title: Tiberius

text: Tiberiuksen perhe-elämää voidaan pitää yhtenä antiikin suurista tragedioista. Aluksi kaikki sujui hyvin: Tiberius avioitui kenraali Agrippan tyttären Vipsanian kanssa, ja avioliitosta tuli hyvin onnellinen. Avioliitosta syntyi yksi poika, Drusus. Vuonna 12 eaa. Tiberius pakotettiin kuitenkin poliittisista syistä eroamaan Vipsaniasta. Augustus määräsi Tiberiuksen uudeksi vaimoksi Julian, joka oli Augustuksen tytär tämän edellisestä avioliitosta. Tiberiukselle ero Vipsaniasta oli tuskallinen, varsinkin kun häneltä kiellettiin kaikki kontaktit entiseen vaimoonsa. Uusi avioliitto Julian kanssa oli puolestaan täysi katastrofi. Lopulta Tiberius pakeni sietämätöntä avioliittoaan Rodoksen saarelle Kreikkaan, kun taas Julia alkoi pettää niin näkyvällä tavalla miestään, että Augustus katsoi parhaaksi karkottaa tyttärensä ja myöntää avioeron Tiberiukselle.


title: Tiberius

text: Tiberius vietti Rodoksella seitsemän vuotta, kuluttaen aikansa muun muassa astrologiaa ja kreikkalaista mytologiaa opiskellen. Aluksi oleskelu Rodoksella oli vapaaehtoista, mutta myöhemmin se sai arestin luonteen, sillä Tiberius joutui Augustuksen epäsuosioon eikä saanut lupaa palata Roomaan. Kun lupa viimein heltisi, kiellettiin Tiberiukselta poliittinen toiminta. Augustus oli valinnut vallanperijöikseen tyttärenpoikansa Luciuksen ja Gaiuksen, eikä halunnut Tiberiusta kilpailemaan vaikutusvallasta näiden kanssa. Pian Augustus joutui kuitenkin suunnittelemaan vallanperimyksen uusiksi, sillä Lucius ja Gaius kuolivat. Augustus adoptoi vuonna 4 jaa. Tiberiuksen pojakseen ja teki tästä näin vallanperijänsä. Samalla hän tosin adoptoi myös tyttärenpoikansa Agrippa Postumuksen, mutta käytännössä kaikki valta siirtyi Tiberiukselle, sillä Agrippa Postumus oli vasta 16-vuotias ja käytökseltään jokseenkin kelvoton. Adoption kautta Tiberius ja Postumus tulivat osaksi Juliusten-Claudiusten hallitsijasukua.


title: Tiberius

text: Augustus kuoli vuonna 14 jaa., ja senaatti vahvisti 54-vuotiaan Tiberiuksen uudeksi keisariksi. Tarkkaan ottaen Tiberius ei koskaan suostunut ottamaan vastaan "augustus"-arvonimeä joka olisi merkinnyt jumaluutta, vaan käytti poikkeuksetta itsestään vaatimatonta nimitystä "Princeps civitatis" eli "Ensimmäinen kansalainen". Tämä ei hänen valtaansa toki vähentänyt. Jumalaksi korottamista ainakin omakohtaisesti hän inhosi, joskin salli äitinsä Livian ottaa vastaan "Augusta" -arvon. Myös Livian synnyinkaupunki Gytheionin tuli osoittaa hänelle jumalallista kunnioitusta, joskin Tiberius kehotti äitiään kohtuuteen.


title: Tiberius

text: Tiberius julisti Augustuksen jumalaksi ja sanoi kunnioittavansa edeltäjänsä elämäntyötä niin, että hän toimisi kaikissa tilanteissa täsmälleen samalla tavoin kuin Augustus olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Tiberiuksen hallitsijakausi alkoi kuitenkin varsin ikävissä merkeissä, sillä joku murhautti Agrippa Postumuksen, joka oli potentiaalinen uhka Tiberiuksen valta-asemalle. Sitä ei tiedetä, oliko murhan taustalla Tiberius vai tämän vallanhimoinen äiti Livia.


title: Tiberius

text: Tiberiuksen suhtautuminen valtaan oli hyvin vaikeasti tulkittavissa. Aluksi vaikutti jopa siltä, että hän otti vastentahtoisesti vastaan keisarin tehtävät. Hänen väitetään jopa sanoneen, että ”hallitsijan työ on surkeaa ja vaivalloista orjantyötä”. Lisäksi hän korosti sitä, että hän haluaa keventää työtaakkaansa jakamalla valtaa mahdollisimman paljon senaatin kanssa. Käytännössä kenellekään ei kuitenkaan ollut epäselvää, kuka valtakunnan asioita viime kädessä ohjasi. Keisarin loukkaaminen oli ns. majesteettirikos, josta seurasi kuolemantuomio ja omaisuuden takavarikointi, joten Tiberiuksen vastustajien oli syytä olla varuillaan. Toisaalta Tiberiuksen politiikan tukeminenkin oli vaikeaa, sillä hän ilmaisi mielipiteitään niin epäselvästi, että kukaan ei oikeastaan tiennyt, mitä mieltä keisari oli asioista.


title: Tiberius

text: Vaikka Tiberius oli ollut nuorempana taitava sotapäällikkö, keisarina hän ei osoittanut kiinnostusta valloitussotiin. Tässä hän toimi Augustuksen tahdon mukaisesti. Diplomatia asetettiin etusijalle ja armeijaan turvauduttiin vain puolustustarkoituksissa.


title: Tiberius

text: Talouspolitiikassa Tiberius asetti etusijalle säästäväisyyden. Hän ei harrastanut suurimittaisia rakennusprojekteja ja järjesti vain niukasti sirkushuveja kansalle. Hänen säästäväisyytensä meni niinkin pitkälle, että hän tarjosi vierailleen edellisen päivän tähteitä. Hän myös vaati nimittämiltään maaherroilta järkevää taloudenpitoa ja valvoi virkamiesten toiminnan laillisuutta.


title: Tiberius

text: Koska Tiberius oli keisariksi tullessaan suhteellisen vanha, oli kysymys vallanperijästä hyvin tärkeä. Augustus oli määrännyt Tiberiuksen vallanperijäksi tämän veljenpojan Germanicuksen, joka nautti suurta kansansuosiota. Germanicus kuitenkin kuoli jo vuonna 19. Vallanperijän asema siirtyi Tiberiuksen pojalle Drusukselle. Monet tulkitsivat pahantahtoisesti tapahtumia niin, että Tiberius oli murhauttanut Germanicuksen tehdäkseen omasta pojastaan perillisensä.


title: Tiberius

text: Keisariutensa alkuaikoina Tiberius sieti hyvin vastalauseita ja jopa herjaavia puheita. Hän katsoi hallitsijalla ja senaatilla olevan parempaakin tekemistä kuin kaikenlaisten juorujen selvitteleminen. Tällainen sananvapaus ei kuitenkaan kestänyt pitkään. Tiberiuksen vaatimattomuus saattoi alun perinkin olla hämäystä, joka kesti vain niin kauan kuin hän oli epävarma valta-asemastaan. Hallitsemistyyli muuttui vähitellen, ja keisari tuli tunnetuksi lauseestaan ”Vihatkoot, kunhan tottelevat”. Senaattorit eivät juurikaan uskaltaneet vastustaa Tiberiusta, vaan sopeutuivat tilanteeseen niin nöyrästi, että Tiberius alkoi halveksia senaattia ja totesi senaattorien kelpaavan vain orjiksi.


title: Tiberius

text: Tiberius alkoi vuoden 20 paikkeilla väsyä hallitsemiseen ja alkoi yhä enemmän siirtää vastuuta pretoriaanikaartin prefekti Sejanukselle, jota hän piti luotettavimpana miehenä lähipiirissään. Tässä hänen ihmistuntemuksensa kuitenkin petti pahasti, sillä Sejanus oli häikäilemätön vallantavoittelija, joka pyrki ilmeisesti tekemään itsestään Tiberiuksen seuraajan. Vallanperijä Drusus oli ehkä Sejanuksen ensimmäisiä uhreja, sillä hän kuoli vuonna 23 ja kuolinsyyksi epäiltiin myrkytystä. Tiberius suhtautui kuitenkin poikansa kuolemaan välinpitämättömästi.


title: Tiberius

text: Vuonna 26 Tiberius sai tarpeekseen Rooman poliittisista juonitteluista ja muutti pysyvästi pienehkölle Caprin saarelle asumaan, rakennuttaen sen korkeimmalle kohdalle viihtyisän huvilan. Uuden asuinpaikan valintaan saattoi vaikuttaa hänen kasvava huolensa turvallisuudesta: Caprin kaltaista korkeaa saarta oli vaikea lähestyä huomaamatta.


title: Tiberius

text: Keisarin poistuminen Roomasta kasvatti Sejanuksen valtaa entisestään. Sejanus saattoi nyt raivata Tiberiuksen loput perilliset pois tieltään. Vallanperijöinä pidetyt Germanicuksen teini-ikäiset pojat Nero Caesar ja Drusus Caesar joutuivat molemmat syytteeseen salaliitosta, ja kuolivat pian varsin epämääräisissä olosuhteissa. Sejanus murhautti myös ahkerasti poliittisia vastustajiaan, käyttäen tekosyynä keisarin vastaista vehkeilyä. Tiberius antoi tämän kaiken tapahtua, sillä Sejanus osasi uskotella keisarille, että kyse on tämän omasta turvallisuudesta. Vasta vuonna 31 Tiberius sai selville Sejanuksen todelliset motiivit ja järjesti tälle pikaisen teloituksen. Tiberius määräsi myös tehtäväksi perusteellisen poliittisen puhdistuksen, jossa kaikki Sejanuksen liittolaiset tapettiin. Tiberius nimitti Sejanuksen tilalle pretoriaanikaartin prefektiksi Naevius Sutorius Macron, joka saavutti edeltäjänsä tavoin merkittävän valta-aseman Roomassa.


title: Tiberius

text: Sejanuksen petos katkeroitti lopullisesti Tiberiuksen. Hänestä tuli ihmisvihaaja, ”Caprin erakko”. Todennäköisesti hän sairasti masennusta ja lievitti ehkä tuskaansa juopottelemalla. Lisäksi huhuttiin, että hän viihdytti itseään iljettävillä seksuaalisilla irstailuilla. Häntä syytettiin myös mielivaltaisesta väkivallasta. Väitettiin, että hän heitti Caprin kalliojyrkänteeltä alas kaikki sellaiset ihmiset, jotka eivät sattuneet häntä miellyttämään. Tiberiuksen maine levisi aina kaukaiseen Parthian kuningaskuntaan asti: Parthian kuningas Artabanus syytti Tiberiusta häpeämättömästä ja irstaasta elämästä ja kehotti tätä tekemään itsemurhan.


title: Tiberius

text: Tiberius kuoli 78-vuotiaana vuonna 37 jaa. Tacituksen mukaan kansa iloitsi keisarin kuolemaa koskevan tiedonannon saavuttua, mutta pettyi kuultuaan myöhemmin hänen toipumisestaan. Tacitus on esittänyt, että Tiberius kuoli lopulta Macron ja Caligulan tukahdutettua hänet. Muut antiikin ajan historioitsijat eivät ole vahvistaneet tätä tietoa, vaan ikääntyneen keisarin on todettu kuolleen luonnollisen sairaudesta johtuneen kuoleman. Tiberiukselle järjestettiin kunnolliset hautajaiset, vaikka kansanjoukot vaativat ruumiin heittämistä kuolleiden rikollisten tavoin Tiber-jokeen.


title: Tiberius

text: Testamentissaan Tiberius määräsi keisarillisen vallan jaettavaksi Caligulan ja teini-iässä olleen pojanpoikansa Tiberius Gemelluksen välillä, vaikka suosikin perillisenä jo merkittävän yhteiskunnallisen aseman saavuttanutta Caligulaa. Caligula mitätöi keisariksi julistauduttuaan Tiberiuksen testamentin ja määräsi myöhemmin Tiberius Germanicuksen mestattavaksi. Keisarina Caligula onnistui tuhlaamaan Tiberiuksen keräämän huomattavan omaisuuden.


title: Tiberius

text: Tiberiuksen saavutuksia arvioitaessa on muistettava, että provinssien asukkaiden kannalta hänen hallituskautensa oli kohtuullisen hyvää aikaa. Tiberius valitsi paikallisiksi edustajikseen päteviä miehiä, ja valtakunnassa vallitseva rauha edisti kaupankäyntiä. Jos senaatissa ja keisarin lähipiirissä vallitsikin painostava tunnelma, ei tämä häirinnyt mitenkään tavallisen roomalaisen arkea.


title: Tiberius

text: Tärkein lähde Tiberiuksen elämää tutkittaessa on historioitsija Tacitus. Hänen luotettavuuttaan vähentää kuitenkin se, että hän piti Tiberiusta läpikotaisin pahana miehenä, jonka hyvätkin teot olivat vain teeskentelyä. Tacitus väittää jopa, että Augustus valitsi tahallaan itselleen mahdollisimman kelvottoman seuraajan, jotta hänen oma hyvyytensä korostuisi jälkipolvien silmissä. Historioitsija Suetonius arvioi Tiberiusta hieman tasapuolisemmin ja uskoo Augustuksen arvostaneen Tiberiusta tämän puutteista huolimatta.


title: Tiberius

text: Tiberiuksen suurin epäonnistuminen liittyy kommunikointiin ja ihmissuhdetaitoihin. Historioitsija Dio Cassiuksen mukaan Tiberius kehitti vaikeaselkoisuuden äärimmilleen. Hän jopa suuttui, jos joku ymmärsi oikein hänen tarkoituksensa. Eräs Tiberiuksen käytöstä selittävä teoria on, että hän yritti jäljitellä Augustuksen käytöstä. Augustus pyrki aina välttämään sellaista vaikutelmaa, että hän määräilee senaattia. Niinpä hänestä kehittyi mestari epäsuoran ja vihjailevan tahdonilmaisun alalla. Senaatin oli helppo arvata, mitä Augustus tahtoi, vaikka hän ei sitä suoraan sanonutkaan. Tiberius yritti ilmaista tahtoaan samalla tavoin kuin Augustus, mutta ei osannut, ja lopputuloksena oli vaikeaselkoista puhetta, joka aiheutti senaatissa hämmennystä ja pelkoa. On myös mahdollista, että hän oli sukunsa perinteiden mukaisesti mielenlaadultaan tasavaltalainen, eikä siten koskaan sopeutunut yksinvaltiaan rooliin.


title: Tiberius

text: Tiberius on usein esiintynyt hahmona kaunokirjallisuudessa, elokuvissa ja muissa fiktiivisen taiteen teoksissa. Modernissa kirjallisuudessa hänellä on merkittävä osa Robert Gravesin teoksessa Minä, Claudius ja siihen perustuvassa BBC:n televisiosarjassa. Tiberiuksen hahmo esiintyy myös elokuvissa Ben-Hur ja Caligula sekä minisarjassa Anno Domini. Hänellä on lisäksi keskeinen rooli konsolipelissä . Tiberius on päähenkilö Tatu Vaaskiven romaanissa Yksinvaltias.


title: Tiberius

text: Evankeliumien mukaan kristinuskon keskeisen hahmon Jeesuksen opetustyö ja kuolema ajoittuvat Tiberiuksen hallitsijakaudelle. Luukkaan evankeliumissa mainitaan, että Johannes Kastaja aloitti toimintansa hänen keisarikautensa 15. vuotena. Ortodoksisessa taruperinteessä on kertomus Tiberiuksen ja Magdalan Marian kohtaamisesta, joka on liitetty pääsiäismunien punaiseksi värjäämisen perinteeseen.


title: Tiberius

text: Saksalainen historioitsija Gerhard Prause esittää erään näkemyksen Jeesuksen kuolinsyystä: Raamatun mukaan Pilatus olisi halunnut vapauttaa Jeesuksen, mutta ylimmäinen pappi Josef bar Kaifas taivutti hänet tuomitsemaan Jeesuksen kuolemaan.. Prausen mukaan asiaan vaikutti se, juuri sillä nimenomaisella hetkellä tehty kantelu Roomaan olisi merkinnyt Pilatuksen oman kaulan katkaisua. Pilatus oli juuri kukistuneen Sejanuksen suojatteja, ja Tiberiuksen surressa tapausta Caprilla valtaa käytti korruptoitunut senaatti, joka ajatteli tekevänsä hallitsijan tahdon mukaan vainoamalla Sejanuksen suojatteja. Lisäksi Kaifaksella oli vaikutusvaltaa Jerusalemin väestöön, jotka olivat kauan ajatelleet, että Jerusalemin temppelin ylimmäinen pappi puhui suoraan itse Jahven äänellä. Mellakka muutenkin rauhattomassa kaupungissa oli viimeinen asia, jonka maaherra olisi halunnut tapahtuvan, joten hän antoi periksi


title: Hyrrä

text: Hyrrä on sekä lasten lelu että teknisissä sovelluksissa käytettävä laite. Se pyöräytetään voimakkaasti akselinsa ympäri, jolloin hyrrä löytää tasapainon ja pysyy pystyssä. Hyrrä on vanha lelu ja se on pysynyt melko muuttumattomana. Se on erittäin helppo tunnistettava vanhoista leluista. Ennen sitä on käytetty myös rahapelivälineenä ja sillä on yritetty ennustaa.


title: Hyrrä

text: Tekninen sovellus on esimerkiksi hyrräkompassi eli gyroskooppi.


title: Hyrrä

text: Nopeasti pyörivä hyrrä pyrkii vastustamaan pyörimisakselinsa suunnan muutoksia. Tätä ilmiötä nimitetään hyrrävoimaksi. Mikäli akseli ei ole pystysuora, sen suunta kuitenkin vähitellen kiertyy pystysuunnan ympäri, mitä sanotaan prekessioksi.


title: Hyrrä

text: Vauhdin hiljentyessä hyrrä alkaa usein heilua. Lopulta hyrrän kiekko koskettaa alustaansa, minkä jälkeen hyrrä pysähtyy hyvin nopeasti.


title: Patologia

text: Patologia on oppia taudeista (kreikan sanoista πάθος (pathos, "kärsimys") ja -λογία (-logia)). Patologia on tutkimusta tautien aiheuttajien ja ruumiin vuorovaikutuksesta sekä tästä seuraavista muutoksista kudoksissa, elimissä ja koko eliössä. Patologi tekee diagnoosin taudista kudos- ja eritenäytteiden tai ruumiinavauksen perusteella. Patologian eri aloja ovat kasvi-, eläin- ja ihmispatologia.


title: Patologia

text: Patologi on patologisen alan erikoislääkäri. Patologin työkuvaan kuuluvat ruumiinavaukset. Hän tutkii myös kudos- ja solunäytteitä, suhteessa näiden tutkimiseen menee enemmän aikaa kuin ruumiinavaukseen. Patologin tehtäviin kuuluvat myös ennalta ehkäisevät toimenpiteet muiden lääkäreiden kanssa.


title: Patologia

text: Ennalta ehkäisevää hoitoa ovat esimerkiksi kasvainnäytteiden tutkiminen ja niistä diagnoosin tekeminen. Patologi auttaa näin potilasta hoitavaa lääkäriä. Suomessa on tällä hetkellä patologian osastot kaikissa yliopistosairaaloissa. Patologian osastot ovat myös suurimmissa keskussairaaloissa. Eläinten patologisista tutkimuksista vastaa Evira.


title: Patologia

text: Lääketieteellisen ruumiinavauksen tekemiseen tarvitaan omaisten suostumus. Ruumiinavauksessa selvitetään kuolinsyy, mahdolliset muut taudit. Näistä selvitetään levinneisyys ja sairauden hoidon vaikeusaste. Ruumiinavauksen jälkeen voidaan antaa ruumiinavauspöytäkirja, josta selviävät edellisten asioiden lisäksi potilaan kuolinsyy. Oikeuslääketieteelliseen ruumiinavaukseen ei tarvita omaisten suostumusta, sillä se tehdään viranomaisen määräyksestä. Oikeuslääketieteellinen ruumiinavaus tehdään aina, jos kyseessä on tapaturmainen, yllättävä tai rikokseen liittyvä kuolema.


title: MediaWiki

text: MediaWiki on wiki-sivustojen eli kenen tahansa käyttäjän itse muokattavissa olevien verkkosivustojen tekemiseen tarkoitettu tietokoneohjelmisto. Wikipedia, Commons ja muut Wikimedian hankkeet toimivat MediaWikillä. MediaWiki on GNU GPL -lisensoitu avoimen lähdekoodin ohjelma.


title: MediaWiki

text: Huolimatta wiki-pohjastaan MediaWiki on hyvin monikäyttöinen ohjelma, jota voidaan laajentaa tekemään kaikkia sisällönhallintatehtäviä. Esimerkiksi Novell käyttää MediaWikiä monella sivustolla sisällönhallintaan siten, että vain tietyt käyttäjät voivat muokata sivustoja. MediaWikiin voi kirjoittaa laajennuksia PHP-ohjelmointikielellä.


title: MediaWiki

text: MediaWiki on tyypillinen LAMP- tai LEMP-alustalle rakennettu ohjelmisto. Sitä ajetaan Linux-käyttöjärjestelmässä, yleensä Apache- tai Nginx-webpalvelimen päällä, se käyttää tietojen tallettamiseen MySQL-, MariaDB- tai PostgreSQL-tietokantaa ja on toteutettu PHP-ohjelmointikielellä. Käytännössä muitakin käyttöjärjestelmiä ja WWW-palvelimia voidaan käyttää, mutta Linux ja Apache ovat tähän tehtävään suosituimpia. MediaWiki 1.7 ja uudemmat vaativat PHP:n version 5. MediaWiki on ollut varsin pitkälti sidoksissa MySQL:iin, mutta tätä tilannetta on lievitetty ajan myötä, etenkin 1.7:n ja 1.8:n myötä. Aikaisemmat versiot sisälsivät muun muassa kokeellisen tuen Oracle-tietokannalle, mutta sitä ei tueta enää.


title: MediaWiki

text: MediaWikin ensimmäisen version kirjoitti saksalainen opiskelija Magnus Manske. Ohjelmisto otettiin käyttöön Wikipediassa 25. tammikuuta 2002. Nimen MediaWiki se sai myöhemmin. Nimi on huvin vuoksi otettu nimestä ”Wikimedia”, ja tämä toisinaan aiheuttaa pientä sekaannusta.


title: MediaWiki

text: MediaWiki on saatavilla usealla sadoilla kielellä, ja jotkut kieliversiot sisältävät mm. taivutusfunktioita.


title: Valokuva

text: Valokuva on kuva, joka muodostuu valon vaikutuksesta valoherkälle pinnalle tai tallentuu digitaalisessa muodossa kameran muistiin. Yleensä valokuva on luotu näkyvän valon aallonpituisesta säteilystä, joka tallentaa sen, mitä ihmisen silmäkin pystyy näkemään. Myös ei-näkyvää valoa, kuten röntgen-, UV- ja infrapunasäteilyä, voidaan valokuvata.


title: Valokuva

text: Useimmat valokuvat on tehty kameralla, joka tarkentaa valon joko filmille tai CCD- tai CMOS-kennolle. Ilman kameraa suoraan valoherkälle materiaalille valotettuja kuvia kutsutaan fotogrammeiksi. Valokuvat vedostetaan tavallisesti paperille.


title: Valokuva

text: Median uudistuessa valokuvauksen käytänteet ovat moninaistuneet. Paitsi valoherkälle materiaalille vedostettu, valokuva voi olla myös esimerkiksi painomusteella eri materiaaleille siirretty painokuva, digitaalinen tuloste tai valokopio. Valokuva voi olla myös aineeton, kuten valkokankaalle heijastettu kuva tai näyttöpäätekuva.


title: Valokuva

text: Ensimmäisen säilyneen valokuvan kehitti Nicéphore Niépce. Tämän kuvan valottaminen kesti kahdeksan tuntia, minkä vuoksi kuvaan eksyi outoja valoja ja varjoja. Suomen valokuvauksen historia alkoi, kun piirilääkäri Henrik Cajander kuvasi Nobelin talon Turussa 3. marraskuuta 1842.


title: Valokuva

text: Valokuvavedos valmistetaan joko valottamalla valokuva suoraan vedostusmateriaalille tai vedostamalla kuva negatiivista tai digitaalisesta tiedostosta. Vedostusmateriaali on usein paperipohjaista, mutta se voi olla muovia tai "immateriaalinen" digitaalinen tiedosto. Digitaalisesta tiedostosta voidaan tehdä myös digitaalinen vedos esimerkiksi PDF-muotoon. Digitaalista vedostusta kutsutaan yleisesti tulostamiseksi. Valokuvavedos voidaan tehdä myös painomenetelmällä.


title: Valokuva

text: Elokuvassa stillkuvalla tarkoitetaan yhtä filmin ruutua, mutta yleisesti sillä tarkoitetaan liikkumatonta kuvaa elokuvan vastakohtana. Erityisesti stillkuvalla tarkoitetaan usein elokuvan kuvausten aikana tai yhteydessä otettuja valokuvia, joita käytetään elokuvan mainostarkoitukseen tai tulevien kuvausten suunnitteluun.


title: Valokuva

text: Valokuvateosten hinnoissa tehtiin loppuvuodesta 2011 uusi ennätys, kun saksalaisen Andreas Gurskyn digitaalisesti käsittelemästä otoksesta "Rhein II" maksettiin Christien huutokaupassa Lontoossa 4 338 500 dollaria eli noin 3,2 miljoonaa euroa.


title: Valokuva

text: Valokuva-alaa voi Suomessa opiskella ammattiopistoissa, kansanopistoissa, ammattikorkeakouluissa ja korkeakouluissa. Valokuvaajaksi voi valmistua myös oppisopimuksella.


title: Valokuva

text: Valokuva-alan tutkimusta tehdään Suomessa Suomen valokuvataiteen museossa, Aalto-korkeakoulussa ja yliopistoissa.


title: Soutuvene

text: Soutuvene on yhden tai useamman ihmisen soutamalla kuljettama vene. Soutaminen tapahtuu airoilla, joiden kiinnittämistä varten veneen laidoissa on hankaimet.


title: Soutuvene

text: Kulkuvälineenä soutuvene on ikivanha. Soutuvene on tekniikan edistyessä kehittynyt soutulaivoiksi, joita esimerkiksi roomalaiset, kiinalaiset ja viikingit käyttivät kauppa- ja sotaretkillään.


title: Soutuvene

text: Suomalaisella soutuveneellä on kaksi päämuotoa, hämäläis- ja savolaismalli. Hämäläinen vene on korkealaitaisempi ja suuntavakaampi. Sen airot ovat usein mitoitettu siten, että pyyryt menevät vedossa ristiin, jotta vetoon saadaan enemmän voimaa. Savolainen vene on matalampi ja herkempi kääntää ja sopii erinomaisesti pienvesille niin kalastus- kuin retkeilymielessäkin. Viikinkien mastolla varustettujen pitkien soutu- ja purjealusten kaltaisia, suurempia suomalaisia muinaisveneitä kutsuttiin uiskoiksi. Pienempiinkin veneisiin valmistettiin usein yksinkertainen, harustamattomine mastoineen helposti alasotettava varpapurje 1900-luvun alkukymmenille asti, kunnes perämoottorit alkoivat yleistyä.


title: Soutuvene

text: Puista soutuvenettä veistettäessä on tärkeää löytää metsästä aluksi kunnon kokkapuu keulavantaaksi. Puuvene muotoutuu tämän ympärille. Nykyään tosin kokkapuukin tehdään valmiista puutavarasta. Vanhoja veneenrakentajia on harvassa, mutta esimerkiksi kansalaisopistot pitävät veneenrakennuskursseja. Nykyään kuitenkin lasikuituiset ja alumiiniset soutuveneet ovat paljon yleisempiä kuin puiset.


title: Soutuvene

text: Ellei kuljettava vesimatka ole kovin pitkä, on soutuvene - mahdollisesti purjeella varustettuna - ekologisesti ylivoimainen vaihtoehto moottoriveneeseen nähden.


title: Soutuvene

text: Veneily ja kotitarvekalastus ovat Suomessa erittäin suosittuja harrastuksia. Kilpaurheiluna soutua harrastetaan monella tasolla; soutu on muun muassa olympialaji. Suomessa vuotuisin järjestettäviin Sulkavan soutuihin osallistuu parhaimmillaan yli 10000 urheilijaa ja 20000 katsojaa.


title: Soutuvene

text: Souturetkeily on saasteeton ja halpa liikuntaharrastus. Siinä yhdistyvät liikunta ja luonto. Harrastus on mahdollinen myös hyvin vähäisillä varusteilla.


title: Soutuvene

text: Soutu sopii turvallisesti aiemmin liikuntaa harrastamattomalle tai ylipainoisille. Lajissa liikkeet ovat pitkiä ja pehmeitä, joten ne ovat helliä nivelille. Päätetyöläiselle ja toimistotyötä tekevälle soutu on myös hyvä liikuntamuoto, koska niska-hartiaseutu pääsee tekemään verenkiertoa kehittävää liikettä. Soudussa on sekin hyvä puoli, että kaksi hyvin eri kuntoista henkilöä voi tehdä yhteisen harjoituksen, eikä kukaan pääse karkuun eri nopeudella.


title: Soutuvene

text: Lasikuituinen soutuvene on halpa ja kestävä. Vastoin yleistä luuloa veneen käyttöominaisuudet eivät riipu valmistusmateriaalista, vaan muotoilusta ja rakenteesta. Puuvene on ympäristöystävällinen, yksilöllinen ja vakaakulkuinen. Pienellä hoidolla myös se kestää kauan.


title: Soutuvene

text: Parisoutuna (kahdet airot) matkanteko sujuu huomattavasti kevyemmin. Toisen soutajan levähtäessä matkanteko jatkuu yhä. 50 tai 80 kilometrin päivämatkat eivät ole mitenkään tavattomia. Matkanopeudeksi tulee helposti 8 km/h. Soutuveneen aiheuttaman turbulenssin vuoksi nopeutta on käytännössä vaikea nostaa yli 12 km/h.


title: Soutuvene

text: Hyviä perusvälineitä:


title: Soutuvene

text: Tähän kuntoa kohottavaan maisemaretkeilyyn voi yhdistää myös kalastuksen. Kalastamisen ei suinkaan tarvitse olla päätarkoitus (muuten kyseessä ei olekaan souturetkeily vaan ensisijaisesti kalastus), vaan tärkeämpinä voi pitää matkantekoa, kohteissa vierailemista ja samalla luonnosta nauttimista. Mutta siitä huolimatta soutamisen aikana voi vetää perässään myös uistinta. Jos päivämatkaa kertyy kymmeniä kilometrejä, todennäköisyys kalaonneen on suuri. Soutuvene on hiljaisuutensa vuoksi huomattavasti parempi vene uisteluun kuin esimerkiksi moottorivene.


title: Soutuvene

text: Souturetkillä voi myös rantautua tekemään vaelluksia luonnonkauniisiin kohteisiin (esimerkiksi saariin), joten rinkka on hyvä varuste.


title: Soutuvene

text: Soutuveneretkeilyn suosio on pikkuhiljaa kohoamassa muun muassa Etelä-Savossa Sulkavalla vuosittain järjestettävän soututapahtuman ansiosta. Soutuveneellä matkustamisen merkitys vesireittisen Suomen asuttamisessa on historialliselta merkitykseltään varsin suuri.


title: Soutuvene

text: Esimerkiksi Saimaalla ja Puulalla on nähtävissä hienoja kalliomaalauksia ja vanhojen asutusten raunioita tuhansien vuosien takaa.


title: Soutuvene

text:
Lasikuituinen soutuvene on keveytensä vuoksi syytä kuormata hyvin. Suuria järvenselkiä ylitettäessä vene ei saa olla liian kevyt, sillä muutoin se on herkkä tuulille. Sopivan raskaalla kuormauksella vakavuus säilyy paremmin. Soutuvene yleensäkin on syytä kuormata hieman peräpainoisesti paremman suuntavakavuuden aikaansaamiseksi.
Sekä soutuveneellä että kanootilla -oli se sitten avokanootti tai kajakki - tulee varautua siihen että vene voi kaatua. Kylmässä vedessä suurin vaara on kuoleminen alilämpöisyyteen, hypotermiaan, ei hukkuminen kun käytetään pelastusliivejä. Kylmällä vedellä tarkoitetaan tässä noin alle 18 asteen vettä eli koko alkukesä on vielä kylmän veden aikaa.


title: Soutuvene

text: Suurille järvenselille tai merenlahdille ei tule lähteä millään veneellä jos ei tiedä hallitsevansa venettä hyvin. Sisävesillä ukkonen voi nostattaa myrskytuulen hyvin nopeasti.


title: Ritari Ässä (vuoden 1982 televisiosarja)

text: Ritari Ässä () on yhdysvaltalainen televisiosarja, jota NBC-kanava tuotti vuosina 1982–1986. Sarjaa tehtiin yhteensä 90 jaksoa ja vuonna 1991 televisioelokuva "Knight Rider 2000". "Ritari Ässän" tuotti käsikirjoittaja ja tuottaja Glen A. Larson.


text: "Ritari Ässä" (Knight Rider) kertoo Michael Knightin (David Hasselhoff) ja tekoälyllä varustetun autonsa KITTin (Knight Industries Two-Thousand) seikkailuista.


text:
Sarjan pilottijaksossa Michael Long -niminen poliisi vammautuu vakavasti ampumavälikohtauksessa. Knight-säätiön johtaja, kuolemansairas miljonääri Wilton Knight on pitkään etsinyt miestä joka voisi toimia Lain ja oikeuden säätiön keulakuvana ja niinpä Michaelille tehdään kasvovamman vuoksi uudet kasvot ja Long saa uuden identiteetin Michael Knightina. Siitä eteenpäin Michael toimii vain säätiön hyväksi ihmeautonsa avulla. Hän joutuu jättämään koko entisen elämänsä taakseen. Myöhemmissä jaksoissa Michael kohtaa mm. entisen poliisiparinsa sekä kihlattunsa Longin ajalta. Kihlattu, Stephanie Mason, ei ilmaise tunnistavansa Michaelia, mutta jättää KITTin hansikaslokeroon kaulakorun. Kun KITT kysyy Michaelilta syytä tähän, hän vastaa että yhteinen ystävä, kauan sitten kuollut Michael Long antoi korun Stephanielle.
Ritari Ässästä on myös tehty vuonna 2008 uusi televisiosarja, joka perustuu vuoden 1982 sarjaan.


text:
KITT on Michael Knightin Pontiac Trans Am -auto vuosimallia 1982. KITT on samalla autoon rakennettu ja ohjelmoitu, pitkälle kehitetty tietokone, jolla on tekoäly. KITTissä on huippuominaisuudet sekä autona että tietoteknisesti. 1980-luvulla ne edustivat suurta teknistä haastetta sekä kykyä. Autoa voi ohjata ja se vastaa käskyihin puheella. Tietokone voi murtautua toisiin järjestelmiin tiedon etsimiseksi tai turvajärjestelmien ohittamiseksi. Se voi myös etsiä sekä käyttää radio- ja puhelinjärjestelmiä liikkeellä oltaessa. Auton tietokonepohjaiseen varustukseen kuuluvat lisäksi skanneri kohteiden tai materiaalien etsimiseen ja analysoimiseen, navigaattori, paikannin sekä tutka.
Kojetaulun mittarit ja näytöt ovat digitaalisia ja lisäksi kojetaulussa on kuvaputkinäyttöjä. Niitä käytetään valvontaan sekä kuvan, karttojen, kaavioiden ja analyysien näyttämiseen täydentämään KITTin puheella antamaa raporttia.


text: KITT voi ajaa autoa itsenäisesti, ja toisinaan Knight nukkuu pitkien matkojen aikana. Tietokone on ohjelmoitu reagoimaan vain Michael Knightin käskyihin. Michael voi hallita autoaan myös erillisellä digitaalisella rannekellon kaltaisella viestimellä, jossa on radiopuhelin. Tällöin KITT jätetään erilliseen "valvontatilaan", jossa se tarkkailee paitsi omaa, myös Michaelin ympäristöä.


text:
Autona KITTin suorituskyky on yli huippu-urheiluautojen ja se pystyy poikkeuksellisiin ajoteknisiin suorituksiin suurillakin nopeuksilla.
Autoa ei voi vaurioittaa kuin suoralla räjähdyksellä tai kajoamalla tekoälyyn. Tätä yritetäänkin monessa jaksossa, mutta KITT on ohjelmoitu toimimaan Michaelin autona ja KITT havaitsee sitä kohtaavat vaarat tutkansa avulla. KITT on ohjelmoitu ensisijaisesti suojelemaan ihmishenkiä, joten sitä ei voida käyttää rikollisiin tarkoituksiin. Kolmannen tuotantokauden jaksossa "Junk Yard Dog" KITT tuhoutuu lähes täysin pudottuaan happoaltaaseen, mutta se rakennetaan uudelleen.


text: KITTillä on sarkastinen huumori. Se on kone, joten sillä ei varsinaisesti ole tunteita. KITT kuitenkin loukkaantuu helposti, joten se voi olla itseoppiva. Usein se vihjailee Michaelin naisseikkailuista. Michael on luvannut elävänsä vain säätiötä varten, joten hän ei voi elää parisuhteessa naisen kanssa. Naiset kuitenkin tuntevat vetovoimaa häntä kohtaan ja niinpä lähes jokaisessa jaksossa Knight auttaakin juuri naisia.


text: KITT kohtaa kahdessa jaksossa KARRin ("Knight Automated Roving Robot"). Se on Wilton Knightin suunnittelema tulevaisuuden auton prototyyppi. Sen tekoälyn ohjelmoinnissa kuitenkin oli perustavanlaatuinen virhe ja siksi Wilton Knight oli deaktivoinut KARRin ja se oli määrä purkaa. Epähuomiossa auto oli kuitenkin unohdettu Knight Laboratories'n varastoon. Ensimmäisessä kohtaamisessa kaksi juoppoa varasta kytkee sen vahingossa päälle. KARRissa on kaikki samat ominaisuudet kuin KITTissäkin, mutta sen perimmäinen tarkoitus ei ole ihmishenkien pelastaminen; se on itsekäs ja ajattelee ensisijaisesti itseään. Sen takia se onkin KITTin arkkivihollinen. Auto esiintyi kahdessa jaksossa, ensimmäisellä sekä kolmannella tuotantokaudella. Ensimmäisessä jaksossa KARRin nähtiin tuhoutuvan. Michael Knight ohitti KITTin suojelu-ohjelmoinnin manuaalisesti ja ajoi kohti KARRia. Tämä väisti suojellakseen itseään, syöksyi mereen ja räjähti. Toisella kerralla paljastui KARRin tuhoutumisen sijasta vain uponneen rantahiekkaan josta nuori pariskunta löysi auton.


text: Vuonna 1991 julkaistiin elokuva Knight Rider 2000, joka kuvasi KITTin ja Michaelin tilannetta vuonna 2000. Heidät oli syrjäytetty ja tilalle kehitettiin uutta Knight 4000-autoa, mutta Michael palasi vielä kerran KITTin rattiin kun sen ohjelmisto istutettiin 1957 Chevy Bel-Airiin. Knight 4000 -autona toimi Pontiac Banshee IV, mutta koska sitä ei virallisesti saatu käyttää, tuottajat päättivät palkata Jay Ohrbergin muotoilemaan vuoden 1991 Dodge Stealth -autosta samantapaisen kuin alun perin oli suunniteltu.


text: "Ritari Ässän" ensimmäinen jakso esitettiin Suomessa 10. tammikuuta 1984 MTV:llä. Sarjaa on esitetty uusintana MTV3-kanavalla 1990-luvulla sekä Subtv-kanavalla keväällä ja kesällä 2005. TV5-kanava aloitti sarjan uusinnat tammikuussa 2014.


text: Suomessa Yle TV1:ssä lokakuussa 2009 esitetyn "Disko ja ydinsota" -dokumentin mukaan "Ritari Ässä" vaikutti osaltaan kommunistisen järjestelmän romahtamiseen Virossa. Sarja näkyi TV-vastaanottimissa myös Tallinnassa.


text: Suomessa on vuosina 2004–2009 julkaistu kaikki neljä tuotantokautta kokonaisuudessaan DVD-kokoelmina. Kaikki tuotantokaudet sisältävät 21 jaksoa ja 1. tuotantokaudessa mukana on KITT 2000 -elokuvajakso. Suomessa ja myös muissa Pohjoismaissa julkaisijana on toiminut Universal Studios.


title: Höyhen

text: Höyhen on lintujen ihosta kasvava kevyt sarveisaineesta muodostunut epiderminen uloke. Höyhenet voidaan jakaa sukasiin, untuviin, ruumiinhöyheniin, peitinhöyheniin sekä sulkiin. Höyhenet muodostavat linnun höyhenpeitteen, joka antaa linnulle värin, suojaa sitä, säätelee ruumiinlämpöä ja auttaa lentämisessä.


title: Höyhen

text: Höyhenen rakenneosat ovat höyhentuppeen kiinnittynyt ontto tyviosa eli kynä sekä ruoti, joka on kynän jatke. Ruodista lähtee molemmille sivuille litteä höyty, johon kuuluu leveä sisähöyty ja kapeampi ulkohöyty. Höyty koostuu höytyliistakkeista, jotka lähtevät ruodista. Niistä kasvavat höytysäteet, jotka liittyvät höyhenväkästen välityksellä toisiinsa tehden rakenteesta kestävän.


title: Höyhen

text: Höyheniä on erityyppisiä. Kiinteähöydyllisiä höyheniä ovat ruumiinhöyhenet, pyrstösulat, siipisulat ja niiden peitinhöyhenet. Untuvia ja sukasia ovat höyhenet, joiden höytyrakenne on löyhä tai kehittymätön.


title: Höyhen

text: Untuvia kasvaa lähimpänä ihoa. Ne muodostavat ilmavan, hyvin lämpöä eristävän kerroksen. Untuvista puuttuvat yleensä ruoti ja höyhenväkäset. Puoliuntuvat muistuttavat untuvia, mutta niissä on aina höytyliistakkeita pitempi ruoti. Rihmauntuvat kasvavat aina muiden höyhentyyppien tyvellä joko yksittäin tai ryhminä. Niille on tyypillistä palmumainen rakenne. Jauheuntuvat hajoavat kärkiosastaan talkkimaiseksi jauheeksi, joka voimistaa höyhenpuvun kiiltoa ja suojaa sitä kastumiselta ja likaantumiselta.


title: Höyhen

text: Nokan, sierainten ja silmien lähellä kasvaa monilla lintulajeilla jäykkiä sukasia. Ne siivilöivät ilmaa ja tehostavat hyönteisten pyydystämistä. Joillain linnuilla sukaset muistuttavat nisäkkäiden silmäripsiä.


title: Höyhen

text: Ruumiinhöyhenissä on lähes symmetrinen sisä- ja ulkohöyty. Joillain lajeilla ruumiinhöyhenen tyveen on liittynyt lisähöyhen. Siipi- ja pyrstösulissa on selvärakenteinen ja kiinteä, epäsymmetrinen ulko- ja sisähöyty. Sulkien alapinta voi olla kiiltävä ja lujarakenteinen. Siiven pisimmät höyhenet ovat tavallisesti käsisiiven kymmenen käsisulkaa. Kyynärsulkia on tavallisimmin parikymmentä.


title: Höyhen

text: Lintujen höyhenet voivat olla hyvin monenvärisiä. Höyhenten väritys voi olla pigmenteistä aiheutuvaa tai rakenteellista. Musta, ruskea, punainen ja usein myös keltainen väri johtuvat pigmenteistä. Valkea ja joskus myös keltainen johtuvat valon heijastumisesta joko kokonaan tai osittain höyhenten huokoisesta, runsaasti ilmaa sisältävästä rakenneaineesta. Sininen, sinipunainen ja yleensä myös vihreä väri johtuvat ruskeasta pigmentistä heijastuvan valon taittumisesta höyhenten erikoisen pintakerroksen läpi. Kerros hajottaa valon ja aiheuttaa siten metallinhohtoiset ja muut värivivahteet, jotka vaihtavat sävyään linnun liikahtaessa.


title: Höyhen

text: Joitakin höyhenten pigmenttejä lintujen kehot tuottavat itse, mutta toisia lintujen täytyy saada ravinnossaan. Esimerkiksi flamingojen höyhenten punainen väripigmentti tulee niiden karotenoidipitoisesta ravinnosta.


title: Höyhen

text: Linnut ovat kehittyneet matelijoista, ja ensimmäisten lintujen lähimpiä sukulaisia olivat höyhenpeitteiset petohirmuliskot. Höyhenten synnystä on esitetty useita teorioita. Erään teorian mukaan höyhenet kehittyivät matelijoiden suomuista edesauttamaan lentopyrähdyksiä. Höyhenpeite kehittyi kevyeksi rakenteeksi, joka eristää hyvin lämpöä ja samalla haihduttaa ylimääräistä lämpöä tehokkaasti.


title: Höyhen

text: Kaikki höyhentyypit kehittyvät linnun ihon sarveistuneesta orvaskedestä. Höyhenten kehitys voi alkaa jo munassa, alkion iholla havaittavina verinahan ja sitä peittävän orvaskeden pullistumina. Sulan aihe kehittyy sukkulamaiseksi rakenteeksi, joka painuu tyvestään orvasketeen muodostuvaan kuoppaan eli höyhentuppeen. Höyhensukkulan pintakerros koostuu marraskeden soluista. Ne muodostavat suojaavan kerroksen alapuolella kehittyville varsinaisille höyhenen rakenneosille. Nämä rakenneosat erilaistuvat sarveistuvista Malpighin kerroksen soluista. Ne saavat ravintonsa höyhensukkulan ydinosasta, joka on koostunut pääosin verinahasta ja sen haarovista suonista. Pian solujen jakautuminen ja kasvu rajoittuvat höyhentupen germinaalialueelle. Solut erikoistuvat sulan ruodiksi, höytyliistakkeiksi ja höytysäteiksi. Ne keratinisoituvat voimakkaan valkuaisainesynteesin johdosta sekä työntyvät ylöspäin kohti höyhensukkulan kärkeä samalla muuttaen muotoaan. Kuoltuaan solut muodostavat kestävän rakennusmateriaalin höyhenten eri rakenteille.


title: Höyhen

text: Höyhen kasvaa vain tyvestään, joten ensin kehittyy höyhenen kärki ja viimeiseksi tyvi. Sitä mukaa kun valmista höytyä työntyy näkyviin, solut kuolevat ja keratinisoituvat. Höyhen kasvaa pienillä varpuslinnuilla yhden millimetrin vuorokaudessa ja suurilla linnuilla 13 millimetriä vuorokaudessa.


title: Höyhen

text: Höyhenen kasvun vaihetta seuraa lepokausi, jolloin uusiutunut höyhen on kiinnittyneenä höyhentuppeen sen seinämien sileiden lihasten puristamana. Moni laji pystyy hätätilanteessa irrottamalla höyhenensä ennenaikaisesti. Uusi sulka työntää vanhan kynän ulos höyhentupesta, jolloin höyhen irtoaa ruumiista. Pingiviineillä irtoaminen tapahtuu vasta, kun uusi höyhen on valmis.


title: Höyhen

text: Höyhen kuluu voimakkaasti ilman aiheuttaman kitkan, säteilyn, höyhenloisten ja mekaanisen hankauksen vuoksi. Sen vuoksi lintu uusii höyhenpeitteensä säännöllisesti sulkasatona. Pienet varpuslinnut uusivat höyhenensä yhdestä kolmeen kertaa vuodessa, ja suuret linnut muutaman vuoden välein.


title: Toveri

text: Toveri (venäjän sanasta товарищ []," tovarištš") tarkoittaa kumppania, seuralaista tai ystävää, mutta sillä on myös vasemmistolaisesti värittynyt merkitys. Nimitys tunnetaan kautta maailman vasemmistopuolueissa tapana puhutella toista aatekumppania.


title: Toveri

text: Toveriksi kutsuminen esitetään osoituksena siitä, että aatekumppanit ovat keskenään samanarvoisia ja arvonimet hylätään. Toveri-nimitystä käytettiin laajasti entisessä Neuvostoliitossa ja käytetään yhä vasemmistopuolueissa. Varsinkaan yhdyssanoissa toveri ei viittaa vasemmistoon; koulutoveri tai puoluetoveri ovat neutraaleja termejä, toisaalta luokkatoveri viittaa luokkajakoon. Nykyään Venäjällä sillä on myös sama merkitys kuin muissakin maissa.


title: Toveri

text: Tasa-arvoisten termien käyttö lähtee Ranskan vallankumouksesta, kun aatelisarvot lopetettiin ja vallankumoukselliset alkoivat nimittää toisiaan kansalaisiksi ("citoyen(ne)") kuninkaan alamaisten sijaan. Esimerkiksi syrjäytettyä kuningas Ludvig XVI:ta puhuteltiin nimellä "Citoyen Louis Capet" hänen valta-asemansa menetyksen korostamiseksi. Ranskassa termi "camarade" oli käytössä jo 1790.


title: Toveri

text: Sosialistiliikkeen kehittymisen myötä alettiin etsiä termiä "herroille" ja "rouville". Englannissa käytettiin termiä "comrade" ensi kertaa sosialistilehdessä "Justice". Venäjän vallankumouksen jälkeen etenkin bolševikit viljelivät venäjänkielistä termiä "tovarištš" aatelisarvojen lakkauttamisen jälkeen. Sisällissodan aikana valkoiset käyttivät termiä halventavassa merkityksessä puna-armeijasta ja neuvostoista.


title: Toveri

text: Toveri on ollut käytössä myös äärioikeistoa edustavien liikkeiden keskuudessa. Fasismia ja kansallissosialismia kannattavien keskuudessa on ollut ja on edelleen yleistä, kutsua toisia puolueen jäseniä tai saman aatteen jakavia tovereiksi.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta (KIPU, ) oli suomalainen vihreä puolue. Puolueen perustettiin vuonna 1988 nimellä Vihreät. Nimi vaihdettiin vuonna 1992 muotoon Ekologinen puolue Vihreät (EPV). Vuonna 1998 nimeksi tuli KIPU.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Puolueen perusti vihreän liikkeen vähemmistö vuonna 1988, hieman ennen Vihreän liiton rekisteröitymistä puolueeksi. Puolueen perustajajäseniä olivat muun muassa Eero Paloheimo ja Erkki Pulliainen, jotka siirtyivät kuitenkin pian Vihreään liittoon. Myös Pentti Linkola oli mukana Ekologisen puolueen toiminnassa. Linkolan mielipiteet jakoivat puolueväkeä ja hän putosi puoluevaltuustosta vuoden 1996 puoluekokouksessa. Linkolan vastaista linjaa johti Elonkehän päätoimittaja Eero Taivalsaari, jonka puoluehallitus erotti tehtävästä toukokuussa 1996. Taivalsaari ei kuitenkaan suostunut eroamaan. Hallitus vaihtoi lehden toimiston lukot, mutta Taivalsaari vaihtoi ne uudestaan. Vanha hallitus pyrki mitätöimään puoluekokouksen virheellisyyksien vuoksi.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Vuonna 1991 puolueeseen kuului alle sata jäsentä. Puolueella oli vuonna 1990 kahdeksan osastoa.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Pertti ”Veltto” Virtanen oli puolueen ainoa kansanedustaja vuosina 1995–1999. Virtanen muodosti eduskunnassa omaa nimeään kantaneen eduskuntaryhmän. Virtanen oli myös puolueen puheenjohtaja sen toimiessa KIPU-nimellä, vaikka hän ei valinnan aikaan (1998) edes kuulunut puolueeseen. Virtanen halusi puolueelle uuden nimen, koska ekologisuus koettiin hänen mielestään liian negatiivisesti mediassa ja hän halusi koota puolueen yhteyteen eri kansalaisryhmiä. Virtasen linjaukset erosivat huomattavasti muun (vanhemman) puolueväen politiikasta, mikä johti konflikteihin. Virtanen kannatti esimerkiksi EU:ta, toisin kuin puolueohjelma, jossa vaadittiin unionista irtautumista. Muun muassa entinen puheenjohtaja Parkatti lähti puolueesta.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Puolue poistettiin puoluerekisteristä kesällä 2003 sen jäätyä ilman kansanedustajia kaksissa peräkkäisissä vaaleissa.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Ekologinen puolue vastusti Suomen liittämistä Euroopan unioniin. Puolue teki oikeuskanslerille kyselyn toimenpiteen maanpetoksellisuudesta. Vuoden 1994 presidentinvaaleissa puolue antoi tukensa Suomen kansan itsenäisyysrintaman Keijo Korhoselle.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Ekologinen puolue piti tärkeimpänä tavoitteenaan elämän monimuotoisuuden suojelemista. Puolueen mukaan aineellisesta kasvusta tuli luopua. Se ajoi Suomen eroamista EU:sta ja muista kansainvälisistä talousjärjestöistä. Uudet tiet ja rakennukset piti puolueen mukaan jättää rakentamatta ja energian kulutusta tuli vähentää tuntuvasti. Puolue vaati myös (luomu)maatalouden palauttamista Suomen pääelinkeinoksi. Se halusi suosia pienperheitä ja rajoittaa siten väestönkasvua.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: KIPU:n poliittiset linjaukset olivat huomiota herättävän omalaatuisia. Esimerkiksi eduskuntavaalien 1999 ohjelmassa puolueen tavoitteeksi ilmoitettiin ”yksisilmäisen ja värittömän talouskasvupolitiikan 'haistapaskattaminen'” ja kerrottiin, että ”jo nyt juurettomien talouskasvisten vaikutus kurjistaa puolustuskyvyttömimpien luonnollista elämää”.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Kunnallisvaaleissa puolue asetti ehdokkaita vuonna 1988 neljässä, 1992 kuudessa ja 1996 12 kunnassa. Valtuutettuja se sai Harjavallassa (1988), Naantalissa (1988/1992) ja Somerolla (1996). Vaaleissa 2000 KIPU:lla oli oma lista vain Inkoossa.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Eduskuntavaaleissa puolueella oli aina ehdokkaita Helsingin, Uudenmaan ja Pirkanmaan vaalipiireissä. Ehdokaslistoja asetettiin vähintään kerran kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä Pohjois-Savoa lukuun ottamatta. Korkeinta puolueen kannatus oli Pirkanmaalla (aiemmin Häme pohj.), josta se sai ainoan kansanedustajansa vaaleissa 1995 2,9 prosentin kannatuksella. Muissa vaalipiireissä kannatus ei koskaan ylittänyt yhtä prosenttia. Edustajapaikan saantia helpotti SMP:n, kristillisten ja EKA:n kanssa tehty vaaliliitto.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Europarlamenttivaaleissa 1999 KIPU asetti 4 ehdokasta. Puolueen entinen kansanedustaja Veltto Virtanen keräsi parlamentin ulkopuolelle jääneistä suurimman äänimäärän (28 092). Puolue oli vaaliliitossa perussuomalaisten ja EKA:n kanssa.


title: Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

text: Puolueen lehdeksi perustettiin vuonna 1995 "Elonkehä", joka on jatkanut ilmestymistään puolueen kadottua poliittiselta kartalta. Ekovihreät on vuonna 1995 perustettu Vihreän liiton valtakunnallinen ympäristöasioihin keskittynyt jäsenjärjestö. Ekovihreissä on toiminut joitakin alkuperäisen Ekologisen puolueen jäseniä ja ekovihreillä on läheiset suhteet "Elonkehä"-lehteen. Suoraa historiallista yhteyttä entiseen puolueeseen ei yhdistyksellä kuitenkaan ole.


title: Pyrrhon

text: Pyrrhon (, n. 360 eaa. – n. 270 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Häntä pidetään ensimmäisenä skeptikkona ja pyrrhonismin alullepanijana tai esikuvana.


title: Pyrrhon

text: Pyrrhon oli kotoisin Eliistä. Diogenes Laertios lainaa Apollodorosta ja sanoo, että hän oli ensin maalari, ja että hänen tekemiään kuvia oli Eliksen kymnaasissa. Myöhemmin hän kiinnostui filosofiasta Demokritoksen töiden ansiosta. Hän tutustui megaralaiseen dialektiikkaan Brysonin, Stilponin oppilaan kautta.


title: Pyrrhon

text: Pyrrhon osallistui Anaksarkhoksen tavoin Aleksanterin Suuren mukana tämän Aasian sotaretkelle. Hän opiskeli Intiassa gymnosofistien ja Persian valtakunnan maagien alaisuudessa. Hän vaikuttaa saaneen itämaisesta filosofiasta yksinäisyydessä elämisen ajatuksen. Palattuaan Elikseen hän eli köyhissä olosuhteissa. Elisläiset kuitenkin kunnioittivat häntä suuresti, samoin ateenalaiset, jotka antoivat hänelle kansalaisoikeudet.


title: Pyrrhon

text: Pyrrhon ei itse kirjoittanut mitään. Hänen oppinsa tunnetaan ensimmäkseen hänen oppilaansa Timon Fleiuslaisen satiirisista kirjoituksista.


title: Pyrrhon

text: Pyrrhonin omasta filosofisesta ajattelusta ei tiedetä paljoakaan, sillä skeptisen koulukunnan "pyrrhonismina" tunnettu filosofinen perinne on syntynyt enimmäkseen myöhempinä aikoina. Hänen ajattelunsa perusperiaate voidaan ilmaista sanalla "akatalepsia", joka tarkoittaa mahdottomuutta tuntea asioiden todellinen luonne. Toisekseen, tämän johdosta tulee säilyttää älyllisen epävarmuuden tila, tai kuten Timon sen ilmaisi, mitään väitettä ei voida pitää parempana kuin toista. Kolmannekseen, näitä periaatteita tulee soveltaa myös elämään yleensä. Pyrrhon teki johtopäätöksen, että koska mitään ei voida tietää, ainut oikea asenne on "ataraksia", "vapaus huolista".


title: Pyrrhon

text: Mahdottomuuden tietää mitään, edes omasta tietämättömyydestämme tai epäilystämme, tulisi johtaa siihen, että viisas ihminen vetäytyy itseensä, välttää paineita ja tunteita jotka kuuluvat kilpailuun turhista kuvitelmista. Tämä vahva skeptisismi on ensimmäinen ja kaikkein läpikotaisin esimerkki agnostismista ajattelun historiassa. Sen eettisiä vaikutuksia voidaan verrata stoalaisuuden ja epikurolaisuuden ihanteena olleeseen mielentyyneyteen.


title: Pyrrhon

text: Pyrrhonin mukaan viisaan tehtävänä oli kysyä itseltään kolme kysymystä. Ensin tulee kysyä, mitä asiat ovat ja kuinka ne ovat muodostuneet. Toisekseen kysymme, mikä on suhteemme näihin asioihin. Kolmannekseen kysymme, mikä meidän asenteemme näitä asioita kohtaan tulisi olla. Siihen mitä asiat todella ovat, voimme vastata vain, että emme tiedä mitään. Tiedämme ainoastaan, miltä asiat vaikuttavat meille, mutta niiden sisäisestä olemuksesta olemme tietämättömiä.


title: Pyrrhon

text: Samat asiat vaikuttavat eri ihmisistä erilaiselta, ja siksi on mahdotonta tietää, mikä mielipide on oikea. Erot mielipiteissä viisaiden kesken yhtä lailla kuin rahvaan kesken todistavat tämän. Jokaista väitettä kohti voidaan esittää vastaväite, joka voidaan perustella yhtä järkevästi. Mikä tahansa henkilön oma mielipide onkin, joku, joka on yhtä älykäs ja yhtä kyvykäs tekemään arvostelmia, uskoo päinvastaiseen mielipiteeseen. Meillä voi olla mielipiteitä, mutta varmuus ja tieto ovat mahdottomia. Siksi asenteemme asioihin (vastaus kolmanteen kysymykseen) tulisi olla täydellisen pidättyväinen tekemästä arvostelmia. Emme voi olla varmoja mistään, emme edes kaikkein triviaalimmista väitteistä.


title: Timon Fleiuslainen

text: Timon Fleiuslainen (, n. 320 eaa. – 230 eaa.) oli antiikin Kreikan skeptikoiden koulukuntaan kuulunut filosofi ja kirjailija. Hän oli Stilponin ja Pyrrhonin oppilas.


title: Timon Fleiuslainen

text: Timon oli kotoisin Fleiuksesta. Hän ansaitsi omaisuuden opettamalla ja luennoimalla Khalkedonissa. Tämän jälkeen hän vietti loppuelämänsä Ateenassa, jossa myös kuoli. Hän kirjoitti useita teoksia sekä proosa- että runomuodossa. Hänen tunnetuin teoksensa on "Pilkkarunot" ("Silloi"). Tämän lisäksi hän kirjoitti opettajansa Pyrrhonin opetuksia, eeppisiä runoja, tragedioita, komedioita ja satiirisia draamoja.


title: Timon Fleiuslainen

text: "Pilkkarunot" oli sarkastinen teos, joka sisälsi kolme kirjaa ja oli kirjoitettu heksametrimuodossa. Se oli suunnattu kreikkalaisia filosofeja vastaan, ja se irvaili lähes kaikille Pyrrhonin edeltäjille ja aikalaisille. Säilyneet katkelmat, yhteensä 133 säettä, osoittavat Timonin olleen suuri satiirikko ja taitava heksametrin käyttäjä. Hän ei kuitenkaan pyrkinyt muuhun kuin naurattamaan yleisöään. Hänen pilkaltaan eivät säästyneet juuri muut kuin Ksenofanes, "Homeroksen valheiden vaatimaton sensuroija", ja Pyrrhon, jota vastaan "ei kukaan kuolevainen rohkene väittää".


title: Timon Fleiuslainen

text: Menodotoksen mukaan Timonilla ei ollut seuraajia, vaan hänen koulunsa painui unohduksiin. Hippobotos ja Sotion puolestaan ovat maininneet hänen oppilaikseen seuraavat henkilöt: Dioskurides Kyproslainen, Nikolokhos Rhodoslainen, Eufranor Seleukialainen ja Praÿlus Troaslainen.


title: Ainesidemos

text: Ainesidemos (, ensimmäinen vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen, myöhäishelleenisellä kaudella elänyt skeptikoiden koulukuntaan kuulunut filosofi ja pyrrhonismin perustaja.


title: Ainesidemos

text: Ainesidemos oli kotoisin Knossoksesta, Kreetalta, mutta eli ja opiskeli Aleksandriassa. Hänen opettajansa oli Herakleides (eri henkilö kuin peripateetikko Herakleides). Ainesidemos vaikutti hieman Ciceron jälkeen.


title: Ainesidemos

text: Ainesidemos oli alun perin Platonin Akatemian jäsen Ateenassa. Akatemia oli skeptinen Arkesilaoksesta ainakin Karneadeehen asti. Ainesidemoksen aikoihin koulu oli kuitenkin jakaantunut useampiin kilpaileviin osiin, ja huomattavasti pehmentänyt skeptisismiään tai jopa hylännyt sen stoalaisten kanssa käytyjen väittelyiden seurauksena.


title: Ainesidemos

text: Ainesidemos valitti, että tilanne oli mennyt niin pitkälle, että akatemialaiset olivat vain "stoalaisia konfliktissa stoalaisten kanssa". Tämän vuoksi hän erosi Akatemiasta ja perusti oman pyrrhonistisen skeptisismin koulukuntansa, niin kutsutun kolmannen skeptisen koulun. Hän nimesi koulunsa varhaisen skeptikon Pyrrhonin mukaan, ja pyrki elvyttämään tämän opetukset.


title: Ainesidemos

text:
Ainesidemoksen tiedetään kirjoittaneen seuraavat teokset:"Pyrrhonistiset kirjoitukset", joka oli kahdeksan kirjaa käsittänyt yhteenveto pyrrhonistisesta filosofiasta, oli Ainesidemoksen pääteos. Teos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan Fotioksen tekemä yhteenveto.
Ainesidemoksen filosofiset argumentit tunnetaan suhteellisen hyvin myös Sekstos Empeirikoksen ja Diogenes Laertioksen kautta. Diogeneella vaikuttaa vielä olleen Ainesidemoksen teos käytettävissään.


title: Ainesidemos

text: Ainesidemoksen filosofia koostui neljästä pääosasta, jotka olivat: syyt skeptisismiin ja epäilyyn, hyökkäys kausaliteettia ja totuutta vastaan, fyysinen teoria ja moraaliteoria. Näistä kaksi ensin mainittua ovat merkittävimmät. Syyt epäilyyn on annettu kymmenen "kielikuvan" muodossa:Totuus vaihtelee loputtomasti olosuhteiden myötä, eikä olosuhteiden aikaansaamaa vaikutusta voida edes mitata. Siksi ei ole olemassa mitään absoluuttista tietoa, sillä kaikilla ihmisillä on erilaiset asitimukset, ja jokainen järjestää ja ryhmittelee saamansa tiedon omilla keinoillaan. Näin muodostettu tieto on aina puhtaasti subjektiivista.


title: Ainesidemos

text: Toinen osa Ainesidemoksen töistä muodostuu hyökkäyksestä kausaliteetin teoriaa vastaan. Hän esitti lähes kaikki argumentit, jotka ovat nykyisen skeptisismin perustana. Syyllä ei ole itsenäistä olemassaoloa havaitsevan mielen ulkopuolella; sen pätevyys on ainoastaan ideaalisesta, tai kuten Immanuel Kant olisi sanonut, subjektiivista. On mahdoton kuvitella suhdetta syyn ja seurauksen välille. Jos nämä kaksi asiaa ovat eri asioita, ne ovat joko yhtäaikaisia tai toisiaan seuraavia. Jos ne ovat yhtäaikaisia, syy on seuraus ja seuraus on syy. Jos ne eivät ole yhtäaikaisia, syyn tulee edeltää seurausta, koska seuraus ei voi edeltää syytä, ja tällöin tulee olla olemassa hetki, jolloin syy ei ole vaikuttava eli oma itsensä. Tällaisilla argumenteilla hän päätyi skeptisyyden perustavanlaatuiseen periaatteeseen, syiden radikaalin ja universaalin vastustamiseen.


title: Ainesidemos

text: Päädyttyään tähän johtopäätökseen, hän saattoi sulattaa Herakleitoksen fyysisen teorian omaansa, niin kuin Sekstos Empeirikos on kuvannut teoksessaan "Pyrrhonismin pääpiirteet". Myöntämällä, että ristiriidat ovat olemassa yhtäaikaisesti havaitsevalle subjektille, hän saattoi esittää, että ristiriitaiset ominaisuudet ovat yhtäaikaisia samassa objektissa.


title: Ainesidemos

text: Kun Ainesidemos oli näin poistanut syyn ja seurauksen ideat, hän jatkoi kaivamalla perustukset eettisten periaatteiden alta. Hän kielsi, että kuka tahansa voisi suunnata kohti hyvää, nautintoa tai onnellisuutta absoluuttisena, konkreettisena ideaalina. Hänelle kaikki teot ovat nautinnon ja kivun, hyvän ja pahan tuotteita. Eettisten yritysten päätöksenä on johtopäätös, että kaikki yritykset ovat turhia ja epäloogisia.


title: Ainesidemos

text: Tällaisen destruktiivisen skeptisismin keskeisimmät periaatteet ovat pysyneet samaana siitä saakka, kun ke kirkastuivat Ainesidemokselle, aina nykyajan kehittyneempiin skeptikoihin saakka.


title: Sekstos Empeirikos

text: Sekstos Empeirikos (, ) (100-luvun loppu) oli antiikin kreikkalainen lääkäri ja filosofi, joka edusti pyrrhonistista skeptismiä. Hän eli Aleksandriassa ja Ateenassa.


title: Sekstos Empeirikos

text: Lääketieteeseen liittyvissä töissään Sekstos Empeirikos kuului lisänimestään huolimatta metodiseen koulukuntaan. Filosofina hän on suurin myöhemmän kreikkalaisen skeptisyyden edustaja. Hän opiskeli erään Roomassa lääkärinä toimineen Herodotos Tarsoslaisen alaisuudessa. Hänet tunnetaan ennen kaikkea siitä, että hän kehitti ja muotoili aikaisempien skeptikoiden oppeja, sekä siitä, että hän kirjoitti laajan selonteon skeptiseen koulukuntaan kuuluneista edeltäjistään.


title: Sekstos Empeirikos

text: Sekstos Empeirikokselta tunnetaan kolme teosta: "Pyrrhonismin pääpiirteet" ("Pyrrhōneioi hypotypōseis", PH); sekä kaksi teosta, joista käytetään yhdessä nimitystä "Matemaatikkoja vastaan" ("Adversus Mathematicos", M). Ensin mainittu on pyrrhonistisen filosofian yleisesitys, merkittävin antiikin aikainen lähde pyrrhonismiin. Viimeksi mainittu koostuu osista, jotka on suunnattu erilaisia tiedon lajeja vastaan, ja niitä vastaan, jotka katsovat tietoa omaavansa. Teoksen nimen "mathēmatikos" tarkoittaa oppineita yleensä.


title: Sekstos Empeirikos

text: Teoksen "Matemaatikkoja vastaan" kuusi ensimmäistä kirjaa tunnetaan perinteisesti myös omilla nimillään: "Grammaatikkoja vastaan" (kirja I), "Reetoreja vastaan" (kirja II), "Geometrikkoja vastaan" (kirja III), "Aritmeetikkoja vastaan" (kirja IV), "Astrologeja vastaan" (kirja V) sekä "Muusikkoja vastaan" (kirja VI).


title: Sekstos Empeirikos

text: Teoksen kirjat VII–XI ovat säilyneet epätäydellisesti. Tutkijat ovat arvelleet, että teoksen alusta puuttuu ainakin yksi ja mahdollisesti jopa viisi kirjaa. Säilyneitä kirjoja on kutsuttu perinteisesti nimillä "Loogikkoja vastaan" (kirjat VII–VIII), "Fyysikkoja vastaan" (kirjat IX–X) ja "Eetikkoja vastaan" (kirja XI). Nämä kirjat erotetaan joskus kirjoista I–VI käyttämällä niistä nimitystä "Dogmaatikkoja vastaan". Tällöin "Loogikkoja vastaan" muodostaa kirjat I–II, "Fyysikkoja vastaan" kirjat III–IV ja "Eetikkoja vastaan" kirjan V, huolimatta siitä, että todellisuudessa teoksen alkuosa puuttuu.


title: Sekstos Empeirikos

text: On huomattava, ettei kumpikaan nimistä "Pyrrhonismin pääpiirteet" ja "Matemaatikkoja vastaan" esiinny alkuperäisissä käsikirjoituksissa, vaan ne on kehitetty myöhemmin.


title: Sekstos Empeirikos

text: Sekstos esitti, että "ataraksian" ("mielenrauhan") saavuttamiseksi filosofin tulee ensin oppia välttämään lopullisia arvostelmia, eli hänen tulee uskoa yhtä suuressa määrin mihin tahansa väitteeseen ja sen kieltävään väitteeseen. Päinvastoin kuin Platonin Akatemian skeptikot, pyrrhonistit eivät ajatelleet, että mistään ei voisi tietää mitään. Heistä tällainen väite kuulosti dogmatismilta ja suorastaan paradoksilta, jossa tiedettäisiin ainakin se, ettei mitään voida tietää. Sen sijaan he välttivät ottamasta kantaa edes siihen, voidaanko mistään tietää mitään.


title: Sekstos Empeirikos

text: Sekstos erotteli tavat, joilla filosofi saattoi lähestyä tietoa. Ainoastaan ilmiöistä tehdyt havainnot saattoivat antaa jotain tietoa. Hän ei kieltänyt, että aistihavainnot olivat olemassa, mutta kielsi sen, että niiden antamia tuloksia voitaisiin arvioida objektiivisesti. Hänelle hunaja saattoi vaikuttaa makealta, mutta se, oliko se todellisuudessa makeaa, oli epäilyksen alaisena, koska väite "hunaja "on" makeaa" oli arvostelma siitä, miltä se vaikutti.


title: Sekstos Empeirikos

text:
Monet Sekstoksen skeptisistä argumenteista muistuttavat ensimmäisellä vuosisadalla eläneen filosofi Nagarjunan argumentteja.
Sekstoksen teosta "Pyrrhonismin pääpiirteet" luettiin Euroopassa laajalti 1500–1700 -luvuilla. Se vaikutti merkittävästi muun muassa David Humeen. Hänen filosofiansa on usein käsitetty väärin samanlaiseksi skeptisyydeksi, jota René Descartes arvioi ja jonka hän hylkäsi.


title: Selkokieli

text: Selkokieli on yleiskieltä yksinkertaisempaa kieltä, jonka sisältöä, rakennetta ja sanastoa on muokattu helpommaksi ymmärtää. Lähtökohtana on maan tai kansan oma kieli, josta selkokieli muokataan paikallisiin tarpeisiin, kuten Virossa "arekeel" tai englannin kielessä "Plain English". Historian kuluessa on etenkin kaupankäynnin yhteydessä käytetty eräänlaisia selkokieliä. Pidgin tulee englannin kielen sanasta "business", ja esimerkiksi Haitin kreolien ranska on eräänlaista selkokieltä. Suomessa selkokieltä on alettu varsinaisesti kehittää 1980-luvun alkupuolelta lähtien.


title: Selkokieli

text: Selkokieli on avuksi henkilöille, joilla on vaikeuksia ymmärtää tavallista yleiskielistä tekstiä. Syynä tähän saattaa olla esimerkiksi puutteellinen suomen kielen taito, lukemisen vaikeudet tai käsityskyvyn rajallisuus. Selkokieltä voivat tarvita muun muassa dysfaatikot, kehitysvammaiset, lukiongelmaiset, maahanmuuttajat, vanhukset, vastikään lukemaan oppineet lapset sekä suomen kieleen ja kulttuuriin tutustuvat muunkieliset ihmiset.


title: Selkokieli

text: Selkokielelle muokkaaminen on tavallaan samaa kuin kääntäminen kielestä toiseen. On mietittävä, miten tekstin asia pitää sanoa, että kohderyhmä ymmärtää sen mahdollisimman oikein. Voi olla tarpeen muuttaa asioiden esittämisjärjestystä, niin että syy–seuraus-suhde tai tapahtumien ajallinen eteneminen ovat luontevia. Uudet tai oudot käsitteet on tarpeen selittää.


title: Selkokieli

text: Selkokielessä käytetään lyhyitä ja yksinkertaisia lauseita sekä mahdollisimman tavallista sanastoa. Pitkiä yhdyssanoja ja vaikeita lauserakenteita, esimerkiksi lauseenvastikkeita pyritään välttämään, samoin liikoja adjektiiveja ja muita lisämääreitä. Passiivin sijasta käytetään aktiivia, ja sanajärjestys on mieluummin suora. Selkokieli ei kuitenkaan ole pelkkää päälausekieltä. Ymmärtämistä auttaa myös kielen sidoksisuus eli se, että lauseita liitetään toisiinsa esimerkiksi "kun"-, "mutta"- ja "koska"-sanoilla.


title: Selkokieli

text: Selkokielen taitossa käytetään tavallista suurempaa tekstikokoa (12–14 pistettä) sekä kapeahkoa palstaa, jossa tekstin oikea reuna on liehu (ei tasattu). Rivityksestä selkokirjoittajilla on hiukan vaihtelevia käsityksiä. Pääosin pyritään siihen, että rivin sanat ovat luonteva ajatuskokonaisuus eikä uusi lause ala samalta riviltä. Toisaalta myös rivin pituuden suuri vaihtelu voi vaikeuttaa lukemista.


title: Selkokieli

text: Selkosuomeksi on käännetty esimerkiksi Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä" ja "Nummisuutarit" sekä "Raamatun" kertomuksia, "Kalevalan" tarinoita, Tove Janssonin muumikirjoja ja Sisko Istanmäen romaani "Liian paksu perhoseksi". Alkuperäisiä selkokielellä kirjoitettuja kirjoja on jo melko paljon. Joukossa on sekä kaunokirjallisia teoksia että tietokirjoja. Myös viranomaiset ja yritykset ovat pienessä määrin teettäneet tiedotusaineistoa selkokielellä. Tunnettuja selkokirjailijoita ovat muun muassa Pertti Rajala, Ari Sainio, Johanna Kartio ja Marja Simola.


title: Selkokieli

text: Selkokielen kehittämisestä ja kirjoittajien koulutuksesta vastaa Selkokeskus, joka toimii Kehitysvammaliiton yhteydessä. Opetusministeriö tukee selkokielisen kirjallisuuden julkaisemista apurahoin, joita myönnetään kirjoittajille, mukauttajille, kuvittajille ja kustantajille. Tukipäätökset tekee ministeriön selkokielityöryhmä, jonka käytännön toimintaa hoitaa Selkokeskus. Hyväksytyissä selkokirjoissa on oikeus käyttää erityistä selkotunnusta.


title: Selkokieli

text: "Yle Uutiset selkosuomeksi" on selkokielinen uutislähetys, joka tulee Yle Radio Suomi -kanavalta joka päivä ja Yle TV1 -kanavalta joka arkipäivä. Selkouutisissa kieli on helpompaa ja puhenopeus hitaampi kuin tavallisissa uutisissa. Niissä keskitytään olennaiseen ja esityksen rakenne tukee ymmärtämistä.


title: Selkokieli

text: Vuodesta 1990 lähtien Suomessa ovat ilmestyneet selkokieliset sanomalehdet "Selkosanomat" (alk. "Selkouutiset") ja "LL-Bladet", joista jälkimmäinen on ruotsinkielinen. Kehitysvammaisten Tukiliitto on julkaissut selkokielistä "Leija"-aikakauslehteä vuodesta 1983. Kuurosokeiden selkokielinen lehti on nimeltään "Tuntosarvi".


title: Larinsaari

text: Larinsaari on Pohjois-Karjalassa Pielisen rannalla Juuan kunnassa sijaitseva saari, jossa on asukkaita noin 90. Kesäisin saaressa asuu monia kesämökkiläisiä. Läheisessä Nunnanlahdessa sijaitsevat Tulikivi Oyj ja NunnaUuni Oy työllistävät monia Larinsaaren asukkaita. Larinsaaren entinen kyläkoulu toimii leirikeskuksena ja larinsaarelaisten kokoontumipaikkana.


title: Larinsaari

text: Larinsaaren nimi on lähtöisin siellä 1600-luvulla asuneesta Teppana Larisesta.


title: Jean Calvin

text: Jean Calvin (alkujaan Cauvin; 10. heinäkuuta 1509 Noyon – 27. toukokuuta 1564 Geneve) oli ranskalaissyntyinen uskonpuhdistaja. Hän jatkoi Ulrich Zwinglin reformoidun kirkon opillista perinnettä. Hän perusti kalvinismin, yhden protestanttisen kristinuskon oppisuunnista.


title: Jean Calvin

text: Calvin syntyi Noyonissa, Pariisin koillispuolella vuonna 1509. Hän opiskeli Pariisin yliopistossa filosofiaa, minkä jälkeen hän siirtyi Orléansin yliopistoon opiskelemaan siviilioikeutta. Calvin koki 25-vuotiaana voimakkaan herätyksen, jonka seurauksena hän liittyi Pariisissa vaikuttaneisiin radikaaleihin uudistusliikkeisiin ja lopulta 1534 joutui lähtemään maanpakoon Baseliin.


title: Jean Calvin

text: Vuonna 1536 Calvin julkaisi pienen teoksen "Institutio religionis Christianae", jossa hän perustelee evankelisen teologian perusajatukset Raamattuun nojaten. Myöhemmin Calvin vielä täydensi ja järjesteli aineistoa uudelleen ja kuuden luvun kirjasta paisuikin vuoteen 1559 mennessä neljä kirjaa sisältävä teoskokonaisuus.


title: Jean Calvin

text: Calvinilla oli merkittävä rooli Geneven kaupungin kirkollisessa uudistusohjelmassa. Hän loi Geneven kirkolle yhtenäisen opin pohjan kaupungin irtauduttua katolisesta uskosta. Calvinin opista tuli myöhemmin koko reformoidun kirkon esikuva:


title: Jean Calvin

text: Piispan virka kiellettiin ja seurakunnan hallinto perustettiin Raamatun sanaan. Virkoja oli neljä:


title: Jean Calvin

text: Calvinin kirkkojärjetyksessä sekoittuivat kirkolliset ja poliittiset asiat tiiviisti keskenään. Kirkon auktoriteetti ulottui myös kaupungin muuhun elämään, mikä loi nopeasti ristiriitoja porvariston ja Calvinin kesken.


title: Jean Calvin

text: Vuonna 1538 Calvin karkotettiin Genevestä, mutta vuonna 1541 kaupunki pyysi häntä palaamaan ja palauttamaan järjestyksen ja luottamuksen kaupunkiin. Pakonsa aikana Calvin oli oleskellut Strasbourgissa ja kirjoittanut useita merkittäviä teoksia sekä laajentanut muun muassa "Institutio"-teostaan.


title: Jean Calvin

text: Kun Calvin kuoli vuonna 1564, Geneve oli muodostunut keskuspaikaksi kansainväliselle liikkeelle, joka tuli kantamaan hänen nimeään, kalvinismille.


title: Jean Calvin

text: Calvin oli elämänsä loppuun asti kiihkeä katolisuuden vastustaja.


title: Ignatius Loyola

text: Pyhä Ignatius Loyola (n. 1491–1556), kastettu nimellä Íñigo López de Loyola, oli katolinen pyhimys, jesuiittaveljestön perustaja ja mystikko.


title: Ignatius Loyola

text: Loyola syntyi varakkaaseen aatelisperheeseen Guipúzcoassa ja oli äidinkieleltään baski. Nuorella iällä Loyola lähetettiin Arévaloon, Kastilian varainhoitajan Juan Velázquez de Cuéllarin (n. 1460–1517) oppilaaksi ja paašiksi. Nuorukaisena Loyolan sanottiin olevan perso uhkapeleille, kaksintaisteluille ja naisseikkailuille, ja hän joutui kiivasluontoisuutensa ja naisseikkailujensa vuoksi usein ongelmiin.


title: Ignatius Loyola

text: Loyola oli nuoresta alkaen kiinnostunut sotataidosta. Velazquesin kuoltua Loyola siirtyi Najeran herttuan Antonio Manrique de Laran (k. 1535) palvelukseen ja päätyi taistelemaan herttuan joukoissa Comuneros -kapinallisia vastaan. Pamplonan taistelussa vuonna 1521 Loyola haavoittui taistelussa molempiin jalkoihin tykin osumasta, ja hänen oikea jalkansa vammautui vakavasti.


title: Ignatius Loyola

text: Ollessaan toipilaana uskonnollisessa hospitaalissa, Loyola syventyi tavanomaisen ritariromanssien puutteessa uskonnolliseen kirjallisuuteen. Loyola luki mm. Ludolph Saksonilaisen (c. 1295 – 1378) kristillistä mietiskelyä käsittelevää teosta Vita Christi (suom. "Kristuksen elämä") ja Jacobus Voraginelaisen (n. 1230–1298) pyhimysten elämää käsittelevään teokseen Kultainen Legenda. Niiden vaikutuksesta hän päätti omistaa elämänsä pyhimysten viitoittamalle askeesille ja suorittaa pyhiinvaelluksen Jerusalemiin. Varsinkin Fransiskus Assisilaisen ja Pyhän Dominicuksenelämäntarinat tekivät Loyolaan suuren vaikutuksen.


title: Ignatius Loyola

text: Pitkän toipilasaikansa kestäessä Loyola näki sarjan uskonnollisia näkyjä Jeesuksesta ja Mariasta, ja kirjoitti sen pohjalta noin 300 sivua tekstiä, josta myöhemmin muokkaantui Loyolan pääteos Harjoituksia. Teksti on kirjoitettu espanjaksi, sillä Loyola ei osannut latinaa. Sappikivien aiheuttamat kivut ja kuumetilat sekä muut sairaudet vaivasivat Loyolaa hänen koko elämänsä ajan.


title: Ignatius Loyola

text: Toivuttuaan Loyola hylkäsi omaisuutensa ja lähetti kotiin palvelijansa. Hän matkusti Montserratin luostariin (Kataloniaan) ja hylkäsi siellä ritariuden tunnukset (miekkansa ja tikarinsa) kirkon alttarille. Lopun elämäänsä Loyola pukeutui karusti, kerjäsi elääkseen, matkusteli laajasti ympäri Espanjaa, usein jalan tai aasilla, ja suoritti aikeensa mukaisesti pyhiinvaelluksen Jerusalemiin. Loyola kutsui itseään pyhiinvaeltajaksi ja esiintyi useimmiten nimettömänä.


title: Ignatius Loyola

text:
Köyhyyslupauksesta ja sen tuomista ongelmista huolimatta Loyola opiskeli Barcelonan, Salamancan ja Pariisin yliopistoissa ja sai filosofian maisterin arvon Pariisin yliopistosta vuonna 1534. Loyolaa epäiltiin toistuvasti harhaoppisuudesta, ja hän oli vankeudessa ja toistuvasti inkvisition tutkittavana. Usein hänet karkotettiin tai häntä kiellettiin opettamasta, mistä syystä hän lopulta siirtyi Pariisiin.
Paavi Paavali III vahvisti Loyolan järjestösäännön vuonna 1540. Loyolan kuolinvuonna jesuiittaveljeskuntaan kuului lähes tuhat jäsentä, joiden kanssa Loyola kävi tiivistä kirjeenvaihtoa. Noin seitsemän tuhatta Loyolan kirjoittamaa kirjettä on julkaistu.


title: Ignatius Loyola

text: Paavali III:n antamaa hyväksyntää Loyolan pääteoksille eli "Harjoituksille" on kutsuttu korkeimmaksi millekään kirjalle myönnetyksi tunnetuksi paavilliseksi hyväksynnäksi. Monet muut paavit ovat sittemmin lisänneet omia suosituksiaan "Harjoituksille" ja paavi Pius XI julisti Ignatiuksen hengellisten harjoitusten suojeluspyhimykseksi vuonna 1922.


title: Ignatius Loyola

text: "Harjoituksien" ydin on retriitinomainen, kuukauden mittainen ohjattu sarja, joka on jaettu viikkoihin. Teos on suunnattu retriitin ohjaajalle, eikä sitä ole tarkoitettu luettavaksi hartauskirjana.


title: Ignatius Loyola

text: "Pyhiinvaeltajan kertomus" on saneltu jesuiitta Luis Conçalves de Camaralle, joka on sanellut sen kirjureille. Teos on kirjoitettu espanjaksi ja italiaksi ja on kaunokirjallisesti vaatimaton ja elämäkertateoksena ylimalkainen, luultavasti siksi että yksityiskohtia on jäänyt pois saneluprosessissa ja koska Loyola oli vastahakoinen teoksen sanelemiseen.


title: Ignatius Loyola

text: Vaikka Loyola oli mitä ilmeisimmin lahjakas ja karismaattinen oman sääntökuntansa perustaja, jonka paavi lopulta tunnusti ja jolla oli jo sitä ennenkin lukuisia seuraajia, omaelämäkerrassaan Loyola kuvaa elämäänsä korostetusti sarjana vastoinkäymisiä ja epäonnistumisia. Opiskelut eivät tunnu sujuvan, sairaudet vaivaavat, Loyolan hankkeet ja haaveet valuvat tyhjiin ja hän joutuu välttämättömyyden edessä kulkemaan maankiertäjän ominaisuudessa pitkin Espanjaa.


title: Ignatius Loyola

text: "Pyhiinvaeltajan kertomuksessa" Loyola luultavasti liioittelee omia puutteitaan vaikuttaakseen vaatimattomalta, mutta teoksesta voidaan silti päätellä, että luonteeltaan Loyola oli äkkipikainen, impulsiivinen ja vaikutuksille altis. Muutama esimerkkikertomus havainnollistaa Loyolan luonteenpiirteitä:


title: Ignatius Loyola

text: Matkalla Manresaan Loyola keskustelee erään maurin kanssa uskonasioista ja päättää spontaanisti murhata matkatoverinsa, koska keskustelu ei tyydytä Loyolaa. Murha jää toteuttamatta, koska Loyola ei ole varma, kumpaan suuntaan edeltä ratsastanut matkatoveri on ratsastanut. Jerusalemissa Loyola karkaa matkaseurueestaan, kävelee edestakaisin suunnitelmattomasti ja yrittää jäädä luvattomasti Jerusalemiin. Hän jää kuitenkin pian kiinni ja hänet ilmeisesti karkotetaan Kyprokselle ensimmäisessä lähtevässä laivassa.


title: Ignatius Loyola

text: Loyola kuvailee huomattavia oppimis- ja keskittymisvaikeuksia , sekä kokemuksia, jotka nykylukija tulkitsee helposti maanis-depressiivisyytenä . Loyola kuvailee myös pakkoajatuksia, itsetuhoisuutta ja unettomuuden oireita . Hän hankkiutuu usein tietoisesti ongelmiin ja aiheuttaa usein käytöksellään pahennusta. Usein hänet määrätään joko saarnauskieltoon, vangitaan tai karkotetaan. Inkvisitio tutkii Loyolan opetuksia useaan otteeseen, mutta ei kuitenkaan tuomitse häntä.


title: Ignatius Loyola

text: Loyola kuoli Roomassa riehuneeseen rajuun malariaepidemiaan eli roomalaiskuumeeseen vuonna 1556. Hänet julistettiin pyhimykseksi 1609 ja kanonisoitiin 1622.


title: Ufa

text: Ufa ( ja , , mariksi Ӱпӧ, "Üpö") on Baškortostanin tasavallan pääkaupunki Euroopan-puoleisen Venäjän kaakkoiskulmilla. Kaupunki sijaitsee Kaman sivujoen Belajan kolmen lähdejoen yhtymäkohdassa. Kaupungissa on runsaat miljoona asukasta.


title: Ufa

text: Paikalle on perustettu linnoitus 1574 ja itse kaupunki on perustettu 1586.


title: Ufa

text: Ufa, kuten muukin Baškortostan, on väestöltään alkujaan turkinsukuista. Nykyasukkaista (2002) 50,2 % on venäläisiä, 25,8 % baškiireja ja 20,1 % tataareja; vähemmän on mm. ukrainalaisia, tšuvasseja ja mareja.


title: Ufa

text: Oheinen taulukko kuvaa Ufan väkiluvun kehitystä. Vuoden 1840 arvo on Venäjän imperiumin kaupunkitilastosta, eikä ole varsinaisen väestönlaskennan arvo. Ufa oli tällöin osa Orenburgin kuvernementtiä. Ensimmäinen koko Venäjän kattanut väestönlaskenta tehtiin vuonna 1897, jolloin Ufa oli Ufan kuvernementin (Уфимская губерния) hallintokeskus. (Vuosien 1926 ja 1939 arvot puuttuvat tässä vaiheessa.)


title: Ufa

text: Erityisesti öljyntuotanto on tuonut vaurautta viime vuosikymmeninä. Siellä on myös kemianteollisuutta ja metallurgiaa sekä öljynjalostukseen liittyvää koneenrakennustuotantoa.


title: Ufa

text: Ufan rautatieasema on suuri, Venäjän rautateiden päärataverkon varrella sijaitseva keskusasema. Ufan kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 22 kilometriä kaupungin keskustasta etelälounaaseen.


title: Ufa

text: Kaupungissa on teattereita, ooppera, baletti, filharmoninen orkesteri ja KHL-jääkiekkojoukkue "Salavat Julajev", joka on nimetty baškiirien kansallissankarin mukaan.


title: Ufa

text: Ufanin kaupungissa on paljon moskeijoita ja kirkkoja. Neuvostoaikana kaupunkiin rakennettiin paljon patsaita ja muistomerkkejä.


title: Leif Segerstam

text: Leif Selim Segerstam (s. 2. maaliskuuta 1944 Vaasa) on suomalainen kapellimestari, säveltäjä ja multi-instrumentalisti. Hän on toiminut monissa tärkeissä musiikkialan tehtävissä sekä Suomessa että ulkomailla. Segerstam tunnetaan myös poikkeuksellisen tuotteliaana säveltäjänä.


title: Leif Segerstam

text: Segerstamin opettajavanhemmat Viola ja Selim Segerstam muuttivat Helsinkiin vuonna 1947. Segerstam oli varhaiskypsä: hän oppi lukemaan kolmivuotiaana, lukemaan nuotteja viisivuotiaana ja teki kuusivuotiaana ensimmäiset sävellyksensä.


title: Leif Segerstam

text: Segerstam opiskeli Sibelius-Akatemiassa pianon- ja viulunsoittoa sekä orkesterinjohtoa. Vuonna 1962 hän voitti Maj Lind -pianokilpailun ja debytoi viulistina. Seuraavana vuonna hän pääsi New Yorkin Juilliard School of Music -musiikkikorkeakoulun kapellimestariluokalle, jossa häntä opetti ranskalainen kapellimestari Jean Morel. Hänen opiskelutovereitaan olivat muiden muassa James Levine ja Leonard Slatkin.


title: Leif Segerstam

text: Segerstam soittaa myös alttoviulua, kaikkia vaskipuhaltimia ja nokkahuilua.


title: Leif Segerstam

text: Segerstam toimi Suomen kansallisoopperan kapellimestarina vuosina 1965–1968 ja vuodesta 1968 Tukholman kuninkaallisen oopperan kapellimestarina, minkä jälkeen 1970-luvulla hän johti muun muassa Berliinin Deutsche Operissa sekä Itävallan radio-orkesteria, Radion sinfoniaorkesteria, Rheinland-Pfalzin sinfoniaorkesteria ja Tanskan radion orkesteria.


title: Leif Segerstam

text: Vuodesta 2012 Segerstam on toiminut Turun filharmonisen orkesterin ylikapellimestarina. Lisäksi hän on Helsingin kaupunginorkesterin "ylikapellimestari emeritus".


title: Leif Segerstam

text: Leif Segerstam on myös poikkeuksellisen tuottelias säveltäjä. Huhtikuussa 2014 työn alla oli Segerstamin oman ilmoituksen mukaan sinfonia numero 270. Keväällä 2016 Turun filharmoninen orkesteri levytti Segerstamin sinfonian nro 288, ja joulukuussa 2016 kantaesitettiin jo hänen 307. sinfoniansa. Vuonna 2018 valmistui sinfonia nro 327.


title: Leif Segerstam

text: Segerstamin teokset edustavat niin sanottua vapaapulsatiivista sävellystapaa, jossa soittajille annetaan vapauksia rytmiikan ja joskus muidenkin musiikin elementtien suhteen. Segerstamin vuoden 1993 jälkeiset sinfoniat on tarkoitettu soitettaviksi ilman kapellimestaria.


title: Leif Segerstam

text: Segerstam toimi Suomen kansallisoopperan johtajana vuosina 1973–1974.


title: Leif Segerstam

text: Segerstam on opettanut Sibelius-Akatemiassa useaan otteeseen, viimeksi orkesterinjohdon professorina 1997–2013.


title: Leif Segerstam

text: Marraskuussa 2011 Segerstam teki yhteistyössä Kansallisoopperan henkilökunnan kanssa rap-musiikkivideon YouTubeen.


title: Leif Segerstam

text: Segerstam on ollut avioliitossa viulisti Hannele Angervon kanssa ja harpisti Minnaleena Jankon kanssa (er. 2009). Kolmas vaimo vuodesta 2012 on Eija Nenonen.


title: Leif Segerstam

text: Segerstamilla on viisi lasta.


title: Hovimäki

text: Hovimäki on Yle TV2:ssa vuosina 1999–2003 esitetty historiallinen draamasarja, jonka neljä tuotantokautta sijoittuvat vuosille 1798–1907. Se kertoo kuvitteellisen Lindhofin aatelissuvun ja kuvitteellisen Sepän torpparisuvun elämästä Suomen historian merkittävissä vaiheissa. Sarjan tapahtumat sijoittuvat pääosin Hovimäen kartanoon kuvitteellisessa varsinaissuomalaisessa Hirvikosken pitäjässä, Halikonlahden rannalla.


title: Hovimäki

text: "Hovimäen" ovat käsikirjoittaneet Carl Mesterton, Anna-Lisa Mesterton, Kirsti Manninen ja Jussi-Pekka Aukia, joista viimeksi mainittu sävelsi myös sarjan musiikin. Sarjan ohjaajana toimi Carl Mesterton ja apulaisohjaajana Anna-Lisa Mesterton.


title: Hovimäki

text: "Hovimäen" tarina alkaa kesällä 1798, kun majuri Fredrik Lindhof kutsuu Hirvikosken uuden kappalaisen Henrik Wegeliuksen luokseen, ja vaatii, että tämän on ryhdyttävä etsimään hänen veljeään, jonka kanssa majuri on ollut riidoissa vuosikymmeniä. Wegelius aloittaa selvitykset, ja seuraavana keväänä, majurin jo kuoltua, hän päätyy Viaporiin, ja tapaa täällä asuvan luutnantin, myöhemmin kapteeni Magnus Lindhofin, majurin veljenpojan. Magnus perii Hirvikosken pitäjässä sijaitsevan Hovimäen sääntöperintötilan, jonne hän muuttaa yhdessä raskaana olevan Johanna-vaimonsa kanssa. Hovimäen mailla asustaa myös Sepän torppariperhe. Näiden kahden perheen vaiheita seurataan yli sadan vuoden ajalta.


title: Hovimäki

text: Hovimäki pyrkii kuvaamaan yksityisen ihmisen elämän kautta koko kansakunnan historiaa. Sarjan henkilöt ovat kuvitteellisia, mutta ajankuvauksessa vaatteineen, sisustuksineen ja työtapoineen on pyritty realismiin.


title: Hovimäki

text: Hovimäen kartanona kuvauksissa oli Brinkhallin kartano Turun Kakskerrassa. Sepän torppa ja muut rakennukset tehtiin Mouhijärvelle. Hirvikosken kirkkona oli ulkoapäin Sastamalan Pyhän Marian kirkko Vammalassa ja sisältäpäin Messukylän vanha kirkko Tampereella. Turun palo kuvattiin Loimaan Hirvikoskella. Lisäksi sarjaa on kuvattu muun muassa Suomenlinnassa, Punkalaitumella, Helsingissä, Heinolassa, Tampereella, Turussa ja Pietarissa.Hovimäen kaikki kaudet on julkaistu DVD:llä.


title: Hovimäki

text: Lisämateriaalina ovat "Hovimäen aikaan" -pienoisdokumentit:


title: Hovimäki

text: 1. kausi:


title: Hovimäki

text: 2. kausi:


title: Hovimäki

text: 3. kausi:


title: Hovimäki

text: 4. kausi:


title: Hovimäki

text: Tv-sarjan pohjalta on kirjoitettu kuusiosainen kirjasarja. Hovimäki-kirjasarja sisältää enemmän tapahtumia kuin tv-sarja ja kuvaa myös tv-sarjan pääajanjaksojen väliin jäävää aikaa sekä jatkaa tarinaa siitä, mihin tv-sarjassa jäätiin kuvaamalla mm. Suomen sisällissotaa sekä ensimmäistä ja toista maailmansotaa, joista ei tv-sarjassa kerrottu. Kirjasarja siis kertoo Hovimäen vaiheet yhtäjaksoisesti vuodesta 1798 vuoteen 2000. Jokaisen kirjan lopussa tarjotaan lyhyitä katsauksia historiallisiin ilmiöihin. Kirjasarjan ovat kirjoittaneet Anna-Lisa Mesterton, Carl Mesterton, Kirsti Manninen ja Jussi-Pekka Aukia.


title: Soitinmenot

text: Soitinmenot on MTV:n ja Reword Ky:n vuosina 1985–1987 tuottama 21-osainen musiikkiviihdesarja. Ohjelmaa esitettiin kerran kuukaudessa lauantai-iltaisin. Ensimmäinen osa esitettiin 14. syyskuuta 1985.


title: Soitinmenot

text: Sarjan käsikirjoittivat Pertti Reponen ja Kai Sievers salanimillä Alan Dorkin ja Kai Dorkin. Sarjan ohjasi Hannu Seikkula. Sarjan laulut ja musiikin sävelsi Aarno Raninen salanimellä George Romain.


title: Soitinmenot

text: Reposen aiempaan "ÄWPK – Älywapaa palokunta" -sketsisarjaan verrattuna Soitinmenot perustui enemmän musiikkiviihteeseen. Ohjelman ajasta noin puolet on musiikkiesityksiä. Puolet lauluista täydensivät esitettyjä sketsejä, toinen puoli lauluista taas oli pelkästään musiikin esittämistä ilman hahmoja tai mihinkään aiempaan esitettyyn liittyvää. Lauluja esitettiin studiossa orkesterin edessä sekä ulkona muun muassa Helsingin Kauppatorilla ja rannalla. Usein studiossa kuvatuissa sketseissä näkyy taustalla Soitinmenot -logo valotaulussa, mikäli lavastukseen ei ole tarvinnut rakentaa esimerkiksi seiniä.


title: Soitinmenot

text: Soitinmenoista on myös esitetty puolituntisia koostejaksoja 1990-luvulla sekä vuosina 2003 ja 2008.


title: Soitinmenot

text: Käsikirjoittajien luottonäyttelijän Heikki Kinnusen kumppaniksi rekrytoitiin Yleisradion tuottamasta Hukkaputki-sarjasta tuttu Erkki Saarela. Kinnunen vihjaisi Reposelle haluavansa mukaan kaksi naisnäyttelijää, jotka ovat myös lahjakkaita laulajia. Kinnunen ehdotti Reposelle Eija Ahvoa ja Susanna Haavistoa ”ennen kuin joku muu ehtii napata tytöt”.


title: Soitinmenot

text: Sarjassa esiintyi myös muita lukuisia henkilöitä sivurooleissa, kuten muun muassa Aake Kalliala ja Jukka Virtanen.


title: Soitinmenot

text: Sarjan päänäyttelijöille muovattiin sarjaan yliampuvat juontajaroolit, jotka esiintyivät monissa välisketseissäkin.


title: Soitinmenot

text: Uffa Hintman eli Uffaffaa-mies on Heikki Kinnusen esittämä henkilöhahmo. Hahmo esiintyi jo Reposen aiemmassa sketsisarjassa "Älywapaa palokunta", jossa hän piti välikuulutuksia. Uffa on ryhmässä hyvin avoin ihminen ja lipsauttelee mielellään kainoja alapääjuttuja, jotka usein linkittävät toisiinsa ruotsalaisuuden ja poikarakkauden.


title: Soitinmenot

text: Kinnunen kertoo hahmon saaneen alkunsa keskustelusta näyttelijä Ilari Paatson kanssa, joka oli ollut töissä Ruotsissa ruotsinsuomalaisella alueella. Paatsoa oli ärsyttänyt kun alueen ihmiset eivät osaneet nauraa, vaan sanovat että "uffaffaa!". Kinnunen kertoi Reposelle tästä, ja hän alkoi kirjoittaa.


title: Soitinmenot

text: Hahmo esiintyi myös vuonna 1988 valmistuneessa elokuvassa "Onks Viljoo näkynyt".


title: Soitinmenot

text: Pastori Silli on Erkki Saarelan esittämä henkilöhahmo. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran "Soitinmenojen" toisessa jaksossa, joka esitettiin 12. lokakuuta 1985. Saarelan esittämä hahmo herätti maallisuudellaan hieman pahennustakin, mutta oli useampien mielestä "tervetullut piikki tekopyhien lihassa".


title: Soitinmenot

text: Pastori Silli on kirkon pastori, jonka luo tulee tuiki tavallisia ihmisiä kertomaan ongelmistaan ja tekemistään synneistä. Hän yleensä lohduttaa ja kertoo ohjeen, millä asian voisi korjata. Yleensä jokainen ihminen helpottuu tämän jälkeen.


title: Soitinmenot

text: Silli kuuntelee mielellään ongelmia, jotka liittyvät seksuaalisuuteen, joihin hän eri toten kertoo mielellään ohjeita, vihjailevin elein, jos ongelman kertoja on nainen. Hänen ominaispiirteensä on kielen lipsutus ja yllättävät hysteeriset naurunpurskahdukset.


title: Soitinmenot

text: Vuonna 2012 "Putous"-viihdesarjan kolmannella tuotantokaudella Aku Hirviniemen esittämää pappihahmoa Usko Eevertti Luttista spekuloitiin julkisuudessa Saarelan esittämän hahmon kopioksi. Hirviniemen mukaan Saarelan esittämä hahmo ei ollut lähtökohta luodessaan hahmoa. Hän kuitenkin on kehunut hahmoa "hienoksi", ja pitää Saarelaa yhtenä lempinäyttelijöistään. Saarela itse kertoi, että on huomannut hahmonsa ja Luttisen yhtäläisyydet, ja totesikin että, "nyt on Hirviniemen vuoro tehdä sellaista hahmoa.".


title: Soitinmenot

text: Unelma Suolle on Eija Ahvon esittämä henkilöhahmo. Linssilude Suolteen kanssa parodioitiin Sanelma Vuorteen ja Lenita Airiston kaltaista, kypsään ikään ehtineitä mannekiinikouluttajia ja tyylipoliiseja. Suolle tunsi vetoa erityisesti lihaksikkaisiin "könsypojiin".


title: Soitinmenot

text: Juntta "Junde" Kraustinen oli Susanna Haaviston esittämä henkilöhahmo. Hahmo oli huulipunaa myöten klovnimainen toimittajakarikatyyri. Hahmolla parodioidaan sitä, että 1980-luvulla televisioon kelpuutettiin Hannele "Hantta" Krausen (nykyinen Wilma Schlizewski) kaltaisia, provosoivia juontajia.


title: Soitinmenot

text: Ilkka Terävä on Heikki Kinnusen esittämä henkilöhahmo. Hahmo on pulleavatsainen, silmälaseja alituiseen näpläävä, sönköttävä Ilkka Kylävaaraa parodioiva hahmo. Hahmo sai riemastuneen vastaanoton sarjassa. Tunnuslaulu "Elämän sain soimaan" esiintyy jokaisen jakson alussa ja lopputekstien aikana.


title: Soitinmenot

text: Muita musiikkiesityksiä (päivämääriä ei ole vahvistettu)


title: Taisto Martiskainen

text: Taisto Martiskainen (26. tammikuuta 1943 Suojärvi – 21. elokuuta 1982 Leppävirta) oli kuvanveistäjä, joka teki myös monumenttiteoksia.


title: Taisto Martiskainen

text: Hän opiskeli Taideteollisessa ammattikoulussa 1959–1960 sekä Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1960–1963 sekä Wäinö Aaltosen oppilaana 1960-luvun alussa. Hän voitti ensimmäisen julkisen patsaskilpailunsa 18-vuotiaana kuvanveiston opiskelijana teoksellaan "Kiikkujat", joka paljastettiin vuonna 1964.


title: Luettelo Bilderberg-kokouksiin osallistuneista

text: Tämä on luettelo Bilderberg-kokouksiin osallistuneista henkilöistä. Luettelo on lajiteltu ensin henkilön ensimmäisen osallistumisvuoden mukaan ja sen jälkeen aakkosjärjestyksessä. Nimen perässä olevat vuodet kertovat kaikki kokoukset, joihin kyseinen henkilö on osallistunut vuosina 1964, 1991 sekä 1993–2010.


text: Kokouksien puheenjohtajat:


text: Suomalaisia kokouksiin osallistuneita ovat ainakin seuraavat:


title: Leena Kaskela

text: Leena Kaskela (ent. "Rousek", 25. joulukuuta 1939 Turku – 2. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen uutisankkuri. Hän jäi eläkkeelle 9. marraskuuta 2004 MTV3:sta.


title: Leena Kaskela

text: Kaskela aloitti uransa Oy Mainos-TV-Reklam Ab:n työntekijänä vuonna 1965. Aluksi hän työskenteli televisiokuuluttajana. Mainostelevision ohjelmat lähetettiin tuolloin Yleisradion tv-kanavilla Ylen omien ohjelmien välissä. Vuonna 1981 Kaskela siirtyi Kymmenen uutisiin. Hän muodosti Urpo Martikaisen kanssa uutisankkuriparin, joka huomioitiin lukuisissa mielipidekirjoituksissa ja lehtiartikkeleissa. Suomen kansalle tuli tutuksi parivaljakon keskinäinen sanailu ja huulenheitto Kymmenen Uutisten loppukevennysten jälkeen. Kaskelan viimeistä Kymmenen uutisten lähetystä seurasi yli miljoona katsojaa.


title: Leena Kaskela

text: Kaskela juonsi myös ajankohtais- ja haastatteluohjelmia. Tunnetuin Kaskelan juontamista ohjelmista lienee "45 minuuttia" -ajankohtaisohjelman edeltäjä, "Kolmas aste". Kaskela esiintyy uutisankkurina eli omana itsenään Ere Kokkosen elokuvissa "Liian iso keikka" (1986) ja "Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti" (1992).


title: Leena Kaskela

text: Kaskela oli kutsuvieraana Kymmenen Uutisten 25-vuotisjuhlaohjelmassa vuonna 2006. MTV3:n haastattelussa hän on todennut muun muassa, että ”uutisankkuri voi näyttää tunteensa”, mutta toisaalta ”lähetyksen tiimellyksessä ei liikutu helposti”. Kaskela korosti julkisessa ammatissa olevan ihmisen oikeutta yksityisyyteen. Hän itse piti yksityiselämänsä ja työnsä erillään.


title: Leena Kaskela

text: Kaskelalle myönnettiin Televisioakatemia ry:n elämäntyöpalkinto vuonna 2014.


title: Leena Kaskela

text: Kaskelan isä oli suomalaisen liikuntakulttuurin voimahahmo Akseli Kaskela. Kaskelan puoliso oli Jouko Blomberg.


title: Leena Kaskela

text: Kaskela kuoli 2. joulukuuta 2017 Helsingissä pitkäaikaiseen vakavaan sairauteen.


title: Charlie Parker

text: Charles Parker, Jr., lempinimeltä "Bird", (29. elokuuta 1920 Kansas City – 12. maaliskuuta 1955 New York) oli saksofonisti ja säveltäjä, jota pidetään yhtenä kaikkien aikojen merkittävimmistä jazzmuusikoista. Virtuoosimaisena soittajana ja nerokkaana improvisoijana tunnettu Parker oli ehkä vaikutusvaltaisin hahmo ”bebopiksi” kutsutun modernin jazzin synnyssä 1940-luvulla.


title: Charlie Parker

text: Charlie Parker syntyi 1920 Kansas Cityssä. Hän oli Charles ja Addie Parkerin ainoa lapsi. Isäänsä hän näki hyvin harvoin tämän alkoholistisen elämäntavan vuoksi. Myöhemmin Charles Parker katosikin kokonaan pikku Charlien elämästä, luultavasti lähdettyään toisen naisen mukaan.


title: Charlie Parker

text: Parker ei lapsena näyttänyt erityisiä musikaalisia kykyjä. Hän aloitti varhaisella iällä soittamaan koulun bändissä baritonitorvea, mutta vaihtoi saksofoniin 11-vuotiaana.


title: Charlie Parker

text: Teini-iässä Parker alkoi kiertää öisin Kansas Cityn jameissa katsomassa ja kuuntelemassa soittajia. Hän ihastui erityisesti Count Basie -yhtyeen tenorisaksofonisti Lester ”Pres” Youngin tyyliin. Näihin aikoihin hän sai myös luultavasti lempinimensä ”Yardbird”, joka myöhemmin lyheni yksinkertaisemmaksi ”Birdiksi”. Charlie kokeili itsekin osallistua kaupungin kovatasoisiin jamisessioihin, mutta hänet naurettiin ulos. Tästä hän sai vain lisää intoa harjoitella. Hänen kerrotaan viettäneen 3–5 vuotta harjoitellen 15 tuntia päivässä.


title: Charlie Parker

text: Vuonna 1937, 17-vuotiaana hän liittyi Jay McShannin yhtyeeseen. Hän oli kehittynyt soittajana huimasti lyhyessä ajassa ja hallitsi soittimensa jo virtuoosimaisesti. Jay McShannin kanssa hän pääsi myös suuriin amerikkalaisiin kaupunkeihin kuten New Yorkiin ja Chicagoon.


title: Charlie Parker

text:
Vuonna 1939 Parker muutti New Yorkiin, jossa hän loi uransa. Soittamisen lisäksi hän teki myös muita töitä. Hän muun muassa tiskasi klubilla, jossa esiintyi pianistilegenda Art Tatum, jolta Charlie otti vaikutteita, jotka näkyvät hänen tuotannossaan. Hän soitti myös tanssikeikkoja, joilla oppi ulkoa valtavan määrän amerikkalaisia iskelmäkappaleita.
1942 Bird erosi McShannin yhtyeestä ja liittyi Earl Hinesin yhtyeeseen puoleksi vuodeksi. Näihin aikoihin hän alkoi käydä jamisessioissa "Minton Playhousella". Jameissa soittivat Parkerin lisäksi mm. sellaiset jazzlegendat kuin Thelonious Monk, Dizzy Gillespie ja Charlie Christian. Näissä jameissa syntyivät myös puitteet tulevalle "bebopille".
Näitten muusikoiden kanssa Bird alkoi soittaa keikkoja kuuluisilla 52nd streetin jazzklubeilla.


title: Charlie Parker

text: Näihin aikoihin Charlie Parkerista alkoi tulla "bebopliikkeen" johtohahmo. Hänen legendansa alkoi kasvaa ja saavutti lopulta valtavat puitteet.


title: Charlie Parker

text: Vuonna 1945 Parker levytti ensimmäiseksi beboplevytykseksi kutsutun levytyksen Savoy-levymerkille. Sessioon osallistui myös myöhemmin suureen maineeseen nousseet Miles Davis ja Dizzy Gillespie. Parker soitti mahtavan soolon nopeaan, Cherokee -nimiseen kappaleeseen perustuvaan Kokoon. Miles Davis väläytteli kykyjään Now‘s The Timen mietteliäässä soolossaan.


title: Charlie Parker

text: Pian tämän jälkeen Bird lähti länsirannikolle, Kaliforniaan. Lyhyen oleskelun jälkeen muu bändi päätti palata New Yorkiin, mutta Charlie Parker jäi Los Angelesiin, jossa hänen itsetuhoinen elämäntyylinsä, runsas heroiinin ja alkoholin käyttö, riistäytyivät käsistä. Tämä johti Birdin henkiseen ja fyysiseen romahtamiseen Dial-levymerkille äänitetyssä "Lover Man"- sessiossa. Session jälkeen Parker sytytti hotellihuoneensa tuleen, ja hänet passitettiin Camarillon mielisairaalaan.


title: Charlie Parker

text: Päästyään sairaalasta 1947 Parker oli päässyt irti huumeista ja oli terve. Näinä aikoina hän levytti kenties parhaimmat beboplevytyksensä Max Roachin, Duke Jordanin, Tommy Potterin ja Miles Davisin kanssa muodostamassaan kvintetissä. Parker sortui kuitenkin pian huumeisiin ja jo vuonna 1949 hänen kanssaan oli vaikeaa soittaa samalla lavalla. Parker muun muassa päristeli ilmapallolla mikrofoniin ja ampui pianistia nallipyssyllä. Tällaiseen käytökseen kyllästyneenä yhtye lähti muihin töihin.


title: Charlie Parker

text:
Yhtyeen hajoamisen jälkeen Charlie alkoi tehdä konsertteja ja levytyksiä jousiorkesterin kanssa. Nämä olivat aikanaan hyvin suosittuja esityksiä, mutta monien nykyisten jazzharrastajien mielestä ne eivät ole kestäneet aikaa kovinkaan hyvin. Tunnetuin näistä jousilevytyksistä oli "Just Friends", jonka Parker on maininnut onnistuneimmaksi esityksekseen.
1950-luvulle tultaessa Parker oli jo valtava kulttisankari ja monet saksofonistit kopioivat ahkerasti hänen tyyliään. Parker itse ei ollut enää kovimmassa terässään, ja hänen terveytensä alkoi horjua. Hän teki kiertueita Eurooppaan ja viihtyi erityisesti Ranskassa ja Ruotsissa. Parker käytti yhä heroiinia, minkä lisäksi hänen alkoholinkäyttönsä oli riistäytynyt hallinnasta. Hän myöhästeli esiintymisistä, ja soiton laatu oli epätasaista.


title: Charlie Parker

text: Merkittävin Birdin 1950-luvun esitys oli Charles Mingusin äänittämä konsertti "Jazz at Massey Hall", jossa hän näytti vielä pystyvänsä huimiin suorituksiin.


title: Charlie Parker

text: Vuonna 1955 Charlie Parkerin henkinen ja fyysinen tila oli hyvin heikko. Hän oli yrittänyt itsemurhaa, oli erossa vaimostaan, ja hänen lapsensa oli kuollut sairauteen. Hän vietti öitä metroasemilla, kulki yksinään New Yorkin jazzklubeilla ja oli koko ajan huumausaineiden vaikutuksen alaisena.


title: Charlie Parker

text: Eräänä päivänä hän kävi vierailemassa ystävänsä paronitar Nica de Koenigswarterin luona. Birdin tila oli surkea. Paronitar käski Charlien jäädä luokseen ja sai hänet suostuteltua lääkärin tutkittavaksi. Tästä huolimatta Parker kuoli pian tämän jälkeen sairauskohtaukseen 34-vuotiaana. Lääkäri arvioi hänen iäkseen 50–60 vuotta.


title: Charlie Parker

text: Birdin kuoleman jälkeen New Yorkin kaduille ilmestyi graffiteja, joissa julistettiin "Bird Lives!" (Bird elää!).


title: Charlie Parker

text: Charlie Parkerin vaikutus jazzmusiikkiin oli valtava. Hyvin monet nykyajan jazzmuusikot laskevat hänet tärkeäksi esikuvakseen. Monet saksofonistit ja muidenkin instrumenttien soittajat harjoittelevat hänen soolojaan ulkoa.


title: Kuukautiskuppi

text: Kuukautiskuppi (kuukuppi, kuukautiskerääjä) on kupin muotoinen kuukautissuoja. Se sijoitetaan kuukautisten aikana naisen emättimeen kuukautisvuodon keräämiseksi. Kuukupin kanssa voi liikkua ja uida vapaasti.


title: Kuukautiskuppi

text: Kuppi tyhjennetään yleensä vain kaksi kertaa päivässä, aamulla ja illalla, mutta runsaammilla kuukautisilla on suositeltavaa tyhjentää useammin. Kuukautiskupin sisältö tyhjennetään vessanpönttöön ja sitten kuppi pestään joko sille sopivan ph-arvon omaavalla pesunesteellä lämpimän veden kanssa tai vain vedellä.


title: Kuukautiskuppi

text: Kuukautiskuppi sopii kaikenikäisille ja siitä on erilaisia kokovaihtoehtoja. Pienemmät koot on suunnattu synnyttämättömille ja/tai niukoille/normaaleille kuukautisille ja suuremmat koot synnyttäneille ja/tai runsaammille kuukautisille.


title: Kuukautiskuppi

text: Kuppeja on kahta mallia. Yleisin malli on kellon muotoinen ja se on valmistettu kumista (lateksista) tai silikonista. Se on uudelleenkäytettävä, ja se kestää oikein käytettynä ja hoidettuna jopa kymmenen vuotta. Tämäntyyppisiä kuppeja myydään tuotenimillä "The Keeper", "The DivaCup", "Fleurcup", "Lunette", "LadyCup", "The MoonCup" , "MeLuna" ja "Miacup". Lunette on suomalaisen Lune Group Oy:n valmistama. Vaihtoehtoinen malli muistuttaa muodoltaan pessaaria, ja sitä valmistaa toistaiseksi vain yksi yhtiö. SoftCup on kertakäyttöinen ja valmistettu polyeteenistä. Kuukautiskuppeja voi ostaa verkkokaupoista, päivittäistavarakaupoista sekä erikoisliikkeistä kuten apteekeista, ekokaupoista ja äitiystarvikeliikkeistä.


title: Kuukautiskuppi

text: Kuukautiskuppien käyttö ei ole yleistä, ja suurin osa länsimaiden naisista käyttää kertakäyttöisiä tamponeja tai kuukautissiteitä. Lukuisat liikeyritykset ovat yrittäneet levittää tietoa kuukautiskuppien käytöstä 1900-luvulla; useimmat näistä tuotteista on vedetty sittemmin markkinoilta niiden kysynnän oltua olematonta. Yhä useammat naiset etsivät vaihtoehtoja nimekkäille kertakäyttöisille tamponeille ja kuukautissiteille (terveydellisistä, ympäristö-, taloudellisuus- tai käytännön syistä). Muita suosittuja vaihtoehtoja ovat ympäristöystävällisestä, valkaisemattomasta (ja usein geenimuuntelemattomasta) puuvillasta tai joskus luonnonmukaisesta puuvillasta valmistetut tamponit, pestävät kankaiset kuukautissiteet ja luonnon pesusienestä valmistetut tamponit.


title: Kuukautiskuppi

text: Kuppeja on yleensä kahta eri kokoa, joista pienempi on tarkoitettu nuoremmille ja synnyttämättömille naisille ja toinen, isompi, synnyttäneille tai naisille, joilla on runsaat kuukautiset. Jotkut kupit ovat myös lyhyempiä kuin toiset, ja kuppeja voi olla myös eri jäykkyyksiä. Kupeissa on poistamista helpottava antenni, jota voi joissakin malleissa halutessaan lyhentää leikkaamalla. Useat kupit ovat läpinäkyvää materiaalia, mutta myös värikkäitä kuppeja on olemassa.


title: Kuukautiskuppi

text: Kuukautiskuppia käytetään emättimen sisällä. Se ei ole huokoinen, imukykyinen eikä kuitupintainen, joten se ei naarmuta tai kuivata emättimen seinämiä, häiritse emättimen luontaista itsepuhdistustoimintaa, ei ole hankala poistaa kuukautisten niukkavuotoisenkaan vaiheen aikana eikä jätä kuitua tai nukkaa jälkeensä. Kuukautiskuppia voidaan käyttää missä vaiheessa kuukautiskiertoa tahansa, joten sen käyttöä voi harjoitella ja sitä voi käyttää ennen kuukautisten alkamista.


title: Kuukautiskuppi

text: Kuppi on tilavuudeltaan noin 30 ml. Kuppi voidaan jättää paikalleen jopa 12 tunniksi ennen tyhjennystä, joten se täytyy tyhjentää useimmiten kahdesta kolmeen kertaa vuorokaudessa. Kuppi on halkaisijaltaan noin 45 mm ja pituudeltaan 50-57 mm (mitattuna kupin yläreunasta sen pohjaan nipukka pois lukien).


title: Kuukautiskuppi

text:
Kuukautiskupin paikalleen asettaminen vaatii jonkun verran harjoittelua, erityisesti jos käyttäjä ei ole jo ennestään tottunut tamponeiden käyttöön tai on neitsyt. Vesipohjaista liukastetta voidaan käyttää, mutta jotkut liukasteet voivat vahingoittaa kupin materiaalia.
Kuppi taitellaan ja siitä pidetään kiinni niin alhaalta kuppiosaa kuin mahdollista ja asetetaan se emättimeen ohjaten sitä ylös- ja taaksepäin. Kupin avautumisen varmistamiseksi kuppia voi varovasti pyöräyttää akselinsa ympäri, tai vetää sitä hieman alaspäin nipukasta tai kupin pohjasta. Avautumisen voi tarkistaa pyöräyttämällä sormeaan kupin ympäri emättimessä. Kupin kuuluisi olla asettuneena emättimen alaosaan, muttei niin alas, että nipukka tuntuu epämukavalta. Kuppi voi nousta emättimessä ylöspäin käytön aikana, mikä on normaalia.


title: Kuukautiskuppi

text:
Kuppi pysyy paikoillaan emättimen seinämän ja kupin reunojen muodostaman pienen alipaineen ja emättimen lihasten avulla. Jos kuppi tuntuu vajoavan alaspäin, kannattaa tarkistaa että kuppi on asetettu oikein ja että alipaine todella muodostuu.
Kuppia poistettaessa sen alipaine rikotaan puristamalla kevyesti kupin pohjasta tai työntämällä sormi kupin yläreunan ja emättimen väliin. Jos kupin pohjaan ei ylety, voi kuppia vetää varovasti nipukasta alemmas. Kupin sisältö kaadetaan vessanpönttöön tai lavuaariin.


title: Kuukautiskuppi

text: Kertakäyttöinen pessaarin muotoinen kuppi otetaan kääreestään, puristetaan pieneksi asettamista varten ja ohjataan emättimeen selkään suunnaten emättimen kaltevuuden takia. Kuppi ponnahtaa auki kun ote irrotetaan. Seuraavaksi kuppia tulisi työntää ylemmäs emättimeen kunnes se voidaan asettaa paikoilleen häpyluun yli (joittenkin naisten häpyluun asento kuitenkin haittaa/estää tämän kuten tavallisen pessaarinkin paikoillaan pysymisen). Koska sen oikea sijoituspaikka on korkealle emättimessä, sen pitäisi mahdollistaa emätinyhdynnän ollessaan paikoillaan. Käytön jälkeen kuppi hävitetään roskien mukana.


title: Kuukautiskuppi

text: Kupin asettamisen ja poistamisen yhteydessä täytyy käsien puhtaudesta pitää huoli. Yleensä kuukuppi tulisi pestä hajustamattomalla, matala pH:sella saippualla ja vedellä jokaisen tyhjennyskerran aikana. Jos tämä ei ole mahdollista, kuppi voidaan pyyhkiä vessapaperilla tai intiimialueille tarkoitetulla kosteuspyyhkeellä ja pestä se vedellä seuraavalla kerralla.


title: Kuukautiskuppi

text: Silikonista valmistetut kupit voidaan desinfioida keittämällä niitä noin viisi minuuttia esimerkiksi kuukautiskierron loputtua.