title: M4 Sherman

text: Shermaneita toimitettiin laina- ja vuokralain nojalla myös Neuvostoliittoon. Neuvostoliitto suosi M4A2-mallia, joka oli ainut dieselmoottorilla varustettu. Neuvostoliittoon toimitettiin 1991 M4A2:ta 75 mm tykillä ja 2 kpl M4A4:ta. 2095 kappaletta 76 mm tykillä aseistettua M4A2-vaunua 2915:stä valmistetusta toimitettiin Neuvostoliittoon kesästä 1944 lähtien. Näistä käytettiin nimiä М4 tai em-tša (sanoista ем-четыре). Neuvostoarmeija pyrki keskittämään vaunut tiettyihin yksiköihin ja niiden käyttäjien olivat etenkin 1., 8. ja 9. mekanisoitu kaartinarmeija. Kaartinarmeijat olivat eliittijoukkoja ja usein hyökkäyksen kärjessä. Tästä huolimatta Shermanin käytöstä Neuvostoliitossa ei ole paljonkaan tietoja. Merkittävimmät tiedot tästä ovat lähtöisin Neuvostoliiton sankari Dmitri Lozan kirjoittamasta muistelmakirjasta "Commanding the Red Army's Sherman Tanks".


title: M4 Sherman

text: Vapaan Ranskan joukot saivat vuoden 1945 alkuun mennessä 382 M4A2-vaunua ja 274 M4A2-vaunua 75 mm tykillä ja Brasilia sai 53 vaunua.


title: M4 Sherman

text: Myös Saksa käytti kaapattuja Shermanneja niin kutsuttuina "Beutepanzereina". Tässä käytössä vaunun nimenä toimi "Panzerkampfwagen M4-748 (a)".


title: M4 Sherman

text:
Shermanista valmistettiin lukuisia erikoismalleja, kuten miinanraivausvaunu Sherman Crab, amfibiovaunu Duplex Drive, liekinheitinvaunu Zippo ja raketinheitinvaunu T34 Calliope, ”höyryurut”.
Normandian maihinnousussa useat Shermanit varustettiin kellukkeilla, joiden turvin ne ajettiin veteen suhteellisen kaukana rannasta. Suuri osa vaunuista kuitenkin upposi merenkäynnissä ja saksalaisten tykistötulessa. Eräät Shermanit varustettiin miinanraivauskalustolla (Sherman Crab), ja joidenkin keulaan kiinnitettiin Normandian pensasaitojen repimiseen tarkoitetut aurankärjet. Lukuisilla eri malleillaan Sherman lieneekin sodan monipuolisin panssarivaunu ja tämän vuoksi Shermannia on vaikea yleistää vain yhdeksi vaunuksi.


title: M4 Sherman

text: Jos Euroopan rintamilla Shermanissa olikin puutteita, niin Kaakkois-Aasia oli Shermanien valtakuntaa. Kaikkiin japanilaisiin panssareihin verrattuna Sherman oli täysin ylivoimainen. Usein vaunut eivät edes tarvinneet panssariammuksia vaan japanilaisia jouduttiin ampumaan sirpalekranaateilla – joilla normaalisti tuhottiin jalkaväkeä ja muita panssaroimattomia tai kevyesti panssaroituja maaleja – koska panssariammukset yleensä läpäisivät kevyesti panssaroidut japanilaisvaunut räjähtämättä mennen vain kevyesti panssaroidun japanilaisvaunun läpi ja tullen toiselta puolen ulos. Yhdysvaltain armeijan joukot Tyynellämerellä toisessa maailmansodassa tai merijalkaväki eivät käyttäneet lainkaan 76 mm tykeillä varustettuja vaunuja, joille ei ollut tarvetta japanilaisten huonojen panssarien vuoksi. Ainoa etu japanilaisilla vaunuilla oli että niiden pienen koon ansioista niitä kyettiin käyttämään ympäristöissä, kuten viidakoissa, joissa suurempien Shermannien käyttö oli mahdotonta.


title: M4 Sherman

text: Sherman-vaunua ympäröi useita myyttejä ja nämä myytit ovat antaneet vaunulle negatiivisen maineen. Monet näistä myyteistä eivät kuitenkaan pidä paikkaansa.


title: M4 Sherman

text:
Yksi yleisimmistä myyteistä on vaunun tulenherkkyys ja tästä johtuneet lempinimet Tommy Cooker ja Ronson.
Britit antoivat vaunulle ironisen lempinimen "Ronson" suositun tupakansytytinmerkin mukaan.
Toinen lempinimi "Tommy Cooker" viittasi ensimmäisen maailmansodan aikaiseen kenttäkeittimeen.
Shermannin tuleensyttymisherkkyydestä on syytetty bensiinimoottoria, mutta sekä britit että saksalaiset käyttivät myös vaunuissaan ensisijaisesti bensiinimoottoreita. Tutkimusten mukaan osumat ammusvarastoon olivat yleisin syy tuleensyttymiselle ja Shermannin todennäköisyys syttyä tuleen ei ollut juurikaan suurempi kuin muiden aikansa vaunujen. Myöhemmissä Sherman-malleissa otettiin käyttöön niin kutsutut märät ammusvarastot, jotka vähensivät vaaraan ammusvaraston syttymiselle.


title: M4 Sherman

text: Yhdysvaltain 3. panssaridivisioonan huoltojoukkojen upseerina toimineen Belton Y. Cooperin kirjoittama muistelmakirja "Death Traps" on myös vastuussa suuresta osasta Shermanin huonoa mainetta, sillä kirjaa käytetään usein lähteenä ja muun muassa History Channel on tehnyt näin, osana ohjelmasarjaa Engineering Disasters. Sekä amatööri- että ammattilaishistorioitsijat ovat kuitenkin kutsuneet kirjaa epäluotettavaksi tiedonlähteeksi.


title: M4 Sherman

text: Yksi usein mainittu Shermannin huono puoli on sen korkea profiili. Shermannin useimmat mallit ovat kuitenkin vain kuusi senttimetriä korkeampia kuin Panzer IV. Märällä ammusvarastolla varustetut Shermannit ovat huomattavasti tätä korkeampia mutta edelleen kaksi senttiä matalampia kuin Panther.


title: M4 Sherman

text: Ranska sai sodan jälkeen vielä 1200 76 mm M4A1-vaunua. Viimeiset Shermanit jäivät Ranskasta palveluksesta 1967, mutta nämä olivat 105 mm haupitseilla varustettuja tulitukimalleja.


title: M4 Sherman

text: Japanille toimitettiin 264 M4A3E8-vaunua, jotka muodostivat Itsepuolustusvoimien selkärangan pitkälle 1970-luvulle.


title: M4 Sherman

text: Korean sodan puhjetessa Yhdysvallat huomasi että sillä oli kova puute panssarivaunuista. Niinpä Yhdysvallat päätti vielä päivittää noin tuhat vanhaa M4A1 ja M4A3-vaunua 76 tykillä ja muilla parannuksilla. Näitä toimitettiin lähinnä liittolaisille. Suurimman osan näistä vaunuista sai Pakistan, mutta niitä toimitettiin lisäksi mm. Jugoslaviaan, Tanskaan ja Portugaliin. Pakistan käytti vaunuja sodissaan Intiaa vastaan, etenkin 1965.


title: M4 Sherman

text: 1950-luvulla Shermaneita myytiin muun muassa Irakille.


title: M4 Sherman

text: Satoja Sherman-vaunuja oli lisäksi jäänyt Eurooppaan, jossa ne oli tuomittu romutettaviksi. Etenkin Israel osti näitä mustanpörssin vaunuja ja päivitti niitä Ranskan tuella. Israel käytti vaunuja 1990-luvulle ja lisäksi myi niitä eteenpäin Etelä-Amerikkaan ja Afrikkaan.


title: M4 Sherman

text: Ensimmäiset 35 Shermania ostettiin Israeliin italialaisesta romuvarastosta, mutta vain 14 saatiin toimintakuntoon vuonna 1948 alkaneeseen Israelin itsenäisyyssotaan. Koska romuvaunujen tykit oli deaktivoitu, kuusi aseistettiin 75 mm:n Krupp-tykeillä. Myöhemmin nämä vaunut varustettiin 105 haupitsein. 1950-luvun alkupuolella Israel hankki lisää M4-vaunuja eri lähteistä, ja Shermanista tuli Israelin panssarijoukkojen pääase.


title: M4 Sherman

text: Ranska pyrki myymään Israelilla kevyttä AMX-13-vaunua. Israelilaiset pitivät vaunua liian kevyesti panssaroituna, mutta tykin suorituskykyä hyvänä. AMX-13-vaunun tykistä lyhennetty malli 75 mm CN 75-50 saatiin asennettua Shermanin torniin, ja tästä mallista käytettiin Israelissa nimeä Sherman M-50 ja lempinimeä "Super Sherman". Vaunut tulivat palvelukseen 1956 ja niitä päivitettiin vielä myöhemmin Continental R-975 ja Cummins-dieselmoottorein ja HVSS-jousituksella.


title: M4 Sherman

text: Myöhemmin Shermanin T23-torniin saatiin asennettua vielä AMX-30-vaunun tykistä lyhennetty 105 mm Modèle F1 -tykki. Tällä tykillä varustettu vaunu tunnettiin nimellä M-51 Super Sherman. Nämä vaunut olivat Israelin käytössä kunnes ne 1970-luvun lopulla myytiin Chileen, jossa niitä päivitettiin vielä uudella moottorilla ja voimansiirrolla, kunnes käytettynä Alankomaista ostetut Leopard 1:t korvasivat ne 1990-luvun lopulla.


title: M4 Sherman

text: Shermaneita käytettiin vuonna 1956 ”Kadesh”-operaatiossa Siinailla Egyptin armeijaa vastaan, jolla oli oma, ranskalaisilla AMX-13-torneilla varustettu versionsa M-4:stä. Kuuden päivän sodassa 1967 Shermanit muodostivat Israelin panssarivoimien rungon, ja Jom kippur -sodassa 1973 ne olivat vieläkin eturintamakäytössä.


title: M4 Sherman

text:
Sherman ja T-34-85 selvittelivät välejään Korean sodassa. Yhdysvaltalaisen 76 mm:n panssarikanuunan ja venäläisen 85 mm:n kanuunan suorituskyky oli suunnilleen sama, mutta yhdysvaltalaisten etuna oli Easy Eightin gyroskooppivakautettu ase. M4 Shermanin pienemmän kaliiperin tykkiä kompensoivat volframiytimiset M93-HVAP-alikaliiperiammukset, joita oli nyt saatavilla runsain mitoin.
T-34-85:n etuna puolestaan oli matalampi profiili ja viistot sivupanssarit ja kyky liikkua pahoissakin maasto-olosuhteissa, mikä oli pitkään läntisten panssarivaunujen ongelma.
Amerikkalaisten vaunujen paremmat radiot sekä miehistöjen parempi koulutus käänsivät lopulta vaa’an yhdysvaltalaisten eduksi.


title: M4 Sherman

text:
Vuoden 1950 loppuun Yhdysvaltain panssarijoukot Koreassa olivat saaneet 1326 Sherman-vaunua, joista 679 oli 76 mm M4A3E8-mallia.
Raskaimmat panssaritaistelut Koreassa käytiin elo–lokakuussa 1950. Marraskuun 1950 jälkeen pohjoiskorealaisilla ei juuri ollut panssareita ja amerikkalaisvaunuja käytettiin lähinnä jalkaväen tukena.


title: M4 Sherman

text: 90 mm:n kanuunalla varustettu M26 Pershing tarjosi vastusta venäläisvaunuille, mutta panssaritaistelujen päätyttyä amerikkalaiset eivät pitäneet vaunusta sen heikon liikkuvuuden vuoksi. M26 oli 10 tonnia painavampi kuin Sherman, mutta käytti samaa moottoria ja sen liikkuvuus vuoristoisessa Koreassa oli heikko. Shermanin alustalle rakennettu M36 Jackson, jossa oli sama 90 mm kanuuna kuin Pershingissä, osoittautui Koreassa kaikkein tehokkaimmaksi aseeksi neuvostovaunuja vastaan. Myöhemmin amerikkalaisten sotilaiden suosikkivaunuksi tuli M24 Chaffee hyvän liikkuvuutensa ansiosta.


title: M4 Sherman

text: Korean sodan jälkeen M4 Sherman vedettiin Yhdysvalloissa pois etulinjan käytöstä ja korvattiin mm. M47 Pattonilla. Kansalliskaartissa vaunu oli käytössä vielä 1950-luvun lopulle.


title: M4 Sherman

text: Hitsatulla rungolla varustetun M4:n valmistus alkoi heinäkuussa 1942 Pressed Steel Car Companyllä. Baldwin Locomotive Worksilla valmistus alkoi tammikuussa 1943 ja kuukautta myöhemmin American Locomotive Companyllä. Toukokuussa Bullman Standard Car Company alkoi valmistaa vaunua. Näiden sarjojen vaunuja valmistettiin 6748 kpl.


title: M4 Sherman

text: Vaunusta oli 105 mm muunnos, 76 mm tykillä varustettu malli ei tullut tuotantoon ennen sodan päättymistä.


title: M4 Sherman

text: 105 mm haupitsilla varustettua vaunua valmistettiin 1641 Chryslerin Detroit Tank Arsenalilla.Mallin tunnistaa suhteellisen pyöreäreunaisesta valetusta rungosta. Tämä oli ensimmäinen Shermanin tuotantomalli jota Lima Locomotive Works alkoi valmistaa helmikuussa 1942 brittejä varten.


title: M4 Sherman

text: Shermanin M4A1-mallin valmistus alkoi brittejä varten helmikuussa 1942 Lima Locomotive Worksilla ja kuukautta myöhemmin Pressed Steel Car Companyllä. Toukokuussa myös Pacific Car and Foundry Company alkoi valmistaa vaunuja. Näiden tilausten perusteella valmistui 6281 vaunua vuoden 1943 loppuun mennessä. Kanadassa Montreal Locomotive Works rakensi 188 M1A1 mallia nimellä Grizzy I


title: M4 Sherman

text: 76 mm tykillä varustettua mallia valmistettiin 3426 Pressed Steel Car Companylla.M4A2 oli varustettu U-tyyppisellä General Motors 6046 -dieselmoottorilla, jossa oli yhdistetty kaksi kuusisylinteristä moottoria. Voimansiirto otettiin M3A3/M3A5 Lee -vaunuista jossa oli käytetty samaa moottoria. Vaunu ensimmäinen hitsatulla rungolla varustettu tuotantoon otettu malli, jossa oli aluksi seitsemästä palasta hitsattu, teräväreunainen runko. Valmistus alkoi toukokuussa 1942 Bullman Standard Car Companyllä ja Fisher Tank Arsenalilla. Dieselmoottori oli luotettava, käytti vähän polttoainetta ja hyvä vääntö paransi maasto-ominaisuuksia. Kuitenkin ilmanpuhdistimissa, jäähdytyksessä ja kytkimissä oli ongelmia, ja suurempi massa rasitti jousitusta.


title: M4 Sherman

text: Vaunua alkoivat valmistaa myös syyskuussa 1942 American Locomotive, Baldwin Locomotive ja joulukuussa Federal Machine and Welder Company. Kokonaisuudessaan 8053 valmistettiin.


title: M4 Sherman

text: 76 mm tykillä varustettua mallia valmistettiin 2915.


title: M4 Sherman

text: Myöhemmissä vuoden 1944 malleissa otettiin käyttöön yhdestä palasta koostuva etupanssari, joka paransi suojaa. Panssarin kulma muutettiin 47 asteeseen varhaisesta 56 asteesta.


title: M4 Sherman

text: Mallia käyttivät vain britit ja neuvostoliittolaiset, koska Yhdysvaltain armeija vaati bensiinikäyttöisiä moottoreita.Moottorina nestejäähdytteinen V-8 Ford GAA, jota Yhdysvaltain armeija piti parhaana ja tämän vuoksi malli oli laajimman jatkokehityksen kohteena. Hitsattu komposiittirunko.


title: M4 Sherman

text: Ford Motor Company aloitti vaunun valmistuksen kesäkuussa 1943 ja valmisti sitä 1690. Uudempaa mallia Wet Stowagella ja 75 mm tykillä valmistettiin 3071 helmikuusta 1944 lähtien. Wet Stowagella ja 76 mm tykillä varustettua mallia valmistettiin 4542. 105 mm haupitsilla varustettua mallia valmistettiin 3039.


title: M4 Sherman

text: Alkupään tuotantosarjan M4A3:ssa olivat samanlaiset ajajan ja ampujan "erkkerit" kuin M4:ssä. Varsin pian etupanssari muutettiin yhdestä palasta koostuvaksi 47 asteen kulmassa olevaksi suoraksi viistoksi panssarilevyksi, ja ajajan ja ampujan kansiluukkujen kokoa suurennettiin niin, että vaunusta oli helppoa pelastautua.Lisäpanssaroitu malli. Kaikki 254 Jumbo-vaunua rakennettiin Fisher Tank Arsenalilla toukokuusta 1944 lähtien (vanha VVSS-jousitus). Osassa vaunuista oli 105 mm haupitsi. Osa vaunuista varustettiin 76 mm kanuunalla varustetulla tornilla.Koesarja, jossa testattiin uutta HVSS-jousitusta. Tämä tuli käyttöön kaikissa myöhään valmistetuissa vaunuissa ja sitä valmistettiin myös kenttämuutossarjana. Kaikissa "Easy Eighteissä" oli 76 mm kanuuna.M4A4 oli Chrysler Multibank -moottoriin perustuva vaunu, jossa hitsattu runko. Näitä rakennettiin 7499, kaikki Detroit Tank Arsenalilla heinäkuusta 1943 lähtien syyskuuhun mennessä. Vaunu oli raskaampi kuin muut mallit ja käytti pitempiä telaketjuja ja takarunkoa oli jatkettu. Suurin osa vaunuista toimitettiin briteille ja osaa käytettiin USA:ssa koulutuksessa.


title: M4 Sherman

text: Vaunun valmistus päätettiin lopettaa kesän 1943 uudistusohjelman puitteissa. Tämän vuoksi tätä mallia ei ikinä varustettu 76 mm tai 105 mm tykeillä.Ei olemassa, mallinimi varattiin Kanadassa valmistetuille malleille.M4A6 käytti Catepillar D200A -moottoria, joka oli dieselkäyttöinen, turboahdettu, ilmajäähdytteinen ja suorasuihkutusta käyttävä Wright G200 -tähtimoottorista muunnettu. Moottori pystyi käyttämään eri polttoaineita raakaöljystä 100-oktaaniseen bensiiniin. M4A4:n runkoa käytettiin moottorin viemän tilan vuoksi, ja moottoritilan kannelle ja miehistötilan lattiaan jouduttiin tekemään tilaa. Vaunuja valmistettiin vain 75.


title: M4 Sherman

text: Vaunun tyyppimerkintään saatettiin lisätä W = Wet Stowage, A tai (76) = 76 mm kanuuna, B tai (105) = 105 mm haupitsi tai C = 17-naulainen 76,2 mm kanuuna, HVSS = uudempi Horizontal Volute Spring Suspension -jousitus. Niinpä esimerkiksi M4A1(76)W tarkoittaa valurunkoista M4A1-vaunua, jossa on R-975-tähtimoottori, vesi-glyserolivaippa ammusvarastolle ja jälkiasennuksena 76 mm tykki.


title: Herättäjä-Yhdistys

text: Herättäjä-Yhdistys ry on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon heränneiden eli körttiläisten muodostaman liikkeen palveluita järjestävä yhdistys. Yhdistys järjestää kesäisin suuret hengelliset juhlat eli herättäjäjuhlat.


title: Herättäjä-Yhdistys

text: Herättäjä-Yhdistyksen perustehtävänä on sen omien sääntöjen mukaan "tarkoituksena on toimia hengellisen elämän hoitamiseksi rohkaisten ihmisiä elämään kristittyinä". Yhdistys toimii sekä kotimaassa että ulkomailla yhteistyössä kotien, seurakuntien, eri järjestöjen sekä kirkon keskushallinnon ja hiippakuntien kanssa.


title: Herättäjä-Yhdistys

text: Yhdistyksen pääpaikka on Lapuan kaupungin keskustassa entisessä Vihtori Kosolan talossa, jossa sijaitsee myös Herättäjän kirjakauppa.


title: Herättäjä-Yhdistys

text: Tunnettu herännäisyyden 1900-luvun alun johtohahmo rovasti Wilhelmi Malmivaara perusti vuonna 1912 Sisälähetysseura Herättäjän, joka rekisteröitiin 5.2.1924. Kustannusosakeyhtiö Herättäjä ja Sisälähetysseura Herättäjä yhdistyivät vuonna 1950 nykyiseksi Herättäjä-Yhdistys ry:ksi.Herättäjä-Yhdistyksen toiminnanjohtaja on Simo Juntunen. Päätoimikunnan puheenjohtaja on ylivieskalainen Jukka Hautala (2011-).


title: Herättäjä-Yhdistys

text: Yhdistyksen alueellista työtä suunnittelua, koordinointia ja toteuttamista varten Suomi on jaettu 11 toiminta-alueisiin. Alueilla toimivat paikallisosastojen lisäksi aluetoimikunnat.


title: Herättäjä-Yhdistys

text: Musiikkityössä keskeisiä ovat Siionin virret, kuorot, äänitteiden kustantaminen ja veisuuperinteen vahvistaminen.


title: Herättäjä-Yhdistys

text: Herättäjä-Yhdistys julkaisee seuraavia lehtiä:Herättäjä-Yhdistys ry


title: Bijektio

text: Bijektio on funktio, jossa jokaista funktion parametria vastaa yksi tulosarvo ja kääntäen jokainen maalijoukon alkio on täsmälleen yhden alkion kuva.


title: Bijektio

text: Bijektio on siis yhtä aikaa sekä injektio että surjektio:Bijektiossa jokainen maalijoukon alkio on täsmälleen yhden alkion kuva. Jokaista funktion parametria vastaa yksi tulosarvo ja kääntäen.


title: Bijektio

text:
Jos funktio "f" on bijektio
voidaan sille määrittää käänteisfunktio
jolloin käänteisen kuvauksen kaikki joukon formula_3 alkiot saavat arvon maalijoukossa formula_4. Myös käänteisfunktio on bijektio.


title: Bijektio

text: Funktio f: R → R, f (x)  = 2x + 1, on bijektio, koska jokaista reaalilukua y kohden voidaan ratkaista yhtälö y = 2x + 1 ja saadaan tasan yksi reaalinen vastaus x = (y − 1)/2.


title: Bijektio

text: Funktio g: R → R, g(x) = x, "ei" ole bijektio. Tämä funktio ei ole injektio, koska funktio saa saman arvon kahdella eri muuttujan arvolla: esimerkiksi g(1) = 1 = g(−1). Toisaalta funktio ei ole surjektio, koska havaitaan esimerkiksi, ettei ole reaalilukua x, jolle x = −1. Kumpi tahansa näistä seikoista riittää osoittamaan, että funktio g ei ole bijektio. Jos kuitenkin muutetaan funktion g lähtö- ja maalijoukko siten, että pätee g: [0, ∞) → [0, ∞), funktio g "on" bijektio.


title: Amartya Sen

text: Amartya Sen (s. 3. marraskuuta 1933 Santiketan, Intia) on intialainen Nobel-palkittu taloustieteilijä ja filosofi.


title: Amartya Sen

text: Äidinpuoleisen isoisänsä yliopistotyön vuoksi Sen syntyi Santiketanissa, mutta hänen sukujuurensa ovat Bangladeshin nykyisessä pääkaupungissa Dhakassa, jossa hänen isänsä oli yliopistonopettajana.


title: Amartya Sen

text: Sen on opettanut Delhin, Kalkutan ja Oxfordin yliopistoissa, ja hän on taloustieteen ja filosofian professori Harvardin yliopistossa, jossa hän hoitaa Thomas W. Lamontin professuuria.


title: Amartya Sen

text: Senille myönnettiin Nobelin taloustieteen palkinto vuonna 1998 työstä hyvinvointitaloustieteen alalla.


title: Amartya Sen

text: Senin tunnetuin teos on 1981 ilmestynyt "Poverty and Famines. An Essay on Entitlement and Deprivation". Teoksessa Sen osoittaa, etteivät nälänhädät aiheudu ruoan pulasta vaan sen jakamiseen sisältyvistä epätasa-arvoisista mekanismeista.


title: Amartya Sen

text: Teoksessa "Identiteetti ja väkivalta" Sen arvioi, että nykymaailman selkkausten merkittävä alkuunpanija on oletus, että ihmiset voidaan luokitella yksiselitteisesti uskonnon tai kulttuurin perusteella. Hänen mielestään tällainen rajoittunut käsitys identiteetistä luo pohjan jyrkille vastakkainasetteluille ja väkivallalle.


title: Amartya Sen

text: Senin vuonna 2009 ilmestynyttä teosta "The Idea of Justice" on sanottu merkittävimmäksi etiikan teokseksi John Rawlsin 1971 ilmestyneen oikeudenmukaisuusteorian jälkeen.


title: Elisabet I

text: Elisabet I (7. syyskuuta 1533 – 24. maaliskuuta 1603) oli Englannin ja Irlannin kuningatar 17. marraskuuta 1558 lähtien kuolemaansa asti. Elisabet I oli viides ja viimeinen Tudorin suvun monarkki. Hänen valtakautensa ajoittui katolisuuden ja protestanttisuuden välisten kamppailujen aikaan. Elisabet I on yksi Englannin menestyksekkäimmistä monarkeista, jonka valtakaudella Englanti nousi eurooppalaiseksi suurvallaksi sekä politiikan, talouden että kulttuurin saralla.


title: Elisabet I

text: Elisabet oli kuningas Henrik VIII:n ja silloisen kuningatar Anna Boleynin tytär. Elisabet nimettiin kuningattareksi 17. marraskuuta 1558 sisarpuolensa Maria I:n kuoltua. Elisabet kuoli 24. maaliskuuta 1603 ja seuraajaksi nousi Skotlannin Jaakko VI nimellä Jaakko I. Elisabet ei saanut lapsia eikä mennyt naimisiin; osin tästä syystä hänestä käytetään nimitystä neitsytkuningatar.


title: Elisabet I

text: 44 vuotta kestäneen valtakauden aikana Elisabet maltillisesti vakiinnutti Englantia protestanttiseksi maaksi. 1570 Paavi julisti Elisabetin kerettiläiseksi, mitä seurasi lukuisia epäonnistuneita salamurhayrityksiä. Myös sotapolitiikassa Elisabet toimi maltillisesti, eikä valtakaudella käyty suuria sotia. Julistamattoman Anglo-Espanja sodan (1585–1604) suurimmassa taistelussa Englanti voitti Espanjan nk. Voittamattoman armadan. Edeltäviin ja seuraaviin valtakausiin verrattuna Elisabetin valtakausi oli sisäisen rauhan aikaa. Englanti ei juurikaan kärsinyt sodista kotisaarellaan tai Euroopan mantereella vaan suurimmat taistelut käytiin Amerikoissa ja merillä. Englannin talous hyötyi kehittyvästä transatlanttisesta kaupasta.


title: Elisabet I

text:
Elisabet syntyi Greenwichin palatsissa 7. syyskuuta 1533. Hänen isänsä Henrik VIII oli odottanut saavansa kauan kaivatun miespuolisen kruununperijän. Hänen toiveensa ei toteutunut, sillä kuningatar Anna Boleyn synnytti tyttövauvan, ja prinssin syntymää juhlistavat turnajaiset ja kulkueet peruttiin. Elisabet nimettiin isoäitinsä Yorkin Elisabetin mukaan. Elämänsä ensimmäiset kolme kuukautta Elisabet eli Greenwichissä äitinsä kanssa, minkä jälkeen hän sai oman taloutensa Hatfieldiin. Palveluskuntaan kuului myös hänen sisarpuolensa Maria, jolta oli viety kuninkaalliset arvonimet ja joka tunnettiin nyt virallisesti äpäränä.
Elisabet I oli ainoa hengissä säilynyt Henrik VIII:n lapsi tämän avioliitosta Anna Boleynin kanssa. Elisabet I kasvatettiin protestantiksi ja hyvin sivistyneeksi; hän osasi puhua ja kirjoittaa kuutta kieltä: englantia, latinaa, kreikkaa, ranskaa, italiaa ja espanjaa. Nuoruudessaan Elisabet vieraili harvoin hovissa. Hän piti kuitenkin yhteyttä nuorempaan velipuoleensa Edvardiin latinankielisin kirjein. Heitä yhdisti protestanttinen usko. 1543 Elisabet palautettiin sisarpuolensa kanssa kruununperimysjärjestykseen Edvardin jälkeen. 1546 Elisabet palasi hoviin opiskelemaan uuden äitipuolensa Katariina Parrin valvonnassa. Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547, ja valtaistuimelle nousi hänen poikansa Edvard VI. Elisabet lähetettiin isänsä kuoleman jälkeen asumaan Katariina Parrin luokse Chelseaan. Katariina avioitui pian Thomas Seymourin kanssa. Seymourin käytös nuorta Elisabetia kohtaan oli kaikkea muuta kuin isällistä ja aiheutti ikäviä huhupuheita varsinkin talon palveluskunnan keskuudessa. Episodi osaltaan johti myöhemmin Thomas Seymourin teloittamiseen vuonna 1549. Tätä aiemmin kuolemansairas ja raskaana oleva Katariina oli lähettänyt Elisabetin pois taloudestaan.


title: Elisabet I

text: Edvard VI kuoli lapsettomana 8. heinäkuuta 1553, ja valtaan nousi Elisabetin sisarpuoli Maria, joka aloitti maan uudelleenkatolilaistamisen. Maria suhtautui lyhyen valtakautensa aikana sisarpuoleensa epäluuloisesti. Viisaasti Elisabet antoi ymmärtää jättäneensä reformaation opit. Maria suunnitteli avioituvansa Espanjan kruununprinssin Filipin kanssa, mitä englantilaiset vastustivat kiivaasti. Vastustus johti 25. tammikuuta 1554 Thomas Wyattin johtamaan kapinaan, johon kuningatar epäili Elisabetin sekaantuneen. Elisabet vangittiin 18. maaliskuuta Toweriin, josta hänet vapautettiin kotiarestiin toukokuussa. Maria vihittiin Espanjan Filipin kanssa 26. heinäkuuta 1554. Maria, joka luuli olevansa raskaana ja pelkäsi kuolevansa lapsivuoteeseen, valitsi kuitenkin lopulta Elisabetin seuraajakseen seuraavaksi lähimmän sukulaisensa Skotlannin Maria Stuartin ohi, koska Elisabet näytteli valheellisesti katolisuuteen kääntynyttä.


title: Elisabet I

text: Maria I kuoli 17. marraskuuta 1558 Westminsterin palatsissa. Puolenpäivän aikaan Elisabet julistettiin Englannin kuningattareksi. Elisabet sai tiedon uudesta asemastaan lukiessaan kirjaa Hatfieldin puistossa. Kun neuvoston jäsenet polvistuivat hänen eteensä, Elisabet vajosi tunnekuohussa polvilleen ja ilmoitti latinaksi tapahtuneen olevan Herran työtä. Heti valtaistuimelle noustuaan Elisabet alkoi nimetä hallintoaan. Pääneuvonantajaksi tuli William Cecil, joka oli tuntenut Elisabetin teini-iästä saakka. Cecil pysyi virassa seuraavat 40 vuotta. Merkittäviä virkoja saivat myös Robert Dudley ja useat Elisabetin äidin puolen sukulaiset, Careyn ja Howardin sukujen jäsenet. Marian hallinnon aikaiset katolilaismieliset neuvoston jäsenet siirrettiin syrjään, ja heidän paikalleen Elisabet valitsi protestanttisia aatelisia.


title: Elisabet I

text: Elisabetin ensimmäinen toimi oli kääntää maa takaisin protestantismiin Marian katolilaistamistoimien jälkeen. Tässä hän kuitenkin käytti malttia, sillä hän oli uskonnollisesti melko suvaitsevainen. Vuonna 1559 hän antoi tärkeät lait valtion ylivallasta kirkon yli ("Supremacy Bill") ja kirkon yhtenäisyydestä ("Uniformity Bill"). Lait tekivät protestanttisuudesta valtion virallisen uskonnon ja vakiinnuttivat jumalanpalveluksen muodon, jonka keskeinen sisältö on säilynyt Englannissa näihin päiviin saakka. Uudistuneen Englannin kirkon ensimmäiseksi arkkipiispaksi valittiin Matthew Parker. Vaikka Elisabet oli kasvatettu protestanttiseen uskoon, hän ei ollut reformisti. Hän vaati, että joitakin kirkon katolisia rituaaleja ja seremonioita tuli säilyttää, eikä esimerkiksi hyväksynyt ääriprotestantteja, puritaaneja tai papiston avioliittoja.


title: Elisabet I

text:
Toinen valtion asia, joka Elisabetin oli ratkottava kiireesti, oli kuningattaren avioliitto. Ei ollut selvää, kuka perisi Englannin kruunun, jos Elisabet kuolisi äkillisesti. 1544 säädetyssä laissa kruununperimyksestä ("Act of Succession") ja Henrik VIII:n testamentissa määrättiin, että Elisabetin jälkeen kruununperimysjärjestyksessä olisivat Henrikin nuoremman sisaren Marian, Suffolkin herttuattaren jälkeläiset, Greyn sisarukset. Myös Henrikin toisen sisaren Margareetan pojan tyttärellä Skotlannin kuningattarella Marialla oli vaatimuksia kruunuun. Elisabet ei pitänyt kummastakaan vaihtoehdosta. Jo varhain Elisabet oli haluton nimeämään itselleen seuraajaa, koska omasta kokemuksestaan tiesi, kuinka perimysoikeus toisi mukanaan salaliittoja ja kapinoita. Vastaus perimysongelmaan oli avioliitto ja lasten saaminen. Englannin parlamentin alahuone vetosi virallisesti kuningattareen, jotta tämä avioituisi mahdollisimman pian. Elisabet vastasi vetoomukseen samalla tavalla kuin tulisi tekemään useasti myöhemminkin; näyttämällä kruunajaissormustaan ja sanomalla: ”"Olen jo sitoutunut aviomieheen, ja tuo aviomies on Englannin kuningaskunta"”. Aviottomana pysyminen oli poliittisesti järkevää: ulkomaalainen puoliso sitoisi Englannin tiiviisti toiseen valtioon ja toisaalta omien alamaisten olisi vaikeaa hyväksyä ulkomaalainen aviomies. Englantilaisen aatelisen naiminen taas saattaisi aiheuttaa valtataisteluja hovin sisällä ja koko maassa.
Elisabetia kosittiin ensimmäisen kerran kruunaamisensa jälkeen 1559, jolloin kosijana oli Espanjan kuningas Filip, Maria I:n leski. Elisabet viivytteli vastaustaan viikkoja, kunnes kertoi Filipin lähettiläälle de Ferialle, ettei voinut naida hänen majesteettiaan, koska oli kerettiläinen. Vuosikausia aviomiesehdokaskandidaattina oli myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Ferdinand I, joka tarjosi puolisoksi jompaakumpaa pojistaan. Arkkiherttua Kaarlen ja Elisabetin väliset avioliittoneuvottelut kestivät yhteensä kahdeksan vuotta ja päättyivät lopulta siihen, että Elisabet ei voinut hyväksyä tulevan puolison harjoittavan omaa uskontoaan yksityisesti. Myös Ruotsin prinssi ja tuleva kuningas Eerik esitti avioliittotarjouksensa useamman kerran.


title: Elisabet I

text:
Elisabetilla oli myös kotimaisia vaihtoehtoja puolisoksi. Kaikista vakavimmin otettava, ja luultavasti ainoa, jota Elisabet koskaan rakasti, oli Robert Dudley. Dudleyn vaimo Amy Robsart kuoli kotonaan 1560 hämärissä olosuhteissa, ja maassa huhuiltiin kuoleman olleen Dudleyn ja kuningattaren järjestämä, jotta he voisivat avioitua. Kuolema todettiin tapaturmaksi, mutta epäilyt murhasta levisivät laajalti. Huhut luonnollisesti estivät mahdolliset aviosuunnitelmat. Dudleyn ja kuningattaren romanttiset välit viilenivät lopullisesti, kun Dudley avioitui salaa jo raskaana olevan Elisabetin hovineidon ja serkun Lettice Knollysin kanssa vuonna 1578. Silti kuningatar vaipui syvään suruun Dudleyn sairastuttua ja kuoltua vuonna 1588. Hän säilytti Dudleyn viimeiseksi jäänyttä kirjettä elämänsä loppuun saakka.
Ranskan kuningataräiti Katariina de’ Medici halusi estää Englannin ja Habsburgien välisen liiton, joka syntyisi mahdollisen avioliiton kautta ja siksi yritti 1565 ehdottaa poikaansa Kaarle IX:ttä puolisoksi Elisabetille. Aviomiesehdokas oli tuolloin 14-vuotias, eikä siksi kiinnostanut Elisabetia. Myöhemmin de’ Medici tarjosi puolisoksi myös toista poikaansa Henrikiä, Anjoun herttuaa, joka oli 19-vuotias. Tässä tapauksessa uskonto oli suurin este avioliitolle: Henrik oli järkkymätön katolisessa uskossaan. Lisäksi Elisabetin aviointoa todennäköisesti pidätteli Anjoun herttuan maine irtosuhteistaan sekä miesten että naisten kanssa. Kun avioliittoneuvottelut Elisabetin ja Henrikin välillä kariutuivat, de’ Medici tarjosi puolisoksi vielä nuorempaa poikaansa François’ta, Alençonin herttuaa, jolla tiedettiin olevan sympatioita hugenotteja kohtaan. Elisabet epäili herttuan olevan liian nuori ja mies oli lapsuudessaan sairastanut isorokon, joka oli turmellut hänen ihonsa. Ulkopoliittisista syistä suhteita Ranskaan oli kuitenkin syytä pitää yllä. Sekä kansa että osa parlamentista vastusti liittoa ja tästä Elisabet sai taas uuden tekosyyn viivytellä asian kanssa. Kuningatar pelkäsi myös Espanjan suuttumusta, koska herttua tavoitteli Alankomaiden kruunua. Alençon kävi kosiomatkoilla Englannissa kahdesti: ensimmäisen kerran vuonna 1579. Kun Alençon viimeisen kerran lähti Englannista 1582, päättyi samalla myös Elisabetin aika avioliittomarkkinoilla..


title: Elisabet I

text: Elisabet itse edisti imagoaan neitsytkuningattarena. Hän käytti tunnuksinaan aikanaan Neitsyt Mariaan yhdistettyjä symboleita, kuten ruusua, kuuta, kärppää ja feenikslintua.


title: Elisabet I

text: Maria Stuartin aviomies, Ranskan kuningas Frans II kuoli 1560. Hyvin pian kuoleman jälkeen kuningataräiti Katariina de’ Medici hoputti miniäänsä palaamaan Skotlantiin. Koska Maria piti itseään Englannin todellisena kuningattarena eikä suostunut tunnustamaan Elisabetin asemaa, Elisabet ei antanut Marian palata Skotlantiin Englannin kautta. Estääkseen Mariaa avioitumasta Englannille vihamielisen ulkomaisen puolison kanssa Elisabetin tavoitteena oli naittaa hänet lojaalille englantilaismiehelle. Vahvana vaihtoehtona tähän tehtävään oli Robert Dudley. Tehdäkseen Dudleysta kiinnostavamman Marian silmissä Elisabet antoi miehelle Leicesterin jaarlin arvonimen. Skotlannin kuningatar kiinnostui kuitenkin enemmän Margaret Douglasin pojasta, Henry Stuartista, arvonimeltään lordi Darnley, jolla oli itselläänkin vaatimuksia Englannin kruunuun, sillä hänen isoäitinsä oli Margareeta Tudor.


title: Elisabet I

text: Marian ja Margaret Douglasin pyynnöstä kuningatar antoi Darnleyn matkustaa Skotlantiin 1565 perheasioiden varjolla. Samana vuonna Maria ilmoitti Elisabetille avioituvansa Darnleyn kanssa. Elisabet kielsi liiton jyrkästi, koska Darnleyn katolisuuden takia avioliitto oli suuri uhka Elisabetille ja vahvisti Marian vaatimuksia Englannin kruunuun. Kiellosta huolimatta Maria avioitui 29. kesäkuuta 1565 Edinburghissa. Viikoissa tuore puoliso suututti suuren osan Skotlannin aatelisista ylimielisyydellään ja sisällissota vaikutti väistämättömältä. Raivostunut Elisabet vaati Mariaa tekemään rauhan protestanttisen velipuolensa Morayn jaarlin kanssa, jolle hän tarjosi taloudellista apua.


title: Elisabet I

text: Moray ja muut kapinoivat aateliset pakenivat Englantiin Marian armeijaa. Elisabet kieltäytyi sotkeutumasta konfliktiin aseellisesti, mutta antoi Morayn jäädä turvaan Englantiin. Samoihin aikoihin Darnleyn ikävä luonne oli paljastunut myös Maria Stuartille: Maria tukeutui sihteeriinsä David Rizzioon, joka sai pian paljon valtaa Skotlannin hovissa. Mustasukkainen Darnley tappoi salaliittolaisineen Rizzion vuonna 1566 raskaana olevan Marian silmien edessä. Tapahtuman jälkeen puolisot etääntyivät toisistaan ja Maria alkoi hakea tukea Moraylta. Maria synnytti terveen pojan, Jaakon, jonka kummiksi Elisabet suostui siitäkin huolimatta, että syntymä vahvisti Marian vaatimuksia Englannin kruunuun.


title: Elisabet I

text:
Darnley murhattiin 1567 ja epäilykset kohdistuivat Mariaan ja protestanttiseen Bothwellin jaarliin. Samana vuonna Bothwell Marian oman väitteen mukaan sieppasi Marian Dunbariin ja raiskasi hänet, minkä jälkeen Maria ei voinut enää kieltäytyä avioliitosta. Skotlannin aatelisto ei hyväksynyt liittoa ja aloitti aseellisen hyökkäyksen kuningatartaan vastaan, minkä seurauksena Maria saatiin kiinni ja asetettiin vartioinnin alaiseksi. Elisabet ei voinut hyväksyä alamaisten nousua hallitsijaansa vastaan ja vaati Marian palauttamista asemaansa. Yleinen mieliala oli kuitenkin Mariaa vastaan, ja hänet siirrettiin syrjään poikansa tieltä. 29. kesäkuuta vauvaikäinen Jaakko kruunattiin Stirlingissä protestanttisten menojen mukaan.
2. toukokuuta 1568 Maria karkasi vankilastaan ja pakeni Englantiin. Hänen saapumisensa aiheutti ongelman Englannin hallinnolle seuraavaksi kahdeksi vuosikymmeneksi. Hänet asetettiin heti saapumisensa jälkeen kotiarestiin. Elisabet ei halunnut lähteä sotaan Skotlantia vastaan Marian puolesta, mutta vapaana Englannissa tämä olisi inspiraationa jokaiselle tyytymättömälle katoliselle.


title: Elisabet I

text: Jo seuraavana vuonna maan pohjoisosissa alkoi kyteä katolisten salaliitto, ja Espanja yllytti puhjenneita kapinoita. Muualla Englannissa katoliset olivat uskollisia Elisabetille, mutta pohjoinen ei ollut koskaan täysin hyväksynyt uskonnollisia muutoksia. Pohjoisen vaikutusvaltaiset katoliset Northumberlandin ja Westmorlandin jaarlit alkoivat organisoida suuria kokoontumisia, joiden perimmäinen tarkoitus oli lietsoa kapinamielialaa. Ranska oli luvannut tukea kapinallisille. Kapina oli vaarallisin, jonka Elisabet oli kuningattarena kokenut. Marraskuussa pohjoisen jaarlit saivat liikkeelle 2 500 hengen kapinallisjoukon, joka marssi kohti etelää tavoitteenaan vapauttaa Maria Stuart. Marian olinpaikkaa siirrettiin, ja kapinaliike alkoi hajota jo joulukuussa, kun kapinalliset joutuivat pakenemaan noin 28 000 miehen vahvuista kuninkaallista armeijaa. Elisabet halusi antaa esimerkin kapinoinnin seurauksista ja rankaisi kapinoivia alueita ankarasti: helmikuuhun 1570 mennessä 600–750 aatelitonta oli hirtetty ja 200:lta alempaan aatelistoon kuuluvalta oli takavarikoitu heidän omaisuutensa. Westmorland ehti paeta Flandersiin, mutta Northumberland teloitettiin Yorkissa.


title: Elisabet I

text:
1571 Espanjan kuningas Filip II ja paavi antoivat Maria Stuartille tukensa salaliittoon, jonka tarkoituksena oli syöstä Elisabet vallasta katolisten joukkojen hyökätessä maahan ja nostaa Maria ja lordi Norfolk hänen paikalleen. William Cecil, nyt arvoltaan lordi Burghley, sai vihiä asiasta, ja kansallisen turvallisuuden nimissä parlamentti sääti lakeja, joiden mukaan Elisabetin aseman kieltäminen Englannin laillisena kuningattarena samoin kuin hänen kutsumisensa kerettiläiseksi oli valtiopetos. Krusifiksit, rukousnauhat ja uskonnolliset kuvat kiellettiin. Katoliset, jotka olivat paenneet ulkomaille, määrättiin palaamaan kotiin kuuden kuukauden sisällä sen uhalla, että he muuten menettäisivät omaisuutensa. Salaliittolaisten suunnitelma oli, että Alban herttua Fernando Álvarez de Toledo hyökkäisi joukkoineen Alankomaista Englantiin ja miehittäisi Lontoon. Norfolkin tehtävä olisi lietsoa Englannin katoliset mukaan salaliittoon. Alba kuitenkin kieltäytyi käyttämästä joukkojaan ja salaliitto tyrehtyi. Norfolk jäi kiinni rahalähetyksistä ja salakirjoitetuista viesteistä Marialle, ja hänet pidätettiin. Norfolk teloitettiin Towerissa lopulta 31. toukokuuta Elisabetin epäröityä tuomiota pitkään. Salaliiton paljastumisen jälkeen Elisabetin asenne Mariaa kohtaan koveni eikä enää koskaan harkinnut Marian palauttamista Skotlannin valtaistuimelle.
Katolinen pappiskokelas Gilbert Gifford pidätettiin 1585 hänen saavuttuaan Ranskasta. Hänen oli ollut määrä luoda uudestaan katkenneet yhteydet ranskalaisten liittolaisten ja Maria Stuartin välillä. Francis Walsingham lahjoi Giffordin välittämään kaikki ulkomailta Marialle tulevat kirjeet hänen kauttaan. Walsinghamin sihteeri Thomas Phelippes tulkitsi, kopioi ja lähetti kirjeet edelleen niiden määränpäähän. Kirjeet salakuljetettiin Marialle oluttynnyreissä. Seuraavana vuonna Espanjan Filip otti yhteyttä paavi Sixtus V:een ja pyysi kirkon siunausta hyökkäykselle Englantia vastaan. Siunaus annettiin taloudellisen avun kanssa. Filip suunnitteli antavansa Englannin hallinnan tyttärelleen Isabella Clara Eugenialle. Suunnitelma tuli ilmi Marian Espanjan lähettiläs Mendozalle osoitetussa kirjeessä, jossa Maria antoi tukensa hyökkäykselle, ja kirjeestä, joka oli lähetetty hänen tukijalleen Charles Pagetille. Pagetin vastauksessa kerrottiin, kuinka pappi John Ballard oli saapunut Englantiin järjestääkseen paikallisten katolisten kapinan Elisabetia vastaan. Ballard oli houkutellut salaliittoon mukaan rikkaan katolisen Anthony Babingtonin, joka suunnitteli murhaavansa kuningattaren kuuden ystävänsä avustuksella.


title: Elisabet I

text: Walsingham sai tarvittavat todisteet Mariaa vastaan tämän ja Babingtonin välisistä kirjeistä. Saadakseen tiedot salaliittolaisista Walsingham väärensi Marian kirjeeseen jälkikirjoituksen, jossa pyysi nimeämään kaikki salaliittoon osallistuvat. Myöhemmin Marian tukijat väittivät, että koko raskauttava kirje oli väärennös. Tämän kirjeenvaihdon paljastaminen on myös varhainen esimerkki salauskoodin murtamisesta matemaattisin keinoin.


title: Elisabet I

text: Elokuuhun mennessä Walsinghamilla oli tarvittavat todisteet Marian teloittamiseen ja Ballard, Babington sekä Skotlannin kuningatar pidätettiin. Babington ja viisi muuta salaliittolaista teloitettiin 20. syyskuuta ja loput seitsemän päivää myöhemmin. Elisabet olisi halunnut säästää Marian hengen, mutta kansa ja hänen neuvonantajansa vaativat kuolemantuomiota. Skotlannin kuningattarelle järjestettiin oikeudenkäynti, jonka tuomiovaltaa Maria kieltäytyi tunnustamasta. Oikeudenkäynnissä hän kielsi tietäneensä salaliitosta ja väitti raskauttavien kirjeiden olevan väärennettyjä. Tuomarit totesivat Marian syylliseksi, mutta tuomion pystyivät julistamaan vain parlamentti ja Englannin kuningatar. Parlamentti vaati kuolemaa, mutta vastahakoinen Elisabet viivytteli kuolemantuomion allekirjoittamisessa; hän tiesi sen olevan välttämätön toimi, mutta ei halunnut olla vastuussa sen täytäntöönpanossa.


title: Elisabet I

text: Elisabet allekirjoitti lopulta 1. helmikuuta 1587 määräyksen ja antoi sen William Davisonille lähetettäväksi eteenpäin ohjeistuksella, että Maria oli teloitettava mahdollisimman pian. Seuraavana päivänä Elisabet lähetti sanan Davisonille ja kielsi lähettämästä määräystä ennen kuin he olisivat keskustelleet asiasta uudelleen. Davison pelkäsi kuningattaren muuttavan taas mielensä, ja neuvosto kutsuttiin pikaisesti hätäkokoukseen, jossa päätettiin, että allekirjoitettu määräys lähettäisiin toimeenpantavaksi Elisabetin pyynnöstä huolimatta. Skotlannin kuningatar Maria Stuart teloitettiin Fotheringayn linnassa 8. helmikuuta 1587. Elisabet sai tiedon teloituksesta päivää myöhemmin ja joutui hysteeriseen tilaan. Hän osoitti aitoa katumusta ja surua, mutta samalla pelkäsi Jumalan rangaistusta teostaan ja kansainvälisen maineensa menetystä. Katolinen Eurooppa protestoikin jyrkästi teloituksen takia. Elisabet kieltäytyi ottamasta kuolemaa omille niskoilleen ja syyllisti asiassa neuvonantajansa. Davison lähetettiin Toweriin.


title: Elisabet I

text:
Edellisellä vuosisadalla Portugali ja Espanja olivat vallanneet alueita uudesta maailmasta ja päässeet käsiksi sen rikkauksiin ja kaupallisiin mahdollisuuksiin, mutta Englanti oli jäänyt tästä kaikesta paitsi. 1562 englantilainen John Hawkins hankki Afrikasta orjia, myi ne Hispaniolassa ja palasi Englantiin mukanaan laivallinen rikkauksia. Koska ensimmäinen matka oli menestys, Hawkins sai toiselle matkalleen 1564 kuningattarelta rahallista tukea. Kolmannelle matkalle Elisabet lainasi jo kahta omaa laivaansa. Espanjan kuningas Filip II ei hyväksynyt monopolinsa rikkoutumista, ja kun Hawkins oli palaamassa uudesta maailmasta 1568, espanjalaiset hyökkäsivät hänen laivojensa kimppuun. Plymouthiin palasi 1569 vain 15 matkasta selvinnyttä merimiestä. Heidän joukossaan oli toisen laivan kapteeni Francis Drake, joka päätti tämän jälkeen alkaa ryövätä espanjalaisten lasteja. Drake lähti 1577 maailmanympärysmatkalleen, jota rahoittivat kuningattaren lisäksi useat tämän neuvoston jäsenet. Matkallaan Drake ryösteli laivoja Etelä-Amerikan Tyynenmeren puoleisella rannikolla. Matkansa aikana hän pysähtyi myös lyhyesti Kaliforniassa, jonka hän valtasi kuningattarelle New Albionin nimellä. Alus palasi Plymouthiin 26. syyskuuta 1580.
Draken ryöstely ja Elisabetin vuonna 1585 Alankomaihin lähettämä armeija saivat Filipin mitan täyttymään, ja hän alkoi suunnitella maihinnousua Englantiin. Suunnitelman mukaan vihollinen yllätettäisiin samanaikaisilla hyökkäyksillä Irlantiin ja Englantiin. Talvella 1586–1587 Englantiin alkoi saapua tiedustelutietoja Espanjan satamissa käynnistyneistä laivaston liikkeellepanosta. Elisabet valtuutti Draken johtamaan rankaisuretkikuntaa espanjalaisia vastaan. Drake purjehti Cadiziin ja St Vincentin niemelle, jossa hän poltti tai otti haltuunsa espanjalaisia aluksia. Draken toiminta hidasti merkittävästi Armadan kokoamista, ja espanjalaiset hylkäsivät ajatuksen hyökkäyksestä Englantiin kahdesta suunnasta. Armada lähti matkalle lopulta 12. heinäkuuta 1588. Jo matkalla sillä oli lyhyitä kohtaamisia Englannin laivaston kanssa, mutta molemmat selvisivät niistä vähin tappioin. Armada ankkuroitui Calais’n satamaan 27. heinäkuuta odottamaan Hollannista tulevia apujoukkoja. Englantilaiset iskivät yöllä lähettämällä palavia aluksia ajelehtimaan kohti espanjalaisten laivoja. Huomattuaan alukset espanjalaiset hajaantuivat paniikissa merelle luultuaan, että aluksissa oli räjähteitä. Seuraavana aamuna englantilaisilla oli helppo tehtävä tuhota iso osa vihollisen laivastoa. Ammuspula kuitenkin esti heitä lähtemästä espanjalaisten perään näiden ajelehtiessa kohti pohjoista.


title: Elisabet I

text: Englantilaiset epäilivät Armadan vielä palaavan ja Leicesterin jaarli alkoi koota joukkoja Tilburyyn. 8. elokuuta 1588 Elisabet matkusti paikan päälle ja seuraavana aamuna tarkasti joukkonsa pukeutuneena hopeiseen rintahaarniskaan ja piti ehkä valtakautensa kuuluisimman puheensa: ""...Tiedän, että minulla on vain naisen heikko ja voimaton ruumis, mutta minulla on kuninkaan sydän ja sisin..."" Armada ei kuitenkaan palannut, ja 17. elokuuta Elisabet antoi määräyksen hajottaa Tilburyn joukot. Kun espanjalaisten kärsimät tappiot tulivat englantilaisten tietoon, kansa repesi riemuun. Kuningatar saapui marraskuun 24. päivänä riemusaatossa jumalanpalvelukseen St Paulin katedraaliin.


title: Elisabet I

text: Vuodesta 1595 asti Tyronen jaarli Hugh O’Neill oli kapinoinut Irlannissa kruunua vastaan, ja vuoteen 1598 mennessä hän oli uhannut Englannin tärkeintä linnoitusta Blackwateria Pohjois-Irlannissa. Linnoitusta vapauttamaan marssineet joukot väijytettiin ja tuhottiin. Tyronen voitto sai koko Irlannin nousemaan kapinaan, ja Englannista oli lähetettävä suuri armeija rauhoittamaan levottomuuksia. Robert Devereux, Essexin jaarli suostutteli Elisabetin valitsemaan hänet johtamaan armeijaa ja lähti Lontoosta Irlantiin 27. maaliskuuta 1599. Essex oli Robert Dudleyn poikapuoli, joka oli saapunut hoviin ensimmäistä kertaa vuonna 1584 ja nopeasti noussut Elisabetin suosikiksi.


title: Elisabet I

text: Ensimmäisinä kuukausinaan Irlannissa Essex ei saanut juuri mitään aikaan. Sen sijaan että hän olisi marssinut suoraan kohtaamaan Tyronen Ulsterissa, hän lähtikin Dublinista etelään Leinsteriin, joka oli englantilaisten kannalta suhteellisen rauhallista aluetta. Kesään mennessä Essex oli menettänyt suuren osan miehistään kulkutauteihin. Elisabet vaati Essexiä kohtaamaan Tyronen heti, mutta mies lähtikin länteen ja menetti taas osan joukoistaan. Lopulta Essex taipui marssimaan Ulsteriin elokuussa 1599, vaikka hänen armeijansa oli kutistunut vain 4 000 mieheen ja oli pahasti alakynnessä Tyronen miesvahvuuteen verrattuna. 5. syyskuuta Tyrone lähetti Essexille viestin, jossa ilmoitti halunsa tavata henkilökohtaisesti. Yksityinen tapaaminen järjestettiin Laganjoen rannalla, ja seuraavana päivänä julistettiin aselepo ja englantilaisten armeija vetäytyi Dubliniin.


title: Elisabet I

text: Elisabet vaati kirjallista selvitystä tapahtuneesta, mutta Essex katsoi paremmaksi matkustaa Lontooseen selittämään tekonsa henkilökohtaisesti. Hän marssi Englantiin saavuttuaan suoraan Nonsuchin palatsiin ja Elisabetin makuuhuoneeseen, josta yllätti kuningattaren peruukitta ja puolipukeissa. Essex joutui neuvoston kuultavaksi, ja hänet määrättiin vangittavaksi York Houseen. Kuulusteluissa Essex kertoi Tyronen ehdot rauhanneuvotteluille: paavi tulisi julistaa Irlannin kirkon pääksi, kaikkiin merkittäviin valtion virkoihin tulisi nimittää ainoastaan irlantilaisia ja kaikki viimeisen kahden vuosisadan aikana kruunulle menetetyt kapinallisten maat tuli palauttaa niiden alkuperäisille omistajille. Elisabet raivostui ehdoista ja vaati Essexille julkista rangaistusta siitäkin huolimatta, että miehellä oli vankka kannatus kansan keskuudessa. Sympatia vain kasvoi, kun hän sairastui vankeudessa vakavasti.


title: Elisabet I

text: Tammikuussa 1600 Essex oli toipunut ja sai lähteä York Housesta, tosin valvonnan alaisena. Hänen pääsynsä hoviin estettiin, ja hän menetti lähes kaikki virkansa. Suurissa veloissa oleva Essex vetosi kuningattareen päästäkseen takaisin suosioon, mutta Elisabet ei leppynyt. Epätoivossaan Essex ajautui suunnittelemaan kapinaa. Samoihin aikoihin hänen käytöksessään alkoi näkyä merkkejä mielenterveyden järkkymisestä. Hän alkoi kerätä tukijoita kotiinsa Essex Houseen. Tämä ei jäänyt huomaamatta viranomaisilta ja Essex kutsuttiin 7. helmikuuta 1601 neuvoston kuultavaksi. Mies teeskenteli sairastunutta ja kutsui tukijansa koolle samana iltana. Seuraavana aamuna kuningatar lähetti neljä neuvoston jäsentä Essex Houseen toistamaan vaatimuksen ilmaantua neuvoston kuultavaksi. Essex lukitsi miehet kirjastoonsa ja lähti kadulle 200 tukijansa kanssa. Hän ei uskonut voivansa vallata Whitehallin palatsia niin pienellä ryhmällä, mutta oli varma saavansa mukaan lisäjoukkoja kaupungissa. Hän kulki eteenpäin huutaen kruunun vastaisia iskulauseita, mutta juuri kukaan sivullinen ei liittynyt mukaan, päinvastoin Essexin omat joukot alkoivat hajaantua omille teilleen. Jäljelle jääneet pakenivat takaisin Essex Houseen, joka piiritettiin nopeasti. Kymmenen aikaan illalla Essex tukijoineen antautuivat.. Oikeudenkäynnissä Westminster Hallissa Essex todettiin syylliseksi ja tällä kertaa Elisabet ei epäröinyt kuolemantuomion allekirjoittamisessa. Essex teloitettiin Towerissa 25. helmikuuta 1601.


title: Elisabet I

text: Vuoden 1603 helmikuussa Elisabet vaipui alakuloon. Hän alkoi kärsiä unettomuudesta, ruokahaluttomuudesta, jatkuvasta janosta ja rauhasturvotuksesta. Hän kieltäytyi riisuutumasta tai menemästä vuoteeseen ja istui tuntikausia aloillaan tuijottamassa lattiaan. Lopulta Elisabet saatiin vuoteeseen, ja pian hän ei kyennyt enää puhumaan. Kuningatar kuoli kahden ja kolmen välillä aamulla 24. maaliskuuta 1603. Samana päivänä Skotlannin Jaakko VI julistettiin Englannin kuninkaaksi nimellä Jaakko I. Elisabet haudattiin suurellisin menoin Westminster Abbeyyn isoisänsä Henrik VII:n viereen. Muutamaa päivää myöhemmin yhdeksän vuotta kapinoinut Tyrone antautui Irlannissa Mountjoyn paroni Charles Blountille.


title: Elisabet I

text: Koko 1500-luvun loppupuolta kutsutaan Englannissa Elisabetin ajaksi; on harvinaista, että näin pitkä ajanjakso liitetään noin voimakkaasti yhteen henkilöön.


title: Elisabet I

text: Kulttuuri kehittyi Elisabetin hallituskaudella. William Shakespeare yhdistetään usein tähän aikaan, vaikka suuri osa hänen tuotannostaan kirjoitettiinkin vasta Jaakko I:n kaudella.


title: Elisabet I

text:
Elisabet kiinnitti huomiota julkiseen kuvaansa. Hän omisti monia taidokkaasti valmistettuja asuja ja näyttäviä jalokivia. Aikakauden taiteilijat, niin taidemaalarit kuin runoilijatkin, kuvasivat hänet usein myyttisten hahmojen rooleissa kuten keijukaisten kuningattarena.
Elisabetin ajan maalaustaide keskittyikin muotokuviin. Hovi tilasi luonnollisen kokoisia kokovartalomuotokuvia, joissa oli näyttäviä asuja ja runsaasti rekvisiittaa, ja sama teatraalinen tyyli oli vallalla muussakin maalaustaiteessa. Suurten muotokuvien lisäksi miniatyyrit olivat suosittuja. Näitä intiimejä pienoismuotokuvia annettiin usein lahjoiksi rakastavaisten välillä.


title: Liliʻuokalani

text: Lili‘uokalani (kastenimi Lydia Lili‘uokalani, myöhemmin Lydia K. Dominis, s. 2. syyskuuta 1838 – 11. marraskuuta 1917) oli Havaijin kuningaskunnan viimeinen monarkki.


title: Liliʻuokalani

text: Lydia Lili‘uokalani syntyi korkea-arvoisten havaijilaisten päälliköiden sukuun vuonna 1838. Hän meni naimisiin John O. Dominis in kanssa vuonna 1862. Nuoripari asui morsiamen leskiäidin kanssa talossa, joka on nykyisin Havaijin kuvernöörin virka-asunto. Lydia otti nimekseen Lili‘uokalani silloin kun hänestä tuli kruununperijä.


title: Liliʻuokalani

text: Lili‘uokalani veli, kuningas Kalākaua kuoli 20. tammikuuta 1891. Lili‘uokalani kruunattiin hallitsijaksi muutamaa päivää myöhemmin, 29. tammikuuta. Hän tutki mahdollisuuksia muuttaa perustuslakia ja palauttaa valtaa, josta veljensä oli luopunut. Amerikkalaiset sokerinviljelijät ja liikemiehet huolestuivat, ja amerikkalaiset syrjäyttivät Lili‘uokalanin vuonna 1893. Välttääkseen verenvuodatusta Liliuokalani luopui kruunusta. Tilalle tuli väliaikainen hallitus. Vuonna 1895 Liliuokani pidätettiin epäiltynä vastavallankumouksellisesta vehkeilystä. Hänet vapautettiin pian kotiarestiin, jonka ehtojen mukaan hänen oli pysyttävä Oahun saarella. Vuonna 1898 Havaiji tuli osaksi Yhdysvaltoja.


title: Liliʻuokalani

text: Vuonna 1898 Lili‘uokalani julkaisi kirjan "Hawaii’s Story by Hawaii’s Queen". Hän oli myös laulunkirjoittaja ja hän kirjoitti Havaijin kansallislaulun "Aloha ‘Oe" sekä yli 150 muuta laulua. Hän testamenttasi omaisuutensa ja kotitilansa Havaijin orpolapsille.


title: Astevaihtelu

text: Astevaihtelu tarkoittaa sanansisäisten konsonanttien vaihtelua. Se on useimpien itämerensuomalaisten kielten ilmiö (samantapaista esiintyy myös useimmissa saamelaiskielissä), jossa klusiilit, eli "k"-, "p"- ja "t"-äänteet (sekä marginaalisesti lainasanoissa "g"-, "b"- ja "d"-äänteet) vaihtelevat sanan eri taivutusmuodoissa: joko kaksoisklusiili yksinkertaisen kanssa (kestovaihtelu) tai yksinkertainen klusiili jonkin toisen äänteen kanssa (laatuvaihtelu). Astevaihtelua esiintyy sekä nominien että verbien taivutuksessa ja myös johdosten muodostamisessa.


title: Astevaihtelu

text: Astevaihtelun yhteydessä käytetään termejä "vahva aste" ja "heikko aste": kestovaihtelun tapauksessa geminaatta "kk", "pp" tai "tt" on vahva, yksinäiskonsonantti "k", "p" tai "t" heikko aste, kun taas laatuvaihtelun tapauksessa yksittäiskonsonantti "k", "p" tai "t" on vahva aste, ja niiden muu vastine tai puuttuminen heikko aste. Laatuvaihtelussa k:n heikkoasteinen vastine on yleensä kato ("leuka : leuan"), p:n vastine v ("ripa : rivan") ja t:n vastine d ("kato : kadon").


title: Astevaihtelu

text: Paradigmaattinen astevaihtelu on niin sanottua radikaalia eli sanavartalon sisällä tapahtuvaa astevaihtelua. Paradigmaattisen astevaihtelun perussääntö on, että avotavun edellä on vahva, umpitavun edellä heikko aste.


title: Astevaihtelu

text: Paradigmaattisen astevaihtelun lisäksi oletetaan kantasuomessa olleen myös suffiksaalinen eli pääte- ja johdinaineksia koskeva astevaihtelu: (pää- tai sivu)painollisen tavun jälkeen vahva-asteinen, painottoman tavun jälkeen heikkoasteinen pääte. Tästä on nykysuomessa enää vain joitain jälkiä (vrt. "laivat puuta, miehet rautaa"; alun perin *'pū+ta vs. *'rau₍ta+δa).


title: Astevaihtelu

text: Vielä kantasuomessa (itämerensuomalaisten kielten kantamuodossa) astevaihtelu oli säännöllinen äänneilmiö: sanavartalon sisäinen klusiili(sto) heikentyi aina, jos siitä alkava tavu oli umpinainen eli päättyi konsonanttiin. Ilmiön taustalla oli mahdollisesti jonkinlainen pyrkimys alkuperäisten painotussuhteiden säilyttämiseen eli painollisen ja painottoman tavun eron selventämiseen pitkää painotonta tavua ”heikentämällä”, mutta myös germaanisten kielten vaikutusta on epäilty (kantagermaanissa ns. Vernerin lain mukaan tietyt konsonantit soinnillistuivat painotussuhteista riippuen).


title: Astevaihtelu

text: Kantasuomen astevaihtelu on alun alkaen ollut säännöllistä konsonantin lyhenemistä tai heikkenemistä:


title: Astevaihtelu

text: Suomen kielessä astevaihtelu ei enää ole pelkästään fonologinen (äänne-ehtoinen) ilmiö (avotavun edellä ei enää aina ole vahva aste eikä umpitavun edellä aina heikko), koska alkuperäiset tavujen avoimuus- ja umpinaisuussuhteet ovat muuttuneet. Pitkän vokaalin edellä on aina vahva aste. Esimerkiksi "kotiin"-sanassa toinen tavu on nykyään umpinainen, mutta alkuaan muoto on kuulunut "kotihin" kuten eteläpohjalaisissa murteissa vieläkin, ja siksi "t" on yhä vahvassa asteessa; sanassa "hake" on kaksois-"k":n heikko aste (vrt. esimerkiksi monikkomuoto "hakkeet"), koska sanan lopussa on alkuaan ollut konsonantti, jonka vaikutus ilmenee yhä niin sanotussa rajageminaatiossa eli sananrajakahdennuksessa.


title: Astevaihtelu

text: Lisäksi monet uudemmat sanat kuten lainasanat ("auto : auton"), erisnimet, varsinkin etunimet ("Heta : Hetan"), deskriptiivi- ja slangisanat ("mökä : mökän") ovat astevaihtelun ulkopuolella – näin varsinkin yksinäisklusiilien osalta, geminaattaklusiilien astevaihtelua voi näissäkin ryhmissä esiintyä ("hitti : hitin", "Mikko : Mikon"). Etunimissä myös yksittäis-t mukautuu astevaihteluun (Ahti : Ahdin, Raita : Raidan, Satu : Sadun, Veeti : Veedin).


title: Astevaihtelu

text: Astevaihtelu ei kuitenkaan ole täysin morfologinenkaan, siten, että tietyssä muodossa olisi aina vahva, tietyssä heikko aste. Ns. supistumanomineilla ja -verbeillä tavataan ns. käänteistä eli vahvistuvaa astevaihtelua: perusmuodossa on heikko aste ("hake, "lammas, maata"), useimmissa taivutusmuodoissa vahva aste ("hakkeet, "lampaat, makaan"). Viron astevaihtelu on morfologisempi kuin suomen.


title: Astevaihtelu

text: Suomen kielessä lyhytalkuiset geminaatat ovat lyhentyneet aivan alkuperäisten yksinäisklusiilien kaltaisiksi. "P":n heikkoasteisesta vastineesta on yleensä kehittynyt "v", kun "k":n heikkoasteinen vastine (jonka vielä esimerkiksi Agricola saattoi kirjoittaa gh:lla: "lughun" 'luvun') on useimmissa tapauksissa kadonnut kokonaan, mutta sanoissa "luku", "puku", "suku", "kyky" ja "myky" sen paikalla on "v" (esimerkiksi "luku ~ luvun", "kyky ~ kyvyn").


title: Astevaihtelu

text: On väitetty, että myös sanojen "aika" ja "poika" taivutus olisi poikkeuksellinen siten, että k:n heikkoasteisena vastineena olisi j, mutta todellisuudessa k:n heikkoasteinen vastine on myös näissä sanoissa kato ja j on syntynyt sen johdosta, että i on joutunut vokaalien väliin (aikaisemmin on siis sanottu "poian" ja "aian", vertaa "taika"-sanan heikkoasteisiin muotoihin, jossa i on säilynyt, esim. "taian"). "T":n heikkoasteisena vastineena esiintyi δ laajalti vielä kirjakielen syntyaikoina, mutta myöhemmin se on Länsi-Suomen murteissa muuttunut "l":ksi tai "r":ksi, itämurteissa taas kadonnut kokonaan.


title: Astevaihtelu

text: Suomen kirjakielen syntyessä tätä äännettä ryhdyttiin merkitsemään "dh":lla tai "d":llä, myöhemmin vain "d":llä. Vielä myöhemmin, kun alkuperäinen hankausäänne oli jo useimmille suomen puhujille käynyt oudoksi, tämä "d" alettiin yleiskielisessä puheessa ääntää samoin kuin ruotsissa tai kuin muissa suomalaisten yleisimmin tuntemissa vieraissa kielissä. Tähän vaikutti sekin, että 1800-luvulla, kun monet ruotsinkieliseen yläluokkaan kuuluneet opiskelivat suomea, he luonnollisesti alkoivat lukea suomen "d":n samoin kuin ruotsissa . Suomen nykyinen "d" muistuttaakin nimenomaan ruotsin "d":tä, joka eroaa "t":stä soinnillisuuden lisäksi siten, että äännettäessä kieli on kauempana hampaista. "D" on siis suomen kirjakielessä tavallaan keinotekoinen tulokas, joka puuttuu lähes kaikista alkuperäisistä kansanmurteista.


title: Astevaihtelu

text: Lisäksi heikkoasteiset klusiilien vastineet ovat voineet assimiloitua viereisten konsonanttien kanssa, mikä entisestään mutkistaa astevaihtelua:


title: Astevaihtelu

text: Juuri "nk":n astevaihtelun takia ns. äng-äänteestä on suomen kielessä kehittynyt itsenäinen foneemi. Muuten se voitaisiin tulkita vain "n"-äänteen "k":n edellä esiintyväksi allofoniksi.


title: Astevaihtelu

text: Konsonanttiyhtymän "sk" heikkona vastineena on Vienan karjalassa, suomen kaakkoismurteissa ja kaakkoisissa hämäläismurteissa ollut pelkkä "s". Tämän Lönnrotin jätti pois Vanhasta Kalevasta, joka vaikutti suomen kirjakielen vakiintumiseen. (koski : kosken, vrt. astevaihtelullinen säe "keskelle kosen kiveä".)


title: Astevaihtelu

text: Astevaihtelu on perinteisesti määritelty tapahtuvaksi vain soinnittomissa konsonanteissa "p", "t" ja "k", mutta se on laajentunut lainasanojen myötä myös niiden soinnillisiin vastineisiin "b", "d" ja "g" esimerkiksi sanoissa lobata : lobbaa, digata : diggaa, blogata : bloggaa.


title: Astevaihtelu

text: Astevaihtelu on suomea vieraana kielenä opettelevien suurimpia kompastuskiviä. Suomalaisen kielentutkijan J. J. Mikkolan mukaan astevaihtelu on "ikävä loinen, joka ei tuota kielelle mitään hyötyä." Toisaalta suomea vieraana kielenä -pedagogiikka on kehittynyt 2000-luvulta alkaen voimakkaasti, ja myös astevaihtelun opiskeluun on laadittu selkeitä ohjeita ja taulukoita sekä vapaasti käytettäviä verkkosivuja esimerkiksi eri yliopistojen palveluina.


title: Murray Rothbard

text: Murray Newton Rothbard () oli yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja yhteiskuntateoreetikko, joka kuului taloustieteen itävaltalaiseen koulukuntaan. Rothbard oli 1900-luvun keskeisimpiä libertarismin ja anarkokapitalismin uranuurtajia.


title: Murray Rothbard

text: Rothbard oli Ludwig von Mises -instituutin akateeminen johtaja ja Nevadan yliopiston taloustieteen professori.


title: Murray Rothbard

text: 1950-luvun alussa Rothbard opiskeli kuuluisan itävaltalaisen taloustieteilijän Ludwig von Misesin alaisuudessa. 1950-luvun lopulla Rothbard oli lyhyen aikaa Ayn Randin läheinen yhteistyökumppani, mutta myöhemmin Rothbard arvosteli ankarasti Randin aatetta objektivismia.


title: Murray Rothbard

text: 1960-luvulla Rothbard kannatti libertaristien liittoutumista uusvasemmistolaisen sodanvastaisen liikkeen kanssa sillä perusteella, että konservatiivinen oikeisto oli osa vahvaa valtiota kannattavaa Yhdysvaltain valtaeliittiä. Rothbardin aatteellinen päävastustaja tuohon aikaan oli "National Review" -lehden perustaja Bill Buckley, jota pidetään Yhdysvaltain uuskonservatismin aatteellisena kummisetänä.


title: Murray Rothbard

text: 1970- ja 1980-luvuilla Rothbard toimi aktiivisesti Yhdysvaltain libertaristipuolueessa, mutta erosi siitä vuonna 1989. Tämän jälkeen Rothbard alkoi rakentaa yhteistyötä kylmän sodan päättymisen jälkeisen oikeiston kanssa, koska uskoi oikeiston ryhtyvän vastustamaan asevarustelua ja valtiovallan kasvattamista Neuvostoliiton hajottua.


title: Murray Rothbard

text: Rothbard kannatti Pat Buchananin presidentinvaalikampanjaa vuonna 1992, koska Buchanan oli ainoa uuskonservatiivien maailmanpoliisi-aatetta vastustava presidenttiehdokkaiksi pyrkivä republikaani. Ennen kuolemaansa 1990-luvun puolivälissä Rothbard oli kuitenkin pettynyt Buchananin niin sanottuun paleokonservatistiseen liikkeeseen, joka maailmanpoliisitoimien vastustamisen lisäksi oli myös vapaakaupan vastainen.


title: Murray Rothbard

text: Rothbardin kuuluisimpia teoksia ovat Man, Economy, and State (ISBN 0-945466-32-3), Power and Market, For a New Liberty: The Libertarian Manifesto ja Ayn Randin johtamia objektivisteja arvosteleva artikkeli Sociology of the Ayn Rand Cult.


title: Kaʻahumanu

text: Ka‘ahumanu (virallisesti Elizabeth Ka‘ahumanu, 17. maaliskuuta 1768 Maui - 5. kesäkuuta 1832) oli Havaijin kuningaskunnan kuningatar, kuninkaan suosikkivaimona hänen kanssahallitsijansa, ja puolisonsa kuoltua valtionhoitajakuningatar.


title: Kaʻahumanu

text: Ka‘ahumanun vanhemmat olivat Ke‘eaumoku ja Namahana. Ke‘eaumoku oli Kamehameha I:n kuninkaallinen neuvonantaja ja ystävä ja niinpä Ka‘ahumanu naitettiin kuninkaalle 13-vuotiaana. Kamehamehalla oli lukuisia vaimoja, mutta Ka‘ahumanusta tuli hänen suosikkinsa.


title: Kaʻahumanu

text: Kamehamehan kuoltua 5. toukokuuta 1819 Ka‘ahumanu väitti, että edesmenneen kuninkaan tahto oli, että hän jakaisi Havaijin kuningaskunnan hallinnon yhdessä tämän 22-vuotiaan pojan Liholihon kanssa, joka otti nimen Kamehameha II. Tähän suostuttiin ja luotiin "kuhina nui"n virka (pääministeri). Ka‘ahumanun valta kasvoi ja hän itse asiassa hallitsi valtionhoitajakuningattarena sekä Kamehameha II:n että Kauikeaoulin (Kamehameha III) aikakaudella.


title: Kaʻahumanu

text: Vuonna 1824 Kaahumanu ilmoitti julkisesti kääntyneensä kristinuskoon, liittyneensä protestanttisen kirkkoon ja rohkaisi alamaisiaan tekemään saman liikkeen. Hän pyrki kumoamaan vanhan tabbuihin perustuvan kapu-järjestelmän ja tuomaan tilalle kristinuskon sävyttämiä lakeja.


title: Injektio

text: Matematiikassa injektio on kuvaus, jossa jokainen lähtöjoukon alkio on täsmälleen yhden maalijoukon alkion alkukuva, toisin sanoen mitkään kaksi lähtöjoukon alkiota eivät kuvaudu samalle maalijoukon alkiolle. Yleisemmin, jokaisella funktion parametrilla funktiosta saadaan eri arvo.


title: Injektio

text: Kuvaus formula_1 on injektio, jos kaikilla formula_2, formula_3 on voimassa formula_4.


title: Injektio

text:
Symbolisesti, ehto voidaan lausua:
Loogisesti, kontraposition kautta sama voidaan lausua:


title: Injektio

text:
Funktio f: R → R, f(x) = 2x + 1,
on injektio.


title: Injektio

text: Kun taas funktio g: R → R, g(x) = x, ei ole injektio, koska g(1) = 1 = g(−1).


title: Injektio

text: Jos x rajoitetaan positiivisiin reaalilukuihin, myös g on injektio.


title: Injektio

text: Jos joukko A on joukon B osajoukko, on olemassa kuvaus f: A → B, jossa f("x") = x kaikilla formula_7. Tätä sanotaan kanoniseksi injektioksi.


title: Talikko

text: Talikko (myös "taikko", "tarikko" tai "tadikko") on työkalu, jossa on varsi ja useasta piikistä muodostuva terä. Talikolla käsitellään sellaisia aineita, joiden käsittelyyn lapio ei työkaluna sovellu, esimerkiksi multaa, puunlehtiä, juurikkaita tai lantaa.


title: Talikko

text: Tavallisimpia talikon malleja ovat 5-piikkinen, ohuin piikein varustettu talikko vaikkapa eläinten lannan tai säilörehun käsittelyyn sekä 4-piikkinen, paksummin piikein varustettu "puutarhatalikko" mullan möyhennykseen. Näissä talikoissa on piikkien väli 5-6 cm. Selvästi toisenlainen on iso "perunatalikko", jossa on pyöreäpäiset paksuhkot pitkät piikit 2-2,5 cm:n välein. "Juurikastalikko" muistuttaa perunatalikkoa. Heinähangon ja talikon rajamailla on kädensijalla, pitkällä varrella ja neljällä pitkällä, harvalla piikillä varustettu olkitalikko eli "elotalikko".


title: Talikko

text: Talikon materiaalit ja muotoilu suunnitellaan käsiteltävän aineen ominaisuudet huomioon ottaen. Varsi on puuta tai teräsputkea ja kädensija terästä puuotteella tai kokonaan muovia.


title: Talikko

text: Talikon pituus on tyypillisesti 110-140 cm.


title: Talikko

text: Sana talikko on johdos vanhasta germaanisesta lainasanasta 'tade', joka merkitsee lantaa. D-äänteen vastine vaihtelee murteittain. Muoto 'talikko' on peräisin hämäläismurteista. Sana tadikko on ollut kaksihaaraisena lannanluontivälineenä käytössä Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Hämeessä, Etelä-Savossa sekä Karjalassa.


title: Talikko

text: Tehdasvalmisteisten kaksipiikkisten rautatadikkojen tullessa käyttöön siitä käytettiin yleisesti nimeä tadikko, ja viisipiikkistä kutsuttiin hangoksi. Eri puolilla maata käytettyjen nimitysten yhtenäistyessä ja materiaalin muuttuessa puusta raudaksi nimitykset muuttuivat siten, että kaksipiikkistä kutsutaan hangoksi ja viisipiikkisiä talikoiksi.


title: 4G

text: 4G on laajakaistaisen internet-yhteyden käyttöön suunniteltu niin sanottu neljännen sukupolven langaton tiedonsiirtoteknologia, joka toimii myös 900:n ja 1800:n megahertsin taajuista mikroaaltosäteilyä suurienergisemmällä 2600 megahertsin mikroaaltosäteilyllä. Tiedonsiirtolaitteena käytetään tällöin nettikkua tai älypuhelinta, jota kutsutaan myös 4G-puhelimeksi, vaikka se käyttää puheluihin 2- tai 3G-verkkoa..


title: 4G

text: 4G-nimitystä käytetään Suomessa kahdesta eri tekniikasta: LTE ja DC-HSPA. Ajatus neljännen sukupolven verkoista perustuu osittain siihen, että tietoliikenne voi koostua EDGE-, HSDPA- ja WLAN-tekniikoiden yhdistelmästä.


title: 4G

text: Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n vuonna 2008 julkaiseman määritelmän mukaan 4G:n huippunopeus päätelaitteeseen tulisi olla 1 Gbit/s hitaasti liikuttaessa ja 100 Mbit/s nopeasti liikuttaessa.


title: 4G

text: Käytännössä 4G:ksi kutsuttujen verkkojen nopeudet ovat merkittävästi alhaisempia, arviolta 10–100 Mbit/s vastaaonottonopeus ja 5–20 Mbit/s lähetysnopeus. NTT DoCoMon testiverkoissa tiedonsiirtonopeus on ollut hetkellisesti 300 Mbit/s ja keskiarvolla 135 Mbit/s.


title: 4G

text: Mediassa 4G:llä viitataan usein LTE-teknologiaan. Tiukasti määritellen kyseessä on kuitenkin vielä ”3,9G”, sillä vasta LTE-Advanced on varsinaisesti neljännen sukupolven tekniikka. Esimerkiksi lehdissä kerrottiin TeliaSoneran avanneen Suomen ensimmäisen 4G-verkon koekäyttöön Turussa 2. kesäkuuta 2010. Elisa ilmoitti tämän jälkeen avanneensa vastaavanlaisen verkon Helsinkiin seuraavana päivänä. Molempien verkkojen käyttö oli kokeiluluontoista eikä niitä avattu asiakkaiden käyttöön, eikä sitä hyödyntäviä päätelaitteita ollut kuluttajien saatavilla. TeliaSoneralla oli tuolloin oman ilmoituksensa mukaan Tukholmassa kuluttajien käytettävissä oleva 4G-verkko. Marraskuussa 2010 TeliaSonera ilmoitti avaavansa vuoden loppuun mennessä 4G-verkon kaupalliseen käyttöön Turussa ja Helsingissä, tarkoittaen sillä LTE:tä. TeliaSonera ilmoitti yltäneensä 47,5 Mbit/s nopeuteen, todeten että kuluttaja ei tule kokemaan tällaista nopeutta. Elisa on oman ilmoituksena mukaan yltänyt 100 Mbit/s tiedonsiirtonopeuteen omassa 4G-verkossaan.


title: 4G

text: Oli pitkään epäselvää, mitä tekniikkaa voidaan virallisesti kutsua 4G:ksi. Vielä syksyllä 2010 ITU:n näkemys oli, että vain kaksi tekniikkaa, LTE-Advanced ja WirelessMAN-Advanced (IEEE P802.16m), täyttävät 4G:n määritelmän. Teleoperaattoreiden painostuksessa ITU kuitenkin höllensi määritelmää. Joulukuussa 2010 se ilmoitti, että myös LTE, WiMax ja 3G-verkkoon perustuva dual carrier UMTS (= kaksi rinnakkain käytössä olevaa 3G-yhteyttä) luetaan 4G määritelmän piiriin.


title: 4G

text: Suomeen rakennettiin vuosien 2010-2016 aikana laaja mikroaaltoja lähettävien 4G-mastojen ja -tukiasemien verkosto.


title: 4G

text: Kesäkuussa 2010 Turussa koekäytössä ollut Soneran LTE-tekniikkaan perustuva 4G-mikroaaltoverkko avattiin kuluttajille joulukuussa 2010. Koekäytön aikana saavutettiin noin 47 Mb/s tiedonsiirtonopeuksia, mutta verkon todellinen käyttönopeus jäi ainakin aluksi huomattavasti testiolosuhteissa saavutettua alhaisemmaksi.


title: 4G

text: Elisa Oyj vuonna 2012 suurimpien taajamien 1800 MHz:n LTE-verkoissaan suorittamien testien mukaan loppukäyttäjän oli mahdollista saavuttaa jopa 100 Mb/s:n nopeus tiedonsiirtoviiveiden ollessa 30 ms:n luokkaa. Tämä oli moninkertaisesti DC-verkkoihin nähden, joiden tiedonsiirto oli yltänyt hyvässä radiokentässä korkeintaan tasolle 30 Mb/s, vaikka teoreettinen nopeus olikin 42 Mbps.


title: 4G

text: Vuonna 2013 myytyjen 4g–palvelupakettien nopeuksissa oli vielä suuria eroja. LTE-tekniikkaan pohjautuva mikroaaltoverkko tarjosi parhaimmillaan 100 mbps:n siirtonopeuden, kun 3g-teknologian päälle toteutettu dc-hspa+- päivitys (dual carrier) nosti nopeuden maksimissaankin vain 42 mbps:iin. TeliaSoneran LTE-verkko kattoi vuonna 2016 lähes koko Suomen lukuun ottamatta Lapin erämaa-alueita, harvaan asuttuja seutuja ja vyöhykettä Venäjän vastaisella rajalla. Elisan LTE-verkko kattoi Suomen Oulun korkeudelle saakka harvaan asuttuja seutuja lukuun ottamatta. Lapissa ja Kainuussa Elisan verkko kattaa lähinnä asutuskeskukset ja pääteiden varret. Vuonna 2014 TeliaSonera ja DNA solmivat yhteistyösopimuksen, jonka mukaan niiden yhdessä perustama Suomen Yhteisverkko Oy rakentaa jatkossa näiden käyttämät Pohjois- ja Itä-Suomen 2G-, 3G- ja 4G-verkot. Näin ollen sekä TeliaSoneran että DNA:n peittoalueet tulevat olemaan näillä alueilla yhtenevät.


title: 4G

text: Kehittyneempi LTE-Advanced ylsi jo yhden gigabitin sekuntinopeuteen.


title: 4G

text: Melkein kaikki suomalaiset olivat 4G-verkon piirissä vuonna 2017.


title: 4G

text: Euroopassa 4G-verkkojen käyttöön varatut taajuusalueet ovat 1 800 MHz ja 2 600 MHz. Suunnitelmissa on ottaa käyttöön myös vastikään muusta käytöstä vapautunut 800 MHz:n taajuusalue. DC-UMTS/DC-HSPA -tekniikka käyttää tavanomaisten 3G-päätelaitteiden tavoin 3G-verkkojen taajuuksia. Pohjois-Amerikassa on 4G:n käyttöön varattu 700/800 MHz:n ja mahdollisesti 1 700/1 900 MHz:n taajuusalueet, Aasiassa 1 800 ja 2 600 MHz, sekä Australiassa 1 800 MHz.


title: Pietari Brahe

text: Per Abrahamsson (Pietari Abrahaminpoika) Brahe nuorempi (18. helmikuuta 1602 Rydboholm, Ruotsi – 12. syyskuuta 1680 Bogesund, Ruotsi) oli ruotsalainen valtiomies, sotilas, kreivi ja Suomen kenraalikuvernööri, joka 1600-luvulla kehitti ja uudisti Suomea merkittävästi. Brahen tunnolliselle ja taitavalle toiminnalle oli ominaista asiallisuus ja ennakkoluulottomuus alaisiaan kohtaan.


title: Pietari Brahe

text: Suomessa Brahe muistetaan erityisesti toiminnastaan Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1637–1640 ja 1648–1654. Vaikka hän oleskelikin Suomessa vain ajoittain, hän teki maahan useita pitkiä tarkastusmatkoja, kehitti Suomen hallintoa ja perusti Suomeen kymmenen uutta kaupunkia sekä Turun akatemian.


title: Pietari Brahe

text: Brahe syntyi kreivilliseen sukuun, jonka jäsenet toimivat useissa merkittävissä tehtävissä Ruotsin hallinnossa ja sotaväessä. Brahe opiskeli nuorena laajalti Euroopan yliopistoissa, joissa hän hankki laajan sivistyksen. Opiskelujen jälkeen hän toimi Kustaa II Aadolfin palveluksessa, mutta hänen terveytensä ei kestänyt kuluttavaa sotapalvelua, ja hän siirtyi sen pakottamana siviiliin kolmekymmentävuotiaana.


title: Pietari Brahe

text: Brahe toimi Ruotsin valtakunnan politiikan ytimessä yli viidenkymmenen vuoden ajan. Valtaneuvoksena Brahe toimi vuodesta 1630 ja Ruotsin valtakunnan drotsina vuodesta 1640. Hän oli myös aikanaan Ruotsin suurimpia maanomistajia suurine läänityksineen Ruotsissa ja Suomessa.


title: Pietari Brahe

text: Brahelle on pystytetty patsaita useisiin Suomen kaupunkeihin.


title: Pietari Brahe

text: Brahe syntyi Rydboholmin saarella (joka kuuluu nykyään Österåkerin kuntaan) Tukholman lähellä. Hän oli Abraham Pietarinpoika Brahen (25. maaliskuuta 1569 – 16. maaliskuuta 1630) ja Elsa Gyllenstiernan vanhin poika.


title: Pietari Brahe

text:
Brahen suku kuului Ruotsin ylhäisaateliin. Hänen isoisänsä oli Kustaa Vaasan henkilökohtainen neuvonantaja Per Brahe vanhempi (1520–1590), joka sai ensimmäisenä Ruotsin valtakunnassa kreivin arvon vuonna 1561. Isä Abraham Brahe oli saanut kuningas Kaarle IX:ltä valtaneuvoksen arvon. Setä Magnus Brahe ja äidinpuoleinen isoisä Nils Gyllenstierna olivat molemmat olleet valtakunnan drotseja eli Ruotsin valtakunnan korkeimpia lainvalvojia. Lisäksi Pietari Brahella oli avioliittojen ja muiden sukusiteiden kautta kosketuksia useisiin muihin merkittäviin aatelissukuihin.
Kun Magnus-setä kuoli ilman perillisiä ja kaksi vanhempaa setää joutuivat Sigismund-kuningasta tuettuaan pakenemaan Puolaan ja menettivät samalla perintöoikeutensa, Brahe peri yksinään suvun Vätternjärven ympärillä sijainneen kreivikunnan, Visingsborgin.


title: Pietari Brahe

text: Brahe sai aristokraattisen kasvatuksen. Brahe teki vuosina 1618–1621 ja 1623–1625 opintomatkoja Hollantiin, Ranskaan ja Saksaan. Hän opiskeli 1618 Giessenin yliopistossa ja 1623 Strasbourgin yliopistossa sekä paikallisissa ritariakatemioissa. Brahe keskittyi erityisesti muihin kuin teologisiin opintoihin, mikä oli ajan tavoista poikkeavaa. Hän matkusti vielä 1624 Italiaan Padovan ja Bolognan yliopistoon täydentämään sivistystään. Opiskeluaikoinaan Brahe hankki laajan kielitaidon ja eurooppalaisen sivistyksen.


title: Pietari Brahe

text: Brahe avioitui ensimmäisen kerran 1628 Kristina Katarina Stenbockin (1608–1650) kanssa, jonka isotäti oli Ruotsin leskikuningatar Katariina Stenbock. Kristinan vanhemmat olivat vapaaherra Gustaf Stenbock ja kreivitär Beata Margareta Brahe. Pietari Brahella oli ensimmäisestä avioliitostaan neljä lasta, joista kolme kuoli nuorina. Tytär Elsa Beata Persdotter Brahe (1629–1653) nai tulevan kuningas Kaarle Kustaan veljen Johan Adolfin, mutta kuoli pian, samoin kuin näiden ainoa lapsi. Ensimmäisen vaimonsa kuoltua Brahe luovutti Naantalin kirkolle tämän muistoa vaalivan taulun, jossa oli Brahe- ja Stenbock-sukujen vaakunat. Brahen muistosanat vaimostaan olivat:


title: Pietari Brahe

text: Brahe avioitui toisen kerran 1653 vapaaherratar Beata De la Gardien (1612–1680) kanssa, joka oli marsalkka Lennart Torstenssonn leski. Tämä avioliitto oli lapseton. Jäätyään näin ilman jälkeläisiä Brahe adoptoi perillisekseen veljenpoikansa Nilsin, jonka isä oli kuollut Lützenin taistelussa.


title: Pietari Brahe

text: Brahe säilytti näkyvän aseman Ruotsin politiikassa 1670-luvun puolelle. Tultuaan täysi-ikäiseksi kuningas Kaarle XI alkoi suosia neuvonantajina Brahea nuorempaa sukupolvea, ja ikääntynyt kreivi jäi enenevässä määrin hoitamaan tiluksiaan..


title: Pietari Brahe

text: Brahe eli loppuelämänsä eri puolilla Ruotsia sijainneilla maatiloillaan. Hän kuoli 12. syyskuuta 1680 Tukholman lähellä olevassa Bogesundissa.


title: Pietari Brahe

text: Opiskelunsa jälkeen Brahe aikoi siirtyä Hollannin palvelukseen, mutta palasi isänsä pyynnöstä Ruotsiin vuonna 1626 ja asettui kuninkaan palvelukseen. Hänestä tuli Puolan sodan loppuvaiheissa 21. toukokuuta 1626 Kustaa II Aadolfin kamariherra. Brahe oli kuninkaan mukana muun muassa Danzigin kaupungin piirityksessä, jossa hän osallistui kuninkaan seulaksi ammutun veneen uppoamisen estämiseen. Brahe ylennettiin Smoolannin ratsuväkirykmentin everstiksi 27. heinäkuuta 1628, ja hän vastaanotti rykmentin komentajan tehtävät seuraavan vuoden toukokuussa. Sairastettuaan ankaran kuumetaudin hän luopui 1631 sotilasurastaan, minkä jälkeen siirtyi politiikkaan.


title: Pietari Brahe

text: Brahe toimi laamannina vuosina 1628–1630 ja oli nuoresta iästään huolimatta maamarsalkkana vuosien 1629 ja 1630 valtiopäivillä. Brahen päävirka oli Svean hovioikeuden asessorin tehtävä. Lisäksi hän toimi valtaneuvoston jäsenenä eli valtaneuvoksena 1630–1637 sekä vuodesta 1633 diplomaattisissa tehtävissä Saksassa valtakunnankansleri Axel Oxenstiernan alaisuudessa.


title: Pietari Brahe

text: Aluksi Brahen ura eteni hyvin, mutta sitten hän riitautui Oxenstiernan kanssa. Brahe johti vuonna 1635 Puolan kanssa käytyjä Stuhmsdorfin välirauhaneuvotteluja, mutta neuvottelujen lopputuloksena olleen rauhansopimuksen katsottiin olleen Ruotsille epäedullinen ja Brahe sai epäonnistumisesta syyt niskoilleen. On esitetty, että Brahe vetäytyi Oxenstiernan tieltä, kun hänet nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi, tai että Oxenstierna halusi hänestä eroon järjestäessään hänet Suomeen.


title: Pietari Brahe

text: Brahe itse toivoi pääsevänsä kuningatar Kristiinan holhoojahallitukseen, mutta sen sijaan hänet lähetettiin Suomeen vuosiksi 1637–1640. Aloite siirtoon tuli holhoojahallitukselta. Brahen ensimmäinen kenraalikuvernöörikausi Suomessa jäi lyhyeksi, sillä hän halusi osallistua Ruotsin valtakunnanpolitiikkaan. Lisäksi yksityiset taloudelliset seikat vetivät häntä takaisin Ruotsiin. Brahe kuitenkin tiettävästi nautti itsenäisistä tehtävistä, joissa sai olla ylimpänä päättäjänä joutumatta ottamaan käskyjä keneltäkään.


title: Pietari Brahe

text: Brahe toimi ensimmäisen kerran Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1637–1640. Hänet nimitettiin tehtävään verotuksessa ilmenneiden epäkohtien takia. Brahe huomautti nimityksen jälkeen, että hän ei osannut suomea eikä hänellä ollut kokemusta vastaavan toimen hoitamisesta. Brahe saapui Suomeen perheineen marraskuussa 1637. Hän asettui asumaan Turun linnaan, jonne hän sijoitti myös kenraalikuvernöörin viraston. Virasto jakautui kansliaan, tilikamariin, joka vastasi tilinpidosta, ja verokamariin, joka vastasi verovarojen hallinnosta. Linnansihteeri Jöns Schmidt toimi kanslian johtajana. Kanslian tiloja uudistettiin 1638 kunnostamalla ja lisäämällä tulisijoja. Kenraalikuvernöörin asiakirjoille ja vero- ynnä muille tilikirjoille muurattiin lukollisia komeroita. Brahe korjautti linnaa ja lisäsi asuinosan viihtyisyyttä seinävaatteilla ja tauluilla.


title: Pietari Brahe

text: Brahe teki virkakautensa aluksi laajan tarkastusmatkan. Se suuntautui ensin Ylä-Satakuntaan ja sieltä Hämeen kautta Savoon ja edelleen Viipuriin, Käkisalmeen, Pähkinälinnaan ja Nevanlinnaan. Sitten hän palasi Helsingin kautta Turkuun. Pohjanmaa ei kuulunut Brahen kenraalikuvernöörikuntaan. Vuonna 1639 hän teki vielä kaksi matkaa, joista jälkimmäisellä hän kävi Vienan Karjalassa ja Pohjois-Suomessa. Keväällä 1640 hän teki neljännen matkan Inkerinmaalle ja Savoon. Brahe oli puolet ensimmäisestä virkakaudestaan matkoilla. Suomi maana oli Brahen mielestä vauras ja luonnonolot suotuisia, mutta hän sai suomalaisista sellaisen kuvan, että kansalta puuttui sivistystä ja usein myös ahkeruutta. Matkoillaan hän kuunteli rahvaan valituksia ja ratkoi kiistakysymyksiä.


title: Pietari Brahe

text: Brahen tavoitteena oli ensimmäisen kauden aluksi puuttua henkilökysymyksiin. Maaherroiksi ja myös näiden alaisuuteen virkamiehiksi nostettiin hänelle mieleisiä henkilöitä. Brahen mielestä Suomen läänit olivat liian laajoja, ja hänen esityksestään läänejä jaettiin pienemmiksi kokonaisuuksiksi. Läänien pienentyessä verotuksen järjestämisestä ja valvomisesta tuli helpompaa. Oikeusjärjestelmän saralla Brahe pääsääntöisesti tuki Turun hovioikeuden toimintaa. Brahen ensimmäisellä kaudella Suomeen luotiin myös postilaitos Tanskan mallin mukaan. Postin kuljetus järjestettiin luomalla postitalonpoikien järjestelmä. Alkuun Suomessa oli vain kolme postilinjaa ja linjojen varressa olleissa kaupungeissa postikonttorit. Brahe yritti kehittää myös kaupunkien hallintoa ja perusti pormestarin virkoja. Läänien lisäksi Brahe jakoi myös seurakuntia. Hän pyrki uudistuksillaan tehostamaan, yhtenäistämään ja keskittämään hallintoa. Brahe pyrki parantamaan veronkantoa ja paikallishallintoa sekä noudattamaan merkantilista talousjärjestelmää. Hän yritti estää verotusta kiertävää maakauppaa ja perusti tämän vuoksi uusia markkinapaikkoja, kaupankäynnin keskuksia ja kaupunkeja. Uusille kaupungeille laadittiin yhtenäiset ruutuasemakaavat turvallisuus- ja yhtenäisyysnäkökulmien takia.


title: Pietari Brahe

text:
Ensimmäisellä kaudellaan Brahe perusti Hämeenlinnan (1638) ja Savonlinnan (1639) kaupungit. Virkakautensa jälkeen hän saattoi vaikuttaa myös Sortavalan perustamiseen. Helsinki siirrettiin tänä aikana Vantaankosken suulta Vironniemelle. Brahe havaitsi, että Suomen kouluolot olivat huonot. Hänen mielestään Suomen asukkaat olivat sivistymättömiä, ja hän piti ongelmana erityisesti pätevien virkamiesten puutetta. Pätevän virkamieskunnan saamiseksi Brahe kehitti koulutusta ja tieteenharjoitusta. Brahe perusti triviaalikoulut Turkuun, Helsinkiin, Uuteenkaarlepyyhyn ja Poriin. Lisäksi hän perusti pedagogiot Savonlinnaan, Hämeenlinnaan ja Käkisalmeen. Hän siirsi Turusta lukion Viipuriin ja perusti lastenkoulun Saltvikiin.
Brahe esitti veroesineiden määräksi neljää – vilja, kala, voi ja terva – mutta ehdotusta ei toteutettu. Hän kehitti myös maanmittauslaitosta. Maaseudun olot tasapainottuivat, kun sotaväenotto sidottiin maaomaisuuteen. Brahe pyrki niin sanottua puhdasoppisuutta suosimalla yhtenäistämään kirkon oppijärjestelmää. Hän suosi vielä taiteitakin. Lisäksi hän ehdotti Saimaan kanavan rakentamista, mikä toteutui vasta 200 vuotta myöhemmin.


title: Pietari Brahe

text: Kuningatar Kristiina perusti kuninkaallisen Turun Akatemian Brahen ja Turun piispa Isaacus Rothoviuksen tuella. Suurvaltakaudella koulutukseen ja sivistykseen alettiin kiinnittää Ruotsissa aiempaa enemmän huomiota. Voimakas Turun akatemian perustamisen ajaminen oli myös osa Brahen poliittista toimintaa. Brahe vastusti keskittämistä, jolla Upsalasta ajateltiin tehtävän Ruotsin ainut keskusyliopisto. Hänellä oli Ruotsissa kyvykäs tukija, Västeråsin hiippakunnan piispa Johannes Rudbeckius. Brahen ja Rudbeckiuksen toimia helpotti se, että Kustaa II Aadolf nosti vuonna 1632 Tarton kymnaasin yliopistoksi. Brahe avasi perustamansa Turun akatemian 15. heinäkuuta 1640 ja toimi sen ensimmäisenä kanslerina vuodesta 1646 kuolemaansa saakka. Turun Akatemia oli Ruotsin kolmas yliopisto. Muut sijaitsivat Uppsalassa ja Tartossa.


title: Pietari Brahe

text: Brahe kannusti Turun akatemian kanslerina rehtori Simon Kexlerusta toimittamaan akatemialle oppikirjoja. Kexlerus julkaisikin Turussa lähes 40 väitöskirjaa. Suurin osa oli aritmetiikan, geometrian, trigonometrian ja tähtitieteen oppikirjoja


title: Pietari Brahe

text: Brahe pyysi ja innosti Kexlerusta kokoamaan astronomisen teoksen ja vieläpä poikkeuksellisesti ruotsin kielellä. Työ jäi Kexlerukselta kesken hänen kuollessaan vuonna 1669, mutta kansleri Brahe siirsi teoksen valmiiksi saattamisen Kexleruksen seuraajalle Johannes Flachseniukselle. Brahe ilmaisi 1669 heinäkuussa konsistorille kirjoittamassaan kirjeessä, että "Astronomian" käsikirjoituksen kuvitusta tulisi parantaa, ja kehotti konsistoria antamaan teoksien kuvitustyön turkulaiselle kaivertajalle. Brahe kirjoitti vielä vuonna 1678 Turun Akatemian konsistorille, että "Astronomian" painatuskuluihin ja teoksen kuvittamiseen tarvittavien puupiirroslaattojen kaivertamiseen myönnettäisiin 400 hopeataalaria. Brahen kuoltua teos menetti tärkeimmän ja vaikutusvaltaisen tukijansa. Vuodelta 1694 on konsistorin pöytäkirjoissa maininta, että Flachseniuksen akatemian laskuun teettämät puupiirroslaatat, todennäköisesti "Astronomian" kuvitukseen tarkoitetut, talletettiin Turun akatemian kirjastoon. Kexleruksen käsikirjoituksesta on säilynyt 70 sivua, mutta kuvituksesta ei ole tietoa.


title: Pietari Brahe

text: Brahesta tuli vuonna 1640 jälleen valtaneuvos, jona hän toimi kuolemaansa saakka. Drotsi Gabriel Gustavinpoika Oxenstiernan kuoltua syksyllä 1640 oli uudeksi drotsiksi kaksi ehdokasta, Gabriel Bengtinpoika Oxenstierna ja Pietari Brahe nuorempi. Brahe väitti kuningas Kustaa II Aadolfin luvanneen viran hänelle. Ruotsin valtaneuvosto suoritti suljetun lippuäänestyksen, jolloin äänet menivät ehdokkaiden kesken tasan. Valtaneuvosto antoi lopullisen ratkaisun arvalle, jonka 14-vuotias kuningatar Kristiina veti Brahen voitoksi. Brahe nimitettiin drotsiksi 1641. Toimeen liittyi vuosina 1641–1660 Svean hovioikeuden presidentin virka ja vuosina 1660–1680 koko oikeuslaitoksen ylitarkastajan virka.


title: Pietari Brahe

text: Brahe johti Tanskan vastaisia sotatoimia vuosina 1643–1644.


title: Pietari Brahe

text: Brahe nimitettiin uudelleen Suomen kenraalikuvernööriksi vuonna 1648. Tällä kertaa nimitys oli ensimmäistä kertaa selvemmin karkotus pääkaupungista, sillä Brahe oli ajautunut useissa asioissa konfliktiin kuningatar Kristiinan kanssa, joka halusi hänet pois Tukholmasta. Brahe nimitettiin uudelleen Suomen kenraalikuvernööriksi vuonna 1648. Toisella kerralla vastuualueena oli koko Suomi Käkisalmen lääniä lukuun ottamatta. Ennen Suomeen tuloaan hän totesi tarvitsevansa kolme vuotta Suomen asioiden kuntoon saamiseksi.


title: Pietari Brahe

text: Toisellakin kaudellaan Brahe aloitti virkansa hoitamisen pitkillä tarkastusmatkoilla; hän teki vuosina 1648–1650 ainakin kolme pitkää matkaa Suomessa. Brahe jatkoi läänien hallinnon tehostamista, mutta tällä kertaa aikaisemmin jaetut läänit yhdistettiin uudelleen, jotta palkkakulut vähenisivät. Oikeusjärjestelmän toimintaa parannettiin määräämällä, että kihlakunnantuomareiden palkkausta varten varattuja veroja ei saisi enää läänittää. Lisäksi tuomarien virkoihin alettiin nimittää lainoppineita hovioikeuden asessoreita. Brahe yritti kehittää kaupankäyntiä merkantilismin oppien mukaisesti. Määrättiin, että kaupunkien kaikkien porvareiden tuli kilpailla tasa-arvoisesti tuotteista, joita talonpojat toivat kaupunkeihin.


title: Pietari Brahe

text: Toisella virkakaudellaan Brahe perusti uusiksi kaupungeiksi 1649 Salon (nykyinen Raahe), Lappeenrannan ja Koppön eli Kristiinankaupungin, 1650 Kajaanin, 1652 Pietarsaaren sekä 1653 Vehkalahden (nykyinen Hamina), Kuopion ja Brahean (nykyisin Lieksa). Postilaitosta täydentämään perustettiin majatalolaitos. Postilaitoksen toiminta parani vasta tämän jälkeen. Uusi koulujärjestys tuli voimaan vuonna 1649.


title: Pietari Brahe

text: Kun Brahen virkakausi Suomessa oli kestänyt kolme vuotta, hän alkoi suunnitella Ruotsiin palaamista. Brahe sai Ruotsiin paluuseen lopullisen sysäyksen, kun Kristiina alkoi harkita kruunusta luopumista. Toisen kenraalikuvernöörikautensa aikana Brahe pettyi siihen, ettei Suomessa ollut tapahtunut edellisen käynnin jälkeen hänen odottamaansa kehitystä. Hän muutti takaisin Ruotsiin syksyllä 1651 palaamatta enää Suomeen. Brahe jatkoi kenraalikuvernöörinä vielä vuoteen 1654, mutta oletti huolella rakentamansa lääninhallituksen toimivan moitteettomasti, jolloin kenraalikuvernöörin läsnäoloa ja ehkä itse virkaakaan ei pian enää tarvittaisi. ”Säästösyistä” kenraalikuvernöörin virka lakkautettiinkin vuonna 1669.


title: Pietari Brahe

text: Pohjan sodassa kuluessa vuonna 1657, ruotsalaiset torjuivat tanskalaisten uhkaavan hyökkäyksen, ja solmitussa Roskilden rauhassa Ruotsiin liitettiin aiemmin Tanskan hallussa olleet Skåne, Halland, Blekinge, Bornholm, Bohuslän ja Trondheim. Ruotsi hyökkäsi uudestaan Tanskaan kesällä 1658, mutta sotaonni oli Ruotsille huonompi. Ruotsin armeija teki epäonnistuneen rynnäkön piiritettyä Kööpenhaminaa vastaan helmikuussa 1659. Pian Ruotsi oli tukalassa asemassa, koska Tanskan avuksi oli tullut Alankomaiden laivasto ja Pohjan sota jatkui edelleen Itävaltaa, Puolaa ja Brandenburgia vastaan. Ruotsin armeija lyötiin Nyborgin taistelussa marraskuussa 1659. Ruotsi oli pakotettu Kööpenhaminan rauhaan 1660.


title: Pietari Brahe

text: Kuningas Kaarle X Kustaa kuoli yllättäen 13. helmikuuta 1660 kesken valtiopäivien. Brahen johdolla kumottiin kuninkaan testamentti, joka olisi keskittänyt vallan kuninkaan veljelle – joka oli siis Brahe vävy – ja Brahe kohosi uuden holhoojahallituksen johtoon. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1672. Uusi hallitsija Kaarle XI oli vain neljävuotias. Brahe vastusti liittoutumista katolisen Ranskan kanssa, ja Ruotsi solmi Tanskan kanssa Kööpenhaminan rauhan 27. toukokuuta 1660. Alankomaiden välittämässä rauhassa Ruotsi luovutti Trondheimin maakunnan ja Bornholmin saaren takaisin Tanskalle. Brahe oli 1660-luvulla drotsina holhoojahallituksen näkyvin toimija ja valtansa huipulla. Brahen valvonnassa Ruotsi neuvotteli kohtuullisin ehdoin rauhansopimukset erikseen Tanskan, Puolan ja Venäjän kanssa.


title: Pietari Brahe

text: Brahe oli vankka aatelisvallan kannattaja ja vastusti alempien säätyjen tavoitteita. Hän kannatti vallanjaon kysymyksissä aateliston oikeuksien säilyttämistä ja oli siten Oxenstiernan vastustaja. Valtaneuvostossa ja drotsina Brahe pani toimeen yksityiskohtaisia uudistuksia, mutta yleispoliittisissa kysymyksissä hän ilmaisi kantansa varovaisesti.


title: Pietari Brahe

text: Kuningatar Kristiinan ylenpalttinen läänitysten jako aatelisille ja aatelisäätyyn korottaminen uhkasi Ruotsin valtion taloutta kassakriisillä. Rälssitilat nimittäin olivat verovapaita, mikäli täyttivät sotavarustusvelvollisuutensa. Koska aatelisilla oli oikeus määrätä tiloillaan lampuoteina olevien talonpoikien päivätöistä läänitysmaillaan, näiden talonpoikien taakka kasvoi riippuen isännästä. Lisäksi rälssitilalliset yrittivät saada perintöoikeuden omaavia talonpoikia menettämään oikeutensa, jolloin nämäkin tulisivat tilan lampuodeiksi. Toisaalta kruunun talonpojilta koottiin sama verotaakka ja sotaväenotto kuin he olivat aikaisemmin jakaneet rälssiin korotettujen tilojen kanssa. Vuoden 1650 valtiopäivillä papisto, porvarit ja talonpojat toimivatkin äänekkäässä yhteistyössä ja vaativat reduktiota eli jaettujen läänitysten palauttamista kruunulle.


title: Pietari Brahe

text: Valtaneuvostossa drotsi Brahe luonnollisesti vastusti kolmen säädyn yhteisiä vaatimuksia; hän oli Ruotsin valtakunnan suurimpia maanomistajia. Kuningatar Kristiinan lahjoitusten myötä hänelle kuulunut Visingsborgin kreivikunta käsitti 900 manttaalia ja oli siten suurempi kuin Axel Oxenstiernan tai Magnus De la Gardien kreivikunnat. Brahe harjoitti läänitystensä alueella merkittävää rakennus- ja liiketoimintaa, perusti muun muassa paperitehtaan ja kirjapainon. Hänellä oli myös oma orkesteri.


title: Pietari Brahe

text:
Vuoden 1655 valtiopäivillä maamarsalkka Erik Henrikinpoika Fleming teki esityksen läänityksien osittaisesta reduktiosta kruunulle. Tätä oli kuningas Kaarle X Kustaa valmistellut valtaneuvostossa ja siis aatelisten keskuudessa. Muut säädyt pidettiin valmisteluiden ulkopuolella. Aateli pyrki turvaamaan etunsa luopumalla ”neljännesperuutuksella” osasta läänityksistään..
Brahen jo kuoltua täysi-ikäiseksi tullut kuningas Kaarle XI toteutti ison reduktion 1680-luvulla, jolloin Brahen perilliset menettivät Visingsborgin ja Kajaanin vapaaherrakunnan. Lisäksi Brahen johtaman holhoojahallituksen todettiin jälkeenpäin syyllistyneen valtionvarojen tuhlaamiseen, ja Brahen kuolinpesä joutui maksamaan korvauksia, jolloin suurin osa muustakin omaisuudesta oli myytävä.


title: Pietari Brahe

text: Brahe pyrki edistämään suomen kielen kirjallista ja suullista käyttöä hallinnossa. Hän esimerkiksi antoi teologian professori Petraeukselle tehtäväksi kirjoittaa suomen kielen oppikirja ruotsalaisille, saksalaisille ja skotlantilaisille. Petraeus julkaisikin vuonna 1649 suomen kielen kieliopin "Linguae Finnicae brevis institutio". Brahe myös edisti vuoden 1642 raamatunkäännöstä, ja myöhemmin hän suositteli nuorelle Kaarle XI:lle suomen kielen taidon hankkimista.


title: Pietari Brahe

text: Kun Johannes Gezelius vanhempi ehdotti Brahelle tyttärensä kihlattua, maisteri Jacob Lindemania saksan kielen professoriksi Turun akatemiaan, Brahe ilmoitti Gezeliukselle, ettei saksan opetus vastaperustetussa akatemiassa ollut kovinkaan tarpeellista ja että hyödyllisempää olisi opettaa saksalaisille ja ruotsalaisille suomea. Vielä 1660-luvulla Brahe ilmoitti tukensa kaikille suomen kielen opetushankkeille Turun akatemiassa.


title: Pietari Brahe

text: Brahe puuttui vielä valtaneuvoksena Suomen asioihin, lähinnä hallinnon ”ylilyönteinä” pitämiinsä tapauksiin. Ne liittyivät usein 1660–1670-lukujen noitavainoihin. Tällainen tapaus oli taikuuden harjoittamisesta ja yhteydestä piruun syytetyn ylioppilas Henrik Tuomaanpoika Eoleniuksen kuolemantuomio. Turun piispa Johannes Terserus piti vuonna 1661 tämän ”liian helppoa” syyrian ja arabian aapiston oppimista merkkinä sopimuksesta sielunvihollisen kanssa. Brahe vaikutti asiaan, ja hovioikeus muutti kuolemanrangaistuksen kirkkorangaistukseksi. Brahen mielestä kyseessä oli pelkkä teinin kerskailu, ja tutkintovankeus oli hänestä ylioppilaalle riittävä rangaistus, kuolemanrangaistuksen ollessa vakavaa liioittelua.


title: Pietari Brahe

text: Suomesta puuttui 1600-luvulla riittävän voimakas kirkollinen auktoriteetti, jotta kansanuskomuksista olisi saatu karsituksi noitasapattikulttuuri. Vaikka Turun piispana 1664–1690 toiminut Johannes Gezelius vanhempi oli perehtynyt opilliseen noituuteen, vastapainona toimi juuri kreivi Brahe, joka suhtautui noitavainoihin hyvin epäilevästi. Hänen evättyään tukensa Gezeliukselta noitien paljastamiseksi jäivät noitavainot Suomessa Ruotsiin verrattuina laimeiksi. Samaten Brahe kovisteli vuonna 1667 piispa Gezeliusta ”huonosta esimerkistä”, kun tämä syytti luonnontieteen professori Georg Alanuksen leskeä noituudesta ja taikajuoman välittämisestä Gezeliuksen vaimolle. Gezelius joutui väitteestään suorittamaan 400 riikintaalaria hyvitystä Alaniuksen leskelle. Brahe yritti viivyttää Ruotsissakin noitasyytteistä johtuvia teloituksia vaihtelevalla menestyksellä. Hänen mielestään yhtään kuolemantuomiota ei saisi panna toimeen, ennen kuin asian olisivat tutkineet varta vasten nimetyt papit ja maallikot, mikä tarkoitti, että kun kuolemantuomioon oli noitaoikeudenkäynnissä päädytty, tulisi tutkinta suorittaa uudestaan. Käytännössä valtaneuvoksen vahvistus kuitenkin riitti kerran tuomitun kuolemantuomion täytäntöönpanoon.


title: Pietari Brahe

text: Kaikki Brahen uudistukset toteutettiin hierarkkisesti ylhäältä alas. Hänen uudistuksiensa toteuttamisessa ei otettu huomioon talonpoikia. Uudistukset puuttuivat lähes kaikkiin elämänaloihin. Niiden päätarkoitus oli yhtenäistämispolitiikan toteuttaminen. Sen perusteena oli Ruotsissa vallalla ollut käsitys, jonka mukaan esimerkiksi Suomen ja Tanskalta vallattujen maakuntien olot poikkesivat huomattavasti Ruotsista. Yhtenäistämispolitiikan tavoitteena oli pienentää tätä eroa niin, että koko valtakunnassa olisi sama uskonto, sama laki, sama hallitsija ja mielellään myös samat tavat.


title: Pietari Brahe

text: Brahe oli omana aikanaan Ruotsin suurin maanomistaja. Kuningatar Kristiina luovutti vuonna 1650 hänelle läänitykseksi Kajaanin vapaaherrakunnan, johon kuuluivat Kajaanin tai Paltamon, Kuopion ja Iisalmen pitäjät. Läänitys käsitti kaikkiaan 48 000 km² maata, ja sen tuotto oli yli 10 000 riikintaalaria. Vuonna 1652 Brahe osti vielä Ruotsin kruunulta 30 399 riikintaalarilla rälssitilakseen suurehkon osan Salon eli Saloisten pitäjää, nykyisen Raahen alueen. Hän osti myös komissaario Henrik Cronstjernalta Käkisalmen läänistä Pielisen pogostan. Näin Brahen omistuksessa oli 1650-luvun puolivälissä huomattava osa koko itäisestä Suomesta.


title: Pietari Brahe

text: Kajaanin vapaaherrakunnan lisäksi Brahen omistuksiin kuuluivat Brahelinnan seudun läänitys sekä lännessä Marttilan ja Paraisten pitäjissä olevat tilukset. Brahelinna oli hänen rakennuttamansa linnakartano Ristiinassa Etelä-Savossa. Brahe rakennutti Brahelinnan Ristiinan ollessa osa hänen läänitystään. Linnakartano rakennettiin vuosien 1646–1669 aikana. Suunnitelmissa oli kehämuurilla ympäröity kaksikerroksinen asuinkartano, jonka puolustuksena olisi ollut kaksi pyöreää tornia. Kartano poltettiin isonvihan aikana. Nykyisin Brahelinnan paikalla on raunioita ja turistikeskus.


title: Pietari Brahe

text: Brahe teetti suuria muutostöitä vuosien 1661–1666 aikana myös Kajaanin vapaaherrakunnan tiluksilla Kajaanin linnassa. Niiden jälkeen linnaa ympäröi muun muassa seitsemän tykkipatteria.


title: Pietari Brahe

text: Turun Akatemian ja sittemmin Helsingin yliopiston akateeminen muotokuvaperinne on saanut alkunsa kansleri Brahen vuonna 1652 Turun Akatemian kirjastolle lahjoittamasta muotokuvastaan. Yliopiston kanslerien ja rehtorien sekä hallitsijoiden muotokuvia onkin yliopiston hallussa nykyään katkeamaton sarja.


title: Pietari Brahe

text: Brahelle on pystytetty Suomessa patsas Turkuun (vuonna 1887), Raaheen (1888), Lieksaan (1953) ja Kajaaniin (1954).


title: Pietari Brahe

text: Brahen Turussa olevan patsaan jalustaan on kirjattu hänen kuuluisat sanansa, jotka hän kirjoitti päiväkirjaansa ensimmäisen kenraalikuvernöörikautensa päätteeksi:


title: Pietari Brahe

text: Brahen mukaan on nimetty teitä ja katuja muun muassa Helsingissä, Hämeenlinnassa, Kajaanissa, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Lieksassa, Mikkelissä, Raahessa, Ristiinassa, Savonlinnassa ja Turussa. Myös useat Pietarinkatu-nimiset kadut Suomessa ovat saaneet nimensä hänen mukaansa. Brahen mukaan on nimetty myös Raahen kaupunki, hotelleja, ravintoloita, järjestöjä sekä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi 1680 Per Brahe. Brahe on kuvattu vuosina 1949 ja 1982 julkaistuissa postimerkeissä.


title: Pietari Brahe

text: Vielä nykyäänkin käytetään sanontaa ”kreivin aikaan”, joka nykyisin yleensä tarkoittaa, että jotakin tapahtuu juuri sopivasti. Alun perin ilmauksella tarkoitettiin Brahen hallintokautta. Sanonta on tullut suomen kieleen ilmeisesti 1800-luvulla.


title: Pietari Brahe

text: Kuvaava on, että 1600-luvun alussa Ruotsissa oli yleinen näkemys Suomesta ”maanäärenä”, jossa ei tuolloin ollut yhteiskuntarauhaa. Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf halusi kehittää tilannetta perustamalla 15. kesäkuuta 1623 kuninkaallisella valtakirjalla Turun hovioikeuden. Hovioikeuden ensimmäinen presidentti ja Suomen maaherra Nils Tuurenpoika Bielke (1623–1628) piti suomalaisia ”pahana ja barbaarisena kansana”, ja Turun piispa (1627–1652) Rothovius totesi asuvansa Turussa ”skorpionien ja barbaarien keskellä”. Heidän aikalaisenaan Brahe toimi aktiivisesti Suomea kehittääkseen ja uskoi ”itämaana” pidetyn Suomen mahdollisuuksiin kehittyä. ”Kreivin aika” olikin todellista kehittymisen ja sisäisen rauhoittumisen aikaa Suomessa.


title: Malminkartano

text: Malminkartano () on Kaarelan kaupunginosan ja peruspiirin osa-alue Helsingissä . Siellä asuu 8 495 asukasta (2014) ja työpaikkoja se tarjoaa 1 489 henkilölle (2012).


title: Malminkartano

text: Malminkartano sijaitsee Helsingin luoteisnurkassa. Aluetta rajoittavat Vihdintien itäpuolella sijaitseva teollisuusalue lännessä, Mätäjoki etelässä sekä Vantaan raja pohjoisessa. Itäpuolella sijaitsee vanhaa kartanoa ympäröivä Kaarelanpuisto. Alueen talokanta on pääosin matalaa, kerrostaloja sekä rivitaloja.


title: Malminkartano

text: Alueella sijaitsevan kartanon ensimmäinen haltija oli amiraali Bengt Juusten 1579–1602. Tämän jälkeen haltijoita on ollut kaiken kaikkiaan 19 aina luutnanteista ratsumestareihin. Joitain edellä mainittuja voidaan nykyään tapailla Helsingin Pitäjän vanhan kirkon hautausmaan hautakivistä. Berggreniä lukuun ottamatta kaikki haltijat kuuluivat aatelisiin.


title: Malminkartano

text: Kartanon päärakennus on yksikerroksinen vaaleanharmaa puurakennus, rakennettu 1734. Kartanon sisäänlämpiävä savusauna oli Mätäojan rannalla. Kartanoa ympäröi laaja ja vehmas omenatarha. Ympärillä oli myös navetta, talli ja lantalarakennus sekä paja, valjas- ja maitohuonerakennukset.


title: Malminkartano

text: Vuodelta 1881 olevan tarkastuspöytäkirjan mukaan Malminkartanossa on 7 torppaa, Weckborgin, Stärken, Honkasuon, Alkärrin, Magnuskärrin, Pilslätin ja Nabon torpat.


title: Malminkartano

text: 1800-luvulla kartanossa vietettiin usein raisuja ja riehakkaita juhlia metsästyksineen. Vankisiirtolan aikana tilalla tehtiin kuitenkin huomattavia parannuksia ja uudistuksia, raivattiin ja kunnostettiin uudelleen suuret alat metsittyneitä peltoja ja niittyjä. Suurin osa tilan pelloista, yli 128 hehtaaria salaojitettiin. Sähkövirta vedettiin vuonna 1934 Strömbergiltä Pitäjänmäeltä tilalle. Osa tilan rakennuksista oli vuokrattavana vankilahenkilökunnalle.