title: Mustikkapiirakka

text: Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi järjestetyssä kilpailussa mustikkapiirakka oli suosituin jälkiruoka kaikenikäisten keskuudessa. Äänestykseen osallistui noin 50 000 suomalaista. Elokuun 6. päivänä 2017 Suomessa vietettiin ensimmäisen kerran kansallista mustikkapiirakapäivää. Päivän järjestivät Myllyn Paras ja Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiö ELO. Päivä oli osa Suomi 100 -juhlavuoden Syödään yhdessä -hanketta.


title: Ääkköset

text: Ääkkösillä tarkoitetaan suomalaisissa yhteyksissä kirjaimia å, ä ja ö, joita käytetään muun muassa suomen ja ruotsin kielissä. Joskus ääkkösiä kutsutaan skandinaavisiksi merkeiksi, skandinaavisiksi kirjaimiksi tai skandeiksi, mikä on harhaanjohtavaa, koska niitä käytetään skandinaavisten kielten lisäksi esimerkiksi suomen, viron, unkarin, turkin ja saksan kielissä (jossa ä, ö ja ü kutsutaan umlauteiksi). Muissa Pohjoismaissa taas käytetään osittain samoja, osittain eri kirjaimia (kuten Æ ja Ø), mutta niistäkin saatetaan toisinaan käyttää samaa nimitystä. Ääkkösistä puhutaan lähinnä tietotekniikan käytön ongelmallisuuden takia.


title: Ääkköset

text: Koska tieto- ja tiedonsiirtotekniikka ovat lähtöisin englanninkielisistä maista eikä englannin kielessä käytetä ääkkösiä, niissä käytetyt merkistöt eivät alun perin sisältäneet ääkkösten tapaisia tarkkeellisia merkkejä. Teknologia on levitessään aiheuttanut ongelmia maissa, joissa näitä merkkejä käytetään (esim. "Vähäkangas" näkyy muodossa "Vahakangas"). Jatkuvan tietoteknistymisen myötä ongelmaan on törmätty niin laajalti, että sille ja sitä aiheuttaville merkeille on joissain kielissä kehittynyt oma ilmaisu. Suomessa ongelmaan viitataan sillä, ettei pystytä kirjoittamaan ääkkösiä, kun taas japanin kielessä vastaavanlainen ongelma tunnetaan nimellä mojibake. Esperantossa on tapana korvata hatut ja u:n päälle diftongeissa kirjoitettava kaari x:llä, joka merkitään kirjaimen jälkeen. Esimerkiksi naŭ ŝipoj (käännös: yhdeksän laivaa) voidaan kirjoittaa hätätilanteessa naux sxipoj. Saksan kielessä ongelma ratkaistaan siten, että ä, ö ja ü kirjoitetaan tarvittaessa ae, oe ja ue, kun tämä vaihtoehto on niiden äänteiden alkuperäinen kirjoitustapa, joka siis on ollut olemassa jo kauan ennen tietotekniikan yleistymistä (ja edelleen käytössä esimerkiksi monissa nimissä Goethe). Samoin latvian kielessä voidaan esimerkiksi IRC:ssä pitkää vokaalia tarkoittava vaakaviiva vokaalin päällä korvata kahdella vokaalimerkillä.


title: Ääkköset

text: Ongelma on ollut monimutkainen ja sitä on yritetty korjata eri tavoin ja vaihtelevin tuloksin. Yksi tehokkaista keinoista on ollut merkistöjen laajentaminen. Esimerkiksi Unicode ja ISO 8859-1 ovat suosittuja englanninkielisen ASCII-merkistön laajennuksia, joilla ääkkösiä voidaan esittää.


title: Ääkköset

text:
Helpoin tapa on kirjoittaa kirjaimien sijaan niiden koodi:
Parempi vaihtoehto on kuitenkin ilmoittaa ohjelmalle millä koodausjärjestelmällä kirjaimet ovat kirjoitettu, esim. ISO-8859-1, UTF-8, tai Windowsin oma Windows-1252.
jos koodaukseksi valitsee ISO-8859-1- eli latin1-koodauksen, on preambuliin (dokumentin alkuun) kirjoitettava
jos taas valitsee UTF-8-koodauksen, kirjoitetaan preambuliin


title: Ääkköset

text: HTML-koodissa informaatio annetaan metatiedoissa, esim:


title: Ginger Baker

text:
Peter Edward ”Ginger” Baker (s. 19. elokuuta 1939 Lewisham, Lontoo) on brittiläinen muusikko, joka nousi kansainväliseen maineeseen toimiessaan Cream-yhtyeen rumpalina vuosina 1966–1968. Oman sukupolvensa merkittävimpien rockrumpaleiden joukkoon luettu Baker tunnettiin tavastaan pitää symbaalia selkänsä takana ja soittaa sitä siellä. Creamin hajottua Baker liittyi Blind Faith -yhtyeeseen, joka julkaisi yhden albumin elokuussa 1969. Tämän jälkeen Baker perusti Ginger Baker's Air Force -nimisen fuusiorockyhtyeen, joka julkaisi kaksi albumia.
Baker kiinnostui 1970-luvun alussa afrikkalaisista rytmeistä. Hän levytti maailmanmusiikkia, teki kaksi yhteistä levyä afrobeat-muusikko Fela Kutin kanssa ja rakennutti Nigerian Lagosiin studion, jota pidettiin koko Länsi-Afrikan ensimmäisenä modernina levytysstudiona.


title: Ginger Baker

text: Baker perusti myöhemmin yhtyeet nimeltä Baker Gurvitz Army ja Ginger Baker's Energy. Tämän ohella hän soitti Hawkwind-yhtyeessä tunnetulla albumilla "Levitation" (1980) sekä post-punk -yhtye Public Image Limitedin albumilla "Album" (1986). Baker on tehnyt myös soololevyjä ja esiintynyt monissa lyhytikäisissä kokoonpanoissa. Baker muodosti 1994 entisen Cream-muusikon Jack Brucen ja Gary Mooren kanssa Bruce-Baker-Moore-"superyhtyeen". BBM hajosi yhtyeen ristiriitoihin ensimmäisen albumin jälkeen. Vuonna 2005 hän soitti Cream-yhtyeen reunion-konserteissa.


title: Ginger Baker

text: The Storyville Jazz Men and The Hugh Rainey Allstars


title: Ginger Baker

text: Graham Bond Organisation


title: Ginger Baker

text: Cream


title: Ginger Baker

text: Blind Faith


title: Ginger Baker

text: Ginger Baker's Air Force


title: Ginger Baker

text: Baker Gurvitz Army


title: Ginger Baker

text: Fela Kuti


title: Ginger Baker

text: Solo


title: Ginger Baker

text: Muut levytykset


title: Don Altobello

text:
Don Osvaldo ”Ozzie” Altobello on kuvitteellinen hahmo Francis Ford Coppolan ohjaamassa elokuvassa "Kummisetä osa III". Häntä näyttelee elokuvassa Eli Wallach. Don Altobello italialais-amerikkalaisen rikollisperheen päämies.
Don Altobello on edesmenneen Vito Corleonen hyvä ystävä ja tämän pojan Michael Corleonen tukija. Michaelin siirryttyä lailliseen liiketoimintaan ja saatua merkittävän aseman kansainvälisessä Vatikaanin vaikutuspiirissä olevasta yrityksetä Don Altobello pyytää Michaelia ottamaan muut New Yorkin rikollisperheet mukaan. Michaelin kieltäydyttyä Altobello kääntyy Joey Zazan puoleen, joka järjestää verilöylyn. Monet rikollisjohtajat kuolevat, mutta Michael Corleone pelastuu veljenpoikansa Vincent Mancini-Corleonen avulla.


title: Don Altobello

text: Don Altobello liittoutuu Vatikaanissa vaikuttavien Corleonen vastustajien kanssa ja yrittää murhauttaa tämän. Elokuvan loppukohtauksessa, jossa murhayritys epäonnistuu, Corleonen sisar Connie Corleone myrkyttää Don Altobellon makupaloilla.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Suomen Meripelastusseura ry (SMPS; ) on vapaaehtoisten meri- ja järvipelastusyhdistysten keskusjärjestö Suomessa.


title: Suomen Meripelastusseura

text: SMPS:ään kuuluu kaikkiaan 59 jäsenyhdistystä, joista 29 sijaitsee ympäri Suomen rannikkoa ja 30 sisävesillä. Seuran laivastoon kuuluu yli 140 erityyppistä pelastusalusta, joiden miehistönä toimii yli 2 000 meripelastajaa. Kaikkien alusten miehistö toimii vapaaehtoispohjalta, eikä saa palkkaa työstään. Vuosittain SMPS:n vapaaehtoiset suorittavat noin kaksituhatta erilaista pelastus- ja avustustehtävää.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Merialueella alukset toimivat yhteistyössä meripelastuksen vastuuviranomaisen, eli Rajavartiolaitoksen kanssa. Käytännössä läheisimpänä yhteistyökumppanina on paikallinen merivartiosto ja meripelastus- tai meripelastuslohkokeskus. Sisävesillä vastuuviranomaisena toimii paikallinen pelastuslaitos sekä hätäkeskus.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Meripelastusalukset päivystävät tavallisesti koko avovesikauden, noin vapusta marras-joulukuun vaihteeseen. Alukset ovat tavallisesti noin 15–60 minuutin lähtövalmiudessa ympäri vuorokauden. Monet alukset ovat etenkin kesäviikonloppuisin usein välittömässä valmiudessa. Tällöin alus on joko liikkeellä omalla toiminta-alueellaan tai miehistö päivystää asemalla.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Tyypillisiä hälytystehtäviä ovat mm. konevikaisten ja karilleajaneiden huviveneiden avustukset ja hinaukset, erilaiset etsinnät merialueilla ja saaristoissa sekä vuotavien alusten avustamiset. Kaikilla meripelastusaluksilla on myös valmius perusensiavun antamiseen, useilla myös sairaankuljetus- ja ensivastetehtäviin sekä tulipalojen sammuttamiseen.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Kaikki merellä sattuvat vahingot, jotka katsotaan meripelastustehtäviksi, ovat avuntarvitsijalle ilmaisia. Muista tehtävistä, kuten konevikaisen aluksen siirtohinauksesta esimerkiksi saaresta mantereelle peritään kulukorvaus. Tällaisten tapausten varalta on veneilijöiden mahdollisuus liittyä SMPS:n Trossi-palveluun. Trossi takaa maksuttoman avun veneelle myös tilanteissa, joissa ihmishenkiä ei ole vaarassa. Palvelu kattaa veneen korjausavun vesillä tai sen hinaamisen lähimpään korjauspaikkaan. Tarpeen vaatiessa avustetaan korjaajan ja veneen väliaikaisen säilytyspaikan hankkimisessa.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Alusten miehistöjen koulutus perustuu SMPS:n järjestämiin kursseihin, paikallisyhdistysten järjestämiin koulutuksiin sekä ulkopuolisten järjestöjen pitämiin kursseihin ja tutkintoihin. Useimmilla paikallisyhdistyksillä on omat vaatimuksensa miehistön koulutuksessa. Parhaillaan SMPS on luomassa uutta koulutusjärjestelmää, jonka tavoitteena on luoda yhdenmukainen koulutus koko maan meripelastajille.


title: Suomen Meripelastusseura

text: SMPS:llä oli vuosina 1997–2006 oma koulutuskeskus Itäisellä Suomenlahdella, Loviisan edustalla sijaitsevalla Boistön saarella. Keväällä 2009 avattiin SMPS:n uusi koulutuskeskus Merivartiostolta vapautuneelle Bågaskärin saarelle.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Tulokkaat


title: Suomen Meripelastusseura

text: MiehistöPäällystö


title: Suomen Meripelastusseura

text: Vuosittain loppukesällä järjestetään Meripelastustaitokilpailut jossa kolmimiehiset joukkueet mittaavat taitojaan erilaisilla meripelastukseen liittyvillä rasteilla. Rastien aiheet ovat: ensiapu, navigointi, viestiliikenne, vedenvarasta nostaminen, merimiestato ja ajankohtainen aihe. Virhepisteet rasteilla ja kokonaisaika ratkaisevat voittajan.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Suomen Meripelastusseuralla on eri aikoina ollut monenlaisia lippuja. Yksi ensimmäisistä oli kokovalkoinen, jonka tangonpuoleisessa yläkulmassa oli ristikkäiset ankkurit punaisen kreikkalaisen ristin päällä. Tämä lippu korvattiin jo ennen sotia uudella: se oli Suomen lippu, jonka ristin keskipisteessä oli seuran merkki sinireunaisessa valkopohjaisessa ympyrässä. Tällä lipulla ei tarkkaan ottaen ollut virallisen kansallislipun asemaa, vaikkakin sitä käytettiin sellaisena uuteen lippulakiin asti. Lipun hankki Meripelastusseuralle yhteisön valtuuskunnan eli korkeimman päättävän elimen pitkäaikainen puheenjohtaja, merenkulkuneuvos Antti Wihuri.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Kun laki Suomen lipusta vuonna 1978 uudistettiin, kiellettiin eräitä laissa nimenomaan lueteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta käyttämästä Suomen lipussa mitään lisäkuvioita.. Niinpä myös Meripelastusseuran lippu oli poistettava käytöstä vuoden 1981 alkuun mennessä ja korvattava pursilipusta muunnetulla, jossa sinisten raitojen keskelle lisättiin valkoiset. Tällä muutoksella se saatiin ujutettua pursilippujen joukkoon ja siten pelastettua kokonaan poistamiselta.


title: Suomen Meripelastusseura

text: Punainen Risti riitautti Meripelastusseuran oikeuden käyttää merkissään punaista ristiä. Punainen Risti katsoi, että heillä on siihen yksinoikeus Geneven sopimusten ja Suomen kansallisen lainsäädännön perusteella. Lisäksi korostettiin, että meripelastajat käyttävät yleensä merkkinään Yrjön ristiä. Pitkän käräjöinnin jälkeen merkki uusittiin. Punaisen kreikkalaisen ristin tilalle vaihdettiin punainen Yrjön risti, joka on lävistetty valkoisella kreikkalaisella ristillä. Muutoin merkki pysyi ennallaan.


title: Belomorskin piiri

text: Belomorskin piiri () on yksi Karjalan tasavallan hallintopiireistä. Se sijaitsee tasavallan itäosassa Vienanmeren rannalla. Piiri ulottuu idässä Karjalan tasavallan ja Arkangelin alueen väliselle rajalle. Karjalan tasavallassa piiri rajoittuu etelässä Segežan piiriin, lounaassa Muujärven piiriin, lännessä Kalevalan kansalliseen piiriin ja pohjoisessa Kemin piiriin. Piirin hallinnollinen keskus on Belomorsk. Piirin pinta-ala on 12 982 km² Piirissä ilmestyy paikallislehti "Belomorskaja Tribuna".


title: Belomorskin piiri

text: Belomorskin piiriin kuuluu 5 paikallishallinnollista yksikköä: yksi kaupunkikunta (ven. "gorodskoje poselenije") ja neljä maalaiskuntaa (ven. "selskoje poselenije").


title: Belomorskin piiri

text: Kaupunki:


title: Belomorskin piiri

text: Maalaiskunnat:


title: Belomorskin piiri

text: Muita asutuskeskuksia ovat Hvoinyi, Kevättämäjärvi, Kuolisma, Lehto, Malenga, Pušnoi, Suiku, Suikujärvi, Tunkua, Uiunsaari, Uskela, Uusi Maasjärvi, Virantajärvi, Virma ja Zolotets.


title: Belomorskin piiri

text: Piiri muodostettiin Sorokan piirin nimellä 29. elokuuta 1927, jolloin siihen liitettiin Sorokan, Suman, Kuolisman, Njuhtsan ja Laapinan kunnat sekä osia Vojatšun, Petrovo-Jamin ja Suikujärven kunnista. Piirin nimi vaihtui Belomorskin piiriksi vuonna 1938, jolloin sen hallinnollisen keskuksen nimi Sorokka muuttui Belomorskiksi. Vuosina 1930–1945 Segežan piiri oli lakkautettuna ja osa sen alueesta kuului Sorokan piirin. Tunkuan piiri lakkautettiin 1960-luvulla ja liitettiin Belomorskin piiriin.


title: Hestia

text: Hestia () oli kreikkalaisessa mytologiassa kotilieden, perhe-elämän ja valtiollisen elämän suojelija ja oli yksi 12 olympolaisesta jumalasta, kunnes luovutti paikkansa Dionysokselle. Hän oli Kronoksen ja Rhean tytär ja pysyi neitsyenä ikuisesti, vaikka Apollon (mies) ja Poseidon (mies) yrittivät lähennellä. Hestiasta ei ole monia tarinoita, vaan hän on melko väritön hahmo. Roomalaiset samaistivat Hestian heidän omaan jumalaansa Vestaan, jonka valtiollinen rooli oli kuitenkin Hestiaa merkittävämpi.


title: RMS Mauretania

text: RMS Mauretania oli brittiläinen matkustajahöyrylaiva, jonka rakensi Cunard Line -varustamolle Swan Hunter & Wigham Richardson Wallsendin telakalla Newcastle upon Tynessa, ja se laskettiin vesille 20. tammikuuta 1906. Alus oli RMS "Lusitanian" sisarlaiva ja valmistuttuaan maailman suurin ja nopein laiva.


title: RMS Mauretania

text: Alus oli 790 jalkaa (240,8 m) pitkä ja 88 jalkaa (26,8 m) leveä, ja sen bruttopaino oli 31 938 tonnia. Aluksen pääkoneina oli neljä Parsons-tyyppistä höyryturbiinia, jotka pyörittivät neljää pronssipotkuria. Aluksen normaali risteilynopeus oli 25 solmua (46 km/h), joten alus oli esimerkiksi "Titanicia" nopeampi. Savupiippuja oli neljä.


title: RMS Mauretania

text: Matkustajapaikkoja laivalla oli täsmälleen yhtä paljon kuin RMS "Lusitanialla", 2 165 hengelle:


title: RMS Mauretania

text: RMS "Mauretania" sai haltuunsa vuonna 1909 tavoitellun Sinisen nauhan, joka myönnetään Atlantin nopeimmin ylittäneelle vesialukselle. Se piti nauhaa hallussaan yli 20 vuotta.


title: RMS Mauretania

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä vuonna 1914 "Mauretania" oli joukkojenkuljetus- ja sairaala-aluksena.


title: RMS Mauretania

text: Ranskalaisen matkustajalaiva S/S "Normandien" voitettua Sinisen nauhan "Mauretania" otti sen viimeisellä Atlantin-ylityksellään takaisin.


title: RMS Mauretania

text: Pian tämän jälkeen ""Atlantin vinttikoira"" -nimellä kutsuttu matkustajalaiva lähti vuonna 1935 viimeiselle matkalleen Rosythiin romutettavaksi.


title: Paul Jyrälä

text: Paul ”Pappa” Jyrälä (9. heinäkuuta 1941 Espoo – 12. heinäkuuta 2007 Järvenpää) oli suomalainen musiikkiäänittäjä ja -miksaaja sekä elokuvien äänisuunnittelija. Äänitekniikan alalla Jyrälä on Suomen elokuvahistorian tunnetuimpia ja arvostetuimpia tekijöitä ja luennoitsijoita.


title: Paul Jyrälä

text: Jyrälä aloitti uransa Yleisradiossa 1960-luvun alkupuolella, josta siirtyi MTV:hen vuonna 1965. Ensimmäinen hänen äänittämänsä elokuva oli "Millipilleri" vuodelta 1966. Sitä seurasivat muut 1960-luvun Spede-elokuvat ja muun muassa Jörn Donnerin elokuvat.


title: Paul Jyrälä

text: Jyrälä kärsi jonkin asteisesta työnarkomaniasta, ja kaivatessaan irtiottoa leipätyöstään hän työskenteli hetken aikaa eri aloilla, muun muassa kalastajana ja rekankuljettajana.Vuodet 1970–1977 Jyrälä toimi musiikkiäänittäjänä Finnvox-studioilla, josta hän siirtyi Love Recordsin studiopäälliköksi vuosiksi 1977–1979. Hän vieraili kuitenkin silloin tällöin myös elokuvaprojekteissa. 1980-luvulla Jyrälä teki äänisuunnittelua suomalaisiin elokuviin, ja on saanut töistään seitsemän Jussi-palkintoa. Hän oli mukana myös muutamissa Hollywood-tuotannoissa, kuten "Patriot" (2000) ja "Hannibal" (2001 foley editor).


title: Paul Jyrälä

text: Työntekoa Jyrälä jatkoi aktiivisesti elämänsä loppuun saakka. Viimeiseksi työkseen hän äänitti Samuli Edelmannin virsilevyn Luhangan vanhassa puukirkossa.


title: Paul Jyrälä

text: Jyrälä on ollut ainoa suomalainen joka on valittu Yhdysvaltain elokuva-akatemian jäseneksi. Akatemian jäsenet valitsevat Oscar-palkintojen saajat. Jyrälä oli akatemian jäsen vuosina 1991–2007.


title: Paul Jyrälä

text: Jyrälän kunniaksi on perustettu yhdistys Pappa Fest ry, joka harjoittaa hyväntekeväisyyttä lasten hyväksi ja myöntää Pappa-palkintoja elokuvan ja musiikin parissa työskenteleville nuorille lupauksille.


title: Stefan Holm

text: Stefan Holm (s. 25. toukokuuta 1976 Forshaga, Ruotsi) on ruotsalainen entinen korkeushyppääjä. Hän on olympiavoittaja, nelinkertainen hallimaailmanmestari ja kaksinkertainen sisäratojen Euroopan mestari. Holm lopetti huippu-uransa vuonna 2008.


title: Stefan Holm

text: Holm on korkeushyppääjäksi melko pienikokoinen, 181 senttimetriä pitkä ja painaa 70 kilogrammaa. Seuratasolla Karlstadissa asuva Holm edustaa Kils AIK:ta.


title: Stefan Holm

text: Hänen ennätyksensä hallissa on 240 cm ja ulkoradoilla 237 cm. Holm on yhdysvaltalaisen Franklin Jacobsin ohella hypännyt korkeimmalta yli oman päänsä, molemmat ovat ylittäneet 59 senttiä päänsä yläpuolella olleen riman. Holm hyppäsi yli sadassa kilpailussa korkeutta yli 230 cm.


title: Stefan Holm

text: Stefan Holm valittiin vuonna 2013 Kansainvälisen olympiakomitean jäseneksi.


title: Stefan Holm

text: Holmin poika Melwin Holm on myös lahjakas korkeushyppääjä.


title: SS Californian

text: SS Californian oli Leyland Linen omistama Atlantin liikenteessä ollut höyrylaiva, joka oli suunniteltu ensisijaisesti kuljettamaan puuvillaa, mutta siinä oli myös majoitustilat kaikkiaan 102:lle matkustajalle ja miehistön jäsenelle. Alus tuli tunnetuksi oltuaan lähin RMS "Titanicin" uppoamispaikkaa ollut alus.


title: SS Californian

text: "Californian" laskettiin vesille 26. marraskuuta 1901 Caledon Shipbuilding and Engineering Companyn telakalta Dundeessa Skotlannissa. Se valmistui telakalta 23. tammikuuta 1902, ja se lähti neitsytmatkalleen 31. tammikuuta Dundeesta New Orleansiin Louisianaan Yhdysvaltoihin, mikä päättyi 3. maaliskuuta.


title: SS Californian

text: Alus lähti 5. huhtikuuta 1912 Lontoosta Bostoniin Massachusettsiin Yhdysvaltoihin päällikkönään Stanley Lord, joka oli toiminut aluksen päällikkönä vuodesta 1911. Aluksella ei ollut matkustajia.


title: SS Californian

text:
Aluksen radisti Cyril Evans ilmoitti 14. huhtikuuta kolmesta suuresta jäävuoresta "Titanicille", joka matkasi kolmisenkymmentä kilometriä pohjoisempana. Vastaanottaneen aluksen radisti Harold Bride vastaanotti varoituksen. "Californian" kohtasi illan jo hämärryttyä suuren jäävuoren, jolloin aluksen päällikkö pysäytti aluksensa päättäen odottaa päivän valkenemista ennen matkan jatkamista. Alukselta havaittiin "Titanicin" matkan jatkaminen, jolloin ohittavaa alusta pyrittiin varoittamaan sekä radiolla että morselampulla.
"Titanicin" törmättyä jäävuoreen aluksen miehistö ei ymmärtänyt ammuttuja hätäraketteja, joten alus ei siirtynyt onnettomuuspaikalle ennen kuin seuraavana aamuna, useita tunteja "Titanicin" uppoamisen jälkeen. Aluksen saavuttua onnettomuuspaikalle oli jo liian myöhäistä, ja se sai turhaan etsiä merestä hengissä olevia ihmisiä. Aluksen miehistöä arvosteltiin myöhemmin välinpitämättömäksi sen jätettyä "Titanicin" ilman apua.


title: SS Californian

text: Saksan keisarillisen laivaston sukellusvene upotti SS "Californianin" ensimmäisessä maailmansodassa 9. marraskuuta 1915 98 kilometriä Matapanin niemestä lounaaseen Kreikan edustalle. Hylkyä ei ole toistaiseksi löydetty.


title: Microvox

text: Microvox oli suomalainen vuosina 1968–1982 toiminut Pekka Nurmikallion johtama musiikkistudio, joka sijaitsi Lahdessa osoitteessa Vesijärvenkatu 36 A. Studio sijaitsi kerrostalon kellaritiloissa ja se koostui kahdesta Revox-kaksiraitanauhurista. Äänitysjälkeä ei voinut jälkeenpäin korjata tai miksata uudelleen, joten Microvox sopi spontaanin ja energisen rockmusiikin tallentamiseen. Se oli myös Helsingin moniraitastudioita edullisempi. Microvox oli suosituimmillaan 1970-luvun jälkipuoliskolla.


title: Microvox

text: Levy-yhtiöistä studion vakioasiakkaita olivat muun muassa Love Records, Poko Rekords ja iskelmiä tuottanut Satsanga Records. Iskelmiä studiolla äänittivät myös isot yhtiöt, kuten CBS ja EMI. 1970-luvulla studiota käyttivät lähes kaikki Suomen tunnetuimat rockartistit ja -yhtyeet, kuten Hurriganes, Juice Leskinen ja Wigwam. Microvoxissa äänitettiin myös varhaista suomalaista punkia; muun muassa Eppu Normaalin, Briardin, Hassisen koneen ja Popedan esikoisalbumit. Kari Peitsamo puolestaan äänitti Microvoxissa toistakymmentä albumia. Myös lahtelainen Sleepy Sleepers oli studion vakioasiakkaita. Microvoxin suosio hiipui 1980-luvun alussa, jolloin studio muutti pois kellaritiloistaan. Viimeiset äänitykset tehtiin vuonna 1982.


title: Microvox

text: Monien soittajien haastatteluissa mainitaan, että Microvoxin studiotila oli niin matala, että pitkä soittaja ei pystynyt soittamaan selkä suorana. Huoneet olivat vain 186 senttimetriä korkeita, studion kokonaispinta-alan ollessa 60 neliömetriä. Soittajat muistavat studiotilanteesta myös sen, että Pekka Nurmikallion äidillä oli tapana tarjota soittajille pullakahvit.


title: Microvox

text: Kaikkiaan Microvoxilla äänitettiin noin viisitoista kultalevyä ja yksi timanttilevy. Ainoa timanttilevy oli Hurriganes-albumi "Hot Wheels" (1976).


title: Miklós Németh

text: Miklós Németh (s. 23. lokakuuta 1946) on unkarilainen entinen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja 1976 Montréalista.


title: Miklós Németh

text: Aktiiviaikoinaan 183-senttinen ja 88-kiloinen Németh oli huippu-urheilija jo toisessa polvessa. Hänen isänsä Imre Németh oli moukarinheiton olympiavoittaja 1948 kisoista. Myös pojasta piti alkujaan tulla isänsä tavoin moukarinheittäjä, mutta moukari lensi vain 59,88 metriä, ja hän päätti vaihtaa lajia.


title: Miklós Németh

text: Ennen Montréalin kisoja eräs suurimmista ennakkosuosikeista oli Suomen Seppo Hovinen, joka ennen kisoja oli heitellyt varmatuntuisesti 90-metrisiä heittoja. Montrealin karsinnassa sekä Németh että Hovinen heittivät hieman alle 90 metriä. Finaalissa Németh kuitenkin heitti jo ensimmäisellä kierroksella uuden maailmanennätystuloksen 94,58, eikä tuohon tulokseen kyennyt kukaan vastaamaan. Lähimmäksi, 6,66 metrin päähän, pääsi Suomen Hannu Siitonen.


title: Miklós Németh

text: Montréalin kultamitali jäi Némethin uran ainoaksi arvokisamitaliksi. Münchenin 1972 olympialaisissa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 81,98 ja Moskovan 1980 olympialaisissa kahdeksanneksi tuloksella 82,40. EM-kilpailuissa hän sijoittui Budapestissa 1966 viidenneksi tuloksella 79,82, Helsingissä 1971 yhdeksänneksi tuloksella 76,82, Roomassa 1974 seitsemänneksi tuloksella 81,06 sekä Prahassa 1978 kuudenneksi tuloksella 83,58.


title: Amedeo Modigliani

text: Amedeo Modigliani (12. heinäkuuta 1884 Livorno – 24. tammikuuta 1920 Pariisi) oli italialainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan muotokuvista ja naismalleja kuvaavista maalauksista, joissa on pidennettyjä ja soikeita muotoja. Surumielisten hahmojen silmät ovat usein mantelinmuotoiset. Maalauksille on ominaista herkkä viivankäyttö ja täyteläiset kuparinpunaiset, ruskeat, siniharmaat ja syvän vihreät värisävyt. Monet teokset tunnistaa pitkulaisista, naamionkaltaisista kasvoista.


title: Amedeo Modigliani

text: Modigliani syntyi Livornossa kulttuurimyönteiseen juutalaiseen kauppiasperheeseen. Hän opiskeli maalausta vuodesta 1902 alkaen ulkoilmamaalari Guglielmo Michelin johdolla neljä vuotta ja kävi myös Italian merkittävimmissä taidekaupungeissa. Hän muutti Pariisiin vuonna 1906, ja viihtyi muiden muualta muuttaneiden taiteilijoiden, kuten Chaim Soutinen ja Moïse Kislingin seurassa. Siellä alkoi muovautua hänen omintakeinen tyylinsä, joka sai vaikutteita primitiivisestä taiteesta ja pariisilaisten taiteilijaystävien tyylistä.


title: Amedeo Modigliani

text: Primitiivinen taide oli Pariisissa tuolloin yleinen kiinnostuksen kohde. Monet keskeiset taiteilijat, kuten Paul Gauguin, Constantin Brâncuși, Henri Matisse ja Pablo Picasso, tekivät arkaisoivia puu- ja kiviveistoksia. Modigliani ystävystyi läheisesti Brancusin kanssa ja sai häneltä vahvoja vaikutteita.


title: Amedeo Modigliani

text: Tuottelias Modigliani teki Pariisin vuosina 1906–1920 noin 420 maalausta, lukemattomia piirustuksia ja 31 veistosta. Veistoksia hän teki kivestä 1914 alkaen. Pelkistetyissä, tavallisesti päätä kuvaavissa veistoksissa on tyyliteltyjä vaikutteita afrikkalaisesta, oseanialaisesta ja kykladisesta veistotaiteesta.


title: Amedeo Modigliani

text: Modigliani tunnetaan parhaiten 1915–1919 maalaamistaan pelkistetyistä muotokuvista ja alastonkuvista. Modigliani aloitti vuonna 1916 makaavia malleja kuvaavien yli kahdenkymmenen maalauksen sarjan. Sarja tehtiin Léopold Zborowskin toimeksiannosta, joka oli taidekauppias ja myi hänen teoksiaan. Zborowski hankki mallit ja antoi asuntonsa Modiglianille maalauskäyttöön. Yläsuunnasta nähdyt mallit poseeraavat usein tummalla peitteellä ja katsojaa kohti katsoen. Tiukasti rajatut vartalot täyttävät koko kuvapinnan, jonka ulkopuolelle kädet ja jalat usein jäävät. Alastonmaalaukset jatkavat renessanssin taiteesta alkanutta Venus-maalausten perinnettä. Asennot muistuttavat Tizianin, Goyan ja Velázquezin tunnettuja maalauksia. Modiglianin maalauksissa aiemmin tärkeä mytologinen yhteys jää kuitenkin taustalle ja eroottinen ja provokatiivinen sisältö on etualalla. Mallit olivat aina ammattimalleja, eivät ystäviä tai rakastettuja. Esimerkiksi Jeanne Hébuterne oli mallina 20 maalauksessa, mutta aina puettuna.


title: Amedeo Modigliani

text: Modigliani kuoli tuberkuloosiin 35-vuotiaana. Hänen terveytensä oli ollut heikko jo nuorena, hän muun muassa joutui lopettamaan koulun 14-vuotiaana keuhkopussintulehduksen vuoksi. Viimeisinä Pariisin vuosina terveyttä heikensivät myös päihteet.


title: Amedeo Modigliani

text: Modigliani on toiminut boheemitaiteilijan perustyyppinä. Hänen elämänvaiheistaan on kirjoitettu paljon ja tehty useita elokuvia, kuten vuonna 2004 nimellä "Modigliani".


title: Amedeo Modigliani

text: Ateneumin taidemuseon kokoelmassa on vuonna 1955 hankittu öljymaalaus "Taidemaalari Léopold Survagen muotokuva". Ateneumin taidemuseossa nähdään syksyllä 2016 Amedeo Modiglianin retrospektiivi, jossa on esillä yli sata Modiglianin teosta.


title: VIA Rail

text: VIA Rail Canada, yleisesti VIA Rail , on vuonna 1978 perustettu Kanadan intercity-matkustajajunaoperaattori. Yhtiö harjoittaa rautateiden henkilöliikennettä suurten asutuskeskusten välillä. VIA Railin henkilöjunat liikennöivät sekä valtion että yksityisten yhtiöiden omistamilla rataosuuksilla. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Montrealissa, Quebecissä. VIA Rail oli alkujaan valtion omistama kansallinen junaoperaattori, mutta toimii nykyään Canadian National -pörssiyhtiön tytäryhtiönä.


title: VIA Rail

text: VIA Rail operoi junia kahdeksassa Kanadan provinssissa, eli kaikissa muissa provinsseissa paitsi Newfoundland-Labradorissa ja Prinssi Edwardin saarella. Myös maan pohjoisosan territoriot ovat yhtiön palveluverkon ulkopuolella. Yhtiön junatarjonta kattaa kaikki tärkeimmät asutuskeskukset Pohjois-Amerikan itä- ja länsirannikoiden välisellä alueella; junatarjontaa on myös Suurilta järviltä ja Hudsoninlahdelle. Vuosittain VIA Railin palveluita käyttää noin 3,9 miljoonaa matkustajaa.


title: VIA Rail

text: Toisen maailmansodan jälkeinen aika toi mukanaan taloudellista kehitystä sekä halpaa teknologiaa, joka ajan myötä osoittautui kohtalokkaaksi yksityisten rautatieyhtiöiden harjoittamalle matkustajaliikenteelle. Kannattamattomia henkilöjunavuoroja lopetettiin tiheään tahtiin sekä suurilla että pienemmillä rautateillä. Lentoliikenne korvasi pian junan pitkillä väleillä, ja lyhyemmillä ja keskipitkillä matkoilla henkilöauto otti vallan ensisijaisena vaihtoehtona.


title: VIA Rail

text: 1960-luvulla oli jo käynyt selväksi, että sekä Canadian National Railwayn (CN) että Canadian Pacific Railwayn (CPR) matkustajajunat olivat kannattamattomia. CPR etsi keinoja päästä irti henkilöliikennevelvoitteestaan, mutta poliitikot ja hallitus estivät yhtiön suunnitelmat. Tämä pakotti yhtiön tarjoamaan supistettua henkilöliikennettä aina 1970-luvun loppuun saakka. Valtionyhtiö Canadian Nationalia taas kehotettiin investoimaan matkustajaliikenteeseen, ja näiden myötä yhtiö esitti useita uudistuksia muun muassa lippujen hinnoitteluun, kalustoon ja moottorivaunuihin. Erikoisjunatarjonta (muun muassa "Rapido" ja "Turbo trains") johti jopa matkustajamäärän kasvuun.


title: VIA Rail

text: Kuitenkin 1970-luvulla myös CN totesi henkilöliikenteen kannattamattomaksi ja pyrki CPR:n tavoin eroon henkilöliikenteen sille asettamasta rasitteesta. Rautateiden henkilöliikenteen palveluiden huononeminen nousi esille jopa vuoden 1974 valtiollisissa vaaleissa, kun Pierre Trudeaun hallitus lupasi kehittää Yhdysvaltain valtiollisen matkustajajunayhtiön, Amtrakin, mukaisen mallin. Kaksikielinen nimitys VIA tai VIA CN nousi tietoisuuteen vuonna 1976 kun Canadian National otti käyttöön uutta henkilöliikennekalustoa sekä erityisesti henkilöjunien vetoon tarkoitettuja vetureita. VIA-logo kulki vielä tällöin käsi kädessä CN-logon kanssa. Syyskuussa 1976 VIA julkaisi yhtenäisen aikataulun, joka käsitti tiedot sekä Canadian Nationalin että Canadian Pacificin henkilöjunista. Yhdistettyjen aikataulutietojen julkaisu oli ensimmäinen laatuaan Kanadan henkilöjunaliikenteen historiassa.


title: VIA Rail

text: Vuonna 1977 Canadian Nationalin toiminta järjestettiin uudelleen. Yhtiö eriytti osan toimintaansa erilleen varsinaisesta rautatieliikenteestä. Tämän seurauksena muun muassa yhtiön junalauttatoiminta eriytettiin omaksi yhtiökseen nimeltä CN Marine, ja samalla henkilöliikenne eriytettiin kokonaan VIA Railin toiminnaksi. Henkilöliikenneyhtiön nimeksi vakiintui myöhemmin VIA Rail Canada.


title: VIA Rail

text: 1. huhtikuuta 1978 Canadian National -yhtiön henkilöliikennetoiminta aloitti omana erillisenä valtionyhtiönään. Yhtiön hallintaan siirtyi Canadian Nationalin henkilöliikennekalusto kokonaisuudessaan. Useiden kuukausien neuvotteluiden jälkeen, 29. lokakuuta 1978, VIA Rail otti hoidettavakseen myös Canadian Pacific Railwayn henkilöliikenteen sekä henkilöliikennekaluston.


title: VIA Rail

text: VIA Railin henkilöliikenteen tarjontaan eivät kuuluneet yksityisten yhtiöiden kuten BC Railin, Algoma Central Railwayn, Ontario Northland Railwayn sekä Quebec North Shore and Labrador Railwayn henkilöliikenne. Erilleen jäivät myös useat CN:n ja CPR:n lähiliikenteen reitit, sekä CN:n matkustajaliikennetarjonta Newfoundlandissa. Aluksi VIA ei omistanut rataa, vaan sen täytyi maksaa käyttömaksuja. Usein VIA:n junat olivatkin maaseudun sivuratojen ainoita käyttäjiä.


title: VIA Rail

text: VIA:lla oli aluksi valtaisa määrä erilaista kalustoa, ja yhtiö hoiti henkilöliikennettä useilla kymmenillä reiteillä Nova Scotiasta Brittiläiseen Kolumbiaan sekä Hudsoninlahdelle. Yhtiön aikataulut kattoivat yli 150 junaa viikossa, mukaan lukien pitkänmatkanjunat, taajamajunat ja tärkeiden yhteysvälien junat.


title: VIA Rail

text: 1970–1980-lukujen vaihteessa matkustajamäärät kohosivat lähes ennätyslukemiin laman, inflaation ja polttoaineiden kallistumisen vuoksi.


title: VIA Rail

text: Tästä huolimatta matkustajamääristä ei ollut VIA:n toiminnan pelastajaksi. Vuonna 1981 pääministeri Pierre Trudeaun hallitus puolsi voimakkaasti liikenneministeri Jean-Luc Pépinin suunnitelmaa VIA:n määrärahojen tuntuvasta pienentämisestä. Tämä tarkoitti sitä, että yhdessä yössä kaksi viidesosaa junavuoroista lakkautettiin rahoituksen puutteen vuoksi. Lakkautettujen junavuorojen listalla olivat usein täpötäydet "Super Continental" ja "Atlantic". Budjetin leikkaus tiesi sitä, että VIA:lle jäi vain yksi pitkänmatkanjuna, "The Canadian".


title: VIA Rail

text: VIA käytti vuorojen lakkauttamisesta syntyneen tilaisuuden hyväkseen ja hankkiutui eroon osasta kalustoaan. Vanhimmat yksiköt olivat tuolloin jo yli 30 vuotta vanhoja. Samalla yhtiö kuitenkin solmi sopimuksen Bombardier Transportationin kanssa uusista nopeista vetureista sekä vaunuista tärkeimmille reiteille. Kehittynyttä teknologiaa, muun muassa kallistuvakorisuutta, kokeiltiin VIA:n uusissa LRC-junissa ("Light, Rapid, Comfortable – kevyt, nopea, mukava"), mutta teknologia osoittautui epävarmaksi. Ongelmien etsintä ja korjaaminen vei vuosia.


title: VIA Rail

text: Pääministeri Brian Mulroneyn hallitus voitti vaalit vuonna 1984, ja VIA sai kauan kaipaamansa ystävän korkeassa asemassa. VIA:n budjettileikkauksia vähennettiin, ja osa jo lakkautetusta liikenteestä otettiin uudelleen mukaan junatarjontaan. Näihin kuuluivat muun muassa "Super Continentalin" palauttaminen liikenteeseen, teko joka tiettävästi oli Mulroneyn lupaus läntisen Kanadan äänestäjille. Myös "Atlantic" otettiin mukaan junatarjontaan. Mulroneyn hallitus nosti rahoitusta siten, että VIA saattoi tilata uutta kalustoa sekä kunnostaa vanhoja vaunuja. Uusia vetureita tilattiin: toimittajaksi valittiin General Motors Diesel Division, jonka veturit olivat käytössä osoittautuneet luotettavimmiksi.


title: VIA Rail

text: Tähän aikaan tapahtui myös Kanadan pahin junaturma. 8. helmikuuta 1986 VIA:n itään matkalla ollut "Super Continental" ja Canadian Nationalin tavarajuna törmäsivät lähellä Hintonin kaupunkia Albertassa. Onnettomuuden syy oli todennäköisesti tavarajunan kuljettajan erehtyminen opastimien tulkinnassa. Turmassa menehtyi 23 henkilöä, ja se on edelleen Kanadan vakavin junaturma kuolonuhrien määrällä mitattuna.


title: VIA Rail

text: Inflaatio ja kasvavat kulut pakottivat hallituksen leikkaamaan VIA:n määrärahoja, ja Mulroneyn hallituksen vuoden 1989 budjetissa leikkaukset ylittivät jopa Trudeaun hallituksen leikkaukset. Liikenneministeri Benoit Bouchard valvoi junatarjonnan vähennystä, kun 15. tammikuuta 1990 kaikkiaan 55% VIA:n junaliikenteestä lakkautettiin kokonaan.


title: VIA Rail

text: "Super Continental" joutui jälleen lakkautettavien listalle, kuten myös monet maaseudun liikennepalvelut. Tärkeiden yhteysvälien junatarjontaa supistettiin rajusti, samoin kuin läntisen Kanadan palveluita. "The Canadian" siirrettiin pohjoisemmalle Canadian Nationalin reitille, samalle reitille jota "Super Continental" aiemmin oli käyttänyt. Tämä reitti kulki läpi harvaan asuttujen ja vähäeleisten maisemien lävitse Toronton–Vancouverin välillä. Suuret keskilännen kaupungit Regina ja Calgary jäivät kokonaan ilman henkilöjunaliikennettä. Tämä osaltaan aiheutti suurta tyytymättömyyttä Ottawan päättäjiä kohtaan.


title: VIA Rail

text: Virallinen selitys reitin vaihdolle oli syrjäseutujen palveluiden parantaminen, mutta todellinen syy lienee ollut poliittinen: uuden reitin varrelta oli parlamenttiin valittu useita parlamentinjäseniä, ja Albertasta kotoisin oleva ministeri Harvie André julisti avoimesti vähät välittävänsä siitä, vaikka ei koskaan näkisi matkustajajunaa kotikaupungissaan Calgaryssä.


title: VIA Rail

text: Budjettileikkaukset olivat VIA:lle lähes katastrofaaliset. Yhtiö pienentyi, ja välittömästi alkoi järkeistää toimintaansa ja kalustoaan. Tämän vuoksi yhtiön kalusto alkoi pikkuhiljaa koostua kunnostetuista vaunuista ja LRC-junista.


title: VIA Rail

text: Pääministeri Jean Chrétienin hallituksen valinta ei säästänyt VIA Railia lisäleikkauksilta vuonna 1993. Valtiovarainministeri Paul Martinin ensimmäisessä budjetissa toteutetut leikkaukset johtivat "Atlanticin" lakkauttamiseen, jättäen itäisen kaukoliikenteen kokonaan "Ocean"-junan vastuulle. Tämäkin leikkaus oli todistettavasti poliittinen, sillä vähemmän käytetty "Chaleur" -junavuoro säästyi leikkauksilta.


title: VIA Rail

text:
1990-luvun lopulla ympäristökysymykset nousivat voimakkaasti esille, ja ihmisten riippuvuutta autoista ja lentokoneista haluttiin vähentää. Myös rautatiepainotteinen liikenneministeri David Collenette oli VIA:lle myönteinen, ja sai ujutettua budjettiin lisärahoitusta. Tärkeiden yhteysvälien palveluja parannettiin uusilla ja nopeammilla junilla, ja
turistijuna "The Bras d'Or" palasi Cape Bretonin saarelle. Lisärahoituksesta huolimatta läntinen Kanada jäi kokonaan ilman parannuksia, ja ainoaksi matkustajajunaksi Winnipegin länsipuolella jäi "The Canadian".


title: VIA Rail

text: VIA Railin seuraava rahoitusohjelma sai lempinimen "Renaissance" (renessanssi), ja sen myötä yhtiö hankki brittiläis-ranskalaiselta yhtiöltä käytettyjä matkustajavaunuja sekä uusia General Electricin valmistamia vetureita LRC-yksiköiden tilalle. Kalustomäärän lisääntyminen helpotti myös aikataulusuunnittelua, sillä enää kaluston saatavuus ja kalustokierto eivät muodostaneet jäykkää ongelmaa ja myöhästymisien ketjuuntumista. Samalla useita henkilöliikenteen asemia remontoitiin matkustajaviihtyvyyden takaamiseksi, ja useisiin pisteisiin hankittiin myös yhdysliikennemahdollisuuksia.


title: VIA Rail

text: 24. lokakuuta 2003 liikenneministeri David Collenette tiedotti uudesta 700 miljoonan Kanadan dollarin lisämäärärahasta vuosina 2003–2008. Tämä lisärahoitus oli kuitenkin liian vähäinen tarpeisiin nähden, sillä "VIA Fast" -merkillä suunnitellun nopean junaliikenteen aloittaminen Québec—Windsor-reitillä vaatisi korjauksia ja lisäinvestointeja yhteensä viiden miljardin dollarin edestä.


title: VIA Rail

text: "Renaissance" -kalusto kärsi myös useista ongelmista, ja ranskaa puhuvat työntekijät antoivatkin niille nimeksi "déplaisance" ("epämukavuus").


title: VIA Rail

text: Pääministeri Paul Martin tiedotti 18. joulukuuta 2003, että kaikki valtiolliset rahoitusohjelmat pantaisiin jäihin. Tähän kuului myös VIA:n 700 miljoonan dollarin viisivuotissuunnitelma sekä edellisen pääministerin Chrétienin hallituksen kuutta viikkoa aiemmin julkaisema "Renaissance II" - suunnitelma. Julkisuuteen tuli myös eturistiriita, sillä pääministeri perheineen oli investoinut eri yhtiöiden kautta suuren summan rahaa Voyageur Colonial Bus Lines -linja-autoyhtiöön, joka oli VIA:n pahin kilpailija Quebecin ja itäisen Ontarion alueella.


title: VIA Rail

text: Martinin hallituksen säästökuurin vuoksi "The Bras d'Or" -turistijuna jouduttiin jälleen kerran lakkauttamaan syyskuussa 2004. Lakkautuslistalle joutui myös Montreal–Toronto -reitin yöjuna "Enterprise", joka lopetettiin syyskuussa 2005.


title: VIA Rail

text: Poliittisen heittosäkin roolistaan huolimatta VIA:n hallinto ja johto päättäväisesti pitävät mantereen poikki kulkevan "The Canadianin" liikenteessä. Nykyisin juna kulkee kolmesti viikossa Torontosta Vancouveriin ja takaisin. Jasperissa on "Skeena" vaihtoyhteys Prince Rupertiin. "Ocean" liikennöi kuudesti viikossa Montrealista Halifaxiin. "Hudson Bay" liikennöi kahdesti viikossa Winnipegin ja Churchillin välillä.


title: VIA Rail

text: Kansainvälinen liikenne hoidetaan yhteistyössä yhdysvaltalaisen Amtrakin kanssa: "Maple Leaf" -pikajuna liikennöi Torontosta Albanyn ja Buffalon kautta New Yorkiin. Amtrak liikennöi "Adirondack" -junaa Montrealin ja New Yorkin välillä. Tämän lisäksi Amtrakin "Cascades" liikennöi Vancouverin ja Seattlen välillä. Tiheintä VIA:n liikenne on sen tärkeimmälä yhteysvälillä tiheään asutulla Quebec–Windsor -reitillä.


title: VIA Rail

text: VIA Rail oli aluksi valtiollinen yhtiö, jonka tehtävänä on toimia liikeyrityksenä. Canadian Nationalin yksityistämisen ja pörssiin menon seurauksena VIA Railista tuli tämän pörssiyhtiön tytäryhtiö.


title: Dan Tigerstedt

text: Dan Tigerstedt (s. 1954 Helsinki) on suomalainen musiikkiäänittäjä, -miksaaja ja -tuottaja. Tigerstedt on ollut mukana yli 500 suomalaisen albumin tekemisessä.


title: Dan Tigerstedt

text: Tigerstedtin ura alkoi vuonna 1975 Leif Kiviharjun omistamassa Parkville-studiossa Helsingin Puistolassa. Sieltä studio laajensi Mellunmäkeen ja toimi nimellä Birdland. Vuonna 1980 Tigerstedt palkattiin Musiikki-Fazerin perustamaan Takomo-studioon, jossa 1980-luvulla syntyi Tigerstedtin äänittämänä monia klassikkolevyjä, menestyneimpinä Dingon kolme tunnetuinta albumia (1984–1986). Takomon lopetettua vuonna 1990 hän siirtyi välivuoden jälkeen Finnvox-studiolle. Vuodesta 2003 Tigerstedt on toiminut myös Oy KoDa Productions Ab:n studiopäällikkönä.


title: Tulppaanit

text: Tulppaanit ("Tulipa") ovat sipulikasveja, joita viljellään niiden kauniiden kukkien takia. Villejä tulppaaneja on noin sata lajia, ja ne ovat kotoisin Osmanien valtakunnan alueelta, Vähästä-Aasiasta tai kenties jopa Himalajan juurelta saakka. Viljeltyjä lajikkeita on tuhansia. Tulppaaneja on monen värisiä, muun muassa punaisia, keltaisia, oransseja, sinisiä ja turkooseja. Tulppaanintuotannon suurvalta on Alankomaat, josta tuodaan Suomeen sekä sipuleita että leikkotulppaaneita. 65 prosenttia kukkasipulien maailmankaupasta on hollantilaisten hallussa.


title: Tulppaanit

text: Joskus tulppaanin sipuleja käytetään ihmisravintona, ja ne maistuvatkin maapähkinöiltä. Tulppaanien sipulit ovat esimerkiksi peltomyyrille suurta herkkua. Alueilla, joilla on paljon vesi- tai peltomyyriä, tulppaaneita voi yrittää suojata laittamalla sipuleiden alle ja sivulle maan alle esimerkiksi pienisilmäistä metalliverkkoa, jotteivät myyrät tule syömään niitä talven aikana. Myös esimerkiksi keisarinpikarililjan on epäilty karkottavan ympäriltään tuholaisia, joten se sopii tulppaanien seuraan.


title: Tulppaanit

text: Tulppaanit istutetaan ravinteikkaaseen puutarhamultaan Pohjois-Suomessa jo syyskuun puolen välin paikkeilla, mutta etelärannikolla kuitenkin mieluiten vasta lokakuun alussa. Istuttamisen jälkeen sipulien pitäisi ehtiä juurtua ennen kuin maa routaantuu. Juurtumiseen menee noin kolme viikkoa. Tulppaanit ovat melko nirsoja maan laadun suhteen. Niiden päälle tulisi levittää tällöin myös hiukan lannoitetta, kuten lehtikompostimultaa, tai kaupan tuotteita. Tulppaanit aloittavat kasvunsa huhti-toukokuussa, ja kukassa ne ovat lajikkeesta riippuen aikaisintaan huhtikuun lopulla, ja myöhäisintään kesäkuun alussa. Kukinnan jälkeenkin niitä olisi hyvä lannoittaa, sillä ne alkavat tällöin muodostamaan pikkusipuleita seuraavaa kasvukautta varten. Lehtiä ei tulisi leikata irti ennen kuin ne ovat juhannuksen aikoihin, tai sen jälkeen kuivuneet. Tavallisimmat tulppaanit kestävät Suomen talvea erinomaisesti Ouluun ja jopa Rovaniemelle saakka. Kaikkein jalostetuimpia lajikkeita ei kuitenkaan suositella kasvatettaviksi aivan pohjoisimmassa Suomessa talvenarkuutensa vuoksi.


title: Tulppaanit

text: Tulppaanien kansainvälinen luokitus, joka perustuu pääosin kukinta-aikaan ja kukan muotoon:


title: Tulppaanit

text: 1 Yksinkertaiset aikaiset -Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 2 Kerrannaiset aikaiset -Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 3 Triumph-Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 4 Darwinhybridi-Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 5 Yksinkertaiset myöhäiset -Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 6 Liljakukkaiset-Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 7 Crispa-Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 8 Viridiflora-Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 9 Rembrandt-Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 10 Papukaija-Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 11 Kerrannaiset myöhäiset -Ryhmä:


title: Tulppaanit

text: 12 Kaufmanniana-Ryhmä


title: Tulppaanit

text: 13 Fosteriana-Ryhmä


title: Tulppaanit

text: 14 Greigii-Ryhmä


title: Tulppaanit

text: 15 Muut tulppaanit


title: Tulppaanit

text: Viljeltyjä luonnonlajeja:


title: Tulppaanit

text: Muita lajeja:


title: Jean Stapleton

text: Jean Stapleton (alun perin Jeanne Murray, 19. tammikuuta 1923 New York – 31. toukokuuta 2013 New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Jean Stapleton

text: Hän esiintyi urallaan niin kameran edessä kuin teatterissakin. Ensimmäisen varsinaisen läpimurtoroolinsa hän teki vuoden 1960 musikaalielokuvassa "Langat kuumina" ("Bells Are Ringing"). Viimeisen roolinsa hän teki televisioelokuvassa, vuoden 2001 rikostrillerissä "A Most Deadly Family". Elokuvaa ei ole esitetty Suomen televisiossa.


title: Jean Stapleton

text: Stapleton muistetaan kaikkein parhaiten "Perhe on pahin" -televisiosarjan Archie Bunkerin vaimona. Hän voitti Edith Bunkerin roolistaan kolme Emmyä ja kolme Golden Globea.


title: Jean Stapleton

text: Stapleton oli naimisissa William H. Putschin kanssa tämän kuolemaan vuonna 1983 saakka. Avioliitosta syntyi kaksi lasta, Pam ja John. Miehensä kuoleman jälkeisenä aikana Stapleton kertoi yleisölle, ettei hän pysty puhumaan surustaan, mutta hän kuitenkin kertoi elävänsä elämäänsä yksi päivä kerrallaan.


title: Jean Stapleton

text: Stapleton kuoli 90-vuotiaana toukokuussa 2013. Kuoleman syy oli luonnollinen.


title: Dissosiaatio (kemia)

text: Dissosiaatio on molekyylin hajoaminen kahdeksi tai useammaksi molekyyliksi tai atomiksi. Esimerkiksi vetymolekyyli H dissosioituu kahdeksi vetyatomiksi H ja H noin 1800 asteen lämpötilassa. Kun vetykaasua kuumennetaan edelleen, se ionisoituu noin 10 000 kelvinin lämpötilassa. Assosiaatio ja jälleenyhtyminen ovat dissosiaation vastakohtia.


title: Dissosiaatio (kemia)

text:
Palautuville dissosiaatioille kemiallisessa tasapainossa
dissosiaatiovakio "k" on dissosioituiden suhde dissosioitumattomiin yhdisteisiin:


title: Adiabaattinen prosessi

text: Adiabaattinen prosessi (tai isokalorinen prosessi) on lämpöopissa tapahtuma, jossa lämpöä ei siirry tapahtuman kohteena olevaan systeemiin tai poistu siitä muuten kuin mekaanisen työn kautta. Toisin sanoen adiabaattisen prosessin lämpöenergian muutos perustuu mekaaniseen työhön, esimerkiksi rajatun systeemin kaasun tilavuuden muutokseen. Adiabaattisessa prosessissa lämpö tai aine eivät virtaa systeemiä rajoittavan pinnan läpi.


title: Adiabaattinen prosessi

text: Adiabaattiselle prosessille


title: Adiabaattinen prosessi

text: Missä P = paine, V = tilavuus, γ = adiabaattivakio (isentrooppivakio). Ideaalikaasulle γ = 5 / 3.


title: Adiabaattinen prosessi

text:
formula_3 on moolinen lämpökapasiteetti vakiopaineessa ja
formula_4 moolinen lämpökapasiteetti vakiotilavuudessa.
formula_5 on kaasun vapausasteiden lukumäärä (3 yksiatomiselle kaasulle, 5 kaksiatomiselle kaasulle).


title: Adiabaattinen prosessi

text: Adiabaattiselle prosessille myös:


title: Adiabaattinen prosessi

text: missä T = lämpötila.


title: Eksponentti

text:
Eksponentti on potenssimerkinnässä oleva elementti, jolla ilmoitetaan kerrottavien "lukumäärä". Kun samalla luvulla kerrotaan useita kertoja, voidaan laskumerkintä lyhentää käyttämällä potenssimerkintää:
Esimerkkitapauksessa lukua kolme kutsutaan "kantaluvuksi" ja viittä kutsutaan "eksponentiksi".


title: Aapa

text: Aapa voi tarkoittaa seuraavaa:


title: Luettelo Yhdysvaltain ilmavoimien käytössä olevasta kalustosta

text: RPAS (engl. Remotely Piloted Aircraft System) tai UAS (engl. Unmanned Air/Aircraft System) tyyppiset miehittämättömät lentokoneet ovat laajasti käytössä Yhdysvaltain ilmavoimilla ja niiden käyttö on kasvussa.


text: N=lukumäärä ei tiedossa


title: Enslaved

text: Enslaved on norjalainen Ivar Bjørnsonin ja Grutle Kjellsonin vuonna 1991 perustama black metal -vaikutteinen viikinkimetalliyhtye.


title: Enslaved

text: Elokuussa 2008 yhtye solmi levytyssopimuksen Nuclear Blast Recordsin kanssa.


title: Enslaved

text: Enslavedin alkutuotanto on musiikillisesti lähellä muita norjalaisia black metal -yhtyeitä, mutta sanoitukset koko uralta ovat liittyneet viikinkimytologiaan. Nykyistä Enslavedia on luonnehdittu progressiiviseksi black metaliksi.


title: Janne Haavisto

text: Janne Pekka Haavisto (s. 28. marraskuuta 1964 Espoo) on suomalainen rumpali, musiikkituottaja ja -äänittäjä, joka on toiminut ammattimuusikkona vuodesta 1983 lähtien.


title: Janne Haavisto

text: Haavisto kävi nuoruudessaan Sibelius-lukiota ja soitti rumpuja Bablers-nimisessä yhtyeessä yhdessä mm. Arto Tammisen ja Sam Yaffan kanssa. Vuonna 1980 tämä yhtye levytti albumin "Whats All About".


title: Janne Haavisto

text: 16-vuotiaana hän sai veljensä Ollin avustuksella paikan J. Karjalainen & Mustat Lasit -yhtyeessä. Tuo pesti kesti 12 vuotta, ja alkuvaiheissa Haavisto kävi lukion loppuun sekä kirjoitti ylioppilaaksi kiertueiden lomassa. Keikkoja heillä oli tuohon aikaan jopa kolmesataa vuodessa.


title: Janne Haavisto

text: Mustien Lasien kiertueiden lomassa Haavisto teki Mitja Tuuralan kanssa Radio Cityyn ohjelmaa, jossa soitettiin paljon vanhaa amerikkalaista musiikkia, mm. surf-musiikkia, mikä johti vuonna 1988 surf-musiikkia soittaneen Laika & The Cosmonauts -yhtyeen perustamiseen.


title: Janne Haavisto

text: Muita yhtyeitä, joissa Haavisto on soittanut, ovat mm. TTV, The JP’s ja Janne Haavisto & The Farangs. 2010-luvulla hän on soittanut myös Irina Björklundin ja Erinin yhtyeissä.


title: Janne Haavisto

text: Soittamisen ohella Haavisto on pitkään toiminut äänittäjänä ja tuottajana. Hän kertoo soittaneensa yhtä aikaa J. Karjalaisen ja Mikko Kuustosen yhtyeissä sekä Laikoissa ja tuottaneensa samaan aikaan seitsemän levyä vuosittain.


title: Janne Haavisto

text: Jätettyään Mustat Lasit hän jatkoi kuitenkin yhteistyötä J. Karjalaisen kanssa ja on tuottanut tämän kolme levyä, joista "Tähtilampun alla" toi hänelle tuottaja-Emman vuonna 1992.


title: Janne Haavisto

text: Haaviston isä Jukka Haavisto on tunnettu muusikko, samoin hänen kymmenen vuotta vanhempi veljensä Olli Haavisto. Sisar Susanna Haavisto tunnetaan sekä laulajana että näyttelijänä.


title: Seth Cohen

text: Seth Ezekiel Cohen on Adam Brodyn esittämä kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa "O.C.". Seth on Sandy ja Kirsten Cohenin poika.


title: Seth Cohen

text: Seth pitää sarjakuvista ja purjehtimisesta. Aikeena hänellä onkin mennä Tahitille omalla purjeveneellään, joka on nimetty seurustelukumppani Summer Robertsin mukaan. Unelma jää toteuttamatta ja Seth palaa Newportiin, mutta Summer on kuitenkin luopunut toivosta saada Seth takaisin ja tavannut Zach Stevensin, uuden poikaystävän, jolla tehdä Seth kateelliseksi. Päästäkseen psyykkisesti irti Summerista Seth menee töihin rannalle perustettuun uuteen musiikkiklubiin The Bait Shopiin ja rakastuu sen tatuoituun klubipäällikköön Alexiin. Ainoa este heidän suhteensa onnistumiselle näyttää olevan Alexin entinen tyttöystävä. Seth saa selville, että Summer on lähdössä romanttiselle lomamatkalle Italiaan Zachin kanssa. Mutta Sethin unelmat saavatkin täyttymyksen, kun Summer saapuu hänen luokseen ja antaa suudelman.


title: Seth Cohen

text: Kun viimeinen vuosi lukiossa alkaa, nuorten on aika miettiä tulevaisuuttaan. Summer saa yllättäen korkeat arvosanat testeistään ja hänkin päättää hakea Browniin, samaan kouluun kuin Seth. Kaitlin Cooper auttaa Sethiä valmistautumaan kouluhaastatteluun. Lopulta Seth päättää kuitenkin jättää koko haastattelun väliin ja tuhoaa mahdollisuutensa päästä sisään. Summer hyväksytään kouluun, jolloin Seth pelkää, että tyttö jättäisi koulun hänen takiaan. Tämän vuoksi Seth päättää erota Summerista, mutta alkaa pian katua päätöstään. Hän päättää saada Summerin takaisin valmistujaisjuhlissa Anna Sternin avustuksella. Summerilla on samat suunnitelmat, ja hän saapuu juhliin toisen pojan kanssa. Ilta saa onnellisen päätöksen Sethin tunnustaessa Summerille kaikki hölmöilynsä. Seth hyväksytään RIDS:iin. Neljännellä tuotantokaudella Seth kosii Summeria, ja vaikka tämä kieltäytyy, pari jatkaa seurusteluaan. Sarjan viimeisessä jaksossa Seth ja Summer menevät naimisiin.


title: Pauli Rantasalmi

text: Pauli Esko Antero Rantasalmi (s. 1. toukokuuta 1979 Helsinki) on suomalainen kitaristi ja musiikkituottaja. Rantasalmi tunnetaan parhaiten The Rasmus -yhtyeen kitaristina, mutta hän on myös tuottanut monia artisteja. Hänen tuottamiaan yhtyeitä ovat muun muassa Killer ja Kwan. Hän asuu Singaporessa , mutta on Suomen kansalainen.


title: Pauli Rantasalmi

text: Rantasalmen tuottamilla levyillä äänittäjänä toimii Kwanin kitaristi Antti Eräkangas.


title: Pauli Rantasalmi

text: Pauli on näytellyt pientä sivuosaa Pitkä kuuma kesä -elokuvassa.


title: Pauli Rantasalmi

text: Rantasalmi voitti Vuoden Tuottaja Emman vuonna 2001.


title: Pauli Rantasalmi

text: Hänestä tuli elokuussa 2008 poikavauvan isä.


title: Pauli Rantasalmi

text:
Pauli on toiminut säveltäjänä muutamille artisteille kuten Killer, Kwan ja Tuuli.
Lisäksi hän on ollut mukana tekemässä Anna Erikssonille Pamela-kappaletta.


title: Polyainos

text: Polyainos () on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Ryan Atwood

text: Ryan Francis Atwood on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa "O.C.". Hän on yksi sarjan päähenkilöistä, ja häntä näyttelee Benjamin McKenzie. Ryan Atwood on kapinallinen ongelmanuori, jonka lakimies Sandy Cohen adoptoi perheeseensä, kun hän melkein joutui vankilaan. Coheneiden perhe on upporikas, ja he asuvat Kalifornian Newport Beachilla. Ryan ystävystyy perheen pojan Seth Cohenin kanssa ja ihastuu naapurin Marissa Cooperiin.


title: Ryan Atwood

text: Ensimmäisen tuotantokauden lopussa Ryan joutuu lähtemään Newport Beachista, koska hänen entinen tyttöystävänsä Theresa oli raskaana (kolmannella kaudella paljastui, ettei lapsi ollut Ryanin). Ryan palaa toisen tuotantokauden alussa takaisin Newport Beachiin, koska Theresa väittää saaneensa keskenmenon, vaikkei sitä oikeasti saanutkaan.


title: Ryan Atwood

text: Kolmannen kauden lopussa Ryanin entinen tyttöystävä Marissa kuolee Ryanin käsivarsille saamiinsa vammoihin, jotka tulivat auto-onnettomuudesta. Ryan lähtee pois Coheneilta, koska ei pysty elämään ilman Marissaa, mutta palaa lopulta. Tämän jälkeen Ryan ihastuu Taylor Townsendiin, joka tuli kuvioihin mukaan kolmannessa tuotantokaudessa.


title: Lohikäärme (Ilmestyskirja)

text: Lohikäärme on Raamatun Ilmestyskirjassa esiintyvä hahmo. Se on suuri, tulipunainen ja seitsenpäinen. Sillä on kymmenen sarvea ja seitsemän kruunua päissään. Ilmestyskirjan 12:ssa luvussa lohikäärmeen kerrotaan pudottavan kolmanneksen tähdistä maahan, yrittävän tappaa taivaan kappaleisiin pukeutuneen naisen lapsen ja sotivan enkelien kanssa, minkä seurauksena lohikäärme "syöstiin maahan". Seuraavassa luvussa (ilm. 13) lohikäärmeen kerrotaan olevan itse Saatana, joka on antanut voimansa merestä tulleelle pedolle, joka pakottaa ihmiset palvomaan lohikäärmettä.


title: Lohikäärme (Ilmestyskirja)

text: Antiikin ajan kristityt tulkitsivat useimmiten lohikäärmeen tarkoittavan joko paholaista tai Roomaa, joka alkujaan rakennettiin seitsemälle kukkulalle. Rooman hajottua näkemys lohikäärmeestä paholaisena muuttui huomattavasti yleisemmäksi. Tulkinta lohikäärmeestä Roomana on kuitenkin vielä muun muassa preteristisen ja historiallisen tulkinnan kannattajien käytössä. Myös kirjaimellisessa tulkinnassa yleensä lohikäärmeen katsotaan olevan symbolinen olento, viitaten yleensä paholaiseen.


title: Kymmenpotenssimuoto

text: Kymmenpotenssimuoto, eksponenttimuoto eli tieteellinen merkintätapa on merkintätapa, jossa luku ilmoitetaan mahdollisella etumerkillä varustettuna mantissan sekä jonkin kymmenen kokonaislukupotenssin tulona. Esimerkiksi luku −1 560 000 voidaan kirjoittaa muodossa −1,56·10, missä etumerkki on miinus, mantissa on 1,56, kantaluku on 10 ja eksponentti on 6. Kymmenpotenssimuotoa käytetään luvun mittaustarkkuuden ilmoittamiseksi sekä suurten ja pienten lukujen kirjoittamiseksi lyhyesti.


title: Kymmenpotenssimuoto

text: Varsinkin laskimissa ja tietokoneissa, joskus muuallakin, käytetään kymmenpotenssiesitykselle "a·10" merkintätapaa "a" E+"k", jos "k" ≥ 0, ja "a" E−"k", jos "k"


title: Didier Auriol

text: Didier Auriol (s. 18. elokuuta 1958 Montpellier) on ranskalainen entinen ralliautoilija. Ennen ralliuraansa hän ajoi ambulanssia kotimaassaan. Uransa Auriol aloitti verraten myöhään vasta pitkälti päälle 20-vuotiaana. Auriol onkin sanonut, että ei ajamista tarvitse opetella nuorena; se tulee luonnostaan, jos on tullakseen.


title: Didier Auriol

text: Auriol voitti urallaan kerran maailmanmestaruuden, vuonna 1994 ajaessaan Toyotalla.


title: Didier Auriol

text: Auriol ajoi Ranskan mestariksi 1986. Kaudella 1992 hän ajoi Lancialla kuusi voittoa, mutta jäi MM-sarjassa Carlos Sainzin ja Juha Kankkusen jälkeen kolmanneksi.


title: Didier Auriol

text: Kaudella 1994 Auriol voitti ensimmäisenä ranskalaisena rallin maailmanmestaruuden Toyotan ratissa. Voittoja MM-tasolla Auriol on ajanut 20. Hän ajoi viimeisen täyden kautensa 2003 Škoda Fabia WRC:llä. Sen jälkeen on osallistunut yksityistallien kalustolla muun muassa Monte Carlon ralliin vuonna 2005.


title: Didier Auriol

text:
Uransa jälkeen Auriol pyöritti omaa hotellibisnestä Ranskassa. Täysin pois moottoriurheilusta mies ei kuitenkaan jäänyt ja
vuonna 2008 ilmoitettiin, että Auriol osallistuu ainakin yhteen IRC-ralliin Fiat Grande Punto Super 2000 autolla, kartturinaan Denis Girudet. Auriol ajoi monia IRC-ralleja, mutta kärsi teknisistä ongelmista. Auriol ilmoittautui vuoden 2009 Monte Carlon ralliin, joka avasi IRC-kauden, mutta ei kuulunut WRC-sarjaan. Auriol joutui kuitenkin keskeyttämään kilpailun heti ensimmäisenä päivänä.


title: Didier Auriol

text: Auriol oli mukana Ranskan joukkueessa vuoden 2009 Rally of The Nations -kisassa ja sijoittui joukkuetoverinsa Brice Tirabassin kanssa kolmanneksi.


title: Didier Auriol

text: Kun auton säädöt olivat kohdallaan ja Auriolilla oli "the feeling", kuten itse kutsui, oli Auriol pitelemätön. Hän on yksi ralliautoilun legendoja. Auriol on voittanut Henri Toivosen muistoksi järjestettävän Mestareiden kisan neljä kertaa (1993, 1994, 1996, 1999), eli useammin kuin kukaan muu.


title: Kurkimäki (Kuopio)

text: Kurkimäki on Kuopion kaupunginosa ja taajama noin 25 km kaupungin keskustasta etelään. Kurkimäellä on myös Savon radan liikennepaikka. Asukkaita noin 1 000 (Kurkimäen suunnittelualue).


title: Kurkimäki (Kuopio)

text: Kurkimäessä on ala-aste, kirjasto, päiväkoti, esikoulu ja yksi palveleva lähikauppa. Kurkimäkeen kulkee bussiliikenne, vaikkakin aika harvakseltaan. Matkustajajunaliikenne lopetettiin vuonna 2002.


title: Esko Ahonen

text: Esko Olavi Ahonen (s. 13. kesäkuuta 1955 Evijärvi) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän toimi kansanedustajana kaksi kautta vuosina 2003–2011. Ahonen valittiin Lestijärven kunnanjohtajaksi helmikuussa 2012.


title: Esko Ahonen

text: Ahonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1974 Evijärven lukiosta ja rakennusinsinööriksi vuonna 1980 Vaasan teknillisestä oppilaitoksesta. Vuonna 1986 hän suoritti LKV-tutkinnon ja vuonna 1993 yrityshallinnon MHT-tutkinnon Markkinointi-instituutissa. Vuonna 1996 Ahonen suoritti vielä pankkitoiminnan esimiestutkinnon Osuuspankkiopistossa. Vuosina 1980–1985 Ahonen työskenteli Evijärven Rakennus Oy:n vastaavana työnjohtajana ja markkinointipäällikkönä. Vuosina 1986–2008 hän oli Järviseudun Op-kiinteistökeskus Oy:n toimitusjohtaja.


title: Esko Ahonen

text: Ahonen oli Evijärven kunnanvaltuutettu vuosina 1981–1988. Hän oli Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin varapuheenjohtaja vuosina 2000–2006 ja puheenjohtaja vuosina 2007–2011. Vuonna 2006 Ahonen voitti piirin puheenjohtajaäänestyksessä tehtävää yli 20 vuotta hoitaneen Jukka Vihriälän. Piirin eduskuntavaaliehdokasasettelusta nostettiin oikeusjuttu ja piirin vastavalittu toiminnanjohtaja erosi. Vuonna 2008 Ahonen siirsi kirjansa Alajärvelle ja osallistui siellä kunnallisvaaleihin. Hänet valittiin valtuustoon 235 äänellä. Ennen valintaansa Lestijärven kunnanjohtajaksi hän toimi Alajärven kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 2009–2012.


title: Esko Ahonen

text: Sotilasarvoltaan Ahonen on yliluutnantti. Hänen puolisonsa on erikoissairaanhoitaja Maria Ahonen. Heillä on kaksi aikuista lasta.


title: Susanna Haapoja

text: Aino Maria Susanna Haapoja (13. marraskuuta 1966 Kauhava – 30. toukokuuta 2009 Tampere) oli keskustalainen poliitikko. Hänet valittiin kansanedustajaksi vuoden 2003 eduskuntavaaleissa ja toiselle kaudelle vuoden 2007 vaaleissa. Haapoja oli Kauhavan kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä vuosina 1997–2000. Keskustanaisten puheenjohtajana hän toimi 2003–2005. Vuodesta 2005 hän toimi Kauhavan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Haapoja oli koulutukseltaan agrologi ja työskenteli ennen kansanedustajuuttaan opettajana ja järjestöagrologina. Hänen isänsä on näyttelijä Kalevi Haapoja.


title: Susanna Haapoja

text: 29. toukokuuta 2009 Susanna Haapoja sai aivoverenvuodon ollessaan Kauhavan Lentosotakoulun johtajan vaihdostilaisuudessa. Hänet kuljetettiin Tampereen yliopistolliseen sairaalaan, mutta leikkauksesta huolimatta hän kuoli seuraavana päivänä. Hänen seuraajakseen eduskuntaan tuli Lasse Hautala. Haapojan hautajaiset järjestettiin 12. kesäkuuta 2009. Hänet on haudattu Kauhavan uudelle hautausmaalle.


title: Lasse Hautala

text: Lasse Tapani Hautala (s. 22. tammikuuta 1963 Kauhajoki) on keskustalainen poliitikko ja kansanedustaja. Hän on toiminut kansanedustajana vuosina 2003-2007 ja uudelleen vuodesta 2009 lähtien. Kevään 2011 ja kevään 2015 vaaleissa Hautala tuli uudelleen valituksi eduskuntaan.


title: Lasse Hautala

text: Eduskuntaan Lasse Hautala valittiin vuoden 2003 vaaleissa, Vaasan vaalipiiristä. Eduskuntavaaleissa 2007 hän sai 5 510 ääntä ja oli putoamislistan toinen, jääden näin Keskustan ensimmäiseksi varaedustajaksi. Susanna Haapojan kuoleman jälkeen 30. toukokuuta 2009 hänelle avautui paikka eduskuntaan, mutta hän halusi miettiä päätöstään europarlamenttivaalien yli. Näissäkin vaaleissa hän jäi varasijalle, joten hän päätti palata eduskuntaan.


title: Lasse Hautala

text: Kevään 2011 eduskuntavaaleissa Hautala sai ääniä 6 587 ja tuli valituksi uudelleen Vaasan vaalipiirin kansanedustajaksi. Hautala oli toiseksi eniten ääniä saanut keskustalaisehdokas.


title: Lasse Hautala

text: Kevään 2015 eduskuntavaaleissa Hautala keräsi kaikkiaan 7 030 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle kansanedustajaksi. Hän oli vaalipiirin kolmanneksi eniten ääniä saanut keskustalaisehdokas.


title: Lasse Hautala

text: Hautala on Kauhajoen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Hän haki vuonna 2009 Kauhajoen kaupunginjohtajaksi, mutta Kauhajoen hallintojohtaja Keijo Kuja-Lipasti tuli valituksi äänin 20–15 äänestyksen toisella kierroksella. Kaupunginhallitus esitti kaupunginjohtajan virkaan Hautalaa.


title: Lasse Hautala

text: Hautala oli Euroopan parlamentin jäsenen Kyösti Virrankosken erityisavustaja vuosina 1996–2001. Hautalalla on kolme lasta puolisonsa Marjatta Hautalan (o.s. Lehtinen) kanssa ja hän on sotilasarvoltaan luutnantti.


title: Amin Asikainen

text: Amin Asikainen (s. 21. tammikuuta 1976 Kirkkonummi) on suomalainen nyrkkeilijä ja ammattilaisten keskisarjan Euroopan mestari. Hän aloitti nyrkkeilyn 12-vuotiaana ja siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2001. Tätä ennen hän harrasti jalkapalloa, taekwondoa ja karatea alle kymmenvuotiaana. Lempinimensä "Idi" hän on saanut entisen Ugandan diktaattorin Idi Aminin mukaan. Asikainen lopetti uransa maaliskuussa 2011.


title: Amin Asikainen

text: Amatööriurallaan Asikainen otteli 175 ottelua, joista voitti 135. Painoluokkansa Suomen mestaruuden hän saavutti vuosina 1996, 1998, 1999 ja 2001. Lisäksi hänellä on voitot Tammer-, GeeBee-, Copenhagen Box Open - ja Karl Leman -turnauksista. Rikhard Lumberg oli viimeinen suomalaisnyrkkeilijä, jolle Asikainen hävisi, kun tämä kukisti hänet vuoden 2000 SM-loppuottelussa. Asikaisen viimeinen ottelu amatöörinä päättyi myös tappioon, Italian Ciro di Corcia vastaan vuonna 2001 MM-kisojen toisella kierroksella.


title: Amin Asikainen

text: Asikaisen ammattilaistalli on P3 Boxing. Ammattilaisena hän otteli 32 ottelua ja voitti niistä 28. Voitoista 19 tuli tyrmäyksellä. Asikainen voitti keskisarjan Suomen mestaruuden voitettuaan Kai Kauramäen 15. helmikuuta 2003.


title: Amin Asikainen

text: Asikainen voitti 5. toukokuuta 2006 Euroopan nyrkkeilyliiton (EBU) EU:n keskisarjan mestaruustittelin kymmeneräisessä ottelussa tyrmäämällä ranskalaisen Christophe Tendilin viidennessä erässä. 3. kesäkuuta Hannoverissa hän kohtasi EBU:n Euroopan mestaruusottelussa hallitsevan mestarin, saksalaisen Sebastian Sylvesterin, iski tämän kanveesiin kahdeksannessa erässä ja voitti tittelin itselleen.


title: Amin Asikainen

text: Amin Asikainen puolusti titteliään ensimmäisen kerran 6. lokakuuta 2006 saksalaista Alexander Siposia vastaan ja voitti 12-eräisen ottelun pistein kaikin tuomariäänin 3–0. Voiton myötä Asikainen rankattiin IBF:n keskisarjan nyrkkeilylistalla kolmanneksi. Toisen kerran Asikainen puolusti Euroopan mestaruuttaan Helsingissä käydyssä ottelussa 30. tammikuuta 2007 Lorenzo Di Giacomoa vastaan ja voitti tuomaripistein 3–0.


title: Amin Asikainen

text: Asikainen menetti mestaruutensa 23. kesäkuuta 2007 uusintaottelussaan Sebastian Sylvesteriä vastaan Saksan Zwickaussa käydyssä 12-eräiseksi tarkoitetussa ottelussa. Hän hävisi teknisellä tyrmäyksellä kymmenennessä erässä. P3 Boxing jätti ottelusta protestin mutta EBU ei hyväksynyt sitä.


title: Amin Asikainen

text: Menetettyään tittelinsä Asikainen jatkoi uraansa menestyksekkäästi. Ura jatkui Sylvain Touzetia vastaan kamppailulla, joka päättyi neljän erän jälkeen Asikaisen pistevoittoon. Vajaan kuukauden päästä hän kohtasi Cristophe Kargozin, jonka voitti myös pistein. Helmikuussa 2008 Asikainen voitti kokeneen meksikolaisen Luis Ramon Campasin teknisellä tyrmäyksellä seitsemännessä erässä.


title: Amin Asikainen

text: Heinäkuussa hallitseva mestari Sebastian Sylvester päätti haastaa hallitsevan WBA-liiton maailmanmestarin Felix Sturmin ja luopui siksi Euroopan mestaruusvyöstään. Virallisena ykköshaastajana Asikainen nimitettiin avoimen mestaruusottelun toiseksi osapuoleksi. Vastustajaksi Euroopan nyrkkeilyliitto nimesi Khoren Gevorin. Ottelu käytiin Helsingin Hartwall Areenassa 28. marraskuuta 2008. Asikainen hävisi kamppailun 7. erässä teknisellä tyrmäyksellä valmentaja Pekka Mäen heitettyä pyyhkeen kehään. Ottelun jälkeen Asikaisen jalat operoitiin.


title: Amin Asikainen

text: 18. huhtikuuta 2009 Asikainen palasi kehään Valentin Antonio Ochoa vastaan. ja voitti kahdeksaneräisen kamppailun kaikin tuomariäänin täysien erien jälkeen. Hän pääsi jälleen ottelemaan Euroopan mestaruudesta, mutta hävisi mestaruusottelussa 25. syyskuuta 2009 englantilaiselle Matthew Macklinille teknisellä tyrmäyksellä 1. erässä.


title: Amin Asikainen

text: Macklinille kärsityn tappion jälkeen Asikainen harkitsi uran lopettamista, mutta ilmoitti uransa jatkosta huhtikuussa 2010. Paluunsa myötä hän vaihtoi painoluokkaansa ylempään keskisarjaan. Kirkkonummella käydyssä uuden painoluokansa ensimmäisessä ottelussa 11. toukokuuta 2010 Asikainen voitti vastustajansa Dario Armando Matorrasin neljännessä erässä teknisellä tyrmäyksellä. Hänen seuraava ottelunsa oli 4. syyskuuta 2010 Töölön kisahallissa Helsingissä tuntematonta Jaudiel Zepedaa vastaan, jonka Asikainen voitti keskeytyksellä, kun hänen vastustajaltaan murtui leuka neljännessä erässä Asikaisen voimakkaan oikean koukun seurauksena.


title: Amin Asikainen

text: Loppuvuodesta 2010 Asikainen nimettiin ylemmän keskisarjan Euroopan mestarin Piotr Wilczewskin haastajaksi ja ottelupaikaksi varmistui Suomi. Asikainen kuitenkin hävisi 4. maaliskuuta 2011 järjestetyn ottelun, kun kehätuomari keskeytti ottelun teknisellä tyrmäyksellä sen 11. erässä. Asikainen oli jo ennen ottelua päättänyt lopettaa uransa, jos tuloksena on tappio.


title: Amin Asikainen

text: Asikainen teki ilmeisesti vain yhden ottelun mittaisen comebackin 22. huhtikuuta 2016 Leppävirralla 6-eräisessä ottelussa kroatialaista Ivan Jukicia vastaan. Asikainen voitti ottelun yksimielisin tuomaripistein 60–54, 60–54, 60–54. Jatkossa hän omien sanojensa mukaan aikoo "vain kuntonyrkkeillä".


title: Amin Asikainen

text: Amin Asikainen asui Siuntiossa silloin, kun hän oli vielä ensimmäistä kertaa naimisissa. Nykyään hän asuu Kirkkonummella. Hänen isänsä on marokkolainen, äiti suomalainen. Aminilla on myös kaksi siskopuolta ja yksi velipuoli. Asikainen erosi keväällä 2008 Minna Waltherista ja avioitui 30. heinäkuuta 2011 Nilüfer Syvämeren kanssa mutta elokuusta 2015 he ovat eläneet asumuserossa.


title: Amin Asikainen

text: Asikainen asuu avoliitossa tosi-tv-tähti Nadia Ammourin kanssa ja he saivat Anton Ali Asikainen -nimisen pojan huhtikuussa 2017. Aminilla on ennestään kaksi lasta.


title: Amin Asikainen

text: Asikainen asettui ehdolle vuoden 2012 kunnallisvaaleissa kotikuntansa Kirkkonummen sosiaalidemokraattien listoilla. Hän pääsi valtuustoon saatuaan 216 ääntä.


title: Amin Asikainen

text: Amin Asikainen kilpaili "Tanssii tähtien kanssa" -kilpailun 7. tuotantokaudella, joka alkoi 16. syyskuuta 2012. Hänen tanssiparinaan oli tanssinopettaja Jutta Helenius. Amin ja Jutta putosivat kolmannessa pudotuksessa 14. lokakuuta 2012.


title: Amin Asikainen

text: Asikainen omistaa kotikunnassaan Kirkkonummella sporttibaarin, oman kuvauksensa mukaan "Suomen pienimmän yökerhon", nimeltään Mestarin Tempo, joka avattiin kesällä 2014.


title: Amin Asikainen

text: Amin on mukana Gladiaattorit-ohjelmassa nimellä Kivinyrkki.


title: Amin Asikainen

text: Asikainen työskentelee valmentajana Ringside Gym-salissa.


title: Pertti Hemmilä

text: Pertti Aatos Hemmilä (s. 24. elokuuta 1955 Somero) on halikkolainen kokoomusta edustava poliitikko, poliisi, maanviljelijä ja yrittäjä. Hemmilä toimi kansanedustajana Varsinais-Suomen vaalipiiristä vuosina 1999–2015. Hemmilä oli ehdolla myös eduskuntavaaleissa 2015, mutta jäi ensimmäiselle varasijalle.


title: Pertti Hemmilä

text: Hemmilä on toiminut Halikon kunnanvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1997–2005. Pertti Hemmilä on avioliitossa turkulaisen anestesialääkärin, LT Tuija Hemmilän kanssa. Hemmilällä on neljä aikuista lasta. Sotilasarvoltaan hän on luutnantti.


title: Marjukka Karttunen

text: Marjukka Eija Karttunen (s. 5. toukokuuta 1967 Turku) on kokoomuksen entinen kansanedustaja (1999–2007) ja Yrittäjänaisten Keskusliiton toimitusjohtaja (2008–2011).


title: Marjukka Karttunen

text: Karttunen oli Liedon kunnanvaltuustossa vuosina 1996–2000. Vuodesta 2001 hän on ollut Turun kaupunginvaltuuston jäsen. Hän oli myös Varsinais-Suomen maakuntavaltuuston varapuheenjohtaja vuosina 2001–2004.


title: Marjukka Karttunen

text: Koulutukseltaan Karttunen on kasvatustieteen maisteri (1997). Hän toimi puutarha-alan yrittäjänä vuosina 1993–1999. Vuosina 1991–1999 hän oli freelance -toimittaja Auran Aallot -paikallisradiossa sekä useilla televisiokanavilla muun muassa ohjelmissa "Suomen Kaunein Kunta", "Erotico-tico" ja "Puutarhassa". Karttunen valittiin Maito ja Terveys ry:n Maitotytöksi vuonna 1991.


title: Marjukka Karttunen

text: Karttusella on vuosina 1997 ja 2005 syntyneet lapset. Hänen puolisonsa on Ville Parpola. Karttunen kertoi raskauden vaikutuksista kehoonsa ja mieleensä kirjassaan "Kamalan ihana herne" (Edita 2008).


title: Haisuhilleri

text: Haisuhilleri eli tsorilla ("Ictonyx striatus") on haisunäätiä muistuttava, Saharan eteläpuolisen Afrikan puolikuivilla savanneilla elävä näätäeläin. Haisuhillerin hännän alapuolella sijaitsee hajurauhanen, josta se saattaa ruiskuttaa voimakastuoksuista ainetta ollessaan uhattuna. Tunnetaan tapauksia, joissa yksinäinen haisuhilleri on ahdistanut hajullaan suuren joukon leijonia vastakaadetun seepran ruholta pois. Yöeläiminä ne metsästävät öisin ja jäävät päiviksi pesään tai kallionhalkeamiin. Haisuhillerit ovat hyviä uimaan ja kiipeilevät mielellään puissa. Vankeudessa ne voivat saavuttaa viiden vuoden iän. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "zorilla".


title: Haisuhilleri

text: Haisuhillereillä on pitkä, paksu mustavalkoraidallinen turkki. Näiden nisäkkäiden ruumiit ovat noin 33–38 cm pitkiä, hännät noin 20–30 cm. Haisuhillerit painavat noin kilon. Haisuhillerillä on pitkä kuono, lyhyet jalat ja vahvat kynnet. Kasvot ovat väritykseltään mustat ja niissä on kolme valkeaa täplää.


title: Haisuhilleri

text: Haisuhillerit ovat lihansyöjiä ja ruokalistalla on hyönteisiä, sammakoita, matelijoita, jyrsijöitä, lintuja, munia ja joskus jopa isompia eläimiä. Haisuhillerit metsästävät pikkueläimiä itse, mutta isomman saaliin saaminen muilta petoeläimiltä on helppoa, koska ne eivät voi sietää haisuhillerin tuottamaa hajua.


title: Haisuhilleri

text: Naaraat synnyttävät pesäkoloissa 2 tai 3 poikasta viiden viikon tiineyden jälkeen.


title: Olli Nepponen

text: Olli Erik Nepponen (s. 22. syyskuuta 1940 Turku) on mikkeliläinen prikaatikenraali ja aiempi kokoomuksen kansanedustaja Etelä-Savon vaalipiiristä. Hänet valittiin eduskuntaan ensi kerran vuoden 1999 vaaleissa. Vuoden 2011 vaaleissa hän ei enää tullut valituksi. Nepponen on myös Mikkelin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.


title: Olli Nepponen

text: Nepponen valmistui Kadettikoulusta upseeriksi 1962. Hän oli kouluttaja vuoteen 1967. Hän toimi Karjalan prikaatin jääkäripataljoonan komentajana 1981–1983, Porin prikaatin komentajana 1988–1992 ja Mikkelin sotilasläänin komentajana 1993–1998. Vuonna 1996 Nepponen ylennettiin prikaatikenraaliksi.


title: Olli Nepponen

text: Helmikuussa 1998 Nepponen nimitettiin Turun ja Porin sotilasläänin komentajaksi, mutta nimitys peruttiin jo saman kuun aikana, kun selvisi, että hän oli jäänyt muutama kuukausi aiemmin kiinni rattijuopumuksesta ja salannut sen esimiehiltään. Hän erosi puolustusvoimien palveluksesta marraskuussa 1998. Tämän jälkeen hän siirtyi politiikkaan.


title: Olli Nepponen

text: Nepponen toimi Suomen Ampumahiihtoliiton puheenjohtajana vuosina 2011–2016. Hän joutui jättämään paikkansa hävittyään Kalle Lähdesmäelle puheenjohtajavaalissa äänin 49–40.


title: Olli Nepponen

text: Nepposella on kaksi lasta.


title: Dainis Kūla

text: Dainis Kūla (s. 28. huhtikuuta 1959) on latvialainen keihäänheittäjä, olympiavoittaja ja MM-pronssimitalimies. Kansainvälisellä tasolla hän edusti Neuvostoliittoa.


title: Dainis Kūla

text: Moskovan olympiavuonna 1980 Kūla heitti jo alkukesästä 90,30, ja juuri ennen kisoja 92,06. Suurin ennakkosuosikki olympiakultaan oli kuitenkin Unkarin voimakas Ferenc Paragi, joka huhtikuussa oli heittänyt uuden maailmanennätyksen 96,72.


title: Dainis Kūla

text: Moskovan olympialaisten keihäsfinaalissa 21-vuotias Kūla herätti huomiota jo alkukierroksilla, mutta ei niinkään hyvien heittojensa ansiosta. Hän oli astunut kaksi ensimmäistä heittoaan yli, ja pääsy loppukierroksille oli näin kolmannen heiton varassa. Kolmannella heitollaan hänen keihäänsä liiteli kuin ilmavirtojen saattelemana pitkälle ja putosi maahan täysin lappeelleen. Tästä huolimatta virkailija nosti valkoisen lipun ja heitto mitattiin, mikä varmisti pääsyn jatkokierroksille. Neljännellä heitollaan Kūla heitti 91,20 metriä, mikä jäi koko kilpailun ainoaksi 90 metrin ylitykseksi ja riitti näin olympiakultaan. Hopealle sijoittui Neuvostoliiton kaksoisvoiton varmistanut Aleksandr Makarov. Ennakkosuosikki Paragi heitti parhaallaan vain 79,52 metriä, mikä ei riittänyt jatkokierroksille.


title: Dainis Kūla

text: Kūla voitti toisen arvokisamitalinsa, väriltään pronssisen 1983 Helsingin MM-kisoista. Paras heitto kantoi tuolloin 85,60 metriä, mikä jäi vain kaksi senttimetriä amerikkalaisen Tom Petranoffin hopeaheitosta.


title: Dainis Kūla

text: 189-senttinen ja 94-kiloinen Kūla jatkoi uraansa vielä useiden vuosien ajan. Neuvostoliiton mestaruuden hän voitti kolmesti vuosina 1982–1984. Kansainvälisissä kisoissa hän oli mukana vielä 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa edustaen Latviaa, mutta ilman mainittavampaa menestystä heittojen jäädessä alle 74 metrin.


title: Haisuhillerit

text: Haisuhillerit ("Ictonyx") on näätäeläimiin kuuluva suku. Siihen kuuluu kaksi afrikkalaista lajia:


title: Haisuhillerit

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut suvulle uutta suomenkielistä nimeä "zorillat".


title: Kääpiö

text: Kääpiö on pienikokoinen ihmisenmuotoinen, yleensä miespuolinen taruolento. Tarujen kääpiöillä on usein valtavat voimat ja ne ovat ihmisille vaarallisia.


title: Kääpiö

text: Suomen kielen sanan "kääpiö" mahdollinen etymologinen kantasana voi olla "kääppä" eli röykkiöhauta. Siinä tapauksessa kääpiöiden mytologinen alkuperä voisi olla hautakummun asukkaita eli haltioita, kumpuun haudattujen vainajien joskus jälkipolville - useimmiten näitä tulevasta onnettomuudesta varoittaakseen – näyttäytyviä yhteensulautuneita henkiä, omaisiaan suojelevia, aikojen kuluessa kuihtuneita hahmoja.


title: Kääpiö

text: Lähes maailmanlaajuisesti eri mytologiat tuntevat pieniä ihmisiä, jotka asuvat maan tai veden alla. Keski-Amerikassa pikkuolentojen ajateltiin elävän luolissa. Hindulaisessa mytologiassa on jumala Vishnun viides inkarnaatio kääpiö Vamana, joka kykenee kolmella askeleella kulkemaan koko maailman läpi. Suomalaisessa mytologiassa kääpiöt olivat esimerkiksi maahisia. Tiedetään myös monta kertomusta vedestä nousevista ”pienistä miehistä”, jotka tulivat usein suorittamaan jonkun tärkeän teon. Eräällä niistä oli vaskiset vaatteet ja parta, sekä kirves, jolla kaadettiin iso tammi. Monissa myyteissä pienet ihmiset elivät maan alla ylösalaisin, ja saattoivat jopa houkutella ihmisiä nurinkuriseen maailmaan. Edellä mainittujen lisäksi lukuisat muutkin taruolennot ovat kuin pienikokoisia ihmisiä.


title: Kääpiö

text: Kansanuskomuksissa kääpiöt olivat jättiläisten tavoin jäänteitä muinaisesta maailmasta. Kääpiöitä pidettiin taitavina, vihamielisinä, loitsimiskykyisinä ja epäluuloisina, mutta joissakin tarinoissa he ovat kiitollisia ja avuliaita.


title: Kääpiö

text: Skandinaavisessa mytologiassa kääpiöt olivat ensimmäinen Odin-ylijumalan maailmaa asuttamaan luomista roduista. Ne syntyivät Ymir-jättiläisen kalmoa kaivavista valkoisista toukista. Mustista toukista syntyi pahoja peikkoja, kääpiöiden vihollisia. Koska kääpiöt ja peikot syntyivät toukista, jotka kaivelivat Ymirin ruumista, joka muodosti maankamaran, nämä jatkoivat Odinin luomina lajeina eloaan maan alla. Jos kääpiöt tai peikot tulevat maan alaisesta kodista päivänpaisteeseen, ne kivettyvät välittömästi kivipatsaiksi.


title: Kääpiö

text: Fantasiakirjallisuus käytti kääpiötarinoiden raaka-aineena lähinnä skandinaavisia myyttejä, joista se jalosti ja muokkasi kääpiöitä huomattavasti. Fantasiakirjallisuus vakiinnutti kääpiöistä rodun tai lajin, jonka kaikki jäsenet ovat parrakkaita, ja asuvat vuorten alla harjoittaen kaivostoimintaa. Kääpiöiden yhteys kaivostoimintaan on tosin vanhempaa kansanperinnettä. Naiskääpiöitä esiintyy tarinoissa vähän ja nekin ovat usein parrakkaita. Jos kääpiö on aseistettu, aseena on yleensä kirves. Jos kääpiöllä on hattu, se on suippopäinen, huppumainen tai kypärä. Usein kääpiön nenänpää on pyöreähkö ja posket pyöreät.


title: Kääpiö

text: Kääpiö on vanha ja nykyään loukkaavaksi käsitetty nimitys lyhytkasvuisesta henkilöstä.


title: Petri Salo

text: Petri Antti Juhani Salo (s. 18. lokakuuta 1959 Tampere) on kauhavalainen vanhempi konstaapeli ja Kokoomuksen kansanedustajana toiminut poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan ensi kerran vuoden 1999 vaaleissa. Salo on ollut Alahärmän kunnanvaltuustossa vuosina 1997–2008, Kauhavan kaupunginvaltuustossa vuosina 2009–2017 sekä Kauhavan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 2015–2017. Salo ei enää asettunut ehdokkaaksi vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Hän oli ehdolla myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, mutta 1 010 ääntä ei riittänyt valintaan.


title: Petri Salo

text: Salon puoliso on vuodesta 1981 ollut Maritta Myllykoski. Heillä on kolme lasta.


title: Petri Salo

text: Vuonna 2007 Vaasan hovioikeus tuomitsi Salon 30 päiväsakkoon kunnianloukkauksesta, kun tämä oli vuonna 2005 levittänyt perätöntä huhua alahärmäläisen kunnanvaltuutetun osallisuudesta huumausainerikokseen. Hänet tuomittiin myös maksamaan asianomistajalle korvauksia 2 000 euroa.


title: Petri Salo

text:
Salo jäi kiinni ylinopeudesta epäiltynä toukokuussa 2010. Poliisi oli mitannut Ylihärmä-Vöyri-maantiellä henkilöautoa ajaneen Salon nopeudeksi 138 kilometriä tunnissa alueella, jossa oli 80 kilometrin nopeusrajoitus.
Hän sai myös syytteen lahjonnasta, kun hän oli luvannut tarjota kahvit häntä sakottaneelle poliisille ja tämän työyhteisölle. Salo kiisti ylinopeuden. Käräjäoikeus kuitenkin hylkäsi lahjussyytteen, ja Salolle tuomittiin 60 päiväsakkoa törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta yhteensä 3 780 euroa sekä ajokieltoa syyskuun 2010 loppuun.


title: Nawal al-Mutawakkil

text: Nawal al-Mutawakkil (s. 15. huhtikuuta 1962 Casablanca, Marokko) on marokkolainen poliitikko ja entinen 400 metrin aitajuoksija. Hän voitti kultamitalin ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa olleissa naisten pitkissä aidoissa Los Angelesin olympialaisissa 1984.


title: Nawal al-Mutawakkil

text: Nawal al-Mutawakkilista tuli olympiavoittonsa myötä kautta aikojen ensimmäinen marokkolainen olympiavoittaja ja myös ensimmäinen naispuolinen afrikkalainen muslimi olympiavoittaja. Hänen voittojuoksunsa näytettiin Marokossa televisiossa kahden aikaan yöllä, ja voiton varmistuttua ihmiset kerääntyivät juhlimaan Casablancan kaduille. Marokon kuningas Hassan II julisti, että kaikki kyseisenä päivänä syntyneet tyttölapset tulisi nimetä hänen mukaansa.


title: Nawal al-Mutawakkil

text: Afrikan mestaruuden al-Mutawakkil on voittanut viidesti: 200 metrin juoksussa vuonna 1984, 100 metrin aitajuoksussa 1982 ja 400 metrin aitajuoksussa 1982, 1984 ja 1985.


title: Nawal al-Mutawakkil

text: Vuonna 1995 al-Mutawakkil valittiin IAAF:n jäseneksi ja vuonna 1998 KOK:n jäseneksi. Hän on mukana valitsemassa vuoden 2012 kesäolympialaisten isäntäkaupunkia. Lokakuussa 2007 al-Mutawakkil nimitettiin Marokon nuoriso- ja urheiluasioista vastaavaksi ministeriksi. Elokuussa 2008 hänet valittiin KOK:n hallitukseen.


title: Akondroplasia

text: Akondroplasia on lyhytkasvuisuusoireyhtymä. Se välittyy neljännen kromosomin perimäaineksen vaurion myötä. Oireyhtymä esiintyy noin 0,5–1,5 lapsella 10 000 syntyvää lasta kohti.


title: Akondroplasia

text: Akondroplasian tunnusmerkkejä ovat lyhytkasvuisuus, lyhyet raajat, isokokoinen pää ja korkea otsa sekä nenäselkä, joka on heikosti muodostunut. Sairauteen kuuluvat myös olennaisena osana notkoselkäisyys ja vääräsäärisyys. Tavallisesti akondroplasiaa sairastavien ihmisten pituus aikuisiässä on noin 120–130 senttimetriä. Jos vanhemmista toisella on akondroplasia, lapsista puolet perii geenin. Jos molemmilla vanhemmilla on akondroplasia, puolet lapsista perii sairauden, neljännes on normaalipituisia ja neljännes kuolee sylivauvana.


title: Akondroplasia

text: Tunnettuja akondroplasiaa sairastavia näyttelijöitä ovat Wee-Man (Jason Acuña) ja Peter Dinklage.


title: Akondroplasia

text: Brittiläisellä sosiologilla Tom Shakespearella on akondroplasia. Hän työskentelee vammaisten oikeuksien puolesta ja on Maailman terveysjärjestön palveluksessa.


title: Esko Kurvinen

text: Esko Anton Kurvinen (s. 6. lokakuuta 1952 Nivala) on oululainen insinööri ja kokoomuksen kansanedustaja. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 1999 vaaleissa. Kahden kansanedustajakauden jälkeen hän ei asettunut enää ehdolle vuoden 2007 vaaleissa. Hänet valittiin uudelleen eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa. Hän ei ollut ehdolla enää vuoden 2015 vaaleissa.


title: Esko Kurvinen

text: Paitsi kansanedustajana, Kurvinen on toiminut poliittisella urallaan myös muun muassa Kansallisen Kokoomuksen puoluehallituksessa kahdeksan vuotta, Pohjois-Pohjanmaan Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1996–2003, Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 2005-2012, Oulun kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 2009–2011, Pohjois-Pohjanmaan liiton hallituksen ja valtuuston varapuheenjohtajana yhteensä 12 vuotta ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin valtuuston varapuheenjohtajana. Elokuussa 2010 hänet valittiin uuden Oulun yhdistymishallituksen 1. varapuheenjohtajaksi. Kurvinen on myös Vapo Oyj:n hallintoneuvoston jäsen, toiminut Finnvera Oyj:n hallintoneuvoston jäsenenä ja varapuheenjohtajana kahdeksan vuotta ja toimii Karjalan Liiton liittovaltuuston varapuheenjohtajana.


title: Esko Kurvinen

text: Kurvinen perusti vuonna 1980 oman insinööritoimiston, Kurvinen Oy:n, jonka toimitusjohtajana hän toimi. Lokakuussa 2010 hän ilmoitti luopuvansa yrityksestään vanhimman tyttärensä hyväksi. Yrityksen nimi ja toimiala muuttuivat sukupolvenvaihdoksen yhteydessä.


title: Esko Kurvinen

text: Kurvisen puoliso vuodesta 1975 on Liisa Korhonen. Heillä on kolme tytärtä.


title: Esko Kurvinen

text: Sotilasarvoltaan Kurvinen on yliluutnantti (ylennetty 2001).


title: Esko Kurvinen

text: Tasavallan presidentti myönsi Kurviselle vuonna 2010 Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritarimerkin.


title: Pekka Kuosmanen

text: Pekka Kalevi Kuosmanen (s. 19. lokakuuta 1940 Kuusjärvi) on kouvolalainen yrittäjä ja entinen Kokoomuksen kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1995–2007. Kuosmanen on istunut Kouvolan kaupunginvaltuutettuna 1981–2000 ja myös hallituksessa lukuun ottamatta vuosia 1985–1988. Hän oli kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja 1997–1998 ja puheenjohtaja 1998–2000.


title: Pekka Kuosmanen

text: Kuosmasen puoliso vuodesta 1963 on Kaija Julku. Heillä on kaksi lasta, Susanna (s. 1966) ja Juha (s. 1969).


title: Pekka Kuosmanen

text: Sotilasarvoltaan Kuosmanen on sotilasmestari.


title: Timo Seppälä (poliitikko)

text: Jorma Timo Antero Seppälä (s. 5. maaliskuuta 1946 Hollola) on hollolalainen yrittäjä, Skycoldin hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2000. Tätä ennen hän toimi samalla kylmäkonealalla Pentti Porkka Oy:n toimitusjohtajana ja sitä ennen varatoimitusjohtajana. Ennen teollisuuteen siirtymistään Seppälä oli Kansallis-Osake-Pankin pankinjohtajana Lahdessa.


title: Timo Seppälä (poliitikko)

text: Seppälä valittiin 2003 kansanedustajaksi Hämeen vaalipiiristä. Ensimmäisen kerran hänet valittiin eduskuntaan vuoden 1999 vaaleissa. Seppälä on istunut Hollolan kunnanvaltuutettuna vuodesta 1988 ja ollut sen hallituksen puheenjohtaja 1995–1999.


title: Timo Seppälä (poliitikko)

text: Seppälä avioitui vuonna 1971 Marja-Liisan (o.s. Lehtimäki) kanssa. Heille syntyi lapsi Tomi vuonna 1975 (k. 1985) ja Heidi vuonna 1978.


title: Timo Seppälä (poliitikko)

text: Sotilasarvoltaan Seppälä on majuri (ylennetty 1999).


title: Timo Seppälä (poliitikko)

text: Seppälä teki eduskuntakyselyn siitä, miten Euroopan unionin maataloustukia tarkastavat tarkastajat kohtelevat maanviljelijöitä. Värikkään eduskuntapuheen vuoksi asia meni myös iltapäivälehtiin. Kotikunnassaan Seppälä kannattaa elinkeinoelämän kehittämistä, muun muassa Nostavan logistiikkakeskusta.


title: Timo Seppälä (poliitikko)

text: Timo Seppälä ei enää asettunut kansanedustajaehdokkaaksi vuoden 2007 eduskuntavaaleissa.


title: Sirpa Asko-Seljavaara

text: Sirpa-Liisa Asko-Seljavaara (s. 12. lokakuuta 1939 Helsinki) on suomalainen plastiikkakirurgiaan erikoistunut lääkäri ja poliitikko. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja vuosina 2003–2011. Asko-Seljavaaralle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1995.


title: Sirpa Asko-Seljavaara

text: Asko-Seljavaara valmistui ylioppilaaksi Lahden tyttölyseosta vuonna 1959. Hän opiskeli lääketiedettä Helsingin yliopistossa ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1965. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli vuonna 1974. Kirurgiaan Asko-Seljavaara erikoistui vuonna 1976 ja plastiikkakirurgiaan vuonna 1978. Hän on ollut Helsingin yliopiston plastiikkakirurgian dosentti vuodesta 1983. Hän on julkaissut noin 300 tieteellistä artikkelia kansainvälisissä alan lehdissä.


title: Sirpa Asko-Seljavaara

text: Vuosina 1990–2003 Asko-Seljavaara toimi HYKSin plastiikkakirurgian ylilääkärinä. Sitä ennen hän työskenteli 20 vuotta lääkärinä ja kirurgina. Hän on ollut muun muassa European Association of Plastic Surgeons -yhdistyksen puheenjohtaja 1996–1997 ja Suomen Kirurgiyhdistyksen puheenjohtaja 2000–2002. Häntä arvostetaan etenkin rintasyövän jälkeisten korjausleikkausten tekijänä ja edistäjänä.


title: Sirpa Asko-Seljavaara

text: Asko-Seljavaara valittiin eduskuntaan vuoden 2003 vaaleissa. Hän istui kaksi kautta vuoteen 2011. Hän oli sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen 2003–2011 ja varapuheenjohtaja 2007–2011. Lisäksi hän oli suuren valiokunnan jäsen vuosina 2007–2011.


title: Sirpa Asko-Seljavaara

text: Helsingin kaupunginvaltuustoon Asko-Seljavaara valittiin kunnallisvaaleissa 2004. Hän oli Helsingin terveyslautakunnan varapuheenjohtaja vuosina 2005–2009.


title: Sirpa Asko-Seljavaara

text: Vuonna 1968 Asko-Seljavaara avioitui Seppo Seljavaaran kanssa. Heillä on kaksi poikaa. Asko-Seljavaara asuu nykyään Helsingissä sijaitsevassa Lauttasaaren kaupunginosassa, Vattuniemessä.


title: Sirpa Asko-Seljavaara

text: Asko-Seljavaara on vuorineuvos Aukusti Asko-Avoniuksen ja ekonomi Viola Asko-Avoniuksen tytär.


title: Sirpa Asko-Seljavaara

text: Vuonna 2014 Asko-Seljavaara paheksui julkisesti euroviisuvoittaja Conchita Wurstia.


title: Sari Sarkomaa

text: Sari Johanna Sarkomaa (s. 24. syyskuuta 1965 Tampere) on helsinkiläinen Kokoomuksen kansanedustaja ja Vanhasen II hallituksen opetusministeri 19. joulukuuta 2008 saakka. Ensimmäisen kerran Sarkomaa valittiin kansanedustajaksi vuoden 1999 eduskuntavaaleissa 3 151 äänellä. Vuonna 2003 hänen äänimääränsä oli 5 355 ja vuonna 2007 9 155. Vuoden 2007 vaalien jälkeen Sarkomaa nousi opetusministeriksi, mutta ilmoitti 11. joulukuuta 2008 eroavansa tehtävästä perhesyiden vuoksi.


title: Sari Sarkomaa

text: Sarkomaa on kirjoittanut ylioppilaaksi Lappeenrannan Lyseon lukiosta vuonna 1984 ja valmistunut röntgenhoitajaksi Helsingin IV terveydenhuolto-oppilaitoksesta 1988. Myöhemmin hän valmistui terveydenhuollon maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1996. Lukuvuoden 1990–1991 Sarkomaa vietti Edinburghin yliopistossa.


title: Sari Sarkomaa

text: Ennen kansanedustajan työtään Sarkomaa on toiminut erilaisissa terveydenhuollon tehtävissä Suomen lisäksi myös Ruotsissa. Lukio- ja opiskeluaikojen kesätyökokemuksiin kuuluvat muun muassa työskentely kahvilatyöntekijänä, perushoitajana, toimistoapulaisena insinööritoimistossa sekä hevostenhoitajana ja valmentajana ravitallilla.


title: Sari Sarkomaa

text: Yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta Sarkomaa kiinnostui opiskeluaikoinaan yliopistossa. Hän toimi Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunnan puheenjohtajana 1994–1995, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksessa 1992 sekä Suomen ylioppilaskuntien liiton hallituksessa 1993.


title: Sari Sarkomaa

text: Politiikan korkeakoulunaan Sarkomaa pitää työskentelyä kokoomuksen eduskuntaryhmän poliittisena sihteerinä 1996–1999. Vuosina 2004–2008 Sarkomaa oli kokoomuksen puoluevaltuuston puheenjohtaja.


title: Sari Sarkomaa

text: Sarkomaa oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1997–2012. Vuosina 1999–2007 hän oli kaupunginhallituksen varajäsen. Hän ei ollut ehdolla vuoden 2012 kunnallisvaaleissa. Hän toimi muun muassa ympäristölautakunnan puheenjohtajana (1997–1999). Vuosina 2005–2007 Sarkomaa oli YTV:n hallituksen jäsen.


title: Sari Sarkomaa

text: Eduskunnassa Sarkomaa oli kaudella 1999–2003 sosiaali- ja terveysvaliokunnassa ja työasiainvaliokunnassa sekä ympäristövaliokunnan varajäsenenä. Kaudella 2003–2007 hän oli talous- ja valtiovarainvaliokunnissa sekä valtionvarainvaliokuntatyöskentelyyn olennaisesti kuuluvissa sosiaali- ja työjaostossa sekä asunto- ja ympäristöjaostossa. Hän oli myös sosiaali- ja terveysvaliokunnan varajäsen.


title: Sari Sarkomaa

text: Vuonna 2007 hän aloitti opetusministerinä eikä siis ollut valiokunnissa. Sarkomaa erosi ministerin tehtävistä vuoden 2008 lopulla antaakseen aikaa perheelleen.


title: Sari Sarkomaa

text: Sarkomaa on ollut naimisissa diplomi-insinööri Kim Ruokosen kanssa vuodesta 1998. Heillä on kolme lasta. Perhe asuu Helsingin Munkkiniemessä, ja perheen rakkaimmaksi yhteiseksi harrastukseksi Sarkomaa nimeää purjehtimisen merellisessä luonnossa. Muihin harrastuksiin kuuluu luonnossa liikkuminen, lukeminen ja lasten kanssa leipominen.


title: Sari Sarkomaa

text: Sarkomaan isä on professori Pertti Sarkomaa.


title: Marja Tiura

text:
Marja Johanna Tiura (s. 20. elokuuta 1969 Kylmäkoski) on tamperelainen hallintotieteiden maisteri ja poliitikko, joka toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1999–2011. Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa, ja hän uusi paikkansa vuosien 2003 ja 2007 vaaleissa, mutta ei tullut valituksi uudelleen vuoden 2011 vaaleissa. Tiura on ollut Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2000–2008 ja kokoomuksen kunnallissihteeri Tampereella vuosina 1996–1999. Vuodesta 2013 Tiura on ollut Suomen turkiseläinkasvattajien liiton toiminnanjohtaja.
Tiura on valmistunut ylioppilaaksi 1987 teksasilaisesta New Braunfels High Schoolista, 1989 Toijalan lukiosta. Hän valmistui 1992 yo-merkonomiksi Tampereen kauppaoppilaitoksesta ja opiskeli 1996 Päivölän kansanopiston pr-linjalla. Hän valmistui 1999 hallintotieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta.


title: Marja Tiura

text: Tiura valittiin eduskuntaan vuoden 1999 eduskuntavaaleissa 5 288 äänellä. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa hänen äänimääränsä oli 10 686. Eduskuntavaaleissa 2007 Marja Tiura sai 17 577 ääntä, mikä oli Pirkanmaan vaalipiirissä suurin äänimäärä, koko maassa neljänneksi suurin äänimäärä ja suurin naispuolisen ehdokkaan saama äänimäärä. Tiura menetti eduskuntapaikkansa vuoden 2011 vaaleissa, jossa sai enää 4424 ääntä. Hän käytti vaalikampanjaan kaikkiaan 79 350 €, joka teki jokaista ääntä kohden 17,92 € ja oli kallein kampanja valitsematta jääneiden joukossa.


title: Marja Tiura

text: Eduskuntakaudella 2007–2011 Tiura toimi tulevaisuusvaliokunnan puheenjohtajana ja on pankkivaltuuston jäsen. Hän toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän ensimmäisenä varapuheenjohtajana huhtikuun 2010 loikkauskohuun asti.


title: Marja Tiura

text: Tiuraa on Helsingin Sanomissa kuvattu energiseksi, hyväksi puhujaksi ja varmaksi esiintyjäksi, joka tulee erinomaisesti toimeen kohdatessaan ihmisiä kasvokkain.


title: Marja Tiura

text: Eduskuntakaudella 2007–2011 Tiura oli julkisen keskustelun ja kritiikin kohteena toisaalta nk. vaalirahakohuun liittyen, toisaalta eduskuntaryhmän vaihtoon liittyneiden huhujen yhteydessä.


title: Marja Tiura

text: Kehittyvien Maakuntien Suomi ry:n mittavat vaaliavustukset vuoden 2007 eduskuntavaaleissa herättivät julkisuudessa ja eduskunnassa laajaa keskustelua vuodesta 2008 alkaen. Tiuran henkilökohtaiseen vaalityöhön yhdistys antoi rahaa 20 000 euroa MJT-klubi- nimisen tukiyhdistyksen kautta, joka kaikkiaan rahoitti Tiuran vaalityötä 34 000 eurolla. Sen puheenjohtaja ja perustaja oli Tiuran vaalipäällikökseen nimeämä tamperelainen konsultti Eila Saviaro. Lisäksi KMS:n päärahoittaja Nova Group maksoi suoraan Tiuran vaali-ilmoituksia Tamperelainen-lehdessä 4 880 eurolla. Myöhemmin Novan mentyä konkurssiin Tiura palautti syksyllä 2009 sen konkurssipesälle 854 euroa ja MJT-klubi 5 000 euroa. Nova Groupin ex-johtaja Arto Merisalo kertoi myös lehdistössä yhtiön maksaneen Tiuralle lentolipun Thaimaasta Suomeen. Ennen konkurssiaan Nova Kiinteistökehitys oli vielä tammikuussa 2008 antanut runsaan 21 000 euron arvoisen lahjoituksen Pälkäneellä toimivalle yksityiselle Anna Tapion koululle, jossa Tiuralla on luottamustoimi koulun säätiön hallituksen varapuheenjohtajana. Samaan aikaan yhtiö tarjoutui tekijäksi koulun 4,2 miljoonan euron arvoisen peruskorjausurakkaan.


title: Marja Tiura

text: Vahvasta vaalimenestyksestään huolimatta Tiura jäi ilman ministerinsalkkua Vanhasen II hallituksessa keväällä 2007. Kesällä 2007 Helsingin Sanomat julkaisi laajan artikkelin, jossa Tiuran kollegat sanoivat tämän johtuneen Tiuran yhteistyökyvyttömyydestä. Artikkelissa myös todettiin, että Tiuran eduskunta-avustajat ovat vaihtuneet poikkeuksellisen usein.


title: Marja Tiura

text: Maaliskuussa 2010 Tiura kertoi Apu-lehdessä, että Suomen Keskustan puoluesihteeri Jarmo Korhonen oli yrittänyt saada häntä loikkaamaan keskustaan vuoden 2007 vaalien jälkeen. Korhonen kiisti Tiuran väitteet ja sanoi Tiuran päinvastoin olleen asiassa itse aloitteellinen jäätyään ilman hallituspaikkaa. Eri tiedotusvälineissä arveltiin, että Tiura pyrki painostamaan kokoomusjohtoa valitsemaan hänet ministeriksi, ja että Tiura otti asian itse esiin saadakseen sen käsitellyksi ennen seuraavia vaaleja. Kohun johdosta Tiura erosi kokoomuksen eduskuntaryhmän varapuheenjohtajan tehtävästä huhtikuun alussa 2010. Tiuran puoliso, tuolloinen Yle Uutisten taloustoimituksen esimies Olli Ainola oli myös ottanut yhteyttä kokoomukseen ja pyytänyt puolueen johtoa tukemaan Tiuraa loikkaus- ja vaalirahakohussa. Asian tultua ilmi Ainola erosi tehtävästään Yleisradiossa.


title: Marja Tiura

text: Toimittuan lyhyen aikaa kiinteistövälitystehtävissä vuosina 2012–2013 Tiura siirtyi huhtikuun 2013 alusta Suomen turkiseläinten kasvattajien liiton toiminnanjohtajaksi MTK:n entisen puheenjohtajan Michael Hornborgin jälkeen..


title: Marja Tiura

text: Tiuralla on puolisonsa Olli Ainolan kanssa vuonna 2008 syntynyt poika.


title: Kielenvaihto

text: Kielenvaihto tarkoittaa tapahtumaa, jossa tietty puhujaryhmä vaihtaa pikkuhiljaa käyttämänsä kielen johonkin toiseen kieleen. Yleensä tällainen tapahtuu jossakin etnisessä vähemmistöryhmässä, joka vaihtaa kielensä enemmistökansallisuuden puhumaan kieleen. Tavallisesti kielenvaihdon eräässä vaiheessa ihmiset yleensä ovat kaksikielisiä, eli puhuvat sekä ryhmänsä alkuperäistä että enemmistöryhmän kieltä.


title: Kielenvaihto

text: Yleensä kielenvaihdon kanssa samanaikaisesti myös vähemmistöryhmälle ominainen kulttuuri mukautuu tai vaihtuu valtaväestön kulttuurin mukaiseksi.


title: Kielenvaihto

text: Tyypillinen esimerkki kielenvaihdosta tapahtuu parhaillaan Venäjän Karjalassa, jossa karjalaiset pikkuhiljaa uusien sukupolvien myötä mukautuvat venäläisten valtakulttuurin ja siirtyvät karjalan kielen sijaan käyttämään venäjän kieltä, jolloin karjalainen kulttuuri ja kieli katoavat.


title: Emiraatti

text: Emiraatti eli emiirikunta on alue, jota hallitsee emiiri. Useimmat emiraatit sijaitsevat arabien hallitsemilla Lähi-idän alueilla.


title: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus

text: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus on harvinainen häiriötila, joka aiheuttaa lyhytkasvuisuutta, murrosiän viivästymistä, masennusta, omituisia käytöstapoja, kehitysvammaisuutta ja oppimisvaikeuksia. Sen katsotaan johtuvan aivolisäkkeen vajaatoiminnasta eli hypopituitarismista, mikä on seurausta julmasta kohtelusta tai heitteillejätöstä.


title: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus

text: Vuonna 2003 päivitetyssä artikkelissa Andrew P. Sirotnak jakoi oireiston kolmeen päätyyppiin. Näistä ensimmäiselle, vauvaiän ryhmälle, ominaista on korkea ennenaikaisen kuoleman vaara ja masentuneisuus. Toisessa ryhmässä oireet, joita ovat masentuneisuus, käytöksen häiriöt ja kasvuhormonin erityksen vajaatoiminta, puhkeavat kolmannen ikävuoden paikkeilla. Kolmannessa ryhmässä oireiden puhkeamisaika on myöhemmässä lapsuusiässä, eivätkä ne ole niin voimakkaita kuin kahdessa muussa päätyypissä.


title: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus

text: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus on esiintyvyydeltään varsin harvinainen, eikä sen esiintyvyydestä ole esitetty tietoja. Andrew P. Sirotnakin "Skusen Feral.com" -katsauksessa vuodelta 1995 sen sanotaan kuitenkin olevan yleisintä europidisten ihmisten keskuudessa.


title: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus

text: Psykososiaalisen lyhytkasvuisuuden hoidossa ei kasvuhormonihoidoista ole ollut apua, mutta huoltajien vaihtaminen on nopeuttanut henkilön pituuskasvua. On esitetty, että julmasta kasvuympäristöstä vapautuminen olisi nostanut lapsen älykkyysosamäärää kymmenillä pisteillä.