title: Sweet Child O’ Mine

text: Albumiversion kesto on 5 minuuttia ja 54 sekuntia. Kokoelma-albumi "Greatest Hitsillä" se on sekunnin pidempi. Liveversio "Live Era 87’-93’" -levyllä se kestää 7 minuuttia ja 25 sekuntia. Yhtyeen uusi kokoonpano äänitti laulun kaksitoista vuotta myöhemmin "Big Daddy" (1999) -elokuvaan, mutta sitä ei ole elokuvan soundtrackillä. Kappaleen alkupuoli on kuitenkin vanhan kokoonpanon live-taltioinnista ja vain loppupuoli uuden kokoonpanon esittämää. Tämän yhdistelmäversion pituus on 4 minuuttia 41 sekuntia.


title: Sweet Child O’ Mine

text: Linkin Park -yhtye ja Sheryl Crow ovat tehneet "Sweet Child O’ Mine" -kappaleesta omat coverversionsa.


title: Sweet Child O’ Mine

text: Kappaleen musiikkivideo on perusrockvideo, joka on kuvattu isossa hallissa, jossa Guns N’ Rosesin muusikot soittavat. Videoon on lisätty jonkin verran lyhyitä videopätkiä muusta toiminnasta. Videon alussa ei heti soiteta vaan järjestellään kuvausryhmää. Taustalla näkyy myös yhtyeen jäsenten senaikaisia tyttöystäviä. Izzy Stradlinin koira vilahtaa videolla pariin otteeseen.


title: Petljakov Pe-2

text: Petljakov Pe-2 oli toisen maailmansodan aikainen yksitasoinen, kaksimoottorinen neuvostoliittolainen syöksypommituslentokone. Koneesta kehitettiin myös hävittäjä- ja rynnäkkökonemuunnos Pe-3.


title: Petljakov Pe-2

text: Pe-2 oli Neuvostoliiton pyrkimys saada ennen uhkaavaan sodan alkua käyttöönsä raskas korkealla lentävä hävittäjäkone. Lentokoneinsinööri Vladimir Petljakovin tehtäväksi annettiin suunnitella 10–12 km:n korkeudessa 630 km/h nopeudella lentävä hävittäjä, jonka toimintasäde olisi 1 400 km. Vaatimukset olivat äärimmäiset kovat: koneen ohjaamon tuli olla paineistettu, moottoreissa tuli olla ahtimet ja koneen ilmanvastuksen tuli olla pieni.


title: Petljakov Pe-2

text: Oletettu tarve tällaiseen hävittäjälentokoneeseen perustui lentopommitusten pelkoon Euroopassa vallalla olevan douhetismin takia. Uskottiin, että korkealla lentävät pommikoneet voidaan ehkä torjua vain raskailla hävittäjälentokoneilla. Pe-2 edusti niin kutsuttua Zerstörer-hävittäjää, jollaisista kuuluisin ja ilmeisesti Pe-2:n esikuva oli Messerschmitt Bf 110. Asetettuja vaatimuksia vastaavan lentokoneen toteuttaminen oli 1930-luvun Neuvostoliitossa hyvin suuri tekninen haaste. Pe-2:en esisuunnittelun aikoihin esimerkiksi turboahtimen kehitystyö oli Neuvostoliitossa kesken. Paineistettua ohjaamoa oli vasta kokeiltu.


title: Petljakov Pe-2

text: Lentokoneinsinööri Vladimir Petljakov aloitti Pe-2-hävittäjälentokoneen suunnittelun vankileirillä, missä Tupolev alaisineen, mukaan lukien Petljakov, työskentelivät vuoden 1937 pidätysten jälkeen. Vankileiri oli jaettu kolmeen suunnittelutoimistoon, joista Petljakov johti yhtä.


title: Petljakov Pe-2

text: Hävittäjän kehittely eteni kuitenkin pitkälle kunnes Saksan ja Neuvostoliiton lähentyminen toi koneelle uusia vaatimuksia. Vuonna 1939 natsi-Saksan ja Neuvostoliiton liennytyskauden (Molotov–Ribbentrop-sopimus) aikana tapahtui muun muassa tutustumisvierailuja maiden ilmavoimien välillä. Tällöin Neuvostoliiton upseerit kiinnostuivat Junkers Ju-87 Stukan (joihin neuvostoupseerit olivat tutustuneet jo Espanjan sodassa) tai mahdollisesti uuden raskaan syöksypommittajan Junkers Ju 88:n esitysten vuoksi Saksan syöksypommikoneista. Tuloksena Pe-2:n spesifikaatioon lisättiin syöksypommitus. Suunnittelussa havaittiin, että Pe-2:n lentoonlähtöpaino 1 000 kg pommikuormalla olisi 9 200 kg. Suunnittelun tulos ei enää ollut hävittäjälentokone. Pe-2-koneesta lähdettiin toukokuussa 1942 kehittämään vain syöksypommittajaa. Sen turboahtimet, paineistettu ohjaamo ja niin edelleen poistettiin.


title: Petljakov Pe-2

text: Pommikoneena Petljakov Pe-2:sta tuli varsin suosittu. Koneita valmistettiin yli 10 000 kappaletta, ja se oli vuonna 1943 Neuvostoliiton yleisin pommikone.


title: Petljakov Pe-2

text: Pommikoneesta kehitettiin myöhemmin hävittäjäversio, Pe-3, jota käytettiin etenkin rynnäkkökoneena.


title: Petljakov Pe-2

text: Vuosina 1942–1944 seitsemän Pe-2-konetta ostettiin Saksasta, joka oli saanut niitä sotasaaliiksi. Yksi Pe-3-rynnäkkömuunnos saatiin sotasaaliiksi sen tehtyä pakkolaskun Inarinjärven rannalle marraskuussa 1942. Suomen ilmavoimat käyttivät niitä vain tiedustelukoneina. Keskimäärin kullakin koneella lennettiin vain 94 tuntia jatkosodassa. Vähäinen käyttö johtui muun muassa huollon vaikeuksista.


title: Petljakov Pe-2

text: Koneen lentoonlähtö- ja laskunopeus olivat suuria — täten kone vaati operointiin pitkiä kenttiä. Kone oli raskas käsitellä pienillä nopeuksilla.


title: Petljakov Pe-2

text: Suomen ilmavoimilla oli käytössään kahdeksan ”Pekka-Eemeliä”, joista PE-301 saatiin sotasaaliiksi kyseisen lentokoneen tehdessä vuonna 1943 pakkolaskun Suomen hallitsemalle alueelle. Muut ostettiin Saksasta, kuusi vuonna 1942 ja yksi tammikuussa 1944. PE-301 tuhoutui, Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat Lappeenrannan lentokenttää 2. heinäkuuta 1944, jolloin tuhoutui myös PE-215. PE-212 putosi vuonna 1943, PE-213 tuhoutui pakkolaskussa 1942. Petljakov PE-214 tuhoutui Härmälässä epäonnistuneessa lentoonlähdössä 21. toukokuuta 1942. Syynä oli ohjaajan virhe, hän veti koneen ilmaan alinopeudella. Härmälän kenttä oli alimittainen ja siksi raskaat koneet vedettiin usein riskillä ilmaan. Onnettomuudessa kuolivat ohjaaja kapteeni K. Pirhonen, radisti P. Lehtinen ja mekaanikko K. Putkonen. PE-217:n ampui alas neuvostoliittolainen hävittäjälentokone vuonna 1944. PE-216 tuhoutui pakkolaskussa vuonna 1944. Vuonna 1946 käytöstä poistettu PE-211 oli Kauhavan lentokentän laidalla vuonna 1952 eikä sen lopusta ole tarkempaa tietoa.


title: Paasion I hallitus

text: Paasion I hallitus oli Suomen tasavallan 50. hallitus, jonka muodostivat SDP, Keskustapuolue, SKDL ja TPSL. Hallitus toimi vajaa kaksi vuotta vuosina 1966–1968. Koska hallitus oli ensimmäinen 18 vuoteen, jossa SKDL oli mukana, kutsuttiin sitä äärivasemmiston piirissä "kansanrintamahallitukseksi". SDP koki vähemmän leimaavaksi nimitykseksi "laajapohjainen yhteistyöhallitus". Hallituksella oli takanaan 152 kansanedustajan kannatus, jollaiseen yksikään hallitus ei ollut yltänyt 20 vuoteen.


title: Paasion I hallitus

text: Paasion I hallitus toteutti useita sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia. SDP ajoi eduskunnassa läpi puoluetuen, joka otettiin käyttöön vuoden 1967 alusta. Kustannuksista välittämättä eduskunnassa saatiin hyväksyttyä peruskoulu-uudistus. 1967 säädettiin myös vähimmäistoimeentulon turvaamiseksi tarkoitettu perhe-eläkelaki. Alkoholilain uudistus, johon kuului keskioluen myynnin salliminen ruokakaupoissa, alkoi Paasion hallituksen aikana. Uusi laki astui voimaan Koiviston I hallituksen aikana 1. tammikuuta 1969.


title: Paasion I hallitus

text: Hallitus joutui ongelmiin kun valtiontalous osoittautui odotettua heikommaksi. Ulkomaankaupan vaihtotaseen ollessa alijäämäinen, vientikauppa väheni. Ratkaisuna huonoon taloudelliseen tilanteeseen Paasion hallitus joutui lokakuussa 1967 toteuttamaan vasemmiston, sekä valtiovarainministeri Mauno Koiviston vastustaman yli 30% devalvaation.


title: Paasion I hallitus

text: Paasion eroon pääministerin paikalta johti SDP:n, eli oman puolueensa sisältä häneen kohdistuva kritiikki. SDP:n johto katsoi, ettei pääministeri, joka samalla oli puolueensa puheenjohtaja, ollut onnistunut parantamaan puolueensa ja NKP:n suhteita. Paasiota syytettiin myös siitä, ettei hän ollut kyennyt pitämään puoliaan presidentin valtapyyteitä vastaan.


title: Paasion I hallitus

text: Paasion I hallitus oli viimeinen, joka on jättänyt paikkansa täytettäväksi tasavallan presidentin toimikauden alkamisen vuoksi (poikkeuksena pääministerin valinta presidentiksi), vaikka parlamentarismissa ei edellytetäkään nimittäjän antamaa luottamusta.


title: Paasion I hallitus

text: Paasion hallituksessa tapahtui sen toiminta-aikana neljä ministerinvaihdosta. Toinen kulkulaitosministeri Niilo Ryhtä siirtyi Oulun läänin ja toinen sosiaaliministeri Esa Timonen Pohjois-Karjalan läänin maaherraksi syyskuun alussa 1967, ja uusiksi ministereiksi tulivat Ryhdän tilalle kansanedustaja Matti Kekkonen ja Timosen tilalle kansanedustaja Toivo Saloranta. Sisäministeri Martti Viitanen siirtyi Vaasan läänin maaherraksi joulukuun alussa 1967, ja hänen tilalleen tuli kansanedustaja Antero Väyrynen. Valtiovarainministeri Mauno Koivisto siirtyi Suomen Pankin pääjohtajaksi vuoden 1968 alussa ja hänen tilalleen tuli kansanedustaja Eino Raunio.


title: Pinseri (koirarotu)

text: Pinseri on saksalainen koirarotu, joka snautserin tavoin polveutuu vanhoista eurooppalaisista suokoirista. Pinseri kuuluu FCI roturyhmään 2 eli Pinserit, snautserit, molossityyppiset ja sveitsinpaimenkoirat. Vuonna 2011 pinsereitä rekisteröitiin Suomessa 75 kappaletta.


title: Pinseri (koirarotu)

text:
Pinseri on ulkomuodoltaan neliömäinen keskikokoinen koira. Säkäkorkeus on 45–50 cm. Pinserin turkki on lyhyt ja karva on tiivistä. Suomessa sallittuja värejä ovat punainen ja musta punaisin merkein. Pinserin korvat ovat eteenpäin taittuneet. Aikaisemmin korvat ja häntä typistettiin.
Pinsereitten harvinainen väri on suklaanruskea punaisin merkein.
Alun perin rodussa esiintyi lukuisa määrä eri värejä, jotka Saksassa on sitten yksi toisensa jälkeen kielletty.


title: Pinseri (koirarotu)

text:
Luonteeltaan pinseri on eloisa, ystävällinen, vilkas ja tarkkaavainen, erittäin mukavuudenhaluinen ja lämpöä rakastava. Useimmat pinserit inhoavat kylmää ilmaa ja sadetta ja vanhemmiten nukkuvat mieluiten pitkään aamulla. Siltä löytyy myös vahtimis- ja riistaviettiä. Pinseri ei ole herkkähaukkuinen.
Pinserien luonteissa esiintyy kuitenkin melko laajaa vaihtelua, osittain siksi että se on erittäin herkkä ympäristövaikutteille ja sen pentuajan kokemuksilla ja kohtelulla on huomattava merkitys aikuisen koiran luonteen kehittymisessä.


title: Pinseri (koirarotu)

text: Pinseri on suhteellisen terve rotu. Silmäsairauksista pinsereillä esiintyy perinnöllistä harmaakaihia (HC) ja PHTVL/PHPV:a. Jonkin verran esiintyy lievää lonkkaniveldysplasiaa (C-lonkat), joka ei rodun terveen rakenteen vuoksi aiheuta koiralle ongelmia. Pinsereille tyypillisiä vaivoja ovat rokotusreaktiot ja iho-ongelmat.


title: Pinseri (koirarotu)

text: Pinserin koulutus vaatii pitkäjänteisyyttä. Pinseri oppii nopeasti mutta ei ole kovin miellyttämisenhaluinen, ja sen koulutus vaatii oikean motivointitavan löytämistä. Nykyiset pinserit sopivat erinomaisesti agilityyn, ja kärsivällinen omistaja saa oppivaisesta pinseristä myös hyvän TOKO- tai palveluskoiran. Pinserit menettivät palveluskoirarodun kilpailuoikeudet vuoden 2007 alusta.


title: Pinseri (koirarotu)

text: Alun perin pinseri ja snautseri olivat sama rotu eli lyhyt- ja karkeakarvainen pinseri. Sittemmin rodut eriytettiin keinotekoisesti ja valittiin muutama sallittu väri kummallekin karvanlaadulle, mikä kavensi rotujen jalostuspohjaa huomattavasti. Saksan Koirarotujen yhdistys julkaisi pinserin rotumääritelmän seikkaperäisesti vuonna 1881. Vuosisatojen ajan pinsereitä käytettiin Saksassa rotta- ja tallikoirina. Rotu oli kuolla sukupuuttoon toisen maailmansodan aikana, mutta se saatiin kuitenkin pelastettua muutamien sodasta selvinneiden yksilöiden ja suurikokoisten kääpiöpinsereiden avulla. Pinseri ei ole sen jälkeen levinnyt vielä laajalle. Rotua on pyritty jalostamaan snautseri- ja dobermanniristeytyksillä, mikä on parantanut kannan terveyttä.


title: Komodonvaraani

text: Komodonvaraani eli jättiläisvaraani ("Varanus komodoensis") on varaaneihin kuuluva matelija ja maailman suurin lisko. Tämä harvinainen matelija kasvaa 2–3 metrin pituiseksi ja painaa 70–160 kiloa.


title: Komodonvaraani

text: Naaras munii heinä–elokuussa 15–30 munaa syvään maakuoppaan. Kuoriuduttuaan poikaset kiipeävät puihin, missä ne viettävät ensimmäiset elinvuotensa suojassa aikuisilta yksilöiltä.


title: Komodonvaraani

text: Luonnonvarainen aikuinen komodonvaraani painaa yleensä noin 70 kg, mutta vankeudessa elävät yksilöt ovat yleensä tätä painavampia. Todistettavasti suurin luonnonvarainen yksilö oli 3,13 metrin pituinen ja painoi sulamaton ruoka mukaan lukien 166 kg. Komodonvaraanilla on muun ruumiinsa pituinen häntä sekä noin 60 tiheään aseteltua sahalaitaista hammasta, jotka voivat olla jopa 2,5 cm:n pituisia. Sen sylki on usein verensävyistä koska sen hampaat ovat lähes täysin ienkudoksen peitossa, joka komodonvaraanin syödessä repeytyy auki. Komodonvaraanilla on pitkä, keltainen, syvään haarautunut kieli.


title: Komodonvaraani

text: Aikaisemmin oli yleinen käsitys, että komodonvaraanin suussa elää pahanlaatuisia bakteereja, jotka aiheuttavat saaliseläimelle tulehduksen. Teoria asetettiin kyseenalaiseksi, sillä kaikkien eläimien suun limakalvoilla elää bakteereja, ja niiden puremasta voi seurata tulehdus. Komodonvaraanin myrkkyrauhasista saatiin kuitenkin näyttöä. Melbournen yliopiston tutkijat havaitsivat komodonvaraanin erittävän veren hyytymistä estävää myrkkyä, joka aiheuttaa saaliseläimen kuolemisen verenhukkaan.


title: Komodonvaraani

text: Komodonvaraani elää seuraavilla Indonesian puolikuivilla saarilla: Komodo, Rintja, Flores ja Padar. Sen mieliympäristöä ovat erityisesti avoimet ja puoliavoimet alankoalueet, kuten ruohomaat palmuineen. Komodonvaraani siis pitää kuivista oloista.


title: Komodonvaraani

text: Nuoret komodonvaraanit syövät pieniä liskoja, hyönteisiä ja aikuisten ruoantähteitä. Aikuisille koko ei ole ongelma: ne vaanivat kaiken kokoisia eläimiä jyrsijöistä vesipuhveleihin. Hallitseva uros aterioi ensin, sitten on raadon vainunneiden ja paikalle kokoontuneiden pienempien yksilöiden vuoro. Aikuiset ovat aggressiivisia ja saattavat tappaa ja peräti syödä nuoria tielle tulevia lajitovereitaan. Komodonvaraani voi olla ihmisellekin vaarallinen. Laji liikkuu ketterästi koostaan huolimatta. Taaksepäin suuntautuvilla hampaillaan varaani saa lujan otteen saaliistaan. Joskus uhri onnistuu riuhtomaan itsensä vapaaksi, mutta se ei ole silloinkaan turvassa, sillä pedolla on myrkkyä joka estää veren hyytymistä ja näin ollen uhrin vuotaa kuiviin.


title: Komodonvaraani

text: Komodonvaraanin evoluutiokehitys alkoi varaanien suvusta, joka puolestaan sai alkunsa Aasiasta noin 40 miljoonaa vuotta sitten, josta se myöhemmin levisi Australiaan. Noin 15 miljoonaa vuotta sitten, Australian ja Kaakkois-Aasian yhteentörmäys mahdollisti kulun nykyiseen Indonesian saaristoon. Komodonvaraanin uskotaan erilaistuneen australialaisista esi-isistään 4 miljoonaa vuotta sitten ja laajentaneen niiden esiintymisalueen aina itäiselle Timorin saarelle saakka. Jääkausi ja sen aiheuttamat suuret merenpinnan korkeuden vaihtelut siirsivät komodonvaraanien asuttamat saaret niiden nykyisille sijaintipaikoilleen.


title: Koolhoven F.K.52

text: Koolhoven F.K. 52 oli kaksitasoinen ja -paikkainen, yksimoottorinen tiedustelu- ja hävittäjäkone, jonka hollantilainen Koolhoven-lentokonetehdas kehitti 1930-luvulla.


title: Koolhoven F.K.52

text: N.V. Koolhoven Vliegtuigen suunnitteli Frederick Koolhovenin johdolla 1930-luvun puolessa välissä kaksipaikkaisen koneen, joka oli suunniteltu pommikoneiden suojaustehtäviin. Lentokoneiden nopean kehityksen johdosta F.K.52:n suorituskyky ehti muuttua riittämättömäksi jo suunnitteluvaiheessa. Koneen prototyyppi lensi ensilentonsa 9. helmikuuta 1937.


title: Koolhoven F.K.52

text: Tehdas pani alulle omalla riskillään viiden koneen esisarjan, joka ei ehtinyt valmistua ennen kuin prototyyppi tuhoutui elokuussa 1937. Kahdessa koneessa oli 840 hv:n Bristol Mercury VIII -tähtimoottori ja kolmessa ilmeisesti saman tehoinen Wright Cyclone GR-1820-3. Kone ei mennyt kaupaksi. Alankomaat tilasi ilmavoimilleen 36 konetta ilmeisesti samoihin tehtäviin, joissa sillä oli Fokker C.V- ja Fokker C.X -koneita. Viisi esisarjan konetta valmistui, mutta Alankomaiden ilmavoimien tilaamat eivät. Viidestä valmistuneesta kaksi päätyi Suomen ilmavoimille ja loput kolme tuhottiin kentälle Saksan hyökättyä Alankomaihin keväällä 1940.


title: Koolhoven F.K.52

text: Carl Gustav von Rosen, jonka isä Eric von Rosen lahjoitti Suomen ilmavoimille sen ensimmäisen koneen vuonna 1918, ilmoittautui vapaaehtoiseksi talvisotaan joulukuussa 1939. Hänet lähetettiin Alankomaihin avustamaan Merivartiolaitoksen Koolhooven F.K.49 -koneen siirtoa Suomeen jo joulukuussa 1939. Koneessa oli ongelmia ja siirtolento peruuntui. Samalla matkalla von Rosen etsi Suomen ilmavoimille koneita ja löysi muun muassa kaksi Koolhoven F.K.52 -konetta ja yhden Douglas DC-2 -koneen. Von Rosen hankki tarvittavat varat Ruotsista ja osti koneet. Erään version mukaan F.K.52:t tulivat DC-2:n kylkiäisenä ja yllätyksenä von Rosenillekin.


title: Koolhoven F.K.52

text: Koneet lennettiin Alankomaista Ruotsiin tammikuun 1940 puolivälissä. Saksalaiset hävittäjät yrittivät tavoittaa muodostelman siinä kuitenkaan onnistumatta. Välivaiheiden kautta suomalaiset lentäjät noutivat F.K.52 -koneet Suomeen 18. tammikuuta 1940.


title: Koolhoven F.K.52

text: Valtion lentokonetehdas asensi tammi-helmikuussa 1940 F.K.52-koneisiin muun muassa pomminripustimet kahdelle 50–100 kilon lentopommille, happilaitteet, radiot, valopistoolikotelot ja kameran kiinnikkeet sekä teki pieniä korjauksia ja maalasi koneet. Koneet luovutettiin helmikuun loppupuolella Malmilla toimineelle Lentolaivue 36:lle. Koneilla tehtiin tiedustelu- ja maataistelulentoja muun muassa Kotkan ja Virolahden alueella. Neuvostoliiton hyökättyä 6. maaliskuuta 1940 Suursaaresta ja Lavansaaresta Kotkan Haapasaarta kohti F.K.52 -koneilla tehtiin tiedustelu- ja maataistelulentoja jäätä pitkin hyökkääviä joukkoja vastaan. Koska koneissa ei ollut ripustimia pienille pommeille, niitä heitettiin tähystämöstä joukkojen niskaan.


title: Koolhoven F.K.52

text: Välirauhan aikana konetta käytettiin muun muassa konekivääriammunnan sekä syöksy- ja liukupommituksen harjoitteluun. Koneisiin asennettiin ripustimet 12,5–25 kilon pommeille sekä ohjaajan selkäpanssarit. Jatkosodan alussa elokuussa 1941 toinen koneista (KO-130) lähetettiin pudottamaan lentolehtisiä Hangon vuokra-alueelle. Lennolla kone harhautui etelään ja syöksyi metsään 70 kilometriä Tallinnasta etelään. Molemmat lentäjät kuolivat maahansyöksyssä. Metsäveljet hautasivat ruumiit ja polttivat koneen.


title: Koolhoven F.K.52

text: Toinen koneista (KO-129) luovutettiin syyskuussa 1941 Lentolaivue 16:lle, joka lensi koneella vain vähän. Esimerkiksi koko kesän 1942 kone seisoi Äänislinnan lentokentän laidalla. Kerrotaan, että koneeseen pesi kirjosieppo, jonka annettiin rauhassa opettaa poikasensa lentokykyiseksi ennen kuin kone siirrettiin Ilmasotakoululle Kauhavalle harjoituskoneeksi syyskuussa 1942. Kone tuhoutui tyyppilennolla helmikuussa 1943. Koolhoven F.K.52 -koneesta ei pidetty. Ainakin koneen laskuominaisuudet olivat epänormaalit ja koneissa oli muitakin esisarjan koneelle tyypillisiä vikoja, muun muassa jarrujen säätämisessä ja suksien asennuksessa oli ongelmia. Koneita kutsuttiin ”kolhoveneiksi”. Kone oli kuitenkin suhteellisen ketterä ja sillä lennettiin taitolentoakin. Koneiden kokonaislentoaika Suomen ilmavoimissa oli noin 470 tuntia.


title: Koolhoven F.K.52

text: Koneen eturunko oli kankaalla päällystettyä metalliputkirakennetta ja takarunko vanerilla päällystettyä puurakennetta. Puurakenteinen siipi oli päällystetty kokonaan vanerilla.


title: Henri Toivonen

text: Henri Pauli Toivonen (25. elokuuta 1956 Jyväskylä – 2. toukokuuta 1986 Korsika) oli suomalainen rallikuljettaja.


title: Henri Toivonen

text: Toivonen menehtyi yhdessä kartanlukijansa Sergio Creston kanssa Korsikan rallissa toukokuussa vuonna 1986, kun hänen ajamansa auto suistui rotkoon ja syttyi palamaan. Onnettomuus osaltaan vaikutti B-ryhmän ralliautojen kieltämiseen MM-ralleissa.


title: Henri Toivonen

text: Henri Toivosta pidettiin hyvin lahjakkaana ja nopeana kuljettajana niin rallissa kuin rata-autoilussakin. Hänen isänsä Pauli Toivonen oli tunnettu ja 1960-luvulla hyvin menestynyt ralliautoilija. Henrin nuorempi veli Harri Toivonen oli hänkin moottoriurheilija, joka saavutti parhaimman menestyksensä rata-autoilussa. Henri Toivosella oli vaimo Erja Toivonen ja lapset Markus ja Arla Toivonen.


title: Henri Toivonen

text: Ensimmäisen MM-rallinsa Henri Toivonen ajoi Jyväskylän Suurajoissa 1975. Lyhyellä urallaan hän ehti voittaa kolme MM-rallia; RAC-rallin vuosina 1980 ja 1985 sekä Monte Carlo -rallin vuonna 1986. Hän oli helmikuuhun 2008 asti nuorin osakilpailuvoittaja rallin MM-sarjan historiassa. Tittelin häneltä vei Jari-Matti Latvala Ruotsin rallissa 2008.


title: Henri Toivonen

text:
Toivonen ehti ajaa kilpaa monenlaisilla autoilla. Rallia hän ajoi Simca 1000 Rallye 2:lla, Sunbeam Avengerilla, Talbot Lotus Sunbeamilla, Opel Asconalla, Opel Mantalla, Lancia Rally 037:llä, Porsche 911:llä ja Lancia Delta S4:llä joka jäi hänen viimeiseksi automallikseen. Radalla hän kilpaili formuloiden lisäksi myös muun muassa C-ryhmän Porsche 962:lla.
Henri Toivonen menehtyi Korsikan rallissa toukokuussa vuonna 1986, kun hänen ajamansa Lancia Delta S4 rek.nro TO 73074E suistui rotkoon n. 5 km lähdöstä erikoiskokeella 18, räjähti ja syttyi palamaan. Onnettomuudessa kuoli myös Henrin yhdysvaltalainen kartanlukija Sergio Cresto.


title: Henri Toivonen

text: Syytä onnettomuuteen ei koskaan saatu selville. Hieman taustatietoa antaa lyhyt haastattelu, jonka Toivonen antoi suomalaistoimittajalle hetkeä ennen onnettomuutta. Viimeisessä haastattelussa Henri kertoi, että "tää käy kunnon päälle, eikä riitä aivot tähän touhuun" Kuljettajat ovat ajaneet jo yli 4 tuntia pikataipaleita.


title: Henri Toivonen

text: Vuotta aiemmin samassa rallissa oli kuollut Toivosen ystävä ja tiimikaveri Attilio Bettega. Bettega ajoi tuolloin vuonna 1985 Korsikan MM-rallissa myös numerolla 4, kuten Henri vuotta myöhemmin. Onnettomuuksien seurauksena kilpailunumeroa 4 ei käytetty Korsikan rallissa vuosina 1987–1994. Toivosen onnettomuus käytännössä lopetti hurjien B-ryhmän ralliautojen aikakauden MM-ralleissa kokonaan.


title: Henri Toivonen

text:
Vuosittain järjestettävä Mestareiden kisa on perustettu Henri Toivosen muistoksi. Henri Toivonen on haudattu Espoon tuomiokirkon hautausmaalle.
Muusikko Arttu Wiskari mainitsee Henri Toivosen kappaleessaan Mökkitie.


title: Airspeed AS.6 Envoy

text: Airspeed AS.6 Envoy oli brittiläinen Airspeedin valmistama kaksimoottorinen matkustajakone, joka lensi ensilentonsa kesäkuussa 1934.


title: Airspeed AS.6 Envoy

text: Airspeed-tehdas lähti kehittämään vuoden 1933 lopulla yksimoottorisen Courier-koneen pohjalta. Pieneksi liikennelentokoneeksi suunniteltu konetyyppi teki ensilentonsa 26. kesäkuuta 1934. Airspeed valmisti tyyppiä eri voimalaitteilla varustettuina versioina yhteensä 52 kappaletta, minkä lisäksi tyyppiä lisenssivalmistettiin kymmenen kappaletta Mitsubishin tehtaalla Japanissa. Konetyypin pohjalta kehitettiin myöhemmin Airspeed Oxford, jota valmistettiin lopulta lähes 8 800 kappaletta RAF:n koulukoneeksi vuosina 1937–1945.


title: Airspeed AS.6 Envoy

text: Saksalainen Messerschmitt Bf 109E-hävittäjä ampui alas Suomen ilmavoimien käytössä olleen de Havilland D.H.89A Dragon Rapide -koneen OH-BLB "Lappi" Kiestingissä marraskuussa 1941. Saksalaiset korvasivat alas ammutun koneen maaliskuussa 1942, kun Suomelle luovutettiin Tšekkoslovakian miehityksen yhteydessä saksalaisten sotasaaliiksi jäänyt ČSA-lentoyhtiön AS.6E Envoy. Koneen valmistustunnus oli 47 ja se oli aiemmin lentänyt tšekkoslovakialaisella rekisteritunnuksella OK-BAL, mutta siinä oli Suomeen saapuessaan jo Luftwaffen konetunnukset ja kantatunnus CM+SA. Envoy sai Suomen ilmavoimissa sotilasrekisteritunnuksen EV-1, ja se kunnostettiin lentovarikolla ennen luovuttamista lentolaivue 48:lle. Kone vaurioitui Utissa 2. kesäkuuta 1942 oikean laskutelineen petettyä. Se siirrettiin yksikössä suoritettujen korjausten jälkeen joulukuussa 1942 T-LeLv 17:lle, ja sieltä edelleen ilmavoimien viestikoululle seuraavan vuoden kesäkuussa. Viestikoulu käytti konetta radiokoulutuksessa, kunnes se tuhoutui 31. heinäkuuta 1943 Parolassa. Koneen toinen moottori oli tuntunut sammuvan laskuun tultaessa, minkä jälkeen kone oli syöksynyt metsään. Ohjaaja ja viisi koulutettavaa loukkaantuivat. Koneen vasen moottori oli kuitenkin vain pudottanut hetkellisesti kierroksia kaasun avaamisen yhteydessä, ja onnettomuus olisi voitu välttää, jos moottorin ”heräämistä” olisi hetki odotettu. EV-1 poistettiin ilmavoimien kalustoluettelosta 898 tuntia ja 10 minuuttia lentäneenä 12. joulukuuta 1943. Kokonaislentoajasta 148 tuntia oli Suomen käytössä.


title: Airspeed AS.6 Envoy

text: "Lähde:"


title: Nuuksio

text: Nuuksio () on Espoon kaupunginosa ja järviylänkö Uudellamaalla, jonka länsiosassa sijaitsee Nuuksion kansallispuisto. Kansallispuisto sijaitsee osittain Espoon, osittain Vihdin ja pieni osa myös Kirkkonummen alueella. Pääosa kansallispuistosta sijaitsee Espoon Nuuksion kylästä saadusta nimestä huolimatta Vihdin Tervalammen kylässä ja on kuulunut aikanaan Tervalammen kartanoon.


title: Nuuksio

text: Nuuksion maisemalle ovat tyypillisiä rikkonaisen kallioperän muovaamat jyrkkäreunaiset laaksot ja niiden pohjilla olevat suot ja lammet, sekä korkeat kallioselänteet. Nuuksion eteläisen sijainnin ja vahtelevien pinnanmuotojen takia maasto on hyvin mosaiikkimaista. Kasvillisuus vaihtelee rehevistä lehmusta ja pähkinää kasvavista synkistä purolaaksoista mustikkavaltaisiin kuusimetsiin, ja kuiviin mäntyä kasvaviin jäkäläkankaisiin. Nuuksion vaikeakulkuisuuden takia se on säilynyt melko koskemattomana, ja niinpä siellä tavataan muualla harvinaisia kasvi- ja eläinlajeja, muun muassa liito-oravaa, jonka kuva on myös kansallispuiston tunnuksessa.


title: Nuuksio

text: Nuuksion ylängöllä sijaitsee Solvallan urheiluopisto (ruots. "Solvalla Idrottsinstitut") ja Suomen vanhimman laskettelurinteen käsittävä talviurheilukeskus, useita leirikeskuksia, ja jonkin verran vanhoja maalaistaloja ja kesämökkejä. Solvallan alueelle avattiin 2013 Suomen luontokeskus Haltia, jonka tarkoitus on esitellä koko Suomen luontoa.


title: Nuuksio

text: Käsitys Nuuksio-nimen saamelaiskielisestä alkuperästä on yleisesti hyväksytty. Saamelaiset pysähtyivät kulkumatkoillaan alueella esihistoriallisina aikoina, kun saamelaiskieliä puhuvia kansoja vielä eli nykyistä Etelä-Suomea myöten. Muinaiset saamelaiskielten puhujat antoivat nykyiselle Nuuksion Pitkäjärvelle laulujoutsenta tarkoittavan nimen, joka nykyään pohjoissaamen kielessä esiintyy muodossa "njukča". Järven eteläpäässä olevan kylän nimi muotoutui sen perusteella muun muassa muotoihin Noox, Nousby ja Nuoksi. Tänä päivänä Nuuksion Pitkänäjärvenä tunnetun järven nimi on voinut alun perin olla Nuoksu- tai Nuoksijärvi. Nykyisen nimen keksi paikallisen suomenkielisen kansakoulun opettaja 1920-luvulla, ja se vakiintui vähitellen seuraavalla vuosikymmenellä.


title: Nuuksio

text: Nuuksion keskuskylään kuului 1500-luvulla seitsemän taloa, joista yksi oli Hista. Nuuksio on yksi 550-vuotiaan Espoon vanhimmista kylistä.


title: Nuuksio

text: Nuuksion Pitkäjärvi rajaa kaupunginosaa eli pienaluetta lounaan puolelta. Nuuksion Pitkäjärven pohjoispään länsipuolelta löytyvät Haukkalampi, Mustalampi ja Valklampi. Haukkalammen rannalla on luontotupa. Sekä Haukkalammen että Mustalammen rannoilla on tulentekopaikkoja, Mustalammen länsirannan kalliolla on katoksellinen tulentekopaikka, jossa on mahdollisuus grillata myös metsäpalovaroituksen aikana. Haukkalammen ympäristössä on kolme eri pituista viitoitettua luontopolkua, ja pahimpiin paikkoihin on laitettu pitkospuita tai portaikkoja – auttamaan retkeilijöitä ja suojelemaan luontoa kulumiselta.


title: Nuuksio

text: Järviylängön pohjoisimmalla Vihdin kunnan puolella sijaitsee Suolikas, joka on muodoltaan erikoislaatuinen hyvin pitkä ja kapea järvi. Sen pohjois- ja eteläranta kuuluvat kansallispuiston alueeseen.


title: Nuuksio

text: Alueen pohjoisosassa oleva Ruuhijärvi on luoteislaidoiltaan Vihdin kunnan puolella. Ruuhijärvessä on kaksi pientä saarta, Pikkusaari eli Suosaari sekä kesäaikaan lintujen pesimäalueeksi rauhoitettu Isosaari eli Kalliosaari, joka ei ole paljonkaan pienempäänsä isompi. Isosaari jää niukin naukin Velskolan kaupunginosan puolelle. Joissakin vanhoissa kartoissa järven nimi on merkitty muotoon "Ruuhilampi", nykyään kuitenkin Ruuhilammella tarkoitetaan Ruuhijärvestä n. 6 kilometriä luoteeseen sijaitsevaa lampea.


title: Nuuksio

text: Orajärvi sijaitsee Ruuhijärven kaakkoispuolella ja sen koillispuoli on niin ikään Velskolan puolella. Orajärven eteläosan liepeillä, länsipuolella, on pienoinen Pikku Orajärvi. Samoin Orajärven itäpuolella olevan Urjan eteläosa osuu Nuuksion alueelle. Urjan itäpuolella on Kattilajärvi, jonka itärannalla on Kattilaniemen leirikeskus.


title: Nuuksio

text: Itäisimpänä, alueen koilliskulmassa, on Velskolan Pitkäjärvi, jonka eteläosa työntyy Nuuksion alueelle. Velskolan Pitkäjärven poukamat ovat myös nimetty: Karhulahti keskivaiheilla, Haralahti järven eteläosasta lounaaseen pistävän haarakkeen keskivaiheilla, ja Pääskyslahti samaisen haarakkeen lounaispäässä. Pääskyslahden pohjukassa oleva Pääskysvuori on rauhoitettu alue.


title: Nuuksio

text: Urjan länsipuolella on Karjakaivo, ja sen rannalla on Karjakaivon ulkoilumaja. Karjakaivosta pistävä kapeasuinen uloke itäpäässä on nimetty Lehmänämpäriksi. Urjan eteläpuolella ovat Kolmperä ja Valkialampi, Kolmperän lounaispuolella on Meerlampi. Urjan kaakkoispuolella – Kattilajärven lounaispuolella – ovat pikkuinen Häränsilmä ja isompi Hauklampi. Pääskyslahden länsipuolella sijaitsevat Iso Sikalampi ja Pikku Sikalampi, ja Pääskyslahden eteläpuolella ovat Hynkänlampi ja Sultingsträsk.


title: Nuuksio

text: Järviylängön länsipuoliset järvet laskevat Gumbölenjokeen, itäpuoliset järvet puolestaan Vantaanjokeen.


title: Nuuksio

text: Nuuksion järviylänkö ja sen kasvillisuus ovat aikojen kuluessa säästyneet koskemattomana sen karuuden ja rikkonaisen kallioperän vuoksi. Nuuksion yleisin metsätyyppi on tuorekangasmetsä, vaikka muilla Nuuksiota ympäröivillä viljavammilla lähiseuduilla tyypillisempi metsätyyppi onkin lehtomainen tuorekangasmetsä. Eteläisyys näkyy kuitenkin myös Nuuksiossa, esimerkiksi rehevissä purolaaksoissa ja kallionalusilla jalot lehtipuut metsälehmus, tammi, pähkinäpensas ja vaahtera kasvavat luonnostaan ympäri Nuuksiota. Eteläisyys näkyy Nuuksiossa myös siten, että kaikki nuuksion suot ovat keidassoita, ja tervaleppää kasvaa yleisesti tulvivilla kosteilla metsälampien rannoilla. Myös karut pohjoisen taigan piirteet laajoine kangasmaastoineen ja umpeenkasvaneine suolampineen ovat Nuuksiossa vallitsevia.


title: Katariina Aragonialainen

text: Katariina Aragonialainen (, ; ) oli Englannin kuningatar ja Henrik VIII:n ensimmäinen puoliso. Henrik yritti saada heidän 24 vuotta kestäneen avioliittonsa mitätöityä osin siksi, että kaikki heidän poikalapsensa olivat kuolleet pieninä ja kaikkiaan kuudesta lapsesta vain yksi, prinsessa Maria, oli yhä elossa aikana, jolloin yksikään nainen ei ollut vielä noussut valtaistuimelle. Paavi Klemens VII kieltäytyi myöntämästä avioliiton mitätöintiä. Paavin kieltäytyminen sai aikaan ketjureaktion, joka sai Henrikin lopulta katkaisemaan suhteensa katoliseen kirkkoon voidakseen naida Anna Boleynin, jotta hän saisi perijäkseen poikalapsen turvaamaan Tudorin dynastian. Katariina ei hyväksynyt avioeroa, vaan piti itseään kuningattarena kuolemaansa asti.


title: Katariina Aragonialainen

text: Katariina syntyi vuonna 1485 Alcalá de Henaresissa ja oli nuorin Aragonian kuninkaan Ferdinand II:n ja Kastilian kuningattaren Isabella Katolilaisen kaikkiaan viidestä aikuiseksi eläneestä lapsesta. Hän oli myös Juhana Gentin lapsenlapsenlapsenlapsi ja siten sukua Englannin kuningas Henrik VII:lle ja tämän vaimolle, Yorkin Elisabetille. Lapsuudessaan Katariina sai erinomaisen koulutuksen ja puhui muun muassa sujuvasti latinaa.


title: Katariina Aragonialainen

text: Katariina Aragonialainen nai prinssi Arthurin, Henrik VII:n vanhimman pojan, vuonna 1501. Walesin prinssinä Arthur lähetettiin Ludlow’n linnaan Walesin rajalle valvomaan Walesin neuvostoa, ja Katariina seurasi aviomiestään. Muutamaa kuukautta myöhemmin kumpikin sairastui alueella riehuvaan hikitautiin. Katariina sai toivuttuaan tietää olevansa leski, mutta hän todisti, ettei avioliittoa ollut koskaan pariskunnan nuoren iän vuoksi pantu täytäntöön. Paavi Julius II myönsi erivapauden, jotta Katariina saattoi mennä naimisiin Arthurin nuoremman veljen, tulevan Henrik VIII:n kanssa. Sotkuisten neuvottelujen ja Euroopan kuninkaallisten dynastisen pelin vuoksi kihlaus ei kuitenkaan edennyt avioliittoon, ja Walesin prinssi Henrik purki kihlauksen isänsä vaatimuksesta.


title: Katariina Aragonialainen

text: Kun Henrik VII kuoli ja hänen poikansa nousi valtaistuimelle, uusi kuningas vihittiin kuitenkin 11. kesäkuuta 1509 Katariina Aragonialaisen kanssa. Ilmeisesti Henrik VIII meni Katariinan kanssa naimisiin yksinkertaisesti siitä syystä, että halusi. Aikalaisilleen hän todisti tehneensä niin kuolevan isänsä pyynnöstä, mutta siinä tapauksessa Henrik VII oli salannut toiveensa hyvin, kuten esimerkiksi Starkey toteaa. Pariskunta kruunattiin yhdessä Englannin kuninkaaksi ja kuningattareksi 24. kesäkuuta 1509. Sekä Walesin prinsessana että Englannin kuningattarena Katariina oli kansan keskuudessa äärimmäisen suosittu. Hän toimi sijaishallitsijana vuonna 1513 Henrikin sotiessa Ranskassa.


title: Katariina Aragonialainen

text: Pariskunta oli ilmeisesti suhteellisen onnellisesti naimisissa 18 vuoden ajan, kunnes kuningas alkoi huolestua syvästi siitä, ettei hänellä ollut miespuolista perijää, samalla kun Katariina Aragonialainen lähestyi vaihdevuosiaan. Heidän ensimmäinen lapsensa oli ollut kuolleena syntynyt tytär vuonna 1510. Cornwallin herttua prinssi Henry syntyi seuraavana vuonna mutta kuoli 52 päivän ikäisenä. Sen jälkeen Katariina sai keskenmenon ja toisen pojan, joka tämäkin eli vain vähän aikaa. 18. helmikuuta 1516 Katariina synnytti tyttären, joka sai nimeksi Maria. Sen jälkeen seurasi vielä keskenmeno vuonna 1518. Miespuolinen perijä oli tärkeä Henrikille, sillä Tudorin dynastia oli noussut valtaistuimelle vasta hänen isänsä myötä eikä sen asema ollut varma. Viimeksi naispuolisen perijättären saatua Englannin kruunun oli puhjennut sisällissota, jossa Henrik I:n tytär Matilde oli syrjäytetty valtaistuimelta pian hänen noustuaan sille, kun englantilaiset paronit kieltäytyivät alistumasta naisen alamaisiksi. Sisällissodan kauhut olivat vielä tuoreessa muistissa äskettäisen Ruusujen sodan (1455–1485) jälkeen.


title: Katariina Aragonialainen

text: Vuonna 1520 Katariinan sisarenpoika Kaarle V tuli vierailulle Englantiin, ja Katariina ajoi Kaarlea Englannin liittolaiseksi Ranskan sijaan. Pian keisarin lähdön jälkeen Katariina ja Henrik VIII kävivät tapaamassa Ranskan kuningasta Fransia. Kahden vuoden sisään Ranska ja Englanti ajautuivat sotaan, ja keisari toivotettiin jälleen tervetulleeksi Englantiin, missä suunniteltiin hänen kihlaustaan Henrikin ja Katariinan tyttären Marian kanssa.


title: Katariina Aragonialainen

text:
Tässä vaiheessa Katariina ei enää voinut tulla raskaaksi. Avioliittoa ahdistivat lisäksi Katariinan isän Ferdinandin aiheuttamat ongelmat, sillä Aragonian kuningas oli Henrikin suureksi raivoksi liittoutunut Ranskan kanssa. Ongelmia oli myös aiheutunut Katariinan myötäjäisten maksusta. Miespuolisen perijän puuttuessa Henrik alkoi uskoa, että hänen avioliittonsa oli kirottu, ja etsi vahvistusta Kolmannesta Mooseksen kirjasta (myös Leviticus), jossa sanottiin, että jos mies nai veljensä lesken, avioliitto on tuomittu jäämään lapsettomaksi. Henrik päätti uskoa, että Katariina oli valehdellut sanoessaan, ettei tämän avioliittoa Arthurin kanssa ollut pantu täytäntöön, minkä vuoksi hänen ja Katariinan avioliitto oli väärin Jumalan silmissä. Vuonna 1527 Henrik pyysi paavi Klemensiä mitätöimään heidän avioliittonsa.
Paavi viivytteli asian ratkaisemisen suhteen seitsemän vuotta tekemättä mitään päätöstä osittain siksi, että jos hän mitätöisi liiton, hän myöntäisi samalla myös kirkon erehtyneen, ja osittain siksi, että hän oli käytännössä Rooman valloittaneen Katariinan sisarenpojan Kaarle V:n vankina. Henrik erosi Katariinasta vuonna 1531 ja nai tämän entisen hovineidon (ja entisen rakastajattarensa Mary Boleynin sisaren) Anna Boleynin tammikuussa 1533. Lopulta Henrik määräsi Canterburyn arkkipiispa Thomas Cranmerin mitätöimään aiemman avioliittonsa 23. toukokuuta 1533. Estääkseen Roomaa (missä Katariina olisi lähes varmasti voittanut) käsittelemästä asiaa, hän pani parlamentin hyväksymään lain, joka kielsi paavin vallan Englannissa, teki kuninkaasta Englannin kirkon pään ja aloitti siten Englannin uskonpuhdistuksen.


title: Katariina Aragonialainen

text: Katariina kieltäytyi hyväksymästä avioeroa, mutta joutui lähtemään hovista. Hänet erotettiin tyttärestään (joka julistettiin aviottomaksi) ja lähetettiin asumaan syrjäisiin linnoihin vaatimattomissa oloissa sen toivossa, että hän alistuisi välttämättömään. Mutta hän ei koskaan hyväksynyt avioeroa ja hänen viimeisen kirjeensä allekirjoituksena oli ”kuningatar Katariina”. Siihen mennessä hän oli saanut tietää Henrikin ja Anna Boleyn avioliiton joutuneen vaikeuksiin, eikä hän koskaan lakannut toivomasta, että kuningas palaisi vielä hänen luokseen.


title: Katariina Aragonialainen

text: Katariina kuoli syöpään Kimboltonin linnassa 7. tammikuuta 1536 ja hänet haudattiin Peterborough’n katedraalin Walesin leskiprinsessalle eikä kuningattarelle kuuluvin menoin. Katariinan balsamoija kertoi Katariinan lääkärille, että kuningattaren sydän oli ollut läpikotaisin musta, mikä sai ihmiset uskomaan, että Anna Boleyn oli myrkyttänyt kuningattaren. Anna juhli Katariinan kuolemaa. Henrik ei ollut läsnä hänen hautajaisissaan, eikä antanut prinsessa Mariankaan osallistua.


title: Katariina Aragonialainen

text:
Peterborough’n katedraalin kävijät voivat käydä Katariinan haudalla, joka on usein koristeltu kukin ja joka kantaa nimeä ”kuningatar Katariina”. Peterborough’n ystävyyskaupunki on Alcalá de Henares, kuningatar Katariina Aragonialaisen syntymäkaupunki. Vaikka Katariina oli yksi Henrikin kaikkiaan kuudesta vaimosta, hän oli kuninkaan vaimo ja Englannin kuningatar kaikkein pisimpään. Heidän avioliittonsa kesti 24 vuoden ajan, kunnes Henrik nai Anna Boleynin. Hän oli myös Englannin kuningatar pitempään kuin muut Henrikin vaimot yhteensä.
Katariinasta on kirjoitettu myös useita romaaneja, esimerkiksi Jean Plaidyn "Katherine of Aragon" ja Philippa Gregoryn "The Constant Princess". Lisäksi Carolyn Meyer on kertonut Katariinan tarinan nuoremmille lukijoille lastenkirjassa "Patience, Princess Catherine".


title: Katariina Aragonialainen

text: Vuosisatojen ajan Katariinaa on pidetty lähes pyhimyksenä. Hänestä tuli kaltoin kohdeltujen naisten symboli, ja hänet esitettiin useimmiten hyvin myönteisessä ja edullisessa valossa.


title: Katariina Aragonialainen

text: Myytin haastoi ensimmäisen kerran vuonna 1860 historioitsija G. A. Bergenroth, joka oli päässyt tutustumaan Espanjan kuninkaallisiin arkistoihin ja uskoi, että Katariina Aragonialaisen universaalia ylistystä pitäisi ”enemmän tai vähemmän hillitä”. Bergenrothin tutkimus on lähtökohtana nykyisen englantilaishistorioitsija tohtori David Starkeyn teoksessa "Six Wives", jossa kerrotaan esimerkiksi Katariinan juonittelun lahjoista ja tämän hovielämää Englannissa vaikeuttaneista koulutuksen puutteista. Joanna Denny suhtautuu hänkin kriittisesti Katariinaan ja kuvaa tätä ”ylimieliseksi, itsepäiseksi, jopa verenhimoiseksi”. Katariinalla on kuitenkin yhä ihailijansa, erityisesti historioitsija Alison Weir, joka ei teoksissaan "The Six Wives of Henry VIII" ja "Henry VIII: King and Court" mainitse lainkaan Bergenrothin tutkimustuloksia.


title: Katariina Aragonialainen

text: Kriittiset historioitsijat ovat saaneet osalleen halveksuntaa Katariinan ihailijoiden taholta. Starkey vakuuttaa, ettei tarkoita mitään pahaa ja että Katariina olisi ollut sekä naiivi että typerä, jos olisi yrittänyt selviytyä 1500-luvulla ja politiikassa käyttämättä hyväkseen vakoilijoita ja hämäystä. Starkey uskoo, että hänen kirjassaan korostamansa piirteet kertovat Katariinan älykkyydestä. Katariinan seuraajaa Anna Boleynia on aina syytetty kuningattaren kohtelemisesta kaltoin, mutta nyt tutkijat ovat esittäneet, että sen enempää Katariinaa kuin Annaakaan ei voi syyttää: kumpikin vain reagoi tilanteeseen, ja Katariina olisi vastaavassa tilanteessa käyttäytynyt samoin Annaa kohtaan. Karen Lindsey on erityisesti ollut sitä mieltä, ettei kumpaakaan naista pidä syyttää ja että syypää Katariinan viimeisten elinvuosien kurjuuteen on Henrik VIII. Aikalaisten oli kätevää syyttää Katariinan kurjuudesta Annaa kuninkaan sijaan. Nykyään historioitsijat yrittivät rakentaa tasapainoisen ja mahdollisimman realistisen kuvan kaikista Henrik VIII:n vaimoista, myös Katariinasta.


title: Tv

text: Tv tarkoittaa seuraavia:


title: Sunilan II hallitus

text: Sunilan II hallitus oli Suomen tasavallan 19. hallitus. Se oli Maalaisliiton, Kokoomuksen, Edistyspuolueen ja RKP:n muodostama porvarillinen hallitus, joka toimi 635 hallituspäivää 21. maaliskuuta 1931 - 14. joulukuuta 1932. Hallitus perustettiin vuoden 1930 eduskuntavaalien tuloksen pohjalta.


title: Sunilan II hallitus

text: Edellinen pääministeri P. E. Svinhufvud oli valittu tasavallan presidentiksi ja astunut virkaansa maaliskuun alussa. Presidentinvaalin tulos tulkittiin yleisesti Lapuan liikkeen voitoksi, mutta valituksi tultuaan Svinhufvud osoitti lapualaisille nopeasti heidän paikkansa. Kun Lapuan liikkeen lähetystö kävi presidentin puheilla esittämässä näkemyksiään uudesta hallituksesta, Svinhufvud ilmoitti neuvottelevansa hallituksen kokoonpanosta vain eduskuntaryhmien kanssa.


title: Sunilan II hallitus

text: Sunilan hallituksen toimikautta hallitsi yleismaailmallinen pulakausi, joka näkyi Suomessa erityisesti maanviljelijöiden, metsänomistajien ja metsätyömiesten ahdinkona. Hallitus pyrki lievittämään näiden tilannetta lainajärjestelyin; samaan aikaan kiristettiin korkolakeja, koska pankit ja yksityiset luotonantajat olivat käyttäneet velallistensa tilaa häikäilemättä hyväkseen. Hallitus kaatui joulukuussa 1932 kysymykseen velkaantuneita maanviljelijöitä painaneen lainakoron sääntelystä. Pääministeri jätti asiasta eduskunnalle hallituksen maalaisliittolaisen enemmistön tukeman esityksen, mutta kun presidentti P. E. Svinhufvud asettui hallituksen vähemmistön mukana vastustamaan esitystä, hallitus erosi. Ennen eroaan hallitus oli ehtinyt Suomen siihenastisista hallituksista pitkäikäisimmäksi.


title: Sunilan II hallitus

text: Sunilan hallituksen kaudella Suomi saavutti hyvän maineen Yhdysvalloissa saatuaan ainoana maana maksetuksi kokonaisuudessaan takaisin ensimmäisen maailmansodan jälkeen ottamansa lainan. Yhdysvaltain yleinen mielipide käytti Suomen nimeä hyväkseen painostaakseen Yhdysvaltain muita velallisia, joiden mielestä Suomi näytti pitävän enemmän huolta Amerikan rahoista kuin omista välttämättömistä tarpeistaan. Vaikka velan takaisinmaksusta ei ollutkaan erityisempää välitöntä etua pääomien puutteesta kärsineelle ja heikosti teollistuneelle Suomelle itselleen, siitä oli hyötyä myöhemmissä luottojärjestelyissä ja varsinkin toisen maailmansodan jälkeisellä jälleenrakennuskaudella.


title: Kelly Osbourne

text: Kelly Michelle Lee Osbourne (s. 27. lokakuuta 1984 Lontoo, Iso-Britannia) on Yhdysvalloissa asuva rocklaulaja. Hänen isänsä on Ozzy Osbourne ja äitinsä Sharon Osbourne. Hänellä on yksi veli, Jack Osbourne, ja yksi sisko, Aimee Osbourne. Kelly on tullut tutuksi vuonna 2004 lopetetusta "The Osbournes" -tositelevisiosarjasta.Kelly joutui vuonna 2004 huumevieroitukseen, kun paparazzikuvaaja otti hänestä valokuvan ostamassa vahvoja kipulääkkeitä katukauppiaalta. Terapiasta päästyään Kelly kertoi avoimesti käyttäneensä huumeita jo 13-vuotiaasta lähtien. Huumeidenkäyttöön Kelly kertoi ajautuneensa televisiosarjan aiheuttamien paineiden ja stressin takia.


title: Kelly Osbourne

text: Kelly sai teinitytön roolin Music Televisionilla pyörivästä "Life As We Know It" -sarjasta vuonna 2005. Hän on myös suunnitellut oman "Stiletto Killers" -vaatemalliston, joka lopetettiin vuonna 2006.


title: Kelly Osbourne

text: Laulajanuransa menestyneimmät kappaleet Kellyllä ovat Madonna-cover "Papa Don't Preach", "Shut Up", "One Word" sekä "Changes" yhdessä Ozzy Osbournen kanssa.


title: Kelly Osbourne

text: Kelly Osbourne joutui palaamaan hoitoon kesäkuussa 2005, sillä hänen äitinsä kertoi Kellyn kyllästyneen hänen persoonallisen ulkonäkönsä pilkkaamiseen ja murtuneen uusimman levynsä kylmähköstä menestyksestä. Hoidosta päästyään Kelly kertoi heikosta menestyksestä huolimatta jatkavansa musiikkiuraansa. Hän on laulanut tulevaa albumiaan varten coverin "Girls Just Wanna Have Fun" -kappaleesta Cyndi Lauperin kanssa.


title: Kelly Osbourne

text: Kelly sortui jälleen huumeisiin ja oli vuoden ajan (kesä 2017–kesä 2018) vieroituksessa.


title: Keripukki

text: Keripukki () on C-vitamiinin puutoksen aiheuttama tauti, jonka oireita ovat yleinen väsymys ja heikotus ja läikkien muodostuminen iholle, etenkin reisiin ja sääriin, sienimäiset ikenet sekä verenvuoto kaikista limakalvoista. Hoitamaton keripukki tappaa, mutta C-vitamiini parantaa vaikeankin keripukin. C-vitamiini hajoaa kuumennettaessa, joten pullomaidon varassa olevat pikkulapset voivat edelleen saada keripukin. Se uhkaa myös ruoka-avun varassa katastrofialueilla eläviä.


title: Keripukki

text: Keripukin latinankielinen nimi "scorbutus" on alkumuoto muun muassa taudin englanninkieliselle nimelle "scurvy" ja ruotsinkieliselle nimelle "skörbjugg". Paimion kirkkoherran Henrik Florinuksen teos "Nomenclatura rerum brevissima" ("Asioiden lyhykäinen nimistö") vuodelta 1678 esittää sanan suomenkieliseksi nimeksi skerpuuki, josta se vääntyi edelleen nykyiseen muotoonsa.


title: Keripukki

text: C-vitamiini on saanut tieteellisen nimensä "askorbiinihappo" juuri sen toimivuudesta keripukin torjumisessa. Latinan etuliite "a" lisää sanaan kieltävän tai vastustavan merkityksen, jolloin "ascorbutus" tarkoittaa keripukin vastaista.


title: Keripukki

text: Keripukin varhaisiin oireisiin voivat kuulua yleinen sairauden tunne, väsymys, ruokahalun puute, kärttyisyys, ripuli, painon laskeminen tai hidas painonnousu, nopea hengitys ja kuume.


title: Keripukki

text: C-vitamiinin puutostilan jatkuessa vakavana 1-3 kuukauden ajan keripukkiin sairastunut alkaa kärsiä hengenahdistuksesta ja luusäryistä. Lihassäryt ovat mahdollisia heikentyneen karnitiinin tuotannon vuoksi. Ihomuutoksia, kuten ahavoitumista, mustelmaherkkyyttä ja hiussuoniverenvuotoja (petechia) esiintyy. Suussa esiintyy tukikudostulehdusta ja hampaiden löystymistä. Hampaita saattaa irrota. Yleensä haavat paranevat hitaasti ja sairastuneen mieliala vaihtelee. Sjögrenin oireyhtymän kaltaista suun ja silmien limakalvojen kuivumista saattaa esiintyä.


title: Keripukki

text: Myöhemmissä vaiheissa voi esiintyä keltaisuutta, turvotusta, vähävirtsaisuutta, hermovauriokipua, lihaskouristuksia ja kuumetta. Hoitamattomana keripukki pahenee, jolloin esiintyy mahdollisesti kuolemaan johtavia komplikaatioita, kuten aivoverenvuotoa tai sydänpussiin vuotavaa verta (hemopericardium).


title: Keripukki

text: Keripukkia on pitkään pidetty voitettuna tautina, mutta koska keripukki on puutostauti, se ei tule koskaan lopullisesti katoamaan vaan siihen voi sairastua kuka tahansa, mikäli C-vitamiinin saanti on keskeytynyt tai merkittävästi vähentynyt pitemmäksi kuin kuukauden ajaksi.


title: Keripukki

text: Kudokset tarvitsevat C-vitamiinia tuottamaan kollageenia, joka on verisuonten, luiden, hampaiden ja tukikudosten lujuuden ylläpitämiseksi tarvittava proteiini. Keripukin oireista suurin osa liittyy kollageenin synteesin häiriintymiseen. Tautia sairastavan luusto ja tukikudokset pehmenevät sekä verisuonet ovat heikkoja ja vuotavia.


title: Keripukki

text: Useimmat eläimet pystyvät syntetisoimaan C-vitamiinia elimistössään, mutta ihminen ja jotkin muut kädelliset, sekä marsut saavat sen ainoastaan ulkoisin keinoin, tyypillisesti ruokavaliosta. Maailman terveysjärjestön (WHO) antama C-vitamiinin päivittäinen saantisuositus on aikuiselle miehelle 90 mg ja aikuiselle naiselle 75 mg. Tupakoivien tulisi nostaa tätä määrää 35 milligrammalla. Imettävälle äidille määräksi suositellaan 120 mg päivässä, sillä imetettävä lapsi saa C-vitamiininsa lähinnä äidinmaidosta. Lasten saantisuositukset vaihtelevat ikäryhmien mukaan 15–75 mg välillä. Saantisuositukset vaihtelevat eri maissa ja esimerkiksi Suomessa annettu saantisuositus on hieman pienempi. Lisäksi ikääntyminen, lääkkeiden käyttö ja stressi saattavat lisätä C-vitamiinin tarvetta. Mikäli C-vitamiinin saanti loppuu tai vähenee merkittävsti ihminen alkaa kuluttaa ruumiiseensa varastoitunutta C-vitamiinia, jonka määrä liikkuu 300 mg ja 2 gramman välillä. Varaston kuluminen tavoittaa 300 mg riskirajan 1–3 kuukauden aikana, jonka jälkeen keripukki alkaa kehittymään. Varastoitua määrää ei pysty nostamaan yli 2 gramman esimerkiksi kasvattamalla C-vitamiinin saantia, sillä gramman ylittävä päiväannos vauhdittaa sen poistumista elimistöstä virtsan mukana.


title: Keripukki

text: Keripukki voidaan todeta oireiden perusteella. Sen voi varmistaa mittauttamalla verestä C-vitamiinin määrän.


title: Keripukki

text: Keripukki voi muistuttaa oireiltaan muita sairauksia, kuten leukosytoklastista vaskuliittia, sidekudossairautta tai syöpää. Keripukki on suhteellisen harvinainen tauti kehittyneissä maissa nykyaikana, mikä osaltaan kasvattaa väärän diagnoosin mahdollisuutta.


title: Keripukki

text: Keripukki on vanha tauti, josta ensimmäiset maininnat löytyvät antiikin ajalta. 400 vuotta ennen ajanlaskun alkua Hippokrates mainitsi taudin, ja muinaisilla egyptiläisillä oli sen vaikutuksia kuvaavia hieroglyfejä. Taudilla onkin ollut hyvin suuri vaikutus ihmiskunnan historiaan jo esihistorian aikana ennen kuin ruokaa ruvettiin valmistamaan ja säilömään tavalla, joka säilytti sen ravinteet. Vanhoina aikoina ruoan kypsentäminen heikensi sen vitamiinipitoisuutta, ja varsinkin pohjoisilla alueilla talvisin ja keväisin ihmisiä kuoli runsain määrin pitkittyneen puutostilan vuoksi tai sen heikentäminä muihin tartuntatauteihin.


title: Keripukki

text: Vuonna 2016 löydetty noin vuoden ikäisen sylilapsen luuranko, jonka luustossa on epätavallisen huokoisia osia. Luuranko löytyi arkeologisten kaivausten yhteydessä Ylä-Egyptistä Assuanin pohjoispuolelta. Paleopatologit päätyivät keripukin toteamiseen suljettuaan pois muiden mahdollisten sairausten todennäköisyyden. Luuranko arvioitiin 5600–5800 vuotta vanhaksi, mikä tekee siitä toistaiseksi vanhimman tunnistetun keripukkitapauksen.


title: Keripukki

text: Vaikka jo karthagolaiset tekivät pitkiäkin matkoja, heidän matkansa tapahtuivat rannikoiden tuntumassa, joten tuoreen muonan hankinta ei ollut ongelma. Purjelaivojen aikakauden laivamuona oli yleisesti ottaen niin huonolaatuista, ylettömästä suolauksesta huolimatta osittain pilaantunutta ja hyönteisiä kuhisevaa, että on ihme, että miehiä ylipäätään selvisi hengissä. Päivittäiseen muonitukseen kuului lisäksi puoli litraa väkevää rommia, joka tosin oli vedellä laimennettua. Siksi pitkillä merimatkoilla keripukki oli yleisimpiä kuolinsyitä, ja se ratkaisi myös useita sotatoimia, kuten merisaartoja piiritettyjen eduksi. Keripukilla oli suuri vaikutus Fernão de Magalhãesin maailmanympäripurjehduksella, jolle lähteneestä 237 miehestä vain 18 palasi. Matkalla ollut Antonio Pigafetta todisti:


title: Keripukki

text: "Me olimme jatkaneet kolme kuukautta ja 20 päivää hakematta minkäänlaista tuoretta. Söimme keksejä, jotka eivät olleet enää keksejä vaan jauhoa kourallisessa matoja, sillä nämä olennot olivat syöneet suurimman osan. Se haisi vahvasti rotan virtsalle. Joimme vettä, joka oli ollut keltaista ja pilaantunutta monta päivää, ja me söimme tietynlaisia lehmäntaljoja, joilla raakapuu oli päällystetty, jotta se ei rikkoisi purjeita, ja vahvistettu ja suojeltu auringolta, sateelta ja tuulelta. Me jätimme nahat mereen neljäksi tai viideksi päiväksi... Usein söimme sahanpurua. Rottia kaupattiin puolen dukaatin hintaan kappaleelta aina silloin kun niitä saatiin kiinni.


title: Keripukki

text: Mutta kaikista muista kauheuksista tämä oli kaikista pahin: joidenkin miesten ikenet kasvoivat heidän hampaidensa yli, sekä ylhäällä että alhaalla, jolloin he eivät pystyneet syömään millään tavalla ja kuolivat tähän tautiin. 19 miestä kuoli ja se patagonialainen jättiläinen ja intiaani Brasilian maasta. 25 tai 30 miestä sairastui, jotkut käsistä, jaloista tai muista paikoista, jolloin vain muutama pysyi terveenä. Jumalan armosta minä en sairastunut mihinkään."


title: Keripukki

text: Hollantilaissyntyinen lääkäri Johannes Echthius kirjoitti taudista ensimmäisen varsinaisen lääketieteellisen kuvauksen vuonna 1541. 1500-luvulla ruokavalion ja keripukin yhteys alkoi hitaasti hahmottua lääketieteelle. Toinen hollantilainen lääkäri Ronsseas ehdotti appelsiinien syömistä merimiehille keripukin välttämiseksi vuonna 1564. Kirjassaan "Surgeon's Mate" ("Kirurgin kumppani", 1617) John Woodall ehdotti sokerilla makeutetetun sitruunamehun ja brandyn sekoituksesta lääkettä tautiin. Jan Fryderykin havainto vuodelta 1734 väitti keripukin johtuvan pelkästään tuoreen vihannespitoisen ja vihreän ruoan syömisen välttämisestä. Vuonna 1753 tutkimuksensa keripukista julkaissut James Lind todisti sitrushedelmien olevan ratkaiseva taudin hoito- ja estomuoto.


title: Keripukki

text: Lääketiedettä opiskellut Lind palveli kuninkaallisissa merivoimissa vuodesta 1739 alkaen ja vuoteen 1747 mennessä hänet oli nimitetty laivakirurgiksi HMS Salisburylle. Hän aloitti tutkimuksensa 20. toukokuuta 1747 aluksen partioidessa Biskajanlahdella. Noin kymmenen prosenttia aluksen miehistöstä, 30 miestä, oli sairastunut keripukkiin. Heistä Lind valikoi 12 suurin piirtein samankaltaisista oireista kärsinyttä potilasta. Edelleen hän jakoi potilaat kuuteen ryhmään, jotka saivat normaalin ruoka-annoksen lisäksi erilaisia aineita, joita käytettiin yleisesti keripukin hoitoon tai joilla Lind uskoi olevan vaikutusta. Ensimmäinen ryhmä sai reilun litran siideriä, toinen kurlasi suunsa laimennetulla rikkihapolla, kolmas sai kaksi lusikallista etikkaa kolmesti päivässä, neljäs pintin merivettä, viides kaksi appelsiinia ja yhden sitruunan, ja kuudes ryhmä annoksen väkevää maustetahnaa sekä lisäksi ohravettä. Viidennelle ryhmälle riitti jaettavaksi sitrushedelmiä vain kuuden päivän ajaksi, mutta jo tässä ajassa toinen potilaista parani riittävästi palatakseen palvelukseen, kun taas toinen pystyi auttamaan Lindiä muiden ryhmien hoitamisessa.


title: Keripukki

text: Lindin tutkimusta kutsutaan joskus maailman ensimmäiseksi kliiniseksi tutkimukseksi tai ensimmäiseksi järjestelmällisesti suunnitelluksi lääketieteelliseksi tutkimukseksi, vaikka esimerkiksi persialaisen lääkärin ja tieteilijän al-Razin jo 900-luvulla tekemää tutkimusta suoneniskennän hyödystä aivokalvontulehduksen hoidossa voidaan pitää vastaavankaltaisena yksinkertaisena kliinisenä tutkimuksena. Nykyajan valossa Lindin tutkimuksesta puuttui esimerkiksi kontrolliryhmä, eli vertailuryhmä, joka ei saa hoitoa tai jolle annetaan plasebo-hoitoa, mutta toisaalta potilaiden valikointi mahdollisimman samankaltaisen oireiden perusteella oli onnistunut ratkaisu. Toisaalta Lindin tutkimus todisti lähinnä sitrushedelmien toimivan keripukin hoidossa, mikä taas oli jo monien tiedossa, eikä hänen julkaisunsa "A treatise of the scurvy" saanut sen laajempaa huomiota ilmestyessään vuonna 1753.


title: Keripukki

text: Vitamiinien säilyminen osoittautui Lindin suurimmaksi ongelmaksi. Hän laati teokseensa reseptejä, jotka eivät käytännössä osoittautuneet toimiviksi. Hän esimerkiksi neuvoi, että appelsiineista tulisi tehdä keittämällä tiivistettä, joka "säilyisi useiden vuosien ajan". 1900-luvulla tehdyissä kokeissa havaittiin, että puolet reseptin mukaan valmistetun tiivisteen C-vitamiineista tuhoutuu, ja säilötyn tiivisteen vitamiinipitoisuus laskee neljässä viikossa 13 prosenttiin alkuperäisestä. Lind uskoi myös, että vitamiinirikkaasta kuusenkerkästä käyttämällä tehty olut parantaisi keripukin, mutta käytännössä käyminen tuhoaa suurimman osan kuusenkerkän vitamiineista, kun jäljelle jääneet vitamiinit haihtuvat säilöttynä melko nopeasti kokonaan. Niinpä esimerkiksi tutkimusmatkailija James Cook totesi nopeasti, että Lindin ehdottamat reseptit eivät pärjää tuoreille hedelmille.


title: Keripukki

text: Enemmän tai vähemmän lääketieteestä irrallaan myös monet sotilaat, tutkimusmatkailijat ja meriupseerit päätyivät samanlaisiin tuloksiin. Vuonna 1593 amiraali John Hawkins päätyi jakamaan miehilleen limettimehua menetettyään tuhansia merimiehiä keripukille. John Guy, Newfoundlandin siirtokuntaa perustamassa ollut uudisraivaaja ja kuvernööri kirjoitti vuonna 1601 turnipsin osoittautuneen kokeilun kautta tehokkaaksi "scarbyn" lääkkeeksi, jonka ansiosta moni parani. Vuonna 1740 kuninkaallisen laivaston amiraali Edward Vernon määräsi merimiestensä päivittäiset rommiannokset laimennettavaksi vedellä. Veden maun peittämiseksi sekoitukseen lisättiin sitrushedelmistä saatua mehua. Vaikka yhteyttä ei heti ymmärretty, Vernonin merimiehet vaikuttivat muiden laivojen miehistöjä terveemmiltä pitkillä matkoilla. Kuninkaallinen laivasto otti Vernonin juomasekoituksen yleiseen käyttöön ja antoi sille nimeksi grog Vernonin lempinimen mukaan, jonka hän sai tarinan mukaan grogram-takistaan.


title: Keripukki

text: Lindin tutkimuksiin perehtynyt kolmea maailmanympäripurjehdusta johtanut kapteeni James Cook havaitsi, että hapankaali säilyttää keripukkia parantavan ominaisuutensa jopa vuosien ajan; siksi siitä tulikin nyt ase sairautta torjuttaessa. Säilöttäessä hapankaali kuitenkin jouduttiin keittämään, jolloin sen vitamiinipitoisuus heikkeni. Cook piti huolta, että ruokavarastoa täydennettiin hedelmillä ja kasviksilla aina, kun se oli mahdollista. Tämän ansiosta hänen matkoillaan miehistö kärsi harvoin keripukista. Cookin maineikkaiden matkojen ansiosta tapa levisi muillekin laivoille.


title: Keripukki

text: Nimitystä "antiskorbuuttinen" käytettiin noista ajoista lähtien niistä ruoista, joiden tiedettiin estävän keripukkia, vaikka siitä ei ollutkaan käsitystä, miksi ne niin tekivät. Näihin ruokiin ja uutteisiin kuuluivat mm. sitruuna, limetti, appelsiinit, hapankaali, suolaheinä, mallas ja vierre.


title: Keripukki

text: Vuonna 1907 norjalaiset lääkärit Axel Holst ja Theodor Frølich onnistuivat aiheuttamaan koe-eläiminä olleille marsuille keripukin. Viimein puolalainen biokemisti Casimir Funk kehitti ensimmäisenä vitamiinin käsitteen vuonna 1912.


title: Keripukki

text: Sodat, nälänhätä ja köyhyys ovat jatkaneet keripukin eloa nykyaikaan saakka huolimatta sille löytyneestä verrattain helposti saatavasta ja edullisesta hoitomuodosta. Keripukkiin on sairastunut ja kuollut ihmisiä mm. ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana vallinneen säännöstelyn, piiritysten ja saartojen vuoksi. Natsi-Saksan keskitysleireillä keripukki oli yleinen kuolemansyyn aiheuttaja.


title: Keripukki

text: Keripukkia pidettiin erittäin viheliäisenä tautina. Tautia tarkoittava sana "scurvy" on ollut pitkään käytössä myös adjektiivina englanninkielisissä maissa, joissa sillä on voimakas negatiivinen lataus. Esimerkiksi termillä "scurvy trick" tarkoitetaan hyvin viheliäistä ja halveksuttavaa tekoa.


title: Keripukki

text: Keripukin estoon käytetyt kaksi suosittua ruoka-ainetta, limetti ja hapankaali, ovat antaneet nimensä lempinimille "limey", jolla tarkoitetaan puheessa englantilaisia, ja "kraut", jolla tarkoitetaan puheessa saksalaisia.


title: Ragnarok

text: Ragnarok tarkoittaa seuraavia


title: Jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Naisten jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut on UEFAn järjestämä turnaus. Se pelattiin virallisesti ensimmäisen kerran vuonna 1991 Tanskassa. Suomi on osallistunut EM-kisoihin kolmesti: vuonna 2005 Englannissa Suomi päätyi sijoille 3–4 (pronssiottelua ei pelattu) ja vuonna 2009 kotikisoissaan Suomen joukkue karsiutui puolivälierissä. Vuonna 2013 Ruotsissa Suomi jäi alkulohkonsa viimeiseksi.


text: Ennen virallisia UEFA:n turnauksia järjestettiin kolmet epäviralliset naisten jalkapallon EM-kisat vuosina 1984, 1987 ja 1989. Viimeisimmät, yhdeksännet viralliset naisten EM-kisat pidettiin vuonna 2017 Alankomaissa.


text: * Saksan liittotasavalta. DFB eli Saksan jalkapalloliiton maajoukkue on Saksan liittotasavallan maajoukkue joka toimii edelleen. Epävirallisesti "Länsi-Saksa" 1949-90.


title: Kuban

text: Kuban tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kuban (alue)

text: Kuban () on historiallinen alue Venäjällä Kuban-joen ympärillä Mustanmeren pohjoispuolella ja Asovanmeren rannalla, Ukrainan ja Kaukasian välissä. Sen alueella ovat nykyisin Krasnodarin aluepiiri ja Adygeian tasavalta sekä Stavropolin aluepiirin länsiosa. Kubanin alueen tärkein kaupunki on Krasnodar (ent. "Jekaterinodar").


title: Diana

text: Diana on roomalaisessa mytologiassa metsästyksen, kuun, synnytyksen, naisten, villieläinten ja metsien jumalatar. Hän vastaa kreikkalaisten Artemista.


title: Diana

text: Diana on yksi neitsytjumalattarista Minervan ja Vestan rinnalla. Hän on myös siveyden vertauskuva. Tammilehdot ja peurat oli pyhitetty Dianalle.


title: Diana

text: Diana on Jupiterin ja Latonan tytär. Hän syntyi Deloksen saarella kaksoisveljensä Apollonin kanssa.


title: H2O

text: H2O tai HO voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Iltapäivälehti

text: Iltapäivälehti on yleensä tabloidikokoon painettu ja tavallisesti nykyisin vain irtonumeroina myytävä sanomalehti. Nykyiset iltapäivälehdet ilmestyvät painettuina aamuisin ja ovat sisällöltään uutisiin, urheiluun ja viihteeseen painottuneita.


title: Iltapäivälehti

text: Toisin kuin tilattavat sanomalehdet, iltapäivälehdet saavat suuren osan tuotoistaan irtonumeromyynnistä. Iltapäivälehtien suosio perustuu niiden tapaan nostaa esiin päivittäisiä mielenkiintoisia ilmiöitä ja tapahtumia. Uutiskriteereistä eräs keskeisimpiä on jonkin ajankohtaisen aiheen kiinnostavuus. Uutiskynnyksen ylittämiseen ei tällöin tarvita yhteiskunnallisesti merkittävää aihetta, jos asia on inhimillisesti kiinnostava.


title: Iltapäivälehti

text: Verkossa iltapäivälehdet ovat TNS Metrixin mittausten mukaan kävijämäärältään Suomen suosituimpia tiedotusvälineitä. Suomessa sanomalehtien irtonumeromyynnistä suurin osa tulee iltapäivälehdistä. (Vuonna 2010 sanomalehtien irtonumeromyynti 122 miljoonaa euroa, josta 116 miljoonaa euroa iltapäivälehtien myyntiä.) Suomessa iltapäivälehtien valtakunnallinen peitto on huomattavan laaja, koska niiden jakelu kattaa koko maan. Suomessa ilmestyy 2000-luvulla kaksi varsinaista iltapäivälehteä: vuonna 1932 perustettu Ilta-Sanomat ja vuonna 1980 perustettu Iltalehti. Vuosina 1973–1975 ilmestyi Iltaset.


title: Iltapäivälehti

text: Ruotsin tärkeimmät iltapäivälehdet ovat vuonna 1830 perustettu Aftonbladet ja vuonna 1944 perustettu Expressen.


title: Luettelo soolokitaristeista

text: A – B – C – D – E – F – G – H – I – J – K – L – M – N – O – P – R – S – T – V – V – W – Y – Z


title: Kuban (joki)

text: Kuban (, tšerkessiksi "Pšyze", antiikin "Hypanis") on joki Pohjois-Kaukasiassa Venäjällä. Joen ympäristö muodostaa historiallisen Kubanin alueen. Kuban on 870 km pitkä ja sen valuma-alue on noin 56 000 km². Joen alajuoksusta on noin 180 km laivaliikenteelle soveltuvaa.


title: Kuban (joki)

text: Kuban saa alkunsa Karatšai-Tšerkessian kaakkoisosasta Kaukasukselta läheltä Elbrus-vuorta. Sieltä se virtaa Karatšai-Tšerkessian halki pohjoiseen Stavropolin aluepiiriin, jonka alueella se kääntyy luoteeseen ja länteen. Sitten se virtaa Adygeian ja Krasnodarin aluepiirin halki ja laskee Asovanmereen.


title: Kuban (joki)

text: Kubanin sivujokia ovat Teberda, Bolšoi Zelentšuk, Malyi Zelentšuk, Urup, Belaja, Laba ja Bolšaja Laba.


title: Kuban (joki)

text: Joen varrella olevia kaupunkeja ovat Karatšajevsk, Tšerkessk, Nevinnomyssk, Armavir, Krasnodar ja Temrjuk.


title: Syktyvkar

text: Syktyvkar (, , v:een 1930 asti Усть-Сысольск, Ust-Sysolsk) on Komin tasavallan pääkaupunki Pohjois-Venäjällä Koillis-Euroopassa lähellä Sysola- ja Vytšegdajokien yhtymäkohtaa. Kaupungin nimi on komin kieltä ja tarkoittaa Sysola-joen kaupunkia.


title: Syktyvkar

text: Syktyvkarin paikalla Sysola-joen vasemmalla rannalla on ollut asutuskeskus jo 1500-luvulla. Paikalle perustettiin Ust-Sysolsk-niminen asutuskeskus 1586 ja siitä tuli kaupunki 1780. 1800-luvun loppupuolella alueelle muutti poliittisia pakolaisia maanpakoon.


title: Syktyvkar

text: Vuonna 1930 kaupungin nimi muutettiin komilaiseen muotoon Syktyvkar. Vuosina 1936-91 kaupunki toimi Komin autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan pääkaupunkina. 1950-luvulla kaupunki suunniteltiin uudelleen, jolloin tuhottiin mm. kuusi vanhaa kirkkoa. Nykyisessä rakennuskannassa näkyy neuvostofunktionalismin tyyli, vaikka uudistumista onkin tapahtunut 1990-luvulta alkaen. Keskustassa Sysolan rannassa on vanhaa puutaloasutusta.


title: Syktyvkar

text: Ilmasto on mannermainen ja sitä kuvaavat pitkät, melko ankarat talvet ja lyhyet, varsin lämpimät kesät. Kaupungin sääaseman mittausten mukaan tammikuun keskilämpötila on -15 °C ja heinäkuun 17 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä on 650 mm.


title: Syktyvkar

text:
Vuoden 2010 väestönlaskennan alustavien tulosten mukaan Syktyvkarin kaupunkipiirin asukasluku oli 250 874. Tämä sisälsi Syktyvkarin kaupungin (235 006 as.), kolme kaupunkityyppistä taajamaa (Krasnozatonski, 8 603 as.; Verhnjaja Maksakovka 4 198 as. ja Sedkyrkeštš 1 999 as.) ja 1 068 lähikylien maaseutuasukasta. Kaupungin asukasluku vastaa runsasta neljännestä koko Komin tasavallan väestöstä. Kaupungin väkiluku on kehittynyt 1800-luvun lopun jälkeen seuraavasti:
"Venäjän keisarikunnassa järjestettiin väestönlaskenta 1897 ja Neuvostoliitossa 1926, 1939, 1959, 1970, 1979 ja 1989 sekä Venäjän federaatiossa 2002 sekä 2010. Kaikki luvut eivät siten ole virallisen väestönlaskennan tuloksia."


title: Syktyvkar

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukkaista 58,4 % on venäläisiä, 30,6 % komeja, 3,9 % ukrainalaisia, 1,4 % saksalaisia ja 1,2 % valkovenäläisiä.


title: Syktyvkar

text: Syktyvkar on huomattava sellu- ja paperiteollisuuden keskus. Siellä toimii mm. Mondi Syktyvkarski LPK -hienopaperi- ja selluloosatehdas. Kaupungissa on toiminut myös saha-, puunjalostus- ja huonekaluteollisuutta, rakennusmateriaalien ja elintarvikealan teollisuusyrityksiä.


title: Syktyvkar

text: Kaupungissa tuotettiin (2005) 35 % tasavallan leivästä ja leipomotuotteista, 43 % maitotuotteista, 90 % alkoholijuomista, 62 % sahatavarasta, 51 % vanerista, 67 % lastulevystä ja 24 % sähköstä.


title: Syktyvkar

text: Syktyvkarissa on jokisatama ja lentoasema. Kaupungin rautatieasemalta on rautatieyhteys Kotlasin–Vorkutan radalle, joka on Komin tärkein rata.


title: Syktyvkar

text: Syktyvkar on Komin tasavallan koulutuksen ja tieteen keskus. Siellä on Syktyvkarin valtionyliopisto (perustettu 1972) sekä Venäjän tiedeakatemian Uralin osaston Komin tiedekeskus (1941), kasvatustieteellinen instituutti ja Pietarin metsätieteellisen akatemian haarainstituutti.


title: Syktyvkar

text: Kaupungissa toimii Komin tasavallan kansalliskirjasto (rakennus vuodelta 1958),


title: Syktyvkar

text: Jääpalloseura HK Stroitel Syktyvkar pelaa Venäjän jääpallon mestaruussarjassa. Ammattilaisnyrkkeilijä Victor Oganov on syntynyt Syktyvkarissa.


title: Lemmy Kilmister

text: Ian Fraser ”Lemmy” Kilmister (24. joulukuuta 1945 Stoke-on-Trent, Englanti – 28. joulukuuta 2015 Los Angeles, Yhdysvallat) oli brittiläinen rockmuusikko ja Motörhead-yhtyeen laulaja-basisti.


title: Lemmy Kilmister

text: Lemmy aloitti muusikonuransa 1960-luvulla yhtyeissä Opal Butterfly, Sect ja Reverend Black & Rockin' Vicars (myöh. The Rockin' Vickers), joista viimeksi mainittu kävi esiintymässä myös Suomessa, muun muassa Rovaniemen Valistustalolla (nyk. Tivoli) ja Oulun Pyrinnöllä. Hän toimi vuonna 1967 puoli vuotta Jimi Hendrixin ja myöhemmin myös The Nicen roudarina. Vuonna 1971 Lemmy liittyi ”avaruusrock”-yhtye Hawkwindiin, jossa hän soitti bassoa. Aiemmin hän oli soittanut vain kitaraa. Lemmyn soittotyyli oli eräs Hawkwindin helposti tunnistettavan soundin perusaineksista. Hän lauloi useita kappaleita yhtyeen levyillä, myös Britannian singlelistalla 1972 kolmanneksi nousseella "Silver Machinella". Vielä "Space Ritual" -levyn kannessa Lemmy esiintyy taiteilijanimellä "Lemmy the Lurch". Hän soitti Rickenbacker-merkkisellä bassolla.


title: Lemmy Kilmister

text: Vuonna 1975 Lemmyn voimakas persoona ja hänen amfetamiininkäyttönsä aiheuttivat vakavia erimielisyyksiä Hawkwind yhtyeen muiden jäsenten kanssa. Ristiriidat kärjistyivät Lemmyn erottamiseen, kun hänet oli pidätetty huumausaineiden hallussapidosta yhtyeen kiertueella Kanadassa. Lemmy perusti kitaristi Larry Wallisin ja rumpali Lucas Foxin kanssa uuden yhtyeen. Yhtyeen nimeksi suunniteltiin ensin Bastardia, mutta manageri Doug Smithin huomautettua, että tämä estäisi televisio- ja radioesiintymiset, nimeksi otettiin Motörhead. Nimi tuli Lemmyn viimeisestä Hawkwindille kirjoittamasta kappaleesta. Se tarkoittaa jenkkislangilla myös amfetamiinia käyttävää spiidifriikkiä, ”höyrypäätä”. Nimeen lisättiin vielä umlaut o:n päälle takavuosien hard rock -suosikin Blue Öyster Cultin innoittamana.


title: Lemmy Kilmister

text: Sekä Wallis että Fox jättivät yhtyeen varsin pian. Heidän tilalleen tulivat kitaristi ”Fast” Eddie Clarke ja rumpali Phil ”Philthy Animal” Taylor. Lemmyn kanssa he muodostivat kokoonpanon, jota pidetään Motörheadin aidoimpana ja parhaana. Yhtyeestä tuli suosittu vuosina 1980–1981, kun klassikoksi muodostunut albumi "Ace of Spades" julkaistiin.


title: Lemmy Kilmister

text: Motörhead esiintyi viimeisen kerran Suomessa Helsingin Hartwall-areenalla 6. joulukuuta 2015. Studioalbumi "Bad Magic" ilmestyi 28. elokuuta 2015.


title: Lemmy Kilmister

text:
Lemmy esiintyi musiikin ohella myös elokuvissa ja televisiossa, kuten komediassa "Eat the Rich" (1987), johon Motörhead teki myös soundtrackin, komediassa scifi-elokuvassa "Hardware" (1990) sekä myös komediassa "Airheads" (1994) missä hän huutaa yhden hassun mutta todellisen "tunnustuksen" ihmisjoukosta.
Motörheadin sekä eräiden pienempien hankkeiden ohessa Lemmy on työstänyt materiaalia suunnitteilla olevalle sooloalbumilleen. Levyllä on alustavien tietojen mukaan soittamassa paljon vierailijoita. Lemmy on myös kirjoittanut lukemattomia määriä materiaalia muille bändeille, muun muassa Ozzy Osbournelle.


title: Lemmy Kilmister

text: Lemmy on kirjoittanut omaelämäkerran "White Line Fever", joka on ilmestynyt suomeksi nimellä "Lemmy". Hän muutti vuonna 1990 Los Angelesiin. Lemmyn suosikkibaari Los Angelesissa oli Rainbow Bar & Grill.


title: Lemmy Kilmister

text: Lemmy keräili natsi-Saksaan liittyvää esineistöä, jonka vuoksi häntä on usein syytetty äärioikeistolaiseksi. Hän on kuitenkin kertonut olevansa kiinnostunut niistä vain esteettisistä syistä ja piti itseään anarkistina ja libertaarina, joka on antikommunisti ja antifasisti. Haastattelussa vuonna 2011 hän piti natsismia ja stalinismia uskontoina, joissa Jumalan olivat korvanneet Hitler ja Stalin. Samassa yhteydessä hän arvosteli uskontoa ja kertoi olevansa agnostikko.


title: Lemmy Kilmister

text: Lemmy oli myös hyvin tunnettu elämänaikaisesta alkoholinkäytöstään. Hän oli juonut pullon Jack Daniel’s-viskiä päivittäin 30-vuotiaasta lähtien, ja lopetti sen vuonna 2013 siirtyen lääkärin suosituksesta vodkatuoremehuun. Lemmy jäi 1970-luvulla kiinni huumausainerikoksesta, ja hän käytti tuolloin LSD:tä sekä erityisesti amfetamiinia.


title: Lemmy Kilmister

text: Lemmy ei ollut koskaan naimisissa. Dokumentissa "Lemmy The Movie" (2010) hän kertoi, että hänellä on kaksi poikaa: Paul Inder ja toinen, jota hän ei ole koskaan tavannut. Vuonna 2004 hän kertoi "Telegraph"-lehdessä, että jälkeläisiä voi olla vielä yksi lisää.


title: Lemmy Kilmister

text: Lemmy Kilmister oli jo pidemmän aikaa taistellut vakavien terveysongelmien kanssa. Kilmister valitteli huonoa oloa ja hakeutui sairaalaan pari päivää 13. joulukuuta ennenaikaisesti järjestettyjen syntymäpäiväjuhliensa jälkeen. Hänet ehdittiin jo päästää sairaalasta mutta hänen aivonsa päätettiin kuitenkin kuvata, koska puhe kuulosti erikoiselta. Ensin epäiltiin pientä halvausta, mutta tutkimuksissa huomattiin että Kilmisterillä oli aivoihin ja niskaan levinnyt syöpä. Hänelle annettiin elinaikaa kahdesta kuukaudesta kuuteen kuukauteen. Kilmister oli ehtinyt juuri täyttää 70 vuotta, ja hän kuoli kotonaan Los Angelesissa vain kaksi päivää diagnoosista, 28. joulukuuta 2015. Lopullisena kuolinsyynä oli eturauhassyöpä ja sydämen vajaatoiminta. Lemmyn muistotilaisuus pidettiin Los Angelesissa 9. tammikuuta 2016 ja se näytettiin suorana internetissä, Motörheadin YouTube-kanavalla. Bändi kehotti fanejaan eri puolilla maailmaa osallistumaan virtuaalisesti muistotilaisuuteen ja nostamaan maljan Lemmyn elämälle. Hänet haudattiin Hollywoodin lähistöllä sijaitsevalle Forest Lawn Memorial Park -hautausmaalle.


title: Lemmy Kilmister

text: Ozzy Osbournen mukaan Lemmy oli älykäs, sivistynyt ja uskollinen ystävä.


title: Desert Planet

text: Desert Planet on lappilainen elektronista musiikkia esittävä yhtye, johon kuuluvat Jukka Tarkiainen, Jari Mikkola ja Antti Hovila. Yhtye on perustettu vuonna 1999.


title: Desert Planet

text: Desert Planetin elektroninen musiikki on saanut vaikutteita 1980- ja 1990-luvun videopeleistä. Suurimmat vaikutteet tulevat 8-bittisistä videopeleistä ja 1980-luvun kolikkopeleistä. Tällöin musiikkityyli on luonnehdittavissa bitpopiksi, mikromusiikiksi, tietokonerockiksi, game popiksi, teknologiakitschiksi tai yhtyeen omin sanoin, "donkey kong honky tonkiksi". Bitpop -musiikkityylissä yleensä ainakin osa musiikista tuotetaan 8-bittisillä tietokoneilla tai pelikonsoleilla. Yhtye on käyttänyt musiikissaan myös vaikutteita tv- ja elokuvamusiikista ja videopelikulttuurista yleisemminkin.


title: Desert Planet

text: Desert Planet musiikki edustaa myös lo-fi-liikehdinnän uutta aaltoa. Lo-fi-muusikoilla on oma estetiikka ja omat tavat toimia. Lo-fi-musiikki on Hi-Fi-musiikin vastakohta. Musiikkibisneksen rakenteissa vastustetaan keskittymistä ja kannustetaan tuottamaan musiikkia "tee-se-itse" -hengessä. Lo-fi-musiikki tuotetaan pääasiassa halvoilla laitteilla, tietokoneohjelmilla ja leluilla. Musiikkia ei äänitetä eikä tuoteta laadukkaissa studioissa ammattilaisten kanssa vaan tuotetaan yleensä itse kotitietokoneilla kotona. Lo-fi-musiikin jakelu tapahtuu omia kanavia pitkin – yleensä internetin kautta.


title: Desert Planet

text: Desert Planet yhtyeen science fiction -henkiset musiikkivideot ja niissä esiintyvä b-luokan estetiikka toistuu myös bändin keikoilla. Yhtye esiintyy itsetehdyissä avaruusasuissa vihreine kypärineen ja valkokankaalle heijastetaan tyylin mukaisia videoprojisointeja. Projisointien tyylilaji on osittain 1980-luvun videopeleistä tuttua pelkistettyä minimalismia pikseli-hahmoineen. Projisoinneista vastaa vj Antti Hovila.


title: Desert Planet

text: Alussa Desert Planet oli Jukka Tarkiaisen sooloprojekti. Ensimmäiset Desert Planet -tyyliset kappaleet syntyivät vuoden 1999 keväällä ja maaliskuussa 2001 ilmestyi ensimmäinen albumi "Asteroid Hopper". Levyllä Tarkiainen yhdisti omia kokemuksiaan 80-luvun videopeleistä, tieteiselokuvista ja lisäsi musiikkiin absurdia huumoria. Saman vuoden syksyllä ohjasi Jari Mikkola "Asteroid Hopper" -musiikkivideon ja liittyi sen jälkeen yhtyeeseen. Jari Mikkolan liittymisen jälkeen yhtye aloitti keikkailun kesällä 2002.


title: Desert Planet

text: 2003 ilmestyi Spinefarmin ODOR-levymerkillä yhtyeen toinen albumi Joystick Pop. Syksyllä yhtye pääsi edustamaan Suomea Ranskaan suomalaista musiikkia esitteleville juhlaviikoille. Vj Antti Hovila lähti mukaan 2003 näille Ranskan keikoille ja jäi yhtyeeseen vakituiseksi jäseneksi.


title: Desert Planet

text: Desert Planet on keikkaillut Ranskan ja kotimaan lisäksi Saksassa, Hollannissa, Sveitsissä, Itävallassa ja Venäjällä.


title: Desert Planet

text: Desert Planetin musiikkiin vaikuttaa myös muusikkojen tausta pohjoisissa kitararock-yhtyeissä Jalla Jalla ja Greenhouse_A.C.. Nämä vaihtoehtorockia soittaneet rovaniemeläiset yhtyeet toimivat 1980- ja 1990-luvuilla julkaisten useita albumeita sekä Suomessa että ulkomailla.


title: Desert Planet

text: Joulukuussa 2005 Lapin läänin taidetoimikunta myönsi Desert Planetille vuoden 2005 Lapin läänin taidepalkinnon. On erittäin harvinaista, että tämä taidepalkinto annetaan pop-yhtyeelle. Perusteluina palkitsemiselle oli mm. omatoiminen kulttuurivienti Keski-Eurooppaan, uuden tekniikan omaperäinen käyttö pop-musiikissa ja yhtyeen uutta luova internetin käyttö. Palkinnon ovat aiemmin saaneet mm. taidemaalari Reidar Särestöniemi, saamelaistaiteilija Nils Aslak Valkeapää, kirjailija-kuvataiteilija Rosa Liksom.


title: Desert Planet

text: 29.5.2007 Desert Planet julkaisi "Aska-Osaka Virtual Highway" USB-muistitikun, joka on ensimmäinen suomalainen itsenäinen musiikkijulkaisu USB-formaatissa. Itsenäinen tarkoittaa tässä sitä, että sisältöä ei ole julkaistu muussa formaatissa. Muistitikku ei ole siis osa CD-albumin markkinointia – kuten yleensä. Julkaisu ei ole perinteisessä mielessä albumi eikä ep. Sitä voisi kuvailla mediatikuksi. Se sisältää multimediaa, useita videoita ja noin 24 minuuttia ennen julkaisematonta musiikkia. Japani-henkinen tikku toimii myös tavallisena USB-muistina.


title: Desert Planet

text: Vuonna 2003 Desert Planet esiintyi muutamia kertoja Ranskassa. Vuonna 2004 Desert Planet solmi levytyssopimuksen saksalaisen 9PM Recordsin kanssa, ja siitä lähtien yhtye on tehnyt useita kiertueita saksankielisessä Keski-Euroopassa (Saksa, Itävalta, Sveitsi). Ensimmäinen kiertue tehtiin toukokuussa 2005. Yhtye on vieraillut myös pari kertaa Hollannissa, ja kolme kertaa Venäjällä, viimeksi vuonna 2014.


title: Banten

text: Banten on Jaavan saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Se sijaitsee saaren länsirannikolla, kapea sundasalmi erottaa sen naapurisaarella Sumatralla olevasta Lampungin provinssista. Bantenin länsipuolella on Länsi-Jaavan provinssi ja Jakartan pääkaupunkialue. Bantenin pinta-ala on 9 663 neliökilometriä ja asukasluku noin 11,9 miljoonaa. Bantenin pääkaupunki on Serang.


title: Banten

text: Banten erotettiin Länsi-Jaavasta omaksi provinssikseen vuonna 2000. Bantenlaiset muodostavat Bantenin väestön enemmistön, heitä on provinssin asukkaista hieman alle puolet. Sundalaisia väestöstä on noin neljäsosa ja jaavalaisia ja betawilaisia molempia noin kymmenesosa väestöstä. Puhutuimmat kielet ovat sunda, jaava ja indonesia.


title: Banten

text: Banten on hyötynyt sijainnistaan Jaavan ja Sumatran ydinalueiden, sekä Indonesian pääkaupungin Jakartan välimaastossa. Banten on yksi Indonesian vauraimmista provinsseista.


title: Banten

text: 1500–1800-luvuilla Bantenin alueella sijaitsi Bantenin sulttaanikunta, ennen hollantilaisten siirtomaavaltaa. Bantenista tuli hollantilaisten hallitseman Jakartan vieressä taantuva kalastajakylä. Vuonna 1817 Banten menetti itsenäisyytensä ja sen tilalle tuli Alankomaiden Itä-Intian siirtomaahallinto. Bantenlaiset eivät koskaan hyväksyneet hollantilaisten valtaa Jaavalla, jolloin hollantilaiset karkottivat Bantenin viimeisen sulttaanin Muhammad Rafiuddinin ja tuhosivat sulttaanikunnan perintöä polttamalla Kaibonin palatsin. Sen jäänteet ovat muistuttamassa Bantenin menneisyydestä, ja Bantenin provinssissa on alettu elvyttää sulttaanikunnan loisteliasta perintöä.


title: Länsi-Jaava

text:
Länsi-Jaava () on Jaavan saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Länsi-Jaava rajoittuu idässä Keski-Jaavan provinssiin ja lännessä Jakartan pääkaupunkialueeseen ja Bantenin provinssiin. Pohjoispuolella on Jaavanmeri ja eteläpuolella Intian valtameri. Länsi-Jaavan pääkaupunki on Bandung. Länsi-Jaavaan aiemmin kuulunut Banten erotettiin vuonna 2000 omaksi provinssikseen.
Länsi-Jaavan asukasluku on noin 43 miljoonaa ja pinta-ala 35 378 neliökilometriä. Länsi-Jaava on Indonesian väkirikkain provinssi. Länsi-Jaavan asukkaista sundalaiset muodostavat väestön etnisen enemmistön, heitä on provinssin asukkaista hieman yli 70%. Jaavalaiset ovat toiseksi suurin ryhmä 11% osuudellaan. Betawilaisia väestöstä on noin 5% ja cirebonlaisia 5%. Suurin osa väestöstä puhuu äidinkielenään sundaa.


title: Wahhabismi

text: Wahhabismi ( "Wahhābīya") on sunni-islamin fundamentalistinen suuntaus ja Saudi-Arabian valtionuskonto.


title: Wahhabismi

text: Wahhabiitit pyrkivät palauttamaan islamin juurilleen. He pitävät Koraania ja profeetta Muhammadin perimätietoa haditheja kirjaimellisena ohjenuorana myös nykypäivän muslimeille. Wahhabiitit tuomitsevat kaikki uudistukset. He tavoittelevat islamilaista valtiota, joka perustuu ainoastaan islamilaiseen lakiin.


title: Wahhabismi

text: Wahhabismin perusti 1700-luvulla Arabiassa Najdissa lainoppinut Muhammad ibn Abd-al-Wahhab (1703–1792). Al-Wahhabin silmissä islam oli muuttumassa moraalittomaksi ja monijumalaiseksi. Hän vastusti etenkin vainajien rukoilemista ja Muhammadin syntymäpäivän juhlimista. Hänen mukaansa kaikki, mitä oli omaksuttu vuoden 950 jälkeen, piti kieltää: vain Allahia saisi rukoilla, imaamien ja moskeijoiden piti näyttää vaatimattomilta, hautakiviä ei saanut käyttää, ja kuolemanrangaistus piti palauttaa entiseen laajuuteensa. Al-Wahhabi vastusti ankarasti myös šiialaisia muslimeja, joita hän piti vääräuskoisina.


title: Wahhabismi

text: Saudien suku omaksui wahhabismin 1744. Saudit saivat 1700-luvun loppuun mennessä valtaansa koko Najdin ja miehittivät Mekkaa ja Medinaa. Ottomaanit lakkauttivat ensimmäisen wahhabi-imperiumin 1818, mutta se nousi uudelleen. Lopulta 1932 perustettiin Saudi-Arabian kuningaskunta, minkä myötä wahhabismista tuli koko Arabian uskonnollinen ja poliittinen valtaliike. Nykyisin erään arvion mukaan noin 23 prosenttia saudiarabialaisista ja lähes puolet Qatarin ja Arabiemiraattien kansalaisista harjoittaa wahhabismia kulttuurisessa mielessä.


title: Wahhabismi

text: Wahhabistit ovat saaneet 1980-luvulta lähtien paljon rahoitusta rikkailta yksityishenkilöiltä, mikä on vahvistanut liikettä. Wahhabiittiradikaalit ovat viime vuosikymmeninä alkaneet levittää ideologiaansa aseellisesti Arabian ulkopuolelle, etenkin entisen Neuvostoliiton osiin, joiden hallinto on heikko. Wahhabistit hakeutuvat myös moskeijoihin, islamilaisiin oppilaitoksiin ja hyväntekeväisyysjärjestöihin kertomaan uskovaisille ajatuksistaan ja keinoistaan, perustellen niitä jihadina islamin suojelemiseksi.


title: Wahhabismi

text: Wahhabismi on saanut jalansijaa myös esimerkiksi Britanniassa, jossa yksi suurimmista moskeijoista, Green Lane Masjid Birminghamissa, saa teologista opastusta Saudi-Arabiasta.


title: Wahhabismi

text: Syyriassa ja Irakissa toimivan Isisin juuret ovat wahhabismissa.


title: Prinssi Albert

text: Prinssi Albert voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä ja asioita:


title: Itä-Jaava

text: Itä-Jaava () on Jaavan saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Se on yksi Indonesian runsasväkisimmistä provinsseista. Itä-Jaavan asukasluku on noin 37 miljoonaa (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 47 800 neliökilometriä. Provinssi käsittää Jaavan saaren itäosan ja sen rannikon lähisaaret, joista suurin on Jaavan rannikolla sijaitseva Madura. Lisäksi provinssiin kuuluvat hieman pidemmällä Jaavan rannikosta sijaitsevat Bawean ja Kangeansaaret. Itä-Jaavan pääkaupunki on Surabaya, joka on Indonesian toiseksi suurin kaupunki Jakartan jälkeen.


title: Itä-Jaava

text: Provinssin väestön valtaosan muodostavat jaavalaiset, joita on väestöstä noin neljä viidesosaa. Viidennes provinssin väestöstä on maduralaisia. Alueella asuu myös useita vähemmistökansallisuuksia.


title: Itä-Jaava

text: Itä-Jaavan alue oli keskeinen osa 1300–1400-luvuilla kukoistanutta Majapahitin kuningaskuntaa. Itä-Jaavan Mojokerton kaupungin lähellä sijaitsee Majapahitin muinainen pääkaupunki Trowulan. Trowulanin arkeologinen alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas.


title: Ylänkö

text: Ylänkö tarkoittaa maa-aluetta, joka on korkeammalla kuin 200 metriä merenpinnasta. Ylängön vastakohta on alanko.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Helsingin ilmatorjunta on korostetun merkittävässä asemassa, koska Helsinki on valtakunnan pääkaupunki ja samalla talouselämän ja logistiikan tärkein keskus. Pääkaupunkiseutu on myös Suomen tiheimmin asuttua aluetta. Tämän johdosta suurin osa Suomen ilmatorjuntakapasiteetista on jo vuosikymmenien ajan osoitettu sen käyttöön.


title: Helsingin ilmatorjunta

text:
Helsingin suojana oli syksyllä 1939 neljä raskasta 3-4-tykkistä patteria, yksi kevyt patteri ja yksi ilmatorjuntakonekiväärikomppania. Jatkosodan aikana Saksasta saaduista kahdesta ilmavalvonta- ja neljästä tulenjohtotutkasta pääosa, samoin kuin Saksasta hankitut 18 tehokasta 88 mm raskasta ilmatorjuntatykkiä sijoitettiin Helsinkiin. Uudet 6-tykkiset patterit ryhmitettiin Lauttasaareen, Käpylään ja Santahaminaan. Helmikuussa 1944 Helsingin suojana oli jo 13 raskasta ilmatorjuntapatteria sekä kevyttä ilmatorjuntatykistöä. Ilmatorjuntatykkejä oli yhteensä 77, valonheittimiä 36, kuulosuuntimia 18 ja tutkia kuusi kappaletta.
Helsingin ilmatorjunnan johtamisjärjestelmä ja henkilöstön koulutus olivat hyvin korkealla tasolla. Henkilöstöä oli kuitenkin liian vähän. Tämän vuoksi ilmatorjunnan palvelukseen otettiin 14–16-vuotiaita sotilaspoikia ja ryhdyttiin kouluttamaan valonheitinlottia nuorista Lotta Svärd -järjestöön kuuluvista ylioppilaista.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Neuvostoliiton tiedustelukoneiden valokuvauslennot helmikuun alussa herättivät ilmantorjunnan huomiota ja suurhyökkäyksen torjuntaa alettiin hetimiten valmistella.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Helsingin ilmatorjunta joutui kovalle koetukselle Helsingin suurpommituksissa helmikuussa 1944. Neuvostoliiton ilmavoimat hyökkäsivät silloin hyvin suurin voimin, kymmenen vuorokauden välein, kolmena yönä Helsinkiin. Siviiliväestöä vastaan kohdistetuilla terroripommituksilla Neuvostoliitto pyrki murtamaan kansan puolustustahdon ja pakottamaan Suomen irtautumaan sodasta Neuvostoliiton ehdoilla. Helsinkiin tehtiin kolmena yönä yhteensä 2 121 pommituslentoa. Lentokoneet pudottivat yli 15 000 pommia. Tällä pommimäärällä olisi Helsingin pitänyt muualta Euroopasta saatujen kokemusten mukaan murskautua ja palaa rauniokaupungiksi. Näin ei kuitenkaan tapahtunut, sillä vain 530 pommia putosi kaupunkialueelle.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Ensimmäinen ilmahälytys annettiin noin kello 17 iltapäivällä. Vartin kuluttua ilmantorjunta näki tiedustelu-/maalinmerkintäkoneet. Sulkua ei vielä ammuttu vaan koneet karkoitettiin seuranta-ammunnalla, yhden koneen pudotessa. Kuudelta pommituskoneparvia vastaan alettiin ampua sulkutulta. Aluksi sulut tehosivat hyvin. Neuvostoliittolaiset pudottavat pomminsa päästäkseen suluista pakoon. Seitsemän jälkeen pieniä parvia pommikoneita pääseen pujahtamaan sulkujen ohi pommittamaan Helsinkiä. Nyt oli jo selvää että neuvostoliittolaiset ovat tekemässä suurpommitusta tuhotakseen Helsingin. Kello yhdeksän aikoihin illalla havaittiin että pommituksen ensimmäinen aalto oli lakannut ja että pommikoneet suuntasivat kotikentilleen. Pommitusten tuhoja alettiin heti kartoittamaan ja kävi ilmi että vain 3–4 konetta oli onnistunut pommittamaan kantakaupunkia. Kello kymmeneltä illalla havaittiin itärajan takaa nousevan uusia pommikonemuodostelmia. Toinen pommitusaalto oli saanut koneensa tankatuiksi ja varustettu uusilla pommeilla. Konemuodostelmat koukkasivat nyt Porvoon ylitse Tuusulaan ja lähestyivät sieltä Helsinkiä pohjoisesta. Myös etelästä saapui pommikoneyksikköjä joten ilmantorjuntaa piti nyt suunnata ensimmäistä torjuntaa laajemmalle alalle. Sulkuja johdettiin nyt vain kaakkoon ja pohjoiset ilmantorjuntapatterit saivat käskyn toimia itsenäisesti. Pohjoisesta lähestyvät muodostelmat eivät kuitenkaan uskaltautuneet Helsingin ylle vaan pommit pudotettiin jo Malmille ja Helsingistä itään. It-tykistöllä ammuttiin niin paljon laukauksia että tykkien käsittely oli jo vaikeaa niiden kuumenemisen myötä ja osalla ei voitu enää ampua koska pelättiin kuumenemisen aiheuttavan putkiräjähdyksiä. Hyökkäys laimeni vasta kello kolme aamulla. Koko hyökkäyksessä arvellaan tehdyn pommituslentoja noin 300 koneella. Radiopeilauksella paljastui Käpylään piiloutunut desantti, joka oli radiolla yrittänyt ohjata pommittajia kohteisiinsa. Mies löydettiin ja vangittiin radiopeilauksen paljastettua talon, jossa desantti piti radioasemaansa.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Toinen suurhyökkäys alkoi kuten ensimmäinen. Maalinmerkintäkoneet saapuivat ensiksi kun varsinaisen pommitusaalto vasta kerääntyi kokoon vihollisen omassa ilmatilassa. Ilmatorjunta torjui maalinmerkintäkoneet ja odotellessa ensimmäistä varsinaista pommitusaaltoa sytytettiin Vuosaareen kerätyt puukasat ja propsipinot, muka palavaksi Helsingiksi. Hämäys onnistui ja neuvostopommittaja-aallon pommit pudotettiin Herttoniemeen ja Vuosaareen – kaupungin takamaille. Suuraalto seurasi pienempiä pommittajalentueita, mutta ne saatiin torjuttua suluilla. Koneita oli kuitenkin huomattavasti enemmän kuin ensimmäisessä hyökkäyksessä kymmenen päivää aiemmin. Puolen yön aikaan pommittajia kiersi tavoittelemaan Helsinkiä pohjoisesta ja nyt myös lännestä. Lauttasaaren patteri torjui läntisen pommittajakaluston. Vaikka Helsinki sai pahemmat vauriot pommituksesta kuin kymmenen päivää aikaisemmin muun muassa Kaartin kasarmin syttyessä tuleen, oli torjuntakeskus tehostanut toimintaansa edellisestä suurhyökkäyksestä. Hyökänneitä koneita lasketaan nyt olleen noin 400–450. Kuitenkin vain viisi prosenttia pommikuormasta oli pudonnut Helsinkiin. Kaartin kasarmi oli ainoa sotilaskohde kaikkien muiden vaurioiden ollessa siviilikohteissa. Santahaminan patterissa it-tykin putkiräjähdys surmasi kaksi tykkimiestä.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Viimeinen Neuvostoliiton suurhyökkäys Helsinkiä vastaan oli massiivisin. Kaupunki oli jo evakuoitu, joten siviilitappiot olivat pienimmät suurhyökkäyksistä. Kolmas hyökkäys toisti ensimmäistä ja toista, tosin suuremmin voimin ja kesti kaikkiaan 12 tuntia. Ilmatorjunnassa oli jo rutiinia toiminnassaan kahden edellisen hyökkäyksen tulikasteesta. Pommittajien lentoja lasketaan noin 650. Kaupunkiin putosi tällä kertaa noin 20 tonnia pommeja. Malmilta nousi torjuntaan myös saksalaisia Junkers Ju 88 -yöhävittäjiä, jotka saivat noin toistakymmentä pudotusta. Helsingin yliopiston päärakennus sai täysosuman ja vaurioitui pahoin. Myös yliopiston juhlasali tuhoutui täysin.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Helsingin ilmatorjunta oli pelastanut Helsingin ja helsinkiläiset. Voimakas tutkajohtoinen ilmatorjunta seurasi viholliskoneita ja osa pattereista ampui sulkuja vihollisen eteen. Valonheittimet kiinnittivät keilansa havaittuihin maaleihin. Ilmatorjunta ampui yli 20 000 laukausta. Hyökänneitä pommituskoneita ammuttiin alas 20. Verrattain pieni pudotusten määrä johtui siitä, että suurin osa lentäjistä pelkäsi ilmatorjuntaa, kääntyi takaisin jo ennen Helsinkiä ja pudotti pomminsa esimerkiksi mereen. On myös huomattava, että suomalaisten it-tulituksessa pomminsa pudottanut kone lakkasi olemasta maali, kun taas saksalaiset keskittyivät yksittäisten koneiden pudottamiseen. Tämä ehkä johtui siitä, että länsiliittoutuneiden pommikonemiehistöt pyrkivät lentämään ilmatorjuntasulkutulen läpi pommituskohteisiinsa, kun taas neuvostoliittolaiset miehistöt karttoivat ilmatorjunnan sulkutulta. Suomalaisten pommikuorman torjuntaan tähtäävä taktiikka pudotti vähemmän koneita, mutta piti pommitusvauriot huomattavasti pienempinä. Pommituksissa sai surmansa vain 146 henkilöä ja 346 haavoittui. Yhteensä 109 rakennusta tuhoutui ja 300 vaurioitui. Helsingin ilmatorjunnan saavuttama torjuntavoitto oli poikkeuksellinen koko maailmassa.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Helsingin suojana on hävittäjätorjunnan ohella alueilmatorjuntajärjestelmä. Lähitulevaisuudessa se toteutetaan hankittavalla NASAMS -järjestelmällä. Sen perustana ovat AMRAAM-ohjukset, joiden SL-versioiden torjuntaetäisyys on arvioiden mukaan 15–17 kilometriä. Ne tulevat korvaamaan venäläisen 1990-luvulla hankitun BUK M1 (ItO96) -järjestelmän. Sen vaakaulottuvuus on 35 km, pystysuunnassa 20 km. Tätä edelsi neuvostoliittolainen 1970-luvulla hankittu Isajev S-125, joka Suomessa oli nimetty Ilmatorjuntaohjus 79:ksi. NASAMS -järjestelmässä käytettävä AMRAAM-ohjuksen vaakaulottuvuus on alle 30 kilometriä ja tehokas pystytorjuntaulottuvuus alle kymmenen kilometriä.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: Helsingissä ja Espoossa on yhteensä 18 ilmatorjunnalle osoitettua erilaista muistomerkkiä, joista 17 sijaitsee Helsingissä ja yksi Espoossa. Nykyisten muistomerkkien lisäksi suunnittelun alla on ollut muistotykki Kaivo-patterille Helsingin Kaivopuistossa.


title: Helsingin ilmatorjunta

text: "Luettelon lähteet:"


title: Geoff Tate

text: Geoffrey Wayne Tate (s. 14. tammikuuta 1959 Stuttgart, Länsi-Saksa) on yhdysvaltalainen muusikko, joka tunnetaan Queensrÿche-yhtyeen alkuperäislaulajana. Häntä on pidetty yhtenä metallimusiikin taitavimmista laulajista ja verrattu muun muassa Rob Halfordiin ja Bruce Dickinsoniin. Vuodesta 2014 alkaen hän on laulanut -yhtyeessä.


title: Geoff Tate

text: Taten uran alkuaikojen yhtyeitä olivat Tyrant, Babylon ja Myth. Queensrÿchen tai tuolloiselta nimeltään The Mobin kanssa hän esiintyi ensimmäistä kertaa syksyllä 1981. Vuonna 1982 hän äänitti yhtyeen kanssa alun perin omakustanteena julkaistun "Queensrÿche"-EP:n, ja vakituisesti hän liittyi yhtyeeseen vuonna 1983 sen saatua levytyssopimuksen EMI:ltä. Tate kirjoitti sanat EP:n kappaleeseen ”The Lady Wore Black”. Myöhemmin hänestä tuli yhtyeen pääasiallinen sanoittaja, ja muun muassa vuoden 1988 "" -konseptialbumi oli hänen ideoimansa.


title: Geoff Tate

text: Muut Queensrÿchen alkuperäisjäsenet erottivat Taten yhtyeestä kesäkuussa 2012. Osapuolet käräjöivät sittemmin yhtyeen immateriaalioikeuksista, ja noin kahden vuoden ajan yhtyeestä oli olemassa kaksi levyttänyttä ja konsertoinutta versiota Taten koottua oman yhtyeensä syyskuussa 2012. Tapaus sovittiin lopulta oikeuden ulkopuolella. Queensrÿche-nimi jäi muille alkuperäisjäsenille, ja Tate puolestaan sai yksinoikeuden esittää "Operation: Mindcrime"- ja "" -albumeja kokonaisuudessaan. Elokuussa 2014 hän myös nimesi oman yhtyeensä Operation: Mindcrimeksi.


title: Geoff Tate

text: Yhtyeidensä ohella Tate on julkaissut kaksi sooloalbumia sekä laulanut muutamilla tribuuttialbumeilla. Hän oli myös yksi vuoden 1985 Hear ’n Aid -hyväntekeväisyysprojektin laulajista.


title: Romanos IV Diogenes

text: Romanos IV Diogenes (1032–1072) oli Bysantin keisari 1067–1071. Romanos kuului erääseen tunnettuun kappadokialaiseen sukuun. Hän palveli armeijassa kunnes hänet tuomittiin petturuudesta Konstantinos X Dukasin poikia vastaan. Odottaessaan teloitustaan Romanos pääsi Konstantinoksen lesken Eudokia Makrembolitissan puheille. Keisarinna armahti Romanuksen ja pian he menivät naimisiin.


title: Romanos IV Diogenes

text: Romanus taisteli seldžukkeja vastaan ja ajoi heidät Eufratin taakse. Mutta vuonna 1071 sulttaani Alp Arslan kukisti Romanuksen kohtalokkaassa Manzikertin taistelussa. Romanus itse jäi Alp Arslanin vangiksi.


title: Romanos IV Diogenes

text: Seldžukit päästivät kuitenkin Romanoksen palaamaan Konstantinopoliin jossa Mikael VII oli ottanut vallan käsiinsä. Romanos joutui maksamaan seldžukeille suuria lunnaita ja hän joutui allekirjoittamaan rauhansopimuksen heidän kanssaan.


title: Romanos IV Diogenes

text: Romanus yritti palata valtaan, mutta Mikaelin joukot kukistivat hänet. Romanos vetäytyi luostariin jossa hän pian kuoli.


title: Koror (kaupunki)

text: Koror on Palaun entinen pääkaupunki (nykyinen pääkaupunki Ngerulmud). Se sijaitsee samannimisellä saarella ja kuuluu samannimiseen osavaltioon.


title: Koror (kaupunki)

text: Koror on maan suurin kaupunki, sen asukasluku on 12 676 (2005). Gilroy Kaliforniassa on Kororin ystävyyskaupunki.


title: Alp Arslan

text: Alp Arslan (, oik. Muhammed ben Da’ud; 1029 – 15. joulukuuta 1072) oli Persiaa hallinneiden seldžukkien sulttaani. Hän kukisti Bysantin keisarin Romanus IV Diogenesin Manzikertin taistelussa vuonna 1071.


title: Kivimäen hallitus

text: Kivimäen hallitus oli Suomen tasavallan 20. hallitus. Se oli porvarillinen vähemmistöhallitus, jonka muodostivat aluksi Maalaisliitto, Edistyspuolue ja RKP. Sosialidemokraatit jätettiin pois hallitusneuvotteluista presidentti P. E. Svinhufvudin asenteen vuoksi. RKP erosi hallituksesta keväällä 1936. Hallituksessa oli mukana myös useita ammattiministereitä, joista monet kokoomuslaisia (mm. Antti Hackzell, Yrjö Puhakka).


title: Kivimäen hallitus

text: Hallitus toimi vähemmistöhallituksista pisimpään, 1394 hallituspäivää 14. joulukuuta 1932 – 7. lokakuuta 1936. Toimikaudellaan hallitus tasapainoili oikeiston ja vasemmiston välillä saaden usein ratkaisevaa tukea sosialidemokraateilta, jotka tiesivät ainoana vaihtoehtona olevan oikeistolaisemman hallituksen, joka ei neuvottelisi heidän kanssaan. Hallitus kaatui tehtyään kuolemanrangaistuksen palauttamisesta luottamuskysymyksen ja eduskunnan hylättyä kyseisen lain äänin 94–93 (ks. tarkemmin artikkelissa T. M. Kivimäki).


title: Kivimäen hallitus

text: Kivimäen hallitus oli Suomen pitkäikäisin hallitus aina vuoteen 1987 asti, jolloin Sorsan IV hallitus ohitti sen.


title: Kivimäen hallitus

text: Tärkeimmäksi tavoitteekseen Kivimäen hallitus julisti yhdessä presidentti Svinhufvudin kanssa Suomen taloudellisen tilan parantamisen, minkä edellytyksenä oli sisäisen rauhan ja järjestyksen palauttaminen maahan. Hallituksen aloittaessa toimintansa Suomessa elettiin Mäntsälän kapinan jälkitunnelmissa, ja ensimmäinen sen tielle osunut selkkaus oli kapinan aseellista kukistamista vaatineen kenraali Aarne Sihvon painostaminen eroamaan sotaväen päällikön virasta. Sosialidemokraattien pitäessä puoluekokoustaan Tampereella toukokuussa 1933 suojeluskuntalaiset repivät punaiset liput alas, ja hallitus kielsi punalippujen käytön toistaiseksi; myöhemmin niiden käyttö sallittiin sisäministeriön luvalla. Toisaalta hallitus suuntasi toimenpiteensä myös Isänmaallista kansanliikettä vastaan ns. puserolailla ja kieltämällä valtiolle ja yhteiskunnalle vaarallisen kiihotuksen vuonna 1934. Näiden toimenpiteiden ansiosta mielialat Suomessa rauhoittuivatkin.


title: Kivimäen hallitus

text: Hallituksen toimikaudella myös kielitaistelu suomen- ja ruotsinkielisten kesken laantui. Vuoden 1936 alussa sosiaaliturva otti Suomessa suuren harppauksen eteenpäin, kun voimaan tulivat hallituksen ajamat uudet alkoholistilaki, irtolaislaki, lastensuojelulaki ja laki kunnallisista huoltolautakunnista.


title: Kivimäen hallitus

text: Kivimäen hallituksen toimikauden lopulla syntyi kohu Etsivän keskuspoliisin julkisuuteen tulleista muistioista. Pääministeri oli antanut EK:lle tehtäväksi vasemmistolaisten ja rauhan asiaa ajaneiden järjestöjen solutustoiminnan tutkimisen. Poliisi luetteloi epäilyttäviksi katsomansa järjestöt ja otti selkoa niiden jäsenistöstä saadakseen selville kommunistien osuuden niissä. Julkisuuteen vuotaneissa tai vuodatetuissa muistioissa oli mukana monien huomattavien kansalaisten nimiä, ja syntynyt metakka johti EK:n papereissa mainitun maalaisliittolaisen maatalousministerin Kalle Jutilan eroon samana päivänä, jolloin hallitus sai epäluottamuslauseen. Jupakan käsittely jatkui seuraavan hallituksen toimikaudella, ja vuonna 1937 perustettiin Etsivän keskuspoliisin tilalle uusi Valtiollinen poliisi.