title: Pesäpallo

text: Miesten pääsarjassa on jaettu mitaleita vuodesta 1922 ja naisissa vuodesta 1931. Miehissä menestynein seura on Sotkamon Jymy, joka on voittanut 18 mestaruutta ja sijoittunut kaikkiaan 25 kertaa mitaleille. Seuraavaksi eniten mestaruuksia on Lahden Maila-Veikoilla (8), Jyväskylän Kirillä (7), Haminan Palloilijoilla (7) ja Helsingin Pallonlyöjillä (7). Jymyn jälkeen toiseksi eniten mitaleita on Vimpelin Vedolla. Sen 22 mitalista kuitenkin vain 3 on kultaista.


title: Pesäpallo

text: Miesten mestaruussarjassa on kerätty pisteitä vuodesta 1964 ja naisten mestaruussarjassa vuodesta 1981. Eniten mestaruussarjaotteluita on miehissä Toni Kohosella, joka ohitti vuonna 2015 entisen ennätysmiehen Pasi Pirisen. Pirisellä on puolestaan eniten kärkilyöntejä. Kaikkien aikojen etenijätilaston kärjessä on Sami Haapakoski, lyöjätilaston Jere Dahlström ja kunnaritilaston Kari Kuusiniemi.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloa ovat Suomen ulkopuolelle levittäneet etenkin Suomesta ulkomaille muuttaneet suomalaiset ja Suomesta kotimaihinsa palanneet ulkomaalaiset. Pesäpalloa pelataan ainakin Ruotsissa, Virossa, Japanissa, Australiassa, Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Esimerkiksi Australiassa pelataan sarjaa, jossa on useita joukkueita. Intiaan pesäpallo on levinnyt 2010-luvulla itsenäisesti, ja pelaajat ovat opetelleet säännöt YouTube-videoista. Vuonna 2016 Intiassa arvioitiin olevan jo joitakin tuhansia pelaajia.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallon maailmancup on järjestetty kahdeksan kertaa. Ensimmäisen kerran se järjestettiin 1992, jolloin mukana oli kahdeksan joukkuetta Suomesta, Ruotsista, Virosta, Saksasta, Australiasta ja Japanista. Turnauksessa pelataan miesten, naisten ja sekajoukkueiden sarjat. Suomi on voittanut kaikki 21 kultaa. Toiseksi menestynein maa on Australia yhdeksällä hopealla ja seitsemällä pronssilla.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloliitto kerää yleensä maajoukkueen avoimen haun kautta, eikä maailmancupissa pelaa paras mahdollinen suomalainen joukkue. Esimerkiksi vuoden 2015 maailmancup pelattiin keskellä Superpesis-kautta, joten mukaan lähti alasarjoissa pelaavia suomalaisia.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo on kansallispelinä pitänyt asemansa Suomessa hyvin, vaikka kansainvälisesti laji ei ole tarjonnut merkittäviä arvokisavoittoja. Laji onkin on osa suomalaista liikuntakulttuuria, ja sen katsottiin aiemmin toimineen jopa kansallisena yhdistäjänä. Pesäpalloon liittyy myös voimakas paikallistunne, sillä se on tyypillisesti hyvin maakunnallinen laji.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo on Suomen harrastetuimpia urheilulajeja. Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus Kihun tekemän tilaston mukaan pesäpallon lisenssipelaajia oli vuonna 2010 yli 16 000. Lisenssiurheilijoita oli enemmän vain jalkapallolla, jääkiekolla, salibandyllä ja yleisurheilulla. Pesäpallon harrastajia oli vuonna 2010 kaikkiaan noin 52 000. 2000-luvulla pesäpallon lisenssipelaajien määrä on ollut hienoisessa kasvussa, vaikka kokonaisharrastajien määrä puolestaan on tippunut. Pesäpalloliiton omien tilastojen mukaan pesäpalloilijoita oli Suomessa vuonna 2014 yli 15 700.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloammattilaisia on Suomessa palloilulajeista jääkiekon ja jalkapallon jälkeen kolmanneksi eniten. Vuonna 2013 ammattilaispesäpalloilijoita oli 96. Pesäpallon pelaajayhdistyksen Huippupesäpalloilijoiden tekemän vuoden 2014 kyselyn perusteella miesten pääsarjapelaajista noin 10 prosenttia oli täysammattilaisia. 30 prosenttia pelaajista opiskeli pelaamisen rinnalla ja 60 prosenttia teki muita töitä. Pelaajista noin 15 prosenttia tienasi kauden aikana yli 30 000 euroa. Naispelaajista puolestaan 90 prosenttia urheilijoista pelasi vain kulukorvauksilla ja loppujen vuosiansiot olivat 5 000 – 10 000 euroa.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallon pääsarjan katsojaluvut ovat Suomen kolmanneksi korkeimmat. Vuoden 2011 tilastojen perusteella vain jääkiekon SM-liiga ja jalkapallon Veikkausliiga keräävät enemmän yleisöä. SM-liigan, Veikkausliigan ja Superpesiksen lisäksi vain jääkiekon toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestiksessä on keskimäärin yli tuhat katsojaa ottelua kohden. Naisten Superpesis on puolestaan seurautuin naisten urheilusarja Suomessa. Pesäpalloliiton tilastojen mukaan miesten Superpesistä seurasi vuonna 2014 paikan päällä keskimäärin 1 481 katsojaa ottelua kohden ja naisten Superpesistä 536 katsojaa.


title: Pesäpallo

text: Ensimmäiset merkinnät maailmanlaajuisesti pesäpallon tapaan pystysyöttöä käyttävistä pallonlyöntipeleistä löytyvät 1200-luvun Egyptistä. Suomeen pallonlyöntipelit rantautuivat 1600–1700-luvulla. Tarkempaa ajankohtaa ei kuitenkaan ole tiedossa. Pallonlyöntipelien yleistyessä, pelin kulkua ja sääntöjä sovellettiin eri puolilla omiin suuntiinsa ja 1800-luvulla Suomessa harrastettiinkin kymmeniä eri pallopelejä.


title: Pesäpallo

text: Ensimmäiset palloleikit ja pallonlyöntikisat olivat pääasiallisesti ajanvieteharrastuksia kilpailullisen toiminnan sijaan. Tunnetuin vanhoista peleistä on kuningaspallo, jonka ensimmäiset säännöt suomeksi julkaisi Ivar Wilskman vuonna 1903. Laji sai mallia sukulaislajeistaan ruotsalaisesta långbollista, saksalaisesta schlagballista ja venäläisestä laptasta. Ensimmäinen kuningaspallon virallinen ottelu pelattiin Oulussa vuonna 1901.


title: Pesäpallo

text: Lauri ”Tahko” Pihkala innostui jo kouluaikanaan kuningaspallosta ja alkoi vuonna 1914 kehittää siitä urheilullisesti haastavampaa ja tarkemmin säädeltyä. Hän oli jo tutustunut Yhdysvalloissa baseballiin ja kuullut yhdysvaltalaisilta Tukholman olympialaisissa, että heidän menestyksensä perustui baseballin pelaamiseen. Pihkalan tavoitteena olikin kehittää nuorten urheiluvalmennukseen peli, joka olisi leikinomainen.


title: Pesäpallo

text: Pihkala julkaisi vuonna 1914 kuningaspallon uudet säännöt ja esitteli vuonna 1915 uuden pitkäpalloksi kutsumansa pelin. Pihkala kehitti kuningaspalloa kilpailullisempaan suuntaan, sillä aiemmin laji oli lähinnä ollut pelailua, ilman kunnollisia sääntöjä voittajasta. Kuningaspallon kenttä oli ollut suorakaiteen muotoinen, mutta pitkäpallossa kenttä muistutti jo pesäpallokenttää, sillä sen kotipääty oli kaventunut ja pelialue leveni ulkopäätyä kohti. Pihkala otti sääntöihin myös termin ”kuollut”, ja joukkueiden vuoro vaihtui kolmen kuolleen jälkeen. Pihkala jätti pitkäpallossa kuningaspallon tapaan pystysyötöksi, vaikka hän olikin harkinnut baseballmaista laakasyöttöä. Ensimmäinen virallinen pitkäpallo-ottelu pelattiin vuonna 1919.


title: Pesäpallo

text: Pihkalan mukana uutta pallonlyöntipeliä olivat kehittämässä useat eri tahot, sille alkoi tulla urheilukoulutustehtävien lisäksi myös sotilaallisia, kasvatuksellisia ja kansaa yhdistäviä tekijöitä. Pallonlyönnistä alettiin jo tässä vaiheessa puhua koko kansan kansallispelinä. Pihkalan ajatuksissa kansallispelin asema on ilmeisesti herännyt jo aikaisin, ja hänen omiin kirjoituksiinsa termi ilmaantui jo vuonna 1916. Laji juurtui suhteellisen nopeasti useille paikakunnille Pihkalan kokoeilupelien kautta ja toisaalta koulujen välityksenä. Tuhannet lapset osasivat todennäköisesti jo 1920-luvun alussa pitkäpallon alkeet.


title: Pesäpallo

text: Pitkäpallo oli vasta eräänlainen kokeiluversio, jonka Pihkala halusi nähdä käytännössä. Sen sääntöjä muutettiin kahdesti. Vaikka pitkäpallo ottikin kehitysaskelia, se oli Pihkalan mielestä edelleen sekava laumapeli, josta puuttui mieskohtainen vastuu. Hän halusikin viedä sitä vielä lisää baseballin suuntaan ja lisäsi peliin pesiä, muutti juoksusääntöjä ja yhdenmukaisti koppikäytäntöjä. Juoksija oli aiemmin kuollut kopista vain pesätaipaleella, mutta jatkossa myös muiden pesien välillä.


title: Pesäpallo

text: Pihkala kokeili syksyllä 1920 uusia sääntöjä Jyväskylässä. Niiden tuloksena hän lisäsi peliin vielä neljännen pesän. Kenttäaluetta hän muutti siten, että eturajan sivurajat lähtivät jo syöttölautasen reunasta, kun aiemmin ne olivat lähteneet kymmenen metrin päästä toisistaan. Pihkala lievensi myös sääntöä etenijän kuolemasta ja kehitti koppitilanteessa haavoittumisen, jolloin juoksija vain menetti etenemismahdollisuutensa. Pihkalan uutta peliä alettiin kutsua nimellä pesäpallo. Nimeä oli käyttänyt 1910-luvun alussa naisliikunnan pioneeri Anni Collan baseballista. Pesäpallon keksimisen jälkeen baseballin nimeksikin vakiintui alkukielinen versio. Pesäpallo sai nopeasti erityisaseman Suomessa, sillä sen edeltäjää pitkäpalloa oli jo kutsuttu kansallispeliksi.


title: Pesäpallo

text: Ensimmäinen nykytyyppisen pesäpallon koepeli pelattiin 14. marraskuuta 1920 Helsingin Kaisaniemen kentällä. Siinä pelasivat vastakkain Pioneeripataljoona 1 ja Hämeenlinnan suojeluskunta. Aluksi suojeluskuntien urheiluvastaavat vierastivat pesäpalloa, mutta muuttivat mielensä kokeiltuaan peliä vuonna 1921. Urheiluseurojen, suojeluskuntajärjestön ja armeijan asettama komitea antoi Pihkalan liittää pesäpallon säännöt pitkäpallon sääntökirjaseen. Säännöt julkaistiin 1921 myös armeijan päiväkäskyn liitteenä.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallon ensimmäisiä keskuksia olivat Jyväskylä, Hämeenlinna, Riihimäki ja Viipuri. Helsingissä perustettiin pallonlyönnin ensimmäinen erikoisseura, Helsingin Pallonlyöjät (HPL). Etelä-Pohjanmaalla pitkäpallo oli kerännyt paljon kiinnostusta, ja siellä pesäpallokin levisi nopeasti.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo levisi voimakkaasti 1920-luvulla erityisesti suojeluskunnissa, jotka ottivat sen osaksi urheilukasvatustaan. Myös armeijassa siihen suhtauduttiin myönteisesti, sillä pelaamisen katsottiin kehittävän sotilaallisia taitoja. Pesäpallon asemaa avitti se, että Pihkala oli sekä armeijan että suojeluskuntien johtotehtävissä: hän palveli sotaministeriössä ja esikunnassa 1918–1921 ja suojeluskuntain yliesikunnan urheilutarkastajana 1921–1926.


title: Pesäpallo

text: Suojeluskuntajärjestössä urheilulle annettiin kaksi tehtävää: sen tarkoituksena oli kehittää sotilaskuntoa ja lisätä yhteenkuuluvuuden tunnetta. Pesäpallo oli keskeisimpiä lajeja, sillä sen katsottiin kehittävän sekä sotilaan fyysisiä että henkisiä ominaisuuksia. Pesäpallo oli järjestään päälajeja 1930-luvun puoliväliin, ja se levisi sen kautta Suomen syrjäseuduille asti. Suojeluskuntien merkitys oli suuri erityisesti 1920-luvulla, jolloin peliä ei vielä juurikaan harrastettu urheiluseuroissa.


title: Pesäpallo

text: Suojeluskuntien rinnalla pesäpallo levisi kouluissa, sillä se oli kansallislajina erityisasemassa koulujen liikuntaohjelmassa. Kansakouluissa pelattiin vielä 1920-luvulla pesäpalloa enemmän vanhempia pallonlyöntipelejä, mutta 1930-luvulla pesäpallo sai jo pysyvän jalansijan. Kymmenettuhannet suomalaiset oppivat kansakoulussa pesäpallon perustaidot. Oppikouluissakin pesäpallo nostettiin erikoisasemaan kansallispelinä ja älyä ja tarkkavaisuutta kehittävänä lajina.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallon kilpailutoiminta alkoi sekavasti, ja lajina se kuului ensin Suomen Palloliiton alaisuuteen. Se jäi siellä kuitenkin jalkapallon ja jääpallon varjoon. Suomen-mestaruudesta alettiin pelata 1922. Ensimmäisen mestaruuden voitti HPL. Ensimmäiset mestaruudet ratkaistiin cup-muodossa. Sarjamuotoon siirryttiin 1930, ja seuraavana vuonna perustettiin niin sanottu Suursarja ja sen alle myöhemmin niin sanottu valtakunnansarja. Suursarja jaettiin 1932 edelleen itä- ja länsilohkoon, joiden voittajat pelasivat Suomen-mestaruudesta.


title: Pesäpallo

text: Naisten kilpailutoiminta alkoi vuonna 1931. Ensimmäinen rekisteröity ottelu oli pelattu jo vuonna 1926, mutta kilpailujen aloittamista hidasti nihkeä suhtautuminen naisten kilpaurheiluun. Pesäpallon katsottiin kuitenkin yleisesti naisille soveliaaksi lajiksi, joten pesäpallossa alkoi ainoana joukkuepelinä naisten kilpailutoiminta ennen toista maailmansotaa.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloilijat aloittivat vuonna 1925 SVUL:ssa omana jaostonaan. Jaosto itsenäistyi 1932 Pesäpalloliitoksi. SVUL:n lisäksi lajia pelattiin myös Työväen urheiluliiton alaisuudessa. Ruotsinkielisten Idrottsbladet ei kuitenkaan ollut kiinnostunut pesäpallosta, sillä sen mukaan peli söi kansainvälisten lajien harrastajia ja resursseja.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo juurtui koko kansan keskuuteen jo 1930-luvun aikana. Sitä edisti vuosina 1930–1937 vietetty pesäpallopäivä, joka oli toukokuun lopussa, yleensä helatorstaina. Lajin levittämistä varten kehitettiin myös pesäpallon suurtapahtuma Itä–Länsi-ottelu, joka pelattiin ensimmäisen kerran 1932.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo kehittyi myös sääntöjen ja taktiikoiden osalta 1920–1930-luvuilla. Pihkala pyrki kehittämään sääntöjä lähipiirinsä kanssa: vuonna 1931 otettiin käyttöön takaraja juoksumäärän pienentämiseksi, harhaheitolla eteneminen rajoitettiin yhteen pesänväliin ja räpylöiden käyttö sallittiin. Kotitaipaleen matkaa kasvatettiin vuonna 1933. Peli kehittyi myös pelaajien kautta, sillä juoksijat alkoivat aavistaa ja syöttäjät tehdä taktisia vääriä syöttöjä. Lisäksi juoksijat ja lyöjät alkoivat sopia erilaisia merkkejä siitä, koska kannatti lähteä juoksemaan. Varsinainen pelinjohtaja yleistyi kuitenkin vasta 1950–1960-luvuilla.


title: Pesäpallo

text: Pesäpalloinnostusta yritettiin viedä Suomen ulkopuolellekin 1930-luvulta alkaen, ja myös Lauri Pihkala seurasi pyrkimyksiä kiinnostuneena. Olympiakesänä 1936 suomalaiset ylioppilaat järjestivät Berliinissä näytösottelun. Siihen tuli yleisöä melko hyvin, mutta ottelun päättyessä katsomossa oli enää muutama katsoja. Myöhemmin myös Neuvostoliitossa pelattiin näytösottelu, mutta tämäkään yritys ei johtanut mihinkään. Pihkala kirjoittikin 1960-luvulla tyytyneensä siihen, että peli jäisi suomalaiseksi eikä siitä tulisi olympialajia.


title: Pesäpallo

text: Toisen maailmansodan jälkeen Suomessa elettiin jälleenrakennuksen aikaa. Urheilu palasi rauhanaikaan monia muita elämänaloja nopeammin, ja erityisen nopeasti virisi pesäpallo. Pelaajien ja joukkueiden määrä ylitti jo vuonna 1946 sotaa edeltäneet luvut, vaikka luovutetun Karjalan urheiluseurat olivat hajonneet ja suojeluskuntaliike lakkautettu.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallon sarjatoiminta laajeni toisen maailmansodan jälkeen, ja Helsingin olympialaisissa 1952 pelattiin PPL:n ja TUL:n organisoima näytösottelu. Ruotsiin laji sai jonkin verran jalansijaa 1950–1970-luvuilla suomalaissiirtolaisten ansiosta. Ruotsin pesäpalloliitto Sveriges Bobollsförbund perustettiin 1965. Lajin eteneminen Ruotsissa pysähtyi kuitenkin samoihin aikoihin.


title: Pesäpallo

text: Naispesäpallon suosio alkoi kasvaa sodan jälkeen. Naispesäpallon suosion kasvu kuitenkin katkesi 1950-luvun taitteessa. Tähän oli syynä sarjajärjestelmän sekavuus ja se, että naiset eivät vielä olleet kiinnostuneet lajin kehittämisestä. Sarjajärjestelmää uudistettiin kuitenkin pian, ja kaudella 1955 naisetkin pelasivat ensimmäisen sarjamuotoisen SM-sarjansa. Naisten Itä–Länsi-ottelu pelattiin ensimmäisen kerran 1961.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallon suosio kasvoi aina 1960-luvun lopulle saakka. Yhteiskuntarakenteen muutos ja maaltapako koettelivat erityisesti maaseutukyliä, jotka olivat olleet pesäpallon valtakeskuksia. Vasta 1970-luvun lopulla Pesäpalloliitossa onnistuttiin kääntämään tilanne, kun liiton toimintatapaa onnistuttiin sopeuttamaan uuteen yhteiskuntatilanteeseen. Lajin suosioon vaikutti todennäköisesti myös kansallisten arvojen uudelleen herääminen. Seuraverkko on muutosten seurauksena harventunut, ja pesäpallo on entistä enemmän keskittynyt erikoisseuroihin ja suuriin yleisseuroihin. Lajin voimakeskuksiksi muodostuivat jatkossa suuret ja keskisuuret maaseutupitäjät ja keskisuuret kaupungit.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallokenttää on suurennettu sen historian aikana useaan otteeseen. Takarajaa siirrettiin kauemmaksi vuosina 1954 ja 1975, jolloin kentän pituudeksi muodostui 94 metriä. Miesten pääsarja muotoutui vuonna 1964 kaksinkertaisen runkosarjan mittaiseksi. Jatkosarja tuotiin mukaan kaudeksi 1979. Sarjamuotoa uudistettiin jälleen kaudeksi 1986, jolloin runkosarjan kahden parhaan välillä pelattiin loppuottelu.


title: Pesäpallo

text: Suomen Pesäpalloliitto ei ole pyrkinyt kovinkaan aktiivisesti levittämään lajia ulkomaille, mutta se on kuitenkin pyrkinyt tekemään peliä tunnetuksi ja tukemaan ulkomaiden pelaajia. Australiaan tehtiin opetusmatka vuonna 1982. Laji levisi sinne jo aiemmin suomalaissiirtolaisten mukana, mutta 1982 Pesäpalloliiton yhteyteen perustettiin Australian piiri. Suomalaisten mukana laji oli levinnyt myös Kanadaan.


title: Pesäpallo

text: Peliolosuhteet menivät eteenpäin 1987, kun Ikaalisissa otettiin käyttöön ensimmäinen hiekkatekonurmikenttä. Ensimmäiset pesäpallostadionit puolestaan valmistuivat 1992 Seinäjoelle, Sotkamoon ja Vihtiin.


title: Pesäpallo

text: Sekä miesten että naisten pääsarjaa alettiin vuonna 1990 kutsua nimellä Superpesis, jolloin niitä alettiin myös markkinoimaan voimakkaasti. Veikkaus toi Suomeen urheiluvedonlyönnin vuonna 1993, jolloin Superpesiksen johtohenkilöt halusivat lajinsa pitkävedon pelikohteeksi. Sen takia juoksupelistä siirryttiin 1994 jaksopeliin, mikä kasvatti tasapelimerkinnän mahdollisuutta. Peli jaettiin kahteen jaksoon. Sääntöihin lisättiin vielä 1996 tasatilanteen ratkaiseva kotiutuskilpailu.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo eli 1990-luvulla Suomessa nousukautta. Laji pääsi vedonlyöntilistoille, ja sitä alettiin näyttää televisiossa. Molemmat tekijät toivat myös lisää sponsorirahaa, ja lajia yrittettiin viedä maakunnista suurempiin kaupunkeihin. Helsinkiin perustettiin Kaisaniemen Tiikerit, joka meni kuitenkin nopeasti konkurssiin.


title: Pesäpallo

text: Pesäpallo ajautui kuitenkin vuonna 1998 suurimpaan kriisiinsä sopupeliskandaalin takia. Elokuussa paljastui, että useat Superpesis-pelaajat ja toimihenkilöt olivat sopineet otteluiden lopputuloksia veikkausvoittojen saamiseksi. Petostutkinnassa epäiltiin jopa 460 henkilöä. Hovioikeudessa tuomittiin lopulta 20 henkilöä ehdollisiin vankeusrangaistuksiin tai sakkoihin.


title: Pesäpallo

text: Joensuun Mailassa pelannut Juha Niemi löi pesäpallon pituuslyönnin maailmanennätyksen 130 metriä Liperin Viinijärven pesäpallokentällä 2014. Pesäpallon korkein laskettu yleisöennätys tehtiin 13. heinäkuuta 1952, kun Helsingin kesäolympialaisten näytösottelua oli seuraamassa 19 309 henkeä. Pesäpallon pelaamisen yhtäjaksoisen maailmanennätystä pitää hallussaan Kupittaan TYYkerit, kun joukkue pelasi 26. heinäkuuta 1998 yhteensä 30 tuntia, ottelu päättyi lopulta 248–187.


title: Nicaragua

text: Nicaraguan tasavalta () eli Nicaragua on Keski-Amerikan kannaksella sijaitseva tasavalta. Se kuuluu maantieteellisesti Pohjois-Amerikkaan. Se on Keski-Amerikan alueen suurin mutta harvimmin asuttu valtio. Nicaraguan rajanaapureina ovat Honduras pohjoisessa ja Costa Rica etelässä. Itäpuolella on Karibianmeri ja länsipuolella Tyynimeri. Maan nimi tulee sanojen "nicarao" ja "agua" yhdistelmästä. Nicaraot olivat suurin alkuperäisväestöheimo, kun espanjalaiset valloittajat saapuivat maahan. Agua on espanjaa ja tarkoittaa vettä, mikä viittaa maan kahteen suureen järveen, Managuajärveen ja Nicaraguajärveen.


title: Nicaragua

text: YK:n mukaan presidentti Daniel Ortegan sandinistihallinto on tappanut, kiduttanut ja vanginnut mielivaltaisesti vastustajiaan, ja vuoden 2018 mielenosoituksissa on kuollut satoja ihmisiä.


title: Nicaragua

text: Nicaragua jakautuu kolmeen selkeään maantieteelliseen alueeseen: läntisen osan alankoihin, keski- ja pohjoisosien vuoristoihin ja idän Moskiittorannikkoon. Vuoret eivät ole yhtä korkeita kuin monissa muissa alueen maissa. Korkeimmat huiput nousevat 1 500-2 100 metriin. Maan korkein vuori on keskivuoriston pohjoisosissa oleva Mogotón, joka on 2 103 metriä korkea.


title: Nicaragua

text: Tyynenmeren puoleinen rannikkotasanko ulottuu noin 75 kilometrin päähän sisämaahan. Se on melko tasaiasta aluetta, josta kuitenkin kohoaa nuoria tulivuoria. Korkeimpia tulivuoria ovat San Cristóbal (1 780 metriä), Concepción (1 610 metriä) ja Momotombo (1 280 metriä). Tulivuoriketjun itäpuolella on hautavajoama, jossa on kaksi Keski-Amerikan suurinta järvea, Managua- ja Nicaraguajärvi. Nicaraguajärvi on 8 157 neliökilometrin laajuinen, ja länsirannikon tulivuorijono halkaisee sen kahteen osaan. Tulivuoret ovat muodosteneet järveen useita saaria, joista suurin Ometepe.


title: Nicaragua

text: Karibianmeren rannikon alankoalueet käsittävät yli puolet Nicaraguan pinta-alasta. Se on Keski-Amerikan laajimpia alankoalueita ja on keskimäärin sata kilometriä leveä. Rannikkoa värittävät jokisuut, suistot ja suuret rannikkolaguunit. Nicaraguan mannerjalustakin ulottuu pidemmälle kuin muilla Keski-Amerikan valtioilla, ja rannikolla on myös useita koralliriuttoja, saaria ja matalikkoja. Alueen pisimpiä jokia ovat osan Hondurasin vastaisesta rajasta muodostava Coco ja Río Grande de Matagalpa.


title: Nicaragua

text: Ilmasto on hieman viileämpi ja paljon kosteampi maan itäosissa. Tyynenmeren puolella on selkeä sadekausi toukokuulta marraskuulle ja kuivakausi joulukuulta huhtikuulle, kun Karibianmeren rannikolla sadekausi kestää yhdeksän kuukautta. Rannikon vuoden keskilämpötila on noin 27 astetta mutta Tyynenmeren rannikolla vuotuinen sadanta 1 905 millimetriä, kun Karibianmeren rannikolla taas 3 810 millimetriä. Vuoristoissa ilmasto on selvästi lauhkeampi.


title: Nicaragua

text: Nicaraguassa on 78 kansallispuistoa ja luonnonsuojelualuetta. Indio Maizin luonnonsuojelualue on laaja suojeltu alavien maiden sademetsäalue. Monissa pienemmissä puistoissa suojellaan pilvimetsää.


title: Nicaragua

text: Nicaraguaa koettelevat säännöllisesti tulivuorenpurkaukset ja maanjäristykset, koska se sijaitsee mannerlaattojen törmäyskohdassa. Lisäksi trooppiset hirmumyrskyt ja tulvat ovat yleisiä.


title: Nicaragua

text: Hurrikaani Mitchin seurauksena kuoli 3 000 ja kodittomaksi jäi satojatuhansia nicaragualaisia vuonna 1998. Sateiden seurauksena puolet viljelymaasta tuhoutui. YK:n arvion mukaan hurrikaani Mitch vei Keski-Amerikan valtioita 20–25 vuotta kehityksessä taaksepäin. Vuoden 1972 maanjäristys surmasi 5 000–10 000 ihmistä ja tuhosi lähes koko pääkaupungin Managuan. Järistyksistä voi seurata myös tsunameita, joista viimeisin suuri iski Vuoden 1992 maanjäristyksen yhteydessä. Aineellisten vahinkojen määräksi arvioitiin 20–30 miljoonaa dollaria. Vuonna 2004 rankkasateet aiheuttivat Musún-vuorella laajoja maanvyöryjä, joissa tuhannet menettivät kotinsa.


title: Nicaragua

text: Vaikka tulivuoria on paljon todella suuria purkauksia ei juurikaan ole ollut. Concepción-tulivuori on purkautunut vuosina 2005–2010 useita kertoja. Managuassa asuu 1,5 miljoonaa ihmistä kaupungissa, jota halkoo 18 seismistä sauma-aluetta. Järistyksen sattuessa suuri osa heistä tulisi olemaan välittömässä hengenvaarassa.


title: Nicaragua

text: Ennen eurooppalaisten tuloa nykyisen Nicaraguan alueella asui kaksi pääasiallista kulttuuriryhmää. Keskiosan ylängöillä ja Tyynenmeren rannalla kansat olivat kielellisesti ja kulttuurillisesti lähellä mayoja ja asteekkeja. Karibianmeren puoleisilla alankoalueilla eli puolestaan kansoja, jotka olivat tulleet nykyisestä Kolumbiasta.


title: Nicaragua

text: Nicaraguaan muutti 1500-luvulla espanjalaisia siirtolaisia ja maa oli pitkään Espanjan siirtomaa. Maa liittyi itsenäistyvään Keski-Amerikan liittotasavaltaan ja irtautui liitosta täysin suvereeniksi itsenäiseksi valtioksi vuonna 1838.


title: Nicaragua

text: Nicaraguaan muodostui kaksi kilpailevaa puoluetta, konservatiivit ja liberaalit, jotka käyttivät tukialueinaan kahta suurta kaupunkia, Leónia ja Granadaa. Pääkaupunki Managua sijaitsi näiden kahden välissä ja oli siksi alati kilpailevien ryhmittymien kädenväännön kohteena. Vuonna 1855 yhdysvaltalainen seikkailija William Walker hyödynsi puolueiden välisiä kiistoja ja hankkiutui maan presidentiksi. Hän ehti uudelleen laillistaa orjuuden ja tehdä englannista maan virallisen kielen ennen kuin alueiden valtioiden yhdistyneet voimat ajoivat hänet maanpakoon vielä saman vuoden aikana.


title: Nicaragua

text:
Presidentti Zelayan kaudella, vuonna 1894, Ison-Britannian Nicaragualle vuonna 1860 luovuttama Atlantin puoleinen alue, Moskiittorannikko, liitettiin Nicaraguan hallinnon piiriin ja siitä muodostettiin Zelayan provinssi. Alueen alkuasukasväestö, miskitointiaanit, saivat autonomisen aseman vasta vuoden 1987 perustuslaissa. Samalla provinssi jaettiin kahteen, pohjoiseen RAAN ja eteläiseen RAAS autonomiseen alueeseen.
Yhdysvallat miehitti Nicaraguan vuonna 1912. Amerikkalaiset joukot poistuivat maasta vuonna 1925, mutta joutuivat jo vajaan vuoden kuluttua palaamaan uudelleen puhjenneen sisällissodan takia. Miehitystä vastustamaan nousi Augusto Cesár Sandinon johtama sissiarmeija, jonka vastarinta loppui vasta, kun Yhdysvallat vetäytyi maasta vuonna 1933.


title: Nicaragua

text: On väitetty, että toisessa maailmansodassa Nicaragua julisti muodollisesti sodan Suomelle. Koska maa ei osallistunut sodan jälkeisiin rauhanneuvotteluihin, ovat Suomi ja Nicaragua edelleen diplomaattis-teknisessä mielessä sotatilassa. Suomen ja Nicaraguan valmistellessa diplomaattisuhteiden solmimista 1970-luvun alussa sodanjulistusväite tarkistettiin, eikä mitään faktapohjaa sotatilasta löytynyt. Nicaragua ei siis koskaan ole julistanut sotaa Suomelle.


title: Nicaragua

text: Yhdysvaltain vetäydyttyä seurasi pian Somozan suvun sotilasdiktatuuri, joka kesti 1930-luvulta aina vuoteen 1979 asti. Somozan suvun valta alkoi lähetä loppuaan, kun hänen hallituksensa suhtautui piittaamattomasti vuoden 1972 maanjäristyksen jälkihoitoon. Kansalliskaartin joukot ryöstelivät järistyksen jälkeen kauppoja sen sijaan että olisivat estäneet sen. Somozojen kleptokratiaksikin kutsuttu valta päättyi, kun viimeinen Somoza ajettiin maanpakoon lyhyen sisällissodan jälkeen vuonna 1979. Sandinistien johtama vallankumous asetti maan johtoon "Kansallisen jälleenrakennuksen juntan", johon alkuun kuului edustajia kaikista Somozaa vastustaneista ryhmistä, mutta oikeistolaiset ryhmät erosivat pian juntasta väittäen sandinistien sanelevan sen toiminnan.


title: Nicaragua

text: Osittain entisten somozalaisten komennossa toimivat contrat aloittivat sissisodan sandinistien hallintoa vastaan ja saivat rahoitusta ja muuta tukea Yhdysvalloilta. Sandinistit panivat toimeen yleisen asevelvollisuuden ja saivat aseapua muun muassa Kuubasta ja Neuvostoliitosta. Sandinistit toimeenpanivat taloudessa sosialistisia uudistuksia. Maan pankit kansallistettiin ja yrityksiä kansallistettiin. Sandinistihallinto toteutti myös mittavan lukutaitokampanjan. Lukutaidottomuus maassa painui viidestäkymmenestä prosentista kolmeentoista vuoden 1980 aikana. Yhdysvallat alkoi toimia aktiivisesti Nicaraguaa vastaan Ronald Reaganin tultua Yhdysvaltain presidentiksi. Osittain entisten somozalaisten komennossa toimivat contrat aloittivat sissisodan. Reaganin hallinto rahoitti, aseisti ja koulutti contra-sissejä ja aloitti Nicaraguaa koskevan taloussaarron, joka lopetti maiden vielä jäljellä olevan vähäisen kaupan. CIA:n tuella toteutettu Nicaraguan satamien miinoittaminen syksyllä 1983 sai Nicaraguan haastamaan Yhdysvallat kansainväliseen tuomioistuimeen, jossa Yhdysvallat tuomittiin. Vuonna 1984 sandinistit järjestivät vaalit, jota useimmat tarkkailijat pitivät asiallisina, vaikka osa oppositiosta jäi vaaleista pois.


title: Nicaragua

text: Nicaraguan oppositiovoimat kokosivat vuoden 1990 vaaleihin Yhdysvaltojen tuella Yhdistyneen kansallisen opposition (Unión Nacional Opositora - UNO), johon kuului koko poliittinen kenttä entisistä somozalaisista Nicaraguan kommunistipuolueeseen asti. 25. helmikuuta 1990 järjestetyissä vaaleissa opposition ehdokas Violeta Chamorro voitti 55 prosentilla äänistä sandinistien Daniel Ortegan ääniosuuden jäädessä 41 prosenttiin.


title: Nicaragua

text: Chamorron jälkeen presidentiksi valittiin liberaalipuolueen Arnoldo Alemán. Hän aloitti uusliberaalit talousuudistukset. Alemánin hallinto oli myös umpikorruptoitunut. El Niño ja hurrikaani Mitch marraskuussa 1998 aiheuttivat tuhoa, kuolonuhreja ja laajoja menetyksiä maataloudessa. Alemán nimitti seuraajakseen Enrique Bolañosin joka valittiin presidentiksi 2001. Alemán tuomittiin myöhemmin korruptiosta 20 vuodeksi vankeuteen. Abortti kiellettiin maassa ilman poikkeuksia ennen vuoden 2006.


title: Nicaragua

text: Daniel Ortega valittiin uudelleen presidentiksi vuoden 2006 presidentinvaaleissa sovittelua korostavalla kampanjalla alle 40 prosentilla äänistä. Hän astui virkaansa 10. tammikuuta 2007. Vuonna 2011 hänet valittiin toiselle kaudelle 62,5 prosentin ääniosuudella.


title: Nicaragua

text: Ortega ilmoitti vuonna 2009 suunnitelmista muuttaa perustuslakia niin että hän voisi jatkaa vielä yhden kauden presidenttinä. Perustuslakituomioistuin hyväksyi muutoksen opposition vastustuksesta huolimatta.. Ortega hallitsi itsevaltiaana toisella kaudella. Ortegan hallitus rajoitti 2010-luuvulla oppositiomedioita pidätyksin jne. Se käytti nuorisojengejä protestien murskaamiseen.


title: Nicaragua

text: Nicaragua on ollut yksi CAFTA-DR-vapaakauppasopimuksen hyötyjistä. Vaikka Yhdysvallat onkin sen ansiosta ollut maan tärkein kauppakumppani, Kiina on 2000-luvulla pyrkinyt luomaan maahan myös siteitä. Kiina on ollut mukana Nicaraguan kanavahankkeessa. Sen perustustyöt alkoivat virallisesti joulukuussa 2014, mutta varsinaiset rakennustyöt ovat olleet sen jälkeen jäissä.


title: Nicaragua

text: Oppositio protestoi vuonna 2018, mihin hallitus vastasi kovin ottein ja satoja kuoli heinäkuuhun mennessä.


title: Nicaragua

text: Nicaraguan hallintomuoto on perustuslaillinen tasavalta, missä valtaa pitää vaaleilla valittu presidentti. Presidentti on hallituksen johtaja ja valitsee myös muut ministerit. Vuoteen 2014 saakka presidentin valtakausi oli rajattu yhteen kauteen, mutta Daniel Ortega ajoi tuolloin parlamentissa perustuslakiin muutoksen, joka salli hänelle mahdollisuuden jatkokauteen. Ortegaa on sittemmin syytetty jopa perhedynastian luomisesta, sillä vuoden 2016 vaaleissa hänen varapresidentikseen nousi hänen vaimonsa Rosario Murillo.


title: Nicaragua

text: Presidentti ja parlamentti valitaan samalle viisivuotiskaudelle. Vielä ennen vuoden 2014 perustuslakiuudistusta presidentin piti saada ensimmäisellä kierroksella vähintään 35 prosenttia äänistä. Uudistuksen jälkeen presidentti valitaan yksikierroksisen enemmistövaalin perusteella. Parlamenttissa on 92 jäsentä. Niistä 90 valitaan parlamenttivaalien perusteella, ja kaksi paikkaa on varattu presidentille ja toiseksi eniten ääniä saanellee presidenttiehdokkaalle. Äänioikeus on kaikilla 16 vuotta täyttäneillä.


title: Nicaragua

text: Presidentti Ortegan puolue, vasemmistolainen FSLN on saanut 2000-luvulla paljon lisää valtaa. Vielä vuoden 2006 parlamenttivaaleissa FSLN:n osuus presidentinvaaleissa oli ollus 38 prosenttia, liberaalisen allianssin (ALN) 28 prosenttia ja perustuslaillisen liberaalipuolueen (PLC) 27 prosenttia. Vuoden 2016 parlamenttivaaleissa FSLN sai 70 paikkaa. Toiseksi eniten paikkoja sai PLC, 13.


title: Nicaragua

text: Nicaragua on jaettu 15 departementtiin ("departamento") ja kahteen autonomiseen alueeseen. Autonomiset alueet ovat Región Autónoma de la Costa Caribe Norte (RACCN) ja Región Autónoma de la Costa Caribe Sur (RACCS) ja ne muodostettiin jakamalla entinen Zelayan departementti kahteen osaan.


title: Nicaragua

text: Nicaragua on Väli-Amerikan toiseksi köyhin valtio Haitin jälkeen ja yksi maailman köyhimmistä. Nicaraguan ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohti oli vuonna 2009 noin 2 800 Yhdysvaltain dollaria. Samana vuonna talous kutistui 1,5 % lähinnä vähenevän kysynnän takia. Virallinen työttömyysprosentti on kahdeksan, mutta työvoimasta noin 65 % toimii tilastoinnin ulkopuolella. Monet kehitystä kuvaavat tunnusluvut ovat nousseet 1990-luvun alusta selvästi. Elinolojen paraneminen on kuitenkin jakautunut epätasaisesti; edelleen 46 % väestöstä elää alle 1,16 dollarilla päivässä.


title: Nicaragua

text: Nicaraguassa on paljon viljelysmaata ja riittävästi vettä, joten maanviljely on tärkeä osa taloutta. Se tuottaa 17 % bruttokansantuotteesta ja työllistää 29 % työvoimasta. Suurin osa maanviljelystä on työvoimavaltaista pienviljelyä. Karjatalous ja kahvinviljely tuottavat tärkeitä vientituloja.


title: Nicaragua

text: Tärkein kauppakumppani on Yhdysvallat, johon suuntautuu 61,98 % viennistä ja 22,63 % tuonnista.


title: Nicaragua

text: Toisin kuin muualla Keski-Amerikassa, sähkön saatavuus on Nicaraguassa huono. Vuonna 2003 vain joka neljännellä maaseudun asukkaalla oli sähköt. Suunnitelmien mukaan luku nousee 55 prosenttiin vuoteen 2015 mennessä. Lähes 70 % maan energiantarpeesta tyydytettiin fossiilisilla polttoaineilla. Pääosa kasvusta on tarkoitus tuottaa uudistuvilla energiamuodoilla, kuten pienillä vesivoimaloilla. Maassa olisi potentiaalia myös maalämmön, aurinkoenergian ja biopolttoaineen hyödyntämiseen.


title: Nicaragua

text: Nicaraguassa on 143 lentokenttää, mutta vain yhdentoista kiitotie on päällystetty. Suurin kansainvälinen lentoasema on Managuassa. Sinnekään ei ole monia lentoja ja monet matkailijat lentävät naapurimaihin, joista jatkavat busseilla. Suurimmat satamakaupungit ovat Bluefields, Corinto ja El Bluff.


title: Nicaragua

text: Nicaraguan alkuperäistä intiaaniväestöä on maan asukkaista noin viisi prosenttia. Pääryhmän muodostavat mestitsit, 69 prosenttia, jonka jälkeen eurooppalaisperäiset, 17 prosenttia, ja afrikkalaisperäiset yhdeksän prosenttia.


title: Nicaragua

text: Maan länsiosien intiaaniväestö, nicaraot on suurimmalta osalta sulautunut espanjalaisperäiseen valtaväestöön. Atlantin rannikon, miskito-, rama- ja sumointiaanit ovat sen sijaan säilyttäneet identiteettinsä ja kulttuurisia erikoispiirteitään. Myös maan afrikkalaisperäinen väestö on keskittynyt itärannikolle samoin kuin afrikkalaisten ja intiaanien sekoittumisesta syntyneet garifunat.


title: Nicaragua

text: Yli 90 % Nicaraguan väestöstä puhuu äidinkielenään espanjaa. Maan länsiosissa puhutaan intiaanikieliä ja afrikkalaisperäisen väestön keskuudessa englantia.


title: Nicaragua

text: Vuoden 2005 väestötilastojen mukaan maan suurin uskontokunta on katoliset, 58,5 prosenttia. Evankelisia protestantteja asukkaista on noin 23 prosenttia. Jehovan todistajia 0,9 prosenttia, muita 1,6 prosenttia ja 15,7 prosenttia ei kuulu mihinkään uskontokuntaan. Vuoden 2017 Latinobarometri-kyselyssä Nicaraguan väestöstä katolilaisia oli 40 prosenttia, protestantteja 32 prosenttia, muita uskontoja 3 prosenttia, uskonnottomia 25 prosenttia ja 1 prosentti ei kertonut vakaumustaan. Maan yli 15-vuotiaista lukea ja kirjoittaa osaa 82,8 prosenttia.


title: Nicaragua

text: Yksi on saada kaikki lapset kouluun ja lukutaito kaikille. Vuonna 1990 ala-astetta kävi 72 % ikäluokasta, ja sen suoritti loppuun 60 % ikäluokasta. Vuoteen 2006 mennessä tilanne parani: koulua kävi jo 91 % ja sen suoritti loppuun 65 % ikäluokasta.


title: Nicaragua

text: Yksi vuosituhattavoitteista on puhdas vesi ja kunnon vessat. Vuonna 1990 puhdasta vettä sai 70 % väestöstä, 91 % kaupunkilaisista ja 46 % maalaisista. Välillä tilanne oli parempikin, mutta 2004 koko maan luku oli 79 %, kaupungeissa 90 % ja maaseudulla 63 %. Käymälöiden saatavuus parani vuosina 1990–2004 maaseudulla mutta huononi kaupungeissa, koko maan taso pysyi alle 50 prosentissa.


title: Nicaragua

text: Lapsi- ja äitikuolleisuus on Nicaraguassa yleisempää kuin muualla Keski-Amerikassa. Syynä korkeaan kuolleisuuteen ovat puutteet lisääntymisterveyshuollossa. Myös naisiin kohdistuva väkivalta on yleistä, mutta nykyisin poliisilla on paremmat valmiudet puuttua väkivaltaan. Terveydenhuolto muuttui maksuttomaksi vuonna 2007, nyt suurin haaste on terveydenhuollon laadun parantaminen.


title: Nicaragua

text: Kansalliskokous kielsi abortit vuonna 2006. Myös tuleva presidentti Ortega oli kampanjoinut aborttikiellon puolesta. Nykyisin edes hengenvaarassa oleva nainen ei voi tehdä aborttia. Seurauksena on ollut äitiyskuolleisuuden kasvu suoraan tai epäsuorasti raskauksien takia.


title: Nicaragua

text: Nicaragua on yksi Suomen kehitysyhteistyön kahdeksasta pääkumppanimaasta. Suomen painopisteitä Nicaraguassa ovat maaseudun kehitys, terveydenhuolto ja paikallishallinto.


title: Nicaragua

text: Muiden latinalaisen Amerikan kansojen tapaan nicaragualaisetkin pitävät arvokkuutta ("dignidad") tärkeänä. Kansallinen ylpeys on suurta, ja kansallissankareina pidetään maansa puolesta siirtomaa-aikana uhrautuneita marttyyreita.


title: Nicaragua

text: Nicaraguassa tehdään edelleen keramiikasta perinteisiä käyttö- ja koriste-esineitä. Osa kuva-aiheista on peräisin ajalta ennen Kolumbusta. Atlantin rannikolla tehdään kultafiligraaniesineitä. Marimba on perinteinen kansanmusiikin soitin.


title: Nicaragua

text: Nicaragualaisen ruokavalion ytimenä ovat maissi ja pavut. Maissista tehdään maissitortilloita, joihin liha ja pavut kääritään. Sipulia ja valkosipulia käytetään maustamaan useampia ruokia.


title: Nicaragua

text: León Viejon rauniot ovat Unescon maailmanperintökohde.


title: Nicaragua

text: Olympialaisiin Nicaragua on osallistunut vuodesta 1968. Suurin joukkue, 26 urheilijaa, sillä oli 1996 kun se osallistui baseballiin. Muina vuosina joukkueessa on ollut 5-15 urheilijaa. Maa ei ole saanut toistaiseksi yhtään mitalia.


title: Nicaragua

text: Nicaraguan jalkapallomaajoukkue oli FIFA-rankingissa toukokuussa 2017 sijalla 100. Maassa on 1 281 seurajoukkuetta, joissa pelaa yli 120 000 rekisteröityä pelaajaa.


title: Luettelo sotateoreetikoista

text: Tämä on luettelo sotateoreetikoista


title: Ganghwa

text: Ganghwa (, hanja 江華島) on Incheonin metropolikaupunkiin kuuluva saari Etelä-Korean luoteisrannikolla Keltaisessameressä lähellä Pohjois-Korean rajaa. Sitä hallinnoidaan osana Ganghwan piirikuntaa, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Ganghwa

text: 1200-luvulla Ganghwa toimi Korean hovin pakopaikkana mongolien hyökkäyksen aikana. Saari on ollut historiansa aikana myös portti Koreaan. Ranskalaiset, yhdysvaltalaiset ja japanilaiset hyökkäsivät saarelle 1800-luvulla, ja myöhemmin kristityt lähetyssaarnaajat saapuivat sinne muun muassa Britanniasta. Nykyään saari on linnoituksineen ja buddhalaisine luostareineen suosittu turistikohde, joka sijaitsee lähellä Soulia. Saaren korkein vuorenhuippu Manisan on patikoijien suosiossa.


title: Abraham Maslow

text: Abraham Harold Maslow (1. huhtikuuta 1908 New York, New York, Yhdysvallat – 8. kesäkuuta 1970 Menlo Park, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka oli kehittämässä niin sanottua humanistista psykologiaa. Maslow halusi löytää ihmistoiminnan taustalla olevan motivaation ja esitti niin sanotun tarvehierarkian, jonka pohjalla on fysiologiset tarpeet ja huipulla itsensä toteuttamisen tarve.


title: Abraham Maslow

text: Maslow syntyi Brooklynissä huhtikuussa 1908. Hän oli Samuel ja Rose (Schilofsky) Maslow’n seitsenlapsisen perheen ensimmäinen lapsi. Vanhemmat olivat Venäjältä muuttaneita juutalaisia. Abraham oli yksinäinen lapsi, ja hänen perheensä oli onneton. Maslow muisteli myöhemmin, että hän tunsi vihaa ja vihamielisyyttä isäänsä kohtaan, joka joi, tappeli ja kävi naisissa, mutta hänen suhde äitiinsä oli paljon huonompi. Maslow’n itsensä mukaan kaikilla hänen psykologisilla tutkimuksillaan on juurensa siitä vihasta ja inhosta, jota hän koki kaikkea hänen äitinsä edustamaa kohtaan.


title: Abraham Maslow

text: Maslow aloitti 17-vuotiaana psykologian opiskelun City College of New Yorkissa. Isänsä mieliksi hän otti vuonna 1926 myös iltakursseja Brooklyn Law Schoolista. Maslow tajusi kahdessa viikossa, ettei oikeustiede ollut oikea ala hänelle, joten hän jätti koulun. Hän siirtyi 1927 Cornellin yliopistoon, jossa hän oli menettämässä kiinnostuksensa psykologiaan Edward B. Titchenerin pitämän kurssin takia. Maslow palasi lukukauden jälkeen City Collegeen ja vaihtoi sen seuraavana vuonna Wisconsinin yliopistoon, josta hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon 1930 ja ylemmän 1931.


title: Abraham Maslow

text: Wisconsinin yliopistossa Maslow pääsi kokeellisen psykologian huippunimen Harry Harlow’n tohtoriopiskelijaksi. Tohtoriksi Maslow väitteli vuonna 1934 ja jäi sen jälkeen opettamaan Wisconsiniin. Hän lähti 1935 Carnegie-stipendin turvin Columbian yliopistoon, missä hän oli noin 18 kuukauden ajan ja työskenteli Edward Thorndiken kanssa.


title: Abraham Maslow

text: Thorndike antoi Maslow’lle luvan tutkia ihmisen seksuaalisuutta. Hän oli tutkijana Brooklyn Collegessa 1937–1951, ja vuosien 1937–1942 aikana hän julkaisi useita artikkeleita naisen seksuaalisuudesta. Tutkimustensa lisäksi Maslow toimi Brooklyn Collegessa päätoimisena opettajana. Brooklynissä hän pyrki ensimmäisen kerran inhimillistämään psykologiaa, mutta hänen teoriansa hylättiin, koska niitä pidettiin liian omalaatuisina ja ne olivat turhan kaukana psykologian valtavirran behaviorismista.


title: Abraham Maslow

text: Maslow sai sydänkohtauksen 1947 ja joutui sairauslomalle. Toivuttuaan hän palasi 1949 Brooklyniin, jossa vietti vuoteen 1951, jolloin lähti Brandeisin yliopistoon. Siellä hän toimi psykologian osaston puheenjohtajana. Brandeisissa Maslow pystyi hoimaan teoriaansa ja julkaisi niistä suosittuja kirjoja. Merktittävimmät olivat "Motivation and Personality" (1954) ja "Toward a Psychology of Being" (1962).


title: Abraham Maslow

text: Maslow valittiin heinäkuussa 1966 American Psychological Associationin puheenjohtajaksi. Heikkenevän terveytensä takia hän jätti opetustyöt 1968. Saga Administrative Corporation tarjosi hänelle pian tämän jälkeen stipendin, jonka hän otti vastaan. Maslow oli tyytyväinen uuteen asemaansa. Hän kuoli pari vuotta myöhemmin, 8. heinäkuuta 1970 saatuaan sydänkohtauksen hölkkälenkillä.


title: Abraham Maslow

text: Maslow meni 31. joulukuuta 1928 naimisiin serkkunsa Bertha Goodmanin kanssa. Bertha oli ollut hänen pitkäaikainen rakkaansa, ja he olivat naimisissa Maslow’n kuolemaa saakka. He saivat kaksi tytärtä, Annin ja Ellenin.


title: Abraham Maslow

text: Maslow koki, että psykologia oli aiemmin keskittynyt vain ihmisen kielteisiin ja eläimellisiin piirteisiin, ja hän uskoi pystyvänsä tekemään teorian ihmisen motivaatiosta. Merkittävimmissä töissään "Motivation and Personality" ja "Toward a Psychology of Being" Maslow väitti, että jokaisella henkilöllä on niin sanottu tarvehierarkia, joka alkaa fysiologisista perustarpeista ja päättyy itsensä toteuttamisen tarpeeseen. Ihminen pystyy nousemaan korkeamman tarpeen tasolla vain, jos sitä alempana olevan tarpeen tasot ovat tyydytetty. Maslow’n mukaan hierarkian alimmalla tasolla ovat ruoka, juoma ja seksuaalisuus. Toisella tasolla ovat turvallisuuteen liittyvät tarpeet, sen yläpuolella sosiaaliset tarpeet ja vasta sitten itsensä toteuttamisen tarpeet.


title: Abraham Maslow

text: Maslow’n arvostamat antropologi Ruth Benedict ja hahmopsykologi Max Wertheimer olivat hänen mallihenkilöitään itsensä toteuttamisesta. Heidän lisäkseen Maslow tutki muun muassa fyysikko Albert Einsteinia, ihmisoikeusaktivisti Eleanor Rooseveltia ja tieteilijä George Washington Carveria. Hän yleisti heidän pohjaltaan, että itseänsä toteuttavat henkilöt pystyvät keskittymään ulkopuolisiin ongelmaan, heillä on selvempi näkemys totuudesta sekä ovat spontaaneja ja luovia.


title: Abraham Maslow

text: Monet psykologit ennen Maslow’ta olivat keskittyneet lähinnä poikkeavuuksiin ja sairauksiin, mutta Maslow halusi tietää, mitkä tekijät vaikuttivat positiiviseen mielenterveyteen. Hän olikin niin sanotun humanistisen psykologian perustajia.


title: Skrunda

text: Skrunda on kaupunki Latviassa ja se sijaitsee 150 km Riiasta luoteeseen. Vuonna 2005 siellä oli asukkaita 2637.


title: Skrunda

text: Skrunda mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1253 historiallisissa lähteissä. Liivin ritarikunta rakensi sinne linnan vuonna 1368, mutta se on tuhottu.


title: Skrunda

text: Kaupunginoikeudet Skrunda sai vuonna 1996 ja se onkin Latvian uusin kaupunki.


title: Skrunda

text: Neuvostoliitto rakensi Skrundan lähelle vuonna 1964 sotilasalueen, joka sijaitsee noin 9 km Skrundan keskustasta pohjoiseen. Alueen ensimmäinen tutka "Dnepr" pystytettiin vuonna 1967, jolloin se aloitti toimintansa, valmiiksi se saatiin vuonna 1971. Vuonna 1984 siellä alettiin työstää toista tutkaa "Darjalia".


title: Skrunda

text: Latvian itsenäistyttyä tämä antoi Venäjän sotilaiden kuitenkin pitää Skrundan tutka-aseman käytössään ja sitä ylläpidettiinkin vuoteen 1998 asti. Tutkarakennukset on tuhottu, mutta sotilasalueella on vielä jäljellä muita autioituneita rakennuksia. Latvian yksityistämisvirasto myi tukikohdan yhteyteen rakennetun pienen kaupungin huutokaupalla 2010. Tukikohdan osti huutokaupassa venäläisyritys Aleksejevskoje-Serviss, joka maksoi kaupungista 2,2 miljoonaa euroa. Yritys sai kaupassa 45 hehtaaria maata, kymmenen asuinkerrostaloa, kaksi yökerhoa ja ostoskeskuksen.


title: Skrunda

text: Tutkan sähkömagneettisen säteilyn terveysvaikutuksia on tutkittu ja sen todettiin aiheuttaneen terveyshaittoja lähialueen lapsille.


title: Kanteletar

text: Kanteletar on Elias Lönnrotin kokoama kansanrunokokoelma, jota voidaan pitää "Kalevalan" ”sisarteoksena". "Kantelettaren" runot ovat kalevalaista runoutta, eli ne on tehty kalevalaiseen runomittaan.


title: Kanteletar

text: "Kanteletar" ilmestyi vuonna 1840 nimellä "Kanteletar taikka Suomen Kansan Wanhoja Lauluja ja Wirsiä". Kokoelman perustan Lönnrot sai runonkeruumatkallaan 1838 tavattuaan Koiterejärven rannalla runonlaulaja Mateli Kuivalattaren ja merkittyään muistiin tämän laulamia runoja.


title: Kanteletar

text: Kanteletar jakaantuu kolmeen kirjaan. Ensimmäinen kirja sisältää 238 lyyristä runoa, joita Lönnrot nimittää ”yhteisiksi lauluiksi”. Nämä on jaettu kaikille yhteisiin, hääkansan, paimenten ja lasten lauluihin. Toinen kirja sisältää 354 lyyristä runoa, joita Lönnrot kutsuu ”erityisiksi lauluiksi”. Ne on esittäjän mukaan jaettu tyttöjen, naisten, poikien ja miesten lauluiksi. Kolmanteen kirjaan kuuluu 60 historiallista runoa, romanssia, legendaa, balladia ja lyyris-eeppistä runoa. Kantelettaren alkulauseeseen sisältyy 24 uudempaa runoa.


title: Kanteletar

text: Kantelettaren vuonna 1887 ilmestyneen kolmannen painoksen Lönnrot uudisti kolmannen kirjan osalta täydellisesti. Kirja käsitti nyt 137 runoa. Myöhemmissä painoksissa on pitäydytty alkuperäiseen laitokseen, paitsi että uudistetusta kolmannesta kirjasta on otettu liitteeksi kymmenen runoa.


title: Kanteletar

text: Kantelettaren lyyriset runot on kerätty pääasiassa Suomen Karjalasta. Lönnrot mainitsee esipuheessa keruupaikkoina Lieksan, Ilomantsin, Kiteen, Tohmajärven, Sortavalan, Jaakkiman ja Kurkijoen. Kolmannen kirjan kertovat runot on kerätty pääasiassa Venäjän Karjalasta.


title: Kanteletar

text: "Kanteletarta" ja "Kalevalaa" on käytetty yleisesti kansanmusiikin sanoitusten lähteenä, arkistoihin tallennettujen kansanrunojen lisäksi. Alun perin kalevalamittaiset runot ovat olleet laulettua runoutta.


title: Kanteletar

text: Akseli Törnudd (1874–1923) on säveltänyt toistakymmentä Kantelettaren runoihin sävellettyä laulua. Näistä suosituin on ehkä viipurilaisesta kissasta kertova humoristinen kertomus ”Tuomittu katti”. Kappaleen on levyttänyt mieskuoro Viipurin Lauluveikot levylleen "Yhä kohoaa tuttu torni" (2007) ja parhaiden kappaleidensa levyllä "Te luulette meidän unohtaneen" vuonna 2005.


title: Kanteletar

text: Gutenberg-projekti on lisännyt teoksen vapaasti levitettäviin e-kirjoihinsa.


title: Ylioppilaskunta

text: Ylioppilaskunta on yliopistolain ja ylioppilaskunta-asetuksen nojalla säädetty julkisyhteisö, jollainen on jokaisessa Suomen yliopistossa. Kaikki yliopistossa opiskelevat perustutkinto-opiskelijat muodostavat ylioppilaskunnan, koska jäsenyys on pakollinen. Ylioppilaskunta voi hyväksyä jäsenekseen muitakin yliopisto-opiskelijoita.


title: Ylioppilaskunta

text: Yliopistolaki määrittelee ylioppilaskunnan tehtävän seuraavasti: ”"Ylioppilaskunnan tarkoituksena on olla jäsentensä yhdyssiteenä ja edistää heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä sekä opiskeluun ja opiskelijan asemaan yhteiskunnassa liittyviä pyrkimyksiä."” Koska ylioppilaskunnat ovat lailla ja asetuksella määrättyjä julkisoikeudellisia yhteisöjä, niiden hallinto määräytyy ensisijaisesti näiden määräysten ja yhteisön sääntöjen perusteella. Yhdistyslain määräykset eivät päde ylioppilaskunnissa.


title: Ylioppilaskunta

text: Ylioppilaskunnilla on itsehallinto. Ylioppilaskunta-asetus määrittelee tarkemmin, että ylioppilaskunnalla on edustajisto ja hallitus. Edustajisto valitaan suhteellisilla vaaleilla. Asetuksen mukaan ylioppilaskunnan vaaleissa on äänioikeus ainoastaan yliopistoon läsnä olevaksi opiskelijaksi ilmoittautuneella ylioppilaskunnan jäsenellä. Ylioppilaskunnat säätelevät toimintaansa tarkemmin säännöillä, jotka yliopiston rehtori vahvistaa.


title: Ylioppilaskunta

text: Suomen ensimmäinen ylioppilaskunta on Helsingin yliopiston ylioppilaskunta. Se perustettiin silloiseen Aleksanterin-yliopistoon vuonna 1868 nimellä Suomen ylioppilaskunta, mutta nimeä muutettiin kun maahan alettiin perustaa muita yliopistoja.


title: Ylioppilaskunta

text: Suomen 14 ylioppilaskuntaa ovat liittyneet yhteen Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ry:een, joka on perustettu 1921. SYL edustaa yhteensä 145 000 yliopisto-opiskelijaa.


title: Ylioppilaskunta

text: Kaikki yliopistossa ylempää tai alempaa korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat ovat ylioppilaskunnan jäseniä, minkä lisäksi ylioppilaskunta voi hyväksyä jäsenekseen muitakin yliopiston opiskelijoita. Ylioppilaskuntien automaatiojäsenyyden on toisinaan katsottu olevan ristiriidassa perustuslain yhdistymisvapauden kanssa, joka takaa oikeuden kuulua tai olla kuulumatta mihinkään yhdistykseen. Ylioppilaskunta ei kuitenkaan ole yhdistys vaan julkisoikeudellinen yhteisö, jollaisia voidaan perustaa lailla ja jotka hoitavat julkista tehtävää. Ylioppilaskuntien kiistattomin julkinen tehtävä on osallistuminen autonomisten yliopistojen hallintoon. Sen lisäksi ylioppilaskunnat huolehtivat jäsentensä terveydenhoidosta Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön kautta.


title: Ylioppilaskunta

text: Ylioppilaskuntien automaatiojäsenyydestä on noussut kritiikkiä kuitenkin etenkin silloin, kun ne ovat ottaneet kantaa opiskeluun liittymättömiin asioihin, kuten parisuhdelakiin tai Irakin sotaan. Syksyllä 2018 eduskunnan perustuslakivaliokunta julkaisi kannanoton, jonka mukaan pitäisi käynnistää selvitystyö siitä, onko automaatiojäsenyydelle enää esitettävissä hyväksyttäviä ja oikeasuhtaisia perusteita.


title: Ylioppilaskunta

text: Ylioppilaskunnilla on oikeus periä jäsenmaksua ylioppilaskunnan laissa määritellyn tarkoituksen toteuttamiseen. Jäsenmaksun suuruudesta päättää edustajisto ja sen vahvistaa yliopiston rehtori.


title: Ylioppilaskunta

text: sekä


title: Ylioppilaskunta

text: Yhdistyivät osaksi uusia ylioppilaskuntia uuden yliopistolain voimaan astuessa 1.1.2010 tai myöhemmin:


title: Ylioppilaskunta

text: Aiempia ylioppilaskuntia:


title: Vegetius

text: Flavius Vegetius Renatus oli roomalainen sotilasteoreetikko, joka eli 300-luvulla. Hän kirjoitti sodankäyntiä käsittelevän kirjan "Epitoma rei militaris" (yleensä tunnettu nimellä De re militari).


title: Vegetius

text: Vegetiuksen elämästä ei tiedetä mitään. Hänen teoksensa on omistettu silloiselle keisarille jota on arveltu Teodosius Suureksi. Hänen kirjansa on sekava ja epätieteellinen, mutta antaa kuvan antiikin sodankäynnistä.


title: Vegetius

text: Kirjan ensimmäinen kappale on vetoomus rappeutuneen armeijan uudistamisen puolesta. Kirjan loppuosa sisältää luettelon sodankäynnin maksiimeista. Näitä ohjeita käytettiin yleisesti läpi koko keskiajan.


title: Vegetius

text: Sanonta "si vis pacem, para bellum" (jos haluat rauhaa, varaudu sotaan) on luultavasti peräisin Vegetiukselta.


title: Armi Ratia

text: Armi Maria Ratia (o.s. Airaksinen, 13. heinäkuuta 1912 Pälkjärvi – 3. lokakuuta 1979 Helsinki) oli tekstiilitaiteilija ja Marimekko Oy:n perustaja ja tunnetuimpia suomalaisia yrittäjiä. Marimekko Oy:n toimitusjohtajana hän oli vuoteen 1969 saakka sekä uudelleen vuodesta 1971.


title: Armi Ratia

text: Armi Ratia syntyi Laatokan Karjalassa, ja hänen vanhempansa olivat kauppias Matias ja kansakoulunopettaja Hilma (o.s. Korvenoja) Airaksinen. Vuonna 1935 hän meni naimisiin everstiluutnantti ja yrittäjä Viljo Ratian kanssa. Pariskunta sai kolme lasta: Ristomatti, Anttimatti ja Eriika (Gummerus). Avioliitto päättyi eroon vuonna 1969.


title: Armi Ratia

text: Ratia opiskeli tekstiilisuunnittelijaksi taideteollisuuskeskuskoulussa, ja hänellä oli oma kutomo Viipurissa vuosina 1935–1939. Sodan aikana 1939–1941 hän työskenteli toimistovirkailijana puolustusministeriössä. Sen jälkeen hän meni töihin tekstisuunnittelijaksi mainostoimisto Erva-Latvala Oy:hyn. Vuonna 1949 hän siirtyi miehensä omistamaan Printexiin, joka myi aluksi vahakankaita, myöhemmin moderneja vaatteita ja kankaita.


title: Armi Ratia

text: Vuonna 1951 Armi Ratia perusti yhdessä vaatesuunnittelija Riitta Immosen kanssa Marimekko Oy:n, jonka tarkoituksena oli suunnitella ja markkinoida Printexin kankaita. Salaa vaimoltaan Viljo Ratia lunasti Immosen osakkeet. Printex meni 1953 konkurssiin, mutta konkurssipesä jatkoi toimintaa ja Armi Ratiasta tuli sen pääosakas. Samana vuonna Marimekkoon palkattiin suunnittelijaksi Vuokko Nurmesniemi.


title: Armi Ratia

text: Marimekko nousi kansainväliseen kuuluisuuteen vuonna 1960, kun Yhdysvaltain tuleva presidenttipuoliso Jacqueline Kennedy ihastui miehensä vaalikampanjan aikana Marimekon asuihin ja poseerasi Sports Illustrated-lehden kannessa Marimekon leningissä. Erityisesti kulttuuri- ja älymystöpiirit ottivat Marimekon tuotteet omikseen. 1960-luvun alussa Ratia innostui Marikylä-projektista, jonka ajatuksen oli rakentaa ”maailmankylä”, joka toimisi Printexin ja Marimekon tuotesuunnittelun laboratoriona ja henkilöstön tukikohtana. Projektin ja ylellisen elämän huikeat kulut söivät Ratian yritysten kannattavuutta ja vuonna 1966 Marimekko ja Printex yhdistettiin kokonaisuuden hallitsemiseksi. 1960-luvun lopulla yhtiötä saneerattiin rankalla kädellä, mutta samoihin aikoihin Armi Ratia palkittiin Yhdysvalloissa Neiman Marcus -tavarataloketjun arvostetulla muotisuunnittelijapalkinnolla.


title: Armi Ratia

text: Marimekon taloudellisen ahdingon aikana syntyi Annika Rimalan suunnittelema Tasaraita-vaatesarja, josta tuli huikea menestys. 1970-luvun alussa Ratia alkoi lisensoida Marimekko-designia ulkomaille ja teki Marimekosta kansainvälisen franchise-ketjun. Yritys nousi uudelleen kannattavaksi. Vuonna 1974 Marimekko sai tasavallan presidentin vientipalkinnon ja yritys listautui pörssiin. Ratian kuoltua Marimekon osake-enemmistö siirtyi hänen lastensa nimiin.


title: Armi Ratia

text: Graafikko Helge Mether-Borgström suunnitteli Marimekko-logon vuonna 1954.


title: Armi Ratia

text: Ilja Glazunovin maalaama muotokuva Armi Ratiasta on Marimekon toimitusjohtajan huoneen seinällä, riippumatta siitä kuka toimitusjohtajana milloinkin on.


title: Armi Ratia

text: Jörn Donner ohjasi vuonna 2014 elokuvan "Armi elää!", jossa Armi Ratian elämää tarkastellaan metaelokuvan keinoin. Kyse ei ole tavanomaisesta elämäkertaelokuvasta, vaan elokuvassa nähdään teatteriseurue, joka valmistelee teatterinäytelmää Armi Ratiasta, pääroolissa Minna Haapkylä.


title: Armi Ratia

text: Huhtikuussa 2015 Armi Ratia sai nimikkopuiston Helsinkiin, Kaivopuiston kaupunginosaan. Ratian mukaan nimettiin puisto, jolla ei aikaisemmin ollut virallista nimeä. Ratia asui tuon puiston lähellä, osoitteessa Itäinen Puistotie 9, vuodesta 1947 lähtien kolmen vuosikymmenen ajan.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Påhl Henrik (Paavo) Ruotsalainen ("Ukko-Paavo", 9. heinäkuuta 1777 Lapinlahti – 27. tammikuuta 1852 Nilsiä) oli körttiläisen herätysliikkeen eli herännäisyyden johtaja.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Paavo Ruotsalainen äänestettiin Suuret Suomalaiset -tv-ohjelmasarjassa sijalle 59.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Paavo Ruotsalainen syntyi Saukkolassa kaskiviljelijöiden Anna o.s. Svahn ja Vilppu Ruotsalaisen vanhimpana poikana ja sai ensimmäisen Raamattunsa kuusivuotiaana. Rippikouluikään mennessä hän oli lukenut sen jo kolmesti kannesta kanteen.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Paavo Ruotsalainen ajautui vuonna 1796 Telppäs-niityllä alkunsa saaneen kansanherätyksen piiriin. Nuori Paavo Ruotsalainen kärsi identiteettikriisistä, mutta Juhana Lustigin johtama herätysliike ei pystynyt tarjoamaan kylähullunakin pidetylle Paavolle apua. Kuultuaan jyväskyläläisestä saarnaajasta, seppä Jaakko Högmanista, Ruotsalainen kulki 200 km jalan tapaamaan tätä. Tapaaminen loi perustan Paavo Ruotsalaisen hengelliselle elämälle. Muutokseen vaikuttivat Högmanin kuuluisat sanat Ruotsalaiselle: ""Yksi sinulta puuttuu ja sen mukana kaikki: Kristuksen sisällinen tunto."".


title: Paavo Ruotsalainen

text: Paavo Ruotsalaisesta tuli herännäisliikkeen johtohahmo Suomessa. Hän matkusteli ympäri Suomea tapaamassa liikkeen muita hahmoja, kuten pohjalaisia pastoreita Jonas Lagusta ja Niilo Kustaa Malmbergia. On arvioitu, että hän kaikkiaan kulki matkoillaan noin 40 000 kilometriä – suuren osan siitä jalan. Liikkeen leviäminen huolestutti valtion viranomaisia ja kirkonmiehiä ja 1838–1839 Ruotsalainen joutuikin oikeuteen Kalajoen käräjillä, jossa hänet tuomittiin sakkoihin vuonna 1726 annetun konventikkeliplakaatin rikkomisesta. Tämä ei kuitenkaan estänyt liikettä leviämästä.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Ruotsalaisen uskonnolliset aktiviteetit tekivät hänen yksityiselämästään vaikean: Paavo Ruotsalaisen ensimmäinen vaimo Riitta Ollikainen (1777–1833) ei ymmärtänyt Ruotsalaisen toimintoja, ja hänen naapurinsa jopa murhasivat hänen vanhimman poikansa Juhanan vuonna 1830.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Ruotsalainen kuoli kotonaan Aholansaaressa ja hänet haudattiin Nilsiään. Aholansaaressa on nykyisin kurssi- ja lomakeskus sekä Paavon pirtti, jossa Ruotsalainen asui viimeiset elinvuotensa.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Hänellä oli myös mökki tahkon rinteiden takan sijaitsevalla pellolla, jossa asui piilossa. Paikka sijaitsee kohisevanpuron läheisyydessä. Paikalla sijaitsee kyltti.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Paavon pirtti on Aholansaaren arvokkain rakennus ja museoviraston suojelema kulttuurihistoriallisesti arvokas kohde. Rakennus on otettu museokäyttöön jo 1930-luvulla ja se toimii nykyisin Paavo Ruotsalaisen museona, seuratupana ja opetustilana. Ruotsalainen asui muutamaan otteeseen Aholansaarella ja myös kuoli siellä.


title: Paavo Ruotsalainen

text: Joonas Kokkosen säveltämä ooppera ja Lauri Kokkosen samanniminen näytelmä "Viimeiset kiusaukset" kertovat Paavo Ruotsalaisen elämästä. Åke Lindmanin ohjaamaa musiikkinäytelmäversiota on esitetty aidossa ympäristössä, Paavon pirtin pihassa.


title: Luettelo säveltäjistä

text: Luettelo merkittävistä länsimaisen taidemusiikin säveltäjistä aikakausittain sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä; viimeisenä erillinen osa suomalaisista säveltäjistä.


title: Konsertto

text: Konsertto on soitinsolistille tai -solisteille ja orkesterille sävelletty teos, joka syntyi barokin ajan Italiassa 1600-luvulla. Konserttoja on sävelletty kaikille orkesterin soittimille, mutta piano- ja viulukonserttoja on sävelletty määrällisesti eniten, ja monet tunnetuimmista konsertoista ovat juuri piano- tai viulukonserttoja.


title: Konsertto

text: Konsertolle vakiintui kolmiosainen muoto barokin aikakaudella, kun Antonio Vivaldi sävelsi lähes 500 konserttoa, joista useimmat olivat kolmiosaisia. Ensimmäinen osa on yleensä sonaattimuotoinen ja nopeahko, toinen osa hidas ja kolmas osa nopea finaali.


title: Konsertto

text: Solistin ja orkesterin suhteellinen painoarvo vaihtelee eri teoksissa, mutta solistilla on konsertissa aina hyvin merkittävä osa, ja usein konsertoissa säveltäjä pyrkii ottamaan mahdollisimman paljon irti soolosoittimen mahdollisuuksista. Varhaisimmissa konsertoissa barokin ja klassismin ajalla solistin erotti orkesterista solistin virtuoosisuus, eli käytännössä nopeat juoksutukset, jotta solisti kuuluisi orkesterin yli. Etenkin pianokonsertoissa myöhemmillä ajalla on ollut mahdollista haastaa pianolla orkesterin volyymi, sillä pianon kehittyessä etenkin sen dynaaminen skaala on laajentunut erityisesti voimakkaasta päästä.


title: Konsertto

text: Konsertot sisältävät usein kadensseja, solistin yksin esittämiä taiturillisia osia. Etenkin klassisella ajalla oli tapana, että solisti itse teki kadenssin tai improvisoi sen konsertissa. Myöhempinä aikoina säveltäjät ovat itse säveltäneet kadenssin kiinteäksi osaksi teosta. Oman kadenssin soittaminen klassisessa konsertossa on nykyään harvinaista, ja usein esimerkiksi Mozartin konsertoissa esitetään Mozartin itsensä kadenssia tai jos sellaista ei ole saatavilla, niin esimerkiksi Beethovenin kadenssia.


title: Konsertto

text:
"Concertato"-tyyli (tai "stile concertato") kehittyi myöhäisrenessanssin ja varhaisbarokin aikana sävellystyyliksi, jossa soitinryhmät soittivat samaa melodiaa, usein imitaatioissa, yleensä basso continuo-ryhmän luoman harmonisen pohjan päälle. Keskeisimpänä vaikuttajana oli Venetsian pyhän Markuksen kirkon kuoronjohtajina toimineet Andrea ja Giovanni Gabrieli, jotka joutuivat kehittämään uusia sävellysmenetelmiä kirkon omalaatuisen akustiikan vuoksi. Kirkossa eri soitinryhmät ja kuorot sijoittuivat eri paikkoihin ja kaiun aiheuttamien viiveiden takia tämä teki täydellisen yhteissoitin vaikeaksi. Ongelma ratkaistiin säveltämällä teokset niin useat kuorot lauloivat vuorotellen kirkon eri osista aikaansaaden lähes stereofonisen vaikutelman samalla, kun instrumentit ja urut oli sijoitettu kirkkoon siten, että kaikki kuorot kuulivat ne yhtä hyvin.
Tästä tulee alun perin konsertto-nimi. Se juontaa juurensa italian kielen sanaan concertante, joka tarkoittaa kilpailla. Renessanssin Concerto grossoissa ("Suuri konsertto") siis eri soolosoittimet soittivat vuorotellen sooloja ja näin ikään kuin kilpailivat keskenään. Samanlainen tyyli periytyi myös useimpiin muihinkin konserttoihin.


title: Konsertto

text: "Concertato"-tyyli levisi nopeasti myös Italian ulkopuolelle, ja siitä tuli suosittu sävellystyyli varhaisbarokin aikana. 1600-luvulla tyylinmukaisesti sävellettyjä teoksia alettiin nimittää konsertoiksi. Antonio Vivaldi sävelsi yli 500 konserttoa ja vakiinnutti teoksillaan konserttoihin ritornellomuodon, jossa noudatettiin säännöllistä soolo- ja tutti-osien rakennetta yleensä konserton ensimmäisessä osassa, sekä kolmiosaisen nopea-hidas-nopea-muodon. Aikaisemmin renessanssin aikana Concerto grossoissa hitaat ja nopeat jaksot saattoivat vaihdella niin paljon kuin säveltäjä itse halusi; minkäänlaista kaavaa ei silloin siis ollut vielä vakiinnutettu.


title: Konsertto

text: Mozartia pidetään usein merkittävimpänä konserttojen säveltäjänä. Hän sävelsi 27 pianokonserttoa, viisi viulukonserttoa sekä joukon konserttoja muille soittimille. Mozartin konsertoissa orkesteri soittaa ensin pitkän vaiheen, jota lähdetään sen jälkeen käymään läpi muunnellussa ja pidennetyssä muodossa soolosoittimen johdolla. Usein soolosoitin tuo jossain vaiheessa mukaan myös täysin uuden teeman. Sinfoniaa radikaalisti uudistanut Beethoven ei muuttanut konserttoa niin rajusti. Hän kuitenkin vei teemoja hieman sinfonioille tyypilliseen suuntaan, lisäsi pianistin teknisiä vaatimuksia selvästi ja jätti joskus tauon pois konserton osien välistä.


title: Konsertto

text: Konserton kolmiosaista muotoa rikkoivat 1800-luvulla esimerkiksi Franz Lisztin molemmat pianokonsertot sekä Johannes Brahmsin toinen pianokonsertto, jotka olivat kaikki neliosaisia. Lisztin konsertot olivat myös verraten lyhyitä (20-minuuttisia) ja osilla oli yhteiset teemat (syklinen rakenne), kun taas Brahmsin pianokonsertot venyivät pitkän sinfonian mittaiseksi. 1900-luvulla monet konserttojen säveltäjät jatkoivat neliosaisen kaavan käyttöä ja syklistä sävellystekniikkaa, vaikka toisaalta samalla monet, kuten Sergei Rahmaninov, pitäytyivät perinteisessä kaavassa. Alban Bergin viulukonsertto on tunnetuin perinteiset sävellajit hylännyt atonaalinen konsertto.


title: Nooa Säästöpankki

text: Nooa Säästöpankki Oy on toukokuussa 2003 toimintansa aloittanut suomalainen Säästöpankkiryhmään kuuluva säästöpankkiosakeyhtiö. Se toimii Suomen pääkaupunkiseudulla: pankilla on yhteensä kuusi konttoria, jotka sijaitsevat Helsingissä, Espoossa, Vantaalla ja Järvenpäässä. Nooa Säästöpankki tarjoaa kattavat pankkipalvelut henkilöasiakkaille sekä yrittäjille, ammatinharjoittajille ja pk-yrityksille.


title: Nooa Säästöpankki

text: Nooa Säästöpankin perustivat Pohjola-konserni, Suomi-yhtiö ja 33 säästöpankkia. Nooa Säästöpankin perustaminen liittyi Säästöpankki-ryhmän ja vakuutusyhtiöiden väliseen yhteistyöhön. Pankkitoiminnan ohella oli tarkoitus myydä Pohjolan ja Suomen vakuutustuotteita sekä Nooassa että muissa Säästöpankeissa. Nooaa perustettaessa Helsingin seudulla toimi jo toinenkin säästöpankki, Aktia. Nooan perustaminen tulkittiin Aktiassa vihamieliseksi teoksi, minkä jälkeen Aktia pian erosi Säästöpankkiliitosta.


title: Nooa Säästöpankki

text: Pohjola-konsernin fuusioituessa Osuuspankkien keskuspankkiin säästöpankeille syntyi yhtiöjärjestyksen mukaan lunastusoikeus Pohjolan omistamiin Nooan osakkeisiin. Säästöpankit käyttivät lunastusoikeuttaan ja lunastuksen jälkeen säästöpankkien omistus Nooasta nousi 70 prosentista 95 prosenttiin. Vuodesta 2008 alkaen säästöpankkien omistusosuus Nooasta on ollut 96,3 %. Loput Nooasta omistaa Suomi-yhtiö.


title: Nooa Säästöpankki

text: Nooa Säästöpankilla on noin 28 500 asiakasta. Pankki pyrkii kasvattamaan asiakasmääräänsä panostamalla henkilökohtaiseen asiantuntijapalveluun. Talletuksia pankilla oli 361 miljoonaa euroa ja luotonanto 548 miljoonaa euroa vuonna 2013. Antolainauksesta alle 10 % on ollut yritysluottoja.


title: Ursa

text: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa ry eli lyhyesti Ursa on suomalainen tähtitieteellinen yhdistys. Ursan perustamiskokous oli 2. marraskuuta 1921. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki. Ursassa oli vuoden 2016 lopussa 18 218 jäsentä. Ursan tarkoituksena on tarjota jäsenilleen ja yleisölle selkeä ja nykyaikainen käsitys maailmankaikkeudesta, toimia tähtitieteen ja lähialojen harrastuksen edistämiseksi sekä edistää alansa kouluopetusta ja aikuiskasvatusta.


title: Ursa

text: Ursa rakennutti vuonna 1926 tähtitornin Helsingin Kaivopuistoon. Tähtitorni on edelleen säännöllisessä käytössä. Yhdistys ylläpitää myös Artjärvelle rakennettua havainto- ja kurssikeskusta, jossa on kolme tähtitornia. Vuonna 2007 sinne asennettiin Pohjoismaiden suurin harrastajakaukoputki.


title: Ursa

text: Ursa julkaisee jäsenlehteä "Tähdet ja avaruus", joka nykyään ilmestyy kahdeksan kertaa vuodessa yli 75 sivun laajuisena. Lehden levikki oli keväällä 2017 noin 19 100 kappaletta. Suomenkielisenä lehteä on julkaistu vuodesta 1971 lähtien, mutta vuosina 1971–1976 lehden nimi oli alkujaan "Tähtiaika".


title: Ursa

text: Ursa on julkaissut tieteellisiä kirjoja vuodesta 1926 alkaen. Julkaisutoiminta laajeni merkittävästi 1970-luvun puolivälissä. Nykyisin Ursa julkaisee ison osan Suomen tähtitieteellisistä kirjoista. Vuoteen 2013 mennessä on yhdistyksen tietokirjasarjassa ilmestynyt yli 130 kirjaa. Ursa kustansi vuosina 1980–1992 Ursan scifi-sarjaa ja "Aikakone" -lehteä vuoden 1989 loppuun asti.


title: Ursa

text: Vuodesta 2011 alkaen Ursa on ylläpitänyt Taivaanvahti-havaintopalvelua. Järjestelmään kerätään havaintoja tähtitieteellisistä ja ilmakehän ilmiöistä. Palvelu on kaikkien suomalaisten käytettävissä.


title: Ursa

text: Yhdistys järjestää tähtitiedetapahtumia, kuten "Tähtipäivät" ja Cygnus-kesäkokoontumisen yhteistyössä paikallisen tähtiharrastusyhdistyksen kanssa. Ursa järjestää myös kansallisia tähtiharrastuksen teemapäiviä, kuten joka elokuun viimeiselle lauantaille sijoittuvan tähtiharrastuspäivän. Ursa osallistuu myös Maailman avaruusviikon toimintaan.


title: Ursa

text: Ursalla on siirrettävä planetaario, jossa annetaan tähtitiedetunteja ennen kaikkea kouluille.


title: Ursa

text: Ursan toimisto on nykyään Helsingin observatoriossa Tähtitorninmäellä. Ursan pienemmät tapahtumat myös keskittyvät sinne.


title: Ursa

text: Ursan lisäksi yli 40 paikallista tähtiyhdistystä järjestää tähtiharrastustoimintaa Suomessa. Paikallisyhdistykset ovat itsenäisiä ja riippumattomia Ursasta, mutta Ursa tukee monin tavoin niiden toimintaa. Paikalliset yhdistykset puolestaan auttavat Ursaa tähtitieteen tunnetuksi tekemisessä.


title: Ursa

text: Yhdistyksen puitteissa toimii 15 eri tähtiharrastuksen erikoisalueisiin erikoistunutta jaostoa ja harrastusryhmää. Ne ohjaavat harrastustoimintaa ja järjestelmällistä havaintojentekoa alallaan. Jaostot kokoontuvat vuosittain kesällä Cygnus-tapahtumaan. Monet jaostot kokoontuvat omiin tapahtumiinsa, kuten tekniset jaostot Laitepäiville.


title: Ursa

text: Ursan jaostoja ovat Aurinko, Havaintovälineet, Ilmakehän valoilmiöt, Kerho- ja yhdistystoiminta, Kuu, planeetat ja komeetat, Matematiikka ja tietotekniikka, Meteorit, Myrskybongaus, Pikkuplaneetat ja tähdenpeitot, Revontulet, Syvä taivas, sekä Tekokuut ja raketti-ilmiöt.


title: Herännäisyys

text: Herännäisyys eli körttiläisyys on Pohjois-Savosta ja Pohjanmaalta 1700-luvulla alkunsa saanut yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimivista perinteisistä herätysliikkeistä. Alkujaan hurmoksellisia piirteitä saanut herännäisyys on nykyään maltillinen ja yleiskirkollinen. Nimitys körttiläisyys ja körtti tulevat halventavasta nimityksestä, joka liittynee heränneiden miesten käyttämään mustaan tai harmaaseen takkiin ja sen takaliepeiden kolmeen halkioon ( = 'hännys', 'lieve').


title: Herännäisyys

text: Herännäisyys tunnetaan erityisesti vuosittaisista suurista Herättäjäjuhlista, joille kokoontuu 20 000–40 000 henkeä. Liikkeen oppi on tavallista suomalaista luterilaisuutta, mutta herännäisyydelle tyypillistä on Jumalan suuruuden ja ihmisen pienuuden korostaminen ja rukouksen muotoon kirjoitettujen Siionin virsien veisaamiseen perustuvat hartausseurat.


title: Herännäisyys

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappien ja muiden työntekijöiden joukossa herännäisyyttä esiintyy suhteellisen runsaasti.


title: Herännäisyys

text: Herännäisyyden alkujuurien katsotaan nykyisin olevan 1700-luvulla esiintyneissä kansanherätyksissä. Herännäisyyden yhdellä pääalueella, Pohjois-Savossa, oli 1700–1800-lukujen taitteessa hengellistä herätystä useilla seuduilla.Tunnetuin näistä on 1796 tapahtunut Lapinlahdella Savojärven kylässä Telppäsniityllä työskentelevän väen hurmoskokemus. Aluksi liikkeen johtajana toimi Juhana Lustig. 1820-luvulla liikkeen keskeiseksi hahmoksi nousi vähitellen Paavo Ruotsalainen. Samoihin aikoihin esiintyi herätystä myös Kalajokilaaksossa, jossa liikkeessä olivat mukana myös pappismiehet Jonas Lagus ja Niilo Kustaa Malmberg. Savon ja Pohjanmaan herätysliikkeet saivat 1830-luvulla kosketuksen toisiinsa ja käytännössä yhdistyivät. Vähitellen liikkeen suurimman kannatuksen alueiksi vakiintuivat Savo, Keski-Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Pohjois-Karjala ja Kainuu. Yksittäisten herännäisyyteen liittyneiden pappien vaikutuksesta herännäisyydellä on ollut kannatusta muuallakin, kuten Nurmijärven seudulla J. F. Berghin vaikutuksesta.


title: Herännäisyys

text: Herännäisyyden yhtenäisyys alkoi rakoilla 1800-luvun puoliväliä lähestyttäessä. F. G. Hedbergin johdolla liikkeestä erkaantunut osa muodostui myöhemmin evankeliseksi herätysliikkeeksi. Tämän jälkeen monet herännäisyydessä vaikuttaneet papit sanoutuivat irti Ruotsalaisesta ja erityisesti Malmbergista. Kriisivaiheessa irtautumaan pyrkivät papit kohdistivat N. K. Malmbergiin ankaria syytöksiä pahantapaisesta elämästä. Kun pääosa papeista oli erkaantunut, herännäisyydessä alkoi ns. ukkojen aika, jolloin liikkeen keskeiset hahmot olivat talonpoikia. Tällöin herännäisyys myös taantui herätysliikkeenä. Sen kannattajien määrä pieneni eikä nuorempaa polvea tahdottu saada mukaan. Paikoin Savossa seurojenpito lähestulkoon lakkasi. Liike elpyi 1880-luvulla, jolloin N. K. Malmbergin poika Wilhelmi Malmivaara (Malmberg) nousi keskeiseen asemaan. Liike alkoi vähitellen organisoitua Malmivaaran perustettua Hengellisen Kuukauslehden vuonna 1888. Kustannusosakeyhtiö Herättäjä perustettiin vuonna 1892 ja Sisälähetysseura Herättäjä vuonna 1912. Malmivaara uudisti myös heränneiden laulukirjan Siionin virret, jonka uudistettu painos ilmestys 1893. Herännäisyyden elpyminen liittyi osaltaan kansallismielisyyden ja kansallisromantiikan nousuun. Herännäisyys nähtiin nimenomaan suomalaisen uskonnollisuuden ja sielunmaiseman ilmenemismuotona, sitä paitsi se varjeli vanhaa suomalaista talonpoikaiskulttuuria.


title: Herännäisyys

text: Liikkeen näkemykset perustuvat luterilaiseen oppiin ja korostavat niin sanottua alatien kristillisyyden uskonasennetta, jonka mukaan ihminen on kelvoton ja raadollinen: pelastuksessa kaikki tulee Jumalalta.


title: Herännäisyys

text: Ihminen on pieni, Jumala suuri. Sanomaa Kristuksesta julistetaan "tomun tasalta" pyrkimällä kytkemään julistus sielunhoidollisesti ihmisten elämäntilanteisiin. Luterilaisen tunnustuksen mukaisesti se opettaa ihmisen pelastumista yksin armosta ("sola gratia").


title: Herännäisyys

text: Lisäksi liikkeelle on ollut tunnusomaista yksinkertaisen elämäntavan ja yhteiskunnallisen vastuunkannon korostaminen. Viime aikoina on otettu selkeä kanta muun muassa yhteiskunnalliseen epätasa-arvoisuuteen. Kirkon kiistakysymyksiin suhtaudutaan maltillisesti. Herännäisyydessä ei torjuta naispappeutta ja suhtaudutaan sallivasti seksuaalivähemmistöihin.


title: Herännäisyys

text: Aikaisemmin heränneet käyttivät tunnusmerkillistä vaatetusta. Sanan körttiläisyys uskotaankin tulevan ruotsin kielen takin lievettä tarkoittavasta "skört"-sanasta, joka viittaisi heränneiden miesten "körttipuvun" takinliepeiden kolmeen halkioon.


title: Herännäisyys

text: Pukeutuminen alkoi tulla heränneiden ulkoiseksi tunnusmerkiksi 1820-luvulla, ensin Savossa ja sitten Pohjanmaalla. Heränneiden pohjalaiset pappisjohtajat N. K. Malmberg ja Jonas Lagus vastustelivat aluksi körttipuvun käyttöä. Heränneet puolustivat pukeutumistaan sanoen sen olevan vain vanha yksinkertainen kansanpuku, joka oli tehty kotikutoisesta kankaasta. Pukeutumisella haluttiin korostaa vapautta muodin turhuudesta ja yksinkertaista elämäntapaa.


title: Herännäisyys

text: Miehen pukuun kuului harmaa, lyhyt pystykaulustakki tyypillisine takahalkioineen sekä harmaat housut ja pieksusaappaat. Päähine oli huopahattu, talvella musta nahkalakki. Naisten asuun kuului sininen tai harmaa röijy ja hame sekä sininen vaaleansiniraitainen huivi. Miehillä oli usein jakaus keskellä päätä, naisilla nuttura ja tytöillä letit ja keskipääjakaus.


title: Herännäisyys

text: Körttipuvun käyttö on toisen maailmansodan jälkeen vähitellen hiipunut Herättäjäjuhlien erikoisuudeksi; sielläkin sitä käyttävät etupäässä vanhemmat ihmiset, sen sijaan sininen tai musta siniraitainen huivi on nuorten keskuudessa erittäin suosittu.


title: Herännäisyys

text: Miesten körttipuvusta on näytteillä yleisohjeen mukainen kappale Kuopion museossa.


title: Herännäisyys

text: Aleksis Kivi kertoo kirjassaan "Seitsemän veljestä" uusimaalaisten körttiläisisäntien käyttäneen päähineenään mustaa patalakkia. Malliesimerkkeinä hän kertoo Härkämäen talon ankaran isännän, Tuomas-veljen myöhemmän appiukon sekä tietysti Juhanin itsensä, josta tuli ankaran herännyt mies sen jälkeen kun erehtyi kerran kiroamaan Luojaa kaatosateen keskeyttäessä pahimmoilleen käynnissä olleen heinänkorjuun. Tästä Juhani sai ripissä ankarat nuhteet mutta palasi pappilasta heränneenä miehenä ja rauhoittui muutenkin yleisesti.


title: Herännäisyys

text: "Seurat" ovat herännäisyyden olennainen piirre. Seurat ovat noin tunnin kestävä hartaustilaisuus, jossa vuorottelevat säestyksettä veisattavat "Siionin virret" ja lyhyet, 5–10 minuutin seurapuheet. Erotukseksi muiden herätysliikkeiden seuroista körttiseuroista käytetään esimerkiksi lehti-ilmoituksissa nimityksiä "herännäisseurat" ja "siioninvirsiseurat". Seuroja pidetään esimerkiksi seurakuntataloilla, kodeissa, kirkoissa tai juhlien yhteydessä. Nykyisin monissa seuroissa, etenkin isommissa, on pyydetyt puhujat. Sana on kuitenkin vapaa kenen tahansa herännäishenkiselle puheelle, ja tätä vapautta myös käytetään. Seurapuhe pidetään istuen ja ilman paperia, ex tempore -puhujat omalta paikaltaan. Puhe ja virsi vuorottelevat niin, että seurat aloitetaan ja lopetetaan virrellä. Virren voi aloittaa kuka tahansa, seuraväki yhtyy virteen vähitellen. Virsivalinta on usein eräänlainen kommentti edeltävään puheeseen, ja usein seuraava puhuja ottaa lähtökohdaksi juuri veisatun virren. Erityisiä rukouksia ei pidetä, joskin seuroissa voi olla loppurukous. Herännäisyydessä katsotaan, että veisuu on rukousta. Usein seurojen päätyttyä seuraväki jää joksikin aikaa ns. "kamarikeskusteluihin", joiden aiheena voivat olla arkisten asioiden ohella hyvinkin perustavat hengelliset kysymykset.


title: Herännäisyys

text: Herännäisyyden laulukirja on nimeltään "Siionin virret", joka on alun perin suomennos ruotsalaisten herrnhutilaisten 1740-luvulla muodostamasta "Sions Sånger" -laulukokoelmasta. Siionin virsiä on uudistettu ja täydennetty useita kertoja. Uusin lisävihko on julkaistu vuonna 2005. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa ja nykyisessä "Siionin virret" -kirjassa on joitakin samoja virsiä.


title: Herännäisyys

text: Siionin virsien veisuu on herännäisseurojen tunnusmerkki ja tärkein elementti. Siionin virsien sävelmissä on paljon vanhoja suomalaisia toisintoja koraalimelodioista. Körttiveisuun tyypillisiä piirteitä ovat melismaattisuus eli usean sävelen mahduttaminen samalle tavulle sekä säkeiden loppujen typistäminen niin, että säkeiden välillä on pitkähkö tauko. Veisuu on säestyksetöntä. Veisuulla on myös voitu katkaista pitkäksi venyvä tai muuten epämieluisa puhe.


title: Herännäisyys

text: Körttiläisyys on innoittanut myös taiteilijoita; säveltäjä Joonas Kokkonen on säveltänyt oopperan "Viimeiset kiusaukset", jonka libretto perustuu hänen serkkunsa Lauri Kokkosen samannimiseen näytelmään. Ooppera kertoo Paavo Ruotsalaisen kuolinyöstä ja sitä on esitetty Suomen kansallisoopperassa useina vuosina. Rakastetuin Paavo Ruotsalaisen roolissa esiintynyt oopperalaulaja oli Martti Talvela, joka oli körttisaarnaaja Aku Rädyn ystävä. Tunnetuista kirjailijoistamme Juhani Ahon tuotannossa on herännäiskuvauksia. Liikkeen omia kuoroja ja orkestereita ovat Herättäjä-yhdistyksen valtakunnallinen kuoro, Aholansaari Sinfonietta sekä useat herännäisnuorten kuorot.


title: Herännäisyys

text: Sekä kirkko että valtiovalta suhtautuivat herätysliikkeisiin kielteisesti. Vuonna 1726 säädetyn konventikkeliplakaatin perusteella kiellettiin seurojen ja hartauskokousten pito. Vuosina 1809–1869 käsiteltiin eri oikeusasteissa noin 30 kannetta herätysliikkeiden johtajia vastaan. Ankarinta kirkon ja valtiovallan vastustus oli vuosina 1838–1844. Ankarimmin kohdeltiin pappeja. Oikeudellinen paine heikkeni, kun senaatti kehotti vuonna 1843 hoitamaan tämäntyyppiset papistoa koskevat asiat kirkon sisäisin toimenpitein. Kirkon kannalta pietismiksi kutsutun herännäisyyden aiheuttama paine heikkeni 1850-luvulla, kun suurin osa herännäisyyteen liittyneistä papeista irrottautui liikkeestä.


title: Herännäisyys

text:
Myös sivistyneistön piirissä suhtauduttiin herännäisyyteen kriittisesti. Elias Lönnrot arveli pietismiin liittyvän itsesuggestiota ja joukkopsykoosia. J. V. Snellman arvosteli pietismissä muun muassa tunteen liiallista osuutta, eristäytymistä ja kulttuurivihamielisyyttä, mutta näki pietismin hyvinä puolina raittiuden ja henkisten harrastusten lisääntymisen. J. L. Runeberg kävi pietistien kanssa kiivaan sanomalehtipolemiikin, jonka toisena osapuolena oli runoilija ja pietistipappi Lars Stenbäck.
Kun herännäisyys pappien eroamisen jälkeen 1850-luvulla muuttui maallikkojohtoiseksi paikalliseksi seuraliikkeeksi, sen käsittely julkisuudessa väheni useaksi kymmeneksi vuodeksi. Savon ja Pohjanmaan herännäisyyden nähtiin olevan hiljalleen hiipuva menneisyyden lahko. Herännäisyyden mainetta huononsi se, että Biografisen nimikirjan (1879–1883) elämäkerroissa Paavo Ruotsalaisen luonteen puutteet ja juopottelumaine sekä N. K. Malmbergin aviorikos tuotiin erittäin selkeäsanaisesti esiin. Kaunokirjallisuudessa heränneistä annetussa kuvassa korostuvat ahdasmielisyys ja takertuminen menneeseen.


title: Herännäisyys

text: Vasta Wilhelmi Malmivaaran noustua liikkeen johtohahmoksi 1880-luvulla herännäisyyden käsittely julkisuudessa lisääntyi. Oman lehden (Hengellinen Kuukauslehti) perustaminen vuonna 1888 antoi Malmivaaralle mahdollisuuden vaikuttaa aktiivisesti liikkeen julkisuuskuvaan ja korostaa herännäisyyden kirkollista luonnetta. Samoihin aikoihin herännäisyys alettiin liittää suomalaiskansalliseen liikkeeseen, jota sen johtomiehistä kannatti Malmivaaran lisäksi herännäisyyden historioitsija Mauno Rosendal. Herännäisyyden julkisuuskuvaan vaikutti voimakkaasti myös Juhani Ahon myönteinen asennoituminen, joka tuli esiin sekä sanomalehtikirjoituksissa että kertomuskokoelmassa "Heränneitä" (1894). Suomen itsenäistymisen alla herännäisyys leimautui porvarilliseen leiriin, ja vuoden 1918 sisällissodan aikana valkoisen armeijan körttipukuun pukeutuneet heränneet saivat julkisuutta.


title: Herännäisyys

text: Herännäisyyden julkinen poliittinen sidos voimistui itsenäistymisen ja toisen maailmansodan välisenä aikana, kun osa herännäispapeista ja -maallikoista osallistui näkyvästi oikeistolaiseen liikehdintään, kuten Akateemisen Karjala-Seuran, lapuanliikkeen ja Isänmaallisen Kansanliikkeen toimintaan. Etenkin savolaisen herännäisyyden piirissä voimakkainta oli kuitenkin Maalaisliiton kannatus.


title: Herännäisyys

text: Herännäisyys on evankelisuuden ohella Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntien työntekijöiden tyypillisin hengellinen viiteryhmä. Vuoden 2009 työntekijäkyselyn mukaan noin 14 prosenttia seurakunnan työntekijöistä kuuluu herännäisyyteen, näistä kiinteästi 4 prosenttia ja löyhästi 10 prosenttia. Lisäksi 24 prosentin ajattelussa on vaikutteita herännäisyydestä. Papistossa herännäisyys on selvästi yleisin herätysliike. Noin kolmannes papeista kuului herännäisyyteen joko löyhästi tai kiinteästi. Herännäistilaisuuksiin osallistui vuonna 2007 säännöllisesti 29 prosenttia papeista ja silloin tällöin 36 prosenttia papeista. Seurakuntien mukaan yhteistyössä herännäisyyden kanssa ei ollut lainkaan ongelmia.


title: Herännäisyys

text: Liikkeen kattojärjestö on Herättäjä-Yhdistys, jonka pääpaikka on Lapualla. Sen nykyinen toiminnanjohtaja on Simo Juntunen. Yhdistyksellä on 18 vakituista työntekijää.


title: Herännäisyys

text: Yhdistys kustantaa kirjallisuutta ja musiikkia, järjestää rippikoululeirejä muun muassa Paavo Ruotsalaisen kotisaarella Aholansaaressa Nilsiässä, julkaisee Hengellistä Kuukauslehteä sekä nuorille suunnattua "Yty"-lehteä, vastaa herättäjäjuhlien organisoinnista sekä järjestää muita, pienempiä tapahtumia.


title: Herännäisyys

text: Herännäisyyden suurin yhteistapahtuma on "Herättäjäjuhlat", joille osallistuu noin 30 000 kävijää. Heinäkuun alussa pidettävät juhlat ovat kaikille avoimet. Viikonlopun kestävän tapahtuman ohjelma koostuu pääasiassa tunnin mittaisista seuroista. Sunnuntaina on jumalanpalvelus eli messu. Lisäksi on oheisohjelmaa, kuten konsertteja, keskustelutilaisuuksia, teatterinäytöksiä ja nuorten iltoja.


title: Herännäisyys

text: Herättäjäjuhlat ovat syntyneet kustannusosakeyhtiö Herättäjän vuosikokouksen yhteydessä pidetyistä seuroista, ja ne on järjestetty paria sotavuotta lukuun ottamatta vuodesta 1893. Juhlat ovat joka vuosi eri paikkakunnalla. Juhlakenttä sijaitsee enimmäkseen avoimen taivaan alla, jotkut oheisohjelman osuudet voivat olla sisätiloissa.


title: Herännäisyys

text: Körttiläisyyden voimavarana on pidetty runsasta panostusta opiskelija- ja nuorisotyöhön. Se tarjoaa yliopistokaupungeissa (Helsingissä, Oulussa, Kuopiossa ja Joensuussa) opiskelija-asuntoja niin sanotuissa "körttikodeissa" ja järjestää toimintaa nuorille ja opiskelijoille koko maassa. Nuorilla on oma lehti, "Yty", joka on ilmestynyt jo 20 vuotta.


title: Herännäisyys

text: Aholansaari on erityisesti nuorten leiri- ja kurssikeskus, jossa pidetään rippikouluja ja nuorisotapahtumia ja jonne voi mennä kesäisin talkoolaiseksi. Talkoolaiset ovat usein monta viikkoa leirikeskuksessa.


title: Herännäisyys

text: Kansanopistot, joiden taustalla on Herättäjä-Yhdistys, ovat osa Suomen koulutusjärjestelmää. Opistoja on yhdeksän. Opistot tarjoavat mahdollisuuden peruskoulunjälkeisiin jatko-opintoihin. Ne valmistavat esimerkiksi sosiaali- ja lastenhoitoalan ammatteihin ja antavat yleissivistävää opetusta.


title: Herännäisyys

text: Opistot ovat:


title: Herännäisyys

text: Lähetystyötä ulkomailla hoidetaan Suomen Lähetysseuran yhteydessä olevan Heränneen kansan lähetysrahaston kautta.


title: Herännäisyys

text: Herättäjä-Yhdistyksen heimotyö tarkoittaa lähinnä suomea ja sukukieliä Virossa ja Venäjällä puhuvien tukemista ja avustamista. Heimotyön painopiste on vuoden 1989 jälkeen ollut talkootyössä. Inkerin kirkon työtä on tuettu muun muassa seurakuntien tiloja kunnostamalla Kupanitsan, Toksovan, Joškar-Olan ja Moskovan luterilaisissa seurakunnissa. Viron-toiminta on ollut lähinnä koulutusyhteistyötä. Talkoolaiset ovat tehneet rakennus- ja kunnostustyötä myös Senegalissa.


title: Telppäs-niityn ihme

text: Telppäs-niityn ihme on vuonna 1796 Savossa sattunut tapahtuma, josta katsotaan herännäisyyden eli körttiläisyyden saaneen alkunsa.


title: Telppäs-niityn ihme

text: Telppäs-niityllä silloisen Iisalmen pitäjän Savojärven kylässä, Lapinlahden kirkon lähellä, kesken heinänteon tuli voimakas tuulenpuuska ja niityllä olleet kahden talon, Asikkalan ja Heikkilän ihmiset kokivat, että kuin suuri käsi olisi kaatanut heidät maahan. Väki piti tätä Pyhän Hengen ilmestymisenä. Tilanteessa ilmeni myös kielilläpuhumista ja näkyjen näkemistä. Tämä sai aikaan mukana olleissa voimakkaan hengellisen herätyksen, joka levisi aluksi kyläläisten keskuuteen, sitten laajemmalle. Tapahtumaa pidetään Savon herännäisyyden alkuna.


title: Telppäs-niityn ihme

text: L. J. Niskanen kertoo muistokirjassaan muutamien Telppäs-niityllä mukana olleiden ihmisten saaneen kyvyn vaipua horrostilaan ja saarnata unissaan. Heistä tunnetuin oli Juhana Martiskainen, joka horrostilaan jouduttuaan oli tunnottomassa tilassa. Hän vaipui hartaustilaisuuksissa ja muulloinkin tainnoksiin ja alkoi saarnata. Matthias Akianderin 'Historiska upplysningar om religiösa rörelserna i Finland' -kirjassa olevan Paavo Ruotsalaisen kertomuksen mukaan, hän nuhteli ja tuomitsi horrostilassa ihmisiä, "ken oli totisesti Herran edessä, ken petollisesti ja jaetulla sydämellä". Hänen horrostilassa pitämiään saarnoja pidettiin voimallisina ja Raamattuun perustuvina.


title: Telppäs-niityn ihme

text: Liikkeen johtajaksi nousi Torniosta paikkakunnalle muuttanut pyöräntekijä Juhana Lustig.


title: Telppäs-niityn ihme

text: Telppäs-niitylle nykyisessä Lapinlahden kunnassa on sittemmin pystytetty tapahtuneen muistoksi liekkiä kuvaava kivinen muistomerkki. Lisäksi siellä ovat herännäiset järjestäneet joitakin seuratilaisuuksia.


title: Katolisen kirkon sääntökunnat

text: Katolisen kirkon sääntökunnat ovat katolisen kirkon yhteisöjä, jonka jäsenet sitoutuvat elämään sääntökunnan opetuksen mukaisesti.


title: Katolisen kirkon sääntökunnat

text:
Suurimmat sääntökunnat ovat yleensä jakautuneet kolmeen osaan. Yleensä ensimmäinen (järjestys ei kuvaa arvohierarkiaa vaan perustamisjärjestystä) niistä on veljesjärjestö, johon liittyvät miehet sitoutuvat elämään köyhyydessä, selibaatissa ja palvelemaan loppuelämänsä Jumalaa ja Katolista kirkkoa. Toinen sääntö puolestaan on usein sisarjärjestö, jonka jäsenet sitoutuvat samalla tavoin kuin ensimmäisen säännön.
Kolmas sääntö on sääntökunnan maallikkojärjestö, jonka jäsenet eivät sitoudu köyhyyteen ja naimattomuuteen vaan elävät ns. normaalia elämää, mutta sitoutuvat kaikella tavoin tukemaan sääntökunnan toimintaa. Tällaisia ovat esimerkiksi Maltan ritarit.


title: Katolisen kirkon sääntökunnat

text: Tästä on kuitenkin poikkeuksena puhtaasti pappisjärjestöiksi tarkoitetut sääntökunnat, joissa ei ole nunnia eikä maallikkoita. Tästä esimerkkinä Jesuiitat. Alun perin suurin osa sääntökunnista on ollut tällaisia (ellei niitä sitten ole perustettu nimenomaan sisarjärjestöiksi kuiten Birgittalaiset, joilla ei ole veljeskuntaa laisinkaan, mutta heillä on maallikoita.


title: Katolisen kirkon sääntökunnat

text: Sääntökunnan luonteesta riippuu ovatko ne täysin suljettuja, avoimia vai joltain näiden väliltä. Yleensä sääntökunnissa novisiaatti ja postulanttiaika suoritetaan luostarissa, mutta tämän jälkeen siirrytään usein palvelemaan Jumalaa ja kirkkoa luostarin ulkopuolella olevassa maailmassa. Poikkeuksena luostarissa suoritetusta postulantti ja novisiaatti-ajasta voi olla esimerkiksi se, että postulantti/noviisi opiskelee sääntökunnan kannalta tärkeään ammattiin (jolloin hänen täytyy asua luostarin ulkopuolella). Täysin suljetuissa luostareissa puolestaan eristäydytään ulkona olevasta maailmasta loppuelämäksi. On myös olemassa sääntökuntia (esimerkiksi Jeesuksen pikkusisaret), joissa sääntökuntalaiset käyvät normaalisti työssä ja lahjoittavat lähes koko palkkansa muiden ihmisten hyödyksi. Jeesuksen pikkusisaret eivät myöskään elä luostarissa vaan asuvat omassa yhteisössään.


title: Yari

text: Yari (oikealta nimeltään Jari Ensio Knuutinen, s. 2. marraskuuta 1957 Jyväskylä) on Jyväskylässä lapsuutensa asunut ja Kemin kautta 1970-luvun puolivälissä takaisin Jyväskylään muuttanut säveltäjä, sanoittaja ja muusikko. Hän asuu Polvijärven Sotkumassa. Yarilla oli jo Kemissä pienimuotoinen yhtye nimeltä Pohjolan Voima, mutta toden teolla hän aloitti uransa 1970-luvun loppupuolella Se-yhtyeessä. Yari soitti muun muassa myös Pelle Miljoona & 1980-yhtyeen "Pelko ja viha" -levyllä ja kävi yhtyeen mukana muutamilla keikoillakin. Vaikka Yarin tuotannossa on monia eri tyylilajeja, pääosan muodostavat pop- ja elokuvamusiikki. Hän on säveltänyt musiikin muun muassa Claes Olssonin elokuviin "Elvis kissan jäljillä" (1987), "Akvaariorakkaus" (1993) ja "Ihanat naiset rannalla" (1998).


title: Yari

text: Se-yhtyeen jälkeen Yari levytti yhtyeissä Onnensoturit ja MXYZPTLK. Jälkimmäisen nimi on otettu "Teräsmies"-sarjakuvasta, jossa Mxyzptlk on Teräsmiehen vihollinen. Vuodesta 1992 lähtien Yari on esiintynyt ja levyttänyt sooloartistina.


title: Terminator – tuhoaja

text: Terminator – tuhoaja () on yhdysvaltalainen vuonna 1984 valmistunut tieteis-toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi James Cameron. Pääosan tulevaisuudesta lähetettyä tuhoajakyborgia esittää Arnold Schwarzenegger, kyborgin kohdetta esittää Linda Hamilton ja tulevaisuudesta hänen suojakseen lähetettyä sotilasta Michael Biehn.


title: Terminator – tuhoaja

text: Elokuvan jatko-osa on aikansa kallein elokuva, mutta "Terminator – tuhoajan" tuotantokustannukset olivat suhteellisen pienet, vain dollaria. Lipputuloja se on keräänyt yli dollaria.


title: Terminator – tuhoaja

text: Elokuva alkaa, kun kyborgi T-101 (Arnold Schwarzenegger) lähetetään tulevaisuudesta vuoden 1984 Los Angelesiin. Pian sen jälkeen samasta ajasta samaan paikkaan saapuu ihmissotilas, Kyle Reese (Michael Biehn). He kumpikin alkavat jäljittää naista nimeltä Sarah Connor (Linda Hamilton).


title: Terminator – tuhoaja

text: Tulevaisuudessa, josta nämä kaksi hahmoa on lähetetty, koneet ovat ottaneet vallan ihmisistä ja maapallo on ydinsodan runtelema. Ihmiskunnan ainoa toivo on Sarahin poika, John, joka johtaa ihmiskunnan rippeet kapinaan koneita vastaan. Estääkseen tämän koneet lähettävät kyborgin menneisyyteen tuhoamaan Johnin äidin ennen kuin John on edes syntynyt, ja vastavetona ihmiset lähettävät Johnin äidille suojelijan, Reesen.


title: Terminator – tuhoaja

text: Reese yrittää parhaansa mukaan suojella Sarahia tuhoajakyborgilta, mutta Sarah saa pian huomata, että kyborgi on äärimmäisen sitkeä ja sinnikäs, eikä se aio luovuttaa ennen kuin sen tehtävä on suoritettu. Sarah ja Reese kokevat lukuisia yhteenottoja ja täpäriä tilanteita kyborgin kanssa, ja joutuvat pian poliisin huostaan, mutta tuhoajakyborgi tunkeutuu poliisilaitoksellekin. Kaksikko pakenee taas täpärästi ja vetäytyy motelliin suunnittelemaan seuraavaa siirtoaan. Reese opettaa Sarahia kokoamaan räjähteitä ja paljastaa hänelle, että sai aikanaan tämän pojalta valokuvan Sarahista, ja on siitä asti rakastanut häntä. Sarah ja Reese rakastelevat. Pian tämän jälkeen tuhoajakyborgi pääsee taas heidän jäljilleen ja lukuisten edesottamusten jälkeen he päätyvät tehdashalliin, jossa Reesen onnistuu räjäyttää kyborgi palasiksi, mutta hän kuolee räjähdyksessä samalla itse. Räjähdys ei tuhoakaan kyborgia, ja se jahtaa Sarahia edelleen, vaikka sen kehosta on jäljellä enää yläruumis. Sarahin onnistuu lopulta tuhota kyborgi murskaamalla se hydraulisella puristimella.


title: Terminator – tuhoaja

text: Elokuvan lopussa raskaana oleva Sarah ajaa autolla Meksikossa ja pohtii, aikooko kertoa aikanaan pojalleen, että Reese on hänen isänsä. Bensa-asemalla poika ottaa hänestä valokuvan – saman kuvan, jonka John antaa tulevaisuudessa Reeselle.


title: Terminator – tuhoaja

text: Muun muassa Lance Henriksen ja Michael Biehn olivat pitkään Terminaattorin roolin ehdokkaiden joukossa. Schwarzenegger puolestaan oli ehdolla Kyle Reesen rooliin. Lopulta tekijät kuitenkin pitivät Schwarzeneggeriä sopivampana Terminaattoriksi ja Reesen rooliin valittiin Biehn.


title: Terminator – tuhoaja

text: Elokuvan kuvaukset alkoivat maaliskuussa 1984 Los Angelesissä ja ensi-ilta oli jo saman vuoden lokakuussa.


title: Terminator – tuhoaja

text: Ennen elokuvan julkaisua antamassaan haastattelussa ohjaaja James Cameron mainitsi saaneensa vaikutteita kahdesta "Äärirajoilla"-televisiosarjan jaksosta: "Demon with a Glass Hand" ja "Soldier". Molemmat jaksot oli kirjoittanut tieteiskirjailija Harlan Ellison. Hän vei asian oikeuteen, mutta asia sovittiin jo ennen oikeudenistuntoa. Myöhempien elokuvakopioiden lopputeksteihin lisättiin maininta ”Acknowledgement to the works of Harlan Ellison”.


title: Terminator – tuhoaja

text: Alkuvuodesta 2017 James Cameron kertoi palaavansa elokuvasarjan pariin ja osallistuvansa kuudennen, vielä nimeämättömän "Terminator"-elokuvan tuotantoon. Ohjaajana Cameron tuskin ehtii toimimaan "Avatar"-elokuviensa takia mutta osallistuu todennäköisesti elokuvan tuottamiseen ja käsikirjoittamiseen. Myös Arnold Schwarzenegger vahvisti olevansa mukana, joskaan hänen rooliaan elokuvassa ei ole vielä paljastettu. On mahdollista että Schwarzenegger esittää tällä kertaa ihmishahmoa, jonka pohjalta Terminator-kyborgit mallinnetaan. Elokuvaa aletaan näillä näkymin kuvata keväällä 2018.


title: Terminator – tuhoaja

text: Syksyllä 2017 James Cameron kertoi laativansa tarinan uutta "Terminator"-elokuvaa varten. Elokuvan ohjaa Tim Miller, jonka ohjauksia on mm. "Deadpool". Cameron myös vahvisti että uusi elokuva tulee olemaan eräänlainen jatko-osa "Terminator 2 – Tuomion päivä" -elokuvalle, Arnold Schwarzenegger palaa näyttelemään ikääntynyttä Terminator-hahmoa ja Linda Hamilton uusii roolinsa Sarah Connorina. -, "Terminator – Pelastus"- ja "Terminator Genisys"-elokuvien tapahtumat pyyhkiytyvät pois eivätkä näin ollen edellä saati jatka tulevan elokuvan juonta.


title: Terminator – tuhoaja

text: Mikäli uusi elokuva on tuottoisa, on luvassa mahdollisesti jopa kokonainen trilogia Terminator-elokuvia.


title: Terminator – tuhoaja

text: Toistaiseksi "Terminator 6"-nimellä kulkevan elokuvan ensi-ilta on 26. heinäkuuta 2019. Huhtikuussa 2018 elokuvan nimeksi varmistui "Terminator".


title: Terminator – tuhoaja

text: "" -televisiosarjaa valmistettiin kaksi tuotantokautta vuosina 2008–2009. Se sijoittuu ajallisesti "Terminator 2 – Tuomion päivä" ja "" -elokuvien väliin.


title: Terminator – tuhoaja

text: Elokuvan äänialbumi julkaistiin 1984 "Enigma Recordsin" alaisuudessa. "Dunhill Records" julkaisi soundtrackistä CD-äänilevyn vuonna 1991.


title: Terminator – tuhoaja

text: "The Definitive Edition" niminen uusintajulkaisu näki päivänvalon vuonna 1994.


title: Terminator – tuhoaja

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano sanoo "Terminatoria" uuden videomaisen 1980-luvun elokuvan merkkipaaluksi ja roolisuoritusta Schwarzeneggerin parhaaksi. Hän antaa elokuvalle täydet viisi tähteä. Yhdysvaltalainen "VideoHound’s Golden Movie Retriever" antaa sille kolme tähteä neljästä.


title: Huopalahti

text: Huopalahti () oli Uudellamaalla vuosina 1920–1945 sijainnut Suomen kunta. Kunta oli kaksikielinen.


title: Huopalahti

text: Huopalahteen kuuluivat nykyisestä Helsingistä Munkkiniemi lähialueineen, Lauttasaari ja osa nykyisestä Pohjois-Pasilasta. Munkkiniemi ja Lauttasaari olivat taajaväkisiä yhdyskuntia. Huopalahden seurakuntaan kuului Huopalahden lisäksi siitä eronnut Haagan kauppala, jonka alueella seurakunnan kirkko sijaitsi. Huopalahdessa sijaitsi syksyllä 1923 Munkkiniemeen siirretty kadettikoulu. Kuntaan kuuluneessa osassa Pasilaa sijaitsivat meteorologisen keskuslaitoksen havaintoasema Ilmala sekä Yleisradion lähetysasema.


title: Huopalahti

text: Huopalahden kunta erotettiin Helsingin maalaiskunnasta 1920. Aluksi siihen kuului myös Haaga, joka kuitenkin jo vuoden 1923 alussa erotettiin siitä Haagan kauppalaksi. Kunnan nimi johtui Iso Huopalahti- ja Pikku-Huopalahti-nimisistä lahdista, joiden välissä Munkkiniemi sijaitsee.


title: Huopalahti

text: Suuressa alueliitoksessa 1. tammikuuta 1946 Huopalahti lakkautettiin itsenäisenä kuntana yhdessä muiden pienten naapurikuntien kanssa ja liitettiin Helsingin kaupunkiin.


title: Huopalahti

text: Itsenäisen Huopalahden kunnan perustaminen tapahtui aikana, jolloin Helsingin ympärille syntyneiden esikaupunkien kunnallisten tehtävien hoito haluttiin järjestää muodostamalla esikaupungit eri kunniksi. Näin haluttiin välttää ristiriitoja kunnallishallinnossa maanviljelijäväestön ja esikaupunkiväestön välillä.


title: Huopalahti

text: Haagan taajaväkisen yhdyskunnan kuntakokouksessa 1909 virisi ajatus huvilakaupungin eroamisesta Helsingin maalaiskunnasta itsenäiseksi kauppalaksi. Kokouksessa asetettu toimikunta ryhtyi selvittämään asiaa. Helsingin maalaiskunnan valtuusto ilmoitti, että se suostuu jakoon rahallista korvausta vastaan. Korvausta haluttiin eräästä tiestä, käräjätalon vuokrasta ja vankeinhoidosta. Asia jäi kuitenkin lepäämään.


title: Huopalahti

text: M. G. Stenius -yhtiö oli ostanut itselleen Haagan lisäksi Munkkiniemen. Siksi uuteen kuntaan haluttiin myös Munkkiniemi. Maantieteellisistä syistä Lauttasaarikin haluttiin uuteen kuntaan. Silloisen lainsäädännön mukaan eroaminen emäkunnasta edellytti alueen erottamista ensiksi omaksi seurakunnakseen.


title: Huopalahti

text: Haagassa pidettiin 1914 kirkonkokous, johon ottivat osaa Talin, Konalan, Kaarelan ja Lauttasaaren kylien sekä Munkkiniemen säterin, Lehtisaaren, Vähä-Meilahden ja Sillbölen kaivos -nimisten tilojen asukkaat. Paikalla olleet Konalan, Kaarelan ja Lauttasaaren asukkaat halusivat pysyä erillään seurakuntahankkeesta. Kokous päätti esittää, että uuteen seurakuntaan tulisivat vain Pikku-Huopalahden entisessä kylässä sijainneen Pasilan alueen väestö sekä Haaga ja Munkkiniemen säteri. Senaatin harkittavaksi jätettiin Lauttasaaren asema, sillä se jäisi ilman liitosta erilleen emäseurakunnasta.


title: Huopalahti

text: Emäseurakunnan kirkonkokous puolsi ja Helsingin maalaiskunnan valtuusto vastusti jakosuunnitelmaa. Maalaiskunnan vastustus ei riittänyt estämään jakoa, sillä 16. elokuuta 1917 senaatti päätti Huopalahden seurakunnan perustamisesta toukokuun alusta 1918 alkaen.