title: Terijoen hallitus

text: Kuusisen hallitus julkistettiin talvisodan syttymispäivänä 30. marraskuuta 1939. Tuolloin Moskovan radio tiedotti, että ”tuntematon radioasema jossain Suomessa” oli ilmoittanut SKP:n asettaneen ”kansanvaltaisen hallituksen”. Seuraavana päivänä ilmoitettiin, että ”Terijoen kaupungissa” oli solmittu diplomaattisuhteet tämän hallituksen ja Neuvostoliiton hallituksen välillä.


title: Terijoen hallitus

text: Sodan aikana hallituksen tarkoituksena oli osoittaa, ettei Suomea Neuvostoliiton näkökulmasta edustavan hallituksen johtaman Suomen ja Neuvostoliiton välillä ole sotatilaa. Kun talvisota otettiin keskustelun aiheeksi Kansainliitossa, ei Neuvostoliiton hallitus osallistunut kokoukseen ilmoittaen, ettei asia sovellu käsiteltäväksi siellä siksi, koska "Neuvostoliitto ei ole sotatilassa Suomen kanssa, eikä uhkaa Suomen kansaa sodalla. Siksi ei ole paikallaan vedota kansainliittosopimuksen mainitun kohdan perusteihin."


title: Terijoen hallitus

text: Ajatuksen Terijoen hallituksen perustamisesta katsotaan syntyneen vasta jokunen viikko ennen talvisodan syttymistä, todennäköisesti marraskuun alussa 1939. Suomen Kommunistisen Puolueen tuolloiselle pääsihteerille Arvo Poika Tuomiselle lähetettiin asiaa käsittelevä kirje Tukholmaan 13. marraskuuta 1939. Kirjeen olivat allekirjoittaneet Kominternin sihteerit Georgi Dimitrov ja Otto Wille Kuusinen. Viikkoa myöhemmin Tuominen sai uuden asiaa koskevan kirjeen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen politbyroolta. Hallituksen myöhäinen perustamisajankohta selittynee sillä, että Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin uskoi viimeiseen asti Moskovassa käytyjen neuvottelujen johtavan hänen haluamaansa lopputulokseen. Hallituksen johtoon alun perin suunnitellun Arvo Tuomisen kieltäydyttyä muodostamistehtävä annettiin Kominternin toimeenpanevan komitean sihteerille Otto Wille Kuusiselle. Tuominen on itse jälkeenpäin kertonut, että hänen kieltäytymiseensä vaikutti ratkaisevasti elokuussa 1939 solmittu Molotov-Ribbentrop-sopimus, joka oli järkyttänyt hänet perusteellisesti.


title: Terijoen hallitus

text: Koska hallituksen piti olla Suomea ja sen kansaa edustava, myös muiksi ministereiksi valittiin Suomesta 1918 Neuvosto-Venäjälle paenneita punaisia, silloisia kommunisteja, Kuusinen, Anttila ja Lehén, sekä myöhemmin Neuvostoliittoon mennyt ryhmä, Rosenberg, Äikiä ja Lehtinen.. Seitsemänneksi ministeriksi valittu Prokkonen oli alun perinkin Venäjän kommunistipuolueen jäsen. Hallituksen tarkoituksena oli hallita Neuvostoliiton talvisodassa valtaamille alueille perustettua Suomen kansantasavaltaa. Moskovan radio tosin väitti hallituksen olevan useiden puolueiden edustajien muodostama.


title: Terijoen hallitus

text: Hallitusta kutsuttiin Suomessa nimellä Terijoen hallitus, koska sen 1. joulukuuta antama julkilausuma "Suomen Kansanhallituksen julistus" oli Moskovan radion mukaan lähetetty Terijoelta. Suomalaiset kuitenkin vasta vetäytyivät sieltä tuona päivänä, eikä perustamispaikkaa siksi pidetä todennäköisenä. Koska hallitusta johti Otto Wille Kuusinen, sitä sanottiin myös Kuusisen hallitukseksi. Mitkään tiedot eivät ole osoittaneet Kuusisen poistuneen marras- ja joulukuun 1939 aikana Moskovasta, joka oli ollut hänen asuinpaikkansa jo parinkymmenen vuoden ajan.


title: Terijoen hallitus

text: Terijoen hallitus ja suunniteltu Suomen kansantasavalta perustettiin lähinnä houkuttelemaan sosialisteja Suomen armeijan puolelta uuteen sosialistiseen Suomen valtioon. Neuvostoliitto ilmoitti tunnustavansa vain perustamansa Suomen kansanhallituksen, mikä näin ollen oli syynä olla neuvottelematta Risto Rytin johtaman virallisen Suomen hallituksen kanssa. Terijoen hallitus ilmoitti julkilausumassaan olevansa ainoastaan väliaikainen hallitus, jonka kokoonpanoa tultaisiin vahvistamaan myös muiden puolueiden edustajilla sen saavuttua Helsinkiin.


title: Terijoen hallitus

text: Stalin ei odottanut Suomessa tapahtuvaa vallankumousta tai kansannousua, sillä hänellä oli tiedustelutietojensa perusteella varsin realistinen kuva Suomen sisäpoliittisesta tilanteesta.


title: Terijoen hallitus

text: Terijoen hallituksen julistuksen keskeisin kohta oli ilmoitus Suomen kansanarmeijan luomisesta, johon kuului suurimmillaan 22 594 miestä. Nämä sotilaat olivat lähinnä asevelvollisia karjalaisia, inkeriläisiä ja muita suomenkielisiä, joista vanhimmat olivat Suomen sisällissodan jälkeen maasta paenneita punaisia. Heidän vihreä asepukunsa erottui selvästi neuvostojoukkojen käyttämästä. Tämän osaston piti olla Suomen valloituksen jälkeen siellä tarvittavien turvallisuusjoukkojen perustana, ja sen tehtäviin kuului hallituksen julistuksen mukaan myös Suomen kansantasavallan lipun kohottaminen Presidentinlinnan katolle ”työtätekevien riemuksi ja kansanvihollisten kauhuksi”.


title: Terijoen hallitus

text: Lisäksi hallituksen ohjelmaan sisältyi lupauksia muun muassa kahdeksan tunnin työpäivästä, työttömyyden lopettamisesta sekä suurtilojen pakkolunastuksesta. Suomen kansanhallituksella oli myös oma raha ja se julkaisi neljää sanomalehteä, Kansan Valta, Kansan Sana, Kansan Armeija ja Suomen Kansan Ääni. Keskeisimmät lehdistä olivat Kansan Valta ja Suomen Kansan Ääni, joita jaettiin lentolehtisinä etenkin rintamalla. Terijoen hallituksen yleisjulistus ei ollut Suomessa uskottava, eikä se juuri levinnyt kansan tietoisuuteen.


title: Terijoen hallitus

text: Jukka L. Mäkelän mukaan Kuusisen hallituksen yleisjulistus sisälsi niin valheellisia ja vääristeltyjä väitteitä Suomen oloista ja Suomessa vallinneista mielialoista, että sen allekirjoittajien on itsekin täytynyt tietää puhuvansa vastoin parempaa tietoaan. Esimerkiksi kahdeksan tunnin työpäivä oli toteutettu Suomessa jo 22 vuotta aiemmin, työttömyys oli Suomessa vähäistä ja kausiluonteista, ja suurtilat olivat käytännössä lakanneet olemasta vuoden 1918 torpparilain ja vuoden 1922 Lex Kallion myötä.


title: Terijoen hallitus

text: Terijoen hallitus esitti ensitöikseen Neuvostoliitolle keskinäisen ystävyys- ja avunantosopimuksen solmimista, joka allekirjoitettiin Moskovassa 2. joulukuuta 1939. Sopimuksen turvin Neuvostoliitto katsoi taanneensa itselleen ne edut, joita se oli tavoitellut aikaisemmin neuvotellessaan Moskovassa Cajanderin III hallituksen edustajien kanssa. Se sai sopimuksen mukaisesti Kuusiselta Karjalankannaksen eteläosat, strategisesti tärkeitä Suomenlahden saaria, Kalastajasaarennon länsiosan, sekä vuokralle Hangon laivastotukikohtan. Sopimuksessa sovittiin myös laajahkon suomensukuisten kansojen asuttaman alueen liittämisestä Kuusisen Suomeen.


title: Terijoen hallitus

text: Kun Suomi oli alkanut neuvotella Britannian ja Ranskan kanssa sotilasavusta ja kun Neuvostoliitto koki ajan loppuvan, se alkoi tunnustella rauhaa sen jälkeen, kun Suomi oli omin voimin kyennyt torjumaan Neuvostoliiton uuden voimakkaan hyökkäyksen helmikuun lopulla Suomeen.


title: Terijoen hallitus

text: Yritys muodostaa hallitus, jota kannattamaan suomalaiset siirtyisivät, epäonnistui tavoitteessaan, sillä suomalaiset nousivat yhtenäisinä vastarintaan ja syntyi niin sanottu talvisodan henki. Kun näin ollen Terijoen hallitus oli muodostunut Neuvostoliiton ja Suomen rauhanteon esteeksi, se lakkautettiin 12. maaliskuuta 1940 talvisodan päättyessä. Stalin oli käytännössä luopunut Terijoen hallituksen tukemisesta jo tammikuun lopussa 1940, mikä oli ratkaisevaa Suomen ja Neuvostoliiton rauhanneuvotteluiden kannalta.


title: Terijoen hallitus

text: Hallituksen vaikutus oli ollut lähinnä päinvastainen suomalaisten keskuudessa. Terijoen hallituksen perustaminen sai Neuvostoliittoa myötäilleet vakuuttuneiksi Neuvostoliiton valloitushaluista, varsinkin kun Neuvostoliitto tunnusti sen ainoaksi Suomen lailliseksi hallitukseksi ja ilmoitti ”kansan vihaaman” Rytin hallituksen paenneen Helsingistä. SKP:n pääsihteeri Arvo Tuominen lähetti Tukholmasta suomalaisille kommunisteille viestejä, ettei Kuusisen hallitukseen ja sen julistuksiin pitänyt uskoa.


title: Terijoen hallitus

text: Kun Neuvostoliitto ylitti Tarton rauhan rajan, vastaanotto oli heille suuri yllätys. Suomalaiset siirsivät väestön Karjalasta ja raja-alueilta sisä-Suomeen, joten paikallista väestöä oli hyvin vähän. Suuri osa suomalaisista kommunisteista oli edelleen vankilassa, ja poliittinen toiminta oli ollut kiellettyä jo 1930-luvun alkupuolelta niin sanottujen kommunistilakien mukaan, joten tukitoimet Suomen Kansanhallitukselle jäivät vähäisiksi. Presidentti Kyösti Kallio oli lokakuussa 1939 vahvistanut tasavallan suojelulain, jonka nojalla oli varotoimena suljettu lukuisia tunnettuja suomalaisia kommunisteja turvasäilöön juuri ennen talvisodan syttymistä. Suomalaista kommunismia tutkinut brittiläinen Anthony F. Upton on huomauttanut, ettei ole todisteita siitä, mitä Suomen äärivasemmistossa todella ajateltiin Terijoen hallituksesta, koska sotasensuuri tukahdutti kaiken virallisesta linjasta poikenneen mielipiteenmuodostuksen.


title: Terijoen hallitus

text: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK) antoivat 2. joulukuuta 1939 julkilausuman, jossa vakuutettiin Suomen työväenluokan antavan täyden ja varauksettoman tukensa juuri muodostetulle Rytin hallitukselle ja Suomen kamppailulle vapautensa ja riippumattomuutensa puolesta: "”Suomen työväenluokan rauhantahto on vilpitön. Elleivät hyökkääjät kuitenkaan tahdo antaa arvoa sen rauhantahdolle, ei Suomen työväenluokalle jää muuta mahdollisuutta kuin ase kädessä taistella väkivaltaa vastaan maan itsemääräämisoikeuden, demokratian ja rauhan puolesta.”"


title: Terijoen hallitus

text: Neuvostoliiton korkeimman neuvoston ensimmäisen kokoonpanon VI istunnossa 31. maaliskuuta 1940 hyväksyttiin päätös Neuvostoliitolle siirtyneiden alueiden luovuttamisesta Karjalan autonomiselle SNT:lle ja tämän muuttamisesta liittotasavallaksi, Karjalais-suomalaiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.


title: Terijoen hallitus

text: Kuusista lukuun ottamatta useimmat hallituksen jäsenet toimivat myöhemmin Suomen kommunistisessa puolueessa. Kuusinen itse sai Neuvostoliiton kommunistisessa puolueessa arvostetun aseman eikä päässyt palamaan Suomeen.


title: Terijoen hallitus

text: Mm. Jawaharlal Nehru, George Bernard Shaw ja John Steinbeck, amerikansuomalainen Työmies-lehti, Hollywoodin musiikkityöntekijät, Coloradon opiskelijat sekä (Neuvostoliiton sopimussuhteessa olleen) Natsi-Saksan lehdistö tukivat kansanvaltaista Terijoen hallitusta ja Neuvostoliiton talvisotaa Suomea vastaan.


title: Markkinahäiriö

text: Markkinahäiriö () on taloustieteessä tilanne, jossa markkinat eivät allokoi tai tuota tehokkaasti hyödykkeitä. Se määritellään ei-Pareto-optimaalisena tasapainona, jossa jonkun toimijan asemaa voisi parantaa muiden kärsimättä. Yleisemmin markkinahäiriö tarkoittaa tilannetta, jossa yksilöiden oman edun tavoittelu johtaa yhteiskunnan kannalta tehottomaan lopputulokseen. Monet julkisen vallan toimet tähtäävät markkinahäiriöihin puuttumiseen.


title: Markkinahäiriö

text: Käsitteen markkinahäiriöstä on ensimmäistä kertaa esittänyt viktoriaanisen ajan filosofi Henry Sidgwick.


title: Markkinahäiriö

text: Taloustieteilijät käyttävät erilaisia malleja tällaisten tilanteiden kuvaamiseen. Kaksi markkinahäiriöiden pääsyytä ovat:


title: Markkinahäiriö

text: Näitä ongelmia voidaan yrittää ratkoa muun muassa sääntelyllä tai muuten valtion puuttumisella. Toisinaan on mahdollista perustaa markkinat sinne mistä ne puuttuvat.


title: Markkinahäiriö

text: Taloustieteen valtavirran tutkimuksesta huomattava osa liittyy markkinahäiriöiden tutkimukseen. Kaikki taloustieteilijät eivät kuitenkaan ole hyväksy markkinahäiriötä käsitteenä. Niin sanottua laissez-faire -näkemystä kannattavat, lähinnä itävaltalaisen taloustieteen edustajat sekä libertaarit, eivät halua lisätä valtion roolia tai valtion sääntelevän markkinoiden toimintaa. Marxilaiset puolestaan tyypillisesti uskovat, että yksilöllinen tuotantovälineiden omistus on ongelma itsessään ja että talouden resurssit pitäisi jakaa muutoin kuin markkinamekanismin kautta. Heidän näkemyksensä siis poikkeaa markkinahäiriön käsitteestä, koska he pitävät kaikkea markkinoiden toimintaa huonona.


title: Markkinahäiriö

text:
Epäoptimaalinen markkinarakenne on muun muassa seuraavissa tapauksissa:
Luonnollisen monopolin tapauksessa yrityksellä on pitkällä aikavälillä laskevat keskimääräiset kustannukset. Tällöin monopoli ei ole välttämättä epäoptimaalinen.


title: Markkinahäiriö

text: Ongelma liittyy haittojen tai hyötyjen sisäistämiseen esimerkiksi seuraavissa tapauksissa:


title: Villi Pohjola (televisiosarja)

text: Villi Pohjola ("Northern Exposure") on yhdysvaltalainen draamakomediallinen televisiosarja. Sitä tuotettiin vuosina 1990-1995 kuusi kautta ja yhteensä 110 jaksoa.


title: Villi Pohjola (televisiosarja)

text: Sarjaa kerrotaan newyorkilaisen lääkärin, Joel Fleischmanin (Rob Morrow) näkökulmasta. Hän joutuu työskentelemään kuvitteellisessa Cicelyn pikkukaupungissa Alaskassa neljän vuoden ajan maksaakseen opintovelkansa takaisin. Sarja keskittyi alun perin Fleischmanin urbaanin ajatusmaailman ja paikallisen rennon kyläyhteisön yhteentörmäykseen, mutta painopiste siirtyi sarjan kehittymisen myötä henkilöhahmoihin yleisesti.


title: Villi Pohjola (televisiosarja)

text: Sarjan jatkuvat unijaksot ja vahva kuvallisuus muistuttavat lapsille sopivaa versiota "Twin Peaksistä", joka jopa kuvattiin samaisella alueella.


title: Villi Pohjola (televisiosarja)

text: Sarja esitettiin Suomessa alun perin 1990-luvun alkupuolelta vuoteen 1996 ja jälleen uusintana vuosina 2000, 2008 - 2010.Villi Pohjola oli ensimmäisen viiden tuotantokautensa aikana melko suosittu Yhdysvalloissa, mutta sen katsojaluvut romahtivat kuudennella ja viimeisellä tuotantokaudella, kun CBS päätti antaa sen esityspaikan maanantai-illasta uudelle "Chicagon lääkärit" -sarjalle ja siirsi Villin Pohjolan keskiviikon myöhäisiltaan. Siirron jälkeen sarja menetti viikossa noin neljänneksen katsojistaan ja CBS päätti lopettaa sarjan tuottamisen kauden jälkeen.


title: Villi Pohjola (televisiosarja)

text: Sarjaa ei kuvattu Alaskassa, vaan pääosin Roslynin pikkukaupungissa, Washingtonin osavaltiossa.


title: Osmanien valtakunta

text: Osmanien valtakunta ( دولتِ عَليه عُثمانيه, "Devlet-i Âliye-i Osmâniyye", ; myös Osmanivaltio, Osmanien imperiumi, Ottomaanien valtakunta, Turkin sulttaanikunta) oli vuodesta 1299 vuoteen 1923 olemassa ollut imperiumi. Osmanit eli ottomaanit olivat muslimeja, mutta valtakuntaan kuului monia kansoja, jotka saivat säilyttää oman kulttuurinsa ja uskontonsa. Valtakunnan hajottua siitä muodostettiin nykyinen Turkin tasavalta.


title: Osmanien valtakunta

text: Turkkilaiset nousivat Vähässä-Aasiassa, kun seldžukit vuonna 1071 kukistivat Manzikertin taistelussa Bysantin joukot. Heimon yksi haara perusti tämän jälkeen Rūmin sulttaanikunnan. Vuonna 1301 rum-seldžukkien soturiyhteisön johtaja Osman I (Uthmān) otti sulttaanin arvonimen ja julisti maan itsenäiseksi Ottomaanivaltioksi pääkaupunkinaan Söğüt. Murad I:n aikana osmanit valtasivat Edirnen, jonka jälkeen suurvisiiri Çandarlı Halil pašša loi valtakunnalle uuden armeijan janitsaarit.


title: Osmanien valtakunta

text: 1400-luvun alussa sulttaani Bayezid I:n viisi poikaa sotivat toisiaan vastaan 11 vuotta kestäneen interregnumin ajan, jolloin valtakunnalla ei ollut kiistatonta vallanperijää. Veljistä Mehmed I selviytyi voittajaksi ja peri valtaistuimen 1413. Hänen poikansa Murad II kävi sotaa valtakunnan perimisestä setäänsä vastaan ja lisäksi hänen aikanaan Mustafa Çelebi, viimeinen Bayezid I:n pojista, nostatti Bysantin tuella kaksi kapinaa saadakseen vallan itselleen. Vastaavia perimyssotia pelännyt Mehmed II antoi muualla ja myös osmanien keskuudessa kyseenalaisena pidetyn lakiasetuksen, joka mahdollisti sulttaanin veljien teloittamisen kruununtavoittelijoina valtaannousun yhteydessä. Tämän jälkeen myös muut valtakamppailua pelänneet sulttaanit saattoivat käyttää veljessurmaa valtansa vakiinnuttamisen keinona.


title: Osmanien valtakunta

text: Vuosi 1453 on yksi osmanien historian merkkipaaluja, sillä tuolloin Mehmed II valtasi Konstantinopolin Bysantilta päättäen samalla tämän tuhatvuotisen valtakunnan aikakauden. Mehmed II, lisänimeltään Valloittaja, valtasi suuria osia Balkanilta, Anatoliasta ja Mustanmeren rannikolta tehden Osmanien valtakunnasta aikansa suurvallan. Lisäksi hänen aikanaan Krimin kaanikunnasta tuli osmanien tärkein vasallivaltio ja liittolainen sen useissa sodissa.


title: Osmanien valtakunta

text: 1500-luvulla siihen liitettiin Selim I:n (1512–1520) alaisuudessa Egypti, Hijaz (Mekan ja Medinan alueet), Palestiina, Algeria ja alueita Punaisen meren rannalta. Suleiman I Suuren (1520–1566) aikana Ottomaanien valtakuntaan liitettiin lisäksi Välimeren rantakaistale Egyptistä Tunisiaan, Kaksoisvirran maa, Unkari ja alueita Euroopassa aina Wieniin asti.


title: Osmanien valtakunta

text: Osmanien laajeneminen Eurooppaan pysäytettiin Wienin piirityksessä vuonna 1529 ja Lepanton taistelussa 1571, jolloin paavin, Venetsian ja Espanjan laivastot voittivat osmanit.


title: Osmanien valtakunta

text: Wien yritettiin vallata uudelleen 1683 suuressa Turkin sodassa, jossa osmanit ajettiin lopullisesti Tonavan eteläpuolelle.


title: Osmanien valtakunta

text: Valtakunnan rappeutumisen perussyy oli, että hovi etääntyi kansasta. Sulttaani saattoi joutua perinpohjaisesti virkamiehistön (suurvisiirin) manipuloimaksi. Lopulta usea hallitsija keskittyi haareminsa ja virkamiehistön sisäisten juonittelujen sekä huvittelujen maailmaan. Tästä teki havaintoja vuonna 1600 hovissa vieraillut englantilainen diplomaatti Sir Thomas Sherley. Kun myös sulttaanin pojat elivät suljetussa hovissa, he eivät saaneet tulevissa tehtävissään tarpeellisia hallitustaitoja tai tietoja kansan elämästä.


title: Osmanien valtakunta

text: Ottomaanien valtakunta rappeutui ja sen valtapiiri Euroopassa murentui lopullisesti 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Niinpä Kreikka sai itsenäisyyden 1832 käytyään kolmivuotisen vapaussodan Osmanivaltiota vastaan. Alistettujen kansojen irrottautumisen vuoksi valtakuntaa alettiinkin nimittää Euroopan sairaaksi mieheksi. Vuoteen 1913 mennessä aiempi suurvalta oli menettänyt lähes kaikki Euroopassa olleet alueensa sekä myös kaikki Pohjois-Afrikan alueensa. Tähän oli syynä toisaalta valtion sisäinen rappeutuminen, toisaalta Venäjän apu kapinallisille ja panslavismin aatteen leviäminen.


title: Osmanien valtakunta

text: Venäjä pyrki 1800-luvun puolesta välistä aktiivisesti laajentamaan alueitaan Balkanilla serbejä tukemalla, koska se halusi pääsyn Välimerelle. Venäjän lopullinen tavoite oli Bosporinsalmen ja Konstantinopolin hallinta.


title: Osmanien valtakunta

text: Krimin niemimaan omistus, Balkanin ja Mustanmeren hallinta sekä Venäjän halu saada lämpimänveden satama Mustanmeren rannalta ja näin ympärivuotinen kulku Välimerelle olivat kysymyksiä, joiden vuoksi Venäjä ja Osmanien valtakunta kävivät keskenään monta sotaa samoilla alueilla. Samat kysymykset olivat syynä myös Krimin sodan syttymiseen, vaikka pinnalta katsoen syy oli uskonnollinen. Vuonna 1774 Kutšuk Kainardžissa solmitun rauhan mukaan osmanit sallivat Venäjälle oikeuden rakentaa ortodoksinen katedraali Istanbuliin. Venäläiset, jotka kokivat olevansa ortodoksisen kirkon suojelijoita, laajensivat tämän oikeuden kattamaan koko Osmanien valtakunnan alueilla asuvien ortodoksien edunvalvontaa ja julistivat Venäjän ortodoksien suojelijaksi turkkilaisten alueilla. Osmanit kuitenkin kiistivät tällaisen oikeuden olemassaolon ja uusi sota alkoi lokakuussa 1853.


title: Osmanien valtakunta

text: Aluksi Venäjä menestyi sodassa, mutta sotaonni kääntyi, kun turkkilaiset saivat uusia liittolaisia. Sotaan liittyivät maaliskuussa 1854 Britannia, joka hyötyi kaupasta turkkilaisten kanssa ja Ranska, joka ajoi katolisen kirkon valtaa Euroopassa. Molemmat halusivat myös ehkäistä Venäjän laajenemisen Balkanille. Kolmivuotinen sota päättyi Venäjän tappioon. Pariisin rauhassa 1856 Mustameri julistettiin neutraaliksi alueeksi, joka tarkoitti Venäjän sotilaallisen vallan heikkenemistä alueella. Osmanien vaikutusvalta Balkanilla heikkeni myös, sillä sopimus takasi Valakialle ja Moldovalle laajan autonomian.


title: Osmanien valtakunta

text: Balkanin kapina Turkkia vastaan alkoi 1874 ja johti siihen, että Venäjä hyökkäsi Turkin alueelle keväällä 1877. Venäläiset valtasivat 1878 Bulgariassa sijaitsevan Šipkan solan ja pääsivät lopulta noin kymmenen kilometrin päähän Turkin silloisesta pääkaupungista Konstantinopolista eli nykyisestä Istanbulista.


title: Osmanien valtakunta

text: Sodan seurauksena Serbia ja Montenegro itsenäistyivät ja Bulgaria sai autonomian Turkin yhteydessä.


title: Osmanien valtakunta

text: Nuorturkkilaiset tekivät Turkissa vallankumouksen 24. heinäkuuta 1908. Sulttaani Abd-ul-Hamid II yritti vastavallankumousta, jolloin nuorturkkilaiset erottivat hänet 27. huhtikuuta 1909.


title: Osmanien valtakunta

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Ottomaanien valtakunta taisteli Saksan rinnalla keskusvaltojen puolella. Venäjä julisti sodan ottomaaneille 5. marraskuuta 1914 ja seuraavana päivänä seurasivat Ranska sekä Britannia. Puolessa vuodessa Osmanien 800 000 miehen armeija oli neljän rintaman sodassa. Sota kesti osmanien osalta neljä vuotta ja siihen osallistui kaikkiaan miestä, joista 325 000 kuoli taisteluissa.


title: Osmanien valtakunta

text: Turkin itsenäisyyssota käytiin vuosina 1919–1923 ensimmäisen maailmansodan jälkinäytöksenä. Se johti nykyisen Turkin tasavallan syntymiseen 29. lokakuuta 1923 presidentiksi nousseen Kemal Atatürkin johtamana. Osmanien valtakunnan historian katsotaan päättyneen tähän.


title: Osmanien valtakunta

text: Ensimmäiset hallitsijat kutsuivat itseään nimellä "bey. "Vuodesta 1383 eteenpäin arvonimi oli "sulttaani", jonka alaisuudessa maata hallitsivat "visiirit".


title: Osmanien valtakunta

text: Käytettyjen nimien kirjoitustapa vaihtelee käytetyn arabialaisen kirjaimiston translitterointijärjestelmän mukaan.


title: Osmanien valtakunta

text: Osmani oli keinotekoinen hovin ja virkakoneiston käyttämä kieli, jota kirjoitettiin arabialaisin kirjaimin. Vuonna 1928 Turkin tasavallassa otettiin käyttöön Istanbulin alueella käytettyyn puhekieleen pohjaava nykyturkki. Siitä seurasi mm. seuraavia muutoksia: kirjaimisto vaihdettiin latinalaiseksi ja kieltä puhdistettiin arabialaisista ja persialaisista vaikutteista (joidenkin arvioiden mukaan jopa kaksi kolmasosaa osmanin sanastosta oli lainaa näistä kielistä – myös vaikutus kielioppiin oli suuri), sekä luotiin runsaasti uudissanoja. Kielitieteessä sana "osmani" kielen nimenä tarkoittaa osmanivaltiossa käytettyä turkin kieltä, erotukseksi myöhemmästä turkin kielestä tai muista turkkilaisista kielistä.


title: Kolmas maailmansota

text: Kolmas maailmansota on oletettu tulevaisuuden maailmansota, jota supervallat käyvät mahdollisesti joukkotuhoasein, kuten ydinasein, biologisin asein tai kemiallisin asein.


title: Kolmas maailmansota

text: Kaksi ensimmäistä maailmansotaa käytiin 1900-luvun alkupuoliskon aikana. Supervaltojen (Yhdysvallat ja Neuvostoliitto) keskinäisen välienselvittelyn uskottiin olevan 1900-luvun jälkipuolella suurin maailmanrauhaa uhkaava tapahtuma. Sen pelättiin usein johtavan lähes koko ihmiskunnan tuhoutumiseen tai sivilisaation romahtamiseen. Toisaalta keskusteltiin myös mahdollisuudesta, että täydellisen tuhon välttääkseen supervallat saattaisivat pitäytyä yhteenotossaan tavanomaisten aseiden käytössä.


title: Kolmas maailmansota

text: Kuuban kriisin yhteydessä reaalisen kolmannen maailmansodan uhkaa pidettiin todellisena.


title: Kolmas maailmansota

text: Joukkotuhoaseilla käydyn kolmannen maailmansodan oletettavat globaalit tuhovaikutukset olisivat verrattavissa supertulivuoren purkaukseen, asteroidin törmäykseen, katastrofinomaiseen ilmastonmuutokseen tai massiiviseen pandemiaan. Näitä voitaisiin pitää lähes sukupuuttotason ilmiöinä.


title: Kolmas maailmansota

text: Kun fyysikolta Albert Einsteinilta kysyttiin millä aseilla kolmas maailmansota käydään, hän vastasi ettei ole varma, mutta sanoi neljännen maailmansodan käytävän kepeillä ja kivillä.


title: Mongolit

text: Mongolit ovat itäaasialainen kansa, jonka jäsenet puhuvat mongolikieliä. Heitä asuu Mongoliassa, Venäjällä ja Kiinassa, etenkin Sisä-Mongolian autonomisella alueella. Mongoleita on noin 10 miljoonaa, joista 5,8 miljoonaa Sisä-Mongoliassa ja 2,4 miljoonaa Mongoliassa. Lisäksi 500 000 mongolia asuu Venäjällä. Mongolit olivat yksi Mongolivaltakunnan perustaneista heimoista. Ennen Mongolivaltakuntaa tiedot mongoliheimosta ovat vähäiset. Muut merkittävät heimot olivat tataarit (ei nykytataarit), merkiitit, keraiitit ja naimaanit, jotka Temüjinin, myöhemmin Tšingis-kaanin, johtamat mongolit alistivat. Muut heimot eivät välttämättä puhuneet mongolikieliä ja laajentuessaan valtakunnasta tuli yhä monikansallisempi. Mongolivaltakunnan asukkaista ja sotilaista onkin käytetty nimitystä ”mongolit” lähinnä symbolisessa merkityksessä, kuvaamassa valtakunnan yläluokkaa.


title: Fyysikko

text: Fyysikko on henkilö, joka tutkii tai opettaa luonnonilmiöiden toimintaa ja rakenteita. Fyysikko voi myös muuten hyödyntää työssään tietämystään luonnonilmiöistä. Tutkivien fyysikoiden tarkoituksena on löytää lainalaisuuksia ja teoreettisia selityksiä luonnossa esiintyville ilmiöille ja rakenteille, aina pienimmistä alkeishiukkasista maailmankaikkeuteen. Fyysikoiden keräämä tieto ja heidän luomansa teoriat ovat useimpien teknisten sovellusten ja laitteiden taustalla.


title: Fyysikko

text: Fyysikoilla on ollut tärkeä asema nykyisen maailmankuvan kehittämisessä. Fyysikot voidaan jakaa teoreettisiin sekä kokeellisiin fyysikoihin, riippuen siitä millä tavalla he tekevät työtään. Teoreettiset fyysikot johtavat uusia teorioita vanhojen teorioiden ja uusien, ja toistaiseksi selittämättömien, havaintojen pohjalta. Kokeellisten fyysikoiden työ on myös uusien teorioiden kehittämistä mutta se perustuu joko laboratorioissa tai luonnossa tehtäviin mittauksiin. Teoriaa muokataan niin, että se vastaa mittaustuloksia.


title: Fyysikko

text: Fysiikan tutkiminen oli 1900-luvun alussa alkutekijöissään, kun verrataan tilannetta kemiaan. Maailmanlaajuisesti 1900-luvun alussa arvioidaan olleen 1200–1500 yliopistofyysikkoa. Fyysikoiksi lasketaan ne henkilöt, jotka ansaitsevat elantonsa fysiikan opetuksella tai fysiikan tutkimuksen kautta. Monien tieteiden tapaan fysiikkaa tutkittiin lähinnä Euroopassa sekä Yhdysvalloissa. Fysiikan tutkimuksen suurimmat maat 1900-luvun alussa olivat Saksa, Iso-Britannia, Ranska ja Yhdysvallat. Edellisten neljän maan fyysikoiden lukumäärä oli yhteensä 600 eli noin puolet koko maailman fyysikoista. 1900-luvun alun jälkeen fyysikoiden lukumäärä lähti nopeaan kasvuun. Tämä johtui osaltaan siitä, että fyysikoiden tärkeys huomattiin teollistuvassa maailmassa.


title: Fyysikko

text: Suomessa fyysikoksi voi opiskella suorittamalla yliopistossa filosofian maisterin tutkinnon fysiikan alalta, tai diplomi-insinöörin tutkinnon teknillisen fysiikan alalta. Muiden luonnontieteellisten alojen tapaan perustutkinnon suorittaminen etenee siten, että noin kolmessa vuodessa suoritetaan luonnontieteen kandidaatin tutkinto ja noin kahdessa vuodessa tämän jälkeen filosofian maisterin tutkinto. Uralle tyypillistä on myös filosofian lisensiaatin tai tavallisemmin filosofian tohtorin jatkotutkinnon suorittaminen, mikä on myös välttämätöntä useimpiin yliopistovirkoihin sekä Suomessa että ulkomailla. Tohtorintutkinnon suorittaminen Suomessa kestää noin neljä vuotta, mutta esimerkiksi Saksassa tohtoriksi valmistutaan yleensä kolmessa vuodessa.


title: Fyysikko

text: Suomessa fyysikoita koulutetaan seuraavien yliopistojen matemaattis-luonnontieteellisissä tiedekunnissa:


title: Fyysikko

text: Teknillistä fysiikkaa voi pääaineena opiskella Aalto yliopiston perustieteiden korkeakoulussa sekä Tampereen teknillisessä yliopistossa.


title: Fyysikko

text: Fyysikon opinnot sisältävät pääaineena olevan fysiikan lisäksi runsaasti matematiikkaa. Sivuaineen valinnan määrittää tavallisesti valmistumisen jälkeinen suuntautuminen. Esimerkiksi aineenopettajaksi suunnittelevat voivat opiskella sivuaineenaan toisen opetettavan aineen tai astrofysiikkaan perehtyvät tähtitiedettä. Myös englannin opinnot ovat tärkeitä, sillä fysiikan tutkimus on englanninkielistä.


title: Fyysikko

text: Itse koulutus pidetään tavallisesti suomeksi, mutta usein kurssikirjat ovat englanninkielisiä. Gradutyö tai diplomityö saatetaan tehdä vielä suomeksi, mutta väitöksissä englanti on tavallisin kieli. Englannin kielen merkitys korostuu kuitenkin kaiken aikaa muun muassa ulkomaisten opiskelijoiden määrän lisääntyessä, mutta erityisesti johtuen tutkimuksen kansainvälisyydestä. Suomeksi kirjoittaessa sulkee automaattisesti pois suurimman osan mahdollisista lukijoista.


title: Fyysikko

text: Yliopistojen ja tutkimuslaitosten lisäksi fyysikoiksi koulutettuja henkilöitä työllistyy runsaasti teollisuuteen ja erilaisiin asiantuntijatehtäviin kuten vaikkapa sairaalafyysikoiksi. Merkittävä osa fysiikan opinnot aloittaneista valmistuu aineenopettajiksi kouluihin. Fyysikon koulutuksen antama yleinen kyky hahmottaa ja ratkaista ongelmia antaa hyvät edellytykset myös erilaisiin kaupallisiin ja hallinnollisiin tehtäviin. Fysiikkaa opiskelleiden yleisimpiä ammattinimikkeitä ovat tohtorikoulutettava, lehtori, tutkija ja tutkijatohtori. Työpaikat ovat tavallisimmin kunnissa, yliopistoissa ja yrityksissä.


title: Fyysikko

text: Kuten muissakin kansainvälisesti harjoitettavissa tieteissä, tutkimustyö tehdään englanniksi ja julkaisut ovat englanninkielisiä.


title: Nonaggressioperiaate

text: Nonaggressioperiaate (NAP) on yhteiskuntafilosofian piirissä esiintyvä oppi, jonka mukaan voimankäyttöä ei pidä aloittaa muiden ihmisten kehoa tai omaisuutta kohtaan: väkivallan käyttö on sallittua vain itsepuolustukseksi ja silloinkin vain kohtuullisessa määrin. Periaatteen esittämät voimankäyttörajoitukset koskevat kaikkia yhteiskunnan osia, myös julkista valtaa.


title: Nonaggressioperiaate

text: Nonaggressioperiaate on olennainen osa libertarismia, jossa periaatteen nähdään johtavan täydelliseen kapitalismiin, sillä sen mukaan omistusoikeus on kaikissa oloissa loukkaamaton. Nonaggressioperiaatteesta ei seuraa tiukkaa, kaiken väkivallan kieltävää pasifismia, mutta väkivallan aloittamisen se kieltää aina.


title: Nonaggressioperiaate

text: Joidenkin libertaristien mielestä ennaltaehkäisevä isku rauhan säilyttämiseksi ei kuitenkaan kuulu kiellon piiriin. Koska tämä kuitenkin vesittää nonagressioperiaatteen idean, useimpien mukaan myös tällaiset iskut ovat periaatteen nojalla kiellettyjä.


title: Nonaggressioperiaate

text: Kansalaistottelemattomuus on nonaggressioperiaatteen mukaista, koska väkivalta on mahdollista aloittaa myös lain perusteella.


title: Nonaggressioperiaate

text: Individualistiset anarkistit, objektivistit ja sosialistiset anarkistit katsovat verotuksen rikkovan nonaggressioperiaatetta. Näkemyksen mukaan valtion veronkanto on moraalitonta toimintaa, ei vain käytännön toimenpide.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Kansalaistottelemattomuus on rauhanomaisen poliittisen protestin muoto, jossa kieltäydytään noudattamasta epäoikeudenmukaisena pidettyä lakia tai aktiivisesti rikotaan sitä. Se on pyrkimystä yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen julkisesti ja keskustelevaan sävyyn.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Yhdysvaltalainen Henry David Thoreau kehitti kansalaistottelemattomuuden käsitteen kirjoituksessaan "Resistance to civil government" vuonna 1849. Hän vaihtoi myöhemmin nimeksi "Civil disobedience". Kirjoituksen alkuperäinen ajatus oli riippumattomuus: hänen mielestään oli moraalisesti täysin oikeutettua irrottautua valtiosta. Jos henkilö ei saanut valtiolta mitään, ei henkilöllä myöskään ollut valtiolle velvoitteita. Esseessään Thoreau selittää, että kyse ei ollut verojen vastustamisesta vaan Meksikon sodan ja orjuuden vastustamisesta. Ajatuksena ei ollut väkivalta valtiota tai sen edustajia kohtaan.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Intiassa Ison-Britannian miehityksen alla, Etelä-Afrikassa rotuerottelun aikaan sekä niin Yhdysvalloissa kuin Euroopassakin kansalaisliikkeet ovat harrastaneet lakien tai valtion tai miehittävän vallan vaatimusten tai käskyjen noudattamatta jättämistä. Kansalaistottelemattomuuden keinoja ovat olleet muun muassa kutsuntalakot, talojen valtaus, katujenvaltaustapahtumat ja passiivinen vastarinta. Vastalauseille yhteistä on avoimuus ja pyrkimys rakentavaan vuorovaikutukseen vastapuolen kanssa.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Kansalaistottelemattomuuden (Mahatma Gandhin harjoittama ja opettama passiivinen vastarinta) tunnusmerkkinä voidaan pitää seuraavia asioita:Suomessa on käytetty kansalaistottelemattomuutta usein keinona painostaa poliittisia vallanpitäjiä. Nykypäivänä yleisimpiin kansalaistottelemattomuuden muotoihin kuuluu totaalikieltäytyminen ja talonvaltaus.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Venäjän vallan aikana suomalaiset kieltäytyivät kutsunnoista Venäjän armeijaan. Totaalikieltäytyminen ase- ja siviilipalveluksesta on edelleen aktiivinen kansalaistottelemattomuuden muoto. Aseistakieltäytyjäliiton mukaan vuosina 1999–2006 totaalikieltäytyjiä on ollut vuosittain noin 40-80.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Vuonna 1971 Suomen seksuaalirikoslaki uudistui ja homoseksuaalisuus dekriminalisoitiin mutta homoseksuaalisuuteen kehottaminen kriminalisoitiin. Vuonna 1981 Seta uhmasi kehotuskieltoa järjestämällä siihen asti suurimman homojen mielenosoitusmarssin mitä Helsingissä oli järjestetty. Mielenosoituksessa kehotettiin homoseksuaalisuuteen ja kulkueessa mukana olleet pistivät nimensä paperille, jossa tunnustivat rikoksen ja veivät sen poliisille. Mukana oli muun muassa asianajaja Ulf Månsson ja tähtitieteilijä Eva Isaksson. Silloinen Setan puheenjohtaja Tarja Halonen oli antanut aktivisteille neuvoja virkavallan kanssa toimimiseen. Homoseksuaalisuuden luokittelu sairaudeksi poistui samana vuonna mutta yllyttäminen homoseksuaaliseen tekoon poistui rikoslaista vasta vuonna 1999.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Suomessa tunnettu tapaus on myös Vihreän liikkeen aloittanut Koijärven suon kuivattamista vastaan tehty mielenosoitus, johon liittyi työkoneiden käytön estäminen. Koijärvi-liikkeen asiassa nostetun rikosjutun yhteydessä korkein oikeus on arvioinut kansalaistottelemattomuuden merkitystä rikoksen oikeuttamis- tai anteeksiantoperusteena.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: Vuonna 2013 suomalainen ympäristöaktivisti Sini Saarela oli mukana Greenpeacen arktisen alueen öljynporauksia vastustavassa mielenosoituksessa Petšoranmerellä ja tunkeutui venäläiselle öljynporauslautalle. Saarela sai teostaan tunnustusta Suomen ympäristöministeriltä Ville Niinistöltä.


title: Kansalaistottelemattomuus

text: 2010-luvulla myös kannabista koskevan lainsäädännön kritisoijat ovat käyttäneet kansalaistottelemattomuutta.


title: Hiukkasfysiikka

text: Hiukkasfysiikka on fysiikan osa-alue, joka tutkii aineen ja säteilyn hienorakennetta ja niiden välisiä vuorovaikutuksia. Sitä kutsutaan myös suurenergiafysiikaksi, koska monet alkeishiukkaset eivät esiinny normaaleissa olosuhteissa. Niitä voidaan kuitenkin keinotekoisesti luoda ja tutkia hiukkaskiihdyttimillä.


title: Hiukkasfysiikka

text: Hiukkasfysiikan tärkeimmät tutkimuskeskukset ovat:


title: Hiukkasfysiikka

text: Hiukkasfysiikan teoreettinen käsittely rakentuu kvanttimekaniikan ja suppean suhteellisuusteorian pohjalle. Perustyökaluna on kvanttikenttäteoria, josta eri vuorovaikutuksille on rakennettu omat versionsa. Kvanttikenttäteoriassa ainetta kuvataan fermionikentillä ja niiden välisiä vuorovaikutuksia välittävät bosonit.


title: Hiukkasfysiikka

text: Tyypillisin laskentamenetelmä on niin sanottu häiriöteoria, missä kunkin prosessin amplitudi lasketaan Feynmanin graafien avulla tuotetusta sarjakehitelmästä. Mitä useampia solmuja graafissa on, sitä pienempi on kyseisen graafin merkitys. Häiriöteorian laskut tuottavat hyvän arvion hiukkasreaktion todennäköisyydelle, jos vuorovaikutuksen kytkentävakio on pieni. Näin on sähkömagneettisissa ja heikoissa vuorovaikutuksissa. Vahvan vuorovaikutuksen osalta häiriöteoriaa voi käyttää suurilla energioilla, jotka vastaavat pientä etäisyyttä, mutta pienillä energioilla sarja hajaantuu eikä sitä voi käyttää.


title: Hiukkasfysiikka

text: Yliopiston oppikirjoja:


title: Hiukkasfysiikka

text: Yleistajuista kirjallisuutta:


title: Speksi

text: Speksi on interaktiivista musiikki- ja tanssinumeroilla höystettyä opiskelijateatteria. Speksit ovat juurtuneet osaksi korkeakoulujen kulttuuritarjontaa.


title: Speksi

text: Speksin juuret juontuvat 1500-luvun Uppsalaan, jossa ylioppilaille opetettiin latinaa teatterin avulla. Näytelmät perustuivat klassisiin teemoihin, ja silloisesta opiskelijoiden sukupuolijakaumasta johtuen näyttelijät olivat kaikki miehiä. He esittivät niin historian suurmiehiä kuin hemaisevia kaunottariakin (mistä perinteestä jotkut pitävät vieläkin kiinni). Seuraavien 300 vuoden kuluessa ruotsalainen speksi sai nykyisen muotonsa. Perinne elää Ruotsissa voimakkaana, ja nykyään lähes jokaisella opiskelijainstanssilla on oma speksinsä.


title: Speksi

text: Suomeen speksin toivat ensimmäisenä 1930-luvulla teekkarit, jotka esittivät speksejä osana tempauksia. Sittemmin tämä perinne hiipui ja heräsi uudelleen vasta 1990-luvun alussa. Pisin katkeamaton speksiperinne Suomessa on Helsingin yliopiston ruotsinkielisten lääketieteen opiskelijoiden Thoraxilla, joka on esittänyt speksejä 1950-luvulta lähtien. 1980-luvun lopulla ja 1990-luvulla speksiperinne laajeni osaksi yliopistojen ja korkeakoulujen opiskelijakulttuuria ympäri Suomea. Suurin osa speksiryhmistä tuottaa näytelmän joka vuosi.


title: Speksi

text: Speksissä yleisö voi ottaa osaa esitykseen huutamalla lavalle "Omstart!". Tämän lisäksi on mahdollista huutaa varsinaisen omstart-huudon perään tarkentavia ideoita siitä, mitä haluaisi näyttämöllä tapahtuvan, esimerkiksi "Omstart, enemmän naurua!". Tällöin speksin interaktiivista traditiota kunnioittava speksiteatteri reagoi huutoon ottamalla äskeiset tapahtumat uudestaan niitä jotenkin varioiden, tarkempien ideoiden tapauksessa uusia ideoita mahdollisuuksien mukaan toteuttaen. Jotta katsoja saa haluamansa ja esiintyjät voivat huomioida hänen toiveensa, tulee omstart-huudon olla selkeä, lyhyt ja ytimekäs. Lisäksi näyttelijöiden repliikkien päälle menevä huuto ei todennäköisesti tule huomioiduksi.


title: Speksi

text: Lisäksi yleisö voi osoittaa suosiotaan onnistuneille suorituksille kuten lauluille, erityisille nokkeluuksille tai näyttäville sisääntuloille huutamalla toistuvasti pelkästään "Omstart! Omstart!". Nämä omstartit ovat erityisesti musiikkinumeroiden tapauksissa yleensä etukäteen suunniteltuja ja saattavat toisinaan olla olennainen osa näytelmää.


title: Speksi

text: Omstart-huudon tulisi olla jotakin toteuttamiskelpoista ja vain kerran huudettua. Hyvää tai huonoa omstartia ei voida määritellä, vaan kyse on mielipiteistä. Eri speksiryhmien innokkuus toteuttaa omstarteja vaihtelee paljon.


title: Speksi

text: "Lähde:"


title: Teini

text: Teini tarkoittaa nykykielessä murrosikäistä nuorta tai yleisemmin nuorta ihmistä. Aiemmin teini on tarkoittanut suomen kielessä opiskelijaa, ylempää koulua käyvää nuorukaista tai oppikoulun yläluokkien oppilasta.


title: Teini

text: Nykyinen "teini"-sanan käyttö perustuu suureksi osaksi 1900-luvun puolivälissä Yhdysvalloissa käyttöön otettuun "teenager"-sanaan, joka on johdettu lukujen 13–19 englanninkielisestä loppuosasta "-teen" ("thirteen, fourteen" jne.) tarkoittamaan vastaavaa ikäkautta, vaikka suomen "teini"-sanalla ei alkuaan ole ollut mitään tekemistä näiden englannin kielen sanojen kanssa.


title: Teini

text: Kreikan sanasta "diakonos" ’palvelija’ (ks. diakoni) periytyy ruotsin kieleen sana "djäkne". Tästä on johdettu suomeen käännös "teini". Mikael Agricolan tiedetään käyttäneen teini-sanaa jo 1500-luvulla tarkoittaen sillä apupappia.


title: Teini

text: 1800-luvulla nuoret rahoittivat opintonsa kerjäämällä rahaa (ns. teinirahat) esittämällä teinilauluja. Teini-sana aloitti uuden kukoistuksen vuonna 1944, jolloin perustettiin Suomen Teiniliitto. Teiniliiton ja lyseoiden/lukioiden teinikuntien kulta-aikaa olivat 1960- ja 1970-luvut, mutta tämän jälkeen opiskelijatoiminnan epäpolitisoituminen marginalisoi ne.


title: Teini

text: Suomen kielen "teini"-sanaa ei ole alun perin johdettu englannin "teen"-sanasta, vaikka se sopisi siihen tarkoitukseltaan hyvin. Tämä merkitys on paljon uudempi kuin suomen kielen "teini". Se pohjaa germaanisten kielten tapaan ilmaista luvut 13–19 omalla erityisellä päätteellään. 1900-luvun alussa amerikkalaiset mainostajat alkoivat kohdella vastaavia ikäluokkia omana erityisenä kuluttajaryhmänään, jonka nimityksenä oli aluksi "teenybopper" ja sittemmin, noin vuosisadan puolivälistä lähtien "teenager". Tämä käsite lainautui myöhemmin ruotsin kieleen muodossa "tonårig" ja vihdoin suomeen, jossa jo vanhastaan käytössä ollut sana sai nyt hieman uudenlaisen merkityksen.


title: Teini

text: Viime vuosina arkipäiväiseen käyttöön yleistynyt "teini-ikä" vastaa siis jotakuinkin 13–19-vuotiaita, kun taas vanhastaan "teini" on Suomessa ollut noin 16–22-vuotiaiden opiskelijoiden nimitys.


title: Suomen Teiniliitto

text: Suomen Teiniliitto r.y. oli 1939–1984 toiminut Suomen oppikoulujen oppilaiden valtakunnallinen etujärjestö. Liitto oli voimakkaasti politisoitunut ja ahkera yhteiskunnallinen kannanottaja 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla, ja sen kautta rekrytoitiin politiikkaan monet myöhemmin Suomen tunnetuimmiksi kohonneet poliitikot ja yhteiskunnalliset vaikuttajat. Konkurssiin ajautunut Teiniliitto lakkautettiin käytännössä 1983, virallisesti 1984. Teiniliiton jälkeiseen tyhjiöön perustettiin Suomen lukiolaisten liitto ajamaan lukiolaisten etuja.


title: Suomen Teiniliitto

text: Teiniliitto perustettiin marsalkka Mannerheimin syntymäpäivänä 4. kesäkuuta 1939 oppikoulujen yläluokkalaisten toverikuntien kattojärjestöksi nimellä "Suomen Oppikoulujen Toverikuntien Liitto". Vuonna 1943 nimi muuttui "Suomen Teiniliitoksi". Vuonna 1945 julkaistiin "Teinin Kirja", sen ohella myöhemmin alkoi ilmestyä "Teini-lehti" ja "Teinikalenteri". Sanalla "teini" haluttiin vaalia vanhoja opiskelijoiden teinilauluperinteitä. Järjestö oli pitkään hengeltään kansallis-konservatiivinen ja suhteellisen epäpoliittinen, mutta sen itsetunto kasvoi kun oppikoululaisten määrä paisui nopeasti 1950–1960-luvuilla.


title: Suomen Teiniliitto

text: Vuonna 1964 Teiniliittoon kuului 41 alueellista teiniyhdistystä ja 415 paikallista teinikuntaa, joissa oli yhteensä liki 77 000 jäsentä.


title: Suomen Teiniliitto

text: Teiniliitto alkoi saada avoimen vasemmistolaista sävyä 1960-luvun jälkipuoliskolla, jolloin se aktivoitui muutenkin yhteiskunnallisesti. Taitekohtana oli vuosi 1965, jolloin liiton säännöistä sen tarkoituksen määritelmään sisältyneestä edistettävien asioiden luettelosta poistettiin sanat ""kansallinen yhteenkuuluvuus"" ja ""maanpuolustustahto"" ja lisättiin tilalle ""kansainvälinen yhteisymmärrys"".


title: Suomen Teiniliitto

text: Teiniliitto oli kymmenillä tuhansilla jäsenillään tärkeä vaikuttaja 1960-luvun ja 1970-luvun alun Suomessa. Vuodesta 1966 "Teinilehti" tuli automaattisesti jokaiselle oppikoulun yläluokkalaiselle ja sen levikki oli yli 100 000 – sen sanottiin olevan ainoa lehti joka pystyi levittämään vasemmistolaista ideologiaa porvarillisiin koteihin. Teiniliitto alkoi ajaa kouluihin radikaalia kasvatusmetodien uudistamista Summerhill-koulun hengessä, jonkinlaisena pääideologinaan tuleva tutkija Yrjö Engeström. Liiton toimintaan kuului myös taksvärkkikeräysten valtakunnallinen organisoiminen; aiemmin rahaa oli kerätty kotimaahan muun muassa rajaseudun lapsille, sotainvalideille ja Sibelius-monumenttiin, mutta 1960-luvun lopulta alkaen kolmannen maailman kehitysaputyöhön. Toiminnan hengen muutosta korosti se, että vuonna 1969 tukikohteeksi valittiin tiukan kädenväännön jälkeen Tansaniassa maanpaossa toiminut Mosambik-instituutti, jolla oli kytkös Frelimoon, Portugalin siirtomaavaltaa vastaan taistelleeseen marxilais-leninistiseen vapautusliikkeeseen. Keräyskohteessa yhdistyivät köyhien lukutaidon edistäminen ja anti-imperialistinen taistelu. Samoihin aikoihin räväköiden mielenosoitusten järjestäminen tuli osaksi Teiniliiton toimintatapoja; 31. tammikuuta 1969 opiskelijoiden oikeusturvan puolesta järjestetyssä mielenosoituksessa kouluhallituksen seinää pommitettiin lumipalloilla ja kananmunilla. Liitto tuki myös Vietnamin sodan vastaisia mielenosoituksia ja keräsi myöhemmin rahaa Vietnamiinkin. Lokakuussa 1972 Teiniliitto organisoi taksvärkkikeräyksen Nguyen Van Troi -lastensairaalan rakentamiseksi Pohjois-Vietnamiin.


title: Suomen Teiniliitto

text: Teiniliitto puoluepolitisoitui 1970-luvun alussa nopeasti ja kommunismin ollessa suosiossa vähemmistökommunistit eli taistolaiset saivat haltuunsa liiton johtopaikat. Monet siihen asti puolueettomat liiton ideologiset suunnannäyttäjät "kääntyivät" taistolaisiksi vuosien 1970–1971 aikana. Virallisesti liittoa johti koko 1970-luvun ajan vasemmiston ja keskustan "yleisdemokraattinen rintama" ja puheenjohtajan paikka kuului vielä vuosikymmenen alkupuolella sosialidemokraateille. Taistolaisilla oli kuitenkin vuodesta 1972 alkaen puolet hallituspaikoista, enemmistö piirisihteereistä ja pääsihteerin paikka. Lopulta he kaappasivat puheenjohtajankin paikan. Parhaimmillaan liiton 18 piiristä 16:tta johti vähemmistökommunisti. Teiniliitosta muodostui näin nuortaistolaisen liikkeen keskeinen rekrytointikanava. Risto Ahosen mukaan 1970-luvulla Teiniliitosta tuli kuitenkin yleispoliittinen lausuntoautomaatti, eikä taistolaisten tavoitteeksi ottama vallankumous johtanut mihinkään hyvään järjestön kannalta. Kontrasti 1960-luvun kansainvälistyvään ja keskustelevaan Teiniliittoon oli suuri.


title: Suomen Teiniliitto

text: Teiniliiton kulta-aikaa oli 1970-luvun alkupuoli, jolloin kouluhallituksen johtaja Erkki Aho ja opetusministeri Ulf Sundqvist suhtautuivat vakavasti sen kannanottoihin kouludemokratian kehittämisestä. Teiniliitto onnistui menestyksekkäästi lobbaamaan kouluneuvostot Suomen oppikouluihin, mutta saavutus kääntyi lopulta liittoa vastaan – kun kouluneuvostovaalit vuodesta toiseen osoittivat, ettei liittoa johtaneilla taistolaisilla ollut valtaansa vastaavaa kannatusta "teinien" parissa, alkoi koko organisaation uskottavuus oppikoululaisten äänitorvena heiketä. Kun vielä talouskin mureni 1970-luvun puolivälissä ja jäsenkato paljastui, oli vuosikymmenen loppupuolisko käytännössä järjestölle hidasta kuolemista. Kouluneuvostovaalien puoluepolitisoitumisen vuoksi kouluneuvostojen toiminta ei vastannut niille lain perusteluissa asetettuja tavoitteita ja myöhemmin laki kouluneuvostoista kumottiin.


title: Suomen Teiniliitto

text: 1970-luvun puolessa välissä taistolaisten epädemokraattiset menetelmät johtivat pahoihin ongelmiin. Keväällä 1975 kulttuuriministeri Marjatta Väänänen lakkautti Teiniliiton valtionavun, kunnes valtiontalouden tarkastusvirasto olisi tehnyt liitosta perusteellisen selvityksen. Vuonna 1975 puheenjohtajaksi valittu Jussi Kasanen kertoi, että hänen ryhmänsä eli sosiaalidemokraatit aiheuttivat opetusministerin puuttumisen liiton valtionavun käyttöön. Edellinen puheenjohtaja Matti Viialainen arveli puolestaan syyn olevan 1975 liittokokouksen porvarien valtakirjojen hylkäämisessä.


title: Suomen Teiniliitto

text: Teiniliiton talousongelmat ja paha jäsenkato paljastuivat selvityksen myötä. Tapaus oli skandaali, sillä liiton johdon epäiltiin ilmoittaneen todellisuuteen nähden moninkertaiset jäsenluvut saadakseen enemmän valtionapuja ja poliittista painoarvoa kannanotoilleen. Todellisten lukujen selvittyä liiton saama valtionapu laski kymmenesosaan ja siitä ulosottajat veivät vielä osansa. Tästä lähtien Teiniliitto kävi eloonjäämistaistelua. Pääosa toimihenkilöistä lomautettiin toukokuussa 1975, piirien työntekijät irtisanottiin ja keskustoimiston työntekijät pakkolomautettiin edelleen kirjanpitäjää ja taloudenhoitajaa lukuun ottamatta lokakuussa. Tarkastusraportti valmistui myös lokakuussa ja se osoitti taloudenhoidossa virheitä ja leväperäisyyksiä, myös taksvärkkirahojen hoidossa. Suoranaisia väärinkäytöksiä ei kuitenkaan paljastunut, mitä poliittisilla tahoilla oli odotettu. Epäilyksiä tosin herätti se, että liiton arkisto katosi salaperäisesti talven 1975–1976 aikana – se löydettiin liiton lakkauttamisen jälkeen 1980-luvun lopulla kätkettynä kerrostalon kellarista Helsingin Vallilasta. Vastaselvityksistä huolimatta valtionapu jäi pysyvästi alas ja jäsenkato paheni entisestään. Teiniliiton politiikassa ei tapahtunut kuitenkaan muutoksia ja taksvärkkejäkin järjestettiin vielä joitakin vuosia, viimeinen vuonna 1982.


title: Suomen Teiniliitto

text: Teiniliitto yritti 1970-luvun lopussa kerätä rahaa vaihteeksi omaan toimintaansa ja saada kipeästi kaipaamiansa uusia jäseniä. Työtä ei kuitenkaan tehty enää koko sydämellä, sillä jäsenmäärät eivät kiinnostaneet edes liittoa sanottavasti – vuonna 1983 arviot jäsenmäärästä vaihtelivat 500 ja 12 000 välillä. Teiniliitto lakkautettiinkin samana vuonna, virallisesti kuitenkin 1984. Talousongelmien ja -epäilyjen, joita esimerkiksi Mosambikin taksvärkki-rahoista otettu hätälaina olivat omiaan ruokkimaan, ohella lakkauttamiseen vaikutti keskeisesti se, että kannatustaan kouluissa merkittävästi 1980-luvun alussa kasvattaneet kokoomusnuoret katsoivat, että vasemmisto oli pilannut Teiniliiton maineen lopullisesti ylipolitisoituneella 1970-luvulla.


title: Suomen Teiniliitto

text: Antti Blåfieldin ja Pekka Vuoriston mukaan jo vuonna 1974 kokoomusnuorten Peter Fagernäs, Ilkka Kanerva, Anders Blom ja Heikki S. von Hertzen olivat päättäneet, että Teiniliiton oli aika mennä. Kokoomusnuoria oli harmittanut pitkään heidän järjestelmällinen sulkemisensa Teiniliiton toiminnassa oppositioon, vaikka he keräsivätkin kouluneuvostovaaleissa jopa 40 prosentin kannatuslukuja. Ben Zyskowiczin joulukuussa 1973 antaman raportin mukaan Kokoomuksen Nuorten Liiton vaikutusvalta Teiniliitossa oli nollassa ja "stalinistien" valta vain kasvanut. Hänen mukaansa kommunistit halusivat korostaa Teiniliiton itsenäisyyttä poliittisista organisaatioista, jotta saisivat korostettua liiton omaa organisaatiota. Myös sosiaalidemokraatit etsivät samoihin aikoihin tahoillaan keinoja murtaa taistolaisten valta, jonka käsiin he olivat Teiniliiton menettäneet.


title: Suomen Teiniliitto

text: Teiniliiton kaaduttua kokoomusnuoret asettivat vuonna 1983 Matti Niirasen johdolla tavoitteekseen Suomen Lukiolaisten liitto ry:n perustamisen Teiniliiton tilalle, mikä tapahtuikin jo vuonna 1985.


title: Suomen Teiniliitto

text: Tunnettuja teiniliittolaisia olivat muun muassa Erkki Tuomioja (varapuheenjohtaja 1967–1968), Ben Zyskowicz, Kimmo Sasi, Ilkka Kanerva, Lauri Ihalainen, Jacob Söderman, Erkki Liikanen, Matti Viialainen, Esko Aho, Leif Fagernäs, ja Satu Hassi. Myös tuleva historiantutkija Kimmo Rentola oli liitossa aktiivinen 1970-luvulla.


title: Suomen Teiniliitto

text: Etenkin sosiaalidemokraateille Teiniliitto oli merkittävä astinlauta, koska he johtivat kansainvälistymistä liiton nousukaudella 1963–1970.Pääsihteerinä 1960–1970-lukujen taitteessa oli Marianne Laxén.


title: Viina

text: Viina on yleisnimitys väkeville alkoholijuomille. Erityisesti viina-nimityksellä on viitattu tislattuihin, värittömiin ja maustamattomiin alkoholijuomiin.


title: Viina

text: Viinalla on ollut historian aikana useita käyttötarkoituksia, jotka ovat vielä nykyäänkin laajalti käytössä. Viinaa on käytetty muun muassa:Alkon hinnastossa viinoiksi lasketaan vodkat, maustamattomat viinat, akvaviitit, anisviinat, geneverit, ginit, hedelmäviinat, grapat, tequilat ja calvadosit ja maustetut viinat.


title: Viina

text: EU-komission päätöksessä viinoilla tarkoitetaan kaikkia väkeviä alkoholijuomia, ja ne jaotellaan kirkkaiksi ja tummiksi viinoiksi. Kirkkaiksi viinoiksi luetaan muun muassa gini ja vodka ja niiden johdannaiset. Tummiksi viinoiksi luetaan muun muassa viski, brandy ja tumma rommi.


title: Viina

text: Nimityksellä viina on Suomessa perinteisesti tarkoitettu erityisesti vodkaa. Suomessa tunnetuimpia viinoja on Koskenkorva.


title: Pontikka

text: Pontikka on tavallisesti viljasta tai sokerista käyttämällä ja tislaamalla valmistettua kotitekoista viinaa. Prosessia on perinteisesti kutsuttu "viinan polttamiseksi". Viime vuosina on myös pienteollisesti valmistettua viinaa myyty Suomessa pontikan nimellä. Kotipolttoisen viinan valmistustaito levisi Suomessa 1500-luvulta lähtien. Etenkin vanhoina aikoina pontikka tehtiin viljasta tai perunasta. Valtiovallan ajoittaiset yritykset rajoittaa sen valmistamista kohtasivat runsaasti vastarintaa.


title: Pontikka

text: Sana pontikka tulee mahdollisesti ruotsinkielisestä sanasta "pontak", joka 1700-luvulla tarkoitti ranskalaista pontaque-nimistä bordeaux-viiniä. Toisten lähteiden mukaan ranskalainen alkujuuri olisi Pontacq tai Pontet-Canet, mikä on sikäli uskottavaa, että ensiksi mainitun niminen kylä sijaitsee Ranskan Pyreneillä Lamarque-Pontacqin kunnassa ja toinen on arvostettu punaviinitila Pauillacin kunnassa Bordeaux’n alueella. Pontacq ei kylläkään ole erityisen tunnettu viinistään, mutta sen mainitaan olleen keltaista ja makeaa. Pontaque-nimistä viiniä ei nykyään tunneta, mutta se mainitaan ainakin Carl von Linnén kirjeenvaihdossa.


title: Pontikka

text: Jos Ruotsin vallan aikaisia kotipolttokieltoja ei lasketa, pontikan kotipolttoinen valmistaminen on ollut Suomessa laitonta vuodesta 1866 lähtien. Tämän jälkeenkin pontikkaa eli ”kotipolttoista” on usein poltettu salaa. Vuodesta 1995 Suomessa Alkossa myyty ”pontikka” ei sanan varsinaisessa mielessä ole pontikkaa, koska se ei ole kotipolttoista.


title: Pontikka

text: Ilta-Sanomat raportoi 26. heinäkuuta 2011, että pontikan keitto on Suomessa nykyään lähes tyrehtynyt ja että sitä harjoitetaan nykyään enää lähinnä harrastusmielessä. Syyksi tähän esitetään maaseudun rakennemuutosta, laillisen alkoholin saatavuuden helppoutta ja hintatasoa sekä yleistä elintason nousua. Pontikan valmistusta ei enää pidetä alkoholipoliittisena ongelmana.


title: Pontikka

text: Viinan tislaus perustuu pääosin siihen, että etanolin kiehumispiste (78,4 °C) on selvästi alhaisempi kuin veden (100 °C). Tällöin tislaamalla voidaan erottaa lähes puhdasta alkoholia jopa yksinkertaisin välinein.


title: Pontikka

text: Pontikan perusraaka-aineena käytetään perinteisesti viljasta valmistettuja maltaita, mutta myös peruna, marjat ja jopa jäkälät kelpaavat. Pontikkaa valmistettaessa tehdään ensin mäski eli veden, hiivan, sokerin ja maltaiden seos, jonka annetaan käydä. Käymisen tuloksena sokerista (CHO) tulee reaktiotuotteina etanolia (CHOH) ja hiilidioksidia (CO). Käymisprosessin jälkeen mäskistä erotetaan tislaamalla alkoholia, jota edelleen tislaamalla tisle väkevöityy, toisin sanoen sen alkoholipitoisuus kasvaa. Niin sanotun kolmesti kirkastetun eli kolme kertaa tislatun pontikan alkoholipitoisuus voi olla jopa 96 til-%. Tätä korkeammaksi alkoholipitoisuutta ei saada perinteisillä tislausmenetelmillä, sillä tässä suhteessa etanoli muodostaa veden kanssa atseotrooppisen seoksen.


title: Pontikka

text: Miedon alkoholijuoman (≤ 22 %) valmistaminen käymisteitse on tietyissä tapauksissa laillista omaan käyttöön (esimerkiksi viinin valmistus), mutta siitä ei saa tislata alkoholia ilman erityistä lupaa. Pontikan keitto kotioloissa voi olla terveydelle vaarallista ilman asianmukaisia laitteita ja osaamista. Paitsi että viinan tislaaminen on laitonta toimintaa, asiantuntemattomalle on vaarana käymisprosessissa spontaanisti muodostuneen metanolin rikastuminen lopputuotteeseen; koska metanolin kiehumispiste on 65 °C, se tislautuu alkuvaiheessa etanolia suuremmassa suhteessa. Metanoli on myrkyllistä ja voi pieninä määrinä juotuna sokeuttaa, runsaammin nautittuna tappaa. Perinteisesti ensimmäiset tisleet on heitetty pois juuri metanolipitoisuuden takia. Lisäksi valmistuksessa on olemassa useita onnettomuusriskejä, jotka tulisi ottaa huomioon, kuten esimerkiksi tulipalo- ja räjähdysriski sekä vesivahingon mahdollisuus.Suomalaisina pontikkapitäjinä muistetaan erityisesti Kitee (edellä mainitut merkit), sekä Haapavesi, Kinnula, Pihtipudas ja Vöyri.


title: Pontikka

text: Tunnetun seuramatkailun kehittäjän Kalevi Keihäsen omistaman matkatoimiston Keihäsmatkat Oy:n 1960- ja 1970-luvuilla järjestämillä matkoilla myydyn ”Kihniön kipakka” -nimisen alkoholijuoman kerrottiin olevan kihniöläistä pontikkaa. Todellisuudessa kyseessä oli Mallorcalla Espanjassa valmistettu vodkan tapainen juoma.


title: Purjelentokone

text:
Purjelentokone (myös liitokone tai purjekone) on ilmaa raskaampi ilma-alus, jolla
lennettäessä hyödynnetään nousevia lämpimiä ilmavirtauksia eli termiikkejä, rinnetuulia ja aaltovirtauksia.


title: Purjelentokone

text: Purjekoneet hinataan ilmaan yleensä moottorilentokoneen tai vintturin, joskus myös auton avulla. Ennen saatettiin käyttää vuoristoisella seudulla myös ihmisvoimin venytettyä kumiköyttä, jolla saatiin riittävä korkeus ja voitiin hyödyntää rinnetuulia. 1930-luvulla koulutukseen käytettiin tätä menetelmää muuallakin, lentojen kestot olivat tällöin vain kymmeniä sekunteja ja lento tapahtui lähellä maanpintaa. Tuolloin ei tunnettu kaksipaikkaisia liitokoneita ja oppilaan ensimmäinen yksinlento oli ensimmäinen liitolento.


title: Purjelentokone

text: Joissakin purjekonemalleissa on pieni moottori lentoonlähtöä tai pelkkää kotiinpaluuta varten. Jotta purjelentokoneen liito olisi moottorin sammuttamisen jälkeen mahdollisimman pitkä, moottori vedetään koneen rungon sisään nousun jälkeen. Itsestarttaavat tai paluumoottorilla varustetut koneet luokitellaan voimanlähteestä huolimatta purjekoneiksi. Moottoripurjelentokoneessa (MoPu) moottori ei ole sisäänvedettävä ja sen purjelento-ominaisuudet ovat yleensä heikohkot.


title: Purjelentokone

text: Alkeellinen purjelentokone on liitokone, joka lentää esim. katapultilla laukaistuna vuoren rinteeltä. Otto Lilienthalin liitokoneet olivat tätä tyyppiä. Lilienthalin koneet muistuttivat Leonardo da Vincin hahmottelemaa liitokoneen ideaa. Liitokone jalostui 1900-luvun lopulla riippuliitimiksi.


title: Purjelentokone

text:
Purjekoneita on sekä yksi- että kaksipaikkaisia ja moottoripurjekoneita. Koulukoneet, joilla koulutetaan uusia lentäjiä, ovat nykyään aina kaksipaikkaisia.
Purjekoneet jaotellaan kilpailuluokkien mukaan seuraavasti:


title: Purjelentokone

text: Purjekoneiden liito-ominaisuudet ovat äärimmäisen hyvät. Tyypillinen lentokoneen liitokykyä kuvaava nostovoiman ja vastuksen suhde (L/D), eli liitoluku on moderneilla konetyypeillä yli 40 ja niin sanotuilla avoimen luokan koneilla jopa yli 60. Liitoluku kertoo matkan, jonka purjekone liitää kilometrin korkeudesta tasaisesti parhaan liitoluvun nopeudella. Tällaisiin suoritusarvoihin on päästy minimoimalla koneen aiheuttama aerodynaaminen vastus: pitkä ja kapea runko, pitkät siivet, optimoitu muototarkka siipiprofiili, sileä pinta, sisäänvedettävä laskuteline jne.


title: Purjelentokone

text: Hyvien liito-ominaisuuksien vuoksi purjekoneissa käytetään lentojarruja laskeutuessa. Lentojarrut heikentävät siiven nostetta, jolloin purjekone vajoaa nopeammin. Lentojarrujen säätelyllä purjekone voidaan tuoda helposti haluttuun laskeutumispisteeseen.


title: Purjelentokone

text: Nykyaikaisen purjekoneen mittaristossa on yleensä nopeusmittari, korkeusmittari, mekaaninen ja sähköinen variometri (nousu- ja laskunopeusmittari) sekä kompassi. Yhä useammassa koneessa on myös GPS-vastaanotin. Suorituskykyisistä (ns. tehokone) purjekoneista löytyy lähes aina myös lennontallennin, jonka tallenteen nojalla voidaan vahvistaa ennätyksiä ja kilpailusuorituksia. Muusta lentoliikenteestä poiketen suomalaisissa purjekoneissa käytetään metrisiä mittareita (nopeusmittari km/h-, korkeusmittari m- ja variometri m/s-asteikoilla).


title: Purjelentokone

text: Liitokoneet olivat 1930-luvulla puuta ja kangasta kehittyen nykyisen kaltaiseen muotoonsa samaan aikaan. Kerhorakentaminen oli tapa hankkia lentokoneita halvemmalla 1950-luvulle asti. Eräissä maissa, muun muassa Puola, Ranska ja Neuvostoliitto, valtio subventoi purjelentoharrastusta ja kerhot saivat ilmaisia koneita. Tämä oli omiaan vähentämään kerhorakentamista. Metalli- ja vanerirakenteet yleistyivät 1950-luvulla. Lasikuiturakenteet valtasivat alaa 1960-luvun alusta alkaen.


title: Purjelentokone

text: Purjekoneet tehdään nykyään pääasiassa lasi- ja hiilikuidulla vahvistetusta lujitemuovista. Myös joitakin alumiinirakenteisia koneita on edelleen tuotannossa.


title: Purjelentokone

text: Saksa on purjekonevalmistuksen johtava maa, ainoastaan Puolassa, Liettuassa ja Slovakiassa on Saksan lisäksi mainittavaa purjekonevalmistusta. Saksalaisia tehtaita ovat: Alexander Schleicher GmbH & Co, DG Flugzeugbau GmbH (omistaa myös yhtiön Rolladen-Schneider Flugzeugbau GmbH) ja Schempp-Hirth GmbH. Suomessa purjelentokoneita on kehittänyt esimerkiksi Polyteknikkojen Ilmailukerho, jonka kehittämiä koneita ovat muun muassa PIK-3, PIK-5, PIK-16 Vasama ja PIK-20. Viimeksi mainittu voitti Räyskälän MM-kisoissa 1976 kolme ensimmäistä sijaa ja sitä valmistettiin kaiken kaikkiaan yli 400 yksilöä eri malleina.


title: Purjelentokone

text: Suomessa suurimman osan purjekoneista omistavat ilmailukerhot, joilta kerhon jäsenet vuokraavat koneensa. Myös koneiden huollot tehdään pääosin kerhojen jäsenistön voimin.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: Suomen Lukiolaisten Liitto, (lyh. SLL, ruots. "Finlands Gymnasistförbund", eng. "The Union of Upper Secondary School Students in Finland"), on uskonnollisesti ja puoluepoliittisesti sitoutumaton valtakunnallinen lukiolaisten etu-, palvelu- ja harrastusjärjestö.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: SLL perustettiin vuonna 1985 koululaislakon yhteydessä Mikkelissä aktivoimaan opiskelijakuntatoimintaa sekä edistämään ja valvomaan lukiolaisten etuja.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: Jäsenmaksutuottojen perusteella liitolla oli vuonna 2015 noin 50 000 jäsenmaksunsa maksanutta jäsentä, mikä kattaa noin puolet kaikista Suomen lukiolaisista.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: Suomen Lukiolaisten Liiton järjestön tehtävä on edistää opiskelijakuntatoimintaa, lukio-opiskelun edellytyksiä sekä ajaa lukiolaisten etuja kaikissa koulutus-, sosiaali- ja nuorisopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Liitto antaa kannanottoja ja lausuntoja, kirjoittaa mielipidekirjoituksia ja kouluttaa lukioiden opiskelijakuntia. Se on myös säännöllisesti kuultavana koulutuskysymysten asiantuntijana opetusministeriössä ja eduskunnassa. SLL:lla on edustus jokaisessa keskeisessä opetushallituksen ja opetusministeriön työryhmässä. Lisäksi liiton johto tapaa päättäjiä ja virkamiehiä sekä lobbaa lukiolaisten mielipiteitä. Järjestö tekee yhteistyötä muiden opiskelijajärjestöjen kanssa ja on jäsenenä lukuisissa sitoutumattomissa järjestöissä. SLL vaikuttaa kansainvälisesti opiskelija- ja koulutusasioissa sekä itsenäisesti että kattojärjestönsä OBESSU:n kautta.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: Ylintä päätäntävaltaa SLL:ssä käyttää edustuksellinen liittokokous. Vuosittaiseen kokoukseen osallistuu noin 300 lukiolaista. Liittokokouksessa päätetään tavoiteohjelmasta ja toimintasuunnitelmasta ja valitaan liittohallitus, joka johtaa järjestöä kokouksen päätösten mukaisesti. Hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja kuudesta kahdeksaan liittohallituksen jäsentä. Liittohallituksen puheenjohtaja on myös liiton puheenjohtaja, jona vuonna 2018 toimii Alvar Euro.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: Suomen Lukiolaisten Liiton toimisto sijaitsee Helsingissä, osoitteessa Töölönkatu 35 B. Liitolla on puheenjohtajiston lisäksi kahdeksan palkattua työntekijää. Liiton piirijärjestöjen lukiolaistoimijat kiertävät syksyisin Suomen lukioissa kertomassa liitosta ja tapaamassa opiskelijakuntia, opiskelijakuntien ohjaavia opettajia sekä rehtoreita.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: SLL:llä on 11 piirijärjestöä. Piirit toimivat yhteistyössä liiton toimiston ja liittohallituksen kanssa. Liitolla on myös yksi jäsenjärjestö, FIBS.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: Jäsenilleen liitto tarjoaa palveluja, kuten opiskelijakortin, lukiolaisten aikakauslehti Improbaturin sekä neuvontapalvelua kaikissa opiskeluun liittyvissä kysymyksissä.


title: Suomen Lukiolaisten Liitto

text: Liitto on yksi Talousguru-kilpailun järjestäjistä.


title: Filatelia

text: Filatelia eli postimerkkeily on postimerkkien, postilähetysten, postileimojen ja muiden postihistoriaan liittyvien kohteiden keräilyä ja tutkimista. Postimerkkien keräilijää kutsutaan "filatelistiksi". Sana "filatelia" on johdettu kreikan kielen sanoista "philos" ’ystävä’ ja "ateleia" ’maksuvapaus’. Filatelia on yksi suosituimmista ja laajimmalle levinneistä keräilyharrastuksista.


title: Filatelia

text: Postimerkkien kerääminen alkoi ensimmäisen valtiollisen Isossa-Britanniassa vuonna 1840 julkaistun postimerkin myötä. Ensimmäisen merkin, "mustan pennyn" eli Penny Blackin, eri painosten eroavaisuudet antoivat sysäyksen keräilylle ja filatelistiselle tutkimukselle. Ensimmäinen keräilyyn tarkoitettu postimerkkikansio julkaistiin vuonna 1861 Ranskassa. Ensimmäinen postimerkkiaiheinen lehti alkoi ilmestyä Saksassa vuonna 1863. Ensimmäinen postimerkkiluettelo julkaistiin Belgiassa vuonna 1864 ja Suomessa vuonna 1895. Filatelian käsitettä käytti ensimmäisenä ranskalainen M. Herpin vuonna 1864. 1880-luvun lopulla tulivat myyntiin ensimmäiset liimakkeet, joilla merkit kiinnitetään kansioihin. Vuonna 1926 perustettiin kansainvälinen filatelistiliitto "Féderation Internationale de Philatelie FIP". Suomen Filatelistiliitto perustettiin vuonna 1947.


title: Filatelia

text:
Yleensä postimerkkien keräily aloitetaan keräämällä koko maailman postimerkkejä. Pian keräilijät kuitenkin yleensä erikoistuvat suppeammalle alueelle koko maailman kohteiden runsauden vuoksi. Maakohtaisessa keräilyssä keskitytään keräämään vain jotakin tiettyä maata tai maita, ja pidemmälle mentäessä myös tietyn maan tiettyä aikakautta tai tiettyä postimerkkimallia (käyttösarjaa).
Aihekeräilyksi kutsutaan keräilyä, jossa postimerkkejä kerätään niiden kuva-aiheen perusteella, kuten esimerkiksi kasveja, lintuja, junia tai muuta vastaavaa. Pidemmälle edettäessä aihevalinta yleensä monipuolistuu: aiheina voivat olla kirjallisuus, rakennustaide, sokeri tai vastaavat abstraktimmat aiheet. Postihistoriaksi kutsutaan keräilyä, jossa keräilyn kohteena ovat erilaiset postilähetyksillä olevat leimat, merkinnät, postitaksat ja muut lähetysten käsittelyyn liittyvät merkinnät. Tämä tarjoaa lähes rajattomat mahdollisuudet hyvin monimuotoiseen keräilyyn.


title: Filatelia

text: Nykyään filateliaan luetaan myös erilaiset veron maksussa käytetyt leimamerkit. Postilaitokset markkinoivat myös ensipäivänkuorien ja -leimojen keräilyä, mutta tämä ei pidemmälle edettäessä ole kovin suosittu keräilyn laji. Filatelia tarjoaa lähes loputtomat erikoistumismahdollisuudet, kun kokoelmasta pyritään saamaan mahdollisimman täydellinen. Keräilyä voi syventää filateelisella tutkimuksella, keskittymällä painomenetelmiin, paperilaatuihin, käytettyihin painoväreihin, vesileimoihin, liimoitteisiin ja postinkuljetukseen.


title: Filatelia

text: Postimerkkialan yhdistykset järjestävät säännöllisesti alan näyttelyitä, joissa kokoelmia esitellään yleisölle. Osassa näyttelyjä kokoelmat myös arvostellaan, ja ne kilpailevat keskenään eri luokissa. Näyttelyiden kilpailuluokkia ovat muun muassa perinteinen filatelia, postihistoria, aihefilatelia ja leimamerkit. Suomessa järjestetään vuosittain yksi tai kaksi kansallista kilpailunäyttelyä ja noin joka viides vuosi yhteispohjoismainen Nordia-näyttely. Kansainvälisesti järjestetään maanosa- ja maailman tason näyttelyitä. Osallistuminen arvostelunäyttelyihin edellyttää jäsenyyttä näyttelytoiminnan piirissä olevassa postimerkkikerhossa. Kansainvälisiin näyttelyihin edellytetään yleensä myös tietyn tasoista aiempaa sijoittumista kansallisissa näyttelyissä. Suomessa on järjestetty myös Finlandia-näyttelyitä.


title: Filatelia

text: Postimerkkien ja muiden kohteiden keräilijä ja tutkija voi tarvita erilaisia apuvälineitä, kuten postimerkkiluetteloita, alan kirjallisuutta, taustatietoja kohteista ja postinkulun historiasta, kansioita merkkien ja lähetysten säilyttämiseen, liimakkeita, kortistolaatikoita, säiliökirjoja, atulat merkkien käsittelyyn, suurennuslasin, hammastusmittarin ja vesileiman etsijän.


title: Filatelia

text: Suomessa on julkaistu postimerkkiluetteloita vuodesta 1895 alkaen. Nykyään ilmestyvät luettelot ovat Lape ja Norma, jotka ilmestyvät vuosittain. Merkittävin ulkomainen koko maailman merkkien luettelosarja on saksalainen Michel. Muita merkittäviä koko maailman postimerkkiluetteloiden julkaisijoita ovat englantilainen Stanley Gibbons, yhdysvaltalainen Scott ja ranskalainen Yvert&Tellier. Lähes kaikissa maissa ilmestyy lisäksi maakohtaisia paikallisia luetteloita. Suomessa käytetty on myös ruotsalainen Pohjoismaat käsittävä Facit-luettelo.


title: Filatelia

text: Luetteloiden lisäksi useasti tarvitaan syvemmälle menevää tutkimustietoa. Tätä on julkaistu pelkästään Suomessakin satoja nimikkeitä. Perusteoksia ovat Suomen filatelistiliiton julkaisema "Suomen Postimerkkien käsikirja" -sarja sekä "Suomen Postileimojen käsikirja" -sarja. Näitä täydentävät lukuisat rajatumpia aiheita käsittelevät teokset. Useimmissa suuremmissa kirjastoissa on kattava valikoima perusteoksia. Postimuseon kirjastossa Tampereella on maan laajin valikoima filateelista kirjallisuutta.


title: Filatelia

text: Suomessa ilmestyy säännöllisesti neljä laajempaa ja useita pienempiä filateelisia lehtiä. Suurimmat lehdet ovat Suomen Filatelistiliiton "Filatelisti", Suomen Filatelistiseuran "Suomen Postimerkkilehti", Turun Postimerkkikerhon "Abophil" ja yksityinen "Keräilyuutiset". Lisäksi ilmestyy kymmenkunta pienempää monistetyyppistä kerholehteä.


title: Filatelia

text: Merkittävä materiaalin hankintaväylä ovat huutokaupat. Niitä järjestävät alan kauppiaat ja postimerkkiyhdistykset. Useimmilla on nykyään sivusto myös internetissä. Lisäksi internetin myyntipalveluissa on kaupan paljon filateelista materiaalia, mutta arvokkaimmat kohteet myydään yleensä erikoishuutokaupoissa. Julkisia postimerkkihuutokauppoja järjestetään lähinnä Helsingissä 3–6 kertaa vuodessa. Useimmissa suuremmissa postimerkkikerhoissa kokousohjelmaan kuuluu huutokauppa.


title: Filatelia

text: Postimerkkeilijät ovat järjestäytyneet lukuisiin postimerkkikerhoihin, joiden kattojärjestönä toimii Suomen Filatelistiliitto. Pääosin kerhot ovat paikkakuntakohtaisia, mutta myös erikoisalojen kerhoja on muodostunut muun muassa aihefilatelian, postihistorian ja erilaisten työyhteisöjen ympärille.


title: The 69 Eyes

text: The 69 Eyes on vuonna 1989 Helsingissä perustettu rock-yhtye. Sen musiikkityyliin liitetään usein määritelmät sleaze rock ja goottirock.


title: The 69 Eyes

text: Yhtyeen vuonna 2004 julkaistu "Devils"-levy sijoittui ensimmäisellä myyntiviikollaan Suomen albumilistan ensimmäiseksi, kuten 69 Eyesin kaksi aiempaa albumiakin ja myöhempi "Angels". Yhtyeen albumeista "Blessed Be", "Paris Kills", "Framed In Blood", "Devils" ja "Angels" ovat myyneet Suomessa kultalevyyn oikeuttavan määrän, "Paris Kills" ja "Devils" myös platinaa. Singleistä kultalevymyyntiin ovat yltäneet "Gothic Girl" ja "Dance D'amour". Kultaa möi myös DVD "Helsinki Vampires".


title: The 69 Eyes

text: The 69 Eyesin levy-yhtiö on Nuclear Blast. Yhtye on menestynyt Suomen lisäksi myös ulkomailla, esimerkiksi vuonna 2005 The 69 Eyes -yhtyeellä oli lähes 100 esiintymiskertaa 15 eri maassa.


title: The 69 Eyes

text: The 69 Eyes teki ensimmäisen kiertueensa Yhdysvalloissa maaliskuussa 2006. Tämän jälkeen yhtye levytti uuden albumin "Angels", joka ilmestyi 28. helmikuuta 2007. Samana päivänä julkaistiin myös "Angels"-erikoispainos, jonka mukana tullut DVD sisältää Perfect Skin -musiikkivideon, viisi live-esitystä (Whisky a Go Go:sta) sekä On The Route 69 -kuvakoosteen.


title: The 69 Eyes

text: Vuonna 2007 The 69 Eyes soitti 125 keikkaa ympäri maailmaa.


title: The 69 Eyes

text: 5. marraskuuta 2008 The 69 Eyes julkaisi kokoelmaboksin "Goth'n'Roll", joka sisältää kaksi albumia yhtyeen myöhäisemmältä aikakaudelta; albumit "Blessed Be" ja "Paris Kills" ovat remasteroituja ja sisältävät lisäkappaleita. Kolmas levy "Goth'n'Roll Archives" sisältää ennen julkaisematonta materiaalia, miksauksia ja livenauhoituksia, kuten demoversion kappaleesta "Gothic Girl" vuodelta 1998. Kokoelman neljäs levy on DVD "Helsinki Vampires", joka sisältää livenauhoituksen yhtyeen Tavastia Klubin keikalta ja lisämateriaalia.


title: The 69 Eyes

text: Yhtye julkaisi yhdeksännen albuminsa 28. elokuuta 2009, jonka nimi on "Back in Blood". Levyltä julkaistiin 8. heinäkuuta single "Dead Girls are Easy".


title: The 69 Eyes

text: The 69 Eyesin kymmenes studioalbumi julkaistiin 28. syyskuuta 2012. Yhtye juhlisti kymmenettä albumia siten, että levyn nimi on sen järjestysnumero roomalaisittain eli "X (The 69 Eyesin albumi)". Syyskuussa 2012 lanseerattiin viini, joka kantaa nimeä The 69 Eyes RED.


title: The 69 Eyes

text: Yhtye julkaisi 22. huhtikuuta 2016 yhdennentoista studioalbuminsa, joka on nimeltään "Universal Monsters".


title: The 69 Eyes

text:
The 69 Eyesin basisti Archzie kuului 1980-luvun ensimmäisellä puoliskolla Syyskuu-yhtyeeseen, jonka kotipaikka oli Seinäjoki. Rami Kuusisen ja Kimmo Miettisen levymerkki KuMibeat julkaisi tuolloin Syyskuulta singlen "Susi/Dracula", ja LP:n "Sator". Näin ollen 69 Eyesin juuret ovat syvällä suomalaisen goottirock-genren alkujuurilla.
Studioalbumit


title: The 69 Eyes

text: Livealbumit


title: The 69 Eyes

text: Kokoelma-albumit


title: The 69 Eyes

text: DVD:t


title: Teekkari

text: Teekkari on teknillisten yliopistojen opiskelijoista käytetty nimitys. Myös monialayliopistojen teknillisten aineiden opiskelijoita ja nykyisen opintorakenteen mukaisia tekniikan kandidaatteja kutsutaan teekkareiksi.


title: Teekkari

text: Teknillisissä yliopistoissa ja tiedekunnissa vallitseva teekkarikulttuuri tunnetaan termeistä, joista osan voi löytää myös muualta yliopistomaailmasta: muun muassa teekkarilakki, wappu, jäynä, kiltatoiminta, speksi, sitsit, ekskursiot, teekkarihaalari ja tempaukset.


title: Teekkari

text: Teknillisissä yliopistoissa järjestetään vuoden mittaan paljon erilaisia tapahtumia ja juhlia. Ensimmäisen vuoden opiskelijat eli ”fuksit” keräävät merkintöjä näistä tapahtumista fuksipistevihkoon. Tietyn pistemäärän kerättyään fuksi on oikeutettu painamaan teekkarilakin päähänsä seuraavana vappuna. Pisteitä keräämättömät fuksit saavat tupsulakkinsa vasta äitienpäivän jälkeisenä maanantaina. Tampereella on erityinen perinne kastaa tuoreet teekkarit nosturilla hyiseen Tammerkoskeen ja Lappeenrannassa käydään pulikoimassa Saimaassa. Oulussa fuksit uivat Oulujoen sivuhaarassa. Vaasassa tekniikan fuksit kylpevät kaupungintalon vieressä olevassa suihkulähteessä.


title: Teekkari

text: Teekkarit saavat käyttää teekkarilakkia vuosittain toukokuun alusta syyskuun loppuun. Muuna aikana lakkia saa käyttää vain esimerkiksi ekskursioilla, itsenäisyyspäivän soihtukulkueessa sekä vappulehden myynnissä. Yleensä tätä varten tarvitsee anoa erityistä lupaa ylioppilaskunnalta, joka määrittää, mikä on sopiva tilanne käyttää lakkia kesäkauden ulkopuolella. Eri teknillisten yliopistojen lakit ovat erilaisia, ja esimerkiksi Oulun teekkarilakissa on vaikutteita neljän tuulen hatusta (tupsu lähtee reunasta). Lakin kokardina käytetään teknillisissä yliopistoissa ylioppilaskunnan kokardia ja monialaisissa yliopistoissa teekkariyhdistyksen tai killan kokardia.


title: Teekkari

text: Vapun lähestyessä teekkarit näkyvät kaupunkikuvassa erityisesti vappulehtiä myymässä. Otaniemen teekkarit kauppaavat parittomina vuosina "Äpyä" ja parillisina "Julkkua". Tampereella "Tampilla" on pitkät perinteet. Muita teekkarien tekemiä vappulehtiä ovat Oulussa arkkitehtuurin opiskelijoiden "Ööpinen", Lappeenrannassa "Hässi", Vaasassa "Wapina" ja Turussa yliopiston tieto -ja bioteekkareiden "Pilde&Napander". Vapun viettiin kuuluvat nykyään myös olennaisesti wappuradiot; Otaniemessä Radiodiodi, Tampereella Rakkauden wappuradio, Lappeenrannassa Norpparadio ja Oulussa Rattoradio.


title: Teekkari

text: Teekkareilla on myös vahva laulukulttuuri. Eri paikkakuntien teekkareilla on omia laulukirjoja, joihin on kerätty perinteisiä akateemisia lauluja. Lappeenrannan teekkarien laulukirja on "PunaMusta", Tampereella lauletaan "Rasputin"-nimisestä kirjasta ja Otaniemessä on lähes jokaisella killalla oma laulukirjansa. Lisäksi Otaniemen ylioppilaskunnalla on oma laulukirjansa nimeltään "Teekkarilauluja". Oulussa lauletaan "Laulukalusta", joka on Oulun Teekkariyhdistyksen (OTY) julkaisema.


title: Teekkari

text: Otaniemen AYY:n soluasunnoissa toimii nykyisin soluyhteisöjä, kuten Bratislawa Youghurt (BY) ja Joutomiehet. Viimeisten vuosikymmenien aikana on ollut toiminnassa ainakin Just Pure Iron (JPI), Ryttylän visa, 51 cl ja Solukyttääjät -nimiset yhteisöt. Teekkarikylä mahdollistaa tehokkaasti opiskelijoiden samanhenkisen ystäväpiirin luomisen.


title: Teekkari

text: Teekkarilakki on ylioppilaslakkia muistuttava päähine, jota teekkarit käyttävät ensimmäisen opiskeluvuotensa vapusta lähtien. Lakkia käytetään ainakin Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa lakki on valkoinen ja sen oikealle puolelle on kiinnitetty tupsullinen naru. Naru ja tupsu ovat mustaa silkkiä.


title: Teekkari

text: Lakin käyttämisestä on määritelty yksityiskohtaisella ohjesäännöllä, joita Suomessa ylläpitävät kunkin teknillisen yliopiston ylioppilaskunta tai monialaisen yliopiston tapauksessa teekkariyhdistys. Yleisen säännön mukaan teekkarilakki on kesälakki, jonka käyttöaika alkaa vappuna ja päättyy syksyllä lakinlaskijaisiin. Lakin ulkomuoto, lakin käyttöön liittyvät perinteet ja lakkia koskevat säännöt vaihtelevat jonkin verran paikkakunnittain.


title: Teekkari

text: Teekkarihaalari on teekkarien käyttämä asuste opiskelijatapahtumissa. Teekkarihaalari on helppo asuvalinta erilaisiin opiskelijatilaisuuksiin ja haalareilla voi suojata alla olevia vaatteita lialta.


title: Teekkari

text: Haalareiden käyttötavoissa on eroja eri yhdistysten välillä. Jotkut teekkarit käyttävät haalareita yritysvierailuilla, toiset suosivat virallisempaa pukeutumista. Myös yritysvierailun luonne saattaa vaikuttaa haalarien käyttöön: esimerkiksi Otaniemessä on pitkälti tapana, että haalarit puetaan päälle yritysvierailuille lähinnä silloin, kun vierailut ovat osa pidempää matkaa, esimerkiksi muualle Suomeen kohdistuvaa parin päivän ekskursiota.


title: Teekkari

text: Haalariin kerätään usein kangasmerkkejä muistoiksi eri opiskelijatapahtumista ja niissä tavatuista muista opiskelijoista, joiden kanssa merkkejä on vaihdettu. Merkitön haalari voidaan nähdä passiivisuuden osoituksena.


title: Teekkari

text: Haalarien väritys ilmaisee yleensä kantajansa opiskelupaikan sekä koulutusohjelman. Joissakin opiskelijapiireissä on tapana vaihtaa osa haalarin lahkeesta tai hihasta tyttö- tai poikaystävän kanssa.


title: Teekkari

text: Haalarit olivat tuttuja teekkareille tehtaissa ja rakennustyömailla jo 1900-luvun alkupuoliskolla, mutta varsinaiset teekkarihaalarit saivat alkunsa, kun vuonna 1959 opintonsa aloittaneiden vuorimiesten ryhmä Oopperan ystävät hankki itselleen omat haalarit, joita voi kutsua kurssihaalareiksi. Vuonna 1966 teekkarit järjestivät tempaussarjan Temppu'66, joka liittyi TKK:n muuttoon Helsingistä Otaniemeen. Tempauksessa käytettiin keskiruskeaa puuvillahaalaria. Eriväriset kiltahaalarit tulivat käyttöön 1980-luvulla. Haalarien käyttö on Suomessa levinnyt kattavasti myös muiden opiskelijoiden keskuuteen.


title: Teekkari

text: Teekkareiden ensimmäinen laulukirja julkaistiin 1929. Sen aikalaiskritiikissä arveltiin ”riettaalla hengellä laadittujen laulujen herättävän inhoa ja kauhua vakavasti ajattelevissa piireissä”.


title: Teekkari

text:
Teekkarihymni on sanoitettu 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa. 1940-luvulla fukseille on kerrottu sen sanojen löytyneen Tampereella 1918 kaatuneen teekkarin taskusta. Toisen versioiden mukaan laulu on sepitettu Turkin sodan tai jo Krimin sodan aikana. Toisaalta kuplettilaulaja Affu Tanner on väittänyt tehneensä sanat 1912 ryyppäjäisten aikana. Laulusta on kuitenkin todisteita jo Paavo Koposen teekkarihistoriikista ja lisäksi laulun alun sanat löytyvät jo teekkareiden laskiaiskulkuetta käsittelevästä Helsingin Sanomien uutisesta vuodelta 1907.
Asiaa tutkinut Tommi Syrjänen uskoo laulun syntyneen vuosien 1902–1905 välillä. Lähtökohtana olisi ollut 1900-luvun alussa suosittu laulu, joka on kuitenkin vaipunut unohduksiin.
Teekkarihymnissa lauletaan "Yö kuin sielu neekerin on pimiä." Tämä on nähty myöhemmin problemaattiseksi neekeri-sanan käytön vuoksi. Syksyllä 2015 Tekniikan Akateemisten Teekkarivaliokunta kehotti teekkareita jättämään neekeri-sanan laulamatta. Aalto-yliopiston ylioppilaskunta antoi myös syksyllä 2016 lausunnon että teekkarihymnin sanat eivät heijasta ylioppilaskunnan arvoja. Molemmat tahot kehottavat laulamaan neekeri-sanan sijaan "teekkarin."


title: Oikeustiede

text: Oikeustiede (juridiikka) on tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon. Tämän lisäksi oikeustieteen tehtävänä on tuottaa tulkintasuosituksia oikeudellisiin ongelmiin. Näihin tulkintasuosituksiin on puolestaan mahdollista vedota "sallittuina oikeuslähteinä" tuomioistuimissa.


title: Oikeustiede

text: Muun tieteellisen tutkimuksen tavoin myös oikeustieteellinen tutkimus perustuu teoreettisesti yleisen filosofian perustutkimukseen. Oikeusfilosofian tutkimuskohteet ovat monin osin samat kuin esimerkiksi moraalifilosofian. Oikeustiedettä ei kuitenkaan voida pitää yhteiskuntatieteenä, sillä se tarkastelee oikeusjärjestystä normikokonaisuutena eikä yhteiskunnallisena ilmiönä.


title: Oikeustiede

text: Käytännöllisellä, pragmaattisella tasolla oikeustiede jaetaan perinteisesti


title: Oikeustiede

text: Yksityisoikeuteen liittyviä oikeustieteen tutkimuskohteita ovat muun muassa varallisuusoikeus, kauppaoikeus, perhe- ja jäämistöoikeus, kansainvälinen yksityisoikeus ja työoikeus. Julkisoikeuteen liittyviä ovat esimerkiksi valtiosääntöoikeus, hallinto-oikeus ja finanssioikeus. Myös rikos- ja prosessioikeus voidaan systematisoida osaksi julkisoikeutta.


title: Oikeustiede

text: Lisäksi usein puhutaan oikeuden yleistieteistä, joissa oikeutta tarkastellaan muiden tieteenalojen tarjoamien välineiden avulla. Tällaisia ovat esimerkiksi kriminologia, oikeuden ja sukupuolen tutkimus, oikeusfilosofia, oikeushistoria, oikeussosiologia sekä oikeustaloustiede.


title: Oikeustiede

text: Oikeustiedettä opiskelleet voivat toimia monenlaisissa tehtävissä. Yleisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassa juristi, asianajaja, hallintojohtaja, palvelupäällikkö ja henkilöstöpäällikkö. Suurin osa on töissä yrityksissä tai valtiolla.


title: Tee se itse

text: Tee se itse (joskus käytetään lyhennettä DIY sanoista "Do it yourself") -ohje on informatiivinen, usein lyhyt kuvaus jonkun asian suorittamiseksi tai rakentamiseksi itse. "Tee se itse" tarkoittaa sananmukaisesti asian tai esineen tekemistä omatoimisesti. Ohjeet on yleensä tarkoitettu maallikoille, ja niistä on jätetty pois yksityiskohtia jotka ovat tarpeellisia vain ammattilaisille. Tee se itse -ohjeissa on usein paljon kuvia ja selityksiä, jotka helpottavat aiheeseen perehtymistä.


title: Tee se itse

text: Tee se itse -ohje sisältää usein listan tarvikkeista, joita tarvitaan jonkin asian suorittamiseksi ja rakentamiseksi. Rakennusohjeet vaativat tekijältään sorminäppäryyttä ja hoksaavaisuutta. Ohjeet on pyritty tekemään mahdollisimman yksinkertaisiksi, ja niissä on vältetty käyttämästä vaikeita ammattilaisille suunnattuja sanoja. Ohjeet on suunnattu henkilölle, joka ensimmäistä kertaa tekee asiaa.


title: Tee se itse

text: Tee se itse -konseptilla voidaan korvata esimerkiksi jokin teollisesti valmistettu tuote tai menetelmä ja käyttää omia tarvikkeita ja itse kehiteltyjä menetelmiä. Termillä voidaan myös ilmaista se että jokin tuote ostetaan kyllä kaupasta mutta eri osaset yhdistellään myöhemmin itse. DIY periaatteella ei välttämättä pyritä säästämään kustannuksissa vaan toiminta voi olla harrastusluonteista ja pyrkimystä yksilöllisiin ratkaisuihin.


title: Oikeudenkäynti

text: Oikeudenkäynti (ruotsiksi "rättegång") on tuomioistuimissa tapahtuvaa laissa säänneltyä menettelyä, jossa ratkaistaan oikeusriitoja ja määrätään oikeudellisia seuraamuksia tapahtuneiden rikosten johdosta.


title: Oikeudenkäynti

text: Roomalainen "siviiliprosessi" kehittyi yksityisasiamaisesta välimiesmenettelystä. Ensimmäinen menettelymuoto oli ns. "legis actio" -menettely, jossa asianosaiset esittivät vaatimuksensa tarkoin määrätyillä kaavasanoilla. Luultavasti jo vanhemman Rooman tasavallan aikana kehittyi joustavampi "formulaprosessi", jossa riidan "ohjelma" tallennettiin prosessikaavaksi ("formula"). Formulaprosessin rinnalle ja vähitellen sen tilalle kehittyi Augustuksen ajasta alkaen keisarioikeuteen perustunut "cognitiomenettely", jossa määräysvalta prosessista oli siirtynyt asianosaisilta virkatuomarille.


title: Oikeudenkäynti

text: Vanhin roomalainen rikosprosessuaalinen järjestelmä oli "kansanprosessia", joka osaksi oli vapaamuotoista perheen sisäistä menettelyä. Julkisessa elämässä kuninkaalla ja konsuleilla oli aluksi ylin tuomiovalta, joka vähitellen siirtyi kansankokoukselle. Menettely kehittyi ns. "questioprosessiksi", joka oli akkusatorista, julkista ja suullista. Myöhemmin keisarivallan aikana lainkäyttö virkavaltaistui ja menettely tuli salaiseksi ja muodolliseksi.


title: Oikeudenkäynti

text: Roomalaisen, germaanisen ja katolisen kirkon oikeudenkäyntimenettelystä kehittyi keskiajalla "italialais-kanoninen prosessi". Saksassa tästä muodostui 1300-1400 luvuilla niin sanottu "saksalainen yleisoikeus" vanhan germaanisen oikeuden tilalle. Italialais-kanonisen oikeuden ja Saksan yleisoikeuden prosessille oli tyypillistä salainen ja kirjallinen menettelytapa ("quod non est in actis, non est in mundo") eli "mitä ei ole asiakirjoissa, sitä ei ole olemassakaan". Oikeudenkäynnissä noudatettiin eventuaaliperiaatetta, käsittelymenetelmää ja legaalista eli lakisääntöisä todistusteoriaa. Prosessi oli hidasta ja kankeaa.


title: Oikeudenkäynti

text: Saksalaisella oikeudella oli vaikutusta myös pohjoismaisiin oikeudenkäynteihin, vaikkakaan salainen ja kirjallinen menettely ei täällä tullut koskaan käyttöön.


title: Oikeudenkäynti

text: Varhaisinta lainkäyttöä Suomessa lienee ollut muinaisten suomalaisten heimojen keskuudessa harjoitetut "käräjät", joilla käsiteltiin yhteisiä asioita. Käräjiä pidettiin erityisillä oikeuden istuntopaikoilla eli käräjäpaikoilla, jotka sijaitsivat yleensä ns. käräjämäkien päällä tai vesistöjen varsilla.


title: Oikeudenkäynti

text: 1300-luvulta lähtien kristinuskon leviäminen ja ruotsalaisten tekemät valloitukset toivat Suomeen länsimaisen oikeusjärjestyksen. Ruotsi-Suomessa prosessioikeuden kehitykselle keskeistä oli 1200-luvulta alkanut valtion keskusvallan vahvistuminen. Tämän myötä oikeudenhoito siirtyi asianosaisilta ja näiden suvuilta yhteiskunnan tehtäväksi. Varhainen oikeus eli "sukuoikeus" alkoi väistyä valtiotasoisen oikeuden tieltä. Kuninkaanrauha-instituutio, josta säädettiin ns. rauhanlaeissa ja rauhanvala-säännöksissä oli ensimmäinen vaihe tässä kehityksessä.


title: Oikeudenkäynti

text: Maakuntalait sisälsivät paljon vanhaa tapaoikeutta. Niitä kirjoitettiin kirjalliseen muotoon 1200-1300-luvuilla lähinnä katolisen kirkon ja vahvistuneen kuninkaanvallan seurauksena. Tämän vuoksi maakuntalakien sisällössä on vaikutteita myös kanonisen oikeuden periaatteista ja kuninkaallisista määräyksistä. Prosessuaalisia säännöksiä oli vielä varsin puutteelisesti etenkin vanhemmissa maakuntalaeissa, joissa ei ollut lainkaan käräjäkaarta eli määrääviä ohjeita menettelyyn käräjillä. Uudemmissakin määräykset olivat usein aineellisoikeudellisten säännösten yhteydessä.


title: Oikeudenkäynti

text: Käräjäkaaret olivat sen sijaan ensi kertaa Maunu Eerikinpojan maanalaissa 1300-luvun puolivälissä ja kuningas Kristofferin maanlaissa vuodelta 1442. Prosessuaalisilla määräyksillä pyrittiin vahvistamaan tuomioistuinten asemaa riitojen ratkaisijoina.


title: Oikeudenkäynti

text: Euroopan ja myös Suomen prosessioikeuden kehitykseen voimakkaasti vaikutti Euroopan ihmisoikeussopimuksen hyväksyminen vuonna 1990 ja sittemmin liittyminen Euroopan Unioniin vuonna 1995.


title: Oikeudenkäynti

text: Eurooppalaisen prosessioikeuskehityksen lähtökohdaksi voi nostaa Euroopan neuvoston ministerikomitean vuonna 1984 antaman suosituksen. Siinä prosessin oikeudenmukaisuudelle ja tehokkuudelle asetetaan minimivaatimuksia, kuten oikeudenkäynnin saattaminen loppuun yleensä korkeintaan kahdessa suullisessa käsittelyssä, sanktiot oikeudenkäynnin viivyttämisestä ja perusteettomasta prosessaamisesta, istuntojen valmistelu, nopea päätösten julistaminen, muutoksenhaun väärinkäytön ehkäiseminen ja erityiset oikeudenkäyntilajit kiireellisissä tapauksissa ja tietyillä erityisaloilla.


title: Oikeudenkäynti

text: Vastaava suositus rikosasioihin annettiin vuonna 1987, jolla tavoiteltiin menettelyn yksinkertaistamista. Erityisesti huomionarvoista oli sovittelujen lisääminen oikeudenkäyntien ulkopuolella, oikeudenkäyntien yksinkertaistaminen ja mahdollisuus luopua toimenpiteistä tietyissä tilanteissa, kun se on kohtuullista rikoksen seikat ja osapuolet huomioon ottaen.


title: Oikeudenkäynti

text: Siviiliprosessiin on suositeltu myös omaa mallilakiaan vuonna 1987 Euroopan yhteisössä. Sen tavoitteena on yhdenvertainen prosessioikeudellinen suoja ja kaikkien asianosaisten tasa-arvoisuus jokaisessa Eurropan yhteisöjen alueen tuomioistuimessa. Vuonna 1999 asiaan liittyen saatettiin voimaan ns. "Amsterdamin sopimus", jonka seurauksena eräissä tapauksissa annetaan siviiliprosessi EU:n ylikansalliseen toimivaltaan. Tällaisia tapauksia ovat ne, joiden vaikutukset ulottuvat yli valtionrajojen ja joissa toimenpiteillä taataan EU:n sisämarkkinoiden moitteeton toiminta.


title: Oikeudenkäynti

text: Rikosprosessissa on sovittu rikoksentekijöiden luovuttamisesta ja kansainvälisestä oikeusavusta. Vakavan järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan on perustettu "Eurojust"-yksikkö, jossa jokaisella jäsenmaalla on edustajansa. EU:n taloudellisia intressejä loukkaaviin ja vaarantaviin rikoksiin on valmisteltu ns. "Corpus juris" -hanketta, jolla luodaan ko. tapauksissa jäsenmaihin yhteinen rikosprosessimenettely.


title: Oikeudenkäynti

text: Oikeudenkäyntimenettely voidaan Suomessa jakaa kolmeen päätyyppiin käsiteltävän asian mukaan:Näiden lisäksi erityisen käsittelyryhmänsä muodostavat hakemusasiat, joissa annettavat ratkaisut niin ikään ovat pakolla täytäntöönpantavissa, mutta joissa täysimittainen tuomioistuinmenettely ei ole tarpeenmukaista.


title: Oikeudenkäynti

text: Suomessa oikeudenkäynnit ovat yleisölle julkisia, elleivät siinä käsiteltävät arkaluontoiset seikat erityisesti muuta vaadi.


title: Oikeudenkäynti

text: Suomen oikeuslaitos on yleisten tuomioistuinten osalta kolmiportainen ja se käsittää


title: Oikeudenkäynti

text: Näiden lisäksi on hallinto-oikeudet ja korkein hallinto-oikeus sekä erityistuomioistuimia kuten työtuomioistuin, markkinaoikeus ja vakuutusoikeus ja tapauksittain kokoontuva valtakunnanoikeus.


title: Oikeudenkäynti

text: Oikeudenkäynneillä on korostettu julkisuusvaatimus. Vähäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta julkisiksi tulevat ainakin oikeudenkäynnin perustiedot eli diaaritiedot. Diaari on asiakirjahakemisto, johon tehdään merkintöjä saapuneista asioista. Niissä kerrotaan vain sen luonteisia tietoja, jotka eivät voi loukata yksityisyyden suojaa. Tiedoissa mainitaan asian osapuolien henkilöllisyys, asian laatu ja oikeuskäsittelyn nykyinen vaihe. Lisäksi tiedoissa kerrotaan milloin ja missä oikeudenkäynnin suullinen käsittely pidetään. Rikosasioissa myös haastehakemuksen merkinnät tulevat julkisiksi heti, mutta esimerkiksi rikosrekisteritiedot eivät tule julkisiksi tätä kautta. Ne saattavat kuitenkin tulla julkiseksi muussa oikeudenkäyntiaineistossa.


title: Oikeudenkäynti

text: Diaaritietojen julkisuudesta on laissa omat säänöksensä. Sinne merkityt tiedot tulevat julkisiksi välittömästi merkinnän teon jälkeen. Perusteluna julkisuudelle on esimerkiksi, että oikeudenkäynnin olemassaoloa ei voi salata. Tällä taataan asiaan liittyvien henkilöiden eli asianosaisten oikeusturvaa.


title: Oikeudenkäynti

text: Poikkeuksen diaaritietojen pääsääntöiseen julkisuuteen muodostavat poliisiviranomaisten käyttämät "salaiset" pakkokeinot, kuten telekuuntelu, televalvonta tai tekninen kuuntelu. Salaisia pakkokeinoja koskevat merkinnät tulevat julkisiksi vasta, kun pakkokeinon käytöstä on viimeistään ilmoitettava rikoksesta epäillylle tai toimenpiteen kohteelle, jollei tuomioistuin toisin päätä. Jos tiedot tulisivat julkisiksi heti voisi paikkokeinojen kohde saada tiedon kohteena olostaan ja voisi alkaa vältellä pakkokeinoa, esimerkiksi poliisin kuunteleman tai seuraaman matkapuhelimen käyttöä. Tämän vuoksi niitä koskevat tiedot tehdään julkisiksi vasta jälkikäteen.


title: Oikeudenkäynti

text: Toinen poikkeus on asianomistajan eli esimerkiksi rikoksen uhrin henkilötietojen salaaminen diaarista. Henkilötietojen salaaminen diaarista voidaan tehdä erityisen arkaluonteisissa asioissa, esimerkiksi raiskauksen uhrille tai muussa seksuaalielämään liittyvässä asiassa. Rikoksesta syytetyn tietoja ei voi salata.


title: Oikeudenkäynti

text: Kolmannen poikkeuksen muodostavat tilanteet, joissa turvapaikan hakijan henkilöllisyyden julkistaminen voisi vaarantaa turvapaikanhakijan tai tämän läheisten hengen tai terveyden.


title: Oikeudenkäynti

text: Yleisölle julkisia ovat sellaiset oikeudenkäynnin vaiheet, joissa asianosaisella itselläänkin on oikeus olla läsnä tai jossa kuullaan jotakuta henkilökohtaisesti. Tällaisia ovat yleensä asian valmisteleva ja varsinainen suullinen käsittely.


title: Oikeudenkäynti

text: Oikeudenkäynti muodostaa prosessioikeuden pääosan ja ydinalueen. Oikeudenkäynnillä tarkoitetaan "lainkäytön" harjoitusmuotoa eli "prosessia".


title: Oikeudenkäynti

text: Prosessioikeudella säädellään lyhyesti sanottuna "menettelytapoja". Alana sen on tarkoitus erottua asioista, joita oikeudenkäynnissä käsitellään - menettely on erillään käsiteltävistä asioista. Oikeudenkäynnissä käsiteltäviä asioita kutsutaan puolestaan "aineelliseksi oikeudeksi". Prosessioikeus antaa siis menettelytavat, joilla ratkaistaan aineellista oikeutta. Aineellista oikeutta ovat kaikki oikeudenkäynneissä käsiteltävät siviili- rikos ja hallinto-oikeuden asiat.


title: Oikeudenkäynti

text: Lainopillisessa kielenkäytössä oikeudenkäynnin synonyyminä käytetään usein sanaa ""prosessi"", joka on alun perin latinaa, "processus". Latinankielinen verbi "procedere" tarkoittaa "etenemistä, kulkua tai käyntiä". Prosessi on terminä kuitenkin oikeudenkäyntiä laajempi käsite, johon kuuluu lisäksi myös täysmittaista suppeampi ja lyhyempi tuomioistuinten prosessi (ns. "summaarinen menettely"), hallinnollinen lainkäyttö sekä menettelyt ulosottoasioissa.


title: Oikeudenkäynti

text: Termi "lainkäyttö" eli oikeudenkäyttö ("rättskipning") on oikeudenkäynnille läheinen. Yleensä sillä tarkoitetaan tuomiovallan käyttämistä eli tuomitsevaa toimintaa erotuksena hallintoviranomaisten tehtävistä, joita kutsutaan hallinnoksi. Oikeushallinnolla tarkoitetaan tuomioistuinten hallinnollisia asioita, kuten henkilöstöasioita. Valtakunnallisella tasolla näistä vastaa pääasiassa Oikeusministeriö.


title: Oikeudenkäynti

text: Lainkäyttö on puolestaan osa valtion "oikeudenhoitoa" ("rättsvård"), johon kuuluu myös syyttäjä, poliisi ja ulosotto sekä oikeushallinto ("rättsförvaltning").


title: Oikeudenkäynti

text: Suomessa osa prosessista on kirjoitettu Suomen perustuslakiin. Tuomiovallan käyttö on määrätty riippumattomille tuomioistuimille (Perustuslaki 3.3§) ja ihmisten yhdenvertaisuus lain edessä (6.1§) on mainittu perustuslaissa. Oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin lisättiin uutena perusoikeutena vuonna 1995. Nykymuodossaan se on Perustuslain 21§:ssä.


title: Oikeudenkäynti

text: Poissaolo oikeuden istunnosta tarkoittaa joko tapausta, jossa asianosainen ei saavu lainkaan paikalle eli tapahtuu totaalinen fyysinen poissaolo, tai tapausta, jossa asianosainen käyttää asiamiestä, vaikka on velvoitettu henkilökohtaisesti saapumaan oikeuteen (oikeudenkäymiskaari, 4/1734, 12:29). Myös todistaja tai asiantuntija voi olla poissa oikeuden istunnosta (OK 17:36 ja OK 17:48).


title: Oikeudenkäynti

text: Poissaolo todetaan huudettaessa henkilöä sisään istuntosaliin. Poissaolosta seuraa sanktio, ellei henkilö voi esittää laillista estettä. Sanktiojärjestelmä on riita-asiassa ja rikosasiassa erilainen. Dispositiivisessa riita-asiassa voidaan joissakin tapauksissa antaa yksipuolinen tuomio tai käyttää asianosaisia kohtaan uhkasakkoa tai noutoa (OK 12:7 ja OK 12:19). Indispositiivisessa riita-asiassa ei voida antaa yksipuolista tuomiota, mutta vastaajaa kohtaan voidaan käyttää uhkasakkoa tai noutoa. Jos kantaja on poissa, asia jätetään sillensä. Kummassakin riita-asiatyypissä asia jätetään sillensä, jos molemmat asianosaiset ovat poissa (OK 12:9).


title: Oikeudenkäynti

text: Rikosasiassa sanktiot poissaolosta riippuvat siitä, onko henkilö asianomistaja vai vastaaja, ja kutsussa esitetystä uhkasta. Sanktiona voidaan käyttää uhkasakkoa ja noutoa. Asian ratkaiseminen vastaajan poissa ollessa on mahdollista hyvin harvoin. Poisjäänyttä todistajaa voidaan uhata uhkasakolla tai noudolla (OK 17:36). Asiantuntijaa ei voida noutaa oikeuteen, vaan hänelle voidaan määrätä vain uhkasakko (OK 17.48).


title: Derivaatta

text: Derivaatta tarkoittaa matematiikassa reaaliarvoja saavan funktion herkkyyttä muutokselle yhden sen riippumattoman muuttujan suhteen. Derivaatta on matemaattisen analyysin peruskäsitteitä. Se johdetaan funktion tietyn välin "keskimääräisestä muutosnopeudesta", jonka arvosta määritetään raja-arvon avulla "muutosnopeus yhdessä kohtaa". Sanaa "derivaatta" käytetään suomessa sekä funktion derivaatan arvon että sen derivaattafunktion synonyyminä.


title: Derivaatta

text: Jos rajoitutaan yhden muuttujan funktioihin, voidaan muutosnopeuden keskiarvoa kuvata funktion kuvaajan keskimääräiseksi jyrkkyydeksi. Sitä havainnollistetaan esimerkiksi Suomen lukioiden matematiikan oppimäärissä kuvaajan sekantilla (keskimääräinen muutosnopeus), jonka kulmakerroin on kyseisellä välillä funktion jyrkkyyksien likiarvo. Mitä pienempi on sekantin rajaama väli, sitä paremmin sen jyrkkyys vastaa funktion kuvaajan jyrkkyyksiä kyseisellä välillä. Lopulta, kun väliä pienennetään raja-arvon avulla pisteeksi, saadaan derivaatta (muutosnopeus yhdessä kohdassa). Sitä havainnollistetaan yleensä tangentilla, jonka kulmakerroin on derivaatan arvon suuruinen.


title: Derivaatta

text: Yhden muuttujan derivaatta voidaan yleistää usean muuttujan funktioille, jossa sitä kutsutaan funktion differentiaaliksi, mutta termiä differentiaali voidaan käyttää myös yhden muuttujan funktioille. Differentiaali on funktion kokonaismuutoksen lineaarinen osa, joka esitetään usean muuttujan funktioiden tapauksessa Jacobin matriisin avulla..