title: Moonsorrow

text: Moonsorrow teki laajan Pohjois-Amerikan kiertueen alkuvuodesta 2010 yhdessä Finntrollin ja Swallow the Sunin kanssa. Yhtye ilmoitti heinäkuussa tehneensä kaikessa hiljaisuudessa myös demoversion uudesta, tulevasta levystä. Syyskuusta marraskuuhun Moonsorrow nauhoitti seuraavaa studioalbumiaan, nimeltään "Varjoina kuljemme kuolleiden maassa". Albumi julkaistiin Suomessa 23. helmikuuta 2011.


title: Moonsorrow

text: Yhtye julkaisi seitsemännen albuminsa, "Jumalten aika", 1. huhtikuuta 2016 Century Median kautta.


title: Moonsorrow

text: Moonsorrow'n black metal -vaikutteisessa musiikissa on myös paljon kansanmusiikista tuttuja piirteitä; monet melodiat ovat hyvin folk-henkisiä ja levyillä kuullaan useita perinnesoittimia, muun muassa munniharppua, jouhikkoa ja kannelta. Kansanmusiikin lisäksi melodioiden pääroolissa on myös klassinen musiikki. Erityisesti albumeilla "Voimasta ja kunniasta", "Kivenkantaja" ja "Verisäkeet" kuullaan paljon klassisen musiikin tunnelmallisia instrumentteja kuten pianoa, viulua ja selloa. Sähkökitaroiden rinnalla kuullaan useasti akustistakin kitaraa ja osa kappaleista, kuten "Verisäkeet"-albumin "Kaiku," ovat täysin akustisia. Moonsorrow'n kappaleet venyvät usein yli kymmenminuuttisiksi eepoksiksi ja sisältävät hyvin erilaisia tunnelmia. Bändi soittaa monet kappaleet myös keikoilla aina lähes samanpituisina.


title: Moonsorrow

text: Pääasiassa laulut ovat black metalista tuttua rääkymistä ja murinaa, mutta kappaleissa esiintyy myös paljon mieskuoroa, jossa bändin jäsenet ovat myös mukana, sekä joillakin kappaleilla myös naislaulua. Aikaisemmin yhtyeen sanoitukset kertoivat mytologiasta, pakanallisesta uskosta, kristinuskon väkivaltaisesta saapumisesta Pohjolaan sekä viikinkitaisteluista, mutta nykyään sanoitukset ovat synkempiä ja abstraktimpia.


title: Moonsorrow

text: "Kivenkantaja"-levystä lähtien Moonsorrowin albumit ovat kallistuneet enemmän ja enemmän black metallin suuntaan.


title: Moonsorrow

text: Moonsorrow'n jäsenillä on ollut useita sivuprojekteja. Ville Sorvali toimi helsinkiläisen death-/thrash metal-yhtyeen, Amoralin, basistina vuoteen 2004 asti. Ville Sorvali, Henri Sorvali ja Mitja Harvilahti vierailivat Rytmihäiriön albumeilla "Saatana on herra" ja "Seitsemän surman siunausliitto". Rytmihäiriön kitaristi Janne Perttilä puolestaan laulaa puhtaita kuoroja Moonsorrow'n albumeilla. Nykyään Perttilä toimii myös toisena kitaristina live-kokoonpanossa Henri Sorvalin siirryttyä kokonaan sivuun live-esiintymisistä. Henri Sorvali on työskennellyt Sibelius-lukiossa musiikinopettajana.


title: Moonsorrow

text: Lakupaavi on Moonsorrow'n tähän mennessä yhden albumin huumoripohjainen, mutta toisaalta myös poliittinen grindcore-sivuprojekti. Debyyttialbumi "Raah Raah Blääh" on Internet-julkaisu, jonka kaikki kappaleet sekä levynkannet ovat ladattavissa bändin kotisivulta. Lakupaavilta on ennakkotietojen mukaan tulossa seuraavaksi julkaisu nimeltä "Homosika", mutta mitään julkaisupäivämäärää tai tarkempia tietoja ei ole vielä annettu.


title: Moonsorrow

text: Moonsorrow tekee yhteistyötä villakehräämö Novitan kanssa, jonka Internet-sivuilta löytyy ohjeet Moonsorrow-logolla varustetun villapaidan neulomiseen.


title: Moonsorrow

text: Keväällä 2008 Saksassa Moonsorrow osallistui Paganfest-kiertueelle, johon osallistuivat Moonsorrow, Týr, Korpiklaani, Ensiferum ja Eluveitie. Saksan Antifa syytti Moonsorrow'ta ja kahta muuta kiertueen esiintyjää, Týriä ja Eluveitietä, kansallissosialismista ja fasismista. Antifa yritti näin estää Moonsorrow'ta esiintymästä Berliinissä. Moonsorrow’n Ville Sorvali ja Týrin Heri Joensen julkaisivat YouTubessa videon, jossa he kielsivät syytteet. Sorvali totesi muun muassa natsien kopioineen riimut muinaispohjoismaisesta mytologiasta, joka syntyi satoja vuosia ennen natseja.


title: Besoaariantilooppi

text: Besoaariantilooppi ("Antilope cervicapra") on onttosarvisten heimoon kuuluva pienikokoinen intialainen antilooppi ja "Antilope"-suvun ainoa laji. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on ”besoaarigaselli”.


title: Besoaariantilooppi

text: Uros on säkäkorkeudeltaan 80 senttiä, naaras vähän pienempi. Uroksen turkki on hyvin tummanruskea muualta paitsi vatsapuoli on valkoinen. Sarvet ovat kierteiset ja pitkät, jopa 70 cm.


title: Besoaariantilooppi

text: Luontaisella elinalueellaan Aasiassa besoaariantilooppeja elää nykyisin Intiassa ja Nepalissa. Aiemmin niitä tavattiin myös Bangladeshissa ja Pakistanissa. Niitä on istutettu Argentiinaan ja 1930-luvulla Texasiin, Yhdysvaltoihin.


title: Morus

text: Morus tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sizzla

text: Sizzla Kalonji tai yksinkertaisemmin Sizzla, oikealta nimeltään Miguel Orlando Collins, (s. 17. huhtikuuta 1976 Kingston, Jamaika) on jamaikalainen reggae- ja dancehall-laulaja. Hän syntyi rastafari-perheeseen köyhässä August Townissa, Kingstonissa. Sizzla on julkaissut kymmenvuotisen esiintyjän uransa aikana yli 20 albumia, joista tunnetuimmat ovat Phillip ”Fatis” Burrellin tuottama "Praise Ye Jah", sekä Bobby Digitalin tuottamat "Black Woman and Child" ja "The Real Thing". Artisti tunnetaan laajasta ohjelmistosta, joka ulottuu 1990- ja 2000-luvun tiedostavan roots-musiikinanthemien lisäksi myös dancehall-, R'n'B- ja hiphop-vaikutteisiin hitteihin.


title: Sizzla

text: Sizzla on saanut kyseenalaista huomiota homovastaisilla sanoituksillaan, joiden takia hän joutui peruuttamaan keikkoja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa.


title: Aspiskyy

text: Aspiskyy "(Vipera aspis)" on Keski-Euroopassa elävä käärmelaji. Se on kyytä myrkyllisempi ja on aiheuttanut kuolemia. Lajilla on erilaisia värimuotoja, kuten punertava.


title: Aspiskyy

text: Aspiskyyn pituus on 60–70 cm, joskus jopa 94 cm; koiraat ovat suurempia kuin naaraat. Tummanharmaalla pohjalla on kapeiden mustien vinojuovien muodostama kuvio.


title: Aspiskyy

text: Aspiskyytä tavataan Sveitsissä, eteläisessä Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Espanjan pohjoisosissa ja Sloveniassa.


title: Kissanhäntä

text: Kissanhäntä voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mielikuvitus

text: Mielikuvitus on aistihavaintojen pohjalta järjestetyn tiedon uudelleen muokkaamista. Mielikuvitus johtuu aivoalueiden eri osissa sijaitsevien aistitoimintojen vuorovaikutuksesta.


title: Mielikuvitus

text: Mielikuvitusta pidetään lähinnä ihmisen ominaisuutena, joka auttaa sitä selviytymään ympäristössään aiemmin oppimansa perusteella. Mielikuvitus auttaa hahmottamaan kokonaisuuksia ja elämän eri osa-alueita. Tieto, jota mielikuvituksen avulla jäsennetään voi itsessään olla osittain kuvitteellista eli muun mielikuvituksen tuotetta.


title: Mielikuvitus

text: Mielikuvitus on kyky simuloida todellisuutta, ja löytää siitä uusia piirteitä tai ilmiöitä, joita ei sisälly henkilön ja yksilön aiempaan henkilökohtaiseen kokemusmaailmaan. Mielikuvitukseen liittyy olennaisena osana muistaminen. Mielikuvituksessa kyky käsitellä havaittua aisti-informaatiota olemassa oleva aistitieto muokataan haluttuun ja itseään miellyttävään muotoon. Mielikuvitus on uuden löytämistä yksilön omien aivoalueiden käsittelemän aisti-informaation seurauksena. Mielikuvitus on keskeinen luovuuden lähde, osa innovatiivista ja jo olemassa olevaa sekä opittua tietoa uudelleen jäsentävää ja muokkaavaa yksilöä.


title: Mielikuvitus

text: Muun muassa leikki, keksiminen, luovuus ja luova ongelmanratkaisu vaativat mielikuvitusta. Mielikuvitusta tarvitaan useimmiten luovaa mieltä vaativissa työtehtävissä, mutta myös koko ihmislajin sisäisessä kehityksessä. On kuitenkin muistettava sanonta: ”Mikä sen helpompaa hallita kansaa jonka mielikuvitus ja käsityskyky on muokattu hallinnon tarpeita vastaavaksi”.


title: Mielikuvitus

text: Mielikuvitus on osa ihmisen biologiaan liittyvää sosiaalista selviytymistä, jolloin yksilö pyrkii luomaan jotain uutta. Ihmiskunta ja yksilöt kehittyvät sosiologisesti ja yhteiskunnallisesti vain mielikuvituksen eli uudelleen käsitellyn ja jäsennetyn tiedon vaikutusten myötä. Mielikuvitusta eli siis aivoalueiden toimintaa tutkivat tieteenalat ovat biologia, lääketiede, psykologia ja sosiologia. Mielikuvitus eli aistitietoa uudelleen muokkaava selviytymismekanistinen ilmiö on osa informaatioyhteiskuntaa ylläpitävää, ihmisyksilöitä verkostoivaa, ja tiedollisesti uutta luovaa tutkimustoimintaa, jolloin ihmisyksilö aiemmin havaitsemansa ja oppimansa perusteella luo uutta tietoa, joka on mielikuvituksen eli aivotoimintojen ja aistihavaintojen käsittelemän ja uudelleen jäsentämän aivotoimintaprosessin tulosta. Mielikuvitus on aivojen toimintaa eri aivoalueiden keskinäisessä vuorovaikutteisessa suhteessa ilmenevänä biologisena prosessina ja mekanismina.


title: Mielikuvitus

text: Varhaiskasvatuksessa korostetaan lapsen mielikuvitusmaailman kehittämistä. Ihmisestä tulisi kasvaa luova ja kekseliäs. Vaikka tämä vaatii kuvittelemisen, keksimisen, uusien ajatusten ja ratkaisujen tuottamisen taitoa, tietäminen ja tunnistaminen korostuvat kuitenkin opetuksessa. Joskus pidetään haitallisena sitä, että lapsen kuvittelukykyä harjoitetaan. Uskotaan, että lapsi sekoittaa mielikuvitusmaailman ja todellisuuden keskenään. Näin ei yleensä ole. Leikin tutkimuksesta käy ilmi, että ne säilyvät erillisinä lapsen mielessä, vaikka ne leikeissä solmiutuvatkin toisiinsa. Tyrkyttämistä on kuitenkin vältettävä samoin kun fiktiivisten turhaa pelkoa aiheuttavien tarinoiden tai toimintamallien luontia. Usein lapsen pimeän pelko juontaa juurensa muun muassa vääränlaisen todellisuudenkuvan antamisesta.


title: Mielikuvitus

text: Mielikuvitus saattaa lapsuudessa sekoittaa todellisuudentajua, jolloin lapsi pakenee mielikuvitusmaailmaansa kohdattuaan itselleen vastenmielisiä asioita. Mielikuvituksen vääristämät aistihavainnot muistinvaraisina saattavat aiheuttaa herkille yksilöille jopa pelkotiloja milloin mitäkin sosiaalista ilmentymää tai havaittua kohtaan.


title: Mielikuvitus

text: Mielikuvitus, eli aivoalueiden vuorovaikutteinen toiminta voi aiheuttaa myös harhamuistikuvia, jolloin aivoalueiden synaptiset yhteydet hermoverkossa, ja välittäjäaineiden välittämät kemialliset viestit eivät ole antaneet havaituista aistihavainnoista uudelleen mieleenpalauttamisen yhteydessä oikeaa muistinvaraista tietoa. Tällöin muistinvarainen tieto saattaa olla osittain vääristynyttä, jolloin sosiologisessa ja psykologisessa yhteydessä puhutaan mielikuvituksesta.


title: Mielikuvitus

text: Antropologi Maurice Blochin mukaan uskonnot ovat ihmisen mielikuvituksen tuotetta, ja osa yksilöiden ja sosiaalisten ryhmien selviytymismekanismia (mm. perheet, heimot, kansat evoluutiososiologisesti). Ihminen on ainut uskontoa harjoittava eläin, koska eläimistä ainoana ihmisellä on riittävästi mielikuvitusta. Mielikuvitus on aistitoiminnallisena aivoalueiden vuorovaikutteisena prosessina todennäköisesti kehittynyt ennen ihmislajin ja ihmisyksilöiden sekä sosiaalisten ryhmien sosiologista uskonnollista ajattelua, koska uskonto vaatii kyvyn kuvitella jotain, mikä ei ole läsnä hetkessä.


title: Pihdat

text: Pihdat ("Abies") ovat mäntykasveihin kuuluvia puita. Ne kasvavat lähinnä pohjoisen pallonpuoliskon viileällä ja lauhkealla ilmastoalueella, usein vielä vuoristossa. Pihtoja kutsutaan myös jalokuusiksi.


title: Pihdat

text: Pihtojen latvus on säännöllisen kartiomainen. Puiden korkeus vaihtelee 10–80 metrin välillä. Lehdet ovat litteitä neulasia, jotka tuntuvat pyöreäpäisyytensä takia pehmeiltä. Neulasten alapinnalla on tavallisesti kaksi valkoista tai harmaata ilmarakojuovaa. Pihtojen hedekukinnot ovat riippuvia ja emikukinnot pystyjä. Nuoret kävyt ovat vihreitä. Kävyt ovat yleensä latvassa ja jäävät pystyasentoon. Siemenet kypsyvät kukintovuoden syksyllä. Käpysuomut irtoavat kävystä, jättäen jäljelle pystyn käpyrangan.


title: Pihdat

text: Lajeja on 45–55; luokittelua vaikeuttaa pihtojen taipumus tuottaa lajien välisiä risteymiä. Lajit jaetaan kymmeneen alasukuun.


title: Pihdat

text: Pihtojen puuta kutsutaan "pihtapuuksi", sahatavarana se on keskitasoista. Pihtapuulla on huono taivutuslujuus, mutta se soveltuu pystyrakenteeksi, jossa ei vaadita taivutuslujuutta. Pihdat ovat oksikkaita ja huonosti karsiutuvia, mikä heikentää pihtapuun arvoa sahatavarana. Pihtapuusta voidaan myös valmistaa lastulevyä.


title: Pihdat

text: Kauniin latvuksen ja neulastensa ansiosta pihdat ovat hyviä koristepuita. Pihtoja kasvatetaan joulupuiksi ja koristehavuiksi. Neulaset eivät varise helposti; joulukuusessa ne pysyvät ilman vesijalkaakin lähes kaksi viikkoa. Keski-Euroopassa pihdat ovatkin yleisempiä joulupuita kuin metsäkuusi. Pihtojen siemeniä syövät linnut, kuten käpylinnut ja tiaiset.


title: Pihdat

text: Pihtoja on viljelty Suomessa vähän, mutta siperianpihta on melko yleinen koristepuu. Siperianpihta ja palsamipihta menestyvät Suomessa pohjoisimmaksi ja vaihtelevissa maaperissä.


title: Anthony Hopkins

text: Sir Philip Anthony Hopkins, CBE (s. 31. joulukuuta 1937 Margam, Wales, Yhdistynyt kuningaskunta) on walesilais-yhdysvaltalainen elokuva-, teatteri- ja televisionäyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Hannibal Lecterin roolista, josta hän sai Oscar-palkinnon parhaasta miespääosasta elokuvassa "Uhrilampaat". Hän on saanut urallaan lisäksi kolme BAFTA-, kaksi Emmy-palkintoa ja yhden Golden Globen.


title: Anthony Hopkins

text: Hopkins syntyi Margamissa, Port Talbotissa. Hänen vanhempansa olivat Muriel Anne Yeats ja Richard Arthur Hopkins, jotka lähettivät hänet kouluun Pontypooliin. Sen jälkeen hän kävi Cowbridge Grammar Schoolia. 15-vuotiaana hän tapasi Richard Burtonin, jonka innoittamana päätti ryhtyä näyttelijäksi. Hopkins lähti opiskelemaan Cardiffiin Royal Welsh College of Music & Dramaan, josta valmistui vuonna 1957. Tämän jälkeen hän oli kaksi vuotta armeijassa ja sen jälkeen muutti Lontooseen opiskelemaan Royal Academy of Dramatic Artsiin.


title: Anthony Hopkins

text: Hopkins aloitti uransa teatteriseurueessa, ja teki debyyttinsä "The Quare Fellow" -näytelmässä 1960. Hänen ensimmäiset vuotensa meni teatteriseurueessa, mutta Laurence Olivier pyysi vuonna 1965 häntä liittymään Kansallisteatteriin, jossa Hopkins aloitti varamiehenä. Hän pääsi esiintymään muun muassa "Julius Caesarissa". Vaikka Hopkins saikin jo mainetta teatterissa, hän halusi esiintyä myös elokuvissa. Vuonna 1968 hän sai roolin elokuvasta "Leijona talvella", jossa hän esitti Rikhard I Leijonamieltä. Hopkins oli roolistaan BAFTA-palkintoehdokkaana. Hopkins jatkoi samaan aikaan uraansa myös teatterissa ja esiintyi muun muassa Broadway-näytelmässä "Equus" vuonna 1974.


title: Anthony Hopkins

text: Hopkins esiintyi vielä 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa enemmän televisiotuotannoissa kuin elokuvissa. Hän oli mukana muun muassa sellaisissa palkituissa tuotannoissa kuin minisarjassa "QB VII – Natsilääkäri" ja "Lindberghin kidnappauksessa" sekä "Bunkkerissa", jossa hän esitti Adolf Hitleriä. Viimeksi mainituista Hopkins voitti Emmy-palkinnon. Yhdysvaltalaisen "QB VII – Natsilääkärin" ansiosta Hopkins sai nimeä myös Yhdysvalloissa. Seuraavien vuosien aikana hänet liitettiin usein neuroottisiin ja intensiivisiin rooleihin, joita hän esitti elokuvissa "Henkimaailman kahleissa", "Lumous", jossa hän oli outo vatsastapuhuja, ja "Bounty – kapina laivalla", jossa hän oli kapteeni William Bligh.


title: Anthony Hopkins

text: Vuonna 1991 Hopkins matkusti Australiaan kuvaamaan elokuvaa "Spotswood – elämää tohvelitehtaassa". Samoihin aikoihin ilmestyi teattereihin "Uhrilampaat", jossa hän esitti murhanhimoista ihmissyöjää Hannibal Lecteriä. Hopkins voitti elokuvasta Oscar- ja BAFTA-palkinnon, ja se muutti hänen asemansa Hollywoodissa pienten elokuvien luonnenäyttelijästä suureksi elokuvatähdeksi. Seuraavaksi hän esiintyikin suuressa brittituotannossa "Talo jalavan varjossa".


title: Anthony Hopkins

text: Vuonna 1992 Hopkins näytteli Francis Ford Coppolan elokuvassa "Bram Stokerin Dracula" vampyyrimetsästäjä Van Helsingiä. Hänen seuraavia roolejaan olivat "Pitkän päivän illassa" alistettu ja uhrautuva hovimestari, "Varjojen maissa" kirjailija C. S. Lewis ja "Nixonissa" Richard Nixon. "Varjojen maista" ja "Nixonista" Hopkins sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta miespääosasta, ja "Varjojen maista" hän voitti BAFTA-palkinnon. 1990-luvun jälkimmäisellä puoliskolla Hopkins teki sekä vaativia luonnerooleja että rooleja suurissa elokuvissa. Ensimmäiseksi mainittuihin kuuluu muun muassa suoritus Pablo Picassona elokuvassa "Vuodet Picasson kanssa". Suuren budjetin elokuvia olivat muun muassa Steven Spielbergin ohjaama "Amistad", joka kertoi orjalaivan kapinasta ja sitä seuranneesta oikeudenkäynnistä ja jossa Hopkins näytteli Oscar-ehdokkuuden arvoisesti John Quincy Adamsia, "Zorron naamio" ja "". Hänen ensimmäinen ohjaustyönsä "Elokuun tunteita" valmistui 1996.


title: Anthony Hopkins

text: Vuonna 1999 kuvatun Shakespeare -sovituksen "Titus" jälkeen Hopkins jäi sapattivapaalle ja teki vain ääniroolit elokuvissa "M:I-2 Vaarallinen tehtävä 2" ja "The Grinch". Hopkins palasi, kun hän sai tilaisuuden näytellä jälleen Hannibal Lecteriä "Uhrilampaiden" jatko-osassa "Hannibal" (2001). Hän uusi roolinsa jälleen vuotta myöhemmin elokuvassa "Punainen lohikäärme". "Hannibal" menestyi hyvin lippuluukuilla, mutta kriitikot eivät pitäneet elokuvasta eivätkä myöskään seuraavaksi valmistuneista "Pedon sydämestä" eikä toimintakomedia "Bad Companystä", jotka eivät pärjänneet myöskään lippuluukuilla. "Punainen lohikäärme" palautti kuitenkin Hopkinsin jälleen kriitikkojen suosioon.


title: Anthony Hopkins

text: Hopkins sai tähden Hollywood Walk of Famelle vuonna 2003, jolloin valmistui myös elokuva "Ihmisen tahra". Hänen seuraaviin rooleihinsa kuuluivat Ptolemaios I elokuvassa "Aleksanteri" ja Burt Munro elokuvassa "Maailman nopein intiaani". Vuonna 2006 Hopkins sai urastaan Golden Globen Cecil B. DeMille -palkinnon. Samana vuonna hän esiintyi "Bobbyssä", jonka kaikki näyttelijät palkittiin Hollywoodin elokuvajuhlilla yhteispalkinnolla parhaana näyttelijäryhmänä. Vuonna 2007 Hopkins palasi ohjaajaksi, kun hän ohjasi itse kirjoittamansa tieteistarinan "Slipstream". Hopkins on harrastanut uransa aikana myös maalaustaidetta, ja hänen tekemiään maisemia ja abstrakteja muotokuvia esiteltiin lontoolaisessa galleriassa vuonna 2010. Samana vuonna valmistui myös "The Wolfman", uusintaversio vuoden 1941 elokuvasta "Ihmissusi". Lisäksi Hopkins näytteli vuonna 2010 Woody Allenin käsikirjoittamassa ja ohjaamassa elokuvassa "You Will Meet a Tall Dark Stranger".


title: Anthony Hopkins

text: Vuonna 2011 Hopkins näytteli pääosan jännityselokuvassa "The Rite", ja Marvel Comicsin sarjakuvahahmo Thoriin pohjautuvassa elokuvassa "Thor" hän esitti nimihahmon isä Odinia. Seuraavana vuonna Hopkins esiintyi elokuvien "360" ja "Hitchcock" päärooleissa, ja vuonna 2013 hän oli mukana toimintakomediassa "Red 2" ja "Thorin" jatko-osassa "". Vuonna 2014 hän esiintyi elokuvissa "Noah", "Solace" ja "Kidnapping Freddy Heineken".


title: Anthony Hopkins

text: Hopkins meni ensimmäisen kerran naimisiin 30-vuotiaana Petronella Barkerin kanssa. He saivat liitostaan yhden lapsen, näyttelijä Abigail Hopkinsin. 1970-luvun alussa Hopkins erosi ensimmäisestä vaimostaan ja oli jo kihloissa Jennifer Lyntonin kanssa. Hopkinsin ja Lyntonin liitto kesti lähes 30 vuotta. Hopkins avioitui kolmannen kerran, kun hän nai kolumbialaisnäyttelijä Stella Arroyaven 2003.


title: Anthony Hopkins

text: Hopkins sai Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 2000. Vuonna 1993 kuningatar oli aateloinut Hopkinsin, mikä antoi hänelle kunnian käyttää Sir-liitettä nimensä edessä. Poikkeuksellisesti Hopkins sai luvan käyttää sitä vielä saatuaan Yhdysvaltain kansalaisuuden. Hopkinsilla on diagnosoitu Aspergerin oireyhtymä.


title: Retuperän WBK

text: Retuperän WBK on Helsingissä vuonna 1933 perustettu teekkariorkesteri, jonka kotipaikkana on nykyään Espoon Otaniemi.


title: Retuperän WBK

text: Yhtye parodioi 1900-luvun alkupuolella soittaneita vapaapalokuntien orkestereita. Yhtye konsertoi kahden vuoden välein Finlandia-talossa, jota yhtye nimittää Töölönlahden palokunnantaloksi. Tilaustapahtumissa yhtye esittää omalla tyylillään torviseitsikolle sovitettua tanssimusiikkia. Esitykseen kuuluvat musiikin lomassa pidettävät "palopuheet".


title: Retuperän WBK

text: Sisäasiainministeriön pelastusosasto nimesi Retuperän Wapaapalokunnan laatuaan ensimmäiseksi ministeriön kunniasopimuspalokunnaksi vuonna 2009.


title: Retuperän WBK

text: Palotorwi oli Retuperän WBK:n 1980-luvun alkupuoliskolla julkaisema vappulehti.


title: Retuperän WBK

text: Retuperän WBK:n kokoonpano on vaihdellut historian aikana, mutta viime aikoina se on vakiintunut sisältämään konserttikokoonpanossaan seuraavat soittimet:Retuperän WBK:n nykyinen kapellimestari käyttää nimeä Torturo Canini.Näiden äänitteiden lisäksi Retuperän WBK on esiintynyt useilla muilla äänitteillä, muun muassa Ylioppilasteatterin näytelmän "Aristofanes: Rauha" -soundtrack-EP:llä, Varsovan jazzjamboreen 1969 parhaat -äänitteellä, sekä Martti Servon säestäjänä joululevyllä "Joulu Puussa".


title: Näkyvän valon spektri

text: Näkyvän valon spektri tarkoittaa valon aallonpituusalueen silmin nähtävissä olevaa värijakaumaa. Valon spektri tulee näkyviin esimerkiksi valon kulkiessa prisman läpi: prismassa valon eri aallonpituudet taittuvat eri tavoin ja silmä erottaa ne eri värisinä. Eräänlaisena luonnon prismana toimii vesipisara. Valo taittuu vesipisarassa, ja tuloksena on sateenkaari.


title: Näkyvän valon spektri

text: Maapallon ilmakehä päästää läpi sähkömagneettista säteilyä näkyvän valon alueella sekä huomattavasti matalamman taajuuden alueella radioaaltoja. Ihminen ja suurin osa muista eläimistä kykenevät havaitsemaan näkyvää valoa ja käyttämään hyväkseen värispektriä asioiden tunnistamiseen näköaistin avulla.


title: Näkyvän valon spektri

text: Näkyvän valon lyhytaaltoinen pää on violetti ja pitkäaaltoinen punainen. Näkyvä valo kattaa aallonpituusalueen 380–750 nm. Ihmissilmän herkkyys on suurin 555 nanometrissä, mikä vastaa vihreää valoa. Yksittäisen valon aallonpituuden aiheuttama väriaistimus muuttuu violetista punaiseen, kun aallonpituus muuttuu 400–700 nm.


title: Näkyvän valon spektri

text: Spektrissä näkyvän valon viereisiä alueita ovat lähimpinä ultravioletti ja infrapuna.


title: Uma Thurman

text: Uma Karuna Thurman (s. 29. huhtikuuta 1970 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Oscar-ehdokkuuden saanut näyttelijä. Hän on toiminut myös käsikirjoittajana ja tuottajana. Thurman sai Oscar-ehdokkuuden läpimurtoelokuvastaan "Pulp Fiction – tarinoita väkivallasta" (1994). Myös elokuvaa "Valheet ja viettelijät" (1988) on pidetty Thurmanin läpimurtona.


title: Uma Thurman

text: Thurman on tehnyt päärooleja erilajisissa elokuvissa: romanttisista komedioista ja draamoista sci-fiin, toimintaan ja trilleriin. Hänet tunnetaan yhteistyöstään Quentin Tarantinon kanssa. Thurmanin tunnetuimpiin elokuviin lukeutuvat "Valheet ja viettelijät", "Pulp Fiction – tarinoita väkivallasta", "Gattaca" (1997), "" (2003) ja "" (2004).


title: Uma Thurman

text: Thurman on voittanut uransa aikana muun muassa Golden Globen televisioelokuvasta "Hysterical Blindness" ja neljä MTV Movie Awardia "Pulp Fictionista" ja "Kill Billeistä". Lisäksi hän on ollut ehdokkaana kahteen BAFTA-palkintoon, kolmeen Golden Globeen ja kolmeen MTV Movie Awardiin. Hän sai Chicagon elokuvajuhlilla elämäntyöpalkinnon vuonna 2009.


title: Uma Thurman

text: Uma Karuna Thurman syntyi Robert Thurmanin (s. 3. elokuuta 1941) ja Birgitte ”Nena” von Schlebrügge Thurmanin (s. 8. tammikuuta 1941) ensimmäiseksi lapseksi Bostonissa, Massachusettsissa 29. huhtikuuta vuonna 1970, mutta kasvoi Amherstissa, Massachusettsissa sekä Woodstockissa, New Yorkissa.


title: Uma Thurman

text: Hänen isänsä on näyttelijäperheen kasvattama professori Columbian yliopistossa, New York Cityssä, New Yorkissa. Hän oli aiemmin työskennellyt Amherst Collegessa vuodet 1973–1988. Hänen äitinsä on puoliksi ruotsalainen ja puoliksi saksalainen 1950- ja 1960-lukujen malli ja nykyisin psykoterapeutti. Thurman ja von Schlebrügge menivät naimisiin vuonna 1967.


title: Uma Thurman

text: Thurmanin äiti oli aiemmin naimisissa kirjailija Timothy Learyn kanssa, jonka kanssa hän meni vihille vuonna 1964, mutta josta erosi jo vuonna 1965. Tarina kertoo, että taiteilija Salvador Dali tutustutti Learyn ja Nenan toisiinsa. Samoin isä on ollut aiemmin naimisissa Christophe de Menilin kanssa, jonka kanssa hän meni vihille vuonna 1959, mutta erosi vuonna 1966 seitsemän aviovuoden jälkeen. Robertin äiti oli teatterinäyttelijä Elizabeth Dean (o.s. Farrar) ja isä oli Beverly Reid Thurman, Jr. Associated Pressin toimittaja ja Yhdistyneiden kansakuntien kielenkääntäjä (ranskasta englanniksi).


title: Uma Thurman

text: Thurmanilla on neljä sisarusta: sisarpuoli Taya Thurman (s. 1960), joka on Robert Thurmanin ensimmäisestä avioliitosta, sekä kolme veljeä: Ganden Thurman (s. 1968), Dechen Thurman (s. 1973) ja Mipam Thurman (s. 1978). Thurman sai buddhalaisen kasvatuksen ja hänen etunimensä ”Uma” on hindujen valon ja kauneuden jumalattaren nimi. Nykyisin Uma kuitenkin nimeää itsensä agnostikoksi uskonnostaan huolimatta. Hänen isänsä oli ensimmäinen Tiibetin buddhalaisuuden munkiksi vihitty länsimaalainen. Lapsuudessaan Uma sisaruksineen vietti aikaa Almorassa, Intiassa ja Dalai-lama Tenzin Gyatso vieraili joskus heidän kotonaan.


title: Uma Thurman

text: Thurman keskeytti lukion (high school) 15-vuotiaana vuonna 1985 luodakseen mallin uraa New Yorkissa. Mallikokemus antoi hänelle kontakteja, joista oli hyötyä myöhemmin hänen lähtiessään mukaan elokuvamaailmaan, johon hän oli jo pienestä pitäen halunnut. Hän sai ensimmäisen roolinsa 17-vuotiaana vuonna 1987 trillerissä "Kiss Daddy Goodnight", jossa hän näytteli pääosaa. Seuraavana vuonna 1988 Thurman näytteli Georgia Elkansia urheilullisessa high school -komediassa "Johnny Be Good", kahta roolia, Rosea ja Venusta Terry Gilliamin seikkailussa "Paroni von Münchhausenin seikkailut", joka oli ehdokkaana vuonna 1990 neljään Oscar-palkintoon, ja Cécile de Volangesia Stephen Frearsin draamassa "Valheet ja viettelijät", joka oli ehdokkaana seitsemään Oscariin vuonna 1989, joista se voitti kolme.


title: Uma Thurman

text: Thurman nousi todella nopeasti pääosatehtäviin, vaikka näytteli välillä myös sivuosissa. Thurman teki läpimurtonsa Mia Wallacen roolissa vuonna 1994 Quentin Tarantinon ohjaamassa rikosdraamassa "Pulp Fiction – tarinoita väkivallasta", josta hän sai myös parhaan naissivuosan Oscar-ehdokkuuden vuonna 1995. "Pulp Fiction" oli Thurmanin Oscar-ehdokkuuden lisäksi ehdolla kuuteen Oscariin, joista se voitti yhden. Kaiken kaikkiaan "Pulp Fiction" voitti 44 palkintoa ja oli ehdolla 40 palkintoon. 1990-luvulla Thurman näytteli "Pulp Fictionin" lisäksi muiden muassa Bruce Robinsonin mysteeritrillerissä "Jennifer 8" (1992), draamakomediassa "Kuukausi järvellä" (1995), josta Thurmanin vastanäyttelijä Vanessa Redgrave sai Golden Globe -ehdokkuuden vuonna 1996, Joel Schumacherin Batman -elokuvassa "Batman & Robin" (1997), jossa hän näytteli Arnold Schwarzeneggerin ja George Clooneyn kanssa, "Gattaca" (1997), jossa Thurman näytteli tulevan aviomiehensä Ethan Hawken kanssa, Bille Augustin historiallisessa rikosdraamassa "Kurjat" (1998) ja Woody Allenin musikaalikomediassa "Sweet and Lowdown – duurissa ja mollissa" (1999). Jälkimmäinen sai Golden Globe- ja Oscar-ehdokkuuksia vuonna 2000.


title: Uma Thurman

text: 2000-luvulla Thurman näytteli pääosan kaksiosaisessa Quentin Tarantinon ohjaamissa "Kill Bill" -toimintaelokuvissa. Kaksiosainen elokuva sai laajaa menestystä. Thurman kirjoitti elokuvan käsikirjoituksen Tarantinon kanssa. "" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa vuonna 2003, ja toinen osa "" seuraavana vuonna. Thurman oli "Kill Billeistä" ehdokkaana yhteensä 19 palkintoon, joista hän voitti viisi. Thurman näytteli 2000-luvulla "Kill Billien" lisäksi mm. Roland Joffén elämäkerrallisessa draamassa "Vatel" (2000), joka oli Oscar-ehdokkaana vuonna 2001, Mira Nairin televisiodraamaelokuvassa "Hysterical Blindness" (2002), josta Thurman voitti Golden Globen, ja Screen Actors Guild Awards-palkinnon, John Wooin scifissä "Paycheck" (2003), rikoskomediassa "Be Cool" (2005), jossa Thurman näytteli John Travoltan kanssa sekä draamakomediassa "Oikeanlaista kemiaa" (2005), jossa Thurmanin vastanäyttelijänä oli Meryl Streep. (2009). Helmikuussa 2010 elokuvateattereihin ilmestyneessä Rick Riordanin Percy Jackson -fantasiakirjasarjan ensimmäiseen osaan perustuvassa elokuvassa "" Thurman näyttelee Medusaa. Elokuvan ohjasi Chris Columbus. Samana vuonna Thurmanilta ilmestyi elokuva "Satuhäät".


title: Uma Thurman

text: Thurmanin oli tarkoitus näytellä Éowynin rooli seikkailu-/fantasiaelokuvassa "" (2002), mutta Miranda Otto sai lopulta roolin.


title: Uma Thurman

text: Thurman on esiintynyt aika-ajoin televisiossa, kuten keskusteluohjelmissa: "The Oprah Winfrey Show" vuonna 2006, "Late Night with Conan O'Brien" vuosina 2003, 2004, 2006 ja 2007 ja "Late Show with David Letterman" vuosina 2000, 2003, 2005, 2006 ja 2008.


title: Uma Thurman

text: Thurman on työskennellyt ranskalaisen kosmetiikkayhtiö Lancômen mallina muiden muassa Miracle-tuoksun lanseerauksen yhteydessä. Lancômen valikoimaan kuuluu myös Thurmanin nimikkohuulipuna, joka on suunnattu ainoastaan Aasian markkinoille.


title: Uma Thurman

text: Thurman on äänestetty kaksi kertaa FHM-lehden "maailman seksikkäin nainen" -listalle. Ensimmäisen kerran vuonna 2005 sijalle #67, ja toisen kerran vuonna 2006 sijalle #59. Sekä sijalle #99 Ison-Britannian Empire-lehden "Top 100 elokuvatähteä kautta aikojen" -listalle lokakuussa 1997, sijalle #20 saman Empire-lehden "100 seksikkäintä naista elokuvahistoriassa" -listalle vuonna 1995, ja sijalle #21 Maxim-lehden vuoden 2005 "Hot 100" -listalle.


title: Uma Thurman

text: Thurman on ollut naimisissa kahdesti. Hän seurusteli aluksi elokuvaohjaaja Phil Joanoun kanssa, mutta tapasi sitten englantilaisen näyttelijän Gary Oldmanin. He menivät naimisiin 1. lokakuuta 1990, mutta erosivat 30. huhtikuuta vuonna 1992.


title: Uma Thurman

text: Seuraavan kerran Thurman meni naimisiin vastanäyttelijänsä Ethan Hawken kanssa 1. toukokuuta 1998. He tapasivat elokuvan "Gattaca" kuvauksissa. Pari sai kaksi lasta: tytär Maya Ray Thurman-Hawke syntyi 8. heinäkuuta 1998 ja poika Levon Roan Thurman-Hawke 15. tammikuuta 2002. Maya Ray sai nimensä Uman roolihahmolta Mayalta, lyhyttelevisioelokuvasta "Duke of Groove" (1996). Pari erosi 20. heinäkuuta 2004.


title: Uma Thurman

text: Thurmanilla ja asumiskehittäjä André Balazsilla oli kolmen vuoden romanssi. He alkoivat seurustella vuonna 2003, kun Thurmanilla oli eroprosessi menossa. He erosivat 20. maaliskuuta 2007.


title: Uma Thurman

text: Thurman seurusteli rahoitusalalla työskentelevän Arpad ”Arki” Bussonin kanssa vuoden 2007 heinäkuusta lähtien. He menivät kihloihin 26. kesäkuuta 2008. Pari erosi marraskuussa 2009, mutta palasi yhteen vuonna 2011. Heille syntyi 15. heinäkuuta 2012 tyttölapsi, joka sai nimekseen Rosalind Arusha Arkadina Altalune Florence Thurman-Busson.


title: Uma Thurman

text: Thurman omistaa talon Manhattanin Greenwich Villagessa, New York Cityssä, mutta asuu Hyde Parkin noin 21 000 hengen kaupungissa hieman pohjoisempana New Yorkin osavaltiota.


title: VL Sääski

text: VL Sääski oli suomalainen yksimoottorinen kaksipaikkainen yleisilmailu- ja koulukone, jonka suunnitteli Osakeyhtiö Sääski ja jota valmisti pääasiassa Valtion lentokonetehdas. Sääski oli ensimmäinen suomalainen lentokonetyyppi, joka pääsi sarjavalmistukseen. Konetyypin suunnittelu käynnistyi syksyllä 1927 ja Osakeyhtiö Sääsken edeltäjän, epävirallisemman Sääski-yhtymän käsityönä rakentama prototyyppi lensi ensilentonsa 2. helmikuuta 1928.


title: VL Sääski

text: Sääsket olivat 1920-luvun lopulta 1940-luvun alkuun laajassa siviili- ja sotilaskäytössä. Yksi koneyksilö saatiin myytyä myös Norjaan, mikä teki Sääskestä ensimmäinen suomalaisen konetyypin, joka pääsi ulkomaanvientiin. Sääskien merkittävin käyttäjä oli Suomen ilmavoimat, jolla oli kaikkiaan 33 konetta vuosina 1928–1943. Konetyyppiä käytettiin ilmavoimissa pääasiassa alkeiskoulukoneena ja yhteyskoneena, minkä lisäksi Osakeyhtiö Sääski tarjosi tyypillä kaupallista lentokoulutusta yksityishenkilöille ja teki pirtulaivojen etsintälentoja Tullihallitukselle.


title: VL Sääski

text: Kaikki prototyypin jälkeen valmistetut koneet teetettiin Valtion lentokonetehtaalla suojeluskunnan iltatöinä rakentamaa koneyksilöä lukuun ottamatta. Sääskiä valmistettiin ilmavoimille kolmessa suuremmassa tuotantosarjassa vuosina 1929–1931, minkä lisäksi lentokonetehdas rakensi Osakeyhtiö Sääskelle pienemmän neljän koneen sarjan. Konetyyppiä valmistettiin kaikkiaan neljänä eri versiona, jotka tunnettiin nimillä Sääski I, -II, -IIA ja -IV. Myös viides versio, Sääski III, oli suunnitteilla.


title: VL Sääski

text: Sääsken suunnittelu käynnistyi syksyllä 1927, kun Ilmailuvoimien lentokonetehtaan (IVL) merkittävimmät toimihenkilöt ja joukko ulkopuolisia perusti kymmenhenkisen yhteisön, ”avoin yhtiö Sääsken”, jonka tavoitteeksi asetettiin kotimaisen lentokonetyypin suunnittelu ja rakentaminen puhdetöinä. Yhteisön johtoasemaan tuli lentokonetehtaan johtaja Asser Järvinen, ja uuden konetyypin pääsuunnittelijaksi valittiin tehtaan pääkonstruktööri Kurt Berger.


title: VL Sääski

text: Yleisilmailukäyttöön suunniteltu de Havilland Moth esiteltiin Suomessa lokakuussa 1927. Konetyyppi herätti kiinnostusta etenkin Suomen ilmapuolustusliitossa (SIPL), joka etsi paikallisten ilmapuolustusyhdistysten käyttöön soveltuvaa konetyyppiä. Ensimmäinen Moth, SIPL:n ”Ilmatar” ostettiin vielä joulukuun 1927 lopulla, jolloin pohdittiin myös tyypin lisenssin hankintaa Suomeen.


title: VL Sääski

text: Ulkomainen Moth ei herättänyt innostusta lentokonetehtaalla, ja sen tilalle tarjottiin kotimaista vastinetta. Tehtaan oman tyypin arveltiin soveltuvan kotimaan tarpeisiin paremmin, sillä se voitiin suoraan kehittää vesikäyttöön soveltuvaksi ja varustaa Mothin 80 hevosvoiman moottoria tehokkaammalla voimalaitteella. Kotimaisen tyypin tukijoina olivat myös Sääski-yhtymän ilmailusta innostuneet jäsenet, kuten Gunnar Semenius ja experimental-lentokoneiden suomalainen pioneeri Atle Blomqvist.


title: VL Sääski

text: Sääsken prototyyppiä lähdettiin rakentamaan Helsingin Kruununhaassa sijaitsevissa konepajatiloissa. Sääski-yhtymä teki kovasti töitä koneen valmistuksessa, sillä jokaisen jäsenen vaadittiin työskentelevän sen parissa kolme tuntia viitenä päivänä viikossa. Prototyypistä ei ollut tehty tarkempia suunnitelmia ennen rakennustöiden alkua, ja niiden aikanakin koneesta piirrettiin vain joitakin luonnoksia. Vesikäyttövaatimuksen pohjalta pääasiassa puurakenteiseen koneeseen valittiin 120 hevosvoiman Siemens-Halske Sh 12 -tähtimoottori. Mothiin verrattuna koneesta tulikin raskaampi, mutta tehokkaampi ja rakenteeltaan tukeva.


title: VL Sääski

text: Moth-lisenssi hankittiin hieman alle kaksi viikkoa Nyrkki-Sääsken ensilennon jälkeen maaliskuun 1928 lopulla, minkä lisäksi koneista maksettiin rojalteja 12 000 markkaa koneelta. Tehtaan ja Sääski-yhtymän johtaja Asser Järvinen ehdotti hieman lisenssin hankinnan jälkeen, että ilmavoimat ostaisi K-SASA:n ja kokeilisi sen sopivuutta Caudron C.60 -koulukoneen korvaajaksi. Ilmavoimien tekninen neuvottelukunta käsitteli asiaa kesäkuun alulla, ja hankinnan hyväksyi kuun lopulla puolustusministeri Jalo Lahdensuo. Kone ostettiin tarjottuun 175 000 markan hintaan 46,5 tuntia lentäneenä, ja se sai ilmavoimien konetunnuksen SÄ-95.


title: VL Sääski

text: Koneen kehityksestä ja tuotannosta vastannut Sääski-yhtymä jakoi koneesta saadun kauppasumman keskenään. Jäsenet päättivät perustaa lokakuussa 1928 Osakeyhtiö Sääsken, jonka osakkeenomistajiksi tulivat Berger ja Järvinen kummatkin 75 osakkeella. Loput osakkeet menivät 25 osakkeen osuuksilla muille omistajille. Sääsken lisenssi hankittiin 60 000 markalla Järviseltä ja Bergeriltä, ja Gunnar Semenius palkattiin tekemään koneen varsinaiset työpiirustukset vapaa-ajallaan. Piirustusten valmistuttua osakeyhtiö tilasi Valtion lentokonetehtaalta niihin perustuvan Sääski II -koneen. Tehtaan johtokunta hyväksyi tilauksen marraskuussa 1928. Osakeyhtiön toimintaan puuttui tilauksen aikoihin puolustusministeri Jalo Lahdensuo. Tehtaan henkilökunnalta kiellettiin toiminta Osakeyhtiö Sääsken hyväksi vapaa-ajalla virkamiesetiikkaan vedoten, mikä johti lopulta osakeyhtiön hallituksen uudelleenmuodostamiseen tehtaan ulkopuolisista henkilöistä.


title: VL Sääski

text: Osakeyhtiö Sääskellä ei ollut mahdollisuuksia tai aikeita oman tehtaan perustamiseen. Yhtiö tilasi neljä muuta konettaan Valtion lentokonetehtaalta toukokuussa 1929 noin 107 000 markan konekohtaiseen hintaan ilman moottoreita. Yksi koneista myytiin myöhemmin Tullihallitukselle, jolta konetyyppi siirtyi Merivartiolaitokselle ja sai tunnuksen LK-1. Toinen Sääski, K-SILE, myytiin Vaasan ilmapuolustusyhdistykselle, ja se sai lisänimen "Kurki". Kolmas kone saatiin kaupaksi ulkomaille Norjaan. Koneen osti puutavara- ja kalanjalostusalan liikemiehen tytär Gidsken Jakobsen. Ensimmäiset kaksi konetta rakennettiin suoraan lentokuntoisiksi heinäkuuhun 1929 mennessä. Loput kaksi konetta ohjeistettiin rakentamaan lentokuntoisiksi vasta erillisellä ilmoituksella. Kolmas saatiin kaupaksi Norjaan, mutta neljäs jäi tehtaan varastoon keskeneräisenä ja koottiin lopulta ilmavoimille tunnuksella SÄ-137.


title: VL Sääski

text: Viisi ensimmäistä konetta päätyivät siviili- ja puolisotilaalliseen käyttöön. Koneen listahinta oli 195 000 markkaa vuonna 1929, mutta lopullisista myyntihinnoista ei ole säilynyt tietoa. Sääski esiteltiin myös vuosittaisessa Jane’s All the World’s Aircraft -ilmailujulkaisussa Valtion lentokonetehtaan tuotteiden jälkeen. Julkaisussa mainitaan, että kehitteillä oli myös Sääski III, jossa olisi ollut umpinainen kabiini ja tilaa kahdelle matkustajalle.


title: VL Sääski

text: Osakeyhtiö Sääski markkinoi konetyyppiä ilmapuolustusyhdistysten ja siviilikäyttäjien lisäksi puolustusministeriölle, jolle oli toimitettu ensimmäinen tarjous konetyypistä huhtikuussa 1929. Ministeriö ei kuitenkaan hyväksynyt tarjousta, sillä Sääsken prototyypistä (tunnus SÄ-95) saadut kokemukset eivät olleet vain hyviä. Koneen ohjaamoa pidettiin ahtaana, siipipinta-alaa liian pienenä ja laskutelineitä liian matalina, sillä potkurin kärki oli suksilla lennettäessä pahimmillaan vain kymmenen senttimetrin päässä maanpinnasta.


title: VL Sääski

text: Lopulta puolustusministeriö päätyi tekemään tilauksen kymmenestä Sääskestä ratkaistakseen lentokonetehtaalla vallinneen työpulan. Puolustusministeri Juho Niukkanen hyväksyi hankinnan lokakuussa 1929, ja Osakeyhtiö Sääski solmi puolustusministeriön kanssa lisenssisopimuksen myöhemmin marraskuussa. Konesarjan tuotantoa varten varattiin 966 000 markkaa. Sääsken hankintapäätöksen taustalla oli laivueiden kalustopula ja vuoden 1929 määrärahojen käyttämätön osa, kuusi miljoonaa markkaa.


title: VL Sääski

text: Yleisesikunta puolsi hankintaa, mutta vaati konetta muunneltavan siten, että se soveltuisi toisarvoisiin tehtäviin sodassa. Ilmavoimien esikunta esittikin marraskuussa 1929 Sääsken tähystämön kaksoisohjaimien poistamista ja erilaisten asevarustusten sijoitusmahdollisuuksien tutkimista. Aseistusvaihtoehdoiksi esitettiin neljän 10 kilogramman pommin ripustimia, pommitähtäintä, tähystäjä- ja ohjaajakonekivääriä. Sotakoneeksi Sääskeä ei kuitenkaan alustakaan lähtien suunniteltu. Käyttö vastasi jossain määrin liki vuosikymmentä myöhemmin kehitetyn VL Tuiskun käyttökohteita.


title: VL Sääski

text: Sääsken valmistaminen oli yksinkertaista, ja yhteen koneeseen meni keskimäärin noin 3 050 työtuntia. Tilaus ei näin täyttänyt kokonaan Blackburn Ripon -koneiden tuotantoon jäänyttä aukkoa, mutta onnistui pitämään tehtaan jotakuin työllistettynä. Vuoden 1929 toimintakertomuksessa todettiinkin tehdasta uhanneen ”lähes täydellinen pysähtyminen, joka välttyi kiireisellä 10 kpl Sääski-koneen tilauksella.” Ensimmäinen valmis kone, SÄ-117, toimitettiin ilmavoimille 8. maaliskuuta 1930 ja viimeinen, SÄ-126, 17. kesäkuuta 1930.


title: VL Sääski

text: Lentokonetehdas oli taas pysähtymisuhan alla puoli vuotta ensimmäisen sarjan luovutusten päättymisen jälkeen, koska toisen sarjan Riponien tuotanto takkuili raaka-aineiden puutteen takia. Sääsken tilaaminen nähtiinkin ajankohtaiseksi, sillä kone oli yksinkertainen valmistaa ja käytti pääasiassa kotimaisia raaka-aineita. Ilmavoimien yksiköt kärsivät myös edelleen jonkinasteisesta konepulasta, mikä edesauttoi toisen Sääski-sarjan tilaamista. Sääskille löytyi käyttöä merilentoasemien täydennyskalustona, sillä lisenssillä valmistetut de Havilland Mothit rakennettiin pyörä- ja suksitelineille.


title: VL Sääski

text: Ilmavoimien komentaja Väinö Vuori ehdotti koneiden hankintaa puolustusministeriölle kirjoittamassaan kirjeessä, jossa esitettiin myös useita parannusehdotuksia uuteen tuotantosarjaan. Koneen siipipinta-alaa esitettiin kasvatettavaksi muutamalla neliömetrillä siten, että vanhat siivet olisivat vaihdettavissa uusien kanssa. Koneen moottoriasennukseen toivottiin myös muutoksia ilmanvastuksen pienentämiseksi.


title: VL Sääski

text: Yleisesikunta ei kannattanut lisätilausta, sillä se näki Sääsken käyttömahdollisuudet rajoittuneina. Tilaus hyväksyttiin tästä huolimatta lokakuussa 1930, ja konekohtaiseksi keskihinnaksi arvioitiin 108 700 markkaa. Siipipinta-alan suurentamisen lisäksi siipiin käskettiin asentaa etureunasolakot. Muutostyöt valmistuivat nopeasti ja kuluttivat vain 160 piirustuskonttorin työtuntia. Toisen sarjan koneiden luovutukset alkoivat maaliskuussa 1931 ja päättyivät saman vuoden kesäkuussa.


title: VL Sääski

text: Blackburn Riponin tuotannon takkuilu johti jälleen uuteen Sääski-tilaukseen huhtikuussa 1931, kun tehdas uhkasi jälleen pysähtyä. Sarjan koneita paranneltiin II-sarjan koneista saatujen kokemusten pohjalta. Kolmannen sarjan Sääski IIA -koneiden keskihinnaksi arvioitiin 96 000 markkaa, ja ensimmäinen kone oli tarkoitus toimittaa ilmavoimille kolmen kuukauden kuluessa tilauksesta.


title: VL Sääski

text: III-sarjan työt aloitettiin heti tilauksen jälkeen, mutta keskeytettiin jo toukokuussa tehtaan johtaja Asser Järvisen määräyksestä. Osakeyhtiö Sääsken aikanaan tilaama neljäs kone otettiin myös uudelleen työn alle tunnuksella SÄ-137. Kolmannen sarjan toimitukset alkoivat kuukausia myöhässä marraskuussa 1931. Toimitukset jatkuivat seuraavan vuoden tammikuulle. Toisen ja kolmannen sarjan koneisiin meni keskimäärin 4 000 työtuntia per kone.


title: VL Sääski

text: Taloudellisten vaikeuksien seurauksena Sääski-yhtiö joutui kiinnittämään K-SASB-koneensa maaliskuussa 1930 haltijavelkakirjan vakuutena. Kone kiinnitettiin 60 000 markasta 11 prosentin vuosikorolla ja myöhemmin edelleen 90 000 markalle.


title: VL Sääski

text: Hankalan taloustilanteen sinetöi syyskuussa 1931 OH-ASB:lle Ruotsissa sattunut onnettomuus. Valtion lentokonetehtaalla oli myös 30 000 markkaa maksamattomia saatavia neljännestä vuonna 1929 tilatusta Sääskestä edelleen vuonna 1932.


title: VL Sääski

text: Osakeyhtiö Sääsken toiminta tyssäsi pitkälti onnettomuuteen ja yhtiön velkojat aktivoituivat hiljalleen. Yhtiö asetettiin Helsingin raastuvanoikeuden ilmoituksella konkurssiin 18. huhtikuuta 1935.


title: VL Sääski

text: Tunnuksen K-SASA saaneen Nyrkki-Sääsken ensilentopäiväksi valittiin 27. helmikuuta 1928. Ensimmäisillä yrityksillä lentoonlähdöstä ei tullut mitään, koska koneen painopiste oli aivan liian edessä sen suksilaskutelineisiin verrattuna. Prototyyppi rullattiin Suomenlinnaan mekaanikon istuessa koneen perän päällä lisäkuormana. Telineiden asentoon tehtiin muutoksia, joiden ansiosta Georg Jäderholm pääsi ilmaan myöhemmin samana päivänä. Rekisteröinnin hyväksyntään vaadittavat viisi koelentoa oli saatu tehtyä 19. maaliskuuta mennessä, jolloin Gunnar Ståhle katsasti koneen.


title: VL Sääski

text: Ensimmäinen paranneltu Sääski II, K-SASB, lensi ensilentonsa 22. helmikuuta 1929 ja sai lentokelpoisuustodistuksen kymmentä kuukautta myöhemmin joulukuussa. Georg Jäderholm siirtyi lentokonetehtaan koelentäjän tehtävistä Osakeyhtiö Sääsken palvelukseen ja alkoi lentää K-SASB:llä. Osakeyhtiö vuokrasi toimintaansa varten Laajalahdella sijaitsevan Pikku-Kuusisaaren ja rakennutti sinne lentokonehallin. Saarella oli aiemminkin ollut ilmailutoimintaa, sillä sieltä oli toiminut vuonna 1921 Caudron G.3 -koneilla operoinut Törnuddin Lento-Osakeyhtiö.


title: VL Sääski

text: Sääskellä lennätettiin kevättalvella 1929 kaikkiaan 319 maksanutta matkustajaa 22 eri paikkakunnalle suunnatulla kiertueella. Koneella koulutettiin myös lentäjiä, joista mainittakoon Vuokko Knuutila, Suomen ensimmäinen naislentäjä. Oppilas maksoi koulutuslennoista 720 markan tuntihintaa, jolloin A-tutkinnon hinnaksi tuli noin 10 000 markkaa. Koulutuslentojen lisäksi koneella lennettiin pirtulaivojen etsintälentoja Tullihallituksen laskuun lahden kuukauden ajan ja kuljetettiin sanomalehtiä Helsingistä Turkuun.


title: VL Sääski

text: Koneen kohtaloksi koitui lopulta potkurin hajoaminen ilmassa, minkä seurauksena moottori oli pudonnut kellukkeiden varaan. Konetta lentänyt Jäderholm selvisi pakkolaskusta, mutta kone jäi korjaamatta. Ilmailulaitoksen arkistoissa viimeinen maininta koneesta oli ”Myyty ulkomaille 1931 jälkeen. Ei katsastettu.” Kone lensi lopulta noin tuhat tuntia. Sillä koulutettiin valmiiksi 11 lentäjää, ja ainakin 30 sai sillä jonkinlaista lentokoulutusta. Konetta esiteltiin Virossa ja Ruotsissa.


title: VL Sääski

text: Ensimmäisen sarjan Sääsket jaettiin kalustopulasta kärsineille laivueille, joilta pyydettiin samalla palautetta konetyypistä. Vastauksia saatiin neljältä joukko-osastolta, joista ensimmäisenä vastasi Turkinsaareen sijoitettu merilentoeskadeeri maaliskuussa 1930. Eskadeeri kehui kirjelmässään koneen moottoria varmakäyntiseksi, vaikka pitikin sitä samalla jossain määrin raskaana. Yleisesti konetta pidettiin lujarakenteisena, mutta raskaana. Laskutelineen kestävyyttä epäiltiin, koska koneen laskunopeus oli de Havilland Mothiin verrattuna huomattavasti korkeampi. Eskadeerin komentajan käskystä sen käytössä olleeseen SÄ-118:aan oli rakennettu kahdeksan senttimetriä korkeampi laskuteline. Lento-ominaisuuksia pidettiin kirjelmässä suurta laskunopeutta ja huonoa nousukykyä lukuun ottamatta hyvinä. Eskadeerin parannusehdotukset olivat siivekkeiden lisääminen yläsiipeen ja suurempipinta-alainen siipi vesikäyttöä varten.


title: VL Sääski

text: Koneita lentokoulutukseen käyttänyt ilmailukoulu esitti huhtikuun 1930 kirjelmässään parannusehdotuksia Sääskeen. Ehdotuksiin kuului muun muassa ohjaamoiden suurentaminen, jotta niistä pääsisi helpommin ulos laskuvarjon kanssa. Ohjaamoita esitettiin myös syvennettäviksi ja pääohjaajan paikka haluttiin siirrettävän takaohjaamoon. Lisäksi ilmailukoulu toivoi parannuksia koneen varustukseen, kuten polttoainemittariin, kaasuvipuun ja syöksyvöihin.


title: VL Sääski

text: Sortavalan 2. erillinen merilentolaivue toivoi koneisiin vesiperäsimiä, koska koneen ohjattavuus oli vedessä kehno. Koneeseen toivottiin myös siihen paremmin soveltuvaa ankkuria, sillä laivueen käyttämät IVL A.22 Hansan ankkurit olivat keveämmälle Sääskelle turhan raskaat.


title: VL Sääski

text: Santahaminan maalentokoulun SÄ-124-koneessa havaittiin elokuussa 1930 tehdyssä huollossa peräsinrakenteiden vanerien pehmenemistä veden vaikutuksesta ja peräsinkorvakkeiden korroosiota. Joissain koneissa takaohjaamon ohjaimet eivät toimineet kunnolla. Konetyyppiä vaivanneista lastentaudeista huolimatta sillä lennettiin paljon. SÄ-117 ja -118 menivät 300 lentotunnin peruskorjaukseen jo lokakuussa 1930. Käyttöä lisäsi laivueita vaivannut yleinen kalustopula ja Sääsken suurempiin koneisiin nähden huomattavasti alhaisempi polttoaineenkulutus.


title: VL Sääski

text: Toisen tuotantosarjan koneita pidettiin parannuksista huolimatta puutteellisina. Esimerkiksi Santahaminan merilentoasema totesi kesällä 1931 Ilmavoimien esikunnalle antamassaan lausunnossa koneiden liito-ominaisuuksien ja nousukyvyn olevan edelleen puutteelliset. Merilentoasema piti myös ohjainvoimia pienillä nopeuksilla huonoina ja koneen 90–100 km/h matkanopeutta ”luvattoman alhaisena”.


title: VL Sääski

text: Koneen takaohjaamoon asennetut konekiväärien korvakkeet ja toiset ohjaimet haluttiin myös poistaa, sillä ne haittasivat tähystäjän toimintaa. Koneissa oli lisäksi paljon pienempiä vikoja, kuten puutteet varustuksessa ja potkurien korjaamiseen johtanut vettyminen. Santahaminan merilentoaseman lisäksi palautetta saatiin Turkinsaareen sijoitetulta merilentoeskadeerilta, joka oli yleisesti ottaen tyytyväinen konetyyppiin.


title: VL Sääski

text: Uudet Sääsket sijoitettiin alkuun pääasiassa Kauhavalla sijainneen ilmailukoulun ja Viipurinlahden Turkinsaareen sijoitetun merilentoeskadeerin koulu- ja yhteyskoneiksi. Sääskiä käyttivät lisäksi Viipurin 1. ja Sortavalan 2. erillinen merilentolaivue sekä Merilentoasema Santahaminassa.


title: VL Sääski

text: Lentoasemien perustamisen yhteydessä heinäkuussa 1933 Sääski-konekanta siirtyi Turkinsaaren lentoasema 4:lle, Santahaminan Lentoasema 2:lle, Viipurin lentoasema 6:lle ja Sortavalan lentoasema 3:lle. Yksittäisiä koneita palveli lisäksi myös muissa yksiköissä. Sääsket siirtyivät tammikuussa 1938 läpi viedyssä ilmavoimien organisaatiouudistuksessa pääasiassa erillisen lentolaivueen, lentorykmentti 1:n ja ilmasotakoulun käyttöön. Koneista kaksi kolmasosaa oli vielä vuoden 1938 avovesikaudella kellukkeilla, mutta määrä väheni selvästi jo seuraavaan vuoteen mennessä.


title: VL Sääski

text: 17 jäljellä olevaa konetta oli sijoitettu talvisodan syttyessä marraskuussa 1939 ilmasotakoulun, lentolaivue 16, täydennyslentorykmentti 1:n ja Valtion lentokonetehtaan kirjoille. Vahvistamattoman tiedon mukaan konetyypillä lennettiin ensimmäinen sotalento jo talvisodan syttymispäivänä. Vuotta myöhemmin kirjoilla oli edelleen 15 konetta, mutta koneiden yhteensä 19 moottorista käyttökelpoisia oli vain 13. Moottorien varaosien saatavuus oli niin heikkoa, että käytössä olleiden Sääskien määrä pudotettiin kahteentoista, kunnes koko konetyyppi päätettiin määrätä poistettavaksi marraskuussa 1942, jos koneyksilön korjaaminen vaati enemmän kuin 25 000 markkaa. Kaikki jäljellä olleet Sääsket (koneet SÄ-118, -121, -125, -126 ja -138) koneyksilöä SÄ-130 lukuun ottamatta poistettiin ilmavoimien kirjanpidosta tammikuussa 1943. Mekaanikkokoulun havaintovälineenä käytetty SÄ-130 poistettiin vielä saman vuoden lopulla 16. syyskuuta. Vaikka poistokäsittely oli vienyt useita kuukausia, ainakin useimmat, mahdollisesti jopa kaikki Sääsket olivat lentäneet viimeiset lentonsa syyskuuhun 1942 mennessä.


title: VL Sääski

text: Sääsket olivat 1930-luvun alun kalustopulan vaikutuksesta kovalla käytöllä. Vuoteen 1938 mennessä ilmavoimien 33 koneen alkuperäiskannasta oli enää jäljellä 19, kun osa koneista oli poistettu jopa seitsemän kertaa peruskorjattuina. Sääsken peruskorjausväli vaihteli 200–300 tunnin välillä, minkä lisäksi huollon tarpeeseen vaikutti koneen yleinen kunto. Yhteensä konetyypillä lennettiin ilmavoimissa noin 38 000 tuntia, jolloin lentotunteja kertyi keskimäärin 1 150 per kone. Enten oli lentänyt koneyksilö SÄ-120: 1 812 tuntia.


title: VL Sääski

text: Sääskille sattui ilmavoimien tilastojen mukaan kaksi kuolemaan johtanutta onnettomuutta. Ensimmäinen sattui koneyksilö SÄ-119:lle 3. heinäkuuta 1930, kun luutnantti Viksten ajoi koneen laskussa Kuolemajärven Kipinolanjärvellä puihin. Ohjaaja kuoli, mutta matkustajana ollut lentosotamies Tuomi selvisi. Toinen onnettomuus sattui Sortavalassa noin kahdeksan vuotta myöhemmin 11. lokakuuta 1938, kun koneyksilö SÄ-139 joutui syöksykierteeseen sadan metrin korkeudessa. Lennolla mukana olleet kersantti Hietala ja mekaanikko Lassila kuolivat onnettomuudessa.


title: VL Sääski

text: Erilaisia vaurioita raportoitiin konetyypin käyttöaikana yhteensä 104, ja näistä vaurioista 61, eli yli puolet, sattui jäljellä olleiden 18 Sääsken siirryttyä pääasiassa koulutuskäyttöön vuonna 1939. Pakkolaskuista suurin osa tapahtuikin Kauhavalla ja sen lähipitäjissä yleisimmin erinäisten moottorivikojen seurauksena.Sääsken perusraaka-aineena oli suomalainen mäntypuu. Koneen salkorakenteiset osat oli pääosin pinnoitettu kankaalla. Koivuvaneria käytettiin kellukkeiden, siipikaarien ja muutamien muiden osien pinnoittamiseen.


title: VL Sääski

text: Ylä- ja alasiipi sijoitettiin mahdollisimman etäälle toisistaan interferenssin minimoimiseksi ja etuohjaamoon pääsyn helpottamiseksi. Pääasiassa puiset siipirakenteet pinnoitettiin kyllästetyllä pellavakankaalla. 120 litran polttoainesäiliö sijoitettiin yläsiiven keskelle.


title: VL Sääski

text: Runko oli poikkileikkaukseltaan neliskulmainen, ja sen päärakenne oli siipien tapaan kangaspingotettu puurakenne. Siivet kiinnittyivät kahteen koivuvanerista ja mäntypuusta valmistettuun pääkaareen, jotka ottivat myös laskutelineen ja ohjaamojen tuottamat kuormat. Moottori kiinnittyi värinöitä vaimentavalla joustavalla kiinnityksellä rungon etuosan alumiinipintaiseen paksuun vanerilevyyn. Ohjaamot olivat kooltaan ahtaat, minkä seurauksena niihin pääsy oli hankalaa, kun lentäjä oli paksusti pukeutunut ja käytti laskuvarjoa.


title: Freetown

text: Freetown on Sierra Leonen pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Samalla se muodostaa aluehallinnon toisella tasolla oman "Läntisen alueen kaupunkipiirikuntansa". Vuonna 2015 Freetownin asukasluku oli 1 050 301. Kaupungissa asui tällöin 14,8 prosenttia koko Sierra Leonen väestöstä. Freetownin väestö on etnisesti kirjavaa: väestössä on muun muassa temnejä, mendejä ja kreoliväestöä. Vaikka maan virallinen kieli on englanti, on kaupungin yleisin puhuttu kieli silti krio.


title: Freetown

text: Freetown sijaitsee Atlantin rannikolla, Sierra Leone -joen suulla. Kaupunki on Sierra Leonen tärkein satama ja sen kautta kulkee platinaa, kultaa, timantteja ja öljyä.


title: Freetown

text: Freetown perustettiin 11. maaliskuuta 1792, kun luutnantti John Clarkson kuljetti tummaihoisia entisiä orjia Sierra Leoneen Sierra Leone Company -kauppakomppanian avustuksella. Freetownin kaupunki perustettiin maaksi vapautetuille afroamerikkalaisille ja länsi-intialaisille orjille ja heidän jälkeläisilleen krioille. Freetown on myös maailman vanhin afroamerikkalaisten perustama pääkaupunki ja se perustettiin 30 vuotta ennen naapurimaan Liberian pääkaupungin Monrovian perustamista.


title: Freetown

text: Vuonna 1787 Granville Sharp ja joukko muita orjuuden vastustajia valitsi paikan Sierra Leone -joen suulta, jonne asutettiin Amerikoista, Karibialta sekä Englannista vapautettuja orjia. Orjakauppaa vastustaneiden englantilaisten rahoittama Sierra Leone Company jatkoi entisten orjien kotiuttamista. Yhdysvalloista vapautettuja tummaihoisia orjia tuotiin Nova Scotiasta ja Jamaikalta tuotiin vuonna 1800 lisää vapautettua orjia. Vuosina 1821–1874 Freetown oli Brittiläisen Länsi-Afrikan pääkaupunkina.


title: Freetown

text: Englannista, Amerikasta ja Jamaikalta muuttaneet asukkaat menivät keskenään naimisiin ja muodostivat vähitellen kaupungin kreoliväestön. He pysyivät paljolti keskenään erossa paikallisista heimoista, sillä kulttuurierot kristittyjen länsimaistuneiden maahanmuuttajien ja alueen alkuperäisten heimojen välillä olivat suuret.


title: Freetown

text: Kaupunkiin perustettiin Länsi-Afrikan vanhin yliopisto Fourah Bay College vuonna 1827. Yliopisto on ollut merkittävä koko englanninkielisen Länsi-Afrikan kehitykselle. Yliopiston nykynimi on Sierra Leonen yliopisto ja siihen on yhdistetty myös "Institute of Public Administration and Management" (IPAM) ja vuonna 1987 perustettu "College of Medicine and Allied Health Sciences" (COMAHS). Myös Länsi-Afrikan vanhin nykyaikainen sairaala, Connaught Hospital, sijaitsee kaupungissa. Sairaala perustettiin vuonna 1912.


title: Freetown

text: Sierra Leonen itsenäistyessä vuonna 1961 Freetownista tuli maan pääkaupunki. Kaupungin omistamisesta käytiin kiivaita taisteluita 1990-luvun lopulla Sierra Leonen sisällissodan yhteydessä.


title: Freetown

text: Elokuun 14. päivänä 2017 Freetownissa ja sen lähistöllä esiintyi voimakkaiden sateiden seurauksena tuhoisia tulvia ja mutavyöryjä. Näiden seurauksena oli elokuun 16. päivän tiedon mukaan oli raportoitu kuolleeksi jo lähes 400 ihmistä ja 600 henkeä oli yhä kateissa. Suurimmat tuhot kohdistuivat Freetownin Racecoursen lähiöön, kaupungin lounaisosan West III -äänestysalueen Lumleyn ja Juba/Kaningon osa-alueille, sekä pääkaupungin eteläpuoliseen Läntisen alueen maaseutupiirikunnan Regentin kaupunkiin.


title: Freetown

text: Paikallishallinnollisella tasolla Freetown eli Läntisen alueen kaupunkipiirikunta voidaan jakaa kahdeksaan äänestysalueeseen (). Niin pinta-alaltaan (katso viitekartat) kuin väestöltäänkin suurin on kaupungin itäisin alue (East III):


title: Kansainvälinen energiajärjestö

text: Kansainvälinen energiajärjestö (englanniksi "International Energy Agency", IEA) on OECD:n vuonna 1974 perustama kansainvälistä energia-alan yhteistyötä edistävä järjestö. Se palvelee OECD:n jäsenmaita tieteellisenä ja alan kehitystä tukevana asiantuntijajärjestönä. IEA:n tehtävänä on edistää maailman energiaturvallisuutta, energian saatavuutta ja kestävän kehityksen mukaista taloudellista kasvua.


title: Kansainvälinen energiajärjestö

text: IEA perustettiin 1970-luvun öljykriisin jälkeen, kun maailmanlaajuisen energiayhteistyön välttämättömyys kävi ilmeiseksi. Sen tehtäviä ovat ennaltaehkäistä öljyn saatavuuden häiriöitä sekä tarjota luotettavaa tutkimus- ja tilastotietoa öljy- ja energiamarkkinoille.


title: Kansainvälinen energiajärjestö

text: IEA tukee ja edistää fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen tähtäävää tutkimusta ja tekee yhteistyötä OECD:n ydinenergiajärjestön NEA:n kanssa. IEA on huolissaan öljynkulutuksen kasvusta ja tarjonnan vähenemisestä. Valmisteilla olevan raportin mukaan IEA arvioi, että kansainvälisten öljy-yhtiöiden varannot ovat ehtymässä ja öljyntuotanto siirtyy yhä enemmän kansallisten yhtiöiden käsiin. Aiemmin kysynnän kasvusta suurin osa tuli Euroopasta ja Yhdysvalloista. Jatkossa kysyntää kasvattavat Kiina, Intia ja Lähi-itä.


title: Kansainvälinen energiajärjestö

text: IEA:n mukaan maailma on hyvin kaukana kestävästä kehityksestä. Järjestön alkuvuonna 2008 julkaistun raportin mukaan kasvihuonepäästöt on saatava vähenemään, jotta ilmastonmuutoksen aiheuttamilta meren pinnan nousulta ja äärimmäisiltä sääolosuhteilta vältyttäisiin. IEA:n mukaan hiilidioksidipäästöjen vähennys vaatisi energiateknologian vallankumousta, jonka aikaan saamisesta ovat vastuussa eri maiden hallitukset. Muutoksen kokonaiskustannuksiksi raportti arvioi 30 000 miljardia euroa 40 vuoden aikana, joka olisi noin yksi prosentti maailman bruttokansantuotteesta. IEA:n mukaan todellinen käänne ilmastonmuutoksessa vaatisi hiilidioksidipäästöille määritellyn hinnan nostamista noin 80-200 euroon tonnilta. Raportin julkaisuaikaan Euroopassa käytiin päästökauppaa hintaan 20 euroa/tonni.


title: Kansainvälinen energiajärjestö

text: IEA ennusti vuonna 2003, että ydinsähkön osuus sähköstä laskee vuoden 2001 19 %:sta 12 %:iin vuoteen 2025 mennessä. Osuus oli vuonna 2004 16 % ja vuonna 2007 13,8 %.


title: Viri

text: Viri oli Suomessa vuonna 1936 suunniteltu ja rakennettu yksipaikkainen taitolentokelpoinen lentokone.


title: Viri

text: Koneen suunnittelun teki diplomi-insinööri Arvo Ylinen ja sen rakennelaskelmat teki Olavi Miekk-oja. Sen toteutuksen rahoitti Ilmailuinsinöörien kerho. Se rakennettiin Veljekset Karhumäki -yhtiön tehtaalla, Keljossa. Se valmistui 15. syyskuuta 1936. Kone lensi pari vuotta tunnuksella OH-IIK. Se tuhoutui onnettomuudessa 1. tammikuuta 1938. Sen korvaavaa konetta kaavailtiin tehtäväksi talvisodan alkaessa, mutta sodan alkaminen esti sen.


title: Viri

text: Viri oli yksimoottorinen, ylätasoinen kevyt siviililentokone. Sen moottorina toimi Szekely SR-3-0-moottori, jonka teho oli 37 hevosvoimaa. Koneen kärkiväli oli 8 metriä ja pituus 6 metriä. Koneen paino oli 350 kg. Sen huippunopeus oli 142 km/h.


title: Viri

text: Alkuperäisestä lentokoneesta ei ole jäljellä mitään, mutta vuosina 2005–2007 oli rakenteilla koneen replika eli kopio Suomen ilmailumuseossa.


title: Shakin maailmanmestaruus

text:
Shakin maailmanmestaruudesta pelataan maailmanmestarin arvonimen ratkaisemiseksi shakissa.
Yhtenäisen shakkiliiton (FIDE) alaisuudessa pelattiin maailmanmestaruudesta joka kolmas vuosi vuosina 1948-90. Joskus loppuottelun hävinneellä oli mahdollisuus haastaa voittaja revanssiotteluun seuraavana vuonna. Yleensä pelattiin järjestelmällä paras 24:stä ottelusta, mikä siis edellytti voittajan saavan 12,5 pistettä (1 voitosta, ½ tasapelistä ja 0 tappiosta). Ottelusarjan päätyttyä 12–12 lukemin vanha mestari säilytti mestaruustittelinsä. Vuosina 1978–84 pelattiin 6:sta voitosta, mutta siitä luovuttiin lukuisten tasapelien vuoksi kesken jääneen vuoden 1984 maratonottelusarjan jälkeen (48 peliä neljässä kuukaudessa).


title: Shakin maailmanmestaruus

text: Vuonna 1993 FIDE:n ohelle syntyi kilpaileva shakkiliitto PCA, joka tunnusti omat mestarinsa. PCA:n perustajat olivat FIDE:n hallitseva maailmanmestari Garri Kasparov ja häntä vastaan FIDE:n maailmanmestaruusloppuotteluun selvinnyt Nigel Short. Näin FIDE:n maailmanmestaruusloppuotteluksi aiotusta vuoden 1993 ottelusta tulikin PCA:n maailmanmestaruusloppuottelu. PCA liittona ja nimenä jäi unohduksiin kahden maailmanmestaruusottelun jälkeen, kun sponsori Intel lopetti liiton tukemisen 1996. Kasparovin taistelu FIDE:n ylivaltaa vastaan jatkui jälleen uudessa shakkiliittossa WCC:ssä (The World Chess Council) 1998. Joskus PCA:n tai WCC:n mestareita nimitetään ""klassisiksi" maailmanmestareiksi" tai "klassisen seuraannon maailmanmestareiksi". Tällä viitataan siihen, että maailmanmestaruus on jatkuvasti vain yhdellä henkilöllä kerrallaan (kontinuiteetti persoonassa). Siksi on voitettava edeltävä mestari tullakseen uudeksi maailmanmestariksi.


title: Shakin maailmanmestaruus

text: Mestari Kasparovin ja ykköshaastaja Shortin ollessa poissa FIDE järjesti 1993 oman maailmanmestaruusloppuottelunsa kakkoshaastaja Jan Timmanin ja kolmos–neloshaastaja Karpovin kesken. Tästä tuli ikään kuin varjomaailmanmestaruusottelu, kun parhaat pelaajat olivat poissa.


title: Shakin maailmanmestaruus

text: Kaksi kilpailevaa liittoa vähensi sponsorien mielenkiintoa, ja molemmat liitot ajautuivat talousvaikeuksiin. PCA-liitolla (WCC) oli klassisen seuraannon maailmanmestari, mutta FIDE:llä oli muut perinteet. Koska karsintojen, turnauksien ja palkintorahojen järjestäminen oli kallista, FIDE muutti radikaalisti maailmanmestaruuspelitapaansa 1999 liittonsa hallitsevan mestarin Karpovin vastustuksesta huolimatta. Vanhaa mestaria ei tarvinnut enää haastaa, vaan hän oli yhtenä pelaajana mukana pudotuspelien ("knock out") tapaan pelatussa maailmanmestaruusturnauksessa. Tosin etuoikeutena vanhan mestarin ei tarvinnut pelata alkukierroksilla. Lisäksi otteluiden määrää vähennettiin ja pelattiin pikapelejä. Tämän seurauksena FIDE:n mestarit vaihtuivat aina uuteen jokaisessa uuden menetelmän mukaisessa turnauksessa (1999, 2000, 2002, 2004 ja 2005).


title: Shakin maailmanmestaruus

text:
Koska myös WCC oli talousvaikeksissa, sillä ei ollut varaa järjestää edeltäjänsä PCA:n (1993, 1995) tapaisia haastajakandidaattiturnauksia (jotka oli kopioitu perinteiseltä FIDE:ltä). PCA–WCC-maailmanmestari Kasparov päätti itse valita itselleen maailmanmestaruusloppuotteluvastustajan. Vastustajaksi tuli Vladimir Kramnik, joka yllättäen löikin Kasparovin vuonna 2000 ilman että Kasparov voitti peliäkään. Kasparov katsoi, että hänellä oli perinteinen oikeus revanssiotteluun. Kramnik ei koskaan suostunut tähän ja nyttemmin Kasparov on jo lopettanut kilpashakkiuransa. Kuitenkin monissa turnauksissa vuonna 2001, joissa sekä Kasparov että Kramnik olivat mukana, Kasparov osoitti, että hän oli yhä edelleen maailman ykköspelaaja.
Mestaruusloppuottelut:FIDE ja WCC ja heidän maailmanmestarinsa pitivät kiistattoman maailmanmestaruusottelun Venäjän Kalmukian tasavallan pääkaupungissa, Elistassa, 21. syyskuuta – 13. lokakuuta 2006.
Mestaruuden vei Vladimir Kramnik, joka voitti Veselin Topalovin.


title: Shakin maailmanmestaruus

text:
Vuonna 2007 maailmanmestaruus ratkaistiin perinteisen ottelun sijasta Méxicon MM-turnauksessa, jonka voitti Viswanathan Anand. Kramnik otti osaa turnaukseen, sijoittuen toiseksi, mutta tietäen hänellä olevan oikeus yhdentymisjärjestelyjen seurauksena päästä pelaamaan suoraan tulevaa maailmanmestaria vastaan loppuottelussa seuraavana vuonna. 2008 Bonnissa pelatussa ottelussa Anand uusi mestaruutensa ja puolusti sitä menestyksellä Sofiassa 2010 Topalovia vastaan ja
Moskovassa 2012 israelilaista Boris Gelfandia vastaan. Anand menetti tittelinsä Magnus Carlsenille marraskuussa 2013 Chennain MM-ottelussa.


title: Shakin maailmanmestaruus

text: Mestaruusloppuottelut:


title: Titus Hjelm

text: Titus Hjelm (s. 1974) on suomalainen muusikko ja uskontotieteilijä, joka tunnetaan erityisesti saatananpalvontaa koskevista tutkimuksistaan. Hjelmin uskontotieteen väitöskirja "Saatananpalvonta, media ja suomalainen yhteiskunta" tarkastettiin Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa 2005. Hjelm soittaa bassoa power metal -yhtye Thunderstonessa.


title: Titus Hjelm

text: Titus Hjelm kirjoitti ylioppilaaksi Sibelius-lukiosta 1993 ja valmistui teologian maisteriksi 1999 uskontotiede pääaineenaan. Hjelm on työskennellyt myös Sibelius-lukiossa uskonnon ja elämänkatsomustiedon opettajana 1997–2002. Hjelm on soittanut Thunderstonen lisäksi muun muassa Antidote-yhtyeessä.


title: Juhannuskokko

text: Juhannuskokko on juhannusyönä poltettava kokkovalkea, juhannustuli.


title: Juhannuskokko

text: Yleensä perheet, suvut, yhteisöt tai seurueet rakentavat ja polttavat juhannuskokon yhdessä. Juhannuskokkoja on tapana polttaa vesistöjen rannoilla tai aukeilla paikoilla. Juhannuskokot ovat hyvin vanha perinne, joka tunnetaan edelleen varsinkin Itämeren lähialueilla, mutta myös esimerkiksi Irlannissa. Suurimmassa osassa Suomea juhannuskokot ovat erittäin yleisiä, sillä monet menevät juhannukseksi kesämökille, josta usein löytyy turvalliseksi ja näkyväksi polttopaikaksi soveltuva ranta. Kokkoja poltetaan myös yleisillä rannoilla ja aukioilla, jolloin lähialueiden väkeä saattaa olla runsaastikin seuraamassa. Mikäli maasto on kuivaa, kokko voidaan rakentaa myös lautan päälle ja ankkuroida kauas rannasta, jolloin tuli ei pääse kovin helposti leviämään.


title: Juhannuskokko

text: Suomessa juhannuskokkoja poltettiin perinteisesti lähinnä Itä- ja Sisä-Suomessa sekä Karjalassa. Juhannuskokon ”perinteisin” polttopaikka onkin järvenranta, jollaisia löytyy eniten Järvi-Suomesta. Isoja tulia poltettiin Länsi-Suomessakin, esimerkiksi pääsiäiskokot ja Helluntain helavalkeat. Osassa Suomesta juhannuskokon polttaminen yleistyi vasta 1800-luvun lopulla. Suuressa osassa Pohjanmaata juhannuskokko ei vieläkään ole yleinen. Sen sijaan poltetaan pääsiäiskokkoa pääsiäisenä.


title: Juhannuskokko

text: Karjalassa on poltettu vieri vieressä useita kokkotulia rannansuuntaisena ketjuna. Näistä isointa ja keskeisimmällä paikalla sijatsevaa on kutsuttu "Ukko-kokoksi". Piikkimäisen kapea ja korkea juhannuskokko "säärikokko" eli "tornikokko" on tunnettu vain Karjalankannaksella, tosin Alpeilla on poltettu samantapaisia juhannuskokkoja.


title: Juhannuskokko

text: Kokkotulien eräs alkuperäinen tarkoitus on ollut pitää pahat henget loitolla. Henkiä on peloteltu myös meluamalla. Vastaavia tulia on poltettu myös talvipäivänseisauksen aikoihin. Ilmeisesti uskottiin, että näinä taianomaisina aikoina, kun auringon liike näyttää pysähtyvän vähäksi aikaa ääripäähänsä, tulevat henkiolennot levottomiksi ja lähtevät liikkeelle.


title: Juhannuskokko

text: Venäjällä on joskus juhannuksena tavattu laittaa palava kärrynpyörä vierimään rinnettä alas. Latviassa on poltettu juhannusyönä mäkien päällä Jāņi-tulia. Jāņi-tulessa poltetaan paaluun kiinnitetty, tervattu kärrynpyörä. Pyöriä polttamalla on symboloitu vuodenkiertoa. ("katso: aurinkopyörä")


title: Kaartinkaupunki

text: Kaartinkaupunki () on Helsingin eteläisessä kantakaupungissa sijaitseva kaupunginosa. Se käsittää Esplanadin puiston ja Tähtitornin vuoren välisen alueen. Sen ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1812, mutta kaupunginosa sai nimensä vasta 1959. Se on Helsingin 3. kaupunginosa ja kuuluu Ullanlinnan peruspiiriin ja Eteläiseen suurpiiriin. Kaartinkaupunki on saanut nimensä Kasarmitorin vierellä sijaitsevan Kaartin kasarmin mukaan. Kasarmin vanhin osa valmistui 1822. Se rakennettiin alun perin Helsingin opetuspataljoonan, Suomen kaartin alkumuodon, asunnoksi.


title: Kaartinkaupunki

text: Kaupunginosan maapinta-ala on 0,33 neliökilometriä. Vuoden 2013 alussa siellä oli vain 999 asukasta ja vuoden 2003 lopussa 11 001 työpaikkaa. Kaartinkaupungissa on siis suurimmaksi osaksi yritysten toimitiloja.


title: Kaartinkaupunki

text: Kaartinkaupungin rajat kulkevat suunnilleen seuraavasti:


title: Kaartinkaupunki

text: Yrjönkatu – Uudenmaankatu – Erottajankatu – Mannerheimintie – Pohjoisesplanadi – Katajanokan kanava, jonka kohdalla raja kääntyy etelään. Eteläsataman vesialueen keskellä se kääntyy Makasiiniterminaalin pohjoispuolitse terminaalin pysäköintialueen yli kohti Eteläranta neljää. Etelärannan itäreunan suuntaisena se kulkee etelään (saksalaisten sotilaiden muistomerkki sijaitsee selvästi Ullanlinnan puolella) Saksalaisen kirkon eteläpuolitse Tähtitorninvuoren puistoalueen reunaa pitkin ja jatkuu edelleen reittiä Fabianinkatu – Kaartinkuja – Kasarmikatu – Punanotkonkatu – Yrjönkatu.


title: Kaartinkaupunki

text: Kaartinkaupunkiin kuuluvat myös Esplanadin puisto ja Kauppatori sekä niiden pohjoisreunaa pitkin kulkevan Pohjoisesplanadin katualue kokonaisuudessaan, mutta eivät mainitun kadun varrella olevat rakennukset tontteineen, jotka kuuluvat jo Kruununhakaan tai Kluuviin.


title: Punatauti

text: Punatauti eli dysenteria on yleisnimitys suolistotulehduksille, joille ovat ominaisia veriset ulosteet. Yleensä termillä tarkoitetaan joko amebapunatautia ("amebatauti", "amebiaasi", "amebadysenteria", "dysenteria amoebica") tai bakteeripunatautia ("shigelloosi", "shigelladysenteria") mutta varsinkin maataloudessa myös esim. babesioosia ("naudan punatauti"), joka voi myös tarttua ihmisiin.


title: Punatauti

text: Bakteeripunatauti eli shigelloosi on suoliston bakteeritauti. Sitä esiintyy käytännöllisesti katsoen vain kädellisillä. Yleensä tautia esiintyy huonon hygienian oloissa ja poikkeusolojen, kuten sotien, aikana. Olosuhteissa, joissa jätehuolto ei toimi, ulosteita pääsee pintavesiin, joita käytetään juomiseen. Myös kärpäset levittävät tautia lentäessään ulosteista elintarvikkeisiin. Nykyisen nestehoidon aikana kuolleisuus punatautiin on länsimaissa pieni, mutta lapsille ja heikkokuntoisille, kuten AIDS-potilaille, tauti on vaarallinen. Bakteeripunatautia vastaan on myös bakteerilääkkeitä, mutta bakteerien vastustuskyky näyttää kehittyvän helposti.


title: Punatauti

text: Aiemmin tauti oli vakava ongelma Suomessakin. Vuonna 1852 pelkästään Hämeenlinnan piirilääkärin alueella lähes 2 000 ihmistä kuoli bakteeripunatautiin. Suomen nykyisissä oloissa punatauti ei leviä. Se tuodaan ulkomailta ja löydetään ripuloivan matkailijan ulostetutkimuksessa.


title: Punatauti

text: Taudin aiheuttavat "Shigella"-suvun bakteerit, esimerkiksi "Shigella dysenteriae". Shigellat ovat hieman kolibakteeria muistuttavia sauvabakteereja. Taudinkuva muistuttaa salmonellan aiheuttamaa infektiota. Oireina ovat pahoinvointi, oksentelu, mahakivut ja ripuli. Koska bakteeri aiheuttaa suolen limakalvolle haavaumia, tulee veriulosteita, mistä nimitys "punatauti" juontunee.


title: Punatauti

text: Bakteeripunataudin jälkiseurauksena voi silloin tällöin olla niveltulehduksia.


title: Punatauti

text: Amebapunataudin tärkein aiheuttaja on suoliameba eli "Entamoeba histolytica", joka on taudin alussa suolistossa elävä ja monissa maissa levinnyt alkueläin. Koko maapallon väestöstä 10 % on sairastanut amebapunatautia. Tautitapauksia arvioidaan olevan vuosittain jopa 500 miljoonaa, mutta noin 90 % ameban kantajista on oireeton. Tautia esiintyy trooppisilla ja subtrooppisilla vyöhykkeillä, erityisesti lämpimissä ja huonon hygienian oloissa.


title: Punatauti

text: Tartunta saadaan saastuneen veden, ruoan tai likaisten käsien välityksellä, ja siksi käsi-, vesi- ja ruoka-aine -hygienia ovat tärkeitä. Ameba aiheuttaa pääasiassa suolistotulehduksia, mutta se voi johtaa myös muiden sisäelinten sairastumiseen, jopa keuhkon tai aivojen (AIDS-potilaat). Joka vuosi noin 50 miljoonaa ihmistä sairastaa paksusuolen tulehdusta tai maksapaisetta. Ripuli on tavallisin oire, ja vaikeammissa tapauksissa se on veristä ja limaista. Muita tavallisia oireita ovat kouristavat mahakivut, lämpöily, väsymys, ruokahaluttomuus ja päänsärky. Oireet voivat hävitä ja palata esimerkiksi stressin tai rasituksen yhteydessä.


title: Punatauti

text: Tauti todetaan osoittamalla ameba ulostenäytteestä tai osoittamalla vaikeammissa tapauksissa ameban vasta-aine verinäytteestä. Amebapunatauti paranee yleensä hyvin antibiootihoidolla. Annokset ovat suuria, ja joillakin lääkkeillä voi esiintyä haittavaikutuksia.


title: Tieliikenne

text: Tieliikenne on henkilöiden ja tavaroiden kuljettamista teitse. Se on eräs vanhimpia liikenteen muotoja ja lyhyillä etäisyyksillä myös kustannustehokkain. Pidemmillä matkoilla puolestaan rautatie- ja vesiliikenne nousevat kannattavammiksi. Tieliikenteessä käytettäviä kulkuvälineitä kutsutaan ajoneuvoiksi.


title: Tieliikenne

text: Ensimmäiset tiet olivat kapeita polkuja, joilla kuljettiin kävellen tai ratsain. Pyörän keksiminen mahdollisti eläinvetoisten kärryjen ja vaunujen kehittämisen, mikä puolestaan vaati teiltä lisää leveyttä ja kantavuutta. Rooman valtakunnan tieverkko oli aikanaan hyvin kehittynyt ja mahdollisti nopean liikkumisen valtakunnassa. Vuosisatoihin tieliikenteessä ei tapahtunut merkittäviä muutoksia, kunnes 1800-luvulla alettiin tehdä kokeiluja höyrykäyttöisillä ajoneuvoilla. Höyrykoneesta oli kuitenkin enemmän hyötyä rautatieliikenteessä, joka olikin tieliikennettä kilpailukykyisempi ennen polttomoottorin ja auton keksimistä vuosisadan lopulla.


title: Tieliikenne

text: Auton yleistyminen mullisti tieliikenteen luonteen täysin 1900-luvun alusta alkaen. Liikennemäärät kasvoivat merkittävästi ja tieverkkoja ryhdyttiin uudistamaan voimakkaasti. Ensimmäiset moottoritiet rakennettiin jo 1910-luvulla Yhdysvalloissa ja pian tämän jälkeen Saksassa. Autojen määrän lisääntyessä osa liikenteestä alkoi siirtyä raiteilta takaisin maanteille. Samalla hevosten käyttö liikenteessä väheni. Toisen maailmansodan jälkeen monissa länsimaisissa yhteiskunnissa tapahtui vaurauden kasvun myötä niin sanottu "autoistuminen", josta seurasi kaupunkirakenteen hajoaminen. 2000-luvulle tultaessa liikennemäärät ovat lisääntyneet erityisesti kehittyvissä maissa.


title: Tieliikenne

text: Väkilukuun suhteutettuna ajetut ajoneuvokilometrit kasvoivat pitkään varsin tasaisesti keskimäärin 2 % vuosivauhtia 2000-luvun puoliväliin asti. Sen jälkeen keskimääräinen vuosittainen kilometrimäärä henkeä kohden on tasaantunut noin kymmeneen tuhanteen kilometriin vuodessa ja 2010-luvulle tultaessa jopa laskenut, kuitenkin alle prosentin vuodessa. Kehä I:n osa Pakilantieltä Hämeenlinnanväylälle on Suomen vilkasliikenteisin tie, sen liikennemäärä on keskimäärin 90 000 ajoneuvoa vuorokaudessa (2015).


title: Tieliikenne

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty yhteenveto maanteiden liikennemääristä vuonna 2012.


title: Tieliikenne

text: Jotta liikenne tiellä sujuisi turvallisesti ja sujuvasti, on tiellä liikuttaessa on noudatettava liikennesääntöjä. Suomessa liikennesäännöistä määrätään lähinnä tieliikennelaissa ja -asetuksessa sekä näiden nojalla annetuissa määräyksissä. Tiellä liikennesäännöistä tiedotetaan liikennevaloin, liikennemerkein, ajoratamerkinnöin ja erityistapauksissa myös liikenteenohjaajan merkein.


title: Tieliikenne

text: Suomessa on käytössä oikeanpuoleinen liikenne. Risteyksissä on väistettävä oikealta tulevaa tienkäyttäjää ja raitiovaunua, ellei liikennevaloin tai -merkein ole muuta määrätty. Suojatiellä olevalle tai sille aikovalle jalankulkijalle on annettava esteetön kulku. Kaikkien matkustajien täytyy käyttää henkilöautoissa turvavöitä. Jokaisessa moottoriajoneuvoissa on käytettävä ajovaloja pimeällä tai huomiovaloja valoisan aikaan. Rattijuopumuksen raja on 0,5 promillea alkoholia veressä tai 0,22 milligrammaa litrassa uloshengitysilmaa.


title: Tieliikenne

text: Talvirenkaita on käytettävä on joulukuun alusta helmikuun loppuun henkilö- ja pakettiautoissa ja kokonaismassaltaan enintään 3,5 tonnin erikoisautoissa sekä kokonaismassaltaan yli 0,75 tonnin ja enintään 3,5 tonnin perävaunuissa. Nastarenkaita saa käyttää 1.11. alkaen ja ne on vaihdettava pois 31.3. tai viimeistään toista pääsiäispäivää seuraavana maanantaina, riippuen kumpi päivämäärä on myöhempi. Muulloinkin nastarenkaita saa käyttää sään tai kelin niin vaatiessa. Nastattomia talvirenkaita saa käyttää ympäri vuoden.


title: Tieliikenne

text: Manner-Suomessa yleinen nopeusrajoitus on taajama-alueella 50 kilometriä ja taajama-alueen ulkopuolella 80 kilometriä tunnissa. Yleiset nopeusrajoitukset ovat voimassa, jos liikennemerkein ei ole muuta määrätty. Suurin mahdollinen nopeusrajoitus on moottoriteillä 120 ja muilla teillä 100 kilometriä tunnissa. Valta- ja kantateillä yleisimmät nopeusrajoitukset ovat 100 ja 80 kilometriä tunnissa, joskin lyhyillä osuuksilla voi olla tätä alempia nopeusrajoituksia. Seutu- ja yhdysteiden yleisin nopeusrajoitus on 80 kilometriä tunnissa. Kaduilla nopeusrajoitus on yleisimmin 60 kilometriä tunnissa tai alempi. Moottoriteistä hieman alle kahdella kolmasosalla nopeusrajoitus on 120 kilometriä tunnissa. Muilla moottoriteillä rajoitus on yleensä 100 kilometriä tunnissa, joskus myös tätä alempi. Moottoriliikenneteiden yleisin nopeusrajoitus on 100 kilometriä tunnissa.


title: Tieliikenne

text: Talviajan alennetut nopeusrajoitukset ovat käytössä yleensä loka–maaliskuussa. Tällöin moottoriteiden nopeusrajoitus on enintään 100 kilometriä tunnissa. Lisäksi noin 10 000 tiekilometrillä nopeusrajoitus lasketaan 100:sta 80 kilometriin tunnissa. Tieosuudet, joilla talviajan nopeusrajoitukset ovat voimassa, sekä nopeusrajoitusten voimassaoloajat vaihtelevat jonkin verran vuosittain.


title: Tieliikenne

text: Useimmissa maissa on nykyisin voimassa oikeanpuoleinen liikenne. Näin on ollut Suomessakin jo vuodesta 1858 lähtien. Vasemmanpuoleinen liikenne on Euroopassa voimassa ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Maltalla ja Kyproksessa. Aikaisemmin on vasemmanpuoleinen liikenne ollut useissa muissakin maissa, kuten Ruotsissa vuoden 1967 syyskuun 3. päivään saakka (H-päivään) sekä Islannissa vuoteen 1968. Myös Itävalta-Unkarissa oli aikoinaan vasemmanpuoleinen liikenne, mutta ennen toista maailmansotaa kaikissa siihen kuuluneissa maissa oli jo siirrytty oikealle puolelle, Itävallassakin vuonna 1938 Anschlussin jälkeen.


title: Tieliikenne

text: Muissa maanosissa vasemmanpuoleinen liikenne on voimassa lähinnä useimmissa Brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluvissa maissa, kuten Intiassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja monissa Itä-Afrikan maissa, sitä vastoin ei enää Kanadassa. Aasian maista myös Japanissa ja Thaimaassa on vasemmanpuoleinen liikenne. Kuitenkin Kiinan kansantasavallan laajalla itsehallintoalueella, Ison-Britannian vallan alla vuoteen 1997 olleessa Hongkongissa on edelleen vasemmanpuoleinen liikenne, kun taas muualla Kiinassa on oikeanpuoleinen liikenne.


title: Tieliikenne

text:
Suomessa oli Venäjän vallan aikanakin Ruotsin vallan perintönä pitkään voimassa sääntö väistämisestä vasemmalle ajoneuvojen kohdatessa, eli vasemmanpuoleinen liikenne. Vasta vuonna 1858 Aleksanteri II:n antamassa julistuksessa sääntöä muutettiin siten, että vastaantulevaa tulikin väistää oikealle. Ohi ajettaessa edellä kulkevan oli kuitenkin edelleen väistettävä vasemmalle. Vielä itsenäisyyden ajan Suomessakin säädettiin vuonna 1919 annetussa asetuksessa, että edellä ajavan tuli väistyä vasemmalle, kun jäljessä tuleva ajoneuvo oli sitä ohittamassa. Vasemmalta puolelta ohittaminen tehtiin säännöksi vasta vuonna 1921 annetulla asetuksella.
Maailmassa on 140 maata, joissa on oikeanpuoleinen liikenne ja 54, joissa on vasemmanpuoleinen liikenne .


title: Robert Johnson

text: Robert Leroy Johnson (8. toukokuuta 1911 – 16. elokuuta 1938) oli yhdysvaltalainen bluesmuusikko ja kenties arvostetuin delta blues -tyyliä edustanut kitaristi ja laulaja. Nuorena kuollut Johnson on saavuttanut legendaarisen maineen, vaikka hän ehti levytysurallaan vuosina 1936–1937 äänittää vain 29 eri kappaletta.


title: Robert Johnson

text: Johnson syntyi Mississippin Hazlehurstissa. Hänen ilmoitettu syntymäaikansa on todennäköisesti virheellinen. Eri lähteissä syntymävuosi vaihtelee vuosien 1909 ja 1912 välillä. Johnson oli perheensä 11. lapsi. Hänen äitinsä oli Julia Major Dodds, mutta koska Johnson oli äpärä, hän ei ottanut äitinsä aviomiehen sukunimeä. Johnsonin perhe oli tullut toimeen suhteellisen hyvin, koska Julian aviomies, Charles Dodds, ansaitsi rahaa huonekaluilla ja omisti maata. Charles riitaantui vuoden 1909 tienoilla Marchetin-veljesten kanssa. Charles joutui pakenemaan Hazlehurstista lynkkausuhan takia. Julia äiti jäi asumaan kuitenkin vielä samaan kylään ja onnistui lähettää lapset yksitellen miehensä luo Memphisiin. Robert syntyi 1911 Julian ja Noah Johnson nimisen maatyöläisen suhteesta. Robert otettiin 1914 mukaan Memphisiin paenneen Charlesin perheeseen, vaikka tämä ei koskaan antanutkaan Julialle anteeksi syrjähyppyä. Memphisissä Robert alkoi ilmeisesti soittaa kitaraa vanhemman velipuolensa Charles Leroyn opastuksella.


title: Robert Johnson

text: Isäpuoli Charles ei halunnut enää muuttaa yhteen Julian kanssa, koska tämä oli tehnyt Robertin toisen miehen kanssa, mutta Johnson itse muutti myöhemmin äitinsä luokse, kun tämä oli päässyt uusiin naimisiin. Hänen äitinsä uusi mies, Dusty Willis, ei juuri välittänyt musiikista, eikä Robert tullut toimeen tämän kanssa. Niinpä Robert lähti pian matkoihinsa kodistaan. On epäselvää, kävikö Johnson koskaan koulua. Joidenkin lähteiden mukaan hän ei osannut lukea tai kirjoittaa, kun taas toisten lähteiden mukaan hän osasi kirjoittaa kauniisti. Kitaran lisäksi Robert soitti munniharppua ja huuliharppua.


title: Robert Johnson

text: Vuoden 1929 helmikuussa Johnson meni naimisiin Virginia Travis -nimisen naisen kanssa Mississippin Pentonissa ja alkoi harjoitella entistä vakavammin kitaransoittoa. Avioliiton aikana pari asui Johnsonin sisarpuolen ja tämän aviomiehen luona. Travis kuoli synnytyksessä kuudentoista vuoden iässä vuoden 1930 huhtikuussa. Tämän jälkeen Johnson joidenkin lähteiden mukaan palasi hetkeksi asumaan äitinsä ja isäpuolensa luo, mutta siirtyi piakkoin taas muualle. Toukokuussa 1931 Johnson meni uudestaan naimisiin, tällä kertaa häntä itseään selvästi vanhemman Calleta Craftin kanssa, jolla oli jo ennestään kolme lasta. Näihin aikoihin muut muusikot alkoivat huomata Johnsonin kyvyt kitaransoittajana.


title: Robert Johnson

text:
Johnson alkoi matkustaa pitkin Mississippin suistoaluetta, matkaten bussilla, junilla ja joskus liftaamalla autokyytejä. Saapuessaan uuteen kaupunkiin hän alkoi soittaa kadunkulmissa tai paikallisen ravintolan tai vaikkapa parturin edessä. Hän soitti mitä yleisö toivoi - ei siis aina omia laulujaan. Palkkaa ei soittamisesta maksettu, mutta yleisö saattoi antaa rahaa kuten katusoittajille edelleen tavataan tehdä. Johnsonilla sanotaan olleen kyky oppia uusia kappaleita nopeasti ne kuultuaan, mikä helpotti yleisön miellyttämistä. Hän myös pyrki muodostamaan läheiset suhteet yleisöönsä ja laajemmin jokaisen paikan ihmisiin, mistä oli hyötyä sitten, kun hän saapui samaan paikkaan myöhemmin uudestaan.
Jossain vaiheessa Johnson muutti vaimonsa ja tämän lapsien kanssa Copiah Countystä Clarksdaleen, mutta Johnson syystä tai toisesta hylkäsi vaimonsa kohta muuton jälkeen. Musiikillinen yhteistyökumppani, Johnny Shines oli 17 vuoden ikäinen tavatessaan Johnsonin vuonna 1933. Hänen mukaansa Johnson oli tuolloin ehkä vuoden vanhempi kuin hän itse. Shinesin kertoman mukaan Johnson oli ystävällinen, mutta toisaalta välillä huonotuulinen, ja hänen menemisistään ja tulemisistaan oli vaikea saada selkoa.


title: Robert Johnson

text: Samoihin aikoihin Johnson solmi pitkäaikaisen suhteen Estella Coleman -nimisen naisen kanssa, joka oli Johnsonia noin 15 vuotta vanhempi. Colemanilla oli tällöin lapsi, joka oli tuleva bluesmuusikko, Robert Jr. Lockwood. Parisuhteestaan huolimatta Johnsonin sanotaan matkoillaan solmineen aina suhteita paikallisiin naisiin tarkoituksenaan saada heiltä yösijaa.


title: Robert Johnson

text: Tunnetun tarinan mukaan Johnson myi sielunsa paholaiselle moottoriteiden 61 ja 49 risteyksessä Clarksdalessa ja sai vaihdossa taidon soittaa kitaraa erinomaisen taidokkaasti. Tätä tarinaa levitti 1960-luvulla Son House, mutta Johnsonin ei itsensä tiedetty puhuneen mitään sellaista. Sen sijaan Johnsonia vanhempi delta blues -muusikko, Tommy Johnson, on todistettavasti itse väittänyt myyneensä sielunsa paholaiselle.


title: Robert Johnson

text: Vuoden 1936 tienoilla Johnson tapasi H. C. Speirin Mississippin Jacksonissa. Speirillä oli sekatavarakauppa ja hän oli myös sivutoimisesti kykyjenetsijä. Speirin kautta Johnson tutustui Ernie Oertleen, joka tarjosi hänelle mahdollisuuden levytyksiin Texasin San Antoniossa. Ensimmäiset levytykset tehtiin 23. – 25. marraskuuta, 1936. Levytyksissä Johnson esitti kappaleensa levytysstudion seinää vasten kääntyneenä. Tätä on joskus pidetty merkkinä hänen ujoudestaan, mutta se voi liittyä myös keskittymiseen ja 1930-luvun nauhoitustekniikkaan. Kolmen päivän aikana Johnson levytti 16 kappaletta, joista useimmista kaksi ottoa, ja palasi sen jälkeen kotiinsa - oletettavasti levytyspalkkion kanssa.


title: Robert Johnson

text: Kun Johnsonin levyjä ilmestyi markkinoille, hänen sanotaan vieneen levyjään sukulaisilleen henkilökohtaisesti. Ensimmäiset julkaistut kappaleet olivat autosta kertova "Terraplane Blues" ja sävellyksenä tyypillistä gospel-laulua muistuttava "Last Fair Deal Gone Down", eikä ole varmaa, kuuliko Johnson edes koskaan muita omia levytyksiään. Näihin vuoden 1936 levytyksiin kuuluivat myös tunnetut kappaleet "Come On In My Kitchen," "Kind Hearted Woman," "I Believe I'll Dust My Broom" ja "Cross Roads Blues."


title: Robert Johnson

text: Seuraava levytystilanne oli seuraavana vuonna (1937) Dallasissa, tarkemmin sanottuna H. C. Speirin varastossa osoitteessa 508 Park Avenue. Seuraavana vuonna julkaistiin 11 tuolloin levytettyä kappaletta. Näihin kuuluivat esimerkiksi mystiset "Hell Hound on My Trail" ja "Me and the Devil".


title: Robert Johnson

text: Robert Johnson levytti siis yhteensä ainoastaan 29 kappaletta. Edellä mainittujen lisäksi tunnetuimpiin kuuluvat esimerkiksi "Stop Breaking Down", "Love in Vain", "Sweet Home Chicago" sekä "Preachin' Blues". Kappaleista kolmetoista nauhoitettiin kahteen kertaan, joten yhteenlaskettujen nauhoitteiden lukumääräksi tulee 42. Ne ovat kaikki hiukan alle kolme minuuttia pitkiä. Kappaleiden säveltäjäksi on merkitty aina Robert Johnson, mutta itse asiassa monet lauluista perustuvat joihinkin vanhempiin kappaleisiin, esimerkiksi Lonnie Johnsonin lauluihin.


title: Robert Johnson

text: Tunnetun tarinan mukaan Johnson kuoli juotuaan viskiä, jonka hänen silloisen rakastajansa mustasukkainen aviomies oli myrkyttänyt strykniinillä. Todellisuudessa Johnson ilmeisesti toipui myrkytyksestä, mutta kuoli siitä heikentyneenä kolme päivää myöhemmin keuhkokuumeeseen 16. elokuuta vuonna 1938. Hänen kuolintodistuksessaan lukee kuolinsyyn kohdalla vain, että lääkäriä ei ollut paikalla, joten lopullista varmuutta asiasta ei ole.


title: Robert Johnson

text: Vaikka Johnson on varmasti maineeltaan legendaarisin delta blues -muusikko, hän ei ollut tyylin varsinainen kehittäjä. Johnsonin ansiona on kuitenkin pidetty tyylin kehittämistä entistä taiteellisemmaksi. Johnson lisäsi Son Housen musiikkiin vaikutteita, joita hän oli kuullut ilmeisesti Skip Jamesin, Leroy Carrin ja Lonnie Johnsonin levyiltä. Näiden vaikutteiden pohjalta Johnson kehitti tyylin, jota on pidetty aiempaa kehittyneempänä. Hän käytti kitaran paksumpia, matalampia kieliä vakaasti kulkevan rytmin luomiseen ja soitti samalla ylemmillä kielillä omaperäisiä melodioita, jotka kulkivat omia polkujaan laulumelodiaan nähden. Housen tavoin Johnson käytti usein slide-putkea soittaessaan. Lisäksi hänen tiedetään soittaneen munniharppua ja huuliharppua, vaikkei hän koskaan tiettävästi levyttänyt näillä mitään.


title: Robert Johnson

text: Johnsonia seuranneista blues-artisteista varsinkin Elmore James ja Muddy Waters saivat hänen musiikistaan voimakasta innoitusta. Myös monet muut myöhemmän sähköisen Chicago bluesin edustajista seurasivat Johnsonin jalanjäljillä. Yli 20 vuotta Johnsonin kuoleman jälkeen brittiläiset rocktähdet, kuten Keith Richards ja Eric Clapton, löysivät Johnsonin musiikin ja ihailivat häntä suuresti. Clapton on sanonut, ettei hän tiettyinä vuosina suostunut edes puhumaan sellaisten ihmisten kanssa, jotka eivät tunteneet Johnsonin musiikkia.


title: Robert Johnson

text: Ensimmäisen Johnsonin vinyylilevyn julkaisi vuonna 1961 Columbia Records. Vastoin levy-yhtiön odotuksia siitä tuli lopulta yli miljoonan kappaleen rajan rikkonut myyntimenestys. Kymmenen vuotta myöhemmin julkaistiin tupla-LP, jossa oli myös kappaleiden vaihtoehtoiset otot. Nykyään tunnetuin Johnsonin levy on kahden CD:n boksina myytävä Columbia Recordsin "The Complete Recordings" (josta puuttuu kappaleen "Traveling Riverside Blues" toinen otto). Monissa yhden CD:n kokoelmissa on mukana vain osa Johnsonin kappaleista, vaikka ilman vaihtoehtoisia ottoja kaikki Johnsonin kappaleet mahtuisivat yhdelle CD:lle.Robert Johnson: LOST AND FOUND by Barry Lee Pearson, Bill McCulloch 2003 (University of Illinois Press)


title: Albany (New York)

text: Albany on Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltion pääkaupunki. Hollantilaiset perustivat ensimmäisen pysyvän siirtokunnan paikalle vuonna 1624. New Yorkin osavaltion pääkaupunki Albanysta tuli vuonna 1797. Hallinto muodostaa yhden huomattavimmista työnantajista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 97 856 ja laajemman metropolialueen 870 716.


title: Albany (New York)

text: Albanyn kaupunki sijaitsee New Yorkin osavaltiossa Hudson- ja Mohawk-jokien yhtymäkohdassa osavaltion keskiosasta itään. Albany on saman nimisen piirikunnan keskus. Sen suurempaan metropolialueeseen kuuluvat myös Troy ja Schenectady. Alueen talvet ovat kylmiä. Sää lämpenee kesäkuukausina mutta päivittäiset lämpötilat voivat laskea rajustikin öisin. Albany on myös yksi New Yorkin osavaltion aurinkoisimmista paikkakunnista.


title: Albany (New York)

text: Nykyisen Alabanyn kaupungin alueen alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat mahicanit. Kun englantilainen tutkimusmatkailija Henry Hudson vieraili alueella vuonna 1609 paikalla oli mahicanien kylä. Vuonna 1614 hollantilaiset perustivat nykyisen Albanyn sataman paikalle Fort Nassau-nimisen kauppa-aseman ja vuonna 1624 Valloniasta saapuneet siirtolaiset perustivat nykyisen kaupungin kohdalle Fort Orange -nimisen pysyvän siirtokunnan. Paikka tuli sittemmin tunnetuksi nimellä Beverwyck. Vuonna 1629 Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppania antoi puolestaan maata amsterdamilaiselle kauppiaalle Kiliaen van Rensselaerille. Maille alkoi saapua siirtolaisia ja paikka sai uuden nimen Rensselaerswyck, josta Beverwyck tehtiin jälleen itsenäiseksi hieman myöhemmin. Hollantilaisten vaikutus näkyy kaupungissa edelleen esimerkiksi katujen nimissä. Englantilaiset valtasivat alueen syyskuussa 1664 ja paikka sai jälleen uuden nimen Albany Albanyn herttua ja myöhemmän kuningas Jaakko II:n mukaan. Alueen brittikuvernööri Thomas Dongan teki Albanysta kaupungin vuonna 1686. Strategisesti tärkeällä paikalla sijainnut kaupunki kasvoi nopeasti. Kaupungin asukasluku oli vuonna 170 2 273.


title: Albany (New York)

text: Vuonna 1754 kaupungissa järjestettiin ensimmäistä mannermaakongressia edeltänyt Albanyn kongressi. Benjamin Franklin esitteli tuolloin Yhdysvaltain perustuslakia edeltäneen liittovaltiosuunnitelmansa. Yhdysvaltain vapaussodan jälkeen kaupungista tuli tärkeä länteen liikkuvien siirtolaisten huoltopiste. New Yorkin osavaltion pääkaupunki Albanysta tehtiin vuonna 1797. Kaupungin kasvua vauhditti edelleen Erien kanavan valmistuminen vuonna 1825 ja rautatien saapuminen vuonna 1831. Vuonna 1850 kaupungin asukasluku oli jo 50 763. Kaupungin teollisuus taantui 1900-luvun alussa Adirondackin alueen rauta- ja puuvarantojen ehtyessä. Toisaalta New Yorkin poliittinen merkitys kasvoi. Tunnettuja albanylaisia politiikan vaikuttajia olivat esimerkiksi Franklin Delano Roosevelt, Thomas E. Dewey ja Nelson A. Rockefeller. Vuonna 1919 Albanyyn avattiin yksi maailman ensimmäisistä kansainvälisistä lentoasemista ja vuonna 1932 avautunut Albanyn satama mahdollisti vesiliikenteen merelle. Talouden taantuma iski kaupunkiin 1980- ja 1990-luvuilla, mutta New Yorkin osavaltio käytti miljardeja kaupungin korkean teknologian alan teollisuuden kehittämiseen.


title: Albany (New York)

text: Albanyn teollisuuden aloihin kuuluvat esimerkiksi paperi-, tekstiili-, kemikaali-, kone- ja elektroniikkateollisuus. Kaupunki on panostanut etenkin teknologiateollisuuden kehittämiseen. Kaupungin suurimpia työnantajia ovat kuitenkin osavaltion ja paikallishallinnon tehtävät. Hallinnon toimintojen varaan on muodostunut myös palveluita, kuten ravintoloita ja lakitoimistoja. Huomattava merkitys on myös koulutuksella ja terveydenhoidolla. Albanyssa vieraillee myös huomattavia määriä turisteja.


title: Albany (New York)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Albanyssa aikavälillä 2012–2016 olivat 42 335 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 26 335 dollaria. 25,6 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Albany (New York)

text: Albanyn asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 97 856 ja vuoden 2017 arvion mukaan 98 251. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 870 716. Kaupungin asukkaista 55,6 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 51,1 %), 29,9 % afroamerikkalaisia, 0,3 % intiaaneja, 9,9 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 6,7 % aasialaisia. 16,2 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 11,9 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Albany (New York)

text: Albanyn korkeamman asteen oppilaitoksiin lukeutuvat New Yorkin osavaltionyliopiston Albanyn haara, Union University, sekä katoliset St. Rosen ja Marian colleget.


title: Montgomery (Alabama)

text: Montgomery on Yhdysvaltojen Alabaman osavaltion pääkaupunki. Kaupunki perustettiin vuonna 1819 ja siitä tuli Alabaman pääkaupunki vuonna 1846. Yhdysvaltojen sisällissodan aikana Montgomery oli myös Amerikan konfederaation väliaikainen pääkaupunki. sittemmin se oli yksi merkittävistä kansalaisoikeusliikkeen keskuksista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Montgomeryn asukasluku oli 205 764 ja laajemman metropolialueen 374 536.


title: Montgomery (Alabama)

text: Montgomery sijaitsee Alabaman osavaltion keskiosassa Montgomeryn piirikunnassa. Kaupunki sijaitsee lähellä Alabama -joen alkua eli kohtaa, jolla Coosa ja Tallapoosa -joet yhdistyvät. Matkaa Montgomerystä Birminghamiin on noin 160 kilometriä ja Atlantaan Georgiassa noin 280 kilometriä. Sateet ovat tavallisia kesäisin ja kuivempi kausi alkaa elokuussa. Kuiva kausi päättyy joulukuuhun. Ajoittain alueella esiintyy kuivuuksia. Lunta sataa vain harvoin ja ajoittain alueella esiintyy tornadoja.


title: Montgomery (Alabama)

text: Nykyisen Montgomeryn alueen alkuperäisasukkaita olivat alabamat, joiden mukaan Alabaman osavaltio on saanut nimensä. Nykyisen kaupungin paikalla oli ennen siirtolaisten saapumista kaksi intiaanikylää nimeltä Ikanatchati ja Towasa. Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli vuonna 1540 saapunut espanjalainen tutkimusmatkailija Hernando de Soto. Ensimmäinen eurooppalaistaustainen siirtolainen alueella oli puolestaan vuonna 1716 alueelle muuttanut skotlantilainen James McQueen. Seuraavana vuonna ranskalaiset rakennuttivat Fort Toulouse -nimisen linnakkeen hieman nykyisestä kaupungista pohjoiseen. Alue oli kuitenkin harvaan asuttua aina vuoteen 1814 saakka, jolloin Arthur Mooren johtama joukko siirtolaisia rakennutti taloja joen varrelle. Hieman myöhemmin paikalta alettiin myydä maata sijoittajille. Paikalle saapui vielä kaksi siirtolaisryhmää, jotka perustivat East Alabama ja Philadelphia-nimiset asutukset. Nämä kaksi keskusta yhdistettiin vuonna 1819 Montgomery-nimiseksi kaupungiksi. Paikka nimettiin Yhdysvaltain vapaussodan aikana kuolleen kenraali Richard Montgomeryn mukaan.


title: Montgomery (Alabama)

text: Kaupungin varhainen talous perustui puuvillan viljelylle. 1800-luvun alulla paikalle tuli ensimmäinen kaupallinen cotton gin. Suuret plantaasit omisti suhteellisen pieni väestönosa ja niiden työvoimana toimivat orjat ja köyhä valkoinen väestönosa. Jokea pitkin alkoi saapua myös höyrylaivaliikennettä. Vuonna 1840 kaupungin asukasluku oli 2 179. 10. tammikuuta 1846 Alabama äänesti pääkaupungin siirtämisestä Tuscaloosasta Montgomeryyn. Ensimmäisen kerran osavaltion edustajisto kokoontui Montgomeryssä joulukuussa 1847. Yhdysvaltain sisällissodan kynnyksellä 11. tammikuuta 1861 Alabama irtautui Yhdysvalloista Montgomeryn Alabama State Capitolilla järjestetyn äänestyksen jälkeen. 4. helmikuuta paikalla perustettiin Amerikan konfederaatio. Kaupungissa sijaitsee myös konfederaation presidentti Jefferson Davisin valkoinen talo. Montgomery toimi konfederaation pääkaupunkina, kunnes se siirrettiin Richmondiin Virginiaan. Pohjoisvaltioiden joukot valtasivat Montgomeryn vuonna 1865. Montgomeryn talous oli raunioina sisällissodan jäljiltä, mutta sotaa seurasi hidas elpymisen aika. Vuonna 1880 kaupungin asukasluku oli 16 713. Vuonna 1885 kaupungissa alkoi raitioliikenne ja vuonna 1890 avautui ensimmäinen suuri saha. Teollinen kehitys jatkui 1900-luvun alkupuoliskolla. Vuonna 1910 Orville ja Wilbur Wright avasivat lentokentän ja lentäjäkoulun Montgomeryyn.


title: Montgomery (Alabama)

text: 1940-luvulla alkoivat Jim Crow -lakien vastaiset levottomuudet ja vuonna 1955 Rosa Parks kieltäytyi antamasta istuintaan bussissa valkoiselle. Yhdysvaltain korkein oikeus määräsi rotuerottelun lopettamisesta busseissa vuonna 1956. Kansalaisoikeusliikkeen levottomuudet jatkuivat edelleen 1960-luvulle ja Montgomerystä kehittyi yksi liikkeen keskuksista. Rotuerottelua kannattanut George Corley Wallace valittiin kuvernööriksi vuonna 1962 ja hän piti tunnetuksi tulleen rotuerottelun puolustuspuheensa Alabama State Capitolin portailla. Vuonna 1965 Martin Luther King johti tuhansien ihmisten mielenosoitusta Montgomeryssä, jonka poliisi hajotti väkivaltaisesti. Mielenosoitukset jatkuivat ja lopulta Montgomeryyn oli kerääntynyt 25 000 mielenosoittajaa. Muutama kuukausi mielenosoitusten jälkeen presidentti Lyndon B. Johnson allekirjoitti Voting Rights Act of 1965 -lain, jota pidettiin merkittävänä kansalaisoikeusliikkeen voittona. Vuonna 1971 Morris Dees perusti Southern Poverty Law Center -järjestön Montgomeryssä.