title: Krokotiilieläimet

text:
Krokotiilieläinten aisteista parhaiten kehittyneitä ovat kuulo-, haju- ja näköaisti. Niiden aistinelimet ovat kehittyneet vastaamaan vesielämän vaatimuksia. Sieraimet sijaitsevat kuononpäässä kohoumina. Myös silmät ovat ylhäällä, minkä ansiosta krokotiilieläin voi väijyä saalista jättäen vain silmät ja sieraimet näkyviin. Silmät liikkuvat eri suuntiin, mikä tehostaa krokotiilieläinten stereoskooppista näkökykyä. Silmäterä muodostaa kapean poikittaisvaon, joka laajenee pimeässä tehden hämäränäöstä erinomaisen. Krokotiilieläimet erottavat myös värejä. Silmissä on läpinäkyvä vilkkuluomi, joka sulkeutuu aina eläimen sukeltaessa.. Eläimen sukeltaessa myös sieraimet sulkeutuvat kokonaan niissä olevien läppien ansiosta. Myös korva-aukot menevät umpeen sukelluksissa, koska niiden kohdalla on pieni sulkeutuva läppä, joka muistuttaa nisäkkäiden korva-aukkoa. Kieli on lyhyt ja paksu, ja se on kiinnittynyt suupohjaan. Kidan viereisessä nahassa erottuu pieniä huokosia, joita on myös pään ympärillä ja niskassa. Krokotiileilla ja gaviaaleilla niitä on ympäri nahkaa. Huokosten pohjalla on aistinsoluja, jotka aistivat värähtelyjä vedessä.
Krokotiilieläimet mielletään usein liikkumaan hitaasti vatsallaan raahautuen, mutta ne pystyvät nostamaan ruumiinsa ilmaan tanakoiden raajojensa ansiosta. Kaikista muista matelijoista poiketen ne pystyvät pitämään jalkojaan jopa ruumiin alapuolella mikä on tyypillisempää nisäkkäille ja dinosauruksille. Ne pystyvät yksinkertaiseen juoksuun, ja pienet lajit jopa eräänlaiseen laukkaan. Parhaimmillaan ne pystyvät juoksemaan 17 kilometrin tuntivauhtia. Kaikkein nopein laji on australiankrokotiili.
Krokotiilieläimet voivat myös liikkua liskojen tapaan, jolloin ne liikuttavat vain yhtä jalkaa kerrallaan ja laahaavat vatsallaan. Tämä on tavallinen tapa erityisesti joenrantatöyräällä liikkuessa.


title: Krokotiilieläimet

text:
Krokotiilieläimiä tavataan lähes kaikkialla trooppisilla ja subtrooppisilla makeanveden alueilla. Niitä tavataan kaikilla mantereilla paitsi Euroopassa ja Antarktiksella. Alligaattoreiden levinneisyysalueen painopiste on Etelä- ja Keski-Amerikassa, mutta myös Yhdysvaltain kaakkoisosissa ja Itä-Kiinassa. Krokotiileja elää Afrikassa, Aasian kaakkoisrannikolla, Indonesiassa sekä Australian pohjoisosissa. Gaviaalia tavataan Intiassa ja sen naapurimaissa. Leviämistä on rajoittanut erityisesti lämpötila ja se, että ne eivät yleensä tule toimeen merivedessä.
Useimmat lajit elävät makeanveden vesistöissä, mutta jotkin lajit kuten suistokrokotiili viihtyvät hyvin merivedessä ja ovat siten levinneet hyvinkin kaukaisille saarille kuten Fidžille. Leviämistä kauemmas päiväntasaajasta on myös rajoittanut heikko kylmänsietokyky ja vain mississipin- ja Kiinan alligaattori elävät suhteellisen viileässä ilmastossa ja vaipuvat tarpeen tullen horrokseen. Vuoristoistakin krokotiilieläimet puuttuvat ja niitä esiintyy vain noin 1000 metrin korkeuteen saakka. Elinympäristövaatimukset vaihtelevat muutoin paljolti lajin mukaan. Mieluisin elinpaikka on silti runsaskasvinen vesistö jossa virtaus on hidas mutta nopeasti virtaavat ja karutkin vedet kelpaavat kunhan lämpöä ja ruokaa on tarpeeksi.


title: Krokotiilieläimet

text:
Krokotiilieläimet viettävät pääosin hyvin verkkaista elämää kelluen vedessä jonkin vesistön partaalla varjossa tai paistattelemassa päivää auringossa sekä vedessä että, maalla. Kaikkein mieluiten ne kelluvat vedenpinnalla. Kyhmyjen päässä sijaitsevien silmien ja sierainten ansiosta pystyvät samalla tarkkailemaan ympäristöään ja vetämään henkeä. Krokotiilieläimet liikkuvat vähän ja säästävät näin energiaa ja imevät itseensä auringon lämpöä, jos niiden ruumiin lämpö nousee liian korkealle ne siirtyvät yleensä veteen jäähdyttelemään. Jotkut krokotiilieläinlajit kuitenkin välttelevät auringonpaistetta.
Vasta hämärän tultua ne vilkastuvat ja alkavat saalistaa. Jos krokotiilin ruumiinlämpö laskee yön aikana liikaa, se hakeutuu lämpimään pintaveteen, jossa se kelluu silmät kiinni odottaen auringonnousua. Aamuauringon alkaessa lämmittää ne saattavat nousta maalle lämmetäkseen ja saadakseen aineenvaihduntansa vilkastumaan. Usein ne ovat vuoroin vedessä ja vuoroin maalla. Krokotiilieläimet voivat myös vilvoitella pitämällä kitaansa ammollaan. Tämä on tyypillistä etenkin trooppisten alueiden krokotiileille. Paistattelevat krokotiilieläimet asettuvat yleensä siten, että mahdollisimman suuri osa ruumiista altistuu auringolle. Eläimet suuntaavat usein päänsä aurinkoa kohti, jolloin lämmönottoalue supistuu melko pieneen päähän ja koko ruumis lämpiää. Aivojen viilentämiseksi ne pitävät usein samalla kitaansa auki. Ihanteellinen ruumiinlämpötila on 30–33 °C. Krokotiilieläimet voivat kestää pitkiä aikoja kylmässä säässä käyttämällä ruokaa lämpötilan säännöstelyyn.


title: Krokotiilieläimet

text:
Vaikka krokotiilieläimet sietävät seuraa ne ovat silti hyvin reviiritietoisia. Ne merkitsevät hajurauhasillaan suuria kiviä ja puiden runkoja kertoakseen kilpailijoilleen, missä niiden reviirin rajat kulkevat.. Krokotiilieläimet ilmoittavat reviirin rajoista myös läiskyttämällä vettä päällään ja värisyttämällä vettä. Alistuessaan jotkin krokotiilieläimet uivat alempana vedessä kuin hallitsevat yksilöt jotka uivat pinnemmalla. Arvojärjestyksessä ylimpänä olevat yksilöt saavat parhaat lisääntymiskumppanit ja parhaat lisääntymispaikat. Ne myös syövät ensin ja saavat parhaimmat lekottelupaikat ja elinalueet. Toisiaan reviirejä perustavat vain koiraat tai niitä valvotaan vain lisääntymiskautena. Krokotiilieläimet viestivät keskenään myös ääntelemällä. Lisääntymisaikana ne voivat tapella rajustikin, muutoin melko harvoin. Krokotiilieläimet ovat yleensä paikkauskollisia, mutta jos niiden elinympäristö kuivuu tai muuttuu muuten sopimattomaksi ne voivat taittaa pitkiäkin matkoja uutta elinaluetta etsiessään. Kuivuuden päättymistä ne voivat odottaa maanalaisessa käytävässä suojassa auringonpaahteelta. Mississipinalligaattoreilla on myös kyky kaivautua pohjamutaan kylminä talvina ja horrostaa useita viikkoja.
Ihmistä lukuun ottamatta aikuisilla krokotiilieläimillä on vain vähän vihollisia. Suurimmilla lajeilla vain lajitoverit. Harvoja luonnollisia vihollisia ovat muutamat jättiläiskäärmeet ja suuret kissaeläimet, jaguaari, leijona ja tiikeri. Myös eräät loiset voivat harventaa krokotiilieläinten määrää hyvinkin pieneksi. Niilinkrokotiilin veressä elää usein "Trypanosoma"-suvun alkueläimiä, joita tsetsekärpäset levittävät.


title: Krokotiilieläimet

text: Kaikki krokotiilieläimet ovat puhtaasti lihansyöjiä, mutta ruokavalio on muuten monipuolinen. Ravintoon vaikuttaa erityisesti koko ja kallon muoto. Pitkäkuonoiset lajit kuten gaviaali ja australiankrokotiili syövät enimmäkseen kalaa, kun taas leveäkalloinen kiinanalligaattori voi murskata kilpikonnan kuoren. Muiden alligaattorilajien ja useimpien krokotiilien kuono samanlainen, eli melko lyhyt ja leveä.Alligaattoreiden ja useimpien krokotiililajien kuono on suhteellisen lyhyt ja leveä. Tämän mallinen kuono soveltuu sieppaamiseen ja rajustikin rimpuilevan saaliin kiinnipitämiseen. Lyhyt kuono soveltuu myös rimpuilevan saaliseläimen kiinnipitämiseen. Suuret yksilöt voivat tappaa kookkaita saaliseläimiä kuten hirvieläimiä, antilooppeja ja kenguruita. Kala on kuitenkin tärkein ravinnon lähde ja sitä syövät ainakin säännöllisesti kaikki krokotiilieläinlajit. Ruokavalioon kuuluvat myös monenkokoiset nisäkkäät, linnut, matelijat, sammakkoeläimet, etanat, hyönteiset ja ravut. Myös kannibalismi on yleistä. Krokotiilieläimet nielevät myös kiviä. Ne muodostavat noin prosentin eläimen ruumiinpainosta. Kivet auttavat tasapainon säilyttämisessä vedessä ja ravinnon hienontamisessa. Lisäksi ne toimivat hyvänä lisäpainona, kun krokotiilieläin painuu sukelluksiin tai hukuttaa saalista.


title: Krokotiilieläimet

text:
Krokotiilieläinten ravinnon käyttö on hyvin säästeliästä ja tehokasta. Niillä on enemmän vatsahappoja kuin millään muilla selkärankaisilla. Ne ovat niin voimakkaita että ne krokotiilieläimet pystyvät sulattamaan saaliin luut, sorkat, sarvet ja karvat. Noin 60 prosenttia ravinnosta muuttuu rasvaksi joka varastoituu eri puolille ruumista, erityisesti häntään. Suuret krokotiilit voivat paastota rasvavarastonsa turvin jopa 2 vuotta. Niiden energiankulutus on muutenkin hidasta nisäkkäisiin ja lintuihin verrattuna.
Krokotiilieläimet saalistavat yleensä väijyksistä odottaen kärsivällisesti, että saaliseläin tulee riittävän lähelle, ja hyökkäävät sitten nopeasti saaliin kimppuun. Niiden tärkeintä saalista, kalaa, ne pyydystävät yleensä pään nopealla sivuttaisliikkeellä. Sopivassa virtapaikassa ne voivat asettua virran eteen, avata kitansa ammolleen, ja odottaa, että kala ui suoraan kitaan. Kalat eivät näe leukoja, eivätkä krokotiilieläimet kaloja, mutta ne reagoivat välittömästi pieneenkin kosketukseen. Saalistustapa on hyvä erityisesti silloin kun kalat nousevat kutemaan. Saalis napataan yleensä leuoilla, mutta jos kala ui pyrstön kohdalle, se tapetaan tai tainnutetaan nopealla pyrstöniskulla, minkä jälkeen se on helppo syödä. Hännällään se voi tainnuttaa myös lintuja.


title: Krokotiilieläimet

text: Kun saaliina on vaikkapa peura tai gaselli, se käyttää sekä pyrstöään että päätään. Hyökkäys on usein niin nopea, että eläin saattaa singahtaa maalle. Nopeassa hyökkäyksessä saaliseläimen luut voivat murtua, ja eläimestä tulee täysin puolustuskyvytön. Jos esimerkiksi kohteena on uiva lintu tai juomaan tullut nisäkäs, krokotiili yleensä sukeltaa ja ui hitaasti lähemmäs. Saalistavaa krokotiilia, jolta korkeintaan näkyy silmät ja sieraimet, on vaikea nähdä. Ruumiinrakenne mahdollistaa väijymisen varsin matalassa vedessä. Se voi rauhassa odottaa, että saalis tulee hyvän iskuetäisyyden päähän. Isku on niin nopea, että uhri ei usein edes ehdi reagoida, kun krokotiili on saanut siitä jo otteen. Lintu tai pieni nisäkäs kuolee heti.


title: Krokotiilieläimet

text: Suuret saaliit tapetaan kuitenkin yleensä hukuttamalla, jolloin krokotiili tarttuu saaliseläimen kurkkuun tai päähän, ja pitää sen pinnan alla kunnes eläin kuolee. Jos uhri on suurikokoinen, muut krokotiilit tulevat paikalle kamppailun houkuttelemina ja auttavat hukuttamisessa, ja myöhemmin saaliin käsittelyssä.


title: Krokotiilieläimet

text:
Kun saalis on tapettu, ongelmana on usein paloittelu. Krokotiilieläimet eivät pysty pureskelemaan tai nylkemään saalista kiinnipitämiseen tarkoitetuilla hampaillaan. Pieni saaliseläin niellään kokonaisena, mutta suurempia saaliita ne yrittävät paloitella ravistelemalla päätään ja samalla saalista puolelta toiselle, käyttäen apuna omaa ruumiinpainoaan. Suurimmista ne ottavat mieluiten kiinni jalasta, ja alkavat pyöriä nopeasti ympäri. Menetelmä on tehokas, ja jalka tai muu lihapala vääntyy nopeasti korkkiruuville ja repeää sitten saaliin kehosta. Jos saalis on niin pieni että se vain pyörii krokotiilin mukana, lajitoverit tulevat apuun. Toinen krokotiili tarttuu saaliin toiseen päähän ja ne alkavat yhdessä pyörittää saalista eri suuntiin. Saaliinjaolla voi usein olla kymmeniä yksilöitä.
Kaikki krokotiilieläimet lisääntyvät munimalla. Niiden hedelmöitys on sisäinen ja koirailla on siitin jonka ne parittelussa työntävät naaraan viemäriaukkoon. Parittelu tapahtuu vedessä. Koiraan velvollisuudet loppuvat siihen. Naaraan sen sijaan täytyy huolehtia poikasista, mikä on ainutlaatuista matelijoiden keskuudessa. Ennen munimista naaraiden täytyy tehdä munille pesäkeko maa-aineksesta ja kasveista tai kaivaa maahan kuoppa lähelle vettä. Naaras munii yleensä yöllä ja siihen kuluu noin 30-40 minuuttia. Muniva naaras on transsimaisessa tilassa, eikä yleensä välitä häiritsijöistä. Munamäärä vaihtelee lajista riippuen kahdestakymmenestä yli sataan. Munat ovat tyypillisiä matelijan munia joissa on nahkamainen ja pehmeä, mutta toisin kuin linnuilla sen kuori on kestävä, eikä hajoa helposti. Muninnan jälkeen emo peittää pesän. Munat hautuvat maan ja mätänevien kasvien tuottamassa lämmössä. Sopiva lämpötila on ratkaiseva poikasten kehityksen kannalta sillä niiden sukupuoli määräytyy ympäröivän lämpötilan perusteella. Esimerkiksi missipinalligaattorin poikaset ovat koiraita, jos munien hautumislämpötila +35 °C, mutta naaraita jos se on +30 °C. Niilinkrokotiililla poikaset ovat koiraita, jos lämpötila on +31,7 – +34,5 °C. Yleensä poikueessa on molempia sukupuolia, koska lämpötila ei ole pesän joka kohdassa sama. Munien hautumisaika riippuu lämpötilasta ja kosteudesta. Keskimäärin siihen kuluu 60–75 päivää. Naaras puolustaa pesää koko hautumisajan ja ajaa paikalle tulleita pesärosvoja tiehensä. Poikaset ilmoittavat kuoriutumisestaan ääntelemällä emolle. Poikaset puhkaisevat sitkeän munankuoren niin sanotulla munahampaalla joka itse asiassa on muuntunut nahan pala. Se yleensä putoaa viiden viikon kuluessa. Poikaset tulevat ulos pesästä joko itse tai emon auttamana. Joskus emo auttaa poikasia kuoriutumaan puremalla kuoren hellästi rikki. Joskus kuitenkin käy niin, että emo syö poikasensa.
Poikasilla on jo kuoriutuessaan lähes kaikki aikuisen ominaisuudet ja ne pystyvät hankkimaan ruokansa heti itse. Niillä on jo tuolloin kehittyneet saalistusvaistot. Krokotiilin poikasten ravinto koostuu aluksi hyönteisistä ja muista selkärangattomista, mutta myös pikkukaloista. Vähitellen ne siirtyvät pieniin selkärankaisiin, kuten kaloihin ja sammakoihin. Poikaset ruokailevat aluksi emonsa valvonnassa, jotta eivät tulisi itse syödyiksi. Emon huolenpidosta huolimatta vain pieni osa poikasista selviää ensimmäisestä elinvuodestaan. Jotkin lajit jättävät poikaset niiden kuoriuduttua, tai jopa munat munittuaan oman onnensa nojaan. Näillä lajeilla poikasista selviytyy aikuiseksi vain noin yksi sadasta. Eräät lajit taas huolehtivat poikastensa turvallisuudesta jopa yli kaksi vuotta. Poikaset ja munat joutuvatkin helposti monien petojen kohteeksi. Niitä saalistavat mm. varaanit, pesukarhut, haikarat, suuret kalat ja mangustit. Myös isommat lajitoverit tappavat niitä ja paikoin ne ovat keskenkasvuisten pahimpia vihollisia. Emo voi uhkailla tai hyökätä minkä tahansa liian lähellä liikkuvan pedon kimppuun. Joidenkin lajien naaraat voivat myös kutsua poikasensa emon suuhun turvaan. Poikasilla on kimeä hätähuuto, joka kutsuu emon paikalle. Emo myös kutsuu poikasiaan kumealla murinalla. Paritteluun liittyvät lisäksi omat roukuvat äännähdykset. Krokotiilieläimet tulevat lajista riippuen sukukypsiksi 4-15 vuoden ikäisinä.
Krokotiilieläinten kehityshistoriaa ei tunneta aukottomasti, mutta ”krokotiileiksi” kutsuttuja matelijoita uskotaan eläneen maapallolla jo noin 225 miljoonaa vuotta. Ne ilmeisesti kehittyivät alkukantaisista arkosaureista omaksi ryhmäkseen triaskauden puolivälissä. Varhaisimmat krokotiileiksi varmistetut fossiilit ovat varhaiselta jurakaudelta. Ne kuuluivat primitiiviseen "Sphenosuchia"-ryhmään. Varhaisimmat krokotiilit elivät nykyisistä poiketen maalla ja ne olivat pitkäjalkaisia. Seuraava ryhmä, "Protosuchia" kehittyi jurakauden alussa. Ne olivat myös maaelämään sopeutuneita ja pitkäjalkaisia, mutta ne alkoivat siirtyä vähitellen vedessä elämiseen. Niiden sierainaukot alkoivat erottautua suulta. Monet sen ajan krokotiileista alkoivat elää maan lisäksi joissa, järvissä, lammissa ja merissä. Ne olivat hyvin menestynyt matelijaryhmä tuolloin. Useimmat lajit olivat tosin aluksi melko pieniä, noin 1–3-metrisiä kalansyöjiä. Jurakauden alku- ja keskivaiheilla kehittyi "Thalattosuchia"-ryhmän merikrokotiileja, jotka kuitenkin katosivat ilmeisesti melko varhain. Jurakauden jälkeen monien lajien koko alkoi kasvaa ja kehittyi hyvin suuria lajeja kuten liitukauden puolessavälissä elänyt "sarcosuchus" ja liitukauden lopulla elänyt "deinosuchus". Molemmat kasvoivat jopa 12–15-metrisiksi. Pienin tunnettu krokotiili oli liitukauden alussa elänyt "bernissartia" joka kasvoi vain 60 senttimetrin pituiseksi. Liitukauden lopulla elänyt tylppäkuonoinen "simosuchus" oli luultavasti kasvinsyöjä. Sen hampaat olivat tylpät apilanlehden muotoiset ja monikulmaiset. Lisäksi sen leukojen puruvoima oli heikko
. Nykykrokotiilit ("Eusuchia" ja "Crocodylia") kehittyivät noin 90 miljoonaa vuotta sitten. Niistä polveutuvat kaikki nykyään elävät lajit. Niiden arvellaan kehittyneen puolittain vesielämään sopeutuneista "Goniopholidae" ja "Atoposauridae" heimojen krokotiileista. Liitukauden massasukupuutosta selvisivät "Eusuchia"-ryhmän ohella vain "Sebecosuchia"-ryhmään kuuluneita lajeja, mutta ne hävisivät myöhemmin.
Varsinaiset alligaattorit kehittyvät jo liitukauden lopulla, gaviaalit mioseenikaudella noin 25 miljoonaa vuotta sitten, krokotiilit paleoseenikaudella noin 60 miljoonaa vuotta sitten ja kaimaanit oligoseenikaudella noin 30 miljoonaa vuotta sitten.


title: X86

text: x86 on Intelin kehittämä ja valmistama suoritinarkkitehtuuri. Intel ei kuitenkaan ole arkkitehtuurin ainoa valmistaja vaan myös AMD, Cyrix, NEC, Transmeta, VIA ja Zilog ovat valmistaneet x86-yhteensopivia suorittimia.


title: X86

text: IBM PC:n mukaan nimetyn henkilökohtaisen tietokoneen arkkitehtuurin mukaiset tietokoneet käyttävät x86-arkkitehtuurin tai uudempaa x86-64 mukaista suoritinta.


title: X86

text: Intel on valmistanut sarjan suorittimia, joiden nimenä käytettiin 86-loppuista numerosarjaa. Näitä suorittimia olivat muun muassa 8086, 80186, 80286, i386 ja i486.


title: X86

text: IBM PC -yhteensopiviksi nimetty henkilökohtainen tietokonearkkitehtuuri syntyi IBM:n kehittäessä Intelin 8086-suorittimen pohjalle henkilökohtaisen, yhdelle käyttäjälle tarkoitetun tietokoneen. Tämä IBM PC tuli markkinoille kilpailemaan Applen ja Commodoren kanssa PC-markkinoista.


title: X86

text:
Yhteisiä piirteitä x86-arkkitehtuurin mukaisessa suorittimessa ovat olleet peruskäskykanta, rekisterit ja segmentoitu muistiarkkitehtuuri.
Suunnittelussa on ollut periaatteena, että vanhemman sukupolven suorittimelle kirjoitetut ohjelmat toimivat uudemmissakin suorittimissa sellaisenaan.


title: X86

text: Käskysarja on CISC-tyypinen. Käskyissä on useita vaihtuvamittaisia sekä valinnaisia kenttiä ja yhden käskyn pituus voi vaihdella yhdestä kuuteentoista tavuun.


title: X86

text: Siirtymisessä 64-bittiseen AMD64-arkkitehtuuriin segmentoidusta muistista on luovuttu muistisivujen käytön johdosta. Samalla yleiskäyttöisten rekisterien määrä on noussut kahdeksasta kuuteentoista ja suhteelliset viittaukset ovat tulleet mukaan, mikä helpottaa osoiteriippumattoman ohjelmakoodin tuottamista.


title: X86

text:
1972 Intel toi markkinoille ensimmäisen 8-bittisen mikrosuorittimen 8008.
Seuraavana vuonna tuli parannettu versio 8080, joka on tunnetuin toisen sukupolven mikrosuoritin, ja 1976 edelleen parannettu versio 8085.


title: X86

text: 1978 Intel pyrki jättämään kilpailijat taakseen siirtymällä 16-bittiseen suorittimeen julkistamalla mallin 8086. 8087-liukulukulaskentayksikköä käytetään suorittimen rinnalla matemaattisiin laskutoimituksiin. Tiedonkäsittely ja -siirto tapahtuvat 16-bittisin sanoin. Suorittimen muistiavaruus on yksi megatavu, joka on jaettu 64 kilotavun segmentteihin. Tämä suoritin oli 10 kertaa nopeampi kuin 8080 ja käskykannaltaan pääosin yhteensopiva 8080-mallin kanssa.


title: X86

text: 8088 on kehitetty 8086-mallista kustannusten säästämiseksi. Siinä tiedonsiirto suorittimen ulkopuolella tapahtuu 8-bittisinä tavuina, mutta käskykannaltaan yhteensopivana suoritin tunnistaa kuitenkin kaikki 8086-suorittimen käskyt, eikä ohjelmoijan tarvitse tietää kumpi suoritin on käytössä. 8-bittinen ulkoinen dataväylä mahdollisti halvempien oheiskomponenttien käytön, mutta teki suorittimesta hitaamman.


title: X86

text: 1982 Intel toi markkinoille 16-bittisen 80186-suorittimen (ja 8-bittisen 80188-suorittimen). Tähän suorittimeen on yhdistetty toiminnot, jotka 8086-suorittimella vaativat 15 ylimääräistä mikropiiriä. Ohjelmallinen yhteensopivuus vanhempiin suorittimiin säilytettiin, mutta sen lisäksi suorittimeen sisällytettiin muutama uusi suoritinkäsky. 80187-mallia käytettiin 80186-suorittimen rinnalla matemaattisten laskutoimitusten nopeaan suorittamiseen.


title: X86

text: 1982 esitellyn 80286:n (matematiikkasuoritin 80287) ympärille IBM rakensi siihen asti kehittyneimmän tietokonemallinsa IBM AT:n 1984. Tässä suorittimessa on toimintoja, jotka sallivat parannetun muistinhallinnan ja ohjelmien moniajon. Muistiavaruus on 16 megatavua ja näennäismuistia yksi gigatavu. Parannuksista huolimatta muistinhallinta oli kuitenkin edelleen hankalaa, koska suorittimen rekisterit olivat kapeampia kuin koneen osoiteväylän leveys.


title: X86

text: Intel 80386 mallista lähtien Intel luopui asteittain alkuliitteestä 80 ja otti sen tilalle käyttöön kirjaimen "i" erottautuakseen kilpailijoistaan. IA-32 käskykanta esiteltiin 80386 mallissa, josta johtuen siihen toisinaan viitataan "i386". Intel viittaa nykyään 32-bittiseen x86-arkkitehtuuriin nimellä IA-32, joka on lyhenne sanoista Intel Architecture, 32-bit.


title: X86

text: 80386 eli i386 (matematiikkasuoritin i387, ns. x87) on 80286-suorittimen laajennus, jossa rekisterien ja osoiteväylän ja laskentayksiköiden leveys on 32 bittiä. Muistiavaruus on 4 gigatavua, eikä segmentointia enää välttämättä tarvitse käyttää, mikä helpotti huomattavasti suurten ohjelmien sekä modernien käyttöjärjestelmien tekemistä suorittimelle.


title: X86

text: i486 on 386-mallin nopeampi versio. Matematiikkasuoritin on ensimmäistä kertaa integroitu samaan piiriin perussuorittimen kanssa. 486 oli ensimmäinen liukuhihnoitettu x86-suoritin, ja liukuhihnansa ansiosta se pystyi aloittamaan uusien käskyjen suorittamisen selvästi useammin kuin 80386, jossa käskyjen välillä meni aina useampi kellojakso.


title: X86

text: Intelin seuraavan sukupolven suorittimien tuotemerkiksi tuli Pentium. Pentium-suorittimet ovat ohjelmallisesti yhteensopivia alkuperäisen 8086-suorittimen kanssa, mutta lisäksi on olemassa joukko uusia ohjelmakäskyjä.


title: X86

text: AMD:n K8 prosessoriarkkitehtuuri (palvelinversio nimellä AMD Opteron) toi mukanaan laajennuksia X86-arkkitehtuuriin. K8 laajensi X86-arkkitehtuurin 64-bittiseksi AMD64-nimellä tunnetulla arkkitehtuurilla.


title: X86

text: Laajennuksen etuina ovat AMD:n kannalta se että 32-bittisellä alustalla tehdyt ohjelmistot toimivat myös AMD:n 64-bittisellä "Sledgehammer"iksi kutsutulla alustalla. Sledgehammerissa siruilla on 32- ja 64-bittiset data- ja osoitetoiminnot.


title: X86

text: AMD:n prosessoreissa Athlon 64 -mallista lähtien lähtien "northbridge" muistiohjain on ollut integroituna CPU:lle käyttäen HyperTransport-väylää (ent. Lightning Data Transport, LDT).


title: X86

text: EM64T ("Extended Memory 64 Technology") on vanha termi Intelin 64-bittinen laajennus IA-32-käskykannalle, joka on rinnastettavissa AMD:n AMD64-laajennukseen.


title: X86

text: Nykyisin käytössä on joko "Intel 64" tai "x64" (kun liittyy myös AMD64-laajennukseen).


title: X86

text: AMD:n palvelinmallisarja tunnetaan nimellä AMD Opteron. Opteron-mallit ottivat käyttöön HyperTransport-väylän vuonna 2003 korvaten aiemman suoritinväylä-teknologian.


title: X86

text: Intelin mallisarja palvelimiin tunnetaan nimellä Xeon. Xeon-malleissa aiempi suoritinväylä on korvattu QuickPath-väylällä vuonna 2009.


title: X86

text: Cyrix suunnitteli alun perin Intel-yhteensopivan mutta nopeamman matematiikkaprosessorin, mutta myöhemmin alkoi suunnitella kokonaisia suorittimia. 486- ja Pentium-aikakausina Cyrix suunnitteli ja valmistutti suorittimia, jotka olivat huomattavasti Intelin vastaavia halvempia, mutta vain hiukan hitaampia. Cyrix poistui markkinoilta kun VIA osti sen. Tunnetuin Cyrix-prosessori oli Cyrix 6x86 vuodelta 1995.


title: X86

text: Myös VIA valmistaa pienen sähkönkulutuksen suorittimia, joissa on x86-arkkitehtuuri. VIA on tunnetumpi henkilökohtaisten tietokoneiden suorittimien ohjeispiirien valmistajana. VIA:n prosessorit perustuvat pääosin IDT-nimisen firman Winchip-piireihin, VIA:n ostettua IDT:n Centaur-nimisen prosessoriosaston.


title: X86

text: AMD osti 1996 x86-arkkitehtuurin mukaisia suorittimia valmistaneen NexGen-yritysen. Tunnetuin NexGen-yrityksen suoritin oli Nx586 vuodelta 1995.


title: X86

text: Jo 1970-luvulla Intelin kanssa kilpaili Zilog-nimisen yrityksen valmistama 8080 suorittimen parannettu versio Z80. Zilog myy yhä samaa prosessoria pienten sulautettujen sovellusten tarpeisiin.


title: X86

text: NEC valmisti aikoinaan 8088- ja 8086-yhteensopivia suorittimia, mm. nimillä V20 ja V30. NEC:in valmistamat mallit olivat n. 30 % Intelin vastaavia nopeampia.


title: X86

text: Transmeta kehitti Crusoe- ja Efficeon-prosessorit, joissa painotettiin aiempaa pienempää virrankulutusta.


title: X86

text: AMD on valmistanut x86-yhteensopivia suorittimia pitkän aikaa, mm. AMD Am386 (1991) alkaen.


title: X86

text: Yleisesti tunnettuja SIMD-tyyppisiä käskykantalaajennuksia ovat:


title: X86

text: AMD:n FMA3 () lisää kolmen operandin käskylaajennuksia tyypillisten kahden operandin käskyjen rinnalle. Lisäksi on kehitetty XOP-, FMA4- ja F16C- (ent. CVT16) laajennoksia.


title: X86

text:
Lisäksi nykyisissä prosessoreissa on virtualisointitekniikat (AMD-V, VT-x, VIA VT).
Useissa AMD-prosessoreissa on tuki IOMMU-toiminnolle, joka Intelillä sisältyy VT-d-toimintoon.


title: X86

text: Tuki eri laajennuksille vaihtelee prosessorimallin ja valmistajan mukaan.


title: Tuija

text: Tuija on suomalainen naisen nimi. Nimi on luontoaiheinen ja johtuu havupuusuvun nimestä tuijat ("Thuja").. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan nimi oli 1900-luvun alusta vuoden 2015 loppuun menneessä annettu 14 418 henkilölle.


title: Tuija

text: Tuijan nimipäivä on 25. helmikuuta. Ennen vuotta 2000 se oli kuitenkin karkausvuosina 26. helmikuuta.


title: Kuusi (täsmennyssivu)

text: Kuusi tarkoittaa seuraavia:Kuusi on myös sukunimi, jonka ovat ottaneet useat Granfelt-sukuun kuuluvat henkilöt. Tunnettuja "Kuusi"-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat:


title: Jimmie Angel

text: James (Jimmie) Crawford Angel Marshall (1. elokuuta 1899 – 8. joulukuuta 1956) oli yhdysvaltalainen lentäjä, joka löysi Angelin putouksen Venezuelasta vuonna 1933. Putous nimettiin hänen mukaansa.


title: Jimmie Angel

text: Hänen toinen saavutuksensa oli laskeutuminen "Rio Caroni" -nimisellä koneellaan Ayan Tepuy -vuoren laelle 1937. Hän hajotti lentokoneensa laskeutuessaan ja joutui kävelemään paluumatkallaan läpi viidakon.


title: Jimmie Angel

text: Jimmy Angel saavutti maineensa Venezuelassa. Jimmie kuoli Panamassa vuonna 1956 lento-onnettomuudessa saamiinsa vammoihin.


title: Marko Annala

text: Marko Kristian Annala (s. 1972 Joutseno) on suomalaisen Mokoma-yhtyeen perustaja, keulahahmo ja laulaja. Annala tunnetaan muun muassa erikoisesta laulutyylistään, joka sisältää vaikutteita death metal -murinalaulusta ja puhtaan artikuloivasta suomirock-laulannasta.


title: Marko Annala

text: Mokoman alkuaikoina Annala soitti yhtyeessä kitaraa laulamisen lisäksi. Ennen Mokomaa hän on soittanut kitaraa Pronssinen Pokaali- ja Slumgudgeon-yhtyeissä sekä vieraillut Kotiteollisuuden albumeilla "Aamen" (1998) ja "Eevan perintö" (1999). Hän on useissa haastatteluissa verrannut itseään sanoittajana Jarkko Martikaiseen. Vuonna 2008 Marko Annala äänestettiin vuoden laulajaksi Finnish Metal Awardsissa.


title: Marko Annala

text: Annala on ollut absolutisti vuodesta 1992 lähtien. Hän on myös ollut kasvissyöjä mutta ryhtyi sekasyöjäksi, koska ei saanut kiertueiden aikana syötyä kunnolla.


title: Marko Annala

text: Annalan esikoisromaani "Värityskirja" ilmestyi maaliskuussa 2017.


title: Tuomas Peippo

text: Tuomas "Tipi" Peippo (s. 5. marraskuuta 1968 Helsinki) on suomalainen rumpali. Peippo toimi vuosina 1997–2012 CMX-yhtyeen rumpalina. Peippo liittyi yhtyeeseen motivaatio-ongelmien vaivaaman Pekka Kanniaisen tilalle vuonna 1997, kun "Cloaca Maxima" -kokoelma oli saatu valmiiksi ja ennen kuin seuraavaa levyä "Vainajalaa" alettiin tehdä. Toisin kuin A. W. Yrjänä ja Janne Halmkrona, Peippo yhdessä toisen kitaristin Timo Rasion kanssa ei ollut kovinkaan paljon yhtyeensä haastatteluissa mukana. Peippo oli myös kvartetin ainoa jäsen, joka ei osallistunut säveltämiseen. Vuoden 2012 marraskuussa CMX ilmoitti, että yhtyeen ja Peipon yhteistyö päättyy. Yhtye oli saman vuoden maaliskuussa perunut kaikki kyseisen vuoden keikkansa Peipon käsimurtuman vuoksi.


title: Tuomas Peippo

text: Peippo työskentelee Lohjalla hammaslääkärinä ja on absolutisti.


title: Sipe Santapukki

text: Simo ”Sipe” Johannes Santapukki (s. 20. joulukuuta 1977 Heinola) on Apulanta-yhtyeen rumpali ja Apulanta Oy:n toimitusjohtaja. Santapukki syntyi ja vietti lapsuutensa Heinolassa ja liittyi Apulantaan vuonna 1991, eli hän on ollut mukana lähes yhtyeen alusta asti. Santapukki kirjoitti ylioppilaaksi Heinolan Lyseonmäen koulussa.


title: Sipe Santapukki

text: Santapukki on tehnyt myös sooloalbumin "Sipe". Albumilla vierailivat solisteina lukuisat kuuluisat suomalaiset laulajat, kuten Gösta Sundqvist, Tommi Liimatta, Timo Rautiainen, Hannu Sallinen sekä Apulannan laulaja Toni Wirtanen. Levyllä laulaa myös Anna Eriksson, jonka kanssa Santapukki seurusteli myöhemmin. Santapukki soittaa Yamaha-rummuilla.


title: Sipe Santapukki

text: Tammikuussa 2009 Santapukki ryhtyi kolumnistiksi Keskisuomalainen-lehteen.


title: Sipe Santapukki

text: Syksyllä 2012 Santapukki vieraili laulajana Kari Peitsamo Road Hogs -yhtyeen albumilla "Kitarani haluaa rakastella äitiäsi rajusti".


title: Sipe Santapukki

text: Santapukki on myös toiminut lauluntekijänä, sillä hän on tehnyt kappaleita sooloalbuminsa lisäksi myös joillekin iskelmälaulajille, Bablolle ja Jani & Jetsettersille. Lisäksi Anna Eriksson ja Santapukki ovat tehneet kappaleita yhdessä Erikssonin albumeille "Sinusta sinuun" ja "Ihode".


title: Sipe Santapukki

text: Santapukki on innokas autourheilija. Vuonna 2004 hän voitti Formula 3 -luokassa SM-hopeaa. Santapukki harrastaa moottoripyöriä ja tunnetaan myös absolutistina. Santapukin kuvataidenäyttely "Narrilaivan kapteeni" oli vuonna 2003 esillä Heinolassa.


title: Sipe Santapukki

text: Santapukki seurusteli 2000-luvun puolivälissä kolmisen vuotta muusikko Anna Erikssonin kanssa. Ennen seurustelusuhdetta Eriksson lauloi Santapukin sooloalbumilla "Sipe" (2002). Santapukki tuotti Erikssonin albumin "Ihode" ja kirjoitti sille kappaleita.


title: Sipe Santapukki

text: Vuonna 2012 valmistui Heinolan Laajavuoreen Santaranta-niminen asunto, jossa Santapukki asuu avoliitossa suunnistaja Minna Kaupin kanssa. He saivat poikalapsen tammikuussa 2017.


title: Tuukka Temonen

text: Tuukka Matti Johannes Temonen (s. 20. huhtikuuta 1975 Nastola) on suomalainen muusikko, ohjaaja ja tuottaja. Hän toimi Apulanta-yhtyeen basistina vuodesta 1993. Yli kymmenen vuoden jälkeen Temonen jätti yhtyeen ja omistautui televisiotuotantotyölle, jota hän oli jo tehnyt muusikon uran ohessa. Temonen on toiminut yrityksensä Optipari Oy:n toimitusjohtajana ja kunnallispoliitikkona.


title: Tuukka Temonen

text: Temosen ollessa 6-vuotias hänen perheensä muutti Heinolaan. Siellä hänestä tuli Apulanta-yhtyeen jäsen vuonna 1993. Hän ohjasi myös yhtyeen musiikkivideoita. Vuoden 2005 alussa hänen tilalleen Apulantaan tuli Sami ”Parta-Sami” Lehtinen, joka oli jo monta vuotta työskennellyt yhtyeen keikkakitaristina. Apulannan ohella hän soitti joitain vuosia myös Inis-yhtyeessä.


title: Tuukka Temonen

text: Tuukka Temonen johtaa televisiotuotantoyhtiö Optipari Oy:tä. Hän on ohjannut muun muassa ohjelmia "Diili", "Retro", Afganistan ja "Fabio ja Fabrizio". Temonen on ohjannut myös musiikkivideoita monille suomalaisille artisteille kuten Apulanta, Irina, Maj Karman Kauniit Kuvat, Sonata Arctica ja Tehosekoitin. Vuonna 2013 Temonen ohjasi Maaseudun Tulevaisuuden Kantri-liitettä mainostaneen Böndeboogie-musiikkivideon.


title: Tuukka Temonen

text: Temosen esikoisohjaus valkokankaalle oli Sauli Niinistön vuoden 2012 presidentinvaalikampanjan kampanjatyöntekijöiden työtä seurannut "Presidentintekijät". Elokuva herätti mediakohua jo ennen ilmestymistään, koska kampanjapäällikkö ja kokoomuksen puoluesihteeri Taru Tujunen koki elokuvan julkistamisen rikkoneen hänen ja Temosen suullista sopimusta, joka takasi Tujuselle veto-oikeuden elokuvan julkistamisessa.


title: Tuukka Temonen

text: Temosen ensimmäinen fiktiivinen elokuva oli Apulanta-yhtyeen varhaisvaiheista kertova draamaelokuva Teit meistä kauniin.


title: Tuukka Temonen

text: Temosen toinen fiktiivinen elokuva Valmentaja perustuu Jari Sarasvuon uraan, joskaan Sarasvuon nimeä ei ole käytetty elokuvan markkinoinnissa. Elokuvan on käsikirjoittanut Heini Heikkilä ja sen ensi-ilta oli 17. lokakuuta 2018.


title: Tuukka Temonen

text: Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Temonen valittiin Iitin kunnanvaltuustoon. Hän oli kunnan ja puolueen ääniharava 171 äänellä tuoden kokoomukselle vaalivoiton ja yhden lisäpaikan. Temonen oli valtuustossa nelihenkisen kokoomuksen valtuustoryhmän jäsen ja toimi vuosina 2009–2012 Iitin 27-henkisen kunnanvaltuuston toisena varapuheenjohtajana.


title: Tuukka Temonen

text: Vuoden 2012 kuntavaaleissa Temonen oli jälleen puolueen ääniharava 187 äänellä. Koko kunnan äänimäärässä ainoastaan sosiaalidemokraattien Esko Lehtinen meni Temosen ohi 193 äänellä. Vuosina 2013–2016 Temonen toimii Iitin kokoomuksen viisihenkisen valtuustoryhmän varapuheenjohtajana ja jatkaa kunnanvaltuuston 2. varapuheenjohtajana.


title: Tuukka Temonen

text: Temonen erosi kokoomuksesta toukokuussa 2014. Hän jatkoi kuitenkin sitoutumattomana kokoomuksen edustajana Iitin kunnanvaltuustossa kauden loppuun. Temonen on myöhemmin arvostellut kokoomuksen politiikkaa.


title: Tuukka Temonen

text: Temonen avioitui näyttelijä Olga Temosen (o.s. Koskikallio) kanssa 6. syyskuuta 2008 Iitin kirkossa. Perheeseen kuuluu kolme lasta ja sijaistytär. Nykyään Olga Temonen toimii Optipari Oy:n hallituksen puheenjohtajana.


title: Martti Syrjä

text: Martti Ilmari Syrjä (s. 17. toukokuuta 1959 Ylöjärvi) on suomalainen muusikko ja näyttelijä, joka on suomirockyhtye Eppu Normaalin keulakuva, laulaja ja sanoittaja.


title: Martti Syrjä

text: Syrjä on Eppu Normaalin perustajajäseniä. Yhtyeen kitaristi Mikko ”Pantse” Syrjä on Martin veli, ja rumpali Aku Syrjä on veljesparin serkku. Mikon ja Martin vanhemmat Kirsi Kunnas ja Jaakko Syrjä ovat molemmat palkittuja kirjailijoita, ja tämän on arvioitu vaikuttaneen veljesten musiikilliseen luovuuteen suuresti. Hänet on palkittu myös Juha Vainio -sanoittajapalkinnolla vuonna 1997 sekä Reino Helismaa -palkinnolla vuonna 2004. Syrjä on osallistunut myös merkittävästi Eppu Normaalin albumien kansitaiteeseen. Hän on taiteillut yhtyeen albumien "Cocktail Bar", "Tie vie", "Rupisia riimejä, karmeita tarinoita", "Lyömättömät" sekä "Onko vielä pitkä matka jonnekin?" kansikuvat, ja ottanut myös valokuvan albumin "Sadan vuoden päästäkin" kanteen. Hän on myös tehnyt kuvituksen äitinsä Kirsi Kunnaksen lastenkirjaan "Puupuu ja käpypoika".


title: Martti Syrjä

text: Syrjä on ollut avioliitossa kahdesti, ja jälkimmäisestä liitostaan hänellä on kolmoslapset.Martti Syrjän soolosingle on julkaistu Eppu Normaalin vinyylikokoelmalla "Soolot" sekä CD-kokoelmalla "Hatullinen paskaa" / Soolot.


title: Mervi Tapola

text: Mervi Tapola (ent. Nykänen ja Montonen, s. 14. huhtikuuta 1954 Tampere) on Matti Nykäsen entinen puoliso. Pariskunta tapasi ensi kerran heinäkuussa 1999. Hän oli ensimmäisen kerran naimisissa Nykäsen kanssa vuosina 2001–2003 ja heidät vihittiin uudelleen vuonna 2004, jonka jälkeen Tapola jätti useita avioerohakemuksia ja lopullisen, järjestyksessään viidennentoista, toisen vaiheen avioerohakemuksen, 16. elokuuta 2010. Tapola ilmoitti syksyllä 2017 sairastuneensa parantumattomaan vatsasyöpään, joka on levinnyt myös maksaan ja syöpää ei voi leikata, mutta hän saa sytostaattihoitoa.


title: Mervi Tapola

text: Mervi Tapola kuuluu tamperelaiseen Tapolan yrittäjäsukuun. Hänen vanhempansa olivat Kyllikki ja Martti Tapola.


title: 51koodia

text: 51koodia on vuonna 2002 perustettu suomalainen rockyhtye, joka tuli ensimmäisen kerran tunnetuksi paljon radiosoittoa saaneella "Voisiko olla tänään se päivä" -singlellä. Yhtyeen musiikki on pop-vaikutteista raskasta ja melodista suomenkielistä rockia. Esikoisalbumi "Nimetty" ilmestyi alkuvuodesta 2004 ja sen seuraaja "Rautaiset Linnut" syksyllä 2005. Yhtyeen toisen albumin singlejulkaisu "Kahleet" tuli tunnetuksi myös syksyllä 2005 elokuvateattereihin saapuneen Petri Kotwican ohjaaman Koti-ikävä-elokuvan soundtrackin myötä. Yhtyeen antamista julkisista lausunnoista vastaa laulaja-kitaristi ja keulakuva Hannu Sallinen.


title: 51koodia

text: Ennen 51koodia-yhtyeen perustamista yhtyeen jäseniä soitti muun muassa Pool-yhtyeessä. Jute Musikka ja Olli-Matti Wahlström soittavat myös Kumikamelissa. Keväällä 2013 Wahlströmistä tuli CMX:n virallinen jäsen.


title: Zellerin sääntö

text: Zellerin sääntö eli Zellerin kongruenssi on Julius Johannes Zellerin kehittämä algoritmi minkä tahansa gregoriaanisen tai juliaanisen kalenterin päivämäärää vastaavan viikonpäivän laskemiseksi.


title: Zellerin sääntö

text: Zellerin sääntö Gregoriaanista kalenteria varten on


title: Zellerin sääntö

text: Juliaanista kalenteria varten on


title: Zellerin sääntö

text: missä


title: Heydrich

text: Heydrich, Heidrich on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Nouseva intonaatio

text: Nouseva intonaatio on hallitusti tai hallitsemattomasti puhuttaessa tapahtuva väliaikainen äänentason muutos korkeammaksi. Yleensä se on sijoitettu painotukseksi lauseen tai sanan loppuun.


title: Nouseva intonaatio

text: Useissa indoeurooppalaisissa kielissä nouseva intonaatio on foneeminen merkiten kysymyslauseen. Suomeen tätä tapaa on alettu lainata vasta äskettäin.


title: Adressi

text: Adressi (ranskan sanasta "adresse" ’suunta, osoitus’) on useiden henkilöiden allekirjoittama, vallanpitäjille tai päättäjille suunnattu poliittinen julkilausuma. Esimerkiksi Suomessa kerättiin Venäjän vallan aikana vuonna 1899 Suuri adressi, joka vastusti keisari Nikolai II:n allekirjoittamaa helmikuun manifestia.


title: Adressi

text: Adressilla voidaan tarkoittaa myös kirjoitettua tai tekstattua juhlavaa onnittelua, kiitoksen tai surunvalittelun sisältävää julkilausumaa. Esimerkki adressista koristeellisena painatteena on korusähke. Suruadressi on kaksitaitteinen, kauniisti painettu kaavake, jota käytetään varsinaisesti surunvalitteluihin ja onnentoivotuksiin, ja josta koituvat tulot menevät yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Koruadresseja maksua vastaan eri tilaisuuksiin välittävät Suomessa eri avustustahoja edustavat kukkasrahastot.


title: Adressi

text: Adressin ja vieraskirjan välimuotoja ovat surunvalittelu- ja onnittelukirjat esimerkiksi maan suurlähetystöissä valtionpäämiehen kuoleman tai hallitsijaperheen perhetapahtuman johdosta.


title: Game & Watch

text: Game & Watch -nimellä myydyt LCD- eli elektroniikkapelit olivat Nintendon ensimmäisiä videopelejä. Game & Watch -pelit olivat varsin suosittuja 1980-luvun alussa ja niitä valmistettiin vuosina 1980–1991. Nimensä pelit saivat siitä, että samoissa kuorissa oli sekä peli että herätystoiminnolla varustettu digitaalikello.


title: Game & Watch

text: Game & Watchit perustuivat samankaltaiseen tekniikkaan kuin nestekidenäyttöiset digitaalikellot ja olivat varsin yksinkertaisia verrattuna aikansa varsinaisiin pelikoneisiin. Ohjaus vaihteli kahdesta nappulasta Nintendo Entertainment System -tyyliseen painikevalikoimaan.


title: Game & Watch

text: LCD-tekniikalla toteutetuissa peleissä hahmot olivat usein animoituja. Näyttö koostui yksittäisistä "soluista", joissa kussakin oli yksi kuva, joka oli joko päällä tai pois. Animaatio oli siis varsin rajoitettua ja liike askeleittaista, mutta luovalla suunnittelulla saatiin kuitenkin aikaan hauskoja ja pelattavia pelejä.


title: Game & Watch

text: Joitakin klassikoita, kuten Nintendon "Donkey Kong", "Donkey Kong Jr." ja "Super Mario Bros." julkaistiin myös Game & Watch -peleinä. Lopulta Game & Watchin syrjäytti vuonna julkaistu mustavalkoista nestekidenäyttöä käyttävä Game Boy, josta on sittemmin tullut kaikkien aikojen pitkäikäisin ja Nintendon kaupallisesti menestynein pelikonsoli.


title: Game & Watch

text: Game & Watch -pelejä on kuitenkin uudelleen julkaistu alkuperäisten kaltaisilla pelimekanismeilla, mutta parannetuilla grafiikoilla Game Boyn Game & Watch Gallery -paketeissa. Sen lisäksi Toymax julkaisi Nintendon lisenssillä joitain klassisia Game & Watch -pelejä avaimenperinä 90-luvun lopulla.


title: Game & Watch

text: Harrastelijat ovat tehneet Game & Watch -peleistä myös kotitietokoneella toimivia versioita, jotka ovat yksi yhteen alkuperäisten kanssa, kaikkine äänineen ja grafiikoineen.


title: Game & Watch

text: Nintendon Game & Watch -pelejä on aina jäljitelty. Nykyäänkin esimerkiksi yhdysvaltalainen Tiger-yhtiö tekee vielä nestekidenäytöllisiä elektroniikkapelejä.


title: Game & Watch

text: Suomessa Nintendon Game & Watch -pelien hinta oli yleensä yksiruutuisina 149 mk ja kaksiruutuisina 199 mk (1980–1991 välillä keskimäärin 52 ja 69 euroa vuoden 2019 arvossa).


title: Dachaun keskitysleiri

text: Dachaun keskitysleiri oli natsi-Saksan keskitysleiri lähellä Dachaun kaupunkia (pohjoiseen Münchenistä) eteläisessä Saksassa.


title: Dachaun keskitysleiri

text: Dachaun keskitysleiri oli ensimmäinen laatuaan. Leiri rakennettiin käytöstä poistuneeseen ruutitehtaaseen ja valmistui 21. maaliskuuta 1933. Yhdessä Auschwitzin kanssa Dachaun keskitysleiri on noussut tunnetuimpien keskitysleirien joukkoon.


title: Dachaun keskitysleiri

text: Dachaun keskitysleirille vangittiin yhteensä yli 200 000 miesvankia, joiden joukossa oli muun muassa juutalaisia, natsien vastustajia, homoseksuaaleja, Jehovan todistajia ja kommunisteja. Vuodesta 1941 lähtien Dachau toimi myös tuhoamisleirinä, ja siellä tiedetään murhatun noin 30 000 vankia.


title: Dachaun keskitysleiri

text: Yhdysvaltain VII armeijakunnan 42. ja 45. jalkaväkidivisioona vapauttivat Dachaun keskitysleirin vangit 29. huhtikuuta 1945. Samana päivänä yhdysvaltalaiset ampuivat Dachaussa yli sata SS-miestä, osan vangit pahoinpitelivät kuoliaiksi, osa vietiin vankilan muuria vasten ja ammuttiin konekivääreillä. Teloitetut eivät kuitenkaan olleet leirin vakituisia SS-vartijoita, jotka olivat paenneet, vaan muutamaa päivää aikaisemmin itärintamalta leiriä vahtimaan siirrettyjen SS-joukkojen jäseniä.


title: Dachau

text: Dachau on kaupunki Saksan Ylä-Baijerissa noin 20 kilometriä Münchenistä luoteeseen. Kaupungissa asuu noin 40 000 asukasta. Dachau perustettiin 700-luvulla, ja 1800- ja 1900-luvuilla siellä asui lukuisia taiteilijoita. Ludwig Thoma syntyi kaupungissa.


title: Dachau

text: Vuonna 1933 natsit rakensivat Dachauhun keskitysleirin, josta tuli myöhemmin prototyyppi muille keskitysleireille. Leirin toiminnan aikana (1933–1945) kuoli yli 30 000 vankia.


title: Dachau

text: Kaupungissa toimii kolme lukiota, viisi ammattikoulua ja kansankorkeakoulu.


title: Suuri adressi

text: Suuri adressi kerättiin Suomessa ensimmäisenä sortokautena vuonna 1899 vastustamaan Suomen suuriruhtinaan keisari Nikolai II:n 15. helmikuuta 1899 allekirjoittamaa helmikuun manifestia. Silloiset ylioppilaat hiihtivät kylästä kylään keräten yli puoli miljoonaa nimeä yhdessätoista päivässä.


title: Suuri adressi

text: Helmikuun manifestin julkaisemisen jälkeisenä päivänä arkkitehti Harald Neovius oli saanut ajatuksen keisarille laadittavasta kirjelmästä. Hän kertoi ajatuksestaan ensin sisarelleen Dagmar Neoviukselle, joka piti ajatuksesta. Hän sopi veljensä kanssa, että kutsutaan ihmisiä koolle keskustelemaan ajatuksesta. Kokous pidettiin, mutta Dagmar Neovius sai sen kestäessä kutsun saapua Elise von Alfthanin luokse, missä oli myös käynnissä keskustelu keisarille lähetettävän kirjelmän laatimisesta.


title: Suuri adressi

text: Maanantaina 20. helmikuuta pidettiin Helsingin Ateneumissa uusi suuri salainen kansalaiskokous, jossa päätettiin koettaa saada aikaan hallitsijalle annettava kansanadressi mahdollisimman monen ihmisen allekirjoittamana, jotta Nikolai Bobrikov saisi nähdä, ettei Suomen perustuslakien loukkaaminen ollut herättänyt tyytymättömyyttä vain pienessä osassa kansaamme, kuten hän apulaisineen oli väittänyt.


title: Suuri adressi

text: Kokouksen olivat kutsuneet koolle professorit Fridolf Gustafsson ja M. G. Schybergson sekä varatuomari R. Elfving. Ajatuksen toteuttamista varten valittiin kaksitoistajäseninen alitoimikunta.


title: Suuri adressi

text: Adressin sanamuodon laati senaattori Leo Mechelin Wilhelm Chydeniuksen luonnoksen mukaan.


title: Suuri adressi

text: Adressiin kerättiin 11 päivän aikana 522 931 allekirjoitusta. Lukumäärä oli varsin suuri, sillä tuolloin Suomen väkimäärä oli noin 2,5 miljoonaa ja senaikaisilla kulkuvälineillä ihmisten tavoittaminen harvaan asutussa maassa oli hankalaa ja hidasta.


title: Suuri adressi

text: Eri puolilla Suomea pidettiin kokouksia, joissa selostettiin adressin tarkoitusta. Kokouspaikkoina olivat suuret huoneistot ja kirkot.


title: Suuri adressi

text: Isänmaallinen innostus oli valtava. Esimerkiksi Rovaniemeltä hiihdettiin ankarasta pakkasesta välittämättä 150 kilometriä Kittilään keräämään sikäläisiltä nimiä adressiin. Kun Kittilän nimet oli saatu, valittiin valtuutettu Juho Anttila viemään nimet pääkaupunkiin. Hän kulki ensin hiihtäen 200 km ja hevosella 150 km lähimmälle rautatieasemalle, josta hän jatkoi junalla Helsinkiin. Kuvaavaa innostuksessa oli, että Matti Kurikka sai työväenliikkeenkin puolelta paheksuvia kommentteja ehdotettuaan Työmies-lehden pääkirjoituksessa, ettei adressia tulisi allekirjoittaa.


title: Suuri adressi

text: Maanantaina 13. maaliskuuta loputkin niin sanotun suuren lähetystön jäsenet olivat saapuneet Helsinkiin, ja he saivat Senaatintorilla osakseen helsinkiläisten kunnianosoituksia. Sen jälkeen heistä useimmat lähtivät ylimääräisellä junalla puoli kahdeksan aikoihin Pietariin.


title: Suuri adressi

text: Pitäjittäin ja kaupungeittain oli koko maasta valittu 500 miehen lähetystö, joka lähti 13.–20.3.1899 viemään adressia keisarille. Lähetystön jäsenten ammattina tai asemana on mainittu muun muassa talollinen, tilallinen, rustitilallinen, maanviljelijä, pankinjohtaja, kreivi, kirja- tai muu kauppias, agronomi, kansakoulunopettaja, lukkari, lampuoti, piirilääkäri, apteekkari, kirkkoväärti ja kuntakokouksen puheenjohtaja, eli kaikista 8 läänistä eri säätyjä edustavaa yhteiskunnallisesti arvostettua ja ansioitunutta väkeä.


title: Suuri adressi

text:
Bobrikov sai tietää lähetystön lähdöstä Pietariin vasta tunnin päästä lähetystön lähtemisestä. Silloin hän yritti estää lähetystön pääsyn Pietariin ja vaati Uudenmaan läänin kuvernööriä De Pontia lähettämään sähkösanoman lähetystön käännyttämiseksi, mutta De Pont kieltäytyi.
Lähetystö saapui Viipuriin aamulla varhain torstaina 16. maaliskuuta eri junilla, ensimmäisenä Helsingistä edellisenä iltana lähtenyt ylimääräinen juna. Saatuaan kuulla, että Pietarin Suomen-asemalla oli suunnaton joukko poliisimiehiä ja santarmeja, lähetystö hajaantui Viipurissa kahteen junaan, ja sen jäsenet saapuivat sieltä päivän kuluessa perille Pietariin.


title: Suuri adressi

text: Lauantaina 18. maaliskuuta Suuren lähetystön jäsenet kokoontuivat valtionsihteerinvirastoon, jossa ministerivaltiosihteeri, kenraali Victor Napoleon Procopé kertoi heille keisarin vastauksen, ettei keisari luonnollisesti ota lähetystöä puheilleen eikä ole heille vihoissaan. Keisari kehotti heitä palaamaan kotiinsa ja jättämään anomuksensa kuvernööreille, jotka lähettäisivät anomuksen kenraalikuvernöörille, joka esittää asian keisarille, jos asia ansaitsee huomiota.


title: Suuri adressi

text: Lähetystön johtaja, konsuli Eugen Wolff ilmaisi lähetystön pettymyksen Procopélle.


title: Suuri adressi

text: Wolff sanoi lähetystön johtajana Procopélle: ”Tämä siis on kaikki se lohdutus, joka meillä on vietävänä tuolla kotona suurimmassa huolessa odottaville maanmiehillemme. – – Me tulimme lujasti luottavina, me palaamme pettyneinä.” Hänen puheensa teki suuren vaikutuksen läsnä oleviin kuulijoihin.


title: Suuri adressi

text: Lähetystö matkusti takaisin ylimääräisellä junalla, johon kuului yhdeksän isoa boggievaunua. Muutama jäsen valittiin tarkastamaan, ettei vaunuihin ollut päässyt santarmin urkkijoita.


title: Suuri adressi

text: Lähetystön saavuttua Helsinkiin oli asemalle kerääntynyt tuhansiin nouseva väkijoukko, joka otti lähetystön vastaan hiljaisuuden vallitessa lähetystön kulkiessa ihmisjoukon lävitse. Kun lähetystö saapui Rautatientorille johtaville portaille, joku alkoi laulaa Maamme-laulua, jolloin muut yhtyivät siihen ja paljastivat päänsä.


title: Suuri adressi

text: Kenraalikuvernööri Bobrikov oli kertonut ulkomaan lehdistölle, että kaikki järkevät ihmiset Suomessa olivat tyytyväisiä keisarin manifestiin. Suuri adressi oli kuitenkin kertonut suomalaisten suhtautumisen asiaan.


title: Suuri adressi

text: Suuren adressin epäonnistuminen johti myös siihen, että noin vuotta myöhemmin pitkin Eurooppaa kerättiin Pro Finlandia -kulttuuriadressi.


title: Suuri adressi

text:
Nykyään Suurta adressia säilytetään Kansallisarkistossa.
Aikalaiskirjallisuutta:


title: Leimautuminen (molekyyligenetiikka)

text: Leimautuminen tarkoittaa geenin aktiivisuuden riippumista siitä, kummalta vanhemmalta geeni on periytynyt. Eläinten perimässä on jokaista geeniä kaksi kappaletta, mutta leimautuminen johtaa siihen, että vain toinen geeni on aktiivinen. Ihmisellä leimautuneita geenejä tunnetaan noin 100.


title: Leimautuminen (molekyyligenetiikka)

text: Geenin aktiivisuus riippuu usein DNA:n GC-jakson sytosiini-emästen metyloinnista. Mitoottisen solunjakautumisen jälkeen vain toinen sytosiineista on metyloitu, mutta leimautumista ylläpitävä metylaasi-entsyymi muuttaa hemimetyloidun kohdan täysin metyloiduksi. Meioottisessa jakautumisessa kaikki sukusolut on metyloitava tai demetyloitava riippuen siitä, kumpaa sukupuolta sukusoluja tuottava yksilö on.


title: Leimautuminen (molekyyligenetiikka)

text: Leimautuminen jättää soluun vain yhden aktiivisen alleelin, mikä lisää geneettisten sairauksien riskiä. Leimautuneisiin geeneihin liittyviä sairauksia tunnetaankin useita.


title: Transkriptiotekijä

text: Transkriptiotekijät eli transkriptiofaktorit ovat eukaryoottisolujen proteiineja, jotka tunnistavat DNA:ssa promoottoreita ja tehostajia ja säätelevät siten geenin transkriptiota. Muut proteiinit voivat säädellä transkriptiofaktoreiden aktiivisuutta.


title: Transkriptiotekijä

text: Transkriptiotekijöiden on tunnistettava ja liityttävä DNA:n aloituskohtaan, ennen kuin RNA-polymeraasi voi liittyä siihen. Transkriptiotekijöissä on erilliset domeenit DNA-sekvenssien ja RNA-polymeraasin tunnistamiseen.


title: Transkriptiotekijä

text: Transkriptiotekijät jakaantuvat kolmeen luokkaan.


title: Erik Allardt

text: Erik Anders Allardt (s. 9. elokuuta 1925 Helsinki) on suomalainen sosiologi ja akateemikko. Hän toimi Helsingin yliopiston sosiologian professorina vuosina 1955–1991. Allardt on Suomen ja Pohjoismaiden tunnetuimpia yhteiskuntatieteilijöitä ja kansainvälisesti menestyneimpiä tutkijoita. Hän on välittänyt Suomeen niin amerikkalaisen, skandinaavisen kuin ranskalaisenkin sosiologian lähestymistapoja.


title: Erik Allardt

text: Allardt valmistui ylioppilaaksi vuonna 1943, valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 1947 ja lisensiaatiksi vuonna 1952. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1956 Helsingin yliopistosta. Hän aloitti uransa Helsingin yliopiston assistenttina, jona toimi vuosina 1948–1953. Vuosina 1955–1958 hän oli virkaa tekevä professori ja vuodesta 1958–1991 sosiologian professori. Vuosina 1969–1970 hän oli myös valtiotieteellisen tiedekunnan dekaani. Allardt oli Åbo Akademin kansleri vuosina 1992–1994.


title: Erik Allardt

text: Vuosina 1970–1980 Allardt oli Suomen Akatemian tutkijaprofessori. Hänen keskeisiä tutkimuskohteitaan ovat olleet yhteiskunnan rakenne ja sen muuttuminen, poliittinen radikalismi, hyvinvointi sekä kielelliset vähemmistöt.


title: Erik Allardt

text: Erik Allardtin isänpuoleinen isoisä oli kirjailija ja koulumies Anders Allardt ja täti kirjallisuudentutkija Karin Allardt-Ekelund, jonka puoliso oli runoilija ja taidemaalari Ragnar Ekelund. Erik Allardtin äidinisä oli kielentutkija Ivar Heikel.


title: Erik Allardt

text: M. A. Numminen opiskeli sosiologiaa Allardtin johdolla ja on säveltänyt musiikkia tämän teksteihin.


title: Erik Allardt

text: Erik Allardt sai CIA:n salahanke MKULTRA-rahoitusta Human Ecology Fund -peiteorganisaation kautta.


title: Erik Allardt

text: Allardt valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1971. Hän on ollut Academia Europæan jäsen tämän tiedeakatemian perustamisvuodesta 1988 lähtien. Allardtille myönnettiin akateemikon arvonimi vuonna 1995. Hän on myös Uppsalan yliopiston kunniatohtori. Allardtille on myönnetty Suomen Leijonan ritarikunnan suurristi.


title: Erik Allardt

text: Allardtille myönnettiin Etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen tutkimuksen seuran (ETMU) tunnustuspalkinto vuonna 2004 merkittävästä työstä etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen kysymysten parissa.


title: Ylioppilaskoe

text: Ylioppilaskoe on koe ylioppilastutkinnossa. Kielissä kokeita järjestetään erikseen pitkän, keskipitkän ja lyhyen oppimäärän opiskelijoille. Myös matematiikassa järjestetään erikseen lyhyen ja pitkän oppimäärän kokeet. Reaaliaineissa ja äidinkielessä on ainoastaan yhdentasoisia kokeita. Jokainen ylioppilaskoe arvostellaan erikseen. Mikäli kokelas on saanut neljässä ylioppilaskokeessa hyväksytyn arvosanan tietyin lisäehdoin (kts. ylioppilastutkinto), hän on suorittanut ylioppilastutkinnon ja hänestä tulee ylioppilas.


title: Ylioppilaskoe

text: Ylioppilaskokeet järjestetään kahdesti vuodessa. Molemmilla kerroilla kuullunymmärtämiskokeille varataan kolme päivää. Kirjallisille kokeille päiviä oli syksyn 2006 kokeisiin asti kymmenen. Äidinkielen kokeen muutoksen myötä määrä väheni yhdeksään. Yksikään kokelas ei kuitenkaan voi osallistua kokeisiin näinä kaikkina päivinä. Vaikka hän kirjoittaisi samalla tutkintokerralla kaksi reaalia, matematiikan, pitkän kielen, lyhyen kielen ja toisen kotimaisen kielen, hänen on silti valittava äidinkielekseen joko suomi, ruotsi tai saame. Koska saame äidinkielenä kirjoitetaan eri päivänä kuin suomi ja ruotsi, jää kokelaalle väkisinkin vähintään toisen kokeen päivä vapaaksi.


title: Ylioppilaskoe

text: Kuullunymmärtämiskokeet sijoittuvat perättäisille maanantaille, tiistaille ja keskiviikolle. Syksyn kuullunymmärtämiskokeet ovat olleet syyskuun alkupuolella ja kevään kokeet helmikuun alkupuolella. Kirjalliset kokeet taas on järjestetty maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin, syksyllä syyskuun loppupuolelta lokakuun alkupuolelle ja keväällä maaliskuussa.


title: Ylioppilaskoe

text:
Kirjalliset kokeet järjestetään yleensä koulujen liikunta- ja juhlasaleissa tai suurissa luokissa.
Työskentelyä seuraavat valvojat, joita tulee olla kokelasmäärästä riippuen seuraavan taulukon mukaisesti:


title: Ylioppilaskoe

text: Ylioppilastutkintolautakunta antaa muutenkin tarkat ohjeet ylioppilaskokeiden järjestämisestä. Määräyksiä ja ohjeistuksia annetaan muun muassa kokeen tekemiseen käytettyjä kyniä, eväspakkauksia ja paikkojen jakamista koskien.


title: FidoNet

text: FidoNet on BBS-maailmassa käytetty järjestelmä viestien ja tiedostojen automaattiseen siirtoon BBS:ien välillä. FidoNetin loi kalifornialainen Tom Jennings vuonna 1984 Fido-ohjelmistoa käyttävien BBS:ien verkottamiseksi. Myöhemmin lähes kaikki yleiset BBS-ohjelmistot sai kytkettyä FidoNetiin.


title: FidoNet

text: BBS:ien valta-aikana suurin osa FidoNet-pohjaisesta tiedonsiirrosta tapahtui modeemilla lankapuhelinyhteyksien kautta. Verkkoon kytketyt purkit ottivat yleensä kerran vuorokaudessa yöaikaan yhteyttä toisiinsa ja vaihtoivat uudet viestit keskenään. Viestin siirtyminen keskikokoisen suomalaisen Fidonet-pohjaisen verkon laidalta toiselle kesti yleensä muutamia päiviä.


title: FidoNet

text: FidoNet-verkon julkisista keskustelualueista käytetään nimitystä "echomail", kun taas yksittäisten purkkien yksittäisille käyttäjälle osoitettujen viestien välitysjärjestelmä on nimeltään "netmail". Echomail vastaa Internet-maailman Usenet-uutisryhmiä ja netmail sähköpostia, ja jo purkkien kulta-aikana oli olemassa gateway-koneita Internetin ja Fidonetin väliseen tiedonsiirtoon.


title: FidoNet

text: Suomalaisessa BBS-maailmassa oli lukuisia FidoNet-tekniikalla toimivia itsenäisiä viestiverkkoja, ja FidoNet-nimitystä käytettiinkin yleensä vain niin sanotusta varsinaisesta FidoNetistä ja etenkin sen suomalaisista echomail-alueista, jotka tunnisti etuliitteestä "SF".


title: FidoNet

text: Yksittäisen purkin FidoNet-osoite on muotoa zone:network/node, missä kukin kolmesta osasta on numeerinen. Zonet 1-6 vastaavat varsinaisen FidoNetin hierarkiassa maanosia, esimerkiksi zone 1 vastaa Pohjois-Amerikkaa ja zone 2 Eurooppaa. Suomalaisten purkkien FidoNet-osoitteet ovat muotoa 2:22x/yyy.


title: FidoNet

text: Zonet 7-4095 on varattu "otherneteille", eli FidoNet-tekniikkaa käyttäville mutta sen hierarkiasta riippumattomille verkoille. Jos sama purkki kuului useaan verkkoon, sillä oli jokaisen verkon sisällä oma osoite. Riippumattomia verkkoja perustettiin paitsi vaihtoehdoiksi byrokraattisena ja kankeana pidetylle FidoNetille, myös samalla alueella toimivien tai samankaltaisiin asioihin erikoistuneiden purkkien yhteenliittymiksi.


title: Brian Jones

text: Brian Lewis Hopkin Jones (28. helmikuuta 1942 Cheltenham, Gloucestershire – 3. heinäkuuta 1969 Hartfield, East Sussex) oli brittiläinen muusikko, joka tunnetaan parhaiten The Rolling Stonesin perustaja/alkuperäisjäsenenä ja yhtyeen toisena kitaristina, mutta hän oli yhtyeessä multi-instrumentalisti. Jones kuului yhtyeeseen vuosina 1962–1969.


title: Brian Jones

text: Brian Jones syntyi Cheltenhamin kaupungissa, Gloucestershiren shire-kreivikunnassa keskiluokkaiseen perheeseen. Neljävuotiaana hän sairastui kuristustaudin jälkiseurauksena astmaan, jota hän sairasti koko elämänsä ajan. Jonesilla oli kaksi sisarta: Pamela ja Barbara. Pamela menehtyi kaksivuotiaana leukemiaan.


title: Brian Jones

text: Brian Jonesin perhe oli musikaalinen. Isä Lewis Blount Jones, viralliselta ammatiltaan ilmailualan insinööri, harrasti pianonsoittoa ja äiti Louisa Beatrice Jones (o.s. Simmonds) soitti pianoa, urkuja ja johti paikallisen kirkon kuoroa. Äiti opetti poikansakin soittamaan jo varhain. Jones kuitenkin edistyi niin nopeasti, että tarvitsi pian virallisempaa opetusta. Hän kiinnostui myös klarinetinsoitosta samalla kun alkoi säveltää kappaleita pianolle. Jones vaihtoi 15-vuotiaana klarinetin saksofoniin kiinnostuttuaan Jazzista (Cannonball Adderleyn inspiroimana) ja edistyi sen soitossa erittäin nopeasti. Hän sai ensimmäisen kitaransa 17-vuotiaana syntymäpäivälahjaksi vanhemmiltaan ja alkoi opetella kitaransoittoa itsenäisesti. Brian oli tutustunut klassiseen musiikkiin jo lapsuudessa ja hän arvosti bluesia, erityisesti Elmore Jamesia ja Robert Johnsonia. Pian hän kiinnostui myös kantrista, jazzista ja rock and rollista. Hän alkoi soittaa paikallisissa blues- ja jazzklubeissa ja teki erilaisia sekatöitä, joista saadut rahat käytti instrumenttien ostamiseen.


title: Brian Jones

text: Jones muutti lopulta Lontooseen, jossa hän tapasi muusikoita, kuten Alexis Korner, Jack Bruce (tuleva Cream-basisti), Paul Jones (tuleva Manfred Mann-muusikko), ja pianisti Ian Stewart. Hänestä tuli ammattitaitoinen bluesmuusikko ja ensimmäinen tunnettu slide-kitaran soittaja Britanniassa. Elmore Jamesin inspiroimana Jones käytti tuolloin taitelijanimeä "Elmo Lewis".


title: Brian Jones

text: Jones perusti The Rolling Stonesin Mick Jaggerin ja Keith Richardsin kanssa sen jälkeen, kun jälkimmäiset olivat nähneet hänen esittävän blues-covereita lontoolaisessa klubissa. Jones keksi yhtyeen nimen ihailemansa Muddy Watersin kappaleen perusteella. Hän valitsi yhtyeeseen jäseniksi myös Ian Stewartin, Bill Wymanin ja Charlie Wattsin. Yhtye soitti lontoolaisissa blues- ja jazzklubeissa ja saavutti lopulta pysyvää suosiota. Jones saattoi soittaa useita eri instrumentteja illan mittaan, muun muassa soolokitaraa, slide-kitaraa ja huuliharppua.


title: Brian Jones

text: Kitaran lisäksi hän alkoi pian kokeilla erilaisia puhallin- ja kielisoittimia, joihin kuului muun muassa piano, sitar, tanbura, urut, dulcimer, mellotron, ksylofoni, marimba, nokkahuilu ja klarinetti. Kaiken kaikkiaan hänen tiedetään soittaneen ainakin 30 instrumenttia The Rolling Stonesissa. Albumit "Aftermath" (1966) ja "Between the Buttons" ja "Their Satanic Majesties Request" (molemmat 1967) toivat esiin Jonesin lahjakkuuden kauttaaltaan. Hän myös alkoi jo varhain kiinnostua muista musiikkipiireistä ja tutustui esimerkiksi Bob Dylaniin ja ystävystyi Jimi Hendrixin kanssa. Vuoden 1967 Monterey Pop-festivaaleilla Jones kuulutti Hendrixin lavalle ja on mukana The Jimi Hendrix Experiencen legendaarisella All Along the Watchtower -coverlevytyksellä (Brian Jonesin instrumenttina Vibraslap). Brian Jonesin musiikillisesta monipuolisuudesta kertoo myös hänen suuri kiinnostuksensa marokkolaiseen kansanmusiikkiin ja työ sen tallentamisessa ja tuottamisessa levylle. Brian Jones sävelsi, sovitti ja tuotti musiikin Volker Schlöndorffin ohjaamaan, vuonna 1967 julkaistuun elokuvaan "A Degree of Murder ("Alkuperäinen nimi "Mord und Totschlag)." jossa naispääosaa näyttelee Anita Pallenberg. Soundtrackilla Jones soittaa itse valtaosan instrumenteista mm. sitar, urut, nokkahuilu, banjo, mellotron, huuliharppu, dulcimer. Muut muusikot ovat Jimmy Page (kitara), Nicky Hopkins (piano), Kenney Jones (rummut) ja Peter Gosling (laulu ja taustalaulu).


title: Brian Jones

text: Jones oli monien mielestä usein lämmin, ystävällinen ja seurallinen ihminen, mutta toisinaan hänen kanssaan oli äärimmäisen vaikea tulla toimeen. Jonesin itsetunnon ja henkisen tasapainon horjahteluun oli vaikuttanut myös hänen tyttöystävänsä Anita Pallenbergin menettäminen Keith Richardsille vuonna 1967. Tähän mennessä hän oli henkisesti sekaisin. Suhteen kariutumisella Pallenbergiin oli merkittävä vaikutus Jonesin henkiseen hyvinvointiin ja lisäksi Keith Richards on tunnustanut sen, että Jones halusi lisää vaikutusvaltaa yhtyeessä ja yhtyeen musiikissa vuoden 1966 lopulla ja koska sitä Jaggerin ja Richardsin tiukasti johtamassa bändissä ei ollut tarjolla, johti tuo Jonesin kohdalla hiljalleen kasvavaan turhautumiseen ja eristäytymiseen . Kolmas merkittävä tekijä Jonesin ongelmissa olivat pidätykset ja tuomiot huumerikoksista. Ensimmäinen pidätys tapahtui vuoden 1967 toukokuussa. Tämä tapahtui vain kolme kuukautta The Rolling Stonesia koskettaneen kuuluisan Redlands-skandaalin/huumeratsian jälkeen, jossa olivat osallisina Mick Jagger, Keith Richards ja Marianne Faithfull. Jonesin asunnosta löydettiin kannabista ja kokaiinia. Alkuperäinen tuomio joka Brian Jonesille luettiin lokakuun oikeudenkäynnissä oli 12 kuukautta vankeutta ja sakkorangaistus kannabiksen hallussapidosta sekä kannabiksen käytön sallimisesta asunnossaan, mutta valituksen jälkeen vankilatuomio kumottiin ja lopullinen oikeuden päätös luettiin vuoden 1967 joulukuussa joka oli 3 vuoden ehdonalainen tuomio ja sakkorangaistus. Toinen pidätys tapahtui lähes tasan vuosi ensimmäisen pidätyksen jälkeen vuoden 1968 toukokuussa, nyt kannabiksen hallussapidosta. Vaikka vankilatuomion mahdollisuus oli nyt erittäin suuri edellisvuoden ehdonalaisen johdosta, oli oikeuden päätös syyskuun lopulla 1968 lopulta vain sakkorangaistus. Keith Richardsin mukaan uhka mahdollisesta tulevasta vankilatuomiosta, viranomaisten harjoittama ahdistelu ja suoranainen ajojahti kuitenkin olivat tunnetusti herkälle Jonesille lähes musertavan tuskallisia kestettäväksi. Hän käytti säännöllisesti marijuanaa, LSD:tä ja kokaiinia ja joi suuria määriä alkoholia, vaikkakin hänen tiedetään vältelleen heroiinia. Jaggerista ja Richardsista tuli vähitellen vihamielisiä Jonesia kohtaan. Tämä johtui paljolti siitä, että jatkuva päihteiden käyttö teki Jonesista epäluotettavan työtoverin kiireisessä menestysyhtyeessä. Keith Richardsin mukaan Brianin käytös muuttui nopeasti vuosien 1965–1966 aikana, ja hänestä tuli osaksi hyvin välinpitämätön yhtyeen tekemisistä, vaikka hän tähän aikaan toi yhtyeeseen monipuolisen soitinvalikoiman.


title: Brian Jones

text: Richards toteaa jäsenten asemien muutoksen yhtyeessä mutta myös sen, ettei Brianiin voinut enää luottaa ja että aikaa ongelmasta puhumiseen ei ollut minkä myös Mick Jagger on todennut. Toisaalta Richards huomasi tämän ja ehdotti Brianille yhteistyötä laulujen kirjoittamisessa. Lähtökohdaksi muuttui konsertin tai studiosession tekeminen ilman Briania, koska varmuutta saapumisestaan paikalle tai soittokunnosta ei ollut, vaikka ollessaan läsnä ja kunnolla mukana hän teki erinomaista työtä instrumenteilla.


title: Brian Jones

text: ""Kannattelimme Briania varsin kauan. Siedimme hänen toilailujaan ja ilmaantumatta jättämisiään yli vuoden. Ei se ollut niin, että olisimme yht'äkkiä käskeneet hänen painua helvettiin hänen jäätyään kerran tulematta paikalle. Olimme melkoisen kärsivällisiä, ja hän meni vain huonommaksi. Häntä ei vain kiinnostanut, eikä hän halunnut nousta siitä." - Mick Jagger 1999"


title: Brian Jones

text: Brian Jonesin viimeinen julkinen esiintyminen The Rolling Stonesin kanssa tapahtui Rock and Roll Circus -konserttielokuvassa 11-12. joulukuuta vuonna 1968. Tämän jälkeen Jones osallistui Let it Bleed -albumin äänityksiin aina vuoden 1969 toukokuuhun asti ja alkuperäisen The Rolling Stonesin viimeinen virallinen valokuvaussessio Through the Past, Darkly (Big Hits Vol. 2) -kokoelmaa varten järjestettiin 21. toukokuuta


title: Brian Jones

text: Kesäkuussa 1969 Jones sai lopulta potkut yhtyeestä, jota oli itse ollut perustamassa. Mick Jagger, Keith Richards ja Charlie Watts vierailivat Jonesin kotona 8. kesäkuuta ja Jones julkaisi erostaan tiedotteen 9. kesäkuuta. Tämän jälkeen Jones teki suunnitelmia perustaa uusia yhtyeitä tai musiikillisia projekteja tuntemiensa muusikoiden kanssa (mm. Alexis Korner, Ian Stewart, John Lennon, Mitch Mitchell ja Jimmy Miller). Mitään merkittävää ei kuitenkaan ilmeisesti ehtinyt tapahtua ennen Jonesin kuolemaa. 27-vuotias Brian Jones hukkui 3. heinäkuuta 1969 uuden asuntonsa uima-altaaseen. Kyseinen omakotitalo, kuuluisa Cotchford Farm, Itä-Sussexin Hartfieldissä oli kuulunut aiemmin kirjailija A. A. Milnelle. Jones oli hankkinut talon omistukseensa marraskuussa 1968 . Merkittävä syy talon ostamiseen oli se, että Jones oli suuri "Nalle Puhin" ystävä. Keväällä 1969 Jones oli aloittanut talossaan mittavan remontin, jonka tekijäksi valikoitui Frank Thorogoodin johtama kiistelty työporukka paljolti Stonesien autonkuljettajan, turvamiehen ja "fixerin" Tom Keylockin suosituksesta.


title: Brian Jones

text: Virallisen kuolinsyyntutkimuksen mukaan kyseessä oli todennäköisimmin päihteiden käyttöön liittyvä tapaturma. Kuolemasta on esitetty myös suosittuja salaliittoteorioita, joiden mukaan kyseessä olisi ollut henkirikos. Motiiviksi on väitetty muun muassa Jonesin huumevelkoja. Sussexin poliisi ilmoitti elokuun 2009 lopulla perehtyvänsä Jonesin kuolemaan uudestaan, mutta virallista tutkintaa ei ole aloitettu. Syyllisiksi on väitetty myös Jonesin palkkaamia remonttimiehiä, jotka olivat ärtyneet rock-tähden käytöksestä.


title: Ilmavirtavoimala

text: Ilmavirtavoimala eli aurinkotorni on sähköä tuottava voimalaitos, joka ottaa energiansa auringon säteilylämmön avulla aikaansaadusta ilmavirtauksesta. Voimala käsittää läpinäkyvällä katolla varustetun laajan ja matalan lämmönkeräystilan, jonka keskeltä nousee korkea, ontto torni. Auringon säteilylämpö lämmittää keräilyalueen ilmaa, joka virtaa torniin ja nousee ylöspäin pyörittäen torniin asennettuja turbiineja. Korvausilma otetaan keräysalueen reunoilta. Voimalan periaatteen on ideoinut saksalainen Jörg Schlaich.


title: Ilmavirtavoimala

text: Mitä suurempi lämmönkeräysalue ja korkeampi torni, sitä suurempi on tornin läpi nouseva ilmavirta ja siten myös sähköntuotanto. Lämmönkeräysalueelle syntyy niin suuri lämpövarasto, että voimala tuottaa sähköä myös yöaikaan. Yötuotantoa voidaan vielä tehostaa lämpöä varaavilla aurinkokeräimillä.


title: Ilmavirtavoimala

text: Schlaich Bergermann & Partner rakensi 1980-luvun alussa yhteistyössä Espanjan valtion kanssa Espanjan Manzaneresiin koevoimalan, jolla hän osoitti idean toimivuuden. 150 metriä korkean vuosina 1982–1989 toimineen koelaitoksen teho oli 50 kW.


title: Ilmavirtavoimala

text: Australialainen voimayhtiö EnviroMission Limited suunnittelee rakentavansa maailman ensimmäisen laajamittaisen, tuotantokäyttöön suunnitellun ilmavirtavoimalan La Paziin Arizonaan Yhdysvaltoihin. Voimalan teho on 200 MW. 200 MW voimala vähentäisi 900 000 tonnia kasvihuonekaasupäästöjä.


title: Ilmavirtavoimala

text: v


title: Funktionalismi (täsmennyssivu)

text: Funktionalismi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: MHP

text: MHP eli Multimedia Home Platform on DVB-konsortion (Digital Video Broadcasting Project) digitaalisovittimia varten suunnittelema Java-ympäristö. Ympäristö on middlewarea ja koostuu joukosta ohjelmointirajapintoja (API, Application Programming Interface), jotka kääntävät saamansa Xlet-sovellukset laitteiston ymmärtämään muotoon.


title: MHP

text: MHP tunnettiin Suomessa nimellä Supertekstitv, ja se oli Digi-TV:n suunnittelu- ja käyttöönottovaiheessa keskeisenä pidetty television kaksisuuntaistava tietoyhteiskunnan palvelu. MHP ei kuitenkaan koskaan lyönyt itseään läpi, ja palvelu lopetettiin kaikessa hiljaisuudessa joulukuussa 2007 teknisen vian katkaistua lähetyksen.


title: John Dunstable

text: John Dunstable (joskus Dunstaple; mahdollisesti n. 1390 – 24. joulukuuta 1453) oli englantilainen säveltäjä. Hänet tunnetaan erityisesti moniäänisen musiikin säveltäjänä.


title: John Dunstable

text: Dunstable syntyi mahdollisesti Dunstablessa, Bedfordshiressä. Hänen elämästään on hyvin vähän varmaa tietoa. Edes hänen syntymäajastaan ei ole varmuutta. Dunstablen kuolinpäivä on päätelty hänen hautakirjoituksessaan olleesta maininnasta.


title: John Dunstable

text: Dunstablen arvellaan toimineen Bedfordin herttuan, Henrik V:n veljen, palveluksessa. Hän saattoi myös asua jonkin aikaa Ranskassa.


title: John Dunstable

text: Dunstablen teoksista noin 50 on säilynyt. Niihin kuuluu muun muassa messuja sekä motetteja. Hänen arvellaan säveltäneen myös maallista musiikkia. Yhtään kappaletta ei kuitenkaan ole voitu varmasti todistaa Dunstablen säveltämäksi. Aiemmin luultiin, että maallinen laulu "O rosa bella", oli Dunstablen säveltämä, mutta nykyään sen arvellaankin olevan John Bedynghamin teos.


title: Moraalinen onni

text: Moraalinen onni on yksi etiikan tärkeistä ja pulmallisista kysymyksistä. Se liittyy läheisesti vapaan tahdon ongelmaan.


title: Moraalinen onni

text: Moraalinen onni tarkoittaa sitä, että ihmiset tekevät enemmän tai vähemmän pahaa johtuen heistä riippumattomista seikoista. Tästä herää esimerkiksi kysymys, että onko oikein rangaista ihmistä, jos hänen pahat tekonsa juontuvat hänestä itsestään riippumattomista seikoista. Moraalisen onnen ongelma pätee, vaikka hyväksyisimme ajatuksen vapaasta tahdosta.


title: Moraalinen onni

text: Esimerkiksi jos Kalle kohtaa kotimatkallaan koulukiusatun Pekan ja potkaisee tätä, hän tulee tehneeksi enemmän pahaa kuin siinä tapauksessa, että ei kohtaisi Pekkaa lainkaan. Pekan kohtaaminen on Kallesta riippumaton seikka, joten voidaan sanoa, että on ikään kuin onnesta kiinni, kuinka paljon pahaa Kalle tulee tekemään kotimatkallaan.


title: Moraalinen onni

text: Kouriintuntuvammassa esimerkissä natsiupseeri voitaisiin määrätä joko normaaleihin sotatehtäviin tai osallistumaan holokaustin täytäntöönpanoon. Mikäli natsiupseeri saa käskyn toimia normaaleissa sotatehtävissä, hän ei välttämättä syyllisty sen pahempiin tekoihin kuin vastapuolenkaan upseerit. Jos hänet taas määrätään osallistumaan holokaustiin hän tulee tehneeksi erittäin pahoiksi katsottuja tekoja (kenties sosiaalisen paineen tai auktoriteettiuskon alaisena).


title: Moraalinen onni

text: Vielä hätkähdyttävämpi esimerkki voisi olla vauvan adoptoiminen. Jos vauva adoptoidaan hyvään perheeseen, hänestä todennäköisesti kasvaa tasapainoinen ja hyväntahtoinen ihminen. Jos sama vauva adoptoidaan perheeseen, jossa häntä kohdellaan erittäin huonosti, saattaa lapsesta kasvaa esimerkiksi sarjamurhaaja tai muu moraalisesti varsin arveluttavaa toimintaa harjoittava henkilö.


title: Moraalinen onni

text: Näissä esimerkeissä ihmisen moraaliset ansiot näyttävät juontuvan heistä itsestään riippumattomista seikoista. Kaikki esimerkit ovat mahdollisia tosielämässä. Mitä moraalinen onni siis tarkoittaa eettisen ajattelun kannalta? Monet ovat tulleet siihen johtopäätökseen, että ihmisen hyvyyttä tai pahuutta ei tulisi arvioida hänen reaalisesti tekemiensä tekojen mukaan, vaan ennemminkin ihmisessä olevien taipumusten mukaan. Tässä on se ongelma, että ihmisten teot ja taipumukset ovat vuorovaikutussuhteessa keskenään. Lisäksi koska taipumukset pahaan ja hyvään juontuvat jo varhaislapsuudesta, näyttää ihmisten pahuuden ja hyvyyden arvioiminen käytännössä muuttuvan mahdottomaksi tehtäväksi. Tästä on enää pieni matka siihen toteamukseen, että ihmiset ovat pitkälti olosuhteiden vankeja, ja tästä syystä moraalinen arviointi tulisi lopettaa ylipäänsä.


title: Moraalinen onni

text: Toiset ovat pitäneet kiinni näkemyksestä jossa ihmisten hyvyyttä tai pahuutta tulisi punnita heidän reaalisesti tekemien tekojensa suhteen. Tällöin moraalisen onnen ongelma näyttäisi kuitenkin implikoivan, että ihmisten hyvyys tai pahuus voi olla osaksi tai jopa enimmäkseen heistä itsestään riippumatonta. Tämäkin vastaus näyttäisi siis vievän paljolti pohjaa rankaisemisen ajatukselta. Rankaisemista ja moraalista arvostelua voidaan kuitenkin pitää välttämättömänä esimerkiksi niiden yhteiskuntarakenteelle tärkeiden ominaisuuksien takia.


title: Moraalinen onni

text: Moraalisen onnen ongelma on vakava uskontojen näkökulmasta, koska se kyseenalaistaa ajatuksen ihmisen vapaasta tahdosta valita hyvän ja pahan välillä. Teologia on pyrkinyt yleensä vastaamaan ongelmaan kyseenalaistamalla ihmisen kyvyn nähdä jumalallisia toimintatapoja, mutta vastaus ei poista alkuperäistä ongelmaa. On selvää, että yksilö ei voi vaikuttaa lähtökohtiinsa, ja silti tilastollisesti huonoissa olosuhteissa kasvaneet ihmiset tekevät selvästi enemmän rikoksia kuin "hyvien kotien" lapset. Samoin moraalisen onnen ongelmaa voidaan soveltaa kysymykseen siitä, vaikuttavatko ihmisen ratkaisuun uskoa tai olla uskomatta jumalaan hänestä itsestään riippumattomat tekijät.


title: Munavoi

text: Munavoi on levite, jota on perinteisesti käytetty karjalanpiirakoiden päälle siveltynä. Se valmistetaan voista, suolasta ja keitetyistä kananmunista. Keitetyt kananmunat hienonnetaan pieniksi ja sekoitetaan voin kanssa isorakeiseksi tahnaksi. Munavoin kanssa tarjotut karjalanpiirakat on suomalainen perinneruoka, jolla on oma paikkansa suomalaisessa juhlapöydässä.


title: Evald Aav

text: Evald Aav (17. maaliskuuta 1900, Tallinna – 21. maaliskuuta 1939, Tallinna) oli virolainen säveltäjä. Hän opiskeli nuorena sävellystä eräässä tallinnalaisessa musiikkiopistossa.


title: Evald Aav

text: Yksi Aavin tunnetuimmista teoksista lienee "Vikerlased" ("Viikingit", 1928), jota pidetään ensimmäisenä virolaisena oopperana. Lisäksi hän sävelsi paljon musiikkia muun muassa kuorolle.


title: Tulli

text: Tulli tarkoittaa valtion rajan yli kulkevista tavaroista perittävää veroluonteista maksua. Sillä voidaan tarkoittaa myös näitä maksuja keräävää tulliviranomaista.


title: Tulli

text: Aiemmin tullilla oli toimipisteitä useissa rahtiterminaaleissa. Terminaalissa kuorma sinetöitiin, ja auto saattoi ajaa useamman maan läpi TIR-tunnuksien turvin ilman toistuvia rajaselvityksiä. Euroopan sisämarkkinoiden myötä näistä on pitkälti luovuttu, ja mahdollinen rahtitullaus tehdään rajalla. Käytännössä tämä koskee vain Suomen ja Venäjän välistä rajaa.


title: Tulli

text: Ennen monissa maissa on ollut käytössä myös "sisäinen tulli", jossa maaseudulta kaupunkiin tulevista tuotteista perittiin maksuja. Suomen alueella tätä niin sanottua maatullitoimintaa harjoitettiin Ruotsin vallan aikana 1622-1808. Kaupunkien paikannimistössä on viitteitä näihin maatulleihin, esimerkiksi Töölön tulli Helsingissä.


title: Tulli

text: Nykyisin Suomen tulli kerää tulleja Euroopan unionin rajan ylittävästä liikenteestä Suomen itärajalla, satamissa ja lentoasemilla.


title: Tulli

text: Tullimaksuista (ja muista kaupan rajoitteista) vapaana tapahtuvaa tavarakauppaa sanotaan vapaakaupaksi.


title: Tulli

text: Euroopan yhteisön jäsenmaissa tavarat liikkuvat pääsääntöisesti vapaasti ilman tullimaksua. Euroopan unioni on tulliliitto, joten Euroopan unionin jäsenvaltioilla on yhteinen tullitariffi ja kauppapolitiikka suhteessa kolmansiin maihin. Euroopan unionin ulkopuolisista eli kolmansista maista Euroopan unionin tullialueelle tuotavista tavaroista maksetaan tullimaksua. Tullit ovat Euroopan unionin omia varoja, ja ne tuloutetaan suoraan EU:lle. Jäsenvaltio saa kuitenkin vähentää yhteisölle tuloutettavista tulleista 25 % kantopalkkion.


title: Luettelo liettualaisista runoilijoista

text: Tämä on luettelo liettualaisista runoilijoista.


title: Seleukidit

text: Seleukidien hallitsijasuku oli Aleksanteri Suuren sotapäällikön Seleukos I:n perustama hallitsijasuku, joka hallitsi Persiaa vuodesta 312 eaa. aina siihen asti kun parthialaiset valtasivat Persian noin vuonna 164 eaa. Sen jälkeen seleukidien valta heikkeni ja lopuksi he hallitsivat vain pientä osaa Syyriasta. Parhaimpina aikoinaan seleukidit hallitsivat Anatoliaa, Syyriaa, Palestiinaa, Mesopotamiaa ja Persiaa.


title: Seleukidit

text: Aleksanteri Suuri valtasi Persian lyhyessä ajassa, mutta kuoli nuorena jättäen valtakuntansa ilman täysi-ikäistä perillistä. Niin sanotut diadokit jakoivat Aleksanterin valtakunnan keskenään. Aluksi hallitsijaksi valittiin Perdikkas, joka kuitenkin salamurhattiin ensimmäisen diadokkisodan aikana. Seleukos toimi sodan aikana Perdikkaan alaisena, mutta petti hänet ja oli yksi hänen murhaajistaan. Vuonna 320 eaa. diadokit jakoivat Perdikkaan hallitsemat alueet keskenään ja Seleukos sai hallittavakseen Babylonian.


title: Seleukidit

text: Seleukos alkoi tämän jälkeen laajentaa valtakuntaansa. Vuoteen 302 eaa. mennessä hän sai valtansa alle Baktrian ja itäiset maakunnat. Hän valtasi Meedian Antigonoksen sinne asettamalta satraapilta ja kukisti vastarinnan muissakin provinsseissa. Seleukos perusti myös uudelleen useita kaupunkeja, muun muassa Ekbatanan. Noin vuoden 305 eaa. paikkeilla Seleukos ylitti Induksen ja solmi Chandragupta Mauryan (kreikkalaisille "Sandrokottos") kanssa sopimuksen siitä että tämä saisi Induslaakson maat 500 sotaelefanttia vastaan. Tämän jälkeen Seleukos suuntasi katseensa länteen.


title: Seleukidit

text: Vuonna 301 eaa. käydyn Ipsoksen taistelun jälkeen Seleukos valtasi Antigonokselle kuuluneet alueet Vähässä-Aasiassa ja Syyriassa. Seleukos perusti myös uuden pääkaupungin, Antiokian, jonka hän nimesi isänsä mukaan. Hän perusti myös Seleukeian kaupungin Tigriksen varrelle. Seleukoksen valtakunta oli laajimmillaan sen jälkeen kun hän kukisti Lysimakhoksen vuonna 281 eaa. Korupedionin taistelussa. Valtakuntaan liitettiin Vähän-Aasian länsiosat. Seleukos yritti myös vallata itselleen Lysimakhoksen Euroopassa olleet alueet, mutta Ptolemaios Keraunos murhasi hänet ennen kuin hän pääsi Eurooppaan asti.


title: Seleukidit

text: Ennen kuolemaansa Seleukos oli nimittänyt poikansa Antiokhoksen itäisten maakuntien hallitsijaksi. Antiokhoksen äiti oli persialainen ja luultavasti hänen ansiostaan itäiset maakunnat saatiin vankasti seleukidien hallintaan. Idässä Antiokhos perusti muun muassa uuden Antiokian kaupungin ja rakennutti uudelleen kaksi Aleksandriaa. Seleukoksen ja Antiokhoksen aikana perustettiin myös useita kreikkalaisia kolonioita Persian alueelle. Kreikkalaiset ja makedonialaiset saivat kuninkaalta maa-alueita sotapalvelusta vastaan.


title: Funktionalismi

text: Funktionalismi (latinan sanasta "functio" ’toiminto, tehtävä’; puhekielessä myös "funkis" tai "funkkis") on arkkitehtuurin ja muotoilun tyylisuuntaus, sekä modernin arkkitehtuurin ja muotoilun menetelmä, jonka mukaan rakennus tai esine tulee suunnitella niin, että sen osat palvelevat kukin mahdollisimman hyvin tiettyä tarkoitusta. Siten esimerkiksi sellainen koristelu, jolla ei ole käytännön funktiota, tulee karsia suunnittelusta kokonaan pois.


title: Funktionalismi

text: Funktionalismin idean kiteytti yhdysvaltalainen arkkitehti Louis Sullivan jo vuonna 1896 toteamalla, että ”tarkoitus sanelee muodon”. Myöhemmin Le Corbusier kutsui asuintaloa ”koneeksi, jossa eletään”.


title: Funktionalismi

text: Funktionalismi kehittyi reaktioksi 1900-luvun alun kertaustyyleille, jotka matkivat ja yhdistivät aiempien aikakausien tyylejä. Funktionalismin kukoistus ajoittui 1920- ja 1930-luvulle, jolloin sen merkittävimpiä edustajia olivat Bauhausin taide-, taideteollisuus- ja arkkitehtuurikoulun johtajat Walter Gropius ja Ludwig Mies van der Rohe, hollantilainen De stijl -ryhmä sekä arkkitehdit Le Corbusier ja Alvar Aalto. Funktionalismi jätti pysyvän jäljen myöhemmän 1900-luvun ja nykyajan moderniin rakennustaiteeseen.


title: Funktionalismi

text: Funktionalismi johti muotojen yksinkertaistumiseen ja huonekalujen sekä rakennusten osien sovittamiseen paremmin massatuotantoon. Se tarjosi vastauksen ensimmäisen maailmansodan jälkeiseen asuntopulaan ja slummiutuneille umpikortteleille, jotka vaihtuivat valoisiin, samansuuntaisesti sijoitettuihin lamellikerrostaloihin.


title: Funktionalismi

text: Teräsbetonista tuli suosittu materiaali, josta valmistettiin muun muassa eurooppalaiselle funktionalismille tyypillisiä pilarirunkoja ja tasakattoja. Kun kantavat pilarit sijoitettiin rakennuksen sisäosiin, voitiin rakennuksen julkisivu esimerkiksi vuorata koko pituudelta nauhaikkunoilla. Muita funktionalismin tunnusmerkkejä ovat suuret ja tasaiset, aineettomilta vaikuttavat lasi- ja rappauspinnat sekä kulmikkaat, laatikkomaiset ja vaakasuuntaan painottuneet muodot.


title: Funktionalismi

text: Pohjoismaissa funktionalismi kehittyi kansainvälisen funktionalistisen tyylin ja klassisten koristeaiheiden sekoituksen, 1920-luvun klassismin, pohjalta. Siirtyminen 1920-luvun klassismista funktionalismiin ei ollut yhtäkkistä eikä täydellistä, vaan tyyli pelkistyi vähitellen 1930-lukua lähestyttäessä.


title: Funktionalismi

text: Pohjoismaissa funktionalismi sai ehkä enemmän jalansijaa kuin muualla maailmassa. Etenkin Suomessa ja Tanskassa oli useita kansainvälisesti merkittäviä arkkitehteja ja muotoilijoita. Kun muualla Euroopassa tyylisuuntausta kutsuttiin uusasialliseksi, rationaaliseksi, kansainväliseksi tai funktionaaliseksi, sai se Pohjoismaissa yleisnimityksen funktionalismi tai "funkis" (ruotsista lähtöisin oleva nimitys).


title: Funktionalismi

text: Suomessa funktionalismin edelläkävijöitä olivat 1920-luvun nuoren polven arkkitehdit Alvar Aalto, Erik Bryggman, P. E. Blomstedt sekä Hilding Ekelund. Turusta tuli uuden suuntauksen tukikohta, jonka 700-vuotisnäyttelystä Alvar ja Aino Aalto sekä Bryggman tekivät modernismin manifestaation. Aallon suunnittelemat ensimmäiset toteutuneet funktionalistiset rakennukset olivat Turun Sanomien toimitalo (1928–1930) ja niin sanottu Standardivuokratalo Turun Läntisellä Pitkäkadulla (1927–1929) Aallon myöhemmät rakennukset, kuten Paimion parantola (1929–1933), Viipurin kirjasto (1935) ja Villa Mairea (1938–1939), olivat suomalaisen arkkitehtuurin kansainvälisen menestyksen kulmakivinä.


title: Funktionalismi

text:
Suomessa, kuten muuallakin Euroopassa, funktionalismi tarkoitti myös kaavoitustapaa, jossa kaupunki jaetaan toiminnallisiin eli funktionalistisiin vyöhykkeisiin. Esimerkiksi työ, asuminen, virkistys ja liikenne pyrittiin sijoittamaan kaikki omille alueilleen. Tampereen Kaleva on yksi yhtenäisimmistä ja laajimmista funktionalismin kaavoitusperiaatteiden mukaisesti suunnitelluista kaupunginosista Suomessa.
Muita funktionaalistyylisiä lähiöitä on Suomessa vain vähän, toisin kuin Ruotsissa ja Tanskassa. Erkki Huttusen piirtämä Nakkilan kirkko on Suomen ensimmäinen funktionalistinen kirkko. Myös Kannonkosken kirkko on tyylisuunnan puhtaita edustajia.


title: Funktionalismi

text: Keskusosuusliike SOK levitti 1930-luvulla funktionalistista tyyliä monien kaupunkien ja kirkonkylien keskustoihin uusien osuuskaupparakennusten myötä, joista monien suunnittelija oli arkkitehti Erkki Huttunen.


title: Funktionalismi

text: Funktionalismin voidaan katsoa saapuneen Tanskaan vuonna 1930 silloisen "Tukholman näyttelyn" siivittämänä. Le Corbusier’n innoittamana Mogens Lassen rakennutti useita funktionalistisia pientaloja Klampenborgiin 1930-luvulla. Tanskan arkkitehtuurin tärkein nimi oli kuitenkin Arne Jacobsen, joka useiden asuntokortteleiden ohella suunnitteli kuuluisuuteen nousseita huonekaluja. 1960-luvulla maahan rakennettiin useita valtavia asuinrakennuskomplekseja funktionalismin hengessä.


title: Väinö Vainio

text: Väinö Heikki Vainio (16. lokakuuta 1892 Hiitola – 4. marraskuuta 1989 Helsinki), kirjailijanimeltään V. H. Vainio, oli suomalainen jääkärikenraalimajuri, pioneeriupseeri ja kirjailija. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Simo Vainio ja Maria Bragge. Hänet vihittiin ensimmäiseen avioliittoonsa vuonna 1924 Eeva Amanda Muroman kanssa, josta hän erosi vuonna 1959 ja avioitui toisen kerran vuonna 1961 toimittaja Marianne Ruth Tellervo Lanamäen kanssa.


title: Väinö Vainio

text: Vainio kirjoitti ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Wiipurilaiseen Osakuntaan. Hän suoritti Sotakorkeakoulun matemaattis-luonnontieteellisen ja yleisteknillisen oppijakson Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1923–1925 ja Sotakorkeakoulun sotateknillisen osaston vuosina 1925–1927.


title: Väinö Vainio

text: Vainio työskenteli vuosina 1908–1914 maanmittausharjoittelijana ja vanhempana maanmittausoppilaana ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. lokakuuta 1915 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Schmardenissa, josta hänet komennettiin 18. elokuuta 1916 erikoistehtäviin Suomeen. Suomessa hän toimi läntisellä etapilla Iin pitäjän Kuivaniemen kylän etappiaseman hoitajana. Myöhemmin hän siirtyi toimimaan pohjoiselle etapille. Pohjoisella etapilla hän oli osallisena kahakassa 11. joulukuuta 1916 Simon Maaninkajärvellä (Simon kahakka). Takaisin Saksaan ja omaan komppaniaansa hän palasi 29. maaliskuuta 1917 ja osallistui Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi). Hän kuului myös hetken aikaa pataljoonan soittokuntaan.


title: Väinö Vainio

text: Vainio astui Suomen Valkoisen Armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja hänet ylennettiin samalla luutnanttiksi. Saksasta hän lähti kohti Suomea jääkärien pääjoukon mukana ja he saapuivat Vaasaan 25. helmikuuta 1918. Vaasasta hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, jossa joukossa osallistui sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä haavoittui lievästi verisissä taisteluissa 28. maaliskuuta 1918. Haavoistaan toivuttuaan Vainio siirrettiin 17. huhtikuuta 1918 alkaen 4. Jääkärirykmentin täydennyspataljoonan komentajaksi.


title: Väinö Vainio

text: Vainio siirrettiin sisällissodan jälkeen 18. heinäkuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Pioneerikoulutuspataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen 15. huhtikuuta 1919 alkaen komppanianpäälliköksi Pioneeripataljoona 1:n 2. komppaniaan. Polkupyöräpataljoona 2:een hänet siirrettiin 12. tammikuuta 1921 ja hänet sijoitettiin komppanianpäälliköksi 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 20. huhtikuuta 1921 takaisin Pioneeripataljoona 1:een (tunnettiin myöhemmin nimellä Pioneeripataljoona). Pioneeripataljoonan komentajaksi hänet nimitettiin 1. kesäkuuta 1921, mistä tehtävästä hänet siirrettiin 25. tammikuuta 1923 alkaen ase- ja insinööriupseeriksi ja edelleen 1. tammikuuta 1925 pataljoonan komentajan apulaiseksi ja 14. syyskuuta 1927 alkaen pataljoonan komentajaksi. Suojeluskuntajärjestön palvelukseen hän siirtyi 19. joulukuuta 1934 ja hänet sijoitettiin Kymenlaakson suojeluskuntapiirin päälliköksi.


title: Väinö Vainio

text: Tässä suojeluskuntapiirin päällikön toimessa hänet valittiin pioneeritaustanta johdosta, ensimmäiseksi Kannaksen linnoitustöitä valvovaksi upseeriksi. Esimiehenään hänellä toimi jääkärieverstiluutnantti Otto Bonsdorff. Työt alkoivat varsinaisesti 4. kesäkuuta 1939 ja ne aloitti 4000 vapaaehtoista linnoittajaa. Vainion pesti valvojana kesti 30. toukokuuta 1939 – 2. heinäkuuta 1939 välisen ajan.


title: Väinö Vainio

text:
Vainio osallistui talvisotaan Kannaksen armeijan pioneerikomentajana. Välirauhan aikana hänet siirrettiin pioneerikomentajaksi maavoimien esikuntaan, josta hänet komennettiin Puolustusvoimain pääesikunnan linnoitusosaston tarkastajaksi. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Karjalan Armeijan (myöhemmin Aunuksen ryhmän) pioneerikomentajaksi, missä tehtävässä hän palveli aina sodan loppuvaiheille saakka, jolloin hänet siirrettiin Kannaksen joukkojen komentajan esikuntaan pioneerikomentajaksi.
Sotien jälkeen Vainio toimi Pioneerirykmentin komentajana vuoteen 1946 saakka, jolloin hän sai nimityksen Puolustusvoimain pioneerikomentajaksi, missä tehtävässä hän palveli aina vuoteen 1952 saakka, jolloin hän sai eron puolustusvoimien palveluksesta lokakuussa ikänsä perusteella. Rauhan aikaisen sotilas uransa merkittävimpiä tehtäviä olivat hänen johtamansa miinanraivaus tehtävät Pohjois-Suomessa ja Hankoniemellä. Hän oli myös yksi niistä jotka olivat Valtiollisen Poliisin kuultavina poliittisiin syihin vedoten vuosina 1946–1947.


title: Väinö Vainio

text: Vainio toimi Viipurin suojeluskunnan harjoituskoulun johtajana alkuvuodesta vuonna 1919 ja toimi samana vuonna myös edellä mainitun koulun kouluttajana vuoteen 1921 saakka toimien samalla myös Viipurin varuskunnan komendanttina.


title: Väinö Vainio

text: Vainio toimi havainto- ja vallitusvälinekomitean jäsenenä vuonna 1921 ja pioneerien erikoisvarustuskomitean jäsenenä vuonna 1923 sekä 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1920. Teknillisten joukkojen kunniatuomioistuimen jäsenenä hän toimi vuonna 1927 ja Atlas-pankin Korian haarakonttorin valvojana vuosina 1928–1934 sekä Helsingin Osakepankin Korian haarakonttorin valvojana vuodesta 1936 alkaen. Vainio toimi myös Elimäen kunnanvaltuuston jäsenenä vuonna 1934 ja Kouvolan kauppalan valtuuston jäsenenä vuosina 1936–1939 alkaen. Kymenlaakson Rajaseudun Ystävät yhdistyksen puheenjohtajana hän toimi vuosina 1938–1944 ja Rajaseudun Ystävien Liiton hallituksen jäsenenä vuosina 1940–1945 ja vuodesta 1954 eteenpäin. Jääkäriliiton puheenjohtajana hän taasen toimi vuosina 1947–1954 ja Hakku-lehden Kannatusyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1948 alkaen. Hänet nimitettiin myös Pioneeri upseerikerhon kunniajäseneksi.


title: Väinö Vainio

text: Vainio toimi Hakku lehden pää- ja vastaava toimittaja vuosina 1927–1934 ja kirjoitti oman alansa asioista useisiin aikakauslehtiin sekä osallistunut Kenttätyöohjesääntö 2:n laatimiseen. Vainion kirjalliseen tuotantoon kuuluu myös pitäjä- ja yhdistyshistoriikkeja, luonto- ja eräaiheisia teoksia sekä omakohtaisiin kokemuksiin perustuva teos "Simon kahakka: jääkärien ja santarmien välinen yhteenotto Simon Maaninkajärvellä 1916". Hän myös toimitti Suomen jääkärien elämäkerraston täydennysosan.


title: Niko

text: Niko on miehen etunimi. Nimi on lyhennys joko nimestä Nikolaus tai Nikodemus, jotka molemmat ovat kreikkalaisperäisiä ja tarkoittavat "kansan voittajaa". Nikon nimipäivä on 6. joulukuuta, Pyhän Nikolauksen muistopäivänä. Niko-nimisiä oli ollut Suomessa vuoden 2015 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan 18 774 miestä ja alle 5 naista.


title: Niko

text: Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Antti Kalliomäki

text: Antti Tapani Kalliomäki (s. 8. tammikuuta 1947 Siikainen) on suomalainen poliitikko, joka ennen poliittista uraansa tuli tunnetuksi yleisurheilijana. Kalliomäki oli SDP:n kansanedustaja vuosina 1983–2011 ja toimi kauppa- ja teollisuusministerinä vuosina 1995–1999, valtiovarainministerinä vuosina 2003–2005 ja opetusministerinä vuosina 2005–2007.


title: Antti Kalliomäki

text: Kalliomäki aloitti liikunnan harrastamisen nuorena, ja se myös ohjasi hänen ammatinvalintaansa. Hän suoritti asevelvollisuutensa armeijan urheilujoukoissa ja opiskeli liikunnanopettajaksi Helsingin yliopistossa. Valmistumisensa jälkeen hän toimi liikunnanopettajana Vantaalla.


title: Antti Kalliomäki

text: Kalliomäen laji oli seiväshyppy, jossa hän saavutti maailmanluokan tason huippu-urheilijana. Kalliomäki oli mukana kolmissa olympialaisissa (1972, 1976 ja 1980), ja vuonna 1976 Montrealissa hän oli lähellä olympiakultaa mutta jäi lopulta hopealle samalla tuloksella (550) kisan voittaneen Puolan Tadeusz Slusarskin kanssa. Prahan EM-kisoissa 1978 hän voitti hopeaa. EM-hallikisoista Kalliomäki voitti kultaa (1975), kolme hopeaa ja yhden pronssin. Hän voitti urallaan kahdeksan seiväshypyn Suomen mestaruutta. Parhaimmillaan Kalliomäki hyppäsi 566 cm parantaen Suomen ennätystä yhteensä yhdeksän kertaa.


title: Antti Kalliomäki

text: Aktiiviuransa jälkeen Kalliomäki veti pari vuotta yleisurheilun MM-valmennusprojektia, jolla tavoiteltiin menestystä maailmanmestaruuskisoissa Helsingissä 1983.


title: Antti Kalliomäki

text: Kalliomäki oli kansanedustajana vuodesta 1983 vuoteen 2011. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hän ei enää asettunut ehdolle. Kalliomäki toimi ministerinä kolmesti: kauppa- ja teollisuusministerinä Lipposen I hallituksessa vuosina 1995–1999, valtiovarainministerinä (sekä varapääministerinä) vuosina 2003–2005 ensin Jäätteenmäen hallituksessa ja sitten Vanhasen I hallituksessa sekä opetusministerinä Vanhasen I hallituksessa vuosina 2005–2007. Opetusministerinä Kalliomäki vastusti esitystä yliopistojen lukukausimaksuista Euroopan talousalueen ulkopuolelta tuleville opiskelijoille. Vanhasen II hallitus kuitenkin mahdollisti ne uudessa yliopistolaissa.


title: Antti Kalliomäki

text: Kunnallispolitiikassa Kalliomäki on vaikuttanut Vantaan kaupunginvaltuutettuna 1984–2000 ja Nurmijärven kunnanvaltuutettuna 2005–2008.


title: Antti Kalliomäki

text: Kalliomäki valittiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi 2008.


title: Antti Kalliomäki

text: Kalliomäki on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta, joista Tuomas Kalliomäki (s. 1970) on entinen SM-liigatason jääkiekkoilija.


title: Last.fm

text: Last.fm on Isossa-Britanniassa vuonna 2002 perustettu musiikkiyhteisöverkkosivusto ja internet-radiopalvelu, joka pohjautuu omaan tietoliikenneprotokollaansa ja asiakasohjelmaansa. Nykyinen Last.fm on vuonna 2002 perustettu yhdistelmä kahdesta aikaisemmasta projektista, Last.fm-internet-radiosta ja Audioscrobbler-musiikkistatistiikkajärjestelmästä.


title: Last.fm

text: Last.fm-ohjelmisto, Last.fm-yhteensopivat mediasoittimet, sekä mediasoittimet joihin on asennettu Last.fm-lisäosa, kirjaavat kaikki yli 30 sekuntia kestoltaan olevat kappaleet, joita käyttäjä kuuntelee radion tai mediasoittimen kautta. Kaikista soitetuista kappaleista lähetetään palveluun kappaleen nimi, albumi ja kappaleen esittäjä; kappaleiden lähetyksen voi kytkeä myös pois päältä.


title: Last.fm

text: Sen sijaan että last.fm-radio tarjoaisi pelkkiä ennalta valittuja soittolistoja, kuten monet muut Internet-radioasemat, Last.fm-ohjelman avulla käyttäjä voi kuunnella satunnaista musiikkia eri kriteerien pohjalta, esimerkiksi tietyn artistin musiikkia muistuttavaa musiikkia tai musiikkia, jonka käyttäjät ovat merkinneet tietyillä avainsanoilla ("tag radio").


title: Last.fm

text: Lähetettyjen tietojen avulla asema ja sivusto voi myös tarjota musiikkiehdotuksia käyttäjälle. Sivuston kautta käyttäjä voi seurata tilastoja omista ja muiden käyttäjien musiikin kuuntelusta; näihin kuuluvat esimerkiksi viimeaikaiset suosikkikappaleet ja artistit, ja kaikkien aikojen soitetuimmat kappaleet ja artistit. Palvelu myös löytää käyttäjän "musiikilliset naapurit", käyttäjät jotka kuuntelevat samantyyppistä musiikkia, ja pystyy antamaan ehdotuksia käyttäjää mahdollisesti kiinnostavista muista artisteista.


title: Last.fm

text: Last.fm-sivustolla käyttäjien on mahdollista perustaa erilaisia käyttäjäryhmiä ja lisätä toisiaan ystäviksi, suositella musiikkia muille käyttäjille, kommentoida musiikkia ja lähettää kommentteja käyttäjille, ja pitää blogia, jonka merkintöihin voi myös linkittää eri artisteihin, albumeihin tai kappaleisiin, jolloin nämä blogimerkinnät näkyvät kyseisillä sivuilla. Sivuston kautta artisteja ja musiikkia voi merkitä avainsanoin (tag), jolloin ne löytyvät radion kautta. Sivustolle voi myös syöttää artistien ja yhtyeiden konserttitietoja. Kyseisten tietojen avulla sivusto suosittelee käyttäjille konsertteja ja festivaaleja heidän musiikkimaustaan ja asuinpaikastaan riippuen.


title: Last.fm

text: Levy-yhtiöt ja riippumattomat artistit voivat tarjota musiikkiaan Last.fm:n kautta eri tavoin. Radiosoiton lisäksi palveluun lisätyt kappaleet voi tarjota myös kuunneltavaksi suoraan Last.fm-sivuston kautta, joko 30 sekunnin esittelypätkinä tai kokonaisina kappaleina. Musiikin voi tarjota myös imuroitavaksi kokonaisena MP3-muodossa.


title: Last.fm

text: Sivusto on hyvä esimerkki Web 2.0 -tyyppisestä sosiaalisen verkoston luovasta ja yhteydenpitoon kannustavasta web-sivustosta. Viimeaikaiset kuuntelutiedot saa RSS-muodossa, kuvamuodossa (jolloin ne voi näyttää esimerkiksi muilla foorumeilla), sekä muun muassa Facebook, MySpace ja Pigdin-palveluihin integroituna sovelmana.


title: Last.fm

text: 24.3.2009 annetun ilmoituksen mukaan Last.fm-radion kuuntelu muissa maissa kuin Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Saksassa muuttuu kuukausimaksuperustaiseksi.


title: Last.fm

text: Last.fm:n oma radionkuunteluohjelma on saatavilla Windowsille, Mac OS X:lle ja Linuxille, ja ohjelmaa levitetään GNU General Public Licensen alla. Tämä ohjelma myös lähettää automaattisesti eri mediasoittimilla kuunnellut kappaleet Last.fm:ään. Ohjelmiin on myös saatavilla Apple iPod- ja iPhone-tuki. Ohjelman Windows-versio osaa lähettää kappaleet Windows Media Playeristä, Winampista, iTunesista ja foobar2000:sta. OS X -versio tukee iTunesia. Ohjelman radio-osuus toimii Linuxissa, mutta kappaletietojen lähetystä varten Linux vaatii mediasoittimiin joko lisäosan tai suoran tuen.


title: Last.fm

text: Last.fm:n kappaletietojen lähetyksen toteutusspesifikaatio on vapaasti saatavilla. Myös muut web-sivustot, esimerkiksi Libre.fm ja Jamendo, pystyvät vastaanottamaan kappaletietoja Last.fm-protokollan avulla. Kaikki Last.fm-asiakasohjelmat eivät kuitenkaan tue muita palveluita kuin Last.fm:ää, mutta joissain ohjelmissa voi jopa lähettää kappaletietoja useammalle sivustolle yhtä aikaa ("multiscrobbling").


title: Last.fm

text: Last.fm:ää suoraan tukevia ohjelmistoja ovat muun muassa Amarok, Rhythmbox, Spotify ja Xbox Media Center. Lisäksi moniin mediasoitinohjelmiin on saatavilla tarvittava laajennus. Tällaisia ohjelmia ovat muun muassa AmiScrobbler, Audacious, Beep Media Player, foobar2000, iTunes, J. River Media Center, MPD, Noatun, QCD, SlimScrobbler, Winamp, Windows Media Player ja XMMS. Myös erilaisiin mp3-soittimiin on saatavilla Rockbox-ohjelmisto, jolla voidaan lähettää soitettujen kappaleiden tietoja. Ohjelmisto tukee muun muassa useimpia eri iPod-malleja.


title: Last.fm

text: Last.fm-radiokanavia voi Last.fm-radionkuunteluohjelman lisäksi kuunnella ainakin Last Exit -nimisellä ohjelmalla sekä Amarok-mediasoittimella.