title: Kypärämäki

text: Kypärämäen kansakoululaiset kävivät koulua "iltavuorossa" Cygnaeuksen koulussa, kunnes Kypärämäen koulu aloitti toimintansa. Kypärämäen koulun nykyinen rakennus valmistui Erämiehenkadun varteen vuonna 1949. Vuonna 1959 oppilasmäärän kasvettua selvästi rakennettiin siihen lisäsiipi. Kypärämäen nuorison joukossa oli levotonta ainesta, ja alueella esiintyi näihin aikoihin ilkivaltaa ja tappeluja. Tämän vuoksi koulun oppilaiden vanhemmat perustivat vanheimpainkerhon, joka järjesti keräyksiä, myyjäisiä ja arpajaisia, mutta harjoitti myös katupartiointia iltaisin saadakseen häirikkönuoret pysymään kurissa.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäen luoteisosan Köhniönrantaan rakennettiin 1960-luvulla kerros- ja rivitaloja. 1970-luvulla Kypärämäkeä alettiin täydennysrakentaa. Yksittäisiä tyhjiksi jääneitä omakotitontteja otettiin käyttöön, mikä jatkui 2000-luvulle asti. Käytöstä pois jääneitä liikerakennuksia muutettiin rivitaloiksi sekä Kypärätien ja Erämiehenkadun risteyksen tienoille rakennettiin kerrostaloja. Kerrostalojen tieltä purettiin kolme puutaloa. Yhdessä puretuista taloista oli neuvola, joka siirtyi paikalle rakennettuun uuteen taloon.. Samoihin aikoihin Kypärämäen omakotitalojen asukkaille mahdollistettiin vuokratonttinsa lunastaminen. Vuokrauksen jatkoa haluavien asukkaiden tonttivuokria laskettiin. Asukkaiden arvostama, aiemmin vilkkaassa käytössä ollut Kypärätien sauna-pesula purettiin kerrostalon tieltä 1980-luvun puolivälissä.


title: Kypärämäki

text: 1990-luvulla Kypärämäki menetti osittain laman takia suuren osan keskeisistä palveluistaan. Pankki-, posti- ja terveyspalveluiden puuttuminen hankaloittaa erityisesti ikääntyneen väestön elämää. Vuonna 2014 Kypärämäki samoin kuin Kuokkala menetti kirjastonsa. Viimeisinä vuosinaan Kypärämäen kirjasto toimi supistetuissa tiloissa supistetuin aukioloajoin. Myös Kypärämäen koulun menettämistä on pelätty.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäki on kuitenkin päässyt eroon alkuaikojen huonosta maineestaan. Siitä on tullut suosittu asuinalue. Vuoden 1999 asukastutkimuksessa todettiin, että alueelle muuttaneilla oli Kypärämäestä hyvä käsitys jo ennen muuttamista eikä käsitys ole muuttunut siellä asuessa. Vain harva harkitsi muuttoa pois alueelta ellei muuttunut elämäntilanne sitä vaadi.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäen työväenyhdistyksen aloitteesta Kypärätien varteen alettiin 1970-luvun alussa suunnitella tiheämmin asuttua keskustaa Kypärämäelle. Kaikki Kypärätien omaperäiset puiset pienkerrostalot aiottiin purkaa suurempien kerrostalojen tieltä. Suunnitelma toteutui vain pieneltä osin, sillä puiset pienkerrostalot osoittautuivat huonosta maineestaan huolimatta pääosin korjauskelpoisiksi ja useimmat niistä päätettiin säilyttää. Puukerrostalot peruskorjattiin 1970-luvun lopulla, ja ne saneerataan toisen kerran vuosina 2013–2015.


title: Kypärämäki

text: Pitkään toteuttamatta ollut asemakaavaan Kypärämäen alueelle merkitty katu, Kahakadulta Keihäsmiehenkadulle asemakaavassa kulkenut Vipukatu, jonka varteen aiottiin sijoittaa seitsemän omakotitalotonttia, jäi toteuttamatta, koska 1980-luvulla hanke osoittautui niin kalliiksi, että katsottiin paremmaksi vahvistaa kadulle suunniteltu alue virkistysalueeksi. Tämän takia alueella kulkeva latu-ura sai säilyä.


title: Kypärämäki

text: Köhniönjärven ja Keuruulle vievän valtatien välissä sijaitsevaa Köhniöntaus-nimistä metsäaluetta on pitkään suunniteltu kaavoitettavan asuinalueeksi. Alueen asukkaat ja Kypärämäen-Köhniön asukasyhdistys ovat vastustaneet suunnitelmaa. Virallisessa kaupunginosajaossa Köhniöntaus tosin kuuluu nykyisin Ruokkeen kaupunginosaan.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäen asuinalue jaetaan Jyväskylän kaupunginosamäärittelyssä neljään osa-alueeseen: Kypärärinne, Kypärätie, Köhniö ja Köhniönranta. Kypärärinne on Kypärämäen vanhin osa, Vesangantien pohjoispuolella oleva omakotialue. Sille antaa persoonallista ilmettä sijainti Kypärämäen jyrkällä rinteellä. Vuorikatu, josta Kypärärinteen muut kadut Keihäsmiehenkatua lukuun ottamatta haarautuvat, on sijoitettu näihin muihin katuihin nähden vinoon liiallisen jyrkkyyden välttämiseksi. Kypärätien alue, jolla on paljon sekä omakoti- että kerrostaloja, sijaitsee Kypärärinnettä vastapäätä Vesangantien eteläpuolella. Nimestään huolimatta se käsittää muitakin katuja kuin Kypärätien ja toisaalta ei koko Kypärätietä, sillä tämännimisen kadun pohjoisin ja vanhin osa on Kypärärinteellä.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäen eteläosassa sijaitseva omakotialue tunnetaan nimellä Köhniö. Sen pohjoisrajana ovat Keskussairaalantie ja Erämiehenkatu. Kypärämäen neljästä osa-alueesta luoteisin on Köhniönranta, joka rajoittuu lännessä Köhniönjärveen, pohjoisessa Vesangantiehen, idässä Keihäsmiehenkatuun, etelässä Erämiehenkatuun. Köhniönranta on kerros- ja rivitalovaltainen alue, mutta siellä on myös omakotitaloja Kahakadulla ja Keihäsmiehenkadulla, joiden välissä sijaitsee Kahakadun liikuntapuisto ja kuntopolku, talvella lumen riittäessä latu-ura. Köhniö ja Köhniönranta ovat saaneet nimensä vieressään sijaitsevasta Köhniönjärvestä. Yleisimmin näistä osa-alueiden nimistä on käytössä Köhniö. Köhniön asuinalueen reunalla kulkee Haapamäki–Jyväskylä-rata.


title: Kypärämäki

text: Kaupungin virallinen aluejako poikkeaa kuitenkin monien Kypärämäen asukkaiden käsityksestä. Usein ajatellaan, että Kypärämäkeen kuuluvat virallisen kaupunginosajaon osa-alueista vain Kypärätie ja Kypärärinne. Köhniö ja Köhniönranta muodostavat yhdessä Köhniön, joka ei kuulu Kypärämäkeen. Aiemmin Kypärämäen kaupunginosan rajan sisälle kuului myös osa Ruokkeen kylästä, vaikka Ruokkeen asukkaat eivät pitäneetkään itseään kypärämäkeläisinä.


title: Kypärämäki

text: Nykyiseen Kypärämäen kaupunginosaan kuuluu osa Killerin alueesta, johon kuuluu raviradan tienoon lisäksi myös metsäaluetta Könkkölänmäen rinteillä. Kortemäen omakotialue sijaitsee maantieteellisen Kypärämäen länsiosassa ja kuuluu Kypärämäen äänestysalueeseen. Kortemäestä on kirjoitettu Kypärämäki-Köhniön asukasyhdistyksen lehdessä, ja se on mukana yhdistyksen asukaslehtijaossa, joten yhdistys katsoo sen kuuluvan toimialueeseensa ja katuyhteys sinne on vain Kypärämäen kautta, mutta Jyväskylän kaupunginosajaossa se on Kortepohjan osa-alue.


title: Kypärämäki

text: Omakotivaltaisia alueita Kypärämäessä ovat kaupunginosan etelä- ja itäosa lukuun ottamatta pääosaa Kypärätien varresta, jossa on 1940-luvun lopussa rakennettuja puukerrostaloja sekä pääasiassa 1970-luvulla rakennettuja korkeampia betonikerrostaloja. Kerros- ja rivitalovaltaista on asuinalueen läntisin osa, Köhniönranta, jonka ensimmäiset kerros- ja rivitalot rakennettiin 1960-luvulla. Myöhempinä vuosikymmeninä Köhniönrantaan on rakennettu lisää rivitaloja.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäki oli aluksi selkeästi työläiskaupunginosa. 1940-luvun lopulla 70 prosenttia kaupunginosan asukkaista sai elantonsa joko teollisuudesta tai rakennusalalta. Myöhemmin Kypärämäen väestörakenne muuttui kuten muillakin asuinalueilla: aiemmin työväestö oli asunut laitakaupungilla puutaloissaan ja varakkaampi väki keskustan kivitaloissa, sittemmin omakotitaloalueen väljä, vehreä tunnelma alkoi kiinnostaa keskiluokkaa ja varakastakin väkeä. Neljässä vuosikymmenessä tehdas- ja rakennustyöläisten osuus putosi 23 prosenttiin asukkaista. Toisaalta kerrostalorakentaminen tarjosi kohtuuhintaisia omistusasuntoja Kypärämäessä pienituloisillekin. Kaupunginosaan rakennettiin myös vuokrakerrostaloja. Monet aikoinaan omakotitalon rakentaneista jäivät asumaan taloihinsa eläkepäivikseen, minkä vuoksi yli 65-vuotiaiden osuus Kypärämäen asukkaista kasvoi vuoden 1970 viidestä prosentista 1990-luvulle tultaessa lähes 20 prosenttiin. Kypärämäessä on myös useita vain eläkeläisille ja vanhuksille tarkoitettuja kerrostaloja.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäessä toimii kaksi päiväkotia, ala-aste, musiikkikoulu, Jyväskylän kotitalousoppilaitos, vanhusten päiväkeskus ja sotainvalidien sairaskoti. Kypärämäestä löytyy myös eläinlääkäriasema, vauva- ja äitiystarvikkeiden kauppa, kukkakauppa, parturi-kampaamo, pizzeria ja K-Market (entinen Siwa). Aikaisemmin Erämiehenkadulla nykyisissä vauva- ja äitiystarvikekaupan tiloissa oli elintarvikekioski, joka lopetti toimintansa. Sitä vastapäätä oli lemmikkitarvikeliike, joka muutti Vaajakoskelle syksyllä 2013.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäessä on vuodesta 1956 toiminut partiolippukunta Mäkipartio, jossa on noin sata jäsentä. Uskonnollisia rakennuksia ovat Jehovan todistajien Jyväskylän läntisen seurakunnan valtakunnansali ja entinen Jyväskylän seurakunnan Kypärämäen kirkko. Jyväskylän seurakunta myi kirkon kiinteistösijoitusyhtiölle vuonna 2011.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäen länsiosassa sijaitsevat myös Killerin liikuntakeskus, hevosurheilukeskus ja ravirata. Sen läheisyydessä ajetaan Suomen rallin Killerin erikoiskoe, joka aiheuttaa seudulla liikenneruuhkia. Köhniönjärven länsirannalla on kunnallistekniikan museo Könkkölä, jolla ei ole säännöllisiä aukioloaikoja, vaan jota esitellään tilauksesta ryhmille. Rihlaperän tähtitorni sijaitsee itäisessä Kypärämäessä Tähtitorninmäellä lähellä kaupunginosan rajaa.


title: Kypärämäki

text: Kaupunginosan etuja ajaa vuonna 1982 perustettu Kypärämäen-Köhniön asukasyhdistys. Yhdistys on vahvistanut kaupunginosan yhteishenkeä, tukenut kaupunginosan elinvoimaisuutta ja vaalinut arvokasta rakennusperinnettä. Asukasyhdistys on vuodesta 1998 järjestänyt nelipäiväisen kaikenikäisille ohjelmaa tarjoavan tilaisuuden "Kypärämäen kulttuuripäivät" ja työllistänyt työllisyysvaroin kylätaiteilijoita. Alueella tehdään kylämäistä yhteistyötä ja asukasaktiivisuus ja yhteisöllisyys onkin todettu alueen vahvuuksiksi. Kypärämäessä toimii muun muassa aktiivinen lähiruokapiiri.


title: Kypärämäki

text:
Asuinalueen alkuaikoina selvästi suosituimmat puolueet asukkaiden keskuudessa olivat SDP ja sotien jälkeen toimintansa aloittanut SKDL. SDP sai parhaimmillaan noin puolet alueen äänistä, ja SKDL:n kannatus oli lähes samaa tasoa. Esimerkiksi vuoden 1964 kunnallisvaaleissa SDP sai äänistä 48 %, SKDL 36 %, Keskustan ja Kansanpuolueen vaaliliitto 10 % sekä Kokoomus 6 %. Äänestysaktiivisuus oli 77 %. Kahden vasemmistopuolueen välinen kilpailu oli kovaa, eikä yhteistyötä harrastettu.
Kypärämäessä toimii edelleen aktiivinen sosiaalidemokraattinen työväenyhdistys. Kypärämäen työväenyhdistys (KTY) perustettiin, koska Kypärämäen työläiset olivat sitä mieltä, että Jyväskylän työväenyhdistys (JTY) oli muuttumassa elitistiseksi eikä ajanut tarpeeksi laitakaupungin työväen asioita. Myös Suomen Kommunistisen Puolueen toiminta on Kypärämäessä aktiivista. Yksi neljästä Keski-Suomessa toimivista SKP:n osastoista on Kypärämäen osasto. Kypärämäki ei enää kuitenkaan ole enää yhtä vahvasti vasemmistolainen kaupunginosa kuin aiemmin.


title: Kypärämäki

text: Kypärämäen äänestysalueeseen kuuluu Kypärämäen kaupunginosan lisäksi Kortepohjan kaupunginosan asuinalue Kortemäki sekä osa Ruokkeen kylästä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa eniten ääniä Kypärämäessä sai perussuomalainen Kauko Tuupainen, joka on entinen kypärämäkeläinen ja entinen sosiaalidemokraatti. Presidentinvaalien 2012 toisella kierroksella Pekka Haavisto sai 50,1 % Kypärämäen äänistä.


title: Kypärämäki

text: Jyväskylän keskustaan on matkaa noin neljä kilometriä, ja bussit (linjat 1 ja 2) keskustaan kulkevat arkisin 20 ja viikonloppuisin 30 minuutin välein. Myös Jyväskylästä länteen kulkevat pitkänmatkanvuorot pysähtyvät Kypärämäessä. Pysäkkejä ovat Rihlaperä, Salokatu, Kypärämäen koulu, Kahakatu, Köhniönjärvi, Killeri ja Könkkölä. Aiemmin Kypärämäessä on ollut Köhniönjärven rautatieseisake, mutta se on poistettu käytöstä vuosikymmeniä sitten.


title: Mingas

text: Mingas on mosambikilainen naislaulaja. Hän aloitti uransa 1970-luvun lopulla Maputossa. 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa hän oli laulajana marrabentaa esittäneessä Orchestra Marrabenta Star de Moçambique-yhtyeessä. Yhtyeen hajottua hän lähti soolouralle. Mingas on ollut myös mukana eteläafrikkalaisen laulajan Miriam Makeban kiertueilla.


title: Mingas

text: Mingas sai vuonna 1993 maansa parhaan naislaulajan palkinnon.


title: Walesin prinsessa

text: Walesin prinsessa () on ollut Walesin prinssin, Englannin hallitsijan vanhimman pojan, vaimon arvonimi vuodesta 1282 lähtien. Naispuolisista kruununperijöistä ei käytetä arvonimeä Walesin prinsessa.


title: Walesin prinsessa

text: Suuri kuolleisuus ja se, että kaikki Walesin prinssit eivät ole menneet naimisiin ennen valtaannousuaan, on aiheuttanut sen, että arvonimellä on ollut vain yksitoista kantajaa:Vain osa Walesin prinsessoista kruunattiin kuningattareksi. Ne, joiden puolisot kuolivat ennen kruunausta, ottivat yleensä arvonimen Walesin leskiprinsessa ("Dowager Princess of Wales").


title: Walesin prinsessa

text: Vaikka Camilla Parker Bowles virallisesti saikin Walesin prinsessan arvonimen avioituessaan Walesin prinssi Charlesin kanssa, hän on edesmenneen Walesin prinsessa Dianan muistoa kunnioittaakseen esittänyt toivomuksen, että häntä kutsuttaisiin toisella hänen arvonimellään Cornwallin herttuatar.


title: Eino Grön

text: Eino Joel Grön (s. 31. tammikuuta 1939 Reposaari, Pori) on suomalainen iskelmälaulaja.


title: Eino Grön

text: Grönin laulajanura alkoi Porissa vuonna 1957 paikallisyhtyeiden solistina. Ensimmäinen levytys tapahtui 1958, ja läpimurto seuraavana vuonna kappaleella ”Liian paljon rahaa”. Grönin suosio kasvoi tangolevytyksillä, kuten ”Seinillä on korvat”, ”Sä kuulut päivään jokaiseen” ja ”Illan viimeinen tango”, joiden vuoksi häntä pidetään yhtenä merkittävimmistä nykyajan tangotulkitsijoista. Sittemmin Grön on laajentanut ohjelmistoaan muun muassa hengellisiin lauluihin ja jazziin. Hän on myös levyttänyt argentiinalaisten muusikoiden kanssa.


title: Eino Grön

text: Eino Grön voitti Syksyn sävelen kappaleella ”Vähemmän kiirettä, enemmän aikaa” vuonna 1997. Grön sai Iskelmä-Finlandia-palkinnon 26. heinäkuuta 2007 elämäntyöstään suomalaisen iskelmämusiikin puolesta.Eino Grön on palkittu myös Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunnan ritarimerkillä. Hänestä on tehty "Tango d'Amore" -niminen musikaali, joka sai ensi-iltansa Porin teatterissa vuonna 2018. Hänestä on ilmestynyt vuonna 2017 Markku Veijalaisen kirjoittama ja Ad Libriksen kustantama "Eino Grön – minulta sinulle" -niminen elämäkertakirja, ISBN: 9789523215085.


title: Eino Grön

text: Nuorena Grön harrasti myös painia.


title: Eino Grön

text: Eino Grön on ollut vuodesta 1962 asti naimisissa vuonna 1959 tapaamansa, sairaanhoitajana työuransa tehneen Sylva Ritva Marjatta Grönin (s. 1938) kanssa. Eino ja Marjatta Grön saivat yhden, vuonna 1962 syntyneen lapsen, pojan nimeksi tuli Ari Joel Grön, hän työskentelee fysioterapeuttina Helsingissä. Eino Grönin äiti Sally Impi Sanelma Grön (s. 1913, k. 2004) oli myös kova urheilija, 1930-luvun alussa Sally Grön oli piirinmestari naisten rintauinnissa. Eino Grönin isä oli Lauri Joeli Grön (s. 1903, k. 1994). Lisäksi Eino Grönillä on kaksoissisar Marita ja hieman nuorempi veli Esko, joka asuu edelleen Reposaaressa.


title: Eino Grön

text: Grön käytti nuoruudessaan melko runsaasti alkoholia, mutta raitistui ystävänsä Juha ”Watt” Vainion innoittamana ja avustamana 1977.


title: Eino Grön

text: Grön viettää talvet Floridassa ja hänellä on myös Yhdysvaltojen kansalaisuus. Grönin puoliso Marjatta Grön muutti syksyllä 2015 pysyvästi espoolaiseen hoitokotiin vaikeiden muistiongelmien vuoksi.


title: Fouga CM.170 Magister

text: Fouga C.M.170 Magister oli ranskalaisen Etablissements Fouga et Cie -yhtiön (vuodesta 1956 "Air Fouga") valmistama lentokone. Kone oli maailman ensimmäinen palveluskäyttöön otettu suihkuharjoituslentokone. Pierre Mauboussinin suunnittelema kone lensi ensilentonsa 23. heinäkuuta 1952. Ranskan ilmavoimat Armée de l'Air tilasi 10 esituotantokonetta, ja niiden jälkeen 400 kappaletta Fougan valmistamaa sarjatuotantomallia. Koneesta on valmistettu myös 32 kappaletta vahvistetulla laskutelineellä ja pyrstökoukulla varustettua CM-175 Zephyr -tukialusversiota Ranskan laivaston ilmavoimille Aéronavalelle.


title: Fouga CM.170 Magister

text: Koneen kehitys alkoi sodanjälkeisenä aikana kun Ranskan ilmailuministeriö (Ministere de l'Air) haki harjoituslentokonetta.


title: Fouga CM.170 Magister

text: Potez-yhtiö osti Air Fouga -yhtiön vuonna 1958 ja lopulta siitä tuli osa Aérospatiale-yhtiötä. Fouga Magisteria käytettiin ja myös lisenssivalmistettiin useissa maissa: Saksassa valmistaja oli Messerschmitt, Suomessa Valmet ja Israelissa Israeli Aircraft Industries. Israel käytti Fouga-Magistereitaan myös taistelutoimintaan kuuden päivän sodassa vuonna 1967.


title: Fouga CM.170 Magister

text:
Suomi osti Ranskasta 18 Fouga Magisteria vuosina 1958–59 sekä koneen rakennuslisenssin. Valmet rakensi 62 Fougaa vuosina 1958–67 rakennuslisenssillä. Koneiden tunnukset olivat FM-1...-18 ja FM-21...-82. FM-21 oli ensimmäinen Suomessa rakennettu Fouga.
Konetyyppi oli Suomen ilmavoimien suihkukoneiden koulukoneena vuosina 1958–88. Kymmenen Fougaa tuhoutui kuolemaan johtaneissa lento-onnettomuuksissa vuosina 1970–85. Koneessa ei ollut heittoistuinta.


title: Fouga CM.170 Magister

text: Ilmavoimat myi huutokaupalla jäljelle jääneet Fougat, joita on tätä kautta yksityiskäytössä muun muassa Yhdysvalloissa. Suomessa on kaksi lentokelpoista, siviiliomistuksessa olevaa konetta sekä useita museoituja tai muistomerkkinä olevia koneita. Joitakin yksilöitä on lisäksi eri oppilaitoksissa koulutuskäytössä.


title: Fouga CM.170 Magister

text: Ilmavoimien lempinimi koneelle oli "Kukkopilli" koneen Turbomeca Marboré -suihkuturbiinin omalaatuisen äänen johdosta.


title: Lahden ilmasilta

text: Lahden Ilmasilta ry (LIS) on suomalainen, kiltajärjestönä toimiva yhdistys. Yhdistys on perustettu 15. marraskuuta 1962. Sen hallussa olevat lentokoneet sijaitsevat Päijät-Hämeen ilmailumuseossa, Lahti-Vesivehmaan lentokentällä sijaitsevassa hallissa. Hallia pidetään avoinna yleisölle kesäaikana.


title: Iljušin Il-28

text: Iljušin Il-28 on neuvostoliittolainen Iljušinin valmistama suihkupommikone. Tyyppi suunniteltiin 1940-luvun loppupuolella Neuvostoliiton ilmavoimien käyttöön. Konetta käyttivät 1950- ja 1960-luvuilla Neuvostoliiton ja Varsovan liiton maiden lisäksi useat puolueettomat maat. Neuvostoliitto luopui konetyypistä 1980-luvulla, se oli kuitenkin käytössä vielä 1990-luvulla muun muassa Egyptissä ja Kiinassa, jossa konetta valmistettiin lisenssillä nimellä Hong H-5. Kone oli English Electric Canberran ohella aikansa menestynein kevyt pommittaja.


title: Iljušin Il-28

text: Neuvostoliitossa ensimmäisen kevyen taktisen suihkupommituskoneen kehittämisestä käytiin kilpa Tupolevin ja Iljušinin kesken. Tuotantoon pääsi Iljušin Il-28, joka sai NATOn koodinimen Beagle. Koneen ensilento lennettiin 8. heinäkuuta 1948, lentäjänä Vladimir Kokkinaki. Koneen sarjatuotanto alkoi 1949 ja ensimmäinen sarjatuotantokone lensi maaliskuussa 1950. Kaikkiaan konetta valmistettiin 6316 yksilöä vuosina 1950–1956. Tyypin vanhentuessa tuotanto lopetettiin ministerineuvoston päätöksellä helmikuussa 1956. Nikita Hruštšov teki aloitteen koneiden romuttamisesta, mutta ilmavoimien johto sai tyypin osaksi säilymään 1980-luvulle koulutuskäytössä ja maalinhinauksessa.


title: Iljušin Il-28

text: Yli 6 000 Il-28-konetta lensi viidentoista maan ilmavoimissa. Osa niistä oli käytössä vielä 1990-luvun alussa Kiinassa ja Romaniassa ja ne olivat Kiinassa valmistettuja versioita.Tuoreen julkaistun Military Balance raportin mukaan ainakin Pohjois-Korea käyttää edelleen aktiivisessa palveluksessa koneita.Käytössä on jopa 80 konetta.


title: Iljušin Il-28

text: Il-28:aa valmistettiin useina muunnoksina. Versioita olivat esimerkiksi RDS 4 "Tatjana" - kevyen taktisen ydinpommin pudottamiseen muunnettu Il-28 N, tiedustelu-valokuvausversio R, elektronisen sodankäynnin versio REB sekä radio-ohjattujen pommien tarkkuuspudotuksiin Il 28-131. Lisäksi konetyyppiä käytettiin torpedokoneina sekä säätiedusteluun ja siviilipuolella postikoneina, joilla samalla koulutettiin tulevien suihkumatkustajakoneiden lentäjiä.


title: Iljušin Il-28

text: Kiinassa valmistetun H-5 version voi ulkoisesti erottaa kulmikkaammasta pyrstötornista.


title: Iljušin Il-28

text: Koneesta valmistettiin koulutusversio U, jossa tähystäjän tilojen paikalla oli umpinokka sekä suoralasinen etuohjaamo. Ratkaisu antoi molemmille ohjaajille normaalin näkyvyyden. Rynnäkköversiota valmistettiin vain prototyyppi. Koneen miehistön suojausta ei oltu suunniteltu tehtävään ja heittoistuimet eivät olleet riittävän kehittyneitä matalalla pelastautumiseen.


title: Iljušin Il-28

text:
Il-28:n oleelliset kohdat oli panssaroitu pienikaliiperisten aseiden osumilta. Ohjaajalla ja tähystäjällä oli heittoistuimet. Pyrstötornissa oli
alaspäin avautuva luukku.


title: Iljušin Il-28

text: Koneessa oli tutka, tutkanilmaisin, autopilotti, radiokorkeusmittari ja avioniikkaa jota ei voitu hyödyntää Suomessa maalaitteiden puutteen vuoksi. Kone kykeni toimimaan myös sora- ja nurmikentiltä. Kone kykeni yksimoottorilentoon ja nousuun yhdellä moottorilla, jos häiriö sattui koneen jo ollessa ilmassa (ns. lentoonlähdön V2-vaihe, jossa koneen kiihdytystä ei enää voida keskeyttää). Koneen ohjaimet olivat täysin mekaaniset. R-version erottaa ulkoisesti siipien kärjissä olevista polttoainesäiliöistä.


title: Iljušin Il-28

text: Ensimmäinen kone, NH-1, laskeutui Utin lentotukikohtaan 28. tammikuuta 1960. Tunnuksen kirjaimet olivat samat kuin silloisen Neuvostoliiton johtajan nimikirjaimet. Tämän vuoksi koneesta tuli pian "Nikita" tai "Nikke". Koneet kuuluivat Kuljetuslentolaivueeseen ja niiden kotikenttä oli Utti. NH-1 oli ensimmäinen Utin suihkukone. NH-2 tuli Suomeen 23. kesäkuuta 1961 ja viimeiset kaksi tammikuussa 1966. Koneita käytettiin Suomen ilmavoimien ilmamaalien hinaustehtävien lisäksi kartoituskuvaus-, merivalvonta- ja tiedustelu sekä ilmakehänäytteiden keräystehtävissä. Merivalvonta tehostui oleellisesti, kun koneen tutkan toiminta saatiin omatoimisesti koepenkissä kokeilemalla selvitetyksi, sillä sen käsikirjoja ei saatu koneiden mukana.


title: Iljušin Il-28

text: Koneen kenttäkelpoisuus tuli hyvin ilmi. Puutteellisten hallitilojen vuoksi koneita säilytettiin pääsääntöisesti ulkona suojapeitteiden alla. Talvella koneet rullattiin usein lumen läpi kiitotielle. Koneiden perushuollot tehtiin Neuvostoliitossa, jonne ne lensi ja palautti venäläinen miehistö. NH-4-koneella tehtiin paluulennolta lasku Uttiin kentän pohjarakenteelle, jota valmisteltiin päällystystä varten. Laskun jälkeen kone rullattiin lumivallin läpi varsinaiselle lumeen auratulle tilapäiselle kiitotielle, josta miehistö oli varmistetusti saanut tiedon.


title: Iljušin Il-28

text: Lento-ominaisuudet olivat johdonmukaiset ja hyvät. Kone edellytti lentäjiltä ominaisuuksien sisäistämistä sekä huolellisuutta erityisesti lentoonlähdön suunnittelussa eri olosuhteissa, koska kone oli suhteellisen raskas moottoritehoon verrattuna ja moottorit kiihtyivät hitaasti. Onnistuneen siiven ansiosta kone oli silti aikansa toimintaympäristössä kohtuullisen nopea ja toiminta-aika oli hyvä. Useat koneen laitteista oli sijoitettu vain kunkin miehistön jäsenen käytettäväksi, joten hiottu yhteistyö oli edellytys tehokkaalle toiminnalle.


title: Iljušin Il-28

text: Viimeinen Il-28-lento tapahtui 30. kesäkuuta 1981 ja koneena oli NH-3. Kaikkiaan neljällä Nikitalla lennettiin Suomessa 7 570 tuntia.


title: Iljušin Il-28

text: Koneen valmistajan ilmoittama käyttöikä oli 3000 tuntia tai 25 vuotta. Koneet ostettiin Suomeen peruskorjattuina. Suomessa olivat käytössä alkuperäinen pommitusversio sekä valokuvausversio R, joka oli hieman raskaampi. Lentopaino vaihteli raja-arvojen välillä tehtävän mukaisesti.


title: Iljušin Il-28

text: NH-4 on museoitu Keski-Suomen Ilmailumuseoon.


title: Pelikortit

text: Pelikortit, joista muodostuu korttipakka, ovat peliväline, jolla pelataan erilaisia korttipelejä. Pelikortteja käytetään korttipelien ohella myös taikatemppujen tekemiseen ja ennustamiseen. Ne ovat yleensä kartongista tai muovista valmistettuja


title: Pelikortit

text: Tavallisessa länsimaisessa korttipakassa on 52 varsinaista pelikorttia sekä lisäksi mahdollisesti Jokeri ja ”lakanoita” eli tyhjiä kortteja.


title: Pelikortit

text: Yleisimmin käytössä on angloamerikkalainen korttipakka, johon kuuluu 52 korttia. Angloamerikkalaisessa korttipakassa ovat käytössä ranskalaiset "maat": mustat "pata" (♠) ja "risti" (♣) sekä punaiset "hertta" (♥) ja "ruutu" (♦). Jokaisessa maassa on 13 korttia. Maiden kuviot symboloivat keskiajan yhteiskuntahierarkiaa: pata eli keihäänkärki symboloi aatelia, hertta eli sydän papistoa, ruutu eli nuolenkärki porvaristoa ja sotilaita ja risti eli apila talonpoikia. Euroopassa on useita muita korttipakkoja (mm. saksalainen, sveitsiläinen, italialainen, espanjalainen ja Tarot-kortit), jotka poikkeavat angloamerikkalaisesta pakasta lähinnä eri maiden suhteen.


title: Pelikortit

text: Jokaiseen korttiin on merkitty sen arvo ja maa, johon se kuuluu. Kortit, joiden numeroarvo on 2–10, on merkitty ao. luvulla. Korttia, jonka numeroarvo on 11 kutsutaan nimellä "sotilas" tai "jätkä", ja siinä on luvun sijasta kirjain J (), Kn () tai V (). Korttia, jonka numeroarvo on 12 kutsutaan nimellä "akka", "kuningatar" tai "rouva", ja siinä luvun paikalla on Q ("Queen", engl.) tai D ("Dame", ransk.). Korttia, jonka numeroarvo on 13 kutsutaan nimellä "kurko", " kunkku" tai "kuningas", ja sen luvun tilalla on K (engl. "King") tai R (ransk. "Roi"). Kortteja 11–13 kutsutaan "kuvakorteiksi". "Ässä" on kortti, joka on merkitty A-kirjaimella (, ransk. "As"). Ässän arvo on joko 1 tai 14 pelistä riippuen.


title: Pelikortit

text: Näiden 52 kortin lisäksi korttipakassa voi olla jokereita, kortteja, joita käytetään osassa korttipeleistä minkä tahansa muun kortin tilalla. Niitä on tavallisesti 2–3, joskus vain yksi, hyvin harvoin useampia kuin kolme. Jokereiden käyttö riippuu pelattavasta pelistä. Usein jokerikortit poistetaan pakasta ennen pelaamista.


title: Pelikortit

text: ”Lakana” on joissakin korttipakoissa mukana oleva kortti, jonka kuvapuoli on valkoinen. Sillä voi korvata kadonneen kortin tai sitä voi käyttää ylimääräisenä jokerina. Usein korttipakassa on mukana myös bridgen pistelaskusäännöt.


title: Pelikortit

text: Korttipakkoja on yleensä kahta kokoa: Euroopassa yleisempi on niin sanottu bridge-koko, joka on 58 × 89 millimetriä, jonka lisäksi on hiukan leveämpi ja matalampi pokerikoko, 63 × 88 mm, joka on suosittu Yhdysvalloissa sekä taikuri- ja pokeripiireissä. On myös olemassa hyvin erikokoisia kortteja: pieniä minikokoisia (niin sanottuja pasianssipakkoja) (6,5 × 4,5 cm) ja jättikokoisia (11,5 × 18 cm).


title: Pelikortit

text: Karsittujen peruskorttien lisäksi valmistetaan myös korttipakkoja, joihin on painettu jonkin tiettyyn aihepiiriin liittyviä kuvia. Yleisimpiä aiheista ovat erotiikka-aiheiset kortit, yrityslogoilla varustetut mainospelikortit, sekä matkamuisto-teemaiset paikkoja ja paikalliskulttuuria kuvastavat pelikortit. Useimmiten näissä korteissa käytetään valokuvia. Kuvia voidaan painaa myös pelikorttien peliosan keskelle taustapahvin sijasta, jolloin jokaisessa kortissa voi olla uniikki kuva-aihio.


title: Pelikortit

text: Suomessa suosittuja matkamuistoaiheita ovat mm. Turun linna -pelikortit, joiden kuvakortteina on Vaasa-suvun kuninkaita, kuningattaria ja prinssejä. Suomessa on myös myyty kortteja, joiden pohjakuvina on käytetty esimerkiksi "Tuntematon sotilas" -elokuvan henkilöhahmoja tai Akseli Gallen-Kallelan maalauksia. Suomessa laajalti käytettyjä ovat myös Tallinnan- ja Ruotsinlaivojen mainospelikortit, joita myydään laivojen kaupoissa ajanvietteeksi matkan ajaksi.


title: Pelikortit

text: Joidenkin lautapelien toimintakorttien kulmaan on lisätty pelikorttien maat ja arvot, jolloin niitä voi myös käyttää pelikorttipelien pelaamiseen lautapelikäytön lisäksi.


title: Pelikortit

text: Yleisimpiä korttipakkojen valmistajia ovat Tactic, United States Playing Card Company, Cartamundi ja Piatnik. USPCC valmistaa Bicycle-, Tally Ho -, Hoyle- ja Bee-pakkoja. Amerikkalaisissa kasinoissa käytetään useimmiten kasinon logolla varustettuja Bee-kortteja. Suomessa pelikortteja valmistaa ainoastaan porilainen Tactic Games Oy tuotemerkillä Tactic, ja ne ovat myös Avainlipputunnuksen saaneita tuotteita.


title: Pelikortit

text: Pääosin pelikortit tehdään kolmesta kerroskartongista: pintamateriaali + musta liima + pintamateriaali, joka on niin sanottua pelikorttikartonkia. Suomeen tuodaan myös itämailta (Kiinasta) pelikortteja, joiden materiaaliksi ilmoitetaan ”home made paper”. Ne eivät kestä pohjolan kuivaa talvi-ilmastoa. Siksi jotkin pelikortit halkeavat sekoitettaessa kahtia. On myös täysmuovisia pelikortteja, joiden materiaali ei ime painoväriä sisäänsä kuten oikea pelikorttikartonki. Ne ovat liukkaita ja helppoja sekoittaa, mutta korttien värinkesto on huomattavasti heikompi kuin pelikorttikartongista valmistetuilla korteilla. Testattaessa eri materiaaleja hankaustestissä, muovikortti oli yli puolet heikompi kuin pelikorttikartongista tehty kortti. Se on myös kartonkikortteja hinnakkaampi vaihtoehto.


title: Pelikortit

text:
Nykyisin on mahdollista myös painattaa omat pelikortit alkaen 288 pakasta, ja sitä isommissa määrissä.
Mahdollisuuksia on monia, yksi mahdollisuus on käyttää esimerkiksi Bridge-kuvia kortin pelipuolella ja laittaa kortin taustaan haluttu kuva-aihe. Toinen mahdollisuus on tehdä kortin molemmin puolin omat kuva-aiheet.


title: Pelikortit

text: Suomessa pelikortteja on leimaverotettu vuosina 1842–1983. Tällöin yksi kortti piti varustaa veroleimalla.


title: Karhulan ilmailukerhon lentomuseo

text:
Karhulan Ilmailukerhon lentomuseo on ilmailumuseo Kymin lentokentällä Kotkassa. Ilmailukerhon ensimmäinen liitokone Harakka I laitettiin talteen jo vuonna 1959. Museotoiminta alkoi elokuussa 1992, kun Suomen ilmavoimat luovutti kerhon säilytykseen Fouga CM 170 Magister FM-43 koneen. Syksyllä 1995 valmistui 600 neliömetrin museohalli.
Vuonna 1945 perustettu Karhulan Ilmailukerho ylläpitää Kymissä sotavuosina toimineen Hävittäjälentolaivue 34:n perinnettä. Kymin kenttä rakennettiin sotavuosina 1942–1943 Messerschmitt Bf 109 -koneilla toimivalle laivueelle.Kunnostuksen alla olevia koneita: K-7, Bocian.


title: Karhulan ilmailukerhon lentomuseo

text: Kansainvälisen majakka- ja majakkalaivaviikonlopun lauantaipäivän OI-kutsumerkillisten aamatööriradioasemien toimintapäivänä, mm. 2017, on pidetty lentomuseota radioasemapaikkana OI5AY:lle.


title: Oleg Konstantinovitš Antonov

text: Oleg Konstantinovitš Antonov (, 7. helmikuuta 1906 Podolsk, Venäjän keisarikunta – 4. huhtikuuta 1984 Kiova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen lentokoneinsinööri. Hän oli yksi Neuvostoliiton purjelennon pioneereja, jonka suunnittelemia purjelentokonemalleja olivat muun muassa OKA-1, -2 ja -3 sekä Standart-1 ja -2.


title: Oleg Konstantinovitš Antonov

text: Antonov valmistui vuonna 1930 Kalinin Polyteknisesta instituutista Leningradissa. Sen jälkeen hän oli suunnittelupäällikkönä Osavaitšimissa (Moskovassa). Vuosina 1933–1938 Antonov toimi suunnittelijana Tušinossa sijaitsevassa purjelentokonetehtaassa. Hän osallistui yli 30 purjelentokoneen suunnitteluun. Vuosina 1938–1940 Antonov työskenteli Jakovlev OKB -suunnittelutoimistossa ja 1940–1941 Krasni Lettšik -lentokonetehtaalla, jossa hän suunnitteli kevyen kuljetuslentokoneen. Antonov johti lentokoneen valmistuksen aloittamista Kaunasin lentokonetehtaalla. Hän johti kuljetusliitokoneen A-7 valmistusta.


title: Oleg Konstantinovitš Antonov

text: Vuosina 1943–1946 Antonov toimi Jakovlev OKB:n varajohtajana ja 1945 alkaen sen Novosibirskin tehtaanjohtajana. Hän liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen vuonna 1945. Vuonna 1946 Antonovista tuli lentokoneiden suunnittelutoimiston johtaja.


title: Oleg Konstantinovitš Antonov

text: Vuonna 1952 toimisto siirrettiin Kiovaan, Ukrainan SNT:aan. Vuosina 1967–1984 Antonov toimi sen johtajana ja pääsuunnittelijana. Hänen johdollaan suunniteltiin muun muassa seuraavat lentokoneet: An-8, An-12, An-22, An-26, An-32, An-72, An-124, Antonov An-2, An-14, An-28 ja An-10, Antonov An-24, kokometallinen purjekone An-11, An-13, An-15 ja liitokone Slavutitš.


title: Oleg Konstantinovitš Antonov

text: Antonov sai Neuvostoliiton valtionpalkinnon 1952, Leninin kunniamerkin 1962 sekä sosialistisen työn sankarin -mitalin 1966. Tohtorin ja akateemikon arvon hän sai Ukrainan neuvostotasavallan tiedeakatemiassa vuonna 1968.


title: Visa (luottoyritys)

text: Visa Inc. on yhdysvaltalainen monikansallinen luottoyhtiö. Yhtiön pääkonttori sijaitsee lähellä San Franciscoa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Visa (luottoyritys)

text: Visa-luottokortin edeltäjän, paperisen "BankAmericard" -nimisen kortin lanseerasi Yhdysvalloissa 1958 Bank of America. Se oli ensimmäinen yleisluottokortti, jossa oli luotto-ominaisuus. 1970-luvulla kortista tuli kansainvälinen useiden pankkien yhteinen tuote. Kortin nimeksi muutettiin Visa vuonna 1976.


title: Visa (luottoyritys)

text: Debit-kortti eli pankkikortti julkaistiin ensi kertaa jo 1975. Se yleistyi 1990-luvulla ja on nykyisin tärkeä osa Visan toimintaa. Visan muita maksukorttituotteita ovat "online"-kortti Visa Electron ja sirullinen pankkikortti "V PAY"; "prepaid"-kortit, joita voi käyttää mm. ladattavina maksukortteina tai lahjakortteina; sekä verkossa käytettävät ns. virtuaaliset kortit, joihin ei liity lainkaan fyysistä korttia. Vuonna 2013 Visa-kortteja oli maailmassa yhteensä 2,1 miljardia. Visa käy noin 24 miljoonassa myyntipisteessä.


title: Visa (luottoyritys)

text: Suomessa ensimmäiset Visa-kortit laskettiin liikkeelle 1980-luvun alussa. Suomessa Visa-kortteja on perinteisesti myöntänyt Luottokunta jäsenpankkiensa kautta, mutta ajan saatossa ovat useat pankit (mm. Osuuspankit, Nordea, S-Pankki ja Danske Bank) ottaneet korttien myöntämisen vastuulleen.


title: Visa (luottoyritys)

text: Suomessa liikkeellelasketut Visat olivat pitkään ainoastaan maksuaikakortteja. 2000-luvulle siirryttäessä tuli markkinoille ensin maksuaikakorttiin liitettävä luotto-ominaisuus ja vuoden 2005 alusta lähtien myös varsinaiset Visa-luottokortit.


title: Visa (luottoyritys)

text: Euroopassa Visa toimii yhteistyökumppaninsa Visa Europen kautta. Visa Europe on jäsenorganisaatio, jonka omistajia ovat eurooppalaiset pankit ja rahoituslaitokset. Visa Europe on yksi Visa Inc. -yhtiön omistajista.


title: Annihilator

text: Annihilator on kanadalainen metalliyhtye. Sen musiikki luokitellaan yleensä thrash metaliksi. Jeff Waters perusti Annihilatorin vuonna 1984. Ensimmäinen albumi ilmestyi vuonna 1989. Annihilator on julkaissut 15 studioalbumia ja 2 livealbumia.


title: Annihilator

text: Jeff Waters perusti Annihilatorin Ottawassa, Kanadassa vuonna 1984. Waters kirjoitti ja äänitti nimikappaleen "Annihilator" (eri raita kuin vuoden 1994 albumilla "King of the Kill") yhdessä laulaja John Batesin kanssa. Tämä alkuperäinen versio "Annihilator"-kappaleesta julkaistiin vuonna 2005 albumilla "Schizo Deluxe".


title: Annihilator

text: Waters ja Bates värväsivät yhtyeeseen rumpalin Paul Malek ja basisti Dave Scottin. Tämä kokoonpano kesti kaksi vuotta, ja tämä aikana tehdyt kappaleet päätyivät yhtyeen kahdelle ensimmäiselle albumille. Ennen esikois-LP:nsä julkaisua John Bates ja Dave Scott päättivät jättää yhtyeen syinä "taiteelliset erimielisyydet" ja "henkilökohtaiset kiistat". Waters muutti Vancouveriin, jossa hän kokosi täysin uuden kokoonpanon, johon tuli mukaan D.O.A:n entinen jäsen Randy Rampage. Waters on jatkuvasti muuttanut Annihilatorin kokoonpanoa sen toiminnan aikana ja toiminut itse pääasiallisena vokalistina albumien "King of the Kill" ja "Remains" välillä.


title: Annihilator

text: Annihilator teki kiertueen Trivium-yhtyeen kanssa Euroopassa huhti–toukokuussa 2007.


title: Annihilator

text: EP:t


title: Annihilator

text: Livealbumit


title: Annihilator

text:
Kokoelma-albumit
Singlet


title: Exodus (yhtye)

text: Exodus on yhdysvaltalainen thrash metal -yhtye. Exodusta pidetään yhtenä keskeisimmistä Bay Area thrash metal -tyylilajin kehittäjistä.


title: Exodus (yhtye)

text: Exodus perustettiin San Franciscossa vuonna 1982. Yhtyeen perustajajäsenet olivat Tom Hunting (rummut), Kirk Hammett (kitara) ja Gary Holt (kitara). Vähän myöhemmin yhtyeen laulajaksi valittiin Paul Baloff. Alkuvuodesta 1983 Kirk Hammett siirtyi Exoduksesta Metallicaan, ja hänen tilalleen valittiin Rick Hunolt. Samoihin aikoihin yhtyeen basistiksi vakiintui Rob McKillop.


title: Exodus (yhtye)

text: Exoduksen ensimmäinen albumi "Bonded by Blood" julkaistiin monien viivästysten jälkeen vuonna 1985. Vähän ennen toisen levyn nauhoituksia Baloff päätti kuitenkin erota yhtyeestä henkilökohtaisten ja musiikillisten erimielisyyksien takia. Hänen tilalleen valittiin Steve "Zetro" Souza (Legacyn entinen jäsen, nyk. Tenetissä). "Pleasures of the Flesh" julkaistiin vuonna 1987. Tätä seurannut "Fabulous Disaster" julkaistiin 1989.


title: Exodus (yhtye)

text: 1990-luvulla Exodus julkaisi kaksi albumia, "Impact is Imminent" 1990 ja rock-henkinen "Force of Habit" 1992. Sen jälkeen Exodus hajosi henkilösuhteissa esiintyneiden ongelmien takia.


title: Exodus (yhtye)

text: Lyhyeksi jäänyt Exoduksen uusi yritys tehtiin 1996, jolloin mukana oli alkuperäinen laulaja Baloff. Yhtye teki livealbumin "Another Lesson in Violence". Tämän jälkeen yhtye jatkoi hiljaiseloa, kunnes se lähti mukaan Clash of the Titans -kiertueelle 2001. Yhtye alkoi työstää myös uutta materiaalia, mutta laulaja Paul Baloff kuoli yllättäen aivohalvaukseen 2. helmikuuta 2002. Exodus jatkoi kuitenkin Souza laulajana ja julkaisi studioalbumin "Tempo of the Damned" vuonna 2004.


title: Exodus (yhtye)

text: Yhtyeessä tehtiin sen jälkeen suuria muutoksia, ja laulaja Steve Souza erotettiin hankalan asenteensa takia. Kitaristi Hunolt joutui jättämään yhtyeen perhe- ja huumesyistä. Myös Hunting joutui jäämään väliaikaisesti pois yhtyeestä psyykkisten ongelmien vuoksi. Uudeksi laulajaksi valittiin Exoduksen entinen kitarateknikko Rob Dukes, kitaristiksi Lee Altus Heathen-yhtyeestä ja rumpaliksi Paul Bostaph (aiemmin Slayer, Forbidden). Seitsemäs studioalbumi "Shovel Headed Kill Machine" julkaistiin syksyllä 2005.


title: Exodus (yhtye)

text: Alkuvuodesta 2007 Exodus ilmoitti Tom Huntingin voivan palata rumpuihin. Exodus julkaisi kaksiosaisen albumin, jonka ensimmäinen osa, "The Atrocity Exhibition... Exhibit A", julkaistiin lokakuussa 2007. "" julkaistiin toukokuussa 2010.


title: Celesta

text: Celesta [tšelesta] (latinan sanasta "caelestis" ’taivaallinen’) on kosketinsoitin, jota käytetään toisinaan sinfoniaorkestereissa. Siinä on pianon koskettimisto ja koneisto. Vasarat lyövät metallisia levyjä, joten ääni muistuttaa kellopelin ääntä. Soittimen patentoi Auguste Mustel vuonna 1886 Pariisissa.


title: Celesta

text: Heikkoäänisenä soittimena celesta peittyy helposti suureen orkesteritekstuurin alle. Ääntä voidaan kuitenkin vahvistaa sähköisesti. Celestan ääniala on useimmiten 4–5 oktaavia, ja matalin ääni on usein c. Celesta nuotinnetaan basso- ja diskanttiavaimille, mutta se soi oktaavin kirjoitettua korkeammalta.


title: Celesta

text: Muiden muassa Giacomo Puccini ja Richard Strauss käyttivät celestaa oopperoissaan ja Gustav Mahler sinfonioissaan. Pjotr Tšaikovskin säveltämä "Pähkinänsärkijä" (1892) kuuluu varhaisimpiin teoksiin, joissa on käytetty celestaa, ja soitin on kuultavissa varsinkin kuuluisassa ”Makeishaltijattaren tanssi” -kappaleessa. Béla Bartókin tuotantoon kuuluu "Musiikkia jousille, lyömäsoittimille ja celestalle" (1936).


title: Celesta

text: Celestaa ovat käyttäneet myös monet jazzmuusikot 1920-luvulta lähtien, muiden muassa McCoy Tyner, Fats Waller, Spud Murphy ja Johnny Costa. Popmusiikissa soitinta on käyttänyt Keith Emerson Emerson, Lake & Palmer -yhtyeen albumilla "Tarkus" (1971).


title: Huiluääni

text: Huiluääni on huilumainen ääni, joka syntyy kun soittimen soiva perussävel sammutetaan ja vain sen harmoniset yläsävelsarjat jäävät soimaan.


title: Huiluääni

text: Kielisoittimilla huiluääni saadaan aikaan painamalla soivaa kieltä kevyesti yhdestä harmonisten yläsävelten värähtelyaaltojen solmukohdista. Kieli jää värähtelemään pääasiassa toisella, kolmannella tai n:nnellä harmonisella ylä-äänellä ja huiluääni syntyy kielessä etenevien ja päistä heijastuvien aaltojen interferenssistä.


title: Huiluääni

text: Puhallinsoittimilla huiluäänen voi synnyttää puhaltamalla erityisen voimakkaasti. Tämä onnistuu helposti esimerkiksi nokkahuilulla.


title: Exodus

text: Exodus voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Tina

text: Tina on hiiliryhmään kuuluva metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sn (). Jaksollisessa järjestelmässä tina on 50. alkuaine. Yhdisteissään tina esiintyy hapetusluvuilla +II ja +IV. Tinan CAS-numero on 7440-31-5.


title: Tina

text: Tina on hopeisen valkoinen metalli. Se on veteenliukenematon, pehmeää ja taottavaa. Tinalle tunnetaan kolme allotroppista muotoa. Tinaa käytetään usein lejeeringeissä, kuten kuparissa ja juotostinassa. Tinan käyttö tunnetaan jo usean tuhannen vuoden takaa. Tinalla ei ole todettu biologista merkitystä, mutta sen yhdisteet voivat olla myrkyllisiä.


title: Tina

text: Suurin osa tinavarannoista esiintyy niin sanotulla tinavyöhykkeellä Kaakkois-Aasiassa. Tärkein mineraali on kassiteriitti.


title: Tina

text: Uudenvuoden ”tinanvalantaan” käytetty metalli ei oikeastaan ole tinaa, vaan suurimmaksi osaksi lyijyä.


title: Tina

text:
Tina on hopeisen valkoinen metalli. Se on pehmeää ja taottavaa. Tinaa väännettäessä kuuluvaa ääntä sanotaan tinan itkemiseksi. Korkea ääni johtuu kiderakenteen hajoamisesta.
Tinalla on kolme allotrooppista muotoa. Normaalissa paineessa (1 bar) ja huoneenlämmössä (298 K) näistä pysyvin on β-Sn eli niin sanottu "valkoinen tina", joka on hopeanvalkoinen, kiiltävä, sitkeä ja pehmeähkö metalli. Sillä on tetragoninen kiderakenne.


title: Tina

text: Tinan toinen allotrooppinen muoto on α-Sn eli niin sanottu "harmaa tina". Se on luonteeltaan epämetallinen, siinä atomit ovat sitoutuneet toisiinsa kovalenttisesti, ja se muodostaa pieniä oktaedrisia kiteitä, joilla on timantin kaltainen hilarakenne. Se on alle 13,2 °C:n (286 K) lämpötilassa pysyvä muoto. Tämän vuoksi alle 286 K:n lämpötilassa valkoinen tina muuttuu hitaasti harmaaksi tinaksi. Käytännössä muutos havaitaan kylmässä tinan pinnalle muodostuvina harmaina laikkuina ja esineen hitaana haurastumisena, mistä käytetään nimitystä "tinarutto". Muutos β→α tarkoittaa kidehilan muutosta, jossa tinan koordinaatioluku eli kutakin atomia lähimpänä olevien atomien lukumäärä pienenee 6:sta 4:än. β-tina on tiheämpää (7,31 g/cm) kuin α-tina (5,75 g/cm), joten normaalista poiketen lämpötilan laskiessa tina muuttuu harvempaan rakenteeseen.


title: Tina

text: Yli 61 °C:n lämpötilassa tina esiintyy γ-tinana eli "rombisena tinana", jolla on rombinen kiderakenne. Se on β-tinan tavoin metallinen, mutta sillä on pienempi tiheys. Toisin kuin β-tina, γ-tina on haurasta eikä ole taottavaa.


title: Tina

text: Tina ei reagoi veden tai ilman kanssa normaaleissa olosuhteissa eli sillä ei tavata korroosiota. Korkeissa lämpötiloissa se kuitenkin reagoi vesihöyryn ja hapen kanssa ja muodostaa tinaoksidia. Se ei myöskään reagoi voimakkaasti laimean suola- tai rikkihapon kanssa, mutta liukenee laimeaan typpihappoon. Väkeviin happoihin ja kuumiin emäsliuoksiin tina kuitenkin liukenee, ja emäsliuoksissa tina muodostaa hydroksostannaattikomplekseja.


title: Tina

text:
Kun tinadioksidia lämmitetään ilmakehässä muodostuu stannaatti-ioni (SnO). Tinadioksidi reagoi myös hydroksidi-ionin kanssa muodostaen stannaatti-ionin.
Tina reagoi halogeenien kanssa muodostaen muun muassa tinakloridia ja -bromidia hapetusasteilla +II ja +IV. Tinalla on taipumus muodostaa halidiyhdisteissä ketjuja ja renkaita kasvattaakseen koordinaatiolukuaan, joten sen halidiyhdisteet voivat olla suhteellisen monimutkaisia. Tina voi myös luovuttaa vapaan elektroniparin vahvalle Lewis-hapolle. Tina muodostaa sekä hapetusasteella +II että +IV hydridin, mutta ne eivät ole stabiileja. Vain tinan organohydridiyhdisteet ovat stabiileja, kuten H(SnPh)H.


title: Tina

text: Tinalla on kaksi oksidia SnO ja SnO. SnO liukenee happojen vesiliuoksiin muodostaen hydroksidikompleksin. SnO taas ei liukene laimeisiin happoihin tai emäksiin, mutta vahvat emäkset saavat sen muodostamaan hydroksostannaatti-ionin. Samoin väkevät hapot reagoivat tinadioksidin kanssa.


title: Tina

text: Tina muodostaa yhdisteitä myös rikin, seleenin ja telluurin kanssa. Tina muodostaa helposti sidoksia muiden metallien kanssa. Tinan organometalliyhdisteitä on tutkittu paljon. Niitä valmistetaan yleensä Grignardin reaktion, organoalumiiniyhdisteistä tai suoran synteesin kautta eli tinametallin ja alkyylihalogenidien reaktiolla, joista kahdella viimeisellä voidaan valmistaa vain alkyyliyhdisteitä. Suorassa synteesissä metallinen tina reagoi alkyylihalidin kanssa. Organotinayhdisteet kestäävät yleensä hyvin vettä ja hapettumista, mutta osa niistä on myrkyllisiä.


title: Tina

text: Monet tinayhdisteet ovat myrkyllisiä erityisesti hengitettynä. Tinan organoyhdisteet rikastuvat helposti luonnossa maaperään ja sedimenttiin. Myös ruuassa voi olla pieniä määriä tinaa, mutta pitoisuudet ovat hyvin pieniä eivätkä muodosta terveysriskiä.


title: Tina

text: Jos altistuu suurelle määrälle epäorgaanisia tinayhdisteitä, oireina voivat olla vatsakivut, anemia sekä maksa- ja munuaisongelmat. Organoyhdisteet aiheuttavat silmien ja ihon ärtymistä sekä hengitysvaikeuksia. Todella suuret määrät aiheuttavat neurologisia oireita. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto on määrittänyt, että työilmassa ei saa olla organotinayhdisteitä yli 0,1 mg/m ja epäorgaanisia yhdisteitä yli 2 mg/m. Orgaanisten tinayhdisteiden käyttö laivojen pohjamaaleissa on kielletty Euroopan Unionissa vuonna 2008. Jopa eurosetelien ympäristöturvallisuutta on tutkittu ympäristövaikutuksiltaan pahimmaksi arvioidun organotinayhdisteen tributyylitinan osalta ja sen käyttöä on päätetty rajoittaa.


title: Tina

text: Tinalla alkuaineena ei ole todettu mitään rakenteellista eikä funktionaalista biologista merkitystä ihmiselle eikä muillekaan eliöille.


title: Tina

text: Tinalla on 10 luonnollisesti esiintyvää isotooppia. Yleisimmät pysyvät isotoopit on Sn, Sn ja Sn. Tinan radioaktiivisille isotoopeille ei ole löydetty merkittävää käyttökohdetta.


title: Tina

text: Tinayhdisteet ja -lejeeringit on tunnettu jo tuhansia vuosia, ja siihen on viittauksia sekä Raamatussa että Rigvedassa. Tinaa on löydetty huomattavia määriä pronssikauden esineistä. Nimen tina alkuperä ei ole tiedossa, mutta jotkut uskovat sen tulevan etruskilaisen mytologian pääjumalan Tinian nimestä. Keskiajalla tina tunnettiin nimellä "stannum", joka on latinaa. Tästä myös juontaa lyhenne Sn.


title: Tina

text: Tina on suhteellisen harvinainen alkuaine Maan maaperässä, ja sen massapitoisuuden Maan kuoressa arvellaan olevan 1–2 ppm. Turpeessa pitoisuus voi kuitenkin olla satakertainen tähän verrattuna. Tärkein tinamineraali on kassiteriitti, joka on tinadioksidia. Ammoin suurin osa tinasta haettiin Britteinsaarilta, mutta nykyään suurimmat tinan tuottajat ovat Kiina, Indonesia, Peru, Brasilia ja Bolivia. Vuosittain tinaa louhitaan noin 140 000 tonnia, kun kokonaisvarannot ovat noin 4 miljoonaa tonnia. Suurin osa maapallon tinavarannoista sijaitsee niin sanotulla tinavyöhykkeellä, joka kulkee Kiinan, Thaimaan, Myanmarin, Malesian ja Indonesian alueella.


title: Tina

text: Metallista tinaa voidaan eristää kassiteriitista kuumentamalla sitä hiilen läsnä ollessa, jolloin hiili poistaa mineraalissa olevan hapen. Reaktio on tunnettu jo tuhansia vuosia. Jos tinamineraali sisältää rautaa, voidaan se poistaa lämmittämällä tinamineraalia hapen kanssa, jolloin rauta muodostaa rautaoksidia, joka voidaan poistaa. Kilo puhdasta tinaa maksaa likimain 18 euroa.


title: Tina

text: Tinaa käytetään yleensä lejeerinkinä eli sekoitettuna muihin metalleihin. Tällaisenaan tinaa käytetään muun muassa juotostinana, jolloin toisena metallina on lyijyä. Juotostina on tinan suurin käyttökohde. Pronssi on tinan ja kuparin muodostama lejeerinki, jota käytetään muun muassa johdoissa, jousissa, hanoissa, sähkölaitteissa ja koriste-esineissä. Tinaa käytetään myös valkometallissa yhdessä arseenin, kadmiumin ja lyijyn kanssa. Valkometallia käytetään teollisuudessa isoissa laakereissa.


title: Tina

text: Vaikka monet tinayhdisteet ovatkin myrkyllisiä, on tina sellaisenaan käytännössä myrkytöntä. Entisinä aikoina sitä käytettiinkin paljon kuparista valmistettujen keittoastioiden tinaamiseen. Kun alumiinia ei vielä tunnettu eikä rautaa vielä kyetty emaloimaan, valmistettiin nimittäin kattilat yleensä kuparista. Kun kupari kuitenkin, varsinkin korkeissa lämpötiloissa, reagoi helposti eräiden orgaanisten yhdisteiden kanssa muodostaen myrkyllisiä yhdisteitä, joissa se esiintyy Cu-ioneina, oli keittoastiat sisäpinnalta päällystettävä ohuella tinakerroksella myrkytysten välttämiseksi.


title: Tina

text: Merkittävä tinan käyttökohde on tinapaperi. Tinapaperissa on hyvin ohut tinalevy, jolla voidaan suojata elintarvikkeita hapelta. Alumiinifoliot ovat korvanneet tinapaperit, koska ovat halvempia tuottaa. Tinapäällysteitä käytetään edelleen kuitenkin erityisesti raudan ja teräksen suojaamiseen. Muun muassa monet säilyketölkit tehtiin päällystämällä terästä tinalla. Nykyään tinakerros lakataan, jolloin ruokaan liukenee vähemmän tinaa. Vain hedelmäsäilykkeissä lakkapinnoitusta ei ole, sillä tina säilyttää hedelmien värin. Uudenvuoden tina ei sen sijaan ole tinaa, vaan suurimmaksi osaksi lyijyä.


title: Tina

text: Tinayhdisteillä on erilaisia käyttökohteita. Tinakloridia käytetään muun muassa muovi- ja tekstiiliteollisuudessa, ruuan lisäaineena sekä liimautumisen estoaineena öljyissä. Tinaoksidia käytetään lasi-, keramiikka-, kosmetiikka- ja tekstiiliteollisuudessa sekä kiillotusaineena. Tinakromaattia käytetään väriaineena posliiniesineissä. Tinafluoridia voidaan käyttää hammastahnoissa ehkäisemään reikiintymistä.


title: Claudius

text: Claudius, koko nimeltään Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus (synt. "Tiberius Claudius Drusus", myöh. "Tiberius Claudius Nero Germanicus") (1. elokuuta 10 eaa. – 13. lokakuuta 54) oli Rooman keisari, joka hallitsi vuosina 41–54.


title: Claudius

text: Claudius julistettiin keisariksi heti veljenpoikansa Caligulan salamurhan jälkeen, ja hän osoittautui lyhyessä ajassa oppineeksi ja kyvykkääksi hallitsijaksi, jonka valtakaudella käynnistettiin suuria rakennushankkeita ja sotilasvalloitusten myötä Rooman valtakunnan hallintoalue laajeni entisestään. Hän kuoli syötyään myrkyllisen sieniaterian, mahdollisesti murhan uhrina.


title: Claudius

text: Claudius syntyi Lugdunumissa (nyk. Lyon), Galliassa 1. elokuuta 10 eaa. Claudiuksen vanhemmat olivat keisari Tiberiuksen veli Drusus ja yläluokkainen roomalaisnainen Antonia. Claudiuksen veljen Germanicuksen pojasta Caligulasta tuli keisari jo ennen Claudiusta. Claudiuksen isä kuoli pojan syntymää seuranneena vuonna.


title: Claudius

text: Claudius sai lapsuudessaan opetusta monilta antiikin arvostetuilta historioitsijoilta ja filosofeilta, mukaan lukien Liviukselta ja Athenodoros Kananalaiselta.


title: Claudius

text: Nuoruusvuosinaan Claudius haaveili korkea-arvoisesta poliittisesta asemasta, joten hän pyysi sedältään keisari Tiberiukselta lupaa aloittaa "cursus honorum" eli roomalaisten keskuudessa arvostettu virkamiehen ura. Tiberius suostui ja nimitti veljenpoikansa virkamieheksi, mutta pian Claudius pyysi entistä vaikutusvaltaisempaa ammattia. Tiberius raivostui ja lopetti Claudiuksen uran virkamiehenä, luultavasti koska liian vaikutusvaltaisen ammatin myöntäminen vähälahjaisena pidetylle miehelle olisi kansan silmissä heikentänyt keisarillista arvovaltaa. Pettyneenä Claudius hylkäsi unelmansa ja vetäytyi tavanomaiseen, rauhalliseen elämäänsä.


title: Claudius

text: Claudius nimitettiin ensimmäiseen julkiseen virkaansa konsuliksi 46-vuotiaana, kun hänen veljenpojastaan oli tullut keisari. Caligulan kerrotaan nöyryyttäneen setäänsä julkisesti julmin tavoin. Claudius ei osallistunut julkiseen elämään vaan käytti aikansa lukemiseen. Hän kirjoitti laajahkot teokset Rooman, etruskien ja Karthagon historiasta sekä omaelämäkerran. Yhtään näistä teoksista ei ole säilynyt.


title: Claudius

text: Claudius oli koko elinaikansa ajan sukunsa väheksymä, mikä todennäköisesti johtui hänen koomisesta olemuksestaan. Historioitsija Suetoniuksen kirjoitusten mukaan Claudius puhui änkyttäen, käveli ontuvasti ja hänen polvensa ja päänsä tärisivät jatkuvasti. Kun Claudius nauroi tai raivostui, hän kuolasi ja hänen nenästään valui räkää. Antiikin maailmassa änkytyksen kaltaisia oireita pidettiin ilmiselvänä merkkinä vähäjärkisyydestä, joten Claudiuksen sukulaiset kuvittelivat hänen olevan henkisesti jälkeenjäänyt. Syy Claudiuksen oireisiin on epäselvä, mutta nykyhistorioitsijat ovat ehdottaneet muiden muassa poliota, CP-vammaisuutta tai Touretten syndroomaa. On kuitenkin epäilty, että Claudius olisi tarkoituksellisesti liioitellut oireitaan ja esiintynyt vajaaälyisenä harmittomana miehenä, jotta häntä ei olisi teloitettu, kuten keisarit Tiberius ja etenkin Caligula tekivät liian vallanhimoisina pidetyille sukulaisilleen.


title: Claudius

text: Claudius nousi keisariksi dramaattisesti 49-vuotiaana vuonna 41 kun Caligula murhattiin. Claudius itse oli juuri murhahetkellä Caligulan palatsissa, mutta ei ole varmuutta, oliko hän mukana salaliitossa keisarin murhaamiseksi. Virallisen historiankirjoituksen mukaan pretoriaanikaartin sotilas löysi verhon takana piileskelleen, pelokkaan Claudiuksen. Hänet vietiin läheiseen varuskuntaan ja kaartin jäsenet huusivat hänet keisariksi. Josefuksen mukaan Claudiuksen valtaannousu oli tarkkaan suunniteltu juoni. Henkivartiokaarti uskoi saavansa Claudiuksesta nukkehallitsijan, jota olisi helppo ohjailla. On myös esitetty, että operaatio oli historiaa tunteneen Claudiuksen itsensä suunnittelema, ja päästäkseen keisariksi hän oli teeskennellyt tyhmää. Näin hän myöhemmin kertoikin tehneensä Caligulan aikana oman turvallisuutensa vuoksi.


title: Claudius

text: Caligulan murhan jälkeen senaatti yritti heti palauttaa tasavallan mutta joutui taipumaan kun myös poliisivoimat siirtyivät uuden keisarin taakse. Senaatin ja Claudiuksen välit jäivät pysyvästi huonoiksi. Sotilailleen Claudius antoi huomattavan palkkion näiden avusta. Claudius teloitutti kaksi Caligulan ja tämän perheen murhaajaa mutta vapautti yhden. Hän oli aina peloissaan henkensä puolesta ja surmautti hallituskautensa aikana kertoman mukaan kaikkiaan kolme ja puoli sataa senaatin ja aateliston jäsentä.


title: Claudius

text: Valtakautensa alussa Claudius käynnisti massiivisen rakennusohjelman, jonka merkittävimpiin saavutuksiin lukeutuvat muiden muassa Portuksen satamakaupunki, Ostian satama sekä Aqua Claudian, Aqua Virgon ja Anio Novusin akveduktit. Hän laajensi Rooman kaupunkia ja rakennutti sinne paljon uusia kerrostaloja, kauppapaikkoja, kirjastoja, kylpylöitä ja muita julkisia rakennuksia. Hänen valtakautensa aikana Rooman väkiluku kasvoi huomattavasti, kun ihmiset muuttivat maaseudulta kaupunkiin. Claudius myös kehotti roomalaisia perustamaan uusia siirtokuntia valtakunnan rajoille.


title: Claudius

text: Claudiuksen politiikka kansalaisoikeuksien suhteen oli vapaamielistä. Orjien oikeuksia parannettiin huomattavasti, joten Claudiuksen valtakaudella orjan tappaminen oli murhaksi tuomittava rikos ja monille vapautetuilla orjille myönnettiin roomalaisessa yhteiskunnassa hyväpalkkalaisia ammatteja. Claudiuksen taloussihteeri oli Marcus Antonius Pallas, vapautettu orja. Keisari laski edeltäjänsä Caligulan asettamaa korkeaa verotusta, ja tiettävästi osa valtakunnan kaupungeista julistettiin vapaiksi kaikista veroista.


title: Claudius

text: Claudius toimi usein tuomarina ja oli hyvin kiinnostunut laeista, asetuksista ja oikeudenkäynneistä. Hän rajoitti oikeudenkäyntien julkisuutta, mutta tämän seurauksena kidutus ja teloitukset lisääntyivät. Claudiuksen julma ja verenhimoinen puoli sai hänet nauttimaan teloitusten katselusta ja gladiaattoritaisteluista. Hän pelasi myös innokkaasti noppaa ja hänen kerrotaan juoneen runsaasti.


title: Claudius

text: Claudius oli kansan keskuudessa melko pidetty. Kansansuosionsa keisari varmisti järjestämällä kansalle gladiaattoritaisteluita ja muita huvituksia.


title: Claudius

text: Kaikki Claudiuksen toimet eivät olleet yhtä menestyksekkäitä. Kerran hän ehdotti aakkosuudistusta, joka olisi tuonut latinalaisiin aakkosiin kolme uutta kirjainta, mutta uudistus epäonnistui. Hän ei myöskään onnistunut tasoittamaan rikkaiden ja köyhien roomalaisten välistä elintasokuilua, vaan historioitsija Plinius vanhempi huomauttaa, että muutamat varakkaat roomalaiset olivat rikkaampia kuin Rooman tasavallan rikkaimpana miehenä pidetty Crassus.


title: Claudius

text: Claudiuksen aika oli Rooman valtakunnassa rauhallista. Hänen aikanaan Rooma valloitti Britannian, ja Claudius kävi saarella lyhyesti itsekin osallistumatta kuitenkaan muuten sodan suunnitteluun tai toteutukseen. Britannian valloitti Aulus Plautius, yksi Claudiuksen kyvykkäimmistä kenraaleista. Myöhemmin on sanottu, että vaikka Claudius ei ollut kiinnostunut sodankäynnistä, hänellä oli kyky nimittää Rooman armeijan johtoon ammattitaitoisia sotapäälliköitä.


title: Claudius

text: Claudiuksen ensimmäinen vaimo oli Plautia Urgulanilla, jonka kanssa hän sai kaksi lasta. Erottuaan Plautiasta Claudius otti vaimokseen Aelia Paetinan ja sai tyttären nimeltä Antonia. Lähes viisikymppisenä Claudius meni naimisiin nuoren Valeria Messalinan kanssa, ja he saivat kaksi lasta. Tytär Octaviasta tuli keisari Neron vaimo, ja poika Britannicuksen Nero surmautti, kuten Octaviankin. Claudius tapatti Messalinan tämän uskottomuuden vuoksi ja myös pelosta murhaamiseen mieltynyttä vaimoaan kohtaan.


title: Claudius

text: Claudiuksen viimeinen vaimo oli Julia Agrippina, hänen oma veljentyttärensä. Samalla Claudius adoptoi Agrippinan pojan, ja kun Claudius kuoli lokakuussa 54 yllättäen sieniateriaan, Agrippinan pojasta Nerosta tuli keisari. Senaattia lähellä olevien tahojen mukaan Agrippina oli Claudiuksen myrkytyksen takana. Claudiuksen tuhkat haudattiin Augustuksen mausoleumiin ja hänet julistettiin jumalaksi.


title: Nihilismi

text: Nihilismi (, ei mitään) on vallitsevat arvot ja käsitykset kieltävä ajatussuunta.


title: Nihilismi

text: Nihilismi oli 1800-luvulla poliittinen aate, jolla oli kannatusta varsinkin Venäjällä (asiaa käsitellään esimerkiksi Ivan Turgenevin kuuluisassa romaanissa "Isät ja Pojat"). Poliittisten nihilistien mukaan vallitseva yhteiskuntajärjestys on täydellisen huono ja korruptoitunut ja siksi pitää rakentaa tyhjältä pohjalta uusi järjestys tieteellisten ja utilitarististen periaatteiden mukaisesti.


title: Nihilismi

text: Nihilismi liitetään usein saksalaisfilosofi Friedrich Nietzscheen, joka kuitenkin oli sitä mieltä, että nihilismi on ylitettävä. Vanhojen poistettavien arvojen tilalle luodaan uusia.


title: Nihilismi

text: Tietokirjailija ja toimittaja Kalle Haatanen jakaa kirjassaan "Ei voisi vähempää kiinnostaa - Kirjoituksia nihilismistä" nihilismin passiiviseen ja aktiiviseen nihilismiin. "Aktiivisessa nihilismissä kiistämme kaikki arvot, jolloin kyynisyys on vahvin valttimme kun taas passiivisessa nihilismissä annamme saman kyynisyyden levitä koskemaan kaikkia ja kaikkea.".


title: Nihilismi

text: Tunnetuimpana pohjoismaalaisena arvonihilistinä pidetään Axel Hägerströmiä.


title: Nihilismi

text: Nihilismi tarkoittaa vallitsevien arvojen ja käsitysten kieltämistä.


title: Nihilismi

text: "Tietoteoreettinen nihilismi" kieltää totuuden tietämisen mahdollisuudenkin, "arvoteoreettinen nihilismi" eli "arvonihilismi" kieltää moraalisten arvojen, arvostusten tai normien pätevyyden tai mahdollisuuden. "Poliittinen nihilismi" puolestaan torjuu vallitsevan yhteiskuntajärjestyksen täydellisesti. "Eksistentiaalinen nihilismi" kieltää elämän luontaisen merkityksen olemassaolon.


title: Nihilismi

text: Nihilistiä vallitsee mielettömyys ja yhdentekevyys; millään ei ole merkitystä.


title: Uuniemi

text:
Uuniemi (, ) on Pohjois-Norjan kunta Finnmarkin läänissä Varanginvuonon rannalla. Asukkaista suurin osa on saamelaisia. Kunnan viralliset kielet ovat pohjoissaame ja norja, ja kaksikielisenä kunnan virallinen nimi vuodesta 1989 on Unjárga-Nesseby. Kunnan hallinto- ja keskustaajama on Varanginvuonon perällä sijaitseva Varangerbotn. Uuniemen kunnalla on lyhyt maaraja Suomen kanssa, Utsjoen kunnan kohdalla.
Uuniemi rajoittuu kaakossa Etelä-Varangin kuntaan, etelässä Suomen Utsjoen kuntaan, lännessä Tenon kuntaan, sekä pohjoisessa ja koillisessa Vesisaareen. Varanginvuonon pohjukka sijoittuu Uuniemen kunnan alueelle.


title: Uuniemi

text: Vanhastaan elinkeinoina on harjoitettu kalastusta ja porotaloutta. Muita tärkeitä elinkeinoja kunnassa ovat maanviljely, kaivosteollisuus sekä palveluelinkeinot. Alueella on oma pohjoissaamen murteensa ja kansallispukunsa. Maastossa on runsaasti kivikautisia ja historiallisia muistomerkkejä.


title: Uuniemi

text: Annijoki (Vestre Jakobselv) on myös tunnettu hyvänä lohijokena.


title: Uuniemi

text: Isovuono (Karlebotn), Juurivuono (Gandvik), Mäskivuono (Nyborg), Vierivuono (Vainesbund), Annijoki (Jakobselva)


title: Muhammad Zia ul-Haq

text: Muhammad Zia ul-Haq (12. elokuuta 1924 – 17. elokuuta 1988) oli pakistanilainen kenraali ja sotilasdiktaattori, joka toimi maan johtajana vuodesta 1977 kuolemaansa asti.


title: Muhammad Zia ul-Haq

text: Zia syntyi 1924 Jalandharissa nykyisen Intian alueella. Hän opiskeli Delhissä ja osallistui brittijoukoissa toiseen maailmansotaan 1943 alkaen. Pakistanin itsenäistyessä Zia liittyi maan armeijaan majurina. Hän siirtyi 1962 Fort Leavenworthin tukikohtaan Kansasiin Yhdysvaltain armeijan koulutuskeskukseen. Hän palveli Jordaniassa 1967–1970.


title: Muhammad Zia ul-Haq

text: Pakistanin pääministeri Zulfikar Ali Bhutto nimitti Zian armeijan ylipäälliköksi vuonna 1976. Zia kaappasi vallan seuraavana vuonna 5. heinäkuuta ja lupasi järjestää vapaat vaalit 18. lokakuuta. Hän ilmoitti kuitenkin 1. lokakuuta, että vaaleja ei järjestetä. Bhutton suosion vuoksi Zia päätti siis pysyä sotilasdiktaattorina ja vangitutti Bhutton 3. syyskuuta 1977. Bhuttoa syytettiin poliittisesta murhasta ja hänet tuomittiin myöhemmin kuolemaan. Tuomio pantiin täytäntöön hirttämällä 1979.


title: Muhammad Zia ul-Haq

text: Zia otti käyttöön tiukan islamilaisen lain ja ruumiilliset ns. hudood-rangaistukset vuonna 1979. Taustalla epäillään olleen saudien kannustus. Vuonna 1984 Zia järjesti kansanäänestyksen Pakistanin kehittämisestä islamilaisena valtiona, mihin sitoi oman jatkonsa maan presidenttinä. Tällaisessa tilanteessa Zian ehdotus sai yli 95 prosentin tuen, ja näin hän sai viideksi vuodeksi jatkoajan maan johdossa.


title: Muhammad Zia ul-Haq

text: Zia lupasi järjestää monipuoluevaalit vuonna 1988. Bhutton tytär Benazir Bhutto palasi maanpaosta politiikkaan ja aikoi osallistua vaaleihin, mutta Zia sulki hänet puoleksi vuodeksi kotiarestiin. Zian kansansuosio oli hyvin alhaalla, koska korruptiota ja huumekauppaa ei saatu kuriin, minkä lisäksi sattui viljelyn kannalta huonoja säitä. Hänen arveltiin siirtävän vaaleja tuleviin vuosiin, mutta poliittinen pelitilanne ei ehtinyt ratketa. Zia menehtyi lento-onnettomuudessa yhdessä Yhdysvaltain lähettilään kanssa. Syynä oli koneeseen sijoitettu pommi.


title: Sevdalinka

text: Sevdalinka on eräs kansanmusiikin tyylilaji. Se on lähtöisin Bosniasta, mutta se on suosittua kaikkialla entisen Jugoslavian alueella. Sevdalinkassa laulajaa säestää pieni yhtye, johon kuuluu harmonikka, lukuisia jousisoittimia ja huilu tai klarinetti. Sevdalinkassa on yleensä melko hidas tempo.


title: Novokomponovana narodna muzika

text: Novokomponovana narodna muzika on eräs itäeurooppalaisen musiikin tyylilaji. Se kehittyi 1900-luvulla. Siinä on vaikutteita alueen jo olemassa olleista musiikin tyylilajeista, kuten sevdalinkasta.


title: Norteño

text: Norteño eli conjunto (espanjaa, tarkoittaa kirjaimellisesti "pohjoinen") on meksikolaisen populaarimusiikin tyylilaji. Se syntyi 1900-luvulla. Siinä on vaikutteita vanhemmasta meksikolaisesta kansanmusiikista ja on sukua polkalle. Tunnettuja yhtyeitä ovat esimerkiksi Los Tigres del Norte ja Conjunto Primavera.


title: Marrabenta rap

text: Marrabenta rap on musiikkityyli, jossa yhdistellään mosambikilaista marrabenta-musiikkia ja hip hopia. Tunnetuin marrabenta rapia soittava yhtye on vuonna 2000 perustettu Mabulu.


title: Kamelot

text: Kamelot on yhdysvaltalainen metalliyhtye, joka perustettiin vuonna 1991. Vuonna 1994 yhtye solmi levytyssopimuksen Noise Recordsin kanssa. Nykyään yhtye työskentelee SPV:lle. Kamelotin ensimmäinen albumi, "Eternity", ilmestyi vuonna 1995. Vuonna 1997 kaksi yhtyeen jäsenistä päätti jättää yhtyeen, mutta heidät onnistuttiin kuitenkin korvaamaan pian.


title: Pinnacle Studio

text: Pinnacle Studio on videonmuokkausohjelma. Ohjelman valmistaja Pinnacle Systems myy muitakin kuvankäsittelyyn ja musiikkieditointiin tarkoitettuja ohjelmistoja. Pinnacle Studio on laaja ohjelmisto, joka tarjoaa editointiin monia työkaluja. Sillä voi muokata myös HD- ja 3D-videoita.


title: Pinnacle Studio

text: Ohjelmisto on aikaisemmin ollut suurempien yritysten (Avid ja Corel) omistuksessa.


title: Afro Nokoko

text: Afro Nokoko oli vuonna 1987 perustettu Suomessa toiminut ghanalais-suomalainen highlife-musiikkia soittava yhtye. Se hajosi vuonna 2003, kun sen laulaja George Kings joutui vankilaan levitettyään HI-virusta useisiin naisiin Helsingissä ja Espoossa.


title: Oidipuskompleksi

text: Oidipuskompleksi on Sigmund Freudin psykoanalyyttisen teorian mukaan 3–6-vuotiaan lapsen psykoseksuaalinen kehitysvaihe, jossa tämä tuntee vetoa toista sukupuolta olevaan vanhempaansa. Kaksivuotiaana lapsi jo havaitsee sukupuoliset erot mutta ei vielä välitä niistä. Kolmivuotias lapsi kuitenkin alkaa kiinnostua sukupuoliasioista ja havaitsee vanhempiensa välillä jotakin, mistä hän jää ulkopuolelle. Raivo, kateus ja mustasukkaisuus ovat tavallisia tunnereaktioita tässä vaiheessa. Lapsi olettaa menevänsä toista sukupuolta olevan vanhempansa kanssa naimisiin ja pyrkii vanhempien väliin. Hän yrittää voittaa toisen vanhempansa toivoen toisen katoavan.


title: Oidipuskompleksi

text: Lapsi saattaa ilmaista ajatuksensa hyvinkin suorasukaisesti. Vanhempien liian ankara suhtautuminen tähän kilpailuun ja toisaalta liiallinen periksi antaminen voivat häiritä kehitystä. Lapsen on myös nähtävä vanhempiensa hellyydenosoituksia, jotta hän myöhemmin tunnistaisi nämä ominaisuudet myös itsessään.


title: Oidipuskompleksi

text: Oidipuskompleksi on sekä lapsen seksuaali-identiteetin että sukupuoli-identiteetin perusta. Se voi vaikuttaa siihen, kumpaan sukupuoleen lapsi suuntautuu ja millaisena seksuaalisena olentona hän itsensä kokee.


title: Oidipuskompleksi

text: Viisivuotiaana lapsi tajuaa, ettei voi saada toista vanhempaansa ja samaistuu samaa sukupuolta olevaan vanhempaansa.


title: Oidipuskompleksi

text: Tyttöjen oidipuskompleksia kutsutaan joskus elektrakompleksiksi.


title: Oidipuskompleksi

text: Oidipuskompleksia, kuten psykoanalyysin teorioita yleisestikin, on voimakkaasti kritisoitu todisteiden puuttumisesta. Psykoanalyyttiset näkemykset perustuvat potilastapauksiin ja introspektioon, jolloin niiden yleistettävyys on heikkoa.


title: Oidipuskompleksi

text: Itse asiassa päinvastainen näkemys siitä, että ihmisellä olisi biologisen evoluution tuottama vaisto, jonka tarkoituksena on estää sisäsiittoisuutta ja insestiä, on saanut enemmän empiiristä todistusaineistoa (ks. esimerkiksi Westermarck-efekti). Freudia itseään ei hoitanut hänen varhaislapsuudessaan hänen oma äitinsä vaan imettäjä, joten hän ei oletettavasti koskaan leimaantunut äitiinsä ja näin saattoi kokea äitiään kohtaan seksuaalisia tuntemuksia.


title: Oidipuskompleksi

text: Turkulaiset tutkijat Markus J. Rantala ja Urszula Marcinkowska väittivät 2010-luvun alussa, että kaikki tuoreet julkaisut, joiden on väitetty tukevan Freudin Oidipus-teoriaa, ovat huijauksia tai koeasetelmaltaan puutteellisia.


title: Vapaapotku

text: Vapaapotku on jalkapallon rangaistuskäytäntö, joka suoritetaan, kun pelaaja ”rikkoo” toisen joukkueen pelaajaa. Erotuomari antaa ”rikotun” pelaajan joukkueelle vapaapotkun vastustajan maalia kohti, ilman että vastustaja puuttuu siihen. Potku on suoritettava paikaltaan eli palloa ei saa lähteä kuljettamaan. Tilanteesta riippuen vapaapotku määrätään joko suoraksi tai epäsuoraksi. Suorasta vapaapotkusta saa tehdä maalin, mutta epäsuora vapaapotku tulee syöttää. Myös poikkeuksia voi löytyä.


title: Steven Adler

text: Steven Adler (oik. Michael Colletti, s. 22. tammikuuta 1965 Cleveland, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko, joka muistetaan parhaiten hard rock -yhtye Guns N’ Rosesin legendaarisimmassa kokoonpanossa vaikuttaneena rumpalina.


title: Steven Adler

text: Adler aloitti rumpujensoiton 17-vuotiaana harjoiteltuaan alun perin kitaransoittoa yhdessä Saul Hudsonin eli Slashin kanssa, mutta Slashin kehittyessä entistä paremmaksi soittajaksi Steven kiinnostui enemmän rumpujensoitosta. He perustivat yhdessä myös ensimmäisen yhtyeensä Road Crew’n, johon myös Guns N’ Rosesin tuleva bassokitaristi Duff McKagan liittyi hetkellisesti ennen lähtöään Guns N’ Rosesiin Adlerin ja Slashin seuratessa pian perässä. Guns N’ Rosesissa Adler nousi maailmanmaineeseen vuonna 1987 yhtyeen debyyttialbumi "Appetite for Destructionin" myötä, mutta hän kärsi yhtyeessä soittaessaan vakavista päihdeongelmista minkä vuoksi hänet erotettiin yhtyeestä vuonna 1990. Guns N’ Rosesissa hänen korvaajakseen hankittiin Matt Sorum. Adler itse paini kovien päihdeongelmiensa kanssa vielä vuosia yhtyeestä poistumisensa jälkeenkin, ja hänen kasvonsa ovat osittain halvaantuneet heroiinin runsaasta käytöstä johtuen, mutta on myöhemmin muuttanut elämäntapojaan ja raitistunut alkoholin ja huumeidenkäytön suhteen. 1990-luvun lopulla hän vaikutti muun muassa Bulletboysissa, ja 2000-luvulla hän on luonut omaa soolouraansa.


title: Steven Adler

text: Adler soitti Guns N’ Roses -aikoinaan pääasiassa Pearl- ja Tama-rummuilla sekä Zildjian Avedis-symbaaleilla. Nykypäivänä hän on esiintynyt Peace-rumpuvalmistajan mainoksissa.


title: Steven Adler

text: Adler liittyi Guns N’ Rosesin rumpaliksi vuonna 1985 korvaten Rob Gardnerin, joka oli jättänyt yhtyeen yhdessä kitaristi Tracii Gunsin kanssa juuri ennen yhtyeen lähtöä kiertueelle Yhdysvaltain länsirannikolle. Yhtyeen bassokitaristina toiminut Duff McKagan oli vaikuttanut Adlerin kanssa jo aiemmin Road Crew’ssä, kuten myös Tracii Gunsin korvannut Slash. Adlerin, McKaganin, Slashin sekä laulaja Axl Rosen ja kitaristi Izzy Stradlinin muodostama uusi kokoonpano harjoitteli yhdessä puolentoista vuorokauden ajan, kunnes se viimein lähti kiertämään länsirannikkoa "Hell Tour" -nimen saaneella kiertueellaan.


title: Steven Adler

text:
Energisellä esiintymisellään yhtye herätti myös levy-yhtiöiden huomion, ja se solmi levytyssopimuksen Geffen Recordsin kanssa maaliskuussa 1986. Saman vuoden joulukuussa yhtye julkaisi ensimmäisen EP-levynsä "Live ?!*@ Like a Suiciden", sillä Geffen ei halunnut menettää yhtyeen ympärille kehittynyttä kiinnostusta ja päätti julkaista EP-levyn ennen täysimittaista studioalbumia. EP:n 10 000 kappaleen painos myytiin nopeasti loppuun, ja vain muutama kappale kulkeutui Englantiin ja Eurooppaan.
Yhtye aloitti debyyttialbuminsa "Appetite for Destructionin" nauhoitukset yhdessä tuottaja Mike Clinkin kanssa Los Angelesin esikaupungissa Canoga Parkissa sijaitsevalla Rumbo-studiolla. Albumin nauhoitukset päätettiin vuoden 1986 joulukuussa, ja albumi tarvitsisi enää nimen. Axl ehdotti, että nimi otettaisiin losangelesilaisen taiteilijan Robert Williamsin maalauksesta ”Appetite for Destruction” (”Tuhon nälkä”), josta hän omisti postikorttikuvan. Lopulta itse albumi julkaistiin Yhdysvalloissa 31. heinäkuuta 1987. Albumin kyseenalainen kansikuva aiheutti kuitenkin närää, ja useat Yhdysvaltain suurimmat vähittäiskauppaketjut kieltäytyivät ottamasta albumia myyntiin, vaikka sitä oli jo painettu ja lähetetty liikkeisiin yli 30 000 kappaleen edestä. Geffen vaihtoikin albumin kansikuvan siirtämällä alkuperäisen kansikuvan CD-levyn vihkon ja vinyylilevyn sisäkannen kuvitukseen, ja alkuperäiskansi korvattiin mustalla pohjalla olevalla ristillä, jonka päällä olevat pääkallot edustavat yhtyeen jäseniä. "Appetite for Destructionista" muodostui menestys yhtyeelle, ja se on nykypäivänä maailman 28. eniten myyty albumi.


title: Steven Adler

text: 30. marraskuuta 1988 Yhdysvalloissa julkaistiin jo yhtyeen seuraava "GN’R Lies" -studioalbumi, joka sisälsi neljä raitaa "Live ?!*@ Like a Suicide" -EP:ltä kahden vuoden takaa sekä neljä akustista kitarointia esitellyttä kappaletta, jotka yhtye oli nauhoittanut alkuvuodesta Mike Clinkin kanssa. Helmikuussa 1990 kosketinsoittaja Darren “Dizzy” Reed liittyi yhtyeeseen, ja yhtyeen ensimmäinen esiintyminen uuden kosketinsoittajansa kanssa tapahtui 7. huhtikuuta 1990. Kyseinen konsertti osoittautui samalla Adlerin viimeiseksi Guns N’ Rosesissa. Adlerin erottamiseen vaikuttivat huumeongelmat, mutta todellinen räjähdyspiste oli, kun Axl uskoi Stevenin kaupanneen heroiinia hänen silloiselle naisystävälleen Erin Everlynille. Adler on tosin myöhemmin kiistänyt väitteet. Hän ei huumeongelmiensa vaikutuksen vuoksi kyennyt nauhoittamaan rumpuosuuksiaan "Civil War" -kappaleeseen, mikä oli lopullinen isku varoituksia potkuista saaneelle Adlerille joka erotettiinkin yhtyeestä alkukesällä, ja hänen korvaajakseen hankittiin Matt Sorum, joka soitti yhtyeen tulevan "Use Your Illusion I" ja "Use Your Illusion II" -studioalbumien rumpuosuudet lukuun ottamatta "Civil Waria".


title: Steven Adler

text: Kesällä 1991 Adler haastoi Guns N’ Rosesin oikeuteen. 23. elokuuta Axl todisti Los Angelesin ylioikeudessa Adleria vastaan toistaen väitteensä, jonka mukaan yhtyeelle ei ollut jäänyt muita mahdollisuuksia kuin erottaa Adler "Civil War" -kappaleen nauhoitusten jälkeen tämän heroiiniriippuvuudesta johtuen. Axl väitti, että Stevenin osuuksien kuntoon saamiseksi oli tarvittu yli kuusikymmentä ottoa. Toinen oikeudenkäynnissä esiin tullut kuvaava seikka oli tapa, jolla alkuperäinen Guns N’ Roses oli sopinut jakavansa tulot ennen häkellyttävää menestystään. Axl kertoi Slashin kehittäneen kaavan, jolla rahat jaettiin sen jälkeen, kun niistä oli vähennetty managerin sopimuksen mukainen 17,5 prosentin osuus. Hän kertoi, että ”"Appetite for Destructionin" esituotantovaiheessa Slash oli suunnitellut järjestelmän, jolla selvitettiin, kuka oli tehnyt kunkin kappaleen osan tai osia, joita olivat sanoitus, melodia, musiikki, säestys ja sovittaminen. Kaikki ne jaettiin 25 prosenttiin, ja kun albumi oli valmistunut, minulla oli kokonaistuotosta 41 prosenttia ja muilla erilaisia määriä.” Oikeustaisto päättyi kuuden viikon käsittelyn jälkeen, kun asia sovittiin tuomioistuimen ulkopuolella 24. syyskuuta. Tuolloin uutisoitiin, että yhtye oli lupautunut maksamaan Stevenille 2,3 miljoonaa dollaria ja että hän saisi myös 200 000 dollaria yhtyeen aiemmalta manageritoimistolta. Axl on myöhemmin kertonut, että hän on edelleenkin ärsyyntynyt rojalteista, joita Adler saa, sanoen myös että Stevenin kanssa tehty sopimus oli hänen "elämänsä suurin virhe, sillä maksoin erittäin suuren hinnan siitä, että Steven Adler oli Guns N’ Rosesin jäsen."


title: Steven Adler

text: Tultuaan erotetuksi Guns N’ Rosesista Adler ei ole esiintynyt musiikkialalla kovinkaan aktiivisesti, mutta työskentelee tällä hetkellä Adler’s Appetite- ja Adler-kokoonpanojensa parissa. Guns N’ Rosesin jälkeen hän kokosi varhaisen yhtyeensä Road Crew’n uudelleen yhdessä laulaja Davy Vainin, basisti Ashley Mitchellin sekä kahden kitaristin, Shawn Rorien ja Jaime Scottin kanssa. Yhtye nauhoitti myös studioalbumin, mutta Adlerin kamppaillessa edelleen päihteiden kanssa albumia ei julkaistu ja yhtye hajosikin pian uudelleen.


title: Steven Adler

text: Vuonna 1996 Adler koki aivoverenvuodon heroiinin yliannostuksesta johtuen, ja tämän vuoksi vasen puoli hänen kasvoistaan halvaantui. 1990-luvulla Adler vaikutti Bulletboys-kokoonpanossa hetkellisesti, mutta hän sai vuoden 1998 syksyllä 150 päivän vankilatuomion pahoinpitelystä, ja hänen paluunsa musiikkialalle jäi lyhyeksi. 2000-luvulla Adler perusti oman yhtyeensä Adler’s Appetiten, jonka kanssa hän julkaisi vuonna 2005 samannimisen EP-levyn ja myöhemmin vuonna 2010 Alive-nimisen EP:n. Adler’s Appetite lopetti toimintansa vuonna 2011. Tämän jälkeen Steven Adler perusti uuden yhtyeen, joka kantaa nimeä Adler.


title: Steven Adler

text: Steven Adler esiintyi Guns N' Rosesin konsertissa Cincinnatissa, Ohiossa 6. heinäkuuta 2016 soittaen rumpuja kahdessa kappaleessa.


title: Arkangeli

text: Arkangeli (, aikaisemmin myös suom. "Vienankaupunki") on Pohjois-Venäjällä Vienanmeren kaakkoisnurkassa Vienanjoen suistossa sijaitseva kaupunki, jossa asuu noin 350 000 henkilöä.


title: Arkangeli

text: Arkangeli on samannimisen Arkangelin alueen eli "oblastin" pääkaupunki ja teollinen keskus ja myös kulttuurihistoriallinen Pomorjen alueen keskus.


title: Arkangeli

text: Tsaari Iivana IV Julma antoi englantilaisille vuonna 1555 oikeuden harjoittaa kauppaa alueella. Hän perusti 1584 jokisuistoon kaupungin nimeltä "Novaja Holmogory", "Uusi Holmgård", joka sittemmin nimettiin läheisen luostarin mukaan Arkangeliksi, arkkienkeli Mikaelin kaupungiksi. Ennen Pietarin perustamista pääkaupungiksi ja Venäjän läntiseksi kauppasatamaksi 1703 tuli Arkangeliin jopa 126 laivaa vuodessa, mikä oli tuohon aikaan suuri määrä. Arkangeli oli tuolloin Venäjän ainoa satamakaupunki, ja sielläkin satama oli vuosittain jäässä noin kuuden kuukauden ajan. Tsaari Pietari Suuri perusti alueelle telakan.


title: Arkangeli

text: Venäjän sisällissodan aikana brittiläiset ja ranskalaiset joukot järjestivät Arkangelin alueella nk. Pohjois-Venäjän intervention.


title: Arkangeli

text: Kaupungin tsaarinaikainen uskonnollisperäinen nimi jätettiin entiselleen myös kommunistivallan aikana.


title: Arkangeli

text: Vienanjoen suussa sijainnut Arkangeli eli Vienankaupunki oli 1800-luvulla Arkangelin kuvernementin eli Vienan läänin pääkaupunki; lääni kattoi Venäjän pohjoisimmat osat Suomen rajalta Vienan Karjalasta Uralille asti.


title: Arkangeli

text: Oheinen taulukko kuvaa Arkangelin kaupungin väkiluvun kehitystä. Vuoden 1840 arvo on Venäjän imperiumin kaupunkitilastosta, eikä ole varsinaisen väestönlaskennan arvo. Ensimmäinen koko Venäjän kattanut väestönlaskenta tehtiin vuonna 1897, jolloin Arkangeli oli Arkangelin kuvernementin hallintokeskus.


title: Arkangeli

text: Arkangelista on rautatieyhteys etelään Vologdan kautta, ympärivuotisesti auki pidettävä Arkangelin satama, lentokenttä, puunjalostusteollisuutta ja kalastusta. Seudun maaperässä on timantteja, öljyä ja bauksiittia.


title: Arkangeli

text: Arkangelissa on puunjalostusteollisuutta, mm. Solombalskin selluloosatehdas ja läheiseen Novodvinskin kaupunkiin on ennen toista maailmansotaa perustettu kartonkitehdas, joka palkittiin puunjalostustehtaiden suuren isänmaallisen sodan parhaana punaisella lipulla.


title: Arkangeli

text: Kaupungin korkeakoulut ovat yhdistyneet Pohjoiseksi federaatioyliopistoksi. Yliopistotasoista koulutusta tarjotaan tekniikan, lääketieteen ja Pomorjen kulttuurin aloilta. Ilmastoltaan Arkangelin alue on Golfvirran vaikutuksesta Oulun seudun kaltaista karjatalousaluetta.


title: Arkangeli

text: Tiedemies Mihail Lomonosov ja kirjailija Fjodor Abramov ovat syntyisin Arkangelin seudulta.


title: Arkangeli

text: Venäjän kansallispeli jääpallo on Arkangelissa hyvin suosittua, ja kaupunki on isännöinyt kaksi kertaa jääpallon mm-kilpailuja. Kaupungin jääpalloseura Vodnik voitti Venäjän mestaruuden yhdeksän kertaa vuosien 1996 ja 2005 välillä.


title: Arkangeli

text: Arkangelin ystävyyskaupunkeja ovat Emden, Słupsk, Vuoreija (Vardö), Kiiruna, Oulu, Pireus, Mulhouse ja Oregonin Portland.


title: Pomorit

text: Pomorit, myös "pomortsit" () on vanha venäläinen kansanryhmä Vienanmeren ympäristössä. Asukkaita tiedetään tulleen jo 800-luvulla Novgorodista ja venäjänkielisestä Itä-Euroopasta. Pomoreilla on oma erityinen kansallistunteensa, joskaan he eivät kiellä venäläisyyttäänkään. Kieltä pidetään venäjän murteena. Alueen tärkein kaupunki on Arkangeli, mutta pomoreita asuu myös Belomorskin seudulla Karjalan tasavallassa sekä Kuolan niemimaan Kantalahden ja Turjan (Terin) piireissä, jota myös Turjanrannaksi kutsutaan, erityisesti Umba- ja Varzugajokien suistoissa.


title: Pomorit

text: Pomoreilla, turjansaamelaisilla ja vienankarjalaisilla on ollut perinteisesti hyvät välit keskenään. Myös Norjassa on asunut pomoreita. ja Norjan pohjoisosien itäosissa puhuttiin niin sanottua "russenorskin" kieltä, joka oli sekoitus norjaa ja venäjää. Vastaavasti Kuolan niemimaalla on elänyt norjalaisia. Stalinin etniset puhdistukset sekä toinen maailmansota Muurmannin radan puolustuksineen olivat pomorien asuinalueen alueen väestölle raskasta aikaa.


title: Pomorit

text: Pomoreilla on omintakeinen lauluperinteensä. Turjan piirin keskuksessa Umbassa pidetään kolmen vuoden välein kansainvälinen folklorefestivaali, viimeksi kesäkuussa 2005.


title: Mäntyniemi

text: Mäntyniemi () on vuonna 1993 valmistunut Suomen tasavallan presidentin virka-asunto. Mäntyniemi sijaitsee Helsingin Meilahdessa. Sen suunnittelivat arkkitehdit Reima ja Raili Pietilä. Mäntyniemi on ensimmäinen varta vasten Suomen tasavallan presidentille rakennettu virka-asunto.


title: Mäntyniemi

text: Kun presidentin aiempi virka-asunto Tamminiemi jäi sairastuneen presidentti Kekkosen käyttöön vuonna 1981, valtioneuvosto päätti rakentaa tasavallan presidentille uuden virka-asunnon. Presidentinlinna, joka oli tuohon aikaan jäämässä Katajanokan satamaliikenteen jalkoihin, päätettiin jättää lähinnä edustustilaksi.


title: Mäntyniemi

text: Vuonna 1983 valtio hankki 2,8 hehtaarin maa-alueen presidentin virka-asuntoa varten Helsingin Meilahdessa. Tontti sai nimekseen "Mäntyniemi" edeltäjän Tamminiemen mukaan. Rakennuksen suunnittelemiseksi järjestettiin yleinen arkkitehtikilpailu. Sen voittivat Raili ja Reima Pietilä. Mäntyniemeä alettiin rakentaa vuonna 1989 ja se valmistui vuonna 1993. Rakennuksen hyötypinta-ala on 2 300 neliömetriä, josta asuintiloja on 680 neliömetriä, edustustiloja 916 ja kansliatiloja 424 neliömetriä. Rakennuksessa on 212 ulkonurkkaa, 300 erikokoista ikkunaa ja 190 ovea, joista vain kymmenen on keskenään samanlaisia.


title: Mäntyniemi

text: Mäntyniemeä ympäröivässä puutarhassa on käytetty paljon luonnonheiniä ja varpuja, koska arkkitehti Pietilä ja puutarhan suunnittelija, maisema-arkkitehti Maj-Lis Rosenbröijer halusivat tehdä ympäristöstä mahdollisimman suomalaisen. Suunnitelman avulla on tarkoitus myös säästää ja suojella ympäröivää luontoa, sekä luoda arkkitehtuurista, puutarhasta ja ympäröivästä luonnosta kokonaisuus.


title: Mäntyniemi

text: Mäntyniemi jäi Pietilöiden viimeiseksi työksi ja sitä pidetään yhtenä heidän huomattavimmista luomuksistaan. Reima Pietilä menehtyi 70-vuotissyntymäpäiväjuhlassaan saamaansa sairauskohtaukseen elokuussa 1993 eikä siten ollut näkemässä talon virallista käyttöönottoa saman vuoden loppusyksyllä.


title: Mäntyniemi

text: Mäntyniemen alkuperäinen kustannusarvio oli 15 miljoonaa markkaa (2,5 M€). Lopulliset kustannukset nousivat kuitenkin 14-kertaisiksi, ja rakennuksen hinnaksi tuli noin 210 miljoonaa markkaa (35,3 M€), josta sisustuksen osuus oli noin kymmenesosa. Näin tapahtui siitä huolimatta, että alkuperäisestä suunnitelmasta karsittin ikkunoita ja luonnonkiveä. Rakennuskustannukset herättivät kiihkeän julkisen keskustelun; vähemmälle huomiolle jäi, että samaan aikaan valmistunut Suomen Kansallisoopperan uusi toimitalo Töölönlahden rannassa tuli maksamaan kaikkiaan 780 miljoonaa markkaa (131,1 M€) eli lähes nelinkertaisesti Mäntyniemeen verrattuna.


title: Mäntyniemi

text: Mäntyniemi sai ensimmäisiltä käyttäjiltään myös kritiikkiä. Tellervo ja Mauno Koivisto kertoivat tammikuussa 1994, asuttuaan talossa noin kaksi kuukautta, että kaikki tilat ja huonekalut eivät olleet niin mukavia ja käytännöllisiä kuin julkisuudessa oli annettu ymmärtää. Presidentin yksityissaunaan mahtui mukavasti vain neljä henkilöä, presidentin puolison makuuhuoneen lattiapinta-ala oli vain 16 neliömetriä, olohuoneen sohvalla istui yhtä mukavasti kuin kirkonpenkissä ja presidentti oli joutunut kalustamaan itselleen toisen työhuoneen varastohyllyillä. Lisäksi tasavallan presidentin kanslian henkilökuntaan kuuluva linnanvouti oli jäänyt ilman omaa työhuonetta.


title: Mäntyniemi

text: Mäntyniemen sisustuksesta on pyritty luomaan yhtenäinen kokonaisuus ja huoneissa on useiden nykytaiteilijoiden töitä. Heti edustustilan sisääntuloaulassa on tulijaa vastassa Reijo Paavilaisen reliefi "Lemminkäisen retket".


title: Mäntyniemi

text: Virka-asunnon yhteydessä toimi myös Liikkuvan poliisin turvallisuusyksikkö.


title: Kultaranta

text: Kultaranta () on Naantalissa Luonnonmaan saaressa sijaitseva Suomen tasavallan presidentin kesäasunto. Huvilatilan pinta-ala on 54 hehtaaria, koostuen useista puistoista, rakennuksista ja kasvihuoneista. Puistot on jaettu kolmeen osaan, muoto-, metsä-, ja hyötypuutarhaan, joista matkailijat voivat kesäisin tutustua muoto- sekä hyötypuutarhaan. Huvilatilan korkeimmalla paikalla sijaitsee Kultarannan päärakennus graniittilinna Villa Kultaranta. Tasavallan presidentti saapuu kesänviettoon Kultarantaan noin 10. kesäkuuta ja lähtee elokuun puolessa välissä.


title: Kultaranta

text: Vuosittain Kultarannassa käy noin 18 000 vierailijaa. Kultaranta on yksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä Suomessa.


title: Kultaranta

text: Kultarannan tila oli pakkohuutokaupattavana vuonna 1906 ja sen osti maanviljelysneuvos Alfred Kordelin. Hän rakennutti graniittilinnan vuosina 1914–1916, omaksi kesähuvilakseen. 19-huoneisen linnan suunnitteli arkkitehti Lars Sonck.


title: Kultaranta

text: Alfred Kordelin ehti viettää uudessa huvilassaan vain muutaman kesän ennen murhaansa vuonna 1917. Kordelinin kuoltua Kultaranta lahjoitettiin Turun Suomalaiselle Yliopistoseuralle. Vuonna 1922 rakennus ja sen tontti siirtyivät Suomen valtion omistukseen silloisen eduskunnan päätettyä käyttää Kultarantaa tasavallan presidentin kesäasuntona.


title: Kultaranta

text: Ensimmäinen presidentti K. J. Ståhlberg kävi Kultarannassa vain lepäämässä, ja tasavallan presidentin kesävirka-asunnoksi Kultaranta vakiintui vasta Lauri Kristian Relanderin aikana. Sota-aikana Kultarannassa oli hiljaista. Risto Ryti kävi presidentin kesäasunnolla vain virkatehtävissä. Carl Gustaf Emil Mannerheim vieraili Kultarannassa, mutta heikon terveytensä takia ei viettänyt kesiä siellä.


title: Kultaranta

text: Kesällä 2010 järjestettiin ensimmäinen taidenäyttely Kultarannassa. Näytteillä oli kuvanveistäjä Kari Huhtamon 10 abstraktia teräsveistosta. Näyttely pidettiin ulkona Kultarannan puutarhassa ja presidentti Tarja Halosen mukaan on mahdollista että Kultarannasta tulisi pysyvä veistospuisto tai näyttelyistä jokavuotinen traditio.


title: Kultaranta

text: Kultarannan päärakennus, graniittilinna Villa Kultaranta, rakennettiin vuosina 1913–1916. Alun perin linna piti rakentaa rantaan, mutta Sonck muutti päärakennuksen rakennuspaikan 18 metriä merenpinnan yläpuolelle nousevalle kalliolle. Sisäosat korjattiin ja linnaa laajennettiin vuonna 1929. Nykyään se käsittää 19 huonetta. Linnan alakerrassa sijaitsevat juhla- ja asuinhuoneet, yläkerrassa ovat makuu- ja vierashuoneet. Linnan torniin johtavat marmoriportaat ja tornista on hyvät näkymät viereiseen Naantalin kaupunkiin ja huvilatilan puistoon. Alkuperäinen sisustus ei ole säilynyt, vaan suurin osa alkuperäisestä kalustosta päätyi myyntiin huutokaupassa. Alkuperäisestä sisustuksesta on jäljellä vain verannan terassikalusteet sekä kultaisen salongin yksi tuoli. Yleensä ottaen linnan sisäosat ovat kokeneet suuria muutoksia 1920-luvun kunnostustöissä, esimerkiksi kultaisen salongin holvikaaren mallinen tähtitaivaskatto on myöhemmin muutettu tasakatoksi.


title: Kultaranta

text: Presidentin ollessa paikalla Kultarannan tornissa liehuu Tasavallan presidentin lippu. Lipun nostaa venekuljetuksista vastaava aliupseeri.


title: Kultaranta

text: Itse päärakennuksen lisäksi huvilatilaan kuuluu useita muita rakennuksia, kuten Munkkimäki ja Pikkulinna, jotka ovat pääasiassa henkilökunnan käytössä. Työntekijöiden asuntolana toimiva Munkkimäki tunnetaan myös nimellä Villa Waltonen.


title: Kultaranta

text: Vuonna 2000 valmistui kaksikerroksinen Vierasmaja aivan merenrannan läheisyyteen. Vierasmajan ensimmäiset käyttäjät olivat Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa ja kuningatar Silvia.


title: Kultaranta

text: Kultarannan puutarhan suunnittelivat Helsingin kaupunginpuutarhuri Svante Olsson ja hänen poikansa Paul Olsson vuosina 1914–1915. Puutarha jakaantuu kolmeen osaan: metsäpuistoon, muotopuutarhaan ja hyötypuutarhaan.


title: Kultaranta

text: Metsäpuutarha on alueista vanhin ja se ympäröi päärakennusta. Pohjoispuolella sijaitseva puisto on säilytetty lähes koskemattomassa luonnontilassa, aluetta on puhdistettu ja sinne on rakennettu vain muutamia hiekkateitä. Paikalla sijaitsi aikoinaan Kordelinin rakennuttama rattikelkkarata, silloin ainoa Suomessa.


title: Kultaranta

text: Muotopuutarha on 16 hehtaarin suuruinen alue, jota kutsutaan medaljongiksi. Se on Kultarannan puutarhan keskeisin osa ja käsittää 7 500 ruusua ja seitsemän lajiketta: muun muassa ruusut, "Tellervo", "Astrid Lindgren", "Presidentti Kekkonen" ja "Tarja Halonen". Sen muita osia ovat punatarha, sinitarha, pergola, huvimajat, vesialtaat ja kuusiaitojen reunustamat "diplomaattikäytävät".


title: Kultaranta

text:
Presidentin vihannekset, marjat ja kukat saadaan ympärivuotisesti Kultarannan kasvihuoneista, joiden pinta-ala on 1000 neliömetriä.
Hyötytarha tuottaa presidentin talouteen esimerkiksi porkkanaa, lanttua, perunaa, salaatteja, yrttejä, papuja ja herneitä sekä useita marjoja, kuten herukoita, mansikoita ja pensasmustikoita. Hyötytarhan kasvihuoneissa kasvatetaan esimerkiksi lähes kaikki itsenäisyyspäivän kukka-asetelmiin tarvittavat kasvit.


title: Kultaranta

text: Ensimmäinen Kultarannassa vieraillut valtionpäämies oli Ruotsin kuningas Kustaa V vuonna 1927. Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II ja prinssi Philip, Edinburghin herttua vierailivat vuonna 1976. Yhdysvaltain varapresidentti George H. W. Bush 1983.


title: Kultaranta

text: Presidentti Tarja Halosen aikana Kultarannassa ovat vierailleet muun muassa Venäjän presidentti Vladimir Putin kahdesti, Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa kahdesti, YK:n pääsihteeri Kofi Annan, Unkarin presidentti Ferenc Mádl, Latvian presidentti Vaira Vīķe-Freiberga, FAO:n pääjohtaja Jacques Diouf 2002, Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi 2004 ja Pakistanin presidentti Pervez Musharraf 2004. Arvovieraita varten presidenteillä on ollut käytössään myös Kultaranta-nimisiä veneitä, joiden kyydissä useat valtionjohtajat seuralaisineen ovat saaneet tutustua Turun saariston luontoon.


title: Yhdystie

text: Yhdystiet () ovat Suomen tieverkon maanteitä, jotka eivät ole valta-, kanta- tai seututeitä. Joskus yhdysteistä käytetään myös nimitystä "muu yleinen tie". Yhdystiet palvelevat paikallista liikennettä. Niiden liikenteellinen merkitys on yleensä pieni, joskin Suomessa on myös hyvinkin vilkasliikenteisiä yhdysteitä. Yhdysteille on tienumerointijärjestelmässä varattu numerot 1000–9999, jotka voidaan merkitä valkoisin numeroin siniselle pohjalle. Aina yhdysteiden numeroita ei kuitenkaan merkitä tieopasteisiin.


title: Yhdystie

text: Vuoden 2006 alussa voimaan tulleen uuden maantielain mukaan myös entiset paikallistiet (numerot 11000–19999) ovat nykyisin yhdysteitä. Käytännössä jako yhdysteihin ja paikallisteihin on monissa yhteyksissä kuitenkin vielä käytössä. Entisten paikallisteiden numerot ovat pelkästään hallinnollisia eikä niitä merkitä opasteisiin.


title: Yhdystie

text:
Liikenne- ja viestintäministeriö määrää, mitkä tiet ovat yhdysteitä.
Vuoden 2014 alussa Suomessa oli 51 133 kilometriä yhdysteitä, joista noin 9 prosenttia oli kestopäällysteisiä, noin 39 prosenttia kevytpäällysteisiä ja noin 52 prosenttia sorateitä.


title: Yhdystie

text: Näiden teiden numerot merkitään useimmiten maastoon teiden varsille, mutta ei useinkaan opasteisiin.


title: Yhdystie

text: Nämä ovat entisiä paikallisteitä, eikä niiden numeroita merkitä maastoon.


title: Jean de La Fontaine

text:
Jean de La Fontaine (8. heinäkuuta 1621 Château-Thierry, Ranska – 13. huhtikuuta 1695 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen runoilija.
De La Fontainen isä oli virkamies ja hän kustansi pojalleen koulutuksen, jotta myös tämä pääsisi arvostetuksi virkamieheksi. Tulevaa satukirjailijaa ei lakitiede kuitenkaan kiinnostanut laisinkaan, vaan hän luki ainoastaan hauskana pitämäänsä kirjallisuutta.


title: Jean de La Fontaine

text: Isä järjesti poikansa naimisiin, mutta nuori de La Fontaine ei asettunut aloilleen. Hän viihtyi paremmin ystäviensä järjestämissä juhlissa sekä korttipöydässä. Ystävät pyysivät häneltä runoja juhliinsa, ja de La Fontaine kirjoitti niitä ruokapalkalla. Vaimolleen hän oli kroonisesti uskoton, hänen juorutaan olleen suhteissa aatelisnaisten ja jopa erään abbedissan kanssa.


title: Jean de La Fontaine

text: Boheemielämästään huolimatta de La Fontaine sai paikan virkamiehenä. Virkaansa hän hoiti huonosti ja kyllästyi siihen pian. Hän hylkäsi vaimonsa ja lapsensa ja muutti Pariisiin. Pariisista löytyi nopeasti varakkaita naisia, jotka tarjosivat boheemirunoilijalle ruokaa ja asunnon. Hän kirjoitti runoja täysihoitoa vastaan. Boheemielämä jatkui lähes 70-vuotiaaksi, jolloin de La Fontaine sairastui. Toivuttuaan sairaudestaan hän katui entistä elämäänsä ja tuli uskonnolliseksi. Hän kirjoitti nyt hymnejä sekä virsiä ja käytti katumuksentekijän jouhipaitaa.


title: Jean de La Fontaine

text: De la Fontainen onnistui ystävystyä aikansa ylhäisöön kuuluvien François de La Rochefoucauldin ja Louis II Condén kanssa. He ehdottivat kuningas Ludvig XIV:lle, että De la Fontaine ansaitsisi paikan Ranskan akatemiassa. Aurinkokuningas ei lämmennyt ajatukselle, sillä hän piti de La Fontainen kertomuksia, "Contes", rivoina. Majesteetin mielestä kirjailijan olisi ensiksi tultava järkiinsä, ennen kuin paikkaa akateemikkona voitaisiin harkita. De la Fontaine pääsi Ranskan akatemian jäseneksi 63-vuotiaana, vuonna 1683. Akatemian kokouksissa hän lähinnä nukkui.


title: Jean de La Fontaine

text:
De la Fontaine on haudattu Pariisin Père-Lachaisen hautausmaalle.
Kuuluisuutensa de La Fontaine saavutti aluksi kertomuksillaan, "Contes". Ne ovat saaneet merkittäviä vaikutteita Boccacciolta.


title: Jean de La Fontaine

text: De la Fontaine sai innoituksen runomuotoisiin, vertauskuvallisiin eläinsatuihinsa ja arkielämän kertomuksiinsa Aisopokselta ja Horatiukselta. Siitä huolimatta ne ovat Ranskan kirjallisuuden merkkiteoksia. La Fontainen merkitys etymologisessa mielessä on merkittävä: esimerkiksi sanonta "karhunpalvelus", hyvää tarkoittava teko joka vahingoittaa autettavaa, on peräisin eräästä La Fontainen kertomuksesta jossa ystävällinen karhu auttaa hätistämään puutarhurin nenältä kärpästä kivenmurikan avulla.


title: Jean de La Fontaine

text: Ensimmäinen 124 sadun kokoelma "Fables Choisies" (Eläinsatuja) ilmestyi 31. maaliskuuta 1668, ja se oli viisaasti omistettu Monseigneur dauphinille (jota nimitystä Ranskan kruununperillisistä käytettiin), kuningas Ludvig XIV:n kuusivuotiaalle pojanpojalle. Tarinat ovat joka suhteessa ensiluokkaisia: täysin virheettömiä, tasapainoisia, oivallisesti riimitettyjä, luonnollisia ja sujuvia, lystikkäitä, nokkelia, viisaita – ja ehdottoman ranskalaisia. Niistä tuli heti menestys. Vielä nykyäänkin hyvin kasvatetut ranskalaiset osaavat Eläinsatuja ulkoa sivukaupalla.


title: Jean de La Fontaine

text: Saduissaan de La Fontaine osoittaa ihmisluonnon olevan alttiin erilaisille heikkouksille. Hän ei kuitenkaan kauhistele sitä, vaan haluaa nauraa inhimillisille heikkouksille, paikoitellen hieman ilkeästikin.


title: Jean de La Fontaine

text: De la Fontaine julkaisi koko elämänsä ajan tasaisin väliajoin uusia eläinsatuja; viimeinen ilmestyi 1693. La Fontainea ja Eläinsatuja juhlistava postimerkkisarja julkaistiin Ranskassa 1995.


title: Charles Babbage

text: Charles Babbage (26. joulukuuta 1791 – 18. lokakuuta 1871) oli englantilainen matemaatikko ja filosofi. Hän oli ensimmäisiä tieteilijöitä, jotka keksivät ajatuksen ohjelmoitavasta tietokoneesta.


title: Charles Babbage

text: Babbage ei elämänsä aikana saanut yhtään mekaanista tietojenkäsittelykonettaan täysin valmiiksi. Hänen yhteistyökumppaninsa oli Ada Lovelace. Yhdessä he pystyivät keskustelemaan sellaisista tietotekniikan käsitteistä kuin laskentaoperaatio ja muuttuja, jotka olivat todellisuutta vasta toista sataa vuotta myöhemmin.


title: Charles Babbage

text: Ohjelmoitavan laskukoneen idea tuli esille mekaanisessa differenssikoneessa. Babbage oli aikaisemmin matkustanut Ranskaan ja tavannut Gaspard de Pronyn, joka oli Ranskan suuren vallankumouksen seurauksena organisoinut trigonometristen taulukoiden uusiksi laskemista, kun tarkoituksena oli ottaa käyttöön suorakulmaksi 100-jakoinen asteitus. De Prony oli jakanut laskennan yksinkertaisiin osatehtäviin ja vei urakan läpi kuudessa vuodessa 80 laskijan voimin. Babbage sai tärkeitä vaikutteita de Pronylta. Babbage laati suunnitelman mekaanisesta laskukoneesta logaritmitaulukoiden laskemiseksi ja onnistui saamaan sille rahoituksen Ison-Britannian valtiolta 1823. Babbage ei koskaan saanut valmiiksi differenssikonetta, kun hän keskittyi analyyttiseksi koneeksi kutsutun ohjelmoitavan koneen kehittämiseen. Hallitus lakkasi rahoittamasta koneen rakentamista vuonna 1832, jolloin valmiina oli osakokonaisuuksia koneen toiminnan esittelemiseksi.


title: Charles Babbage

text: Babbage keksi reikäkorttien avulla kaksi ohjelmoitavan tietokoneen periaatetta, reikäkorttien sisällön määräämän suoritusjärjestyksen eli pakotetun hypyn sekä ehdollisen hypyn. Babbagen keksintö avasi automaatiolle rajattomien toimintamahdollisuuksien maailman. Babbagen poika Henry Babbage rakensi tietokoneen keskusyksikön osajärjestelmän, joka toimi kuten oli suunniteltu. Tämä laite lahjoitettiin Harvardin yliopistolle 1886. Yli puoli vuosisataa myöhemmin sen löysi Howard Aiken. Aiken paneutui Babbagen julkaisuihin ja oivalsi, että uusilla sähköisillä ratkaisuilla Babbagen ideat voidaan toteuttaa. Aiken meni keskustelemaan ideoistaan IBM:n pääjohtajan Thomas J. Watsonin kanssa. IBM:stä tuli 1950-luvulla johtava tietokoneiden valmistaja.


title: Charles Babbage

text: 1850-luvulla Ruotsissa rakennettiin useita versioita Babbagen periaatteella toimivista koneista, joista yksi toimitettiin 1859 Englannin väestörekisterikeskukselle. Monimutkaiset mekaaniset laitteet olivat kuitenkin lian herkkiä rikkoutumaan eivätkä siten olleet käyttökelpoisia. Differenssikone 2 rakennettiin alkuperäisten piirustusten perusteella vuonna 1991 ja todettiin täydellisesti toimivaksi.


title: Charles Babbage

text: Vuonna 1854 Babbage kehitti tilastollisen menetelmän, jolla sai murrettua Vigenére-salauksen. Tätä ei kuitenkaan julkaistu, joten Britannia saattoi avata salattuja viestejä Krimin sodassa. Tämän vuoksi kunnia keksinnöstä meni preussilaiselle upseerille Friedrich Kasiskille vuonna 1863. Babbage oli Royal Societyn jäsen.