title: Miikka Kiprusoff

text: Vuonna 2004 Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi tuli Aravirran seuraajaksi, Raimo Summanen. Summanen valitsi Kiprusoffin Suomen kokoonpanoon vuoden 2004 Jääkiekon Maailmancupiin, joka pelattiin Kanadassa. Kiprusoff oli turnauksessa Suomen ykkösmaalivahti ja pelasi loistavasti läpi turnauksen. Suomi aloitti turnauksen Tšekkiä vastaan, ja Leijonat voitti ottelun 4–0. Kiprusoff pelasi Suomen maalilla nollapelin, johon häneltä vaadittiin ainoastaan 12 torjuntaa. Toisessa ottelussaan Suomi voitti Saksan 3–0, ja Kiprusoff torjui Suomen maalilla 29 laukausta. Lohkon viimeinen ottelu oli tasainen ja tiukka kamppailu Ruotsia vastaan, joka päättyi 4–4-tasapeliin. Neljännesfinaalissa Suomi kohtasi uudelleen Saksan. Kiprusoff torjui 27 laukausta Suomen 2–1-voitossa. Välierässä Leijonat kohtasi Yhdysvallat. Doug Weight vei Yhdysvallat ottelussa 1–0-johtoon, mutta Olli Jokinen ja Saku Koivu tekivät Suomelle 1–1- ja 2–1-maalit, jotka käänsivät ottelun Suomen voitoksi. Finaalissa Kanada kuitenkin voitti hyvin taistelleen Suomen, 3–2. Joe Sakic ohitti Kiprusoffin finaalissa vain 52 sekunnin pelin jälkeen ja vei Kanadan 1–0-johtoon. Riku Hahl tasoitti, Scott Niedermayer vei Kanadan uudelleen johtoon, mutta Tuomo Ruutu tasoitti vielä huikealla yksilösuorituksella 2–2:een. Aivan toisen erän alussa Shane Doan kuitenkin laukoi Kanadan 3–2-johtoon, josta Suomi ei enää onnistunut nousemaan ja niin Kanada voitti Maailmancup-kultaa 2004 ja Suomen oli tyytyminen hopea-mitaliin.


title: Miikka Kiprusoff

text: Suomen maajoukkueen päävalmentaja Erkka Westerlund valitsi Kiprusoffin Suomen Olympiajoukkueeseen Torinon olympialaisiin 2006, jossa "Kipperin" oli tarkoitus olla Suomen ykkösmaalivahti. Kiprusoffin NHL-seura Calgary Flames eväsi, jotta hän voisi lepuuttaa lonkkavaivojaan. Tapauksen uutisoinnin johdosta nousi Suomessa kohu, joka söi Kiprusoffin mainetta kotimaassa ja sai epäilemään tämän lojaaliutta maajoukkueelle. Westerlund kuitenkin puolusti Kiprusoffia.


title: Miikka Kiprusoff

text: Maajoukkueen päävalmentajaksi vuonna 2008 siirtynyt Jukka Jalonen valitsi Kiprusoffin Vancouverin talviolympialaisiin Suomen ykkösmaalivahdiksi. Kiprusoff saapui Vancouveriin yhdessä Calgaryn joukkuetoveri Niklas Hagmanin kanssa, joka pelasi myös Suomen olympiajoukkueessa. Kiprusoff pelasi Suomen maalilla nyt ensi kertaa kuuteen vuoteen, kieltäydyttyään 2006 Olympialaisista ja 2009 MM-kisoista. Kiprusoff pelasi hienot kisat Leijonien maalilla. Hän torjui Suomelle voitot Valko-Venäjästä ja Tšekistä, ja oli myös Leijonien maalilla 3–0-tappiossa Ruotsia vastaan. Välierässä Yhdysvaltoja vastaan Kiprusoff teki virheen ajassa 2.04, jolloin Yhdysvallat teki ensimmäisen maalin. Kiprusoff päästi neljä maalia ensimmäisen kymmenen minuutin aikana jonka jälkeen hänen tilalleen Suomen maalille vaihdettiin Minnesota Wildin Niklas Bäckström. Ottelu päättyi lopulta USA:n 6–1-voittoon. Päävalmentaja Jalosella riitti kuitenkin luottoa Kiprusoffiin ja pronssiottelussa Slovakiaa vastaan Kiprusoff palasi Leijonien maalille ja torjui Suomelle 5–3-voiton jännittävässä ottelussa, jota Slovakia jo johti välillä 3–1. Kiprusoff torjui Suomelle Olympiapronssia, hänen ensimmäisen olympiamitalinsa ja Suomen jääkiekkomaajoukkueelle sen historian viidennen olympiamitalin.


title: Miikka Kiprusoff

text: Erkka Westerlund palasi Suomen päävalmentajaksi vuonna 2013, ja saman vuoden kesäkuussa Westerlund nimesi alustavan 54 pelaajan Olympiakokoonpanon. Westerlund kysyi myös kokenutta Kiprusoffia mukaan Olympiakokoonpanoon, jonka hän oli valinnut joukkueeseen. Kiprusoff kuitenkin kieltäytyi kutsusta, sanoen että lopettaa mahdollisesti uransa eikä aio tavoitella paikkaa Suomen Olympiajoukkueesta 2014.


title: Miikka Kiprusoff

text: Suomessa Kiprusoffiin on suhtauduttu ristiriitaisesti johtuen hänen lukuisista kieltäytymisistään maajoukkue-edustuksista. Kiprusoff on kieltäytynyt useista MM-turnauksista: 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011 ja 2012 sekä olympialaisista 2006 ja 2014. MM-kotikisoihin 2012 Kiprusoff ilmaisi kiinnostuksensa, muttei lopulta saapunut vahvistamaan joukkuetta.Vuonna 2008 Miikka Kiprusoff perusti Turkuun M-Kipper Oy-nimisen yrityksen yhdessä veljensä Marko Kiprusoffin kanssa. M-Kipper Oy:n toimialana on rahoituspalvelut. Kiprusoff omistaa Puumalassa 20 hehtaarin tilan. Miikka Kiprusoffin perheeseen kuuluvat vaimo Seidi ja pojat Aaro sekä Oskar.


title: Miikka Kiprusoff

text: Vuonna 2008 Kiprusoffin uutisoitiin kaataneen 42 puuta tontiltaan ilman yleiskaavan vaatimaa maisematyölupaa Turun Kakskerrassa. Puiden kaatamisesta johtuen Kiprusoff tuomittiin 12 päiväsakkoon joka oli yhteensä 46 760 euroa. Kiprusoff valitti päätöksestä hallinto-oikeuteen, joka kuitenkin hylkäsi Kiprusoffin valituksen.


title: Miikka Kiprusoff

text: Kiprusoff omistaa myös merkittävässä määrin HC TPS Oy:n osakkeita . Kesän 2015 osakeannin jälkeen Kiprusoff on yhtiön kolmanneksi suurin yksityinen osakkeenomistaja.


title: Miikka Kiprusoff

text: Vaikka julkisissa yhteyksissä Miikka Kiprusoffin sukunimi kirjoitetaan kahdella f-kirjaimella, hänen sukunimensä virallinen kirjoitusmuoto on Kiprusov.


title: Materiaali

text:
Materiaali on ainetta, josta voidaan valmistaa jotain. Useimmat nykyajan teollisuudessa eniten käytetyt materiaalit voidaan jaotella seuraaviin perusryhmiin:
Materiaali voi olla orgaanista tai epäorgaanista.


title: Materiaali

text: Ensimmäiset ihmisen käyttämät materiaalit olivat komposiitteja: puuta, nahkaa ja erilaisia kasvikuituja, joilla voitiin vahvistaa toisiaan. Keraamit (keramiikka) ilmestyivät viimeistään 25000 eaa. ja metalleista ensimmäisiä oli pronssi, jonka käyttäminen aloitti pronssikauden kolmannella vuosituhannella eaa. Mahdollisesti ennen pronssia on käytetty kultaa, jota löytyy luonnosta puhtaana. Kulta on kuitenkin liian pehmeää työkaluihin, mutta koruihin hyvinkin sopivaa.


title: Materiaali

text: Materiaalin käyttökelpoisuuteen eri tarkoituksiin vaikuttavat sen lujuus, kovuus, sitkeys, iskunkestävyys, tiheys, korroosionkestävyys, lämmön- ja sähkönjohtavuus, monet muut ominaisuudet ja tietenkin hinta.


title: Materiaali

text: Materiaalitiede, materiaalien ja niiden ominaisuuksien tutkimus ja se miten ne määräytyvät materiaalin rakenteesta, syntyi kiinteän olomuodon fysiikan, metallurgian ja kemian pohjalta Yhdysvalloissa vasta 1950-luvulla.


title: Materiaali

text: Tukittavia alueita ovat materiaalien koostumus, mikrorakenne, prosessointi, ominaisuudet ja suorituskyky. Tärkeitä apuvälineitä tähän ovat muun muassa mikroskopia ja aineenkoetus.


title: Materiaali

text: Iän myötä materiaalin ominaisuudet voivat muuttua, yleensä heikompaan suuntaan. Merkittäviä ikääntymisilmiöitä ovat


title: Patos (Albania)

text: Patos (albaniaksi myös "Patosi") on Fierin maakunnassa Albaniassa sijaitseva kaupunki. Vuonna 2011 sen asukasluvuksi ilmoitettiin 15 765. Patos on seitsemän kilometrin päässä Fieristä, ja se on merkittävä Albanian öljytuotannon keskus.


title: Patos (Albania)

text: Toisen maailmansodan aikaan kaupunki oli vain pieni kylä. Sen jälkeen se koki suuren teollisen kasvun. Kommunismin romahtamisen 1990-luvulla aiheuttama teollisuuden lasku aiheutti kaupungissa monia sosiaalisia ongelmia. Koko seutu kärsii ympäristön saastumisen lisäksi teollisuusjätteistä.


title: Patos (Albania)

text: Patosissa on neljä kaupunginosaa (albaniaksi "lagje"):"Lagja 1 Maji, Lagja Naftetari, Lagja e Re ja Lagja 29 Marsi". Kaupungissa on suuri elokuvateatteri, kirjasto ja museo.


title: Patos (Albania)

text: Kaupungin jalkapallojoukkueen nimi on Klubi Sportiv Albpetrol, jonka kotikenttänä toimii Alush Noga stadioni. Kaupungin lähellä on vanha illyrialainen asutuskeskus "Margelliç".


title: Soijapapu

text: Soijapapu ("Glycine max", syn. "Soja hispida") on yksivuotinen hernekasvi ("Fabaceae"). Se muodostaa palon, jossa on useampi siemen.


title: Soijapapu

text: Soija on riisin ja vehnän jälkeen yksi maailman viljellyimmistä kasveista. Soijaa tuotettiin maailmassa noin 220 miljoonaa tonnia vuonna 2008. Yhdysvallat on soijan suurin tuottajamaa 33 prosentin osuudellaan, seuraavaksi tulevat Brasilia (27 %) ja Argentiina (21 %). Maailman soijasadosta 83 prosenttia käytetään eläinten rehun ja soijaöljyn valmistukseen.


title: Soijapapu

text: Suomessa 98 prosenttia soijasta tuodaan rehu- ja ruokaöljyteollisuuden tarpeisiin. Suomeen maahantuodun rehusoijan määrä oli tonnia vuonna 2009. Soijan vastuulliselle tuotannolle ja hankinnalle on luotu Basel-standardi..


title: Soijapapu

text: Soijapavun proteiinipitoisuus voi olla jopa 45 prosenttia ja aminohappokoostumus on erinomainen. Soijapavulla on hernekasveille tyypillinen symbioottinen typensidonta.


title: Soijapapu

text: Soijapavuista syntyy murskauksen yhteydessä 78 prosenttia soijarouheen esiastetta soijamassaa, 18 prosenttia raakasoijaöljyä ja 3 prosenttia soijakuitua. Soijapavusta valmistettua soijarouhetta voidaan käyttää paitsi eläinten rehuna myös jauhelihan tapaan. Raakasoijaöljystä jatkojalostetaan soijaöljyä sekä lesitiiniä, joka on yleinen emulgointiaine esimerkiksi suklaassa, valmiskastikkeissa, margariineissa ja pikkusuolaisissa. Muita soijasta valmistettavia tuotteita ovat muun muassa soijamaito, -kastike ja tofu. Soijaa voidaan käyttää myös biopolttoaineena.


title: Soijapapu

text: Soijapavun viljelyä on kokeiltu Suomessa. Vuonna 2017 viljelyala oli 2,5 hehtaaria. Ruotsissa lämpimillä alueilla soijapavun viljelyala olisi mahdollista kasvattaa 8000–9000 hehtaariin, mutta tuontirehun saatavuus ja hinta eivät ole ohjanneet siihen.


title: Soijapapu

text: Kiinalaiset kutsuivat soijapapua kultaiseksi helmeksi ravintoarvojensa vuoksi. Ravintosisällöltään se on poikkeuksellisen monipuolinen: enemmän proteiineja kuin missään muussa pavussa, linolihappoja, kuituja, kaliumia, kalsiumia, fosforia, rautaa, sinkkiä ja runsaasti B-, K- ja E-vitamiineja. Soijaproteiini sisältää kaikkia ihmiselle välttämättömiä aminohappoja, mikä tekee siitä kokonaisen proteiinin lähteen.


title: Soijapapu

text: Kasvisruokavaliossa soijapohjaisia tuotteita käytetään usein lihatuotteiden tapaan, ja siitä saadaan proteiinia, joskaan soija ei ole välttämätön kasvissyöjälle. Soija on terveellisempi proteiininlähde kuin liha muun muassa siksi, että siinä on tyydyttyneiden rasvahappojen sijaan terveellisempiä monityydyttymättömiä rasvahappoja .


title: Soijapapu

text: Soijan kielteisistä terveysvaikutuksista liikkuu netissä keskusteluja, mutta niiden tueksi ei ole olemassa näyttöä.


title: Soijapapu

text: Soijan kasviestrogeenit eivät vaikuta miehiin naishormonien tavoin.


title: Soijapapu

text: Soijarehu on karjan pääasiallinen valkuaisainerehu EU:n alueella. Korkean valkuaispitoisuuden ansiosta soijarouheella on voitu korvata aikaisemmin käytössä olleet eläinperäiset valkuaisraaka-aineet. Soijarouhe valmistetaan hiutaloimismenetelmällä. Sivutuotteena syntyy soijaöljyä, joka irrotetaan soijahiutaleista uuttamalla (heksaanilla). Paahtamisella varmistetaan vielä rouheen puhtaus.


title: Soijapapu

text:
Suurin osa maailman soijasta tuotetaan rehuteollisuuden tarpeita varten. Yli 80 prosenttia tuotetusta soijasta jalostetaan eläinrehuksi. EU on Kiinan ohella rehun suurimpia vientialueita. EU:n tärkein rehuntuottaja on Brasilia. Jatkuvan kysynnän kasvamisen vuoksi soijan viljelysmaat valtaavat jatkuvasti alaa Amazonin sademetsistä. Soijan tuotanto
on tärkein epäsuora syy, joka aiheuttaa metsäkatoa Amazonilla. Vaikka uusien viljemysmaiden takia ei jouduttaisikaan kaatamaan metsää, sen ympäristövaikutukset ovat silti merkittävät. Kasvava soijantuotanto vaatii uutta infrastruktuuria jolloin soijaviljelyksille johtavien teiden tieltä joudutaan raivaamaan sademetsää. Soijan viljelysmaat aiheuttavat myöskin vesistöjen saastumista lähialueilla.


title: Soijapapu

text: Maailman soijakaupasta 90 prosenttia on geenimuunneltua soijaa, jota käytetään teollisuudessa ja maataloudessa. Kuluttajatuotteita ei Suomessa ole toistaiseksi (8/2007) myynnissä. Tullilaboratorion testeissä on ilmennyt että geenimuunneltua soijaa sisältäviä tuotteita tulee Suomeen ulkomailta. Yleensä muuntogeenisen ainesosan osuus näytteestä on kuitenkin niin pieni, ettei se ylitä maininnan edellyttämää 0,9 prosentin raja-arvoa. Jos muuntogeenistä soijaa on tuotteessa tätä enemmän, pakkauksessa tulee olla merkintä ”muuntogeeninen” tai ”valmistettu muuntogeenisestä soijasta”.


title: Soijapapu

text: Soijapapuja liotetaan 12 tuntia ennen käyttöä ja keitetään sitten 3–4 tuntia. Keittämisen aikana kannattaa kuoria pois keitinveden pintaan syntyvää vaahtoa. Keitinvesi kaadetaan pois.


title: Soijapapu

text: Keittoaikaa voi lyhentää huomattavasti idättämällä: liotuksen jälkeen kaadetaan vesi pois ja pavut huuhdellaan, jonka jälkeen ne jätetään kannettomaan astiaan tai esimerkiksi suureen siivilään vuorokauden ajaksi. Idätys parantaa pavun ravintoarvoa entisestään.


title: Soijapapu

text: Soijapapuja voi myös idättää pidempään: pavut on huuhdeltava idättämisen aikana perusteellisesti 3–4 kertaa. 3–5 vuorokauden kuluttua idut ovat 2–4 cm:n pituisia. Ennen käyttöä idut kannattaa ryöpätä. Idut sopivat salaatteihin ja lämpimiin ruokiin sekä sellaisenaan syötäviksi.Soijakastike on soijasta ja muista valmistusaineista käymisen kautta valmistettu maustekastike.Soijarouhe on rakenteeltaan lähellä jauhelihaa. Sitä voi käyttää muun muassa pihveissä, padoissa ja keitoissa.Soijaöljy on soijakasvin pavuista valmistettua öljyä. Tätä öljyä pidetään terveysvaikutteisena, sillä se sisältää paljon omega-3-rasvahappoja. Soijaöljyä myydään joskus pelkällä kauppanimellä "kasviöljy".


title: Soijapapu

text: Soijajauholla voi korvata osan jauhoista leivonnassa. Sillä ei ole leipoutumisominaisuuksia. Soijajauho on luontaisesti gluteenitonta, joten se sopii myös keliaakikoille. 1 dl soijajauhoa painaa kuivana noin 47 g.


title: Soijapapu

text: Soijahiutaleita voi syödä joko sellaisenaan välipalana tai aamiaismurojen tapaan.


title: Soijapapu

text: Kiinteät soijasuikaleet muistuttavat rakenteeltaan lihaa. Niitä voi käyttää esimerkiksi wokeissa, pataruuissa ja kastikkeissa. 1 dl painaa kuivana noin 23 g.


title: Soijapapu

text: Soijapalat ovat kiinteitä ja muistuttavat rakenteeltaan lihaa. Niitä voi käyttää esimerkiksi kastikkeissa, keitoissa tai lisänä liha- tai kanaruuissa. Kiinteä rakenne ei murene valmistuksen aikana. 1 dl painaa kuivana noin 23 g.


title: Soijapapu

text: Soijapyörykät ovat kiinteitä, suuria paloja, joista voi valmistaa esimerkiksi nugetteja tai käyttää wokeissa, keitoissa ja kastikkeissa. 1 dl painaa kuivana noin 25 g.


title: Soijapapu

text: Soijafileet ovat kooltaan suuria soijapaloja. Niitä voi käyttää ruoanlaitossa lihafileiden tapaan. Niistä voi valmistaa kasvispihvejä, sillä fileet pysyvät kiinteinä paistettaessa. 1 filee painaa kuivana noin 10 g.


title: Vilhelm Moerbekelainen

text: Vilhelm Moerbekelainen (, "Guillelmi de Morbeka") (n. 1215–1286) oli keskiajalla elänyt arkkipiispa ja orientalisti. Hän oli hyvin kulturelli ja kosketuksissa useisiin aikansa oppineisiin. Hän oli keskiajan tuotteliain filosofisten, lääketieteellisten ja tieteellisten teosten kääntäjä kreikan kielestä latinaan. Hänen käännöksillään oli omana aikanaan suuri vaikutus, koska kilpailevia käännöksiä ei ollut saatavilla, ja niitä arvostetaan edelleen. Hänen merkittävimpiin töihinsä kuuluu Aristoteleen säilyneiden teosten kääntäminen latinaksi.


title: Vilhelm Moerbekelainen

text: Vilhelm oli alkujaan flaamilainen. Hän kuului dominikaaniseen sääntökuntaan. Lopulta hänestä tuli Kreikassa sijaitsevan Korintin latinankielinen piispa. Tehtävä ei ollut helppo. Hän kävi älyllisiä keskusteluja muun muassa Tuomas Akvinolaisen, matemaatikko Johannes Campanuksen, puolalaisen luonnontieteilijän ja lääkärin Witelon ja tähtitieteilijä Henri Bate Mechliniläisen kanssa. Viimeksi mainittu omisti Vilhelmille tutkielmansa astrolabeista.


title: Vilhelm Moerbekelainen

text: Hän toimi myös piispana Viterbossa (1268), osallistui Lyonin kirkolliskokoukseen (1274) ja piti vuodesta 1277 kuolemaansa saakka hallussaan Korintin arkkipiispanistuinta, joka oli perustettu neljännen ristiretken jälkeen. Náfplion Agía Triádan kylä tunnettiin aiemmin hänen mukaansa nimellä Mérmpaka (Mérbaka).


title: Vilhelm Moerbekelainen

text: Tuomas Akvinolaisen pyynnöstä hän suoritti Aristoteleen teosten täydellisen kääntämisen, tai joiltain osin olemassa olevien käännösten tarkistamisen. Hän oli ensimmäinen, joka käänsi Aristoteleen "Politiikan" (n. 1260). Syynä pyyntöön oli se, että käytössä olleet Aristoteleen teosten latinankieliset käännökset olivat peräisin Espanjasta (katso: Gerard Cremonalainen), arabialaisilta rationalisteilta kuten Averroëkselta, ja nämä tekstit olivat olleet välillä syyrian kielellä, ja uudelleenkäännetty syyriasta arabiaksi. Koska käännöksillä oli näin pitkä historia eivätkä ne enää perustuneet alkukieleen, ne sisälsivät paljon virheitä.


title: Vilhelm Moerbekelainen

text: Vilhelmin käännökset olivat klassikoita jo 1300-luvulla. Henricus Hervodius siunasi ne sanomalla, että ne ovat kirjaimellisia käännöksiä ("de verbo in verbo"), uskollisia Aristoteleen hengelle ja ”vailla aistikkuutta”. Useat Vilhelmin käyttämät kreikankieliset alkutekstit ovat sittemmin kadonneet, joten ilman hänen käännöksiään kyseiset teokset olisivat kadonneet iäksi.


title: Vilhelm Moerbekelainen

text: Umberto Econ vuoteen 1327 sijoittuvassa ”salapoliisiromaanissa” "Ruusun nimi" on kohtaus, jossa munkit väittelevät Aristoteleen "Runousopista" (Toinen päivä, ensimmäinen hetki). Jorge tuomitsee teoksen, koska se on tullut julki ”vääräuskoisten maurien” kautta, kuten suurin osa Aristoteleen teoksista. Päähenkilö William Baskerville puolestaan tietää, että "Runousopin" on juuri äskettäin kääntänyt suoraan kreikasta latinaksi ”Vilhelm Moerbeke, hurskas Tuomas-tohtorin ystävä”.


title: Vilhelm Moerbekelainen

text: Vilhelm käänsi myös Heron Aleksandrialaisen ja Arkhimedeen matemaattisia tutkielmia. Myös useiden näiden teosten kreikankieliset versiot ovat sittemmin kadonneet. Erityisesti merkittävä on hänen käännöksensä Prokloksen teoksesta "Teologian alkeet" (vuodelta 1268), koska teos oli yksi 1200-luvulla uudelleen henkiin heränneiden uusplatonilaisten virtausten perusteoksia.


title: Francesco Canova da Milano

text: Francesco Canova da Milano (1497–1543) oli italialainen säveltäjä ja luutisti.


title: Francesco Canova da Milano

text: Francesco Canova da Milano syntyi elokuussa 1497 Monzassa, lähellä Milanoa ja lähti nuorena Roomaan. Hän vietti suuren osan elämästään paavien ja kardinaalien palveluksessa. Hänen musiikkiaan julkaistiin eri puolilla Eurooppaa, ja 124 teosta on säilynyt. Kun Milano kuoli vuonna 1543, hänet haudattiin Santa Maria della Scalan kirkkoon. Milano opetti muiden muassa Giovanni Maria da Cremaa.


title: Francesco Canova da Milano

text: Näihin päiviin on säilynyt kaksi muotokuvaa, joiden oletetaan esittävän Francesco Canova da Milanoa.


title: Puritanismi

text: Puritanismi on 1500-luvulla syntynyt kristillinen liike. Sitä voidaan pitää protestanttisena liikkeenä, jossa korostetaan erityisesti uskon kokemuksellisia ja pastoraalisia puolia. Puritanismi syntyi Englannissa, ja sen merkittävimpiä teologeja ovat olleet William Perkins, William Amesin ja John Owen.


title: Puritanismi

text: Puritanismi perustui Raamattuun ja hurskauteen. Pyhää sanaa oli levitettävä kaikkialle ympäristöön, ja ihmiset oli saatava ymmärtämään oman elämänsä syntisyys. Puritaanien hallintomalli oli ankara, ja siihen sisältyi myös yritys estää lähimmäisten syntiset teot.


title: Puritanismi

text: Vaikka puritanismi vaikuttikin vahvasti synnyinmaassaan Englannissa, sen tärkein kehitys on tapahtunut Yhdysvalloissa. Englannissa harjoitettu sortopolitiikka pakotti puritaanit lähtemään kotimaastaan ja asettumaan Yhdysvaltoihin. Puritanismista tulikin 1600-luvulla Amerikassa vahva uskonnollinen liike.


title: Puritanismi

text: 21. marraskuuta 1620 ensimmäiset puritaanit nousivat Pohjois-Amerikan mantereelle Cape Codissa. Mayflower-niminen purjealus oli kuljettanut heidät uuteen maailmaan. Intiaanien kylät olivat lähes autioita vuonna 1616 puhjenneen isorokkoepidemian jäljiltä. Pyhiinvaeltajat tekivät tutkimusmatkoja pitkin rannikkoa etsien itselleen asuinpaikkaa. He jäivät paikkaan, jonka englantilaiset olivat hieman aiemmin nimenneet Uudeksi-Plymouthiksi.


title: Puritanismi

text: Puritaanit olivat rantautuneet Amerikkaan juuri talven kynnyksellä, ja monet heistä menehtyivät pakkaseen ja jäätävään viimaan vailla kunnon ravintoa. Pyhiinvaeltajien alkutaival oli vaikea, mutta maaliskuussa 1621 he saivat vieraita, kun paikalliset wampanoag-intiaanit tulivat tervehdyskäynnille. Tapaaminen muutti puritaanien tulevaisuuden. Wampanoagit opettivat heidät viljelemään, kalastamaan ja metsästämään. Ensimmäinen elonkorjuujuhla vietettiin syksyllä, ja wampanoagit kutsuttiin juhlaan.


title: Puritanismi

text: Puritaanien alkuperäinen tarkoitus oli rakentaa Amerikan mantereelle yhteisö, joka toimisi esimerkkinä muille. Kukkulan laelle nouseva kaupunki tulisi olemaan Uusi Jerusalem. He kohtasivat matkalla onneen ja menestykseen kuitenkin yllättäviä vaikeuksia: alkuperäisasukkaat. Hyödyntämällä Uuden-Englannin siirtolaisten tulivoimaa ja intiaanien omia keskinäisiä riitaisuuksia puritaanit onnistuivat kasvattamaan yhteisöään.


title: Puritanismi

text: Myöhempinä aikoina onkin sanottu, että puritaaniyhteisö oli luultavasti merkittävin yksittäinen ryhmä, joka on vaikuttanut Yhdysvaltain kehitykseen ja kulttuuriin. Puritaanien keskuudesta on lähtöisin myös amerikkalaisen saarnaajan perustyyppi, joka sanomansa perille saamiseksi osasi käyttää helppoja kielikuvia. Evankeliset liikkeet omaksuivat tämän saarnakäytännön itselleen ja levittivät sitä maailmalle.


title: Maaperä

text: Maaperällä, yleisesti maalla, tarkoitetaan kallioperää peittävää irtomaakerrosta. Maaperän ylin osa on maannos, joka sisältää suurimman osan maaperän kivennäisaineista, eli kasvien hivenaineista.


title: Maaperä

text: Maaperän paksuus Suomessa on keskimäärin 10 metriä. Maaperän paksuus kuitenkin vaihtelee suuresti niin, että paksuimmillaan se saattaa olla jopa 100 metriä, kun taas paikoin kallioperä voi olla täysin paljaana.


title: Maaperä

text: Maaperän pääosa koostuu kallioperästä peräisin olevista, eri karkeuksisista kiviaineksista, joita kutsutaan kivennäismaalajeiksi. Välistä maaperä sisältää vain kivennäismaalajeja, välistä taas melkein yksinomaan eläinten ja kasvien jäänteistä peräisin olevia eloperäisiä maalajeja. Useimmissa tapauksissa maaperä on kuitenkin sekä kivennäis- että eloperäisten aineiden sekoitus. Maaperään voidaan katsoa kuuluvaksi myös siinä oleva ilma ja vesi.


title: Maaperä

text: Maaperän koostumuksesta, paikallisista ilmasto-olosuhteista yms. riippuu sen taloudellinen arvo; puhutaan laihasta, viljavasta, ravintorikkaasta, kuivasta, kosteasta, kuohkeasta, jäykästä jne. maaperästä ja maan koostumusta tarkoittaen saven-, hiekan-, kalkinpitoisesta, humusrikkaasta yms. maaperästä.


title: Catalanin otaksuma

text:
Catalanin otaksuma on Eugene Charles Catalanin esittämä otaksuma, jonka mukaan Diofantoksen yhtälön
formula_1
ainoa positiivinen kokonaislukuratkaisu on
formula_2, formula_3, formula_4 ja formula_5, kun formula_6 ja formula_7.
Catalanin otaksuman todisti vuonna 2002 Preda Mihăilescu syklotomisten kuntien ja Galois'n modulien teorian avulla.


title: Catalanin otaksuma

text: Mihăilescun todistus perustuu viiteen päälauseeseen: Olkoot formula_8 ja formula_9 parittomia alkulukuja ja formula_10 nollasta poikkeavia kokonaislukuja.


title: Catalanin otaksuma

text: Lause 1: On voimassa formula_11 ja formula_12.


title: Catalanin otaksuma

text: Lause 2: On voimassa formula_13 tai formula_14.


title: Catalanin otaksuma

text: Lause 3: On voimassa formula_15 ja formula_16.


title: Catalanin otaksuma

text: Päälause: Yhtälön formula_17 ne kokonaislukuratkaisut, joille formula_18 ja formula_7 ovat formula_20.


title: Catalanin otaksuma

text: Lause 4: Olkoot formula_8 ja formula_9 parittomia alkulukuja. Oletetaan, että formula_23 tai formula_24. Tällöin yhtälöllä formula_17 ei ole nollasta poikkeavia ratkaisuja, kun formula_26.


title: Catalanin otaksuma

text: Näiden lauseiden todistukset perustuvat pääosin Rungen menetelmään ja syklotomisiin kuntiin.


title: Paul Coffey

text: Paul Douglas Coffey (s. 1. kesäkuuta 1961 Weston, Ontario, Kanada) on entinen NHL-liigassa pelannut jääkiekkoilija. Lopettaessaan vuonna 2000 hän oli tehnyt 396 maalia ja antanut 1135 maaliin johtanutta syöttöä, jolla hän on Ray Bourquen jälkeen kaikkien aikojen toiseksi tehokkain NHL-puolustaja. Coffey on Bobby Orrin lisäksi ainoa jääkiekkopuolustaja NHL:ssä jonka keskiarvo ylittää yhden pisteen per ottelu koko uran ajalta


title: Paul Coffey

text: Coffey pelasi puolustajana. Edmonton Oilers varasi hänet NHL:ään vuonna 1980. Coffey pelasi uransa seitsemän ensimmäistä kautta Oilersissa, jona aikana hän voitti kolme Stanley Cupia. Vuonna 1987 Coffey siirtyi Pittsburgh Penguinsiin, jossa hän voitti jälleen Stanley Cupin vuonna 1991. Coffey lopetti uransa vuonna 2000. Hän voitti kolmesti NHL:n parhaan puolustajan palkinnon, Norris Trophyn.


title: Paul Coffey

text: Coffey pitää hallussaan puolustajien yhden kauden maaliennätystä. Hän teki kaudella 1985–1986 Edmonton Oilersin paidassa 48 maalia.


title: Asian Underground

text: Asian Underground on musiikin tyylilaji, jossa sekoitetaan länsimaisen populaarimusiikin ja aasialaisen kansanmusiikin aineksia. Käsite tuli käyttöön vuonna 1997 julkaistun "Anokha - Soundz of the Asian Underground" -kokoelmalevyn myötä. Useimmat Asian Underground -tyylin esittäjät tulevat Pakistanista tai Intiasta.


title: Port Moresby

text: Port Moresby [po:t mo:zbi] (tok-pisin: Pot Mosbi) on Papua-Uuden-Guinean pääkaupunki, joka sijaitsee Uuden-Guinean saaren kaakkoisosassa Papuanlahden rannikolla. Se on maan suurin kaupunki vajaalla 365 000 asukkaallaan (2011) ja samalla Melanesian suurin pääkaupunki. Kaupunki lähiympäristöineen muodostaa pääkaupunkialueen ("National Capital District"), joka on yksi maan 20 hallintoalueesta ja jossa on 254 158 asukasta (2000). Kaupungissa on vuonna 1966 perustettu yliopisto, tärkeä satama ja Jacksonsin kansainvälinen lentoasema, joka on maan vilkkain. Teollisuudenaloista merkittävimmät ovat elintarvikkeiden, koneiden ja rakennusaineiden valmistus. Kumi, kulta ja kopra ovat kaupungin tärkeimmät vientituotteet.


title: Port Moresby

text: Hyvän luonnonsataman, josta kaupunki myöhemmin kehittyi, havaitsi ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1873 kapteeni John Moresby, joka nimesi paikan isänsä amiraali Sir Fairfax Moresbyn mukaan. Nimen Port Moresby se sai brittivallan aikana 1883-1884. Kaupunki sähköistettiin vuonna 1925, juokseva vesi saatiin vuonna 1941. Kaupunki kasvoi hitaasti aina toiseen maailmansotaan asti, jolloin kaupunki evakuoitiin ja se alkoi toimia liittoutuneiden tärkeänä tukikohtana. Sodan jälkeen pahasti rappeutunut kaupunki jouduttiin rakentamaan uudelleen. Liikekeskustasta on kehittynyt hyvin nykyaikainen, mutta kaupungin laitamilla on maaltamuuton seurauksena syntyneitä slummiutuneita hökkelikyliä.


title: Port Moresby

text: Port Moresbyä vaivaa paha työttömyys (noin 60–90 %). Aseistautuneet katujengit ovat toinen vakava ongelma. Kaupungin huimien raiskaus-, ryöstö- ja henkirikostilastojen vuoksi se valittiin vuonna 2004 maailman huonoimmaksi pääkaupungiksi elää. Kaupungissa tapahtuu kolme kertaa enemmän murhia kuin Moskovassa ja 23 kertaa enemmän kuin Lontoossa. Kaupungissa liikkumista auringonlaskun jälkeen tuleekin välttää ja matkailijoita suositellaan välttämään useimpia kaupungin alueita myös päiväsaikaan.


title: VL Pyry

text: VL Pyry oli Valtion lentokonetehtaan suunnittelema ja valmistama yksimoottorinen kaksipaikkainen harjoitushävittäjä. Pyry muodosti Suomen ilmavoimien jatkokoulutuksen perustan esittelystään vuonna 1941 aina 1950-luvun puoliväliin, jolloin sen korvasi Valmet Vihuri. Pyry oli lento-ominaisuuksiltaan vaativa kone etenkin kärkisakkaustaipumuksensa takia, minkä seurauksena konetyypillä sattui sen käyttöaikana useita onnettomuuksia, jotka johtivat 28 koneen tuhoutumiseen ja 27 lentäjän kuolemaan.


title: VL Pyry

text: Pyryn kehityksen taustalla oli hävittäjäkoneiden harppauksittain 1930-luvun aikana noussut suorituskyky, minkä seurauksena lentäjäkoulutus alkoi vaatia alkeiskoulukoneen lisäksi kehittyneempää harjoitushävittäjää. Valtion lentokonetehdas teki alustavan ehdotuksen 240 hevosvoiman Argus As 10 -V8-moottorilla varustetun ”hävittäjäkoulukoneeksi” kutsumansa konetyypin suunnittelusta vuonna 1937. Tarjous tehtiin saman vuoden syksyllä 100 000 markan hintaan. Koneeseen valittiin 365 hevosvoiman Wright R-975 Whirlwind -tähtimoottori, jolla varustettuna koneen suurimmaksi nopeudeksi ennustettiin 330 kilometriä tunnissa vaakalennossa.


title: VL Pyry

text: Ilmavoimien esikunta tilasi konetyypin suunnittelun lokakuun 1937 lopulla, ja suunnitteluprojektin sai hoidettavakseen Arvo Ylinen apunaan Torsti Verkkola ja Martti Vainio. Saman vuoden joulukuussa konetyyppi sai nimen Pyry. Prototyypin tuotantoa alettiin valmistella marraskuussa 1938, ja puolustusministeriö tilasi koneen joulukuussa 750 000 markalla. Prototyyppiin valittiin suunnittelun alkuvaiheista poiketen tehokkaampi 420 hevosvoiman Whirlwind-tähtimoottori.


title: VL Pyry

text: Ilmavoimien esikunta teki toukokuun 1939 alulla alustavan tilauksen 40 Pyrystä 14 miljoonan markkan yhteishintaan, mikä tarkoitti 350 000 markkaa koneelta. Sarjakoneisiin tehtiin joukko muutoksia PY-1-prototyypistä saatujen kokemusten perustella. Muutoksia listattiin 66, ja niistä merkittävimmät kohdistuivat sivu- ja korkeusperäsimiin. Lentokonetehdas esitti ilmavoimien esivoimille vielä lisäksi lokakuussa 1939 moottoripukin pidennystä 15 senttimetrillä koneen pituusvakauden parantamiseksi. Esikunta suostui ehdotukseen, ja Pyryn tuotannon valmistelut pääsivät alulle.


title: VL Pyry

text: Syyskuussa 1939 syttynyt toinen maailmansota jäädytti merkittävän osan Pyryn ulkomaille suunnatuista osahankinnoista, ja esimerkiksi koneen paineilmalaitteet jäivät kokonaan tulematta. Lentokonetehdas kehitti puuttuville osille omat korvikkeensa keväällä 1940. Koneen rakennusta vaivasi osapuutteiden lisäksi tiettyjen yleisraaka-aineiden, kuten teräksen ja duralumiinin, vaikeutunut saatavuus.


title: VL Pyry

text: Sarjatuotantoa oltiin vasta valmistelemassa, kun lentokonetehdas määrättiin hajasijoitettavaksi syksyllä 1939. Konetyypin runkotyöt sijoitettiin Viialaan ja siipi-, sekä potkurityöt Kylmäkoskelle. Runkojen ja siipien valmistus tyrehtyi lähes alkuunsa kummallakin paikkakunnalla. Sarjatuotantotöiden tilannetta selvitettiin ilmavoimien esikunnalle kirjeessä elokuussa 1940. Tuotantoa varten tarvittuja varusteita ja raaka-aineita puuttui edelleen, ja Pyry-sarja oli asettunut pitkän aikaa kiireellisyyden suhteen tehtävien häntäpäähän. Ongelmista huolimatta tehdas arvioi saavansa ensimmäisen sarjakoneen valmiiksi marraskuussa 1940 ja koko sarjan seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä.


title: VL Pyry

text: Syyskuun 1940 puolivälissä Pyryjä oli rakenteilla 20. Ensimmäinen kone vietiin tehtaan pääkonttorin käskystä lähes aikataulussa läpi ja lastattiin junaan toimitusta varten 23. marraskuuta 1940. Seuraava kone, PY-3, valmistui joulukuussa 1940. Tuotanto kiihtyi alkuvuodesta, ja tammikuussa 1941 oli toimitettu jo yhdeksän Pyryä. Helmikuussa koneita valmistui kaksi joka viikko. Viialan käyttö Pyryn tuotannossa päättyi huhtikuussa 1941, jolloin suurin osa konesarjasta oli jo toimitettu. Huhtikuun jälkeen tehdas toimitti vielä neljä konetta toukokuussa ja viimeiset kaksi kesäkuussa. Sarja oli myöhässä tilaushetkellä määritetystä aikataulusta noin puoli vuotta, ja sen kustannukset olivat nousseet kokonaisuudessaan noin viidellä miljoonalla markalla. Konekohtaiseksi hinnaksi tuli lopulta noin 484 000 markkaa, ja yhden sarjakoneen valmistukseen kului keskimäärin noin 11 750 tuntia.


title: VL Pyry

text: Kärkisakkausongelman ratkaisemiseksi Pyryyn suunniteltiin vuoden 1940 lopulla ”BW-tyyppinen” trapetsisiipi. Uudella siipikonstruktiolla oli tarkoitus tehdä rakenteellisia kokeita VL Myrsky -hävittäjää varten. Siipi asennettiin kaikkiaan neljään koneeseen (PY-1, -24, -32 ja -37). Trapetsisiipi paransi Pyryn sakkausominaisuuksia, mutta heikensi samalla pituusvakautta. Koesiivistä luovuttiin kaikissa muissa koneissa PY-1:tä lukuun ottamatta, jossa niitä käytettiin koneyksilön käytöstä poistumiseen saakka. Muissa koneissa tyydyttiin marraskuussa 1941 Viljo Rekolan ehdotuksesta asennettuihin siivenkärkien solarakoihin.


title: VL Pyry

text: Trapetsisiipien jälkeen lentokonetehdas ehdotti käyttökelvottomiksi todetuista Caudron C.714 -hävittäjistä saatujen Renault-moottorien asentamista neljään Pyryyn. Ehdotuksen yhteydessä esitettiin myös sisäänvedettävien laskutelineiden asentamista. Moottorien vaihtaminen ja sisäänvedettävien laskutelineiden asentaminen tosin jäi toteuttamatta ehdotuksen hautautuessa.


title: VL Pyry

text: Konetyyppi joutui lentokieltoon maaliskuun lopulla 1942 hajonneiden peräsintukien takia. Ongelma ratkaistiin muuttamalla yksiosaiset tuet kaksiosaisiksi V-tuiksi, mikä taas vastaavasti pahensi koneen peräpainoisuutta. Painopisteen ongelmat ratkesivat lopullisesti vasta vuonna 1944, kun moottoripukkia jatkettiin 16,5 senttimetrillä ja koneen akku siirrettiin ohjaamon takaa tuliseinään.


title: VL Pyry

text: Prototyyppi saatiin valmiiksi ja ensilento suoritettiin aikataulussa 29. maaliskuuta 1939 Pyhäjärven jäältä. Koneen ensilennon lensi Jorma Visapää, jonka jälkeen koneella lensivät keväällä läpi viedyn koelento-ohjelman aikana Koelentueen lentäjät lentomestari Heiskala ja kapteeni Ehrnrooth. Koelennoista jäänyt yleisvaikutelma oli positiivinen, mutta konetta lentäneet löysivät siitä myös paljon parannettavaa. Kehittämistä tarvitsevina piirteinä nähtiin esimerkiksi koneen vakaus, yliherkkä ohjaus ja Handley-Page-solakoista huolimatta esiintynyt pyrkimys kärkisakkaukseen. Solakot poistettiin hyödyttöminä prototyypistä jo koelentovaiheessa.


title: VL Pyry

text: Ensimmäinen sarjakone, PY-2, luovutettiin Tampereella lentovarikolle tammikuussa 1941 ja viimeinen, PY-39, saman vuoden kesäkuussa. Pyryjä käyttivät pääasiassa täydennyslentolaivueet ja lentosotakoulu. Sotien jälkeen jäljellä oli 25 konetta, jotka pysyivät maassa syyskuusta 1944 elokuuhun 1945 kestäneen Valvontakomission asettaman lentokiellon takia.


title: VL Pyry

text: Pyryn oli ensiarvoisen tärkeä rooli ilmavoimien hävittäjälentäjäkoulutuksessa, vaikka kone olikin vaikea lennettävä loppuun saakka erilaisista parannuksista huolimatta. Kokeneemmat lentäjät pitivät Pyryä erinomaisena taitolentokoneena sen keveiden ohjainten ansiosta.


title: VL Pyry

text: Konetyypin 56 600 lentotunnin aikana konekannasta tuhoutui 68 prosenttia, 28 kaikkiaan 41 koneesta. Onnettomuuksissa kuoli 27 henkilöä. Pyryillä koulutettiin kaikkiaan noin 700 lentäjää.


title: VL Pyry

text: Koneyksilöt PY-1 ja PY-35 olivat vuonna 2010 Keski-Suomen ilmailumuseossa Tikkakoskella ja PY-27 Suomen Ilmailumuseossa Vantaalla.


title: VL Pyry

text: Pyryn siipi oli puurakenteinen ja vaneripinnoitteinen. Rungon ja ohjainpintojen olivat teräsputkirakenteiset ja kangas- sekä kevytmetalliverhoillut.


title: Rypälepommi

text: Kasetti- eli rypälepommi on periaatteeltaan ilma-aluksesta pudotettava pommi eli kuorma-ammus, jossa on useita tytärpommeja. Kasettipommi aukeaa ilmassa maalin yläpuolella levittäen tytärpommit laajalle alueelle. Kasettipommeissa on monia erityyppisiä hyötykuormia, jotka saattavat koostua esimerkiksi sirpalepommeista, ontelopanoksista, palopommeista, sirotemiinoista tai ohjautuvista tytärpommeista. Kasettipommin tytärammukset leviävät jopa neliökilometrin alueelle. Kasettipommilla saadaan perinteisiin pommeihin verrattuna moninkertainen vaikutus varsinkin ajoneuvo- ja aluemaaleihin sekä linnoittautumattomaan jalkaväkeen. Kasettipommia voidaan pommin hyötykuormasta riippuen käyttää hyvin monen tyyppisiä maaleja vastaan. Esimerkkejä kasettipommien maaleista voivat olla ajoneuvosaattueet, tykistön tuliasemat, lentokentät, panssariyksiköt, jalkaväki ja komento- ja huoltokeskukset.


title: Rypälepommi

text: Tykistölle ja raketinheittimistölle on olemassa kuorma-ammuksia ja kuormaraketteja, jotka sisältävät tytärkranaatteja tai sirotemiinoja. Yleisimpiä kuorma-ammusten kaliipereja ovat länsimaissa 105 ja 155 mm ja idässä 122 ja 152 mm. Raketinheittimistön kuormarakettien kaliiperit vaihtelevat 122 ja 300 mm:n välillä. Kuorma-ammus tai -raketti ammutaan maalia kohti, jonka yläpuolella ammus aukeaa, tai muutoin heittää tytärammukset ulos.


title: Rypälepommi

text: Palopommeilla ladattuja kasettipommeja oli käytössä jo ensimmäisessä maailmansodassa. Laajamittaisempaan käyttöön ne tulivat kuitenkin vasta toisen maailmansodan aikana. Esimerkiksi saksalaisilla AB 23 SD-2 ja AB 250-3-kasettipommeilla levitettiin kuuluisan SD2 (Sprengbombe Dickwandig 2 kg)-tytärpommin eri versioita. SD2 -sarjan pommit olivat sirpalepommeja, ja saattoivat käytetystä sytyttimestä riippuen toimia joko ilmassa räjähtävinä, iskusytytteisinä, aikasytytteisinä tai sirotemiinojen tapaan tärinään reagoiden. Yhdysvallat valmisti toisen maailmansodan jälkeen miltei suoraa SD2-tytärpommin kopiota nimellä M83. SD2 -pommeista kopioineen on käytetty myös niiden ulkonäöstä johtuvaa epävirallista nimeä "perhospommi".


title: Rypälepommi

text: Kasettipommeja kehittivät ja käyttivät toisessa maailmansodassa Saksa, Italia, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto. Venäläiset kehittivät erään kasettipommin perusmalleista, ns. lentotynnyrin, (katso Molotovin leipäkori) toisen maailmansodan alussa. Kyseessä oli yhtenäiseen, ilmassa hajaantuvaan kuoreen pakattu nippu palopommeja; tätä asetta käytettiin ensi kerran Suomea vastaan Viipurin tuhoisimmassa palopommituksessa 18. helmikuuta 1940 eli Tuhon sunnuntaina.


title: Rypälepommi

text: Norjan hallitus ryhtyi toimeen kuorma-ammuksia ja kasettipommeja koskevan kiellon aikaansaamiseksi. Kansainvälinen kokous aiheesta järjestetiin helmikuussa 2007. Kokous hyväksyi 23. helmikuuta 2007 46:n maan julkilausuman, jossa sovittiin neuvotteluprosessin aloittamisesta rypälepommien kieltämiseksi. Yhdysvallat, Venäjä, Israel ja Kiina eivät osallistuneet kokoukseen. Osallistujamaista Puola, Romania ja Japani eivät hyväksyneet julkilausumaa. Vuonna 2016 98 maata ovat ratifioneet ja toimeenpanneet rypälepommikiellon. Suomi ei ole eräänä harvoina Euroopan maina allekirjoittanut sopimusta. Euroopan parlamentti on kehottanut jäsenmaitaan luopumaan rypäleaseista.


title: Rypälepommi

text: Tyypillisesti 5 % tytärammuksista jää räjähtämättä, mutta lumeen tai suohon jopa 30 %. Räjähtämättömänä maastoon jäävät pienikokoiset tytärammukset saattavat myöhemmin tappaa ja vammauttaa siviilejä. Räjähtämättömyyttä pidetään laatutekijänä nimenomaan oheisvahinkojen välttämiseksi, minkä vuoksi joihinkin tytärammuksiin on lisätty itsetuho- tai deaktivointilaite, joka takaa tytärammuksen itsetuhon tai deaktivoitumisen, mikäli se ei räjähtäisi muutoin maahan pudotessaan.


title: Rypälepommi

text: Kasettipommit ja kuorma-ammukset saivat huonoon maineen etenkin, kun myös uusia itsetuholaitteella varustettuja tytärpommeja ja tytärammuksia jäi niin runsaasti räjähtämättöminä maastoon kesällä 2006 34 päivää kestäneen Libanonin sodan aikana, jonka aikana Israel sirotti Libanoniin arviolta 1 200 000–1 600 000 tytärpommia ja -kranaattia. Osa tytärammuksista oli vanhaa valmistetta, missä ei ollut itsetuhomekanismia, mutta räjähtämättä jäi myös uusia M85-tytärammuksia, joissa on itsetuhomekanismi. Pommit surmasivat myöhemmin kymmeniä kotiinsa palanneita siviilejä Libanonissa.


title: Rypälepommi

text: Oranssi 1,5 - 3 m nauha olisi hyvä keino havaita räjähtämätön tytärammus. Jos pommi räjähtää, nauha hajoaa.


title: Rypälepommi

text: Israelin käytti runsaasti rypälepommeja sotiessaan Libanonissa 2006. Yhdysvallat myi Israeliin rypälepommeja sillä ehdolla, ettei niitä käytetä siviilikohteisiin. Edellisen kerran Israelin käytti laajasti rypälepommeja 1982 Etelä-Libanonissa. Israelin kesällä 2006 Libanoniin ampumasta 1800 pommista ja ammuksesta, jotka sisälsivät 1,6 miljoonaa tytärammusta, noin 40 % jäi arvioiden mukaan räjähtämättä, ja ne ovat surmanneet kymmeniä ihmisiä sodan jälkeen.


title: Rypälepommi

text: Yhdysvalloissa alettiin tutkia, oliko Israel noudattanut Yhdysvaltain ehtoja käyttäessään runsaasti rypälepommeja kolmena viimeisenä päivänä ennen aselevon astumista voimaan. Vuonna 1982 Israel asetettiin Yhdysvaltain kongressin tutkimusten jälkeen kuuden vuoden rypälepommivientikieltoon, koska tuonaikaisen käytön todettiin rikkoneen Yhdysvaltain asettamia viennin ehtoja.


title: Rypälepommi

text: United Nations Mine Action Coordination Center, Yhdistyneiden kansakuntien miinankäytön koordinointikeskus, on löytänyt Libanonista Litanijoen eteläpuolelta 249 paikkaa, missä kasettipommeja on käytetty.


title: Rypälepommi

text: Libanonin sodassa kesällä 2006 käytettiin israelilaisia, kiinalaisia ja yhdysvaltalaisia rypälepommeja tykistöammuksina, raketteina ja lentopommeina.


title: Rypälepommi

text: Israelilainen raketinheitinyksikkö ampui 1 800 kuormarakettia Libanoniin, joista tuli yli 1 200 000 (1 800 x 644 = 1 159 200) tytärammusta. Raketinheittimellä kantama voi olla 32 kilometriä ja iskemä voi olla 1,2 km:n päässä maalista.


title: Rypälepommi

text: Libanonissa Yhdistyneiden kansakuntien miinakoordinaatiokeskuksen mukan Etelä-Libanonissa aselevon solmimisen jälkeen 13 on kuollut ja 46 haavoittunut tytärammuksista. Yhteensä Yhdistyneiden kansakuntien miinaryhmät ovat löytäneet 2 171 räjähtämätöntä kuorma-ammuksen tytärarmmusta: 715 (33 %) tyyppiä M41, 820 (38 %) tyyppiä M77 ja 691 (32 %) tyyppiä M85.


title: Rypälepommi

text: Libanonissa on käytetty lisäksi myös M42-tytärammuksia, joista osa on valmitettu 1974 ilman itsetuhomekanismia.


title: Rypälepommi

text: CBU 58B on Lockheed-Martinin Lansonissa valmistama kasettipommi, joka kuljettaa 650 BLU 63-tytärpommia. CBU 58B:ä varastoivat Israel, Marokko ja Saudi-Arabia.


title: Rypälepommi

text: Joidenkin arvioiden mukaan Persianlahden sodassa saatettiin pudottaa 20 miljoonaa tytärammusta sekä ampua tykistöaseilla lisäksi 30 miljoonaa tytärammusta.


title: Rypälepommi

text: Raketinheittimillä ammuttujen M77-tytärammusten räjähtämättömyysprosentti vaihteli 17 %:sta 23 %:iin. USA:n armeijan 21. kenttätykistörykmentin ensimmäinen (Alfa)-patteri ampui 13.2.1991 illasta Saudi-Arabian, Kuwaitin ja Irakin rajan tuntumassa yli 100 rakettia minuutissa kymmenellä kolmen kilometrin pituiselle kaistalle sijoitetulla raketinheittimellä. Persianlahden sodan aikana se ampui 550 rakettia tullen määrältään toiseksi. Suurin ammuttujen rakettien määrä oli 158. kenttätykistörykmentin ensimmäisellä patteristolla, joka ampui 699 rakettia. Yhteensä yhdysvaltalaiset raketinheittimet ampuivat 17 286 rakettia, mikä M26-raketteina laskettuna merkitsee 11 132 184 M77-tytärammusta 2881 kuuden putken laukauksin. M270 MLRS:ssä on 12 putkea, mutta yleensä sillä ammutaan kuuden putken laukauksin.


Rypälepommi


title: Rypälepommi

text: 155 mm kenttätykeillä ammuttujen kaksoisvaikutteisten (ontelo- ja sirpalevaikutus) M42- ja M42-tytärammusten räjähtämättömyysprosentti oli 14%.


title: Rypälepommi

text: Persianlahden sodassa Yhdysvallat pudotti lentokoneesta CBU-87/B CEM-kasettipommeja 10 035 kappaletta. Lentokoneina saatettiin käyttää hävittäjiä F-4, F-15, F-16, F-111 sekä rynnäkkökoneita A-7, A-10 ja pommikonetta B-52.


title: Rypälepommi

text: "Ilman kerrointa oleva luku ilmoittaa, montako kasettipommia pommikone kykenee kuljettamaan pommisäiliössään. Kertoimella varustettu luku puolestaan sen, miten monta kasettipommia mahtuu rungon ulkopuolelle kummankin siiven alle. Yhteislukumäärä kertoo, miten monta tytärammusta kyetään kuljettamaan, mikäli kasettipommeja on kiinnitetty lentokoneeseen suurin määrä, minkä se kykenee kuljettamaan. F-16:n kahdessa kasettipommissa kulkee yhteensä 404 tyrtärammusta, kun taas B-52:n 24 kasettipommiin mahtuu 4 848 tytärammusta. Strategisella pommikoneella pystytään siis kuljettamaan 12 kertainen määrä tytärammuksia verrattuna Euroopan unionissakin yleiseen torjuntahävittäjä F-16 Fighting Falconiin verrattuna."


title: Rypälepommi

text: Irakin sodassa 25.4.2003 mennessä oli Yhdysvaltain puolustushaarojen komentajien neuvoston puheenjohtaja, kenraali Richard Meyersin mukaan Yhdysvallat oli pudottanut 1 500 kasettipommia Irakiin, joista 500 metrin päähän siviileistä oli osunut 26. Irakin sodassa kuolleiden lukumäärää laskevan verkkopalvelun mukaan siviilitappioita oli 372, joista 147 johtui räjähtämättömistä ja viallisista tytärammuksista.


title: Rypälepommi

text: Britannian puolustusministeriö puolestaan ilmoitti sen ampuneen yli 2 000 LO20-tytärammusta Basraan, joita ei kuitenkaan voidan verrata suoraan maamiinoihin tai yleisesti käytössä oleviin kasettipommeihin. Niistä viallisia on vain 2-5 %.


title: Rypälepommi

text: Kosovoon pudotettiin 1 392 kuorma-ammusta, joissa oli 289 536 tytärammusta, jotka surmaavat enemmän siviileitä kuin maamiinat. Muoviset ja kirkkaankeltaiset tytärammukset ovat etenkin lasten mielenkiinnon kohteena.


title: Rypälepommi

text: Yhdysvallat pudotti lentokoneesta CBU-87/B CEM- ja Rockeye II- kasettipommeja 333 alueelle. Osa pommeista pudotettiin muualle Jugoslaviaan. Niiden tytärpommi BLU-97/B:n räjähtämättömyysprosentti oli noin 5 %.


title: Rypälepommi

text: 2003 BAe osti 26 000 tykistön kuorma-ammusta Israel Military Industriesilta ja brittitykistö ampui Irakin sodassa Basrassa yli 2 000 L20A-kuorma-ammusta, jotka kukin sisälsivät 49 tytärammusta. Kuorma-ammusten kantama oli noin 30 kilometriä. Britannian puolustusministeriön tiedotuksen mukaan räjähtämättä jäi 2 %.


title: Rypälepommi

text: Suomessa 155 mm:n Patrian valmistama kenttäkanuuna 155 K 98 käyttää Rheinmetallin saksalaista DM 662-kuorma-ammusta, jossa tytärammuksena on M85. Norjan käyttää lisäksi myös DM 642:a, minkä tytärammukset ovat myös M85:ia.


title: Rypälepommi

text: Niiden hankkimista tutkitaan Alankomaista käytettynä hankittuihin yhdysvaltalaista valmistetta oleviin M270 MLRS-raketinheittimiin, joiden mahdolliseksi suomalaiseksi tyyppimerkinnäksi tullee 277 RAKH 06. Rypälepommeilla on tarkoitus korvata henkilömiinat, joista Suomi luopuu Ottawan miinakieltosopimuksen mukaisesti vuoteen 2016 mennessä. Näissä raketeissa on eräänä mahdollisuutena panssarimiinat, jotka voidaan aikauttaa toimimaan monin eri tavoin ja se on niiden arvokas ominaisuus. Suomeen hankituissa tykistön kuorma-ammuksissa on sekä itsetuhotoiminta että varmistustoiminta, joilla pyritään varmistumaan siitä ettei maastoon jää vaarallisia räjähtämättömiä kuorma-ammusten tytärammuksia. Kansainvälistä sopimusvelvoitetta vain tämän kaltaisten tytärkranaattien käyttöön ei ole ollut olemassa.


title: Rypälepommi

text: Norjalaiset olivat tehneet tavanomaisia kokeita 155 mm tykin kuorma-ammuksilla ja huomanneet syksyllä 2005 Hjerkinnin ampuma-alueella ja huomanneet, että hyväksyttävää määrää suurempi osa tytärammuksista jää räjähtämättä. Syynä olisi voinut olla valmistusvirhe, väärä varastointitapa tai muut ennalta tuntemattomat syyt. Osoittautui, että räjähtämättömien tytärammusten määrä lisääntyy, kun ampumamatka pitenee, esimerkiksi norjalaisten käyttämällä DM 662-kuorma-ammuksella, joka sisältää M85-tytärammuksia. Norjan hallitus kielsi kesäkuussa 2006 käyttämästä kumpaakaan. Norjalaisten käyttämä DM 662 ammus on saksalaisten oma versio, jota Nato ei ole hyväksynyt käyttöön. Käyttökielto saattaa johtua myös siitäkin syystä.


title: Rypälepommi

text: Yleisesti tytärammusten räjähtämättömyyteen katsotaan vaikuttavat laukaisumenetelmä, tytärammuksen ikä, vallitseva ilman lämpötila sekä pinta, jolle tytärammus putoaa. Mutainen tai pehmeä maa lisää merkittävästi tyräammusten räjähtämättömyysprosenttia. Tytärpommien nauha voi tarttua puihin tai kasveihin tai rakennelmiin. Myös korkeat puut voivat hidastaa tytärammuksen putoamista siten, että sen putoamisnopeus maahan ei riitä räjäyttämään sitä. M77-tytärammuksen tulee pudota 65-90 asteen kulmissa räjähtääkseen. Juuri näidenkin syiden takia itsetuhotoiminta on tärkeä ominanisuus. Itsetuho toimii yleensä 20 sekunnin kuluttua siitä kun tytärkranaatti on ammuttu ulos pommista, raketista tai ammuksesta.


title: Rypälepommi

text: Libanonin sodan jälkeen syksyllä 2006 Norjan puolustusvoimien logistiikkaorganisaatio aloitti uudet kokeet Hjerkinnin ampuma-alueella. Norjan puolustusvoimien tutkimuskeskus alkoi kokeilla, mitä räjähtämättä jääneiden M85:ien räjäyttämiseksi tarvitaan. Niitä on kaadettu sementtimyllyyn, pudotettu 12 metrin korkeudesta teräslevylle sekä sijoitettu avotulen yläpuolelle. Kokeiden tarkoituksena on käydä läpi niitä mahdollisuuksia, mihin räjähtämättömät tytärpommit voivat joutua, mikäli ne löytää joku, jota ei ole perehdytetty tytärammuksiin. Kokeiden tulosten uskotaan valmistuvan kesällä 2007.


title: Rypälepommi

text: Norjalaiset ampuivat M109 A3GN -panssarihaupitsilla yhteensä 332 laukausta kokeissa. 174 laukausta Turrhausenista, 110 laukausta Gardsendenista 17 kilometrin päästä ja 48 laukausta Storrandenista 6,7 kilometrin päästä. Norjalla on vajaat 50 000 kuorma-ammusta, jotka muodostavat 40 % Norjan tykistöammuksista. Norjan puolustusvoimat jättää tulosten julkistamisen Norjan puolustusministeriölle, joka tilasi ammunnat. Kuormakranaatit maksavat Norjalle noin 10 000 kruunua eli noin 1 240 euroa kappaleelta. Ammuskulutuksen hinnaksi muodotui yli 400 000 euroa.


title: Rypälepommi

text: Suomen 155 K 98:aa varten hankkimissa kuorma-ammuksissa käytetään M85-tytärammuksia. Ne vastaavat tytärammuksille yleisesti asetettavia vaatimuksia. Pentagon edellyttää tilattavilta tytärammuksilta enintään kymmenen dollarin hintaa kappaleelta sekä sitä, että enintään prosentti tytärammuksista jää tuhoutumatta. Testin laboratorio-olosuhteita on kritisoitu siitä, että niissä tytärammus on laajalla ja kovalla alustalla, kun taas Libanonissa suuri osa ammuksista putosi hedelmälliselle viljelymaalle tai asutuksen lähelle, jolloin uusistakin tytärammuksista jäi normit ylittävä määrä räjähtämättä. Pohjoismaisista oloista esimerkiksi lumeen pudotettaessa ei ole julkaistua tietoa.


title: Rypälepommi

text: Norjan valtion ja suomalaisen Patria Oyj:n keskenään puoliksi omistama Nammo AS osti vuoden 2006 lopulla arizonalaisen Talley Defense Systemsin, joka valmistaa myös kuorma-ammuksia. Libanonin tapahtumien vuoksi Norjan hallitus kielsi Norjassa Nammo AS:n 155 mm kenttätykkejä varten lisenssillä valmistamia M85-tytärammuksia sisältävien DM 642 ja DM 662 kuorma-ammusten käytön 2006 lopulla. Norjan puolustusvoimien tutkimuslaitoksen tutkimus Libanonissa valmistunee huhtikuussa 2007.


title: Rypälepommi

text: "M74-tytärammusta ei ole ilmoitettu hankittavaksi, mutta se on yksi raketinheittimelle teknisesti mahdollinen ammus, samoin myös P3I BAT, SADARM, LOCAAS, Damocles ovat teknisesti mahdollisia, mutta ei ilmoitettuja Suomen puolustusvoimille hankittavaksi tutkittaviksi tytärammuksiksi."


title: Kostianvirran taistelu

text: Kostianvirran taistelu oli osa suurta Pohjan sotaa ja se käytiin 6. lokakuuta 1713 Pälkäneellä Kostianvirran luona.


title: Kostianvirran taistelu

text: Venäläiset aikalaiset pitivät Kostianvirtaa suuren Pohjan sodan ratkaisutaisteluna pohjoisessa. Monia Pietari Suuren saavutuksia kuvannut taiteilija A. F. Zubov teki taistelusta etsauksen, joissa näkyy Kostia ympäröivine järvineen ja taistelun kulku. Sama aihe toistuu P. H. Müllerin mitalissa. Taistelu oli tuohonastisista suurin Suomen maaperällä. Se poisti Ruotsin hyökkäysuhan Pietariin.


title: Kostianvirran taistelu

text: Pietari Suuri näki Suomen paitsi ruotsalaisten tukialueena uuteen pääkaupunkiin Pietariin suuntautuvalle hyökkäykselle, Suomen valloituksen avaavan venäläisille lyhimmän tien Tukholmaan. Syyskuussa 1713 Venäjän armeija lähti etenemään Helsingistä kohti Hämeenlinnaa poistaakseen sinne vetäytyneen Ruotsin armeijan uhan selustastaan. Suomea puolustavien joukkojen johtoon oli juuri nimitetty kenraali Armfelt, joka asettui puolustukseen Mallasveden ja Pälkäneveden väliselle Kostianvirralle. Eversti Stiernschanzin johdolla järvikapeikkoon oli varustettu yötä päivää puolustusasemia. Puolustusarmeija oli liian pieni lyömään venäläiset ja sen taktiikkana oli hidastaa vihollisen etenemistä. Kuninkaallinen senaatti oli päättänyt kesällä lähettää itsensä valtaneuvos, kreivi von Fersenin 9-10 000 miehen vahvistusten kanssa Suomeen. Lisäksi jatkuva perääntyminen oli heikentänyt ruotsalaisten puolustustahtoa, eikä Armfelt siksikään voinut enää jatkaa edeltäjänsä tapaan vetäytymistä vastarinnatta.


title: Kostianvirran taistelu

text: Pälkäneellä Kostianvirran pohjoisrannalla 3 400 miestä esti 15 000 miehen vahvuisten venäläisjoukkojen etenemisen. Useamman yrityksen jälkeen venäläisten ylipäällikkö, yliamiraali Fjodor Apraksin totesi, ettei virran puolustuksen murtaminen onnistu tykkitulella ja rynnäköllä ilman suuria omia tappioita. Lokakuun 6. päivän aamuna yli 6 000 venäläistä ylitti kenraali Mihail Golitsynin johdolla hirsilautoilla pimeän ja sumun suojassa Mallasveden. Saarrostusuhka oli ruotsalaisilla hyvin tiedossa, sillä Armfelt oli saanut edellisenä päivänä siitä väärän hälytyksen venäläisten vasta kokeillessa lauttojaan. Sää oli saanut puolustajan uskomaan, ettei vihollinen lähtisi liikkeelle, mutta yön aikana tuuli kääntyi ja tyyntyi maihinnousulle edulliseksi.


title: Kostianvirran taistelu

text: Golitsynin maihinnousun kanssa samanaikaisesti Apraksin aloitti varhain aamulla hyökkäyksen Kostianvirran yli kolmessa kohdassa. Ylitystä varten oli valmistettu mm. ponttooneja ja kasakkaratsuväki hyökkäsi virran kahluukelpoisessa länsipäässä.


title: Kostianvirran taistelu

text: Armfelt oli jakanut 7 200 miestään eri puolille Hämettä ja hän pystyi irrottamaan Kostianvirran asemista vain 2 000 miestä maihinnousua torjumaan. Armfelt riensi ratsuväen ja perässä seuranneen jalkaväen kanssa Mälkilään noin 3 km Kostialta luoteeseen. Aluksi puolustajilla oli menestystä, mutta sivuilta nousi yhä lisää vihollisia. Jalkaväki taisteli rohkeasti moninkertaista ylivoimaa vastaan. Mutta ratsuväkeä johtanut Armfelt, jonka alta mainitaan ammutun kaksi hevosta Mälkilässä, sai vain toisen osastoista mukaansa vastahyökkäykseen; toinen ei seurannut ja jotkut jopa pakenivat. Silminnäkijöiden mukaan järvellä oli venäläisten lauttoja kaikkialla, mihin sumussa saattoi nähdä. Kun taistelu oli jatkunut tunnin, Armfelt huomasi torjunnan toivottomaksi ja lähetti irtautumiskäskyn myös kenraalimajuri Johan de la Barrelle Kostianvirralle. Siellä torjuntamenestyksen innostamat joukot eivät kuitenkaan jättäneet asemiaan viipymättä. Jalkaväki vetäytyi Kostianvirralta maihinnousseiden venäläisten jo ahdistamana Iharinkosken suuntaan Jämsään johtavaa tietä. Virran yli seuranneet kenraali Volkonskin kasakat saivat takaa-ajossa perääntyvää jalkaväkeä kiinni. Mälkilässä taistelleet jalkaväki ja ratsuväki sekä kuormasto ja sairaat vetäytyivät Kangasalan tietä Tammerkoskelle ja Ruovedelle.


title: Kostianvirran taistelu

text: Ruotsin armeija menetti yli 800 miestä ja kaikki yhdeksän tykkiään. 11 upseeria kaatui, joukossa eversti von Krusenstierna Mälkilässä, tykistön kapteeni Berg ja kapteeni Freudenfeldt. Savon ja Hämeen jalkaväkirykmentit menetettiin lähes kokonaan tai miehiä vain lähti koteihinsa. Ratsuväki selvisi vähin tappioin. Venäläisistä upseereista kaatui eversti Klingenberg, everstiluutnantti Becker sekä neljä muuta.


title: Kostianvirran taistelu

text: Heti voiton jälkeen Apraksin matkusti Pietariin ja jätti päällikkyyden Golitsynille. Venäläiset olivat Tammerkoskella jo 7. lokakuuta. Volkonski yritti jatkaa takaa-ajoa, mutta kosken ylitys vei liiaksi aikaa, eikä hän saanut tuloksia Armfeltin vetäytyessä Vaasan suuntaan. Golitsyn luopui takaa-ajosta ja asettui talvileiriin Satakuntaan Apraksinin jättämän ohjeen mukaisesti.


title: Kostianvirran taistelu

text: Ruotsin tappiolle Pälkäneellä voi nähdä useita syitä. Sen sotilaallisessa ajattelussa Suomi vesistöineen ja heikkoine teineen oli puolustettavissa vähinkin voimin. Vakinaiset joukot oli laivattu pois jo sodan alussa. Armfelt tuli Suomen armeijan johtoon vasta heinäkuun lopulla lähes vastarinnatta perääntyneen Georg Lybeckerin jälkeen. Armeijan huoltotilanne oli ollut pitkään kriittinen. Sotilailla oli vain vähän taistelukokemusta. Karoliiniupseeristo tiesi hyökkääjän miesylivoiman. Venäläiset huolsivat armeijaansa meritse uuden kaleerilaivastonsa avulla. Hyökkäysarmeijassa oli hyvinvarustettuja valioyksikköjä ja sitä johtivat maineikkaat päälliköt. Muun muassa Narvassa, Pähkinälinnassa ja Pultavassa taistellut ruhtinas Golitsyn johti maihinnousun Mälkilään varmoin ottein. Venäläisten tiedustelun mukaan ruotsalaisia oli 11 000 eli paljon todellista enemmän, mikä vaikutti maihinnousuun vahvoin voimin. Apraksinia on joskus arvosteltu varovaiseksi, mutta Pälkäneellä hän ei epäröinyt, vaan ja johti joukkonsa murskavoittoon. Suomen sotaretkeen osallistui myös tsaari kun taas Ruotsin kuningas oli paossa Turkissa Pultavan katastrofista 1709 lähtien. Apraksinilla oli paitsi ylivoima, myös mahdollisuus keskittää hyökkäyksensä; valita taistelun aika ja paikka. Armfelt puolestaan joutui jakamaan vähiä joukkojaan eri puolille, koska hänellä ei ilmeisesti ollut selvää kuvaa venäläisten sijannista tai aikeista. Ei tiedetä, miksi Armfeltin muualla olleet joukot eivät ehtineet Pälkäneelle. Muutamien tutkijoiden mielestä taistelun lopputulos oli jo etukäteen selvä. Vetäytymisen epäonnistuminen Kostianvirralta ja muuttuminen pakokauhuksi aiheutti puolustajalle suuremmat menetykset, kuin taistelun aiemmat vaiheet.


title: Kostianvirran taistelu

text: Lähtiessään Tukholmaan Lybeckerin odotettiin palaavan pian takaisin eli Armfeldt mahdollisesti koki ylipäällikkyyden väliaikaiseksi ja tehtäväkseen hidastaa vihollisen etenemistä, kunnes apujoukkoja saapuu Suomeen. Siksi myös Tammerkoskelle tehtiin varustuksia ja siellä oli reservejä. Pälkäneellä Armfelt onnistui kuitenkin pelastamaan armeijansa täydelliseltä tuholta.


title: Kostianvirran taistelu

text: Lybeckerin jälkeen valtaneuvoston jäsen kreivi R. J. von Fresen oli nimetty sekä siviili- että sotilashallinnon johtoon Suomessa. Kuitenkin jo syyskuun lopussa kenraaliluutnantti A. Taube nimettiin Suomen joukkojen johtoon ja siirtämään Roslageniin kootut vahvistukset Suomeen. Valtaneuvosto totesi kuitenkin kokouksessaan 19. lokakuuta tilanteen Skoonessa uhkaavammaksi. Lisäksi mahdollisuuksia huoltaa joukkoja pidettiin huonoina talvea vasten Pohjanmaalla, minne Armfeldtin joukot Pälkäneen jälkeen olivat vetäytyneet. Näin Tukholmassa arvioitiin paremmaksi vahvistusten lähettämistä Suomeen vasta keväällä (Uddgren ss. 71-72).


title: Kostianvirran taistelu

text: Pälkäneen Nenäpäällä on sortokaudella 1906 pystytetty yksinkertainen muistomerkki. Paikalle on tehty nähtävyydeksi hirsivarustuksen rekonstruktio, mutta maastossa on yhä näkyvissä puolustuskaivantoja taistelun ajalta. Hiljaa virtaava Kostia oli vuonna 1713 vuolas ja vedenpinta nykyistä ylempänä.


title: Kansalaisuskonto

text: Kansalaisuskonnon käsitteen merkitys vaihtelee. Useiden uskontososiologien mukaan kansalaisuskonto tulee esiin nimenomaan kansakunnan kriisiaikoina tai tiettyinä juhla-aikoina, kuten kansallispäivänä, ja näyttäytyy selvimmin julkisissa puheissa ja pääkirjoituksissa.


title: Kansalaisuskonto

text: Käsitettä kansalaisuskonto ("religion civile") käytti ensimmäistä kertaa ranskalainen filosofi Jean-Jacques Rousseau vuonna 1762 ilmestyneessä teoksessaan "Yhteiskuntasopimuksesta". Rousseau jakoi uskonnon ihmisten sisäiseen eli perinteiseen järjestäytyneeseen uskontoon ja yksityiseen eli kansalaisen uskontoon. Kansalaisten uskonto antoi maalle sen omat erityiset jumalansa sekä suojelijansa, sillä oli omat opinkappaleensa sekä rituaalit ja lakien määräämät ulkonaiset jumalanpalvelukset.


title: Kansalaisuskonto

text: Sosiologi ja uskontojen tutkija Émile Durkheim ei käyttänyt vuonna 1912 ilmestyneessä teoksessaan "Uskontoelämän alkeismuodot" käsitettä kansalaisuskonto, vaikka hän siitä tavallaan puhuikin. Yleensä Durkheimin väitteeksi on ymmärretty, että uskonto on yhteiskunnallinen ilmiö. Talcott Parsonsin mukaan Durkheimin keskeinen sanoma olikin se, että yhteiskunta on uskonnollinen ilmiö. Tämän tulkinnan mukaan Durkheimin käsitys tulee lähelle kansalaisuskonnon käsitettä.


title: Kansalaisuskonto

text: Yleisimmin kansalaisuskonnon käsite liitetään yhdysvaltalaiseen sosiologiin, Parsonsin oppilaaseen Robert N. Bellahiin. Bellah oli tyytymätön 1960-luvulla uskontososiologian piirissä käytyyn keskusteluun maallistumisesta, jonka eteneminen näytti tutkijoiden mielestä merkitsevän ennen pitkää uskonnon häviämistä yhteiskunnasta. Bellahin mielestä uskonto ei ollut häviämässä: se vain sai erilaisia ilmenemismuotoja muuttuvissa olosuhteissa. Rousseaun ja Durkheimin näkemyksiä ja käsitteitä hyödyntäen hän katsoi löytäneensä amerikkalaisesta yhteiskunnasta ilmiön, jota hän alkoi kutsua ”kansalaisuskonnoksi” ja jonka hän toi tutkimuksen kohteeksi kirjoituksessaan ”Civil Religion in America” (1967).


title: Kansalaisuskonto

text: Kansalaisuskonnon käsitettä on yritetty määritellä monin eri tavoin. Seuraavassa luetellaan joitakin esimerkkejä.Civil religion -käsitteestä on käytetty Suomessa kahtakin käännöstä: kansalaisuskonto sekä yhteiskuntauskonto. Vakiintuneeseen käytäntöön ei ole päästy. Tämä saattaa johtua siitä, että civil religion -käsite sisältää molemmat puolet. Käytännössä on vakiintunut tavaksi, että teologit käyttävät yhteiskuntauskonto-käännöstä, kun taas uskontotieteilijät puhuvat kansalaisuskonnosta.


title: Kansalaisuskonto

text: Suomalaista kansalaisuskontoa on tutkittu lähinnä kirkkososiologisesta näkökulmasta. Kirkkososiologian tutkijat ovat keskittyneet julkisuudessa esiintyviin ilmiöihin, jotka he tulkitsevat kansalaisuskonnoksi: tutkimusaineistona on käytetty presidenttien virkaanastujaispuheita, valtiopäivien avajaisjumalanpalveluksien saarnoja tai sanomalehtien pääkirjoituksia. Kansalaisuskonnon yksityinen ja epävirallinen puoli on jäänyt suurelta osin tutkimuksen ulkopuolelle.


title: Kansalaisuskonto

text: Useat uskontotieteilijät ja teologit ovat katsoneet löytäneensä Suomesta kansalaisuskonnoksi kutsumansa ilmiön. Heidän mukaansa juuri se saa monet suomalaiset käymään rippikoulun, pitämään kirkkohäät, kastamaan lapsensa, haluamaan kristilliset hautajaiset sekä käymään kirkossa jouluisin, koska kunnon kansalaisen odotetaan tekevän juuri niin ja lisäksi nämä rituaalit tuovat ihmisen elämään jonkinlaista turvallisuutta. Suomessa kansalaisuskontoon liittyy heidän mukaansa myös itsenäisyyspäivän vietto jumalanpalveluksineen, sankarihaudoilla käynteineen ja paraateineen, jotka vahvistavat kansalaisten uskonnollis-isänmaallista mielialaa ja tietoisuutta suomalaisuudestaan. Itsenäisyyspäivän kansalaisuskonnollinen ulottuvuus kuvastuu siis tavassa, jolla Suomen kansan itsenäisyys pyhitetään. Itsenäisyyden pyhittämiseen liittyvät myös kansakunnan historian myyttiset sankarihahmot, kuten Mannerheim.


title: Hayden Christensen

text: Hayden Christensen (s. 19. huhtikuuta 1981 Vancouver, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Anakin Skywalkerina "Tähtien sota" -elokuvissa "" ja "". Hänet on myös liitetty digitaalisesti "Jedin paluun" loppukohtaukseen, jossa Anakinin, Yodan ja Obi-Wan Kenobin henget ilmestyivät Luke Skywalkerille. George Lucas valitsi Christensenin Anakiniksi tuhansien ehdokkaiden joukosta, joihin kuului esimerkiksi Leonardo DiCaprio. Lucas kertoi halunneensa vähemmän tunnetun näyttelijän "Tähtien sotaan".


title: Hayden Christensen

text: Hayden Christensen syntyi Vancouverissa ja kasvoi Torontossa. Hän esiintyi 1990-luvulla kanadalaisissa televisiosarjoissa, kuten "Higher Groundissa". Hänet huomattiin, kun hänen vanhempi siskonsa Hejsa, entinen trampoliinikisan voittaja, oli etsimässä itselleen agenttia, koska hän oli saanut roolin Pringles-perunalastumainoksesta. Nykyisin hän asuu Ontarion Richmond Hillissä.


title: Hayden Christensen

text: Haydenin isä David Christensen on puoliksi tanskalainen ja puoliksi englantilainen. Haydenin äiti Alie Nelson on puoliksi italialainen ja puoliksi ruotsalainen. Haydenilla on kolme sisarusta: isoveli Tove sekä siskot Kaylen ja Hejsa. Hayden, Tove ja Hejsa osallistuivat vuoden 2002 Eco-Challenge-kilpailuun, joka oli Fidžillä. Jääkiekkoilija Erik Christensen on hänen serkkunsa. Hayden on myös harrastanut Gumball 3000:ta.


title: Hayden Christensen

text: Christensen pitää yksityiselämänsä yksityisenä. Hän on seurustellut muun muassa Natalie Portmanin ja Sienna Millerin kanssa. Joulukuussa 2008 Hayden kihlautui pitkäaikaisen tyttöystävänsä Rachel Bilsonin kanssa. Hayden ja Rachel erosivat vuonna 2017.


title: Laiska, tyhmä ja saamaton

text: Laiska, tyhmä ja saamaton on Zen Cafén kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 2. maaliskuuta 2005. Se ylitti julkaisuvuotenaan kultalevyyn oikeuttavan myyntirajan.


title: Laiska, tyhmä ja saamaton

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Zen Café, sanoittanut Samuli Putro sekä sovittanut Zen Café ja Mara Salminen.


title: Quan họ

text: Quan họ on vietnamilaista 1200-luvulla kehittynyttä kansanmusiikkia. Se on improvisoitua laulumusiikkia, jossa harvoin käytetään soitinsäestystä. Quan họ syntyi Bắc Ninhin maakunnassa, mutta se on levinnyt myös muualle Vietnamiin.


title: PIK-27

text: PIK-27 on yksipaikkainen purjekoneiden hinauskone.


title: PIK-27

text: Suomessa on paljon kokemusta ja näkemystä hinauskoneen suunnittelusta ja sellaisten kerhotyönä tapahtuvasta rakentamisesta. PIK-27:n on lahtelaisen "Windcraft Oy:n" tuote. Ensimmäinen kone (OH-XYA) on Lahden ilmailukerho (LIK) r.y. valmistama. Suunnittelija on DI Aki Suokas. Ensilento tapahtui 21. joulukuuta 2006.


title: PIK-27

text:
Koko maailmassa ei tämänkaltaista pelkästään purjekoneiden hinaamiseen suunniteltua konetta ole ollut kuin kolme yritystä.
USA:ssa Schweizer 1-30 (noin 1956),Tanskassa Polyt 5 1970 ja Saksassa FVA-19 (tai ESS-641) noin 1971. Mikään näistä ei päässyt prototyyppiastetta pidemmälle.550 kg kaksipaikkaista purjelentokonetta hinattaessa:


title: Henry Purcell

text: Henry Purcell (10. syyskuuta 1659 Westminster – 21. marraskuuta 1695 Lontoo) oli brittiläinen barokin ajan säveltäjä. Purcell oli oman aikansa merkittävimpiä säveltäjiä, joka kirjoitti teoksia sekä kirkkoon, näyttämölle, hoviin ja yksityishenkilöille.


title: Henry Purcell

text: Purcellin sävellyksissä oli toisinaan ranskalaisia ja italialaisia vaikutteita. Hän kuitenkin onnistui kehittämään omaperäisen tyylin, josta monet muut barokkiajan säveltäjät ottivat vaikutteita.


title: Henry Purcell

text: Purcell syntyi Westminsterissä. Hänen isänsä Henry Purcell senoir kuului kuninkaalliseen kappeliin ja lauloi Kaarle II:n kruunajaisissa. Isän kuoltua 1664 Purcell asetettiin setänsä Thomas Purcellin huollettavaksi.


title: Henry Purcell

text: Purcell alkoi opiskella musiikkia Henry Cooken, Pelham Humfreyn ja John Blowin johdolla. Hänen kerrotaan säveltäneen jo yhdeksänvuotiaana, vaikka varhaisin Purcellin säveltämäksi tiedetty teos, oodi kuninkaan syntymäpäiville, on vuodelta 1670.


title: Henry Purcell

text: Purcell viritti urkuja Westminster Abbeyssa urkuri Blowin alaisuudessa ja nimitettiin 1677 Kaarle II:n jousiorkesterin säveltäjäksi. Vuonna 1680 Blow erosi Westminster Abbeyn urkurin paikalta ja jätti sen 22-vuotiaalle oppilaalleen. Purcell omistautui kuudeksi vuodeksi ainoastaan hengellisen musiikin sävellykseen ja jätti teatterisuhteensa. 1680-luvulla Purcell sävelsi yhden nykyään hänen tunnetuimmista teoksistaan, oopperan "Dido ja Aeneas". Sen tarkemmasta sävellysajasta ei ole tietoa. Säveltäjän muuhun tuotantoon kuuluu mm. runsaasti soitinmusiikkia sekä "puoliooppera" "The Fairy Queen".


title: Henry Purcell

text:
Purcell kuoli Westminsterissä 1695. Hänen kuolinsyynsä on epäselvä mutta hänen arvellaan kuolleen tuberkuloosiin.
Henry Purcellin veli oli säveltäjä Daniel Purcell.


title: Jaksollinen ilmastonmuutos

text: Jaksollisia ilmastonmuutoksia tapahtuu eri lämpötila- ja aika-asteikoilla. Myös sademäärät vaihtelevat jaksollisesti tai valejaksollisesti. Jaksollisessa muutoksessa voi tapahtua toistuvasti äkillinen ilmastonmuutos.


title: Jaksollinen ilmastonmuutos

text: Jaksollisten muutosten syyt ovat moninaisia:Tunnettuja jaksollisia muutoksia ovat


title: Heinrichin tapahtuma

text: Heinrichin tapahtumat tarkoittavat ilmastovaihteluja, jotka johtuvat jäävuorten äkillisestä lisääntymisestä jääkauden aikana. Niiden aikana valtamereen virtasi suuri määrä viileää vettä, joka salpasi Golfvirran ja Pohjois-Atlantin termohaliinikierron. Seurauksena oli ilmaston voimakas kylmeneminen, sillä termohaliinikierto kuljettaa lämpöä pohjoisille leveysasteille. Nuorempaa dryaskautta pidetään Heinrichin tapahtumana. Sen syynä pidetään Kanadan yllä olleen valtavan Laurentian jäätikön ajoittaisia romahtamisia.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Heinrichin tapahtumat näkyvät valtameren pohjakerrostumissa jäävuorten kuljettaman moreeni- ja muun aineksen määrän kasvuna sekä planktoneliöstön määrän pienenemisenä. Alun perin kerroksista erotettiin kuusi tällaista tapahtumaa, joille annettiin nimet H1–H6. Meri viileni varsinkin subtropiikissa, ja jäätiköt laajenivat kaikkialla maailmassa. Viileneminen tuntui eniten Pohjois-Atlantilla nimenomaan aivan Grönlannin eteläpuolella.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Heinrichin tapahtumia sattui viime jääkaudella noin 3 000–8 000 vuoden välein.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Jakson pituus voi vaihdella jopa välillä 3 000–14 000 vuotta.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Heinrichin tapahtumaan liittyy Bondin kierto, joka on kahden Heinrichin tapahtuman väli. Tapahtumat on nimetty paleoklimatologi Hartmut Heinrichin mukaan.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Tyypillinen Heinrichin tapahtuma jääkaudella:Heinrichin tapahtumat löydettiin, kun havaittiin, että noin 50. leveysasteella oli jäävuorista tulleesta sorasta syntyneitä eri-ikäisiä kerrostumia. Mentäessä Kanadasta Pohjois-Atlantilla Eurooppaa kohti kerrostumat ohenevat kymmenesosaan. Sora on peräisin mannerjäätiköistä irronneista jäävuorista. Heinrichin tapahtumien arvellaan liittyneen Pohjois-Amerikassa jääkaudella olleen suuren Laurentiden jäätikön romahtamiseen, jolloin jäätä irtosi suuria määriä mereen Hudsoninsalmen seutuvilla Kanadassa. Heinrichin tapahtumissa jäävuoria näytti vapautuvan Hudsoninsalmelta valtava määrä, ja mereen on virrannut sulaa vettä arviolta noin 370 km³. Jäävuoret kuljettivat merenpohjaan noin 50 leveysasteelle saakka hyvin suuria, jopa millimetriluokan hiekanjyviä, joita ei kulje merivirtojen mukana.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Sulavista jäävuorista vapautunut suolattoman sulamisveden virta pysäytti lämpötiloja tasaavan termohaliinikierron. Sulaveden pulssi kesti kaiken kaikkiaan 300 vuotta ja oli voimakkaimmillaan noin 150 vuoden kuluttua, jolloin saavutettiin Heinrichin tapahtuman kylmin vaihe. Kylmä kausi jatkui vielä pitkään sen jälkeen, koska termohaliinikierrossa oli viive, joka esti sitä palautumasta alkutilaansa heti. Varsinkin Grönlannin seutu viileni huomattavasti. Samalla pieneni valtamerten syväveden määrä.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Yhteen Heinrichin tapahtumien väliin sattuu noin kolme pienempää vastaavanlaista DO-tapahtumaa. Heinrichin tapahtuma näyttää olevan ikään kuin kylmin DO-tapahtuma. Heinrichin tapahtumia pienemmät DO-tapahtumat on kytketty muun muassa Islannin ja Saint Lawrencen lahden alueen jäätiköiden romahtamisiin.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Heinrichin tapahtuman jälkeen jäätikkö alkaa taas kasvaa. Noin 1 000–2 000 vuotta Heinrichin tapahtuman kylmän vaiheen jälkeen lämpötila nousi äkisti ja alkoi hitaasti viiletä. Heinrichin tapahtumien laukaisijaksi on Laurentiden jäätikön muutosten lisäksi väitetty myös Länsi-Antarktiksen jäävaipan (WAIS) muutoksia. Myös Euroopan jääkenttien on epäilty luoneen Heinrichin tapahtumia.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Erään teorian mukaan Heinrichin tapahtuma johtui Pohjois-Amerikan mannerjäätikön värähtelystä: suureksi paisunut jääkenttä romahtaa oman painonsa alla ajoittain mereen. Syynä voi olla se, että jääkenttä painaa maankuorta kuopalle, mikä lisää jäätikköä lämmittävän maalämmön määrää. Tällöin jää sulaa ainakin pohjastaan ja lähtee liukuun kohti merta. Etelämantereen sisällä tiedetään olevan sulia jään alaisia järviä.


title: Heinrichin tapahtuma

text: MacAyealin mukaan jäävuorien runsas vapautuminen mereen johtuu siitä, että maasta tuleva lämpö lämmittää aika ajoin jäätikön alla olevaa routakerrosta. Kun routa sulaa, osa jäätiköstä liukuu jäävuoriksi mereen. Kun maasta tuleva lämpö vähenee, jääkenttä alkaa taas kasvaa. Dentonin mallissa ilmaston kylmeneminen aiheuttaa jääkentän kasvua, jonka seurauksena osa jääkentästä valuu lauttajääksi ja jäävuoriksi mereen. Jälkimmäistä ajatusta tukee se, että Heinrichin tapahtumien väli näyttää lyhenevän jääkauden edetessä ja keskimääräisen ilmaston kylmetessä sekä jäämäärän kasvaessa. Viime jääkautta aikaisempien jääkausien Heinrichin tapahtumista on vain jonkin verran julkaistua todistusaineistoa.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Heinrichin tapahtumalle on ominaista jäävuorien suuri määrä verrattuna pienempänä DO-tapahtuman viilenemiseen, joka johtuu termohaliinikierron osittaisesta katkeamisesta. Tapahtuma kesti aina yli 1 000 vuotta ja toistui noin 7 000 vuoden välein. Heinrichin tapahtuman, Golfvirran katkeamisen, laukaisi vain 0,15 sverdrupin suuruinen sulamisvesivirta, ja sen lopetti 0,03 Sv suuruinen sulamisvesivirran väheneminen. Heinrichin tapahtuma edelsi pitkää DO-tapahtumaa, seuraavat DO-tapahtumat lyhenivät asteittain. Tämä näkyy joissakin jääkauden lämpötilakäyrissä vaimenevana lämpötilan värähtelynä. Heinrichin tapahtuma näkyy Atlantilla paksuina jäävuorten tuottamina sorakerrostumina ja Etelämantereen hiilidioksidikäyrässä. Pohjois-Atlantin ympäristössä ilmasto kylmeni mutta Etelä-Atlantilla lämpeni. Antarktis lämpeni hitaasti. Nimenomaan subtrooppisella Atlantilla ilmasto kylmeni voimakkaasti.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Heinrichin tapahtumien ajoitus ei ole tarkkaa. Jotkut tutkijat sanovat, että jääkauden päättyessä alkanut "takatalvi" nuorempi dryas oli Heinrichin tapahtuma H0.


title: Heinrichin tapahtuma

text: Pienempiä "tapahtumia", jotka muistuttavat Heinrichin tapahtumia:


title: Orlando Gibbons

text: Orlando Gibbons (1583 Oxford – 5. kesäkuuta 1625 Canterbury) oli brittiläinen säveltäjä ja urkuri. Hän sävelsi muun muassa paljon musiikkia kosketinsoittimelle, noin 30 teosta jousisoittimille ja madrigaaleja.


title: Orlando Gibbons

text: Gibbons syntyi Oxfordissa vuonna 1583. Vuosina 1596–1598 hän lauloi Cambridgen King’s Collegen kuorossa. Vuonna 1606 Gibbons saavutti musiikin kandidaatin arvon. Gibbons työskenteli Chapel Royalin urkurina noin vuodesta 1615 kuolemaansa asti. Gibbons kuoli Canterburyssa 5. kesäkuuta 1625. Canterburyn tuomiokirkolle rakennettiin hänestä muistomerkki.


title: Jättiläinen (albumi)

text: Jättiläinen on Zen Cafén kokoelmalevy, joka julkaistiin 1. lokakuuta 2003. Se sisälsi kaksi uutta kappaletta: ”Piha ilman sadettajaa” ja ”Tavallaan jokainen on surullinen”. Uusista kappaleista varsinkin ensin mainittu nousi kohtalaiseksi hitiksi.


title: Jättiläinen (albumi)

text: Albumi oli vuoden 2003 neljänneksi myydyin albumi, ja se ylitti tuplaplatinaan oikeuttavan myyntirajan vuonna 2004. Albumi pysyi viisi viikkoa Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla.


title: Jättiläinen (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Zen Café, sanoittanut Samuli Putro sekä sovittanut Martti Salminen ja Zen Café.


title: Jättiläinen (albumi)

text: Kesto: 65:03Kesto: 41:31


title: Adelen kieli

text: Adele on Togossa ja itäisessä Ghanassa puhuttu nigeriläis-kongolainen kieli. Sillä on puhujia noin 27 300 henkilöä, joista Togossa asuu 16 300. Ghanassa ja Togossa puhutut murteet eroavat toisistaan.


title: Speusippos

text: Speusippos (, n. 410–340 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli Platonin sisaren Potonen poika ja Platonin seuraaja. Platon valitsi hänet johtamaan Akatemiaa jälkeensä. Speusippos johti Akatemiaa kahdeksan vuotta, ja hänet tunnettiin äkkipikaisena, irstailevana ja tuhlailevana. Platon yritti pidätellä häntä, mutta ei onnistunut siinä. Hän kuoli joko tekemällä itsemurhan tai hivuttavaan tautiin.


title: Speusippos

text:
Speusippos kirjoitti useita dialogeja, Diogenes Laertioksen mukaan yhteensä 43 475 riviä.
Speusippoksen elämänohje oli, että aineeton opitaan tuntemaan tieteellisen ajattelun avulla ja aineellinen tieteellisen havaintokyvyn avulla.


title: Elin

text: Elin () on useasta eri kudoksesta muodostunut rakenteellinen ja toiminnallinen kokonaisuus, joka on erikoistunut yksilössä tiettyyn tehtävään tai tehtäviin. Eri tehtäviin erikoistuneet elimet muodostavat elimistöjä. Ihmisten ja eläinten elimiä ovat esimerkiksi sydän, keuhkot, silmä ja selkäranka. Kasveilla elimiä ovat muun muassa juuri ja lehti.


title: Viuhkaeväiset

text:
Viuhkaeväiset (Actinopterygii) on toinen kahdesta luukaloihin (Osteichthyes) kuuluvasta luokasta, varsieväisten kalojen ohella. Viuhkaeväisten evät ovat varrettomat ja eväruotojen tukemat eivätkä sieraimet ole yhteydessä suuonteloon. Viuhkaeväisiin kuuluu valtaosa (noin 96 prosenttia) nykyisistä kaloista, yli 27 000 lajia.
Alla on lueteltu viuhkaeväisten kalojen lahkot ja esimerkkejä niihin kuuluvista heimoista ja lajeista. Lahkot ja niitä ylempien tasojen luokittelu (ala- ja osaluokat, ylälahkot) ovat pääosin FishBasen mukaiset. Uusimpien tutkimusten mukaan monet luetelluista ryhmistä saattavat kuitenkin olla epäluonnollisia (parafyleettisiä), esimerkiksi Paracanthopterygii, Scorpaeniformes, ja Perciformes.


title: Didan kieli

text: Dida on Norsunluurannikolla puhuttava nigeriläiskongolainen kieli. Joskus sen katsotaan jakautuvan kahdeksi eri kieleksi, yocobouén didaksi ja lakotan didaksi. Niiden puhujat voivat ymmärtää toisiaan vain jonkin verran.


title: Didan kieli

text: Didaa puhuu äidinkielenään yli 195 000 ihmistä. Monet heistä käyttävät myös ranskan kieltä.


title: Glenn Miller

text: Alton Glenn Miller (1. maaliskuuta 1904 – 15. joulukuuta 1944) oli yhdysvaltalainen orkesterinjohtaja, säveltäjä ja pasunisti. Millerin big band oli swing-kauden suosituimpia orkestereita. Hänen kuuluisimpia levytyksiään ovat muun muassa ”Pennsylvania 6–5000”, ”American Patrol”, ”In the Mood” ja ”Moonlight Serenade”. Viimeksi mainittu on myös Millerin säveltämä.


title: Glenn Miller

text: Glenn Milleristä tehtiin vuonna 1954 elämäkertaelokuva "Glenn Miller Storyn", jonka pääosia näyttelivät James Stewart ja June Allyson.


title: Glenn Miller

text: Milleriä kuljettanut yksimoottorinen Noorduyn C-64 Norseman -lentokone katosi sodan aikana lennolla Englannin kanaalin yli. Miller oli kadotessaan musiikkimajuri.


title: Glenn Miller

text: Koneen putoaminen on edelleen arvoitus, ja Millerin ja hänen lentäjänsä kohtalot ovat edelleen hämärän peitossa. Yleisin ja todennäköisin oletus on se, että kone on tuhoutunut, kun siihen on osunut epähuomiossa ylempää pudotettu pommi. Monet Saksaan matkalla olleet pommikoneet joutuivat varhaisten vaurioiden tai konevikojen vuoksi kääntymään takaisin, ja pysyväismääräyksen mukaan niiden oli pudotettava pommilastinsa mereen ennen laskeutumista. On mahdollista, että jokin tällainen hätäpudotettu lasti on osunut satunnaisen sumupilven kätkemään pieneen kuriirikoneeseen - tai, mikä vielä ilmeisempää, kone on osunut tällaisen meren pinnassa räjähtäneen pommilastin aiheuttamaan paineaaltoon jota sen rakenne ei kestänyt.


title: Glenn Miller

text: Yhdysvalloissa olevaan Millerien perhehautaan on haudattu hänen vaimonsa ja lapsensa, ja hautakivessä on myös Glenn Millerin nimi.


title: Michael D. Griffin

text: Michael D. Griffin (s. 1. marraskuuta 1949 Aberdeen, Maryland Yhdysvallat) toimi 13. huhtikuuta 2005 – 20. tammikuuta 2009 NASAn pääjohtajana.


title: Michael D. Griffin

text: Tohtori Griffin on Space Department Head eli avaruusosaston johtaja Johns Hopkinsin yliopiston sovelletun fysiikan laboratoriossa (Applied Physics Laboratory). Sitä ennen hän oli In-Q-Tel-yrityksen pääjohtaja. Hän on toiminut eri asemissa Orbital Sciences Corporation -yhtiössä, mukaan luettuna navigaatiolaitteita valmistavan Magellan Systems -yhtiön johtajana. Aiemmin hän toimi NASAn pääinsinöörinä ja Strategic Defense Initiative Organizationin (tutumpi nimi: Reaganin Tähtien Sota) teknologian apulaisjohtajana.


title: Michael D. Griffin

text: Hänellä on kandidaatin ja maisterin tutkinto pääaineena fysiikka Johns Hopkinsin yliopistosta ja diplomi-insinöörin tutkinto aerospace-alalta Catholic University of Americasta. Hän väitteli (Ph.D. in Aerospace Engineering) Marylandin yliopistosta. Hänellä on sähkö-insinöörin tutkinto Etelä-Kalifornian yliopistosta. Hän opiskeli MBA:ksi Loyola Collegesta. Lisäksi hänellä on Civil Engineering-tutkinto George Washingtonin yliopistosta.


title: Luettelo lentoyhtiöistä

text: Tämä on luettelo lentoyhtiöistä, joita ei ole lakkautettu. Lakkautetut lentoyhtiöt on lueteltu artikkelissa luettelo entisistä lentoyhtiöistä. Halpalentoyhtiöt on lueteltu (myös) artikkelissa luettelo halpalentoyhtiöistä.


title: Luettelo lentoyhtiöistä

text:
Afganistan • Bangladesh • Bhutan • Intia • Malediivit • Nepal • Pakistan • Sri Lanka
Armenia • Azerbaidžan • Bahrain • Georgia • Irak • Iran • Israel • • Jemen • Jordania • Kuwait • Libanon • Oman • Qatar • Saudi-Arabia • Syyria • Turkki • Yhdistyneet arabiemiirikunnat


title: Luettelo lentoyhtiöistä

text:
----Georgian airwaysJapani • Kiina • • Korean demokraattinen kansantasavalta • Korean tasavalta • Mongolia • TaiwanKazakstan • Kirgisia • Tadžikistan • Turkmenistan • UzbekistanBrunei • Filippiinit • Indonesia • Itä-Timor • Kambodža • Laos • Malesia • Myanmar • Singapore • Thaimaa • Vietnam
Venäjä


title: Luettelo lentoyhtiöistä

text: Katso myös artikkeli: Luettelo Kanadan lentoyhtiöistä.


title: Mortti ja Vertti

text: Mortti () ja Vertti () ovat Disneyn eläinmaailmassa toisinaan seikkailevat Mikki Hiiren veljenpojat. He ovat Aku Ankan sisarenpoikien tapaan aivan toistensa näköiset. Uusimmissa sarjakuvissa Mortti ja Vertti kuuluvat nuorten jalkapallojoukkueeseen, Ylävirran Yritykseen. Vaikka Mortin ja Vertin oikeaa isää ei ole näytetty sarjakuvassa, on heidän äitinsä esiintynyt muutamassa tarinassa.


title: Mortti ja Vertti

text: Helsingin Sanomien lukijat ihmettelivät, miksei lehdessä ilmestyneessä Mikki-sarjakuvassa ollut Verttiä lainkaan, vain pelkkä Mortti. Asia johtui siitä, että piirtäjä Floyd Gottfredson oli sitä mieltä, että Mortti ja Vertti olivat liian samankaltaisia (vrt. Tupu, Hupu ja Lupu). Hän päätti poistaa Vertin tilapäisesti sarjasta ja tuoda tämän myöhemmin takaisin kouluja käyneenä silmälasipäänä. Suunnitelma kuitenkin peruuntui, kun samoihin aikoihin sarja muuttui jatkuvajuonisesta seikkailusta päivittäiseksi vitsisarjaksi ja Vertti jäi kokonaan pois sanomalehtisarjasta.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Fieseler Fi 156 Storch ("Haikara") oli Gerhard Fieselerin johtaman suunnitteluryhmän suunnittelema saksalainen, yksimoottorinen ja ylätasoinen yhteyslentokone. Konetyyppiä valmistettiin toisen maailmansodan aikana yli 2 800 kappaletta.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Koneen ensilento tapahtui 24. huhtikuuta 1936. Koneen tuotanto alkoi Fi 156 A-1 -mallilla, joka 1939 korvautui Fi 156 C -mallilla, jossa oli ohjaamon takaikkunaan kiinnitetty konekivääri. Koneesta valmistettiin myös pölysuotimilla varustettua ”tropiikki” (Trop) -versiota Saksan Afrikakorpsin käyttöön. Eräs tuotantoversio oli ambulanssimalli, jossa oli tila paareille.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Storchin tuotanto aloitettiin Fieseler Werken tehtaalla Kasselissa, mutta koska tehdas tarvittiin hävittäjien valmistukseen, Storchin tuotanto siirrettiin lokakuussa 1943 Saksan miehittämien maiden alueelle: Ranskaan Morane-Saulnierin tehtaalle Puteauxiin sekä Böömin ja Moravian protektoraattiin eli Tšekkoslovakiaan.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Morane-Saunierin tehtaalla konetta oli valmistettu jo huhtikuusta 1942 lähtien. Tšekkoslovakiassa Leichtbau Budweis rakensi 1943–1944 73 Storchia, minkä jälkeen tuotanto siirtyi Benes-Mrazin tehtaalle Chozeniin, joka valmisti 64 konetta.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Koneita valmistettiin Luftwaffelle vuosina 1937–1945 2 871 kappaletta. Storchia valmistettiin lisenssillä myös Romaniassa ICARin tehtaalla, joka tuotti 80 kappaletta Fi 156C-3 -mallia vuodesta 1943. Lisenssi myytiin myös Japaniin.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Toisen maailmansodan jälkeen koneitten rakentaminen jatkui Ranskassa nimellä Morane-Saulnier MS.500 Criquet ja Tšekkoslovakiassa nimellä Mraz K-65 Cap.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Stalinin määräyksestä Oleg Antonov suunnitteli Storchista neuvostokopion jonka mallinimi oli OKA-38 tai Shs. Koneen moottorina oli ranskalaisen Renault-moottorin kopio MV-6, ja sen polttoainetankit olivat alkuperäistä suuremmat, koneen STOL-ominaisuudet olivat kuitenkin esikuvaansa huonommat. Koneen tuotanto ei kuitenkaan ehtinyt kunnolla alkaa ennen Saksan hyökkäystä 1941.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Storch sai kuuluisuutta muun muassa saksalaisten Otto Skorzenyn johtamien SS-joukkojen laskuvarjojääkärien operaatiossa, jossa Liittoutuneiden vangitsema Benito Mussolini vapautettiin Campo Imperatore -vuoristohotellista Gran Sassosta Italiassa 12. syyskuuta 1943. Lyhyen lasku- ja nousukiitonsa (laskuun riitti 20 metrin ja nousuun 65 metrin kiitotie) turvin Storch kykeni laskeutumaan hotellin lähistölle noutaessaan Mussolinin.


title: Fieseler Fi 156 Storch

text: Suomen ilmavoimat tilasi kaksi Fi 156K-1-konetta 31. joulukuuta 1938 ja ne toimitettiin Suomeen toukokuussa 1939. Rekisteritunnuksilla ST-112 ja ST-113 varustetut koneet toimivat esikuntien yhteiskoneina. ST-113 vaurioitui 26. lokakuuta 1944, ja se poistettiin 2. joulukuuta samana vuonna. ST-112 toimi ilmavoimissa vuoteen 1960 asti. Kone huutokaupattiin ja sen osti lahtelainen Oswald Stanley. Se siirtyi 4. heinäkuuta 1960 siviilirekisteriin tunnuksella OH-VSF. Koneen kotikentäksi tuli Vesivehmaan lentokenttä, jossa sitä käytettiin Lahden Ilmailukerhon toimintaan muun muassa purjelentokoneiden hinaukseen, yleisölennätyksiin ja ilmavalokuvaukseen. Usein talvisin, varustettuna suksilla, kone oli Vesijärven Kahvisaaren kupeessa valmiina yleisölennätyksiin Lahden kaupungin yllä. Kone rekisteröitiin 20. lokakuuta 1964 dragsfjärdiläiselle Göran Hollstenille rekisteritunnuksella OH-FSA. Koneen omisti 7. marraskuuta 1969 – 29. joulukuuta 1971 Wihuri-yhtymä Oy Lentohuolto Helsingissä, jonka jälkeen kone poistettiin rekisteristä. Vuonna 1973 se siirtyi Ilmailumuseoyhdistys ry:lle Vantaalle. Kone on näytteillä Suomen ilmailumuseossa.Ranskalaiset valmistivat Criquetia kuutena versiona:


title: Paska (artisti)

text: Paska on suomalainen vuonna 1985 aloittanut a cappella -musiikkia esittävä hanke, jonka muodostaa radiotoimittajana ja kirjailijana tunnettu Ari Peltonen. Peltonen kutsuu Paskaa yhtyeeksi, vaikka hän on sen ainoa jäsen. Peltonen tunnetaan muun muassa Radiomafian ohjelmasta ANSSI!.


title: Paska (artisti)

text: Paskan musiikissa ei ole mukana soittimia vaan kappaleet koostuvat englanninkielisestä huutamisesta tai muusta samantyyppisestä materiaalista. Toisinaan Paskan käytössä on ollut kaksi mikrofonia, joista toiseen on esitetty kitarasooloja jäljitteleviä osuuksia. Peltosen sanojen mukaan Paskan yhtenä tarkoituksena on osoittaa, että kuka tahansa voi tehdä musiikkia, ”riippumatta siitä, kuinka paska hän on”.


title: Paska (artisti)

text: Paska teki ensimmäisen esiintymisensä keväällä 1985 kilpailijana rockin SM-kisojen alkukarsinnassa Riihimäellä. Paskan seuraava esiintyminen oli vuonna 1987, jolloin Paska myös esiintyi itsenäisyyspäivänä televisioidussa Härmärock-konsertissa. Yleisradion ohjelmapäivystykseen tuli runsaasti palautetta esimerkiksi siitä, että artisti oli kehottanut ihmisiä hankkimaan ”punaiset paperit” varusmiespalveluksen välttämiseksi.


title: Paska (artisti)

text: 1990-luvulla Paska esiintyi myös ulkomailla, muun muassa Yhdysvalloissa, Saksassa, Puolassa ja Kanadassa. Lopulta yhtyeen ilmoitettiin hajonneen sisäisiin erimielisyyksiin.


title: Paska (artisti)

text: Paskan paluulevyn, joka on samalla yhtyeen ensimmäinen varsinainen albumi, ilmoitettiin ilmestyvän 13. huhtikuuta 2005. Levyn julkaisua ilmoitettiin sen jälkeen lykättävän nettipiratismin takia. Artistin mukaan kyse oli sen varmistamisesta, että levy on varmasti levinnyt kunnolla Internetiin ennen sen virallista julkaisemista. Ari Peltonen sanoi, ettei levyä välttämättä kukaan jaksa kuunnella, mutta sen voi kumminkin omistaa. Levyllä on muun muassa versiot kappaleista "Bohemian Rhapsody", "Anarchy in the U.K.", "Tubular Bells", "Love me tender", "My Way" ja "Mä vain pogoon".


title: Paska (artisti)

text: Vuoden 2005 kesällä yhtye teki "Paska elämä aikuiselle" -nimeä kantaneen kiertueen. Myöhemmin vuonna 2006 syyskuun 11. järjestettiin myös Paska elämä aikuiselle -niminen konsertti. Konsertin tuoton ilmoitettiin menevän kokonaan Peltoselle, joka kertoi lähtevänsä lomalle niin kauas kuin mitä saaduilla rahoilla pääsee. Tilaisuudessa myös myytiin oheistuotteina Paska-kalsareita ja kerättiin kolehtia, sekä Puhdas elämä lapsille -hyväntekeväisyyskonsertin tavoin ilmoitettiin aina, kuinka paljon rahaa on jo koottu.


title: Morane-Saulnier Parasol

text: Morane-Saulnier Parasol eli Morane-Saulnier Type L oli ensimmäisen maailmansodan aikainen, ranskalainen ylätasoinen kaksipaikkainen lentokone. Sen yhtenä lisenssiversiona Ruotsissa valmistettu Thulin Typ D oli Suomen ilmavoimien ensimmäinen lentokone.


title: Morane-Saulnier Parasol

text: Morane-Saulier Parasolin menestys pohjautui pitkälle Roland Garrosin ja Raymond Saulnierin työhön potkurikehän läpi ampuvan konekiväärin asentamiseksi lentokoneeseen vuonna 1914. Garrosin konekivääri ei ollut varsinaisesti tahdistettu, mutta parannettu versio Saulnierin yksinkertaisesta mekaanisesta laukaisun estävästä järjestelmästä.


title: Morane-Saulnier Parasol

text: Tyyppiä rakennettiin lähes 600 kappaletta vuosina 1913–1915 ja lisäksi myös lisenssillä. Konetyyppiä käytettiin pääasiassa tiedusteluun. Sitä käyttivät ranskalaiset, Englannin ilmavoimat ja laivasto sekä Venäjä. Englannin laivaston aliluutnantti R. Warneford tuhosi konetyypillä ensimmäisenä lentäjänä saksalaisen ilmalaivan kuudella kymmenen kilogramman pommilla 7. kesäkuuta 1915.


title: Morane-Saulnier Parasol

text: Tohtori Enoch Thulin valmisti lisenssillä viisi Thulin Typ D -konetta Ruotsissa vuosina 1915–1918. Kreivi Eric von Rosen osti yhden näistä koneista valmistusnumeroltaan D4 ja lahjoitti sen Suomen valkoiselle armeijalle maalaten koneeseen henkilökohtaisen onnenmerkkinsä hakaristin sinisellä värillä. Ensimmäinen Thulin Typ D -kone lennettiin Suomeen Uumajasta Vaasaan 6. maaliskuuta 1918. Tämän koneen tunnukseksi annettiin kenraali Mannerheimin päiväkäskyllä ”lentokone n:o 1”, joka merkittiin tunnuksella F1. Konetta kohtasi potkurivaurio Vaasassa 8. maaliskuuta 1918 ja se tuhoutui lentäjän ja tähystäjän saadessa surmansa 16. huhtikuuta 1918 Tampereella siiven murruttua ilmassa.


title: Morane-Saulnier Parasol

text: Suomen ilmavoimilla oli käytössään myös toinen Thulin Typ D, jonka ostettiin ”Finlands vänner” -järjestön hankkimilla varoilla ja salakuljetettiin junalla Haaparannan kautta Suomeen 18.–19. maaliskuuta 1918. Koneen tunnuksena oli F3 ja sen käyttö jäi vähäiseksi koneen vaurioiduttua korjauskelvottomaksi moottoripaloa seuranneessa maahansyöksyssä 28. maaliskuuta 1918. Konetta yritettiin korjata myöhemmin ja se poistettiin rekisteristä 11. elokuuta 1919 kirjanpitotunnuksella A71/18 varustettuna.


title: Morane-Saulnier Parasol

text: Keski-Suomen ilmailumuseossa on ollut vuodesta 1990 alkaen toisen Suomen ilmavoimien Thulin Typ D-lentokoneen replika. Molemmat alkuperäiset koneet ovat tuhoutuneet. F 1 tuhoutui jo 16. huhtikuuta 1918 Tampereella, jolloin Ilmavoimien ruotsalainen lentäjä Karl Westman ja suomalainen mekaanikko Sigurd Nylund kuolivat ja olivat suomalaisen sotilasilmailun ensimmäiset uhrit.


title: Tähtiportti

text: Tähtiportti () on vuonna 1994 julkaistuun samannimiseen scifi-elokuvaan perustuva kanadalais-yhdysvaltalainen tv-sarja. Tähtiportti-sarjaa tehtiin vuodesta 1997 lähtien kymmenen tuotantokautta. Sarjaa kuvattiin Vancouverissa, Brittiläisessä Kolumbiassa. Tähtiportti SG-1 piti hallussaan kaikkien aikojen pisimpään jatkuneen pohjoisamerikkalaisen scifi-televisiosarjan titteliä, kunnes Smallville ohitti sen neljällä jaksolla vuonna 2010.


title: Tähtiportti

text: Vaikka sarjan tuotanto lopetettiin kymmenen tuotantokauden jälkeen, Tähtiportin tarina jatkuu suoraan DVD:lle tulevilla elokuvilla, joita on tullut vuoden 2008 loppuun mennessä kaksi. Ensimmäinen DVD-elokuva "" on jatkoa sarjan 10. kaudelle ja toinen "Stargate Continuum" on irrallinen tarina. Sarjan tekijät haluaisivat tehdä tulevaisuudessa vähintään yhden Tähtiportti-elokuvan vuodessa. Suomessa sarjaa on esitetty MTV3- ja SubTV-kanavilla viidennen kauden loppuun asti. 6. tuotantokauden jaksot alkoivat Subilla toukokuussa 2010.


title: Tähtiportti

text: Tähtiportti on saanut kolme spin-off -sarjaa. Käsikirjoittajat aikoivat myös korvata alkuperäisen Tähtiportti-sarjan 8. kauden jälkeen sarjalla "Stargate Command", mutta Sci-Fi Channel päätti tuolloin jatkaa sarjaa kymmenenteen kauteensa.


title: Tähtiportti

text: Suuren suosionsa vuoksi Tähtiporttia on myös parodioitu lukuisia kertoja. Muun muassa televisiosarja South Parkin 11. tuotantokauden jaksossa 11 "Mielikuvitusmaa osa II" (engl. Imaginationland pt. II) esiintyy Yhdysvaltojen hallituksen salainen, vuosikymmeniä vanha portaaliprojekti, joka on jo kohtauksen taustamusiikinkin perusteella täysi parodia Tähtiportista.


title: Tähtiportti

text: Sarjassa seurataan USA:n hallituksen erittäin salaista SG-1-erikoisjoukkuetta, johon kuuluvat Jack O'Neill, Samantha Carter, Daniel Jackson ja Teal'c. 6. kaudella Jonas Quinn korvasi väliaikaisesti Daniel Jacksonin, ja 9. kauden alussa Cameron Mitchell korvasi O'Neillin. Myöhemmin myös Vala Mal Doran liittyi joukkueeseen. SG-1:n tehtävänä on tutkia toisia maailmoja tähtiportin avulla tavoitteena saada haltuun uutta teknologiaa ja uusia liittolaisia maapallon ulkopuolelta. Ryhmä toimii SGC (Stargate Command) -tukikohdasta käsin, joka sijaitsee Cheyenne-vuoren uumenissa Coloradossa. USA:n hallituksella oleva portti löydettiin Egyptistä, Gizasta vuonna 1928. Myöhemmin toinen portti löytyi sattumalta Antarktiksen jään alta. Egyptistä löytynyt portti päätyy venäläisille, mutta saadaan lainaksi (vuokrataan), kun Antarktiksesta löytynyt tuhoutuu.


title: Tähtiportti

text: Don S. Davis (kenraali Hammond) näytteli Richard Dean Andersonin (Jack O'Neill) kanssa jo 1980-luvulla televisiosarjassa Ihmemies MacGyver. Davis näytteli sarjassa olevan Phoenix Foundationin johtajan Pete Thortonin (Dana Elcar) sijaista ja toimi usein tämän stunt-miehenä. Christopher Judge näytteli yhdessä MacGyver-sarjan jaksossa vuonna 1990. Amanda Tapping (Samatha Carter) on ainoa SG-1-nelikosta, joka ei ollut aikaisemmin työskennellyt muiden pääosanäyttelijöiden kanssa.


title: Tähtiportti

text: Muinaisten rotu (engl. "the Ancients") loi tähtiportit miljoonia vuosia sitten. Tähtiportti on naquadah-metalliseoksesta valmistettu laite, jolla pystytään matkustamaan mille tahansa planeetalle, jolla on tähtiportti. Tähtiportti on malliltaan pystyssä seisova rengas, halkaisijaltaan 4,5 metriä ja painaa 29 tuhatta kiloa. Tähtiportti aktivoidaan DHD-laitteella ("Dial Home Device") eli osoitteenvalitsimella. Se on erillinen laite, joka on yhteydessä porttiin. DHD-osoitteenvalitsin on jalustalla seisova laite, jonka yläosa on pyöreä ja kalteva. Kaltevalla tasolla on kaksi sisäkkäistä rengasta, joissa kummassakin on 19 symbolia. Keskellä on punainen kuultava puolipallon muotoinen osa, ikään kuin enter-painike, jota painamalla portti osoitteen valinnan jälkeen aktivoidaan.


title: Tähtiportti

text: Portti aktivoidaan näppäilemällä osoitteenvalitsimeen seitsemästä symbolista koostuva osoite, jos yhdistetään samassa galaksissa olevaan tähtiporttiin. Toisessa galaksissa olevan tähtiportin osoite muodostuu kahdeksasta symbolista. Stargate Universe -sarjassa "Destiny"-nimisellä Muinaisten aluksella oleva tähtiportti käyttää osoitteenvalinnassa yhdeksää merkkiä.


title: Tähtiportti

text: On mahdollista aktivoida portti myös ilman DHD:tä, mutta silloin tarvitaan ulkoinen voimanlähde ja portissa olevaa rengasta on pyöritettävä manuaalisesti. Maan oma tietokoneohjattu DHD toimii juuri tällä periaatteella. Yhdysvaltain hallinnassa olevassa portissa osoitteenvalitsin ei ole säilynyt, joten ihmiset rakensivat osoitteenvalitsimen tilalle tietokoneohjatun järjestelmän, joka korvaa valitsimen. Kun tähtiportti aktivoidaan, se muodostaa madonreiän kahden tähtiportin välille. Maasta on löydetty myös toinen tähtiportti Etelämantereelta, jossa on mukana myös osoitteenvalitsin, mutta kyseisen osoitteenvalitsimen kylmäfuusioydin kuoli vähäisen testauksen jälkeen.


title: Tähtiportti

text: Tähtiportista on tehty neljä spin-off-sarjaa: Stargate Atlantis, Stargate Universe, animaatiosarja Stargate Infinity, sekä websarja Stargate Origins. Atlantis-sarjaa tehtiin viisi kautta ja Universe-sarjaa kaksi kautta. Infinity on Metro-Goldwyn-Mayerin tuottama animaatiosarja jota tehtiin yhden kauden verran heikkojen katsoja-arvostelujen vuoksi. Origins on Mark Ilvedsonin ja Justin Michael Terryn luoma 10-osainen websarja, joka sijoittuu aikaan ennen Tähtiportti-elokuvan tapahtumia.


title: N.A.B. Albatros

text: N.A.B. Albatros -lentokoneet olivat puurakenteisia ja kangasverhoiltuja, kaksitasoisia 1910-luvun kellukekoneita.


title: N.A.B. Albatros

text:
Niitä rakennettiin lisenssillä Ruotsissa vuodesta 1914 lähtien Nordiska Aviatik A/B:n (N.A.B.) toimesta.
Konevariaatiot typ 9 ja 17 perustuivat saksalaisiin Albatros B.II-koneisiin ja typ 12 amerikkalaiseen Curtiss Twin JN-kaksitasoon. Typ 17 (Albatros Jagare) oli modifikaatio typ 9:stä.


title: N.A.B. Albatros

text: SW 20 Albatros, joka oli myös Ruotsissa Södertelge Verkstäders Aviatikavdleningin lisenssillä valmistettu Albatros B.II, oli ilmeisesti identtinen N.A.B.:n valmistamaan typ 9 Albatros-koneeseen.


title: N.A.B. Albatros

text: N.A.B. Albatros typ 9 (ja SW 20 Albatros), typ 12 ja typ 17 olivat Suomen ilmavoimien ensimmäisiä koneita. Konetyyppi oli Suomen Ilmavoimien käytössä vuosina 1918–1923. Typ 9-koneita oli kaksi kappaletta sekä typ 12 ja 17-koneita molempia yksi kappale.


title: N.A.B. Albatros

text:
Typ 9-tyypin kanssa samantyyppistä SW 20 Albatros-konetta oli yksi kappale, Suomen F2, joka oli entinen Ruotsin lentojoukkojen nro 754.
Kone annettiin vaihdossa uudisrakennuksesta, jotta Aftonbladet-lehden avustus pääsisi nopeammin käyttöön.


title: N.A.B. Albatros

text: Tyypille 12, rekisterinumeroltaan F10, tehtiin ainoastaan yksi koelento Ruotsissa ennen siirtolentoa Suomeen. Kone tuhoutui siirtolennolla Ahvenanmerellä ja koneen osia löydettiin myöhemmin Eckerön lähistöltä, joten se ei varsinaisesti koskaan kuulunut ilmavoimien kalustovahvuuteen.


title: Richard Dean Anderson

text: Richard Dean Anderson (s. 23. tammikuuta 1950 Minneapolis, Minnesota) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten päärooleista televisiosarjoissa "Ihmemies MacGyver" ja "Tähtiportti".