title: Tribonianus

text: Tribonianus oli itäroomalainen korkea virkamies ja juristi. Hän syntyi Pamfyliassa luultavasti ennen vuotta 500 ja kuoli vuonna 542, todennäköisesti silloin riehuneen ruttoepidemian takia.


title: Tribonianus

text: Tribonianus kuului keisari Justinianus I:n asettamaan komissioon, jonka tehtävänä oli koota Corpus iuris civilis (roomalaisen oikeuden kokonaisvaltainen koonnos). Lopulta hän nousi tuon komission johtoon. Vuonna 532, Nika-kapinan aikana Justinianus joutui kansan painostuksesta erottamaan Tribonianuksen virastaan, mutta palautti hänen asemansa pian sen jälkeen, kun kapinalliset oli kukistettu.


title: Tribonianus

text: Prokopios kertoo Tribonianuksen olleen helposti lahjottavissa, mutta vaikka väite pitäisikin paikkansa, se ei himmennä Tribonianuksen historiallista merkitystä yhtenä Corpus iuris civiliksen keskeisimmistä luojista.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Bismarck on Yhdysvaltojen osavaltio Pohjois-Dakotan pääkaupunki ja Burleighin piirikunnan keskus. Nykyinen kaupunki on syntynyt 1800-luvulla ja vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Bismarckin asukasluku oli 61 272.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Bismarck sijaitsee hieman Pohjois-Dakotan keskiosan eteläpuolella Missourijoen itärannan kukkuloilla. Kaupunki on myös Burleighin piirikunnan keskus ja sen metropolialue käsittää viereisen Mandanin kaupungin. Kaupunkia ympäröivä seutu on Yhdysvaltojen johtavaa vehnänviljelyaluetta.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Bismarckissa vallitsee tyypillinen mannerilmasto. Talvet ovat pitkiä ja ankaria, kun taas kesät ovat lyhyitä. Sadanta alueella on kohtalaista.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Intiaanit tunsivat Bismarckin alueen erityisesti Missourijoen ylittävästä kahluupaikastaan. Nykyisen Bismarckin alueen alkuperäisasukkaita olivat tuhansia vuosia sitten alueelle asettuneet suurriistaa metsästäneet tasankointiaanit. Eurooppalaistaustaisten siirtolaisten alkaessa saapua 1700-luvulla alueelle oli kuitenkin asettunut mandaneja ja hidatsoja, jotka olivat syrjäyttäneet alueen aiemmat tasankointiaanit. Heistä poiketen mandanit ja hidatsat rakensivat linnoitettuja asuinpaikkoja ja viljelivät maata. Ensimmäinen tunnettu eurooppalainen alueella oli vuonna 1738 alueella vieraillut ranskalainen tutkimusmatkailija Pierre Gaultier de Varennes. Vuosina 1804–1805 paikallisten mandanien luona vierailivat puolestaan tutkimusretkeilijät Lewis ja Clark. Mandanit pitivät yllä kauppayhteyksiä siirtolaisten kanssa, mutta eurooppalaisten mukana tullut isorokko hävitti heimon miltei tyystin vuoteen 1837 mennessä. Tuohon mennessä nykyisen Bismarckin paikalle oli muodostunut pieni eurooppalainen siirtokunta, jota tuolloin kutsuttiin nimellä Crossing on the Missouri.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Eurooppalaisten suurempimittainen muuttoaalto alueelle alkoi vasta, kun paikalliset heimot oli karkotettu alueiltaan. Dakotan territorio perustettiin vuonna 1861 ja kesäkuussa 1873 Northern Pacific Railway ulotettiin nykyisen Bismarckin kahlaamolle. Nykyisen nimensä Bismarck sai vuonna 1873 Saksan keisarikunnan kansleri Otto von Bismarckin mukaan. Nimen toivottiin houkuttelevan saksalaisia sijoittajia rautatielle. Kaupunki Bismarckista tehtiin vuonna 1875 ja paikka alkoi kasvaa Missourijokea pitkin kulkevien höyrylaivojen keskuksena. Kasvua vauhditti myös kullan löytyminen Etelä-Dakotan Black Hillsin alueelta vuonna 1874. Vuonna 1882 rakennettiin rautatiesilta Missourijoen yli ja samana vuonna Dakotan territorion pääkaupunki siirrettiin Etelä-Dakotan Yanktonista Bismarckiin.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Vanha Dakotan territorio jaettiin Etelä- ja Pohjois-Dakotaan vuonna 1889, jolloin Bismarckista tuli Pohjois-Dakotan pääkaupunki. Vuonna 1903 kaupunkiin muutti tuhansia saksalaisia siirtolaisia Wisconsinista. Asukasluku oli vuonna 1910 kasvanut lukemaan 4 913 ja vuonna 1930 11 090. Joulukuussa 1930 Bismarckin Capitol-rakennus paloi, jolloin syntyi keskustelua pääkaupungin siirtämisestä. Kaupungin asema vahvistettiin kuitenkin kansanäänestyksellä ja uutta Capitolia alettiin rakentaa vuonna 1932. Vuonna 1947 valmistunut Garrisonin pato helpotti Missourijoen kevättulvia ja vuonna 1951 lähistön Tiogasta löydettiin öljyä ja öljy-yhtiöt rakennuttivat toimistojaan Bismarckiin.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Pohjois-Dakotan pääkaupunkina monet hallinnon toiminnot ja finanssiala ovat keskittyneet Bismarckiin. Kaupunki on myös ympäröivän maaseudun kaupan keskus. Muita tärkeitä talouden aloja ovat palvelut ja vähittäiskauppa. Osavaltio on kaupungin suurin työnantaja. Paikallisella maaseudulla tuotetaan esimerkiksi vehnää, kauraa, heinää ja kasvatetaan karjaa.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Bismarckissa aikavälillä 2012–2016 olivat 60 320 USD ja henkilöä kohden 35 145 USD. 8,7 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Bismarckin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 61 272 ja vuoden 2017 arvion mukaan 72 865. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 108 779. Kaupungin asukkaista 91,1 % oli taustaltaan valkoisia, 1,6 % afroamerikkalaisia, 3,9 % intiaaneja, 2,2 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 1 % aasialaisia. 4,9 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 2,5 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Bismarck (Pohjois-Dakota)

text: Kaupungissa toimivia oppilaitoksia ovat Bismarck State College ja University of Mary.


title: Laitakaupungin valot

text: Laitakaupungin valot on suomalainen Aki Kaurismäen käsikirjoittama ja ohjaama elokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 2006. Se on Kaurismäen Suomi-trilogian viimeinen osa. Pääosia näyttelevät Janne Hyytiäinen, Ilkka Koivula ja Maria Järvenhelmi. Elokuva kertoo vartijana toimivasta yksinäisestä Koistisesta, joka joutuu petoksen uhriksi.


title: Laitakaupungin valot

text: Aiemmissa elokuvissa Kaurismäki oli käyttänyt oman ikäluokkansa näyttelijöitä ja henkilöt olivat ikääntyneet samaan tahtiin kuin ohjaajakin. Tässä elokuvassa näyttelijät ovat ensi kertaa selvästi häntä itseään nuoremman sukupolven ihmisiä. Mukana vilahtaa kuitenkin myös Kati Outinen kaupan kassana.


title: Laitakaupungin valot

text: Yövartijana työskentelevä reppanan oloinen Koistinen saa osakseen naisten väheksynnän ja työkavereiden pilkan. Myötätuntoa tulee ainoastaan nakkikioskin myyjältä Ailalta, mikä jää Koistiselta havaitsematta. Hänen elämänsä joutuu syöksykierteeseen, kun elämään astuu kavala Mirja.


title: Laitakaupungin valot

text: Elokuva oli mukana kilpasarjassa vuoden 2006 Cannesin elokuvajuhlilla ja on osallistunut useille elokuvafestivaaleille. Se valittiin ilman Kaurismäen lupaa Suomen Oscar-ehdokkaaksi, mutta hän kielsi osallistumisen, eikä Suomesta siten ollut ehdokasta.


title: Laitakaupungin valot

text: Elokuva sai parhaan kotimaisen elokuvan Jussi-palkinnon, Timo Salminen kuvaus-Jussin ja Markku Pätilä lavastus-Jussin.


title: Laitakaupungin valot

text: Ensi-iltakriitikot yllättyivät "Laitakaupungin laulun" karuudesta. Se on Kaurismäen ”lohduttomin ja synkin teos sitten Tulitikkutehtaan tytön”, arvioi Tapani Maskula (Turun Sanomat). Jarmo Valkola (Keskisuomalainen) kuitenkin nostaa sen Kaurismäen kärkitöiden joukkoon: ”Harva ohjaaja – – kykenee tällaiseen yksinkertaiseen ajatukselliseen kirkkauteen.” Janne Hyytiäinen pääroolissa saa kiitosta ”vavahduttavasta roolityöstä” (Markus Määttänen, Aamulehti), mutta vaille kiitosta eivät jää muutkaan näyttelijät.


title: Laitakaupungin valot

text: Sen sijaan seitsemän vuotta myöhemmin Henri Waltter Rehnströmin (Tv-maailma) arvio on tyly. Hän näkee, että elokuva on jokseenkin valju päätös trilogialle, jonka aiemmat osat nousivat sisällöllisesti korkeammalle. Hänen mukaansa elokuvassa on väkisin tehdyn makua, sillä hän ei löydä siitä mitään uutta eikä yllättävää, vaan teemat ja ratkaisut ovat tuttuja Kaurismäen aiemmista elokuvista. Hän pitää elokuvaa kuitenkin mielenkiintoisena Kaurismäen maailman edustajana ja aistii siitä voimakkaan tekijänsä leiman.


title: Tadjoura

text: Tadjoura eli Tadjourah on kaupunki Djiboutissa. Se sijaitsee Tadjouranlahden rannikolla. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2009 väestönlaskennassa noin 15 000.


title: Tadjoura

text: Tadjouran historiaa tunnetaan vain katkonaisesti. Se kuuluu Tadjouran sulttaanikuntaan, joka on yksi afarien perinteisistä sulttaanikunnista ja ainoa, joka sijaitsee kokonaan nykyisen Djiboutin rajojen sisällä. Tadjoura mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä al-Idrisinkirjoituksissa ja myöhemmin portugalilaisten tekemissä varhaisissa kartoissa. Ensimmäiset ranskalaiset alueella olivat sinne matkallaan Mochan eksyneitä purjehtijoita vuonna 1705. Ranska kiinnostui alueesta vasta seuraavan vuosisadan puolella Yhdistyneen kuningaskunnan otettua haltuunsa Adenin vuonna 1839. 11. maaliskuuta 1862 Tadjouran ja sen naapurisulttaanikunnat Rahayto ja Gooba'ad antoivat Obockin ankkuripaikan Ranskalle ja Obockin kuvernööri Leonce Lagarde solmi 21. syyskuuta 1884 protektoraattisopimuksen Tadjouran sulttaanin kanssa. Vuonna 1896 alue liitettiin Ranskan Somalimaan siirtomaahan.


title: Tadjoura

text: Tadjoura on pitkään ollut tavaraliikenteen välietappi. Se oli pitkään Shoaan Etiopiaan kulkeneiden karavaanien lähtöpaikka ja hyötyi orjakaupasta Etiopiaan. Orjakauppa jatkui Tadjourassa aina ensimmäisen maailmansodan jälkeiseen aikaan. Orjakauppa katosi vasta Etiopian alettua säätää lakeja orjuutta vastaan 1920-luvulla. Maaliskuussa 1949 Tadjourasta tuli 13 000 km² käsittäneen hallinnollisen alueen pääkaupunki ja kaupungista tuli osa itsenäistä Djiboutia vuonna 1977. Tadjouran sulttaani Habib Ahmedin vuonna 1985 hänen hautajaisiinsa osallistui 40 000 henkilöä. Huomattavaa hautajaisissa oli maan somalitaustaisen presidentti Hassan Gouledin poissaolo. Djiboutin ajautuessa levottomuuksiin vuonna 1991 sulttaanin seuraaja Abdoulkader Houmedin kieltäytymistä yhteistyöstä hallituksen kanssa arvostettiin paikallisten keskuudessa. Nykyisin sulttaanin valta on kuitenkin lähinnä nimellinen.


title: Tadjoura

text: Tadjouralaisten pääelinkeinoja ovat kalastus maan rannikolle, kauppa esimerkiksi khatilla, sekä paikalliset hallinnon virkamiesasemat. Jemeniläiset siirtolaiset harjoittavat myös pienimuotoista veneiden rakennusta. Tadjouran satamasta on lauttaliikennettä Djiboutin kaupunkiin ja muihin satamakaupunkeihin Punaisenmeren rannikolla Afrikassa ja Arabian niemimaalla. Kaupungin satamaan on tehty mittavia kunnostustöitä. Tadjourassa on myös lentokenttä.


title: Tadjoura

text: Tadjouran kaupungissa oli vuonna 2009 yhteensä 14 820 asukasta. Aluetta asuttavat afarit, jotka kuuluvat Ad'ali-, Hasooba-, 'Able-, Ayrolasso-, Songo Goda-, Ma'andiyta-, Seeka- ja Mafa-klaaneihin. Asukasluvun historiallista kehitystä on vaikea arvioida, mutta se lienee pyörinyt 3 000:n henkilön paikkeilla. Paikalliset harjoittavat islamin uskoa, johon on sekoittunut joitakin paikallisia uskomuksia, joiden merkitys on kuitenkin vähenemässä. Aikanaan uskottiin esimerkiksi vedenhenkiin ("baddi maskin"), mutta viimeisin uhraus niille tehtiin vuonna 1977. Tadjoura on tunnettu perinteisesti seitsemän moskeijan kaupunkina, mikä on alueelle epätavanomaisen monta.


title: Afarit

text: Afarit eli danakilit on afrikkalainen etninen ryhmä, jonka jäseniä asuu pääasiassa Etiopiassa, Eritreassa ja Djiboutissa Danakilin aavikolla sekä pienissä ryhmissä Somaliassa. Afarien määräksi on arvioitu 5 miljoonaa. Afarit ovat olleet osapuolina Djiboutissa ja Etiopiassa syntyneissä kapinoissa ja aseelisissa vastarintaliikkeissä.


title: Afarit

text: Afarit olivat alun perin karjankasvattajia, mutta siirtyivät ennen 1000-lukua paimentolaisuuteen nykyisille asuinalueilleen. 1200-luvulta 1600-luvulle afarien muodostamat muslimivaltiot kävivät useita sotia kristittyä Etiopiaa vastaan. Vuonna 1884 heidän alueilleen perusttiin Ranskan somalimaa, eli nykyinen Djibouti. Eritrea oli Italian siirtomaa ja vuodesta 1935 vuoteen 1941 Etiopia oli Italian miehittämä. Sodan jälkeen Eritrea päätyi Etiopialle, mutta alueella alkoivat vapaustaistelut vuonna 1961. Vuonna 1967 Ranskan Somalimaa uudelleen nimettiin Ranskan afarien ja issojen alueeksi. Vuonna 1975 aloitti toimintansa Afar Liberation Front eli ALF. Se toimi etenkin Djiboutin ja Etiopian vastaisella raja-alueella. Djibouti itsenäistyi vuonna 1977 ja vuonna 1979 paikalliset afarit aloittivat demokratian puolesta taistelevan maanalaisen liikkeen. Vuonna 1987 Djiboutista tuli yksipuoluevaltio ja Etiopiaan perustettiin autonominen afarien alue. Cuonna 1991 Eritrea itsenäistyi Etiopiasta ja Djiboutissa alkoi afarien aseellinen vastarinta viranomaisten pidätettyä 100 afariaktivistia. Vuonna 1994 Etiopiaan muodostettiin Afarin maakunta ja Djiboutissa aloitettiin rauhanneuvottelut hallituksen ja afarien välillä.


title: Afarit

text: Suurin osa afareista on edelleen paimentolaisia, vaikkakin jotkin heistä ovat muuttaneet kaupunkeihin kuten Addis Ababaan. Afarit pitävät vuohia, lampaita ja lehmiä. Kuivakauden aikana suurin osa heistä muuttaa Awashjoelle. Koska Awash on alueen ainoa merkittävä joki, parhaita paikkoja leiriytyä valvotaan tarkasti. Sadekauden saapuessa marraskuussa afarit muuttavat korkeammille alueille. Afarit keräävät myös suolaa aavikolta, jota myydään nahan ja muiden karjatuotteiden ohella viljan ja kasvisten saamiseksi. Afarit asuvat helposti purettavissa ja mukaan otettavissa taloissa, joita he kutsuvat nimellä "ari". Leiri eli "burra" koostuu yleensä yhdestä tai kahdesta arista. Leirien rakentaminen ja puhtaanapito on naisten työtä. Naimisiin mennään usein serkusten kesken.


title: Afarit

text: Afarit jakautuvat klaaneihin, jotka koostuvat samoista esi-isistä polveutuvista afareista. Afarit jakautuvat myös kahteen muuhun yhteiskuntaryhmään, jotka ovat "asaimara" ("punaiset") ja "adoimara" ("valkoiset"). Asaimarat ovat paremmassa asemassa kuin adoimarat, jotka ovat yleensä työläisiä. Perimän katsotaan periytyvän aina isän kautta, jolta uskovat perivänsä voiman. Fyysisten ominaisuuksien uskotaan periytyvän äidin puolelta. Afarien poika- ja tyttölapset on tapana ympärileikata. Miestä arvostetaan usein sen mukaan, miten hyvin hän kesti ympärileikkauksen tuottaman kivun.


title: Afarit

text: Afarit kääntyivät islamiin 1000-luvun paikkeilla arabien käänyttäminä. Vaikka islam onkin tärkeä osa elämää, on sen sääntöjä muokattu voimakkaasti afarien omiin tapoihin sopivaksi. Uskoon on vaikuttanut myös afaarien alkuperäinen uskonto, joka perustui taivas-jumaluuteen.


title: Akupunktio

text: Akupunktio (myös akupunktuuri, neulahoito, pistelyhoito; 'neula' + pistää; ) on osa perinteistä kiinalaista lääkintää, jossa hoito tapahtuu pistämällä neuloja potilaan kehoon. Akupunktioon luottavien mielestä se vähentää kipua, hoitaa hedelmättömyyttä ja tauteja, estää tauteja tai edistää terveyttä yleisesti.


title: Akupunktio

text: Arvostelijoiden mukaan perinteinen akupunktio kehitettiin, ennen kuin tunnettiin ihmisen anatomiaa tai soluteoriaa, joihin nykyinen biologia perustuu. Ei ole olemassa anatomisia tai tieteellisiä todisteita akupunktion teoriassa keskeisten käsitteiden qin ja meridiaanien olemassaolosta.


title: Akupunktio

text: Akupunktion tehoa muuhun kuin tietyntyyppisiin kipuihin ja pahoinvointiin ei ole osoitettu. Systemaattiset katsaukset ovat tulleet siihen johtopäätökseen, että tietyntyyppisten pahoinvointien vähentämisessä akupunktio ei ole tehokkaampaa kuin pistemäinen ihon läpäisemätön stimulaatio. Todisteet tehosta muiden oireiden hoidossa ovat epävarmoja. Vaikka todisteita on olemassa hyvin pienestä ja lyhytaikaisesta vaikutuksesta tietyntyyppisiin kipuihin, useiden tieteellisten artikkeleiden johtopäätös on, että tämä voidaan selittää lumevaikutuksella. Vuoden 2011 katsauksien katsauksen johtopäätös oli että lukuun ottamatta niskakipua, akupunktion teho oli kyseenalainen, ja siinä oli vakavia riskejä. Julkaisuharha on merkittävä ongelma, kun arvioidaan kirjallisuutta. Yleisesti ollaan yhtä mieltä, että akupunktio on turvallista, kun sitä harjoittaa hyvin koulutettu henkilö steriileillä neuloilla.


title: Akupunktio

text: Akupunktion suorittaja päättää mitä kohtia hoitaa havainnoimalla potilasta ja keskustelemalla tämän kanssa, jotta voi tehdä diagnoosin käyttämänsä perinteen mukaan. Perinteisessä kiinalaisessa lääkinnässä on neljä diagnostiikkamenetelmää: havainnointi, auskultaatio ja olfaktointi, kyseleminen, sekä palpaatio.Akupunktion perusteita ja tehoa on tutkittu aktiivisesti 1900-luvun loppupuolelta lähtien, mutta ne ovat edelleen kiistanalaisia lääketieteen tutkijoiden ja harjoittajien keskuudessa. Akupunktiopisteiden ja meridiaanien tutkimus ei ole osoittanut niiden olemassaoloa tai ominaisuuksia. Koska akupunktio on luonteeltaan invasiivista ja helposti havaittavaa, on sen tutkimuksessa vaikea käyttää asiaankuuluvia lumekontrolleja.


title: Akupunktio

text: Vuonna 2011 julkistettiin ruotsalainen tutkimus, jonka mukaan plasebo-neulat ja aidot akupunktioneulat vähensivät syöpäpotilaiden kipuja yhtä tehokkaasti. Vuonna 2013 aloitetun ruotsalaistutkimuksen mukaan plasebo-neulat ja aidot neulat vaikuttavat yhtä tehokkaasti stressiin.


title: Akupunktio

text: Maailman terveysjärjestö ja Yhdysvaltain terveysvirasto (NIH) ovat ilmaisseet kantanaan, että akupunktio saattaa olla tehokasta neurologisten oireiden ja kivun hoidossa, joskin näitä lausuntoja on arvosteltu puolueellisina ja huonoa metodologiaa käyttäviin tutkimuksiin nojaavina.


title: Akupunktio

text: 2000-luvulla tutkija Edzard Ernst kollegoineen on tuottanut säännöllisiä katsauksia akupunktiokirjallisuuteen. Vuonna 2007 he esittivät johtopäätöksenään että "näyttö vaikuttaa viittaavan siihen, että akupunktio tehoaa joihinkin mutta ei kaikkiin vaivoihin". Vuoden 2011 katsaus kipua koskevasta kirjallisuudesta esitti johtopäätöksenään "lukuisat katsaukset ovat tuottaneet varsin vähän todella vakuuttavaa todistusaineistoa akupunktion tehosta kivun vähentämiseen". Monet akupunktion tehoa käsittelevät katsaukset ovat todenneet että vaikutukset on mahdollista selittää lumevaikutuksella. Todisteet muiden psykologisten vaivojen kuin kivun hoidossa ovat epävarmoja.


title: Akupunktio

text: Vuonna 2009 päivitetty Cochrane-katsaus esitti johtopäätöksenään, että läpäisevä tai ei-läpäisevä P6-akupunktiopisteen stimulointi oli suunnilleen yhtä hyvä, mutta ei parempi, kuin antiemeettiset lääkkeet leikkauksen jälkeisen pahoinvoinnin tai oksentelun hoidossa. Toinen Cochrane-katsaus esitti johtopäätöksenään, että sähköakupunktio saattaa auttaa kemoterapian aloittamisen jälkeisessä oksentelussa, mutta lisää kokeita tarvitaan selvittämään tehoavuus verrattuna antiemeettisiin lääkkeisiin.


title: Akupunktio

text: On kohtuullista näyttöä sen puolesta, että niskakipuun akupunktio on todennäköisemmin tehoava kuin lumehoito ja tuottaa lyhytaikaista helpotusta verrattuna odotuslistalla olijoihin. Viimeaikainen tutkimus tukee tätä tulosta


title: Akupunktio

text: Monet tutkimukset ovat viitanneet siihen, että päänsärkypotilaat hyötyvät akupunktiosta, joskin neulojen sijoituspaikalla näyttää olevan vähemmän merkitystä kuin akupunktion harjoittajat yleensä ajattelevat. Kaikkiaan näissä tutkimuksissa akupunktioon liittyi hivenen paremmat tulokset ja vähemmän haittavaikutuksia kuin estolääkityksen käyttöön.


title: Akupunktio

text: Osteoarthritis Research Society International julkaisi vuonna 2008 joukon konsensus-suosituksia, joiden mukaan akupunktio saattaa olla käyttökelpoista polven nivelrikon oireiden hoidossa.


title: Akupunktio

text: Yhdysvaltalainen organisaatio The National Council Against Health Fraud antoi vuonna 1990 julkilausuman, jonka mukaan akupunktion "teoria ja käytäntö perustuvat primitiivisiin ja kuvitteellisiin käsitteisiin terveydestä ja sairaudesta, jotka ovat irrallaan nykyisestä tieteellisestä tiedosta". Vuonna 1993 neurologi Arthur Taub kutsui akupunktiota "hölynpölyksi neuloilla". Fyysikko John P. Jackson, Center for Bioinformatics and Computational Biologyn johtaja ja Yhdysvaltain Marylandin yliopiston professori Steven Salzberg, Yalen yliopiston yleisneurologian johtaja ja Science-Based Medicine -sivuston perustaja ja päätoimittaja Steven Novella sekä kliinisen lääketieteen professori emeritus Stanfordin yliopistossa ja lehden "Scientific Review of Alternative Medicine and Aberrant Medical Practices" päätoimittaja Wallace I. Sampson ovat kaikki luonnehtineet akupunktiota näennäistieteeksi tai näennäislääketieteeksi (pseudomedical).


title: Akupunktio

text:
Yhdysvaltain terveysvirasto antoi vuonna 1997 seuraavan konsensus-julkilausuman akupunktiosta:
Huolimatta huomattavista yrityksistä ymmärtää "akupunktiopisteiden" anatomiaa ja fysiologiaa, niiden määritelmä ja luonnehdinta pysyy kiistanalaisena. Vielä vaikeammin tavoiteltavia ovat eräät keskeiset itämaisen lääkinnän käsitteet kuten qin virtaus, meridiaanijärjestelmä, ja viiden elementin teoria, joita on vaikea sovittaa tämän päivän biolääketieteellisen tietoon, mutta joilla on edelleen akupunktiossa tärkeä rooli potilaiden arvioinnissa ja hoidon muotoilussa.


title: Akupunktio

text: Edzard Ernst and Simon Singh esittävät, että kun kokeellisten tutkimusten laatu on parantunut vuosikymmenien kuluessa (paremman sokkoutuksen, neulojen lumekäytön yms. johdosta), tulokset ovat sisältäneet vähemmän ja vähemmän todisteita akupunktion lumevaikutusta paremmasta tehosta useimpien vaivojen hoidossa.


title: Akupunktio

text: Akupunktiopisteiden sijainti perustui alun perin kiinalaiseen astrologiaan. Mikään tutkimus ei ole osoittanut mitään konsistenttia anatomista rakennetta tai toimintoa akupunktiopisteille tai meridiaaneille, eikä niillä ole vastinetta nykyisessä kemiassa, biologiassa tai fysiikassa.


title: Akupunktio

text: Perinteinen kiinalainen lääkintä kielsi ruumiinavauksen, minkä seurauksena ymmärrys kehon toiminnasta perustui järjestelmään, joka pohjautui kehon ulkopuoliseen maailmaan eikä sen sisäisiin rakenteisiin. Kehon 365 osaa perustuivat päivien määrään vuodessa, ja 12 meridiaania vastaavat Kiinan kahtatoista suurta jokea.


title: Akupunktio

text: Endorfiinien vapautuminen, ääreishermoston stimulointi, sekä kivun välitys muiden neuropeptidien vaikutusten kautta on katsottu todennäköisimmiksi selityksiksi neulojen pistämisen vaikutuksille.


title: Akupunktio

text: Neulojen pistämisestä aiheutuvan vähäisen kivun lievityksen taustalla olevat hermostolliset mekanismit ovat tuntemattomia, mutta on esitetty että niihin voi liittyä kehon oma kivunvähennysjärjestelmä, ja endorfiinien, serotoniinin, noradrenaliinin tai gamma-aminovoihapon lisääntynyt eritys.


title: Akupunktio

text: Koska akupunktioneulat läpäisevät ihon, monet akupunktiomuodot sisältävät riskin. Koulutetun akupunktion suorittajan aiheuttamat vammat ovat harvinaisia. Joissain tapauksissa laki vaatii, että neulat ovat kertakäyttöisiä. Joissain paikoissa neuloja saa käyttää useamman kerran, jos ne sterilisoidaan käyttökertojen välissä esimerkiksi autoklaavissa. Kun neulat ovat saastuneita, bakteeri-infektion tai muun veren kautta välittyvän infektion riski kasvaa, kuten missä tahansa neulojen uudelleenkäytössä.


title: Akupunktio

text: Arviot akupunktiosta johtuvista haitallisista tapahtumista vaihtelevat välillä 671 ja 1137 per 10 000 hoitokertaa. Katsaus vuonna 2010 havaitsi että akupunktio on liittynyt enimmillään 86 kuolemantapaukseen tutkitun kahden vuoden aikana, useimmiten ilmarinnan takia. Raportoidut haittavaikutukset sisältävät 50 bakteeri-infektiota ja yli 80 hepatiitti B -tapausta vuoden 1970 jälkeen. Katsaus vuonna 2011 raportoi että "95 vakavaa haitallista vaikutusta mukaan lukien 5 kuolemaa" olivat ilmeisiä katsauksen kohteena olleessa kirjallisuudessa. "Ilmarinta ja infektiot olivat useiten raportoidut haittavaikutukset – –. vakavia haitallisia vaikutuksia raportoidaan edelleen."


title: Akupunktio

text: Muihin vammautumisriskeihin lukeutuu: hermon puhkaisusta johtuva hermovaurio, aivovaurio tai aivohalvaus, joka voi seurata hyvin syvistä pistoista kallon tyvessä, munuaisvaurio syvistä pistoista alaselässä ja sydäntä ympäröivän suojakalvon puhkaisu.


title: Libyan lippu

text: Libyan lipussa on mustalla pohjalla valkoinen kuun sirppi ja tähti sekä ylhäällä punainen ja alhaalla vihreä palkki. Lippu otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 1951 Libyan itsenäistyessä Italian alaisuudesta, mutta se poistettiin Muammar Gaddafin suorittaman vallankaappauksen jälkeen 1969. Lippu otettiin uudelleen käyttöön kansannousun myötä vuonna 2011.


title: Libyan lippu

text: Gaddafin aikana Libyan lipuksi määrättiin vuonna 1977 kauttaaltaan vihreä, maailman ainoa yksivärinen valtiolippu. Vihreä väri kuvasi Libyassa hallitsevaa islaminuskoa sekä Gaddafin johtamaa "vihreää vallankumousta".


title: Puoli kuusi

text: Puoli kuusi oli suomalainen vuosina 1986–1992 esitetty Yleisradion tuottama lastenohjelma, jota esitettiin YLE TV1-kanavalla.


title: Puoli kuusi

text: Ohjelman lähetysaika oli arkipäivisin kello 17.30, josta tuli myös ohjelman nimi. Ohjelman tunnuksessa lapsen ääni sanoi "Puoli kuusi!" ja sen jälkeen näytettiin nukkeanimaatio, jossa lapset leikkivät piirileikkejä.


title: Puoli kuusi

text: Ohjelmaa toimittivat ja ohjasivat muun muassa Timo Lehtinen, Maria Asikainen, Laura Lilja-Haataja, Olof Qvickström ja Ulpu Tolonen. Vuodesta 1992 alkaen Puoli Kuuden sijasta TV 1:n lastenohjelmien makasiinien otsikkona oli Veturi.


Knights and Merchants: The Shattered Kingdom on keskiaikaisella teemalla varustettu strategiapeli. Pelin on kehittänyt Joymania ja julkaissut Topware Interactive vuonna . Muiden tähän aikaan sijoittuvien RTS-pelien tavoin pelissä pelaaja ottaa kuninkaan roolin, eli ohjaa sotilaita ja valtakunnan kehitystä tavoitteenaan vastustajan voittaminen.


title: Knights and Merchants: The Shattered Kingdom

text: Yksinpelikampanja koostuu 20 eri skenaariosta ja lisäksi pelissä on moninpelimahdollisuus. Pelin erikoisuutena on se, että tarvittavien resurssien, kuten ruoan, tuottamiseen tarvitaan pitkä tuotantoketju, joka pitää saada toimimaan kunnolla, jotta valtakunta kukoistaisi. Tämän lisäksi kaikki kansalaiset, myös sotilaat tarvitsevat ruokaa. Kantajat ja muut työntekijät käyvät itse ruokalassa, mutta sotilaiden ruokkimisen huolehtivat kantajat.


text: Pelistä on olemassa myös fanien koodaama uusi versio, Knights and Merchants Remake, joka on samanlainen kuin alkuperäinen The Shattered Kingdom, mutta faniversioon on korjattu alkuperäisen pelin bugeja sekä moninpeli-mahdollisuus on kaikille avoin. Suomalaisia pelaajia Remakella on vähän, mutta lähestulkoon kaikki moninpeliä pelaavat osaavat englantia hyvin. Remake vaatii alkuperäisen pelin asentamista tietokoneelle toimiakseen.


text: Peli tukee moninpeliä IPX- ja TCP/IP-verkoissa sekä modeemiyhteydellä.


title: Paltamon rautatieasema

text: Paltamon rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla . Asema sijaitsee Paltamon kunnan keskustaajamassa Oulujärven pohjoisrannalla ja valtatien 22 varrella. Aseman etäisyys Helsingin rautatieasemalta Haapamäen ja Oulun rautatieasemien kautta mitattuna on 901,5 kilometriä.


title: Paltamon rautatieasema

text: Kaikki reittiä Iisalmi–Kajaani–Oulu liikennöivät VR:n henkilöjunat pysähtyvät Paltamon asemalla. Asemalla on junaliikenteen käytössä kolme raidetta, joista vain yksi on varustettu matkustajalaiturilla. Asemalla ei ole enää miehitystä eikä lipunmyyntiä. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Oulussa sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta käsin.


title: Paltamon rautatieasema

text: Paltamon liikennepaikalla kuormataan säännöllisesti raakapuuta. Tämän lisäksi Paltamon itäpuolella sijaitsee sahalaitos, joka hyödyntää rautatiekuljetuksia. Liikennepaikan vaihtotyöt hoitaa Kontiomäeltä muutaman kerran viikossa kulkeva päivystysjuna. Puunkuormauksen vuoksi Paltamon ratapihan raiteita 3 ja 4 ei ole sähköistetty.


title: Paltamon rautatieasema

text: Vuoteen 1998 saakka Paltamon asemalla oli käytössä ns. "köyhänmiehen releasetinlaite", eli varmistuslukko- ja opastinturvalaitos. Tuolloin liikennepaikan vaihteet olivat paikallisesti käsin käännettäviä ja varmistuslukoilla lukittavia. Turvalaitemuutoksen yhteydessä varmistuslukko- ja opastinturvalaitos purettiin ja korvattiin releasetinlaitteella. Myöhemmin releasetinlaite siirtyi kauko-ohjattavaksi Oulusta käsin, jolloin Paltamon asema jäi lopullisesti miehittämättömäksi.


title: Pohjanmaan tykistörykmentti

text: Pohjanmaan Tykistörykmentti (PohmTR) oli Jääkäriprikaatin joukkoyksikkö Sodankylässä. Se lakkautettiin 30. elokuuta 1998.


title: Pohjanmaan tykistörykmentti

text: Rykmentin lakkauttaminen liittyi puolustusvoimien uudelleenorganisointiin 1990-luvun lopulla, millä pyrittiin muodostamaan suurempia ja taloudellisesti tehokkaampia rauhan ajan joukko-osastoja. Samaan aikaan PohmTR:n lakkauttamisen aikaan lakkautettiin tai siirrettiin muun muassa Oulusta Pohjan Prikaati ja Pohjois-Suomen Viestipataljoona, joiden joukkoyksiköt siirrettiin Sodankylään Jääkäriprikaatiin (Pohjan Jääkäripataljoona, PohJP) ja Kajaaniin Kainuun Prikaatiin (Pohjan Pioneeripataljoona, PohPionP; Pohjois-Suomen Viestipataljoona, P-SVP).


title: Pohjanmaan tykistörykmentti

text: Tykistörykmentti antoi koulutusta kenttätykistön varusmiehille tuliasema-, viesti- ja tulenjohtotehtäviin. Joukkoyksikössä koulutettiin sodanajan tykki- ja raketinheitinkalustolla varustettuja joukkoja.


title: Pohjanmaan tykistörykmentti

text: Vuosina 1995–1996 Pohjanmaan Tykistörykmentti käsitti Tuliasemapatterin, Tulenjohtopatterin, Viestipatterin sekä Kranaatinheitinkomppanian.


title: Pohjanmaan tykistörykmentti

text: Pohjanmaan Tykistörykmentti perustettiin 1. tammikuuta 1957 Ylämyllyllä Pohjois-Karjalassa. Ensimmäiset vuodet rykmentti viettikin perustamisvaruskunnassaan, koska varsinaisella kasarmialueella Oulussa, olivat rakennustyöt vielä kesken. Tykistörykmentti pääsi aloittamaan toimintansa Oulun kasarmialueella 19. elokuuta 1959.


title: Pohjanmaan tykistörykmentti

text: Pohjanmaan Tykistörykmentti siirrettiin Sodankylään kahdessa vaiheessa vuosina 1981 ja 1982.


title: Marie-Claire Alain

text: Marie-Claire Alain (10. elokuuta 1926 Saint-Germain-en-Laye – 26. helmikuuta 2013 Le Pecq, Île-de-France) oli ranskalainen urkutaiteilija. Hänen soittotaitonsa ja asiantuntemuksensa urkujensoiton historiasta tekevät hänestä yhden 1900-luvun merkittävimmistä urkureista.


title: Marie-Claire Alain

text: Alain syntyi musikaaliseen perheeseen Saint-Germain-en-Layessä lähellä Pariisia. Isä Albert Alain (1880–1971) oli urkuri ja säveltäjä jonka jokaisesta neljästä lapsesta tuli muusikkoja. Sisko Marie-Odile (1914–1937) oli sopraano ja pianisti. Veli Olivier (1918–1994) oli säveltäjä, pianisti ja musiikkitieteilijä. Vanhin veli Jehan Alain (3.2.1911–20.6.1940) oli lahjakas säveltäjä ja urkuri, joka kuoli 29-vuotiaana rintamalla.


title: Marie-Claire Alain

text: Alain opiskeli Pariisin konservatoriossa harmoniaa Maurice Duruflén johdolla, kontrapunktia Pié-Caussaden johdolla ja urkujen soittoa Marcel Duprén johdolla ja saavutti ensimmäisen sijan neljässä kilpailussa. Hän jatkoi urkuopintojaan vielä kahden vuoden ajan Gaston Litaizen yksityisoppilaana.


title: Marie-Claire Alain

text: Alain levytti koko J. S. Bachin urkutuotannon kolmeen kertaan, Jehan Alainin urkutuotannon kahteen kertaan, muun muassa Buxtehuden, Bruhnsin, Couperinin, de Grignyn, Mendelssohnin, Pachelbelin ja César Franckin koko urkutuotannon, sekä monia yksittäisiä tärkeitä teoksia.


title: Marie-Claire Alain

text: Alainin konserttimatkat suuntautuivat ympäri koko maailman. Hän soitti omien laskujensa mukaan yli 2 000 konserttia. Kriitikot kautta maailman ylistivät Alainin soiton selkeyttä ja urkujenrekisteröintitaitoja. Hän toimi useiden urkukilpailuiden tuomaristossa ja opetti lukuisilla mestarikursseilla. Hänen katsotaan opettaneen kokonaista uutta urkureiden sukupolvea.


title: Marie-Claire Alain

text: Alainille myönnettiin Colorado State Universityn, Southern Metodist Universityn (Dallas, Texas) ja Sibelius-Akatemian kunniatohtorin arvo. Hän sai lukuisia tunnustuspalkintoja muusikonuransa varrella.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Suomen kommunistinen nuorisoliitto (SKNL) oli vuodet 1925–1936 toiminut Suomen kommunistisen puolueen (SKP) nuorisojärjestö. SKNL oli perustamisestaan lähtien kielletty Suomessa ja se joutui toimimaan "maan alla", mutta sillä oli koko sen olemassaolon ajan vaikutusta myös julkisiin toimintamuotoihin. SKNL oli Kommunistisen nuorisointernationaalin (KNI) jäsenjärjestö.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Suomalaiset kommunistinuoret toimivat 1920-luvun alussa (SKP:n lisäksi) pääosin julkisissa järjestöissä. Keskitettyä nuorison maanalaista verkostoa ei vielä tuolloin muodostettu. Aluksi toiminta järjestyi Suomen sosialidemokraattisessa nuorisoliitossa (SSN) ja sen tultua lakkautetuksi 1923 Sosialistisessa nuorisoliitossa (SNL). Samanaikaisesti tapahtui kuitenkin myös järjestäytymistä salaisiin soluihin puolueen nuorisojaostojen kautta. Jaostoissa käsiteltiin varsinkin toimintaa julkisissa järjestöissä. Ajatus salaisesta nuorisojärjestöstä nousi esiin vähitellen, kun julkinen toiminta vaikeutui. KNI:n toimeenpaneva komitea ehdotti sitä keväällä 1923. SNL:n johto epäili aluksi organisaation tarpeellisuutta, mutta toiminta laajeni elokuussa 1924, kun SKP:n nuorisojaoston äänenkannattaja "Nuori Kommunisti" alkoi ilmestyä Toivo Karvosen johdolla. Varsinaista organisaatiota alettiin luoda alkuvuodesta 1925, kun KNI palkkasi hankkeelle vetäjän. SNL:n kommunistinuorten soluja perustettiin julkisiin järjestöihin ja työpaikoille. Toukokuussa SKNL:ään kuului 250 jäsentä.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Oikeudenkäynnit ja vankeustuomiot hankaloittivat SKNL:n toiminnan aloittamista. SKNL:n piirikomiteat perustettiin kuitenkin ympäri maata vuosien 1925 ja 1926 aikana. Syyskuussa 1925 toimintaa oli Helsingin, Tampereen, Porin, Vaasan, Lappeenrannan, Viipurin ja Kuopion seuduilla. Soluja oli tuolloin 40 ja jäseniä 149. Painopiste oli aluksi julkisen työn ohjauksessa.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Nuoret osallistuivat aktiivisesti Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaaliliiton kampanjaan eduskuntavaaleissa 1927. Ympäri maata muodostettiin nuorison vaalikomiteoita. Eduskuntaan nousi nuorisoliiton aktiivi Toivo Latva.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: SKNL:n ensimmäinen konferenssi pidettiin elokuussa 1927 Moskovassa. Tuolloin järjestöllä oli 94 solua ja 358 jäsentä. Toinen konferenssi, johon osallistui kahdeksan henkilöä, järjestettiin KNI:n kansainvälisen konferenssin jälkeen elokuussa 1928. Jäsenten määrä oli tuolloin noin 600, joista oli naisia noin viidennes.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Alkuvuodesta 1928 SKNL koki takaiskuja, kun poliisi pidätti kymmeniä kommunisteja SKP:n yleisorganisaattori Jalmari Rasin antamien tietojen perusteella. Kiinni jäivät Jaakko Kivi, Väinö Vuorio ja Emil Paananen. Eino Lehto ja Nestori Parkkari toimivat hetken maan alla, kunnes siirtyivät Neuvostoliittoon pidätyksiltä välttyäkseen. Toukokuussa 1929 pidätettiin SKNL:n organisaattori Matti Dahl, jolta takavarikoitujen asiakirjojen johdosta jäivät myöhemmin kiinni piirisihteerit Eino Hellfors, Jussi Siltanen, Aino Kallio ja Toivo Lång sekä joukko muita nuorisoliittolaisia.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: SKNL:n ensimmäinen edustajakokous pidettiin Tukholmassa 10.–15. elokuuta 1929. Edustajat Suomesta saapuivat paikalle julkisesti laivalla Helsingistä tai salaa moottoriveneellä Pietarsaaren kautta. Neuvostoliitosta saavuttiin Saksan kautta. Yhteensä paikalle pääsi 22 henkilöä. Kokous oli tarkoitus pitää Tukholman kaupunginkirjastossa, mutta se siirrettiin yksityisasuntoon poliisitarkkailun välttämiseksi. Edustajakokous vahvisti tukensa KNI:n linjauksille ja Kominternin kolmannen kauden politiikalle. Nuorisointernationaalia kritisoitiin kuitenkin siitä, ettei illegaalisten jäsenjärjestöjen erityisolosuhteisiin ollut kiinnitetty tarpeeksi huomiota.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Edustajakokous valitsi SKNL:lle uuden viisihenkisen keskuskomitean, joka sai valtuudet täydentää itseään jatkossa. Komitea koki menetyksiä heti Suomeen palattuaan, kun poliisi pääsi selville osasta Tukholmassa olleiden henkilöllisyyksiä – syy paljastumiseen oli Kullervo Mannerin laukku, joka joutui vääriin käsiin. Vuoden 1929 loppupuolella SKNL:n johtoon kuuluivat Heikki Ilvesviita, Toivo Karvonen, Tatu Väätäinen, Paavo Kivikoski, Aatto Sallinen, Aili Mäkinen, Airi Virtanen ja Reino Tynkkynen.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Julkisen nuorisoliikkeen ja viranomaisten väliset yhteenotot lisääntyivät vuoden 1929 aikana. Poliisin hajotettua useita mielenosoituksia SKP ja SKNL järjestivät tapahtumiin syksyllä erityisiä puolustusryhmiä, joiden tehtävänä oli vastarinnan organisointi. Tämän seurauksena syntyi rajumpia käsirysyjä poliisien kanssa. Marraskuussa 1929 poliisi teki takavarikon Helsingin työväentalon huoneeseen, jossa sijaitsivat Opintotyön Neuvontayhdistyksen, Valtiollisten vankien huoltoyhdistyksen, Helsingin Nuorten Työläisten Opintoyhdistyksen ja Helsingin propagandakeskuksen toimistot. Monet aktivistit joutuivat kuulusteluihin. Osan SKNL:n loppuvuoden 1929 kampanjoinnista muodosti myös taistelu työväenliikkeen niin sanottuja hoipertelijoita eli Suomen työväen vasemmistoryhmää vastaan. Nuorisoliike syytti itsenäisyyttä SKP:n ja Moskovan ohjauksesta vaatineita opportunisteiksi, jotka antautumisesta porvariston edessä.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: 24.–25. marraskuussa 1929 Vaasan ja Lapuan Nuorten Työläisten Opintoyhdistykset järjestivät Lapuan työväentalolla kokoontumisen, joka tuli saamaan runsaasti julkisuutta. Paikallisessa lehdistössä juhlista oli kirjoiteltu viikkoja ennen niiden alkamista ja kahnaukset alkoivat heti ulkopaikkakuntalaisten saavuttua paikalle. Nuorisoa yriettiin käännyttää Lapuan asemalta ja poliisi kuulusteli juhlijoita. Työläis- ja maalaisnuorison "haastejuhlat" loppuivat lopulta väkivaltaisesti lauantai-iltana, kun satoja tapahtumasta provosoituneita oikeistolaisia hyökkäsi työväentalolle pääjuhlan aikana hajottaen tapahtuman paikallisen poliisin avustamana. Muun nujakoinnin lisäksi hyökkääjät, joukossaan mm. Vihtori Kosola, yrittivät riisua vasemmistonuorilta näiden päällä olleita punaisia esiintymispuseroita. Puhujana ollutta kansanedustaja Emil Tabellia pahoinpideltiin. Välikohtauksella oli historiansa paikkakunnalla, sillä suojeluskunta-aktiivit olivat toteuttaneet vastaavan provokaation jo vuotta aiemmin.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Lapuan liikkeestä väitelleen Tapio Huttulan mukaan marraskuun tapahtumat olivat alkusysäys koko kyseiselle liikkeelle. Jo 1. joulukuuta Lapualla kokoontui kansalaiskokous, joka vaati loppua kommunistien julkisille esiintymisille, ja Lapuan esimerkkiä – "nauloilla laadittu laki" – seurattiin pian ympäri maata. Myös virkavalta tehosti toimiaan kommunisteiksi epäiltyjä vastaan. Sosialistisen työväen ja pienviljelijäin eduskuntaryhmä teki joulukuun alussa Lapuan tapahtumista eduskuntakyselyn, johon hallitus vastasi ilmoittamalla suhtautuvansa myönteisesti juhlien hajottajiin. Oikeustoimet hallitus tahtoi kohdistaa opintoyhdistykseen. Yhdistyslakia muutettiin jo joulukuussa siten, että järjestöjen lakkauttaminen tuli helpommaksi. Lakimuutoksen ratkaisevassa käsittelyssä eduskunnan lehtereiltä heitettiin saliin SKP:n ja SKNL:n allekirjoittamia lentolehtisiä, joissa toimenpiteet ja niiden tukijat tuomittiin kovin sanoin. Tapauksesta tuomittiin SKNL:n aktiivit Uuno Miettinen ja Leo Salminen.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Nuorisoliittolaiset olivat eturintamassa ottamassa vastaan Lapuan liikkeen esittämää haastetta, ja monet joutuivat sekä poliisin että epävirallisten tahojen väkivaltaisuuksien kohteiksi. Julkinen nuorisoliike, kuten kaikki muukin vasemmistolainen toiminta, estettiin keväästä 1930 lähtien. Opintotyön neuvontayhdistys lakkautettiin huhtikuussa ja Helsingin nuorisoseura viimeisenä lokakuussa. Vappuna 1930 kommunistinuoret ottivat monilla paikkakunnilla yhteen poliisien kanssa, kun mielenosoitukset oli kielletty. Esimerkiksi Pietarsaaressa pidätettiin 20 nuorisoliittolaista.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Vuosina 1931–1934 kommunistinuoret joutuivat toimimaan kokonaan maan alla, kun julkiset toimintamuodot estettiin. Toimintaan tuli mukaan monia uusia ihmisiä julkisista järjestöistä, mutta jäsenmäärä väheni tilapäisesti. Elokuussa 1931 liitossa huomattiin enemmistön 672 jäsenestä liittyneen järjestöön Lapuan liikkeen synnyn jälkeen. SKNL:n salaiset solu keskittyivät muun muassa marxismin opiskeluun sekä lentolehtisten ja julistusten levittämiseen. Iskulauseita maalattiin soveltuviin paikkoihin. Kokoukset pidettiin yksityisasunnoissa. Ajoittain järjestettiin mielenosoituksia, jotka usein laajenivat mellakoiksi poliisin puututtua menoon.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: SKNL:n jäsenmäärä nousi vuonna 1932 yli tuhanteen. SKNL:n jäseniä pidätettiin tasaisin väliajoin. Turussa oli 12. tammikuuta 1933 syytettynä peräti 78 nuorta valtiopetoksen valmistelusta. SKNL:n jäsenmäärä putosi toukokuussa 1933 kuuteen sataan ja tammikuussa 1934 kolmeen sataan. SKNL:n konferenssi pidettiin Helsingissä Aleksis Kivenkadulla pääsiäisenä 1934.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Kominternin ja KNI:n vaihdettua politiikkaansa kansanrintama-taktiikkaan 1930-luvun puolivälissä alettiin SKNL:n jäseniä ohjata liittymään Sosialidemokraattiseen työläisnuorisoliittoon. Aluksi perustettiin valikoituja ryhmittymiä STL:n sisälle ja alkuvuodesta 1935 lähtien alettiin liittyä laajemmin jäseniksi. Salaisten solujen toiminta oli tarkoitus siirtää ryhmiksi STL:n sisälle. Tätä ennen STL:ään oli suhtauduttu jyrkän kielteisesti ja sitä oli pyritty lähinnä hajottamaan. STL:n johto ei suhtautunut kommunistien puuhiin myönteisesti ja osastoja kehotettiin valppauteen jäsenhankinnassa. Toisaalta kommunistit vaikuttivat kokonaan uusien osastojen perustamiseen. STL:n edustajakokouksessa toukokuussa 1937 esiintyi noin 20–30 edustajan vasemmistolainen oppositio, johon SKNL:llä oli välillistä vaikutusta. SKNL:n toiminta lakkasi vähitellen, kun siirtyminen STL:ään toteutui, mutta SKP:lla oli oma nuorisojaostonsa.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: SKNL:n jäsenet toimivat piirijärjestöjen ohjaamissa pienissä paikallisissa soluissa, mutta sillä oli myös esimerkiksi työpaikkaosastoja. Konspiratiivisen luonteensa vuoksi SKNL:sta ei koskaan kehittynyt lukumääräisesti kovin suurta. Monien arvioiden mukaan jäsenistön koko oli suurimmillaan koko maassa noin 2 000 SKNL:n omissa ja usein puutteellisissa tilastoissa jäsenmäärä oli parhaimmillaan hieman yli 1 000. Useimmat järjestäytyneet työläiset vain tiesivät salaisen nuorisoliiton olemassaolosta, eivät sitä, miten se toimi, tai ketä siihen kuului.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Säännöissään SKNL ilmoitti toimivansa organisatorisesti itsenäisenä mutta SKP:n poliittisen johdon alaisena. Puoluetta oli autettava kaikessa sen toiminnassa. KNI:n jäsenjärjestönä SKNL:n tuli toimia internationaalin päätösten ja ohjeiden mukaan. Liittoon saattoivat kuulua 14–24-vuotiaat. SKNL:n korkeimmat päättävät elimet olivat liittokokous ja keskuskomitea, joka toimi Helsingissä vuodesta 1925 lähtien. Vuonna 1928 keskusjohdon alaisuudessa toimi seitsemän piirikomiteaa (Helsinki, Tampere, Vaasa, Viipuri, Kuopio, Oulu ja Turku). SKNL:n keskuskomitea hoiti yhteydet piireihin henkilökontaktien lisäksi puolueorganisaation kautta kulkeneilla ohjekirjeillä. Kokouksia saatettiin aluksi järjestää varsin vapaasti, kun henkilöt olivat julkisia.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Vuonna 1926 perustettiin Moskovaan SKP:n nuorisojaosto, jonka tehtävänä oli tukea SKNL:n työtä. Jaoston työhön osallistuivat mm. Toivo Antikainen, Pekka Paasonen, Hannes Mäkinen, Kaarlo Kosunen, Hertta Kuusinen, Inkeri Lehtinen, Eino Lehto ja Ville Honkanen.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: SKNL:llä oli oma edustaja KNI:n sihteeristössä. Aluksi edustajana oli Pekka Paasonen ja hänen jälkeensä, vuoden 1927 alusta, Kaarlo Kosunen. Kosusta seurasi elokuussa 1928 Inkeri Lehtinen. KNI:n viidenteen konferenssiin 1928 osallistuivat SKNL:n edustajina Eino Lehto, Nestori Parkkari, Toivo Karvonen ja Eino Hellfors. KNI:n ohjelma suomennettiin ja julkaistiin vuodenvaihteessa 1927–1928. KNI:n VI kongressiin 1935 osallistui SKNL:stä Veikko Sippola.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Vasemmiston varhaisnuorisotyötä hoidettiin 1920-luvulla Työväen järjestönuorten liitossa, mutta sen tultua lakkautetuksi 1930 tuli tästäkin SKNL:n vastuualuetta. Nuorisoliiton yhteyteen alettiin perustaa pioneeriryhmiä ja vuoden 1931 alusta alettiin luoda salaista, maanlaajuista ja SKNL:n keskuskomitean alaista pioneerijärjestöä. Järjestöllä oli toimintaa suurimmilla paikkakunnilla ja se julkaisi lehteä "Pioneeri". SKNL päätti lakkauttaa pioneerijärjestön vuodenvaihteessa 1934–1935.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Monet SKNL:n riveissä ja johdossa toimineet kommunistit nousivat sotien jälkeen SKP:n tai kansandemokraattisen liikkeen johtoon sekä eduskuntaan ja kunnanvaltuustoihin. Tunnettuja entisiä nuorisoliiton aktiiveja olivat mm. Esa Hietanen, Elsa Karppinen, Paavo Kivikoski, Inkeri Lehtinen, Aili Mäkinen, Nestori Parkkari, Ville Pessi, Mirjam Suvanto, Eino Tainio ja Armas Äikiä.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: SKNL:n jäsenten vaikutus ulottui monenlaiseen julkiseen toimintaan, jota Sosialistisen nuorisoliiton lakkauttamisen jälkeen ei kuitenkaan enää voitu harjoittaa keskitetysti. 1920-luvun jälkimmäisen puoliskon ajan julkinen järjestötoiminta hoidettiin paikallisissa opintoyhdistyksissä ja tilapäiskomiteoissa sekä niin sanotussa propagandistiliikkeessä, jonka toiminta-alaan kuuluivat esimerkiksi laulu- ja muut ohjelmaryhmät.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Opintoyhdistysten (epäviralliseksi) kokoavaksi elimeksi tosin nousi Helsingissä 18. huhtikuuta 1926 perustettu "Opintotyön Neuvontayhdistys", jonka säännöissä ei viitattu mitenkään toiminnan poliittiseen luonteeseen. Työohjelmassa opiskelun kerrottiin tapahtuvan marxilaisessa hengessä. Kesällä 1926 valittiin toiminnan järjestäjäksi SKNL:n keskuskomitean Armas Äikiä, jonka jouduttua vankilaan tehtävään tuli juuri vapautunut Nestori Parkkari. Syyskuussa 1926 opintoyhdistyksiä oli 80 ja seuraavan vuoden heinäkuussa 120. 13.–14. elokuuta 1927 järjestettiin Tampereella opintopäivät, joihin osallistui 700 henkilöä ympäri maata. Toisille opintopäiville seuraavana vuonna Lahdessa osallistui 1 500 nuorta aktiivia ja kolmansille, Lahdessa elokuussa 1929 pidetyille, päiville 800.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Yhdistyksen puheenjohtajana toimi ainakin Kalle Rämä. Sihteereinä olivat mm. Vieno Suominen, Nestori Parkkari, Toivo Karvonen ja Paavo Kivikoski. Karvosen mukaan opintoyhdistyksiä oli vuoden 1928 lopulla "320 ja niissä oli n. 20,000 jäsentä". Parkkarin mukaan opintoyhdistyksiä oli kesällä 1928 160 ja niissä oli noin 12 000 jäsentä. Opinnot kohdistuivat varsinkin marxilaisuuteen, kirjallisuuteen, järjestötyöhön ja sosialismin historiaan.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Marraskuussa 1929 neuvontayhdistys yritti alkaa julkaista lehteä "Nuori Opiskelija", mutta jo sen ensimmäinen numero takavarikoitiin. Opintoyhdistysten toiminta estettiin keväästä 1930 lähtien, mutta niiden oikeudellinen lakkauttaminen kesti hajautetun organisaation johdosta vuosikausia. Opintotyön Neuvontayhdistys lakkautettiin Helsingin raastuvanoikeuden päätöksellä 26. huhtikuuta 1930. Järjestöä syytettiin muun muassa maanpetoksen valmistelusta ja yhteyksistä SKNL:ään sekä aiemmin lakkautettujen järjestöjen toiminnan jatkamisesta.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Kun opintoyhdistysten ympärille alkoi syntyä poliittista toimintaa ja niitä vastaan hyökättiin julkisuudessa, päätti SKNL jatkossa hoitaa poliittiset kamppailut tilapäisten komiteoiden avulla. Komiteamuoto hankaloitti viranomaisten aikeita puuttua toimintaan, sillä "nuorison yleisissä kokouksissa" valitut komiteat olivat tilapäisiä eikä niille yritetty muodostaa varsinaista keskusjohtoa. Komiteat selostivat toimintaansa ja saivat vapautuksen tehtävästään uusissa kokouksissa, jotka niiden tuli kutsua koolle saatuaan tehtävänsä suoritetuiksi. Komiteat keräsivät varoja, painattivat kirjallisuutta ja järjestivät joukkotilaisuuksia. Komiteoita oli parhaimmillaan ympäri maata jopa yli sata.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: 30.–31. maaliskuuta 1929 pidettiin Tampereella maanlaajuinen nuorisokokous, jonka kutsui koolle SKNL:n ohjaama Tampereen nuorten työläisten komitea. Kokouksessa, johon osallistui 75 edustajaa 46 kunnasta, haettiin yhdenmukaista toimintalinjaa ajankohtaisiin kysymyksiin. Kokouksen päätökset ja alustukset julkaistiin kirjasena, jota ehdittiin levittää varsin laajasti, vaikka viranomaiset yrittivät takavarikoida sen kopiot heti saatuaan tietää asiasta. Impi Karvosen nimissä julkaistun kirjasen 2 000 kappaleen painoksesta poliisi sai käsiinsä vain 100.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Opintoyhdistysten yhteydessä toimi 1920-luvun loppupuolella erityisiä propagandakeskuksia eli ajankohtaisista poliittisista aiheista repäisevästi esitelmöineitä agitaatioryhmiä. Ryhmät esittivät muun muassa kisällilauluja ja näytelmiä, joita kirjoittivat nuorisoliiton aktiivit. Vallitsevaa järjestelmää kritisoitiin useimmiten satiirin avulla. Poliittisuutensa vuoksi propagandakeskukset irtaantuivat itsenäisiksi toimintaryhmiksi. Kesästä 1929 yhteistyötä alkoi koordinoida "Helsingin propagandakeskus" (Helsprokeskus). Radikaali kommunisminvastainen oikeisto piti propagandaryhmiä keskeisenä todisteena suomalaisen vasemmiston petollisuudesta.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Kisällilauluryhmien lisäksi propagandaa levittivät muun muassa elävälehti- ja sinipuseroryhmät, joihin oli otettu esimerkkiä Neuvostoliitosta ja Saksasta. Propagandaryhmät suosivat yhtenäisiä esiintymisasuja. Monet käyttivät esiintyessään punaisia paitoja, joissa oli kommunistisen liikkeen sirppi ja vasara -tunnus. Tunnetuin liikkeen lauluryhmistä oli helsinkiläinen Meijän pojat. Muita olivat esimerkiksi Reilut pojat, Punapojat, Tampereen Sinipuserot, Punatähdet, SLT-tytöt, Taiston tytöt, Omat pojat, Seurakunnan pojat, Mamman pojat ja Touhun tytöt. Ryhmiä oli kesällä 1928 noin 100 ja niissä oli noin 1 500 esiintyjää.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Propagandistiliikkeen epävirallinen edustajakokous järjestettiin Lahdessa juhannuksena 1929. Keskustelujen aiheena oli muun muassa toiminnan keskittäminen, jota hoitamaan päätettiin perustaa Helsingin propagandakeskus. Keskus alkoi pian julkaista äänenkannattajaansa "Punainen Valonheittäjä", jonka vastaava toimittaja oli Kaarlo Kivilahti. Itse keskuksen työtä johti Leo Salminen. Loppuvuonna 1929 oli paikallisia propagandakeskuksia 51. Näiden alaisuudessa oli 252 ryhmää, joissa oli yhteensä 1 938 jäsentä.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: SKNL pyrki vaikuttamaan Suomen Ammattijärjestöstä perustamisestaan lähtien. Kampanjoinnin seurauksena eri ammattiliittoihin syntyi nuorisojaostoja 1920-luvun loppupuolella. Toukokuussa 1929 SAJ päätti edustajakokouksessaan perustaa valtakunnallisen nuorisojaoston. Jaosto ehti toimia yksitoista kuukautta. Sen puheenjohtajina toimivat Aatto Sallinen, Toivo Karvonen ja Väinö Tynkkynen sekä sihteerinä Aune Laurikainen. Suurin osa jaoston jäsenistä oli myös SKNL:n jäseniä.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Vuoden 1929 loppuun mennessä SAJ:n nuorisojaoston yhteydessä oli 13 nuorisojaostoa. Toiminnan aloittamista hankaloittivat muun muassa vangitsemiset ja sosialidemokraattien vastustus. 8.–9. kesäkuuta 1930 pidettiin Helsingin työväentalolla nuorisojaoston edustajakokous, johon otti osaa 32 jaostoa. SAJ:n lakkauttamisen jälkeen SKNL toimi salaisessa Punaisessa ammattijärjestössä.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: SKNL:n äänenkannattaja oli salainen "Nuori Kommunisti", jota toimitettiin ja monistettiin Helsingissä. Lehtityöhön osallistuneiden säännöllisistä pidätyksistä huolimatta se ilmestyi lähes joka kuukausi. Äänenkannattajan lisäksi SKNL julkaisi KNI:n päätöksiä suomeksi erillisissä tiedotuslehdissä. SKNL:n salainen lehdistö levisi joka puolelle Suomea. Esimerkiksi vuonna 1928 Nuorta Kommunistia painettiin vain 175 kappaletta, mutta vuonna 1932 jo 1 100 kappaletta. SKNL:n toisen "Nuori kaarti" -lehden levikki oli samaa luokkaa. Yhteensä SKNL:n lehtiä ilmestyi yli sadalla nimikkeellä vuosina 1932–1933. Lehtien yhteenlaskettu kuukausittainen levikki oli noin 15 000.


title: Suomen kommunistinen nuorisoliitto

text: Julkisille paikoille seiniin kiinnitetyt lehdet olivat yksi SKNL:n tapa saada äänensä kuuluviin. Liitolla oli vaikutusta myös julkiseen "Liekki"-lehteen (1923–1930), joka "kaunokirjallisena viikkolehtenä" sai ilmestyä vielä 1925 jälkeenkin. Vuoden 1929 alussa Liekki muutettiin "poliittiseksi viikkolehdeksi". Vuonna 1929 Liekin levikki oli hieman yli 10 000. 1920-luvun lopussa julkaistiin myös komiteoiden pohjalta julkisia piirilehtiä, kuten "Taisteleva Nuoriso" (Uusimaa), "Aate" (Turku), "Punainen Nuoriso" (Vaasa) ja "Punainen Pohjola" (Oulu).


title: Metsäkaarti

text:
Metsäkaartilla tai käpykaartilla tarkoitetaan Suomessa sodanaikaisia rintamakarkureita. Nimitykset ovat syntyneet Suomen sisällissodan tapahtumien yhteydessä. Ruotsinkielisellä Pohjanmaalla sotilaskarkuruus tunnetaan nimellä munsalalaisuus.
Sisällissodan jälkeen sadat punaisten puolella taistelleet piiloutuivat metsiin. Suojeluskunnat jahtasivat sodasta asti piileskelleitä ja vankileireiltä karanneita punakaartilaisia herkeämättä.


title: Metsäkaarti

text: Metsäkaartista otettiin kiinni ja teloitettiin mm. Turun miliisipäällikkö William Lundberg sekä eräitä Evon punakaartin johtajia. Valkoisella puolella metsäkaartilaisia pelättiin laajasti varsinkin syystalvella 1918. Muun muassa Sammatin punakaartin komentajaa Karl Seliniä syytettiin yhden ihmishengen vaatineesta pommiattentaatista. Hänen etsintäkuulutuksensa löytyy ainakin Suomen Kuvalehdestä.


title: Metsäkaarti

text: Jatkosodan alkaessa 1 500 miestä jäi saapumatta asepalvelukseen. Jatkosodan ja Lapin sodan aikana sotilastuomioistuimet käsittelivät yhteensä 32 186 karkuruustapausta. Rintamakarkuruuteen saattoi liittyä sotaväsymys ja pelko, joissakin tapauksissa kyse taas oli harkitusta ideologisesta tai poliittisesta päätöksestä paeta etulinjasta, "lähteä kirkasjohtolinjalle", kuten eräs rintamakarkuruuden nimityksistä kuuluu. "Kirkasjohtolinja" viittaa yhteen karkureiden peiteselityksistä; puhelinlinjojen tarkastamiseen vikapartiossa.


title: Metsäkaarti

text: Monelle ideologiselle rintamakarkurille rajakohtaa ryhtyä karkuriksi merkitsi nimenomaan ero talvisodan (ajateltuna oikeutetuksi puolustussodaksi) ja jatkosodan (hyökkäyssodaksi nähtynä) välillä. Talvisodan he palvelivat rintamalla, jatkosodan alkaessa jäivät pois palveluksesta kokonaan tai karkasivat rintamalta. Tunnettu esimerkki talvisodan veteraanista, joka kieltäytyi jatkosotaan lähtemisestä, on kirjailija Arvo Turtiainen. Hän ei kuitenkaan lähtenyt pakomatkalle vaan antautui viranomaisille ja istui sotavuodet vankilassa.


title: Metsäkaarti

text: Metsäkaartilaisten suuria ryhmiä tiedetään liikkuneen Hämeenkyrössä, Jurvassa, Kittilässä, Kolarissa, Korpilahdella, Maskussa, Multialla, Rautavaaralla, Ruovedellä ja Valtimolla.


title: Metsäkaarti

text: Metsäkaartissa oleminen edellytti ulkopuolisia tukijoita tai yhteyttä toisiin karkureihin. Karkurit saattoivat rakentaa metsiin korsuja tai laatia piilopaikkansa tavalliseen pihapiiriin. Pienemmissä ryhmissä toimineiden metsäkaartilaisten vaiheita on kuvattu muun muassa Aimo Kinnusen romaanissa "He olivat toista mieltä" (1973), joka on tositapahtumiin perustuvaa kerrontaa Raahen Mattilanperän metsissä piileskelleistä aatteellisista metsäkaartilaisista.


title: Metsäkaarti

text: Kolarin ja Kittilän metsäkaartilaisilla oli korsuja sekä suoranaisessa erämaassa että suhteellisen lähellä asuttuja, syrjäisiä taloja. joista kaartilaiset saivat tarvikkeita ja uutisia. Laajavuoren laella Helsingin maalaiskunnassa, nykyisin Vantaaseen kuuluvassa Myyrmäessä, sijaitsi eräs pääkaupunkiseudun metsäkaartilaisten piilokorsu. Se oli tehty luonnon muovaamaan suureen kallionkoloon.


title: Metsäkaarti

text: Jukka Rislakki kertoo Helsingin kerrostaloissa, kuten Marjatan talossa Vilhovuorenkadulla Helsingin Sörnäisissä, majailleista laittomista asukkaista, joista monet olivat sotilaskarkureita. Eräs heistä oli Veikko Pöysti. Tampereella tuolloin metsäinen ja harvaan asuttu Hervanta tarjosi piilopaikkoja karkureille. Turun seudun metsäkaartilaisten johtaja, sotamies Mauno Olavi Laiho teloitettiin Oulussa 2. syyskuuta 1944, viimeisenä teloitettuna suomalaisena. Useita Porin seudun metsäkaartilaisia piileskeli Kiikoisten, Kullaan ja Lavian välisellä laajalla, miltei asumattomalla metsäalueella. Eräs metsäkaartilaisten rakentama korsu sijaitsi Kullaan Joutsijärven maastossa.


title: Metsäkaarti

text: Sota-ajan säännöstelytaloudessa karkureiden elintarvikehuolto oli erityisen vaikeaa. Heidän tukijansa hankkivat elintarvikkeita mustasta pörssistä, vastaavasti maaseudulla majailevat karkurit saattoivat hankkia lihaa ja kalaa luonnosta ja harjoittaa niillä vaihtokauppaa. Rislakki on maininnut myös väärennetyistä tai kätketyistä elintarvikekupongeista. Näissä olosuhteissa osa karkureista harjoitti poliittista toimintaa SKP:ssa mm. pitäen kokouksia sekä monistaen ja välittäen asiakirjoja.


title: Metsäkaarti

text: Kokemuksistaan metsäkaartissa on kertonut muun muassa kansanedustaja Matti Järvenpää kirjassaan "Kieltäydyin sodasta" (1985).


title: Metsäkaarti

text: Rintamakarkurien kohtalo riippui paljolti olosuhteista. Läheltä linjoja tavattu karkuri saattoi selvitä linjaan palauttamisella, ankarin rangaistus karkuruudesta oli teloitus. Tilanne sodassa näyttää vaikuttaneen niin, että etenemisvaiheessa oltiin vähemmän ankaria, tilanteen kiristyessä puolestaan karkuruus koettiin raskaammaksi rikokseksi valtiota kohtaan.


title: Metsäkaarti

text: Pikaoikeudenkäynneissä langetettiin jatkosodassa 63 kuolemantuomiota, niistä 61 vuonna 1944, suurin osa kesä- ja heinäkuussa.


title: Metsäkaarti

text: Rauhan tultua Valvontakomissio määräsi vapauttamaan vankiloissa olleet aseistakieltäytyjät ensi tilassa. Kuolemaan tuomituille, mutta ei teloitetuille, sekä joillekin teloitettujen omaisille maksettiin hyvin pieni, lähinnä ansiotulon menetystä vastaava rahallinen korvaus Valtioneuvoston päätöksellä vuonna 1945. Tämänkin korvauksen inflaatio ja setelinvaihto vuonna 1946 kutistivat käytännössä täysin nimelliseksi.


title: Metsäkaarti

text: Metsäkaarteja koskevien tutkimusten ja niiden tulkintojen osalta on syytä ottaa huomioon, että sota-ajan arkistoja on voitu hävittää, ja että arkistojen laadintaperiaatteet voivat ylipäänsä poiketa normaalista.


title: Argumentointivirhe

text: Argumentointivirheet ovat keskustelutekniikan yhteydessä tulleita ”virheitä”, katso myös kognitiivinen vinouma. Muodollisesti ne näyttävät oikeilta, mutta lähemmin tarkasteltuina niissä on joko looginen virhe, ne kohdistuvat johonkin muuhun kuin itse asiaan tai niissä käydään ihmisten eikä asioiden kimppuun. Kyse ei ole niinkään kieliopillisesta vaan sisällöllisestä virheestä. Suuri osa argumentointivirheistä on tunnettu jo keskiajalla, ja skolastikot ovat merkinneet niitä muistiin. Monella argumentointivirheellä on oma nimensä.


title: Jyväskylän ortodoksinen seurakunta

text: Jyväskylän ortodoksinen seurakunta on lähes koko Keski-Suomen maakunnan alueen kattava ortodoksinen seurakunta, jossa on jäseniä noin 2 300. Seurakunnan pääkirkko on Jyväskylässä sijaitseva Kristuksen ylösnousemuksen kirkko, joka valmistui vuonna 1954 ja jonka on suunnitellut Toivo Paatela. Jyväskylän ortodoksinen kirkko on ensimmäinen niin sanotuista "jälleenrakennuskirkoista", joita rakennettiin toisen maailmansodan jälkeen karjalaisten evakkojen tarpeisiin. Seurakunnalla on myös tšasounat Karstulassa, Saarijärvellä, Suolahdessa, Viitasaarella, Äänekoskella ja Lievestuoreella.


title: Jyväskylän ortodoksinen seurakunta

text: Jyväskylä kuuluu yhtenä ns. Kuutosiin eli kuuden yhteistyöseurakunnan muodostamaan yhteistyöryhmään. Jyväskylän ortodoksinen seurakunta julkaisee yhdessä näiden viiden muun yhteistyöseurakunnan kanssa omaa tiedotuslehteä nimeltään Solea. Lehden voi nykyisin lukea myös Internetistä.


title: Jyväskylän ortodoksinen seurakunta

text: Jyväskylän ortodoksisen seurakunnan seurakuntaneuvosto erotti kirkkoherra Arto Leskisen virastaan keväällä 2007 papilliselle asemalle sopimaton käyttäytymisen vuoksi.


title: Jyväskylän ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan kirkkoherroina ovat toimineet:


title: Libyan aavikko

text: Libyan aavikko , arabiaksi "`as-sahrā` `al-lībiyya" on Saharan osa. Tämä Saharankin mitassa erittäin laaja aavikko sijaitsee Itä-Saharassa, Itä-Libyan ja Länsi-Egyptin rajoilla, ja ulottuu myös Sudaniin ja Tshadiin. Tämän aavikon rajoja ovat Fezzan, Tibesti, Uwaynat ja vanhan Niilin jokiuoman keitaat. Alue on enimmäkseen hiekka-aavikkoa, "erg"iä, eikä sitä luokitella kuivuuden takia "pensasaavikoksi" kuten suurta osaa Saharasta.


title: Libyan aavikko

text: Lähes Teksasin tai Intian niemimaan kokoisen Libyan aavikon ala on 700 000 – 1 100 000 neliökilometriä, ja sen leveys on 1 100 kilometriä idästä länteen ja 1 000 kilometriä etelästä pohjoiseen. Suurin osa alueesta on hiekka-aavikkoa, siellä on myös painumia ja vuorenharjanteita. Libyan aavikolla on suuri Jilf al Kabirin tasanko yli 1 000 metrin korkeudessa. Libyan aavikon Quattaran alangolla on suolasoita ja suolajärviä. Quattaran pinta-ala on 15 000 neliökilometriä, ja sen alin kohta on 133 metriä merenpinnan alapuolella. Alueella on myös seitsemän muuta merkittävää painumaa, joissa kaikissa on keitaat. Merkittävimmät ovat Siwa, Dakhla ja Kharga jotka sijaitsevat Faijumin keitaasta lähtevästä painumasta. Muita keitaita ovat Bahriyah, Farafirah, Dakhilah ja Jaghbub.


title: Libyan aavikko

text: Libyan autiomaa koostuu enimmäkseen kolmesta hiekkamerestä ja jopa 2000 metrin korkeuteen kohoavasta ylängöstä.


title: Montpelier (Vermont)

text: Montpelier on Vermontin osavaltion pääkaupunki itäisessä Yhdysvalloissa, Uuden Englannin alueella. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 7 855. Kaupunki perustettiin vuonna 1791 ja vuonna 1805 siitä tuli Vermontin osavaltion pääkaupunki. Pääkaupunkina sen merkittäviä työllistäjiä ovat osavaltion ja liittovaltion virastot.


title: Montpelier (Vermont)

text: Montpelier sijaitsee Vermontin Washingtonin piirikunnassa Winooskijoen varrella.


title: Montpelier (Vermont)

text: Montpelier perustettiin lähialueen muihin kaupunkeihin verrattuna suhteellisen myöhään. Ensimmäinen paikalla vakituisesti asunut siirtolainen oli nimeltään Jacob Davis, joka muutti paikalle vuonna 1789. Vermontin liittyessä Yhdysvaltoihin vuonna 1791 Montpelieristä tehtiin kaupunki. Uusi kaupunki nimettiin epäselvästä syystä ranskalaisen Montpellier’n kaupungin mukaan ja vuonna 1805 siitä tehtiin Vermontin osavaltion pääkaupunki. Pääkaupunki on ajoittain ehdotettu siirrettäväksi muualle. Etenkin Burlington on ollut Montpelierin kilpailija ja lähellä kaupunki oli menettää asemansa Vermont State Housen tuhouduttua tulipalossa vuonna 1857. Nykyinen Vermont State House valmistui vuonna 1859. Kaupunki menestyi taloudellisesti ja siellä toimi esimerkiksi tehtaita, sulattoja ja sahoja. 1800-luvun puolivälissä kaupunkiin saapui rautatie ja samoihin aikoihin tohtori Julius Dewey alkoi myydä henkivakuutuksia. Hänen perustamastaan National Life Insurance Companystä kasvoi maan suurimpiin lukeutuva vakuutusyhtiö. Myös turismista muodostui merkittävä taloudellinen tekijä ja matkailukohteena Montpelier kasvoi etenkin Yhdysvaltain sisällissodan jälkeen.


title: Montpelier (Vermont)

text: Maaliskuussa 1991 Winooskijoella muodostui jääpato, jonka aiheuttama tulva peitti alleen suuren osan Montpelierin keskustasta aiheuttaen miljoonien dollarien vahingot.


title: Montpelier (Vermont)

text: Montpelierin merkittävimmät työnantajat ovat osavaltio ja liittovaltio. Molemmilla on useita virastoja kaupungissa sen pääkaupunkiaseman takia. Merkittävä taloudellinen merkitys on myös maan suurimpiin vakuutusalan yrityksiin lukeutuvat National Life Insurance Companyn pääkonttorilla, minkä lisäksi terveydenhuoltoala on kadsvattanut merkitystään työnantajana. Turismi on merkittävä taloudellinen tekijä ja läjhistöllä sijaitsee ujseita suosittuja laskettelukohteita.


title: Montpelier (Vermont)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Montpelierissä aikavälillä 2012–2016 olivat 60 347 USD ja henkilöä kohden 33 662 USD. 11,4 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Montpelier (Vermont)

text: Montpelierin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 7 855 ja vuoden 2016 arvion mukaan 7 537. Kaupungin asukkaista 94,2 % oli taustaltaan valkoisia, 2,8 % kahdesta tai useammasta rodusta, 1,9 % oli afroamerikkalaisia ja 1,1 % aasialaisia. Latinoja mistä tahansa rodusta oli 2,2 %. 6,8 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia.


title: Montpelier (Vermont)

text: Kaupungissa sijaitsee Norwich Universityn kampus Vermont College.


title: Mikkelin ortodoksinen seurakunta

text: Mikkelin ortodoksinen seurakunta oli Pieksämäen ja Mikkelin kaupunkien ja niiden ympäryskuntien alueella toimiva ortodoksinen seurakunta, joka aloitti toimintansa sotien jälkeen 1.1.1950 ns. jälleenrakennuslain ja sen nojalla perustettujen uusien seurakuntien ohessa. Ennen sotia alue kuului Kuopion-Savonlinnan ortodoksiseen seurakuntaan. Seurakunta yhdistettin Varkauden ortodoksisen seurakunnan kanssa vuonna 2017 nimellä Saimaan ortodoksinen seurakunta. Seurakunta toimi lakkauttamisvuonnaan 2016 16 kunnan ja kolmen maakunnan alueella.


title: Mikkelin ortodoksinen seurakunta

text: Mikkelissä sijaitsee pyhän ylienkeli Mikaelin kirkko, joka valmistui vuonna 1957. Toinen vuosina 1955–1956 rakennettu kirkko sijaitsee Pieksämäellä ja se on pyhitetty Neitsyt Marian syntymän muistolle ja vihitty ensin vuonna 1957 rukoushuoneeksi eli tšasounaksi ja myöhemmin vuonna 2004 kirkoksi. Seurakunnan alueella on lisäksi kolme muuta seurakunnalle kuuluvaa tšasounaa Mikkelin Visulahdessa, Mikkelin hautausmaalla ja Ihastjärvellä. Aikaisemmin Mikkelissä oli venäläiselle sotaväelle kuuluva sotilaskirkko Linnanmäellä vanhan varuskunta-alueen vierellä. Tämä kirkko kuitenkin purettiin 50-luvun lopulla. Paikalla on nykyisin muistolaatta.


title: Mikkelin ortodoksinen seurakunta

text: Mikkeli kuului yhtenä ns. Kuutosiin eli kuuden yhteistyöseurakunnan muodostamaan yhteistyöryhmään. Mikkelin ortodoksinen seurakunta julkaisee yhdessä näiden viiden muun yhteistyöseurakunnan kanssa omaa tiedotuslehteä nimeltään Solea. Lehden voi nykyisin lukea myös Internetistä.


title: Mikkelin ortodoksinen seurakunta


title: Providence

text: Providence on Rhode Islandin osavaltion ja samannimisen piirikunnan pääkaupunki Yhdysvaltain itärannikolla, Uuden-Englannin alueella. Kaupungissa oli 178 042 asukasta vuoden 2010 väestönlaskennassa. Pääkaupunkiseudulla on 1 630 956 asukasta, mikä tekee siitä maan 42. suurimman kaupungin.


title: Providence

text: Yhdysvaltojen teollistuminen alkoi täältä, etenkin korujen ja hopeaesineiden teollisesta valmistamisesta.


title: Providence

text: Alueen asutus alkoi jo ensimmäisten uudisraivaajien tullessa vuonna 1636. He saapuivat kanooteilla pitkin Moshassuck-jokea ja pysähtyivät löydettyään juomavedeksi kelpaavan lähteen nykyiseltä College Hilliltä.


title: Providence

text: Kaupungissa toimii niin kutsuttuun Ivy Leagueen kuuluva Brown University – yksi maan vanhoista ja arvostetuista yliopistoista.


title: Rautalammin ortodoksinen seurakunta

text: Rautalammin ortodoksinen seurakunta on Rautalammin, Suonenjoen, Tervon, Vesannon, Konneveden ja Hankasalmen alueella toimiva ortodoksinen seurakunta, joka perustettiin vuonna 1950. Seurakunnan väkiluku on noin 1 000 henkeä. Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko on rakennettu vuonna 1960 ja on Ilmari Ahosen suunnittelema.


title: Rautalammin ortodoksinen seurakunta

text: Rautalampi kuuluu yhtenä ns. Kuutosiin eli kuuden yhteistyöseurakunnan muodostamaan yhteistyöryhmään. Rautalammin ortodoksinen seurakunta julkaisee yhdessä näiden viiden muun yhteistyöseurakunnan kanssa omaa tiedotuslehteä nimeltään Solea. Lehden voi nykyisin lukea myös Internetistä.


title: Rautalammin ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan kirkkoherroina ovat toimineet:


title: Hiekka-aavikko

text: Hiekka-aavikko () eli hiekkameri, dyynimeri tai hiekkaerämaa on aavikko, jossa on vaihtelevan korkuisia tuulen kasaamia hiekkakumpuja, dyynejä. Hiekka on pääosin irtonaista ja siinä liikkuminen on hyvin vaikeaa. Hiekka-aavikolla saattaa kasvaa joitakin ruohomättäitä ja pensaita dyynien harjalla.


title: Hiekka-aavikko

text: Hiekka-aavikoilla esiintyy hiekkamyrskyjä. Monesti hiekka-aavikot ovat kuumuutensa ja kuivuutensa takia elämälle hyvin vihamielisiä ympäristöjä. Dyynit muistuttavat monesti vuorta tai suurta aaltoa, ja yleensä vaeltavat aikojen saatossa tuulen mukana. Dyynejä on eri kokoisia ja ne muodostavat enemmän tai vähemmän säännöllisen kuvion. Aavikoiden sisäosissa dyynit asettuvat yleensä vallitsevan tuulen suuntaisiksi, mutta aavikoiden reunoille syntyy kuunsirpin muotoisia barkhaneita, jotka asettuvat vallitsevaan tuuleen nähden poikittain. Rannikolla kasvillisuus voi aiheuttaa joko rantaviivan suuntaisia tai vallitsevaan tuuleen nähden poikittaisia dyynejä.


title: Hiekka-aavikko

text: Yleensä hiekka-aavikot ovat erittäin kuivia ja niissä ei ole pysyvää asutusta. Jos alueella on keitaita, aavikon poikki voi kulkea vakiintuneita matkareittejä.


title: Hiekka-aavikko

text: Saharasta 20 % on hiekka-aavikkoa ja 70 % sora-aavikkoa.


title: Hiekka-aavikko

text: Maailman laajin hiekka-aavikko on Arabian aavikoihin kuuluva Rub’ al-Khali, 595 700 km. Pohjois-Afrikan Saharassa on monia suuria ergejä, muun muassa Itäinen iso erg, Läntinen iso erg, Majabat al-Koubra, Erg Chebbi, Erg Iguidi ja Erg Chech, jotka kattavat yhteensä noin 15–25 % Saharasta.


title: Hiekka-aavikko

text: Suurimmat Saharan dyynikentät eli "erg"it:


title: Flakpanzer Gepard

text: Flugabwehrkanonenpanzer Gepard on Saksassa valmistettu, 1960-luvulla kehitetty ja 1970-luvulla käyttöön otettu ilmatorjuntapanssarivaunu. Se on rakennettu Leopard 1 -taistelupanssarivaunun alustalle ja aseistettu kaksitykkisellä Oerlikonin 35 mm KDA -ilmatorjuntatykkijärjestelmällä.


title: Flakpanzer Gepard

text: Gepardia valmisti müncheniläinen Krauss-Maffei Wegmann (KMW) ja sitä käytetään Alankomaiden, Belgian, Chilen, Romanian ja Saksan asevoimissa. Siitä ollaan asteittain luopumassa.


title: Flakpanzer Gepard

text: Ilmatorjuntakanuunat ovat samat kuin Suomessa käytetyssä T-55-alustalle rakennetussa 90 Marksman -ilmatorjuntavaunussa. Ne ovat 90 kaliiperia pitkät ja niiden tulinopeus on yhteensä 1 100 laukausta minuutissa. Tehokas ampumaetäisyys on noin 3 500 metriä.


title: Flakpanzer Gepard

text: Saksan ja Alankomaiden käyttämissä malleissa on erilainen tutkavarustus. Vaunussa on kaksi tutkaa, joita käytetään maalin etsintään ja tähtäykseen, kantamaltaan noin 15 km. Saksalaisessa versiossa on laseretäisyysmittari.


title: Flakpanzer Gepard

text: Vuoden 1976 hintatasossa yksi Gepard B2 -ilmatorjuntavaunu maksoi 5,4 miljoonaa Saksan markkaa, kun samalle alustalle rakennettu Leopard 1 A4 -taistelupanssarivaunu maksoi samana ajankohtana 1,4 miljoonaa Saksan markkaa.


title: Flakpanzer Gepard

text: Gepard kehitettiin liikkuvan sodankäynnin tarpeisiin lähinnä taistelu- ja rynnäkköpanssarivaunujen suojaamiseen matalalla lentäviä lentokoneita ja helikoptereita vastaan. Sen suoja- ja maasto-ominaisuudet taistelukentällä vastasivat Leopard 1 ja Marder -rynnäkkövaunuja. Gepardia voidaan käyttää myös tärkeiden kohteiden, kuten siltojen ja lentokenttien suojaamiseen. Vaunu oli myös ilmatiivis suojatakseen miehistöä ABC-aseiden vaikutuksilta. Pääaseen valinnassa keskityttiin raskaiden taisteluhelikoptereiden, kuten neuvostoliittolaisen Mil Mi-24, torjuntaan ja panssaroinnissa niiden ampumilta 23 mm kranaateilta suojautumiseen. Vastaava neuvostoliittolainen ilmatorjuntapanssarivaunu oli vuosikymmentä aikaisemmin käyttöön otettu ZSU-23-4.


title: Flakpanzer Gepard

text: Ilmatorjuntapanssarivaunu Gepard perustuu Leopard 1 -taistelupanssarivaunun alustaan. Gepardissa on täydet 360 astetta kääntyvä torni varustettuna kahdella 35 mm Oerlikon ilmatorjuntakanuunalla ja kahdella tutka-antennilla. Hakututka on sijoitettu tornin takaosaan ja edessä putkien välissä ovat maalin seurantatutka ja laseretäisyysmittari. Tykkien putket ovat 90 kaliiperia, eli 3,15 m pitkät. FAPDS-ammuksen lähtönopeus on 1 440 m/s tehokkaan ampumaetäisyyden ollessa enimmillään 5 500 metriä, korkeussuunnassa 3 500 metriä. Vaunun Oerlikon KD:ssä voidaan käyttää kahta ammustyyppiä, tavanomainen käytäntö on 320 ilmatorjuntakranaattia ja 20 panssarikranaattia asetta kohden. Yhteenlaskettu tulinopeus on 1 100 laukausta minuutissa. Sähköisesti käännettävässä tornissa on 40 kW tehoinen generaattori voimanlähteenään 4-sylinterinen 3,8-litran Mercedes-Benz OM 314 monipolttoainemoottori.1980-luvulta lähtien Stinger-ilmatorjuntaohjuksin varustetut taistelijat ovat täydentäneet Gepardin tulivoimaa käyttäen hyväkseen vaunun tutkan valvontakykyä. Ilmatorjuntaohjusten lisäämistä vaunuihin testattiin mutta hankintoja ei tehty. Gepardin kehitystyö alkoi 1963. Vuonna 1969 neljää A-prototyyppiä testattiin sekä 30 mm että 35 mm kanuunoilla. Valinta päätyi vuonna 1970 35 mm kanuunan käyttöön. Kaksitoista toisen vaiheen B-prototyyppiä tilattiin vuonna 1971, saman vuonna Alankomaiden asevoimat tilasi viisi CA-esisarjan vaunua. Vuonna 1973 Saksassa päätettiin tilata Krauss-Maffeilta 432 kappaletta B2-tyypin torneja ja 420 kappaletta vaunualustoja yhteihintaan 1,2 miljardia Saksan markkaa. Ensimmäiset vaunut luovutettiin joulukuussa 1976. Belgia tilasi 55 saman tyyppistä vaunua. Alankomaan asevoimat tilasi kolmessa erässä yhteensä 95 kappaletta CA1, CA2 ja CA3-versiota. Ne oli varustettu Philipsin tutkajärjestelmällä.


title: Somalian lippu

text: Somalian lippu on Somalian kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se koostuu valkoisesta tähdestä sinisellä pohjalla. Lippu otettiin käyttöön 12. lokakuuta 1954. Sen suunnitteli Mohammed Awale Liban, joka omien sanojensa mukaan sai lippuun inspiraation Yhdistyneiden kansakuntien lipusta. Lipun keskellä olevan valkoisen tähden viisi sakaraa kuvaavat Somalian eri alueita.


title: Australian aavikot

text:
Australian aavikot sijaitsevat Australian mantereen sisäosissa. Niitä ovat muun muassa Great Sandy, Great Victoria ja Simpson. Australian sisäosien autiomaiden hiekka on enimmäkseen punaista lateriittihiekkaa. Simpsonin aavikolla on jopa 150 kilometrin pituisia punaisia hiekkaharjuja. Australiassakin on "maalattu aavikko" ("Painted desert") jossa näkyy vuorten kyljessä värikkäitä kalliokerrostumia, jotka ovat paljastuneet rapautumisen myötä.
Aavikoiden ympärillä on laaja pensasaroalue. Australian aavikoituminen johtuu muun muassa hepoasteiden korkeapaineesta. Hepoasteilla Hadleyn kiertoliikkeen vuoksi ilmavirtaus on laskeva, mikä aiheuttaa lähes pysyvän korkeapaineen. Hepoasteiden alueille ovat tyypillisiä kuumuus, kuivuus ja heikot tuulet. Lisäksi Australian aavikot johtuvat siitä, että alueet sijaitsevat mantereen sisäosissa (mantereisuus), minne meristä sadepilviin haihtuva kosteus ei yleensä yllä.


title: Plan 9 from Outer Space

text: Plan 9 from Outer Space on vuonna 1959 ensi-iltansa saanut tieteiselokuva, jonka käsikirjoitti, ohjasi ja tuotti ”kaikkien aikojen huonoimmaksi elokuvaohjaajaksi” kutsuttu Ed Wood. Elokuvan pääosissa nähdään Gregory Walcott, Mona McKinnon, Bela Lugosi, Maila Nurmi ja Tor Johnson. Suomessa "Plan 9 from Outer Space" on julkaistu toisinaan nimellä Haudanryöstäjät ulkoavaruudesta, vaikka myös elokuvan alkuperäinen englanninkielinen nimi on Suomessa laajassa käytössä. Elokuva on tullut kuuluisaksi siitä, että sitä on kutsuttu epävirallisesti ”maailman huonoimmaksi elokuvaksi”.


title: Plan 9 from Outer Space

text: "Plan 9 from Outer Spacen" juoni sijoittuu vuoteen 1968 eli elokuvan ilmestyessä kymmenen vuoden päähän lähitulevaisuuteen. Tarinassa avaruusolennot saapuvat Maahan ja herättävät henkiin hautausmaalle haudattuja ruumiita zombeina. Muukalaisten pyrkimyksenä on estää ihmiskuntaa keksimästä pommia, jonka räjäytys voisi tuhota koko maailmankaikkeuden. Elokuvassa seurataan matkustajakoneen lentokapteenin ja Yhdysvaltain maavoimien upseerien tehtävää nujertaa avaruusolennot ja pelastaa ihmiskunta epäkuolleilta.


title: Plan 9 from Outer Space

text: "Plan 9 from Outer Space" tehtiin erittäin pienellä budjetilla ja sen tuotannon rahoitti suurimmaksi osaksi paikallinen baptistinen seurakunta, jonka pappien protestoinnin seurauksena ohjaaja Ed Wood joutui hylkäämään elokuvalle alun perin suunnitellun nimen "Grave Robbers from Outer Space".


title: Plan 9 from Outer Space

text:
Koska Woodin mielestä elokuvan kuvaamisessa ei ollut tarpeellista tehdä uusintaottoja, "Plan 9 from Outer Space" on täynnä selkeitä pikkuvirheitä, kuten keskellä päivää tehdyt yökohtaukset sekä näyttelijöiden väärin lausumat vuorosanat ja vastaavanlaiset epäonnistumiset elokuvan kohtauksissa. Elokuvassa on pahvista tehtyjen hautakivien ja paperista valmistettujen lentävien lautasien kaltaisia heikkolaatuisia erikoistehosteita. Elokuvan kohtauksen, jossa yhdysvaltalaiset taistelevat lentäviä lautasia vastaan, kuvamateriaalista suurimman osan Wood lainasi Yhdysvaltain maavoimien ylläpitämästä arkistosta. "Plan 9 from Outer Spacessa" on myös kosolti kömpelönä pidettyä dialogia, josta on sittemmin julkaistu elokuvan ystäville tarkoitettu äänilevy.
Wood värväsi elokuvassa esiintymään joukon yhdysvaltalaisen B-elokuvan näyttelijöitä, mukaan lukien ruotsalainen vapaapainija Tor Johnson ja suomalaissyntyinen televisiojuontaja Maila Nurmi eli Vampira. Elokuvan kertojana nähdään epätarkoista ennustuksista tunnettu, kiistelty televisioennustaja Jeron Criswell King. Wood sai myös avoimen homoseksuaalisuutensa takia Yhdysvaltain kulttuuripiireissä skandaaleja aiheuttaneen John ”Bunny” Breckinridgen esiintymään elokuvassa avaruusolentojen johtajana. Pienenä yksityiskohtana "Plan 9 from Outer Space" on yksi Woodin kolmesta elokuvasta, jossa näyttelijä Paul Marco esittää Kelton-nimistä pelokasta konstaapelia. Tor Johnsonin kuoleman jälkeen Yhdysvalloissa hänen kasvoistaan tehtiin suosittu halloween-naamio, jonka ilme perustui Johnsonin roolihahmoon "Plan 9 from Outer Spacessa", zombiksi muuttuneeseen tarkastaja Daniel Clayhyn.
"Plan 9 from Outer Spacessa" nähtiin parhaiten kreivi Draculan esittäjänä tunnetun legendaarisen kauhunäyttelijän Bela Lugosin uran viimeinen rooli. Ed Wood oli Lugosin fanaattinen ihailija ja sai hänet esiintymään elokuvissaan, koska Lugosi oli addiktoitunut morfiiniin ja turhautunut työmahdollisuuksiensa hiipumiseen. Elokuvan kuvaukset aloitettiin vuonna 1956, mutta samana vuonna Lugosi kuoli ja rahoitusongelmien takia Wood sai elokuvan valmiiksi vasta vuonna 1958. Lugosin roolista Wood sai vain muutaman lyhyen kohtauksen ilman ääntä, mutta kunnianosoitukseksi edesmenneelle Lugosille hän päätti esittää kohtauksia useita kertoja elokuvan aikana. Wood myös palkkasi Lugosin tilalle vaimonsa Kathlen O’Haran kiropraktikon Tom Masonin, joka kuitenkin oli eripituinen kuin Lugosi eikä edes muistuttanut häntä. Kaikissa Masonin kohtauksissa hänet nähdään kasvot peitettyinä, ja hänen nimensä ei esiinny elokuvan lopputeksteissä.


title: Plan 9 from Outer Space

text: Vaikka ilmestyessään "Plan 9 from Outer Space" menestyi erittäin huonosti, se on nykyisin Ed Woodin uran tunnetuin elokuva. Kaksi vuotta Woodin kuoleman jälkeen eli vuonna 1980 edesmenneelle Woodille myönnettiin Golden Turkey -palkinto "maailman huonoimpana elokuvaohjaajana", minkä jälkeen myös "Plan 9 from Outer Space" alkoi saavuttaa suosiota monissa elokuvaharrastajien piireissä. Nykyaikana "Plan 9 from Outer Space" on noussut camp-tyylisen ohjauksensa, epäloogisen juonensa ja lukuisien pikkuvirheidensä takia kulttielokuvaksi, jonka suosion takia vuonna 2006 Legend Films julkaisi alun perin mustavalkoisen elokuvan pohjalta tehdyn väritetyn version. Suomessa Oulun Ylioppilasteatteri on tehnyt elokuvasta humoristisen näytelmän nimeltä "Suunnitelma 9 ulkoavaruudesta".


title: Deskriptiivinen etiikka

text: Deskriptiivinen etiikka eli kuvaileva etiikka on yksi etiikan osa-alueista, joka kuvailee moraalisia instituutioita ja moraaliteorioita sekä arvioi niiden sisäistä perusteltavuutta. Deskriptiivinen etiikka ei pyri tarjoamaan eettisiä ratkaisuja kuten normatiivinen etiikka, vaan välineitä eettisiin ratkaisuihin. Deskriptiivisessä etiikassa tavoitellaan neutraaliutta. Metaetiikka ja deskriptiivinen etiikka ovat käsitteellisesti lähellä toisiaan. On kiistanalaista, voidaanko moraalifilosofiassa normatiivista ja deskriptiivistä etiikkaa erottaa kokonaan toisistaan, koska pelkkään asioiden kuvaukseenkin voidaan katsoa kuuluvan normatiivisia elementtejä.


title: Deskriptiivinen etiikka

text: Deskriptiivinen etiikka voidaan jakaa moraalin tieteelliseen tutkimukseen sekä käsitteelliseen tutkimukseen. Deskriptiivinen tieteellinen tutkimus keskittyy usein moraalikäyttäytymisen kuvailuun ja selittämiseen, kun taas käsitteellinen tutkimus kattaa moraalifilosofian etiikan perimmäisten käsitteiden kuten esimerkiksi hyveen, hyvän, pahan tai oikeudenmukaisuuden erittelyn.


title: Akerselva

text: Akerselven on Oslon läpi virtaava 8,2 kilometrin pituinen joki Norjassa. Akerselven saa alkunsa Maridalsvannet-järvestä ja virtaa läpi Nordre Akerin, Sagenen, Grünerløkkan ja Oslon keskustan ja laskee Bjørvikaan.


title: Akerselva

text: Aiemmin monet teollisuuslaitokset käyttivät hyödykseen joen virtausta ja jopa 149 metrin korkeuseroa. Nykyään joenvarren alueet ovat modernien sisällöntuotantoyritysten kansoittamia. Esimerkiksi Sagenessa on Norjan yleisradion toimitiloja.


title: Akerselva

text: Joen ranta on pääosin puistojen ympäröimä ja sen vartta pitkin kulkevat polut ovat suosittua ulkoilualuetta.


title: Arabian niemimaan aavikot

text: Arabian niemimaan aavikot on 2 330 000 neliökilometrin kokoinen valtava aavikkoalue Arabian niemimaalla, muun muassa Saudi-Arabian alueella. Ne käsittävät Arabian niemimaan sisäosissa olevia suuria hiekka-aavikoita. Niistä laajimman eli Rub’ al-Khalin pinta-ala on 647 000 neliökilometriä.


title: Arabian niemimaan aavikot

text: Arabian niemimaan pohjoisosissa on suuri Nafudin (Nefudin) autiomaa. Rub’ al Khalia ja Nafudia yhdistää pitkä ja kapeahko ad-Dahnan autiomaa (Dahnan käytävä). Arabian niemimaan aavikkoalue ulottuu Siinain niemimaalla Egyptin, Irakin, Jordanian, Syyrian, Omanin, Jemenin, Abu Dhabin, Qatarin, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien ja Saudi-Arabian alueelle. Arabian aavikoilla asuu nykyään arabeja, kurdeja, turkmeeneja ja assyrialaisia. Pääkielet alueella ovat arabia, kurdi, aramea ja armenia. Aavikolla asuu muun muassa hiekka-antilooppeja, hiekkakissoja, gaselleja ja sisiliskoja sekä lukuisia hyönteislajeja.


title: Arabian niemimaan aavikot

text: Arabian aavikkoalueen ilmasto on suurimmalta osaltaan hyvin mantereinen. Lämpötilat varsinkin päivällä ja kesällä ovat hyvin korkeita. Yöllä lämpötila laskee hyvin nopeasti, talvella nollan tuntumaan tai sen alle. Näin lämpötilan vaihtelut ovat vuodenaikojen ja vuorokauden kuluessa hyvin suuria. Rub’ al-Khalin sademäärä on noin 35 millimetriä vuodessa, ja ilman lämpötila saattaa kesällä kohota jopa 40–50 asteeseen. Arabian aavikot ovat erittäin kuivia, koska ne sijaitsevat hepoasteilla.


title: Nafud

text: Nafud, Nefud tai An-Nafud (, joskus Suuri Nafud) on Arabian niemimaan toiseksi suurin, punertavasta hiekasta koostuva aavikko, joka on yhteydessä suureen Rub al Khalin hiekka-aavikkoon pitkän Dahnan käytävän kautta. Arabian kielen sanan "an-nafud" merkitys on ’hiekka-aavikko’.


title: Nafud

text: Arabian niemimaan pohjoisosassa sijaitsevan Nafudin pinta-ala on noin 64 000 neliökilometriä (toisen lähteen mukaan noin 70 000 km) ja se on noin 900 metrin korkeudella merenpinnalta. Aavikko sijaitsee suuressa soikeassa painumassa, jonka mitat ovat 290 x 225 km. Joillakin Nafudin alankoaltailla on keitaita, varsinkin Hejazvuorten lähellä on viljelykelpoisia, paimentolaisten laiduntamisen mahdollistavia keitaita. Keitaat kuten al-Jawf ja Ha’il ovat historiallisen luoteesta Välimeren suunnalta saapuvan ja kaakkoon jatkavan karavaanireitin varrella.


title: Nafud

text:
Nafudin aavikko on toiminut kulkuesteenä vuosisatoja. Nafud tunnetaan äkillisistä tuulistaan. Hiekkamyrskyt ovat aikojen kuluessa kasanneet valtavia hiekkadyynejä, jotka ovat nousseet jopa 183 metriä korkeiksi.
Ympäristöään syvemmän hiekkaisen Dahnan käytävän pituus on 1 287 km ja leveys 24,1–80,5 km.


title: Himno Nacional Argentino

text: Oid, mortales, el grito sagrado: "¡Libertad, libertad, libertad!" ("Kuulkaa, kuolevaiset, pyhä huuto: 'Vapaus, vapaus, vapaus!") on Argentiinan kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Vicente López y Planes ja sen on säveltänyt Blas Parera. Laulu julistettiin kansallislauluksi toukokuun 11. päivänä, 1813, kolme vuotta ennen Argentiinan muodollista itsenäistymistä Espanjan vallasta. 11. toukokuuta on tämän perusteella Argentiinassa kansallinen juhlapäivä, kansallislaulun päivä.


title: Himno Nacional Argentino

text: Toukokuun 24. päivänä 1812, Vicente López kävi katsomassa näytelmää nimeltä "El 25 de Mayo" Buenos Airesin "Casa de la Comedia" -teatterissa. Näytelmä kertoi tarinan kahden vuoden takaisesta toukokuun vallankumouksesta. Näytelmä, jonka oli kirjoittanut Luis Ambrosio Morante päättyi näyttelijöiden esittämään isänmaalliseen lauluun, jonka oli säveltänyt Blas Parera. Laulun innoittamana López kirjoitti jo samana yönä ensimmäisen version Pareran sävellykseen tekemästä laulustaan Oid, mortales.


title: Himno Nacional Argentino

text: Argentiinan perustuslakia säätävä kansalliskokous hyväksyi Lópezin isänmaallisen laulun uudeksi kansallislauluksi nimellä "Marcha Patriótica" ("Isänmaallinen marssi") 11. toukokuuta 1813. Samalla se käski Pareraa laatimaan laululle uuden sävelen. Parera kuitenkin kieltäytyi. Hän oli itse espanjalainen, ja hänen mielestään Lópezin runo loukkasi hänen isänmaataan. Kansalliskokous julisti hänet vangituksi ja pakotti hänet säveltämään kuolemanrangaistuksen uhalla. Parera valmisti sävellyksen yhdessä yössä, mutta tosiasiassa hän vain kopioi näytelmää varten laatimansa sävellyksen. Kansalliskokous ei tajunnut tulleensa petetyksi, vaan vapautti Pareran, joka pakeni maasta. Hän ei koskaan palannut takaisin Argentiinaan.


title: Himno Nacional Argentino

text: Laulu esitettiin ensimmäistä kertaa yksityistilaisuudessa toukokuun 14. päivänä 1813, toukokuun 25. päivänä se esitettiin julkisesti. Vuonna 1847 laululle annettiin virallisesti nimi "Himno Nacional Argentino" ("Argentiinan kansallislaulu").


title: Himno Nacional Argentino

text: Lópezin laulun alkuperäinen versio ei puhu vain Argentiinan, vaan koko Latinalaisen Amerikan vapaustaistelusta. Laululle on leimaa-antava voimakas vapaudenkaipuu ja Espanjan vastainen tunnelma. Kautta 1800-luvun laulu esitettiin sen alkuperäisessä muodossa (vaikka sen säveltä hieman muunnettiinkin 1860). Espanjan vastaisten tunteiden laimentuessa ja espanjalaisten siirtolaisten tulviessa maahan laulu alkoi kuitenkin tuntua sopimattomalta. Maaliskuun 30. päivänä 1900 maan presidentti Julio Argentino Roca antoi siksi asetuksen, jossa hän määräsi laulun Espanjan vastaiset sanat muutettavaksi. Samalla hän määräsi, että laulusta tuli virallisissa tilaisuuksissa, samoin kuin julkisissa kouluissakin, esittää vain sen ensimmäinen ja viimeinen säkeistö sekä kuoro. Elokuun 2. päivänä 1924 kansalliskokous päätti lisäksi, että laulu tuli aina esittää Pareran alkuperäisellä sävelmällä ja vuoden 1860 muutoksin. Siten laulusta liikkuvat lukuisat musikaaliset variantit kiellettiin.


title: Himno Nacional Argentino

text: Kansallislaulu esitetään kaikissa virallisissa juhlissa. Samoin se soitetaan radio- ja televisiolähetysten päätteeksi. Kansallisina juhlapäivinä laulun esittäminen joukkotiedotusvälineissä on pakollista keskipäivänä ja keskiyöllä.


title: Himno Nacional Argentino

text: Nykyinen, vuodesta 1900 käytössä oleva versio, joka ei sisällä hyökkäyksiä Espanjaa vastaan.


title: Himno Nacional Argentino

text: Laulun alkuperäinen versio, "Marcha Patriótica" ("Isänmaallinen marssi"):


title: BTR-152

text: BTR-152 () on ensimmäinen Neuvostoliitossa rakennettu panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo. Lyhenne BTR tulee sanasta Бронетранспортер; Bronetransporter. BTR-152 otettiin käyttöön Neuvostoliiton armeijassa 1950-luvulla.


title: BTR-152

text: Vaunu perustui ZiS-151-kuorma-auton alustaan, johon oli lisätty viisi tonnia panssarointia. Tästä seurasi erittäin rajoitettu liikkuvuus. Ajoneuvossa oli kuusi pyörää, joista neljä vetää. Runko on kokonaan hitsattu, moottori ja vaihteisto olivat edessä. Miehistöön kuulu ajajan ja kartanlukijan lisäksi jopa 17 jalkaväkimiestä jotka nousivat vaunuun takaa.


title: BTR-152

text: Uudempi versio, BTR-152B tuli palvelukseen 1951. Uusi malli korjasi edellisen epäkohtia, kuten avoimen katon ja huonon liikkuvuuden. Uudessa mallissa oli vinssi edessä ja renkaiden paineita voitiin säätää maastoliikkuvuuden parantamiseksi.


title: BTR-152

text: Parannuksista huolimatta BTR-152 oli vain halpa ajoneuvo armeijan liikkuvuuden parantamiseksi kunnes sopivampi ajoneuvo saataisiin kehitettyä. Muunnoksiin kuuluvat komentoajoneuvo ja versiot aseistettuina kahdella 14,5 mm konekiväärillä ja kahdella 23 mm ilmatorjuntatykillä.


title: BTR-152

text: Tuotanto loppui 1962 alussa ja Neuvostoliitossa vaunun korvasi BTR-60-sarja. Komentovaunuina ajoneuvo jäi kuitenkin käyttöön 1980-luvulle asti. Sitä ovat myös käyttäneet useat Varsovan liiton ja muut maat, kuten Afganistan, Albania, Algeria, Bulgaria, Kamputsia, Kiina (tyyppi 56 miehistönkuljetusvaunu), Kongo, Kuuba, Egypti, Intia, Iran, Irak, Pohjois-Korea, Syyria ja muut. Myös Israel käytti sotasaaliiksi saamiaan vaunuja.


title: Norwich

text: Norwich on 140 100 asukkaan kaupunki East Anglian alueella Itä-Englannissa. Se toimii Norfolkin kreivikunnan keskuskaupunkina. Norwichin urbaanialueella asuu yhteensä noin 282 000 asukasta, mutta suuremmalla metropolialueella asuu noin 500 000 asukasta.


title: Norwich

text:
Norwichin historia alkaa jo roomalaisajoilta. SIlloin maanpinta oli alempana, ja kaupunkiin pääsi helposti rannikolta jokea pitkin. Norrmannivalloituksen aikaan vuonna 1066 Norwich oli maan toiseksi suurin kaupunki. Rautatieyhteys Norwichistä Gt. Yarmouthiin avattiin vuonna 1844, ja lLontoon rata valmistui 1846.
Victoria Station avattiin vuonna 1849 ja City Station vuonna 1882.


title: Norwich

text: Norwichista tuleva jalkapallojoukkue Norwich City FC pelaa Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla mestaruussarjassa.


title: Norwich

text: Kaupungissa sijaitsee Norwichin tuomiokirkko.


title: Nummenharju

text: Nummenharju on asuinalue Tuusulassa. Se sijaitsee kilometerin päässä Hyrylästä pohjoiseen. Nummenharjua rakennettiin 1990-luvun loppupuolella entiselle soranottopaikalle, ja siellä pidettiin asuntomessut vuonna 2000. Se on Tuusulan kalleinta asuinaluetta ja koostuu lähinnä omakotitaloista.


title: Nummenharju

text: Elokuvassa "Nousukausi" alue esitti elokuvan päähenkilöiden Jannen ja Katrin asuinpaikkaa Espoon Westendissä.


title: Nubian aavikko

text: Nubian aavikko on Afrikassa Koillis-Sudanissa sijaitseva aavikko, joka on 407 000 neliökilometrin suuruinen alue Niilin ja Punaisenmeren välillä. Tällä aavikolla ei ole käytännössä lainkaan sadetta ja keitaita. Nubian aavikon hiekkakivitasangolla on runsaasti kohti Niiliä suuntaavia kuivia jokiuomia, wadeja, jotka eivät ulotu Niiliin asti.


title: Umberto Tozzi

text: Umberto Tozzi (s. 4. maaliskuuta 1952 Torino) on italialainen poplaulaja. Hän aloitti muusikon uransa vuonna 1968 soittamalla kitaraa yhtyeessä Off Sound. Ensimmäisen albuminsa, "Donna amante mian", Tozzi julkaisi vuonna 1976. Vuonna 1977 Tozzi julkaisi kappaleen ”Ti amo”, joka vietti useita viikkoja listaykkösenä. Tozzi on jatkanut esiintymistä ja levyttämistä näihin päiviin saakka. Vuonna 1987 Tozzi osallistui Eurovision laulukilpailuihin kappaleella ”Gente di mare” ja sijoittui kolmanneksi.


title: The Scene (minisarja)

text: The Scene on suosittu jännityssarja, joka kertoo niin kutsutun warez scenen ryhmästä CPX. Sarjan on luonut Jun Group pelkästä tekemisen ilosta, ja se on ensimmäinen sarja, joka on suunnattu P2P-käyttäjille. The Scene on lisensoitu Creative Commons -lisenssin alle ja sitä teemalleen uskollisesti jaetaankin vapaasti (tekijöiden suostumuksella) HTTP-mirroreilla ja vertaisverkoissa.


title: The Scene (minisarja)

text: The Scene on kuvitteellinen tarina Drosanista (Brian Sandro), joka on sekä opiskelija että yhden internetin suurimman warez-ryhmän johtaja. Brian ajautuu ongelmiin, kun hän joutuu taloudellisen tilanteensa takia myymään ryhmänsä elokuvia aasialaisille piraateille. The Scenen juoni rakentuu ryhmän kiemuraisten ongelmien ja vainoharhaisten henkilösuhteiden päälle. Juonta rakennetaan näyttämällä eri jaksoissa eri henkilöiden näyttöpäätteitä, tosin kuvakulmanvaihdoksia on turha odottaa. Erikoisen kuvaustekniikan takaa kuitenkin paljastuu nerokkaasti tehty perinteinen jännityssarja. The Scene on kerännyt yli vuoden olemassaolonsa aikana satojatuhansia katsojia yli 70 valtiosta


title: The Scene (minisarja)

text: Sarja on kuvattu webkameralla ja työpöytää nauhoittavalla ohjelmalla (Camtasia Studio). Jakso nauhoitetaan kuvaamalla ensin IRC- ja IM-keskustelut. Sitten näyttelijää kuvataan webcameralla tarpeeksi pitkä aika ja lopuksi kuvat yhdistetään ja elokuva pakataan XviD-videokoodekilla.


title: The Scene (minisarja)

text:
Sarjaa on tehty 21 jaksoa. Ensimmäisellä tuotantokaudella pääosaa esitti Joe Testa (Brian Sandro). Ensimmäistä kautta tuli 20 jaksoa.
Sarjan toisella kaudella pääosissa on ilmeisesti Lukai-niminen tyttö, joka joutuu kiristyksen uhriksi lähdettyään Warez sceneltä. Sarjan luoja Mitchell Reichgut on luvannut, että The Scene:stä tulee uusi jakso joka tiistai.


title: The Scene (minisarja)

text: Sarjassa soiva taustamusiikki otetaan yleensä CNetin musiikkipalvelusta. Musiikki on joka jaksossa eri artistilta, lukuun ottamatta tunnuskappaletta (theme song), jonka esittää Maylenne. The Scenessä esiintyneitä artisteja ovat mm. Sal Boca, The Silk Demise, David Cooper, Kmotiv ja Magi.


title: The Scene (minisarja)

text: The Scenestä on myös ehditty tekemään parodia Teh Scene.


title: Telmo Zarra

text: Pedro Telmo ”Zarra” Zarraonandia Montoya (20. tammikuuta 1921 Asúa, Vizcayan maakunta, Espanja – 23. helmikuuta 2006 Bilbao, Vizcayan maakunta) oli espanjalainen jalkapalloilija, kansalaisuudeltaan hän oli baski.


title: Telmo Zarra

text: Zarra muistetaan erityisesti loistavista suorituksistaan baskijoukkue Athletic Bilbaon riveissä. Kaudella 1950–1951 hän teki Primera Divisiónin yhden kauden maaliennätyksen, 38 maalia. Ennätykseen yltäminen vei muilta lähes 40 vuotta, kunnes Real Madridissa pelannut meksikolaislegenda Hugo Sánchez sivusi ensimmäisenä ennätystä 1980-luvun lopussa. Zarra voitti Athleticissa urallaan yhden Espanjan pääsarjamestaruuden, neljä kertaa Espanjan cupin ja kuusi kertaa sarjan maalikuninkuuden. Hän pelasi seurassa vuosina 1940–1955 yhteensä 353 ottelua, joissa hän teki jopa 334 maalia. Zarra oli pitkään La Ligan kaikkien aikojen maalikuningas, mutta Barcelonan Lionel Messi ohitti hänet 22. marraskuuta 2014.


title: Telmo Zarra

text: Myös Espanjan maajoukkueessa maalintekotahti oli huima. 20 maaottelussa Zarra teki saman verran maaleja. Vuoden 1950 MM-kilpailuissa hän johdatti Espanjan turnauksen välieriin Englantia vastaan tekemällään maalilla.


title: Telmo Zarra

text: Zarran mukaan on nimetty Zarra-palkinto, jonka urheilulehti "Marca" myöntää vuosittain Espanjan pääsarjan parhaalle espanjalaiselle maalintekijälle.


title: Great Basin

text: Great Basin (aiemmin ) on Yhdysvalloissa Kalliovuorten ja Sierra Nevadan vedenjakajien välissä sijaitseva alue, jolla ei ole mereen johtavaa laskujokea. Great Basinin alue on pääosin ylätasankoa, joka on kuivaa pensasaroa ja aavikkoa. Altaan pinta-ala on 540 000 neliökilometriä, noin puolitoista kertaa Suomen pinta-ala. Great Basin kattaa suurimman osan Nevadasta, puolet Utahista sekä osia Kaliforniasta, Idahosta, Oregonista ja Wyomingistä. Suurimmat kaupungit alueella ovat itäinen Utahin Salt Lake City ja läntinen Nevadan Reno. Alueella on kuuma kesä, mutta hyvin kylmä talvi.


title: Great Basin

text: Walkerjärven etelärannalla sijaitsee Hawthornen ammusvarikko, jossa 590 neliökilometrin alueella työskentelee noin 4 500 työntekijää. Alueella on ollut Yhdysvaltain armeijan varikkotoimintaa vuodesta 1930 lähtien.


title: Muutoksen vyöhyke

text: Muutoksen vyöhyke on kaupungin keskustan ja sitä ympäröivien asuinalueiden väliin jäävä alue. Termin on kehittänyt E. W. Burgess.


title: Muutoksen vyöhyke

text: Muutoksen vyöhykkeellä sijaitsevien rakennusten kunto on alkuvaiheessa tyypillisesti huono. Slummit sijaitsevat monesti juuri näillä alueilla. Asunnot ovat halpoja ja yhdessä kaupungin läheisyyden kanssa ne houkuttelevat alueelle muuttajia. Uudet asukkaat puolestaan kunnostavat hankkimansa kiinteistöt, jolloin niiden arvo nousee. Kehittyvälle alueelle rakennetaan uusia rakennuksia, samalla kun vanhojen saatetaan antaa rapistua entisestään. Pikkuhiljaa alueen slummimaisuus kuitenkin häviää ja liikkeet alkavat siirtää sinne toimipisteitään. Lopulta vanha muutoksen vyöhyke yhdistyy osaksi ydinkeskustaa. Tapahtumaketju alkaa uudelleen alueilla, joihin muutoksen vyöhyke on siirtynyt ja keskusta laajenee. Muutos on erittäin hidasta ja tapahtuu kymmenien vuosien aikana.


title: Painted Desert

text: Painted Desert – "Maalattu aavikko" on Yhdysvalloissa Pohjois-Arizonassa sijaitseva vuoristoinen aavikko, jossa näkyy kallioissa värikkäitä kerrostumia, ikään kuin maalattuja. Ne ovat erityisen kauniita auringon laskiessa. Alue ulottuu Grand Canyonista Petrified Forestiin. Kerrostumat ovat triaskaudelta. Alue on navajo- ja hopi-intiaanien perinteistä aluetta.


title: Mauritanian lippu

text: Mauritanian lippu otettiin käyttöön 1. huhtikuuta 1959 ja sen nykyinen versio otettiin käyttöön 6. elokuuta 2017.


title: Mauritanian lippu

text: Lipussa on vihreällä pohjalla tähti, sirppikuu ja kaksi punaista raitaa lipun ylä- ja alareunassa. Lipun vihreä tausta, tähti ja sirppikuu ovat islamin, Mauritanian tärkeimmän uskonnon, tunnukset. Keltainen väri kuvioissa kuvaa Saharan hiekkaa ja punainen väri symboloi verta, jota on vuodatettu maan puolustamiseen.


title: Mauritanian lippu

text: Elokuussa 2017 Mauritaniassa järjestettiin kansanäänestys lipun vaihtamiseksi. Ehdolla olivat vanha lippu ja uusi lippu, johon on lisätty kaksi punaista raitaa lipun ylä- ja alareunaan. Uusi lippu voitti yli 85 prosentilla.


title: Dc

text: DC tai dc voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Dc

text: Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat: