title: Maui

text: Haleakala on suuri ei aktiivinen tulivuori saaren itä-osassa. Se peittää saaresta jopa 75 %. Tulivuoren nimen suora käännös nimestä tarkoittaa "auringon kotia". Tulivuori ei ole kuitenkaan täysin sammunut, ja viimeinen tulivuoren purkaus oli vuonna 1790.


title: Työuupumus

text: Työuupumus () eli loppuunpalaminen on työhön liittyvä stressi-oireyhtymä, joka häiritsee täysipainoista työstä suoriutumista. Työuupumuksen oireita ovat voimakas yleistynyt väsymys (ekshaustio), kyynistynyt asenne työtä kohtaan ja alentunut aikaansaamisen tunne. Muita yleisiä oireita ovat vatsaoireet, päänsärky ja unettomuus. Työuupumus syntyy pitkään jatkuneesta altistumisesta työperäiselle stressille. Sen kehittymiseen vaikuttavat työntekijän tavoitteet, työpaikan työolosuhteet sekä molempien stressinhallintakeinot. Työssä erityisesti työn vaatimusten ja resurssitekijöiden epäsuhta altistaa uupumiselle.


title: Työuupumus

text: Työuupumus on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkijoiden mukaan mielenterveysongelma. Työuupumusta ei pidetä kuitenkaan itsenäisenä sairautena vaan pelkkänä oireena, minkä vuoksi vakuutusoikeuden alainen Kansaneläkelaitos ei hyväksy työuupumusta sairausloman syyksi. Työtuomioistuin on tästä huolimatta velvoittanut työnantajan maksamaan työntekijälle sairausajan palkkaa myös pelkän työuupumusdiagnoosin perusteella. Sairauslomatodistukseen merkitään yleensä työuupumuksen sijaan diagnoosiksi masennus eli depressio, jonka Kela hyväksyy sairausloman perusteeksi. Työuupumus kuitenkin ilmoitetaan diagnoosin yhteydessä lisäkoodilla (ICD-10: Z73.0), joka kertoo, että henkilöllä on elämäntilanteen hallintaan liittyvä ongelma.


title: Työuupumus

text: Yleisin työuupumuksen syy on liiallinen työtuntimäärä.


title: Työuupumus

text:
Työuupumuksen esiintyvyydestä on saatu hieman erilaisia tuloksia eri tutkimuksissa. Vuonna 2011 julkaistun tutkimuksen perusteella naisista 24 prosentilla esiintyy lievää ja kolmella prosentilla vakavaa työuupumusta ja miehistä 23 prosentilla lievää ja kahdella prosentilla
vakavaa työuupumusta. Vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan naisista 21 prosentilla esiintyy lievää ja kuudella prosentilla vakavaa työuupumusta ja miehistä 16 prosentilla lievää ja neljällä prosentilla vakavaa työuupumusta.
Työntekijät kärsivät toimihenkilöitä useammin työuupumuksesta. Seitsemän prosenttia työntekijöistä kärsii vakavasta työuupumuksesta ja kaksikymmentä prosenttia lievästä työuupumuksesta. Ylemmistä toimihenkilöistä viisi prosenttia kärsi vakavasta työuupumuksesta ja yhdeksäntoista lievästä. Alemmilla toimihenkilöillä vastaavat luvut olivat viisi ja neljätoista prosenttia.


title: Työuupumus

text: Pitkittyneen työperäisen stressin uskotaan vaikuttavan haitallisesti terveyteen, koska se johtaa elimistön ennenaikaiseen kulumiseen. Työperäinen stressi saattaa johtaa biologisen vanhenemisen kiihtymiseen ja on viitteitä siitä, että solujen ennenaikainen vanheneminen telomeerien lyhenemisen seurauksena olisi yksi osa tätä prosessia. Uupumukseen johtavan kroonisen työperäisen stressin on todettu korreloivan voimakkaasti veressä olevien elimistön immuunipuolustusta hoitavien valkosolujen telomeerien lyhentymisen kanssa myös niillä potilailla, jotka eivät kärsi masennuksesta, ahdistushäiriöistä tai alkoholin liikakäytöstä.


title: Työuupumus

text: Työuupumusta ehkäistään huolehtimalla riittävistä voimavaroista ja työn kehittämisestä.


title: Työuupumus

text:
Joidenkin teorioiden mukaan ikä voi vaikuttaa siihen, mitkä tekijät työssä koetaan uuvuttavina. Esimerkiksi vanhemmille työntekijöille liika vaihtelu tai nuoremmille liian kova vaatimustaso voi altistaa uupumukselle.
Jo kehittyneestä työuupumuksesta toipumiseksi tarvitaan muutos työtilanteeseen. Yksilön voimavarojen elvyttämiseksi voidaan tarvita lepoa, keskustelutukea ja jopa hoidollisia toimenpiteitä riippuen siitä, kuinka vaikeaksi tilanne on kehittynyt. Pitkään jatkuneeseen työuupumukseen voi liittyä hoitoa vaativia fyysisiä tai psyykkisiä sairauksia. Kela ei korvaa sairauspoissaoloa pelkän työuupumuksen perusteella. Työuupumustapauksia on suositeltavaa käsitellä työterveysneuvottelussa työntekijän, esimiehen ja työterveyshuollon kanssa jatkotoimien suunnittelemiseksi.


title: Kadonnut laakso

text: Kadonnut laakso on Leevi and the Leavings -yhtyeen kolmas albumi, joka ilmestyi kesällä 1982. Samana vuonna rumpali Jarmo Leivo lähti yhtyeestä ja hänen tilalleen tuli Markku Mattila.Kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.


title: Kauko Pekuri

text: Kauko Eljas Pekuri (16. joulukuuta 1912 Kuortane – 5. kesäkuuta 1998) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän voitti EM-pronssia 5 000 metrillä Pariisin EM-kisoissa 1938 ajalla 14.29,2 .


title: Kauko Pekuri

text: Pekurin paras tulos 5 000 metrillä oli 14.16,2, joka syntyi Helsingissä 16. kesäkuuta 1939 samassa juoksussa, jossa Taisto Mäki (vuoden 1938 EM-kultamitalisti) juoksi uudeksi maailmanennätykseksi 14.08,8. Pekuri voitti matkan Suomen mestaruuden vuonna 1938 .


title: Kauko Pekuri

text: 10 000 metrillä Pekuri oli Suomen mestari vuonna 1944 ajalla 31.38,8. Ennen sotia Pekuri juoksi Kouvolassa elokuussa 1939 Veikko Tuomisen perässä matkan ennätyksekseen 30.10,6. Se oli vain 8,6 sekuntia Taisto Mäen matkan maailmanennätyksestä (Tuomisen loppuaika 30.07,6).


title: Kauko Pekuri

text: Pekuri oli myös hyvä estejuoksija: hän juoksi talvisodan kynnyksellä 17. syyskuuta 1939 3 000 metrin esteet aikaan 9.07,4 (maailmanennätys oli tuolloin 9.03,8). Pekuri voitti esteiden Suomen mestaruuden vuonna 1940.


title: Kauko Pekuri

text: Maastojuoksun pitkän matkan Suomen mestaruuden Pekuri voitti kolme kertaa: 1939–1941.


title: Kauko Pekuri

text: Seuratasolla Pekuri edusti Helsingin Poliisi-Voimailijoita.


title: Kirkkonummen Sanomat

text: Kirkkonummen Sanomat on ilmaisjakelulehti, jota jaetaan Kirkkonummen, Siuntion ja Inkoon alueelle. Lehti ilmestyy kahdesti viikossa, keskiviikkoisin ja lauantaisin. Painos on 28 000 kpl. Lehti on perustettu 1967. Lehden vastaava päätoimittaja ja toimitusjohtaja on Jussi Salo.


title: Kirkkonummen Sanomat

text: Lehti on tunnettu värikkäistä kannanotoistaan ja räväkästä kielenkäytöstään. Se julkaisee suurimman osan sinne ilmaiseksi lähetetyistä jutuista. Joka lehdessä on myös ruotsinkielisiä juttuja.


title: Kirkkonummen Sanomat

text: Kirkkonummen Sanomat julkaisee nimimerkki Tapion (kuvataiteilija, graafikko Tapio Soivio) pilapiirroksia. Tapio käsittelee piirroksissaan monia tämän päivän polttavia kysymyksiä, jotka koskevat kasvavan pääkaupunkiseudun kehyskuntien, kuten Kirkkonummenkin, asukkaita.


title: Krystal Steal

text: Krystal Steal (s. 29. marraskuuta 1982, Orangen piirikunta, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hänellä on irlantilaisia, skottilaisia ja alankomaalaisia sukujuuria.


title: Krystal Steal

text: Steal syntyi Kaliforniassa ja ennen pornouraansa hän työskenteli stripparina väärennetyillä henkilöllisyyspapereilla, sillä hän oli tuolloin vielä 17. Pornoalalle hän siirtyi vuonna 2001. Ensimmäinen elokuva, jossa hän esiintyi, oli "Screaming Orgasms 4". Uransa alkuaikoina Krystal teki noin 50 gonzofilmiä, joilla hän niitti mainetta ja teki itsensä tunnetuksi.


title: Krystal Steal

text: Steal on esiintynyt sekä heteroseksuaalisissa että lesbokohtauksissa. Hän kertoo olevansa biseksuaali.


title: Krystal Steal

text: Toimittuaan aluksi freelancerinä pornobisneksessä Steal solmi Pleasure Productionsin kanssa vuodenpituisen sopimuksen, jonka jälkeen vuonna 2003 Jenna Jamesonin luotsaama ClubJenna tarjosi hänelle yksinomaista sopimusta. Hän oli ClubJennan ensimmäinen "contract girl". Yhtenä Stealin tunnetuimmista elokuvista pidetään "Krystal Methodia" (2004), jossa hän esiintyy useamman muun naispuolisen pornotähden, muun muassa Jenna Jamesonin, kanssa.


title: Krystal Steal

text: Krystal Steal on tunnettu siitä, ettei suostu tekemään anaalikohtauksia elokuvissaan, mikä on nykypäivän pornomaailmassa varsin poikkeavaa. Steal on myös ilmaissut haluttomuutensa rotujenvälisiin sekä gangbang-kohtauksiin.


title: Krystal Steal

text: Stealin sopimus ClubJennan kanssa vanheni joulukuussa 2005, ja vaikka yhtiö halusikin uusia sopimuksen, Steal kieltäytyi. Syyskuussa 2007 Steal ilmoitti kirjoittaneensa sopimuksen Adult Talent Managersin kanssa aikuisviihteestä ottamansa lähes vuoden mittaisen tauon jälkeen.


title: Sonny Rollins

text: Theodore Walter "Sonny" Rollins (s. 7. syyskuuta 1930, New York City) on yhdysvaltalainen tenorisaksofonisti. Rollins on tehnyt pitkän tuotteliaan uran jazz-musiikin parissa aloitettuaan esiintymisen jo 11-vuotiaana. Rollins levyttää ja konsertoi edelleen ja on uransa aikana työskennellyt muun muassa John Coltranen, Miles Davisin,Thelonious Monkin ja Art Blakeyn kanssa. Sonny Rollinsille myönnettiin Grammy-palkinto elämäntyöstä musiikin parissa vuonna 2004.


title: Hard bop

text: Hard bop on jazzmusiikin tyylisuunta, jossa yhdistellään R&B:ta, bluesia ja gospel-musiikkia erityisesti saksofonilla ja pianolla.


title: Hard bop

text: Hard bop syntyi mustien jazzmuusikkojen piirissä, joiden nuoruuden keskeiset musiikilliset vaikutteet olivat olleet nimenomaan bebop ja R&B. Keskeisiä hard bop -muusikkoja olivat muun muassa Art Blakey, John Coltrane, Charles Mingus, Miles Davis, Thelonious Monk ja Sonny Rollins.


title: Hard bop

text: Hard bop syntyi 1950- ja 1960-lukujen taitteessa, ja vaikka sen suosion huippu sijoittuu tuolle ajanjaksolle, sitä soitetaan ja levytetään edelleen. Hard bopin tempot ovat yleensä hitaampia kuin perinteisessä bebop-jazzissa ja bassokuviot ovat eläväisempiä – musiikin tarkoituksena oli olla helpommin lähestyttävää kuin bebop-musiikki.


title: Hard bop

text: Myöhemmin hard bop oli soul jazz -tyylin keskeisiä esikuvia.


title: Lauri Kalima

text: Lauri Fredrik Mikael Kalima (29. syyskuuta 1916 Helsinki – 24. heinäkuuta 2004 Jyväskylä) oli suomalainen korkeushyppääjä. Kalima voitti EM-pronssia korkeushypyssä Pariisissa 1938 tuloksella 194 cm.


title: Lauri Kalima

text: Ennätyksensä 201 cm Kalima hyppäsi Jyväskylässä 5. syyskuuta 1936. Se säilyi nuorten Suomen-ennätyksenä 27 vuotta. Saman vuoden Berliinin olympialaisissa hän oli kuudes tuloksella 194 cm. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1939 ja 1942.


title: Lauri Kalima

text: Seuratasolla Kalima edusti Suolahden Urheilijoita.


title: John Lee Hooker

text: John Lee Hooker (22. elokuuta, 1917 – 21. kesäkuuta, 2001) oli yhdysvaltalainen blues-muusikko, laulaja ja kitaristi. Häntä on pidetty yhtenä vaikutusvaltaisimmista blues-artisteista.


title: John Lee Hooker

text: Hooker syntyi 22. elokuuta, 1917 Mississippin Clarksdalen lähettyvillä sijainneessa Coahoma Countyssä. Hän oli William Hooker (1871–1923) -nimisen maanviljelijän ja baptistisaarnaajan 11-lapsisen perheen kuopus. Hooker ja hänen sisarensa saivat koulutuksensa kotonaan. Kotona lasten ei annettu kuunnella muuta kuin hengellistä musiikkia, ja Hookerin ensi kosketukset musiikin esittämiseen tulivatkin kirkossa laulettujen negrospirituaalien kautta.


title: John Lee Hooker

text: Vuonna 1921 perheen vanhemmat erosivat ja Hookerin äiti meni naimisiin blueslaulaja William Mooren kanssa. Moorelta John Lee sai ensimmäiset opinnot kitaransoitossa. Vielä myöhemminkin Hooker sanoi erikoisen soittotyylinsä juontuneen William Moorelta saaduista vaikutteista. Johnin biologinen isä William Hooker kuoli vuonna 1923. John Lee jätti äitinsä ja kasvatti-isänsä 15 vuoden iässä, jolloin hän karkasi kotoa. Hän ei nähnyt heitä enää sen koommin.


title: John Lee Hooker

text: 1930-luvulla Hooker eli Memphisissä, jossa hän esiintyi blues-klubeistaan tunnetulla Beale Streetillä. Toisen maailmansodan aikaan Hooker oli töissä tehtaissa useissa eri kaupungeissa, ajautuen lopulta vuonna 1948 Detroitiin, jossa hän toimi Ford Motor Companyn leivissä. Hän tunsi olonsa kotoisaksi asuessaan itäisen Detroitin mustan väestön ajanviettopaikkana toimineen Hasting Streetin blues-kuppiloiden läheisyydessä. Pianisteista kuuluisassa kaupungissa kitaransoittajat olivat harvassa. Hooker soitti Detroitin klubeissa ja sai nopeasti suosiota. Hän hankki itselleen sähkökitaran etsiessään kovempiäänistä instrumenttia akustisen kitaransa tilalle.


title: John Lee Hooker

text: Hookerin levytysura alkoi vuonna 1948, jolloin hänen nauhoittamansa demonauha päätyi Modern Recordsin omistaneiden Bihari-veljesten käsiin. Hooker pääsi levyttämään Modern-merkille ”Boogie Chillen” -kappaleensa, joka on Hookerin ensimmäinen single. Kappale on Hookerin tunnetuimpia ja se kertoo pojasta, joka haluaa viettää aikaa Hasting Streetin musiikkibaareissa äitinsä antamasta kiellosta huolimatta. Toiseksi tunnetuin varhaisvuosien levytys on ”I'm in the Mood”. Vaikka Hooker oli lukutaidoton, hän oli bluesin mittakaavassa merkittävä kappaleiden sanoittaja laatien uusia kappaleita - tai variaatioita vanhoista - usein huomattavalla vauhdilla. Koska mustille muusikoille maksettiin huonosti, Hooker vaelteli studiosta toiseen, tarjoten uusia kappaleitaan levytettäväksi. Levytyssopimuksensa takia hän levytti muille yhtiöille salanimillä, kuten ”John Lee Booker”, ”Johnny Hooker” ja ”John Cooker”.


title: John Lee Hooker

text: Hooker pysyi uransa alkuvaiheessa harvoin perinteisessä rytmissä ja vaihteli tempoa tiuhaan kappaleen tarpeiden mukaan. Tämä teki taustamuusikoiden käytön vaikeaksi. Varhaisia Hookerin kappaleita äänittänyt Bernie Besman laittoi Hookerin jalan alle puulevyn, jolloin Hookerin jalasta tuli jonkinlainen perkussiosoitin joka toi selkeyttä musiikkiin. Hookerin rytmikäs soittotyyli on pyritty usein yhdistämään pianolla soitettuun boogie woogieen. Hooker soittaa bassolinjoja peukalollaan hieman boogie-pianisteja muistuttavalla tavalla muiden sormien soittaessa sointuja. Säkeet loppuvat usein kitaran trilleihin. Kappaleissa on perinteisen blueskaavan sijaan usein vain yhtä sointua. Hookerin vokaalityöskentely on usein jonkinlaista laulun ja puheen välimuotoa. Normaalisti puhuessaan hän kärsi änkytyksestä.


title: John Lee Hooker

text: Vaikka Hooker asui Detroitissa, joka on pohjoinen kaupunki, hän ei edustanut tyyliltään Chicago bluesia, vaan pysytteli lähempänä etelän maaseudun tyyliä. Sähkökitaran soittajana hänen tyylinsä on katsottu olevan jotain country bluesin ja uudemman sähköisen bluesin väliltä. Hooker jatkoi soolouraansa pitkin 1950-lukua, ja sai 1960-luvun alussa lisää suosiota vanhasta folk- ja blues-musiikista kiinnostuneen valkoisen yleisön piirissä. Hooker siirtyi esiintymään pelkän kitaransa sijasta varsinaisen taustayhtyeen kanssa. Hänen tyylinsä kuitenkin säilyi rytmillisesti varsin flegmaattisena, eikä yhtyetovereilla ollut aina helppoa pysyä Hookerin perässä. Hookerin tavaramerkeiksi muodostuneita yhtyeen kanssa soitettuja kappaleita olivat esimerkiksi ”Boom, Boom, Boom” ja ”One Bourbon, One Scotch, One Beer”.


title: John Lee Hooker

text: Suomessa Hooker esiintyi ainoan kerran myöhemmän uransa huippukaudella: Järvenpään Puistobluesissa 29. kesäkuuta, 1991 yhtyeenään ”The Coast to Coast Blues Band”.


title: John Lee Hooker

text: Vuonna 1980 Hooker esiintyi lyhyesti kuuluisassa "Blues Brothers" -elokuvassa. Soittotyylinsä takia hänen osuuttaan ei nauhoitettu playbackina vaan normaalin live-esityksen tapaan. Hookerin ulkoasu - silmälasit ja hiustyyli - antoi vaikutteita John Belushin elokuvassa esittämän Jake Bluesin hahmolle.


title: John Lee Hooker

text: Tunnetuin myöhempien aikojen levytys Hookerilta oli vuonna 1989 levytetty albumi "The Healer", joka sai Grammy-palkinnon. Levyllä oli mukana Keith Richards ja Carlos Santana. Hooker teki vuosien varrella paljon yhteistyötä myös Van Morrisonin kanssa.


title: John Lee Hooker

text: Pitkän uransa aikana Hooker ehti levyttää peräti sata levyä. Hän kuoli 83-vuotiaana, juuri ennen suunniteltua Euroopan kiertuetta.


title: John Lee Hooker

text:
Kuolemansa aikoihin Hooker oli noussut jo bluesin suurimpien legendojen joukkoon. Hänen kappaleistaan ovat tehneet covereita esimerkiksi MC5, The Doors, Led Zeppelin, Van Morrison, The Yardbirds, The Animals, R. L. Burnside, The Pointer Sisters, Dr. Feelgood ja Jon Spencer Blues Explosion.
Hookerin kappale "Boom Boom" on otettu myös peliin Mafia 2.


title: Mantineian taistelu (362 eaa.)

text: Mantineian taistelu käytiin vuonna 362 eaa. Theban ja Spartan välillä. Epameinondaan johtama thebalainen armeija voitti spartalaiset, mutta Epameinondas itse kuoli taistelussa.


title: Mantineian taistelu (362 eaa.)

text: Vuonna 362 eaa. Epameinondas johti taas joukkoja peloponnesolaisia vastaan. Hänen päätarkoituksenaan oli kukistaa Mantineia, joka vastusti Theban valtaa niemimaalla. Matkalla Mantineiaa kohti Epameinondas sai kuulla, että spartasta oli lähtenyt niin paljon sotilaita Mantineian avuksi, että itse Sparta oli miltei täysin ilman puolustajia. Epameinondas näki taas mainion tilaisuuden ja marssi suoraan Spartaa kohti. Spartan kuningas Arkhidamos III sai kuitenkin tietää Epameinondaan olevan matkalla ja ehti kerätä tarpeeksi joukkoja kaupungin suojaksi.


title: Mantineian taistelu (362 eaa.)

text: Epameinondas marssi tämän jälkeen pikaisesti takaisin tukikohtaansa Tegeassa ja lähetti ratsuväkensä Mantineiaa kohti. Hän toivoi että spartalaiset olisivat lähteneet suojelemaan kotikaupunkiaan ja jättäneet samalla Mantineian ilman puolustajia. Mantineiassa ollut ateenalainen ratsuväki löi kuitenkin takaisin thebalaisen ratsuväen kaupungin edustalla. Epameinondaalle oli selvää, että Theban oli lyötävä vihollisensa hopliittitaistelussa, jos se halusi pitää kiinni valloituksistaan.


title: Mantineian taistelu (362 eaa.)

text: Mantineian taistelu oli suurin Kreikassa koskaan käyty hopliittitaistelu. Miltei kaikki kaupungit ottivat osaa siihen jollain tavalla. Boiotian kanssa sotivista tärkeimmät olivat Tegea, Megalopolis ja Argos. Heitä vastassa olivat Sparta, Ateena, Elis ja monta muuta kaupunkia. Kummallakin puolella taisteli noin 20 000–30 000 sotilasta.


title: Mantineian taistelu (362 eaa.)

text: Kuten Leuktrassa Epameinondas sijoitti thebalaiset vasemmalle siivelle, spartalaisia vastapäätä. Tässä vasemmassa siivessä oli enemmän rivejä syvässä kolonnassa. Oikealle siivelle hän sijoitti liittolaisensa ja ratsuväkensä. Epameinondas toivoi ratsuväkensä lyövän vihollisen oikean sivustan ja sen jälkeen pystyvänsä murtamaan spartalaisten muodostelman. Näin kävikin. Voimakkaampi boiotialainen ratsuväki löi takaisin ateenalaisen ja mantineialaisen ratsuväen oikealla siivellä ja hyökkäsi sen jälkeen suojaamattoman falangin sivustaan. Vähän aikaa spartalaiset saivat pidäteltyä Theban syvää falangia, mutta lopulta spartalaisten puolustus murtui ja koko vihollisen armeija lähti pakoon. Epameinondas haavoittui samalla kun thebalaiset lähtivät ajamaan takaa vihollisiaan. Hän kuoli pian tämän jälkeen.


title: Mantineian taistelu (362 eaa.)

text: Kun sotilaat saivat kuulla Epameinondaan kaatuneen, lakkasivat he ajamasta takaa vastustajiaan. Taistelun jälkeen kummatkin osapuolet väittivät itseään voittajaksi ja pystyttivät taistelukentälle muistomerkin voittonsa kunniaksi. Spartalaisia suuresti ihannoinut historioitsija Ksenofon kertoo, että Mantineian taistelun jälkeen Kreikka vajosi suurempaan epäjärjestykseen ja sekasortoon kuin koskaan aikaisemmin.


title: Mantineian taistelu (362 eaa.)

text: Tradition mukaan ennen kuolemaansa Epameinondas olisi sanonut, että Theban pitäisi pyrkiä solmimaan rauhan vastustajiensa kanssa. Taistelun jälkeen osapuolet sopivat uudesta yleisestä rauhasta, mutta Theba oli tämän jälkeen puolustuskannalla ja pian Ateena otti taas johtoaseman Kreikassa.


title: Suufilaisuus

text: Suufilaisuus () on islamin mystinen suuntaus, jossa korostetaan suoran, henkilökohtaisen jumalasuhteen saavuttamista ja Jumalan henkisen totuuden tavoittamista jumalalliseen rakkauteen perustuvien harjoitusten kautta. Suufilaisuus syntyi Lähi-idässä 700-luvulla. Se erosi šiialaisudesta erilliseksi liikkeeksi. "Tariqoja" eli suufilaisia liikkeitä on sekä sunneilla, šiioilla että muilla pienemmillä islamilaisilla ryhmittymillä.


title: Suufilaisuus

text: Sana "suufi" on todennäköisimmin johdettu arabian sanasta "suuf" ’villa’, koska suufeilla oli tapana pukeutua villakauhtanaan suufilaisen vihkimyksensä merkkinä.


title: Suufilaisuus

text: Suufilaisuus on muista islamilaisista perinteistä poiketen korostetun esoteerinen perinne. Yleisin vertauskuva puhuu suufilaisuudesta tienä tai matkana. Käsitettä suufilaisuus käytetään hyvin monenlaisista näkemyksistä ja käytännöistä. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suufilaisuuden kolme muotoa ovat asketismi, mystiikka ja mystinen filosofia.


title: Suufilaisuus

text: Suufit lainaavat teoksissaan Koraania vapaasti ja ovat kirjoittaneet sille huomattavan määrän hengellisiä selitysteoksia. Suufilaisuuden piirissä on syntynyt laaja kirjallinen ja muu kulttuurinen perintö, joka sisältää muun muassa Jalal al-Din Muhammad Rumin ja Amir Khusron runoutta ja qawwali-musiikkia.


title: Suufilaisuus

text: Monet muslimit näkevät suufilaisen filosofian islamille vieraana perintönä, joka ei todellisuudessa perustu Koraaniin. Suufilainen ajattelu pohjautuu Koraanin tulkintaan, mutta sisältää paljon gnostilaisia ja uusplatonistisia vaikutteita. Kannattajien mukaan suufilaisuus on islaminuskon syvällisin tulkinta, vastustajien mielestä se on kreikkalaisesta filosofiasta ja vieraista uskonnoista vaikutteita saanut harhaoppi.


title: Suufilaisuus

text: Fundamentalistista islamin tulkintaa edustavat tahot vainoavat nykyäänkin suufeja. Kritiikissään fundamentalistit ovat tukeutuneet Ibn al-Jauzin ja Ibn Taimiyyan kirjoituksiin.


title: Suufilaisuus

text: Suufilaisuuden mystisen tradition alkuperää on pyritty selittämään Plotinoksen ja hellenistisen mystiikan sekä syyrialaisten kristillisten askeettien perinteestä nousevana.


title: Suufilaisuus

text: Mystinen filosofia ("irfan") on yksi suufilaisuuden osa-alue. Se pohjautuu Koraanin tulkintaan, mutta sisältää paljon gnostilaisia ja uusplatonistisia vaikutteita. Suufilaisessa filosofiassa korostettiin suvaitsevaisuutta ja uskontojen moninaisuutta. Tämä oli yksi syy siihen, minkä vuoksi monet suufit olivat omana aikanaan vainottuja ja joutuivat väkivaltaisuuksiin ympäröivän kulttuurin kanssa.


title: Suufilaisuus

text: Yksi suufilaisen filosofian tärkeimmistä edustajista on 1200-luvulla vaikuttanut suufilainen mystikko Ibn Arabi. Filosofi näki yhtenä päätehtävänään rakentaa siltaa erilaisten uskontojen välille. Samalla vuosisadalla vaikutti myös tunnettu suufihahmo Mulla Nasraddin, viisas narri, josta on lukemattomia humoristia tarinoita.


title: Suufilaisuus

text: Yksi radikaaleimmista suufilaisuuden muodoista on 1100-luvun lopulla vaikuttanut Qalandar-liike, jonka jäsenet arvostelivat avoimesti konservatiivista kulttuuria ja käyttäytyivät anarkistisesti.


title: Lester Young

text: Lester Young lempinimeltään Prez (27. elokuuta 1909 Woodville, Mississippi – 15. maaliskuuta 1959 New York, New York) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko, jonka pääinstrumentit olivat klarinetti ja saksofoni.


title: Lester Young

text:
Young asui pikkulapsena New Orleansin lähellä mutta muutti pian Minneapolisiin ja soitti perheyhtyeessä. Hän opiskeli ensin viulun, trumpetin ja rumpujen soitto ja aloitti alttosaksofonilla 13-vuotiaana.
Young soitti vuosina 1936–1940 Count Basien yhtyeessä mutta muutti 1930-luvun lopulla New Yorkiin, jossa asui pitkään Billie Holidayn asunnossa. Young levytti paljon Holidayn kanssa. Youngin soittotyyli oli kevyt ja ilmava, ja hän loikin pohjaa rennolle jazzin tyylilajille, joka myöhemmin tunnetaan nimellä cool jazz.


title: Lester Young

text: Youngilla oli alkoholiongelma ja hän joi itsensä hengiltä 1959.


title: Lester Young

text: Charles Mingus sävelsi Youngin muistolle tämän kuolinvuonna jazzstandardiksi nousseen kappaleensa "Goodbye Pork Pie Hat".


title: Jazzstandardi

text: Jazzstandardi on musiikkikappale, joka on vakiintunut osaksi jazzmuusikoiden repertuaaria. Standardeja käytetään yleisesti jazzissa uusien sovitusten ja improvisaation lähtökohtina. Standardit eivät ole välttämättä olleet alun perin jazzsävellyksiä, vaan ne voivat myös olla alun perin esimerkiksi viihdemusiikkia tai musikaaleihin tai elokuviin sävellettyjä kappaleita. Valtaosa standardeista on peräisin yhdysvaltalaisten ns. Tin Pan Alley -säveltäjien tuotannosta 1920–1940-luvuilta.


title: Jazzstandardi

text: Suuri osa jazzstandardeista on alun perin sävelletty muuhun kuin jazzmusiikkiin, ja ensimmäiset standardit ovatkin ajalta ennen kuin jazz tyylilajina edes oli syntynyt. Muun muassa bluesvaikutteiset kansanlaulut ”St. James Infirmary” ja ”Frankie and Johnny” sekä gospelkappaleet ”Just a Closer Walk with Thee” ja ”When the Saints Go Marching In” ovat peräisin 1800-luvulta. Itse jazz syntyi vuosisadan vaihteessa New Orleansin monipuolisessa musiikillisessa ympäristössä vaikutteinaan torvisoittokuntien marssimusiikki, blues, ragtime ja spirituaalilaulut. Suosittuja 1900-luvun alkuvuosina sävellettyjä jazznumeroita olivat muun muassa klarinettikappale ”High Society” ja newyorkilaisesta musikaalirevyystä lähtöisin oleva ”Chinatown, My Chinatown”.


title: Jazzstandardi

text: ”Bluesin isänä” tunnettu säveltäjä W. C. Handy oli ensimmäinen joka alkoi julkaista ja myydä bluesmusiikkia. Monista hänen sävellyksistään tuli sittemmin suosittuja jazzstandardeja: näihin kuuluvat muun muassa vuoden 1912 ”Memphis Blues”, vuoden 1916 ”Beale Street Blues” sekä huippusuosittu ”St. Louis Blues”, josta on tullut yksi jazzin kaikkien aikojen nauhoitetuimmista kappaleista. Standardeiksi nousseita 1910-luvun ragtime-kappaleita ovat Euday L. Bowmanin ”Twelfth Street Rag” sekä Original Dixieland Jass Bandin tunnetuksi tekemä ”Tiger Rag”. Populaarimusiikin puolelta vuosikymmenen suosituimpia jazzrepertuaariin otettuja lauluja ovat Turner Laytonin ja Henry Creamerin ”After You’ve Gone” sekä James F. Hanleyn ja Ballard MacDonaldin ”Indiana”.


title: Jazzstandardi

text: Ensimmäiset jazznauhoitukset teki Original Dixieland Jass Band vuonna 1917. Nauhoitetusta ”Livery Stable Blues” ja ”Dixie Jass Band One-Step” -kappaleet sisältäneestä singlestä tuli hitti ja se aloitti Yhdysvalloissa ”jazzin aikakauden”.


title: Jazzstandardi

text: 1920-luvulle tultaessa jazzista oli vähitellen tullut Yhdysvalloissa yleisesti kuunneltua musiikkia, vaikka osa vanhemmasta sukupolvesta pitikin sitä rappiollisena ja moraalittomana. Tärkeät jazzmusiikin keskukset olivat New York, jossa soittivat muun muassa Fletcher Henderson, Paul Whiteman ja Duke Ellington, sekä Chicago, jonne monet neworleansilaiset jazzmuusikot olivat muuttaneet työn perässä 1910-luvun loppupuolella. Chicagossa nauhoittivat muun muassa New Orleans Rhythm Kings, King Oliver ja Jelly Roll Morton. 1920-luvun suosituimpia jazzartisteja oli trumpetisti Louis Armstrong, joka oli tärkeässä roolissa muun muassa jazzimprovisaation kehityksessä. Hän teki yhtyeineen arvostettuja nauhoituksia, joista monet päätyivät lopulta standardeiksi. Muun muassa ”St. James Infirmary”, ”Everybody Loves My Baby” ja ”Muskrat Ramble” kuuluvat Armstrongin tunnetuksi tekemiin kappaleisiin.


title: Jazzstandardi

text: Erityisen paljon jazzin standardirepertuaariin on otettu kappaleita 1920- ja 1930-luvulla New Yorkin Broadwayllä esitetyistä musikaalinäytelmistä. George Gershwin sävelsi suuren määrän jazzstandardeiksi päätyneitä kappaleita, muun muassa ”The Man I Love”, ”Embraceable You” sekä ”I Got Rhythm”, jonka sointukulusta on tullut yleisesti käytetty uusien jazzsävellysten pohjana. Cole Porterin sävellyksistä ”What Is This Thing Called Love?”, ”Love for Sale”, ”Night and Day” ja lukuisat muut ovat tulleet osaksi jazzin repertuaaria. Richard Rodgers sävelsi myös paljon jazzsuosioon nousseita kappaleita, suuren osan niistä sanoittaja Lorenz Hartin kanssa. Rodgersin ja Hartin kirjoittamia jazzstandardeja ovat muun muassa ”Blue Moon”, ”My Romance” ja ”My Funny Valentine”. Jerome Kernin ”All the Things You Are” -sävellyksestä on tullut yksi suosituimmista jazzstandardeista; muita jazzmusiikissa suosittuja Kernin sävellyksiä ovat muun muassa ”Yesterdays” ja ”The Way You Look Tonight”. Johnny Greenin ”Body and Soul” oli osa menestynyttä Broadway-näytelmää ja nousi huippusuosioon jazznumerona Coleman Hawkinsin vuoden 1939 nauhoituksen myötä.


title: Jazzstandardi

text: Swing-aikakaudella 1930-luvun puolivälistä 1940-luvun puoliväliin suosituimpia jazzkokoonpanoja olivat suurikokoiset big bandit. Suosituimpia aikakauden orkestereita johtivat Benny Goodman, Count Basie ja Duke Ellington. Jälkimmäinen kirjoitti yhtyetovereineen suuren joukon swing-aikakauden suosituimpia standardeja, mukaan lukien ”Caravan”, ”In a Sentimental Mood”, ”Take the ’A’ Train” ja ”Sophisticated Lady”. Muihin swing-standardeihin kuuluvat Basien säveltämä ”One O’Clock Jump” sekä Louis Priman ”Sing, Sing, Sing”.


title: Jazzstandardi

text: 1940-luvun alussa syntyi uusi jazztyyli nimeltään bebop. Sille oli tyypillistä swing-musiikkia pienemmät kokoonpanot, monimutkaiset sointukulut sekä nopeiden tempojen käyttö. Bebop-muusikot soittivat usein 1930-luvun Broadway-standardeja omien sävellystensä lisäksi. Bebop-kappaleista standardeiksi ovat nousseet muun muassa Charlie Parkerin ”Anthropology”, ”Yardbird Suite” ja ”Scrapple from the Apple”, Dizzy Gillespien ”Salt Peanuts” ja ”Night in Tunisia” sekä Thelonious Monkin ”’Round Midnight”.


title: Jazzstandardi

text: Sointukulkujen sijaan käytettävän sävelasteikon vaihteluun perustuva modaalinen jazz -tyylisuunta nousi suursuosioon 1950-luvun loppupuolella muun muassa Miles Davisin ja John Coltranen nauhoitusten myötä. Erityisen suosittu oli Davisin "Kind of Blue", josta on tullut yksi kaikkien aikojen myydyimmistä jazzalbumeista. Modaalisen jazzin standardeja ovat muun muassa Davisin ”So What”, ”Milestones” ja ”All Blues” sekä Herbie Hancockin ”Maiden Voyage” ja Cantaloupe Island”.


title: Jazzstandardi

text: 1950-luvun lopulla Brasiliassa syntynyt jazziin ja sambamusiikkiin perustuva bossa nova -tyyli aiheutti buumin Yhdysvaltojen jazzpiireissä 1960-luvulla. Antônio Carlos Jobim, João Gilberto ja muut bossa novan kehittäjät nauhoittivat Charlie Byrdin ja Stan Getzin kaltaisten jazztähtien kanssa ja nostivat samalla monia bossa nova -kappaleita pysyviksi standardeiksi. Erityisesti Jobimin sävellykset ovat säilyttäneet asemansa jazzrepertuaarissa suurimman bossa nova -villityksen jälkeenkin. Bossa novan standardeiksi ovat muodostuneet muun muassa Jobimin ”Garota de Ipanema”, ”Corcovado” ja ”Desafinado”, Marcos Vallen ”Samba de verão” ja amerikkalaisen Kenny Dorhamin ”Blue Bossa”.


title: Futuna

text: Futuna on Tyynenmeren saari, joka muodostaa osan Ranskalle kuuluvaa Wallis- ja Futunasaarten territoriota. Se muodostaa myös yhdessä Alofin kanssa Hornesaaret.


title: Futuna

text: Futunan saariryhmän löysivät hollantilaiset vuonna 1616. Ranska julisti saaret protektoraatikseen vuonna 1842 ja otti alueen hallintaansa vuosiksi 1886-1888. Vuonna 1959 pidetyssä kansanäänestyksessä asukkaat valitsivat hallinnon Ranskan alaisuudessa. Äänestyksen tulos astui voimaan vuonna 1961.


title: Futuna

text: Tutunan asukasluku vuonna 2013 oli 3 613, joten se on territorion saarista toiseksi suurin Wallisin jälkeen. Tärkeimmät kielet ovat futuna ja ranska.


title: Henry Leppä

text: Henry Erik Leppä (s. 12. maaliskuuta 1947 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä.


title: Henry Leppä

text: Leppä edusti urallaan Suomessa TuToa ja Jokereita. Hän voitti kolme SM-mitalia, yhden jokaista väriä. Yhteensä Leppä pelasi SM-sarjassa ja -liigan runkosarjassa 441 ottelua tehoin 207+188. Leppä pelasi Suomen lisäksi yhden kauden Sveitsin liigan HC Luganossa.


title: Henry Leppä

text: MM-tasolla Leppä pelasi neljissä kisoissa ja olympialaisissa kerran. A-maaotteluita hän pelasi 117 tehoin 29+26.


title: Henry Leppä

text: Leppä valmistui 1970-luvulla Helsingin yliopistosta voimistelunopettajaksi ja on tehnyt niitä töitä siitä lähtien.


title: Henry Leppä

text: Kaudella 1987–1988 Leppä toimi Jokerien päävalmentajana I-divisioonassa joukkueen juuri pudottua SM-liigasta. Jokerit päätyi Lepän komennossa kahdentoista joukkueen sarjan seitsemänneksi.


title: Hakassin kieli

text:
Hakassin kieli kuuluu altailaisten kielten turkkilais-tataarilaiseen ryhmään. Hakassia puhuu äidinkielenään noin 60 200 ihmistä, joista suurin osa asuu Hakassiassa, jonka toinen virallinen kieli hakassi myös on. Lisäksi hakassin kielen puhujia asuu jonkin verran ympäröivillä alueilla, kuten Tuvassa, Kemerovon alueella ja Evenkiassa.
Vuonna 1989 76,1 prosenttia hakasseista ilmoitti äidinkielekseen hakassin.


title: Hakassin kieli

text: Hakassin lähimmät sukukielet ovat muut pohjoisturkkilaiset kielet: šoori, tšulym, tuva, tofa, jakuutti ja dolgaani.


title: Hakassin kieli

text:
Hakassin kielessä on vaikutteita mongolin ja venäjän kielistä sekä jonkin verran myös arabiasta ja persiasta.
__notoc__
Hakassin kieli jakaantuu useaan toisiaan lähellä olevaan murteeseen. Murteita ovat "sagai, katša, koibal, beltir ja kyzyl" ja niiden nimet tulevat eri hakassiheimojen nimistä. Oikeastaan nämä murteiden ja heimojen nimet edustavat hakassien vanhoja hallintoyksikköjen nimiä eivätkä niinkään murreryhmiä tai heimoja. Kaikkien näiden murteiden puhujat käyttävät murreryhmien yhteisnimenä sanaa "tadar tili", mikä tarkoittaa tataarin kieltä. Nykyisen Kemerovon alueella sijaitsevan Šorian alkuperäisten asukkaiden puhuma šoorin kieli, luetaan toisinaan yhdeksi hakassin kielen murteeksi.


title: Hakassin kieli

text: Hakassin kielen tutkiminen ja tallentaminen aloitettiin 1800-luvun puolivälissä. Suomalainen kielitieteilijä M. A. Castrén oli yksi ensimmäinen hakassin kielen tutkijoista. Matkallaan Keski-Aasian pohjoisosaan 1845–1849 Castrén kirjoitti tutkielman koibaalin murteesta ja tallensi kansanrunoutta. Wilhelm Radloff matkusteli Etelä-Siperian alueella erityisesti 1859–1870 välisenä aikana. Hän puolestaan julkaisi yhdessä eräiden muiden tutkijoiden kanssa neljäosaisen sanakirjan ja kymmenosaisen sarjan turkkilaisia kieliä käsitteleviä tekstejä. Sarjan toinen osa käsitteli Radloffin keräämää hakassimateriaalia, jotka oli käännetty saksaksi. Sarjan yhdeksäs osa käsitteli myös hakassin kieltä ja se oli Radloffin oppilaan Katanovin tekemä. Katanov itse oli hakassi ja kuului sagai-murreryhmään.


title: Hakassin kieli

text: Hakassin kirjakieli kehitettiin vasta Venäjän vallankumouksen jälkeen Neuvostoliitossa. Kirjakieli pohjautuu keskisiin sagain ja katšan murteisiin. Beltirin murre on omaksunut paljon vaikutteita sagain murteesta ja koibaalin murre puolestaan katšan murteesta. Hakassille kehitettiin kyrillinen kirjaimisto vuonna 1924, johon lisättiin joitain lisäkirjaimia. Kyrillinen kirjaimisto korvattiin latinalaisella kirjaimistolla vuonna 1929, mutta vuonna 1939 siirryttiin takaisin kyrilliseen kirjaimistoon. Hakassien suunnitelman mukaan hakassin kieltä olisi tarkoitus siirtyä kirjoittamaan uusilla turkin kielen kirjaimistoon perustuvalla latinalaisella kirjaimistolla vuonna 2010.


title: Blow

text: Blow on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Ted Demmen ohjaama draamaelokuva. Sen pääosissa ovat Johnny Depp, Penélope Cruz, Jordi Molla ja Ray Liotta. Elokuva perustuu todelliseen elämäntarinaan ja käsikirjoituksen pohjana käytettiin Bruce Porterin kirjaa "BLOW: How a small-town boy made $ 100 million with the Medellin cocaine cartel and lost it all". "Blow" oli ohjaaja Demmen viimeinen elokuva ennen hänen ennenaikasta kuolemaansa.


title: Blow

text: Tarina kertoo yhdysvaltalaisesta George Jungista joka "toi" kokaiinin Yhdysvaltain markkinoille.


title: Blow

text: Jung kasvoi köyhässä, vanhempien riitojen repimässä perheessä. Kasvettuaan aikuiseksi Jung muutti 1960-luvun Kaliforniaan ja tutustui marihuanaan, jota alkoi tovereidensa kanssa myydä. Bisnes kasvoi ja rahaa alkoi kertyä, mutta pian Jung jäi Yhdysvaltain rajalla kiinni salakuljettamisesta ja joutui vankilaan. Siellä hän tutustui Diego Delgadoon, joka sai Jungin yhteistyökumppanikseen kokaiinikaupankäyntiin. Vankilasta päästyään he tutustuivat rikollispomo Pablo Escobariin, ja aloittivat kokaiinin välittämisen Yhdysvaltojen markkinoille. Jung rikastui, mutta menetti lopulta rahansa, ammattinsa sekä perheensä ja päätyi vankilaan.


title: Blow

text: Elokuvan sivuosissa näyttelevät muun muassa Rachel Griffits, Franka Potente, Paul Reubens, Max Perlich, Cliff Curtis ja Ethan Suplee.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kaarle IV Kaunis, (n. ) oli viidestoista ja viimeinen niin sanottuun suoraan kapetingidynastiaan kuulunut Ranskan kuningas, joka hallitsi vuosina 1322–1328. Hän oli myös Navarran kuningas nimellä Kaarle I, hän oli ennen valtaan tuloaan Marchen kreivi.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Hän oli vanhempiensa Ranskan kuninkaan Filip IV Hyvän sekä Ranskan ja Navarran kuningattaren Jeanne I:n kolmas poika ja kaikkiaan neljäs lapsi. Hänellä oli vain hyvin pienet mahdollisuudet kohota kuninkaaksi, koska niin moni oli vallanperimysjärjestyksessä ennen häntä.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kuitenkin Kaarle IV Kaunis voideltiin kuninkaaksi 11. helmikuuta 1322 veljensä Filip V Pitkän jälkeen. Hän lisäsi Ranskan kuninkaan titteliin myös Navarran kuninkaan tittelin, vaikka toisaalla Ludvig X:n tytär oli virallisesti jo aiemmin saanut Navarran kuningaskunnan haltuunsa nimellä Johanna II.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kaarle IV:n hallituskautena valtion kassa ammotti tyhjyyttään. Pääsyynä tyhjenemiseen olivat edellisten hallitsijoiden aikaiset vääränkäytökset. Kuitenkin koko Kaarlen hallitusajan valtiontalouden ongelmat olivat ongelmista keskeisimpiä. Rahan arvon muuttaminen, verot kauppatavaroille, lisävero, joka tehtiin paavin suostumuksella ja jonka syynä oli ristiretkelle (1323) lähteminen, italialaisten omaisuuden takavarikointi sekä kunnallisten vapauskirjeiden myöntäminen olivat osa yrityksiä parantaa talouden tilannetta.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kuitenkin lähes perinteiseen tapaan sai myös Kaarle IV osakseen flaamien kapinan vuonna 1323. Melko pitkään jatkunut kapinointi päättyi Arqesin rauhaan vuonna 1326. Koska Englannin kuningas Edvard II Plantagenêt oli kieltäytynyt vannomasta uskollisuudenvalaa Kaarlelle, tämä ilmoitti vuonna 1324 takavarikoivansa kyseisen alueen eli Guyennen. Takavarikoinnin toimitti Kaarlen setä Valoisin Charles, kuningas Filip IV Kauniin veli. Tämän takavarikoinnin jälkeen alue oli rauhatonta ja Lounais-Ranskassa sodat ja rauhanneuvottelut seurasivat toisiaan.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Samaan aikaan vuonna 1324 Kaarle IV teki laajan kiertomatkan Guyennen alueen läheisyydessä Languedocin alueella. Matka oli suuri menestys ja kuninkaalliset juhlat seurasivat toistaan. Tämä matka teki hänestä alueella hyvin suositun. Kuitenkin hänen piti veljiensä tavoin jatkaa ja tukea uudistuksia, joita aatelisto ja papisto oli häneltä edellyttänyt ennen valtaan tulemista.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Vuonna 1327 Kaarle IV Kaunis päätti käyttää hyväkseen englantilaisten heikkoutta, olihan kuningas Edvard II kuollut erikoisissa olosuhteissa. Kaarle IV tarjosi julmaa ja ankaraa rauhaa: 50 000 markkaa korvausta sotakuluista, 60 000 puntaa vahinkojen korvausta sekä alueen miehittäminen, kunnes koko summa olisi maksettu.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kaarle IV oli edeltäjäveljiensä tavoin lupautunut moniin uudistuksiin, joista kirkolliset ja malliset ruhtinaat olivat vaatineet. Uudistajien toimet eivät kuitenkaan onnistuneet vähentämään byrokratiaa, aika Pariisin porvareiden ja maakunnan herrojen sekä ennen kaikkea italialaisten kauppakomppanioiden vierailuja syvällä valtakunnan kirstussa.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kaarle IV Kaunis oli naimisissa kolmesti:


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kaarle IV:n kuolema vain 33-vuotiaana jätti koko valtakunnan epävarmuuden tilaan. Kuningatar Jeanne oli viimeisillään raskaana, ja hän synnytti 1. huhtikuuta 1328. Oli järjestettävä sijaishallitsija, ja Pariisiin kokoontuneet valtakunnan paronit valitsivat edesmenneen serkun Charles de Valoisin pojan Filip de Valoisin.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kaarle IV haudattiin perinteisen menoin Saint-Denis’n basilikaan, jossa hänen edeltäjänsäkin lepäävät. Louvren kokoelmassa on säilynyt Kaarle IV Kauniin ja Jeanne d’Evreux’in hautamuistomerkki.


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Olipa kysymyksessä sitten temppeliherrojen suurmestarin Jacques de Molayn suorittama Filip IV:n kiroaminen tai vain tavallisten yhteensattumien summa, niin Kaarle IV:n kauniin jälkeen esille tuli kysymys: "Kuka Ranskaa hallitsee?" Tämä kysymys askarrutti yhteiskuntaa jo ennen kuin Jeanne d’Evreux oli synnyttänyt tyttären edesmenneelle kuninkaalle. Hallitsijan kruunusta kilpailivat (tummennettuina):


title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kaarle IV:een päättyy ns. suoran Kapetingien dynastian historia. Hän on siis sukunsa viimeinen. Valta siirtyi hänen serkulleen, josta tuli kuningas Filip VI. Samalla hän sai kuolemallaan aikaiseksi lopullisen syyn satavuotiselle sodalle, joka tosin juontaa alkunsa jo paljon varhaisemmista vaiheista.


title: Antti Sarpila

text: Antti Sarpila (s. 11. kesäkuuta 1964 Pori) on suomalainen jazzmuusikko. Hänen soittimiinsa kuuluvat saksofonit ja klarinetti. Sarpila harjoittaa myös musiikkikustannustoimintaa.


title: Antti Sarpila

text: Oman tuotantonsa lisäksi Antti Sarpila esiintyy lukuisissa levyttäneissä kokoonpanoissa, kuten Swedish Swing Society.


title: Antti Sarpila

text: Sarpilalle myönnettiin vuonna 1997 Suomen Jazzliiton Yrjö-palkinto.


title: Raha ja rakkaus

text: Raha ja rakkaus on Leevi and the Leavings -yhtyeen neljäs albumi, ja se julkaistiin keväällä 1985. Albumi oli ensimmäinen Pyramidille tehty tuotos. Levy parodioi lehtien sensaationhakuisia lööppejä, mistä eräs esimerkki on kappale ”Ihmeiden kaupunki”. Se kertoo miehestä, joka lähtee etsimään lehdessä kerrottua ihmeiden kaupunkia.Kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.


title: Pieni suklaapuoti (elokuva)

text: Pieni suklaapuoti ("Chocolat") on Joanne Harrisin samannimiseen kirjaan perustuva elokuva. Vuonna 2000 ensi-illan saaneen elokuvan on ohjannut Lasse Hallström, ja pääosia näyttelevät Juliette Binoche, Judi Dench, Alfred Molina, Lena Olin ja Johnny Depp. Elokuva sai viisi Oscar-ehdokkuutta.


title: Pieni suklaapuoti (elokuva)

text: Vianne Rocher (Juliette Binoche) vaeltelee esi-isiensä tavoin ympäri Ranskaa. Vuoden 1959 talvena hän saapuu erääseen rauhalliseen ranskalaiseen kylään, missä hän ja hänen tyttärensä Anouk (Victoire Thivisol) avaavat pienen suklaapuodin. Puoti herättää perinteisiä tapoja noudattavissa kyläläisissä sekä ihmetystä että ahdistusta, sillä se avautuu juuri pääsiäispaaston aikaan.


title: Pieni suklaapuoti (elokuva)

text: Viannen vetovoima ja makeiset alkavat piakkoin elvyttää erään pariskunnan (Antonio Gil Martinez ja Helene Cardona) seksielämää, rohkaista erästä vanhaa miehestä (John Wood) tunnustamaan salainen rakkautensa ja lohduttaa piinattua naista (Lena Olin), joka tahtoisi jättää juopon ja väkivaltaisen aviomiehensä (Peter Stormare). Vianne ystävystyy vahvatahtoisen diabeetikon (Judi Dench) kanssa. Kylän hurskas pormestari Comte Paul de Reynaud (Alfred Molina) pitää Viannea kuitenkin moraalittomana kiihottajana ja vastustaa häntä hiljaisesti. Kamppailu huipentuu, kun ryhmä jokimustalaisia leiriytyy kylän laitamille ja Vianne alkaa tuntea vetoa manushromani Rouxiin (Johnny Depp).


title: Arabianmeri

text: Arabianmeri on osa Intian valtamerta Intian ja Arabian niemimaan välissä. Arabianmeren rannikkovaltiot ovat Intia, Pakistan, Iran, Oman, Jemen, Somalia ja Malediivit. Sen kaksi tärkeää lahtea ovat Adeninlahti lounaassa, joka kurottuu kohti Punaistamerta, ja Omaninlahti luoteessa, joka jatkuu Persianlahtena aina Irakiin asti.


title: Arabianmeri

text: Arabianmeressä ei juuri ole saaria, vain Socotra Somalian edustalla, Omanille kuuluvat Kuria Muria -saaret ja Intialle Lakkadiivit Intian rannikolla. Suurimmat Arabianmereen laskevat joet ovat Indus ja Narmada.


title: Arabianmeri

text:
Kauppareitit ovat kulkeneet Arabianmeren poikki muinaisista ajoista asti, ja niitä pitkin on kulkenut tavaraa ja vaikutteita Lähi-idästä Itä-Afrikkaan.
Perinteisesti purjehtijat ovat käyttäneet monsuunituulia hyväkseen. Suezin kanavan valmistumisen jälkeen Arabianmeri on osa kauppareittiä Euroopasta Välimeren kautta Intiaan.


title: Arabianmeri

text: Arabianmeri on leveimmillään 2400 km. Syvin kohta, 4652 m, on suunnilleen samalla leveyspiirillä kuin Intian eteläkärki.


title: Jali ja suklaatehdas

text: Jali ja suklaatehdas ("Charlie and the Chocolate Factory") on Roald Dahlin kirjoittama lastenkirja vuodelta 1964, ja yksi hänen tunnetuimmista teoksistaan. Aila Nissisen suomennos julkaistiin vuonna 1971. Toinen, Nina Pitkäsen suomennos ilmestyi 1998 nimellä Sulo ja suklaatehdas Nissisen suomennosta muokaten.


title: Jali ja suklaatehdas

text: Kirjasta on tehty kaksi elokuvaa. Ensimmäisessä, 1970-luvulla tehdyssä versiossa Villi Vonkkaa näytteli Gene Wilder, ja myöhemmässä, vuonna 2005 ensi-iltansa saaneessa Tim Burtonin ohjaamassa versiossa Jalina on Freddie Highmore ja Villi Vonkkana Johnny Depp.


title: Jali ja suklaatehdas

text:
Kirja kertoo rikkaasta ja omituisesta suklaatehtailijasta Villi Vonkasta, joka piilottaa suklaatehtaansa tuotteisiin viisi kultaista pääsylippua. Noilla pääsylipuilla viisi lasta ja heidän vanhempansa pääsevät tutustumaan hänen kauan ihmisiltä suljettuna olleeseen suklaatehtaaseensa yhdeksi päiväksi. Päivän aikana opitaan monenlaisia tärkeitä läksyjä, ja yksi toisensa jälkeen lapset putoavat pois pelistä. Jäljelle jäänyt kirjan päähenkilö, köyhä Jali-poika, voittaa lopulta satumaisen yllätyspalkinnon.
Suklaatehtailija Villi Vonkka ja hänen kilpailijansa perustuvat löyhästi makeistenvalmistuksessa todella vallinneeseen salailuun ja teollisuusvakoiluun. Kouluaikanaan Reptonissa Dahl oli toiminut Cadburyn koemaistajana ja haaveillut yrityksen koelaboratorioista.


title: Luettelo Road Racing -kuljettajista

text: Tämä on luettelo MotoGP-kuljettajista.


title: Perjantai 14. päivä

text: Perjantai 14. päivä on Leevi and the Leavings -yhtyeen viides albumi, ja se julkaistiin vuonna 1986. Levy tehtiin ilman rumpalia Markku Mattilan erottua yhtyeestä. Tämän vuoksi levyllä ei kuulla juuri vankempaa rummun soittoa levyn suurinta hittiä ”Pohjois-Karjala” lukuun ottamatta, jonka hoitaa yhtyeen basisti Risto Paananen. Kuitenkin Risto Paanasen mukaan juuri tämä levy loi pohjan yhtyeen tulevalle, yhä suuremmalle menestykselle: onhan ”Pohjois-Karjala” yhtyeen suurimpia hittejä ja seuraava levy, "Häntä koipien välissä", myi jo kultaa. Levy on voimakkaasti akustinen ja klassinen muuhun yhtyeen tuotantoon verrattuna sekä mollivoittoiselle tyylille ja ironiattomasti kauniille sanoituksille painottunut."NRGM"-verkkomedian Janne Siirosen mukaan "Perjantai 14. päivä" on yhtyeen levyistä kenties ”suoraviivaisinta pop-musiikkia”, sillä se välttelee ”bändille tyypillistä ironiaa ja huumoria”.Kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Gösta Sundqvist. Kappaleita 8 ja 14 on sanoittanut myös Ahti Marja-aho, ja sovituksista vastaa myös muu yhtye. Jousisivitukset ovat Marja-ahon tekemiä.


title: Susanoo

text: Susanoo (須佐之男命, Susanoo-no-mikoto) on šintolainen myrskyn ja meren jumala. Susanoo on auringonjumalan Amaterasun ja kuun jumalan Tsukuyomin veli. Kaikki kolme jumalaa syntyivät, kun Izanagi pesi kasvonsa puhtaaksi Yomin saasteista.


title: Susanoo

text: Amaterasu ja hänen veljensä olivat jo pitkään kilpailleet keskenään. Kun Susanoo oli lähdössä isänsä käskemänä matkalle, hän meni toivottamaan sisarelleen hyvästit. Epäileväinen Amaterasu haastoi veljensä otteluun, missä heidän piti luoda jostain toistensa esineestä ihmisiä. Amaterasu loi kolme naista Susanoon miekasta, ja hänen veljensä puolestaan loi viisi miestä sisarensa kaulakorusta. Myöhemmin Amaterasu väitti miesten olevan hänen, koska heidät luotiin hänen korustaan. Susanoo raivostui ja tuhosi sisarensa riisipellot ja tappoi yhden hänen palvelijoistaan. Surun murtama ja raivostunut Amaterasu pakeni Amano-Iwaton (taivaallinen luola) sisään ja piilotti näin auringon pitkäksi aikaa.


title: Susanoo

text: Seindan maanjäristys sanotaan olevan Susanoon aiheuttama, koska tämä oli kateellinen Amaterasulle, jota palvottiin enemmän kuin Susanoota.


title: The Games Factory

text: The Games Factory (lyhyemmin "TGF") on Clickteamin vuonna 1996 kehittämä maksullinen pelinteko-ohjelma, mutta se on saatavana myös maksuttomana 30 päivän kokeiluversiona. Clickteamin kanssa on yhteistyössä ollut Europress Software. TGF:llä on multimediaominaisuuksia - sillä voi tehdä tietokoneohjelmia ja pelejä. Pelinteon aloittaminen ohjelmalla on helppoa, mutta kaikkien ominaisuuksien ymmärtäminen ja tehokas käyttäminen vaatii taitoa ja kokemusta.


title: The Games Factory

text: Ohjelman uusin versio on The Games Factory 2.


title: The Games Factory

text: Multimedia Fusion on melkein sama ohjelma, mutta sillä pystyy tekemään parempaa työtä kuin TGF:llä. Multimedia Fusionissa on enemmän ominaisuuksia, kuin TGF 1/2 on yhteensä. Multimedia Fusion on kehittyneempi ja ammattilaiskäyttöön suunnattu ohjelmisto.


title: The Games Factory

text: TGF on vanhempi versio, lähes samankaltaisesta pelinteko-ohjelmasta, Click & Createsta ("CNC"). Se on myös päivitetty versio Klik & Playsta ("KNP"). TGF:ää uudempi versio taas on Multimedia Fusion ("MMF"), jossa laajennetut multimediatoiminnot.


title: Lettorikko

text: Lettorikko ("Saxifraga hirculus") on laajalti harvinaistunut, Euraasian ja Pohjois-Amerikan havumetsä- ja vuoristoalueiden rikkokasvi. Laji on Suomessa rauhoitettu. Lettorikko kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin mukaan Suomen kansainvälisiin vastuulajeihin.


title: Lettorikko

text: Monivuotinen lettorikko kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Sen varsi on pysty, haaraton, monilehtinen ja yläosastaan ruskeakarvainen. Kasvin lehdet ovat lyhytruotisia tai ruodittomia, suikeita ja ehytlaitaisia. Latvaan puhkeaa 1–3 vaaleankeltaista ja punapilkkuista kukkaa, jotka ovat kasvin kokoon nähden isot. Kaksineuvoisten kukkien verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Heteitä on kymmenen kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen, ja emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Suomessa lettorikko kukkii heinä-elokuussa. Kukinnan jälkeen kypsyy monisiemeninen, kaksiosainen kota.


title: Lettorikko

text: Lettorikko tuottaa runsaasti siemeniä, mutta tiiviskasvuisissa kasvuympäristöissä siementaimia kehittyy harvoin. Laji leviääkin tehokkaammin rönsyjen avulla. Usein vain rönsykärkien lehtiruusukkeet säilyvät talven yli.


title: Lettorikko

text: Lettorikkoa tavataan suuressa osassa pohjoisen pallonpuoliskon havumetsäaluetta sekä vuoristoja. Euroopassa lajia tavataan Britteinsaarilta, Pohjois-Saksasta ja -Puolasta sekä Keski-Venäjältä Fennoskandiaan, Baltiaan ja Pohjois-Venäjälle. Lisäksi sitä esiintyy etelämpänä Alpeilla, Karpaateilla ja Kaukasuksella sekä myös Islannissa. Laji on kuitenkin hävinnyt laajoilta alueilta Pohjois- ja Keski-Euroopasta. Venäjällä levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella läpi Siperian Tyynellemerelle saakka ja etelässä Keski-Aasian ja Kiinan vuoristoihin. Boreaalisen vyöhykkeen suoalueita seuraillen lettorikko on myös levinnyt Alaskaan, Pohjois-Kanadaan sekä Grönlantiin. Laji on levinnyt myös Huippuvuorille, jossa se on yksi saarten 164 kasvilajista.


title: Lettorikko

text: Suomessa lettorikon esiintymien painopiste on selkeästi pohjoisessa. Eteläisimmät havainnot ovat Etelä-Hämeestä, mutta laji on sieltä hävinnyt. Se on kadonnut myös useimmilta kasvupaikoiltaan muualta Etelä- ja Keski-Suomesta. Voimakkaimmat kannat lettorikolla on Lapissa, jossa kukinta-aikaan voi tavata lettorikkoa keltaisenaan kukkivan suon.


title: Lettorikko

text: Lettorikko on kalkinsuosija. Sitä tavataan lettosoilla, erityisesti koivuletoilla sekä lähteiköissä. Kasvupaikat ovat usein ruostevetisiä. Lettorikko on yksi eniten soiden kuivatuksista ja metsänojituksista kärsinyt kasvilaji Suomessa. Lettorikon pölyttäjinä toimivat kimalaiset ja kärpäset.


title: Izanaki

text: Izanaki (Katakana: イザナキノミコト, Kanji: ("Kojikissa") 伊邪那岐命, ("Nihon-shokissa") 伊弉諾神; joskus myös 伊弉諾尊, Izanaki-no-mikoto) tai Izanagi () on japanilaisessa šintouskonnossa ensimmäinen jumala, joka loi maan. Hän on Amaterasun, auringonjumalan, Tsukuyomin, kuun jumalan, ja pahansuovan Susanoon isä.


title: Izanaki

text: Tarina kertoo, että hän ja hänen vaimonsa Izanami synnyttivät monia saaria, jumaluuksia ja japanilaisten esi-isiä. Kun Izanami kuoli synnytyksessä, Izanaki yritti hakea hänet takaisin Yomista eli kuolleiden valtakunnasta, mutta epäonnistui. Izanaki katsoi vaimoaan ennenaikaisesti ja näki vaimonsa hirviömäisen ja helvetillisen olomuodon. Izanami häpesi ja raivostui miehelleen uhaten tappaa hänet. Kun tappoyritys epäonnistui, hän lupasi surmata tuhat Izanakin kansan jäsentä joka päivä. Tähän jumala vastasi, että heitä vastaavati syntyisi 1 500 joka päivä. Kun jumala palasi, ja hänelle suoritettiin puhdistava rituaali, syntyi Amaterasu hänen vasemmasta silmästään, Tsukuyomi oikeasta ja Susanoo hänen nenästään.


title: Michael Hornborg

text: Michael Edvard Hornborg (s. 15. tammikuuta 1966 Valkeala) on suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja ja entinen MTK:n puheenjohtaja. Hän on koulutukseltaan maatalous- ja metsätieteiden maisteri. Hornborg nousi Esa Härmälän tilalle MTK:n puheenjohtajaksi huhtikuussa 2006. Hän erosi tehtävästä huhtikuussa 2009 ja ryhtyi viljelemään vaimonsa Nina van der Palsin kanssa vaimon kotitilaa. Tilalla on 200 ha peltoa ja 40 hevosen talli hoitohevosille.


title: Michael Hornborg

text: Hornborg on työskennellyt MTK:ssa useissa eri tehtävissä. Toiminnanjohtajana hän aloitti 2005. Ennen siirtymistään MTK:hon hän työskenteli Suomen Turkiseläinten Kasvattajain liiton toiminnanjohtajana ja sitä ennen ProAgria Svenska lantbrukssällskapens förbundin toimitusjohtajana. Hän on työskennellyt myös MTK:n, SLC:n ja Pellervo-Seuran toimiston päällikkönä Brysselissä sekä Euroopan unionin komissiossa komissaari Erkki Liikasen kabinetissa maatalousvastaavana. Hänet valittiin toukokuussa 2009 Raision hallintoneuvoston puheenjohtajaksi. Hän erosi tehtävästä toukokuussa 2013.


title: Ruusukakadu

text: Ruusukakadu ("Eolophus roseicapilla", myös "Cacatua roseicapilla") on Australian yleisin papukaijalintulaji. Ruusukakadu on ikään kuin australialainen versio pulusta. Räjähdysmäisesti levinneet jättiläismäiset parvet autioittavat viljelyksiä, sekoittavat liikennettä, taittavat painollaan antenneja ja kuorivat puhelin- ja sähkölinjojen eristepinnoitetta oikosulkuja aiheuttaen.


title: Ruusukakadu

text: Ruusukakadu kasvaa noin 35 cm pitkäksi ja 270–400 gramman painoiseksi. Laji on pääasiassa vaaleanpunainen. Pään töyhtö on vaaleampaa sävyä kuin muu pää, selkä, vatsa ja siipien tyvet. Muut osat siivistä ja pyrstö ovat harmaat. Nokka on sarvenvärinen, iiris tummanruskea (koiras) tai punertava (naaras) ja koivet harmaat. Nuori lintu on väreiltään aikuista himmeämpi ja sen iiris on ruskea.


title: Ruusukakadu

text: Ruusukakadu elää lähes koko Australiassa alle 1 250 metrin korkeudella merenpinnasta. Tasmaniassa se on harvalukuinen. Lajin esiintymisalueen laajuus on 1–10 miljoonaa neliökilometriä, ja sen populaation koko on yli viisi miljoonaa yksilöä. Lajista tunnetaan kolme alalajia: "roseicapilla" Länsi- ja Pohjois-Australiassa, "albiceps" Tasmaniassa ja Kaakkois-Australiassa ja "kuhli" Pohjois- ja Itä-Australiassa.


title: Ruusukakadu

text: Ruusukakadut elävät kaikkialla metsäisillä savanneilla, eukalyptusmetsissä, rannoilla ja ruohostomailla. Ne ovat yleisiä myös taajamissa, puistoissa ja puutarhoissa. Tavallisesti ne liikkuvat pareittain tai pienissä parvissa, mutta toisinaan myös satojen yksilöiden parvissa. Ne ruokailevat maassa aamuisin ja iltaisin ja viettävät päivän helteisimmät tunnit puiden ja pensaiden suojassa.


title: Ruusukakadu

text: Ruusukakadu on yksiavioinen. Pesäpuu on tavallisesti vesistön rannalla kasvava eukalyptus. Ruusukakadu tekee pesänsä puunkoloihin, jotka se verhoaa eukalyptuksen lehdillä ja munii niiden päälle 2–5, yleisimmin kolme munaa. Haudonta-aika on 22–23 päivää ja molemmat puolisot hautovat. 6–8 viikon ikäisinä poikaset lähtevät pesästä ja emot ruokkivat niitä vielä pari-kolme viikkoa. 2–3 ensimmäistä elinvuottaan linnut viettävät suurissa parvissa.


title: Ruusukakadu

text: Ruusukakadut syövät siemeniä, viljaa, juuria, lehtiä, silmuja sekä hyönteisiä ja niiden toukkia.


title: Marcus Vipsanius Agrippa

text: Marcus Vipsanius Agrippa (63 eaa.–12 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli Octavianuksen ystävä, sotilaskomentaja ja luotettu. Agrippa komensi joukkoja Filippoin taistelussa, jossa toisen triumviraatin Marcus Antonius ja Octavianus voittivat Julius Caesarin murhaajat. Agrippa vastasi myöhemmin muun muassa Aktionin taistelun voitosta.


title: Marcus Vipsanius Agrippa

text: Hänet muistetaan myös siitä, että hän rakennutti kolmannella konsulikaudellaan Rooman kaupunkiin Pantheonin. Tämä rakennus tuhoutui vuonna 80, mutta Hadrianus rakensi oman Pantheoninsa noin vuonna 125. Tämä rakennus on säilynyt nykypäivään. Hänen rakennuttamiaan ovat myös Ateenan Agoralle rakennettu Agrippan odeion sekä Nîmesissä säilynyt Maison Carrée -temppeli. Ateenalaiset omistivat hänelle Agrippan muistomerkin.


title: Marcus Vipsanius Agrippa

text: Agrippa oli naimisissa kolmesti. Caecilia Attican kanssa hän sai tyttären Vipsania Agrippinan, joka meni myöhemmin naimisiin Tiberiuksen kanssa. Toisesta avioliitostaan Claudia Marcella Majorin kanssa Agrippalle syntyi tytär Vipsania Marcella.


title: Marcus Vipsanius Agrippa

text: Kolmannen avioliittonsa Agrippa solmi Augustuksen tyttären Julia vanhemman kanssa. Pari sai viisi lasta:


title: Matkanevan rautatieasema

text: Matkanevan rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka Pohjanmaan radalla, ja sen etäisyys ratakilometreinä Helsingin päärautatieasemalta Haapamäen kautta on 562,1. Liikennepaikka sijaitsee Kokkolassa.


title: Matkanevan rautatieasema

text: Matkanevan ratapiha käsittää pääraiteen lisäksi yhden sivuraiteen, jota käytetään junien kohtaamisiin sekä ohituksiin. Muita raiteita ei ole. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Seinäjoella sijaitsevasta ohjauskeskuksesta käsin. Matkanevan liikennepaikka on rakennettu junakohtauspaikaksi 1980-luvun alussa Pohjanmaan radan sähköistys- ja perusparannustöiden yhteydessä.


title: Matkanevan rautatieasema

text: Matkanevan liikennepaikan pohjoispuolella tapahtui 10. marraskuuta 2005 tasoristeysonnettomuus, kun Helsinkiin matkalla ollut Pendolinojuna törmäsi karjankuljetusautoon vartioimattomassa tasoristeyksessä. Onnettomuudessa menehtyivät karjankuljetusauton kuljettaja ja apukuljettaja. Onnettomuuden seurauksena neljä lasta jäi orvoksi.


title: Agrippa

text: Agrippa oli roomalainen etunimi, jota myöhemmin alettiin käyttää cognomenina. Tämän nimisiä:Muita:


title: Kuutamolla (elokuva)

text: Kuutamolla on Aku Louhimiehen ohjaama, kirjailija Katja Kallion ja Aku Louhimiehen yhdessä käsikirjoittama ja Matila Röhr -tuotantoyhtiön tuottama draamaelokuva vuodelta 2002. Kallion samannimiseen romaanin pohjautuvan elokuvan pääosissa näyttelevät Minna Haapkylä ja Peter Franzén, ja sen tapahtumat sijoittuvat Helsinkiin 2000-luvun alun tienoille.


title: Kuutamolla (elokuva)

text: Elokuva oli Aku Louhimiehen toinen kokoillan elokuva "Levottomien" jälkeen ja suosituimpia vuoden 2002 kotimaisia elokuvia. Se sai Suomessa 220 000 katsojaa. Elokuva sai myös useita kansainvälisiä elokuvapalkintoja.


title: Kuutamolla (elokuva)

text: Elokuvan päähenkilö on Iiris Vaara (Minna Haapkylä), jonka elämää seurataan elokuvan aikana kolme vuotta. Elokuvan alussa Iiris täyttää 30 vuotta, katselee yöt leffoja ja haaveilee päivät katselemiaan elokuvia suuremmasta rakkaudesta. Taiteilijaäiti Leila Vaara (Pirkko Saisio) sekä Iiriksen parhaat ystävät Anna (Anna-Leena Härkönen) sekä Laura (Laura Malmivaara) yrittävät saada Iiristä muuttamaan elämänsä. Laura työskentelee hierojana ja yrittää auttaa Iiristä löytämään elämästään harmoniaa. Ikisinkuksi julistautunut Anna taas kannustaa ystäväänsä rentoutumaan seksin avulla. Iirikselle kelpaa kuitenkin vain aito romanssi.


title: Kuutamolla (elokuva)

text: Unelmat näyttävät käyvän toteen, kun Iiris tapaa nuoren lupaavan elokuvaohjaajan Markon (Peter Franzén), jonka kanssa Iiriksen elämä muuttuu lennoksi korkealle arjen yläpuolelle. Mutta jakaako Marko Iiriksen kanssa samat unelmat ja kummat ovat loppujen lopuksi oikeassa, romantikot vai kyynikot? Onko täydellinen onni harhaa ja ihmissuhteet aina täynnä salaisuuksia ja valheita? Ennen kuin asiaan saadaan selvyys, hermoromahduksen partaalla on neljä naista ja pari miestäkin.


title: Kuutamolla (elokuva)

text: Elokuva on hyvin uskollinen alkuperäiselle romaanille, joka julkaistiin vuonna 2000. Osittain syynä samankaltaisuudelle on varmasti myös se, että alkuperäisen kirjan kirjoittanut Katja Kallio osallistui elokuvan käsikirjoituksen tekemiseen. Kallio on itse todennut, että elokuvan Iiris on silti erilainen kuin "Kuutamolla"-romaanin Iiris. Romaanissa Iiris oli Katja Kallion mukaan temperamenttisempi ja määrätietoisempi kuin elokuvassa, jossa hänestä tehtiin herkempi ja haavoittuvaisempi. Suurin ero kirjan ja elokuvan välillä on niiden erilainen loppu. Elokuvassa Iiris rakastuu lopulta tatuointiliikkeen omistajaan Jukkaan, kun taas kirjassa hän päätyy yhteen baarimikko Ollin kanssa. Kallio ja Louhimies ovat perustelleet valintaansa sanomalla, että he halusivat tuoda elokuvaan jotain uutta ja yllättävää jo ennestään kirjan lukeneille.


title: Kuutamolla (elokuva)

text: Elokuva sai paljon huomiota kotimaassa sekä lisäksi ulkomaisilla elokuvafestivaaleilla.


title: Kuutamolla (elokuva)

text: Minna Haapkylän suoritus elokuvan pääosan esittäjänä keräsi kriitikoilta kehuja. Kriitikko Helena Ylänen kirjoitti "Nyt"-liitteessä: ”Minna Haapkylä näyttelee Iiristä aidon elokuvallisesti, ihollaan, silmillään ja koko kehollaan yhtä paljon kuin äänellään”. Haapkylä oli suorituksestaan myös Jussi-palkinnon parhaan naispääosan ehdokkaana. Elokuva sai kuitenkin myös moitteita pinnallisuudesta. Sen sanottiin heijastelevan kritiikittömästi 1980-lukulaisten maailmankuvaa, olevan mitäänsanomatonta euromössöä. Elokuvaan tehtiin myös soundtrack, joka julkaistiin samaan aikaan elokuvan kanssa. Elokuvan tunnusmusiikin, kappaleen ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”, teki Kemopetrolin solisti Laura Närhi. Kappaleen musiikkivideo oli kooste elokuvan kohtauksia.


title: Kuutamolla (elokuva)

text: Soundtrackin kappaleet:


title: Akkadi

text: Akkadi tarkoittaa seuraavia:


title: Eka Vekara

text: Eka Vekara () on Disneyn sarjakuvamaailmaan kuuluvien käsikirjoittaja Bill Walshin ja piirtäjä Floyd Gottfredsonin luoma hahmo. Ensimmäisen kerran se esiintyi vuonna 1947 sarjassa ”The Man of Tomorrow” (Tulevaisuuden mies). Suomessa sarja on julkaistu Aku Ankan numeroissa 27-29/2010 sekä "Mikki Hiiren hatunnosto" -kirjassa 1988. Tämä Mikki Hiiren ystävä on tulevaisuuden ihminen. Hänen lannevaatteensa taskuun mahtuu mitä vain. Hän on allerginen rahalle, syö kumkvatteja (aiemmissa käännöksissä naftaliinia), nukkuu mieluiten sängyntolpalla ja lisää joissain tarinoissa konsonanttialkuisten sanojen alkuun p-kirjaimen. Hahmo esiintyy Aku Ankan taskukirjoissa.


title: Eka Vekara

text: Eka Vekaralla on Pflip-niminen koira, jolla on kyky aistia vaaraa. Pflipin loivat niin ikään Bill Walsh ja Floyd Gottfredson, ja se esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1947 strippisarjassa ”Mickey Makes a Killing”, jota ei ole julkaistu koskaan Suomessa.


title: Eka Vekara

text: Eka Vekara sekoitetaan joskus Atomiinukseen tai Betamiinukseen.


title: Sinipingviini

text: Sinipingviini ("Eudyptula minor") on maailman pienin pingviinilaji. Se on lentokyvytön kuten kaikki pingviinit. Lajin nimesi Johann Reinhold Forster 1781.


title: Sinipingviini

text: Pingviinit kasvavat keskimäärin 40 cm pitkiksi ja ne painavat noin yhden kilogramman. Sukupuolet ovat keskenään samannäköisiä mutta uros saattaa olla hieman painavampi ja sillä on hieman suurempi nokka. Lajin äänivalikoima on laaja ulottuen pehmeistä vihellyksistä rääkymiseen ja trumpettimaisiin kutsuääniin.


title: Sinipingviini

text: Sinipingviinejä tavataan Uuden-Seelannin pääsaarten, Pohjois- ja Eteläsaaren, rannikoilla sekä Stewartinsaarelta ja Chathamsaarilla. Lisäksi niillä on yhdyskuntia myös Tasmaniassa sekä Australian etelärannikolla. Noin 60 % lajin koko kannasta pesii Tasmanian Australiasta erottavan Bassinsalmen alueella. Maailman pesimäpopulaation koko on 350 000–600 000 yksilöä, mihin ei ole laskettu mukaan pesimättömiä nuoria lintuja, joita on ainakin saman verran, jolloin kokonaisyksilömäärä on yli miljoonan. Sinipingviineistä noin 90 % elää Australiassa ja noin 10 % Uudessa-Seelannissa. Toisen lähteen mukaan niitä on yli miljoona paria. Tarkkaa määrää ei tiedetä, koska uusia yhdyskuntia löytyy aina silloin tällöin ja toisinaan jokin yhdyskunta kuolee pois. Lajin kanta uhanalaisuusluokituksessa on elinvoimainen.


title: Sinipingviini

text: Sinipingviinit pesivät hiekka- tai kivikkorantaisilla, riuttojen ympäröimillä saarilla ja rannikolla maapedoille vaikeakulkuisissa osissa. Joitakin yhdyskuntia on urbaanissa ympäristössä ja ihmisen tekemissä rakennelmissa, kuten aallonmurtajissa.


title: Sinipingviini

text: Sinipingviinien pahin uhka ovat ihmisen alueelle levittämät ketut, koirat, fretit, kissat ja kärpät. Rottien ei ole havaittu aiheuttaneen merkittävää tuhoa. Asutuilla alueilla, joissa yhdyskunnat sijaitsevat teiden varsilla, jää paljon pingviinejä autojen alle ja tutkimuksin on osoitettu siitä johtuvan kuolleisuuden pienentävän yhdyskuntien kokoa. Ravustus aiheutti aikaisemmin huomattavia tappioita mutta pyydysten kehittyessä sen merkitys on nykyisin vähäinen. Kalastus verkoilla aiheuttaa suuria tappioita. Maastopalot voivat paikoin tuhota yhdyskuntia. Sinipingviinit ovat herkkiä laivojen öljypäästöille ja niitä on joskus kuollut suuria määriä, esimerkiksi 40 prosenttia Portlandissa Victorian osavaltiossa pesineestä noin sadan parin yhdyskunnasta kuoli öljypäästön takia vuonna 1988. Meressä ajelehtivat muovit ovat nykyisin suuri uhka pingviineille, joko joutuessaan niiden ruuansulatukseen tai lintujen takertuessa niihin. Pahimpia ovat juomatölkkien tai -pullojen, ns. sikspäkkien, sitomiseen käytettävät muoviosat, joiden lenkkien läpi pieni sinipingviini saa pujotettua päänsä, mutta jota se ei useinkaan saa poistettua. Elinympäristöjen tuhoutuminen rakentamisen ja muun maankäytön ja eroosion muodossa on vähentänyt sinipingviineille soveliaiden elinpaikkojen määrää.


title: Sinipingviini

text: Turismi on paikoin ongelma, esimerkiksi Phillip Islandilla käy vuosittain puoli miljoonaa turistia katsomassa sinipingviinien yöllistä vaellusta merestä pesilleen ("Pingviiniparaati"). Australiassa on lisäksi 12 muuta paikkaa, joissa turisteille on tarjolla kaupallista pingviiniviihdettä. Paikoin on havaittu turismin aiheuttaman häiriön pienentäneen yhdyskuntia.


title: Sinipingviini

text: Sinipingviinit pesivät erilaisissa maakoloissa ja onkaloissa sekä kivikoissa elokuusta joulukuuhun. Pari muodostaa pysyvän yksiavioisen liiton, tavallisesti eliniän kestävän. Naaras munii 1-2 valkoista munaa 3-5 päivän välein. Haudonta alkaa epäsäännöllisenä jo ensimmäisen munan jälkeen ja intensiivisesti toisen munan jälkeen. Molemmat puolisot hautovat muutamia päiviä kerrallaan, yhteensä noin 36 päivää. Vastasyntynyt poikanen painaa noin 40 g. Ensimmäiset 10 päivää emot lämmittävät niitä ja seuraavat 1-3 viikkoa emot vartioivat niitä vuorotellen. Kun poikaset ovat 3-4 viikon ikäisiä, emo vartioi niitä enää öisin, ja myöhemmin ne vain pistäytyvät öisin ruokkimassa poikasia oksentamalla niille osittain sulanutta ravintoa. Kun poikaset ovat kasvaneet niin suuriksi, että ne painavat noin 90 % aikuisen painosta, ne lähtevät pesästä mutta palaavat alkuaikoina takaisin 2-3 päivän retkeilyn jälkeen. Lopulta ne itsenäistyvät kokonaan ja muuttavat yleensä eri alueelle kuin vanhempansa. Ne saavuttavat sukukypsyyden noin 3 vuoden iässä. Sinipingviinit elävät suhteellisen pitkään; keskivertoikä on noin 6,5 vuotta, mutta yksittäinen pingviini voi elää jopa 20-vuotiaaksi.


title: Sinipingviini

text: Pingviinien pääasiallisena ravintona ovat erilaiset kalat (sardiinit, sardellit, kilohailit), mutta myös kalmarit ja muut pienet merieläimet. Ravintonsa ne metsästävät laajalta alueelta, etupäässä päiväaikaan. Tavallisin sukellussyvyys on noin 30 metriä, syvin havaittu on ollut 69 metriä. Ne ruokailevat tavallisesti yksittäin ja syövät joka päivä.


title: Thala

text: Thala on 4 000 asukkaan kylä Tunisiassa. Thala sijaitsee kukkulan rinteellä noin 1 000 metrin korkeudessa. Kylässä on säilynyt monia vanhoja siirtomaa-ajan taloja. Haïdran raunioalueelle matkaa on noin 30 km. Kylän tarkka sijainti on .


title: Viljo Heino

text: Viljo Akseli Heino (1. maaliskuuta 1914 Iitti – 15. syyskuuta 1998) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Heino oli 1940-luvun puolivälissä ja loppupuolella maailman parhaita kestävyysjuoksijoita 5 000 ja 10 000 metrin matkoilla.


title: Viljo Heino

text: Heino taisteli talvisodassa ja haavoittui jalkaan, joka parani myöhemmin täysin. Jatkosodassa hän taisteli Syvärin rintamalla, kunnes vuonna 1943 siirtyi Haminaan, missä pääsi harjoittelemaan paremmin.


title: Viljo Heino

text: Viljo Heino voitti EM-kultaa vuonna 1946 Oslossa 10 000 metrin juoksussa ajalla 29.52,0. Heino oli kisassa ylivoimainen: toiseksi tullut Helge Perälä hävisi 39,4 sekuntia. 5 000 metrillä Heino oli neljäs. Ruotsalaiset olivat yrittäneet kieltää Heinon osallistumisen kisaan väittämällä hänen olleen ammattilainen. Urho Kekkonen ja Lauri Miettinen saivat kuitenkin koko alkuvuoden 1946 kilpailukiellossa olleen Heinon mukaan kisoihin. Lontoon olympialaisissa 1948 Heino oli Emil Zátopekin ohella ennakkosuosikkeja, mutta valmistautuminen oli epäonnistunut saman vuoden keväällä tapahtuneen pohjerevähdyksen takia. Myös Lontoossa iskenyt vatsatauti verotti voimia, minkä takia Heino keskeytti 10 000 metrin kilpailussa. Maratonilla hän oli yhdestoista juostuaan olympialaisissa elämänsä ensimmäisen maratonin.


title: Viljo Heino

text: Heino voitti neljä 5 000 metrin Suomen mestaruutta (1943, 1944, 1945 ja 1946), kolme 10 000 metrin Suomen mestaruutta (1943, 1946 ja 1949) sekä neljä maastojuoksun pitkän matkan Suomen mestaruutta (1944, 1945, 1947 ja 1948). Hänellä oli kauden paras aika maailmassa 10 000 metrillä vuosina 1943–1947, kunnes alkoi seitsemän vuotta kestänyt Emil Zátopekin aikakausi. 5 000 metrillä Heino oli kauden nopein 1944 ja 1945.


title: Viljo Heino

text: Heino voitti 1. tammikuuta 1950 São Paulon uudenvuodenyön juoksun.


title: Viljo Heino

text: Vuonna 1949 Heino valittiin Vuoden urheilijaksi. Hän edusti Karhulan Katajaisia. Heino lopetti uransa vuonna 1950, kun tunsi maailmanennätyksen tekemisen olevan jo mahdotonta.


title: Viljo Heino

text: Heino juoksi 25. elokuuta 1944 Helsingissä 10 000 metrin uuden maailmanennätyksen 29.35,4. Taisto Mäen vuonna 1939 juoksema entinen ennätys parani peräti 17,2 sekunnilla. Ennätyksen rikkoi vasta Emil Zátopek kesäkuussa 1949 juoksemalla Ostravassa 29.28,2. 35-vuotias Heino otti ennätyksen kuitenkin vielä haltuunsa juoksemalla 1. syyskuuta 1949 29.27,2. Tähän Zátopek vastasi jälleen 1,5 kuukautta myöhemmin Ostravassa alittamalla Heinon tuloksen kuudella sekunnilla. Heinon tulos säilyi Suomen ennätyksenä yli 10 vuotta. Kummassakin Heinon juoksussa syntyi väliaikana myös kuuden mailin maailmanennätys (28.38,6 1944 ja 28.30,8 1949). Ensimmäisessä juoksussa hän jatkoi juoksemista vielä niin kauan, että sai uuden puolen tunnin juoksun epävirallisen maailmanennätyksen 10 131 metriä.


title: Viljo Heino

text: Kuuden mailin ennätysten lisäksi Viljo Heinolla oli hallussaan myös useita muita harvemmin juostujen matkojen ennätyksiä.


title: Prinsessa Zelda

text: Prinsessa Zelda () on kuvitteellinen pelihahmo Nintendon "The Legend of Zelda" -pelisarjasta. Hän on Hyrulen kuningasperheen jäsen. Vaikka pelisarjan nimi viittaa prinsessa Zeldaan, peleissä pelataan vihreäpukuisella sankarilla nimeltä Link. Yleensä Ganonin (myös Ganondorf) palvelijat kaappavat Zeldan peleissä, ja pelaajan täytyy pelastaa Zelda. Pääsarjan peleissä Zelda ei ole koskaan ollut pelattavana.


title: Prinsessa Zelda

text: Hahmon luoja Shigeru Miyamoto on sanonut hahmon nimen inspiraation tulleen Zelda Fitzgeraldin nimestä. Nimeä voi myös yhdistää Deltaan, joka tarkoittaa kolmionmuotoista, minkälainen myös triforce on. Nykykreikan sana δελτα ("delta") on äännettynä "dhelda" mikä on tyypillisesti käännetty katakanalle (yksi japanin kirjoitusjärjestelmistä) ゼルダ "zeruda".


title: Prinsessa Zelda

text: Kuten Linkillä, Zeldallakin on ollut erilaisia ruumiillistumia sarjan eri osissa. Yleensä hänet on kuvattu lapseksi, mutta aikuisena hänet on nähty peleissä "", "" ja


title: Prinsessa Zelda

text: Zeldalla on suipot korvat kuten Linkillä. Hänellä on myös yleensä vaaleat tai ruskeat hiukset. Yleensä hän käyttää kuninkaallista iltapukua ja koristeellisia koruja.


title: Prinsessa Zelda

text: Yhdistyneenä jumalatar Nayruun ja viisauden triforceen Zeldalla on hyvä päätöksentekokyky useimmissa asioissa – tosin tämä ei estä häntä joutumasta kaapatuksi. Usein Zeldalla on myös psyykkisiä ja maagisia voimia, esimerkiksi telepaattisia kykyjä. Voimakkaimmillaan hän voi langettaa loitsuja sekä rikkoa esteitä ja sinettejä. Zeldan alter egolla Sheikillä on omat voimansa.


title: Prinsessa Zelda

text: Zelda on myös esiintynyt muissakin kuin The Legend of Zelda -pelisarjan peleissä. Philipsin CD-i -peleissä Zelda esiintyi kolme kertaa, ja näissä peleissä Zelda oli myös pelattavana ensi kerran. Koska pelit ovat heikkolaatuisia eivätkä ne ole Nintendon tekemiä, eivät fanit laske niitä kuuluvaksi pääsarjaan.


title: Prinsessa Zelda

text: Super Smash Bros. Melee -pelissä Zelda on pelattavana hahmona, myös alter egonaan Sheikkinä. Pelaamisen aikana Zelda voi vaihtaa muotoaan Sheikiksi, ja täten ottaa käyttöönsä Sheikin voimat. Hän esiintyy myös Super Smash Bros. Brawl -pelissä missä hän on myös pelattavana hahmona ja voi myös siinäkin muuttua Sheikiksi.


title: Prinsessa Zelda

text: Zelda esiintyy myös vuonna 2009-julkaistussa -pelissä tärkeässä osassa Linkin mukana. Zelda voi ottaa haltuunsa Phantomin jota pelaaja voi ohjailla.


title: Prinsessa Zelda

text: Valiant Comicsin "The Legend of Zelda" -sarjakuvia julkaistiin Suomessa Nintendo-lehdessä. Niissä Linkillä ja Zeldalla on usein romanttisia tunteita toisiaan kohtaan, tosin Link ilmaisee tunteensa Zeldaa paremmin. Monet sarjakuvan hahmoista ja paikoista ovat samanlaisia kuin animaatiosarjassa esitellyt. Sarjakuvassa Zelda on hyvin uskollinen Triforcea kohtaan.


title: Prinsessa Zelda

text: Yhdysvaltalainen näyttelijä Robin Williams nimesi tyttärensä Zeldan mukaan, koska hänen poikansa on pelisarjan uskollinen fani.


title: Haïdra

text: Haïdra (alun perin Ammaedara) on vanha roomalaiskaupunki Tunisiassa. Se on sijoitettiin toimimaan rajakaupunkina suojaamaan hedelmällisiä laaksoja Tunisian ja Algerian vuoristojen kapinallisilta heimoilta. Kaupungissa on vanhoja raunioita, kuten esimerkiksi linnakkeita ja maanalaisia kylpylöitä.


title: Skeletons (vuoden 1996 elokuva)

text: Skeletons on yhdysvaltalainen vuonna 1996 ensi-iltansa saanut draama- ja jännityselokuva. Elokuvan on ohjannut David DeCoteau. Alun perin ohjaajaksi suunniteltiin Ken Russelia, mutta tämä vaihdettiin, koska hän ajautui erimielisyyksiin yhden tuottajan yhdeksän joukosta. Elokuva on kuvattu Kalifornian Burbankissa.


title: Skeletons (vuoden 1996 elokuva)

text: Elokuva kertoo New Yorkissa asuvasta Pulitzer-palkinnon voittaneesta toimittaja Peter Cranestä (näyttelijä Ron Silver), joka muuttaa pieneen Uuden Englannin kaupunkiin sydänvikojensa vuoksi. Hän ajautuu pian ratkomaan murhaa, jonka uhri oli väitetyn syyllisen miehen miesystävä. Kaupunkilaiset haluavat kuitenkin antaa asian olla, ja alkavat vihata Cranen perhettä.


title: Leo Ehrnrooth

text: Leo Reinhold Ehrnrooth (10. maaliskuuta 1877 Helsinki, Suomi – 26. heinäkuuta 1951 Ruotsi) oli suomalainen lakitieteen tohtori ja Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja vuosina 1907–1909 ja 1917. Hän oli toisena ulkoasiainministerinä vuonna 1919, kauppa- ja teollisuusministerinä vuonna 1920 ja sisäasiainministerinä vuosina 1943–1944. Hänen vanhempansa olivat kenraalimajuri Adolf Reinhold Ehrnrooth ja Olga De la Gardie.


title: Leo Ehrnrooth

text: Leo Ehrnrooth sai lakitieteen tohtorin arvon vuonna 1906. Hän osallistui säätyvaltiopäiville ritariston ja aatelin jäsenenä vuosien 1904–1906 valtiopäivillä. Hänet valittiin RKP:n listoilta uuden eduskunnan jäseneksi 1907–1909. Hän toimi senaatin talousosaston palveluksessa 1906–1917, mutta hänet pidätettiin virantoimituksesta vuoden ajaksi toukokuussa 1913, koska hän kieltäytyi varmentamasta venäjänkielisiä asiakirjoja.


title: Leo Ehrnrooth

text: Tsaarivallan kaaduttua maaliskuussa 1917 hänestä tuli kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkö ja senaattori Tokoin senaattiiin. Eduskunnan jäsen hän oli jälleen 1917 valtiopäivillä. Hän toimi toukokuusta syyskuuhun 1918 lähetystöneuvoksena Suomen Berliinin lähetystössä. Sen jälkeen hänet nimitettiin vielä Ingmanin I:n ja Kaarlo Castrénin hallituksien apulaisulkoministeriksi kesään 1919 asti sekä seuraavana vuonna Erichin hallituksen kauppa- ja teollisuusministeriksi.


title: Leo Ehrnrooth

text: Suomen itsenäisyyden alkuvaiheessa Ehrnrooth siirtyi myös yritysmaailman puolelle; ensin Suomen Sahanomistajain yhdistyksen toimitusjohtaja 1918–1919 ja Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliiton pääjohtaja 1918–1921, sitten Helsingin Osakepankin johtaja 1921–1924.


title: Leo Ehrnrooth

text: Ehrnroothista tuli Kansainliiton määräämä Saarin alueen hallituskunnan kulkulaitosministeri 1928–1935. Jatkosodan aikana hänestä tuli vielä sisäasianministeri Linkomiehen hallitukseen maaliskuussa 1943 elokuuhun 1944.


title: Ilkka Sinisalo

text: Ilkka Sinisalo (10. heinäkuuta 1958 Valkeakoski – 5. huhtikuuta 2017) oli suomalainen jääkiekkoilija. Laitahyökkääjä Sinisalo tunnettiin lähinnä hienosta ammattilaisurastaan NHL:ssä. Sinisalo oli toisaalta ensimmäinen suomalainen NHL-pelaaja, jota ei koskaan varattu .


title: Ilkka Sinisalo

text: Sinisalo pelasi Suomessa SM-liigassa kahdeksan kautta seuroinaan HIFK (1977–1981), HPK (1992–1993), Ilves (1993–1995) ja Kiekko-Espoo (1995–1996). Sinisalo voitti yhden Suomen-mestaruuden HIFK:ssa vuonna 1980, jolloin hän pelasi paljon Matti Hagmanin johtamassa ykköskentässä.


title: Ilkka Sinisalo

text: Kaikkiaan Sinisalo teki Suomen pääsarjassa pisteet 88+81 285 ottelussa runkosarjassa ja 13+13 39 ottelussa pudotuspeleissä. Lisäksi Sinisalo pelasi kaksi kautta I divisioonassa Pitäjänmäen Tarmossa ja Kärpissä.


title: Ilkka Sinisalo

text: NHL:ssä Sinisalo loi hyvän uran. Hän pelasi Pohjois-Amerikassa yhdeksän kautta Philadelphia Flyersissa ja yhteensä kaksi kautta Minnesota North Starsissa ja Los Angeles Kingsissä. Hän ei ehtinyt pelata Minnesotassa koko kautta, sillä hänet kaupattiin kesken kauden Los Angelesiin. Sinisalo teki kahdesti yli 70 pistettä ja 582 NHL:n runkosarjaottelussaan hän teki yhteensä tehot 204+222. Pudotuspeleissä Sinisalo saavutti 21+11 pisteen verran tehoja 68 ottelussa. Hän pelasi kahdesti Stanley Cupin finaalissa.


title: Ilkka Sinisalo

text: Sinisalo teki NHL-uransa avausmaalin toisessa ottelussaan Flyersien paidassa harvinaisesti rangaistuslaukauksesta. Vastassa oli tuolloin Pittsburgh Penguins.


title: Ilkka Sinisalo

text: Sinisalo pelasi maajoukkuessa yhteensä 48 ottelua tehoilla 6+11.


title: Ilkka Sinisalo

text: Hän edusti Suomea kolme kertaa MM-kisoissa, muun muassa keväällä 1982 pelatussa kotiturnauksessa.


title: Ilkka Sinisalo

text: Kanada-cupissa Sinisalo oli vuonna 1981. Hän pelasi Suomen ykköskentässä Matti Hagmanin ja Jari Kurrin kanssa, mutta joukkue jäi viimeiseksi.


title: Ilkka Sinisalo

text: Pelaajauran jälkeen Sinisalo toimi vuodet 1997–1999 Espoo Bluesin toimitusjohtajana. Vuonna 1994 hänestä tuli YLE:n Radio Suomen urheilukommentaattori jääkiekkoiluun. Sinisalo oli kommentaattorina mukana kymmenen vuoden ajan vuoteen 2003 kaikissa jääkiekkoilun arvokilpailuissa sekä kotimaan finaaliotteluissa. Sittemmin hän toimi Philadelphia Flyersin kykyjenetsijänä.


title: Ilkka Sinisalo

text: Hänen poikansa Tomas Sinisalo on pelannut myös jääkiekon SM-liigassa.


title: Tobruk

text: Tobruk () on kaupunki ja niemimaa koillisessa Libyassa Välimeren rannalla. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli noin 120 000. Kaupungissa on hyvä luonnonsatama. Tobrukin eteläpuolella on lentokenttä..


title: Tobruk

text: Vuonna 1941 Erwin Rommelin johtamat joukot piirittivät kaupunkia kahdeksan kuukauden ajan toisen maailmansodan aikaan, kunnes Operaatio Crusader vapautti kaupungin piirityksestä. Kesäkuussa 1942 Rommel kuitenkin valloitti kaupungin, kunnes liittoutuneet valtasivat sen takaisin marraskuussa samana vuonna.


title: Tobruk

text: Syksystä 2014 lähtien Libyan kansainvälisesti tunnustettu parlamentti ja hallitus ovat toimineet Tobrukissa, muun osan maasta ollessa eri ryhmittymien käsissä.


title: Jean Gabin

text: Jean Gabin (oikealta nimeltään Jean Alexis Moncorgé; 17. toukokuuta 1904 Pariisi – 15. marraskuuta 1976 Neuilly-sur-Seine) oli ranskalainen näyttelijä, joka luetaan ranskalaisen elokuvan merkittävimpien näyttelijöiden joukkoon.


title: Jean Gabin

text: Elokuvien tuottajanakin toiminut Gabin aloitti uransa 18-vuotiaana teatterissa ja käytti myös nimiä Jean Moncorgé ja Alexis Moncourge.


title: Jean Gabin

text: Gabin kuoli leukemiaan 72-vuotiaana.


title: Adygen kieli

text: Adygen kieli (adygeksi адыгабзэ, "adygabze") on Venäjällä etupäässä Adygeassa sekä Turkissa ja Lähi-idässä asuvien adygejen puhuma luoteiskaukasialainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Adygean tasavallassa.


title: Adygen kieli

text: Venäjällä adygea puhutaan Adygeassa ja sitä ympäröivässä Krasnodarin aluepiirissä. Suurin osa adygeista karkotettiin Kaukasian sodan seurauksena 1860-luvulla silloiselle Turkin alueelle. Nykyään heidän jälkeläisiään asuu muun muassa Turkissa, Jordaniassa, Syyriassa, Israelissa ja Yhdysvalloissa.


title: Adygen kieli

text: Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 119 500 adygen puhujaa. Heistä 95 000 asui Adygean tasavallassa ja 18 300 Krasnodarin aluepiirissä. Venäjän adygeista 95,2 % piti äidinkielenään adygea ja 4,6 % venäjää. Toisena kielenään venäjää puhui 82,1 % kansasta.


title: Adygen kieli

text: Venäjän vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 129 400 adygen puhujaa, joista 108 000 asui Adygean tasavallassa. Kansallisuudeltaan adygeista 95,8 % osaa venäjää. Kotitasavallassaan asuvista adygeista 97,1 % puhuu adygen kieltä. Tasavallan koko väestöstä adygea osaa 24,2 %.


title: Adygen kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 117 500 adygen puhujaa.


title: Adygen kieli

text: Venäjän ulkopuolella asuvien adygejen määrästä ei ole luotettavia tietoja.


title: Adygen kieli

text: Adyge kuuluu luoteiskaukasialaisten eli abhaasilais-adygelaisten kielten adygelaiseen ryhmään. Sen hyvin läheinen sukukieli on kabardi. Läntinen adygen ja itäinen kabardin murreryhmä ovat syntyneet 1200–1300-luvulla, jolloin kabardien esi-isät muuttivat itään nykyisen Kabardian alueelle.


title: Adygen kieli

text: Kieli jakautuu neljään murteeseen. Adygeassa puhuttuja murteita ovat "temirgoi" ja "bžedug". "Abadzehin" murretta puhutaan lähinnä Turkissa ja Lähi-idässä. Venäjällä sen puhujia on vain yhdessä kylässä. "Šapsugin" murretta puhuvat Sotšin lähistöllä asuvat šapsugit, mutta heistäkin suurin osa asuu muissa maissa.


title: Adygen kieli

text: Adygen kielessä, kuten muissakin luoteiskaukasialaisissa kielissä, on suuri määrä konsonantteja, mutta vain muutamia vokaalifoneemeja. Kirjakielessä konsonantteja on 54 ja vokaaleja kolme. Bžedugin ja šapsugin murteissa konsonantteja on enemmän.


title: Adygen kieli

text: 1800-luvulla adygea varten luotiin useita arabialaisia, kyrillisiä ja latinalaisia kirjaimistoja. Varsinainen kirjakieli syntyi vuonna 1918 arabialaisen kirjaimiston pohjalle. Vuonna 1927 siirryttiin latinalaiseen ja vuonna 1938 kyrilliseen aakkostoon. Venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään muiden kaukasialaisten kielten tavoin lisämerkillä Ӏ ("palotška") sekä erilaisten kirjainyhdistelmien avulla. Kirjakieli perustuu temirgoin murteeseen sekä eri murteita yhdistävään suullisen kansanperinteen kieleen.


title: Adygen kieli

text:
"Adygen kirjaimisto"
Vuonna 1995 hyväksytyn Adygean kielilain mukaan adygella on tasavallassa virallisen kielen asema venäjän kielen rinnalla. Sillä julkaistaan lähinnä oppikirjoja, kansanperinnekokoelmia ja kaunokirjallisuutta. Vuonna 2008 adygeksi ilmestyi 54 kirjanimekettä yhteensä 53 800 kappaleen painoksena.


title: Adygen kieli

text: Kouluissa adygea käytetään opetusvälineenä tai opetetaan aineena. Adygeassa ilmestyy adygenkielinen sanomalehti "Adyge mak", kirjallisuuslehti ja lastenlehti. Adygenkielistä aineistoa julkaistaan myös pääosin venäjänkielisissä lehdissä. Kieltä käytetään radiossa, televisiossa ja teatterissa.


title: Adygen kieli

text: Adygen asema Venäjällä asuvan kieliyhteisön viestintävälineenä on vahva ja kirjakielen käyttöala melko laaja. Äidinkieltä arvostetaan ja kansallinen itsetunto on vankka. Nykyisellään kieltä pidetään varsin elinvoimaisena.


title: Halafin kulttuuri

text:
Halafin kulttuuri oli Pohjois-Mesopotamiassa 6100 - 5500 cal. eaa. ollut muinainen maanviljelykulttuuri,
joka tunnetaan muun muassa ympyränmuotoisista taloista. Halafin saviastiat ovat hyvin tehtyjä. Elinkeino oli paimentolaisuuden ja maatalouden yhdistelmä. Tavaran omistukseen ja kauppaan liittyvät sinetit ilmaantuivat Halaf-kaudella.
Kauppaverkosto oli laaja. Kaudella lienee ollut jonkinlainen ylimystö.


title: Halafin kulttuuri

text:
Halaf-keramiikka ilmestyi Pohjois-Mesopotamiaan josta levisi itään länteen ja etelään.
Kulttuuri ulottui Pohjois-Mesopotamiasta Syyriaan ja Kaakkois-Turkkiin sadeviljelyalueella sekä itään luoteisten Zagrosvuorten etelärinteille. Muutaman vuosisadan verran käytettiin sekä Hassuna - että Halaf - keramiikkaa yhtä aikaa, ja Hassuna-tyyli hävisi pois. Nämä keramiikat saattoivat edustaa eri kansoja. Halafin kulttuurin elämäntyyli muistutti edeltävää Hassuna-kulttuuria taloineen, viljakasveineen ja kotieläimineen. Halaf-kulttuurikaan ei harjoittanut keinokasteluviljelyä.


title: Halafin kulttuuri

text: Halaf oli Lähi-idän ensimmäinen laajalle levinnyt kulttuuri "horisontti" noin 5900–5400 kalenterivuotta eaa. Halafia edelsi ns. Proto-Halaf-vaihe, joka oli 6100–5900 kalenterivuotta eaa.. Sitä ennen oli Pre-halaf noin 6300–6000 kalenterivuotta eaa. eli myöhäinen keraaminen neoliittinen kausi.


title: Halafin kulttuuri

text:
Halaf-kaudella viljeltiin kaksirivistä ohraa, emmervehnää ja kauraa? sekä pellavaa. Kulttuuri valmisti hyvin taitavasti tehtyä kaksiväristä keramiikkaa, ja kauden lopulla tehtiin jonkin verran hienoa moniväristä keramiikkaa Tell Arpatshijahissa. Aiheina olivat geometriset kuviot ja eläimet. Keramiikkatuotannon keskus lienee ollut Khaburjoella Syyriassa. On väitelty siitä, miksi tämä keramiikka levisi niin laajalle. Keramiikan saven tutkimus viittaa, että tätä keramiikkaa tuotettiin eri keskuksissa laajalla alueella. Kulttuuri tuotti amuletteja ja sinettejä,
joissa oli geometrisia kuvioita, sekä savisia naisveistoksia. Varsinkin Tell Arpachiyahistä, Tepe Gawrasta ja Chagar Bazarista on löydetty huomattava määrä sinettejä.
Keramiikkaa kuljetettiin kaupan mukana 1000 km:n päähän. Luultavasti Halaf-kulttuurissa oli jonkinlainen ylimystö, joka harjoitti kauppaa.


title: Halafin kulttuuri

text:
Tätä kulttuuria luonnehtivat vain Tell Arpatshijahista löydetyt tholos-rakennukset (kreik. "tholoi"), joissa on pyöreä kupu ja suorakulmainen eteinen, ja joissain kiviset perustukset. Nämä olivat ehkä temppeleitä, eteisettömät pyöreät rakennukset asuintaloja. Niitä on tehty savesta ja mudasta sekä kivestä. Ympyrän muotoiset talot ovat liittyneet perinteisesti liikkuvaan elämänmuotoon, neliömäiset pysyvään Lähi-idässä.
Tältä ajalta on todisteita siitä, että tietystä lähteestä oleva saviastia olisi siirtynyt kaupan mukana 1000 km:n päähän. Tämä viittaa eliittien väliseen kauppaan, eli jonkinlaiseen yhteiskunnalliseen kerrostuneisuuteen.


title: Halafin kulttuuri

text: Kulttuuri oli Hassunan ja samarran kulttuurien aikalainen.


title: Halafin kulttuuri

text:
Halaf-kauteen liittyviä löytöpaikkoja ovat mm. Tell Halaf Syyriassa Khaburjoen varrella, Tell Arpatshijah, Yarim Tepe, Tepe Gawra, Chagar Bazar Turkissa, Ninive, Sabi Abyad, ja Ras-el-Rain. Halaf jakautuu itäiseen ja läntiseen Halafiin.
Läntistä oli Syyriassa, esim. Karkemiš ja Tell Halaf, itäistä Tell Arpatshijahissa ja Tepe Gawrassa.


title: Halafin kulttuuri

text:
Halaf kehittyi aikaisemmasta keramiikasta asteittain pre-Halaf ja proto-halaf vaiheiden kautta.
Pre-Halaf alkoi ehkä noin 6200 cal eaa.. Pre-Halaf vastaa Hassuna III-vaihetta.
Proto-Halaf oli noin 6100-5800 cal ea. Proto-Halaf jakautuu varhaiseen ja myöhäiseen : Sabi Ayad 7-6 6100-6000 ja Sabi Ayad 5-4 6000-5800 eaa..


title: Mikko Hietanen

text: Mikko Hietanen (22. syyskuuta 1911 Uusikirkko – 3. helmikuuta 1999 Laukaa) oli suomalainen kestävyysjuoksija, joka tunnetaan erityisesti maratonjuoksijana.


title: Mikko Hietanen

text: Mikko Hietasen vanhemmat olivat maanviljelijä Jaakko Hietanen ja Liisa Uuttu ja puoliso vuodesta 1939 Maila Kyllikki Hoikkala. Hietanen kävi maamieskoulun 1939, mutta toimi varastomiehenä Laukaassa. Valtion ruutitehtaalta Vihtavuorelta Hietanen jäi eläkkeelle työnjohtajana vuonna 1976.


title: Mikko Hietanen

text: Hietanen voitti EM-kultaa maratonilla Oslossa 1946. Lontoon 1948 olympialaisten maratonilla hän keskeytti ja Helsingin 1952 olympialaisissa hän oli 17:s.


title: Mikko Hietanen

text: Hietanen voitti neljä maratonin Suomen mestaruutta (1945–1948) ja yhden Pohjoismaiden mestaruuden (1947). Vuosina 1946 ja 1948 hänellä oli maratonilla kauden kärkiaika maailmassa. Vuonna 1946 Hietanen voitti Košicen kansainvälisen rauhanmaratonin Tšekkoslovakiassa. Seuraavana vuonna hän voitti Yhdysvaltojen 20 kilometrin maantiejuoksun mestaruuden. Bostonin maratonilla 1947 hän oli toinen ennätysajallaan 2.29.39. Seuratasolla Hietanen edusti Vihtavuoren Pamausta.


title: Mikko Hietanen

text: Hietanen juoksi 25 000 metrin, 30 000 metrin ja 15 mailin ratajuoksujen maailmanennätyksiä vuosina 1946–1948. Vielä vuonna 1986 hän saavutti 75-vuotiaiden sarjassa EM-pronssia maratonilla.


title: Samarran kulttuuri

text:
Samarran kulttuuri oli Pohjois-Mesopotamiassa kivi-kuparikaudella suuria kasteluviljelykyliä rakentanut kulttuuri n 5500–4800.
Kylissä oli pieniä temppeleitä. Sinetit viittaavat omistukseen. Kulttuuri tunnetaan myös savisista äitijumalatarpatsasistaan. Lännempänä oli samaan aikaan Halaf-kulttuuri. Kulttuurin jälkeen tuli etelässä Ubaidin kulttuuri.


title: Samarran kulttuuri

text: Samarra-kulttuuri joka luultavasti kehittyi Hassunasta Pohjois-Irakissa, alkoi levitä Mesopotamian alueille, missä viljelyyn saatava vesi otettiin joista. Samarra-kulttuurin loppupuolella oli rakennettu temppeleitä ja linnoitettuja kyliä.


title: Samarran kulttuuri

text: Keski-Babyloniassa sijaitsi noin 6000—5000 eaa. Tell As Sawwanin kylä, jossa oli muutama sata asukasta. Kylä liitetään ns. Samarra-kauteen, joka aloitti sivilisaatiokehityksen alueella.


title: Samarran kulttuuri

text: Pohjoisessa idässä Samarra (5700–4900 radiohiilivuotta eaa., 6650 BC–5800 kalenterivuotta eaa.) ja lännessä Halaf (6000-5000/5500-4700) -nimiset kulttuurit Pohjois-Mesopotamiassa sekä Syyriassa ja Anatoliassa levisivät kuiville alangoille, joilla kyettiin viljelemään maata. Kyliä oli näköetäisyydellä toisistaan. Hautauksia tehtiin talojen alle. Oli jo havaittavissa alkavaa yhteiskunnallista eriarvoistumista. Keinokastelu tunnettiin Samarra-kaudella. Se mahdollisti asumisen siirtymisen tulvatasangoille.


title: Samarran kulttuuri

text: Tältä ajalta ovat peräisin ns. tholos-haudat, joissa on kupu ja siihen johtava käytävä, sekä tauf- ja pise-tyyppiset rakennukset.


title: Samarran kulttuuri

text: Samarra-kaudella näyttää alkaneen hidas kehitys kohti sivilisaatiota Lähi-idässä.


title: Samarran kulttuuri

text:
Jotkut Samarran kulttuurin löytöpaikat Yarim Tepe, Hassuna, tell Shamshara olivat 200 mm sademräärärajan pohjoispuolella, missä sadelviljely oli mahdollista. Choga mami oli aivan rajalla. Mutta Samarra, Sawwan ja Baghouz olivat selvästi kyuivalla, alle 200 mm alueella, jokien vieressä, missä viljeltiin keinokastelulla.
Maanviljely levisi asteittain etelään kohti Mesopotamian "niskaa", joko väestö siirtyi sinne tai matalatiheyksinen ihmisväestö alkoi viljellä maata.


title: Samarran kulttuuri

text: Metsästys ja villikasvien keräily oli vielä huomattavaa, mutta maanviljelyllä näitä suurempi merkitys. Pellavan ja linssien viljely viittaa yksinkertaiseen keinokasteluun (tällä alueella) ja kanavia on myös löydetty. Asutus oli myös siirtynyt sadeviljelyrajan eteläpuolelle. Kastelu sitoo viljelijänsä paikoilleen, koska kastelukanavien kaivaminen vaatii suuren työmäärän. Se luo pysyvän asutuksen, ja ehkä myös maanomistusta, ja luultavasti suurempaa haavoittuvuutta hyökkäykselle ja yhteistä puolustusta, muttei välttämättä voimakasta johtoa. Monissa kylissä oli muutama sata ihmistä. Kaudella oli erikoistuneita käsityöalan ammattimiehiä, ja ylellisyystavaroiden kauppa kasvoi. Kauden sinetit viittaavat yksityiseen omistukseen.


title: Samarran kulttuuri

text: Samarran keramiikka tehtiin "tournettella" eli "hitaalla pyörällä". Viljeltiin emmer- ja leipävehnää, kaksi- ja kuusirivistä ohraa, pidettiin lampaita, vuohia, nautoja, sikoja ja hieman kalastettiin.


title: Samarran kulttuuri

text: Samarra-kauden neliömäisissä sisäpihan ympärille rakennetuissa taloissa oli monia huoneita, ulkoisia tukipylväitä jotka tukivat nurkkia, ja joista tuli myöhemmin koristeita. Oli viljavarastoja, uuneja ja savenpolttouuneja.


title: Samarran kulttuuri

text: Samarran asutuskeskus oli suurin, kooltaan 6 ha ja noin 1000 asukasta. Kulttuuriin liittyvät leimasinetit kuten Halafissa. Kuparia oli tuotu tänne hiukkasen kaukaa. Samarrasta on löydetty sylinterisinettejä, saviastioissa mahdollisesti tekijän nimi (ammatillista erilaistumista) ja merkkejä laajasta kaupasta - pieniä määriä kuparia oli ostettu kaukaa.


title: Samarran kulttuuri

text:
Tell es-Sawwanin temppeli tältä ajalta käsitti 17 huonetta. Muuten hautaukset ja rakennukset viittaavat tasa-arvoon, paitsi yksi, ehkä päällikön hauta. Jotkut Samarra-kauden löytöpaikat linnoitettuja, linnoitukset on tehty laajalla yhteistyöllä. Tämä viittaa sotiin. Paikasta on löydetty monia savipalloja - mahdollisesti lingon ammuksia. Sawwanin ympärillä on vallihauta vaiheessa I.
Muuri rakennettiin myöhemmin noin 5400 eaa. kaupungin kerrostumaan III. L-mutkan tekevä sisäänkäynti mahdollisti saapujien tulittamisen ylhäältä muureilta. Sawwanissa viljeltiin vehnää, ohree ja linssejä kasvetlviljelyllä, sekä pidettiin vuohia ja lampaita. myös kalastetiin ja joskus metsästettiin. Alabasteri-astioita, karneolihelmiä, turkoosia.


title: Samarran kulttuuri

text: Choga Mamista jonka ala on 6 ha ja jossa 1000 asukasta on löydetty myös puolustustorni sisäänkäynnin läheltä ja L:n muotoinen puolustussisäänkäynti, niin kuin myöhäisestä Sawwanista kerrostumasta. Choga Mamista on löydetty massiivinen mutatiilitorni.


title: Samarran kulttuuri

text: Linnoittaminen ja temppeli viittaavat jonkinnäköiseen ainakin tilapäisesti toimineeseen johtoon.


title: Samarran kulttuuri

text: Tämän kulttuuri oli samaan aikaan kuin myöhäinen Hassuna, mutta oli luultavasti eri kansa. Kylät olivat edellistä vaihetta suurempia, noin 4-5 hehtaaria. Hassuna-kylän Yarim Tepe I:n ylemmistä kerrostumista on löydetty myös Samarra-keramiikaa. Samarra oli myös Halaf-kulttuurin aikalainen, ja joistain paikoista on löydetty molemman tyyppisiä saviastioita. Halaf vallitsi pohjoisessa ja lännessä, Samarra etelässä ja idässä.


title: Samarran kulttuuri

text: Samarran kulttuuri vallitsi noin 6900–5800 kalenterivuotta eaa. eli 5500 – 4900 eaa. (radiohiilivuotta Pohjois-Mesopotamiassa, Lähi-idän neoliittisen kehityssarjan "vaiheessa 5 ja 6". Joidenkin tietojen mukaan kulttuuri olisi saanut vaikutteita Iranin Zagrosvuorten Kermanshahin kulttuurista 7500–6900/7500–5600 radiohiilivuotta eaa., johon liittyi mm. Tepe Guran, Sarab, Ganj Dareh. Keinokastelua oli samaan aikaan myös Catal Houykissa Turkissa.


title: Hassunan kulttuuri

text:
Hassunan kulttuuri oli varhainen kulttuuri Pohjois-Mesopotamiassa n. 6000 eaa.
Arkeologisesti kulttuuri oli "keraaminen neoliittinen". Ihmiset elivät tuohon aikaan mm metsästäen, kalastaen, maata viljellen ja karjaa hoitaen. He asuivat pienissä kylissä. Saviastiat tunnettiin. Metallia osattiin käsitellä paikoin.
Joistain kylistä on löydetty merkkejä jonkinlaisesta keskusvallasta. Tunnettuja löytöpaikkoja Yarim Tepe I, Hassuna, Tell Shemshara.


title: Hassunan kulttuuri

text:
Pohjois-Mesopotamian tasangon varhaisin tunnettu keraaminen neoliittinen kulttuuri
on Umm Dabaghiyah-Sotto-kulttuuri, "esi-Hassuna".
. Kulttuuri eli pääosin gasellin ja villiassin metsästyksellä, mutta myös kotieläimiä pidettiin. Ajalta löydetty taloja, jotka saattavat olla yhteisiä varastohuoneita. Kylien koko alle 1 ha. Saviastiat muistuttavat Hassunan varhaisvaiheen keramiikkaa. Tämä kulttuuri lienee Hassunan kulttuurin suora edeltäjä. Nykyään alue on liian kuivaa viljelylle, joten muinaisista kylistä löydetty vilja on joko tuotua tai ilmasto oli silloin kosteampi.
Umm Dabagiyahin lisäksi löytöpaikkoja mm
Yarim Tepe, Telul Thalathat, and Tell es-Sotto (Tell Soto).