title: Hansu Hanhi

text: Don Rosan laatiman Ankkojen sukupuun mukaan Hansu on Hanna ja Martti Hanhen poika. Hanna Hanhen isä on Mummo Ankan veli Konrad Ankanpää. Täten Mummo on renkinsä isotäti ja Hansu Mummolle veljentyttären poika. Aku Ankka on puolestaan hänen pikkuserkkunsa.


title: Hansu Hanhi

text: Hansun hahmo sai alkunsa vuoden 1937 lopulla, jolloin Disneyn animaatiostudioilla suunniteltiin lyhytelokuvaa "Interior Decorator", jossa Aku olisi remontoinut vanhaa kartanoa kömpelö serkkunsa apunaan. Serkusta tehtiin monenlaisia hahmotelmia, jotka vaihtelivat Milt Neilin piirtämästä olkihattuisesta maalaispojasta Bill Peetin tummaihoiseen työläiseen. Suunnitteluun osallistui myös Carl Barks, joka piirsi hahmosta kaksi versiota. Hahmolle suunnitellut ruoka-aiheiset vitsit vaikuttivat siihen, että lihavampi Barksin luonnoksista valittiin hahmon pohjaksi. Barksin toisen, hintelämpivartaloisen luonnoksen on nähty enteilleen hänen vuosia myöhemmin luomaa toista hahmoa, Pelle Pelotonta. Hahmon nimeksi valittiin Gus, koska se muistuttaa englannin sanaa "goose" ’hanhi’.


title: Hansu Hanhi

text: "Interior Decorator" ei lopulta valmistunut, mutta Hansu lainattiin hahmona vuotta myöhemmin aloitettuun lyhytelokuvaan "Donald’s Cousin Gus". Hansu ehti kuitenkin esiintyä sarjakuvastripissä jo 9. toukokuuta 1938, vuotta ennen 19. toukokuuta 1939 ensi-iltansa saanutta elokuvaa. Stripin oli käsikirjoittanut Bob Karp ja piirtänyt Al Taliaferro. Sarjakuvalehtiin Hansu vakiintui vasta vuonna 1950, jolloin hänet esiteltiin Mummon renkinä "Vacation Parade" -lehden ensimmäisessä numerossa. Käsikirjoittaja teki Hansusta Mummon veljen- tai sisarenpojan selittääkseen, miksei Mummo hennonut antaa rengilleen potkuja tämän laiskuudesta huolimatta.


title: Hansu Hanhi

text: Muutamissa tarinoissa Hansu Hanhella on esiintynyt myös tyttöystävä nimeltä Kielo Kenokaula.


title: M/S Isabelle

text: M/S Isabelle on virolaisen laivavarustamo Tallinkin omistama matkustaja-autolautta. Tätä ennen se oli Viking Linen omistuksessa nimellä "M/S" "Isabella", kunnes se myytiin Tallinkille vuonna 2013. Laiva on maalattu 2017 uudestaan Tallinkin väreihin. Laivan pituus on 169,4 metriä, leveys 27,6 metriä ja suurin syväys 6,4 metriä. Laivan koneet tuottavat 24 000 kilowatin tehon ja 21,5 solmun maksiminopeuden.


title: M/S Isabelle

text: M/S "Isabelle" on "M/S" "Amorellan", "M/S" "Gabriellan" ja "M/S" "Crown Seawaysin" sisaralus."Isabellen" kaikissa hyteissä on WC ja suihku sekä ilmastointi.


title: M/S Isabelle

text: Laiva liikennöi vuodesta 1989 tammikuuhun 2013 nimellä M/S "Isabella" Turku–Maarianhamina/Långnäs–Tukholma-reitillä "M/S" "Amorellan" parina lähtien Turusta iltaisin ja Tukholmasta aamuisin. Alus on liikennöinyt myös reiteillä Naantali–Tukholma, Helsinki–Tukholma ja Helsinki–Muuga/Tallinna. Aluksen päällikköinä toimivat vuonna 2007 Magnus Thörnroos, Nils Jansson ja Stefan Karell. "Isabelle" aloitti toukokuussa 2013 liikennöinnin Tukholman ja Riian välillä korvaten "M/S" "Silja Festivalin".


title: M/S Isabelle

text: "Isabella" korvattiin Viking Linen uudella aluksella "M/S" "Viking Gracella". "Isabella" korvasi telakalla olevaa "M/S" "Amorellaa" 13. helmikuuta 2013 asti. "Isabellaa" suunniteltiin siirrettäväksi kesäksi 2013 Helsingin ja Tallinnan väliseen liikenteeseen "M/S" "Viking XPRS:n" pariksi vastaamaan reitillä kasvaneeseen risteilykysyntään ja kapasiteettipulaan, mutta huhtikuussa 2013 Viking Line tiedotti myyneensä laivan Tallinkin tytäryhtiölle Hansalink Limitedille. Aluksen luovutus tapahtui 22. huhtikuuta 2013.


title: M/S Isabelle

text: "Isabella" ajoi karille Ahvenanmaalla Staholmin luona Långnäsin eteläpuolella 20. joulukuuta 2001 matkalla Turusta Tukholmaan. Karilleajoon vaikutti vaikea sää ja se, että onnettomuuden sattuessa yksi aluksen perämiehistä suoritti koeluotsausta linjaluotsin kirjaa varten; luotsauskokeen vuoksi osa navigointijärjestelmän antamasta informaatiosta oli poistettu käytöstä. Alus sai karilleajossa huomattavia vaurioita ja oli poissa liikenteestä lähes kaksi kuukautta.


title: M/S Isabelle

text: "Isabellalla" kuvattiin vuosina 1991–1995 Jukka-Pekka Palon juontamaa televisio-ohjelmaa "Megavisa".


title: M/S Isabelle

text: "Isabella" osallistui vuonna 1994 uponneen "M/S" "Estonian" pelastusoperaatioon. Muista aluksista poiketen "Isabella" ei kuullut Estonian hätäkutsua. Myöhemmin "M/S" "Silja Symphony" ilmoitti kääntyvänsä kohti "Estoniaa", jolloin alus sai tiedon "Estonian" onnettomuudesta. Saavuttuaan onnettomuuspaikalle "Isabella" laukaisi pelastusliukumäen ja laski pelastuslauttoja mereen. "Isabella" pelasti merestä 17 ihmistä. Iltapäivällä alus sai luvan jatkaa Helsinkiin, jonne alus saapui muutamaa minuuttia "Silja Symphonyn" jälkeen.


title: Taavi Ankka

text: Professori Taavi Ankka () on Aku Ankka -sarjakuvissa esiintyvä hahmo. Taavi on Don Rosan mukaan naimisissa Matilda MacAnkan kanssa. 1960-luvulla Taavi esiteltiin Aku Ankka -lehdessä Akun enona. "Disneyn ihmeellinen maailma" -televisiosarjassa ensiesiintymisessä Walt Disney kertoi että Taavi on Akun setä isän puolelta, eurooppalaista sukuhaaraa.


title: Taavi Ankka

text: Taavi on "kaikkien alojen asiantuntija", hänellä on useita oppiarvoja. Taavin kirjasto on laaja ja ehtymätön tiedonlähde, jonka opastuksella Roope Ankka usein onnistuu hankkiutumaan joko aarteen ääreen tai vaikeuksiin. Taavi kuvataan usein hajamielisenä professorina, joka luottaa mieluummin vanhanaikaisiin ja hyväksi havaitsemiinsa tieteellisiin menetelmiin ja kirjoihin kuin nykyaikaiseen tietojenkäsittelyyn.


title: Taavi Ankka

text: Carl Barks ei ikinä erityisemmin pitänyt Taavista, koska hänen mielestään hahmo yhdisteli liikaa Roope Ankan ja Pelle Pelottoman piirteitä. Niinpä Barks käytti tarinoissaan Taavia ainoastaan yhden kerran. Duckmania- ja Don-McDuck-sivustojen fanihaastattelussa Don Rosa kertoi, ettei saa käyttää Taavi Ankkaa sarjakuvissaan, koska tämä on "virallisesti kuollut". Rosa on kuitenkin kerran piirtänyt Taavin mukaan tarinaansa kiellosta huolimatta. Taavi näkyy sivustapäin juhlavieraiden joukossa Rosan tarinassa Kaikkein mieluisin lahja.


title: Giorgio Perlasca

text: Giorgio (Jorge) Perlasca (31. tammikuuta 1910 Como – 15. elokuuta 1992 Padova) oli italialainen liikemies ja fasistipuolueen jäsen, joka esiintyi toisen maailmansodan aikana espanjalaisena diplomaattina Budapestissa ja onnistui pelastamaan yli viiden tuhannen juutalaisen hengen.


title: Giorgio Perlasca

text: Nuorena Perlasca, joka ihaili sodan ylistäjänä tunnetun runoilija Gabriele D’Annunzion tuotantoa, liittyi vakaumuksesta Benito Mussolinin fasisteihin ja taisteli vapaaehtoisena Espanjan sisällissodassa Francisco Francon puolella. Sodan voitettuaan francolaiset falangistit juhlivat häntä sankarinaan ja lupasivat vastedes kohdella häntä kunniaespanjalaisena. Vaikka hän oli fasisti, hän ei hyväksynyt Adolf Hitlerin natsi-Saksaa eikä Mussolinin yhteistyötä saksalaisten – ensimmäisen maailmansodan aikaisten vihollisten – kanssa. Hän järkyttyi myös syvästi saatuaan tietää saksalaisten murhaavan ja kiduttavan juutalaisia lapsia, ja hän halusi tehdä jotain uhrien pelastamiseksi. "En voinut katsoa sivusta, kun lapsia murhattiin", Perlasca muisteli myöhemmin. Hän ei koskaan pitänyt itseään fasismin vastustajana.


title: Giorgio Perlasca

text: Toisen maailmansodan aikana Perlasca toimi triesteläisen lihasäilyketehtaan sisäänostajana hankkien tehtaalle nautoja ensin Jugoslaviasta, sitten Unkarista, jonne hän siirtyi vuoden 1942 lopussa. Kun Pietro Badoglion hallitus syrjäytti Mussolinin vuonna 1943, Perlasca asettui Badoglion puolelle, mutta Italian Budapestin-suurlähettiläs pysyi Mussolinin ja tämän saksalaisiin joukkoihin tukeutuneen Salòn tasavallan kannattajana.


title: Giorgio Perlasca

text: Saksalaiset miehittivät Unkarin maaliskuussa 1944 ja nostivat valtaan Nuoliristipuolueen unkarilaiset fasistit estääkseen siihenastista diktaattoria, amiraali Horthya, tekemästä aselepoa. Nyt Perlascalle tuli hätä käteen, koska Saksalle sodan julistaneen Badoglion hallituksen kannattajana hän oli vihollismaan kansalainen. Lokakuussa 1944 hän kääntyi Espanjan suurlähettiläs Ángel Sanz Brizin puoleen viitaten asemaansa Espanjan kunniakansalaisena. Sanz Briz ojensi Perlascalle Espanjan passin nimellä "Jorge" Perlasca.


title: Giorgio Perlasca

text: Sanz Briz oli myöntänyt joukolle ladinoa puhuvia sefardijuutalaisia Espanjan passit vedoten siihen, että he olivat Espanjan kansalaisia, koska heidän esi-isänsä olivat paenneet Espanjasta aikoinaan juutalaisvainoja. Suojattien suojeleminen oli kuitenkin voimillekäypää puuhaa, sillä sekä saksalaiset natsit että unkarilaiset nuoliristiläiset ahdistelivat ja uhkailivat jatkuvasti espanjalaisia piittaamatta paljoakaan heidän diplomaattisesta koskemattomuudestaan. Sanz Briz ei myöskään oikeastaan saanut Espanjan ulkoministeriön yksiselitteistä tukea pelastusoperaatiolleen, ja hänellä oli syytä pelätä valtuuksien ylittämisestä johtuvia rangaistustoimia.


title: Giorgio Perlasca

text: Marraskuussa 1944 Sanz Briz lähti lähetystöstä ja pakeni Sveitsiin. Natsit tulkitsivat Espanjan katkaisseen diplomaattisuhteet ja valmistautuivat vangitsemaan ja surmaamaan Espanjan suojelemat juutalaiset. Tällöin Perlasca tarttui ohjaimiin, julistautui omavaltaisesti Espanjan konsuliksi ja väitti unkarilaisille, että Sanz Briz oli nimittänyt hänet sijaisekseen. Unkarilaiset uskoivat tähän bluffiin ja akkreditoivat Perlascan virkaa toimittavaksi suurlähettilääksi. Perlasca leimasi tuhansia suojelukirjeitä ja asutti juutalaisia kahdeksassa vuokratalossa, joiden katolla liehui Espanjan lippu ja joiden Perlasca väitti silloin nauttivat diplomaattista koskemattomuutta.


title: Giorgio Perlasca

text:
Perlascan rohkeus pelasti useiden tuhansien juutalaisten hengen, mutta hän ei sodan jälkeen saanut tunnustusta osakseen ennen kuin muutamaa vuotta ennen kuolemaansa. Hän toimitti Espanjan ulkoministeriölle laajan raportin sodanaikaisesta toiminnastaan, mutta Espanjan valtio ja Ángel Sanz Briz käyttivät raporttia hyväksi oman kilpensä kiillottamiseen. Perlascan tarina kerrottiin maailmalle vasta vuonna 1987. Vuonna 1989 Israelin valtio myönsi virallisesti Perlascan ansiot juutalaisten pelastajana ja ”vanhurskaana kansakuntien joukossa”, ja hän sai istuttaa oman puun Yad Vashemin muistolehtoon.
Hän sai myös Unkarin, Ruotsin ja Espanjan korkeimmat valtiolliset kunnianosoitukset.


title: Giorgio Perlasca

text: Giorgio Perlasca ei ensi näkemältä vaikuta natsismia vastustavalta sankarilta: hän oli vakaumuksellinen fasisti. Perlascan urotyöstä kirjan kirjoittanut Enrico Deaglio, joka osallistui myös Suomessa esitetyn televisioelokuvan "Perlasca - rohkeuden valinta" ("Perlasca, un heroe italiano") tuotantoon, on kutsunut Perlascaa esimerkiksi ”hyvän banaalisuudesta”. Se on johdettu Hannah Arendtin käyttämästä käsitteestä ”pahan banaalisuus”, jolla Arendt viittasi Adolf Eichmannin hirmutekoihin. Eichmannista ei saanut vaikutelmaa sadistisesta julmurista eikä murhaajasta, vaan tunnollisesta virkamiehestä, joka teki työtään eikä pitänyt itseään roistona. Toisaalta Perlasca näyttää miltei kliseisen italialaiselta, kiltiltä ja lapsirakkaalta sedältä, joka kyllä voi innostua fasismin suurisuisesta propagandasta, mutta järkyttyy poliittiseen mielenmuutokseen asti nähdessään "bambinojen" kärsivän.


title: Giorgio Perlasca

text: Monet juutalaisten pelastamiseen henkensä kaupalla osallistuneet henkilöt, kuten fasisti Perlasca ja esimerkiksi viinaa, naisia ja uhkapeliä harrastanut Oskar Schindler, ovat varsin kaukana pyhimyksestä, eikä heillä ollut yleviä aatteellisia, uskonnollisia tms. motiiveja. Schindleristä on arveltu, että elämän nautinnoille antautuneena miehenä hän ymmärsi elämän arvon paremmin kuin monet askeesille ja ankarille aatteille omistautuneet natsit ja kommunistit, jotka kieltäytyivät nautinnoista ja huveista ideologiansa vuoksi.


title: Giorgio Perlasca

text: Perlasca, toisin kuin Schindler, oli kuitenkin aatteen mies ja taisteli kansainvälisen fasismin riveissä. Kuten fasismin aikalainen George Orwell on todennut, kaikki fasistit eivät olleet epäinhimillisiä kiduttajia, vaan näkivät itsensä pikemminkin länsimaisen, kristillisen elämäntavan ritarillisina puolustajina jumalatonta kommunismia vastaan. Fasismin syntyaikana bolševikkien julmuudet olivat yleisessä tiedossa, joten pelot olivat perusteltuja.


title: Giorgio Perlasca

text: Perlasca itse sanoi että hän ei ollut fasismin puolesta eikä vastaan, mutta hän oli selvästi natseja vastaan.


title: Giorgio Perlasca

text: Monet fasistit olivatkin vilpittömiä konservatiiveja eivätkä pitäneet fasismia bolševismiin verrattavana modernina totalitarismina, vaan pikemminkin tapana suojella ”vanhan hyvän ajan” elämäntapaa ja arvoja juuri modernilta totalitarismilta. He saattoivatkin myöhemmin kääntyä fasismia vastaan juuri samoista syistä kuin olivat sitä alkujaan kannattaneet, koska fasismi syyllistyi samoihin rikoksiin kuin bolševikit.


title: Giorgio Perlasca

text: Vaikka Perlascan nuorena ihailemaa runoilijaa Gabriele D’Annunziota on myöhemmin pidetty varhaisen fasismin edustajana, on muistettava, että Italia osallistui ensimmäiseen maailmansotaan nimenomaan Saksaa vastaan. Italian fasismi sai alkunsa sotaveteraanien poliittisesta liikehdinnästä. Siksi ei ollut itsestään selvää, että kaikki Mussolininkaan kannattajat olivat haluneet taistella Saksan puolella.


title: Giorgio Perlasca

text: Perlasca vaaransi useaan otteeseen henkensä rientäessään väliin, kun natsit tai nuoliristiläiset yrittivät tunkeutua hänen valvomiinsa turvataloihin ja kuljettaa hänen suojattejaan murhattaviksi. Francon asia oli ehkä nykypäivän näkökulmasta väärä asia, mutta taistellessaan vapaaehtoisena Espanjassa kannattamansa aatteen puolesta Perlasca osoitti sellaista fyysistä rohkeutta ja ihanteellisuutta, jota on nähtävissä myös hänen toiminnassaan Budapestissa.


title: Giorgio Perlasca

text: On luonnollisesti myös mahdollista, että Perlasca katsoi aikaisempana vakaumuksellisena fasistina osaltaan myötävaikuttaneensa natsismin nousuun ja sitä tietä myös juutalaisten joukkotuhoon. Budapestin urotyöllään hän otti vastuun asiasta ja osallistui sen korjaamiseen, minkä rikkomisessa oli ollut mukana.


title: M/S Expedition

text: M/S Expedition () on G.A.P Adventures -yhtiön risteilyalus. Aluksen nimi oli 27. kesäkuuta 2008 saakka "M/S Ålandsfärjan" ja se liikennöi Viking Linen päivittäistä reittiliikennettä välillä Maarianhamina–Kapellskär. Laivalla ei ollut hyttipaikkoja. Alkuperäiseltä nimeltään se on "M/S Kattegat". Aluksen rakensi Helsingør Skibs & Maskinbygg Helsingørissä. Expeditionin sisaralus on "M/S Faye" (aik. "M/S Djursland").


title: M/S Expedition

text: Viking Line hankki aluksen käytettynä vuonna 1986 ja se asetettiin Maarianhamina–Kapellskär-reitille keväällä 1987. Aluksen omisti Finlandshamnen AB. Vuonna 2008 Viking Line myi Ålandsfärjanin G.A.P. Shipping -yhtiölle 2,6 miljoonalla eurolla. Toimitus suoritettiin kesäkuun puolivälissä. Uusi omistaja muutti aluksen "M/S Expedition" -nimiseksi naparisteilijäksi. Ålandsfärjan saapui 27. kesäkuuta 2008 Akerin Rauman telakalle, jossa laaditaan suunnitelmat aluksen muutostöistä. STX:n Elinkaaripalvelut yksikkö teki muutostyöt Rauman telakalla. Expeditioniin rakennettiin vanhoille 2. ja 3. kannen autokansille uusia hyttejä matkustajille ja henkilöstölle. Lisäksi tax-free-myymälän paikalle rakennettiin sviittejä. Muita kohteita oli rakenteet arktisten risteilyjen vaatimaan tekniikkaan, kuten RIB-veneet alustoineen ja uudet umpinaisemmat pelastusveneet. Uudet hytit vaativat myös vesijärjestelmiin muutoksia ja uuden ilmastoinnin. Samalla uusittiin myös ravintolatiloja.


title: M/S Expedition

text: Tiedot ovat Viking Linen ajoilta.


title: M/S Expedition

text: Alus luovutettiin tilaajalleen tanskalaiselle Jydsk Færgefart A/S:lle heinäkuussa 1972 ja se aloitti liikenteen välillä Grenaa–Hundested. Maaliskuussa 1978 alus myytiin Midland Montague Leasing Ltd:lle ja sille tehtiin muutostöitä Caillard S.A.:n telakalla Le Havressa. Kesäkuussa 1978 se sai uuden nimen "M/S nf Tiger" ja se aloitti liikenteen välillä Dover–Boulogne.


title: M/S Expedition

text: Tammikuussa 1985 alus siirtyi Townsend Car Ferries Ltd:lle. Aikataulunmukainen matka-aika oli tuolloin tunti ja 45 minuuttia. Reitillä oli kahdeksan päivittäistä lähtöä yhdessä varustamon toisen aluksen, "M/S Pantherin", kanssa.


title: M/S Expedition

text: Heinäkuussa 1986 alus lopetti liikenteen Englannin kanaalissa ja se telakoitiin Chathamissa. Marraskuussa 1986 alus myytiin SF-Linen tytäryhtiölle Finlandshamnen Ab:lle. Siihen tehtiin muutostöitä Tynessä ja Øresundsvarvetilla. Alus sai tämän jälkeen uuden nimen, "M/S Ålandsfärjan". Liikenne aloitettiin toukokuussa 1987 välillä Maarianhamina–Kapellskär, ja jatkui kunnes "M/S Rosella" korvasi aluksen tällä reitillä toukokuun 2008 lopussa.


title: M/S Expedition

text: Heinäkuussa 2005 alusta kohtasi onnettomuus, jossa laivan vasen potkuri alkoi pyöriä hallitsemattomasti täysin kierroksin saavuttaessa Maarianhaminaan. Alus törmäsi kovalla nopeudella laituriin, jolloin naismatkustaja jäi kaatuneen moottoripyörän alle, ja hänet jouduttiin toimittamaan sairaalaan. Neljä autoa sai lisäksi peltivaurioita.


title: M/S Expedition

text: "Ålandsfärjan" oli 23. lokakuuta 2007 kello 15 tulossa Kapellskäristä Maarianhaminaan, kun se sataman eteläpuolella Marhällan loiston kohdalla ajoi karille. Länsi-Suomen merivartiosto sai heti tiedon onnettomuudesta, ja paikalle hälytettiin Maarianhaminan merivartioaseman venepartiot, kaksi Super Puma -helikopteria, vartiolaiva "Uisko", Ahvenanmaan meripelastusseuran PAF ja Maarianhaminan merenkulkuoppilaitoksen koululaiva "Michael Sars". Laiva pääsi irti karilta omalla konevoimallaan ja se saapui satamaan vain puoli tuntia myöhässä. Tarkastuksessa laivan rungossa havaittiin painaumia, joiden korjaamiseksi laiva jouduttiin viemään telakalle. Laivalla oli 134 matkustajaa ja 44 miehistön jäsentä. Kukaan heistä ei loukkaantunut karilleajossa.


title: M/S Expedition

text: Onnettomuuden syynä oli se, että vahdissa ollut toinen perämies ei seurannut laivan kulkua, vaan tutki tietokoneelta työvuorolistaa. Perämies oli saanut kuulla muutoksista Maarianhaminan ja Kapelskärin välisessä liikenteessä. Hän ryhtyi selvittelemään syksyn työvuoroja, koska pelkäsi muutosten aiheuttavan perheelleen ongelmia. Aluksen päällikkö huomasi perämiehen virheen noin puoli minuuttia ennen karilleajoa. Päällikkö hidasti laivan vauhtia, mutta hän ei enää kyennyt estämään törmäystä.


title: HSC Almudaina Dos

text: HSC Almudaina Dos on Acciona Transmediterranean operoima laiva. Alus rakennettiin vuonna 1997 Italiassa Fincantierin telakalla Riva Trigosossa, ja sen alkuperäinen nimi oli "HSC SuperSeaCat One". Se liikennöi kesäkuusta elokuuhun 2005 Helsinki–Tallinna-reitillä pika-aluksena Silja Linen operoimana.


title: HSC Almudaina Dos

text: Laivan pituus on 100,3 metriä ja leveys 17,1 metriä. Syväys on 2,6 metriä ja aluksen bruttovetoisuus (GT) 4 500. Autoja se pystyy kuljettamaan noin 140 kappaletta ja matkustajia 671. Aluksen koneisto koostuu neljästä Ruston 20RK270 -dieselistä, joiden teho siirretään vesisuihkupropulsioon. Koneiden yhteisteho on 27 500 kilowattia. Alus pystyy saavuttamaan 38 solmun matkanopeuden, joka on huomattavasti enemmän kuin tavallisten matkustajalauttojen matkanopeus.


title: HSC Almudaina Dos

text: Alus kuului Siljan omistajayhtiön vähennystoimenpiteisiin, ja siksi se poistui laivastosta. Se myytiin vuonna 2006 Acciona Transmediterranea -varustamolle, joka antoi alukselle nimeksi "Almudaina Dos".


title: Sigur Rós

text: Sigur Rós (IPA: , ) on islantilainen post-rock-yhtye, jonka musiikissa korostuvat melodiset, klassiset ja minimalistiset elementit. Yhtye on nimetty laulaja Jónsin pikkusiskon Sigurrósin mukaan. Sigur Rós on perustettu elokuussa 1994.


title: Sigur Rós

text:
Yhtye tunnetaan omintakeisesta tyylistään ja laulaja Jónsin falsetista. Sigur Rósia muistuttavia yhtyeitä ovat muun muassa Múm ja Amiina.
Jón Þór (Jónsi) Birgisson, Georg Hólm ja Ágúst Ævar Gunnarsson perustivat yhtyeen Reykjavíkissa elokuussa 1994. Nimi otettiin Jónsin pikkusiskolta, sillä hän on syntynyt yhtyeen perustamispäivänä. Yhtye sai melko pian levytyssopimuksen Bad Taste -levy-yhtiöltä. Vuonna 1997 ilmestyi yhtyeen esikoislevy Von () ja 1998 uudelleenmiksattu kokoelmaversio "Von"ista, Von brigði. Nimi on islanninkielinen sanaleikki: ”Vonbrigði" tarkoittaa epätoivoa, mutta erotettuna muotoon Von brigði sen merkitys muuttuu ”toivon vaihtoehdoksi/muunnokseksi”. Tämä albumi kulkee toisinaan englanniksi nimellä ”Recycle Bin”.


title: Sigur Rós

text: Kansainvälistä tunnustusta yhtye sai ensi kertaa vuonna 1999, kun se julkaisi Ágætis byrjunin (), jonka tekovaiheessa Kjartan Sveinsson liittyi yhtyeeseen. Albumin maine levisi pikkuhiljaa maailmalla seuraavan kahden vuoden aikana, ja yhtye pääsi soittamaan Radioheadin kaltaisten suurten nimien kanssa.


title: Sigur Rós

text: Kolme kappaletta, Ágætis byrjunin nimikappale, sen ensisingle ”Svefn-g-englar” ja liveversio silloin vielä julkaisemattomasta "Njósnavélin":sta (tuleva ”Nimetön #4”) olivat mukana Cameron Crowen elokuvassa "Vanilla Sky". Yhtyeen musiikkia on käytetty muun muassa myös 24-televisiosarjassa, vuonna 2004 ilmestyneessä elokuvassa "Steve Zissoun vedenalainen maailma" ja vuonna 2005 ilmestyneessä "The Girl in the Caféssa". Yhtyeen kappale "All Alright" on tärkeä osa vuoden 2009 elokuvan "Ondine" juonta. Yhtyeen kappaleita on sittemmin käytetty useissa televisio-ohjelmissa eri maissa, kuten Suomen Idols -ohjelmassa.


title: Sigur Rós

text: Ágætis byrjunin ilmestymisen jälkeen yhtye tuli kuuluisaksi laulajakitaristi Jónin tavasta soittaa kitaraansa sellon jousella.


title: Sigur Rós

text: Rumpali Ágúst jätti yhtyeen Ágætis byrjunin nauhoitusten jälkeen, ja hänen tilalleen astui Orri Páll Dýrason. Vuonna 2002 ilmestyi Sigur Rósin seuraava albumi ( ). Albumin ilmestyessä kaikki sen kappaleet olivat nimettömiä, mutta yhtye julkaisi myöhemmin kappaleiden työ– ja kutsumanimet kotisivuillaan. ( ):n kaikki sanoitukset on laulettu vonlenskaksi, joka kuulostaa lausunnaltaan melko paljon islannilta (Jón kehitti itse kielen improvisoimalla kappaleiden melodiaan). On sanottu, että kuulijan on itse tarkoitus kehittää sanoituksille merkitys, jonka hän voi sitten kirjoittaa albumin tyhjiksi jätettyihin kansilehtiin.


title: Sigur Rós

text: Vuonna 2005 ilmestyi yhtyeen seitsemäs albumi, Takk... ().


title: Sigur Rós

text: Vuoden 2018 lokakuussa yhtyeen rumpali Orri Páll Dýrason erosi yhtyeestä raiskaussyytösten vuoksi. Amerikkalaisnainen, joka oli yhtyeen fani, kertoi joutuneensa baari-illan jälkeen nukkuessaan kahdesti Dýrasonin raiskaamaksi. Rumpali kiisti syytökset, mutta erosi kuitenkin yhtyeestä.


title: Sigur Rós

text: Vonlenska on Jón Þór Birgissonin kehittämä "kieli". Yleisesti kieli tunnetaan sen englanninkielisellä käännöksellä "Hopelandic" tai "Hopelandish" ("Von" tarkoittaa toivoa). Nimensä kieli on saanut Sigur Rósin Von-nimisestä kappaleesta, jossa sitä käytettiin ensi kerran.


title: Sigur Rós

text: Vonlenska ei ole oikea kieli ja siitä puuttuvat niin kielioppirakenteet, sanojen merkitykset kuin ymmärrettävät sanatkin. Se koostuu lähinnä merkityksettömistä tavuista, jotka yhdessä tosin saattavat muistuttaa englannin kielen lauseita (esimerkiksi levyllä ( ) näennäiset "you sigh," "you sold," "you sign no more," "you sigh so long", "you sat alone"). Kieli muistuttaa hieman scat-laulantaa ja yhtyeen kotisivuilla sitä kuvaillaan "siansaksan-omaiseksi lauluksi, joka sopii musiikkiin". Jónsi kehitti kielen lähinnä vain improvisoimalla bändin soittoon. Useimmat tavu-rimpsut toistetaan monta kertaa jokaisessa laulussa, ja levyllä ( ) toisinaan jopa useissa eri kappaleissa.


title: Sigur Rós

text: Sigur Rósin sanoitukset ovat pääasiassa islanniksi, jota suuri osa sen yleisöstä ei osaa. Koska vonlenska kuulostaa melko paljon islannilta, voi tietämätön kuulija erehtyä luulemaan sitä islanniksi. Useat Sigur Rósin kappaleiden sanoitukset eivät kuitenkaan tarkoita yhtään mitään.


title: Sigur Rós

text: Yhtyeen albumin Ágætis byrjunin menestyksen myötä Sigur Rósille selvisi, että yhtyeen fanit keksivät omia tulkintojaan vonlenskankielisistä sanoituksista. Heidän ehdotuksiaan on julkaistu yhtyeen virallisilla kotisivuilla, yleensä multimediatiedostona, jossa kappale soi taustalla ja ehdotetut sanoitukset näkyvät ruudussa tekstityksenä. Monet näistä tulkinnoista ovat saaneet selvää inspiraatiota ( ):n sanoitusten englannin kieltä muistuttavista lauseista, tai ne pohjautuvat niihin. Sigur Rós jätti myös kokonaan vonlenskaksi lauletun ( )-levynsä kansilehtiset tyhjiksi. Näihin fanien on toivottu kirjoittavan tai piirtävän oman tulkintansa musiikista.


title: Snuff-elokuva

text: Snuff-elokuva on elokuvalajityyppi, jossa elokuvassa esitettävä henkilön tai henkilöiden murhaaminen on kuvattaessa tehty todellisuudessa.


title: Snuff-elokuva

text: Ilmiö ”snuff-elokuva” tuli tutuksi helmikuussa 1978, jolloin Yhdysvaltoihin salakuljetettuja snuff-elokuvia löydettiin. Näissä elokuvissa näytettiin todellisia murhia sekä kidutuksia. Monet väittivät kuitenkin, että nämä raa’at kohtaukset ovat lavastettuja eivätkä suinkaan todellisia tapahtumia perverssien ihmisten huviksi.


title: Snuff-elokuva

text: Snuff-elokuvan määrittelemisessä ei ole yksiselitteistä linjausta. Tarkoituksellisia kuolemantapauksia, kuten teloituksia, tappoja, murhia ja itsemurhia, on kuvattu, ja näitä tallenteita on myös käytetty televisiossa tai elokuvan osana. Tiukemman määritelmän mukaan snuff-elokuva on kuitenkin elokuva, jossa joku murhataan suunnitellusti pelkästään elokuvan tuottamisen vuoksi. Tässä mielessä snuff-elokuvista ei ole olemassa yhtään tunnettua esimerkkiä.


title: Snuff-elokuva

text: Snuff-elokuvia käsitteleviä elokuvia on tehty muutamia, joista tunnetuin lienee Nicolas Cagen tähdittämä "8 mm – kahdeksan millimetriä" (ohjaus Joel Schumacher, 1999). Muita esimerkkejä ovat Alejandro Amenábarin ohjaama "Tesis" (1996) ja Nimród Antalin ohjaama "Vacancy" (2007).


title: Snuff-elokuva

text: Joitakin elokuvia on aikojen saatossa epäilty snuff-elokuviksi. Tyylilajin nimen teki tunnetuksi argentiinalainen "Snuff", jota markkinoitiin aitona snuff-elokuvana. Markkinointi oli kuitenkin harhaanjohtavaa, sillä elokuvan lopun murhakohtaus oli todellisuudessa luotu efekteillä. Kuuluisin snuff-elokuvaksi väitetty tapaus lienee Ruggero Deodaton vuonna 1980 ohjaama "Cannibal Holocaust", joka kiellettiin aikoinaan 53 maassa. Suomessa se oli kielletty vuoteen 2001 asti. Toinen väitetty tapaus oli japanilaisessa kauhusarjassa Guinea Pig, jonka eräässä jaksossa samurai silpoo kaapatun naisen julmasti. Kohtaus oli todellisuudessa näytelty ja editoitu huonosti, jotta se näyttäisi aidolta. Jopa FBI tutki asiaa, ja Guinea Pigin tekijät joutuivat oikeuteen todistamaan, että kohtaus oli näytelty ja epäaito.


title: Pengo

text: Pengo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Polttoaine

text: Polttoaineet ovat aineita, joiden palamisreaktion avulla tavallisimmin kehitetään lämpöä, valoa tai sähköä. Polttoaineisiin on sitoutunut kemiallista energiaa, joka palamisessa vapautetaan ja muutetaan hyödylliseen muotoon, lämmöksi tai mekaaniseksi energiaksi. Edelleen mekaaninen energia voidaan generaattorin avulla muuttaa sähköksi. Ihmiskunnan vuosittaisesta noin 10 000 Mtoe:n energiankulutuksesta yli 90 % katetaan erilaisilla polttoaineilla. Muita merkittäviä energianlähteitä ovat ydinvoima ja vesivoima. Lisäksi eräiden muiden uusiutuvien energianlähteiden käyttöä on lisätty voimakkaasti viime vuosikymmeninä, mutta niiden osuus on toistaiseksi vasta noin 0,5 % kulutuksesta.


title: Polttoaine

text: Suomessa puu oli aiemmin tärkein polttoaine, nykyään sen ovat korvanneet kivihiili sekä maaöljyperustaiset polttonesteet. Myös maakaasu on tärkeä polttoaine, jota putkilinjoja pitkin siirretään helposti pitkiäkin matkoja.


title: Polttoaine

text: Puupolttoaineen käytöllä on pitkät perinteet, samoin puuhiilellä, joka palaa savuttomasti ja erittäin kuumalla liekillä.


title: Polttoaine

text: 1700-luvulla kivihiilen havaittiin sisältävän palavia kaasuja, kuten metaania, vetyä ja hiilimonoksidia eli häkää, jotka voitiin erottaa siitä kuumentamalla ja käyttää erikseen hiilikaasuina. Jäännösaine, koksi, on hyvää savutonta polttoainetta. Puhaltamalla vesihöyryä hehkuvien hiilien yli saadaan vesikaasua, joka sisältää hiilimonoksidia, vetyä ja metaania. Vesikaasua voidaan käyttää myös synteesikaasun nimellä Fischer–Tropsch-synteesiin.


title: Polttoaine

text: Ruskohiili on fossiilista tertiäärikauden kasvijäännöksistä muodostunut ruskea hiiliaine, jonka hiiltyminen ei ole kehittynyt yhtä pitkälle kuin kivihiilen.


title: Polttoaine

text: Rasvoja ja öljyjä on varsin kauan käytetty valaistus- ja lämmitystarkoituksiin. Tämän ryhmän polttoaineisiin kuuluvat eri tyyppiset petrolit, kuten valopetroli ja lämmityspetroli. Käytetystä ruokaöljystä voi valmistaa biodieseliä joko sellaisenaan tai primäärisen alkoholin kanssa transesterifikaatioreaktiolla.


title: Polttoaine

text: Erityyppiset petrolit ja bensiini sekä dieselöljy ovat halpuutensa vuoksi tällä hetkellä (2018) ainoita polttoaineita, joiden avulla nykyisten polttomoottorien toiminta on taloudellisesti kannattavaa. Brasilia on ainoa maa, joka on 1970-luvulta lähtien onnistuneesti pyrkinyt brasilialaisesta sokerista tehdyn etanolin käyttöön autoliikenteen polttoaineena. Maakaasu on jo laajassa käytössä ajoneuvokaluston polttoaineena, myös Suomessa (esimerkiksi kaupunkibussit). Erikoistarkoituksissa, mm. kilpa-autoissa ja -moottoripyörissä, käytetään polttoaineena myös toistaiseksi kalliimpia aineita, kuten metyyli- ja etyylialkoholeja. Tulevaisuudessa öljyjalosteiden hinnan noustessa etanoli- ja metanolipohjaiset uusiutuvat polttoaineet tulevat syrjäyttämään raakaöljyjalosteet; niiden hinnat tulevat myös laajamittaisen tuotannon aloittamisen myötä laskemaan.


title: Polttoaine

text:
Suihkumoottoreiden polttoaineena lentokoneissa käytetään etenkin lentopetrolia eli kerosiinia.
Rakettimoottoreiden polttoaineena esimerkiksi avaruussukkulassa on nesteytetty vety ja happi.


title: Snuff

text: Snuff voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Voiteluaine

text: Voiteluaineita käytetään konetekniikassa koneiden liikkuvien osien välisen kitkan pienentämiseksi, välyksien tiivistämiseksi sekä kulumisen estämiseksi. Aiheeseen keskittyvä konetekniikan haara on tribologia.


title: Voiteluaine

text: Voiteluaineilta vaaditaan juuri oikeanlaisia ominaisuuksia voitelukohteesiin ja ympäristöolosuhteisiin nähden. Voiteluaineet ryhmitetään yleensä voiteluöljyihin, voitelurasvoihin sekä kiinteisiin voiteluaineisiin. Myös kaasut voivat toimia voiteluaineina.


title: Voiteluaine

text: Voiteluöljyistä tavallisimpia ovat maaöljystä jalostetut tuotteet. Voiteluöljyn tärkein ominaisuus on sopiva viskositeetti eli sisäinen kitka. Muita toivottavia ominaisuuksia ovat voitelukyky, vaahtoamattomuus, vähäinen vanheneminen ja hapettuminen sekä laadun tasaisuus. Hydrodynaamisessa voitelussa pintojen keskinäinen liike imee voiteluaineen pintojen väliin.


title: Voiteluaine

text: Voitelurasvat kuten vaseliini, ovat yleisvoiteluaineita, joilla voidellaan työkoneiden ulkoisia liikkuvia osia (kauhan nivelet, nostolaitteiden nivelet, renkaankeskiöt yms). Tavallinen yleisvaseliini on hunajamaista tiheää ainetta, jota levitetään painamalla sitä voitelunippoihin vaseliiniprässillä. Se kestää vettä ja lämpötiloja hyvin, siksi se on työkoneissa yleinen voiteluaine. Spray-pulloissa myytävä synteettinen vaseliini on nestemäistä, kestää myös hyvin kuormitusta eikä sotke niin paljoa, se sopii paremmin satunnaiseen harrastajakäyttöön.


title: Voiteluaine

text: Kiinteitä voiteluaineita ovat esimerkiksi molybdeenidisulfidi ja grafiitti. Erityiset tilanteet voivat vaatia kiinteää voiteluainetta, kuten elintarviketeollisuus, syövyttävät olosuhteet tai tyhjiöolosuhteet.


title: Lapinkylä

text: Lapinkylä on saamelaisyhteisöihin viittaava historiallinen käsite. Nimitys tarkoitti sekä tiettyä saamelaisten asumaa aluetta että sen ihmisiä. Saamelaiset asuivat suurimman osan vuotta hajallaan lapinveromaillaan, mutta keskitalven ajaksi he kokoontuivat yhteiseen talvikylään.


title: Lapinkylä

text: Lapinkylät esiintyvät jo 1500-luvun veroluetteloissa ja niihin kuului yleensä muutamia kymmeniä perheitä. Talvikyliin saapuivat kauppiaat tarjoamaan tavaroitaan ja voudit keräämään veroja. Pohjoissaamenkielinen nimitys lapinkylälle on siida.


title: Lapinkylä

text: Monet Lapin kunnista ovat perineet nimensä alueella aikoinaan sijainneelta lapinkylältä.


title: Lapinkylä

text: Myöhempinä aikoina lapinkylällä on tarkoitettu yksinkertaisesti Lapissa sijaitsevaa, usein saamelaisten asumaa kylää. Saamelaiskylistä käytetään nykyisin myös nimitystä saamenkylä.


title: Lapinkylä

text: Ruotsin, Norjan ja Venäjän (alun perin Novgorodin) lapinkylistä kantamat verot toimivat perustana Lapin valtiollisten rajojen muotoutumiselle. Keskiajalla Ruotsi verotti viittä lapinmaata eli Kemin, Tornion, Luulajan, Piitimen ja Uumajan Lappia sekä lisäksi Jäämeren Lappia Tiitisvuonosta Varankiin. Kuningas Maunu Ladonlukko (1275–1290) uskoi veronkannon ns. pirkkamiehille.


title: Lapinkylä

text: Norja verotti keskiajalla Jäämeren rannikon lapinkyliä Snåasesta Varankiin, Koltan Lappia ja Kuolan Lappia sekä sisämaan lapinkyliä Rounalasta Inariin.


title: Lapinkylä

text: Novgorod kantoi keskiajalla veroja Koltan Lapista, Kuolan Lapista ja Kemin Lapista (lukuun ottamatta Kittilää) sekä Jäämeren Lapissa Varangista Malankivuonoon ja Tornion Lapissa Utsjoelta Koutokeinoon.


title: Lapinkylä

text: Useimmat lapinkylät joutuivat maksamaan veroja kahdelle valtakunnalle ja monet jopa kolmelle. Tilanne alkoi muuttua uuden ajan alussa. Valtiot alkoivat veronkannon sijasta pyrkiä Lapin todelliseen omistukseen. Tässä vaiheessa Ruotsi oli jo menettänyt verotusoikeutensa Malankivuonon eteläpuolella ja Norja oli lakannut kantamasta veroja Rounalasta. Täyssinän rauhassa vuonna 1595 Venäjä luovutti Ruotsille oikeutensa Jäämeren Lappiin, Tornion Lappiin ja Kemin Lappiin. Valtakuntien rajan piti kulkea Iivaarasta Inarijärven kautta Jäämereen Varangin ja Näätämön lapinkylien välistä. Koska rajaa ei kuitenkaan kyetty merkitsemään maastoon, Venäjä kantoi silti edelleen veroja Kemin Lapista.


title: Lapinkylä

text: Täyssinän rauhan jälkeen Ruotsi pyrki varmistamaan itselleen osan Jäämeren rannikosta. Vaatimuksesta jouduttiin kuitenkin luopumaan vuonna 1613 Knäredin rauhassa, jossa Tanska-Norja sai täyteen omistukseensa koko Jäämeren Lapin. Koska Venäjän kanssa hyviin suhteisiin pyrkinyt Tanska-Norja ei enää vuoden 1611 jälkeen kerännyt veroja Kuolan Lapista ja pääosasta Koltan Lappia, Venäjä puolestaan varmisti omistukseensa nämä alueet.


title: Lapinkylä

text: Knäredin rauhan jälkeen Lapissa oli kaksi yhteisaluetta: ruotsalais-norjalainen yhteisalue ja norjalais-venäläinen yhteisalue. Ruotsalais-norjalaiseen yhteisalueeseen kuuluivat Aviovaara, Koutokeino, Lappojärvi, Teno ja Utsjoki Tornion Lapista sekä Inari Kemin Lapista. Käytännössä Ruotsi hallitsi aluetta. Norjalais-venäläiseen yhteisalueeseen kuuluivat Koltan Lapista Näätämö, Paatsjoki ja Petsamo. Käytännössä Venäjä hallitsi aluetta. Vaikka pääosa Kemin Lappia kuuluikin Täyssinän rauhan jälkeen kiistattomasti Ruotsin omistukseen, sitä on Venäjän säilyttämän verotusoikeuden perusteella joskus nimitetty ruotsalais-venäläiseksi yhteisalueeksi ja Inaria vastaavasti ruotsalais-norjalais-venäläiseksi yhteisalueeksi.


title: Lapinkylä

text: Ruotsalais-norjalainen yhteisalue jaettiin vuonna 1751 Strömstadin sopimuksella. Ruotsin vaikean ulkopoliittisen tilanteen ja ruotsalaisten rajakomissaarien välinpitämättömyyden vuoksi Norja onnistui saamaan äärimmäisen edullisen sopimuksen, joka luovutti sen omistukseen Aviovaaran, Koutokeinon ja Lappojärven lapinkylät sekä puolet Tenon ja neljänneksen Utsjoen lapinkylistä.


title: Lapinkylä

text: Ruotsin luovutettua Suomen Venäjälle vuonna 1809 Haminan rauhassa Rounalan ja Suonttavaaran lapinkylät jaettiin Ruotsin ja autonomisen Suomen suuriruhtinaskunnan välillä Muonionjokea pitkin. Vuonna 1814 Venäjä lakkasi kantamasta veroja nyt Suomen suuriruhtinaskuntaan kuuluvasta Kemin Lapista. Suuriruhtinaskunnan itäraja Kemin Lapissa merkittiin maastoon ja vahvistettiin vuoteen 1833 mennessä.


title: Lapinkylä

text: Norjalais-venäläinen yhteisalue jaettiin vuonna 1826 Pietarin sopimuksella. Norja onnistui nytkin saamaan hyvin edullisen sopimuksen, joka takasi sen omistukseen Näätämön lapinkylän pohjoisosan ja Paatsjoen lapinkylän länsiosan. Näätämön eteläosa liitettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan.


title: Lapinkylä

text: Tässä taulukossa luetellaan 1600-luvulla olemassa olleet lapinkylät jaoteltuna vanhojen lapinmaiden mukaisesti.


title: Lapinkylä

text: Lapinkylä on Etelä-Suomessa varsin yleinen suomalainen paikannimi. Entisaikaan Lapiksi nimitettiin erämaa-alueita, joissa harjoitettiin ”lappalaiselinkeinoja” eli metsästystä ja kalastusta. Alueiden asukkaita nimitettiin vastaavasti lappalaisiksi, vaikka he eivät välttämättä olleet saamelaisia. Osalle näistä alueista Lapinkylä on jäänyt erisnimeksi vielä sen jälkeen kun seudulla siirryttiin maanviljelyyn.


title: Lapinkylä

text: Esimerkkejä Etelä-Suomen Lapinkylistä


title: Vanhurskaat kansakuntien joukossa

text: Vanhurskaat kansakuntien joukossa (kansojen oikeamieliset, , , ) on alkujaan teologinen käsite, jolla juutalaisuudessa viitataan juutalaisten lakien mukaan oikeudenmukaisesti ja jumalaapelkääväisesti eläviin pakanoihin (ei-juutalaisiin). Juutalaisen perinteen mukaan Tooran, Mišnan ja Gemaran sisältämät mutkikkaat lait kuuluvat vain juutalaisten noudatettaviksi, mutta ei-juutalainenkin voi yleisiä eettisiä periaatteita noudattamalla olla juutalaisen teologian tarkoittamassa mielessä oikeamielinen.


title: Vanhurskaat kansakuntien joukossa

text: Toisen maailmansodan jälkeen käsite on laajennettu koskemaan erityisesti niitä ei-juutalaisia, jotka oman henkensä uhalla pelastivat natsien uhkaamia juutalaisia. Vuodesta 1963 alkaen Israelin korkeimman oikeuden johtama komissio on myöntänyt tämän arvon asianmukaisesti ansioituneille henkilöille. Arvon saaneille myönnetään heidän nimellään varustettu mitali kunniakirjoineen. Sen lisäksi he saavat nimeään kantavan laatan Yad Vashemin Vanhurskaiden lehtoa kiertävään kunniamuuriin. Aiemmin he saivat istuttaa nimikkopuun Vanhurskaiden lehtoon, mutta tilanpuutteen vuoksi tästä menettelystä on jouduttu luopumaan. Vanhurskailla on myös oikeus saada terveydenhoitoa, eläkettä, taloudellista apua ja turvapaikka Israelista.


title: Vanhurskaat kansakuntien joukossa

text: Vuonna 2004 Vanhurskaiksi kansakuntien joukossa oli julistettu 20 205 henkilöä. Suurin edustettuna ollut yksittäinen kansakunta oli Puola, jonka kansalaisia oli yli neljännes tämän arvon saaneista. Tunnettuja kunnian saaneita ovat muun muassa saksalainen liikemies Oskar Schindler ja ruotsalainen diplomaatti Raoul Wallenberg. Listalle on päässyt 70 muslimia. Ensimmäinen arabi, joka on nimetty ehdokkaaksi on tunisialainen Khaled Abdul-Wahab.


title: Vanhurskaat kansakuntien joukossa

text: Jotta henkilö voidaan nimetä vanhurskaaksi kansakuntien joukossa, hänen tulee täyttää joukko asetettuja peruskriteereitä: Kaikki juutalaisia holokaustin aikana auttaneet ja pelastaneet eivät tule nimetyksi kunnianosoituksen saajiksi. Suurimpana syynä todisteiden puute, sillä auttaminen tapahtui yleensä täysin salassa ympäröivältä yhteiskunnalta. Juutalaisen hengen pelastanut henkilö voidaan nimittää vanhurskaaksi kansakuntien joukossa, vaikka pelastettu toisessa yhteydessä olisikin kuollut holokaustin aikana. Useissa tapauksissa molemmat, sekä autettu että auttaja, jäivät yhdessä kiinni, ja vainoajat surmasivat molemmat. Siksi todistus useiden auttajien pelastusyrityksistä ei tullut tietoon.


title: Vanhurskaat kansakuntien joukossa

text: Tuntemattomille auttajille on Vanhurskaiden tielle pystytetty "Nimettömien pelastajien muistomerkki". Sholo Selingerin punagraniitista veistämä muistomerkki paljastettiin 1987.


title: Kollaa kestää (kirja)

text: Kollaa kestää on klassikoksi muodostunut talvisodasta kertova vuonna 1940 julkaistu sotaromaani.


title: Kollaa kestää (kirja)

text: Kirjan kirjoitti reservin luutnantti, valistusupseeri, toimittaja Erkki Palolampi. Kirja kuvaa talvisodan yhden tärkeimmän rintaman Kollaan taisteluja talvisodassa ja etenkin ratkaisutaisteluiden aikaa maaliskuussa 1940.


title: Kollaa kestää (kirja)

text: Kirjan nimestä on sittemmin tullut jopa jonkinasteinen sanonta, jolla kuvataan "talvisodan ihmettä ja henkeä" sekä sitä, ettei koskaan tule luovuttaa.


title: Kollaa kestää (kirja)

text: Kontiolahden varuskunnan pääsisäänkäynnin edustalla olevassa keihäänkärkeä kuvaavassa patsaassa, "Kollaan vasamassa", lukee: ”Kollaa kesti”.


title: Kollaa kestää (kirja)

text: Suomen sotahistorian tunnetuista henkilöistä Kollaan taisteluissa olivat mukana Simo Häyhä ”Simuna” ja Aarne Juutilainen ”Marokon kauhu”, sekä II//JR34:n komentaja, ratsumestari Carl von Haartman.


title: Laura Österberg Kalmari

text: Laura Österberg Kalmari (o.s. Kalmari, s. 27. toukokuuta 1979 Kirkkonummi) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä. Useimmiten hänet nähtiin piilokärkenä kärkihyökkääjien takana.


title: Laura Österberg Kalmari

text: Hän pelasi vuodet 2005 ja 2006 Ruotsin mestaruussarjassa Damallsvenskanissa tukholmalaisen Djurgården/Älvsjön joukkueessa. Kaudeksi 2007 hän siirtyi myös Damallsvenskanissa pelaavaan AIK:n joukkueeseen. Vuodeksi 2010 Österberg Kalmari siirtyi Yhdysvaltoihin WPS-liigaan Sky Blue FC -seuraan.


title: Laura Österberg Kalmari

text: Ensimmäisen naisten maaottelunsa Österberg Kalmari pelasi 11. maaliskuuta 1996 Islantia vastaan. Hän on Suomen maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä ja ylitti toisena naispelaajana Anne Mäkisen jälkeen 100 maaottelun rajan (22. huhtikuuta 2006 vieraspelissä Puolaa vastaan). Juhlaottelussaan Österberg Kalmari teki kolme maalia. Hän oli ehdolla Fifan vuoden pelaajaksi vuosina 2005 ja 2006.Österberg Kalmari on naimisissa Niko Österbergin kanssa. Perheeseen kuuluu maaliskuussa 2008 syntynyt tytär. Kalmari palasi synnytyksen jälkeen pelikentille kesäkuussa 2008.


title: Astronomia nova

text: Astronomia nova () on Johannes Keplerin kirjoittama, vuonna 1609 julkaistu kirja. Kirja esittelee kaksi ensimmäistä myöhemmin Keplerin lakeina tunnetuista planeettojen kiertoratoja kuvaavista yhtälöistä.


title: Astronomia nova

text: Tyko Brahen kuoltua vuonna 1601 Johannes Kepler vei hänen vuosien aikana tekemänsä havainnot planeettojen liikkeistä. Hän ryhtyi tämän ennennäkemättömän tarkan aineiston pohjalta tutkimaan Marsin rataliikettä. Näiden tutkimusten pohjalta syntynyt käsikirjoitus valmistui vuonna 1605 ja luovutettiin Keplerin työnantajalle, prinssi Rudolphille. Matemaattisten apuneuvojen, mm. analyyttinen geometria, puuttuessa Kepler pyrki sovittamaan havaintotiedot eri soikioradoille. Rahoituksen puutteen vuoksi teoksen painatus viivästyi ja se painettiin vasta vuonna 1609.


title: Astronomia nova

text: Kymmenen vuotta myöhemmin ilmestynyt Harmonice Mundi sisälsi Keplerin viimeisen eli kolmannen lain.


title: Lapinkylä (Kirkkonummi)

text: Lapinkylä () on Kirkkonummen pohjoisosassa Veikkolan eteläpuolella Tampaja-järven etelärannalla sijaitseva kylä. Vuonna 2011 kylässä oli 1109 asukasta.


title: Lapinkylä (Kirkkonummi)

text: Kylän läpi kulkevat Espoosta Siuntioon johtava Evitskogintie sekä Hämeenlinnasta Veikkolan kautta Espoonlahden pohjukkaan vievä, alkujaan keskiaikainen Lapinkyläntie. Kumpikin mainituista teistä on määritelty kulttuurihistoriallisesti arvokkaiksi.


title: Lapinkylä (Kirkkonummi)

text: Lapinkylän varsinainen keskus on kyläkauppa joka lopetti toimintansa v. 2016, mutta avautui uudelleen vuonna 2017. Palveluihin lukeutuvat myös parturi-kampaamo, ratsastustalli, leipomo-kahvila, vanhan tavaran liike ja puuseppä.


title: Lapinkylä (Kirkkonummi)

text: Lapinkylässä sijaitsee myös Alisgårdenin kotiseutumuseo. Alisgården on 1700-luvulta peräisin oleva kersantin puustelli, joka on siirretty Kirkkonummen Evitskogista museoksi Lapinkylään. Museossa voi tutustua talonpoikaisesineistöön. Museo on Kyrkslätt hembygdsföreningin ylläpitämä ja avoinna kesäisin.


title: Lapinkylä (Kirkkonummi)

text: Lapinkylässä sijaitseva Lapinkylänjärvi kuuluu valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan. Kylässä toimii vesiosuuskunta Lapvok. Saatavilla on myös valokuitu.


title: Säästö

text: Säästö määritellään taloustieteessä kuluttajan käytettävissä olevien tulojen ja kulutuksen erotukseksi. Se osa tuloista säästetään, jota ei välittömästi käytetä tavaroiden tai palvelujen ostamiseen. Myös yritysten tilinpidossa ja hallitusten budjeteissa voi tietty osuus olla säästöä.


title: Säästö

text: Säästämisellä tarkoitetaan yleisesti yksityistalouksissa rahan laittamista ""sivuun"" eli talteen myöhempää käyttöä varten. Yleisiä säästämismuotoja ovat muun muassa talletustilit, obligaatiot, rahastot ja osakkeet.


title: Säästö

text: Klassisen taloustieteen mukaan korko määräytyy siten, että kansantalouden säästäminen ja investoinnit ovat tasapainossa. Näin ollen säästämisen kasvu aiheuttaisi korkojen laskun, joka lisäisi investointeja. Keynesin mukaan kumpikaan, säästäminen tai investoinnit, ei paljoakaan reagoi korkojen muutoksiin. Näin ollen säästäminen voisi ylittää investoinnit pitkänkin aikaa, mikä taas voi aiheuttaa laskusuhdanteen.


title: Kukkaro

text: Kukkaro on usein kankainen tai nahkainen rahansäilytysväline. Pieni kukkaro soveltuu hyvin kolikoiden säilyttämiseen, mutta isommassa voi pitää myös ajokorttia, pankki- ja luottokortteja. Kukkaro on hyvin henkilökohtainen väline.


title: Iso härkä

text: Iso härkä on kalevalaisessa kansanrunoudessa esiintyvä jättikokoinen härkä. Härän liha tarvitaan pitoihin, ja tappajaa etsitään. Vironkannas yrittää, mutta kapsahtaa puuhun. Lopulta merestä nousee pieni, sormen kokoinen rautaan puettu mies, joka kasvaa jättiläiseksi ja tappaa härän. Härästä saadaan paljon lihaa ja verta, kuten toisissa runoissa tarvaasta.


title: Iso härkä

text: Iso härkä on kiinnostanut tutkijoita, koska sillä on mahdollinen yhteys Etelä-Euroopan ja Lähi-idän mytologioihin. Häräntappomyytti tunnetaan muun muassa Kreikassa kertomuksina Minotauruksesta ja Kreetan muinaisena rituaalina, jossa nuoret hyppäävät puskevan härän yli ottaen kiinni sarvista. Sumerilaisessa Gilgameš-eepoksessa tapetaan jättikokoinen, taivaallinen härkä. Martti Haavion mukaan häräntappomyytti on tullut Karjalaan Mithran kultin välityksellä.


title: Gustav Björkstrand

text: Hilding Gustav Mattias Björkstrand (s. 25. lokakuuta 1941 Kaarlela) on teologian tohtori. Hän toimi Åbo Akademin virkaa tekevänä teologian professorina 1978-1983 ja käytännöllisen teologian professorina 1988–2005, ja rehtorina 1997–2005. Hän oli Porvoon piispana 2006–2009. Hän on ollut Suomen yliopistojen rehtorien neuvoston puheenjohtajana.


title: Gustav Björkstrand

text: Björkstrand toimi RKP:n kulttuuri- ja tiedeministerinä Kalevi Sorsan neljännessä hallituksessa 1983–1987 ja kansanedustajana 1987–1991, Pohjoismaiden neuvoston jäsenenä 1987–1991 sekä useissa muissa luottamustehtävissä.


title: Gustav Björkstrand

text: Björkstrand kirjoitti ylioppilaaksi 1964 (Gamlakarleby svenska samlyc.). Hän valmistui Åbo Akademista teologian kandidaatiksi 1964 (pappisvihkimys), filosofian kandidaatiksi 1968, teologian lisensiaatiksi 1969 ja teologian tohtoriksi 1976 aiheenaan åkerblomilaisuus. Hän teki opinto- ja tutkimusmatkoja muun muassa Israeliin, Tanskaan, Ruotsiin ja Saksan demokraattiseen tasavaltaan.


title: Gustav Björkstrand

text: Björkstrand valittiin Porvoon piispaksi 4. lokakuuta 2006. Hän seurasi tehtävässä joulukuun alussa eläkkeelle jäänyttä Erik Vikströmiä, joka oli Porvoon piispana 23 vuotta. Björkstrand sai toisen valintakierroksen vaalissa 308 ääntä, kun vastaehdokas, Suomen teologisen instituutin pääsihteeri Henrik Perret sai 146 ääntä. Uusi piispa vihittiin virkaan 3. joulukuuta 2006. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle lokakuun lopussa 2009.


title: Gustav Björkstrand

text: Hänen puolisonsa on professori Eila Helander. Heillä on kaksi lasta.


title: Amélie

text: Amélie ("Le Fabuleux Destin d’Amélie Poulain") on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut ranskalainen romanttinen komedia, jonka on ohjannut Jean-Pierre Jeunet. Elokuvan pääosassa näyttelevä Audrey Tautou esittää pariisilaista tarjoilijatarta Amélieta, joka ottaa elämäntehtäväkseen kylvää onnenkipinöitä ympärilleen. Muissa rooleissa näyttelee muun muassa Mathieu Kassovitz miehenä, johon ujo Amélie rakastuu.


title: Amélie

text: "Amélie" on saanut useita palkintoja ympäri maailmaa ja oli myös ehdokkaana viidessä Oscar-sarjassa, muun muassa parhaasta käsikirjoituksesta ja parhaasta kuvauksesta.


title: Amélie

text: Vuonna 2016 "Amélie" äänestettiin BBC:n kyselyssä vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Amélien" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Amélie

text: Amélie Poulain on kuusivuotias tyttö. Hänen vaitelias isänsä, entinen armeijan lääkäri Raphaël, suorittaa Amélielle kuukausittain lääkärintarkastuksen. Kuten muut tytöt, Amélie haluaisi, että isä pitäisi joskus sylissä. Tyttö on niin jännittynyt tästä ainoasta kosketuksesta isänsä kanssa, että hänen sydämensä hakkaa villisti aina tarkastusten aikana, joten isä luulee, että tytöllä on sydänvika. Tämän ”sydänvian” takia isä ei voi matkustella, vaikka hän sitä aina oli toivonutkin. Amélien äiti on epävakaa ja neuroottinen opettaja Amandine, joka opettaa tytärtään kotona, koska luulotellun sydänvian takia Amélie ei saa käydä koulua. Tytön ainoa ystävä on kultakala Kaskelotti, joka on muuttunut itsemurhahakuiseksi kodin ilmapiirin takia. Lopulta äiti ja Ámelie vapauttavat Kaskelotin jokeen. Amélie elää omassa haavemaailmassaan eristäytyneenä muista lapsista.


title: Amélie

text: Eräänä päivänä sattuu tragedia; Amandine jää Notre Damen katolta hyppäävän quebeciläisen turistin alle ja kuolee. Raphaël sulkeutuu vaimonsa kuoleman jälkeen enemmän itseensä ja alkaa rakentaa tämän tuhkan hautapaikaksi pienoismausoleumia. Amélie päättää elää haaveissa siihen asti, kun on tarpeeksi vanha muuttaakseen pois kotoa.


title: Amélie

text: Viisi vuotta kotoa muuttamisen jälkeen 22-vuotias Amélie on tarjoilijana des Deux Moulins -kahvilassa Montmartressa Pariisissa. Kahvilassa työskentelevät myös ontuva omistaja Suzanne, tarjoilija Gina ja tupakkatiskillä työskentelevä luulosairas Georgette. Vakioasiakkaita ovat epäonninen kirjailija Hipolito sekä Ginan mustasukkainen ex-rakastaja Joseph, joka istuu kahvilassa päivät pitkät ja tarkkailee Ginaa. Joseph yrittää esimerkiksi selvittää, millaisia miehiä Gina tapailee. Amélie hoitaa lentoemäntä Philomènen kissaa aina, kun tämä on matkoilla. Amélien naapurissa asuu lasimies, jonka luut murtuvat sairauden takia kuin lasi. Pelkkä kädenpuristus rikkoisi hänen nivelensä. Viikonloppuisin Amélie matkustaa junalla tapaamaan isäänsä. Améliella on ollut pari suhdetta, mutta ne eivät ole olleet hänelle mieluisia. Sen sijaan hänellä on pieniä nautintoja; käden työntäminen syvälle viljasäkkiin, crème brûléen kuoren rikkominen lusikalla ja leipien heittely kanaaliin. Aika ei ole muuttanut mitään, Amélie pakenee todellisuutta yhä haavemaailmaansa. Amelie viihdyttää myös itseään kysymällä itseltään hauskoja kysymyksiä.


title: Amélie

text: Amélien elämä alkaa muuttua 30. elokuuta 1997. Televisiossa kerrotaan Prinsessa Dianan kuolemasta. Kuullessaan siitä Amélie tiputtaa parfyymipullonsa korkin, joka vierii kylpyhuoneen lattiaa pitkin ja osuu lattianrajassa olevaan laattaan kopauttaen sen pois paikaltaan. Amélie löytää laatan takaa seinän sisästä pienen metallisen laatikon, jonka joku poika on piilottanut hänen asuntoonsa vuosikymmeniä sitten. Hän päättää etsiä pojan ja palauttaa tälle aarteen. Samalla hän tekee päätöksen: jos laatikon omistaja liikuttuu saadessaan muistonsa takaisin, Amélie alkaa hyväntekijäksi.


title: Amélie

text: Amélie alkaa etsiä laatikon omistajaa talon entisten asukkaiden antamien tietojen perusteella. Hän käy erään naisen luona, joka ikävöi kuollutta aviomiestään. Ámelien etsimää miestä ei kuitenkaan löydy, mutta sitten Amélie saa apua lasimieheltä, Raymond Dufayelilta. Hänen avullaan Amélie löytää laatikon omistajan. Hän vie laatikon puhelinkoppiin ja soittaa sitten koppiin ja opastaa miehen sisälle. Dominique Bretodeau liikuttuu kyyneliin avatessaan laatikon ja nähdessään kaikki lapsuusmuistonsa. Bretodeau juttelee kahvilassa löydöstään Ámelielle tietämättä, että juuri tämä antoi laatikon hänelle, mutta Ámelie ei uskalla sanoa mitään.


title: Amélie

text: Amélie alkaa levittää iloa ympärilleen tekemällä pieniä asioita. Hän saattaa sokean miehen metroasemalle kuvaillen samalla tarkasti ympärillä näkyviä tapahtumia. Hän taivuttelee isäänsä seuraamaan unelmaansa matkustella maailmalla varastamalla isän puutarhasta puutarhatontun. Hän antaa tontun lentoemäntä Philomènelle, joka lähettää isälle kuvia siitä eri puolilta maailmaa. Amélie saattaa työtoverinsa Georgetten ja Ginan ex-rakastajan Josephin yhteen. Hän lähettää naapurilleen Madeleine Wallacelle vanhoista kirjeistä askarrellun kirjeen vakuuttaen Madeleinen siitä, että tämän mies rakasti tätä ennen kuolemaansa. Amélien lähellä pitää vihanneskauppaa kauppias Collignon, joka haukkuu työntekijäänsä Lucienia vähä-älyiseksi. Amélie suuttuu Collignonille ja kostaa tekemällä kepposia tämän asunnossa. Lucien saa lisää itseluottamusta Collignonin epäillessä omaa järkeään.


title: Amélie

text: Naapurin herra Dufayel on maalannut 20 vuotta samaa maalausta aina uudestaan, koska hän ei ole aivan saanut vangituksi kuvan henkilön, lasista juovan tytön, sulkeutunutta katsetta. Herra Dufayel alkaa keskustella maalauksesta Amélien kanssa. Sanattomasti tyttö alkaa edustaa keskusteluissa Amélieta ja hänen yksinäistä elämäänsä. Eräänä päivänä mieheltä nimeltä Nino Quincampoix putoaa valokuva-albumi, jonka Amélie ottaa talteen. Nino on samalla tavoin haaveissa elävä kuin Amélie. Hänen valokuva-albuminsa on täynnä metroasemien passikuva-automaattien roskakoreista kerättyjä revittyjä tai rypistettyjä valokuvia, joiden kohteet ovat heittäneet ne pois kuvan epäonnistuttua. Jotkut kuvan osat hän on teipannut yhteen. Amélie huomaa metroaseman seinällä ilmoituksia, joita Nino on jättänyt albumista. Amélie on liian ujo tapaamaan Ninoa kasvokkain, joten hän alkaa leikkiä kissa-hiiri-leikkiä tämän kanssa ja palauttaa lopulta albumin tapaamatta Ninoa. Kun Amélie saa kerätyksi tarpeeksi rohkeutta Ninon tapaamiseen, hän menettää toivonsa ymmärtäessään tilanteen väärin kuullessaan, että Nino on lähtenyt ulos puhumaan Ginan kanssa. Tarvitaan Raymond Dufayelin oivaltavaa ystävyyttä, jotta Amélie rohkaistuisi kohtaamaan ninon.


title: Amélie

text: Elokuvan musiikin teki Yann Tiersen, ja sitä on tallennettu albumille "Amélie".


title: Kohtauskulma

text: Kohtauskulma, erityisesti siiven kohtauskulma, liittyy ilmailuun ja aerodynamiikkaan. Se tarkoittaa siipiprofiilin jänteen (etu- ja takareunan välisen kuvitteellisen suoran viivan) ja tulevan ilmavirtauksen välistä kulmaa. Kohtauskulma muuttuu lentokoneen nokkaa nostettaessa tai laskettaessa. Jos halutaan säilyttää sama korkeus pienemmällä ilmanopeudella, täytyy joko käyttää lisänostovoimalaitteita kuten laippoja ja solakkoja tai nostaa siiven kohtauskulmaa nokkaa nostamalla, jotta nopeuden pienenemisestä johtuva nostovoiman pieneneminen saadaan korvattua. Jos kohtauskulma kasvaa liian suureksi, siipi alkaa menettää nostovoimaansa ja sakkaa. Tämä aiheuttaa sen, että jokaisella koneella on ominainen minimilento- eli sakkausnopeutensa, jolla se pysyy ilmassa. Kohtauskulmaa ei pidä sekoittaa koneen nousukulmaan, joka tarkoittaa koneen liikeradan asentoa suhteessa vaakatasoon.


title: Porirua

text: Porirua on kaupunki Uuden-Seelannin Pohjoissaarella. Se sijaitsee Wellingtonista noin 20 kilometriä pohjoiseen. Kaupungissa oli noin 55 500 asukasta vuonna 2018, ja se on väkiluvultaan maan kymmenenneksi suurin kaupunki. Porirua oli 1800-luvulla lähinnä maorien asuinaluetta. Sen lähiöitä ovat muun muassa Elsdon, Paremata ja Titahi Bay.


title: Michael Crichton

text: John Michael Crichton (23. lokakuuta 1942 Chicago, Yhdysvallat – 4. marraskuuta 2008 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen kirjailija, käsikirjoittaja, elokuvaohjaaja ja elokuvatuottaja. Hän käytti uransa alussa myös kirjailijanimiä John Lange, Jeffery Hudson ja Michael Douglas.


title: Michael Crichton

text: Crichtonin tieteisaiheiset jännitysromaanit käsittelevät usein tieteen epäonnistumisia ja teknologiaa, mutta hän kirjoitti myös historiallisia romaaneja sekä tietokirjoja. Crichton ohjasi ja käsikirjoitti myös elokuvia sekä loi suositun sairaala-aiheisen "Teho-osasto"-televisiosarjan.


title: Michael Crichton

text: Crichton syntyi 23. lokakuuta 1942 Chicagossa nelilapsisen perheen esikoisena. Hän varttui Roslynissä New Yorkin osavaltiossa. Hänen isänsä oli journalisti. Crichtonin äiti käytti poikaansa monta kertaa viikossa teatterissa, museoissa, elokuvissa ja konserteissa.


title: Michael Crichton

text: Crichton aloitti kirjoittamisen jo nuorella iällä. Hänen novellejaan alettiin julkaista lehdissä kun hän oli 13-vuotias, ja vuotta myöhemmin hän sai myytyä matkakertomuksensa "The New York Timesiin". Lukioaikoinaan Crichton kirjoitti paikallislehteen urheilujuttuja, ja myöhemmin hän kirjoitti "Harvard Crimsoniin".


title: Michael Crichton

text: Crichton alkoi suunnitella kirjailijanuraa lukiota käydessään ja aloitti englannin kielen opinnot Harvardin yliopistossa vuonna 1960. Saatuaan opettajiltaan huonoa palautetta kirjoitustyylistään Crichton vaihtoi kuitenkin pääaineekseen antropologian. Crichton valmistui Harvardista vuonna 1964 ja toimi vuoden ajan vierailevana antropologian luennoitsijana Cambridgen yliopistossa Englannissa. Palattuaan Yhdysvaltoihin hän aloitti lääketieteen opinnot Harvard Medical Schoolissa.


title: Michael Crichton

text: Crichton valmistui lääketieteen tohtoriksi vuonna 1969 ja työskenteli vuoden ajan tutkijatohtorina Salk Institute for Biological Studies -instituutissa La Jollassa. Sinä aikana hän kirjoitti tietokirjan "Five Patients: The Hospital Explained", josta hänelle myönnettiin Yhdysvaltain lääketiedekirjailijoiden yhdistyksen vuoden kirjailija -palkinto.


title: Michael Crichton

text: Opiskellessaan vielä lääketiedettä Crichton alkoi kirjoittaa jännitysromaaneja kirjailijanimillä John Lange ja Jeffery Hudson. Hänen lääketieteellinen trillerinsä "Pakkotila" (1968) voitti Yhdysvaltain rikoskirjailijoiden myöntämän Edgar-palkinnon. "Andromeda uhkaa" (1969) oli Crichtonin ensimmäinen omalla nimellään julkaisema kirja. Se kuvaa tutkijoita, jotka yrittävät pelastaa ihmiskuntaa ulkoavaruudesta tulleelta mikro-organismilta. Romaani oli Crichtonin ensimmäinen suuri myyntimenestys, ja siitä tehtiin myös elokuva vuonna 1971.


title: Michael Crichton

text: Menestyksensä ansiosta Crichton saattoi siirtyä kokopäivätoimiseksi kirjailijaksi. Hän kirjoitti yli kolmen vuosikymmenen aikana lukuisia menestysromaaneja. Ennen kuolemaansa vuonna 2008 Crichtonilta oli julkaistu 25 romaania, joita oli myyty yhteensä yli 150 miljoonaa kappaletta. Yhdysvalloissa Crichtonin kirjat nousivat säännöllisesti myyntilistojen kärkeen. Kuolemansa jälkeen Crichtonilta on julkaistu vielä kolme postuumia teosta. Monesta Crichtonin romaanista on tehty elokuva kuten romaanista "Dinosauruspuisto" (1990), josta Steven Spielberg ohjasi menestyselokuvan "Jurassic Park" (1993).


title: Michael Crichton

text: Crichtonin romaanit käsittelevät usein tieteen epäonnistumisia ja teknologiaa, joka tuo esiin ihmisluonnon mädännäisyyden. Crichton hyödynsi kirjoissaan monipuolista asiantuntemustaan niin tieteestä kuin tekniikastakin. Steven Spielbergin mukaan Crichton oli mestari yhdistämään tiedettä suuriin ja teatraalisiin konsepteihin. Crichton kirjoitti joskus myös ajankohtaisista ja kiistanalaisista asioista kuten seksuaalisesta ahdistelusta, japanilaisista bisnestavoista sekä ilmaston lämpenemisestä. Crichton kirjoitti myös muutaman historiallisen romaanin.


title: Michael Crichton

text: Crichtonin ensimmäinen elokuvaohjaustyö oli "Tappokone" (1973), johon hän myös kirjoitti käsikirjoituksen. Crichton ohjasi 1970- ja 1980-luvulla vielä viisi elokuvaa lisää. Hän kirjoitti myös elokuvakäsikirjoituksia ja loi television menestyssarjan "Teho-osasto", jonka ensiesitys oli vuonna 1994.


title: Michael Crichton

text: Crichton kirjoitti kertomakirjallisuuden ohella myös tietokirjoja, kuten taiteilijakuvan Jasper Johnsista ja kirjan tietotekniikasta, sekä omaelämäkerrallisia kertomuksia. Hän perusti 1980-luvun alussa pienen ohjelmistoyrityksen ja suunnitteli tietokonepelin. Crichton sai vuonna 1995 Yhdysvaltain elokuva-akatemian myöntämän palkinnon teknisestä saavutuksesta elokuvien budjetoinnin ja aikataulutuksen tietokoneistukseen liittyen.


title: Michael Crichton

text: Crichton oli naimisissa viisi kertaa, ja hänellä on lapsia. Crichton oli 206 senttimetriä pitkä. Crichton kuoli syöpään vuonna 2008.


title: Loreno Dalla Valle

text: Loreno Dalla Valle (s. 1956 Caltrano, Veneto, Italia) on italialaissyntyinen liikemies ja entinen poliisiupseeri, joka asuu nykyisin perheensä kanssa Suomessa. Dalla Valle on yritystoimintansa perusteella saanut liikanimen "tattikeisari".


title: Loreno Dalla Valle

text: Viininviljelijäsukuun kuuluva Loreno Dalla Valle toimi Italiassa mafian vastaisessa työssä poliisiupseerina ja harrasti vapaa-ajallaan jalkapalloa. Poliisin työssään hänet palkittiin useilla kunniamerkeillä. Eräs näistä liittyy kansainvälistäkin huomiota saaneeseen tapaukseen, jossa pidätettiin muun muassa tuolloin Italiassa diplomaattina toiminut Libanonin presidentin veli Jan Michael Gemajel. Dalla Valle osallistui myös Aldo Moron murhan tutkimuksiin ja terroristijärjestö Punaisten prikaatien vastaiseen työhön.


title: Loreno Dalla Valle

text: Dalla Valle tapasi tulevan vaimonsa, suomalaisen lääkärin, Venetsiassa. Pariskunta vihittiin 1980-luvun alussa Suomessa. Dalla Vallen perhe asuu nykyään Kontiolahden Kulhossa. Aikaisemmin he ovat asuneet myös Joensuussa ja Sodankylässä. Perheen poika on Lauri Dalla Valle


title: Loreno Dalla Valle

text:
Loreno Dalla Valle ryhtyi sienikonsultiksi huomattuaan Pohjois-Karjalan suuret tattisadot.
Hänen yrityksensä Dalla Valle Oy ostaa lähinnä herkkutattia suoraan poimijoilta ja toimittaa niitä pääasiassa Italiaan.
Dalla Valle on vaikuttanut myös italialaisten sientenpoimintamatkailun syntyyn Suomessa. Hän aloitti sieniliiketoiminnan 1997 ja vuonna 1999 hän välitti Italiaan 420 000 kiloa herkkutatteja. Vuonna 2003 yrityksen omien tietojen mukaan tatteja välitettiin 80 rekka-autollista.


title: Loreno Dalla Valle

text: Dalla Valle Oy on palkittu vuonna 2003 Pohjois-Karjalan liiton Maakunnan kehittäjä -palkinnolla sekä vuonna 2004 Kauppalehden ja Balance Consulting Oy:n Maakunnan menestyjä -palkinnolla.


title: Loreno Dalla Valle

text: Vuonna 2010 Dalla Valle Oy teki 189 000 euroa voittoa.


title: Loreno Dalla Valle

text: Vuonna 2011 Dalla Valle Oy teki 606 000 euroa tappiota.


title: Loreno Dalla Valle

text: Vuonna 2012 Dalla Valle Oy teki 15 000 euroa voittoa.


title: Loreno Dalla Valle

text: Vuonna 2013 Dalla Valle Oy teki 358 000 euroa tappiota.


title: Loreno Dalla Valle

text: Vuonna 2014 Dalla Valle Oy teki 30 000 euroa voittoa.


Loreno Dalla Valle


title: Uzbekit

text: Uzbekit ovat eräs pääasiassa Uzbekistanissa elävä turkinsukuinen etninen ryhmä. Uzbekit ovat pääasiassa muslimeja. Heidän kielensä, uzbekki, on turkkilainen kieli, joka on läheisintä sukua uiguurin, kazakin sekä turkmeenin kielille.


title: Uzbekit

text: Afganistanissa, Tadžikistanissa, Kirgisiassa, Turkmenistanissa, Kazakstanissa, Venäjällä ja osassa Kiinaa elää merkittäviä uzbekkivähemmistöjä.


title: Uzbekit

text: Uzbekkien nimen alkuperää ei varmuudella tiedetä. Erään teorian mukaan se tulee Kultaisen ordan Uzbek-kaanin (1282–1341) nimestä, vaikka uzbekit eivät varsinaisesti koskaan olleet kaanin alaisia. Muitakin teorioita on.


title: Krautrock

text: Krautrock on yleisnimi kokeellisten länsisaksalaisyhtyeiden 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alkupuolella esittämälle musiikille. Termiä alkoi käyttää brittiläinen musiikkilehdistö. Nimitys perustuu englannin kielessä saksalaisista käytettyyn haukkumanimitykseen "kraut", joka tulee saksan kielen sanasta "Sauerkraut" (). Briteissä syntynyt progressiivinen rock oli Krautrockin rinnakkaisilmiö.


title: Krautrock

text: Krautrock-nimeen yhdistettiin 1970-luvun alussa sellaisia yhtyeitä kuin Tangerine Dream, Faust, Can ja Amon Düül II sekä arvostetun kölniläistuottajan Conny Plankin kanssa työskennelleet Neu!, Kraftwerk ja Cluster.


title: Krautrock

text: Usein krautrock oli instrumentaalista musiikkia, jossa yhdistettiin rockmusiikin elementtejä käyttäen perinteisiä rocksoittimia (kitara, basso ja rummut) sekä elektronisia soittimia (syntetisaattorit). Ilmaisulla pyritään usein ambient-tunnelmaan.


title: Krautrock

text: 1990-luvun lopulta lähtien krautrock-termiä on käytetty myös uusista yhtyeistä, jotka ovat ottaneet vaikutteita tyylin saksalaisyhtyeiden varhaisesta tuotannosta. Tällaisia tuoreempia artisteja ovat muun muassa Stereolab, Laika, Boredoms, Mouse on Mars ja Tortoise. Suomalaisista erityisesti Circleä ja Siniaaltoa pidetään krautrock-yhtyeinä tai ainakin tyylistä vaikutteita saaneina.


title: Kauppakeskus Jumbo

text: Kauppakeskus Jumbo sijaitsee Vantaalla, Kehä III:n eteläpuolella, Vantaanportin yritysalueella. Kauppakeskus valmistui lokakuussa 1999 Suomen toiseksi suurimmaksi kauppakeskukseksi, jonka kuitenkin ohittivat koossa myöhemmin Espoon uudet kauppakeskukset Iso Omena Matinkylässä ja Sello Leppävaarassa sekä Lempäälän Ideapark. Vuonna 2012 Jumbo nousi Suomen suurimmaksi kauppakeskukseksi myyntimäärällä mitattuna. Vuonna 2015 se pysyi myynnillä mitattuna (396 milj. €) yhä suurimpana kauppakeskuksena, joskin Sello ja Itis seurasivat sitä aivan tuntumassa (vuosimyynnit 388 ja 376 milj. €).


title: Kauppakeskus Jumbo

text: Jumbon laajennus avattiin 27. lokakuuta 2005, minkä jälkeen erikoistavarakauppojen määrä melkein kaksinkertaistui. Siitä tuli myynneissä mitattuna jälleen Suomen sekä Pohjoismaiden toiseksi suurin kauppakeskus Helsingin Itiksen jälkeen. Kokonsa puolesta se on Suomen neljänneksi suurin Ideaparkin rakentamisen jälkeen. Jumbon vuokrattava liikepinta-ala on 85 000 neliömetriä ja kauppakeskuksessa sijaitsee noin 120 erikoisliikettä. Suurimmat yksittäiset liikkeet (ankkuriliikkeet) ovat hypermarketit K-Citymarket ja Prisma (kumpikin noin 15 000 neliömetriä) sekä Stockmannin tavaratalo (noin 14 000 neliömetriä).Jumbon kylkeen avattiin 3. syyskuuta 2008 vapaa-aika-, viihde- ja hotellikeskus Flamingo, joka tunnettiin aiemmin työnimellä Jumbo Park tai Aviapoliksen viihtymiskeskus. Muun muassa vesipuiston, kuuden salin elokuvateatterin, keilahallin, Sokos-hotellin ja kuntosalin sisältävän keskuksen rakentaminen käynnistyi vuoden 2006 alkupuolella. Yhdessä Jumbo ja Flamingo muodostavat Viihdekauppakeskuksen.


title: Kauppakeskus Jumbo

text: Jumboon pääsee Tikkurilan rautatieasemalta busseilla numero 562(N) ja 571. Itä-Helsingistä ja Malmilta pääsee bussilla 561. Myyrmäen rautatieasemalta pääsee busseilla 571, 572(K) ja 574. Helsingin päärautatieasemalta pääsee busseilla 415(N), 614, 615 ja 616, tosin kävelymatkaa tulee vähän, noin 300–400 metriä. Myös esimerkiksi lentoasemalta pääsee sujuvasti bussilla kauppakeskuksen luo. Helsinki-Vantaan lentoasema sijaitsee parisen kilometriä kauppakeskuksesta pohjoiseen.


title: Uiguurin kieli

text: Uiguurin kieli (uiguuriksi ئۇيغۇرچە, уйғурчә, "uiğurčä" tai ئۇيغۇر تىلى, уйғур тили, "uiğur tili") on uiguurien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Sinkiangin uiguurien autonomisella alueella Kiinassa.


title: Uiguurin kieli

text: Uiguuria puhutaan Sinkiangin lisäksi sen lähialueilla Kazakstanissa, Uzbekistanissa, Kirgisiassa ja Turkmenistanissa. Pieniä uiguurinkielisiä ryhmiä on myös Saudi-Arabiassa, Turkissa ja Afganistanissa. Kiinassa uiguureja oli vuoden 1990 väestönlaskennan mukaan 7,2 miljoonaa henkeä. Neuvostoliitossa uiguureja laskettiin vuonna 1989 olevan 262 600 henkeä, joista 227 400 piti uiguuria äidinkielenään. Neuvostoliiton uiguureista 185 300 asui Kazakstanissa, 36 800 Kirgisiassa ja 35 700 Uzbekistanissa.


title: Uiguurin kieli

text: Uiguurin kieli eli "uusuiguuri" kuuluu turkkilaisten kielten karlukkilaiseen ryhmän karlukkilais-horezmilaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on uzbekki. Karlukkilaisella ryhmällä on välittävä asema turkkilaisten kielten läntisen ja itäisen haaran välillä. Itä-Turkestanissa varhaisella keskiajalla kirjakielenä käytetty muinaisuiguuri kuuluu puolestaan itäisen haaran uiguurilais-oguusilaisen ryhmän uiguurilais-tukyilaiseen alaryhmään.


title: Uiguurin kieli

text: Nykyinen uiguurin kieli on seurausta uiguurilaisten, karlukkilaisten, kiptšakkilaisten ja oguusilaisten murteiden monimutkaisesta vuorovaikutuksesta, johon ovat osallistuneet myös tadžikki ja Keski-Aasian muut iranilaiset kielet. Muinais- ja uusuiguuria välittäviä kirjakieliä ovat karahanid-uiguuri, horezminturkki, tšagatai ja türki.


title: Uiguurin kieli

text: Kieli jakautuu kolmeen päämurteeseen. Luoteista eli keskimurretta puhuu suurin osa kansasta Sinkiangin pohjois- ja länsiosissa sekä Keski-Aasian valtioissa. Se jakautuu useisiin paikallismurteisiin. Hotanin eli etelämurretta puhutaan eteläisessä Sinkiangissa. Lobnorin eli itämurre on etelämurteen tavoin kielellisesti varsin yhdenmukainen.


title: Uiguurin kieli

text: Uiguureilla on rikas kirjallinen perintö, jota edellä mainitut kirjakielen vaiheet heijastavat. Kirjoitusjärjestelminä on käytetty turkkilaista riimukirjoitusta, aramealaista, uiguurilaista ja 1000-luvulta lähtien arabialaista kirjaimistoa. Kirjakieli alkoi lähentyä kohti puhuttua kansankieltä 1600-luvulta lähtien.


title: Uiguurin kieli

text: Kiinan alueella käytetään edelleen arabialaista kirjaimistoa. Entisessä Neuvostoliitossa siirrytiin vuonna 1930 latinalaiseen ja vuonna 1947 kyrilliseen aakkostoon, jota on täydennetty lisämerkeillä ә, ө, ү, ғ, җ, қ, ң ja һ. Kiinan ja entisen Neuvostoliiton kirjakielet perustuvat molemmat luoteiseen päämurteeseen, mutta niiden normit ovat muotoutuneet eri paikallismurteiden pohjalta.


title: Uiguurin kieli

text: Sinkiangissa uiguuri toimii alueen virallisena kielenä. Sitä käytetään koulujen, ammattioppilaitosten ja korkeakoulujen opetusvälineenä. Kiinassa ja Keski-Aasian valtioissa julkaistaan uiguurinkielistä kirjallisuutta, sanoma- ja aikakauslehtiä. Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa.


title: Tšuvassin kieli

text: Tšuvassi (tšuvassiksi чӑваш чĕлхи) on tšuvassien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Tšuvassian tasavallassa Venäjällä.


title: Tšuvassin kieli

text: Tšuvassia puhutaan etupäässä Volgan ja Uralin alueella: Tšuvassiassa, Tatarstanissa, Baškortostanissa, Uljanovskin, Samaran, Orenburgin ja Saratovin alueilla. Tšuvasseja on muuttanut paljon myös muille Venäjän alueille sekä entisen Neuvostoliiton tasavaltoihin.


title: Tšuvassin kieli

text: Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan tšuvassin puhujia oli Neuvostoliitossa 1 506 000 henkeä, joista 809 000 Tšuvassiassa, 121 000 Tatarstanissa, 101 000 Baškortostanissa, 96 000 Uljanovskin, 94 000 Samaran, 16 000 Orenburgin ja 15 000 Saratovin alueella. Tšuvassiassa asui 53,7 % puhujien kokonaismäärästä.


title: Tšuvassin kieli

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan tšuvassia puhui Venäjällä 1 325 000 henkeä, joista 797 000 henkeä (60,1 % kaikista puhujista) Tšuvassiassa, 120 000 Tatarstanissa ja 98 000 Baškortostanissa. (Lukuihin sisältyvät myös tšuvassia toisena tai vieraana kielenä puhuvat.)


title: Tšuvassin kieli

text: Vuonna 1989 Venäjän tšuvasseista 77,5 % puhui tšuvassia äidinkielenään ja 4,5 % toisena kielenä. Vuonna 2002 76,5 % tšuvasseista osasi tšuvassia. Kansallisuudeltaan tšuvasseista 96,8 % osaa venäjää (88,1 % vuonna 1989). Tšuvassian väestöstä 60,7 % osaa tšuvassia ja 98,8 % venäjää.


title: Tšuvassin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1 043 000 tšuvassin puhujaa.


title: Tšuvassin kieli

text: Tšuvassin kieli kuuluu turkkilaisten kielten bolgaarialaiseen ryhmään, johon luetaan myös muinaiset Volgan bolgaarien ja kasaarien kielet. Tšuvassit muodostivat osan Volgan Bolgarian väestöstä ja tšuvassin kielen katsotaan kehittyneen bolgaarin kielen pohjalta. Pitkäaikaiset kontaktit iranilaisten, suomalais-ugrilaisten ja venäjän kielen kanssa ovat vaikuttaneet huomattavasti sen rakenteeseen. Vanhakantaisten piirteidensä ja vieraan vaikutuksen takia se eroaa jyrkästi muista turkkilaisista kielistä.


title: Tšuvassin kieli

text: Kieli jakautuu kahteen päämurteeseen: laaksomurteeseen ja ylämurteeseen, joiden välillä on melko laaja siirtymämurteiden alue. Laaksomurretta puhutaan Tšuvassian eteläosassa ja ylämurretta pohjoisosassa. Murteiden välillä on äänteellisiä ja kieliopillisia eroja, jotka eivät kuitenkaan vaikeuta niiden keskinäistä ymmärrettävyyttä. Sanaston erot selittyvät venäjän ja marin kielen vaikutuksella ylämurteeseen ja tataarin vaikutuksella laaksomurteeseen.


title: Tšuvassin kieli

text: Tšuvassin kirjakielen ensimmäinen vaihe alkoi 1700-luvun loppupuolella, jolloin kyrillisellä kirjaimistolla julkaistiin lähinnä uskonnollista kirjallisuutta. Nykyisen kirjakielen perusta syntyi 1870-luvulla, jolloin Ivan Jakovlev loi Nikolai Ilminskin johdolla uuden lisämerkein täydennetyn kirjaimiston. Neuvostoaikana ortografiaan tehtiin huomattavia muutoksia. Nykyään tšuvassin kirjaimisto käsittää kaikki venäjän kirjaimet sekä lisämerkit ӑ, ӗ, ӳ, ҫ.


title: Tšuvassin kieli

text:
"Tšuvassin kirjaimisto"
Kirjakielen normit perustuvat laaksomurteeseen, jota puhui pääosa Simbirskin opettajakoulussa toimineista tšuvassin kirjakielen pioneereista. Normien vakiinnuttamista edistivät suhteellisen pienet murre-erot sekä tukeutuminen suullisen kansanperinteen ilmaisukeinoihin. Neuvostoaikana Tšuvassian pääkaupungiksi tuli ylämurteen alueella sijaitseva Tšeboksary, minkä johdosta ylämurteen vaikutus kirjakieleen on huomattavasti lisääntynyt.


title: Tšuvassin kieli

text: 1920-luvulla kirjakielen käyttöala laajeni voimakkaasti ja siitä tuli koulujen opetuskieli kaikilla tšuvassien asuinalueilla. Tšuvassia käytettiin virastoissa, sillä julkaistiin paljon kirjallisuutta, Tšeboksaryssa, Kazanissa, Ufassa, Samarassa ja Simbirskissä alkoi ilmestyä tšuvassinkielisiä sanoma- ja aikakauslehtiä. 1930-luvulta lähtien tšuvassin kielen käyttö alkoi kuitenkin supistua varsinkin tasavallan ulkopuolella. Muualla julkaistut lehdet lakkautettiin, kouluissa siirryttiin venäjänkieliseen opetukseen ja monilla alueilla luovuttiin kokonaan tšuvassin kielen opetuksesta. Tämän seurauksena suuri osa tšuvasseista on siirtynyt käyttämään venäjän kieltä ja valtaosa tasavallan ulkopuolella asuvista ei osaa lukea tai kirjoittaa äidinkielellään.


title: Tšuvassin kieli

text: Vuonna 1990 Tšuvassiassa hyväksyttiin kielilaki, joka antaa tšuvassille virallisen kielen aseman venäjän kielen rinnalla. Nykyisin tšuvassia käytetään opetuskielenä maaseudun kouluissa 5. luokkaan saakka. Muissa oppilaitoksissa sitä opetetaan oppiaineena. Tšuvassinkielistä opetusta annetaan myös Tatarstanissa, Baškortostanissa ja Uljanovskin alueella. Mari Elissä, Penzan, Orenburgin ja Kemerovon alueilla kieltä opetetaan aineena.


title: Tšuvassin kieli

text: Tšuvassiksi julkaistaan oppikirjoja, kauno- ja lastenkirjallisuutta sekä tietokirjallisuutta. Sillä ilmestyy parikymmentä sanomalehteä ja useita aikakauslehtiä. Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa. Tšeboksaryssa toimii kolme tšuvassinkielistä teatteria. Viime vuosina tšuvassinkielisiä lehtiä on alkanut ilmestyä myös Tatarstanissa, Baškortostanissa ja Uljanovskin alueella, ja tšuvassien kulttuurikeskuksia toimii eri puolilla Venäjää.


title: Tšuvassin kieli

text: Kielen käyttöalan laajentamista vaikeuttaa tšuvassien asuinalueiden hajanaisuus ja venäjän kielen dominoiva asema kaikilla julkisen elämän alueilla. Suuren puhujamäärän, enemmistökansallisuuden aseman (tšuvassit muodostavat 67,7 % Tšuvassian väestöstä) ja kielen aktiivisen käytön perusteella tšuvassin kieltä voidaan kuitenkin pitää varsin elinvoimaisena.


title: Tšuvassi

text: Tšuvassi tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyy läheisesti myös


title: Viking 2

text: Viking 2 avaruusluotain oli NASAn Mars-luotain ja osa Viking-ohjelmaa. Se oli lähes identtinen kolme viikkoa aikaisemmin laukaistun Viking 1-luotaimen kanssa.


title: Viking 2

text: Viking 2 laukaistiin 9. syyskuuta 1975. Viking 2 -luotaimessa oli kaksi pääosaa: Marsin kiertoradalle jäävä satelliittiosa ja erillinen laskeutujaosa. Ensin koko luotain kiersi Marsia 9. elokuuta – 3. syyskuuta 1976 ja lähetti kartoituskuvia maahan. Näiden, sekä Viking 1 -luotaimen lähettämien kuvien perusteella valittiin laskeutumispaikka.


title: Viking 2

text: Laskeutuja laskeutui Utopia Planitiaksi nimettyyn paikkaan 3. syyskuuta. Viime vaiheessa sen moottorit käynnistyivät vielä turhaan ja pöläyttivät suuren pölypilven ja rikkoivat Marsin pintaa. Luotain päätyi vinoon asentoon, yksi jalka kiven päälle. Sieltä se lähetti kuvia 1281 Marsin päivän ajan kunnes akut loppuivat 11. huhtikuuta 1980.


title: Viking 2

text: Kiertoradalle jäänyt osa kiersi Marsin 706 kertaa ja lähetti sieltä lähes 16 000 kuvaa.


title: Kazakki

text: Kazakki tarkoittaa seuraavia:


title: Viking 1

text: Viking 1 on Viking-ohjelma kuuluva Mars-luotain, jonka laskeutuja-osa on ensimmäinen Marsiin onnistuneesti laskeutunut luotain. Sen lähes identtinen kaksonen Viking 2 laukaistiin kolme viikkoa myöhemmin. Molemmat luotaimet koostuivat kiertorata- ja laskeutujaosasta.


title: Viking 1

text: Laukaisu tapahtui 20. elokuuta 1975, minkä jälkeen Viking kulki 10 kuukautta kohti Marsia, ja alkoi lähettää sieltä kuvia noin viisi päivää ennen asettumistaan kiertoradalle. 21. kesäkuuta 1976 luotain asettui 1513 x 33 000 kilometrin ja 24,66 tunnin kiertoradalle. Sen oli suunniteltu laskeutuvan juhlistamaan Yhdysvaltain kansallispäivää 4. heinäkuuta 1976, mutta ennalta suunniteltu paikka osoittautui maastoltaan liian hankalaksi.


title: Viking 1

text: Lopulta aluksen laskeutujaosa laskeutui 20. heinäkuuta 1976 Chryse Planitia -nimiselle alueelle. Luotain alkoi lähettää kuvia 25 sekuntia laskeutumisensa jälkeen. Seismometri oli vahingoittunut laskeutumisessa, ja näytteitä ottava robottikäsi oli jumiutunut ja saatiin liikkumaan vasta 5 päivän kuluttua. Laskeutuja toimi 13. marraskuuta 1982 asti.


title: Galvestonin hurrikaani 1900

text: Vuoden 1900 Galvestonin hurrikaani saapui Meksikonlahdelta ja iski maihin Galvestonin kaupungissa Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa 8. syyskuuta 1900. Se oli Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla kategorian 4 hurrikaani iskiessään maihin tuulten puhaltaessa 60 m/s (216 km/h). Merkittävän osan tuhoista aiheutti pyörremyrskyn nostattama merenpinta tulvavesineen.


title: Galvestonin hurrikaani 1900

text: Hurrikaanilla ei ole virallista nimeä. Siihen viitataan erilaisin kuvaavin nimin kuten Suuri Galvestonin hurrikaani, Galvestonin hurrikaani (1900) ja vanhemmissa asiakirjoissa käytetään myös nimeä Galvestonin tulva. Galvestoniin on sittemmin osunut useita muitakin hurrikaaneja, joten vuosiluvun tai suuri-adjektiivin käyttäminen selkeyttää mihin niistä viitataan.


title: Galvestonin hurrikaani 1900

text: Hurrikaani surmasi paljon ihmisiä, ja arviot kuolleista liikkuvat 6 000 ja 12 000 välillä. Suuri Galvestonin hurrikaani on eniten ihmisiä Yhdysvalloissa surmannut luonnonkatastrofi koskaan. Useimmin kuolinlukuna käytetään 8 000:a, mikä tekee Galvestonin hurrikaanista kolmanneksi eniten ihmisiä surmanneen Atlantin hurrikaanin vuoden 1780 suuren hurrikaanin ja vuoden 1998 Hurrikaani Mitchin jälkeen.


title: Galvestonin hurrikaani 1900

text: Myrskyn noin 5 metriä korkeat aallot pyyhkäisivät Galvestonin matalalla sijainneen 36 000 asukkaan rantakaupungin alleen, jolloin yli 3 600 kotia tuhoutui. Vuonna 1839 perustetun Galvestonin kaupungin, lounaisen Yhdysvaltain satama- ja kauppakeskuksen kehitys pysähtyi, ja kehitys suuntautui hurrikaanin jälkeen pohjoisempaan Houstoniin. Keskeinen syy tähän oli, että tuhoutuneen Galvestonin kauppasataman, joka oli ennen tuhoaan Yhdysvaltain 2. suurin kauppasatama, korvaajaksi Houstoniin ruopattiin syväväylä ja Houstonin satama pääsi kasvamaan. Houstoniin johtava syväväylä avattiin 1914.


title: Galvestonin hurrikaani 1900

text: Myrskyn seurauksena rakennettiin kaupungin turvaksi 4,9 metriä (16 jalkaa) korkea merivalli ja 2 200 vallin suojaamaa rakennusta nostettiin keskimäärin 1,5 metriä ylemmäksi.


title: Itsenäisyyspäivä

text: Itsenäisyyspäivä voi viitata seuraaviin:


title: Kaarlo Maaninka

text:
Kaarlo Hannes Maaninka (25. joulukuuta 1953 Posio) on suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti. Hänen asuinpaikkansa on Kauhajoella. Urheilu-uransa jälkeen Maaninka tuli uskoon ja paljasti vuonna 1981 käyttäneensä veritankkausta ennen Moskovan olympialaisia.
Seuratasolla hän on edustanut Posion Pyrintöä, Saarijärven Pullistusta ja Kauhajoen Karhua.
Maaninkaa valmensi Jouko Elevaara.


title: Kaarlo Maaninka

text: Lasse Virénin taktisen osaamisen ansiosta Kaarlo Maaninka pystyi kiilaamaan Moskovassa 10 000 metrin palkintokorokkeelle. Ilman Virénin väliintuloa etiopialaiset olisivat todennäköisesti taktikoineet kolmoisvoiton.


title: Kansallispäivä

text: Kansallispäivä on kansallinen juhlapäivä, jota vietetään vuosittain jonkin kansakunnalle merkittävän tapahtuman muistoksi. Valtioilla, joiden syntyhetki on päivän tarkkuudella määriteltävissä, kansallispäivä on yleensä tämä päivä. Suurta osaa tällaisista kansallispäivistä ei kutsuta kansallis- vaan itsenäisyyspäiviksi. Hitaasti syntyneillä valtioilla, jollaisia on varsinkin Euroopassa, kansallispäivä voi olla esimerkiksi jonkin valtion historian dramaattisen käännekohdan vuosipäivä kuten Ranskalla Bastiljin linnoituksen valtauspäivä 14. heinäkuuta tai jonkun merkittävän hallitsijan syntymäpäivä.


title: Kansallispäivä

text: Kulttuuritutkimuksen näkökulmasta kansallispäivät ovat valtioiden välineitä kansalaistensa välisen yhteishengen luomiseen. Kansallispäivinä korostetaan yhteistä menneisyyttä. Vuotuiset juhlamenot luovat jatkuvuuden tunnetta.


title: Kuorittu maito

text: Kuorittu maito (myös esim. kurri, kurnaali, pluttana, joppi tai sintu) on maitoa, josta kerma on separoitu pois. Se on rasvatonta tai vähärasvaista sekä pastöroimatonta ja homogenoimatonta. Kuorittu maito on maitoteollisuuden tärkeä raaka-aine, ja sitä käytetään maitovalmisteiden rasvapitoisuuden säätelyyn. Kuorittua maitoa ja siitä tehtyjä rehuja käytetään kotieläinten ruokintaan.


title: Kuorittu maito

text: Rasvaton maito on pastöroitua ja homogeenistettua kurria, jonka rasvapitoisuus on enintään 0,3 prosenttia. Sitä on saatavilla myös iskukuumennettuna, luomuna, kalsiumilla rikastettuna sekä rasvattomana maitojauheena.


title: Kuorittu maito

text: D-vitamiini poistuu maidosta rasvaliukoisena maitorasvan mukana separoinnissa. Sen vuoksi sitä lisätään Suomessa rasvattomaan maitoon maissiöljyyn liuotettuna ennen homogenointia.


title: Gulfport

text: Gulfport on Mississippijoen suistossa Meksikonlahden rannalla sijaitseva satamakaupunki. Se on Mississippin osavaltion suurimpia kaupunkeja. Väkiluvuksi on vuoden 2010 väestönlaskennassa kirjattu 67 793, josta valkoihoisiksi on luokiteltu 59,2 % ja mustaihoisiksi 37,5 %. Lapsia väestöstä on 29 %. Erot elintasossa ovat huomattavat, ja laskennallisesti 17,7 % väestöstä elää Yhdysvaltojen virallisen köyhyysrajan alapuolella.


title: Gulfport

text: Kaupungin perustamisvuosi on 1887, ja tärkeä kauppasatama avattiin 1907. Kaupungin tärkeimpiä elinkeinoja ovat kalastus, matkailu ja kasino. Gulfportilla ja Biloxilla on yhteinen kansainvälinen lentokenttä.


title: Gulfport

text: 29. elokuuta 2005 hurrikaani Katrina tuhosi kaupungin lähes kokonaan.


title: Harmonices Mundi

text:
Harmonices Mundi on Johannes Keplerin vuonna 1619 julkaisema tähtitiedettä koskeva julkaisu, jonka merkittävin sisältö
on sen viidennessä kirjassa esitelty Keplerin III laki.


title: Harmonices Mundi

text: "Harmonices Mundi" kirjassa Johannes Kepler kehitteli ensimmäisen teoksensa, "Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium", lukumystiikkaa. Hän muun muassa hahmotteli yhteyksiä planeettojen liikkeiden ja eri sävelkorkeuksien välille. Kirjan jälkikäteen katsottuna tärkein sisältö eli Keplerin III laki, joka kuvaa planeettojen kiertokulkua Auringon ympäri, esitellään kirjan loppupuolella vain muutamalla sivulla.


title: Aasáx

text: Aasáx on Tansaniassa puhuttava afroaasialainen kieli. Kieli on uhanalainen. Sillä on vielä noin 350 puhujaa Tansaniassa (1999) ja määrä on vähenemään päin. Aasáx kuuluu kuušilaisten kielten kieliryhmään.


title: Biloxi

text: Biloxi on yksi Mississippin osavaltion suurimmista kaupungeista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukasluku on 44 054. Vuonna 2002 luku oli 50 672. Heistä ilmoitetaan 71,4 % valkoihoisiksi, 19,0 % mustaihoisiksi, 5,1 % aasialaisperäisiksi ja 3,7 % latinoiksi. Lapsia väestöstä on peräti 31 %. Virallisen köyhyysrajan alapuolella elää 14,6 % kaupungin väestöstä.


title: Biloxi

text: Kaupunki sijaitsee Meksikonlahden rannalla Mississippijoen suistoalueella. Paikalla tiedetään olleen asutusta jo noin vuonna 8000 eaa., miltä ajalta on löydetty metsästykseen liittyvää esineistöä. Vuonna 1699 ranskalaiset tutkimusmatkailija Sieur d'Ibervillen johdolla nousivat maihin ja ystävystyivät paikallisten "biloxi-intiaanien" kanssa. Biloxi nimettiin jopa "Ranskan Louisianan" pääkaupungiksi. Yhdysvaltojen sisällissodassa Biloxi oli Etelävaltioiden presidentin Jefferson Davisin viimeinen asuinpaikka, ja hänen asunnostaan on tehty museo.


title: Biloxi

text: Kaupungin edustalla on varsin merkittävät kalavedet ja alueella onkin huomattavan paljon urheilukalastusta. Biloxia sanotaan myös Yhdysvaltojen eteläosien suurimmaksi kasinoiden keskukseksi, ja matkailu on erittäin tärkeä elinkeino. Biloxilla ja Gulfportilla on yhteinen kansainvälinen lentoasema. Biloxin tuntumassa on myös Yhdysvaltojen ilmavoimien tukikohta.


title: Biloxi

text: Elokuussa 2005 hurrikaani Katrina yhdeksänmetrisine aaltoineen pyyhkäisi kaupungin lähes maan tasalle. Vuonna 2010 Meksikonlahden öljyonnettomuus uhkasi Biloxin rantoja.


title: Biloxi

text: Kaksikymmentä vuotta aikaisemmin hurrikaani Elena aiheutti vähäisempiä tuhoja.


title: Laskusiiveke

text: Laskusiiveke on lentokoneen siiven nostovoimaa lisäävistä laitteista merkittävin. Laskusiivekkeet sijaitsevat lentokoneen siiven jättöreunassa, yleensä siiven tyviosassa.


title: Laskusiiveke

text: 1930-luvulta lähtien lentokoneiden massan suureneminen ja niiden siipien suunnittelu suureneville matkalentonopeuksille johtivat lentokoneiden laskunopeuden kasvuun. Sotilasilmailussa ongelma voitiin osin ratkaista pitemmillä kiitoteillä ja jarruvarjoilla. Tukialuksilla laskeutuvan lentokoneen vaakanopeus jarrutetaan jarruvaijerilla. Sivuluisu oli sotilasilmailussa ja purjelennossa sovelias menetelmä koneen vauhdin hidastamiseen ja nopeuden vähentämiseen. Laskunopeuden kasvu kuitenkin lisäsi laskussa tapahtuvia onnettomuuksia. Siviili-ilmailussa suurten kaupunkien lähellä suuri laskunopeus olisi vaatinut useita kilometrejä pitkiä ja kalliita kiitoteitä. Ongelma vaikeutui suihkukoneen alkukaudella 1940- ja 1950-luvuilla.


title: Laskusiiveke

text: 1930-luvulla kehitettiin laskusiivekkeet ja etureunasolakot, joilla lentokoneen lähetysmis- ja laskunopeudet saatiin pysymään riittävän alhaisina koneen maksiminopeuden kärsimättä. Laskusiivekkeet myös parantavat näkyvyyttä ulos ohjaamosta lähestymisen aikana, koska ne mahdollistavat nokan alhaisemman asennon horisonttiin nähden hitaalla ilmanopeudella lennettäessä.


title: Laskusiiveke

text: Laskusiiveketyyppejä ovat levysiiveke, taitesiiveke, solasiiveke, Fowler-siiveke ja kaksoissolasiiveke.


title: Laskusiiveke

text: Laskusiivekkeet liittyvät oleellisesti koneen sakkausominaisuuksiin. Siivekkeiden ulosottaminen lisää nostovoimaa, lisää vastusta, pienentää sakkauskohtauskulmaa ja pienentää sakkausnopeutta.


title: Laskusiiveke

text: Laskusiivekkeiden virtauksen irtoamista voidaan hidastaa tai estää puhaltamalla kaasuturbiinilta ilmaa laskusiivekkeen yli. Näin tehtiin mm MiG-21bis-hävittäjässä.


title: Abadi

text:
Abadi on austronesialainen kieli, jonka puhujista pääosa elää Papua-Uudessa-Guineassa. Kieltä puhuu äidinkielenään hieman yli 2 100 henkilöä (2003). Abadin lähin sukulaiskieli on toura, jonka kanssa 53 % sanastosta on yhteistä.
Abadin kieltä käytetään lasten alkeisopetuksessa. Monet, etenkin nuoremmat, abadin puhujat käyttävät myös tok pisiniä tai englantia.


title: Smilodon

text: Smilodon on 1 600 000 – 8 000 vuotta sitten elänyt sapelihammaskissasuku, johon kuuluu neljä lajia: "Smilodon californicus", "Smilodon fatalis", "Smilodon gracilis" ja "Smilodon populator". Näistä "S. fatalis" on tunnetuin, eteläamerikkalainen laji "S. populator" puolestaan suurin.


title: Smilodon

text: "Smilodonit" elivät Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. "Smilodonien" nimi sapelihammaskissa juontuu niiden pitkistä, käyristä yläkulmahampaista. Täysikasvuinen "Smilodon" painoi 200 kiloa. Sillä oli lyhyt häntä, voimakkaat jalat ja suuri pää. Se pystyi avaamaan leukojaan 120 astetta ja sen sapelihampaat olivat 17 senttimetriä pitkät."Smilodonit" eivät olleet ainoita sapelihampaita, muita olivat muun muassa "Dinofelis" ja "Homotherium". "Dinofelis" ilmaantui jo ennen "Smilodoneja". "Homotheriumeja" ilmaantui maapallolle noin kolme miljoonaa vuotta sitten ja kuolivat sukupuuttoon 10 000 vuotta sitten, eli silloin kun jääkausi päättyi.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Vanha ylioppilastalo () eli "Vanha" on Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan vanhempi ylioppilastalo Helsingissä Aleksanterinkadun ja Mannerheimintien risteyksessä.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Rakennus on Axel Hampus Dahlströmin piirtämä, ja se valmistui vuonna 1870. Tyyliltään rakennus edustaa siihen aikaan tyypillistä uusrenessanssia.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Ylioppilastalo rakennettiin alun perin keskustan laidalle. Syy tähän oli legendan mukaan se, että ylioppilaiden juhlinta ei täten häiritsisi muita kaupunkilaisia. Nykyään Vanha Ylioppilastalo on aivan Helsingin ydinkeskustassa, Kolmen sepän aukion laidalla.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Talon rakentamiseen hankittiin varoja kansalaiskeräyksellä, jossa erityisesti yliopiston musiikkikorporaatiot olivat aktiivisia. Keräyksen muistoksi on talon julkisivuun kaiverrettu latinaksi "Spei suae patria dedit" (Isänmaa lahjoitti toivoilleen). Julkisivua koristavat Väinämöisen ja Seppo Ilmarisen patsaat.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Vanhan ylioppilastalon vieressä sijaitsee Uusi Ylioppilastalo, joka valmistui vuonna 1910. Uuden ylioppilastalon rakentamisen myötä Vanha sai nykyisen nimensä. Vuonna 1938 käytiin keskustelua siitä, pitäisikö Vanha ylioppilastalo purkaa uuden, rakennettavan liiketalon tieltä.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Vuonna 1968 opiskelijaoppositio valtasi Vanhan ylioppilastalon juuri ennen suunniteltua ylioppilaskunnan satavuotisjuhlaa. Tapahtuma sai myyttisen aseman uuden sukupolven demokratiaa vaativan radikaalin opiskelijaliikkeen symbolina.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Huhtikuussa 1978 Vanha ylioppilastalo vaurioitui pahoin tulipalossa, jossa muun muassa suuren juhlasalin katto romahti. Talossa olleet arvokkaat taideteokset saatiin pelastetuksi viime hetkellä, koska lähistöllä iltaa viettämässä olleet Ylioppilaskunnan Laulajien mieskuorolaiset tiesivät merkittävimpien teoksien sijainnit. Talo korjattiin seuraavan vuoden loppuun mennessä.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Yläkerran Musiikkisalissa sijaitsevat Akseli Gallen-Kallelan vuonna 1901 maalaama fresko "Kullervon sotaanlähtö" sekä Robert Wilhelm Ekmanin öljyvärimaalaus "Väinämöisen soitto" (1866). Suomen vanhin suomenkielinen kuoro Ylioppilaskunnan Laulajat on perustettu vanhan ylioppilastalon musiikkisalissa vuonna 1882. Aina vuoden 2013 loppuun saakka salissa harjoittelivat neljästi viikossa ylioppilaskunnan piirissä toimivat musiikkikorporaatiot Ylioppilaskunnan Laulajat (YL), Ylioppilaskunnan Soittajat (YS), Akademiska Sångföreningen (AS) ja Akademiska Damkören Lyran (ADL).


title: Vanha ylioppilastalo

text: Vanhalla on juhlasali näyttämöineen, historiallinen musiikkisali, kahvila Café Vanha, sekä neljä muuntautuvaa kokoustilaa. Sen tiloissa voi järjestää jopa tuhannen hengen juhlaillallisia tai näyttäviä gaaloja. Tilat soveltuvat myös konsertteihin, messuihin, yleisötapahtumiin tai -esityksiin.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Vuonna 2013 ylioppilaskunnan hallitus päätti taloudellisen hyödyn saavuttamiseksi luopua rakennuksen kulttuurikäytöstä lähes kokonaan. Hallitus päätti vähentää musiikkiyhdistysten viikoittaiset harjoitteluvuorot Vanhan ylioppilastalon Musiikkisalista neljästä yhteen sekä vuokrata talon ulkopuoliselle ravintolayritykselle Royal Ravintolat Oy:lle vuoden 2014 alusta alkaen. Ylioppilaskunnan päätöksen taustalla on tavoite saada talo tuottamaan enemmän rahaa ylioppilaskunnan varsinaiseen toimintaan. Ylioppilaskunnan edustajisto yhtyi hallituksen päätökseen 28. elokuuta 2013.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Päätökseen tyytymättömien musiikkikorporaatioiden mukaan päätös tehtiin näitä kuulematta, ja ilmoitettiin näille jälkikäteen ilmoitusluontoisena asiana. Seurauksena korporaatiot hakivat tuloksetta muutosta asiaan hallinto-oikeuteen valittamalla sekä kahdella ylioppilaskunnan edustajistolle tehdyllä jäsenaloitteella. Korporaatiot ovat ilmoittaneet olevansa valmiita luopumaan yhdestä viikoittaisesta harjoituspäivästä, mikä ei kuitenkaan kohtaa ylioppilaskunnan vaatimuksia kiistassa. Syksyllä joukko korporaatioiden ja ylioppilaskunnan jäseniä jätti uuden valituksen hallinto-oikeuteen. 28. tammikuuta 2015 Helsingin hallinto-oikeus kumosi edustajiston 28. elokuuta 2013 tekemän päätöksen. Perustelujen mukaan päätös oli sekä ylioppilaskunnan sääntöjen että lain vastainen.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Musiikkikorporaatiot ovat myös hakeneet tukea asialleen keräämällään kansalaisadressilla. Lisäksi keväällä 2013 Facebookiin perustettu julkinen ryhmä "Vanha palaa!" ilmoittaa haluavansa palauttaa Vanhan Ylioppilastalon kulttuurin ja taiteen keskukseksi.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Ylioppilaskunta on tarjonnut musiikkikorporaatioille korvaavaksi harjoittelutilaksi Mechelinia-salia Domus Academicalta tai muuta mahdollista harjoitustilaa. Näille on myös tarjottu mahdollisuutta vuokrata Musiikkisalia Royal Ravintoloilta siten, että ylioppilaskunta maksaisi osan vuokrasta. Tarjotut vaihtoehdot eivät kuitenkaan ole kelvanneet musiikkikorporaatioille, jonka seurauksena ylioppilaskunta on hakenut näille häätöä käräjäoikeudesta saadakseen tilat uuden vuokralaisen käyttöön.


title: Vanha ylioppilastalo

text: Musiikkikorporaatiot harjoittelevat Vanhalla nykyään kahtena iltana viikossa.


title: Etureunasolakko

text: Etureunasolakko on lentokoneen siiven johto- eli etureunassa oleva nostovoimaa lisäävä laite. Kun koneiden massojen suureneminen aiheutti lähtö- ja laskunopeuksien suurenemisen, kehitettiin laskusiivekkeet ja etureunasolakot, jotta kyseiset nopeudet saatiin pysymään alhaisina koneen lentonopeuden kärsimättä.


title: Etureunasolakko

text: Etureunasolakoiden tyyppejä ovat "taitesiiveke", "solasiiveke" ja "Krüger-laippa".


title: Etureunasolakko

text: Etureunasolakot liittyvät oleellisesti koneen sakkausominaisuuksiin. Solakoiden ulosottaminen lisää nostovoimaa, lisää hieman vastusta, suurentaa sakkauskohtauskulmaa ja pienentää sakkausnopeutta.


title: Etureunasolakko

text: Toisen maailmansodan aikaisessa saksalaisessa Messerschmitt Bf 109 -hävittäjässä oli automaattisesti aukevat etureunasolakot. Jyrkässä kaarrossa ym. liikkeissä siiven etureunan alipaine sai solakot aukeamaan.


title: Draken

text: Draken voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kari Lehtonen

text: Kari Lehtonen (s. 16. marraskuuta 1983 Helsinki) on suomalainen NHL-liigan Dallas Starsissa pelaava jääkiekkomaalivahti. Atlanta Thrashers varasi Lehtosen ensimmäisellä kierroksella toisella varausnumerolla vuonna . Lehtonen on kärsinyt urallaan erittäin paljon loukkaantumisia. Lehtonen nousi 13. joulukuuta 2017 pelatussa ottelussa New York Islandersia vastaan Miikka Kiprusoffin ohi eniten NHL-otteluita pelanneena suomalaisena maalivahtina. Lehtonen sai ottelussa tililleen 300. voittonsa NHL:ssä. Hän oli tuossa vaiheessa 19 voiton päässä "Kipperistä".


title: Kari Lehtonen

text:
Lehtosen läpimurto tapahtui kaudella 2001–2002, jolloin hän oli yksi Jokerien avainpelaajista Suomen mestaruuden voittaneessa joukkueessa. Kauden päätteeksi Lehtonen valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen sekä parhaaksi maalivahdiksi ja liigan pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Lehtonen pelasi vielä kauden 2002–2003 Jokereissa hyvällä menestyksellä ja hänet valittiin jälleen vuoden parhaaksi maalivahdiksi.Seuraavaksi kaudeksi hän lähti Pohjois-Amerikkaan.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen varattiin vuoden 2002 . Atlanta Thrashers varasi hänet ensimmäisellä kierroksella numerolla 2. Lehtonen onkin Alexander Barkovin ja Patrik Laineen kanssa pienimmällä varausnumerolla varattu suomalaiskiekkoilija ja samalla kaikkien aikojen pienimmällä varausnumerolla varattu eurooppalainen maalivahti.


title: Kari Lehtonen

text: Kauden 2003–2004 Lehtonen pelasi lähinnä Thrashersin AHL-farmijoukkueessa, vaikkakin niissä neljässä voitetussa pelissä, jotka hän pääsi pelaamaan NHL:ään, hänen torjuntaprosenttinsa oli 95,3. Seuraavana kautena Lehtonen pelasi työsulun vuoksi Chicago Wolvesissa 57 ottelua, joista joukkue voitti 38.


title: Kari Lehtonen

text: Kaudella 2005–2006 Lehtonen nousi Atlantan edustusjoukkueeseen aloittavaksi maalivahdiksi mutta loukkaantui heti ensimmäisessä ottelussaan. Hän palasi kaukaloon kuukausien jälkeen ja oli joukkueensa tukipilari useimmissa otteluissa. Runkosarjan viimeiset pelit jäivät häneltä kuitenkin pelaamatta nilkkavamman vuoksi.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen aloitti kauden 2006–2007 vahvasti. Hän teki seuraennätyksen peräkkäisissä nollapeleissä ja paranteli viime kauden numeroitaan. Lehtonen oli 12. huhtikuuta 2007 aloittavana maalivahtina Thrashersin seurahistorian ensimmäisessä pudotuspelissä.


title: Kari Lehtonen

text: Seuraavalla kaudella Lehtonen paransi jälleen numeroitaan, mutta kärsi loukkaantumisista, eikä Atlanta edennyt pudotuspeleihin.


title: Kari Lehtonen

text: Kausi 2008–2009 oli Lehtosen viimeinen kausi Atlantan maalivahtina. Lehtonen pelasi jälleen melko hyvin vaikka joukkue oli heikohko.


title: Kari Lehtonen

text: Kauden 2009–2010 loukkaantumisherkkä Lehtonen oli pääosin loukkaantuneena, eikä pelannut Atlantassa otteluakaan, vaan hänet myytiin 9. helmikuuta 2010 Dallas Starsiin. Kaupassa Atlantaan siirtyi puolustaja Ivan Vishnevski ja neljännen kierroksen varausvuoro kesän 2010 varaustilaisuuteen.


title: Kari Lehtonen

text: Kauden 2010 lopulla Lehtonen pelasi Dallasissa 12 ottelua ja Dallas jätti solmimatta uuden sopimuksen pitkäaikaisen ykkösvahtinsa Marty Turcon kanssa, ja Lehtonen nousi joukkueen ykkösvahdiksi.