title: Merzbow

text: Akita on julkaissut monia levyjä yhteistyössä muiden artistien kanssa. Näiden projektien nimiä ovat mm. Abe Sada, Bustmonster, Flying Testicle, Maldoror, MAZK, Sponge ja Tibeta Ubik. Muuta taidetta, kuten omien levyjensä kuvitukset, hän julkaisee käyttäen nimeä Abtechtonics ja sen muunnelmia.


title: Merzbow

text: Akita on vegaani ja kannattaa PETA-järjestöä. Eläinsuojeluteema on vahvasti esillä monilla uudemmilla levyillä, kuten Japanin hallituksen valaanpyyntiohjelmaa kritisoivalla "Bloody Sea" -albumilla.


title: Merzbow

text: Akita syntyi Tokiossa vuonna 1956. Nuorena hän kuunteli psykedeelistä musiikkia, progressiivista rockia ja free jazzia. Lukioikäisenä hän soitti rumpuja koulunsa rock-yhtyeissä.


title: Merzbow

text: Suorittaessaan maalaamisen ja taideteorian tutkintoja Tamagawan yliopistossa Akita kiinnostui dadasta ja surrealismista. Opiskeluaikoinaan hän tutustui Kurt Schwittersin Merziin, roskasta tehtyyn taiteeseen. Nimen Merzbow hän otti teoksesta "Merzbau" eli Merz-rakennus. Akita perusti Lowest Music & Arts -levy-yhtiön ja alkoi tehdä musiikkia duona yhdessä Kiyoshi Mizutanin kanssa.


title: Merzbow

text: Merzbow'n varhainen musiikki rakentui metalliesineiden ja perkussioiden äänistä tehdyistä nauhasilmukoista. Näiden ensimmäisten julkaisujen kuvitus oli valokopioituja kollaaseja Tokion metron roskakoreista löydetyistä manga- ja pornolehdistä. "Sellaisilla konsepteilla kuin 'ura' ja 'taito' ei ollut enää merkitystä. Lopetin musiikin soittamisen ja aloin etsiä jotain muuta.", Akita kuvaili tätä vaihetta eräässä haastattelussa. Vuonna 1984 hän perusti toisen levy-yhtiön nimeltä ZSF Produkt ja jatkoi kasettiensa aktiivista julkaisua, kunnes 80-luvun loppupuolella hän siirtyi levyttämään ulkomaisille levy-yhtiöille. Vuosina 1988–1992 Merzbow esiintyi triona kiertueilla Venäjällä, Yhdysvalloissa, Koreassa ja Euroopassa.


title: Merzbow

text: 90-luvulla Akita ryhtyi käyttämään musiikissaan enemmän sähkökitaroita ja muita elektronisia soittimia. Kansainvälinen suosio mahdollisti kunnianhimoisia projekteja: "Noisembryo"-levystä (1994) julkaistiin yhden kappaleen erikoispainos BMW:n auton CD-soittimen sisään rakennettuna. Levy alkoi soida aina kun auto käynnistettiin. Vuonna 2000 julkaistiin Merzbox, joka on 50 CD:n paketti Merzbowin levytyksiä, ja joista 20 olivat aikaisemmin julkaisemattomia. Paketti sisälsi myös rintanappeja, postikortteja, julisteita ja muita sekalaisia Merzbow-keräilykohteita.


title: Merzbow

text: 2000-luvulla Merzbow on käyttänyt musiikkinsa tekemiseen paljolti tietokoneita, monien muiden noise-artistien suosiessa yhä kelanauhureita ja muita analogisia laitteita.


title: Merzbow

text:
Merzbow'lla on ollut tärkeä osa noise-musiikin ja erityisesti japanilaisten artistien japanoise-tyylin kehittämisessä. Täydellistä listaa Akitan äänitteistä ei ole, mutta niitä voidaan arvioida olevan laskutavasta riippuen ainakin 300–400.  90-luvun jälkeen kaikki Merzbow-levyt ovat olleet äänenvoimakkuudeltaan tavallista tasoa huomattavan paljon kovemmalle masteroituja.
Akita myös kirjoittaa säännöllisesti artikkeleita useisiin japanilaisiin aikakauslehtiin, aiheinaan kuvataiteen ja avantgarde-musiikin lisäksi mm. seksuaaliset fetissit ja arkkitehtuuri.


title: Satama

text: Satama on meren tai vesistön rannalle rakennettua infrastruktuuria, joka on sopiva vesialusten, kuten laivojen ja veneiden, lastin purkamista ja lastaamista sekä matkustajien laivaannousua ja maihinnousua varten. Satamissa on usein nostureita ja varastotilaa. Satama on kytketty muuhun liikenneinfrastruktuuriin, kuten maantie- tai rautatieverkkoihin. Merten satamat on perinteisesti rakennettu aalloilta suojaisiin lahtiin sekä muihin sopiviin paikkoihin, mutta myöhemmin on rakennettu myös aallonmurtajia aaltojen vähentämiseksi. Satamassa väylän syvyyden tulee olla aluksille riittävän syvä.


title: Satama

text: Satamia voidaan ryhmitellä usealla eri tavalla. Yleisesti satamia luokitellaan niiden kautta kulkevien tuote- ja tavaravirtojen perusteella. Satamia voidaan luokitella myös omistuspohjan mukaan yleisiin, tavallisesti kunnan omistamiin satamiin ja yksityisiin, esimerkiksi teollisuusyrityksen omistamiin satamiin. Maantieteellisen sijainnin perusteella satamat voidaan ryhmitellä meri-, joki-, kanava- ja sisävesisatamiin. Rakenteen perusteella voidaan tehdä jako luonnonsatamiin ja keinotekoisiin satamiin. Käytön perusteella ryhmittely voi sisältää jaon esimerkiksi kauppa-, sota- , vene- ja piensatamiin.


title: Satama

text:
Suuri osa Suomen satamista on ollut kuntien omistamia liikelaitoksia. Euroopan komission päätöksen johdosta tällaiset liikelaitokset muutetaan yhtiöiksi. Myös kunnalliset satamat yhtiöitetään ja niiden toiminnasta halutaan markkinaehtoisempaa.Oheisessa taulukossa on esitetty runsas 20 suurinta maailman merisatamaa rahtimäärän mukaan vuonna 2015 Euroopan suurimman sataman kokoaman satamatilaston mukaan. Aiempien vuosien osalta lähteenä on käytetty myös kiinalaisen Shanghain merenkulkuyliopiston ylläpitämän China Shipping Database -tietokannan avoimia tietoja. Taulukossa esitetty näiden suursatamien kasvua ja laskukauden vaikutusta niihin kuvaavat vuosien 2006–2015 rahtimäärät. Luettelon satamien vertailtavuutta vaikeuttaa tilastointitapojen vaihtelevuus. Kiinan satamat kirjaavat tilastoihinsa tyypillisestu myös maan sisäisen tavara- tai jokiliikenteen; kaikki Kiinan suursatamat eivät ole mukana.
Esimerkkinä tilastoinnin eroista: amerikkalaisten satamaviranomaisten yhteisjärjestön AAPA:n tilastot (2011 ja 2012) poikkeavat paikoin huomattavastikin Rotterdamin sataman kokoamista tilastoista. Yhdysvaltalaissatamien kotimaan rahtiliikenne luetaan mukaan. Tilasto ei kuitenkaan sisällytä arvioihinsa monien kiinalaissatamien kotimaan liikennettä. AAPA:n 2012 tilaston mukaan esimerkiksi yhdysvaltalainen Houstonin satama ja australialainen Dampierin satama kuuluivat maailman 20 suurimman sataman joukkoon; nämä eivät näy Rotterdamin sataman listauksessa. Konttisatamana kahdenkymmenen kärkeen listataan myös Los Angelesin satama.


title: Satama

text: Merkittävä osa maailman suurimmista satamista sijaitsee nykyään Kiinassa. Maassa oli vuonna 2011 jo 26 megasatamaa, joiden kautta kulki yli 100 miljoonaa tonnia rahtia vuodessa. Viisi vuotta aiemmin eli vuonna 2006 kiinalaisia megasatamia oli 12 kappaletta. Suursatamista 17 on merisatamia ja 9 jokisatamia. Erityisen suuri merkitys on Jangtsejoen suistoon ja varrelle sijoittuneilla satamilla. Tilastoja vertaillessa on huomattava, että esimerkiksi kiinalaiset satamatilastot sisältävät usein kotimaanliikenteen osana rahtimääriään eli kyse ei aina ole ulkomaankaupan rahtimääristä. Jokisatamista suurin on Jiangsun maakunnassa sijaitseva, vuonna 2002 yhdistämällä muodostettu Suzhoun satama. Se nousisi rahtimääränsä (380 milj. tonnia) perusteella vuonna 2011 Kiinan viidenneksi suurimmaksi satamaksi ja yhdeksi maailman kymmenestä suurimmasta satamasta, jos sisävesisatamat lasketaan mukaan. Vuonna 2013 Suzhoun satama listattiin rahtiliikenteen tonnimäärällä mitattuna jo maailman 6. suurimmaksi satamaksi 454,3 miljoonalla tonnillaan (tällöin oli siis jo Rotterdamin satamaa suurempi).


title: Satama

text: Luettelossa on esitetty Itämeren suurimpia satamia kokonaisrahtimääränsä perusteella. Listattujen satamien kautta kulkenut rahtimäärä ylitti 20 miljoonaa tonnia vuonna 2011. Vuoden 2014 rahtitilaston perusteella Ust-Lugan satama oli kasvattanut kuljetuksiaan 21 prosenttia edellisvuoteen verrattuna ja oli kivunnut rahtimäärältään Itämeren suurimmaksi satamaksi 75,7 miljoonan tonnin kokonaisrahtimäärällään. Vastaavasti Primorskin öljysataman rahtimäärä laski, kun kasvava määrä sen aiemmin hoitamista kuljetuksista kulki vuonna 2014 Suomenlahden eteläpuolisen sataman kautta.


title: Satama

text: Vuonna 2015 Suomen satamien ulkomaan tavaraliikenteen yhteismäärä oli 89,1 miljoonaa tonnia (2014: 96,1 milj. t). Satamien kautta kulkenut kokonaisrahtimäärä oli kotimaanliikenteen kanssa vuonna 2015 yhteensä 96,6 miljoonaa tonnia (2014: 102,3 milj. t).


title: Satama

text: Alla on lueteltu Suomen suurimpia satamia tavaramäärässa mitattuna ja näiden kautta kulkeneen kokonaisrahdin (eli ulkomaan ja kotimaan liikenteen rahdin yhteismäärä) vuosina 2010, 2012 , 2014 ja 2015. Vuonna 2011 aiemmin erilliset Kotkan ja Haminan satamat yhdistyivät Hamina-Kotkan satamaksi.


title: Satama

text: Vuonna 2015 Suomen kauppasatamien kautta kulki yhteensä 18,5 miljoonaa ulkomaanliikenteen matkustajaa. Satamamista vilkkain oli Helsinki, jonka kautta kulki yhteensä 12,0 miljoonaa matkustajaa.


title: Satama

text:
Suomen ulkomaanliikenteen matkustajamäärät vuosina 2013 ja 2014 on esitetty satamakohtaisesti oheisessa taulukossa. Lukuarvo kuvaa tulevan ja lähtevän liikenteen yhteistä matkustajamäärää.
Vuonna 2017 Helsingin satama oli maailman vilkkain matkustajasatama.


title: Satama

text:
Tilastokeskuksen tietojen mukaan Suomen kotimaanliikenteessä matkusti vuonna 2010 yhteensä 4 307 997 matkustajaa (huviveneilyä ei tässä lasketa).
Kotimaan matkustajaliikennettä edustavat vaikkapa Suomenlinnan lautalla tehdyt matkat, saariston yhteysalusliikenne ja lukuiset päiväristeilyreitit merellä ja sisävesistössä. Vilkkainta matkustajaliikenne oli pääkaupunkiseudulla (yhteensä 2 474 845 matkustajaa), Manner-Suomen ja Ahvenanmaan välillä (528 479), Ahvenanmaalla (533 709), ja Saaristomerellä (223 544). Helsingin, Maarianhaminan ja Långnäsin ohella merkittäviä satamapaikkoja olivat muun muassa Kuopio, Tampere, Savonlinna, Lappeenranta, Turku, Lahti ja Jyväskylä ja Naantali.


title: Joel ja Ethan Coen

text: Joel David Coen (s. 29. marraskuuta 1954, St. Louis Park, Minnesota) ja Ethan Jesse Coen (s. 21. syyskuuta 1957, St. Louis Park, Minnesota) eli Coenin veljekset ovat yhdysvaltalaisia elokuvantekijöitä. He käsikirjoittavat, ohjaavat, tuottavat ja leikkaavat elokuvansa yleensä yhdessä, vaikka Joel merkittiinkin aiemmin yleensä ohjaajaksi ja Ethan tuottajaksi. Leikatessaan elokuviaan veljekset käyttävät yhteistä salanimeä "Roderick Jaynes".


title: Joel ja Ethan Coen

text: Coenin veljesten elokuville on tunnusomaista eksentriset hahmot ja monimutkaiset juonet. Heidän luottonäyttelijöitään ovat etenkin George Clooney, Steve Buscemi, Frances McDormand, John Goodman ja John Turturro.


title: Joel ja Ethan Coen

text: Joel ja Ethan Coen syntyivät yliopisto-opettajaperheeseen Minnesotassa. He kiinnostuivat elokuvanteosta jo nuorina ja tekivät kotifilmejä Super-8-kameralla kavereidensa kanssa. Joel opiskeli New Yorkin yliopiston filmikoulussa ja työskenteli valmistumisena jälkeen apulaisohjaajana halvoissa kauhuelokuvissa. Ethan opiskeli filosofiaa Princetonin yliopistossa ja alkoi valmistumisensa jälkeen kirjoittaa elokuvakäsikirjoituksia yhdessä veljensä kanssa New Yorkissa.


title: Joel ja Ethan Coen

text: Coenit nousivat tunnetuiksi trillerillään "Blood Simple" (1984). Sen menestyksen ansiosta veljekset saivat sopimuksen independent-tuotantoyhtiön kanssa, joka tarjosi heille täydellisen luovan vapauden. Seuraavilla elokuvillaan kuten "Arizona Baby" (1987) Coenit saivat maineen monipuolisina ja omalaatuisina lahjakkuuksina. "Barton Fink" (1991) sai muun muassa parhaan elokuvan ja parhaan ohjauksen palkinnot Cannesin elokuvajuhlilla. Coenien seuraava elokuva "Valtapeli" (1994) oli Hollywood-elokuva, jossa esiintyi tähtinäyttelijöitä kuten Paul Newman, mutta se ei noussut kriitikoiden tai yleisön suosioon. "Fargo" (1996) oli jälleen pienen budjetin independent-elokuva. Se voitti kaksi Oscaria, mukaan lukien parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta. "Big Lebowski" (1998) ei saavuttanut suuria lipputuloja, mutta siitä on tullut kulttielokuva. "Voi veljet, missä lienet?" (2000) toi veljeksille heidän toisen Oscar-ehdokkuutensa parhaasta käsikirjoituksesta. "Mies joka ei ollut siellä" (2001) sai tunnustusta film noir -tyylistään.


title: Joel ja Ethan Coen

text: Muutaman vähäiselle huomiolle jääneen komedian jälkeen Coenin veljekset saavuttivat jälleen menestystä elokuvalla "Menetetty maa" (2007), jolle myönnettiin neljä Oscaria, mukaan lukien parhaan elokuvan, ohjauksen ja sovitetun käsikirjoituksen palkinnot. "A Serious Man" (2009) sai kaksi Oscar-ehdokkuutta ja "Kova kuin kivi" (2010) kymmenen ehdokkuutta. 2010-luvulla veljekset ovat ohjanneet myös folkmusiikkiaiheisen "Inside Llewyn Davis" (2013) ja Hollywoodin kulta-aikaan sijoittuvan "Hail, Caesar!" (2016) sekä olleet tekemässä käskirjoituksia muiden ohjaamiin elokuviin, kuten Steven Spielbergin ohjaamaan "Vakoojien silta" (2015).


title: Joel ja Ethan Coen

text: Coenit ovat voittaneet yhden Oscar-palkinnon parhaasta ohjauksesta, parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta sekä parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta.


title: Joel ja Ethan Coen

text: Vuonna 2016 kolme Coenin veljesten elokuvaa – "Inside Llewyn Davis, Menetetty maa" ja "A Serious Man" – äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.


title: Joel ja Ethan Coen

text: Joel Coen on naimisissa näyttelijä Frances McDormandin kanssa, ja heillä on Paraguaysta adoptoitu poika. Ethan Coen on naimisissa leikkaaja Tricia Cooken kanssa, ja heillä on kaksi lasta. Veljekset asuvat perheineen New Yorkissa.


title: Ruokohelpi

text: Ruokohelpi ("Phalaris arundinacea") on monivuotinen tuulipölytteinen heinäkasvi. Sitä viljellään sekä hyöty- että koristekasvina. Se kasvaa Suomessa myös luonnonvaraisena.


title: Ruokohelpi

text: Kasvit voivat kasvaa luonnontilassa 1,5–2 metrin korkuisiksi, viljeltynä kasvin korkeus voi olla jopa 3–4 metriä. Sillä on kiemurteleva maavarsi, jonka avulla kasvi leviää tuuheiksi kasvustoiksi. Harmaanvihreät lehdet ovat leveät, litteät ja muistuttavat muodoltaan veitsen terää. Röyhy on varsin tiheä, ja kukinnot kurottuvat sivuille pikkuvarsien päähän.


title: Ruokohelpi

text: Ruokohelpi kasvaa ympäri pohjoista pallonpuoliskoa alueella, joka ulottuu pohjoisessa noin Oulun korkeudelle, etelässä Ranskaan ja Sveitsiin. Suomessa sitä tavataan kaikkialla pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Ruokohelpi kasvaa useimmiten järvien lähellä sekä kosteilla, avoimilla paikoilla.


title: Ruokohelpi

text: Ruokohelpeä käytetään Suomessa rehuna sekä energiantuotannossa. Rehukäyttöön on jalostettu lajikkeet "Palaton" ja "Chieflton", joissa on tavallista vähemmän alkaloideja. Niitäkin suositellaan vain lihakarjalle. Ruokohelven ravintoarvot ovat huonommat kuin timotein ja ruokonadan. Energiakäyttöä tutkitaan Pohjoismaissa, muualla maailmassa ruokohelpeä käytetään vain rehuna.


title: Ruokohelpi

text: Energiakäyttöön ruokohelpeä on viljelty Suomessa Vapon ja viljelijöiden sopimustuotantona. Ensimmäinen sadonkorjuu tehdään kahden vuoden päästä kylvöstä. Ruokohelpi korjataan keväällä kuloheinänä, jolloin sato on yhtä suuri kuin kasvukaudella, mutta pelto kantaa varmemmin koneita, ja sadon korsipitoisuus suurempi kuin edellisenä kesänä korjatussa helvessä. Hehtaarilta ruokohelpipeltoa saadaan energiaa noin 30 MWh. Ruokohelvellä tuotettu energia on toistaiseksi kalliimpaa kuin metsähakkeiden käyttö. Ruokohelpi on kevyttä tavaraa, joten kuljetuskustannukset ovat merkittävät, eikä sitä yleensä kannata kasvattaa yli 100 km päässä voimalasta. Ruokohelven soveltuvuutta energiantuotantoon on kuitenkin kyseenalaistettu. Energiayhtiö Vapo kokeili ruokohelven käyttöä energiatuotantoon muutaman vuoden ajan, lopettaen kokeilun kuitenkin vuonna 2011 ruokohelven osoittautuessa pettymykseksi. Vapon ja sen sopimusviljelijöiden viimeiset sopimukset päättyvät 2016.


title: Ruokohelpi

text: Ruokohelpeä on tutkittu myös turvetuotannon valumavesien suodattajana. Ruokohelvestä voidaan lisäksi valmistaa myös paperia. Vuonna 2000 kaikki Suomessa tuotettu ruokohelpi meni kuitenkin energiantuotantoon. Ruokohelvestä saadaan lyhytkuituista selluloosaa, joka sopii hienopaperin valmistukseen.


title: Ruokohelpi

text: Ruokohelven lehdet sisältävät dimetyylitryptamiinia ja 5-MeO-DMT:tä. Tämä rajoittaa kasvin rehukäyttöä, mutta on saanut jotkut ihmiset kokeilemaan huumeiden jalostamista ruokohelvestä. Dimetyylitryptamiini (DMT) on listattu Suomen laissa huumausaineeksi psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen luettelo I:ssä.


title: Ruokohelpi

text: Koristekasvina kasvatettava ruokohelven lajike viiruhelpi ("Phalaris arundinacea" 'Picta') on ruokohelven lajike. Se kasvaa auringossa tai puolivarjossa, mieluiten kostealla paikalla mutta kestää kuivuuttakin. Kasvin lehdet ovat koristeellisesti pitkäraitaiset. Viiruhelpi kasvaa 70–100 cm korkeaksi.


title: Mikkelin lentoasema

text: Mikkelin lentoasema sijaitsee Mikkelissä noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta länteen. Lentoasemaa ylläpitää Mikkelin kaupunki. European Executive Express lensi lokakuuhun 2005 asti arkipäivisin yhden edestakaisen lennon Helsingistä Mikkeliin, mutta nykyisin Mikkeliin ei ole säännöllistä kaupallista ilmakuljetusta. Suomen Ilmavoimat käyttävät Mikkelin lentoasemaa aktiivisesti miehistönkuljetuslentojen operoimiseksi. Erityisesti kesäisin lentoasemalla on kuitenkin vilkasta purjelento-, harrastuslento- sekä laskuvarjohyppytoimintaa.


title: Mikkelin lentoasema

text: Lentoaseman kiitotie (11/29) on 1 702 metriä pitkä. Kiitotie 11 on varustettu myös ILS-mittarilaskeutumisjärjestelmällä.


title: Mikkelin lentoasema

text: Lentokentän suunnittelu aloitettiin vuonna 1932, ja lentokenttä rakennettiin 1930-luvun puolivälissä. Ensimmäinen lentokone laskeutui kentälle vuonna 1936. Lentoasema peruskorjattiin vuosina 1986–1987 kohonneiden matkustajamäärien takia, mutta 1990-luvulla lentoaseman käyttö laski huomattavasti ja Finnair lopetti lennot Mikkeliin vuonna 2000. Liikennöitsijänä toimi 1990-luvulla muun muassa Air Botnia.


title: Mikkelin lentoasema

text: Nykyisin puolustusvoimat operoi Mikkelin lentoasemalle säännöllisesti. Mikkelin lentoasema palvelee myös tilauslentoja, HOSP-operaatioita, ja lentokoulutusorganisaatioita. Vuonna 2017 Lentokoulu Pirkanmaa Oy aloitti lentokoulutustoiminnan Mikkelin lentoasemalla.


title: Hurricane

text: Hurricane voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Keran rautatieasema

text: Keran rautatieasema (, ) on lähijunien asema Espoossa Karamalmin teollisuusalueella, Kilon ja Kauniaisten asemien välissä, noin 15 km:n päässä Helsingin päärautatieasemasta. Alueen lukuisat yritykset ovat käyttäneet raideliikennettä hyväkseen, joten Kerassa on ollut myös tavaraliikennettä. Tavaraliikenne kuitenkin hiljeni 1990-luvulla ja päättyi lopulta kesällä 2009.


title: Keran rautatieasema

text: Keran aseman läheisyydessä sijaitsevat muiden muassa AGA Oy:n 1960-luvun alussa rakennettu ja 1990-luvulla tyhjentynyt tehdasalue sekä Inex Partnersin logistiikkakeskus, jonka toiminnot siirtyvät Sipooseen vuoden 2018 loppuun mennessä. Tulevina vuosina Keran alueelle on tarkoitus rakentaa rautatiehen tukeutuva noin 14 000 asukkaan ja noin 10 000 työpaikan asunto- ja työpaikkakeskittymä. Asemakaavoitus valmistuu aikaisintaan vuonna 2019.Kirkkonummen suuntaan liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.


title: Keran rautatieasema

text: Asema on saanut nimensä Kera Oy:n keramiikkatehtaasta, joka sijaitsi n. 200 m silloisen seisakkeen pohjoispuolella. Rataa on myöhemmin oikaistu ja asema on silloin siirtynyt etelämmäksi. 1940-luvun lopussa tehtaan henkilökunnan määrä oli toista sataa. Yhtiö sai sitkeiden anomusten perusteella rautatiet perustamaan seisakkeen, joka helpotti sekä henkilökunnan työmatkoja että ympäristön asukkaiden liikkumista. Seisakkeen ainoa varuste oli aluksi tolpan päässä oleva nimikilpi KERA. Myöhemmin saatiin ratapölkyistä rakennettu laiturintapainen.


title: Keran rautatieasema

text:
Tehdas on toiminut nimillä:
Viherlaakson Kattotiili Oy (1917),
Viherlaakson Saviteollisuus Oy (1919),
Grankullan Saviteollisuus Oy (1924),
Kera Oy (vuodesta 1936).


title: Keran rautatieasema

text: Kera Oy:n tuotevalikoimaan kuului kukkaruukkuja, talouskeramiikkaa (mm. vuokia, karjalanruukkuja, kivivateja, teekannuja, ilmankostuttimia) koriste- ja taidekeramiikkaa (maljakoita, vateja). Raaka-aineena oli kotimainen punasavi, joka saatiin omalta alueelta tehtaan läheltä.


title: Keran rautatieasema

text: Kesällä 1945 tulipalo tuhosi yhtiön tuotanto-osastot. Sodanjälkeinen rakennustarvikepula hidasti jälleenrakennusta ja lisäsi kustannuksia. Syntynyt velkataakka esti yhtiön edelleen kehittämisen kiristyvässä kilpailussa. Tuotanto lopetettiin 1958 ja yhtiö purettiin. Myöhemmin esiintynyt toiminimi Kera Oy ei liittynyt mitenkään tähän keramiikan valmistajaan tai rautatieseisakkeeseen/-asemaan.


title: Koivuhovin rautatieasema

text: Koivuhovin rautatieasema (, ) on lähijunien asema Kauniaisten ja Tuomarilan asemien välissä Kauniaisissa rantaradalla, välittömästi Espoon rajan tuntumassa noin 17 kilometrin päässä Helsingin päärautatieasemalta. Eteläinen Helsingin suunnan laituri on osittain Espoossa.


title: Koivuhovin rautatieasema

text: Alkuvuonna 1997 Koivuhovin asemaa siirrettiin puolisen kilometriä Tuomarilan aseman suuntaan Koivuhovintieltä Bredanportin kohdalle palvelemaan suunniteltua Ymmerstan asuinaluetta. Koivuhovintien kevyen liikenteen ylikäytävä suljettiin ja uuden asemapaikan kohdalle kaivettiin radan alikulku. Samalla asema siirtyi Espoosta Kauniaisten puolelle.


title: Koivuhovin rautatieasema

text: Pääkaupunkiseudun lähiliikenne:


title: Koivuhovin rautatieasema

text: Kirkkonummen suuntaan liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.


title: Mankin rautatieasema

text: Mankin rautatieasema (, ) oli rautatieliikennepaikka Espoossa Kauklahden ja Luoman asemien välissä noin kilometrillä 25. Asema sijaitsi rantaradan varrella ja oli matkustajamääriltään pääkaupunkiseudun hiljaisin. Mankista löytyy puomeilla, varoitusvaloilla sekä -äänellä varustettu kevyen liikenteen tasoristeys sekä puinen asemalaituri ja katos joita ei toistaiseksi ole poistettu aseman toiminnan päättymisen jälkeen.


title: Mankin rautatieasema

text: Ratahallintokeskuksen mukaan Mankin asema ei nykymuodossaan täyttänyt henkilöliikennepaikan laatukriteereitä. Taholta ehdotettiin, että nykyisestä Mankin sekä Kirkkonummen puolella sijaitsevasta Luoman asemasta luovuttaisiin ja ne korvattaisiin yhdellä tai kahdella uudella pysähdyspaikalla, jotka rakennettaisiin esimerkiksi maankäytön kannalta suotuisammille paikoille.


title: Mankin rautatieasema

text: Erityisesti Mankin aseman lakkautusta puolsivat radan kunnon sekä linjauksen parantamiseen liittyvät seikat kuin myös se, että huomattavasti vilkkaampi Kauklahden rautatieasema sijaitsee vain reilun kilometrin päässä Mankin asemasta. Lisäksi Mankissa olevan tasoristeyksen poistaminen olisi ongelmallista matkustajien liikkuvuuden kannalta. Toisaalta aseman läheisyydessä on käynnissä useita rakennushankkeita, joiden myötä alueen liikennemäärien on uskottu kasvavan.


title: Mankin rautatieasema

text: Seisakkeen pysähdykset päättyivät lopulta 27. maaliskuuta 2016, jonka yhteydessä perustettiin korvaava bussilinja 166B. Kirkkonummelle liikennöitiin raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.


title: Mankin rautatieasema

text: HSL ilmoitti lokakuussa 2017, että Mankin seisaketta ei palauteta käyttöön, sillä seisakkeen käyttöönotto hidastaisi useimpien matkustajien matkaa. Lisäksi HSL:n mukaan käyttäjämäärät olivat aivan liian pieniä, jotta seisakkeen avaaminen kannattaisi.


title: Mankin rautatieasema

text: Mankki on Suur-Kauklahteen lukeutuvaa haja-asutusaluetta. Siellä on muun muassa huoltoasema sekä kasvihuone ja aseman lähellä Lasilaaksossa yleisurheilukenttä. Mankin läpi virtaa Mankinjoki.


title: Lapamato

text: Lapamato eli leveäheisimato ("Diphyllobothrium latum") on ihmisen ja muiden kalaa syövien nisäkkäiden, kuten koiran, kissan, sian ja karhun loinen, jonka väli-isäntänä ovat kalat.


title: Lapamato

text: Ensimmäinen maininta lapamadosta löytyy locarnolaisen lääkärin Thaddeus Dunuksen teoksesta "De lumbrico lato. Thaddei Duni Locarnensis medici epistolae medicinales" (1592). Suomessa Herman Spöring (1701–1747) kuvaili jo vuonna 1740 lapamadon esiintymistä.


title: Lapamato

text: Hedelmöittyneestä lapamadon munasta kehittyy vedessä muutamassa päivässä uimataitoisia värekarvallisia ripsitoukkia. "Diaptomus-" ja "Cyclops-"suvun hankajalkaiset äyriäiset syövät näitä ripsitoukkia, jolloin äyriäisessä ripsitoukasta kehittyy proserkoidi eli ensimmäisen asteen toukka. Kun sitten äyriäinen joutuu pikkukalan syömäksi, vapautuvat nämä ensimmäisen asteen toukat ja kulkevat suolistosta lihaksistoon eläen siellä pleroserkoideina eli toisen asteen lihastoukkina. Kun petokala syö pikkukalan, siirtyvät toisen asteen lihastoukat sen suolistosta lihaksistoon. Lapamadon toukka on kapea, väriltään liidunvalkoinen ja pituudeltaan noin 5–20 millimetriä.


title: Lapamato

text: Syötyään raakaa tai huonosti kypsennettyä (peto)kalaa saattaa ihminen infektoitua siten, että hän nielee samalla madon toukkia, jotka voivat jäädä suolistoon. Tartuttuaan ohutsuolen seinämään madon toukka kehittyy vähitellen jopa metrien mittaiseksi jaokkeelliseksi madoksi. Jaokkeet ovat aluksi lyhyitä, mutta lapamadon kasvaessa ne ovat lopulta lähes senttimetrin kokoisia. Mato on täysikasvuinen noin kuukauden ikäisenä ja voi pisimmillään kasvaa jopa 20-metriseksi. Eläimen loppupään jaokkeissa sijaitsevat lisääntymiselimet, jotka tuottavat hedelmöittyneitä munia, joita ulostamalla ihminen sitten levittää eliötä edelleen makeaan vesistöön. Itse irtoavat jaokkeet sulavat yleensä suolistossa, mutta esimerkiksi ripulin yhteydessä niitä poistuu ulosteiden mukana. Ihmisessä voi olla useita lapamatoja samaan aikaan. Mato saattaa elää ihmisessä jopa 20 vuotta. Lapamatoa tavataan myös saastunutta vettä juoneissa muissa nisäkkäissä, kuten kissoissa ja koirissa, jolloin nekin voivat ulosteidensa mukana levittää lapamatoa.


title: Lapamato

text: Lapamato esiintyy ilmeisesti koko Suomessa makeavetisissä vesistöissä. Vaikka lapamato on viime vuosikymmeninä huomattavasti harvinaistunut Suomessa, se ei ole hävinnyt sukupuuttoon. Tartunnan voi saada esimerkiksi syömällä haukea, ahventa, kiiskeä tai madetta. Kuhan osuudesta ei ole varmaa tietoa. Kalan kypsentäminen tuhoaa useimmiten toukat, mutta esimerkiksi graavisuolaus tai kylmäsavustus eivät riitä tappamaan taudinaiheuttajaa. Pakastettaessa kalan tai mädin pitää olla vähintään vuorokausi −18 asteen pakkasessa, jolloin lapamadon toukat kuolevat.


title: Lapamato

text: Lapamatoa esiintyy arviolta noin viidellätuhannella suomalaisella, ja se todetaan laboratoriotutkimuksissa noin 200 suomalaiselta vuosittain. Lapamadon kantajuus oli yleistä Suomessa aina 1960-luvulle saakka. 1950-luvun alkupuolella Alli Vaittinen-Kuikka ("Mato-Alli") aloitti Joensuussa lapamadon häätämisprojektin, joka vähensi tartuntojen määrää ratkaisevasti. Nykyisin yleistynyt sushin ja lähes raa’an kalan ja mädin syönti saattaa kuitenkin aiheuttaa yleistyneitä lapamato-ongelmia.


title: Lapamato

text: Lapamato on suolinkaisen ja väkäpäisen heisimadon ohella yksi ihmiselle vaarallisimmista suolistoloisista. Lapamadon tiedetään olevan syy muun muassa päänsärkyyn ja krooniseen migreeniin. Suomalainen Johan Wilhelm Runeberg ja tarttolainen Gustaf Reyher osoittivat vuonna 1886, että lapamatoinfektio aiheuttaa ihmisessä myös huonovointisuutta ja megaloblastista eli suurisoluista anemiaa. Kyseessä on B-vitamiinin puutteesta johtuvaa pernisiöösi anemia eli näivetysveritauti. Lapamato voi aiheuttaa edellä mainittujen oireiden lisäksi muun muassa huimausta, jatkuvaa nälkää, laihtumista, voimattomuutta, ruokahaluttomuutta, ripulia, sydänoireita, ummetusta, vatsakipua, vatsan turvotusta ja väsymystä.


title: Lapamato

text: Lapamadon häätöön käytetään niklosamidia. Kissoilla ja koirilla lapamadon häätöön soveltuvissa lääkkeissä käytetään vaikuttavana aineena pratsikvantelia.


title: Vantaankoski

text: Vantaankoski () on kulttuurihistoriallisesti merkittävä koski Vantaanjoessa. Koskella on pituutta 240 metriä ja pudotuskorkeutta 5 metriä.


title: Vantaankoski

text: Koski sijaitsee Vantaan kaupungin alueella, jakautuneena kolmen eri kaupunginosan alueelle. Kosken länsirannalla sijaitsevat Vantaanlaakso ja Piispankylä, mutta kosken itäranta kuuluu Viinikkalaan.


title: Vantaankoski

text: Vantaankosken ympäristö on esihistoriallista asuinseutua, josta on asuttu jo kivikaudella. 1500-luvulla koskelle perustettiin Vantaan kylien yhteismyllyjä. Paikalle syntyi kahden talon Myllymäen kylä. 1830-luvulla käynnistyi Kvarnbackan kosken ruukin toiminta ja malminjalostus. 1890-luvulle tultaessa Vantaankoskesta oli muodostunut pienimuotoinen teollinen tuotantoalue, jossa sijaitsi myllyn ja ruukin lisäksi sahoja, päretuotantoa, huovutuslaitos, trasselitehdas, viilatehdas ja hopeasulatto. Kosken rannalle kohosi asuntoja, konttoreita ja varastoja. Tuotantoaan "Dahlforsin viilatehdas" jatkoi aina 1960-luvulle saakka. Nykyisin viilatehtaan tiloissa joen itärannalla toimii tilausravintola ja ohjelmapalveluyritys "Kuninkaan Lohet Oy".


title: Vantaankoski

text: Kosken ylittää aikoinaan Turku-Viipuri maantienä toiminut Kuninkaantie sekä Kehä III, joka on yksi pääkaupunkiseudun poikittaisista suurväylistä. Vantaankoskessa on kunnostettu pato näiden teiden välisellä osuudella.


title: Vantaankoski

text:
Vantaankosken alue kuuluu suojeltuun, valtakunnallisesti arvokkaana pidettyyn" Vantaanjokilaakson maisema-alue"eseen.
Veden määrä eli joen virtaama Vantaankoskessa vaihtelee paljon sateiden ja sulamisvesien mukaan. Kuivana kautena vettä saattaa virrata vain 1,2 m/s luokkaa, jolloin alajuoksulla on aika kuivan ja hiljaisen näköistä. Toisaalta Vantaanjoen ennätystulvissa on saavutettu jopa noin 230 m/s huippuvirtaama pitkään jatkuneiden rankkasateiden jälkeen. Vantaanjoen vedenkorkeus on kosken yläjuoksulla Myllymäessä vaihdellut runsaat 3,7 metriä (vaihteluväli noin 23,1–26,8 metriä vertailutason yläpuolella).


title: Vantaankoski

text: Vantaankosken ympäristöä ollaan kehittämässä tulevaisuudessa merkittävästi. Vastikään avautunut Vantaankosken asema ja kehäratayhteys lentokentälle lisäävät alueen kehityspotentiaalia. Vantaankosken ympäristön työpaikkaluku on jopa kaksinkertaistumassa tulevaisuudessa. Suunnitteluideoita alueelle etsitään idekilpailun avulla.


title: Vantaankosken rautatieasema

text: Vantaankosken rautatieasema (, , ratakm 14+907) on lähijunien asema Vantaalla, noin 15 kilometriä Helsingin päärautatieasemalta pohjoiseen. Edellinen asema on Martinlaakso. Ennen Kehäradan valmistumista Vantaankoski oli M-junan pääteasema; nykyään seuraava asema on Vehkala. Kehäradan rakentamisen yhteydessä Vantaankosken aseman kulkuyhteydet, katokset ja laiturit on uudistettu. Asemalla pysähtyvät I- ja P-junat. Lentoasemalle liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2. Asemalla on keskilaituri. Kehäradan vuoksi liikenne kaupunkiradan raiteilla muutettiin syksyllä 2013 oikeanpuoleisesta vasemmanpuoleiseksi.


title: Jeremy Narby

text: Jeremy Narby (s. 1959) on sveitsiläinen antropologi, filosofian tohtori ja kirjailija. Hän työskenteli luetteloimassa sademetsän luonnonvarojen käyttöä auttaakseen taistelussa alueille levittäytyviä öljy-yhtiöitä vastaan ja kysyi yhdeltä paikallisista oppaistaan, miten he tiesivät niin paljon miljoonista eri ympäröivistä kasvilajikkeista. Narbylle neuvottiin yksinkertaisesti, että kasvit itse kertovat ihmisille, miten niitä tulisi käyttää, eritoten ayahuasca-eliksiiriä juomalla saavutetun päihtymystilan kautta.


title: Jeremy Narby

text: Ayahuasca on hallusinogeeninen sekoitus, joka on tehty muun muassa Banisteriopsis caapi -köynnöksestä ja erinäisistä sekoitetuista ainesosista jotka sisältävät DMT:tä. Juotuaan sekoitusta sisältäneen teen Narby tapasi omien kuvaustensa mukaan jättiläiskäärmeen ja hänelle kerrottiin, että hän on ”vain ihminen”. Narby väittää, että teen juodessaan šamaanit vievät tietoisuutensa molekyylitasolle ja kykenevät sitten parantamaan sairauksia – Narbyn mukaan eräät tietäjien käyttämät symboliset kuvaukset DMT-todellisuuden sisältä ("heksagonikuvioinen käärme") tarkoittavat muun muassa DNA:ta. Koska Narby pelkäsi joutuvansa tutkijayhteisön pilkan kohteeksi, hän ei kirjoittanut kokemuksistaan kahdeksaan vuoteen.


title: Jeremy Narby

text: Narby on sittemmin kirjoittanut kolme kirjaa ja järjestänyt biologeille ja muille tutkijoille tutkimusretkiä sademetsään, jotta he voisivat tutkia ayahuascan hyötykäyttöä. Vuodesta 1989 hän on työskennellyt Nouvelle Planète -järjestössä ja viettänyt useita vuosia eläen Ashaninca-intiaanien parissa Perun Amazonin sademetsässä.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: Indianapolis Motor Speedway on maailman toiseksi vanhin edelleen käytössä oleva moottoriurheilurata Milwaukee Milen jälkeen. Rata sijaitsee Speedwayn kaupungissa Indianassa. Speedway on Indianapolisin kaupungin ympäröimä.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: Rataa käyttävät esimerkiksi Nascar sekä IndyCar -sarjat. Kausilla 2000-2007 Indianapolisin GP-radalla ajettiin Formula 1-sarjan Yhdysvaltain GP. Radalla vuosittain käytävistä kilpailuista tunnetuin on IndyCar-sarjaan kuuluva Indianapolis 500.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: NASCAR- ja Indy-autot käyttävät radan ovaalia. Moottorirata on osin rakennettu ovaalin sisälle, josta formuloiden käytössä on toinen ovaalimutka ja pääsuora.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: Vuodesta 2008 lähtien radalla on ajettu MotoGP-kilpailu. Moottoripyörät ajavat vastapäivään Formuloissa käytettyä rataa, mutta F1-rataan jätetty ovaalimutka on ohitettu shikaanilla. Kilpailuviikonloppuna ajetaan kaikkien FIM:n ratamoottoripyöräluokkien (125cc, 250cc, MotoGP) kilpailut. Kyseessä on toinen Yhdysvalloissa järjestettävä moottoripyöräilyn Grand Prix, toinen ajetaan Laguna Secassa.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: Rata rakennettiin keväällä 1909. Radan rahoittajina toimivat Carl Fisher, James Allison, Frank Wheeler ja Arthur Newby. Aluksi rata oli päällystetty tiilillä, mistä juontaa yhä käytetty lempinimi Brickyard eli tiilitarha. Nykyisin rata on kaikkien muiden ratojen tapaan asfalttipintainen, mutta alkuperäistä tiilipintaa on yhä jäljellä kapea kaistale lähtösuoralla.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: Indianapolisin ovaalirata on 2,5 mailia eli 4,023 km pitkä vastapäivään kierrettävä niin kutsuttu "superspeedway". Muodoltaan rata muistuttaa kulmistaan pyöristettyä suorakulmiota. Pitkät suorat ovat pituudeltaan 5/8 mailia (n. 1006 m) ja lyhyet suorat ovat 1/8 mailia (n. 201 m). Kaarteet ovat neljännesmailin (n. 402 m) pituisia ja 9° kallistettuna sisäänpäin. Alueen yleisökapasiteetti on 400 000 katsojaa.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: Indianapolisin GP-rata on 4,192 km pitkä ja siinä on 4 mutkaa vasemmalle ja 9 mutkaa oikealle.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: Moottoripyörärata on 4,186 kilometriä pitkä ja se ajetaan vastapäivään. Radalla on 10 vasemmalle ja 6 oikealle kääntyvää mutkaa.


title: Indianapolis Motor Speedway

text: Formula 1 -sarjan Yhdysvaltojen Grand Prix ajettiin Indianapolisin ovaalilla 1950-1960, (jolloin Indianapolis 500 -ajot laskettiin vielä Formula 1 kalenteriin mukaan) sekä Indianapolisin GP-radalla kausina 2000-2007 ja sen on voittanut suomalaisista Mika Häkkinen vuonna 2001. Vuoden 2007 GP oli toistaiseksi viimeinen. Radan poistamiseen kalenterista saattoi vaikuttaa osaltaan vuoden 2005 GP:n rengassotku, kun seitsemän Michelinin renkaita käyttävää tallia vetäytyi kilpailusta jo lämmittelykierroksen jälkeen turvallisuusnäkökohtaan vedoten. (Osasyy fiaskoon toki oli kauden aikana vallinut sääntö, jonka mukaan renkaita ei saanut kisan aikana vaihtaa.) Virallisen tiedotteen mukaan F1-sarja ja Indianapolisin moottorirataa hallinoiva yhtiö ei päässyt molempia osapuolia tyydyttävään lopputulokseen. Neuvotteluasemat ovat tällä hetkellä avoimet, joten Formulat saattavat palata Indianapolisiin lähivuosina.Indianapolis 500 on ajettu radalla vuodesta 1911 lähtien. Indy-sarjan hajottua osiin vuonna 1996 kilpailu on kuulunut IRL-sarjaan. Se oli vuodesta 1911 vuoteen 1993 asti ainoa radalla käyty kilpailu.Allstate 400 at The Brickyard on ajettu radalla vuodesta 1994 lähtien. Vuonna 1996 NASCAR -mestari Dale Jarrett juhli kilpailuvoittoaan kunnioittamalla Indianapoliksen rataa suutelemalla radan tiilipäällystettä, mistä sai alkunsa Brickyard 400 ja Indy 500 voittajien perinne "The Kissing of the Bricks".


title: INES

text: INES (International Nuclear Event Scale) on Kansainvälisen Atomienergiajärjestön IAEA:n käyttämä ydinlaitostapahtumien ja ydinonnettomuuksien luokitusasteikko. Asteikon tarkoituksena on yhtenäistää ja systematisoida ydinlaitostapahtumia koskeva kielenkäyttö. Varsinkin mediassa usein mainitaan ”onnettomuuksina” tapahtumia, jotka todellisuudessa eivät aiheuta vaaraa tai vahinkoa. INES-asteikon avulla tapahtuman merkitys ydinturvallisuuden kannalta voidaan ilmaista yksiselitteisesti ja vertailukelpoisesti.


title: INES

text: Tapahtumat INES 0–3Onnettomuudet INES 4–7 Pohjoismaisissa ydinvoimaloissa ei ole toistaiseksi sattunut yhtään onnettomuutta. Sen sijaan minkä tahansa ydinlaitoksen käyttöön liittyy aika-ajoin poikkeuksellisia tapahtumia ja näin on myös Pohjoismaissa. Suomessa on tapahtunut vuosina 1977–2004 yhteensä 92 INES 1 -tapahtumaa ja 7 INES 2 -tapahtumaa. Ruotsissa on tapahtunut yksi INES 3 ja kahdeksan INES 2 -luokan tapahtumaa. Nykyaikaisen ydinturvallisuusfilosofian mukaisesti poikkeuksellisista tapahtumista ei niiden välttämiseen pyrkimisestä huolimatta katsota koskaan päästävän kokonaan eroon ja sen vuoksi turvallisuussuunnittelu perustuu vikoihin ja virheisiin varautumiseen.


title: INES

text: INES 7 -luokituksen saaneet onnettomuudet ovat Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus 26. huhtikuuta 1986 ja Japanin Fukushiman onnettomuus.


title: INES

text: Japanin Fukushiman ydinvoimalassa 11. maaliskuuta 2011 tapahtuneen voimakkaan maanjäristyksen seurauksena menetettiin sähköt ja jäähdytysjärjestelmän toiminta lakkasi. Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus luokiteltiin 12. maaliskuuta 2011 aikana alustavasti INES 4 -tason paikallisia vaikutuksia aiheuttaneeksi onnettomuudeksi eli laitosonnettomuudeksi. Myöhempien tapahtumien ja ympäristöön leviävän radioaktiivisen säteilyn johdosta Ranskan ydinturvallisuudesta vastaava viranomainen ASN ehdotti jo 15. maaliskuuta 2011 onnettomuuden luokittelemista jo asteikon toiseksi korkeimpaan, jo vakavaa ydinonnettomuutta kuvaavan luokkaan INES 6. Onnettomuus nostettiin virallisesti vakavimpaan eli INES 7 -luokkaan 12.4.2011.


title: Silverstone Circuit

text:
Silverstone Circuit on moottorirata Aylesbury Valen kunnassa Buckinghamshiressa ja South Northamptonshiren kunnassa Northamptonshiressa Englannissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Silverstone Circuitilla ajettiin kautta aikain ensimmäinen Formula 1 -sarjan MM-osakilpailu vuonna 1950. Rataa käyttävät muun muassa Formula 1, Formula 2, FIA WEC, Superbike, Britannian Superbike, Britannian vakioauto- ja Britannian Formula 3 -sarjat. Radalla on ajettu vuodesta 2010 alkaen Britannian MotoGP -kilpailu. Silverstonessa on aikaisemminkin ajettu ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruussarjaa, viimeksi vuosina 1977–1986.


title: Silverstone Circuit

text: Silverstone Circuit on rakennettu toisessa maailmansodassa käytetyn RAF Silverstone -sotilaslentokentän paikalle, ja siitä muistuttaa Hangar Straightiksi nimetty suora. Rata oli pitkien suoriensa takia pitkään yksi Formula 1:n nopeimmista radoista. Rataa onkin muutettu 1980-luvun jälkeen monta kertaa turvallisuussyistä. Suomalainen Formula 1 -kuljettaja Jyrki Järvilehto oli menettää henkensä ajettuaan rajun kolarin testiajossa vuonna 1994.


title: Silverstone Circuit

text: Rataa pidennettiin vuonna 2010 5,9 kilometrin mittaiseksi. Uutta areenaosuutta käytetään sekä MotoGP- että Formula 1 -kilpailuissa.


title: Silverstone Circuit

text: Radan nykyinen lähtöruudukko sijaitsee Aylesbury Valen kunnassa Buckinghamshiressa ja radan entinen lähtosuora sijaitsee South Northamptonshiren kunnassa Northamptonshiressa.


title: Silverstone Circuit

text: Eniten voittoja Silverstonen radalta on Formula 1 -sarjassa Alain Prostilla ja Lewis Hamiltonilla, jotka ovat voittaneet kumpikin viisi kertaa.


title: Silverstone Circuit

text: "Punataustaiset kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan."


title: Oulujoki

text: Oulujoki () on Oulujärven laskujoki, joka laskee Perämereen Oulussa. Se on Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun pääjoki, ja suurin osa Kainuusta kuuluu sen valuma-alueeseen eli Oulujoen vesistöalueeseen.


title: Oulujoki

text: Kainuun itäosat, Kuhmo ja Sotkamo sekä Kajaanin kaupunki ovat Kuhmon reitin varrella, pohjoisemmat Suomussalmi, Hyrynsalmi, Ristijärvi ja Paltamo ovat Hyrynsalmen reitin varrella, Paltamon nykyinen kirkonkylä Kiehimä on reitin laskukohdassa Oulujärveen. Järven länsirannalla, Oulujoen niskassa, on Vaala. Kainuun kunnista ainoastaan Puolanka sijaitsee pääosin Kiiminkijoen vesistöalueella.


title: Oulujoki

text: Oulujoki on maan tunnetuin tervan kuljetusreitti, mutta tervakulttuuri on menettänyt suurimman merkityksensä puulaivoista metallirunkoisiin siirryttäessä. Oulujoen varrella ovat Vaalan jälkeen alajuoksua kohti pohjoispohjalaiset kirkonkylät Utajärvi, Muhos ja jo lakkautettu Oulujoen kunta, ja joen laskukohdassa Perämereen on valtakunnan mittakaavassakin merkittävä Oulun kaupunki.


title: Oulujoki

text: Oulujoen sivujoet rannikolta sisämaahan päin lukien ovat:


title: Oulujoki

text: Oulujoki on täysin valjastettu energiatalouden tarpeisiin. Vanha Oulun lohi ei enää nouse jokeen, mutta korvausistutukset ovat tuoneet arvokalaa kuten taimenta ja kuhaa virkistyskalastajien tarpeisiin. Vuonna 2003 Merikosken voimalaitokseen valmistui kalaporras jota pitkin lohi ja muut kalat pääsevat nousemaan Muhokselle Montan voimalaitokselle asti. Lohelle avautui periaatteessa kutupaikkoja Muhosjokeen ja Sanginjokeen. Ammattimaista kalastusta on vähän, mutta kuoreen ja muikun saaliit vesistössä ovat huomattavia. Vesistössä on mittava rehevöityminen maatalouden, turvetuotannon, paperiteollisuuden ja kaupunkijätteen vuoksi.Merikosken voimalaitoksen omistaa Oulun Energia. Muut ovat valtiollisen energiajätin Fortum Oyj:n omistuksessa.


title: Lautailuslangi

text: Lautailuslangi on muodostunut rullalautailijoiden, lumilautailijoiden, temppupotkulautailijoiden, temppurullaluistelijoiden ja –polkupyöräilijöiden omaksi slangiksi, jota käytetään lyhentämään ja kuvaamaan temppujen ja paikkojen ominaisuuksia. Lautailuslangi on uusi ja se on pääosin käytössä vain suullisesti, joten tarkkoja oikeinkirjoitussääntöjä ei ole. Lautailuslangi on muiden slangien tavoin koko ajan muutoksessa. Uusia sanoja tulee usein suoraan englannista.


title: Louhelan rautatieasema

text: Louhelan rautatieasema () on lähijunien asema Vantaalla Myyrmäen ja Martinlaakson asemien välissä noin 13 kilometriä Helsingin päärautatieasemalta pohjoiseen. Asemalla pysähtyvät I- ja P-junat. Lentoasemalle liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2. Tulevan Kehäradan vuoksi liikenne kaupunkiradan raiteilla muutettiin syksyllä 2013 oikeanpuoleisesta vasemmanpuoleiseksi. Asemalla on keskilaituri.


title: Louhelan rautatieasema

text: Aivan aseman kupeessa on Juha Leiviskän suunnittelema Myyrmäen kirkko. Kirkon toiselle puolelle jää Louhelan asuntoalue, joka on osa Myyrmäen kaupunginosaa.


title: STT

text: Oy Suomen Tietotoimisto – Finska Notisbyrån Ab (lyhenne STT) on suomalainen uutis- ja kuvatoimisto. STT:n uutisia julkaisevien lehtien yhteenlaskettu levikki on yli 2,5 miljoonaa. Lisäksi STT tarjoaa erilaisia sähköisiä palveluita yritys- ja yhteisöviestintään. Suurin omistaja on Sanoma Media Finland (75,4 %). STT:n toimitusjohtajana ja päätoimittajana ollut Mika Pettersson jätti tehtävät syyskuussa 2018. Hänen seuraajansa päätoimittajana on Minna Holopainen ja toimitusjohtajana Kimmo Pietinen.


title: STT

text: STT:n varhaisimman edeltäjän Suomen Sähkösanomatoimiston perusti toimittaja Woldemar Westzynthius 1. marraskuuta 1887. Sen tuolloinen tehtävä oli lähettää palvelusta maksaneille maakuntalehdille uutisia lennätinverkon kautta. Westzynthius myi toimiston vuonna 1894 Uno Wasastjernalle, mutta viranomaiset lakkauttivat sen ensimmäisen sortokauden aikana vuonna 1902. Wasastjerna osti kuitenkin Suomen Sähkösanomatoimiston kilpailijaksi muutamaa vuotta aiemmin perustetun Suomen Uutistoimiston ja jatkoi toimintaa sen puitteissa. Vuonna 1915 Suomen Uutistoimisto ja sen kilpailija Sanomalehtien Tietotoimisto fuusioituivat, jolloin syntyi nykyinen Suomen Tietotoimisto. Kun Suomen kolmas uutistoimisto, Itä-Suomen Uutistoimisto, lopetti toimintansa pian Suomen itsenäistymisen jälkeen, STT:lle ei käytännössä jäänyt kotimaista kilpailijaa. Yhteistyö valtion kanssa ja valtiolta saatu taloudellinen tuki antoivat pian STT:n toiminnalle puolivirallisen luonteen.


title: STT

text: STT:n uutiset kuuluivat Yleisradion säännöllisiin radiolähetyksiin 77 vuoden ajan vuosina 1926–2003. Vuoteen 1965 saakka Yleisradiolla ei ollut lainkaan omia uutislähetyksiä vaan pelkästään STT:n uutiset. Lehtikuva Oy fuusioitui Suomen Tietotoimistoon STT-Lehtikuvaksi 1. maaliskuuta 2010, kun STT osti kuvatoimisto Lehtikuvan Sanoma Newsilta. Myöhemmin STT-Lehtikuva-brändi lyheni 2016 takaisin STT-muotoon.


title: STT

text: STT:n tunnettuja johtajia ovat olleet muun muassa vuosina 1927–1960 pääjohtajana toiminut E. A. Berg sekä hänen seuraajansa Kullervo Killinen.


title: STT

text: STT:n aineistoa julkaisevat tai hyödyntävät "Helsingin Sanomat", maakuntalehdet, useimmat paikallisradiot sekä molemmat kaupalliset televisiokanavat. Merkittävin poikkeus oli Yleisradio, joka luopui STT:n asiakkuudesta vuoden 2007 alusta, mutta palasi keväällä 2017.


title: STT

text: STT:n radiouutiset kuulee nykyään seitsemältä kaupalliselta radiokanavalta: Radio Dei, Radio Classic, Radio Musa, Radio Vaasa, Patmos, Sandels sekä Business FM. Radiouutisia tehdään arkisin tasatunnein klo 6-22 ja viikonloppuisin klo 8-22. Reilun kahden minuutin mittaisessa lähetyksessä on yleensä 4-5 sähkettä.


title: STT

text: STT:n radiouutiset tuotetaan yhteistyössä MTV:n kanssa.


title: Vuorisaarna

text: Vuorisaarna on Raamatun kuvaama Jeesuksen tunnetuin saarna. Se on kirjattu ylös Matteuksen evankeliumiin, lukuihin 5-7. Jotkut tutkijat ovat ajatelleet, että saarna on mahdollisesti pidetty Genesaretinjärven pohjoispuolella sijaitsevalla vuorella, lähellä Kapernaumia. Jotkut tutkijat puolestaan ajattelevat, ettei saarnaa ole koskaan pidetty sellaisenaan kokonaisena, vaan että Matteus on myöhemmin koonnut sen Jeesuksen opetuksista ja saarnoista.


title: Vuorisaarna

text:
Vuorisaarnan tunnetuimmat osat ovat "Isä meidän" -rukous (Matt. 6:9-13), opetukset "kaikki, minkä tahdotte ihmisten tekevän teille, tehkää te heille" (Matt. 7:12), "älkää tehkö pahalle vastarintaa – jos joku lyö sinua oikealle poskelle, käännä hänelle vasenkin" (Matt 5:39) ja "älkää tuomitko, ettei teitä tuomittaisi" (Matt. 7:1),
sekä saarnan alkuosassa olevat lauseet, jotka alkavat sanoilla "Autuaita ovat...". Muita tunnettuja sitaatteja ovat muun muassa sellaiset vertaukset kuin "maan suola", "maailman valo", "helmiä sioille" ja "kaita tie". Vuorisaarnan mukaan Jeesusta voi tulkita juutalaisuuden uudistajaksi. Jokaisen opetuksensa säkeensä hän aloitti aina saarnan joka alkoi sanomalla: "Teille on opetettu-" jonka jälkeen hän jatkoi lauseella joka alkoi: "Mutta minä sanon teille-".


title: Vuorisaarna

text: Saarnan konteksti on myös herättänyt keskustelua. Useat kristityt ajattelevat, että vuorisaarna on Jeesuksen kommentaario ("midrash") kymmeneen käskyyn. Joukko teologeja, kuten Albert Schweitzer, ovat korostaneet Jeesusta pikaisen maailmanlopun saarnaajana, ja selittäneet tällä seikalla monien Jeesuksen opetusten ehdottomuutta. Joidenkin mielestä vuorisaarna on kirjaimellisesti otettava ohje kristityille ja sen mukaan tulisi elää, kun taas joidenkin mielestä vuorisaarnan avulla Jeesus osoittaa kuinka syntisiä ihmiset ovat. Ohjeiden mukaan on käytännössä niin vaikea elää, että ihmiset ovat syntisiä ja pitäisi pyytää syntejään anteeksi.


title: Vuorisaarna

text: 1500-luvulla uskonpuhdistuksen aikaan Martin Luther tulkitsi vuorisaarnaa sellaisena sääntökokoelmana, joka ei sopinut yleiseksi säännöstöksi. Lutherin mukaan vuorisaarna ei kuitenkaan ollut yhteiskunnallisesti merkityksetön. Erityisesti kultainen sääntö on Lutherin tulkinnan mukaan tärkeä yhteiskunnallinen periaate. Lutherin mielestä vuorisaarnan opetukset koskettavat kaikkia ihmisiä ja sen säännöt ajavat ihmistä lähemmäksi Jumalaa.


title: Vuorisaarna

text: Esimerkiksi baptisteilla on varsin konservatiivinen tulkinta vuorisaarnan opetuksista. Niitä tulisi noudattaa mahdollisimman kirjaimellisesti ja konkreettisella tavalla. 1960-luvulla Martin Luther King edusti tämänkaltaista tulkintaa. Useat väkivallattoman vastarinnan edustajat, kuten Leo Tolstoi ja Mahatma Gandhi kannattavat vuorisaarnan vaativaa ja ehdotonta etiikkaa.


title: Vuorisaarna

text: Vuorisaarnaa on tulkittu ja tulkitaan edelleen monilla muillakin tavoilla. Joidenkin mielestä vuorisaarnan ohjeet ja säännöt on suunnattu vain pienelle kokonaan Jumalan palvelemiselle omistautuneelle joukolle, eli ohjeet ja säännöt eivät koske niin sanottuja tavallisia ihmisiä. Jotkut ajattelevat vuorisaarnan tarkoituksen olevan paljastaa ihmisten synnit, toiset taas pitävät vuorisaarnaa kutsuna uudenlaiseen mielialaan ja toisenlaiseen asenteeseen. Toisaalta voidaan ajatella vuorisaarnan kertovan ilosanomaa Jeesuksen armosta.


title: Trajanuksen pylväs

text: Trajanuksen pylväs on keisari Trajanukselle 113 pystytetty muistopylväs Roomassa lähellä Quirinalis-kukkulaa. Pylväs oli osa Trajanuksen forumin kokonaisuutta, johon kuuluivat Basilica Ulpia, kreikkalainen ja roomalainen kirjasto, sekä Hadrianuksen pystyttämä keisarin kuolintemppeli. Pylväs ja läheiset Trajanuksen markkinat ovat ainoat säilyneet rakennelmat keisariforumista.


title: Trajanuksen pylväs

text: Pylväs on jalustoineen noin 38 metriä korkea, ja se on veistetty Paroksen marmorista. Pylvästä kiertää spiraalimaisesti nouseva reliefien sarja, joka kertoo Trajanuksen Daakian valloitussodista.


title: Trajanuksen pylväs

text: Trajanuksen ja hänen puolisonsa tuhkauurnat sijoitettiin heidän kuolemansa jälkeen pylvään jalustaan, mutta uurnat on sittemmin poistettu. Pylvään huipulla oli alun perin Trajanuksen patsas, mutta paavi Sixtus V vaihtoi tilalle Pyhän Pietarin patsaan vuonna 1588.


title: Trajanuksen pylväs

text: Trajanuksen pylvään jalustaan kaiverrettuja kirjaimia pidetään yhtenä edustavimpana esimerkkinä roomalaisesta meisselikirjoituksesta ("Capitalis Monumentalis"). Nykyiset latinalaiset suuraakkoset pohjautuvat näille kirjainmuodoille.


title: Trajanuksen pylväs

text: Carol Twombly suunnitteli vuonna 1989 Trajan -kirjasintyypin, joka perustuu Trajanuksen pylvään kirjaimiin.


title: Trajanuksen pylväs

text:
SENATVS·POPVLVSQVE·ROMANVS
IMP·CAESARI·DIVI·NERVAE·F·NERVAE
TRAIANO·AVG·GERM·DACICO·PONTIF
MAXIMO·TRIB·POT·XVII·IMP·VI·COS·VI·P·P
AD·DECLARANDVM·QVANTAE·ALTITVDINIS
MONS·ET·LOCVS·TANIBVS·SIT·EGESTVS


title: Trajanuksen pylväs

text: "Rooman kansa ja senaatti lahjoittanut isänmaan isälle ja pontifex maximukselle keisari Nerva Traianus Augustus Germanicus Dacicukselle, edesmenneen Nervan pojalle, hänen 17. vuotenaan tribuunina, kuudesti imperaattorina, kuudesti konsulina, havainnollistamaan suurenmoisten rakennusten tieltä paikalta poistetun kukkulan korkeutta."


title: Adrenokromi

text: Adrenokromi on adrenaliinin hapetustuote. Adrenokromisemikarbatsoni, joka tunnetaan myös nimellä karbatsokromi (CHNO), on lääkeaine, jota käytetään vähentämään kapillaariverenvuotoa. Vastoin yleistä luuloa kumpikaan aine ei ole hallusinogeeninen päihde.


title: Adrenokromi

text: 1950-luvun tienoilla tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet että adrenokromi metaboloituu yhdeksi kahdesta muusta aineesta, "dihydroksi-indoliksi" tai "adrenolutiiniksi". "Dihydroksi-indoli" saattaa tasapainottaa adrenaliinin aiheuttamia ahdistus- ja masennusvaikutuksia vähentäen jännitystä ja ärtyneisyyttä. Adrenokromin puutteellinen prosessointi johtaa kuitenkin siihen, että tuotteena syntyy myrkyllinen, adrenokromin kanssa yhdistyvä "adrenolutiini". Abram Hoffer sekä Humphry Osmond esittivät hypoteesin, jonka mukaan adrenokromi-adrenolutiini-yhdistelmä johtaa aivojen normaalien kemiallisten prosessien häiriintymiseen. Tämä prosessien häiriintyminen olisi heidän hypoteesinsa mukaan vastuussa skitsofrenian ja joidenkin muiden mielenterveyden häiriöiden oireistosta "Adrenokromihypoteesi" -kirjoituksessaan he arvioivat, että suuriannoshoito niasiinilla ja C-vitamiinilla voisi parantaa osan skitsofreniaoireistoista vähentämällä aivojen adrenokromia .


title: Adrenokromi

text: Adrenokromisemikarbatsoni on usein mainittu huumausaineena. Se ei kuitenkaan ole psykedeelinen tai hallusinogeeninen huume ja sen psykoaktiiviset vaikutukset kuvataan yleisesti miedoiksi tai ovat ylipäätänsä kyseenalaistettuja.


title: Adrenokromi

text: Yhtenä syynä siihen yleiseen harhaluuloon, että adrenokromi olisi hallusinogeeninen päihde, lienee kirjailija Hunter S. Thompsonin kuvaus adrenokromin ”huumausainekäytöstä” hänen suositussa kirjassaan "Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa" (1971). Kirjassa ja siitä tehdyssä elokuvassa toinen päähenkilöistä, asianajaja nimeltä Dr. Gonzo, on saanut haltuunsa adrenokromia maksuksi rahattomalta satanistilta, joka on ollut hänen asiakkaanaan. Duke käy aiheen tiimoilta dialogia Gonzon kanssa ja toteaa, että ainoa tapa saada adrenokromia on poistaa kilpirauhanen (meskaliinin ja metamfetamiinin yhdistelmältä”). Adrenokromiuutetta suun kautta nauttiva Raoul Duke saakin aineesta pian yliannostuksen, näkee villejä hallusinaatioita, alkaa kouristella ja menettää tajuntansa. Kirjan elokuvaversion DVD-julkaisun kommenttiraidalla ohjaaja Terry Gilliam myöntää että hänen ja Thompsonin kuvaus aiheesta on täysin fiktiivistä liioittelua.


title: İstanbul Park

text: İstanbul Park eli Istanbul Racing Circuit on moottorirata Turkissa lähellä Istanbulia. Radan on suunnitellut saksalainen arkkitehti Hermann Tilke.


title: İstanbul Park

text:
Radan rakentamistyöt aloitettiin vuonna 2003 ja ensimmäinen kilpailu ajettiin vuonna 2005. Rata-alueella on huomattavia korkeuseroja. Yleisökapasiteetti radalla on 130 000 henkeä. Radan pisin suora on 720 metriä pitkä ja rata on 21 metriä leveä. Uutuudestaan huolimatta rata on noussut nopeasti kuljettajien suosioon muun muassa huippunopean kahdeksannen mutkan ansiosta.
Istanbul Park kuitenkin tippui vuoden 2012 kisakalenterista, koska järjestäjät eivät suostuneet maksamaan Bernie Ecclestonen pyytämää 26 miljoonan järjestämismaksua. Ongelmana oli myös yleisön puute.


title: Iljušin DB-3

text:
Iljušin DB-3 (Ильюшин ДБ-3, Ильюшин Дальний бомбардировщик 3, Iljušin Dalni Bombardirovštšik 3, "Iljušin pitkänmatkan pommituskone 3") oli Iljušinin tehtaan valmistama kaksimoottorinen pommikone, jonka ensilento tapahtui 1935. Se oli aikanaan keskiraskas pommikone, muttei voinut kuljettaa isompia kuin 100 kg pommeja. DB-3f-versiosta alkaen koneen päätyypin versiot tunnetaan myös Iljušin Il-4:na (1940).
Koneessa oli kolmen hengen miehistö. Aseistus oli kolme 7,62 × 54 mm:n konekivääriä ja 2 500 kg pommeja.


title: Iljušin DB-3

text: DB-3-tyyppi osallistui myös Neuvostoliiton ensimmäisiin pommituksiin Berliiniin 8. elokuuta 1941. Isku oli lähinnä propagandavoitto Neuvostoliitolle, joka kaipasi kipeästi ”hyviä” uutisia rintamilta.


title: Iljušin DB-3

text: Koneita rakennettiin 1 528 kappaletta.


title: Iljušin DB-3

text:
Koneen ohjausominaisuudet olivat raskaat, mutta se oli kuitenkin vakaa lennettävä. Erityisesti nousu vaati pilotilta käsivoimia.Suomi sai talvisodassa sotasaaliiksi 4 DB-3-konetta, joista yksi saatiin lentokelpoiseksi ennen talvisodan loppua. Jatkosodassa Lentolaivue 46:lla oli käytössään myös 4 kappaletta Il-4-koneita, jotka ostettiin Saksalta ja haettiin Ukrainasta.
Lapin sotaa varten muodostettiin Lentoryhmä Sarko, joka sai komentoonsa Lentorykmentti 2:n ja Lentorykmentti 4:n. Jälkimmäiseen, pommituslentorykmenttiin, kuuluivat pommituslentolaivueet 42, 44, 46 ja 48. Näistä neljästä laivueesta pommituslentolaivue 46:lla oli kolme Dornier Do-17, kolme DB-3M:ää ja kolme DF-3f:ää. Pommituslentolaivue 46:n toiminta Lapin sodassa alkoi 2. lokakuuta 1944, kun luutnantti Lampelton johtama osasto pommitti saksalaisia joukkoja Kemin ja Rovaniemen välisellä alueella viidellä koneella, joista yksi oli Dornier Do-17, kaksi DB-3M:ää ja jaksi DB-3f:ää. DB-3M - ja DB-3F -koneiden käyttö Lapin sodassa päättyi 22. maaliskuuta 1945, kun yksi kumpaakin pommitti Kilpisjärven pohjoispuolella saksalaisten parakkialuetta.


title: Gregor Mendel

text: Gregor Johann Mendel (20. heinäkuuta 1822 Heinzendorf – 6. tammikuuta 1884 Brünn) oli saksankielinen itävaltalainen augustinolaismunkki. Häntä luonnehditaan usein ”genetiikan isäksi”. Mendel asui suurimman osan elämästään Brünnissä (nyk. Brno), joka hänen aikanaan kuului Itävaltaan, mutta nykyisin Tšekkiin.


title: Gregor Mendel

text:
Mendelin vanhempien nimet olivat Anton ja Rosine. Mendel oli perheensä keskimmäinen lapsi ja hänellä oli kaksi sisarta, isosisko Veronika ja pikkusisko Theresia.
Nuoruudessaan Mendel sairasteli paljon ja hänellä oli taloudellisia vaikeuksia opintojensa rahoittamisessa. Nuorempi sisar Theresia tuki Mendeliä antamalla hänelle myötäjäisensä. Myöhemmin Mendel auttoi rahallisesti sisarensa kolmea poikaa, joista kaksi opiskeli lääkäriksi.


title: Gregor Mendel

text: Mendel oli luostarissa koulutettu munkki. Hän teki herneillä järjestelmällisiä perinnöllisyyskokeita luostarin puutarhassa. Hänen monivuotiset, huolellisesti suunnitellut risteytyskokeensa loivat perustan perinnöllisyystieteen myöhemmälle kehitykselle. Mendel vietti eristäytynyttä elämää ja julkaisi elinaikanaan vain kaksi tieteellistä julkaisua. Tieteellisen työnsä ohella hän muun muassa opetti matematiikkaa luostarin koulussa ja yliopistossa sekä päätyi myöhemmin luostarinsa johtajaksi. Tämä työ oli hänestä vaativinta, sillä hän joutui taistelemaan luostarin säilymisen puolesta valtiovaltaa vastaan.


title: Gregor Mendel

text: Mendel valitsi kokeisiinsa seitsemän erilaista herneen ominaisuutta ja teki laajoja, kvantitatiivisia risteytyskokeita, jotka jatkuivat monen sukupolven ajan. Näiden kokeiden perusteella hän päätteli, että tietyt herneen ominaisuudet ovat periytyviä ja niiden taustalla olevat, sukupolvesta toiseen kulkeutuvat perintötekijät (geenit) voivat olla vallitsevia (dominantteja) tai peittyviä (resessiivisiä). Hän pystyi myös osoittamaan, että tietyt ominaisuudet voivat periytyä jälkeläisille toisistaan riippumatta (segregaatio).


title: Gregor Mendel

text: Mendel oli kolme vuosikymmentä aikaansa edellä, kun biologit eivät taksonomisen biologiakäsityksensä vuoksi arvostaneet hänen empiirisiä tutkimuksiaan. Geneetikot vahvistivat hänen tutkimustuloksensa 1900-luvun alussa. Siitä pitäen häntä on pidetty aiheellisesti genetiikan uranuurtajana.


title: Gregor Mendel

text: Mendelin mukaan on myös nimetty kaksi tunnettua biologista lakia, Mendelin säännöt:


title: Gregor Mendel

text: Neuvostoliitossa Mendelin tutkimustuloksia ei hyväksytty, ja mendeliläisen perinnöllisyystieteen korvasi lysenkolaisuus. Lysenkolaisuus sai Neuvostoliitossa virallisen aseman, ja sitä harjoitettiin maassa 1930-luvulta vuoteen 1965 asti.


title: DuPont

text: E. I. du Pont de Nemours and Company (lyhennettynä DuPont) () on yhdysvaltalainen kemianteollisuuden yritys, jonka perusti heinäkuussa 1802 Eleuthère Irénée du Pont. Ensimmäisenä toimipisteenä oli ruutitehdas Brandywine Creekissä, Delawaressa. Du Pont kasvoi sittemmin yhdeksi maailman suurimmista kemianteollisuuden yhtiöistä.


title: DuPont

text: 1900-luvulla se johti polymeerien kehitystä kehittäen useita menestyksekkäitä materiaaleja, kuten neopreeni, Nylon, Lucite, Teflon, Mylar, Kevlar ja Tyvek. Du Pontin toimialaan kuuluvat myös jäähdytysaineet, mukaan lukien pahamaineiset freonit. Yritys on sittemmin kehittänyt nykyaikaisempia jäähdytysaineita.


title: DuPont

text: Yhtiö tekee ja myy hybridi-siemeniä ja geenimuokattuja siemeniä, joista osa jatkanee geenimuokattuna ravintona.


title: DuPont

text: DuPont on toiminut Suomessa 1960-luvulta lähtien. Vuonna 2011 DuPont osti tanskalaisen monialayritys Daniscon. Kaupan myötä DuPontille siirtyi Daniscon Hangossa, Jämsänkoskella, Jokioisilla, Naantalissa ja Vaasassa oleva teollisuusentsyymituotato ja Kotkassa oleva makeutusainetehdas.


title: Polyvinyylikloridi

text: Polyvinyylikloridi (PVC) ( (CHCl), CAS-numero 9002-86-2) on laajalti käytetty muovi. Liiketaloudellisissa voitoissa mitaten se on yksi kemianteollisuuden arvokkaimmista tuotteista. Yli puolet tuotetusta PVC:stä käytetään rakentamisessa. Rakennusmateriaalina PVC on halpa ja helppo koota. Viime vuosina PVC on alkanut monilla alueilla korvata niinkin tavallisia rakennusmateriaaleja kuin puu, betoni ja savi.


title: Polyvinyylikloridi

text: Polyvinyylikloridia tuotetaan sen monomeeristä, vinyylikloridista (rakennekaava CH=CHCl). PVC on kovaa muovia, joka saadaan pehmeämmäksi ja taipuisammaksi lisäämällä siihen pehmittimiä, joista yleisimpiä ovat ftalaatit. Polyvinyylikloridin kiteisyysaste on vain 5-10 prosenttia.


title: Polyvinyylikloridi

text: Vedenpitävyytensä vuoksi PVC:stä valmistetaan myös putkia, sadetakkeja ja laukkuja. Sitä käytetään myös sähköeristeenä. Varsinkin ennen CD-levyjen yleistymistä PVC:tä käytettiin myös äänilevyjen, vinyylilevyjen valmistukseen.


title: Polyvinyylikloridi

text: PVC-muovista syntyvän jätteen hävittäminen on poikkeuksellisen ongelmallista sen sisältämän kloorin vuoksi. Sitä ei muista yleisimmistä muoveista poiketen voida hyödyntää energiaksi polttamalla kotitalouksien lämmityskattiloissa eikä energiajaetta hyödyntävissä voima- tai lämpölaitoksissa poltossa syntyvien haitallisten yhdisteiden takia. Polttaminen rajoittuu erityisiin jätteenpolttolaitoksiin, mutta ellei näitä ole käytettävissä, PVC-jäte päätyy sekajätteenä kaatopaikoille. PVC:n palokaasut sisältävät täydellisessä palamisessa vetykloridia eli suolahappoa. Epätäydellisessä palamisessa syntyy lisäksi muun muassa myrkkyjä kuten fosgeenia sekä niin kutsuttuja dioksiineja kuten PCDD-, PCDF- ja koplanaarisia PCB-yhdisteitä.


title: Polyvinyylikloridi

text: Vaikkakin PVC näyttäisi olevan ihanteellinen rakennusmateriaali, huolenaiheina ovat olleet aineen mahdolliset ympäristövaikutukset ja terveydelliset vaikutukset ihmiseen. Toisaalta esimerkiksi sähköjohtojen eristämisessä käytettävät PVC-putket estävät monet sähköjohdoista alkavat tulipalot, sillä PVC on melko vaikeasti syttyvää, koska sen klooripitoisuus on suuri: 56 massaprosenttia. Korkeassa lämpötilassa se kuitenkin voi syttyä palamaan, jolloin syntyvä kaasuseos on erittäin myrkyllistä.


title: Polyvinyylikloridi

text: PVC-muovin pehmittämiseen käytettyjä ftalaateista pidetään haitallisina ihmisen lisääntymiselle.


title: Polyvinyylikloridi

text: Polyvinyylikloridi keksittiin vahingossa kahteen otteeseen 1800-luvulla. Keksijänä oli ensin vuonna 1838 Henri Victor Regnault ja vuonna 1872 Eugen Baumann. Kummassakin tapauksessa polymeeri näytti valkoiselta kiinteältä aineelta vinyylikloridipulloissa, jotka oli jätetty auringonvaloon.


title: Polyvinyylikloridi

text: 1900-luvun alussa venäläinen kemisti Ivan Ostromislensky ja saksalaisen kemianyrityksen Fritz Klatte yrittivät kumpikin hyödyntää PVC:tä kaupallisissa tuotteissa, mutta vaikeudet kovan ja välillä hauraankin polymeerin käsittelyssä torpedoivat nämä yritykset.


title: Polyvinyylikloridi

text: Vuonna 1926 Waldo Semon kehitti keinon muovata PVC:tä sekoittamalla siihen erinäisiä lisäaineita. Tuloksena oli taipuisampaa ja helpommin käsiteltävää materiaalia, jonka käytettävyys laajeni nopeasti.


title: Erityisopetus

text: Erityisopetus ("oppilaan erityinen tuki") on tarkoitettu opiskelijoille, jotka tarvitsevat erityisiä opetusjärjestelyjä tai oppilashuoltopalveluja laaja-alaisten oppimisvaikeuksien, älyllisen kehitysvamman, neurologisen kehityshäiriön, tunne-elämän häiriön, sosiaalisen sopeutumattomuuden, liikunta- tai aistivamman tai esimerkiksi pitkäaikaissairauden vuoksi.


title: Erityisopetus

text: Erityisopetusta järjestetään esi- ja peruskoulussa sekä toisen asteen yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa. Erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden koulunkäynti ja sen kehittäminen on ollut viime vuosina yhtenä ammatillisen koulutuksen painopistealueena. Viime vuosien aikana erityisopetus on lisääntynyt myös lukioissa.


title: Erityisopetus

text: Erityisopetuksen oppilaiden määrä kasvoi noin 60 prosenttia vuosina 2001–2010. Perusopetuksen päättövaiheessa yksilöllistettyä oppimäärää suorittavien oppilaiden osuus kaksinkertaistui samana ajanjaksona.


title: Erityisopetus

text: Noin yhdeksän prosenttia Suomen peruskoululaisista oli erityisopetuksen piirissä vuonna 2010. Erityisopetusta saavia poikia oli kaksinkertainen määrä verrattuna tyttöihin. Noin 40 prosentilla erityisopetukseen siirretyistä siirto johtui laaja-alaisista oppimisvaikeuksista. Kaksi kolmannesta heistä oli poikia .


title: Erityisopetus

text: Oppilaan erityinen tuki pyritään järjestämään ensisijaisesti oppilaan omassa lähikoulussa ja muun opetuksen yhteydessä. Mikäli se ei ole mahdollista, oppilaalle osoitetaan lähin tarkoituksenmukainen koulu ja erityisluokkapaikka. Noin puolet erityistä tukea tarvitsevista oppilaista on integroitu kokonaan tai osittain yleisopetuksen ryhmiin. Suomi kuuluu niihin Euroopan maihin, joissa on eniten oppilaita erityisluokilla.


title: Erityisopetus

text: Erityisopetuksen ensisijaisena tavoitteena on tukea oppilaan opiskelua siten, että yleisen oppimäärän mukaiset tavoitteet on mahdollista saavuttaa. Jos oppilas ei tukitoimista huolimatta saavuta yleisen oppimäärän mukaisia tavoitteita, oppimäärää voidaan yksilöllistää. Yksilöllistäminen voi koskea perusopetuksen koko oppimäärää tai vain yksittäisiä oppiaineita.


title: Erityisopetus

text: Vuodesta 2013 Suomen perusopetuksessa on käytetty kolmiportaisen tuen järjestelmää:Perusopetuksen opetuksen järjestäjä tekee erityisestä tuesta virkapäätöksen. Ennen päätöksen tekemistä opetuksen järjestäjän on kuultava oppilasta ja tämän huoltajaa sekä tehtävä oppilaasta pedagoginen selvitys. Päätöstä tarkistetaan ainakin toisen vuosiluokan jälkeen ja ennen seitsemännelle vuosiluokalle siirtymistä. Erityisen tuen päätöksessä päätetään oppilaan pääsääntöinen opetusryhmä, mahdolliset tulkki- ja avustajapalvelut sekä tarvittaessa oppilaan opetuksen poikkeava järjestäminen. Erityisen tuen päätökseen liittyy HOJKS-päätös eli eli "henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma".


title: Erityisopetus

text: Oppilas voidaan ottaa tai siirtää erityisopetuksen erityisryhmään, jos koulun tukitoimet tiedetään riittämättömiksi tai ne ovat osoittautuneet riittämättömiksi oppilaan tarpeisiin nähden. Lisäksi oppilaan tilanteen tulee asiantuntija-arviointien perusteella vaatia erityisopetukseen ottoa tai siirtoa. Suomen perusopetuslain mukaan erityisopetukseen otetuille tai siirretyille oppilaille tarkoitetussa opetusryhmässä saa olla enintään kymmenen oppilasta. Pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä oleville oppilaille tarkoitetussa opetusryhmässä saa olla enintään kahdeksan oppilasta, ja vaikeimmin kehitysvammaisista oppilaista muodostetussa opetusryhmässä saa olla enintään kuusi oppilasta.


title: Erityisopetus

text:
Suomen peruskoulujen erityisopetuksen erityisryhmillä on hyvin erilaisia opetussuunnitelmia riippuen siitä, millaisille oppilaille ryhmä on tarkoitettu.
EAUT-opetus on tarkoitettu autismin kirjon oppilaille, joilla on vaikeuksia muun muassa vuorovaikutuksessa ja kommunikaatiossa. Joissakin kunnissa autistiset lapset on sijoitettu EHA- tai EMU-luokkiin.


title: Erityisopetus

text: EDY-opetus on tarkoitettu kielellisiä erityisvaikeuksia, dysfasiaa poteville oppilaille. Opetus on yleisen opetussuunnitelman tasoista, mutta olennaisena erityistavoitteena on pyrkiä voittamaan tai ohittamaan kielellinen erityisvaikeus. Luokassa voidaan käyttää kommunikoinnin tukena esimerkiksi kuvia.


title: Erityisopetus

text: EHA- eli harjaantumisopetus on tarkoitettu lievästi tai keskiasteisesti kehitysvammaisille oppilaille, jotka kuuluvat pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin. Opetuksen tavoitteet ja opetusmenetelmät laaditaan jokaiselle oppilaalle yksilöllisesti, ja pääpaino opetuksessa on käytännöntaitojen oppimisella. Peruskoulun jälkeinen koulutus on yksilöllistä, päivittäistaitojen vahvistamista sekä itsenäistymistä tukevaa ohjausta.


title: Erityisopetus

text: EHV-opetus on tarkoitettu syvästi kehitysvammaisille oppilaille. Opetus on yksilöllistä, lapsen tarpeet ja kehitystason huomioonottavaa kokonaisvaltaista ohjaamista.


title: Erityisopetus

text:
EKU-opetus on tarkoitettu kuuroille ja vaikeasti kuulovammaisille oppilaille. Opetus tapahtuu suurelta osin viittomakielellä tai viittomakielen tuella.
EMU- eli mukautettu opetus on tarkoitettu oppilaille, jotka eivät tukitoimista huolimatta suoriudu peruskoulun yleisopetuksesta esimerkiksi laaja-alaisten oppimisvaikeuksien, kehityksen viivästymisen tai lievän kehitysvamman vuoksi. Keskeisenä erityistavoitteena on perustietojen ja -taitojen hallinta sekä kädentaitojen kehittäminen. Opetussuunnitelma on yleistä opetussuunnitelmaa kevyempi ja painottaa enemmän perusasioita. Mukautetun opetuksen jälkeen jatko-opintokelpoisuus on kapeampi kuin yleisopetuksen oppimäärän suorittaneilla.


title: Erityisopetus

text: ENÄ-opetus on tarkoitettu näkövammaisille oppilaille. Suomessa on muutama näkövammaisten erityiskoulu, mutta yleensä näkövammaiset lapset käyvät koulua yleisopetuksen ryhmissä, jolloin opetuksessa pyritään ottamaan huomioon heidän erityistarpeensa materiaalin, välineiden ja henkilökohtaisen avustajan osalta.


title: Erityisopetus

text: ESY- ja SOPE-opetus (sosiaalista sopeutumista ja tunne-elämää tukeva opetus) on tarkoitettu sopeutumisvaikeuksista, käytöshäiriöstä tai tunne-elämän ongelmista kärsiville oppilaille. Opetus on peruskoulun yleisopetuksen tavoitteiden mukaista, keskeisenä erityistavoitteena on kuntouttaa oppilaat kykenemään opiskelemaan myös suuressa ryhmässä. Luokan käytännöt muotoutuvat oppilaiden tarpeiden mukaan, ja työskentelyssä korostuvat rutiinit ja strukturoidut työskentelytavat.


title: Erityisopetus

text: EVY-opetus on tarkoitettu oppilaille, joilla on neurologisista syistä johtuvia erityisvaikeuksia (esimerkiksi keskittymisen tai toiminnanohjauksen vaikeuksia tai tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö) ja jotka tästä syystä tarvitsevat tavallista enemmän opettajan ohjausta, aikaa ja huomiota. Nämä lapset toimivat monessa asiassa normaalien lasten tapaan, mutta tietyissä tilanteissa he tarvitsevat erityistoimia hyödyntääkseen kykyjään. Opetus on peruskoulun yleisopetuksen tavoitteiden mukaista.


title: Erityisopetus

text: Erityisopetusta järjestetään myös niille, joilla ei ole sen tarpeesta tehty hallinnollista päätöstä. Tähän ryhmään kuuluvat mm. maahanmuuttajat ja nivelvaiheen oppilaat tai opiskelijat. Nivelvaiheita on päiväkodista esikouluun, esikoulusta ala-asteelle, ala-asteelta yläasteelle ja yläasteelta toiselle asteelle siirryttäessä. Nivelvaiheessa oppilas tarvitsee tavallista enemmän tukea. Nivelvaiheita onkin pyritty vähentämään esimerkiksi poistamalla 1999 asetuksesta jako ala-asteeseen ja yläasteeseen..


title: Erityisopetus

text: Kansainväliset tutkimukset osoittavat, että oppilas oppii erityisluokassa keskimäärin vähemmän kuin tavallisessa luokassa. Yhdistyneet Kansakunnat onkin pyrkinyt edistämään jo vuosikymmeniä politiikkaa, jossa kaikilla oppilaille annettaisiin oikeus opiskella tavallisessa luokassa. Erityisluokalle ("pienluokalle") siirto saisi olla vain harvinainen poikkeus. YK:n yleiskokouksen teki vuonna 1993 päätöksen, jonka mukaan kouluviranomaiset ovat velvollisia järjestämään vammaisten henkilöiden opetuksen tavallisilla luokilla. Myös Euroopan unioni on tukenut tätä kehitystä.


title: Profetia

text: Profetia on suomen kielessä jumalallinen ilmoitus tai ennustus. Profetia-sanaperhe on alkujaan peräisin klassisesta kreikan kielestä, missä sen käyttö painottui jumalalliselle alueelle. "Profetia" on jumalien tahdon tulkintaa, "profetoiminen" on jumalien tulkkina toimimista ja "profeetta" on siihen erikoistunut henkilö. Raamattu esittää profetoimisen yhtenä Pyhän Hengen armolahjoista (esim. Room. 12:6).


title: Profetia

text: Profetia on vakiintunut nykykielten sanaksi juuri Raamatun välityksellä. Käsite löytyy Septuagintasta, Uudesta testamentista ja muista varhaiskristillisistä kirjoituksista.


title: Profetia

text:
Manfred Weippertin mukaan on kyse profetiasta, jos henkilö:
Weippert esittää profetian kommunikaatioprosessina, joka koostuu neljästä osasta: 1) viestin jumalallisesta lähettäjästä, 2) viestistä (tai "ilmestyksestä") itsestään, 3) viestin välittäjästä eli profeetasta ja 4) sen vastaanottajasta. Näiden komponenttien pitäisi olla tunnistettavissa, jotta ilmiötä tai tekstiä olisi asianmukaista nimittää profetiaksi.


title: Profetia

text: David L. Petersen on arvostellut Weippertin määritelmää siitä, että se painottaa liikaa tietynlaista henkilökohtaista kokemusta profetian edellytyksenä. Martti Nissisen mukaan myös "tietoisuuden" käsite kaipaisi täsmennystä, kun kysymys on jumalallisiksi uskotuista tai väitetyistä viesteistä, joiden alkuperä ei ole kenenkään, ei edes profeetan itsensä todistettavissa. On myös kyseenalaista, riittääkö profetian määritelmässä pelkän yhdensuuntaisen viestinnän kuvaus vai pitäisikö sen ilmentää laajemmin profetian sosiaalista dynamiikkaa.


title: Latvian lati

text: Lati (, lyhenne "ls") oli Latvian rahayksikkö, joka oli käytössä kahdessa jaksossa eli ensimmäisen itsenäisyyden aikana vuosina 1922-1940 ja toisen itsenäisyyden aikana 1993-2013.


title: Latvian lati

text: Lati otettiin käyttöön ensi kerran 1922, jolloin se korvasi Latvian ruplan. Vuonna 1940 lati korvattiin Neuvostoliiton ruplalla. maaliskuusta 1993 joulukuuhun 2013. Sen ISO 4217 -valuuttakoodi on LVL. Lati jakaantuu sataan "santīmi"in (yksikkö: santīms).


title: Latvian lati

text: Latviassa oli käytössä kuusi eriarvoista seteliä (500, 100, 50, 20, 10 ja 5 latia) ja kahdeksan erilaista kolikkoa (2 ja 1 latia sekä 50, 20, 10, 5, 2 ja 1 santimia).


title: Latvian lati

text: Lati kytkettiin euroon valuuttakurssimekanismi ERM II:lla 2. toukokuuta 2005 . Keskuskurssi oli 2. toukokuuta 2005 alkaen 0,702804 latia/euro ja sallittu vaihteluväli ±15 prosenttia. Valuuttakurssin yläraja ja alaraja olivat siten 0,808225 ja 0,597383 latia/euro. Latvian hallitus oli kuitenkin yksipuolisesti asettanut vaihteluvälille huomattavasti kireämmät rajat, ±1 prosentti .


title: Latvian lati

text: Latvia siirtyi euron käyttöön 1. tammikuuta 2014.


title: Latvian lati

text: Latvialaiset eurokolikot


title: Latvian lati

text: Latvijas Banka - Latvian keskuspankin Internet-sivut


title: Lauhkea vyöhyke

text: Lauhkea vyöhyke on maapallon ilmastovyöhyke subtrooppisen ja kylmän vyöhykkeen välillä, suunnilleen 40. leveysasteen ja napapiirin välissä molemmilla pallonpuoliskoilla. Eurooppa kuuluu suurimmaksi osaksi lauhkeaan vyöhykkeeseen, lukuun ottamatta subtrooppista Välimeren aluetta ja kylmään vyöhykkeeseen kuuluvia alueita Jäämeren rannikolla. Molemmilla pallonpuoliskoilla lauhkea vyöhyke ulottuu nauhamaisena maapallon ympäri.


title: Lauhkea vyöhyke

text: Lauhkealla vyöhykkeellä yleisin tuulensuunta on länsi. Tämän vuoksi saderintamatkin tulevat melkeinpä aina lännestä. Tämän vuoksi mantereiden länsiosissa, esimerkiksi Euroopassa ja Pohjois-Amerikan länsirannikolla, on lauhkeaa ja kosteaa, kun taas mannerten itäosissa kuten Siperiassa, Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan itärannikolla on kuivempaa ja lämpötilan vaihtelut suurempia. Lauhkeaa vyöhykettä sanotaankin myös länsituulten vyöhykkeeksi. Länsituulten vyöhykkeen sijainti kuitenkin vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Se siirtyy talvella etelämmäksi, jolloin länsituulten tuomat matalapaineet kastelevat Euroopassa runsaammin myös Välimeren seutuja, samalla kun kuivat ja kylmät arktiset ilmamassat pääsevät vapaammin pohjoisille havumetsäseuduille aiheuttaen sinne kylmiä korkeapaine-alueita talvella, mutta etenkin kevättalvella. Kesällä länsituulten reitti siirtyy pohjoisemmaksi, jolloin Euroopassa Välimeren maissa on lähes sateetonta, kun taas pohjoisilla seuduilla sateisuus vuorostaan lisääntyy.


title: Lauhkea vyöhyke

text:
Lauhkean vyöhykkeen pohjoisemmassa osassa, viileässä vyöhykkeessä vuoden keskilämpötila on -3 ja +5 asteen välillä. Lauhkean vyöhykkeen lämpimämmässä osassa +5 ja +13 asteen välillä. Viileässä vyöhykkeessä kesän pituus on 2 – 4 ja lämpimämmässä osassa 4 – 7 kuukautta. Talven pituus on viileässä vyöhykkeessä 4 – 7 ja lämpimässä eteläosassa alle 4 kuukautta. Esimerkiksi Suomi sijaitsee lähes kokonaan viileällä vyöhykkeellä: Pohjoisimmassa Lapissa vuoden keskilämpötila on alle -2 °C ja etelärannikolla noin +5 °C ja lounaassa jopa hieman yli, jolloin aivan lounaisimmat osat rannikkoa ja lounaissaaristo kuuluvat jo enemmänkin lauhkeaan vyöhykkeeseen. Suomen lähiseuduilla, Ruotsissa sen sijaan Tukholman pohjoispuoliset alueet ovat viileää vyöhykettä ja eteläisemmät osat varsinaista lauhkeaa vyöhykettä. Virosta vain koillisosat lähellä Narvaa ovat viileää vyöhykettä, muu Viro on lauhkeaa vyöhykettä. Norjassa lauhkea vyöhyke sen sijaan tulee pitkälle pohjoiseen länsirannikkoa pitkin meren ja Golfvirran lämmittävän voiman ansiosta.
Köppenin ilmastoluokituksessa lauhkeiksi ilmastoiksi nimitetään luokkia C ja D. Luokkaan C kuuluu myös subtrooppisia alueita.


title: Lauhkea vyöhyke

text: Lauhkea vyöhyke sisältää kasvillisuusvyöhykkeistä lämpimämmän lehtimetsävyöhykkeen ja kylmemmän havumetsävyöhykkeen, jota voidaan kutsua myös viileäksi vyöhykkeeksi. Lauhkealla vyöhykkeellä on myös laajoja aroja ja aavikoitakin.


title: Spencer Tunick

text: Spencer Tunick (s. 1967) on yhdysvaltalainen valokuvaaja. Tunick tunnetaan parhaiten valokuvistaan, joissa esiintyy suuria joukkoja alastomia ihmisiä yleensä kaupunkiympäristössä.


title: Spencer Tunick

text: Tunick alkoi vuonna 1992 kuvata alastonkuvia New Yorkissa. Hänen kuvansa saivat suosiota, ja Tunick laajensi työympäristöään ensin muihin osavaltioihin ja lopulta kansainvälisesti. Tunickin kuvausympäristöinä ovat olleet muun muassa Lontoo, Melbourne, Montreal, São Paulo, Wien ja Helsinki.


title: Spencer Tunick

text: Toukokuussa 2007 hän teki laajimman työnsä kuvaamalla 18 000 meksikolaista Méxicossa. 19. maaliskuuta 2006 Tunick valokuvasi Caracasissa Venezuelassa 1500 alastonta ihmistä heidän ollessa polvillaan, seisoessa ja maatessa Simón Bolívarin patsaan vieressä.


title: Spencer Tunick

text: Mallit ovat vapaaehtoisia ja saavat palkkioksi ainoastaan signeeratun kopion kuvasta.


title: Villihevonen

text: Villihevoset ("Equus ferus") ovat villinä luonnossa eläviä hevosia, mutta nykyään niistä selvä enemmistö polveutuu villiintyneistä kesyhevosista. Nykyisin enää ainoastaan Mongolian aroilla elävä przewalskinhevonen eli mongolianvillihevonen on kesyhevosista polveutumaton villihevospopulaatio; tämän lajin tosin epäillään kuolleen vapaudessa sukupuuttoon, jolloin niitä olisi jäljellä enää eläintarhoissa.


title: Villihevonen

text: Runsaasti kesyhevosista polveutuvia villiintyneitä hevosia elää laumoina luonnossa esimerkiksi Australiassa (brumby) ja Pohjois-Amerikassa (mustangi). Ne kuuluvat kesyhevosen tavoin lajiin "Equus caballus". Monet pitävät villihevosia romanttisen kiehtovina eläiminä ja tahtoisivat suojella niiden vapautta luonnossa.


title: Villihevonen

text: Australiassa villihevoset ovat kuitenkin kaniinien tavoin haitallinen vieraslaji. Alkuperäiseläimistön tai kasvuston suojelemiseksi tai liian suureksi kasvaneen kannan säätelemiseksi onkin päädytty pyydystämään ja kesyttämään tai suorastaan hävittämään villiintyneitä hevosia. Joskus tosin suojelun kohteena väitetään olevan lähinnä alueella laiduntavan karjan ravinto. Esimerkiksi mustangeista voi kesytettyinä tulla erinomaisia ratsuja.


title: Villihevonen

text: Yhdysvalloissa on 37 000 mustangia, joista puolet Nevadan osavaltiossa. Nevadan mustangikanta on kasvanut niin suureksi, ettei luonto kestä sitä, ja niitä hävitetään. Muualla Yhdysvalloissa mustangeja on Arizonan, Kalifornian, Oregonin, Utahin ja Wyomingin osavaltioissa. Mustangit olivat alun perin minkä rotuisia vain, mutta risteytyksien myötä niistä syntyi kuin oma rotu. Pohjois-Amerikan alkuperäiset hevoslajit kuolivat sukupuuttoon noin 10 000 vuotta sitten ja nykyiset mustangit ovat eurooppalaista alkuperää.


title: Vesta

text: Vesta oli antiikin Rooman kotilieden jumalatar. Hänen vastineensa Antiikin Kreikassa oli kotilieden jumalatar Hestia.


title: Vesta

text: Vesta esitetään yleensä täysissä pukeissa olevana naisena, jolla on usein seuranaan aasi. Aasi yhdistettiin Vestaan sen vuoksi, että hän oli kotilieden jumalattarena myös leipurien suojelija. Aasia puolestaan käytettiin Roomassa myllynkiven pyörittämiseen. Joidenkin tarujen mukaan eräs aasi olisi myös puolustanut Vestaa Priaposin lähentelyiltä. Vestan juhlapäivänä aasit koristeltiin seppelein. Vesta yhdistettiin myös leivinuunien henkeen Fornaxiin, ja Vesta oli tarujen mukaan lisäksi liitossa muinaisten tulijumalten, Cacusin ja Cacan, kanssa.


title: Vesta

text: Vestalle ei pystytetty patsaita, vaan häntä palvottiin kodeissa kotilieden äärellä. Varhaisessa Roomassa Tulen tekeminen oli vaivalloista, ja tulta pidettiin vireillä ympäri vuorokauden. Koska tulen tekeminen oli niin hankalaa, oli ikuisesti palavalla tulisijalla suuri merkitys, ja sen vuoksi myös Vestalla oli keskeinen sija Rooman jumalten joukossa. Vestaa palvottiin kaikissa kodeissa, ja joskus Vestan kuva oli sijoitettu kotialttarille.


title: Vesta

text: Vestan virallinen palvonta oli suurellisempaa. Palatinus-kukkulan juurella Forum Romanumilla sijainnut Vestan temppeli oli pohjakaavaltaan pyöreä, ja se jäljitteli varhaisia roomalaisia savimajoja, symboloiden siten julkista kotiliettä. Temppelissä paloi pyhä tuli, jota Vestan neitsyet pitivät yllä. Tuli sammutettiin ja sytytettiin uudelleen kerran vuodessa maaliskuun ensimmäisenä päivänä pidettävässä seremoniassa. Tulen sammuminen muutoin oli merkki katastrofista.


title: Vesta

text: Temppelin tuli sammutettiin kerran vuodessa vestaalijuhlan aikaan 7.–15. kesäkuuta. Tuolloin koko temppeli puhdistettiin, ja tomut vietiin Roomaa halkovaan jokeen, Tiberiin. Sen jälkeen tuli viritettiin uudelleen puuta hinkkaamalla. Näin tapahtui myös, jos tuli pääsi jostain syystä sammumaan itsekseen.


title: Vesta

text: Tulta vartioimassa ja Vestaa palvomassa oli kuusi Vestan neitsyttä, jotka valittiin 30 vuodeksi kerrallaan. Ensimmäiset 10 vuotta Vestan neitsyt eli "vestaali" harjoitteli tehtävää varten, seuraavat 10 vuotta vartioi tulta ja suoritti muita vestaaleille kuuluvia palvonta- ja uhritehtäviä. Viimeiset 10 vuotta vestaali opetti uusia Vestan neitsyitä. Vestaalit valittiin tehtävään noin 6-vuotiaana, joten heidän eläkeikänsä oli noin 36 vuotta. Sen jälkeen neitsyellä oli lupa mennä naimisiin ja hankkia lapsia.


title: Vesta

text: Kuri oli ankaraa. Jos tuli pääsi sammumaan, vestaali ruoskittiin. Jos vestaali menetti virkauransa aikana neitsyytensä, hänet kuljetettiin hautausvaatteet yllään kaupungin läpi hautajaissaatossa Collina-portin luo, missä hänet muurattiin pieneen kammioon lyhdyn, leivän ja veden kera. Näin Vestalla oli mahdollisuus pelastaa papittarensa kammiosta, jos tämä oli syytön epäiltyyn tekoon. Näin kävi tarun mukaan myös vestaali Rhea Silvialle, Rooman perustaneiden kaksosten Romuluksen ja Remuksen äidille.


title: Vesta

text: Vestaalit olivat arvossa pidettyjä papittaria. Ennen kaikkea arvostus näkyi siinä, että vestaaleilla oli oikeus käyttää juhlapäivinä Rooman kaupungin muurien sisällä auringon nousun ja laskun välisenä aikana hevosten vetämiä vaunuja. Vastaavanlaista oikeutta ei ollut edes keisarilla. Lisäksi vestaaleille oli varattu keskeinen paikka Colosseumin näytöksissä, ja heillä oli oikeus armahtaa tuomittu, jos tuomittu näki vestaalin matkallaan tuomittavaksi. Tällaisia oikeuksia ei ollut minkään muun jumalan papeilla tai papittarilla.


title: Vesta

text: Roomasta tuli kristillinen, kun keisari Konstantinus Suuri kääntyi juuri ennen kuolemaansa vuonna 337 kristinuskoon. Neitsyet saivat vielä tämänkin jälkeen lähes 50 vuotta, aina vuoteen 380 saakka vuosittaisen valtionavun heistä huolta pitävältä keisarilta. Viimeisetkin Rooman vanhat temppelit, Vestan temppeli mukaan lukien, suljettiin Frigidus-joen taistelun jälkeen 394. Siihen saakka pyhä tuli paloi, ja neitsyet jatkoivat toimintaansa.


title: Klement Gottwald

text: Klement Gottwald (23. marraskuuta 1896 Dědice, Itävalta-Unkari – 14. maaliskuuta 1953 Praha) oli tšekkoslovakialainen kommunistipoliitikko, kommunistipuolueen johtaja, presidentti ja pääministeri. Hän oli etniseltä taustaltaan sudeettisaksalainen.


title: Klement Gottwald

text: Gottwald oli yksi Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen perustajista. Yhtenä Tšekkoslovakian kommunistipuolueen johtajista Gottwald valittiin maaliskuussa 1945 Edvard Benešin johtamaan pakolaishallitukseen, joka sai maan johtoonsa sen vapauduttua natsimiehityksestä. Eri puolueiden yhteistyö päättyi helmikuussa 1948 hallituksen ei-kommunististen jäsenten eroon. Tällöin kommunistit tekivät Gottwaldin johtamina ns. Prahan kaappauksen eli Tšekkoslovakian vallankaappauksen 1948. Toukokuussa uudet vallanpitäjät hyväksyivät uuden perustuslain. Presidentti Benešiä painostettiin hyväksymään uusi lainsäädäntö, mutta hän kieltäytyi ja hänet erotettiin presidentin virasta 7. kesäkuuta 1948. Kesäkuun 14. päivä kommunistit valitsivat Gottwaldin Tšekkoslovakian presidentiksi.


title: Klement Gottwald

text: Gottwald oli stalinisti. Hän kansallisti maan teollisuuden ja kollektivisoi maatilat. Tammikuun 1. päivänä 1949 käynnistettiin viisivuotissuunnitelma. Raskaalle teollisuudelle annettiin etusija. Tämä oli Neuvostoliiton suoraa vaikutusta Tšekkoslovakian asioihin. Gottwald käynnisti puhdistuksia apurinaan sisäministeri Slánský: Ensimmäisenä poistettiin ei-kommunistit kaikista viroista ja heidät korvattiin luotettavilla kommunisteilla. Otettiin käyttöön pakkotyöleirit, joihin ihmisiä voitiin määrätä mielivaltaisesti hallinnollisin määräyksin vuosikausiksi. 70 000 tšekkoslovakialaista pakeni ulkomaille.


title: Klement Gottwald

text: Marraskuussa 1952 Gottwald toimeenpani puolueen sisäisen puhdistuksen, näytösoikeudenkäynnin Stalinin tyyliin. Siinä syytettiin valtiopetoksesta 14:ää huomattavassa asemassa olevaa kommunistia. Tunnetuin heistä oli puolueen pääsihteeri ja maan varapääministeri Rudolf Slánský, jonka mukaan tapahtumaa nimitetään myös Slánskýn oikeudenkäynniksi. Syytetyistä 11 tuomittiin kuolemaan, heidän joukossaan Slánský ja ulkoministeri Vladimír Clementis. Teloitus tapahtui joulukuussa 1952. Tuomiolta välttyi Gustáv Husák, Slovakian hallinnon johtaja, joka kuitenkin erotettiin tehtävästään "kansallisten poikkeamien" vuoksi. Oikeudenkäynnissä oli juutalaisvastainen sävy, koska useimmat syytetyt olivat juutalaisia ja sionismi oli yksi tuomion peruste. Husák selvisi hengissä ja hänen maineensa puhdistettiin 1960-luvulla. Husákista tuli presidentti vuonna 1975.


title: Klement Gottwald

text: Gottwald kuoli vuonna 1953, vain yhdeksän päivää Stalinin kuoleman jälkeen ja vain muutama kuukausi maan näytösoikeudenkäynnissä tuomittujen teloituksen jälkeen. Tiettävästi kuolinsyynä oli keuhkokuume, jonka hän sai Stalinin hautajaisissa. Hänen seuraajakseen Tšekkoslovakian presidenttinä nousi Antonín Zápotocký. Gottwaldin ruumis balsamoitiin ja asetettiin näytteille Prahan keskustaan Vítkovin kansallismuistomerkkiin, joka muutettiin hänen mausoleumikseen. Kun Neuvostoliiton johtaja Nikita Hruštšov 1950-luvun lopulla tuomitsi Stalinin ja destalinisaation aika alkoi, stalinisti Gottwaldin jälkimaine muuttui kiistanalaiseksi, ja vuonna 1962 hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin pois mausoleumista. Gottwaldin ruumis tuhkattiin ja haudattiin Olšanyn hautausmaalle Prahaan. Vuonna 1963 Slánský ja Clementis rehabilitoitiin.


title: Olari

text: Olari () on kaupunginosa Espoossa.. Olari sijaitsee Etelä-Espoossa Länsiväylän pohjoispuolella noin 15 kilometriä Helsingin keskustasta länteen.


title: Olari

text: Alue rajoittuu pohjoisessa Espoon keskuspuistoon, idässä Kehä II:een, etelässä Länsiväylään ja lännessä Nöykkiön alueeseen. Olari käsittää kaupunginosana vanhan Olarin, Olarinmäen, lisäksi Kuitinmäen, Olarinniityn, Lystimäen ja Friisilän.


title: Olari

text: Rakennuskannaltaan Olari voidaan jakaa kahteen osaan, Ala- ja Ylä-Olariin. Ylä-Olaria hallitsevat korkeat punatiiliset kerrostalot ja Ala-Olarissa on rivi- ja omakotitaloja. Olarin asemakaava on Matinkylän tapaan ruutuasemakaava. Olarissa asuu noin 15 000 ihmistä.


title: Olari

text: Olarin kaupunginosa on saanut nimensä Espoossa sijainneen "Olarsbyn" kylän mukaan, jonka tiedetään olleen olemassa ainakin jo 1500-luvulla. Olarsbyn vanha kyläkeskus sijaitsi kuitenkin nykyisen Niittykummun alueella, joskin kylän maihin kuului myös nykyisen Olarin alue.


title: Olari

text: Gräsan kartano, joka oli yksi Espoon suurimmista kartanoista, sijaitsi Niittykummun lähellä (alue usein luetaan silti Olariin). Gräsanoja (ent. Gräsanjoki) oli tärkeä kalajoki ja kartanon omistajalla oli erinomaiset kauppalaivayhteydet Suomelahdelta jokea pitkin. Joessa oli myös lohia.


title: Olari

text: Hyvin säilynyt Kokinkylän (Kockby gård) kartano on vieläkin kauniin kukkulan päällä hyvin hoidettuna. Aikoinaan Storgårdin kartanosta (Suurkartano) lohkottiin kaksi uutta kartanoa, Kokinkylä ja Uusikartano. Kokinkylän kartano teki hyvät kaupat myydessään omistamansa Suurpellon Espoon kaupungille.


title: Olari

text:
Nykyisen Olarin historia alkaa vuodesta 1958, kun Rakennus Oy Arjatsalon perustajat ostivat Storsin kartanon noin 150 hehtaarin maat ja aloittivat nykyaikaisen asuinalueen suunnittelun.
Muuttopaine pääkaupunkiseudulla kasvoi voimakkaasti 1960- ja 1970-luvuilla ja maaseutumaisesta Espoosta muovautui pala palalta lähiörypäs. Olari oli rakentamisen alkaessa lähes koskematonta kallioista metsää, ainoastaan Friisilässä ja nykyisen Olarin eteläpuolella oli jonkin verran omakoti- ja kesämökkiasutusta. Lopulta pitkien neuvotteluiden jälkeen vuonna 1968 Espoon kauppala ja kahden Olarin rakentamisesta vastanneet rakennusliikkeet, Rakennustoimisto A Puolimatka Oy (1/3) ja Rakennus Oy Arjatsalo (2/3), pääsivät sopimukseen Vanhan Olarin rakentamisesta. Olarin ensimmäisessä vaiheessa Espoon kauppala luovutti saamistaan Storsin maista rakennusliikkeille kahdeksan hehtaaria ja rakentaminen alkoi.


title: Olari

text: Olarille tunnusomaiset niin sanotut Olari-talot syntyivät, kun rakennusliike Arjatsalo halusi rakentaa talot muusta 1960- ja 1970-lukujen lähiörakentamisesta poiketen pilarilaattatekniikalla, jossa paikan päällä betonista valettavaan pilarilaattarunkoon muurattiin julkisivu tiilestä ja ikkunoiden alle laitettiin erivärisiä julkisivulaseja. Toinen uutuus oli kerrostaloasuntojen huoneistokohtainen sauna, joka saavutti lyhyessä ajassa suuren suosion ja myös muualla aloitettiin rakentamaan kerrostaloasuntoihin omia saunoja. Alueen pääarkkitehtina toimi Simo Järvinen. Ratkaisulla onnistuttiin luomaan Olarista viihtyisä asuinalue, joka myöhemmin sai sisäasiainministeriön erikoismaininnan hyvästä ja viihtyisästä toteutuksesta. Ensimmäiset talot Olariin valmistuivat vuoden 1969 aikana alueen itäreunaan (as.oy Marjalax, Itäportti 1) ja rakentaminen jatkui kohti länttä ja sen jälkeen etelään kaartuen aina vuoteen 1985 asti, kun Kuitinmäki II valmistui.


title: Olari

text: Olari jaetaan alueellisesti Ylä-Olariin, Ala-Olariin, Lystimäkeen, Kuitinmäkeen ja Friisilään. Ylä-Olari on rakennettu Olarinmäen päälle, ja sen katsotaan sijaitsevan Olarintien itä- ja Ruomelantien pohjoispuolella. Ylä-Olari on kerrostalovoittoista aluetta. Ala-Olarin rivitaloalue sijaitsee niin ikään Olarintien itä- mutta Ruomelantien eteläpuolella. Lystimäki sijoittuu Ala-Olarista itään Uudenkartanontien ja Kehä II:n väliin. Kuitinmäeksi lasketaan Olarinkadun länsipuolinen kerros- ja rivitaloalue. Friisilän omakotitaloalue alkaa Kuitinmäen kyljestä Friisinkalliontien länsipuolelta.


title: Olari

text: Olarin keskus on vaihtunut useita kertoja. Ensimmäinen keskus sijaitsi Olarin kirkon ympärillä. Toinen keskus oli Olarinmäen keskellä nykyisessä Ylä-Olarissa. Nykyisen Olarin keskukseksi katsotaan Kuitinmäen ostoskeskuksen alue, jonne lähipalvelut ovat keskittyneet. Monet palvelut, kuten kirjasto ja posti, toimivat nykyään Ison Omenan kauppakeskuksessa Matinkylän pohjoisosassa Länsiväylän varrella.


title: Olari

text: 1970-luvulla haluttiin kehittää työpaikka-alue kasvavalle Olarille ja sen lähialueille.


title: Olari

text: Olarinluomasta haluttiin, että puistokadun eli Avenuen ympärillä kohoaa korkeita työpaikkarakennuksia. Olarinluoma on nyt Espoon kolmanneksi suurin teollisuus- ja työpaikka-alue. Olarinluoman ja Tontunmäen kyljessä on kiinni teräsyhtiö Outokummun pääkonttori. Alue on pääasiassa teollisuusaluetta, jossa ei asu paljonkaan ihmisiä. Olarin kirkko sijoittuu Olarinluomaan.Olarin pohjoisosassa on Espoon keskuspuistoa. Olarin pururata ja koirapuisto ovat siellä.


title: Olari

text: Olarissa on 4 alakoulua, Päivänkehrän koulu, Komeetan koulu, Tähtiniityn koulu, sekä Friisilän koulu. Lisäksi Olarissa on kaksi yläastetta, Kuitinmäen koulu ja Olarin koulu, jossa toimii myös matemaattis-luonnontieteellispainotteinen Olarin lukio. Ympäri alueella on päivä- ja iltapäiväkoteja.


title: Olari

text: Olarin kirkko sijaitsee Niittykummussa ja kappeli Kuitinmäen ostoskeskuksessa. Isossa Omenassa on Olarin posti ja kirjasto. Isossa Omenassa on myös paljon erikoistavaraliikkeita sekä kaksi markettia.


title: Olari

text: Olarin ostoskeskus eli vanhempi ostoskeskus sijaitsee Olarinmäen keskellä. Alueelta löytyy anniskeluravintoloita, kuntosali, pieni uimahalli, kauneudenhoitoalan yrityksiä, päiväkoteja sekä Espoon Kuvataidekoulu.


title: Olari

text: Olarinkadun ostoskeskus sijaitsee Olarin eteläosissa lähellä Länsiväylää. Siellä on muun muassa Prisma Olari, Silmäasema, Alko, Pizzeria, Shell, intialainen ravintola, Judokoulu ja parturikampaamo.


title: Olari

text: Kuitinmäen ostoskeskuksen alueella on ruokakauppoja, useita ravintoloita, kuntosali, kahviloita, nuorisotiloja sekä kappeli. Alueelta löytyy myös tasokkaita baareja ja pienpanimoita.


title: Olari

text: Olarissa on myös asukaspuisto, pururata ja koirapuisto. Olarin koulu ja lukio sekä Espoon Steinerkoulu ovat Olarin välittömässä läheisyydessä Henttaalla.


title: Olari

text: Uusi linjasto 3.1.2018 alkaen


title: Olari

text: 118/B Tapiola (M)-Olarinluoma-Kauklahti/ -Suurpelto


title: Olari

text: 124 Tapiola (M)-Tillinmäki


title: Olari

text: 125/B Tapiola (M)-Espoonlahti/ -Kuitinmäki


title: Olari

text: 133 Henttaa-Matinkylä (M)-Friisilä


title: Olari

text: 531/K Friisilänaukio-Matinkylä (M)-Jorvi/ -Latokaski


title: Olari

text: 532 Matinkylä (M)-Leppävaara


title: Olari

text: 533 Matinkylä (M)-Järvenperä


title: Olari

text: 543 Kivenlahti-Leppävaara


title: Olari

text: 125N Kamppi-Latokaski, 134N Kamppi-Tuomarila


title: Olari

text: Kirjailija Jari Tervo on asunut Olarissa . Hänen kirjoittamissa kirjoissa "Minun sukuni tarina" (1999) ja "Kallellaan" (2000) löytyy viitteitä Olariin. Olarissa asui myös entinen huippujääkiekkoilija Jere Lehtinen . Olarissa ovat asuneet muun muassa rap-artistit Raimo, Edu Kehäkettunen, Setä Koponen, BJD sekä rap-duo Tuomio & Kone.


title: Werner Herzog

text: Werner Herzog (syntynyt alun perin nimellä Werner Herzog Stipetić, s. 5. syyskuuta 1942 München, Saksa) on saksalainen elokuvaohjaaja, joka luetaan toisen maailmansodan jälkeisen ”uuden saksalaisen elokuvan” merkittävimpiin tekijöihin Rainer Werner Fassbinderin, Volker Schlöndorffin ja Wim Wendersin ohella. Herzog tunnetaan myös siitä, että hän pystyi työskentelemään kiivasluonteisen näyttelijän Klaus Kinskin kanssa, joka näytteli peräti viidessä Herzogin ohjaamassa elokuvassa. Lisäksi Herzog on ohjannut joitain oopperoita ja näytellyt elokuvissa.


title: Werner Herzog

text: Herzog asui lapsuutensa maaseudulla Sachrangissa, jonne hänen perheensä pakeni sotaa. Omien kertomustensa mukaan hän ei eristyneisyytensä vuoksi nähnyt nuorena yhtään elokuvaa ja käytti ensimmäisen kerran puhelinta vasta 17-vuotiaana. Herzog päätti kuitenkin hyvin varhain ryhtyä elokuvaohjaajaksi ja ryhtyi 15-vuotiaana tekemään elokuvakäsikirjoituksia. Koulun päätyttyä ja maailmaa muutaman vuoden kierrettyään Herzog palasi Saksaan ja teki ensimmäisen lyhytelokuvansa "Herakles" (1962). Hän tuotti ja rahoitti elokuvansa alusta alkaen itse, ensin työskentelemällä esimerkiksi terästehtaalla saadakseen rahaa. Ensimmäisen pitkän elokuvansa "Lebenszeichen" Herzog teki vuonna 1968, ja hän sai elokuvan käsikirjoituksesta myös Carl Meyer -palkinnon aiemmin vuonna 1964.


title: Werner Herzog

text: Werner Herzog osoitti elokuvissaan alusta alkaen omaperäisyyttä, johon suhtauduttiin ristiriitaisesti. Häntä syytettiin esimerkiksi toisen pitkän elokuvansa "Auch Zwerge haben klein angefangen" (1970) takia eksploitaatiosta, koska elokuvan näyttelijäkunta koostui kokonaan lyhytkasvuisista ihmisistä. Herzog joutui myös vaikeuksiin äärioikeiston kanssa, koska siellä katsottiin elokuvan kritisoivan fasismia. Vuonna 1972 julkaistiin "Aguirre – Jumalan viha" (1972), jota pidetään usein Herzogin parhaana elokuvana ja innoittajana esimerkiksi Francis Ford Coppolan elokuvalle "Ilmestyskirja. Nyt". Sen yhteydessä alkoi myös yhteistyö näyttelijä Klaus Kinskin kanssa, johon Herzog tutustui jo nuorena. Kaspar Hauserista kertovassa elokuvassa "Kaspar Hauserin tapaus" (1974) puolestaan esiintyi ensimmäisen kerran Herzogin löytämä katumuusikko Bruno Schleinstein, taiteilijanimeltään Bruno S.. Bruno esiintyi myös Herzogin elokuvassa "Stroszek" (1977), jonka käsikirjoituksen Herzog kirjoitti neljässä päivässä. Elokuvan päähahmo, Der Bruno Stroszek on Bruno S:n alter ego valkokankaalla.


title: Werner Herzog

text: Herzog on ehkä elokuviaan paremmin tunnettu eksentrikkona, joka on useammassakin yhteydessä suorittanut erikoisia tempauksia. Vuonna 1974 hän sai kuulla saksalaista elokuvaa auttaneen Lotta Eisnerin sairastumisesta Pariisissa. Nuorena paljon pitkiä matkoja kävellyt Herzog lähti välittömästi kävelemään Münchenistä Pariisiin tavatakseen Eisnerin. Herzog dokumentoi matkansa pitämällä päiväkirjaa, joka on julkaistu kirjana "Jäinen matka" ("Vom Gehen im Eis", 1974). Kirjassaan hän myös on määritellyt kävelemisen olevan yksi elokuvanteon vaihtoehdoista.


title: Werner Herzog

text: Vuonna 1980 Herzog lunasti lupauksensa ohjaaja Errol Morrisille, jolle Herzog sanoi syövänsä kenkänsä, jos Morris saisi ensimmäisen elokuvansa valmiiksi. Morris teki dokumentin "Gates of Heaven" (1978), ja niinpä Herzog söi kenkänsä julkisessa tilaisuudessa, josta dokumentaristi Les Blank teki lyhytelokuvan "Werner Herzog Eats His Shoe" (1980). Herzog oli aiemminkin tehnyt samanlaisia vetoja: elokuvan "Auch Zwerge haben klein angefangen" yhteydessä hän lupasi näyttelijöilleen hypätä kaktuspensaaseen, jos he kestävät kuvausten läpi. Hän väittää toteuttaneensa lupauksensa.