title: Sami Uotila (näyttelijä)

text: Sami Uotila tunnetaan parhaiten Aki Nikkisen roolista televisiosarjassa "Salatut elämät", jota hän aloitti vuonna 1999, eli hän kuului sarjan alkuperäiseen näyttelijäkaartiin. Uotila poistui sarjasta vuonna 2001, mutta hänen hahmonsa poistui ruudusta vasta vuonna 2002. Hän teki vuonna 2009 vierailun sarjaan erikoisjaksossa "Salatut elämät 10 v". Tuolloin Uotila kertoi haastattelussa, että tuotantoyhtiö on useaan otteeseen pyytänyt häntä palaamaan sarjaan, mutta ei ole omien sanojensa mukaan kokenut vielä palaamista ajankohtaiseksi. Lokakuussa 2012 Uotila kertoi paluun sarjaan olevan mahdollista. Huhtikuussa 2014 Uotila ilmoitti palaavansa sarjaan. Ruudussa hänen hahmonsa on näkynyt syksystä 2014 eteenpäin. Sami Uotila esiintyi myös televisiosarjassa "Roba", jossa hän esitti Erkki Salmela -nimistä hahmoa.


title: Sami Uotila (näyttelijä)

text: Sami Uotila oli yksi keväällä 2011 esitetyn "Stage"-televisiosarjan tähtivalmentajista. Valmennettavakseen Uotila sai vantaalaisen Lumon lukion.


title: Sami Uotila (näyttelijä)

text: Sami Uotila oli naimisissa Petra Uotilan kanssa vuodesta 2006 vuoteen 2013 asti. Hänet tunnetaan myös innokkaana crossfitin ja pokerin harrastajana.


title: Kiimasjärvi (Karjala)

text: Kiimasjärvi (, ) on Karjalan tasavallan itäosassa Mujejärven piirin Lietmajärven kunnassa sijaitseva kylä. Venäjän keisarikunnan aikaan Kiimasjärvi oli Aunuksen kuvernementtiin kuulunut kunta ja sen keskuskylä.


title: Kiimasjärvi (Karjala)

text: Kiimasjärven kylä sijaitsee samannimisen järven etelärannalla. Järven pohjoispuolitse kulkee Lietmajärven-Kostamuksen rata.


title: Kiimasjärvi (Karjala)

text: Venäjän keisarikunnan Kiimasjärven kunta sijaitsi Aunuksen Karjalan luoteisosassa Poventsan kihlakunnassa. Kunnan alue käsitti suunnilleen Nuokkijärven ja Suomen rajan välisen alueen. Muita kunnan alueella olevia järviä olivat Kiimasjärvi, Kiitesjärvi ja Luvajärvi. Kiimasjärven naapurikuntia olivat pohjoisessa Kontokki ja Jyskyjärvi, idässä Rukajärvi, etelässä Repola ja lännessä Suomen puolella Kuhmoniemi (nykyinen Kuhmo). Kiimasjärven kunta oli muodostettu erottamalla Rukajärven kunnan länsiosasta. Kiimasjärven kyliä olivat muun muassa Miinoa, Kiimasjärvi, Luvajärvi ja Nokeus.


title: Kiimasjärvi (Karjala)

text: Kiimasjärven kunta lakkautettiin Neuvostoliitossa 1920-luvulla ja liitettiin Rukajärven piiriin. Jatkosodan aikana Kiimasjärven alue oli Suomen miehittämä 1941–1944.


title: Ari Nyman

text: Ari Kalevi Nyman (s. 7. helmikuuta 1984 Turku) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Inter Turkua. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja, mutta hän on pelannut myös laitapuolustajana.


title: Ari Nyman

text: Nymanin kasvattajaseura on turkulainen FC Inter, jonka riveissä hän pelasi 16-vuotiaana ensimmäisen Veikkausliiga-ottelunsa kaudella 2000. Läpimurtonsa hän teki kaudella 2002. Tuolloin hänet valittiin myös liigan tulokkaaksi ja lupaavimmaksi pelaajaksi. Tammikuussa 2007 Nyman siirtyi ulkomaille, kun hän teki 3,5 vuoden sopimuksen sveitsiläisseura Thunin kanssa.


title: Ari Nyman

text: Ensimmäisen maaottelunsa Nyman pelasi 1. joulukuuta 2004 Bahrainia vastaan. Syksyllä 2005 Nyman pääsi mukaan myös MM-karsintaotteluihin Makedoniaa, Tšekkiä ja Romaniaa vastaan. Kesäkuussa 2007 hän oli avauskokoonpanossa EM-karsinnassa Belgiaa vastaan. Aikuisten maaotteluiden lisäksi Nyman on pelannut lukuisia nuorten ja poikien maaotteluita. Hänet valittiin vuoden 2006 parhaaksi pelaajaksi alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Ari Nyman

text: Thunin pudottua kauden 2007–2008 jälkeen Sveitsin superliigasta Nyman ilmoitti halustaan lähteä seurasta. Heinäkuussa 2008 hän oli VfB Stuttgartin testissä. Huhtikuussa 2009 hän palasi kasvattajaseuraansa Interiin. Kauden 2010 päätyttyä Nyman teki kuusivuotisen jatkosopimuksen, jossa on optioita neljälle lisävuodelle.


title: Ilmari Susiluoto

text: Ilmari Susiluoto (15. lokakuuta 1947 Lohja – 30. maaliskuuta 2016 Helsinki) oli valtiotieteen tohtori, kirjailija, tutkija ja Venäjä-asiantuntija.


title: Ilmari Susiluoto

text: Susiluoto työskenteli vuodesta 1982 alkaen ulkoministeriön erikoistutkijana, etenkin Neuvostoliittoa ja Venäjää koskevissa asioissa. Vuonna 1984 hän toimi vt. apulaisprofessorina Helsingin yliopistossa. 1990-luvulla Susiluoto toimi muun muassa Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen seurassa sekä instituutin neuvottelukunnassa. Kirjailijana hän julkaisi 11 kirjaa sekä lukuisia tutkimuksia, artikkeleita ja kirja-arvosteluja.


title: Ilmari Susiluoto

text: Arto Luukkanen kertoo teoksessaan "Tapaus Susiluoto" siitä, kuinka Susiluoto joutui savustetuksi ulkoministeriöstä presidentti Martti Ahtisaaren kauden päätyttyä. Luukkasen mukaan Susiluoto ilmaisi liian vapaasti mielipiteitään kirjoittamissaan teoksissa, ja siksi hänelle ensin ehdotettiin siirtymistä muihin tehtäviin. Hänen kieltäydyttyään alkoi painostus, jonka johdosta hän valmistautui oikeudenkäyntiin. Prosessin päätteeksi hän siirtyi Aleksanteri-instituuttiin, kuitenkin diplomaattistatuksella.


title: Xfire

text: Xfire oli pikaviestintäohjelma / apuohjelma, joka on suunnattu pelaajille. Ohjelmalla voi käydä yksityis- ja ryhmäkeskusteluja muiden ohjelman käyttäjien kanssa, ladata tiedostoja (kuten ohjelman omia päivityksiä, pelien päivityksiä, teemoja, demoja sekä pelaamiseen liittyviä videoita), liittyä pelipalvelimille sekä nähdä kuinka paljon ohjelman tukemia pelejä on pelattu. Tällä hetkellä ohjelma on saatavilla ainoastaan Windows-käyttöjärjestelmälle.


title: Xfire

text: Xfiren kotisivuilla tarjotaan käyttäjilleen myös Livestream-videopalvelua, joka tunnetaan ennestään myös nimellä Mogulus.


title: Xfire

text: Sivuilla näytetään TOP10 pelatuinta peliä (Xfiren käytön aikana). Sivuilta löytyy tarvittaessa myös pitempi lista pelatuista peleistä. Roolipeli World of Warcraft on jo pitkään pitänyt vakaata kärkipaikkaa Xfiren TOP -listoilla.


title: Xfire

text: Titan Gaming osti Xfiren 2. elokuuta 2010.


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Eduskuntavaalit 1954 järjestettiin 7.–8. maaliskuuta. Presidentti J. K. Paasikivi oli antanut 8. joulukuuta 1953 määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien pitämisestä, koska puolueiden väliset ristiriidat olivat johtaneet parlamentaariseen umpikujaan. Muussa tapauksessa vaalit olisi pidetty saman vuoden heinäkuun alussa.


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Vaaleja edelsi lyhyt mutta kiivas vaalikamppailu, joka käytiin avoimesti valtapoliittisin tunnuksin. SDP:n iskulauseina olivat puoluesihteeri Väinö Leskisen ideoimat "Maalaisliitto on murskattava" ja "Kekkonen Kampinkadulle"; jälkimmäinen viittasi nelinkertaisen pääministerin Urho Kekkosen silloiseen asuinpaikkaan, nykyiseen Urho Kekkosen katuun. Maalaisliitto puolestaan syytti SDP:ta maan talouden romuttamisesta, puhui kristillisten arvojen ja raittiuden puolesta ja julisti, että vaaleissa ratkeaa maaseutuväestön tulevaisuus, joka olisi kurja SDP:n voittaessa.


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Vaalit olivat ennätyksellisen vilkkaat ja uurnilla kävi ensimmäisen kerran Suomen historiassa yli kaksi miljoonaa äänioikeutettua. Maalaisliitto oli rakentanut puoluesihteerinsä Arvo Korsimon johdolla Suomen joka kolkkaan ulottuneen piiriorganisaation, ns. tukimiesverkoston, joka tähtäsi pohjimmiltaan vuoden 1956 presidentinvaaliin. Puolue hyötyikin äänestysaktiivisuuden noususta eniten: se voitti yli 60 000 ääntä ja sai kaksi paikkaa lisää. Molemmat vasemmistopuolueet lisäsivät kannatustaan yli 40 000 äänellä, mutta vasemmisto kokonaisuudessaan sai vain yhden lisäpaikan, joka meni SDP:lle. Kokoomus menetti vajaat 10 000 ääntä, mutta vaalimatematiikka kohteli sitä äänestäjiäkin tylymmin, koska sen paikkaluku pieneni jopa neljällä. Vaalitulosta pidettiin elintärkeänä torjuntavoittona presidentinvaaliin valmistautuneelle Urho Kekkoselle.


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Vaalien jälkeen muodostettiin Törngrenin hallitus, jota seurasivat vaalikauden aikana Kekkosen viides hallitus, Fagerholmin toinen hallitus, Sukselaisen ensimmäinen hallitus, von Fieandtin hallitus ja Kuuskosken hallitus. Kaksi viimeksi mainittua olivat niin kutsuttuja virkamieshallituksia.


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Eduskuntaan valittiin näissä vaaleissa uusina kansanedustajina mm. Anni Flinck, Olavi Lindblom ja Tyyne Paasivuori (SDP), Einari Jaakkola, Artturi Jämsén, Marja Lahti, Eemil Partanen, Toivo Saloranta ja Yrjö Sinkkonen (ML), Pentti Liedes, Pauli Puhakka, Irma Rosnell ja Leo Suonpää (SKDL), Saara Forsius ja Erkki Tuuli (Kok.), Sven Högström (RKP), sekä Armi Hosia (KP).


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Eduskunnassa lähes yhtäjaksoisesti vuodesta 1917 istunut Maalaisliiton Juho Niukkanen kuoli vain pari kuukautta vaalien jälkeen. Niin ikään Maalaisliittoon kuulunut Antti Kukkonen teki näissä vaaleissa paluun eduskuntaan lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen, samoin mm. SDP:n Olavi Kajala yhden kauden poissaolon jälkeen. Eduskunnan jättivät mm. SDP:n Väinö Tanner, Maalaisliiton Mikko Tarkkanen, Kokoomuksen Arvi Ahmavaara, Jussi Lappi-Seppälä ja Oskari Lehtonen, sekä RKP:n Ernst von Born ja Levi Jern. Eduskunnasta putosivat mm. SDP:n Valfrid Eskola ja Otto Toivonen, Maalaisliiton Taavi Vilhula, SKDL:n Arvo Riihimäki ja Atos Wirtanen, Kokoomuksen Reino Ala-Kulju, sekä RKP:n Ebba Östenson.


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Vaalien jälkeen eduskunta päätti pidentää vaalikauden kolmivuotisesta nelivuotiseksi. Valitun eduskunnan vaalikausi päättyi eduskuntavaalien 1958 jälkeen ja on lähes neljällä vuodella ja neljällä kuukaudella eduskunnan pisin normaaliaikana.


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Vaaleissa valituista kansanedustajista on vuonna 2018 elossa vielä Irma Rosnell (SKDL).


title: Eduskuntavaalit 1954

text: Tuloksia verrataan vuoden 1951 eduskuntavaaleihin.


title: A Coruña

text: A Coruña () on kaupunki Galiciassa, Espanjan luoteisosassa. Se on A Coruñan maakunnan pääkaupunki. Se on myös tärkeä satamakaupunki. Kaupungissa on asukkaita 243 978 (2015) ja metropolialue huomioon ottaen noin 460 000.


title: A Coruña

text: Tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat Herkuleen torni sekä Maria Pitan patsas. Kaupungissa toimii myös jalkapalloseura Deportivo de La Coruña.


title: A Coruña

text: A Coruñan lentoasema on Culleredossa, noin kahdeksan kilometrin päässä A Coruñan keskustasta.


title: A Coruña

text: Kaupunki on myös tunnettu" Rúa Alta" -ostoskadustaan. Kaupungin lähistöllä on Marineda City -ostoskeskus.


title: Luettelo tunnetuista munuaistulehdukseen kuolleista

text: Tämä on luettelo tunnetuista munuaistulehdukseen kuolleista.


title: Tekla Hultin

text: Thekla (Tekla) Johanna Virginia Hultin (18. huhtikuuta 1864 Jaakkima – 31. maaliskuuta 1943 Helsinki) oli Suomen toinen naistohtori ja ensimmäinen naispuolinen filosofian tohtori (1896). Hän oli myös kansanedustaja, toimittaja, tutkija sekä puolue-, järjestö- ja naisasia-aktivisti. Hultin omisti elämänsä työlle isänmaan, naisasian, liberalismin ja sosiaalisten kysymysten puolesta.


title: Tekla Hultin

text: Hultin syntyi Jaakkimassa ensimmäisenä henkikirjoittaja Julius Hultinin ja Emma Savanderin viidestä lapsesta. Hän kävi koulua Sortavalan ja Viipurin yksityisissä tyttökouluissa. Helsingin jatko-opistosta hän valmistui opettajattareksi vuonna 1885.


title: Tekla Hultin

text: Seuraavana vuonna 1886 Hultin aloitti yliopisto-opinnot. Hän opiskeli muun muassa kirjallisuustiedettä, taidehistoriaa ja sielutiedettä, mutta valitsi pääaineekseen historian. Hultin valmistui filosofian kandidaatiksi keväällä 1891. Lopputyön aiheena oli Englannin siirtomaapolitiikka Amerikassa. Valmistumisensa jälkeen Hultin aloitti työskentelyn toimittajana. Hän toimi Dagbladetin avustajana.


title: Tekla Hultin

text: Vuosina 1896–1897 Hultin laati taloushistorian alan väitöskirjaansa "Historiska upplysningar om bergshandteringen i Finland under svenska tiden" (Historiallisia tietoja vuoritoimesta Suomessa Ruotsin vallan aikana), jonka aiheena on Suomen vuoritoimen historia. Väiteltyään vuonna 1896 Hultin antautui täysin virkauralle ja erityisesti poliittiselle toiminnalle.


title: Tekla Hultin

text: Hän on toimittanut muun muassa kirjan "Suomalaisuuden herätys" (1892), kirjoittanut useita kirjasia, kuten "Mikä on perustuslaki?" (1899) ja "Suomen asema Venäjän valtakunnassa" (1907), sekä kirjoittanut Leo Mechelinin elämäkerran.


title: Tekla Hultin

text: Vuonna 1901 Hultinista tuli Tilastollisen päätoimiston toinen aktuaari, kun hänelle pyynnöstä myönnettiin erivapaus sukupuolestaan. Myöhemmin hänen sukupuolensa ja poliittiset mielipiteensä estivät etenemisen ensimmäisen aktuaarin virkaan. Välillä hänet pidätettiinkin virantoimituksesta. Hultin toimi tehtävässä aina vuoteen 1929, jolloin hän jäi eläkkeelle. Työssään hän toimitti lukuisia tilastollisia tutkimuksia muun muassa köyhäinhoidosta, avioeroista ja naisten yötyöstä.


title: Tekla Hultin

text: Hultin muistetaan myös päiväkirjoistaan, joissa hän kuvaa elävästi historiallisia tapahtumia ja niiden itsessään ja suomalaisissa yleisemminkin herättämiä tuntoja, esimerkiksi kansallista innostusta Japanin voitoista Venäjää vastaan (mikä johti mielenosoituksiin, mellakoihin, suurlakkoon ja lopulta vapauden ja demokratian lisääntymiseen Venäjällä ja Suomessa 1905).


title: Tekla Hultin

text: Voidakseen toimia tärkeinä pitämiensä asioiden puolesta Hultin päätti olla koskaan avioitumatta, mutta hänellä oli vilkas seuraelämä. Hän asui pitkään Aldyth-sisarensa kanssa Helsingissä.


title: Tekla Hultin

text: Hultin oli myös nuorsuomalaisen puolueen perustajia, ja sittemmin hänestä tuli puolueen pää-äänenkannattajan Päivälehden vakituinen toimittaja (1893–1901).


title: Tekla Hultin

text: Hultin osallistui Aleksanteri II:n patsaan mielenosoitusluonteiseen kukittamistapahtumaan 13. maaliskuuta 1899. Hän oli myös Seurahuoneen juhlasalissa Suuren lähetystön tervetuliaisjuhlassa, joka järjestettiin lähetystön palattua Pietarista 18. maaliskuuta 1899.


title: Tekla Hultin

text: Hultin osallistui Leo Mechelinin 60-vuotisjuhliin tämän kotona Fabianinkatu 16:ssa. Hultin oli senaattori Mechelinin sukulainen ja läheinen perheystävä, ja hän toimi tämän sihteerinäkin. Toisin kuin Mechelin, Hultin ei sortokausilla tyytynyt rauhanomaiseen vastarintaan. Hultin toimi vuonna 1900 "Isänmaan Ystävä" -lehden vastaavana toimittajana, mutta tehtävä päättyi Bobrikovin lakkauttaessa lehden.


title: Tekla Hultin

text: Hultin oli perustamassa naiskagaalia vuonna 1902, jolloin joukko hänen ystäviään kokoontui hänen kotonaan, ja he päättivät auttaa kagaalia levittämään ja ylläpitämään vastarintahenkeä kodeissa ja yhteiskunnassa. Naiskagaalin keskuskomitea oli Helsingissä, ja paikalliskomiteoita oli muilla paikkakunnilla. Hän toimi naiskagaalin varapuheenjohtajana.


title: Tekla Hultin

text: Hultin työskenteli myös aktivisti- ja jääkäriliikkeiden puolesta. Hän oli merkittävä ideologinen vaikuttaja puolueissaan ja liikkeissään. Hän salakuljetti "Vapaita lehtisiä" Tukholmasta Suomeen.


title: Tekla Hultin

text: Hultin oli Helsingissä keräämässä Suureen adressiin allekirjoituksia ja monistamassa adressia varten tarvittuja adressilehtiä sekä järjestelemässä tuhansia koottuja adresseja lopulliseen järjestykseen.


title: Tekla Hultin

text: Hultin oli Suomalaisen Naisliiton (1907–1909) sekä Nuorsuomalaisen Naisklubin (1902) ensimmäinen puheenjohtaja sekä Naisasialiitto Unionin merkittävä vaikuttaja, joka toimi ahkerasti muun muassa yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden puolesta, jonka Mechelinin senaatti sai vuonna 1906 toteutetuksi.


title: Tekla Hultin

text: Hultin yritti saada kaikkien yhteiskuntaluokkien naiset yhteistyöhön näissä kysymyksissä, mistä naisasiaan sinänsä myönteisesti suhtautunut SDP varoitteli omiaan. Nuorsuomalaisen puolueen hajottua hän liittyi Kansalliseen kokoomuspuolueeseen.


title: Tekla Hultin

text: Kansanedustajana Hultin toimi vuosina 1908–1924. Helsingin kaupunginvaltuutettuna hän oli vuosina 1925–1930.


title: Luettelo tunnetuista hukkuneista

text: Tämä on luettelo tunnetuista hukkuneista.


title: Joensuun rautatieasema

text: Joensuun rautatieasema () on Joensuun kaupungissa sijaitseva Suomen rataverkon rautatieliikennepaikka. Liikennepaikka on risteysasema, jossa risteävät neljään eri ilmansuuntaan johtavat radat.


title: Joensuun rautatieasema

text: Joensuun rautatieasema rakennettiin aikoinaan Viipurin ja Sortavalan kautta kulkeneen Karjalan radan pääteasemaksi. Sortavala–Joensuu-rata avattiin säännölliselle liikenteelle 1. marraskuuta 1894. Pielisjoen itäpuolinen osa, jossa asema sijaitsee, kuului vuoteen 1911 asti Kontiolahdelle. Uusrenessanssia edustava päärakennus rakennettiin vuosina 1892–1894, ja rakennustyössä käytettiin samoja piirustuksia kuin Oulun rautatieasemaa rakennettaessa. Se on Suomen rautateiden arvokkaimpia historiallisia ja rakennushistoriallisia suojelukohteita, sillä 18. toukokuuta 1894 valmistuneen Joensuu–Värtsilä-radan 18 asemasta se on toinen Suomen rajojen sisällä oleva säilynyt asema. Sitä on laajennettu 1911 eteläpäädyllä ja 1950-luvulla pikatavarasuojalla. Asema on peruskorjattu ainakin vuosina 1987 ja 2009-2010, ja rakennukselle on tehty julkisivuremontti kesällä 2016.


title: Joensuun rautatieasema

text: Asema-alue on 1800-luvun piirteiden mukainen, asemarakennukset on sijoiteltu raiteiden suuntaisesti ja niiden molemmille puolille. Osa rakennuksista tehtiin päärakennuksen jälkeen, rautatieläisten asuinpaikaksi rakennettu talo valmistui kymmenisen vuotta myöhemmin ja vanha veturitalli valmistui nykyiseen muotoonsa vasta vuonna 1925.


title: Joensuun rautatieasema

text: Joensuun ratapihan yli kulki vuosina 1907-1926 betoninen kävelysilta. Se kulki kutakuinkin nykyisen Kontionkadun kohdalta rautatieaseman puolelle ja lyhensi matkaa Niinivaaralta kaupunkiin. Silta purettiin vuonna 1926, koska uudet veturit eivät enää mahtuneet kulkemaan sen alta ja ratapihalle oli rakennettu lisää raiteita.


title: Joensuun rautatieasema

text: Vuosina 1910-1911 Karjalan rataa jatkettiin Lieksaan, ja sieltä valmistui 1920-luvulla ratayhteys Kontiomäkeen. Joensuusta tuli risteysasema, kun 1927 avattiin ratayhteys Outokumpuun Outokummun kaivoksen takia. Viinijärveltä rataa jatkettiin Pieksämäelle 1940. Pieksämäen radasta tuli Joensuun merkittävin ratasuunta, kun Karjalan rata katkesi alueluovutusten yhteydessä. Karjalan rata saatiin uudelleen käyttöön vasta vuosina 1967-1968. Joensuun asema oli yksi kahdesta Suomen puolelle jääneistä Karjalan radan asemista.


title: Joensuun rautatieasema

text: 1960-luvulla avattiin vielä ratayhteys Ilomantsiin. Radan merkitys henkilöliikenteessä jäi kuitenkin vähäiseksi, kun henkilöliikenne loppui jo 1969.


title: Joensuun rautatieasema

text: Pielisjoen rannalle SOK:n varastolle vedettiin sotien jälkeen teollisuusraide, joka on purettu 1990-luvulla. Miss Universum Armi Kuusela ja miehensä Gil Hilario saapuivat Äitien Apu ry:n järjestämällä Messujuna-kiertueelle kyseiselle raiteelle 1955 Joensuun-vierailullaan. Penttilän sahalle vienyt raide on johdettu 1990-luvulla Joensuun syväsatamaan, jonne on yhä vilkasta tavaraliikennettä. Pieksämäen radasta erkaantuu useita Joensuun aseman alaisia teollisuusraiteita. Niiden käyttö on hiipunut VR:n liikennöintistrategian muututtua ja osa on sittemmin purettu.


title: Joensuun rautatieasema

text: Liikenteen lisäännyttyä asemaa vastapäätä oleva ns. vanha veturitalli kävi pieneksi ja siitä syystä päätettiin rakentaa uusi veturitalli asema-alueen itälaidalle. Sen valmistuttua 1964 paikkoja oli 21, ja vanha veturitalli otettiin tässä yhteydessä muuhun käyttöön laite- ja työtiloiksi. Asema-alueella on myös puinen vaunuhuoltohalli, jonka käyttö on loppunut 1990-luvulla, ja 1980-luvulle rataosaston käytössä ollut puinen varastorakennus. Näiden lisäksi on metallirakenteinen nk. pikahuoltohalli.


title: Joensuun rautatieasema

text: Asemarakennuksen vieressä olevassa asemaravintolassa toimi ravintola 1990-luvulle, jonka jälkeen rakennuksessa on toiminut mm. kahviloita ja tanssistudio. Tavaramakasiinissa toimi VR:n käytön jälkeen antiikkiliike kunnes rakennus paloi tuhopoltossa 2012. Antiikkiliike toimii nykyään aseman pihapiirissä olevassa entisessä asemapäällikön asunnossa. Tavaramakasiinin jäljelle jäänyt toimisto-osa vaurioitui pahasti tulipalossa, ja rakennuksen kohtalo on epäselvä.


title: Joensuun rautatieasema

text: Joensuun varikon toimintaa supistettiin rajusti 2011 ja osa veturitallin tiloista vuokrattiin muuhun käyttöön. Osassa tiloja on toiminut karting-ajoon erikoistunut yritys.


title: Joensuun rautatieasema

text: Joensuun rautatieaseman liikenteenohjaus hoidetaan paikallisesti. Asemalla on sekä rele- että kampiasetinlaite. Myös Ilomantsin radan liikenteenohjaus hoidetaan Joensuusta. Joensuun liikennepaikka on jaettu kolmeen osaan: Joensuu Sulkulahti, Joensuu Peltola ja Joensuu asema.


title: Joensuun rautatieasema

text: Joensuun aseman lipunmyynti suljettiin tammikuussa 2016, ja ratapihahenkilöstön toimipiste päätettiin samana vuonna lakkauttaa. Lipunmyynnin aukioloaikoja oli supistettu jo aiemmin.Raiteelta 1 liikennöidään Pieksämäelle, raiteelta 2 Nurmekseen ja raiteelta 3 Helsinkiin.


title: Joensuun rautatieasema

text: Yöjunayhteydet Helsingistä Joensuun kautta Ouluun lakkautettiin syksyllä 1993. Samoin kävi Joensuu-Turku yöjunayhteyksille syksyllä 2006. Paikallisjunayhteys Niiralaan lopetettiin 1987. Joensuu-Pieksämäki yhteyksiä vähennettiin 2016 neljästä vuorosta yhteen. Karjalan radan pikajunat vaihtuivat InterCity-juniin 2005.


title: Joensuun rautatieasema

text: Asemalla on odotustila, kaksi lippuautomaattia sekä WC-tilat. Junamatkustajille on suuri vartioimaton pysäköintialue. Lisäksi asemalta on saatavissa avustuspalveluita. Pysäköinti on maksullinen, ja toimii kolikoilla tai mobiilimaksamisella. Hinta on yhden euron tunnilta ja neljä euroa vuorokaudelta. Lisävuorokausi maksaa kaksi euroa.


title: Joensuun rautatieasema

text: Matkustajien vastaanottajille ja saattajille on aseman edustalla muutamia lyhytaikaisia pysäköintipaikkoja. Polkupyörätelineet ovat aseman edustalla.


title: Joensuun rautatieasema

text: Teknisesti Joensuun ratapiha on vanhentunut, ja Joensuuhun on suunnitteilla muiden kaupunkien tapaan matkakeskus Rautatieasemarakennus säilyy, mutta muun muassa entinen asemaravintola puretaan uudisrakennsuten, liikennejärjestelyjen ja pysäköintitilojen takia. Aseman lisäksi vanha veturitalli ja ratapihan itäpuoliset rakennukset suojellaan.


title: Joensuun rautatieasema

text: Ratapihalle on suunniteltu tunnelia, jonka kautta matkustajat pääsevät laitureille.


title: Joensuun rautatieasema

text:
Vuonna 2018 rakennettiin kiertoliittymät aseman risteykseen ja Itäranta-kadulta Niinivaaralle päin nousevaan Vanharaitin liittymään. Linja-autoasema purettiin, ja Matkahuolto siirtyi Siihtalaan ja Lylynkoskentielle. Vanha asemaravintola eli Laituri sai purkuluvan.
Seuraavaksi rakennetaan rautatieasemaa sivuava Asemankaari, jota bussiliikenne käyttää sekä pysäköintitalo asema-alueelle. Parkkitalo palvelee myös hotelli Kimmeliä. Sen jälkeen alkaa asuntorakentaminen asemanseudulle.


title: Joensuun rautatieasema

text: Siihtalaan, noin kilometrin päähän Joensuun asemasta, avattiin henkilöliikenteen seisake joulukuussa 1965. Seisake sijaitsi lähellä nykyistä rautatiesiltaa Siihtalan puolella. Käpykankaan seisake taas sijaitsi lähellä Pieksämäen ja Nurmeksen ratojen erkanemiskohtaa. Käpykankaan seisake (vuoteen 1965 asti nimellä Kurapuro) avattiin liikenteelle Siihtalaa aikaisemmin, 1930-luvun alussa. Ainakin Siihtalan seisakkeella oli puinen matkustajalaituri sekä nimikyltti, jotka on sittemmin purettu. Käpykankaalla oli ainakin nimikyltti. Seisakkeilla pysähtyi sekä Nurmeksen suuntaan että Pieksämäelle menneitä junia 26.5.1974 asti.


title: Lou Rawls

text: Lou Rawls (1. joulukuuta 1933 – 6. tammikuuta 2006) oli yhdysvaltalainen soul-, jazz- ja blueslaulaja. Hän julkaisi yli 70 albumia ja toimi jonkin aikaa myös näyttelijänä.


title: Lou Rawls

text: Rawls syntyi Chicagossa ja teki levytyssopimuksen Capitol Recordsin kanssa vuonna 1962. Rawlsin ensimmäinen julkaisu Capitol Recordsilla oli jazzalbumi "Stormy Monday". Rawlsin albumi "Live!" (1966) myi kultaa. Vuonna 1971 hän julkaisi singlen "Natural Man", jolla hän sai Grammyn. Vuonna 1976 Rawls julkaisi albumin "All Things in Time", joka myi platinaa. Vuonna 2005 kerrottiin julkisuuteen, että Rawls sairasti aivoihin levinnyttä keuhkosyöpää. Rawls kuoli 6. tammikuuta 2006.


title: Lou Rawls

text: Lou Rawls oli naimisissa Nina Malek Inman Rawlsin kanssa. Parilla oli yksi poika, Aiden Allen Rawls.


title: Samojedit

text: Samojedit on yhteisnimitys eräille Uralin itäpuolella eläville paimentolaiskansoille, jotka puhuvat samojedikieliä. Samojedikansoja ovat nenetsit eli jurakit, enetsit, nganasanit ja selkupit, joista selkupit ovat viimeisiä eteläsamojedeja. Matorit ja juratsit ovat kuolleet sukupuuttoon jo 1800-luvulla, viimeinen kamassi, joka puhui kamassien omaa kieltä, kuoli vuonna 1989. Samojedit mainittiin keskieurooppalaisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1600-luvun lopussa, mutta kiinalaisissa lähteissä hieman ennen ajanlaskumme alkua on maininta metsästäjäkansasta, jonka arvellaan edustaneen samojedeja.


title: Samojedit

text: Samojedikielet ja suomalais-ugrilaiset kielet muodostavat yhdessä uralilaisen kielikunnan. Samojedit eivät kuitenkaan ole geneettisesti kovinkaan läheistä sukua läntisemmille suomalais-ugrilaisille kansoille kuten suomalaisille tai virolaisille, vaan muille alueen aasialaisille kansoille.


title: Samojedit

text: Pohjoissamojedien tärkein elinkeino on poronhoito, ja muita elinkeinoja ovat metsästys ja kalastus. Etelämpänä asuvien selkuppien pääelinkeino on lähellä asuvien itäisten hantien tavoin oravanmetsästys, mutta myös ketunmetsästystä ja kalastusta harjoitetaan. Samojedien luontaiselinkeinojen tulevaisuutta uhkaavat Länsi-Siperian lisääntyvät öljyn- ja kaasunporaukset, sillä ne supistavat porojen laidunmaita ja saastuttavat jokia.


title: Samojedit

text: Samojedien uskonto edustaa muiden Siperian kansojen tapaan šamanismia. Jumaluuksia ovat ylijumala ja lukuisat henget, joihin pitävät yhteyttä šamaanit. Merkittävässä asemassa ovat myös puusta valmistettavat kotijumalat, jotka edustavat mm. esi-isien henkiä. Uskonnollisiin menoihin kuuluu uhraaminen henkien lepyttämiseksi.


title: Harus

text: Harus eli staagi ovat köysiä tai vaijereita, jotka tukevat laivan tai veneen mastoa pituussuunnassa. Sivusuunnassa mastoa tukevat vantit. Haruksiksi kutsutaan myös puhelin- ja sähköpylväiden ja erilaisten antenni-, linkki- ym. mastojen tukivaijereita.


title: Harus

text: Keulaharuksia, joihin keulapurjeet kiinnitetään, voi olla yksi tai useampia. Lisäksi joskus käytetään maston keskivaiheilta kanteen tulevaa väliharusta eli "babystaagia" estämään maston taipumista rasituksessa.


title: Harus

text: Takaharuksia on toisinaan kaksi, mutta useimmiten vain yksi, joka voi tosin jakautua kahteen osaan ennen kiinnittymistä veneen perään. Tällaista ratkaisua kutsutaan "kukonjalaksi". Takaharus on usein säädettävä, sitä voidaan kiristää joko vanttiruuvin, taljan tai hydraulisen kiristimen avulla. Näin voidaan säätää purjeita taivuttamalla takaharuksella maston kärkeä.


title: Munjärvi

text: Munjärvi (myös Mundjärvi, ) oli Venäjän keisarikunnan aikainen kunta Aunuksen Karjalassa. Se sijaitsi nykyisen Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin länsiosassa.


title: Munjärvi

text: Munjärven kunta kuului Aunuksen kuvernementin Petroskoin kihlakuntaan. Sen naapurikuntia olivat pohjoisessa Lintujärvi, idässä Kontupohja, etelässä Säämäjärvi ja lännessä Suomen puolella Suojärvi. Munjärven kunnan kyliä olivat muun muassa Munjärvenlahti ja Vuotjärvi. Vuonna 1905 kunnassa oli 6 342 asukasta. Munjärven kunta lakkautettiin vuonna 1927 ja liitettiin osaksi Petrovskin piiriä. Munjärven kunnan alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä 1941-1944.


title: Norrtäljen kunta

text: Norrtäljen kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Norrtälje.


title: Norrtäljen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 015,35 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 58 669 henkeä (31.12.2015).


title: Norrtäljen kunta

text: Norrtäljen naapurikuntia ovat Värmdö, Österåker, Vallentuna, Sigtuna, Knivsta, Uppsala ja Östhammar. Märketin saaresta osa kuuluu Norrtäljen kuntaan ja saarella Norrtäljen naapuri on lisäksi ahvenanmaalainen Hammarland.


title: Norrtäljen kunta

text: Norrtäljen kuntaan kuuluu useita isoja Itämeren rannikon saaria kuten Blidö, Vätö ja Väddö. Lisäksi kuntaan kuuluu myös Kapellskärin satama, josta on laivaliikennettä Suomeen ja Viroon, sekä Grisslehamn, josta liikennöi autolautta Ahvenanmaalle.


title: Norrtäljen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 263,82 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 13,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Norrtäljen kunta

text: Norrtäljen kunta on Tukholman läänin suurin ja kattaa melkein kolmanneksen läänin pinta-alasta. Vuonna 1863 Ruotsissa perustettiin nykyaikainen kunnallishallinto, ja kunnan alueella sijaitsi Norrtäljen kaupungin lisäksi 25 maalaiskuntaa. Vuonna 1914 rautatiepaikka Rimbosta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta, joka kuului samannimiseen maalaiskuntaan.


title: Norrtäljen kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Norrtäljen alueella sijaitsivat kokonaan tai osittais seuraavat 9 suurkuntaa:


title: Norrtäljen kunta

text: Vuonna 1967 Skepptunan kunta jaettiin, jolloin Gottröra ja Närtuna liitettiin Sjuhundran kanssa Rimbon maalaiskunnaksi. Rimbon taajaväkinen yhdyskunta oli lakkautettu jo vuonna 1958. Vuonna 1967 Roslags-Lännan kunnasta siirrettiin Roslags-Kullan seurakunta osaksi Österåkerin kuntaa.


title: Norrtäljen kunta

text: Nykyinen Norrtälje muodostettiin vuonna 1971, jolloin Norrtälje kaupunkiin yhdistettiin Blidö, Frötuna, Häverö, Lyhundra, Rimbo, Roslags-Länna, Väddö ja osa Knutbyn kuntaa. Knutby jaettiin uudistuksella niin, että Edsbron seurakunta liitettiin osaksi Norrtäljeä, mutta loput osat kunnasta liitettiin Uppsalan kuntaan ja samalla ne vaihtoivat lääniä Tukholman läänistä Uppsalan lääniin.


title: Norrtäljen kunta

text: Norrtäljen kunnan vaakuna on kuulunut alun perin Norrtäljen kaupungille, jonka vaakuna kuvattiin vuoden 1622 privilegiokirjeessä. Ankkurin sijoittaminen vaakunassa ylösalaisin saattaa johtua yrityksestä kuvata liikkeessä olevaa laivaa tai pyrkimyksestä esittää ankkurilla historiallisen paikannimen alkukirjain T. Kaupungin vaakuna vahvistettiin vuonna 1942 ja rekisteröitiin kunnan käyttöön vuonna 1974. Alueella aiemmin sijainneista kunnista Häveröllä ja Rimbolla oli omat vaakunat.


title: Norrtäljen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 065 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Norrtäljen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 909 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Norrtäljen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 821 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 145 000 kruunua.


title: Norrtäljen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Norrtäljen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Norrtäljen kunta

text: Kunnassa on 16 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 56,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 24 258 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Norrtäljen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Norrtäljen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Norrtäljen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Norrtäljen kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Björkholmen + Bylet kuuluu osin myös Vallentunan kuntaan.


title: Norrtäljen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Norrtäljen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Norrtäljen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Norrtäljen kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Norrtäljen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Norrtäljen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Norrtäljen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Norrtäljen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Jan Myrdal

text: Jan Myrdal (s. 19. heinäkuuta 1927) on ruotsalainen kirjailija ja toisinajattelija. Maailmankatsomukseltaan hän on maolainen kommunisti. Hänen vanhempansa olivat Alva ja Gunnar Myrdal.


title: Jan Myrdal

text: Jan Myrdal on kirjoittanut toistakymmentä romaania ja ainakin saman verran matkareportaaseja. Hän on kääntänyt ruotsiksi Balzacin, Diderot'in ja Strindbergin teoksia ja avustanut lehtiä. 1960-luvun lopussa hänen elokuvansa "Myglaren" herätti kohua Ruotsissa. Se oli terävää yhteiskuntasatiiria, joka näytettiin kuusi kertaa televisiossa.


title: Jan Myrdal

text: Vuonna 2008 perustettu Jan Myrdal -seura jakaa kahta vuosittaista kirjallisuuspalkintoa, vuonna 2008 aloitettua 100 000 Ruotsin kruunun Lenin-palkintoa ja vuonna 2010 ensi kertaa jaettua 10 000 kruunun Robespierre-palkintoa. Etenkin Lenin-palkinnon nimi on herättänyt pahennusta, ja kirjailija Susanna Alakoski kieltäytyikin vuonna 2013 vastaanottamasta palkintoa, koska ei halunnut nimeään yhdistettävän totalitaristiseen vallankäyttöön. Robespierre-palkinto myönnettiin vuonna 2014 toiselle ruotsinsuomalaiselle kirjailijalle Eija Hetekivi Olssonille.


title: Jan Myrdal

text: Hän on puolustellut (kommunistisia) Stalinin diktatuuria, Kambodžan kansanmurhia, Taivaallisen rauhan aukion joukkomurhia. Vuonna 2017 hän osallistui kommunistien, fasistien ja venäläisnationalistin kanssa Venäjä-mielisen Moldovan diktatuurin konferenssiin.


title: Topeka

text: Topeka on Yhdysvalloissa sijaitseva kaupunki, Kansasin osavaltion pääkaupunki sekä Shawneen piirikunnan pääkaupunki. 5. joulukuuta 1854 perustetun kaupungin asukasluku oli 122 377 vuonna 2000. Jos mukaan otetaan myös lähistöllä sijaitsevat Jacksonin, Jeffersonin, Osagen ja Wabaunseen piirikunnat, alueen asukasluku on lähes 250 000. Kaupungin nimi tarkoittaa ”"hyvä paikka kasvattaa perunoita"”. Kaupunginjohtajana on toiminut vuodesta 2018 lähtien Michelle De La Isla. Kaupungin pinta-ala on 147,6 neliökilometriä.


title: Yhdistetyn maailmancup 1994–1995

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1994–1995 järjestettiin kymmenen osakilpailua.


title: Alkemisti (kirja)

text: Alkemisti () on brasilialaisen kirjailijan Paulo Coelhon tunnetuin teos. Kirja julkaistiin Brasiliassa vuonna 1988. WSOY kustansi kirjan suomennoksen vuonna 1995 nimellä Santiagon unelmat. Bazar Kustannus julkaisi saman suomennoksen uudelleen vuonna 2002 "Alkemistina". Coelhon Alkemisti on käännetty 62 kielelle ja sitä on myyty yli 150 maassa.


title: Alkemisti (kirja)

text: Alkemisti oli kirjana hyvin erilainen kuin Coelhon esikoisteos. Se on symbolinen ja monitasoinen, metaforin puhuva teos, joka kehottaa lukijoitaan pitämään unelmistaan kiinni. Kirja kuvastaa Paulo Coelhon yhdentoista vuoden mittaisia alkemian opintoja. Alkemistin tarina on saanut paljon vaikutteita argentiinalaisen Jorge Luis Borgesin kirjasta "Tale of two dreams".


title: Alkemisti (kirja)

text: Warner Brothers on parhaillaan tekemässä "Alkemistista" elokuvaa. Oikeudet elokuvaversioon yhtiö hankki jo vuonna 1993.


title: Alkemisti (kirja)

text: Menestys ei seurannut kirjan julkaisua heti, sillä ensimmäistä painosta vuonna 1988 myytiin vain 900 kappaletta, eikä kustantaja halunnut tehdä uusintapainosta heikon menekin vuoksi. Paulo Coelho sai kuitenkin uuden mahdollisuuden löytäessään suuremman kustantajan, Roccon. Kun Rocco julkaisi Coelhon kolmannen kirjan "Bridan", julkisuutta tuli niin paljon, että kiinnostus heräsi myös kahta aiempaa kirjaa kohtaan. "Alkemistin" suosio vain yltyi, ja 1993 kirjasta otettiin Yhdysvalloissa suuri ensipainos. Samana vuonna kirja nousi myyntitilastojen kärkeen Australiassa. Myös norjalainen kustantaja kiinnostui kirjan julkaisemisesta. Seuraavana vuonna kirja julkaistiin Ranskassa, sitten Italiassa ja muualla Euroopassa. Saksassa 1996 julkaistu kirja rikkoi tilastoennätyksiä pitämällä listapaikkansa Der Spiegelissä yli 306 viikkoa.


title: Alkemisti (kirja)

text: Kirjan päähenkilön nimi on Santiago, joka on ammatiltansa paimen. Santiago haluaa muutosta elämään ja tapaakin sattumalta vanhan miehen, joka osoittautuu kuninkaaksi. Kuningas neuvoo pojalle, mistä tämä voisi löytää etsimänsä aarteen. Poika lähtee tavoittelemaan aarretta ja matkallaan hän joutuu ylittämään meren ja jopa aavikon. Aavikolla hän tapaa tytön (Fatima), johon hän rakastuu syvästi. Matka ei ole liian helppo ja Santiago joutuukin useampaan kertaan miettimään elämäänsä ja tulevaisuuttaan.


title: Alkemisti (kirja)

text: Kirja sisältää paljon itsensä mietiskelyä, mutta se sisältää myös muita henkilöitä:


title: Alkemisti (kirja)

text: Santiago on nuorehko espanjalainen mies, joka lähtee etsimään itselleen parempaa elämää. Hän on ammatiltansa paimen, koska hän itse on halunnut paimeneksi, koska hän haluaa tutustua maailmaan ja sen ihmeisiin. Santiago on matkaan lähtiessä melko tietämätön maailmasta, mutta saapuessaan takaisin kotimaailmaansa hänen käsityksensä maailmasta on laajentunut huomattavasti.


title: Alkemisti (kirja)

text: Melkisedek on vanhahko mies, joka tapaa Santiagon ja neuvoo tätä. Hän vaikuttaa tiedonhaluiselta, mutta on myös auttavainen.


title: Alkemisti (kirja)

text: Alkemistiksi kutsuttu mies vaikuttaa päättäväiseltä ja ehkä hieman vaaralliseltakin. Hän on ainoita ihmisiä, jotka tuntevat elämän eliksiirin valmistustavan. Luonteestaan huolimatta hän haluaa auttaa Santiagoa ja opettaa tälle eväät maailmaan.


title: Alkemisti (kirja)

text: Kristallikauppias on Afrikan mantereella asuva mies, joka omistaa kristallikaupan. Hän palkkaa Santiagon töihin kauppaan. Santiagon ollessa töissä käy ilmi kristallikauppiaasta, että hän on muutosta pelkäävä eli haluaa pitää kaiken ennallaan.


title: Alkemisti (kirja)

text: Englantilainen on karavaanin johtaja, jonka intohimona on kirjat. Hän lukee aavikkoa ylittäensä kirjojaan koko ajan vilkuilematta ympäröivää maailmaa.


title: Alkemisti (kirja)

text: Kirjan teemana voisi olla esimerkiksi elämän tarkoituksen etsiminen, oikean polun löytäminen tai oman minänsä löytäminen. Suurimmaksi osaksi Santiago pyrkii vain ymmärtämään elämäänsä ja sitä miksi hänelle käy niin kuin käy.


title: Alkemisti (kirja)

text: Aika, jolloin tapahtumat tapahtuvat eivät kuulu tähän aikaan. Kirjassa ei tule ilmi vuosilukuja, mutta viittaukset ammatteihin ja ympäristöön ovat sellaisia, että niitä ei välttämättä enää nykypäivänä näe. Tietysti tapahtumapaikkakin on sellainen, että kehitys ei ole levinnyt niin suuresti sille alueelle.


title: Alkemisti (kirja)

text: Tarina alkaa espanjan laitumilta ja etenee Afrikan kaupunkeihin, aavikoille, aavikkokaupungeille ja lopulta itse Egyptin pyramideille.


title: Etuharus

text: Keulaharus tai etuharus on harus, joka tukee purjeveneen mastoa edestäpäin. Usein kuulee keulaharuksesta käytettävän myös nimeä förstaagi. Keulaharus on yleensä teräsvaijeria. Yhdessä peräharuksen ja vanttien kanssa keulaharus pitää mastoa pystyssä.


title: Etuharus

text: Keulaharukseen myös kiinnitetään veneen keulapurje eli fokka tai genua. Keulapurje voi kiinnittyä keulaharukseen joko pistoolihaoilla tai se voidaan pujottaa erityiseen profiiliin. Nykyisin on yleistynyt myös keulapurjeen rullalaite, jossa purje rullataan haruksen ympärille silloin, kun sitä ei tarvita.


title: Etuharus

text: Keulaharuksen yläpään kiinnityspiste mastossa vaihtelee. Jos harus kiinnittyy maston huippuun, puhutaan mastonhuipputakilasta tai "toppirikistä". Jos harus kiinnittyy jonkin matkaa maston huipun alapuolelle, on kyseessä osatakiloidusta veneestä. Tässä takilassa on etuna mahdollisuus säätää purjeita taivuttamalla maston ohutta huippua takaharuksen sekä mahdollisesti myös barduunoiden avulla.


title: Tukevasti ilmassa

text: Tukevasti ilmassa on Tuomas Nevanlinnan ja Jukka Relanderin toimittama filosofinen keskusteluohjelma Radio Helsingissä.


title: Tukevasti ilmassa

text: Ohjelman ensimmäinen lähetys kuultiin 5. maaliskuuta 2001. Tällöin vastasyntyneellä ohjelmalla ei ollut vielä nimeä, ja se oli jaettu useampiin osioihin. Sen paremmin tunnettu muoto – näennäisesti rakenteetta polveileva keskustelu jostakin teemasta ja sen ympäriltä – syntyi vasta muutaman ensimmäisen lähetyksen aikana. Vanhan käytännön suuntaan liikuttiin jälleen vuonna 2005, kun mukaan otettiin yleisökysymyksiä. Tämä on kuitenkin ollut enemmän satunnaista, eikä juurikaan sisällöltään poikkea ohjelman muusta kulusta. Keskustelijoiden välisen dialogin lisäksi jokaisessa ohjelmassa kuullaan muutama musiikkikappale.


title: Tukevasti ilmassa

text: Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta jokaisella "Tukevasti ilmassa" -lähetyksellä on ollut otsikko eli teema. Tällaisia ovat olleet muun muassa hyvinvointivaltio, pyhyys, armeija, halu, Mongolia ja krapula. Ohjelman muotoon on sitkeästi kuulunut, että kaikissa lähetyksissä itse teemaan ei välttämättä päästä. Tällöin teema on saatettu siirtää seuraavaan lähetykseen. Teemaa ei yleensä paljasteta heti ohjelman alussa vaan sitä lähestytään pikkuhiljaa.


title: Tukevasti ilmassa

text: Nevanlinnan tai Relanderin poissa ollessa heidän sijaisinaan ohjelmassa ovat esiintyneet muun muassa Silja Hiidenheimo, Kaarina Hazard, Juha Siltanen, Mikko Kuustonen, Jussi Tiihonen ja Tarja Roinila. Syksyllä 2008 Nevanlinna lähti vuodeksi Yhdysvaltoihin, minkä ajan ohjelma oli tauolla. Ohjelma oli tauolla myös kesäkuusta 2015 tammikuuhun 2016. Ohjelma on ollut tauolla toukokuusta 2016 lähtien.


title: Tukevasti ilmassa

text: Tammikuusta 2016 alkaen ohjelmaa lähetetään sunnuntaisin kello 16-18. Tammikuuhun 2014 asti ohjelmaa lähetettiin maanantai-iltapäivisin. Syksyyn 2006 asti lähetysaika oli kello 15–17. Tammikuusta 2014 alkaen ohjelmaa lähetettiin perjantai-iltapäivisin kello 13–15. Ohjelma on saatavilla myös podcast-muodossa Radio Helsingin verkkosivuilta.


title: Puntti Valtonen

text: Hannu Veli Matti ”Puntti” Valtonen (s. 23. syyskuuta 1961 Kemi) on suomalainen näyttelijä ja Juice Leskisen Grand Slam -yhtyeen entinen kitaristi.


title: Puntti Valtonen

text: Puntti harrasti nuorena painonnostoa ja kitaransoittoa. Kitaristi saikin parikymppisenä puhelinsoiton entiseltä soittokaveriltaan, Ila Louerannalta, joka kysyi josko tämä halusi liittyä Juice Leskisen Grand Slam -yhtyeeseen. Puntti soitti yhtyeessä vuosina 1981–1985. Valtonen on ollut suomenkielisenä äänenä useissa animaatioelokuvissa ja -sarjoissa. Lisäksi hän on toiminut Äänekosken Sarjakuvaseurassa. Valtonen on toiminut monena kesänä Uuden Iloisen Teatterin näyttelijänä.


title: Puntti Valtonen

text: Valtonen keikkaili Lapinlahden Lintujen kanssa koko kesän 1994 ja satunnaisesti myös aiemmin.


title: Puntti Valtonen

text: Valtonen oli avoliitossa näyttelijä Pirkko Hämäläisen kanssa ja heillä on kaksi lasta. He erosivat maaliskuussa 2009.


title: Ud

text: Ud on perinteinen arabialainen kielisoitin. Sen nimellä on lukuisia eri kirjoitustapoja, kuten oud, 'oud ja 'ud. Länsimaisista soittimista udin lähimpänä vastineena pidetään lähinnä luuttua. Udissa on kaikukoppa ja 5-8 paria kieliä. Sen kaltaisia soittimia löytyy arabialaisen musiikin lisäksi myös Iranin, Turkin, Kreikan ja Armenian musiikkikulttuureista.


title: Ud

text: Udin soittajista arvostusta on nauttinut tunisialainen Dhafer Youssef.


title: Deinonychus

text: Deinonychus (kreikka "δεινος" ja "ονυξ/ονυχος", "hirmukynsi") oli suku dinosauruksien "Dromaeosauridae"-heimossa. Suvun nimi viittaa heimon lajeille tyypilliseen sirppikynteen, jota ne käyttivät saalistuksessa. Suvusta on kuvattu vain yksi laji, "Deinonychus antirrhopus", joka oli "Velociraptorin" isompi lähisukulainen. "Deinonychuksen" fossiileja on löydetty Montanasta Pohjois-Amerikasta.


title: Deinonychus

text: Todennäköisesti "Deinonychus" söi isoja kasvinsyöjädinosauruksia, ja saalisti laumassa. Saaliinsa peto kaatoi todennäköisesti sirppikynsillään ja hampaillaan. Lauma luultavasti saalisti vähän samoin kuin hyeenat nykyisin; yksi hämää edestä ja muut yrittävät takaapäin niskaan.


title: Deinonychus

text: "Deinonychuksen" pituus oli 3−4 metriä ja paino noin 80 kilogrammaa. Takajalkojen sirppikynnen pituus oli 12 senttimetriä. Fossiileista ei ole löydetty jälkiä höyhenpeitteestä, mutta "Dromaeosauridae"-heimon lajeilla oletetaan olleen höyhenpeite.


title: Deinonychus

text: Jurassic Parkista tutut "Velociraptorit" muistuttavat enemmän "Deinonychuksia", mutta niiden nopeutta ja varsinkin kokoa on silti liioiteltu. Siksi oikeammin voisikin sanoa, että kyseisessä elokuvassa esiintyneet liskot olivat "Velociraptorin" suurempia sukulaisia "Deinonychuksia". Elokuvan tekoaikaan jotkut paleontologit luokittelivat "Deinonychuksen" "Velociraptorin" lajiksi (nimellä "Velociraptor antirrhopus") mihin hypoteesiin myös niin alkuperäisteoksen kuin elokuvankin raptorit perustuvat. Hypoteesi kuitenkin hylättiin muutama vuosi elokuvan teon jälkeen.


title: Luettelo GNU-paketeista

text: Tämä sivu on lista ohjelmapaketeista, jotka on kehittänyt ja joita ylläpitää Free Software Foundation GNU:lle. GNU on vapaa Unix-yhteensopiva käyttöjärjestelmä, jonka kehitystyö alkoi 1984. Monet näistä ohjelmapaketeista toimitetaan nykyään osana tyypillistä Linux-jakelupakettia.


title: Eduskuntavaalit 1951

text: Suomen 20. eduskuntavaalit järjestettiin 2.–3. heinäkuuta 1951.


title: Eduskuntavaalit 1951

text: Vaaleihin valmistauduttaessa päähallituspuolueet Maalaisliitto ja SDP kävivät maataloustuottajien ja kaupunkilaiskuluttajien välistä tulonjakotaistelua. Vaalikamppailun tärkein vedenjakaja kulki kuitenkin SDP:n sisällä ja yksittäisistä ehdokkaista vaalien päätähdeksi nousi Väinö Tanner. Ulkoministeri Åke Gartz vaati keväällä 1951 SDP:n puheenjohtajaa Emil Skogia estämään Tannerin paluun eduskuntaan. Tähän Skog vastasi tylysti, että jos nyt estetään Tannerin ehdokkuus ulkopoliittisista syistä, seuraavissa vaaleissa voitaisiin estää kenen muun ehdokkuus tahansa. Vaalien voittaja oli SKDL, jonka äänimäärä lisääntyi lähes 16 000:lla ja eduskuntapaikkojen määrä viidellä. Politiikan tarkkailijoiden mukaan nyt maksettiin Fagerholmin ensimmäisen hallituksen, Arabian mellakoiden ja Kemin kapinan sekä vuoden 1950 presidentinvaalin jälkilaskut. Äänestysaktiivisuus jäi yli kolme prosenttiyksikköä heikommaksi kuin vuonna 1948.


title: Eduskuntavaalit 1951

text: Uusina kansanedustajina tulivat eduskuntaan mm. Arvo Ahonen, Eero Antikainen, Kalervo Haapasalo, Veikko Helle, Veikko Kokkola, Impi Lukkarinen, Aarre Simonen ja Viljo Virtanen (SDP), Toivo Antila, Eeli Erkkilä, Leo Häppölä, Mauno Jussila ja Nestori Kaasalainen (ML), Paavo Aitio, Kaino Haapanen, Antti Kinnunen, Matti Koivunen ja Anna-Liisa Tiekso (SKDL), Raino Hallberg, Tuure Junnila ja Niilo Kosola (Kok.), Grels Teir (RKP) sekä Esa Kaitila ja Juho Tenhiälä (KP).


title: Eduskuntavaalit 1951

text: Eduskunnan jättivät mm. SDP:n 33:t valtiopäivät istunut Hilma Koivulahti-Lehto ja 36 valtiopäivät istunut Jussi Tolonen, Maalaisliiton Janne Koivuranta ja vuonna 1907 valittuun ensimmäiseen yksikamariseen eduskuntaan kuulunut Juhani Leppälä, joka istui 33:t valtiopäivät, SKDL:n Yrjö Leino, Kokoomuksen Erkki Paavolainen ja Ernsti Turja, sekä Kansanpuolueen Rolf B. Berner ja Kalle Kauppi. Eduskunnasta putosivat SDP:n Toivo Pyörtänö ja Jussi Raatikainen, sekä Maalaisliiton Juho Koivisto ja Vihtori Vesterinen.


title: Eduskuntavaalit 1951

text: Eduskuntaan palasivat mm. SDP:n Väinö Leskinen ja jo ensimmäiseen yksikamariseen eduskuntaan kuulunut Väinö Tanner. Myös Isänmaallisen kansanliikkeen kansanedustajina aikanaan toimineet, joiden ehdokkuus vuoden 1945 vaaleissa oli kielletty, saivat nyt palata politiikkaan. Heistä palasi näissä vaaleissa eduskuntaan Iisakki Nikkola, nyt Kokoomuksen riveissä.


title: Eduskuntavaalit 1951

text: Vuoden 1951 vaaleissa valituista kansanedustajista viimeisenä elossa oli maaliskuussa 2016 kuollut Nestori Kaasalainen. Meeri Kalavainen, Anna-Liisa Korpinen ja Impi Lukkarinen kuolivat vuonna 2010.


title: Barry Trotter

text: Barry Trotterit ovat yhdysvaltalaisen Michael Gerberin kirjoittamia parodioita J. K. Rowlingin kirjoittamista suosituista Harry Potter -kirjoista. Kirjoja on kolme ja ne on kaikki suomennettu. Gerberin kirjat sijoittuvat Pötymähkän velhokouluun, jonka oppilaasta – Barry Trotterista – kirjat kertovat.


title: Barry Trotter

text: Sarjan kirjat:


title: Barry Trotter

text: Parodian ensimmäisessä osassa velhokoulu Pötymähkän pihan on vallannut joukko tuhojaan tekeviä mäskejä. Koulun rehtori Alpo Bumblemore uskoo että koulun kuuluisimmasta oppilaasta Barry Trotterista tekeillä oleva elokuva vain pahentaisi tilannetta. Niinpä hän lähettää Barryn estämään elokuvan valmistumisen ystäviensä Lon Measleyn ja Ermine Cringerin kanssa, tai vaihtoehtona on erotus koulusta ja Barry joutuisi "oikeaan" työhön.


title: Barry Trotter

text: Nyt 38-vuotias Barry palaa Ermine vaimonsa kanssa Pötymähkään, jonne on menossa myös heidän poikansa, ensimmäistä vuotta koulussa aloitteleva Nigel. Rehtorille sattuvan oudon tapauksen johdosta Barrystä ja Erminestä tehdään koulun tilapäiset rehtorit. Vain hetken rehtorin virasta nautittuaan Barry huomaa saaneensa oudon nuorentumistaudin. Aluksi asia vaikuttaa loistavalta, mutta pian selviää se karmea tosi seikka, että ennen pitkää Barry saavuttaa nollan vuoden iän ja kuolee. Yhdessä Erminen kanssa he ryhtyvät keksimään parannuskeinoa. Ja kuka on salaperäinen kommandopipoon pukeutuva professori Mumbelmumbel?


title: Barry Trotter

text:
Barryn nuorentumistauti saatiin pysäytettyä, mutta valitettavasti hän jäi yhdeksänvuotiaan näköiseksi. Niinpä Ermine passittaa miehensä tohtori Ritalin istunnoille. Hypnoosia käyttäen palataan Barryn menneisyyteen ja yritetään selvittää nuoruuden aikaisia traumoja jotka mahdollisesti estäisivät vanhentumisen
Muutamia kirjassa esiintyviä nimiä (alkuperäinen vasemmalla):


title: Hülya Koçyiğit

text: Hülya Koçyiğit (s. 12. joulukuuta 1947 Istanbul) on turkkilainen näyttelijä.


title: Koisokasvit

text: Koisokasvit (Solanaceae) on kaksisirkkaisheimo, jossa on yli 3 000 enimmäkseen lämpimissä maissa kasvavaa ruoho- tai puuvartista lajia. Useissa koisokasveissa on myrkyllisiä psykoaktiivisia tropaanialkaloideja, minkä vuoksi muun muassa myrkkykoisoa, hullukaaleja ja hulluruohoja on käytetty lääkekasveina. Taloudellisesti tärkeitä ovat peruna, tomaatti ja eräät muut koisot sekä tupakat ja paprikat. Joitakin lajeja käytetään koristekasveina.


title: Koisokasvit

text: Tropaanialkaloidipitoisia kukkia voidaan käyttää huumeena. Ne ovat deliriantteja, joihin kuuluvat aineet voivat aiheuttaa sydänpysähdyksen.


title: Koisokasvit

text: Koisokasvit ovat haarajatkoisesti kasvavia, melko usein epämiellyttävän tuoksuisia ruohoja tai pensaita, joiden puu on yleisesti fluoresoivaa. Erityisesti varressa on oksalaattikiteitä, myös isoja karbonaattikiteitä sisältäviä, litokysteiksi nimitettyjä soluja esiintyy. Lehdet ovat yksinkertaisia tai kerrannaisia. Lehtien, haarojen ja kukkien seuraannot ovat usein epäsäännöllisiä. Kukat ovat säteittäisiä tai toisinaan jonkin verran vastakohtaisia ja yhdisteräisiä. Joskus kukat ovat nelilukuisia, ja heteenponnet avautuvat usein rei'illä tai ponnet ovat kasvaneet enemmän tai vähemmän yhteen, jolloin siitepöly vapautuu yhteisestä kärkiaukosta. Sikiäin on yhdislehtinen, usein näennäisesti nelilokeroinen ja sisältää paljon siemenaiheita, jotka ovat usein käyristyneet luokkimaisesti (kampylotrooppisia). Istukat ovat turvonneet; luotti on pallomainen tai kilpimäinen. Hedelmä on tavallisesti kahdesta emilehdestä koostunut ja on liiteluomainen kota tai marja, jossa on litteitä siemeniä. Yhdislehtinen verhiö on jäljellä ja joskus kooltaan kasvanut hedelmässä.


title: Koisokasvit

text: Koisokasvien heimoon kuuluu 102 sukua, 2 460 lajia ja mahdollisesti kahdeksan alaheimoa, jotka ovat:


title: Eduskuntavaalit 1948

text: Suomen 19. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1948. Vaaleissa oli silmiinpistävää erityisesti SDP:n "Jo riittää!" -kampanja, joka oli suunnattu SKDL:ää ja SKP:tä vastaan. Kampanja onnistuikin, sillä kommunistit menettivät kokonaista 11 paikkaa SDP:n voittaessa neljä. Kampanja ei luonnollisesti ollut ainoa syy äärivasemmiston tappiolle, vaan SKDL oli ryvettynyt vaaran vuosien aikaan muun muassa punaisen Valpon ylilyöntien ja laittomuuksien vuoksi sekä etenkin Leinon vankien tapauksen vuoksi. Aikalaistodistajien mukaan vaaleissa purkautuivat kaikki menneiden vuosien katkerat kokemukset, mutta tunnelma oli toinen kuin vuonna 1945, jolloin hämärä pelko oli kannustanut joukkoja vaaliuurnille.


title: Eduskuntavaalit 1948

text: Suurin vaalivoittaja oli Maalaisliitto, joka lisäsi paikkalukuaan seitsemällä. Hyvin menestyi myös Kokoomus, jonka edustajanpaikat lisääntyivät viidellä. Sen sijaan RKP menetti yhden paikan ja Edistyspuolue kolme paikkaa. Uuden eduskunnan voimasuhteet olivat 108–92 porvarien hyväksi. Tunnetuksi tuli myös Maalaisliiton vaalijuliste "Näihin nojaa Maalaisliitto". Julisteessa oli kuvattuna Raamattuun ja lakikirjaan nojaava talonpojan käsi. Juliste oli käytössä seuraavien kymmenen vuoden ajan.


title: Eduskuntavaalit 1948

text: Uusia kansanedustajia olivat muun muassa SDP:n Gunnar Henriksson, Meeri Kalavainen, Tyyne Leivo-Larsson, Rafael Paasio ja Vilho Väyrynen, Keskustan Atte Pakkanen, Niilo Ryhtä, Tahvo Rönkkö, Vihtori Sarjala, Kerttu Saalasti, Vieno Simonen ja V. J. Sukselainen, SKDL:n Toivo Friman, Yrjö Murto ja Niilo Nieminen, Kokoomuksen Margit Borg-Sundman ja Toivo Wiherheimo, RKP:n Frans Larson, josta tuli ensimmäinen Ahvenanmaan edustaja, ja Verner Korsbäck, sekä Kansanpuolueen Irma Karvikko.


title: Eduskuntavaalit 1948

text: Eduskunnan jättivät muun muassa SDP:n Yrjö Kallinen, Väinö Leskinen, Miina Sillanpää, joka oli ikäpuhemies ja yksi ensimmäisistä 19 naiskansanedustajasta, ja Samuli Tervo, SKDL:n Eino Pekkala, RKP:n Emil Hästbacka, sekä Edistyspuolueen Bruno Sarlin. Eduskunnasta putosivat muun muassa SKDL:n Kaisu-Mirjami Rydberg ja Hella Wuolijoki. Eduskuntaan palasivat mm. SDP:n Väinö Hakkila ja Hilma Koivulahti-Lehto, Maalaisliiton Viljami Kalliokoski ja Janne Koivuranta, sekä Kokoomuksen Oskari Lehtonen.


title: Eduskuntavaalit 1948

text: Irma Torven kuoltua vuonna 2006 ja Meeri Kalavaisen 2010 oli näissä vaaleissa valituista elossa enää vain Toivo Pyörtänö. Pyörtänö kuoli kesäkuussa 2012. Nuorimmat eduskuntaan valitut olivat 30-vuotiaat Kalavainen ja Pyörtänö.


title: Intubaatio

text: Intubaatio on toimenpide, jossa tajuttomalle tai nukutetulle potilaalle asetetaan kurkunpään tähystimen eli laryngoskoopin avulla intubaatioputki äänihuulien välistä henkitorveen. Toimenpiteen tarkoituksena on pitää ylähengitystiet avoimena ja sen kautta voidaan turvata potilaan hapensaanti. Intubaatio ehkäisee myös aspiraatiota. Intubaatioputken pitää olla tiivis ja sopivan kokoinen potilaan rakenteeseen nähden.


title: Intubaatio

text: Intubaatio suoritetaan lähes aina nukutuksen yhteydessä kahdesta syystä: nukutetun potilaan kieli painuisi nieluun estäen normaalin hengityksen ja toisaalta nukutuksen aikana hengityskeskuksen toiminta heikkenee. Elvytystilanteessa pyritään turvaamaan avoin ilmatie intuboimalla potilas. Näin estetään myös mahansisällön joutuminen keuhkoihin, jos potilas oksentaa.


title: Intubaatio

text: Intubaatio on Suomessa lääkärin suorittama toimenpide, mutta sairaalan ulkopuolisessa ensihoidossa myös hoitaja voi intuboida.


title: Gul Mohammed

text: Gul Mohammed (15. helmikuuta 1957 Delhi, Intia – 1. lokakuuta 1997 Delhi, Intia) oli intialainen mies, joka todettiin 19. heinäkuuta 1990 suoritetussa mittauksessa "Ram Manohar Lohian" sairaalassa Delhissä maailman lyhimmäksi liikuntakykyiseksi ihmiseksi kautta aikojen. Mittauksen mukaan Mohammed oli 57 cm pitkä ja painoi 17 kg. Mohammed on päässyt myös Guinnessin ennätysten kirjaan. Mohammedin ammatti oli sirkustaiteilija. Mohammed ei kuitenkaan enää hallussapidä ennätystä maailman pienimmästä miehestä.


title: Curtis Joseph

text: Curtis Joseph (s. 29. huhtikuuta 1967 Keswick, Ontario, Kanada) on uransa päättänyt kanadalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Curtis Joseph

text: Joseph syntyi kahdelle teini-ikäiselle nuorelle. Viisi päivää hänen syntymänsä jälkeen hänen äitinsä Wendy Munro antoi hänet adoptoitavaksi hoitaja Jeanne Josephille, jonka kanssa hän oli ystävystynyt sairaalassa sekä hänen miehelleen Harold Josephille. Curtis sai nimensä biologiselta isältään, Curtis Nickleltä. Curtiksella on isoveli nimeltä Grant sekä velipuoli nimeltä Victor. Sekä Jeanne että Victor olivat mustaihoisia, kun taas Harold ja Grant valkoihoisia. Curtis aloitti jääkiekon harrastaminen varsin myöhään, ainakin kanadalaisen mittapuun mukaan. Ensimmäiseen joukkueeseensa hän liittyi 11-vuotiaana, ja vain sen takia, että hänen serkkunsa oli maksanut kausimaksut, mutta muuttanut toiseen kaupunkiin. Serkkupoika pelasi maalivahdin paikkaa, joten myös Curtisista tuli maalivahti. Pelattuaan kauden Wisconsinin yliopistojoukkueessa, Curtis siirtyi St. Louis Bluesiin kaudella 1988–1989. Samalla hän vaihtoi nimensä Curtis Munrosta Curtis Josephiksi.


title: Curtis Joseph

text: Josephilla ei ole NHL-varausta, vaan St. Louis Blues otti hänet vapaana pelaajana. Lähes koko 1990-luvun alkupuolen Joseph vartioi Bluesin maalia ja oli yksi eniten laukauksia vastaan ottaneista maalivahdeista. Joseph pelasi usein kiekkoa mailallaan ja vaelsi kauaksi maaliltaan. Se näkyi kauden 1991–1992 tilastoissa; Curtis keräsi yhdeksän maalisyöttöä, joka on maalivahdille huikea määrä.


title: Curtis Joseph

text: Vuonna 1995 Joseph myytiin Edmonton Oilersiin. Hänen maalivahtipelinsä ansiosta Oilers pudotti kaksi ennakkosuosikkia pudotuspeleissä; vuonna 1997 Dallasin ja seuraavana vuonna Coloradon. Joseph oli myös Kanadan ykkösmaalivahti World Cupissa 1996 sekä mukana Naganon olympialaisissa 1998.


title: Curtis Joseph

text: Vuonna 1998 Joseph siirtyi vapaana pelaajana Toronto Maple Leafsiin. Leafs oli jäänyt kahtena peräkkäisenä kautena pudotuspelien ulkopuolelle, jossa oli tuolloin aihetta paniikkiin. Uuden maalivahdin myötä joukkueen osakkeet nousivat suuresti, ja joukkuetta povattiin jopa mestariksi. "Cujon" aikana Toronto eteni pudotuspeleihin, ja oli kaudella 1999–2000 divisioonansa ykkönen. Joseph on myös ollut ehdolla liigan parhaaksi maalivahdiksi 1999 ja 2000, mutta pokaalia ei miehelle annettu.


title: Curtis Joseph

text:
Sittemmin Joseph pelasi Detroit Red Wingsissä, Phoenix Coyotesissa ja Calgary Flamesissa, mutta ei niin menestyksekkäästi kuin huippuvuosina. Kaudeksi 2008 Joseph hankittiin takaisin Torontoon.
Joseph on myös ollut Kanadan maajoukkueessa vuosien 1998, sekä 2002 olympiajoukkueissa. Vuoden 2002 olympialaisissa hän voitti kultaa. Josephin lempinimi on "Cujo", mikä tulee Stephen Kingin kauhuromaanista Cujo. Vuoden 2009 huhtikuussa Joseph sivusi maalivahtien tappioennätystä. Kaudeksi Joseph ei saanut pelipaikkaa ja tammikuussa 2010 hän ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Suomen Mielenterveysseura

text: Suomen Mielenterveysseura on suomalainen järjestö, jonka tehtävänä on edistää mielenterveyttä ja tarjota tukea kriisitilanteissa.


title: Suomen Mielenterveysseura

text: Seura puolustaa ihmisen oikeutta henkiseen hyvinvointiin, tukee ja kehittää vapaaehtoista kansalaistoimintaa ja uusia mielenterveystyön sisältöjä sekä tarjoaa tukea ja apua elämän kriisitilanteisiin. Se lisää mielenterveystietoutta ja mielenterveyden asiantuntijuutta, kouluttaa työntekijöitä ja vapaaehtoisia sekä täydentää julkisia palveluita.


title: Suomen Mielenterveysseura

text: Suomen Mielenterveysseura toimii yhteistyössä varsinkin valtion ja kuntien kanssa. Se toimii valtakunnallisissa ja kansainvälisissä mielenterveystehtävissä ja muun muassa tekee aloitteita ja selvityksiä. Sen toiminnan perustan muodostavat paikalliset mielenterveysseurat.


title: Suomen Mielenterveysseura

text: Suomen Mielenterveysseura ylläpitää muun toiminnan lisäksi valtakunnallista kriisipuhelinta sekä verkkokriisikeskusta. Se julkaisee muun muassa "Mielenterveys"- ja "Perheterapia"-lehtiä.


title: Suomen Mielenterveysseura

text: Mielenterveysseuran toimintaa rahoittavat Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus, ministeriöt, kunnat ja seurakunnat.


title: Suomen Mielenterveysseura

text: Lääkärit perustivat järjestön vuonna 1897 nimellä "Skyddsföreningen för Sinnessjuka – Turvayhdistys mielenvikaisia varten". Järjestön tehtävä oli avustaa mielisairaaloista kotiutettavia toipilaita ja välittää mielenterveystietoa. Vuonna 1919 seuran nimeksi muutettiin "Stifelsen för Psykisk Hälsa – Sielunterveysseura". Toimintaa suunnattiin entistä vahvemmin valistustyöhön. Vuonna 1939 nimeksi muutettiin "Hermo- ja mielitautien vastustamisyhdistys" ja vuonna 1952 "Suomen mielenterveysseura". Vuonna 1992 seura muuttui liitoksi, ja ruotsinkieliseksi nimeksi muodostui "Föreningen för Mental Hälsa i Finland".


title: Leroy Carr

text: Leroy Carr (27. maaliskuuta 1905 Nashville – 29. huhtikuuta 1935 Indianapolis) oli yhdysvaltalainen blueslaulaja, -laulunkirjoittaja ja pianisti. Hän oli afroamerikkalainen. Carrin tyylistä ovat ottaneet vaikutteita muun muassa Nat King Cole ja Ray Charles. Hänen kappaleistaan ovat esittäneet cover-versioita Eric Clapton ja Memphis Slim. Carr kuoli munuaistulehdukseen 30-vuotiaana.


title: Kupu

text: Kupu on ruokavarastona toimiva ruoansulatuskanavan osa. Linnuilla kupu on ruokatorven laajentuma, hyönteisillä taasen etusuolen laajentuma.


title: Sky City 1000

text: Sky City 1000 on Tokion ruuhkia ja viheralueiden puutetta lievittämään suunniteltu rakennushanke. Se koostuu 1 000 metriä korkeasta ja maanpinnan tasolla 400 metriä leveästä rakennuksesta, jonka lattiapinta-ala olisi yhteensä 8 neliökilometriä. Takenaka Corporationin vuonna 1989 ehdottama suunnitelma antaisi asunnot 35 000 ihmiselle ja työpaikan yhteensä 100 000:lle. Rakennus koostuisi 14 koverasta "avaruustasosta".


title: Sky City 1000

text: Hanke on herättänyt runsaasti huomiota maailmalla, ja monet toivovat rakennuksen toteutuvan vuosikymmenen kuluessa. Hanke otetaan ilmeisen vakavasti, ja Tokion ainoaa tulipalojen sammuttamiseen käytettävää helikopteria on käytetty simulaatioissa, joissa testataan tulipalon syttymisen seurauksia valtavassa rakennuksessa. Tutkimuslaitoksissa Tokion ulkopuolella kokeillaan myös rakennuksessa käytettäviä kolmikerroksisia suurnopeushissejä, joihin mahtuisi 70 ihmistä kerrallaan. Hankkeen suunnittelussa on myös pyritty ottamaan huomioon mahdolliset maanjäristykset ja tuulen sekä taifuunien vaikutukset rakennukseen. Tokion entistä merenpohjaa oleva hiekkainen maaperä ei ole helpoin mahdollinen rakennusalusta. Vakavuudestaan huolimatta hanke on verrattavissa moniin suurisuuntaisiin rakennushankkeisiin, kuten Le Corbusierin Radiant Cityyn tai myös Tokioon suunniteltuun 4 000 metriä korkeaan X-Seed 4000:een.


title: Luettelo FC Bayern Münchenissä pelanneista jalkapalloilijoista

text:
__notoc__
Luettelo FC Bayern Münchenissä kansallisia sarjaotteluita pelanneista jalkapalloilijoista. Nimen jälkeen suluissa ottelut/maalit (tilanne 14. syyskuuta 2016). Joukkueessa uraansa yhä jatkavat lihavoitu.


title: Stadium

text: Stadium on ruotsalainen urheiluvälineitä ja -vaatteita myyvä kauppaketju.


title: Stadium

text: Stadiumin pääkonttori sijaitsee Norrköpingissä, jonne perustettiin myös ketjun ensimmäinen kauppa – alkuperäiseltä nimeltään "Spiralen Sport". Vuonna 2012 Stadiumilla oli yli 140 liikettä Ruotsissa, Tanskassa ja Suomessa. Yrityksen liikevaihto oli vuonna 2013 noin 4,8 miljardia kruunua. Vuonna 2014 Stadium avasi ensimmäisen liikkeensä Saksaan, Hampuriin. Vuonna 2015 yhtiö avasi toisen liikkeen Saksaan ja vuonna 2016 kolmannen.


title: Stadium

text: Stadium juontaa juurensa vuoteen 1974, jolloin Ulf Eklöf osti Norrköpingistä "Spiralen Sport" -nimisen liikkeen. Ensimmäinen Stadium-niminen kauppa avattiin vuonna 1987 Tukholman Sergelgatanille ”elämysten areenaksi”. Myymälää kiersi juoksuratakuvio, josta tuli osa ketjun myymäläkonseptia yhdessä sisäänkäynnin tunnelman ja tuotteiden esillepanon kanssa.


title: Stadium

text: Suomen ensimmäinen Stadium avattiin vuonna 2001 Helsingin Forumissa. Joulukuussa 2015 Suomessa oli 28 myymälää sekä verkkokauppa.


title: Jean-Bertrand Aristide

text: Jean-Bertrand Aristide (s.15. heinäkuuta 1953) on haitilainen poliitikko ja entinen katolinen pappi. Hän on ollut Haitin presidenttinä kolmeen otteeseen: vuosina 1991, 1994-1996 ja 2001-2004. Ensimmäisellä vaalikaudellaan Aristide oli Haitin ensimmäinen demokraattisesti valittu johtaja.


title: Jean-Bertrand Aristide

text: Aristide syrjäytettiin Yhdysvaltain tukeman vallankaappauksen avulla (George H. W. Bushin aikaan). Myöhemmin kyllästyttyään sotilaisiin pian, Yhdysvallat palautti Aristiden valtaan Bill Clintonin kaudella vuonna 1994, joskin Aristiden oli noudatettava nyt Valkoisen talon sanelemaa talouspolitiikkaa. Aristide ei saanut osallistua toista kertaa peräkkäin presidentin vaaleihin, joten hän luopui vallasta vuonna 1996.


title: Jean-Bertrand Aristide

text: Vuonna 2001 hän kuitenkin asettui jälleen ehdolle ja nousi valtaan köyhien äänillä. Maan talous- ja sotilaseliitistä koostuva oppositio syytti Aristiden puoluetta vilpillisistä vaaleista, vaikka tarkkailijat eivät pitäneet vaalituloksia ongelmista huolimatta vääränä. Vuonna 2004 Aristide syöstiin vallasta opposition nostattamien levottomuuksien aikana. Aristiden mukaan yhdysvaltalaiset sotilaat kidnappasivat hänet. Aristiden seuraaja, René Préval, nousi kuitenkin valtaan vuoden 2005 vaaleissa, ja Aristide on Etelä-Afrikasta maan paosta ilmoittanut, ettei halua valtaa pois nykyiseltä presidentti Prévalilta. Aristide palasi Haitiin vuonna 2011, juuri ennen maassa järjestettyjä vaaleja.


title: Pyroklastinen tuhkapilvi

text: Pyroklastinen tuhkapilvi (tai tefrapilvi ransk. "nuée ardente" ”hehkuva pilvi”.) on kuuma purkauspilvi jollainen syntyy joissakin tulivuorenpurkauksissa. Sana pyroklastinen on johdettu kreikan kielen sanoista πῦρ, ’tuli’, ja κλαστός, joka tarkoittaa ”osiin rikkoutunutta”. Pyroklastinen tarkoittaa siis kirjaimellisesti suomennettuna ”tulen osiin rikkomaa” ja tefra ”tuhka”. Se on sekoitus tuhkaa, sulaa laavaa pisaroina sekä tulivuoren purkauskaasuja. Tätä seosta sanotaan tefraksi.


title: Pyroklastinen tuhkapilvi

text: Pyroklastinen tefrapilvi liikkuu tyypillisesti yli 80 km/h nopeudella, mutta voi kiihtyä sopivissa oloissa jopa yli 700 km/h nopeuteen eli niin suureen nopeuteen, ettei suoraan tulivuoren rinnettä alas kohti tarkkailijaa virtaavaa pyroklastista tuhkapilveä pääse edes autolla pakoon. Tefrapilven lämpötila on tyypillisesti 200–700 °C, joten se tappaa käytännössä kaikki reitilleen jäävät eliöt, myös ihmiset.


title: Pyroklastinen tuhkapilvi

text: Tefrapilvien koko vaihtelee muutamista sadoista kuutiometreistä jopa yli tuhanteen kuutiokilometriin. Suuria, satojen tai tuhansien kuutiokilometrien kokoisia pyroklastisia pilviä, syntyy vain valtavan suurissa harvinaisissa purkauksissa. Niissä kuuma purkauspilvi saattaa ulottua jopa satojen kilometrien päähän. Tällaisia pilviä ei ole kuitenkaan esiintynyt satoihin tuhansiin vuosiin.


title: Pyroklastinen tuhkapilvi

text: Pilvi koostuu yleensä kahdesta osasta: ”tyvivirrasta”, joka myötäilee maastoa, ja koostuu suuremmista lohkareista ja kivistä, ja "tuhkapatsaasta", joka leijuu tyvivirran yllä. Tällainen pilvi syntyi esimerkiksi vuoden 1902 Martiniquen Mont Peléen purkauksessa, joka tappoi kuumuuteen kaikki Saint Pierren asukkaat kahta lukuun ottamatta. Mont Peléen purkauksen yhteydessä käsitettä pyroklastinen pilvi käytettiin ensimmäistä kertaa. Ensimmäisellä vuosisadalla Vesuviuksesta tullut pyroklastinen pilvi hautasi alleen mm. Pompeijin ja Herculaneumin kaupungit. Vuonna 1883 räjähtänyt Krakataun tulivuorisaari synnytti meren päällä kulkevan pyroklastisen tuhkapilven.


title: Pyroklastinen tuhkapilvi

text:
Pyroklastisen virtaus kuljettaa mukanaan kiviainesta, josta voi alaviin laaksoihin tai notkelmiin kerrostua purkauksesta riippuen vajaasta metristä jopa yli 200 metriä korkea aineskerros.
Hehkuva purkauspilvi liikkuu vaakatasossa, koska monesti purkausaukon päällä oleva laavatappi tai laavakupoli ohjaa pilven sivusuuntaan. Tefra voi myös ohjautua sivusuuntaan, kun kilometrien korkeuteen noussut purkauspilvi romahtaa alas. Tefra koostuu tuhkasta, joka on alle 2 mm läpimittaisia hiukkasia ja lapilleista jotka ovat kooltaan 2-64 mm sekä vulkaanisista pommeista. Geologisesti tefra on yleensä ryoliittista, korkeapiihappoista felsiittistä magmaa.


title: Karjalan kunnailla (kansansävelmä)

text: Karjalan kunnailla ("Jo Karjalan kunnailla lehtii puu...") on suomalainen kansansävelmä.


title: Karjalan kunnailla (kansansävelmä)

text: Lauluun on kirjoittanut suomenkieliset sanat Valter Juva. Sen ovat levyttäneet muun muassa Anna Mutanen, Linda Lampenius, Eugen Malmsten, Cantores Minores, Ylioppilaskunnan Laulajat, Lauri Laine, Georg Ots, Joensuun Mieslaulajat, Martti Talvela, Ensiferum ja Liljan Loisto. Iivo Härkönen on sanoittanut sävelmän karjalaksi.


title: Karjalan kunnailla (kansansävelmä)

text: Aleksandr Beloborodovin säveltämä "Karjalan tasavallan hymni" noudattaa suurilta osin Karjalan kunnailla -kansansävelmän melodiaa.


title: Janne Laukkanen

text: Janne Kristian Laukkanen (s. 19. maaliskuuta 1970 Lahti) on suomalainen jääkiekkovalmentaja. Ammattilaispelaajaurallaan Laukkasen pelipaikka oli puolustaja. Kaudesta 2011–2012 lähtien Laukkanen on toiminut SM-liigassa pelaavan HPK:n pelaajakoordinaattorina.


title: Janne Laukkanen

text: Laukkanen aloitti SM-liigauransa kaudella 1990–1991 Hockey Reippaassa. Québec Nordiques varasi Laukkasen NHL:ään kahdeksannella kierroksella numerolla 156. Samana kesänä Laukkanen siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhoon, jossa pelasi kevääseen 1994 saakka. Laukkanen toimi kaksi kautta HPK:n kapteenina. Keväällä 1994 Laukkanen kävi pelaamassa kolme playoff-ottelua Tšekin Extraligan České Budějovice -joukkueessa.


title: Janne Laukkanen

text: Syksyllä 1994 Laukkanen siirtyi Pohjois-Amerikkaan Québec Nordiquesiin. Kausi sujui kuitenkin suurimmaksi osaksi Nordiquesin farmijoukkue Cornwall Acesissa AHL:ssä. NHL:ssä Laukkanen pääsi pelaamaan vain 11 ottelua runkosarjassa ja 6 playoffeissa. Seuraavalla kaudella Laukkanen pääsi pelaamaan kolme NHL-ottelua Colorado Avalancheksi muuttuneessa joukkueessa ennen kuin hänet kaupattiin 26. tammikuuta 1996 Ottawa Senatorsiin. Ottawassa Laukkanen vakiinnutti paikkansa kokoonpanossa ja pelasi seurassa aina 14. maaliskuuta 2000 asti, jolloin hänet kaupattiin Pittsburgh Penguinsiin. Pittsburgh myi Laukkasen 10. helmikuuta 2003 New York Rangersiin, jossa hän ei kuitenkaan päässyt pelaamaan. Tampa Bay Lightning poimi hänet waivers-listalta 11. maaliskuuta 2003. Laukkanen pelasi loppukauden aikana Tampa Bayssa neljä ottelua. Kauden jälkeen hän lopetti pelaajauransa.


title: Janne Laukkanen

text: Laukkanen edusti Suomea kaksissa olympiakisoissa 1994 ja 1998. Molemmissa kisoissa Suomi voitti pronssia. Olympiakisojen lisäksi Laukkanen edusti Suomea neljästi jääkiekon MM-kisoissa: 1992, 1993, 1994 ja 1998. Näistä kolmissa kisoissa Suomi voitti hopeaa. Laukkasella on myös Kanada Cupin pronssi vuodelta 1991.


title: Janne Laukkanen

text: Janne Laukkanen oli Espoo Bluesin apulaisvalmentaja kaudella 2004–2005.


title: Worms Forts: Under Siege

text: Worms Forts: Under Siege on Team 17:n luoma 3D-räiskintä- ja toimintapeli. Pelissä ottavat yhteen enintään yhdestä neljään pelaajan joukkueet vuoropohjaisesti. Eroa aiemmin julkaistuun Worms 3D:n on matojen käyttämät linnakkeet. Tällä kertaa tärkeämpää on rakentaa omaa linnaketta ja samalla yrittää tuhota vastustajan linnaketta. Linnaketta on mahdollista rakentaa jokaisella vuorolla yksi torni. Jokaisen tornin välille luodaan aita. On suositeltavaa ampua tornista, mutta on myös mahdollista ampua mistä tahansa, mutta tällöin käytössä on vain kaksi asetta, sinko ja kranaatti.


title: Worms Forts: Under Siege

text: Pelin musiikin sävelsi Bjørn Lynne. Hän vastasi myös äänisuunnittelusta.


title: Tuffi

text: Tuffi ( < ) on tulivuoresta purkautuvasta tuhkasta iskostunutta kiveä.


title: Tuffi

text:
Tuhkahiukkasen koko on alle 2 mm eli hiukkaset ovat alle hiekanjyvän kokoisia tai niinkin pieniä kuin savihiukkaset ja vielä pienempiä.
Suurempia partikkeleita (2–64 mm) kutsutaan nimellä lapilli. Monesti tuffikivessä on tuhkan seassa suurempia lapilleja.


title: Tuffi

text: Tuffikivestä voi syntyä breksiaa. Tuffi voi mineraalikoostumukseltaan olla muun muassa ryoliittista, trakyyttista, andesiittista tai basalttista.


title: Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö

text: YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO, ) on kansainvälinen järjestö, joka pyrkii vähentämään nälänhätää ja parantamaan maailman ihmisten elintasoa. Se perustettiin 16. lokakuuta 1945 Québecissä, Kanadassa. Vuonna 1951 sen päämaja siirrettiin Washingtonista Roomaan. Suomi on ollut FAO:n jäsen 27. elokuuta 1947 alkaen.


text: FAO:lla on 194 maajäsentä, yksi jäsenorganisaatio (Euroopan unioni) sekä kaksi liitännäisjäsentä (Färsaaret ja Tokelau).


text: FAOn toiminta keskittyy neljälle alueelle:


title: Breksia

text: Breksia (, sora) on seoskivilaji, joka on muodostunut iskosaineen yhteenliittämistä teräväsärmäisistä mineraalin tai kivilajin murtokappaleista. Yhdestä tai useammasta mineraalista tai kivilajista peräisin olevat palaset ja väleihin kulkeutuva täyteaine voivat syntyä usealla eri tavalla. Eri breksialajit nimetään syntytavan perusteella. Tektoninen breksia liittyy kallioperän ruhjeisiin, joissa pirstaleet iskostuvat uudelleen yhteen (kivettyvät). Sitä nimitetään myös siirrosbreksiaksi, hankausbreksiaksi tai kitkabreksiaksi. Eruptiivibreksia eli purkausbreksia liittyy sulan kiviaineksen eli magman purkauksiin. Sitä syntyy maankuoressa liikkuvan magman kerätessä itseensä ennen jähmettymistään ympäröivän kivilajin murtokappaleita. Eruptiivibreksia on joko plutonista tai vulkaanista. Plutoniset kivilajit eli syväkivet ovat syvällä maankuoressa jähmettyneitä magmakivilajeja. Vulkaaniset kivilajit eli eruptiiviset pintakivilajit ovat joutuneet tulivuorenpurkauksessa maan pintaan. Luubreksia on eläinten luista muodostunut sedimenttikivilaji.


title: Lapilli

text: Lapilli (ital "lapilli", "pieni kivi") on tulivuoresta sinkoutuva, ilmassa lentävä rakeen tai tennispallon kokoinen kivi tai tuhkapallo.


title: Lapilli

text: Lapillit ovat halkaisijaltaan 2-64 millimetriä. Usein lapillisade laskeutuu maahan ennen tuhkasadetta, kun tulivuori räjähtää. Lapilleja syntyy tuhkapilvessä tiivistymällä kosteasta tuhkasta ja laavaa pisaroitumalla. Pisaralapillit ovat pallomaisia, pisaramaisia, nappimaisia tai nostopainomaisia. Tuhkasta tiivistyy lapilleja mm. kosteuden ja tuhkapilven hankaussähkön takia tiivistysydinten ympärille.


title: Kermavaahto

text: Kermavaahto on kermasta valmistettu vaahtomainen, yleensä jonkin jälkiruoan täytteeksi, leivonnaisten koristeluksi ja maun lisäämistä varten tarkoitettu elintarvike. Sitä valmistetaan vatkaamalla kermaa ja usein pientä määrää sokeria ja vaniljaa niin kauan, että se muuttuu vaahdoksi. Kerman pitää olla vaahtoutuvaa eli kuohu- tai vispikermaa tai vaahtoutuvaa laktoositonta kermaa. Kermavaahtoa voidaan levitellä muun muassa täytekakun tai lämpimän kaakaon päälle.


title: Kermavaahto

text: Kerman muuttuminen vaahdoksi perustuu siihen, että kermaa vatkatessa siihen sekoittuu ilmaa, joka muuttaa kerman rakenteen kiinteämmäksi, kun sitä on vatkattu tarpeeksi. Kermavaahdossa rasvapalloset sulautuvat osittain yhteen ilma-vesi-rajapinnoilla ja stabiloivat ilmakuplia sementoiden ne jäykäksi vaahdoksi.


title: Hook – Kapteeni Koukku

text: Hook – Kapteeni Koukku () on yhdysvaltalainen vuonna 1991 ensi-iltansa saanut seikkailuelokuva, jonka on ohjannut Steven Spielberg. Elokuva sai viisi Oscar-ehdokkuutta.


title: Hook – Kapteeni Koukku

text:
Elokuva kertoo aikuiseksi kasvaneesta Peter Panista, joka lähtee pelastamaan kapteeni Koukun Mikä-Mikä-Maahan viemiä lapsiaan.
Julia Robertsin Helinä-keiju joutuu sieppaamaan Peterin Mikä-Mikä-Maahan, koska Peter ei muista enää aikaisempaa elämäänsä.


title: Hook – Kapteeni Koukku

text:
Kapteeni Koukku onnistuu ensin voittamaan Peterin pojan Jackin puolelleen, mutta kaksintaistelun Peterin kanssa hän häviää, ja Peter palaa kotiin Maggien ja Jackin kanssa.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Olavi Similä luonnehti elokuvaa teknisesti briljantiksi mutta yllättävän jähmeäksi ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Poltetun maan taktiikka

text: Poltetun maan taktiikassa sotajoukko tuhoaa vetäytyessään infrastruktuuria, perusrakennetta, josta voisi olla etenevälle viholliselle hyötyä. Tavanomaisen ruokavarantoihin, siltoihin, kulkuyhteyksiin ja viestiyhteyksiin liittyvän tuhoamisen lisäksi poltetun maan taktiikkaan sisältyy rakennusten laaja tuhoaminen.


title: Poltetun maan taktiikka

text: Suuressa Pohjan sodassa (1700–1721) Ruotsin kuningas Kaarle XII hyökkäsi Venäjälle 35 000 sotilaan voimin. Venäläiset käyttivät poltetun maan taktiikkaa ja talvi oli vuosisadan kylmin. Talven jälkeen hengissä oli enää 19 000 sotilasta. Pultavan taistelu ratkaisi sodan ja päätti Ruotsin suurvalta-aseman Euroopassa.


title: Poltetun maan taktiikka

text: Napoleonin sotien aikana vuonna 1812 venäläiset käyttivät poltetun maan taktiikkaa.


title: Poltetun maan taktiikka

text: Toisen maailmansodan aikana sekä neuvostoliittolaiset että saksalaiset käyttivät poltetun maan taktiikkaa.


title: Poltetun maan taktiikka

text: Isovihan aikana 1714–1721 Pietari Suuri käytti poltetun maan taktiikkaa luodakseen sata kilometriä syvän aution alueen Pohjois-Pohjanmaalle Ruotsin vastaiselle rajalle.


title: Poltetun maan taktiikka

text: Talvisodassa 1939–1940 suomalaisjoukot paikoitellen polttivat taloja, joista arveltiin olevan eteneville neuvostoliittolaisille hyötyä. Petsamosta vetäytymisen aikana rakennukset poltettiin järjestelmällisesti.


title: Poltetun maan taktiikka

text: Laajasti poltetun maan taktiikkaa käyttivät saksalaiset vuonna 1944 Lapin sodan aikana turvatakseen vetäytymistään Pohjois-Suomesta. Saksalaisten tuhoamistaktiikka oli perusteellista ja järjestelmällistä. Rakennukset ja liikenneyhteydet hävitettiin tai miinoitettiin. Rautatiestä käyttökelvottomaksi tehtiin 471 kilometriä. Maantieverkostoa miinoitettiin tai räjäytettiin kulkukelvottomaksi 9 500 kilometriä. Kaikki lossit laitureineen, 675 siltaa ja noin 2 800 maantierumpua tuhottiin. Puhelin- ja lennätinlinjoja tuhottiin eri asteisesti 3 700 kilometriä. Lisäksi saksalaiset asettivat maastoon huomattavan määrän miinoja turvatessaan vetäytymistään miinasuluilla.


title: Poltetun maan taktiikka

text: Lapin läänissä tuhottiin kaikkiaan noin 15 000 rakennusta, arvioilta 40–47 % koko läänin rakennuskannasta. Taajamista pahiten tuhoutui Savukoski, jonka rakennuksista hävitettiin 95 %. Rovaniemen ja Enontekiön rakennuksista tuhottiin 90 %. Sodankylän, Kolarin, Turtolan, Muonion ja Sallan tuhoprosentti vaihteli noin 60–75 % välillä. Rakennukset tuhottiin käyttötarkoituksesta välittämättä: esimerkiksi Rovaniemen, Enontekiön, Kemijärven ja Turtolan kirkot poltettiin. Tuhoamatta jäi vain muutama kylä – Pelkosenniemen Suvanto säästyi kokonaan.


title: Ananda Samarakone

text: Ananda Samarakone (alk. George Wilfred Alwis; 13. tammikuuta 1911 Sri Lanka – 5. huhtikuuta 1962) oli srilankalainen säveltäjä, joka sävelsi muun muassa Sri Lankan kansallislaulun, "Sri Lanka Mathan".


title: Ananda Samarakone

text: Samarakone syntyi kristittyyn perheeseen. Vuonna 1936 hän siirtyi Intiaan opiskelemaan taidetta ja aloitti myös musiikin opiskelun. Opiskeltuaan puoli vuotta hän palasi Sri Lankaan ja muutti nimensä Ananda Samarakoneksi.


title: Ananda Samarakone

text: Samarakone aloitti säveltämisen Sri Lankassa. Hänen varhaisimpiin teoksiinsa kuuluu muun muassa laulu "Endada Menike" vuodelta 1940. Endada Meniken saavuttaman suosion siivittämänä Samarakone sävelsi 1940-luvun alkupuolella kymmeniä uusia lauluja. Tätä pidetään Samarakonen aktiivisimpana luomiskautena. Vuonna 1940 Samarakone sävelsi "Sri Lanka Mathan", joka valittiin Sri Lankan kansallislauluksi 1951.


title: Ananda Samarakone

text: Vuonna 1945 Samarakonen ainoa poika kuoli viisivuotiaana. Tämän jälkeen Samarakone muutti Intiaan ja omistautui taidemaalaukselle. Vuonna 1951 Samarakone palasi Sri Lankaan. Hän teki itsemurhan 1962 ottamalla yliannostuksen unilääkkeitä.


title: X-Seed 4000

text: X-Seed 4000 on korkein rakennus, joka koskaan on kokonaan suunniteltu rakennusehdotusta varten. Rakennuksen suunnittelu on Taisei Construction Corporationin käsialaa. Toteutuessaan rakennus olisi 4 000 metriä korkea, sen halkaisija maantasolla olisi 6 000 metriä ja siinä olisi kaikkiaan 800 kerrosta. Vuorenmuotoisessa futuristisessa ympäristössä asuisi 500 000–1 000 000 ihmistä. Jos "X-Seed 4000" joskus rakennetaan, sen todennäköinen sijainti olisi Tokiossa, Japanissa. Valtavan kokonsa vuoksi "X-Seed 4000" voitaisiin rakentaa vain meren päälle. Rakennus olisi hiukan korkeampi kuin Japanin korkein vuori Fuji, jonka huippu on on 3 776 metrin korkeudessa meren pinnasta.


title: Vladimír Dzurilla

text: Vladimír Dzurilla (2. elokuuta 1942 Bratislava, Tšekkoslovakia – 25. heinäkuuta 1995 Düsseldorf, Saksa) oli slovakialainen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa 1960- ja 1970-luvulla.


title: Vladimír Dzurilla

text: Dzurilla, lempinimeltään ”Maco”, pelasi ensimmäisen maaottelunsa vuonna 1960. Hän pelasi yhteensä 139 maaottelua. Tšekkoslovakian liigassa hän pelasi 571 ottelua. Dzurilla aloitti pelaamisen 13-vuotiaana Kovosmalt Petrzulka -seurassa. Hän oli isokokoinen maalivahti, hyvä peittämään hyökkääjien laukaisukulmat. Hänellä oli nopea reagointikyky torjunnoissa.


title: Vladimír Dzurilla

text: Dzurilla oli peliuransa jälkeen valmentajana Tšekkoslovakiassa, Sveitsissä ja Saksan Liittotasavallassa SC Riessersee -seurassa kaudella 1987–1988. Hän toimi IIHF:n nuorten maalivahtien kouluttajana 1995. Hän pelasi viimeisen kerran Ruotsin veteraanipelaajien ja Maailman veteraanien All Stars-ottelussa Tukholmassa toukokuussa 1995. Hän kuoli sydänkohtaukseen 25. heinäkuuta 1995.


title: Kirma

text: Kirma on kylä Iisalmen kaupungin kaakkoislaidalla.


title: Kirma

text: Alueen maisemaan vaikuttavat paljon järvet Kirmanjärvi (Iso Kirma) ja Pieni Kirma (Pikku-Kirma). Kirmanjärvet sijoittuvat viitostiestä oikealle, kun ajetaan Lapinlahdelta pohjoiseen kohti Iisalmen keskustaa. Järvien itäpuolella kulkee Kirmantie viitostien mukaisesti pohjois-eteläsuunnassa. Kirmojen välissä olevan salmen yli on kulkenut silta, josta aikanaan Ulmalan koulua käyneet oppilaat sekä Ohenmäkeen asioille kulkevat pääsivät ylitse. Moottoripyörää raskaammalla kulkuneuvolla tästä kapeasta sillasta, joka tunnettiin Salmen sillan nimellä, ei sopinut kulkemaan.


title: Kirma

text: Kirman alueen vanhimpia taloja on Kääriälä. Savon vanhan maanjaotuskirjan mukaan Matti Antinpoika Kääriäinen tuli verovelvolliseksi vuonna 1666.


title: Yhdistetyn maailmancup 1995–1996

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1995–1996 järjestettiin 13 osakilpailua. Kokonaiskilpailun voitti Norjalainen Knut Tore Apeland.


Tulivuorenpurkauksen vaikutukset ilmastoon ovat yleensä viilentäviä ja joskus globaaleja. Historiallisella ajalla tapahtuneita suuria purkauksia on voitu ajallisesti yhdistää poikkeuksellisiin sääilmiöihin, joilla on ollut suuria vaikutuksia ajankohdan yhteiskuntiin eri puolilla maapalloa.


title: Tulivuorenpurkauksen vaikutukset ilmastoon

text: Monien tutkijoiden mielestä voimakkaat tulivuorenpurkaukset alentavat tilapäisesti maapallon pintalämpötilaa hieman. Tulivuoren purkaustuotteet heijastavat ilmassa leijuessaan Auringon Maata lämmittävää säteilyä pois. Auringon säteilyä heijastavat erityisen hyvin tulivuoren purkauskaasuista reagoimalla syntyneet rikkihappopisarat ja myös vulkaaninen tuhkapöly. Monesti purkauksen lämpötilaa alentava vaikutus kestää muutaman vuoden. Maapallon ilmavirtausten sisäiset mekanismit voimistavat tulivuorenpurkauksen aiheuttamaa lämpötilan alenemaa.. Tulivuoren purkaustuotteiden Auringon säteilyä heikentävää vaikutusta kuvataan ilmakehän optisella paksuudella. Varsinkin korkealle ulottuneet hyvin suuret räjähdysmäiset tulivuorenpurkaukset ovat historiassa muuttaneet tavanomaisen satokauden kiertoa ja sadot ovat epäonnistuneet aiheuttaen nälänhätiä. Esimerkiksi Laki-tulivuori purkautui Islannissa 1783. Vuonna 1815 tapahtunut Tamboran purkaus laski pohjoisen pallonpuoliskon keskilämpötilaa 1 °C. Vuoden 1816 kesäajankohtana Italiassa satoi lunta ja hallat tuhosivat satoja aiheuttaen laajaa nälänhätää. Vuonna 1991 tapahtunut Pinatubon purkaus alensi maapallon pintalämpötiloja muutaman vuoden.


text: Purkauskaasut ovat yleensä lämpötilaa alentavia, joissain tapauksissa lämmittäviä. Tulivuoresta purkautuu stratosfääriin rikkiyhdisteitä, joista syntyy auringon valoa heijastavia rikkihappopisaroita. Tyypillisen tulivuorenpurkauksen arvellaan vaikuttavan 4 vuotta maan ilmastoon, suurin vaikutus 6-12 vuoden sisään. Pölymäisen hyvin hienojakoisen tuhkan vaikutus ilmastoon on vähäisempi. Jotkut tuluvuoresta fluoriyhdisteet toimivat ylemmän ilmakehän cirrusmaisten auringon valoa heijastavien helmiäispilvien tiivistymisytiminä. Arvellaan esim. Pinatubon, El Chichónin ja Tamboran sekä Islannin Lakin purkausten vaikuttaneen maapallon ilmastoon. Toisaalta tulivuoret vapauttavat heijastavien pisaroitten ja pölyhiukkasten lisäksi ilmakehään hiilidioksidia, joka lämmittää Maata kasvihuoneilmiön avulla. Suurten laakiobasalttipurkausten on ajateltu tappaneen suuria määriä maapallon eliöitä sukupuuttoon, mutta tätä ei ole kyetty varmistamaan. Laakiobasalttipurkausten basalttilaava sisältää enemmän rikkipitoista ainesta kuin tavallinen silikaattilaava.


text: 17 suurta purkausta näkyy puiden vuosirenkaissa viilenemisenä 2035 eaa.–1884. Muita suuria vulkaanisia tapahtumia on sattunut 934 ja 1258. Myös Etnan räjähdyspurkauksilla noin 44–42 eaa. on ollut luultavasti vaikutusta maapallon ilmastoon. Grönlannin jäässä näkyy noin 50 eaa. 3 vuoden ajalla rikkihappopiikki. Saint Helens purkautui noin 1500 ja 2035 eaa. Thera purkautui radiohiiliajoituksen mukaan joskus 1688 eaa.+-50 v tai vuosirenkaiden mukaan 1626 eaa.1900-luvun alkupuoliskolla on pitkä tauko suurissa tulivuorenpurkauksissa.


title: Yhdistetyn maailmancup 1996–1997

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1996–1997 järjestettiin 12 osakilpailua. Ensimmäistä kertaa maailmancupin kisaohjelmassa oli sprinttikilpailuja.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Puutiaisaivotulehdus (ent. Kumlingen tauti), TBE (Tick-borne encephalitis), puhekielessä puutiaisaivokuume, on useimmiten puutiaisen, kansanomaisesti punkin, pureman kautta leviävä virusinfektio. Myös pastöroimattoman maidon (erityisesti vuohenmaidon) välityksellä tapahtuneita tartuntoja on kuvattu Baltian maissa.


title: Puutiaisaivotulehdus

text:
Puutiaisaivotulehdus on taudinkuvaltaan kaksivaiheinen.
Noin viikon (3–21 vuorokauden) kuumeettoman jakson jälkeen 20─30 prosenttia sairastuneista saa varsinaisen aivokuumeen. Aivokuumejakson aikana potilaalla on kuumetta, päänsärkyä, niskajäykkyyttä, valon arkuutta, pahoinvointia ja mahdollisesti muita neurologisia oireita, kuten tajunnanhäiriöitä, kouristuksia tai halvausoireita. Taudinkuvaltaan puutiaisaivotulehdus on kaksivaiheinen. Virus tarttuu minuuteissa puremasta puutiaisen syljen mukana. Myös nymfit ja larvat, joiden puremaa ei monestikaan havaita, voivat levittää virusta. Siihen sairastuneelle tulee noin viikon kuluttua muun muassa päänsärkyä ja kuumeilua. Oireita ilmenee vain 10─30 prosentilla tartunnan saaneista. Aika puremasta ensimmäisiin oireisiin voi vaihdella 4─28 vrk välillä. Yleensä noin viikon kuluttua puremasta potilaalla on kuumeilua ja epämääräistä pahaa oloa ja sairauden tunnetta. Tämä vaihe kestää yleensä noin 4─7 päivää ja valtaosa infektioista ei etene tätä pitemmälle.
Sairaus saattaa myöhemmin edetä aivokuumevaiheeseen, jonka oireita ovat korkea kuume, niskan jäykkyys, päänsärky ja valonarkuus. Siperialaisen aivotulehduksen (Sib-TBEV) oireet ovat ankarammat, voimakkaammat ja pitkäkestoisemmat kuin eurooppalaisessa puutiaisaivotulehduksessa (Eur-TBEV).


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Puutiaisaivotulehdusta ei voida varsinaisesti hoitaa, mutta siihen on saatavilla estorokote. Rokotusta tarjotaan maksutta vuonna 1999 syntyneille ja tätä vanhemmille Ahvenanmaalla kirjoilla oleville henkilöille. Rokote tulee ottaa jo hyvissä ajoin keväällä.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Kesällä 2007 rokote puutiaisaivotulehdusta vastaan oli lopussa Suomessa. Tämän arveltiin johtuneen lisääntyneestä tiedottamisesta ja siitä, että maata kiersi erityinen "punkkibussi", jonka olivat organisoineet yksityiset lääkäriasemat. Monet, jotka eivät kuuluneet riskiryhmiin tai aikoneet oleskella alueilla, joissa punkkeja esiintyi, olivat kuitenkin ottaneet rokotuksen. Epäiltiin myös, että kaikki rokotuksen hankkineet eivät olleet ymmärtäneet, ettei rokotus suojaa paljon yleisemmältä punkkien levittämältä taudilta, borrelioosilta. Puutiasaivotulehdustapauksia on Suomessa vain noin neljäkymmentä vuosittain eli vain murto-osa borrelioositapauksien määrästä, joita todetaan vuosittain 7 000.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Punkit purevat suomalaisia arviolta puoli miljoonaa kertaa vuodessa, mutta sairastumisprosentit ovat pieniä.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Rokotetta suositellaan niille, jotka ovat pitkäaikaisesti Paraisilla, Simossa tai muualla, jossa taudin saa yli 15 henkilöä 100 000:tta kohden vuodessa. Myös mm. Lappeenrannan Sammonlahti ja Kuopion Maaninka ovat tällaisia alueita.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Mm. Kotkan Haapasaaressa ja Kuutsalossa on vaarallisempaa siperianaivotulehdusta, joten sielläkin rokotetta suositellaan.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Ylilääkäri Miikka Peltomaa varoittaa ottamasta rokotetta turhaan, vaikka myyjät tuputtavat niitä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan rokote kannattaa ottaa, jos liikkuu Baltialla, Venäjällä tai Keski-Euroopassa, esimerkiksi telttaillen, tai jos kesämökki on tunnetulla puutiaisaivokuumealueella. Sairaus on erittäin harvinainen.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: THL:n mukaan rokotteiden markkinointi on harhaanjohtavaa. Saaristolääkärit Oy:n ylilääkäri Janne Castrén puolustautuu, että asiakkaat ovat esimerkiksi punkkisaariston mökkeilijöitä.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Vuonna 2014 arvioitiin puutiaisaivokuumetartuntoja olleen Suomessa noin 40. Vuonna 2015 oli suurin tähänastinen määrä, 67 laboratoriovarmistettua tapausta, johon on laskettu sekä siperialaiset että eurooppalaiset aivokuumetyypit. Puolet tartunnoista on oireettomia. Oireellisista tartunnoista noin 10 %:lle tulee pitkäaikaisia komplikaatioita . Sairaus johtaa Suomessa kuolemaan vain harvoin. Kuolleisuus Pohjoismaissa on ollut 1–2 prosenttia ja Venäjällä 5–30 prosenttia. Parantuneille jää elinikäinen immuniteetti TBEV-tartunnan jälkeen (vasta-aineita osoitettavissa veressä).


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Virusta tavataan vain alueilla, joilla esiintyy kohtalaisesti punkkeja. Esiintymisalueilla noin prosentti punkeista on viruksen kantajia. Tällaisia alueita, joissa tautia tavataan, ovat: Itä- ja Keski-Eurooppa, Skandinavia ja Baltia. Suomessa tautia tavataan pääasiassa Turun saaristossa ja Ahvenanmaalla, mutta tartuntoja on todettu myös rannikolla ja Kaakkois-Suomessa. Viime aikoina tautia on havaittu myös yksittäistapauksissa sisämaassa, jossa se on leviämässä. Suomessa punkkeja esiintyy Kemin korkeudelle saakka, mutta ne eivät yleensä kanna tautia. Taudin esiintyvyys on suurin Ahvenanmaalla. Huomattavasti yleisempi puutiaisaivotulehdus on muun muassa Venäjällä, jossa tavataan vaarallisempaa taigapunkin levittämää kantaa. Taigapunkkeja on myös Kokkolan seudulla.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Lapin läänin eteläosassa sijaitseva Simo on maailman pohjoisin pesäke puutiaisaivotulehdukselle. Simon alueella rokotettiin vuonna 2009 700−800 henkeä punkkien kantamaa TBE-virusta vastaan. Simossa puutiaisaivotulehdusta levittävä punkki on eurooppalaista lajia harvinaisempi taigapunkki. Perusterve mies kuoli kesällä 2010 puutiaisaivotulehdukseen, kun punkki oli purrut häntä Kokkolan saaristossa.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Viruksen levinneisyyden voi katsoa THL:n sivulta. Siellä "Taulukko 2. Keskimääräinen vuosittainen TBE-tapausmäärä (tartuntapaikan mukaan) ja ilmaantuvuus, 2011–2015 ja 2014–2015 kullakin tartuntapaikkakunnalla" kertoo tartunnat 100 000 asukasta kohden vuodessa. Luvun ylittäessä 15 omalla alueella THL suosittelee rokotetta. Vähän alemmankin luvun kohdalla rokotetta kannattaa harkita, jos on paljon luonnossa.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Tärkeimpänä levittäjänä toimivat lähinnä pienjyrsijät, joista puutiaiset saavat tartunnan. Arviolta 2 % pienjyrsijöistä kantaa virusta. Virus voi tartuttaa muitakin eläinlajeja puutiaisen tai hyttysen välityksellä. TBE-virusta voi erittyä tartunnansaaneiden mm. vuohen ja lampaan maitoon. Eläimille virus aiheuttaa yleensä vain oireettoman tartunnan. Koirilla on raportoitu mm. keskushermosto-oireita ja kuolemaan johtaneita tartuntoja. Suomessa tautia ei ole koskaan todettu eläimillä. Suomessa tehtyjen tutkimusten mukaan, koirilla ja hevosilla esiintyy arbovirusten vasta-aineita.


title: Puutiaisaivotulehdus

text: Virus on flavivirus; muita samankaltaisia patogeenisiä flaviviruksia ovat mm. keltakuume-, Japanin aivotulehdus-, dengue- ja Länsi-Niilin -virukset. Viruksesta on kolme alatyyppiä:


title: Alfred Einstein

text: Alfred Einstein () oli saksalainen musiikintutkija.


title: Alfred Einstein

text: Einstein syntyi Münchenissä. Hän opiskeli ensin oikeustiedettä, mutta pian musiikki alkoi kiinnostaa häntä enemmän, ja hän suoritti musiikkitieteen tohtorin tutkinnon Münchenin yliopistossa. Hän tutki tuolloin ennen kaikkea myöhäisrenessanssin ja varhaisbarokin aikaista soitinmusiikkia, etenkin viola da gamballe sävellettyä soitinmusiikkia. Vuonna 1917 hänestä tuli "Zeitschrift für Musikwissenschaftin" päätoimittaja. Hieman myöhemmin hän ryhtyi ensin "Münchner Postin" ja vuonna 1927 "Berliner Tageblattin" musiikkiarvostelijaksi. Samoin aikoihin hän ystävystyi säveltäjä Heinrich Kaspar Schmidin kanssa. Kun Hitler vuonna 1933 nousi valtaan Saksassa, Alfred Einstein muutti ensin Lontooseen, myöhemmin Italiaan ja lopulta vuonna 1939 Yhdysvaltoihin, jossa hän sen jälkeen toimi opettajana useissa yliopistoissa, muun muassa Columbia Universityssä ja Princeton Universityssä.


title: Alfred Einstein

text: Einstein kirjoitti myös musiikin historiaa käsitteleviä yleistajuisia teoksia, muun muassa "Musiikin historian" ("Geschichte der Musik", 1917). Hän kirjoitti myös Franz Schubertin ja Wolfgang Amadeus Mozartin elämäkerrat sekä läpikotaisin uudistetun laitoksen Ludwig von Köchelin laatimasta Mozartin sävellysluettelosta.


title: Alfred Einstein

text: Alfred Einstein oli etäistä sukua Albert Einsteinille.


title: Jiří Holík

text: Jiří Holík (s. 7. heinäkuuta 1944 Havlíčkův Brod, Tšekkoslovakia) on entinen tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen hyökkääjä.


title: Jiří Holík

text: Holíkilla on kaikista suurin pelattujen maaottelujen määrä 319 ottelua Tšekkoslovakian maajoukkueessa. Hän teki näissä maaotteluissa 132 maalia. Hän on 319 maaottelullaan kaikkien aikojen kolmanneksi eniten maaotteluita pelannut Raimo Helmisen (331 ottelua) ja Udo Kießlingin (320 ottelua) jälkeen.


title: Jiří Holík

text: Tšekkoslovakian liigassa hän teki 283 maalia 553 liigaottelussa. Holík oli taitava luistelija ja nykyaikainen kahden suunnan pelaaja. Holík oli hyvä joukkuepelaaja.


title: Alexei Apostol

text: Alexei (Aleksei) Apostol (6. tammikuuta 1866 Ateena, Kreikka – 20. kesäkuuta 1927 Helsinki) oli kreikanbulgarialaista alkuperää ollut suomalainen kapellimestari. Hän oli itsenäisen Suomen sotilassoittokunnan ensimmäinen ylikapellimestari. Sotilasarvoltaan hän oli musiikkimajuri.


title: Alexei Apostol

text: Turkin sodan aikana vuonna 1877 Suomen kaartin sotilaat löysivät orvoksi jääneen Alexein ja toivat hänet mukanaan Suomeen. Alexeista tuli kaartin soittokunnan jäsen ja myöhemmin vuonna 1890 Suomen rakuunarykmentin ja vuonna 1893 Turun pataljoonan kapellimestari. Vuosina 1901–1918 hän johti muodostamaansa Helsingin Torvisoittokuntaa. Vuoden 1917 jälkeen hänestä tuli Suomen valkoisen kaartin kapellimestari ja armeijan ensimmäinen ylikapellimestari. Hän toimi jonkin aikaa myös Helsingin kaupunginorkesterin taloudenhoitajana ja apulaisjohtajana.


title: Alexei Apostol

text: Apostolin puoliso oli vuodesta 1888 Anna Wittman (1870–1952).


title: Alexei Apostol

text: Apostol oli 1900-luvun alkuvuosina yksi Suomen musiikkielämän voimahahmoista. Sotilasmusiikkiuransa ohella hän oli myös liikemies, joka perusti torvisoitintehtaan, musiikkikaupan ja -kustantamon sekä pianotehdas Apollon vuonna 1919.