title: Toyota

text: 1950-luvulla Toyota alkoi myydä autojaan ulkomailla, ja ensimmäiset Crown-mallit saapuivat Yhdysvaltoihin vuonna 1957. Seuraavan kahdeksan vuoden aikana Toyota kasvatti mainettaan Yhdysvaltain markkinoilla muun muassa Corollan avulla. Pohjois-Amerikassa Toyotan vuosittainen automyynti ylitti ensimmäisen kerran 2 miljoonan rajan vuonna 2003, niistä 1,3 miljoonaa valmistettiin paikallisesti. Yhdysvalloissa Toyota myi 30. miljoonannen autonsa kesäkuussa 2003. Ensiaskeleensa Euroopan markkinoilla Toyota otti 1960-luvun alkupuolella, kun Tanskaan aloitettiin maahantuonti vuonna 1963. Tähän mennessä Toyotoja on myyty Euroopassa jo yli 12 miljoonaa kappaletta.


title: Toyota

text: Koska Toyota on saavuttanut maineensa ennen muuta tavanomaisten perheautojen vamistajana, se otti vuonna 1988 käyttöön tytärmerkin Lexus, jolla markkinoidaan eräitä edustusluokan automalleja. Lexus-nimen on tarkoitus tuoda mieleen luksus.


title: Toyota

text:
Toyotalla ei ollut erityistä kansainvälistä tunnusta ennen vuotta 1989. Suunnittelukilpailun tuloksena syntynyt merkki muodostuu kolmesta ellipsistä, joista hahmottuu T-kirjain.
Toyota on hybridiautojen uranuurtaja. Se toi maailman ensimmäisen sarjavalmisteisen hybridiauton, Toyota Priuksen, markkinoille Japanissa vuonna 1997 ja maailmanlaajuinen myynti alkoi vuonna 2001. Myös Lexuksella on hybridimalleja, kuten Lexus RX 450h ja Lexus GS 450h.
Toyota on valmistanut myös polttomoottoriauton täyssähkövarianttia Toyota RAV4 EV:ia.
Täyssähköautojen tuotanto lopetettiin Toyotalla syyskuussa 2014
Toyota omistaa nykyisin kaksi muuta japanilaista autotehdasta, Daihatsun ja Hinon. Lisäksi Toyotalla on huomattava määrä kokoonpanotehtaita eri puolilla maailmaa, ja Yhdysvalloissa sillä on oman tuotantonsa ohella yhteistoimintaa General Motorsin kanssa. Toyota työllistää nykyään Euroopassa noin 56 000 henkilöä.


title: Toyota

text: Japanilaisten autovalmistajien alettua etsiä uusia vientimarkkinoita Korpivaara Oy aloitti neuvottelut Toyota Motor Corporationin kanssa vuonna 1962. Suomeen tuotiin koeautoina kaksi Toyopet Tiaraa, joilla kartoitettiin niiden sopivuutta Suomen oloihin. Varsinainen maahantuonti käynnistyi syksyllä 1964, kun Helsinkiin saapui ensimmäinen, 201 kappaleen erä Toyota Crown -autoja. Maahantuoja markkinoi uutuutta "suurena japanilaisena, jossa on amerikkalaiset tilat, eurooppalainen taloudellisuus ja japanilainen hienotekniikka". Autojen ostajat ja lehdistö ottivat Crownin vastaan hyvin myönteisesti, ja Tekniikan Maailma -lehti arvioi koeajon perusteella sen soveltuvan erityisen hyvin taksikäyttöön. Vuonna 1965 Toyota Crown maksoi Suomessa 11 600 markkaa, ja se sijoittui samaan hintaluokkaan esimerkiksi Citroën DS:n, Opel Rekordin, Peugeot 404:n, Plymouth Valiantin ja Volvo Amazonin kanssa. Jo vuoden 1965 aikana yli 150 Toyota Crownia rekisteröitiin Suomessa takseiksi.


title: Toyota

text: Toyotan liikkeellelähtöä Suomessa auttoi merkittävästi se, että useimmat ennakkoluulot japanilaisia autoja kohtaan oli jo murrettu Datsunin vakiinnutettua asemansa. Toyotan myyntiluvut lähtivät kuitenkin ripeämpään nousuun vasta hieman pienemmän Toyota Coronan tultua Suomen markkinoille syksyllä 1965. Keväällä 1967 tuli myyntiin Toyota Corolla, josta tuli valmistajan tärkein malli niin Suomessa kuin muuallakin. Corollan, Coronan ja Crownin menestyksen siivittämänä Toyota nousi henkilöautojen rekisteröintitilastossa 11. sijalle vuoden 1969 lopussa, jolloin sitä oli rekisterissä runsaat 19 000 autoa. Toyotan menestyskulku jatkui koko 1970-luvun ajan samalla kun esiteltiin uusia malleja. Vuonna 1973 Corolla nousi ensimmäisen kerran Suomen myydyimmäksi henkilöautomalliksi, ja samana vuonna alkoi Toyota Hiace -pakettiautojen maahantuonti. Vuonna 1979 esitelty, hieman Corollaa pienempi Tercel oli ensimmäinen etuvetoinen Toyota. 1970-luvun aikana Toyota nousi henkilöautojen merkkikohtaisessa tilastossa kolmanneksi Fiatin ja Volkswagenin jälkeen, ja sen osuus Suomen henkilöautokannasta nousi kolmesta 8,8 prosenttiin. Vuosina 1976–1977 Suomessa myytiin yli 2 000 kappaletta pientä Toyota Timangi -avolavapakettiautoa.


title: Toyota

text: Syyskuun alussa 1984 enemmistö Toyotan maahantuojan Korpivaara Oy:n osakkeista siirtyi Amer-yhtymän omistukseen. Vuoden 1988 lopussa Toyota oli Suomen toiseksi yleisin henkilöautomerkki Nissan-Datsunin jälkeen 197 225 autolla ja runsaan kymmenen prosentin osuudella koko henkilöautokannasta. Toyotan maahantuonti Suomessa järjestettiin uudelleen Toyota Motor Corporationin perustettua sitä varten oman tytäryhtiön vuonna 1995. Vuoden 1999 lopussa Toyota oli Suomen yleisin automerkki 331 970 autolla. Yleisimmät mallit olivat Corolla (150 987 autoa), Carina (57 431), Camry (14 643) ja Avensis (13 347) sekä pakettiautot Hiace (50 188) ja Hilux (12 077). Toyota Corolla oli Suomen yleisin yksittäinen automalli ja Toyota Hiace yleisin pakettiautomalli.


title: Toyota

text: Toyota on osallistunut useisiin moottoriurheilusarjoihin. Näitä ovat muun muassa Formula 1 -sarja, Le Mansin 24 tunnin ajot, NASCAR, Rallin maailmanmestaruussarja ja Super GT.


title: Toyota

text: Moottoriurheilussa käytettyjä malleja:


title: Toyota

text: Talleja:


title: Ceterum censeo

text: Ceterum censeo on Cato vanhemman käyttämän latinankielisen lauseen "Ceterum censeo Carthaginem esse delendam" alkuosa. ”Ceterum censeo” tarkoittaa ”muuten (muusta) olen sitä mieltä...” Catolla oli tapana päättää jokainen julkinen puheensa tällä lauseella, joka tarkoittaa ”Muuten olen sitä mieltä, että Karthago on tuhottava”, koska hän oli vakuuttunut, että Rooman oli hyökättävä Karthagoa vastaan ja tuhottava se, kuten lopulta kävikin.


title: Ceterum censeo

text: Nykymaailmassa sanonnan opetus viittaa siihen, miten poliitikot tai mainostajat voivat toiston avulla parantaa sanomansa läpimenoa. Sanontaa voi myös käyttää — jos kuulijakunta sen tuntee — puheen lopuksi, kun haluaa puhua aiheen ohi itselleen tärkeästä asiasta.


title: Celestinus II

text: Celestinus II (k. 8. maaliskuuta 1144) oli paavina 26. syyskuuta 1143 – 8. maaliskuuta 1144. Hänen oikea nimensä oli Guido di Castello. Hän opiskeli Pierre Abélardin alaisuudessa.


title: Celestinus II

text: Celestinus II oli paavina kaoottisessa tilanteessa, kun Rooma oli juuri julistettu tasavallaksi (Rooman kommuuni), ja hänen oli lähes mahdotonta toimittaa tehtäviään. Hänen lyhyeksi jääneen virkakautensa merkittävin päätös oli päästää Ranskan kuningas Ludvig VII pannasta ja poistaa kirkonkirous Ranskan yltä.


title: Celestinus II

text: Celestinus on haudattu Lateraaniin, Vatikaanivaltioon.


title: Pamppu

text: Pamppu eli patukka on tylppä lyömäase. Ensimmäiset tunnetut esimerkit erityisesti tätä tarkoitusta varten tuotetuista pampuista olivat brittiläisten katupoliisien puiset lyhyet patukat 1800-luvulta. Niitä käytettiin järjestyksenpidollisissa tehtävissä. Nykyisin pampusta käytetään virallisessa lakitekstissä nimitystä "patukka", ja se on laissa erikseen mainittu erilaisten viranomaisten, vartijoiden ja järjestyksenvalvojien voimankäyttöväline. Patukka voi olla kiinteä yhdestä kappaleesta valmistettu tai kokoonpainuva teleskooppipatukka. Sitä on mahdollista käyttää sekä hyökkäykseen että puolustautumiseen.


title: Pamppu

text: Pisimpään käytettyjä pampun materiaaleja oli kumi. Nämä patukat ovat yleensä noin 50 cm pitkiä ja paksuudeltaan noin tuuman. Niihin kuuluu kiinteä rannelenkki. Myös puuta käytettiin pitkään; nämä patukat olivat noin metrin pituisia. Valmistusmateriaalina erilaiset muovit ovat syrjäyttäneet puun; muovinen patukka kestää yleensä vaikeitakin sääolosuhteita hyvin, eikä ole niin herkkä hajoamaan kuivissa olosuhteissa. Lisäksi se on yksinkertainen valmistaa muotoon valamalla. Pampun pituudet vaihtelevat, mutta muiden kuin viranomaisten käyttämien patukoiden tulee määräysten mukaan olla pituudeltaan maksimissaan 70 senttimetriä. Virallisten määräysten mukaan voimankäyttövälineenä käytettävän patukan tulee myös olla yhtenäinen, sileäpintainen, ulokkeeton ja valmistettu muusta materiaalista kuin metallista.


title: Pamppu

text: Kuuluisa vanha patukkamalli, ”hiekkapussi” eli kahvalla varustettu nahka- tai pressukangaspussi, joka on täytetty noin 500 grammalla hiekkaa tai lyijyhauleja, on nykyisin laiton ase. Sitä on käytössä enää vain katutappeluissa.


title: Pamppu

text: Yhdysvaltalaisen poliisin käytössä on tullut tutuksi niin sanottu sivukahvapatukka, jossa pääasiallinen käyttöote on 90 asteen kulmassa patukan sivussa olevasta kahvasta. Alkujaan ensimmäiset sivukahvapatukat saivat inspiraationsa japanilaisesta budolajeissa käytettävästä tonfasta. Sivukahvapatukka yleistyi nopeasti yhdysvaltalaispoliisien käytössä 1900-luvun puolivälin jälkeen, kun silloiselle huonomaineiselle suoralle poliisipatukalle haettiin paremmin viranomaisimagoon sopivaa korvaajaa. Sivukahvapatukan perusasentoa pidettiin tällöin enemmän puolustuksellisena ja vähemmän uhkaavana. Uuden mallin omaksuminen toi mukanaan voimakkaan panostuksen koulutukseen ja erilaisten hallintaotteiden kehittämiseen. Nykyisin teleskooppipatukan voidaan katsoa syrjäyttäneen perinteisen sivukahvapatukan myös Yhdysvalloissa, joskin osa yhdysvaltalaisista poliisilaitoksista edelleen käyttää sivukahvapatukkaa tai sitä vastaavia patukoita. Teleskooppipatukoita valmistetaan myös sivukahvallisina versioina, joskin nämä ovat suhteellisen harvinaisia.


title: Pamppu

text: Teleskooppipatukasta puhuttaessa tarkoitetaan yleensä patukkaa, joka on valmistettu kahdesta tai kolmesta sisäkkäisestä metalliputkesta, jotka avattuina lukittuvat toisiinsa kitkan vaikutuksesta. Kokoonpainuvana sitä on helppo pitää mukana, eikä sen katsota provosoivan yleisöä, sillä teleskooppipatukka ei suljettuna juuri erotu varustevyöstä. Koska ennen mahdollista käyttöä teleskooppipatukka tulee avata voimakkaalla liikkeellä, on sen käyttöä erikseen harjoiteltava. Väärin tehty avauslyönti ei välttämättä lukitse patukkaa käyttöasentoon, jolloin patukan käytettävyys laskee. Avauksesta aiheutuva ääni ja näyttävä avausliike yhdessä voivat toimia kohtuullisena pelotteena ja selvänä merkkinä voimankäyttövalmiudesta, jolloin pamppua ei välttämättä tarvitse käyttää esilleoton jälkeen. Suurin osa käytössä olevista teleskooppipampuista on kitkalukitteisia. Sellaiset voidaan sulkea ainoastaan lyömällä pampun pää voimakkaasti kovaa pintaa vasten.


title: Pamppu

text: Teleskooppipatukoita valmistetaan myös muovista ja osa valmistajista on lisännyt patukkaan erilaisia lukitusratkaisuja, jotka lukitsevat patukan käyttöasentoon. Monet lukitusratkaisut vähentävät avaustekniikan aiheuttamia virheitä.


title: Pamppu

text: Teleskooppipatukoita ei Suomessa lain mukaan ole luvallista myydä yksityishenkilöille, ja niiden hallussapito yleisellä paikalla on kielletty. Teleskooppipatukan säilyttäminen esimerkiksi keräily- tai koristetarkoituksessa on kuitenkin sallittua, eikä vaadi erikseen lupaa.


title: Pamppu

text: Viranomaisten (muun muassa poliisi, sotilaspoliisi, valtion palveluksessa olevat vahtimestarit ja autonkuljettajat, tulli, rajavartijat, vanginvartijat) lisäksi teleskooppipatukkaa saavat pitää hallussaan yleisellä paikalla ainoastaan vartioimisliikkeen palveluksessa olevat vartijat sekä järjestyksenvalvojat, jotka ovat saaneet teleskooppipatukan käyttöön erityisen koulutuksen. Tällöin teleskooppipatukat ovat yleensä vartioimisliikkeen omaisuutta, ja yritys antaa ohjeet teleskooppipatukoiden kantamisesta työtehtävissä yleensä tehtäväkohtaisesti.


title: Pamppu

text: Suomen poliisi on siirtynyt käyttämään lähes yksinomaan teleskooppipatukkaa sen kentällä hyväksi havaittujen ominaisuuksien takia.


title: Pamppu

text: Sähköpamppu eli etälamautin ei varsinaisesti ole pamppu, koska sitä ei käytetä lyömiseen. Sen teho perustuu korkeajännitteiseen sähkövirtaan, joka aiheuttaa kohteen lihastoimintojen hetkellisen lamaantumisen. Sähkölamauttimien maahantuonti, myynti ja hallussapito yleisillä paikoilla on Suomessa kielletty. Poikkeuksia ovat viranomaiskäyttö ja muun muassa teurastamoilla käytettävät niin sanotut karjapiiskat.


title: Pamppu

text: Etälamautinta ei katsota ampuma-aseeksi vaan vaaralliseksi esineeksi. Siihen sovelletaan rikoslain 41. luvun 5. pykälän mukaista menettelyä. Hallussapito on sallittua esimerkiksi kotona, mökillä, mutta ei julkisilla paikoilla, ei myöskään julkisella paikalla olevassa ajoneuvossa. Sähkötainnutin voidaan luovuttaa myös alaikäiselle siihen soveltuvalla alueella, jota tämä laki ei koske, kuten kotona.


title: Muotoilu

text: Muotoilu eli design [disain] ( 'piirustus, suunnitelma, malli') tarkoittaa esineen tai muun kohteen käytettävyyden ja muodon suunnittelua tai sen valmistusta. Myös kaksiulotteisia graafisia suunnitelmia sekä käyttöliittymien ja brändien suunnittelua ja toteutusta voidaan sanoa muotoiluksi ja ne voivat kuulua muotoilijan työhön.


title: Muotoilu

text: Muotoilulla ilmaistaan erilaisia visuaalisia tyylejä, havainnollistetaan tuotteen ominaisuuksia ja käytettävyyttä muotokielen avulla.


title: Muotoilu

text: Esinemuotoilu voi olla "käsityömuotoilua" (sama kuin "taideteollinen muotoilu") tai "teollista muotoilua". Raja on epämääräinen.


title: Muotoilu

text: Taidehistoriassa italian sana "disegno" voidaan joskus kääntää piirustukseksi tai suunnitelmaksi. Renessanssin aikana "disegno" tarkoitti laajassa mielessä koko taideteoksen mielikuvan konseptia. Sana on joskus käännetty ”luovaksi kapasiteetiksi”. Jotkut teoreetikot käyttivät 1500-luvulla sanontaa "disegno interno", joka viittasi taiteilijan mielen ylhäisen ennustavaan ideaan. Federico Zuccaro johti disegnon sanonnasta "segno di Dio" (). Renessanssin ajatus kyvystä keksiä tai luoda asetti taiteilijan samalle jalustalle perimmäisen luojan, Jumalan kanssa. Samalla taidemaalauksen arvoasema asema nousi käsityöstä taiteen tasolle.


title: Muotoilu

text: Keski-Italian, varsinkin Firenzen, taiteilijat ja kirjailijat kiinnittivät erityistä huomiota "disegnon" tärkeyteen, vastakohtana Venetsiassa painotetulle sanalle "colore" 'väri'. Eri näkökulmat formalisoitiin Ranskassa 1600-luvulla, kun "Académie Royale" jakautui kahteen vastakkaiseen suuntaukseen, poussinisteihin, jotka kannattivat Nicolas Poussinin älyllistä lähstymistapaa ja rubénisteihin, jotka Roger de Pilesin johdolla ihailivat Rubensin teosten värejä ja lämpöä. Vastaavaa ristiriitaa saattoi nähdä 1800-luvulla Ingresin ja Eugène Delacroix'n välisessä kilpailussa, sekä ehkä 1900-luvulla Picasson ja Matissen välillä.


title: Muotoilu

text: Käsityömuotoilu on teollisen ajan myötä keskittynyt länsimaissa pääasiassa taiteellisten käyttöesineiden tai koriste-esineiden tekemiseen. Käsityömuotoilun prosessi voi olla hyvinkin taiteellinen ja tulos voi olla ennalta määrittelemätön. Työskentely tapahtuu usein yksin ja muotoilijan itsenäisten päämäärien ohjaamana. Käsityömuotoilijat ovat usein keskittyneet johonkin materiaaliin, kuten (puu, lasi, keramiikka, metallit, jalometallit, tekstiilit, kierrätysmateriaalit). Käsityömuotoilijan työprosessi on usein materiaalilähtöistä, toisin sanottuna tutkimalla ja kokeilemalla materiaalien tarjoamia mahdollisuuksia muotoilija saa innoituksen taideteokseen tai esineeseen. Muotoilijat innoittuvat myös muiden taiteilijoiden ja muotoilijoiden töistä.


title: Muotoilu

text: Teollisen muotoilun juuret sijoittuvat teollisen vallankumouksen 1700-luvun asiantuntijuuden syntymisen valistusaikaan sekä James Wattin höyrytekniikan patenttiin 1769 vuodelta Englannissa. Teollistumisen myötä 1800-luvulla tuotteiden suunnittelua tekivät sekä tekniset asiantuntijat, insinöörit, että arkkitehdit ja käsityöläiset. Sähkön käytön ja teknisten keksintöjen yleistyessä 1900-luvun alkuvaiheessa koneiden ja laitteiden suunnittelu alkoi myös yleistyä. Ensimmäiseksi teolliseksi muotoilijaksi on nimitetty Peter Behrensiä, joka toimi AEG:llä Saksassa muotoilijana vuosina 1907-1914 alkaen. Vaikka Behrens oli alun perin taidemaalari, hän oli myös itseoppinut arkkitehti..


title: Muotoilu

text: Teollinen muotoilu on sovellettua taidetta, joka ottaa huomioon tuotesuunnittelun esteettiset, kaupalliset ja taloudelliset tekijät. Teollinen muotoilija suunnittelee tuotteelle ulkomuodon ja sen toimintoja havainnollistavan ilmeen, sekä tutkii muun muassa erilaisia pintakäsittelyjä, väritysmahdollisuuksia ja pintoja. Yleensä teollinen muotoilija on tuotekehitystiimin yksi jäsen, jonka vastuulla on miellyttävän käyttäjäkokemuksen, tuotteen yrityskuvan ja yrityksen määrittelemän kohderyhmän mieltymyksiin sopivan materiaalisen kokonaisuuden havainnollistaminen. Vuonna 1972 SITRA määritteli teollisen muotoilun tehtävää seuraavasti: ”Teollinen muotoilu on teollisuustuotteiden tai tuotejärjestelmien kehitystyön osa. Teollisen muotoilijan tehtävä tuotekehityksessä on yhteistyössä ongelmaan liittyvien eri osa-alueiden asiantuntijoiden kanssa optimoida tuotteen muotoon vaikuttavat osatekijät ja niiden väliset suhteet. Tässä tehtävässä teollinen muotoilija ensisijaisesti vastaa tuotteen sopivuudesta käyttäjälle.” Keskeistä on myös kehittää tuotteen ergonomiaa, käytettävyyttä, valmistettavuutta ja kaupallistettavuutta. Ammattia voi verrata esimerkiksi arkkitehtiin, sillä muotoilijalla ei ole samanlaista täydellistä luovan ilmaisun vapautta kuin taiteilijalla.


title: Muotoilu

text: Teollinen muotoilija kehittää tuoteideasta markkinoitavan kaupallisen tuotteen, jonka valmistus on mahdollista käytettävissä olevilla voimavaroilla. Muotoilijan rooli on koota kaikki eri päämäärät: taloudelliset, toiminnalliset ja tekniset vaatimukset, sekä markkinoiden vaatimukset hyödynnettäväksi tuotesuunnitelmaksi. Muotoilija voi pohtia lisäksi esimerkiksi valmistuskustannusten alentamista uudella designilla, tuotteen käytettävyyden parantamista, tai ulkonäön kohentamista. Onnistunut muotoilu täyttää valmistajan kaupalliset, tuotannolliset ja logistiset vaatimukset, kuten myös käyttäjän tarpeet.


title: Muotoilu

text: Työkalunaan teolliset muotoilijat käyttävät nykyisin digitaalisia kuvankäsittely- ja 3D-mallinnusohjelmia tietokoneilla 3D-suunnitteluohjelmistoja. Suunnitteluohjelmia muotoilukäyttöön on lukuisia, halvoista yksittäisistä työkaluista laajoihin kolmiulotteisiin, tuotteen toimintaa mallintaviin suunnittelutietojärjestelmiin.


title: Muotoilu

text:
Teollisuudessa toimivan teollisen muotoilijan työ on luonteeltaan enemmän ryhmätyötä kuin esimerkiksi taideteollisuudessa työskentelevien muotoilijoiden. Yleistyksenä voisi sanoa, että mitä monimutkaisempi tuote sitä isompi ryhmä erilaisia ammattilaisia sitä on työstämässä.
Suomalainen muotoilu on maailmalla tunnettu käsite, joka pitkälti pohjautuu 1950-luvun muotoilijoiden, kuten Kaj Franckin, Saara Hopean, Timo Sarpanevan, Nanny Stillin tai Tapio Wirkkalan menestyneihin, laadukkaisiin tuotteisiin ja taide-esineisiin Milanon Triennaleissa. Tuolloin ”mestarimuotoilijat” olivat taitavia käsityöläisiä, jotka tunsivat materiaalien ominaisuudet ja käyttäytymisen omasta kokemuksestaan. Nykyisin tuotteet suunnitellaan tavallisesti tietokoneavusteisesti, osin virtuaalisesti 3D-mallinnusohjelmilla. Suomalainen muotoilu voidaan yhdistää myös Pohjoismaiseen muotoiluun eli Scandinavian Designiin, joka on modernia, pelkistettyä tyyliä.


title: Muotoilu

text: 1970-luvun matalasuhdanteiden ja öljykriisin aikana suomalaisen muotoilun imago oli melko matalalla, niin sanotun sosiaalisen muotoilun myötä. 1980-luvulla Suomen Taideteollisuusyhdistys, nyk. Design Forum Finland, järjesti Suomi muotoilee -näyttelyitä, joiden tavoitteena oli uudelleen nostaa suomalaisen muotoilun profiilia.


title: Muotoilu

text: Helsinki oli vuonna 2012 maailman muotoilupääkaupunki.


title: Muotoilu

text: Yrjö Kukkapuro (s. 1933), on suomalaisen funktionalismin edelläkävijöitä ja edustaa suomalaisten muotoilijoiden vanhempaa sukupolvea. Hänen ehkä tunnetuin työnsä on "Karuselli"-tuoli. Kukkapuro on saanut useita kansainvälisiä palkintoja, ja hänen "Ateljee"-nojatuolinsa on valittu New Yorkin Modernin taiteen museon kokoelmaan.


title: Muotoilu

text: Pro Finlandia -palkittu Hannu Kähönen (s. 1948) on ollut pitkään merkittävä taustahahmo suomalaisen muotoilun kentällä ja kansainvälisesti tunnetuimpia suomalaisia nykymuotoilijoita. Vuosiksi 2006–2011 taiteilijaprofessoriksi nimetyn Kähösen muotoilusta tunnetuinta - tai ainakin käytetyintä puolta edustaa HKL-Raitioliikenteen matalalattiaraitiovaunu.


title: Muotoilu

text: Tunnettuja suomalaisia muotoilijoita ovat myös Stefan Lindfors (s. 1962) ja Harri Koskinen (s. 1970). Lindfors tuli tunnetuksi 1980-luvulla, jolloin hän löi itsensä läpi esiintymällä runsaasti julkisuudessa. Stefan Lindfors on tuottelias ja laaja-alaisesti toimiva suunnittelija, ja hänestä tulikin julkisuutensa myötä hetkeksi aikaa teollisen muotoilijan ihannekuva. Lindforsin tuotanto on usein leikkisää, osin rajojakin rikkovaa.


title: Muotoilu

text: Harri Koskisen materiaaleina on ollut pitkälti lasi ja kovat materiaalit. Koskisen tuotanto on viileän eleetöntä ja minimalistista, Koskinen on tuonut kokonaan uuden tulkinnan skandinaviseen muotoiluperinteeseen. Hänet on palkittu muun muassa Italiassa vuonna 2004 "Compasso d'Oro" -palkinnolla, jota verrataan Nobel-palkintoon muotoilun saralla.


title: Kierrätys

text: Kierrätys tarkoittaa materiaalin, esineen tai muun kulttuurillisen asian käyttämistä hyödyksi uudessa yhteydessä. Usein kierrätyksellä tarkoitetaan jätteiden hyötykäyttöä uusien tuotteiden valmistuksessa. Kierrätys vähentää yleensä neitseellisten raaka-aineiden ja energian kulutusta, minkä vuoksi se on ympäristöä säästävä ratkaisu. Se vähentää myös jätteiden hävittämisestä aiheutuvaa ilman, veden ja maan saastumista.


title: Kierrätys

text: Jäte jaotellaan tyypillisesti ei-tuotannollisessa kulutuksessa syntyväksi yhdyskuntajätteeksi ja tuotannossa syntyväksi teollisuusjätteeksi.


title: Kierrätys

text: Kierrätys säästää energiaa neitseellisen raaka-aineen käyttöön verrattuna teräs- ja tinapeltipakkausten valmistuksessa 75 % ja alumiinipakkauksissa 95 %.


title: Kierrätys

text: Kierrätyksen hyödyt vaihtelevat tapauskohtaisesti. Joissain tapauksissa kierrätysprosessin ympäristöhaitat ylittävät hyödyt. Kierrätysmateriaaliin voi myös kertyä liikaa raskasmetalleja.


title: Kierrätys

text: Materiaalina kierrätettävä yhdyskuntajäte (sisältää kotitalousjätteen) kierrätystä varten jäte tulee tyypillisesti lajitella materiaalin mukaan. Yhdyskuntajätteestä voidaan lajitellaan erilleen esimerkiksi lasi, paperi, metalli, kartonki, biojäte sekä energian tuotantoon soveltuva jäte kuten yleisimmät muovit ja tietyt tekstiilit.


title: Kierrätys

text: Esineiden kierrätyksen tehostamiseksi on olemassa kierrätyskeskuksia, joihin voi viedä tarpeettomia tavaroita, mikäli ei halua myydä niitä kirpputorilla.


title: Kierrätys

text: Lajittelematon sekajäte ja kuivajäte loppusijoitetaan Suomessa tavallisimmin kaatopaikoille mikäli jätteenpolttolaitosta ei ole saatavilla. Vaikka jätteiden kokonaismäärä on kasvanut viime vuosina, on kaatopaikkajätteen määrä vähentynyt. Vuonna 2016 Suomen yhdyskuntajätteistä 42 % kierrätettiin, 55 % hyödynnettiin energiana ja 3 % sijoitettiin kaatopaikalle.


title: Kierrätys

text: Biologisesti hajoava ns. biojäte voidaan kierrättää kompostoimalla tai mädättämällä. Kompostoinnissa syntyvä multa voidaan käyttää vaikkapa viherrakentamisessa ja mädätyksessä syntyvästä biokaasusta voidaan tuottaa energiaa.


title: Kierrätys

text: Pantilliset juomapakkaukset ovat kierrätyksen edelläkävijöitä mihin tahansa muihin tuotteisiin ja pakkauksiin verrattuna. Palautettavia juomapakkauksia ovat muun muassa:


title: Kierrätys

text: Uudelleentäytettävät lasipullot ovat pantillisten juomapakkausten uranuurtajia. Ne täytetään uudelleen keskimäärin 33 kertaa. Palautetut alumiinitölkit sulatetaan, ja materiaalista valmistetaan uusia juomatölkkejä. Kierrätysmuovipulloista, eli kevyistä PET-pulloista valmistetaan uusia muovipulloja sekä pakkausmateriaalia.


title: Kierrätys

text: Kartongin erilliskierrätys on monien kaupunkien jätehuoltomääräysten nojalla järjestettävä suuremmissa taloyhtiöissä. Kierrätysastioihin voi laittaa kartonkia ja tavallisesti myös pahvia ja nestekartonkia. Keräyskartonkia ovat kaikki kaupasta ostettujen tuotteiden paperi- ja kartonkipakkaukset. Lisäksi keräyskartonkia ovat muun muassa aaltopahvilaatikot, ruskeat kirjekuoret ja voimapaperi (esimerkiksi kaupasta ostettavat paperikassit). Nestekartonkia ovat muun muassa maito-, mehu- ja piimätölkit, alumiinivuoratut mehupurkit, kartonkiset jäätelöpakkaukset sekä puhtaat kartonkiset kertakäyttöastiat. Kartongista valmistetaan uusiokartonkia, josta valmistetaan hylsykartonkia esimerkiksi paperi- ja kangasrullien sisään. Nestekartongin vaha- ja muovipinnoitteet käytetään energiantuotannossa. Alumiinivuoraus erotellaan esimerkiksi alumiinifolion raaka-aineeksi.


title: Kierrätys

text: Sähkölaitteet, kuten jääkaapit, televisiot, tietokoneet ja pyykinpesukoneet voi Suomessa kierrättää maksutta. Vastuu kierrätyksestä on valmistajilla ja maahantuojilla, jotka perivät kierrätysmaksun uusien laitteiden hinnoissa. Kierrätyspisteinä toimivat muun muassa kunnalliset jäteasemat ja useat kodinkoneliikkeet Niin sanotut Energiansäästölamput eli pienloistelamput ja muut loistelamput ovat ongelmajätettä niiden sisältämän elohopean vuoksi.


title: Kierrätys

text: Jätelasi viedään lasinkeräysastiaan, joita on usein elintarvikeliikkeiden läheisyydessä tai jätteenkeräyspisteissä. Lasijäte lajitellaan kunnasta riippuen joko yhteen tai kahteen ryhmään: värillinen ja väritön lasi. Lasipullot voi myös viedä jätelasin keräysastiaan, mutta lasipulloille löytyy omia keräyspisteitä lähes jokaisesta kaupasta. Kierrätyslasista valmistetaan muun muassa lasipulloja, hillopurkkeja ja lasivillaa. Yli puolet joko varastoidaan tai käytetään maanrakennusaineena. Kierrätetystä lasista valmistetun pakkauksen tunnistaa usein sen vihreästä tai ruskeasta väristä. Pantilliset lasipullot kiertävät parhaimmassa tapauksessa 30 kertaa.


title: Kierrätys

text: Kuumuutta kestäviksi tarkoitetut lasiesineet, kuten uunivuoat, kahvinkeitinten kannut, glögilasit, yms. eivät kelpaa tavallisen pakkauslasin kierrätykseen, koska ne valmistetaan borosilikaattilasista, jolla on korkeampi sulamislämpötila. Sulamatta jääneet klimpit saattavat aiheuttaa konevaurioita. Sama koskee posliinia. Myöskään tasolasi (ikkunalasi, peilit ja taidelasit) eivät sovellu tavanomaiseen lasinkeräykseen. Kun keräyslasi käytetään maarakentamiseen, voidaan kierrättää myös posliinia ja ikkunalasia.


title: Kierrätys

text: Metallinkeräysastiat on tarkoitettu kotitalouksista syntyvälle niin sanotulle pienmetallille. Myös kattilat ja pienikokoiset autojen ja koneiden osat sekä tyhjät maalitölkit ovat pienmetallia. Suurikokoisen metalliromun voi viedä romuliikkeeseen tai jäteaseman taikka kaatopaikan metallinkeräykseen. Jokaisessa metallipakkauksessa on yli neljännes kierrätettyä materiaalia. Lempäälässä metallista voi saada rahaakin Satu Hallisen Romukioskista.


title: Kierrätys

text: Muovien kierrätyksessä ongelma on niiden laaja kirjo. Vuoden 2016 aikana muovinkierrätys kehittyi huomattavasti Suomessa muovijätteen kaatopaikkakiellon myötä. Samana vuonna tuottajavastuu laajeni muovipakkausten pariin. Muovinkeräyspisteitä on Suomessa 500, ja niitä hoitaa Suomen Pakkauskierrätys RINKI Oy. Kerätty muovijäte päätyy Riihimäelle Fortumin (ent. Ekokem) muovijalostamolle, jossa muovilaadut erotellaan toisistaan infrapunasensoreilla. Kierrätetystä muovista valmistetaan muun muassa pusseja, kalvoja ja putkia. Ringin keräyspisteisiin kelpaavat kaikki muovipakkaukset lukuun ottamatta PVC-muovia sisältäviä pakkauksia, joita käytetään nykyisin hyvin vähän.


title: Kierrätys

text: Muovin kierrätys on ollut yleisempää jo aiemmin teollisuudessa, jossa muovilaadut ovat tiedossa. Myös palautuspulloja on kerätty kotitalouksista jo pitkään. Pulloista noin 90 % palautetaan. Vanhanmallinen panttipullo palautui täytettäväksi noin 30 kertaa ja kelpasi vielä senkin jälkeen uusien pullojen raaka-aineeksi. Nykyiset PET-muoviset pullot päätyvät yhden käyttökerran jälkeen kierrätykseen esimerkiksi fleece-kankaan valmistukseen.


title: Kierrätys

text: Suomessa paperinkeräys alkoi 1920-luvulla, kun Ruben Liebkind ensimmäisenä Suomessa erikoistui keräyspaperiin. Kurt Pilack perusti Helsingin Länsisatamaan Suomen ensimmäisen keräyspaperin lajittelulaitoksen. Vuonna 1943 perustettiin Jätekeskus Oy, nykyiseltä nimeltään Paperinkeräys Oy, paperin keräämistä ja raaka-aineen hankintaa varten.


title: Kierrätys

text: Paperinkeräys toimi vuodesta 1947 lähtien lukuisten asiamiesten kautta palkkioperusteella. Tietystä kilomäärästä keräyspaperia sai asiamieheltä suoraan rahapalkkion sekä suunnilleen yhtä arvokkaan "arvosetelin". Arvosetelit muistuttuivat ulkonäöltään hieman Yhdysvaltain dollariseteleitä. Kun arvoseteleitä oli koossa riittävästi, niillä saattoi ostaa sitä vastaavan rahamäärän kanssa huomattavan edullisesti monia käyttö- ja koruesineitä, muun muassa pöytähopeita (Margit-sarja), kelloja, koruja. Myös Meccano-rakennussarjat kuuluivat keräyskohteisiin. Vuonna 1965 Suomen Punainen Risti sai ostettua seitsemän ambulanssia, kun paperijuna Sallasta Inkeroisiin haki keräykseen lahjoitettua paperia. Inkeroisissa (Kouvola) toimi siihen aikaan Suomen ainoa keräyspaperin käsittelylaitos. 1960-luvulla monet partiolippukunnat rahoittivat toimintaansa muun muassa paperia keräämällä. Varsinkin maaseudun kansakouluihin hankittiin 1960-luvun alkupuolella ensimmäiset tv-vastaanottimet paljolti koululaisten keräämällä paperilla. Televisiot eivät kuitenkaan kuuluneet keräyspalkkiovalikoimaan. Keräyspalkkiosta luovuttiin 1970-luvun alussa.


title: Kierrätys

text: Asuinalueilla on keräyskontteja erikseen paperille ja erikseen keräyskartongille tai -pahville. Paperinkeräyskonttiin saa laittaa kaiken puhtaan ja kuivan mainospostin ja postin tuoman paperin, jossa ei ole foliota, muovia, vahaa tms. sopimatonta materiaalia. Myös ikkunalliset kirjekuoret ja niitatut aikakauslehdet sekä puhelinluettelot saa laittaa.


title: Kierrätys

text: Paperikuitu voidaan kierrättää 3–5 kertaa. Suomessa noin kolme neljännestä paperista kerätään, ja vuosittain keräyspaperia kertyy noin 750 000 tonnia, mikä kattaa noin 5 % paperiteollisuuden tarpeesta. Keräyspaperista valmistetaan mm. sanomalehti- ja luettelopaperia, wc-paperia ja talouspaperia.


title: Kierrätys

text: Käytettyjä paristoja ja pienakkuja voi palauttaa kaikkiin niitä myyviin liikkeisiin. Yleinen keräysväline paristoille on punainen pahvilaatikko, jossa on kyljessä pariston kuva. Paristot murskataan ja niiden sisältämät aineet käytetään uudelleen.


title: Kierrätys

text: Tahot kuten Pelastusarmeija, kehitysapujärjestö UFF, Fida International ja Punaisen Ristin Kontti-kierrätystavaratalo keräävät kierrätyspisteissään puhtaita ja uudelleen käyttöön kelpaavia vaatteita. Järjestöjen keräämät vaatteet menevät kehitysmaihin ja muille apua tarvitseville. Osa vaatteista myydään ja niistä saatu tuotto käytetään avustustyöhön kotimaassa sekä ulkomailla.


title: Kierrätys

text: Vuoden 2016 alusta alkaen Suomessa vaatetekstiilien sijoittaminen kaatopaikalle on kiellettyä. Vaatetekstiilien uusikäyttö on vähäistä ja valtaosa niistä poltetaan energiaksi.


title: Kierrätys

text: Ajoneuvon viimeinen omistaja on oikeutettu luovuttamaan ajoneuvon mille tahansa jätelain (L 646/2011) mukaisesti rekisteröidylle vastaanottajalle. Vastaanottajalla on velvollisuus ottaa poistettava ajoneuvo vastaan ja antaa luovutuksesta romutustodistus, joka päättää omistajan vastuun ajoneuvosta. Vastaanottajan tulee huolehtia ajoneuvon rekisteristä poistamisesta sekä ajoneuvon käsittelystä kierrätykseen asetuksen mukaisesti.


title: Kierrätys

text: Autojen kierrätysjärjestelmän muodostavat vastaanotto, romutuspoisto, esikäsittely ja murskaus. Vastaanottopisteessä auton asiapaperit sekä rekisteröinti- ja tunnistetiedot tarkastetaan. Vain auton omistajalla on oikeus luovuttaa ajoneuvo.


title: Kierrätys

text: Ajoneuvojen renkaiden kierrätys perustuu valtioneuvoston päätökseen vuodelta 1995. Renkaiden kierrätys perustuu tuottajavastuuseen ja uusien renkaiden hintaan sisältyy kierrätysmaksu. Kuluttaja voi maksutta jättää käytöstä poistetut renkaat keräyspisteeseen, joka toimittaa ne edelleen jatkokäsittelyyn.


title: Kierrätys

text: Jos kierrätykseen tuleva rengas on ehjä, se voidaan pinnoittaa ja käyttää uudelleen. Pinnoituskelvottomista linja- ja kuorma-autojen renkaista tehdään louhintatyömaille räjäytysmattoja. Kokonaisia renkaita ja rengasrouhetta käytetään muun muassa meluvallien pohjarakenteissa. Rengasrouhetta voidaan käyttää myös teiden ja erilaisten kenttien pohjarakenteissa täyttöön ja eristykseen. Kaatopaikkojen pohjarakenteissa oleva rengasrouhe toimii myös salaojituksena. Ratsastuskenttien pohjarakenteissa hyödynnetään kumirouheen jousto-ominaisuuksia. Hienoksi jauhettua kumiainesta lisätään asfalttiin vaimentamaan rengasmelua. Kumirouheen etuina perinteisiin kiviaineisiin täyttömateriaaleihin verrattuna pidetään keveyttä ja edullisuutta.


title: Lauren Bacall

text: Lauren Bacall ( [lɔrən bəˈkɔːɫ], oik. Betty Joan Perske; ) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Bacall nousi tähdeksi jo ensimmäisessä elokuvassaan "Kirjava satama" (1944). Häntä pidetään amerikkalaisen elokuvan ikonina.


title: Lauren Bacall

text: Bacall tuli tunnetuksi film noir -elokuvien, kuten "Syvän unen" (1946) ja "Pimeän käytävän" (1948) kohtalokkaana naisena. Sitten hän laajensi skaalaansa komediaan "Kuinka miljonääri naidaan" (1953) ja melodraamaan "Tuuleen kirjoitettu" (1956).


title: Lauren Bacall

text: Bacallin ura elokuvassa ja teatterissa kesti seitsemän vuosikymmentä. Hänet tunnetaan ennen kaikkea vahvan naisen perustyyppinä. Hänelle myönnettiin useita palkintoja, muiden muassa kaksi Golden Globe -patsasta. Vuonna 1997 hän sai Oscar-ehdokkuuden elokuvasta "Tilaa rakkaudelle" (1996) ja vuonna 2009 Oscar-kunniapalkinnon elämäntyöstään.


title: Lauren Bacall

text: Bacall kuoli sairauskohtaukseen 89-vuotiaana kotonaan New Yorkissa 12. elokuuta 2014.


title: Lauren Bacall

text: Betty Joan Perske syntyi Bronxissa, New Yorkissa 16. syyskuuta 1924 Natalie Weinstein-Bacalin ja William Persken ainoaksi lapseksi. Hänen äitinsä oli romanialainen siirtolainen, joka työskenteli sihteerinä ja isä taas puolanjuutalaiseen perheeseen New Jerseyssä syntynyt myyntimies. Pian Betty Joanin syntymän jälkeen perhe muutti Brooklyniin Ocean Parkwaylle. Keskiluokkaisessa juutalaisperheessä kasvanut Betty Joan sai hyvän koulutuksen varakkaiden setiensä antaman taloudellisen avun ansiosta. Hän kävi ensin New Yorkin Tarrytownissa yksityistä tyttökoulua nimeltä The Highland Manor Boarding School for Girls. Sen jälkeen hän opiskeli Julia Richman High Schoolissa Manhattanilla.


title: Lauren Bacall

text: Betty Joanin vanhemmat erosivat hänen ollessa viisivuotias, eikä hän enää tavannut isäänsä. Betty Joan muodosti hyvin läheisen suhteen äitiinsä, joka meni uusiin naimisiin ja muutti myöhemmin asumaan Kaliforniaan, kun tyttärestä oli tullut elokuvatähti. Kun hänen äitinsä muutti sukunimensä virallisesti Bacaliksi, Betty Joan otti myös nimen käyttöönsä uransa alussa, lisäten loppuun yhden l-kirjaimen.


title: Lauren Bacall

text: Bacall oli isänsä kautta sukua Israelin yhdeksännelle presidentille, Shimon Peresille.


title: Lauren Bacall

text: Alun perin tanssijan urasta haaveillut Betty Joan alkoi vuonna 1941 käydä draamatunneilla American Academy of Dramatic Arts -koulussa, jossa hänen luokkatoverinaan oli Kirk Douglas. Samaan aikaan hän työskenteli valokuvamallina ja teatterin paikannäyttäjänä. Betty Joan debytoi Broadwaylla 17-vuotiaana, kun hän toimi avustajana näytelmässä "Johnny 2 X 4". Hän asui tuolloin New Yorkin Greenwich Villagessa yhdessä äitinsä kanssa, ja voitti paikallisen kauneuskilpailun Miss Greenwich Village vuonna 1942.


title: Lauren Bacall

text: Betty Joan toimi teinimallina ennen elokuvauraansa ja esiintyi muotilehtien, kuten "Voguen" ja "Harper's Bazaarin", kansissa. Hänessä havaittiin ”kissamaista suloa” sekä huomioitiin ”kullanvaaleat hiukset ja sinivihreät silmät”. "Harper's Bazaar" -lehden kannesta Betty Joanin löysi elokuvaohjaaja Howard Hawksin mallina työskennellyt vaimo Nancy ”Slim” Keith. Tämä kehotti Hawksia kutsumaan Betty Joanin Hollywoodiin koekuvaukseen. Hawks pyysi sihteeriään selvittämään Bacallin taustoja, mutta tämä oli käsittänyt väärin ja lähettikin Betty Joanille junalipun Hollywoodiin koekuvausta varten.


title: Lauren Bacall

text: Tavattuaan Betty Joanin Hawks allekirjoitti hänelle saman tien seitsenvuotisen sopimuksen Warner Brosin kanssa 100 dollarin viikkopalkalla. Betty Joan muutti etunimensä Laureniksi ja otti taiteilijanimekseen äitinsä sukunimen Bacal, jonka loppuun hän lisäsi l-kirjaimen. Howard Hawks vaimoineen otti Bacallin siipiensä suojiin; Slim puki hänet tyylikkääksi ja opasti häntä käytöstavoissa ja makuasioissa. Hawks taas ryhtyi Bacallin henkilökohtaiseksi manageriksi. Hän myös ehdotti, että Bacall muuttaisi äänensä matalammaksi ja syvemmäksi – hänen luonnollinen puheäänensä oli kimeä nenä-ääni. Hawks palkkasi Bacallille äänivalmentajan, jonka johdolla hän opetteli tunnusomaisen ”kehräävän” äänensä.


title: Lauren Bacall

text: Hawks kiinnitti Bacallin vuoden 1944 elokuvaansa "Kirjava satama". Koekuvauksessa hermostunut Bacall painoi leukansa rintaa vasten, käänsi kasvonsa kameraa kohti ja kiinnitti katseensa ylös. Tästä ”The Lookiksi” kutsutusta maneerista tuli tumman äänen ohessa hänen tavaramerkkinsä. Bacall oli 173 senttimetriä pitkä, mikä oli harvinaista ajan naisnäyttelijöille. Myös tämä ominaisuus sai hänet erottumaan joukosta.


title: Lauren Bacall

text: Bacallin rooli "Kirjavan sataman" käsikirjoituksessa oli aluksi pieni, mutta filmauksen aikana hänelle lisättiin yhä enemmän kohtauksia ja rooli laajeni lopulta naispääosaan. Roolihahmon esikuvana toimi Hawksin vaimo Slim. Bacall nousi välittömästi tähteyteen elokuvan julkaisun myötä. Hänen käheä äänensä ja androgyyni karismansa nostivat hänet muoti-ikoniksi ja tekivät hänestä modernin, itsenäisen naisen esikuvan. Elokuvan kuvauksissa Bacallin ja vastanäyttelijä Humphrey Bogartin välille syntyi rakkaussuhde.


title: Lauren Bacall

text: Warner Bros. järjesti laajan julkisuuskampanjan elokuvan markkinoimiseksi ja samalla promotoitiin tuoretta elokuvatähteä. PR-kampanjan merkeissä Bacall vieraili National Press Clubilla Washingtonissa, jossa lehdistöagentti pyysi häntä istumaan pianon päällä varapresidentti Harry S. Trumanin soittaessa sitä.


title: Lauren Bacall

text: "Kirjavan sataman" jälkeen Bacall nähtiin film noirien sankarittarena ja komediaelokuvien dynamona. Bacall tunnettiin valikoivuudestaan rooliensa suhteen: hän hylkäsi suuren osan tarjotuista käsikirjoituksista, mikä oli harvinaista nuorelle naisnäyttelijälle.


title: Lauren Bacall

text: Bacallin seuraava elokuva "Madridin lähettiläs" sai kehnot arvostelut, jotka olisivat voineet huomattavasti vahingoittaa hänen uraansa. Roolisuoritus seuranneessa film noir -elokuvassa "Syvä uni" (1946) kuitenkin jatkoi hänen urakehitystään. Rooli itsenäisenä ja salaperäisenä Vivianina myös vakiinnutti hänen femme fatalen imagoaan. Hänen vastanäyttelijänsä elokuvassa oli jälleen Bogart. "Syvän unen" lisäksi Bacall näytteli Bogartia vastaan vielä kahdessa elokuvassa. Film noir "Pimeä käytävä" (1947) perustui David Goodisin samannimiseen romaaniin. Bacall näytteli elokuvassa arvoituksellista sanfranciscolaistaiteilijaa ja sai myönteisiä arvioita suorituksestaan; Bogartin saama vastaanotto oli kielteisempi. John Hustonin ohjaamassa melodramaattisessa jännityselokuvassa "Myrskyvaroitus" vuonna 1948 Bacall näytteli viimeisen kerran samassa elokuvassa Bogartin kanssa. Toisessa merkittävässä miesroolissa oli Edward G. Robinson.


title: Lauren Bacall

text: Vuonna 1953 Bacall näytteli yhtä pääosaa Jean Negulescon ohjaamassa elokuvassa "Kuinka miljonääri naidaan". Muissa päätehtävissä olivat Marilyn Monroe ja Betty Grable. Elokuva oli merkittävä käännekohta Bacallin uralla, sillä siinä hän osoitti olevansa myös taitava komedienne. Hän näytteli elokuvassa nokkelaa onnenonkijaa Schatze Pagea. Kaikkien aikojen ensimmäinen CinemaScope-menetelmällä kuvattu "Kuinka miljonääri naidaan" oli ilmestyessään jättimenestys, ja Bacall sai positiivisia arvioita suorituksestaan.


title: Lauren Bacall

text: 1960–1980-luvuilla Bacall niitti menestystä Broadway-musikaaleissa. "Applausesta" (1970) ja "Woman of the Yearista" (1980) hän sai Tony-palkinnon.


title: Lauren Bacall

text: Bacall oli Oscar-ehdokkaana vuonna 1997 Barbra Streisandin ohjaamasta elokuvasta "Tilaa rakkaudelle". Vuonna 1999 American Film Institute valitsi Bacallin vuosisadan 20:nneksi tärkeimmäksi naisnäyttelijäksi.


title: Lauren Bacall

text: Sen jälkeen Bacall näytteli tärkeissä osissa muun muassa Lars von Trierin elokuvissa "Dogville" (2003) ja "Manderlay" (2005) sekä elokuvissa "Birth" (2004) ja "The Walker – seuralainen" (2007). Vuonna 2009 hänelle myönnettiin Oscar-kunniapalkinto elämäntyöstä.


title: Lauren Bacall

text: Etnisyydeltään juutalaisen Bacallin yksityiselämä tuli tunnetuksi etenkin avioliitosta Humphrey Bogartin kanssa. He saivat kaksi lasta, poika Stephenin ja tytär Leslien. Bogart kuoli syöpään vuonna 1957, ja Lauren Bacall jäi leskeksi 32-vuotiaana. 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa Bacall seurusteli laulaja Frank Sinatran kanssa. Sinatran jätettyä hänet hän muutti Hollywoodista takaisin New Yorkiin, jossa aloitti menestyksekkään teatteriuran.


title: Lauren Bacall

text: Vuosina 1961–1969 Bacall oli naimisissa näyttelijä Jason Robardsin kanssa. Heille syntyi poika Sam, joka on itsekin näyttelijä. Avioliitto päättyi eroon, osaksi Robardsin alkoholismin takia.


title: Lauren Bacall

text: Lauren Bacall asui New Yorkissa Dakota-talossa 1960-luvulta aina kuolemaansa saakka. Lauren Bacall kirjoitti kaksi omaelämäkertakirjaa: "Tällaista se oli" ("By Myself", 1978) ja "Now" (1994) sekä ensimmäiseen omaelämäkertaansa lisäkappaleen "By Myself and Then Some" (2005).Bacallilla on elokuvaurastaan tähti Hollywood Walk of Famella, 1700 Vine Street-korttelin itäosassa.


title: Kalevalamitta

text: Kalevalamitta eli "nelipolvinen trokee" on itämerensuomalaisten kielten parissa lauluissa käytetty runomitta, joka on eräs trokeisen tetrametrin muoto. Sitä käytettiin kaikentyyppisessä runoudessa: mytologisissa runoissa ja kertovissa sankarirunoissa eli epiikassa, lyyrisissä lauluissa, riittirunoissa kuten häälauluissa ja loitsuissa, sananlaskuissa sekä ylistys- pilkkarunoissa. Nimitys kalevalamitta perustuu Elias Lönnrotin "Kalevala"-teoksen nimeen. Kielihistoriallisin perustein kalevalamitan on arveltu syntyneen jo ennen ajanlaskua alkua.


title: Kalevalamitta

text: Kalevalamittaa on tutkittu Henrik Gabriel Porthanin ajoista lähtien. Sen säännöt muotoili laajojen aineistojen pohjalta melko kattavasti Elias Lönnrot, ja myöhemmin työtä jatkoi muun muassa Matti Kuusi. Kalevalasäkeen metrisiä variaatioita on esitellyt Aulis Rintala. Pentti Leinon mukaan kalevalamitta on kehittynyt kiinteässä yhteydessä kielen kanssa: kielen ja murteen muutokset ja erikoispiirteet näkyvät runomitan säännöstön vaihteluina.


title: Kalevalamitta

text: Vaikka tutkimuksissa on määritelty klassisen kalevalamitan säännöt hyvinkin tarkasti, elävässä runoudessa ei ollut kyse tiukoista säännöistä vaan ennemminkin suuntaa antavista mieltymyksistä, säännönmukaisuuksista. Laulajilla itsellään saattoi olla hyvinkin selkeitä näkemyksiä siitä, miten hyvä runo rakentui. Parhaidenkin laulajien runoissa oli mitallisia poikkeuksia, esimerkiksi Arhippa Perttusen runoissa on "mittavirheitä" noin 2,7 %, yhtä paljon kuin Lönnrotin "Kalevalassa". Ainakin osaa poikkeavuuksista voi pitää myös tietoisina tyylipiirteinä. Mittaan ja sen variaatioon vaikutti myös se, että runot olivat joitain loitsuja ja sananlaskuja lukuun ottamatta laulettua perinnettä. Erityisesti virolainen regilaul (runolaulu), jonka runomitta tunnetaan regivärss-nimellä, ei noudata klassisen kalevalamitan kaikkia perussääntöjä ja tyylikeinoja.


title: Kalevalamitta

text: Nykyään kalevalamitta tunnetaan ennen muuta "Kalevalan" runomittana, mistä se on saanut nimensäkin. Sitä voidaan kutsua myös suomalaiseksi mitaksi (esimerkiksi Niemi: "Vanhan suomalaisen runomitan synnystä", Ravila: "Vanhan suomalaisen runomitan probleema").


title: Kalevalamitta

text: Tunnetuista suomalaisista runoilijoista kalevalamittaa on käyttänyt muun muassa Eino Leino "Helkavirsissään". Muualla maailmassa on esimerkiksi Henry Wadsworth Longfellow käyttänyt kalevalamitan kaltaista runomittaa tunnetussa Amerikan intiaaneja kuvaavassa "Hiawatha"-runoelmassaan vuodelta 1855.


title: Kalevalamitta

text: Robert A. Heinlein kätki proosamuotoisen "Time Enough for Love" -romaaninsa lukuun ”Tale of the Adopted Daughter” kalevalamittaisia säkeitä.


title: Kalevalamitta

text: Siitä, millainen nykyrunous lasketaan kalevalamitaksi, on virinnyt erimielisyyttä. Suomessa toimii kaksi kalevalaiseen runomittaan erikoistunutta yhdistystä, Kalevalaisen Runokielen Seura ry (KaRuSe) ja Vienan karjalan ystävät ry. Näillä kahdella on erilainen käsitys kalevalamitasta. KaRuSe kannattaa klassista kalevalamittaa, ja pitää sen tiukoista säännöistä poikkeamista astumisena ulos kalevalamitasta. Vienan Karjalan Ystävät ry. hyväksyy vapaamman kalevalamitan ja kannustaa sen mukaan helppoon kalevalamitan omaksumiseen ja käyttöön.


title: Kalevalamitta

text: Vienan Karjalan Ystävät ry:n mukaan teet kalevalaista runomittaa näin:


title: Kalevalamitta

text: Seuraavassa on esitelty klassinen "Kalevalan" runokieleen pohjautuva kalevalamitta.


title: Kalevalamitta

text: Kalevalamittainen säe koostuu yleensä kahdeksasta tavusta, jolloin se jakautuu neljään kaksitavuiseen "runojalkaan". Esimerkeissä runojalkojen rajat on osoitettu vinoviivoilla.


title: Kalevalamitta

text: Säkeen ensimmäinen runojalka voi toisinaan olla kolmitavuinen tai harvoissa poikkeustapauksissa jopa nelitavuinen, jolloin säkeessä on yhdeksän tai kymmenen tavua:


title: Kalevalamitta

text: Runojalkoja säkeessä on aina neljä, ja muut kuin ensimmäinen runojalka ovat aina kaksitavuisia.


title: Kalevalamitta

text: Kalevalamitan kaikki runojalat ovat (kolmi- ja nelitavuisia poikkeuksia lukuun ottamatta) trokeita. "Trokee" on kaksitavuinen runojalka, jossa runopaino on tavuista ensimmäisellä. Tätä runojalan ensimmäistä tavua sanotaan runojalan "nousuksi". Vastaavasti runojalan jälkimmäinen tavu on sen "lasku".


title: Kalevalamitta

text: Suomen kielessä sanan pääpaino on aina sen ensimmäisellä tavulla, ja tällaisen pääpainollisen tavun sijoittuminen säkeeseen riippuu siitä, onko se pitkä vai lyhyt. Tavut jaetaan lyhyisiin ja pitkiin seuraavasti:Pääsääntö koskee sanan ensimmäisen tavun eli ensitavun sijoittumista muissa kuin ensimmäisessä runojalassa. Yhdyssanojen jokaisen yhdysosan on noudatettava pääsääntöä, eli yhdyssanojen osia käsitellään kuin itsenäisiä sanoja.


title: Kalevalamitta

text: Jos ensitavu on runojalan nousussa, sen on oltava pitkä.


title: Kalevalamitta

text: Jos ensitavu on runojalan laskussa, sen on oltava lyhyt.


title: Kalevalamitta

text: Säettä, jossa kaikki ensitavut ovat runojalan nousussa, sanotaan "tasasäkeeksi" (vanhempia nimityksiä perussäe, normaalisäe): paha / päivä / parran / päällä - Pohjan / akka / harva/hammas - sini/sukka / äijön / lapsi - vaka / vanha / Väinä/möinen.


title: Kalevalamitta

text:
Säettä, jossa ainakin yksi runojalka on murrettu eli pääpainollinen tavu on runojalan laskussa, sanotaan "murtosäkeeksi" (vanhempi nimitys murrelmasäe): laski / laulel/len ve/siä - selväl/lä me/ren se/lällä. Kalevalassa on lähes 300 sellaista murtosäettä, joissa sanojen kolmekin alkutavua joutuvat koronpoljennan kohteeksi: ja kai/ken e/lon vä/hyyttä - ei tääl/lä si/nun si/joa - ei ol/lut ve/no ko/toinen.
Hyvässä kalevalamittaisessa runossa tasa- ja murtosäkeitä on suunnilleen yhtä paljon.


title: Kalevalamitta

text: Säkeen ensimmäinen runojalka on muodoltaan muita vapaampi. Sen ei tarvitse noudattaa pääsääntöä. Siinä voi myös olla kolme tai poikkeuksellisesti jopa neljä tavua. Jos ensimmäisessä runojalassa on enemmän kuin kaksi tavua, niiden olisi kuitenkin hyvä olla mahdollisimman kevyitä, mieluiten pääosin lyhyitä tavuja.


title: Kalevalamitta

text: Yksitavuisten sanojen ei tarvitse noudattaa pääsääntöä, vaan ne voivat sijoittua säkeessä mihin tahansa paitsi viimeiseen runojalkaan. Jos samassa runojalassa on kaksi yksitavuista sanaa, niistä pitempi tai muuten painokkaampi sijoittuu kuitenkin mieluummin nousuun ja lyhyempi tai painottomampi laskuun.


title: Kalevalamitta

text:
Toinen ja kolmas runojalka eivät voi muodostua yhdestä nelitavuisesta sanasta. Yhdyssana tässä asemassa on kuitenkin sallittu.
Säännön nimi tulee siitä, että se määrää jättämään tasasäkeen puoliväliin sanajaon eli niin sanotun taitteen eli kesuuran.


title: Kalevalamitta

text: Säkeen viimeinen tavu ei saa olla pitkävokaalinen. Säe ei myöskään voi loppua yksitavuiseen sanaan.


title: Kalevalamitta

text: Viskurilaki ei ole sääntö vaan suositus. Sen mukaan pitemmät sanat pyrkivät viskautumaan säkeen loppupuolelle ja lyhyemmät sanat jäävät mieluummin säkeen alkuosaan. Erityisesti viisitavuiset ja pitemmät sanat tulisi sijoittaa säkeen loppuun, jos se on pääsääntöä noudattaen mahdollista.


title: Kalevalamitta

text: Alkusointu on yleensä säkeensisäinen tyylikeino. "Vahvassa alkusoinnussa" vähintään kaksi säkeen sanaa alkaa samalla konsonantin ja vokaalin yhdistelmällä, tai samalla vokaalilla:


title: Kalevalamitta

text: "Heikossa alkusoinnussa" sanat ovat silloin, kun ne alkavat joko eri vokaaleilla tai samalla konsonantilla:


title: Kalevalamitta

text: Kaikissa säkeissä ei tarvitse olla heikkoakaan alkusointua, ja useimmiten alkusoinnutettujen säkeiden sanoista vain kaksi on alkusoinnussa keskenään. Alkusoinnun ohella voi käyttää "sisäsointua": siitä on kysymys, kun säkeen sanoissa on äänteellistä samankaltaisuutta muualla kuin alussa. Säkeiden loppusointuisuuteen kalevalamitassa ei periaatteessa pyritä. Loppusointua tosin muodostuu usein kerron vaikutuksesta, kun peräkkäisten säkeiden loppusanat ovat muoto-opillisesti samankaltaisia.


title: Kalevalamitta

text: Yksinkertaisimmillaan kerto tarkoittaa saman asian sanomista toisin sanoin peräkkäisissä säkeissä, mutta tähän tyylikeinoon kuuluu paljon muutakin. Peräkkäisissä säkeissä voidaan ilmaista kaksi eri näkökantaa asiaan tai niiden vastakohdat. Kerto voi joskus olla myös säkeen sisäistä, koostua useamman säkeen ryhmistä tai muodostaa luetteloita. "Kalevalassa" kertoa on käytetty paljon runsaammin kuin kansanrunoissa tai uudemmassa kalevalamittaisessa runoudessa.


title: The Cure

text: The Cure on brittiläinen rockyhtye, joka perustettiin Crawleyssä, Sussexissa vuonna 1976. The Cure oli yksi punkin jälkimainingeissa syntynyt gootti-suuntauksen edustajista Siouxsie and the Bansheesin sekä Joy Divisionin ohella.


title: The Cure

text: Yleisin yhtyeen musiikista käytetty nimitys on goottirock, vaikka yhtyeen johtohahmo Robert Smith itse kieltää goottivaikutuksen. Yhtyeen musiikki on ollut yleensä melankolista, eksistentialistista ja psykedeelisvivahteista, Pornography -albumilla synkkää, maailmantuskaista ja ahdistunutta, mutta sen menestyneimmät kappaleet "Lovecats" ja "Friday I'm in Love" ovat kevyitä ja iloisia popkappaleita.


title: The Cure

text: The Cure aloitti 1976 punkyhtyeenä nimeltä Malice. Vuotta myöhemmin yhtyeen nimi muuttui Easy Cureksi, mutta ensimmäisestä sanasta luovuttiin 1978, koska se kuulosti yhtyeen jäsenten mielestä hieman vanhanaikaiselta ja hippivaikutteiselta. Robert Smith siirtyi laulajaksi Easy Curen Peter O'Toolen muutettua Israeliin kibbutsille. Easy Cure muuttui trioksi, kun kitaristi Pearl Thompson erosi yhtyeestä, koska Smithin musiikkimaku oli alkuaikoina vahvasti enemmän kallellaan yksinkertaisiin kitarariffeihin. Vuonna 1978 yhtye sai levytyssopimuksen saksalaiselta Hansa Records -yhtiöltä, mutta Robert Smith kieltäytyi, koska hän ei halunnut, että yhtyeestä tehdään kaupallinen diskopopyhtye kuten Boney M, Japan ja Child, jotka vaikuttivat samaisen levy-yhtiön alla. Polydor-yhtiön Chris Parry huomasi yhtyeen ja kirjasi yhtyeen uuden Fiction levy-yhtiön alle.


title: The Cure

text: Robert Smith opiskeli nuoruudessaan ranskalaista kirjallisuutta, ja The Curen vuonna 1979 julkaisema ensisingle "Killing an Arab" perustuukin Albert Camus'n maineikkaaseen outsider-romaaniin "Sivullinen". Media on kuitenkin monesti halunnut ymmärtää kappaleen nimen rotuun liityvänä herjauksena, mikä on aiheuttanut ongelmia erityisesti Yhdysvalloissa, missä yhtyettä on syytetty arabivihamielisyydestä. The Cure on joutunut ajoittain jopa kieltämään radioasemia soittamasta koko kappaletta.


title: The Cure

text: Vuonna 1979 yhtyeen esikoisalbumin julkaisun jälkeen basisti Michael Dempsey jätti yhtyeen lopullisesti musiikillisista erimielisyyksistä johtuen, ja Dempseyn tilalle basistiksi tuli crawleylaisen punkyhtye Lockjawin basisti Simon Gallup. Robert Smithiä pyydettiin Siouxsie and The Bansheesin kiertueelle tuuraamaan yhtyeen kitaristia, minkä jälkeen The Curen musiikki alkoi siirtyä vähitellen pois esikoisalbumin aikaisista popahtavista punkvaikutteista kohti kylmempää äänimaailmaa kosketinsoittaja Matthieu Hartleyn tultua yhtyeeseen.


title: The Cure

text: The Cure on esiintynyt Suomessa vuonna 1985 Ruisrockissa, 1992 Helsingin jäähallissa, 1996 Provinssirockissa ja 2016 Hartwall Arenalla.


title: The Cure

text: Suomalainen erityisesti PMMP:n säveltäjänä tunnettu muusikko Jori Sjöroos on saanut paljon vaikutteita The Curelta ja pukeutui nuorena fanina kovasti Smithiä muistuttaen. Kuudes Tunti -yhtye 1980-luvun alussa otti saksofonisti Kimmo Helistön mukaan vaikutteita Pornography-levyn aikaisesta The Curesta.


title: Romanian kieli

text: Romanian kieli (romaniaksi "română", Moldovassa myös "limba moldovenească") on romaanisten kielten ryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli, jota puhuu noin 24 miljoonaa ihmistä. Enemmistö puhujista asuu Romaniassa. Lisäksi romaniaa puhutaan muun muassa Moldovassa, Serbiassa, Ukrainassa, Unkarissa ja Saksassa.


title: Romanian kieli

text: Romanian kielellä tarkoitetaan yleensä romanian suurinta päämurretta, dakoromaniaa. Muut romanian murteet ovat puhujamääriltään hyvin pieniä: aromania (eli makedoromania, n. 200 000 puhujaa Albaniassa, Bulgariassa, Kreikassa ja Makedoniassa), meglenoromania (5 000, Kreikan Moglenassa sekä Makedoniassa) ja istroromania (n. 500 – 1 500, Kroatian Istriassa). Dakoromaniakin jakautuu murteisiin, mutta murre-erot ovat melko pieniä.


title: Romanian kieli

text: Romania on romaaninen kieli, joka on kehittynyt latinasta. Arviolta yli 70 % sanastosta on yhteistä italian, ranskan, portugalin ja espanjan kanssa. Romanian kieli on saanut paljon vaikutteita etenkin slaavilaisista kielistä. Arviolta 10–20 % nykyromanian sanoista on slaavilaista alkuperää. Neuvostoliiton aikana Moldovassa puhuttuun romaniaan tuli enemmän uudissanoja venäjästä kuin Romaniassa puhuttuun romaniaan.


title: Romanian kieli

text: Moldovassa puhutusta romanian kielestä käytetään joskus nimitystä moldavia (mold. "limba moldovenească"). Kysymys moldavian kielen asemasta on poliittinen, sillä moldavian kirjakieli on identtinen romanian kirjakielen kanssa. Virallisissa yhteyksissä on käytetty usein nimitystä "limba de stat" eli 'valtion kieli', jolloin ei tarvitse ottaa kantaa kielen nimeen. Moldovan kielellä oli omat ISO-koodinsa marraskuuhun 2008 asti, jolloin ne korvattiin romanian kielen koodeilla. 5.12.2013 Moldovan perustuslakituomioistuin päätti, että maan virallinen kieli on romania.


title: Romanian kieli

text: Romanian kieli on syntynyt muinaisen Daakian alueella puhutusta latinan kielestä. Rooman valta nykyisellä romaniankielisellä alueella alkoi vuonna 106, kun keisari Trajanus joukkoineen valloitti alueen. Rooman valta päättyi vuonna 275 roomalaisten joukkojen vetäytymiseen alueelta, ja valta siirtyi germaanisten heimojen käsiin aina siihen asti, kunnes vuonna 375 hunnit valtasivat alueen.


title: Romanian kieli

text: Hunnien vallasta huolimatta latinan kieli kuitenkin jatkoi leviämistään alueella, myös 400- ja 600-luvuilla slaavilaisten valloitusten aikoihin. Slaavilaiset kielet tosin jättivät jälkiä erityisesti alueen nimistöön. Turkkilaisia vaikutteita alueelle tuli ottomaanien eli osmanilaisten valloittajien mukana vuodesta 1453 alkaen, mutta vaikutteet olivat enemmän kulttuurillisia kuin kielellisiä.


title: Romanian kieli

text: 1800-luvulta lähtien ranskan kieli ja ranskalainen kulttuuri ovat vaikuttaneet romanian kieleen ja romanialaiseen kulttuuriin, erityisesti kirjallisuuteen. Ensimmäinen tunnettu romaniankielinen teksti on kuitenkin jo vuodelta 1521.


title: Romanian kieli

text: Romanian kielioppi eroaa huomattavasti muista romaanisista kielistä.


title: Romanian kieli

text: Romanian substantiivit jakautuvat kolmeen sukuun: maskuliini, feminiini ja neutri. Muissa nykyisissä romaanisissa kielissä on pääsääntöisesti vain kaksi sukua.


title: Romanian kieli

text: Yleisimmät monikon päätteet ovat maskuliineilla "-i", feminiineillä "-e" tai "-i", neutreilla "-e" tai "-uri". Epämääräinen artikkeli on maskuliineilla ja neutreilla "un", feminiineillä "o". Määräinen artikkeli liitetään suffiksina substantiivin perään toisin kuin muissa romaanisissa kielissä (nominatiivin ja akkusatiivin päätteet: yks. m. ja n. "-ul" ("-e":n jälkeen "-le"), yks. f. "-a" (painollisen vokaalin jälkeen "-ua"), mon. m. "-i", mon. f. ja n. "-le". Maskuliinin ja neutrin määräävä artikkeli on yksikön genetiivissä ja datiivissa "-lui", femininiin vastaava muoto on "-ei". Monikon genetiivin ja datiivin määräinen artikkeli on "-lor".


title: Romanian kieli

text: romania: un student, studentul 'opiskelija' (vrt. esimerkiksi espanja: un estudiante, el estudiante)


title: Romanian kieli

text: Romanian substantiivit taipuvat myös sijoissa:


title: Romanian kieli

text:
Nom.-Akk. un student, studentul
Gen.-Dat. unui student, studentului
Vok. studentule


title: Romanian kieli

text: Adjektiivit taipuvat sekä suvussa että luvussa. Esim. "negru" (m. & n. yks.), "neagră" (f. yks.), "negri" (m. mon.), "negre" (f. mon.). Komparaatio muodostetaan sanalla "mai".


title: Romanian kieli

text: Romanian verbit jaetaan neljään taivutusluokkaan infinitiivin päätteen mukaan: "-a", "-ea", "-e", "-i". Infinitiivien käyttö on romaniassa melko harvinaista, kuten muissakin balkanilaisissa kielissä. Romanian verbien indikatiivin aikamuodot ovat preesens, imperfekti, perfekti, yksinkertainen perfekti, pluksvamperfekti, futuuri ja futuurin perfekti. Näistä futuuri ja perfekti ovat liittomuotoja, mutta esimerkiksi pluskvamperfekti ei ole romaniassa liittomuoto, toisin kuin muissa romaanisissa kielissä.


title: Romanian kieli

text: Taivutusesimerkki: cânta 'laulaa'


title: Romanian kieli

text: Moduksia romaniassa on viisi: indikatiivi, konjunktiivi, konditionaali, presumptiivi ja imperatiivi.


title: Romanian kieli

text: Romanian kieltä kirjoitettiin 1400-luvulta kyrillisin kirjaimin. Vuodesta 1860 kirjaimisto on ollut latinalainen. Käytössä on muutama erikoismerkki: kirjain Țț ääntyy [ts], Șș [ʃ], ă [ə] ja sekä î että â ääntyvät [ɨ]. Oikeaoppisessa romanian kielen Țț- ja Șș-kirjaimessa on alapuolella pilkku, ei sediljiä kuten kirjaimissa ŢţŞş, mutta merkit sekoitetaan usein, ja ȚțȘș ovat tavallisesti vaikeampia tuottaa ja näyttää oikein merkkivalikoimien vuoksi. Unicode erottelee kirjaimet: Șș (U+0218, U+0219), Țț (U+021A, U+021B) Şş (U+015E, U+015F) Ţţ (U+0162, U+0163).


title: Romanian kieli

text: Kirjaimet î ja â lausutaan täysin samoin. Erona on se, että kirjainta î käytetään sanan alussa ja lopussa, ja kirjainta â sanan sisällä, paitsi vakiintuneissa erisnimissä ja yhdyssanoissa (ne + îndemânatic → neîndemânatic). Romanian tiedeakatemia teki 1953 oikeinkirjoitusuudistuksen, jossa kirjain â poistettiin käytöstä. Tuolloin myös maan nimeksi tuli "Republica Populară Romînă". Nicolae Ceaușescun noustua valtaan 1965 hän nimesi maan uudelleen Romanian sosialistiseksi tasavallaksi, "Republica Socialistă România", jolloin nimen perinteinen kirjoitusasu palautettiin. Vuonna 1993 tiedeakatemia luopui kokonaan uudistuksesta ja palasi tältä osalta vuoden 1904 oikeinkirjoitusuudistuksen mukaisiin käytöntöihin, jolloin â otettiin uudelleen käyttöön.


title: Romanian kieli

text: Nykyisessä Moldovan tasavallassa oli neuvostovallan aikana 1940–1941 ja 1944–1989 käytettävä kyrillisiä kirjaimia. Vuonna 1989 siirryttiin käyttämään latinalaisia aakkosia, poikkeuksena Transnistrian erillisalue, jossa yhä käytetään kyrillisiä kirjaimia.


title: Juha Seppälä

text: Juha Seppälä (s. 9. tammikuuta 1956 Karvia) on Porissa asuva suomalainen kirjailija.


title: Juha Seppälä

text: Seppälä on kirjoittanut romaaneja, novelleja ja kuunnelmia. Hänen teoksensa sisältävät useimmiten arjen ja niin sanotun tavallisen ihmisen kuvausta. Mukana voi olla ajankohtaisia yhteiskuntakriittisiä elementtejä tai esimerkiksi yksilön kokemuksia sodassa. Etenkin romaanit ovat usein rakenteellisesti kokeilevia. Seppälän kieli on modernismin perinteitä seuraten hyvin taloudellista; hän pyrkii välttämään kuvailevuutta ja metaforia. Seppälän teksteissä on lähes säännönmukaisesti synkähkö pohjavire. Osassa tuotantoa tyylilajina on musta huumori tai satiiri.


title: Juha Seppälä

text: Seppälän teoksista "Hyppynaru" (1990), "Super Market" (1991), "Paholaisen haarukka" (2008) ja "Mr. Smith." (2012) olivat Finlandia-palkintoehdokkaina. Seppälä on palkittu muun muassa Kalevi Jäntin palkinnolla 1988, kirjallisuuden valtionpalkinnolla 2000 ja Runeberg-palkinnolla 2001.


title: Juha Seppälä

text: Seppälä kirjoitti vuoden 2007 loppuun saakka blogia Satakunnan Kansa -lehden verkkosivuilla. Hän on myös pitänyt kolumnia Aamulehdessä. Seppälä toimi kustannustoimittajana vuonna 2008 julkaistussa Janne Toivosen ja Heikki Westergårdin Pori-kirjassa.


title: Leena Krohn

text: Leena Elisabeth Krohn (s. 28. helmikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen kirjailija. Hänen laajaan tuotantoonsa kuuluu romaaneja, novelleja, lasten- ja nuortenkirjoja sekä esseitä.


title: Leena Krohn

text: Tuotannossaan Krohn on pohtinut ihmisen suhdetta itseensä ja todellisuuteen, moraalia, todellisuuden ja harhan rajoja sekä elämän ongelmaa erityisesti keinoälyn muotoja tarkastelemalla.


title: Leena Krohn

text: Krohn on palkittu muun muassa kirjallisuuden valtionpalkinnolla 1989 ja Finlandia-palkinnolla 1992 esseenovellikokoelmasta "Matemaattisia olioita tai jaettuja unia".


title: Leena Krohn

text: Leena Krohn kuuluu Krohnin kulttuurisukuun. Hänen isänsä oli toimittaja ja taidearvostelija Alf Krohn. Krohnin sisar Inari Krohn on taiteilija ja graafikko ja on kuvittanut useita Leena Krohnin teoksia. Leena Krohnin poika Elias Krohn on "Kulttuurivihkojen" päätoimittaja. Krohnin serkkuja ovat kirjailija Aarni Krohn, näyttelijä Heidi Krohn, kirjailija Tiina Krohn ja lääketieteen professori Kai Krohn.


title: Leena Krohn

text: Krohn valmistui ylioppilaaksi vuonna 1967 Helsingin Yhtenäiskoulusta, jossa hänen luokkatoverinaan oli tuleva kuvataiteilija Marjatta Hanhijoki, ja humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1976 Helsingin yliopistosta. Hän opiskeli pääaineenaan teoreettista filosofiaa ja muina aineina psykologiaa, käytännöllista filosofiaa, kotimaista kirjallisuutta ja taidehistoriaa. Vuosina 1972–1981 hän työskenteli kirjastoamanuenssina Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden laitoksella ennen ryhtymistään vapaaksi kirjailijaksi vuonna 1981. Krohn oli taiteilijaprofessori vuosina 2000–2005.


title: Leena Krohn

text: Krohnin esikoisteos oli Inari Krohnin kuvittama ympäristökysymyksiä käsittelevä lastenkirja "Vihreä vallankumous" (1970). Hän sai teoksesta vuonna 1971 Arvid Lydecken -palkinnon ja valtion nuorisokirjallisuuspalkinnon. Krohn julkaisi uransa alkuvaiheessa kertomuksia lapsille ja sai vuonna 1975 jälleen Arvid Lydecken -palkinnon ja valtion nuorisokirjallisuuspalkinnon satukokoelmalla "Viimeinen kesävieras" (1974).


title: Leena Krohn

text: Vuonna 1997 Krohn palkittiin Pro Finlandia -mitalilla, jonka hän kuitenkin palautti vastalauseena sille, että presidentti Martti Ahtisaari myönsi Indonesian metsäministeri Djamaludin Suryohadikusumolle Suomen leijonan ritarikunnan komentajamerkin. Samalla kerralla Pro Finlandia -mitalin saanut Marjatta Hanhijoki yhtyi Krohnin protestiin. Krohn ja Hanhijoki kehottivat myös muita kahdeksaa samanaikaisesti Pro Finlandia -palkittua palauttamaan mitalinsa, mutta nämä eivät innostuneet asiasta. Vuonna 2001 Krohn erosi Suomen Kirjailijaliitosta vastalauseena liiton silloisen puheenjohtajan Jarkko Laineen julkisuudessa esittämille seksistisille lausunnoille.


title: Leena Krohn

text: Krohnin teoksia on käännetty englanniksi, ruotsiksi, viroksi, unkariksi, venäjäksi, japaniksi, latviaksi, ranskaksi, italiaksi, saksaksi, puolaksi ja norjaksi. Romaani "Tainaron" oli World Fantasy Award -ehdokkaana vuonna 2005. Vuonna 2016 Krohnin englanninkielinen kokoomateos "Collected Fiction" oli ehdolla World Fantasy Award -fantasiakirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: Leena Krohn

text: Internetiä Leena Krohn hyödynsi kirjallisessa toiminnassaan jo 1990-luvulla; hän perusti omat kotisivut vuonna 1994.


title: Leena Krohn

text: Vuonna 2004 ilmestynyt koko perheen elokuva "Pelikaanimies" perustuu Leena Krohnin kirjaan "Ihmisen vaatteissa".


title: Leena Krohn

text: Krohn palkittiin 30 500 euron arvoisella Suomi-palkinnolla 2010. "Hotel Sapiens" oli vuoden 2013 Finlandia-palkintoehdokkaana.


title: Leena Krohn

text: Vuonna 2017 Leena Krohn palkittiin Eino Leinon palkinnolla.


title: Ediili

text: Ediili () oli virkamies Rooman valtakunnassa. Ediilien tehtävänä oli huolehtia julkisista rakennuksista ja järjestää yleisiä uskonnollisia juhlia.


title: Ediili

text: Vuodesta 493 eaa. alkaen plebeijit valitsivat plebeijien kokouksessa keskuudestaan kansanediilejä. Vuodesta 367 eaa. alkoivat patriisit valita kuruulisia ediilejä.


title: Ediili

text: Ediilin virka ei suoranaisesti kuulunut roomalaiseen virkauraan, Cursus honorumiin, mutta koska ediilit järjestivät yleisiä juhlia oli heidän helppo päästä kansan suosioon, josta saattoi olla apua myöhemmin. Ediiliksi haluavan täytyi kuitenkin olla yli 36-vuotias ja olla palvellut kvestorina.


title: Ediili

text: Ediilien tehtäviin kuului myös laajan roomalaisen torikaupan valvominen. Ediilien työnkuvaan kuului muun muassa torikauppiaiden sekä ostajien kansalaisuuden tai liittolaisuuden ("ius commercii") tarkastaminen. Ediilit sekä heidän alaisensa tarkastivat myös myytävien tuotteiden sallittavia ominaisuuksia kuten painoja ja mittoja.


title: Puotinharju

text: Puotinharju () on Helsingin 45. kaupunginosaan eli Vartiokylään kuuluva osa-alue Itä-Helsingissä. Alueen nimi on johdettu vanhasta kylännimestä Botby (suom. Vartiokylä).


title: Puotinharju

text: Puotinharjusta Helsingin keskustaan on matkaa 10 km. Alueen ytimen muodostaa 3778 asukkaan (1.1.2005) kerrostalolähiö, joka palveluineen tarjoaa työpaikkoja 258 ihmiselle. Asuinalue rakennettiin 1960-luvulla, erityisesti vuosina 1962–1965.


title: Puotinharju

text: Puotinharjulaisilla on etenkin Kehä I:n länsipuolella käytössään hyvät palvelut, tosin ne sijoittuvat enimmäkseen virallisesti naapurikaupunginosiin. Puotinharjussa sijaitsee Itäkeskuksen uimahalli ja Prisma Itäkeskus, Myllypurossa Myllypuron liikuntapuisto, Itäkeskuksen peruskoulu ja Itäkeskuksen lukio sekä Itäkeskuksen kaupunginosassa mm. Kauppakeskus Itis, Kulttuurikeskus Stoa ja Puhos-ostoskeskus. Aluetta palvelevat Itäkeskuksen ja Puotilan metroasemat.


title: Puotinharju

text: Monet Puotinharjun kadut ovat saaneet nimensä Suomen vanhojen linnojen mukaan. Alueella on muun muassa Turunlinnantie, Raaseporintie, Kajaaninlinnantie, Olavinlinnantie, Kastelholmantie ja Korsholmantie.


title: Puotinharju

text: Puotinharjun välittömässä läheisyydessä sijaitsevassa Myllypuron liikuntapuistossa sijaitsee osia 1. maailmansodan aikaisista maalinnoituksista, joita rakennettiin 1914–1918 Helsingin ympärille, ja jotka kuuluivat osana Suomenlahden ja Pietarin puolustamiseen tarkoitettuun suurempaan kokonaisuuteen.


title: Puotinharju

text: Kehä I:n länsipuolella kaupunginosa on kapeimmillaan vain 200 metriä leveä, ja Myllypuron, Puotinharjun sekä Itäkeskuksen kaupunginosien rajat tällä alueella ovat hyvin monimutkaiset. Puotinharjulaisilla on tällä alueella käytössään hyvät palvelut, mutta ne sijoittuvat enimmäkseen virallisesti naapurikaupunginosiin. Esimerkiksi Itäkeskuksen peruskoulu ja lukio ovat tosiasiassa Myllypurossa, ja niiden vieressä olevat kerrostalot sen sijaan kuuluvat Puotinharjuun Itäkeskuksen rajan kulkiessa vasta Turunlinnantiellä. Kehä I:n länsipuolella lähinnä alueen asuinkerrostalot kuuluvat Puotinharjuun ja kaikki muu kuuluu joko Itäkeskukseen tai Myllypuroon.


title: Puotinharju

text: Kulttuurikeskus Stoa sekä aiemmin Puotinharjun ostoskeskuksena tunnettu Puhos ovat kuuluneet Itäkeskukseen siitä lähtien kun Itäkeskus erotettiin osittain Puotinharjusta, osittain Marjaniemestä omaksi osa-alueekseen vuonna 1996. Osa-alueen eteläraja kulkee osittain Itäväylää pitkin, Itäkeskuksen metroaseman ja kauppakeskuksen kohdalla kuitenkin pohjoisempana, Turunlinnantietä pitkin – näin ollen Itäkeskuksen Prisma sijaitseekin todellisuudessa Puotinharjussa. Stoan ja Puhoksen kohdalla Puotinharju raja kulkee hieman Turunlinnantietä pohjoisempana siten, että raja kulkee välittömästi kohteiden pohjoispuolella. Myllypuro puolestaan alkaa noin 200 metriä Puhoksesta pohjoiseen, jalkapallokentältä.


title: Puotinharju

text: Lännessä ja pohjoisessa raja kulkee Myllypuron liikuntapuiston etelä- ja länsireunassa kulkevaa kävelytietä pitkin. Itäväylän ja Varikkotien kohdalla Puotinharju jatkaa kapeana kaistaleena Ratasmyllyntielle asti, josta alkaa Roihupellon teollisuusalue. Myllypuro puolestaan työntyy kapeana kaistaleena Puotinharjun ja Roihupellon välissä Varikkotielle siten, että tennishalli kuuluu Myllypuroon, vaikka sen edestä kulkeva Varikkotie kuuluu Puotinharjuun. Heti Itäväylän eteläpuolella alkaa Itäkeskus, johon Marjaniemen siirtolapuutarha siis kuuluu. Idässä rajalinja Vartioharjun osa-alueeseen päin kulkee Kukkaniityntietä niin, että aivan pohjoisimmat itäpuolen talot luetaan kuitenkin Puotinharjuun. Puotinharjulla ja Kontulalla on yhteistä rajaa noin 100 metriä. Itäväylän eteläpuolella ja Itäkeskuksen itäpuolella sijaitseva Puotila on myös Puotinharjun naapureita.


title: Puotinharju

text: Puotinharjun välittömässä läheisyydessä sijaitsee 1960-luvun alussa rakennettu, aikoinaan Suomen suurimpiin kuulunut ostoskeskus Puhos. Nykyisin se kuitenkin on jäänyt viereisen Itiksen varjoon. Puotinharjun alueella sijaitsee myös Prisma Itäkeskus.


title: Puotinharju

text: Puotinharjussa sijaitsevat muun muassa


title: Puotinharju

text: Puotinharjun välittömässä läheisyydessä Itäkeskuksessa sijaitsevat mm.:


title: Puotinharju

text: Puotinharjun välittömässä läheisyydessä Myllypurossa sijaitsevat mm.:


title: Puotinharju

text: Helsingistä Porvooseen johtava seututie 170 kulkee Puotinharjun ohi. Helsingin alueella sen nimenä on Itäväylä, ja sen osuus Sörnäisistä Itäkeskukseen saakka on rakennettu moottoritiemäiseksi eritasoliittymineen. Kehä I päättyy itäpäässään Itäväylään Itäkeskuksen alueella ja kulkee myös Puotinharjun kautta, jossa sillä on myös nimenä Myllymestarintie.


title: Puotinharju

text: Joukkoliikenneyhteydet ovat yöaikaa lukuun ottamatta varsin hyvät. Itäkeskuksen ja Puotilan metroasemat palvelevat sujuvasti myös Puotinharjua, vaikkakin tietyistä osista niille on kävelyä yli kilometri, jolloin voi kuitenkin mennä bussilla. Itäkeskuksen metroasema sijaitsee Itis-kauppakeskuksen länsipäädyssä, Puotilan metroasema puolestaan Itäkeskuksen Prisman vieressä. Itäväylää, Turunlinnantie-Vanhanlinnantietä sekä Kehä I:tä ja Meripellontietä pitkin kulkee useita kaupungin, seutuliikenteen ja kaukoliikenteen linja-autoreittejä, jotka palvelut ovat puotinharjulaisille lähietäisyydellä. Busseilla pääsee mm. keskustaan, Itäkeskukseen, Malmille, Kontulaan ja kaukoliikenteen busseilla mm. Porvooseen.


title: Puotinharju

text: Kevyen liikenteen reitistöä on alueella melko paljon. Eräs kaupungin opastetuista kevyen liikenteen maisemareiteistä kulkee Puotinharjun läpi.


title: Christoffer Taxell

text: Lars Evald Christoffer Taxell (s. 14. helmikuuta 1948 Turku) on suomenruotsalainen yritysjohtaja, poliitikko ja Åbo Akademin entinen kansleri. Suomessa hänet tunnetaan ruotsinkielisen politiikan, talouden ja kulttuurin harmaana eminenssinä.


title: Christoffer Taxell

text: Iltalehti valitsi Taxellin loppuvuodesta 2009 Suomen talouselämän kolmanneksi vaikutusvaltaisimmaksi päättäjäksi Björn Wahlroosin ja Antti Herlinin jälkeen.


title: Christoffer Taxell

text: Taxell toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1975–1991 ja puolueen puheenjohtajana 1985–1990.


title: Christoffer Taxell

text: Taxell toimi opetusministerinä Holkerin hallituksessa 1987–1990. Oikeusministerinä hän toimi Koiviston II hallituksessa, Sorsan III hallituksessa ja Sorsan IV hallituksessa (26. toukokuuta 1979–30. huhtikuuta 1987). Hänen ministerikautensa kesti yhtäjaksoisesti 4 037 päivää eli 11 vuotta.


title: Christoffer Taxell

text: Presidentti Mauno Koivisto myönsi Taxellille ministerin arvonimen vuonna 1988.


title: Christoffer Taxell

text: Lokakuusta 2008 Taxell on johtanut komiteaa, joka valmistelee perustuslain uudistusta.


title: Christoffer Taxell

text: Vuosina 1990–2002 Taxell oli Partek Oyj:n toimitusjohtaja ja vuosina 2005–2006 Elinkeinoelämän keskusliiton puheenjohtaja. Nykyisin hän toimii Finnair Oyj:n hallituksen puheenjohtajana. Hän on myös Elinkeinoelämän valtuuskunnan, Boliden Borgsöe AB:n, Sampo Oyj:n, Luvata International Oy:n ja Nordkalk Oyj Abp:n hallitusten jäsen sekä Åbo Akademin kansleri. Lisäksi hän on Stiftelsen för Åbo Akademi ja Föreningen Konstsamfundet rf:n hallitusten puheenjohtaja. Taxell toimii Yliopistoallianssin hallituksen puheenjohtajana ja johti Euroopan kulttuuripääkaupunkihanketta hallinnoivaa Turku 2011 -säätiötä.


title: Christoffer Taxell

text: Vuoden 2012 kevätkaudella Taxellin nimi on tullut julkisuudessa esiin useiden niin sanottujen hyvä veli -asuntojärjestelyiden yhteydessä. Taxell on ollut mukana Finnairin Mika Vehviläisen, puolustusministeri Stefan Wallinin ja Veritasin Kjell Sundströmin asuntojärjestelyissä.


title: Christoffer Taxell

text: Taxellin isä Lars Erik Taxell oli Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtaja. Taxell valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta 1972. Hän on ollut naimisissa Rachel Nygård-Taxellin kanssa vuodesta 1974, ja heillä on kaksi lasta.


title: Täydenkuun Tanssit

text: Täydenkuun Tanssit - festivaali on suomalainen nykytanssitapahtuma. Festivaali järjestetään vuosittain heinä-elokuun vaihteessa Pyhäjärvellä. Ohjelmistossa on sekä kotimaisia kantaesityksiä että suomalaisia ja ulkomaisia nykytanssin menestysteoksia.


title: Täydenkuun Tanssit

text: Täydenkuun Tanssit -festivaali järjestettiin ensimmäisen kerran 1992. Festivaali sai alkunsa tanssin kentällä jo pitkään vallinneesta tarpeesta luoda uusia esitystilaisuuksia erityisesti nuorille, vasta ammattiin valmistuneille koreografeille ja tanssijoille. 90-luvulla räjähdysmäisesti kasvanut nykytanssi tarvitsi oman festivaalin, jossa taiteilijoiden mielipiteet otetaan huomioon ja jota kehitetään tanssitaiteen ehdoilla. Tarpeelliseksi koettiin myös aikaansaada sellainen foorumi, joka mahdollistaisi erilaisia kokeiluja sekä loisi mahdollisuuksia keskusteluun ja palautteen antamiseen myös yleisön ja esiintyjien välillä. Festivaali sai synnyinpaikakseen Pyhäjärven kaupungin, joka oli ollut vilkas tanssipitäjä jo yli kaksikymmentä vuotta. Vuodesta 1998 alkaen festivaali hyväksyttiin Finland Festivals´n jäseneksi. Vuonna 1999 Finland Festivals nimitti Pyhäjärven Täydenkuun Tanssit vuoden festivaaliksi.


title: Täydenkuun Tanssit

text: Festivaalin järjestää Pyhäsalmen Tanssi ry. Taiteellisena johtajana toimii Alpo Aaltokoski ja festivaalijohtajana Erkki Böhme.


title: Lucius II

text: Paavi Lucius II (k. 15. helmikuuta 1145 Rooma) oli paavina 12. maaliskuuta 1144 – 15. helmikuuta 1145. Hänen oikea nimensä oli Gherardo Caccianemici dal Orso ja hän syntyi Bolognassa. Bolognassa hänestä tuli kaniikki, minkä jälkeen hän oli kardinaali-pappi Gerusalemmessa. Hän toimi myös katolisen kirkon rahastonhoitajan sekä paavi Honorius II:n että Innocentius II:n lähettiläänä Saksassa. Huomionarvoista on, että Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Lothar III teki kaksi sotaretkeä Italiaan puolustaakseen Innocentius II:ta vastapaavi Anacletus II:ta vastaan. Innocentius II nimitti Luciuksen paavin kansleriksi ja kirjastonhoitajaksi.


title: Lucius II

text: Lucius II:n kausi paavina oli myrskyisä. Roomaan syntyi vallankumouksessa tasavalta, joka pyrki poistamaan paavilta tämän maallisen vallan. Portugali saavutti itsenäisyyden kirkon tuella.


title: Lucius II

text: Vuonna 1144 paavi tapasi Sisilian Roger II:n Ceperanossa selventääkseen Rogerille tämän velvollisuuksia paavin vasallina. Lucius ei ollut valmis hyväksymään Rogerin vaatimuksia, mutta Roger pakotti sotavoimallaan hänet hyväksymään ehdot.


title: Lucius II

text: Rooman senaatti, joka oli vienyt kaiken maallisen vallan Innocentius II:lta ja jonka Lucius oli aiemmin hajottanut, elpyi Luciuksen tappion rohkaisemana. Lucius pyysi turhaan apua keisari Konrad III:lta senaattia vastaan.


title: Lucius II

text: Lopulta hän kävi itse taisteluun pienen armeijan kanssa ja hyökkäsi senaatin kokouspaikkana käyttämälle Capitolium-kukkulalle. Lucius hävisi tämänkin taistelun. Godfredo di Viterbon mukaan Lucius loukkaantui taistelussa vakavasti vastapuolelta hänen päähänsä heitetystä kivestä ja hän kuoli muutamaa päivää myöhemmin saamiinsa vammoihinsa.


title: Paternalismi

text: Paternalismi eli holhoaminen on toimintamalli, joka pyrkii ehkäisemään muita tekemästä vahinkoa itselleen. Paternalismi tarkoittaa myös tällaisten toimintamallien kannattamista.


title: Paternalismi

text: Esimerkkinä paternalistisesta filosofiasta on voimakeinojen käyttö tai rankaiseminen juridisesti toisen ihmisen itsemurhan, addiktiivisten tai vahingollisten päihteiden käytön tai muun paternalistin näkökulmasta haitallisen toiminnan estämiseksi.


title: Paternalismi

text: Hyvinvoinnin lisäämiseen tähtäävässä toiminnassa puhutaan hyvinvointipaternalismista ja ajateltaessa kolmannen osapuolen etua (esimerkiksi yhteiskunnan etu, yleinen etu tai huostaanotossa lapsen etu) käytetään kurinpidollista paternalismia.


title: Paternalismi

text: Sosiaalityössä paternalistinen puuttuminen perustellaan yleensä joko henkilön itsensä tai muiden hyvinvoinnin vaarantumisella, harvemmin puuttumisen syynä on hyvinvoinnin lisääminen.


title: Sensuuri

text: Sensuuri on valtion viranomaisten suorittama suullisten, kirjallisten tai kuvallisten esitysten tarkastus, jonka läpäisy on edellytys julkaisun levitykselle tai julkiselle esittämiselle. Yleis- tai puhekielessä sensuurilla voidaan tarkoittaa myös jonkin tietyn tekstin, kuvan tai vastaavan jättämistä julkaisematta.


title: Sensuuri

text: Euroopassa sensuuri yleistyi kirjapainotaidon myötä, ja ensimmäisenä sen otti käyttöön katolinen kirkko. Sen jälkeen myös valtiovalta otti käyttöön ennakkotarkastusjärjestelmän hallitsijoiden kannalta epämieluisten ajatusten ilmaisun estämiseksi. Sensuuria myös vastustettiin valistuneissa piireissä. Englannissa ennakkosensuuri poistettiin jo vuonna 1695.


title: Sensuuri

text: Itsesensuurissa kustantamot rajoittavat itse toimintaansa. Sanalla viitataan myös pidättymiseen sellaisten ajatusten ilmaisemisesta, joita pidetään valtion kannalta arkaluonteisina. Laajempi itsesensuurin määritelmä on omien tekojen tai lausuntojen rajoittaminen välttyäkseen muiden loukkaamiselta tai ärsyttämiseltä ilman, että tätä olisi virallisesti ilmoitettu välttämättömäksi.


title: Nenäapina

text: Nenäapina ("Nasalis larvatus") on Borneon saarella Indonesiassa asuva erittäin uhanalainen apinalaji. Se on "Nasalis"-suvun ainoa tunnettu edustaja.


title: Nenäapina

text: Nenäapinoiden urokset ja naaraat poikkeavat kokonsa puolesta toisistaan huomattavasti urosten ollessa naaraita isompia. Urosten keskimääräinen pituus on 73-76 cm ja paino 20 kg. Naaraat ovat puolestaan keskimäärin 61-64 cm ja painavat puolet uroksen painosta. Lajin naarailla on muihin kädellisiin verrattuna huomattavan suuri nenä, mutta vain uroksilla on lajille tyypillinen erittäin suuri nenä. Uroksen nenällä voi olla pituutta jopa yli 10 cm.


title: Nenäapina

text: Nenäapina on endeeminen laji Borneon saarella ja sitä tavataan saarella Brunein, Indonesian Kalimantanin, sekä Malesian Sarawakin ja Sabahin alueilla. Lajin alalajia "N. l. larvatus" tavataan lajin koko esiintymisalueella lukuun ottamatta Indonesian Kalimantanin koillisosia, jossa tavataan toista alalajia "N. l. orientalis". Alun perin lajia tavattiin koko Brunein rannikolla sekä sen lähistöllä sijaitsevilla Berhalan, Sebatikin ja Pulau Lautin saarilla. Lajin elinalue Borneossa keskittyy rannikolle ja saaren sisämaata halkovien jokien varsille.


title: Nenäapina

text: Lajia tavataan jokivarsien ja rannikon metsissä, mangrovemetsissä, makeanveden suometsissä ja turvesoilla. Lajin yksilöt liikkuvat vain harvoin kauemmas elinalueensa vesiympäristöistä, kuten joilta tai rannikolta. Yhdeksi syyksi tälle on ehdotettu sitä, että pidemmällä sisämaassa maaperästä puuttuu lajin ruokavaliolle tärkeitä mineraaleja ja suoloja.


title: Nenäapina

text: Nenäapinat syövät pääasiassa kasveja ja hedelmiä yhteensä 90:tä eri lajista. Noin 40 % lajin ruokavaliosta koostuu hedelmistä ja 52 % lehdistä. Ruokavalio muuttuu kausittain lajin syödessä tammikuun ja toukokuun välillä pääosin hedelmiä ja kesäkuusta joulukuuhun lehtiä. Laji syö ajoittain myös ihmisen viljelmiä, kuten banaaneja.


title: Nenäapina

text: Lajin yksilöt elävät ryhmissä, tavallisesti 1,3-9 km² kokoisella alueella. Eri ryhmien alueet ovat usein päällekkäiset, mutta ryhmät eivät käyttäydy alueellisesti eli puolusta alueitaan. Jokien läheisyydessä nenäapinat nukkuvat joen vierellä ja siirtyvät päiväksi kauemmaksi sisämaahan. Ne vaeltavat kuitenkin vain harvoin yli kilometrin päähän joesta. Lajin yksilöt ruokailevat tavallisesti aamulla ja illalla ennen auringonnousua. Nenäapinan päivä kuluu ruokailun ohella liikkuessa paikasta toiseen ja lepäämällä. Lajin yksilöt viettävät aikansa pääasiassa puissa. Nenäapinat ovat myös hyviä uimareita ja voivat sukeltaa kokonaan veden alla jopa 20 metriä. Ehkäpä välttääkseen saalistajia nenäapinat ylittävät vesiä mieluiten hyppäämällä puusta puuhun vastarannalla.


title: Nenäapina

text: Nenäapinan huomattavin saalistaja on valegaviaali, joka saalistaa sekä täysikasvuisia, että nuoria yksilöitä. Muita lajin saalistajia ovat esimerkiksi puuleopardi, varaanit, pytonkäärmeet, suistokrokotiili ja harjakotka.


title: Nenäapina

text: Tärkein uhka nenäapinalle on sen elinympäristöjen tuhoutuminen maatalouden ja metsäteollisuuden tieltä. Etenkin jokivarsien ja mangrovemetsien kaatamisella on suuri merkitys. Toinen uhka on metsästys ja rauhallisena lajina nenäapina on helppo saalis. Metsästys saattaa nopeasti tuhota kokonaisia kantoja. Lajia metsästetään ruuaksi, mutta myös sen besoaarikivien takia, joita käytetään perinteisessä kiinalaisessa lääketieteessä.


title: Nenäapina

text: Laji non suojeltu CITES-sopimuksen liitteessä 1 koko sen esiintymisalueella. Paikoittain sen suojelu kärsii kuitenkin rahoituksen ja tietämyksen puutteesta. Lajia tavataan yhteensä 16 suojelualueella. Lajia pidetään vain harvoin vankeudessa Aasian ulkopuolella sen hyvin erikoistuneen ruokavalion takia.


title: Preettori

text: Preettori () oli Rooman valtakunnan virkamies. Preettorien tehtäviin kuului oikeuden jakaminen ja provinssien hallinta. Preettorit saattoivat myös komentaa armeijoita silloin kun johtajana ei ollut konsuli.


title: Preettori

text: Kuten konsuleilla myös preettoreilla oli "imperium", käskyvalta jolla he saattoivat päättää alaistensa hengestä. Preettoria seurasi aina kaksi liktoria (Rooman kaupungin ulkopuolella kuusi).


title: Preettori

text: Preettoriksi valittavan täytyi olla 39-vuotias tai vanhempi. Roomalaisen virkamiesuran cursus honorumin mukaisesti hänen oli myös täytynyt toimia kvestorina.


title: Preettori

text: Ensimmäinen preettori valittiin 356 eaa. Vuonna 246 eaa. valittiin myös toinen preettori, "praetor peregrinus", joka tuomitsi Rooman kansalaisten ja "peregrinien" väliset kiistat. Vuonna 227 eaa. alettiin valita kaksi uutta preettoria hallitsemaan uusia Sisilian ja Sardinian provinsseja. Vuonna 197 eaa. valittiin kaksi lisää hallitsemaan Espanjaan muodostettuja provinsseja. Sulla lisäsi preettorien määrän kahdeksaan ja Julius Caesar vuorostaan lisäsi heidän määränsä ensin kymmeneen, sitten kahteentoista, neljääntoista ja lopulta kuuteentoista. Augustus vakiinnutti määrän kahteentoista.


title: Aarnikotka

text: Aarnikotka, vaakalintu tai griippi (kreikaksi "γρυψ") on taruolento, jolla on kotkan pää, siivet ja jalat etujalkoina sekä leijonan vartalo, takajalat ja häntä. Joskus sillä on myös käärmeen tai skorpionin pyrstö.


title: Aarnikotka

text: Griipin alkuperä on Lähi-idässä, ja se on kuvattu varhaisissa babylonialaisten, assyrialaisten ja persialaisten maalauksissa ja veistoksissa. Myöhemmin se on esiintynyt niin kreikkalaisten kuin roomalaistenkin mytologiassa. Keskiajalla griipit olivat suosittuja gargoileina. Nykyään griippi eli aarnikotka esiintyy lähinnä kirjallisuudessa ja heraldiikassa.


title: Aarnikotka

text: Aarnikotkien uskottiin vartioivan kulta-aarretta. Tarinoiden mukaan aarnikotkat repisivät kappaleiksi varkaat, jotka yrittäisivät varastaa kullan. Aarnikotkat rakensivat tarun mukaan pesänsä kullasta ja niiden munat olivat arvokkaita jalokiviä. Aarnikotkien olemassaoloa yritettiin uskotella todeksi näyttämällä ihmisille suuria luita, jotka todellisuudessa olivat dinosaurusten luita. Aarnikotkan ja hevosen harvinaista risteytystä kutsutaan hevoskotkaksi eli hippogryfiksi. Joissain taruissa aarnikotka söi jopa norsuja.


title: Aarnikotka

text: Kreikkalaisten ja roomalaisten tarustoissa aarnikotkat joutuivat puolustamaan aarteitaan yksisilmäisiä arimaspeja vastaan. Arimaspit olivat ratsumiehiä, ja aarnikotkat oppivat pian vihaamaan hevosia. Siitä lähtien aarnikotkat ovat aina tappaneet löytämänsä hevoset. Useissa tarustoissa aarnikotkien poikaset kuitenkin kuvataan vanhempiaan hyväluontoisemmiksi. Griippien asuinalueen on oletettu ulottuneen aina Mustaltamereltä ja Egyptistä Lähi-idän kautta aina Kaukoitään asti.


title: Aarnikotka

text: Aarnikotkia pidettiin hyvinä ja vahvoina vartijoina, joten niiden kuvia laitettiin mielellään hautoihin ja pyhiin esineisiin. Luultavasti aarnikotkaa pidettiin pyhänä, mutta sen palvonnasta ei ole tarkempaa tietoa.


title: Aarnikotka

text: Aarnikotkaa tunnuksenaan käyttää muun muassa:


title: Teodoliitti

text: Teodoliitti on kääntyvällä kaukoputkella varustettu kulmanmittauslaite, jolla voidaan tähdätä etäällä olevia kohteita ja mitata niiden välisiä vaaka- ja pystykulmia. Teodoliittia käytetään erityisesti maanmittauksessa ja rakennustöissä.


title: Teodoliitti

text: Teodoliitin keksijänä pidetään englantilaista "Leonard Diggesiä", jonka poika julkaisi keksinnön vuonna 1571. Teodoliitin kiikariosan patentoi kuitenkin vasta vuonna 1608 hollantilainen "Hans Lippershey".


title: Teodoliitti

text: Teodoliittityypit voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään:Optiset teodoliitit jaetaan erilaisten käyttöominaisuuksiensa sekä pienimmän lukemayksikön ja tarkkuuden puolesta neljään pääryhmään, jotka ovat:Teodoliitti koostuu kolmesta toisensa leikkaavasta ja keskenään kohtisuorassa olevasta erilaisesta akselista, joita ovat pysty-, vaaka- sekä tähtäysakselit. Kehiä teodoliitissa on vaaka- sekä pystykehä. Varsinaisia kiinteitä osia teodoliitissa ovat "mittauskaukoputki", "alhidadi" sekä "runko". Näistä ensimmäinen eli mittauskaukoputki koostuu useista prismoista, peileistä sekä linsseistä. Mittauskaukoputki kääntyy vaaka-akselin ympäri, kun puolestaan alhidadi kiertyy pysty-akselin ympäri ja näin ollen se myös kuljettaa mukanaan kaukoputkea. Alhidadin osia ovat: putkitasain sekä pysty- ja vaakakehien lukemalaitteet. Alhidadi osaltaan laakeroituu runkoon, joka on teodoliitin kiinteä osa ja siihen kiinnittyy alhidadin ohella myös vaakakehä. Rungon kiinnitys hoidetaan pakkokeskisesti ja runko sisältää jalkaruuvilaitteen, jota kutsutaan myös pakkokeskistysalustaksi. Jalkaruuvilaite kiinnitetään jalustaan ja sen ruuvit ovat olemassa teodoliitin tasaamista varten. Likimääräistä tasausta varten sen sijaan käytetään rasiatasainta ja alhidaditasainta käytetään tarkkaa tasausta varten.


title: Teodoliitti

text:
Teodoliitilla tehtävät mittaukset tehdään aina maan painovoimakentässä ja teodoliitin pystyakseli tasataan paikallisen luotiviivan kanssa. Vaakakulmamittauksissa teodoliitin kaukoputki suunnataan ensimmäiseen pisteeseen, jossa vaakakehältä luetaan tai vaihtoehtoisesti sille asetetaan alkulukema, formula_1. Seuraavassa pisteessä saadaan suuntalukema formula_2. Vaakakulma formula_3 saadaan laskemalla kahden ensimmäisen kulman erotuksen eli formula_4 . Samalla tavalla jatketaan niin kauan, kunnes kaikki pisteet on käyty läpi. Korkeuskulmia mitattaessa tulee vaakasuoralle tähtäykselle saada lukemaksi formula_1 pystykehän tasaimella tasaamalla tai automaattitasainta käyttäen. Pystykehälukema formula_6 saadaan seuraavaksi ja lukemien erotuksen avulla saadaan korkeuskulma vaakatason suhteen,
formula_7.


title: Killer Instinct

text: Killer Instinct on Raren kehittämä tappelupelisarja. Sarja alkoi vuonna 1994 kun Rare julkaisi "Killer Instinct" -pelin pelihalleissa ja Nintendon Super Nintendo Entertainment System -konsolilla. Peli aiheutti paljon ennakkokohua, mutta ei lopulta menestynyt suuremmin. Peliin tehtiin vuotta myöhemmin jatko-osa "Killer Instinct 2", joka julkaistiin seuraavana vuonna nimellä "Killer Instinct Gold" Nintendo 64:lle. Ensimmäisestä "Killer Instinct" -pelistä julkaistiin myös vähemmän tunnettu Game Boy -versio.


title: Killer Instinct

text: Ensimmäinen peli oli "Donkey Kong Countryn" grafiikkateknologiaa hyödyntävä 2D-peli. "Killer Instinct 2" oli puolestaan käytännössä kolmiulotteinen, mutta sen hahmot olivat edelleen 2D-spritejä.


title: Killer Instinct

text: Tulevaisuuden maailmaan sijouttuva synkkä peli pyörii mysteerisen Ultra Tech -yhtiön ympärillä. Alkuperäinen "Killer Instinct" lainasi paljon elementtejä yhdestä aikansa maineikkaammasta tappelupelisarjasta, "Mortal Kombatista". Ensimmäinen peli toteutettiin huolella ja se kuulunee aikansa parhaimpiin tappelupeleihin. Sen sijaan "Killer Instinct 2" kärsi lukuisista bugeista grafiikassa ja muuallakin.


title: Killer Instinct

text: "Killer Instinct" -pelien spritet tehtiin hyödyntämällä samaa tekniikkaa kuin "Donkey Kong Countryssa". Hahmot 3D-mallinnettiin ja renderöitiin 2D-spriteiksi. Ensimmäisessä pelissä tämä antoi hahmoille syvyyttä, mutta "Killer Instinct 2":ssa spritejen käyttö osoittautui huonoksi ideaksi.


title: Killer Instinct

text: Ensimmäisessä "Killer Instinct" -pelissä hahmojen veri vaihteli sen mukaan millainen hahmo oli kyseessä. "Killer Instinct 2":ssa tämä idea ilmeisesti hukattiin sillä pelissä kaikki hahmot vuotavat samalla tavalla, jopa Spinal joka on luuranko.


title: Killer Instinct

text: Midway Games julkaisi "Killer Instinct" -pelien hallipeliversiot, mikä oli merkittävää koska Midway julkaisi myös kilpailevaa "Mortal Kombat" -sarjaa samanaikaisesti. Arcade-peli mainosti omalta osaltaan Nintendon Ultra 64 -laitealustaa, ja Nintendo antoi ymmärtää että Ultra 64 oli käytännössä sama laite kuin myöhemmin julkaistava Nintendo 64 -kotikonsoli. "Killer Instinct" -pelissä oli kuitenkin huomattaviakin teknisiä eroja N64:ään, esimerkiksi pelidata oli tallennettu kiintolevylle ROM-moduulien sijaan.


title: Killer Instinct

text: Seuraavissa kuvaelmissa on otettu huomioon vain hahmojen taustakertomukset. Ainoa poikkeus on Orchid. "Killer Instinct 2":ssa Orchidin ja Combon taustakertomukset ovat ristiriidassa keskenään. Oletettavasti Orchidin loppukertomus on oikea koska Rare on päättänyt että Orchid voitti Eyedolin ensimmäisessä pelissä. Tämä tarkoittaa käytännössä että Orchidin taustatarina "Killer Instinct 2":ssa on todennäköisesti virheellinen.


title: Killer Instinct

text: Seuraavat hahmot ovat esiintyneet molemmissa peleissä.


title: Killer Instinct

text: Seuraavia hahmoja ei nähty "Killer Instinct 2":ssa


title: Flash-muisti

text: Flash-muisti on puolijohdemuisti, joka voidaan sähköisesti tyhjentää ja uudelleen ohjelmoida. Flash-muisti on haihtumaton muistityyppi, jossa tieto säilyy jopa 10 vuotta, vaikka virta kytkettäisiin pois. Muistissa ei ole liikkuvia mekaanisia osia, joten se on käytettäessä äänetön.


title: Flash-muisti

text: Flash-muisteja käytetään yleensä laitteissa, joilta vaaditaan pientä kokoa, keveyttä ja vähäistä virrankulutusta, kuten kannettavissa MP3-soittimissa, matkapuhelimissa, digitaalikameroissa ja muistitikuissa. Flash-muistiin perustuvia piirejä käytetään nykyisin myös kiintolevynä tietokoneissa (SSD, Solid state drive).


title: Flash-muisti

text: Flash-muistit sopivat parhaiten sovelluksiin, joissa muistista luetaan paljon, mutta sinne kirjoitetaan vähän. Siksi ne soveltuvat "ohjelmamuisteiksi" laitteisiin, joissa muistipiirille tallennettu ohjelma saatetaan päivittää myöhemmin.


title: Flash-muisti

text: Yhden bitin tilan tallentava muistialkio koostuu MOSFET-tyyppisestä rakenteesta, jossa tavanomaisen hilan lisäksi on oksidikerroksella eristetty, kelluva hila. Ohjelmoitaessa bitti 0 kelluvaan hilaan injektoidaan sähkövaraus, joka estää virran kulun. Jos varaus puretaan, kanavan johtavuus kasvaa, ja muistialkio saa arvon 1.


title: Flash-muisti

text: Fujio Masuoka Toshiballa keksi sekä NOR- että NAND-flash-muistit 1980-luvun alussa. Vuonna 2002 markkinoilla oli jo yhden gigabitin kokoisia flash-muistipiirejä.


title: Eugenius III

text: Eugenius III (k. 8. heinäkuuta 1153), paavi autuas, oli paavina 15. helmikuuta 1145 – 8. heinäkuuta 1153. Hän oli kotoisin Pisasta, ja hänen oikea nimensä oli Bernardo de Pisa.


title: Eugenius III

text: Noustessaan paaviksi helmikuussa 1145 Bernardo de Pisa oli vain Rooman ulkopuolella sijainneen Santi Vincenzo e Anastasio alle Tre Fontane -luostarin apotti.


title: Eugenius III

text: Hänen paaviksi nimittämisensä ajoittuu vaikeaan aikaan, jolloin Rooma oli julistautunut tasavallaksi ja senaatti johti sitä Capitolium-kukkulalta. Hänen nousuunsa vaikutti osittain se, että juuri kukaan ei ollut innokas pyrkimään virkaan, joka oli siihen aikaa vaarallinen ja vaikea. Olihan hänen edeltäjänsäkin saanut surmansa Rooman senaattia vastaan tehdyssä hyökkäyksessä.


title: Eugenius III

text: Eniten hänen nousuunsa vaikutti se, että hän oli vaikutusvaltaisen Bernhard Clairvauxlaisen oppilas ja ystävä. Bernhard ei kuitenkaan hyväksynyt valintaa vaan piti Eugeniusta liian yksinkertaisena ja kokemattomana. Eugeniuksen tultua paaviksi Bernhard käytti kuitenkin Eugeniuksen ominaisuuksia hyväkseen ja pyrki hallitsemaan Eugeniuksen nimissä.


title: Eugenius III

text: Lähes koko valtakautensa Eugenius joutui pysyttelemään poissa Roomasta. Kun hän lähti saamaan paaviusvihkimyksen Farfan luostariin, Rooman kansalaiset palauttivat voimaan Rooman vanhan perustuslain paavin maallista valtaa vastustaneen Arnold Brescian vaikutuksesta. Eugenius kääntyi Tivolin ja muiden Rooman kanssa riidoissa olevien kaupunkien puoleen ja pystyi näiden avulla tekemään roomalaisten kanssa kompromissisopimuksen, jonka turvin hän toimi hetken aikaa näennäisesti Rooman hallitsijana, mutta senaatti jatkoi edelleen toimintaansa. Tämän sopimuksen turvin hän pääsi palaamaan Roomaan jouluna 1145.


title: Eugenius III

text: Kun Eugenius kuuli, että turkkilaiset olivat vallanneet Edessan, hän kirjoitti joulukuussa 1145 kirjeen Ranskan kuningas Ludvig VII:lle ja pyysi tätä osallistumaan ristiretkeen. Speyerissa valtiopäivillä Saksan keisari Konrad III ja monet hänen aatelisistaan sitoutuivat ristiretkeen Eugeniuksen puhetaitojen ansiosta.


title: Eugenius III

text: Eugeniuksen ja senaatin kompromissi kuitenkin murentui, eikä Eugenius suostunut petolliseen sopimukseen Tivolia vastaan, joten hän joutui maaliskuussa 1146 pakenemaan kaupungista Viterboon, josta hän matkusti Sienaan ja edelleen Ranskaan.


title: Eugenius III

text: Ranskassa Eugenius piti kirkollisen elämän uudistukseen tähtääviä kirkolliskokouksia pohjoisessa Pariisissa, Reimsissä ja Trierissä. Tänä aikana hän hyväksyi Hildegard Bingeniläisen teokset. Ranskassa ollessaan hän keskittyi rahan keräämiseen ja värväsi itselleen palkka-armeijan. Näin värväämällään armeijalla yhdistettynä hänelle uskollisilla vasalleilla hän yritti vuonna 1148 vallata Roomaa takaisin. Valtausyritys päättyi kumminkin tasavaltalaisten voittoon.


title: Eugenius III

text: Myöhemmin vuonna 1149 Eugenius palasi Italiaan ja asettui Viterbohon. Sisilian kuninkaan avulla hän onnistui palaamaan Roomaan vuonna 1150, mutta valtansa puolesta pelkäävät tasavaltalaiset pakottivat hänet jälleen vetäytymään.


title: Eugenius III

text: Vuonna 1153 keisari Fredrik I Barbarossa lupasi auttaa Eugeniusta kapinoivia alamaisia vastaan. Ehdoksi Fredrik I asetti sen, että paavi kruunaisi hänet keisariksi. Roomassa tasavaltalaiset olivat saaneet vihiä kyseisistä neuvotteluista ja tulivat siihen johtopäätökseen, että he eivät kykenisi vastustamaan näin syntyvää liittoa ja pyrkivät neuvotteluyhteyteen paavin kanssa. Näin käytyjen neuvotteluiden seurauksena paavi pääsi vihdoin loppuvuonna 1148 palaamaan Roomaan.


title: Eugenius III

text: Vaikka Rooman asukkaat vastustivat Eugeniuksen pyrkimyksiä saada maallista valtaa, he hyväksyivät hänet aina hengelliseksi johtajakseen ja kunnioittivat häntä. Niinpä Eugenius haudattiin Vatikaaniin, ja hänen hautakammionsa sai pian mainetta kyvystä ihmeparannuksiin.


title: Takymetri

text: Takymetri on maanmittauksessa käytettävä mittalaite, jolla mitataan säteittäisesti eli polaarisesti pisteiden sijainteja kojeeseen nähden. Laite toimii säteittäisessä koordinaatistossa, mutta erilaisten ohjelmien avulla mittaustiedosta saadaan laskettua pisteille sijainnit suorakulmaisissa koordinaatistoissa.


title: Takymetri

text: Termi "takymetri" (, ) juontaa kreikan kielen sanoista "taky" ja "meter", jotka yhdessä tarkoittavat nopeaa mittausta.


title: Takymetri

text: Takymetri on kehittynyt teodoliitista, jota sen perusrakenne kaukoputkineen ja lukemakehineen edelleen vastaa. Perinteiseen, pelkkiä kulmia mittaavaan teodoliittiin on lisätty etäisyysmittari, joka kääntyy kaukoputken mukana. Takymetrin avulla kohteen sijainti takymetriin nähden on mitattavissa yhdellä tähtäyksellä. Teodoliittia käytettäessä matka täytyy mitata erikseen esim. mittanauhalla tai on mitattava suunta kohteeseen kahdesta eri pisteestä.


title: Takymetri

text: Alun alkaen etäisyysmittari oli optinen. Se kyettiin rakentamaan osaksi kaukoputkea. Tähdättävä kohde oli erityinen etäisyydenmittauslatta. Likimain samanlaista käytetään edelleenkin vaaitustöissä korkeudenmittauslattana. Etäisyyden osoitti se, kuinka suurikokoiselta latan kuviointi näytti kaukoputken läpi nähtynä. Pelkästä kaukoputkesta etäisyysmittari erosi siinä, että mukana oli jokin keino (=apuviivoja tai mikrometrikoneisto) mitata etäisyyslatan kuvion näennäinen koko ja näyttää tulos etäisyytenä. Kehittyneimmät kojeet huomioivat myös tähtäyksen korkeuskulman. Kohteen ja takymetrin välinen korkeusero ja vaakasuora etäisyys voitiin niillä lukea suoraan ilman, että käyttäjän piti suorittaa trigonometrisiä laskuja.