title: Larisa Lazutina

text: Trondheimin kisojen jälkeen, 31 vuoden ikäisenä, Lazutina ilmoitti lopettavansa hiihtouransa. Syynä päätökseen olivat muun muassa väsymys, sairastelu ja erimielisyydet Venäjän maajoukkueen johtajien kanssa. Kuitenkin saman vuoden toukokuussa Anatoli Aksentjev pyysi Lazutinan takaisin huippu-urheilun pariin. Lazutina ehdotti paluulle ehdoksi, että hän saisi harjoitella yksin, muun maajoukkueen ulkopuolelle. Häntä ryhtyi valmentamaan miehensä Gennadi. Uusi harjoitusmenetelmä tuotti hyviä tuloksia. Lazutina voitti 1998 Naganon olympialaisissa kolme kultamitalia, hopean ja pronssin. Kotiinsa palattuaan presidentti Boris Jeltsin myönsi hänelle Venäjän federaation sankarin tähden, korkeimman mahdollisen Venäjän kansalaiselle myönnettävän arvonimen. Samana vuonna hän voitti myös toistamiseen urallaan, yhdeksän vuoden tauon jälkeen, hiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun.


title: Larisa Lazutina

text: 1999 MM-hiihdoissa Itävallan Ramsaussa hän voitti kultamitalin 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja viestissä kultamitalin, ja 2001 MM-hiihdoissa Lahdessa hän sai hopeaa takaa-ajosta ja 10 kilometrin hiihdosta pronssia.


title: Larisa Lazutina

text: Lazutina oli ilmoittanut 2002 Salt Lake Cityn olympialaisten jäävän hänen viimeisiksi arvokilpailuikseen. Olympialaisissa Venäjän naisten joukkue ei voinut osallistua viestihiihtoon Lazutinan hemoglobiiniarvon ylitettyä sallitun 160 rajan. Hän ei tiennyt mistä syy korkeisiin lukemiin johtui, mutta epäili korkeaa ilmanalaa ja kuukautisia. Hän joutui virtsatestiin, mutta pääsi ladulle 30 kilometrin kilpailuun ja voitti sen. Kilpailun jälkeisessä testissä hän, samoin kuin maannaisensa Olga Danilova sekä miesten 50 kilometrin kilpailun voittanut Espanjan Johan Mühlegg, jäi kiinni kielletyn darbepoetiini-hormonin käytöstä. Myöhemmin selvisi, että Lazutina oli antanut positiivisen doping-näytteen jo aiemmin saman kauden aikana, eikä hänellä olisi ollut osallistumisoikeutta koko kisoihin, ja menetti myös kaksi muuta kisoista voittamaansa mitalia samoin kuin kauden aikaisemmat maailmancupin sijoituksensa. On epäselvää, miksi Lazutinan ylipäätänsä annettiin hiihtää kisoissa.


title: Larisa Lazutina

text: Urheilu-uransa jälkeen Lazutina on lähtenyt politiikkaan, ja ollut duuman varajäsen vuodesta 2003.


title: Kari Rahkamo

text: Kari Tapani Rahkamo (s. 30. toukokuuta 1933 Lahti) on helsinkiläinen poliitikko. Rahkamo on koulutukseltaan diplomi-insinööri ja puoluetaustaltaan kokoomuslainen. Hän on työskennellyt rakennushallituksessa toimistopäällikkönä 1976–1989 ja apulaisosastopäällikkönä 1989–1991. Rahkamo toimi Helsingin kaupunginjohtajana vuosina 1991–1996 pitkäaikaisen kaupunginjohtajan Raimo Ilaskiven seuraajana.


title: Kari Rahkamo

text: Rahkamo oli presidentin valitsijamiehenä 1968. Lisäksi hän on toiminut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1965–1987, puheenjohtajana 1987–1991 sekä kaupunginhallituksen jäsenenä 1969–1987.


title: Kari Rahkamo

text: 1950-luvun lopulla Kari Rahkamo oli kansainvälisen tason yleisurheilija lajinaan kolmiloikka. Hänen seuransa oli Helsingin Kisa-Veikot (HKV). Hänen kolmiloikkaennätyksensä on 16,40 metriä, pituushypyssä 734 senttiä. Rahkamo paransi aikanaan 1957–1960 Suomen ennätystä kuudesti. Hän edusti Suomea 31 maaottelussa, kolme kertaa olympialaisissa eli 1952 Helsingissä 14:s tuloksella 15,21, 1956 Melbournessa 14:s samoin tuloksella 15,21 ja 1960 Roomassa 8:s tuloksella 15,84 sekä EM-kisoissa kolme kertaa eli 1954, 1958 ja 1962. Uransa jälkeen hän toimi HKV:n puheenjohtajana 1963–1966.


title: Kari Rahkamo

text: Stadin Slangi ry. valitsi Rahkamon vuoden 1996 Stadin Kundiksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 1996.


title: Kari Rahkamo

text: Hänen tyttärensä on taitoluistelijaurastaan tunnettu Susanna Rahkamo.


title: Eero Rydman

text: Hjalmar Erik (Eero Hjalmar) Rydman (19. elokuuta 1889 Turku – 15. kesäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustajana 1927–1929 ja 1933–1936. Rydman oli Kansaneläkelaitoksen ensimmäinen pääjohtaja 1937–1944, minkä jälkeen hän toimi Helsingin kaupunginjohtajana 1944–1956. Hän oli ehdolla presidentinvaaleissa 1956.


title: Eero Rydman

text: Rydman valmistui ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassisesta lyseosta 1906, filosofian kandidaatiksi 1909 ja filosofian maisteriksi 1910. Lakitieteen kandidaatiksi hän valmistui 1914 ja sai varatuomarin arvon 1917. Lakitieteen lisensiaatiksi Rydman valmistui vuonna 1947.


title: Eero Rydman

text: Rydmanin veli Heikki Ritavuori (1880–1922, vuoteen 1905 Rydman) oli nuorsuomalainen poliitikko ja sittemmin edistyspuolueen murhattu sisäministeri, presidentti K. J. Ståhlbergin läheinen työtoveri. Ritavuoren tyttärenpoika professori Pekka Tarjanne oli Liberaalisen Kansanpuolueen poliitikko.


title: Kyssäkaali

text: Kyssäkaali ("Brassica oleracea" var. "gongylodes") eli kaalirapi on kaalin ("Brassica oleracea") muunnos, joka on yleinen viljelykasvi Etelä- ja Keski-Euroopassa.


title: Kyssäkaali

text: Kyssäkaali on viljelykasvina varsin uusi, sillä sen viljely on aloitettu Euroopassa vasta 1500- ja 1600-luvun vaihteessa. Suomessa viljely on aloitettu paljon eteläisempää Eurooppaa myöhemmin, ja se on nykypäivänäkin vähäistä, vaikka kyssäkaali sopisikin käyttömahdollisuuksiensa ja kasvuvaatimuksiensa puolesta viljeltäväksi myös Suomessa. Suurin osa Suomen markkinoilla myytävistä kyssäkaaleista on peräisin Saksasta, missä kasvin viljely on yleistä. Kyssäkaali on nopeakasvuinen, ja siitä voidaan saada vuoden aikana jopa kolme satoa.


title: Kyssäkaali

text: Kyssäkaali muistuttaa ulkomuodoltaan lanttua ja naurista. Kyssäkaalin syötävä osa on sen mukula, ”kyssä”, tosin vartta käytetään yleisesti rehuna. Kyssäkaalin ulkomuoto vaihtelee lajikkeittain, joita on maailmassa muutamia kymmeniä. Yleisiä lajikkeita ovat muun muassa Lanro, Blavo, Kolibri ja Bocol.


title: Kyssäkaali

text: 100 grammaa kyssäkaalia sisältää 90 grammaa vettä, 4,2 grammaa hiilihydraatteja sekä vitamiineista erityisesti C-vitamiinia, jota voi olla kyssäkaalissa jopa 60 mg. Tämä vastaa 80 prosenttia aikuisen päivittäisestä saantisuosituksesta. Edellisten lisäksi 100 grammassa kyssäkaalia on useita hivenaineita, kuten 320 mg kaliumia (10 % päivän saantisuosituksesta). Kyssäkaalin proteiinipitoisuus on varsin pieni – 100 grammassa kyssäkaalia on proteiinia vain 0,5 grammaa.


title: Paul Heyse

text: Paul Johann Ludwig von Heyse (15. maaliskuuta 1830 – 2. huhtikuuta 1914) oli saksalainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1910.


title: Paul Heyse

text: Heyse opiskeli klassisia kieliä ja käänsi monia italialaisia runoja saksaksi. Monia hänen runojaan on sävelletty liedeiksi. Hänen tunnetuin romaaninsa on "Maailman lapset" ("Kinder der Welt") vuodelta 1873.


title: Paul Heyse

text: Heyse kirjoitti yli sata novellia, joista monet sijoittuvat Italiaan tai muualle Välimeren seudulle.


title: Jaakko Salovaara

text: Jaakko Salovaara (s. 13. tammikuuta 1975), taiteilijanimeltään JS16, on suomalainen turkulaissyntyinen tanssimusiikkituottaja ja -muusikko. Salovaaran ensimmäinen julkaisu oli 16-vuotiaana vuonna 1991 tehty "Hypnosynthesis". Salovaara opiskeli sellon soittoa Turun konservatoriossa ja 20-vuotiaana hänet valittiin Turun kaupunginorkesterin sellistiksi – tehtävässä hän toimi vuoden verran.


title: Jaakko Salovaara

text: Salovaara tuli suomalaisessa musiikkielämässä ensi kerran tunnetuksi vuonna 1998 levyllään "Stomping System". Vuonna 2000 hänen tuottamansa Bomfunk MC’s ja Darude nousivat Euroopan listojen kärkeen kappaleillaan "Freestyler" ja "Sandstorm".


title: Jaakko Salovaara

text: Nykyisin Salovaara tuottaa Mighty 44 -yhtyettä ja on jäsenenä Dallas Superstarsissa sekä Kendissä. Salovaaralla on levymerkki 16 Inch Records. Hän on voittanut tuottaja-Emman vuosina 1998–2000.


title: Jaakko Salovaara

text: Salovaara on Bassrock Music Publishing Oy (toimitusjohtaja Sirke Salovaara) ja Stargate Music Oy -yritysten hallituksen jäsen.


title: Maurice Maeterlinck

text: Maurice Polydore Marie Bernard Maeterlinck (29. elokuuta 1862 Gent – 6. toukokuuta 1949 Nizza) oli belgialainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1911. Maeterlinckin katsottiin edustavan dekadenssia parhaimmillaan tai pahimmillaan. Hänestä tehtiin kreivi vuonna 1932. Oopperalaulaja, kirjailija Georgette Leblanc oli hänen pitkäaikainen kumppaninsa (1895–1918).


title: Maurice Maeterlinck

text: Maurice Maeterlinck vaikutti moniin suomalaistaiteilijoihin; ainoa F. E. Sillanpään suomentama teos on Maeterlinckin "Köyhäin aarteet", jonka hän käänsi alkukielestä keskellä sisällissotaa. Sillanpää ei nähnyt Maeterlinckin näytelmää, mutta hän kuuli kirjailijasta viimeistään Tuusulassa vieraillessaan opiskeluvuosinaan Eero Järnefeltin perheessä. Maeterlinck vaikutti myös Arvid Järnefeltin näytelmiin "Kuolema" (1903) ja "Hiljaisuudessa" (1913).


title: Maurice Maeterlinck

text: Järnefeltin Suvirantaa vastapäätä maantien toisella puolen oli Ainola, jonka isäntä Jean Sibelius sävelsi näyttämömusiikin (opus 46) Maeterlinckin tunnetuimpaan näytelmään "Pelléas ja Mélisande", jonka pohjalta Claude Debussy teki samannimisen oopperan.


title: Maurice Maeterlinck

text: Kirjailija Jalmari Finne suomensi Maurice Maeterlinckin sekä Maeterlickin pitkäaikaisen kumppanin Georgette Leblancin veljen, Maurice Leblancin, romaaneja ranskan kielestä.


title: Maurice Maeterlinck

text: Kirjailija Juhani Aho puolestaan suomensi Maeterlinckin näytelmän "Sininen lintu". Venäläinen teatterinuudistaja Konstantin Stanislavski ohjasi näytelmän kuuluisan kantaesityksen Moskovan Taiteelliseen teatteriinsa 1908. Myös kirjailija Maila Talvio on suomentanut Sininen lintu -näytelmän. "Uuden Suomen" toimittaja, kirjailija Eino Palola puolestaan käänsi Maeterlinckin teoksen "Kuolema".


title: Gerhart Hauptmann

text: Gerhart Hauptmann (15. marraskuuta 1862, Sleesian Obersalzbrunn – 6. kesäkuuta 1946 Agnetendorf, nyk. Jagniątków) oli saksalainen kirjailija, joka syntyi silloisessa Preussissa nykyisen Puolan alueella. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon 1912.


title: Gerhart Hauptmann

text: Hän opiskeli ensin Breslaun taideakatemiassa kuvanveistoa, ja siirtyi sieltä Jenan yliopistoon ja edelleen Roomaan ja Berliiniin. Italiassa ollessaan hän päätti hylätä kuvanveiston ja ryhtyä kirjailijaksi. Häntä pidetään saksalaisen naturalismin perustajana. Vuonna 1889 julkaistu esikoisnäytelmä "Vor Sonnenaufgang" (Ennen päivänkoittoa) aiheutti skandaalin, mutta teki Hauptmannista kuuluisan. Näytelmässä kuvataan alkoholistiperhettä, jossa juominen siirtyy perintönä lapsille. Se oli realistinen kuvaus ajan sosiaalisista ongelmista ja ennakoi saksalaisessa draamassa vallinneen retorisen ja tyylitellyn kauden loppumista.


title: Gerhart Hauptmann

text: Vuonna 1892 ilmestynyt Hauptmannin näytelmä "Kankurit" kuvaa sleesialaisia kutojia, jotka aloittavat vuonna 1844 kapinan, koska pelkäävät kutomakoneiden vievän heiltä ammatin. Ilmestymisaikanaan näytelmä oli rakenteeltaan uudenlainen, sillä yksikään roolihenkilö ei nouse siinä pääosaan, vaan koko kankurijoukko toimii yhdessä. "Kankurit" ja vuonna 1911 ilmestynyt näytelmä "Rotat" luetaan Hauptmannin pääteoksiksi, ja niillä oli suuri osuus hänen saamaansa Nobelin kirjallisuuspalkintoon.


title: Grazia Deledda

text: Grazia Deledda (27. syyskuuta 1871, Nuoro – 15. elokuuta 1936, Rooma) oli italialainen kirjailija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1926.


title: Grazia Deledda

text: Deleddan teokset käsittelevät elämän peruskysymyksiä: rakkautta, kuolemaa ja kärsimystä. Hän kuvailee kotiseutunsa Sardinian kansanelämää tunteella ja eläytyen. Hän sai vaikutteita dekadenssin ja verismin edustajilta.


title: Grazia Deledda

text: Deledda lopetti koulunkäynnin jo kymmenvuotiaana, mutta otti yksityistunteja ranskan ja italian kielissä. Italianopettaja kehui tytön kirjoittamia kotiaineita, ja käski tämän tarjota kirjoituksiaan julkaistavaksi. Deledda lähetti novellin muotilehteen, joka julkaisi sen. Ensimmäinen romaani ilmestyi vuonna 1892, mutta vasta romaanista "Elias Portolú" (1903) tuli varsinainen menestystarina.


title: Karl Adolph Gjellerup

text: Karl Adolph Gjellerup (2. kesäkuuta 1857 – 11. lokakuuta 1919) oli tanskalainen runoilija ja romaanikirjailija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1917 yhdessä maanmiehensä Henrik Pontoppidanin kanssa. Hän oli modernismin edelläkävijöitä ja kirjoitti nimellä Epigonos.


title: Karl Adolph Gjellerup

text: Gjellerupin tunnetuin teos on "Saksalaisten oppipoika (Germanernes Lærling) " vuodelta 1882. Se on osittain omaelämäkerrallinen romaani nuoresta miehestä, joka kasvaa vakaumuksellisesta kristitystä saksalaismieliseksi ateistiksi ja intellektuelliksi.


title: Waldo

text: Waldo (oik. Marko Reijonen, s. 1967) on suomalainen tanssimuusikko. Hänen soolohittejään olivat jamaikalaistyylisellä aksentilla tulkitut "It's About Time" ja "Feel So Good" vuonna 1995. Vuosituhannen vaihteessa Waldo oli keulakuva nimeään kantavassa yhtyeessä Waldo’s People. Waldon ja Waldo’s Peoplen neljästä albumista kolme on myynyt Suomessa kultalevyyn oikeuttavan määrän. Hän on tehnyt musiikkia myös muille artisteille mm. Christian Forssille. Waldo’s People edusti Suomea Euroviisuissa vuonna 2009. Yhtye pääsi kaksiosaisen kilpailun finaaliin, mutta sijoittui finaalin viimeiseksi.


title: Waldo

text:
Marko Reijosen isä oli Suomeen mm. "Kauniiden ja rohkeiden" näyttelijöitä kiertueelle tuonut Heikki "Hessu" Reijonen. Hänen siskonsa Mia oli kilpailijana suomalaisen Big Brother -televisiosarjan toisella tuotantokaudella . Reijonen asuu perheensä kanssa Lepsämässä Nurmijärvellä.
Hänellä on myös ollut kauppakeskuksissa Sello ja Myyrmanni vaateliike nimeltä Waldo's Clothing . Kaupat ovat kuitenkin lopettaneet jo toimintansa.


title: Eetu

text: Eetu on suomalainen miehen etunimi ja johdannainen brittiläistä alkuperää olevasta Edward-nimestä. Nimi oli käytössä ainakin jo 1800-luvulla ja yleistyi jonkin verran vuosina 1900–1919. Tämän jälkeen kuitenkin tuli aika, jolloin nimen Eetu antaminen lapselle väheni. Hyvin suosituksi se tuli vasta 1900-luvun lopulla: vuosina 1980–1999 se annettiin 5 250 ja vuosina 2000–2009 yhden vuosikymmenen kuluessa jo 6 045 pojalle. Kaiken kaikkiaan nimi Eetu on Suomessa maaliskuuhun 2017 mennessä annettu 15 699 miehelle ja alle kymmenelle naiselle.


title: Waldo’s People

text: Waldo’s People on suomalainen elektronista tanssimusiikkia esittävä yhtye. Yhtyeen solisti ja kantava voima on muusikko Waldo alias Marko Reijonen.


title: Waldo’s People

text: Waldo’s People vaikutti erityisesti 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa suomalaiseen elektroniseen tanssimusiikkiin. Se oli ensimmäinen suomalainen yhtye, jonka musiikkivideo ”U Drive Me Crazy” soi säännöllisesti musiikkitelevisio MTV:n pohjoismaisessa versiossa.


title: Waldo’s People

text: Vuonna 2008 yhtye teki paluun ja uusi single ”Back Again” julkaistiin 19. toukokuuta 2008.


title: Waldo’s People

text: Waldo’s People valittiin edustamaan Suomea ”Lose Control” -kappaleella vuoden 2009 Eurovision laulukilpailun semifinaalissa 12. toukokuuta 2009 Moskovassa. Yhtye pääsi tuomariäänin laulukilpailun finaaliin, jossa se esiintyi toiseksi viimeisenä. Finaalin lopputuloksissa Waldo’s People jäi kuitenkin viimeiseksi 22 pisteellä. Kyseessä on yksi kaikkien aikojen suurimmista finaalin viimeiseksi jääneen laulun pistemääristä Euroviisuissa.


title: Władysław Reymont

text:
Władysław Stanisław Reymont (7. toukokuuta 1867–5. joulukuuta 1925) oli puolalainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1924. Hän opiskeli räätäliksi, mutta ei koskaan harjoittanut tätä ammattia. Sen sijaan hän karkasi kiertävän teatterin matkaan ja päätyi rautatieristeyksen portinvartijaksi. Hän alkoi varsin nuorena lähettää kirjoittamiaan kertomuksia lehtiin, ja sai lopulta novellejaan ja muutaman näytelmän julkaistua.
Reymont oli yksi niistä kirjailijoista, jotka vuonna 1918 muodostivat Skamander-ryhmän samannimisen kirjallisuuslehden ympärille. Nobel-palkinto myönnettiin ennen kaikkea neliosaisesta teoksesta "Talonpoikia" (Chłopi, 1902–1909). Hän kuvaa teoksessa maaseudun murrosaikaa naturalismin ja realismin hengessä, mutta siinä on myös viitteitä symbolismiin ja kreikkalaiseen mytologiaan. Sitä varhaisempi teos "Luvattu maa" (Ziemia obiecana, 1899) kuvaa työläiselämää. Andrzej Wajda on vuonna 1974 ohjannut filmiversion Luvatusta maasta.


title: Laajalahti (Kokkola)

text: Laajalahti () on osin Kokkolassa ja Kruunupyyssä sijaitseva entinen merenlahti, joka 1969 padottiin teollisuuden tarpeisiin makeanvedenaltaaksi. Laajalahden hiekkaranta on myös suosittu uimapaikka. Osa Laajalahden alueesta kuuluu Natura 2000 -luonnonsuojelualueisiin erityisesti arvokkaan linnustonsa vuoksi. Alue kuuluu myös valtakunnalliseen lintuvesiensuojeluohjelmaan.


title: Laajalahti (Kokkola)

text: Laajalahden eteläosassa, lähellä nykyistä valtatietä 8, Kruunupyyn puolella sijaitsi 1930–50 -luvuilla lentopaikka. Se oli lahden poukamassa vesijättömaalla oleva nurmikenttä, joka perustettiin alun perin Kauhavan Ilmasotakoulun leirikentäksi. 1950-luvulla pääkäyttäjiä olivat Kokkolan Ilmailukerhon purjelentäjät. Siellä oli myös Ilmavoimien vuonna 1931 rakentama lentokonehalli, joka 1960-luvun alussa siirrettiin Kruunupyyn lentoasemalle. Ilmavoimat käytti kenttää vilkkaasti jatkosodan aikana maa- ja ilmamaaliammuntoihin, joita suoritettiin Laajalahden alueella sekä meren päällä Ykspihlajan edustalla. Nykyään kenttäalue on maatalouskäytössä.


title: Newark

text: Newark on kaupunki New Jerseyn osavaltiossa Yhdysvalloissa. Ensimmäisen siirtokunnan nykyisen kaupungin alueelle perustivat puritaanit vuonna 1667 ja nykyisin kaupunki on osa New Yorkin suurta metropolialuetta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Newarkin asukasluku oli 277 140.


title: Newark

text: Newark sijaitsee New Jerseyn osavaltion koillisosassa, Passaic-joen ja Newarkinlahden rannalla. Sieltä on 13 km New Yorkin Manhattanille.


title: Newark

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, keskimääräinen ylin lämpötila 30 °C. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin -4.2 °C. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 1175 mm, lunta kertyy 71 cm.


title: Newark

text: Ennen eurooppalaisten saapumista nykyistä Newarkin aluetta asuttivat delaware-intiaanit. Eurooppalaistaustaisia siirtolaisia alkoi saapua 1600-luvulla. Vuonna 1667 Robert Treatin johtama joukko New Heavenin siirtokunnasta Connecticutista osti paikalta maata uskonvapauden ja halvan viljelymaan houkuttelemina. Uusi siirtokunta sai nimensä Newark mahdollisesti englantilaisen Newark-on-Trentin kaupungin mukaan. Tosin tarinan joidenkin muiden versioiden mukaan nimi juontuu sanoista “new ark” tai “new work”. Siirtokunta tunnettiin pitkään tiukan puritanistisena ja se kasvoi suhteellisen hitaasti.


title: Newark

text: Tärkeä kaupan keskus Newarkista muodostui, kun se lopulta liitettiin New Yorkiin lautta- ja tieyhteyksillä. Yhdysvaltain vapaussodan aikana Newark oli tärkeä George Washingtonin joukkojen huoltotukikohta näiden vetäytyessä New Jerseyn kautta Delawarejoen yli Pennsylvaniaan. Sodan jälkeen kaupunki alkoi teollistua ja 1830-lukuun mennessä kaupunki oli maailman kuulu oluestaan, koruistaan, kengistään ja hatuistaan. 1800-luvullakaupungissa toimi myös useita tunnettuja keksijöitä, kuten kiiltonahan kehittäjä Seth Boyden ja elokuvia varten joustavan filminauhan keksinyt Hannibal Goodwin. Sisällissodan syttyessä newarkkilaiset olivat aluksi jakaantuneita orjuuden kannattajiin ja vastustajiin. Lopulta kuitenkin noin 10 000 newarkilaista palveli Pohjoisvaltioiden armeijassa. 1800-luvun loppupuolella kaupunkiin saapui myös suuria määriä irlantilaisia, saksalaisia, italialaisia, espanjalaisia ja portugalilaisia maahanmuuttajia.


title: Newark

text: Newarkin satama avattiin vuonna 1915 eli hieman ennen Yhdysvaltojen liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan. Sodan aikana Newarkista tuli yksi maan johtavista laivanrakennuksen keskuksista. Asevoimien tarpeisiin keskittyneen teollisuuden työpaikkoja täyttämään muutti mustia etelävaltioista. Newark kehittyi myös liikenteen keskukseksi ja Newarkin kansainvälinen lentoasema avattiin vuonna 1930. Kaupungin ylle rakennettiin myös aikanaan maan korkeimpia pilvenpiirtäjiä. Newarkin asukasluku oli suurimmillaan vuonna 1950 noin 438 000. Kehityksen varjopuolena paikallishallinto kärsi korruptiosta ja lopulta uudet moottoritiet alkoivat houkutella kaupungin asukkaita esikaupunkialueille. Kaupunkia vaivasivat myös rotujen väliset jännitteet. 1967 kaupungissa oli vakavia rotumellakoita, joissa sai surmansa 26 ihmistä ja syntyi miljoonien aineelliset vahingot.


title: Newark

text: Newarkin keskikaupunkia on uudistettu 1980-luvulta lähtien ja keskustaan on noussut uusia korkeita toimistotaloja. Kaupunki on pyrkinyt myös vastaamaan kohtuuhintaisten asuntojen kysyntään.


title: Newark

text: Newark sijaitsee strategisesti tärkeällä paikalla New Yorkin suurella metropolialueella ja kaupungin talouden kulmakivi on sen sijainnin takia kauppa- ja kuljetusala. Kaupunki on myös New Jerseyn osavaltion teollisuuden johtava keskus. Paikallisiin teollisuuden aloihin kuuluvat esimerkiksi kemikaali-, elektroniikka-, kumi-, tekstiili- ja elintarviketeollisuus. Talouden kannalta suuri merkitys on myös vakuutusalalla. Kaupungin suurimpiin työnantajiin lukeutuvat paikalliset sairaalat Newark Beth Israel Hospital ja Columbus Hospital.


title: Newark

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Newarkissa aikavälillä 2012–2016 olivat 33 025 USD ja henkilöä kohden 17 198 USD. 29,1 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Newark

text: Newarkin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 277 140 ja vuoden 2017 arvion mukaan 285 154. Kaupungin asukkaista 24,4 % oli taustaltaan valkoisia, 50,2 % afroamerikkalaisia, 36 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 1,8 % aasialaisia. 46,3 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 28,3 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Newark

text: Newarkissa toimiviin oppilaitoksiin kuuluvat New Jersey Institute of Technology (1881), Rutgersin yliopiston Newarkin kampus, katolilainen Seton Hallin yliopisto (1856), Essexin piirikunnan yliopisto (1968) ja University of Medicine and Dentistry of New Jersey (1956).


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Erik Axel Karlfeldt (20. heinäkuuta 1864 Karlbo – 8. huhtikuuta 1931) oli ruotsalainen runoilija, jolle myönnettiin postuumisti Nobelin kirjallisuuspalkinto 1931. Hänen runoutensa on perinteistä ja kuvaa kotiseutua, Taalainmaata.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Karlfeldt oli Ruotsin akatemian jäsen. Hänelle ehdotettiin jo vuonna 1918 Nobelin palkintoa, josta hän kuitenkin kieltäytyi jääviytensä takia.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Karlfeldtin elämästä ja tuotannosta on kirjoittanut Jöran Mjöberg teoksessaan "I Fridolins spår" (1945).


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Erik Axel Karlfeldt syntyi Tolvmansgårdenilla, Karlbon kylässä, Folkärnan kunnassa, Taalainmaan kaakkoisosassa. Hänen isänsä oli maanviljelijä Erik Eriksson ja äitinsä Anna Jansdotter; sukunimen Karlfeldt hän otti myöhemmin. Seurakunnan pastori katsoi, että lahjakkaan Erik Axelin kannattaisi jatkaa opintojaan, ja vuonna 1878 hän aloitti Västeråsin oppikoulussa. Hän kuului koulun parhaimpiin oppilaisiin ja oli koulun kirjallisuusyhdistyksen jäsen. Karlfeldt asui opintojen aikana Västeråsissa, mutta vietti lomat kotonaan Karlbossa. Kesällä 1882 hän vaelsi Taalainmaan läpi. Syksyllä 1884 hän tapasi nuoren tytön, Anna Bollingin, ja rakastui tähän. Päästyään ylioppilaaksi Karlfeldt ei enää tavannut tyttöä, mutta tämä lienee innoittanut monia Karlfeldtin romanttisia runoja.


title: Erik Axel Karlfeldt

text:
Syyslukukaudella 1885 Karlfeldt aloitti opintonsa Uppsalan yliopistossa, pääaineenaan estetiikka. Seuraavina vuosina hän työskenteli kotiopettajana muun muassa Jämtlannissa. Syksyllä 1887 hän palasi Uppsalaan.
Syksyllä 1888 Karlfeldt kirjoitti kirjeen Aftonbladetin päätoimittajalle Ernst Beckmanille ja haki toimittajaksi. Beckman oli nuorena kirjoittanut runoja ja julkaissut runokokoelman ja kun hän näki nuoren opiskelijan kirjoittamia runoja, hän päätti palkata tämän koeajaksi. Uuden työn myötä nuori opiskelija vaihtoi nimensä Karlfeldtiksi.


title: Erik Axel Karlfeldt

text:
Joitakin Karlfeldtin runoja oli aiemmin julkaistu nimimerkillä, mutta vuoden 1890 alussa hän kirjoitti kirjallisuuskriitikko Frans von Scheelelle, Svensk tidskrift -lehden päätoimittajalle. Scheele oli antanut myönteisen arvion Karlfeldtin lähettämistä runoista, ja vuonna 1891 neljä runoa julkaistiin lehdessä, ensimmäistä kertaa Karlfeldtin omalla nimellä.
Toukokuussa 1892 Karlfeldt suoritti kandidaatintutkinnon ja arvosanat latinassa, germaanisissa kielissä, pohjoismaisissa kielissä, mineralogiassa ja geologiassa, teoreettisessa filosofiassa sekä estetiikassa ja kirjallisuus- ja taidehistoriassa. Syksyllä 1893 hän aloitti Djursholmin yksityiskoulussa () ruotsin, englannin ja saksan kielen opettajana ja toimi opetustehtävissä huhtikuuhun 1895 asti. Hän asui tuon ajan Djursholmin linnassa.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Kesällä 1895 Karlfeldt sai valmiiksi esikoisteoksensa "Vildmarks- och kärleksvisor", joka julkaistiin juuri ennen joulua samana vuonna. Debyyttijulkaisussaan Karlfeldt ei käyttänyt monimutkaisia runomittoja vaan usein käännettyä sanajärjestystä loppusointujen aikaansaamiseksi. Myöhemmin Karlfeldt kuitenkin vältti käännettyä sanajärjestystä. Perinteisten runomittojen kuten heksametrin, aleksandriinin tai tuon ajan suosittujen runomittojen sonetin, canzonan tai tertsiinin sijaan Karlfeldt käytti kansanlaulu- tai balladisäkeistöjä. Niissä runot on jaettu säkeistöihin, joissa on sama määrä säkeitä ja sama runomitta. Sen sijaan säkeistöjen pituus, rytmin luonne ja loppusointujen määrä vaihtelevat.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Maaliskuussa 1895 Karlfeldt kirjoitti Molkomin kansankorkeakoulun () johtajalle ja haki koulusta opettajan sijaisuutta. Hän sai paikan, ja lukukauden alkaessa lokakuun lopussa Karlfeldt aloitti Molkomissa ruotsin, historian ja kaunokirjoituksen sekä kansantalouden opettajana.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Hän palasi Uppsalaan kirjoittaakseen stipendien turvin lisensiaattityönsä ja valmisteli samanaikaisesti seuraavaa runokokoelmaansa. Uppsalassa Karlfeldt tutustui Gustaf Frödingiin, joka luki hänen runojaan ennen julkaisua ja antoi hyviä neuvoja. Keväällä 1898 valmistui lisensiaattityö englantilaisesta näytelmäkirjailijasta Henry Fieldingistä ja erityisesti hänen romaanistaan "Joseph Andrews".


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Vuonna 1898 julkaistiin Karlfeldtin toinen runokokoelma "Fridolins visor och andra dikter". Siihen Karlfeldt oli luonut Fridolinin hahmon, runollisen alter egonsa, talonpojan, joka on sivistynyt, mutta josta on tullut maanviljelijä ja joka kirjoittaa vapaahetkinään runoja: sekoitus talonpoikaa ja kulttuuri-ihmistä. Fridolin esiintyy myös Karlfeldtin kolmannessa runokokoelmassa "Fridolins lustgård och Dalmålningar på rim". Runoja leimaa oppineisuus, ja kieli on saanut vaikutteita Kaarle XII:n Raamatusta sekä Bondepraktikan-nimisestä maanviljelijöiden opaskirjasta. Karlfeldt sai vaikutteita myös 1600-luvun ruotsalaisrunoilijoilta Wivalliukselta, Stiernhielmiltä ja Lasse Lucidorilta ja hänen runojensa rytmi oli ammennettu Carl Michael Bellmanin lauluista. Esikoisteoksessaan Karlfeldt oli sijoittanut joitakin runoja Taalainmaalle ja sinne hän palasi myöhemminkin runoissaan. Taalainmaata ei ihannoitu vain sen kauneuden vuoksi vaan se oli maisemineen, rakennuksineen ja vapaine talonpoikineen myös ajaton ihanne. Taalainmaaromantiikka kuului ajan henkeen. Vuonna 1901 Selma Lagerlöf oli julkaissut "Jerusalemin" ensimmäisen osan ja taidemaalarit kuten Anders Zorn ja Carl Larsson olivat tehneet maisemat tunnetuiksi. Karlfeldtille Taalainmaa oli Arkadia ja sen paimenia olivat Taalainmaan itsenäiset tilanomistajat.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Suoritettuaan lisensiaatintutkinnon Karlfeldt jäi Uppsalaan ja alkoi stipendien turvin valmistella tohtorinväitöskirjaansa. Vuonna 1898 hän muutti Tukholmaan, missä hän aluksi työskenteli englannin tuntiopettajana Tukholman Porvarikoulussa (). Vapaa-ajallaan hän istui Ruotsin kuninkaallisessa kirjastossa () kirjoittamassa väitöskirjaansa, jonka hän sai valmiiksi vuoden 1900 aikana. Saman vuoden syksyllä hän sai kirjastosta amanuenssin viran. Karlfeldtille myönnettiin vuodesta 1899 alkaen Ruotsin akatemian vuosittainen 1 000 kruunun suuruinen apuraha ja matkastipendin ansiosta hän saattoi syksyllä 1901 matkustaa Italiaan. Joulukuussa 1901 julkaistiin hänen kolmas runokokoelmansa "Fridolins lustgård och Dalmålningar på rim". Vuonna 1903 hän sai vakituisen kirjastonhoitajan viran Maatalousakatemiasta (ruots. Lantbruksakademien). Vuonna 1904 hänet valittiin Ruotsin akatemiaan ensimmäisenä niin sanotuista yhdeksänkymmentälukulaisista ().


title: Erik Axel Karlfeldt

text:
Nimitys Ruotsin akatemian jäseneksi vakiinnutti Karlfeldtin aseman. Vuoden 1913 alussa hänestä tuli Ruotsin akatemian vakituinen sihteeri. Vuonna 1916 hänet vihittiin avioliittoon Gerda Holmbergin kanssa. Perheessä oli neljä lasta. Syksyllä 1916 koko perhe muutti Lidingössä sijaitsevaan taloon ja lokakuussa 1918 viiden huoneen asuntoon Tukholmaan. Syksyllä julkaistiin runokokoelma "Flora och Bellona". Vuotta myöhemmin Karlfeldtin kollegat Ruotsin akatemiassa halusivat myöntää hänelle Nobelin kirjallisuuspalkinnon, mutta hän kieltäytyi vastaanottamasta palkintoa. Kesät perhe vietti Taalainmaalla ja vuonna 1921 Karlfeldt osti Sånggården -nimisen huvilan, hieman maata ja navetan Sjugarebystä Leksandin ulkopuolelta. Vaikka perheellä oli kahdeksan huoneen asunto Tukholmassa, he viettivät kaikki lomansa Taalainmaalla.
1920-luvun jälkipuoliskolla Karlfeldt matkusti vaimonsa kanssa vuosittain ulkomaille: Kööpenhaminaan, Pariisiin ja Italiaan. Syksyllä 1927 julkaistiin runokokoelma "Hösthorn", jota kriitikot ylistivät. Ensimmäinen, 5000 kappaleen painos myytiin loppuun viikossa.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Erik Axel Karlfeldt kuoli 8. huhtikuuta vuonna 1931. Hänet on haudattu Folkärnan hautausmaalle.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Erik Axel Karlfeldtille myönnettiin postuumisti vuoden 1931 Nobelin kirjallisuuspalkinto.


title: Erik Axel Karlfeldt

text: Karlfeldtin muistoksi paljastettiin heinäkuussa 1932 rintakuva Tolvmansgårdenilla Folkärnassa.Suomessa Karlfeldtin runoja on julkaistu eri antologioissa. Runoja ovat suomentaneet muun muassa Yrjö Jylhä, Aale Tynni, Lauri Viljanen, Uuno Kailas ja R. R. Ryynänen.


title: Derby

text: Derby on kaupunki Itä-Midlandsin alueeseen kuuluvassa Derbyshiren kreivikunnassa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sen asukasluku vuonna 2006 oli noin 236 000. Esikaupunkialueet mukaan lukien Derbyn vaikutuspiirissä elää noin puoli miljoonaa henkeä.


title: Derby

text: Kaupungin läpi kulkee Derwentjoki.


title: Derby

text: Derby on perinteisesti ollut Derbyshiren kreivikunnan pääkaupunki, mutta viime vuosina Derbyshiren hallinto on siirretty Matlockiin.


title: Derby

text: Ensimmäinen maininta Derbyn asutuksesta on vuodelta 50, jolloin roomalaiset perustivat linnoituksen nykyisen Struttin puiston kohdalle suojaamaan Derwentjoen ylityspaikkaa. He pysyivät siellä kolmekymmentä vuotta ennen kuin rakensivat Derventioksi kutsutun linnoitetun asutuksen joen toiselle puolelle. Se suojasi joen ylityspaikan lisäksi tärkeää roomalaisteiden risteystä.


title: Derby

text: Roomalaisten jälkeen alueelle asettui anglosakseja, ja viikingit valloittivat alueen vuonna 875.


title: Derby

text: Domesday Bookia koottaessa vuonna 1086 Derbyssä oli jo parituhatta asukasta ja kuusitoista kirkkoa. Se kukoisti keskiajalla kauppapaikkana hyvien joki- ja maantieyhteyksiensä takia.


title: Derby

text: Vuosien 1745–1746 jakobiittikapinan alkuvaiheissa Charles Edward Stuart eli Bonnie Prince Charlie yöpyi Derbyssä, Exeter Housessa. Talo on nyttemmin purettu, mutta prinssin makuuhuoneen seinäpaneelit ja sisustus ovat kaupunginmuseossa. Stuart marssi kaupunkiin noin kuuden ja puolen tuhannen jakobiitin kanssa matkallaan etelään vaatimaan Englannin kruunua. Hän tuli kuitenkin toisiin ajatuksiin ja kääntyi kahden päivän kuluttua takaisin.


title: Derby

text: Derby oli Englannin ensimmäinen pikkukaupunki, johon vedettiin vesijohtoverkosto. Sen suunnitteli ja toteutti vuosina 1691–1693 George Sorocold, joka oli aikansa johtavia hydrauliikkainsinöörejä.


title: Derby

text: Derby ja Derbyshire olivat Englannin teollistumisen keskuksia 1700-luvulla. Vuonna 1717 kaupunkiin perustettiin vesivoimalla toimiva silkkikehräämö, joka oli yksi maailman ensimmäisistä tehtaista. Se on nykyisin osa Unescon maailmanperintökohdetta Derwentin laakson tehtaat. Vuonna 1758 Jedediah Strutt patentoi Derbyn joustinneulekoneen, laitteen jolla voitiin kutoa joustavia resoreita esimerkiksi sukkien yläreunaan.


title: Derby

text: Chelsean posliinitehdas siirtyi Derbyyn 1780-luvulla, ja Royal Crown Derby jatkoi ylellisyystuotteiden valmistajana – siitä tuli myöhemmin kuningatar Viktorian hovihankkija.


title: Derby

text: Valistus oli 1700-luvun jälkipuoliskon eurooppalainen aatevirtaus, joka korosti muun muassa järjen ja tiedon merkitystä. Tuohon aikaan Derbyn lähiympäristö ja koko West Midlands oli tieteellisen, teknisen ja kaupallisen toiminnan voimakkaan kehittymisen keskus. Midlandsin kuuluisa tiedeseura Lunar society toimi pääasiassa Birminghamissa, mutta siihen kuului jäseniä myös Derbystä. Seuran jäsen Erasmus Darwin perusti myös Derby Philosophical Societyn vuonna 1783.


title: Derby

text: James Fergusonin Derbyssä pitämä luentosarja inspiroi Joseph Wrightiä luomaan maalauksensa "Filosofi luennoi telluuriosta", jossa luennoitsijan havaintolaitteesta lähtevää valoa voidaan pitää valistusajan symbolina. Maalaus on nykyisin Derbyn kaupunginmuseossa.


title: Derby

text: Kolme geologian alan pioneeria vaikutti Derbyn alueella: John Whitehurst, White Watson ja John Mawe. Joitakin vuosikymmeniä heidän jälkeensä John Farey palkattiin tutkimaan Derbyshiren kallioperää.


title: Derby

text: Tekstiiliteollisuuden jäljessä kaupunkiin tuli konepajateollisuutta. Rolls-Roycen lentokonemoottoreita tehtiin Derbyssä vuodesta 1907 alkaen.


title: Derby

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana saksalaiset zeppeliinijoukot pommittivat Derbyä ja viisi kaupunkilaista sai surmansa. Toisen maailmansodan lähestyessä Ernest Townsend värvättiin suunnittelemaan maisemointi, jolla Rolls-Roycen tehtaat naamioitiin näyttämään viattomalta maalaiskylältä.


title: Derby

text: Derbyn suurimmat työllistäjät ovat Rolls-Royce (12 000 henkeä), Derbyn kaupunki (11 000), terveyskeskus NHS (7 000), Toyota (4 000) ja yliopisto (2 000). Kaikkiaan Derbyn alueella toimii 16 000 yritystä.


title: Derby

text: Toyotan Englannin-autonvalmistus on keskittynyt Burnastoniin Derbyn liepeille.


title: Derby

text: Maaliskuussa 2011 Derbyn työttömyysaste oli 4,6 prosenttia, mikä on korkeampi kuin koko maan tai kreivikunnan keskiarvo.


title: Derby

text: Derby sijaitsee Derwentjoen varrella jokseenkin yhtä kaukana maan itä- ja länsirannikoista. Koska Derwent on mutkikas ja herkkä tulvimaan, vuonna 1771 alettiin suunnitella kanavaa. Se valmistui vuonna 1797. Kanava jäi käytöstä 1940-luvulla ja se suljettiin virallisesti vuonna 1964. 1990-luvulla kanavaa alettiin jälleen kunnostaa virkistyskäyttöön.


title: Derby

text: Moottoritie M1 Lontooseen kulkee noin 15 kilometriä kaupungin itäpuolella. Vuonna 2010 kaupunkiin valmistunut uusi kehätie sai nimekseen "Lara Croft Way" kaupungissa suunnitellun "Tomb Raider" -pelin mukaan.


title: Derby

text: Derbyn rautatieasemalta on ollut rautatieyhteys Leedsiin vuodesta 1840 alkaen.


title: Derby

text: East Midlandsin lentoasema on noin puolen tunnin bussimatkan päässä Derbyn keskustasta.


title: Derby

text: Tunnetuin derbyläinen taidemaalari on ollut Joseph Wright. Muita kuuluisia nimiä ovat Harold ja Frank Gresley, Samuel ja Louise Rayner, Ernest Townsend ja George Turner.


title: Derby

text: Derbyn kaupunginmuseossa on kokoelma posliinia ja muuta alueen historiaan liittyvää esineistöä sekä Joseph Wrightin maalauksia.


title: Derby

text: Vanhasta rautatievarikosta on 1900-luvun lopussa kehitetty Pride Park, jonka jalkapallostadionilla Derby County pelaa kotiottelunsa.


title: Derby

text: Derbyn muihin nähtävyyksiin kuuluvat katedraali, vanha vankila, Pickford House Museum, kauppahalli vuodelta 1864, Derbyn raviradan roomalaisrauniot, Royal Crown Derbyn posliinitehtaan näyttely ja Derbyshire countyn krikettiklubi.


title: Derby

text: Derbyn yliopistossa on kuusi tiedekuntaa: ensimmäiseen kuuluvat taide, humanistiset tieteet ja teknologia, toiseen oikeus- ja taloustiede, kolmanteen kasvatustiede, sosiaalialat, terveystieteet ja luonnontieteet. Buxtonin osasto muodostaa oman tiedekuntansa, samoin yhteistyöoppimisen keskus. Kuudes tiedekunta on luonnontieteen, tekniikan ja matematiikan virtuaalinen tiedekunta. Lukuvuonna 2009–2010 yliopistossa oli noin 17 500 opiskelijaa.


title: Derby

text: Derbyssä toimii sinfoniaorkesteri nimeltä Sinfonia Viva. Se on perustettu 1982.


title: Derby

text: Paikallinen sanomalehti on nimeltään Derby Telegraph. Sen uutisia julkaistaan myös verkossa nimellä This is Derbyshire.


title: Rabindranath Tagore

text: Rabindranath Tagore (, 7. toukokuuta 1861 – 7. elokuuta 1941) oli intialainen kirjailija, filosofi, runoilija, lauluntekijä ja muusikko. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1913 runoteoksesta "Uhrilauluja" ("Gitanjali: Song Offerings"). Hän oli ensimmäinen aasialainen Nobel-palkinnon saaja.


title: Rabindranath Tagore

text: Tagore on vaikuttanut vahvasti bengalinkielisen kirjallisuuden kehittymiseen, ja hän on tehnyt Intian kirjallisuutta tunnetuksi myös lännessä. Hän kirjoitti bengaliksi, mutta käänsi itse teoksiaan englanniksi.


title: Rabindranath Tagore

text:
Tagore opiskeli Englannissa, muttei suorittanut siellä tutkintoa. Hänet lyötiin Englannissa ritariksi vuonna 1915, mutta hän peruutti ritariutensa pari vuotta myöhemmin protestiksi brittien Intian-politiikkaa vastaan.
Tagoren teoksiin kuuluu runoja, romaaneja, esseitä, novelleja ja matkakertomuksia. Hän kirjoitti ja sävelsi myös useita lauluja, muun muassa Intian kansallislaulun.


title: Carl Spitteler

text: Carl Spitteler (24. huhtikuuta 1845 – 29. joulukuuta 1924) oli sveitsiläinen runoilija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1919. Hänen teoksensa ovat pessimistisiä sankaritarinoita. Arthur Schopenhauerin filosofia vaikutti Spittelerin maailmankuvaan ja tuotantoon.


title: Carl Spitteler

text: Spitteler oli nuorena kiinnostunut musiikista ja piirtämisestä ja opiskeli lakia ja teologiaa. Hän työskenteli opettajana kotimaassaan ja Venäjällä.


title: Kreikan jalkapallomaajoukkue

text: Kreikan jalkapallomaajoukkue esiintyi ensimmäisen kerran suurissa arvokilpailuissa vuoden 1980 EM-kilpailuissa, muttei saavuttanut suurta menestystä ennen vuoden 2004 EM-kilpailuja, joissa joukkue vei yllättäen Euroopan mestaruuden. Tämän jälkeen joukkue on kuitenkin päässyt jokaiseen arvoturnaukseen lukuun ottamatta MM-kisoja 2006.


title: Kreikan jalkapallomaajoukkue

text: Kreikka selvisi Ateenan välikisoissa 1906 loppuotteluun, jossa se hävisi Tanskalle 0–9.


title: Kreikan jalkapallomaajoukkue

text:
Maailmanmestaruuskilpailuissa Kreikan joukkue on esiintynyt kahdesti vuosina 1994 ja 2010. Ensimmäisellä kerralla Kreikka jäi lohkon viimeiseksi hävittyään kaikki kolme otteluaan maalierolla 0–10. Etelä-Afrikan kisoissa Kreikka voitti Nigerian, mutta kärsi tappiot Etelä-Korealle ja Argentiinalle ja jäi näin alkulohkoon.Seuraavat pelaajat on valittu Euroopan-mestaruuskilpailuiden 2016 karsintoihin Suomea vastaan 11. lokakuuta ja Pohjois-Irlantia vastaan 14. lokakuuta 2014.
"Ottelut ja maalit on päivitetty 14. lokakuuta 2014 Pohjois-Irlantia vastaan pelatun ottelun jälkeen."
Muut viimeisten 12 kuukauden aikana pelattuihin maaotteluihin nimetyt maajoukkueuraansa jatkavat pelaajat:Antonis Nikopolidis,
Sotiris Kyrgiakos,
Yiannis Goumas,
Giourkas Seitaridis,
Nikolaos Dabizas,
Giorgios Karagounis,
Stelios Giannakopoulos,
Angelos Basinas,
Kostas Katsouranis,
Giorgios Georgiadis,
Ioannis Amanatidis,
Dimitris Papadopoulos,
Theofanis Gekas
Angelos Charisteas ja
Sotiris Ninis.


title: Jori Sjöroos

text: Jori Sjöroos (s. 1976) on turkulainen muusikko ja tuottaja. Hän tuli tunnetuksi Fu-Tourist-, This Empty Flow ja Magenta Skycode -projekteistaan.


title: Jori Sjöroos

text: Sjöroos oli PMMP-yhtyeen musiikin pääasiallinen säveltäjä sekä tuottaja. PMMP:tä hän tuotti taiteilijanimellä Think Ink. Sjöroos on kertonut, että vielä 2010-luvun taitteessa hän ei kiinnittänyt sanoituksiin – PMMP:nkään – juuri mitään huomiota. PMMP:n perheväkivallasta kertovaa "Joku raja" -kappaletta lukuun ottamatta PMMP:n sanoitukset olivat Sjöroosille silkkaa sanahelinää – vaikka PMMP:n pääasiallista sanoittajaa Paula Vesalaa pidetään yhtenä Suomen parhaista pop-musiikin säveltäjistä ja sanoittajista. Sittemmin Sjöroosin mielipide muuttui, ja hän on todennut, että: "Sanat on 45 prossaa biisistä, musa 55".


title: Jori Sjöroos

text: Häntä pidetään tyypillisenä tuottajana: hän on arvostettu musiikkipiireissä, mutta suurella yleisöllä ei välttämättä ole selvää kuvaa siitä, millainen henkilö on kyseessä.


title: Jori Sjöroos

text: Sjöroos vaikutti 1990-luvun alkupuolella rumpalina Thergothon-yhtyeessä, joka on yksi doom metalin alagenren funeral doomin edelläkävijöistä.


title: Jori Sjöroos

text: Sjöroos tuotti Ismo Alangon ja Teho Majamäen vuonna 2008 ilmestyneen "Blanco Spirituals" -albumin. Jori Sjöroos sai 2009 Teosto-palkinnon yhdessä Mira Luodin ja Paula Vesalan kanssa PMMP:n levystä Veden varaan.


title: Jori Sjöroos

text: Vuonna 2015 PMMP:n ja Magenta Skycoden uran loppumisen jälkeen Sjöroos on perustanut uuden projektin nimeltä ROOXX, jolta julkaistiin ensimmäinen kappale "Breath In" lokakuussa 2015.


title: Jori Sjöroos

text: Vasta vuonna 2017 Sjöroos julkaisi ensimmäisen kappaleensa omalla nimellään"." "Animals"-kappale nousikin YleX:n viikon parhaimpien biisien listalle. Kyseessä on lähes suora jatkumo Sjöroosin aiemmalle ROOXX-projektille. Molemmissa laulavat Ringa Manner ja Markus Perttula.


title: Jori Sjöroos

text: Nykyisin Jori Sjöroos tuottaa Vestaa.


title: Keski-Ranska

text: Keski-Ranska () on Ranskan hallintoalue Île-de-Francen eteläpuolella. Keski-Ranskan pääkaupunki on Orléans. Keski-Ranskassa asuu 2,5 miljoonaa ihmistä. Merkittävä Loire-joen laakso kuuluu Keski-Ranskan alueeseen.


title: Keski-Ranska

text: Keski-Ranska koostuu kuudesta departementista:


title: Njassa

text: Njassa (joskus myös General Njassa tai Dj Njassa, oik. Jyrki Leo Jantunen, s. 1962) on helsinkiläinen radiotoimittaja, DJ ja muusikko. Hän työskentelee toimittajana Radio Helsingissä, sitä ennen muun muassa Radio Cityssä. Valtakunnalliseen julkisuuteen hän tuli 2000-luvulla toimiessaan television "Levyraati"-ohjelman vakiojäsenenä.


title: Njassa

text: Jimi Suménin ja Kari Kalénin vuonna 1983 tuottamalla "Art of breeding" -kokoelmalevyllä ollutta General Njassa And His Lost Divisionin kappaletta ”I'm Young, Beautiful and Natural” pidetään ensimmäisenä suomalaisena hip hop- eli rap-levytyksenä. Samana vuonna Njassa toimi myös Musta Paraati -goottimusiikkiyhtyeen laulusolistina.


title: Njassa

text: Joulukuussa 2011 Njassa palkittiin Suomi-palkinnolla. Palkintoraadin mukaan Jyrki Jantunen oli ollut ”eturivissä uudistamassa, elävöittämässä ja piristämässä suomalaista kaupunki- ja nuorisokulttuuria jo yli 30 vuotta.”


title: Mariner 1

text: Mariner 1 oli Mariner-ohjelman ensimmäinen planeettaluotain. Sen tehtävänä oli Venus-planeetan ohilento, mutta se jouduttiin tuhoamaan laitevian vuoksi 293 sekuntia laukaisun jälkeen, 22. heinäkuuta 1962.


title: Mariner 1

text: Mariner 1:n tehtävän suoritti sen identtinen varakappale Mariner 2.


title: Mariner 1

text: Mariner 1 ja 2 -luotaimet olivat yksinkertaistettuja versioita Ranger-ohjelman Block I -luotaimista.


title: Mariner 1

text: Mariner-luotain koostui 100 cm halkaisijaltaan olleesta kuusikulmaisesta rungosta, johon oli kiinnitetty luotaimen energian tuottavat aurinkopaneelit, mittalaitemastot ja antennit. Tutkimuslaitteistoina luotaimessa olivat kallistettavalle alustalle kiinnitetyt mikroaalto- ja infrapunaradiometrit, mikrometeoriittisensori, aurinkoplasmasensori, varautuneitten hiukkasten sensori ja magnetometri. Nämä mittalaitteet oli suunniteltu mittaamaan Venuksen pintalämpötilan jakautumista ja tekemään perusmittauksia planeetan kaasukehästä. Venuksen tiheän pilvipeitteen vuoksi luotaimiin ei asennettu kameroita.


title: Mariner 1

text: JPL - Past Missions: Mariner 1&2


title: Mainonta

text: Mainonta on osa markkinointiviestintää. Mainonta on tunnistettavan lähettäjän maksamaa, tavoitteellista tiedottamista, joka yleensä kohdistuu suureen ihmisjoukkoon ja toteutetaan useimmiten joukkotiedotusvälineitä (lehdet, televisio, radio, internet, ulkomainonta) käyttämällä. Tunnistettavalla lähettäjällä tarkoitetaan sitä, että mainostava yritys tai organisaatio ”allekirjoittaa” kunkin mainosviestin nimellään, yritys- tai tuotelogollaan tai äänitunnuksellaan tai muulla tavoin kertoo kenen viestistä on kyse.


title: Mainonta

text: Mainonta tähtää yleensä myynninedistämiseen, eli tavoitteena on yksinkertaisesti myydä joko heti tai myöhemmin. Mainoksilla tiedotetaan tavaroista, palveluista, aatteista ja ihmisistä. Mainonnan avulla luodaan brändejä eli tavaramerkkien ja tuotteen muiden aineettomien ominaisuuksien muodostamia mielikuvakokonaisuuksia. Myös ihmisestä voidaan tehdä niin sanottu brändi.


title: Mainonta

text: Mediamainonta


title: Mainonta

text: Tärkeimmät mainosvälineet eli mediat ovatTavallisesti käytetään useita eri medioita eli yhteismainontaa.


title: Mainonta

text: Suoramainonta


title: Mainonta

text: Mainonta kohdistuu tiettyyn valittuun ryhmään ja voi olla osoitteellista tai osoitteetonta. Kohderyhmä on kuitenkin yleensä pienempi kuin medioitten kautta tavoitettu.


title: Mainonta

text: Mainostapahtumat ja sponsorointi


title: Mainonta

text: Myös messuilla, tapahtumilla ja sponsorimainonnalla on merkittävä osuus markkinoinnissa.


title: Mainonta

text: Mainonnan käytännön toteutukseen osallistuvat muun muassa mainostoimistot, tutkimuslaitokset, mediatoimistot, PR- ja/tai viestintätoimistot, painolaitokset, AV-tuottajat, radio- ja televisio -yhtiöt, kuvatoimistot, mallitoimistot, messujärjestäjät, käännöstoimistot, somistamot, sanoma- ja aikakauslehdet sekä design management -toimistot. Mainontaa tekevät yleensä alan ammattilaiset, jotka ovat koulutuksen tai työn kautta perehtyneet käyttämään sekä visuaalisia, verbaalisia että psykologisia keinoja mainosten laatimisessa.


title: Mainonta

text: Mainonnan suunnittelussa kolme tärkeintä elementtiä ovat:


title: Mainonta

text: Mainoskanavan valinnassa tärkeintä on, että kanava kykenee välittämään halutun sanoman, tavoittamaan oikeat ihmiset oikeaan aikaan ja suoriutumaan tehtävästä kustannustehokkaasti.


title: Mainonta

text: Mahdollisia mainoskanavia ovat muun muassa


title: Mainonta

text: On sanottu, että mainonnan suunnittelua varten on kerättävä hyvä tietopankki. Esimerkiksi mainonnan alan kouluttaja Kaarina Iltanen on listannut seuraavat suunnitteluun tarvittavat perustiedot:


title: Mainonta

text: Mainonnalla on sanottu olevan kolme pääasiallista tehtävää:


title: Mainonta

text: Hyvän ja suostuttelevan mainosviestin tekemisessä ei varmasti ole olemassa yhtä totuutta. Tuloksellisen mainonnan toteuttavat kuitenkin yleensä mainonnan ammattilaiset, joilla on alalta kokemusta, ammattitaitoa ja kykyä tehdä taidokkaita mainoksia.


title: Mainonta

text: Merkittävä mainonnan alaluokka on imagomainonta, jota käytetään usein tukemaan tuotteiden mainontaa ja joka myös usein yhdistetään brändin rakentamiseen. Imagomainonnassa korostetaan kohderyhmän elämäntyyliä, ominaisuuksia, tottumuksia ja mielikuvia. Imagomainonta ei tuo yleensä selkeästi esille mainostettavan kohteen ominaisuuksia. Imagomainonta on usein hyvin visuaalista ja mielikuvia herättävää ja siihen saattaa liittyä myös elementtejä jotka eivät liity läheisesti kohteena olevaan tuotteeseen tai yritykseen.


title: Mainonta

text: Mainonnan onnistuminen on vaikea käsite mitattavaksi. Mainonta voi esimerkiksi saada korkean huomioarvon, mutta kampanjalla ei välttämättä ole mitään vaikutusta kohderyhmän käyttäytymiseen. Korkean huomioarvon saavuttaminenkin on toki hyvä tulos ja usein mainostoimistot mittaavatkin juuri huomioarvoa arvioidessaan onnistumista. Hyvässä asemassa olevan tuotteen mainonnan kohdalla saattaa pelkkä huomioarvo ollakin tärkein mittari jos tavoitteena on ainoastaan vahvistaa tuotteen asemaa nykyisten asiakkaiden keskuudessa. Tavoittavuudella () tarkoitetaan sitä, missä määrin kohdeyleisö on huomannut mainoksen.


title: Mainonta

text: Yleensä mainoksista tehokkaimpia ovat ne, joissa on selkeä sanoma ja merkitys ja jotka jäävät helpoiten mieleen. Myös vakuuttavuudella ja itselle olennaisilla asioilla on todettu olevan merkitystä. Usein mainonta myös pyrkii argumentoimaan mainostettavan kohteen paremmuutta suhteessa kilpailijoihin. Mainonnalle on tyypillistä myös toistaa viestiä, jotta kuluttajalle jäisi voimakkaampi käsitys tuotteesta. Usein myös tavoitteena on pelkästään muistuttaa tuotteen olemassaolosta ja vahvistaa esimerkiksi tuotteen keskeistä myyntilupausta, slogania tai iskulausetta.


title: Mainonta

text: Mainonnan tehokkuuteen vaikuttavat monet yksilön ominaisuudet, jotka voidaan karkeasti jakaa sisäisiin ja ulkoisiin tekijöihin. Yksilön sisäisiä tekijöitä ovat muun muassa persoonallisuus, motivaatio ja asenteet. Mainonnan tehoon vaikuttavat myös ulkoiset, ympäristöön liittyvät tekijät. Ulkoisia vaikuttavia elementtejä ovat muun muassa kulttuuriset ja sosiaaliset tekijät.


title: Mainonta

text: Mainonnan vaikutukset voivat syntyä heti tai myöhemmin sekä välillisesti tai suoraan. Mainoksen vaikutus voi ilmetä vasta myöhemmin muun muassa siitä syystä, että sen syntyminen vaatii vastaanottajalta ”pureskelua” ja omakohtaista pohdintaa.


title: Mainonta

text: Mainonnan vaikuttavuuden tutkimukseen liittyy useita erilaisia malleja, muun muassa AIDA-malli ja Rogersin adoptiomalli.


title: Mainonta

text: Mainoksen viestisisällön ja tyylin osalta on yleensä tärkeintä, että haluttu vastaanottaja pitää mainoksesta, koska tällä on todettu olevan huomattava merkitys kohteen haluttavuuteen. Mainonnan tavoitteena voi myös toki olla kehottaa esimerkiksi välttämään jotain asiaa, jolloin puhutaan antimainonnasta.


title: Mainonta

text: Lähes yhdeksän kymmenestä suomalaisesta haluaa vastaanottaa suoramainontaa ja ilmaislehtiä kotiinsa.


title: Stefania Belmondo

text: Stefania Belmondo (s. 13. tammikuuta 1969 Vinadio, Cuneo, Italia) on italialainen hiihtäjä ja moninkertainen arvokisavoittaja.


title: Stefania Belmondo

text: Hän aloitti hiihtämisen varhain jo kolmen vuoden iässä. Maailmancupissa hän debytoi kaudella 1988–1989 ja arvokisoissa Calgaryn olympialaisissa 1988. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa hän voitti Soldier Hollowissa kaudella 1989–1990. Ensimmäiset arvokisamitalinsa Belmondo saavutti 1991 Val di Fiemmen MM-hiihdoista, joissa hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa pronssille, ja oli mukana Italian naisten hopealle hiihtäneessä viestijoukkueessa.


title: Stefania Belmondo

text: 1992 Albertvillen olympialaisissa Belmondo voitti 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailun ja oli toinen takaa-ajossa. 1993 MM-hiihdoissa Ruotsin Falunissa hän voitti 15 kilometrin takaa-ajon ja 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailun sekä hopeaa viestijoukkueessa. 1994 talviolympialaisissa Lillehammerissa hän voitti kaksi pronssia, takaa-ajosta ja viestistä. Hän kärsi pitkän aikaa oikean jalan varpaansa kanssa, ja sen johdosta hänelle tehtiin useampi leikkausoperaatio, mikä merkittävästi haittasi hänen hiihtojaan.


title: Stefania Belmondo

text: 1997 MM-hiihdoissa Norjan Trondheimissa Belmondo palasi hiihtomaailman terävimmälle huipulle voittamalla maailmanmestaruuden takaa-ajossa sekä kolme hopeamitalia. 1998 olympialaisissa Japanin Naganossa Belmondo hiihti hopealle 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa ja pronssille Italian viestijoukkueessa.


title: Stefania Belmondo

text: 1999 Ramsaussa hän voitti kaksi maailmanmestaruutta, 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa ja takaa-ajossa, sekä oli jälleen kerran mitaleilla myös viestissä tällä kertaa hopealla. Samana talvena hän voitti myös maailmancupin kokonaiskilpailun. 2001 Lahden MM-hiihdoissa hän voitti viestipronssia, mutta jäi henkilökohtaisilla matkoilla kaksi kertaa neljänneksi. Hän ilmoitti päättävänsä uransa 2002 talviolympialaisiin Yhdysvaltain Salt Lake Cityssä. Kyseisissä kisoissa hän voitti 15 kilometrin hiihdon kultaa, 30 kilometrin hopeaa sekä 10 kilometrin pronssia.


title: Stefania Belmondo

text: Joulukuussa 2004 Belmondo kuitenkin ilmoitti tekevänsä lapsensa syntymän jälkeen maaliskuussa 2005 paluun hiihtoladuille tähtäimenään kotiseutunsa maisemissa kilpailtavat 2006 Torinon olympialaiset. Paluu ei kuitenkaan koskaan toteutunut. Hänet valittiin sytyttämään kisojen olympiatuli.


title: Stefania Belmondo

text: Belmondo on 155 senttimetriä pitkä ja painoi aktiivivuosinaan 47 kilogrammaa. Seuratasolla hän on edustanut CS Forestalea.


title: Mariner-ohjelma

text: Mariner-avaruusohjelma oli sarja Nasan miehittämättömiä avaruusluotaimia, jotka tutkivat Marsia, Venusta ja Merkuriusta.


title: Mariner-ohjelma

text: Kymmenestä Mariner-luotaimesta seitsemän onnistui tehtävässään ja kolme menetettiin. Suunnitellut Mariner 11 ja Mariner 12 kehittyivät Voyager-ohjelman Voyager 1 - ja Voyager 2 -aluksiksi.


title: Lähilennonjohto

text: Lähilennonjohto (, lyh. "TWR") johtaa liikennettä lentokentän lähialueella () ja maassa liikennealueella. Lähilennonjohto antaa vastuullaan olevalle ilmaliikenteelle "lennonjohtopalvelua", jonka tarkoituksena on estää yhteentörmäykset:Lähilennonjohto vastaa myös lentokentän "lentotiedotus- ja hälytyspalveluista".


title: Lähilennonjohto

text: Vilkkailla lentokentillä (kuten Helsinki-Vantaan lentoasemalla) voi lähilennonjohtotoiminto jakautua kahteen erilliseen osaan: liikennealueella rullaavista koneista ja muista liikennealueella liikkuvista ajoneuvoista vastaavaan maa-alueen lennonjohtoon (, lyh. "GND") ja kiitotiellä sekä ilmassa liikkuvista ilma-aluksista vastaavaan lähilennonjohtoon.


title: Lähilennonjohto

text: Joillakin vilkkaimmilla lentokentillä on lisäksi erillinen lähestymislennonjohto. Pienemmillä lentokentillä voi lähilennonjohdon tilalla olla lentotiedotuselin (, lyh. AFIS). Lentokentän lennonjohtoelimet palvelevat ilmaliikennettä yhteistoiminnassa aluetta valvovan aluelennonjohdon kanssa.


title: Laskukierros

text: Laskukierros () on määrätty lentokuvio, jonka muotoista lentorataa ilma-aluksen on noudatettava lentopaikan läheisyydessä.


title: Laskukierros

text: Laskukierros on yhteisesti sovittu tapa, jolla pystytään lähtemään ja laskeutumaan lentokentälle järjestyksessä, vaikka liikennettä olisi ilmassa paljonkin yhtä aikaa. Ellei toisin mainita, laskukierros on aina vasemmanpuolinen, eli kaikki kaarrot tehdään vasemmalle. Valvotuilla lentopaikoilla lennonjohto valvoo kierroksessa olevia koneita ja antaa nousu- ja laskuselvityksiä. Yleensä laskut ja lentoonlähdöt tehdään vastatuuleen.


title: Laskukierros

text: Laskukierroksen osat ovat


title: Laskukierros

text: Täten laskukierros on yleensä suorakulmion muotoinen, mutta esimerkiksi melunvaimennus voi pakottaa käyttämään monimutkaisempaa laskukierrosta. Toisinaan lentokone voi tulla suoraan laskuun nk. pitkää finaalia pitkin. Finaalin liukukulma on yleensä muutamia asteita. Kun kone laskeutuu pehmeälle kentälle, se voidaan tehdä moottorilaskuna, ts. suuremmalla moottoriteholla, ja finaalin liukukulma on pienempi.


title: Laskukierros

text: Eri konetyypeille on niille ominaiset ilmanopeudet kullakin laskukierroksen osalla. Myös lentokorkeudet ovat kenttäkohtaisesti määrätyt.


title: Liikennealue

text: Liikennealue () on yksi lentopaikan osista. Se on tarkoitettu ilma-alusten lentoonlähtöön, laskuun ja rullaukseen. Liikennealueeseen eivät kuulu asematasot, jotka on tarkoitettu ilma-alusten matkustajien, postin tai rahdin lastausta tai purkamista sekä ilma-alusten tankkausta, paikoitusta ja huoltoa varten.


title: Rullaus

text: Rullaus tarkoittaa ilma-aluksen liikkumista lentopaikan pinnalla omaa voimalaitettaan käyttäen lukuun ottamatta lentoonlähtöä ja laskua. Tällaisia tapahtumia ovat esimerkiksi koneen siirtyminen asematason, lentokonehallin ja kiitotien välillä.


title: Asemataso

text: Asemataso eli platta ( tai "airport ramp") on määrätty maalentopaikan osa. Se on tarkoitettu ilma-alusten matkustajien, postin tai rahdin lastausta tai purkamista sekä ilma-alusten tankkausta, paikoitusta ja huoltoa varten. Asematason koko vaihtelee lentokentittäin.


title: Esko Suomalainen

text: Esko Suomalainen (11. kesäkuuta 1910 Helsinki – 15. toukokuuta 1995 Helsinki) oli perinnöllisyystieteilijä ja Helsingin yliopiston perinnöllisyystieteen professori 1948–1976. Hän tutki erityisesti hyönteisten perinnöllisyyttä sekä kromosomeja. Hänelle myönnettiin akateemikon arvonimi vuonna 1990.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Carl Reinhold Sahlberg (22. tammikuuta 1779 Eura – 18. lokakuuta 1860 Yläne ) oli suomalainen luonnontieteilijä ja professori. Hän oli eritoten entomologi, jonka erityisalana olivat kovakuoriaiset, mutta vaikutti vahvasti myös kasvitieteen ja kasvinviljelyn alalla.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Sahlbergin vanhemmat olivat majuri Isak Reinhold Sahlberg ja Lovisa Katarina Polviander.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Sahlberg valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1801. Vuonna 1804 hänestä tuli luonnonhistorian dosentti ja 1810 lääketieteen lisensiaatti. Hän toimi tuolloin lääketieteen apulaisena ja kasviopin demonstraattorina. Vuodesta 1813 hän oli luonnonhistorian apulainen ja museon valvoja ja vuodesta 1816 luonnonhistorian ja talouden vs. professori silloisen Suomen suuriruhtinaskunnan ainoassa yliopistossa Turun akatemiassa.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Sahlberg loi jo uransa alkuaikana itselleen maankattavan verkoston alan harrastajista, jotka toimittivat hänelle luonnontieteellisiä näytteitä, erityisesti hyönteisiä. Hän laati väitöskirjat 1804 ja 1817 kasvitieteestä. Jälkimmäisessä hän todisti Torniosta saadun ohran kypsyvän Etelä-Suomessa sieltä saatua nopeammin.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Vuodesta 1818 alkaen Sahlbergista tuli Carl Niclas Helleniuksen jälkeen talousopin ja luonnonhistorian vakinainen professori. Turun palon jälkeen (1827) luonnonhistoriallisten kokoelmien jäännökset vietiin Helsinkiin, minne yliopistokin siirrettiin. Lopulta yliopistosta tuli Helsingin yliopisto. Vanha talousopin ja luonnonhistorian professuuri nimettiin uudelleen eläin- ja kasvitieteen professuuriksi vuonna 1828. Sahlberg korvasi tuhoutuneet kokoelmat ja oli mukana perustamassa kasvitieteellistä puutarhaa Helsinkiin.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Oppilaidensa kanssa hän perusti tieteellisen seuran nimeltään "Societas pro Fauna et Flora Fennica". Sen ainoa ala oli luonnonhistoria aina vuoteen 1921, jolloin siihen liitettiin myös muut biologian alueet. Hän oli perustamassa myös Suomen Lääkäriseuraa vuonna 1835 ja Suomen Tiedeseuraa vuonna 1838, jonka kunniajäseneksi hänet kutsuttiin 1853.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Sahlberg hoiti professorin virkaa vuoteen 1841 ja häntä seurasi siinä Johan Magnus af Tengström. Mainitusta vuodesta lähtien Sahlberg asui Yläneellä Uudenkartanon alueella, jonne hän perusti Huvitus-nimisen tilan. Siellä oli 1200–1300 puuta käsittävä hedelmätarha, jossa Sahlberg teki hedelmänviljelykokeita. Tilansa alustalaisille hän piti suomenkielistä koulua ja perusti lainakirjaston. Sahlbergin intohimona olivat hyönteiset, hänellä itsellään oli huomattava kovakuoriaiskokoelma, jota oli kartutettu ulkomailtakin saaduilla näytteillä.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Sahlberg myi osan kokoelmistaan yliopistolle ja perusti saamillaan tuloilla stipendirahaston ulkomailla tehtäviä eläintieteellisiä tutkimusmatkoja varten.


title: Carl Reinhold Sahlberg

text: Sahlbergin aviopuoliso vuodesta 1807 oli Johanna Sofia Björkfors. Heidän poikansa Reinhold Ferdinand Sahlberg, pojanpoikansa John Sahlberg ja tämän poika Uunio Saalas olivat myös entomologeja.


title: Uunio Saalas

text: Uunio Saalas (vuoteen 1906 Unio Sahlberg; 18. helmikuuta 1882 Helsinki – 3. huhtikuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen hyönteistieteilijä. Saalas oli Helsingin yliopiston maanviljelys- ja metsäeläintieteen professori vuosina 1925–1952. Hän oli metsätuhohyönteisten tutkija ja kirjoitti useita oppikirjoja, muun muassa Suomen metsähyönteiset (1949).


title: Uunio Saalas

text: Saalas oli myös raittius-, osakunta- ja kansanvalistusmies ja ennen kaikkea suomenkielisen sivistyksen vaalija. Hän toimi aktiivisesti suomenkielisen Turun yliopiston perustamiseksi, ja oli kielipoliittisin perustein syntyneen Suomen Hyönteistieteellisen Seuran ensimmäinen puheenjohtaja ja pitkäaikainen päätoimittaja.


title: Uunio Saalas

text: Uunio Saalas oli uutteraa entomologisukua, John Sahlbergin, Reinhold Ferdinand Sahlbergin ja Carl Reinhold Sahlbergin jälkeläinen, ja hän laati esi-isiensä elämäkerrat.


title: Elias Tillandz

text: Elias Tillandz (oik. "Elias Erici Til-Landz", 1640, Rogberga, Småland, Ruotsi – 18. helmikuuta 1693, Turku) oli ruotsalaissyntyinen suomalainen lääkäri, kasvitieteilijä ja yliopiston rehtori. Hän toimi lääketieteen professorina ja rehtorina Turun akatemiassa.


title: Elias Tillandz

text: Elias Til-Landz syntyi vuonna 1640 Ruotsin Smoolannissa kirkkoherra Erik Tillanderin ja hänen puolisonsa (o.s. Gildemeister) lapsena. Hän opiskeli ensin Turun akatemiassa vuosina 1659–1962, ja sitten Uppsalan (1663-1668) ja Leidenin yliopistossa (1668-1670). Leidenista hän valmistui lääketieteen tohtoriksi vuonna 1670. Hän työskenteli muun muassa lääketieteen professorina Turun akatemiassa (1670–1693), jona ajanjaksona hän oli kahdesti yliopiston rehtori (1676–1677 ja 1683–1684). Hän suoritti Suomen ensimmäisen ruumiinavauksen (1686). Hän myös julkaisi johdatuksen anatomiaan ("Disputatio medica isagogicen comprehendens", 1673).


title: Elias Tillandz

text: Tillands perusti Turkuun Suomen ensimmäisen kasvitieteellisen puutarhan (1678). Hänen kuoltuaan puutarha kuitenkin rappeutui.


title: Elias Tillandz

text: Hänen tieteelliseen tuotantoonsa kuuluivat lääketieteen väitöskirjat ("De Afrodia", Leiden 1670; 1673 ja 1692) sekä ensimmäinen Suomessa laadittu kasviluettelo "Catalogus plantarum prope Aboam observatorum" (toisen lähteen mukaan nimenä "Catalogus plantarum, tam in excultis, quam in cultis locis prope Aboam superiore aestate nasci observatarum") Turun ympäristön kasveista (1673, 2. painos liitteineen 1683). Teoksen toinen painos oli kuvitettu, ja siinä esitellään kasveista latinankielisten nimien lisäksi ruotsin- ja suomenkieliset nimet; osasta myös kasvupaikka ja ominaisuuksia. Til-Landz toimi myös käytännön lääkärinä Turussa ja valmisti tarvitsemiaan lääkkeitä. Siksi häntä kiinnosti suuresti kasvien soveltuminen rohdoksi. Hän tutki myös Turun Kupittaan lähdeveden käyttöä sairauksien hoidossa.


title: Elias Tillandz

text: Nimi Tillands juontuu merihädästä, jossa hän oli laivamatkalla Turusta Tukholmaan vähällä menettää henkensä. Hän lupasi, jos pelastuisi, ryhtyä seuraamaan Jeesusta, ja piti lupauksena. Paluumatkan hän teki maitse Haaparannan kautta ja otti nimekseen Til-Landz, 'maitse'.


title: Elias Tillandz

text:
Linné (1707-1778) nimesi hänen mukaansa kasvisuvun "Tillandsia". Linnén nimeämä kasvisuku vieroksuu vettä.
Tillandsin kunniaksi on nimetty myös Elias Tillandz -palkinto, joka jaetaan vuosittain Turun BioCityssä julkaistuista merkittävistä artikkeleista.


title: Pehr Adrian Gadd

text: Pehr (Pietari) Adrian Gadd (1727 Pirkkala – 11. elokuuta 1797 Turku) oli suomalainen luonnontutkija, taloustieteilijä ja kemisti. Hän oli Turun Akatemian ja samalla Suomen ensimmäinen kemian professori vuodesta 1761 alkaen. Hän tutki muun muassa kemian soveltamista metallurgiaan ja maanviljelyyn sekä salpietarin ja potaskan valmistukseen.


title: Pehr Adrian Gadd

text:
Gadd kirjoitti ylioppilaaksi Turussa vuonna 1742 ja puolusti pro graduaan 1748. Vuonna 1750 hänet nimitettiin Turun Akatemian luonnonhistorian ja talousopin dosentiksi. Tässä virassa hän muun muassa etsi kolmena kesänä paikallisia väri- ja hyötykasveja Turun saaristossa. Sivuvirkoina hänet määrättiin vuonna 1755 myös Suomen salpietarikeittämöiden tarkastajaksi ja samana keväänä myös Turun ja Porin läänin lääninlampuriksi. Nämä työtehtävät sopivat hänen aiempaan työkokemukseensa, mutta antoivat myös mahdollisuuksia kerätä aineistoa varsinaiseen virkatyöhön liittyviin tutkimuksiin. Lääninlampurin tehtävästä Gadd luopui tultuaan nimitetyksi kemian professoriksi vuonna 1761.
Hän aloitti suomalaisen kemian opetuksen aikakauden Turun Akatemiassa vuonna 1761.


title: Pehr Adrian Gadd

text: Gadd ohjasi kaikkiaan 103 väitöskirjaa, muun muassa Jacob Gummeruksen väitöstutkimusta, joka käsitteli Turun läänin saaristolinnustoa, jonka aineiston todennäköisesti Gadd oli itse kerännyt 1750-luvulla. Gummerus puolusti väitöskirjaansa 1769.


title: Pehr Adrian Gadd

text: Gadd hylkäsi latinan ja alkoi julkaista väitöskirjoja ruotsiksi. Hän myös julkaisi pienen kirjan suomeksi vuonna 1768: "Lyhykäinen ja yxikertainen neuvo kuinga krydimaan yrttein kaswannot Suomen maasa taittaan saatettaa tuleundumaan". Siitä tuli yksi suomalaisen puutarhakirjallisuuden keskeisistä teoksista.


title: Pehr Adrian Gadd

text: Gadd toimi myös Hämäläis-Osakunnan inspehtorina.


title: Pehr Adrian Gadd

text:
Pehr Gaddin isä oli kruununvouti Jakob Gadd (1698-1745) ja äiti Porin pormestarin tytär Sara Gottleben.
Pehr Gadd ja Brita Sidonia Fahlenius, joka oli Turun piispan Jonas Fahleniuksen tytär, vihittiin Turussa 25. lokakuuta 1759. Heille syntyi Turussa ainakin kahdeksan lasta.


title: William Nylander (kasvitieteilijä)

text: William Nylander (3. tammikuuta 1822 Oulu – 29. maaliskuuta 1899 Pariisi) oli kasvitieteilijä ja Helsingin yliopiston ensimmäinen kasvitieteen professori vuosina 1857–1863. Vuodesta 1863 hän toimi vapaana tutkijana Pariisissa. Hän oli jäkälätutkija ja julkaisi vuonna 1854 uuden luonnollisen jäkäläjärjestelmän.


title: William Nylander (kasvitieteilijä)

text: Nylander valmistui ylioppilaaksi vuonna 1839 Turussa. Vuonna 1847 hän väitteli 25-vuotiaana lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Helsingissä Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa. Lääkärin ammattinsa ohella hän oli kiinnostunut eläin- ja kasvitieteestä, ja hän tutki muun muassa hyönteistiedettä. 1850-luvulla hän kiinnostui yhä enemmän kasvitieteestä ja erityisesti jäkälistä. Nylander toimi aktiivisesti Societas pro Fauna et Flora Fennica -seurassa. Hänen julkaisujaan Helsingin seudun ja Karjalan kasvistosta pidetään Suomen floristisen tutkimuksen lähtökohtana ja monien myöhempien selvitysten malleina. Nylander työskenteli apurahojen turvin vuosina 1850–1857 Pariisissa, jossa hän keskittyi jäkälien tutkimukseen.


title: William Nylander (kasvitieteilijä)

text: Yliopistoon perustettiin vuonna 1852 uusi kasvitieteen oppituoli, kun edellinen eläintieteen ja kasvitieteen yhdistetty professuuri jaettiin näiden oppiaineiden kesken kahdeksi itsenäiseksi viraksi. Nylander haki tätä virkaa ja tuli valituksi. Entistä yhdistettyä virkaa hoitanut Alexander von Nordmann jatkoi eläintieteen professorina. Nylander nimitettiin virkaan vuonna 1857. Hän julkaisi yhdessä lääkäri Thiodolf Saelanin kanssa vuonna 1859 luettelon Suomen kasvi- ja sienilajeista ja niiden levinneisyydestä, ja tässä yhteydessä luonnosteltiin maan luonnonhistoriallisen maakuntajaon runko. Nylander hoiti professorin virkaansa Helsingissä vain kolme vuotta, minkä jälkeen hän jäi virkavapaalle ja muutti takaisin Pariisiin, jossa toimi vapaana tutkijana. Tuolloin hän sai aseman maailman johtavana jäkälätutkijana, ja hän julkaisi runsaasti tieteellisiä artikkeleita. Hän erosi virastaan vuonna 1863, ja seuraajaksi nimitettiin Sextus Otto Lindberg.


title: William Nylander (kasvitieteilijä)

text: Valtaosa William Nylanderin julkaisuista käsittelee jäkälien esiintymistä eri puolilla maailmaa, ja etenkin eräiden trooppisten alueiden jäkälien tuntemus on viime aikoihin asti ollut Nylanderin tutkimusten varassa. Kaikkiaan hänen arvioidaan kuvanneen noin 3 000 jäkälälajia tai -muotoa. Hänen julkaisujensa kokonaismäärä on yli 300, ja julkaisut käsittävät yli 4 000 sivua.


title: William Nylander (kasvitieteilijä)

text: Nylander ei hyväksynyt saksalaisen Simon Schwendenerin esittämää ja sittemmin aivan oikeaksi osoittautunutta teoriaa, jonka mukaan jäkälät ovat sienten ja levien symbiooseja. Nylander ryhtyi tämän teorian eturivin vastustajaksi. Hän katkaisi pitkäaikaisetkin yhteytensä paitsi teorian kannattajiin myös niihin jäkälätieteilijöihin, jotka eivät vastustaneet sitä riittävän ponnekkaasti.


title: William Nylander (kasvitieteilijä)

text: Nylander keräsi Ranskassa ollessaan huomattavan jäkäläkokoelman, jonka hän testamenttasi yliopistolle. Kokoelmaa säilytetään nykyään Kasvimuseon sieniosastolla, ja se käsittää yli 51 000 näytettä. Kokoelma on edelleen käytössä.


title: Johan Axel Palmén

text: Johan Axel Palmén (7. marraskuuta 1845 Helsinki – 7. huhtikuuta 1919 Forssa) oli suomalainen eläintieteilijä ja professori Helsingissä 1882–1908.


title: Johan Axel Palmén

text: Hänen vanhempansa olivat vapaaherra, lainopin professori, sijaiskansleri, senaatin oikeusosaston varapuheenjohtaja Johan Philip Palmén ja Johanna Charlotta Bonsdorff. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingfors Lyceumista 1864. Tohtoriksi Palmén väitteli 1875 aiheenaan lintujen muutto ja muuttoreitit. Väitöskirjan nimi oli "Om foglarnes flyttningsvägar". Väitöskirja oli biologian alalla Suomen ensimmäinen kehitysoppiin perustuva tutkimus. Opiskellessaan Heidelbergissä Palmén julkaisi väitöskirjastaan laajennetun saksankielisen painoksen vuonna 1876: "Über die Zugstrassen der Vögel" on tutkimusalansa perusteos ja klassikko. Vuosina 1875-1876 Palmén opiskeli Saksassa Heidelbergin yliopistossa. Palmén nimitettiin vuonna 1875 eläintieteen dosentiksi. Viran edellisen haltijan Fredrik Mäklinin kuoltua hänet nimitettiin eläintieteen professoriksi vuonna 1884.


title: Johan Axel Palmén

text: Palmén tutki muun muassa hyönteisanatomiaa ja lintujen muuttoa. Jäätyään eläkkeelle hän aloitti lintujen rengastustoiminnan Suomessa 1913. Hän oli luonnonsuojelutoiminnan uranuurtaja ja aloittaja Suomessa: vuonna 1917 hän teki senaatille ehdotuksen luonnonsuojelulain säätämiseksi Suomeen. Vuonna 1902 hän perusti omilla varoillaan Hankoniemen Tvärminneen biologisen tutkimusaseman, jonka hän testamentissaan lahjoitti Helsingin yliopistolle samoin kuin suuren osan omaisuudestaan. Palmén pysyi poikamiehenä koko elämänsä. Häntä seurasi professorin virassa Enzio Reuter.


title: Johan Axel Palmén

text: Palménin vanhemmat olivat professori, vapaaherra Johan Philip Palmén ja tämän ensimmäinen vaimo Johanna Charlotta Bonsdorff. hänen veljensä oli historiantutkija E. G. Palmén.


title: Alvar Palmgren

text: Alvar Palmgren (28. huhtikuuta 1880 Helsinki – 30. marraskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä ja professori Helsingissä. Hän tutki varsinkin Ahvenanmaan kasvistoa.


title: Alvar Palmgren

text: Palmgren toimi pitkään opettajana eri kouluissa, muun muassa Nya svenska läroverketissä 1904–1948. Hän oli Helsingin yliopistossa 1916–1924 dosentti, 1924–1928 apulainen ja 1928–1950 ruotsinkielinen professori ja vuosina 1947–1950 ruotsinkielinen vararehtori.


title: Enzio Reuter

text: Enzio Rafael Reuter (30. maaliskuuta 1867 Turku – 11. helmikuuta 1951 Helsinki) oli suomenruotsalainen eläintieteilijä ja professori Helsingin yliopistossa 1910–1935. Hän tutki perhosten sukulaisuussuhteita sekä solun rakennetta. Hän teki myös tutkimusta punkeista. Hänen poikansa oli kielitieteilijä Ole Reuter.


title: Legenden om Ljusets rike

text: Legenden om Ljusets rike (, suom. ”Valon valtakunnan legenda”) on norjalais-ruotsalaisen Margit Sandemon kirjoittama fantasiakirjasarja, joka käsittää 20 vuosina 1995–1999 ilmestynyttä osaa. Sarjaa ei ole suomennettu, mutta se on ilmestynyt sekä ruotsiksi että norjaksi.


title: Legenden om Ljusets rike

text: Nimet ovat ruotsiksi, suluissa ne on käännetty suomeksi."Legenden om Ljusets rike" on Margit Sandemon kahden aikaisemman kirjasarjan, "Jääkansan tarinan" ja "Noitamestari"-sarjan jatko-osa ja siksi siinä esiintyy paljon samoja henkilöhahmoja kuin näissä sarjoissa. "Legenden om Ljusets rike" kertoo "Noitamestari"-sarjan päähenkilöiden elämästä sen jälkeen, kun nämä avasivat muinaisten Lemurien pyhien kivien avulla Portit tarunomaiseen Valon Valtakuntaan. Valon Valtakunta on täydellinen maailma, jossa ei ole kuolemaa, sairauksia eikä sotia. Aika kuluu siellä kaksitoista kertaa hitaammin kuin oikeassa maailmassa, joten yksi Valon Valtakunnan vuosi vastaa yhtä kuukautta. Sarja kertoo myös Jääkansasta 1990-luvulta eteenpäin, heidän voitettuaan pahan esi-isänsä Tengel Pahan ja suvun johtohahmon, Jääkansan Marcon, poistuttua Mustiin Saleihin, joiden tarkkaa sijaintia kukaan ei tunne.


title: Legenden om Ljusets rike

text: Valon Valtakunnan vastakohta on Pimeyden Valtakunta, jossa ihmiset elävät alkukantaista elämää, pukeutuvat turkiksiin ja asuvat maamajoissa. He odottavat Valon tulemista maailmaansa ja uhraavat tälle neitsyen joka kymmenes vuosi. Valon Valtakunnan legenda alkaa siitä, kun eräs neitsytuhri nimeltä Siska onnistuu karkaamaan ja pelastautuu Valon Valtakuntaan. Pimeyden Valtakunnan takana häämöttävät Mustat Vuoret, joilla asuu pahoja henkiä. Valon Valtakunnan ja Pimeyden Valtakunnan välissä sijaitsee Tuntematon Maa ja Uusi Atlantis. Valon Valtakunnassa on useita kaupunkeja, esimerkiksi Tarujen Kaupunki ja Pääkaupunki.


title: Noitamestari-sarja

text: Noitamestari-sarja on Margit Sandemon, norjalais-ruotsalaisen kirjailijan kirjoittama fantasiaromaanisarja. Sarja käsittää 15 kirjaa, jotka ovat:


title: Noitamestari-sarja

text: 1. "Taikuus" (Trolldom)


title: Noitamestari-sarja

text: 2. "Silmiesi valo" (Lyset i dine øyne)


title: Noitamestari-sarja

text: 3. "Pimeyden mahti" (Når mørket faller på)


title: Noitamestari-sarja

text: 4. "Pahuuden kasvot" (Ondskapens ansikt)


title: Noitamestari-sarja

text: 5. "Tulikoe" (Ildprøven)


title: Noitamestari-sarja

text: 6. "Virvatulet" (Alvelys)


title: Noitamestari-sarja

text: 7. "Suojattomat" (Vergeløs)


title: Noitamestari-sarja

text: 8. "Ratsastus länteen" (Rittet mot vest)


title: Noitamestari-sarja

text: 9. "Tulimiekka" (Eldsvärdet)


title: Noitamestari-sarja

text: 10. "Maahisten kutsu" (Dvergemål)


title: Noitamestari-sarja

text: 11. "Häpeän talo" (Skammens hus)


title: Noitamestari-sarja

text: 12. "Taru unohtuneesta valtakunnasta" (Sagn om glemte riker)


title: Noitamestari-sarja

text: 13. "Luostari kyynelten laaksossa" (Klosteret i Tårenes dal)


title: Noitamestari-sarja

text: 14. "Hallan tytär" (Frostens datter)


title: Noitamestari-sarja

text: 15. "Tuntematon tie" (Inn i det ukjente)


title: Noitamestari-sarja

text: Ensimmäinen kirja julkaistiin vuonna 1991 ja viimeinen 1994. Sarja on käännetty ruotsin, norjan, puolan, suomen ja islannin kielille. Suomeksi se ilmestyi 1990-luvun lopulla.


title: Noitamestari-sarja

text: Noitamestari-sarjan tapahtumat alkavat 1600-luvun lopulla. Se kertoo islantilaisesta noitamestarista nimeltä Móri ja hänen perheensä taistelusta pahaa Pyhän Auringon Ritarijärjestöä vastaan ja heidän yrityksestään löytää muinaisten Lemurien kolme pyhää kiveä.


title: Noitamestari-sarja

text: Kirjasarjan juoni jakautuu kolmeen vaiheeseen, ja jokainen vaihe käsittelee yhtä pyhän kiven löytymistä. Viimeisessä kirjassa ritarijärjestö kukistetaan ja päähenkilöt avaavat pyhien kivien avulla taianomaiset Portit, joiden takana on uusi, parempi maailma.


title: Noitamestari-sarja

text: Noitamestari-sarjan jatko-osa on 20-osainen kirjasarja nimeltä Legenden om Ljusets rike. Sitä ei ole käännetty suomeksi.


title: Noitamestari-sarja

text: Tiril Dahl on kirjasarjan ensimmäinen päähenkilö. Hän syntyi Bergenissä vuonna 1702 keskiluokkaiseen Dahlien perheeseen. Kun Tiril sai kuusitoistavuotiaana tietää olevansa adoptoitu, hän karkasi kotoaan ja löysi monien vuosien etsimisen jälkeen oikean äitinsä, herttuatar Theresan. Tiril on naimisissa Mórin kanssa ja hän on Dolgin, Villemanin ja Taranin äiti.


title: Noitamestari-sarja

text: Móri on islantilainen noitamestari, joka syntyi vuonna 1690 ja on yksi kirjasarjan päähenkilöistä. Hän syntyi Islannissa ja tuli Norjaan vuonna 1718, koska häntä oli kotimaassaan syytetty noituudesta. Mórilla on apunaan paitsi vaalea, naispuolinen suojelushenkensä myös kahdeksan yliluonnollista henkiolentoa, joihin kuuluvat mm. Oppimestari, Kalvaja ja Eläin. Móri on naimisissa Tirilin kanssa ja hän on Dolgin, Taranin ja Villemanin isä.


title: Noitamestari-sarja

text: Theresa av Habsburg on Habsburgien aatelissukuun kuuluva itävaltalainen herttuatar. Theresa, joka on keisari Karl VI:n nuorempi sisar, on harras katolinen. Elettyään vuosikaudet rakkaudettomassa avioliitossa herttua Adolf av Holstein-Gottorpin kanssa hän löysi uudelleen tyttärensä Tirilin ja avioitui kauppias Erling Müllerin kanssa. Theresa on myös Rafael ja Danielle von Virneburgin kasvattiäiti sekä Dolgin, Villemanin ja Taranin isoäiti.


title: Noitamestari-sarja

text: Erling Müller (myöh. paroni von Bergenmüller) on bergeniläinen kauppias ja yksi kirjasarjan alkuperäisistä päähenkilöistä. Erling oli alun perin kihloissa Tirilin kasvattisisaren Carlan kanssa, mutta Carla teki itsemurhan. Sen jälkeen Erling oli lyhyen aikaa ihastunut Tirilin, kunnes hän avioitui norjalaisen paronittaren Catherine van Zuidenin kanssa. Catherinen kuoltua Erling meni naimisiin Tirilin äidin, herttuatar Theresan kanssa. Erling on Tirilin ja Mórin vanha ystävä sekä Rafael ja Danielle von Virneburgin kasvatti-isä.


title: Noitamestari-sarja

text: Nero on ollut Tirilin koira hänen lapsuudestaan saakka, jolloin hän asui Bergenissä Dahlien luona. Neron nimi tarkoittaa mustaa. Sen elinaikaa on pidennetty siten, että se elää yhtä vanhaksi kuin omistajansa Dolg: kun Dolg kuolee, kuolee myös Nero, ja päinvastoin.


title: Noitamestari-sarja

text: Dolg on Mórin ja Tirilin vanhin poika, syntynyt vuonna 1723. Dolgilla on vaalea iho, kiharat mustat hiukset ja täysin mustat silmät. Dolgin suojelijana on munkinkaapuinen henki nimeltä Varjo. Dolgin päätehtävä on löytää lemurien, Varjon kansan, kolme pyhää kiveä ja avata Portit toiseen maailmaan. Ulkomuotonsa hän on perinyt lemureilta.


title: Noitamestari-sarja

text: Villeman, oikealta nimeltään Vilhelm, on Tirilin ja Mórin toiseksi vanhin poika ja Taranin kaksosveli. Hän syntyi vuonna 1725. Villemanilla on vaalea tukka, ja hän on naimisissa suomalaisen Mariatta Stenladin kanssa.


title: Noitamestari-sarja

text: Taran on Tirilin ja Mórin kolmanneksi vanhin lapsi ja Villemanin kaksossisko. Taran syntyi vuonna 1725 ja on naimisissa Urielin kanssa. Luonteeltaan hän on hyvin villi ja itsepäinen.


title: Noitamestari-sarja

text: Rafael von Virneburg syntyi Itävallassa vuonna 1723 von Virneburgien aatelissukuun. Vanhemmat ja ilkeä lastenhoitaja lukitsivat kaksitoistavuotiaan Rafaelin autioon linnaan ja valehtelivat hänen siskolleen Daniellelle tämän kuolleen. Rafaelin vapauduttua linnasta hänestä tuli Theresan ja Erlingin kasvattipoika.


title: Noitamestari-sarja

text: Danielle von Virneburg syntyi vuonna 1727 von Virneburgien aatelissukuun. Danielle sai lapsena hyvin ankaran kasvatuksen, jonka seurauksena hänestä tuli ujo ja syrjäänvetäytyvä. Kahdeksanvuotiaana hänestä ja hänen veljestään Rafaelista tuli Theresan ja Erlingin kasvattilapsia.


title: Noitamestari-sarja

text: Uriel on Taranin aviomies. Uriel oli alun perin Taranin suojelushenki, melkein-enkeli, joka oli ollut tuhansia vuosia sitten tavallinen ihminen. Kuolemansa jälkeen hänestä oli tullut ihmisten suojelusenkeli ja Taranin suojeleminen olisi hänen pitkäaikaisen velvollisuutensa viimeinen tehtävä. Sen suoritettuaan hän pääsisi taivaan enkelikuoroon. Taran ja Uriel kuitenkin rakastuivat, vaikka Uriel ei alun perin pitänyt Taranista tämän kärkevän kielenkäytön vuoksi. Uriel muutettiin ihmiseksi, jotta hän voisi mennä naimisiin Taranin kanssa.


title: Noitamestari-sarja

text: Leonard Waldbold on Daniellen rakastaja. Leonard oli alkujaan renki ja puunhakkaaja, ja siksi hänen ja ylhäisaatelisen Daniellen suhdetta pidettiin sopimattomana.


title: Noitamestari-sarja

text: Amalie Starcke on Rafaelin kihlattu. Hän on rikkaiden maatilanomistajien ainoa tytär. Hän ja Rafael tapasivat ensimmäisen kerran silloin, kun pahan Pyhän Auringon Järjestön ritarit ryöstivät Rafaelin metsässä ja Amalie joutui huolehtimaan hänestä.


title: Noitamestari-sarja

text: Mariatta Stenland on Villemanin rakastaja. Hänen isovanhempansa olivat suomalaisia. Mariattalla on kaksi lasta: viisivuotias Greta ja neljävuotias Jonas. 22-vuotias Mariatta on vaaleatukkainen ja hänellä on parantajan taitoja.


title: Noitamestari-sarja

text: Greta, Mariattan viisivuotias tytär hänen ensimmäisestä avioliitostaan Nils Börjen kanssa.


title: Noitamestari-sarja

text: Jonas, Mariattan neljävuotias poika hänen ensimmäisestä avioliitostaan Nils Börjen kanssa.


title: Jacinto Benavente

text: Jacinto Benavente y Martínez (12. elokuuta 1866 Madrid – 14. heinäkuuta 1954 Madrid) oli espanjalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1922. Hän kirjoitti yli 150 näytelmää, draamoja ja komedioita. Hän uudisti Espanjan näytelmäkirjallisuutta hylkäämällä melodraaman ja tuomalla esiin töissään yhteiskuntakritiikkiä ja kuvauksia kansan elämästä. Näytelmien aiheet olivat hyvin vaihtelevia. Kuuluisin näytelmä "Veijareita" (Los intereses creados) perustuu italialaiseen Commedia dell'arteen, kun taas Espanjassa ja Yhdysvalloissa suosittu "Kärsimyskukka" (La malquerida) on insestistä kertova maalaistragedia.


title: Henrik Pontoppidan

text: Henrik Pontoppidan (24. heinäkuuta 1857 – 21. elokuuta 1943) oli tanskalainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto yhdessä maanmiehensä Karl Gjellerupin kanssa 1917. Pontoppidanin romaanit ja novellit antavat realistisen ja yksityiskohtaisen kuvan tanskalaisesta elämänmenosta vuosisadan vaihteessa.


title: Henrik Pontoppidan

text: Pontoppidan syntyi pappissukuun ja kasvoi 16 lapsen perheessä yhtenä keskimmäisistä lapsista. Hän kapinoi taustaansa vastaan ja alkoi opiskella insinööriksi Kööpenhaminassa vuonna 1873. Vuonna 1879 hän kuitenkin hylkäsi opinnot ja pestautui opettajaksi. Ensimmäisen kirjansa hän julkaisi vuonna 1881. Vuoteen 180 mennessä hän julkaisi 10 kirjaa, mutta hänen tunnetuimmat teoksensa kuuluvat hänen myöhäisempään tuotantoonsa.


title: Jääkansan tarina

text: Jääkansan tarina on norjalais-ruotsalaisen Margit Sandemon kirjoittama romaanisarja. Sarjan ensimmäinen kirja julkaistiin vuonna 1982 ja viimeinen 1989. Sitä on myyty yli 20 miljoonaa kappaletta ja siten se on pohjoismaiden parhaiten menestynyt kirjasarja.


title: Jääkansan tarina

text: Jääkansan tarinan tapahtumat alkavat vuonna 1580. Ensimmäinen kirja kertoo 17-vuotiaasta Silje Arngrimsdotterista, joka jätti kotinsa sen jälkeen, kun kaikki hänen perheenjäsenensä kuolivat ruttoon. Harhaillessaan nälkäisenä ja kodittomana Trondheimissa hän löytää kaksi lasta, ylhäisen aatelisnaisen hylkäämän sylilapsen metsästä ja kaksivuotiaan tytön kadulta äitinsä kuolleen ruumiin ääreltä.


title: Jääkansan tarina

text: Pian tämän jälkeen Silje kohtaa kaksi miestä: toinen on Tengel Hyvä ja toinen petturimainen Heming Voudintappaja. Tengel Hyvä kuulu satoja vuosia vanhaan Jääkansa-sukuun, joka polveutuu 1100-luvulla eläneestä velhosta nimeltä Tengel Paha (Tan-ghil). Vanhan legendan mukaan hän myi sielunsa paholaiselle ja langetti jälkipolvien ylle kirouksen, joka aiheutti sen, että jokaiseen sukupolveen tulisi syntymään yksi "leimaantunut" jäsen, jolla on taikavoimia ja poikkeava ulkonäkö.


title: Jääkansan tarina

text: Silje muuttaa asumaan lyhyeksi ajaksi kirkkomaalari Benediktin luokse. Hän saa Benediktiltä tyhjän muistikirjan, johon kirjoitetaan ylös kaikki merkittävät tapahtumat Jääkansan historiassa tulevien vuosisatojen aikana. Sen jälkeen Tengel Hyvä ja Silje muuttavat Soliksi ja Dagiksi nimettyjen lapsien kanssa Jääkansan laaksoon, jossa Tengel Pahakin aikoinaan eli.


title: Jääkansan tarina

text: Tästä eteenpäin Jääkansan tarina kertoo suvun vaiheista vuoteen 1980 saakka ja heidän yrityksestään kumota suvun ylle langetettu kirous. Kertomuksen edetessä kirjasarjassa vaihtuu yksi sukupolvi noin neljän kirjan välein. Kirjasarjassa on monia päähenkilöitä, kuten Tengel Hyvän sisarentytär Sol Angelica - noita, joka menehtyi vain 22-vuotiaana, Tarjei Lind, joka ei saanut koskaan tietää olevansa Jääkansan valittu, Vendel Grip, joka joutui vankileirille Siperiaan ja Shira, jolle oli annettu tehtäväksi murtaa Jääkansan kirous. Kirjoissa Jääkansa valmistautuu kohtaamaan suvun pahan kanta-isän, Tengel Pahan (Tan-Ghil), joka on vaipunut horrokseen, josta vain noituuteen viritetty huilu voi hänet herättää. Jääkansan valitut ja leimaantuneet, jotka ovat hyvän puolella, esiintyvät kuolemansa jälkeen vielä henkiolentoina sekä kirjassa Demonien vuori koko Jääkansa ja muutamat Jääkansalle tärkeät henkilöt (niin kuolleet kuin elävätkin) pitävät salaisen kokouksen Demonien vuorella.


title: Jääkansan tarina

text: Jääkansan tarinan keskeisiä teemoja ovat sukutarina, taikuus, historia ja romantiikka.


title: Jääkansan tarina

text: Sarja käsittää 47 kirjaa, jotka ovat:


title: Amborellales

text: Amborellales on koppisiemenislahko, jossa on vain yksi heimo, Amborellaceae, ja siinä vain yksi laji, "Amborella trichopoda". Se on Uuden-Kaledonian pilvimetsissä kasvava lamoava pensas, jonka lehdet ovat sekä aalto- että hammaslaitaiset. Kasvi on kaksikotinen, toisin sanottuna kukat ovat yksineuvoisia ja hede- ja emikukat ovat eri yksilöissä. Erilliset emilehdet kehittyvät pieniksi marjoiksi.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygård (oikealta nimeltään Petri Jukka Mikael Laurila, s. 8. helmikuuta 1975 Kristianstad, Ruotsi) on suomalainen rap-artisti. Laurilan ura alkoi taiteilijanimellä Dream vuosina 1989–2003 toimineessa Nuera-yhtyeessä yhdessä Henry Kapralin (alias Skem) kanssa.


title: Petri Nygård

text: Syntyjään ruotsinsuomalainen Laurila syntyi Kristianstadissa, Skånessa, mutta kävi alakoulun ensimmäisen ja toisen luokan Gävlen suomenkielisessä koulussa, kunnes muutti Toijalaan ja siitä myöhemmin Tampereelle. Armeijan käytyään hän muutti neljäksi kuukaudeksi Chicagoon. Suomessa hän on asunut Toijalassa, Tampereella ja Helsingissä. Laurilan ollessa nuori hänen äitinsä kuoli alkoholismiin ja hänen isänsä on ollut mielisairaaloissa useaan otteeseen. Laurila kuunteli lapsena lähinnä metallimusiikkia, kunnes kaveriporukan kautta kuuli hiphopista. Tykästyessään siihen hän rupesi aluksi tekemään rap-kappaleista omia versioita, joita esitti muun muassa kotibileissä.


title: Petri Nygård

text: Laurila oli nuorena hyvin urheilullinen, ja harrasti jalkapalloa ja jääkiekkoa. Hän oli jääkiekossa lahjakas, ja häntä kutsuttiin muun muassa maajoukkueleireille. Hän menestyi koulussa myös kiitettävästi, vaikkei omien sanojensa mukaan koskaan tehnyt kotitehtäviä, eikä lukenut kokeisiin. Laurila perusti Nuera-yhtyeen kaverinsa Henry Kapralin kanssa vuonna 1989. He julkaisivat underground-kasetteja paljon, ja myös yhden ep:n ja kaksi levyä.


title: Petri Nygård

text: Ensimmäinen kappale Petri Nygård -taiteilijanimellä oli suomalaista rockmusiikkia kritisoiva rap-kappale "Vitun suomirokki". Se ilmestyi alun perin Internetissä vuonna 2000. Sieltä Nygård siirtyi levyttämään Poko Rekordsille. "Vitun Suomirokki" -single myi platinaa ja on yli 17 000 kappaleen myynnillään levy-yhtiönsä toiseksi myydyin single. Toinen single "Kanava Nolla (antakaa mun olla)" myi sekin yli 9 000 kappaletta ja debyyttialbumi "Mun levy!":kin kultaa (yli 25 000 myytyä levyä). Laurila teki vielä kaksi levyä ("Petri presidentixi" ja "Hovinarrin paluu") Nygård-nimellä ennen kuin ryhtyi tekemään musiikkia englanniksi nimellä Travis Bicle.


title: Petri Nygård

text: Travis Biclenä hän on muun muassa esiintynyt kappaleen "What's Poppin" musiikkivideolla sekä julkaissut 18. huhtikuuta 2007 albumin "Committed".


title: Petri Nygård

text: Petri Nygård -pseudonyymin paluu tapahtui, kun Laurila julkaisi Internetissä uutta materiaalia salanimensä turvin. Kuuntelijaluvut nähtyään hän päätti julkaista uuden Petri Nygård -levyn. Neljäs albumi "Kaikkee pitää olla" julkaistiin joulukuussa 2009. Albumin ensimmäinen single, "Sanon suoraan", julkaistiin 7. lokakuuta 2009 internetissä Nygårdin kotisivuilla. Toinen single "Onko sulla pokkaa?", julkaistiin 30. lokakuuta 2009. Kolmas single "Mitävittuuvaan (Tuska)" julkaistiin 25. marraskuuta 2009, "Kippis kulaus" 29. tammikuuta 2010 ja viimeinen single "Seopetriii" keväällä.


title: Petri Nygård

text: Uuden levyn myötä Petri Nygård aloitti vuonna 2010 myös ensimmäisen kiertueensa, joka käsitti yli kaksisataa esiintymistä vuoden aikana. Aiemmin hän oli vältellyt julkisia esiintymisiä. Nygårdin keikat ovat saaneet suurta huomiota medioissa, koska keikoilla esiintyy esimerkiksi tanssityttöjä rinnat paljaana ja lavasteena on käytetty isoa puhallettavaa naisen vaginaa, josta Nygård saapuu lavalle. Keikan alussa on nähty myös manipuloitu kuva Tarja Halosesta, joka kehottaa muun muassa juomaan alkoholia ja harrastamaan irtosuhteita. Nygårdin keikoilla tuplaajana toimii ”Obelix” Häkkinen.


title: Petri Nygård

text: Viides studioalbumi, "Kaikki tai ei mitään", julkaistiin 16. helmikuuta 2011. Albumin ensimmäinen single "Sarvet esiin" julkaistiin 10. marraskuuta 2010. Singlellä vierailee metalliyhtye Mokoma ja siitä on julkaistu musiikkivideo. 20. joulukuuta 2010 julkaistiin albumin toinen single "Selvä päivä". Sillä vierailee Lord Est ja sen tuotannosta vastaa MMEN. Toisestakin singlestä on julkaistu musiikkivideo, jota on katsottu YouTubesta jo yli yhdeksän miljoonaa kertaa. Albumin viimeisenä singlenä julkaistiin kappale "Villi ja vitun vapaa", johon myös on kuvattu musiikkivideo.


title: Petri Nygård

text: Nygård on juontanut NRJ:n iltalähetyksen kahdesti vuonna 2011, 11. helmikuuta ja 4. marraskuuta.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygård esiintyi 16. toukokuuta 2011 Suomen jääkiekkomaajoukkueen maailmanmestaruusjuhlissa Helsingin Kauppatorilla lähes 100 000 ihmisen yleisölle.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygård on myös esiintynyt Suomen Big Brotherissa vuonna 2011 sekä julkkisversiossa vuonna 2013.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygårdin kokoelmalevy "29 syntiä" julkaistiin tupla-CD:nä 16. marraskuuta 2011. 27. helmikuuta 2012 julkaistiin Petri Nygårdin uusi single "Märkää". Singleä seuraa Nygårdin kuudes studioalbumi "Mun mielestä", joka julkaistiin 25. huhtikuuta 2012.


title: Petri Nygård

text: Kesällä 2016 Petri Nygård ja Cristal Snow tekevät yhteistä televisio-ohjelmaa Fox-kanavalle.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygård vaihtoi Universalille ja julkaisi huhtikuussa 2016 uuden sinkun "Pannaan Suomi kuntoon". Singleä on kuunneltu suoratoistopalvelu Spotifyssa jo yli 12 miljoona kertaa ja se on palvelun kaikkien aikojen kymmenen kuunnelluimman suomalaisen kappaleen joukossa. Elokuussa Nygård julkaisi singlen "Soittorasia", jossa on mukana laulaja Mariska. Tämä single on myynyt platinaa. Vuoden 2016 lopulla Petri Nygård julkaisi vielä singlen "Yhet vielä". Vuoden 2017 aikana hän julkaisi singlet "Neljä vuodenaikaa" sekä "Nössö", jossa on mukana Klamydia-yhtyeen laulaja Vesku Jokinen. Kummatkin singlet ovat myyneet platinaa.


title: Petri Nygård

text: Vuonna 2017 Petri Nygård vieraili TCT-yhtyeen kappaleella "Rodeo" sekä Teflon Brothersin kappaleella "Manteli", jossa on hänen lisäkseen mukana myös Spekti.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygårdin kappaleet sisältävät rivoa kielenkäyttöä ja käsittelevät muun muassa seksiä ja päihteitä. Niissä myös mainitaan monia julkisuuden henkilöitä. Nygård sanoutuu kokonaan irti politiikasta, koska hän ei omien sanojensa mukaan tiedä siitä mitään.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygårdin imagoon kuuluvat Ray-Ban-aurinkolasit ja kalastajanlakki, jossa on pinssejä. Hän on suunnitellut myös omaa nimeään kantavat Petri Nygård -reinot.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygård oli Suomen haetuin julkisuuden henkilö Google-hakukoneessa vuosina 2010 ja 2011.


title: Petri Nygård

text: Petri Nygårdin imagoon kuului uran alkuaikoina salaperäisyys, jolloin hahmon todellista henkilöllisyyttä ei paljastettu haastatteluissa. Keväällä 2008 rap-artisti Petri Laurila paljasti Helsingin Sanomien kuukausiliitteessä olevansa Nygård.


title: Petri Nygård

text: Kesällä 2008 Nygård kertoi YleX Aamun puhelinhaastattelussa, että tarkoituksena oli alun perin laittaa viisi kappaletta levitykseen ja naureskella muutaman kaverin kanssa sille, minkälainen roska saadaan uppoamaan ihmisiin. Kappaleet kuuli kuitenkin väärä henkilö, joka ehdottomasti tahtoi ne kaupalliseen levitykseen. Tämän jälkeen Laurila yritti anonymiteetillaan peittää todellisen olemuksensa ja halusi, ettei kappaleista olisi tullut isoja hittejä. Salaperäisyys oli kuitenkin kääntynyt itseään vastaan ja juuri se aiheutti sen, että salamyhkäistä artistia kohtaan alettiin tuntea entistä suurempaa mielenkiintoa.


title: Verner von Heidenstam

text: Carl Gustaf Verner von Heidenstam (6. heinäkuuta 1859 Olshammar, Askersund – 20. toukokuuta 1940 Övralid, Motala) oli ruotsalainen runoilija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon 1916.


title: Verner von Heidenstam

text: Heidenstamin muistelmat "När kastanjerna blommade" julkaistiin 1941.


title: Hiihto

text: Hiihto on etenemistapa, jossa liu'utaan (yleensä lumella) eteenpäin suksilla ja usein lisäksi hallitaan liikkumista sekä työnnetään lisää vauhtia sauvoilla. Hiihto on alun perin kehitetty helpottamaan liikkumista talvella lumisessa maastossa. Nykyään hiihto on jakautunut useaksi alalajiksi ja se on vakiinnuttanut paikkansa suosittuna liikuntamuotona. Nykyisestä urheiluluonteestaan huolimatta hiihtoa käytetään yhä myös vapaaseen liikkumiseen talvisessa luonnossa.


title: Hiihto

text: Hiihto on aikojen saatossa jakautunut erilaisiin urheilumuotoihin.


title: Hiihto

text: Vuosituhansien ajan ihmiset ovat hiihtäneet tai matkustaneet suksien avulla. Arkeologisia näytteitä suksista on löydetty Venäjältä noin kahdeksan vuosituhannen takaa.


title: Hiihto

text: Vaikka moderni hiihto sai alkunsa Skandinaviasta, 10 000 vuotta vanhat seinämaalaukset vihjaavat siihen, että suksia käytettiin jo Xinjiangin alueella (nykyisin Kiina).


title: Hiihto

text: Alppihiihto on talviharrastus ja -urheilumuoto, jossa lasketaan lumipeitteisiä rinteitä alas käyttäen kahta suksea, jäykkää kenkää (monoa) ja sidettä, jossa koko jalkapöytä lukittuu sukseen kiinni. Laskeminen voi tapahtua kunnostetulla rinnealueella tai hoitamattomassa rinteessä.


title: Hiihto

text: Ampumahiihto on talviurheilulaji, jossa on yhdistetty kaksi urheilulajia: maastohiihto ja ammunta.


title: Hiihto

text: Freestylehiihto on laskettelun monipuolisin osa-alue, joka muodostuu useista alalajeista, joita ei voida täysin erotella. Perinteinen freestyle-hiihto koostuu kumparelaskusta, hypyistä, suksibaletista ja vapaahiihdosta.


title: Hiihto

text: Hiihtosuunnistus on hiihtokelpoisia teitä ja esimerkiksi moottorikelkalla tehtyjä uria sekä latuja pitkin harjoitettu kilpasuunnistusmuoto, jossa kilpailija suunnistaa rasteilla merkityn radan hiihtäen.


title: Hiihto

text: Maastohiihto (murtomaahiihto, usein myös pelkkä hiihto) on tasamaalla, mäkisessä maastossa tai järven jäällä tapahtuva hiihtomuoto, josta käytännössä kaikki hiihtolajit ovat kehittyneet. Maastohiihdossa hiihtäjä liikkuu usein valmiilla ladulla suksia ja sauvoja käyttäen, mutta myös umpihangella voi hiihtää.


title: Hiihto

text: Mäkihyppy eli mäenlasku on urheilulaji, jossa lasketaan keinotekoista mäkeä pitkin hyppyrinnokalle. Itse hyppy alkaa hyppääjän ponnistuksesta, josta paljolti riippuu hypyn onnistuminen. Hyppääjä laskeutuu alastulomäkeen.


title: Hiihto

text: Yhdistetty on yksi hiihtourheilun kilpailulajeista. Se on yhdistelmä mäkihypystä ja maastohiihdosta. Kilpailut käydään useimmiten niin, että ensin hypätään mäkeä ja loppusijoitukset ratkaistaan hiihtoladulla siten, että parhaat hyppypisteet saanut lähtee ensimmäisenä ladulle ja loput hyppypisteidensä mukaisessa järjestyksessä.


title: Hiihto

text: Nopeuslasku on hiihtolaji, jossa rinnettä suksilla alas laskettaessa pyritään saavuttamaan mahdollisimman suuri nopeus. Nopeuslasku on nopein hiihtolaji, ja vauhti nousee parhaimmillaan yli 200 kilometrin tuntinopeuteen.


title: Hiihto

text: Telemark on laskettelun "kantamuoto", jossa liikutaan lumella hiihtäen tai laskien kahdella suksella, jossa side mahdollistaa kantapään vapaan liikkeen.


title: Hiihto

text: Rullahiihto on hiihdon kesäinen muoto. Varusteet ovat suksia lukuun ottamatta samanlaiset kuin tavallisessa hiihdossakin. Rullasuksilla voi hiihtää molempia tyylejä ja rullahiihto on tärkeä osa hiihtäjien, ampumahiihtäjien ja yhdistetyn urheilijoiden harjoittelua.


title: Hiihto

text: Vesihiihdossa vedetään vesisuksilla varustautunutta "hiihtäjää" pitkin veden pintaa. Vetämiseen käytetään yleensä moottorivenettä.


title: Mighty 44

text: Mighty 44 on suomalainen elektronista musiikkia soittava yhtye. Yhtyeen keulahahmona toimii laulusolisti ja MC Rummy Nanji alias Mr.B. Yhtyeen tuottaja on Jaakko Salovaara (alias JS16).


title: Puerto Ricon hauta

text: Puerto Ricon hauta on Atlantin valtameren syvin syvänmeren hauta Antillien pohjoispuolella. Syvin kohta on Puerto Ricon pohjoispuolella oleva Milwaukeen syvänne, 8 605 metriä.


title: Sere

text: Sere (oikealta nimeltään Matti Huhta, o.s. Nousiainen, s. 1976 Espoo), aiemmin nimellä Seremoniamestari, on alun perin espoolainen rap-artisti. Nimi Seremoniamestari tulee englannin sanasta MC, joka tarkoittaa ”Master of Ceremonies”. Tampereella asuvan Seren musiikin taustavoimina on ollut tuottaja-DJ-duo Skillsters. Seren debyyttialbumi "Omin sanoin" oli ensimmäinen suuren levy-yhtiön julkaisema suomalainen rap-albumi. Vuonna 2008 Sere julkaisi kirjan "Aamunkoista tähtivyöhön – laululyriikan fraasikirja", jonka kustansi Ajatus Kirjat.


title: Sere

text: Sere julkaisi 2000-luvun alussa tiuhaan tahtiin sooloalbumeita, jonka jälkeen hän teki yhteislevyn rap-artisti Silkinpehmeen kanssa. Tätä seurasi pitkä tauko, kunnes Sere julkaisi kesällä 2011 uuden levyn, joka on "Edustaa edustaa 3" -mixtape.


title: Sere

text: Nykyään Sere toimii musiikin parissa lähinnä tuottajana. Hän tekee myös omia remixejä muiden räppäreiden kappaleista aliaksella "Toinen poski".


title: Sere

text: Sere on naimisissa tutkija Liisa Huhdan kanssa ja heillä on kaksi lasta. Perhe asuu Tampereella.


title: Seremoniamestari

text: Seremoniamestari voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sargassomeri

text: Sargassomeri on Pohjois-Atlantin osa Länsi-Intian, Bermudan ja Azorien saaristojen välissä. Sen pinta-ala on noin neliökilometriä. Sargassomeri on saanut nimensä sitä kiertävien merivirtojen rannikoilta tuomista "Sargassum"-suvun levistä. Sargassomeren länsiosa on ankeriaiden kutupaikka.