title: Bob Marley

text: Vuonna 1969 Wailers äänitti kymmenen reggae-tyylistä laulua tunnetulle tuottajalle Leslie Kongille. Marley oli kehittynyt laulajana, mutta levytykset eivät myyneet hyvin, ja Marley palasi lyhyeksi aikaa Yhdysvaltoihin sekalaisiin töihin. Palattuaan Jamaikalle uusien laulujensa kanssa Marley ryhtyi tekemään yhteistyötä reggae-uranuurtaja Lee Perryn ja The Upsetters -yhtyeen kanssa. Perryn vaikutuksesta Marley uudisti laulutapansa, ja Wailers sai uudenlaisen, hitaamman ja uhkaavamman soundin. Vuoden 1969 lopun ja 1970 alun aikana Wailers äänitti useita lauluja, joista tuli yhtyeen vakiokappaleita tuleviksi vuosiksi.


title: Bob Marley

text: Vuonna 1970 Marley vietti aikaa Ruotsissa Johnny Nashin kanssa, teki lauluja ja keikkaili. Ennen paluutaan Jamaikalle Marley ja muut Wailersit äänittivät Englannissa lauluja sikäläisille markkinoille ja yrittivät saada levytyssopimuksen. Vihdoin vuonna 1971 julkaistu Marleyn kirjoittama ”Trench Town Rock” nousi Jamaikalla listaykköseksi ja teki Marleysta kansallisesti tunnetun ja Wailersista Trenchtownin köyhien sankareita. Marley perusti vaimonsa kanssa Tuff Gong Productions -levykaupan, ja Wailers ryhtyi äänittämään ahkerasti uutta materiaalia.


title: Bob Marley

text: Marley alkoi myös rastafarille epätyypillisesti politisoitua ja esiintyi Michael Manleyn sosialistipuolue PNP:n kiertävässä vaalikampanjassa. Marley ja Wailers palasivat Lontooseen kiertämään Johnny Nashin kanssa, mutta heidän aikaisemmin siellä levyttämänsä single ”Reggae On Broadway” ei ollut menestynyt. Nashin levy, jolle Marley oli kirjoittanut neljä laulua, oli sen sijaan noussut listaykköseksi. Nashin palattua Yhdysvaltoihin Wailers jäi Lontooseen rahattomana ja ilman työlupaa tai paluulippuja. Marley käveli Island Recordsin toimistoon ja onnistui tekemään levytyssopimuksen omistaja Chris Blackwellin kanssa, vaikka Wailersin sopimus Simsin kanssa oli yhä voimassa. Wailers sai Islandilta rahat kotimatkaan ja ryhtyi levyttämään uusia lauluja albumia varten.


title: Bob Marley

text: "Catch a Fire" julkaistiin vuoden 1972 joulukuussa Britanniassa ja seuraavassa kuussa Yhdysvalloissa. Albumi oli ensimmäinen stereona julkaistu reggae-albumi, ja sen kevyen kitarapitoinen soundi oli uutta reggaessa, joka siihen asti oli nojannut bassoon ja rumpuihin. Levy saavutti heti kriitikkojen suosion ja myi kohtalaisesti etenkin Britanniassa. Jimmy Cliffin "Kingstonin kovanaama" -elokuvan (1972) ilmestymisen jälkeen jamaikalainen musiikki löi läpi myös Yhdysvalloissa ja sitä myötä Wailersinkin musiikki tuli siellä tutuksi.


title: Bob Marley

text: Vuonna 1973 Wailers teki menestyksekkään Britannian-kiertueen. Heidän kolme vuotta aikaisemmin tekemistään studionauhoituksista oli sillä välin tehty kaikkien yllätykseksi albumi "African Herbsman", joka sisälsi yhtyeen tärkeimpiä kappaleita ennen Island Recordsin aikaa.


title: Bob Marley

text: Kotiinpaluun jälkeen Livingston ilmoitti lopettavansa konsertoinnin Jamaikan ulkopuolella. Tätä seurasi uusi levy "Burnin’" (1973), jolla oli yksi Marleyn tunnetuimmista lauluista ”I Shot the Sheriff” sekä Marleyn ja Toshin yhdessä tekemä ”Get Up, Stand Up”. Levyä seurasi Yhdysvaltain-kiertue, joka teki heidät vihdoin tunnetuksi Yhdysvalloissa. Uusi Britannian-kiertue keskeytyi yhtyeen hajottua Marleyn ja Toshin riitojen säestämänä. Tosh oli kateellinen Marleyn hallitsevasta roolista yhtyeen lauluntekijänä, ja Livingstonin pehmeät teemat eivät sopineet yhteen Marleyn katkerien protestilaulujen kanssa.


title: Bob Marley

text: Marley palasi Jamaikalle ja vietti aikansa studiossa valmistellen uutta levyään. Toshin ja Livingstonin lähdettyä Wailersista levy-yhtiö oli alkanut markkinoida Marleyta sooloartistina ja Wailersia taustayhtyeenä nimellä Bob Marley and the Wailers, vaikka Marley ilmoitti olevansa itsekin Wailer.


title: Bob Marley

text: Eric Clapton levytti 1974 versionsa kappaleesta ”I Shot the Sheriff”, minkä myötä myös Marleysta tuli kansainvälisesti tunnettu. Vuonna 1975 Wailers alkoi kiertää jälleen, ja Marleyn kolmas levy Islandille julkaistiin nimellä "Natty Dread", vaikka Marley oli itse tarkoittanut sille nimeksi "Knotty Dread". Albumin toinen kappale oli ”No Woman, No Cry”, joka kertoo Marleyn nuoruudenkokemuksista Trenchtownissa. Marley antoi laulun ystävänsä Vincent Fordin nimiin, vaikka laulua pidetään Marleyn itsensä tekemänä. Marleylla oli tapana antaa yhtyetovereilleen ja ystävilleen nimellisen kunnian laulujensa kirjoittamisesta välttääkseen rojaltien menemisen Cayman Musicille, jonka kanssa hänen lauluntekijänsopimuksensa oli yhä voimassa. Jamaikan poliittisesti epävakaita oloja kommentoiva albumi oli suurmenestys niin Englannissa kuin Yhdysvalloissakin, vaikka Marleyn sanoitusten Haile Selassie -ylistystä ei aina ymmärrettykään.


title: Bob Marley

text: Vuonna 1975 Marley tuotti newyorkilaisen Martha Velezin albumin, jolla tämä esitti Wailersin kappaleita. Samana vuonna Marley ja Wailers tekivät menestyksellisen kiertueen Yhdysvaltoihin ja Britanniaan.


title: Bob Marley

text: Marleylta ilmestyi 1976 albumi "Rastaman Vibration". Marley oli suosionsa huipulla, ja Rolling Stone -lehti nimesi The Wailersit ”Vuoden yhtyeeksi”. Time-lehti kirjoitti: ”Marley on Jamaikan supertähti. Hänen poliittinen vaikutuksensa vetää vertoja maan hallitukselle. Hänen uuden albuminsa "Natty Dread" mystisenä sankarina hänestä on jo tullut kansallinen symboli.” Bob Marleysta oli tullut myös reggaen puhemies, ja New Musical Express kirjoitti, kuinka Marley oli ottanut laimentuneiden Mick Jaggerin, Bob Dylanin ja John Lennonin paikan miehenä, jolla oli jotain sanottavaa. Soundi-lehden Mikko Montonen kirjoitti Marleyn Tukholman-konsertista: ”Odotukseni Marleyn konsertista olivat tietysti valtaisat – enempää en voisi oikeastaan keneltäkään vaatia. Ja sain mitä olin tullut hakemaan! Marley ja Wailers konserttilavalla on kokemus, jonka veroista ei ole. Heidän lähettämänsä positiiviset värähtelyt sisältävät tuskan ja ilon, heidän musiikkinsa elää ja saa elämään... Tämä on reggae-musiikkia, laulaa Marley, eikä hänen kanssaan voi totisesti olla eri mieltä, vaan tunnustaa tämän olevan oikeassa laulaessaan olevansa Herra Musiikki.”


title: Bob Marley

text: Vuonna 1976 Jamaika oli vajonnut poliittisen väkivallan kierteeseen, ja Marley päätti järjestää joulukuussa rauhankonsertin "Smile Jamaica". Sosialistinen pääministeri Michael Manley, jota Marley ja rastafarit olivat tukeneet vielä neljä vuotta aiemmin, käytti tilaisuutta hyväkseen ja järjesti vaalit vain kaksi viikkoa konsertin jälkeen. Marley ei pitänyt konsertin käyttämisestä poliittisiin tarkoituksiin ja sai myös kilpailevan puolueen JLP:n vihat niskaansa. Kaksi päivää ennen konserttia kuusi tuntemattomiksi jäänyttä asemiestä hyökkäsi Marleyn taloon ja haavoitti useita siellä oleskelleita ihmisiä. Marley sai luodin hauikseensa ja hänen vaimonsa Rita sai pienen haavan päähänsä, mutta kukaan ei kuollut. Marley esiintyi kuitenkin konsertissa 90 000 ihmisen edessä yhdessä muiden haavoittuneiden Wailersien kanssa. Konsertin jälkeen hän siirtyi turvallisuussyistä pitkäksi aikaa Bahamalle.


title: Bob Marley

text: Vuonna 1977 Marley äänitti Lontoossa kappaleet seuraaville albumeilleen "Exodus" (1977) ja "Kaya" (1978). Hän palasi Jamaikalle suureen rauhankonserttiin ja lähti vuonna 1978 ensimmäiselle laajalle, "Kaya 78" -nimiselle maailmankiertueelle, joka vei hänet Yhdysvalloista Euroopan kautta Aasiaan ja Oseaniaan.


title: Bob Marley

text: Marley kävi Etiopiassa vuonna 1978. Matka voimisti hänen afrikkalaista identiteettiään ja tietoisuuttaan Zimbabwen vapaustaistelusta, mikä näkyi hänen seuraavalla levyllään "Survival". Levyä tehdessä Marleyn käyttäytyminen alkoi muuttua hajamieliseksi ja ajoittain väkivaltaiseksi, ja hän oli usein masentunut. Marley ja Wailers osallistuivat Bostonissa Afrikka-konserttiin, ja yhtye lähti levyn markkinointikiertueelle Yhdysvaltoihin, mutta Marleyn terveys alkoi huonontua ja hän oli jatkuvasti liian väsynyt jopa antamaan haastatteluja. Vuonna 1979 Marley erotti managerinsa Don Taylorin tämän epäonnistuttua Gabonin-kiertueen järjestelyissä kavaltaen samalla Marleylta rahaa. Sairaudestaan huolimatta Marley jatkoi yhtyeineen ahkeraa kiertelyä eri puolilla maailmaa. Zimbabwen itsenäistyttyä vuonna 1980 Marley ja Wailers esiintyivät kaaoksessa yhä olleen maan itsenäisyysjuhlissa huhtikuussa 40 000 ihmisen edessä.


title: Bob Marley

text: Keväällä 1980 Marley julkaisi viimeiseksi jääneen albuminsa "Uprising". Se oli poliittista edeltäjäänsä henkilökohtaisempi levy, ja sillä olivat muun muassa kappaleet ”Redemption Song” ja ”Could You Be Loved”. "Uprisingia" seurasi Marleyn uran laajin kiertue, "Tuff Gong Uprising", joka ulottui kahteentoista Euroopan maahan. Marleyn terveyden jatkuvasta heikentymisestä huolimatta konsertit saattoivat kestää kolmekin tuntia.


title: Bob Marley

text: Marley oli vioittanut isovarpaansa toistuvasti 1970-luvulla pelatessaan jalkapalloa. Kynnen alle oli tullut haava, joka ei parantunut vaan aukesi aina uudestaan. Lopulta haavaan, jossa luultavasti oli ollut luomi, kehittyi rasituksen mahdollisesti edesauttamana pahanlaatuinen melanooma, joka diagnosoitiin vuonna 1977 pitkälle edenneeksi acral-melanoomaksi. Syöpäkasvaimen vahingoittama kudos poistettiin, mutta uskonnollisista syistä Marley ei suostunut koko varpaan amputointiin, vaikka se olisi ollut tarpeen syövän pysäyttämiseksi. Syöpä levisi seuraavien vuosien aikana hitaasti Marleyn aivoihin ja sisäelimiin, ja vuonna 1980 hän sairastui niin, että joutui keskeyttämään Yhdysvaltain-konserttikiertueensa. Hän kokeili raskaita kemoterapiahoitoja Yhdysvalloissa, mutta hänen tilansa jatkoi heikkenemistään. Kuolemaisillaan oleva Marley lensi Saksaan tohtori Isselsin holistisiin, kokeileviin ja kiisteltyihin hoitoihin ja alkoikin voida paremmin. Muutaman kuukauden kuluttua hänen vointinsa kuitenkin taas heikkeni, ja hoidot lopetettiin.


title: Bob Marley

text: Marley kuoli paluumatkallaan Jamaikalle 11. toukokuuta 1981 miamilaisessa "Cedars of Lebanon Hospital" -sairaalassa 36-vuotiaana. Hän sai valtiolliset hautajaiset, ja hänet haudattiin kitaran, jalkapallon, marijuanan nupun, sormuksensa ja Raamatun kanssa. Hautajaiset noudattivat Etiopian ortodoksisen kirkon liturgiaa, mutta myös Twelve Tribes of Israel -rastafarit osallistuivat hautajaisiin. Jamaikan hallitus oli saman vuoden alussa antanut Marleylle Order of Merit -kunniamerkin.


title: Bob Marley

text: Marleyn kuoleman jälkeen vuonna 1983 julkaistiin postuumisti albumi "Confrontation", jonka kappaleet ovat vuoden 1975 jälkeen vain Jamaikalla julkaistuja singlejä ja muuta ekstramateriaalia. Levyn single ”Buffalo Soldier” nousi suureksi hitiksi. Vuonna 1984 julkaistiin kokoelmalevy "Legend", josta tuli Marleyn parhaiten myynyt albumi. Bunny Wailer on Marleyn kuoleman jälkeen julkaissut useita Marley-tribuuttilevyjä.


title: Bob Marley

text: Marley ei tehnyt testamenttia. Hänen 30 miljoonan dollarin omaisuutensa annettiin Rita Marleylle, mistä seurasi pitkä oikeustaistelu, kun sekä Marleyn kustantaja että hänen lapsensa pyrkivät saamaan osansa perinnöstä. Wailersit menettivät Marleyn kuoleman myötä kokonaan tulonsa, sillä heillä ei ollut minkäänlaista sopimusta Marleyn kanssa. He saivat kuitenkin kertakorvauksen osuutena Marleyn perinnöstä.


title: Bob Marley

text: Bob Marley oli reggaen tunnetuin edustaja, ja hänen poistuttuaan reggaen suosio hiipuikin jonkin verran. Reggae-kustantaja Daddy T-Roy Kaski on kutsunut Marleyta reggaen historiassa melko irralliseksi ilmiöksi: ”Marley teki ainutlaatuista ja hyvin erilaista musiikkia, jota kukaan ei edes yrittänyt jäljitellä. Musiikillisesti hänen vaikutuksensa ei ollut suuri, mutta muuten lähes mittaamaton.” Marleyn kuoleman myötä myös reggaekulttuuri ja rastafari erosivat jälleen toisistaan.


title: Bob Marley

text: Marley on yhä muistettu ja arvostettu ympäri maailmaa ja etenkin Jamaikalla ja Afrikassa paitsi muusikkona, myös profeettana ja henkisenä opettajana. Afrikassa hänet muistetaan lisäksi sorrettujen sankarina ja vapaustaistelijana, mistä hänelle myönnettiin vuonna 1978 afrikkalaisten aloitteesta Yhdistyneiden kansakuntien Kolmannen maailman rauhanmitali.


title: Bob Marley

text: Marley tunnetaan ennen kaikkea poliittisista protestilauluistaan, mutta hän kirjoitti myös rakkauslauluja ja tanssittavaa musiikkia. Hänen protestilaulujensa sävy vaihteli henkisestä aggressiiviseen. Niiden pääteema oli Babylonin eli valkoisen sortokulttuurin kumoaminen sekä orjuuden, äärimmäisen köyhyyden ja kärsivien hyväksikäytön lopettaminen. Marleyn tunnetuimpia protestilauluja ovat esimerkiksi ”Get Up, Stand Up”, ”Revolution”, ”Zimbabwe”, ”Them Belly Full (But We Hungry)”, ”Redemption Song”, ”Chant Down Babylon” ja ”Burnin’ and Lootin’”. Hänen tunnetuimpia rakkauslaulujaan ovat muun muassa ”No Woman, No Cry”, ”Is This Love?”, ”Stir it Up” ja ”Could You Be Loved?”.


title: Bob Marley

text: Marley kirjoitti sanoituksensa useimmiten selkeällä jamaikanenglannilla, jota ymmärsivät muutkin kuin rastafarit. Haastatteluissaan hän kuitenkin käytti usein rastakieltä, sanaleikkejä ja rastamystiikkaa. Sanoituksiaan hän harvoin selitti jälkikäteen, vaan antoi niiden puhua puolestaan.


title: Bob Marley

text: Alkuaikoina Marleyn laulut syntyivät ryhmätyönä, mutta vuoden 1972 jälkeen hän teki laulunsa yleensä itsenäisesti. Soolouraansa mennessä hän oli kerännyt itselleen suuren varaston ajatuksia, sanontoja ja Raamatun sitaatteja sekä löytänyt omat teemansa ja tekniikkansa. Hänen sanoituksensa heijastavat sitä jamaikalaista mystiikkaa ja käsitystä yliluonnollisen tavallisuudesta, jonka parissa hän kasvoi koko ikänsä.


title: Bob Marley

text: Tehdessään laulua Marley teki usein sanoitusta ja säveltä samanaikaisesti, minkä ansiosta hänen laulujensa sanat ja sävel nivoutuvat niin kiinteästi yhteen. Vaikka Marleyn sanoitukset ovat hyvin henkilökohtaisia, hänen elämäntapansa oli yhteisöllinen. Hän teki laulujaan usein studiossa, jossa oli samanaikaisesti muitakin ihmisiä, ja hän otti joskus lauluihinsa heiltä kuulemiaan ajatuksia.


title: Bob Marley

text: Vaikka Marley poltti lakkaamatta marijuanaa, hän eli terveystietoista ja kurinalaista elämää. Hän oli intohimoinen jalkapallon harrastaja ja teki pitkiä juoksulenkkejä jopa kiertueidensa aikana. Hän nousi yleensä auringonnousun aikaan ja tarkkaili ruokavaliotaan, kuten rastafarit yleensäkin. Marleyn ruokavalioon kuuluivat etenkin hedelmät, kasvikset, pavut, riisi, maito ja kala, mutta lihaa hän ei normaalisti syönyt. Ulkomaankiertueet olivatkin Wailersille usein kärsimystä, kun he joutuivat tyytymään vieraaseen ja heikkolaatuiseen ruokaan. Vuoden 1975 Amerikan-kiertueella yhtyeellä oli jo oma kokki mukanaan, ja paikalliset jamaikalaissiirtolaiset kantoivat tuoretta ruokaa ja marijuanaa pukuhuoneeseen.


title: Bob Marley

text: Bob ja Rita Marley olivat naimisissa nuoruudestaan Bobin kuolemaan saakka. Heidän suhteensa oli kuitenkin huonontunut jo 1970-luvun alkuun mennessä: he pettivät toisiaan, Bob vietti aikansa rastaystäviensä kanssa, ja pariskunta tappeli keskenään väkivaltaisesti. Avioitumistaan katunut Bob rakensi myös mielellään myyttiä siitä, kuinka hänen avioliittonsa Ritan kanssa oli ollut mustan magian seurausta.


title: Bob Marley

text: Marleyllä oli avoimesti lukuisia tyttöystäviä koko elämänsä ja avioliittonsa ajan, ja hänellä on vähintään 12 lasta yhdeksän eri naisen kanssa. Marleyn kuollessa hänellä oli oikeusistuimissa meneillään yhteensä 23 isyysjuttua. Yksi hänen lastensa äideistä oli jamaikalainen Miss Maailma Cindy Breakspeare. Lapsista Ziggy, Stephen, Julian, Ky-Mani ja Damian ovat luoneet omaa uraa muusikkoina, sekä Cedella näyttelijänä.


title: Bob Marley

text: Nuoruudessaan Marley kuului mustien jamaikalaisten kirkkoon, jossa hän oppi hymnejä ja gospellauluja, ja jonka opetukset kuuluivatkin hänen ensimmäisissä lauluissaan. Marleyn maailmankuvaan sekoittui nuorena myös afrikkalaisten uskomusjärjestelmien yliluonnollisuutta sekä lopulta rastafarismin opetukset nuorelle miehelle.


title: Bob Marley

text: Marley oli 1960-luvulta lähtien harras rastafari-uskonnon harjoittaja. Hän sai ensikosketuksensa rastafarismiin muutettuaan Trenchtowniin äitinsä kanssa 1950-luvun lopulla, minkä jälkeen hänen rastatietoisuutensa vähitellen kasvoi. Marley kertoi aluksi vierastaneensa Trenchtownin rastafarien rummutusta ja afrikkalaista energiaa. Vuonna 1966 Marleyn vaimo Rita tuli rastauskoon Etiopian keisarin, rastojen jumalakseen kohottaman Haile Selassien Jamaikan-vierailun seurauksena samaan aikaan, kun Bob itse asui Yhdysvalloissa. Marleyn ensimmäinen rastahenkinen levytys oli vuonna 1968 äänitetty ”Selassie is the Chapel”. Tärkeimmät rastafarioppinsa nuori Marley sai Joe Higgsiltä.


title: Bob Marley

text: Marley kuului vuonna 1968 perustettuun Twelve Tribes of Israel -rastaseurakuntaan ja tuki sitä rahallisesti. Liittyessään seurakuntaan Marleylle annettiin heimonimekseen Joosef, ”hän, joka johtaa kansansa vapauteen”. Marley puhui uskostaan, Raamatusta ja Haile Selassien jumaluudesta toistuvasti haastatteluissaan. Haile Selassien kuolema vuonna 1975 hämmensi rastafareja, mutta ei lopettanut Marleyn uskoa Selassieen. Vuonna 1977 Marley sai Haile Selassien pojanpojalta keisarille kuuluneen Juudan leijona -sormuksen, josta tuli Marleyn tärkein esine, jota hän piti sen jälkeen sormessaan päivittäin elämänsä loppuun asti. Jamaikan rastafarien parissa Marleyhin suhtauduttiin hänen kuolemansakin aikaan kuitenkin ristiriitaisesti: jotkut rastavanhimmat arvostelivat häntä ryhtymisestä valkoisten viihdyttäjäksi, rahan tekemisestä Rastafarin nimellä ja saksalaiseen hoitoon turvautumisesta jamaikalaisen sijaan.


title: Bob Marley

text: Joitain kuukausia ennen kuolemaansa Marley liittyi Etiopian ortodoksiseen kirkkoon ja otti kasteessaan nimen Berhane Selassie eli ”Pyhän kolminaisuuden valo”.


title: Bob Marley

text: Marley oli poliittisesti tiedostava, ja hän tuki 1970-luvun alussa sosialisti Michael Manleyn PNP-puoluetta sekä arvosti mustaa nationalistia Marcus Garveyta ja yhdysvaltalaista vasemmistoaktivistia Angela Davisia. Marley lahjoitti paljon rahaa hyväntekeväisyyteen Jamaikalla: 1970-luvun lopulla hän avusti säännöllisesti noin 4 000 ihmistä.


title: Maailmojen sota

text: Maailmojen sota () on H. G. Wellsin vuonna 1898 julkaistu tieteisromaani, joka kertoo marsilaisten hyökkäyksestä Maahan.


title: Maailmojen sota

text: Suurissa metallilieriöissä maahan laskeutuvat marsilaiset osoittautuvat valloittajiksi, jotka pyrkivät valtaamaan Maan uudeksi asuinplaneetakseen asumakelvottomaksi käyneen Marsin tilalle. Wellsin kertojapäähenkilö vertaa marsilaisten suhtautumista ihmisten suhtautumiseen eläimiin tai jopa omiin lajikumppaneihinsa. Maan aseet osoittautuvat tehottomiksi marsilaisten sotakoneita, jättimäisiä kolmijalkakulkijoita eli tripodeja, ja niiden polttosäteitä vastaan. Ihmiskunta näyttää jo tuhoontuomitulta, kun marsilaiset yllättäen alkavatkin kuolla Maan bakteereihin, joita vastaan niillä ei ole vastustuskykyä.


title: Maailmojen sota

text: Orson Wellesin 30. lokakuuta 1938 Yhdysvalloissa lähetetty kirjan pohjalta tehty, mutta esitysajankohtaansa siirretty radiokuunnelma aiheutti suurta huomiota. Vaikka kuunnelman alussa kerrottiin, että ohjelma on kuvitteellinen, moni kuuntelija joutui paniikkiin luultuaan sitä aidoksi uutislähetykseksi. Vielä suurempaa kaaosta syntyi Santiagossa Chilessä vuonna 1944 ja 12. helmikuuta 1949 Quitossa Ecuadorissa.


title: Maailmojen sota

text: Kirja on filmattu elokuvaksi vuosina 1953 ja 2005. "Independence Day – Maailmojen sota" -elokuvalla ei nimisuomennoksestaan huolimatta ole perusideansa lisäksi muuta tekemistä kirjan kanssa.


title: Maailmojen sota

text: Ensimmäinen suomenkielinen painos "Maailmojen sodasta" ilmestyi vuonna 1979. Se julkaistiin yhteisniteenä "Aikakoneen", toisen Wellsin romaanin, kanssa.


title: San Salvador

text: San Salvador on El Salvadorin pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuoden 1992 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 415 346; laskennallinen arvio vuodelle 2010 on 553 525 asukasta. San Salvador sijaitsee laaksossa San Salvador -tulivuoren juurella.


title: San Salvador

text: Kaupunki tuottaa olutta ("Industrias La Constancia"n panimo), tupakkatuotteita, tekstiilejä ja saippuaa.


title: San Salvador

text: San Salvadorin keskeisin maamerkki on "Catedral Metropolitana", johon kesken messua (24. maaliskuuta 1980) salamurhattu El Salvadorin arkkipiispa Óscar Romero on haudattu.


title: San Salvador

text: Kaupungissa on myös maan ainoa julkinen yliopisto, Universidad de El Salvador, joka on perustettu 16. helmikuuta 1841. Se on samalla maan suurin ja vanhin. Yliopistossa on kaksitoista tiedekuntaa sekä kolme erillistä tutkimusinstituuttia. Universidad de El Salvadorilla on toimintoja tosin myös muissakin kaupungeissa.


title: San Salvador

text: Diego de Alvarado perusti San Salvadorin kylän huhtikuussa 1525 paikalle nimeltä La Bermuda. Vuonna 1546 Espanjan Kaarle I antoi San Salvadorille kaupunkioikeudet. Seuraavat vuosikymmenet kaupunki oli espanjalaisten hallussa, kunnes 1800-luvulla itsenäistymisliike pitkän sisäisen taistelun jälkeen mursi vanhan vallan.


title: San Salvador

text: San Salvador oli Keski-Amerikan liittotasavallan pääkaupunkina 1800-luvun alussa, kunnes siitä tuli itsenäistyneen El Salvadorin pääkaupunki vuonna 1839.


title: San Salvador

text: El Salvadorissa alkanut kaupungistumisprosessi oli pääasiassa kahvimarkkinoiden kasvun ansiota, joka loi maan 1800-luvun maalaiseliitistä 1900-luvulle tyypillisen kansallisen yläluokan. Tämä muodosti maahan taloudellisen ja poliittisen ”kahvioligarkian”, jonka keskukseksi San Salvador tuli. Vientiteollisuuden menestyksellisinä vuosina maahan tulleet voitot auttoivat kehittämään kaupungista urbaanin keskuksen esikuvanaan Euroopan ja Pohjois-Amerikan mallit. Liikenne, tietoliikenne ja muut palvelut rakennettiin palvelemaan pääasiassa vientiteollisuuden tarpeita. Kaupunkiin syntyi 1900-luvun aikana urbaani keskiluokka.


title: San Salvador

text: Maan kaupungistuessa San Salvador keräsi kaupunkeihin suuntautuneesta muuttoliikkeestä yli 90 prosenttia. Pääkaupunki tarjosi maalta muuttaville paremmat työllistymismahdollisuudet ja parempaa palkkaa esimerkiksi naisille – usein parempaa kuin miehille. Tämä houkutti erityisesti maalaisnaisia San Salvadoriin. Hallituksen säädökset estivät naisten tehokkaan työllistymisen maalla, jossa he tekivät usein palkatonta työtä miestensä rinnalla kahvi- ja puuvillaplantaaseilla. Tosin olot eivät San Salvadorissakaan olleet kovinkaan paljon paremmat vielä 1970-luvullakaan, koska työtunnit olivat pitkiä, lainsuoja vähäistä ja palkkaus matalaa.


title: San Salvador

text: Suuren maaltamuuton myötä kaupunki slummiutui, hökkelikylissä rehottivat prostituutio ja rikollisuus. Vuonna 1980 San Salvadorissa asuneesta 858 000 ihmisestä arviolta 643 000 eli slummiasutuksessa kaupungin keskustassa tai lähialueilla. Yleensä slummeihin päätyivät juuri maalta muuttaneet. Slummit koostuivat lähinnä pahvista, kankaasta ja pellistä tehdyistä hökkeleistä, eikä niihin tullut juoksevaa vettä, sähköä eikä viemäröintiä.


title: San Salvador

text: Kaupunki on kärsinyt monista maanjäristyksistä. Kaikkein tuhoisin sattui 1854. Viimeisin vuoden 2001 järistys aiheutti huomattavaa vahinkoa erityisesti "Las Colinaksen" kaupunginosassa, josta maanvyöry tuhosi suuren osan. Järistysten lisäksi tuhoa ovat aiheuttaneet San Salvador -tulivuoren purkaus 1917 ja tulvat 1934.


title: Aleksios II Komnenos

text: Aleksios II Komnenos (, "Aléksios II Komnēnós"; 10. syyskuuta 1167 – 1183) oli Bysantin keisari 1180–1183.


title: Aleksios II Komnenos

text: Aleksios oli Manuel I Komnenoksen vanhin poika. Hänen äitinsä Maria oli Antiokian Raimondin tytär. Manuelin kuoltua vuonna 1180 Maria hallitsi poikansa sijasta. Manuelin länsiystävälliseen politiikkaan kyllästyneet kansalaiset pelkäsivät frankkien vaikutusvallan lisääntyvän entisestään. Maria nimitti neuvonantajakseen protosebastos Aleksioksen, joka tiedettiin erityisen myötätuntoiseksi länsimaita kohtaan.


title: Aleksios II Komnenos

text: Tyytymättömyys sai aikaan lukuisia salaliittoja. Marian tytärpuoli, jonka nimi myös oli Maria, oli osana yhtä tällaista ja joutui pakenemaan Hagia Sofian kirkkoon miehensä Monferratin Ranierin kanssa. Keisarinna komensi keisarillisen kaartin valtaamaan kirkon. Vain patriarkan väliintulo esti kirkon valtauksen.


title: Aleksios II Komnenos

text: Seuraavan vallankaappausyrityksen takana oli keisarin serkku Andronikos. 64-vuotias Andronikos marssi Konstantinopolia kohti elokuussa 1183. Ennen kuin hän oli edes kerennyt pääkaupunkiin sen asukkaat kapinoivat ja ottivat hänet avosylin vastaan.


title: Aleksios II Komnenos

text: Keisarinna ja nuori keisari lähetettiin pois kaupungista vankeuteen odottamaan kohtaloaan. Andronikos osoittautui nimittäin julmaksi despootiksi, joka raivasi tieltään kaikki mahdolliset vastustajansa. Kolmetoistavuotias Aleksios joutui omin käsin kirjoittamaan äitinsä kuolemantuomion. Keisarinna kuristettiin sellissään. Syyskuussa 1183 Andronikos antoi kruunata itsensä keisariksi. Nuori Aleksios murhattiin pari kuukautta myöhemmin ja hänen ruumiinsa heitettiin mereen.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Kellopeliappelsiini (myös "Kellopeli Appelsiini", ) on Stanley Kubrickin ohjaama vuonna 1971 valmistunut elokuva, joka perustuu brittikirjailija Anthony Burgessin romaaniin. "Kellopeliappelsiini" herätti ilmestyessään paljon huomiota, koska monet tulkitsivat elokuvan väkivaltaa ihannoivaksi. Elokuvan saaman kielteisen huomion takia Kubrick kielsi "Kellopeliappelsiinin" esittämisen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kielto kesti 27 vuotta. Vasta Kubrickin kuoleman jälkeen elokuva ilmestyi maassa VHS- ja DVD-julkaisuina.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Ludwig van Beethovenin musiikki (erityisesti yhdeksäs sinfonia) on tärkeässä roolissa elokuvan juonessa. Elokuvassa kuullaan muutakin klassista musiikkia, kuten Rossinia ja Elgaria. Huomattava osa elokuvan ääniraidasta koostuu Moog-syntetisaattorilla soitetuista klassisista sävellyksistä sekä Wendy Carlosin omista sävellyksistä. Päätunnusmelodia on Carloksen tekemä Moog-sovitus Henry Purcellin säveltämästä "Kuningatar Marian hautajaismarssista", joka kuullaan elokuvassa useina erilaisina versioina. Elokuva sai neljä Oscar-ehdokkuutta parhaasta elokuvasta, editoinnista, käsikirjoituksesta ja ohjaustyöstä.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät "Kellopeliappelsiinin" vuonna 1999 yhdeksi kaikkien aikojen sadasta parhaasta brittielokuvasta.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Elokuva on kertomus nuoresta sosiopaatista, Alex de Largesta (Malcolm McDowell), jonka elämä pyörii äärimmäisen väkivallan () ympärillä.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Kertomuksen alussa Alex käy huumemaitoa tarjoilevassa Korovan maitobaarissa kaveriporukkansa kanssa (hän kutsuu heitä "drugiksi", sana tulee venäjän kielestä ("друг" [drug] = ystävä), johon kuuluvat Georgie, Pete ja Dim. He pukeutuvat kriketinpelaajien asuihin, paitsi että siihen kuuluvaa alasuojusta pidetääan asun päällä sekä kunkin mielen mukaiseen päähineeseen – Alexilla knalli. Joskus he käyttävät kasvojen suojana naamareita. Aseina on keppejä, jossa ainakin Alexilla on sisällä puukko sekä Dimillä ketju. Alexin johtajanasemaa osoittavat oikean silmän liioitellun pitkät tekoripset ja kalvosinnappeina toimivat tekosilmät.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Liikkeelle lähdettyään he hakkaavat kerjäläisen, tappelevat naista raiskaamassa ollutta Billyboy-nimisen pojan johtamaa uusnatseista muodostettua vihollisjengiä vastaan ja varastavat auton, jolla he sitten kaahailevat vastuuttomasti aiheuttaen lukuisia onnettomuuksia. Yöllä he murtautuvat kirjailijan kotiin, rikkovat lukuisia tavaroita ja pahoinpitelevät hänet vakavasti. Alex raiskaa kirjailijan vaimon laulaen samalla tunnettua laulua elokuvasta "Singin’ in the Rain", ja muut pakottavat kirjailijan katsomaan vierestä. Lisäksi he vievät uhreiltaan kaiken irrallisen, kuten kellot, korut ja rahat, jotka he jakavat keskenään. Alexille ne ovat lähinnä voitonmerkkejä, jotka hän kerää sänkynsä alla olevaan vuodevaatelaatikkoon.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Ensi merkki riidasta kaverien kesken tulee riehumisen jälkeen baarissa iltamaidolla: naapuripöydässä oleva nainen laulaa pätkän Beethovenin 9. sinfoniaa, mikä saa Alexin syvään tunnelmaan. Dim pilaa kuitenkin kaiken halveksivalla pärinällä, ja Alex lyö häntä kepillään reisille haukkuen häntä hölmöksi, joka ei ymmärrä mitään. Kahakka hiipuu alkuunsa, mutta jättää pahaenteisen tunnelman.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Kotiin päästyään Alex tekee illastaan täydellisen ensin leikkimällä lemmikkikäärmeensä kanssa ja sitten kuuntelemalla suosikkisäveltäjäänsä Ludwig van Beethovenia. Sitä kuunnellessaan hän näkee huimia näkyjä mielessään ultraväkivallasta. Hyväuskoiset vanhemmat eivät tiedä mitään hänen jenginsä toiminnasta.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Seuraavana aamuna Alex jää kotiin ”pääkivun” vuoksi, kuten koko alkuviikkonakin. Päivällä Alexin sosiaalityöntekijä P. R. Deltoid ilmestyy kotiin Alexin heräillessä ja varoittaa Alexia tekemästä mitään tyhmää, sillä vaikka häntä ei vielä olekaan saatu mistään kiinni, se ei tarkoita, ettei niin voisi myöhemmin käydä. Alex vakuuttelee viattomuuttaan, vaikka Deltoid selvästi tietää hänen puuhistaan.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Noustuaan hän lähtee koreissa vaatteissa ostoskeskukseen, jossa hän iskee levykaupasta kaksi tyttöä. Tästä seuraa nopeutetusti näytetty, Wilhelm Tell -alkusoiton säestämä ryhmäseksikohtaus Alexin huoneessa.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Seuraavana iltana Alex kuulee jengiläistensä suunnittelevan isompaa keikkaa päästäkseen kiinni suuriin seteleihin, ja Georgie pyrkii syrjäyttämään hänet jengin johdosta. Alex ei ole kiinnostunut suunnitelmasta ja laittaa jenginsä kuriin pahoinpitelemällä heidät. Otettuaan johtajan asemansa takaisin hän kuitenkin suostuu ryöstösuunnitelman toteuttamiseen. Samana iltana Alex murtautuu drugien avustuksella rikkaan yksin asuvan naisen kissoja vilisevään kotiin. Nainen raivostuu moisesta ja alkaa huitoa Alexia Beethovenin rintakuvalla. Kun Alex näkee, mitä asetta nainen käyttää, hänellä niksahtaa, ja hän iskee tätä päähän isolla penistä muistuttavalla posliinipatsaalla. Alex pakenee talosta pihalle, mutta hänen jengitoverinsa pieksävät hänet ja jättävät poliisin armoille, jotka nainen ehti soittaa ennen kuin Alex murtautui sisälle. Sellissä sosiaalityöntekijä Deltoid kertoo hänelle naisen kuolleen ja että ei voi eikä halua enää suojella Alexia. Alex päätyy vankilaan murhasta tuomittuna.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Vankilassa Alex alkaa lukea Raamattua, jota hän tulkitsee omalla tavallaan väkivaltaisesta näkökulmasta. Lopulta, oltuaan kaksi vuotta vankilassa, hänet otetaan mukaan uuteen kokeelliseen ”Ludovico-hoitoon”, jossa rikollisia pyritään parantamaan lainkuuliaisiksi kansalaisiksi. Hänet valitsee hoito-ohjelmaan henkilökohtaisesti sisäministeri, joka haluaa säästösyistä saada vankilat tyhjennettyä taparikollisista. Hoidossa Alex huumataan ja pakotetaan katsomaan väkivaltaelokuvia, tarkoituksena ehdollistaa hänet inhoamaan seksiä ja väkivaltaa. Osassa elokuvia pahoinpitelijät ja raiskaajat käyttävät samanlaisia univormuja kuin Alex ja hänen drugansa – vain hatut ovat vielä näkyvämpiä: korkeita ratsuväkihattuja ja kolmikolkkahattuja eli ns. Napoleon-hattuja.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Natsien hirmutöitä esittelevän väkivaltaelokuvan taustanauhana on Beethovenin yhdeksäs sinfonia, joka alkaa vaikuttaa Alexiin seksin ja väkivallan tavoin oksettavasti. Alex kiljuu ja käskee pysäyttämään filmin, sillä ”Ludwig van ei ole tehnyt kenellekään pahaa.” Lääkäri ei kuitenkaan suostu tähän, Alexin on vain kärsittävä. Lääkäri myös arvelee, että tässä voikin olla aiemmin puuttunut rangaistuselementti.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Hoidon päätyttyä Alexin parannusta esitellään vaikutusvaltaisista henkilöistä koostuvalle yleisölle: Alex joutuu ensin väkivaltaista riidanhaastajaa vastaan ja saa sitten eteensä alastoman naisen, ja kummallakin kerralla hän tulee ratkaisevalla hetkellä hirvittävän pahoinvointiseksi nujertuen voimattomana lattialle. Ministeri onnittelee projektin onnistumisesta, joskin Alexia silmällä pitänyt vankilan pappi esittää jyrkän vastalauseensa, koska hänen mielestään hoito loukkaa ihmisarvoa. Tätä ei huomioida, vaan Alex saa marssia kadulle vapaana miehenä. Lehdet julistavat suurin otsikoin: ”Kissanaisen tappaja Alex tänään vapaaksi.”


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Ensin Alex yrittää palata takaisin kotiinsa, mutta huomaa, että hänen vanhempansa ovat myyneet hänen tavaransa, lopettaneet hänet lemmikkiboansa Basilin ja ottaneet alivuokralaiseksi hänen huoneeseensa Joe-nimisen miehen, jota kohtelevat nyt kuin poikaansa. Joe alkaa syyllistää Alexia tämän entisistä teoista, ja vanhemmat ovat haluttomia ottamaan häntä takaisin. Hän lähtee kotoaan ja suojattomana ja puolustuskyvyttömänä joutuu aiemmin pahoinpitelemänsä kerjäläisen ja tämän ystävien hakkaamaksi.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Alexin pelastaa kaksi poliisia, jotka paljastuvat hänen vanhoiksi drugikseen, Dimiksi ja Georgieksi. Nämä päättävät yhdessä pitää hauskaa ja uittavat Alexin päätä pitkiä aikoja vesialtaassa nauraen. Samalla he kiduttavat Alexia hakkaamalla pampuilla kylkiluita pään ollessa veden alla. Sitten he jättävät Alexin heitteille ja häipyvät ilkeästi naureskellen.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Lopulta, illan pimentyä Alex kävelee murtuneena maaseudulla ja menee koputtamaan erästä ovea saadakseen apua. Kyseessä on saman kirjailijan koti, johon hän murtautui kaksi vuotta aiemmin. Kirjailija on nyt pyörätuolissa pahoinpitelyn takia ja kertoo vaimonsa kuolleen raiskauksen seurauksena. Hän ei tunnista Alexia heti, koska tämä käytti hyökkäyksen aikana naamaria, mutta Alex tajuamattaan paljastaa pian itsensä laulamalla kylvyssä jälleen "Singing in the Rain" -kappaletta. Henkilökohtaisen koston ohella kirjailija haluaa hyödyntää Alexia ja tämän kärsimyksiä saattaakseen hallituksen politiikan kyseenalaiseen valoon.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Kirjailija saa tietää Alexin saavan pahoinvointia seksin ja väkivallan lisäksi Beethovenin yhdeksännestä. Parin ystävänsä kanssa hän lukitsee Alexin yläkerran huoneeseen ja rupeaa soittamaan edellä mainittua Beethovenin sävelmää. Alex kituu ja parkuu huoneessa hulluuden partaalla, kunnes lopulta päättää yrittää itsemurhaa hyppäämällä ikkunasta alas.


title: Kellopeliappelsiini (elokuva)

text: Alex ei kuitenkaan kuole, vaan herää sairaalassa. Lehdistö on nyt esittänyt hänet vääryyttä kärsineenä uhrina, ja vanhemmat tulevat pyytämään anteeksi ankaruuttaan. Ludovico-hoidon vaikutus Alexiin näyttää hälvenneen, minkä varmistamiseksi hänelle tehdään sairaalassa testejä. Alex kertoo nähneensä unen lääkäreistä sorkkimassa pääkoppaansa. Sisäministeri saapuu tapaamaan Alexia ja alkaa huolehtia hänestä, sillä hänen politiikkansa uskottavuus on vaakalaudalla. Ministeri kertoo, että ”kumouksellinen kirjailija” on vangittu. Alex suostuu yhteistyöhön ja poseeraa lehtikuvissa ministerin kanssa. Samalla Beethovenin yhdeksännen soidessa hän alkaa unelmoida seksistä, todeten parantuneensa.


title: Pjotr Wrangel

text: Pjotr Nikolajevitš Wrangel (, , 27. elokuuta 1878 Novoaleksandrovsk – 25. huhtikuuta 1928 Bryssel) oli venäläinen vapaaherra ja kenraali, joka toimi Krimiltä operoivan valkoisen Etelä-Venäjän armeijan ylipäällikkönä Venäjän sisällissodassa vuonna 1920 Anton Denikinin jälkeen. Etelä-Venäjän armeija taisteli sekä moskovalaismielistä bolševikkien vuonna 1918 perustamaa puna-armeijaa, anarkistista Ukrainan vallankumouksellista kapinallisarmeijaa sekä Ukrainan kansallisia maan itsenäistymiseen pyrkiviä armeijoita vastaan. Wrangel muodosti myös Krimin hallituksen. Myöhemmin hän oli valkoisen emigranttiliikkeen johdossa.


title: Pjotr Wrangel

text: Wrangel syntyi Novoaleksandrovskissa Liettuassa silloisessa Venäjän keisarikunnassa baltiansaksalais-ruotsalaiseen Wrangelin aatelissukuun. Wrangel oli koulutukseltaan kaivosinsinööri, mutta liittyi vapaaehtoisena ratsuväkirykmenttiin ja ylennettiin upseeriksi 1902. Hän osallistui vapaaehtoisena Venäjän-Japanin sotaan vuosina 1904–1905. Tämän jälkeen hän opiskeli Venäjän yleisesikunta-akatemiassa, josta valmistui 1910. Ensimmäisessä maailmansodassa hän komensi kasakkarykmenttiä ja taisteli mm. Itä-Preussissa sekä Galitsiassa. Hän yleni kenraalimajuriksi ja sai vuonna 1917 komentoonsa 7. ratsuväkidivisioonan.


title: Pjotr Wrangel

text: Vuoden 1917 elokuussa Wrangel liittyi Venäjän väliaikaisen hallituksen jälkeisiin bolševikkeja vastustaviin valkoisiin joukkoihin. Hän nousi kenraali Denikinin alaisuudessa lähinnä Kubanin kasakoista koostuvan Kaukasuksen armeijan komentajaksi.


title: Pjotr Wrangel

text: Kesällä 1919 hän johti valkoisen armeijan hyökkäystä Tsaritsyniin (Volgograd). Wrangelin ja Denikinin keskinäisten riitojen vuoksi Wrangelia syytettiin salaliitosta ja hänet karkotettiin Konstantinopoliin. Kun Denikinin yritykset epäonnistuivat, Wrangel kutsuttiin takaisin ja huhtikuussa 1920 hänestä Denikinin seuraaja Etelä-Venäjän armeijan, joka nyt hallitsi lähinnä Krimiä, komentajana.


title: Pjotr Wrangel

text: Poliittisesti Wrangel oli monarkisti ja suhtautui epäluuloisesti liberaaleihin, mutta järjesti silti maauudistuksen vahvistaakseen kannatuspohjaansa. Etelä-Venäjän armeijansa hän nimesi uudelleen Venäjän armeijaksi. Hän suunnitteli yhteistyötä Puolan Pilsudskin kanssa, mutta tämä kariutui komentajan valintaan. Wrangelin joukot murtautuivat Krimiltä kesällä 1920 Tauriaan, mutta bolševikkien solmittua rauhan Puolan kanssa lokakuussa puna-armeija keskitti ylivoimaiset joukkonsa etelään ja ajoi yhdessä Ukrainan vallankumouksellinen kapinallisarmeijan kanssa Venäjän armeijan takaisin Krimille.


title: Pjotr Wrangel

text: Vuoden 1920 marraskuussa Wrangel joutui evakuoimaan liittoutuneiden avulla noin 70 000 sotilasta ja 65 000 siviiliä Krimiltä Turkkiin, joka oli ympärysvaltojen hallussa. Wrangel matkusti Turkin ja Tunisian kautta Jugoslaviaan, jossa hän piti yllä pakolaisesikuntaa mahdollista vastavallankumoussotaa varten vuoteen 1925 asti. Hän perusti sisällissodan veteraanien järjestön, Venäläinen yleissotilaallinen unionin (ROVS) 1924 ja pyrki pitämään miehensä taistelukuntoisina ja yhdistämään monarkistit ja tasavaltalaiset. Marraskuussa 1924 hän tosin tunnusti suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitšin Venäjän kruunuun lailliseksi tavoittelijaksi.


title: Pjotr Wrangel

text: Wrangel kuoli Brysselissä, kun hän tukijoineen suunnitteli terrorijärjestöjen luomista bolševikkejä vastaan. Hänen sukunsa väitti että Wrangelin asuessa veljensä talossa talon hovimestari olisi neuvostoagentti, joka olisi myrkyttänyt hänet, sillä kun hovimestari oli lähtenyt talosta, oli Wrangel sairastunut pahasti. Wrangel haudattiin venäläiseen katedraaliin Belgradissa.


title: StepMania

text: StepMania on avoimen lähdekoodin periaatteella ohjelmoitu rytmipelisimulaattori, joka jäljittelee oletusasetuksillaan erittäin tarkasti esikuvaansa Dance Dance Revolutionia. Se on saavuttanut lähes monopoliaseman PC-tanssipeliharrastajien keskuudessa. StepManiaa on käytetty myös runkona In The Groove -tanssipelin suunnittelussa.


title: StepMania

text: StepMania tukee oman ".sm"-tiedostomuotonsa lisäksi Dance With Intensityn ".dwi"-tiedostomuotoa sekä Beatmania-simulaattoreiden käyttämää ".bms"-tiedostoformaattia. Se pystyy soittamaan mm. MP3-, Ogg Vorbis- ja PCM-muotoisia musiikkitiedostoja.


title: StepMania

text: StepMania toimii myös omana pelinään näppäimistöllä pelattuna. Vaikka näppäimistöllä pelaaminen on periaatteessa huomattavasti helpompaa kuin tanssimatolla, käytännössä haastetta on loputtomasti. Fanit tekevät ammattimaisen tarkasti omia haastavia askelkuvioita, jotka on tarkoitettu nimenomaan näppäimistöllä pelattaviksi. Aihetta sivuavat myös useat foorumit, kuten Flash Flash Revolution.


title: StepMania

text: StepMania keksittiin ja luotiin Japanissa ja on siellä myös suosituinta. Siellä järjestetään myös vuosittain StepManian MM-kilpailut. Kisat ovat sekä näppäimistö- että tanssipelinä. Suomessa ei kuitenkaan järjestetä StepMania-kilpailuja, sen sijaan naapurimaassa Ruotsissa järjestetään.


title: Valtamarsalkka

text: Valtamarsalkka, myös valtakunnanmarsalkka on virka, arvonimi ja sotilasarvo, jota on käytetty muiden muassa Ruotsissa ja Saksassa.


title: Valtamarsalkka

text: Valtamarsalkka () tarkoitti keskiajalla Ruotsissa ratsuväen päällikköä. Valtamarsalkan virka perustettiin 1607, ja tehtävänä oli olla Ruotsin hovikunnan ja sen alaosastojen päällikkö. Nykyisin virka on Ruotsissa hovin korkeimman virkamiehen titteli, eräänlainen hovin kansliapäällikkö. 1930-luvulle saakka virkaan valittu oli aatelissukuinen, ensimmäinen ei-aatelinen oli 1936–1946 tehtävässä toiminut Axel Vennersten. Vuodesta 2010 alkaen valtakunnanmarsalkkana on toiminut Svante Lindqvist.


title: Valtamarsalkka

text: Saksassa perustettiin valtakunnanmarsalkan () arvo sotamarsalkan yläpuolelle korkeimmaksi upseeriarvoksi vuonna 1940. Adolf Hitler ylensi Hermann Göringin ainoana henkilönä tuohon arvoon.


title: Valtamarsalkka

text: Titteli on ollut käytössä myös Saksassa saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa. Myös Tanskassa se on ollut käytössä.


title: Óscar Romero

text: Óscar Arnulfo Romero y Goldámez (15. elokuuta 1917 Ciudad Barros − 24. maaliskuuta 1980 San Salvador) oli merkittävä katolinen pappi ja arkkipiispa El Salvadorissa 1960- ja 1970-luvuilla. Nähtyään lukemattomia ihmisoikeuksien rikkomuksia hän alkoi puhua El Salvadorin köyhien ja hallinnon mielivallasta kärsineiden puolesta. Tämä aiheutti paljon konflikteja sekä El Salvadorin hallituksen että katolisen kirkon kanssa. Romero murhattiin 1980 kesken messun. Vuonna 2018 katolinen kirkko julisti hänet pyhimykseksi.


title: Óscar Romero

text: Kun Oscar Romero nimitettiin El Salvadorin arkkipiispaksi, hänen maineensa oli konservatiivinen ja hän oli useaan otteeseen suhtautunut skeptisesti moniin Vatikaanin II konsiilin uudistuksiin. Tästä syystä hänen nimityksensä arkkipiispaksi vuonna 1977 ei ollut suosittu koko papiston keskuudessa. Heidän yllätyksekseen Romero oli kuitenkin epäoikeudenmukaisuuden suorasanainen vastustaja ja huono-osaisten puolustaja. Romeron sanottiin liittoutuneen kirkon vallankumouksellisten kanssa. Tämän hän itse torjui: kirkko ei ole poliittinen liike.


title: Óscar Romero

text: Hänen suhtautumisensa maan hallintoon muuttui jyrkemmäksi, kun kuolemanpartio murhasi hänen hyvän ystävänsä syksyllä 1977. Romero yritti turhaan saada hallituksen tuomitsemaan teon ja pyrkimään syyllisten saattamiseen oikeuden eteen. Hyökkäykset kirkkoa kohtaan lisääntyivät, ja seuraavien vuosien aikana murhattiin useita muitakin pappeja.


title: Óscar Romero

text: Romero alkoi puhua Yhdysvaltojen El Salvadorin hallitukselle antamaa sotilaallista tukea vastaan ja kehotti sotilaita olemaan tottelematta ihmisoikeuksia rikkovia määräyksiä. Maaliskuussa 1980 Romero ammuttiin kuoliaaksi kesken messun pienessä kappelissa lähellä katedraaliaan. Salamurhaajien uskotaan olleen salvadorilaisten kuolemanpartioiden jäseniä, mukaan lukien kaksi School of the Americasista (SOA) valmistunutta sotilasta. Murhaa ei koskaan selvitetty.


title: Óscar Romero

text: Jo ennen ”kääntymistään” Romero piti kirkon antamaa peruskoulutusta erittäin tärkeänä. Hän ei voinut hyväksyä jesuiittaopettajiin kohdistuneita väkivallantekoja eikä koulujen sulkemisia niiden väitetyn marxilaisen luonteen vuoksi.


title: Óscar Romero

text: Vuonna 1990 Romeron seuraaja käynnisti kanonisointiprosessin, mutta sen eteneminen estettiin. Elokuussa 2014 paavi Franciscus kuitenkin mahdollisti kanonisointiprosessin jatkamisen kumoamalla kirkon kiellon Romeron julistamisesta autuaaksi. Helmikuussa 2015 Franciscus julisti Romeron marttyyriksi, mikä tarkoitti, että hänet voitiin julistaa autuaaksi ilman häneen liitettyä ihmettä. Pyhimykseksi ei kuitenkaan voida julistaa ilman tällaista ihmettä. Toukokuussa 2015 Romero julistettiin autuaaksi. Lokakuussa 2018 Franciscus julisti Romeron pyhimykseksi.


title: Óscar Romero

text: Romeroa on kutsuttu yhdeksi vapautuksen teologian tärkeimmistä kannattajista ja on väitetty, että tämän takia katolinen kirkko pysäytti hänen kanonisointinsa. Katolisen verkkojulkaisun Aleteian mukaan näyttöä siitä, että hän itse henkilökohtaisesti olisi ollut vapautuksen teologian kannattaja, ei kuitenkaan ole olemassa, ei myöskään siitä, että kanonisointi pysäytettiin, koska pelättiin nopean kanonisointiprosessin aiheuttavan levottomuuksia El Salvadorissa tai että se tulkittaisiin vapautuksen teologian hyväksymiseksi.


title: Óscar Romero

text: Vuonna 1998 Englannin kirkko paljasti Romeron patsaan Westminster Abbeyssa, Lontoossa. Se on osa 1900-luvun marttyyreistä kertovaa teosta.


title: Max Weber

text: Maximilian Carl Emil Weber (21. huhtikuuta 1864 Erfurt – 14. kesäkuuta 1920 München) oli saksalainen oikeustieteilijä, taloustieteilijä ja sosiologi. Häntä pidetään yhtenä julkishallinnon teorian ja nykyaikaisen sosiologian perustajista. Hänen pääteoksensa käsittelevät uskonnon sosiologiaa, politiikkaa ja hallitusvaltaa.


title: Max Weber

text: Max Weber syntyi Erfurtissa, Saksassa vanhimpana seitsemän lapsen perheestä. Hänen isänsä, Max Weber vanhempi, oli merkittävä poliitikko ja virkamies, joka oli naimisissa Helene Fallenstenin kanssa. Nuorempi veli Alfred Weber oli myös sosiologi ja taloustieteilijä.


title: Max Weber

text: Koska hänen isänsä oli yhteiskunnallisesti merkittävässä asemassa, Weber varttui politiikantäyteisessä kodissa, jossa vierailivat usein merkittävät oppineet ja julkiset hahmot. Samalla tuli selväksi, että Max Weber oli älyllisesti erittäin lahjakas. Hänen lahjansa vanhemmilleen vuonna 1876 koostui kahdesta esseestä, joiden otsikot olivat ”Saksan historian kulku erityisesti viitaten keisariin ja paaviin” sekä ”Rooman keisarillinen aika Konstantinus Suuresta kansainvaelluksiin”.


title: Max Weber

text: 1882 Weber kirjoittautui Heidelbergin yliopistoon lakitiedon opiskelijaksi palvellen samalla toisinaan Saksan armeijassa. 1886 Weber läpäisi testin, joka oikeutti hänet harjoittamaan lakia nuorempana asianajajana. 1880-luvun ajan Weber jatkoi historian opiskelua. Hän sai tohtorinarvon lakitiedossa 1889 kirjoittamalla keskiajan liikeorganisaatioita käsittelevän oikeushistoriallisen teoksen. Kaksi vuotta myöhemmin Weber sai valmiiksi teoksensa "Die Römische Agrargeschichte in ihrer Bedeutung für das Staats- und Privatrecht". Tämä takasi Weberille oikeuden täyteen akateemiseen arvoon.


title: Max Weber

text: Näinä vuosina Weber kuitenkin keskittyi erityisesti yhteiskuntapolitiikkaan. 1888 hän liittyi Verein für Sozialpolitikiin, eräänlaiseen itsenäiseen oppineiden aivoriiheen, joka pohti yhteiskunnallisia asioita. 1890 aivoriihi käynnisti tutkimushankkeen, joka pohti ”Puolan ongelmaa” – ulkomaalaisten maatyöläisten muuttoliikettä itäiseen Saksaan samalla kun paikalliset maatyöläiset muuttivat teollistuviin kaupunkeihin. Weber asetettiin tutkimushankkeen johtoon ja tämän takia kirjoitti suurimman osan siitä. Lopullista raporttia pidettiin laajalti erinomaisena empiirisen tutkimuksen esimerkkinä ja Weberin maine asiantuntijana maatalouspolitiikassa lujittui.


title: Max Weber

text: Weber saavutti suurta menestystä 1890-luvulla. Vuonna 1893 hän meni naimisiin kaukaisen sukulaisensa Marianne Schnitgerin kanssa, joka oli intellektuelli ja feministi, itsekin tunnettu kirjoittaja. Seuraavana vuonna Weber toimi lyhytaikaisesti taloustieteen professorina Freiburgin yliopistossa, ennen kuin otti vastaan viran Heidelbergissä 1896. Hän joutui vähentämään ja lopulta kokonaan lopettamaan säännöllisen akateemisen työnsä vuonna 1897 sairauden takia, josta ei toipunut ennen vuotta 1901. Sairaus oli todennäköisesti hermoromahdus, joka aiheutui hänen isänsä kuolemasta.


title: Max Weber

text: 1903 hänestä tuli "Archiv für Sozialwissenschaft und Sozialpolitikin" toimittaja. Weberistä tuntui kuitenkin, ettei hän voinut jatkaa normaalia opetustyötä ja toimi siitä lähtien yksityisenä oppineena. Tätä auttoi hänen vuonna 1907 saamansa perintö. Vuonna 1904 hän vieraili Yhdysvalloissa ja osallistui taiteiden ja tieteiden kongressiin, joka pidettiin St. Louisin maailmannäyttelyn yhteydessä.


title: Max Weber

text: Weberin laajimmin tunnettu teos, "Protestanttinen etiikka ja kapitalismin henki", julkaistiin vuonna 1904 (suom. 1980). Siinä hän esitti, että kapitalismin syntyyn vaikutti kalvinismin ennaltamääräämisoppi, jonka mukaan taivaaseen pääsyyn ei voinut itse vaikuttaa. Kalvinistit tarvitsivat varmuuden pelastumisestaan, joten he ajattelivat, että maallinen menestys oli osoitus kuulumisesta pelastuvien joukkoon. Tämä Weberin mukaan osaltaan synnytti taloudellisen järjestelmän, joka myöhemmin jatkoi olemassaoloa uskontoon perustuneesta synnystään riippumatta. Weber ei tarkoittanut, että kalvinismi olisi ollut välttämätön kapitalismin syntymiselle, vaan sanoi, että kapitalismi olisi ilman kalvinismia syntynyt jossain muussa muodossa.


title: Max Weber

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana hän toimi hetken aikaa sairaaloiden johtajana Heidelbergissä. Vuonna 1918 Weber toimi asiantuntijana Saksan aselepokomissiossa solmittaessa Versailles'n rauhansopimusta. Hän oli mukana myös Weimarin tasavallan perustuslain luonnostelleessa komiteassa.


title: Max Weber

text: Vuodesta 1918 hän jatkoi opettamista, ensin Wienin yliopistossa, sitten 1919 Münchenin yliopistossa, jossa hän johti ensimmäistä saksalaista sosiologian instituuttia.


title: Max Weber

text: Max Weber kuoli keuhkokuumeeseen Münchenissä 14. kesäkuuta 1920.


title: Max Weber

text: Ymmärtävä sosiologia viittaa Weberin määritelmään sosiologiasta. Weberille sosiologia oli tiede, joka ymmärtää tulkiten sosiaalista toimintaa ja siten selittää sen kulun ja sen vaikutusten syitä. Ymmärtävässä sosiologiassa ymmärtämiseen liittyy aina selittävä ote. Sosiologian tulee selittää syitä toiminnalla sekä toiminnan vaikutuksia ja seurauksia. Inhimillisen toiminnan ehdoksi Weber asettaa sen, että toimija liittää toimintaan subjektiivisen merkityksen. Sosiaalista toiminta on vasta silloin kun toimijan subjektiivinen merkityksenanto ottaa huomioon muut toimijat. Weberille vain yksilöt voivat olla toimijoita.


title: Pat Metheny

text:
Patrick Bruce Metheny [məˈθiːni] (s. 12. elokuuta 1954 Kansas City) on yhdysvaltalainen jazzkitaristi. Hänen uransa alkoi 1970-luvun alussa ja oma ryhmä hänellä on ollut vuodesta 1977 saakka. Pat Metheny tunnetaan monipuolisuudestaan ja taidokkaasta soittimen käsittelystä. Suuri osa hänen materiaalistaan on sävelletty yhteistyönä kosketinsoittaja Lyle Maysin kanssa, joka on ollut hänen yhteistyökumppaninsa 1970-luvun puolesta välistä saakka.
Pat Metheny aloitti varsinaisen muusikkouransa opettajana Miamin yliopistossa ja Berkleen collegessa alle 20-vuotiaana. Ensimmäinen suurempi yhtye hänelle oli Gary Burtonin johtama kvartetti. Pat Methenyn pääkokoonpano on kuitenkin ollut 70-luvulta saakka Pat Metheny Group, mutta hän on julkaissut materiaalia myös trion kanssa, soolona, ja duettona useiden artistien kanssa.


title: Pat Metheny

text:
Pat Metheny syntyi Missourin Kansas Cityssä 12. elokuuta 1954. Hän asui lapsuutensa Kansas Cityn Lee's Summit -nimisessä lähiössä. Paikka oli tuohon aikaan tyypillinen keskilännen kaupunki, jossa asukkaita oli noin 3 500. Metheny on sanonut, että koska kaupungissa ei juuri tapahtunut mitään, se kirvoitti hänen mielikuvitustaan.
Metheny aloitti musiikkiharrastuksensa 8-vuotiaana, kun hänen viisi vuotta vanhempi veljensä Mike opetti hänelle trumpetinsoittoa. Kymmenen vuotiaana hänen veljensä opettaja alkoi opettaa häntä. Metheny vaihtoi kuitenkin soittimensa kitaraan 12-vuotiaana. Suurimpana vaikutuksena tähän olivat uudet rock-yhtyeet, joissa kitara oli nostettu kaikkein tärkeimmäksi instrumentiksi. Tärkeimpiä vaikuttajia Methenylle olivat Beatles, Beach Boys ja Dave Clark Five. Metheny osti pienen akustisen kitaran ja sai isältään lahjaksi Gibsonin ES-140 T ¾ -kitaran. Ensimmäisen yhtyeensäkin, The Beat Bombs, Metheny perusti kavereidensa kanssa jo 12-vuotiaana. Tämä yhtye ei tosin pysynyt koossa kovin pitkään.
Tänä aikana Metheny kiinnostui myös jazz-musiikista, koska hän halusi improvisoida kitarallaan. Suurimpina vaikutteina olivat Ornette Colemanin ja Miles Davisin musiikki. 1960-luku oli kapinallisuuden aikaa, ja Metheny on myöhemmin sanonut, että rockilla hän olisi kapinoinut vain vanhempiaan vastaan, mutta jazzilla hän kapinoi myös kavereitaan vastaan, jotka eivät ymmärtäneet, mistä tässä musiikissa oli kysymys.


title: Pat Metheny

text:
Vuonna 1968 Metheny tapasi Gary Burtonin, joka järjesti jamisessioita Methenyn kotikaupungissa Kansas Cityssä. Burton oli myöhemmin merkittävä tekijä Methenyn musiikille. Syyskuussa 1969 Metheny esiintyi ensimmäistä kertaa jazz-artistina New Sound Trion kanssa. Tämän jälkeen hän alkoi saada julkisuutta jazz-piireissä. Heinäkuussa 1970 hän soitti Herbie Hancockin kanssa keikalla. Vuodesta 1970 vuoteen 1972 hän soitti Gary Silvisin kvartetissa. Tänä aikana hänellä oli keikkoja 5–6 iltana viikossa. Samaan aikaan hän kävi koulua.
Valmistuttuaan Methenyn vanhemmat painostivat häntä hakemaan collegeen. Hänelle tarjottiin paikkaa UMKC -musiikkikonservatoriossa, Berkleen Collegessa Bostonissa sekä Miami-Floridan yliopistossa. Metheny päätti lähteä Miamiin paikallisen muusikkotarjonnan vuoksi.


title: Pat Metheny

text:
Methenystä tuli nopeasti Miamiin muuton jälkeen sähkökitaran professori Miamissa vuonna 1973. Vuonna 1974 Gary Burton pyysi häntä Berkleen musiikkicollegen opettajaksi, mihin hän suostui ja muutti Bostoniin. Sieltä hän matkusti silloin tällöin New Yorkiin soittamaan muun muassa David Friedmanin ja Paul Bleyn kanssa. Kesällä 1974 Gary Burton pyysi häntä soittamaan omaan kvartettiinsa.
Metheny soitti Burtonin kvartetissa kolme vuotta vuoteen 1977 saakka. Tänä aikana hän soitti kolmella Burtonin levyllä (Ring, Dreams So Real sekä Passengers). Hän myös julkaisi ensimmäisen oman levynsä, Bright Size Life, Jaco Pastoriuksen ja Bob Moseksen kanssa vuonna 1976.
Huhtikuussa 1975 Metheny oli Gary Burtonin kvartetin kanssa esiintymässä Wichita Jazz-festivaaleilla. Siellä hän tapasi kosketinsoittaja Lyle Maysin, jonka kanssa hän myöhemmin perusti Pat Metheny Groupin. Methenyn ja Maysin ensimmäinen yhteinen konsertti oli toukokuussa 1976. Heidän yhteistyönsä toimi niin hyvin, että Metheny päätti jättää Gary Burtonin kvartetin ja perustaa Maysin kanssa oman ryhmän.
Pat Metheny Group teki alusta saakka erittäin paljon konsertteja ympäri Yhdysvaltoja ja Eurooppaa ja sai niiden avulla laajan kannattajakunnan. Siten jo heidän ensimmäinen levynsä sai julkisuutta, ja toinen levy, American Garage (1979) myi yli 200 000 kappaletta samoin kuin Pat Methenyn soololevy New Chautauqua (1978). Tämän jälkeen Pat Methenyn jokainen levy on saavuttanut suosiota erittäin ristiriitaisen vastaanoton saanutta Zero Tolerance for Silencea lukuun ottamatta.


title: Pat Metheny

text:
Pat Metheny on julkaissut noin kolmekymmentä levyä. Suurin osa levyistä on julkaistu Pat Metheny Groupin kanssa, mutta hän on tehnyt useita soololevyjä ja muutaman levyn triokokoonpanon kanssa. Lisäksi hän on tehnyt levyjä duettona toisten artistien kanssa, kaksi levyä sinfoniaorkesterin kanssa sekä vieraillut useiden artistien levyillä. Lisäksi hän oli mukana kolmella Gary Burton Quartetin levyllä uransa alkuvaiheessa soittaessaan ryhmässä.
Ahkeran levynteon lisäksi Metheny on ollut koko uransa ajan aktiivisesti kiertueilla. Hän on tehnyt 1970-luvun alusta saakka vuosittain noin 200 keikkaa vuodessa ja viettänyt suuren osan ajastaan kiertueella. Yksi Methenyn tunnistettavimpia piirteitä on kitarasyntetisaattorin käyttö. Hän on käyttänyt lähes samalta kuulostavaa kitaralla ohjattavaa syntetisoitua soundia monissa kappaleissaan 1980-luvun alkupuolelta saakka.


title: Pat Metheny

text: Pat Metheny Groupin soundi muuttui lattari-painotteisemmaksi 1980-luvun lopulla levyjen "Still Life (Talkin')" sekä "Letter from Home" myötä. Näillä levyillä kevyimmät kappaleet, kuten musiikkivideonakin levitetty "Last Train Home", lähestyvät tyyliltään smooth jazzia. Toista ääripäätä Methenyn tuotannossa edustavat soololevyjen free jazz -kappaleet. 1990-luvulla Pat Metheny Group alkoi kokeilemaan koneellisempaa rumpusaundia.


title: Pat Metheny

text: Jazz-artistiksi Metheny on saanut runsaasti tunnustusta sekä myyntiluvuissa että palkintojen muodossa. Kaksi hänen levyistään, Secret Story sekä Letter from Home ovat myyneet kultaa. Hän on saanut 20 Grammy-palkintoa peräti kymmenessä eri sarjassa. Kukaan toinen artisti ei ole saanut Grammya yhtä monessa sarjassa ja hän on myös määrällisesti kymmenen eniten palkintoja saaneen artistin joukossa. Viimeisimmät palkinnoista ovat vuosilta 2012 ja 2013.


title: Pat Metheny

text: Kaikkiaan Metheny on voittanut Grammyn seuraavissa sarjoissa: Best Contemporary Jazz Album, Best Pop Instrumental Performance, Best Jazz Instrumental Solo Performance, Best Jazz Instrumental Performance by Individual Artist or Group, Best Rock Instrumental Performance, Best Jazz Fusion Performance, Best Jazz Performance, Best New Age Performance ja Best Jazz Instrumental Album.


title: Pohjolan emäntä

text: Pohjolan emäntä eli Pohjan akka on karjalaisen ja suomalaisen mytologian hahmo, joka kalevalaisessa tarustossa johtaa myyttistä Pohjolaa. Kalevalassa Pohjolan emännän nimi on Louhi, mutta kansanrunoissa tunnetaan muitakin nimiä, muun muassa Lovetar, Loviatar, Louheatar ja Lovehetar. Louhea nimitetään sekä akaksi että emännäksi. Häntä kuvaillaan monilla tavoilla, kuten ilkeäksi, harvahampaiseksi ja vankkanenäiseksi. Häneen viitataan Kalevalassa usein säeparilla:


title: Pohjolan emäntä

text: Pohjolan emännän valtakunta Pohjola kuvataan pahaksi ja kylmäksi maaksi kaukana pohjoisessa. Pohjola oli sekä kansanrunouden sankarien vihollinen, että erilaisten arkielämässä kohdattujen pahojen asioiden, kuten pakkasen ja sairauksien, kuviteltu alkulähde. Monissa tapauksissa Pohjolan emäntä itse on luonut Pohjolasta tulevat uhat ja ongelmat. Pohjolan hyviä oloja kuitenkin kadehditaan, eivätkä nämä kielteiset käsitykset estä kalevalaisia sankareita matkaamasta uutterasti kohti Louhen valtakuntaa ja kosiskelemasta hänen yliluonnollisen kauniita tyttäriään.


title: Pohjolan emäntä

text: Pohjolan emäntä on Kalevalan ainoa selvä matriarkka. Hänet kuvataan noitana, jolla on suunnattomat taikavoimat: Hän pystyy muuttamaan muotoaan, käskemään säätä, säätämään auringon ja kuun kulkua, parantamaan sekä on kykeneväinen synnyttämään mitä ihmeellisimpiä olioita. Hän varustaa sotaveneen soutajineen ja sotaväkineen sekä veneen tuhouduttua ottaa veneen laidat siivikseen ja muuntautuu jättimäiseksi Kokko-linnuksi, jonka selkään soturit nousevat.


title: Pohjolan emäntä

text: Pohjolan emäntä on itse synnyttänyt monia niistä sairauksista, vaivoista ja ongelmista, jotka tulevat Pohjolasta ihmisten harmiksi. Näissä runoissa hänen nimensä on esimerkiksi Louheatar, Lovehetar tai Louhiatar, ja hänet on usein portoksi mainittu siksi, etteivät nämä "lapset" ole avioliitosta peräisin. Hänet hedelmöittää tuuli, kun hän paljastaa alapäänsä pohjoiseen päin, tai sen tekee Iku-Tursas meren kuohuilla kovilla. Louhi mainitaan kuitenkin usein myös ihmeellisten Pohjolan neitojen äidiksi.


title: Pohjolan emäntä

text: Pohjolan emännällä on joissain kertomuksissa puoliso, Pohjolan isäntä, mutta hän jää yleensä sivuosaan. Yleensä miestä ei mainita ollenkaan, ja paheksuen korostetaan, että emäntä luo synnyttämänsä asiat ja olennot luonnottomasti ja aviottomasti.


title: Pohjolan emäntä

text: Eräissä runoissa Emäntä synnyttää kolme poikaa; ruhon, ramman ja perisokean, jotka ampuvat ihmiseen ensimmäisen noidannuolen. Toisissa kertomuksissa Pohjolan emäntä synnyttää yhdeksän poikaa, erilaisia vitsauksia ja kipuja. Louheatar on myös susien lajin kantaäiti. Runossa hän kantaa sutta:


title: Pohjolan emäntä

text: Kalevalassa kuvataan, kuinka Louhi nostaa karhun ja kuinka Väinämöinen sen sitten surmaa. Runonlaulaja tulkitsee Louhen lähettäneen karhun pahuuttaan, joskin Väinämöinen kiittää onneaan arvokkaasta saaliista (Kalevala 46: 101-104):


title: Pohjolan emäntä

text: Louhen tytär sanoo äidilleen sulhasta valitessaan (Kalevala 18: 643-648):


title: Vaakalintu

text: Vaakalintu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Aleksandra Kollontai

text: Aleksandra Mihailovna Kollontai (Алекса́ндра Миха́йловна Коллонта́й — omaa sukua Domontovitš, Домонто́вич) (31. maaliskuuta 1872, Pietari – 9. maaliskuuta 1952, Moskova) oli venäläinen marxilainen kirjailija, feministi ja diplomaatti. Hänestä tuli maailman ensimmäinen naispuolinen diplomaattiedustaja vuonna 1923, kun hänet nimitettiin Neuvostoliiton edustajaksi Osloon. Kollontai oli Neuvostoliiton täysivaltainen edustaja (vuodesta 1943 suurlähettiläs) Tukholmassa vuosina 1930–1945, missä asemassa hän toimi välittäjänä Suomen ja Neuvostoliiton rauhantunnusteluissa vuosina 1940 ja 1944.


title: Aleksandra Kollontai

text: Aleksandra Domontovitšin äiti oli suomalaisen puutavarakauppiaan tytär Aleksandra Aleksandrovna, omaa sukua Masalin ja isä venäläinen keisarillisen armeijan kenraali Mihail Aleksejevitš Domontovitš. Kesät perhe vietti Aleksandran äidinisän Aleksander Masalinin maatilalla Kuusaan hovissa Muolaassa. Aleksandra Kollontai (Šura) valmistui opettajaksi ja oli 1800-luvun lopulla lyhyen aikaa naimisissa pikkuserkkunsa, insinööriupseeri Vladimir Kollontain kanssa. He saivat vuonna 1893 pojan, Mihailin.


title: Aleksandra Kollontai

text: Aleksandra Kollontai ryhtyi kokopäivätoimiseksi kirjailijaksi ja vallankumoukselliseksi. Hän oli kommunistinen feministi ja näki, että vain kommunismi voisi vapauttaa naiset. Vuonna 1898 hän matkusti Zürichiin Sveitsiin opiskelemaan. Palattuaan 1903 hän kirjoitti tutkimuksen "Suomen työläisten elämää". Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen hajottua menševikeiksi Juli Martovin johdolla ja bolševikeiksi Vladimir Leninin johdolla 1903, Kollontai ei myötäillyt kumpaakaan osapuolta. Bolševikkeihin hän suhtautui epäluuloisesti ja liittyi viimein menševikkeihin.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai joutui pakenemaan ulkomaille vuonna 1908. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä hän oli Tirolissa valmistelemassa kansainvälistä naisten kongressia Wienissä. Karl Liebknecht sai järjestettyä hänet puolueettomiin maihin sodan alta. Hän liittyi bolševikkeihin 1914 palatessaan Venäjälle.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai valittiin bolševikkien keskuskomiteaan vuoden 1917 elokuussa ja hänestä tuli sosiaalisen hyvinvoinnin kansankomissaari (ministeri). Vuonna 1919 hän perusti Ženodtelin, "naisten osaston", joka taisteli lukutaidottomuutta vastaan ja koulutti naisia vallankumouksen mukanaan tuomista uusista avioliitto-, koulutus- ja työlaeista. Vuonna 1920 hänet nimitettiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen naisjaoston johtajaksi ja seuraavana vuonna Kominternin naisasiain sihteeriksi, josta hän joutui lopulta eroamaan mielipiteidensä vuoksi.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontaista tuli kommunistisen puolueen sisäinen kriitikko, ja hän muodosti yhdessä ystävänsä Aleksandr Šljapnikovin kanssa vasemmistolaisen ryhmän puolueessa, nimeltä "Työläisten oppositio". Lenin kuitenkin hajotti ryhmän, ja Kollontai jäi poliittisesti tuuliajolle.


title: Aleksandra Kollontai

text: Stalinin saatua vallan hän nimitti Kollontain ulkomaille diplomaatiksi – Kollontai oli uranuurtaja: ensimmäinen nainen suurlähettiläänä koko maailmassa. Hänet nimitettiin ensin kauppa- ja diplomaattiedustajaksi Norjaan (1923–1926), sitten Meksikoon (1926–1927), josta palasi Norjaan 1927–1930). Vuonna 1930 hän sai siirron Tukholmaan, jossa toimi vuoteen 1945 asti. Hän oli myös mukana Neuvostoliiton lähettämässä edustajistossa YK:n perustamisessa. Ulkomailla hänellä ei ollut vaikutusvaltaa Neuvostoliiton sisäisiin asioihin. Hän toimi diplomaattisena välittäjänä maissa, joiden kautta Neuvostoliitto pystyi hankkimaan tarvitsemiaan kriittisiä tuotteita, esimerkiksi toisen maailmansodan aikana SKF:n kuulalaakereita, joiden päävientikohde oli Saksa. Ulkomaantyönsä ansiosta hän säilyi yhtenä harvoista vanhoista bolševikkijohtajista sivussa Stalinin puhdistuksista ja teloituksista. Vuonna 1945 Kollontai sairastui ja palasi Neuvostoliittoon. Hän kuoli vuonna 1952.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontain ajatukset seksuaalisuudesta herättivät aikanaan paljon huomiota. Kuuluisassa kirjoituksessaan "Theses on Communist Morality in the Sphere of Marital Relations" (1921) hän toteaa seksuaalisuuden olevan ihmisen luonnollinen tarve siinä missä nälkä ja janokin. Tämä vapaan rakkauden kannatus herätti pahennusta laajalti. Lännessä kirjoituksia tulkittiin väärin, ja niiden perusteella väitettiin naisten tulleen sosialisoiduiksi Neuvostoliitossa. Lenin puolestaan piti Kollontain ajatuksia epäsosialistisina.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai ehdotti lisäksi kollektiivista kasvatusta ja kollektiivisia asuntoja, mutta hänen suunnitelmansa hylättiin utopistisina.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai osallistui SDP:n puoluekokoukseen 25–27.11.1917 yhdessä Stalinin kanssa. Komissaari Stalinin tehtävä bolsevikkihallituksen edustajana oli antaa pontta Leninin innokkaille kehotuksille ja saada SDP:n johtajat uskomaan, että heidän velvollisuutensa oli ottaa valta käsiinsä.


title: Aleksandra Kollontai

text: Johtuen suuresta työtaakasta Kollontai ehdotti Leninille vetäytymistä lepäämään. Tämän seurauksena toteutui Leninin matka Suomeen, Halilan parantola alueelle 6–10.1.1918.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai toimi välittäjänä Suomen ja Neuvostoliiton rauhanneuvotteluissa keväällä vuonna 1940 ja 1944. Hän tapasi Paasikiven Tukholmassa useita kertoja.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai oli suhdetoimintanainen, jonka tehtävänä oli vakuuttaa Suomen ja Ruotsin johto sekä muutkin uskomaan Neuvostoliiton rauhanhankkeita 1944 ja osoittaa Stalinin olevan tosissaan niiden suhteen. Uskottavuudella pyrittiin todellisuudessa hankkimaan myönnytyksiä Neuvostoliiton hyväksi. Jatkosodan loppuvaiheessa lähettiläs toimi houkutuslintuna, joka loi jatkuvasti sellaisia ylisuuria odotuksia rauhanehtojen suhteen, jotka osoittautuivat myöhemmin todellisissa neuvotteluissa perättömiksi.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontain ja Neuvostojohdon yhteistoiminta oli kovaa psykologista peliä, jonka tarkoituksena oli saavuttaa tiukka ote Suomesta ja edesauttaa myöhemmin maassa toteutettavaa vallankumousta.


title: Aleksandra Kollontai

text: Neuvostojohto levitti Kollontain välityksellä lehdistölle itsestään myös maltillista käsitystä, jonka toivottiin leviävän julkisuuteen ympäri maailmaa.


title: Aleksandra Kollontai

text: Stalin oli hyvin tyytyväinen Kollontain toimintaan Tukholman-lähettiläänä ja toimitti tälle kiitoksen lokakuussa 1944. Myös Ždanov kiitti 24. lokakuuta 1944 Kollontaita erinomaisesta työstä Neuvostojohdon hyväksi. NKVD katsoi lähettilään laadullisesti toimineen onnistuneesti annetussa tehtävässä.


title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontain suhdeverkosto Tukholman-lähettiläänä:


title: Pyhä Yrjö

text: Pyhä Yrjö eli "Pyhä Yrjänä" (, ) suomeksi myös " Yrjänä", Karjalassa myös "Jyri", (275/280 – 23. huhtikuuta 303) oli roomalainen sotilas, kristittyjen marttyyri, legendaarinen hahmo ja monien maiden ja ryhmittymien, muun muassa partiolaisten suojelupyhimys. Ortodoksit käyttävät hänestä kunnianimeä Pyhä Suurmarttyyri Georgios Voittaja. Georgios-nimi tulee kreikkalaisista sanoista "ge" ’maa’ ja "ergon" ’työ’ ja merkitsee talonpoikaa.


title: Pyhä Yrjö

text: Legendan mukaan Yrjö syntyi 200-luvulla kristittyyn perheeseen. Hänen isänsä oli Kappadokiasta, nykyisestä Vähästä-Aasiasta ja äitinsä Lyddasta, Palestiinasta. Isä palveli armeijan upseerina ja äiti jäi leskeksi nuoren poikansa kanssa, jolle hän kuitenkin järjesti hyvän koulutuksen.


title: Pyhä Yrjö

text: Yrjön sanotaan liittyneen armeijaan isänsä tavoin ja nousseen tribuuniksi ja kreiviksi () ja palvelleen keisari Diocletianuksen (hallitsi 284–305) henkivartiokaartissa. Vuonna 303 Diocletianus määräsi kristittyjen vainon Rooman valtakunnassa. Hänen caesarinsa Galerius vaikutti kertomuksen mukaan päätökseen ja jatkoi vainoa omalla keisarikaudellaan 305–311.


title: Pyhä Yrjö

text: Yrjö kieltäytyi toteuttamasta käskyä, tunnustautui itse kristityksi ja arvosteli keisarillista päätöstä. Diocletianus raivostui ja määräsi petturin kidutettavaksi ja teloitettavaksi. Kidutuksen jälkeen hänen kaulansa katkaistiin Nikomedian muurin vieressä 23. huhtikuuta 303. Hänen kärsimyksensä vakuutti keisarinna Alexandran ja pakanapapin kääntymään kristityiksi ja heidät teloitettiin samalla. Yrjön ruumis palautettiin Lyddaan haudattavaksi, ja kristityt kunnioittivat Yrjöä marttyyrina.


title: Pyhä Yrjö

text: Pyhän Yrjön kunnioitus alkoi varhain – jo keisari Konstantinus Suuri (hallitsi 306–337, yksin keisarina vuodesta 324) rakennutti Lyddaan kirkon Yrjänän kunniaksi. Kirkko tuhoutui 1010, mutta ristiretkeläiset pystyttivät sen uudelleen. Kolmannen ristiretken aikaan sulttaani Saladin tuhosi kirkon jälleen. Viimeisin ja olemassa oleva kirkko pystytettiin vuonna 1872.


title: Pyhä Yrjö

text: 300-luvulla Yrjön maine levisi Palestiinasta koko Itä-Roomaan, ja 400-luvulla hahmo oli tunnettu jo Länsi-Roomassakin. Paavi Gelasius I (492–496) kanonisoi Yrjön pyhimykseksi vuonna 494. Ensimmäinen teksti, jossa Yrjänän elämään yhdistetään ihmeteot, on "Acta Sanctorum" 400-luvulta.


title: Pyhä Yrjö

text: Tarun mukaan lohikäärme teki pesänsä Silene- tai Selem-nimisen kaupungin lähteen lähelle Libyassa. Saadakseen vettä lohikäärmeen valloittamasta lähteestä kaupunkilaisten oli tehtävä sopimus lohikäärmeen kanssa, joka vaati itselleen joka päivä lampaan ja neitsyen.


title: Pyhä Yrjö

text: Uhrattava jouduttiin valitsemaan arpomalla, mutta eräänä päivänä arpa osui prinsessa Cleolindan kohdalle. Kuningas anoi tyttärelleen armoa ja tarjosi kyläläisille kaiken kultansa ja hopeansa, mutta viimein prinsessa jouduttiin tarjoamaan lohikäärmeelle. Prinsessa vietiin lähteelle, jossa hän epätoivoissaan kääntyi rukoukseen. Tällöin matkustava Yrjänä sattui paikalle ja ritarilupaukselleen uskollisena uhmasi lohikäärmettä ja surmasi sen iskemällä miekkansa sen kitaan. Lohikäärmeen verestä versoi ruusupensas täynnä verenpunaisia ruusuja. Kiitollisina kyläläiset hylkäsivät pakanallisuuden ja kääntyivät kristityiksi.


title: Pyhä Yrjö

text: Toisissa versioissa Yrjö surmaa lohikäärmeen peitsellä tai haavoittaa sitä niin, että prinsessa kesyttää sen kietomalla vaatteensa sen kaulan ympäri. Kuninkaan kerrotaan myös rakentaneen lohikäärmeen surmaamispaikalle kirkon Neitsyt Marialle ja pyhälle Yrjölle, ja lähteen veden kerrotaan tästä alkaen parantaneen kaikki sairaudet.


title: Pyhä Yrjö

text: Suurmarttyyri Georgios Voittaja on ortodoksisen kirkon tärkeä pyhä. Georgios Voittaja on kunnioitetuimpia sotilaspyhiä niin Kreikassa kuin Venäjälläkin. Georgios-nimi tulee kreikkalaisista sanoista "ge" ’maa’ ja "ergon" ’työ’ ja merkitsee talonpoikaa. Suomessa on ollut tapana suomentaa joidenkin pyhien nimiä. Protestanttisessa käytännössä pyhästä Georgios Voittajasta on tehty ortodoksiseen käytäntöön huonosti sopiva Pyhä Yrjö tai jopa Pyhä Yrjänä.


title: Pyhä Yrjö

text: "Pyhä soturi" ratsastusaihe tuli tunnetuksi frankkien valtakunnassa ristiretkien ajalla. Lohikäärmeaihe on peräisin Lähi-idästä. Ortodoksisissa ikoneissa Georgios Voittaja on kuvattu sotilaana 600-luvulta asti ja 1100-luvulla ilmestyi aihe, jossa lohikäärmeen lähestyessä nuorta tyttöä paikalle ilmestyy Georgios valkoisella ratsulla, taltuttaa hirviön "Isän, Pojan ja Pyhän Hengen nimeen" ja lävistää lohikäärmeen keihäällään. Tämä kuva vakiintui Georgios-ikoneissa erityisesti frankkien alueella. Ikonikuvassa lohikäärme on pakanuuden ja maagisten voimien symboli ja Georgios, Kristuksen soturi, voittaa pimeyden.


title: Pyhä Yrjö

text: Novgorodilaiseen ikoniin on kuvattu pyhän legendasta tunnetuin episodi. Siinä Georgios Voittaja pelastaa Selemin kuninkaan tyttären lohikäärmeelle uhrattavaksi joutumiselta. Uroteko saa koko koko kaupungin kääntymään kristinuskoon.


title: Pyhä Yrjö

text: "Pyhä Georgios Voittaja taistelee lohikäärmettä vastaan" -aiheista ikonia käytettiin Venäjän kirkon lähetystyössä 1300-luvulta alkaen pohjoisilla metsäseuduilla. Ratsastuskuvauksissa hevonen symboloi Jumalan asettamaa hengellistä ratsua. Kertomus ei kuvaa historiallista tapahtumaa vaan kuoleman jälkeistä ihmetekoa ja kuva on marttyyriuden symboli, jossa Kristus siunaa Georgiosta. Keihäs, joka tulee taivaasta ja lyö maahan pakanuuden ruhtinaan, ei ole surman ase vaan risti. Taistelun jälkeen paha sidotaan ja se on kirkon hallinnassa sakramenttien kautta. Georgioksen taistelu lohikäärmettä vastaan kuvaa myös ihmisen taistelua omaa syntistä minäänsä vastaan. Pyhä Georgios Voittaja muistuttaa siitä, että pahan kukistaminen on syytä alkaa omasta itsestä.


title: Pyhä Yrjö

text: Eri puolilla maailmaa on rakennettu lukemattomia ortodoksisia kirkkoja taivaallisen suojelijan, Georgios Voittajan, kunniaksi. Georgiassa, jonka toinen suojeluspyhä Georgios Voittaja on, kirkkoja on satoja. Suomessa on ainakin yksi, Siilinjärvellä sijaitseva Suurmarttyyri Georgios Voittajan Kirkko.


title: Pyhä Yrjö

text: Ortodoksinen kirkko kunnioittaa Pyhä Georgios Voittajan muistoa muistopäivänä, jota vietetään kirkossa vuosittain 23. huhtikuuta.


title: Pyhä Yrjö

text: Varhain 1000-luvulla Yrjöstä tuli ritarien esikuva, jolloin hänet kuvattiin panssarissa ja edelleen hevosen selässä. Yrjö on keskeinen hahmo monissa keskiajan teoksissa. Genovan arkkipiispa Jacobus de Voragine (1230–1298) keräsi pyhimyksiä koskevia legendoja "Legenda Sanctorum" -teokseen, joka 1200-luvulla tunnettiin nimellä "Legenda aurea" ("Kultainen legenda") arvostuksensa ansiosta. Pyhän Yrjön taru on keskeinen osa teosta ja vaikuttanut pyhimyksen myöhempään kuvaukseen. Hän oli myös yksi neljästätoista pyhästä auttajasta.


title: Pyhä Yrjö

text: Englannin kuningas Edvard III (1327–1377) korosti ritarien kunniakoodia ja perusti 1348 ensimmäisen ritarikunnan. Ritarien esikuvaksi valittiin ainoa pyhimys, joka kuvattiin hevosen selässä. Edward III:n valtakaudella Pyhästä Yrjöstä tuli myös koko Englannin suojelupyhimys ja hänen värinsä otettiin Englannin lippuun. Iberian niemimaalla Yrjänä oli Aragonian kuningaskunnan suojelupyhimys, katalaaniksi "Sant Jordi" ja Portugalissa "São Jorge", kuningaskuntien taistellessa Kastiliaa vastaan. Hyväksyttyään saman suojelupyhimyksen Englanti ja Portugali solmivat pitkäaikaisen liiton 1386.


title: Pyhä Yrjö

text: Keisarinna Katariina II Suuri perusti 1769 Pyhän Yrjön ritarikunnan, joka oli tarkoitettu vain sotilaita varten ja jonka kunniamerkkejä jaettiin ensimmäiseen maailmansotaan asti. Pyhän Yrjön ristit ovat olleet erittäin arvostettuja, ensimmäisen luokan ristiä on jaettu vain 25 kpl. Suomalaisia kolmannen luokan ritareita on 8 ja neljännen luokan ritareita kolmisenkymmentä, heidän joukossaan C. G. E. Mannerheim, jolle risti myönnettiin vuoden 1914 syksyllä .


title: Pyhä Yrjö

text: Pyhä Yrjö on myös Georgian, Kanadan, Latvian, Konstantinopolin, Genovan, Saksan, Kreikan, Maltan, Etiopian, Serbian, Montenegron, Palestiinan ja Venetsian suojelupyhimys. Myös partioliike kunnioittaa häntä suojeluspyhimyksenään. Suomessa partiolaiset käyttävät hänestä nimitystä Pyhä Yrjänä.


title: Pyhä Yrjö

text: Pyhän Yrjön muistopäivä on vanhastaan 23. huhtikuuta sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa. Sitä vietetään kansainvälisenä juhlapäivänä myös partioliikkeen piirissä, joka pitää häntä suojeluspyhimyksenään. Sama päivä on myös esimerkiksi Suomessa Yrjön ja muiden saman nimen muunnelmien nimipäivä. Vuonna 1969 hänet kuitenkin poistettiin katolisen kirkon pyhimyskalenterista, ja kirkon piirissä hänen juhlistamisensa on enää paikallinen tapahtuma.


title: Pyhä Yrjö

text: Yrjön päivä 23. huhtikuuta on edelleen Katalonian toiseksi tärkein juhla, jota on perinteisesti juhlistettu lahjoittamalla ruusu, johon vastataan kirjalahjalla. Tämän tavan johdosta UNESCO julisti päivän kansainväliseksi kirjan päiväksi. Suomessa kirjan ja ruusun päivää vietetään toukokuun toisena tiistaina. Vuonna 2006 samalle päivälle sattuneen Eurooppa-päivän johdosta, päivä siirrettiin vuorokautta myöhäisemmäksi eli toukokuun 10. päivään. Maltalla juhlapäivä on heinäkuun neljäs sunnuntai.


title: Pyhä Yrjö

text: Karjalassa jyrinpäivä (ennen toukokuun alussa, nyt 23.4) oli karjan uloslaskemisen päivä. Jyrinä juhlittiin nykyisen juhannuksen malliin ja muokattiin suopeaa maaperää uudelle kasvulle ja lisääntymiselle. Jyrinpäivän aamuna lapsille laitettiin lehmänkello kaulaan ja juoksutettiin navetan eli läävän ympäri.


title: Pyhä Yrjö

text: Inkerissä jyrin- eli jyrkinpäivä oli myös paimenten ja akkain päivä. Eritoten karjanhoitoon keskittyneiden naisten näkökulmasta jyrinpäivänä vietettiin kesän ensimmäistä päivää koska päävastuu karjanhoidosta siirtyi naisilta paimenille. Jyrinpäivästä kasvoikin Inkerissä nimenomaan naisten juhlapäivä, johon muut miehet kuin paimenet eivät saaneet osallistua. Kertomatiedon mukaan jyrinpäivänä ""Jollekin tietylle naiselle viedään naista kohden ohraa kappa, ja hän keittää yhteisoluen. Sen luokse, joka ottaa oluen keittääkseen, kokoontuvat kylän naidut naiset. Neljä pöytää on täynnä ruokaa: voita, lihaa, kananmunia, kaloja. Kun paimenet tulevat illalla kotiin, heidät kutsutaan myös mukaan. Kaukalossa tai kätkyessä kuljetetaan yhtä vanhaa naista, vedetään nuoralla läpi kylän. Miehet juoksevat karkuun nähdessään naisjoukon kulkevan. Kylänväki nauraa räkättää. Jollakin on havunoksa lippuna, jollakin sarvet päässä, jollakin lankakerä päänä ja keppi kaulana: se on kurki"."


title: Pyhä Yrjö

text: Suomessa on kansanomaisesti eletty karhunvuoden rytmissä. Syysmattina karhu oli muhkeimmillaan, Heikinpäivänä se käänsi kylkeä ja jyrinpäivänä heräsi.


title: Keski-Amerikan liittotasavalta

text: Keski-Amerikan liittotasavalta () oli viidestä nykyisestä Keski-Amerikan valtiosta, Costa Ricasta, El Salvadorista, Guatemalasta, Hondurasista ja Nicaraguasta muodostettu liittovaltio, joka itsenäistyi Meksikosta vuonna 1823 ja hajosi sisäisiin kiistoihinsa vuonna 1839.


title: Keski-Amerikan liittotasavalta

text: Espanjan siirtomaavallan aikana Keski-Amerikkaa hallitsi Méxicon kaupungista käsin hallinnut espanjalainen varakuningas. Keski-Amerikan nykyiset valtiot olivat osa Guatemalan kenraalikapteenikuntaa ja valtiot olivat sen alaisia intendentuureja. Tuolloin siihen kuului myös Chiapas, joka liittyi myöhemmin Meksikoon. Meksiko itsenäistyi vuonna 1821 ja sen esimerkin mukaisesti myös Keski-Amerikassa annettiin itsenäisyysjulistus 15. syyskuuta 1821. Monissa alueen eri kaupungeissa annettiin toisaalta myös muita itsenäisyysjulistuksia. Meksikoa hallinnut Agustín de Iturbide yritti kuitenkin saada aluetta liittymään Meksikoon. Esimerkiksi Chiapas liittyi Meksikoon ja tammikuussa 1822 kenraalikapteenikuntaa hallinnut konservatiivinen itsenäisyysjuntta päätyi myös Meksikoon liittymisen kannalle. Konservatiivit olivat vahvoilla Guatemalassa, muta liberaalit alueen muissa osissa vastustivat liitosta. Iturbiden jouduttua maanpakoon maaliskuussa 1823 myös Meksikon ja Keski-Amerikan liitto luhistui.


title: Keski-Amerikan liittotasavalta

text: Keski-Amerikan liittotasavalta julistettiin itsenäiseksi 1. kesäkuuta 1823 järjestetyssä keskiamerikkalaisessa kansalliskokouksessa. Kokouksessa laadittiin myös uuden maan perustuslaki, joka hyväksyttiin marraskuussa 1824 ja tuli voimaan 1825. Perustuslaki oli muodoltaan vapaamielinen ja se oli saanut vaikutteita esimerkiksi Espanjan vuoden 1812 perustuslaista ja Yhdysvaltain perustuslaista. Perustuslain mukaan valittiin kongressi, joka kokoontui ensimmäistä kertaa vuonna 1825. Kongressi valitsi liittotasavallan presidentiksi salvadorilaisen Manuel José Arcen.


title: Keski-Amerikan liittotasavalta

text: Liittotasavallan perustuslaki ei estänyt sen eri provinssien keskinäisiä ristiriitoja. Provinssien voimasuhteet olivat epäsuhtaiset. Liittotasavallan väestöstä yli puolet asui Guatemalassa, jonka pääkaupunki Guatemalan kauppiaat hallitsivat liittotasavallan ulkomaankauppaa. Presidentin kanssa riitaantuneet liberaalit aloittivat vuoden 1826 lopussa kapinan El Salvadorissa ja pian muut provinssit kääntyivät kapinallisten puolelle liittotasavallan keskushallintoa vastaan. Presidentti tukeutui puolestaan konservatiiveihin ja kirkkoon. Liittotasavallan sisällissota kesti kaksi vuotta, kunnes hondurasilaisen kapinalliskenraali Francisco Morazánin johtamat joukot valtasivat lopulta pääkaupunki Guatemalan vuonna 1829.


title: Keski-Amerikan liittotasavalta

text: Guatemalassa Morazán kutsui kongressin jälleen koolle ja uudeksi presidentiksi valittiin Pedro Molina. Morazán säilytti kuitenkin todellisen vallan itsellään. Valtaan päästyään liberaalit karkottivat konservatiivijohtajia sekä takavarikoivat kirkon omaisuutta. Morazán valittiin presidentiksi vuonna 1830 ja virassaan hän yritti vahvistaa keskushallintoa, uudistaa koulutusta ja taloutta sekä tukea siirtolaisuutta Euroopasta. Liittotasavallan pääkaupunki siirrettiin San Salvadoriin vuonna 1834. Konservatiivit vastustivat uutta talouspolitiikkaa ja kirkko uskonvapautta ja käyttöön otettua siviiliavioliittoa. Intiaanit vastustivat puolestaan siirtolaispolitiikkaa ja intiaanien vuonna 1831 käyttöönotettu henkilöverotus aiheutti kapinoita Guatemalassa ja El Salvadorissa. Intiaanien verotusta yritettiin uudistaa vuonna 1836, mutta yritys aiheutti jälleen uusia levottomuuksia Guatemalan intiaanien keskuudessa, jotka laajenivat vuonna 1837 suuremmaksi kapinaksi.


title: Keski-Amerikan liittotasavalta

text: Rafael Carreran johtamat kapinalliset kärsivät aluksi tappioita keskushallinnon joukoille, mutta kapinaa ei onnistuttu tukahduttamaan. Vuoden 1838 helmikuussa kapinallisten onnistui jopa vallata Guatemalan kaupunki, josta he lähtivät vasta saatuaan suuret lunnaat. Keskushallinnon joukkojen ollessa sidottuna sotaan Carreran kapinallisia vastaan joukkoja ei riittänyt liittotasavallan muihin provinsseihin. Kun Morazán yritti vielä toukokuussa 1838 ottaa hallintaansa provinssien tullitulot, niiden mitta täyttyi. Lopulta kongressissa vietiin läpi laki, joka takasi provinsseille oikeuden ottaa käyttöön minkä tahansa hallitusmuodon. Liittovaltio alkoi hajota. Ensin itsenäistyi Nicaragua ja vain hieman myöhemmin Honduras ja Costa Rica.


title: Keski-Amerikan liittotasavalta

text: Guatemalassa kapinalliset olivat vallanneet vuoden 1839 alussa jälleen koko maan ja Morazán hallussa oli enää El Salvador. Muilla alueilla vallassa olivat nyt konservatiivit ja Salvador jäi liberaalien ainoaksi tukikohdaksi. Helmikuussa 1839 Morazán hajotti liittovaltion kongressiin ja heinäkuussa hänestä tuli itsenäisen El Salvadorin johtaja. Muille provinsseille tämä ei riittänyt, vaan Morazánista haluttiin päästä eroon lopullisesti. Muiden provinssien keskenään liittoutuneet armeijat hyökkäsivät El Salvadoriin maaliskuussa 1840, jolloin Morazán pakeni Peruun. Vuonna 1842 Morazán yritti vielä perustaa liittovaltion uudelleen. Hän saapui Costa Ricaan, jossa hänen onnistui kukistaa Braulio Carrillonin johtama hallitus. Konservatiivien johtamat muut Keski-Amerikan valtiot liittoutuivat jälleen häntä vastaan ja he voittivat Morazánin kannattajat. Morazán jäi vangiksi ja teloitettiin. Teloituspäivää 15. syyskuuta 1842 pidetään Keski-Amerikan maiden itsenäisyyspäivänä.


title: Inkeri

text: Inkeri eli Inkerinmaa (, tai Ингерманландия, "Ingermanlandija", tai "Ingerimaa", ) on Luoteis-Venäjällä sijaitseva historiallinen alue, joka nykyisin kuuluu Pietarin kaupunkiin ja sitä ympäröivään Leningradin alueeseen. Noin 15 000 neliökilometrin laajuinen alue ulottuu pohjoisessa Rajajokeen, lännessä Narvanjokeen ja Laukaanjokeen sekä idässä Laatokkaan ja Lavajokeen.


title: Inkeri

text: Inkeri on saanut nimensä ruotsalaiselta prinsessa Ingegerdiltä, joka meni naimisiin Novgorodin ruhtinas Jaroslav I Viisaan kanssa vuonna 1019. Eymundin saagassa kerrotaan, että Ingegerd sai Jaroslavilta myötäjäislahjaksi Laatokanlinnan ja siihen liittyvät maat. Siitä lähtien aluetta on kutsuttu nimellä "Inkeri" (Inkerinmaa eli Ingegerdin maat).


title: Inkeri

text: Inkeri oli itämerensuomalaisiin kansoihin kuuluvien vatjalaisten ja inkerikkojen kotimaa. Myös itäslaavilaista väestöä levittäytyi alueelle jo ensimmäisen vuosituhannen lopulla. Inkeri kuului vuonna 1617 solmitusta Stolbovan rauhasta aina suureen Pohjan sotaan saakka Ruotsin valtakuntaan (Ruotsin Inkeri). Sinä aikana alueelle muutti paljon suomalaisia, joiden jälkeläiset tunnetaan inkerinsuomalaisina eli inkeriläisinä. Vastaavasti Tarton rauhan solmimisen jälkeen osa Länsi-Inkeriä liitettiin Viroon. Tämä alue tunnetaan nimellä Viron Inkeri. Nykyään sekin kuuluu Venäjään.


title: Inkeri

text: Inkerin kallioperä muistuttaa Pohjois-Viron geologisia olosuhteita. Vanhimmat kivilajit, kuten graniitti ja gneissi, ovat Suomeen verrattuna hyvin syvällä, Nevajoen ympäristössä 300 metrin ja etelämpänä jopa 400 metrin syvyydessä. Niitä peittävät nuoremmat kerrostumat, jotka ovat peruskalliona Pohjois-Inkerissä ja suuressa osassa Länsi-Inkeriä. Kambrikauden aikana muodostuneet hiekkakivet, saviliuskeet ja savet leimaavat kapeana vyöhykkeenä maaperää Narvasta aina Laatokalle saakka. Inkerin ylänköä dominoivat ordovikikauden kalkkikivet, dolomiitit ja hiekkakivet. Alueen eteläosista alkaa Venäjälle ulottuvat devonikauden muodostumat, lähinnä punainen hiekkakivi, merkeli ja savi.


title: Inkeri

text: Maalajit ovat tyypillisiä podsolimaita, joiden kerrokset ovat maanviljelysalueilla kuitenkin sekoittuneet. Mekaaniselta koostumukseltaan Inkerinmaalla tavataan neljää maalajityyppiä: 1) lännessä, Suomenlahden rannikolla ja Nevasta pohjoiseen hiekka- ja moreenimaata, 2) Keski-Inkerin ylängöllä kalkkipitoista savimaata, 3) etelässä ja kaakossa muita kevyitä savimaita sekä 4) turvemaat, joita on yksittäisinä alueina kaikkialla.


title: Inkeri

text: Inkeri on kokonaisuutena alavaa maata. Erityisesti Nevan laakso ja Laatokan rannikko on tasaista, samoin lännessä, etelässä ja idässä maaperä on alavaa ja usein soista. Keski-Inkerin ylängön korkeimmat kohdat kohoavat kuitenkin 150 metriä merenpinnan yläpuolelle. Ylängön koillisosassa Tuutarin kukkuloilla sijaitsevat koko Inkerin korkeimmat kohdat: Äijänmäki (168 metriä) ja Pulkkalanmäki. Ylängön pohjoisrajana on Suomenlahden rantapenkere, joka yhtenäisenä vallina ulottuu Jaaman ja Kattilan seuduilta Tuutarin ja Saaren tienoille Pietarin eteläpuolelle. Ylänköalue on tasaista ja avointa, samoin sieltä puuttuvat vaihtelua lisäävät vesistöt, jotka ovat tyypillisiä Pohjois-Inkerissä.


title: Inkeri

text: Suomenlahden tasaista rannikkoa halkovat runsaat joet ja purot, suurimpana lännessä Laukaanjoki. Soita on Inkerinmaalla kaikkialla lukuun ottamatta Keski-Inkerin ylänköä. Eniten soita on maan länsi-, etelä- ja itälaidalla sekä Pohjois-Inkerin Laatokan-puoleisella rannikolla.


title: Inkeri

text: Suomenlahden pohjukka on matalaa ja vesi vähäsuolaista. Suurimmat lahdet ovat Narvan, Laukaan, Kaprion ja Pietarin lahdet. Jokia ja järviä on paljon, mutta ne ovat pääasiassa pieniä. Suuri poikkeus on Nevajoki, joka on 74 kilometriä pitkä ja keskimäärin 500 metriä leveä. Putous on Laatokasta Suomenlahteen vain 4 metriä. Lännempänä Suomenlahteen laskevista joista merkittävimmät ovat Narvanjoki ja Laukaanjoki. Narvanjoen tekoallas Narvan kaupungin yläpuolella on pinta-alaltaan yli 190 km². Laukaanjoki on 300 kilometriä pitkä. Järviä on eniten Pohjois-Inkerissä, muun muassa Siestarjoenjärvi, Hepojärvi ja Lempaalan järvet. Länsi-Inkerissä on myös runsaasti pieni järviä, mm. Koppano, Baabina ja Valkeajärvi. Suurin järvi on Euroopan suurin järvi Laatokka, josta tosin vain lounaiskulma rajoittuu Inkeriin.


title: Inkeri

text: Leningradin alueen asukkaista on venäläisiä 90 %. Alkuperäiskansat inkerikot, vatjalaiset ja suomalaiset (inkeriläiset) ovat marginaalivähemmistöjä, joista etenkin inkerikot ja vatjalaiset ovat kuolleet lähes sukupuuttoon. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Leningradin alueen 1,6 miljoonasta asukkaasta suomalaisia oli 0,5 % eli vajaat 8 000 henkeä. Inkerikkoja oli 177 ja vatjalaisia vain 12 henkeä.


title: Inkeri

text: Inkerin alkuperäisväestöä ovat itämerensuomalaiset vatjalaiset ja inkerikot (inkeroiset eli isurit). Slaavilaiset heimot levittäytyivät alueelle ensimmäisen vuosituhannen lopulla. Keskiajalla slaavien välityksellä levisi kristinusko sen ortodoksisessa (kreikkalaiskatolisessa) muodossa. Ylimystö ja hallitseva luokka oli jo uuden ajan alussa venäläistä, maaväestö valtaosin suomensukuisia. Suomalaisia alkoi muuttaa alueelle Viipurin ja Käkisalmen lääneistä 1610-luvulla. Myöhemmin 1600-luvulla muuttajia tuli Savosta sekä Viipurin läänistä, erityisesti Äyräpään kihlakunnasta.


title: Inkeri

text: Savosta, Jääskestä, Lappeelta ja Viipurista tulleita nimitettiin savakoiksi ja Kannakselta tulleita äyrämöisiksi. Yhdessä nämä ryhmät muodostivat pohjan Inkerinmaan suomalaisväestölle eli inkerinsuomalaisille. Vuoteen 1675 mennessä Pohjois- ja Keski-Inkeri luterilaistuivat ja suomalaistuivat käytännössä kokonaan. Länsi-Inkerissä ortodoksisuus säilytti asemansa enemmistön uskontona. Inkerin väestöstä oli 1695 väestöstä kolme neljännestä.


title: Inkeri

text: Pietarin kaupungin perustamisen jälkeen Inkerinmaa alkoi venäläistyä. Pietaria ympäröivällä maaseudulla suomalaisuus säilyi 1900-luvulle saakka: vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Neuvosto-Venäjällä asui 114 831 "Leningradin suomalaista" (eli inkerinsuomalaista). Rohkeampien arvioiden mukaan Inkerissä asui 150 000 suomalaista. Stalinin kaudella suomalaisväestön olot vaikeutuivat, alkoivat Stalinin vainot ja karkotukset. Toisen maailmansodan aikana Inkerinmaa käytännössä tyhjennettiin inkeriläisistä. Länsi- ja Keski-Inkeri joutui saksalaisten miehittämäksi syksyllä 1941. Suomen kanssa tehdyn sopimuksen mukaan alueen suomalaisväestö (myös vatjalaiset ja inkeroiset) evakuoitiin Suomeen 1943 ja 1944. Kaikkiaan Suomeen saapui yli 63 000 inkeriläistä. Puna-armeijan valvontaan jääneiltä inkeriläisalueilta karkotettiin talvella 1942–1943 arviolta 20 000–30 000 inkeriläistä Siperiaan leireille. Aihe on jossain määrin edelleen vaiettu Suomessa, vaikka toisinaan sitä nimitetään inkeriläisten kansanmurhaksi.


title: Inkeri

text: Moskovan välirauhan jälkeen 55 000 inkeriläistä palautettiin Neuvostoliittoon, missä heidät asutettiin Sisä-Venäjälle, Kalininin (Tverin), Novgorodin, Pihkovan, Velikije Lukin ja Jaroslavlin alueille, eikä heillä ollut paluuta kotiseudulleen ennen 1950-luvun puoltaväliä. Sodan jälkeen monet inkerinsuomalaiset muuttivat Karjalaan ja Neuvosto-Viroon. Toisesta maailmansodasta lähtien inkeriläiset ovatkin olleet hajaannuksessa. 1990-luvun alusta lähtien heitä on muuttanut paluumuuttajina Suomeen yli 25 000.


title: Inkeri

text:
Inkerin vaiheista ennen 1000-lukua on vain vähän tietoa, sillä paikalliset, itämerensuomalaisten itäryhmän kulttuurit jättivät niukasti arkeologisia jälkiä itsestään. Keskiajan alkuun asti alueella asui kuitenkin vain suomensukuisia heimoja. Muinaisvenäläiset heimot asettuivat ensimmäisen vuosituhannen loppupuolella Keski-Inkerin ylängölle, missä ne joutuivat
tekemisiin suomalaisheimojen kanssa. Pohjoista kohti suuntautuneen slaavilaisekspansion myötä jäivät suomensukuiset heimot Novgorodin valtion alaisuuteen. Inkerinmaan eteläpuolisilla alueilla slaavilaisväestö kasvoi enemmistöksi keskiajan kuluessa.


title: Inkeri

text: Inkerinmaan itärajan tuntumassa, Olhavanjoen suussa sijaitseva Laatokanlinna (Staraja Ladoga) syntyi 750-luvulla. Sillä oli suuri merkitys Venäjän valtakunnan muodostumisessa. Viikinkisaagoissa (Eymundar þáttr hrings) kerrotaan, että Ruotsin kuninkaan Olavi Sylikuninkaan tytär Ingegerd meni naimisiin Novgorodin ja Kiovan suuriruhtinaan, Jaroslav I Viisaan kanssa vuonna 1019. Ingegerd sai Jaroslavilta häälahjaksi Laatokanlinnan ja siihen liittyvät maat (Aldeigjuborg ok þat jarlsríki, er þar fylgði). Siitä lähtien aluetta on kutsuttu nimellä Inkeri (eli Ingegerdin maat).


title: Inkeri

text: Inkerin asukkaat omaksuivat ortodoksisen kristinuskon viimeistään 1200-luvun alkupuolella, luultavimmin kristillinen vaikutus juontuu jo vuoden 1000 tienoilta. Heidän kerrotaan taistelleen Novgorodin ruhtinas Aleksanterin puolella taistelussa Ruotsia vastaan vuonna 1240. Lisänimen Nevski ("nevalainen") saanut Aleksanteri liitti Inkerinmaan osaksi itäistä kulttuuripiiriä. Ruotsalaiset kilpailivat Novgorodin kanssa ja perustivat 1300 lyhytaikaisen Maankruunun linnan nykyisen Pietarin paikalle. Kalparitarit miehittivät länsiosaa ja perustivat Kaprion linnan. 1478 Venäjä liitti Inkerin itseensä, mutta alueesta käytiin taisteluja 1500-luvulla.


title: Inkeri

text: Inkerin sodassa Ruotsi valtasi Inkerin itselleen. Stolbovan rauhassa vuonna 1617 Ruotsin voitot vahvistettiin. Karjalaisten ja pääasiassa savolaisten muutto Inkeriin alkoi. Venäläisiä tai ortodoksisia karjalaisia pakeni Venäjän puolelle. 1642 Inkerin hallinnollinen keskus siirrettiin Tartosta Nevanlinnaan. Venäläisten tuhottua kaupungin vuonna 1656 lääninhallinto siirrettiin kuitenkin Narvaan. Ortodoksien pako Venäjälle ja luterilaisten tulo alueelle synnytti jännitteitä Venäjän ja Ruotsin välille.


title: Inkeri

text: Vuosina 1656–1658 käydyssä Ruptuurisodassa Venäjä hyökkäsi Inkeriin, mutta sodan lopputuloksena rajat eivät muuttuneet. Sota aiheutui suuresta ortodoksien muuttoliikkeestä Venäjän puolelle sekä ortodoksien luterilaistamisesta. 1600-luvulla noin 20 000 ihmistä muutti Ruotsille siirtyneestä Inkeristä Venäjälle.


title: Inkeri

text: Ruptuurisodan jälkeen erityisesti Inkerin superintendentin Johannes Gezelius nuoremman aikoina 1681-1689 inkeroisia ja karjalaisia alettiin voimakkaasti käännyttää luterilaisuuteen. 1600-luvun lopulla 75% Inkerin asukkaista oli jo luterilaisia suomalaisia.


title: Inkeri

text: Suuressa Pohjan sodassa 1702–1703 Pietari Suuri valloitti Inkerin ja aloitti Pietarin, uuden pääkaupungin, rakentamisen. Vuonna 1708 alueesta tuli Inkerin ja vuonna 1710 Pietarin kuvernementti. Ruotsi luovutti alueen virallisesti Uudenkaupungin rauhassa 1721 Suuren Pohjan sodan päätteeksi.


title: Inkeri

text:
Vuoden 1917 vallankumousten ja myöhempien levottomuuksien aikana lähti Inkeristä arviolta 8000 henkeä Suomeen ja yli
1000 henkeä Viroon. Heistä suuri osa palasi olojen rauhoituttua takaisin.
Helmikuun vallankumouksen aikaan inkeriläisten keskuudessa heräsi itsenäisyysliike, joka vaikutti erityisesti Pohjois-Inkerissä. Suomalaiset tekivät yhdessä virolaisten ja valkoisten venäläisten kanssa retkiä Inkeriin, jotka olivat osana heimosotia. Pohjois-Inkeri mm. julkaisi omaa postimerkkiä. Inkerin asioiden hoitaja heimopolitiikan aikoina oli Inkerin Väliaikainen Hoitokunta. Pohjois-Inkerissä oli muutaman kylän itsehallintoalue, joka tunnettiin nimellä Kirjasalon tasavalta. Tarkoituksena oli liittää Pohjois-Inkeri Suomeen ja inkeriläisten asuinalueen länsiosa Viroon, mutta Tarton rauhassa 1920 inkeriläisalue jäi osaksi Neuvosto-Venäjää. Rauhanteon yhteydessä Venäjä mainitsi inkeriläisten kulttuuriautonomian, mutta siitä ei ole sanaakaan sopimuksessa.


title: Inkeri

text: Tarton rauhansopimuksen mukaisesti osa Länsi-Inkeriä liitettiin Viroon. Tästä alueesta ei käytetty rauhansopimuksessa mitään erityistä nimeä, vaan puhuttiin vain yleisesti Narvajoen itäpuolisista alueista. Suomessa alueesta käytettiin nimeä Viron Inkeri. Narvajoella oli Virolle strategista merkitystä, ja sen jääminen kokonaan Viron puolelle oli suuri voitto. Näin Viro onnistui siirtämään Venäjän vastaista rajaansa 5-10 km itään päin.


title: Inkeri

text: Inkerinmaan syöksykierre alkoi kohta kommunistien tekemän Lokakuun vallankumouksen jälkeen. Maakunnan jouduttua takaisin Venäjän valtaan 1700-luvun alussa luterilainen kirkko oli jäänyt ainoaksi inkeriläisiä yhdistäväksi viralliseksi tahoksi. Vallankumouksen jälkeen aloitettiin uskontojen vainoaminen ja kirkko yritettiin aluksi korvata suomenkielisellä sivistyselämällä, joka pääsikin hyvään alkuun. Kommunistien keskinäinen valtakamppailu johti pian maltillisen suuntauksen, menševikkien häviöön ja yksinvaltiaiksi nousivat kansallismieliset eli bolševikit. Yhteiskunnan muuttaminen sai entistä rajumpia muotoja. Maatalouden kollektivisointi ja Suomen vastaisen rajaseudun etninen puhdistus johtivat 1930-luvulla kymmenientuhansien inkeriläisten karkottamiseen muille Neuvostoliiton alueille. Samassa yhteydessä teloitettiin ja sai surmansa tuhansia ihmisiä.


title: Inkeri

text: Inkeriläiset olivat lähinnä länsimaisen kirkkokuntansa vuoksi olleet epäilyttävien "vierassyntyisten" maineessa jo keisariajalla. Vallankumouksen jälkeen valtaväestön tuntemaan kansalliseen epäluuloon liittyi vielä Leningradin poliittisen johdon käsitys inkeriläisistä takapajuisina ja vallankumouksen vastaisina. Valtakunnanrajan kahden puolin asuvat vähemmistökansallisuudet nähtiin turvallisuutta vaarantavina tekijöinä. Josif Stalinin aikana 1930-luvulla jonkinasteinen autonomia lopullisesti päättyi. Inkeriläisten suomenkielinen yhteiskunnallinen elämä kouluineen ja kirkkoineen lakkautettiin. Vuoteen 1938 mennessä kaikki suomalaiset seurakunnat oli lakkautettu.


title: Inkeri

text: Toisen maailmansodan aikana saksalaisten valtaamalla alueella suomenkieliset koulut ja kirkollinen elämä olivat sallittuja. Elämä miehittäjän komennossa oli kuitenkin niukkaa, ankaraa ja täynnä nöyryytyksiä. Inkeriläisalueilla ei miehitysaikana varsinaisesti ollut vastarintaliikettä. Venäläisillä seuduilla partisaaniliikettä taas tuettiin, mikä johti siellä lukuisiin siviilien joukkomurhiin. Suomen kanssa liitossa olevat miehittäjät kohtelivat inkeriläisiä lievemmin kuin venäläisiä, mikä lopulta sekin vain yllytti sodanjälkeistä valtaväestön katkeruutta. Miehitysaikana kehittyi nopeasti ankara ruokapula. Se johti rintaman lähellä suoranaiseen nälänhätään, mikä vaati lopulta tekemään nopeita ratkaisuja nälkäkatastrofin välttämiseksi.


title: Inkeri

text: Saksan miehitettyä Leningradin aluetta toisessa maailmansodassa inkeriläisemigranttien perustama Inkerin asiain hoitokunta toivoi, että Inkeri liitettäisiin Suomeen. Saksalaiset puolestaan haluavat nälänhädän uhan vuoksi poistaa inkeriläissiviilit pois armeijansa hallitsemalta sotatoimialueelta ja aloittivat inkeriläisten kortistoinnin marraskuun puolesta välistä 1941. Saksan Suomen-suurlähettiläs Wipert von Blücher ehdotti 9. joulukuuta 1941, että Suomi ottaisi vastaan 50 000 inkeriläistä.