title: Knjaz Potjomkin-Tavritšeski

text: Laiva oli Tenderin saaressa kokeilemassa aseitaan Venäjän–Japanin sotaan lähtöä varten. Ammunnan ja upseerien kiinni ottamisen jälkeen valitsivat kapinalliset keskuudestaan komitean johtamaan laivaa ja asettamaan uuden päällystön upseerien tilalle. "Potjemkin" ja torpedovene n:o 267 lipuivat kohti Odessan satamaa, Sevastopolissa vedettiin punalippu mastoon ja julistettiin vallankumouksen laivalla alkaneen. Kaupungissa alkoi myötätuntoyleislakko. Vakulenšukin hautajaisista tuli poliittinen mielenosoitus. Laiva karkasi Romaniaan, josta sen miehistö sähkötti vetoomuksia tsaarinvallan kaatamiseksi. Miehistö luovutti laivan Constanțassa romanialaisille ja karkasi ulkomaille. Osa heistä palasi Lokakuun vallankumouksen jälkeen Venäjälle.


title: Knjaz Potjomkin-Tavritšeski

text: Alus nimettiin 12. toukokuuta 1905 "Pantelimoniksi", jolloin siitä tehtiin myös Mustanmeren laivaston lippulaiva. Sen keulatorpedoputket sekä taistelutasanteet 47 mm tykkeineen (4) poistettiin 1910–1911. Alus osallistui useisiin Mustanmeren laivaston operaatioihin ensimmäisessä maailmansodassa. Sodan aikana vuonna 1915 alukselle asennettiin kaksi 76 mm ilmatorjuntatykkiä yläkannelle. Sen loput torpedoputket poistettiin 1916 ja loput 75 mm tykit vuotta myöhemmin. Se sai 13. huhtikuuta 1917 alkuperäisen nimensä ja kuukautta myöhemmin 11. toukokuuta alus nimettiin "Boretz za Svoboduksi".


title: Knjaz Potjomkin-Tavritšeski

text: Aluksella nostettiin Ukrainan lippu 1918 ja se joutui saksalaisten käsiin Sevastopolin antautuessa toukokuussa. Alus antautui Britannian kuninkaalliselle laivastolle marraskuussa. Aluksen konehuoneet tuhottiin 9. huhtikuuta 1919, jotta alueella edenneet punaiset joukot eivät voisi hyödyntää alusta.


title: Venttiili

text: Venttiili on laite, jonka tehtävänä on estää, säätää tai sallia nesteiden tai kaasujen virtausta. Venttiileitä on esimerkiksi hydrauliikan ja pneumatiikan komponentteina ja polttomoottorien osina. Myös vesijohtoverkoissa olevat hanat ovat venttiileitä. Joidenkin venttiilien (kuten varoventtiilien) toiminta perustuu paine-eroon, mutta useimpia venttiilejä ohjataan erillisellä toimilaitteella (jota kutsutaan joskus myös aktuaattoriksi). Polttomoottorissa on venttiilikoneisto ohjaamassa sen venttiilien toimintaa.


title: Venttiili

text: Venttiileitä on monenlaisia, ja niitä käytetään hyvin erilaisissa paikoissa. Usein venttiilit on mitoitettu jonkin putkikoon nimellishalkaisijan mukaan. Standardoitujen liitoskohtien vuoksi eri valmistajien venttiilit ovat vaihtokelpoisia. Putkistoventtiilien koot vaihtelevat pienistä, muutaman millimetrin putkihalkaisijoista yli metrin putkihalkaisijoihin. Jotkin venttiilit ovat kertakäyttöisiä ja halpoja, mutta toiset on tarkoitettu hyvin vaativiin tarkoituksiin, joten ne ovat hyvin hintavia. Arkipäiväisiä venttiilejä ovat spraypullojen painikkeet ja vesihanat. Teollisuudessa venttiilejä käytetään paljon prosessiteollisuudessa ja voimalaitoksissa.


title: Venttiili

text: Pesä on ventiilin osa jonka kautta virtaus tapahtuu. Sulkuelin on sijoitettu pesään siten että se voi sallia estää tai säädellä virtausta.


title: Venttiili

text: Venttiilillä on usein runko, josta muodostuu tiivis kotelo venttiilin osille.


title: Venttiili

text: Useita venttiileitä voidaan sijoitetaan samaan runkoon ja tällaista rakennetta nimitetään venttiililohkoksi. Venttiililohkoja käytetään usein työkoneiden hydrauliikassa.


title: Venttiili

text: Venttiilirunko on yleensä metallia, esimerkiksi pronssia, alumiinia tai ruostumatonta terästä. Jos venttiilin ei tarvitse kestää isoja paineita ja sen halutaan kestävän hyvin kemikaaleja, voidaan käyttää myös muovia. Laboratorioissa käytetään myös lasia venttiilien runkoon ja muihinkin osiin.


title: Venttiili

text: Venttiilirungossa on kaksi tai useampia yhteiksi kutsuttuja liitospintoja, joista venttiili liittyy putkistoon. Laippayhteessä venttiilin laippa ja putken laippa liitetään yhteen puristamalla tiiviste laippojen väliin ruuveilla. Osa venttiileistä hitsataan kiinni putkeen. Muita liitosmenetelmiä ovat kierreliitokset ja pikaliittimet. Liitokset on standardoitu ja liitos mitoitetaan putken halkaisijan mukaan.


title: Venttiili

text: Venttiilin rungon sisällä on osa, joka liikkuessaan vaikuttaa virtaukseen säätäen sitä tai sulkien sen. Tällainen osa voi olla niin sanottu lautanen, jota joko käännetään virtauksessa (läppäventtiili) tai liikutetaan virtauksen suunnassa (lautasventtiili) tai jota siirretään poikittaissuunnassa (luistiventtiili) virtaukseen nähden. Palloventtiilissä on palloon porattu reikä, ja palloa kääntämällä virtausta saadaan säädettyä.


title: Venttiili

text: Venttiilin istukka on rungon pinta, jota vasten lautanen tiivistyy. Usein istukan ja venttiilin lautasen, pallon tai -luistin välissä on tiiviste.


title: Venttiili

text: Kara on tanko, jolla siirretään toimilaitteelta tai kääntökahvasta liikevoima lautaseen tai palloon. Kara voi kääntyä, kuten pallo- ja läppäventtiileissä, tai se voi liikkua lineaarisesti, kuten luisti- ja lautasventtiileissä.


title: Venttiili

text:
Sulkuventtiili estää tai sallii virtauksen.
Suuntaventtiilin avulla voidaan valita virtauksn suunta.
Vastaventtiili estää virtauksen toiseen suuntaan ja sallii vastakkaiseen suuntaan.
Varoventtiili päästää väliainetta pois järjestelmästä jos paine nousee liian korkeaksi ja sulkeutuu paineen alennuttua sallitulle tasolle.
Paineenrajoitusventtiili ohjaa väliaineen virtausta siten että paine pysyy määrätyn rajan alapuolella.


title: Venttiili

text:
Istukkaventtiileissä virtaus estetään painamalla sulkuelin virtauksen suuntaiseti tiivistyspintaa vasten.
Luistiventtiileissä virtaus estetään työntämällä luisti pesään kohtisuorasti virtaussuuntaan nähden.
Kalvoventtiileissä virtausta säädellään ohuen elementin muodonmuutoksien avulla.
Läppäventtiileissä on pesässä läppä jota kiertämällä virtaus vodaan estää.
Tulppa- ja palloventtiilit avataan pyörittämällä sulkuelimessä oleva reikä pesän virtausaukkojen kohdalle.
2-tieventtiilissä on yhde tulevalle ja lähtevälle virtaukselle. Kyseessä voi olla sulkuventtiili, jossa on vain asennot "auki" ja "kiinni", tai säätöventtiili, jonka lautasen tai luistin liike on tarkasti säädettävissä. Esimerkki säätöventtiilistä on neulaventtiili, jonka virtausta säätävä kapea ja pitkä kartiomainen luistiosa ("neula") liikkuu avattaessa hitaasti ja kasvattaa virtausta hallitusti. Virtauksen määrä riippuu putkikoosta, materiaalista ja paine-erosta, joten venttiiliin on vaikea merkitä virtausmääräasteikkoa. Virtausta mitataankin yleensä erillisillä massavirtamittareilla.


title: Venttiili

text: Venttiilillä voi olla perusasento, jossa se on joko auki tai kiinni. Normaaliasento on voitu venttiilirakenteeseen toteuttaa jousella. Esimerkiksi hätäsulkuventtiilit, joilla häiriötilanteissa eristetään putkiston osia, ovat auki ohjaussähkövirran ollessa päällä ja sulkeutuvat heti, jos sähköt katkeavat. Käytössä ne ovat normaalisti auki olevia venttiileitä.


title: Venttiili

text: Yleensä venttiileissä on virtaussuunta määrätty. Venttiilit on suunniteltu joko sulkeutumaan siten, että paine-ero painaa lautasta istukkaa ja tiivistettä vasten, mikä lisää tiivistysvoimaa, tai toimilaitteessa on niin paljon voimaa, että se voittaa paine-eron. Väärin päin asennettu venttiili vuotaa tai ei toimi.


title: Venttiili

text: Painesäädin on venttiili, jolla voidaan pitää paine virtaussuunnassa säätimen jälkeen vakiona. Näitä käytetään usein kaasupulloissa, joissa voi olla varsin korkea paine (200–300 baaria).


title: Venttiili

text: 3-tieventiilissä on 3 yhdettä. Sellainen on esimerkiksi hana, jossa on yhteet tulevalle kuumalle ja kylmälle vedelle sekä poistoputken yhde. Teollisessa käytössä on usein sellaisia 3-tieventtiileitä, jossa on yksi sisään tulevan virtauksen yhde ja kaksi poistuvan virtauksen yhdettä. Näistä poistuvista virtauksista on käytössä yksi kerrallaan. 3-tieventtiilit ovat usein palloventtiilejä.


title: Venttiili

text: Käsikäyttöisiä venttiileitä käytetään paikoissa, joissa niiden asentoa tarvitsee muuttaa harvoin, esimerkiksi vain huollon yhteydessä. Teollisuudessa venttiileitä yleensä ohjaa sähköinen tai paineilmakäyttöinen (pneumaattinen) toimilaite. Sähköiset toimilaitteet ovat joko moottorilla varustettuja tai niissä on solenoidi. Paineilmatoimisissa on sylinteri.


title: Venttiili

text: Useimmat paineilmaventtiilit ovat esiohjattuja. Esiohjatuissa venttiileissä on pieni, solenoiditoiminen apuventtiili, jonka avaaminen saa paine-eron luistin erottamissa osissa kasvamaan niin suureksi, että luisti siirtyy toiseen päätyasemaan. Venttiilillä ohjattava kaasu saa aikaan voiman venttiilin asennon muuttamiseen ja tiivistymiseen. Esiohjausta käytettäessä apuventtiili voi olla suhteellisen pieni ja vaatii silloin myös vähän energiaa. Apuventtiilin käyttö aiheuttaa viivettä, mutta yleensä on kyse sekunnin osista.


title: Venttiili

text: Paineilmaventtiileissä on usein myös kytketty useita venttiilejä samaan luistiin. Esimerkiksi paineilmasylintereitä ohjataan venttiilillä, jossa on venttiiliosa paineilman johtamiseksi sylinterin männän liikesuunnan taakse ja venttiiliosa, joka päästää paineet pois männän liikesuunnan edestä.


title: Venttiili

text: Venttiilikoot määräytyvät putkikoon mukaan. Venttiilit ovat myös osa putkistoa ja paineastiaa, joten niitä koskevat paineastialainsäädännön velvoitteet. Venttiileille on määrätty käyttölämpötila ja painerajat. Lisäksi putkistoissa virtaava kemikaali asettaa vaatimuksia venttiilien ja tiivisteiden materiaaleille. Venttiileihin voi kohdistua muitakin vaatimuksia virtausmäärän, painehäviön tai melun suhteen.


title: Akira Ishiguro

text: Akira Ishiguro (s. 1960) on japanilainen freelance-kosketinsoittaja. Hän on vaikuttanut lukuisissa japanilaisissa fuusiorock-yhtyeissä, kuten W.I.N.S. ja PRISM. Muista japanilaisista freelance fuusiojazz -muusikoista hän on tehnyt yhteistyötä Akira Jimbon kanssa.


title: Akira Ishiguro

text: Ishiguro aloitti klassisella pianolla nelivuotiaana, mutta löysi sen jälkeen progen/jazzin omaksi lajikseen. Hänen virtuoosimainen soittotekniikkansa on saanut huomiota jopa meren takana Amerikassa asti.


title: Henrik Lax

text: Rolf Henrik Richard Lax (s. 6. toukokuuta 1946 Helsinki) on Ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko ja entinen europarlamentaarikko.


title: Henrik Lax

text: Lax toimi kansanedustajana 1987–2004 ja valittiin vuonna 2004 Euroopan parlamenttiin. Kesäkuussa 2005 RKP valitsi hänet ehdokkaakseen vuoden 2006 presidentinvaaliin. Lax sai vaaleissa 1,6 prosenttia äänistä. Toisella kierroksella hän ilmoitti äänestävänsä Sauli Niinistöä.


title: Henrik Lax

text: Henrik Lax on koulutukseltaan varatuomari ja diplomiekonomi. Hän osaa jonkin verran venäjää. Vuoden 2006 vaalin presidenttiehdokkaista Lax kannatti muita oikeiston ehdokkaita, Bjarne Kallista ja Sauli Niinistöä, voimakkaammin sekä Nato-jäsenyyttä että yhteistyötä Venäjän kanssa.


title: Henrik Lax

text: Sisäpoliittisesti Lax kannattaa määrätietoisesti kaksikielisyyden säilyttämistä edellyttämällä myös suomenkielisiltä todellista kaksikielisyyttä.


title: Henrik Lax

text: Lax harrastaa muun muassa purjehdusta.


title: PRISM (yhtye)

text: PRISM on japanilainen proge-fuusiojazz-yhtye, jonka perustivat vuonna 1974 basisti Ken Watanabe ja kitaristi Akira Wada. Yhtyeessä on vaikuttanut myös kosketinsoittaja Akira Ishiguro. Yhtye on tyyliltään lähellä samana vuonna Japanissa perustettua fuusioyhtye Casiopeaa.


title: PRISM (yhtye)

text: PRISM on levyttänyt yli toistakymmentä levyä, mutta niitä löytyy pääosin pelkästään Aasian markkinoilta, etunenässä Japanista ja Etelä-Koreasta.


title: Souvarit

text: Souvarit on rovaniemeläinen iskelmäyhtye, jonka kokoonpanoon kuuluvat Lasse Hoikka (laulu), Pasi Alakurtti (rummut), Mikko Keskimaunu (harmonikka, laulu, koskettimet), Jouni Ruokamo (koskettimet, laulu) sekä Pauli Ruuskanen (basso, kitara, laulu). Orkesteri on perustettu vuonna 1978 ja nykyisellä kokoonpanolla Souvarit-yhtye on soittanut vuodesta 2015 Yhtye on tuttu esimerkiksi iskelmähitistään "Kuin Havajilla", "Sinisenä lintuna" ja "Pariiseja" sekä "Sininen huivi"-nimisestä valssista. Yhtye on myös saanut vuosien varrella esimerkiksi Kullervo Linna -palkinnon, parhaan tanssiorkesterin tittelin Suomen parhaat-ohjelmassa ja saanut oman nimilaatan Rovaniemelle.


title: Kalliomaalaus

text: Kalliomaalaukset ovat ihmisten kivipinnalle tekemiä esihistoriallisia maalauksia. Maalausten aiheena voivat olla ihmiset, veneet, saalis- ja muut eläimet sekä symbolit.


title: Kalliomaalaus

text: Punamultamaalaukset on tehty paikallisesta rautapitoisesta savesta, jonka sidosaineena on mahdollisesti käytetty linnun munaa, verta tai rasvaa. Paleoliittisissa luolamaalauksissa käytettiin muitakin värejä, mutta nuoremmissa kuvissa niitä ei ole havaittu. Kalliomaalaukset ovat kalliotaiteen eräs muoto, johon luetaan kuuluvaksi myös kalliopiirrokset. Kalliomaalauksia on voitu tehdä myös luoliin, jolloin puhutaan luolamaalauksista.


title: Kalliomaalaus

text: Suomessa on löydetty 96 kohteesta kalliomaalauksia, joissa voidaan erottaa kuvioita. Näiden lisäksi tunnetaan vielä 26 kohdetta, jossa kuviot eivät enää erotu. Suomen maalaukset ovat tehneet pyyntiyhteisöjen jäsenet noin 5 000−1 500 eaa. Tuotteliain vaihe sijoittuu 4 000−3 600 eaa. tienoille. Tihein maalauskohteiden keskittymä on Saimaan ja Päijänteen vesistöissä. Kalliomaalauksia on hajallaan alueella, joka kattaa seudun Oulusta etelään ja Suomenselän itäpuolisen alueen. Maalauskohteet käsittävät yleensä vain 1−10 kuviota, mutta eräät suuret kohteet sisältävät niitä moninkertaisen määrän. Kolme suurinta maalauskenttää ovat Laukaan Saraakalliolla (noin 200 kuviota), Mikkelin Astuvansalmella (65 kpl) ja Suomussalmen Hossassa olevalla Värikalliolla (61 kpl).


title: Kalliomaalaus

text: Ruotsin kalliomaalaukset sijaitsevat Norlannissa Pohjois-Ruotsissa, Värmlannissa Lounais-Ruotsissa aivan Norjan rajalla ja Bohuslänin rannikolla Etelä-Ruotsin länsirannikolla. Maalauksia ovat tehneet pääasiassa pyyntiväestön jäsenet, mutta joidenkin etelässä sijaitsevien kuvioiden tekijöiksi epäillään viljelyväestöä. Ruotsissa tunnetaan 52 maalauskohdetta.


title: Kalliomaalaus

text: Pyyntiväestö on tehnyt myös Norjan kalliomaalaukset. Löydettyjen maalausten jakautuminen on epätasaista. Etelä-Norjassa on useita kohteita, mutta maalauksia on myös Etelä- ja Pohjois-Tøndelagenin rannikkoseudulla, Lofooteilla, sekä sen vastaisella mantereella olevalla selkeällä esiintymisalueella. Muita maalauksia on hajallaan Lofoottien rannikolla. Kuuluisimmat kalliomaalauskohteet ovat Altan kalliokuvat, joissa on yhteensä 6 000 piirrosta tai maalausta yli sadassa maalauskentässä.


title: Kalliomaalaus

text: Venäjällä aivan Norjan rajalla on myös kalliomaalaus, joka herättää toiveita maalausalueen jatkumisesta pitemmällekin Kuolan niemimaalle.


title: Kalliomaalaus

text: Kivikautisten luolien seinissä näkyviä piirroksia ja kaiverruksia on tehty Euroopassa yli 40 000 vuotta. Manner-Euroopan kalliomaalaukset ovat säilyneet paremmin kuin Suomen, koska niitä voitiin tehdä luoliin. Suomessa ei ole helposti virtaavan veden seurauksena luolittuvaa kalkkikiveä, eikä yleensä luoliakaan. Eniten luolamaalauksia tehtiin Espanjan ja Ranskan alueilla, vaikka sopivia luolia ja asutusta oli viime jääkauden aikaan muuallakin. Siellä luolien ulkopuolelle kallioon maalatut kuvat ovat säilyneet huonosti. Joidenkin luolien maalaukset alkavat päivänvalolta näkymättömissä osissa ja ne on maalattu ehkä rasvalamppujen valossa..


title: Kalliomaalaus

text: Luolamaalauksia on tiheässä Dordognen maakunnan alueella ja Pyreneiden vuoriston pohjoisosissa Vezerejoen laaksossa 25 kilometrin säteellä. Ei tiedetä tarkasti, miksi myöhäispaleoliittiset ihmiset tekivät luolataidetta. Useissa primitiivisissä kulttuureissa uskottiin animistisesti, että ihmisen ja eläimen välillä on kiinteä yhteys. Joidenkin tutkijoiden mukaan Euroopan varhaiset luolamaalaukset liittyvät metsästyksen onnistumisen takaamiseen liittyviin taikamenoihin ja joihinkin muihin rituaaleihin. Kyse voi olla myös toteemieläimen palvonnasta, menneiden metsästysretkien muisteluista, tai muista rituaaleista.


title: Kalliomaalaus

text: Luolakuvia tehtiin jo Châtelperronin kulttuurin aikaan noin 35 000 vuotta sitten. Chauvet'n luolan varhainen Aurignacin kaudelta peräisin oleva taide esittää pääasiassa petoeläimiä, ei ihmisen metsästämiä eläimiä.


title: Kalliomaalaus

text: Eniten on löydetty 18 000–11 000 radiohiilivuotta sitten kukoistaneen jääkauden loppuvaiheen Madeleinen kulttuurin kaudelta peräisin olevia luolamaalauksia. Kun jääkauden suurriista hävisi, loppui luolataidekin noin 11 000 radiohiilivuotta sitten. Luolat lienevät olleet kokoontumispaikkoja tiettyinä vuodenaikoina tehtäviä rituaaleja varten. Rouffignacin luolassa on harvinaisen runsaasti mammutin kuvia.


title: Kalliomaalaus

text: Kesällä 2012 julkistetun tutkimuksen mukaan Espanjan pohjoisosien luolien vanhimmat tunnetut maalaukset ovat yli 40 000 vuotta vanhoja. Tekijöiksi tutkijat ovat esittäneet todennäköisesti neandertalinihmisiä, mutta vaihtoehtona pidetään myös ensimmäisiä nykyihmisiä. Vanhin maalauksista on El Castillon luolassa oleva 40 800 vuoden ikäinen käden kuva. Ajoitus perustuu uraanin radioaktiiviseen hajoamiseen kalkkisälpäkerrostumissa.


title: Kalliomaalaus

text: Seuraavassa luettelo muista luolamaalauskohteista:


title: Kalliomaalaus

text: Norjan Altassa sekä muissakin kohteissa on kalliopiirrosten joukossa myös neoliittiseen kauteen sijoittuvia kalliomaalauksia. Niissä kuvataan yksinkertaisin vedoin eläimiä, ihmisiä ja tapahtumia. Ne on maalattu kiviin ja kallion seinämiin. Ruotsissa on löydetty kalliomaalauksia myös Keski-Ruotsin korkeudelta saakka.


title: Kalliomaalaus

text: Altain vuoristo on Venäjän, Kiinan ja Mongolian rajaseutua. Sieltä tunnetaan lukuisia kalliopiirros- ja kalliomaalauskohteita seudun luolissa ja kallionseinämissä. Pohjois-Kiinassa Thuang-ihmiset käyttivät kalliomaalauksia viestintään jokijumaluutensa kanssa. Australian kalliomaalaukset ovat usein kalliokielekkeiden alla. Australian kalliomaalaukset ovat usein kalliokielekkeiden alla. Uusi löytö on Marosin luolamaalaukset, jotka ajoitetaan yli 35 000 vuoden taakse.


title: Kalliomaalaus

text: Toistaiseksi vanhimmat eläintä esittävät luolamaalaukset on löydetty Indonesian Borneolta Itä-Kalimantanin vuoriston Lubang Jeriji Saléhin luolasta. Maalaukset löytyivät 1990-luvulta ja vuonna 2018 niiden iäksi määritettiin yli 40 000 vuotta, mutta mahdollisesti noin 51 800 vuotta.


title: Kalliomaalaus

text: Afrikasta on löytynyt lukuisia luolamaalauksia. Afrikan sarvesta Laas Geelin luolasta löytyneet maalaukset ovat lähes 10 000 vuotta vanhoja. Myös Somaliasta tunnetaan vanhoja luolamaalauksia. Vielä vanhempia luolamaalauksia on löytynyt Etelä-Afrikasta.


title: Kalliomaalaus

text: Suomen kalliomaalaukset ovat osa Norjasta Siperiaan ulottuvaa pohjoista kuvavyöhykettä. Ne ovat metsästäjien tekemiä, ja kuvaavat useimmiten riistaeläimiä sekä ihmisiä. Ne ovat yleensä rannalla, ehkä tehty veneestä tai jäällä seisten. Suomalaisille kalliomaalauksille on myös tyypillistä, että ne useimmiten sijaitsevat lounaaseen päin.


title: Kalliomaalaus

text: Manner-Euroopan tunnettuja kalliomaalauksia ovat muun muassa Lascaux'n ja Altamiran eläimiä esittävät kuvat, joissa eläimen hahmo on kuvattu melko tarkasti, tosin hieman tyylitellen. Ne ovat peräisin jääkauden myöhäispaleoliittiselta ajalta, jonka alussa metsästyksellä itsensä elättävä nykyihminen saapui maanosaamme. Joissain kuvissa on vain piirretty eläimen ääriviivat, toisissa käytetty muutamaa väriä.


title: Kalliomaalaus

text: Luolien seinille maalattiin jääkaudella eniten villihevosia, biisoneita ja alkuhärkiä. Myös hirvet, norsut, mammutit ja vuohet ovat melko yleisiä. Karhuja ja muita petoja on vain joskus. Luolamaalauksissa harvinaisia aiheita, mutta alueen luonnossa yleisiä ovat peura ja villiaasi; varsinkin peura oli jääkaudella tärkeä riistaeläin. Pienissä kivikautisissa esineissä yleiset linnut ja kalat ovat luolataiteessa harvinaisia. Näin ollen monet luolamaalauksissa kuvatut eläimet ovat tuolloin paljon metsästettyjä eläimiä, mutta eivät läheskään kaikki. Joissain maalauksissa esiintyy ihmisen ja eläimen sekasikiö tai eläimen taljaan pukeutunut ihminen, luultavasti kivikauden šamaani. Joskus harvoin näkyy metsästäjä kuolleena, metsästettävän eläimen maahan puskemana. Luolamaalauksissa on runsaasti myös alastomien naisten kuvia, joissa seksuaalisuus on korostunut, ja myös naisen sukuelinten kuvia. Melko paljon on myös abstrakteja kuvioita, joista osalla on seksuaalinen merkitys, osan merkitystä ei tunneta. Osa voi esittää venettä ja majaa.


title: Savon rata

text: Savon rata on osa Suomen rataverkkoa. Se ulottuu Kouvolasta Iisalmeen, pituutta radalla on 358 kilometriä ja se on koko matkalta sähköistetty.


title: Savon rata

text: Savon radan rakentamista ehdotettiin vuoden 1882 valtiopäivillä. Reittiehdotuksena oli Viipuri-keskeisesti Luumäeltä Mikkelin kautta Kuopioon. Vielä hanke ei saanut enemmistöä, mutta jo 1885 radalla oli vahva kannatus. Kiistaa herätti tosin radan linjaus. Valtiopäivien edustaja Edvin Avellan huomautti, että esityksessä rata ei sivunnut tarpeeksi vesireittejä, eikä palvellut siten kasvavaa puunjalostusteollisuutta. Saman vuoden valtiopäivien kaikki neljä säätyä olivat kuitenkin lopulta yksimielisiä. Rata päätettiin rakentaa haarana Helsinki–Riihimäki–Pietari-radalta, pieneltä Kouvolan asemalta Mikkeliin ja sieltä Kuopioon. Ensiksi valmistui väli Mikkelistä Kuopioon, sitten Mikkelistä Kouvolaan.


title: Savon rata

text: Rata Kouvolasta Kuopioon avattiin 1. lokakuuta 1889. Jatkoa tälle radalle oli luvassa seuraavana vuonna, jolloin valmistui rata Kouvolasta Kotkaan. 1900-luvun taitteessa rataa jatkettiin Kuopiosta pohjoiseen, jolloin eräänä laajimmista rakennuskohteista oli silta- ja pengeryhteys Kallaveden yli eli Kallansillat. Alun perin tarkoitus oli rakentaa rata rahojen säästämiseksi kapearaiteiseksi, mutta se päätettiin kuluista huolimatta tehdä leveäraiteiseksi (1 524 mm). Liikenne Iisalmeen alkoi vuonna 1902. Vuonna 1904 rataa oli jatkettu jo Kajaaniin. Radan pituus siihen aikaan oli 443 kilometriä ja se tehtiin mutkaiseksi, jotta säästettäisiin maastonmuokkauskuluissa.


title: Savon rata

text: Vielä 1800-luvun lopulla matkustaminen oli hidasta. Matka Mikkelistä Kouvolan kautta Helsinkiin kesti yli 12 tuntia, joskin pari tuntia täytyi odottaa Kouvolassa junan vaihtoa. Ennen Suomen itsenäisyyttä oli Mikkelistä Viipuriin paremmat yhteydet kuin Helsinkiin, sillä Viipuri oli lähempänä ja se oli Itä-Suomen suurin kaupunki. Kouvolassa junanvaihtokaan ei kestänyt kuin kymmenisen minuuttia. Itsenäisyyden jälkeen Helsingistä tuli Mikkelistä lähtevän matkustajaliikenteen kannalta yhä tärkeämpi. Alkuperäisen Viipuri-keskeisen linjauksen takia Helsingistä tulevat junat joutuvat vieläkin vaihtamaan kulkusuuntaa jatkaessaan Savon radalle. Vuoteen 1939 mennessä matka-aika oli jo nopeutunut niin, että matka Helsingin ja Mikkelin välillä kesti noin 5,5 tuntia.


title: Savon rata

text: Vuonna 1960 aloitettiin 15 vuotta kestänyt Savon radan perusparannus ja siihen liittyneet mutkaisen radan oikaisut, joiden tuloksina radasta tuli suoraviivaisempi ja sillä voitiin ajaa suuremmilla nopeuksilla. Monilta osin kyseessä oli käytännössä radan rakentaminen uudelleen. Suurimmat työt tehtiin Kouvolan ja Mikkelin sekä Suonenjoen ja Kuopion välillä. Ensimmäinen suuri muutos oli radan lähtökaarteen loiventaminen Kouvolassa, ja huomattavia mutkien oikaisuja tehtiin mm. Vuohijärvellä, Hillosensalmella, Suonenjoen asemalla ja Kuopion Kurkimäessä.


title: Savon rata

text: Mikkeli–Pieksämäki-osa otettiin käyttöön VR:n ensimmäisenä kauko-ohjattuna rataosana vuonna 1962. Seuraavana vuonna otettiin myös Kouvola–Mikkeli-rataosan kauko-ohjaus käyttöön. Sähköliikenne aloitettiin Kouvola–Pieksämäki-välillä 1. joulukuuta 1980. Pieksämäki–Kuopio-rataosan kauko-ohjaus otettiin käyttöön vuonna 1982, sähköistys vuonna 1983. Kuopio–Iisalmi-rataosan sähköistys otettiin käyttöön vuonna 1984, kauko-ohjaus otettiin käyttöön vuonna 1988. Uusi kauko-ohjaus välille Kouvola–Pieksämäki valmistui vuonna 2001.


title: Savon rata

text: Vielä vuoteen 2002 asti pääsi monille Kouvola–Kuopio-välin pienille asemille paikallisjunalla, mutta kyseiset junavuorot sekä henkilöliikenne niiden käyttämillä liikennepaikoilla kuitenkin lakkautettiin matkustajamäärien vähyyden vuoksi.


title: Savon rata

text: Savon radan Pendolino-liikenne alkoi 5. kesäkuuta 2005 (Iisalmesta Kuopion ja Mikkelin kautta Helsinkiin, Pieksämäki–Kuopio-välillä oli liikennöity jo aiemmin).Lahti–Heinola-rata valmistui vuonna 1932. Jo silloin oli suunnitelmissa, että rataa olisi myöhemmin jatkettu Savon radalle, johon se olisi liittynyt Mäntyharjussa tai Mikkelissä. Tämä olisi tarjonnut Savon radan varrelta nopeamman rautatieyhteyden Helsinkiin. Suunniteltu jatke jäi kuitenkin rakentamatta eikä sitä ole myöhemminkään toteutettu, mutta uusia suunnitelmia sen rakentamisesta on vuosikymmenien kuluessa esitetty useita kertoja.


title: Savon rata

text: Vuonna 1989 Lahden ja Heinolan kaupungit kutsuivat koolle Mäntyharjun, Mikkelin, Pieksämäen, Varkauden ja Iisalmen edustajat. Paikalta puuttuivat kutsutuista Loviisan, Mäntsälän, Jyväskylän, Kuopion ja Kajaanin edustajat. Tätä ennen Lahden kaupunki ja Päijät-Hämeen seutukaavaliitto olivat maaliskuussa 1989 julkistaneet selvityksen Lahden ja Helsingin välisestä suorasta ratayhteydestä Keravan ja Mäntsälän kautta Riihimäen itäpuolelta.


title: Savon rata

text: Heinolassa pidettiin tärkeänä koko Savon radan oikaisua, ei pelkästään Lahden ja Keravan välin oikaisua, koska Heinolan ja Mikkelin välistä rataosuutta oli toivottu noin 50 vuoden ajan. Mikkelin kaupunginjohtajan mukaan Savon radan oikaisu saatettaisiin kokea HELI-radan jonkinlaiseksi kilpailijaksi. Lopputuloksena suunnitelmasta oikaista koko Savon rata toteutettiin vain Lahden oikorata. Yhteyttä Heinolan ja Mikkelin välille Kouvolan ohittamiseksi ei toteutettu.


title: Savon rata

text: Savon radasta on tehty oma laulu ja elokuva, "Lentävä kalakukko" (1953). Kalakukko oli Helsinki–Kuopio-pikajuna. Oma laulu on myös Pohjanmaan radasta: Matti Jurvan esittämä ”Pohjanmaan junassa” (1938).


title: Savon rata

text: Näyte laulusta ”Lentävä Kalakukko”:


title: Squarepusher

text: Squarepusher on brittimuusikko Thomas ”Tom” Jenkinsonin (s. 17. tammikuuta 1975 Chelmsford, Essex, Englanti) taiteilijanimi. Jenkinson luo lähinnä jazzvaikutteilla varustettua drum and bass-, acid house- ja IDM-musiikkia.


title: Squarepusher

text: Vaikka Squarepusher ei ole varsinaisesti lyönyt läpi Ison-Britannian ulkopuolella, hänen kokeileva ja paikoin äänimaailmaltaan brutaali tuotantonsa on nauttinut laajaa kulttisuosiota.


title: Squarepusher

text: Jenkinson aloitti keikkailevana basistina perinteisessä musiikkiyhtyeessä. Hän kertoo aloittaneensa elektronisen musiikin tuottamisen rumpukoneista, joilla hän teki laitteiden äärirajoja tavoittelevia kokeiluja. Jenkinson on toisen tunnetun IDM-artistin, Richard D. Jamesin (Aphex Twin), hyvä ystävä.


title: Jari Sinkkonen

text: Jari-Markus Juhani Sinkkonen (s. 29. elokuuta 1970 Lappeenranta) on Kotiteollisuus-yhtyeen rumpali ja yksi perustajajäsenistä, joka asuu Lappeenrannassa. Hän on entinen tatuointi- ja lävistysyrittäjä. Vuosina 1997–2000 hän vaikutti myös Pronssinen Pokaali -yhtyeessä.


title: Kuljetusvesikkeli

text: Kuljetusvesikkelit ovat vesikkeleitä, jotka siirtävät molekyylejä solun sisällä. Ne siirtävät esimerkiksi proteiineja endoplasmakalvostosta (ER) Golgin laitteeseen. Vesikkelien rakenne koostuu sisällä olevasta rasvahappokaksoiskalvosta sekä proteiinikuoresta. Vesikkeleitä on soluissa erilaisia ja ne eroavat toisistaan erityisesti proteiinikuoren ("COP", engl. "coat protein") rakenteeltaan.


title: Kuljetusvesikkeli

text: COP-I-vesikkelit vastaavat proteiinien kuljettamisesta takaisinpäin, eli Golgin laitteen ulommista sisternoista sisempiin ja Golgin laitteesta tumaan. Endosytoosiin ja eksosytoosiin osallistuvilla vesikkeleillä on klatriini-proteiinista koostuva kalvo. Vesikkeleitä, jotka kuljettavat proteiineja ER:stä Golgin laitteeseen ja Golgin laitteen läpi, ei tunneta kovin hyvin. Nämä saattavat olla joko COP-II- tai COP-I-vesikkeleitä. On myös jonkin verran näyttöä siitä, että Golgin laitteessa proteiinit eivät ehkä siirry sisternoista toiseen vesikkeleiden avulla vaan proteiinien siirto tapahtuisi sisternoiden kypsymisen kautta.


title: Kuljetusvesikkeli

text: Vesikkeleitä muodostuu soluelimen tai solun rasvahappokaksoiskalvosta siten, että kalvoon kiinnittyy proteiineja, joihin kuoriproteiinit voivat kiinnittyä. Kuoriproteiinit vääntävät kalvoa, jonka reunat liittyvät yhteen ja vesikkeli irtoaa solusta tai soluelimestä.


title: Kuljetusvesikkeli

text: Vesikkelin sulautumiseen (fuusioon) osallistuvat NSF-proteiini, kohdekalvoon kiinnittyvä SNAP-proteiini sekä SNAP-reseptori vesikkelissä (v-SNARE) ja kohdekalvolla (t-SNARE). Sulautumista edeltää SNARE-proteiinien keskinäinen tunnistaminen ja kietoutuminen toistensa ympärille. Tämä neljän proteiinin kompleksi on välttämätön, mutta ei todennäköisesti riittävä edellytys sulautumiselle. Kuljetusvesikkelit aiheuttaisivat kohdekalvon kasvamista, jos ei olisi myös vastakkaista liikennettä, joka kuljettaa rasvahappokaksoiskalvoa poispäin. Tälle on ehdotettu kahta mallia, joita molempia saattaa esiintyä: Toisen mallin mukaan vesikkelit luovuttavat sisältönsä kohde-elimelle ohuen kanavan läpi sulautumatta kohde-elimen kalvoon kokonaan ja irtoavat ehjinä pois. Toisen mallin mukaan kohde-elimestä tapahtuu tyhjien vesikkeleiden siirtoa takaisinpäin.


title: Bologna

text: Bologna on Bolognan metropolikaupungin pääkaupunki Pohjois-Italiassa Emilia-Romagnan alueella. Kaupungissa on vajaat 400 000 asukasta.


title: Bologna

text: Bolognan perustivat etruskit nimellä Felsina n. 543 eaa. Boijit valtasivat Felsinan 300-luvulla eaa. ja nimesivät sen Bononiaksi. Seuraavaksi se oli roomalaisten leiripaikka, josta kehittyi keskiajalla yliopistokaupunki. Dante, Kopernikus ja Erasmus Rotterdamilainen opiskelivat siellä, ja Umberto Eco on opettanut siellä. Bolognan yliopisto (perustettu 1088) on maailman vanhin yliopisto. Kaupungin rautatieasemalla räjähti 2. elokuuta 1980 uusfasistien pommi, joka surmasi 85 henkilöä.


title: Bologna

text: Bolognan kaupunkikuvaa hallitsevat katetut jalkakäytävät, "i portici", joita on noin 40 kilometrin verran. Rakennukset historiallisessa keskustassa ovat väriltään tiilenpunaisesta keltaiseen.


title: Bologna

text: Lähin lentoasema on Bolognan lentoasema noin kuuden kilometrin päässä keskustasta.


title: Bologna

text: Bolognan yliopisto on vuonna 1088 perustettu ja maansa toiseksi suurin.


title: Bologna

text: Tunnetuin bolognalainen ruoka lienee jauhelihakastike "il ragù", josta on monia variaatioita, myös nimeltään sellaisia kuten ”bolognese”. Bolognalaiset itse eivät koskaan sekoita jauhelihakastiketta spagettiin vaan tagliatelleen. Oikeaan Bolognan kastikkeeseen ei myöskään käytetä paljoa tomaattia. Keittoaika on pitkä.


title: Bologna

text: Koripallon pääsarjassa Serie A:ssa pelaava Virtus Bologna lukeutuu maan huippuseuroihin. Kaupungissa pelaa myös Fortitudo Bologna, joka putosi vuonna 2009 talousvaikeuksien vuoksi kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle. Myös jalkapallo on suosittua Bolognassa. Bologna FC pelaa maan pääsarjassa.


title: Vilho Reima

text: Vilho Reima (vuoteen 1906 Wilhelm Reiman) (28. lokakuuta 1867 Kymin Korkeakoski – 28. helmikuuta 1948 Helsinki) oli kouluneuvos, kansakoulunopettaja ja kansanedustaja. Reima tunnetaan lähinnä siitä että hän toi äitienpäivän vieton Suomeen, mutta Suomen kansan valistajana hän on tehnyt merkittävää työtä. Hän asui myös Tuusulassa ja perusti Tuusulan kansanopiston.


title: Vilho Reima

text: "Kotiliesi"-lehti kirjoitti Vilho Reimasta vuonna 1927 tammikuun numerossaan ”Vilho Reima 60 vuotta”. Reima osallistui valtiopäiville vuosina 1907–1909 Suomalaisen puolueen edustajana.


title: Vilho Reima

text: Reima oli ensin kiertokoulun opettajana. Hän kävi sitten opettajaseminaarin ja valmistui 1890. Hän toimi Kymin Hurukselan kansakoulun ensimmäisenä opettajana. Vuonna 1893 hän siirtyi opettajaksi Helsinkiin. Haluten nostaa vähävaraisten elintasoa Reima perusti kansakouluja Helsingin ympäristöön. Hän oli edistämässä myös Kymenlaakson kansanopiston perustamista. Myös raittiusasia oli hänen sydäntään lähellä. Hän kirjoitti useita raittius- ja kasvatusalan teoksia. Kotikasvatusyhdistyksen toiminnanjohtajana hän kirjoitti kasvatukseen liittyviä kirjoja, joita on painettu 400 000 kappaletta. Pohjois-Amerikan siirtolaiset pyysivät häneltä neuvoja ja ohjausta. Matkallaan Yhdysvalloissa 1910 Reima tutustui sikäläiseen äitienpäivän viettoon.


title: Vilho Reima

text: Reima kirjoitti Kotikasvatusyhdistyksen julkaisemassa Koti-lehdessä yhdysvaltalaisten äitienpäivänvietosta sekä 1912 että 1913 ja suositteli käytäntöä myös Suomeen, mutta idea ei tuolloin vielä saanut kannatusta. Vuonna 1918 Reima otti Koti-lehdessä asian uudestaan esille ja ehdotti äitienpäivän viettämistä 7. heinäkuuta kyseisenä vuonna. Vain Alavieskassa innostuttiin asiasta ja kansakoululla vietettiin ensimmäistä äitienpäiväjuhlaa paikallisella kansakoululla 7. heinäkuuta kello 18 vuonna 1918. Tästä Suomen ensimmäisestä äitienpäiväjuhlasta on kerrottu "Alavieska – Kotiseutuni" -julkaisussa 1995. Seuraavana vuonna juhlaa vietettiin jo monella paikkakunnalla. Päiväksi vakiintui toukokuun kolmas sunnuntai, mutta 1927 äitienpäivää siirrettiin viikkoa aikaisemmaksi, koska toukokuun toinen sunnuntai oli opettajien kannalta parempi eikä sijoittunut pahimpaa aikaan keskelle kokeiden arvosteluja ja kevättodistusten kirjoittamista.


title: Marian Anderson

text: Marian Anderson (27. helmikuuta 1897 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat – 8. elokuuta 1993 Portland, Oregon) oli yhdysvaltalainen altto. Hän oli tunnettu erityisesti negrospirituaalien tulkitsijana, mutta lauloi myös muun muassa Händeliä, Brahmsia, Verdiä, Schubertia ja Sibeliusta. Hän teki 1930-luvulla monia kiertueita Euroopassa ja kävi useita kertoja myös Suomessa.


title: Marian Anderson

text: Andersonin ääniala oli poikkeuksellisen laaja. Hän pääsi alas D:hen keski-C:n alapuolella, ja korkeissa äänissä sopraanon äänialueelle. Arturo Toscanini  totesi että tällainen ääni syntyy korkeintaan kerran vuosisadassa. Esittämissään ja levyttämissään spiritualeissa Anderson pystyi yhdistämään klassisen koulutuksen ja kansanlaulumaisen spontaanisuuden.


title: Marian Anderson

text: Marian Andersonin lahjat huomattiin jo lapsena. Hän aloitti laulamisen kuusivuotiaana paikallisen baptistikirkon kuorossa. Perheellä ei ollut varaa hänen musiikkiopintoihinsa, mutta seurakunta keräsi rahat ja 19-vuotiaana Anderson pääsi opiskelemaan laulua Giuseppe Boghettin johdolla. Läpimurtovuonnaan 1925 hän voitti 300 osallistujan laulukilpailun ja pääsi esiintymään New Yorkin filharmonisen sinfoniaorkesterin solistina.


title: Marian Anderson

text: Maailmanlaajuinen kohu syntyi pääsiäisenä 1939, kun Anderson torjuttiin tumman ihonvärinsä vuoksi esiintymästä Daughters of the American Revolution -järjestön hallinnoimassa Constitution Hall -konserttisalissa, Washingtonissa. Tapauksen johdosta presidentin puoliso Eleanor Roosevelt erosi järjestöstä ja järjesti Andersonille samaksi päiväksi erillisen konsertin Lincoln Memorialin luona. Konsertissa oli yleisöä paikalla noin 70 000, ja se lähetettiin myös suorana radionkuuntelijoille. Konsertissa Andersonin säestäjänä toimi suomalainen Kosti Vehanen. Hän oli sama henkilö, joka oli tutustuttanut Andersonin Jean Sibeliukseen vuonna 1933. Marian Anderson esiintyi Sibeliukselle tämän kotona Ainolassa ja piti myöhemmin suurimpana saamistaan tunnustuksista Sibeliuksen toteamusta: ""Kattoni on Teille liian matala."" Sibelius omisti Andersonille yhden yksinlauluistaan.


title: Marian Anderson

text: Marian Andersonista tuli syyskuussa 1954 ensimmäinen New Yorkin Metropolitan-oopperassa esiintynyt tummaihoinen henkilö. Vuonna 1958 hän sai ensimmäisenä tummaihoisena laulajana kiinnityksen samaiseen paikkaan.


title: Marian Anderson

text: Vuonna 1958 Anderson nimitettiin Yhdistyneiden kansakuntien hyvän tahdon lähettilääksi Afrikkaan ja Aasiaan.


title: Siltamäki

text: Siltamäki () on Suutarilan peruspiirin osa-alue Koillis-Helsingissä, Keravanjoen rannalla, Vantaan rajalla.


title: Siltamäki

text: Sen lähialueita ovat Helsingin puolella Töyrynummi ja Tapulikaupunki sekä Vantaan puolella Tammisto ja Helsingin pitäjän kirkonkylä.


title: Siltamäki

text: Siltamäen aluetta kutsutaan yleisesti myös Siltamäki-Suutarilan alueeksi. Alueen varhaisimmat muinaislöydöt kertovat asutuksesta myöhäisemmältä kampakeraamiselta kaudelta, vuosilta 2500–2000 eaa. Vastapäätä Helsingin pitäjän kirkonkylää Keravanjoen toisella puolella sijaitseva Siltamäki on ollut vanhaa maanviljelysaluetta. Vuonna 1946 se liitettiin Helsinkiin, ja 1950-luvulta lähtien sinne on rakennettu pientaloalueita. Siltamäen keskeisimmän osan muodostaa kuitenkin 1970-luvulla rakennettu kerrostalolähiö.


title: Siltamäki

text: Nimi Siltamäki johtuu Malmilta alkavan Kirkonkyläntien päässä olevasta Keravanjoen ylittävästä Brobackan sillasta, joka nykyisin on vain kevyen liikenteen käytössä. Tämä museoitu holvisilta on rakennettu ilmeisesti vuonna 1890. Aikaisemmat sillat ovat olleet puisia. Siltapaikka ollut olemassa ainakin 1700-luvun alkuvuosilta. Silta on kuulunut Helsingistä Hyrylän kautta Hämeenlinnaan kulkeneeseen vanhaan tiehen.


title: Siltamäki

text: Siltamäen kaakkoispuolella sijaitsee Lestimäki, joka on ollut 1700-luvulla mestauspaikka. Silloin alue on ollut metsää kaukana kaupungista. Mestattavat kerättiin Töyrynummentien ja Kytöpolun risteyksen tuntumaan odottamaan vuoroaan. Ruumiit haudattiin Ödetsängeniin, Siltamäen ala-astetta vastapäätä olleelle hiekkakuoppa- ja peltoalueelle.


title: Siltamäki

text: Peltokyläntie 4:ssä sijaitsee "Siltamäen palvelukoti". Sen päärakennus on valmistunut 1888 ja sen pihapiiri muistuttaa 1800-luvun lopun maatilaa. Tila toimi pitkään köyhäinkotina. Siellä on toiminut myös kunnalliskoti, lastenkoti, mielisairasosasto (–1968), työlaitos, hoitokoti ja asuntola.2010-luvulla pihapiiriin nousi puuverhoiltu uudisrakennus, ja läheinen vanha kivirakennus Pallomäentien risteyksessä jäi tyhjilleen.


title: Siltamäki

text:
Jalopeurantien ja Kaksostenpolun risteyksessä on Arvo Siikamäen tekemä
alumiinipatsas "Lepotauko 2" (1973).


title: Siltamäki

text: Siltamäki on yksi hienoimmista esimerkeistä 1970-luvun alun lähiörakentamisessa. Siltamäen asemakaavan on laatinut ja rakennukset suunnitellut arkkitehti Pentti Ahola. Alue on säilynyt poikkeuksellisen hyvin pitkäjännitteisten asukkaiden, taloyhtiöiden ja isännöitsijän ansiosta. Lähiö on yleiskaavassa merkitty rakennustaiteellisesti arvokkaaksi alueeksi. Matalat kaksi- ja kolmikerroksiset elementtitalot valmistuivat vuosina 1968–74. Maasto on tasaista lukuun ottamatta lähiön ja Keravanjoen välissä olevaa kumpuilevaa rantapuistoa ja lounaassa sijaitsevaa Kauriinpuistoa. Kummut ovat lähiön rakentamisen aikana tehtyjä jätemäkiä.


title: Siltamäki

text: Siltamäessä toimii Siltamäen nuorisoseura ry, jonka tarkoitus on herättää ja pitää vireillä alueen asukkaissa harrastusta itsekasvatukseen sekä määrätietoiseen toimintaan kotiseudun ja ihmiskunnan hyväksi. Toimintaa on etenkin lapsille ja nuorille.


title: Siltamäki

text: Siltamäessä on oma ostoskeskus, jossa on kaksi päivittäistavaraliikettä. Näiden lisäksi palvelevat uimahalli, apteekki, parturi-kampaamo, pizzeria, ravintola, pubi, R-kioski, jossa asiamiesposti, fysikaalinen hoitolaitos, pieni kauneusstudio sekä pankkiautomaatti. Päiväkoti Siltamäki toimi pitkään ostoskeskuksella, mutta nyt se on väistötiloissa Siltakylän peruskoululla. Siltamäen ala-aste on Siltakyläntien varrella, myös siinä toimii päiväkoti. Leikkipuisto Jalopeura on Jalopeurantien päässä, siellä on kahluuallas ja kiipeilytelineitä.


title: Siltamäki

text: Läheisestä Suutarilan palvelukeskuksesta löytyy Suutarilan kirjasto, asukasmäärään verrattuna Helsingin pienin laatuaan. Samassa keskuksessa sijaitsevat myös Suutarilan ala-aste, nuorisotalo, hammashoitola ja päiväkoti Seulanen. Samassa yhteydessä toimii Suutarilan terveyskeskus, jonka kuormitus on pysynyt varsin maltillisena . Lähistöllä Vantaan puolella Tammiston ja Pakkalan kaupunginosien alueella Kehä III:n varrella on suuria kauppakeskuksia.


title: Siltamäki

text: Kirkkoon kuuluvat asukkaat kuuluvat Malmin seurakuntaan. Siltamäen ostoskeskuksen vieressä on seurakuntakoti.


title: Siltamäki

text: Siltamäen liikuntapuistosta löytyy muun muassa jalkapallo- ja tenniskentät, frisbeegolf-alue, ratagolf sekä useita kävely- ja pyöräilyreittejä. Puisto on lähialueiden asukkaiden suosiossa.


title: Siltamäki

text: Siltamäen joukkoliikenneyhteydet perustuvat tiheään linja-autoilla ajettavaan liikenteeseen.


title: Siltamäki

text: Linjat:Pidempien matkaamisten lisäksi liityntöjä lähialeuilla sijaitseville Puistolan rautatieasemalle (75A, Siltamäki–Puistola–Jakomäki) ja Malmin rautatieasemalle (77A, Siltamäki–Malmi–Jakomäki). Joukkoliikenteessä syksyllä 2015 tehdyt muutokset poistivat ennen liikennöineet 70V- ja 577-linjat, joskaan liikennöintivälit eivät ole muuttuneet ollenkaan.


title: Siltamäki

text: Vuosina 1969–1976 Mainostelevisiolla esitettiin suosittua televisiosarjaa "Naapurilähiö", joka sijoittui kuvitteelliseen Katajamäen kaupunginosaan. Sarjaa kuvattiin muun muassa Siltamäen tuolloin uudessa lähiössä.


title: Siltamäki

text: Edvin Laineen vuonna 1954 kuvatun Oprin tapahtumapaikkana toimii Siltamäen kunnalliskoti.


title: Palladiolainen arkkitehtuuri

text: Palladiolainen arkkitehtuuri on 1500-luvulla eläneen italialaisen arkkitehti Andrea Palladion mukaan nimetty arkkitehtuurin tyylisuunta.


title: Palladiolainen arkkitehtuuri

text: Palladio jäljitteli töissään antiikin Rooman rakennustyyliä, josta hän sai tietoa lukemalla roomalaisen arkkitehti Vitruviuksen kirjoituksia ja tutkimalla antiikin ajoilta säilyneitä rakennuksia. 1600-luvulla hänen töidensä pohjalta muodostui palladiolainen tyyli, joka levisi ympäri Eurooppaa. Suurimman suosion se saavutti 1700-luvun Britanniassa, mistä se levisi 1800-luvun alussa Pohjois-Amerikkaan. Pohjois-Amerikan kuuluisin palladiolaisesta arkkitehtuurista vaikutteita saanut rakennus on Valkoinen talo. Eri variaationeen palladianismi hallitsi eurooppalaista arkkitehtuuria 1800-luvulle asti.


title: Palladiolainen arkkitehtuuri

text: Puhtaimmillaan Suomessa palladiolaista arkkitehtuuria edustivat erityisesti Viipurin maalaiskunnan ja muut Vanhan Suomen kartanot. Näistä jäljellä on enää Monrepos ja Kiiskilän hovi. Carl Ludvig Engelin tyyli on pietarilaista empireä, jota voidaan pitää palladianismin variaationa. Merkittävimpiä tämän tyylin rakennuksia ovat Helsingin Senaatintorin rakennukset, erityisesti Valtioneuvoston linna ja Helsingin tuomiokirkko. Suomen renessanssi- ja barokkiajan rakennuksissa vain harvoissa on tunnistettu palladiolaisia vaikutuksia. Yksi näistä on Louhisaaren kartano Askaisissa.


title: Vitruvius

text:
Marcus Vitruvius Pollio oli roomalainen 1. vuosisadalla eaa. elänyt arkkitehti, insinööri ja kirjailija.
Vitruvius kirjoitti kymmenosaisen arkkitehtuuria käsittelevän teoksen "De architectura libri decem" (n. 25 eaa.). Häntä pidetäänkin usein ensimmäisenä roomalaisena arkkitehtina lähinnä jälkipolville säilyneiden kirjoitustensa takia. "De architectura libri decem" on ainoa antiikin ajalta kokonaisena säilynyt arkkitehtuurijulkaisu. Vitruviuksen määritelmän mukaan arkkitehtuurissa pitää pyrkiä kolmeen päämäärään: "venustas, firmitas, utilitas" (kauneus, kestävyys, käyttökelpoisuus). Ja etenkin huoneiden mittasuhteet ja sijainti olivat hänen mukaansa tärkeitä.Teoksella oli suuri merkitys renessanssin arkkitehtuuriteorian muodostumisessa. Hänen oppinsa määräsivät suunta etenkin yläluokan asunnoille.


title: Vitruvius

text: Vitruviuksen arvellaan palvelleen Rooman valtakunnan armeijassa luultavasti tukijansa Rooman keisari Augustuksen alaisena. Vitruviuksen rakennustöitä ei ole säilynyt jälkipolville. Ainoa Vitruviuksen kirjoituksissa mainitsema rakennustyö johon hän osallistui, Fanum Fortunaen basilika nykyisessä Fanon kaupungissa, on hävinnyt jäljettömiin.


title: Vitruvius

text: Kirjassaan Vitruvius esitti sementin valmistusohjeita. Rooman Pantheon on esimerkki ajan betonirakennustekniikasta, joka jäi unohduksiin sadoiksi vuosiksi.


title: Vitruvius

text: Leonardo da Vincin kuuluisa ihmisruumiin mittasuhteita käsittelevä piirros "Vitruviuksen mies" perustuu Vitruviuksen kirjaan "De architecturaan", josta da Vinci on ottanut ihmisen ihannemittasuhteet kyseiseen piirrokseensa.


title: Vitruvius

text: Samaan teokseen perustuu myös monen muun renessanssitaiteilijan ja arkkitehdin esitys aiheesta, tunnetuimpina mainittakoon muun muassa Francesco di Giorgio Martini (1439–1501), Fra Giocondo (1445–1525), Giovanantonio Rusconi (n. 1520–1587) ja Vincenzo Scamozzi (1552–1616). Adolf Zeisingin (1810–1876) kultaisen leikkauksen mukainen mies, Le Corbusier’n (1887–1965) "Modulor", Ernst Neufertin (1900–1986) "Oktametrijärjestelmä" ja Aulis Blomstedtin (1906–1979) "Harmonikaalinen tutkielma" ovat myös "Vitruviuksen miehen" perillisiä.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Astuvansalmen kalliomaalaukset ovat Etelä-Savossa Yöveden rannalla Mikkelin kaupungissa Ristiinassa sijaitseva esihistoriallinen kalliomaalauskokonaisuus. Maalaukset kuuluvat Suomen ja Fennoskandian suurimpiin.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Astuvansalmen kalliomaalaukset olivat joidenkin paikkakuntalaisten tiedossa jo ennen niiden ”löytämistä”. Laajempaa tunnettavuutta maalaukset saivat arkeologi Pekka Sarvaksen havaittua ne veneretkellään Astuvansalmen pohjoisrannan pystysuorassa kalliossa kesällä 1968.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Maalaukset ovat Pohjois-Euroopan suurimpia: kallioihin on maalattu 65 kuvaa, eikä Suomessa ole löydetty monta kalliomaalausta, jossa olisi yli 15 kuvaa.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Kallio, jossa maalaukset sijaitsevat, muistuttaa järveltä tietystä suunnasta katsottuna ihmisen päätä. Parhaiten tämän huomaa kevättalvella, maaliskuussa, pilvipoutaisella säällä jään päältä. Ihmiset ovat mahdollisesti mieltäneet suuren pään jonkinlaiseksi jumalaksi tai sen kuvaksi. Kalliosta on ilmeisesti muodostunut heille kulttipaikka.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Astuvansalmen kalliomaalaukset sijaitsevat noin 7,7–11,8 metriä nykyistä Saimaan veden pintaa korkeammalla. Suurin osa maalauksista sijaitsee 8,3–9,8 metrin korkeudella. Maalausten valmistumisaikana vedenpinta on ollut huomattavasti nykyistä korkeammalla. Maalaukset on tehty joko kesällä veneestä tai jäältä kevättalvella, hankikelien aikaan, auringon jo lämmittäessä kallion pintaa. Apuna on saatettu käyttää kallionseinämään nojaavia telineitä. Veden pinta yletti korkeimmalla sijaitsevien maalausten alapuolelle 3000–2500 eaa., jolloin valmistuivat korkeimmalla kalliossa sijaitsevat vanhimmat maalaukset. Vuoksen puhjettua vesi laski 2–2,5 metriä ja sen jälkeen vähitellen loput 8 metriä nykyiselle tasolleen. Alempana kalliossa sijaitsevat maalaukset on maalattu kulloinkin vallinneen veden pinnan määräämälle korkeudelle.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Maalauksia on suojannut jääkauden jäävirtojen kovertama pyöreämuotoinen lippa. Lisäksi kalliolta alas juokseva sadevesi on vuosien kuluessa muodostanut maalausten päälle ohuen läpikuultavan piidioksidikerroksen (mineraalina kvartsi).


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Astuvansalmen kalliomaalauksista voidaan laskea 18–20 hirveä, suurin piirtein yhtä monta ihmishahmoa, kymmeniä kämmenten ja tassujen jälkiä, 8–9 venettä, geometrisia kuvioita sekä kalaksi ja koiraksi tulkitut kuvat. Maalaukset on maalattu punamultavärillä, joka oli sen ajan ihmisille vahva elämän symboli.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Kun maalauksia vertaa Skandinavian, Karjalan ja Siperian kalliomaalauksiin, kansanperinteisiin, muinaisrunojen myytteihin ja vanhoihin uskomuksiin, ne antavat viitteitä kallion kuvien monitahoisuudesta. Astuvansalmen kalliomaalauksista löytyy neljä kuvayhdistelmää, joihin kuuluu hirvi sekä vene. Sen on arveltu olevan myös auringon tai maailmankaikkeuden vertauskuva. Siperian ja Pohjois-Euroopan metsävyöhykkeen asukkaiden tiedetään ajatelleen aurinkoa taivaan yli juoksevaksi peuraksi tai hirveksi. Lappalaisillakin on ollut uskomuksia kosmisesta aurinkopeurasta.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Muinoin hirvi oli tärkeä saaliseläin karhun, peuran, jäniksen ja hylkeen lisäksi. Entisajan suomalaisille hirvi merkitsi myös maailmankaikkeuden keskusta. Astuvansalmen kalliomaalauksista löytyy 18 kokonaista hirveksi ja kaksi hirvenpääksi hahmoteltavissa olevaa kuvaa. Kaikki hirvet yhtä lukuun ottamatta ovat hirvilehmiä, ja hirvistä vain yksi katsoo lännen sijasta itään. Yhdeksällä hirvellä on sydän, ympyrä tai piste rintakehässä. Osa hirvistä on kuvattu liikkeeseen, niillä on neljä jalkaa. Toiset hirvet ovat vain jäykkiä siluetteja.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Aurinko, elämän vertauskuva, nousi ja nousee edelleenkin idästä. Tämän takia itä merkitsi ylistä maailmaa. Se oli Suuren Hirven sekä kaikkien hyvien henkien ja jumalten koti. Astuvansalmen hirvistä vain yksi katsoo itään, muut katsovat länteen päin. Länsi taas kuvasi alista maailmaa, manalaa. Sinne matkasivat kuolleet hirvipäisillä veneillä.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Veneiden esiintymiseen maalauksissa on arveltu kahta syytä. Vene oli tärkeä kulkuväline aikakauden ihmisille. Teitä ei ollut ja vesistöjä pitkin oli metsää helpompi kulkea. Toinen syy on niiden uskomuksellinen merkitys. Länttä kohti suuntaavat veneet kuljettivat kuolleiden sielut tuonpuoleiseen. Pohjolassa osattiin tehdä isoja veneitä jo ennen viikinkejäkin. Isoilla veneillä voitiin ylittää järvenselkiä tai tehdä jopa merimatkoja. Useimmat veneet olivat kuitenkin tehty nahasta puukehikon päälle. Ne olivat pitkiä, kapeita ja niitä melottiin kuten intiaanien kanootteja. Veneiden on arveltu esittävän myös skandinaavisia aurinkolaivoja. Veneen pystyviivat esittänevät miehistöä.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Maalauksiin on kuvattu šamaaneja sarvipäisinä ihmishahmoina. Suomensukuisten kansojen šamaaneilla nimittäin oli usein naamari tai päähine, joka jäljitteli hirveä. Muinaiset šamaanit olivat auttajia ja parantajia, tavallisten ihmisten yhteyslinkki tuonpuoleiseen. Šamaanin hengen kuviteltiin laulun ja rummutuksen vaikutuksesta, transsitilassa voivan irtaantua ja muuttaa muotoaan. Apuhengen tai eläimen avulla šamaani kykeni matkustamaan tuonpuoleiseen hakemaan sairastuneen henkilön sielua vainajien maasta, jolloin sairas parantui. Nälän uhatessa šamaani pystyi saalistamaan saaliseläimen sielun ja näin kasvattamaan metsästysonnea. Šamanismi on Pohjolan varhaisinta kulttuuriperintöä. Šamanismin alkumuotoa on esiintynyt jo paleoliittisellä kaudella. Šamanismi on pyyntikulttuuriin liittyvä maailmanselitysten, riittien ja tapojen kokonaisuus.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Šamaanien lisäksi on maalauksissa muitakin ihmishahmoja. Ne on kuvattu henkiolennoiksi jotka liittyvät pyyntiyhteisön riittimenoihin. Ihmisolennot ovat saattaneet kuvata myös maalaajia itseään tai henkilöitynyttä metsänväkeä. Astuvansalmen ihmishahmojen joukossa on kaksi kalliomaalauksissa hyvin harvinaista naishahmoa, joista toinen pitelee kädessään jousta. Hahmo on nimetty ”Astuvan Tellervoksi” ja sen arvellaan esittävän suvun jumalallista kantaäitiä. Metsälle naisia ei tiettävästi päästetty. Yleensä naiset esitetään kalliomaalauksissa vain, kun kyseessä oli yhdyntä tai hedelmällisyys. Astuvan Tellervon arvellaan tuoneen onnea metsälle. Poikkeava ihmishahmo Astuvansalmen maalausten joukossa on myös Astuvansalmen mieheksi nimetty ihmishahmo, joka seisoo kädet lanteilla.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Käden kuvat ovat kalliomaalauksissa varsin yleisiä, mutta tassun jäljet hieman harvinaisempia. Niiden uskotaan olevan paikan pyhyyden kuvaajia ja metsästysreviirien merkkejä. Mukana löytyy myös karhunkäpäliä. Astuvansalmen maalarien ajatellaan kuuluneen Karhun sukuun. Ihmiset uskoivat polveutuvansa luontokappaleista tai tabuista. Hirvestä polveutuvat olivat ”hirviläisiä”, joutsenista polveutuvat ”joutsenlaisia”. Karhun kämmenillä ”karhulaiset” merkitsivät reviirinsä rajoja.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Geometristen kuvioiden tulkitseminen on vaikeampaa. Pystyviivojen, joita on yhteensä seitsemän, on arveltu esittävän hirviaitauksia. Osa viivoista saattaa olla tuhoutuneita kuvia. Koiran ja kalan kuvat on tulkittu šamaanin apuhengiksi.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Kalliomaalausten lisäksi on Astuvansalmesta ja sen lähistöltä löydetty muitakin muinaisjäännöksiä. Aluetta tutkineet meriarkeologit ovat löytäneet kallion edustalta järven pohjasta neljä meripihkakorua. Koruista kolme muistuttaa kallion jumalhahmoa ja niitä kutsutaan Astuvanukoksi, -akaksi ja -pojaksi. 1990 löydetyn Ukon mitat ovat 25 × 14 × 9 mm. Astuvan Akka löytyi samasta kohdasta seuraavana vuonna. Akan mitat ovat 32 × 12 × 13,7 mm ja se on hyvin ilmeikäs, muodoltaan kiilamainen, halkaisijaltaan kolmiomainen. Siitä erottuvat selvästi kulmakaarien alla olevat silmäkuopat, nenä, huulet, suu, leuka ja mahdollinen korva. Astuvan poika löytyi ainakin kolmeen osaan lohjenneena. Neljäs meripihkakoru, Karhunpää, löytyi vuonna 1992 yli 11 metrin syvyydestä.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Jokaisessa korussa on tai on ollut joskus reikä, jonka läpi on voinut pujottaa nahka- tai suonihihnan. Niiden arvellaankin kuuluneen tietynlaiseen jumalkoruun, joka toi hyvää onnea. Kun onni loppui kesken, heitettiin vanha pää järveen ja niin sanottu kallionvartija teki uuden, onnea tuovan korun. Korun valmistamisessa meni aikaa, joten koko korua ei kannattanut heittää. Kallion edustalta järvestä löydetyt korut viittaavat kalliolla suoritettuihin uskonnollisiin toimituksiin.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Astuvansalmen kalliomaalausten kallioterassilta on löytynyt kaksi katkennutta nuolenkärkeä, joiden on arveltu liittyneen rituaalisiin menoihin. Nuoli ammuttiin ylös kohti taivaita ja mitä korkeammalle se lensi, sitä parempi metsästysonni oli edessä – jos nuoli taas päätyi veteen, tuotti se epäonnea. Toinen ajatus on, että nuolia ammuttiin hirven kuvia kohti rituaalisesti, jotta nuolet ja keihäät tositilanteessakin osuisivat hirviin yhtä hyvin. Kivikauden kampakeraamiselle kaudelle tultaessa hirvikanta väheni ja oikean metsästyksen sijaan alettiin harrastaa enemmän symbolista metsästystä. Maatalouttakin alettiin harjoittaa. Toinen nuolenkärjistä on valmistettu harmaaliuskeesta noin 2200–1800 eaa. ja toinen kvartsista noin 1300–500 eaa.


title: Astuvansalmen kalliomaalaukset

text: Astuvansalmen lähistöltä on löytynyt myös kivikautisia asuinpaikkoja. Astuvansalmen vastapäätä olevaan Himalansaareen vievän tien varrelta, Heiniemen tilalta, Yöveden Haavinginlahden ja Hotakanlammen välistä löytyi vuonna 1972 kvartsilöydöksiä, jotka viittasivat asuinpaikkaan. Tältä jyrkkärinteiseltä ja tasalakiselta hiekkamäeltä oli ennen esteetön näköala Yövedelle. Paikalta tehdyt löydöt on ajoitettu kampakeramiikan tyypilliselle kaudelle, noin 3300–2800 eaa.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Uusklassinen arkkitehtuuri on arkkitehtuurin suuntaus, joka syntyi suurin piirtein 1700-luvun puolivälissä lähes yhtä aikaa Ranskassa, Saksassa ja Englannissa. Uusklassismi otti vaikutteensa suoraan antiikin Kreikan ja Rooman rakennustaiteesta sekä renessanssiajan palladiolaisesta arkkitehtuurista. Rönsyilevän barokki- ja rokokooarkkitehtuurin jälkeen uusklassismi pyrki takaisin "puhtaaseen" klassiseen arkkitehtuuriin, ja se palautti rakennuksiin yksinkertaiset ja suoraviivaiset muodot sekä antiikista tutut pylväsjärjestelmät. Sen nousuun vaikutti antiikin taiteen ja arkkitehtuurin kasvanut tuntemus, sekä varsinkin sisätilojen suunnittelussa Pompejissa tehdyt löydöt. Antiikista tuli tuolloin muoti-ilmiö kasvavien arkeologisten löytöjen ansiosta.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Suomessa ja Ruotsissa varhaisin uusklassismi tunnetaan kustavilaisena tyylinä. Sitä seurasi Napoleonin ajan keisarityyli eli empire. Helsingin keskusta-arkkitehtuuri edustaa etenkin Carl Ludvig Engelin suunnittelmien ansiosta suurelta osin uusklassismia. Samoin Pietari ja München ovat likimain uusklassismin ulkomuseoita.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Iso-Britannia oli uusklassisen arkkitehtuurin edelläkävijöitä 1750-luvulta alkaen. Antiikin tyyliin perustunut palladiolainen arkkitehtuuri oli hallinnut brittiläistä arkkitehtuuria 1700-luvun puoliväliin asti, ja siitä oli tullut maan arkkitehtuurin normi. Palladiolaista arkkitehtuuria pidettiin englantilaiskansallisena tyylinä toisin kuin esimerkiksi barokkia, sillä tunnettu englantilainen arkkitehti Inigo Jones oli suunnitellut palladiolaisen tyylin mukaisesti jo 1600-luvulla. Palladiolaiselle arkkitehtuurille oli ominaista selkeys ja yksinkertaisuus, symmetria ja tasapaino. Palladiolaisen arkkitehtuurin leviämistä Britanniassa avitti lisäksi maan rakennusbuumi: kaikki maanomistajat rakennuttivat itselleen suuria kartanoita maaseudulle, missä ylemmät sosiaaliluokat viettivät suurimman osan vuodesta.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: 1700-luvulla valistuksen myötä tietous klassisesta arkkitehtuurista oli alkanut levitä. Pompejin ja Herculaneumin kaivausten, englantilaisten entistä laajemman Italian-matkailun sekä Kreikan- ja Syyrian-tutkimusretkien myötä havaittiin, kuinka erilaista ja monimuotoisempaa antiikin kreikkalainen ja roomalainen arkkitehtuuri todellisuudessa olivat palladiolaiseen ihanteeseen verrattuna. Arkkitehtuuri alettiin samalla nähdä eri tyylisuuntien vaihteluna eikä suorana jatkumona ja kauneus subjektiivisena, ei objektiivisena ominaisuutena. Näin englantilaiset arkkitehdit saattoivat irtautua palladiolaisuuden ihanteesta ja omaksua uusia tasa-arvoisia tyylisuuntia.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Ensimmäiset pienet doorilaiset kreikkalaiset temppelit rakennettiin englantilaisiin puutarhoihin 1750-luvulla. Niistä antiikin tyylinen suunnittelu levisi 1760-lukuun mennessä suuriin maaseutukartanoihin, aluksi niiden sisätiloihin. Brittiläiset arkkitehdit lukivat antiikin tyyliä esitteleviä julkaisuja ja tekivät opintomatkoja Roomaan ja Kreikkaan tutkiakseen alkuperäistä antiikin ajan arkkitehtuuria paikan päällä. 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun merkittävimpiä brittiläisiä uusklassisia arkkitehteja olivat Robert Adam, Joseph Bonomi, James Wyatt, William Wilkins, John Soane ja John Nash.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Maaseutukartanoiden ohella myös Englannin kaupunkien julkisia rakennuksia alettiin tehdä uusklassisen tyylin mukaan, etenkin uuskreikkalaisittain (engl. "Greek Revival"). Kreikkalaisia temppeleitä jäljittelevän tyylin katsottiin ilmentävän hallintorakennuksissa arvokkuutta ja auktoriteettia sekä kulttuurirakennuksissa oppineisuutta. Etenkin museot sopivat klassiseen tyyliin, näistä tunnetuimpana esimerkkinä Lontoon British Museum (rakennettu 1842–1847). Sen julkisivun 44 joonilaista pylvästä ovat tarkkoja kopioita Athenan temppelin pylväistä Prienessä. Myös englantilaisiin kirkkoihin otettiin uusklassisia vaikutteita.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Kreikkalaisia esikuviaan uskollisesti jäljittelevät rakennukset olivat 1820- ja 1830-luvulla jo niin yleisiä, että niihin alettiin kyllästyä. Pitkät pylväsrivit ja kreikkalaistyyliset portiikit toistivat itseään ilman suurta vaihtelua, sillä niiden esikuvia oli rajoitettu määrä. Englannissa alettiinkin yhdistellä uusklassista tyyliä renessanssin ja barokin tyyliin, ja keskiaikaa jäljittelevästä uusgotiikasta tuli suosittu tyylisuunta vuosidasan lopulla.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Uusklassisesta arkkitehtuurista tuli 1700-luvun lopulla itsenäistyneessä Yhdysvalloissa tasavaltalaisuuden lipunkantaja. Yhdysvaltain arkkitehtuuri oli ottanut vaikutteita uudisasukkaiden kotimaiden arkkitehtuurista ja sopeutunut paikallisiin ilmasto-oloihin. Pohjoisten osavaltioiden arkkitehtuuri oli usein puritaanisen yksinkertaista ja käytännöllistä, ja materiaalina käytettiin puuta. Yhdysvaltain ensimmäinen uusklassinen rakennus oli palladiolaisvaikutteinen, Peter Harrisonin 1749–1758 rakennuttama kirjasto Redwood Library Newportissa Rhode Islandissa. Presidentti Thomas Jefferson oli yksi Yhdysvaltain merkittävimpiä uusklassisia arkkitehteja 1700-luvun loppupuolella, ja hän näytti suuntaa omaleimaiselle yhdysvaltalaiselle arkkitehtuurin tyylille. Jefferson oli opiskellut Ranskassa ja toi sieltä vaikutteita Yhdysvaltoihin. Jeffersonin merkittävimpiä töitä ovat Virginiaan rakennetut Monticello, Virginian yliopisto ja Virginia State Capitol.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Muita tunnettuja yhdysvaltalaisia uusklassisia arkkitehteja olivat Charles Bulfinch, Benjamin Latrobe ja William Thornton, jotka suunnittelivat pääkaupunki Washingtonin United States Capitolin (1792–1827). Saksan Leipzigissa opiskellut Latrobe oli Yhdysvaltain ensimmäinen ammattilainen arkkitehti. Hän suunnitteli James Hobanin kanssa myös Valkoisen talon (1815) ja oli etenkin uuskreikkalaisen suuntauksen kantava voima Yhdysvalloissa. Kreikkalaistyylisestä arkkitehtuurista tulikin maassa hyvin suosittua 1800-luvun alkuvuosikymmeninä niin julkisissa rakennuksissa kuin puisissa maaseutukartanoissakin. Uusklassisen ajan viimeisimpiä rakennuksia Yhdysvalloissa oli Ohio Statehouse (1848–1861).


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Ranskalaisen uusklassismin yksi perustajista oli Jacques-François Blondel, joka arkkitehtikoulunsa ja julkaisujensa (etenkin "Cours d'Architecture", 1771) kautta loi pohjan ranskalaiselle uusklassismille. Kuninkaan arkkitehti Ange-Jacques Gabriel (1698–1782) muokkasi kansallista arkkitehtuurityyliä ja toi siihen palladiolaisia ja englantilaisia vaikutteita säilyttäen kuitenkin yhteyden ranskalaiseen perinteeseen.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Ehdotuksia Ranskan kirkkoarkkitehtuurin uudistamisesta oli alettu esittää runsaasti 1700-luvun puolivälissä. Vihdoin vuosina 1757–1790 rakennettiin Pariisiin Pyhän Genevièven kirkko (nyk. Panthéon, Jacques-Germain Soufflot), jossa barokin koristeellisuuden tilalla olivat selkeät klassiset aiheet, kuten Halikarnassoksen mausoleumia jäljittelevä kupolia reunustava korinttilainen pylväsrivistö. Pyhän Genevieven kirkon jälkeen myöhemmätkin ranskalaiset kirkot noudattivat sen tyyliä. Myös sekulaarissa arkkitehtuurissa nousi uusia tuulia: Roomassa opiskelleet nuoret ranskalaisarkkitehdit toivat 1740-luvun jälkeen maahan tyylin, jossa yhdistyi antiikin, renessanssin ja barokin ominaisuuksia, näin enteillen uusklassismia. Ryhmän tunnetuimpia töitä oli Comédie-Française-teatteri 1779–1782.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Pariisista uusklassinen arkkitehtuuri levisi nopeasti Ranskan muihinkin kaupunkeihin: maineekkaana esimerkkinä tunnetaan arkkitehti Victor Louisin suunnittelema Bordeaux'n suuri teatteri vuodelta 1772–1780. Muita tunnettuja ranskalaisia uusklassisia vuosisadan lopun arkkitehteja olivat Englannista vaikutteita hakenut Claude-Nicolas Ledoux, François-Joseph Bélanger ja visionääri Ètienne-Louis Boullèe.


title: Uusklassinen arkkitehtuuri

text: Suomessa ja Ruotsissa varhaisin uusklassismi tunnetaan kustavilaisena tyylinä. Sitä seurasi Napoleonin ajan keisarityyli eli empire. Helsingin keskusta-arkkitehtuuri edustaa etenkin Carl Ludvig Engelin suunnittelmien ansiosta suurelta osin uusklassismia.


title: Meri-Pori

text: Meri-Pori () on alue Porin kaupungin länsiosassa. Alueen väestöltään suurimmat kaupunginosat ovat Pihlava, Kyläsaari, Enäjärvi, Kaanaa, Mäntyluoto, Uniluoto ja Reposaari. Meri-Porissa sijaitsee tunnettu Yyterin hiekkaranta, tuulipuistoja sekä Suomen suurin hiilivoimalaitos. Meri-Pori oli pääasiassa pitkään osana entistä Porin maalaiskuntaa. Alue liitettiin Porin kaupunkiin vuonna 1967. Meri-Porissa ilmestyy neljä kertaa vuodessa paikallislehti Meriporilainen.


title: Reposaari

text: Reposaari ( tai murteessa aikoinaan "Räpsö"; suomeksi aiemmin "Räpsöö") on kylä sekä Porin kaupunginosa Meri-Poriksi kutsutulla alueella ja Kokemäenjoen suiston uloin saari aivan Selkämeren ulapan äärellä. Puolentoista neliökilometrin kokoisella saarella asuu noin tuhat henkilöä. Vuonna 1978 asukkaita oli 1 080.


title: Reposaari

text: Reposaaren eli Räfsön nimi esiintyy Porin satamalaitoksen perustamiskirjassa muodossa Reffzöö. Reposaaren nimen suomennos on itse asiassa erehdys, sillä Reffzöö ei viittaa kettuun (ruots. "räv", vanh. "räf") vaan riuttaan (ruots. "rev", vanh. "ref"). Oikea nimitys juontuu vedenalaisesta riutasta, joka nousi aikojen kuluessa maankohoamisen myötä saareksi. Reposaari tunnetaan paikallisten keskuudessa myös ruotsinkielisestä nimestä johdetulla lempinimellä Räpsöö.


title: Reposaari

text: Suojaisan ja syvän luonnonsatamansa ansiosta Reposaari oli jo varhain tunnettu välietappi tultaessa Itämereltä Pohjanmaan jokisuistojen kauppapaikoille. Vuonna 1558 Juhana Herttua antoi saaren vastaperustetulle Porin kaupungille ”nautittavaksi ja käytettäväksi”. Alkuun saari oli lähinnä karjanlaitumena, mutta jo 1600-luvulla sen satamaa alettiin käyttää isoimpien laivojen lastaamiseen.


title: Reposaari

text: Reposaaren sataman kehitys oli nopeaa. Jo vuonna 1770 saarelta lastattiin puutavaran lisäksi muun muassa 80 000 tynnyriä tervaa. Myös laivanvarustus saatiin käyntiin. Vuonna 1774 ensimmäisen Porissa rakennetun laivan Gustaf III:n kotisatama oli Reposaari. Laivojen lastaaminen ja purkaminen tapahtui Reposaaressa pitkään ilman monimutkaisempia satamarakennelmia. Reposaarella oli siihen pitkät perinteet. Vuonna 1778 Reposaareen rakennettiin ensimmäinen laituri. Rakennelma tehtiin porvariston päivätyöllä ja kaupungin varoilla. Porin satamalaitoksen syntymäpäivänä pidetään yleisesti Floran päivää 13. toukokuuta 1780. Tuolloin Porin maistraatti teki päätöksen periä satamassa käyviltä laivoilta satamamaksua Reposaarelle rakennetun laiturin kunnossapitämiseksi.


title: Reposaari

text: 1700-luvun alussa Turun akatemian professori Israel Nesselius esitti kirjoituksessaan ”Om Finnland Hufwudstad och Hufwud-commersie” suunnitelman, jossa Reposaaresta olisi tullut Suomen pääkaupunki. Samaisessa suunnitelmassa luonnosteltiin myös yhtenäisen vesireitin avaamista Saimaalta Päijänteen ja Kokemäenjoen kautta Pohjanlahteen. Vaikka suunnitelmat eivät toteutuneetkaan, Reposaari oli hetken 1870-luvulla Suomen vilkkain vientisatama. Björneborgs Tidning kirjoitti 20. kesäkuuta 1877, että sataman redillä oli tuolloin yhtä aikaa jopa 160 laivaa odottamassa lastausta tai purkua. Tämän jälkeenkin Reposaari oli pitkään tärkeä vientisatama, kunnes Mäntyluotoon rakennettiin moderni satama ja sinne rautatie.


title: Reposaari

text: Ruotsalaisen pääoman turvin rakennettiin vuonna 1873 Reposaaren höyrysaha, joka oli 1900-luvulle tultaessa kehittynyt erääksi koko Suomen merkittävimmistä sahalaitoksista. Sahan perustaminen merkitsi radikaalia käännettä Reposaaren kehitykselle: miltei asumattomasta ulkosaaresta tulikin yhtäkkiä vilkas kaupunkimainen saha- ja satamayhdyskunta ja sen etäisyys kantakaupungista vain vahvisti yhdyskunnan omaa identiteettiä. Saha ehti juuri täyttää pyöreät sata vuotta, kun se lakkautettiin vanhanaikaisena ja kapasiteetiltaan riittämättömänä vuonna 1974. Sahan työväen asunnot ovat edelleen käytössä, mutta asukkaat ovat joutuneet etsimään itselleen töitä muualta.


title: Reposaari

text: Toinen merkittävä työllistäjä Reposaaressa oli 1900-luvun alussa perustettu Reposaaren Konepaja.


title: Reposaari

text: Reposaaren seurakunta itsenäistyi Porin kaupunki- ja maaseurakunnasta vuonna 1931, mutta jäi yhteistalouteen sen kanssa.


title: Reposaari

text: Reposaarelle oli mahdollista päästä vain vesitse vuoteen 1956 saakka, jolloin valmistui saaren ja mantereen välille monien pikku saarten ja luotojen yli kulkeva pengertie.


title: Reposaari

text: Tunnettuja reposaarelaisia ovat muun muassa laulaja Eino Grön ja painin olympiavoittaja Kelpo Gröndahl. Merkittävä vaikuttaja saaren musiikkielämään on ollut vuonna 1956 Reposaaren seurakunnan kanttori-urkuriksi valittu säveltäjä Väinö I. Haapalainen. Myös Yö-yhtyeen perustajiin kuulunut Jussi Hakulinen on alun perin Reposaaresta kotoisin. Nykyisin Reposaaren ja Porin suurin elävän musiikin vaikuttaja ja ylläpitäjä on Reposaaren Elävän Musiikin Yhdistys ry, RELMU. Yhdistys järjestää Räpsöö Bluesin, Räpsöö Rockin ja bändi-iltoja ynnä muita tapahtumia ympäri Poria. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää elävän musiikin harrastamista Porissa, muun muassa olemalla yhteistyössä Reposaaren Musiikkikoulun kanssa.


title: Reposaari

text: Tuoreimpana tapahtumana Reposaareen syntyi vuonna 2016 monikulttuurifestivaali Reposfääri.


title: Reposaari

text: Vuonna 2008 Reposaaressa järjestettiin loma-asuntomessut. Tapahtuma oli osa Porin 450-vuotisjuhlaa. Messujen teemana oli esitellä loma-asumista kaupunkimaisessa, historiallisessa, merellisessä ja rauhallisessa ympäristössä lähellä kaupungin palveluita.


title: Reposaari

text: Vuonna 1985 julkaistu elokuva "Valkeat yöt" on kuvattu osittain Reposaaressa, joka lavastettiin tuolloin siperialaiseksi kyläksi.


title: Reposaari

text: Reposaaresta on kesäisin yhteys Porin keskustaan vesibussi m/s Charlotalla.


title: Reposaari

text: Vuonna 2016 Reposaari valittiin Suomen vuoden kaupunginosaksi.


title: Reposaari

text:
Reposaarella oli aikoinaan poikkeuksellinen tapa, nimittäin vuosina 1955−1998 pidettiin tunnin siesta, jolloin kaupat olivat suljettuina. Reposaaressa sijaitsi aikoinaan myös Suomen pienin Alko.
Reposaaren pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla siikasoppa ja graavisuolattu siika.


title: Fredrika Runeberg

text: Fredrika Charlotta Runeberg (2. syyskuuta 1807 Pietarsaari – 27. toukokuuta 1879 Helsinki), o.s. Tengström, oli suomalainen ruotsinkielinen kirjailija ja Johan Ludvig Runebergin puoliso. Hän oli ensimmäisiä suomalaisia historiallisen romaanin kirjoittajia ja merkittävimpiä varhaisia naiskirjailijoita. Romaanien ohella Fredrika Runeberg saavutti suosiota lyhyillä kertomuksillaan. Kirjailijana hän jäi elinaikanaan suuresti runoilijamiehensä varjoon, mutta 1900-luvulla Fredrika Runeberg on nostettu merkittävien suomalaisten kirjailijoiden joukkoon.


title: Fredrika Runeberg

text: Fredrika Tengström syntyi Pietarsaaressa vuonna 1807 keskiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä Carl Fredrik Tengström toimi tullihoitajana ja myöhemmin hallituskonseljin kamreerina. Äiti oli nimeltään Anna Margareta Tengström (o.s. Bergbom). Perheessä oli kaikkiaan yhdeksän lasta, mutta neljä heistä kuoli nuorina. Fredrika oli lapsista toiseksi nuorin. Fredrika oli myös Kaarlo Bergbomille sukua.


title: Fredrika Runeberg

text: Lapsuutensa ja nuoruutensa Fredrika Tengström vietti Turussa, jonne perhe oli muuttanut isän kamreerinviran vuoksi. Fredrika oppi lukemaan jo varhain: hänen kerrotaan oppineen aakkoset neljävuotiaana ja tavailleen sitten isosetänsä Jakob Tengströmin kirjoittamaa lastenkirjaa "Läseöfningar för mina barn". Pikkulasten koulussa Fredrikalla ei ollut mitään oppimista, koska hän oli jo oppinut lukemaan ja osasi katekismuksen. Isoveljeltään Karlilta hän sai sen sijaan opetusta ranskassa ja saksassa. Tiedonjanoinen Fredrika luki paljon ja kirjoittipa itsekin runoja, jotka tosin eivät ole säilyneet.


title: Fredrika Runeberg

text: Sairasteleva Fredrika lähetettiin 13-vuotiaana joksikin aikaa Raaheen enonsa luokse parantumaan. Paluumatkalla vuonna 1821 hän kävi tervehtimässä sukulaisiaan Pietarsaaressa ja tapasi siellä pikkuserkkunsa Johan Ludvig Runebergin, josta tuli myöhemmin hänen puolisonsa. Ensikohtaamisen ei kerrota olleen erityisen romanttinen: Johan Ludvig oli palannut juuri kalastusretkeltä ja yritti vältellä vieraita huonolla menestyksellä.


title: Fredrika Runeberg

text: Turussa Fredrika opiskeli vähän aikaa rouva Johnssonin koulussa, jossa opetuskieli oli saksa. Muutaman kuukauden kuluttua koulu vaihtui englantilaissyntyisen Anna Salmbergin pitämään tyttöpensionaattiin. Siellä hän tutustui ulkomaalaiseen kirjallisuuteen ja oppi saksan ja ranskan lisäksi englantia. Vaikka Fredrika ehti käydä koulua vain vuoden, hän ystävystyi opettajansa kanssa, ja he olivat kirjeenvaihdossa. Koulussa Fredrika tutustui myös Augusta Lundahliin, josta tuli hänen elinikäinen ystävänsä. Sujuvan kielitaitonsa vuoksi Fredrika sai lukea kotona ääneen – perheessä kun oli tapana lukea kirjoja ääneen.


title: Fredrika Runeberg

text: Vuonna 1824 Fredrikan isä kuoli, mikä heikensi perheen taloudellista tilannetta. Heidän talonsa tuhoutui Turun palossa, ja Fredrikan ja hänen äitinsä oli pakko muuttaa Paraisille ja hankkia tuloja käsitöillä, vaikka sitä pidettiin säätyläisnaisille sopimattomana. Paraisilla Fredrika tapasi usein pikkuserkkuaan Johan Ludvigia, joka toimi siellä kotiopettajana, ja he kävivät kirjallisia keskusteluja. Fredrika tunsi serkkuaan paremmin ulkomaalaista kirjallisuutta ja käänsi esimerkiksi James Macphersonin "Ossianin lauluja" ruotsiksi. Nuorten välille syttyi rakkaus.


title: Fredrika Runeberg

text: Syksyllä 1828 Fredrika ja hänen äitinsä muuttivat Helsinkiin. Saman vuoden joulukuussa Fredrika ja Johan Ludvig menivät kihloihin, mutta kihlajaisista ei pidetty kovin suurta ääntä. Häistä ei kuitenkaan voinut olla vielä vuosiin puhetta, sillä sen esti huono taloudellinen tilanne. Vuonna 1830 Johan Ludvig julkaisi esikoisteoksensa "Dikter" ja sai yliopistosta kaunopuheisuuden dosentin viran. Niinpä vihdoin 21. tammikuuta 1831 Fredrika ja hänen serkkunsa viettivät häitä.


title: Fredrika Runeberg

text: Avioliiton alku oli vaatimaton, sillä molempien perheet olivat köyhiä ja nuoren dosentin tulot pienet. Fredrikalla oli kuitenkin hiukan säästöjä, joilla nuoripari saattoi hankkia välttämättömät huonekalut ja taloustarpeet. Asuntona oli kaksi huonetta, jotka olivat toimineet ennen puusepän verstaana. Perheen ensimmäinen lapsi Anna Carolina syntyi 1832 mutta kuoli kuumetautiin jo puolentoista vuoden iässä. Avioliiton alkuajat olivat siten taloudesta huolehtivalle Fredrikalle niin taloudellisesti kuin henkisestikin rankkoja.


title: Fredrika Runeberg

text: 1830-luvulla Johan Ludvig oli keskeisenä henkilönä Lauantaiseurana tunnetussa epävirallisessa seurassa, jossa käytiin kirjallisista, filosofisista ja kansallisista aiheista keskustelua. Vaikka Lauantaiseuran varsinaiset jäsenet olivat miehiä, seura kokosi yhteen myös naisia, lähinnä miesten vaimoja tai siskoja, jotka saattoivat keskustella keskenään samoista aiheista kuin miehet. Saattoivatpa naiset antaa miehillekin keskustelunaiheita. Fredrika Runebergille Lauantaiseura antoi varmasti merkittävän yhdyssiteen sivistyneistön nousevaan eliittiin ja ajankohtaisiin asioihin. Hän oli aikansa kulttuurielämän ytimessä.


title: Fredrika Runeberg

text: Lauantaiseuran miehiä oli mukana J. C. Franckellin perustamassa "Helsingfors Morgonblad" -lehdessä, jonka ensimmäisenä päätoimittajana Johan Ludvig toimi vuosina 1832–37. "Morgonbladissa" alkoi myös Fredrika Runebergin julkinen kirjallisuusura, sillä hän kirjoitti miehensä pyynnöstä lehteen artikkeleita ja proosatekstejä – mm. historiallisen novellin "Den unga nunnan" (’Nuori nunna’) –, käänsi vieraskielistä materiaalia ja oikoluki tekstejä. Julkisen esiintymisen ei nähty siihen aikaan sopivan naisille, joten Fredrika käytti salanimiä. Sanomalehtikirjoittajana Fredrika oli Suomen ensimmäisiä naisia.


title: Fredrika Runeberg

text: Fredrika Runeberg on sanonut Helsingin-aikaa elämänsä onnellisimmaksi, vaikka se olikin raskasta laajenevan talouden vuoksi. Perheeseen otettiin tulojen lisäämiseksi poikia täyshoitoon, mistä koitui Fredrikalle ylimääräistä työtä. Yksi pojista oli myöhemmin kirjailijana tunnettu Zacharias Topelius. Vuonna 1835 perheeseen syntyi esikoispoika Ludvig Mikael ja seuraavana vuonna toinen poika Lorenzo. Toisen pojan synnytys oli vaikea, ja Fredrika oli sen jälkeen pitkään heikkona.


title: Fredrika Runeberg

text: Vuonna 1837 Runebergit muuttivat Porvooseen, mistä Johan Ludvig oli saanut lukion latinan kielen lehtoraatin. Taustalla olivat taloudelliset syyt, koska Johan Ludvig ei saanut virkaa yliopistosta. Porvoo oli Helsinkiin verrattuna unelias paikka. Johan Ludvig kotiutui Porvooseen ilmeisen hyvin, mutta Fredrikalta se sujui hitaammin, kun vanha ystäväpiiri oli jäänyt Helsinkiin. Taloudenpito vei jälleen melkein kaiken ajan, kun taas miehellä riitti aikaa kalasteluun, metsästykseen ja runoiluun. Perheeseen syntyi 1838 kolmas poika Walter Magnus.


title: Fredrika Runeberg

text: Porvoon alkuaikoina Fredrika ehti arkikiireistään huolimatta kirjoittaa laajan romaanin "Den galnas dotter" (’Mielipuolen tytär’), jonka hän kuitenkin poltti, luultavasti tyytymättömänä omaan tuotokseensa. Fredrika sairasteli paljon 1840-luvun alkuvuosina, ja hänen aviomiehensä naisseikkailut olivat tuskin omiaan helpottamaan tilannetta. Vuonna 1843 syntyi perheeseen neljäs poika Johan Wilhelm. Sitä seuranneen sairausajan kuluessa Fredrika Runeberg alkoi kirjoittaa historiallista romaania, joka valmistui 1844. Se jäi kuitenkin pitkäksi aikaa julkaisematta muttei sentään joutunut ensimmäisen romaanin tavoin tuleen.


title: Fredrika Runeberg

text: Sairastellessaan Fredrika kirjoitti myös Raamatun aiheita hyödyntävän novellin ”Simrith”. Johan Ludvig sai novellin luettavakseen, piti siitä ja vaati sen julkaisemista. Kertomus ilmestyikin "Necken"-nimisessä runokalenterissa 1844. Kertomuksen alla olivat ensimmäistä kertaa nimikirjaimet –a –g, jotka sittemmin vakiintuivat Fredrika Runebergin nimimerkiksi. "Simrith" ja muita samantapaisia lyhyitä kertomuksia ilmestyi 1850-luvulla J. V. Snellmanin toimittamassa "Litteraturblad"-lehdessä.


title: Fredrika Runeberg

text: 1840-luvun jälkimmäinen puolisko oli Fredrikalle aktiivista aikaa. Hän opetteli suomea ja luki alkuperäistä "Kalevalaa" M. A. Castrénin ruotsinnoksen avustuksella. Suomen kielen opinnot jäivät silti pian sivuun, ja taito pysyi lähinnä kyökkisuomen tasolla. Joulukuussa 1846 Fredrika oli mukana perustamassa Porvooseen rouvasväen yhdistystä, joka pyrki kohottamaan tyttöjen sivistystasoa ja parantamaan vähäosaisten asemaa. Fredrika valittiin johtokunnan puheenjohtajaksi, ja hän pysyi virassa 16 vuotta. Yhdistys sai aikaan muun muassa köyhille tytöille koulun. Vaikka naisasialiikkeen ajat olivat vasta edessäpäin, Fredrika Runebergin kirjoituksista voi havaita, että hän pohti jo samoja asioita.


title: Fredrika Runeberg

text: Runebergien perhe kasvoi yhä: Jakob Robert syntyi 1846, Edvard Moritz 1848 ja Fredrik Karl 1850. Edvard Moritzin tosin tuhkarokon jälkitauti vei hautaan jo 1851. Lasten kasvatus ja hoitaminen olivat täysin äidin harteilla isän keskittyessä työhön, runoiluun, matkusteluun – ja rakkauskirjeiden kirjoittamiseen ihastuksilleen. Vuonna 1852 perhe muutti uuteen asuntoon, joka oli ostettu Johan Ludvigin tekijänpalkkioilla. Talossa oli myös puutarha, jonka hoitaminen antoi Fredrikalle mieluisaa ajanvietettä.


title: Fredrika Runeberg

text: "Litteraturbladissa" ilmestyneiden kertomusten suosiollinen vastaanotto rohkaisi Fredrika Runebergin tarjoamaan historiallisen romaaninsa "Fru Catharina Boije och hennes döttrar" (suom. "Rouva Katariina Boije ja hänen tyttärensä", 1881) kustannettavaksi. Teos ilmestyi 1858 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (Finska Litteratursällskapet) kustantamana ja sai hyvät arvostelut, vaikka jäi miehen teosten varjoon. Kirja ilmestyi nimimerkillä –a –g, mutta luultavasti monet arvostelijat tiesivät, kuka sen taakse kätkeytyi. "Fru Catharina Boije och hennes döttrar" oli ensimmäisiä suomalaisia historiallisia romaaneja ja epäilemättä antoi vaikutteita myöhemmille kirjailijoille. Tyyliltään Fredrika Runebergiä on verrattu ruotsalaiseen C. J. L. Almqvistiin, jonka tuotantoa Fredrika Runeberg ja hänen aviomiehensä ihailivat.


title: Fredrika Runeberg

text: Vuonna 1861 ilmestyivät Fredrika Runebergin "Litteraturbladiin" kirjoittamat kertomukset ja hiukan muitakin kirjoituksia kokoelmana nimellä "Teckningar och drömmar" (suom. "Piirroksia ja unelmia", 1982). Heti seuraavana vuonna Fredrika julkaisi toisen historiallisen romaanin nimeltä "Sigrid Liljeholm" (suom. 1983). Se sai kuitenkin murska-arvostelut, mikä mahdollisesti sai Fredrika Runebergin jättämään kokonaan romaanien kirjoittamisen.


title: Fredrika Runeberg

text: Talvella 1863 Johan Ludvig sai aivohalvauskohtauksen ollessaan metsästysretkellä poikansa kanssa. Hän ei enää toipunut siitä kunnolla vaan joutui vuoteen omaksi. Fredrika joutui siten hoitamaan potilasta, joka saattoi parhaina aikoinaan istua pyörätuolissa ja kävellä talutettuna. Puhekyky palautui, mutta kirjoittaminen ei ollut enää mahdollista.


title: Fredrika Runeberg

text: Selvää on, että tällainen sairaus turhautti ennen aktiivista ja toimeliasta miestä, joka joutui nyt tyytymään vain vaimonsa ääneen lukemaan kirjallisuuteen. Fredrikan kuulo oli heikentynyt jo aikaisemmin, ja myös näkö alkoi tulla huonommaksi. Sairaan alituinen hoitaminen sitoi Fredrikaa varsin tiukasti kotiin. Kirjeenvaihto ystävien ja lasten kanssa oli Fredrikalle sentään keino pitää yhteyttä ulkomaailmaan ja purkaa omia tuntojaan. Siihenkin oli aikaa vain aamutuimaan, kun potilas vielä nukkui. Yllättävän paljon kirjeitä Fredrika ehti silti kirjoittaa, sillä hänen pojalleen kirjoittamistaan kirjeistä koottu teos "Brev till sonen Walter 1861–1879" (1971) on lähes 600 sivua paksu.


title: Fredrika Runeberg

text: Kesällä 1877 Johan Ludvig Runeberg kuoli lopulta sairastettuaan kolmetoista vuotta. Hautajaisista muodostui suuri tapahtuma, jonne saapuivat runoilijan elossa olevat ystävät. Elokuussa 1878 Fredrika jätti Porvoon ja muutti Helsinkiin asumaan. Hän toimitti vielä "Johan Ludvig Runebergs efterlemnade skrifter" -teokset (1878–1879). Kauan Fredrika ei ehtinyt elää miehensä kuoleman jälkeen, sillä hänen elämänsä päättyi 27. toukokuuta 1879, hiukan yli kaksi vuotta aviomiehen kuoleman jälkeen.


title: Fredrika Runeberg

text: Kuolemansakin jälkeen Fredrika Runeberg on kirjailijana ollut miehensä tuotannon varjossa. 1800-luvun suomalaisista naiskirjailijoista hän on silti tunnetuimpia. Fredrika Runeberg ehti kirjoittaa elämänsä aikana omaelämäkerran "Min pennas saga" (suom. "Kynäni tarina", 1984), joka ilmestyi postuumisti vasta 1946. 1980-luvulta alkaen on Fredrika Runebergin merkitys alkanut nousta suomalaisessa kirjallisuudentutkimuksessa, mistä osoituksena ovat Tyyni Tuulion suomennokset Fredrika Runebergin teoksista.


title: Klaus Järvinen

text: Klaus Untamo ”Klasu” Järvinen (s. 24. joulukuuta 1936 Pohjois-Pirkkala) on suomalainen musiikkipedagogi, musiikkineuvos sekä Oulunkylän Pop- & jazz-opiston ja Ogeli Big Bandin perustaja.


title: Klaus Järvinen

text: Järvinen pääsi silloisessa asuinpaikassaan Lappeenrannassa 11-vuotiaana soitto-oppilaaksi paikallisen työväenyhdistyksen soittokuntaan ja keikkaili 1950-luvulla jazz- ja tanssiyhtyeiden jäsenenä. Muutettuaan Helsinkiin 1960-luvun alussa Järvinen opiskeli Sibelius-Akatemiassa klarinetinsoittoa ja suoritti yleisen osaston (1965) ja koulumusiikkiosaston (1966) tutkinnot. Hän on ollut rock- ja jazzmusiikin opetuksen käynnistäjä koulujen musiikinopetuksessa 1960-luvulta alkaen.


title: Klaus Järvinen

text: Järvinen perusti vaimonsa Seija Järvisen kanssa vuonna 1972 kevyen musiikin oppilaitoksen, Oulunkylän Pop & Jazzopiston, joka nykyisin tunnetaan nimellä Helsingin Pop & Jazz Konservatorio. Oppilaitos oli Pohjoismaissa alansa ensimmäinen. Järvinen toimi konservatorion rehtorina vuosina 1971–1999.


title: Klaus Järvinen

text: Julkisuudessa Järvinen tuli tunnetuksi erityisesti MTV:n "Levyraati"-ohjelman pitkäaikaisena vakiojäsenenä 1976–1989. Ohjelman silloinen juontaja Jaakko Jahnukainen kutsui Järvisen mukaan asiantuntijajäseneksi. Järvinen on myöhemmin muistellut saaneensa antamistaan arvioista ajoittain hyvin kiukkuista palautetta muusikoilta ja ohjelman katsojilta, mutta korostanut pystyneensä "Levyraadin" avulla tähdentämään päättäjille musiikkikoulutuksen merkitystä.


title: Klaus Järvinen

text: "Levyraadin" jäsenenä Järvinen on muistettu usein melko purevista arvosteluista. Eräässä lähetyksessä Järvinen arvioi Juice Leskisen tekevän hyviä sanoituksia, mutta olevan jokseenkin laulutaidoton. Järvinen ei oman kertomansa mukaan saanut tätä arviotaan Leskiseltä koskaan anteeksi. Toisen kerran Järvinen joutui kesäpaikkakunnallaan Mäntyharjulla pakenemaan nuorisojoukkoa, joka uhkasi antaa hänelle selkäsaunan sen vuoksi, että paikkakunnalta kotoisin olleen Kake Randelinin eräs kappale oli saanut Levyraadissa Järviseltä huonon arvion.


title: Klaus Järvinen

text: Klaus Järvinen avioitui Seija Järvisen (ent. Saarikko) kanssa vuonna 1970 ja heillä on yksi tytär. Seija Järvisellä on aikaisemmasta avioliitostaan kaksi tytärtä ja kaksi poikaa.


title: Trio Töykeät

text: Trio Töykeät oli Helsingissä vuonna 1988 perustettu jazztrio. Yhtyeeseen kuuluivat pianisti Iiro Rantala, basisti Eerik Siikasaari ja rumpali Rami Eskelinen. Trio Töykeät esiintyi yli 2 000 kertaa, 43 eri maassa. Suurin osa yhtyeen tuotannosta on Rantalan sävellyksiä.


title: Trio Töykeät

text: Rantala ja Eskelinen perustivat yhtyeen vuonna 1988 opiskellessaan Sibelius-Akatemian jazzmusiikin osastolla, ja kahden kuukauden kuluttua trio sai lopullisen muotonsa Siikasaaren liityttyä siihen. Trio esiintyi ensimmäisen kerran saman vuoden April Jazz -tapahtumassa.


title: Trio Töykeät

text: Trio Töykeät voitti vuoden 1988 Hoeilaart International Jazz Contest -jazzyhtyekisan Hoeilaartissa, Belgiassa, ja Eskelinen valittiin kilpailun parhaaksi rumpaliksi. Seuraavana vuonna yhtye esiintyi jazzfestivaaleilla Meksikossa. Yhtyeen – joka käytti alkuaikoinaan myös ajoittain nimeä The Rotten Jazz Trio – ensimmäinen pitkäsoitto "Päivää" julkaistiin vuonna 1990. Albumilla vieraili yhdysvaltalainen saksofonisti Rick Margitza, ja siitä tuli vuoden myydyin jazzäänite Suomessa. Albumista julkaistiin kansainvälinen versio vuonna 1993 nimellä "G'day".


title: Trio Töykeät

text: Vuodesta 1990 vuoteen 1993 Trio Töykeät toimi pääosin Yhdysvalloissa Rantalan ja Eskelisen opiskellessa New Yorkin Manhattan School of Musicissa. Vuonna 1991 yhtye esiintyi muun muassa Havannassa ja Tallinnassa sekä Pariisissa Espoo Big Bandin kanssa. Seuraavina vuosina he esiintyivät muun muassa Kreikassa basisti Lonnie Plaxicon kanssa, Melbournessa ja Italiassa, sekä Pori Jazz- ja April Jazz -festivaaleilla. Vuodesta 1993 lähtien Trio Töykeät on toiminut UNICEFin hyvän tahdon lähettiläänä.


title: Trio Töykeät

text: Vuonna 1995 julkaistiin yhtyeen toinen albumi "Jazzlantis". Se oli ensimmäinen suomalainen jazzalbumi Suomen virallisella albumilistalla. Samana vuonna Siikasaari palkittiin Yrjö-palkinnolla. Vuonna 1996 trio esiintyi Ranskassa, Kanadassa ja Aasiassa, ja Yrjö-palkinto myönnettiin tänä vuonna Rantalalle. Töykeät esiintyivät myös presidentti Martti Ahtisaaren valtiovierailulla Tšekissä sekä ensimmäisenä jazzyhtyeenä Itsenäisyyspäivän vastaanotolla.


title: Trio Töykeät

text: Vuoden 1997 helmikuussa julkaistiin albumi "Rappiolla", joka koostui Rantalan Ryhmäteatterin samannimiseen musikaaliin säveltämistä kappaleista. Samana vuonna julkaistiin yhtyeen kolmas albumi "Sisu", jolla vierailivat viulistiveljekset Jaakko ja Pekka Kuusisto. Albumi nousi parhaimmillaan albumilistan sijalle 12. Trio esiintyi samana vuonna muun muassa Hongkongissa ja Japanissa.


title: Trio Töykeät

text: Vuonna 2000 ilmestyi "Kudos". Monet albumin kappaleista olivat alun perin sävelletty teatteriin ja ne oli omistettu eri henkilöille W. A. Mozartista Aki Kaurismäkeen. Kolme vuotta tästä ilmestyi yhtyeen ensimmäinen Blue Note -albumi "High Standards", joka sisälsi uudelleensovitettuja klassikoita, kuten Charlie Parkerin "Donna Lee" ja "Confirmation" sekä Eskelisen soolokappale Black Sabbathin "Paranoid".


title: Trio Töykeät

text: 31. elokuuta 2005 julkaistiin trion kuudes albumi, "Wake". Albumin kappaleista yhdeksän oli Töykeiden sävellyksiä ja kaksi cover-kappaletta. "Wake" kävi parhaimmillaan albumilistan sijalla 15. Saman vuoden syyskuussa trio oli kahden viikon kiertueella Aasiassa.


title: Trio Töykeät

text: Syksyllä 2006 Trio Töykeät oli yhteiskiertueella Anssi Tikanmäen orkesterin kanssa esittäen omaa tuotantoaan ja Tikanmäen sävellyksiä. Yhtye ilmoitti jäävänsä kiertueen jälkeen ainakin vuoden pituiselle tauolle. Vuonna 2007 Töykeät julkaisi ensimmäisen livealbuminsa, konserttitaltioinnin Tampere-talolta 19. marraskuuta 2005, "One night in Tampere". Huhtikuussa 2008 Iiro Rantala ilmoitti yhtyeen lopettaneen toimintansa.


title: Iiro Rantala

text: Iiro Emil Rantala (s. 19. tammikuuta 1970 Helsinki) on suomalainen pianisti ja säveltäjä. Hän on jazzyhtye Trio Töykeiden perustaja ja on säveltänyt muun muassa pianokonserton sekä musiikkia useisiin musikaaleihin. Rantala on myös juontanut televisio-ohjelmia.


title: Iiro Rantala

text: Rantala aloitti musiikkiharrastuksen Cantores Minores -poikakuorossa seitsemänvuotiaana. Piano-opintonsa hän aloitti Käpylän musiikkiopistossa ja pääsi opiskelemaan Oulunkylän Pop & Jazz -opistoon vuonna 1983. Tuolloin hän otti yksityistunteja pianisti Seppo Kantoselta. Pop- & jazzopistossa Rantala sävelsi ensimmäiset kappaleensa Ikivirheät-yhtyeelle, johon kuuluivat myös muun muassa rumpali Sami Kuoppamäki ja saksofonisti Manuel Dunkel, sekä soitti Upi Sorvalin johtamassa Big Bad Family -big bandissa.


title: Iiro Rantala

text: Vuonna 1988 Rantala pääsi opiskelemaan Sibelius-Akatemian jazzmusiikin osastolle. Samana vuonna perustettiin Trio Töykeät, jonka kokoonpanoksi kahden ensimmäisen kuukauden jälkeen muodostui Rantala, rumpali Rami Eskelinen sekä basisti Eerik Siikasaari. Trio voitti perustamisvuotenaan Jazz Hoeilaart -yhtyekilpailun Belgiassa. Vuonna 1989 yhtye teki ensimmäisen ulkomaankiertueensa, ja seuraavana vuonna se julkaisi ensimmäisen albuminsa "Päivää".


title: Iiro Rantala

text: Vuonna 1990 Rantala ja Eskelinen lähtivät opiskelemaan Yhdysvaltoihin, New Yorkin Manhattan School of Musiciin. Rantalan mukaan opiston jazzosasto oli ”täysi floppi”, joten hän siirtyi opiskelemaan klassista pianoa. Hän opiskeli New Yorkissa kolme vuotta. Vuonna 1992 New Yorkissa Rantala perusti yhdessä harmonikansoittaja Gil Goldsteinin kanssa Tango Kings -yhtyeen, joka julkaisi osittain Rantalan sävellyksistä koostuvan debyyttialbuminsa vuonna 1995.


title: Iiro Rantala

text: Trio Töykeät on julkaissut seitsemän albumia, joista lähes jokaista on myyty yli 10 000 kappaletta. Yhtyeen viimeisin albumi on vuonna 2007 julkaistu konserttitaltiointi Tampere-talosta "One night in Tampere". Yhtye on esiintynyt yli 2 000 kertaa 43 maassa ja toiminut UNICEFin hyvän tahdon lähettiläänä vuodesta 1993.


title: Iiro Rantala

text: Rantala on naimisissa tanssija-koreografi Lotta Kuusiston kanssa, ja heillä on kaksi poikaa. Perhe asuu Sipoossa.


title: Iiro Rantala

text: Vuonna 2003 julkaistiin Rantalan ja laulaja Heikki Salon SaloRantala Soi -yhtyeen albumi "SaloRantala Soi!". Levyn kappaleet ovat Rantalan ja Salon sävellyksiä ja Salon sanoituksia. Yhtyeellä on tekeillä toinen albumi.


title: Iiro Rantala

text: Rantala on esiintynyt lukuisten suomalaisten sinfoniaorkestereiden kanssa soittaen pääasiassa W. A. Mozartin pianokonserttoa nro 23, A-duuri, mutta on myös toiminut myös Riku Niemen "Cartoon"-konserton sekä George Gershwinin "Sininen rapsodia" -rapsodian solistina. Hän on myös säveltänyt pianokonserton "Concerto for Piano and Orchestra in G♯ΔA♭" (GismajAs), joka kantaesitettiin 23. huhtikuuta 2003 April Jazzissa Rantalan toimiessa Tapiola Sinfonietan solistina. Konserttoa on esitetty myöhemmin muualla Suomessa, ja tammikuussa 2006 Ondine-levy-yhtiö julkaisi konserton CD:llä. Rantalan muita klassisia sävellystöitä ovat mm. Four Seasons for Finnish man (kuoroteos Polyteknikkojen Kuorolle) ja Gigi - Trio for piano, clarinet and violin, joka saa kantaesityksensä Sysmän Suvisoitossa heinäkuussa 2010. Rantala on myös säveltänyt musiikkia Triö Töykeiden, Jaakko ja Pekka Kuusiston sekä Sinfonia Lahden albumille "Music!", joka julkaistiin vuonna 2001.


title: Iiro Rantala

text: Lisäksi Rantala on säveltänyt musiikkia useisiin musikaaleihin, kuten "Patukkaoopperaan" (2007) Tampereen Työväen Teatteriin, "Mulle kaikki ja heti" -revyyseen (2004), "Risto Räppääjä ja Pakastaja-Elvi"- (2002) ja "Hukassa on hyvä paikka" -musikaaleihin (1999) Helsingin kaupunginteatteriin sekä "Lava-ammuntaa"-musikaaliin 1995 Ryhmäteatteriin. Kyseisiä sävellyksiä on myös levytetty. Lisäksi hän on säveltänyt musiikin helmikuussa 2008 ensi-iltansa saaneeseen elokuvaan "Risto Räppääjä". Elokuvan musiikeista on tehty myös soundtrack-levy.


title: Iiro Rantala

text: Vuonna 2010 ilmestyi Rantalan ensimmäinen soolopianolevy Lost Heroes. Deutsche Phono-Akademie palkitsi marraskuussa 2011 levyn vuoden parhaan jazzlevyn Echo -palkinnolla ja vuonna 2012 Rantala palkittiin vuoden parhaana kansainvälisenä jazzpianistina samaisella palkinnolla. Vuonna 2013 Rantalalle myönnettiin Pro Finlandia -mitali. Jazzliiton Yrjö-palkinnon Rantala sai 1996.


title: Iiro Rantala

text: Rantala on tehnyt yhteistyötä myös nykytanssikoreografi ja tanssija Tommi Kitin kanssa. Heidän yhteisiä teoksiaan ovat muun muassa ”Kaksi miestä ja piano”, ”Harmaa Sointu” (2000) sekä ”Hyppy” (2005). Lisäksi kaksikko on tehnyt yhteisiä improvisaatioesityksiä.


title: Iiro Rantala

text: Vuonna 2006 Iiro Rantala perusti Iiro Rantala New Trion, jossa Rantalan lisäksi soittaa kitaraa Marzi Nyman ja beatboxaa Felix Zenger. Yhtye julkaisi "Elmo"-levyn April Jazzissa 2008. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2010.


title: Iiro Rantala

text: Rantala ja viulisti Pekka Kuusisto julkaisivat vuonna 2009 tangolevyn "Subterráneo".


title: Iiro Rantala

text: Loppuvuodesta 2005 Rantala juonsi TV1:llä neliosaista "Iirottelua"-talkshow’-ohjelmaa, jossa hän haastatteli musiikkivieraitaan ja soitti heidän kanssaan. Sarjaan tehtiin myöhemmin uusia jaksoja, jotka esitettiin TV1:llä syys-lokakuussa 2007.


title: Iiro Rantala

text: Vuonna 2010 ja 2011 Rantala juonsi Yle Teemalla televisio-ohjelmaa "Iiro irti", jossa hän soitti eri artistien keikoilla. Vuoden 2012 juhannuksena Rantala juonsi yhdessä Ella Kannisen kanssa YLE Teemalla "Juhannusjuna" -kulttuuriohjelmaa. Vuonna 2016 Rantala teki Yle Teemalle ohjelmasarjan "Iiron musiikkiluokka.


title: Iiro Rantala

text: Kesällä 2018 Yle Radio 1 -kanavalla Iiro Rantala haastatteli kerrallaan kahta ihmistä asunnossaan taiteilijakoti Lallukassa ohjelmasarjassa "Kotikäynti Iiron pianohuoneessa". Vieraat eivät ennakolta tienneet kenen toisen ohjelmassa tapaavat..


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Lenni-Kalle Taipale (s. 3. marraskuuta 1978 Espoo) on suomalainen jazzpianisti ja -säveltäjä. Hän on johtanut omaa trioaan vuodesta 1995 sekä soittanut monissa kokoonpanoissa. Lenni-Kalle Taipale on ollut mukana myös monissa televisiosarjoissa ja elokuvissa.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Taipale aloitti pianonsoiton kolmevuotiaana isoveljensä musiikkiharrastuksen innoittamana. Viisivuotiaana Taipale alkoi soittaa viulua, jota hän pääsi myös opiskelemaan Espoon musiikkiopistoon vuonna 1985. Hän oli omien sanojensa mukaan hyvin laiska harjoittelemaan. Vuonna 1987 hän siirtyi Mainingin kouluun ja pääsi musiikkiluokalle. Hän muun muassa lauloi koulun kuorossa ja sävelsi musiikkia luokkansa esittämään musikaaliin. Hän otti pianonsoiton sivuaineeksi EMOssa vuonna 1988 ja jätti viulun yhdeksännellä luokalla.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Vuonna 1994 Taipale osallistui Nilsiän musiikkileirille, jossa häntä opetti pianisti Jasse Varpama. Leirin vaikutuksesta sekä nähtyään yhdysvaltalaisen jazzpianistin Chick Corean esiintyvän alun perin klassista musiikkia opiskellut Taipale kiinnostui jazzmusiikista.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Samana vuonna Taipale pääsi opiskelemaan Tapiolan lukion musiikkilinjalle, jossa häntä opetti muun muassa Mape Lappalainen, ja vuonna 1995 hänet hyväksyttiin Oulunkylän Pop & Jazz konservatorioon muusikkolinjalle. Syksyllä 1995 Lappalainen pyysi Taipaletta kokoamaan yhtyeen Trio Töykeiden lämmittelijäksi. Näin syntynyt "Lenni-Kalle Taipale Trio" esiintyi ensimmäisen kerran 12. joulukuuta 1995 Jazz-Café Louhessa Espoon Kulttuurikeskuksessa. Taipaleen lisäksi yhtyeessä soitti rumpali Sami Järvinen sekä Taipaleen Nilsiän musiikkileirillä tapaama basisti Timo Tuppurainen. Kriitikko Jukka Hauru kehui yhtyettä Helsingin Sanomissa, mikä vauhditti trion urakehitystä. Trio keikkaili paljon seuraavana vuonna, muun muassa April Jazz-festivaaleilla Espoossa.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Vuonna 1997 Lenni-Kalle Taipale Trio osallistui Pohjolan kyky -kilpailuun ja voitti kevyen musiikin sarjan suorana televisioidussa Suomen finaalissa 5. huhtikuuta 1997. Oslossa järjestetyssä loppukilpailussa 24. toukokuuta Taipaleen sävellyksiä esittänyt trio jäi kuitenkin toiseksi. Palkintona menestyksestä yhtyeestä tehtiin televisiodokumentti, joka esitettiin joulukuussa 1997.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Kesällä 1997 trio esiintyi myös Pori Jazz -festivaaleilla. Tuolloin Taipale valittiin Pori Jazzin Vuoden Taiteilijaksi. Samana vuonna hänelle myönnettiin Kilpailuviraston Kilpailija-palkinto ja hänet valittiin Postipankin Prime Teamiin vuosiksi 1997–1999. Syksyllä 1998 Espoon kaupunki myönsi hänelle Espoo-mitalin ja 20 000 markan arvoisen Espoon kaupungin taidepalkinnon.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Lenni-Kalle Taipale Trio julkaisi ensimmäisen albuminsa "Nothing to Hide" 27. marraskuuta 1998. Levyä myytiin ensimmäisenä suomalaisena jazzalbumina kultalevyyn vaadittavat 20 000 kappaletta. Se käväisi myös Suomen virallisen albumilistan sijalla 20. Nyttemmin albumia on myyty yli 30 000 kappaletta.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: 6. joulukuuta 1998 Lenni-Kalle Taipale Trio esiintyi tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolla. Seuraavana vuonna yhtye kiinnitettiin housebändiksi Joonas Hytönen Show -keskusteluohjelmaan. Ohjelmassa yhtyeen kanssa soitti kitaristi Marzi Nyman, jonka Taipale tunsi jo lukioajaltaan. Toisen albuminsa "Hiutaleita" trio julkaisi 5. lokakuuta 1999. Albumilla lauloi Marika Krook, ja se kävi parhaimmillaan albumilistan sijalla 17.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Kesällä 1999 Timo Tuppurainen jätti yhtyeen, ja uudeksi basistiksi tuli Timo Tolonen. Uudistuneen trion ensimmäinen albumi "Reset" julkaistiin 15. lokakuuta 2001.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: Keväällä 2002 trion miehitys vaihtui jälleen, kun rumpuihin siirtyi Toni Porthén ja bassoon Ape Anttila. Uuden kokoonpanon myötä vaihtui myös yhtyeen nimi: välillä se oli "Lenni-Kalle Taipale Group", välillä "Lenni-Kalle Taipale Band". Syksystä 2002 vuoteen 2003 Lenni-Kalle Taipale Group esiintyi Joonas Hytönen Show’ssa vahvistettuna kitaristi Varre Vartiaisella.


title: Lenni-Kalle Taipale

text: 2000-luvulla Taipaleen yhtye on esiintynyt ulkomailla, muun muassa Meksikossa, Saksassa ja Ruotsissa. Trion neljäs albumi, Taipaleen tyttären mukaan nimetty"Lumia", ilmestyi 12. lokakuuta 2005. Jälleen Lenni-Kalle Taipale Trion nimellä julkaistulla albumilla kuullaan lainakappale The Rasmukselta, ja solisteina levyllä vierailevat Johanna Iivanainen ja Pikku G.