title: Jääkaappi

text: Jääkaapit myöhäiseltä 1800-luvulta aina vuoteen 1929 käyttivät myrkyllisiä kaasuja ammoniakkia (NH), metyylikloridia (CHCl) ja rikkidioksidia (SO) jäähdytysaineinaan. Useita kuolemaan johtaneita onnettomuuksia sattui 1920-luvulla, kun metyylikloridia vuosi jääkaapeista. Kolme amerikkalaista yritystä aloitti yhteistyötutkimuksen, johon osallistui Thomas Midgley, kehittääkseen vähemmän vaarallisen tavan jäähdyttämiseen. Tuloksena oli myrkyttömien freonien keksiminen ja niiden käyttöönotto jääkaapeissa 1930-luvulla.


title: Jääkaappi

text: Ensimmäisten kotijääkaappien kompressoriosat olivat niin suuria, että ne asennettiin kellariin. Yksiosaiset jääkaapit tulivat markkinoille 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Tuotemerkkejä olivat esimerkiksi Frigidaire, Electrolux ja Kelvinator. Nämä olivat kalliimpia kuin autot, joten niiden markkinat pysyivät pienenä. Joka kodin varusteen jääkaapista teki vuonna 1927 General Electric tuodessaan markkinoille Christian Steenstrupin suunnitteleman mallin, jonka lempinimi oli "Monitor top". Nimitys johtui kaapin päällä olevasta pyöreästä lauhduttimesta, joka muistutti sotalaiva USS Monitorin tykkitornia. Lauhduttimen sisällä oli kompressori. Kaapin pellit oli emaloitu valkoisiksi. Tukeva ovi sulkeutui tiiviisti ja auttoi säilyttämään kylmää. Kaapin hinta oli aluksi 525 dollaria, mutta laski vähitellen 290 dollariin. Vuosien 1927 ja 1936 välillä näitä valmistettiin yli miljoona kappaletta.


title: Jääkaappi

text: Ennen toista maailmansotaa jääkaapin koneisto sijaitsi kaapin päällä, ja senaikaisten moottorien hyötysuhde oli lähes 90 %. Vuonna 1984 moottorien hyötysuhde oli enää 60 %, kun moottori oli siirtynyt kaapin alapuolelle. Kun moottorin tuottama lämpö nousi ylös, sen oli tehtävä työtä poistaakseen itse tuottamaansa lämpöä. Tähän kului jopa puolet käytetystä energiasta.


title: Jääkaappi

text: Vuosien kuluessa jääkaappien valmistajat ovat yrittäneet kasvattaa kaapin sisätilavuutta vähentämällä sen lämpöeristystä. Useimmiten jääkaappi on suunniteltu niin, että kun sen oven avaa, jäähdytetty ilma valuu ulos. Samalla jääkaappi huurtuu, ja huurteen poistamiseksi joihinkin jääkaappeihin on rakennettu sisäpuolelle sähkölämmitys. Joissakin malleissa on ollut sähkölämmitin ovessa, jottei sen tiiviste tarttuisi kiinni. On valmistettu malleja, joiden ulkoseinissäkin on sähkölämmitys estämään huoneilman kosteuden tiivistymistä.


title: Jääkaappi

text: Vuonna 1975 amerikkalaisen jääkaapin vuosittainen sähkönkulutus oli 1800 kilowattituntia. Kiristettyjen säädösten ansiosta vuoteen 1980 mennessä jääkaappien vuosittainen sähkönkulutus laski 1400 kWh:iin. Tuolloin parhaat mallit ylsivät noin 933 kWh:iin. Mutta alemmas voitiin päästä. Vuonna 1981 tavallinen japanilainen jääkaappi käytti 700 kWh – parhaat enää 550 kWh vuodessa. Teoriassa voitiin päästä sitäkin alemmas, ja se myös kannattaisi rahallisesti ainakin 260 kWh:iin asti. Vuonna 1984 kalifornialainen suunnittelija Larry Schlussler rakensi jääkaapin prototyypin, joka käytti vain 15 kWh vuodessa. Jopa sekin voitaisiin ehkä alittaa käyttämällä passiivista jäähdytystä.


title: Jääkaappi

text: Nykyaikaiset jääkaapit perustuvat höyrynpuristusprosessiin. Sähkökäyttöinen kompressori puristaa kaasumaisen kylmäaineen tulistuneeksi kaasuksi paineputkeen, josta kylmäaine jatkaa kulkua lauhduttimeen. Jääkaapin takana olevassa lauhdutinputkistossa kylmäaineen lämpötila laskee noin 10-15 celsiusastetta, lähelle huoneenlämpöä, jolloin sen olomuoto muuttuu kaasusta nesteeksi. Paineenalainen kylmäaine ohjataan paisuntaventtiilin läpi höyrystimeen, jossa paineen laskiessa kylmäaine höyrystyy ja samalla jäähtyy noin -10 °C:n lämpötilaan. Jääkaapin sisäpuolella oleva kylmä höyrystin sitoo lämpöenergiaa jääkaapin sisältä, jolloin jääkaapin lämpötila laskee.


title: Jääkaappi

text: Sellaisissa käyttökohteissa, joissa sähkön käyttäminen ei ole mahdollista, jääkaappi voidaan toteuttaa absorptio-periaatteella.


title: Jääkaappi

text: Aiemmin käytetyt freonit eli CFC-yhdistekaasut vahingoittivat maapallon ilmakehän otsonikerrosta voimakkaasti. Tämä huomattiin vasta vuosikymmenien jälkeen ja freonien käyttö lopetettiin kokonaan. Nykyään kylmäaineina käytetään luonnon hiilivetyjä esimerkiksi HFC-134a, jotka ovat vähemmän haitallisia luonnolle. Uusimmissa eurooppalaisissa laitteissa kylmäaineena käytetään isobutaania. Isobutaani on tulenarkaa, mutta kodin kylmäkoneissa tarvittava kylmäainetäytös on hyvin pieni, noin 15-70 grammaa. Isobutaanin GWP-arvo, eli vaikutus kasvihuoneilmiöön on vain kolme (3), kun esimerkiksi HFC-134a kylmäaineella arvo on 1300. Lisäksi jääkaappien energiatehokkuus on kasvanut selvästi jonka vuoksi uusien jääkaappien hiilijalanjälki on aiempaa pienempi.


title: Astianpesukone

text: Astianpesukone eli tiskikone on kodinkone, jota käytetään astioiden ja ruokailuvälineiden pesemiseen. Astianpesukone pesee astiat ruiskuttamalla niille voimakasta pesuainetta sekä ohjelman vaiheesta ja vesijohtoliitännästä riippuen kuumaa tai kylmää vettä. Lisäksi astianpesukoneet lähes aina myös kuivattavat esineet. Käsinpesusta poiketen pesussa ei siis kosketa esineisiin mekaanisesti.


title: Astianpesukone

text: Astianpesukoneet ovat yleensä edestä täytettäviä, mutta päältä täytettäviä mallejakin on olemassa. Nykyisten koneiden ulkokuori on polttomaalattua terästä ja sisäkuori ruostumatonta terästä. Astianpesukoneita on eri kokoisia. Lattialle tai kaapiston sijoitettavat mallit ovat yleensä 60 tai 45 senttimetriä leveitä, ja niiden lisäksi on olemassa pienempiä pöytämalleja.


title: Astianpesukone

text: Astianpesukoneissa on usein kaksi koria pestäville esineille. Yläkoriin sijoitetaan lasit, kahvikupit, pikkulautaset ja muoviastiat sekä muita kevyitä astioita. Alakori on puolestaan tarkoitettu ruokalautasille sekä tarjoilu- ja ruoanvalmistusastioille. Pöytäkoneissa on usein vain yksi kori, jossa on telineitä erilaisia astioita varten. Ruokailuvälineille on alakorissa usein oma pieni korinsa, tai niille voi olla myös kolmas niin sanottu välinekori yläkorin yläpuolella.


title: Astianpesukone

text: Astiakorien alapuolella on yleensä suihkuvarret, mutta joissain koneissa on pieniä lisäsuihkuvarsia. Koneen pohjalla on roskasiivilä, jossa on tavallisesti kaksi osaa, karkea- ja hienosiivilä. Lisäksi joissain koneissa on mikrosiivilä. Karkeasiivilä kerää kaikki isommat roskat.


title: Astianpesukone

text: Astianpesukone liitetään kuumaan (enintään 60-asteiseen) tai kylmään vesijohtoon, viemäriin ja sähköverkkoon. Rakentamismääräysten mukaan vesijohtoverkostoon liitettävät laitteet pitää varustella niin, että vesivuoto tulee näkyviin. Koneiden vesijohtoliitännässä on usein vuodosta ilmaiseva tai vedentulon sulkeva laite.


title: Astianpesukone

text: Astianpesukoneessa käytetään käsinpesuun tarkoitettuja aineita voimakkaampia pesuaineita ja mahdollisesti huuhteluainetta, jonka tarkoitus on estää astioihin kuivuvan veden aiheuttamia tahroja.


title: Astianpesukone

text: Koneen toimintaa säätelee joko mekaaninen tai elektroninen ohjelmakoneisto. Pesuohjelma valitaan ohjaustaulusta, jonka merkinnät eivät kuitenkaan ole standarisoituja. Merkinnät ovat konekohtaisia, ja niiden merkitys kerrotaan käyttöohjeissa. Koneissa on yleensä useita erilaisia pesuohjelmia, mutta kaikissa koneissa on kuitenkin perusohjelma, jota käytetään normaalin ruokatiskin pesemiseen. Tämän lisäksi koneissa voi olla esimerkiksi tehostettu ohjelma ja kevyt pesuohjelma.


title: Astianpesukone

text: Käynnistetty astianpesukone ottaa vettä, ja koneen pohjalla olevat vastustukset lämmittävät veden ohjelman mukaisesti. Perusohjelman pesuvaiheessa veden lämpötila on 60–70 astetta ja viimeisen huuhtelun aikana jopa 85–90 astetta. Tavallisesti koneessa on kaksi pumppua, joista toinen kierrätää pesuvettä ja toinen tyhjentää käytetyn veden pois koneesta. Käyttövesi suihkuaa paineen avulla suihkuvarsien rei’istä. Pesuvaiheen jälkeen pumppu poistaa veden, jolloin roskat jäävät siivilöihin. Sen jälkeen kone huuhtoo astiat ja käyttää toisessa huuhteluvaiheessa huuhtelukirkasteen. Tämän jälkeen kone poistaa kosteuden koneesta joko tiivistämällä kosteuden viileän ilman avulla tai puhaltamalla sen höyryaukon kautta huoneeseen. Lopuksi lämpövastukset lämmittävät koneen sisäilman astioiden kuivattamiseksi.


title: Astianpesukone

text: Ensimmäisen astianpesukoneen patentoi Joel Houghton vuonna 1850 Yhdysvalloissa. Nykyaikainen painevedellä toimiva astianpesukone on kuitenkin Josephine Cochranen kehitystyön tulos ja patentoitiin 28. joulukuuta 1886 myös Yhdysvalloissa. Aiemmin astiat pestiin useimmiten harjaamalla astiat tiskiharjalla ja astianpesuaineella. Cochrane myös aloitti astianpesukoneiden kaupallisen tuotannon perustamassaan "Cochran's Crescent Washing Machine Company" -nimisessä yhtiössä. Cochrane sai vuonna 1900 patentin astianpesukoneen seuraavalle, automaattisella vesipumpulla varustetulle mallille. Cochrane kuoli Chicagossa 3. elokuuta 1913 ja astianpesukoneen valmistus- ja myyntioikeudet myytiin "Hobart Companylle", jonka nimi on nykyisin "KitchenAid".


title: Matto

text: Matto on lattialle levitettävä sisustus- ja käyttötekstiili, joka valmistetaan kutomalla tai solmimalla. Mattojen materiaali vaihtelee käyttötarkoituksen mukaan.


title: Matto

text: Mattoja käytetään lattian peittämisen ohella myös esimerkiksi kengänpohjien puhdistamiseen (kynnysmatto).


title: Matto

text: Kokolattiamatto on koko huoneen lattia-alan peittävä kiinteästi asennettu matto, joka on perinteisen maton ja lattianpäällysteen välimuoto.


title: Matto

text: Suomessa on kudottu perinteisesti räsymattoja. Materiaalina käytetään esimerkiksi vanhoja käyttötekstiilejä tai tekstiiliteollisuuden ylijäämämateriaalista leikattua trikoo- tai kangaskudetta.


title: Matto

text: Käsin solmitut itämaiset matot ovat hyvin arvokkaita, ja niiden hinta riippuu yleensä solmujen tiheydestä, valmistustekniikasta ja materiaaleista. Kuviollisia mattoja voidaan valmistaa myös erilaisilla pujottelutekniikoilla, kuten kelim-matot.


title: Pullo

text: Pullo on yleensä lasista tai muovista valmistettu ahdassuinen, tavallisesti kaulallinen astia, jossa säilytetään juomaa tai muuta nestettä, esimerkiksi ruokaöljyä, sytytysnestettä, lääkettä, nestesaippuaa, sampoota tai mustetta.


title: Pullo

text: Juomapullo suljetaan korkilla. Jos pullo on suljettu kierrekorkilla, sen voi avata käsin. Kruunukorkilliset pullot avataan apuna käyttäen apuna korkinavaajaa tai korkkiruuvia. Retkeilyyn ja urheiluun tarkoitetuissa juomapulloissa käytetään usein erityistä korkkimallia, joka perustuu hampailla avattavaan ja suljettavaan venttiiliin. Kierrekorkit voi kiertää takaisin paikoilleen.


title: Pullo

text: Pullopostiksi sanotaan viestiä, joka pulloon pantuna lähetetään kulkemaan merelle tai järvelle.


title: Pullo

text: Kleinin pullo on kappale, jolla on vain yksi pinta. Hieman vastaava on Möbiuksen nauha eli liuska, jolla on vain yksi puoli.


title: Pullo

text: Aiemmin nesteitä säilytettiin saviruukuissa, lasi oli ylellisyyttä. Varattomat tekivät keramiikkapulloja. Niitä tehtiin pitkään vain yhtä mallia: bellarminepulloa. Lasinpuhaltajat tekivät ohutseinäisiä pulloja jotka särkyivät helposti. Pikkuhiljaa tekniikka kehittyi, ja pullot osattiin valmistaa aiempaa laadukkaammin. Englannissa 1600-luvulla kysyntää oli niin paljon, että huolestuttiin metsänhakkuista, jotka vaaransivat metsät lasinpolttouunien takia.


title: Pullo

text: Kaupoissa myytäville virvoitus-, alkoholi- ja muita juomia sisältäville pulloille on monissa maissa asetettu pantti, jonka saa takaisin, kun pullo palautetaan myymälään tai muuhun palautuspisteeseen. Uudelleentäytettävät pantilliset lasipullot toimitetaan juomateollisuudelle. Siellä huonokuntoiset pullot poistetaan, hyvät pullot pestään ja huuhdellaan, ja otetaan uudelleen käyttöön (n. 33 kertaa). Kierrätysmuovipulloista (PET-pullo) värittömät kierrätetään useimmiten uusiksi juomapulloiksi. Värillistä materiaalia hyödynnetään muun muassa pakkausmateriaalien, reppujen ja nykyään jopa kännyköiden valmistuksessa.


title: Pullo

text: Materiaaliltaan kierrätykseen soveltuvat muovipullot ovat panttimerkittyjä. Suomessa juomapullojen ja -tölkkien kierrätysjärjestelmästä vastaa PALPA, Suomen Palautuspakkaus Oy.


title: Pullo

text: Lasisten viinipullojen kierrätyksestä Suomessa vastaa A-pullo.


title: Pullo

text: Kaikki lasista ja muovista valmistetut pullot voi kierrättää Suomessa. Pantilliset pullot voi palauttaa kauppoihin ja pantittomat lasin ja muovin keräyspisteisiin. Lähimmät pisteet löytyvät Jätelaitosyhdistyksen verkkosivuilta.


title: Pullo

text: Kierrätysmuovipullot on hyvä palauttaa korkillisina, koska myös ne ovat kierrätettävää materiaalia. Lasipullojen kruunukorkit kuuluvat metallin kierrätykseen.


title: Pullo

text: Pullon valmistuksella on pitkä historia. Lasista valmistetut pullot ovat olleet vuosisatoja yleisiä. Niitä ovat ensimmäisinä valmistaneet foinikialaiset ensimmäisellä vuosisadalla. Pullojen valmistus muuttui teolliseksi roomalaisaikana. Aikaisemmin lasitehtaiden pääartikkeli oli pullo.


title: Pullo

text: Suomessa lasisten juomapullojen palautusjärjestelmä sai alkunsa 1950-luvulla olympialaisten ja Coca Colan rantautumisen aikaan. 1980-luvulla tuli markkinoille uudelleentäytettävä muovipullo. Vuonna 1996 juomatölkit tulivat pantillisiksi, ja 2008 myös kevyet kierrätysmuovipullot, joiden materiaali kierrätetään uusiokäyttöön.


title: Universaalipreskriptivismi

text: Universaalipreskriptivismi on R. M. Haren kehittämä uudenlainen versio kantilaisesta moraalista, joka sisältää vahvoja preferenssiutilitaarisia osia. Teorian mukaan kaikkea toimintaa pitäisi ohjata säännöillä "minun tulisi tehdä X aina tilanteessa Y", kunhan kaikki relevantit, universaaliset faktat ovat samanlaisia.


title: Universaalipreskriptivismi

text: Haren teoriaan mahtuu eri ihmisten preferenssien ja utiliteetin kunnioitus, vaikka itse normatiivinen osuus tarjoaakin puhtaan deontologisia sääntöjä. Haren mukaan kaikkien eettisten sääntöjen pohjana tulisi olla logiikka.


title: Universaalipreskriptivismi

text: Michael E. Berumen on sympatisoinut Haren näkemyksiä, kuten myös Peter Singer, joka tosin edustaakin enemmän utilitaarista koulukuntaa.


title: Deontologia

text: Deontologia eli velvollisuusoppi on filosofinen näkökulma, joka keskittyy käytäntöön ja tekoihin sekä niiden selittämiseen sinänsä kausaalisena prosessina. Tämä erottuu teleologiasta, jonka mukaan asioita tulisi selittää niiden lopputulosten perusteella.


title: Deontologia

text: Deontologinen etiikka eli velvollisuusetiikka tutkii teoista lähinnä itse tekoja eikä tekojen aiheuttamia lopputuloksia. Deontologinen logiikka puolestaan antaa yksinkertaisimpia mahdollisia loogisia päätelmiä.


title: Neitsyydenpalautusleikkaus

text: Neitsyydenpalautusleikkaus eli hymenoplastia on leikkaus, jolla yritetään luoda vaikutelma naisen neitsyydestä muokkaamalla tämän immenkalvoa. Leikkauksen tarkoitus on yleensä saada tuleva aviomies uskomaan, että nainen on neitsyt. Leikkaukset ovat yleisiä pääosin arabimaissa, joissa neitsyyden vaatiminen naiselta on yleistä. Leikkauksella voidaan pelastaa naisen henki kulttuureissa, jossa hääyönä vertavuotamattomiin naisiin kohdistuvat julmuudet ovat tavallisia ja jopa lainsäädäntöjen hyväksymiä. Leikkauksilla on vähennetty vastanaitujen naisten murhia Egyptissä noin 80 prosentilla.


title: Neitsyydenpalautusleikkaus

text: Yleensä leikkauksessa ommellaan immenkalvon aukkoa pienemmäksi, ja halutessa voidaan asettaa myös verenväristä nestettä sisältävä säiliö, joka puhkeaa yhdynnässä. Verisen lakanan nähdessään mies, sukulaiset ja häävieraat uskovat naisen olleen neitsyt.


title: James T. Kirk

text: James Tiberius Kirk on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa "Star Trek" ja sitä seuranneissa elokuvissa. Kirkiä esittää televisiosarjassa ja seitsemässä elokuvassa William Shatner. Elokuvissa Star Trek, Star Trek Into Darkness ja  Star Trek Beyond hahmoa esittää Chris Pine.


title: James T. Kirk

text:
Kapteeni Kirk on alkuperäisen "Star Trekin" eli "The Original Seriesin" päähahmo ja tähtilaiva Enterprisen kapteeni. Sarjassa Kirk miehistöineen tutkii avaruutta kohdaten matkoillaan usein yleensä vihamielisiä avaruusolentoja, robotteja ja planeettoja alistavia hirmuhallituksia. Kapteeni Kirk esiintyy myös seitsemässä elokuvassa.
Ensimmäisessä "Star Trek" -jaksossa (”Where No Man Has Gone Before”) Kirkin toisen nimen alkukirjaimeksi esitetään R, mutta seuraavissa jaksoissa se on muutettu T:ksi. Keskimmäinen nimi paljastui Tiberiukseksi vasta vuonna 1974 animaatiosarjassa ja ”kanonisoitiin” "Star Trek VI: The Undiscovered Country" -elokuvassa vuonna 1991.


title: James T. Kirk

text: Viimeisessä Shatnerin tähdittämässä "Star Trek" -elokuvassa, "Star Trek – sukupolvet", Kirk kuolee pudottuaan kalliolta taisteltuaan Jean-Luc Picardin kanssa tiedemies Sorania vastaan. Shatner on kuitenkin kirjoittamissaan romaaneissa herättänyt Kirkin henkiin. Kirkin huhuttiin esiintyvän viimeisimmän "Star Trek" -sarjan, "n" jaksoissa, mutta sarja lopetettiin neljännen tuotantokauden jälkeen.


title: Naula

text: Naula on yleensä metallista valmistettu kiinnittämiseen tarkoitettu piikki, joka lyödään vasaralla rakenteeseen puukappaleiden kiinnittämiseksi.


title: Naula

text: Ennen teollisesti valmistettuja nauloja naulat takoi seppä pajassa käsityönä. Taottu naula on antiikin roomalainen keksintö. Lankanaula on nimensä mukaisesti metallilangasta, nelikulmaisesta tai pyöreästä, teollisesti valmistettu naula. Neliskulmainen naula pitää paremmin eikä halkaise puuta yhtä helposti kuin pyöreä, joten se on nykyään yleisempi normaalina puunaulana.


title: Naula

text: Naulaus on yleinen puurakenteiden kiinnitystapa, sillä tarvittavat työvälineet ovat yksinkertaiset ja kiinnitys on suhteellisen nopea ja pitävä. Naulattujen liitosten tukena voidaan käyttää myös tehdastekoisia rei'itettyjä naulauslevyjä, joilla puuosat usein saadaan paremmin liitetyksi toisiinsa. Kattoristikoiden tehdasvalmistuksessa käytetään naulalevyjä, joihin on levystä "prässätty" tiheään naulamaiset piikit. Levy ja sen piikit muodostavat kokonaisuuden, joka puristetaan hydraulisella tms. laitteella kiinnityskohdan molemmin puolin.


title: Naula

text: Ammattimaisessa käytössä naulat kiinnitetään yhä yleisemmin tarkoitukseen tehdyillä koneilla naulaimilla.


title: Naula

text: Suomen naulamuseo sijaitsee Jokioisilla, Lounais-Hämeessä, jossa sijaitsee myös vuodesta 1804 lähtien toiminut naulatehdas.


title: Naula

text: Suutarit käyttivät kenkien puolipohjaukseen puunauloja, joita kutsuttiin likeiksiSileäpintainen lankanaula kestää huonosti ulosvetävää kuormitusta, (naula irtoaa puusta). Jos sileä naula on lisäksi lyöty puun syiden suuntaisesti, ei se käytännössä pysty paljonkaan vastustamaan ulosvetoa. Jos naulan kiinnipidon tulee olla mahdollisimman hyvä, on kampanaula siihen hyvä vaihtoehto. Pieniä uppokantanauloja käytetään viimeistelynaulauksissa (listojen ja panelien kiinnitys). Niissä naulasta jää näkyviin vain pieni, lähes huomaamaton kanta. Vastakkaisesta syystä käytetään kohokantaisia kuparinauloja, joiden kantojen tuleekin jäädä (koristeellisena) näkyviin. Koristeellisuutta saadakseen on vaatimuksena suora ja tasajakoinen naulausrivi.


title: Naula

text: Täysin käsittelemättömiä ("mustia") nauloja käytetään piiloon jääviin ja tilapäisiin naulauksiin, kuten betonimuottien naulauksiin. Tilapäisiksi tiedetyissä, purettaviksi tulevissa rakenteissa voidaan käyttää myös ns. kaksikantanauloja, joissa on kaksi kantaa peräkkäin sentin välein. Tällöin naula lyödään vain ensimmäiseen kantaan (olakkeeseen) asti ja toisesta, koholle jäävästä kannasta naula voidaan helposti irrottaa. Sinkitty naula on suojattu kestämään paremmin ruostumista. Suojaavan sinkkipinnan vain osittainen hilseily ei tee naulasta vielä varsinaisesti ruostuvaa.


title: Naula

text: Tavallisia nauloja saa pituudeltaan noin 10 millimetristä aina 25 senttimetriin mittaisiin. Jälkimmäisiä käytetään luonnollisesti vain järeän puutavaran naulauksissa.


title: Naula

text:
Paineilmakäyttöisille naulaimille on monenlaiset omat naulansa, pienistä viimeistelynauloista järeisiin rakennusten runkonauloihin.
Naulaimille tarkoitetut naulat on liimattu riviin naulaimeen työnnettäväksi lippaaksi eli kammaksi.
Kampamainen lipas mahdollistaa naulaimelle nopean puoliautomaattisen käytön. Paineilmanaulainta on käytettävä hallitusti ja varoen, melkein kuin tuliasetta. (ks. tarkemmin esimerkiksi Onnettomuustutkintakeskuksen tutkimuksia aiheesta).


title: Naula

text: Naulojen käytöstä puurakenteissa määrää "Suomen Rakentamismääräyskokoelman" osa B10. Viimeisin, voimassa oleva asetus on vuodelta 2000.


title: Gdańsk

text: Gdańsk ([] , ) on tärkeä satamakaupunki Gdańskinlahden rannalla Pohjois-Puolassa, Motławan ja Veikselin erään suuhaaran varrella. Gdańsk on Pommerin voivodikunnan pääkaupunki ja Puolan kuudenneksi suurin kaupunki. Sen asukasluku on 460 000 (2012) ja esikaupunkeineen ("Trójmiasto" yhdessä Gdynian ja Sopotin kanssa) yli miljoona.


title: Gdańsk

text: Nimi Gdańsk tulkitaan yleensä Gdaniajoen varrella sijaitsevaksi kaupungiksi. Gdanian ajatellaan olevan sen Motławajoen haaran alkuperäinen nimi, jonka varrella kaupunki sijaitsee. Paikallisella kašubin kielellä nimi kuuluu Gduńsk. Saksankielinen nimi Danzig on jossain määrin yhä käytössä myös saksalaisen kielialueen ulkopuolella, etenkin kun viitataan kaupunkiin ennen toista maailmansotaa.


title: Gdańsk

text: Siirtokunnan nimi kirjoitettiin ensimmäisen kerran vuonna 997 urbs Gyddanyzc, 1148 Kdanzk, 1188 Gdanzc, 1236 Gdansk, 1263 Danzc, 1311 Danczk, 1399 Danczik, 1414 Danczig ja 1454 Gdansk. Näistä muodoista erottuvat kaikki kolme päämuotoa: pommerilainen Gduńsk, puolalainen Gdańsk ja saksalainen Danzig.


title: Gdańsk

text: Gdańsk sijaitsee Puolan pohjoisosassa Pommerin voivodikunnassa. Se muodostaa yhdessä Gdynian ja Sopotin kanssa yhtenäisen taajama-alueen, jota kutsutaan kolmoiskaupungiksi, Trójmiasto.


title: Gdańsk

text: Gdańskin keskusta (vanha kaupunki) sijaitsee Veikselin sivujoen Motlawan varrella kolme kilometriä rantaviivasta sisämaahan päin. Kaupungilla on kaksi satama-aluetta. "Uusi satama" on telakoiden ja teollisuuden keskus. "Pohjoissatama" rakennettiin vuonna 1975.


title: Gdańsk

text: Vuoden lämpimintä aikaa on heinä-elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on noin 21 astetta. Kylmintä on tammikuussa, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on −3,4 astetta.


title: Gdańsk

text: Arkeologien mukaan Gdańskin linnoitus rakennettiin 980-luvulla, mutta vuotta 997 pidetään kaupungin perustamisvuotena. Silloin Pyhä Adalbert (puol. Wojciech) kastoi lähetysmatkallaan Gdańskin asukkaita ja mainitsi kaupungin ensimmäistä kertaa kirjallisesti. Gdańskista tuli Pommerin herttuoiden hallitseman herttuakunnan keskus ja tärkeä kauppakaupunki.


title: Gdańsk

text: 1200-luvulla alueelle muutti lisää kauppiaita Lyypekin ja Bremenin hansakaupungeista. Pommerin herttuoista viimeinen, Mestwin II, luovutti kaikki maansa myöhemmälle Puolan kuninkaalle Przemysl II:lle. Tämän salamurhan jälkeen kaupunkia hallitsivat vähän aikaa Böömin ja Puolan kuninkaat. 1300-luvun alussa alueesta kiistelivät Brandenburg ja Puola. Seuranneessa sodassa alueen valloittivat saksalaisen ritarikunnan ritarit, jotka Puolan kuningas kutsui avuksi paikalle. Ritarikunta liitti alueen muitta mutkitta omiinsa, mitä seurasi sarja sotia ritarien ja Puolan hallituksen välillä. Kaliszin rauhassa vuonna 1343 ritarit saivat pitää Pommerin, mutta Puolan kuninkaille jäi feodaaliherruus alueella.


title: Gdańsk

text: Danzigista, jolla nimellä kaupunki tunnettiin vuoteen 1945 asti, tuli osa hansaliittoa vuonna 1361. 1400-luvun alussa käytyjen sotien jälkeen kaupunki oli taas vähän aikaa Puolan kuninkaiden hallinnassa, mutta vuonna 1411 se palasi ritarikunnalle. Vuonna 1440 Danzig liittoutui Elblągin (Elbing) ja Toruńin (Thorn) hansakaupunkien kanssa vastustamaan Saksalaisen ritarikunnan herruutta ja haki tukea Puolan kuninkaalta Kasimir IV:ltä. Seurannut kolmetoistavuotinen sota päättyi ritarikunnan tappioon.


title: Gdańsk

text: 1300-luvulta 1600-luvulle Danzig kasvoi voimakkaasti. Kaupungin omaisuus kärsi kuitenkin vahinkoa kolmikymmenvuotisessa sodassa vuosina 1618–1648. Kuningas Kasimir IV:n myöntämät oikeudet ja pääsy Puolan markkinoille tekivät Danzigista rikkaan satamakaupungin. 1500- ja 1600-luvut olivat kaupungin kaupan ja kulttuurin kulta-aikaa. Danzigiin muutti paljon ihmisiä erilaisista etnisistä ryhmistä: saksalaisia, puolalaisia, juutalaisia ja hollantilaisia.


title: Gdańsk

text: 1700-luvulla kaupunki kärsi sotien aiheuttamasta taloudellisesta ahdingosta ja muun muassa paiseruttoepidemiasta vuonna 1709. Puolan ensimmäisessä jaossa Danzigin saksankielinen asujaimisto taisteli itsenäisyyden puolesta, kun suurin osa Puolan Pommerista joutui Preussin vallan alle. Kaupunki jäi saarroksiin preussilaisten alueiden keskelle vuoteen 1793, jolloin senkin oli annettava periksi. Preussin valtakausi jatkui lyhyen Danzigin vapaakaupunkina olon 1807–1815 jälkeen, kunnes Danzigista tuli muun Preussin mukana osa Saksan valtakuntaa vuonna 1871. Preussin valta-aikana Danzig ei ollut erityisen keskeinen kaupunki.


title: Gdańsk

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Puolasta tuli itsenäinen, ja puolalaiset haikailivat Danzigia itselleen saadakseen vapaan pääsyn merelle liittoutuneiden lupauksen mukaisesti. Kaupunkia ei kuitenkaan annettu täysin Puolan hallintaan, vaan siitä tehtiin Danzigin vapaakaupunki, itsenäinen kaupunki Kansainliiton valvontaan. Tänä aikana kaupunkia hallitsi enimmäkseen sen saksankielinen väestönosa. Koska saksalaiset viranomaiset estivät puolalaisia asettumasta kaupunkiin ja häiritsivät heidän kaupankäyntiään, Puolan hallitus päätti rakentaa lähettyville uuden sataman, Gdynian, josta tulikin Puolalle tärkeä satamakaupunki. Vapaakaupunkiaikanaan gdańskilaiset saivat jopa omat postimerkit ja valuutan. Merkittävä osa Suomeen kieltolain aikana 1920-luvulla tulleesta alkoholista tuli Danzigin kautta ja Danzigiin rekisteröidyillä laivoilla . Puolalaisesta pirtusta käytetty yleisesti lempinimeä "Varsovan laulu".


title: Gdańsk

text: Saksan ja Puolan väliset kiistat Danzigin hallinnasta toimivat tekosyynä saksalaisten marssimiselle Puolaan 1. syyskuuta 1939 ja toisen maailmansodan syttymiselle. Toisena sotapäivänä Saksan joukot pääsivät Danzigiin asti ja surmasivat puolalaiset postinkantajat, jotka puolustivat postitoimistoa. Loputkin puolalaiset sotilaat antautuivat seitsemän päivän kuluttua. Saksan joukot valtasivat kaupungin ja karkottivat tai tappoivat tuhansia puolalaisia ja juutalaisia. Lokakuussa 1939 Danzigista ja muusta Puolan Pommerista muodostettiin saksalainen hallinnollinen alue Danzig-Westpreussen. Puolalaisia lähetettiin keskitysleireille, pääasiassa viereiseen Stutthofiin. Sivistyneistö murhattiin raa'asti.


title: Gdańsk

text: Vuoden 1945 alussa Saksa alkoi evakuoida saksalaista siviiliväestöä kaupungista. 30. maaliskuuta neuvostojoukot, joissa oli myös puolalaisia sotilaita, valtasivat kaupungin saksalaisten joukkojen vetäydyttyä kaupungista. Seuranneina päivinä Puna-armeijalla oli kaupungissa vapaat kädet. Siviiliväestöä murhattiin, raiskattiin ja ryöstettiin, ja lopuksi vanhakaupunki sytytettiin palamaan, jolloin 90 % kaupungista raunioitui täysin. On arvioitu, että sotavuosina 40 prosenttia kaupungin asukkaista sai surmansa.


title: Gdańsk

text: Liittoutuneiden Jaltan ja Potsdamin konferenssien (1945) päätösten mukaan Danzig annettiin sodan jälkeen Puolalle. Puola ryhtyi Neuvostoliiton tukemana karkottamaan enemmistöasemassa ollutta saksalaisväestöä kaupungista. Tilalle siirrettiin puolalaisia niiltä alueilta, jotka Puola itse menetti Neuvostoliitolle. Gdańsk jälleenrakennettiin 1950- ja 1960-luvuilla, ja siitä tuli kommunistisen Puolan tärkeä satama- ja teollisuuskaupunki. Jälleenrakennustöissä rekonstruioitiin paljon kaupungin vanhaa arkkitehtuuria ja poistettiin melkein kaikki saksalaisuudesta kertovat muistomerkit. Kaikki saksankieliset nimet vaihdettiin puolankielisiin.


title: Gdańsk

text: Gdańskilla oli tärkeä osa Puolan kommunistihallituksen kaatamisessa. Siellä järjestettiin hallituksenvastaiset mielenosoitukset, jotka johtivat Puolan kommunistisen johtajan Władysław Gomułkan eroon joulukuussa 1970. Kymmenen vuotta myöhemmin Gdańskin telakalla syntyi vapaa ammattiyhdistysliike Solidaarisuus ("Solidarność"), jonka vastustus johti kommunistisen hallinnon luhistumiseen vuonna 1989. Puolan presidentiksi valittiin sen johtaja Lech Wałęsa.


title: Gdańsk

text: Gdańskin historiaa on kuvannut kaupungissa syntynyt saksalainen kirjailija Günter Grass sarjassaan "Danziger Trilogie", johon kuuluvat romaanit "Peltirumpu" ("Die Blechtrommel", 1959), "Kissa ja hiiri" ("Katz und Maus", 1961) sekä "Koiranvuosia" ("Hundejahre", 1963). Kuuluisia gdańskilaisia ovat Grassin lisäksi muun muassa fyysiko Gabriel Fahrenheit ja tähtitieteilijä Johannes Hevelius.


title: Gdańsk

text: Perinteisistä perinteisin teollisuudenala Gdańskissa on laivanrakennus, jossa kaupunki on kunnostautunut kautta värikkään historiansa. Sijainti Itämeren ja Veikselin yhtymäkohdan vetisessä ympäristössä takaa alan tärkeyden edelleen, vaikka perinteisten laivanrakennus-, kemian- ja elintarviketeollisuuden ohelle ovatkin viime vuosikymmeninä nousseet muun muassa erilaisten farmasia- ja teknologiatuotteiden valmistus. Gdańskin ja Gdynian sataman kautta kulkee yli puolet Puolan ulkomaankaupasta.


title: Gdańsk

text: Gdańskiin pääsee säännöllisesti laivalla Kööpenhaminasta Tanskasta ja Nynäshamnista Ruotsista. Finnlines on liikennöinyt Helsingistä naapurikaupunki Gdyniaan uusilla Star-luokan matkustajarahtilaivoilla vuodesta 2009 alkaen.


title: Gdańsk

text: Gdańskin lentoyhteyksistä huolehtii Gdańsk Lech Wałęsan lentoasema, jonne lentävät Helsingistä päivittäin Flybe (kesäkuun 2012 loppuun saakka) ja Turusta Wizz Air. Finnair aloitti 11.5.2015 Norran operoimat päivittäiset lennot Helsingistä Gdanskiin. Junalla kaupunkiin pääsee kaikkialta Puolasta.


title: Gdańsk

text: Gdańsk on Pommerin voivodikunnan pääkaupunki ja yksi Puolan taloudellisista ja hallinnollisista keskuksista. Pommerin voivodikunta muodostettiin vuonna 1999 kolmesta voivodikunnasta: Gdańskin voivodikunnasta, Słupskin voivodikunnasta ja Elblągin voivodikunnasta. Alueen pinta-ala kasvoi 7 394 neliökilometristä 18 293 km²:iin ja väkiluku 1 333 800:sta (1980) 2 198 000:een (2000). Kolmen kaupungin muodostaman "Trójmiaston" alueella asuu näistä suurin osa.


title: Gdańsk

text: Gdańskin kaupunginjohtaja oli tammikuuhun 2019 Paweł Adamowicz. Häntä puukotettiin 13. tammikuuta hyväntekeväisyystilaisuudessa, jossa hän oli puhujana. Hän ei toipunut vaikka hänet leikattiin, vaan kuoli 14. tammikuuta vammoihinsa. Puukottaja oli gdańskilainen mies, jolla oli rikostausta ja mahdollisesti mielenterveyden häiriö.


title: Gdańsk

text: Gdańskin nähtävyyksistä ehkä kuuluisin ja ainakin näyttävin on Bazylika Mariacka (suom. Mariankirkko), joka on maailman suurin tiilestä muurattu katedraali ja Euroopan suurimpia kirkkoja. Se on 105,5 metriä pitkä, torni on 85 m korkea ja tiiliholvit ulottuvat 30 metrin korkeuteen. Sinne mahtuu viettämään jumalanpalvelusta 25 000 henkeä. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1343 ja saatettiin päätökseen 1502. Kirkon kuuluisa triptyykki seikkaili jonkin aikaa muun muassa Louvressa Pariisissa ja Pietarin Eremitaašissa, mutta on nyt palannut Gdańskiin. Vuoteen 1945 asti Mariankirkko oli maailman suurin protestanttinen kirkko. Toisessa maailmansodassa se vaurioitui pahasti, ja miltei puolet sen taideaarteista tuhoutui tai katosi. Jälleenrakennustyöt päätettiin vuonna 1956.


title: Gdańsk

text: Gdańskissa on jäljellä paljon Hansaliiton aikaisia rakennuksia. Veikseljoelle on ankkuroitu museolaiva SS Sołdek. Gdańskinlahden rannat ovat hiekkaisia, ja auringonpalvojille on 33 kilometriä puhdasta hiekkarantaa. Hiekkakyntäät erottavat lahdesta haffeja, jotka ovat laguunien itämereisiä vastineita. Ne ovat yleensä muuta merta vähäsuolaisempia ja rantalomanviettäjien suosiossa. Kaupunki on EuroVelo 9 –pyöräreitin lähtöpiste. Reitti päättyy Adrianmeren rannalle Pulaan, Kroatiaan. Gdańskin kautta kulkee myös EuroVelo 10.


title: Gdańsk

text: Kaupungissa on kolme yliopistoa ja viisi muuta korkeakoulua. Merkittäviä ovat Gdańskin yliopisto, Gdańskin lääketieteellinen yliopisto ja Gdańskin teknillinen korkeakoulu (Politechnika Gdańska).


title: Gdańsk

text: Gdańskin ystävyyskaupunki on ollut vuodesta 1987 Turku.


title: Gdańsk

text: Gdańskin tärkeimmät turistinähtävyydet:


title: Apostolinen uskontunnustus

text: Apostolinen uskontunnustus (, , , ) on kristillinen uskontunnustus, yksi niin sanotuista kolmesta vanhan kirkon uskontunnustuksesta. Sitä ei käytetä itäisessä kirkossa.


title: Apostolinen uskontunnustus

text: Apostolinen uskontunnustus syntyi ensimmäisellä tai toisella vuosisadalla Rooman seurakunnassa. On esitetty, että se muotoiltiin kirjalliseen muotoon gnostilaisuutta vastaan. Se on ollut lännen kirkolle (siis Rooman patriarkaatin valtapiirille) aina tärkeä, mutta itäisessä kirkossa sitä ei ole omaksuttu.


title: Apostolinen uskontunnustus

text: Se tuli osaksi varhaisen kirkon järjestystä vuonna 325 kristillisten seurakuntien järjestäytyessä Nikean kirkolliskokouksessa, kun keisari Konstantinus Suuri lopetti kristittyjen vainot Rooman valtakunnassa.


title: Apostolinen uskontunnustus

text: Kristillisten kirkkojen mukaan Apostolinen uskontunnustus keskittyy ilmaisemaan kristillisen uskon ja evankeliumin ytimen. Se syntyi tarpeesta puolustaa kristillistä uskoa valheellisia syytöksiä ja epäluuloja vastaan. Kirkkojen mukaan evankeliumin keskeinen oppi on koottu Apostolisessa uskontunnustuksessa tiivistettyyn muotoon. Tässäkin on lukuisia eroja kirkkokuntien välillä.


title: Apostolinen uskontunnustus

text: Vuoden 1977 kirkolliskokous teki seuraavat muutokset kieliasuun:


title: AWACS

text: AWACS () on lentokoneessa olevaan tutkaan perustuva ilmavalvonta- ja taistelunjohtokone. Ensimmäiset AWACS-koneet ovat vuodelta 1977.


title: AWACS

text: Varsinaisia AWACSeja edeltävien ilmavalvonta- ja varhaisvaroituskoneiden kehitys kuitenkin alkoi jo 1960-luvun alussa, kun ilmatorjunta ja torjuntahävittäjät olivat kehittyneet siinä määrin, että strategisia ydinpommituskoneita voitiin torjua, minkä vuoksi niiden havaitsemisesta tuli tärkeä osa ilmanpuolustusta.


title: AWACS

text: Useimmiten AWACS:lla tarkoitetaan yhdysvaltalaista konetyyppiä E-3 Sentry. Vastaavia koneita on kuitenkin Yhdysvaltain ilmavoimien lisäksi myös muun muassa Venäjällä (Beriev A-50) ja Ruotsilla (Erieye). E-3C:n versioita on käytössä Yhdysvaltain ilmavoimien 33 koneen lisäksi NATO:lla (17 kpl), Saudi-Arabialla, Ranskalla (4 kpl) ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla (7 kpl). NATO:n 17 konetta ovat kaikki rekisteröity Luxemburgiin ja kantavat maan värejä, siitä huolimatta ettei maalla ole lainkaan ilmavoimia.


title: AWACS

text: Yhdysvaltain laivastolla on käytössä myös E-3C:tä pienempi E-2 Hawkeye AWACS-kone. Tätä konetta käyttää myös Israel, jonka käytössä E-2C vaikutti ratkaisevasti Bekaan laakson ilmataisteluihin vuonna 1982, jolloin israelilaiset tuhosivat ilmaan 80 - 90 syyrialaista konetta vain vähäisin omin tappioin.


title: AWACS

text: Lennettäessä 10 kilomerin korkeudessa radiohorisontti on noin 410 kilometrin etäisyydellä. Tämä tarkoittaa, että AWACS-kone näkee periaatteessa tasaisella maalla tai merellä pinnassa lentävät maalit tältä etäisyydeltä. Maanpinnalla 20 metrin mäellä oleva ja 20 metrin mastolla varustettu tutka näkee 20 metrin korkeudessa lentävät koneet noin 55 kilometrin etäisyydelle. Yhtä AWACS:ia kohti tarvitaan siis em. tilanteessa noin 64 tutka-asemaa. AWACS on oleellinen mm. risteilyohjusten ja muiden matalalla lentävien kohteiden torjunnassa.


title: AWACS

text: Koska AWACS on erittäin liikkuva järjestelmä, sen merkitys on erityisen suuri liikkuvissa sotatoimissa tai toimittaessa oman maan ulkopuolella.


title: AWACS

text: AWACS-tyyppinen kone on nykyaikaisen ilmavoiman sekä myös epäsuoran tulen johtamisen oleellinen komponentti.


title: AWACS

text: Koneet ovat kalliita, ("E-3 Sentry" maksaa 270 miljoonaa dollaria kappale), eli ne ovat rajallinen resurssi. Kalleutta korostaa vielä se, että yhdellä koneella ei kyetä jatkuvaan 24/7-valvontaan. Koska kone on kallis ja vaarallinen, sen torjuntaan kannattaa myös panostaa. Sotilaallisesti kehittyneiden valtioiden välisissä sodissa AWACS-koneiden vastaiset sotatoimet ja -tekniikat ovat todennäköisesti osa tärkeintä ja salaisinta taktiikkaa.


title: AWACS

text: Vuoristossa koneen tutka ei näe vuorten (mäkien, vaarojen) taakse, jonne muodostuu laajoja katveita. Tätä tosin voidaan kompensoida toisella AWACS-koneella. Koneiden tutkakuvat yhdistämällä saadaan melko hyvä kokonaiskuva.


title: AWACS

text: Elektroniikka (tiedot keräävä tutka ja tiedot välittävä radio) on keskeisessä osassa näissä koneissa, joten ne ovat periaatteessa elektronisen sodankäynnin hyvä kohde.


title: Northrop Grumman E-8 Joint STARS

text: Northrop Grumman E-8 Joint Surveillance Target Attack Radar System (Joint STARS) on yhdysvaltalainen SAR-tarkkuustutkaan perustuva lentokone, jonka tehtävänä on maassa olevien kohteiden tiedustelu ja seuranta. Koneen tyyppimerkintä on E-8C.


title: Northrop Grumman E-8 Joint STARS

text: JSTARS pystyy seuraamaan maatilannetta noin 150 * 150 neliökilometrin alueella. Seurattavina ovat lähinnä ajoneuvot, joka on myös laitteen tarkkuus, siis yksittäinen ajoneuvo.


title: Northrop Grumman E-8 Joint STARS

text: JSTARS perustuu keskeisesti tietokonetekniikkaan.


title: Northrop Grumman E-8 Joint STARS

text: JSTARS muodostaa ainutlaatuisen reaaliaikaisen tilannekuvan valvonta-alueeltaan ja kyseinen tilannekuva välitetään radiojärjestelmällä maa-asemille (divisioonat ja prikaatit), jotka saavat havaituista kohteista siis reaaliaikaisen, sodankäynnissä ainutlaatuisen näkökulman taistelukentälle, ne näkevät vihollisen ja omat ajoneuvot parhaimmillaan yhden ajoneuvon tarkkuudella, reaaliaikaisena.


title: Northrop Grumman E-8 Joint STARS

text: Koneen ensimmäiset versiot ovat vuodelta 1988.


title: Northrop Grumman E-8 Joint STARS

text: JSTARS oli Persianlahden sodassa 1991 erittäin merkittävässä asemassa. Sen jälkeen sitä on käytetty kaikissa tärkeissä kriiseissä.


title: Northrop Grumman E-8 Joint STARS

text: Ruotsalaisilla on ollut vastaavaan tehtävään tarkoitettu oma kone kokeiluissa. Sen nimi on Carabass.


title: Katariina Suuri

text: Katariina II Suuri (, alun perin Sophie Auguste Friederike von Anhalt-Zerbst, 2. toukokuuta 1729 Stettin – 17. marraskuuta 1796 Pietari) oli Venäjän keisarinna 1762–1796. Syntyjään hän oli Anhalt-Zerbstin ruhtinaan tytär. Hän kuului vanhaan saksalaiseen Askanian sukuun ja nai Venäjän kruununperillisen suuriruhtinas Pietarin, josta sittemmin tuli keisari Pietari III vuonna 1762, ja näin hän kuului avioliiton kautta Romanov-sukuun.


title: Katariina Suuri

text: Katariina nousi keisarinnaksi keisari Pietari III:n puolisona vuoden 1762 alussa ja myöhemmin samana vuonna kaappasi vallan mieheltään. Katariinan valtakaudella Venäjä saavutti merkittäviä sotilaallisia voittoja muun muassa Osmanien valtakuntaa vastaan ja Venäjän alue laajeni merkittävästi: Katariinan aikana Venäjä valloitti muun muassa Krimin kaanikunnan. Lännessä Venäjään liitettiin suuri osa Puola-Liettuan alueesta Puolan jakojen myötä ja lisäksi Alaskasta tuli Venäjän siirtomaa. Katariina jatkoi Venäjän uudistamista ja länsimaistamista jatkaen ihailemansa Pietari Suuren työtä. Katariinan valtakautta pidetään usein Venäjän ”kultakautena”, jolloin Venäjän imperiumista tuli todellinen suurvalta. Lisäksi hänen aikanaan Venäjälle perustettiin useita uusia kaupunkeja. Hän sai lisänimen ”Suuri” jo elinaikanaan. Toisaalta maaorjuus jatkui ja huomattavan suuri osa Venäjän kansasta kärsi, ja lisäksi Katariina aloitti Ukrainan suurilta osin epäonnistuneet venäläistämispyrkimykset, jotka jatkuivat vielä pitkälle 1900-luvulle saakka.


title: Katariina Suuri

text: Katariina II syntyi 2. toukokuuta (juliaanisen kalenterin mukaan 21. huhtikuuta) vuonna 1729 Stettinin linnassa Pommerissa ja kastettiin nimillä Sophie Auguste Friedrike. Hänen vanhempansa olivat Anhalt-Zerbstin ruhtinas Christian August ja ruhtinatar Johanna Elisabeth (o.s. Holstein-Gottorp). Sophie ei saanut äidiltään paljonkaan huomiota, ja häntä pidettiin kapinallisena ja vähemmän kauniina lapsena. Hänen hiuksensa leikattiin useita kertoja märkäruven poistamiseksi ja hän joutui pitämään korsettia vuosien ajan selkärangan vinouman korjaamiseksi.


title: Katariina Suuri

text: Kotiopettajien mukaan Sophien muisti oli poikkeuksellisen hyvä, ja hänen tiedonhalunsa oli suuri. Ikäisistään tytöistä poiketen Sophie ei leikkinyt nukeilla, vaan käyttäytyi poikamaisesti. Muut lapset tunnustivat auliisti hänen johtajuutensa.


title: Katariina Suuri

text: Sophien täytettyä 14 vuotta hänet vedettiin mukaan Euroopan jalosukuisten avioliittomarkkinoille. Preussin kuninkaan Fredrik II avustuksella häntä ryhdyttiin pian sovittamaan yhteen Venäjän suuriruhtinas Pietarin kanssa. Suunnitelmassa suuri merkitys oli epäilemättä myös hänen äidillään, jonka isorokkoon kuolleen veljen kanssa vastikään Venäjän valtaistuimelle noussut keisarinna, Pietari Suuren tytär Elisabet, oli nuorena ollut kihloissa. Sophie äiteineen lähtikin Venäjälle tammikuussa 1744 tapaamaan sekä Elisabetia että nuorta Pietaria. Avioliitto 16-vuotiaan Sophien ja 17-vuotiaan Pietarin kanssa solmittiin 21. elokuuta 1745.


title: Katariina Suuri

text: Perillä Pietarissa Sophielle selvisi totuus hänen tulevasta puolisostaan, ankaran kasvatuksen turmelemasta pelokkaasta, teeskentelevästä ja hennosta nuorukaisesta, joka piti koiralaumaa huoneessaan ja leikki tinasotilailla. Kruununperillinen ei osoittanut juurikaan kiinnostusta morsiantaan kohtaan. Lisäksi nuorten luonteet poikkesivat toisistaan monissa suhteissa: siinä missä ortodoksiseen uskoon kääntymisen myötä nimen Katariina Aleksejevna (ven. Екатерина Алексеевна) saanut nuori nainen pyrki intohimoisesti samaistumaan uuteen kotimaahansa, suuriruhtinas oli haluton opettelemaan venäjää tai tunnustamaan ortodoksista uskoa ja kaipasi nuoruudenkotiinsa Kieliin. Avioliitosta muodostuikin etäinen hyötyavioliitto.


title: Katariina Suuri

text: Hovissa Katariina sekaantui tsaarin hovin politiikkaan vastoin Elisabetin toiveita ja laajensi asemaansa tsaarittaren sairastumisen kustannuksella. Hänellä oli monia suosikkeja, esimerkiksi Sergei Saltykov ja Grigori Orlov.


title: Katariina Suuri

text: Pietari nousi keisarin valtaistuimelle hallitsijanimellä Pietari III vuonna 1762 tätinsä Elisabetin kuoleman jälkeen. Lyhyen hallituskautensa aikana hän irrotti Venäjän seitsenvuotisesta sodasta ja aloitti toimet kirkon vallan kaventamiseksi. Samalla hän menetti ortodoksisen papiston tuen pitäessään salaa kiinni luterilaisuudesta. Siviilihenkilöt ja sotilaat katsoivat Pietarin sopimattomaksi tehtäviinsä ja halusivat julistaa tämän hallituskyvyttömäksi. Siviilit kannattivat Katariinan väliaikaista hallitusta, kunnes tämän 8-vuotias poika Paavali tulisi täysi-ikäiseksi.


title: Katariina Suuri

text: Sotilaspiirit puolestaan vaativat tsaarin istuinta Katariinalle. Katariinan suoritti vallankaappauksen kuultuaan huhun miehensä aikeista mennä naimisiin rakastajattarensa kanssa ja sulkea Katariina luostariin. Kaappaus oli veretön, ja Pietari suljettiin Ropsunhovin palatsiin lähelle Pietarhovia.


title: Katariina Suuri

text: Pietari III kuoli epäselvissä oloissa heti vangitsemisensa jälkeen. Myöhemmin Orlov tunnusti kirjeessään Katariinalle osallistuneensa murhaan, jossa Pietari kuristettiin tai tukahdutettiin hengiltä. Katariina säilytti kirjeen läpi elämänsä merkkinä omasta syyttömyydestään. Pietarin kuoleman jälkeen Katariina antoi julkilausuman, josta on tehty ja tehdään edelleen paljon pilkkaa. Julkilausuman mukaan Pietari III oli kuollut ”peräpukamakoliikkiin”. Tästä erikoisesta kuolinsyystä tuli 1700-luvun Euroopassa kiertoilmaus poliittiselle murhalle.


title: Katariina Suuri

text: Miehensä kuoleman jälkeen Katariinasta tuli Venäjän keisarinna Katariina II. Hänen hallituskautensa kesti vuodesta 1762 vuoteen 1796. Vallananastus tapahtui niin nopeasti, että ulkomaiset diplomaatit eivät uskoneet sen vakiintumiseen. Katariinaa pidettiin ”nuorena seikkailijattarena”, jonka hallituskaudesta muodostuisi pikavierailu maailman historiaan.


title: Katariina Suuri

text: Valtaannousunsa jälkeen Katariina pyrki nopeasti parantamaan horjuvaa asemaansa ulkomaalaisena hallitsijana. Hän piti valtion asioiden johdossa samat ministerit, jotka olivat toimineet edellisten hallitsijoiden aikana. Nikita Panin jatkoi ulkoministerinä ja Mihail Vorontsov pääministerinä. Katariina ryhtyi korjaamaan valtion katastrofaalista budjettivajetta peruuttamalla mahtisukujen etuoikeuksia ja luomalla uusia veroja ja maksuja. Lisäksi hän otti lainaa, luopui hallitsijoiden henkilökohtaisesta budjetista ja perusti pankin, jolla oli setelinanto-oikeus. Katariina halusi myös lisätä kansanopetusta ja selkeyttää julmaa ja sekavaa lainsäädäntöä kirjoittamalla vuonna 1767 oman lakikokoelman, joka kuitenkin sisälsi laajoja lainauksia Montesquieun "Lakien hengestä" sekä Beccarian "Rikoksesta ja rangaistuksesta". Katariina pyrki jopa luomaan eräänlaisen edustuksellisen parlamentin perustamalla "Suuren valiokunnan", jonka toiminta kuitenkin päättyi jo pian alkamisensa jälkeen. Katariina suosi valtansa vakiinnuttamiseksi uutta nousevaa aatelia ja institutionalisoi lainsäädäntöön maaorjuuden, joka oli Länsi-Euroopassa valistuksen voimasta ja seuraavalla vuosisadalla teollistumisen johdosta heikkenemässä.


title: Katariina Suuri

text: Katariinan menetettyä nuorena puolisonsa hänellä oli elämässään monia rakastajia. Heihin kuuluivat muun muassa Grigori Orlov, Grigori Potjomkin ja nuorena kuollut Aleksandr Lanskoi, jotka saavuttivat merkittävän yhteiskunnallisen aseman.


title: Katariina Suuri

text: Hallitustoimet ajoivat Katariinan eroon pojastaan Paavalista, joka kasvoi lastenhoitajien huomassa, oppi vihaamaan äitiään ja ihannoi isäänsä, jota ei juurikaan ollut ehtinyt tuntea. Vanhemmiten Katariina alkoi suunnitella poikansa syrjäyttämistä vallanperimyksessä korvaamalla tämän pojanpojallaan Aleksanterilla (myöhempi Aleksanteri I), joka oli kasvanut isoäitinsä huomassa ja ihaili tätä voimakkaasti. Inhon tunteet olivat molemminpuolisia ja aika ajoin Katariina ilmaisi poikaansa kohtaan tunteman inhon julkisesti. Hänen mielestään Paavali oli kuin ”sinappia jälkiruoassa”.


title: Katariina Suuri

text: Katariina II oli kulttuuria suosiva valistushallitsija, joka kävi kirjeenvaihtoa valistusfilosofien kanssa. Hän teki Pietarista Pariisin kilpailijan Euroopan kulttuurielämän keskuksena. Vuonna 1764 Katariina rakennutti Pietariin Eremitaašin, joka toimi hänen hovimuseonaan. Hän tuki italialaista oopperaa, maalaustaidetta, kuvanveistoa ja arkkitehtuuria. Italialaiset arkkitehdit suunnittelivat Pietarin lähelle Tsarskoje Seloon Katariinan palatsin, jonka loistokkuus lumosi hänet. Katariina palkitsi pääarkkitehtina toimineen Bartolomeo Rastrellin kreivin arvonimellä.


title: Katariina Suuri

text: Katariinan taiteen keräily ei perustunut rakkauteen taidetta kohtaan vaan enemmänkin poliittisiin vaikuttimiin kasvattaa Venäjää Euroopan valistuneiden maiden joukossa. Hän tiesi, että merkittävän aseman saavuttaminen kansainvälisessä politiikassa vaati tuekseen suuren taidekokoelman. Katariina myönsi itse, ettei tuntenut rakkautta taiteeseen, vaan oli ”saaliinhimoinen ahmatti”. Eurooppalaiset intellektuellit kuten Voltaire ja Étienne Maurice Falconet toimivat hänen taideasiantuntijoinaan ja hankkivat hänen kokoelmiin Rembrandtin, Rubensin ja muiden mestareiden maalauksia eri pääkaupunkien taidehuutokaupoissa. Valtavan budjettinsa avulla Katariina rahoitti taidehankinnat ja saavutti rauhanomaiset voitot kilpailijoistaan.


title: Katariina Suuri

text: Hollantilaisen kauppa-alus Vrouw Marian uppoaminen Suomenlahteen kesällä 1771 merkitsi Katariinalle melkoista menetystä. Aluksen mukana vajosi mereen useita Amsterdamin suuresta taidehuutokaupasta hankittuja maalauksia, jotka olivat matkalla hänen kokoelmiinsa. Musiikki ei kuulunut keisarinnan suosikkiajanvietteisiin, sillä hänen omien sanojensa mukaan se oli hänelle harvoin muuta kuin meteliä. Esikuvansa Pietari Suuren kunniaksi hän teetti Pietariin patsaan, kuuluisan Vaskiratsastajan, jonka jalustaan hän antoi kirjoittaa latinaksi ja venäjäksi ”Pietari ensimmäiselle Katariina toiselta 1782”.


title: Katariina Suuri

text: Hallituskautensa aikana Katariina laajensi Venäjän keisarikuntaa itään ja länteen. Laajentaminen ei kuitenkaan onnistunut ilman sotia. Krimin niemimaan omistus ja Balkanin ja Mustanmeren hallinta aiheuttivat kiistoja ja johtivat vuonna 1768 alkaneeseen sotaan, jossa Osmanien valtakunta kärsi raskaita tappioita. Kreivi Aleksei Grigorjevitš Orlovin johtama Venäjän keisarikunnan laivasto tuhosi koko Osmanien laivaston vuoden 1770 aikana Chíosin lähellä Egeanmerellä. Seuraavan vuoden aikana Venäjä valtasi Krimin niemimaan, koska tataarien muodostama Krimin kaanikunta harjoitti Venäjän mielestä kristittyjen sortoa.


title: Katariina Suuri

text: Saavutetuista voitoista huolimatta Katariina halusi rauhaa osmanien hallituksen Korkean portin kanssa. Armeijan ylläpito oli kallista ja Katariina näki menetykset voittoja suurempina. Sota toi talousongelmia Venäjälle ja säädetyt verot saivat aikaan sosiaalista levottomuutta. Myöskään Preussi ja Itävalta eivät halunneet Venäjän vahvistuvan liikaa. Itävalta teki salaisen liiton osmanien kanssa ja lupasi palauttaa näille Venäjän aluevaltauksen alle jääneet maat. Katariinan saatua tietää salaisesta sopimuksesta, hän taivutteli Itävallan Arkkiherttuatar Maria Teresian muuttamaan mieltään lupaamalla tälle osan Puolaa. Venäjän, Itävallan ja Preussin neuvottelut johtivat ensimmäiseen Puolan jakoon 1772.


title: Katariina Suuri

text: Jo Pietari Suuren hallituskautena aloitetut uudistukset johtivat Pugatševin kapinaan (1773–1774), joka oli kasakoiden viimeinen suuri kansannousu hallituksen päätöksiä vastaan. Kapina levisi nopeasti koska Venäjän sotavoimat olivat toisaalla. Kapinan johtaja Jemeljan Pugatšov uskotteli kansalle olevansa Pietari III, tsaarin valtaistuimen oikeutettu hallitsija. Hän lupasi talonpojille maata ja määräsi maaorjuuden lakkauttamisen. Turkin kanssa kesällä 1774 solmitun rauhan jälkeen Venäjän armeija puuttui kapinaan ja mestautti Pugatševin. Talonpoikien ahdinko syveni kapinan jälkeen ja Katariina menetti yhteyden maaseudun väestöön.


title: Katariina Suuri

text: Syksyllä 1786 Venäjän ja Turkin välit kärjistyivät turkkilaisten huolestuttua Venäjän leviämisestä Kaukasukseen. Kesällä 1787 osmanit vaativat Katariinaa hyväksymään turkkilaisen konsulin nimityksen Krimillä ja vetämään venäläiset joukot pois Georgian alueelta. Samana vuonna Turkki aloitti uuden sodan Venäjää vastaan. Talousongelmista kärsivä Katariina joutui sotaan myös serkkunsa, Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n kanssa. Kustaan joukot hyödynsivät Venäjä-Turkki sotatilaa saadakseen hyvitystä Ruotsin ja Suomen aiemmille aluemenetyksille. Suomalaisten upseerien muodostama Anjalan liitto lähetti Katariinalle kirjeen, jossa toivottiin pikaista rauhaa ja todettiin Ruotsin kuninkaan käynnistämän sodan aiheettomaksi. Rauha solmittiin Värälässä vuonna 1790 ilman rajamuutoksia. Viimeisinä vuosinaan Katariina osallistui Puolan myöhempiin jakoihin 1793 ja 1795.


title: Katariina Suuri

text: Ajauduttuaan välirikkoon poikansa Paavalin kanssa Katariina päätti tietoisena heikentyneestä terveydestään toteuttaa suunnitelmansa pojanpoikansa määräämisestä seuraajakseen. Hän suunnitteli julistavansa aikomuksensa Pyhän Katariinan päivänä 24.11. Keisarinnan voimat kuitenkin pettivät vain muutamia viikkoja ennen aiottua ilmoitusta. Hän sai halvauskohtauksen marraskuun alussa 1796 ja menehtyi pari päivää sen jälkeen 5./16. marraskuuta 1796. Myöhemmin Katariina ja hänen miehensä haudattiin Pietarin ja Paavalin katedraaliin Pietarissa. Paavali I nousi Venäjän valtaistuimelle ja Aleksanteri peri kruunun vasta isänsä jälkeen vuonna 1801.


title: Katariina Suuri

text: Katariina tunnettiin lukuisista miessuhteistaan ja elämänsä aikana hänellä kerrotaan olleen vähintään 12 rakastajaa. Suhteet hoidettiin kaikessa julkisuudessa. Niin kauan kuin miehet nauttivat Katariinan suosiosta he saivat asua omassa pikku hovissaan. Poistuessaan he saivat runsaat läksiäislahjat.


title: Arabit

text: Arabit ovat suuri seemiläinen etninen ryhmä. Tärkein arabeja yhdistävä tekijä on arabian kieli. Arabille ei ole yksiselitteistä määritelmää. Eräässä arabijohtajien kokouksessa arabiksi on määritelty kuka tahansa, joka ”asuu maassamme, puhuu kieltämme, on kasvatettu kulttuuriimme ja on ylpeä kunniastamme”. Ahtaassa merkityksessä arabeja ovat vain Arabian niemimaalla asuvat ”varsinaiset arabit”, ja laajemmassa merkityksessä kaikki arabiankieliset kansat. Arabit on vanhastaan jaettu pohjois- ja eteläarabeihin.


title: Arabit

text: Arabeja asuu Arabian niemimaan lisäksi Afrikan pohjois- ja itäosassa, Kaksoisvirranmaalla, Syyriassa ja Palestiinassa. Luoteis-Afrikassa, Sudanissa, Egyptissä ja itäisessä Afrikassa elävät kansat ovat sekakansoja. Uskonnoltaan suurin osa arabeista on muslimeja. Palestiinassa, Libanonissa ja Egyptissä elävät arabivähemmistöt ovat kristittyjä.


title: Arabit

text: Sanan "arabi" () etymologia on epäselvä. Se saattaa tulla seemiläisestä vaeltamista tarkoittavasta sanasta.


title: Arabit

text: Nimitys mainitaan säilyneissä lähteissä ensimmäisen kerran 800-luvulla eaa. kuvaamassa Pohjois-Arabian beduiineja. Tässä merkityksessä beduiinien naapurikansat käyttivät sanaa seuraavien vuosisatojen ajan. Kreikkalaiset ja roomalaiset laajensivat sanan merkitystä käsittämään koko Arabian niemimaan, mukaan lukien keitaita pysyvästi asuttavan väen ja lounaisen niemimaan kehittyneen kulttuurin. Arabiassa sanaa käytettiin yhä vain paimentolaisista, vaikka myös paikallaan asuvan väestön kieltä kutsuttiin arabian kieleksi. Arabivalloitusten jälkeen nimitystä käytettiin valloitetuilla alueilla arabialaisperäisistä valloittajista. Islamilaisessa valtakunnassa sana sai ajan mittaan arabialaislähtöisen ja arabian kielellä ilmaistun, mutta monelta taholta vaikutteita saaneen kulttuurisen merkityksen. Lopulta sen etninen sisältö korvautui yhteiskunnallisella merkityksellä, ja sitä käytettiin arabiankielisten maiden nomadeihin, jotka olivat säilyttäneet muita enemmän alkuperäisen arabikulttuurin ja kielen. 1900-luvulla länsimaiden vaikutuksen johdosta sanan merkitys laajeni tarkoittamaan koko arabiankielistä maailmaa kansana tai sukulaiskansojen ryhmänä, jota yhdistää alue, kieli, kulttuuri ja pyrkimys poliittiseen itsenäisyyteen ja yhtenäisyyteen.


title: Arabit

text: Vanhalla ajalla arabit elivät Arabian niemimaalla jakautuneina useisiin, keskenään kilpaileviin heimoihin. 600-luvun alussa profeetta Muhammad yhdisti suuren osan heimoista islamin uskontokunnaksi. Muhammadin appi Abu Bakr tunnustettiin hänen jälkeensä "kalifiksi". Hän pyrki yhdistämään arabiheimoja ja valmistautumaan sotaretkelle Bysanttiin ja Persiaan. Kalifina Abu Bakr ehti ennen kuolemaansa olla kuitenkin vain kahden vuoden ajan.


title: Arabit

text: Abu Bekrin seuraajaksi tuli Umar I, joka hallitsi kymmenen vuoden ajan. Umar I oli kyvykäs johtaja. Hänen hallintokautensa aikana arabien valta laajeni nykyisten Syyrian, Palestiinaan, Irakin ja Egyptin alueille. Samalla arabien hallinnoimien alueiden sisäinen järjestys kiinteytyi. Hallintotapa alistettuja kansoja kohtaa oli tavallisesti lempeä, muun muassa aiempi hallintojärjestelmä yleensä säilytettiin ja virkamiehet saivat jatkaa asemissaan arabiylihallinnan alaisina. Myös islamiin kääntyminen oli vapaaehtoista, vaikkakin alistetut kansat joutuivat maksamaan veroja mikäli säilyttivät vanhan uskontonsa.


title: Arabit

text: Vuonna 644 Umar murhattiin. Hänen seuraajansa Uthman oli valtaan astuessaan iäkäs ja pyrki vahvistamaan oman sukunsa, "umaijadien", mahtia. Tällainen menettely herätti voimakasta tyytymättömyyttä, ja Uthman surmattiin Muhammadin vävyn Alin johdolla vuonna 656. Ali toimi kalifina vuosina 656–661. Umaijidit eivät olleet tyytyväisiä valintaan, minkä johdosta syttyi sisällissota. Ali voitti sodan, mutta hänet ehdittiin murhata ennen sopimukseen pääsyä, ja vastustajia johtanut Mu’awiya I pääsi valtaan. Alin kannattajat, "šiialaiset", pitävät oikeina kalifeina vain Muhammadin sukuun kuuluvia. Umaijadeja, heidän vastustajiaan, alettiin tuolloin kutsua "sunnalaisiksi".


title: Arabit

text: Vuoteen 680 vallassa ollut Mu’awiya teki hallintokaudellaan useita hallintorakenteellisia muutoksia. Hän määräsi kalifaatin perinnölliseksi ja määräsi pääkaupungiksi Damaskoksen. Mu’awiya teki valloituksia Välimeren saarilla, Samarkandissa ja Turkestanissa. Maakuntiin asetettiin käskynhaltijoita eli "emiirejä", jotka olivat vastuussa kalifille hallinnollisista toimistaan. Ydinmaita tässä "syyrialaisessa kalifaatissa" olivat Egypti ja Syyria.


title: Arabit

text: Vuosina 685–705 vallassa ollut Abdulmalik valloitti alueita muun muassa pohjoisessa Afrikassa ja Vähässä-Aasiassa, ja hänen seuraajansa Walid I:n aikana 705–715 oli uimajadien kalifaatin mahti äärimmillään, sillä valloitettuja alueita olivat jo Kaspian itäiset alueet, osia Etu-Intiasta, Afrikan pohjoisosa kokonaisuudessaan sekä suurin osa Espanjan alueesta. Vuonna 718 yrittivät umaijadit suurin ponnisteluin vallata Konstantinopolin siinä kuitenkin epäonnistuen. Länsipuolella Poitiers'n taistelussa vuonna 732 Kaarle Martelin voitto esti muslimivallan leviämisen Euroopassa. Noihin aikoihin arabien vallassa oli kuitenkin alue, joka ulottui Atlantilta aina Kiinaan saakka.


title: Arabit

text: Walid I:n seuraajat olivat heikkoja eivätkä kyenneet pitämään sisäisiä vastarintaliikkeitä kurissa. Varsinkin Persiassa oli voimakasta vastustusta, sillä vaikutusvaltaiset ryhmittymät yrittivät saada persialaisia myös korkeampiin valtiollisiin virkoihin. Persialaiset olivat pääasiassa šiialaisia ja opposition johtoon nousivat Muhammadin sedästä Abbasista polveutuvat "abbasidit". Oppositio huusi vuonna 749 kalifiksi abbasidi Abdullahin, ja umaijadit tapettiin. Kuitenkin umaijadi Abdulrahman pääsi pakenemaan Espanjaan, jonne hän vuonna 755 perusti umaijadilaisen kalifikunnan.


title: Arabit

text: Abbasidien voittoa seurasi aitoarabialaisen valtion loppu. Persialaisainesten valta voimistui. Pääkaupunki siirrettiin Irakiin, ja virkamiehistö muuttui koostuvaksi useista eri kansallisuuksista, johtohahmonaan kalifi. Abbasidien vallan loppuaikoina kalifilla ei ollut enää todellista valtaa, vaan hän oli ainoastaan Muhammadin sukulaisuuden perusteella asemansa saanut keulakuva.


title: Arabit

text: Al-Mansur, Abdullahin veli, teki valloituksia Intiassa, Kappadokiassa ja Armeniassa. Hän myös rakennutti uudelleen Bagdadin ja määräsi sen pääkaupungiksi. Vuosina 786–809 Harun al-Rašidin ollessa kalifina, eli kalifaatti islamilaisen kulttuurin kukoistuskautta. Tuolloin muun muassa kreikkalaisten filosofien teoksia käännettiin arabiaksi ja käsityötaidot, erityisesti kudonta ja paperinvalmistus, kehittyivät. Myös kauppayhteyksiä solmiutui kaikkiin ilmansuuntiin aina Pohjoismaita, Afrikkaa ja Kiinaa myöten. Islamilainen ja hellenistinen kulttuuri yhdistyivät asteittaisesti, arabia tuli kirjallisuuden, tieteen ja uskonnon hallitsevaksi kieleksi.


title: Arabit

text: Itäisillä alueilla tieteen pääpaino oli matematiikassa, alkemiassa, tähtitieteessä ja lääketieteessä. Merkittävimpiä tiedemiehiä olivat matemaatikko al-Khwarizmi (teokset "Aritmetiikka" ja "Algebra") ja tähtitieteilijä al-Battani, latinalaiselta nimeltään "Albategnius", joka havainnoi taivaankappaleiden liikkeitä. Alkemian tunnetuin edustaja oli Jabir ibn Hayyan, latinalaiselta nimeltään "Geber". Arabien alkemia ei ollut sama asia kuin yleisesti tunnettu, vaan se vastasi osin nykyajan kemiaa. Kehittynein tiede arabeilla oli kuitenkin lääketiede. Tunnetuimpia lääkäreitä olivat iranilaiset al-Razi ja ibn Sina, jotka olivat aikakauden edistyneimpiä, myös siinä mielessä, että asennoituivat asioihin myös kriittisesti. Arabien tieteen kehitys loppui ulkonaisten vastoinkäymisten sekä uskonnon vastavaikutuksen seurauksena.


title: Arabit

text: Harun al-Rašid määräsi valtakunnan jaettavaksi poikiensa kesken, ja sai aikaan näin uusia sisäisiä ristiriitoja. Monien kaukaisten alueiden maaherrat julistivat itsensä alueidensa itsenäisiksi hallitsijoiksi. Kalifi al-Mu’tasim, joka hallitsi vuosina 833–842, siirtyi asumaan Samarraan ja käytti turkkilaisia palkkasotureita. Palkkasoturipäälliköt olivat ”emiirien emiireitä”, ja he saivat niin paljon valtaa, että pystyivät nimittämään ja erottamaan kalifeja.


title: Arabit

text: Vuosina 870–892 hallinnut kalifi al-Mu’tamid kukisti turkkilaissoturien henkivartioston ja palasi takasin Bagdadiin. Egypti irrottautui maaherransa Ahmad ibn Tulunin johdolla kalifien vallasta. Sittemmin valta Egyptissä siirtyi ihšidideille ja fatimideille, jotka mainitsevat polveutumansa Fatimasta, Muhammadin tyttärestä. Persiassa ja Mesopotamiassa valtaan nousivat bujidit, ja vuonna 1055 vallan anastivat seldžukit.


title: Arabit

text: Vuonna 1258 al-Musta’simin toimiessa Bagdadin kalifina, hyökkäsivät idästä mongolit johtajanaan Hulagu. Hulagu teki täydellisesti lopun abbasidien maallisesta vallasta. Vuonna 1517 joutui viimeinen abbasidikalifi luopumaan vallastaan, kun Turkin "sulttaani" Selim I valloitti Egyptin.


title: Arabit

text: 900-luvulla eräs Espanjassa elänyt Abdulrahmanin jälkeläinen julistautui kalifiksi. Espanjan kalifaatin pääpaikkoja olivat Toledo ja Córdoba, ja alue oli varsinkin vuosina 912–961 Abdulrahman III:n valtakaudella kulttuurillaan ja hyvinvoinnillaan Euroopan kehittyneintä. 1000-luvulla Espanjan kalifaatti rappioitui sisäisten ristiriitojensa seurauksena, ja lopullisesti siitä tekivät lopun kristittyjen takaisinvaltauksen eteneminen. Vuonna 1085 Toledo menetettiin Kastilialle. Vuonna 1100-luvulla arabialaiset maurit, johtajinaan almoravidien suku, valloittivat Espanjan maurilaisen osan. Apua he saivat afrikkalaisilta berberisukuisilta islamilaisilta uskonveljiltään. Myöhemmin Afrikasta tulleet almohadit kukistivat almoravidit. Vuonna 1212 Aragonia, Kastilia ja Navarra kukistivat almohadit yhteisvoimin Las Navas de Tolosan taistelussa. Sittemmin myös Granadan kalifikunta, viimeinen maurien valtakunnan osa, tunnusti Kastilian ylivallan. Lopullisesti muslimivalta Iberian niemimaalla loppui Granadan valloitukseen 2. tammikuuta 1492.


title: Jääli

text: Jääli (Jäälinkylä) on Oulun kaupungin 131. kaupunginosa ja entisen Kiimingin kunnan taajama. Jääli on osa saman nimistä suuraluetta yhdessä Välikylän kaupunginosan kanssa. Jäälin kaupunginosa sijaitsee valtatie 20:n varressa, noin 8 kilometriä Kiimingistä Oulun suuntaan ja noin 17 kilometriä Oulusta koilliseen, Jäälinjärven rannalla.


title: Jääli

text: Jäälin kaupunginosassa asuu 4469 henkeä ja alueella on 1757 taloutta. Jäälin suuralueen toisessa kaupunginosassa, Välikylässä, asuu 603 henkeä ja on 223 taloutta. Yhteensä Jäälin suuralueella asuu 5072 henkeä ja talouksia on 1980 kappaletta. Jääli oli entisen Kiimingin kunnan suurin asukaskeskittymä, 5 077 (6/2011) asukkaallaan (entisen Kiimingin kuntakeskuksen väkimäärä vuoden 2011 kesäkuussa oli 4 563 henkilöä).


title: Jääli

text: Vaikka Jäälin nimen alkuperää ei tunneta täysin varmasti, tiedetään että Jäälinjärvi lienee vanhoja lappalaisnimiä. Se sisältää ehkä alun perin lapin sanan jälle, jelle, alle (länsi, läntinen). Jäälin uusin asuinalue Laivakangas puolestaan kertoo siitä, miten metsistä hakattiin laivanrakennuspuita Oulun porvareille.


title: Jääli

text: Maanpinta alueella on noin 40–45 metriä merenpinnan yläpuolella. Sijainti ja korkeusasema vaikuttavat ilmaston kannalta niin, että Perämeren läheisyydestä huolimatta meri-ilmaston vaikutuksia ei juuri ole havaittavissa. Esimerkiksi Oulun kaupunkiin ja muihin lähellä merenrantaa sijaitseviin alueisiin verrattuna tuulisuus on Jäälissä vähäisempi, lumipeitekausi pitempi, alkukesän lämpötilat korkeammat ja syksyn lämpötilat alhaisemmat.


title: Jääli

text: Harjumuodostuman merkittävimpiä nimettyjä kankaita Jäälin alueella ovat Laivakangas, Isokangas ja Pyyryväisharjut Kuusamontien luoteispuolella sekä hieman etäämpänä kaakossa sijaitsevat Järvenpäänkangas, Haisunkangas ja Sivukangas. Laivakangas on luokiteltu vedenhankintaa varten tärkeäksi pohjavesialueeksi, jonka pinta-ala on 6,6 neliökilometriä. Osa Jäälin asemakaava-alueesta sijaitsee pohjavesialueella.


title: Jääli

text: Harjun keskiosat ovat tasarakeista hiekkaa ja kasvillisuudeltaan karuja mäntykankaita, joissa jäkälä esiintyy runsaana. Hiekkaesiintymät sekä syvemmällä harjussa olevat soraesiintymät ovat olleet edullisia alueita maa-ainesten ottamiseen, minkä seurauksena alueella on runsaasti maisemallisia vaurioita. Osaksi maa-aineksia on otettu myös pohjavedenpinnan alapuolelta, jolloin alueelle on muodostunut pohjavesilampia. Jotkut niistä toimivat nykyisin uimapaikkoina.


title: Jääli

text:
Harjujen reuna-alueilla maanpinta on moreenia, ja siellä myös puusto on monipuolisempaa. Harjuja ympäröivät suot on jokseenkin kokonaan ojitettu
metsän kasvun parantamiseksi, jolloin niiden luonne on muuttunut peitteiseksi ja osin vaikeakulkuiseksi. Jäälin alueen metsät ovat talouskäytössä. Hyvin näkyvänä metsämaisemaa halkovat Keminmaalta ja Pirttikoskelta Pikkaralaan johtavat 400 kilovoltin voimajohdot.


title: Jääli

text: Jäälin alueen metsäluonto on kokonaisuudessaan hyvin monipuolinen. Alue on otollinen eri metsämarjojen, sienten, hillan ja karpalon esiintymiselle, ja metsittyneiltä pelloilta saattaa löytää myös harvinaiseksi käynyttä mesimarjaa. Aikaisemman maa-aineisten ottamisen ja nykyisen metsätalouskäytön ja virkistyskäytön vuoksi alueella on paljon metsäteitä ja -polkuja, minkä vuoksi liikkuminen on helppoa ja reitinvalintamahdollisuudet monipuoliset.


title: Jääli

text: Jäälinjärvi on Jäälin maisemallinen keskus. Vähäjärvisellä Pohjois-Pohjanmaalla lähes neliökilometrin suuruinen järvi on jo sinänsä harvinaisuus. Järvellä on rantaa 7,3 kilometriä. Rannat ovat kutakuinkin kauttaaltaan asutut. Pohjoispää ja lounaisranta ovat asemakaava-aluetta, ja myös muu osa järveä on joko pysyvän tai vapaa-ajan asutuksen käytössä. Kiimingin kunta omistaa rantaa useissa kohdissa, ja niiden kautta myös muilla kuin rannanomistajilla on mahdollisuus järven virkistyskäyttöön. Myös joillakin yrityksillä ja yhteisöillä on rannoilla virkistyskäyttöä palvelevia kiinteistöjä. Järven länsipäässä Jäälinmajan yhteydessä on kunnan ylläpitämä uimaranta. Jäälinjärvi soveltuu myös mainiosti virkistyskalastukseen.


title: Jääli

text: Jäälinjärven valuma-alueen pinta-ala Jäälinjärven luusuassa on 45 neliökilometriä. Valuma-alueen järvet, lähinnä Lylykkiianjärvi, Saarisenjärvi ja Lauttalampi, muodostavat vain 4,5 % valuma-alueen pinta-alasta. Luonnostaan vähäinen järvisyys, Saarisenjärven pinnan laskeminen ja Peukaloisenjärven ja Haisunjärven kuivattaminen ja sen lisäksi valuma-alueen soiden ojittaminen lähes kauttaaltaan aiheuttavat suuret virtaaman vaihtelut. Kevätvalunta on suuri ja lyhytaikainen, ja vastaavasti vähävetisiä kausia on usein ja ne ovat pitkiä. Jäälinjärveen laskeva Saarisenoja on luonnontilassa ollut veneellä kuljettava, mutta toimenpiteiden seurauksena Saarisenojan olemus ja luonne ovat olennaisesti muuttuneet.


title: Jääli

text: Jäälinjärvestä vedet virtaavat Jäälinojan kautta Kalimeenojaan, joka laskee Perämereen Haukiputaan Kellon kylässä. Jäälinojan suurimmat virtaamat Jäälinjärven luusuassa ovat yli 5 m³/s. Keskimääräinen minimivirtaama on alle 0,1 m³/s, mutta kuivan kauden pitkittyessä virtaama menee nollaan tai hyvin lähelle sitä. Jäälinojan alkupäästä 2,5 kilometriä sijaitsee asemakaava-alueella ja siitä alavirtaankin ojan varsi on tiheästi asuttua. Jäälinoja on tärkeä ympäristöä elävöittävä tekijä ja tärkeä myös kasteluveden saannin kannalta. Ojalla arvioidaan olevan myös jossain määrin arvoa kalastuksen kannalta.


title: Jääli

text: Jäälinjärven sijainti harjualueella ja runsas pohjaveden purkautuminen ovat luonnontilassa taanneet järven hyvän veden laadun. Jäälinjärven vedenlaatu ja käyttökelpoisuus virkistyskäyttöön ovat voimakkaasti heikentyneet ihmisen toiminnasta johtuvien muutosten vuoksi. Valuma-alueella tehtyjen toimenpiteiden seurauksena niin järven hydrologia kuin ravinnetasapaino on olennaisesti muuttunut, mikä on johtanut muun ohella limalevän ja sinilevän esiintymiseen. Jätevesiä tai maatalouden kuormitusta sen sijaan ei juurikaan alueelle tule. Järven kaakkoisosa on ruopattu vuosina 1993 ja 1994 vesisyvyyden lisäämiseksi ja vesikasvillisuuden poistamiseksi. Suunnitelma sisälsi myös kuivan kauden alavesipinnan noston 15–20 senttimetrillä, mutta tältä osin hanke kariutui Jäälinojan varren asukkaiden vastustukseen.


title: Jääli

text: Virkistyskäyttötutkimuksen mukaan vesistöjen kunnostaminen nähdään tarpeelliseksi. Erityisesti haluttaisiin parantaa veden laatua ja lisätä kuivien kausien vedenkorkeutta Jäälinjärvessä. Myös Jäälinojan varressa kärsitään heikosta veden laadusta ja veden vähyydestä.


title: Jääli

text: Laivakankaan ja Sivukankaan välissä sijaitsee soiden ympäröimä Linnansaari, jonka korkeus on noin 55 metriä merenpinnasta. Saaren korkeimmalla kohdalla sijaitsee Jätinlinnaksi kutsuttu kiinteä muinaisjäännös. Se on kivikauden lopulta, siis noin 2000 eaa., peräisin oleva kivinen kehävallirakennelma, jonka mitat ovat 24 x 34 metriä. Rakennelman korkeus on 60–90 senttimetriä. Tällaista muinaisjäännöstyyppiä, jota kansanomaisesti kutsutaan jätinkirkoksi, esiintyy ainoastaan Pohjanmaalla, ja esiintymiä tunnetaan vain muutamia. Jätinlinnan rakentamisaikana Linnasaari on ollut pieni, kivikkoinen meren saari. Rakennelman on aiemmin arveltu toimineen hylkeenpyytäjien tukikohtana, mutta nykyään ne käsitetään osaksi suurempaa elinkeinollista ja yhteisöllistäkin kokonaisuutta. Toinen jätinkirkkoa muistuttava kivikehä asuinpaikkajäänteineen sijaitsee Yli-Iihin vievän tien varressa Laivakankaalla. Tätä kohdetta ei ole tarkemmin tutkittu.


title: Jääli

text: Jätinkirkon ohella Jäälistä on löydetty myös kivikautista esineistöä. Alueen skandinaavisista yhteyksistä kertoo hiomalla viimeistelty keihäänkärki. Löytö on ajoitettu kivikauden loppuvaiheeseen n. 4000 vuotta sitten. Tuohon aikaan ilmaston muutokset aiheuttivat haasteita asutukselle joka jossakin määrin myös Jäälin seudulla väheni. Tätä kuvastanee esimerkiksi muinaisjäännösten vähäisempi lukumäärä kivikauden lopun - pronssikauden alun muinaisrantavyöhykkeellä.


title: Jääli

text: Jäälin varsinaisen asutuksen vaiheista ei painettua tietoa juuri ole, vaan se sisältyy Kiimingin pitäjän kokonaisuuteen. Kiinteää asustusta Kiiminkiin on syntynyt 1550-luvulla ja verokirjojen mukaan Kiimingin kylässä oli vuonna 1570 13 taloa. Tuolloin Venäjän ja Ruotsin raja oli Pattijoella. ”Vanhan vihan” vuosina 1570–1595 karjalaiset polttivat Kiimingistä kahdeksan taloa. Täyssinän rauhassa 1595 Kiiminki liitettiin virallisesti Ruotsiin, minkä jälkeen asutus sai rauhassa kehittyä. 1600-luvun alussa Kiiminkiin tuli uusia sukuja mukana muun muassa Tirit, joten Tirin koko manttaalin talo , joka mainitaan vuoden 1608 kymmenysluettelossa lienee vanhin verotalo Jäälissä. 1700-luvun puolivälissä, ”Isovihan” ja ”Pikkuvihan” jälkeen uudisasutus jälleen käynnistyi ja myös talojen halkominen kasvatti talolukua. Vuoteen 1760 mennessä Jäälissä Tirin talo halkaistiin ja perustettiin Kalamäen uudistalo. 1800-luvun alussa perustettiin Isolan ja Piltolan tilat ja verollepanoa odotti Penttilä. Isojako pantiin Alakiimingissä eli nykyisessä Kiimingissä toimeksi vuosina 1791–1817 ja sillä oli suuri merkitys asutustoiminnan kehittymiselle. Vuoteen 1860 tultaessa Jäälissä pantiin verolle Jussilan, Seppälän, Pekkalan ja Ojalan tilat. Tähän vaiheeseen kuuluvat myös Heikkisen , Särkelän ja Jäälin talot.


title: Jääli

text: Koska Jääli ei ollut eikä edelleenkään ole isojakoasetuksen mukainen kylä, ei väkiluvun kehityksestä tältä ajalta ole julkaistua tietoa.


title: Jääli

text: Vuoteen 1865 saakka paikallishallinto oli maaseudulla järjestetty kirkkopitäjiin, mikä tarkoitti sitä, että kirkolliset ja maalliset asiat päätettiin kirkkoherra johtamissa pitäjänkokouksissa, joissa kullakin veroa maksavalla isännällä oli äyrimääränsä mukainen äänivalta. Alun perin Kiiminki kuului Iin pitäjään, mutta saavutti osittaisen itsenäisyyden 1781, jolloin kuningas antoi suostumuksensa Alakiimingin kappeliseurakunnan perustamiseen. Alakiimingin eli nykyisen Kiimingin seurakunta itsenäistyi täysin 1858. Jäälistä Kiimingin seurakunta osti vuonna 1890 kahden tynnyrinalan palstan uudeksi hautausmaaksi ja rakensi seurakuntakodin Laivakankaalle vuonna 1977. Seurakunta ja kunta erotettiin toisistaan vuoden 1865 asetuksella ja kuntana Kiiminki perustettiin vuonna 1867. Kunnan nimen käyttö oli horjuvaa, puhuttiin milloin Alakiimingistä milloin Kiimingistä, mutta 1880 alkaen Kiiminki vakiintui kunnan nimeksi.


title: Jääli

text: Liikenteellisesti Jääli sijaitsi jo 1900-luvun alussa Kuusamontien varrella. Vanha Kuusamontie oli Pudasjärven ja Kiimingin kautta Ouluun kulkeva rahtitie. Kuusamontien varressa oli kestikievarijärjestelmään liittyviä pysähdyspaikkoja: Hannuksessa kestikievarina toimi Hannus-Ukon talo, keskustassa Ukkolan talo nykyisen Rautasillan lähellä. Jäälinkylässä taukopaikkana oli Tirin talo ja myöhemmin Jäälin talo.


title: Jääli

text: Kiimingin kunnan päätöksenteossa Jääli on osoittautunut ongelmalliseksi jo varhain. Erityisesti tämä on tullut esille kouluasioissa. Vuoden 1916 alussa kuntakokous sai käsiteltäväkseen jääliläisten kouluikäisten lasten vanhempien anomuksen ” saada syyskuulla 1916 avata ylhäisempi kansakoulu ”. Pyyntö hylättiin äänin 687–112. Valituksen jälkeen kuvernööri Enehjelm määräsi 200 markan sakon uhalla Kiimingin kunnan avaamaan Jäälinkylän ylemmän kansakoulun viimeistään elokuun 1. päivänä 1917. Kunta valitti kuvernöörin päätöksestä Suomen Senaattiin ja hanke jäi suurempien mullistusten jalkoihin. Suomen itsenäistyttyä jääliläiset tekivät pitkin 1920-lukua kunnalle esityksiä koulun aloittamisesta, mutta turhaan. Oppivelvollisuuslaki tuli voimaan 1920-luvun alussa ja sen perusteella Jääli merkittiin omaksi koulupiirikseen 1923, mutta koulu käynnistyi Jäälissä vuokratiloissa vasta 17. elokuuta 1931. Oma koulurakennus valmistui jo seuraavana vuonna. Tämä riittikin parinkymmenen vuoden ajaksi. Vuonna 1952 oppilaita oli jo yli 80 ja luvun uskottiin nousevan vuoteen 1955 mennessä 107:ään. Johtokunta teki 1951 esityksen uuden koulurakennuksen rakentamisesta ja sai myönteisen päätöksen seuraavana vuonna. Kahden vuoden kuluttua uusi koulu oli valmis ja Jäälin uuden koulun vihkiäiset voitiin pitää 5. joulukuuta 1954. Jäälin uuden koulun yhteyteen avattiin samalla lainausasema.


title: Jääli

text: Vuonna 1965 ennen alueen laajamittaista kaavoittamista Kiimingin kunnanvaltuutettu Eino J. Ervasti ehdottaa Oulun yliopiston kampusalueen saamiseksi Kiiminkiin. Alun nihkeyden jälkeen kunta tarjosi Oulun yliopistolle tonttia Jäälistä. Yliopiston virkamiehet kävivät tutustumassa alueeseen, mutta Linnanmaa voitti kuitenkin sijoituspaikasta käydyn kamppailun.


title: Jääli

text: Jäälin vesienhuoltosuunnitelma valmistui jo vuonna 1968 vaikka vesipiiri vastusti suunnitelmaa rakennuskaavan keskeneräisyyden takia. Kiimingin kunnan Jäälinkylän rakennuskaavan laatiminen aloitettiin vuonna 1969. Kaava tuli tarpeeseen, sillä jo vuosia sitten oli todettu kaavan kiireellisyys ja tarpeellisuus. Suunniteltu rakennuskaava-alue käsitti 280 hehaaria ja oli mitoitettu 2700 asukkaalle. Kaavassa alueelle suunniteltiin lähinnä omakotitaloja, mutta myös rivi ja kerrostaloille oli varattu tilaa. Alueen olemassa oleville asukkaille rakennuskaavan myötä tullut kunnallistekniikka oli tarpeeseen, sillä kylän ainoa vesipaikka oli ollut kansakoululla sijainnut paloposti.


title: Jääli

text: 1970-luvun alussa valmistuneen jäälinkylän rakennuskaavan myötä asukasmäärä kohosi lähes räjähdysmäisesti, minkä seurauksena koulun oppilasmääräkin kasvoi vuosittain yli 20 %. Kouluhallitus ei tahtonut millään uskoa kasvulukuja ja kehitysennusteita oikeiksi eikä niin muodoin suhtautunut suopeasti uusien koulutilojen laajennussuunnitelmiin. Kaikki mahdolliset tilat Jäälissä jouduttiin ottamaan koulukäyttöön ja siitä huolimatta osa oppilaista jouduttiin kuljettamaan kunnan muihin kouluihin ja turvautumaan myös vuorolukuun. Vuosikymmenen puolivälissä lupa uuden koulun rakentamiseen saatiin, mutta jo valmistuessaan 1977 se oli aivan liian pieni. Koulu oli mitoitettu 240 oppilasta varten, mutta oppilaiden määrä koulun valmistuessa oli jo yli 300. Uuden koulun valmistuttua koulun yhteydessä toiminut lainausasema muutti nimensä Jäälin kirjastoksi ja tilat siirtyivät ostoskeskuksen yhteyteen jossa kirjasto toimi aina vuoteen 2016 saakka.


title: Jääli

text: Jäälin pienkiinteistöyhdistys ry:n syyskokouksessa vuonna 1975 puututtiin mm. Jäälin postiasioihin. Kokous velvoitti yhdistyksen kirjelmöimään Oulun postikonttoriin ja vaatimaan huomattavaa parannusta postinkantoon. Lisäksi laajenevalta asuinalueelta puuttuivat tienviitat ja kunnollinen katuvalaistus. Postiasiat askaruttivat jääliläisiä vielä 1986 jolloin pienkiinteistöyhdistyksen kokoukseen oli kutsuttu konttoripäällikkö Lauri Kylmäaho, postimiesten esimies Lauri Tuorila sekä Jäälin postinhoitaja Aune Seppälä. Postipalvelut toimivat tuolloin vielä Huonesuolla ja jääliläiset vaativat niiden siirtämistä lähemmäksi alueen asukkaita..


title: Jääli

text: Koulun ja postiasioiden ohella keskeinen jääliläisiä aktivoinut asia on ollut vuosikymmenten ajan oman järvemme kunnostamisyritykset ja toimenpiteet. Vuonna 1982 Jäälin ala-asteella pidettiin aiheesta ensimmäinen keskustelutilaisuus, jossa hahmoteltiin kunnostuksen päälinjoja. Kysymykseen tulisivat järven veden pinnan korottaminen ja järven ruoppaus..


title: Jääli

text: Kemira suunnitteli 1980-luvulla Savukosken Soklin kaivoksen malmin käsittelylaitosta Jäälin läheisyyteen. Yhdistyksen 20v. juhlista tehdyn lehtijutun perusteella kaikkien aikojen väkirikkain kyläkokous oli vuonna 1987 järjestetty kolmituntiseksi venynyt tilaisuus, jossa 250 jääliläistä oli kuulemassa Kemiran Soklin jatkojalostuslaitoksen sijoittumissuunnitelmista. Toteutuessaan tehdas olisi tuonut 250 työpaikkaa sekä merkittävät fluori- ja rikkidioksidipäästöt ja suuret kipsijätevuoret. Jääliläiset asettuivat asiassa tiukkaan vastahankaan joka johti asian perusteelliseen käsittelyyn ja sijoittamispäätöksen perumiseen.. Vyonna 1988 vuonna jääliläiset olivat aktiivisesti liikkeellä alueen päivähoitopaikkojen lisäämisen puolesta, sillä kaikille lapsille ei riittänyt kaikille halukkaille. Päivähoitotilanteen jyrkän huonontumisen syynä oli asunto-ohjelman ylittymisen aiheuttamat paineet lapsiryhmissä.


title: Jääli

text:
Vuonna 1991 Jäälin asukkaat taistelivat Isokankaalle suunniteltua murske- ja asfalttiasemaa vastaan ja ilmaisivat huolensa Oulun seudun kaatopaikan mahdollisesta sijoittumisesta Jäälin läheisyyteen.
Jääli on vireää lähiötyylistä aluetta, joka on viime vuosikymmeninä kasvanut suureksi asuinalueeksi. Rakennustyyliltään Jääli on kokonaan omakoti- ja rivitaloasutusta. Rakentaminen on edennyt vaiheittain Kuusamontien varresta aina Jäälinjärven päähän asti. Eri alueet kuvastavat kunkin ajan rakennustyyliä ja tapaa. Vanhantien (vanha Kuusamontie) varren 1950–1960-luvulla rakennetuista aina Jäälinjärven rannan uusiin taloihin. Kiivain kasvu ja rakentaminen ajoittui välille 1995–2000. 2000-luvulla kunta on rajoittanut Jäälin lisäkaavoitusta ja pyrkinyt ohjaamaan rakentamista Kiimingin keskustan läheisyydestä kaavoitetuille alueille. Rakentaminen Jäälissä on kuitenkin jatkunut voimakkaana yksityisille maille.


title: Jääli

text: Jäälin koulu on vuonna 1977 valmistunut puurunkoinen, tiiliverhoiltu rakennus, jota on laajennettu 1993-1994. Jäälin koulussa on 1-4lk opetusta ja koillisen alueen perusopetuksen mukautetun oppimäärän (POMO) luokat. Valmistuessaan 240:lle oppilaalle mitoitetut koulutilat jäivät jälkeen alueen kasvusta jo reilun vuoden päästä valmistumisestaan. Jäälin koulun rinnalle otettiin käyttöön vanha puukoulu helpottamaan tilanahtautta kunnes Jäälin koulua laajennettiin 1993-1994. Vuosituhannen vaihteessa lisätilaa vuokrattiin Jäälin ostoskeskuksesta ja niissä tiloissa toimii edelleen koulun iltapäiväkerhotoiminta.


title: Jääli

text: Jäälin koulua ovat vaivanneet viimeisen vuosikymmenen aikana erilaiset sisäilmaongelmat. Jo pian valmistumisen jälkeen todettiin vesikattovuotoja, joiden syyksi todettiin liian tuore vesikattoponttilaudoitus Jäälin koulun saneerausta on suunniteltu miltei koko 2000-luku. Viimeisimmän hankesuunnitelman mukaan rakennuksessa on kosteusteknisiä ongelmia vesikatossa, alapohjassa ja perustuksissa jonka seurauksena koko kiinteistö tulee purkaa. Koulukiinteistö sijaitsee myös liikenteellisesti hankalalla paikalla, sillä huoltoliikenne käyttää pyöräteitä ja henkilöautoliikenne kulkee pientaloalueen asuntokatuja pitkin. Kiimingin alunperin laatimassa ja Oulun päivittämässä hankesuunnitelmassa päädyttiin esittämään uuden koulun rakentamista Laivakankaan koulun yhteyteen. Vaikka hankesuunnitelman viimeisinkin versio on valmistunut jo vuonna 2014 varsinainen suunnittelutyö ja poliittinen päätös koulun rakentamisesta on siirtynyt Oulun kaupungin palveluverkkotarkastelun vuoksi useita vuosia eteenpäin. Oulun kaupunginvaltuuston 6.6.2016 tekemän päätöksen mukaisesti koululle rakennetaan uudet tilat Laivakankaan koulun yhteyteen ja työt pääsevät alkamaan keväällä 2018.


title: Jääli

text: Laivakankaan koulu on vuonna 2007 valmistunut yhtenäisperuskoulu, jossa vuosiluokat 5 - 9 Jäälin ja Välikylän kaupunginosien alueelta. Koulussa on 420 oppilasta ja 45 henkilökuntaan kuuluvaa . Koulurakennus on betonirunkoinen, tiiliverhoiltu rakennus joka koostuu liikuntahallista ja itse koulurakennuksesta. Valmistuessaan vuonna 2007 se oli Kiimingin kunnan historian suurin julkinen investointi.


title: Jääli

text: Vaikka Jääli oli 1990-luvulla asukasmäärältään suurempi kuin Kiimingin kirkonkylä, ei alueella ollut omaa yläkoulua ennen 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen loppupuolta. Jääliläisiä nuoria kuljetettiin usean bussin voimin Kiimingin kirkonkylälle kouluun vuosikymmenten ajan vaikka asukkaat olivat toivoneet yläkouluakin usean vuosikymmenen ajan. Koulutilojen niukkuuden ohella koko kunnasta puuttui liikuntahalli jonka sijaintipaikasta käytiin kiivasta kädenvääntöä Jäälin ja Kiimingin välillä.


title: Jääli

text: Kiimingin kunnanhallitus päätti helmikuussa 2004, että Jäälin uusi ylä-aste ja Kiimingin kunnan liikuntahalli rakennettaisiin asemakaavassa varatulle Laivakankaan tontille. Hanke oli Kiimingin kunnan historian kallein investointi ja siitä uutisoitiin "suurhanke" otsikoilla.. 11,5 miljoonaa euroa maksanut investointi suunniteltiin siten, että liikuntahalli olisi valmis vuonna 2006 ja itse koulu 450-500 oppilaalle mitoitettu vuonna 2007 Liikuntahallin laajuus suunnittelun alkaessa oli 500m2, mutta lopulta se toteutui 848m2 kokoisena.


title: Jääli

text: Oulun kaupunginvaltuuston 6.6.2016 tekemän päätöksen mukaisesti koulua laajennetaan vuosina 2018-2019 uudisrakennuksella jonka suurin toimija tulee olemaan Laivakankaalle siirtyvät Jäälin koulun nykyiset toiminnot. Oulun kaupungin marraskuussa 2017 julkistaman palveluverkkoselvityksen perusteella Laivakankaan monitoimitalosta voidaan käyttää myös ilmaisua "Jäälin palvelukeskittymä" . Tulevassa Jäälin palvelukeskittymässä tulee toimimaan 1-9lk koulu, iltapäivätoiminta, kirjasto, kuntalaisten olohuone, nuorisotila ja liikuntahalli. Vastapäätä monitoimitaloa sijaitsevat vuonna 2018 valmistuva Laivakankaan urheilualue ja 2019 valmistuvan Hönttämäki-Jääli ulkoilureitin lähtöpiste opastauluineen ja pysäköintialueineen.


title: Jääli

text: Laivakankaan päiväkodin valmistuessa Jäälissä oli kova pula päivähoitopaikoista ja käytössä oli useita väliaikaisratkaisuja kuten rivitalossa toiminut Käpykolon yksikkö. Laivakankaan päiväkodissa on 62 paikkaa, iso ulkoilupiha ja se sijaitsee Laivakankaan koulun vieressä hyvien ulkoilumaastojen äärellä. Päiväkodin käytössä on oma jumppasali .


title: Jääli

text:
Päiväkodissa on kolme hoitoryhmää ja esiopetusryhmä:
Kokopäivähoidon ohella Laivakankaalla järjestetään avointa varhaiskasvatustoimintaa kotihoidossa oleville lapsille. Ryhmässä työskentelee lastentarhanopettaja ja lastenhoitaja.


title: Jääli

text: Satumetsän päiväkoti on Jäälin suuralueen ainoa yksityinen päiväkoti, jonka toiminta jakaantuu kolmeen ryhmään: 1) Hattarat; 2) Metsätähdet ja 3) Poppelit. Touhula -ketjuun kuuluva päiväkoti mainostaa alueen asukkaille olevansa liikuntapainotteinen päiväkoti, jossa lapset liikkuvat vähintään kaksi tuntia päivän aikana.Satumetsä tarjoaa lapsille ohjattuja liikuntatuokioita ja omatoimista liikkumista päiväkodin tiloissa. Jokaiselle kolmelle ryhmälle on oma salivuoronsa ja lisäksi eskari-ikäiset käyvät koulun liikuntasalissa liikkumassa. Lisäksi päiväkoti ympärillä olevaa luontoa ja Tuokkosenmäen liikuntapuistoa retkeilyyn.


title: Jääli

text: Jäälin vanhan urheilualueen ja Jäälin keskuksen välittömässä läheisyydessä sijaitsee Jäälihalli -jäähalli. Valmistuessaan vuonna 1987 Jäälihalli oli pohjoismaiden ensimmäinen yksityisrahoitteinen jäähalli. Nykyään Jäälihalli toimii Kiimingin-Kiekkopojat ry:n toimistona ja kotiareenana.


title: Jääli

text: Vuoteen 2017 saakka Jäälin nuorisotila sijaitsi Laivakankaan koulun yhteydessä ja kirjasto Jäälin keskuksessa. Oulun kaupunki remontoi kirjastolle kesällä 2017 tilat Laivakankaan koululle nuorisotilan yhteyteen. Palveluaikojen ulkopuolella kirjasto on omatoimikirjasto, jonne pääsee kirjastokortilla ja tunnusluvulla. Yhdistetyn kirjasto-nuorisotilan ohella Kiimingin seurakunta tarjoaa nuorille tiloja Jäälin kappelin yhteydessä.


title: Jääli

text: Laivakankaan liikuntahalli sijaitsee Laivakankaan koulun yhteydessä. Liikuntahallin sijaintipaikasta käytiin 2000-luvun alussa voimakasta kädenvääntöä silloisen Kiimingin kuntakeskuksen ja Jäälin välillä, mutta lopulta Laivakankaan koulun yhteyteen rakennettava vaihtoehto voitti.


title: Jääli

text: Laivakankaan liikuntahallia voidaan muunnella katsomorakenteilla ja väliverhoilla. Hallin lattiapinta-ala on 848m², ja se voidaan jakaa tarvittaessa kolmeen lohkoon tai yhdistää Laivakankaan koulun ala-aulaan avaamalla siirtoseinä. Pinta-alansa ja varustelunsa puolesta halli sopii futsalin, kori-, lento-, pesä- ja sulkapallon, salibandyn ja tenniksen harjoitteluun, peruskouluopetukseen ja sarjapeleihin, lisäksi salissa on kiipeilyseinä, peilit sekä katsomo.


title: Jääli

text: Jäälin koulun sali on Jäälin koulun yhteydessä sijaitseva pienempi liikuntasali jonka pinta-ala on 372m2. Sali soveltuu futsalin, kori-, lento- ja sulkapallon sekä salibandyn harrastamiseen ja peruskoulun liikunnan opetukseen. Laivakankaan koulua laajennetaan 2018-2019 jonka yhteydessä rakennetaan myös nykyisen Jäälin koulun salin korvaavat tilat


title: Jääli

text: Oulun kaupunki aloittaa kesällä 2018 Hönttämäki-Jääli välisen ulkoilureitin rakennustyöt. Reitti muodostaa yhteyden Hiukkavaaran ja Auran majan väliselle reitistölle Jäälin ja Välikylän alueilta. Reitti tulee yhdistymään olemassaolevaan Jäälin ulkoilureittiin ja korvaamaan nykyisen Laivakankaan ulkoilureitin.


title: Jääli

text: Jäälin ulkoilureitti sijoittuu kaavan mukaiselle puisto- ja lähivirkistysalueelle joka tunnetaan myös keskuspuisto nimellä. Reitti on kivituhkapäällysteinen ja valaistu ulkoilureitti, joka toimii talvella valaistuna hiihtoreittinä. Uudistettu reitistö valmistui vuonna 2015 pääosin olemassaolleen reitin päälle. Toteutuksessa on otettu huomioon mahdollisuus kytkeytyä vuosikymmeniä vireillä olleeseen Jääli-korvensuora ulkoilureittiin.


title: Jääli

text: Jäälin ulkoilureitin jatkona oleva pääosin metsämaastossa kulkeva valaisematon vain talvikäytössä oleva reitti jakautuu kahteen osaan: 3km lyhyempään lenkkiin ja 6km mittaiseen pidemään reittiin.


title: Jääli

text: Kesällä 2018 valmistuva uusi Laivakankaan urheilualue sisältää täysikokoisen jalkapallokentän tekonurmella, jääkiekkokaukalon, juoksusuoran, pituushyppy-, kolmiloikka- ja kuulantyöntöpaikan sekä 47-paikkaisen paikoitusalueen. Urheilualue sijaitsee vastapäätä Laivakankaan peruskoulua ja toimii koulun lähilikuuntapaikkana.


title: Jääli

text: Vanha urheilualue sijaitsee Jäälin keskuksen (ostoskeskus) vieressä ja siellä sijaitsevat kivituhkapintainen pallokenttä, tennis- ja koripallokentät, jääkiekkokaukalo ja huoltorakennus sekä yksityinen Jäälihalli -jäähalli. Jäähallia lukuun ottamatta toiminnot siirtyvät uudelle urheilualueelle, jonka jälkeen alueelle tullaan osoittamaan asuinrakentamista vireillä olevan "jäälin keskuksen" asemakaavan mukaisesti.


title: Jääli

text: Yllä mainittujen urheilualueiden ohella Jäälissä on pienempiä korttelikenttiä Jäälin koulun yhteydessä, Myllykorventien risteyksessä ja Välikylässä. Myllykorventien korttelikenttä korvautuu 2018 sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla Laivakankaan urheilualueella.


title: Jääli

text: Jäälin keskuspuisto on keskeinen osa Jäälin viheralueverkostoa ja toimii taajaman itäosien asukkaiden jokapäiväisenä ulkoilualueena. Puiston päästä päähän voi kulkea niin kevyen liikenteen väylää kuin valaistua hiihtolatua pitkin. Keskuspuiston itäpäässä sijaitsee Jäälin keidas – virkistyskäyttöön maisemoitu entinen maa-ainesten ottopaikka. Keskuspuistosta johtaa asutusryppäiden väliin viherkaistoja, joiden ansiosta puisto on eri suunnista helposti saavutettavissa.


title: Jääli

text:
Kehätien varressa sijaitseva Tuokkosenmäki koostuu täyttömaista rakennetusta pulkkamäestä, Jäälin keskusleikkipuistosta ja nuorison skeittiramppialueesta. Tuokkosenmäellä on järjestetty useita kertoja erilaisia tapahtumia, kuten "tasamaan big air -kilpailut" ja asukasyhdistyksen hiihtokilpailut.
Jäälinmajan ranta sijaitsee Jäälinmajan vieressä Jäälinjärven rannalla. Jäälinmaja sijaitsee lähellä Jäälin urheilualuetta Jäälinjärven rannalla. Jäälinmaja on yksityisen henkilön ylläpitämä juhlatila sauna- ja piharakennuksineen. Jäälinmajan alueella järjestetään runsaasti erilaisia juhlia ja tapahtumia, esim. vuosittain Jäälin venetsialaiset jonka järjestävät yhteistyössä alueen yhdistykset.


title: Jääli

text: Jäälin monttu on käytöstä poistunutta maa-aineisten ottoaluetta eli ns. sorakuoppa. Uimaranta sijaitsee Jääliin nähden Kuusamontien vastakkaisella puolella ja sen varusteluun kuuluu aidalla erotettu uima-alue pienille lapsille, kelluva laituri kauempana rannasta, beach-volley kenttä, pukukopit ja siirrettävät käymälät.


title: Jääli

text: Jäälistä on otettu vuosikymmenten ajan erilaisia maa-aineksia Oulun seudun tarpeisiin. Tämän seurauksena alueella on huomattava määrä myös epävirallisia uimapaikkoja joista suosituin on Jäälin keidas joka on taitavasti maisemoitu entinen "sorakuoppa". Jäälin keitaalla on hiekkaranta, leikkivälineitä, beach-volley kenttä ja verkkokiipeily-teline. Jäälin keidas sijaitsee Laivakankaan päiväkodin ja koulun välittömässä läheisyydessä. Jäälin keitaan sivuitse kulkee myös yksi


title: Jääli

text: alueen kevyen liikenteen väylistä.


title: Jääli

text: Jääli rajoittuu lännessä valtatiehen 20, joka on tärkein pääväylä. Alueen tärkeimmät kokoojakadut ovat Jäälintie, Kehätie ja Laivakankaantie. Alueen julkisesta liikenteestä vastaa Koskilinjat. Osa linja-autoista kulkee kehätietä pitkin ja osa Laivakankaantietä pitkin.


title: Jääli

text: Kevyen liikenteen väylästö noudattelee pääosin kokoojateiden verkostoa pienin poikkeuksin. Alueen asukkaat ovat useita vuosia vaatineet kevyen liikenteen reitteihin parannusta, mutta Kiimingin kunnalla ei ole ollut varaa kehittää alueen verkostoa asutuksen laajenemisen edellyttämällä tavalla. Suurin ongelma ovat puuttuvat sisäiset kevyen liikenteen väylät, asutusryppäiden välissä on paljon puistovyöhykkeitä polkuineen, joita asukkaat käyttävät liikkumiseen alueen sisällä.


title: Jääli

text: Kuusamontien liikenne on usein jonoutunutta ja häiriöherkkää. Etenkin Jäälin kohdalla esiintyy Oulu-Korvensuora välin nelikaistaisuudesta huolimatta usein liikennehäiriöitä. Pitkällä aikavälillä ongelmat on tarkoitus linjaamalla Kuusamontie uudelleen, mutta useista lupauksista huolimatta rahoitusta hankkeelle ei ole saatu. Lyhyen aikavälin ratkaisuna Jäälin kokoojateiden ja Kuusamontien liittymiin on asennettu ensimmäisenä Pohjois-Suomessa kamerat, jotka valvovat punaisia päin ajamista. Kameroiden sijoituksen taustalla on se, että etenkin Jäälin etelänpuoleisessa risteyksessä ajetaan usein ja ronskisti päin punaisia.


title: Jääli

text: Tiehallinnon ja Kiimingin kunnan tekemässä Kiimingin liikenneturvallisuussuunnitelmassa Laivakankaantiellä todettiin useita liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallisia kohtia, mm. Kehätien ja Laivakankaantien risteys sekä Laivakankaantie välillä Jäälintie – Järvitie. Alueen liikenneturvallisuusongelmat johtuvat mm. kevyen liikenteen väylien puuttumisesta.


title: Jääli

text: Entisen Kiimingin kunnan alueelta työmatkoista suuntautuu puolet Ouluun. Jääliläisten osalta luku on vielä huomattavasti suurempi. Jäälin kylän alueella nelisen kilometriä Ouluun päin sijaitsee Välikylän yrityspuisto, jossa on pientä ja keskisuurta yritystoimintaa. Yrityspuisto oli vuonna 2008 valtakunnallisen huomion kohteena, sillä Toivo Sukari suunnitteli rakentavansa alueelle Ideapark-ostoskeskuksen. Yrityspuiston alueella sijaitsee Pohjois-Suomen ainoa liukkaan kelin ajoharjoittelurata, Vaasan Oy:n leipomo ja muuta pientä ja keskisuurta yritystoimintaa.


title: Jääli

text: Suurista työpaikkakeskittymistä lähimpänä Jääliä on Oulun Ruskon teollisuusalue. Siellä sijaitsee Nokia Solutions and Networksin suuri tehdas ja tuotekehityskeskittymä, NK Cables (entinen Nokian Kaapeli) ja joukko muita pienempiä yrityksiä.


title: Jääli

text: Jäälissä on monipuoliset kunnalliset peruspalvelut. Jäälin neuvola- ja kirjastopalvelut sijaitsevat 1970-luvulla rakennetun ostoskeskuksen yhteydessä. Ostoskeskuksen lähellä ovat Jäälin koulu (vuosiluokat 0-4), Jäälin urheilualue sekä seurakuntakeskus. Jäälin urheilualueella on jääkiekkokaukalo, jalkapallo- ja tenniskentät ja yksityinen jäähalli. Jäähallin yhteydessä on myös pienimuotoista majoituspalvelua. Kehätien varressa sijaitseva Tuokkosenmäki koostuu täyttömaista rakennetusta pulkkamäestä, Jäälin keskusleikkipuistosta ja nuorison skeittiramppialueesta. Tuokkosenmäellä järjestetään vuosittain "tasamaan big air -kilpailut" ja asukasyhdistyksen hiihtokilpailut. Tuokkosenmäen vieressä on ollut 1970-luvulta saakka samanniminen päiväkoti. Muutaman sadan metrin päässä Tuokkosenmäestä Laivakankaantien ja Kehätien risteyksessä on yksityinen päiväkoti Satumetsä.


title: Jääli

text: Laivakankaalla on 2000-luvulla valmistuneet Laivakankaan koulu (vuosiluokat 5-9) ja Laivakankaan päiväkoti. Koulun yhteydessä on kunnan suurin sisäliikuntatila, Laivakankaan liikuntahalli. Laivakankaalla on myös Jäälin vanhusten ja vammaisten tuki ry:n palveluasuntojen ja päivätoiminnan korttelialue.


title: Jääli

text: Jäälissä toimii useita yhdistyksiä, yhteisöjä ja urheiluseuroja. Useimpien toiminta on suhteellisen pientä. Urheiluseurojen toiminta sen sijaan on laajempaa ja harrastajamäärät suurempia.


title: Suuntimo

text: Suuntimo on laite suunnan mittaamiseen erityisesti sähkömagneettiseen säteilyyn, esimerkiksi radio- tai tutkalähettimeen.


title: Suuntimo

text: Yksi suuntima mahdollistaa suunnan saamisen lähettimeen, kaksi periaatteessa lähettimen paikantamisen pinnalla suuntien leikkauspisteeseen.


title: Suuntimo

text: Radiosuuntima on käytöstä poistunut merenkulun navigointimenetelmä. Se perustuu tiettyjen radiomajakoiden lähettämien radiosignaalien vastaanottoon ja signaalien suuntatiedon seuraamiseen. Tietyissä paikoissa, aiemmin erityisesti suurten majakoiden yhteydessä, oli radiomajakoita eli voimakastehoisia radiolähettimiä jotka lähettivät omilla taajuuksillaan morsemerkeistä muodostuvaa tunnustaan. Esimerkiksi Harmajan radiomajakka lähetti tunnusta HA, morsemerkein ... .- ja Helsingin kasuuni HI eli ... ..


title: Suuntimo

text: Radiomajakoilla oli oma ns. radioeksymänsä, jolle laadittiin määräajoin oma korjaustaulukkonsa.


title: Suuntimo

text: Radiosuuntimia otettiin useammallakin eri tavalla. Perusajatus oli se, että etsittiin se suunta, jossa suuntimasignaali kuului heikoimmin eli ns. minimi.


title: Suuntimo

text: Kun GPS-satelliittipaikannusjärjestelmä tuli laajamittaiseen käyttöön 1990-luvulla, radiomajakat poistuivat käytöstä merenkulussa. Ilmailu käyttää vielä radiomajakoita, joskin myös ilmailussa suunnitellaan järjestelmästä luopumista.


title: Suuntimo

text: Useimmat radiomajakat olivat suuntaamattomia eli signaali kuului joka suuntaan. Majakka merkittiin merikarttoihin kirjaimin RC (Radio Circular). Lyhyen aikaa oli olemassa myös suunnattuja radiomajakoita joiden signaali kuului vain tietyssä suuntimassa. Näiden karttamerkki oli RD (Radio Directional). Maailman ensimmäinen yhdistetty suunnattu ja suuntaamaton radiomajakka oli juuri Harmajalla.


title: Suuntimo

text: Menetelmä osoittautui liian epätarkaksi verrattuna kahteen suuntaamattomaan, joten ne poistuivat käytöstä varsin pian.


title: Suuntimo

text: Lisäksi oli olemassa erillisiä radiosuuntima-asemia. Ne suuntivat laivojen lähettämiä radiosignaaleja. Nämä merkittiin karttaan kirjaimilla RG (Radio Gonio). Menetelmä oli suhteellisen harvinainen ja poistui jo ennen radiomajakoiden sammuttamista.


title: Suuntimo

text: Nykyään merenkulussa käytetään radiomajakoista enää raconia eli tutkamajakkaa. Se on yleensä majakoiden tai muiden merenkulun kiinteiden turvalaitteidem yhteydessä oleva lähetin, joka käynnistyy kun siihen osuu tutkasignaali. Racon lähettää oman signaalin joka näkyy tutkan kuvaruudussa pystysuorana juovana, joka joissakin tutkamajakoissa on koodattu morsemerkiksi. Esim. Kalbådagrundin majakan tunnus on _ . _ eli K-kirjain.


title: Suuntimo

text: Myös SART-tutkatransponderit toimivat tutkamajakan periaatteella.


title: Suuntimo

text: Vanhin ja perinteisin on käännettävä antenni. Se oli pystyasentoon asennettu erillisellä kääntonupilla varustettu metallirengas, joka toimi suuntimavastaanottimen antennina. Kääntönupin ympärillä on 0–360 astetta käsittävä asteikko. Vastaanotin viritetään loistoluettelon ilmoittamalle majakan taajuudelle ja antennia aletaan kääntämään kun majakan signaali kuuluu. Suuntiminen tapahtuu etsimällä se kohta jossa signaali kuuluu heikoiten eli minimi. Nyt antennin juuressa olevasta asteikosta voidaan lukea radiosuuntima.


title: Suuntimo

text: Joissakin näistä antenneissa on ylimpänä erillinen antennipiiska yleisradiovastaanottimelle, jollaisena suuntimavastaanotinta myös voidaan käyttää.


title: Suuntimo

text: Menetelmä oli erityisen suosittu pelastusaluksissa: suuntimavastaanotin viritettiin hätätaajuudelle ja näin voitiin suuntia vastaanotettu hätämerkki.


title: Suuntimo

text: Toinen, suuremmissa aluksissa käytetty menetelmä on Bellini–Tosi-antenni: se on noin metrin pituisen maston kärkeen,valomastossa olevaan erilliseen telineeseen tai muuhun soveltuvaan ylärakenteen kohtaan asennettu kahdesta metallirenkaasta tehty pallonmuotoinen rakennelma. Joissakin oli lisäksi yläpuolinen piiska-antenni yleisradiovastaanotinta varten, koska monissa aluksissa suuntimavastaanotin hoiti navigoinnin väliajat myös yleisradiovastaanottimen tehtäviä, mikä on mm. säätiedotuksien kuuntelua varten ehdottoman tarpeen, tätä vartenhan yleisradiovastaanotin kuuluu katsastusvarusteisiin.