title: Oulun Puhelin

text: Oulun Puhelimen teleliiketoiminta sulautettiin osaksi valtakunnalliseen DNA Oy:tä vuonna 2007. Yhtiön viimeisen täyden vuoden eli vuoden 2006 liikevaihto oli 55,6 miljoonaa euroa ja tulos ennen satunnaiseriä 4,9 miljoonaa euroa. Henkilöstöä sillä oli samana vuonna 346.


title: Oulun Puhelin

text: Yhtiön nimeksi muutettiin Oulun Puhelin Holding Oyj, ja se toimi jatkossa enää sijoittajana. Yritys omisti 19 % DNA:sta vuonna 2008. Yhtiön suurimmat omistajat ovat Oulun kaupunki (45,3 %) ja Pohjanmaan PPO Oy (10,6 %). Useiden muiden puhelinyhtiöiden tapaan yhtiöllä on paljon osakkaita. Yrityksen osakkeet eivät ole julkisesti noteerattuja.


title: Oulun Puhelin

text:
Edelleen vuonna 2010 yhtiön nimi muuttui Oulu ICT Oy:ksi. Yritys myi vuoden 2013 lopussa 22,1% osuutensa DNA:sta.
Vuonna 2015 yhtiön nimi muuttui Partnera Oy:ksi.


title: Oulun Puhelin

text: Oulun ensimmäinen kiinteä puhelinlinja rakennettiin Veljekset Åströmin nahkatehtaasta kenkätehtaaseen lokakuussa 1879. Oulun puhelinliiketoiminnan alkuna pidetään kuitenkin oululaisen apteekkarin Albert Fredrik Nordforsin ja hänen turkulaisen veljensä Frans Nordforsin rakentamaa puhelinlinjaa kantakaupungin vesimyymälästä Toppilan höyrylaivalaiturin konttoriin. Frans Nordforsia pidetään Daniel Wadénin ohella Suomen puhelintoiminnan uranuurtajana. Nordforsien yleisölle avoin maksullinen linja avattiin toukokuussa 1882. Saatuaan 20 tilaajaa veljekset perustivat puhelinlaitoksen apteekkari Nordforsin taloon Kirkkokadun ja Pakkahuoneenkadun kulmaukseen. Laitoksen puhelinkeskus ja puhelimet hankittiin Ericssonilta Ruotsista. Laitoksen avajaisjuhla kutsuvieraille ehdittiin pitää 1. marraskuuta, kun jo seuraavan päivän iltana Nordforsin talosta alkanut tulipalo tuhosi apteekin lisäksi ison osan kaupunkia. Puhelinkeskuspöytä saatiin pelastettua ja puhelinlaitos pääsi aloittamaan toimintansa Kirkkokatu 25:ssä. Laitoksen perustamisen aikoihin apteekkari Nordfors sairastui vaikeaan tautiin, jonka seurauksena hän kuoli 6. helmikuuta 1884. Sairauden aikana Oulun puhelinlaitosta johti Turusta käsin Frans Nordfors.


title: Oulun Puhelin

text: Puhelinlaitoksen toiminta ei tyydyttänyt kaupungin liike-elämää, joka perusti "telefooniyhdistyksen" ja lunasti puhelinlaitoksen Nordforsin veljeksiltä vuoden 1884 alussa. Laitos siirrettiin kesän alussa Kirkkokadulta Herman Granbergin taloon, joka sijaitsi nykyisen Madetojan puiston paikalla. Yhdistys muutettiin 1885 osakeyhtiöksi: Uleåborgs Telefonaktiebolag - Oulun Telefooniosakeyhtiö. Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja vuosina 1885–1890 oli konsuli Nils Emanuel Ringvall. Telefooniosakeyhtiön aikana toimialue kasvoi kaupungin rajojen ulkopuolelle. Vuoteen 1900 mennessä yhtiöllä oli tilaajia Oulun ympäristökuntien lisäksi Kuusamossa, Pudasjärvellä, Taivalkoskella, Utajärvellä ja Vaalassa.


title: Oulun Puhelin

text: Telefooniosakeyhtiöönkään ei kaupungissa oltu tyytyväisiä. Pormestari Arthur Castrén ehdotti kunnallisen laitoksen perustamista jo 1904, mutta kaupungin pääosin omistama Oulun Puhelin Osakeyhtiö perustettiin lopulta vasta 1913. Maailmansodan syttyminen viivästytti kuitenkin toiminnan aloittamista ja uuden yhtiön toiminta alkoi vasta 1918. Telefooniosakeyhtiö vastasi puhelinliikenteestä vielä vuodet 1918-1920 Oulun Puhelimen laitehankintojen viivästymisen vuoksi, vaikka telefooniosakeyhtiön toimitalo ja sitä ympäröivä kortteli paloivat sisällissodan taisteluissa 2. helmikuuta 1918.


title: Oulun Puhelin

text: Oulun Puhelin Osakeyhtiön alkuinvestoinnit olivat niin suuria, ettei se pystynyt vastaamaan yhtä laajasta alueesta kuin edeltäjänsä. Telefooniosakeyhtiön toimialueelle perustettiin Oulun Puhelin Osakeyhtiön lisäksi kuusi uutta puhelinlaitosta: Tyrnävän, Haukiputaan, Kempeleen ja Kiimingin Puhelinosuuskunnat ja Oulun–Vaalan Puhelinosakeyhtiö sekä Oulun–Kuusamon Puhelinosakeyhtiö.


title: Oulun Puhelin

text: Oulun Puhelin pystytti ensimmäiset puhelinkioskit kesällä 1926 Kolmiotalon kulmaukseen, Kalevan toimitalon nurkalle ja niin sanotulle palotontille eli nykyiseen Mannerheimin puistoon. Kioskien osoittauduttua taloudellisesti kannattavaksi pystytettiin niitä lisää niin, että vuonna 1935 kioskeja oli käytössä jo 39 kappaletta. Vanhoja koristeellisia puhelinkoppeja alettiin korvata arkkitehti Gustav Strandbergin suunnittelemalla funktionalistisella kioskimallilla 1938, mutta vanhoja "kiinalaistyyppisiä" kioskeja alettiin rakentaa uudelleen ja niitä tehtiin vielä 1980-luvulla.


title: Oulun Puhelin

text: Oulun Puhelimen tilat sijaitsivat vanhassa kaupungintalossa vuoteen 1937, jolloin yhtiölle valmistui arkkitehti Gustav Strandbergin suunnittelema toimitalo Kauppurienkadulle. Toimitalon viereiselle tontille Torikadun varteen, historiallisen Hedmanin talon paikalle, rakennettiin arkkitehti Risto Harjun suunnittelema uusi toimitalo 1970-1971. Lisäksi Oulun Puhelin oli 1960–luvun lopulla rakentanut Välivainiolle varikkotilat, joissa sijaitsi varastojen lisäksi yhtiön verkko-osasto. Keskittääkseen toimintansa yhteen paikkaan yhtiö osti Pohjanmaa Oy:ltä Lyötyllä Arkistokatu 4:ssä sijaitsevan kiinteistön 1983. Uusiin tiloihin Oulun Puhelin pääsi muuttamaan 1986.


title: Keltakannusruoho

text: Keltakannusruoho, myös kannusruoho ("Linaria vulgaris") on monivuotinen, keltakukkainen kukkakasvi kannusruohojen ("Linaria") suvussa.


title: Keltakannusruoho

text: Keltakannusruohon haaraton varsi kasvaa 20–70 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat kapeita, 2–6 cm pitkiä ja ovat varressa kierteisesti. Kukintona on 10–20 cm pitkä runsaskukkainen terttu. Yksittäiset kukat ovat 2,5–3,3 cm pitkiä ja teriöt ovat keltaiset. Kukissa on myös pitkät kannukset, joista kasvi on saanut nimensäkin. Ulkonäöltään kasvi muistuttaa esimerkiksi leijonankitaa. Se kukkii Suomessa loppukesällä ja alkusyksyllä. Keltakannusruoho voi risteytyä juovakannusruohon ("Linaria repens") kanssa.


title: Keltakannusruoho

text: Keltakannusruoho kasvaa mm. hiekkaisilla merenrannoilla, kallioilla, tienvarsilla, kuivilla joutomailla ja pellonpientareilla. Sitä viljellään myös koristekasvina. Suomessa keltakannusruoho on alkuperäislaji rannikoilla, sisämaassa se on yleinen uustulokaskasvi.


title: Keltakannusruoho

text: Keltakannusruohoa ravintonaan käyttäviä perhosia ovat esimerkiksi lounaaniltayökkönen ("Acronicta euphorbiae"), lattayökkönen ("Amphipyra tragopoginis"), gammayökkönen ("Autographa gamma"), kannusruohoyökkönen ("Calophasia lunula"), varjoyökkönen ("Charanyca ferruginea"), kannusruohomittari ("Eupithecia linariata"), harmopikkumittari ("Eupithecia satyrata") ja keltajaloyökkönen ("Pyrrhia umbra").


title: Keltakannusruoho

text: Keltakannusruohoa on ennen käytetty rohdoksena mahavaivoihin. Lankoja värjättäessä se antaa harmaanvihreää väriä.


title: Laitilan Puhelin

text: Laitilan Puhelin Osk on Laitilassa kotipaikkaansa pitävä, Finnet-ryhmään kuuluva paikallinen teleoperaattori. Sen liikevaihto vuonna 2012 oli n. 2,5 milj. euroa, ja henkilöstön koko on 18 henkilöä.


title: Laitilan Puhelin

text: Laitilan Puhelin on keskittynyt tuottamaan toiminta-alueensa asiakkaille mahdollisimman ajantasaiset ja teknisesti korkealaatuiset, mutta samalla hinnoiltaan kilpailukykyiset telepalvelut. Lähellä asiakasta oleva ja joustava henkilökohtainen palvelu sekä asiakasuskollisuus ja -tyytyväisyys ovat sen toimintaa ohjaavina periaatteina.


title: Laitilan Puhelin

text: Päätoimisen toimitusjohtaja Jorma Wennbergin johdolla (1972–2005) Laitilan Puhelinosuuskunta kehittyi nykyiseen muotoonsa, kilpailukykyiseksi tietoliikenneyritykseksi. Nykyään osuuskuntaa johtaa toimitusjohtajan Jouni Parkkonen.


title: Laitilan Puhelin

text: Turun ja Rauman välille vedettiin puhelinjohto Laitilan kautta vuonna 1888. Kauppiaat olivat kaikkialla innokkaita puhelimenhankkijoita, ja niinpä täälläkin August Bohm ja Ludvig Långfors tarttuivat heti tilaisuuteen. Seuraavina vuosina telefoonin hankkivat mm. kirkkoherra, kruununvouti, nimismies ja apteekkari. Lehtitiedon mukaan Laitilassa oli 1900-luvun alkuvuosina ”werrattain wähän telefooneja”, koska kaupunkien välisen yksityisen puhelinyhtiön maksut olivat korkeat.


title: Laitilan Puhelin

text: Osuustoimintalain säätämisen (1901) jälkeen Suomeen alkoi syntyä osuuskuntia, joista Laitilassa olivat tärkeimpiä meijeriosuuskunta (1904) ja osuuskauppa (1907). Osuuskunnasta tuli ratkaisu myös puhelinolojen kehittämiseen. 28.3.1909 meijerillä oli koolla 18 laitilalaismiestä, jotka päättivät perustaa telefooniosuuskunnan. Sen tarkoituksena oli tehdä puhelimen hankkiminen laitilalaisille mahdolliseksi kohtuullisilla kustannuksilla.


title: Laitilan Puhelin

text: Kustaa Mäkisen kauppaan (Laitilan Kirpputorin rakennus) osuuskunta sijoitti 50-läpisen keskuksen ja siitä vedettiin johdot eri kylien taloissa oleviin pienempiin keskuksiin. Kirkonkylän keskusta oli pian laajennettava 200-numeroiseksi. Puhelinosuuskunnalla ei ollut alkuaikoina vakituista palkattua henkilökuntaa. Alkuvuosien juoksevat asiat hoiti sihteerin ja taloudenhoitajan tehtävien ohella sentraalin naapurissa asuva maanviljelijä Juho Erland Pilppula.


title: Laitilan Puhelin

text: Puhelinlankojen verkosto ulottui muutamassa vuodessa koko Laitilaan. Vuonna 1912 pääkeskukseen yhdistetyt kyläkeskukset olivat seuraavissa paikoissa: Kaivolan J. Arvelassa, Kodjalan kauppias Koskiniemellä, Koveron kauppias P. Heinosella, Malvon isännöitsijä F. Peltosella, Padon J. Pihalassa, Soukaisten kauppias J. Vuorisella, Seppälän Suomisella, Untamalan J. Seikolassa ja Vekkan sorvari V. Virtasella. Lisäksi pienet keskukset olivat Katinhännässä (Kaivolan keskuksen kautta), Kolisevalla (Koveron kautta) ja Vaimarossa (Soukaisten kautta). Suurin kyläkeskus muodostui Seppälään varsinkin sen jälkeen, kun Untamalan keskus yhdistettiin siihen 1920-luvulla, koska untamalalaiset olivat kovin harkitsevia uuden laitteen hankinnassa. Oman keskuksensa saivat myös Vidilä, Salo, Kusni, Leinmäki ja Silo.


title: Laitilan Puhelin

text: Osuuskunnan juoksevat asiat hoiti vuoteen 1971 asti sivutoiminen isännöitsijä. Pilppulan jälkeen heitä olivat Juho Matikka, J. A. Nummela ja Atte Alkio. Pitkäaikaisin ja vielä monen muistama isännöitsijä vuodesta 1948 vuoteen 1971 oli ylikonstaapeli Väinö Tanner. Kun poliiseilla ei silloin ollut varsinaista työaikaa, ei sitä liioin ollut isännöitsijällä. Hän hoiti asioita kotoaan käsin ja rouva Kaisa Tanner huolehti kirjanpidosta. Puhelinmaksut ja muu rahaliikenne kulkivat seteleinä ja kolikkoina isännöitsijän käsien kautta aina 1960-luvulle asti.


title: Laitilan Puhelin

text: Puhelinten asennuksia ja linjojen vetämistä varten osuuskunnalla oli muutamia monttöörejä eli asentajia. Pitkäaikaisimmat heistä olivat työnjohtaja Reino Vuorinen ja keskusasentaja Eero Lindén. Ensimmäisen autonsa, pakettivolkkarin, osuuskunta hankki vuonna 1960. Sitä ennen työnantaja tarjosi työntekijöiden käyttöön polkupyörän 1940-luvulta alkaen ja moottoripyörän peräkärryineen 1950-luvulla.


title: Laitilan Puhelin

text: Kirkonkylän keskus muutettiin vuonna 1936 alkuperäisestä paikastaan osuuskaupan talon kolmanteen kerrokseen, jossa se oli vuoteen 1962 asti. Keskukseen oli palkattu muutamia ”keskusneitejä”, heistä pitkäaikaisin oli Elsi Rothström. Laitilan Puhelinosuuskunnan ensimmäiset viisikymmentä vuotta olivat pääosin käsivälitteisen puhelinliikenteen aikaa. Keskustenhoitajia muistutettiin joskus siitä, että he eivät saa kuunnella ”salaa” kenenkään puheluja.


title: Laitilan Puhelin

text: Puhelinten automatisointi alkoi vuonna 1956 Malvon keskuksesta, ja koko Laitilan osalta urakka oli valmis kymmenen vuoden kuluttua. Kirkonkylän keskus automatisoitiin vuonna 1962. Osuuskunnan oman Puhelintalo valmistui vuonna 1959 Mikaelinkadun alkupäähän, jonne automaattikeskus rakennettiin. Omasta rakennuksesta oli haaveiltu jo 1920-luvulla. Veivillä varustetun puhelimen sijalle tuli puhelin, jossa oli sormella kierrettävä numerolevy.


title: Laitilan Puhelin

text: Laitilassa käytiin 1960-luvun alussa voimakassanaista keskustelua osuuskunnan myymisestä valtiolle. Kiistely ja selvitysten teko kesti kolme vuotta, tuloksena päätös myydä koko laitos valtiolle. Ostajakandidaatilla ei kuitenkaan vuonna 1965 ollut budjetissaan varoja tarkoitukseen, ja asian käsittely päättyi siihen. Heti tämän jälkeen alkoi toinen kiista: Uudessakaupungissa toimiva ja verkkoryhmäkeskusta ylläpitävä Vakka-Suomen Puhelin Oy pyrki sulauttamaan itseensä naapuripuhelinlaitokset, myös Laitilan Puhelinosuuskunnan. Laitilan kaukopuhelut kulkivat Uudenkaupungin keskuksen kautta, ja paikkakuntien välisten puhelinyhteyksien määrä oli aivan riittämätön; Laitila yritti saada lisää yhteyksiä, mutta naapuri jarrutteli asiaa. Riidan toinen puoli koski korvausta, joka Laitilan oli maksettava Uudellekaupungille. Vuosien kuluessa yhteyksiä saatiin lisää, mutta hinnoittelusta väännettiin kättä koko 1970-luku. Lopullisesti asia ratkesi Laitilan saadessa suorat kaukoyhteydet Turkuun vuonna 1987.


title: Laitilan Puhelin

text: Varsinaista yleisöpuhelinten aikaa Laitilassa elettiin 1970- ja 1980-luku. Ensimmäinen puhelinkioski katukuvaan ilmestyi vuonna 1966 ja viimeinen rahapuhelin irrotettiin terveyskeskuksen seinästä vuonna 2005. Suurimmillaan yleisöpuhelinten määrä oli vuonna 1997, jolloin niitä oli 25, osa kioskeja ja osa sisätiloissa; noin puolet toimi silloin muovisella puhelinkortilla. Matkapuhelinten yleistyessä yleisöpuhelimet tulivat muutamassa vuodessa tarpeettomiksi.


title: Laitilan Puhelin

text: Parhaiten tuotti Kantakievarin luona ollut kioski, toiseksi tuottoisin oli Vihtorinkadun ja Eurantien risteyksessä ollut, uimahallin puhelimen kolikkolipas täyttyi hitaimmin. Puhelinkioskeihin kohdistunut ilkivalta aiheutti asentajille paljon työtä. Rahalippaat tyhjennettiin perjantaisin.


title: Laitilan Puhelin

text: Kaapelitelevisiolähetykset alkoivat Laitilassa vuonna 1982 Suomessa ensimmäisenä maalaiskuntana, samalla alkoi myös Laitila-TV:n uraauurtava toiminta, joka perustuu vapaaehtoiseen yhdistystoimintaan. Osuuskunnan hallituksen puheenjohtajan Eino Eerolan aloitteesta oli 1970-luvun alussa keskustan maanrakennustöiden yhteydessä maan alle kätketty suhteellisen edullista kaapelikanavaputkea. Vuonna 1981 lähelle meijeriä osuuskunta pystytti korkean maston, jolla alettiin välittää puhelinliikenteen lisäksi radio- ja televisio-ohjelmia keskustan taloihin maakaapeleita pitkin. Radiolinkkipeilin avulla Ahvenanmaalta saatiin myös Ruotsin ohjelmia. Vuonna 1985, vuotta ennen kaupungiksi muuttumista Laitila siirtyi ensimmäisenä maalaiskuntana satelliittiaikaan SkyChannel–ohjelmien myötä.


title: Laitilan Puhelin

text: Laitilan Puhelinosuuskunta hankki vuonna 1971 Mikaelinkadun alkupäästä itselleen lisätiloiksi entisen Elon Sähkö ja Vesi –liikkeen rakennuksen. Osuuskunnan nykyinen toimitalo Telekulma valmistui vuonna 1989, samaan aikaan kuin Laitilan keskustan ilme muutenkin uudistui. Toimitalo on rakennettu korottamalla ja laajentamalla entistä Puhelintaloa. Uusi digitaalinen keskustekniikka vaati lisää tilaa, samalla alkoi myös kylien päätekeskusten digitalisointi. Siihen liittyvä valokaapeliyhteyksien rakentaminen alkoi 1990-luvun alussa. Uudessa telemyymälässä erilaiset puhelimet ja tietoliikennelaitteet saatiin hyvin esille.


title: Laitilan Puhelin

text: Nykyään kaikkien ulottuvilla olevat GSM-matkapuhelimet tulivat Laitilassa käyttöön vuonna 1992. Sitä ennen, vuodesta 1988, oli ollut käytössä NMT-puhelimia. Laajakaistapalvelu alkoi Laitilassa vuonna 2000. Toimitusjohtaja Jouni Parkkosen (vuodesta 2005) johdolla osuuskunta on jatkanut uusimman tekniikan hyödyntämistä: WiMAX-laajakaistaverkkoa rakennetaan koko Vakka-Suomen tarpeisiin.


title: Vaihtotyö

text: Vaihtotyö on rautatieliikenteen termi, jolla tarkoitetaan ratapihalla tai rautatielinjalla suoritettavaa junaliikenteestä erillään tapahtuvaa vaunujen siirtelyä ja järjestelyä, joko pelkästään veturin tai myös painovoiman avulla (laskumäkityö). Ensimmäinen Suomeen vaihtotyötä varten hankittu veturimalli oli B1 eli Pässi.


title: Vaihtotyö

text: Ratapihalla tapahtuvan vaihtotyön päätarkoitus on yleensä järjestellä saapuneiden ja lähtevien junien vaunustot oikeaan järjestykseen. Tässä yhteydessä vaunujen järjestys pyritään saamaan mahdollisimman loogiseksi tiedossa olevia jatkoyhteyksiä silmällä pitäen. Samalla eri asemille jäävät vaunut jaetaan vaunuryhmiin, jotka sijoitetaan lähtevään junaan siten, että ne on helppo siirtää pois junasta väliasemalla.


title: Vaihtotyö

text: Liikenneviraston rataverkolla vaihtotyöhön tarvitaan aina liikenteenohjauksen lupa. Yleensä vaihtotyö tehdään saman liikennepaikan sisällä. Tällöin suurin nopeus pääraiteella on kulunvalvontalaitteen ollessa käytössä 50 km/h ja muilla raiteilla 35 km/h. Ilman kulunvalvontalaitetta suurin nopeus on aina korkeintaan 35 km/h. Liikennepaikan sisäisessä vaihtotyössä vaihtoliike saa ulottua "liikennepaikka päättyy" -merkille asti.


title: Vaihtotyö

text: Vaihtotyö voi tapahtua myös liikennepaikalta toiselle. Tällöin suurin nopeus saa olla kulunvalvontalaitteen ollessa käytössä 50 km/h ja ilman sitä 35 km/h. Liikennepaikkojen välisessä vaihtotyössä matkustajien kuljettaminen on kiellettyä, mutta tämä määräys ei kuitenkaan koske rikkoutuneen matkustajajunan hinaamista.


title: Vaihtotyö

text: Yleensä väliasemille jätettävät vaunut sijoitetaan junan peräpäähän, jolloin junan etupää voi jatkaa väliasemalla pysähdyksen ja vaunujen irrottamisen jälkeen matkaansa mahdollisimman nopeasti. Väliasemalla erillinen vaihtotyöveturi eli päivystäjäveturi siirtää vaunut tarkoituksenmukaisille raiteille purkua, lastausta tai jatkoyhteyttä silmällä pitäen.


title: Vaihtotyö

text: Mikäli väliasemalla ei ole käytettävissä päivystysveturia tai -miehistöä, sijoitetaan vaunuryhmät junan etupäähän, jolloin vaunuryhmä väliasemalla siirretään junan veturilla tarkoitetulle raiteelle. Tämä toimenpide on kuitenkin hitaampi, sillä se vaatii paitsi tähystäjän läsnäoloa myös useampia liikkeitä junan veturilla. Vaunuryhmän poiston ja veturin kiinnittämisen jälkeen junalle on tehtävä myös uusi jarrujen tarkastus, joka sekin vaatii henkilökuntaa.


title: Vaihtotyö

text: Vaihtotyötä voidaan tehdä tasamaalla ainoastaan veturin avustamana. Tällöin veturi kytketään kiinni vaunuihin, jotka vaihtotyön aikana lajitellaan eri raiteilleen omiksi vaunuryhmikseen määränpään mukaan. Lopuksi vaunuryhmät kootaan junaksi. Tasamaalla tapahtuva vaihtotyö on hidasta, eikä sovi suurille liikennemäärille. Tiettyjä vaunutyyppejä, kuten matkustajavaunuja ja joitain säiliövaunuja, saa vaihtaa ainoastaan saattaen.


title: Vaihtotyö

text: Tasamaalla voidaan myös tehdä heittoja, joissa veturilla työnnetään vaunut liikkeelle. Kesken työnnön veturi kuitenkin irrotetaan, ja vaunut jatkavat vierimistä. Yleensä vaunun mukana matkustaa junamies, joka jarruttaa vaunua sen käsijarrulla. Vaunun voi myös pysäyttää kiskoille asetetun jarrukengän avulla. Nykyään heittojen tekeminen on kielletty VR:n antamalla määräyksellä.


title: Vaihtotyö

text: Nykäisyssä veturi vetää aluksi vaunut liikkeelle. Sen jälkeen se irrotetaan ja se kiihdyttää pois vierivien vaunujen alta vaihteen kautta toiselle raiteelle. Välittömästi sen jälkeen, kun veturi on ehtinyt suojaan, vaihde käännetään ja vaunut vierivät toiselle raiteelle.


title: Vaihtotyö

text: Laskumäkityö on nopeampi vaihtotyön muoto. Siinä veturilla työnnetään vaunujono laskumäen harjalle, ja vaunumies irrottaa vaunujen väliset kytkennät ennen kytkentäkohdan nousua mäen laelle. Tämän jälkeen vaunu tai vaunuryhmä vierii omalla painollaan sille tarkoitetulle raiteelle. Työ on nopeaa, sillä pitkiäkin vaunujonoja voidaan lajitella vähällä vaivalla.


title: Vaihtotyö

text: Suomessa laskumäkityössä käytettiin höyrykaudella Vr3-vetureita eli "Kukkoja" sekä Vr5-vetureita eli "Kalkkunoita". Dieselkaudella raskaassa laskumäkityössä on käytetty pääasiassa Dr14-dieselvetureita, joista suurin osa on sijoitettu Kouvolaan.


title: Vaihtotyö (talous)

text: Vaihtotyöllä tarkoitetaan työtä, jossa toisen tekemästä työstä maksetaan työllä. Esimerkiksi muurari muuraa sähköasentajan takan ja tästä hyvästä sähköasentaja tekee sähkötyöt muurarin kotiin.


title: Vaihtotyö (talous)

text: Suomen verottaja katsoo vaihtotyön olevan kaksi toisistaan irrallista työsopimusta tai toimeksiantoa ja siten molemmin puolin veronalaista tuloa. Normaali naapuriapu tai vähäinen vaihtotyö on kuitenkin sallittu ilman veroseuraamuksia.


title: Vaihtotyö (talous)

text: Laajemmassa mielessä vaihtotyöhön sisältyy myös vaihtotyötalous, jossa paikallinen systeemi ylläpitää rekisteriä tai eräänlaista valuuttaa, jolla vaihtotyötä mitataan ja vaihdetaan monen osapuolen välillä. Tällaisesta systeemista käytetään englanniksi nimitystä LETS.


title: West Ham United FC

text: West Ham United Football Club on lontoolainen jalkapalloseura, joka pelaa kaudella 2017–2018 Englannin Valioliigassa noustuaan sinne takaisin kaudeksi 2012-2013 yhden Mestaruussarjassa vietetyn kauden jälkeen. West Ham United oli alun perin Lontoon laivatelakan työläisille perustettu jalkapalloseura Thames Ironworks FC. Tästä on peräisin seuran logossa olevat vasarat ja lempinimet "Hammers" ja "Irons".


title: West Ham United FC

text: Englannin jalkapalloliitto mätkäisi seuralle ennätyssuuret 5,5 miljoonan punnan sakot Carlos Tévezin ja Javier Mascheranon sopimusepäselvyyksien vuoksi 27. huhtikuuta 2007.


title: West Ham United FC

text: West Hamin pääomistajat ovat David Sullivan ja hänen liikekumppaninsa David Gold. Nämä Birminghamin jalkapalloseuran entiset omistajat hankkivat West Hamista puolet 105 miljoonalla punnalla eli noin 119 miljoonalla eurolla. Kaudeksi 2016–2017 seura siirtyi pelaamaan Lontoon olympiastadionille.Päivitetty 17. tammikuuta 2019.


title: West Ham United FC

text: Vuonna 2003 ilmestyneessä "The Official West Ham United Dream Team" -kirjassa kirjantekijät Adam Ward ja Dave Smith keräsivät 500:lta West Hamin kannattajalta heidän unelmamiehistönsä. Vain sodan jälkeisen ajan pelaajat kelpuutettiin unelmamiehistöön.


title: Shaquille O’Neal

text: Shaquille Rashaun ”Shaq” O’Neal (s. 6. maaliskuuta 1972 Newark, New Jersey) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija ja rap-muusikko.


title: Shaquille O’Neal

text: O’Neal edusti NBA:ssa Orlando Magicia, Los Angeles Lakersia, Miami Heatia, Phoenix Sunsia, Cleveland Cavaliersia ja Boston Celticsiä. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista senttereistä.


title: Shaquille O’Neal

text: O’Neal syntyi Newarkissa, New Jerseyn osavaltiossa. Hän ei lapsuudessa ollut yhteydessä isäänsä tämän huumeidenkäytön takia.


title: Shaquille O’Neal

text: O’Neal voitti Los Angeles Lakersissa kolme mestaruutta kausilla (2000, 2001, 2002) ja Miamissa yhden vuonna (2006). Lisäksi O’Neal kuului Yhdysvaltojen maajoukkueeseen, joka voitti maailmanmestaruuden vuonna 1994 ja olympiakultaa vuonna 1996. Hän ilmoitti lopettavansa ammattilaiskoripalloilun kesäkuussa 2011.


title: Shaquille O’Neal

text: Aktiiviuransa jälkeen O’Neal on toiminut TNT-kanavan koripalloasiantuntijana.


title: Shaquille O’Neal

text: O’Neal avioitui 26. joulukuuta 2002 Shaunie Nelsonin kanssa. Pari kuitenkin erosi vuonna 2007. Heillä on tästä avioliitosta neljä lasta. Muusikkona Shaq on julkaissut viisi albumia. Lisäksi hän on esiintynyt useissa elokuvissa. Shaqillä on myös ollut kaksi omaa tositelevisiosarjaa.


title: Justine Henin

text: Justine Henin (ent. Henin-Hardenne, s. 1. kesäkuuta 1982 Liège, Belgia) on entinen belgialainen tennispelaaja. Hän on voittanut seitsemän Grand Slam -turnausta, olympiakultaa vuonna 2004 ja pitänyt yhteensä 117 viikkoa hallussaan maailman ykköspelaajan titteliä. Kaudella 2007 Henin voitti kolmannen kerran peräkkäin Ranskan avoimet sekä Yhdysvaltain avoimet toisen kerran urallaan. Hän on kotoisin Valloniasta, Belgian ranskankieliseltä alueelta. Henin oli ollut toista vuotta yhtäjaksoisesti maailman ykköspelaaja ilmoittaessaan 14. toukokuuta 2008 lopettavansa tennisuransa. Hän teki paluun tenniskentille tammikuussa 2010, mutta päätti lopettaa uransa tammikuussa 2011 kyynärpäävamman vuoksi.


title: Justine Henin

text: Heninin lapsuutta varjosti hänen isosiskonsa aikainen kuolema liikenneonnettomuudessa. Sisar Florence joutui Han-Sur-Lessen kylässä Belgiassa juopuneen kuljettajan yliajamaksi ennen Justine Heninin syntymää. Hänellä on kaksi isoveljeä, David ja Thomas, sekä pikkusisko Sarah. Heninin ollessa teini-ikäinen hänen äitinsä Francoise menehtyi syöpään ja tämän raskaan kokemuksen jälkeen hän keskittyi tennisuraansa noustakseen huipulle – maailman parhaaksi naispelaajaksi. Heninin valmentaja Carlos Rodriguez on hänen henkinen isähahmonsa kentillä ja niiden ulkopuolella. Entinen aviomies sekä teinivuosien poikaystävä Pierre-Yves Hardenne oli myös alusta lähtien tukemassa hänen tennisuraansa heidän eroonsa saakka. Tämä kolmikko toimi tiiviisti yhdessä ja sai aikaan erinomaisia tuloksia. Henin nousikin ensimmäistä kertaa urallaan maailman ykköspelaajaksi vuoden 2003 syksyllä.


title: Justine Henin

text: Henin voitti urallaan 43 WTA-tourin ammattilaisturnausta, joista seitsemän oli Grand Slam -turnauksia. Ensimmäinen turnausvoitto tuli vuonna 1999 kotikisasta Antwerpenistä, Belgiasta, jossa hän osallistui uransa ensimmäiseen ammattilaisturnaukseen kyseisenä vuonna. Grand Slam -turnausten finaaleissa Henin kohtasi kolmesti maannaisensa Kim Clijstersin. Arkkivihollinen kaatui jokaisessa suurfinaalissa. Viidennessä Grand Slam -finaalissaan Henin kohtasi Ranskan Mary Piercen tämän kotikentällä Pariisissa Philip Chatrier -areenakentällä. Henin voitti suoraan kahdessa erässä. Naisten Fed Cupia Henin on ollut voittamassa Belgian riveissä kerran, vuonna 2001. Vuonna 2004 hän voitti olympiakultaa Ateenassa.


title: Justine Henin

text: Heniniä pidetään yleisesti maailman parhaimpana massakenttäpelaajana naisten ammattilaiskiertueella. Hänen yksikätinen rystylyöntinsä on John McEnroen mukaan maailman kaunein rystylyönti tenniksessä niin naiset kuin miehetkin mukaan lukien. Henin on kentällä nopea ja hän on erityisesti monipuolisuudellaan edennyt urallaan suuriin voittoihin.


title: Justine Henin

text: Henin on International Tennis Federationin maailmanmestari vuosilta 2003, 2006 ja 2007.


title: Justine Henin

text: Syyskuussa 2009 Justine Henin ilmoitti palaavansa tenniskentille kauden 2010 alussa. Australian avoimissa 2010 hän pääsi loppuotteluun, jossa hän hävisi Serena Williamsille luvuin 4-6, 6-3, 2-6. Ensimmäisen paluutaan seuranneen turnausvoittonsa hän otti Stuttgartissa, jossa finaalivastustajana oli Samantha Stosur. Ranskan avoimissa Henin eteni neljännelle kierrokselle, jolla Stosur voitti hänet. Wimbledonissa hän hävisi neljännellä kierroksella toiselle paluun tehneelle belgialaiselle, Kim Clijstersille. Tuossa ottelussa Henin loukkasi kyynärpäänsä, mikä pitää hänet poissa Yhdysvaltain avoimista. Heninin WTA-ranking oli 2. elokuuta julkaistulla listalla neljästoista.


title: Justine Henin

text: Australian avoimissa 2011 Henin putosi jatkosta kolmannella kierroksella hävittyään Svetlana Kuznetsovalle. 26. tammikuuta Henin kertoi lopettavansa uransa rannevamman vuoksi.


title: Jitter

text: Jitter on elektroniikan tai tietoliikenteen jaksollisessa signaalissa yhden tai useamman ominaispiirteen ei-toivottu poikkeama. Jitter saatetaan havaita esimerkiksi perättäisten pulssien aikaväleissä, värähtelylaajuudessa, taajuudessa tai peräkkäisten syklien vaiheissa. Esimerkiksi taajuus on keskimäärin vakio, mutta pulssien ajallinen etäisyys on toisiinsa nähden vaihteleva. Tätä eroa kutsutaan huojunnaksi. Jitter on merkittävä tekijä lähes kaikkien kommunikaatiolinkkien suunnittelussa joita ovat esimerkiksi USB, PCI-e, SATA tai OC-48.


title: Jitter

text: Jitter on sanana moniselitteinen ja sen johdosta se saatetaan mainita asiayhteydestä riippuen sanoilla värinä, tärinä, huojunta, vapina, hajonta tai synkronointivirhe. Esimerkiksi "Jitter meter" on suomeksi värinämittari.


title: The Maze of the Kings

text: The Maze of the Kings on Sega-pelifirman kolikkopeli. Peli sijoittuu muinaiseen Egyptiin ja pelaajan tehtävänä on ampua vastaan tulevia muumioita ja muita egyptiläisiä hahmoja joka kerta muuttuvassa tasossa. Pelissä on sekä ulko- että sisätiloja vaihtelun vuoksi. Pelaajalla on rajaton määrä ammuksina toimivia valopalloja mutta pelaajan on kuitenkin aika-ajoin ladattava aseensa tähtäämällä ruudun ulkopuolelle.


title: The Maze of the Kings

text: Pelin alussa pitää valita joko kaksin- tai yksinpeli, seikkailija, varustus (hattu joka suojaa ilmahyökkäyksiltä, liivi joka suojaa miekoilta tai ranneke joka suojaa kynsimiseltä) sekä ammukset: valoammukset joita mahtuu lippaaseen eniten, mutta jotka ovat heikkotehoisimpia, tulipallot, joita on vähän, mutta jotka ovat tehokkaimpia, tai siniset valopallot, jotka ovat siitä väliltä.


title: The Maze of the Kings

text: Kun valinnat on tehty, peli alkaa. Peli arpoo erilaisen pelikentän joka kerta, jolloin peli pysyy tuoreena. Kolmen ensimmäisen tason jälkeen tulee "loppuvastustaja", joka on faaraon henki. Se ei tietenkään ole viimeinen taso vaan arvotut tasot jatkuvat ja loppuvastuksia tulee säännöllisin väliajoin.


title: Kasavuoren koulu

text: Kasavuoren koulu sijaitsee Kauniaisissa, Kasavuoren koulukeskuksessa. Samoissa tiloissa toimii myös Kauniaisten lukio. Kauniaisissa toimi yksityisenä kouluna Suomalainen yhteiskoulu vuodesta 1964 peruskoulujärjestelmään siirtymiseen asti. Koulussa opiskelee vuosittain noin 300 oppilasta.


title: Christian Lorenz

text: Christian "Flake" Lorenz (s. 16. marraskuuta 1966 Itä-Berliini, Itä-Saksa) on industrial metal -yhtye Rammsteinin kosketinsoittaja.


title: Christian Lorenz

text: Lorenz aloitti pianotunnit 9-10-vuotiaana. Hän halusi tulla myös tohtoriksi, mutta se ei ollut mahdollista, koska hän ei ollut käynyt armeijaa. Flake alkoi soittaa 17-vuotiaana itäberliiniläisessä punk-yhtyeessä ja soitti Rammsteinista tutun Paul Landersin kanssa Feeling B -nimisessä yhtyeessä kymmenen vuotta vuodesta 1983 lähtien. Lisäksi hän on soittanut yhtyeissä Magdalene Keibel Combo ja Frigitte Hodenhorst Mundschen.


title: Christian Lorenz

text: Flake käyttää keikoilla Rolandin sähköpianon lisäksi kahta syntetisaattoria. Toinen niistä on kiinnitetty suureen haitariin siten, että Flaken soittaessa esimerkiksi ""Reise, Reise"" -kappaletta, näyttää siltä, että hän soittaisi pianon sijasta oikeaa haitaria.


title: Christian Lorenz

text: Lorenzia pidetään huumorintajuisena ja artikuloivana. Hän on amatöörimaalari ja pitää muun muassa Puolasta sekä klassisista autoista. Hänellä on kolme vuotta vanhempi veli sekä kolme lasta


title: Pellavaöljy

text: Pellavaöljy eli liinaöljy on pellavan siemenistä mekaanisesti puristamalla tai kemiallisesti uuttamalla saatava kuivuva öljy. Sitä käytetään sekä ravinnoksi että pintakäsittelyaineena ja värien sideaineena.


title: Pellavaöljy

text: Pellavaöljy sisältää monityydyttymättömiä omega-3- ja omega-6 -rasvahappoja (alfalinoleenihappoa ja linolihappoa). Se ei kestä kuumennusta, joten sitä suositellaan käytettäväksi esimerkiksi salaatinkastikkeissa. Hyvälaatuisen pellavaöljyn maku on mieto ja pähkinäinen. Pellavaöljy härskiintyy hyvin helposti, joten sitä on säilytettävä kylmässä eikä huoneenlämmössä ja sitä tulisi ostaa vain kaupasta, jossa sitä on pidetty kylmäkaapissa. Pilaantuneessa pellavaöljyssä on paha haju ja voimakas, epämiellyttävä maku, eikä se enää kelpaa syötäväksi.


title: Pellavaöljy

text: Pellavaöljy on kuivuva öljy, ja sitä käytetään öljyvärien sideaineena ja maalausnesteenä sekä puun pintakäsittelyssä maalin sideaineena (ns. pellavaöljymaali). Perinteisesti pellavaöljymaaleissa on käytetty "raakaa pellavaöljyä" tai "vernissaa" eli keitettyä pellavaöljyä. Vernissa voidaan myös polymerisoida, jolloin puhutaan "modifioidusta vernissasta" tai "stand-öljystä". Nykyisten teollisten pellavaöljymaalien sideaine on kokonaan modifioitua vernissaa, perinnemaaleihin sitä lisättiin ainoastaan kymmenesosa. Polymerisoinnissa öljymolekyylit liittyvät yhteen pitkiksi ketjuiksi, mikä vaikuttaa maalin ominaisuuksiin: maali ei kuivuessaan rypisty ja kestää paremmin säätä, mutta pinta on hankalampi uusintamaalata.


title: Pellavaöljy

text: Vernissa koostuu pääasiassa triglyserideistä. Kuumentaminen saa öljyn hapettumaan helpommin, sillä kuumennettaessa syntyy konjugoituneita kaksoissidoksia eli linoli- ja alfalinoleenihapot isomeroituvat. Maali kuivuu, kun ilman hapen vaikutuksesta vernissan rasvahappojen kolmoissidokset hapettuvat muodostaen kolmiulotteisen matriisin, jossa glyserolimolekyylit toimivat matriisin "solmuina" ja rasvahappo-osat matriisin "siteinä". Reaktio on melko hidas, ja usein katalyyttinä, "kuivikkeena", käytetään kobolttioktoaattia.


title: Pellavaöljy

text: Pellavaöljyvernissa on itsesyttyvää, joten käytetyt rätit, rievut jne. tulee asettaa kuivumaan avattuina palamattomalle alustalle. Työvälineitä ei saa pestä mineraalitärpätillä, sillä mineraalitärpätin hiilivedyt muodostavat pellavaöljyn kanssa vaarallisen reaktioseoksen. Pellavaöljyn leimahduspiste voi olla joissakin oloissa niinkin alhainen kuin +42 C. Sinänsä fysikaalisesti se on yli 300 astetta.


title: Natalie Imbruglia

text: Natalie Jane Imbruglia (4. helmikuuta 1975) on australialainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä ja malli.


title: Natalie Imbruglia

text: Natalie Imbruglian isä on italialainen ja äiti australialainen. Kylie Minoguen ja Jason Donovanin tavoin Imbrugliakin näytteli "Neighbours"-sarjassa ennen laulajan uraansa. Hänen vuonna 1997 ilmestynyt ensimmäinen singlensä ”Torn”, coverversio Ednaswap-yhtyeen kappaleesta, nousi Britannian singlelistalla toiseksi. Hänen "Left of the Middle" -albumiaan myytiin miljoonia kappaleita. Imbruglia näytteli Rowan Atkinsonin rinnalla vuonna 2003 valmistuneessa elokuvassa "Johnny English", joka parodioi James Bond -elokuvia.


title: Natalie Imbruglia

text: 31. joulukuuta 2003 Imbruglia meni naimisiin poikaystävänsä, Silverchair-yhtyeen laulaja Daniel Johnsin kanssa. Hän ilmoitti eroavansa miehestään tammikuussa 2008.


title: Sergio Cresto

text: Sergio Cresto (19. tammikuuta 1956 New York – 2. toukokuuta 1986 Korsika) oli amerikanitalialainen ralli-kartanlukija. Hän toimi suomalaisen Henri Toivosen kartanlukijana kauden 1986 Korsikan rallissa, missä molemmat menehtyivät, kun heidän autonsa Lancia Delta S4 (rek.nro TO 73074E) syöksyi rotkoon ja syttyi palamaan. Onnettomuus osaltaan vaikutti B-ryhmän ralliautojen kieltämiseen MM-ralleissa.


title: Peter Howitt

text: Peter Howitt (s. 5. toukokuuta 1957 Manchester) on englantilainen näyttelijä ja ohjaaja.


title: Suuri illusioni

text: Suuri illusioni on Mika Waltarin menestynyt läpimurtoromaani, joka ilmestyi vuonna 1928. Hän kirjoitti kirjan vain muutamassa kuukaudessa asuessaan Pariisissa 19-vuotiaana. Kirja kuvasi hyvin sen ajan nuorten tuntoja ja elämänkäsitystä, ja siitä tuli välittömästi sekä myynti-, arvostelu- että käännösmenestys. Kirjasta otettiin heti alkuun neljä painosta. Tätä romaania on verrattu myös sen ajan kuuluisiin F. Scott Fitzgeraldin ja Ernest Hemingwayn teoksiin.


title: Suuri illusioni

text: Romaani alkaa kuvauksella juhlista Rouva Spindelin salongissa. Rouva Spindelin esikuva oli Minna Craucher.


title: Suuri illusioni

text: Vuonna 1985 kirjasta tehtiin elokuva, jonka ohjasi Tuija-Maija Niskanen.


title: Suuri illusioni

text: Kirja kuvaa taiteilijoiden ja nuorten elämää 20-luvun Helsingissä, nuoren mielen kiihkoa ja rakkauden illuusion särkymistä. Suuri illusioni alkaa, kun nuori toimittaja Hart tapaa Helsingissä tuttunsa ja lähtee tämän kanssa rouva Spindellin salonkiin. Täällä Hart tutustuu katkeraan ja piikittelevään kirjailija Hellakseen sekä kauniiseen ja viettelevään Caritasiin, johon Hart rakastuu silmänräpäyksessä. "Suuri illusioni" kertoo monimutkaisesta ja vaikeasta kolmiodraamasta Hartin, Hellaan ja Caritasin välillä.Kirjan 5. painoksessa, 40 vuotta ensimmäisen painoksen ilmestymisen jälkeen, Mika Waltari arvosteli omaa nuoruudenteostaan. Hän kertoo tunteneensa "lievää kouristusta mahanpohjassa" luettuaan teoksen yhtäjaksoisesti lävitse ensimmäisen kerran neljäänkymmeneen vuoteen. Waltari kuvailee kirjaa lapsekkaaksi, kehittymättömäksi ja sentimentaaliseksi. Loppuratkaisua hän arvioi epätodelliseksi ja pitää hoitamatta jääneen syfiliksen romantisointia suorana lainauksena Michael Arlenin "Vihreästä hatusta". Waltari määrittelee kirjan todellisen arvon perustuvan sen välittömyyteen, impressionistiseen tyyliin ja tunteiden kiihkeyteen ja arvioi teoksen ilmaisseen jotakin omasta ajastaan.


title: Eurovision laulukilpailu 1958

text: Eurovision laulukilpailu 1958 järjestettiin Alankomaiden yleisradiokaupungissa Hilversumissa 12. maaliskuuta 1958. Kilpailun juonsi Hannie Lips. Tästä vuodesta alkaen kilpailujen historiaan jäi tapa, jonka mukaan edellisvuoden voittaja saa kilpailut järjestettäväkseen. Perinnettä onkin noudatettu muutamaa satunnaista kertaa lukuun ottamatta. Kilpailuun osallistui kymmenen maata. Iso-Britannia piti taukoa, kun taas Ruotsi osallistui ensimmäistä kertaa. Lähetyksen alkuvaiheessa joissakin valtioissa Eurovisio-linkki katkesi, ja siksi ensimmäisenä esiintynyt Italian Domenico Modugno esitti kappaleensa ”Nel blu dipinto di blu” illan aikana kahdesti.


title: Eurovision laulukilpailu 1958

text: Kilpailun voitti ensimmäistä kertaa Ranska. Voittosävelmästä ”Dors, mon amour” tuli suosittu kappale erityisesti ranskankielisillä alueilla. Laulu käännettiin myös suomeksi nimellä ”Nukkuos rakas”, jonka levytti tuoreeltaan Seija Karpiomaa, seuraavana vuonna Leif Wager. Vuoden suurimmaksi ikivihreäksi osoittautui kuitenkin kolmanneksi sijoittunut ”Nel blu dipinto di blu” eli ”Volare”, josta tuli listaykkönen muun muassa Yhdysvalloissa. Vuoteen 2005 mennessä sävelmästä on tehty yli 600 erilaista levytettyä versiota, suomeksiksikin yli 30 versiota Olavi Virrasta Kai Hyttiseen. Syksyllä 2005 "Congratulations"-juhlashow’ssa laulu sijoittui "Kaikkien aikojen euroviisu" -äänestyksessä toiseksi.


title: Eurovision laulukilpailu 1958

text: Edellisvuoden voittaja Corry Brokken teki historiaa jäämällä kotikilpailuissaan jaetulle viimeiselle sijalle. Vuoden 1956 voittaja Lys Assia taas sijoittui toiseksi laulullaan ”Giorgio”.


title: Eurovision laulukilpailu 1958

text: Osa maista valitsi oman kapellimestarin johtamaan maan esityksen. Isäntämaan ylikapellimestari Dolf van der Linden johti Alankomaiden lisäksi Luxemburgin, Ruotsin, Belgian ja Saksan kappaleet.


title: Eurovision laulukilpailu 1958

text: Vuonna 1958 jokaisella maalla oli kymmenhenkinen tuomaristo, jonka jokainen jäsen antoi äänen omalle suosikkikappaleelleen. Jokaisella maalla oli siis käytettävissään kymmenen ääntä.


title: Limbinen järjestelmä

text: Limbinen järjestelmä on aivoalueiden joukko, joka osallistuu mm. autonomisten toimintojen, motivaation ja tunteiden säätelyyn sekä yhdistää erilaisia tunnetiloja muistiin tallentuneisiin fyysisiin tuntemuksiin. Limbinen järjestelmä sijaitsee isoaivojen reunaosissa ympäröiden aivorunkoa. Limbinen järjestelmä on kasvanut ihmisellä aivojen kehityksen myötä, mutta sen suhteellinen osuus aivojen koosta on vähäisempi kuin muilla eläimillä.


title: Limbinen järjestelmä

text: Limbiseen järjestelmään kuuluu suuri määrä aivokuorialueita ja aivokuoren alla sijaitsevia rakenteita. Lähteestä riippuen mukaan lasketaan hiukan eri osia. Alla on listattuna alueet, joiden ajatellaan yleisesti kuuluvan limbiseen järjestelmään.


title: Limbinen järjestelmä

text: Limbisen alueen kortikaalinen osa muodostuu ulommasta ja sisemmästä kehästä. Kehiin liittyy aivokuoren alaisia tumakeryhmiä kuten hippokampus. Hippokampuksen aivokuori on kolmikerroksista. Limbisen alueen vaurioituminen tai ärsyttäminen sähköllä voi muuttaa tunteita. Ärsytyspaikasta ja tilanteesta riippuen voidaan saada aikaan esim. kiukkua tai mielipahaa. Limbisen alueen ärsytys vaikuttaa myös motorisiin toimintoihin kuten nielemiseen. Moni limbisen alueen ärsyttämisen aiheuttamista reaktioista voidaan saada aikaan myös hypotalamuksen sähköärsytyksellä. Tämä selittyy sillä, että limbisessä järjestelmässä ja hypotalamuksessa on monia yhteyksiä. Jos mantelitumaketta eli amygdalaa ärsytetään, se voi johtaa mm. huulten lipomiseen.


title: Classic Army

text: Classic Army on hongkongilainen airsoft-valmistaja. Firma tekee sekä kokonaisia aseita että muiden valmistajien, lähinnä Tokyo Maruin tuotteisiin tarkoitettuja viritys-, lisä- ja varaosia, kuten esimerkiksi metallirunkoja ja lippaita. Yhtiö sijaitsee Hongkongissa.


title: Classic Army

text: Classic Armyn aseet ovat pääasiassa kopioita Tokyo Maruin aseista, valmiiksi paranneltuina yleensä kopioilla muiden aseiden parannusosista. Alkutaipaleellaan firma myi jopa täysin toimintakyvyttömiä aseita. Laadunvalvontaongelmiin on kuitenkin viime aikoina vastattu, ja nykyään valmistajan tuotteet ovat hyvin kilpailukykyisiä muita vastaan. Aivan kokonaan ongelmista ei olla päästy eroon, mutta esimerkiksi Suomessa Classic Armyn tuotteiden ostaminen on, paikallisen kuluttajansuojan ansiosta varsin turvallista. Classic Armyn aseiden kilpailuvaltteja ovat metallirungot siinä, missä Tokyo Maruin aseista löytyy muoviset, vahvemmasta materiaalista tehdyt koneiston osat, mutta kalliimpi hinta. Lisäksi Classic Armyn aseiden mukana toimitetaan vakiona suurikapasiteettinen Hicap-lipas. Classic Armyn muoviosat ovat usein lasikuituvahvisteista muovia, minkä ansiosta niistä puuttuu tavallisten japanilaisten valmistajien ABS-muovisten osien häiritsevä kiilto.


title: Classic Army

text: Classic Armyn ongelmia ovat ajoittainen heikkous työn laadussa, mikä saattaa johtaa hankalasti korjattaviin ongelmiin koneistossa. Classic Armyn aseisiin ei myöskään välttämättä käy kaikki Tokyo Maruin vastaaviin aseisiin tarkoitetut osat ja tarvikkeet, kuten koneiston osat ja lippaat.


title: Hermia (tiedepuisto)

text: Hermia on yritysten ja tutkimuslaitosten muodostama teknologia- ja osaamiskeskittymä ja tiedepuisto (engl. Science Park) Tampereen teknillisen yliopiston (TTY) välittömässä läheisyydessä. Hermia sijaitsee Hervannassa, joka on lähiö Tampereella. Hermia on perustettu vuonna 1986.


title: Hermia (tiedepuisto)

text: Hermian alueella on toimistopinta-alaa noin 120 000 m, ja siellä toimii yli 160 yritystä ja organisaatiota (8/07), työpaikkoja alueella on noin 4000. Hermiassa toimii lukuisia pieniä, toimintaansa aloittelevia yrityksiä, mutta myös kansainvälisiä yhtiöitä. Hermiassa sijaitsee myös eri tutkimusorganisaatioiden toimitiloja, mm. VTT:llä ja TTY:llä on useita tutkimusyksikköjä Hermian alueella. Hermiaan on suunnitteilla rakentaa myös tuotannollisille teknologiayrityksille suunnattuja kiinteistöjä.


title: Hermia (tiedepuisto)

text: Yksiköissä on noin 2500 työpaikkaa (8/07). Hermian yksiköissä on vuosien mittaan tehty paljon kehitystyötä liittyen mm. GSM-puhelimiin, matkapuhelinverkkoihin ja Symbian-käyttöjärjestelmään sekä radiopuhelimien oheistuotteisiin. Esimerkiksi Nokia Communicator eli kommunikaattori on syntynyt Hermiassa.


title: Hermia (tiedepuisto)

text: Hermian alueen tiloja omistaa, vuokraa ja rakennuttaa Keva, Varma, Technopolis Oyj ja muita toimijoita. Suurin osa Hermian kiinteistöistä on kiinteistösijoittajien omistuksessa.


title: Rita Guerra

text: Rita Maria de Azevedo Mafra Guerra (s. 22. lokakuuta 1967 Lissabon) on portugalilainen laulaja. Hän edusti Portugalia vuoden 2003 Euroviisuissa kappaleella "Deixa-me sonhar (só mais uma vez)". Guerran debyyttialbumi oli "Pormenores sem a minima importância", jolla oli mukana laulaja Rui Veloso.


title: Kypros

text: Kypros (, ) on saari Välimeren itäosassa. Sen pinta-ala on ja asukasluku noin (2017). Nykyisin saaren eteläosa on kreikkalaisten asuttaman Kyproksen tasavallan hallinnassa. Saaren turkkilaisväestö asuu Turkin miehittämässä pohjoisosassa, Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa (usein Pohjois-Kypros), jonka itsenäisyyttä ei ole tunnustanut Turkin lisäksi mikään muu maa. Kyproksella sijaitsevat myös Ison-Britannian tukikohdat Akrotíri ja Dekéleia.


title: Kypros

text: Kypros on tunnettu jo antiikin ajoista lähtien kuparistaan, ja maan kreikkalaisesta nimestä juontuu myös suomenkielinen nimi kuparille.


title: Kypros

text: Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen. Sen pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä.


title: Kypros

text: Koko Kyproksen saaren väkiluvuksi on arvioitu vuonna 2017 noin henkeä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa Kyproksen tasavallan väkiluku oli ja Pohjois-Kyproksen väkiluku .


title: Kypros

text: Kypros sijaitsee Välimeren itäosan koilliskulmauksessa Turkin ja Syyrian rannikoiden kainalossa. Saari kuuluu maantieteellisesti Lähi-itään ja Aasiaan, mutta poliittisesti ja kulttuurillisesti sen katsotaan kuuluvan Eurooppaan. Etäisyys Kyprokselta pohjoiseen Turkin rannikolle on noin 75 kilometriä, itään Syyriaan noin 105 kilometriä, etelään Egyptiin noin 300 kilometriä ja länteen Kreikan Ródokselle noin 380 kilometriä.


title: Kypros

text: Saaren läpi kulkee kaksi vuorijonoa. Pohjoisosan halki kulkee Pentadáktylos-vuoristo. Tróodos-vuoret kulkevat puolestaan saaren keski- ja lounaisosien halki. Pentadáktylos-vuorten korkein kohta on , kun taas Tróodos-vuorten ja koko saaren korkein kohta, Ólympos, nousee :n korkeuteen. Vuoristojen välillä on hedelmällinen Mesaorían tasanko. Saaren rannikko on kivistä saaren pohjoisosassa, kun taas saaren eteläpuolella on paljon hiekkarantoja. Rannikolla on laaksoja, joiden maaperä on hyvin soveltuvaa maanviljelykseen. Viljelykelpoista maata on noin saaren pinta-alasta. Joet ovat olemassa vain sadekausina, jolloin vain voimakkaiden sateiden jälkeen niihin muodostuu virtaavaa vettä.


title: Kypros

text: Kyproksen saaren alue kuuluu kansainvälisen oikeuden mukaan eli "de jure" kokonaisuudessaan Kyproksen tasavallalle, joka on saaren ainoa kansainvälisesti tunnustettu valtio. Saaren lähihistoriasta johtuen Kyproksen tasavalta hallitsee "de facto" vain saaren eteläistä osaa, joka muodostaa saaren pinta-alasta noin kaksi kolmasosaa (merkitty oheiseen karttaan vaaleanpunaisella), kun taas saaren pohjoisosa on Turkin miehittämänä, ja sitä hallitsee Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta (merkitty tummanpunaisella). Näiden alueiden välillä on YK:n turvavyöhyke (merkitty vaaleansinisellä). Lisäksi Kyproksen tasavalta on luovuttanut sopimuksella kaksi aluetta Yhdistyneen kuningaskunnan tukikohdiksi; nämä alueet ovat idempi Akrotíri ja lännempi Dekéleia (merkitty vihreällä).


title: Kypros

text: Kypros on jaettu hallinnollisesti kuuteen alueeseen ("eparchía"), joista kaksi sijaitsee kokonaan Kyproksen tasavallan puolella, kolme osittain sen ja osittain Pohjois-Kyproksen puolella, ja yksi kokonaan Pohjois-Kyproksen puolella. Alueet on jaettu kuntiin ("dímos") ja yhdyskuntiin ("koinótita"). Pohjois-Kyproksella on oma aluehallintonsa, joka ei noudata täysin tätä Kyproksen tasavallan jakoa. Kyproksenkreikkalaisilla on oma pakolaishallintonsa myös Pohjois-Kyproksen puolelle jääneille alueille ja kunnille.


title: Kypros

text: Kyproksen saaren suurin kaupunki on kummankin tasavallan pääkaupunkina toimiva Nikosia eli Lefkosía (, josta kreikkalaisella puolella ja turkkilaisella puolella (Lefkoşa, Pohjois-Nikosia) ). Muut suurimmat kaupungit ovat kreikkalaisella puolella Limassol eli Lemesós (), Stróvolos (), Lárnaka (), Lakatámeia () ja Páfos (), ja turkkilaismiehityksen alla olevan pohjoisosan alueella Famagusta eli Ammóchostos/Gazimağusa (), Kyrenia eli Kerýneia/Girne () ja Mórfou eli Güzelyurt () (2011).


title: Kypros

text: Saarella vallitsee välimerenilmasto, johon kuuluvat kuumat ja kuivat kesät kesäkuusta syyskuuhun ja leudot, kosteat talvet marras-maaliskuussa. Loka-, huhti- ja toukokuussa on lyhyitä syys- ja kevätjaksoja, jolloin sää vaihtelee nopeasti.


title: Kypros

text: Aurinko paistaa läpi vuoden. Huhti-syyskuussa aurinkoisia tunteja on keskimäärin 11 päivässä. Tuulet ovat keveitä ja voimakkaat myrskyt harvinaisia. Lunta sataa ajoittain yli metrin korkeudessa Tróodoksen vuoristossa, jolloin jopa hiihtäminen on mahdollista. Iltaisin sää on viileää.


title: Kypros

text: Varhaisimmat merkit neoliittisen kauden asutuksesta Kyproksella ovat noin ajalta 8000 eaa. Varhaisin löydetty kiinteä asutuspaikka tunnetaan nykyisin nimellä Choirokoitía. Sen talot olivat pyöreäpohjaisia, ja sen asukkaat elivät maanviljelyllä ja karjan kasvatuksella. Kypros siirtyi khalkoliittiselle kaudelle 3000-luvulla eaa. ja alkoi myös viedä kuparia viimeistään vuosituhannen lopulla. Kupari onkin saanut nimensä juuri Kyproksesta. Kypros kävi laajaa kauppaa itäisen Välimeren alueella, muun muassa Egyptiin ja Lähi-itään.


title: Kypros

text: Pronssikaudella Kyproksen kulttuuri oli yhteyksissä Kreetan minolaiseen kulttuuriin. Kreikkalaiset perustivat saarelle siirtokuntia jo mykeneläisellä kaudella eli myöhäisellä pronssikaudella viimeistään 1200-luvulta eaa. lähtien. Kreikkalaisten perustamat valtakunnat olivat kaupunkivaltiomaisia kuningaskuntia, joita oli kymmenkunta. Niihin kuuluivat muun muassa Salamis, Amathus, Kurion, Marion, Pafos ja Soloi. Mykeneläisperäinen asutus lisääntyi Kreikan niin kutsutun doorilaisvalloituksen jälkeen, jolloin saari vaikuttaa toimineen eräänlaisena mykeneläisten pakopaikkana. 800-luvulta eaa. lähtien Kyprokselle perustivat siirtokuntia myös foinikialaiset, joiden tärkein kaupunki saarella oli Kition. Saari hellenisoitui eli kreikkalaistui kauttaaltaan 300-luvulta eaa. lähtien. Hellenistisellä kaudella saari kuului Ptolemaiosten hallitsijasuvulle. Vuonna 58 eaa. saaresta tuli osa Rooman valtakuntaa. Siitä tuli roomalainen provinssi, jota hallittiin Pafoksesta.


title: Kypros

text: Rooman valtakunnan jakautuessa 385 jaa. Kypros jäi osaksi Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Saaren tärkeimmäksi kaupungiksi tuli Salamis. Bysanttilainen aika kesti Kyproksella lähes kahdeksansataa vuotta. Englannin kuningas Rikhard I Leijonamieli valtasi saaren kolmannen ristiretken aikaan vuonna 1191. Rikhard myi saaren Temppeliherrain ritarikunnalle, joka puolestaan myi sen valtakuntansa menettäneelle Jerusalemin kuninkaalle Guy de Lusignanille. Länsivaltojen hallitseman saaren keskukseksi muodostui Nikosia.


title: Kypros

text: Vuonna 1489 Välimeren kaupunkimahti Venetsia otti Kyproksen hallintaansa. Vuodesta 1570 aina vuoteen 1878 saari oli puolestaan osa Osmanien valtakuntaa. Vuonna 1878 Kypros siirtyi Britannian hallintaan. Kypros itsenäistyi vuonna 1960 presidenttinään arkkipiispa Makarios III. Se ajautui kreikkalais- ja turkkilaisväestön väliseen sisällissotaan vuonna 1963. Sota kesti kolme päivää ja päättyi aselepoon, jota valvomaan YK asetti kansainväliset rauhanturvajoukot (UNFICYP) vuonna 1964. Turkki miehitti Kyproksen pohjoisosan vuonna 1974 Kreikan sotilasjuntan tukeman vallankaappauksen jälkeen. Turkin miehittämät alueet julistivat itsenäisyyden vuonna 1975 ja Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta perustettiin 1983. Ainoastaan Turkki on tunnustanut tämän turkkilaishallinnon. Kyproksen tasavalta, joka hallitsee eteläistä 2/3 saaresta, on kansainvälisesti tunnustettu, ja Turkki ei puolestaan tunnusta tasavaltaa.


title: Kypros

text: Kyproksen tasavallasta tuli Euroopan unionin jäsen 1. toukokuuta 2004. UNFICYP-operaation rauhanturvajoukot ovat saarella edelleen. Iso-Britannialla on saarella edelleen kaksi tukikohtaa, Akrotíri ja Dekéleia.


title: Rick Bota

text: Rick Bota on Hollywoodin independent-piireissä vaikuttava ohjaaja-kuvaaja.


title: Rick Bota

text: Rick Bota on toiminut kuvaajana (englanniksi "cinematographer" ja "director of photography") useissa Hollywood- ja independent-tuotannoissa niin elokuva- kuin TV-puolella.


title: Rick Bota

text: TV-puolelta tunnetuimmat ovat "West Wing" ja "Werewolf", elokuvapuolelta "Tales from the Crypt – pahan lähettiläs" ("Demon Knight") sekä Pahuuden kartano ("House on Haunted Hill").


title: Rick Bota

text: B-elokuvien puolella uransa tehnyt Bota on ollut kuvaajana myös mm. "Bloodfist III: Forced to Fight" -elokuvassa. Second unit -puolella hän on kuvannut mm. elokuvia "Tappava ase 4" ("Lethal Weapon 4"), "Tappavat arvosanat" ("Teaching Mrs. Tingle"), "Jäähyväiset tytöille" ("Kiss the Girl") sekä "Kaappaus raiteilla" ("Under Siege 2: Dark Territory").


title: Rick Bota

text: "L.A. Doctors" -TV-sarjan kuvaajana toiminut Bota sai ymmärrettävästi myös ohjata yhden jakson sarja vuonna 1999. "Hellraiser 6: Maanpäällinen helvetti" ("Hellraiser: Hellseeker") vuodelta 2002 oli hänen esikoisohjauksensa, ja se päätyi suoraan videolevitykseen.


title: Rick Bota

text: Yhdessä Robert Harmonin kanssa hän ohjasi samaisena vuonna Wes Cravenin tuottaman "They"-elokuvan.


title: Rick Bota

text: Kulttimaineesta nauttivaa Hellraiser-sarjaa Bota on ohjannut sitten oikein urakalla: vuonna 2005 ilmestyi kaksi hänen ohjaamaansa Hellraiseria: "Hellraiser: Deader" ja "Hellraiser: Hellworld".


title: Rick Bota

text: Bota on toiminut myös mm. "Mimicin" second unit -ohjaajana.


title: Mija Martina

text: Mija Martina Barbarić (s. 26. huhtikuuta 1984, Mostar) on bosnialainen laulaja.


title: Mija Martina

text: Martina on laulanut lapsesta asti ja voitti vuonna 1987 lasten laulukilpailun. Hän edusti Bosniaa ja Hertsegovinaa vuoden 2003 Euroviisuissa kappaleellaan "Ne brini", joka sijoittui kuudenneksitoista.


title: Stockmannin Tampereen-tavaratalo

text: Tampereen Stockmann on Suomen toiseksi vanhin ja toiseksi laajin Stockmann-tavaratalo. Se on avattu keväällä 1957. Nykyisellä paikallaan Hämeenkadun alkupäässä se on toiminut vuodesta 1981 lähtien. Tavarataloa on laajennettu useita kertoja.


title: Stockmannin Tampereen-tavaratalo

text: Tavaratalon johtaja on syyskuusta 2017 lähtien ollut hallintotieteiden maisteri Päivi Itkonen-Melartin. Aiemmin tavaratalonjohtajana ovat toimineet muun muassa Jenni Pöllänen ja Eija Vartila.


title: Stockmannin Tampereen-tavaratalo

text: Tavaratalo on Stockmannin Suomen-tavarataloista pinta-alaltaan toiseksi suurin. Myymäläkäytössä on yhteensä 15 000 neliömetriä neljässä kerroksessa. Yksi myyntikerroksista on maan alla; alimpana kellarissa on pysäköintitilat. Rakennuksen kolmessa ylimmässä kerroksessa on hallinto- ja muita tiloja.


title: Stockmannin Tampereen-tavaratalo

text:
Tavaratalon tuotevalikoimaa on 2010-luvulla supistettu, kun Stockmann-konserni on päättänyt strategisesti keskittyä lähinnä muotiin, kosmetiikkaan ja kodin tuotteisiin. Tampereen-tavaratalon tiloissa toimii Stockmannin vuokralaisina muun muassa Pirkanmaan Osuuskauppa (Herkku-ruokaosasto), Akateeminen Kirjakauppa ja kodinkoneketju Power. Ne myyvät sellaisia tuotteita, jotka puuttuvat Stockmannin omasta tuotevalikoimasta.
Stockmann laajentui Helsingistä Tampereelle 1950-luvulla. Tampere oli siihen aikaan asukasluvultaan Suomen toiseksi suurin kaupunki, joten Stockmannin toinen tavaratalo (ensimmäinen ns. ”paikallistavaratalo”) oli perusteltua sijoittaa sinne. Tavaratalo rakennettiin Hämeenkadun ja Kuninkaankadun kulmaan (nykyistä Sokos-tavarataloa vastapäätä), missä sijaitsi aiemmin jugendtyylinen Blomin talo. Uudisrakennuksen suunnittelivat Ole ja Bertel Gripenberg, ja samaan kiinteistöön tuli Stockmannin tavaratalon lisäksi Helsingin Osakepankin toimitilat.


title: Stockmannin Tampereen-tavaratalo

text: Tavaratalo avasi ovensa 8. huhtikuuta 1957. Sillä oli aluksi käytössään 2 400 neliömetrin tilat. Stockmann menestyi kuitenkin Tampereella niin hyvin, että tavarataloa laajennettiin. Vuonna 1965 Kuninkaankadun ja Kauppakadun risteyksessä otettiin käyttöön uusi lisärakennus. Sen suunnittelivat Bertel Gripenberg ja Robert Gunst, ja tilat yhdistettiin vanhaan puoleen maanalaisen tunnelin välityksellä.


title: Stockmannin Tampereen-tavaratalo

text: Vuonna 1981 Stockmann siirtyi entistä suurempiin tiloihin nykyiselle paikalleen Hämeenkadun toiseen päähän, lähelle rautatieasemaa. Tavaratalo muutti vuokralaiseksi arkkitehti Antti Tähtisen suunnittelemaan uuteen liike- ja toimistorakennukseen, jonka omisti Keskinäinen vakuutusyhtiö Fennia. 2000-luvun taitteessa tavarataloon tehtiin laajennus, jossa Tuomiokirkonkadun puoleinen kaksikerroksinen osa korotettiin kolmikerroksiseksi. Samalla Kyttälänkadulle avattiin uusi sisäänkäynti. Seuraava suuri laajennushanke aloitettiin kesällä 2012. Kaksi vuotta kestäneessä remontissa tavaratalo laajeni viereiseen rakennukseen ja sai 4  000 neliömetriä uutta myymälätilaa. Myös vanha osa remontoitiin, osastojen sijainteja muutettiin ja kulkureittejä parannettiin. Tavaratalosta tehtiin muun muassa suora yhteys Hämeenkadun alla sijaitsevaan pysäköintiluola P-Hämppiin.


title: Shirley Stelfox

text: Shirley Rosemary Stelfox (11. huhtikuuta 1941 Dukinfield, Cheshire, Britannia – 7. joulukuuta 2015 Buckden, North Yorkshire, Britannia) oli englantilainen näyttelijä, joka näytteli Edna Birchin roolia saippuasarjassa "Emmerdale" vuosina 2000–2015. Hänen näyttelijänuransa kesti 1960-luvulta 2010-luvulle. Vuonna 1990 hän näytteli Rosea komediasarjan "Pokka pitää" ensimmäisellä tuotantokaudella. Stelfox piipahti myös muun muassa sarjoissa "Eastenders", "Coronation Street" ja "Sydämen asialla".


title: Shirley Stelfox

text: Stelfox kuoli kotonaan 74-vuotiaana nopeasti edenneeseen syöpään.


title: Ben Miller

text: Ben Miller (s. 1966, Lontoo) on brittiläinen koomikko, näyttelijä ja ohjaaja. Hän opiskeli fysiikkaa Cambridgen yliopistossa ja oli jo tekemässä väitöskirjaa, kun hän tutustui myös siellä opiskelevaan Alexander Armstrongiin. Miller luopui tieteenteosta ja ryhtyi koomikoksi. Hän kiersi yhdessä Armstrongin kanssa klubeja ja pubeja ja pääsi lopulta esiintymään televisioon. Kaksikko on tehnyt yhdessä sketsiohjelmia "Armstrong & Miller" (1997–2001) ja "The Armstrong & Miller Show" (2007–2010).


title: Ben Miller

text: Hän näytteli pääroolia, komisario Richard Poolea, televisiosarjassa "Murha paratiisissa" vuosina 2011–2014.


title: Etelä-Karjalan Osuuskauppa

text: Etelä-Karjalan Osuuskauppa (Eekoo) on Etelä-Karjalassa toimiva S-ryhmään kuuluva osuuskunta. Yrityksen toimialoja ovat päivittäistavarakauppa, käyttötavarakauppa, hotelli- ja ravintolatoiminta, autokauppa ja liikennemyymälätoiminta.


title: Etelä-Karjalan Osuuskauppa

text: Etelä-Karjalan Osuuskaupan historian katsotaan alkavan lokakuusta 1907, jolloin pidettiin Maalaisten Osuuskaupan perustava kokous Lappeenrannassa S. Hämäläisen kahvilassa. Osuuskaupan nimi muutettiin vuonna 1922 Osuusliike Yhtymäksi ja vuonna 1984 otettiin käyttöön nykyinen nimi Etelä-Karjalan Osuuskauppa.


title: Etelä-Karjalan Osuuskauppa

text: Eekoo rakennutti Imatralle uuden Prisman ja rakennus valmistui syksyllä 2015.


title: Etelä-Karjalan Osuuskauppa

text: Eekolla on myös tontti Luumäen Puukylässä, kuutostien varrella. Kyseiselle tontille olisi tarkoitus valmistua ABC-huoltoasema. Hanke on kuitenkin ollut kauan jo jäissä.


title: Etelä-Karjalan Osuuskauppa

text:
Eekoo on myös mukana Itsenäisyydentie -hankkeessa. Sokos
Prisma
ABC
Sale


title: Etelä-Karjalan Osuuskauppa

text:
S-market
Sokos Hotels


title: Etelä-Karjalan Osuuskauppa

text:
Autokaupat
Emotion
Kiina


title: Kaanaa (Raisio)

text: Kaanaa on Raision lounaisosassa sijaitseva kaupunginosa. Se rajoittuu pohjoisessa Paikkarin kaupunginosaan, idässä Raisionlahteen ja lahden puolivälissä Nuorikkalan ja Inkoisten kaupunginosiin ja Turun kaupunkiin, lännessä ja etelässä Naantalin kaupunkiin. Kaanaan eteläisin, Viheriäistenaukolle rajoittunut, osa liitettiin Naantaliin vuonna 1957 Naantalin öljynjalostamon perustamisen yhteydessä. Kaupunginosassa on päiväkoti, esikoulu ja Kaanaan koulu, jossa on opetusta luokille 1–6. Lisäksi Kaanaassa on asiamiesposti, kioskeja, parturi-kampaamoja sekä tilitoimisto. Kaanaasta lähtee myös luontopolut Uikkupolku ja Timalipolku.


title: Kaanaa (Raisio)

text: Kaupunginosa on pääosin entistä Lietsalaa, joka jaettiin 1700-luvun lopulla eri kyliin kuuluviin pieniin osiin. Alueen nykyinen nimi lienee peräisin 1800-luvun herätysliikkeistä. Kaanaan väkilu kasvoi voimakkaasti 1950-luvun lopulla Naantalin öljynjalostamon ja Raision myllyn tuomien työpaikkojen myötä. Jalostamon työntekijöille rakennettiin tuolloin lisäksi oma asuinalue Raision puolelle Viheriäisiin. Vuonna 1997 Kaanaassa järjestettiin Asuntomessut, joka muodosti uuden Katteluksen asuntoalueen.


title: Kaanaa (Raisio)

text: Raisionlahden länsirannalla sijaitsee kaupungin omistama Hahdenniemen venesatama.


title: Kävelykatu

text: Kävelykatu (promenadi) on katu, joka on tarkoitettu jalankulkuun ja pyöräilyyn. Kävelykaduiksi on 1960-luvulta lähtien muutettu katuja varsinkin monien kaupunkien liikekeskustoissa. Joidenkin kaupunkien keskustassa on laaja autoliikenteeltä suljettu jalankulkualue.


title: Kävelykatu

text: Suomen tieliikennelain mukaan kävelykadut merkitään erityisellä liikennemerkillä. Moottoriajoneuvoliikenne kävelykadulla on eräin poikkeuksin kielletty, mutta polkupyörällä ajaminen on sallittu. Moottoriajoneuvon saa kuitenkin kuljettaa kävelykatua pitkin sen varrella olevalle kiinteistölle, jos sinne ei ole muuta kautta ajokelpoista yhteyttä. Ajonopeus ei tällöin saa ylittää 20 kilometriä tunnissa, ja kuljettajan on annettava jalankulkijoille esteetön kulku. Kävelykadulle ei saa pysäköidä moottoriajoneuvoja, paitsi jos kyseessä on huoltoajo ja huoltoajo on liikennemerkillä erikseen sallittu.


title: Kävelykatu

text: Varsinaisten kävelykatujen lisäksi Helsingissä on olemassa myös raitiokävelykatu, jota pitkin kulkee raitiolinja. Raitiovaunun asema kävelykadulla on siltä osin epäselvä, ettei laki määrittele tällaista yhteisliikennettä lainkaan. Kävelykatujen lisäksi on pihakatuja, joilla ajoneuvoliikenne on sallittu. Kaupunkikeskustan ulkopuolella olevia kevyen liikenteen raitteja ei myöskään yleensä sanota kävelykaduiksi.


title: Kävelykatu

text: Monet kävelykadut laatoitetaan torikiveyksin, kaduille tuodaan penkkejä ja istutuksia, toisinaan patsaitakin. Jotkin kävelykadut ovat saaneet myös katulämmityksen.


title: Kävelykatu

text: Suomen ensimmäiset kävelykadut avattiin Tammisaaressa 1966 ja Raahessa 1975. Ensimmäinen asemakaavassa vahvistettu kävelykatu oli Porin Yrjönkatu vuonna 1977. Kävelykatuja on Suomessa yli 30 kaupungissa.


title: Egotrippi (albumi)

text: Egotrippi on samannimisen suomalaisen pop-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1995.


title: Žigmund Pálffy

text: Žigmund "Ziggy" Pálffy (s. 5. toukokuuta 1972 Skalica, Tšekkoslovakia) on slovakialainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, joka oli pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Žigmund Pálffy

text: Pálffy aloitti ammattilaisuransa 1990-luvun alussa AC Nitrassa (nykyään HK Ardo Nitra) Tšekkoslovakian liigassa. Tulokaskaudellaan 1990–1991 hän pelasi 50 ottelua tehopistein 34+16=50. Kauden jälkeen kesällä 1991 New York Islanders varasi Pálffyn NHL:ään numerolla 26 NHL:n varaustilaisuuden toisella kierroksella.


title: Žigmund Pálffy

text: Vuonna 1991 Pálffy siirtyi Nitrasta Dukla Trenčíniin ja vietti seurassa kaksi seuraavaa kautta. Hän muodosti tehokkaan hyökkäysketjun Branislav Jánošin ja Róbert Petrovickýn kanssa. Hän teki kummallakin Trenčínissä pelaamallaan kaudella yli 70 runkosarjapistettä, kaudella 1991–92 74 pistettä, 41 maalia ja 33 syöttöpistettä, ja kaudella 1992–93 79 pistettä, 38 maalia ja 41 syöttöpistettä. Vuonna 1992 Pálffy oli voittamassa Dukla Trenčínissä Tšekkoslovakian jääkiekkomestaruutta.


title: Žigmund Pálffy

text: Pálffy siirtyi pelaamaan Pohjois-Amerikkaan vuonna 1993 Tampereen Ilveksen kautta, jonka kanssa oli ehtinyt ennen NHL-sopimusta pelata kaksi harjoituspeliä. Hän aloitti New York Islandersin silloisen farmiseuran Salt Lake Golden Eaglesin riveissä IHL-liigassa. Hän pelasi kaudella 1993–94 myös viisi NHL-ottelua, joissa hän jäi tehopisteittä. Työsulun lyhentämän kauden 1994–95 Pálffy vietti puoliksi Denver Grizzliesissä IHL:ssä ja New York Islandersissa. Hän pelasi kummassakin joukkueessa 33 runkosarjaottelua.


title: Žigmund Pálffy

text: NHL-läpimurtonsa Pálffy teki kaudella 1995–1996, jolla hän oli New York Islandersin paras pistemies ja maalintekijä kerättyään 81:ssä runkosarjaottelussa 87 tehopistettä, 43 maalia ja 44 maalisyöttöä. Hän jatkoi Islandersissa kolme seuraavaa kautta: kaudella 1996–1997 hän teki 90 pistettä, 48 maalia ja 42 syöttöpistettä, kaudella 1997–1998 87 pistettä, 45 maalia ja 42 syöttöpistettä, ja kaudella 1998–99 50 pistettä, 22 maalia ja 28 syöttöpistettä. Kahdella ensiksi mainitulla kaudella hän oli eniten sekä maaleja että pisteitä tehnyt Islanders-pelaaja. NHL:n pistepörssissä hän oli kaudella 1996–97 kahdeksas ja maalipörssissä viides, kaudella 1997–98 hän oli pistepörssin kuudes ja maalipörssin viides. Vuonna 1998 Pálffylla oli Islandersin kanssa sopimuserimielisyyksiä, minkä vuoksi hän oli sivussa yli 30 NHL:n runkosarjaottelua. Hän pelasi osan kaudesta synnyinkaupunkinsa Skalican seurassa HK 36 Skalicassa Slovakian Extraliigassa. Tästä huolimatta hän oli myös kaudella 1998–99 Islandersin paras maalintekijä ennen yhden maalin vähemmän tehnyttä ja 28 ottelua enemmän pelannutta Mariusz Czerkawskia.


title: Žigmund Pálffy

text: Kesäkuussa 1999 Islanders kauppasi Pálffyn Los Angeles Kingsiin yhdessä Bryan Smolinskin, Marcel Cousineaun ja New Jersey Devilsin kesän 1999 varaustilaisuuden neljännen kierroksen varausvuoron kanssa vaihdossa Olli Jokiseen, Josh Greeniin, Mathieu Bironiin ja Kingsin ensimmäisen kierroksen varausvuoroon vuoden 1999 varaustilaisuudessa. Pálffy kuului Kings-miehistöön viisi kautta. Pisteiden valossa parhailla Kings-kausillaan, 2000–2001 ja 2002–2003 hän keräsi ensiksi mainitulla 89 runkosarjapistettä, 38 maalia ja 51 maalisyöttöä, ja jälkimmäisellä 85 pistettä, 37 maalia ja 48 maalisyöttöä. Hän oli molemmilla kausilla Los Angeles Kingsin paras pistemies ja maalintekijä, lisäksi hän oli Kingsin paras maalintekijä myös kaudella 2001–2002. Vuonna 2004 Pálffy joutui olemaan sivussa kauden 2003–2004 loppuosan olkapäävamman vuoksi.


title: Žigmund Pálffy

text: Kauden 2004–05 Pálffy pelasi HC Slavia Prahassa Tšekin Extraligassa ja HK 36 Skalicassa Slovakian Extraligassa NHL-kauden peruunnuttua työsulun vuoksi. Työsulun päättyttyä Pálffy teki elokuussa 2005 vapaana agenttina kolmivuotisen sopimuksen NHL-seura Pittsburgh Penguinsin kanssa. Hän pelasi Penguinsin riveissä puolet kaudesta 2005–2006, 42 ottelua, joissa hän keräsi 42 tehopistettä, 11 maalia ja 31 syöttöpistettä. Tammikuussa 2006 Pálffy kuitenkin ilmoitti lopettavansa pelaajauransa kahdentoista NHL-kauden jälkeen. Hän pelasi NHL-urallaan 684 runkosarjaottelua, joissa hänelle kertyi 713 tehopistettä, 329 maalia ja 384 maalisyöttöä. Pudotuspeliotteluita Pálffylle kertyi 24, joissa hän teki 19 pistettä, yhdeksän maalia ja kymmenen syöttöpistettä. Pálffy kertoi lopettamisensa syyksi olkapäävamman. Hänelle oli tehty aiemmin kaksi olkapääleikkausta, eikä lääkäri Pálffyn mukaan suositellut enää kolmatta leikkausta.


title: Žigmund Pálffy

text: Heinäkuussa 2007 Pálffyn kerrottiin tekevän paluun jääkiekkokaukaloihin kaudella 2007–08. Hän teki aluksi yksivuotisen sopimuksen kasvattajaseuransa HK 36 Skalican kanssa. Vaikkakaan Slovakian kansallisen sarjan taso ei ole erityisen korkea, silti Pálffyn 30 maalia ja 76 pistettä todistivat sekä hänelle itselleen että seurajohdolle että hän kykenee vielä pelaamaan vaaditulla tasolla. Palffyn johdolla Skalica ylsi aina Extraliigan välieriin, jossa kuitenkin Kosice oli parempi. Pálffyn henkilökohtainen pistesaldo oli kuitenkin koko Extraliigan paras. Kauden päätteeksi Palffy sai tarjouksen mm. KHL joukkue SKA:lta, mutta päätyi kuitenkin kirjoittamaan kolmen vuoden jatkosopimuksen Skalican kanssa. Kauden 2010-11 Pálffy oli kokoaan pelaamatta, huolimatta siitä että oli saanut tarjoukset mm. Dinamo Minskiltä sekä vasta perustetulta slovakialaiselta KHL seura HC Lev Popradilta. Seuraavana vuonna Pálffy palasi vielä kahdeksi vuodeksi Skalican joukkueeseen. Kolme viimeistä kauttaan Pálffy toimi myös joukkueensa kapteenina.


title: Žigmund Pálffy

text: Viimein 31. heinäkuuta 2013 Pálffy ilmoitti lopullisesta vetäytymisestään sanoen väsyneensä ennen muuta matkustamiseen vierasotteluihin.


title: Žigmund Pálffy

text: Pálffy on pelannut useita kertoja kansainvälisissä jääkiekkoturnauksissa. Vuonna 1991 hän pelasi Tšekkoslovakian paidassa Canada Cupissa (myöhemmin Jääkiekon maailmancup). Slovakian paidassa hän on pelannut kolmissa talviolympialaisissa Lillehammerin, Salt Lake Cityn ja Vancouverin kisoissa, sekä viisissä jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa ja kerran maailmancupissa. Parhaita saavutuksia maajoukkueuralta ovat MM-kulta vuodelta 2002 ja MM-pronssi vuodelta 2003.


title: Ludovico Sforza

text: Ludovico Maria Sforza ("Ludovico il Moro"; 27. heinäkuuta 1452 – 27. toukokuuta 1508) oli Sforzan hallitsijasuvun jäsen toimien Milanon herttuana vuosina 1494–1499. Hän oli Francesco Sforzan toinen poika ja tunnetaan erityisesti Leonardo da Vincin ja muiden taiteilijoiden suojelijana. Lisänimi "il Moro" viittaa Ludovicon tunnukseen, joka oli silkkiäispuun marja ().


title: Ludovico Sforza

text: Sforzan ensimmäisen herttuan Francesco Sforzan toisena poikana Ludovico joutui tyytymään vanhemman veljensä valtaanastumiseen Francescon kuoltua vuonna 1466. Galeazzo Maria Sforza tuli tunnetuksi julmana hallitsijana ja ryhmä aatelismiehiä murhasi hänet Pyhän Stefanuksen kirkon portailla 26. joulukuuta 1476. Galeazzolla oli poika, 7-vuotias Gian Galeazzo Sforza, josta tuli uusi herttua. Käytännössä Ludovico piti valtaa käsissään ja vuonna 1494 setänsä tiukassa holhouksessa ollut Gian Galeazzo kuoli, jonka jälkeen Ludovico kruunattiin virallisesti Milanon hallitsijaksi 22. lokakuuta. Vahvistaakseen asemaansa Ludovico oli edellisenä vuotena naittanut sisarentyttärensä Bianca Maria Sforzan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Maksimilian I:lle.


title: Ludovico Sforza

text: Samana vuonna Ludovico, suojellakseen itseään Napolin kuninkaalta ja pelastuakseen Ranskan hyökkäyksiltä, liittoutui Kaarle VIII:n kanssa, joka oli aloittanut ranskalais-italialaiset sodat. Seuraavana vuonna Ludovico käänsi selkänsä ranskalaisille liittoutuen tämän vihollisten kanssa ja ranskalaiset ajettiin pois Fornovon taistelussa 1495. Taistelussa käytettiin aseita, jotka oli valettu Ludovicon Leonardo da Vincille varaamasta 70 tonnin pronssimäärästä. Vuonna 1499 ranskalaiset palasivat Ludvig XII:n johdolla ja Ludovico joutui pakenemaan Castello Sforzescosta. Ludvig XII asetti itsensä Milanon herttuaksi perustellen päätöstä sukujuurillaan, sillä hän oli Gian Galeazzo Viscontin pojanpojanpoika.


title: Ludovico Sforza

text: Vuonna 1500 Ludvig XII:n armeija piiritti Novaran kaupunkia, mihin Ludovico oli paennut armeijoineen. Kummankin armeijassa oli sveitsiläiskaartilaisia, jotka ranskalaisten hyökätessä kieltäytyivät taistelemasta toisiaan vastaan. Ludovico teki lyhyen paluun Milanon valtaistuimelle, halliten helmikuusta huhtikuuhun, kunnes joutui ranskalaisten käsiin ja hänet vietiin Lochesin linnaan, jossa hän kuoli vankeudessa 1508. Sveitsiläiskaarti selvitti asiaa ja teloitti sotilaan nimeltä Hans Turmann, joka oli selvityksen mukaan kavaltanut Ludovicon ranskalaisille rahasta.


title: Ludovico Sforza

text: Myöhemmin sveitsiläiset palauttivat Sforzan suvun Milanon valtaistuimelle ja Ludovicon pojasta Massimiliano Sforzasta tuli 1512 herttua.


title: Ludovico Sforza

text: Ludovico Sforza oli eräs Italian varakkaimmista ja vaikutusvaltaisimmista renessanssin ajan hallitsijoista. Hän menestyi monilla valtiotaidon aloilla ja vaali taiteita ja tieteitä. Hänen hovissaan toimivia taiteilijoita ja tiedemiehiä olivat muun muassa Leonardo da Vinci, jolta Ludovico tilasi insinööritöiden lisäksi maalauksen Viimeinen ehtoollinen ja Castello Sforzescon freskoja, arkkitehti Donato Bramante, joka suunnitteli ja viimeisteli kirkkoja (San Celso, San Satiro, Sant'Ambrogio sekä Santa Maria delle Grazie) Ludovicon pyynnöstä, Foppa, Bergognone, Solari ja Amadeo. Ludovico käytti paljon varojaan Castello Sforzescon, Duomo di Milanon ja muun Milanon kaupungin koristamiseen.


title: Ludovico Sforza

text: Ludovico avioitui 17. tammikuuta 1491 16-vuotiaan Beatrice d'Esten kanssa, joka menehtyi lapsivuoteessa vuonna 1497. Massimiliano Sforzan lisäksi pariskunta ehti saada toisenkin lapsen, josta tuli myös Milanon herttua isonveljensä jälkeen nimellä Francesco II Sforza. Sekä Ludovico että hänen vaimonsa olivat kyvykkäitä diplomaatteja ja he pitivät yllä loisteliasta hovia.


title: Ledina Çelo

text: Ledina Çelo (s. 9. helmikuuta 1977, Tirana Albania) on albanialainen laulaja. Hän edusti Albaniaa vuoden 2005 Euroviisuissa kappaleella "Tomorrow I Go", jonka oli sanoittanut Pandi Laco ja säveltänyt Adrian Hila. Finaalissa hän sijoittui kuudenneksi. Ennen laulajan uraansa Çelo toimi mallina Lontoossa.


title: Tim Pigott-Smith

text: Tim Pigott-Smith (13. toukokuuta 1946 Rugby – 7. huhtikuuta 2017) oli englantilainen näyttelijä, joka esiintyi urallaan useissa elokuvissa ja sarjoissa. Hän teki läpimurtonsa televisiosarjassa "Kuningattaren jalokivi" vuonna 1984.


title: Luiz Ejlli

text: Luiz Ejlli (s. 12. heinäkuuta 1985, Shkodër) on albanialainen laulaja. Hän voitti vuonna 2004 Albanian Idols-kilpailut.


title: Luiz Ejlli

text: Ejlli valittiin vuonna 2005 edustamaan Albaniaa vuoden 2006 Euroviisuissa kappaleella Zjarr e ftohtë ("Tuli ja kylmä"), jonka on säveltänyt Klodian Qafoku ja sanoittanut Dr. Flori. Ejlli edusti Euroviisuissa Albaniaa ensimmäisenä mieslaulajana. Finaaliin asti Ejlli ei päässyt.


title: Yrittäjä

text: Yrittäjä on henkilö, joka yksin tai yhdessä muiden henkilöiden kanssa organisoi liiketoimintaa hänen itsensä tai jonkun muun havaitseman liiketoimintamahdollisuuden hyödyntämiseksi. Yrittäjä kantaa liiketoimintamahdollisuuteen liittyvän riskin ja pyrkii tekemään liiketoiminnallaan voittoa. Toisinaan myös liiketoimintamahdollisuuden havaitsijaa voidaan pitää yrittäjänä vaikka hän ei liiketoimintaa aloittaisikaan. Tavallisin tapa organisoida liiketoiminta on perustaa yritys tai tehdas. Liiketoimintaan tarvitaan yleensä pääomaa.


title: Yrittäjä

text: Yksilön haluun toimia yrittäjänä vaikuttavat monet tekijät kuten nykyinen työ, palkka, työllisyysnäkymät, omat tavoitteet työelämässä ja vapaa-ajalla, kodista opitut mallit, verot ja kansantalouden rakenne.


title: Yrittäjä

text: Yrittäjän rooli voidaan nähdä monella tapaa. Jean-Baptiste Sayn mukaan yrittäjä on organisoija, joka yhdistää raaka-aineet ja kyvyt tuotteiden ja palveluiden tuottamiseksi. Richard Cantillonin mukaan yrittäjä on riskin kantaja. Hän ottaa riskin muiden puolesta sovitulla hinnalla. Taloustieteilijä Frank Knight näki yrittäjän henkilönä, joka sietää epävarmuutta. Ilman epävarmuutta ei olisi tappiollista liiketoimintaa. Hänen mukaansa riskille voidaan laskea arvo, mutta epävarmuudelle ei. Yrittäjä on valmis uhrautumaan epävarman liiketoiminnan vuoksi.


title: Yrittäjä

text: Suomen Yrittäjien mukaan yrittäjyys on Suomessa kasvussa. Yrittäjiä on yhteensä noin 260 000. Heistä noin 170 000 on yksinyrittäjiä.


title: Eurovision laulukilpailu 1959

text: Eurovision laulukilpailu 1959 järjestettiin elokuvajuhlistaan tunnetussa Ranskan Cannesissa 11. maaliskuuta 1959 Jacqueline Joubertin emännöimänä. Mukana kilpaili yhteensä 11 maata. Iso-Britannia osallistui jälleen vuoden tauon jälkeen sijoittuen toiseksi, kuten lukuisia kertoja tämän jälkeenkin. Luxemburg jäi pois kilpailusta, mutta Monaco osallistui kilpailuun tänä vuonna ensimmäistä kertaa. Äänestyskäytäntö pysyi samanlaisena kuin aikaisempina vuosina, mutta tästä vuodesta lähtien tuomaristot koottiin tavallisista musiikin kuluttajista asiantuntijoiden sijaan. Tästä vuodesta alkaen keskenään kilpailivat eri maat ja niiden yleisradioyhtiöt, eivätkä laulut kuten aiempina vuosina.


title: Eurovision laulukilpailu 1959

text: Voitto meni Alankomaille jo toista kertaa laulukilpailun nelivuotisen historian aikana. Teddy Scholtenin esittämä voittosävelmä "Een beetje" edusti tyyliltään hyvin tyypillistä 50-luvun iskelmää. Vuosikerran tunnetuin laulu tuli kuitenkin jälleen kerran Italiasta. Domenico Modugnon "Ciao Ciao Bambinasta" tuli yksi vuoden soitetuimpia lauluja, vaikka se ei noussutkaan yhtä suureksi klassikoksi kuin edellisvuonna kolmanneksi sijoittunut "Volare".


title: Eurovision laulukilpailu 1959

text: Vaikka yleensä kipailun lopuksi esitetään uudestaan vain voittokappale, tuolloin tulosten selvittyä esitettiin uudelleen kolme parasta kappaletta paremmuusjärjestyksessä paras viimeisenä.


title: Eurovision laulukilpailu 1959

text: Osa maista valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa esityksen. Isäntämaan ylikapellimestari Franck Pourcel johti Ranskan lisäksi Monacon, Saksan, Ruotsin, Sveitsin ja Itävallan kappaleet.


title: Eurovision laulukilpailu 1959

text: Vuonna 1959 jokaisella maalla oli 10-henkinen tuomaristo, jonka jokainen jäsen antoi äänen omalle suosikkilaululleen. Jokaisella maalla oli siis käytettävissään kymmenen ääntä.


title: Lari Halme

text: Lari Perttu Halme (s. 30. heinäkuuta 1976 Hollola) on suomalainen näyttelijä.


title: Lari Halme

text: Halme on työskennellyt muun muassa Helsingin Kaupunginteatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa, Tampereen Teatterissa, Uudessa Iloisessa Teatterissa ja Turun kaupunginteatterissa. Hänet tunnetaan myös Yle TV2:n "Uusi päivä" -sarjasta.


title: Lari Halme

text: Halme on naimisissa käsikirjoittaja-ohjaaja Marika Vapaavuoren kanssa. He asuvat Tampereen Petsamossa.LähdeKaikkien käsikirjoitus ja ohjaus: Marika Vapaavuori


title: Alligaattorit

text: Alligaattorit ("Alligatoridae") on heimo krokotiilieläinten lahkossa. Ne ovat krokotiilien ja gaviaalien lähisukulaisia ja muistuttavat ulkoisesti suuresti krokotiileja. Heimo jaetaan kahteen alaheimoon ja neljään sukuun, joihin kuuluu kahdeksan lajia.


title: Alligaattorit

text: Alligaattorit ovat keskimäärin pienempiä kuin muut krokotiilieläimet ja niitä pidetään myös alkeellisempina. Näkyvin ero krokotiileihin on se, että alligaattorien hampaat ovat suun sisällä, kun taas krokotiilien hampaat ovat suun ulkopuolella. Se johtuu yläleuan hammaskuopasta, johon neljäs hammas uppoaa niin, että leukojen sulkeutuessa se jää näkyvistä. Alligaattorien alaleuan neljäs hammas on kaikkein vahvin, eikä kallon nivelluu reunusta alempaa ohimoaukkoa. Alligaattorin leuat ovat äärimmäisen vahvat.


title: Alligaattorit

text: Alligaattorien kuono on leveä ja lyhyt. Kuonon kärki on pyöreähkö ja litteä luuseinämä erottaa sieraimet toisistaan. Sierainten tiehyet johtavat suun takaosaan, nielun yläpuolelle.


title: Alligaattorit

text: Alligaattorien raajat ovat heikommat kuin krokotiileilla ja osalla lajeista varpaita yhdistää räpyläpoimu. Vedessä ne ovat elementissään. Alligaattorit ovat nopeita uimareita ja viettävät pitkiä aikoja vedessä. Heimo oli olemassa ilmeisesti jo dinosaurusten valtakauden lopulla. Liitukaudella eläneen jopa 15-metrisen jättiläiskrokotiili Deinosuchuksen kallo muistuttaa hyvin paljon nykyisten alligaattorien kalloa ja se useimmiten luetaan samaan alaheimoon.


title: Alligaattorit

text:
Alligaattoreita elää laajalla alueella Etelä- ja Keski-Amerikassa sekä pieni määrä Kaakkois-Kiinassa.
Kaimaanit ("Caiman") on suku alligaattoreiden heimossa. Varsinaisten alligaattoreiden sukuun ("Alligator") kuuluu kaksi nykyään elävää lajia. Ne elävät kaikista krokotiilieläimistä pohjoisimpina. Näistä suurempi on mississippinalligaattori, joka nimensä mukaisesti elää Mississippin alueella. Toinen suvun lajeista on kiinanalligaattori, joka on heimon lajeista ainoana vaarassa hävitä luonnosta.
Alligaattorit elävät vain suolattomassa vedessä, kuten hitaasti virtaavissa joissa, jokien mangrovekasvustoissa, kanavissa ja joskus myös virtapaikoissa. Mieluiten ne elävät kuitenkin lähes seisovassa vedessä.


title: Alligaattorit

text: Alligaattorien elintavat eivät olennaisesti eroa muista lahkon lajeista. Tärkeintä ravintoa ovat kalat, mutta ruokavalio vaihtelee lajeittain. Ihmiselle vaarallisia ovat lähinnä vain suokaimaani ja mississippinalligaattori. Nekin hyökkäävät vain harvoin ja yleensä ne pakenevat, kun niitä lähestytään. Naaraat rakentavat maa-aineksesta pesän, jota ne vartioivat pesärosvoilta kuten pesukarhuilta ja teguilta. Poikasten kuoriuduttua emo usein auttaa ne veteen ja saattaa vartioida niitä useita kuukausia pedoilta. Aikuisilla alligaattoreilla on vain harvoja luonnollisia vihollisia, joita ovat lähinnä isot kissapedot ja suuret anakondat.


title: Alligaattorit

text: Ihminen on alligaattorien suurin uhka. Alligaattoreita tapetaan nahan ja lihan takia kaikkialla niiden levinneisyysalueella. Useimmat lajit eivät kuitenkaan ole vaarassa ja niiden kannat ovat elinvoimaiset.


title: Jupikit

text: Jupikit, jupikeskimot (Keski-Alaskan jupikiksi "Yup'ik") on toinen eskimokansoista. Toinen on inuitit. Jupikit asuvat Etelä- ja Lounais-Alaskassa, siellä täällä Koillis-Siperian rannikolla ja Beringinmeressä sijaitsevalla Saint Lawrencen saarella. Nämä jaetaan seuraaviin ryhmiin: tyynenmerenjupikit ("alutiiqit") Etelä-Alaskassa, alaskanjupikit Alaskan länsiosissa ja siperianjupikit Saint Lawrencen saarella sekä Koillis-Siperiassa. Siperiassa asuvat naukaninjupikit ja sirenikit, näistä erityisesti jälkimmäiset, ovat etnisenä ryhmänä ja kielenä lähes hävinneet. Jupikkien kieliryhmä, jupikkielet, jaetaan viiteen eri kieleen.


title: Ohukainen ja Paksukainen

text: Ohukainen ja Paksukainen eli Stan Laurel (1890–1965) ja Oliver Hardy (1892–1957) olivat brittiläis-yhdysvaltalainen komediaparivaljakko, joka teki lukuisia suosittuja elokuvia. Vaikka elokuvien teko päättyi Oliver Hardyn kuolemaan, parivaljakko sai suurempaa arvostusta vasta 1950–1960-luvulla.


title: Ohukainen ja Paksukainen

text: Laurel ja Hardy esiintyivät ensimmäista kertaa yhdessä vuonna 1921 "The Lucky Dog" -nimisessä elokuvassa, joskin tapaaminen oli täysin satunnainen. Vuonna 1926 he esiintyivät myös Hal Roachin filmissä "Forty-Five Minutes From Hollywood". Ensimmäinen yhteinen Laurel and Hardy -komedia oli "The Second Hundred Years" (1927). Yhteistyö jatkui seuraavat kolmekymmentä vuotta.


title: Ohukainen ja Paksukainen

text: Vuonna 1929 Laurel ja Hardy siirtyivät mykkäfilmeistä äänielokuviin. Heidän ensimmäinen äänielokuvansa oli "Ristiriitoja" ja ensimmäinen kokoillan äänielokuva "The Hollywood Revue of 1929". Vuoden 1932 filmi Muuttomiehet pulassa sai Oscar-palkinnon parhaana lyhytkomediana. Pari jätti Roach-studion 1940 yhdeksäntoista kokoillan filmin jälkeen. Vuosina 1941–1944 he tekivät seuraavat kahdeksan elokuvaansa 20th Century Fox- ja Metro-Goldwyn-Mayer -studioille.


title: Ohukainen ja Paksukainen

text: Vuosina 1945–1950 he eivät esiintyneet elokuvissa vaan keskittyivät näyttämöesiintymisiin. Heidän viimeinen yhteinen elokuvansa oli vuonna 1951 ilmestynyt ranskalais-italialainen yhteistuotanto "Atoll K". Kaikkiaan heidän yhteisesiintymisiään on 106 elokuvassa. He näyttelivät 40 lyhytäänielokuvassa, 32 lyhytmykkäelokuvassa, 23 täyspitkässä tuotantoelokuvassa ja tekivät 11 elokuvaa vieras- tai cameo-esiintymisenä.


title: Ohukainen ja Paksukainen

text: Stan Laurel oli kehittänyt roolihahmonsa valmiiksi jo ensimmäisiin yhteisiin elokuviin, mutta Ollie-hahmon kehittely oli silloin vielä kesken. Ensimmäisten filmien käsikirjoituksetkaan eivät juuri hyödyntäneet roolien välistä jännitettä. Ensimmäinen kohtaus, jossa asetelma on näkyvissä, on elokuvassa "Do Detectives Think?" (1927): etsivinä liikkuva pari tulee leuhkoina päällikkönsä luokse niin että Stan asettuu tämän pöydälle siirtämällä siinä olevan paperipiikin tuolille. Stan taas astelee varmoin askelin päällikön tuolille ja istuu paperipiikkiin. Laurel kertoi myöhemmin, että hahmojen kehittämisessä ratkaiseva oivallus oli esittää todella typeriä mutta itsevarmoja tyyppejä. Yleinen käsitys on, että Laurel työskenteli elokuvien kehittelyssä ja harjoittelussa uutterammin kuin Hardy.


title: Ohukainen ja Paksukainen

text: Siirtyminen äänielokuvaan onnistui parivaljakolta sujuvammin kuin monilta muilta koomikoilta. Tämä tapahtui muuttamalla hahmojen ja tapahtumien vauhtia hitaammaksi. Tapahtumat itsessään pysyivät samanlaisina, eikä heidän puheensa alkuaikoina sisältänyt verbaalista vitsailua.


title: Helylä

text: Helylä () on kaupunkikunta, kaupunkimainen taajama ja kylä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee Tohmajoen rannalla kuusi kilometriä Sortavalasta pohjoiseen. Kunnassa on 3 700, taajamassa 3 500 ja kylässä 131 asukasta (vuonna 2012).


title: Helylä

text: Helylän kunnan pinta-ala on 18,8 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kaalamon kuntaan ja muissa ilmansuunnissa Sortavalan kaupunkiin Kunnan alueella virtaa Tohmajoki. Järviä ovat Karmalanjärvi ja Helmijärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluu graniitti ja savi.


title: Helylä

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu Helylänjokeen laskevan Tohmajoen suussa sijaitseva Helylän kylä sekä Rautakankaan asutus.


title: Helylä

text: Helylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Suomeen kuuluessaan se oli yksi Sortavalan maalaiskunnan suurimmista kylistä. Helylässä oli rautatieasema, Sortavalan lentokenttä, tiilitehdas ja Oy Helylän koulukaluste-, huonekalu- ja lelutehtaat. Talvi- ja jatkosodan jälkeen alue luovutettiin Neuvostoliitolle.


title: Helylä

text: Vuosina 1963–1972 Helylä kuului Sortavalan kaupunkiin. Vuonna 1972 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Suomalaisten vuonna 1881 perustama huonekalutehdas jatkoi sodan jälkeen toimintaansa Sortavalan huonekalu- ja suksikombinaattina, joka oli alansa suurimpia tuotantolaitoksia Neuvostoliitossa. 1980-luvulla kombinaatti valmisti vuosittain 800 000 suksiparia, joista 25 % meni vientiin. Neljä tuhatta henkeä työllistänyt tehdas teki konkurssin vuonna 1998.


title: Helylä

text: Helylän kautta kulkee Sortavalan ja Aunuksen välinen A130-maantie sekä Kaarlahden ja Suojärven välinen rautatie, jolla on Helylän asema. Taajamasta on linja-autoyhteydet Sortavalaan, Lahdenpohjan, Pitkärantaan ja Värtsilään. Helylän eteläpuolella sijaitsevalta Sortavalan lentokentältä lennetään talvisin helikopterilla Valamoon.


title: Helylä

text: Nykyään Helylässä toimii Sortavalan huonekalu- ja suksitehtaan pohjalta perustettu teknologiakylä, jonka yritykset valmistavat muun muassa suksia, huonekaluja ja puurakenteita. Taajamassa on myös rakennusteollisuutta ja metsänhoitoalueen konttori. Lähistöllä toimii sepelitehdas ja kaksi karjatilaa. Helylän pohjoisosassa on sotilasalue.


title: Helylä

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluu kaksi lastentarhaa, keskikoulu, kulttuuritalo, aikuisten ja lastenkirjastot, poliklinikka, posti, pankki ja joukko kauppoja. Taajamassa on evankelinen kirkko.


title: Helylä

text: Karmalanjärven rannalla kilometrin verran Tohmajoen suusta etelään sijaitsee Paasonvuoren karjalainen muinaislinna Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu yksi 1900-luvun alun maalaistalo. Helylän taajamassa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka ja Helylän kylän eteläpuolella sodan muistoksi pystytetty tykki. Taajaman koillispuolella sijaitsevalla Helylänmäellä toimii laskettelukeskus.


title: Supersuurpujottelu

text: Supersuurpujottelu eli super-G on syöksylaskun ja suurpujottelun välimuoto. Syöksyä se muistuttaa siinä, että kilpailulaskuja on vain yksi ja laskun kesto on suunnilleen sama kuin syöksylaskussa. Vauhti ei nouse yhtä korkeaksi kuin syöksyssä ja radalla on enemmän mutkia. Suurpujotteluun verrattuna supersuurpujottelu on vauhdikkaampaa.


title: Supersuurpujottelu

text: Supersuurpujottelussa miesten ratojen korkeusero on 500–650 metriä ja naisten 350–600 metriä. Supersuurpujottelussa portti rakentuu samalla tavalla kuin suurpujottelussa. Käännösten maksimimäärä on 10 prosenttia korkeuserosta. Minimi on miehille 35 ja naisille 30 käännöstä. Supersuurpujottelussa käytetään super-G-suksia. Muut varusteet ovat samanlaiset kuin syöksylaskussa. Kilpailurataa ei saa harjoitella ennen kisaa.


title: Suurpujottelu

text: Suurpujottelu on hieman pujottelua nopeavauhtisempi alppilaji. Suurpujottelun kilpailulasku kestää 1.15–1.45 minuuttia. Miesten radan korkeuseron tulee olla 250–450 m ja naisten vastaavasti 250–400 m. Maailmancup-kilpailuissa pienin hyväksytty korkeusero on 300 m. Rata on laajasäteisten käännösten muodostama rytmikäs kokonaisuus. Suurpujotteluportin muodostaa kaksi keppiparia joiden väliin on pingotettu lippu. Portin leveys on 4–8 m ja kahden peräkkäisen portin etäisyys toisistaan on oltava vähintään 10m. Peräkkäisten porttien tulee olla vuorotellen punaisia ja sinisiä. Kilpailussa on kaksi laskua, joiden yhteisaika ratkaisee sijoituksen. Suurpujottelusukset ovat syöksysuksia lyhyemmät, kevyemmät ja kääntyvämmät. Puku on ihonmyötäinen ja sauvat ovat käyrät kääntyen selän taakse ilmanvastuksen minimoimiseksi.


title: Suurpujottelu

text: Suurpujottelu ja parisuurpujottelu ovat myös lumilautailulajeja.


title: Star Wars: Battlefront II

text: Star Wars: Battlefront II on Pandemic Studiosin kehittämä ja LucasArtsin julkaisema toimintapeli, joka on jatko-osa "ille".


title: Star Wars: Battlefront II

text: Pelissä voidaan nyt pelata ensi kertaa jedeillä ja sitheillä. Pelissä seurataan kloonilegioona 501:tä, jolla suoritetaan tehtäviä ympäri galaksia. Ensimmäiset tehtävät pelataan klooneilla. Ne sijoittuvat . Pelissä on myös uusia tasoja, joissa soditaan ensin aluksilla avaruudessa ja sitten lennetään tuhoamaan vihollisen lippulaivaa. Pelin verkkomoninpelissä pääsee pelaamaan enimmillään 64 pelaajaa vastaan. Mukana on myös Battlefrontista tutuksi tullut ”Galactic Conquest”. Sen tavoitteena on valloittaa 13 planeettaa omalle puolelleen. Lisäksi pelaaja voi ostaa bonuksia, jotka auttavat taistelussa, lisäävät tähtihävittäjiä tai yksiköitä pelaajan armeijaan.


title: Star Wars: Battlefront II

text: Jokaisella yksiköllä on erityisaseensa. Lääkintämiehellä/korjaajalla se on haulikko, rynnäkkömiehellä rynnäkkökivääri ja pistooli, lentäjällä kommandopistooli, sabotöörillä (Marine) raketinheitin ja rynnäkkökivääri, rakettireppusoturilla EMP Kranaatinheitin ja komentajan jonka aseet vaihtelevat. Mukana myös tarkka-ampuja, jonka aseistuksena on tarkkuuskivääri ja pistooli. Kun saa esimerkiksi arvosanan Gunslinger, saa käyttöönsä Precision Pistolin, jossa on 96 ammusta. Arvosanoja erityisaseisiin ovat Gunslinger, Frenzy, Marksman, Demolition, ja Regulator. Muita tarjolla olevia arvosanoja ovat Technician, Endurance, Guardian ja War Hero.


title: Star Wars: Battlefront II

text: Rise of Empire -yksinpelikampanjassa seurataan osittain kuvitteellisen 501. kloonilegioonan vaiheita.


title: Star Wars: Battlefront II

text: Instant Action -pelimuodossa pelaaja valitsee planeetan, jolla taistelee. Vaihtoehtoja ovat Hunt,Assault, Capture The Flag, ja Conquest, eli vallata planeetta haltuunsa sekä XL, jossa kummatkin yrittävät tappaa 350 vastustajaa. XL toimii vain pelin tietokoneversiossa. Assaultissa täytyy tuhota toisen hyökkaysalus keräämällä pisteitä jotka saa jos tuhoat aluksia, Cruiseja, Ja tuhoamalla hyökkäysaluksen osia. Assaultista on myös toinen versio joka on Mos eisleyssä, jossa täytyy tapella sankareita/pahiksia vastaan.


title: Star Wars: Battlefront II

text: Galactic Conquest -pelimuodossa pelaaja voi valita haluamansa tietyn armeijan joko galaktisista sisällissodista tai kloonisodista, jolla aloittaa sodan vastustajaa vastaan Galaksissa. Pelaaja valtaa vihollisilta planeetan kerrallaan, kunnes kaikki galaksin planeetat on vallattu ja sota voitettu.


title: Star Wars: Battlefront II

text:
Jedit
Sithit


title: Star Wars: Battlefront II

text: Voimaa käyttämättömät


title: Star Wars: Battlefront II

text:
Alussa 501. legioona hyökkää voitokkaasti Mygeetoon, Coruscantille, Feluciaan, Kashyykiin sekä Utapaulle. Näillä planeetoilla niiden paikallisten asukkaiden tukemat Tasavallan joukot ovat alakynnessä droideja vastaan. Näissä hyökkäyksissä Separatistien armeijan päällikkö kenraali Grievous kuolee, ja legioonan joukot saavat haltuunsa Kuolemantähden kaaviot Mygeetosta ja kaksi holocronia Feluciasta sekä Separatistien Kashyykin hyökkäyslaivaston lippulaivasta.
Käsky 66:n tultua voimaan Anakin Skywalker johtaa legioonan joukot Jeditemppeliin, missä kloonisotilaat ja Anakin kylmäverisesti murhaavat kaikki siellä olevat jedit ja temppelikaartilaiset. Sen jälkeen Keisari lähettää heidät Naboo-planeetalle tukahduttamaan planeetan kuningattaren juuri noussutta Imperiumia vastaan aloittamaa kapinaa ja eliminoimaan sinne paenneet jedit. Tehtävä onnistuu ja taistelun lopussa kuningatar saa surmansa. Mustafarissa oleilevat Separatistien armeijan viimeiset rippeet. Siellä eräs geonosislainen insinööri esittelee Separatisteille uuden supertaisteludroidityypin. Näistä he voisivat koota uuden armeijan, joka on tarpeeksi iskukykyinen, jotta sen voimin voitaisiin aloittaa uusi sota Imperiumia vastaan. 501. legioona hyökkää planeetalle tuhottuaan ensin sen yllä olevan viimeisen Separatisti-laivaston. Hyökkäys menestyy jälleen. Legioonan joukot valtaavat tukikohdan hallintohuoneen ja tuhoavat droidityypin kaaviot, jonka jälkeen geonosislainen insinööri ammutaan.


title: Star Wars: Battlefront II

text: 501. legioonan eliminoitua Imperiumin pahimmat uhkaajat, Galaktinen sisällissota alkaa, jonka alussa legioonan joukot valtaavat kapinallisten hallussa pitämän Polis Massan. Sen jälkeen he hyökkäävät Kaminoon, mistä Kapinaliitto oli tilannut uuden klooniarmeijan, jota se oli aikonut käyttää Imperiumia vastaan. Taistelussa legioonan joukot tuhoavat Kaminon kloonilaboratoriot ja kaikki jo taisteluvalmiit kloonit. Klooniholocronit viedään keisarille. Imperiumin jättimäisellä taisteluasemalla Kuolemantähdellä tapahtuu vankipako 501. legioonan joukkojen oleilessa siellä. Legioona kuitenkin tukahduttaa paon. Muutamia vuosia myöhemmin legioona hyökkää Tantive IV-nimiselle kapinallisten alukselle, jossa he kaappaavat päällikkö prinsessa Leia Organa taistelun jälkeen. He saavat tietoonsa, että kapinallisten päämaja sijaitsee Yavin-kaasuplaneetan neljännessä kuussa, jonne 501. legioona hyökkää ajaen kapinalliset pois päämajastaan. Nämä pakenevat lumiselle Hothin planeetalle, jonne heidät jäljitetään muutamia vuosia myöhemmin. 501. legioona hyökkää sinne rakennettuun Kapinaliiton päämajaan, valloittaa sen ja räjäyttää lopuksi päämajan toista hangaarista lähdössä olevan kapinaliiton aluksen alas. Viimeiset Kapinaliiton joukot ammutaan tai vangitaan. Hothin taistelu päättyy Galaktisen Imperiumin voittoon.


title: Star Wars: Battlefront II

text: Arvoja "Star Wars: Battlefront II" -pelissä on neljä: Alokkaan arvon saa heti, kun aloittaa pelaamisen. Sergeant arvon saa 25 mitalin jälkeen. Captain-arvon saa 100 mitalin jälkeen, ja General-arvon saa 300 mitalin jälkeen.


title: Titraus

text:
Titraus perustuu tutkittavaan näytteeseen lisättävän titranttiliuoksen ja näytteen väliseen reaktioon, jota tarkastellaan indikaattorin tai jonkin mittalaitteen, kuten pH-mittarin avulla. Reaktion tasapainotilassa tapahtuu selvästi indikoitava äkkinäinen muutos, esim. happo-emäsindikaattorin värinmuutos pH-arvon muuttuessa. Kun titrantin tarkka konsentraatio ja reaktioyhtälö ja stoikiometria tunnetaan, voidaan laskea titranttiliuoksen kuluman perusteella näytteen ainemäärä, pitoisuus tai pH-arvo.
Titraukset voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin:


title: Matti Tuominen

text: Matti Wilhelm Tuominen (9. maaliskuuta 1940 Lappi – 25. tammikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, joka tunnettiin etenkin monista teatterirooleistaan. Televisiosta hänet muistetaan kauppaneuvos Paukun roolista ajankohtaissatiirisarjassa "Hyvät herrat", jota esitettiin vuosina 1990–1996, ja myöhemmin Urmas Hakkaraisen roolista "Maalaiskomedia"-televisiosarjoissa.


title: Matti Tuominen

text: Tuominen tunnettiin parhaiten televisionäyttelijänä, mutta hän oli ennen kaikkea teatterimies. Uransa aikana hänellä oli kiinnitykset Lahden, Kuopion, Kotkan, Oulun ja Helsingin kaupunginteattereissa. Freelanceriksi hän ryhtyi 1990-luvun alussa. Erityisen mieleinen hänelle oli Eddien rooli Arthur Millerin näytelmässä "Näköala sillalta". Hän teki roolityön Kuopion kaupunginteatterissa. Hän teki myös Tuntemattoman sotilaan Koskelan roolin kahdesti: Paavo Liskin ohjauksessa Oulun kaupunginteatterissa ja Jouko Turkan johdolla Helsingin kaupunginteatterissa.


title: Matti Tuominen

text: Freelancer-vuosinaan Tuominen näytteli muun muassa Tampereen Työväen Teatterissa, Seinäjoen kaupunginteatterissa sekä kotikaupunkinsa Turun Samppalinnan kesäteatterissa. Hän teki myös elokuva- ja televisiotöitä. Matti Tuominen oli naimisissa näyttelijä Raili Tiensuun kanssa.


title: Matti Tuominen

text: Nuoruudessaan Tuominen menestyi kilpatanssijana. Tanssin myötä hän ajautui myös teatteriin. Hän oli intohimoinen urheilun ystävä, jota kiinnostivat kaikki urheilumuodot, mutta erityisesti jalka- ja lentopallo. Matti Tuominen kärsi viimeisinä vuosinaan aivoinfarktin ja kuoli aivoverisuonen katkeamiseen 2006.


title: Matti Tuominen

text: Matti Tuominen on haudattu Turun Katariinan hautausmaalle.


title: Super Aguri F1

text: Super Aguri F1 oli japanilainen Formula 1 -talli, jonka perusti japanilainen entinen F1-kuljettaja Aguri Suzuki. Talli osallistui 39 F1-sarjan kilpailuun kausilla – ja saavutti yhteensä neljä MM-pistettä.


title: Super Aguri F1

text: Super Agurin päämaja sijaitsi Tokiossa, mutta tehdas sijaitsi entisen Arrows-tallin vanhoissa tiloissa Englannin Leafieldissa.


title: Super Aguri F1

text: Super Agurin perustaja Aguri Suzuki ilmoitti 5. toukokuuta 2008, että talli joutuu lopettamaan kilpailutoimintansa talousvaikeuksien takia. Tallin viimeiseksi kilpailuksi jäi Espanjan Grand Prix 2008. Talli keräsi kahden kauden aikana neljä pistettä.


title: Super Aguri F1

text: Vuonna 2014 Super Aguri palaa kilparadoille osallistuen uuteen Formula E -sähköautosarjaan Amlin Aguri nimellä.


title: Super Aguri F1

text: Super Agurin osallistuminen ensimmäiselle kaudelleen oli vaarassa epäonnistua. Talli ilmoitti FIA:lle 1. marraskuuta 2005 aikomuksestaan osallistua MM-sarjaan seuraavalla kaudella. FIA:n virallinen lehdistötiedote seuraavan kauden osallistujista kuitenkin vahvisti, ettei Super Aguri osallistu sarjaan. Syynä tähän oli se, että talli ei pystynyt maksamaan vaadittua 48 miljoonan dollarin osallistumismaksua ajoissa. Talli haki kuitenkin uutta osallistumislupaa kaudelle ja jatkoi valmistautumista. FIA hyväksyi tallin osallistumisen kaudelle 26. tammikuuta 2006, kun muut tallit myöntyivät tähän.


title: Super Aguri F1

text: Super Aguri aloitti debyyttikautensa SA05-autolla, joka perustui vuoden Arrows-autoon. Auto käytti Hondan moottoria ja Bridgestonen renkaita. Tallin oma SA06-auto esiteltiin ensimmäisen kerran Silverstonessa 19. heinäkuuta 2006, ja se teki kilpailudebyyttinsä Saksan GP:ssa Hockenheimringillä 30. heinäkuuta.