title: J. A. Salminen

text: Salminen valittiin Turun edustajana vuoden 1904 säätyvaltiopäiville porvarissäätyyn perustuslaillisten listalta. Hän perusti vuonna 1906 Turkuun oman kirjapainon, jonka hän myi syksyllä 1918 "Kauppalehdelle", koska punakaartilaiset olivat hajottaneet sitä sisällissodan aikana. Sen jälkeen hän muutti Paimioon viljelemään maatilaansa.


title: Riihimäki–Lahti-rata

text: Riihimäki–Lahti-radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Riihimäeltä Lahteen. Rataosuus on osa vuonna 1870 valmistunutta Riihimäki–Pietari-rataa, ja sen pituus on 59 kilometriä. Lahden oikorata valmistui syksyllä 2006 ja kaukojunat siirtyivät sille. Jäljelle jäivät tavarajunat sekä taajamajunat, joiden liikennöintiä muutettiin. VR:n maaliskuun 2016 muuttuneiden aikataulujen myötä junia alkoi kulkea päivässä 18 kumpaankin suuntaan. Vuoroväli on yksi tunti, maaliskuusta joulukuuhun 2016 asti kaksi tuntia. Kesäkuussa 2017 radan lähijunat saivat oman tunnuskirjaimen G. Ennen oikoradan avaamista taajamajunayhteyksiä oli ollut rataosalla 12 vuoroparin verran. Yksi rataosan taajamajunista kulki ennen kumpaankin suuntaan Helsinki–Riihimäki–Lahti–Kouvola-reittiä. Ennen oikoradan avaamista radalta kaikki junat kulkivat suoraan Helsinkiin. Riihimäen ja Helsingin välillä junat kulkivat lähijunina tunnuskirjaimella H tai R. Vuonna 2010 rataosuudella Riihimäeltä Hakosiltaan tehtiin noin 275 000 matkaa. Riihimäki–Lahti-radan viimeinen vartioitu tasoristeys poistettiin marraskuussa 2007, mutta Järvelän rautatieasemalla on edelleen käytössä vartioimaton laituripolku, ollen ainoa tasoristeys rataosalla.


title: Pirkko

text: Pirkko on suomalainen naisen etunimi. Vuoden 2016 maaliskuuhun mennessä nimi on Suomessa annettu 34 975 naiselle ja alle 25 miehelle. Yli puolet Pirkoista on syntynyt 1940- ja 1950-luvuilla.


title: Pirkko

text: Nimen alkulähteenä on Birgitta. Pirkon samoin kuin Birgitankin nimipäivä on 7. lokakuuta, Pyhän Birgitan muistopäivänä. Vuosina 1890–1907 Pirkko vietti päiväänsä myös 1. helmikuuta, irlantilaisen Pyhän Brigidan muistopäivänä.


title: The Independent

text: The Independent on brittiläinen sanomalehti. Se perustettiin vuonna 1986, joten se on yksi nuorimmista brittiläisistä sanomalehdistä. Perustajina olivat kolme "The Daily Telegraphin" jättänyttä journalistia: Andreas Whittam Smith, Stephen Glover ja Matthew Symonds.


title: The Independent

text: Lehden omistaa Aleksandr Lebedevin ESI Media, joka omistaa myös "London Evening Standardin". Aiemmin lehteä julkaisi Tony O’Reillyn Independent News & Media.


title: The Independent

text: "The Independent" teki vuonna 2009 tappiota 12,4 miljoonaa puntaa. Lehden levikki on 92 000. Paperilehti lakkautettiin vuonna 2016. Viimeinen numero ilmestyi maaliskuun lopussa. Sen sisarlehti myydään Johnston Pressille, ja osa työntekijöistä siirtyy uuden omistajan palvelukseen.


title: The Independent

text: "The Independent" on puolueista riippumaton, mutta se on kampanjoinut vaaliuudistuksen ja luonnonsuojelun puolesta ja kansallista henkilökorttia vastaan, ja sitä pidetään usein vasemmalle kallistuvana. Lehti on tukenut Bonon Product Red -kampanjaa ja julkaisee ajoittain punaisen "The (RED) Independentin", jonka tuotosta puolet menee Afrikan AIDSin vastaiseen taisteluun. Ensimmäinen The (RED) Independent ilmestyi toukokuussa 2005 Bonon toimittamana ja houkutteli paljon ostajia.


title: The Independent

text: Lehden perustamisen aikaan Rupert Murdochin News International taisteli ammattiliittoja vastaan ja irtisanoi yli viisi tuhatta työntekijää. Useat ammattijournalistit jättivät Murdochin lehdet, ja "Independent" sai ammattitaitoista toimituskuntaa. "Independent" haastoi "The Guardianin" liberaalien lukijoiden markkinoilla, ja sen levikki nousi vuonna 1989 ennätykselliseen 400 000:een. Kova kilpailu johti myös hintasotaan, eikä "Independentin" sunnuntainumero kerännyt tarpeeksi ostajia.


title: The Independent

text: 1990-luvun alussa julkaisijan Newspaper Publishing talousvaikeudet kävivät ilmeisiksi. Maaliskuussa 1995 Tony O’Reillyn yhtiöt ja Mirror Group Newspapers jakoivat yhtiön äänivallan (O’Reilly 43 %, MGN 43 % ja Prisa (El País), 12 %). Huhtikuussa 1996 O'Reilly osti 54 % yhtiöstä ja otti vastattavakseen sen velat. Päätoimittajaksi tuli Simon Kelner huhtikuussa 1998. Lehden levikki oli tällöin enää alle 200 000.


title: The Independent

text: Syyskuussa 2003 lehti julkaisi ensimmäisen tabloid-kokoisen numeronsa, jota nimitetään ”compactiksi” tabloid-lehtiin liittyvien ennakkoluulojen vuoksi. Murdochin "The Times" seurasi pian perässä, ja 14. toukokuuta 2004 "Independent" julkaisi viimeisen broadsheet-kokoisen numeron. Maaliskuussa 2010 venäläinen Aleksandr Lebedev osti talousvaikeuksiin ajautuneen lehden yhden punnan nimellisellä hinnalla.


title: The Independent

text: Kriittisestä näkökulmastaan tunnettu toimittaja Robert Fisk oli pitkään lehden Lähi-idän kirjeenvaihtaja.


title: The Daily Telegraph

text: The Daily Telegraph on vuonna 1855 perustettu brittiläinen sanomalehti. Vuonna 2014 "The Daily Telegraph" oli suurilevikkisin brittiläinen broadsheet-muodossa julkaistava sanomalehti, sen levikki on 523 048.


title: The Daily Telegraph

text: "The Daily Telegraph" tunnetaan näkökannaltaan oikeistolaisena. Leikillisesti lehteä on usein nimitetty ”Daily Torygraphiksi” (konservatiivipuolueen kannattajien tory-kutsumanimestä).


title: The Daily Telegraph

text: "The Daily Telegraphin" perusti eversti Arthur B. Sleigh vuonna 1855. Hän myi sen pian Joseph Moses Levylle. Hän laski lehden myyntihinnan yhteen pennyyn, ja pian lehti myi enemmän kuin "The Times".


title: The Daily Telegraph

text: Vuonna 1928 Levyn poika, Levy-Lawson, paroni Burnham myi lehden Camrosen varakreiville. Molemmat perheet olivat mukana hallinnossa, kunnes lehti myytiin vuonna 1986 Conrad Blackille.


title: The Daily Telegraph

text: Vuonna 1937 "Telegraphiin" liitettiin konservatiivinen "The Morning Post". Telegraphin sisarlehti "The Sunday Telegraph" perustettiin 1961.


title: The Daily Telegraph

text: Tammikuussa 2004 lordi Black syrjäytettiin lehden omistavan Hollinger Internationalin johtokunnasta ja haastettiin oikeuteen. Telegraph Groupin ostivat veljekset sir David ja Frederick Barclay heinäkuussa 2004 665 miljoonan punnan hintaan.


title: Luettelo sotakirjailijoista

text: Tämä on luettelo kirjailijoista, jotka ovat kirjoittaneet sota-aiheisia kirjoja.


title: Paavo Cajander

text:
Paavo (Paul) Emil Cajander (24. joulukuuta 1846 Hämeenlinna – 14. kesäkuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen runoilija ja kaikkien aikojen työteliäin suomentaja.
Cajanderin vanhemmat olivat nahkuri Frans Henrik Cajander ja Maria Sofia Ylén. Hän tuli ylioppilaaksi 1863 ja valmistui filosofian maisteriksi 1873. Cajander oli Helsingin yliopiston suomen kielen lehtori 1890–1912, oltuaan ensin viran vt. hoitaja 1886–1888. Yliopiston kunniatohtoriksi hänet vihittiin 1907.


title: Paavo Cajander

text: Cajander tunnetaan etenkin William Shakespearen näytelmien ensimmäisenä suomentajana. Suomennokset ovat säilyttäneet asemansa uudempien suomennosten rinnalla. Myös J. L. Runebergin "Vänrikki Stoolin tarinat" tunnetaan parhaiten Cajanderin vuoden 1889 suomennoksena. Suomen kansallislauluna tunnettu "Maamme" on usein laitettu Cajanderin nimiin, mutta se periytyy Julius Krohnin vuoden 1867 käännöksestä.


title: Paavo Cajander

text: Merkittävän työn Cajander teki myös Zacharias Topeliuksen "Maamme kirjan" suomennostyössä. Hän muokkasi perusteellisesti Johan Bäckwallin suomennosta vuoden 1878 toisesta painoksesta lähtien lukuisissa uusissa painoksissa vuosisadan vaihteeseen asti. Cajanderin suomentama on myös Josef Julius Wecksellin näytelmä "Daniel Hjort".


title: Paavo Cajander

text: Cajanderin oma tuotanto runoilijana oli niukka ja on pääosin jäänyt unohduksiin. Kansanvalistusseura julkaisi hänen runojaan "Valikoima runoelmia" -nimisenä kokoelmana "Helmiä Suomen runoudesta" -teoksen 6. vihkona vuonna 1898 ja A. V. Koskimies toimitti hänen runoistaan teoksen "Runoelmia" vuonna 1914.


title: Guarana

text: Guarana ("Paullinia cupana") on saippuamarjakasvien heimoon kuuluva pieni puu tai pensas, joka on kotoisin Etelä-Amerikasta. Sen kasvualue on pääosin Orinoco-joen varrella Venezuelassa ja Amazon-virran alueella Brasiliassa.


title: Guarana

text: Kasvin nimi tulee guaraní-heimosta, joka on käyttänyt sitä poistamaan nälän tunnetta. Kasvia viljellään koska sitä käytetään virvoitusjuomien valmistuksessa. Kasvissa syötäviä ovat lehdet, mehu ja siemenet. Guaranamassan valmistamiseksi kasvin siemenet korjataan talteen, jauhetaan sekä sekoitetaan veteen ja tärkkelykseen. Näin saadaan massa, joka sitten kuivataan auringossa tai savustetaan kuivaksi.


title: Guarana

text: Guarana sisältää kofeiinia, teobromiinia, teofylliinia ja muita aineosia, joilla on samanlainen piristävä vaikutus kuin kahvilla. Runsas käyttö voi aiheuttaa ylimääräisiä sydämenlyöntejä eli ekstrasystoliaa.


title: Guarana

text: Brasiliassa guaranaan pohjautuvat virvoitusjuomat ovat erittäin suosittuja. 90-luvulta lähtien niitä on myyty myös Portugalissa. Pepsi pyrki, tosin huonolla menestyksellä, Josta-merkkisellä juomalla USAn guaranamarkkinoille. Coca Colalla on Brasiliassa oma merkkinsä, Kuat, mutta paikallisia myyntitilastoja johtavat brasilialaiset merkit kuten AmBev-yhtiön Guaraná Antarctica ja Guaraná Brahma sekä Guaraná Jesus.


title: Ailigas

text: Ailigas on saamen kieltä ja tarkoittaa pyhää tai tietynmuotoista (pyöreälakista) tunturia. Suomen Lapissa on kolme Ailigas-nimistä tunturia ja kaikki ne ovat Utsjoen kunnassa lähellä kuuluisaa lohivirtaa, Tenojokea.


title: Ailigas

text: Ylimmäinen Ailigas on Karigasniemellä, lähellä paikkaa missä rajajoki Norjan kanssa muuttuu Teno-nimiseksi. Tämä Ailigas on näyttävä 620 metriä korkea tunturi. Seuraava Ailigas lähtee jyrkkään nousuun aivan Tenon rannasta, Nuvvus-kylän kohdalta, ja on saanut siitä nimekseen Nuvvus-Ailigas. Sekin on näyttävä tunturi ja korkeutta komeat 535 metriä. Kolmas ja alimmainen Ailigas kohoaa Utsjoen kirkonkylän kotitunturina ja on sisaruksista pienin vain 342 metriä korkea.


title: Ailigas

text: Jokaisen Ailikkaan laella kohoaa TV:n ja muun viestiliikenteen linkkimasto.


title: Pachycephalosaurus

text: Pachycephalosaurus ("Paksupäinen lisko") oli myöhäisellä liitukaudella 76-65 miljoonaa vuotta sitten elänyt hirmulisko. Luukupoli pään päällä oli paksuudeltaan peräti 25 senttimetriä. On arveltu, että pedon hyökätessä "Pachycephalosauruksen" kimppuun se turvautui ainakin ensimmäiseksi pakoon juoksemiseen. Lajin löytöpaikka oli Pohjois-Amerikka, ensimmäinen löytö tehtiin Montanassa. "Pachycephalosaurus" liikkui kahdella jalalla.


title: Pachycephalosaurus

text: "Pachycephalosauruksen" pituus oli 4,5–5 metriä. Se oli suurin paksupäisistä dinosauruksista.


title: Pachycephalosaurus

text:
"Pachycephalosaurus"-koiraiden on uskottu puskeneen toisinaan päät vastakkain pässien tapaan, mutta kaikki eivät hyväksy tätä teoriaa.
Jotkut tutkijat eivät usko että niiden kaulat olisivat kestäneet tällaisia törmäyksiä. Joidenkin mielestä ne ovat voineet huitoa toisiaan päällään sivusuunnassa kirahvin tapaan.
Luukupoli on myös saattanut olla vain koriste kumppanin hurmaamiseksi.


title: Pachycephalosaurus

text: "Pachycephalosaurus" kuului paksupäädinosauruksiin eli pakykefalosauruksiin ("Pachycephalosauria").


title: Pachycephalosaurus

text: Kaksi muuta paksupäädinosaurusta, "Dracorex" ja "Stygimoloch" saattavat olla keskenkasvuisia "Pachycephalosauruksia". "Dracorex" oli nuorin ja "Stygimoloch" oli esiaikuinen ennen "Pachycephalosaurusta". Siinä tapauksessa ne ovat "Pachycephalosauruksen" synonyymejä.


title: Pachycephalosaurus

text: "Pachycephalosauruksen" hampaat olivat kolmionmuotoiset ja sahalaitareunaiset sitkeiden kasvien jauhamiseksi.


title: Autoklaavi

text: Autoklaavi on kannella ilmatiiviisti suljettava paineastia, jossa aineita kuumennetaan tavallisesti höyryllä. Käsittelyn tarkoituksena on tiettyjen reaktioiden nopeuttaminen tai esim. sairaalainstrumenttien desinfiointi.


title: Autoklaavi

text: Autoklaavit voidaan jaotella väliaineen mukaan kolmeen ryhmään:


title: Autoklaavi

text:
Höyryautoklaavin toiminta perustuu korkeaan lämpötilaan, riittävään käsittelyaikaan, ylipaineeseen sekä kylläiseen vesihöyryyn. Autoklaavin toimintaperiaate on samanlainen kuin painekattilassa.
Höyryautoklaavi soveltuu kaikille kuumennusta kestäville materiaaleille, kuten lasi, kumi ja metallit sekä myös nesteille. Nykyään on myös yhä enemmän muoveja, jotka kestävät autoklavoinnin.


title: Autoklaavi

text: Höyryautoklaavissa käsiteltävää kohdetta kuumennetaan 121 °C:n lämpötilassa vähintään 15 minuuttia. Lisäksi käytetään yhden ilmakehän eli 101 kPa:n (1 bar) painetta ja kylläistä vesihöyryä. Myös korkeampaa 134 °C:n lämpötilaa ja 2 bar:n painetta käytetään yleisesti. Tällöin käsittelyaika on vastaavasti lyhyempi, vain 3,5–8 min. Korkeampaa lämpötilaa ei kuitenkaan voida käyttää herkimmille steriloitaville tuotteille, kuten kumia sisältäville osille, vaan tällöin on käytettävä 121 °C:n ohjelmaa. Autoklaavissa vesihöyryn on täytettävä koko sterilointiastian sisätila. Höyryautoklaavin sterilointiteho perustuu lämmön tehokkaaseen siirtämiseen. Höyryautoklaavia pidetään tehokkaimpana sterilointimenetelmänä.


title: Autoklaavi

text: Kaasuautoklaavia käytetään sellaisten kohteiden sterilointiin, jotka eivät kestä höyryautoklaavia. Väliaineena käytetään jotakin mikrobeja tappavaa eli mikrobisidista kaasua. Yleisesti käytetään formaldehydiä, etyleenioksidia ja vetyperoksidia. Kaasuautoklaavin sterilointiteho perustuu käytettyjen kaasujen mikrobeja tuhoaviin ominaisuuksiin.


title: Autoklaavi

text: Kaasuautoklaavien käyttölämpötila on huomattavasti matalampi kuin höyryautoklaavin. Esimerkiksi etyleenioksidisterilointi tapahtuu noin 40–45 °C:n lämpötilassa ja formaldehydisterilointi 73–80 °C:n lämpötilassa. Etyleenioksidisterilointia käytetään mm. kuumuudelle aroille tuotteille, kuten kertakäyttöiset muovituotteet, sairaaloiden sidetarpeet ja terveyssiteet.


title: Autoklaavi

text: Useat kaasusteriloinnissa käytettävät kaasut ovat I luokan myrkkyjä, joten steriloidut tuotteet on tuuletettava steriloinnin jälkeen. Riippuen siitä kuinka hyvin tuote absorboi käytettyä kaasua, ovat tuuletusajat kahdesta vuorokaudesta viikkoon.


title: Autoklaavi

text:
Autoklaavien koko vaihtelee pienistä pöytämalleista isoihin paikalleen asennettuihin malleihin. Niitä käytetään mm. sairaaloissa, tutkimusyksiköissä, yliopistoissa ja tehtaissa steriloimaan välineet mikro-organismeista ja niiden itiöistä. Autoklaaveja käyttää myös elintarviketeollisuus, jolloin ensisijainen käyttötarkoitus on elintarvikkeen kypsyttäminen, jonka yhteydessä saadaan myös tuotteen steriiliys.
Esimerkiksi maksamakkarat ja rasioihin pakatut maksapasteijat sekä täyssäilykkeet kypsennetään autoklaavissa.


title: Autoklaavi

text: Autoklaavia käyttää yleisimmin välinehuoltaja. Välineet pakataan erillisiin autoklaavipusseihin, joiden toinen puoli on paperia ja toinen laminaattia. Autoklaavissa kuuma höyry kulkeutuu paperipuolen lävitse välineeseen ja tuhoaa siitä elolliset mikrobit. Väline säilyy steriilinä paperi-laminaattipussissa avaamiseen tai validoituun aikaan asti.


title: Autoklaavi

text: Uusi tietosanakirja, Gummerus, 1997


title: Elimistö

text: Elimistö on kemiallis-fyysillinen kokonaisuus. Elimistöllä tarkoitetaan elinryhmää, organismia tai elimien muodostamaa kokonaisuutta. Elinjärjestelmät muodostuvat samoihin tehtäviin erikoistuneista elimistä, esimerkiksi verenkiertoelimistö muodostuu sydämestä ja verisuonista.


title: Elimistö

text: Elimistössä eri elimissä toimivat solut ovat erikoistuneet tiettyyn, yksilön elämän kannalta oleelliseen, tehtävään. Eliön kasvun alussa solut ovat omnipotentteja, eli ne voivat erikoistua minkä tahansa täysikasvuisen yksilön elimen rakentumiseen. Näitä ns. kantasoluja tutkitaan nykyään laajalti.


title: Elimistö

text: Elimistön toimintaa ohjaa keskushermosto ja sen osasta varsinkin aivoilla on suuri merkitys.


title: Koski (ruukki)

text: Koski () on kylä ja entinen rautaruukki entisessä Perniön kunnassa nykyisessä Salon kaupungissa.


title: Koski (ruukki)

text: Alueen postiosoite on 25560 Koski as. Postinumeroalue jatkuu myös viereisen Raaseporin kunnan puolelle. Lähimmät postipalvelut löytyvät noin 11 kilometrin päästä Perniön kirkonkylältä (25500 Perniö).


title: Koski (ruukki)

text: Kosken ruukin perusti vuonna 1679 ruotsalainen Daniel Faxell. Ruukin perustamista edelsivät Faxellin saamat oikeudet Utön kaivoksiin Tukholman ulkosaaristossa. 1790-luvun lopussa Kosken ruukki siirtyi kuparin sulatukseen, joka päättyi 1848. Raudanvalmistus jatkui Kosken uudessa, vuonna 1833 rakennetussa masuunissa vuoteen 1890.


title: Koski (ruukki)

text: Kosken ruukin omistaja vaihtui moneen kertaan. Vuonna 1822 ruukki siirtyi yhdessä Fiskarsin ruukin kanssa turkulaiselle apteekkarille John Jacob Julinille (myöhemmin von Julin).


title: Koski (ruukki)

text: Helsingin–Turun-rautatie eli niin sanottu rantarata linjattiin 1890-luvulla kulkemaan Kosken ruukin kautta. Kosken ensimmäisen asemarakennuksen suunnitteli arkkitehti Bruno Granholm samanlaisena kuin Espoon rautatieaseman ensimmäinen asemarakennus. Kosken asema palveli myös Aijalan kaivoksen kuljetuksia.


title: Koski (ruukki)

text:
Kosken ensimmäinen asemarakennus tuhotui talvisodan pommituksissa. Väliaikaisena asemana toimi tavaramakasiini, kunnes paikalle valmistui arkkitehti Jarl Ungernin suunnittelema uusi rapattu asemarakennus joulukuussa 1940. Kuljetukset Aijalan kaivokselta Kosken asemalle lopetettiin malmivarojen ehdyttyä vuonna 1958, mutta kaivoksille kuljetettiin rikastettavaksi Lappeenrannan nikkelimalmia vielä 1960-luvun ajan. Seudun hiljennyttyä liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1970, tavaraliikenne lopetettiin vuonna 1974 ja koko liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1988. Kylän läpi kulkenut rautatielinjaus purettiin vuonna 1990. Nykyisin ratalinja ohittaa kylän lännen puolelta kolmen tunnelin läpi.
Käytöstä poistettu asemarakennus (joka muutaman vuoden 1990-luvun alussa oli autio kummitustalo) tuhottiin paloharjoituksessa 1990-luvun loppupuolella. Asema-alue on nykyään yksityisomistuksessa.


title: Koski (ruukki)

text: Rantaradan oikaisun jälkeen Kosken kylä hiljeni ja palvelut lakkasivat (aikoinaan on ollut kauppoja, pankkeja, sekä posti, ja tietysti rautatieasema). Ihmisiä on muuttanut pois, eikä bussikaan enää kylälle kulje.


title: Koski (ruukki)

text: Kosken ruukki kuuluu Suomen huonoimmin tunnettuihin ruukkialueisiin. Osasyy tähän löytyy omistussuhteista; vanha ruukkialue on kokonaisuudessaan sukujen von Julin ja von Limburg Stirum omistuksessa ja pitkälti yksityiskäytössä.


title: Koski (ruukki)

text: Nykyään Koskella harjoitetaan pääasiassa lihakarjataloutta.


title: Koski (ruukki)

text: Kosken ruukin arvokkain rakennus on vuonna 1666 rakennettu ruukinkirkko, joka sijaitsi alun perin Antskogin (Anskun) ruukissa. Se siirrettiin Koskelle Antskogin ruukinseurakunnan lakkauttamisen jälkeen vuosina 1786–1787. Kosken kirkko on yksi Suomen neljästä yksityisomistuksessa olevasta luterilaisesta kirkosta.


title: Koski (ruukki)

text: Punamullattu Kosken kartano on rakennettu vuonna 1731. Nykyisen asunsa se on saanut 1920-luvulla.


title: Koski (ruukki)

text: Koskella on edelleenkin käytössä oleva vuonna 1906 rakennettu vesivoimalaitos.


title: Koski (ruukki)

text: Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Kosken ruukinalueen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Fiskarsin ruukki

text: Fiskarsin ruukki on Fiskarin kylään entisen Pohjan kunnan alueelle nykyiseen Raaseporiin Uudellemaalle vuonna 1649 perustettu rautaruukki. Nykyään ruukki on elinvoimainen suomalaisen taiteen ja muotoilun keskus. Ruukin alueella asuu noin 600 henkeä ja paikka on erityisesti taiteilijoiden, käsityöläisten ja muotoilijoiden suosiossa. Varsinkin kesäisin Fiskarsin ruukki on suosittu matkailukohde. Myös talvisin näyttelyt, kokous-, majoitus- ja ravintolapalvelut sekä työpajat ja myymälät tarjoavat nähtävää ja koettavaa.


title: Fiskarsin ruukki

text: Vuonna 1649 hollantilainen kauppias Peter Thorwöste lunasti kuusi taloa Torbyn kylästä"" ja sai kuningatar Kristiinalta privilegion, jonka oikeudelle ruukissa sai valmistaa valettuja ja taottuja tuotteita tykkejä lukuun ottamatta. Samana vuonna lupa myönnettiin myös masuunin ja kankivasaran perustamiseen. Heti alusta alkaen Thorwöstelle myönnettiin lupa hankkia erityiskoulutettua työvoimaa ulkomailta, sillä lähialueilla sitä ei ollut tarjolla. Yhden Thorwösten lunastaman talon nimi oli Fiskars, ja siitä ruukki sai nimensä"".


title: Fiskarsin ruukki

text: Pohjan pitäjästä tuli 1600-luvulla Suomen raudanvalmistuksen keskus, sillä Fiskarsin ruukin lisäksi alueella sijaisitsivat myös Mustion (perustettu 1616), Antskogin (1630), Billnäsin (1641), Fagervikin (1646) rautaruukit ja Kärkelän kuparisulatto (1766) .


title: Fiskarsin ruukki

text: 1731 John Montgomerie osti Fiskarsin ruukin. Ruukki sai jälleen kuitenkin uudet omistajat, kun Robert Finlay ja John Jennings ostivat sen 1750-luvulla. Jenning ei ollut mukana toiminnassa kauan, Finlay sen sijaan aloitti ruukissa myös kuparin jalostuksen. Vararikko päätti kuitenkin Finlayn isännyyden vuonna 1771. Ruukin seuraava omistaja oli tukholmalainen B. M. Björkman, joka puolestaan myi ruukin taas edelleen turkulaiselle apteekkarille Johan von Julinille vuonna 1822.


title: Fiskarsin ruukki

text: Julinin johdolla ruukki pääsi kukoistamaan. Toiminta painottui nimenomaan raudanjalostukseen, mutta myös ruukin maataloutta ja metsänhoitoa kehitettiin. Esimerkiksi hevosvetoisia auroja kehitettiin yli 40 erilaista ja niitä myytiinkin yhteensä yli miljoona kappaletta.


title: Fiskarsin ruukki

text:
Julin perusti Fiskarsin ruukkiin myös oman sairaalaan ja koulun, mikä oli edistyksellistä. 1800-luvun puoliväliin mennessä Fiskarsin ruukin asukasmäärä oli kohonnut jo noin 660:een. Julin aateloitiin vuonna 1849.
Julinin kuoltua 1853 ruukkia johti holhoojahallinto. 1883 perustettiin Fiskars Aktiebolag-niminen osakeyhtiö hallinnoimaan ruukkia.


title: Fiskarsin ruukki

text: 1900-luku oli ruukille paitsi kasvunaikaa myös haasteita täynnä. Vuosituhannen alun lama ja sotakorvaukset loivat omat haasteensa, samoin 1970-luvun öljykriisi.


title: Fiskarsin ruukki

text: 1980-luvulla teollinen toiminta siirrettiin ruukista Billnäsiin, koska ruukki ei enää tarjonnut tarpeeksi ajanmukaisia tiloja. Ruukki oli kuitenkin Fiskars-yhtiölle tärkeä, ja ”Elävä ruukki” –teemalla pyrittiin saamaan uusia asukkaita ja toimintoja alueelle.


title: Fiskarsin ruukki

text: Ympäristö ja vanhat rakennukset vetosivat erityisesti taiteilijoihin, muotoilijoihin ja käsityöläisiin, joita alkoi muuttaa Fiskarsiin pikkuhiljaa. Ensimmäinen näyttely vuonna 1994 oli menestys. Vuonna 1996 perustettiin Fiskarsin käsityöläisten, muotoilijoiden ja taiteilijoiden osuuskunta, ONOMA. Vuoden 2011 alussa osuuskunnassa oli 120 jäsentä.


title: Fiskarsin ruukki

text:
Nykyään Fiskarsin ruukissa toimii esimerkiksi puusepänverstaita, museoita, muotoilutoimisto, arkkitehtitoimisto, keramiikkaverstaita, lasihytti ja ravintoloita. Kokouspalveluja tarjoaa FiskarsForum.
1649 perustetun rautaruukkiyhtiön perillinen on monitoimialakonserni Fiskars Oyj Abp.


title: Dogmi

text: Dogmi () eli "opinkappale", "oppilause" tai "uskonkappale" on jonkun uskonnon, kirkkokunnan tai uskonnollisen auktoriteetin uskoa tai oppia koskeva - usein kodifioitu - väite. Filosofiassa dogmi merkitsee todistamatta päteväksi katsottua lausetta.


title: Dogmi

text: Dogma tarkoittaa uskon tai opin järjestelmää, ja sisältää myös siihen kuuluvat kodifioimattomat väitteet.


title: Dogmi

text: Dogmeja voidaan löytää erityisesti kristinuskosta ja islamista. Tällaisissa uskonnoissa dogmi on uskon ydinkohta, jonka katsotaan olevan käytännössä pakollinen kaikille kyseisen uskonnon seuraajille. Dogmin katsotaan perustuvan asioihin, joista on niin paljon näyttöä, ettei niitä voida kiistää. Dogmin hylkäämisestä seuraa tällöin käytännössä uskonnon omakohtainen hylkääminen tai henkilökohtaiseen epäilyksen tilaan joutuminen. Dogmi voidaan näin erottaa teologisesta mielipiteestä, jotka koskevat sellaisia asioita, joita ei tunneta yhtä hyvin. Dogmin hylkääminen on harhaoppia eli heresiaa. Tämä voi johtaa uskonnollisesta yhteisöstä pois sulkemiseen, vaikkakaan kaikki uskonnot ja uskonnolliset yhteisöt eivät valvo dogmien noudattamista yhtä tarkasti.


title: Dogmi

text: Dogmatiikka tarkoittaa akateemista oppialaa, joka käsittelee dogmeja ja dogmaa, etenkin kristinuskon opinkappaleita ja ajattelua. Dogmaatikko tarkoittaa dogmatiikan tutkijaa.


title: Dogmi

text: Sanoja dogmaatikko ja dogmaattinen voidaan käyttää myös kuvaannollisesti, usein pejoratiivisessa mielessä. Tällöin tarkoitetaan henkilöä tai asennetta, jossa oppilauseisiin suhtaudutaan ehdottoman tosina.


title: Suuvesi

text: Suuvesi on kaupoista ja apteekeista saatavaa nestettä, jonka tarkoituksena on joko desinfioida suuta ja nielua, raikastaa hengitystä tai estää hampaiden reikiintymistä. Suuvettä ei niellä vaan sitä purskutetaan suussa noin puolen minuutin ajan. Nielun desinfioiminen tapahtuu niin sanotusti kurlaamalla vettä kurkussa.


title: Suuvesi

text: Desinfioivana ainesosana suuvedessä toimii esimerkiksi alkoholi, mutta jälkimaun ja raikastusvaikutuksen tehostamiseksi suuvesissä on myös muita hajusteaineita, esimerkiksi minttua. Reikiintymistä estävissä suuvesissä ei kuitenkaan usein ole alkoholia vaan fluoria ja esimerkiksi ksylitolia, joilla on reikiintymistä ehkäiseviä vaikutuksia.


title: Kalibrointi

text: Kalibrointi käsittää toimenpiteet, joiden avulla määritetyissä olosuhteissa saadaan tietoon mittauslaitteen tai mittausjärjestelmän näyttämien tai kiintomitan tai vertailuaineen edustamien suureiden arvojen ja vastaavien mittanormaaleilla eli standardeilla toteutettujen arvojen välinen yhteys. Mittanormaalit, esimerkiksi metrin mitta, ovat Suomessa Mittatekniikan keskuksen käytössä. Kansainvälisesti merkittävä standardeja tekevä instituutti on yhdysvaltalainen NIST.


title: Kalibrointi

text: Kalibroinnissa etsitään yhteys sovittuun vertailumittaan eli jäljitettävyys mittanormaaliin. Useissa mittauksissa riittää kuitenkin suhteellinen tarkkuus, jolloin käytännössä tehdään eri mittalaitteiden tahdistaminen. Tästä on esimerkkinä teille asetetut nopeusnäytöt, joista autoilijat voivat katsoa omien autojensa nopeusmittarien näytön virheen verrattuna nopeusnäyttöön. Tämän mittaus on kaikille ohi ajaville yhteismitallinen, mutta ei täsmällisesti oikein. Mikäli autoilijat korjaavat nopeutensa vastaamaan todettua mittauseroa ja ajavat sallittua nopeutta, niin lopputuloksena autojen nopeuserot tasoittuvat.


title: Kalibrointi

text: Mittatekniikan keskus suosittaa kalibrointi-termin käyttämistä vain, kun laitteen antamaa lukemaa verrataan jäljitettävästi kalibroituun massaan eli mittanormaaliin, joka on kalibroitu akkreditoidussa kalibrointilaboratoriossa. Kalibroinnin avulla laite voidaan virittää näyttämään oikeaa, mittanormaalin antamaa lukemaa. Kalibrointiin ei välttämättä kuulu mittalaitteen viritys.


title: Kalibrointi

text: Kalibraatiossa havaittava mittauksen ero mittanormaaliin voi olla lineaarinen siten, että korjauskertoimella kerrottu mittaustulos antaa niin sanotun oikean tuloksen. Epälineaarisesti käyttäytyvän laitteen antaman tuloksen kalibrointi on hankalampaa. Silloin voidaan piirtää esimerkkikalibraatiokäyrä. Esimerkiksi monet säteilynilmaisimet näyttävät pienillä laskentataajuuksilla oikeaa pulssimäärää, mutta laskentataajuuden kasvaessa yli lineaarisen alueen ne näyttävät systemaattisesti liian pientä lukemaa. Myös vaaka voi vaatia epälineaarista viritystä. Esimerkiksi jousivaa'an viritys on lineaarinen vain, kun jousen venymä on tarpeeksi pieni ja Hooken laki pitää paikkansa.


title: Kalibrointi

text: Mittalaitteiden kalibraatio voi muuttua ajan myötä, kun laitteiden osat kuluvat tai esimerkiksi käyttöympäristö muuttuu. Laitteen käyttäjän on yleensä itse määriteltävä sopiva kalibraatioväli eli laitteen peräkkäisten kalibraatioiden välinen aika.


title: Kalibrointi

text: Esimerkiksi mittanauhan kalibroinnin tulos on taulukko, jossa on vierekkäin tarkka tosiarvo sekä mittanauhan antama arvo. Jos mittanauhan tulos on 3000,0 mm, luetaan taulukosta, että tosimitta onkin esimerkiksi 3000,2 mm. Kalibroinnin tuloksena osa mittalaitteista pystytään säätämään näyttämään tarkemmin mittausarvon ja tuottamaan pienemmän mittausvirheen. Esimerkiksi kello voidaan säätää näyttämään tarkemmin oikeaa aikaa. Tämä säätö ei kuitenkaan tee kellon koneistosta tarkempaa, vaan kello on kohta taas väärässä. Kellon suhteen tehdään oikeastaan nollaus. Vaaka on toinen tyypillinen laite, jonka nollapiste lähtee siirtymään. Vaa'an kalibroinnilla halutaan saada selville, kuinka paljon vaa'an näyttö poikkeaa standardista (kalibroidusta massasta) eri kuormilla. Näyttämän nollaus (taaraus) on toimenpide, joka tehdään vaa'alla ennen punnitusta.


title: Kalibrointi

text: Mittausepävarmuus: mittaustulokseen liittyvä parametri, joka kuvaa mittaussuureen arvojen oletettua vaihtelua.


title: Kalibrointi

text: Jäljitettävyys: mittaustuloksen tai mittanormaalin yhteys ilmoitettuihin referensseihin, yleensä kansallisiin tai kansainvälisiin mittanormaaleihin, sellaisen aukottoman vertailuketjun välityksellä, jossa on ilmoitettu kaikkien vertailujen epävarmuudet.


title: Kalibrointi

text: Mittanormaali: kiintomitta, mittauslaite, vertailuaine tai mittausjärjestelmä, jolla määritellään, realisoidaan, säilytetään tai toistetaan suureen mittayksikkö tai suureen yksi tai useampi referenssiarvo.


title: Viidakkokissa

text: Viidakkokissa eli kaislikkokissa eli ruovikkokissa ("Felis chaus") on pieni kissaeläin, jolla on pitkät jalat ja terävät korvat. Se elää Aasian eteläosissa ja Koillis-Afrikassa. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta nimeä "suokissa".


title: Viidakkokissa

text: Viidakkokissan pituus on täysikasvuisena noin 50–94 cm ja sen hännän pituus on 23–31 cm. Täysikasvuinen yksilö painaa 4–16 kg. Lajin turkki on väriltään hiekanvärinen tai ruskehtavan harmaa ja sen kuviointi on epäselvä. Lyhyehkössä hännässä on tummia renkaita.


title: Viidakkokissa

text: Viidakkokissan elinalue ulottuu lännessä Egyptiin ja idässä poikki Etelä-Aasian aina Indokiinaan ja Sri Lankaan asti. Levinneisyysalueen pohjoisraja kulkee Venäjällä, Volgan suistossa Kaspianmeren rannalla.


title: Viidakkokissa

text: Viidakkokissauros ulvoo kiima-aikana äänekkäästi haukkumista muistuttavalla äänellä. Naaras parittelee usean uroksen kanssa. Vähän yli yhdeksän viikon kuluttua se vetäytyy pesäänsä ja synnyttää sinne vastasyntyneinä sokeat poikasensa. Emo imettää poikasia noin 2 kuukautta, jonka jälkeen se opettaa niille saalistustaitoja. Poikaset selviävät omillaan 2–3 kuukauden kuluttua, jolloin ne myös hakeutuvat omille elinalueilleen. Paikoin naaras voi synnyttää kaksikin poikuetta vuodessa.


title: Viidakkokissa

text: Viidakkokissa käyttää ravinnokseen pääasiassa kaniineja sekä hiiriä, rottia ja muita jyrsijöitä, joita se vaanii aluskasvillisuudessa. Laji voi toisinaan syödä myös liskoja, sammakoita ja käärmeitä.


title: Sarmaatit

text: Sarmaatit olivat Etelä-Venäjän, Ukrainan ja Unkarin aroseuduilla vaikuttaneita antiikin ajan paimentolaisheimoja. Sarmaatit muuttivat alueille Ural-vuorten kautta, jonne he saapuivat Keski-Aasiasta noin 500-luvulla eaa. Sarmaatit puhuivat indoeurooppalaista kieltä. Roomalainen historiankirjoittaja Tacitus luonnehti sarmaatteja rumiksi ja likaisiksi. Sarmaattiratsumiehet kuitenkin kelpasivat Rooman valtakunnan armeijaan.


title: Sarmaatit

text: Sarmaatit sulautuivat vähitellen muihin kansoihin, kuten hunneihin.


title: Aguascalientes

text: Aguascalientes on osavaltio Meksikon keskiosassa. Sen pääkaupunki on Aguascalientes. Osavaltion pinta-ala on 5 618 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 270 200 (2014).


title: Aguascalientes

text: Aguascalientes on ollut olemassa vuodesta 1835 lähtien. Sitä ennen se oli ollut osa Zacatecasin osavaltiota. Aguascalientes jakautuu yhteentoista kuntaan (municipios). Osavaltion asukkaaseen viitataan joskus espanjankielisellä nimellä "hidrocálido".


title: Baja California

text:
Baja California (esp. "Estado Libre y Soberano de Baja California)" on Meksikon pohjoisin osavaltio. Se sijaitsee Kalifornian niemimaan pohjoisosassa. Osavaltio rajoittuu lännessä Tyyneen valtamereen, etelässä Baja California Surin osavaltioon, idässä Kalifornianlahteen ja Sonoran osavaltioon sekä pohjoisessa Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltioon. Baja Californiassa on 3,315,766 asukasta (2015). Yli 75 prosenttia heistä asuu Mexicalin, Ensenadan ja Tijuanan kaupungeissa. Osavaltion pääkaupunki on Mexicali. Baja Californiasta tuli vuonna 1952 Meksikon 29. osavaltio.
Ensimmäiset ihmiset saapuivat niemimaalle yli 10,000 vuotta sitten. Kolme eri alkuperäiskansaa asuttivat tuolloin aluetta, Cochimít, Guaycurat ja Pericu-heimot. Eurooppalaiset saapuivat Baja Californiaan vuonna 1532 Hernán Cortésin johdolla. Vuonna 1539 Francisco de Ulloa teki tiedusteluretkiä Baja Californian itärannoilla ja huomasi alueen olevan niemimaa, eikä aiemmin luultu saari. Myöhemmin aluetta asuttivat jesuiitat, fransiskaanit ja dominikaanit.


title: Baja California

text: Espanjan siirtokunta California jaettiin kahteen osaan vuonna 1804, jolloin niemimaan eteläosasta tuli Baja California. Entinen pohjoisosa Alta California on kuulunut Yhdysvalloille sitten vuoden 1848.


title: Baja California

text: Alueeltaan pienellä niemimaalla on varsin rikas maantiede. Vuoristo jakaa niemimaan keskeltä kahtia itä- ja länsiosiin. Vuorten välissä olevat laaksot ovat oivaa maata maanviljelylle. Miedot tuulet Tyyneltä valtamereltä ja kylmä kalifornianvirta tekevät ilmastosta miellyttävän. El Rosario-joesta etelään, maisema vaihtuu välimerellisestä aavikkoiseen.


title: Baja California

text: Tyypillisiä puita alueelle ovat jeffreynmänty, sokerimänty ja pinyonmänty. Alueelle tyypillisiä eläimiä ovat matelijat ja nisäkkäistä erityisesti puumat, punailvekset, muulipeurat, jänikset ja oravat. Lintulajeista esiintyy valkopäämerikotkia, maakotkia, jalohaukkoja, tikkoja, mustakondoreita ja variksia.


title: Baja California

text: Baja Californian osavaltio jakautuu viiteen eri kuntaan, jotka ovat Ensenada, Mexicali, Tecate, Tijuana ja Rosarito.


title: Baja California

text: Suurin osa alueen väestöstä ovat Mestizoja, vaikka osavaltiossa on myös 40% valkoisia eurooppalaisia meksikolaisia. Pieniä Guyacurien ja Pericu-alkuperäiskansojen jälkeläisten yhteisöjä on myös olemassa. Mexicalissa on suuri kiinalainen yhteisö, sekä filippiiniläinen yhteisö. Tijuana ja Ensenada toimivat tärkeinä satamina aasialais-amerikkalaisten saapuessa Baja Californian kautta Yhdysvaltoihin.


title: Baja California

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa Baja Californian väestöstä 72.1% oli roomalaiskatolisia, 15.1% muita kristittyjä, 10% ateisteja ja loput muita uskontoja, tai määrittelemättömiä.


title: Baja California

text: Baja California tarjoaa yhtä Meksikon parhaista koulutusjärjestelmistä. 6-14 vuotiaista peruskoulua käyvistä oppilaista 87% käy julkisessa koulussa. Julkinen koulujärjestelmä toimii esikoulusta yliopistoon asti.


title: Baja California

text: Osavaltiossa on 32 yliopistoa, jotka tarjoavat 103 eri ammattitutkintoa.


title: Baja California Sur

text: Baja California Sur on osavaltio Baja Californiasta etelään, Kalifornian niemimaalla Meksikossa. Lännessä se rajoittuu Tyyneenmereen ja idässä Kalifornianlahteen. Vuonna 2014 Baja California Surin asukasluvuksi arvioitiin noin 741 000. Osavaltion pinta-ala on 73 922 neliökilometriä. Osavaltio jakautuu viiteen kuntaan.


title: Baja California Sur

text: Nykyisen Baja California Surin alueen arvellaan olleen asutettu jo noin 11 000 vuotta eaa.


title: Kalifornian niemimaa

text: Kalifornian niemimaa () on Meksikon länsiosassa sijaitseva niemimaa. Se on noin 1 300 kilometriä pitkä, 40–200 km leveä. Niemimaa on enimmäkseen aavikkoa ja aroa, jossa kasvaa kaktus- ja agaavemetsää. Eurooppalaiset löysivät Kalifornian niemimaan 1500-luvulla ja luulivat sitä aluksi saareksi. Niemimaalla sijaitsee kaksi Meksikon osavaltiota: Baja California ja Baja California Sur.


title: Kalifornian niemimaa

text: Kalifornian niemimaalla elää monia kotoperäisiä eläinlajeja, joita ei ole muualla maailmassa.


title: Matemaattinen todistus

text: Matemaattinen todistus tarkoittaa muodollista todistusta, joka täyttää seuraavat ehdot:


title: Matemaattinen todistus

text: Matemaattisessa todistuksessa on kolme osaa:


title: Matemaattinen todistus

text: Oletukset mainitaan usein väitteen yhteydessä, jolloin matemaattisen todistuksen osia ovat vain väite ja todistus. Todistus ei saa sisältää väitettä oletuksena missään muodossa, koska silloin kyseessä on kehäpäätelmä. Todistettaessa voidaan oletusten lisäksi käyttää hyväksi toisia jo aiemmin todistettuja lauseita. Usein matemaattisen todistuksen loppuun merkitään QED latinankielisistä sanoista "quod erat demonstrandum" ("mikä oli todistettava, MOT") tai piirretään pieni neliö (formula_1).


title: Matemaattinen todistus

text: Kaikkia yksinkertaisiakaan väitteitä ei ole helppo todistaa matemaattisesti. Esimerkiksi Pierre de Fermat'n mukaan nimetty Fermat'n suuri lause säilyi todistamattomana yli 300 vuotta, kunnes 1990-luvulla englantilainen matemaatikko Andrew Wiles löysi todistuksen yli 10 vuoden työn tuloksena. Vaikka todistettava väite on erittäin yksinkertainen, niin vain harvat matemaatikot kykenevät ymmärtämään monimutkaisen todistuksen.


title: Matemaattinen todistus

text: Matemaattisia todistuksia käytetään laajalti muun muassa tietojenkäsittelytieteissä, kun halutaan todistaa jokin algoritmi oikeaksi. Periaatteessa myös kokonaisia tietokoneohjelmia voidaan todistaa oikeiksi, mutta ohjelmien todistaminen on kuitenkin osoittautunut sen verran työlääksi, että käytännössä vain pieniä, kriittisiä osia todistetaan tarvittaessa.


title: Matemaattinen todistus

text: Yleisiä todistustekniikoita ovat esimerkiksiOsoitetaan esimerkkinä suorasta todistuksesta, että kahden parittoman luvun tulo on pariton.


title: Matemaattinen todistus

text: Oletukset: osittelulaki, pariteetti, kokonaisluku, peruslaskutoimitukset, rengas


title: Matemaattinen todistus

text: Väite: Kahden parittoman kokonaisluvun tulo on pariton.


title: Matemaattinen todistus

text:
Todistus:
Olkoot luvut formula_2 ja formula_3 ovat parittomia, jolloin on olemassa sellaiset luvut formula_4, että formula_5. Nyt näiden lukujen tulo voidaan kirjoittaa muodossa


title: Matemaattinen todistus

text: Tässä formula_7 on kokonaisluku, koska formula_8 ja formula_9 ovat kokonaislukuja. Koska lauseke on muotoa formula_10, niin on osoitettu, että tulo formula_11 on pariton. formula_1


title: Matemaattinen todistus

text: Matemaattisen induktion ja yllä olevan todistuksen avulla voitaisiin edelleen todistaa, että mielivaltaisen monen parittoman kokonaisluvun tulo on pariton.


title: Matemaattinen todistus

text: Epäsuorassa todistuksessa oletetaan, että väite ei olekaan voimassa ja osoitetaan, että tästä "vastaoletuksesta" seuraa jokin ristiriita joko oletuksen, aksiooman tai jonkin aikaisemmin todistetun lauseen kanssa.


title: Matemaattinen todistus

text: Väite: formula_13 on irrationaaliluku. (Oletetaan, että aiemmin on jo todistettu luvun formula_13 olemassaolo.)


title: Matemaattinen todistus

text:
Todistus:
Tehdään vastaoletus, että formula_13 on rationaaliluku. Silloin on olemassa kokonaisluvut formula_16, joille formula_17 ja murtoluku formula_18 on supistettu mahdollisimman yksinkertaiseen muotoon. Korottamalla molemmat puolet toiseen potenssiin saadaan formula_19, eli formula_20. Lukuteoriasta tiedetään, että jos kokonaisluvun neliö on parillinen, niin itse lukukin on parillinen. Koska luvun formula_21 neliö on edellä saadun nojalla parillinen, niin on siis olemassa luku formula_22, jolle on voimassa formula_23. Sijoittamalla tämä luvun formula_21 paikalle saadaan formula_25 eli formula_26. Nyt luvun formula_21 lisäksi myös formula_28 on parillinen, joten murtoluvussa formula_18 voidaan jakaa sekä osoittaja että nimittäjä luvulla formula_30. Tämä on ristiriita, sillä alussa oletettiin, että luku formula_18 oli jo supistettu mahdollisimman yksinkertaiseen muotoon. Tämä ristiriita osoittaa, että vastaoletus on väärin ja alkuperäinen väite oikein. Siispä formula_13 on irrationaaliluku. formula_1


title: Kalifornianlahti

text: Kalifornianlahti (, ) on Tyynenmeren merialue, joka erottaa Kalifornian niemimaan muusta Meksikosta. Sen rannikolla sijaitsee neljä Meksikon osavaltiota: Baja California, Baja California Sur, Sonora ja Sinaloa. Kalifornianlahtea kutsutaan joskus myös Cortésinmereksi (esp. "Mar de Cortés", engl. "Sea of Cortez").


title: Kalifornianlahti

text: Kalifornianlahden eteläraja kulkee Meksikon Piastla Pointista (23°38' N) Kalifornian niemimaan eteläpäähän.


title: Kalifornianlahti

text: Kalifornianlahdella on kaksi isompaa saarta, Isla Ángel de la Guarda ja Isla del Tiburón. Kalifornianlahteen laskee Coloradojoki.


title: Campeche

text: Campeche on Meksikon osavaltio. Se oli ennen osa Yucatánia, mutta erotettiin 7. elokuuta 1857 omaksi osavaltiokseen. Campechen naapuriosavaltiot ovat Yucatán, Quintana Roo ja Tabasco. Etelässä sillä on yhteistä rajaa Guatemalan kanssa ja lännessä se rajoittuu Meksikonlahteen. Campechen pääkaupunki on Campeche. Muita kaupunkeja osavaltiossa ovat mm. Champotón, Ciudad del Carmen, Escárcega, Bolonchén, Calkiní, Dzitbalché, Hecelchakán, Hopelchén, Lerma, Tenabo ja Sabancuy.


title: Campeche

text: Osavaltion pinta-ala on 57 924 neliökilometriä ja asukasluku noin 894 100 (2014).


title: Dogma

text: Dogma voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Wilma

text: Wilma voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Lapuan taistelu

text: Lapuan taistelu oli Suomen sodan ensimmäinen varsinainen kenttätaistelu. Kun Venäjä hyökkäsi Suomeen helmikuussa 1808, suomalaisten ylipäällikkö Klingspor katsoi parhaaksi perääntyä joukkoineen yhä pohjoisemmaksi. Vasta alkukesän aikana Suomen armeija eteni takaisin etelää kohti. Lapua oli tärkeä risteyskohta, ja siellä liikkui kevättalvesta alkaen sekä suomalaisia että venäläisiä joukkoja. Heinäkuussa pataljoona savolaisia otti paikkakunnan haltuunsa, mutta jo seuraavana päivänä, 8.7., kenraali Nikolai Nikolajevitš Rajevskin johtamat venäläiset miehittivät Lapuan ensimmäisessä Lapuan taistelussa.


title: Lapuan taistelu

text:
Toinen, ”varsinainen” Lapuan taistelu käytiin 14. heinäkuuta, jolloin eversti Carl Johan Adlercreutzin johtamat suomalaiset joukot lähtivät aamulla Kauhavalta Lapuaa kohti. Koko matkan ajan käydyt taistelut venäläisten etujoukkoja vastaan hidastivat kulkua niin paljon, että vasta n. klo 16 aikaan suomalaiset seisoivat Lapuaa pohjoispuolelta reunustavalla Ritamäen harjanteella.
Koska venäläiset odottivat Kuortaneen suunnasta muonakuormastoja ja vahvistusjoukkoja, Rajevski halusi suojella sekä Kuortaneen että Vaasan teitä. Niinpä hän oli asettanut miehensä Lapuanjoen pohjoisrannalle 3½ km leveäksi rintamaksi. Venäläisten puolustukselle asetelma oli hankala, mutta suomalaisten silmissä se näytti uhkaavalta. Niinpä Adlercreutz luuli (tai ainakin raportissaan mainitsi) joutuneensa taistelemaan ylivoimaa vastaan, vaikka itse asiassa suomalaisia oli 600 miestä enemmän.


title: Lapuan taistelu

text: Osa venäläisistä piileskeli Ritamäen alla levittäytyvässä ruispellossa ja ampui sieltä suomalaisia, joiden olisi pitänyt ylittää aukea päästäkseen Isoonkylään eli kirkonkylään. Myös Liuhtarin kylään sijoitettu venäläinen tykistö osallistui tulitukseen. Rajevski oli jo etukäteen parannellut perääntymistietä Kuortaneelle päin, mutta tämä tärkeä rintaman oikea siipi oli jäänyt venäläisten heikoimmaksi kohdaksi. Adlercreutz ei silti antanut lupaa saarrostusliikkeen tekemiseen Kuortaneentien katkaisemiseksi. Hän halusi hyökätä lineaaritaktiikan sääntöjen mukaisesti avoimella kentällä, joten von Döbelnin joukot lähetettiin tykistön suojaamana kohti Isoakylää.


title: Lapuan taistelu

text: Tästä alkaen Lapuan taistelua ei voi pitää sodanjohdolle erityisen kunniakkaana. Yhä kiihtyvän tulituksen vuoksi Georg Carl von Döbelnin miesten käskettiin pysähtyä, ja kapteeni Brakelin komppania komennettiin ajamaan venäläiset ruispellosta. Hetken kuluttua heidätkin pysäytettiin, sillä tuli viesti venäläisistä Alapään kylässä, suomalaisten selustassa. Tieto oli perätön, mutta se esti Adlercreutzia suunnitelmansa mukaan hyökkäämästä yhtä aikaa sekä venäläisten rintaman keskustaan että oikeaa siipeä vastaan, sillä Liuhtariin tarkoitetut joukot lähetettiin Alapäähän.


title: Lapuan taistelu

text: Döbelnin hyökkäämässä ollut prikaati oli jätetty tuleen makaamaan. Aikansa odotettuaan rykmentin nuoret upseerit päättivät voivansa yhtä hyvin kuolla ”lähempänä vihollista kuin täällä ojissa” ja lähtivät luvatta hyökkäykseen. Tämän nähdessään von Döbeln antoi muodollisen hyökkäyskäskyn — hänkin ilman Adlercreutzin lupaa. Venäläinen tykistö ehti ampua vain kerran, kun porilaiset jo olivat Isossakylässä. ”Onpa paha, että nuo hullut pääsivät irti”, huudahti Adlercreutz, joka oli menettänyt taistelun johdon.


title: Lapuan taistelu

text: Porilaiset ajoivat vihollista takaa molemmin puolin jokea, mutta nämä pystyivät ryhmittymään Liuhtarin edustalla ja vetäytymään sieltä hyvässä järjestyksessä Kuortanetta kohti. Estääkseen suomalaisten saarrostusliikkeen joen yli venäläiset sytyttivät palamaan Liuhtarin sillan. Tuli levisi sieltä läheisen tervasataman tynnyreihin, ja tuuli painoi liekit Liuhtarin kylään, joka paloi lähes kokonaan. Tulipalo pakotti suomalaiset kiertämään kylän ja antoi venäläisille lisäaikaa vetäytymiseen.


title: Lapuan taistelu

text: Voitto oli avannut Suomen armeijalle tien etelään, mutta ylipäällikkö Klingspor menetti tämän etulyöntiaseman pitämällä joukkonsa Lapualla peräti kuukauden ajan. Niinpä Lapuan taistelu ei saanut niinkään sotilaallista merkitystä, vaan siitä tuli lähinnä psykologinen voitto. Venäläiset joutuivat kuitenkin luopumaan Perhosta ja Alavudesta, sillä he pelkäsivät jäävänsä kahden tulen väliin. Klingpor keskittyi häiritsemään lähialueen venäläisryhmittymien huoltokuljetuksia ja siirsi painopisteensä kohti Kauhajokea ja Lapväärttiä.


title: Lapuan taistelu

text: Taistelun muistopäivää, Lapuan Päivää, vietetään kuitenkin edelleen Lapualla kotiseutujuhlana. Ruotsin kruununprinsessa Victoria sai voittoa tarkoittavan nimensä, koska on syntynyt Lapuan taistelun vuosipäivänä.


title: Chiapas

text: Chiapas on osavaltio Meksikon kaakkoisosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Tabasco, Veracruz ja Oaxaca. Idässä se rajoittuu Guatemalaan, ja etelässä on Tyynimeri.


title: Chiapas

text: Chiapasin pinta-ala on 73 289 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,2 miljoonaa (2014). Osavaltion pääkaupunki on Tuxtla Gutiérrez.


title: Chiapas

text: Muita kaupunkeja ovat muun muassa San Cristóbal de las Casas, Comitán ja Tapachula. Yksi kolmasosa chiapasilaisista on mayoja.


title: Chiapas

text: Osavaltiossa toimii poliittinen vastarintaliike EZLN.


title: Kehäpäätelmä

text: Kehäpäätelmä on virheellinen päätelmä, jonka pätevyys perustuu oletukseen johtopäätöksen totuudesta. Toisin sanoen kehäpäätelmä on hyväksyttävä vain siinä tapauksessa, että johtopäätös sattuu olemaan tosi. Kehäpäättely ei osoita mitään syitä, miksi kyseistä väitettä olisi pidettävä totena.


title: Kehäpäätelmä

text: Yksinkertaisimmillaan kehäpäätelmä kuuluu: Koska asia on näin, asia on näin. Kehäpäätelmän yleinen kaava on seuraava:Tavallisesti kehäpäätelmät piiloutuvat monimutkaisen esitystavan taakse eikä kehäpäätelmästä ole siksi helppoa antaa selkeää esimerkkiä. Kehäpäätelmässä voi olla myös useampia termejä kuin vain kaksi. Esimerkiksi seuraava päättely on kehämäistä:Kehäpäätelmä tunnetaan myös latinankielisillä nimillä "petitio principii", "circulus in probando" ja "circulus vitiosus".


title: Kehäpäätelmä

text: Kehäpäätelmiä:


title: Kehäpäätelmä

text: Pätevä päätelmä:


title: Chihuahua (osavaltio)

text: Chihuahua on Meksikon suurin osavaltio. Sen pinta-ala on 247 455 neliökilometriä ja asukasluku yli 3,7 miljoonaa.


title: Chihuahua (osavaltio)

text: Chihuahua on nimetty pääkaupunkinsa, Chihuahuan mukaan. Osavaltion suurin kaupunki on kuitenkin Ciudad Juárez, jonka asukasluku on noin puolitoista miljoonaa (2004). Chihuahua rajoittuu pohjoisessa Yhdysvaltoihin ja jakautuu 67 kuntaan.


title: Seqenenre Tao

text: Seqenenre Tao (myös Seqenera Thot-aa tai Sekenenra Taa) oli Egyptin faarao Thebassa. Hänen hallitusaikansa on epävarma. Hänen arvellaan hallinneen Seitsemännentoista dynastian aikana noin vuonna 1560 eaa.-1558 eaa. Hän menentyi väkivaltaisesti joko taistelussa tai hän joutui salamurhan kohteeksi.


title: Seqenenre Tao

text: Hän oli faarao Ahmosen:n ja kuningatar Tetisherin poika. Tao:n kuoltua Egyptin faaraoksi nousi hänen poikansa Kamose.


title: Seqenenre Tao

text: Faarao Seqenenre Taon muumio löydettiin 1881 Deir el Bahrin hautausalueelta. Samaan hautaan oli haudattu 18.dynastian ja 19.dynastian faaraot Ahmose (hänen toinen poikansa), Amenhotep I , Thutmosis I , Thutmosis II , Thutmosis III , Ramses I , Seti I , Ramses II ja Ramses IX.


title: Coahuila

text: Coahuila (Coahuila de Zaragoza) on osavaltio Meksikossa. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Coahuila on Meksikon kolmanneksi suurin osavaltio, ja sen pinta-ala on . Osavaltio koostuu . Vuonna 2014 osavaltion asukasluvuksi arvioitiin noin .


title: Coahuila

text: Coahuilan pääkaupunki on Saltillo, ja muita kaupunkeja ovat osavaltion entinen pääkaupunki Monclova sekä Piedras Negras ja Torreón.


title: Mahjong

text: Mahjong (, Wade-Giles: "machiang") on Kiinasta peräisin oleva neljän hengen peli, jonka tavoitteena on muodostaa 17 nappulasta erilaisista yhdistelmistä koostuva voittokäsi. Pelin säännöistä on olemassa paljon erilaisia variaatioita, joissa onnella on vaihteleva merkitys. Pelin voittamiseksi tarvitaan tietoa pelimekaniikasta, todennäköisyyksien arvioimista ja hyvää onnea. Se voi päällipuolin vaikuttaa täysin onneen perustuvalta, mutta mestarilla täytyy olla shakin hallitsemiseen verrattava tietomäärä ja kokemus erilaisista käsistä ja pelitilanteista. Mahjongia pelataan perinteisesti neljä kierrosta, eli vähintään 16 erää. Tällainen peli kestää yleensä noin 1-3 tuntia.


title: Mahjong

text: Mahjongin varhaisvaiheet ovat joiltain osin hämärän peitossa. Markkinointimielessä levitetyissä tarinoissa kerrotaan muinaisista Kiinan keisareista, Kungfutsesta ja Nooan arkista. Ensimmäiset konkreettiset todisteet mahjongista ovat 1800-luvun loppupuolelta ja nykykäsityksen mukaan peli on lähtöisin Ningbosta, Zhejiang-provinssista. Se on kehitetty aikaisempien domino- ja korttipelien sekä kiinalaisten rahojen pohjalta. Kiinalaiset dominot ovat yhä osa peliä, mutta niiden tehtävä siinä on toimia pistelaskun apuvälineinä.


title: Mahjong

text: Mahjongia on pelattu ja pelataan yhä rahapelinä, mistä juontuvat nykyiset pistelaskujärjestelmät. Kommunistisen puolueen ottaessa vallan Kiinassa mahjong kiellettiin, koska ihmiset pelasivat rahasta vuorokaudet läpeensä sen sijaan että olisivat tehneet töitä.


title: Mahjong

text: Kiinalainen sivistyneistö pitää mahjongia rahvaan pelinä, eikä itsestään sivistynyttä vaikutelmaa antamaan pyrkivä kiinalainen myönnä edes osaavansa pelata sitä. Sivistyneistölle sopivana pelinä pidetään gota.


title: Mahjong

text: Mahjong vietiin Kiinasta Japaniin vuonna 1907. 1920-luvulla peli levisi Yhdysvaltoihin. Sekä japanilaiset että yhdysvaltalaiset kehittivät peliä monimutkaisemmaksi ja siitä julkaistiin monia sääntökokoelmia. "The Mah Jong Association of Japan" julkaisi säännöstön, jota on pidetty viime vuosikymmeninä eräänlaisena kansainvälisenä standardisäännöstönä. "Amerikkalainen mahjong" (usein Mah Jongg) taas poikkeaa täysin perinteisestä mahjongista.


title: Mahjong

text: Mahjongin säännöt ovat vaihdelleet suuresti maittain ja paikkakunnittain. Vuonna 1998 Kiinan valtiollinen urheilukomitea julisti mahjongin alaisekseen kilpalajiksi ja julkaisi standardisäännöt, jotka tulivat maailman tietoisuuteen lokakuussa 2002, kun niitä käytettiin ensimmäisessä mahjongin maailmanmestaruuskilpailussa Tokiossa. Ne tarkoitettiin virallisiksi kansainvälisiksi säännöiksi.


title: Mahjong

text: Lokakuussa 2005 perustettiin "World Mahjong Organisation" (WMO) Pekingissä. Mukana olivat muun muassa "Japan Mahjong Organizing Committee" (JMOC) ja "European Mahjong Association" (EMA). Kansainvälisiin sääntöihin tehtiin joitakin muutoksia vuonna 2006. Ne ovat nyt "majiangin kilpailusäännöt", joita sovelletaan kilpailuissa. Näillä kilpasäännöillä pelataan ilman rahapalkintoja. Vuonna 2007 Macaossa pelattiin ensimmäisen kerran World Series of Mahjong -maailmanmestaruusturnaus, jossa pelataan rahapalkinnoista ja käytetään omia sääntöjä. Vuoden 2008 turnauksen voittaja sai palkinnoksi 500 000 dollaria.


title: Mahjong

text: Pelin yleisin nimitys "mahjong" tulee sen kiinankielisen nimen kantoninkiinankielisestä ääntämyksestä (Jyutping: "maa zoeng", IPA: ). Mandariinikiinankielinen ääntämys on pinyinillä "májiàng" ja Wade-Giles järjestelmällä "ma chiang" (IPA: ).


title: Mahjong

text: Mahjongin pelivälineinä käytetään tiilen muotoisia pelinappuloita, joita on kiinalaisten sääntöjen mukaisessa pelissä 152 tai 158 ja modernien sääntöjen mukaisissa 144 (sama setti ilman bonustiiliä). Pelitiilet on perinteisesti tehty luusta ja bambusta. Nykyään tiilet ovat muovista, mutta ne on tehty kaksiosaisiksi niin, että varsinaisen pelitiilen takapuoli on väriltään poikkeava ja merkitsemätön "selkä" (kuten pelikorttien takapuoli). Pelisettejä valmistetaan harvemmin myös erikoismateriaaleista kuten arvometalleista.


title: Mahjong

text: Tiilet jaetaan "maihin" eli "numerotiiliin" (108 tiiltä), "arvotiiliin" eli "kunnianarvoisiin" (28 tiiltä) ja "bonustiiliin" (8 tiiltä). Numerotiilet jaetaan kolmeen maahan (kolikot, bambut ja "wan"), arvotiilet neljän ilmansuunnan tuuliin sekä kolmenvärisiin lohikäärmeisiin ja bonustiilet kukkiin ja vuodenaikoihin.


title: Mahjong

text: Tiilet edustavat "kolmea aarretta" () eli taivaan (), maan () ja ihmisen () kolmijakoa. Maat edustavat ihmistä, arvotiilien ilmansuunnat maata eli tilaa, arvotiilien päätiilet taivasta eli aikaa. Bonustiilet symboloivat satunnaista onnea.


title: Mahjong

text: Kussakin maassa on yhdeksän erilaista tiiltä, joilla on numeroarvo 1–9. Jokaista tiiltä on neljä kappaletta.


title: Mahjong

text: "Kolikko" on kiinalainen kolikko "tóng" 銅.


title: Mahjong

text: "Bambu" on sadan kolikon nauha "suǒ" 索. Jossain vaiheessa pötkömäiset kolikkonauhat tulkittiin bambunvarsiksi.


title: Mahjong

text:
Nimitys "kirjain" tulee tiilessä olevasta punaisesta kirjoitusmerkistä, joka on kiinan kielen sana "wàn" 萬 (japanilainen ääntämys "won" tai käännös "man"), 10 000 eli sata sadan kolikon nauhaa. Sininen (tai musta) merkki näyttää tiilen luvun kiinalaisin numeroin 1-9. Länsimaisille pelaajille tarkoitetuissa seteissä on usein arabialaiset numerot tiilien nurkassa helpottamassa pelaamista.
Kutakin arvotiiltä on neljä kappaletta.


title: Mahjong

text: ”Lohikäärme” on 1920-luvulla keksitty nimitys, jonka keksi mahjongin länsimaihin tuonut Joseph Babcock. Koska lännessä ei ymmärretty kiinalaisia merkkejä, keksittiin käyttää sanaa ”lohikäärme”, joka kuulosti eksoottisen kiinalaiselta. Joissain länsimaisissa seteissä tiiliin onkin kuvattu lohikäärmeitä.


title: Mahjong

text: Valkoinen voi olla täysin tyhjä tiili, mutta usein tiileen on piirretty kehys erottamaan valkoiset tyhjistä korvaustiilistä ja toisaalta estämään huijauksia, joissa pelaaja piirtää huomaamatta tyhjään tiileen tarvitsemansa tiilen kuvion.


title: Mahjong

text: Päätiilien merkityksille on annettu ainakin kaksi selitystä:


title: Mahjong

text: Kiinalaiset kutsuvat sarjaa vaihtoehtoisesti nimellä "nuoli" 箭 (jiàn). Vihreä 發 (fā) on kehotus ampua, punainen 中 (zhōng) merkitsee kohteeseen osumista ja valkoinen 白 (bái) näyttää epäonnistumista.


title: Mahjong

text: Merkit vastaavat myös kiinalaisen keisarillisen tutkintomenetelmän tuloksia. Punainen tiili (中榜 zhōngbǎng, "läpäisseiden lista") näytti, että oppilas oli läpäissyt tutkinnon ja nimitetään virka-asemaan. Vihreä tiili (發"財 fācái, "vaurastuminen") näyttää, että kokeissa menestymistä ja virka-aseman saavuttamista seuraa vauraus. Valkoinen tiili (白版 báibǎn) on muistutus nuhteettoman, lahjomattoman toiminnan tärkeydestä.


title: Mahjong

text: 中 "zhong" on varhaisimmissa mahjong-peleissä ollut osana ilmansuuntaryhmää. Kiinalaisille ilmansuuntia on viisi. Viides on keskusta eli zhong ja se oli alun perin sininen kuten muutkin ilmansuunnat. On luultavasti länsimaisten markkinavoimien vaikutusta, että se irrotettiin alkuperäisestä yhteydestään ja tiilet ryhmiteltiin toisin.


title: Mahjong

text: Päätiilien nimi, "kolmen aikakauden tiilet", kertoo, että niiden on tarkoitus symboloida taivasta, joka määrää ajasta. Kolme aikakautta koostuvat kukin kolmesta 20 vuoden ajanjaksosta. Uusien virallisten sääntöjen lisäykset tuovat yhdeksän ajanjakson symboliikan entistä vahvemmin peliin.Näitä kutsutaan yleisnimityksellä "kukat ja vuodenajat" (花牌 huāpái – kukkatiilet). Kukkien ja vuodenaikojen lisäksi tai asemasta pelin mukana voi tulla ammatteja, kahdeksan kuolemattoman symboleja tms. esittäviä sarjoja. Kuvamotiivista huolimatta ne kaikki edustavat neljää ilmansuuntaa, mikä on olennainen tieto pistelaskuvaiheessa perinteisiä pistelaskusääntöjä käytettäessä. Uusissa säännöissä kaikki tiilet ovat samanarvoisia.


title: Mahjong

text: Aitokiinalaisissa peleissä on yleensä myös kaksi tiiliparia, joilla pelaamiselle on omat sääntönsä. Tavallisesti parit esittävät kissaa ja rottaa sekä vaurauden jumalaa (财神 cáishén) ja aarrepataa.


title: Mahjong

text: Maatiilet ovat pysyneet muuttumattomina, mutta arvotiilet ja bonustiilet ovat sallineet pelin tilaajien ja valmistajien mielikuvitukselle ja toiveille paljon liikkumavaraa. Lisäksi eri maiden mahjong-muunnelmissa kukkatiilissä on suuria eroja. Esimerkiksi vietnamilaisissa seteissä 16 numeroitua kukkatiiltä (1, 2, 3 ja 4 kaikki neljään kertaan) ja kahdeksan ylimääräistä bonustiiltä.


title: Mahjong

text: Pelissä käytetään kahta kuusisivuista arpakuutiota, joissa ykkönen ja nelonen on värjätty kiinalaiseen tapaan punaisiksi.


title: Mahjong

text: Mahjong-settiin voi kuulua joko nelisivuinen arpomisväline tai neljä pyöreää kiekkoa, joista kukin edustaa yhtä ilmansuuntaa, jonka merkki on kaiverrettu ja maalattu siihen. Näillä arvotaan istuimet ja ilmansuunnat sekä merkitään kuluvan kierroksen tuulta. Erilaisia tuuliosoittimia on paljon: kiekkoja, noppia, telineessä olevia pyöritettäviä sylintereitä ja niin edelleen.


title: Mahjong

text: Lisäksi pelin mukana tulee pistetikkuja tai pisteluita. Tikkujen käyttö ei ole välttämätöntä, mutta ne helpottavat tulostilanteen seuraamista, koska pisteenlasku perustuu maksuille pelaajalta toiselle. Tikkujen sijasta voi käyttää myös esimerkiksi pokeripelimerkkejä tai kynää ja paperia. Tikkuja (alun perin dominoita) on neljän tyyppisiä:


title: Mahjong

text: Ihmisen ja maan pisteiden värit vaihtelevat peliseteissä. Pisteet voivat olla maalattuina tikun keskelle tai sen molempiin päihin.


title: Mahjong

text: Tavallisesti pistearvot ovat:


title: Mahjong

text: Uusissa säännöissä pistelasku on uudistettu täysin, eikä pisteitä kerry yhtä paljon kuin vanhojen sääntöjen mukaan. Laskutikuille voidaan antaa esimerkiksi seuraavat arvot:Rahasta pelattaessa tikkujen loppuminen ei lopeta peliä tikut hävinneen kohdalla, koska hän voi yksinkertaisesti ostaa toisilta pelaajilta tikkuja käyttöönsä.


title: Mahjong

text: Japanilaisissa seteissä on erilaiset tikut:


title: Mahjong

text: Nämä pistearvot pätevät modernissa japanilaissa mahjongissa. Perinteisillä säännöillä pelattaessa pistearvot ovat pienemmät.


title: Mahjong

text: Mahjongia on pelattu yksityiskohdiltaan vaihtelevin säännöin. Jos pelataan vanhojen sääntöjen mukaan, pitää pelaajien varmistaa ennen pelin alkua, että kaikki ovat samaa mieltä pelissä noudatettavista säännöistä. Joidenkin virallisten sääntöjen (esimerkiksi uusien kilpasääntöjen, World Series of Mahjongin sääntöjen tai Euroopan mahjong-liiton riichi-säännöt) noudattaminen eliminoi sääntöjen tulkinnanvaraisuuden.


title: Mahjong

text: Peliin tarvitaan neljä pelaajaa, joskin kolmen pelaajan peli onnistuu myös. Kolmella pelaajalla pelatessa toimitaan ikään kuin mukana olisi neljäskin pelaaja (tyhjä paikka nimetään tuuleksi ja muuri rakennetaan normaalisti).


title: Mahjong

text: Pelaajiin liittyvät toimet kiertävät aina vastapäivään, muuriin liittyvät toimet myötäpäivään. Pelin tempo voi olla miten nopea tahansa, kunhan kullakin pelaajalla on riittävästi aikaa reagoida muutoksiin. Tarvittaessa pelaaja voi pyytää hetken miettimisaikaa missä vaiheessa tahansa.


title: Mahjong

text: Mahjongia pelataan kierroksittain. Yksi kierros käsittää vähintään neljä ja korkeintaan 52 erää. Vaihtelu johtuu siitä, että jakajan voittaessa erän jakovuoro ei siirry järjestyksessä seuraavalle pelaajalle. Poikkeuksena on jakajan kolmastoista perättäinen erävoitto, jolloin vuoro siirtyy seuraavalle voitosta huolimatta.


title: Mahjong

text: Pelaajien tavoitteena on muodostaa mahdollisimman arvokas voittokäsi mahdollisimman nopeasti. Yleisimmät voittokädet muodostuvat neljästä kolmen tiilen ryhmästä ja yhdestä parista, mutta tästä kaavasta poikkeavia voittokäsiä on lukuisia. Pelaajan julistaessa voittokäden erä päättyy ja pisteet lasketaan. Säännöistä riippuen joko kaikki maksavat vain voittajalle tai hävinneet maksavat lisäksi myös toisilleen vajaiden käsiensä arvojen mukaan. Sovitun kierrosmäärän täytyttyä eniten pisteitä kerännyt pelaaja voittaa.


title: Mahjong

text: Mahjongia pelataan mielellään neliönmuotoisen pöydän äärellä. Neljän pelaajan keskinäiset paikat arvotaan jollakin yhteisesti sovitulla tavalla. Samoin arvotaan, kuka pelaajista on ensin jakaja eli "itätuuli". Muiden pelaajien omat tuulet määräytyvät itätuulesta vastapäivään lukien järjestyksessä etelä, länsi, pohjoinen. Pelaajien tuulilla on vaikutus pistelaskuun ja tiettyjä sääntöjä käytettäessä myös maksuihin, jolloin jakaja eli itätuuli sekä maksaa että saa pisteet kaksinkertaisina.


title: Mahjong

text: Tuulten nimeämisen jälkeen tiilien jako eli "muurin murtaminen" valmistellaan: tiilet käännetään pöydälle kuvapuoli alaspäin ja sekoitetaan. Kukin pelaaja rakentaa eteensä kaksi tiiltä korkean muurin tiilten kuvapuolet alaspäin. Muurin leveys on 17 tiiltä, bonustiiliä käytettäessä 18 tiiltä. Muurit järjestetään neliöksi.


title: Mahjong

text: Itätuuli heittää arpakuutioita ja laskee vastapäivään, itsestään aloittaen, arpakuutioiden luvun osoittaman pelaajan, josta tulee muurin murtaja.


title: Mahjong

text: Kiinalaiseen tapaan muuri murretaan siten, että muurin murtaja heittää arpakuutioita uudelleen ja lisää tuloksen itätuulen heittämään summaan, minkä jälkeen hän laskee edessään olevan muurin sivun oikeasta laidasta alkaen yhteissumman verran päällekkäisiä tiilipareja vasemmalle jatkaen tarvittaessa vasemmalla puolellaan istuvan muurille. Muurin murtaja nostaa kyseisen tiiliparin päällimmäisen tiilen syntyneen aukon oikealle puolelle ensimmäiseen paikkaan ja alimmaisen tiilen aukon oikealle puolelle kolmanteen paikkaan.


title: Mahjong

text: Japanilaiseen tapaan muurin murtaja heittää arpakuutiota uudelleen ja laskee murtamiskohdan samaan tapaan mutta vain oman heittonsa summan mukaan. Murtamiskohdasta lasketaan takaisin oikealle seitsemän tiiliparin mittainen "raunio" eli "kuollut muuri", joka irrotetaan muusta muurista erilleen. Raunion kolmas päällimmäinen tiili vasemmalta lukien käännetään paikallaan kuvapuoli ylöspäin. Tämä tiili on nimeltään "dora" ja sen perusteella pelaajat voivat saada lisäpisteitä.


title: Mahjong

text: Muurin murtamisen jälkeen pelaajat ottavat itätuulesta alkaen vastapäivään kiertäen itselleen tiiliä muurista jakokohdasta alkaen ensin kukin kaksi tiiliparia kerrallaan kolmesti. Lopuksi itätuuli ottaa itselleen ensimmäisen ja neljännen yksittäisen tiilen, loput kolme pelaajaa järjestyksessä kukin yhden. Jaon jälkeen itätuulella on 14 tiiltä ja muilla 13. Pelaajat katsovat tiilensä ja asettelevat ne eteensä haluamaansa järjestykseen niin, etteivät muut näe tiilien arvoja.


title: Mahjong

text: Jos bonustiilet ovat pelissä mukana, itätuuli aloittaa jaon jälkeen pelin kutsumalla kukat ja vuodenajat esiin. Tällöin kaikki pelaajat asettavat pöydälle eteensä jaossa saamansa bonustiilet kuvapuoli ylöspäin ja ottavat rauniosta käteensä korvaavat tiilet. Jos pelaaja nostaa pelin aikana muurista bonustiilen, hän asettaa sen heti pöydälle näkyviin ja korvaa sen käteensä rauniosta otetulla tiilellä.


title: Mahjong

text: Itätuuli aloittaa varsinaisen pelin asettamalla yhden tiilistään kuvapuoli ylöspäin pöydälle edessään olevan muurin sisäpuolelle. Tällaista kädestä poistettua tiiltä kutsutaan "heitetyksi" tai "viskatuksi". Muut pelaajat päättävät, vaativatko eli "huutavatko" sen itselleen. Tiilen voi vaatia itselleen vain, mikäli se täydentää jonkin ryhmän tai on viimeinen pelaajan tarvitsema tiili voittokäteen. Mikäli useampi pelaaja vaatii samaa tiiltä, arvokkain yhdistelmä voittaa. Chow-vaatimuksen voi tehdä vain pelivuorossa edellisen pelaajan heittämästä tiilestä. Ainoastaan viimeisimmän heitetyn tiilen voi vaatia.Mikäli tiiltä ei vaadita, seuraavana vuorossa oleva pelaaja nostaa tiilen muurin murretusta päästä, ja voi halutessaan liittää sen käteensä. Tämän jälkeen hän heittää yhden tiilen pois kädestään, muut esittävät mahdolliset vaatimuksensa, ja niin edelleen.


title: Mahjong

text: Mikäli tiili vaaditaan, tiilen saanut pelaaja kääntää vaatimukseen oikeuttavan yhdistelmän tiilet kädestään esille ja liittää sen jälkeen vaaditun tiilen niiden yhteyteen. Tiiliryhmä jätetään esille, ja pelaaja heittää kädestään tiilen pois.


title: Mahjong

text: Näin jatketaan, kunnes joku pelaajista saa mahjongin eli voittokäden, tai muurista loppuvat tiilet (uusien sääntöjen mukaan) tai muurissa (mukaan lukien raunio) on enää 14 tiiltä (vanhojen sääntöjen mukaan). Edellisessä tilanteessa voittokäsi, joissain säännöissä myös hävinneet kädet, pisteyteytetään ja pelaajat maksavat toisilleen pisteistä riippuen.


title: Mahjong

text: Tiilistä kerätään erilaisia sarjoja. Mahjong on käsi, jossa on neljä sarjaa ja pari. Mahjongin saa myös tietyillä erikoiskäsillä.


title: Mahjong

text: Sarjat ja vaihtoehtoiset nimitykset:


title: Mahjong

text: Sarjan voi muodostaa kahdella tavalla: pelaamalla sen kädestä (piilosta) tai huutamalla. Kädestä pelattu peng tai gang (piilo-peng tai piilo-gang) on arvokkaampi kuin huudettu. Pelaaja voi omalla vuorollaan pelata sarjan pöytään. Koska kädestä pelattu sarja on arvokkaampi kuin huutamalla saatu, sarja merkitään kädestä pelatuksi kääntämällä yksi tiilistä sivuttain tai nurin. Pistelaskussa ei ole merkitystä, onko kädessä rakennettu sarja pelattu pöydälle vai ei.


title: Mahjong

text: Peng koostuu kolmesta samanlaisesta tiilestä. Se on yleisin mahjongin muodostamiseen käytetty sarja. Arvokkain peng on tehty tuulitiilistä, jossa tuuli on samalla sekä pelaajan oma tuuli että kierroksen tuuli.


title: Mahjong

text: Gang kostuu neljästä samanlaisesta tiilestä. Pelaajan käden tiilimäärän pitämiseksi vakiona hän nostaa gangin muodostamisen jälkeen ylimääräisen tiilen rauniosta. Tällöin voidaan myös kääntää esiin ylimääräinen "dora" eli kerrointa osoittava tiili. Pistelaskun helpottamiseksi erityyppiset gangit merkitään kääntämällä niiden tiiliä eri tavoin.


title: Mahjong

text: Jatkettu gang on pöydälle asetettu (huudettu) peng, jonka pelaaja täydentää myöhemmin nostamallaan tiilellä gangiksi. Pengin täydentäminen toisen pelaajan pois heittämällä tiilellä ei ole sallittua kaikissa säännöissä.


title: Mahjong

text: Huudettu gang on piilo-pengin täydentäminen gangiksi toisen pelaajan pois heittämällä tiilellä. Sarja asetetaan pöydälle ja yksi tiilistä käännetään nurinpäin osoittamaan, että gang on tehty piilossa olleen pengin avulla. Käsi täydennetään rauniosta otetulla tiilellä. Huudettu gang merkitään yhdellä nurin käännetyllä tiilellä.


title: Mahjong

text: Piilo-gang syntyy kun pelaaja täydentää piilo-pengin muurista nostamallaan tiilellä. Piilo-gang merkitään kahdella nurin käännetyllä tiilellä.


title: Mahjong

text: Gangin muodostaminen ei ole pakollista ja pelaaja voi säilyttää neljännen tiilen kädessään ilmoittamatta gangia tai heittää sen kädestään pois. Gangista saa enemmän pisteitä kuin pengistä, mutta sen muodostaminen voi olla riski etenkin riichi-säännöillä pelatessa.


title: Mahjong

text: Chi on suora, jossa on kolme numeroarvoltaan peräkkäistä saman maan tiiltä. Chin voi huutaa itselleen vain vasemmalla puolella eli vuorojärjestyksessä edellisenä istuvan pelaajan pois laskemasta tiilestä.


title: Mahjong

text: Perinteisten sääntöjen mukaan chistä ei saa pisteitä, ellei kädestä tehty mahjong ole erikoistapaus. Chitä käytetään silloin, kun halutaan voittoa (mahjong), mutta se ei ole suotavaa rahapelissä. Rahasta pelaava pelaaja pyrkii välttämään chin käyttöä, ellei hänellä ole edellytyksiä erikoiskäteen.


title: Mahjong

text: Kilpailusääntöjen mukaan pisteitä voi saada erilaisista chi-kokoonpanoista.


title: Mahjong

text: Pari eli silmät (japanilaisittain "tyyny") on kaksi samaa tiiltä. Parin voi huutaa vain, kun se tarvitaan mahjongin tekemiseen.


title: Mahjong

text: Kun pelaaja on yhtä tiiltä vaille mahjong eli voittokäsi, hänen sanotaan "kuulostelevan (eli odottavan) tiiltä" (myös "tenpai", kiinan kielestä 聽牌 "tīngpái") tai japanilaisittain "istuvan kivellä". Säännöistä riippuen pelaaja voi sitoutua pitämään kätensä samana kunnes saa voittotiilen: tällöin hän julistaa "riichin" (kiinasta 立直 "lìzhí", "seistä suorassa") ja asettaa pöydälle lisäpanoksen. Riichivoitosta saa lisäpisteitä, muutoin pelaaja menettää panoksensa.


title: Mahjong

text: Vain voittotiiltä vailla oleva pelaaja voi huutaa tarvitsemansa tiilen toisen pelaajan heitettyä sen pois sanomalla "mahjong", hú (胡) tai hú pái (胡牌), japanilaisittain "ron" (ロン). Myös itse nostetulla uudella tiilellä voittaa, tällöin japanilainen ilmoitus on "tsumo" (自摸). Pelaaja voi huutaa myös tiilen, jota joku pelaaja käyttää täydentääkseen pöydällä jo olevaa omaa pengiaan gangiksi. Tätä sanotaan "gangin ryöstämiseksi".


title: Mahjong

text: Voittokäsi-ilmoituksen jälkeen pelaaja paljastaa kätensä muille pelaajille. Eri säännöissä käsitellään samaa tiiltä koskevien voittokäsi-ilmoitusten tilannetta eri tavoin: ainoastaan vuorossa seuraavana oleva pelaaja saattaa saada voiton, kaikki samalla tiilellä voittokäden saavat voivat voittaa kierroksen, tai kolmen yhtäaikaisen voittokäden tapauksessa kierros voidaan julistaa tasapeliksi.


title: Mahjong

text: Uusien sääntöjen mukaan voittokädessä pitää olla vähintään 8 pistettä, ja pienempiarvoisen voittokäden ilmoittava pelaaja joutuu maksamaan muille sakkoja. Tällaisen virheen jälkeen pelaajan käsi on "kuollut": pelaaja nostaa vuorollaan uuden tiilen ja heittää sen heti pois. Kuollutta kättä ei voi muuttaa eikä julistaa voittokädeksi vaikka pelaaja sattuisikin nostamaan käden arvoa korottavan tiilen. Japanilaisten riichi-sääntöjen mukaan voittokättä ei saa ilmoittaa valmiiksi, ellei se täytä ainakin yhtä "yaku"-ehtoa. Säännön rikkominen johtaa voiton mitätöimiseen ja sakkomaksuihin. Vaatimus voittokäden minimipistearvosta tai yakusta vähentää onnen merkitystä pelissä ja tekee arvokkaiden käsien tavoittelusta kannattavampaa, mikä tilastollisesti hidastaa yksittäisiä kierroksia mutta vähentää niiden määrää ja monipuolistaa peliä.


title: Mahjong

text: Kun ilmoitettu voittokäsi on todettu sääntöjen mukaiseksi, se pisteytetään. Kierroksen hävinneet pelaajat maksavat voittajalle, joidenkin sääntöjen mukaan myös toisilleen käsiensä arvojen perusteella.


title: Mahjong

text: Erä päättyy pelaajan voittoon tai tiilten loppuessa ilman voittokäsiä tasapeliin. Modernien kilpailusääntöjen mukaan pelattaessa tasapelitilanteessa tempaissa olleet pelaajat (joilla on yhtä tiiltä vaille valmis voittokäsi) saavat ilman tempaita jääneiltä pienen määrän pisteitä.


title: Mahjong

text: Vanhojen sääntöjen mukaan itätuulen eli jakajan voittaessa erän pelataan seuraava erä samoilla tuulilla kunnes joku toinen pelaaja voittaa tai jakaja saa kolmannentoista perättäisen voittonsa. Muutoin jakovuoro eli itätuuli siirtyy vastapäivään edellisen kierroksen etelätuulelle. Kun kukin pelaaja on ollut vuorollaan itätuuli, pelin tuuli vaihtuu itätuulesta etelätuuleksi, myöhemmin etelätuulesta länsituuleksi ja lopulta pohjoistuuleksi. Pelin tuulen vaihtuessa pelin itätuulena aloittanut on jälleen itätuuli.


title: Mahjong

text: Uusien sääntöjen mukaan peli koostuu neljästä kierroksesta (itä, etelä, länsi ja pohjoinen), jotka kukin sisältävät neljä erää (itä, etelä, länsi ja pohjoinen). Voittajan tuuli ei vaikuta pelattavien erien (16) määrään. Kilpasäännöissä pelin pituutta rajoittaa aina myös aikaraja, yleensä 2-2,5 tuntia. Kun aika loppuu, peli loppuu välittömästi.


title: Mahjong

text: Pistelasku muodostuu peruspisteiden laskemisesta ja kerrannaisten selvittämisestä. Joissain säännöissä vain voittaja saa pisteitä, toisissa muutkin voivat saada pisteitä pengeista ja gangeista. Peruspisteet kerrotaan kerrannaisilla. Peliin voidaan sopia maksimipistemäärä, jonka yhdellä kädellä voi saavuttaa.Pisteet mahjongin tekijälle voitosta:


title: Mahjong

text: Pisteet yhdistelmistäKaikille yhteiset kerrannaiset


title: Mahjong

text: Mahjongin tekijän kerrannaiset


title: Mahjong

text: Mahjongin voi suorittaa rakentamalla erikoiskäsiä, joilla mahjongin tekeminen tuottaa enimmäispisteet. Yleensä erikoiskäsien saaminen on hankalaa ja majiangmestari saattaa pelata ikänsä näkemättä kaikkia määriteltyjä erikoiskäsiä. Erikoiskäsissä peng voi olla myös gang.Erikoiskädet, joissa ei tarvitse sarjoja


title: Mahjong

text: Bonustiiliä ei tavata käyttää pelin strategiapuoleen vakavasti suhtautuvien parissa, sillä ne lisäävät satunnaisen onnen merkitystä – yksi onnekas kukkatiili voi antaa saman bonuksen kuin tarkkaan rakennettu erikoiskäsi. Paikoin Kauko-Itää suhtautuminen on päinvastainen ja bonus- ja jokeritiiliä on pelissä runsaasti, jopa 32 kappaletta.


title: Mahjong

text: Yksi bonustiili lisää peruspisteitä neljällä.


title: Mahjong

text: Jos bonustiili edustaa pelaajan tuulta tai pelierän tuulta, pelaaja saa yhden kertoimen. Bonustiilen ollessa sekä pelaajan oma että pelin tuuli pelaaja saa kaksi kerrointa. Onnekas pelaaja voi siis saada kolminkertaiset pisteet, vaikkei rakentanutkaan majiangia.


title: Mahjong

text: Pisteitä saa alkuperäisen 440 yhdistelmän sijasta 81 yhdistelmästä. Voittavassa kädessä voi olla useampia pisteisiin oikeuttavia yhdistelmiä. Pisteenlaskua mutkistaa se, että osa yhdistelmistä sisältää implisiittisesti toisensa, eikä niitä silloin saa laskea samasta kädestä.


title: Mahjong

text: Ainoastaan voittajan pisteet lasketaan. Voittokädessä on oltava vähintään kahdeksan pistettä, eikä bonustiilistä saatavia pisteitä saa laskea tässä vaiheessa vielä mukaan.


title: Mahjong

text: Voittajan käden yhdistelmien pisteet ja mahdolliset bonuspisteet lasketaan yhteen.


title: Mahjong

text: Jos voittava tiili tuli muurista, 8 pistettä lisätään peruspisteisiin ja häviäjät maksavat kukin yhteenlasketun pistemäärän voittajalle.


title: Mahjong

text: Jos voittava tiili on toisen pelaajan poisheittämä, muut pelaajat maksavat voittajalle 8 pistettä kukin. Lisäksi tiilen poisheittänyt pelaaja maksaa voittajalle peruspisteet.


title: Mahjong

text: Jos pelaaja on ilmoittanut tekevänsä mahjongin, mutta hänen pisteensä eivät riitä, hän joutuu maksamaan sakkona 10 pistettä kullekin muista pelaajista sekä pelin lopussa voittajalle normaalisti.


title: Mahjong

text: Yhdistelmät jaetaan 12 ryhmään niistä annettavien pisteiden mukaan seuraavasti:


title: Mahjong

text: 1 piste2 pistettä4 pistettä6 pistettä8 pistettä12 pistettä16 pistettä24 pistettä32 pistettä48 pistettä64 pistettä88 pistettäKiinalaisten sääntöjen mukaan pelattaessa tuurilla on suurempi merkitys pelaajien menestykseen. Esimerkiksi onnekkaasti sattuneet bonustiilet voivat moninkertaistaa heikonkin voittokäden arvon. Lisäksi erikoiskäsien tavoitteleminen on erittäin riskialtista, koska niistä ei keskeneräisinä tyypillisesti saa juuri lainkaan pisteitä, ja muut pelaajat voivat keskeyttää pelin heikolla voittokädellä.


title: Mahjong

text: Modernit japanilaiset säännöt vähentävät tuurin merkitystä kiinalaisiin sääntöihin verrattuna ja ovat käytössä sellaisenaan tai muunneltuina uhkapelissä ja kilpailuissa. Tärkein ero on se, ettei mahjong ole sallittu, ellei kädessä ole ainakin yksi kerrannainen. Kerrannaisen voi saada rakentamalla erikoiskäden, tai julistamalla "riichi" eli olevansa yhden tiilen päässä mahjongista, jolloin pöydälle asetetaan pistemerkki. Riichin jälkeen pelaaja ei saa enää muuttaa kätensä kokoonpanoa, vaan joutuu hylkäämään muurista saamansa tiilet ellei saa niillä voittokättä. Riichin toteutuessa pelaajan käsi on yhden ylimääräisen kerrannaisen arvokkaampi. Toinen ja tavoitellumpi lisäarvo käteen voi tulla seuraavasti: jokaisella kierroksella muurin "kuolleesta" osasta käännetään tietty tiili avoimeksi osoittamaan kierroskohtaista bonustiiltä ("dora"). Voittokäsi saa yhden ylimääräisen kertoimen jokaista siinä olevaa doraa kohden. Jokaista kierroksen aikana syntyvää kania (nelikkoa) kohden käännetään uusi doramerkki. Riichatun käden voittaessa käännetään esiin myös doramerkkien alla olevat tiilet, "uradora", mikä voi korottaa muutoin heikonkin voittokäden arvoa huikeasti.


title: Mahjong

text: Kiinalaisissa säännöissä riichiä vastaavan voittojulistuksen voi yleensä tehdä vain pelin ensimmäisen kierroksen aikana.


title: Colima

text: Colima on yksi Meksikon 32 osavaltiosta. Se sijaitsee maan länsirannikolla ja sen pääkaupunki on Colima. Osavaltio rajoittuu pohjoisessa ja idässä Jaliscoon, etelässä Michoacániin ja lännessä Tyyneen valtamereen. Coliman pinta-ala on 5 625 neliökilometriä ja asukasluku noin 650 555 (2010). Revilla Gigedon saaret Tyynessä valtameressä kuuluvat Coliman osavaltioon. Osavaltio on jaettu kymmeneen kuntaan: Armería, Colima, Comala, Coquimatlán, Cuahtémoc, Ixtlahuacán, Manzanillo, Minatitlán, Tecomán ja Villa de Álvarez.


title: Colima

text: Osavaltion nimi tulee náhuatlinkielisestä nimestä, jolla kutsuttiin entistä Collimanin kuningaskuntaa. Nimi koostuu náhuatlin sanasta "cōlli" ’isoisä, esi-isä’ sekä "-mān" jatkeesta, eli ”paikka, jossa esi-isät hallitsevat”.


title: Colima

text: Colima on Meksikon neljänneksi pienin osavaltio, ja sen inhimillisen kehityksen indeksi on korkea.


title: Colima

text: Colimassa on suuri tulivuori, Volcán de Colima, joka sijaitsee Coliman ja Jaliscon osavaltioiden rajalla. Tulivuori on osa toisen vuoren, Nevado de Colima, kanssa luonnonsuojelualuetta, jota kutsutaan jälkimmäisen nimellä. Huolimatta tulivuoren aktiivisuudesta, maatalouden kehitys on jatkunut ympäröivällä alueella. Osavaltiossa on kaksi avaraa lahtea: Manzanillo ja Santiago, kuten myös Revillagigedon saaristo. Coliman suurimmat joet tulevat Jaliscosta. Rannikkoalueella sijaitsevat laguunit Potrero Grande, Miramar, San Pedrito, Alcuzahe, Amela ja Cuyutlán, joka on erittäin suolapitoinen.


title: Colima

text: Coliman osavaltiossa on trooppinen kuivan talven ilmasto, lukuun ottamatta vuoria, joissa on semitrooppinen kuivan talven ilmasto, ja Tecománin tasankoa, jossa on trooppinen puolikuiva ilmasto. Osavaltion vuoden keskimääräinen lämpötila on 28 °C astetta ja se vaihtelee korkeimmillaan 38 °C ja matalimmillaan 12 °C välillä. Vuosittainen keskimääräinen sademäärä on 983 millimetriä.


title: Colima

text: Suosituimpiin ja osavaltion tyypillisiin ruokiin kuuluvat "sopito"t – pienet "tostada-"tortillat, joiden päällä on "picadillo"-tyyliin tehtyä lihaa ja paljon kastiketta. Pozole (keitetty maissi) sianlihan kanssa on perinteinen välipala. Muita tyypillisiä ruokia ovat "tatemado", "pepena" ja "cuachala". Comala on tunnettu maitotuotteiden, kuten juustojen ja kerman valmistuksesta.


title: Chalkidikí

text: Chalkidikí eli "Khalkidike" (; myös "Halkidikí") on Keski-Makedoniassa Kreikassa sijaitseva niemimaa, joka työntyy pohjoiseen Egeanmereen. Niemimaa muistuttaa kättä, jossa on kolme ”sormea” eli niemeä, lännestä itään Kassándra, Sithonía ja Áthos.


title: Chalkidikí

text: Chalkidikín ja Kassándran niemen länsipuolella sijaitsee Thermaïkóslahti, Kassándran ja Sithonían niemien välissä Kassándranlahti eli Toronaíoslahti, Sithonían ja Áthoksen välissä Singitikóslahti eli Pyhänvuorenlahti, ja niemimaan itäpuolella Traakianmeri, Strymonikóslahti ja Ierissóksenlahti.


title: Chalkidikí

text: Niemimaan korkein huippu on Áthos-vuori (2 033 m) Áthoksen niemen kärjessä. Myös niemimaan keskiosissa on korkeita vuoria, joista korkeimmat ovat Chortiátis (1 201 m) ja Cholomóntas eli Ypsízonos (1 165 m). Niemimaan pohjoisosassa sijaitsevat järvet Vólvi ja Koróneia.


title: Chalkidikí

text: Hallinnollisesti suurin osa niemimaasta kuuluu Keski-Makedonian alueeseen kuuluvaan Chalkidikín alueyksikköön, joka jakautuu viiteen kuntaan. Áthos eli ”Pyhä Vuori” on itsehallinnollinen luostarivaltio, joka ei kuulu näihin ylemmän tason hallintoalueisiin, eikä siellä ole kunnallishallintoa.


title: Chalkidikí

text: Varsinaisen niemimaan suurimmat kaupungit ovat Néa Moudaniá (9 342 asukasta vuonna 2011), Néa Kallikráteia (7 238) ja Polýgyros (6 121). Thessalonikin metropolialue sijaitsee aivan niemimaan luoteisosassa Thermaïkóslahden pohjukassa.


title: Chalkidikí

text: Chalkidikín niemimaa on ollut asuttu viimeistään noin – vuotta sitten. Tämän osoittavat ennen kaikkea Petrálonan luolasta tehdyt löydöt. Myöhemmin alueen varhaisia asukkaita olivat perinteen mukaan traakialaiset ja pelasgit.


title: Chalkidikí

text: Kreikkalaisessa mytologiassa niemimaa oli paikka, jonne sijoittui gigantomakhia eli olympolaisten jumalten taistelu gigantteja vastaan. Giganttien johtaja Enkelados haudattiin elävältä Kassandran niemelle. Hänen uskottiin aiheuttavan seudun maanjäristykset yrittäessään päästä ylös haudastaan. Niemi sai myöhemmin nimensä Makedonian kuninkaasta Kassandroksesta, joka perusti alueelle Kassandreian kaupungin. Sithonian niemi sai nimensä Poseidonin pojasta Sithonista, ja Athos puolestaan samannimisestä gigantista, joka heitti Zeusta suurella kivellä.


title: Chalkidikí

text: Antiikin aikana nimi ”Khalkidike” viittasi aina vain osaan Chalkidikína myöhemmin tunnetusta niemimaasta. Siihen kuului alun perin vain niemimaan keskiosa ja mahdollisesti osa Sithonian niemestä, mutta eivät muut alueet.


title: Chalkidikí

text: Kreikkalaiset perustivat niemimaalle siirtokuntia 700- ja 600-lukujen eaa. taitteesta lähtien. Antiikin aikana koko niemimaan merkittäviä kaupunkeja olivat muun muassa Olynthos, Akanthos, Mende, Poteidaia ja Stageira. Merkittäviin kulttipaikkoihin lukeutui Ammon Zeuksen pyhäkkö.


title: Chalkidikí

text: Persialaissotien aikaan niemimaa oli Persian miehittämä. Salamiin meritaistelun jälkeen Olynthos ja Poteidaia kapinoivat persialaisia vastaan ja liittyivät Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Alueen osallistuminen peloponnesolaissotaan Ateenan puolella johti Menden tuhoon. Vuonna 348 eaa. koko niemimaasta tuli osa Makedonian valtakuntaa. Alue kukoisti, ja sinne syntyi uusia kaupunkeja, kuten Kassandreia, Uranopolis ja Antigoneia. Thessaloniken kaupunki perustettiin aivan niemimaan juureen. Vuonna 168 eaa. alueesta tuli osa Rooman valtakuntaa.


title: Chalkidikí

text: Ensimmäinen luostari rakennettiin Áthokselle Bysantin valtakunnan aikana 800-luvulla jaa. Niemeä alettiin kutsua ”Pyhäksi Vuoreksi” 1000-luvulla. Bysanttilaisella ajalla Chalkidikín aluetta myös linnoitettiin linnoilla ja torneilla. Bysantin menetettyä alueen niemimaa oli venetsialaisten vallassa. Osmanit valloittivat alueen vuonna 1430. Alue liittyi Kreikan vapaustaisteluun vuonna 1821, tuolloin vielä tuloksetta. Uusi vapaustaistelu alkoi 1900-luvun alussa. Niemimaa liitettiin Kreikkaan muun kreikkalaisen Makedonian ohella ensimmäisen ja toisen Balkanin sodan jälkeen vuonna 1912.


title: Chalkidikí

text: Nimen ”Khalkidike” käyttö koko niemimaasta esiintyy ensimmäisen kerran kartoissa vasta 1700-luvulla, ja se yleistyi 1800-luvulla. Lopullisesti nimi vakiintui tarkoittamaan koko niemimaata Chalkidikín prefektuurin perustamisen myötä sen jälkeen, kun Makedonia oli liitetty Kreikkaan.


title: Chalkidikí

text: Alueelle muutti paljon pakolaisia Vähästä-Aasiasta vuonna 1921 Kreikan ja Turkin väestönvaihdon myötä, minkä seurauksena alueelle syntyi paljon uusia kaupunkeja ja kyliä.


title: Colima (täsmennyssivu)

text: Colima voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Taavi Tainio

text: David (Taavi) Tainio (25. kesäkuuta 1874 Keuruu – 17. maaliskuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko. Hän oli ahkera työväen oikeuksien puolustaja sekä yksi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen perustajajäsenistä.


title: Taavi Tainio

text: Tainion vanhemmat olivat mäkitupalainen Heikki Kaletoin ja Maria Kaletoin. Tainio jäi orvoksi, mutta kävi kansakoulun ja oppikoulua kolme luokkaa, minkä jälkeen hän työskenteli kirjakauppa-apulaisena Weilin & Göösillä Jyväskylässä 1889–1893, varastokirjanpitäjänä Helsingissä 1893–1896 sekä lankkumaalarina Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa 1896–1899.


title: Taavi Tainio

text: Tainio oli "Länsi-Suomen Työmiehen" toimitussihteerinä Turussa 1899–1900 ja toimi agitaattorina ja puhujana 1900–1903. Vuonna 1904 hänet pidätettiin kutsuntalakkoihin yllyttämisestä. Tainio siirtyi sitten Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi 1904–1906 "Amerikan Suomalaisen Työmiehen", "Pohjan Tähden" ja "Raivaajan" toimittajana sekä luennoitsijana. Vuonna 1906 hän palasi Suomeen ja oli "Länsi-Suomen Työmiehen" (huhtikuusta 1906 "Sosialisti") päätoimittajana Turussa 1906–1907 sekä 1908 ja tämän jälkeen kansankeittiön omistajana Turussa 1909–1914. Tänä aikana hän oli kahdesti vankilassa, 1909 sakramentin pilkasta ja majesteettirikoksesta vuosina 1913–1914.


title: Taavi Tainio

text: Tainio muutti taas Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi luennoitsijana 1914–1916. Suomeen paluun jälkeen hän oli "Savon Työmiehen" päätoimittajana Kuopiossa 1917–1918. Hänet pidätettiin vuonna 1918 sisällissodan aikana ja tuomittiin neljäksi vuodeksi vankeuteen, mutta armahdettiin, ja hän vapautui jo saman vuoden aikana.


title: Taavi Tainio

text: Tainio toimi SDP:n puheenjohtajana vuosina 1903–1905 ja SDP:n puoluesihteerinä vuosina 1918–1926. Hän oli SDP:n kansanedustaja 1907–1909 ja 1911–1914 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Suomen itsenäistyttyä hän oli uudelleen edustaja 1922–1927 Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä ja viimeksi 1927–1929 Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Vuosina 1926–1929 hän toimi valtion tilintarkastajana.


title: Taavi Tainio

text: Tainio suomensi runsaasti yhteiskunnallista ja valtiollista kirjallisuutta ja laati vuonna 1910 lentokirjasen "Valtiokirkko säilytettävä". Postuumina ilmestyi vuonna 1929 kokoomateos "Puheita ja kirjoituksia".


title: Taavi Tainio

text: Tainion puoliso vuodesta 1901, Olga Tainio o.s. Johansson, oli sosialidemokraattisen naisliikkeen aktivisti. Heidän poikansa oli OTK:n sihteeri ja kirjallisuuden suomentaja Tauno Tainio.


title: Durango

text: Durango (virallinen nimi espanjaksi: "Estado Libre y Soberano de Durango") on osavaltio Meksikossa. Vuonna 2014 osavaltion asukasluku oli noin 1,7 miljoonaa. Myös osavaltion pääkaupunki on nimeltään Durango. Osavaltion pinta-ala on 123 451 neliökilometriä, joten se on Meksikon neljänneksi suurin osavaltio. Durango jakautuu 39 kuntaan.


title: Durango (täsmennyssivu)

text: Durango tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mytilíni

text: Mytilíni eli "Mytilene" () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μυτιλήνης, "Dimotikí Enótita Mytilínis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 37 890 ja varsinaisen Mytilínin kaupungin väkiluku 27 871 (vuonna 2011). Mytilíni on Lesboksen kunnan kuntakeskus sekä Pohjois-Egean saarten pääkaupunki.


title: Mytilíni

text: Mytilíni sijaitsee Lesboksen saaren kaakkoisrannikolla ja se on länsi- ja pohjoispuolelta vuorten ympäröimä. Mytilínin vanha kaupunki on niemellä, jonka itäisin osa oli antiikin aikana saari. Sillä sijaitsi antiikin aikainen akropolis ja keskiajalta lähtien Mytilínin linna. Kaupungin satama on lahdessa niemen eteläpuolella. Uudempi kaupunki levittäytyy lahden rannalle sekä keskustan länsipuolisilla kukkuloille.


title: Mytilíni

text:
Mytilene, antiikin lähteissä myös Mitylene, oli antiikin ajan Lesboksen merkittävin kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis"). Se oli yksi lesboslaisen pentapoliin kaupungeista Methymnan, Pyrrhan, Antissan ja Eresoksen ohella. Mytilene oli merkittävä kauppakaupunki, satama ja merimahti, ja hallitsi alueita paitsi Lesboksella myös Vähä-Aasian rannikolla saarta vastapäätä. Kaupunki otti osaa persialaissotiin persialaisten puolella ja peloponnesolaissotaan Ateenan puolella. Kapinoituaan Atenaa vastaan se menetti asemiaan ja oli vähällä tuhoutua kokonaan. Roomalaiset valtasivat ja tuhosivat kaupungin vuonna 81 eaa. Roomalaisella kaudella kaupunki elpyi.
Antiikin ajan Mytilene sijaitsi nykyisen Mytilínin kaupungin keskustan paikalla, ja siksi siitä on voitu kaivaa vain vähän jäänteitä. Merkittävimpiin kohteisiin kuuluvat kaupungin antiikin aikaisen teatterin rauniot nykyisen kaupungin itälaidalla, sekä eräiden lattiamosaiikeistaan tunnettujen yksityistalojen, kuten nk. Menandroksen talon, jäänteet. Myös kaupunkiin vettä johtaneesta nk. Mórian akveduktista on säilynyt jäänteitä.


title: Mytilíni

text: Kaupunki säilyi asuttuna läpi keskiajan nykyajalle saakka, ja se on Egeanmeren saarten harvoja antiikin ajalta peräisin olevia kaupunkeja, joissa asutus vaikuttaa jatkuneen keskeytyksettä. Bysanttilaisella kaudella kaupungin antiikin aikaiselle akropoliille rakennettiin Mytilínin linna. Mytilene oli muun Lesboksen tavoin genovalaisen Gattilusion (Gateluzzien) suvun hallussa vuosina 1355–1462. Nämä uusivat linnan vuonna 1373. Keskiajalla kaupunki antoi nimensä koko saarelle, ja saari tunnettiin useimmiten Lesboksen sijasta Mytilenenä.


title: Mytilíni

text: Mytilene tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 1401. Vuonna 1462 valta kaupungissa ja saarella siirtyi turkkilaisille. Nämä kunnostivat linnan vuonna 1677. Vuonna 1771 Venäjän laivasto ampui turkkilaisia Mytilínin satamassa. Kansallismielinen Filikí Etaireía aloitti toimintansa kaupungissa vuonna 1817. Vuonna 1905 kaupunki oli kansainvälisessä laivastosaarrossa turkkilaisten painostamiseksi. Turkkilaisvalta kesti vuoteen 1912 saakka. Kaupungista ja saaresta tuli osa Kreikkaa vuonna 1913. Vuoden 1922 jälkeen kaupunki kasvoi voimakkaasti, kun sinne muutti paljon evakkoja Kreikan ja Turkin väestönvaihdon seurauksena. Nykyisin kaupunki tunnetaan nykykreikkalaisessa nimimuodossa "Mytilíni".


title: Mytilíni

text: Mytilíni oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Géran, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa.


title: Mytilíni

text: Nykyinen Mytilínin kaupunki on yksi Egeanmeren saarten suurimpia kaupunkeja ja merkittävä hallinnollinen keskus, sillä se on muun muassa Pohjois-Egean saarten alueen pääkaupunki. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Mytilínin linna, Mytilínin arkeologinen museo sekä Vapaudenpatsas. Merkittävin kirkko on useita eri tyylisuuntia yhdistelevä Pyhän Theraponin kirkko. Kaupungin rakennuskannassa on paljon sekä italialaisia että turkkilaisia vaikutteita, kun taas 1800-luvulta lähtien sinne on rakennettu myös useita uusklassista arkkitehtuuria edustavia rakennuksia.


title: Mytilíni

text: Mytilíni on Lesboksen merkittävin satama. Mytilínin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin seitsemän kilometriä kaupungista etelään. Egean yliopiston pääpaikka ja yksi kuudesta yksiköstä toimii Mytilínissä. Siellä toimivat yliopiston yhteiskuntatieteellinen ja ympäristötieteellinen tiedekunta.


title: Mytilíni

text: Mytilínin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Mytilene

text: Mytilene (, myös , "Mitylēnē"; tai "Mytilene") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Lesboksen saarella Kreikassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Mytilínin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.


title: Mytilene

text: Mytilene oli lesboslaisen pentapoliin jäsen eli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupungista (muut olivat Methymna, Antissa, Eresos ja Pyrrha). Mytilene oli näistä kaupunkivaltioista merkittävin, ja koko saaren historia seuraa pääasiassa Mytilenen vaiheita. Kaupungin nimi esiintyy antiikin lähteissä sekä muodossa "Mytilene" että "Mitylene". Nimi on esi-kreikkalaista alkuperää eli peräisin kreikkalaisten tuloa edeltäneeltä ajalta. Antiikin aikana kaupungin ja saaren väestö oli aiolialaisia kreikkalaisia.


title: Mytilene

text: Mytilenen sijainti oli suotuisa rannikkomerenkulun ja -kaupan kannalta, ja kaupungissa oli hyvät satamat. Mytilene oli myös merkittävä laivastomahti. Kreikkalaiset ja roomalaiset kirjailijat ylistivät usein kaupungin kauneutta sekä sen linnoitusten vahvuutta. Kaupungin valtaan kuului paitsi alueita Lesboksen saarelta myös laajoja alueita Vähän-Aasian rannikolta vastapäätä saarta.


title: Mytilene

text: 600-luvun eaa. lopulla ja 500-luvun eaa. alussa kaupungissa toimi lainsäätäjä Pittakos, joka laskettiin myöhemmin Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Samaan aikaan elivät myös saaren tunnetut runoilijat Sapfo ja Alkaios. Näiden aikaan ajoittuu ensimmäinen historiallisesti tunnettu tapahtuma, jossa kaupunki oli mukana: tuolloin aiolialaiset ja ateenalaiset kiistelivät Vähän-Aasian luoteisosassa sijaitsevan Sigeionin hallinnasta. Kiista kytkeytyy selvästi saman ajan Mytilenen yläluokan kilpailuun vallasta. Kaupungin politiikassa kilpailivat monien muiden kaupunkivaltioden tavoin oligarkit ja demokraatit. Kaupungissa tiedetään olleen kansankokous ("damos") ja neuvosto ("bolla").


title: Mytilene

text: Persian vallan noustua alueella lesboslaiset osallistuivat Persian sotaretkille muun muassa Egyptissä ja Skyytiassa. Persialaissodissa 400-luvun eaa. alkupuolella lesboslaiset muodostivat merkittävän osaan Kserkseen laivastosta tämän sotaretkellä Kreikkaan.


title: Mytilene

text:
Kreikkalaisten voitettua Mytilene liittyi Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon ja oli siinä laivastoineen keskeisessä osassa. Peloponnesolaissodan neljäntenä vuonna eli 428 eaa. mytileneläiset kuitenkin kapinoivat Ateenan valtaa vastaan spartalaisten avustuksella. Sen seurauksena ateenalaiset määräsivät kaupungin väestön surmattavaksi. Thukydides kertoo, kuinka ateenalaiset lähettivät kolmisoudun määräämään surman suoritettavaksi, mutta tulivat pian tämän jälkeen katumapäälle, ja lähettivät toisen laivan perään kumoamaan viestin. Vain toisen laivan ennätysnopea purjehdus Lesbokselle pelasti asukkaat. Mytilenen kaupunginmuurit kuitenkin tuhottiin, ja kaupunki joutui luopumaan laivastostaan. Sen maat jaettiin ateenalaisille, ja se joutui myös luopumaan omistuksistaan ja linnoituksistaan mantereella.
Peloponnesolaissodan lopulla Arginusain taistelu käytiin kaupungin edustalla. Myöhemmin Mytilene oli liitossa Makedonian kanssa, minkä seurauksena sinne hyökkäsivät Memnonin joukot. Myöhemmin mytileneläiset, tunnetuimpina Laomedon ja Erigyios, ottivat osaa Aleksanteri Suuren sotaretkiin. Rooman valtakunnan noustessa Mytilene oli Mithridateen puolella, minkä seurauksena roomalaiset valtasivat ja tuhosivat kaupungin Marcus Minucius Thermuksen johdolla. Taisteluun otti osaa myös nuori Julius Caesar. Myöhemmin kaupunki sai roomalaisilta vapaakaupungin aseman. Vespasianus riisti kaupungin oikeudet pois, mutta Hadrianus palautti ne.


title: Mytilene

text: Kaupunki säilyi läpi keskiajan nykyajalle saakka, ja se on Egeanmeren saarten harvoja antiikin ajalta peräisin olevia kaupunkeja, joissa asutus vaikuttaa jatkuneen keskeytyksettä. Keskiajalla kaupunki antoi nimensä koko saarelle, ja se tunnettiin useimmiten Lesboksen sijasta Mytilenenä. Nykyisin kaupunki tunnetaan nykykreikkalaisessa nimimuodossa Mytilíni.


title: Mytilene

text: Kaupungin alueella on suoritettu suhteellisen vähän arkeologisia kaivauksia, koska nykyinen kaupunki on antiikin ajan kaupungin päällä. Ensimmäisiä kokeellisia kaivauksia tehtiin 1800-luvulla. Kaupungin teatterin alueella on kaivettu vuodesta 1958 lähtien.


title: Mytilene

text: Mytilenen kaupungin vanha osa sijaitsi saarella, jolla sijaitsi myös sen akropolis eli linnavuori. Kyseinen saari on nykyisin Mytilínin kaupungin läntisin niemi, ja antiikin aikaisella akropolis-kukkulalla sijaitsee keskiaikainen Mytilínin linna. Ajan kuluessa kaupunki levisi myös pääsaaren puolelle nykyisen kaupungin keskustan alueelle.


title: Mytilene

text:
Kaupungissa oli kaksi satamaa, toinen akropoliin saaren ja pääsaaren välisen salmen pohjois- ja toinen eteläpäässä. Pohjoisempi satama tunnettiin nimellä Maloeis. Se oli sotasatama, jossa oli tilaa 50 kolmisoudulle, ja voitiin sulkea ketjulla. Eteläisempi satama oli kauppasatama. Se oli suurempi ja syvempi, ja sitä suojasi aallonmurtaja.
Teatteri


title: Mytilene

text: Mytilenen teatteri sijaitsee kukkulan rinteessä nykyisen kaupungin länsilaidalla. Se oli rakennettu varhaisella hellenistisellä kaudella. Teatteri oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Orkhestran halkaisija on noin 25,3 metriä ja koko teatterin halkaisija noin 107 metriä. Katsomoon mahtui noin henkeä. Skene- eli näyttämörakennus koostui neljästä tilasta, joiden välissä oli käytävät. Teatterin ympärillä oli ilmeisesti muita rakennuksia, tasanteita ja alttareita.


title: Mytilene

text:
Plutarkhos mainitsee teatterirakennuksen. Sitä pidettiin antiikin aikana niin kauniina, että Pompeius käski kopioimaan sen pohjakaavan, kun rakennutti Roomaan kaupungin ensimmäisen kivisen teatterin. Nykyisin teatterin alue on kaupungin laajin antiikin ajan arkeologinen kohde. Paikalla järjestetään edelleen teatteri- ja musiikkiesityksiä.
Kaupungin yksityistalot ja muut rakennukset


title: Mytilene

text: Teatterin läheltä on löydetty 300-luvulla eaa. rakennetun talon rauniot. Talon lattiamosaiikkien aiheet ovat Menandroksen näytelmistä, ja siksi talo tunnetaan ”Menandroksen talona”. Pyhän Theraponin kirkon läheltä on löydetty roomalaiselta kaudelta peräisin olevaa lattiamosaiikkia, akveduktin osa sekä antiikin aikaista tietä, jonka leveys on ollut 3,6 metriä.


title: Mytilene

text:
Kaupungin ulkopuolella
Mytileneen johti vettä pitkä Mórian akveduktina nykyisin tunnettu akvedukti, joka sai alkunsa Megáli Límni -nimellä nykyaikana tunnetulta järveltä Ólympos-vuoren pohjoispuolelta. Akveduktin parhaiten säilyneet osat ovat lähellä Mórian kylää noin seitsemän kilometriä Mytilínistä luoteeseen. Akveduktia on säilynyt jonkin verran myös Lámpou Mýloin kylän lähellä noin 15 kilometriä Mytilínistä länteen, sekä muutamissa muissa paikoissa.


title: Mytilene

text: Loutrópoli Thermístä on löydetty esihistoriallisen ajan asutuksen jäänteet 2000–1000-luvuilta eaa.


title: Mytilene

text: Esinelöydöt