtomaasotien tappioiden takia he radikalisoituivat entisestään ja perustivat salaisesti Asevoimien liikkeen ("Movimento das Forças Armadas", MFA) vuonna 1973. MFA:n johtajana toimi Otelo Saraiva de Carvalho, ja liikkeen tavoitteena oli vallankumous. Vallankumouksen merkittävänä taustahahmona on pidetty myös kenraali Francisco da Costa Gomesia.


title: Neilikkavallankumous

text: Vallankumouksen alkamisen tunnukseksi oli sovittu kaksi musiikkikappaletta, jotka soitettaisiin radiossa. Ensimmäisen kappaleen oli tarkoitus olla kapinallisille upseereille ja sotilaille merkkinä vallankumouksen aloittamisesta. Kappale oli Paulo de Carvalhon "E depois do adeus". Toinen kappale oli José Afonson "Grândola, Vila Morena". Jälkimmäinen oli tärkeämpi, sillä se kertoisi ja varmistaisi, että toiminta oli alkanut ja vallankumous eteni vääjäämättä.


title: Neilikkavallankumous

text: Vallankumoukseen osallistui monia eri poliittisia suuntauksia, mutta sen johto oli armeijan upseereilla.


title: Neilikkavallankumous

text: Portugalin kansallisessa radiossa soitettiin 25. huhtikuuta 1974 kello 00.15 "Grândola, Vila Morena" ja MFA otti haltuunsa kaikki maan strategiset kohteet. MFA määräsi ulkonaliikkumiskiellon, mutta silti tuhannet ihmiset riensivät neilikoita heilutellen kadulle. Sotilaat ilmaisivat vallankumouksen olevan veretön marssimalla kaduille neilikoilla koristeltujen aseiden kanssa. MFA piiritti Lissabonin sotilaspoliisiaseman, jonne Caetano oli paennut. Kiinni otettu Caetano karkotettiin heti Brasiliaan. Veren vuodattaminen onnistuttiin suurelta osin välttämään, mutta maatyöläiset ottivat omin luvin haltuunsa suurtiloja ja muita viljelyalueita.


title: Neilikkavallankumous

text: Portugalin yhteiskunta oli pysynyt pitkään vanhoillisen muuttumattomana. Vallankumous toi tullessaan monenlaista vapautumista. Yhteiskunnallinen keskustelu vilkastui ja se oli ajoittain hyvin kiivasta. Naisen asema yhteiskunnassa vapautui nopeasti, mikä näkyi esimerkiksi naiskirjailijoiden esiinmarssina. Maria de Lurdes Pintasilgo oli Euroopan ensimmäisiä naispuolisia pääministereitä, kun hän vannoi virkavalan elokuussa 1979.


title: Neilikkavallankumous

text: Vasemmistolaisuuden katsotaan sittemmin haihtuneen Portugalin politiikasta, mikä osittain pitää paikkansa. Kun kommunistiset upseerit hävisivät poliittisen taistelun, on politiikka siirtynyt oikeammalle. Neilikkavallankumouksen vuosipäivä eli Vapauden päivä on kansallinen vapaa- ja juhlapäivä. Monet kadut ja aukiot on nimetty huhtikuun 25. päivän mukaan, mikä usein viittaa siihen, että paikan vanha nimi on ollut vallankumouksellisille sopimaton, Salazariin tai kuninkaisiin viittaava nimi.


title: Neilikkavallankumous

text: Vallankumouksen jälkeen Portugali vetäytyi siirtomaistaan. Angola, Mosambik, Guinea-Bissau, Kap Verde, Itä-Timor ja São Tomé ja Príncipe itsenäistyivät vuosina 1974–1975. Tuhansia poliittisia vankeja vapautettiin, ja päätettiin maareformin toteuttamisesta (15.4.1975), jonka tarkoituksena oli uudistaa Etelä-Portugalin lähes feodaalinen maanomistus. Viikko vallankumouksen jälkeen maassa vietettiin ensimmäisen kerran laillisesti toukokuun 1. päivää eli työn päivää, suomalaisittain vappua. Sitä oli Lissabonissa juhlimassa miljoona ihmistä. Vasemmistoradikaalit kokoontuivat Lissaboniin kaikkialta Euroopasta.


title: Neilikkavallankumous

text: Vallan menettänyt kenraali Spínola yritti 28. syyskuuta 1974 palata valtaan vallankaappauksen avulla, koska hän piti hallituksen politiikkaa liian vasemmistolaisena. Yritys epäonnistui, mutta sen jälkeen hallitus vaihdettiin. Spínola teki uuden yrityksen maaliskuussa 1975, taaskin turhaan. Maan uusi, radikaali perustuslaki säädettiin 25.4.1976, vallankumouksen toisena vuosipäivänä. Jyrkän vasemmistolaiset uudistuspyrkimykset jatkuivat 1970-luvun lopulle saakka. Esimerkiksi vuoden 1975 maareformi aiheutti sekaannuksia maanomistukseen. Sosialistipuolueen voimahahmo Mário Soares pyrki kesästä 1976 alkaen rauhoittamaan kuohuntaa ja lähentämään Portugalia Länsi-Euroopan poliittisiin suuntauksiin. Hallitus päättikin 22. syyskuuta 1976 palauttaa osan vallankumouksessa vallatuista tiloista niiden entisille omistajille.


title: Neilikkavallankumous

text: Portugalin neilikkavallankumouksen katsotaan kuuluvan "demokratisoitumisen kolmanteen aaltoon". Maan politiikka on sittemmin ollut linjaltaan liberaalidemokraattista. Maata ovat vuorotellen johtaneet keskustavasemmistolainen sosialistipuolue ja keskustaoikeistolainen sosiaalidemokraattinen puolue. Puolueiden sosialistiset nimet juontuvat neilikkavallankumouksen ajoilta.


title: Suuntanumerouudistus

text: 12. lokakuuta 1996 tehtiin Suomessa puhelinverkon suuntanumerouudistus. Alla on lista, jossa on kunnittain sekä vanha että uusi suuntanumero.


title: Suuntanumerouudistus

text:
A B D E
F G H I J K L M
N O P R S T U
V Y Ä


title: Suuntanumerouudistus

text:
Listassa oleva "-merkki tarkoittaa samaa kuntaa kuin edellä mainittu (esimerkiksi jos kahden verkkoryhmän tai telealueen raja on kunnanrajojen välissä). Kuntatiedot ovat vuoden 1996 alun mukaiset.
Listassa oleva "-merkki tarkoittaa samaa kuntaa kuin edellä mainittu.


title: Suuntanumerouudistus

text:
A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Moldova

text: Moldova (), virallisesti Moldovan tasavalta () on sisämaavaltio Itä-Euroopassa. Se sijaitsee Romanian ja Ukrainan välissä Moldovan historiallisen alueen itäosassa. Maan pinta-ala on 33 851 neliökilometriä ja siellä on noin 4,0 miljoonaa asukasta. Moldovan pääkaupunki on Chișinău.


title: Moldova

text: Moldova kuuluu Itsenäisten valtioiden yhteisöön. Se on yksi Euroopan köyhimmistä maista. Asukkaista pääosa on etniseltä taustaltaan romanialaisia (itämoldovalaisia) ja uskonnoltaan Romanian patriarkaattiin kuuluvia ortodokseja. Viininviljely on ollut tärkeä osa Moldovan taloutta ja kulttuuria vuosisatojen ajan.


title: Moldova

text: Moldova sijaitsee Dnestr- ja Prutjoen välissä lähellä Mustanmeren luoteiskulmaa. Maalla ei kuitenkaan ole omaa merenrantaa, mutta yhteys Mustallemerelle on maan eteläosista Tonavan rannalta Giurgiuleștin vapaasataman kautta. Sillä on rajaa Romanian kanssa 450 kilometriä ja Ukrainan kanssa 940 kilometriä.


title: Moldova

text: Moldovan pinta-ala on 33 851 neliökilometriä. Maasta yli 54 prosenttia on maanviljelykäytössä, metsät peittävät yhdeksän prosenttia pinta-alasta. Maan korkein kohta Dealul Balanesti kohoaa vain 430 metriin merenpinnasta.


title: Moldova

text: Maasto on kumpuilevaa, syvien jokien ja laaksojen rikkomaa tasankoa. Ilmasto on leudon mantereinen, kesät ovat pitkiä ja lämpimiä, keskilämpötila noin 20 °C ja talvi lyhyt Mustanmeren läheisyyden ansiosta. Tammikuun keskilämpötila on noin −4 °C. Vuoden keskimääräinen sademäärä on etelässä 400 mm, pohjoisessa 600 mm.


title: Moldova

text: Moldovan ensimmäinen kansallispuisto Ala-Dnestrin kansallispuisto on valmisteilla. Se sijaitsee Dnestrjoen varrella lähellä Ukrainan rajaa, ja sen pinta-alaksi tulee noin 500 neliökilometriä. Maassa on jo muita suojelualueita kuten Codrun luonnonsuojelualue, jossa on tavattu 924 kasvilajia, 138 lintulajia ja 45 nisäkäslajia.


title: Moldova

text: Moldovassa oli vuoden 2014 alun väestöarvion mukaan kolme yli 100 000 asukkaan kaupunkia. Pääkaupunki Chișinăun (674 500 as.) lisäksi muita merkittäviä kaupunkeja ovat pohjoisosan keskus Bălți (144 900 as.), Transnistrian hallintokeskus Tiraspol (133 807 as.) sekä Bender (eli Tighina, 91 882 as.). Yli 20 000 asukkaan kaupunkeja oli yhteensä 15.


title: Moldova

text: Oheisessa kartassa on esitetty Moldovan kaikkien yli 10 000 asukkaan kaupunkien sijainti, sekä tätä pienemmät piirikeskukset. Kaikkiaan Moldovassa on 66 kaupunkia (2014).


title: Moldova

text: Moldovan kulttuuriperintö alkaa ajoilta, jolloin Rooman valtakunta valloitti Daakian ja valloittajien vaikutteet sekoittuivat paikallisiin perinteisiin. Roomalaisten jälkeen alueen yli pyyhkäisi monia usein väkivaltaisia kansoja: hunnit, itägootit, bulgaarit, madjaarit ja mongolit. 1200-luvulla Unkari linnoitti aluetta Siretuljoelle asti ja hallitsi sitä kunnes 1349 ruhtinas Bogdan perusti Moldovan ruhtinaskunnan. Sitä kutsuttiin aluksi Bogdaniaksi, ja se ulottui Karpaateilta Dnestrjoelle. Sen nimeksi annettiin Moldova nykyisin Romanialle kuuluvan Moldovajoen mukaan.


title: Moldova

text: 1400-luvun loppupuolella ottomaanit lisäsivät painetta Kaakkois-Euroopassa. Vaikka Tapani III Suuri voitti useita taisteluita, Moldovan ruhtinaskunta joutui lopulta alistumaan vuonna 1512 ottomaanien imperiumin vasallivaltioksi. Vuonna 1775 itävaltalaiset valtasivat Pohjois-Moldovan ja liittivät sen valtakuntaansa Bukovinan nimellä. Venäjä puolestaan liitti vuonna 1812 Moldovasta itseensä Prutjoen itäpuoliset osat. Tämä Venäjän valtakunnassa Bessarabiana tunnettu alue vastasi suurimmalta osin nykyistä Moldovan tasavaltaa. Moldovan itsenäisenä säilynyt länsiosa yhdistyi Valakian ruhtinaskunnan kanssa 1861 ja muodosti uuden Romanian valtion.


title: Moldova

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1918 Bessarabia liittyi yhdessä Bukovinan ja Transilvanian kanssa Romaniaan.


title: Moldova

text: Toisen maailmansodan yhteydessä Neuvostoliitto liitti Bessarabian itseensä. Pohjois-Bukovina ja kaistale Mustanmeren rannikkoa liitettiin suoraan Ukrainan neuvostotasavaltaan. Valtaosa Bessarabiasta yhdistettiin kuitenkin Dnestrjoen itäpuolisen, Ukrainan SNT:n alaisen Moldovan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan kanssa Moldovan sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Mustanmeren rannikko liitettiin Ukrainan neuvostotasavaltaan, jolloin Moldovasta tuli sisämaavaltio.


title: Moldova

text: Kesäkuussa 1941 saksalaiset ja romanialaiset hyökkäsivät Moldovan ja Ukrainan neuvostotasavaltoihin. Saksalaiset antoivat aseveljelleen Romanialle entisen Bessarabian lisäksi kaistaleen Dnestrjoen toiselta puolelta, jonka romanialaiset nimesivät Transnistrian kuvernoraatiksi. Järjestely jatkui vuoteen 1944 asti, jolloin Neuvostoliitto valtasi Trasnistrian ja Bessarabian takaisin. Ne siirtyivät virallisesti osaksi Neuvostoliittoa vuonna 1947, ja vanhat rajat ja venäläisperäiset paikannimet palautettiin käyttöön. Sodan jälkeen alkoi voimakas venäläistämispolitiikka, ja siteitä Romaniaan pyrittiin häivyttämään. Etnisiä venäläisiä ja ukrainalaisia rohkaistiin muuttamaan varsinkin Transnistrian alueelle, ja romaniasta eriytetyssä moldovan kielessä otettiin käyttöön kyrilliset kirjaimet. Leonid Brežnev toimi Moldovan kommunistisen puolueen pääsihteerinä 1950–1952, ja valtakaudellaan hän tukahdutti romanialaisten kapinayrityksen. Vasta Mihail Gorbatšovin perestroikan aikana kansallismielisten tuntojen ilmaiseminen vapautui.


title: Moldova

text: Moldovan sosialistinen neuvostotasavalta julistautui itsenäiseksi vuonna 1991 nimellä Moldovan tasavalta. Nuoren valtion ensimmäinen presidentti Mircea Snegur käytti ilmaisuja, jotka liittivät maan Romanian yhteyteen mutta vastusti silti välitöntä yhdistymistä Romaniaan. Moldovan kansanrintama hajosi kysymyksen vuoksi, ja Snegur lähti itsenäisenä ehdokkaana lokakuun 1991 vaaleihin ja voitti ne. Liittymisinnostus katosi nopeasti – joidenkin kyselyjen mukaan 70 prosenttia vastusti yhdistymistä 1992 – ja Moldova alkoi etääntyä Romaniasta. Transnistrian alueen separatistit julistautuivat erilliseksi valtioksi 1990, ja venäläisjoukot tukivat alueen itsenäisyyttä. Vuonna 1992 solmittiin aselepo. Myös kristityt turkinsukuiset gagauzit ovat hakeneet itsenäisyyttä, ja heidän alueilleen on myönnetty autonomia. Vuonna 1994 hyväksytyssä uudessa perustuslaissa maan viralliseksi kieleksi määriteltiin romanian sijaan moldova.


title: Moldova

text: Tyytymättömyys maan tilaan johti kommunistipuolueen murskaavaan vaalivoittoon 2001: se sai 71 edustajanpaikkaa 101:stä, ja presidentiksi nousi kommunisti Vladimir Voronin. Voronin lisäsi varoja sosiaaliturvaan ja jatkoi Lucinschin yksityistämisohjelmaa. Voroninin kaudella välit Romaniaan huononivat edelleen. Vuonna 2003 maa vetäytyi Venäjän neuvottelemasta liittovaltiosopimuksesta Transnistrian kanssa.


title: Moldova

text: Huhtikuun 2009 vaaleissa hallitseva kommunistipuolue sai parlamenttiin enemmistön mutta ei presidentin nimittämiseen tarvittavaa määräenemmistöä. Hävinneet puolueet ryhtyivät mielenosoitukseen, joka kääntyi väkivaltaiseksi mellakaksi ja presidentinkanslian ja parlamentin ryöstelyksi. Voronin syytti mellakoiden lietsomisesta Romanian hallitusta. Kun hallitusta ja presidenttiä ei saatu nimitettyä, vaalit uusittiin heinäkuussa. Venäjä ja Kiina lupasivat uusintavaalien alla suuria lainoja, minkä arveltiin auttavan kommunisteja. Kommunistit kuitenkin menettivät enemmistön. Marraskuun 2010 vaaleissa kommunistit menettivät edelleen paikkoja, ja virkaa toimittavaksi presidentiksi nousi Marian Lupu. Viimein 16. maaliskuuta 2012 parlamentti onnistui valitsemaan presidentiksi pitkän linjan juristin, eurooppamyönteisen Nicolae Timoftin.


title: Moldova

text: Vuonna 2015 paljastui että maan pankeista oli kadonnut 900 miljoonan euron arvosta varoja. Tapaus heikensi maan valuuttaa ja elinoloja ja johti pääministeri Chiril Gaburicin eroon.


title: Moldova

text: Moldovassa on yksikamarinen, 101-jäseninen parlamentti (Parlamentul), jonka jäsenet valitaan suhteellisella vaalitavalla nelivuotiskaudeksi. Valtionpäämies on presidentti, jonka valitsee parlamentti. Presidentillä ei ole kovin paljon valtaa, mutta hän nimittää parlamentin kanssa neuvoteltuaan pääministeriehdokkaan, jonka on saatava hallitukselleen parlamentin luottamus 15 päivän kuluessa.


title: Moldova

text:
Vaikka valtaosa Moldovan valtiosta on historiallisen Moldovan itäosassa, sen yhdistyminen historialliseen Moldovan länsiosaan, ja näin Romaniaan, ei ole ajankohtainen maiden huonojen välien vuoksi. Myös muun muassa Transnistrian tilanne ja vähemmistökysymykset vaikeuttavat yhdistymistä. Yhdistymisen kannattajat ovat "unionisteja (unioniști)" ja itsenäisyyden kannattajat ovat "moldovisteja (moldoveniști)". Syksyllä 2006 tuhannet moldovalaiset alkoivat anoa Euroopan unioniin liittymässä olleen Romanian passeja. Anomuksia tehtiin ainakin 530 000.
Vuonna 2003 arvioitiin, että viidesosa moldovalaisista työskenteli ulkomailla. Maan köyhyys on johtanut myös ihmiskauppaan. jonka kitkemiseksi maa toivoo kansainvälistä yhteistyötä esimerkiksi Euroopan unionin kanssa, ja maa on allekirjoittanut ja ratifioinut ihmiskaupan kieltävän ja sen kitkemiseen pyrkivän Palermon sopimuksen. Ongelma on kuitenkin se, että Moldovan viranomaisten tosiasiallinen toimivalta ei ulotu yksipuolisella julistuksella maasta irtautuneen Transnistrian alueelle, ja sitä kautta ihmiskauppa voi käytännössä onnistua.


title: Moldova

text: Moldova jakautuu 32 hallintopiiriin ("raioane", yksikkö "raion"), kolmeen itsehallinnolliseen kaupunkipiiriin ("municipiilor", yksikkö "municipiul": Chișinău, Bălți ja Bender (eli Tighina) ), yhteen itsehallinnolliseen alueeseen (Gagauzia) ja yhteen Moldovasta irtautuneeksi julistautuneeseen alueelliseen yksikköön, Transnistriaan. Myös Gagauzian ja Transnistrian keskuksilla (Cahul ja Tiraspol) on kaupunkipiirin asema.


title: Moldova

text: Bruttokansantuotteella (BKT) mitaten Moldova on Euroopan köyhimpiä valtioita. Vuonna 2009 sen väestöstä 26,3 prosenttia eli köyhyysrajan alapuolella eli alle kahdella dollarilla päivässä. Moldovan valuutta on leu (MDL), joka jakaantuu sataan baniin. 1. joulukuuta 2012 valuuttakurssi oli 1 EUR = 16,04 MDL. Valtion ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2011 oli 11,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli 3 400 dollaria henkeä kohti. Inflaatio vuonna 2011 oli 7,6 prosenttia. Maan tärkeimmät luonnonvarat ovat ruskohiili, fosforiitti, kalkkikivi ja viljelysmaa.


title: Moldova

text: Moldovan tärkeimpiin teollisuustuotteisiin kuuluvat elintarvikkeet, maatalouskoneet, jääkaapit, pakastimet, pesukoneet, kengät ja tekstiilit. Tärkeimmät vientituotteet ovat viini, elintarvikkeet, tekstiilit, koneet ja laitteet, kun taas maahan tuodaan öljyä ja kaasua, koneita ja laitteita, kemianteollisuuden tuotteita, tekstiilejä, metalleja ja metallituotteita. Merkittävimmät kauppakumppanit ovat Venäjä, Ukraina, Romania, Saksa ja Italia.


title: Moldova

text: CIA:n arvion mukaan vuonna 2005 maatalous työllisti 27,5 prosenttia työvoimasta ja vuonna 2011 se tuotti 16,1 prosenttia bruttokansantuotteesta. Maaperä on ilmeisesti Euroopan hedelmällisintä mustaamultaa, mutta maanviljely on nykyään tehotonta, sillä maanviljelyskoneet ja -laitteet ovat verrattain vanhoja. Lannoitteista ja muista maataloudessa käytettävistä kemikaaleista on puutetta, ja monin paikoin viljely täyttää luomuviljelyn ehdot. Maanviljely kärsii lisäksi työvoimapulasta maaseutuväestön hakeuduttua laajoin joukoin töihin pääkaupunkiin ja ulkomaille. Maalle tärkeä viininviljely ja tuotanto kärsi pahoin Venäjän huhtikuussa 2006 asettamista moldovalaisten ja georgialaisten alkoholituotteiden tuontikielloista. Tuontikieltoja perusteltiin terveydellisillä syillä, mutta länsieurooppalaisen lehdistön mukaan syyt olivat poliittiset.


title: Moldova

text: Moldovalla on EU:n kanssa kauppaa helpottava ATP ("Autonomous Trade Preferences to Moldova") -sopimus. Noin puolet ulkomaankaupasta kohdistuukin EU:n alueelle. Maa kuuluu myös Itsenäisten valtioiden yhteisöön (IVY), ja se liittyi 26. heinäkuuta 2001 Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi. Monen muun entisen neuvostotasavallan tavoin maan taloutta yksityistettiin aluksi valikoiden, ja siten maahan muodostui hyvin rikkaiden henkilöiden oligarkia.


title: Moldova

text: Maahan yritetään houkutella ulkomaisia yrityksiä ja sijoituksia alhaisella yritysverotuksella (voittovero 15 prosenttia). Arvonlisäverotus on yleisesti 20 prosentissa, mutta se on alennettu tai poistettu kokonaan monilta maan infrastruktuurille tärkeiltä tuotteilta, samoin kuin elintarvikkeilta. Yritystoimintaa suosisi varmasti myös maan erittäin alhainen palkkataso (vuonna 2008 keskipalkka oli noin 188 euroa kuukaudessa). Tammikuussa 2014 keskipalkka oli Moldovassa noin 207 euroa (3777,4 MDL).


title: Moldova

text: Syksyllä 2007 avattiin Moldovan eteläosaan, Tonavan laaksoon hollantilaisyhtiöiden ja Euroopan investointipankin rahoittama Giurgiuleștin öljyterminaali, josta on Mustanmeren kautta yhteys Kaukasian ja Kaspianmeren öljykentille. Terminaali ja vapaasatama palvelee ensi kädessä Moldovan omaa energiahuoltoa, mutta rakenteilla oleva rautatieterminaali mahdollistaa toimitukset myös muualle Eurooppaan. Moldovalla on maan eteläosassa Cahulin alueella myös pienet, arviolta 2–3 miljoonan tonnin hyödyntämättömät öljyvarat sekä jonkin verran maakaasua.


title: Moldova

text: Moldovassa on 11 lentokenttää, joista yhdellä on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Päälentoasema on Chișinăun kansainvälinen lentoasema. Rautatietä on 1 190 kilometriä ja päällystettyä maantietä 8 810 kilometriä. Vesiväyliä on 558 kilometriä Tonava-, Dnestr- ja Prut-joilla.


title: Moldova

text: Rautatieliikenteestä vastaa valtiollinen, Liikenne- ja viestintäministeriön ohjauksessa oleva Moldovan rautatiet. Sillä on säännöllistä henkilöjunaliikennettä Romaniaan, Ukrainaan, Valko-Venäjälle ja Venäjälle. Rautatieverkon ydin on luotu jo 1800-luvulla, esimerkiksi liikenne Chişinăuhun aloitettiin vuonna 1871. Rataverkkoa käytetään etenkin rahtiliikenteeseen.


title: Moldova

text: Vuoden 2014 alun väkiluvuksi arvioitiin 4 062 700, josta 3 557 600 henkeä oli Moldovassa (ilman Transnistriaa) ja 505 153 Transnistrian puolella. Vuoden 2004 väestönlaskennassa etnisiä moldovalaisia ja romanialaisia oli 78,2 prosenttia, ukrainalaisia 8,4 prosenttia, venäläisiä 5,8 prosenttia, gagauzeja 4,4 prosenttia, bulgarialaisia 1,9 prosenttia ja muita 1,3 prosenttia väestöstä. Virallinen kieli on romaniaa lähellä oleva moldovan kieli, jota puhuu 72 prosenttia väestöstä.


title: Moldova

text: Vuoden 2004 väestölaskennassa ortodokseja on 93,3 prosenttia ja Baptisteja 1,0 prosenttia väestöstä. Muita uskontoja on 2,2 prosenttia. Uskonnottomia 1,4 prosenttia ja 2,2 prosenttia ei kertonut kantaansa.


title: Moldova

text: Vuonna 2011 arvioitu vastasyntyneiden eliniänodote on miehille 67,68 vuotta, naisille 75,28 vuotta.


title: Moldova

text: Moldovan alue on kuulunut alueen suurempien kulttuurien valtapiireihin vuorotellen, ja sen oma kulttuuri on saanut vaikutteita niin idästä, lännestä kuin etelästäkin. Moldovalaiseen ruokaperinteeseen kuuluvat monet kasvisruoat, kana ja lampaanliha. Vuohenmaidosta tehtyä juustoa, brynzaa, syödään sellaisenaan ja käytetään ruoanvalmistuksessa. Toinen perinneherkku on polentaa muistuttava maissileipä, mamaliga.


title: Moldova

text: Perinteinen kulttuuri on erityisesti voimissaan perhejuhlissa kuten häissä ja ristiäisissä. Niissä tanssitaan perinteistä piiritanssia, horaa, ja soitetaan kansanmusiikkia. Perinteisiä musiikki-instrumenttejä ovat timbaalit, cimpoi, fluer, nai, cobza ja toba. Lauluperinnettä edustavat lähes 2000 vuotta vanha lyyrinen surulaulu doina sekä colinda-laulut, joita esitetään kulkien ovelta ovelle joskus kansallis- tai roolipukuihin pukeutuneina.


title: Moldova

text: Viiniköynnös on kasvanut Moldovan alueella jo kauan, ja keskiajalla siitä tuli maan merkittävin vientituote. Viininviljelyyn liittyvät perinteet ja sen säilyttämiseen ja nauttimiseen liittyvät keramiikka-astiat ovat säilyneet hyvin Moldovassa. Muita perinteisiä käsityön lajeja ovat puukaiverrukset ja kirjonta.


title: Moldova

text: Tapani III Suuri rakennutti monia hienoja luostareita ympäri Moldovaa 1400-luvulla. Hän on Moldovan kansallissankari, jonka patsas on keskellä Chișinăuta. Hänen mukaansa on nimetty katuja, ja hänen kuvansa koristaa seteleitä.


title: Moldova

text: Länsi-Moldovassa syntynyttä Mihai Eminescua pidetään kansalliskirjailijana niin Moldovassa kuin Romaniassakin. Muita kirjailijoita ovat Alexei Mateevici, Vasile Alecsandri, Ion Creangă ja historioitsija Alexandru Hâjdeu. Nuorempaa kirjailijapolvea edustavat Ion Druța, Nicolae Dabija, Leonida Lari, Dumitru Matcovschi ja Grigore Vieru.


title: Moldova

text: O-Zone on kolmen moldovalaismiehen muodostama eurodance-yhtye, joka nousi suosioon ympäri Eurooppaa vuosina 2003–2005. Vuonna 2010 se kutsuttiin Moldovan Euroviisukarsintoihin.


title: Moldova

text: Moldovan jalkapallomaajoukkue ei ole selviytynyt MM- eikä EM-turnauksiin. Lokakuussa 2014 se oli FIFA-rankingissa sijalla 119.


title: Moldova

text: Olympialaisiin maa on osallistunut itsenäisenä valtiona vuodesta 1994 alkaen. Sillä on seitsemän olympiamitalia kahdeksan urheilijan tuomana. Mitalisteja ovat nyrkkeilijät Vaeceslav Gojan ja Vitalie Grușac, ampuja Oleg Moldovan, painija Sergei Mureico, melojat Nicolae Juravschi ja Victor Reneischi sekä painonnostajat Anatoli Ciricu ja Cristina Iovu.


title: KDE

text: KDE on avoimen lähdekoodin yhteisö, jonka tuottama ohjelmistokokonaisuus "KDE Software Compilation" (KDE SC) koostuu "KDE-työtilasta" (KDE Workspace), "KDE-ohjelmistoalustasta" (KDE Platform) ja "KDE-sovellusohjelmista" (KDE Apps). Alun perin "KDE" (kirjainlyhenne nimestä Kool Desktop Environment) tarkoitti erityisesti työpöytäympäristöä, mutta version 4.4 julkaisun yhteydessä se brändättiin uudelleen, niin että KDE tarkoittaa ensisijaisesti yhteisöä, jonka ylläpitämää ja kehittämää ohjelmistokokonaisuutta markkinoidaan nimellä KDE SC. Versiota 4.4 edeltäneisiin työpöytäympäristön versioihin viitataan yhä nimellä KDE.


title: KDE

text: KDE SC on saatavilla useille Unixin kaltaisille käyttöjärjestelmille, kuten Linuxille, Solarikselle ja BSD-järjestelmille, mutta myös sovitustyö Windows NT:lle ja XNU-käyttöjärjestelmille (Mac OS X) on meneillään. KDE SC on tehty Qt-käyttöliittymäkirjastolla, jonka on kehittänyt ja vapaalla GNU LGPL-lisenssillä julkaissut Qt Development Frameworks.


title: KDE

text: KDE-projektin aloitti vuonna 1996 saksalainen Matthias Ettrich, joka tuolloin opiskeli Tübingenin yliopistossa. Hän ilmoitti hankkeestaan uutisryhmäviestissä, joka herätti runsaasti kiinnostusta. Ettrich valitti viestissään sitä, että Unix-työpöytien sovellusohjelmat eivät muistuttaneet lainkaan toisiaan. Hän esitti, että pitäisi luoda kokonainen, ulkonäöltään ja toiminnaltaan yhdenmukainen ja helppokäyttöinen työpöytäympäristö.


title: KDE

text: Ettrich tarjosi projektille nimeä KDE, jonka hän selitti tulevan sanoista "Kool Desktop Environment" ("kool" on slanginomainen muunnelma englannin sanasta "cool" ’viileä, siisti, tyylikäs’). Nimi oli leikkisä muunnos vanhemman Unix-työpöytäympäristön nimestä Common Desktop Environment eli CDE. KDE:n viralliseksi merkitykseksi vakiintui kuitenkin pelkästään "K Desktop Environment" eli "työpöytäympäristö K", jossa K-kirjain ei varsinaisesti tarkoittanut mitään.


title: KDE

text: Hankkeen käyttämäksi ohjelmakirjastoksi Ettrich valitsi Qt:n, jonka oli kehittänyt norjalainen ohjelmistoyritys Trolltech (nykyään Qt Development Frameworks). Muut ohjelmoijat ryhtyivät kirjoittamaan Qt-sovelluksia KDE:lle, ja vuoden 1997 alussa julkaistiin ensimmäiset laajat KDE-sovellukset. Vuoden 1997 puolivälissä GNU-hanke ilmaisi kuitenkin olevansa tyytymätön Trolltechin tarjoamiin lisensseihin, joihin ei sisältynyt täysin vapaata vaihtoehtoa. Meksikolainen Manuel de Icaza ilmoitti pian sen jälkeen ryhtyvänsä kehittämään GNOME-työpöytäympäristöä käyttäen GNU GPL-lisenssillä julkaistua GTK+-grafiikkakirjastoa, joka oli tehty GIMP-kuvankäsittelyohjelmaa varten.


title: KDE

text: Vuonna 2000 Qt julkaistiin myös GNU GPLv2 lisenssillä, lopettaen osapuolten välisen lisenssikiistan. Trolltechin vuonna 2008 ostanut Nokia julkaisi pian hankinnan jälkeen Qt:n myös GNU LGPL -lisenssillä, joka mahdollistaa ohjelmakirjaston käytön sekä vapaissa että sen linkittämisen suljettuihin ohjelmistoihin.


title: KDE

text: Varsinaisen KDE SC -julkaisun kehittämiseen suoraan liittyvät sivustot ovat pääasiassa kde.org-domainin alla. Lähdekoodi ja ohjelmistoprojektit sijaitsevat projects.kde.org-sivustolla. Lähdekoodi sijaitsee pääosin git-versionhallintajärjestelmässä. Projektin aiemmin käyttämässä subversion-versionhallintajärjestelmässä sijaitsevat vielä lokalisointitiedostot, joidenkin ohjelmien lähdekoodit sekä grafiikkaa.


title: KDE

text: Muita KDE-yhteisön sivustoja ovat muun muassa uutissivusto "KDE News" (dot.kde.org), kehittäjien blogi-akregaatti "Planet KDE" (planetkde.org) ja KDE-foorumi (forum.kde.org). Käyttäjäohjeita varten on Userbase-wiki (userbase.kde.org). Kehittäjiä varten on Techbase-wiki (techbase.kde.org). Yhteisön organisointiin on Community-wiki (community.kde.org).


title: KDE

text: opendesktop.org-sivuston sisarsivustolla KDE-Look.org on teemoja, tyylejä, taustakuvia ja kuvakkeita ja sisarsivustolla KDE-Apps.org ohjelmia KDE-ympäristöön.


title: KDE

text: Projektin maskotti on vihreä lohikäärme Konqi, jota käytetään KDE-tapahtumissa ja työpöydällä KDE-projektin tunnuksena.


title: KDE

text: KDE SC:n sisältämistä tekniikoista merkittävin on Plasma, jonka avulla luodaan työpöydästä, paneeleista ja vempaimista koostuvat työtilat. Plasma-työpöytiä on kolme eri versiota, jotka on suunnattu eri laitteisiin:


title: KDE

text: Muita keskeisiä teknologioita ovat Phonon (multimedia-kerros) sekä Solid (laitteisto-kerros). Phonon on standardi KDE-sovelluksen käyttämä multimediarajapinta, jonka käyttäminen mahdollistaa multimediatuen lisäämisen sovelluksiin helposti ilman, että kehittäjän pitää itse huolehtia taustalla toimivasta ääni- tai videojärjestelmästä. Phononin tarkoituksena on tarjota vakaa kehys, jonka ansiosta kehittäjien ei tarvitse välittää muualla tapahtuvista teknisistä muutoksista, kuten äänijärjestelmän muuttuminen toiseen käyttöjärjestelmän versioiden välillä.


title: KDE

text: Vastaavasti Solid mahdollistaa eri laitteiden tuen lisäämisen KDE-sovelluksiin välittämättä siitä, mitä ohjelmakirjastoja tai ajureita ne vaativat, kunhan sen kehittäjät ovat lisänneet niille tuen Solidiin. Esimerkiksi digitaalikamerat, digi-TV-virittimet, bluetooth-laitteet, WLAN ja 3G-modeemit ovat tuettuja Solid-rajapinnan kautta.


title: KDE

text: KDE:n ulkoasu on pyritty saamaan mahdollisimman yhtenäiseksi: kun KDE SC:n ulkoasua muutetaan, kaikki siihen kuuluvat sovellukset vaihtavat ulkoasuaan samalla kertaa. Näin työpöydän ja sovellusten ulkoasu säilyy yhtenäisenä. KDE SC:n kehityksen alussa 2006 projektiin otti osaa useita taiteilijoita tarkoituksenaan luoda uusi ulkoasu kehittyvälle työpöytäympäristölle. Lopputuloksena vakioteemaksi valittiin Oxygen ("happi"). Yhtenäiseen Oxygen-teemapakettiin kuuluvat taustakuvien lisäksi Kwin-ikkunamanagerin kehykset, painikkeet, ääniteema sekä kuvakkeet. Teeman vallitseviksi väreiksi valittiin sininen, harmaa ja valkoinen.


title: KDE

text: Ulkoasun ja käytettävyyden kehittämiseksi luotiin myös uudet ohjeet (KDE Human Interface Guidelines), jolla pyritään saavuttamaan yhtenäinen ilme työpöydän ja eri sovellusten välillä.KDE SC:n viimeisin julkaistu versio on 4.10.2, ja se on käännetty yli 55:lle kielelle, myös suomeksi. Kaikkiaan KDE-ohjelmia (SC mukaan lukien) on käännetty täysin tai osittain yli sadalle kielelle. KDE SC:tä sekä lukuisia muita KDE-ohjelmia lokalisoidaan suomeksi vapaaehtoisvoimin Community-wikin suomen lokalisointisivun  alaisuudessa.


title: Dm12

text: Dm12 on VR:n moottorivaunu (tai "kiskobussi"). Dieselkäyttöisiä moottorijunia tilattiin elokuussa 2001 Tšekistä 16 yksikköä, ja optiona voidaan tilata 20 lisää. VR käyttää Dm12-sarjan junia taajamajunina.


title: Dm12

text: Kaupallinen koeliikenne alkoi 17. toukokuuta 2005 reitillä Pieksämäki–Joensuu. Pieniä korjaustöitä tehtiin heinäkuussa 2005, jolloin moottorivaunuihin muun muassa vaihdettiin istuimet.


title: Dm12

text: Moottorivaunuja voidaan liittää maksimissaan kolme yhteen, jolloin ruuhka-aikana saadaan lisäkapasiteettia. Junayksiköissä on invanostimet. Rahastuksen suorittaa konduktööri. Vähäliikenteisille radoille suunnitellut moottorivaunut ovat ympäristöystävällisempiä, hiljaisempia ja taloudellisempia kuin veturin ja vaunujen yhdistelmät. Veturijunia parempi kiihtyvyys on mahdollistanut myös kahden pysäyksen (Orivesi keskusta ja Kolho) lisäämisen reitille Tampere–Haapamäki.


title: Dm12

text: Dm12-sarjan moottorijunan lempinimiksi ovat raideliikenneharrastajien keskuudessa vakiintumassa "Lipokas", "Peräkylän Pendolino", tyyppimerkinnästä johdettu "Demari" sekä "Skoda" ja "Vankka", joista jälkimmäiset on johdettu moottorijunan valmistajan nimestä ČKD Vagonka. Valmistajayhtiö on ollut Škodan omistuksessa tammikuusta 2005 lähtien ja sen nykyinen nimi on "CKD Škoda Vagonka".Moottorivaunut ovat saaneet osakseen arvostelua siitä, että niitä käytetään rataosuuksilla, jotka on tarkoitettu pikajunaliikenteeseen. Esimerkiksi matka Joensuusta Pieksämäelle kestää yli kaksi tuntia. Matkustajien mielestä moottorivaunut ovat lyhyille matkoille, kaupunkien lähiliikenteeseen sopivia junia. Istuimet ovat pitkille matkoille kovat ja ahtaat, ja matkatavaroille on niukasti tilaa.


title: Dm12

text: Kesäaikataulukaudelle 2007 Jyväskylä–Seinäjoki-osuudella palattiinkin käyttämään kaikissa vuoroissa vetureita ja sinisiä vaunuja. Kyseisellä välillä yhden Dm12-moottorivaunun kapasiteetti oli usein liian pieni ja viikonloppuvuorot ajettiin jo tuolloin nelivaunuisilla veturijunilla. Matkan pituus oli myös liian pitkä matkustusmukavuutta ajatellen. Myös Joensuu–Pieksämäki-osuudella on jouduttu toisinaan käyttämään veturijunia, kun riittävää määrää moottorivaunuja ei ole ollut käytettävissä täyttämään matkustajamäärien tarpeita.


title: Dm12

text: Kesäkuussa 2012 VR otti moottorivaunut väliaikaisesti pois käytöstä ja korvasi ne sinisillä taajamajunilla. Kiskobussit otettiin varotoimena pois liikenteestä, koska kahdessa kiskobussissa oli ollut tulipalo junan moottoritilassa. Tulipalot johtuivat polttoainevuodoista. Polttoaineletkujen uusimisen jälkeen junat palasivat liikenteeseen.


title: Dm12

text: Dm12 numero 4405 oli osallisena Raaseporin tasoristeysturmassa 26. lokakuuta 2017. Hangon radalla Hangon suuntaan kulkenut kiskobussilla ajettu junavuoro H382 törmäsi Puolustusvoimien Sisu A2045 -maastokuorma-autoon. Turmassa oli osallisena yhteensä 15 ihmistä, joista neljä kuoli. Sää onnettomuuspaikalla oli erittäin huono aamuhämärän, lumisateen ja liukkaan kelin vuoksi.


title: Dm12

text: Dm12 numero 4402 syttyi palamaan Huutokosken rautatieasemalla ollessaan täynnä matkustajia matkalla Joensuusta Pieksämäelle. Syttymissyytä ei vielä alkupäivästä tiedetty, mutta lähteiden mukaan syynä oli mahdollinen moottoripalo. Kuljettajan ripeiden toimien ansiosta kaikki junassa olleet 70 matkustajaa saatiin evakuoitua vammoitta ja palo saatiin nopeasti hallintaan. Junavuoro korvattiin linja-autokuljetuksella. Samainen junavuoro oli kokenut ennen paloa vastoinkäymisiä raiteilla olleiden lehtien takia.


title: Keltainen

text:
Keltainen on väri, jonka ihminen aistii silloin, kun silmän verkkokalvon pitkäaaltoiseen (L = Long) ja keskipitkään (M = Middle) valoon herkät tappisolut reagoivat suunnilleen yhtä voimakkaasti, mutta
vuorostaan lyhytaaltoiselle (S = Short) valolle herkät tappisolut eivät reagoi juuri lainkaan.


title: Keltainen

text: Keltainen väriaistimus syntyy esimerkiksi monokromaattisesta valoärsykkeestä, jossa on pelkästään 575 nanometrin aallonpituutta (spektrin keltainen). Toisaalta keltainen väriaistimus syntyy myös sekoituksesta, jossa on sopivassa suhteessa esimerkiksi 530 nanometrin vihreää ja 650 nanometrin punaista valoa. Silmään tuleva valo on siis näissä tilanteissa aivan erilaista, mutta ihminen näkee molemmat keltaisina. Ilmiötä kutsutaan metameriaksi.


title: Keltainen

text: Tyypillisiä keltaisia kohteita luonnossa ovat sitruuna, kananmunan keltuainen sekä monet kukat kuten voikukka. Monet myrkylliset eläimet varoittavat myrkyllisyydestään keltaisella värillä, muun muassa ampiaiset, gilaliskot ja monet nuolimyrkkysammakot.


title: Keltainen

text: Televisiossa ja tietokonenäytöissä käytetyssä RGB-värimallissa keltainen väriaistimus saadaan aikaan näyttämällä vihreää ja punaista valoa niin lähekkäin, että ne ihmisen näköjärjestelmässä sekoittuvat. Paperille painettaessa tai tulostettaessa käytetään usein CMYK-mallia, jossa yksi musteista on keltainen (Y).


title: Keltainen

text: Käyttöä ja symboliikkaa pohdittaessa on syytä pitää aina mielessä, että mikä tahansa väri kuten keltainen saa merkityksenä vasta käyttötilanteesta eli siitä, missä sosiaalisessa, kulttuurisessa ja/tai esimerkiksi historiallisessa kontekstissa se tulee esille.Tietokoneen kuvaruudun RGB-värivalojen sinisen maksimiarvot skaalalla 0-255 ovat seuraavat:


title: Vihreä

text: Vihreä on väri, joka havaitaan valon koostuessa enimmäkseen aallonpituudeltaan noin 520–570 nanometrin pituisesta sähkömagneettisesta säteilystä. Additiivisessa värijärjestelmässä (RGB) vihreä on yksi kolmesta pääväristä. Vihreän käänteisväri on magenta. Subtraktiivisessa värijärjestelmässä vihreä muodostetaan sekoittamalla keltaista ja syaania tai – "historiallisista syistä" – keltaista ja sinistä, mikäli muuta sopivaa väripigmenttiä ei ole saatavissa.


title: Vihreä

text: Käyttöä ja symboliikkaa pohdittaessa on syytä pitää mielessä, että mikä tahansa väri kuten vihreä saa merkityksenä vasta käyttötilanteesta eli siitä, missä sosiaalisessa, kulttuurisessa ja/tai esimerkiksi historiallisessa kontekstissa se tulee esille.


title: Vihreä

text: Tietokoneen kuvaruudun RGB-värivalojen vihreän maksimiarvot skaalalla 0-255 ovat seuraavat:


title: Harmaa

text: Harmaata aistitaan silloin, kun näkökohteesta saapuva valoenergia vaikuttaa tasapuolisesti, mutta ei kovin voimakkaasti, kaikkiin silmän verkkokalvon valoherkkiin näkösoluihin. Harmaa ei itse asiassa ole varsinainen värisävy, vaan se kuuluu värittömiin eli ns. akromaattisiin sävyihin. Harmaa ei siis ole spektrin väri eikä sillä ole mitään tiettyä valon aallonpituutta.


title: Harmaa

text: Käyttöä ja symboliikkaa pohdittaessa on syytä pitää mielessä, että mikä tahansa väri, kuten harmaa, saa merkityksenä vasta käyttötilanteesta eli siitä, missä sosiaalisessa, kulttuurisessa ja/tai esimerkiksi historiallisessa kontekstissa se tulee esille.


title: Harmaa

text: Käytettäessä 24-bittistä RGB-esitystä harmaan sävyjä on yhteensä 256 kappaletta. Ne esitetään arvoilla, joissa punaisen, sinisen ja vihreän komponenttien arvot ovat yhtä suuret, esimerkiksi #f1f1f1. Harmaat ovat siis mustan (pimeän) ja valkoinen (valon) välimuotoja.


title: Violetti

text: Violetti on väri, jonka ihminen aistii, kun silmään tulee valoa, jonka aallonpituus on 390–420 nanometriä. Violetti valo on kaikkein lyhytaaltoisinta näkyvää valoa, ja näkyvän valon spektrissä violetti on reunimmainen ”syvänsininen” väri. Vielä lyhytaaltoisempi säteily on näkymätöntä ultraviolettisäteilyä.


title: Violetti

text: Violettia saadaan sekoittamalla sinistä ja punaista väriainetta.


title: Violetti

text: Sana "violetti" johtuu ranskan kielen orvokkia merkitsevästä sanasta "violette", sillä useimpien orvokkilajien kukat ovat violetin värisiä. "Violetti" oli suomen kielessä pitkään vieras sana; vielä 1900-luvun puolenvälin jälkeenkin "sinipunainen" oli tutumpi nimitys kuin "violetti". Kansankielessä violettia on kutsuttu myös gretliiniksi, retliiniksi ja kretuliiniksi. Varsinkin vaaleasta violetista käytetään myös nimitystä liila.


title: Violetti

text: Violetti symboloi orvokin värinä henkisyyttä ja sitä on pidetty myös uhriveren värinä. Liturgiassa se kuvaa katumusta ja parannusta ja kuuluu kirkkovuoden paastonaikoihin. Vanhoissa Kristuksen kärsimystä esittävissä maalauksissa hänet on puettu violettiin viittaan. Sinisen ja punaisen yhdistelmänä väri ilmaisee myös viisautta ja rakkautta. Rooman keisarin ja rikkaiden juhla-asut olivat purppuran- eli punavioletinvärisiä. Väriainetta saatiin kahden merinäkinkenkälajin eritteestä, ja se oli todella kallista. Keskiajalla purppuran korvikkeena käytettiin lakmusjäkälän ("Rocella tinctoria") nestettä, jota tuotiin Kanariansaarilta.


title: Musta

text:
Musta on väri, jonka ihminen aistii, kun kohteesta ei heijastu eikä säteile juuri lainkaan valoa. Heijastamisen sijasta musta pinta imee (absorboi) lähes kaiken valon itseensä.
Musta ei itse asiassa ole varsinainen värisävy, vaan se kuuluu värittömiin eli niin sanottuihin akromaattisiin sävyihin. Musta ei siis ole spektrin väri eikä sillä ole mitään tiettyä valon aallonpituutta.


title: Musta

text: Mustan näköaistimus syntyy helposti, kun pienehkön tumman näkökohteen ympärillä on riittävän valoisa ympäristö. Esimerkiksi tämän kuvaruudun teksti ja oheinen tumma neliö ovat valomittarilla mitattuna vain niin tummia kuin tämä kuvaruutu on ollessaan sammutettuna. Toinen esimerkki mustan havaitsemisesta syntyy, kun piirtoheittimellä heijastetaan valoa läpäisemätön tekstin varjo valkokankaalle. Tosiasiallisesti mustana näyttäytyvä tekstin varjo on yhtä ”tumma” kuin vaalea valkokangas. Mustan aistiminen syntyy siis riittävän suuren valoisuuseron vaikutuksesta.


title: Musta

text: Fysiikassa musta kappale on idealisoitu kohde, joka ei lainkaan heijasta valoa vaan absorboi kaiken siihen kohdistuvan säteilyn. Se voi kuitenkin säteillä näkyvää valoa kirkkaastikin ns. mustan kappaleen säteilynä, jolloin sen näkyvä väri ei ole musta.


title: Musta

text: Kaiken valon imevää mustaa pintaa, josta valomittarilla ei voisi löytää valon heijastumaa lainkaan, ei ole teknisesti vielä pystytty valmistamaan.


title: Musta

text: Valkoisen vastakohtana musta on kuoleman, pimeyden ja surun väri. Se yhdistetään usein synkkyyteen ja vakavuuteen. Liturgisena värinä mustaa käytetään pitkänäperjantaina ja hautajaisissa sekä katolisessa sielunmessussa. Länsimaissa miesten juhlavaatteet ovat tyypillisesti mustia, kun taas naiset ovat perinteisesti käyttäneet mustaa juhlapukua ainoastaan surun ilmaisuna, lähinnä hautajaisissa.


title: Musta

text: Länsimaissa ja Japanissa musta on juhlallinen väri, ja muodolliset juhlavaatteet ovat usein osittain tai kokonaan mustia. Naisten hääpuvut tapasivat ennen kokovalkoisen muotiin tulemista olla kokomustia: hääpukuna toimi usein muutoinkin käytetty paras juhlapuku.


title: Musta

text: Politiikassa mustaa on käytetty fasismin sekä anarkismin tunnusvärinä. Musta paita on ollut poliittisena voiman symbolina käytössä muun muassa natsi-Saksan SS-joukoilla, inkvisiittoreilla, merirosvoilla ja fasisteilla sekä Suomessa muun muassa IKL:llä.


title: Musta

text: Musta väri on yhdistetty perinteisesti myös pimeyden voimiin ja pahuuteen; perinteisen käsityksen mukaan okkultistisiin rituaaleihin tarvitaan mustaa kissaa tai mustaa kukkoa. Kielikuvana sanan "musta" käyttö on hyvin laajaa. Ikäville ja dramaattisille tapahtumille annetaan joskus mustaan liittyviä nimiä, kuten vuoden 1929 pörssiromahduksen yhteydessä käytetty "musta torstai". "Musta" esiintyy myös monien kiellettyjen tai tabuihin liittyvien asioiden nimissä: esimerkiksi "musta lista", "musta magia", "musta pörssi", "musta kirja", "musta raamattu". Haittaa tuottavan perättömän tiedon levittämistä kutsutaan kohteen "mustamaalaamiseksi".


title: Musta

text: Luettavaksi tarkoitettu teksti esitetään tyypillisesti mustana valkoisella pohjalla, mistä juontuu myös kirjalliseen dokumenttiin viittaava sanonta ”mustaa valkoisella”.


title: Träskända

text: Träskanda voi viitata kolmeen eri kohteeseen Suomessa, joista on seuraavat artikkelit Wikipediassa:


title: Äärellinen automaatti

text: Äärellinen automaatti on tietojenkäsittelytieteen automaattiteoriassa, kieliteknologiassa ja generatiivisessa kielitieteessä käytetty käsite, joka viittaa tehtävän, kielen tai vaikkapa tietojoukon mallintamiseen eräänlaisena tilojen ja niiden välisten relaatioiden tai siirtymien joukkona. Äärellinen automaatti on malli äärellistilaiselle tietokoneelle, joka saa syötteen merkki kerrallaan.


title: Äärellinen automaatti

text: Automaatit jaetaan niiden tilasiirtymien ominaisuuksien mukaan kahteen ryhmään: epädeterminisissä äärellisissä automaateissa on tyhjiä kaaria, joita merkitään joko lambdalla 'λ' tai epsilonilla 'ε', ja kutsutaan sovellusalueesta riippuen vaikkapa vapaiksi siirtymiksi, tai tyhjäksi syötteeksi. Tällaisen kaaren tarkoitus on mahdollistaa vapaa siirtyminen tilasta toiseen, joka usein helpottaa automaatin kokoamista. Toinen erikoistapaus kaaren paino tai todennäköisyys, jotka viittaavat siirtymän valintaan jonkinasteisen sattuman mukaan.


title: Äärellinen automaatti

text: Äärellisiä automaatteja tyypillisesti kuvataan graafisesti siten, että tiloja merkitään ympyröillä tai ellipseillä, ja tilojen välisiä siirtymiä merkitään nuolilla. Sekä tilat, että siirtymät ovat nimettyjä. Tilojen nimet kirjoitetaan tässä ympyrän sisälle, ja siirtymien nimet kaaren päälle tai sen läheisyyteen.


title: Äärellinen automaatti

text: Deterministinen äärellinen automaatti, lyh. "DFA" ("engl. deterministic finite-state automaton") on tila-automaatti, jossa kustakin tilasta voi olla vain yksiselitteisiä tilasiirtymiä muualle. Tällaisen automaatin erottamisen peruste on, että näin voidaan koneellisesti tai mekaanisesti läpikäydä automaattia ilman epäselvyyksiä tai välivaiheita.


title: Äärellinen automaatti

text: Deterministinen äärellinen automaatti määritellään viisikkona ( Q, Σ, δ, q̂, F ) jossa:


title: Äärellinen automaatti

text: DFA voidaan esittää graafisesti graafina, jolloin automaatin tila piirretään solmuina, alkutila merkitään siihen tyhjästä osoittavalla nuolella, ja hyväksyvät lopputilat kaksinkertaisilla ympyröillä. Tilasiirtymät piirretään kaarina tilojen välille. Kaaret nimetään kielen aakkoston mukaan, samasta tilasta voi olla vain yksi samanniminen lähtökaari.


title: Äärellinen automaatti

text: DFA aloittaa toimintansa alkutilasta q̂ ja lukee syöteaakkostoon kuuluvia merkkejä. Merkin lukemisen seurauksena voi tapahtua kaksi asiaa: jos siirtymä δ(q, a) on määritelty, automaatti siirtyy tilaan δ(q, a), muutoin automaatti lakkaa olemasta missään tilassa.


title: Äärellinen automaatti

text: Deterministinen äärellinen automaatti D hyväksyy kielen merkkijonon α jos ja vain jos α:n lukeminen vie D:n alkutilasta johonkin lopputilaan.


title: Äärellinen automaatti

text: Äärellinen automaatti kuvaa siis yleensä kaikkia mahdollisia siirtymäreittejä alkutilasta lopputilaan oikeina ratkaisuina, kun taas mikä tahansa automaatin seuraaminen joka päätyisi muualle kuin lopputilaan antaisi virheellisen tuloksen.


title: Äärellinen automaatti

text: DFA:n osittainen tilasiirtymäfunktio δ voidaan täydentää täydelliseksi. Tämä tapahtuu lisäämällä uusi hylkäävä tila, nimeltään vaikkapa q (R = "reject"), ja vetämällä kaari (q, a, q) jokaiselle a ∈ Σ ja (q, a, q) jokaiselle q ∈ Q ja a ∈ Σ, joille δ(q, a) ei ole määritelty.


title: Äärellinen automaatti

text: DFA:n voidaan komplementoida, jolloin aakkostosta Σ muodostetun kielen ℒ komplementti ℒ - Σ* on ne merkkijonot, jotka eivät kuulu ℒ:ään. Tämä tapahtuu muuntamalla kaikki lopputilat ei-lopputiloiksi ja ei-lopputilat lopputiloiksi. Ennen tätä operaatiota DFA:n tilasiirtymäfunktio on muutettava täydeksi.


title: Äärellinen automaatti

text: Saavuttamattomien tilojen poisto: jos DFA:ssa on tiloja, joita ei voida saavuttaa alkutilasta, ne voidaan poistaa kielen muuttumatta. Tämä onnistuu valitsemalla joukkoon Q' vain ne tilat, joihin on polku alkutilasta.


title: Äärellinen automaatti

text: Automaatin minimointi: saman kielen hyväksyviä automaatteja on äärettömän monta. Niitä voidaan konstruktoida vaikka lisäämällä loputtomasti tiloja, joihin ei ole kaaria mistään. Saavuttamattomien tilojen poisto tekee osan minimoinnista, mutta ei täydellistä. Automaatin minimointi tapahtuu etsimällä tilojen joukkoja, "lohkoja", jotka hyväksyvät saman kielen. Lohkot voidaan yhdistaa tiloiksi, ja lohkojen väliset siirtymät näiden tilojen välisiksi siirtymiksi.


title: Äärellinen automaatti

text: Minimoitu DFA, josta on poistettu saavuttamattomat tilat on yksikäsitteinen, ja hyväksyy saman kielen kuin alkuperäinen DFA.


title: Äärellinen automaatti

text: Tuloautomaatti: Kahden DFA:n tuloautomaatti muodostaa automaatin, jonka hyväksymä kieli on sama kuin automaattien kielen leikkaus. Se voidaan muodostaa seuraavilla operaatioilla:


title: Äärellinen automaatti

text: Epädeterministinen äärellinen automaatti, lyh. "NFA" ("engl. non-deterministic finite-state automaton") on tila-automaatti, jossa kustakin tilasta voi olla samalla aakkosella tilasiirtymiä useampaan kuin yhteen tilaan. Nimessä oleva osa epädeterministinen tulee siitä, että saman ratkaisun tuottavat tilat voidaan käydä lävitse useampaa kuin yhtä polkua pitkin kulkemalla. NFA:n ilmaisuvoima ei ole suurempi kuin DFA:n, mutta tietyntyyppiset DFA:t voi ilmaista huomattavasti yksinkertaisemmilla tilakoneilla NFA:ta käyttäen. Mielivaltaisesta epädeterministisestä äärellisestä automaatista voidaan muodostaa algoritmisesti saman kielen hyväksymä vastaava deterministinen automaatti.


title: Äärellinen automaatti

text: NFA:ssa DFA:n osittainen tilasiirtymäfunktio δ korvataan tilasiirtymärelaatioilla, joka merkitään Δ. NFA on "ystävällisesti epädeterministinen", ja hyväksyy merkkijonon α, jos on olemassa polku q̂─α→q, jossa q ⊂ F. Eli valitsee aina hyväksyntään johtavan tavan jos sellainen on olemassa.


title: Äärellinen automaatti

text: Äärellisillä automaateilla voidaan mallintaa formaaleja kieliä. Tällöin äärellinen automaatti muodostetaan siten, että siirtymäkaaret ovat kielen aakkoston symboleita, ja kaikki onnistuneet matkat alkutilasta lopputilaan kuvaavat siirtymäjoukoillaan kaikkia kielen sallittuja ilmauksia. Automaatin tunnistama kieli on sen hyväksymien syötteiden joukko.


title: Äärellinen automaatti

text: Äärellisillä automaateilla on kielenmallinnuksessa suora yhteys säännöllisiin ilmauksiin. Säännölliset ilmaukset voi konvertoida äärellisiksi automaateiksi hyvin yksinkertaisella ja intuitiivisella mekaniikalla. Tyypillisesti tässä käytetään apuna indeterminististä automaattia joka determinisoidaan tarvittaessa lopuksi. Esimerkiksi olkoot a, b mielivaltaisia aakkoston kirjainjoukkoja joita vastaa automaatissa joukko tiloja ja kaaria:


title: Vanda

text: Vanda voi olla:


title: Vasa

text: Vasa tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ylitornion kunta

text: Ylitornion kunta (, ) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Matarenki.


title: Ylitornion kunta

text: Kunnan keskustaajama ja kirkonkylä, Matarenki (aikaisemmin Matarengi), sijaitsee Tornionjoen länsirannalla vastapäätä Aavasaksaa. Sinne johtaa Suomen puolelta joen ylittävä silta. Yleisimmin paikalliset molemmin puolin rajaa kuitenkin ovat omaksuneet kunnalle ruotsinkielisen nimityksen "Övertorneå", joka nimi ruotsin kielessä tarkoittaa sekä kuntaa että sen keskustaajamaa, mutta käytetään myös nimitystä Matarinki tai Matarenki.


title: Ylitornion kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 362,30 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 4 603 henkeä (31.12.2015).


title: Ylitornion kunta

text: Kunta sijaitsee Tornionlaaksossa, Haaparannan pohjoispuolella. Valtaosa kunnan asukkaista hallitsee meänkieltä tai suomea. Myös kylien ja luonnonpaikkojen nimet ovat suomenkielisiä tai suomenkielisten alkuperäisten nimien ruotsinnoksia. Ruotsin Ylitornio ja Suomen Ylitornio ja Pello olivat yksi ja sama pitäjä vuoteen 1809 saakka.


title: Ylitornion kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 22,43 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ylitornion kunta

text: Ylitornion pitäjä erotettiin Tornion pitäjästä vuonna 1482, jolloin sen nimenä oli "Särkilax". Nykyisen nimen pitäjä sai vuonna 1620. Vuonna 1602 pitäjästä erotettiin Tornion lappalaisseurakunta (käsitti osia nykyisten Ruotsin, Suomen ja Norjan pohjoisosista), vuonna 1617 Hietaniemen pitäjä, Kengiksen ruukinseurakunta 1655 ja vuonna 1725 Pajalan pitäjä.


title: Ylitornion kunta

text: Alkuperäinen Ylitornion pitäjä sijaitsi Tornionjoen molemmilla puolilla. Jäljelle jääneen Ylitornion pitäjän itäosan Ruotsi luovutti Venäjälle Haminan rauhassa vuonna 1809. Nykyisin tällä alueella sijaitsevat Suomen Ylitornion (aiemmin Alkkula) ja Pellon (aiemmin Turtola) kunnat. Pitäjän länsiosasta erotettiin vielä Korpilompolon pitäjä vuonna 1856. Loppuosasta pitäjää tuli Ylitornion maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Nykyiset rajansa Ylitornion kunta sai vuonna 1969, jolloin Hietaniemi liitettiin siihen takaisin.


title: Ylitornion kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 948 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 19,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ylitornion kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 16,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 012 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 16,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ylitornion kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 160 306 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 67 000 kruunua.


title: Ylitornion kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ylitornion kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ylitornion kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 52,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 275 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ylitornion kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Ylitornion kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Ylitornion kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ylitornion kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ylitornion kunta

text: Alkkula (ruots. "Alkullen"), Hepokangas, Koivukylä, Korva (tai Torakankorva), Lampisenpää, Luppio (ruots. "Niemis"), Maunu, Niskanpää, Orjasjärvi, Potila, Päkkilä (ruots. "Bäckesta"), Ruskola, Valkeakoski, Vyöni, Yli Kuittasjärvi


title: Ylitornion kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ylitornion kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ylitornion kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ylitornion kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ylitornion kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Intel 8086

text: Intel 8086 (eräissä Intelin omissa teksteissä "iAPX 86") on Intelin vuonna 1978 kehittämä suoritin. 8086 käytti sisäisesti 16-bittistä tekniikkaa ja siinä oli 16-bittinen oheislaiteväylä. 8086 oli ensimmäinen x86-arkkitehtuurin suoritin. Se suunniteltiin edeltäjänsä Intel 8080:n pohjalta, jonka assemblylähdekoodi voitiin pienellä vaivalla muuttaa 8086:lle.


title: Intel 8086

text: Säästääkseen kustannuksia Intel kehitti prosessorista 8-bittisellä ulkoisella väylällä varustetun version, jolle annettiin nimeksi Intel 8088. IBM valitsi 8088-prosessorin IBM PC -tietokoneensa suorittimeksi, josta juontaa suorittimen yleisyys.


title: Intel 8086

text: Prosessorin ohjelmointi on melko monimutkaista. Siinä on neljä melkein yleiskäyttöistä 16-bittistä rekisteriä ja neljä indeksirekisteriä, joista yksi varataan pinorekisteriksi. Monet käskyt toimivat jonkun tietyn rekisterin kanssa, mikä vaikeuttaa rekisterien varausta. Yksi konekielikäsky vie 1–6 tavua.


title: Intel 8086

text: Muistinhallinta on toteutettu 64 kilotavun segmenteillä, joita varten on neljä segmenttirekisteriä. Ohjelma voi osoittaa indeksirekisterillä 64 kilotavua dataa, ohjelmakoodia tai pinoa kerralla. Muistiosoite saadaan siirtämällä segmenttirekisterin bittejä neljällä bitillä, johon lisättiin indeksirekisteri. Tämä mahdollistaa osoitettavan muistin määräksi yhden megatavun + 64 kB - 16 tavua. Yhtä muistiosoitetta voi osoittaa 4096:lla rekisterien yhdistelmällä.


title: Intel 8086

text: Muistinhallintaa parannettiin 8086:n seuraajissa Intel 80286 ja Intel 80386 -suorittimissa, jotka tarjosivat käyttöön lineraalisen muistimallin ja muistinsuojauksen. Kuitenkin alkuperäiset 8086:n rajoitukset vaikuttivat pitkälle 1990-luvun puoliväliin ja sen jälkeen, koska kaikki MS-DOSin ohjelmat käyttivät uudemmissakin koneissa 8086-yhteensopivaa tilaa. Tästä johtui myös DOSin kuuluisa 640 kilotavun muistirajoitus (DOS antoi osan 1 MB:n muistiavaruudesta oheislaitteiden käyttöön).


title: Intel 8086

text: Intel 8086:n kellotaajuudet olivat välillä 5 MHz ja 10 MHz.


title: Intel 8086

text: 8086 ei tukenut liukulukumatematiikkaa, vaan siihen tarvittiin erillinen lisäprosessori. Yleisin oli Intel 8087, mutta myös Weitek tarjosi omaa malliaan eri käskykannalla.


title: Intel 8086

text: NEC kloonasi 8086:n ja tuotti NEC V20, V25 ja V30 -malleja.


title: Intel 4004

text: Intel 4004 on Intelin ensimmäinen mikroprosessori. Suoritin julkaistiin 15. marraskuuta 1971. Se on 4-bittinen ja koostuu 2 300 transistorista. Se oli alun pitäen suunniteltu japanilaisen Busicomin taskulaskimiin; Busicom oli tilannut Inteliltä alun pitäen heidän itsensä suunnitteleman monimutkaisen erikoispiirisarjan, mutta Intel ei voinut tuottaa sitä sen aikaisella teknologialla.


title: Intel 4004

text: Se on myös maailman ensimmäinen kaupalliseen käyttöön tehty yhdelle piisirulle integroitu mikroprosessori. Kolme suoritinta julkaistiin lähes samaan aikaan: Texas Instrumentsin TMS 1000, Garrett AiResearchin MP944 (F-14 Tomcat hävittäjän CADC) ja Intelin 4004.


title: Intel 4004

text: Nykyisin siruilla on keräilyarvoa jopa 1 000 dollaria.


title: Intel 4004

text: 15. marraskuuta 2006 Intel julkaisi suorittimen 35. juhlavuoden kunniaksi prosessoria koskevaa teknistä materiaalia, kuten valmistuskaaviot.


title: Intel 4004

text: Marcian ”Ted” Hoff osallistui vuonna 1969 MCS-4:n arkkitehtuuriseen esittelyyn, mutta ei osallistunut sen suunnitteluun tai kehittämiseen. Suunnittelu käynnistyi myöhemmin, huhtikuussa 1970 kun Italiassa syntynyt fyysikko Federico Faggin meni Intelille projektinjohtajaksi ja MCS-4-tuoteperheen suunnittelijaksi. Faggin oli ensimmäinen suunnittelija, joka onnistui integroimaan prosessorin yhdelle sirulle (maailman ensimmäinen mikroprosessori) vuosina 1970-1971.


title: Intel 4004

text: Fagginilla oli hyvä tuntemus piihilateknologiasta (), uudesta tekniikasta, jonka hän kehitti Fairchildilla 1968. Hänen Olivetilta Italiassa 1961 saamansa kokemus tietokoneiden suunnittelusta oli pohjana tässä työssä. 1968 Fairchildilla työskennellessään Faggin teki myös maailman ensimmäisen kaupallisen piihilateknologiaa käyttävän integroidun piirin, Fairchild 3708:n.


title: Intel 4004

text: Seuraavat Federico Fagginin tekemät innovaatiot olivat tärkeitä ensimmäisen mikroprosessorin (Intel 4004) syntymisen kannalta, kuten piihilallisten logiikkapiirien suunnittelumetodit (silicon gate design methodology), mitä ei vielä ollut olemassa, koska SGT oli uusi ja sitä oli käytetty vain muistien tekemiseen. Monikiteisen piin ja liitosten välille tehtävä suora kontakti mahdollisti kaksi yhteyskerrosta, piin ja alumiinin – idea, joka aiemmin oli mahdotonta saavuttaa. Innovatiivinen asettelu; monen erityisen piirin keksiminen, esimerkiksi uuden staattisen MOS -siirtorekisterin, uudentyyppisen laskurin ja uuden automaattisen resetointipiirin (power-on reset)(patentti 3,753,011)


title: Intel 4004

text: Masatoshi Shima, Busicomin ohjelmisto- ja logiikkasuunnitteluinsinööri avusti Fagginia (ilman aiempaa kokemusta MOS- suunnittelusta) MCS-4:n kehittelyssä ja liittyi myöhemmin Zilogiin, ensimmäiseen yritykseen joka omistautui syvällisesti mikroprosessoreihin. Zilogin perustivat Federico Faggin ja Ralph Ungermann vuoden 1974 lopussa. Faggin ja Shima kehittivät yhdessä Z80-mikroprosessorin joka on tänäkin päivänä tuotannossa.


title: Helsingfors

text: Helsingfors tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Högfors

text: Högfors (ruotsia, suomeksi "korkeakoski") voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lappo

text: Lappo eli imujuoksutin eli sifoni on polvelle taivutettu putki, tai taipuisa letku nesteen juoksuttamiseksi astiasta toiseen edellisen reunan yli. Toiminnan edellytys on, että nestepinta astiassa, josta nestettä juoksutetaan, on ylempänä kuin lapon vapaa alapää tai nestepinta toisessa astiassa. Lappo on ensin täytettävä nesteellä esimerkiksi imemällä. Kaksipolvinen lappo alkaa toimia itsestään, kun sen toisen polven nestepatsaan päiden välille saadaan aikaan paine-ero. Lappoa käytetään muun muassa akvaarion tai suuren nesteämpärin tyhjentämiseen, esimerkiksi tehdessä kotiviiniä tai kiljua.


title: Jeskola Buzz

text:
Jeskola Buzz on äänekoskelaisen Oskari Tammelinin (Jeskola) vuonna 1997 kehittämä ilmainen musiikinteko-ohjelma Windows-käyttöjärjestelmälle.
Jeskola Buzziin voi ohjelmointitaitoinen käyttäjä lisätä uusia efektejä tai ääniä tuottavia koneita. Buzz tukee myös VST-laitteita.


title: Raumo

text: Raumo voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Storå

text: Storå tarkoittaa muun muassa seuraavaa:


title: Al-Qaida

text: Al-Qaida (, 'perusta') on militantti ääri-islamistinen ja jihadistinen terroristijärjestö. Yhtä ja yhtenäistä al-Qaida-organisaatiota ei ole, vaan al-Qaida on useista toisistaan riippumattomista pienistä terroristijärjestöistä ja soluista käytetty yleisnimitys. Kriittisimmät ovatkin esittäneet al-Qaida-käsitteen olevan lähinnä vain median ylläpitämä fiktio. Suomalainen islamin tutkija Jaakko Hämeen-Anttila on esittänyt Yhdysvaltojen käyttävän käsitystä yhtenäisestä järjestöstä hyväksi sotapropagandassa.


title: Al-Qaida

text: Al-Qaidaa pidetään vastuullisena moniin suuriin ja paljon uhreja vaatineisiin iskuihin, joista tunnetuimmat ovat syyskuun 11. päivän terrori-iskut New Yorkin World Trade Centerin kaksoistorneihin sekä WTC7-rakennukseen. Järjestöä pidetään vastuullisena myös iskuista Yhdysvaltain suurlähetystöihin Itä-Afrikassa 1998, ohjushävittäjä USS Coleen suunnatusta iskusta 12. lokakuuta 2000, Balin pommi-iskuista 2002, Istanbulin pommi-iskuista 2003, Madridin pommi-iskuista 2004 ja Lontoon sekä Balin pommi-iskuista 2005.


title: Al-Qaida

text: Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat al-Qaidan perustaja Osama bin Ladenin 2. toukokuuta 2011 Pakistanin Abbottabadissa Islamabadin koillispuolella. Kesäkuussa 2011 al-Qaida nimesi järjestön kakkosmiehenä toimineen egyptiläisen Aiman al-Zawahrin Osama bin Ladenin seuraajaksi.


title: Al-Qaida

text:
Järjestö uhkasi vuonna 2015 iskeä Yhdysvaltoihin, Euroopan ja Israelin suurkaupunkeihin. Toisaalta kilpaileva, vielä kovaotteisempi jihadistijärjestö Isis oli heikentänyt
al-Qaidaa merkittävästi.


title: Al-Qaida

text: Nimeä ”al-Qaida” (suom. 'perusta') käytti ensimmäisenä Afganistanin sodassa toiminut jihadisti Abdallah Azzam, Osama bin Ladenin oppi-isä. Hän kuvaili jihadistiensa edelläkävijäjoukkoa "odotetun yhteiskunnan vahvaksi perustaksi ("al-qaida al-sulbah"). Entinen Britannian ulkoministeri Robin Cook väitti sen tarkoittavan alun perin tietokantaa, tietokonetiedostoa, johon oli tallennettu tiedot Afganistaniin neuvostoliittolaisten vastaiseen taisteluun värvätyistä mujahideeneista.


title: Al-Qaida

text: Järjestöä johtaa Aiman al-Zawahri, mutta rakenteeltaan se on hajautettu verkosto, jonka osat voivat toimia itsenäisesti. Bin Laden (K.I.A) lähimpineen ei enää voi käyttää esimerkiksi digitaalisia viestintäkeinoja sähköisen tiedustelun takia. Aiheeseen erikoistunut asiantuntija Jason Burke on kertonut Iltalehden mukaan The Observer -lehdessä 10. heinäkuuta 2005, että kun bin Ladenin ote järjestön johdossa on heikentynyt, eri terroristisolujen aikeet ja motiivit ovat tulleet entistä arvaamattomammiksi. Burke uskoo, että Lontoon heinäkuun 2005 iskujen tekijät ajattelevat käyvänsä suurta sotaa oikean ja väärän, sivistyksen ja barbarian välillä. Silloin heidän mielestään kaikki keinot olisivat sallittuja.


title: Al-Qaida

text:
Abu Musab al-Zarqawin johtama ”Jama’at al-Tauhid wal-Jihad” (”Ykseys/yksijumalaisuus ja Pyhä Sota”) -järjestö ilmoitti 17. lokakuuta 2004 liittyneensä al-Qaidaan ja otti uudeksi nimekseen ”Kaksoisvirran maan (Irakin) al-Qaida”. Ryhmä on julistanut tehneensä lukuisia iskuja niin Yhdysvaltain Irakissa olevia joukkoja kuin Irakin uuden hallinnon edustajia vastaan. Sen on katsottu olevan vastuussa myös lukuisista šiiamuslimeihin kohdistetuista terrori-iskuista joissa on kuollut satoja siviilejä. Irakin al-Qaida on saavuttanut mainetta myös kaapattujen yhdysvaltalaisten ja muiden ulkomaalaisten murhilla. Ryhmä on levittänyt julkisuuteen videoita, joissa kaapattuja tapetaan leikkaamalla heiltä pää irti.
Al-Zarqawin saatua surmansa Yhdysvaltain ilmaiskussa kesällä 2006 Irakin al-Qaidan johtajaksi nousi egyptiläinen Abu Ayyub al-Masri joka tunnetaan myös nimellä Abu Hamza al-Mujahir.


title: Al-Qaida

text: Al-Qaida perustettiin vuonna 1989, kun Neuvostoliitto vetäytyi Afganistanista. Järjestön perustana oli 1980-luvulla maahan saapuneiden vapaaehtoisten taistelijoiden verkosto. He kävivät Neuvostoliiton vastaista jihadia ja saivat rahoitusta sekä Yhdysvalloista että Saudi-Arabiasta. Vuodesta 1985 vuoteen 1992 arviolta 12 500 ulkomaalaista sai koulutusta pommien teossa, sabotaasissa ja kaupunkisodankäynnissä leireillä, jotka perustettiin CIA:n avustuksella. On epäilty, että CIA olisi kouluttanut myös Osama bin Ladenia. 1990-luvun alussa al-Qaida toimi Sudanissa, mutta vuoden 1996 jälkeen sen päämaja ja harjoitusleirit muutettiin Afganistaniin, missä Osama bin Laden loi kiinteät suhteet talebanien kanssa.


title: Al-Qaida

text: Itä-Afrikan pommi-iskujen jälkeen 1998 Yhdysvallat iski risteilyohjuksin al-Qaidan koulutusleireihin Afganistanissa sekä lääketehtaaseen Sudanissa (tehdasta syytettiin kemiallisten aseiden tuotannosta al-Qaidalle, mutta ilmeisesti virheellisesti).


title: Al-Qaida

text: Al-Qaida on periaatteessa ollut pääkohde Yhdysvaltojen presidentti George W. Bushin syyskuussa 2001 julistamassa sodassa terrorismia vastaan. Yhdysvallat hyökkäsi loppuvuodesta 2001 Afganistaniin ja kukisti sitä johtaneen ääri-islamilaisen Taliban-ryhmittymän näiden kieltäydyttyä luovuttamasta Osama bin Ladenia ja al-Qaidaa Yhdysvalloille. Osama bin Ladenin onnistui kuitenkin ilmeisesti päästä pakoon. Monia al-Qaidan jäseniä kuitenkin piileskelee Afganistanissa ja Pakistanin Afganistanin vastaisella rajaseudulla.