title: Kustaa Mikko Evä

text: Elokuussa 1918 Evä oli Pietarissa mukana SKP:n perustavassa kokouksessa ja hänet valittiin myös puolueen ensimmäiseen keskuskomiteaan, jonka sihteerinä Evä toimi 1918–1921. Lokakuussa 1920 Evä haavoittui niin sanotussa Kuusisen klubin ammuskelussa. Myöhemmin hän työskenteli Leningradissa ilmestyneen "Vapaus"-lehden päätoimittajana, "Kommunisti"-lehden toimitussihteerinä sekä Kustannusliike Kirjan kirjallisen osaston johtajana. Lisäksi hän toimi Venäjän kommunistisen puolueen perustaman Pietarin läänikomitean suomalaisen osaston sihteerinä.


title: Kustaa Mikko Evä

text: Evä kuoli Neuvostoliitossa vuonna 1927. Hieman aikaisemmin SKP:n keskuskomiteasta erotettu Eino Rahja piti hänen hautajaisissaan voimakkaasti puolueen johtoa kritisoineen puheen, jonka keskuskomitea puolestaan tuomitsi ”törkeänä ryhmäkuntalaisuutena”. Evän muistelmia sisällissodan ajalta on julkaistu Jukka Lehtosaaren toimittamassa teoksessa "Punakaarti rintamalla", joka julkaistiin Leningradissa vuonna 1929.


title: Juho Tammela

text: Juho Alfred Tammela (19. toukokuuta 1866 – 4. syyskuuta 1920) oli tamperelainen uunintekijä, Suomen sisällissodan aikana Tampereen punakaartin piiriesikunnan jäsen ja Tampereen linnoituspäällikkö. Hän toimi myös Tampereen punakaartin III. pataljoonan II. komppanian päällikkönä ja otti osaa Tampereen taisteluun. Hänen poikansa asemamies Lauri Alfred Tammela kaatui Tampereen taistelussa. Juho Tammela kuoli Tammisaaren vankileirissä vuonna 1920.


title: Otto Degerman

text: Otto Degerman (20. marraskuuta 1888 – 5. toukokuuta 1918) oli tamperelainen työmies ja punakaartin työpataljoonan päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän syyllistyi valkoisiin kuuluvien henkilöiden pakottamisiin punakaartin työkomppanioihin. Hänen sanotaan olleen kielenkäytöltään hävytön ja raaka mies. Hän osallistui Tampereen taisteluun, jossa jäi valkoisten vangiksi. Hänet tuomittiin kuolemaan ja ammuttiin Kalevankankaalla.


title: Viulu

text: Viulu on jousisoitinperheen korkeaäänisin soitin. Viulussa on neljä kieltä, jotka viritetään kvintin välein: g–d1–a1–e2 (matalaäänisimmästä kielestä korkeimpaan).


title: Viulu

text: Alttoviulu on rakenteeltaan samanlainen kuin viulu, mutta kooltaan isompi ja viritykseltään matalampi; siinä korkein kieli on a1, ja matalin kieli on c.


title: Viulu

text: Viulu kehittyi tiettävästi alun perin 1500-luvulla Italiassa. Siihen yhdistyi piirteitä 1500-luvun alun soittimista kuten rebekistä, renessanssifiidelistä ja lira da bracciosta. Viulun italiankielinen nimi, "viola"-sanan diminutiivimuoto "violino" esiintyi tiettävästi ensimmäisen kerran 1530-luvulla. Viulussa oli vuonna 1530 vielä kolme kvinteittäin viritettyä kieltä kuten rebekissä, mutta vuoden 1550 paikkeilla kieliä oli nykyiset neljä, ja viulu oli tällöin jo valmiiksi kehitetty soitin.


title: Viulu

text: Varhaisimmat nykyisenkaltaiset viulut valmistettiin Pohjois-Italiassa Milanon ja Venetsian seuduilla, missä ensimmäiset merkittävät viulunrakentajat olivat Brescian Gasparo da Salò ja Cremonan Andrea Amati. Cremonasta muodostui pian korkeatasoisen viulunrakennuksen keskus. Merkittävimpiä viulunrakentajasukuja olivat Amati, Guarneri ja Stradivari, joista kaksi viimeksimainittua saivat alkunsa Amatin koulussa. Guarnereista taitavimmaksi on tunnustettu Giuseppe Guarneri (1687–1742) ja Stradivareista Antonio Stradivari (1648–1737), jonka viuluja on nykyaikaan säilynyt noin 500.


title: Viulu

text: Italiasta viulunrakennus levisi muihinkin maihin, kuten Ranskaan, mutta missään valmistustaito ei yltänyt aivan italialaiselle tasolle.


title: Viulu

text: Viulu säilytti barokin ja klassismin ajalla 1500-luvulla saamansa muodon ja rakenteen, vähäisiä tallaan ja otelautaan tehtyjä muutoksia lukuun ottamatta. 1800-luvun alussa viulun kaulaa pidennettiin, rakennetta vahvistettiin sekä kielten vahvuutta ja jännitystä lisättiin, jolloin viulun sointiin saatiin lisää kaivattua loistokkuutta. Lähes kaikki vanhat arvokkaat soittimet uusittiin uuden sointi-ihanteen mukaisiksi. Sen jälkeen viuluun ei ole enää tehty mitään merkittäviä uudistuksia.


title: Viulu

text: Viulun jousi oli aluksi ampuma-ase jousen muotoinen. Vielä barokin aikana jousi oli nykyistä lyhyempi ja painavampi, ja soittaja sääteli jouhien kireyttä painamalla niitä sormillaan. Ranskalainen Francois Tourte kehitti 1780-luvulla uuden, pidemmän ja kevyemmän jousityypin, joka on edelleen käytössä lähes samanlaisena.


title: Viulu

text: 1800-luvulla Paganini vei viulun soittotekniikkaa uudelle tasolle muun muassa yläasemasoitossa, oktaavisoitossa ja vasemman käden pizzicatoissa.


title: Viulu

text: Viulussa on yli 70 osaa, jotka kiinnitetään toisiinsa yleensä liimalla. Viululle sen tunnusomaisen muodon antavan kaikukopan molemmilla puolilla on kolme kaarta, joista keskimmäinen eli c-kaari kaartuu sisäänpäin. Kannessa on kaksi symmetristä ƒ-kirjaimen muotoista ääniaukkoa.


title: Viulu

text: Kaikukopan kansi tehdään yleensä kuusesta, ja pohja ja rungon sivut vaahterasta. Rakentamiseen käytetty puu on vanhaa ja hyvin kuivunutta. Vartalo-osa lakataan erikoislakalla. Materiaaleilla ja lakalla on suuri merkitys lopulliseen sointiin. Kansi on paksuudeltaan 2–4 millmetriä.


title: Viulu

text: Kaikukopan yläosasta erkanee kaula, joka on tehty vaahterasta. Kaulan pintaan on kiinnitetty kannen päälle ulottuva eebenpuinen otelauta.


title: Viulu

text: Viulun alaosassa on nauhamaninen kieltenpidin, johon viulunkielet on kiinnitetty. Kielet on yleensä tehty suolesta ja päällystetty hopeisella tai alumiinisella metallipunoksella. Korkein E-kieli on tavallisesti terästä. Kielet kulkevat kieltenpitimestä kielisillan eli tallan yli otelaudan päälle. Otelaudan yläosan sillan eli satulan kautta kielten yläpää viedään viritystappeihin, jotka ovat kierukkaan päättyvässä kotelomaisessa tappituessa.


title: Viulu

text: Tallan tehtävänä on johtaa kielen värähtely kaikukopan kanteen. Paksu ja pehmeä talla himmentää ääntä, ohut ja kova talla terävöitää sitä. Myös tallan sijoitus vaikuttaa viulun sointiin.


title: Viulu

text: Viulun sisällä tallan kohdalla ovat ohut äänipuikko eli pinna sekä pitkittäin kanteen liimattu bassopalkki. Pinna välittää kielestä tallan kautta tulevan värähtelyn kaikukopan pohjaan ja tasoittaa kielen jännityksen kanteen synnyttämää painetta. Bassopalkki jäykentää kannen rakennetta ja hajottaa värähtelyjä laajemmalle alueelle.


title: Viulu

text: Viuluun voidaan kiinnittää leukatuki ja olkatuki, jotka tukevat soitinta soittajan olkapään ja leuan väliin siten, että soitinta ei tarvitse kannatella kädellä.


title: Viulu

text: Jousi on noin 73 senttimetriä pitkä ja koostuu puuosasta ja jouhista. Ne on perinteisesti on tehty hevosenhännästä mutta nykyään usein myös synteettisistä materiaaleista. Synteettiset jouhet tosin saattavat olla helposti katkeilevia eikä niillä välttämättä saa aikaan yhtä kaunista ääntä kuin hevosenhäntäjouhilla. Jouhiin hierotaan äänen purevuuden parantamiseksi hartsia.


title: Viulu

text: Viuluja on eri kokoisia. Viulun koko valitaan soittajan koon mukaan. Suurikokoisinta viulua kutsutaan kokoviuluksi. Sen kaikukoppa on noin 355 mm pitkä. Se soveltuu aikuisille ja nuorille soittajille. Pienemmille soittajille rakennetaan pienempiä viuluja. Kokoviulun lisäksi on seuraavia kokoja: 1/32, 1/16, 1/10, 1/8, 1/4, 1/2 ja 3/4. Kokoluokkien suhteet eivät ole suoraan verrannollisia kokoviuluun.


title: Viulu

text: Viulua pidetään yhtenä vaativimmista soittimista. Viulistille on erityisen tärkeää saada ammattitaitoista opetusta varhaisesta iästä saakka, koska soittimen hallinta ja sävelkorvan kehittäminen vaatii vuosien mittaista määrätietoista harjoittelemista. Myös oikeiden soittoasentojen vakiinnuttaminen alusta saakka on olennaista. Harrastuksen voi aloittaa lapsena, jopa jo nelivuotiaana, mutta myös vielä aikuisena.


title: Viulu

text: Viulunsoiton opetus on henkilökohtaista opetusta, jota voidaan tukea ryhmäopetuksella. Ryhmätunnit alkeisopetuksen tukena ovat yleistymässä musiikkiopistoissa, mutta eivät varsinaisesti kustannussyistä. Yhteissoiton alkeita on hyvä opetella jo soiton alkuvaiheessa, onhan viulu orkesterisoitin. Yksiääninen soitto ryhmässä kehittää myös sävelkorvaa ja rytmitajua.


title: Viulu

text: Tarkka sävelkorva on viulistille välttämättömyys, mutta se ei useimmilla ihmisillä kehity hetkessä. Eräs tärkeimmistä periaatteista korvan kehittymiselle on ns. sisäinen kuuleminen: varsinaista soittamista edeltää mielikuva tai sisäinen kuulokuva sävelestä. Tällöin soittaja pystyy korjaamaan mahdolliset intonaatio- ja laatuongelmat nopeasti, jos soiva sävel ei vastaa sisäistä kuulokuvaa. Sisäisen kuulemisen periaate pätee, paitsi ulkoa soitettaessa, myös nuotteja lukiessa: nuottikuvan pitäisi herättää mielikuva soivasta sävelestä, eikä vain siihen liittyvästä vasemman käden otteesta.


title: Viulu

text: Soittimen hallinnan opettelu on pitkä prosessi, jossa uudet tekniikat ja soittotavat on aina valmistettava huolellisesti. Opettajan täytyykin hallita vuosien mittainen toimintasuunnitelma, jota soveltaa oppilaaseen henkilökohtaisten taipumusten mukaisesti.


title: Viulu

text: Viulunsoittoa on historian kuluessa opetettu mestari-oppipoika –periaatteella. Ensimmäinen viulunsoiton oppikirja on Leopold Mozartin kirjoittama Viulunsoiton taito. Merkittävä tekijä koulukuntien syntymisessä oli konservatoriolaitoksen syntyminen Ranskan vallankumouksen jälkeen. Syntyi ranskalais-belgialainen viulukoulu, jonka tärkeimpiä nimiä ovat Charles-Auguste de Beriot, Henri Vieuxtemps ja Eugène Ysaÿe.


title: Viulu

text: 1800-luku oli suurten virtuoosien aikaa, ja monet heistä olivat myös taitavia pedagogeja. Yksi merkittävimmistä on Berliinissä suurimman osan elämästään asunut Joseph Joachim (1831-1907). Joachimin oppilaita oli muun muassa Leopold Auer, josta tuli myös tunnettu pedagogi. Auer opetti pitkään Pietarin konservatoriossa, ja hänen oppilaitaan on muun muassa Mischa Elman, Jascha Heifetz ja Nathan Milstein.


title: Viulu

text: Ivan Galamian (1903-1981) on tärkeä moderniin viulukouluun vaikuttanut henkilö. Galamian opiskeli sekä Moskovassa että Pariisissa, ja päätti ryhtyä kokonaan opettajan uralle. Hänen opetuksessaan oli vaikutteita sekä venäläisestä että ranskalaisesta koulukunnasta. Galamian opetti vuodesta 1941 lähtien New Yorkin Julliard Schoolissa, ja hänen oppilaitaan ovat muun muassa Itzhak Perlman ja Pinchas Zukerman.


title: Viulu

text: Viulupedagogiikka imee vaikutteita vielä tälläkin hetkellä japanilaisen Shinichi Suzukin 1950-luvulla kehittämä metodista (Suzuki-metodi, lahjakkuuskasvatus-ohjelma, talent education). Suzuki-metodi on erityisesti varhaisen iän (3-6 v.) opetukseen panostava systeemi, jossa on keskeistä soittaminen korvakuulolta äidinkielen oppimisen tapaan. Metodiin kuuluu vanhempien olennainen rooli kotiharjoittelun ohjauksessa ja ns. äänitteiden intensiivinen kuuntelu, jotta tuleva ohjelmisto olisi tuttua etukäteen.


title: Viulu

text: Vasemman käden sormien ilmeisin tehtävä on säätää äänenkorkeutta painamalla kieli otelautaa vasten ja siten lyhentää soivan kielen pituutta. Vasemmalla kädellä myös aikaansaadaan vibrato, jolla on suuri merkitys eri sointivärien luomisessa.


title: Viulu

text:
Asemat ja asemanvaihdot
Etusormen paikka otelaudalla määrää käytettävän aseman. Sormet asetellaan otelaudalle tavallisesti koko- tai puolisävelaskeleen päähän toisistaan. Asemanvaihdokset ovat viulunsoiton suurimpia haasteita, koska niitä ei normaalisti haluta kuultavan soivassa kuulokuvassa.


title: Viulu

text:
Kaksoisotteet
Viululla voidaan soittaa useampia ääniä samanaikaisesti. Kaksoisotteiden soittaminen on varsin vaativa asia intonaation ja soiton sujuvuuden vuoksi, mutta tekniikka ei ole uusi: jo barokkimusiikissa on viululle sävellettyjä moniäänisiä fuugia.


title: Viulu

text:
Vibrato
Vibrato synnytetään liikuttamalla sormenpäätä edestakaisin kielellä. Vibraton tiheyttä ja laajuutta vaihtelemalla ”väritetään” musiikillista tekstiä ja luodaan ääneen intensiteettiä. Etenkin romanttista musiikkia soitettaessa vibraton osuus ilmaisussa ja sointiväreissä on äärimmäisen tärkeä. Täysin ilman vibratoa soittaminen on yhdenlainen efekti - paitsi ns. vanhassa musiikissa, jonka autenttiseen tulkintaan kuuluu vibraton säästeliäs käyttö.


title: Viulu

text:
Glissando
Glissandossa sormea liikutetaan portaattomasti kieltä pitkin. Glissandoja käytetään monella tapaa asemanvaihtojen yhteydessä, jotta luotaisiin laulullisempi kuulokuva. Glissandoja käytetään myös efektinä (etenkin uudessa musiikissa), jolla on usein groteski ja huomiota herättävä vaikutus.


title: Viulu

text:
Vasemman käden pizzicato
Vasemman käden pizzicato on erikoistekniikka, jossa kieltä näppäillään vasemman käden eri sormilla. Vasemman käden pizzicatoa kehitti etenkin Niccolo Paganini, jonka kappaleissa on hyvinkin nopeita pizzicatojuoksutuksia.


title: Viulu

text: Viulua soitetaan hankaamalla kieliä jousella. Jousitekniikka on keskeisin asia toteutettaessa dynaamisia eroja, sointivärejä, eri soittotapoja ja karaktäärejä.


title: Viulu

text:
Dynamiikka ja sointivärit
Sointiväreihin ja dynaamisiin eroihin vaikuttaa kontaktipiste kieleen, kieleen kohdistuva paine ja jousen liikkumisnopeus. Siirtämällä kontaktipistettä otelautaan päin ääni muuttuu huilumaisemmaksi, puhaltavammaksi. Vastaavasti lähellä tallaa soitettaessa ääni muuttuu kirkkaammaksi ja metallisemmaksi. Jousen paineella ja nopeudella luodaan dynaamisia eroja, mutta nekin vaikuttavat osaltaan sointiväriin. Nyrkkisääntönä: Mitä lähempänä tallaa soitetaan, sitä hitaampaa jousenkuljetusta ja raskaampaa jousenpainoa käytetään.


title: Viulu

text:
Pitkä jousi
Jousta kuljetetaan kannasta kärkeen (vetojousi) ja kärjestä kantaan (työntöjousi) yleensä hitaasti ja tasaisella jousenpainolla. Jousenvaihdot yritetään useimmiten saada kuulumattomiksi.


title: Viulu

text:
Détaché
Peräkkäisiä veto- ja työntöjousia nopeaan tahtiin vain osaa jousen pituudesta käyttäen.


title: Viulu

text:
Martelé
Peräkkäisiä veto- ja työntöjousia, joissa äänet erotellaan selvästi toisistaan pysäyttämällä jousi välissä.


title: Viulu

text:
Legato
Useampien peräkkäisten äänien soittaminen yhdensuuntaisella jousella.


title: Viulu

text:
Portato
Useamman peräkkäisen äänen soittaminen samalla jousella, mutta äänet erotellaan toisistaan jousen nopeutta ja painetta säätelemällä.


title: Viulu

text:
Spiccato
“Hyppivä jousi”, soitetaan edestakaisia jousia kuin détachéssa, mutta jousi hyppää ilmaan kieleltä äänten välissä.


title: Viulu

text:
Ricochet
Useamman äänen soittaminen samansuuntaisella jousella niin, että jousi pomppaa kieleltä äänten välissä.


title: Viulu

text:
Tremolo
Hyvin nopeasti ja epärytmisesti soitettavaa detacheta, jonka tuloksena ääni kuulostaa “väreilevältä”.


title: Viulu

text:
Col legno
Soittaminen jousen puuosalla.


title: Viulu

text:
Sul tasto
Soittaminen otelaudan päällä, kaukana tallasta.


title: Viulu

text:
Sul ponticello
Soittaminen hyvin lähellä tallaa, niin että ääni kuulostaa särkyvän.


title: Heikki Kaljunen

text: Heikki Kaljunen (s. 2. heinäkuuta 1893 Sortavala, kadonnut 1938, Neuvostoliitto) oli Suomen sisällissodassa Karjalan rintamalla punakaartin johtaja.


title: Heikki Kaljunen

text: Heikki Kaljusen mainitaan olleen yksi Terijoen punakaartin perustajista. Hän johti jo tammikuussa punaisten sotaretkiä Karjalassa. Kaljunen toimii punaisten Itäisen rintaman ylipäällikkönä ja piti esikuntaansa Terijoen asemalla. Hän ampui Viipurissa ylioppilas Petter Siilin ja Terijoen asemalla useita sotavankeja sekä myös henkilöitä, joita hän epäili valkoisten hyväksi toimimisesta. Kaljunen pakeni sodan jälkeen panssarijunalla Venäjälle.


title: Heikki Kaljunen

text: Venäjällä Kaljunen oleskeli ainakin Omskissa, jossa hänen kerrotaan joutuneen joksikin aikaa Aleksandr Koltšakin joukkojen vangiksi. Tämän jälkeen Kaljunen oli nähtävästi organisoimassa urheilujoukkoja Siperiaan ja toimi niiden ylipäällikkönä.


title: Heikki Kaljunen

text: 1920-luvun alkuvuosina Kaljunen muutti Moskovaan ja toimi täällä valtion urheilutarviketehtaiden johtajana 1930-luvulle saakka. Hän saattoi myös jossain vaiheessa olla Tšekan ja sen seuraajan GPU:n palveluksessa.


title: Heikki Kaljunen

text: Arvo ”Poika” Tuominen kertoo muistelmateoksessaan "Kremlin kellot" Kaljusesta kokonaisen luvun ("Heikki Kaljusen kalaasit") verran. Hänen mukaansa Kaljunen oli niin kova kerskumaan, että joutui tuon tuostakin vaikeuksiin NKVD:n kanssa: tosikot poliisimiehet kun eivät löytäneet mistään vahvistuksia salakuuntelussa selville saamilleen kerskajutuille – ja Kaljunen vietiin jälleen Lubjankaan, josta Otto Wille Kuusinen sitten sai hänet hankkia ulos..


title: Heikki Kaljunen

text: Lopullisesti Kaljunen vangittiin vuodenvaihteessa 1937–1938 Stalinin puhdistuksissa ja hän sai 15 vuoden tuomion keväällä 1938. Tämän jälkeen hänen vaiheistaan ei ole tietoa.


title: Heikki Kaljunen

text: Kaljunen oli ammatiltaan ilmeisesti räätäli (Etsivän keskuspoliisin mapin tietojen mukaan hänen ammattinsa oli satulaseppä). Hän pukeutui itse valmistamaansa univormuun ja valkoiset kutsuivat häntä nimellä ”Kenraali Kaljunen”.


title: A. Backman

text: A. Backman (k. 27. huhtikuuta – 5. toukokuuta 1918) oli entisen punakaartilaisen Arvo Niemisen mukaan Viipurin punaisten puolustusrintaman päällikkö sisällissodassa. Hänet mahdollisesti ammuttiin antautumisen jälkeen Tienhaarassa. Epäonnistuttuaan murtautumaan valkoisten saarrosta punaiset pyysivät antautumisehtoja. Antautumisesta keskustellut valkoinen upseeri ilmoitti, että rivikaartilaiset saisivat pitää henkensä, mutta johtajista ei ollut takeita. Eräs punapäällikkö piti punakaartilaisille puheen, jossa sanoi, ettei rivimiesten tarvitse välittää johtajiensa kohtalosta, vaan pelastaa vain oma nahkansa. Nieminen arveli, että tämän puheen pitänyt päällikkö olisi ollut A. Backman. Tämän sanottuaan Backmaniksi oletettu päällikkö ratsasti Tervajoen suuntaan kohti näreikköä, jonka reunassa antautui suojeluskuntalaiselle.


title: A. Backman

text: Sotasurmat-matrikkelin mukaan sodassa on ammuttu vain yksi A. Backman, joka oli kotoisin Porvoosta, kalakauppias ja punaisten komppanianpäällikkö. Hänet vangittiin 1. toukokuuta 1918, ja hän sai surmansa myöhemmin samana vuonna. SDP:n arkistosta peräisin olevan tiedon mukaan hänet murhattiin, kuolinpaikaksi on kylläkin merkitty Lahti ja kuolintapa epävarmaksi.


title: A. Backman

text: A. Backmanin henkilöllisyydestä tai edes etunimestä ei ole täyttä varmuutta. Valtiorikosasian tiedusteluosaston epätäydellisen Luettelo C:n mukaan Aksel Backman -niminen henkilö toimi Tienhaaran punakaartin komppanianpäällikkönä.


title: Hjalmar Kaipiainen

text: Hjalmar (Jalmari) Kaipiainen (15. marraskuuta 1888 Sippola – 23. toukokuuta 1918 Viipuri) oli joutsenolainen sahatyömies, joka toimi sisällissodan aikana punakaartin puolella rintamakomentajana. Kaipiainen johti joukkoa, joka syyllistyi kansalaissodan punaisten puolen yhteen suurimpaan joukkomurhaan, jossa tapettiin noin 30 ihmistä Viipurin lääninvankilassa.


title: Hjalmar Kaipiainen

text: Nuorena Kaipiainen työskenteli sahatyömiehenä Joutsenossa ja Lappeella. Kaipiainen syyllistyi useisiin omaisuusrikoksiin. Ensimmäisen tuomion hän sai 18-vuotiaana varkaudesta ja luvattomasta viinanmyynnistä. Vankilassa Kaipiainen istui kaikkiaan neljä kertaa.


title: Hjalmar Kaipiainen

text: Vapauduttuaan keväällä 1917 Kaipiainen sai työtä Lamposaaren työväentalon vahtimestarina ja liittyi punakaartiin. Omapäisenä miehenä hän herätti epäluottamusta ja pelkoa omiensakin keskuudessa. Rikostaustansa vuoksi häntä nimitettiin "rosvo-Kaipiaiseksi".


title: Hjalmar Kaipiainen

text: Sisällissodan puhjettua Kaipiainen toimi rintamapäällikkö Viktor Ripatin adjutanttina. Ripatti nimitti Kaipiaisen komppanianpäälliköksi. Myöhemmin Kaipiainen toimi Taipalsaaren rintaman ylipäällikkönä.


title: Hjalmar Kaipiainen

text: Sodan loppuvaiheessa Kaipiainen vetäytyi joukkojensa rippeiden kanssa Viipuriin. Hän oli vastuussa 27. huhtikuuta 1918 tapahtuneesta Viipurin lääninvankilan verilöylystä, jossa hänen johtamansa joukko tunkeutui lääninvankilaan ja surmasi humalapäissään noin 30 vankia, joista osa oli punaisten ottamia poliittisia vankeja ja osa vankilan entistä henkilökuntaa. Joukko tappoi ensin Karjalan Kansalaisliiton johtajan ja kansanedustajan Leander Ikosen, tehtailija ja kansanedustaja Matti Pietisen, ratainsinööri Tallgrenin ja vankilan entisen vahtimestarin Ahlgrenin. Sen jälkeen pidettiin istuntoa, jossa silminnäkijäkertomuksen mukaan mukana ollut nainen olisi valinnut surmattavat. Joukko murhasi entisen vankilanjohtajan Johan Stråhlmanin, Vuoksenniskan asemapäällikön Edvard Tojkanderin ja joitakin muita. Lopuksi joukko meni vankien yhteistilaan. Vangit yrittivät puolustautua asein ja rytäkässä Kaipiainen itse haavoittui. Hän luovutti johdon Albin Piskoselle. Albin Piskonen oli entinen vanki ja hän ampui verilöylyssä vankilanjohtajan. Joukko heitti vankien yhteistilaan käsikranaatin surmaten 4–5 henkilöä ja haavoittaen useita. Myöhemmin yöllä tapettiin vielä vankilan uusi vahtimestari Mannermaa.


title: Hjalmar Kaipiainen

text: Kaipiainen jäi valkoisten vangiksi Myllymäen koulussa toimineessa kenttäsairaalassa, jonka pihalla hänet teloitettiin 23. toukokuuta 1918. Hänen isänsä Jaakko Kaipiainen, joka oli kuulunut Rutolan punakaartiin, ammuttiin Lappeenrannassa. Hänen morsiamensa Martta Hänninen ja veljensä Lappeen punakaartin hiihtokomppanian päällikkö Evert Kaipiainen ammuttiin Viipurissa.


title: Hjalmar Kaipiainen

text: Viipurin lääninvankilan surmia pidetään suurimpana punaisten joukkojen suorittamana yksittäisenä joukkomurhana. Viipurin murhien kostamisen arvellaan olevan yhtenä motiivina myöhemmille Lappeenrannan ja Taipalsaaren punaisten teloituksille. On myös arveltu, että käsky niihin olisi tullut ylemmältä taholta, mutta siitä ei kuitenkaan ole todisteita. Sodan aikana Kaipiainen oli syyllistynyt myös muihin väkivallantekoihin, esimerkiksi Korvenkylän taistelun jälkeen 13. helmikuuta hän ampui vangiksi otettua valkoisten tiedustelijaa Kalle Pellistä päähän. Pellinen ei kuitenkaan kuollut heti vaan toinen punakaartilainen viimeisteli teon.


title: Elli Kokko

text: Elin Sylvesterintytär Kokko (28. kesäkuuta 1893 – 25. toukokuuta 1918 Valkeala)oli kouvolalainen työläisnainen ja Kouvolan punakaartin naiskomppanian päällikkö Suomen sisällissodan aikana vuonna 1918. Hänet leimattiin valkoisten taholta "yleiseksi naiseksi", mutta nämä väitteet on voitu myöhemmin kumota Kouvolan kirkonkirjoja tutkimalla. Kokko joutui Kouvolassa valkoisten vangiksi. Hänet tuomittiin kuolemaan ja ammuttiin Kouvolan vankileirissä.


title: Otto Vuoristo

text: Otto Vuoristo (1886 – 29. huhtikuuta 1918 Tienhaara, Viipurin maalaiskunta) oli viipurilainen työmies, punakaartin päällikkö ja Kilpeenjoen rintaman komentaja Suomen sisällissodassa. Hän komensi Kilpeenjoen rintamaosuutta, lähimmän asetoverinsa ollessa Jalmari Parikka, Penttilän silloinen rintamapäällikkö ja myöhempi elokuvanäyttelijä.


title: Otto Vuoristo

text: Vuoristo ampui itsensä Naulasaaren taistelun loppuvaiheessa 29. huhtikuuta, kun mottiin joutuneet punaiset päättivät antautua Viipurin länsipuolella Tienhaaran aseman luona.


title: Jalmari Parikka

text: Hjalmar Fabian Parikka (16. lokakuuta 1891 Sortavala – 27. maaliskuuta 1959 Helsinki) oli näyttelijä, teatterinjohtaja ja punakaartin Vuoksenlaakson komppanioiden päällikkö Suomen sisällissodassa. Myöhemmin hän oli rintamapäällikkönä ja jäi vangiksi Viipurin maalaiskunnassa käydyn Naulasaaren taistelun jälkeen. Hän sai kuolemantuomion, joka muutettiin elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi.


title: Jalmari Parikka

text: Parikalla oli pitkä teatteriura, joka alkoi Kaarlo Karin Suomalaisessa Teatteriseurueessa vuonna 1911 ja hän jatkoi teatteriuraansa näyttelijänä ja teatterinjohtajana. Hänestä tuli hetkellisesti Vaasan Teatterin teatterinjohtaja vuonna 1922, mutta johtajakausi ei kestänyt kauaa. Lisäksi hän johti muun muassa Porin ja Viipurin työväenteattereita sekä Mikkelin teatteria vuosina 1926–1927. Hän oli teattereissa erinomainen Molièren näytelmien koominen tulkitsija. Hän työskenteli pitkään Viipurin kaupunginteatterissa.


title: Jalmari Parikka

text: Myöhemmin hän näytteli noin 50 suomalaisessa elokuvassa, muun muassa Pekka ja Pätkä -elokuvissa. Hän teki ensimmäisen elokuvaroolinsa mainiona vanginvartijana elokuvassa "Varastettu kuolema" vuonna 1938. Samana vuonna hän kirjoitti "Viimeinen taisto" -nimisen kirjan sotakokemuksistaan.


title: Jalmari Parikka

text: Parikka tunnetaan ehkä parhaiten viihdytysjoukkojen kersantti Sampsa Samperin koomisesta elokuvaroolista sotilasfarssissa "Niin se on, poijaat!" (1942). Parikan pienokokoisuuden ja heiveröisen olemuksen vuoksi häntä hyödynnettiin koomisissa osissa: muita ikimuistettavia rooleja hän teki elokuvissa "Miehen tie" (1940) (Pälän isäntä), "Kulkurin valssi" (1941) (klovni Rudi), "Rosvo-Roope" (1949) (”pikku” Stefan), "Orpopojan valssi" (1950) (laulaja Rulf Frapin), "Noita palaa elämään" (1952) (Henrik), "Kasvot kuvastimessa" (1953) (romukauppias), "Villi Pohjola" (1955) (Musta-Pekka), "Jokin ihmisessä" (1956) (lumpunkerääjä), "Nuori mylläri" (1958) (Iisakki Hirmu) ja "Niskavuoren naiset" (1958) (Nikkilän isäntä).


title: Jalmari Parikka

text: Jalmari Parikka kuoli pitkän uransa jälkeen 67-vuotiaana vuonna 1959. Hän oli kaksi kertaa naimisissa, Aino Maria Railon ja Elin Maria Hokkasen kanssa.


title: Viktor Ripatti

text: Viktor Ripatti (22. kesäkuuta 1876 – 7. toukokuuta 1918 Viipuri) oli lappeenrantalainen suutari. Hän oli punainen rintamapäällikkö Suomen sisällissodassa ja entinen rakuunarykmentin vääpeli. Hän oli mukana Viipurin taistelussa huhtikuussa 1918, mutta jäi vangiksi ja surmattiin muun esikuntansa kanssa toukokuun alussa.


title: Viktor Ripatti

text: Saul Nieminen on kirjoittanut Viktor Ripatin elämäkerran nimellä "Erään ihmisen tarina".


title: Matti Autio (agitaattori)

text: Matti Juhonpoika Autio (3. syyskuuta 1885 Kaukola – 22. helmikuuta 1918 Leppävirta) oli suomalainen sanomalehtimies ja työväenliikkeen agitaattori, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana toimi Varkauden punakaartin päällikkönä. Hänet teloitettiin Varkauden taistelun jälkeen niin sanotussa Huruslahden arpajaisissa.


title: Matti Autio (agitaattori)

text: Autio tuli järjestötoimintaan vuoden 1905 suurlakon jälkeen ja vaikutti eri puolilla maata muun muassa toimittajana, puhujana sekä puolue- ja ammattiyhdistystoimitsijana. Lisäksi hän oli vuonna 1907 lyhyen aikaa Suomen Sosialidemokraattisen Nuorisoliiton puheenjohtajana. Autio edusti alusta alkaen työväenliikkeen jyrkintä, vallankumouksellista linjaa. Sortokausien aikana hänellä oli kytköksiä venäläistämistoimia vastustaneeseen aktivistiliikkeeseen ja myöhemmin vuosina 1917–1918 Autio tunnettiin yhtenä keskeisistä työväestön kapinahengen nostattajista Pohjois-Savossa. Ateistina Autio ei oikeudenkäynneissään suostunut vannomaan valaa käsi "Raamatulla", ellei häntä pakotettu siihen rangaistuksen uhalla.


title: Matti Autio (agitaattori)

text: Laatokan Karjalassa syntynyt Autio aloitti yhteiskunnalliseen toiminnan vuoden 1905 suurlakon nostattaman innostuksen myötä. Hän vaikutti aluksi Viipurin edistysmielisessä raittiusliikkeessä ja lähti pian mukaan myös sosialidemokraattisen työväenliikkeeseen. Kevättalvella 1906 Autio toimitti Sulo M. Hytösen kanssa Viipurissa ilmestynyttä "Vapaus"-nimistä julkaisua, ja myöhemmin toukokuussa hänet valittiin SDP:n Viipurin piirin agitaattoriksi. Elokuussa järjestettyyn SDP:n Oulun puoluekokoukseen Autio osallistui Säkkijärven työväenyhdistyksen edustajana. Syksyllä 1906 Aution nimi nousi esiin myös A. Ahlström Oy:n sahanhoitajan Oscar Geffertin murhaoikeudenkäynnin yhteydessä, kun hänen väitettiin ryöstömurhan aikaan oleskelleen Muolaalla tapahtumapaikan lähistöllä.


title: Matti Autio (agitaattori)

text: Vuonna 1907 Autio muutti Helsinkiin, jossa hän sai paikan "Työmiehen" toimituksesta. Pääkaupungissa hän oli mukana myös nuorsosialistien toiminnassa ja oli helmikuussa 1907 perustamassa Helsingin Työväen Teatterin seuraajaksi syntynyttä Kansan Näyttämöä. Huhtikuussa Autio osallistui Tampereen työväentalolla pidettyyn Suomen Ammattijärjestön perustavaan kokoukseen, jossa hänet valittiin sihteeristöön yhdessä Mikko Uotisen, Adam Halmeen ja Eero Haapalaisen kanssa. Samana keväänä hän raportoi "Työmiehelle" kuuluisista Laukon torpparihäädöistä, joiden yhteydessä hän piti myös kiivaita palopuheita. Toukokuussa 1907 Autio valittiin Sosialidemokraattisen Nuorisoliiton puheenjohtajaksi, ja hän kiersi myös järjestön puhujana eri puolilla Suomea. Aution aika järjestössä jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä hän siirtyi jo samana syksynä Kuopioon "Savon Työmiehen" toimitussihteeriksi. Autio perusti kaupunkiin myös Sosialidemokraattisen Nuorisoliiton paikallisosaston.


title: Matti Autio (agitaattori)

text: Helmikuussa 1908 Autio valittiin Vaasassa ilmestyneen "Vapaan Sanan" toimitussihteeriksi, ja myöhemmin keväällä hänet nimitettiin myös SDP:n piirisihteeriksi Vaasan läänin pohjoiseen vaalipiiriin. Syyskuussa Autio sai Viipurin hovioikeudessa kuuden kuukauden vankeusrangaistuksen majesteettirikoksesta. Hän oli edellisen vuoden joulukuussa kommentoinut "Savon Työmiehessä" Timo Korpimaan saamaa majesteettirikossyytettä tavalla, jonka oikeus katsoi loukkaavan keisarillisen majesteetin kunniaa.


title: Matti Autio (agitaattori)

text: Ennen vankilaan joutumistaan Autio ehti vielä agitoida kotiseudullaan Karjalassa, jossa hän joulukuussa 1908 osallistui väkivaltaisuuksiin asti yltyneeseen Läskelän paperitehtaan lakkoon Harlussa. Tammikuussa 1909 Autiota kuultiin todistajana ravintoloitsija Uno Sereniuksen valtiopetosoikeudenkäynnissä, jossa kävi ilmi, että hän oli vuonna 1906 Viaporin kapinan aikana saanut Sereniukselta pistoolin tekemäänsä Helsingin matkaa varten. Autio kärsi majesteettirikoksesta saamansa rangaistuksen Viipurin läänivankilassa, josta hän vapautui elokuussa 1909. Tämän jälkeen Autio toimi SDP:n Uudenmaan läänin piiriluennoitsijana ja hoiti myös piirisihteerin tehtäviä.


title: Matti Autio (agitaattori)

text: 1910-luvulla Autio vaikutti Uudenmaan lisäksi ainakin Kymenlaaksossa, ennen ryhtymistään SDP:n ja SAJ:n Kuopion piirisihteeriksi. Lokakuussa 1917 Kuopiossa pitämässään puheessa Autio vakuutti taloudellisen ja valtiollisen vallan lopulta päätyvän luokkataistelun myötä työväestölle. Puheensa lopuksi hän ennusti tilanteen johtavan myös aseelliseen taisteluun. Marraskuun alussa 1917 Autio saapui Varkauteen johtamaan paikkakunnalle hieman aikaisemmin perustettua työväen järjestyskaartia, ja samalla hän alkoi myös järjestää seudun työväestön aseistautumista.


title: Matti Autio (agitaattori)

text: Vielä ennen Aution saapumista paikalliset työväenjärjestöt olivat suhtautuneet punakaartien perustamiseen epäilevästi. Hänen johdollaan Varkaudesta kuitenkin kehittyi nopeasti Leppävirran pitäjän vallankumouksellisen toiminnan keskus, mistä johdettiin kaikkia alueen punakaarteja. Aution oma radikalismi näkyi muun muassa siinä, että hänen antamansa käskyn mukaan kaikki punakaartien määräyksiä tottelemattomat ammutaan välittömästi. Toinen työväen johtomies alueella oli kaupanhoitaja Kaarlo Lähteenmäki, joka organisoi Leppävirran punakaartin toimintaa. Marraskuun 1917 yleislakon aikana Autio ja Lähteenmäki vastasivat muun muassa Ahlströmin tehtaiden johdon kanssa käydyistä neuvotteluista. Sisällissodan käynnistyttyä Autio toimi Varkauden punakaartin esikunnan ylipäällikkönä.


title: Matti Autio (agitaattori)

text: Valkoisten käynnistämä Varkauden piiritys alkoi 19. helmikuuta ja huipentui kahden päivän kuluttua Ahlströmin massatehtaalla, jonne noin 700 punakaartilaista oli vetäytynyt. Noin kello 22 päättyneen massatehtaan piirityksen jälkeen antautuneita punaisia alettiin välittömästi teloittaa läheisen Huruslahden jäällä. Ensimmäisten ammuttujen joukossa olivat Aution lisäksi Kaarlo Lahteenmäki sekä Savonlinnan punakaartin päällikkö Emil Parkkinen. Tarinan mukaan Autio seisoi teloituksen aikana lakki rinnalle painettuna. Suomen sotasurmat -tietokantaan Aution kuolinpäiväksi on merkitty virheellisesti 28. maaliskuuta.


title: Emil Parkkinen

text: Emil Antinpoika Parkkinen (22. marraskuuta 1878 – 21. helmikuuta 1918 Varkaus) oli savonlinnalainen maanviljelijä ja Savonlinnan punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän otti miehineen osaa Varkauden taisteluun, jossa jäi vangiksi. Hänet teloitettiin ilmeisesti saman tien Huruslahden jäälle yhdessä piirisihteeri Matti Aution ja noin 50 muun kaartilaisen kanssa.


title: Mikko Jakowleff

text: Mikko Jakowleff (12. toukokuuta 1899 – 26. huhtikuuta 1918) oli lappeenrantalainen ylioppilas ja Lappeenrannan kaupungin miliisipäällikkö Suomen sisällissodan aikana 1918.


title: Mikko Jakowleff

text: Poliisilaitoksen kansliassa työskennellyt Jakowleff oli harvoja punaisten puolelle liittyneitä ylioppilaita. Vallanvaihdon jälkeen hänet vangittiin ja vietiin muiden mukana poliisikamarille. Vangittuja kuulusteltiin kaupunginkamreeri August Gestrinin johdolla. Läsnä oli myös Toivo Tapanainen. Kuulustelu keskeytyi jääkärikapteeni Väinö Strömbergin ja hotellinjohtaja Uno Sereniuksen tullessa paikalle. Nämä riistivät Jakowleffin pidätyssellistä. Humalassa ollut Strömberg ampui Jakowleffiä kuolettavasti selkään poliisikamarin pihalla.


title: Mikko Jakowleff

text: Kun Jakowleffin ruumis luovutettiin omaisille, annettiin samalla määräys, että ruumista ei saa siunata kirkossa. Ortodoksiperheelle tämä oli erityisen raskasta. Samoihin aikoihin ammuttiin myös Mikko Jakowleffin kanssa seurustellut näyttelijä Maiju Saikko. Hänen murhalleen ei löytynyt muuta syytä kuin suhde Jakowleffiin.


title: Sofia Hjulgrén

text: Edla Sofia Hjulgrén (o.s. Lundström, 28. kesäkuuta 1875 Kullaa – 22. toukokuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen kutoja ja työväenliikkeen vaikuttaja, joka toimi sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana vuosina 1914–1917. Suomen sisällissodan aikana hän kuului Lappeenrannan punakaartin esikuntaan, vaikka olikin vastustanut aseelliseen kapinaan ryhtymistä. Hjulgrén vangittiin Viipurin taistelun jälkeen sodan viimeisinä päivinä ja teloitettiin myöhemmin toukokuussa valtiopetoksesta syytettynä.


title: Sofia Hjulgrén

text: Sisällissodan yhteydessä vangittiin 14 sosialidemokraattien naiskansanedustajaa, joista Hjulgrén ainoana teloitettiin. Hänestä tuli ulkomaisten esikuvien mukainen työväenliikkeen marttyyri, jonka tarinaa kerrottiin vuosikymmenten ajan. Toisen maailmansodan jälkeen erityisesti kommunistit liittivät Hjulgrénin kohtalon osaksi perinnettään yhdessä jatkosodan aikana teloitetun Martta Koskisen kanssa. Tapaus synnytti lukuisia tarinoita myös Hjulgrénin kotiseudulla Joutsenossa, jossa hän oli tunnettu ja arvostettu henkilö.


title: Sofia Hjulgrén

text: Sofia Hjulgrén syntyi vuonna 1875 köyhään torppaan Satakunnan Kullaalla. Hänen vanhempansa olivat Honkajoelta lähtenyt torppari Filippus Lundström (s. 1843) ja Eedla Feetriika Nystedt (1847–1899), joka oli syntynyt Leineperin ruukissa. Hjulgrénin puoliso oli Porin maalaiskunnan Hyvelästä kotoisin ollut sahatyömies Antton Hjulgrén (s. 1872), jonka kanssa hän avioitui 1897. Perheeseen ei syntynyt lapsia, mutta pariskunnalla oli yksi kasvattitytär. Varsinaiselta ammatiltaan Hjulgrén oli kutoja.


title: Sofia Hjulgrén

text: Vuosisadan vaihteessa Hjulgrénit muuttivat Itä-Suomeen, jossa Anton työskenteli sahoilla Lappeenrannassa ja Kymissä. Sofia Hjulgrén tuli mukaan työväenliikkeeseen vuonna 1903, jolloin hän liittyi Kaukaan tehtaan ammattiosastoon. Myöhemmin Hjulgrén oli Kymissä Karhulan työväenyhdistyksen naisosaston sihteerinä ja kuului myös Kaarniemessä toimineen Syväsalmen sahan työväenyhdistykseen sekä Kotkan työväenyhdistykseen.


title: Sofia Hjulgrén

text: Kun Antton Hjulgrén erotettiin Karhulan tehtailta Sofian ammattiyhdistystoiminnan vuoksi, pariskunta muutti vuonna 1908 Joutsenoon. Hjulgrénit liittyivät Honkalahden sahan työväenyhdistykseen, jolle Sofia perusti vuotta myöhemmin oman naisjaoston. Hjulgrén toimi jaoston puheenjohtajana, ja hänet valittiin pian myös useisiin kunnallisiin luottamustehtäviin. Lisäksi Hjulgrén kuului muun muassa Saimaanrannan Osuuskassan johtokuntaan työväestön edustajana. Kansanedustajaksi hänet valittiin Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä vuoden 1913 eduskuntavaaleissa. Tuolloin valittu eduskunta pääsi kokoontumaan ensimäistä kertaa vasta helmikuussa 1914.


title: Sofia Hjulgrén

text: Hjulgrén tunnettiin Joutsenossa lempinimellä ”Sosso”. Ainoastaan kiertokoulua käyneenä hän oli suurimmaksi osaksi itseoppinut. Hän oli hyvä ja vaikuttava puhuja, jota pidettiin myös taitavana väittelijänä. Vuonna 1906 Hjulgrén osallistui sosialidemokraattien puolueen Lahdessa järjestämälle valtakunnalliselle agitaatiokurssille, mutta hän ei kuitenkaan ryhtynyt kiertäväksi puhujaksi. Lähipitäjien suojeluskuntalaiset kutsuivat häntä ”kiihkeäksi punikkiämmäksi”, mutta joutsenolaiset muistelevat Hjulgrénin olleen rauhaa rakastava ja sovitteleva nainen.


title: Sofia Hjulgrén

text: Sisällissodan lähestyessä Hjulgrén vastusti punakaartin perustamista eikä kannattanut aseelliseen kapinaan ryhtymistä. Hjulgrénin mukaan se ei olisi kunniaksi työväenliikkeelle, joten hän vetosi viimeiseen asti rauhanomaisen ratkaisun puolesta. Sodan käynnistyttyä hän kuitenkin liittyi Lappeenrannan punakaartiin solidaarisuudesta muita työläisiä kohtaan. Hjulgrén kuului punakaartin esikuntaan, mutta ei kantanut asetta. Lappeenrannassa hän vapautti punaisten vangitsemia joutsenolaisia. Heidän joukossaan oli muun muassa äitinsä kanssa vangittu Eino Penttilä sekä paikallinen kunnallismies Oskari Lakka, joka näin säästyi punakaartilaisten 25. huhtikuuta tekemiltä teloituksilta.


title: Sofia Hjulgrén

text: Hjulgrén pakeni 25. huhtikuuta junalla Lappeenrannasta Viipuriin viimeisten punaisten kanssa. Saarretusta kaupungista ei kuitenkaan enää ollut ulospääsyä, ja näin hän joutui valkoisten vangiksi Viipurin vankileirille. Samassa yhteydessä vangittiin myös Antton Hjulgrén sekä pariskunnan kasvattitytär, joka vanhempiensa tavoin kuului punakaartiin. Toukokuussa suoritetun kuulustelun jälkeen laiton kenttäoikeus tuomitsi Hjulgrénin kuolemaan valtiopetoksesta.


title: Sofia Hjulgrén

text: Hjulgrén teloitettin 22. toukokuuta 1918 yhdessä 130 muun kuolemaantuomitun kanssa Ristimäen hautausmaan tuntumassa sijainneella eläinten hautausmaalla eli ”koirahaudalla”. Hjulgrénin kuolemasta on useita kertomuksia, joiden todenperäisyyttä on mahdoton varmistaa. Tiedetään kuitenkin, että hän sai ennen teloitusta pitää parinkymmenen minuutin pituisen puheen, jolla hän rohkaisi muita teloitettavia ja valoi uskoa työväenluokan parempaan tulevaisuuteen.


title: Sofia Hjulgrén

text: Hjulgrén lainasi puheessaan "Raamattua", mutta lauseet vaihtelevat eri tarinoissa. Vanhimmassa työväenperinteessä Hjulgrénin kerrotaan siteeranneen 1. Mooseksen kirjaa ”maahan valuva veri vaatii kostoa”, kun taas myöhemmissä versioissa hän puhuu Matteuksen evankeliumiin viitaten, kuinka ”valkoiset voivat tappaa ruumiin, mutteivat sosialismin henkeä”. Joutsenolaisessa kansanperinteessä Hjulgrén rukoilee anteeksiantoa teloittajille Luukkaan evankeliumista löytyvillä Jeesuksen sanoilla ”Isä anna heille anteeksi, sillä he eivät tiedä mitä tekevät”.


title: Sofia Hjulgrén

text: Takaisin riviin astuessaan Hjulgrénin kerrotaan repäisseen paitansa rintamuksen auki ja sanoneen viimeisinä sanoinaan ”olemme valmiit kohtaamaan kuoleman”. Erään teloituskomppaniaan kuuluneen sotilaan mukaan puhe teki myös heihin niin suuren vaikutuksen, että osa ampui tahallaan ohi teloitettavista. Teloituksesta kertova tarina ilmestyi pian sisällissodan jälkeen useissa työväenlehdissä, ja sen eri versioita julkaistiin ahkerasti 1960-luvulle saakka. Teloituspaikalla olevalla joukkohaudalla on Neuvostoliiton aikana vuonna 1961 pystytetty "Suomalaisten punakaartilaisten muistomerkki".


title: Sofia Hjulgrén

text: Sofia Hjulgrénin lisäksi tarinoita liikkui myös hänen aviomiehestään. Antton Hjulgrén kertoi itse karanneensa teloitusryhmältä Viipurissa ja onnistuneensa pakenemaan aina Pohjanmaalle saakka, jossa piileskeltyään hän olisi myöhemmin palannut Joutsenoon. Todellisuudessa Antton kuitenkin siirrettiin jo toukokuun alussa Tammisaaren vankileirille, josta hän vapautui syksyllä 1918 ehdonalaiseen. Hjulgrénien kasvattitytär puolestaan armahdettiin heti Sofia Hjulgrénille langetetun kuolemantuomion jälkeen.


title: Emil Lehén

text: Juho Emil Lehén (27. marraskuuta 1883 Jämsänkoski – 9. toukokuuta 1918 Viipuri) oli toimittaja, kirjailija ja Lappeerannan punakaartin johtajia Suomen sisällissodan aikana.


title: Emil Lehén

text: Emil Lehénin vanhemmat olivat puuseppä Juho Lehén ja Erika Samulintytär. Hänen nuorempi veljensä oli Tuure Lehén.


title: Emil Lehén

text: Lehén toimi vuoteen 1903 saakka Jämsänkosken tehtaalla konttoriapulaisena. Muutettuaan paikkakunnalta hän työskenteli työväen osuuskaupan palveluksessa ensin Viialassa ja sitten Lempäälässä. Lehén oli vuosina 1904-1905 viipurilaisen Työ-lehden ensimmäisenä päätoimittajana. Vuosina 1906–1907 hän toimi "Pohjolan tukkityömiesten ammatillisen järjestön" kiertävänä asiamiehenä ja puhujana ja oli mukana organisoimassa Pohjolan tukkityöläisten suurta lakkoa. Tämän jälkeen Lehén palasi osuuskauppaliikkeen palvelukseen, ensin vuosina 1907–1908 Forssassa ja sitten osuuskaupanhoitajana Ruovedellä, Pyhäjärvellä, Porvoon Hamarissa ja Riihimäellä. Vuodesta 1913 Emil Lehén oli Lappeenrannassa ilmestyneen Kansan Ääni -lehden toimittajana. Hän toimi myös kirjailijana kirjoittaen proosaa, runoja ja näytelmän.


title: Emil Lehén

text: Sisällissodan alettua Lehén jatkoi Kansan Äänen toimittajana, minkä lisäksi hän toimi Lappeenrannan vankilan johtajana punaisen vallan aikana. Hän ei kyennyt estämään valkoisten vankien joukkomurhaa Saimaan jäällä 22. huhtikuuta 1918 ja katsoi parhaaksi paeta Viipuriin. Hän jäi siellä valkoisten vangiksi, sai moninkertaisen kuolemantuomion ja teloitettiin, tarinan mukaan Mannerheimin seuratessa tapahtumia. Lehénille oli myös tarjottu mahdollisuus paeta vankileiristä, mutta hän kieltäytyi.


title: Väinö Starck

text: Väinö Vilhelm Starck (1887 - 9. toukokuuta 1918) oli lappeelainen sorvari ja Lappeenrannan punakaartin esikuntapäällikkö Suomen sisällissodan aikana. Hän otti osaa Joutsenon rintaman taisteluihin. Sodan lopussa hän osallistui Kaukaan tehtaiden koneiden ja laivojen tuhoamiseen Lappeenrannassa ja seurasi ylipäällikkö Viktor Ripattia Viipuriin. Hän jäi Viipurin taistelussa vangiksi, sai kuolemantuomion valkoisilta ja ammuttiin pian tämän jälkeen.


title: Heikki Karjalainen

text: Heikki Karjalainen (20. toukokuuta 1883 Kempele – 27. huhtikuuta 1938 Oulu) oli suomalainen poliitikko ja opettaja.


title: Heikki Karjalainen

text: Karjalainen kirjoitti ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1903. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1908, jonka jälkeen hän aloitti matematiikan, fysiikan ja kemian opettajana Oulun suomalaisessa yhteiskoulussa. Rehtoriksi yhteiskouluun Karjalainen valittiin edellisen rehtorin Mauno Rosendalin kuoltua vuonna 1917. Rehtorina Karjalainen toimi vuoteen 1931 asti, jona kesänä hän aloitti työnsä Oulun kaupunginjohtajana.


title: Heikki Karjalainen

text: Karjalainen osallistui sekä valtakunnan politiikkaan että kunnallispolitiikkaan. Hänet valittiin eduskuntaan vuonna 1927 Kansallisen Edistyspuolueen ehdokkaana Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä. Eduskunnassa hän toimi mm. sivistysvaliokunnassa.


title: Heikki Karjalainen

text: Kaupunkien kunnallislakiin säädettiin vuonna 1927 muutos, joka käytännössä loi Suomen kaupunkeihin kaupunginhallitukset, joiden johtoon valittiin kaupunginjohtaja. Karjalainen valittiin Oulun kaupunginjohtajaksi kaupunginvaltuuston kokouksessa 24. helmikuuta 1931. Hän ei ollut varsinaisesti hakenut virkaa, mutta oli ilmoittanut olevansa käytettävissä. Karjalainen sai 19 ääntä 35:stä. Kaupunginjohtajan valinnasta valitettiin ja Karjalainen pääsi virkaan vasta 27. heinäkuuta 1931. Kaupunginjohtajan virkaa hoiti virkaa tekevänä Kaarlo I. Junnelius, joka oli ollut kaupunginhallitusta edeltäneen rahatoimikamarin puheenjohtaja ja oli hoitanut kaupunginjohtajan virkaa 16. joulukuuta 1930 lähtien. Karjalainen oli siis kuitenkin ensimmäinen virkaan valittu kaupunginjohtaja.


title: Napoleonin sodat

text: Napoleonin sodat tarkoittavat Napoleon I:n johtaman Ranskan ja muiden Euroopan maiden muodostamien liittokuntien välillä vuosina 1803–1815 käytyjä sotia. Ranskan sekä ensimmäisen ja toisen liittokunnan välillä oli sodittu jo Ranskan vallankumouksen jälkeen, ennen Napoleonin valtaan nousua, vuosina 1792–1802.


title: Napoleonin sodat

text: Carl von Clausewitz pyrki selittämään Napoleonin sotia.


title: Napoleonin sodat

text: Ensimmäinen Napoleonin sodista Ranskan keisarina oli Yhdistyneen kuningaskunnan vuonna 1803 julistama sota. 1804 Britannia muodosti liiton kolmannen liittokunnan Itävallan, Venäjän ja Ruotsin kanssa. Napoleon voitti Itävallan Ulmissa sekä Venäjän ja Itävallan Austerlitzissä kolmen keisarin taistelussa 1805 (Napoleon I, Aleksanteri I ja Frans I), mutta amiraali Horatio Nelson voitti Ranskan ja Espanjan laivastot Trafalgarilla ja varmisti Britannialle merten herruuden. Napoleon kruunautti itsensä myös Italian kuninkaaksi 1805 ja veljensä Louis Bonaparten Hollannin kuningaskunnan kuninkaaksi.


title: Napoleonin sodat

text:
Preussi, Saksi ja Venäjä muodostivat neljännen liittokunnan 1806, mutta Preussi lyötiin jo lokakuussa Jenassa ja Napoleon valloitti Berliinin muutamaa viikkoa myöhemmin. Preussin armeija ja kuningas perääntyivät Itä-Preussiin, josta käsin vastarintaa vielä jatkettiin. Napoleon voitti Venäjän armeijan Friedlandissa kesäkuussa 1807. Napoleon ja Aleksanteri I tekivät rauhan ja sopivat Tilsitin sopimuksessa, että myös Ruotsin, Tanskan ja Portugalin tuli liittyä Britannian saartoon. Myös Preussi joutui solmimaan Tilsitissä rauhan, jossa se menetti suuren osan läntisistä alueistaan ja joutui taloudellisten pakotteiden alaiseksi. Tilsitin Sopimuksen seurauksena syttyi Suomen sota, koska Ruotsi kieltäytyi liittymään Englannin kauppasaartoon. Napoleonin painostamana Venäjä hyökkäsi vuonna 1808 Ruotsia vastaan, vallaten Suomen ja liittäen sen keisarikuntaan.
Vuonna 1806 Napoleon julisti Britannian kauppasaartoon, joka tunnetaan nimellä mannermaasulkemus.


title: Napoleonin sodat

text: Vuonna 1807 Napoleon lähetti armeijan Portugaliin, joka kieltäytyi osallistumasta mannermaasulkemukseen ja asetti lopuksi myös veljensä Joseph Bonaparten Espanjan valtaistuimelle. Vuonna 1808 Ranskan armeija lähetettiin kukistamaan Espanjan kapinaa, mutta se kohtasi Arthur Wellesleyn, Wellingtonin herttuan johtaman brittiarmeijan. Sota niemimaalla jatkui vuoteen 1814 asti brittien, ranskalaisten, espanjalaisten ja Portugalin joukkojen välillä.


title: Napoleonin sodat

text: Viides liittokunta muodostettiin 1809 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Itävallan välillä. Se romahti Itävallan häviöön Wagramissa ja sotiminen keskittyi merisaarron ja mannermaasulkemuksen ylläpitoon ja Iberian niemimaalle. Merisaarron ylläpitämiseksi käytiin Britannian ja Yhdysvaltain välillä vuoden 1812 sota.


title: Napoleonin sodat

text: Kuudes liittokunta (1812–1814) muodostettiin Yhdistyneen kuningaskunnan, Venäjän, Preussin, Ruotsin, Itävallan ja Saksan valtioiden välillä. Vuonna 1812 Ranskan 600 000 miehen Grande Armée hyökkäsi Venäjälle. Venäläiset käyttivät poltetun maan taktiikkaa, mutta 14. syyskuuta Moskova vallattiin, ja se paloi. Aleksanteri I kieltäytyi antautumasta. Ranskan joukkojen viimein vetäytyessä armeija menetti 275 000 miestä ja 200 000 joutui vangeiksi. Marraskuussa jäljellä oli vain 10 000 taistelukuntoista sotilasta Napoleonin vetäytyessä Berezinajoen yli Valko-Venäjällä. Myös Italian armeija hyökkäsi Turkkiin 10. syyskuuta nousemalla maihin Albaniassa, mutta kuukauden kestäneiden taistelujen jälkeen turkkilaiset kukistivat 178 000 miehen vahvuisen italialaisarmeijan ratkaisevassa Tiranan taistelussa.


title: Napoleonin sodat

text: Vitorian taistelussa 21. kesäkuuta 1813 Ranskan joukot Espanjassa murtuivat viimein ja vetäytyivät Pyreneiden yli Ranskaan. Itävalta ja Venäjä liittyivät jälleen sotaan. Ranska voitti vielä 2. toukokuuta Lützenin ja 20. toukokuuta Bautzenin taistelut. Napoleon lyötiin viimein Leipzigin taistelussa 16.–19. lokakuuta 1813 195 000 Ranskan sotilaan ja 350 000 liittoutuneiden sotilaan välillä. Tätä seurasivat vielä Arcis-sur-Aube’n taistelu ja Chaumontin sopimus 9. maaliskuuta, jossa liittoutuneet lupasivat olla solmimatta erillisrauhaa, ja tavoitteeksi asetettiin Napoleonin lopullinen syrjäyttäminen. Pariisi vallattiin 30. maaliskuuta 1814. Napoleon yritti 6. huhtikuuta luovuttaa kruunun pojalleen, mutta liittoutuneille tämä ei käynyt, jolloin Napoleon luopui kruunusta uudelleen 11. huhtikuuta. Tämän jälkeen solmittiin Fontainebleau’n rauhansopimus.


title: Napoleonin sodat

text: Napoleon pakeni vielä Elbalta ja nousi maihin Ranskassa. Hän sai vastaansa lähetetyt joukot kääntymään puolelleen ja otti jälleen vallan sadaksi päiväksi. Napoleonin satapäiväinen keisarius päättyi Waterloon taistelussa 18. kesäkuuta 1815 seitsemännelle liittokunnalle (Iso-Britannia, Venäjä, Preussi, Ruotsi, Itävalta ja joukko Saksan valtioita) kärsityn tappion myötä.


title: Napoleonin sodat

text: Napoleon karkotettiin Saint Helenalle, missä hän kuoli 5. toukokuuta 1821.


title: Napoleonin sodat

text: Sotien jälkeen Ranska alistettiin kovilla rauhanehdoilla ja Ranskan hallintoa säädeltiin monilla tavoin, esimerkiksi armeijan kokoa supistettiin ja erityisesti naapurimaat valvoivat Ranskaa tiukasti.


title: Lafferin käyrä

text: Lafferin käyrä on malli, joka kuvaa valtion verokertymää veroasteen funktiona. Se ennustaa, että valtion verotulot kasvavat veroasteen mukana vain tiettyyn pisteeseen asti. Sen jälkeen verotulot alkavat laskea, jos verotusta edelleen nostetaan. Veroastetta, joka tuottaa suurimman verokertymän, sanotaan "optimiveroksi". Käyrän muodon perustelu nojaa siihen, että verotus paitsi kasvattaa verokertymää myös aiheuttaa työn tarjonnan laskua ja veronkiertoa. Tarpeeksi korkeilla veroasteilla jälkimmäiset vaikutukset ylittävät ensimmäisen.


title: Lafferin käyrä

text: Koska osa näistä kannustinhaitoista toteutuu viiveellä, lyhyen aikavälin lisätuloja tuottava veronkorotus voi pitkällä aikavälillä vähentää verotuloja. Siis lyhyen aikavälin "optimiveroaste" on suurempi kuin pitkän aikavälin.


title: Lafferin käyrä

text: Lisäksi verotus aiheuttaa tehokkuustappioita (deadweight loss), joihin verotuloja pitää verrata.


title: Lafferin käyrä

text: Optimaalisen verotuksen teoria ei tutki edellä mainittua "tulot maksimoivaa veroastetta" vaan sitä, miten verotuloja kerätään mahdollisimman pienin tehokkuustappioin.


title: Lafferin käyrä

text: Perustava idea veroasteen ja verotulojen välillä on että veroasteen muutoksilla on kaksi seurausta verotuloihin: aritmeettinen vaikutus ja taloudellinen vaikutus.


title: Lafferin käyrä

text: Aritmeettinen vaikutus on yksinkertaisesti se, että jos veroastetta alennetaan verotulot alenevat veronalennuksen verran – päinvastainen ilmiö toteutuu veroja korotettaessa.


title: Lafferin käyrä

text: Taloudellinen vaikutus ottaa huomioon positiivisen vaikutuksen joka alentuvalla veroasteella on työhön, tuotantoon ja työllisyyteen ja täten veropohjaan, tämä vaikutus kannustaa lisäämään työtä, tuotantoa ja työllisyyttä. Veroasteen nostamisella on päinvastainen taloudellinen vaikutus (sanktio) veronalaiseen toimintaan.


title: Lafferin käyrä

text: Aritmeettinen vaikutus vaikuttaa aina päinvastaiseen suuntaan kuin taloudellinen vaikutus. Täten kun taloudellinen ja aritmeettinen veroasteen vaikutus yhdistetään, on seurauksena epäselvyyttä veroasteen muutoksen vaikutuksista verotuloihin.


title: Lafferin käyrä

text: Kuva esittää Lafferin käyrän periaatetta, kuva ei esitä mitään todellista veroasteen ja verotulojen suhdetta. Veroasteella 0 prosenttia, valtio ei keräisi yhtään verotuloja, oli veropohja miten suuri tahansa. Veroasteella 100%, valtio ei myöskään saisi yhtään verotuloja, koska kukaan ei olisi halukas työskentelemään jos palkka verojen jälkeen olisi nolla (ts. veropohjaa ei olisi). Näiden ääripäiden välissä on kaksi veroastetta jotka molemmat keräävät saman verran verotuloja: korkea veroaste pienellä veropohjalla ja pieni veroaste suurella veropohjalla.


title: Lafferin käyrä

text: Lafferin käyrän teoria ei ainakaan kaikissa tapauksissa vastaa todellisen maailman kokemuksia.


title: Lafferin käyrä

text: Valtavirtaiset ekonomistit eivät usko Lafferin käyrän kuvaavan mitään todellisen maailman ilmiötä ja on sanottu, että käyrä voi hyvin olla aivan eri muotoinen. Lafferin käyrästä on myös käytetty sanaa "myyttinen".


title: Lafferin käyrä

text: Erään tutkimuksen mukaan Suomessa ansiotuloveron alentaminen rahoittaisi itsensä noin 70-prosenttisesti ja pääomatuloveron alentaminen noin 92-prosenttisesti. Ruotsissa ja Tanskassa luvut olivat vielä suurempia. Nostamalla ansiotuloveroprosenttia Lafferin pisteeseen, jossa pienet veronkevennykset rahoittaisivat itsensä 100-prosenttisesti, Suomi voisi saada 3 % enemmän verotuloja, nostamalla pääomatuloveroa noin 0 % enemmän. Tutkijoiden mukaan veronkevennykset ovat harvoin ilmaisia – Ruotsin ja Tanskan pääomatuloveroille olisivat, mutta nyt huomattava osuus niistä olisi "ilmaista", talouden tehostumisen rahoittamaa. Tutkijat kuitenkin sanovat, että Lafferin käyrä ei itsessään kerro sopivaa verotuksen tasoa, koska koettu sopiva verotuksen taso riippuu siitä kuinka tärkeinä kansalaiset pitävät valtion ja kuntien tarjoamia palveluja.


title: Lafferin käyrä

text: Tulos voidaan ilmaista niinkin, että yhden lisäeuron hankkiminen valtiolle verottamalla ansiotuloja maksaa veronmaksajille yli 3 euroa ja verottamalla pääomatuloja yli 12 euroa. Tämän vuoksi rahan siirtämistä verottamalla julkisiin menoihin kutsutaan "vuotavalla saavilla kantamiseksi". Toisaalta monet pitävät osaa julkisista menoista niin tärkeinä, että rahaa kannattaakin kuljettaa niihin "vuotavallakin saavilla".


title: Lafferin käyrä

text: Käyrä on nimetty Arthur Lafferin mukaan, mutta Laffer viittasi aiempiin samankaltaisiin ajatuksiin, joita olivat esittäneet arabifilosofi Ibn Khaldun vuonna 1377 teoksessaan "Muqaddimah" ja John Maynard Keynes.


title: Lafferin käyrä

text: Filosofi-taloustieteilijä David Hume esitti samanlaisia ajatuksia esseessään "Of Taxes" vuonna 1756, samoin toinen skottitaloustieteilijä Adam Smith vuonna 1776.


title: Lafferin käyrä

text: Vuonna 1924 Yhdysvaltain valtionvarainministeri Andrew Mellon perusteli vastaavasti veronkevennyksiä. Hän alensi verotuksen 73 prosentista 24 prosenttiin.


title: Elastomeeri

text: Elastomeeri on amorfinen polymeeri, joka venyy vähintään kaksinkertaiseksi ja palautuu nopeasti alkuperäiseen muotoonsa, kun venymän aiheuttanut voima poistetaan. Elastomeerit voidaan jakaa yleiskumeihin, erikoiskumeihin ja termoplastisiin kumeihin. Ensimmäinen tunnettu elastomeeri oli luonnonkumi.


title: Elastomeeri

text: Yleisimmät elastomeerit ovat polyuretaani, polyurea, akryyli sekä useat kumilaadut.


title: Yhdistymiskirkko

text: Yhdistymiskirkko eli moonilaisuus eli unifikationismi on synkretistinen eli moniin uskontoihin pohjautuva uususkonto. Liikkeen johtaja oli messiaaksi julistautunut korealainen Sun Myung Moon. Moonin kuoltua liikkeen johdossa on hänen vaimonsa Hak Ja Han. Moonilaisuudessa on aineksia kristinuskosta, taolaisuudesta, buddhalaisuudesta ja kungfutselaisuudesta. Yhdistymiskirkko pyrkii nimensä mukaisesti luomaan yhteyttä tieteen, uskonnon ja kulttuurin eri alojen välillä.


title: Yhdistymiskirkko

text: Yhdistymiskirkon jäsenet uskovat, että Jeesus ilmestyi nuorelle Moonille pääsiäisenä 1935. Moonin uskotaan jatkavan työtä, jonka Jeesus aloitti kaksi vuosituhatta aiemmin. Moonin mukaan myöhemmin myös Buddha ja muut uskonnolliset johtajat ilmestyivät hänelle ja välittivät saman viestin. Moon alkoi kehittää oppia, jonka ympärille rakentuu 1. toukokuuta 1954 Soulissa perustettu Yhdistymiskirkko. Moon alkoi nopeasti kerätä itselleen kannattajia Etelä-Koreasta ja Japanista. Pian oppi levisi Yhdysvaltoihin ja muualle maailmaan. Moon on julistautunut messiaaksi.


title: Yhdistymiskirkko

text: Vuonna 1971 Moon muutti Yhdysvaltoihin ja rakensi liikeimperiumin, joka omisti mm. rakennusliikkeitä, asetehtaita ja viestimiä.


title: Yhdistymiskirkko

text: Yhdistymiskirkko väittää, että sitä kannattaa maailmanlaajuisesti yli kolme miljoonaa henkeä. Todellinen jäsenmäärä lienee 250 000 – 1 000 000, uutistoimistojen mukaan ehkä satojatuhansia. Toimintaa on myös Suomessa. Maailman Kristinuskon Yhdistämisseura rekisteröitiin vuonna 1973. Vuonna 1998 sen uudeksi nimeksi tuli Perheiden Maailmanrauhanjärjestö.


title: Yhdistymiskirkko

text: Tunnettu entinen Yhdistymiskirkon jäsen on kulttien vastainen aktivisti Steven Hassan. Kreationisti John Corrigan Wells on myös moonilainen.


title: Yhdistymiskirkko

text: Unification Theological Seminary toimii Yhdysvalloissa New Yorkin osavaltiossa.


title: Yhdistymiskirkko

text: Kirkon "Jumalallisen periaatteen" väitetään olevan antisemitistinen. Moon on sanonut, että juutalaiset holokaustin uhrit maksoivat Jeesuksen ristiinnaulitsemisesta, mitä on pidetty antisemitistisenä.


title: Yhdistymiskirkko

text: Moon tuomittiin 1980-luvun alussa Yhdysvalloissa vuodeksi vankilaan veropetoksista, ja 1990-luvulla hänen yrityksensä joutuivat vaikeuksiin.


title: Yhdistymiskirkko

text: Kirkkoa on epäilty jäsenten hyväksikäytöstä ja aivopesusta. Iso-Britannia määräsi Moonille maahantulokiellon vuoteen 2005 asti. Moon nimesi Yhdysvallat "helvetiksi maan päällä" ja palasi pettyneenä Koreaan.


title: Sari Essayah

text: Sari Miriam Essayah (s. 21. helmikuuta 1967 Haukivuori) on suomalainen kristillisdemokraattinen poliitikko, kansanedustaja ja puolueen puheenjohtaja vuodesta 2015 sekä entinen kilpakävelijä. Hän oli aiemmin kansanedustaja kaudella 2003–2007 ja Euroopan parlamentin jäsen kaudella 2009–2014. Essayah oli kristillisdemokraattien ehdokas vuoden 2012 presidentinvaalissa.


title: Sari Essayah

text: Urheilu-uransa aikana Essayah voitti kilpakävelyn maailmanmestaruuden ja teki seitsemän edelleen voimassa olevaa Suomen ennätystä. Koulutukseltaan hän on kauppatieteiden maisteri.


title: Sari Essayah

text: Essayah edusti aktiiviurallaan Lapinlahden Vetoa. Hän sijoittui 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1985 Cottbusissa 5 000 metrin kävelyssä 11:nneksi. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän oli 10 kilometrin kävelyssä yhdeksästoista ja Budapestin halli-EM-kilpailuissa 1988 3 000 metrillä yhdeksäs. Vuonna 1989 hän sai pronssia Duisburgin universiadien 5 kilometrillä. Samana vuonna Essayahin valmentajaksi tuli Juha Väätäinen.


title: Sari Essayah

text: Essayah sijoittui Splitin EM-kisoissa 1990 10 kilometrin kävelyssä viidenneksi. Sevillan sisäratojen MM-kilpailuissa 1991 hänet hylättiin 3 000 metrillä. Myöhemmin samana vuonna hän voitti kultaa Sheffieldin universiadeissa ja pronssia Tokion MM-kisoissa ajalla 43.13. 1992 Barcelonan olympialaisissa hän oli neljäs.


title: Sari Essayah

text: Essayah oli Toronton sisäratojen MM-kilpailuissa 1993 seitsemäs 3 000 metrin kävelyssä. Saman vuoden maailmancupissa hän oli toinen ja voitti maailmanmestaruuden Stuttgartin kisoissa ajalla 42.59. Pariisin halli-EM-kilpailuissa 1994 hän oli kuudes ja voitti myöhemmin samana vuonna kultaa Helsingin EM-kisoissa ajalla 42.37. Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän oli neljäs suomenennätysajalla 42.20. Atlantan olympialaisissa 1996 hän oli kuudestoista ja lopetti kävelijänuransa kauden jälkeen. Hänet valittiin Vuoden naisurheilijaksi vuosina 1993 ja 1994.


title: Sari Essayah

text: Essayah valittiin kristillisdemokraattien kansanedustajaksi Varsinais-Suomen vaalipiiristä vuoden 2003 eduskuntavaaleissa. Hän nousi puolueensa eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi, muttei onnistunut uusimaan paikkaansa vuoden 2007 vaaleissa. Toukokuussa 2007 Essayah valittiin kristillisdemokraattien puoluesihteeriksi Annika Kokon erottua.


title: Sari Essayah

text: Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa Essayah valittiin Euroopan parlamenttiin 53 803 äänellä. Hänen seuraajakseen puoluesihteeriksi valittiin puolueen varapuheenjohtaja Peter Östman. Essayahin luottamustehtäviä Euroopan parlamentissa olivat jäsenyydet työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa sekä Israelin ja Välimeren unionin valtuuskunnissa. Vuoden 2014 EU-vaaleissa Essayah oli ehdolla toiselle kaudelle, muttei suuresta äänimäärästään huolimatta tullut valituksi ja kristillisdemokraatit menettivät samalla ainoan edustajansa Euroopan parlamentissa. Ollessaan EU-parlamentissa 2009-2014 hän teki muutosesityksiä yhteensä 333 raporttiin, millä oli merkittävä vaikutus siihen, että Suomi oli kyseisellä vaalikaudella aktiivisin muutosesitysten tekijä meppimäärään suhteutettuna. Samalla Essayah oli muutosesitysten lukumäärällä mitattuna toiseksi aktiivisin meppi.


title: Sari Essayah

text: Essayah oli kristillisdemokraattien presidenttiehdokas vuoden 2012 presidentinvaaleissa. Hän sai 2,5 % äänistä sijoittuen kahdeksanneksi ja viimeiseksi. Vaalin toisella kierroksella Essayah asettui tukemaan Sauli Niinistöä.


title: Sari Essayah

text: Essayah on toiminut myös kuntapolitiikassa. Hän istui Paimion kunnanvaltuustossa vuosina 2009–2012 ja kaupunginhallituksessa vuonna 2009. Vuosina 1996–2000 hän oli Lapinlahden kunnanvaltuutettu.


title: Sari Essayah

text: Essayah valittiin uudestaan Kristillisdemokraattien kansanedustajaksi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Savo-Karjalan vaalipiiristä 11 186 äänellä.


title: Sari Essayah

text: Kesäkuussa 2015 Essayah ilmoitti asettuvansa ehdolle Kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi Päivi Räsäsen luopuessa puheenjohtajuudesta elokuun 2015 puoluekokouksessa.. Hänet valittiin puolueen puheenjohtajaksi vastaehokkaan, kansanedustaja Sari Tanuksen vetäydyttyä kilpailusta. Hänen mukaansa sosiaalinen oikeudenmukaisuus on puolueelle oppositiokaudella tärkeää.


title: Sari Essayah

text: Essayah on Paavo Väyrysen, Elisabeth Rehnin, Heidi Hautalan ja Timo Soinin ohella yksi vain viidestä suomalaisesta poliitikosta, joka on istunut niin kunnanvaltuustossa, eduskunnassa kuin Euroopan parlamentissakin sekä ollut ehdokkaana presidentinvaaleissa.


title: Sari Essayah

text: Elokuussa 2016 Sari Essayah valittiin jäseneksi Kansainväliseen olympiakomiteaan. Essayah valittiin toimeen Kansainvälisen olympiakomitean kokouksessa Rio de Janeirossa. Hän on Kansainvälisen olympiakomitean kahdeksas suomalaisjäsen.


title: Sari Essayah

text: Puheenjohtajaksi valintansa jälkeen Essayah ilmoitti tavoitteekseen kehittää kristillisdemokraateista puolueen, jota voi verrata Saksan CDU-puolueeseen. Essayah totesi tarvittavan työmarkkinauudistusta. Häneen mukaansa Suomi on jäänyt 1990-luvulle Ruotsin ja Tanskan tehdessä uudistuksia.


title: Sari Essayah

text: Essayah vastustaa sukupuolineutraalia avioliittoa ja alkoholilain kokonaisuudistusta . Essayah on pitänyt ruotsin kielen vapaaehtoisuuden lisäämistä "kyseenalaisena linjauksena". Hän vastustaa eutanasiaa ja puolustaa perhevapaiden kiintiöimistä äidille mm. 6+6+6-mallin sijaan.


title: Sari Essayah

text: Hän on todennut evoluutiosta, että ”Enhän minä voi samanaikaisesti uskoa siihen, että Jumala on kaiken luoja ja ylläpitäjä, ja siihen, että kaikki on lähtenyt tyhjästä muodostumaan.” .


title: Sari Essayah

text: Sari Essayahin isä on marokkolainen ja äiti suomalainen. Koulutukseltaan Essayah on kauppatieteen maisteri. Hän valmistui Vaasan yliopistosta vuonna 1995 pääaineenaan laskentatoimi. Urheilu-uran ja eduskuntatyön välisinä vuosina 1997–2003 hän työskenteli tilintarkastajana PwC:n palveluksessa sekä laskentatehtävissä TeliaSoneralla.


title: Sari Essayah

text: Essayah on toiminut kristillisenä evankelistana helluntaiherätyksessä. Hän tuli helluntailaiseen uskoon 1980-luvun lopulla. Essayah uskoo Raamatun luomiskertomukseen eikä koe, että se olisi ristiriidassa tieteellisen maailmankuvan kanssa.


title: Sari Essayah

text: Essayah asuu Lapinlahdella talossa, joka on rakennettu tontille, jonka hän sai voitettuaan kävelyn MM-kultaa Stuttgartissa. Essayahin puoliso on Robert Knapp ja heillä on kaksi tytärtä Noora ja Nea Knapp.


title: Sari Essayah

text: Sari Essayah teki kävelyuransa aikana Suomen ennätyksiä seitsemällä eri matkalla ja kaikkien matkojen ennätykset ovat edelleen (2016) voimassa.


title: Kilpakävely

text: Kävely on yleisurheilun kilpailulaji.


title: Kilpakävely

text: Ensimmäistä kertaa kävely oli olympiakilpailuiden ohjelmassa Ateenan välikisoissa 1906, joissa käveltiin 1 500 metrin matka. Seuraavissa kilpailuissa lajista tuli virallinen olympialaji. Maantiekävely korvasi ratakävelyn Melbournen kesäkisoissa vuonna 1956. Naisten kävely oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa vuonna 1992 Barcelonassa. Nykyään arvokisoissa miehet ja naiset kävelevät 20 kilometrin ja 50 kilometrin matkat. Vuodesta 1961 eteenpäin on suurin piirtein joka toinen vuosi järjestetty kävelyn maailmancup.


title: Kilpakävely

text: Kilpakävely on lajin virallinen nimitys, mutta usein nimi sekoitetaan virheellisesti pikakävelyyn. Tämä erehdys on ymmärrettävissä, koska kilpakävelyssä nopeus on mahdollisimman kova sen sääntöjen sallimissa rajoissa. Pikakävely on lähinnä käytössä kuntoiluterminä (ei yleisurheilussa), ja se ei sisällä kilpakävelyn määritteitä ja sääntöjä. Pikakävely tarkoittaa periaatteessa samaa kuin tehokävely.


title: Kilpakävely

text: Kilpakävelyä säätelee kilpailuissa ja myös harjoituksissa kilpakävelyn säännöt. Säännöt on kirjattu IAAF:n (Kansainvälinen yleisurheiluliitto) sääntökirjaan, jossa kilpakävelyn sääntö kuuluu näin:


title: Kilpakävely

text: ”Kilpakävely on etenemistä askelia ottaen niin, että kävelijä säilyttää kosketuksen maahan siten, ettei ihmissilmällä havaittavaa kosketuksen irtaantumista esiinny. Etummaisen jalan täytyy olla suorana (ei taivutettuna polvesta) maakosketuksen alkamishetkestä lähtien siihen asti, kun se on pystysuorassa asennossa.”


title: Kilpakävely

text:
Kävelytuomarit valvovat kilpailun aikana, että kilpailijoiden tekniikka pysyy kävelysääntöjen mukaisena. Kävelyn sääntöihin nojautuen tuomarit seuraavat, että kilpailijoiden polvi ojentuu täydellisesti jalan tullessa maahan ja pysyy ojennettuna jalan pystysuoraan vaiheeseen saakka. Samoin tuomarit seuraavat, että silmin nähtävä maakosketus säilyy. Kilpailijoille tuomarit näyttävät tarpeen mukaan joko puutteellisesta maakosketuksesta kertovaa merkkiä tai koukkupolvesta viestittävää laikkaa.
Alla tuomarien käyttämät varoitusmerkit selityksineen


title: Kilpakävely

text: Radalla käytävissä kävelykilpailuissa on tuomareita viisi, enintään kuusi ja maantiekisoissa reitin pituudesta (1,5–5 kilometrin kierros) riippuen vähintään kuusi ja enintään yhdeksän. Kävelijän suoritus tulee hylätyksi, jos vähintään kolme eri tuomaria on todennut saman kävelijän etenevän kävelysääntöjen vastaisesti. Tästä he kukin ovat kyseistä kävelijää kertaalleen huomauttaneet yllä olevilla merkeillä. Mikäli kävelijä ei ole pystynyt kävelytekniikkaansa korjaamaan, he ovat kirjoittaneet varoituksen lähetettäväksi ylituomarille. Ylituomari toteaa kilpailijan saaneen kolme varoitusta kolmelta eri tuomarilta ja poistaa kilpailijan radalta. Kaikki tuomarit toimivat itsenäisesti ja heidän on tehtävä päätöksensä näköhavaintoihin perustuen. Tuomareiden välinen keskustelu kilpailun kulusta kilpailun aikana ei ole sallittua.


title: Kilpakävely

text: Lähteet:


title: Kilpakävely

text: Kilpakävely on kova kestävyyslaji, jossa kilpailumatkat ovat nuorimmista sarjoista lähtien suhteellisen pitkiä. Kilpailumatkat eivät voikaan olla kovin lyhyitä, koska jo tuomaritoiminnan oikeudenmukaisuuden takia on parempi, että kilpailijat ovat matkalla hieman pidempään. Pitkistä kilpailumatkoista seuraa, että kilpakävelijäksi aikovan on totuttauduttava pitkäkestoisiin liikuntasuorituksiin.


title: Kilpakävely

text: Kävelyn sarjat ja viralliset matkat Suomessa:


title: Kilpakävely

text: Kuuluisia kävelijöitä ovat italialaiset Ugo Frigerio ja Maurizio Damilano, neuvostoliittolainen Vladimir Golubnitši, ruotsalainen John Ljunggren, venäläinen Jelena Nikolajeva, ecuadorilainen Jefferson Pérez sekä puolalainen Robert Korzeniowski. Myös Meksikosta on aina tullut menestyneitä kävelijöitä.


title: Kilpakävely

text: Parhaiten menestyneet suomalaiset kävelijät ovat Reima Salonen, Sari Essayah ja Valentin Kononen. Salonen voitti EM-kultaa 50 kilometrin kävelyssä vuonna 1982 ja Essayah 10 kilometrillä MM-kultaa vuonna 1993 ja -pronssia 1991 sekä EM-kultaa vuonna 1994. Kononen on 50 kilometrin maailmanmestari vuodelta 1995 lisäksi hänellä on EM- (1998) ja MM-hopeaa (1993).


title: Kilpakävely

text: Lähde: Tilastopaja


title: Kilpakävely

text: Luettelossa on vain yksi aika kutakin urheilijaa kohden


title: Kilpakävely

text: Lähde: IAAF


title: Luettelo seksiasennoista

text:
Tämä on luettelo eräistä asennoista, joissa ihmiset voivat harrastaa seksiä, esimerkiksi emätin- tai anaaliyhdyntää sekä suuseksiä.
Luettelossa "vastaanottava partneri" saa peniksen emättimeensä tai peräaukkoonsa. Vastaanottava partneri voi anaaliyhdyntään soveltuvissa asennoissa olla joko nainen tai mies, mutta joissakin asennoissa vain emätinyhdyntä onnistuu.


title: Venäläiset

text: Venäläiset () on noin 135 miljoonan ihmisen itäslaavilainen, venäjän kieltä puhuva Euroopan suurin kansa.


title: Venäläiset

text: Venäläiset asuvat pääasiassa Venäjän federaatiossa, jonka väestöstä he muodostavat 79,8 prosenttia (vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 116 miljoonaa), mutta myös laajamittaisesti Venäjän federaation ulkopuolella, enimmäkseen muissa entisissä neuvostotasavalloissa. Venäläiset ovat myös yksi Kiinan virallisesti tunnustamasta 56 etnisestä ryhmästä.


title: Venäläiset

text: Seuraavat kartat kuvaavat venäläisten osuutta väestöstä entisissä neuvostotasavalloissa Venäjällä, Baltian maissa, Valko-Venäjällä, Ukrainassa, Romaniassa ja Kazakstanissa.


title: Venäläiset

text: Valtaosa venäläisistä on uskonnoltaan ortodokseja. Ortodoksisella kirkolla on kautta historian ollut merkittävä rooli venäläisten kansallisen identiteetin kehityksessä, ja nykyaikana se on olennainen osa venäläisten kansallista kulttuuria. Neuvostoliiton uskontoihin kohdistaman sortopolitiikan takia moni venäläinen ei kuitenkaan varsinaisesti kuulu mihinkään kirkkoon.


title: Venäläiset

text: Nykyiset venäläiset (isovenäläiset) ovat muodostuneet suuresta joukosta muinaisia slaavilaisia, balttilaisia ja suomalais-ugrilaisia heimoja,sekä viikinkejä ja niihin sulautuneita muita väestöaineksia. Novgorodin ja Kiovan hallinnon hajottua 1100-luvulla väestöaineksesta erottuivat vuosisatojen kuluessa nykyiset venäläiset (isovenäläiset), valkovenäläiset ja ukrainalaiset (vähävenäläiset).


title: Venäläiset

text: Myöhemmin, laajassa mitassa 1800-luvulta lähtien, venäläiset ovat levittäytyneet Euroopan puoleisen Venäjän ulkopuolelle Keski-Aasiaan sekä Siperiaan, jossa he ovat nykyisin enemmistökansallisuutena. Venäläinen väestö on sulattanut itseensä suuren määrän erilaisia alkuperäiskansallisuuksia. Tämä prosessi jatkuu edelleen, ja sen seurauksena venäläinen kansa on geneettisesti kirjava, mutta kulttuurisesti ja kielellisesti yhtenäinen kokonaisuus.


title: Luettelo ammateista

text: Tämä on luettelo ammateista.


Luettelo ammateista


title: Pissis

text: Pissis on slangin tai puhekielen sana, jota käytetään korostetun itsetietoisesti käyttäytyvistä ja provosoivasti pukeutuvista teini-ikäisistä tytöistä. Pissis eli pissaliisa liitetään stereotyyppisesti erityisesti pinnallisiin teinityttöihin, joiden elämäntapaan kuuluvat suosittu listamusiikki, merkkivaatteet ja itsetietoinen käytös. Sana "pissaliisa" on tunnettu jo 1960-luvulla: se mainitaan Hannu Salaman vuonna 1967 ilmestyneessä kirjassa "Minä, Olli ja Orvokki". "Pissis"-sanan rinnalle on tullut myös sana "lissu". Pojille vastaava nimitys on "pissalauri", ”fruittari”, "pissalasse" tai "pissalassi" ("lassis"), mutta nämä ovat paljon harvinaisempia kuin vastaavat tytöistä käytetyt sanat.


title: Pissis

text: Kansanetymologian mukaan sana pissis viittaisi julkisella paikalla virtsaamiseen. Helsingin slangia tutkinut suomen kielen professori Heikki Paunonen kirjoittaa "Virittäjässä", että yhteys saattaa kuitenkin olla näennäinen ja rinnakkaiseksi sopisi paremmin ’tyhmää’ tarkoittava sana "kusipää".


title: Pissis

text: Pissiksiksi on sanottu yleensä 12–17-vuotiaita tyttöjä, jotka ovat arvostelevia ja muotitietoisia kuluttajia. Pissismuodin ulkoisiin tuntomerkkeihin kuuluvat vahva meikkaus, laitetut hiukset, kireät merkkifarkut ja muutenkin merkkivaatteiden käyttäminen. Pissiksen stereotypiassa tunnusomaista on runsas kevyen alkoholin (yleensä makean siiderin) juominen ja humalassa itkeminen.


title: Pissis

text: Nanna Aito-Ihkulan vuonna 2007 ilmestyneessä "Pissismin vaaleanpunaisessa kirjassa" on annettu ohjeita, joiden mukaan pissiksen tulee käyttäytyä. Tärkeimmiksi pissiksen ominaisuuksiksi hän nostaa ulkonäön, kielen, tavat ja asenteen. Lisäksi pissiksen tulee käyttää puhuessaan jatkuvasti "vittu"-sanaa ja heittää väliin ”ihqdaa”. Keskeistä on myös ”angstinen” asenne jokaiseen asiaan. Pissisten ihanteeksi Aito-Ihkula nostaa yhdysvaltalaisen laulajan, näyttelijän ja mallin Paris Hiltonin. Aito-Ihkulan mukaan parasta pissismissä on se, että voi hyvällä omallatunnolla irrottautua arjesta ja tehdä ”greizejä” juttuja.


title: Pissis

text: Naistutkija Sari Näreen mukaan pissikset pyrkivät pukeutumisellaan ja käyttäytymisellään korostamaan aikuismaisia piirteitään äärimmäisyyksiin asti ja vielä sen ylikin. Pissismiksi kutsuttua ilmiötä on pidetty myös tyttöjen omana campina, ja Näreen mukaan siinä on kyse tyttöjen itseironiasta ja suojautumiskeinosta. Näreen ja tyttökulttuureja tutkineen Jaana Lähteenmaan mukaan buumin alussa kyseessä oli mahdollisesti halu miellyttää poikia ja esittää ihanteiden mukaista seksikästä naista, esimerkiksi Pamela Andersonia. He esimerkiksi käyttävät paljastavia paitoja sekä lyhyitä hameita. Tutkijat ovat nähneet ilmiössä myös tahallista ärsyttämistä sekä kapinointia, ja Näre pitää myönteisenä sitä, että sorretut tytöt ryhtyvät itse karnevalisoimaan omaa asemaansa.


title: Pissis

text: Muodin oikeasti tyylikkäänä kokevat pitävät pissistä haukkumasanana. Jaana Lähteenmaan mukaan sanan ”pissis” käyttäminen haukkumasanana kertoo myös nuorten alkoholikulttuurin muutoksesta ja siitä, että alkoholia käyttäviin tyttöihin on alettu kohdistaa halveksuntaa.


title: Pissis

text: Oululainen tyttöduo Lissut levytti vuonna 2007 kappaleen ”Pissikset”, joka on julkaistu samannimisenä singlenä sekä heidän esikoisalbumillaan "Lissut" vuodelta 2008.


title: Nuorten seksuaalisuus

text: Nuorten seksuaalisuus tarkoittaa nuorten seksuaalisia tunteita, käyttäytymistä ja kehitystä. Seksuaalisuus on usein tärkeä osa nuorten elämää. Nuorten seksuaaliseen käyttäytymiseen vaikuttaa usein heidän yhteiskuntansa normit ja tavat, seksuaalinen suuntautuminen ja yhteisön asettamat lait ja rajat, kuten suojaikäraja. Itsetyydytys aloitetaan usein juuri murrosiässä.


title: Nuorten seksuaalisuus

text: Ihmisillä seksuaalinen halukkuus alkaa näkyä usein murrosiän myötä. Seksuaalisuuttaan voi ilmaista itsetyydytyksellä tai seksillä kumppanin kanssa.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkari (, ) oli Itävallan keisarikunnan ja Unkarin kuningaskunnan välinen kaksoismonarkia vuosina 1867–1918. Molempia maita hallitsi sama Habsburg-suvun hallitsija arvonimillä Itävallan keisari ja Unkarin kuningas, mutta niillä oli omat parlamenttinsa ja sisäpolitiikkansa. Hallitsijana oli keisari Frans Joosef suurimman osan siitä ajasta, jolloin valtakunta oli tämän nimisenä olemassa. Vuodesta 1916 lähtien keisarina oli Kaarle I.


title: Itävalta-Unkari

text: Pidemmässä muodossa nimi oli saksaksi "Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone", unkariksi "A birodalmi tanácsban képviselt királyságok és országok és a magyar szent korona országai" (”Valtakunnanneuvostossa edustetut kuningaskunnat ja maat ja Unkarin Pyhän Tapanin kruunun maat”).


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkari perustettiin kompromissina Unkarin ylimystön ja Habsburg-hallitsijoiden välillä yrityksenä pelastaa vanha Itävallan keisarikunta, johon myös Unkari oli kuulunut. Järjestelyssä jätettiin huomiotta vähemmistökansallisuudet, eikä se tyydyttänyt unkarilaisia, jotka halusivat suurempaa autonomiaa, eikä itävaltalaisia, jotka toivoivat liittoa muiden saksalaisten alueiden kanssa.


title: Itävalta-Unkari

text: Poliittista elämää varjostivat riidat eri kansallisuuksien välillä nousevan kansallisen heräämisen aikana. Itävallansaksalaiset, jotka asuivat Böömin ja Määrin sudeettialueilla, haastoivat tšekit, jotka unkarilaisten tapaan pyrkivät saamaan tunnustetun aseman Itävalta-Unkarissa. Itävalta-Unkarin kolmannen ulottuvuuden, slaavien, huomioon ottamiseksi heidän asemaansa pyrittiin varovasti parantamaan, mikä ei käynyt unkarilaisille, jotka pelkäsivät syrjäytyvänsä. Itävallan Puolan jaoissa haltuunsa saamassa Galitsiassa puolestaan puolalaisille ei sopinut ukrainankielisen maaseudun aseman parantaminen 1900-luvun alussa ja niin edelleen.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkarissa nähtiin myös nopeaa teollistumista ja talouskasvua sen olemassaolon aikana, kuten myös monia vapaamielisiä uudistuksia. Keisarikunta hajosi ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


title: Itävalta-Unkari

text: Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Frans II otti itselleen Itävallan keisarin arvonimen vuonna 1804.


title: Itävalta-Unkari

text: Preussin-Itävallan sodan jälkeen Saksan liitto romahti ja Saksan keisarikunta muodostettiin Ranskan-Preussin sodan (1870–1871) jälkeen Preussin ja Otto von Bismarckin johdolla Habsburgien Itävallan jäädessä ulkopuolelle. Vuonna 1867 Unkari sai laajan itsehallinto-oikeuden, ja samalla valtakunta sai nimen Itävalta-Unkari. Tämän jälkeen Frans Joosef oli sekä Itävallan keisari että Unkarin kuningas.


title: Itävalta-Unkari

text: Vuonna 1878 Itävalta valloitti Bosnian ja Hertsegovinan Ottomaanien valtakunnalta. Se liitettiin keisarikuntaan 7. lokakuuta 1908 Berliinin sopimuksessa yhteishallintoon talousministeriön alaisuudessa, mikä sai jotkut pelkäämään, että itävaltalaiset suunnittelivat siitä kolmatta kuningaskuntaa Kroatian kanssa vähentämään Budapestin valtaa.


title: Itävalta-Unkari

text: Serbian noustua vuosien 1912–1913 Balkanin sodissa merkittäväksi kuningaskunnaksi Ottomaanien valtakunnan kustannuksella, syntyi Itävalta-Unkarissa serbikansallinen liike, joka kannatti serbien liittymistä Serbiaan. Tämä johti ensimmäisen maailmansodan syttymiseen serbinationalisti Gavrilo Principin murhattua arkkiherttua Frans Ferdinandin Sarajevossa 28. kesäkuuta 1914.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta julisti 28. heinäkuuta 1914 sodan Serbialle, mikä johti Venäjän mobilisointiin sen ja Serbian liiton kautta, ja Saksan sodanjulistukseen Venäjälle ja Venäjän liittolaiselle Ranskalle.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkarin joukot hyökkäsivät Venäjälle, mutta venäläisten vastaisku työntyi Itä-Galitsiaan. Venäjä pysäytti Saksan ja Itävallan talvihyökkäyksen Venäjän Puolaan 1914, ja eteni syvemmälle Galitsiaan vuoden 1915 alussa. Italia, vaikkakin Itävallan liittolainen, pysyi aluksi puolueettomana, mutta liittyi sotaan 1915 ympärysvaltojen puolella saadakseen alueita Itävalta-Unkarilta. Sen hyökkäykset kuitenkin torjuttiin. Kesällä 1915 Saksan–Itävallan hyökkäys ajoi Venäjän Itävallan alueilta ja tuhosi kokonaisia Venäjän armeijakuntia. Vuonna 1916 Romania liittyi sotaan, mikä laajensi sodan rintaman ulottumaan Mustallemerelle saakka. Venäjä pysyi Romanian apuna vuoteen 1917, jolloin sen talous ja huolto romahtivat täysin, ja ongelmat johtivat Venäjän vetäytymiseen sodasta ja helmikuun vallankumoukseen.


title: Itävalta-Unkari

text: Sodan aikana Itävalta-Unkarin armeijaa vaivasivat huollon ongelmat, huono taistelutahto ja suuret tappiot, jotka alkoivat vaikuttaa sen taistelukykyyn. Sodan edetessä armeijan komento siirtyi yhä enenevässä määrin Saksan käsiin.


title: Itävalta-Unkari

text: Hävityn ensimmäisen maailmansodan jälkeen valtakunta hajosi Unkarin ja Tšekkoslovakian itsenäistyttyä. Keisari Kaarle I luopui hallitsemisesta ja siirtyi maanpakoon Sveitsiin, mutta kieltäytyi luopumasta kruunusta. Itävalta julistettiin kuitenkin tasavallaksi ja valtakunnan alueet pilkottiin Saint-Germainin ja Trianonin rauhansopimuksissa. Tšekkoslovakian ja Unkarin itsenäistymisen lisäksi Itävalta-Unkariin kuuluneita alueita saivat myös Italia, Puola ja Romania, minkä lisäksi laajoja alueita yhdistettiin Serbian ja Montenegron kanssa uudeksi Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunnan valtioksi. Jäljelle jäänyt tynkä-Itävalta olisi halunnut liittyä Saksaan, mutta voittajavaltiot Ranska, Britannia ja Yhdysvallat estivät tämän, jotta Saksa ei vahvistuisi.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkari luotiin kompromissina vähenevän Itävallan keisarin vaikutusvallan ja unkarilaisen ylimystön kesken helmikuussa 1867. Itävallan keisarikunta oli hallinnut vuosina 1804–1867 alueita keskitetysti, mutta keisarin vaikutusvalta väheni Italialle koetun tappion jälkeen vuoden 1859 sodassa ja Saksalle Preussin-Itävallan sodassa 1866. Itävalta pyrki tukahduttamaan unkarilaisten tyytymättömyyttä, mutta nationalistit saivat tukea Venäjältä, jolle Itävallan epävakaus oli etu. Unkarissakin syntyi vallankumous Euroopan hulluna vuotena 1848–1849.


title: Itävalta-Unkari

text: Taatakseen unkarilaisten tuen, keisari Franz Josefin oli suostuttava vaatimuksiin Unkarin historiallisen kuningaskunnan tunnustamisesta, ja hänet kruunattiin Unkarin kuninkaaksi samalla kun Unkariin perustettiin erillinen parlamentti, jolla oli oikeus säätää Pyhän Tapanin maita koskevia lakeja. Samalla unkarilaiset saivat etuoikeutetun aseman muihin merkittäviin kansallisuuksiin (romanialaiset ja slaavit) nähden.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkarilla oli kolme hallitsevaa elementtiä: Unkarin hallitus, Cisleithanian itävaltalainen hallitus ja Keisarin hallinto. Unkarilla ja Itävallalla oli omat parlamentit ja pääministerit, nämä yhdisti keisarin hallinto, joka oli teoriassa absoluuttinen, mutta käytännössä rajattu. Keisarin hallinto vastasi armeijasta, laivastosta, ulkopolitiikasta ja tulliliitosta. Joillain alueilla, kuten Galitsialla ja Kroatialla oli erityisasema ja oma hallintonsa.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia sattui teollisen vallankumouksen aikakaudelle, jonka aikana talouselämä oli voimakkaassa murroksessa. Teknologiset muutokset ajoivat teollistumista ja kaupungistumista. Keisarikunnan talous oli perusteiltaan kapitalistinen.


title: Itävalta-Unkari

text: Talouskasvu keskittyi erityisesti Wienin ympäristöön ja Böömin alueille, jonne myös suuntautui voimakasta muuttoliikettä. Wienistä kehittyi merkittävä teollisuuden keskus. Böömin alue oli tunnettu huomattavista kaivoksistaan, joista mainittakoon esimerkkinä maailman ensimmäinen uraanikaivos Joachimstalissa.


title: Itävalta-Unkari

text: 1900-luvun alussa suurin osa Itävalta-Unkaria koki voimakasta talouskasvua. 1870–1913 BKT:n kasvun on arvioitu olleen keskimäärin 1,45 % vuodessa, mikä oli siihen aikaan nopea kasvuvauhti ja hyvä saavutus verrattuna Britanniaan (1,00 %), Ranskaan (1,06 %) ja Saksaan (1,5 %). Kaksoismonarkia oli kuitenkin aloittanut taloudellisen modernisaation jäljessä ja sen talous oli edelleen pieni verrattuna Euroopan suurvaltoihin.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkarin hallintojärjestelmä oli jäänne feodaaliajalta, jolloin kuninkaat jakoivat maita läänityksinä alamaisilleen. Eri kuningas- ja ruhtinaskunnat yhdistettiin yhteisen hallitsijan alle, mutta jako jäi. Keisarin arvonimessä lueteltiin kaikki hänen hallitsemansa maat.Merkkien selitys:


title: Itävalta-Unkari

text: Katso Itävallan ja Unkarin maantiedeosiot.


title: Itävalta-Unkari

text: Itävalta-Unkari oli monikielinen ja -kulttuurinen maa.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Lasten ja nuorten seksuaalisuus on hyvin ristiriitainen ja kiistelty aihe länsimaisessa seksuaalikulttuurissa. Vanhemmat pelkäävät aikuisten hyväksikäyttävän lapsia seksuaalisesti, minkä lisäksi lasten ja nuorten keskinäistä seksuaalista kanssakäymistä pidetään sopimattomana. Tutkijat ovat yhtä mieltä, että asiasta ei tiedetä tarpeeksi eikä voida sanoa edes, mikä on kulttuurisesti normaalia. Lasten seksuaalisuuteen liittyvien tabujen sekä moraalisten ja jopa laillisten ongelmien vuoksi asiaa ei ole juuri tutkittu. Tutkintaa vaikeuttaa myös tieteellisesti ansiokkaiden tutkimusten saama kärkevä poliittinen ja kulttuurinen arvostelu, jos tulokset ovat omiaan purkamaan aiheeseen liittyviä voimakkaita tabuja ja uskomuksia.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Aihepiirin varhaisimpiin tutkijoihin kuului Sigmund Freud, joka julkaisi vuonna 1905 kirjan "Kolme seksuaaliteoreettista tutkielmaa" — tutkielmista toinen käsitteli lapsen sukupuolisuutta. Luotettavaa empiiristä tutkimustietoa asiasta ei ole sitten Alfred Kinseyn tutkimusten, jotka antoivat aiheesta runsaasti uutta tietoa.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Tutkijat pitävät yleisiä tutkimuksia usein heikkolaatuisina, koska tutkittujen lasten seksuaalinen käyttäytyminen saattaa vaihdella kulttuurin ja kasvatusyhteisön mukaan, ja lisäksi erot kehityksessä ja seksuaaliset taipumukset sinänsä saattoivat vaihdella suurestikin tutkittujen ryhmien sisällä. Useissa tutkimuksissa keskityttiin aikuisiin, jotka yrittivät muistella lapsuuttaan. Tosiasiassa tutkimukset siis saattavat kuvata hyvinkin tarkasti erilaisia käyttäytymismalleja ja seksuaalisuuden ilmenemisen muotoja, mutta esiintymistiheydestä on lähes mahdoton saada luotettavaa kuvaa.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Empiiristä tietoa lasten seksuaalisuudesta kerätään harvoin suorilla lasten haastatteluilla, koska asia on tabu. Sen sijaan tutkimuksia suoritetaan usein tarkkailemalla kolmannen osapuolen näkökulmasta ja retrospektiivisillä kertomuksilla. Lisäksi lasten seksuaalisuuden tutkimus lähes lakkasi 1980- ja 1990-luvulla pedofiliatapausten yleistymisen myötä.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Lasten seksuaalisuus riippuu siten tarkkailijan havainnoista ja tulkinnasta. Havaintoihin vaikuttaa suuresti myös kulttuurillinen käsitys aseksuaalisesta lapsesta, jonka takia lasten seksuaalisuutta ei oteta huomioon tai se väärinkäsitetään tavalliseksi lasten leikiksi. Pienen lapsen masturbointi tulkitaan helposti jonkinlaiseksi liikehäiriöksi, jota pyritään sitten turhilla tutkimuksilla diagnosoimaan. Tutkimus painottuu siis siihen, miltä lasten seksuaalisuus vaikuttaa, eikä niinkään siihen, mitä se on. Myöskään minkäänlaista tilastollista mittapuuta lasten käytökselle ei tunneta, jos sellainen edes on olemassa (esimerkki: homoseksuaalisuus).


title: Lasten seksuaalisuus

text: Seksologia on samaa mieltä siitä, että ihminen kaipaa seksuaalisten tarpeidensa tyydyttymistä syntymästä vanhuuteen asti. Miespuolisilla sikiöillä on tiedetty olevan erektioita ja naispuolisilla orgasmeja.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Alfred Kinseyn 1950-luvulla suorittamien tutkimusten mukaan lapset kykenevät saamaan orgasmeja viiden kuukauden ikäisestä ylöspäin. Tutkituista kolmevuotiaista lapsista tytöt masturboivat poikia useammin, luultavasti kehittyneempien motoristen taitojen takia. Vaginan kostumista tapahtui aivan kuten aikuisillakin naisilla. Pojat kykenivät kokemaan vain ns. kuivia orgasmeja siihen asti, kunnes esimurrosiässä heidän siementuotantonsa alkaa. Lasten ja aikuisten orgasmeissa ei ole havaittu laadullisia eroja.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Lapset tiedostavat sukupuolensa 1–2-vuotiaana. Sukupuolisuuden havaitseminen ilmenee sukupuolelle tavanomaisissa leikeissä. Lapset myös havaitsevat poikien ja tyttöjen sukupuolielinten erot. 3–6-vuotiaasta lähtien lapsi kykenee saamaan mielihyvää koskettelemalla sukuelimiään.


title: Lasten seksuaalisuus

text:
Määrällisesti lapset ja nuoret tuntuvat olevan kykenevämpiä kuin aikuiset. Pojat kykenevät moninkertaisiin orgasmeihin. Sukuelinten koskettelu ei ole ainoa tapa, jolla lapset voivat saavuttaa orgasmin: myös reisien jännittäminen ja puristelu ja rytmikäs liikuttaminen saattaa riittää. Kinsey kuvailee kolmevuotiaalla tytöllä havaittua käytöstä:
"Maatessaan mahallaan polvet ylhäällä, tyttö aloitti lantion rytmikkään liikuttelun. Hän työnteli lantiollaan noin sekunnin välein jalkojen pysyessä paikoillaan. Eteenpäintyönnöt olivat sulavia ja rytmikkäitä tauoten vain siksi aikaa, kun tyttö korjasi lantion alla olevaa nukkea parempaan asentoon sukupuolielimiään vasten. Takaisinvedot olivat haparoivia ja pakonomaisia. Työntöjä oli 44 sarjassa, lyhyt tauko, 87 työntöä, tauko ja lopuksi 10 työntöä, minkä jälkeen liike lakkasi. Ennen orgasmia tytön hengitys kävi raskaammaksi. Kyseisinä hetkinä hän keskittyi niin intensiivisesti, ettei huomannut mitään muuta. Silmät olivat lasittuneet tiettyyn pisteeseen. Orgasmia seurasi selkeä rentoutuminen. Toinen sarja alkoi kaksi minuuttia myöhemmin, johon kuului 48, 18 ja 57 työntöä jälleen lyhyillä tauoilla. Jännityksen tiivistyessä tyttö päästi huokauksia, mutta liikkeen lakattua keho rentoutui ja tyttö lakkasi kokonaan liikkumasta."


title: Lasten seksuaalisuus

text: Ilmiötä kutsutaan myös nimellä "unnuttaminen".


title: Lasten seksuaalisuus

text: Heti kun lasten sosiaalinen kanssakäyminen alkaa yleistyä, seksuaalinen tyydytys leviää vertaisryhmään (samanikäisiin). Lastenvälinen seksuaalinen kanssakäyminen on yleistä päiväkodeissa. Motivaationa on useimmiten seksuaalinen tyydytys toisten kehon tutkimisen jäädessä usein vähemmälle. Lapset usein menettävät mielenkiintonsa "leikkiin" tyydytettyään itsensä. Noin puolessa havaituista tapauksista kanssakäymisen kumppani oli samaa sukupuolta, mikä joidenkin tulkintojen mukaan viittaisi siihen, ettei ensisijainen vaikutin ole toisen kehon tutkiminen.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Viiden–seitsemän vuoden iässä seksuaalinen kanssakäyminen väheni. On epäselvää, aiheutuiko tämä samaan aikaan kehittyvien häpeäntunteiden lisääntymisen myötä vai jatkoivatko lapset vain toimintaansa salassa.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Seksuaalisia kuvitelmia eli fantasioita alkaa esiintyä kolmesta ikävuodesta eteenpäin. Kuvitelmat vaihtelevat suuresti, ja niiden yleisyys on epäselvää, mutta niillä on kuitenkin selkeä rooli lasten masturboinnissa.


title: Lasten seksuaalisuus

text:
Eräs aikuinen kertoi:
"Kun olin seitsemän tai kahdeksan vanha, en tiennyt muuta erektioista, kuin että niitä ilmestyi ajatellessani sitä yhtä kivaa tyttöä. Myös sängyssä kääntyminen oli erektioiden aikana vaikeaa. En tajunnut kiihottumisen tarkoitusta, mutta olin kuitenkin kiihottunut."


title: Lasten seksuaalisuus

text: Tutkijat uskovat, että seksuaaliset mieltymykset ja niiden mukana seksuaalisten fantasioiden luonne määräytyy jo hyvin nuorena ja vakioituu kehityksen myötä. Tietyt homoseksuaalit ovat kertoneet jo nuorena havainneensa mielenkiintonsa tiettyyn sukupuoleen. Myös seksuaalifantasiat ovat määräytyneet sen mukaan. Homoseksuaaliset poikalapset olivat seksuaalisessa kanssakäymisessä toisten poikalasten kanssa useammin kuin heteroseksuaaliset tyttölapset.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Seksuaaliset aktiviteetit vaihtelivat suuresti. Ne sisälsivät seksuaalisluonteisia halauksia, suutelua, sukupuolielinten tutkimista ja yksi- tai molemminpuolista itsetyydytystä. Jopa yhdyntää tai ainakin yrityksiä havaittiin, tosin lapsilla ei kovin paljon. Saksassa raportoitiin vuonna 2002 kaksikymmentä tunnettua tapausta 10-vuotiaan tytön abortista.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Lasten seksuaalisten kumppanien valinta oli huomionarvoista. Suurin osa valinnoista oli satunnaisia. Kumppanit valittiin halukkuuden ja saatavuuden perusteella, eikä aikaisempaan läheisyyteen kiinnitetty huomiota. Lasten seksuaalisuus ei kuitenkaan ole täysin satunnaista, vaan osa on myös syviä ja rakastavia suhteita.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Lasten aikaisia seksuaalisia aktiviteetteja pidetään tärkeänä pohjana myöhemmälle kehitykselle. Alle 18-kuukautisten vauvojen leikkiminen sukupuolielimillään on luotettava osoitus siitä, että vauva saa tarpeeksi fyysistä ja emotionaalista huomiota. Useat tutkimukset osoittivat, että jos vauva ei saanut tarpeeksi huomiota, myöskään sukupuolielimillä leikkimistä ei tapahtunut. Kaikki muut vauvat koskettelivat itseään.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Lapsuudessa osoitetun intensiivisen fyysisen huomion puutteen ja myöhemmin aikuisuudessa esiintyvän väkivaltaisen käytöksen suhde on selkeä. James W. Prescott osoitti 400 alkukantaisen ihmisen tutkimuksessa, että lapset, joilta kiellettiin fyysiset huomionosoitukset tai kasvatettiin seksuaalisesti suvaitsemattomassa ympäristössä, osoittivat väkivaltaista käyttäytymistä myöhemmin. Kyseinen käytös oli harvinaista toisessa ryhmässä. Myös länsimaissa tehdyt tutkimukset osoittavat, että suuri osa väkivaltaisista rikollisista tai seksuaalimurhaajista kasvoi seksuaalisesti tukahdutetussa ympäristössä.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Ruotsalaistutkimuksessa 7,1 % pojista ja 1,4 % tytöistä ilmoitti olleensa yhdynnässä ennen 13. ikävuotta.


title: Lasten seksuaalisuus

text: Seksuaalisesti hyväksikäytetyt lapset kärsivät läpi elämänsä hyväksikäytön seurauksista ja usein jo lapsuusiässä on havaittavissa voimakasta oireilua. Toisaalta lapset saattavat vaikuttaa seksuaalisesti hyväksikäytetyiltä, vaikka heillä olisi todellisuudessa muita ongelmia. Oireet voivat johtua esimerkiksi stressistä tai painajaisista.


title: Lasten seksuaalisuus

text:
Lapset ovat usein uteliaita tietämään, mistä vauvat tulevat. Lapset voivat tutkia uteliaina toisten lasten ja aikuisten sukupuolielimiä. Monilla lapsilla sukupuolielinten koskettelu lisääntyy, kun he ovat väsyneitä. Noin 5–7-vuotiaana lapsi tulee tietoiseksi sukupuolten välisistä eroista, ja he valitsevat samaa sukupuolta olevia leikkikavereita ja väheksyvät vastakkaisen sukupuolen edustajia. Lapset voivat lopettaa läheisen kanssakäymisen vastakkaisen sukupuolen kanssa ja tulla läheisemmäksi samaa sukupuolta olevan vanhempansa kanssa. Samaan aikaan lapset, erityisesti tytöt, oppivat sosiaalisia normeja ja välttelevät alastomuutta.
"Tämä artikkeli perustuu Geoff Birkyn www-sivuun "Ethical Treatment for All Youth: Youth sexuality""


title: Minoru Yamasaki

text: Minoru Yamasaki (1. joulukuuta 1912 – 6. helmikuuta 1986) oli amerikanjapanilainen arkkitehti. Hän suunnitteli muun muassa New Yorkin World Trade Centerin, jonka kuuluisat pilvenpiirtäjät tuhoutuivat syyskuun 11. päivän iskuissa vuonna 2001. Myös toinen Yamasakin kuuluisimmista luomuksista, Pruitt-Igoen asuinalue Saint Louisissa, on hävinnyt. Kunnianhimoisen kaupunkisuunnitteluprojektin slummiutuneet rakennukset purettiin räjäyttämällä vuonna 1972.


title: Minoru Yamasaki

text: Yamasaki syntyi Seattlessa Japanista muuttaneille siirtolaisvanhemmille. Hän valmistui arkkitehdiksi Washingtonin yliopistosta vuonna 1934. Työskenneltyään New Yorkissa hän muutti Detroitiin 1945 ja perusti vuosikymmenen lopulla arkkitehtitoimiston.


title: Minoru Yamasaki

text: Yamasaki oli naimisissa, ja hänellä oli kolme lasta. Pojista Kim jatkoi isänsä seuraajana tämän perustaman arkkitehtitoimiston johdossa.


title: Neljäs seinä

text: Neljäs seinä viittaa näyttämötaiteissa kuvitteelliseen ja näkymättömään seinään katsojien ja näyttämön välissä. Neljännestä seinästä puhutaan myös fiktiivisissä taiteissa, kuten kirjallisuudessa, elokuvissa, televisiossa, radiossa, sarjakuvissa ja videopeleissä.


title: Neljäs seinä

text: Vertauskuvallisessa mielessä termi kuvaa oletettua katsojien heittäytymistä mukaan teokseen. Katsoja siis teeskentelee, että tapahtumat tosiaan tapahtuvat ja hahmot ovat todellisia henkilöitä, katsojan vain tarkkaillessa tapahtumia ”neljännen seinän” läpi. Jotta katsojalle jää tämä neljännen seinän illuusio, näyttelijät eivät myöskään noteeraa yleisöä vaan teeskentelevät, ettei sitä ole olemassa.


title: Neljäs seinä

text: "Neljännen seinän rikkominen" tarkoittaa tämän illuusion rikkomista. Elokuvassa päähenkilö saattaa yhtäkkiä puhutella suoraan yleisöä tai kirjassa henkilö saattaa alkaa kommentoida juonenkulun epäloogisuutta. Videopelissä hahmo voi puhua suoraan pelin pelaajalle ja esimerkiksi kommentoida tämän suoriutumista pelissä. Neljännen seinän rikkoessaan hahmo siis tiedostaa ja tunnustaa suoraan yleisölle, että hahmo itsessään ja häntä ympäröivä fiktiivinen maailma eivät ole todellisia, ja että hahmo on tietoinen itseään tarkkailevasta yleisöstä. Usein neljäs seinä rikotaan huumorin vuoksi, tosin sitä voidaan käyttää vakavissakin tilanteissa.


title: Neljäs seinä

text: Tunnettuja esimerkkejä neljännen seinän rikkomisesta ovat Deadpool-sarjakuvahahmo ja "Gintama"-animesarja sekä brittiläisen komediaryhmä Monty Pythonin tuotanto.


title: Neljäs seinä

text: Käsite syntyi 1800-luvun lopulla. Sitä on käsitellyt kirjoituksissaan muun muassa André Antoine (1858-1943).


title: Deus ex machina

text: Deus ex machina () tarkoittaa kuvitteellisessa teoksessa yhtäkkistä ja epäuskottavaa juonenkäännettä, jossa jokin tarinan ongelma ratkaistaan ulkopuolisella ja irrallisella tekijällä tai selityksellä. Se voi myös muissa yhteyksissä viitata ongelman tai mysteerin epätyydyttävään ratkaisuun, joka perustuu selittämättömään ulkopuoliseen tekijään.


title: Deus ex machina

text: Termi on latinaa ja se on käännös alkuperäisestä kreikankielisestä ilmaisusta ἀπὸ μηχανῆς θεός ("apo mēkhanēs theos"). Termin käyttö alkoi antiikin Kreikan teatterista, missä lavasteista laskettiin nostureiden ("mēkhanē") avulla näyttämölle jumalia, jotka ratkaisivat tilanteita ja kuljettivat juonta eteenpäin.


title: Deus ex machina

text: Aristoteles arvosteli tapaa teoksessaan "Runousoppi". Nykyisin Deus ex machina -käänne romaanissa, näytelmässä tai elokuvassa tuntuu usein epäuskottavalta ja epätyydyttävältä, koska sillä ei ole mitään yhteyttä teoksessa aiemmin kehiteltyyn juoneen. Niiden käyttöä pidetään usein jopa huonon kirjoittajan merkkinä, ellei kyseessä ole parodia.


title: Leksikologia

text: Leksikologia eli sanasto-oppi tutkii sanojen alkuperää (etymologia), esineiden ja asioiden nimitysperusteita (onomasiologia) ja sanaston kuvauksen ja esittämisen periaatteita (leksikografia). Käytännössä leksikografi on sanakirjankirjoittaja.


title: Leksikologia

text: Leksikologiassa voidaan tutkia myös, mitä elementtejä sanastossa on. Tällöin leksikaalisessa morfologiassa tutkitaan sananmuotoja ja leksikaalisessa semantiikassa tutkitaan sananmuotojen merkityksiä.


title: Leksikologia

text: Yleensä leksikologiassa tutkimuskohteena on yleiskieli tai jokin murre, mutta kun kohteena jonkin ammattialan sanasto, kyseessä on oppisanasto. Yleiskielen sanastotyössä työ lähtee sanasta (materiaalista), jonka sisältö pitää selittää. Ammattikielen sanastotyössä lähtökohtana on "käsite", jolle pitää löytää sopiva sana (termi) ja määritelmä. Termillä on aina tarkkarajainen merkitys päinvastoin kuin yleiskielen sanalla, jolla voi olla hyvinkin rönsyilevä merkitys. Terminologisessa sanastotyössä käsiteanalyysi on välttämätön työvaihe.