title: Super Aguri F1

text:
Tallin kilpakuljettajina kauden alussa toimivat japanilaiset Takuma Sato ja Yuji Ide sekä kolmantena kuljettajana ranskalainen Franck Montagny. Ide menetti kuitenkin neljän osakilpailun jälkeen kuljettajan paikkansa Euroopan Grand Prix'stä alkaen Montagnylle heikkojen ja toisinaan jopa vaarallisten ajosuoritustensa takia, joista FIA oli joutunut huomauttamaan tallia. Myöhemmin FIA perui Iden superlisenssin. Montagny ehti ajamaan seitsemän osakilpailun verran, jonka jälkeen hänen paikkansa lunasti Saksan Grand Prix'stä alkaen japanilainen Sakon Yamamoto. Toisen kuljettajavaihdoksen syyksi ilmoitettiin tallin halu pysyä täysin japanilaisena. Montagny kuitenkin jatkoi tallissa testikuljettajana.
Super Agurin ensimmäinen kilpailu oli Bahrainin Grand Prix. Takuma Sato ajoi kilpailun maaliin asti, kun taas tallin toisen kuljettajan Yuji Iden kilpailu ei mennyt yhtä hyvin; hän lähes ajoi tallin mekaanikkojen päältä ja joutui keskeyttämään kilpailun 35. kierroksella mekaaniseen vikaan. Tulos seuraavasta kilpailusta, Malesian Grand Prix'stä oli hieman parempi, ja myös tällä kertaa ainoastaan Sato ajoi maaliin.


title: Super Aguri F1

text: Super Agurin kolmannessa kilpailussa Australian Grand Prix'ssä tallilta nähtiin merkittävää parannusta. Kilpailussa molemmat tallin autoista pääsivät maaliin.


title: Super Aguri F1

text: Euroopan Grand Prix'ssä tallin kuljettaja Yuji Ide väistyi kilpakuljettajan paikalta. FIA:n mukaan Ideltä ei löytynyt tarpeeksi kokemusta kilpailemisesta, ja sen mukaan Iden tulisi kerätä lisää ajokokemusta testikuljettajan tehtävissä. Tallin kilpakuljettajaksi Iden tilalle nousi testikuljettaja Franck Montagny. Ide menetti myös FIA:n superlisenssin, mikä esti hänen osallistumisensa Formula 1 -kilpailuun.


title: Super Aguri F1

text: Franck Montagny sai jatkaa Super Agurin toisen auton ajamista Ranskan Grand Prix'hin asti, kunnes kilpakuljettajan paikka vaihdettiin japanilaiselle Sakon Yamamotolle. Yamamoto ajoi ensimmäisen kilpailunsa Saksan Grand Prix'ssä.


title: Super Aguri F1

text: Päivitetty SA06-auto tuotiin radalle onnistuneesti Saksan Grand Prix'ssä. Aika-ajoissa se tuotti toivotun tuloksen, kun tallin auto sijoittui lähtöruudukossa Midland-tallin auton edelle. Kilpailu ei kuitenkaan ollut tallille yhtä suotuisa; molemmat autot keskeyttivät.


title: Super Aguri F1

text: Tallin vauhdin paraneminen uuden auton myötä huipentui kauden päättäneessä Brasilian Grand Prix'ssä, jossa Takuma Sato toi tallille kauden parhaan sijoituksen, kymmenennen sijan, ja Sakon Yamamoto ajoi kilpailun seitsemänneksi nopeimman kierroksen.


title: Super Aguri F1

text: Kauden päätteeksi talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa viimeiseksi, eikä kyennyt saavuttamaan ainuttakaan MM-pistettä.


title: Super Aguri F1

text: Kaudelle Super Aguri sai uuden SA07-auton, jonka kehittämisessä talli oli saanut tukea Hondalta.


title: Super Aguri F1

text:
Japanilaisuuttaan korostava talli pyrki ajattamaan debyyttikaudellaan kahta japanilaiskuljettajaa, mutta tallissa jatkavan Takuma Saton rinnalle ei löytynyt toista mitat täyttävää japanilaista kuljettajaa. Niinpä talli valitsi kaudelle 2007 Hondan testikuljettajan, brittiläisen Anthony Davidsonin. Talli ilmoitti valinnasta 15. marraskuuta 2006. Talli ilmoitti myös, että tallin kolmantena kuljettajan ajaa alankomaalainen Giedo van der Garde. Hän siirtyi kuitenkin Spyker-talliin ennen kauden alkua. Edellisen kauden kilpakuljettaja Sakon Yamamoto oli tallin testikuljettaja kaudella 2007. Yamamoto kuitenkin siirtyi Spyker-tallin kilpakuljettajaksi Euroopan Grand Prix'n jälkeen.
Super Agurin auto ei läpäissyt FIA:n törmäystestiä, koska sen perä hajosi enemmän kuin oli sallittu. Talli julkaisi kauden autonsa vain kaksi vuorokautta ennen Australian Grand Prix'n harjoitusten alkua.


title: Super Aguri F1

text: Kauden ensimmäisessä kilpailussa Australian Grand Prix'ssä Super Aguri yllätti, kun tallin autot ajoivat aika-ajoissa sijoille 10 ja 11. Kilpailussa Sato putosi sijalle 12 ja Davidson sijalle 16 kolaroituaan Spykerin Adrian Sutilin kanssa.


title: Super Aguri F1

text: Super Aguri saavutti ensimmäisen pisteensä Espanjan Grand Prix'ssä, jossa Takuma Sato ajoi sijalle 8. Seuraavat pisteet tulivat Kanadan Grand Prix'stä, jossa Sato sijoittui kuudenneksi saaden kolme MM-pistettä.


title: Super Aguri F1

text: Super Aguri sijoittui valmistajien MM-sarjassa yhdeksänneksi neljän MM-pisteen turvin. Taakse jäivät Spyker sekä kaikki pisteensä vakoiluskandaalin takia menettänyt McLaren.


title: Super Aguri F1

text: Ennen kauden alkua Super Aguri kertoi vähentäneensä henkilökuntaansa 30 työntekijällä. Talli tarvitsi lisärahoitusta kolmatta F1-kauttaan varten. Tilannetta ei helpottanut yhtään se, että tallin pääsponsori SS United ei maksanut kaikkia sponsorirahoja tallille.


title: Super Aguri F1

text: 8. tammikuuta talli ilmoitti, että kauden auto julkaistaan Barcelonassa Espanjassa. Auton julkaisua jouduttiin kuitenkin lykkäämään, koska talli oli epävarma tulevaisuudestaan. Talli aikoi osallistua kauden avaavaan Australian Grand Prix'hin, vaikka se ei osallistunut kautta edeltäneeseen testaukseen.


title: Super Aguri F1

text:
Tallin kuljettajina jatkoivat kauden kuljettajat Takuma Sato ja Anthony Davidson.
Tallin kolmannen kauden ensimmäisessä kilpailussa, Australian GP:ssä, tallille kertyi kaksi keskeytystä. Seuraavassa kilpailussa, Malesian GP:ssä, tallin molemmat autot pääsivät maaliin viimeisillä sijoituksilla. Bahrainin GP:ssä tallin autot sijoittuivat sijoille 16. ja 17.


title: Super Aguri F1

text: Ennen Espanjan GP:tä tallipäällikkö Aguri Suzuki ilmoitti Magma Groupin vetäytyneen myyntineuvotteluista, ja Hondan olevan haluton rahoittamaan tallia enempää. Talli joutui pahoihin talousvaikeuksiin ennen Espanjaan saapumista. Talli ei kuitenkaan jättänyt Espanjan GP:tä väliin, vaan saapui paikalle Hondan suostuttua rahoittamaan tallia yhden kilpailun verran. Super Agurilla oli tuolloin koko F1-sarjan pienin budjetti. Tallin toisen kuljettajan Davidsonin kerrottiin menettäneen jopa yöunensa tallin ongelmien vuoksi. Talli osallistui lopulta normaalisti Espanjan GP:hen. Saton sijoittui kilpailussa sijalle 13 ja Davidson keskeytti.


title: Super Aguri F1

text: Honda ilmoitti Espanjan GP:n jälkeen, että se ei enää rahoita Super Agurin osallistumista Turkin Grand Prix'hin, vaan tallin on löydettävä uusi sponsori. Kun tallikaupat Magma Groupin kanssa kariutuivat, Super Aguri yritti löytää rahoitusta saksalaiselta Weigl-yhtiöltä. Kun tarvittavaa rahoitusta ei vieläkään löytynyt, talli päätti sulkea ovensa lopullisesti.


title: Topelia

text: Topelia on Helsingin yliopiston laitoskortteli, joka sijaitsee Senaatintorin kupeessa Kluuvin kaupunginosassa Kettu-korttelissa. Topeliaa rajaavat idässä Unioninkatu, etelässä Kirkkokatu ja lännessä Fabianinkatu sekä pohjoisessa Metsätalo. Topelia-korttelissa toimii humanistisen tiedekunnan laitoksia ja instituutteja.


title: Topelia

text: Topelia-korttelin vanhimmat rakennukset valmistuivat 1820-luvulla. Niissä toimi alun perin kantonistikoulu eli sotilaallinen sisäoppilaitos, jossa orpopoikia koulutettiin Venäjän armeijan palvelukseen. Kantonistikoulun päärakennus ja kaksi sivurakennusta valmistuivat Unioninkadun varrelle vuosina 1821–1830; päärakennukseen sijoitettiin oppilaiden asuntola, eteläiseen sivurakennukseen henkilökunnan asunnot ja pohjoiseen sivurakennukseen opetustilat. Rakennusprojektia johti Carl Ludvig Engel, mutta hänen arkkitehtoninen panoksensa ilmeisesti rajoittui vain rakennusryhmän Unioninkadun puoleisen julkisivun suunnitteluun. Päärakennuksen ja sivurakennusten pylväiköillä koristellut fasadit ovat linjassa saman kadun varrella olevien yliopiston kirjaston ja päärakennuksen kanssa ja muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden.


title: Topelia

text: Kantonistikoulu muutettiin jo vuonna 1832 venäläiseksi sotilassairaalaksi. 1850–1860-luvuilla tontin pohjois-, etelä- ja länsilaidoille rakennettiin lukuisia kivisiä lisärakennuksia, joita myöhemmin jatkettiin ja korotettiin useaan otteeseen, niin että aiemmin avoimesta tontista muodostui lopulta umpikortteli. Päärakennuksen sisälle rakennettiin ortodoksinen sairaalakirkko, ja katolle pääoven yläpuolelle nousi pieni kellotapuli (nykyään tapuli on poistettu ja entinen kirkko toimii luentosalina). Sotilassairaalan toiminta lakkasi Suomen itsenäistyttyä, ja vuonna 1918 sen tilat sai yliopistollinen keskussairaala, jonka sisätautiosasto toimi korttelissa vuoteen 1995 asti. Sairaalan aikana korttelissa tehtiin lukuisia muutos- ja uudistustöitä, kuten vuosien 1975–1980 melko kovakourainen peruskorjaus.


title: Topelia

text: Sairaalakäytön loputtua kortteli kunnostettiin Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan käyttöön. 1998 se vihittiin Topeliaksi yliopiston entisen rehtorin ja Suomen historian professorin Zachris Topeliuksen mukaan.


title: Topelia

text: Topelian rakennuksissa toimii nykyisin lukuisia historian ja kulttuurintutkimuksen alan laitoksia ja instituutteja (suluissa Topeliassa toimivat oppiaineet):


title: Topelia

text: Kaikki laitokset kuuluvat humanistiseen tiedekuntaan.


title: Topelia

text: Sukupuolentutkimuksen oppiaine toimi aiemmin omana Kristiina-instituuttinaan ja alue- ja kulttuurintutkimus Renvall-instituuttina. Humanistisen tiedekunnan laitosrakennetta uudistettiin vuonna 2010, jolloin laitoksia yhdistettiin. Tuolloin syntyivät mainitut filosofian, historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen, maailmankulttuurien ja nykykielten laitokset.


title: Aritmeettinen keskiarvo

text: Aritmeettinen keskiarvo (lyhenne ka.) tai lyhyesti keskiarvo on lukujen summa jaettuna niiden lukumäärällä. Puhuttaessa keskiarvosta tarkoitetaan yleensä juuri tätä aritmeettista keskiarvoa. Keskiarvo on tilastotieteessä myös yläkäsite todennäköisyysjakaumien monenlaisille keskiluvuille, joilla kuvataan jakaumien tiheysmassan paikkaa. Niitä ovat esimerkiksi moodi ja mediaani. Kun tarkastellaan tilastollista populaatiota, puhutaan lisäksi populaation keskiarvosta, ja kun tarkastellaan populaation otosta, puhutaan otoskeskiarvosta.


title: Aritmeettinen keskiarvo

text: Keskiarvo tarkoittaa aritmetiikassa ja geometriassa myös niitä keskilukuja, joita käytettiin jo muinaisissa Babyloniassa, Egyptissä ja antiikin Kreikassa. Niitä käsitteli ja kehitti tuolloin eteenpäin Pythagoras tutkielmassaan verrannoista. Hän esitteli siinä ensin aritmeettisen keskiarvon lisäksi geometrisen keskiarvon ja harmonisen keskiarvon ja niiden perään vielä seitsemän uutta "keskiarvoa" verrantojen avulla.


title: Aritmeettinen keskiarvo

text: Kreikkalaista kirjainta μ käytetään tavallisesti populaation keskiarvon merkitsemiseen. Kun jono "x", "x", ..., "x" muodostaa aineiston, merkitään otoskeskiarvoa vaakaviivalla muuttujan päällä formula_1. Luonnontieteessä tai tekniikassa voidaan suureen keskiarvoa merkitä formula_2.


title: Aritmeettinen keskiarvo

text: Keskiarvo lasketaan käyttäen kaavaa:


title: Aritmeettinen keskiarvo

text:
jossa formula_4 on havaintojen lukumäärä. Jos samanarvoisia lukuarvoja on toistuvasti monta, tai aineisto on luokiteltu, voidaan keskiarvo esittää frekvenssien avulla
missä frekvenssien summa on N


title: Aritmeettinen keskiarvo

text: Kun tarkasteltava frekvenssijakauma on vino, keskiarvo ei ole yhtenevä mediaanin kanssa. Lisäksi otoksessa olevat poikkeuksellisen suuret havainnot vaikuttavat keskiarvoon huomattavasti. Tällaisissa tilanteissa mediaani on keskiarvoa parempi luku kuvaamaan jakauman keskikohtaa.


title: Aritmeettinen keskiarvo

text: Käytännössä μ:n ja formula_1:n erona on se, että tavallisesti koko populaatiota ei havaita, jolloin μ:n todellinen arvo ei ole tiedossa. Jos otos on satunnaisesti poimittu, formula_1 on satunnaismuuttuja, joka lähestyy suurten lukujen lain mukaan μ:tä otoskoon kasvaessa.


title: Aritmeettinen keskiarvo

text: Keskiarvon lisäksi lukujoukosta voidaan laskea ns. yläneliökeskiarvo tai alaneliökeskiarvo, jotka lasketaan esimerkiksi alaneliökeskiarvon tapauksessa laskemalla kaikkien niiden lukujen keskiarvo, jotka ovat pienempiä kuin laskettu aritmeettinen keskiarvo. Nämä siis muodostavat ns. "keskiarvon neliön", koska keskiarvo lasketaan kahteen kertaan ja näiden käyttö voi toisinaan olla mielekkäämpää, kun tutkitaan lukujoukkojen tiettyjä painotusalueita.


title: Aritmeettinen keskiarvo

text: Erityisiä keskiarvoja ovat myös


title: Medusan lautta

text: Medusan lautta () on Théodore Géricault’n vuosina 1818–1819 maalaama ranskalaisen fregatti Medusan haaksirikkoisten lauttaa kuvaava öljyvärimaalaus pellavakankaalle. Sen pinta-ala on 36 m². Teos sijaitsee Louvren taidemuseossa Pariisissa.


title: Medusan lautta

text: "Medusan lautta" tuli valmiiksi kahdeksantoista kuukauden työn jälkeen heinäkuussa 1819. Se ripustettiin 1 300 muun maalauskankaan kanssa Louvren vuosittaiseen uuden ranskalaisen taiteen kilpailunäyttelyyn, joka tunnettiin nimellä "Salonki". Koska Medusa oli yhä poliittisesti arkaluontoinen asia, Géricault nimesi maalauksen epämääräisesti "Haaksirikoksi" ("Scène de Naufrage"). Pelkästään maalauksen koko takasi, että se teki vaikutuksen. Mutta kuva oli liian alkuperäinen ja epämiellyttävä voittaakseen puolelleen sellaisen suosion ja hyväksymisen, jota Géricault näyttää toivoneen.


title: Medusan lautta

text: 10. kesäkuuta 1820 alkaen yrittäjä William Bullock esitti teoksesta tehtyä kopiota Lontoon Piccadillyn Egyptiläisessä salissa. Seuraavana vuonna "Lautta" matkusti Dubliniin. Bullock väitti, että teoksen näki 50 000 vierailijaa ja taiteilija sai kolmanneksen voitosta, 20 000 frangia. Ranskan valtio osti maalauksen vuonna 1824 Géricault’n kuoltua 6 000 frangilla. ”Sellainen summa maksetaan nykyisin pienestä laatumaalauksesta”, Géricault’n elämäkerran kirjoittaja Charles Clément totesi vuonna 1868. Teoksessa käytetty asfaltti on herkästi hajoavassa tilassa, eikä maalausta voi kuljettaa. Maalauksesta tehty kopio on myöhemminkin kiertänyt eri puolilla maailmaa, muun muassa Ruotsissa vuonna 1998.


title: Medusan lautta

text: Louvressa teos on sektio "Denonissa", salissa 3, "Les Grands Formats" (suurikokoiset teokset). Samassa näyttelyhuoneessa ovat muun muassa Antoine-Jean Gros'n "Napoleon Eylaun taistelussa" (1807) ja Eugène Delacroix’n "Vapaus johtaa kansaa" (1830).


title: Medusan lautta

text: Géricault’n taiteesta kirjoittaneen Lorenz Eitnerin mukaan: ”Alttarimaalausten ja kaunistelevien historiamaalausten joukossa, tämä nykyaikaisen marttyyriyden kohtaus häpäisi kaikkia sääntöjä – – se asetti auktoriteetit kyseenalaisiksi, halveksi virallista nöyryyttä ja populaaria makua, eikä tarjonnut mitään kansallisylpeydelle”.


title: Medusan lautta

text: Vaikuttaa siltä, että useimmat Salongissa vierailleista olivat vaikuttuneita, mutta kokivat maalauksen myös vastenmielisenä. Myöskään kriitikot eivät osanneet suhtautua teokseen. Oli epäselvyyttä siitä, oliko näkymä tarkoitettu palvelemaan historiallista realismia vai poliittista allegoriaa. Joidenkin mielestä se oli liian tumma, liian yksivärinen, joidenkin mielestä sen väkivalta oli mautonta.


title: Medusan lautta

text: ”Tämä kunnianhimoinen tuntematon on lahjakas, mutta hänen pitäisi yrittää maalata enemmän nykyajan mestarien mukaan”, kirjoitti eräs arvostelija. Toinen kehotti: ”Rohkeutta Monsieur Géricault! Yrittäkää pidättäytyä innokkuudesta, joka vie teidät liian pitkälle. Sen sijaan että olette vaistomainen koloristi, yrittäkää tulla sellaiseksi. Käytännössä, kun olette vielä epätäydellinen piirtäjä, tutkikaa Davidin taidetta.”


title: Medusan lautta

text: Näyttelyn tuomaristo myönsi "Haaksirikolle" kultamitalin, mutta ei valinnut sitä Louvren kansalliskokoelmaan. Sen sijaan Géricault’lle tarjottiin tilaisuutta maalata jotain Jeesuksen pyhän sydämen teemasta. Aihe ei innoittanut Géricault’ta, ja hän antoi tehtävän ja palkkion salaa nuorelle Eugène Delacroix’lle, jonka teoksen Géricault sitten hyväksyi. Kaikkiaan Géricault masentui "Medusan lautan" vastaanottoon Ranskan taidemaailmassa.


title: Medusan lautta

text:
"Medusan lautta" on eräs tunnetuimmista eurooppalaisista tragedioista. Se on innostanut taidemaalareita, valokuvaajia, kirjailijoita ja elokuvan tekijöitä. Maalauksesta, joka kertoo epätoivosta, hylkäämisestä ja toivosta on tullut yleismaailmallinen vertauskuva. Sen totesi jo Géricault’n aikalainen, historioitsija Jules Michelet kirjoittamalla:
Elokuva
Kirjallisuus
Musiikki


title: Medusan lautta

text: Sekä lukuisia maalauksia ja valokuvia.


title: Théodore Géricault

text: Jean Louis André Théodore Géricault (26. syyskuuta 1791 Rouen, Seine-Maritime – 26. tammikuuta 1824 Pariisi) oli romantiikkaa edustanut ranskalainen taidemaalari. Hän syntyi varakkaaseen sukuun Rouenissa ja opiskeli Pariisissa yhdessä taidemaalarien Carle Vernetin (1758–1836) ja Pierre Guérinin (1774–1833) kanssa.


title: Théodore Géricault

text: Hän matkusti Italiaan 1816–1818. Vanhat mestarit, erityisesti Michelangelo ja Rubens vaikuttivat häneen enemmän kuin kukaan aikansa nykytaiteilija.


title: Théodore Géricault

text: Géricault pyrki pois vallitsevan uusklassismin kaavoista jo varhaisteoksissaan. Hänen teoksensa edustivat romantiikkaa, ja niissä oli ilmaisuvoimainen ja dynaaminen ote. Hänen maalauksensa "Ratsailla olevat upseerit" vuosilta 1812 ja 1814, jotka ovat esillä Louvren taidemuseossa Pariisissa, kuvaavat väkivaltaista toimintaa, ovat uskaliasta sommittelua ja dramaattista väriä. Ne herättävät voimakkaita tunteita, ominaisuuksia jotka olivat ominaisia vasta syntyneelle romantiikalle.


title: Théodore Géricault

text:
Palattuaan Pariisiin Géricault esitti teoksensa "Medusan lautta" vuoden 1819 Salongissa. Vaikka se sai kultamitalin, se myös aiheutti poliittisen skandaalin aiheensa takia. Fregatti "Medusa"n haaksirikko oli tapahtunut kesäkuussa 1816 lähellä Länsi-Afrikan rannikkoa. Miehistö jätti 150 matkustajaa oman kohtalonsa varaan lautalle. Kun lautta kaksi viikkoa myöhemmin löydettiin, eloonjääneitä oli vain 15, joista 5 kuoli pelastusoperaation jälkeen. Hallitus vaikeni tapauksesta, ja kun se tuli yleiseen tietoon vuotta myöhemmin, se herätti raivoa ja kritiikkiä hallituksen välinpitämättömyyttä ja korruptiota kohtaan.
"Medusan lautassa" Géricault pyrki mahdollisimman suureen tarkkuuteen, joten hän käytti apunaan lautan pienoismallia ja tutki huolellisesti oikeita ruumiita. Tässä valtavassa maalauskankaassa, kooltaan noin 5x7 metriä, Géricault sekoitti realismin ja romantiikan.


title: Théodore Géricault

text: Ihanteellistettujen hahmojen ja realistisesti kuvatun piinan yhdistelmä, `klassisen´tai ´herooisen´ jättiläiskoon tai graafisen tarkkuuden poissaolo aiheuttivat rajuja väittelyitä uusklassististen ja romanttisten taiteilijoiden keskuudessa. Maalauksella oli hedelmällinen vaikutus romantiikan myöhemmälle kehitykselle.


title: Théodore Géricault

text: Vuosina 1820–1822 Géricault oleskeli Englannissa, jossa hän maalasi jockeyta ja hevoskilpailuja, esimerkiksi Epsonin "derby"n 1821 sekä teki litografioita, joissa kuvataan Lontoon kaduille levinnyttä kurjuutta ja köyhyyttä. Taiteilija, joka oli poliittiselta vakaumukseltaan liberaali, maalasi vuosina 1822–23 kymmenen muotokuvaa "La Salpetrièren", pariisilaisen mielisairaalan potilaista.


title: Théodore Géricault

text: Théodore Géricault kuoli 33-vuotiaana hevosen selästä putoamisessa tulleisiin vammoihin.


title: Positioastronomia

text: Positioastronomia on tähtitieteellisten kohteiden, erityisesti tähtien suhteellisia ja absoluuttisia paikkoja tutkiva tähtitieteen haara. Se on tähtitieteen alalajeista vanhin ja sen historia ulottuu aina muinaiseen Babyloniaan asti.


title: Eurovision laulukilpailu 1960

text: Eurovision laulukilpailu 1960 järjestettiin tiistaina 29. maaliskuuta Lontoon Royal Festival Hallissa, johon mahtui 2000 ihmistä, joten se oli suurin siihenastisista viisupaikoista. Kilpailun järjestäjänä toimi BBC. Kyseessä ovat toistaiseksi viimeiset euroviisut, jotka järjestettiin arkipäivänä.


title: Eurovision laulukilpailu 1960

text: Alankomaat oli voittanut kilpailun edellisenä vuonna, mutta tv-yhtiö ei halunnut enää toistamiseen järjestää kilpailua, sillä edellisen kerran Alankomaissa oli kilpailtu vasta vuonna 1958. Kilpailun juonsi Katie Boyle, joka toimi viisujuontajana myös kolme kertaa myöhemmin (1963, 1968 ja 1974). Vuoden 1960 viisuihin osallistuivat kaikki 12 viisuissa aikaisemminkin kilpaillutta maata, sekä Norja, joka osallistui ensimmäistä kertaa Euroviisuihin kolmantena Pohjoismaana. Ensimmäistä kertaa Eurovision laulukilpailut näytettiin suorana myös Suomen televisiossa, nimellä "Eurooppa laulaa. Eurovision laulukilpailujen päättäjäiset Lontoossa", joskin Suomi osallistui ensimmäisen kerran vasta seuraavan vuoden kilpailuun.


title: Eurovision laulukilpailu 1960

text: Voitto meni toista kertaa Ranskalle, jonka edustussävelmä oli Jacqueline Boyerin esittämä reipas lastenlaulun omainen iskelmä "Tom Pillibi", josta tuli myös näiden kilpailujen tunnetuin kappale. Voittopokaalin voittajalle ojensi ensimmäistä kertaa edellisen vuoden voittaja, siis tässä tapauksessa Teddy Scholten. Sangen suosittu oli myös Italian "Romantica". Molemmat laulut olivat suuria hittejä myös Suomessa Laila Kinnusen suomenkielisinä versioina. Iso-Britannia sijoittui jälleen kerran toiseksi.


title: Eurovision laulukilpailu 1960

text: Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa esityksen, paitsi Luxemburg, jonka delegaatiota avusti isäntämaan ylikapellimestari Eric Robinson.


title: Eurovision laulukilpailu 1960

text: Vuonna 1960 jokaisella maalla oli 10-henkinen tuomaristo, jonka jokainen jäsen antoi äänen omalle suosikkilaululleen. Jokaisella maalla oli siis käytettävissään kymmenen ääntä.


title: Gundestrupin kattila

text: Gundestrupin kattila on runsaasti koristeltu hopeamalja, joka on luultavasti peräisin La Tène -kaudelta, ensimmäiseltä tai toiselta vuosisadalta eaa. Astia löydettiin turvesuosta vuonna 1891 Tanskasta lähellä Gundestrupia. Gundestrupin kattila kuuluu nykyisin Tanskan kansallismuseon kokoelmiin.


title: Gundestrupin kattila

text: Gundestrupin kattila on koristeltu kelttiläisiä jumalia ja rituaaleja esittävin kohokuvin. Koristelujen ja kattilan koon (halkaisija 69 cm, korkeus 42 cm) perusteella on otaksuttu, että sitä on käytetty druidien uskonnollisissa uhrimenoissa.


title: Friedrich Bessel

text: Friedrich Wilhelm Bessel (22. heinäkuuta 1784, Minden – 17. maaliskuuta 1846, Königsberg (nykyinen Kaliningrad) ) oli saksalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko. Hänet tunnetaan erityisesti Besselin funktioiden tutkimuksesta, jotka nimestä huolimatta keksi Daniel Bernoulli. Tähtitieteen alueella Besselin merkittävin saavutus oli ensimmäisen tähden, 61 Cygnin, parallaksin mittaaminen. Hän myös oletti, että Siriuksella ja Procyonilla on näkymättömiä taivaankappaleita seuralaisinaan ja että Uranuksen ulkopuolella on vielä yksi planeetta, mitkä seikat sittemmin on oikeiksi todettu.


title: Friedrich Bessel

text: Vuodesta 1810 Bessel oli professorina Königsbergissä ja sen vastavalmistuneen tähtitieteellisen observatorion johtajana. Vuonna 1838 Bessel mittasi ensimmäisenä tähden, 61 Cygnin, etäisyyden.


title: Friedrich Bessel

text: Bessel edisti huomattavasti tähtitieteellistä havaintojentekoa ja myös tähtitieteeseen liittyvää matematiikkaa sekä geodesiaa. Argelander oli Besselin oppilas.


title: Méduse (1810)

text: Méduse oli vuonna 1810 vesillelaskettu 40-tykkinen Ranskan laivaston Pallas-luokan fregatti. Alus osallistui Napoleonin sotiin ja erityisesti vuosikymmenen vaihteen Mauritiuksen taisteluihin sekä iskuun Karibianmerelle.


title: Méduse (1810)

text: Bourbonien palattua valtaan aluksesta tehtiin aseistettu kuljetusalus, jonka tehtävänä oli kuljettaa siirtokuntia jälleen valvontaan otettaessa Ranskan hallinnon henkilökuntaa Saint-Louisiin Senegaliin. Aluksen kyvyttömäksi osoittautuneen päällikön ohjausvirheen vuoksi alus ajautui Mauritanian edustalla heinäkuussa 1816 Arguinin matalikolle, jossa se haaksirikkoutui. Aluksen miehistö ja matkustajat pelastautuivat aluksen veneisiin ja pikaisesti tehdylle lautalle. Pelastusvene, joka veti perässään lauttaa, hylkäsi sen kuitenkin pian lähdön jälkeen ulapalle. Ainoastaan kourallinen lautalla olleista pelastui.


title: Méduse (1810)

text: Lautalla koettujen kauhujen tultua julkisuuteen "Médusesta" tuli yksi purjelaivakauden tunnetuimmista haaksirikkoutuneista aluksista. Théodore Géricault maalasi tapahtuman innoittamana teoksen "Medusan lautta", joka ei kuitenkaan saanut suuremmalti kehuja kriitikoilta. Nykyään maalausta pidetään yhtenä romantiikan ajan Ranskan taiteen pääteoksista.


title: Méduse (1810)

text: Vuonna 1811 "Méduse" lähetettiin "Nymphen" kanssa Jaavan rannikolle, jossa alukset muodostivat Joseph-Francois Raoulin alaisuudessa toimineen fregattiviirikön. Alukset saapuivat 2. syyskuuta Britannian kuninkaallisen laivaston 32-tykkisen fregatin "HMS Bucephaluksen" varjostamina Surabayaan. Kaksi päivää myöhemmin toinen brittialus "HMS Barracouta" liittyi varjostavaan osastoon, mutta se menetti kontaktin ranskalaisiin 8. syyskuuta. "Méduse" ja "Nymphe" haastoivat 12. syyskuuta "Bucephaluksen", joka pakeni kadottaen varjostettavansa seuraavana päivänä. "Méduse" palasi Brestiin 22. joulukuuta, minkä jälkeen se palveli Atlantilla. Vuonna 1814 alus kuului laivasto-osastoon, joka lähetettiin valtaamaan Guadeloupe.


title: Méduse (1810)

text: Napoleonin syrjäyttämisen ja Bourbonien valtaan palaamisen jälkeen Ludvig XVIII pyrki palauttamaan laivaston johtoon kuningasmielisiä upseereita. Tämän seurauksena "Médusen" päälliköksi nimettiin varakreivi Hugues Duroy de Chaymareys, vaikka hän ei ollut ollut merellä 25 vuoteen.


title: Méduse (1810)

text: "Méduse" lähti 17. kesäkuuta 1816 Rochefortista yhdessä varastolaiva "Loiren", priki "Argusin" ja korvetti "Échon" kanssa vastaanottaakseen briteiltä Saint-Louisin satamakaupungin Senegalista. Alus kuljetti matkustajia, joiden joukossa olivat muun muassa Senegalin kuvernööriksi määrätty eversti Julien-Désiré Schmaltz vaimonsa Reine Schmaltzin kanssa. Aluksella oli lisäksi sotilaita, toimihenkilöitä ja virkamiehiä, kaikkiaan noin 400 henkeä. Heistä 160 kuului laivan miehistöön. Madeiralle alus saapui 27. kesäkuuta.


title: Méduse (1810)

text: Matkan aikana kapteenin ja hänen miehistönsä sekä matkustajien välillä puhkesi riitoja. Kapteenilla oli ystäviä vahvasti kuningasmielisessä merenkulkuministeriössä, ja hänen nimityksensä sanottiin olleen takeeton virkaylennys. Matkustajien joukossa oli myös sotilaita, jotka olivat vielä uskollisia kukistetulle keisari Napoleonille. Lisäksi kapteeni oli nimittänyt navigoijaksi Richefort-nimisen matkustajan, vaikka kokeneempiakin henkilöitä tehtävään olisi ollut tarjolla.


title: Méduse (1810)

text: "Méduse" ylitti päiväntasaajan heinäkuun ensimmäisenä päivänä, ja tapauksen kunniaksi kapteeni järjesti naamiaiset. Juhlinnan aikana laiva joutui väärälle reitille. Suunnistusvirheen takia se törmäsi hiekkasärkälle Länsi-Afrikan matalavetisellä rannikolla. Laivan irrottaminen epäonnistui, pääasiassa siksi, että kapteeni kieltäytyi heittämästä tykkejä yli laidan. Useiden päivien kuluttua laiva alkoi hajota, jolloin kapteeni määräsi sen hylättäväksi.


title: Méduse (1810)

text: Kuusi pelastusvenettä osoittautuivat riittämättömiksi kaikkien aluksella olleiden kuljettamiseen, joten rakennettiin lautta köysillä yhteen kiinnitetyistä lankuista. Pakokauhun vallitessa kapteeni ja vanhemmat upseerit pakenivat vahvimpiin veneisiin luvaten hinata lauttaa. Hinausköydet kuitenkin katkaistiin pian lähdön jälkeen, ja lautta jäi ajelehtimaan ankaraan merenkäyntiin.


title: Méduse (1810)

text: 147 ihmistä, mukaan lukien yksi nainen ajelehti lautalla, jonka mitat olivat vain 20 × 7 metriä. 17 miestä päätyi mieluummin odottelemaan pelastusta haaksirikkoutuneella aluksella kuin uskaltautumaan ylikansoitetulle lautalle.


title: Méduse (1810)

text: Ketään ei nimetty lautan johtajaksi, eikä merikarttaa annettu mukaan. Airoja tai peräsintä ei ollut. Masto ja purjeet olivat improvisoituja, mutta niillä oli vain vähän vaikutusta. Lastinsa alla alus ei kellunut kunnolla – puuosat upposivat toistuvasti metrin pinnan alle –, ja pieni annos kosteita laivakorppuja liukeni veteen muutamassa tunnissa. Lautalla oli vaikea liikkua ja mahdotonta nukkua.


title: Méduse (1810)

text: Ensimmäisenä yönä lautan ajelehtiessa aallokossa katosi 20 niistä ihmisistä, jotka oli pakotettu lautan reunoille. Toisena yönä oli kaksi humalaisten kapinaa niitä upseereita kohtaan, jotka yrittivät ohjata lauttaa sen keskelle asennetulta korokkeelta ja säännöstellä ruoka-annoksia. Taistelut johtivat 65 hengen kuolemaan. Kolmantena päivänä hallusinaatioiden ja houretilojen vallitessa alkoi ihmissyönti. Niille, jotka saattoivat vastustaa kiusausta syödä tovereitaan, lahjoitettiin ylimääräinen annos viiniä.


title: Méduse (1810)

text: Seitsemännen päivän tullessa vain 27 ihmistä oli elossa. Osa heistä kärsi unen, ruoan ja veden puutteen vuoksi harhoista. Jotkut olivat vaikeasti haavoittuneita tai sairaita. Ainoa tavanomainen ruoka oli pieni saalis liitokaloja. Saalista ei pystytty jakamaan järkevästi, joten päätettiin, että etuoikeus saaliiseen oli niillä, joilla olisi selvä mahdollisuus selviytyä. Koska ruokaa ei voitu tuhlata niille, jotka kuitenkin lopulta kuolisivat, toimintakyvyttömät tapettiin. Eräs heistä oli nainen, jonka reisi oli murtunut.


title: Méduse (1810)

text: Myöhemmin kaikki aseet heitettiin mereen ruumiiden perään, lukuun ottamatta yhtä sapelia kärsimysten lopettamista varten.


title: Méduse (1810)

text: Kuuden päivän jälkeen jäljellä olevat 15 onnistuivat pysyttelemään elossa ja suhteellisen rauhallisina. He pysyttelivät päivisin kankaan suojassa kuumuudelta ravintonaan viiniä, ulosteita, merivettä, ihmislihaa, yksi sitruuna ja 30 valkosipulinippua.


title: Méduse (1810)

text: Valkoisten perhosten vierailu lautalla herätti toivoa lähellä olevasta maasta, jota ei kuitenkaan ollut näkyvissä. Lopulta heinäkuun 17. päivän aamuna laiva ilmestyi horisonttiin.


title: Méduse (1810)

text: Myöhemmin samana päivänä, sama alus – "Argus", joka oli osa laivasaattuetta, jossa "Méduse" oli alun perin purjehtinut – äkkiä palasi takaisin. Se oli lähetetty etsimään lauttaa ja löysi 15 eloonjäänyttä. Viidelle heistä apu oli kuitenkin tullut liian myöhään. He kuolivat pian Senegaliin saapumisen jälkeen. Laivalle jääneistä 17 miehestä vain kolme oli elossa pelastusretkikunnan saapuessa. Heistäkin kaksi kuoli matkalla rantaan.


title: Méduse (1810)

text: Kapteeni Hugues Duroy de Chaymareys joutui syytteeseen miehistön ja matkustajien hylkäämisestä. Oikeus hyväksyi hänen ontuvan selityksensä laivan hylkäämisestä pelastustöiden johtamiseksi. Hän menetti kuitenkin kaikki kunniamerkkinsä ja joutui vankilaan kolmeksi vuodeksi. Navigoinnista vastannut Richefort vapautettiin. Hänhän oli vain matkustaja eikä näin ollen vastuullinen onnettomuuteen.


title: Méduse (1810)

text: Ranskalainen etsintäretkikunta paikallisti "Médusen" hylyn vuonna 1980, kapteenin lokikirjamerkintöjen pohjalta. Hylky oli hajonnut 164 vuodessa niin pahoin, ettei sen nostaminen ollut mahdollista. Pintaan saatiin kuitenkin keramiikkaa, miekkoja, pulloja ja tykkejä.


title: Bonner Durchmusterung

text: Bonner Durchmusterung, BD, () oli tarkin ja kattavin tähtiluettelo, joka tehtiin ennen valokuvauksen keksimistä. Sen julkaisivat Friedrich Wilhelm Argelander, Adalbert Krüger ja Eduard Schönfeld vuosien 1852–1859. Luettelo sisälsi 320 000 tähden paikat vuoden 1855.0 epookilla. Luettelo kattoi vain pohjoisen pallonpuoliskon ja Bonnin observatorio myöhemmin julkaisi "Südliche Durchmusterungin" ("SD") tähdille deklinaatioiden −1° ja −23° välillä. "Cordoba Durchmusterung" ("CD"), joka tehtiin Córdoban observatoriossa Argentinassa sisälsi tähdet väliltä −22° ja −90°.


title: Dulce Pontes

text: Dulce Pontes (s. 8. huhtikuuta 1969 Montijo, Portugali) on portugalilainen laulaja.


title: Dulce Pontes

text: Pontes aloitti lapsena pianonsoiton ja on valmistunut konservatoriosta pianistiksi. Myöhemmin hän aloitti myös laulamisen. 18-vuotiaana hän voitti portugalilaisen laulukilpailun. Pontes edusti Portugalia vuoden 1991 Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan "Lusitana Paixão" ja sijoittui kahdeksanneksi. Myöhemmin 1990-luvulla Pontes tuli tunnetuksi fadomusiikin esittäjänä.


title: Dulce Pontes

text: Pontes sanoo innoittajakseen muun muassa José Alfonson, jonka laulu "Canção de embalar" on hänen albumillaan "Momentos". Tunnetuin hänen lauluistaan on"Canção do mar", jonka hän tulkitsee levyllä arabialaissävyisesti. Hänellä on vuonna 2011 tekeillä albumi, jonka työnimi on "Nudez". Samaan aikaan hän työstää myös espanjankielistä albumia, jolle äänitetään eteläamerikkalaisia lauluja. Pontesin ääntä on luonnehdittu "hätkähdyttäväksi".


title: Dulce Pontes

text: Dulce on toiminut myös näyttelijänä.


title: Montijo

text: Montijo on noin 51 000 asukkaan kaupunkikunta Portugalissa. Se sijaitsee Setúbalissa, Portugalin eteläosassa. Kunnan pormestari on Nuno Canta.


title: Epookki

text: Epookki (, "pysähdyskohta") on yleiskielessä ajankohta, josta uusi aikakausi alkaa, käännekohta tai aikakausi, ajanjakso. Muita merkityksiä ovat:


title: Violent Femmes

text: Violent Femmes on yhdysvaltalainen vaihtoehtorockyhtye. Se perustettiin Milwaukeessa 1980-luvun alussa. Vuonna 1983 yhtye sai levytyssopimuksen Slash Recordsin kanssa. Samana vuonna ilmestyi debyyttialbumi "Violent Femmes", joka myi platinaa kymmenen vuotta sen julkaisun jälkeen.


title: Violent Femmes

text: Vuonna 1984 ilmestyi Violent Femmesin toinen albumi, countryvaikutteinen "Hallowed Ground". Kolmas albumi, "The Blind Leading the Naked" (1986) jäi viimeiseksi ennen yhtyeen hajoamista samana vuonna. Yhtye ilmoitti palaavansa vuonna 1989. Se solmi levytyssopimuksen Reprise Recordsin kanssa ja julkaisi albumit "3" ja "Why Do Birds Sing?". Vuonna 1993 rumpali Victor DeLorenzo lähti yhtyeestä. Hänet korvasi Guy Hoffman. DeLorenzo palasi yhtyeeseen vuonna 2002.


title: Huslia

text: Huslia on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 293. Näistä 93,52% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Sudharmono

text: Sudharmono (12. maaliskuuta 1927 Gresik – 25. tammikuuta 2006 Jakarta) oli indonesialainen poliitikko. Hän toimi vuosina 1988–1993 maansa viidentenä varapresidenttinä. Sudharmonon edeltäjä oli Umar Wirahadikusumah ja seuraaja Try Sutrisno. Sudharmono kuoli vuonna 2006 keuhkokuumeeseen, jonka vuoksi hän oli joutunut sairaalaan vuonna 2005.


title: Aomorin prefektuuri

text: Aomorin prefektuuri () on yksi Japanin 47 prefektuurista. Prefektuuri sijaitsee Tōhokun alueella Honshūn saaren pohjoiskärjessä, ja sen pääkaupunki on Aomori. Siellä on 1 310 743 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 9 644,55 neliökilometriä.


title: Aomorin prefektuuri

text: Aomori on Honshūn pohjoisin prefektuuri. Sen pohjoisrannalla ovat sekä Tsugarun niemimaa että kirveen muotoinen Shimokitan niemimaa. Niemien väliin jäävät edellisiä huomattavasti pienemmän Natsudomarin niemimaa ja Mutsunlahti. Niistä pohjoiseen Tsugarunsalmen takana on Hokkaidō, kun taas etelässä se rajautuu Akitan ja Iwaten prefektuureihin.


title: Aomorin prefektuuri

text: Vuoden ylin lämpötila on keskimäärin 31,5 °C ja alin -11,5 °C.


title: Aomorin prefektuuri

text: Alueelta on ollut ihmisasutusta jōmon-kaudelta asti. Ensimmäiset viittaukset Aomorin prefektuuriin löytyvät Nihon shokista. Kamakura-kaudella Tsugarin hallinnon jakoivat Soga- ja Andō-klaanit. Kamakuran sotilashallinnon kaaduttua alueen valta siirtyi eteläistä hovia tukeneelle Nanbu-klaanille sen tuhottua sekä Andōn että Sogan. Sengoku-kauden lopulla Nanbu-klaanin entinen vasalli Tsugaru Tamenobu sai hallintaansa valtaosan Tsugarun alueesta. Meiji-restauraation lakkautettua feodaalisen yhteiskuntajärjestelmän yhdistettiin Shichinohen, Hachionhen, Tonamin, Kuroishin ja Taten prefektuurit Hirosakin prefektuuriksi vuonna 1871. Kuukauden sisään nimi muutettiin nykyiseksi Aomorin prefektuuriksi. Myöhemmin samana vuonna prefektuuriin liitettiin vielä Mutsun ja Matsumaen alueet.


title: Aomorin prefektuuri

text: Aomorin prefektuurissa on kaksi lentoasemaa, Aomorin ja Mikawan lentoasemat, joista jälkimmäinen toimii pääasiassa armeijan kenttänä. Prefektuurin suurimmat satamat ovat Aomorin, Ōminaton, Shichirinagahaman, Hachinohen ja Mutsuogawaran satamat. Tōhoku-shinkansen-luotijuna yhdistää Aomorin kaupungin Tokioon.


title: Aomorin prefektuuri

text: Akitan ja Aomorin prefektuurien rajalla sijaitseva Shirakami-sanchi on maailman suurin koskematon pyökkimetsä. Se lisättiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1993 ja on yksi prefektuurin tunnetuimmista nähtävyyksistä. Prefektuurin alueelta löytyy myös useita jōmon-kauden asutuksia, joista suurin on Aomorin kaupungissa sijaitseva Sannai-Maruyama.


title: De Geer -moreeni

text: De Geer -moreenit ovat aaltomaisia kapeita moreeniharjanteita, jotka voivat muodostaa laajojakin kymmenien tai jopa satojen harjanteiden kenttiä. Ilmakuvassa ne muistuttavat vanhan ajan pyykkilautaa.


title: De Geer -moreeni

text: Kymmenien tai jopa satojen metrien pituiset harjanteet ovat syntyneet jääkauden aikana jäätikön vaikutuksesta. Jäätikkö kuljetti mukanaan kalliosta hiomaansa moreenia. De Geer -moreenit syntyivät jäätikön päätyessä matalaan veteen, aivan jäätikön kellumisrajaan melko ylävälle maaston alueelle.


title: De Geer -moreeni

text: "Moreeniaaltojen" suunta on jäätikön virtaussuunnan vastainen. Harja on yleensä terävä ja aines jäätikön pohjamoreenia. Moreeniaallon suojan puoleinen rinne on monesti runsaskivisempi. De Geer -moreeniaaltojen korkeudet ovat 1–5 metriä, harjanteiden pituudet sadan metrin suuruusluokkaa ja harjanteiden välit 20–200 m, Suomessa keskimäärin 100–120 metriä.


title: De Geer -moreeni

text: Suomessa lukumääräisesti eniten De Geer -moreeneita on maailmanluonnonperintökohteeksi nimetyssä Merenkurkun saaristossa, missä ne esiintyvät tiheinä ja symmetrisinä kenttinä. Niitä esiintyy myös Etelä- ja Keski-Suomessa, esimerkiksi Uudenkaupungin ja Mynämäen seudulla sekä Hyvinkäällä ja sen lähistöillä.


title: De Geer -moreeni

text: De Geer -moreenit ovat saaneet nimensä ruotsalaisen geologin Gerard De Geerin mukaan.


title: Rogen-moreeni

text: Rogen-moreeni on jääkauden aikaista eräänlaista kumpumoreenia. Ne sijaitsevat pääosin poikittain mannerjään liikesuuntaan nähden. Muodoltaan Rogen-moreenit ovat epäsäännöllisiä selänteitä.


title: Rogen-moreeni

text: Rogen-moreenien koostumus on yleensä pohjamoreenia tai soramoreenia. Ne ovat muodostuneet samaan aikaan drumliinien kanssa mannerjään alla 12 000–11 000 vuotta sitten noin 200–700 kilometriä jäänreunan sisäpuolella.


title: Rogen-moreeni

text: Suomessa Rogen-moreenia esiintyy esimerkiksi Valassaarilla, Mikkelinsaarilla ja Köklotissa.


title: Gordon Lightfoot

text: Gordon Meredith Lightfoot, CC, O.Ont, LL.D (s. 17. marraskuuta 1938 Orillia, Ontario) on kanadalainen laulaja-lauluntekijä, folkmuusikko, säveltäjä, lyyrikko ja runoilija.


title: Gordon Lightfoot

text: Nuoruudessaan Lightfoot lauloi St. Paul's United Churchin kuorossa kuoronjohtaja Ray Williamsin johdolla. Vuonna 2005 Lightfoot kertoi juuri Williamsin opettaneen hänet laulamaan tunteella ja luottamaan omaan ääneensä.


title: Gordon Lightfoot

text: Lightfoot muutti myöhemmin Hollywoodiin Los Angelesiin ja opiskeli Westlaken musiikkiopistossa. Hän palasi kotimaahansa 1960-luvulla ja aloitti keikkailemisen torontolaisissa kahviloissa. Lightfoot ja Terry Whelan perustivat duon nimeltä "Two Tones", joka julkaisi ensimmäisen albumin, "Two Tones at the Village Corner", vuonna 1962. Vuonna 1966 Lightfoot julkaisi debyyttialbuminsa "Lightfoot!", ja se teki hänet tunnetuksi sanoittajana.


title: Gordon Lightfoot

text: Lightfoot julkaisi useita levyjä, mutta vasta vuonna 1976 julkaistiin hänen menestyinein kappaleensa. Kappale perustui marraskuussa 1975 tapahtuneeseen malmilaiva "SS Edmund Fitzgeraldin" traagiseen haaksirikkoon, jonka yhteydessä menehtyi 29 merimiestä. Kyseinen kappale, "The Wreck of the Edmund Fitzgerald", pääsi Billboard Magazinen kakkossijalle, ja on edelleen yksi soitetuimpia Lightfootin säveltämiä ja esittämiä kappaleita ympäri Pohjois-Amerikkaa, ja se kuuluu Lightfootin kiertueiden vakiokappaleisiin.


title: Puljumoreeni

text: Puljumoreeni on matalista moreenikummuista, harjanteista tai rengasmaisista kohoumista koostuva kaoottinen sora- ja kivimuodostuma. Se on kuuluu kumpumoreeneihin ja on saanut nimensä Kittilässä olevan Puljun kylän mukaan. Puljumoreeni syntyi jääkaudella mannerjäätikön toiminnan tuloksena. Puljumoreenien uskotaan syntyneen suuresta jäätiköstä sulamisen tuloksena irtautuneiden yksittäisten moreenilohkareitten sulaessa.


title: Puljumoreeni

text: Kumpujen korkeus on 1–5 metriä, harjanteiden pituus 50–300 metriä ja rengasharjanteiden pituus 50–150 metriä. Uskotaan rengasmaisten muodostumien syntyneen, kun moreenin sisässä ollut suuri jäälohkare suli. Renkaassa on usein tämän lohkareen sulamisveden synnyttämä aukko. Rengasmaisia ovat myös Ruotsin Lapin Veiki-moreenit.


title: Kumpumoreeni

text: Kumpumoreenit ovat epämääräisistä, kaoottisen näköisistä kummuista koostuvia moreenimuodostumia. Ne ovat syntyneet jääkauden lopulla jäätikön sulaessa, jolloin jäätikön mukanaan kuljettama moreeniaines on jäänyt paikoilleen. Kumpumoreenien katsotaan liittyvät kuolleen, virtaamattoman moreenipitoisen jään sulamiseen.


title: Kumpumoreeni

text: Tiedetään myös, että jäävirtojen risteyskohdassa jään virtaus joskus pysähtyy. Moreenikummut ovat pitkänomaisia, suoria, kaartevia, kehämäisiä harjanteita sekä kekoja ja kasoja. Kummuista muodostuu monesti verkkomainen rakenne. Kumpujen korkeus on 5–10 metriä, mutta joskus jopa kymmeniä metrejä, niiden pituudet voivat olla 500–1500 metriä. Suurin kumpumoreenikenttä on Kemijärven länsipuolella, alaltaan 2000 km². Kemijärven kentän suurimman kummun ala on 1 neliökilometri ja korkeus 40 metriä. Vetäytyvä jäätikkö pysähtyy monesti laaksoihin tai esteiden eteen, koska uutta jäätä ei virtaa voimalla. Kumpumoreenien aines on hyvin sekalaista.


title: Eurovision laulukilpailu 1961

text: Eurovision laulukilpailu 1961 järjestettiin Ranskassa täysin samoissa puitteissa kuin kaksi vuotta aikaisemmin. Konserttisalina oli "Palais des Festival" Cannesissa, juontajattarena Jacqueline Joubert ja tulostaulukin oli sama kuin vuonna 1959. Laulukilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa lauantai-iltana, johon se vuodesta 1963 lähtien vakiintuikin. Kilpailuun osallistui 16 maata, mikä oli suurempi määrä kuin koskaan aiemmin. Ensimmäistä kertaa euroviisunäyttämöllä nähtiin Espanja, Suomi ja Jugoslavia.


title: Eurovision laulukilpailu 1961

text: Vuoden 1961 Eurovision laulukilpailussa kuulluista lauluista nousi myöhemmin enemmän ikivihreitä iskelmiä kuin koskaan aikaisemmin. Luxemburgin voittolaulusta "Nous les amoreux" tuli erittäin suosittu sävellys, ja muun muassa monet viihdeorkesterit ovat tehneet laulusta instrumentaaliversioita. Suomessa laulusta tuli klassikko nimellä "Me rakastavaiset" Leif Wagerin tulkinnan myötä. Jean-Claude Pascalista tuli viisuvoiton myötä puolestaan yksi tunnetuimpia ranskankielisen alueen iskelmälaulajia. Toiseksi sijoittuneesta "Are you sure" -laulusta muodostui niin ikään pop-hitti, joka soi radioaalloilla ympäri Eurooppaa. Tanskan sävelmästä "Angelique" tuli Pohjoismaissa erittäin kuuluisa iskelmä; muun muassa suomalaiset muistavat laulun Olavi Virran tulkintana. Laulukilpailun nimekkäin artisti oli Saksan liittotasavallan Lale Andersen, joka tunnetaan jo ennen toista maailmansotaa levytetyn suurhitin "Lili Marleen" alkuperäisenä tulkitsijana.


title: Eurovision laulukilpailu 1961

text: Yleisradio ilmoittautui ensimmäistä kertaa Euroviisuihin tuottaja Aarno Wallin ehdotuksesta. Ensimmäisen Suomessa järjestetyn euroviisukarsinnan loppufinaalissa esitetyn neljän laulun kavalkadista arvostelulautakunta valitsi parhaaksi Laila Kinnusen esittämän, pöytälaatikkosäveltäjä Eino Hurmeen säveltämän ja Sauvo Puhtilan sanoittaman laulun "Valoa ikkunassa". Kapellimestarina kansainvälisessä esityksessä toimi George de Godzinsky.


title: Eurovision laulukilpailu 1961

text: Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa esityksen, paitsi Itävalta ja Saksa, joiden delegaatioita avusti isäntämaan kapellimestari Franck Pourcel.


title: Eurovision laulukilpailu 1961

text: Vuonna 1961 jokaisella maalla oli 10-henkinen tuomaristo, joista jokainen antoi äänen omalle suosikkilaululleen. Jokaisella maalla oli käytettävissään siis kymmenen ääntä.


title: Aksel Sandemose

text: Aksel Sandemose (19. maaliskuuta 1899 – 6. elokuuta 1965), syntyjään Axel Nielsen, oli tanskalais-norjalainen kirjailija. Sandemose syntyi Tanskassa ja asui Norjassa vuodesta 1929 eteenpäin. Nuoruudessaan Sandemose työskenteli muun muassa opettajana, toimittajana, merimiehenä ja metsurina. Hän toimi toisen maailmansodan aikana vastarintaliikkeessä ja joutui pakenemaan Ruotsiin 1941, mutta palasi Norjaan sodan loputtua.


title: Aksel Sandemose

text: Sandemose aloitti kirjoittamisen tanskaksi, mutta kirjoitti tunnetuimmat teoksensa norjaksi. Moniin teoksiinsa Sandemose ammensi aiheita lapsuudestaan Tanskan Nykøping Morsissa. Romaanista "Pakolainen ylittää jälkensä" on peräisin Janten lakina tunnettu säännöstö, joka kuvaa pikkukaupungin lannistavaa ilmapiiriä.


title: Aksel Sandemose

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Sandemosen kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.


title: Rallin maailmanmestaruussarja

text: Rallin MM-sarja on kansainvälisen autoliiton FIA:n maailman kovatasoisin ralliautoilun kilpailusarja, joka koostuu eri puolilla maapalloa ajettavista etappikilpailuista. Sarjassa kilpaillaan sekä kuljettajien että autonvalmistajien MM-tittelistä. Lisäksi nykyään kilpaillaan juniorien ja tuotantoautojen MM-titteleistä. Nelivetosten tuotantoautojen mestaruussarja on WRC-2, kaksivetoisten tuontantoautojen mestaruussarja on WRC-3 ja junioreiden sarjan on JWRC


title: Rallin maailmanmestaruussarja

text: Ensimmäinen virallinen MM-sarjan kausi ajettiin vuonna 1973 vain autonvalmistajien mestaruudesta ja kuljettajien mestaruus otettiin mukaan 1979. Sitä ennen vastaava kilpailu tunnettiin nimellä "FIA Cup", jonka Markku Alén voitti kaudella 1978.


title: Rallin maailmanmestaruussarja

text: MM-sarjan tehdasautot ovat turboahdettuja 1,6-litraisia nelivetoisia tuotantoautoihin pohjautuvia WRC-luokan autoja. Aikaisemmin kilpailtiin A-ryhmän ja B-ryhmän kalustolla, mutta kauden 1986 jälkeen B-ryhmä kiellettiin ja vuodesta 1997 lähtien WRC-autot korvasivat terävimmällä huipulla A-ryhmän kaluston. Vuonna 2011 WRC-autojen moottorikoko pieneni 1,6 litran kokoon aiemmasta 2-litraisesta. Super 2000 -luokan autot ovat 2-litraisia vapaastihengittävällä moottorilla varustettuja nelivetoisia, jotka sijoittuvat suorituskyvyltään jonnekin N-ryhmäläisten ja WRC-kaluston väliin. Nykyisten N-ryhmäläisten ja Super 2000 -luokan autojen korvaajiksi on nousemassa R5- sekä RRC-luokan autot, molemmissa luokissa autot ovat 1,6-litraisella turboahdetulla moottorilla varustettuja nelivetoisia.


title: Rallin maailmanmestaruussarja

text: Kaudella 2018 MM-sarjassa on 13 eri puolilla maapalloa ajettavaa sora-, asfaltti- ja lumikilpailua.


title: Rallin maailmanmestaruussarja

text: Viime vuosina osakilpailujen määrää on lisätty ja kalenteriin on tullut lukuisia uusia osakilpailuita, joiden tieltä monet perinteiset rallit kuten Safari-ralli ja Sanremon ralli ovat saaneet väistyä. Vuodeksi 2008 kalenterista poistuivat Norjan, Portugalin ja Irlannin rallit. Tilalle tulivat Jordanian ralli ja kalenteriin palasi Turkin ralli.


title: Rallin maailmanmestaruussarja

text: Kuljettajien MM-sarja on ollut virallinen vuodesta 1979. Sitä ennen kilpailu tunnettiin "FIA Cupin" nimellä.


title: Rallin maailmanmestaruussarja

text: Katso lista Rallin MM-Sarjan ennätyksistä https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_World_Rally_Championship_records


title: Bassokaiutin

text: Bassokaiutin (engl. woofer), on kaiutinelementti jonka tehtävä on toistaa matalia ääniä kaiuttimessa.


title: Bassokaiutin

text: Elementti voi olla rakenteeltaan kookas, esim. 20–80 cm ja toimia yhtenä, esim. 2- tai 3-tie kaiuttimen elementeistä. Laadukkaat elementit toistavat hyvinkin matalia taajuuksia esim. 20Hz:n taajuutta. Tyypillisimmät kotelointitavat lienevät suljettu tai bassorefleksi -kotelo. Bassorefleksikotelossa on putki, joka yhdistää kaiuttimen ilmatilan huoneen ilmaan. Sopivalla putkella saadaan tiettyä taajuutta korostettua.


title: Bassokaiutin

text:
Bassokaiuttimen erikoistapaus on subwoofer, joka on varta vasten suunniteltu tuottamaan matalia ääniä ja sellaisilla on yleensä omat kotelonsa.
Kaiutin jossa on useampia kuin yksi elementti sisältäen myös bassoelementin, voi kuitenkin toistaa yhtä matalia ja voimakkaita ääniä kuin varsinaiset subwooferit.


title: Bassokaiutin

text: Bassoelementtien magneetit ovat yleensä suuria ja painavia paremman herkkyyden aikaansaamiseksi. Kestomagneettien magneettisuus on tehostunut varhaisista kestomagneeteista merkittävästi. Elementtien taajuusvaste laskee korkeita taajuuksia kohti mennessä ja siksi jakosuodattimella suodatetaan korkeampia taajuuksia pois.


title: Bassokaiutin

text: Saavutettavaan äänenpaineeseen vaikuttaa merkittävästi kuuntelutilan koko, ääriesimerkkinä kuulokkeet joilla saadaan pienelläkin teholla suuria äänenpaineita myös bassoalueella. Myös autoon on helpompi järjestää suurempi äänenpaine pienemmällä teholla kuin kotiin. Hifistien kritiikin kohteena on ollut ajatus siitä että "paljon bassoa" olisi jotenkin yhteydessä äänenlaatuun koska tilannetta voi ajatella myös laadun eikä määrän kannalta.


title: Beatrice d’Este

text: Beatrice d’Este (29. kesäkuuta 1475 – 2. tammikuuta 1497), Milanon herttuatar, oli renessanssin Italian kuuluisimpia ja kauneimpia hallitsijapuolisoita. Hänen miehensä oli Ludovico Sforza ja heidän hovinsa Castello Sforzescossa oli menestys.


title: Beatrice d’Este

text: Aikansa mittapuulla Beatrice d’Este oli täydellinen nainen. Hän syntyi rikkaaseen Esten sukuun, sai vahvan aateliskoulutuksen ja oli kuulu kauneudestaan. Hänen isänsä oli Ercole I d’Este, Ferraran herttua, ja isosiskonsa Isabella d’Este, joka oli eräs renessanssin Italian voimahahmoista. Viisivuotiaana Beatrice kihlattiin Ludovico Sforzan kanssa, ja tulevaisuus eräässä Italian häikäisevimmistä hoveista oli taattu. Ludovico ja Beatrice menivät naimisiin 17. tammikuuta 1491.


title: Beatrice d’Este

text: Beatrice d’Este oli miehensä veroinen diplomaatti, ja vuonna 1492 hän toimi suurlähettiläänä Venetsiassa edistäen Ludovicon pyrkimyksiä tulla Milanon herttuaksi. Ludovico saavutti herttuan arvon vuonna 1494. Seuraavana vuonna, Fornovon taistelun jälkeen, Beatrice otti osaa rauhanneuvotteluihin Kaarle VIII:n ja Italian prinssien välillä.


title: Beatrice d’Este

text: Ludovicon ja Beatricen kaksi lasta, Massimiliano Sforza ja Francesco II Sforza, toimivat myöhemmin kumpikin Milanon herttuoina. Beatrice kuoli synnytyksessä vuonna 1497. Vaimonsa menettäminen oli Ludovicolle raskas menetys ja saattoi olla osana taisteluhaluttomuuteen, jonka vuoksi hän menetti asemansa pian tämän jälkeen.


title: Cesar Romero

text: Cesar Julio Romero Jr. (15. helmikuuta 1907 New York – 1. tammikuuta 1994 Santa Monica, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan ehkä parhaiten Jokerin roolista 1960-luvun "Batman"-televisiosarjassa. Romeron vanhemmat olivat kuubalaisia.


title: Cesar Romero

text: 1930-luvulla Cesar Romero tuli tunnetuksi lukuisten musikaalien ja romanttisten komedioiden latinorakastajana. 1940-luvulla hän näytteli useissa "Cisco Kid" -elokuvissa pääosassa. Romero leimautui hurmurirooleista niin, että hänen oli vaikea saada muunlaisia rooleja. Iän karttuessa ja värielokuvien tulon myötä Romeron oli yhä vaikeampi saada elokuvarooleja.


title: Cesar Romero

text: Pieniin rooleihin tyytymään joutunut Romero löysi uuden uran televisiosta. Hän näytteli television lännensarjoissa meksikolaisrooleja ja sai pientä suosiota televisiosarjasta "Zorro" (1959). Täysosumaksi osoittautui vuosien 1966–1968 "Batman"-sarja, vaikka Romero aluksi epäröikin ottaa vastaan Jokerin roolia. Cesar Romero ei suostunut ajamaan pois tavaramerkikseen muodostuneita viiksiä, vaikka Jokerilla ei niitä ole. Lähikuvista voikin huomata, että Romeron esittämällä Jokerilla on valkoiseksi maalatut viikset. Kun huomattiin, että Romero oli hyvä lapsille suunnatussa televisiosarjassa, hän pääsi näyttelemään Disneyn perhe-elokuviin ”pahista”. Vielä vanhalla iällään Romero pääsi nauttimaan suosiosta, kun hän sai roolin suositusta television saippuasarjasta "Viinitila Falcon Crest" (1985–1987).


title: Cesar Romero

text: Cesar Romero vieraili urallaan lukuisissa televisiosarjoissa, muun muassa "Tyttökullat", "Murhasta tuli totta", "Magnum", "Charlien enkelit" ja "Bonanza". Monien kriitikoiden mielestä Cesar Romeron paras elokuvasuoritus oli espanjalaisen Meksikon-valloittajan Hernán Cortésin rooli elokuvassa "Kastilian valloittaja" ("Captain from Castile", 1947). Romero sai urallaan yhden Golden Globe -ehdokkuuden. Se tuli miessivuosasta elokuvasta "Jos mies vastaa" ("If a Man Answers", 1962).


title: Escudo

text: Escudo on rahayksikkö. Se on tällä hetkellä käytössä Kap Verdellä. Ennen euron tuloa escudoa käytettiin Portugalissa. Siirtomaa-aikoina escudoa käytettiin myös São Toméssa ja Príncipessä, Mosambikissa ja muissa Portugalille kuuluneissa valtioissa. Siirtomaat kuitenkin valitsivat itsenäistyttyään jonkin muun rahayksikön.


title: Portugalin escudo

text: Portugalin escudo oli Portugalin rahayksikkö ennen vuonna 2002 tapahtunutta eurojen käyttöönottoa. Portugalin escudo koostui sadasta centavosta, mutta escudon heikon arvon vuoksi centavo-arvoisia rahoja ei kuitenkaan enää ollut käytössä. Escudon symboli oli "cifrão" ($), valuuttatunnus PTE. Escudoja käytettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1911. Rahayksikön nimi tulee portugalin kielen kilpeä tarkoittavasta sanasta. Escudon arvo oli 1 € = 200,482 PTE.


title: Douro

text: Douro (esp. "Duero", lat. "Durius", port. "Douro") on joki, joka saa alkunsa Espanjan Soriasta ja laskee Portugalissa Porton ja Vila Nova de Gaian kohdalla Atlantin valtamereen. Joen pituus on 895 kilometriä ja valuma-alue 79 096 km – se on Iberian niemimaan joista kolmanneksi suurin. Dueron alkulähteet sijaitsevat Sorian Picos de Urbión -vuorilla 2220 metrin korkeudessa. Joen keskimääräinen virtaus on 675 m³/s.


title: Douro

text: Dueroon laskee useita pienempiä jokia, joista suurimmat ovat Esla, Valderaduey, Pisuerga, Águeda, Yeltes ja Tormes.


title: Douro

text:
Douro oli merkittävä vaikka vaarallinen kulkuväylä roomalaisajoista asti. Rautateiden rakentamisen jälkeen se menetti merkitystään kulkureittinä.
Douroa on valjastettu 1930-luvulta asti sekä vesivoiman että kasteluveden tuotantoon. Jokeen rakennettuihin patoihin tehtiin kuitenkin sulkuja, jotka mahdollistavat suurimmillaan 83 m pitkien laivojen kulkemisen joella. Patoja ovat Carrapatelo (valmistui vuonna 1971), Régua (1973), Valeira (1976), Pocinho (1983) ja Crestuma (1986).


title: Douro

text: Douron laakso on merkittävää viinintuotantoaluetta ja sekä Espanjan että Portugalin puolella tuotetaan nykyisin portviinien lisäksi varsin hyvätasoisia punaviinejä.


title: Taikahuilu

text: Taikahuilu () (KV 620) on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä kaksinäytöksinen ooppera, jonka libretto on Emanuel Schikanederin nimissä. Teos kantaesitettiin Wienin esikaupungissa sijaitsevassa Schikanederin johtamassa Freihaus-teatterissa 30. syyskuuta 1791. "Taikahuilu" on ensimmäinen suuri saksankielinen ooppera ja se saavutti heti suuren suosion. "Taikahuilu" on yksi kaikkien aikojen esitetyimmistä oopperoista ja kuuluu edelleen oopperatalojen vakio-ohjelmistoon. "Taikahuilun" musiikki sisältää monenlaisia aineksia kansanomaisista lauluista vaativiin koloratuuriaarioihin. Oopperan tapahtumat sijoittuvat myyttiselle, sadunomaiselle tasolle. Tapahtumapaikkoina ovat Yön kuningattaren hallitsema metsä ja Sarastron hallitsema Viisauden temppeli. Prinssi Tamino lähtee Yön kuningattaren palveluksessa pelastamaan hänen tytärtään Paminaa pahalta Sarastro-velholta. Viisauden temppelissä hänelle selviää että Sarastro onkin vanginnut Paminan pelastaakseen hänet pahalta äidiltään. Lopuksi rakastavaiset Tamino ja Pamina vihitään Viisauden temppelin mysteereihin.


title: Taikahuilu

text: Freihaustheaterissa eli Theater auf der Wiedenissä esitettiin näyttäviä tehosteita, eksotiikkaa ja fantastisia satuaiheita sisältäviä spektaakkeleita (, konekomedia tai Alt-Wiener Zauberoper, wieniläinen taikaooppera), joita 1700-luvun lopun wieniläinen teatteriyleisö rakasti. Tultuaan teatterin johtoon 1789 alkoi Emanuel Schikaneder käyttää työryhmiä nopeuttaakseen oopperoiden tuotantoja. Schikaneder, joka paitsi näytteli ja lauloi, myös kirjoitti ja sävelsi. Schikanederin seurueeseen kuuluneet Benedikt Schack ja Franz Xaver Gerl sävelsivät tarvittaessa, ja Karl Ludwig Giesecke kirjoitti librettoja. Ryhmä käytti suosittuja Wielandin satuja pohjana useisiin oopperoihin: marraskuussa 1789 Giesecken librettoon sävelletty "Oberon" pohjautui Wielandin romanttiseen runoelmaan, "Der Stein der Weisen" (1790) ja "Der wohltätige Derwisch" (1791) puolestaan Wielandin toimittamaan itämaista romantiikkaa pursuavaan "Dschinnistan"-kokoelmaan.


title: Taikahuilu

text: Vuonna 1790 teatterissa kantaesitettiin Schikanederin librettoon sävelletty "Der Stein der Weisen; oder, die Zauberinsel" (), jonka säveltämiseen osallistuivat Schikanederin, Schackin ja Gerlin lisäksi teatterin uusi kapellimestari Johann Baptist Henneberg sekä Mozart. Alkaessaan kirjoittaa "Taikahuilun" librettoa Schikaneder hyödynsi "Viisasten kiven" materiaalia sekä Liebeskindin kirjoittamaa, "Dchinnistanissa" ilmestynyttä tarinaa "Lulu; oder, die Zauberflöte" (). Eräs selitys libreton juonen kääntymiseen päälaelleen toisessa näytöksessä on se, että Schikaneder oli saanut valmiiksi vain ensimmäisen näytöksen tekstin kun kilpailevassa Leopoldstheaterissa tuli ensi-iltaan Wenzel Müllerin sävellys, "Luluun" pohjautuva "Kaspar, der Fagottist, oder: Die Zauberzither". Koska "Kaspar" saavutti suuren menestyksen, ei Schikaneder uskaltanut heti tuottaa toista oopperaa, joka pohjautuisi yhtä suoraan "Luluun".


title: Taikahuilu

text: Karl Ludwig Giesecken osuus "Taikahuilun" libretton luomiseen on kiistelty. Giesecke oli Mozartin tapaan vapaamuurari. Sarastron esikuvana pidetään Wienin loošien presidenttiä Ignaz von Bornia, joka kuoli "Taikahuilun" syntyaikoihin. Hildesheimer (1983) esittää, että Sarastron hahmon lisäksi myös Pamina olisi Giesecken käsialaa. Lisäksi Hildesheimer pitää Gieseckeä, joka oli tunnettu naisvihaaja, päävastuullisena libreton naisvihamielisyydesta. Kerbielin (1909) mukaan Giesecke toi oopperan toiseen näytökseen aineksia vapaamuurarien salamenoista, mutta peitellyssä muodossa, sillä keisari Leopold II:n johdolla Itävallan hallinto oli alkanut suitsia vapaamuurareiden vaikutusvaltaa peläten muurariaatteiden levittävän vallankumouksellisia ajatuksia.


title: Taikahuilu

text: Toisessa näytöksessä paha velho Sarastro muuttuu hyveelliseksi tietäjäksi, ja sen sijaan että hän yrittäisi estää Taminon aikeet vapauttaa ryöstetty Pamina ja tuoda hänet takaisin äitinsä luo, Sarastro ottaa Taminon johtamaansa viisauden temppeliin ja vihkii tämän Isiksen mysteereihin. Kolme poikaa, jotka ensimmäisessä näytöksessä vaikuttavat olevan Yön kuningattaren palveluksessa, ovat toisessa näytöksessä edelleen hyvyyden puolella, vaikka heidän emäntänsä paljastuukin pahaksi. Nämä ja muut samankaltaiset epäloogisuudet ovat antaneet aihetta kritisoida juonta.


title: Taikahuilu

text: Mozart aloitti "Taikahuilun" säveltämisen keväällä 1791 ja sävelsi sitä kesällä 1791 samaan aikaan La clemenza di Titon ja Requiemin kanssa. Hänen vaimonsa Constanze oli Wienin lähellä Badenissa terveyskylpylässä Mozartin oppilaan Franz Xaver Süßmayrin kanssa, ja partituuria lähetettiin edestakaisin Wienin ja Badenin välillä Süßmayrin tehdessä partituurin puhtaaksikirjoitusta. Mozart sai "Taikahuilun" sävellystyön valmiiksi heinäkuussa lukuun ottamatta alkusoittoa ja toisen näytöksen aloittavaa pappien marssia, jotka valmistuivat 28. syyskuuta, vain kaksi päivää ennen ensiesitystä.


title: Taikahuilu

text: "Taikahuilun" ensi-ilta Freihaus-teatterissa 30. syyskuuta 1791 oli menestys, vaikka muutamia soraääniäkin kuultiin. Yksi wieniläisen musiikkielämän julkisista makutuomareista, kreivi Karl Zinzendorf, kirjoitti päiväkirjaansa: ”Musiikki ja lavastus ovat sieviä, muu uskomatonta farssia”. Suuri yleisö kuitenkin piti teoksesta, ja alle kuukauden kuluttua ensi-illasta sitä oli esitetty jo 20 kertaa. Schikaneder toi "Taikahuilun" näyttämölle 100. kerran jo vuoden 1792 marraskuussa, ja 6. toukokuuta 1801 oli teosta esitetty Wienissä 223 kertaa.


title: Taikahuilu

text: Johann Wolfgang von Goethe arvosti "Taikahuilua" erittäin paljon, ja tuotti sen näyttämölle lähes sata kertaa ollessaan Weimarissa teatterinjohtajana. Neljä vuotta Mozartin kuoleman jälkeen (1795) Goethe alkoi kirjoittaa "Taikahuilun" jatko-osaa, mutta työ ei edistynyt toisen näytöksen alkua pidemmälle. Myös Ludwig van Beethoven, G. W. F. Hegel ja Johann Gottfried von Herder kuuluivat "Taikahuilun" ihailijoihin. "Taikahuilu" on yksi kaikkien aikojen esitetyimmistä oopperoista ja kuuluu edelleen oopperatalojen vakio-ohjelmistoon.


title: Taikahuilu

text: "Taikahuilu" on ensimmäinen suuri saksankielinen ooppera. Henry Baconin mukaan teos kuuluu singspielin perinteeseen, mutta on sellaisena poikkeuksellinen, kuten oopperana ylipäätään. Singspielin tapaan "Taikahuilussa" on lauletun tekstin lisäksi paljon puhuttua dialogia. Ilmestyessään teos tosin liitettiin wieniläisen taikaoopperan (Wiener Zauberoper) traditioon.


title: Taikahuilu

text: Vapaamuurariteemat toistuvat libreton lisäksi myös musiikissa. Teoksen alkusoitto alkaa kolmella koko orkesterin akordilla, ja vapaamuurareiden pyhänä pitämä luku kolme toistuu järjestelmällisesti läpi oopperan: kolme naista, kolme poikaa, kolme temppeliä, Yön kuningatar näyttäytyy kolme kertaa, Tamino soittaa huiluaan kolme kertaa. Lisäksi oopperassa käytetään runsaasti juhlallista Es-duuria ja vaikuttavia matalia puhaltimia. Es-duurin liittää vapaamuurareihin paitsi juhlallisuus, myös sen etumerkintä, jossa on kolme alennusmerkkiä.


title: Taikahuilu

text: "Taikahuilun" musiikki sisältää monenlaisia aineksia. Yön kuningattaren ja Sarastron roolit edustavat enemmänkin eräänlaisia periaatteita – Yön kuningatar pimeyttä, luonnon voimaa, feminiinisyyttä ja Sarastro valoa, järjen voimaa ja maskuliinisuutta – kuin todellisia eläviä henkilöitä. Tällaiset roolit ovat tyypillisiä opera serian piirissä. Papageno ja Papagena ovat opera buffan hahmoja, Taminon ja Paminan roolit puolestaan saksalaisen singspielin hahmoja. Tällaiset luokitukset eivät kuitenkaan ole ehdottomia, sillä esimerkiksi Sarastron rooliin sisältyy myös tragédie lyrique’n ja opera buffan piirteitä.


title: Taikahuilu

text: Libretisti ja teatterinjohtaja Schikanederille sävelletyn Papagenon roolin ääniala on vain desimi eli oktaavi ja terssi, mutta rooliin kuuluu kolme pitkää säkeistöaariaa. Papagenon roolia, joka on partituuriin merkitty bassorooliksi, laulaa usein lyyrinen baritoni tai buffobasso. Yön kuningattaren molemmat aariat vaativat laulajaltaan taituruutta ja dramaattista koloratuuriääntä. Taminon rooliin sopii parhaiten lyyrinen tenori tai kevyt dramaattinen tenori (). Sarastron ääniala ulottuu matalammalle kuin mikään muu Mozartin bassorooli Ryöstö seraljista -oopperan Osminia lukuun ottamatta, ja se on malliesimerkki vakavasta ja matalasta basso profondo -roolista.


title: Taikahuilu

text: Orkesterin kokoonpanoon kuuluu:


title: Taikahuilu

text: Lisäksi Papageno soittaa omaa huiluaan, joka on useimmiten panhuilu."Taikahuilun" tapahtumat sijoittuvat myyttiselle, sadunomaiselle tasolle. Tapahtumapaikkoina ovat Yön kuningattaren hallitsema metsä ja Sarastron hallitsema Viisauden temppeli.


title: Taikahuilu

text: Prinssi Tamino pakenee valtavaa lohikäärmettä ja huutaa paetessaan apua. Lopulta hän eksyneenä uupuu ja menettää tajuntansa. Kolme salaperäistä ja kaunista naista pelastaa hänet tappamalla lohikäärmeen. Taminon tultua tajuihinsa hän kohtaa linnustaja Papagenon, joka väittää Taminolle kuristaneensa lohikäärmeen.


title: Taikahuilu

text: Kolme naista ilmestyy uudelleen ja rankaisee Papagenoa valehtelusta asettamalla lukon hänen suulleen. Taminolle kolme naista kertovat palvelevansa Yön kuningatarta, jonka valtakuntaan Tamino on eksynyt. Kuningattaren tytär Pamina on ryöstetty. Kolme naista antaa Taminolle Paminan kuvan ja Tamino rakastuu välittömästi kuvan esittämään naiseen.


title: Taikahuilu

text: Yön kuningatar ilmestyy ja kertoo että paha demoni Sarastro on ryöstänyt Paminan. Hän lupaa tyttärensä käden Taminolle jos tämä onnistuu vapauttamaan Paminan. Tamino suostuu ja Papageno määrätään hänen seurakseen. Tamino saa naisilta taikahuilun ja Papageno taikakellopelin, joilla nämä voivat puolustautua vaaroilta. Lukko otetaan pois Papagenon suulta ja kolmen pojan opastamana Tamino ja Papageno lähtevät matkaan.


title: Taikahuilu

text: Sarastron palatsissa orjien päällikkö Monostatos yrittää pakottaa Paminan rakastamaan itseään. Papageno eksyy Taminosta mutta törmää vahingossa Monostatokseen, ja molemmat kauhistuvat toistensa ulkomuotoa. Papageno pääsee pakenemaan Paminan kanssa. Papageno kertoo Paminalle että Tamino on tulossa pelastamaan hänet.


title: Taikahuilu

text: Samaan aikaan Tamino on saapunut Viisauden temppeliin ja saa kuulla että Sarastro hallitsee siellä, eikä siis voi olla paha. Hän kutsuu Paminaa taikahuilulla ja kuulee vastauksena Papagenon panhuilun soiton. Pamina ja Papageno rientävät Taminoa kohti mutta Monostatos orjineen saa heidät kiinni. Papageno lumoaa orjat taikakellopelinsä soitolla niin että he alkavat tanssia. Pako jatkuu, mutta samassa Sarastro palaa voittokulkueessa metsästysretkeltään. Hän ruoskituttaa Monostatoksen ja antaa pakoyrityksen anteeksi Paminalle. Papit johdattavat Taminon ja Papagenon temppeliin kokeita varten.


title: Taikahuilu

text: Sarastro kertoo Viisauden temppelissä Osirista ja Isistä palveleville papeille että jumalat ovat tarkoittaneet Paminan ja Taminon toisilleen ja sen takia hän on ryöstänyt Paminan äidiltään. Sitä ennen Taminon on läpäistävä monia vaikeita kokeita. Tamino suostuu kokeisiin, vaikka ne vaarantaisivat hänen henkensä. Papageno suostuu kokeisiin vastahakoisesti pappien luvattua hänelle vaimon, Papagenan.


title: Taikahuilu

text: Ensimmäinen koe on vaikeneminen. Kolme naista saapuu pelottelemaan kokelaita kuolemanvaarasta ja pappien valheista, mutta he eivät taivu edes naisten viettely-yritysten edessä. Monostatos hiipii nukkuvan Paminan luokse ja valittaa itsekseen yksinäisyyttään. Monostatos piiloutuu kun Yön kuningatar saapuu Paminan luo ja vaatii häntä tappamaan Sarastron veitsellä ja viemään häneltä auringonkehrän, hänen mahtinsa symbolin. Kuningattaren lähdettyä Monostatos tulee esiin ja ottaa Paminalta veitsen vaatien tätä kuoleman uhalla rakastamaan häntä. Sarastro ajaa Monostatoksen pois ja Pamina anoo häneltä anteeksiantoa äidilleen. Papageno epäonnistuu vaikenemisen kokeessa, mutta Tamino pysyy hiljaa vaikka Pamina pyytää häntä puhumaan.


title: Taikahuilu

text: Pamina aikoo tappaa itsensä koska kuvittelee ettei Tamino rakasta häntä, mutta kolme poikaa johdattaa hänet Taminon luo ja yhdessä he läpäisevät tulen ja veden kokeet. Papagenokin hautoo itsemurhaa kuvitellessaan ettei voi lörpöttelynsä takia saada Papagenaa omakseen, mutta kolmen pojan neuvosta hän soittaa kellopeliään ja pojat tuovat Papagenan hänen luokseen.


title: Taikahuilu

text: Yön kuningatar seurueineen tunkeutuu Viisauden temppeliin Monostatoksen avulla, mutta auringon säteet kukistavat hyökkääjät.


title: Taikahuilu

text: Ingmar Bergman ohjasi 1975 suositun elokuvan "Trollflöjten", joka ei ole pelkkä taltiointi oopperan esityksestä, vaan selvästi elokuvallisempi tarina. Elokuvassa oopperan alkuperäistä librettoa on huomattavasti muokattu ja nykyaikaistettu. Pamina on elokuvassa Yön kuningattaren ja Sarastron avioerolapsi.


title: Taikahuilu

text: "Taikahuilun" Suomen ensiesitys tapahtui todennäköisesti 1840–1843 Philip Hornicken ja Joseph Reitmeyerin seurueen vieraillessa Helsingissä. Seurueen laajaan ohjelmistoon – yhteensä yli 20 oopperaa – kuului myös "Taikahuilu". Ensimmäinen suomalaisin voimin toteutettu "Taikahuilu" oli Kaarlo Bergbomin Suomalaisen oopperan tuotanto tammikuussa 1877. Paminan osan lauloi Emmy Achté, tšekkiläissyntyinen Josef Navrátil oli Tamino, John Bergholm Sarastro, Naömi Ingman Yön kuningatar ja Papagenon roolin esitti Pesonen-niminen näyttelijä. Suomalainen ooppera esitti historiansa aikana 1873–1879 "Taikahuilun" 25 kertaa.


title: Taikahuilu

text: Seuraavan kerran "Taikahuilu" esitettiin suomalaisvoimin ilmeisesti vasta 1921, jolloin se sai ensi-iltansa Suomalaisessa Oopperassa.. Savonlinnan oopperajuhlat otti "Taikahuilun" ohjelmistoonsa 1973, ja teos on juhlien kaikkien aikojen eniten esitetty ooppera yli sadalla esityskerrallaan. Taikahuilua on esitetty sekä Kansallisoopperassa että Savonlinnan oopperajuhlilla aina suomeksi.


title: Laukaansuun satama

text: Ust-Lugan satama (, LOCODE: RUULU) eli Laukaansuun satama on Suomenlahden etelärannalla, runsaan 110 kilometrin päässä Pietarista Venäjän Leningradin alueella sijaitseva suuri monitoimisatama. Satama on kasvanut nopeasti. Vuoden 2012 alkupuolella Ust-Luga oli Venäjän viidenneksi suurin satama. Vuonna 2014 Ust-Luga kohosi jo Itämeren suurimmaksi ja Venäjän toiseksi suurimmaksi rahtisatamaksi.


title: Laukaansuun satama

text: Nimeä Laukaansuun satama voidaan pitää myös harhaanjohtavana, koska Ust-Lugan satama ei sijaitse niinkään Jaaman eli Kingiseppin piirin Laukaansuussa vaan pääosin Viistinän kunnan alueella Kurkolanniemen ja Kolkanpään välillä. Lähin kylä on Koskisenkylä. Toisaalta satamayhtiö on suunnitellut rakennuttavansa Laukaansuuhun 34,5 tuhannelle asukkaalle mitoitetun kaupungin kahdessa vaiheessa vuoteen 2025 mennessä.


title: Laukaansuun satama

text: Ust-Luga on varsin nuori satama; satama-alueen rakentaminen alkoi vuonna 1997. Satamaa rakentaa ja hallinnoi satamayhtiö "Kompanija Ust-Luga" ("ОАО «Компания Усть-Луга»"). Ensimmäisen satamaterminaalin toiminta alkoi joulukuussa 2001 ja toinen tammikuun 2006 aikana. Terminaalien määrä ja sataman kapasiteetti on kasvanut rakentamisen edetessä. Esimerkiksi vuoden 2012 maaliskuussa otettiin käyttöön BPS-2-öljyputken päässä oleva öljynlastausterminaali; käytössä on jo toistakymmentä eri terminaalia. Hiilenkuljetuksen kasvun ja uuden öljyterminaalin käyttöönoton vuoksi satama ylitti jo loppukesällä 2012 selkeästi edellisvuoden rahtimäärän. Koko vuoden 2012 rahtimäärä oli yli kaksinkertainen edellisvuoteen verrattuna.


title: Laukaansuun satama

text: Vuonna 2014 rahtimäärä kasvoi yhä 20,3 prosenttia edellisvuodesta. Satama nousi Itämeren suurimmaksi ja Venäjän toiseksi suurimmaksi rahtisatamaksi. Venäjällä sitä suurempi oli vain Mustanmeren Novorossijskin satama (121,6 milj. t). Ust-Lugan sataman taakse ovat vuosina 2012–2014 jääneet Pietarin suursatama (61,9 milj. t), Vostotšnyin satama (57,8 milj. t) ja Primorskin öljyterminaali (53,7 milj. t). Rahtimäärältään Euroopan suurin satama eli Rotterdamin satama listasi Ust-Lugan vuonna 2015 Euroopan seitsemänneksi suurimmaksi satamaksi.


title: Laukaansuun satama

text: Sataman arvioidaan tarvitsevan jäänmurtajien apua keskimäärin 40 päivänä vuodessa. Satama-alueen syvimmät lastauspaikat ovat syväykseltään 17 metriä ja sillä on 3,7 kilometriä laiturialuetta lyhytlastiliikennettä varten. Satama on ainoa Venäjän Itämeren satamista, joka pystyy vastaanottamaan 75 tuhannen tonnin (ttn) kuivarahtialuksia ja 120 ttn:n vetoisia tankkereita.


title: Laukaansuun satama

text: Satamassa oli 2012 kesällä käytössä - vähän laskutavasta riippuen - noin yksitoista erilaista terminaalia. Sataman on tuoreimpien arvioiden mukaan kaavailtu valmistuttuaan käsittävän yhteensä 20 eri terminaalia ja sataman vuosirahtikapasiteetin nousevan tällöin 180 miljoonaan tonniin.


title: Laukaansuun satama

text: Satamaterminaaleihin kuuluvat, näistä osa on rakenteilla:


title: Bulk-satama

text: Bulk-satama on satama, missä käsitellään yleensä tonneina mitattavaa raaka-ainetta eli bulk-rahtia, esimerkiksi kivihiiltä, kiveä, malmeja jne. Mikäli käsiteltävä aine on nestemäistä, on kyseessä yleensä öljysatama.


title: Bulk-satama

text: Arvokkain tavarasatamalasti kulkee kappaletavarasatamissa konteissa.


title: Metsätalo

text: Metsätalo () on valtion omistama rakennus, joka sijaitsee Kettu-korttelin pohjoisosassa Unioninkadun ja Fabianinkadun välissä Helsingissä. Arkkitehti Jussi Paatelan suunnittelema monumentaalinen rakennus valmistui 1939, ja se edustaa arkkitehtuuriltaan klassismin ja funktionalismin välimuotoa. Rakennus on osa Helsingin yliopiston keskustakampusta.


title: Metsätalo

text: Talon alkuperäiset käyttäjät olivat Metsäntutkimuslaitos (Unioninkatu 40 A) sekä Helsingin yliopiston metsätieteelliset laitokset (Unioninkatu 40 B ja C), joiden mukaan se on saanut nimensä. Vuonna 2001 yliopiston metsätieteilijät muuttivat Viikin kampukselle, jossa tiedekunnan muu laitokset olivat jo aiemmin sijainneet. Metsätalon yliopistonpuoleisen osan saivat käyttöönsä humanistisen tiedekunnan kielitieteelliset laitokset.


title: Metsätalo

text: Metsäntutkimuslaitoksen pääkaupunkiseudun toiminnot keskitettiin vuonna 2008 kokonaan Jokiniemen toimipaikkaan Vantaalle, minkä jälkeen rakennuksen eteläinenkin eli A-siipi jäi yliopiston käyttöön korjausten jälkeen kesällä 2009.


title: Metsätalo

text: Nykyään rakennuksessa toimivat seuraavat laitokset ja oppiaineryhmät:


title: Metsätalo

text: Rakennuksessa sijaitsi kevääseen 2012 asti myös Helsingin yliopiston kirjaston toimipiste. Metsätalon kirjasto suljettiin toukokuussa, ja talon kokoelmat siirrettiin kesän aikana keskustakampuksen uuteen pääkirjastorakennukseen, joka avasi ovensa yleisölle syyskuussa.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Vasco Núñez de Balboa (syntyi noin 1475 Jerez de los Caballeros tai Badajoz, Kastilia – 21. tammikuuta 1519 Acla, lähellä Dariénaa, Panama) oli espanjalainen valloittaja ja tutkimusmatkailija. Balboa perusti Dariénin siirtokunnan Panamaan ja oli ensimmäinen eurooppalainen, joka näki Tyynenmeren Amerikasta.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Balboa purjehti vuonna 1501 Rodrigo de Bastidasin ja Juan de la Cosan retkikunnassa Väli-Amerikkaan. Bastidasilla oli lupa tuoda Espanjan kuninkaalle matkaltaan aarteita, joista hän sai myös osan itselleen. Matkan aikana retkikunta näki Urabánin lahden nykyisessä Kolumbiassa ja intiaanikyliä Dariénissa (nykyisessä Panamassa).


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Retkikunta tutki Väli-Amerikan pohjoisrannikkoa, mutta miesvähyyden vuoksi retkikunnan oli pakko purjehtia Hispaniolan saarelle (nyk. Haiti), jossa oli espanjalainen siirtokunta.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Hispaniolassa Balboa ryhtyi maanviljelijäksi, mutta velkaantui yhdeksän vuoden aikana. Hänen oli pakko paeta velkojiaan. Balboa piiloutui tynnyriin San Sebastiánissa Urabánin lahdella purjehtivaan laivaan. Laivan kapteeni Martín Fernández de Encison aikomus oli heittää Balboa laidan yli, mutta hän luopui ajatuksesta, kun miehistö uhkasi kapinalla.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Matkan aikana retkikunta tapasi Francisco Pizarron (nykyisen Perun valloittaja), joka johti San Sebastiánin siirtokuntaa. Pizarro kertoi, että paikalliset intiaanit olivat murhanneet melkein kaikki siirtokunnan asukkaat. Enciso päätti silti asettua San Sebastiánin siirtokuntaan. Laiva kuitenkin purjehti karille, Pizarro pelasti miehistön, mutta kaikki muona ja eläimet hukkuivat mereen.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: San Sebastiánin siirtokunta oli poltettu, kun Balboa saapui sinne. Miehistön jäseneksi liittynyt Balboa ehdotti Dariéniin (nykyiseen Panaman valtion alueelle) perustettavaksi siirtokuntaa. Retkikunta voitti paikalliset intiaanit. Balboa ja muut siirtokuntalaiset hyljeksivät Encison ja Diego de Nicuesan herruutta. Espanjan kuningas Ferdinand oli nimittänyt Diego de Nicuesan Dariénin kuvernööriksi.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Balboasta tuli siirtokunnan tosiasiallinen johtaja. Hän päätti kuka sai asua siirtokunnassa, ja vihollisensa hän surmasi tai ajoi pois. Balboa kuuli tarinoita suuresta merestä vuorten toisella puolella ja suuresta valtakunnasta nimeltään Birú (myöhemmin nimetty Perúksi). Kun hän kuuli, että kuningas oli lähettänyt määräyksen Balboan pidättämiseksi, hän päätti toimia nopeasti.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: 1. syyskuuta 1513 Balboa purjehti San Blasiin ja sieltä länteen ja ylitti Panaman kannaksen. Balboa näki meren 15. syyskuuta 1513, jonka kuuli olevan Tyynimeri Amerikasta katsottuna. Balboa julisti meren kuuluvan Espanjan kuninkaalle ja kuningattarelle.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Matkalla takaisin San Blasiin retkikunta sai vangiksi intiaanipäällikkö Tubanaman. Balboa palasi Dariénin siirtokuntaan 18. tammikuuta 1514. Poissaolon aikana Pedro Arias de Ávila oli nimitetty Dariénin kuvernööriksi.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Vaikka Balboa ei vastustanut Arias de Ávilaa julkisesti, heillä oli jyrkkiä erimielisyyksiä. Arias de Ávilan asema huononi koska Balboa oli suositumpi kun hän. Tämä erimielisyys umpeutui kun Balboa lupasi mennä Ávilan tyttären, Doña María, kanssa naimisiin. Tytär asui Espanjassa. Doña Marían äiti oli lähtenyt hakemaan tätä.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Samaan aikaan, kun Doña Marían äiti oli hakemassa tätä, Balboa lähti uudelleen hakemaan Panaman kannakselta orjia. Hän purjehti etelään, mutta joutui myrskyyn. Kun Balboaa ei kuulunut takasin, Arias de Ávila oli sitä mieltä, että Balboa oli päättänyt mennä perustamaan omaa siirtokuntaa.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Näihin aikoihin Espanjan kuningas päätti erottaa Arias de Ávilan virasta. Uusi kuvernööri Pedro de Lugon lähetettiin hoitamaan virkaa. Balboa matkusti Aclaan, jossa hänen piti tavata uusi kuvernööri.


title: Vasco Núñez de Balboa

text: Francisco Pizarro, jonka Arias de Ávila oli lähettänyt Balboan perään, sai tämän kiinni viidakossa. Balboa tuomittiin maanpetoksesta, ja hänelle lankesi kuolemantuomio. Balboa hirtettiin 21. tammikuuta 1519 Aclassa, lähellä Dariénia.


title: Ptolemaios V

text: p:t-wA-l:M-i-i-s


title: Ptolemaios V

text: Ptolemaios V (n. 209–181 eaa.) oli Egyptin faarao vuosina 204–181 eaa. Hänen syntymäaikansa oli tiettävästi 9. lokakuuta 210 eaa. Hän oli Ptolemaios IV:n ja tämän sisaren Arsinoe III:n poika, joka nousi Egyptin valtaistuimelle viisivuotiaana. Hänen aikanaan tehtiin Rosettan kivi.


title: Ptolemaios V

text: Ptolemaios V:n aikana noin vuonna 205 eaa. Seleukidien kuningas Antiokhos III Suuri ja Makedonian Filippos V tekivät salaisen sopimuksen, jotta voisivat jakaa Ptolemaiosten omistuksen. He kävivät Ptolemaios V:n joukkoja vastaan taistelun, jonka perusteella saivat haltuunsa Ptolemaioksilta heidän valtakuntansa Aasian puoleisen osan. Ptolemaios V:n aikana riehuivat myös Egyptissä sisäiset riidat Ylä- ja Ala-Egyptin välillä.


title: Lontoon pommi-iskut 21. heinäkuuta 2005

text: Lontoon pommi-iskut 21. heinäkuuta 2005 olivat neljän pommiräjähdyksen sarja. Neljästä pienestä pommiräjähdyksestä kolme sattui metrossa, yksi linja-autossa. Räjähdykset eivät aiheuttaneet henkilövahinkoja, johon vaikutti se, että pelkästään pommien sytyttimet räjähtivät. Pommi-iskusarjan yritys tapahtui kaksi viikkoa kuolinuhreja vaatineen räjähdysten sarjan jälkeen.


title: Lontoon pommi-iskut 21. heinäkuuta 2005

text: Viidennen pommin räjäytys jäi kokonaan toteutumatta kun tekijä jätti pommin osat puistoon, jonka jälkeen poliisi pidätti hänet.


title: Lontoon pommi-iskut 21. heinäkuuta 2005

text: Seuraavana päivänä Lontoon poliisi ampui kuoliaaksi brasilialaisen Jean Charles de Menezesin. Myöhemmin todettiin, että hänellä ei ollut mitään tekemistä räjähdysten tai muun järjestäytyneen rikollisen toiminnan kanssa. Myöhemmin poliisi pidätti neljä arabimiestä epäiltyinä iskuista.


title: Norman Borlaug

text: Norman Ernest Borlaug (25. maaliskuuta 1914 – 12. syyskuuta 2009) oli yhdysvaltalainen Nobelin rauhanpalkinnon saanut maataloustieteilijä. Borlaug tunnetaan niin sanotun vihreän vallankumouksen alullepanijana. Vallankumous pelasti arviolta miljardi ihmishenkeä.


title: Norman Borlaug

text: Borlaug on yksi seitsemästä henkilöstä, jotka on palkittu sekä Nobelin rauhanpalkinnolla, Yhdysvaltain presidentin myöntämällä Vapauden mitalilla että Yhdysvaltain kongressin Kongressin kultamitalilla. Borlaug suoritti tohtorin tutkinnon Minnesotan yliopistossa vuonna 1942. Nobelin rauhanpalkinnon hän sai vuonna 1970.


title: Norman Borlaug

text: Borlaug oli taustaltaan norjalaista siirtolaissukua. Hänen esivanhempansa Ole Olson Dyberig ja Thorsdotter Ringe muuttivat Yhdysvaltoihin Wisconsinin osavaltioon vuonna 1854. Heidän kaksi lastaan, Ole Olsen Borlaug ja Normanin isoisä Nils Olsen Borlaug, perustivat vuonna 1889 norjalaisen evankelis-luterilaisen yhteisön Iowaan Sauden kylään lähelle Crescoa.


title: Norman Borlaug

text: Norman Borlaug suoritti kahdeksan luokkaa New Oregonin koulussa Howardin piirikunnassa. Nykyisin 1865 valmistuneen koulurakennuksen omistaa Norman Borlaug Heritage Foundation -säätiö. Suoritettuaan suuren talouslaman aikaisen kansallisen nuorisokoulutusohjelman hänet hyväksyttiin Minnesotan yliopistoon 1933. Vaikkakin hän epäonnistui pääsykokeissa, hänet valittiin uudelleen perustettuun kaksivuotiseen General Collegeen. Kahden vuoden jälkeen hänet siirrettiin Maatalousopiston metsäohjelmaan. Yliopiston aikana hän harrasti painia ja saavutti välieräpaikan yliopistojen mestaruuskisoissa. Borlaug joutui aika ajoin keskeyttämään opintonsa ja menemään väliaikaisiin töihin rahoittaakseen opintojaan. Hän toimi muun muassa siviilityöjoukkojen (Civilian Conservation Corps) johtajana vuonna 1935 työskennellen työllistämishankkeissa Yhdysvaltain liittovaltion projekteissa.


title: Norman Borlaug

text: Borlaug työskenteli vuosina 1935–1938 Yhdysvaltain metsäntutkimuslaitoksen asemilla Massachusettsissa ja Idahossa ja hankki metsätieteiden kandidaatin tutkinnon vuonna 1937. Hän vietti yhden kesän Salmon River -joella. Borlaug osallistui Sigma Xi -projektiin lehtori Elvin Charles Stackmanin johdolla, mikä oli ratkaisevaa Borlaugin tulevaisuuden kannalta. Stackman neuvoi häntä suuntautumaan maatalouteen. Borlaug palasi yliopistoon opiskelemaan maataloutta Stackmanin johdolla. Borlaug vastaanotti maataloustieteiden maisterin arvon 1940 ja filosofian tohtorin arvon maataloudessa ja perinnöllisyystieteessä 1942.


title: Norman Borlaug

text: Vuodet 1942–1944 Borlaug työskenteli mikrobiologina DuPontilla Wilmintonissa, Delawaressa. Japanin hyökättyä Pearl Harboriin hänen laboratorionsa joutui Yhdysvaltain asevoimien käyttöön. Hänen ensimmäinen sotilaallinen tehtävänsä oli kehittää liima, joka kestäisi Tyynenmeren lämpimässä vedessä.


title: Norman Borlaug

text: Vuonna 1940 Manuel Ávila Camachon hallitus tuli valtaan Meksikossa. Hallituksen ensisijainen tavoite oli Meksikon maatalouden kehittäminen. Yhdysvaltain varapresidentti Henry Wallace näki Canchon hallituksen pyrkimyksissä mahdollisuuden Yhdysvaltain taloudelliseen ja sotilaalliseen hyötyyn ja ajoi voimakkaasti Rockefeller-säätiötä yhteistyöhön Meksikon hallituksen kanssa maatalouden kehittämisessä. Rockefeller-säätiö otti yhteyttä E. C. Stackmaniin ja kahteen muuhun johtavaan agronomiin, jotka perustivat uuden järjestön, the Office of Special Studies, joka toimisi osana Meksikon hallitusta, mutta jota johti Rockefeller-säätiö. Borlaugia oli ajateltu uudelleen perustetun vehnän kehittämis- ja tuotanto-ohjelman johtajaksi Meksikossa, mutta hän kieltäytyi ja valitsi lopulta palveluksen DuPontissa. Heinäkuussa 1944 Borlaug lähti Méxicoon johtamaan uutta perinnöllisyystieteen ja maatalouden ohjelmaa.


title: Norman Borlaug

text: Vuonna 1964 hänestä tuli Kansainvälisen vehnäntutkimusohjelman johtaja El Batániin Texcocoon. Borlaug vetäytyi virallisesti tehtävistään 1979, mutta jatkoi vanhempana asiantuntijana. Tohtori Borlaug on opettanut ja luennoinut vuodesta 1984 lähtien Texas A&M -yliopistossa.


title: Norman Borlaug

text: Vehnän jalostus- ja tuotanto-ohjelman tavoitteena oli lisätä vehnäntuotantoa Meksikossa. George Harrar ja neljä muuta jäsentä, joita olivat maissintutkija Edward Wellhausen, perunantutkija John Niedenhauser, William Calwell ja Norman Borlaug, olivat kaikki Yhdysvalloista.


title: Norman Borlaug

text: M. S. Swaminathan järjesti Borlaugin 1962 vierailulle Intiaan. Borlaugin jalostama kääpiövehnä tuotti 50 prosenttia enemmän kuin Punjabin vehnä Seuraavana vuonna Rockefeller-säätiö ja Meksikon hallitus lähettivät Borlaugin Intiaan jatkamaan työtä. Pakistanin vehnäsato melkein kaksinkertaistui sen kasvaessa 4,6 miljoonasta tonnista (1965) 7,3 miljoonaan tonniin (1970). Vuonna 2000 sato oli jo yli 21 miljoonaa tonnia. Intiassa sato kasvoi 14,3 miljoonasta tonnista (1965) 20,1 miljoonaan tonniin (1970).


title: Norman Borlaug

text:
Borlaugin mukaan vihreää vallankumousta vastaava nälänhätien torjunta ja ruoantuotannon tehostaminen tulee tehdä geenimuuntelun avulla. Hänen mukaansa ei ole järkevää pelätä geenimuuntelua, koska ihmiset ovat jalostaneet kasvien ja eläinten geenejä vuosituhansien ajan.
1980-luvun alussa Borlaug ja Sasakawa Africa Assocition toimivat hankkeessa seitsemässä maassa. Maissin ja durran sato kaksinkertaistui Afrikan maissa vuosina 1983–1985.


title: Norman Borlaug

text: Maailman ruokapalkinto on kansainvälinen palkinto, jonka Borlaug perusti 1986. Palkinto myönnetään henkilöille saavutuksista maailman ravinnontuotannossa.


title: Norman Borlaug

text: Vuonna 1968 Borlaug sai Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian jäsenyyden. Kaksi vuotta myöhemmin hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto ansioistaan maailman elintarvikehuollon kehittämisessä.


title: Norman Borlaug

text: Vuonna 2006 Yhdysvaltain kongressi hyväksyi yksimielisesti aloitteen korkeimman mahdollisen siviilitunnustuksen, kongressin kultamitalin, myöntämisestä Borlaugille. Asetuksen mukaan ”tohtori Borlaug on pelastanut enemmän ihmishenkiä kuin kukaan toinen ihminen, joka on koskaan elänyt, ja pelastanut enemmän ihmishenkiä islamilaisessa maailmassa kuin kukaan toinen ihmiskunnan historiassa”. Mitali luovutettiin hänelle heinäkuussa 2007.


title: OGLE-2005-BLG-390Lb

text:
OGLE-2005-BLG-390Lb on eksoplaneetta, joka kiertää tähteä OGLE-2005-BLG-390L, joka sijaitsee 21 500 ± 3 300 valovuoden päässä maasta, linnunradan keskustan lähellä. Sen massa on vain 5,5 kertaa suurempi kuin maan. Planeetan löytämisestä ilmoitettiin 25. tammikuuta 2006. Planeetta kiertää punaisten kääpiöiden luokkaan kuuluvan tähtensä ympäri kerran kymmenessä vuodessa. Planeetan keskilämpötilaksi arvioidaan noin −220 °C.
Aiemmin löytyneet eksoplaneetat ovat olleet huomattavasti suurempia ja kiertäneet lähempänä tähteään.


title: OGLE-2005-BLG-390Lb

text: OGLE-2005-BLG-390Lb löydettiin uutta tekniikkaa käyttäen. Sen tähti toimii gravitaatiolinssinä ja planeetta aiheutti pienen muutoksen gravitaatiolinssin toimintaan. Gravitaatiolinssejä tutkimalla on mahdollisuus havaita aiempaa pienempiä eksoplaneettoja.


title: Santa Maria delle Grazie

text:
Santa Maria delle Grazie on Guiniforte Solarin ja Donato Bramanten suunnittelema myöhäisgoottilainen renessanssikirkko Milanossa. Kirkko on tunnettu Leonardo da Vincin maalauksesta Pyhä ehtoollinen, joka sijaitsee kirkon yhteydessä olevassa kappelissa.
Dominikaanit aloittivat Santa Maria delle Grazien rakentamisen vuonna 1466. Kirkon paikalla sijaitsi kappeli, jossa oli Madonna delle Grazien nimellä tunnettu fresko, joka esitti Neitsyt Mariaa. Kirkon suunnitteli Guiniforte Solari ja sen yhteyteen rakennettiin nunnaluostari. Kirkko valmistui 1490.


title: Santa Maria delle Grazie

text:
Ludovico Sforza, Milanon herttua, mieltyi kirkkoon ja päätti tehdä siihen muutoksia. Hän antoi hoviarkkitehdilleen Donato Bramantelle tehtäväksi suunnitella kirkkoon uusi apsis, tilasi da Vinciltä seinämaalauksen ja Cristoforo Solari kutsuttiin veistämään hautamuistomerkkiä Ludovicolle ja Beatrice d'Estelle. Olemassa oleva apsis tuhottiin ja uuden rakentaminen aloitettiin 29. maaliskuuta 1492 ja apsiksen ohella kirkkoon lisättiin sakaristo. Ludovico suunnitteli myös fasadin uudistamista ja keski- ja sivulaivojen laajentamista, mutta Beatricen äkillinen kuolema 1497 keskeytti työt. Apsis, sakaristo ja Viimeinen ehtoollinen valmistuivat ja Beatrice haudattiin kirkkoon. Ludovico itse ei päässyt haudatuksi kotikirkkoonsa ja myöhemmin hallitsijaparin kuvapatsaat siirrettiin Santa Maria delle Graziesta Paviaan.
Vuosina 1558-1782 kirkon yhteydessä olevassa luostarissa istui inkvisition paikallinen toimikunta. Michelangelo Bellotti aloitti vuonna 1726 ensimmäiset Viimeisen ehtoollisen korjaustyöt ja maalasi kirkon eteiseen freskon vuonna 1729. Kirkko kunnostettiin senaattori Ettore Contin vaikutuksesta vuosina 1934-1937, mutta kärsi vaurioita Toisen maailmansodan pommituksissa 16. elokuuta 1943. Senaattori rahoitti kunnostustyöt uudelleen vuonna 1947. Santa Maria delle Grazie kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Nanna Sumuvuori

text: Nanna Johanna Sumuvuori (vuoteen 2015 Sari Johanna ”Nanna” Sumuvuori, s. 8. marraskuuta 1976 Laihia) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut vihreiden kansanedustajana vuosina 2006–2011 ja 2015 sekä Helsingin kaupunginvaltuutettuna vuosina 2001–2016.


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori on profiloitunut vihreiden puolustuspolitiikan tuntijana ja tekee Helsingin yliopistossa väitöskirjaa suomalaisesta rauhanturvaamisesta. Hän on ollut myös rauhanjärjestö Sadankomitean pääsihteeri (2004–2006) sekä Kansalaisjärjestöjen konfliktinehkäisyverkoston puheenjohtaja (2010–).


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori asui lapsuutensa Vähässäkyrössä. Teini-ikäisenä Sumuvuori oli punkkari. Hän kuului kansalaisjärjestöihin ja tilasi "Vihreää Lankaa".


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1995. Lukuvuoden 1996–1997 hän opiskeli Työväen Akatemian yhteiskunnallisella linjalla ja aloitti tämän jälkeen Helsingin yliopistossa sosiologian opinnot. Kevään 2001 hän oli vaihto-opiskelijana Plymouthin yliopistossa Britanniassa. Sumuvuori valmistui vuonna 2005 valtiotieteiden maisteriksi. Hän aloitti samana vuonna viron kielen ja kirjallisuuden opinnot. Hänellä on myös hallintotieteen opintoja Tampereen yliopistosta.


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori on poliittisen historian jatko-opiskelija Helsingin yliopistossa. Hän valmistelee väitöskirjaa suomalaisesta rauhanturvaamisesta. Kesällä 2013 hän opiskeli Bard Collegen US Foreign Policy -instituutissa New Yorkissa. Syksyllä 2013 hän aloitti vierailevana tohtoriopiskelijana Oxfordin yliopistossa.


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori valittiin heti ensimmäisenä opiskeluvuonna 1997 Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan (HYY) edustajistoon, ja oli siellä aina opintojensa päättymiseen eli vuoteen 2005. HYY:n hallituksessa Sumuvuori työskenteli vuoden 1999 vastuualueenaan tiedotus, kehitysyhteistyö ja ympäristö.


title: Nanna Sumuvuori

text: Hän on toiminut myös HYY:n Vihreiden puheenjohtajana 1999 ja hallituksen jäsenenä 1997–1998.


title: Nanna Sumuvuori

text: Helsingin kaupunginvaltuustoon Sumuvuori valittiin 23-vuotiaana kunnallisvaaleissa 2000. Kauden 2001–2004 hän oli jäsenenä opetuslautakunnassa ja sen kiinteistöjaostossa. Hän oli myös ammatillisen koulutuksen jaoston puheenjohtaja 2001–2002 ja kaupunginhallituksen varajäsen 2003–2004. Hän on ollut myös Uudenmaan liiton maakuntavaltuustossa.


title: Nanna Sumuvuori

text: Kunnallisvaaleissa 2004 Sumuvuori sai 1 998 ääntä. Hän toimi nuorisolautakunnan puheenjohtajana 2005–2008. Kunnallisvaaleissa 2008 hän sai 1 838 ääntä ja hän on toimi kulttuuri- ja kirjastolautakunnan puheenjohtajana 2009–2011 ja kaupunginhallituksen jäsenenä 2011–2012. Kunnallisvaaleissa 2012 Sumuvuoren äänimäärä oli 2 180 ja hän jatkoi kulttuuri- ja kirjastolautakunnan puheenjohtajana. Huhtikuussa 2016, Sumuvuosi ilmoitti jättävänsä paikkansa kaupunginvaltuustossa toimiakseen Suomen Lontoon-instituutin yhteiskuntatutkimuksen ohjelmapäällikkönä.


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori nousi kansanedustajaksi varasijalta elokuussa 2006 kansanedustaja Irina Krohnin tilalle. Ensimmäisen puolen vuoden aikana hän oli jäsenenä liikennejaostossa, kauppa- ja teollisuusjaostossa, sosiaali- ja työjaostossa sekä asunto- ja ympäristöjaostossa.


title: Nanna Sumuvuori

text: Vuoden 2007 vaaleissa hän uusi paikkansa 5 173 äänellä. Hän toimi valtiovarainvaliokunnassa, hallinto- ja turvallisuusjaostossa, työ- ja elinkeinojaostossa, kunta- ja terveysjaostossa sekä asunto- ja ympäristöjaostossa. Aiemmin hän oli jäsenenä myös liikenne- ja viestintävaliokunnassa.


title: Nanna Sumuvuori

text: Eduskuntavaaleissa 2011 Sumuvuori jäi 4 297 äänellä varasijalle. Hän nousi jälleen varasijalta eduskuntaan tammikuussa 2015 Anni Sinnemäen siirryttyä Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi. Vuoden 2015 vaaleissa Sumuvuori jäi 4 159 äänellä jälleen varasijalle.


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori työskenteli Helsingin Vihreiden toiminnanjohtajana 1999–2000 ja oli sen hallituksessa 2001–2006. Vuosina 2001–2003 hän työskenteli eduskunnassa Satu Hassin ja Osmo Soininvaaran avustajana. Sumuvuori valittiin vihreiden puoluehallitukseen vuonna 2001 ja hän oli sen jäsenenä tai varajäsenenä neljä kaksivuotiskautta, joista viimeisen (2007–2009) puolueen varapuheenjohtajana. Vuosina 2011–2013 hän oli vihreiden puoluevaltuuskunnan puheenjohtaja.


title: Nanna Sumuvuori

text: Vihreissä Sumuvuori oli kansainvälisten asioiden työryhmän puheenjohtaja vuosina 2003–2007 ja valmisteli tehtävässä muun muassa puolueen EU-ohjelman. Euroopan vihreiden hallituksessa Sumuvuori oli 2006–2009. Kaudella 2007–2009 hän oli turvallisuuspoliittisen työryhmän puheenjohtaja ja kaudella 2009–2011 lapsipoliittisen työryhmän puheenjohtaja. Aiemmin hän oli jäsenenä koulutuspoliittisessa ja liikennepoliittisessa työryhmässä.


title: Nanna Sumuvuori

text: Kansalaisjärjestöistä Sumuvuori on toiminut erityisesti rauhanjärjestö Sadankomiteassa. Hän oli sen Helsingin paikallisjärjestön varapuheenjohtaja 2002–2004. Sadankomitean pääsihteeriksi Sumuvuori valittiin 2004 ja hän toimi tässä tehtävässä kansanedustajaksi siirtymiseen saakka. Hän on myös Rauhanliitto-YK-yhdistyksen neuvottelukunnan jäsen ja "Ydin"-lehden toimittaja (1997–2005).


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori on myös Kansalaisjärjestöjen konfliktinehkäisyverkoston (KATU) puheenjohtaja (2010–) ja Yhteiskunta-alan korkeakoulutettujen (ent. SVAL) liittovaltuuston jäsen (2010–).


title: Nanna Sumuvuori

text: Sumuvuori avioitui 23-vuotiaana toimittaja Mikko Metsämäen kanssa. Pari erosi 2007. Sumuvuoren nykyinen puoliso on muusikko-toimittaja Jarkko Jokelainen, jonka kanssa hänellä on vuonna 2009 syntynyt tytär.


title: Nanna Sumuvuori

text: Johanna Sumuvuori toimitti Radio Helsingin "Pop-puutarha"-ohjelmaa 2012. Hän on DJ:nä Club Bangles -klubilla yhdessä Tiia Vanhatapion kanssa.


title: Muhoksen rautatieasema

text: Muhoksen rautatieasema () sijaitsee Muhoksen kunnan keskuksessa rataosalla 35,6 kilometrin päässä itään Oulun rautatieasemalta. Asema on otettu käyttöön Oulun ja Muhoksen välisen rataosan valmistuttua 1927. Asemalla on kaksi matkustajalaituria, ja siellä pysähtyvät kaikki reitillä Oulu–Iisalmi liikennöivät VR:n henkilöjunat. Tavaraliikennettä ei ole.


title: Muhoksen rautatieasema

text: Muhoksen rautatieasema on miehittämätön, ja liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan keskitetysti Oulusta käsin. Lipunmyyntiä hoitaa yrittäjä Matkahuollon tiloissa linja-autoasemalla.


title: Muhoksen rautatieasema

text: Junaliikenteen käytössä asemalla on pääraiteen lisäksi kaksi sivuraidetta. Raidetta 2 jatkettiin itään päin 1990-luvun puolivälissä Kostamuksen ja Raahen välisten malmikuljetusten kasvavien junapituuksien vuoksi, ja nykyisin raiteen ohjeellinen hyötypituus on 1 000 metriä. Raiteen itäpäähän asennettiin samalla pitkä vaihde, joka sallii nopeuden 80 km/h poikkeavassa raiteessa. Vaihde asennettiin aseman itäpuolella olevan vaativan nousun vuoksi helpottamaan junien saapumista asemalle. Raiteen 2 lisäksi junaliikenteen käytössä on noin 690 metrin mittainen kolmosraide. Näiden lisäksi ratapihalla on yksi kuormausraide kivilaitureineen.


title: Muhoksen rautatieasema

text: 17. huhtikuuta 1998 saakka Muhoksen asemalla oli käytössä ns. "köyhänmiehen releasetinlaite", eli varmistuslukko- ja opastinturvalaitos. Tuolloin liikennepaikan vaihteet olivat paikallisesti käsin käännettäviä ja varmistuslukoilla lukittavia. Turvalaitemuutoksen yhteydessä varmistuslukko- ja opastinturvalaitos purettiin, ja korvattiin releasetinlaitteella. Myöhemmin releasetinlaite siirtyi kauko-ohjattavaksi Oulusta käsin, jolloin asema jäi lopullisesti miehittämättömäksi.


title: Muhoksen rautatieasema

text: Asemarakennus on rakennettu rataosuuden Oulu—Muhos valmistuttua 1927. Asemarakennus on Utajärven aseman tapaan kaksikerroksinen, ulkoisesti pelkistetty puinen rakennus. Samantyylisiä asemarakennuksia on runsaasti mm. Pohjois-Ruotsissa. Rakennus sijaitsee suunnilleen Muhoksen alkuperäisen ratapihan puolivälissä. Rakennuksen alakerrassa sijaitsivat odotushuone sekä henkilökunnan toimisto- ja sosiaalitilat. Yläkerrassa oli asuinhuoneistoja. Nykyisin koko asemarakennus on yksityiskäytössä, siinä toimii antiikkikauppa.


title: Muhoksen rautatieasema

text: Nykyisin kirpputorina toimiva tavaramakasiini sijaitsee asemarakennuksen itäpuolella. Tämän itäpuolella on lisäksi vanhoja varastorakennuksia. Punatiilisen vesitornin yläosassa on puuverhoilu. Vesitorni sijaitsee vanhan varastoalueen reunalla, nykyisin keskellä erään yrityksen pysäköintialuetta.


title: Muhoksen rautatieasema

text: Rautatiehenkilökunnan entiset asuinrakennukset sijaitsevat asemasta länteen. Nämä rakennukset ovat nykyisin yksityiskäytössä.


title: Bump ’n’ Grind

text: Bump 'n' Grind on helsinkiläisen The 69 Eyes -yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1992.


title: Savage Garden (albumi)

text:
Savage Garden on helsinkiläisen The 69 Eyes -yhtyeen vuonna 1995 julkaistu toinen albumi.Levyllä on myös piilotettu kappale (raita 69).
Vierailevat muusikot


title: Urpo Ylönen

text: Urpo Yrjö Juhani Ylönen (s. 25. toukokuuta 1943 Käkisalmi, Karjala) on jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkomaalivahti. Ylönen valittiin vuoden 1968 olympialaisissa toiseen tähdistökentälliseen ja vuoden 1970 MM-kilpailuissa hän oli turnauksen paras maalivahti.


title: Urpo Ylönen

text: Hän pelasi Suomen pääsarjassa Turun Tovereissa ja Turun Palloseurassa. Ylönen pelasi kaikkiaan 188 maaottelua Suomen jääkiekkomaajoukkueessa. Nykyisin hän toimii TPS:n maalivahtivalmentajana. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Ylösen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 61.


title: Wrap Your Troubles in Dreams

text:
Wrap Your Troubles in Dreams on helsinkiläisen The 69 Eyes -yhtyeen vuonna 1997 julkaistu albumi.
Vierailevat muusikot


title: Neurolingvistiikka

text: Neurolingvistiikka on tieteenala, joka tutkii, miten ihmisen aivotoiminnot liittyvät kielen ymmärtämiseen ja tuottamiseen. Tutkimuskohteena ovat sekä puhuttu että kirjoitettu kieli ynnä viittomakielet.


title: Neurolingvistiikka

text: Neurolingvistiikka on monitieteinen tutkimusala, ja se yhdistelee ainakin kielitiedettä, neurobiologiaa ja tietojenkäsittelytiedettä. Tutkijat tulevat alalle monista eri lähtökohdista ja tuovat useita eri testimenetelmiä ja näkökulmia omasta tieteenalastaan.