title: Min (jumala)

text: Muinaisessa Egyptissä Ministä kerrottiin tarinaa jonka mukaan hän olisi menettänyt toisen kätensä ja jalkansa koska oli kavaltanut kokonaisen kylän miehet. Egyptissä oli syttynyt sota, ja tämän kylän miehet lähtivät sotimaan mutta nuori poika nimeltä Min jäi yksin heidän vaimojensa kanssa, suojelemaan heitä ja heidän tyttäriään. Koska miehiä ei kuulunut kuukausiin, Min näki parhaaksi hedelmöittää kaikki naiset jottei kylä kuolisi. Miehet kuitenkin palasivat ja huomasivat vaimojensa ja tyttäriensä olevan raskaana. Koska Min oli ainut mies kylässä, miehet kimmastuivat ja katkaisivat hänen kätensä ja jalkansa merkiksi rikoksesta. Miehet kysyivät ennen hänen kuolemaansa, miksi hän oli pettänyt heitä? Hän vastasi: "Olisitte kiitollisia. Minun ansiostani, vaikka olisitte kuolleet, olisi sukunne jatkunut eivätkä vaimonne olisi vanhuusvuosina jääneet yksin, vaan olisi heidän lapsenne heistä huolta pitäneet, ja saattaneet heidät ikuiseen elämään. Tämän sanottuaan Min kuoli. Taivasten valtakunnassa hänet kohotettiin yhdeksi jumalaksi muiden joukkoon."


title: Montu

text: Montu oli muinaisessa Egyptissä palvottu sodan jumala. Hänen palvontansa keskittyy Hermonthiksen (muinaisegyptiläiseltä nimeltään Iuny) ympäristöön.


title: Montu

text: Montu kuvattiin haukkapäisenä miehenä, jolla oli päänsä päällä kaksi sulkaa, auringonkehrä ja uraeus, joka edustaa Wadjet-jumalatarta. Montu oli sodan jumala ja faaraot pyysivät usein häneltä suojelusta lähtiessään sotaan. Valkoisen ja mustapäisen Buchis-sonnin katsottiin olevan Montu-jumalan edustaja maan päällä.


title: Mut

text: Mut oli muinaisessa Egyptissä palvottu taivaan jumalatar. Mutin palvonta keskittyi Theban seudulle.


title: Mut

text: Mut kuvattiin useimmiten naisena, jolla oli päässään korppikotkan muotoinen päähine sekä Ylä- ja Ala-Egyptin kaksoiskruunu. Käsissään hänellä oli usein was-sauva ja ankh-symboli. Joskus hänet kuvattiin myös leijonapäisenä, jolloin hänet on helppo sotkea muihin leijonajumalattariin (Bastet, Tefnut ja Sakhmet).


title: Mut

text: Mutin katsottiin olevan Theban jumaltriadissa Amonin vaimo ja Khonsun äiti. Hän oli taivaanjumalatar, jota palvottiin lähes yksinomaan Thebassa ja sen lähiseuduilla. Myöhempinä aikoina Mut yhdistettiin usein Bastetiin.


title: Paavo Nikula

text: Paavo Antti Juhani Nikula (s. 15. elokuuta 1942 Helsinki) on entinen oikeuskansleri sekä entinen kansanedustaja ja ministeri. Nikula toimi vihreiden kansanedustajana vuodesta 1991. Hän siirtyi eduskunnasta oikeuskansleriksi vuonna 1998 ja toimi virassa vuoteen 2007 asti. Hän oli oikeusministeri Liberaalisen Kansanpuolueen mandaatilla Kalevi Sorsan II hallituksessa vuosina 1978–1979 ja LKP:n varapuheenjohtaja vuoteen 1982, jolloin hän erosi liberaaleista sen vuoksi, että puolue liittyi keskustapuolueeseen.


title: Paavo Nikula

text: Nikula on koulutukseltaan oikeustieteen lisensiaatti ja varatuomari. Hän on Helsingin yliopiston kunniatohtori. Hän on työskennellyt tuomarina Kouvolan ja Helsingin hovioikeuksissa, lainsäädäntöneuvoksena oikeusministeriössä sekä Suomen ensimmäisenä tasa-arvovaltuutettuna 1987–1991. Viimeksi hän toimi valtioneuvoston oikeuskanslerina, josta virasta hän jäi 29. tammikuuta 2007 sairauslomalle aivoverenvuodon vuoksi ja irtisanoutui virastaan terveyssyistä 26. huhtikuuta. Ero astui voimaan heinäkuun 2007 alusta.


title: Paavo Nikula

text: Paavo Nikula toimi Ihmisoikeusliitto ry:n puheenjohtajana vuosina 1997–1998.


title: Paavo Nikula

text: Paavo Nikulan puoliso on Helsingin yliopiston taidehistorian emeritaprofessori Riitta Nikula. Heillä on kolme poikaa, joista julkisuudessa ovat olleet Jone (s. 1970) ja Stuba (s. 1972).


title: Valkoinen

text: Valkoinen on väri, joka aistitaan kun esine heijastaa kaikkia värisävyjä. Valkoinen valo sisältää kaikkia näkyviä sähkömagneettisen säteilyn taajuuksia yhtä paljon.


title: Valkoinen

text: Luonnossa jotkin pohjoisten leveysasteiden nisäkkäät muuttuvat talvisin valkoisiksi.


title: Valkoinen

text: Käyttöä ja symboliikkaa pohdittaessa on syytä pitää mielessä, että mikä tahansa väri kuten valkoinen saa merkityksenä vasta käyttötilanteesta eli siitä, missä sosiaalisessa, kulttuurisessa ja/tai esimerkiksi historiallisessa kontekstissa se tulee esille.


title: Messier 14

text: Messier 14 (tai NGC 6402) on pallomainen tähtijoukko Käärmeenkantajan tähdistössä. Kohteen etäisyys aurinkokunnastamme on noin 30 000 valovuotta. M14 sisältää useita satoja tuhansia tähtiä. Vuonna 1938 kohteessa räjähti nova, joka kuitenkin havaittiin valokuvista vasta vuonna 1964. Kohteen suhteellinen kirkkaus on +7,6, joten se on mahdollista nähdä kiikareilla. Kohde on melko valovoimainen, mutta melko kaukana, joten pienellä kaukoputkella on vaikea erottaa udusta yksittäisiä tähtiä tai rakeista koostumusta.


title: Messier 14

text: Charles Messier luetteloi kohteen 1. kesäkuuta 1764, ja kuvasi sen olevan pyöreä nebula ilman tähtiä. Vuonna 1783 William Herschel havaitsi sen koostuvan suuresta määrästä yksittäisiä tähtiä.


title: Messier 14

text: Kohteesta on havaittu yli 70 muuttuvaa tähteä.


title: Messier 15

text: Messier 15 (tai NGC 7078) on pallomainen tähtijoukko Pegasuksen tähdistössä. Sen löysi Jean-Dominique Maraldi 7. syyskuuta 1746.http://messier.seds.org/m/m015.html Charles Messier luetteloi kohteen 3. kesäkuuta 1764, mutta ei havainnut kohteessa tähtiä. Tähdet kohteesta havaitsi ensimmäisenä William Herschel vuonna 1783.


title: Messier 15

text: M15:n etäisyys aurinkokunnastamme on noin 33 600 valovuotta. Kohteen suhteellinen kirkkaus on +6,2, ja se on juuri ja juuri mahdollista nähdä paljain silmin hyvissä olosuhteissa. Kohteen arvioidaan olevan tihein kaikista pallomaisista tähtijoukoista omassa galaksissamme, Linnunradassa. Kohteessa on peräti 9 pulsaria, supernovien jäännöksiä, sekä 112 muuttuvaa tähteä.


title: Roskilde

text: Roskilde on Tanskassa Sjællandin alueella sijaitsevan Roskilden kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 47 828 asukasta.


title: Roskilde

text: Roskilde sijaitsee 30 kilometriä Kööpenhaminasta länteen. Historiallisesti Roskilde on merkittävä kaupunki. Se on perustettu ennen vuotta 980, joten se on Tanskan vanhimpia. Vuonna 1658 siellä solmittiin Roskilden rauha.


title: Roskilde

text: Sjællandin saaren ainoa tuomiokirkko oli 1900-luvulle saakka Roskildessa. Kaikkiaan 38 Tanskan kuninkaista ja kuningattarista on haudattu goottilaistyyliseen Roskilden tuomiokirkkoon.


title: Roskilde

text: Vuodesta 1971 lähtien kaupungissa on järjestetty vuosittaisesti suuri musiikkifestivaali Roskilde Festival. Roskilden festivaaleista on muodostunut yksi Euroopan suurimmista rock/pop-musiikkitapahtumista.


title: Nalle Puh

text: Nalle Puh () on englantilaisen kirjailijan A. A. Milnen (1882–1956) luoma satuhahmo. Milne kirjoitti Nalle Puhista kaksi kirjaa: "Nalle Puh" (1926) ja "Nalle Puh rakentaa talon" (1928). Sen lisäksi Nalle Puh esiintyy myös Milnen kahdessa runokirjassa. Myöhemmin Nalle Puh on tullut tunnetuksi Disney-yhtiön piirroselokuvista, animaatiosarjoista ja sarjakuvista.


title: Nalle Puh

text: A. A. Milnen Nalle Puh -tarinoiden pohjana olivat hänen poikansa, Christopher Robin Milnen, lelueläimet.


title: Nalle Puh

text: Nalle Puh eli englanniksi Winnie-the-Pooh sai aikoinaan nimensä Lontoon eläintarhassa olleen Winnie-karhun mukaan. Winnie oli kanadalainen mustakarhu, joka oli tullut Pohjois-Amerikasta Eurooppaan ensimmäisen maailmansodan aikana kanadalaisen rykmentin maskottina ja jäänyt sodan jälkeen Lontoon eläintarhaan. Nimensä se oli saanut omistajansa kotikaupungin, Kanadan Winnipegin, mukaan. Nalle Puh, Nasu, Ihaa, Tiikeri, Kengu ja Ruu perustuvat suoraan Milnen pojan lelueläimiin. Kani ja Pöllö sen sijaan ovat Milnen keksintöä. E. H. Shepardin piirroksissa muut hahmot on piirretty leluiksi, mutta Kani ja Pöllö oikeiksi eläimiksi. Tämä tulee esille myös itse tekstissä: kirjassa "Nalle Puh rakentaa talon" Kani toteaa Pöllölle, että vain heillä kahdella on aivot ja ″muiden päissä on purua”. Nalle Puh kumppaneineen asuu Puolen hehtaarin metsässä, jonka esikuvana oli puolestaan Ashdownin metsä lähellä Milnen perheen kotitaloa.


title: Nalle Puh

text: Milne myös sijoitti kirjoihinsa poikansa Christopher Robinin. Ensimmäisessä kirjassa "Nalle Puh" on kehyskertomus, jossa Milne kertoo Puh-tarinoita pojalleen, ja myös kirjan "Nalle Puh rakentaa talon" esipuheessa annetaan ymmärtää, että kirjan kertomukset ovat syntyneet Milnen pojalleen keksiminä tarinoina. Kaikki neljä kirjaa on kuvittanut E. H. Shepard, joka otti piirroksiinsa mallia sekä alkuperäisistä Christopher Robinin leluista että Ashdownin metsästä.


title: Nalle Puh

text: Nykyisin pieniälyinen, mutta hyväntahtoinen nalle tunnetaan paitsi Milnen alkuperäisistä kirjoista myös "Disney"-yhtiöiden tuottamista sarjakuvista, elokuvista ja televisiosarjoista. Disneyn vuonna 1977 valmistunutta koko illan elokuvaa "The Many Adventures of Winnie the Pooh" (suom. "Nalle Puh") pidetään lasten piirroselokuvan klassikkona. Disney-elokuvien myötä joukkoon astui myös aivan uusi, Milnen alkuperäisissä kirjoissa esiintymätön hahmo, Myyrä.


title: Nalle Puh

text:
Christopher Robinin lelukarhu oli vuoteen 2008 saakka näytteillä New York Public Libraryn sivukirjastossa Donnell Library Centerissä lastenosastolla, missä eläkepäiviään viettivät myös Nasu, Kengu, Tiikeri sekä Ihaa.
Nalle Puhin suomenkielisenä ääninäyttelijänä toimii Jarmo Koski.


title: Kampiliira

text: Kampiliira on 1000-luvulla luultavasti Espanjan pohjoisosien luostareissa kehitetty soitin, jossa kieliä soitetaan jousen sijasta kammesta pyöritettävällä puukiekolla. Luostareissa ei harrastettu soitinmusiikkia, mutta laulun opiskeluun tarvittiin apuvälinettä, jolla voitiin saada kuuluviin intervalleja. Soittimeen kuuluu erityinen koskettimisto, jolla lyhennellään melodiakielen soivaa pituutta. Kolmas erityinen piirre, kiekon ja koskettimiston lisäksi, ovat ns. bordunakielet, jotka soivat koko ajan samassa sävelkorkeudessa ja luovat melodialle harmonisen perustan.


title: Kampiliira

text: Ensimmäiset kampiliirat olivat kahden soittajan välineitä: toinen pyöritti kammesta ja toinen paineli tai nosteli koskettimia. Tällaisessa "organistrumissa" oli tavallisesti yksi melodiakieli ja yksi bordunakieli.


title: Kampiliira

text: 1100-luvulla kampiliira oli kiertävien trubaduurien soitin ja se oli siihen mennessä kehitetty pieneksi ja helposti mukana kuljetettavaksi laatikkomaiseksi "sinfonye"-malliksi.


title: Kampiliira

text: 1300-luvulle tultaessa soitin oli kokenut huomattavan arvonalennuksen: siitä oli tullut sokeiden kerjäläisten soitin. Tähän aikaan se oli jo kansansoittimena koko Euroopassa.


title: Kampiliira

text: Hieronymus Boschin triptyykissä "Maallisten ilojen puutarha" on kuvattu myös kampiliira. Se on keskeisellä paikalla kuvapaneelissa, jossa kuvataan sielujen piinaa helvetissä (kaikkea soitinmusiikkia pidettiin tuolloin syntisenä). Kuvasta näkyvät soittimen yksityiskohdat niin selvästi, että Bosch on varmasti käyttänyt mallinaan oikeaa soitinta. Nykypäivänä on rakennettu toimivia rekonstruktioita tuon kuvan mukaan.


title: Kampiliira

text: Boschin maalauksessa näkyy kampiliiran neljäs erityinen piirre: yksi bordunakielistä on varustettu pienellä irtonaisella tallalla. Sillä soittaja saa aikaan raksahtavan tai narahtavan perkussiivisen äänen, jolla voi rytmittää soittoa. Talla värähtelee soittimen kantta vasten, kun soittaja pyörittäessään kampea tekee pienen nykäyksen. Tämä bordunakieli on varustettu pienellä säätimellä, jolla voi säätää tallan herkkyyttä.


title: Kampiliira

text: Barokin aikaan tultaessa kampiliira koki uuden nousun. Kansanmusiikista tuli hetkeksi muotia ja hoveissakin soitettiin säkkipilliä ja kampiliiraa. Tunnetut säveltäjät, kuten Joseph Haydn, tekivät musiikkia kampiliirallekin. Oppikirjojakin julkaistiin. Ranskan parhaimmat soitinrakentajat kehittelivät soitinta ja syntyi nykyään yleisin tyyppi: luutun pyöreäpohjaisella kaikukopalla varustetut soittimet. Tuolloin soittimeen lisättiin kanteen kiinnitetyt ohuet sympaattiset kielet, jotka värähtelevät ja soivat kun soittimen kansi värähtelee. Raksutuksen käyttö kehitettiin erittäin hienostuneeksi efektiksi.


title: Kampiliira

text: Monia erikoisia kokeilujakin tehtiin: erässä menestyksekkäimmistä kammella pyöritettiin puukiekon lisäksi mekanismia, jolla puhallettiin ilmaa urkujen palkeisiin. Urkuja soitettiin samalla koskettimistolla kuin kampiliiran kieliä.


title: Kampiliira

text: Ranskan vallankumous lopetti hovielämän kukoistuksen ja kampiliira palasi kansansoittimeksi, mutta nyt teknisesti ja esteettisesti kehittyneempänä. Kansanmusiikkisoittimena kampiliira on elänyt siellä täällä Euroopassa, mutta sen vahvimmat alueet ovat olleet Ranskassa ja Unkarissa sekä Espanjan pohjoisosissa. 1800-luvulla Ranskassa oli eräillä paikkakunnilla sarjavalmistustakin.


title: Kampiliira

text: 1960-luvun aikana koko maailmassa heräsi jälleen kiinnostus kansanmusiikkiin, ja silloin kampiliirakin löydettiin uudestaan. Kansanpelimannit opettivat nuoremmille taitojaan ja pian soittimen opetusta saattoi saada joissakin musiikkioppilaitoksissakin. Samoihin aikoihin löydettiin myös instrumentille tehty barokkimusiikki. Soitinrakentajat kehittivät nykyaikaan sopivia malleja tutkimalla vanhoja soittimia.


title: Kampiliira

text: Suomen vanhin tieto kampiliirasta on 1430-luvulta: eräässä perukirjassa mainitaan vainajan omaisuutena sinfonye. Suomesta on löytynyt vain yksi vanha soitin Joensuun suunnalta, sekin on keskeneräinen ja luultavasti asiaa tuntemattoman yritelmä. Ehkä sen on tehnyt Venäjän armeijassa palvellut ukrainalainen? Ukrainan viimeiset kampiliiransoittajat katosivat Stalinin ajan vainoissa.


title: Kampiliira

text: 2000-luvulla kampiliira on edelleen harvojen soitin, käsityötä ja melko kallis. Edullisimmat luotettavat soittimet ovat noin 1 200 euron hintaisia (2004). Hinnalla ei ole ylärajaa, parhaat soitinrakentajat tekevät tilauksesta soittimistaan niin hienoja ja monipuolisia kuin soittaja vain tahtoo.


title: Kampiliira

text: Tunnetuin soittaja on varmaankin Nigel Eaton Englannista. Hän esiintyi 1990-luvun alussa Robert Plantin ja Jimmy Pagen maailmankiertueella, ja silloin myös MTV:n katsojat saivat kuulla taitavaa kampiliiransoittoa. Gilles Chabenat on toinen tunnettu nykysoittaja, hän vieraili Värttinän Ilmatar-levylläkin. Pohjoismaissa Harald Pettersson on soittanut kampiliiraa Nordmanin suuren suosion saaneilla levyillä. Kampiliiraa soitetaan myös Metallican kappaleella "Low Man's Lyric". Kappaleessa kampiliiraa soitti David Miles.


title: Kampiliira

text: Kansan- ja maailmanmusiikin lisäksi soitinta kuulee edelleen barokkimusiikissa ja keskiajan musiikissa (suomalainen Oliphant-yhtye on käyttänyt levyillään jonkin verran sinfonye-kampiliiraa). Kampiliira on myös jonkin verran käytössä rockin ja kokeilevan jazzin parissa. Myös metalliyhtyeet, kuten sveitsiläinen Eluveitie ja suomalainen Korpiklaani käyttävät kampiliiraa.


title: Ken MacLeod

text: Ken MacLeod (s. 2. elokuuta 1954) on Edinburghissa asuva skotlantilainen tieteiskirjailija.


title: Ken MacLeod

text: Vuonna 1976 hän valmistui Glasgow'n yliopistosta pääaineenaan eläintiede ja kirjoitti myöhemmin maisterintutkinnon lopputyönsä biomekaniikasta.


title: Ken MacLeod

text: MacLeodin teokset tutkailevat usein sosialistisia, kommunistisia ja anarkistisia poliittisia ideologioita.


title: Ken MacLeod

text: Hän on voittanut kolme Prometheus-palkintoa, kolme BSFA-palkintoa ja ollut ehdolla useille muille palkinnoille.


title: Kartesiolainen teatteri

text: Kartesiolainen teatteri on Daniel Dennettin nimitys kartesiolaisen dualismin seurauksena kehittymään lähteneelle, Dennettin vastustamalle, käsitykselle jonka mukaan aivot kokoavat niistä erilliselle mielelle tai hengelle ulkomaailmasta saadut aistihavainnot koettaviksi, ikään kuin teatterinäytöksessä. Mieli tekee sitten omat ratkaisunsa tämän aineiston perusteella ja ohjaa ruumista kuten kapteeni komentosillalla.


title: Kartesiolainen teatteri

text: Nykyisessä luonnontieteessä ihmisen tietoisuuden toimintaa selitetään yleensä aivojen rakenteen ja toiminnan avulla siten, että ruumiin saamien havaintojen käsittely tapahtuu niiden käsittelyyn erikoistuneilla aivoalueilla ilman, että informaatiota kerättäisiin yhteen minnekään.


title: RuneScape

text: RuneScape on Jagexin kehittämä fantasiamaailmaan sijoittuva massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG), joka julkaistiin vuoden 2001 tammikuussa. Peliin on luotu yli 200 miljoonaa käyttäjätiliä ja se on Guinness World Recordsin mukaan maailman suosituin ilmainen MMORPG. Ilmaisversion lisäksi pelistä on myös kuukausimaksullinen versio.


title: RuneScape

text: "RuneScape" sijoittuu Gielinorin keskiaikaiseen fantasiamaailmaan, joka on jaettu erilaisiin kuningaskuntiin, alueisiin ja kaupunkeihin. Pelaaja voi liikkua fantasiamaailmassa jalan, teleportti-loitsuilla tai käyttää erilaisia kulkuvälineitä kuten liidokeita tai laivoja. Jokainen alue tarjoaa pelaajalle erilaiset aktiviteetit, viholliset ja tehtävät.


title: RuneScape

text: Peli sijoittuu Gielinor-nimiseen keskiajan kaltaiseen fantasiamaailmaan. Gielinor jakaantuu Misthalinin, Asgarnian ja Kandarinin kuningaskuntiin, Karamja-saareen, Kharidian-aavikkoon, erämaahan ("Wilderness") ja haltiamaahan ("Elven Lands") ja lukuisiin muihin alueisiin, kuten saariin ja luolastoihin. Ilmaiseksi "RuneScapea" pelaava (F2P) voi liikkua vain rajoitetulla alueella, kun taas joillekin alueille voi siirtyä vain maksava jäsen (P2P).


title: RuneScape

text: Gielinor on täynnä eri rotuisia NPC:itä, joiden kanssa pelaaja voi olla vuorovaikutuksessa esimerkiksi juttelemalla, tappelemalla tai käymällä kauppaa. Pelissä esiintyvät rodut ovat hyvin yleisiä fantasiagenressä; näitä ovat muun muassa peikot, trollit, haltiat, demonit ja kääpiöt.


title: RuneScape

text: Wilderness ("suom. erämaa" tai "korpimaa") on Gielinorin pohjoisosassa oleva alue, jossa pelaajat pystyvät taistelemaan toisiaan vastaan. Kaikkein pohjoisimmassa osassa on aidalla erotettu alue "Deep Wilderness", jonne pääsevät vain maksavat jäsenet. Wildernessissä on myös paljon eri tietokoneen ohjaamia NPC-hahmoja aina 1-tasoisesta (taistelutaso eli "combat level") Rotasta 10,000 tasoiseen Voragoon. Dungeoneering-tehtävä Fremennik Sagasin mukana tuli myös 9001-taistelutasoinen "Ferret of doom," jota ei kuitenkaan ole mahdollista tappaa. Pelaajat voivat taistella Wildernessissä keskenään. Tämä on kuitenkin mahdollista vain, jos "Wilderness level" (erämaataso) on suurempi tai yhtä suuri kuin keskinäisten combat-levelien erotus. Wilderness level on sitä suurempi, mitä pohjoisempaan erämaassa pelaaja kulkee. Pelin taustatarinassa Wilderness on jäännös jumalsodista ("Godwars"), joissa osa maata tuhoutui. Wilderness kärsi sodista eniten eikä alue vieläkään ole parantunut. Mahdollisuus taistella toisia pelaajia vastaan Wildernessissä (PvP, player vs player) poistettiin joulukuussa 2007. Sen tilalle tuli minipeli "Bounty Hunter". Wildernessissä sijaitsivat ennen myös minipelit "Fist of Guthix" ja "Clan Wars", jossa klaanit voivat järjestää sotia toisiaan vastaan (nämä minipelit siirrettiin helmikuussa 2011 "Faladorin" pohjoispuolella sijaitsevaan luolaan). Lokakuusta 2008 helmikuuhun 2011 oli PvP-servereitä joissa pelaajat voivat taistella muita pelaajia vastaan ympäri RuneScapea. Kesäkuussa 2009 RuneScapeen tuli myös "Bounty Worldejä", joissa pelaajat voivat taistella muita pelaajia vastaan Wildernesissä


title: RuneScape

text: 24 joulukuuta 2010 RuneScapea hallinnoiva Jagex piti pelaajien kesken äänestyksen siitä, palautetaanko ns. vanhan Wildernessin taistelumahdollisuudet peliin. Äänestykseen osallistui yli 1,2 miljoonaa käyttäjää ja noin 91% kannatuksella Jagex päätti palauttaa Wildernessin. Wilderness palautettiin 1. helmikuuta 2011.


title: RuneScape

text: RuneScapessa on erilaisia kiltoja ("guild"). Suurin osa killoista on maksaville jäsenille, mutta myös ilmaispelaajille on olemassa muutama kilta. Killat eivät ole muiden MMO-pelejen tapaan yhteisöjä vaan erityisiä alueita, joissa on erilaisia apuvälineitä liittyen killan teemaan. Esimerkiksi kokkien killassa ("Cooks' guild") on muun muassa mylly, hella ja pankki. Jotta kiltataloon pääsee sisään, vaaditaan siihen yleensä tietty taitotaso tai tehtävä.


title: RuneScape

text: Pelaaja esiintyy pelissä ihmisavatarina. Roolipelille tunnusomaisesti peli ei noudata tiettyä juonta, vaan pelaaja voi asettaa vapaasti omat tavoitteet ja päämääränsä. Pelaaja voi kehittää esimerkiksi erilaisia taitoja, suorittaa tehtäviä ja taistella hirviötä tai muita pelaajia vastaan. Pelaajat voivat olla vuorovaikutuksessa keskenään käymällä esimerkiksi kauppaa, juttelemalla, pelaamalla minipelejä tai tappamalla yhdessä erilaisia vihollisia.


title: RuneScape

text: Pelissä on 27 eri taitoa, joista 17 on saatavilla ilmaispelaajille. Taidot on jaettu combat- ja skilling-taitoihin. Combat-taidot kehittävät hahmon combat-tasoa ja auttavat taistellessa, kun taas skilling-taidot antavat pelaajalle muun muassa mahdollisuuden kokata, kaataa puita ja sytyttää lahkot tuleen, kalastaa, tehdä riimuja ja valmistaa aseita ja haarniskoja. Taidot kehittyvät tekemällä niille tarkoitettuja aktiviteettejä tai tehtävistä saaduilla palkinnoilla.


title: RuneScape

text: Tavarat pelissä säilyvät "repussa", johon mahtuu 28 esinettä tai hahmon päällä. Pelaaja voi myös tallettaa tavaroitaan lähes mihin tahansa pelin pankeista, ja hän voi asettaa pankkiinsa pin-koodin hahmovarkauksien varalta. Pelaaja voi käydä kauppaa toisten pelaajien kanssa, myydä tavaroitaan erilaisiin kauppoihin tai tehdä tarjouksen Grand Exchange -pörssiin.


title: RuneScape

text: Kuollessaan pelaaja saa päättää, mitkä kantamansa esineet haluaa pitää maksua vastaan ja respawn-paikkansa. Lisäksi tietyt tavarat, kuten rahat, saa pitää automaattisesti. Taitoihin kuoleminen ei vaikuta. Kun pelistä kirjautuu ulos, hahmo poistuu pelistä mutta säilyttää tavaransa. Peli jatkuu kirjautumisen jälkeen samasta paikasta.


title: RuneScape

text: Kaukosiirtymiseen ("teleport") tehtiin päivityksenä Home Port eli loitsu, joka siirtää eksyneen pelaajan takaisin Lumbridgeen, Edgevilleen tai Lunar Islandille pelaajan loitsukirjasta (Spell Book) riippuen. Loitsu ei vaadi "runeja" (loitsuihin käytettävät riimukivet). Sillä ei voi paeta taistelusta, nykyään home portia voi käyttää milloin vain itse haluaa. Jos rupeat taistelemaan tai joku rupeaa taistelemaan kanssasi, taistelu keskeyttää loitsun suorittamisen.


title: RuneScape

text:
"RuneScapessa" on mahdollista myös tehdä oma klaani tai liittyä jo olemassa olevaan klaaniin.
Klaanin jäsenet voivat muun muassa tappaa erilaisia NPC:tä yhdessä tai taistella muita klaaneja vastaan "Clan Wars" -minipelissä. Ohjeetkin ovat hyvin selvät. Klaani haastaa klaanin ja se, kumpi saa tapettua toisen klaanin kaikki jäsenet, selviytyy kyseinen klaani voittajaksi. "Clan Wars" -minipelissä ei saa toisten pudottamia tavaroita, jos ennen pelin alkua valitsee 'items safe mode'.


title: RuneScape

text: 2011 peliin tuli virallisempia klaaneja. Omalla klaanilla on myös oma Clan Chat, jossa klaanin jäsenet voivat jutella keskenään. Klaanimestarin on myös mahdollista muokata viitta ja keppi, joita myös muut klaanilaiset voivat käyttää.


title: RuneScape

text: "RuneScapen" valuuttana toimivat kultarahat ("gold pieces", "gp", "coins"). RuneScapessa on monenlaisia kauppoja, joissa myydään muun muassa leipää, aseita ja kalastustarvikkeita. Pelaajat voivat myös tehdä vaihtokauppoja keskenään. Rahaa voi hankkia esimerkiksi myymällä tavaroita, saamalla niitä palkinnoksi tehtävistä tai tappamalla tietokoneen ohjaamia eläimiä ja ihmisiä ("NPC").


title: RuneScape

text: Grand Exchange on pörssi, josta voi ostaa ja myydä melkeinpä mitä tavaraa tahansa. Se sijaitsee Varrockin, RuneScapen tärkeimmän kaupungin, läntisen pankin pohjoispuolella. Grand Exchangessa osto- ja myyntitarjoukset ovat yhteiset kaikkien "RuneScapen" servereiden välillä, eli todennäköisyys kaupan onnistumiseen on suurin mahdollinen. Ilmaispelaajilla on mahdollista olla kolme samanaikaista kaupankäyntiä samaan aikaan ja maksavilla pelaajilla kahdeksan.


title: RuneScape

text: Taidot ovat "RuneScapessa" pelaajan avatarin ominaisuuksia, joiden avulla pelaajat voivat suorittaa erilaisia toimintoja pelin aikana. Taitoa käyttämällä saa kokemuspisteitä ("experience points, exp"), jotka nostavat tasoa ("level"). Tasot ovat yhdestä 99:ään, paitsi Dungeoneeringissa, jossa maksimitaso on 120 (tosi taitomestaruus, "true skill mastery"). Mitä suurempi taso pelaajalla on jossakin taidossa, sitä vaativampia ja tuottavampia toimintoja hän pystyy suorittamaan, ja sitä enemmän kokemusta seuraavan tason saavuttaminen vaatii. Tasolla 99 jäsenet voivat ostaa 99000 kultarahalla taitoaan kuvaavan taitoviitan ("skillcape"). Taitoviitan käyttäjä voi tehdä "Skillcape-Emoten", joka vaihtelee eri taidoissa. Maaliskuun 3. päivän päivityksessä lisättiin "Max cape" (Kaikki taidot 99, hinta 2.475m, eli 99k x 25), sekä lukuisia muita viittoja ("Completionist cape, completionist (t) cape, clan cloakit"...)


title: RuneScape

text: Taitoja on yhteensä 27 ja ne jaetaan neljään ryhmään. Näistä taidoista tähdellä merkittyjä voivat käyttää vain jäsenet.


title: RuneScape

text: Pelissä voi taistella useimpia tietokonehahmoja vastaan missä vain, poikkeuksena esimerkiksi kauppiaat. Ihmispelaajia vastaan voi taistella vain tietyillä alueilla. Taistelussa punaiset täplät merkitsevät vauriopisteitä ja vihreät täplät myrkkyjen aiheuttamaa vauriota. Niiden lukuarvo vähennetään vastustajan kestopisteistä ("life points") . Kun kestopisteet tippuvat nollaan, hahmo kuolee. Kestopisteitä voi palauttaa erilaisilla ruoilla, juomilla ja rukouksilla. Oranssit täplät merkitsevät sairauksia, mutta ne eivät kuluta kestopisteitä vaan muita taistelutaitoja.


title: RuneScape

text: Hahmoilla on taistelutaso ("combat level"), joka kertoo kuinka hyvä taistelija hahmo on. Hahmot ovat taistelijatyypiltään joko lähitaistelijoita ("melee"), kaukotaistelijoita ("ranged") tai maageja ("magic"). Näiden etua toisiaan vastaan nimitetään taistelukolmioksi ("combat triangle"): lähitaistelijat ovat heikkoja maageja vastaan mutta vahvoja kaukotaistelijoita vastaan. Vastaavasti maagit ovat vahvoja lähitaistelijoita vastaan mutta heikkoja kaukotaistelijoita vastaan. Kaukotaistelijat taas ovat vahvoja maageja vastaan mutta heikkoja lähitaistelijoita vastaan. Hahmon taisteluteho riippuu kahdeksasta eri taidosta, joita ovat hyökkäys ("attack"), voima ("strength"), puolustus ("defence"), kesto ("constitution"), jousiammunta ("ranged"), taikuus ("magic"), rukoilu ("prayer") ja kutsuntataito ("summoning").


title: RuneScape

text: "RuneScapessa" tehtävien ("quests") suorittamisesta saa aina tehtäväpisteitä ("quest points") ja yleensä myös muita palkkioita, kuten kokemusta (XP) siinä käytettyihin taitoihin. Ilmaisversiossa tehtäviä on 20, mutta jäsenille mahdollisia on yli 250. Jotkin tehtävät avaavat hahmolle uusia mahdollisuuksia tai sallivat oikoteiden käyttämistä, esimerkiksi "Prince Ali Rescuen" tehtyään pelaaja pääsee ilmaiseksi Al'Kharidin portista ja "Fishing Contestin" voitettuaan voi käyttää "White Wolf Mountainin" tunnelia.


title: RuneScape

text: Minipelit ("minigames") ovat "RuneScape"-hahmolla pelattavia pelejä. Ilmaisversiossa on kolme minipeliä, muita voivat pelata vain maksavat jäsenet. Erilaisia minipelejä on kymmeniä, joista osaa pelataan yksin, osaa yhdessä muiden pelaajien kanssa. Suosittuja minipelejä ovat mm. Castle Wars (lipunryöstö), Duel arena (kaksintaisteluareena) ja Pest control (pelaajat taistelevat yhdessä NPC:itä vastaan)


title: RuneScape

text: Peliin tehtiin erilaisia satunnaisia tapahtumia ("Random events") hankaloittamaan automaattisilla ohjelmilla ("macro, auto bots") huijaavia pelaajia. Satunnaisessa tapahtumassa tavoitteena on suorittaa yksinkertainen tehtävä, esimerkiksi valita tavara joka ei kuulu joukkoon. Satunnaisen tapahtuman jälkeen reppuun ilmestyy paketti jonka avaamalla esille tulee valikko, josta voi valita erilaisista vaihtoehdoista mieleisimmän.


title: RuneScape

text: Elokuussa 2009 eri puolilla maailmaa oli yhteensä 171 RuneScapen palvelinta (), joita kutsutaan RuneScapessa nimellä world, eli maa. Palvelimia sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Alankomaissa, Australiassa, Ruotsissa, Suomessa, Belgiassa, Irlannissa, Norjassa, Tanskassa, Uudessa-Seelannissa, Meksikossa, Ranskassa ja Intiassa. Suuri määrä palvelimia hajautettuina ympäri maapalloa pyrkii tarjoamaan eri maissa pelaaville pelaajiille mahdollisimman hyvän yhteyden.


title: RuneScape

text: Jokaiselle palvelimelle pystyy kirjautumaan samanaikaisesti noin 2000 pelaajaa, jonka ansiosta "RuneScapen" maksimikapasiteetti on yli 340 000 pelaajaa. Palvelimet on jaoteltu sekä ilmaisiin, että maksullisiin palvelimiin, joihin voi kirjautua vain pelin jäsenyydestä maksanut pelaaja (). Osa palvelimista on tarkoitettu pääasiassa tiettyä aktiviteettia varten, jonka ansiosta pelaajien on esimerkiksi helpompi muodostaa isompia joukkueita minipeleissä.


title: RuneScape

text: "RuneScapessa" on 18 sääntöä, joiden tarkoitus on taata kaikille pelaajille hyvä pelinautinto. Muun muassa toisten haukkuminen, törkeä kielenkäyttö, huijaaminen, tunnusten ostaminen, valheellinen ylläpitäjänä esiintyminen, sivujen mainostaminen ja kolmansien osapuolien ohjelmien eli bottien käyttö on kielletty. Pelaajat voivat itse ilmoittaa sääntöjä rikkovasta pelaajasta painamalla pelin oikeassa alakulmassa sijaitsevaa "Report abuse" -nappia. Napin käyttäminen lähettää Jagexille tekstilogin tapahtuneesta.


title: RuneScape

text: Peliin valitaan myös valvojia ("player moderator") tavallisten pelaajien joukosta. He ovat kuin normaaleja pelaajia, mutta heille on annettu muutamia lisäoikeuksia, joiden avulla he voivat valvoa peliä. He voivat mykistää ("mute") sääntöjä rikkovan pelaajan 48 tunnin ajaksi ja he voivat lähettää väärinkäyttöraportteja, jotka tarkistetaan nopeammin kuin normaalien pelaajien lähettämät raportit. Heillä on oikeus player moderaattorien omaan alueeseen ("Player moderator centre"), jossa on työkaluja, joilla he voivat moderoida paremmin. Player moderaattorien nimimerkin vieressä näkyy aina hopeinen kruunu kun hahmo puhuu. Player moderaattorit eivät saa palkkiota tekemästään työstä.


title: RuneScape

text: Jagexin työntekijöillä on omat tunnuksensa peliin. He eivät käytä näitä tunnuksia pelaamiseen, vaan ovat pelissä silloin tällöin auttamassa pelaajia tai tarkastelemassa vakavaa sääntörikkomusta. Jagex-moderaattoreilla on paljon enemmän oikeuksia kuin player-moderaattoreilla. Heidän nimimerkkiensä vieressä näkyy aina hahmon puhuessa kultainen kruunu. Myös RuneScapen omalla foorumilla heidän viesteissään on samanlainen kultainen kruunu.


title: RuneScape

text: Foorumin moderaattoreilla on oikeuksia foorumilla, mutta ei pelissä. Heillä on foorumin valvomiseen tarvittavat oikeudet. Heillä on aina vihreä kruunu nimensä vieressä sekä vihreä tausta viesteissään, kun he kirjoittavat viestin foorumille. Foorumimoderaattorit eivät saa minkäänlaista palkkaa työstään.


title: RuneScape

text: Moderaattoreiden kruunua ei voi panna pois päältä, eikä oikea moderaattori sano pelissä olevansa moderaattori toisella hahmollaan. Jos pelaaja näkee, että joku väittää olevansa moderaattori pelissä, eikä hänellä ole hopeista tai kultaista kruunua, hän voi ilmoittaa pelaajasta Jagexille peliruudussa olevan "Report Abuse" -napin avulla.


title: RuneScape

text: Peliä voi pelata ilmaiseksi, mutta pelistä maksavat jäsenet (engl. "members") saavat muun muassa auki koko pelimaailman sekä huomattavasti enemmän taitoja, tavaroita, tehtäviä ja minipelejä. Ilmaisversio pelistä sisältää mainoksia. Pelissä on kuukausikohtainen hinnoittelu ja jäsenmaksun voi suorittaa luottokortilla, puhelimella, tilisiirrolla, kirjeitse ja monella muulla eri tapaa. Kuukausihinta on maksutavasta riippuen viiden ja kymmenen euron välissä.


title: RuneScape

text: Pelin historia juontuu vuoteen 1998, jolloin pelin pääkehittäjä Andrew Gower kehitti "DeviousMUD":n. Tätä versiota on kutsuttu myöhemmin "RuneScapen" versioksi 0.1. Versiota ei koskaan päästetty julkiseen levitykseen. Myöhemmin vuonna 1999 Gower jatkokehitti version 0.2, jota myös pääsi rajoitetusti testaamaan noin viikon verran.


title: RuneScape

text: Andrew sekä hänen veljensä Paul Gower kehittivät pelin täysin uudestaan ja julkaisivat "RuneScapen" ensimmäisen beetaversion 4. tammikuuta 2001. Tästä "RuneScape" 1.0:sta käytetään nykyään myös nimeä RuneScape Classic jota pystyi pelaamaan vuosina 2001-2006. Vuoden 2001 joulukuussa Gowerit ja Constant Tedder perustivat Jagexin huolehtimaan RuneScapen liiketoiminnasta.


title: RuneScape

text: Ensimmäistä versiota kehitettiin ja uusia ominaisuuksia lisättiin runsaasti, mutta varsinaista versiopäivitystä ei tehty ennen vuotta 2003, jolloin julkaistiin RuneScape 2.0:n betaversio. Vuonna 2004 julkaistiin RuneScape 2.0 virallisesti. "RuneScapen" versio 2.1 julkistettiin vuoden 2006 toukokuussa. Vuoden 2006 syyskuussa "RuneScapen" ulkoasua uudistettiin.


title: RuneScape

text: Jagex päivitti "RuneScapen" pelimoottorin 16. toukokuuta 2006, joka vähensi pelin lataamisaikaa ja vähensi tietokoneen muistivaatimuksia. Pelimoottori päivitettiin uudestaan 27. kesäkuuta tulevaisuuden uudistusten varalle.


title: RuneScape

text: "Oldschool Runescape", joskus myös "2k7scape" on Jagexin RuneScape-versio vuodelta 2007; se julkaistiin 22. helmikuuta. Peliä alun perin ei ollut tarkoitus julkaista, koska Jagex ei halunnut käyttää aikaansa ylimääräiseen projektiin, mutta jatkuvien valituksien ja pyyntöjen jälkeen he laittoivat pystyyn äänestyksen, jossa saatiin lopulta noin 450 000 ääntä ja äänestys meni läpi.


title: RuneScape

text: Jagex alkoi vuoden 2007 puolessa välissä suunnittelemaan päivityksiä joiden avulla pelaajat eivät voisi enää keskenään ostaa toisilta RuneScape-rahaa oikeaa rahaa vastaan. Tämän vuoksi Jagex joutui muuttamaan paljon asioita. Pelaajat eivät voineet enää harjoittaa PvP:tä Wildernissä, vaan se siirtyi Bounty Hunter Volcanoon. Eroavaisuutta oli siinä, että pelaajan tappaessa sai aikasakon jonka aikana ei voinut poistua Volcanosta. Kuitenkin oli mahdollista saada randomgeneraattorin arpoma vastustaja jonka tappaessa ei saanut tuota aikasakkoa vaan pelaaja oli vapaa poistumaan Volcanosta milloin tahansa.. Myöhemmin tulivat PvP-palvelimet, joissa pelaajat voivat taistella toisiaan vastaan lähes joka paikassa, ja Bounty-palvelimet, joissa PvP laajentui takaisin koko Wildernessin alueelle. Vanhan tyyppinen PvP-systeemi tuli takaisin 1. helmikuuta 2011.


title: RuneScape

text: "RuneScape" sai valtavan grafiikkapäivityksen 1. heinäkuuta 2008, jonka myötä pelin graafinen ulkoasu parani huomattavasti ja maksavat pelaajat saivat käyttöönsä "High Detail"-tilan, joka laajennettiin myös ilmaispelaajien käyttöön kaksi viikkoa myöhemmin. Grafiikkapäivityksen mukana tuli myös "Fullscreen"-vaihtoehto, joka on tällä hetkellä käytössä vain maksaville jäsenille.


title: RuneScape

text: Vuoden 2011 helmikuussa "RuneScapen" mahdollisuudet tappaa muita pelaajia Wildernessissä otettiin takaisin pelaajaäänestyksen myötä. Bounty World -maailmat poistettiin, ja niiden tilalle tuli pari High-Risk Wilderness palvelinta, joihin suurin osa pelaajatappajista ("PKer", "player killer") kerääntyy. Pelaaja voi kuitenkin hyökätä Wilderness-tason mukaan toiseen pelaajaan minkä tahansa serverin Wildernessissä. Näiden päivitysten vuoksi "Trade limit" (Salli pelaajan vaihtaa omaisuutta toisen pelaajan kanssa tehtäväpisteiden määrän mukaan) poistettiin, koska se ei toimisi uudistuneen Wildernessin kanssa.


title: RuneScape

text: RuneScapessa on erilaisia kausittaisia juhlia (joulu, pääsiäinen, halloween jne.), jolloin julkaistaan erilaisia tehtäviä. Näistä on mahdollista saada erilaisia tavaroita sekä liikkeitä. Toistaiseksi ainoat vaihdettavat tavarat ovat tulleet vuoden 2001 halloween- ("kurpitsat") ja joulutapahtumasta ("Partyhat", "Christmas cracker"), vuoden 2002 pääsiäis- ("Pääsiäismunat"), halloween- (Punainen, sininen ja vihreä "Halloween mask") ja joulutapahtumassa ("Joulupukin hattu"). Vuoden 2002 jälkeen Jagex lopetti vain päivän kestäneet tapahtumat valitusten takia. Vuodesta 2003 lähtien eri ns. juhlatavarat eivät ole olleet enää vaihdettavia.


title: RuneScape

text: Mark Ogilvie aloitti työnsä Jagexilla 2003. Hänet tunnetaan nykyään RuneScapen pääsuunnittelijana, joka johtaa ja päättää peliin tulevasta sisällöstä. Mark tunnetaan pelaajien keskuudessa nimellä Mod Mark, koska kaikki Jagexin työntekijät saavat nimensä eteen etuliitteen Mod. Mark myös johtaa vuosittain pidettävää "Runefest"-tapahtumaa.


title: RuneScape

text: Mark Ogilviesta tuli RuneScapen johtava suunnittelija vuonna 2009. Monet hänen tekemänsä päätökset ja sisältö jota hän on lisännyt peliin on aiheuttanut monien miljoonien pelaajien kohdalla kritiikkiä peliä kohtaan. Suurin hänen päätöksellään peliin johdettu sisältömuutos tunnetaan nimellä "Evolution of Combat", (joskus lyhennetty EoC). Se muutti pelin taistelufunktioita pysyvästi, minkä seurauksena miljoonat pelaajat lopettivat Runescapen pelaamisen.


title: RuneScape

text: 4. heinäkuuta Jagex ilmoitti, että 22. heinäkuuta peliin julkaistaan massiivinen graafinen uudistus, joka myös muuttaa pelin toimintaa, ja että pelaajat saisivat ottaa haltuunsa mahdollisuuden muokata pelin kulkua. Pelin johtava kehittäjä Mark Ogilvie sanoi, että Jagex alkaa ottaa yhteisön pyyntöjä vastaan ja tehdä sisältöä peliin näiden pyyntöjen perusteella.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeri () on saarten rikkoma merialue Itämerellä, Suomessa. Alue rajoittuu idässä Suomen lounaisrannikkoon ja lännessä Ahvenanmantereeseen. Etelärajan muodostaa Pohjois-Itämeri ja pohjoisrajan Selkämeri. Saaristomeren maisema-alue on kansallismaisema ja alueella sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeri muodostuu noin 40 000 saaresta, pienistä kallioluodoista suuriin asuttuihin, suurista avomerenomaisista merenselistä ja jokisuistoja muistuttavista saarilabyrinteista. Suuria, yli neliökilometrin laajuisia, saaria on 257 kappaletta. Saaristomeren keskisyvyys on vain 23 metriä. Saaristomeri on Euroopan laajin saaristo, ja saarten määrällä mitattuna maailman suurin.


title: Saaristomeri

text: Varsinais-Suomen saaristo on ollut asuttua myöhäisestä kivikaudesta (noin 2000–1300 eaa.) lähtien. Runsaat luonnonantimet houkuttelivat jääkauden jälkeen kivi- ja pronssikauden ihmisiä asumaan saaristoon. Tuolloin Itämeri oli suolaisempi ja se tarjosi runsaasti turskaa ja muita kaloja, sekä sadattuhannet hylkeet elivät alueella. Ihmiset käyttivät runsasta merilinnustoa ravintonaan, sekä keräsivät sen munia ja untuvia. Karjatalouden ja marginaalisen maanviljelyn edellytykset saattoivat tuolloin olla jopa nykyistä paremmat lämpimän ilmaston takia. Saaristomerellä tapahtuvan maankohoamisen myötä merestä nousi asumiskelpoisia saaria, joille esihistoriallinen asutus levisi hiljalleen. Kivi- ja pronssikaudella ulkosaariston luodot olivat nykyistä 20–25 metriä alempana. Ulkosaaristo oli nykyisten Nauvon, Korppoon ja Houtskarin pääsaarien paikkeilla. Esimerkiksi Dragsfjärdissä sijaitseva Bötesbergetin kivikautinen asuinpaikka vuodelta 6000 eaa. on nykyään korkealla metsäisellä ylängöllä 55 metriä merenpinnasta, kun tuolloin se oli yksinäinen saari ulapalla.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren kansallispuiston yhteistoiminta-alueelta ei ole löydetty kivikautisia asuinpaikkoja, mutta nelisenkymmentä hautarauniota pronssi- ja rautakaudelta (500 eaa.–1150/1300 jaa.) tunnetaan. Saaristosta on kuitenkin löydetty kaksi esihistoriallisen ajan linnaluotoa, jotka voisivat mahdollisesti olla rautakauden aikaisia.


title: Saaristomeri

text: Kalastuksen ja muiden saariston peruselinkeinojen lisäksi saaristolaiset harjoittivat kauppaa, käsitöitä ja merenkulkua jo varhain. Viimeistään tultaessa pronssikaudelle purjehtiminen yleistyi koko Itämerellä. Jo pronssikaudella Saaristomerelle levisi samanlaiset elinkeinot, hautaustavat ja metallinkäyttö kuin muuallakin Itämeren kulttuuripiirissä.


title: Saaristomeri

text: Tultaessa rautakaudelle (500 eaa.–1150) asutus levisi Saaristomeren kansallispuiston alueelle. Merkkinä tästä, yhteistoiminta-alueelta on löydetty useita rautakautisia muinaisjäännöksiä. Siitepölyanalyysillä on osoitettu, että rannikolla on ollut maanviljelyä rautakaudelta lähtien. Yleisimmät muinaisjäännökset sijoittuvat juuri rautakauden lopulta 1800-luvulle asti.


title: Saaristomeri

text: Näyttävimpinä esihistoriallisen ajan muinaisjäännöksinä voidaan pitää hautaraunioita. Ne on rakennettu pronssi- ja rautakaudella latomalla kiviä. Raunioiden koko vaihtelee muutaman metrin läpimitasta kymmenien metrien levyisiin ja parin metrin korkuisiin hautaröykkiöihin. Pronssikauden alkupuolella röykkiöihin haudattiin, mutta myöhemmin siirryttiin polttotuhkaukseen. Joistakin röykkiöistä on löydetty koruja ja aseita, niin kutsuttuja hauta-antimia. Osasta hauta-antimet ovat kadonneet tai niissä ei ole ollut niitä alun perinkään. Kansanomainen nimi hautaraunioille on hiidenkiuas.


title: Saaristomeri

text: Hautarauniolöytöjä on tehty ympäri saaristoa, hyvin erikoisilta saarilta. Suurin osa haudoista on niiden rakentamisaikoihin jo tehty isommille saarille, ja maankohoamisen myötä ne ovat kasvattaneet kokoaan. Hautapaikka on usein valikoitunut, maastosta erottuvalta paikalta, kuten kallionhupuilta ja lakialueilta, joilta on näkymä merelle. Kansallispuiston hautarauniot ovat matalia, melko pieniä, ja ne on rakennettu lähelle saaren korkeinta kohtaa. Osa haudoista on myös rannalla tai usein hautaröykkiön ryhmässä. Luultavasti kaikki Saaristomeren hautaröykkiöt ovat rautakaudelta. Kansallispuiston yhteistoiminta-alueella eniten hautoja löytyy Nötöstä ja Hiittisten suurimmilta saarilta. Jo tuolloin kyseiset alueet olivat tiheää saaristoa, josta oli lyhyt matka ulkosaaristoon kalaan ja hyljejäille. Alue on saattanut olla asuttu jo rautakaudella.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren väkiluku alkoi kasvaa tuntuvasti 1200-luvun loppupuoliskolta alkaen kun ruotsalaisväestöä siirtyi sinne. Saaristomeren kansallispuiston yhteistoiminta-alueen nykyisistä kylistä noin puolet oli jo keskiajalla asutettuja.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren asukasluku jatkoi nousuaan 1500-luvun puoliväliin asti, jonka jälkeen se alkoi vähetä nopeasti. Ihmismäärä oli käynyt liian suureksi ja sen aikaisilla menetelmillä ei pystynyt elättämään kaikkia. Olot saaristossa olivat käyneet karuiksi ja myös sodat sekä kulkutaudit vaivasivat yhteisöjä. Isoviha ja rutto varjostivat saaristolaisten elämää 1700-luvun alkupuolella.


title: Saaristomeri

text: Suurin osa ulkosaariston arkeologisista löydöistä liittyy kalastuselinkeinoon. Tällaisia ovat muun muassa tilapäisasumuksena käytetyt tomtning-jäännökset, labyrintit, veneenvetopaikat, kiviuunit ja kallioon hakatut merkit. Tomtning-jäännökset ovat yöpymissuojia tai varastorakennuksia, joita kalastajat rakensivat väliaikaisille paikoilleen. Kalastusmatkat olivat usein pitkiä, joten suoja oli elinehto saariston ankarissa säissä. Nykyaikaan näistä suojista on useimmiten säilynyt vaakasuora, raivattu lattia-ala ja sitä ympäröivä lohkareista ladottu muuri. Joskus myös kallionseinämiä on käytetty rakennuksen osana.


title: Saaristomeri

text: Jurmon saarelta löytyvät muinaisjäännökset niin kutsutut munkinkehät, ruotsiksi munkring, ovat Saaristomeren tutkituimpia muinaisjäännöksiä. Munkinkehät ovat neljä pyöreää kivikehää, joiden merkitystä on yritetty ratkaista jo 1700-luvulla, jolloin niitä epäiltiin kökarilaisten munkkien rakentamiksi. Tieto saattaa pitää paikkansa, sillä tutkimukset ovat osoittaneet, että fransiskaaniveljiä asui Kökarissa 1300-luvun lopulta 1530-luvulle saakka. Yhden tulkinnan mukaan kehät saattaisivat olla munkkien kalastusmatkojen tilapäisasutuksiin liittyviä tomtning-jäännöksiä.


title: Saaristomeri

text: 1800-luvun puolivälissä tekniset uudistukset helpottivat myös ulkosaaristolaisten elämää. Modernit kalastustavat, kuten koukku ja ajoverkot helpottivat kyläläisten työtaakkaa ja uusia välineitä pystyttiin käyttämään myös kylien ulkopuolellakin. Alueelle tuli uutta asutusta ja väkiluku kasvoi nopeasti.


title: Saaristomeri

text: 1900-luvun alussa ihmisiä muutti saaristosta kaupunkeihin toimeentulon perässä. Ensimmäisenä autioituivat kaukaisimmat ja karuimmat torpat. Ulkosaaristo pysyi asutettuna aina 1950-luvulle saakka. 1970-luvulla mökkiläiset ihastuivat Saaristomereen ja uusia asukkaita virtasi taas saaristoon.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren ympäristön kehitystä jääkaudesta nykyaikaan on tutkittu paljon Turun yliopiston Geologian laitoksella. Tutkimukset perustuvat merenpohjasta kairattuihin, kuusi metriä pitkiin sedimenttinäytesarjoihin, joihin on taltioitunut Saaristomeren kehitys mannerjäätikön peräytymisen jälkeen. Viimeisin (Fennoskandian) mannerjäätikkö vetäytyi alueen kaakkoisosista noin 11 600 vuotta sitten. Jäätikkö perääntyi kohti luodetta, ja koko Saaristomeren vapautumiseen jään alta kului 700 vuotta. Mannerjäätikön perääntyessä vedensyvyys Saaristomerellä oli runsaat 120 metriä nykyistä suurempi; koko alue oli jääjärven peitossa.


title: Saaristomeri

text: Noin 11 100 vuotta sitten Saaristomerellä myllersi. Alueen kallioperä oli painunut mannerjäätikön alla kymmeniä metrejä alaspäin, ja alkoi nyt nytkähdellen kohota alkuperäiselle tasolleen. Maankamaran äkilliset liikunnot ja tärähdykset aiheuttivat pystysuuntaisia siirroksia sedimenttikerrostumissa sekä rinteiden luhistumisia. Sedimentaatio-olot rauhoittuivat 10 300 vuotta sitten. Silloin elettiin Ancylusjärvi-vaiheen aikaa. Vedensyvyys Saaristomerellä oli yhä noin 85 metriä nykyistä suurempi.


title: Saaristomeri

text: Noin 9 000 vuotta sitten Itämeren altaaseen alkoi tunkeutua Atlantilta suolaista merivettä Tanskan salmien läpi seurauksena valtamerten pinnan noususta mannerjäätiköiden sulaessa. Noin 7 600 vuotta sitten Atlantin pinta saavutti tason, joka johti Saaristomerellä järviolosuhteiden muuttumiseen murtovesiolosuhteiksi (Litorinameri-vaiheen alku) hyvin lyhyessä ajassa. Siirtyminen järviolosuhteista murtovesiolosuhteisiin aiheutti huomattavia muutoksia vesimassan fysikaalisissa ja kemiallisissa ominaisuuksissa, minkä ansiosta perustuotanto kasvoi pintavesissä nopeasti. Lisääntyneen perustuotannon vuoksi merenpohjalle kerrostui eloperäistä ainesta runsaasti aiempaa enemmän, mikä voimisti hapenkulutusta merenpohjalla johtaen lopulta happiolosuhteiden heikkenemiseen. Ajalliset vaihtelut merenpohjan happitilanteessa ovatkin olleet tyypillisiä Saaristomerelle aivan nykypäiviin asti.


title: Saaristomeri

text: Murtovesivaiheen alkaessa vedensyvyys oli noin 45 metriä nykyistä suurempi. Sittemmin maankohoaminen on hidastunut, mutta se jatkuu yhä ollen nykyisin noin 4–5 mm vuodessa.


title: Saaristomeri

text:
Saaristomeri muodostuu noin 40 000 saaresta, pienistä kallioluodoista suuriin asuttuihin, suurista avomerenomaisista merenselistä ja jokisuistoja muistuttavista saarilabyrinteista. Yli neliökilometrin laajuisia saaria on Saaristomerellä 257 kappaletta. Saaristomeren keskisyvyys on vain 23 metriä.
Saaristomeri muodostaa kolmiomaisen alueen Maarianhaminan, Uudenkaupungin ja Hangon välille. Saaristomeri voidaan jakaa sisä- ja ulkosaaristoon, saariston kokonaispinta-ala on 8 300 km², josta 2 000 km² on maata.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeri alkoi nousta merestä jääkauden jälkeen. Maannousu on yhä käynnissä, joten uusia luotoja nousee merestä vieläkin. Maannousu on noin 4–5 mm vuodessa. Saaristossa on kolme kraatterimaista muodostumaa, joista Ahvenanmaan Lumparn on todellinen törmäyskraatteri. Myös Brändön kunnassa sijaitseva Åva ja Houtskärin ja Iniön välissä sijaitseva Fjälskär näyttävät törmäyskraattereilta, mutta eivät todellisuudessa sitä ole.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeri jaetaan useissa yhteyksissä kolmeen osaan: Saaristomerellä sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto. Luonto on hyvin erikoista, karua ja samalla rehevää. Saaristomerta leimaavat rehevät saarnimetsiköt ja karut kallioluodot. Ensimmäisen Salpausselän jatkeena alueen eteläosissa on joukko soraharjun pätkiä eli hiekkasaaria. Suurin näistä on Paraisten, Korppoon Jurmo. Toisen Salpausselän jatkeena ovat muun muassa Kemiönsaaren, Dragsfjärdin Örö. Hiekkasaarten kasvillisuus ja eläimistö ovat tavallista rikkaampia ja poikkeavat kallioluotojen luonnosta.


title: Saaristomeri

text: Suuremmilla saarilla on samankaltaiset olot kuin Manner-Suomessa, mutta pienillä saarilla ja luodoilla on erilainen ympäristö. Pienet saaret ovat usein puuttomia, mutta luonto on silti rikasta ja kasvukausi on Suomen pisin ja olosuhteet ovat aurinkoiset. Alituinen tuuli ja hyvin vähäinen tai olematon maaperä rajoittavat kasvien kasvua. Suurin osa saarista on kallioisia luotoja, mutta osa saarista on itse asiassa moreenista koostuvia Salpausselän jatkeita, esimerkiksi Jurmo.


title: Saaristomeri

text: Olosuhteet voivat vaihdella suuresti jokaisen yksittäisen saaren välillä, riippuen saaren maaperästä. Yksittäisellä saarella saattaa olla esimerkiksi pieniä makeavetisiä soita, murto- ja makeavetisiä lampia, pusikoita ja jopa suojaisia lähteitä. Monet saariston kasvit ovat erilaisia kuin muualla. Esimerkiksi katajat kasvavat alle puolen metrin korkuisiksi, mutta saattavat olla usean metrin laajuisia.


title: Saaristomeri

text: Verrattuna itse saarien ja rannikon ekosysteemiin, itse Itämerellä on melko matala biodiversiteetti. Syy tähän on veden vähäinen suolapitoisuus, Itämeri ei ole meri, vaan murtovesiallas. Saaristossa veden suolapitoisuus on ainoastaan 0,6 %. Suolapitoisuus on vaihdellut suuresti menneisyydessä, joten lajit eivät ole ehtineet sopeutua kunnolla. Kuitenkin suuri yksilöiden määrä kertoo melko suotuisasta elinympäristöstä. Tyypillisiä kalalajeja ovat silakka, hauki, muikku, ahven ja kampela.


title: Saaristomeri

text: Saaristossa on monia lajeja, joita ei esiinny muualla Suomessa. Esimerkiksi pyöriäinen on ainoa valaslaji, jota esiintyy säännöllisesti pohjoisella Itämerellä. Arvioiden mukaan pyöriäisiä elää Itämerellä tällä hetkellä ainoastaan noin 600 yksilöä, kun niitä vuosisata sitten eli arviolta 10 000–20 000. Toinen esimerkki on merikotka, joita elää Saaristomerellä melko paljon. Muita harvinaisia tai uhanalaisia eläinlajeja ovat muun muassa räyskä, lapasotka ja norppa.


title: Saaristomeri

text: Saaristossa elää paljon lintuja. Lajeja ovat kyhmyjoutsen, riskilä, silkkiuikku ja useita eri lokkilajeja. Viime aikoina saaristoon on levinnyt merimetsoja, ja niiden lukumäärä on alkanut kasvaa nopeasti. Merimetsoihin suhtaudutaan melko kielteisesti, ja niiden ulosteet tappavat korkean typpi- ja fosforipitoisuuden vuoksi kasvillisuuden. Merimetso on myös aiheuttanut närää kalastajien keskuudessa, sillä merimetsot syövät suuria määriä kalaa, mikä voi näkyä kalastajien kalasaaliin vähentymisenä.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren kansallispuisto on Paraisten ja Kemiönsaaren kunnissa, Varsinais-Suomessa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1983 ja sen pinta-ala on 500 km². Aluetta hoitaa muiden Suomen kansallispuistojen tapaan Metsähallitus.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren kansallispuiston maisemaa hallitsevat laajat saaristot, jotka koostuvat kallioluodoista ja metsäisistä saarista sekä suurista selkävesistä. Puistoon voi tutustua useiden luontopolkujen, Sinisimpukan luontokeskuksen ja Saaristokeskus Korpoströmin avulla. Alueella liikutaan omalla veneellä, venematkalla tai saariston yhteysaluksilla.


title: Saaristomeri

text: Kansallispuistoa ympäröi laajempi yhteistoiminta-alue, jonka sisäpuolella sijaitsevat valtion omistamat alueet muodostavat kansallispuiston. Puisto on Unescon vuonna 1994 perustaman Saaristomeren biosfäärialueen ydinosa. Puisto sai vuonna 2007 WWF:n kansainvälisen PAN Parks -sertifikaatin.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren kansallispuiston eläimistö tunnetaan varsin hyvin säännöllisten laskentojen ja tutkimusten ansiosta. Nisäkäslajeja on tavattu 25, joista yleisimpiä ovat muun muassa metsäpäästäinen, vaivaispäästäinen, metsäjänis, metsämyyrä, peltomyyrä, kettu, supikoira, minkki ja hirvi. Harmaahylje on runsastunut viime vuosina, norppa puolestaan vähentynyt. Kalakanta on runsas ja tavallisimpia lajeja ovat muun muassa silakka, ahven, hauki, särki, lahna, kivinilkka, kampela ja simppu. Myös linnusto on runsas ja kansallispuiston alueella on pesinyt ainakin 132 lintulajia, muun muassa runsaimpina ja näkyvimpinä kyhmyjoutsen, merimetso, sinisorsa, tukkasotka, haahka, pilkkasiipi, telkkä, isokoskelo, tukkakoskelo, meriharakka, karikukko, punajalkaviklo, rantasipi, kalalokki, merilokki, harmaalokki, lapintiira, riskilä, västäräkki, luotokirvinen, niittykirvinen, kivitasku, satakieli, pensaskerttu, hernekerttu ja varis. Vähälukuisempia mutta säännöllisiä pesimälajeja ovat myös muun muassa mustakurkku-uikku, merihanhi, valkoposkihanhi, ristisorsa, harmaasorsa, lapasorsa, merikotka, teeri, tylli, töyhtöhyyppä, lehtokurppa, merikihu, selkälokki, räyskä, kalatiira, ruokki, huuhkaja, kultarinta, kirjokerttu ja korppi. Harvinaisia tai epäsäännöllisiä pesimälajeja ovat muun muassa etelänsuosirri, suokukko, pikkutiira, etelänkiisla, sarvipöllö ja suopöllö.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren kansallispuiston alueella 1990-luvulla alkanut minkkien poistaminen eli tappaminen on lisännyt monien lintulajien parimääriä ja parantanut pesimätulosta. Tutkituista 22 saaristolintulajista neljäntoista lajin pesimäkanta lisääntyi, eräiden, kuten tukkasotkan, pilkkasiiven ja lapintiiran, kanta runsastui selvästi, kun eräiden toisten vähemmän. Vuonna 2006 alkoi minkkien poisto myös Dragsfjärdin Vänön alueella, ja tulokset osoittavat, että eräiden lintulajien pesimäkannat runsastuivat nopeasti ja paljon.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeren ilmastoa käsitellään artikkelissa Utön saaren ilmastotilastojen pohjalta, joka kuvastaa varsin hyvin ulkosaariston tyypillisiä olosuhteita. Saaristomerellä on leuto ja merellinen ilmasto Manner-Suomeen verrattuna. Yön ja päivän välinen lämpötilaero on keskimäärin hyvin pieni, ainoastaan 3,5 astetta. Itämeri vaikuttaa alueen ilmastoon merkittävästi.


title: Saaristomeri

text: Talvet ovat keskimäärin Suomen leudoimpia kylmimmän kuukauden eli helmikuun keskilämpötilan ollessa −2,2 °C astetta. Terminen talvi eli aika, jolloin lämpötila pysyy nollan alapuolella, alkaa keskimäärin vasta 25. joulukuuta ja päättyy maaliskuun loppupuolella. Talvisin lämpötila laskee harvoin −10 celsiusasteen alapuolelle, mutta kovimpien pakkasjaksojen aikana myös Saaristomerellä voidaan mitata varsin alhaisia lämpötiloja. Esimerkiksi Utön saaren pakkasennätys on −31,3 °C, joka mitattiin tammikuussa 1987. Lumen syvyys on talvisin yleensä alle 10 cm. Vuorokauden ylin lämpötila jää nollan alapuolelle keskimäärin 38 päivänä vuodessa. Lämpötila käy pakkasen puolella keskimäärin 93 päivänä vuodessa, ja lämpötila laskee −10 °C asteen alapuolelle keskimäärin 9 päivänä vuodessa.


title: Saaristomeri

text: Saaristomerellä kesä on muuta Suomea pidempi, mutta se alkaa hieman muuta Etelä-Suomea myöhemmin meren lämpötiloja säätelevän vaikutuksen takia. Kun kesäkuussa tyypillinen yölämpötila on +10 °C, on se heinä- ja elokuussa +15 °C. Tyypillinen päivälämpötila on heinä- ja elokuussa +19 °C. Terminen kesä alkaa keskimäärin 2. kesäkuuta.. Hellepäiviä mitataan keskimäärin vain kerran vuodessa, heinäkuussa. Utön saaren lämpöennätys on +27,1 °C, joka mitattiin elokuussa 2003.


title: Saaristomeri

text: Alueen merellisestä ilmastosta kertoo sekin, että kesäkuu on vasta vuoden neljänneksi lämpimin kuukausi heinä-, elo- ja syyskuiden jälkeen. Tämä on meri-ilmastoissa varsin tyypillistä, sillä alueen ilmastoon vaikuttava meri reagoi lämpötilanmuutoksiin hitaasti. Terminen syksy alkaa keskimäärin 29. syyskuuta, ja ensimmäiset pakkaset saatetaan mitata vasta marras-joulukuussa.


title: Saaristomeri

text: Saaristomeri on Suomen aurinkoisinta seutua. Talvet ovat varsin pilvisiä, mutta kesä on aurinkoinen. Utö on jaksolla touko-elokuu keskimäärin Suomen aurinkoisin paikka. Auringonpaistetunteja on vuodessa keskimäärin 1 990, joka on noin 200 tuntia enemmän kuin Vantaalla ja yli 600 tuntia enemmän kuin Pohjois-Lapissa. Saariston kesät ovat kuivempia kuin mantereella. Talvet ovat vähälumisia, sillä osa talven sateista tulee myös vetenä. Sadepäiviä on keskimäärin 160 kpl vuodessa.


title: Saaristomeri

text: 8. heinäkuuta 2009 Turun saaristossa satoi puolessa vuorokaudessa ennätyssade 50 vuoteen. Utön asemalla vettä satoi 12 tunnissa 68,5 mm ja vuorokaudessa 70,2 mm. Se oli suurin mitattu sademäärä 50 vuoteen.


title: Saaristomeri

text: Utössä mitattiin vuonna 2008 Suomen kaikkien aikojen korkein vuoden keskilämpötila, +8,1 °C.


title: Saaristomeri

text:
Termisten vuodenaikojen alkaminen Utössä keskimäärin:
Saaristossa on korkeampi elintaso kuin Manner-Suomessa. Kalastus, merenkulku ja kalantuotanto ovat suurin teollisuudenala. Saaristo on tunnettu silakasta ja kirjolohesta. Maatalous on melko rajoittunutta saariston pienuuden ja kivisyyden takia, vaikka ilmasto onkin suotuista muuhun Suomeen verrattuna. Rymättylä on kuitenkin tunnettu lähialueillaan siitä, että siellä tuotetaan vuoden ensimmäinen perunasato. Matkailun vaikutus saariston talouteen kasvaa koko ajan.


title: Saaristomeri

text: Saarilla on liikenneyhteyksiä toisiinsa siltojen ja lauttojen avulla, ja Ahvenanmaalla on pieni lentokenttä. Suurempien saarien välillä operoivat, Finferriesin ylläpitämät lossit ovat maksuttomia. Saaristossa kulkee myös risteilyaluksia Suomesta Ahvenanmaalle ja Ruotsiin.


title: Saaristomeri

text: Kylminä talvina saaristossa on myös virallisia jääteitä. Jäätie helpottaa huomattavasti saarien ja mantereen välillä liikkumista, sillä autolla tai jopa rekalla pääsee nopeammin kuin lautalla tai laivalla. Toisaalta keväällä tai syksyllä voi olla kelirikko, jolloin jää on liian ohutta autoliikenteelle, mutta liian paksua laivaliikenteelle. Kelirikon aikana jotkin saaret voivat jäädä jopa viikoiksi eristyksiin laivaliikenteeltä. Leutoina talvina jääteitä ei avata, mikäli jää ei ole vähintään 20 cm paksuista.


title: Saaristomeri

text: Saariston rengastie


title: Saaristomeri

text: Saariston rengastie on Merenkulkulaitoksen vuonna 1996 käynnistämä hanke, jonka tarkoituksena on edistää Lounais-Suomen saariston pohjois- ja keskiosien matkailua sekä parantaa saariston sisäisiä ja mantereen välisiä yhteyksiä ja saavutettavuutta. Rengastie koostuu sekä yleisen tieverkon osuuksista että niitä yhdistävistä yhteysalus- ja lossiyhteyksistä. Reittiin kuuluu yhteensä 160–190 kilometriä yleisiä teitä, minkä lisäksi vesistöjen ylityksiä on kaikkiaan noin 30–50 kilometriä. Vuosittain reitillä liikkuu noin 20 000 matkailijaa. Saariston rengastie kulkee Turun, Kaarinan, Paraisten, Kustavin, Taivassalon, Maskun ja Naantalin kuntien alueella.


title: Saaristomeri

text: Saariston kulttuuri muistuttaa Suomen ruotsinkielisten rannikkoalueiden vastaavaa. Saaristossa on paljon vaikutteita Manner-Suomen kulttuurista, saaristossakin käydään saunassa. Joitakin eroja tosin on – esimerkiksi juhannussalot ovat saaristossa osa suomenruotsalaisten juhannuksen viettoa, mutta Manner-Suomessa eivät. Toisaalta kokkojen polttamisesta on tullut saaristossa osa juhannuksen viettoa vasta viime aikoina.


title: Saaristomeri

text: Kielellisesti saaristo voidaan jakaa kolmeen osaan. Ahvenanmaan saaristo lännessä on lähes täysin ruotsinkielinen, Turun saaristo on suurelta osin ruotsinkielinen ja pohjoinen saaristo on suomenkielinen.


title: Saaristomeri

text: Koska kristinusko levisi saaristoon ennen mannermaata, saariston kirkot ovat melko vanhoja, vanhimmat 1200–1400-luvuilta. Jomalan kirkko on Suomen vanhin kivinen kirkko, se rakennettiin todennäköisesti vuosien 1260 ja 1280 välillä.


title: Saaristomeri

text: Yli 80 prosenttia mannersuomalaisista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, ja osuus on vielä suurempi saaristossa, jossa ei ole lainkaan ortodoksista tai katolista seurakuntaa.


title: Saaristomeri

text: Saariston ruokakulttuuri muistuttaa Manner-Suomen vastaavaa. Saaristossa syödään enemmän kalaa, erityisesti silakkaa, lohta ja kirjolohta. Saaristo on myös kuuluisa perinteisestä tummaleivästä, jonka valmistukseen käytetään piimää, siirappia ja maltaita. Ahvenanmaa on tunnettu myös pannukakustaan, joka eroaa tavanomaisesta pannukakusta sisältämällä manna- tai riisipuuroa. Jopa hääjuhlat aloitettiin entisaikaan tarjoamalla vieraille pala pannukakkua. Sitä vaalitaan vieläkin paikallisena kansallisruokana. Jouluaterian pääruoka on yleensä hauki, kun se mannermaalla on kinkku. Jouluisin Korppoon kalastajat toimittavat Suomen presidentille jouluhauen.


title: Saaristomeri

text: Varsinais-SuomiVarsinais-Suomen rannikkokunnat, joihin kuuluu myös saaria


title: Saaristomeri

text: Ahvenanmaan kunnat


title: Saaristomeri

text: Uudenmaan kunnat, joihin kuuluu myös saariaSaaristo jatkuu vielä itään, mutta Hankoa pidetään perinteisesti Saaristomeren ja Suomenlahden rajana.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Saaristomeren kansallispuisto on Paraisten ja Kemiönsaaren kunnissa, Varsinais-Suomessa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1983 ja sen pinta-ala on 500 km². Aluetta hoitaa muiden Suomen kansallispuistojen tapaan Metsähallitus.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Saaristomeren kansallispuiston maisemaa hallitsevat laajat saaristot, jotka koostuvat kallioluodoista ja metsäisistä saarista sekä suurista selkävesistä. Puistoon voi tutustua useiden luontopolkujen, Saaristomeren luontokeskus Sinisimpukan ja Saaristokeskus Korpoströmin avulla. Alueella liikutaan omalla veneellä, venematkalla tai saariston yhteysaluksilla.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Kansallispuistoa ympäröi laajempi yhteistoiminta-alue, jonka sisäpuolella sijaitsevat valtion omistamat alueet muodostavat kansallispuiston. Puisto on UNESCO:n vuonna 1994 perustaman Saaristomeren biosfäärialueen ydinosa. Puisto sai vuonna 2007 WWF:n kansainvälisen PAN Parks -sertifikaatin.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Varsinais-Suomen saaristo on ollut asuttua myöhäisestä kivikaudesta (noin 2000–1300 eaa.) lähtien. Runsaat luonnonantimet houkuttelivat jääkauden jälkeen kivi- ja pronssikauden ihmisiä asumaan saaristoon. Tuolloin Itämeri oli suolaisempi ja se tarjosi runsaasti turskaa ja muita kaloja, ja myös runsas hyljekanta eli alueella. Ihmiset käyttivät runsasta merilinnustoa ravintonaan, sekä keräsivät munia, poikasia ja untuvia. Karjatalouden ja marginaalisen maanviljelyn edellytykset saattoivat tuolloin olla jopa nykyistä paremmat lämpimän ilmaston takia. Saaristomerellä tapahtuvan maankohoamisen myötä merestä kohosi asumiskelpoisia saaria, joille esihistoriallinen asutus levisi hiljalleen. Maa kohoaa Saaristomerellä 3–4,2 mm vuodessa. Kivi- ja pronssikaudella merenpinta oli nykyistä 20–25 metriä korkeammalla ja ulkosaaristo sijaitsi nykyisten Nauvon, Korppoon ja Houtskarin pääsaarien paikkeilla. Esimerkiksi Dragsfjärdissä sijaitseva Bötesbergetin kivikautinen asuinpaikka vuodelta 6 000 eaa. on nykyään korkealla metsäisellä ylängöllä 55 metriä merenpinnasta, kun tuolloin se oli yksinäinen saari ulapalla.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Saaristomeren kansallispuiston yhteistoiminta-alueelta ei ole löydetty kivikautisia asuinpaikkoja, mutta nelisenkymmentä hautarauniota pronssi- ja rautakaudelta (500 eaa.–1150/1300 jaa.) tunnetaan. Saaristosta on kuitenkin löydetty kaksi esihistoriallisen ajan linnaluotoa, jotka voisivat mahdollisesti olla rautakauden aikaisia.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Kalastuksen ja muiden saariston peruselinkeinojen lisäksi saaristolaiset harjoittivat kauppaa, käsitöitä ja merenkulkua jo varhain. Viimeistään tultaessa pronssikaudelle purjehtiminen yleistyi koko Itämerellä. Jo pronssikaudella saaristomerelle levisi samanlaiset elinkeinot, hautaustavat ja metallin käyttö kuin muuallakin Itämeren kulttuuripiirissä.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Tultaessa rautakaudelle (500 eaa.–1150) asutus levisi Saaristomeren kansallispuiston alueelle. Merkkinä tästä yhteistoiminta-alueelta on löydetty useita rautakautisia muinaisjäännöksiä. Siitepölyanalyysillä on osoitettu, että rannikolla on ollut maanviljelyä rautakaudelta lähtien. Yleisimmät muinaisjäännökset sijoittuvat juuri rautakauden lopulta 1800-luvulle asti.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Näyttävimpinä esihistoriallisen ajan muinaisjäännöksinä voidaan pitää hautaraunioita. Ne on rakennettu pronssi- ja rautakaudella latomalla kiviä. Raunioiden koko vaihtelee muutaman metrin läpimitasta kymmenien metrien levyisiin ja parin metrin korkuisiin hautaröykkiöihin. Pronssikauden alkupuolella röykkiöihin haudattiin, mutta myöhemmin siirryttiin polttotuhkaukseen. Joistakin röykkiöistä on löydetty koruja ja aseita, niin kutsuttuja hauta-antimia. Osasta hauta-antimet ovat kadonneet tai niissä ei ole ollut niitä alun perinkään. Kansanomainen nimi hautaraunioille on hiidenkiuas.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Hautarauniolöytöjä on tehty ympäri saaristoa hyvin erikokoisilta saarilta. Suurin osa haudoista on tehty isommille saarille, ja maankohoamisen myötä saaret ovat kasvattaneet kokoaan. Usein hautapaikka on valikoitunut niin, että se on maastosta erottuvalla paikalla, kuten kallionhuipuilla ja lakialueilla, joilta on näkymä merelle. Kansallispuiston hautarauniot ovat matalia, melko pieniä, ja ne on rakennettu lähelle saaren korkeinta kohtaa. Osa haudoista on myös rannalla tai usein hautaröykkiön ryhmässä. Luultavasti kaikki Saaristomeren hautaröykkiöt ovat rautakaudelta. Kansallispuiston yhteistoiminta-alueella eniten hautoja löytyy Nötöstä ja Hiittisten suurimmilta saarilta. Jo tuolloin kyseiset alueet olivat tiheää saaristoa, josta oli lyhyt matka ulkosaaristoon kalaan ja hyljejäille. Alue on saattanut olla asuttu jo rautakaudella.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Saaristomeren väkiluku alkoi kasvaa tuntuvasti 1200-luvun loppupuoliskolta alkaen, kun ruotsalaisväestöä siirtyi sinne Keski-Ruotsin itäosista Sveanmaalta, eteläisestä Norlannista ja Götanmaalta. Saaristomeren kansallispuiston yhteistoiminta-alueen nykyisistä kylistä noin puolet oli jo keskiajalla asutettuja.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Saaristomeren asukasluku jatkoi nousuaan 1500-luvun puoliväliin asti, jonka jälkeen se alkoi vähetä nopeasti. Ihmismäärä oli käynyt liian suureksi ja sen aikaisilla menetelmillä ei pystynyt elättämään kaikkia. Olot saaristossa olivat käyneet karuiksi ja myös sodat sekä kulkutaudit vaivasivat yhteisöjä. Isoviha ja rutto varjostivat saaristolaisten elämää 1700-luvun alkupuolella.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Suurin osa ulkosaariston arkeologisista löydöistä liittyy kalastuselinkeinoon. Tällaisia ovat muun muassa tilapäisasumuksena käytetyt tomtning-jäännökset, labyrintit, veneenvetopaikat, kiviuunit ja kallioon hakatut merkit. Tomtning-jäännökset ovat yöpymissuojia tai varastorakennuksia, joita kalastajat rakensivat väliaikaisille paikoilleen. Kalastusmatkat olivat usein pitkiä, joten suoja oli elinehto saariston ankarissa säissä. Nykyaikaan näistä suojista on useimmiten säilynyt vaakasuora, raivattu lattia-ala, ja sitä ympäröivä lohkareista ladottu muuri. Joskus myös kallionseinämiä on käytetty rakennuksen osana.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Jurmon saarelta löytyvät muinaisjäännökset, niin kutsutut munkinkehät, ruotsiksi munkring, ovat Saaristomeren tutkituimpia muinaisjäännöksiä. Munkinkehät ovat neljä pyöreää kivikehää, joiden arvoitusta on yritetty ratkaista jo 1700-luvulla, jolloin niitä epäiltiin kökarilaisten munkkien rakentamiksi. Tieto saattaa pitää paikkansa, sillä tutkimukset ovat osoittaneet, että keskiajalla fransiskaaniveljiä asui Kökarissa 1300-luvun lopulta 1530-luvulle saakka, jolloin Kustaa Vaasa lakkautti luostarin. Yhden tulkinnan mukaan kehät saattaisivat olla munkkien kalastusmatkojen tilapäisasutuksiin liittyviä tomtning-jäännöksiä.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: 1800-luvun puolivälissä tekniset uudistukset helpottivat myös ulkosaaristolaisten elämää. Modernit kalastustavat, kuten koukku ja ajoverkot helpottivat kyläläisten työtaakkaa, ja uusia välineitä pystyttiin käyttämään myös kylien ulkopuolella. Alueelle tuli uutta asutusta ja väkiluku kasvoi nopeasti.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: 1900-luvun alussa ihmisiä muutti saaristosta kaupunkiin toimeentulon perässä. Ensimmäisenä autioituivat kaukaisimmat ja karuimmat torpat. Ulkosaaristo pysyi asutettuna aina 1950-luvulle saakka, jonka jälkeen useimmat tilat autioituvat. Autioitumisen seurauksena karjan, hevosten ja lampaiden laidunnus saarilla loppui, ja entiset pellot, niityt ja kedot metsittyivät ja kasvoivat vähitellen umpeen. Myös vanha rakennuskanta rappeutui. 1970-luvulla kesämökkiläiset ihastuivat Saaristomereen ja uusia asukkaita virtasi taas saaristoon.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Saaristomeren kansallispuiston eläimistö tunnetaan varsin hyvin säännöllisten laskentojen ja tutkimusten ansiosta. Nisäkäslajeja on tavattu 25, joista yleisimpiä ovat muun muassa metsäpäästäinen, vaivaispäästäinen, metsäjänis, metsämyyrä, peltomyyrä, kettu, supikoira, minkki ja hirvi. Harmaahylje on runsastunut viime vuosina, norppa puolestaan vähentynyt. Kalakanta on runsas ja tavallisimpia lajeja ovat muun muassa silakka, ahven, hauki, särki, lahna, kivinilkka, kampela ja simppu. Myös linnusto on runsas ja kansallispuiston alueella on pesinyt ainakin 132 lintulajia, muun muassa runsaimpina ja näkyvimpinä kyhmyjoutsen, merimetso, sinisorsa, tukkasotka, haahka, pilkkasiipi, telkkä, isokoskelo, tukkakoskelo, meriharakka, karikukko, punajalkaviklo, rantasipi, kalalokki, merilokki, harmaalokki, lapintiira, riskilä, västäräkki, luotokirvinen, niittykirvinen, kivitasku, satakieli, pensaskerttu, hernekerttu ja varis. Vähälukuisempia mutta säännöllisiä pesimälajeja ovat myös muun muassa mustakurkku-uikku, merihanhi, valkoposkihanhi, ristisorsa, harmaasorsa, lapasorsa, merikotka, teeri, tylli, töyhtöhyyppä, lehtokurppa, merikihu, selkälokki, räyskä, kalatiira, ruokki, huuhkaja, kultarinta, kirjokerttu ja korppi. Harvinaisia tai epäsäännöllisiä pesimälajeja ovat muun muassa etelänsuosirri, suokukko, pikkutiira, etelänkiisla, sarvipöllö ja suopöllö.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Saaristomeren kansallispuiston alueella 1990-luvulla alkanut minkkien poistaminen eli tappaminen on lisännyt monien lintulajien parimääriä ja parantanut pesimätulosta. Tutkituista 22:sta saaristolintulajista neljäntoista lajin pesimäkanta lisääntyi, eräiden, kuten tukkasotkan, pilkkasiiven ja lapintiiran, kanta runsastui selvästi, kun eräiden toisten vähemmän. Vuonna 2006 alkoi minkkien poisto myös Dragsfjärdin Vänön alueella, ja tulokset osoittavat, että eräiden lintulajien pesimäkannat runsastuivat nopeasti ja paljon.


title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Saaristomeren kansallispuistossa liikutaan yhteysaluksilla tai veneellä. Yhteistoiminta-alueen asutuille saarille on yhteysalusliikenne. Yhteysaluksella pääsee muun muassa Holman, Jurmon ja Berghamnin saariin, joissa on kansallispuiston palveluja. Kemiönsaaren Dragsfjärdin Kasnäsissa sekä Nauvon Prostvikissa ja Pärnäisissa sijaitsevat yhteysalusten lähtöpaikat ovat maanteitse saavutettavissa, ja niihin on linja-autoyhteydet. Sinisimpukan luontokeskukseen ja Saaristokeskus Korpoströmiin pääsee maanteitse linja-autoilla sekä henkilöautolla.


title: Opiskelijajärjestö

text: Opiskelijajärjestöt ovat opiskelijoiden vapaaehtoistoimintaan perustuvia yhdistyksiä tai lain määrittämiä julkisyhteisöjä. Ne kokoavat opiskelijoita yhteen ja pyrkivät edistämään opiskelijoiden asemaa pitämällä yhteyttä oppilaitoksien hallintoon ja ympäröivään yhteiskuntaan.


title: Opiskelijajärjestö

text: Jokaisessa yliopistossa toimii lakisääteinen ylioppilaskunta. Ylioppilaskunnan jäsenyys on pakollinen kaikille yliopistossa opiskeleville perustutkinto-opiskelijoille.


title: Opiskelijajärjestö

text: Jokaisessa ammattikorkeakoulussa toimii lakisääteinen opiskelijakunta. Ammattikorkeakouluissa opiskelijakunnan jäsenyys ei ole pakollinen. Ammattikorkeakoulujen opiskelijakuntien kattojärjestö on Suomen opiskelijakuntien liitto - SAMOK ry.


title: Opiskelijajärjestö

text: Ylioppilaskuntien yhteisjärjestö on Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ry. SYL toimii opiskelijoiden edunvalvontatahona erityisesti opiskelijoita koskevaa lainsäädäntöä kehitettäessä. Ylioppilasliikkeen luomien perinteiden vuoksi erityinen lainsäädännöllinen asema on ylioppilaskuntien lisäksi Helsingin yliopiston viidellätoista ja Teknillisen korkeakoulun yhdellä osakunnalla.


title: Opiskelijajärjestö

text: Jokaisella ylioppilaskunnalla on lakisääteisten toimintojen lisäksi omia erityispiirteitään, koska ylioppilaskuntienkin toiminta perustuu lakisääteisyydestä huolimatta enimmäkseen opiskelijoiden itsensä pyörittämään vapaaehtoiseen toimintaan. Osalla ylioppilaskunnista korostuu opiskelijoiden palvelemisen ohella itsenäinen kansalaisjärjestöluonne. Tämä näkyy esimerkiksi yleisempinäkin yhteiskunnallisina kannanottoina. Opiskelijakunnilla toiminta rajoittuu pääosin lakisääteisiin tehtäviin, opiskelijatapahtumiin ja pienimuotoiseen liiketoimintaan – erot esimerkiksi politisoitumisessa näkyvät siinä, ettei opiskelijakuntien vaaleissa ole ollut puolueiden asettamia ehdokkaita.


title: Opiskelijajärjestö

text: Opiskelijoiden liikuntaliitto (OLL) on valtakunnallinen opiskelija- ja korkeakoululiikunnan yhteistyöorganisaatio. OLL on Suomen suurin opiskelijajärjestö (yli 200 000 jäsentä, mukaan luettuna SAMOK ja SYL) ja myös yksi suurimmista suomalaisista liikuntajärjestöistä.


title: Opiskelijajärjestö

text: Lukiolaiset voivat liittyä Suomen Lukiolaisten Liittoon sekä lukiolaiset, että ammattiin opiskelevat voivat liittyä Finlands Svenska Skolungdomsförbund FSS:ään. Pelkästään ammattiin opiskelevien kattojärjestöjä ovat Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI ja Suomen Opiskelija-Allianssi - OSKU ry.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistys on Suomessa luonnollisten henkilöiden, oikeuskelpoisten yhteisöjen tai molempien jotakin tarkoitusta varten perustama organisaatio. Yhdistymisvapaus kuuluu Suomessa perustuslaissa turvattuihin poliittisiin perusoikeuksiin.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistys voi olla rekisteröity, rekisteröimätön tai laissa tai asetuksessa erikseen määritelty yhdistys. Laissa erikseen määriteltyjä yhdistyksiä ovat esimerkiksi Suomen Punainen Risti, Helsingin yliopiston osakunnat, Ammattikorkeakoulujen opiskelijakunnat, ja Suomen Asianajajaliitto. Vain rekisteröity tai lain erikseen määrittelemä muu yhdistys on itsenäinen oikeushenkilö. Rekisteröitymättömän yhdistyksen toiminnasta vastaavat sen johdossa toimivat henkilöt, kunnes yhdistys on saanut rekisterimerkinnän.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksistä on säädetty erityinen "yhdistyslaki". Se koskee niin sanottuja "aatteellisia yhdistyksiä". Se ei koske yhtiöitä, osuuskuntia tai muita yhteisöjä, joiden tarkoituksena on voiton tai muun välittömän taloudellisen edun hankkiminen siihen osalliselle taikka joiden tarkoitus tai toiminnan laatu muuten on pääasiassa taloudellinen. Erityisellä lailla tai asetuksella perustettuja yhdistyksiä yhdistyslaki koskee vain sikäli kuin niin on erikseen säädetty.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Suomessa on yhdistysrekisterissä noin 135 000 yhdistystä (2014), joista noin 100 000 on toimivia. Niissä arvioidaan olevan 15 miljoonaa jäsentä (2014).


title: Yhdistys (Suomi)

text: Rekisteröidyt yhdistykset (lyhenne ry tai ry.) ovat oikeuskelpoisia. Sen jäsenet eivät vastaa henkilökohtaisesti yhdistyksen velvoitteista. On kuitenkin huomattava, että rekisteröidynkin yhdistyksen hallituksen jäsenillä on "tilivelvollisuus" yhdistystä kohtaan. Mikäli yhdistys kärsii hallituksen jäsenten tahallisten tai törkeän tuottamuksellisten laiminlyöntien tai virheiden seurauksena tappioita, yhdistyksellä (tai sen konkurssipesällä) on oikeus vaatia hallituksen jäseniltä korvausta aiheutetusta vahingosta. Sen sijaan oikeutta korvaukseen ei ole, jos vahingot aiheutuvat huolellisesta taloudenhoidosta huolimatta. Rekisteröidyissä yhdistyksissä hallitukselle myönnetään toimikauden lopussa vastuuvapaus, jos taloudenhoito todetaan huolelliseksi.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Kun yhdistys on rekisteröity, sen suomenkieliseen nimeen lisätään sanat "rekisteröity yhdistys" tai lyhenne "ry". Ruotsinkieliseen nimeen lisätään vastaavasti "registrerad förening" tai "rf" ja saamenkieliseen nimeen "registrerejuvvon searvi" tai "rs".


title: Yhdistys (Suomi)

text: Rekisteröimätön yhdistys ei ole oikeuskelpoinen eli se ei ole oikeushenkilö, jolla olisi oma itsenäinen selkeästi erotettava omaisuus, tase, tai joka voisi toimia asianomaisena. Sen hallitus ei ole yhteisesti vastuussa jäsentensä kesken päätöksistä, joiden tekoon läsnä olevat jäsenet ovat ottaneet kantaa, vaan vastuu on kulloistenkin yksittäisten toimijoiden kulloisestakin toimenpiteestä.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Vain osa yhdistyslain säännöksistä koskee myös rekisteröimättömiä yhdistyksiä.. Rekisteröimättömänkin yhdistys voidaan oikeuden päätöksellä lakkauttaa, jos sen toiminta on lain vastaista. Esimerkiksi rekisteröimätön Pohjoismainen Vastarintaliike lakkautettiin Pirkanmaan käräjäoikeuden päätöksellä marraskuussa 2017.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Sotilaalliseen tapaan järjestetyt yhdistykset on kielletty. Yhdistys voidaan katsoa sotilaalliseen tapaan järjestetyksi, jos se vaatii jäseniltään kuuliaisuutta ja jäsenet ovat jakautuneet joukkomuodostelmiin ja ryhmityksiin, tai jos se on varustautunut aseellisesti.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen, jonka toimintaan kuuluu harjoituttaminen ampuma-aseiden käyttöön ja joka ei ole yksinomaan metsästystä varten, saa perustaa vain aluehallintoviraston luvalla.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Julkisoikeudelliset yhdistykset ovat yhdistyksiä, joiden toiminta perustuu erityiseen lakiin tai asetukseen. Sellaisia ovat esimerkiksi Suomen Punainen Risti, Maanpuolustuskoulutusyhdistys, kauppakamarit, opiskelijakunnat, ylioppilaskunnat, osakunnat ja metsänhoitoyhdistykset. Joidenkin tällaisten yhdistysten jäsenyys on eräissä tapauksissa säädetty pakolliseksikin.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Puolueet ovat yhdistyksiä, joiden tarkoituksiin kuuluu valtiollisiin asioihin vaikuttaminen ja jotka sen vuoksi asettavat ehdokkaita vaaleissa. Yhdistyslaki koskee myös puolueita, mutta lisäksi niitä varten on säädetty erityinen "puoluelaki".


title: Yhdistys (Suomi)

text: Etu- ja työmarkkinajärjestöt huolehtivat oman jäsenistönsä eduista. Työmarkkinajärjestöjä on niin työntekijöillä, kuten SAK, sekä työnantajapuolella, kuten Elinkeinoelämän keskusliitto. Etujärjestö voi tarkoittaa myös jonkin muun ryhmän eduista huolehtivaa yhdistystä.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Uskonnollista toimintaa voidaan Suomessa harjoittaa joko yhdistyksissä tai "uskonnollisissa yhdyskunnissa". Jälkimmäisiä ovat rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta sekä kaksi kansankirkkoa Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko. Näistä on säädetty erikseen uskonnonvapauslaissa, kirkkolaissa ja laissa ortodoksisesta kirkosta. Rekisteröityihin uskonnollisiin yhdyskuntiin sovelletaan tiettyjä yhdistyslain säädöksiä.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Valittu toimintamuoto riippuu toiminnan harjoittajien uskonnollisista näkemyksistä. Esimerkiksi vanhoillislestadiolaiset toimivat yhdistysmuotoisen Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistys ry:n kautta. Sen sijaan vanhoilliset luterilaiset ovat perustaneet oman rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskuntansa "Suomen luterilaisen tunnustuskirkon", koska he nimenomaisesti kieltävät evankelis-luterilaisen kirkon olevan Pyhän Hengen johdatuksen piirissä.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Patentti- ja rekisterihallitus pitää yhdistysrekisteriä. Siellä käsitellään yhdistysten perus-, muutos- ja purkautumisilmoitukset sekä tehdään yhdistyksen sääntöjen ja sääntömuutosten ennakkotarkastukset.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistysrekisteriin merkitään aatteelliset yhdistykset. Patentti- ja rekisterihallituksen mukaan "sellainen on useiden henkilöiden tai oikeuskelpoisten yhteisöjen perustama pysyväksi aiottu yhteenliittymä yhteisen aatteellisen tarkoituksen toteuttamista varten. Yhdistyslain tarkoittama aatteellinen yhdistys eroaa taloudellisesta yhteisöstä siten, että sen tarkoitus ei tähtää voiton tai taloudellisen edun hankkimiseen siihen osallisille eikä sen toiminta voi olla pääasiassa taloudellista. Toiminnan painopisteen tulee olla aatteellisessa työssä."


title: Yhdistys (Suomi)

text: Käytännössä lain käyttämä aatteen käsite on laajempi kuin arkikielessä. Yhdistyksen pohjana oleva aate voi olla esimerkiksi kulttuuritoiminta, urheilu, tieteellinen tutkimus tai vaikkapa tällaisen toiminnan tukeminen. Ainoat rajoitukset yhdistymisvapauteen ovat valtion turvallisuuden alalla. Yhdistys, jonka toiminta sisältää aseiden käyttöä (esimerkiksi ampumaseura), voidaan rekisteröidä vasta sen saatua luvan aluehallintovirastolta. Kokonaan tai osittain sotilaalliset yhdistykset ovat aina kiellettyjä.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Seuraavassa taulukossa on luokiteltu rekisteröityjen yhdistysten toiminnan tarkoitus. Tiedot ovat vuodelta 2014 ja kattavat noin puolet rekisteröidyistä yhdistyksistä.


title: Yhdistys (Suomi)

text: "Kulttuurin" alaan on tilastossa katsottu seuraavat tarkoitukset: tiede, taide, tutkimus, opiskelu, perinne, kotiseutu, suku. Kohta "Ammatti ja elinkeino" sisältää työmarkkinajärjestöt ja henkilökuntayhdistykset. "Sosiaali- ja terveysala" kattaa seuraavat tarkoitukset: sairaus tai vamma, lastensuojelu, vanhukset, päihde- tai huumeriippuvuus. Vapaa-ajan tarkoituksia ovat nuoriso, erä, käsityö, lemmikkieläimet, retkeily, matkailu, moottoriajoneuvot ja pelit. Ryhmään "Muut" kuuluvat pelastus, klubit, loosit ja veljeskunnat, naiset, martat ja eläkeläiset.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen toimintaa ohjataan sen säännöillä. Näissä määritellään yhdistyksen toimiala ja sille sallittu taloudellinen toiminta sekä eräitä muita laissa säädettyjä toiminnan perussääntöjä. Vaikka jälkimmäinen seikka yleensä ilmaistaan yleisellä fraasilla "yhdistys saa tarkoitusperiensä toteuttamiseksi harjoittaa taloudellista toimintaa sekä vastaanottaa lahjoituksia ja testamentteja", on mahdollista, että yhdistyksen perustajat saattavat haluta aatteellisista syistä kieltää yhdistykseltä jotkin sopimattomiksi katsotut taloudellisen toiminnan alat.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen perustana ovat sen jäsenet, jotka voivat olla joko luonnollisia tai oikeushenkilöitä. Jäseneksi hyväksymisestä päättää hallitus, jos säännöissä ei toisin määrätä. Jäsenistä on pidettävä luetteloa. Valtiollisiin asioihin vaikuttavan yhdistyksen jäseninä saa olla vain Suomen kansalaisia tai maassa vakinaisesti asuvia ulkomaalaisia tai yhdistyksiä, joiden kaikki jäsenet ovat tällaisia. Yhdistyksen jäsen voi erota koska hyvänsä. Yhdistys voi erottaa jäsenen säännöissä määrätyllä perusteella.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen päätösvaltaa käyttävät sen jäsenet yhdistyksen kokouksessa. Suuremmissa yhdistyksissä päätösvalta voidaan kuitenkin delegoida valtuustolle. Yhdistyksen päätökseen tyytymätön voi nostaa käräjäoikeudessa päätöstä vastaan moitekanteen, mikäli päätös on syntynyt sääntöjen tai lain vastaisesti.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen asioita hoitaa hallitus, jossa on vähintään kolme jäsentä. Hallituksen toimialaan kuuluvat ne asiat, jotka eivät kuulu yhdistyksen kokouksen päätettäviksi. Hallitus on velvollinen laatimaan yhdistyksen kokoukselle esitettäväksi vuosittain toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen, joita tarkastamassa on vähintään yksi tilintarkastaja tai toiminnantarkastaja.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen merkitseminen yhdistysrekisteriin edellyttää, että toiminta on tarkoitettu jatkuvaksi. Kun yhdistys kuitenkin katsotaan tarpeettomaksi, se voidaan purkaa. Yhdistyksen omaisuus ei tällöin päädy jäsenille, vaan se on luovutettava säännöissä määrättyyn tarkoitukseen tai mikäli tämä on mahdotonta, valtiolle. Lain, hyvien tapojen tai omien sääntöjensä vastaisesti toimiva yhdistys voidaan myös lakkauttaa, mutta tämä on äärimmäisen harvinaista.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen jäsenmäärä on olennainen luku sen vuoksi, että yhdistykset toimivat usein aatteellisesti. Mitä enemmän jäseniä yhdistyksellä on, sen vaikutusvaltaisempi sen voidaan myös todeta olevan. Mitä vaikutusvaltaisempi yhdistys on, sen paremmin se pystyy ajamaan asiaansa. Aina ei yhdistyksen jäsenmäärä ole merkityksellinen. Esimerkiksi hyväntekeväisyyttä harjoittavan yhdistyksen säännöissä voi olla maininta, ettei avustusta voi antaa yhdistyksen jäsenelle tai jäsenyhdistykselle. Tästä huolimatta yhdistyksen myöntämä avustus voi olla huomattava.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Toisin kuin osakeyhtiöissä, joissa äänivalta määräytyy omistussuhteessa, on yhdistyksissä yleensä kullakin jäsenellä yksi ääni.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Ellei yhdistyksen säännöissä toisin määrätä, yksi ääni on myös sellaisella jäsenellä, joka itse on yhdistys tai muu oikeushenkilö. Esimerkiksi ammattiliiton säännöissä saatetaan kuitenkin määrätä, että jäsenyhdistyksen äänimäärä määräytyy sen oman jäsenmäärän mukaisesti.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen kotipaikka tarkoittaa sitä Suomessa sijaitsevaa kuntaa, jossa yhdistyksen toimintaa johdetaan. Vaatimus Suomessa sijaitsevasta kotipaikasta tulee suoraan yhdistyslaista.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Ainakin yhdistyksen lakkauttamista koskeva kanne tutkitaan yhdistyksen kotipaikan paikkakunnan tuomioistuimessa.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Vaikka yhdistyksen toiminta olisi lakannut, ei toimimattoman yhdistyksen purkaminen kuitenkaan ole välttämätöntä. Yhdistysrekisterissä oli vuonna 2014 arviolta 30 000–40 000 käytännössä toimimatonta yhdistystä, joita ei kuitenkaan ole poistettu rekisteristä. Vaikka yhdistyksillä on velvollisuus noudattaa omia sääntöjään ja laatia kirjanpito ja tilinpäätös, viranomaiset eivät valvo niiden toteutumista.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Yhdistyksen purku tapahtuu yhdistyksen kokouksessa. Kokouskutsussa tulee mainita, että kyseessä on yhdistyksen purkamiskokous. Purkaminen tapahtuu yhdistyksen sääntöjen mukaisesti joko yhdessä tai kahdessa kokouksessa. Kun kokous on päättänyt yhdistyksen purkamisesta sekä jäljelle jääneiden varojen käytöstä, seuraa loppuselvitys. Loppuselvityksen hoitaa joko yhdistyksen hallitus tai tehtävään valittu selvitysmies tai selvitysmiehet. Loppuselvityksessä yhdistyksen varat ja velat selvitetään, minkä jälkeen laaditaan loppuraportti ja lähetään purkautumisilmoitus yhdistysrekisteriin.


title: Yhdistys (Suomi)

text: Jos yhdistykseltä jää varoja, ne käytetään yhdistyksen sääntöjen määräämällä tavalla esimerkiksi siirtämällä toiselle yhdistykselle tai luovuttamalla johonkin kokouksen päättämään kohteeseen. Jos yhdistyksellä on velkoja, purkautuminen estyy. Velkojen hoidosta on sovittava velkojien kanssa tai ryhdyttävä konkurssimenettelyyn. Veloista vastaa yhdistys itse, eivät jäsenet henkilökohtaisesti.


title: Taiji

text: Taiji (lausutaan [tʰaitɕi]), kiinaksi taijiquan (太极拳, Wade-Giles: t'ai chi ch'üan) on perinteinen kiinalainen taistelutaito. Nykyisin laji tunnetaan terveyttä edistävänä liikuntana, jossa pyritään käyttämään kehoa kokonaisvaltaisesti ja liikkeen avulla rentouttamaan keho ja mieli. Tyypillisesti taiji-harrastus aloitetaan hitailla ja pehmeillä harjoituksilla, jotka sopivat kaikenikäisille ja -kuntoisille. Pidemmälle edenneille opetetaan yleensä myös nopeita sarjoja sekä vaihdellen asesarjoja, pariharjoituksia sekä itsepuolustussovellutuksia.


title: Taiji

text: Taijilla ei ole kytköksiä uskontoon toisin kuin esimerkiksi qigongilla ja joogalla, vaan historiallisesti kyse on nimenomaan taistelutaidosta ja nykyisin liikunnasta.


title: Taiji

text: Legendan mukaan taijiquanin perusharjoitukset kehitti Hubein maakunnassa Wudang-vuorella 1300-luvulla asunut taolainen pyhimys Zhang Sanfeng (張三豐) . Toinen myyttinen taijiquanin oppi-isä oli Wang Zongyue (王宗岳), joka eli 1500-luvulla. Historiallisen aineiston valossa taijiquanin syntyvaiheet sijoittuvat Henanin maakuntaan Chenjiakou-nimiseen kylään, jossa 1600-luvulla Chen-suku harjoitteli nyrkkeilytyyliään. Monet pitävätkin Chen Wangtingiä (陳王廷) (1580–1660 tai 1600–1680) taijiquanin varsinaisena kehittäjänä. Chen-suvun nyrkkeilytyylin varhaisimpien muotojen sanotaan olleen lähellä Shaolin-luostarissa kehitettyjä nyrkkeilytyylejä. Shaolin-luostari ja Chen-kylä ovat melko lähellä toisiaan, joten yhteys on varsin todennäköinen. Pitkään taijiquan oli vain harvojen tuntema taistelutaito ja Chen-suku opetti taitoaan vain perheenjäsenille.


title: Taiji

text: 1800-luvulla tiettävästi ensimmäinen Chen-suvun ulkopuolinen, joka oppi taidon oli Yang Luchan 楊露禅 (1799–1872). Hän tuli tunnetuksi taitavana nyrkkeilymestarina ja hänet kutsuttiin keisarin hoviin opettamaan keisarin henkivartijoita. Yang opetti taitonsa pojilleen, joista toinen, Yang Jianhou (楊健候) (1839–1917) välitti taidot edelleen omalle pojalleen Yang Chengfulle (楊澄甫) (1883–1936).


title: Taiji

text: 1900-luvun alusta taijiquania on opetettu avoimemmin. Tällöin lajia levittivät laajemmalle muun muassa Yang-suku ja erityisesti Yang Chengfu. Hän opetti Pohjois- ja Etelä-Kiinassa ja monet hänen oppilaansa jatkoivat hänen opetustyötään. Heistä arvostetuimpia olivat Chen Weiming, Dong Yingjie (Tung Ying Chieh), Fu Zhongwen, hänen vanhin poikansa Yang Zhen Ming (Yang Shou Chung) sekä Zheng Manqing (Cheng Manching).


title: Taiji

text: Parin viime vuosisadan aikana taijiquanista on kehitetty monia eri tyylisuuntia ja variaatioita. Tunnetuimmat tyylisuunnat ovat yang-, wu-, chen-, sun- sekä wu/hao-tyylit. Opetus on perinteisesti ollut eri sukujen yksityisoikeus ja taito on välitetty isältä pojalle sukupolvesta toiseen.


title: Taiji

text: Ajan muuttuessa ja opettajien erilaisten taipumusten ja kiinnostusten johdosta taijista on kehittynyt moniulotteinen laji, jota harjoitellaan erilaisista syistä ja lukuisin eri tavoin. Taijista on kehitetty monia lyhennettyjä ja yksinkertaistettuja liikesarjoja kuten kahdeksan, 24 ja 40 liikkeen sarjat terveyden ylläpitämiseen ja kilpavoimistelutyyppiseksi urheiluksi.


title: Taiji

text:
Taijiquanin 10 periaatetta Chen Weimingin muistiinmerkitseminä ovat Yang Chengfun mukaan
Taijiquanin harjoittelijan tulisi pohtia näiden periaatteiden merkitystä ja harjoitella säännöllisesti. Taijiquanissa harjoittelun tulee olla rauhallista, eikä fyysisesti raskasta, kuten fyysisiä harjoittelua painottavissa ulkoisissa koulukunnissa, joissa harjoittelun periaate on voimankäyttö (mm. hypyt, lyönnit). Liike tulisi yhdistää tyyneyteen. Pidemmälle edenneet taijin harrastajat voivat tehdä myös nopeita ja fyysisesti vaativampia harjoituksia sen mukaan minkälaista opetusta omassa seurassa on tarjolla. Perusperiaatteet säilyvät luonnollisesti samoina.


title: Taiji

text: Taijin omaksuminen edellyttää määrätietoista ja jatkuvaa harjoittelua. Taijiharjoittelun voi aloittaa esimerkiksi 10 liikettä sisältävällä Taijin lyhyellä muodolla, ns. Pekingin muodolla (kehitetty 1956). Liikesarja perustuu Yang-koulukunnan pitkään muotoon, ja se sisältää kaikki taiji-liikunnan lainalaisuudet.


title: Taiji

text:
Kun lyhyt liikesarja on opittu, harjoittelija voi siirtyä pitempiin sarjoihin. Taijiharjoittelussa tulisi noudattaa Taijin 10 periaateetta, ja lisäksi harjoittelussa on otettava huomioon seuraavat ohjeet:
Taijin oppimiseen kuluu koko ihmiselämä, mutta liikkeiden alustava hallinta on opittavissa noin 3 kuukauden harjoittelulla. Noin vuoden kestänyt harjoittelu voi tuoda liikkeisiin sulavuutta, jatkuvuutta, tasapainoisuutta sekä antaa tuntemuksen liikkeiden sisäisestä kokemisesta.


title: Taiji

text:
TAIJI SHISANSHI (太极十三式)
Chen-suvun taijiquan on vanhin tyylisuunta. Kaikki muut tyylit ovat kehittyneet sen pohjalta. 1900-luvun tunnetuimpia Chen-suvun taiji-opettajia oli Chen Fake (1887–1957), joka opetti pitkään Pekingissä. Hän kehitti nk. uuden tyylin (xin jia).
Yang Luchan (1799–1872) oli ensimmäinen Chen-suvun ulkopuolinen, joka oppi Chen-suvun taijiquania. Hän välitti perinteen omille pojilleen ja näin Yang-suku kehitti vähitellen omat harjoitusmuotonsa ja opetusmetodinsa. Yang Luchanin pojanpoika Yang Chengfu opetti laajasti eri puolilla Kiinaa, ja hänen tyylinsä on noussut maailmalla kaikkein tunnetuimmaksi.


title: Taiji

text: Wu Jianquan (1870–1942) oppi taitonsa isältään, joka oli Yang Luchanin oppilas. Wu-suvun opettajat kehittivät vähitellen myös omat harjoitusmuotonsa, jotka levisivät laajasti mm. Hongkongiin. Wu-tyyli on maailmalla toiseksi laajimmalle levinnein taiji-tyylisuunta.


title: Taiji

text: Wu Yuxiang (1812–1880) oppi taijiquania Yang Luchanilta ja opetti sitä veljenpojalleen Li Yiyulle (1883–1892), joka taas opetti Hao Weizheniä (1849–1920). Tästä opetuslinjasta kehittyi oma tyylisuuntansa, jota kutsutaan wu-tyyliksi tai wu/hao- tai hao-tyyliksi. Tyylisuunta on viidestä päätyylistä harvinaisin ja nimensä takia se usein sekoitetaan Wu Jianquanin kehittämään wu-tyyliin, joka on levinnyt maailmalla paljon laajemmalle.


title: Taiji

text: Sun Lutang (1861–1932) oli jo arvostettu xingyiquan- ja baguazhang-nyrkkeilijä, kun hän alkoi opiskella taijiquania Hao Weizhenin ohjauksessa. Hän kehitti oman tyylisuuntansa, joka on näistä viidestä päätyylistä nuorin.


title: Taiji

text: Zhaobao-kylä sijaitsee Chenjiagou-kylän lähellä, joten Zhaobao- ja Chen-tyylit ovat kehittyneet rinnakkain.


title: Taiji

text: Wudangshan on tunnettu taolainen pyhä vuori. Tämän tyylisuunnan väitetään periytyvän 1300-luvulla eläneestä Zhang Sanfengistä. Tyylisuunnan historiallisuus on kyseenalaista.


title: Taiji

text: Zheng Manqing (1901–1975) kehitti Taiwanissa yang-tyylistä lyhennetyn 37 liikkeen sarjan. Hän tuli tunnetuksi Yhdysvalloissa 1960- ja 70-luvuilla ja hänen liikesarjansa onkin siellä kaikkein yleisin ja opetetuin.


title: Taiji

text:
Cheng Tinhung (1930–2005) oppi wu-tyylin taijia Hongkongissa ja muokkasi siitä oman tyylisuuntansa, jota hän kutsui wudang-taijiquaniksi. Tyyliä alettiin Hongkongissa kutsua myös nimellä Practical Taichichuan, ja maailmalla tyylisuunta onkin tullut tunnetuksi juuri tällä nimellä. Practical Taichichuan on Euroopassa yksi levinneimpiä taiji-tyylejä.
Taijiquan- ja wushuasiantuntijat ovat kehittäneet standardisoituja taijiquan-liikesarjoja Kiinassa 1950-luvun puolivälistä alkaen. Tunnetuimmat niistä ovat 24 liikkeen taijiquan, yang-tyylin 88 liikkeen taijiquan, 48 liikkeen taijiquan sekä 32 liikkeen taijijian (taijimiekka). Vuonna 1989 Kiinan Wushu-tutkimuslaitos (中国武术研究院) julkaisi neljä standardisoitua taijiquan -liikesarjaa: chen 56-, yang 40-, wu- ja sun -liikesarjat. Kaikki standardisoidut liikesarjat ovat levinneet Kiinasta ympäri maailmaa.


title: Taiji

text: Taijiquanista on myös kehitetty wushu-kilpailulaji. Kiinassa kilpailu on aloitettu jo 1950-luvulla vuosittaisissa kansallisissa wushu-mestaruuskisoissa. Vuonna 1990 taijiquan otettiin ensimmäistä kertaa mukaan kilpailulajiksi Aasian olympialaisiin. Siitä lähtien Kansainvälinen Wushu-liitto (IWUF) on järjestänyt MM-kisoja joka toinen vuosi. Pakolliset liikesarjat MM- ja EM-kisoissa olivat 42 liikkeen taijiquan- ja 42 liikkeen taijijian -liikesarjat. Vuonna 2003 IWUF julkaisi uudet kilpailusäännöt. Nykyään taijiquan- ja taijijian- liikesarjat ovat MM- ja EM-kilpailuissa vapaamuotoisia, jolloin kilpailijat kehittävät itse omat kilpailurutiininsa sääntöjen määrittelemissä rajoissa.


title: Taiji

text: Ensimmäiset taiji-kurssit järjestettiin Suomessa satunnaisesti jo 1970-luvulla. Taijin opetus- ja harrastustoiminta alkoi vakiintua kuitenkin vasta 1980-luvulla mm. Helsingissä, Tampereella ja Turussa. Nykyisin kursseja ja harjoitteluryhmiä on jo laajasti eri puolilla Suomea.Klemola, Timo. (1989). Taiji - liikettä hiljaisuudessa - Hiljaisuutta liikkeessä. Keuruu: Otava. ISBN 951-1-10856-5.


title: Kaksivarpaisuus

text: Kaksivarpaisuus eli ravunsaksioireyhtymä on harvinainen geneettinen muunnos, jota tavataan joidenkin itäafrikkalaisten heimojen keskuudessa. Se on vajaasormisuuden ja -varpaisuuden ("oligodaktylia", "hypodaktylia") yksi ilmenemismuoto. Oireyhtymän ikä ja alkuperä ovat tuntemattomia. Kaksivarpaisilla ihmisillä on kummassakin jalassa kaksi suurta varvasta, jotka muistuttavat ravun saksia. Kaksivarpaiset henkilöt ovat täysin terveitä, ja kaksivarpainen jalkaterä kelpaa viisivarpaisen jalan tapaan kävelyyn ja muihin tehtäviin.


title: Kaksivarpaisuus

text: Erään heimon keskuudessa kaksivarpaisuus on niin yleinen, että viisivarpaisuutta pidettiin pitkään omituisena. Nykyäänkin heimon keskuudessa vain noin joka viides on viisivarpainen.


title: Kaksivarpaisuus

text: On myös esitetty, ettei ravunsaksioireyhtymää pitäisi kutsua oireyhtymäksi tai perinnölliseksi viaksi, koska kaksivarpaiset henkilöt ovat täysin terveitä, ja joillakin heimoilla piirre viisivarpaisuutta yleisempänä kuuluu yhteisön hyväksymään ulkomuotoon.


title: Kaksivarpaisuus

text: Ravunsaksioireyhtymä on häviämässä eristettyjen heimoyhteisöjen perimän sekoittuessa aikaisempaa enemmän muuhun väestöön.


title: 430-luku eaa.

text: Kulttuurin kukoistuksesta todistavat Parthenon (438 eaa.), Zeuksen kuvapatsas Olympiassa (435 eaa.) ja näytelmä "Medeia" (431 eaa.).


title: 430-luku eaa.

text: Peloponnesolaissota syttyi vuonna 431 ja veti mukaansa kaikki miltei kaikki kreikkalaiset kaupungit. Lähes 30 vuotta kestänyttä sotaa edelsi useita pienempiä sotia.


title: 430-luku eaa.

text: Cincinnatus pelasti Rooman voittamalla eekvit vuonna 439 eaa.


title: Heavy Metal Perse

text: Heavy Metal Perse (HMP) on toukokuussa 2000 perustettu suomalainen ja suomeksi laulava power metal -yhtye Kajaanista. Yhtyeen musiikki on sankari- ja sota-aiheista. Heavy Metal Perseen kappale ”Urho” on julkaistu Radio Cityn "Rautakanki 2" -kokoelmalevyllä. Yhtye sai debyyttialbuminsa "Eripuran" valmiiksi kesällä 2007 ja se julkaistiin 16. tammikuuta 2008 Dethrone Musicin kautta. Vuoden 2008 aikana Heavy Metal Perse esiintyi ympäri Suomea muun muassa Blaze Bayleyn ja Skycladin kanssa ja vieraili festivaaleista Nummirockissa sekä Jalometallissa.


title: Oboe

text:
Oboe on puupuhallin, joka kuuluu kaksoisruokolehdykkäsoittimien
perheeseen. Kaksoisruokolehdykkäsoittimiin kuuluvat oboen lisäksi mm. fagotti ja englannintorvi. Sana ”oboe” tulee ranskankielisestä sanasta ”hautbois”, joka tarkoittaa korkeaa puuta. Oboen ääni on diskanttipainotteinen (ääniala noin b-G3), selkeä, laulava ja hieman nasaali. Oboen soittajaa kutsutaan "oboistiksi". Oboen ääni on selkeä ja se kuuluu hyvin suurenkin orkesterin läpi. Oboeta käytetäänkin antamaan viritysääni (A, useimmiten 440 tai 442 Hz) orkesterille.


title: Oboe

text: Verrattuna useisiin puupuhaltimiin kuten huiluun ja klarinettiin oboeta on melko vaikea soittaa hyvällä äänensävyllä. Kaksoisruokolehdykkäsoittimien huuliote eli ansatsi vaatii paljon työtä, jotta tuloksena olisi hyvä ääni. Myös dynamiikkavaihtelujen tekeminen oboella on monia muita puupuhaltimia vaikeampaa. Aloittelijat tuuttaavatkin oboella usein melko kovan, epävireisen ja epämiellyttävän äänen. Taitavan soittajan käsissä oboe taas venyy aivan toisenlaisiin suorituksiin ja siitä voi saada todella kauniin, puhtaan ja tunnerikkaan äänen. Oboen ääntä on verrattu puupuhaltimista sävyltään lähimpänä ihmisääntä olevaksi.