title: Roberto Baggio

text: Baggio edusti seuratasolla vuosina 1982–2004 Vicenzaa, Fiorentinaa, Juventusta, Milania, Bolognaa, Interiä ja Bresciaa. Hänen merkittävimmät saavutuksensa olivat UEFA Cupin voitto Juventuksen riveissä vuonna 1993 sekä Italian-mestaruus Juventuksen riveissä vuonna 1995 ja Milanin riveissä vuonna 1996. Baggio teki urallaan kaikkiaan 205 maalia Italian pääsarjassa. Hän on Serie A:n kaikkien aikojen maalintekijöiden listalla viidentenä.


title: Roberto Baggio

text: Italian maajoukkueessa Baggio pelasi vuosina 1988–2004 56 ottelua ja teki niissä 27 maalia. Hän edusti Italiaa MM-kilpailuissa vuosina 1990, 1994 ja 1998. Baggio on yhdeksällä maalillaan Italian paras maalintekijä MM-kilpailuissa Paolo Rossin ja Christian Vierin ohella. Hän on lisäksi ainoa kolmissa eri MM-kilpailuissa maalin tehnyt italialainen.


title: Roberto Baggio

text: Baggio saavutti Italian riveissä pronssia 1990 MM-kilpailuissa. Hänet muistetaan turnauksesta erityisesti soolomaalistaan ottelussa Tšekkoslovakiaa vastaan. Baggio nousi Italian hopeajoukkueen avainpelaajaksi 1994 MM-kilpailuissa. Hänet valittiin turnauksen toiseksi parhaaksi pelaajaksi. Baggio teki Italian molemmat maalit neljännesvälieräottelussa Nigeriaa vastaan, voittomaalin puolivälieräottelussa Espanjaa vastaan ja molemmat maalit välieräottelussa Bulgariaa vastaan. Loppuottelun rangaistuspotkukilpailussa Brasiliaa vastaan hän potkaisi ratkaisevan laukauksen yli maalin.


title: Roberto Baggio

text:
Seurajoukkueissa
Maajoukkueessa
Henkilökohtaiset


title: Roberto Baggio

text: Maaliskuussa 2004 Pelé nimesi Baggion FIFA 100:aan, eli luetteloon 125 parhaasta elävästä jalkapalloilijasta.


title: Lumiraja

text: Lumiraja on se korkeus, jonka yläpuolella on pysyvä lumipeite ja jäätiköitä maan yllä. Sen kohdalla lumen kertymä on yhtä suuri kun lumen sulaminen ja sublimoituminen. Lumirajan korkeus riippuu muun muassa lämpötilasta ja aurinkoisuudesta: varjonpuoleisilla rinteillä se voi olla kilometrin alempana kuin auringonpaisteisilla.


title: Lumiraja

text: Ilmaston muuttuminen vaikuttaa lumirajan korkeuteen. Jääkaudella lumiraja aleni satoja metrejä, jopa kilometrin. Ilmaston lämpeneminen nostaa lumirajaa arviolta 150 m jokaista keskilämpötilan nousun astetta kohti.


title: Lumiraja

text: Esimerkkejä lumirajan korkeudesta maapallon eri osissa:


title: Lumiraja

text: Yhteenveto lumirajan korkeudesta leveysasteiden mukaan.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirvi eli punahirvi ("Cervus elaphus") on hirvieläinten heimoon ja jalohirvien alaheimoon kuuluva sorkkaeläinlaji, jota tavataan Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Se on ainoa Euroopassa luontaisesti esiintynyt jalohirvilaji. Lajia on aiemmin ollut istutettuna Suomessakin, mutta viimeiset suomalaiset yksilöt kuolivat 1970-luvulla. Saksanhirvi on kooltaan Euroopan hirvieläimistä hirven jälkeen suurin. Se jaetaan 18 eri alalajiin, joista pohjoisamerikkalaista vapitia pidetään toisinaan omana lajinaan. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että saksanhirven suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin isokauris.


title: Saksanhirvi

text:
Saksanhirvi on kookas, mutta kuitenkin hirveä selvästi pienempi hirvieläin. Sen säkäkorkeus on noin 120–150 cm ja ruumiin pituus 1,7–2,6 metriä. Häntä on noin 15 cm pitkä. Urokset painavat 100–255 kg ja naaraat 80–120 kg. Saksanhirven turkki on kesällä sileä ja punertavanruskea, talvella taas pitkäkarvaisempi ja karheampi sekä väriltään harmaanruskea. Vatsapuoli on tummempi kuin muu vartalo, ja peräpeili on vaalean kellertävä.
Kiiman ajaksi uroksille kasvaa lyhyt harjas. Vanhan uroksen sarvet ovat huomattavan pitkät ja monihaaraiset. Sarvet alkavat kasvaa vuosittain helmi-maaliskuussa, ja niistä irtoaa nahka heinä-elokuussa. Ne putoavat seuraavan vuoden helmi-huhtikuussa, jolloin uudet alkavat heti kasvaa tilalle.


title: Saksanhirvi

text: Vasat ovat vaaleanruskeita ja niissä on valkoisia pilkkuja. Ne painavat syntyessään noin 10 kilogrammaa.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirven jalanjälki on leveä ja kärjistään tylppä. Uroksen jalanjäljet ovat suuremmat kuin naaraan. Täysikasvuisen yksilön etujalan jälki on keskimäärin 8–9 cm pitkä ja 6–7 cm leveä. Takasorkka jättää 6–7 cm pitkän ja 4–5 cm leveän jäljen. Rauhallisesti kävelevän yksilön askelväli on 80–150 cm, ja etujalan jälki on takajalan jäljen vieressä tai heti sen edessä. Nopeasti ravaavan, laukkaavan tai hyppivän saksanhirven askelväli voi olla jopa 3,5 metriä. Tällöin sorkat on levitetty tavallista leveämmiksi, ja takajalan jälki jää etujalan eteen.


title: Saksanhirvi

text:
Saksanhirven ulosteet ovat tummia ja muodoltaan neliömäisiä tai pitkulaisia. Niiden toisessa päässä on usein kapea ja pitkulainen kärki. Ne ovat tuoreina kiiltävän mustia, mutta kuivuessaan ne muuttuvat himmeiksi ja tummanruskeiksi. Kesäisin papanat ovat pehmeitä ja tarttuvat helposti toisiinsa kiinni muodostaen yhtenäisen kasan tai pötkön. Uroksen papanat ovat paksumpia kuin naaraan, ja niiden toisessa päässä on syvennys. Ulosteet ovat noin 20–25 mm pitkiä ja 13–18 mm paksuja.
Loppukesällä urokset hankaavat sarviaan puihin ja pensaisiin, jolloin niihin jää hirvieläimille tyypillisiä kolontajälkiä. Toiminnan tarkoituksena on auttaa sarvien nahkaa irtoamaan. Myös syksyllä syntyy samankaltaisia hankausjälkiä, kun kiihtyneet urokset purkavat aggressiotaan puskemalla puuntaimia. Jälkimmäisestä jää jälkiä eri puolelle puuta, kun taas kolonta keskittyy vain yhdelle puunrungon sivulle.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirvet kaivavat reviireilleen kahdenlaisia maakuoppia. Rypykuoppia tehdään ympäri vuoden, ja eläin käyttää niitä mutakylpyjen ottamiseen. Muta auttaa saksanhirveä suojautumaan pistäviä hyönteisiä vastaan. Rypykuoppia on lähinnä soiden ja vesistöjen lähellä. Niiden vieressä on toisinaan puu, johon eläin hankaa itseään mutakylvyn jälkeen. Syksyn lisääntymisaikana urokset kaivavat niin kutsuttuja kiimakuoppia. Ne virtsaavat kuoppaan ja sitten kieriskelevät siinä voimistaakseen ominaishajuaan.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirvi suosii elinympäristönään avoimia ja puistomaisia metsiä, joiden lähellä on soita, järvenrantoja ja peltoja. Runsaimmin sitä tavataan vuoristojen lehti- ja sekametsissä. Laji elää luonnonvaraisena suuressa osassa Eurooppaa, Turkista Skotlantiin ja Espanjasta Baltian maihin ja Venäjälle. Pohjoismaissa lajia tavataan Tanskassa ja Norjan ja Ruotsin eteläosissa. Saksanhirviä elää myös Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Pohjois-Amerikassa elävä vapiti luokitellaan joskus saksanhirven alalajiksi, joskus omaksi lajikseen. Saksanhirven alkuperäinen elinalue Euroopassa on supistunut, ja kanta on hajonnut erillisiksi populaatioiksi. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee lajin edelleen elinvoimaiseksi.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirviä on keskiajalta lähtien istutettu metsästyspuistoihin luontaisen levinneisyysalueen ulkopuolelle. Sitä tavataan siirrettynä Euroopankin ulkopuolella Argentiinassa, Chilessä, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Uudessa-Seelanissa tämä vieraslaji on runsastunut niin paljon, että niitä on täytynyt hävittää järjestelmällisesti. Saksanhirvi onkin luokiteltu yhdeksi maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirviä on esiintynyt istutettuna myös lounaisimmassa Suomessa. Laji tuotiin riistaeläimeksi Ahvenanmaalle ja Ruissaloon jo 1400–1500-luvulla. Ruissalon viimeiset yhdeksän yksilöä poistettiin saarelta vuonna 1599, ja Ahvenanmaan kanta hävisi 1600-luvun alussa. Lajia ei ole kannattanut istuttaa Suomeen laajemmalti, koska talvet ovat liian lumisia ja kylmiä keskieurooppalaiseen ilmastoon sopeutuneelle lajille. Saksanhirvi on kuitenkin edelleen Ahvenanmaan vaakunaeläin.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirvi on liikkeellä enimmäkseen yöllä. Se pysyttelee päiväsaikaan piilossa pensaikossa tai kaislikossa ja lähtee liikkeelle usein vasta keskiyöllä ja uudelleen aamunkoitteessa. Saksanhirvi on kestävä juoksija ja taitava uimari sekä hyppijä. Se kykenee laukkaamaan lyhyitä matkoja nopeasti. Se ottaa mielellään mutakylpyjä kaivamassaan rypykuopassa mutta varsinkaan urokset eivät mielellään liiku sateella. Saksanhirvet elävät laumoissa, joissa kussakin on vasoja lukuun ottamatta vain joko uroksia tai naaraita, mutta vanhat urokset voivat elää myös yksinään tai pareittain.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirven tunnetuin ääni on uroksen kiima-aikana päästämä matalan kumea, törähtelevä ja kilometrien päähän kuuluva mylvintä.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirvi syö kesällä vihreitä kasvinosia, kuten heiniä, ruohoja, versoja, puunlehtiä ja -silmuja, marjoja, hedelmiä ja tammen- ja pyökinterhoja sekä sieniä. Se vierailee myös viljapelloilla, ja talvella se hyödyntää varpuja ja erityisesti havupuiden kuorta.. Matala lumi ei saksanhirveä estä etsimästä ravintoa maasta, mutta syvä lumi ajaa sen syömään mm. kuusen ja pajun pehmeitä osia.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirvi muokkaa elinympäristönsä kasvillisuutta voimakkaasti. Elinalueen puiden alaosissa ei ole lainkaan oksia. Saksanhirven puiden oksiin ja kuoreen jättämät syöntijäljet ovat samankaltaisia kuin hirvellä, mutta hieman pienempiä. Laji vierailee usein pelloilla ja nostaa maasta esiin pieniä juureksia. Se syö kustakin juureksesta vain pienen palan, jolloin koko kasvi kuolee ja viljelijälle aiheutuvat vahingot voivat olla suuret.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirven kiima-aika on syksyllä, Euroopassa yleensä elokuun lopusta lokakuun alkuun. Kesän ajan koossa olleet laumat hajaantuvat ja urokset alkavat kerätä itselleen mahdollisimman suurta haaremia, jota ne puolustavat muita uroksia vastaan. Urokset kuuluttavat reviiriensä rajoja mylvimällä, ja tarvittaessa ne selvittävät arvoasemansa puskuotteluissa. Naaraan tiineys kestää 7,5–8,5 kuukautta. Se synnyttää kerrallaan yhden poikasen, joka syntyy touko-kesäkuussa. Emo vieroittaa vasan puolivuotiaana, mutta vasta vuoden ikäisenä se tulee toimeen täysin itsenäisesti. Nuoret naaraat voivat pysytellä emonsa seurassa jopa kolmevuotiaiksi asti.


title: Saksanhirvi

text: Saksanhirvi saavuttaa sukukypsyyden yleensä vasta kaksivuotiaana. Aikuistumisnopeuteen vaikuttaa kuitenkin paljon se, millaisissa sääoloissa vasa on syntynyt. Vanhin tunnettu saksanhirvi eli vankeudessa 31-vuotiaaksi.


title: Pohjannaula

text:
Pohjannaula, taivaannaula, taivaannapa eli naulatähti viittaa pohjantähtenä tunnettuun tähteen ja taivaankannen lakikohtaan muinaissuomalaisten maailmankuvassa. Pohjannaula eli pohjantähti on suomalaisessa mytologiassa taivaan tukipilarin kiinnike, jonka ympäri taivaankansi kiertää. Pohjantähti todellakin näyttää pysyvän paikoillaan, muiden tähtien kiertäessä sitä. Pohjannaula on ilmeisesti isketty taivaankanteen sekä maailmanpylvääseen, sitä tukevaan tukipilariin.
Suomalaisilla pohjannaulan on oletettu liittyneen sampo-taruihin.


title: Pohjannaula

text: Saamelaisilta tunnetaan historiallisia mainintoja maailmanpylvään maallisista malleista pohjannauloineen; puisia pylväitä, joiden päähän on isketty naula. Naula saattoi olla iskettynä myös paaluun kaiverretun jumalankuvan päähän. On myös kerrottu lappalaisten pitäneen tällaisia paaluja maailmanpylväinä, ja ne ovat olleet seitoja ja uhripaikkoja.


title: Pohjannaula

text: Eräs saamelaisten pohjantähden nimitys on "batte navlle", "patanaula", toinen on "boahenavlle", "pohjannaula". Tämä tukee oletusta, että saamelaiset ovat pitäneet taivaankantta padan muotoisena, ja pohjantähteä ikään kuin padan pohjassa olevana naulana. "Patanaula" on myös ollut oikea esine, jolla saamelaiset ovat joskus paikanneet metallisia, ja siten arvokkaita patojaan.


title: Pohjannaula

text: Tutkijat ovat perinteisesti olettaneet saamelaisten pohjannaulan ja siihen liittyvien uskomusten olevan skandinaavikielisiltä kansoilta lainattu, mutta tämä vaikuttaa kyseenalaiselta, sillä pohjannaula esiintyy monien muidenkin pohjoisten kansojen, myös muiden suomalais-ugrilaisten kielten puhujien myyteissä.


title: Norrbotten (täsmennyssivu)

text: Norrbotten voi tarkoittaa seuraavia:


title: Länsipohja

text: Länsipohja (myös Länsi-Pohja, ruotsiksi Västerbotten) on maantieteellinen käsite, joka voi esiintyä seuraavissa yhteyksissä Suomessa ja Ruotsissa:


title: Länsipohja

text: Suomessa:


title: Länsipohja

text: Ruotsissa:


title: Länsipohja

text: Ruotsissa Norrbottenin läänissä asuviin suomalaisiin liittyvät myös:


title: Pariisin yliopisto

text: Pariisin yliopiston () historia ulottuu aina 1100-luvulle, jolloin se kasvoi Notre Damen katedraalin yhteyteen. Nykyään se jakautuu kolmeentoista itsenäiseen yliopistoon (Université Paris I–XIII). Pariisin yliopisto tunnetaan myös Sorbonnen yliopiston nimellä, sillä tämän niminen oli Robert de Sorbonin vuonna 1257 köyhille teologian opiskelijoille perustama laitos. Nykyisistä Pariisin yliopistoista kolme käyttää Sorbonnea nimessään. Varsinaisesti nimi Sorbonne tarkoittaa Pariisin 5. kaupunginosassa sijaitsevaa yliopiston rakennuskompleksia.


title: Pariisin yliopisto

text: Sorbonnen yliopistoon liittyi collegiumeja, joita perustettiin kansallisuuksien mukaan eri maista saapuville opiskelijoille lähinnä asuinsijoiksi. Niinpä esimerkiksi ruotsalaisille oli kolme collegiumia: "Collegium Upsaliense", "Collegium Scarense" ja "Collegium Lincopense" Uppsalan, Skaran ja Linköpingin mukaan.


title: Pariisin yliopisto

text: Alkuperäinen Pariisin yliopisto lakkautettiin Ranskan vallankumouksen aikana vuonna 1793. Sen tilalle perustettiin erillisinä toimineet oikeustieteellinen, lääketieteellinen ja teknillinen korkeakoulu sekä normaalikouluja. Yli sata vuotta myöhemmin, 1896, perustettiin uusi Pariisin yliopisto yhdistämällä siihen saakka erillisinä toimineet oikeustieteellinen, lääketieteellinen, humanistinen ja luonnontieteellinen tiedekunta.


title: Pariisin yliopisto

text: Vuonna 1970 Pariisin yliopisto organisoitiin uudelleen erillisiksi yksiköiksi. Historiallinen Sorbonnen rakennusryhmä Latinalaiskorttelissa jaettiin useiden Pariisin yliopistojen käyttöön. Nykyään siellä on kaikkien kolmentoista yliopiston toimistot.


title: Pariisin yliopisto

text: Sorbonnen yliopistossa ovat opiskelleet monet kuuluisat tutkijat, esimerkiksi Marie ja Pierre Curie. Yliopistossa on ollut jo keskiajalta lähtien myös suomalaisia opiskelijoita ja opettajia, kuten Jacobus Petri Röd ja hänen oppilaansa Turun piispa Olavi Maununpoika 1400-luvulla.


title: Sorbonne

text: Sorbonne on suuri Pariisin yliopistojen käytössä oleva rakennuskompleksi Pariisin Latinalaiskorttelissa, 5. arrondissementissa. Se on saanut nimensä Ludvig IX:n aikaisen teologin ja hovisaarnaajan Robert de Sorbonin mukaan, joka perusti teologisen Sorbonnen kollegin. Nimitystä Sorbonne käytetään usein myös Pariisin yliopistosta sellaisena kuin se oli ennen Ranskan suurta vallankumousta ja uudestaan vuosina 1896–1971, varsinkin entisistä luonnontieteellisistä ja humanistisista tiedekunnista. Kun Pariisin yliopisto vuonna 1971 jaettiin 13 erilliseksi yliopistoksi, niistä muutamien nimissä esiintyy myös sana Sorbonne. Sorbonne ("Quartier de la Sorbonne") on myös sen Pariisin 5. arrondissementtiin kuuluvan kaupunginosan virallinen nimi, jossa rakennus sijaitsee.


title: Sorbonne

text: Rakennusryhmän ehkä tunnetuin ja näkyvin osa on vuonna 1642 valmistunut Pyhän Ursulan kappeli. Sen jälkeen kun Ranskassa kirkko vuonna 1905 erotettiin valtiosta, kappeli ei enää ole ollut kirkollisessa käytössä vaan sitä käytetään yliopistojen edustus- ja näyttelytilana.


title: Sorbonne

text: Sorbonnessa toimii Pariisin akatemian rehtorinvirasto ja Pariisin yliopistojen kanslerinvirasto. Rakennuksen opetustiloja käyttävät nykyään:Rakennuksessa on myös École des chartesin kirjasto sekä Sorbonnen kirjasto, joka on Pariisin I, III, IV, V ja VII yliopistojen yhteinen mutta hallinnollisesti Pariisin I yliopiston (Panthéon-Sorbonne) alaisuudessa.


title: Sorbonne

text: Alun perin Sorbonne oli Robert Sorbonin Pariisin yliopiston yhteyteen perustama teologian ylioppilaiden kollegi. Robert de Sorbon oli Ludvig IX:n aikainen hovisaarnaaja ja kuninkaan rippi-isä, jonka sukunimi johtui hänen Ardenneilla sijaitsevasta syntymäpaikastaan, Sorbonin kylästä. Yliopiston muiden kollegioiden tavoin sen tehtävänä oli majoittaa opiskelijoita sekä myös kaupungin köyhiä asunnottomia. Kaikkiaan sinne mahtui asumaan noin kaksikymmentä henkilöä. Samaan aikaan kuningas Ludvig IX luovutti sille opiskelijoiden asunnoiksi muutamia taloja Rue Coupe-Geulen varrelta vastapäätä Hôtel de Clunyä. Guillaume de Chartresin välityksellä Robert de Sorbon hankki pian kollegille muitakin rakennuksia, ja vuonna 1260 sille kuului jo suurin osa nykyisen Sorbonnen tontista. Alueella oli silloin useita rakennuksia sekä puutarha. Perustajan määräyksestä rakennusten oli oltava yksinkertaisia, ja niissä oli vietettävä hurskasta ja askeettista elämää. Vielä 1600-luvulla Sorbonne oli useamman rakennuksen ryhmä rue Coupe-Gueulen varrella, jonka nimi tuolloin muutettiin Rue de la Sorbonneksi. Se rajoittui pohjoisessa Pyhän Benediktuksen luostariin ja etelässä Calvin kollegiin. Sen yhteyteen rakennettiin 1300-luvulla kappeli, jolla oli julkisivu kadulle päin. Sorbonnen kollegista tuli myös Pariisin yliopiston teologisen tiedekunnan kokoontumispaikka.


title: Sorbonne

text: Kardinaali Armand de Richelieu, joka itsekin oli opiskellut Sorbonnessa vuosina 1606-1607, tuli sen rehtoriksi 29. elokuuta 1622 kardinaali Harleyn kuoltua. Kun rakennukset olivat silloin rappiotilassa, hän käynnisti suurisuuntaisen projektin Sorbonnen uudisrakentamiseksi. Rakennukset olivat paitsi epämukavia, myös käyneet edellisten kahdensadan vuoden aikana täysin riittämättömiksi. Kollegien tehtävä oli sitä ennen muuttunut: se ei ollut enää vain parinkymmenen henkilön majoituspaikka, vaan sinne oli perustettu myös merkittävä kirjasto ja sitä käytettiin opetustiloina. Sellaisena se tarvitsi kiireellisesti laajempia tiloja. Richelieun määräyksestä siihen yhdistettiin kaksi naapurina ollutta kollegia, Calvin ja Kahdeksantoista kollegit, ja alue uudisrakennettiin klassiseen tyyliin.


title: Sorbonne

text: Richelieu antoi arkkitehti Jacques Lemercier’lle tehtäväksi suunnitella uudet rakennukset, joiden oli vastattava ilmeisiä tarpeita ja aikakauden makua. Projektin ensimmäisessä vaiheessa purettiin Sorbonnen ja Calvin kollegien goottilaiset rakennukset, joista vain kappeli säilytettiin. Sitäkin uudenaikaistettiin ja laajennettiin, ja sen oli määrä erottaa toisistaan kaksi yhtä suurta pihaa. Purkutyöt olivat täydessä käynnissä vuonna 1629, kun Richelieu, josta oli tullut myös Ranskan pääministeri, päätti käynnistää vielä kunnianhimoisemman rakennushankkeen.


title: Sorbonne

text: Suunnitelma, jonka mukaan rakennuksella olisi ollut kaksi yhtä suurta pihaa, hylättiin, ja sen sijaan oli oleva vain yksi suuri piha. Sitä reunusti pohjoisessa uusi kappeli, joka sai pian monumentaaliset mittasuhteet ja täytti koko sen alueen, jossa Calvin kollegi oli ennen ollut. Rakennustyöt aloitettiin toukokuussa 1635, ja kardinaalin kuollessa vuonna 1642 ne olivat lähes valmiit. Vain kappeli, jota nykyään pidetään Lemercier’n pääteoksena ja Pariisin huomattavimpana klassisen arkkitehtuurin edustajana, oli vielä kesken. Aiguillonin herttuatar, Richelieun perijä ja hänen testamenttinsa toimeenpanija, johti töiden loppuvaihetta.


title: Sorbonne

text: Uusi kollegi oli pinta-alaltaan kaksinkertainen entiseen verrattuna, ja siihen kuului lisäksi kappeli, johon kardinaali oli määrä haudata. Kardinaali luovutti myös osan kirjastostaan ja omaisuudestaan Sorbonnelle.


title: Sorbonne

text: Ranskan vallankumouksen aikana vuonna 1791 rakennukset suljettiin opiskelijoilta, ja Sorbonnen yhteisö lakkautettiin samaan aikaan kuin Pariisin ja muun Ranskan yliopistotkin. Vuonna 1794 kappeli muutettiin Järjen jumalattaren temppeliksi. Napoleon muutti sen taiteilijoiden ateljeiksi.


title: Sorbonne

text: Vuodesta 1806 lähtien Napoleon organisoi Ranskan opetusjärjestelmän uudelleen ja perusti Keisarillisen yliopiston (), myöhemmältä nimeltään Ranskan yliopiston (). Siihen oli yhdistetty kaikkien tasojen opetus, ja ylimmällä tasolla siihen kuului erikoiskouluja sekä viisi tiedekuntaa: luonnontieteellinen, humanistinen, teologinen, oikeustieteellinen ja lääketieteellinen tiedekunta. Kaksi viimeksi mainittua saivat käyttöönsä samat tilat, joissa vastaavat tiedekunnat olivat toimineet ennen vallankumousta, oikeustieteellinen Place du Panthéonilta ja lääketieteellinen Rue de l'École de Médicineltä, kun taas kolme muuta sijoitettiin entisiin Plessisin kollegin rakennuksiin, josta ne vuonna 1821 siirrettiin Richelieun Sorbonneen. Rakennukseen sijoitettiin myös Pariisin akatemian rehtorin toimisto.


title: Sorbonne

text: Pierre François Dalleryn (1764-1833) määräyksestä kappeliin rakennettiin vuonna 1825 Richelieun hautakammion kunnostustöiden yhteydessä urut. Ne koottiin hänen poikansa, Louis Paul Dalleryn (1797-1875) johdolla varsin erillisistä osista. Ne vihittiin 10. heinäkuuta 1825, ja niitä soittivat Alexandre Choron sekä myös Kuninkaallisen uskonnollisen musiikin instituutin () opiskelijat. Kun kappeli vuonna 1852, Napoleon III:n aikana avattiin uudestaan, sen uusi isäntä, Félix Clément, urkujen virallinen asiantuntija, antoi Louis Paul Dallerylle itselleen tehtäväksi kunnostaa myös urut. Félix Clément kuitenkin luopui tehtävästä vuonna 1859, minkä jälkeen urkuja ei ole soitettu. Urkuparvelle ei ole helposti edes päässyt sen jälkeen, kun sinne kappelin ulkopuolelta johtaneet portaat vuonna 1885 purettiin.


title: Sorbonne

text: Kuningasvallan palauduttua Ludvig VIII:n pääministeri Armand Emmanuel du Plessis de Richelieu halusi kunnioittaa kardinaalin muistoa tekemällä Sorbonnen entistä loisteliaammaksi. Hän rakennutti sinne 120-paikkaisen amfiteatterimaisen luentosalin. Näistä lisärakennuksista huolimatta vanhat 1600-luvun rakennukset, jotka vallankumouksen aikana olivat olleet kymmenen vuotta hylättyinä, olivat pahoin rapistuneet. Kun sinne olivat keskittyneet kaikki Pariisin akatemian humanististen tieteiden, luonnontieteiden ja teologian opiskelijat, myös tilanahtaus oli huomattava. Rakennuskompleksin kunnostamista suunniteltiin koko 1800-luvun ajan. Toisen keisarikunnan aikana tehtävä uskottiin Léon Vaudoyer'lle. Hän suunnitteli palatsin, jolla olisi ollut suuri julkisivu Rue Saint-Jacquesin puolella sekä tähtitorni. Uudisrakennuksen peruskivi muurattiin vuonna 1855, mutta hanketta ei saatu valmiiksi.


title: Sorbonne

text: Käytännön alojen korkeakoulun () perustaminen teki tilanahtaudesta aiheutuneet ongelmat vielä polttavammiksi. Luonnontieteellisen tiedekunnan uudet opetus- ja tutkimuslaboratoriot, jotka tämä korkeakoulu rahoitti, jouduttiin sijoittamaan asuinhuoneistoihin Rue Saint Jacquesin varrelle.


title: Sorbonne

text: Charles Garnier'n toimesta vuonna 1880 julistettiin uusi arkkitehtikilpailu, jonka voitti hänen oppilaansa Henri-Paul Nénot. Se perustui Léon Vaudoyer'n ehdotukseen, ettei enää ollut rakennettava vain kollegi vaan todellinen luonnontieteiden ja kirjallisuuden palatsi. Nénot hylkäsi uusgoottilaisen tyylin, jonka mukaan Isossa-Britanniassa oli rakennetettu Cambridgen yliopiston uudet colleget ja Belgiassa Gandin yliopisto, ja sen sijaan rakennuksesta tuli tyylipuhdas haussmannilaisen klassismin edustaja. Nénot'n mukaan "yliopisto ei voi hylätä latinalaisen arkkitehtuurin perinteitä, ja se tarvitsee rakennuksiinsa oikeat mittasuhteet ja säännöllisyyttä."


title: Sorbonne

text: Useista vastalauseista huolimatta vanha Sorbonne purettiin kappelia lukuun ottamatta kymmenen vuoden kuluessa, 1884-1894, kun taas uuden rakennuksen peruskivi muurattiin vuonna 1885. Presidentti Sadi Carnot vihki rakennuksen ensimmäisen, pohjoisen osan vuonna 1889 vallankumouksen satavuotisjuhlien yhteydessä. Kokonaisuudessaan rakennus valmistui vasta vuonna 1901.


title: Sorbonne

text: Paul Nénot'n hanke oli samalla kertaa sekä yksinkertainen että suurisuuntainen. Käytettävissä olevaa aluetta oli laajennettu käsittämään Rue Saint Jacquesin, Rue Cujas'n, Rue des Écoles'in ja Rue de la Sorbonnen välinen alue kokonaisuudessaan. Korkeuserot olivat melko suuret, sillä paikka sijaitsi Montagne Sainte-Genevièven rinteessä, jossa sen eteläreuna oli selvästi pohjoisreunaa korkeammalla. Historialliseksi muistomerkiksi muodostunut kappeli, joka vei huomattavan alueen tontin keskellä, oli säilytettävä, mikä sekin osaltaan vaikeutti suunnittelutyötä. Nénot'n suunnittelema rakennusryhmä jakautui kolmeen osaan, joita erottivat toisistaan Robert de Sorbonin ja Jean de Gersonin pylväskäytävät:


title: Sorbonne

text: Rakennukseen oli tarkoitus sijoittaa myös teologinen tiedekunta, joka kuitenkin lakkautettiin vuonna 1885. Sille tarkoitetut tilat sai käyttöönsä "École nationale des chartes" josta näin tuli "École pratique es hautes études"in ohella toinen Sorbonneen sijoittunut erikoisalan koulu.


title: Sorbonne

text: Vuonna 1896 annetulla lailla muodostettiin uusi Pariisin yliopisto, johon tulivat kuulumaan siihen saakka erillisinä toimineet oikeustieteellinen, humanistinen, lääketieteellinen ja luonnontieteellinen tiedekunta. Sorbonne, jossa Pariisin akatemian rehtorin virasto jo sijaitsi, tuli nyt tämän yliopiston tyyssijaksi. Akatemian rehtori sai samalla entistä laajemman tehtäväkentän, ja hän sekä Pariisin yliopiston neuvoston presidentti tarvitsivat entistä enemmän tilaa ja henkilökuntaa. Samaan aikaan myös opiskelijoiden lukumäärän nopea kasvu teki tarpeelliseksi rakentaa Sorbonnen ympärille lisärakennuksia. Oman rakennuksensa saivat näin ensimmäisinä maantieteen laitos sekä taidehistorian ja arkeologian laitos. Ne olivat vielä vaatimattomia, mutta toisen maailmansodan jälkeen yliopiston käyttöön rakennettiin Sorbonneakin suurempia rakennusryhmiä kuten Jussieun ja Nanterren kampukset.


title: Sorbonne

text: Rakennusryhmän jokainen pääosa rakennettiin tietyn arkkitehtonisen teeman mukaisesti. Pohjoisosa, palatsi, on ainoa, joka kokonaan rakennettiin arvokkaista materiaaleista. Sen ulkoseinät sekä katujen että pihan puolella rakennettiin suurista kivilohkareista, ja siinä on kalteva liuskakatto. Sen pääjulkisivu eli pohjoinen julkisivu Rue des Écolesin puolella rakennettiin juhlavaan uusrenessanssityyliin. Sen ensimmäisen kerroksen suuret ikkunat kivisine kehyksineen korostavat vaikutelmaa. Rakennuksen sisällä on suuri aula, jonka seinät ovat vaaleaa kiveä ja joka on koristettu reliefeillä ja veistoksilla, ja sieltä johtaa kaksikierteinen monumentaalinen portaikko suureen amfiteatterimaiseen saliin, joka on luonteeltaan pikemminkin juhlasali kuin tavanomainen luentosali. Salin seinät maalattiin vihreän eri sävyin, sillä vihreää on perinteisesti pidetty oppineiden värinä, ja se esiintyy rakennuksessa silmiinpistävästi muuallakin. Puvis de Chavannes teki salin seinämaalaukset, jotka kuvaavat tiedon pyhää lehtoa. Portaikon välitasanteen yllä on kattovalaisimia, joiden valo näkyi laajalle rakennuksen pohjakerrokseen. Aulaa reunustavat pylväskäytävät, joiden ikkunoissa on lasimaalauksia, niistä keskeisimpänä Pariisin vaakuna. Ylemmissä kerroksissa on joukko salonkeja ikkunat kadulle päin, ja ne oli tarkoitetettu yliopiston ja rehtorin seremonioita varten. Rakennuksen tässä osassa on runsaasti seinämaalauksia, jotka esittivät Pariisin yliopiston historian merkkitapauksia Ludvig Pyhän yliopistolle myöntämistä erioikeuksista uuden Sorbonnen vihkimiseen saakka.


title: Sorbonne

text: Pohjakerroksen aulan kummassakin päässä on pylväskäytävät, joiden varrella itäpäässä ovat luentosalit Michelet ja Quinet, länsipäässä rehtorin virkahuone. Pylväskäytävien seinät rakennettiin suurista kivenlohkareista. Niissä olevat seinämaalaukset esittävät maailmanhistorian tärkeimpiä kaupunkeja. Kokonaisuus oli alkujaan varsin selväpiirteinen, koska sen koko länsiosa rehtorin virkahuonetta lukuun ottamatta varattiin humanistisen, itäosa luonnontieteellisen tiedekunnan hallinnolle. Niiden välissä Robert de Sorbonin pylväskäytävän tasolla oli ylimmän johdon sali, josta oli yhteys suureen amfiteatterimaiseen luentosaliin. Tämä sali koristettiin pointillistisin ja fauvistisin maalauksin, jotka esittivät tieteiden vertauskuvia, ja sitä käytettiin edustustilana sekä myös kutsuttujen merkkihenkilöiden valmistautumis- ja lepopaikkana heidän esiintyessään suuressa luentosalissa.


title: Sorbonne

text:
Seuraavaksi pystytettiin rakennusryhmän keskiosa. Juhlava piha rakennettiin Ludvig XIII:n aikaista arkkitehtuuria jäljittelevään tyyliin siten, että sen eteläreunassa oleva kappeli säästyi. Pihaa reunustaa pohjoisessa pylväsrivi, josta on pääsy rakennuksen pohjakerrokseen. Länsipuolella kadulta pihalle johtaa ajoportti. Pohjakerroksen halli, josta on pääsy useisiin pyöreisiin luentosaleihin, muistuttaa palatsin suurta aulaa, mutta on pienempi. Sieltä johtaa portaikko kirjastoon sekä viiteen luentosaliin, joilla on merkkihenkilöiden nimet: Descartes, Guizot, Turgot, Richelieu, ja Lous Liard. Descartes-, Guizot- ja Turgot -salit ovat suorakulmaisia, niiden seinien alaosat ovat paneloituja ja niiden opettajankorokkeen yllä on maalauksia. Niistä jokaiseen liittyy sivuhuone, jossa professori saattoi keskustella opiskelijoiden kanssa. Richelieu-sali sen sijaan oli pyöreä. Sen seinät on maalattu vihreiksi, osittain paneloitu, ja niissä on kasveja esittäviä maalauksia. Louis Liard -sali on juhlava, ja se tarkoitettiin väitöstilaisuuksia ja akateemisia kokouksia varten. Sen seinämaalaukset ovat uusrokokootyylisiä, ja takaseinällä on suurikokoinen kardinaali Richelieun muotokuva. Sen takana on pieni sali, jossa väitöskirjojen arvosteluraati kokoontui.
Samassa kerroksessa koko pihan pituisena on suuri Sorbonnen kirjasto. Jotta sen ikkunoita ei tarvitsisi osittain peittää niin että valaistus kärsisi, siellä oli alkujaan vain pieni määrä kirjoja vapaasti saatavilla. Sisäänkäynnin molemmin puolin rakennettiin kaksi lukusalia, pohjoinen humanistisia ja eteläinen luonnontieteellisiä aloja varten. Kirjaston reunan pitkän sivukäytävän molempiin päihin sijoitettiin historiallisia tapauksia esittävät maalaukset. Muut seinät peitettiin art nouveau -tyylisillä vihreänsävyisillä seinälaatoilla. Saliin asennettiin aikanaan hyvin uudenaikainen lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmä, jonka venttiilit sijoitettiin kattofriiseihin ja jonka avulla sali lämmitettiin talvisin. Sisäpihan puolella, Turgot- ja Guizot -salien yläpuolella oli alkujaan viisi, myöhemmin kahdeksan kerrosta. Suureen saliin liittyi erillisiä saleja professoreja sekä Victor Cousinin kirjastoa varten. Rue Saint-Jacquesin puolella, samassa kerroksessa kuin kirjasto, olivat yliopiston kaksi museota, toinen niistä mineraloginen.


title: Sorbonne

text: Rakennuksen tämä osa valmistui viimeisenä, ja siinä on jo havaittavissa hallitsevan maun muuttuminen: koristelut tehtiin suurelta osin puusta ja maalatuista laatoista. Art nouveau -tyylin vaikutus oli huomattava. Tämän rakennusryhmän keskiosan portaikotkin koristeltiin samankaltaisilla vihertävillä laaoilla kuin kirjaston seinät. Näin rakennuksen tämä osa eroaa suuresti palatsista, joka koristeltiin voitonriemuiseen ja propagandistiseen tyyliin, joka Ranskan kolmannen tasavallan alkuaikoina oli suuressa suosiossa. Katujen varsilla on neljässä kerroksessa luentosaleja. Rue Saint-Jacquesin puolella on kaksikupolinen torni, josta alkujaan tarkoitettiin Sorbonnen tähtitorniksi. Taloudellisista syistä vain katujen ja suuren keskuspihan puoleiset ulkoseinät tehtiin suurista kivilohkareista; pienempien sisäpihojen puolella ulkoseinät ovat tiilisiä.


title: Sorbonne

text: Luonnontieteellisen tiedekunnan rakennus sijoitettiin Sorbonnen eteläpäähän. Sen halkaisee koko pituudeltaan Richelieu-galleria. Tämän rakennuksen useimmissa osissa on vain kaksi tai kolme kerrosta, jotka rakennettiin teolliseen tyyliin osittain tiilestä ja varustettiin metallisin kattoluukuin. Siellä on etupäässä laboratorioita ja toimistoja mutta varsinkin sisäänkäynnin tasolla myös muutamia hienoja luentosaleja kuten kemian ja geologian salit, nimeltään Bachelard ja Oury. Molemmat ovat pyöreitä, seinät paneloituja, ja niiden seinällä opettajankorokkeen takana on uusimpressionistisia maisemamaalauksia.


title: Sorbonne

text: Toukokuussa 1968 Sorbonnesta tuli Pariisin opiskelijamellakoiden keskus. Mellakoihin johtanut tapahtumasarja alkoi Nanterren kampuksella syntyneestä maaliskuun 22. päivän liikkeestä, mutta pian protestiliikkeitä alkoi esiintyä kaikkialla Ranskassa. Toukokuun 1968 levottomuudet saivat alkunsa 3. toukokuuta, jolloin sadat opiskelijat kokoontuivat Sorbonnen pihalle odottaen äärioikeistolaisen Occident-liikkeen hyökkäystä. Kokoukseen osallistuivat monet äärivasemmistolaiset ryhmittymät kuten trotskilaiset, maolaiset ja anarkistit. Monet heistä olivat varustautuneet kuokanvarsin ja olivat valmiina tappeluun. Kun yliopiston rehtori kutsui poliisin paikalle, opiskelijat ryhtyivät mellakoimaan. Toukokuun 13. päivänä alkoi yleislakko ja Sorbonne vallattiin.


title: Sorbonne

text: Charles de Gaullen määräyksestä kesäkuussa toimitetuissa vaaleissa valittu kansalliskokous ryhtyi uudistamaan yliopistojärjestelmää. Vuodesta 1971 lähtien Pariisin yliopisto hajotettiin kolmeksitoista uudeksi yliopistoksi. Uudemmat rakennukset jaettiin eri yliopistojen kesken, mutta Sorbonne, joka oli Pariisin kaupungin omistuksessa, jäi niiden yhteiseen käyttöön ja sitä hallinnoi Pariisin yliopistojen kanslerinvirasto. Kuusi oppilaitosta toimivat osittain Sorbonnessa, nimittäin Pariisin I, III, IV ja V yliopisto sekä École des Chartes ja EPHE. Tämä järjestely on aiheuttanut yhä enemmän vaikeuksia, ja yliopistot ovat joutuneet eriarvoiseen asemaan siinä, missä määrin niiden on osallistuttava historiallisen rakennuksen kunnossapitoon.


title: Sorbonne

text: Sorbonne on viime vuosikymmeninä enenevässä määrin menettänyt alkuperäisen merkityksensä Pariisin tärkeimpänä yliopistorakennuksena. Luonnontieteellinen tiedekunta on kokonaan muuttanut sieltä pois. Muidenkin alojen ensimmäisen vuoden kurssit, joihin opiskelijoita osallistuu eniten ja joiden osallistujat on mellakoineet useimmin, pidetään nykyisin muualla, esimerkiksi Centre Pierre-Mendès-Francessa, Centre Censier'ssä ja Centre Clignancourtissa. Rakennusryhmän palatsiosa on suljettu opiskelijoilta, ja terrorismin vastaisen Vigipirate-suunnitelman mukaisesti, joka tuli pysyväksi syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen vuonna 2001, koko Sorbonne on pääsääntöisesti suljettu yleisöltä. Silloinkin kun siellä poikkeuksellisesti sallitaan kanslerinviraston organisoimien ryhmien vierailut tai järjestetään eurooppalaisen kulttuuriperinnön päivät, sinne on pääsy vain Sorbonnessa osittain toimivien oppilaitosten opiskelijoilla ja henkilökunnalla sekä Sorbonnen kirjaston lehtoreilla.


title: Sorbonne

text: Kaikesta huolimatta rakennusryhmän symbolinen merkitys myös opiskelijoiden vastarintaliikkeen keskuksena ja pyrkimykset toistaa toukokuun 1968 myyttisiksi muodostuneet tapahtumat ovat pysyneet vahvoina. Niinpä vuonna 2006 sadat mielenosoittajat, jotka vastustivat niin sanottua "lakia mahdollisuuksien tasa-arvosta", valtasivat Sorbonnen kolmeksi yöksi, maaliskuun 8. päivästä 11. päivän aamuun, ennen kuin heidät karkotettiin sieltä poliisivoimin. Tämän jälkeen Sorbonne oli rehtorin pyynnöstä kokonaan suljettuna useita viikkoja, huhtikuun 24. päivään saakka, uusien valtauksien ja enempien vahinkojen välttämiseksi. Sinä aikana korvaavina opetustiloina käytettiin Place du Panthéonin varrella olevia rakennuksia.


title: Sorbonne

text: Opiskelijat päättivät välittömästi vallata yliopiston uudestaan, mutta heidät karkotettiin jo samana iltana. Opetuskäyttöön Sorbonne voitiin palauttaa vasta vähitellen, kun sen ympärille muodostettiin poliisivartio. Osa opiskelijoista ilmeisesti pyrki jäljittelemään toukokuun 1968 tapahtumia. Mielenosoitusten aiheuttamat vahingot nousivat 800 000 euroon, mikä on pakottanut yliopistoja vuokraamaan toimitilojaan enemmässä määrin muun muassa elokuvaesityksiin, jotta täten voitaisiin kattaa rakennuksen sulkemisen ja useiden kurssien peruuttamisen aiheuttamat kustannukset.


title: Sorbonne

text: Viimeksi opiskelijat valtasivat Sorbonnen 19. helmikuuta 2009 useaksi tunniksi, minkä jälkeen poliisi karkotti heidät sieltä..


title: Sorbonne

text: Sorbonnen kappeli julistettiin historialliseksi monumentiksi 10. helmikuuta 1887. Sorbonne kokonaisuudessaan merkittiin Ranskan historiallisten monumenttien luetteloon 30. syyskuuta 1975, ja sen julkisivut, vesikatot sekä tärkeimmät sisätilat kuten suuri amfiteatterisali ovat suojellut.


title: Sorbonne

text: Vaikka Nénot'n rakennuskompleksi vaikutti aikoinaan suurenmoiselta ja jopa ylimitoitetulta, sitä jouduttiin opiskelijamäärän kasvaessa 1900-luvulla useita kertoja laajentamaan. Vielä vuonna 1914 Pariisin yliopistossa oli vain 17 308 opiskelijaa. Sorbonnen yhteyteen luonnontieteellisen tiedekunnan sisäpihoille pystytettiin lisärakennuksia luentosaleineen. Nykyisin nämä jokseenkin heikkolaatuiset rakennukset täyttävät kahdeksan alkuperäisistä yhdestätoista sisäpihasta, jotka täten ovat menettäneet merkityksensä henkireikinä keskellä suurta rakennuskompleksia. Niiden suunnittelussa ei ole otettu huomioon arvokkaan ympäristön edellyttämiä esteettisiä näkökohtia, ja kun niitä ei myöskään ole asianmukaisesti pidetty kunnossa, niiden katoilla on alkanut kasvaa rikkaruohoa. Myös kirjasto kärsii tilanahtaudesta, ja sille on jouduttu etsimään lisätiloja, kun sen viisi varastokerrosta täyttyivät. Ensin rakennettiin kolme kerrosta lisää, ennen kuin myös kellarit otettiin käyttöön. Nykyisin enää vain suuren varastokellarin rakentaminen kunniapihan alle tai kirjojen varastointi Pariisin ulkopuolelle mahdollistaisivat kokoelman laajentamisen..


title: Sorbonne

text: Sorbonnen kannalta 1900-luvun tärkein tapahtuma oli epäilemättä yliopiston hajauttaminen ja rakennuksen käyttäjien lukumäärän moninkertaistuminen. Kullakin yliopistolla on omat rakennusta koskevat tavoitteensa, jotka ovat usein ristiriidassa sitä periaatteessa hallinnoivien Pariisin määrin viraston ja yliopistojen kanslerin käsitysten kanssa. Tämä ilmenee selvästi kuljettaessa sen käytäviä pitkin: seinien väri vaihtelee puhtaan valkoisesta likaisen keltaiseen. Teknisten järjestelmien kuten sähkön, puhelimen ja vesijohtojen asentaminen eri tahojen toimesta on sekin aiheuttanut siinä määrin ongelmia, että Pariisin määrin virasto on ottanut verkkojen suunnittelun asiakseen osana Sorbonnen turvatoimia..


title: Sorbonne

text: Opiskelijat ovat usein nähneet uhkakuvana myös sen, että rakennus on menettämässä merkityksensä opintojen tyyssijana, kun yliopiston hallinto vie siellä yhä enemmän tilaa. Samaan asiaan on kiinnitetty huomiota myös Larrouturoun raportissa vuodelta 2009 Virastolle kuuluu Pariisissa useita muitakin rakennuksia. Opiskelijat ovat pelänneet, että heidät vähitellen karkotettaisiin kokonaan Sorbonnesta.


title: Sorbonne

text: Vuoden 1970 uudistusten jälkeen Sorbonnen rakennus tuli useiden oppilaitosten yhteiseen käyttöön. Sen omistaa Pariisin kaupunki, mutta Pariisin Akatemialla on pysyvä oikeus toimia siellä, ja sitä hallinnoi Pariisin yliopistojen kanslerinvirasto. Siellä toimivat myös Cours de civilisation française de la Sorbonne, Sorbonnen tähtitorni, Sornonnen kirjasto sekä École pratique des hautes études kokonaisuudessaan. Viimeksi mainittu kuitenkin muuttanee lähiaikoina Seinen toiselle puolelle, Concordet'n kampukselle. École des chartes muutti sieltä vuonna 2014 rue de Richelieun varrelle, Ranskan kansalliskirjaston läheisyyteen, jonka ottanee vuonna 2016 sen kirjaston ja useita muita oppilaitoksia..


title: Sorbonne

text: Sana Sorbonne sisältyy neljän yliopiston nimiin, joilla kaikilla myös on tiloja Sorbonnessa:Muillakin Pariisin yliopiston hajauttamisessa muodostetuilla yliopistoilla on rajoitettu käyttöoikeus Sorbonnen tiloihin, erityisesti sen suureen amfiteatterisaliin. Nämä kolmetoista yliopistoa ovat ajoittain käyneet kiistaakin oikeudesta niiden yhteiseen perintöön kuuluvaan maineikkaaseen Sorbonne-nimeen, vaikka tarkkaan ottaen onkin virhe samastaa Sorbonne ja entinen Pariisin yliopisto. Vuoden 2010 alussa kolme yliopistojen yhteistä opetus- ja tutkimuskeskusta (PRES) kiistelivät tästä nimestä, joka on omiaan houkuttelemaan puoleensa ulkomaalaisiakin opiskelijoita.. Nykyisin Sorbonne esiintyy kolmen tällaisen keskuksen nimessä:


title: Michel Platini

text: Michel François Platini (s. 21. kesäkuuta 1955 Jœuf, Ranska) on jalkapallon parissa toiminut ranskalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja sekä jalkapallovaikuttaja. Vuosina 2007–2015 hän toimi Euroopan jalkapalloliiton Uefan puheenjohtajana, kunnes Fifan eettinen komitea määräsi hänet toimintakieltoon joulukuussa 2015. Platinin italialaistaustainen isä Aldo Platini toimi pitkään jalkapalloseura AS Nancy-Lorrainen urheilutoimenjohtajana.


title: Michel Platini

text: Keskikentän pelintekijänä tunnettu Platini valittiin uransa aikana kolme kertaa peräkkäin Euroopan parhaaksi pelaajaksi.


title: Michel Platini

text: Platini aloitti ammattilaisuransa AS Nancy-Lorrainen riveissä vuonna 1972, mutta oli jo ennen sitä tullut hylätyksi Metzin testissä. Hän edusti Nancy-Lorrainea seitsemän kautta ja saavutti seuran riveissä yhden Ranskan cupin voiton. Platini siirtyi Saint-Étienneen vuonna 1979. Saint-Étiennen riveissä hän saavutti yhden Ranskan-mestaruuden. Vuonna 1982 Platini siirtyi Juventuksen riveihin Italiaan. Hän pelasi Juventuksessa uransa parhaat vuodet. Platini saavutti seuran riveissä muun muassa kaksi Italian-mestaruutta, Italian cupin voiton, Cup-voittajien cupin voiton, Euroopan cupin voiton ja Intercontinental Cupin voiton. Hän voitti lisäksi Serie A:n maalikuninkuuden kolme kertaa.


title: Michel Platini

text: Platinin Juventus pelasi syyskuussa 1984 Euroopan cupin 1. kierroksella Tampereella Ilvestä vastaan. Ottelu Tampereella päättyi 0–4, ja Platini teki ottelussa yhden maalin rangaistuspotkusta (Paolo Rossi vastasi hattutempusta). Toisessa osaottelussa Torinossa lokakuussa Platini teki kaksi maalia, ottelun päättyessä 2–1. Yhteistulos oli näin 6–1 Juventuksen hyväksi. Juventus voitti lopulta tuolla kaudella kyseisen cupin, voittaen surullisenkuuluisassa loppuottelussa Liverpoolin Brysselin Heysel-stadionilla.


title: Michel Platini

text:
Ranskan maajoukkueessa Platini pelasi vuosien 1976 ja 1987 välisenä aikana 72 ottelua ja teki niissä 41 maalia. Platini on Ranskan maajoukkueen kautta aikojen toiseksi paras maalintekijä. Hän edusti Ranskaa MM-kisoissa vuosina 1978, 1982 ja 1986 sekä EM-kisoissa vuonna 1984. Platini johti kapteenina Ranskan mestariksi vuoden 1984 EM-kotikisoissa ja voitti myös kisojen maalikuninkuuden yhdeksällä maalillaan. MM-kisoissa hänen parhaaksi saavutuksekseen jäi kolmas sija vuonna 1986.
Platini toimi Ranskan maajoukkueen päävalmentajana vuodesta 1988 vuoteen 1992. Hänen pestinsä Ranskan valmentajana ei ollut erityisen menestyksekäs, sillä maa ei selviytynyt vuoden 1990 MM-kisoihin ja jäi vuoden 1992 EM-kisoissa alkulohkoon.


title: Michel Platini

text: Platini toimi Uefan ja Fifan hallitusten jäsenenä sekä Ranskan jalkapalloliiton varapuheenjohtajana. Hän toimi myös Ranskassa järjestettyjen vuoden 1998 MM-kisojen järjestelykomitean puheenjohtajana.


title: Michel Platini

text: Uefan puheenjohtajaksi nelivuotiskaudelle Platini valittiin tammikuussa 2007. Hän voitti äänestyksessä istuvan puheenjohtajan Lennart Johanssonin äänin 27–23.


title: Michel Platini

text: Fifan eettinen komitea määräsi 21. joulukuuta 2015 Sepp Blatterille ja Platinille kahdeksan vuoden toimintakiellon kaikessa jalkapalotoiminnassa korruption vuoksi. Perusteluna on Blatterin helmikuussa 2011 Platinille antama 1,8 miljoonan euron suuruinen palkkio, jolle ei löytynyt asiallista perustetta. Molemmat saivat myös sakot. Molemmat ilmoittivat valittavansa päätöksistä urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen CASiin.


title: Pohjanmaan rata

text: Pohjanmaan rata (myös "Oulun rata") on Suomen rataverkon pääradan osuus Seinäjoelta Ouluun. Pohjanmaan rata on Pohjois-Suomen elinkeinoelämän kannalta ratkaisevassa asemassa sekä tavara- että henkilöliikenteen osalta. Rataosan pituus on 334,8 kilometriä.


title: Pohjanmaan rata

text: Rataosuuteen kuuluvaksi mielletään joissakin yhteyksissä myös Parkanon ratana tunnettu oikorata Tampereelta Seinäjoelle. Käsitteenä "Pohjanmaan rata" on kuitenkin paljon oikorataa vanhempi.


title: Pohjanmaan rata

text: Pohjanmaalle ehdotettiin rautatien rakentamista ensimmäistä kertaa jo vuosien 1863–1864 valtiopäivillä, mutta ehdotus ei saanut kannatusta. Erilaisia linjausvaihtoehtoja Pohjanmaan radalle oli useita. Eräs vaihtoehto oli linjata rautatie Seinäjoelta Pietarsaaren–Kokkolan–Raahen kautta Ouluun. Vuoden 1872 valtiopäivillä oli kuitenkin esillä vaihtoehto, jossa rata olisi kulkenut reittiä Tampere – Kyröskoski (Hämeenkyrö) – Kankaanpää – Kauhajoki – Ilmajoki – Välimaa (Seinäjoki) – Rantsila – Temmes (Tyrnävä) – Oulu. Vaasaan eli silloiseen Nikolainkaupunkiin oli tarkoitus rakentaa sivuraide Välimaalta. Keskisen Suomen päärata olisi puolestaan kulkenut Taavetista (Luumäki) Mikkelin kautta Jyväskylään ja sieltä Välimaalle. Valtiopäivien päätöksellä rata rakennettiin lopulta kuitenkin sisämaan kautta. Tähän vaikutti suurelta osin se, että tuolloin merkittävät merenkulkukaupungit Raahe ja Pietarsaari eivät halunneet rahdista kilpailevaa rautatietä kaupunkiin.


title: Pohjanmaan rata

text: Pohjanmaan rata valmistui useassa osassa:


title: Pohjanmaan rata

text: Rautatie toi tullessaan monessa kunnassa rakennemuutoksen, kun uudet elinkeinot syntyivät radan varrelle ja asemien ympärille.


title: Pohjanmaan rata

text: Oulun asemalta Toppilan satamaan johtavan osuuden rakennustöiden yhteydessä rakennettiin Oulujoen ylittävä Rautasilta, joka oli valmistuessaan Pohjoismaiden pisin teräsristikkosilta.


title: Pohjanmaan rata

text:
Päärata sähköistettiin 1970- ja 1980-luvuilla kolmessa osassa:
Eskolan metsärata eli "Pikkurata" oli Metsähallituksen omistama 750 millimetrin raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen puutavaran kuljetukseen tarkoitettu metsärautatie. Sievin, Kannuksen, Toholammin, Reisjärven ja Lestijärven kuntien alueella sijainnut rata alkoi Eskolan rautatieasemalta valtion radan vierestä ja jatkui valtion metsissä pisimmillään 68 kilometrin matkan. Kaksihaaraisen pääradan lisäksi radalla oli useita väliaikaisia pistoja, jotka rakennettiin talveksi jäätyneiden soiden päälle. Tämä Suomen pisin ja pitkäaikaisin metsärata oli käytössä 1920–1961 ja sitä pitkin kuljetettiin yli kaksi miljoonaa kuutiometriä puutavaraa.


title: Pohjanmaan rata

text: Ristonahon rata oli sivurataosuus Vihannin rautatieasemalta Lampinsaaren kylässä sijaitsevalle Ristonahon ratapihalle. Rataosuuden pituus oli 11,5 kilometriä, ja se palveli Outokumpu Oyj:n Vihannin kaivoksen kuljetustarpeita vuosina 1954–1992. Liikenne rataosalla lakkautettiin kaivoksen lopettamisen myötä 1992 ja rata purettiin tarpeettomana. Nykyisin ratapenger on käytössä ajotienä.Vuonna 2007 rataa ryhdyttiin peruskorjaamaan ja samalla rakentamaan rinnakkaista rataa joillekin rataosille. Vuonna 2012 hankkeeseen lisättiin Kokkola–Ylivieska-kaksoisraiteen rakentaminen. Koska ko. rata on hyvin vilkkaasti liikennöity, perusparannuksen myötä radan kapasiteettia voidaan lisätä. Hankkeen kustannusarvioksi on asetettu 880 miljoonaa euroa. Hankkeen on määrä valmistua vuoden 2017 lopussa.


title: Pohjanmaan rata

text: Peruskorjauksen osittain valmistuttua radalla liikennöivä VR nopeutti Helsingin ja Oulun välistä junayhteyttä vajaasta 6 tunnista vajaaseen 5½ tuntiin joulukuussa 2016. VR arvioi pystyvänsä nopeuttamaan junayhteyttä 5 tuntiin vuonna 2017 peruskorjauksen lopullisesti valmistuttua. Pohjanmaan radan peruskorjaus valmistuikin suunnitelman mukaan 2017, mutta aikataulun mukaisia nopeuksia ei kuitenkaan koskaan nostettu, koska Riihimäki-Tampere-välille alkoi tulla työmaista johtuvia nopeusrajoituksia jo syyskuussa 2016.


title: Burgess Meredith

text: Oliver Burgess Meredith (16. marraskuuta 1907 Cleveland, Ohio – 9. syyskuuta 1997 Malibu, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka suuri yleisö tuntee muun muassa Pingviininä 1960-luvun televisiosarjasta "Batman" ja Mickey Goldmillinä "Rocky"-elokuvasarjasta.


title: Burgess Meredith

text:
Meredith teki Broadway-debyyttinsä vuonna 1930 Eva La Galliennen produktiossa näytelmästä "Romeo ja Julia". Hän esitti näytelmässä Pietaria. Elokuvadebyyttinsä Meredith teki vuonna 1936 Alfred Santellin ohjaamassa, Maxwell Andersonin näytelmään perustuvassa elokuvassa "New Yorkin nukkuessa" ("Winterset"). Hänellä oli päähenkilön Mio Romagnan rooli. Hän oli esittänyt Romagnaa myös näytelmän ensiesityksessä Broadwayllä vuonna 1935. Meredith teki pitkän teatteriuran ja oli paitsi teatterinäyttelijä, myös -ohjaaja. Hänet ja James Thurber palkittiin vuonna 1960 erikois-Tonyllä Broadwayllä esitetystä revyystä "A Thurber Carnival", jonka Meredith ohjasi ja Thurber kirjoitti. Hän oli ehdokkaana parhaan ohjauksen Tonyn saajaksi ohjattuaan vuonna 1974 James Joycen Odysseuksen yhteen jaksoon perustuvan näytelmän "Ulysses in Nighttown".
Meredith teki myös pitkän elokuva- ja televisionäyttelijän uran. 1930-luvun puolivälin ja 1940-luvun lopun välillä hän näytteli yli kahdessakymmenessä elokuvassa. Hän esitti muun muassa George Miltonin roolia vuoden 1939 elokuvaversiossa romaanista "Hiiriä ja ihmisiä" ("Of Mice and Men"), Hank Tayloria vuoden 1940 musikaalikomediassa "Tanssin tapaan" ("Second Chorus"), jonka muissa keskeisissä rooleissa olivat Fred Astaire ja Paulette Goddard (myöhemmin Meredithin toinen vaimo) ja sotakirjeenvaihtaja Ernie Pylea elokuvassa "The Story of G.I. Joe" vuonna 1945. 1950-luvulla Meredithin elokuvaesiintymiset harvenivat hänen jouduttua Hollywoodin mustalle listalle. Hän esiintyi tuolloin kuitenkin vierailevissa rooleissa monissa televisiosarjoissa.


title: Burgess Meredith

text: 1960-luvulta eteenpäin, mustan listan tultua lakkautetuksi, Meredith näytteli huomattavan useissa teatteri- ja televisioelokuvissa. Hän esiintyi urallaan yhteensä yli sadassa elokuvassa. Hän oli vuosina 1976 ja 1977 ehdolla sivuosa-Oscarin saajaksi elokuvista "Heinäsirkat" ("The Day of the Locust") ja "Rocky". Ensiksi mainitussa hän esitti Harry Greeneriä ja jälkimmäisessä nimihahmon valmentajaa Mickeyä. Hän uusi Mickey Goldmillin roolin myös kolmessa muussa "Rocky"-sarjan elokuvassa. Meredith oli "Heinäsirkoista" ehdolla Oscarin lisäksi myös BAFTAn ja Golden Globen saajaksi.


title: Burgess Meredith

text: Jo mainittujen ohella Meredithin kuuluisimpia rooleja on Pingviinin osa "Batman"-televisiosarjassa, jota esitettiin vuosina 1966–1968, ja vuoden 1966 sarjaan pohjautuvassa elokuvassa. Meredith oli roolissaan suosittu ja hän esiintyi sarjassa useammin kuin muut sarjan konnahahmojen esittäjät. Meredithin viimeisiin elokuvarooleihin kuuluu Jack Lemmonin esittämän John Gustafsonin isän rooli elokuvissa "Äksyt vanhat herrat" ("Grumpy Old Men") ja "Äksymmät vanhat herrat" ("Grumpier Old Men") vuosina 1993 ja 1995. Jälkimmäinen oli hänen viimeinen elokuvansa.


title: Burgess Meredith

text: Meredith on saanut kunnianosoituksena pitkästä, seitsemän vuosikymmentä kestäneestä urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Burgess Meredith

text: Meredith palveli Yhdysvaltain ilmavoimissa toisessa maailmansodassa. Hän oli sotilasarvoltaan kapteeni.


title: Burgess Meredith

text: Meredith oli naimisissa neljä kertaa. Viimeisen vaimonsa Kaja Sundstenin, jonka kanssa hän oli naimisissa vuodesta 1950, kanssa hänellä oli kaksi lasta. Meredith kuoli vuonna 1997 Alzheimerin tautiin ja melanoomaan 89-vuotiaana. Hänellä oli myös kaksisuuntainen mielialahäiriö.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Haapamäki–Seinäjoki-rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka johtaa Haapamäeltä Ähtärin ja Alavuden kautta Seinäjoelle.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Rataosuudella on 8 henkilöliikenteen nykykäytössä olevaa asemaa. VR liikennöi osuudella taajamajunia.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Rataosuus Tampere–Haapamäki–Seinäjoki valmistui vuonna 1882. Se oli valmistuessaan osa Helsingistä Pohjanmaalle johtavaa päärataa. Liikenne oli vilkasta vuoteen 1971 asti, jolloin valmistui Tampere–Parkano–Seinäjoki-oikorata.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Rataosuudella sijaitsivat aikanaan mm. Albergin sekä Kuoraksen (nyk. Koura) vekselit.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Rata on yksiraiteinen ja sähköistämätön. Haapamäeltä on yhteys Jyväskylään sekä Oriveden kautta Tampereelle. Yhteys Parkanon kautta Poriin on lakkautettu, joskin rata on suurimmaksi osaksi edelleen olemassa. Seinäjoelta on yhteys edelleen Tampereelle, Kaskisiin, Vaasaan ja Kokkolan kautta Ouluun.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Nykyisin rataosan liikenteenohjaus hoidetaan kaukokäytöllä Seinäjoella sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta. Junien kohtaamiset ovat nykyisin mahdollisia vain Alavuden, Ähtärin ja Pihlajaveden rautatieasemilla.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Haapamäki–Seinäjoki-radalla on sekä VR:n henkilö- että tavaraliikennettä. Henkilöliikenne hoidetaan taajamajunilla, jotka kulkevat reitillä Jyväskylä-Seinäjoki. Päivittäisiä junavuoroja on kumpaankin suuntaan kolme. Henkilöliikenteen asemat ovat Haapamäki, Pihlajavesi, Myllymäki, Eläinpuisto-Zoo, Ähtäri, Tuuri, Alavus ja Seinäjoki.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Vuonna 2010 suunniteltiin, että nykyisten liikennepaikkojen lisäksi otettaisiin käyttöön myös Kouran sekä Sydänmaan liikennepaikat, mikäli kyliin tulee uutta asutusta. LVM oli suunnitellut, että radalla tehtäisiin 2020-luvulla parannustöitä; radan nopeustasoa nostettaisiin ja kiskot vaihdettaisiin.


title: Haapamäki–Seinäjoki-rata

text: Syyskuussa 2015 LVM kuitenkin ilmoitti säästötoimista, joka tarkoitti Haapamäki-Seinäjoki-radan lakkautamista matkustaliikenteeltä 27.3.2016 . Ilmoitus herätti suurta vastustusta ja Adressit.com verkkosivustolle perustetun adressin on jo allekirjoittanut (18.9.2015) yli 5000 henkilöä. Junaliikenne jatkui kuitenkin velvoiteliikenteenä toistaiseksi.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Trooppinen hirmumyrsky on kääntöpiirien välisellä alueella esiintyvä voimakas matalapaine, johon liittyy hirmumyrskyn voimakkuudella puhaltava tuuli. Eri merialueilla trooppisilla hirmumyrskyillä on eri nimityksiä:


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Maailmassa havaitaan vuosittain noin 80 trooppista hirmumyrskyä. Noin 15 prosenttia ihmisistä asuu alueilla, joilla esiintyy pyörremyrskyjä. Vaikka kullakin merialueella lukumäärä vaihtelee suuresti vuodesta toiseen, on erikoista, että maapallonlaajuinen summa näyttää pysyvän hyvin lähellä kahdeksaakymmentä joka vuosi.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Trooppiseen hirmumyrskyyn kuuluu matalapaineen keskustaa kiertävä voimakkaan tuulen alue sekä tässä pyörteessä kohoava laaja pilvimassa, jossa havaitaan kaatosadetta ja yleensä ukkosta. Rakenteensa takia trooppisia hirmumyrskyjä kutsutaan myös pyörremyrskyiksi. Trooppiset hirmumyrskyt eroavat muista liikkuvista matalapaineista, kuten Suomeen tulevista rintamajärjestelmistä, energiataloutensa takia: energianlähteenä on lämmin meri, jossa on vähintään 50 metrin paksuinen ja 26-asteinen vesikerros.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Trooppisten hirmumyrskyjen energia on peräisin merestä haihtuneesta vesihöyrystä, joka tiivistyy sateeksi. Vesihöyryn tiivistyminen johtuu ilmanpaineen alenemisesta mentäessä kohti pyörteen keskustaa ja ilman kohoamisesta tiivistymisalueella (sumukammio-ilmiö). Tiivistymisessä vapautuva lämpö saa ilman kohoamaan (tarkkaan ottaen vapautuva lämpö estää ilmaa jäähtymästä sen paineen aletessa, joten ilma on harvempaa so. kevyempää kuin myrskyn ulkopuolella). Näin ollen lisää kosteaa ilmaa imeytyy keskustaa kohti.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Pyörre on tärkeä siksi, että höyrystymistä (haihtumista, lämpöenergian sitoutumista) ehtii tapahtua riittävästi. Jos pyörre on laaja, keskustaan ei enää ehdi ulkopuolelta kosteaa ilmaa (joka saisi nosteen, matalapaineen aikaan), vaan ylemmistä ilmakerroksista laskeutuu kuivaa ilmaa keskustaan joten siellä vallitsee paikallinen korkeapaine ja selkeä sää.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Pyörremyrskyn hillitön pyöriminen aiheuttaa myös sen, ettei myrskyllä ole selkeitä rintamia, kuten normaalilla matalapaineella. Tuulet puhaltavat kohti myrskyn silmää; pohjoisella pallonpuoliskolla vastapäivään, eteläisellä pallonpuoliskolla myötäpäivään. Tuulen nopeudet saavuttavat valtavia lukemia, tavallisesti 33-60 m/s. Merellä aallonkorkeus on 10–15 metriä ja koko meri vaahtoaa valkoisena. Näkyvyys on erittäin heikko, ja paksun pilvikaton vuoksi päivälläkin on hämärää.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Trooppisen pyörremyrskyn pääasiallinen energianlähde on valtameren pinnasta haihtuvan veden sisältämä lämpö, joka vapautuu veden tiivistyessä pilviksi ja lopulta sateeksi kun lämmin, kostea ilma kohoaa ja jäähtyy kylläisen vesihöyryn lämpötilaan ja paineeseen (ks. Mollierin käyrästö). Prosessia voidaan pitää eräänlaisena atmosfäärisenä Carnot'n lämpövoimakoneena, jossa vesihöyryn sisältämä tiivistymisentalpia muuttuu ilmamassan liike-energiaksi. Tämä tapahtumaketju seuraa Carnot'n kiertoprosessia. Ensinnä sisäänvirtaava ilma lähellä meren pintaa ottaa energiaa veden haihtumisesta latenttina lämpönä: haihtumisessa valtameri jäähtyy ja ilma lämpenee. Syntyy painegradientti, joka imee lämmintä ilmaa alhaalta ylös synnyttäen rajun konvektiovirtausen, jossa ilma virtaa suurella nopeudella merenpinnan tasolla kohti pyörremyrskyn keskustaa, ja myrskyn silmän seinämässä ylos kohti tropopaussia. Toisaalla lämmennyt ilma nousee ja jäähtyy adiabaattisesti myrskyn silmän seinämässä kuitenkin säilyttäen kaiken tiivistymisentalpiansa tiivistymisen yhteydessä. Kolmantena ilma virtaa ulos ja menettää lämpöä infrapunasäteilynä avaruuteen kylmän tropopaussin korkeudella. Lopulta ilma lauhtuu ja vajoaa alas myrskyn ulkoreunalla kohti meren pintaa pyörremyrskyn ulkoreunoilla. Ensimmäinen ja kolmas vaihe ovat lähes isotermisiä, kun taas toinen ja neljäs ovat lähes isentrooppisia. Tämä sisään-ylos-ulos-alas -kierto tunnetaan pyörremyrskyn sekundaarikiertona (primäärikierto on myrskyn pyörimisliike). Carnot'n prosessi määrittää myös ylärajan sille tuulen nopeudelle, jonka pyörremyrsky voi saavuttaa.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Pyörremyrskyn yhteydessä puhutaan valtavista energiamääristä. Arvioidaan, että trooppinen pyörremyrsky vapauttaa lämpöenergiaa noin 50 - 200 eksajoulea (10 J) päivässä, joka vastaa noin yhden petawatin tehoa(10 wattia). Tämä vastaa noin 70-kertaisena koko ihmiskunnan energiankulutusta ja noin 200-kertaisena koko maailman sähköntuotantokapasiteettia, tai yhden 10 megatonnin ydinpommin räjäyttämistä joka 20. minuutti.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Trooppiset hirmumyrskyt heikkenevät ja kuolevat nopeasti, jos ne joutuvat maa-alueille, liian kauas tropiikista tai kylmien merivirtojen päälle. Tällöin ne muuttuvat normaaleiksi rintamamatalapaineiksi ja mantereen päällä lopulta tiivistyvät ja okkludoituvat. Toisinaan Suomeen saattaa saapua hirmumyrskyjen jäänteitä, jotka ovat Pohjois-Atlantilla heikenneet rintamamatalapaineiksi.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Coriolis-ilmiöllä eli maapallon pyörimisliikkeellä on vaikutuksensa tavallisten matalapaineiden lisäksi myös trooppisten hirmumyrskyjen syntymiseen. Ilmiön takia myrskyt pyörivät pohjoisella pallonpuoliskolla vastapäivään ja eteläisellä myötäpäivään eivätkä ne voi koskaan ylittää päiväntasaajaa, koska pyörre joutuisi muuttamaan suuntaansa.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Suurten pyörremyrskyjen synty liittyy monesti trooppiseen itäaaltoon, joka on tropiikin pasaativirtauksessa oleva heikko matalapaineen sola. Trooppinen itäaalto kulkee tavallisesti länteen päin päiväntasaajan lähellä vallitsevien pasaatituulien mukana. Hirmumyrsky voi sopivissa olosuhteissa muodostua myös muunlaisista matalapainesysteemeistä.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Matalapaineen muuttuminen trooppiseksi hirmumyrskyksi edellyttää yleensä seuraavat alkuolosuhteet:Joissakin tapauksissa systeemi voi kuitenkin muodostua vaikka kaikki nämä ehdot eivät täyttyisikään.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text:
Vastasyntynyttä heikkoa systeemiä kutsutaan "trooppiseksi matalapaineeksi". Siinä tuulennopeus on alle 17 m/s, ja se on itse asiassa vain voimakkaiden ukkospilvien rykelmä, jonka halkaisija tyypillisesti noin 300 km. Järjestelmän pyörivä liike on kuitenkin jo havaittavissa.
Keski-ikäisessä "trooppisessa myrskyssä" suurimmat tuulennopeudet ovat 17–32 m/s. Pilvimassassa alkaa olla rakennetta, säteittäisiä sadenauhoja. Tässä vaiheessa myrskylle annetaan nimi.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Kypsässä "trooppisessa hirmumyrskyssä" tuulen nopeus ylittää 32 m/s. Suurimmat arvioidut tuulennopeudet ovat olleet 85 m/s (305 km/h). Pilvimassan keskelle muodostuu selkeä aukko, ”myrskyn silmä”. Silmän halkaisija on yleensä noin 10–50 km, ja tuuli on siinä heikkoa. Ilmanpaine voi saavuttaa myrskyn silmässä matalimmat maanpinnalla mitatut lukemat, jopa alle 900 hPa. Aukon reunavallissa tuuli on kovimmillaan ja pilvimassat korkeimmillaan, siinä sataa kaatamalla ja ukkostaa lähes tauotta. Reunavallista lähtee spiraalimaisia ulokkeita eli ukkospilvijonoja 400–600 km:n päähän.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Trooppinen hirmumyrsky voi heiketä tai menettää trooppiset ominaisuutensa mikäliKuoleva trooppinen hirmumyrsky voi jatkaa elämäänsä ”tavallisena” matalapaineena, varsinkin jos se ajautuu kylmemmille merialueille. Tällöin sen energiantuotantoprosessi – haihtuminen – kuitenkin muuttuu ratkaisevasti (ks. yllä). Systeemi voi edelleen tuottaa kovia, jopa hirmumyrskytason tuulia. Jotkut Suomessa esiintyneistä syysmyrskyistä ovat olleet tällaisia hurrikaanien jäänteistä muodostuneita sykloneita.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Tuulennopeuden mittaukset pyörremyrskyistä ovat usein epäluotettavia, koska hurjimmat myrskyt yleensä tuhoavat säähavaintolaitteet. Sääsatelliittien käyttöönotto paransi havaintomahdollisuuksia huomattavasti. Kun trooppiset hirmumyrskyt lähestyvät maa-alueita, niistä saadaan tietoja myös säätutkalla. Pyörremyrskyn läpi tai yli voidaan lentää ja niihin voidaan pudottaa laskuvarjoon kiinnitetty radioluotainta muistuttava laite, joka lähettää ilmanpaine-, lämpötila-, kosteus- ja tuulitietoja matkallaan maahan.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Trooppiset hirmumyrskyt nimetään esiintymisalueen tavan mukaan.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Hurrikaaneille annetaan erisnimi varoituspalvelun yksinkertaistamiseksi ja ansaitsemansa huomion saavuttamiseksi mediassa. Aluksi niille annettiin nimi nimipäiväkalenteria vastaavan katolisen pyhimyskalenterin juhlapäivien mukaan. 1800-luvulta alkaen ne on nimetty valituilla ihmisten nimillä. Aluksi käytettiin naisten ja epäsuosittujen poliitikkojen nimiä. Vuodesta 1953 alkaen Yhdysvaltojen kansallinen hurrikaanikeskus ehdotti nimiä, ja nykyisin niistä päättää Maailman ilmatieteen järjestön WMO:n hurrikaanikomitea.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Nimeäminen tapahtuu aakkosjärjestyksessä: vuoden ensimmäisen hurrikaanin nimi alkaa A:lla. Ne ovat vuorotellen miesten ja naisten nimiä. Aakkoslistasta on kuitenkin poistettu Q- ja U-kirjaimet, Atlantin listoista myös X, Y ja Z, koska niillä alkavia nimiä ei ole englannin kielessä tarpeeksi. Kuusi listaa kiertää niin, että samat nimet tulevat käyttöön kuuden vuoden välein. Paljon tuhoa aiheuttaneiden tai jotenkin muuten huomattavien myrskyjen nimet ”jäädytetään”. Jos vuodessa havaitaan enemmän kuin 21 hirmumyrskyä, niiden niminä aletaan käyttää kreikkalaisia kirjaimia (alpha, beta, gamma...). Havaijin hurrikaanikeskus pitää omaa nimilistaa lähivesiensä hurrikaaneista ja antaa niille perinteisiä havaijinkielisiä nimiä.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Taifuunit nimeää Maailman ilmatieteen järjestön WMO:n taifuunikomitea. Se pitää nimilistaa, josta poimitaan taifuunille nimi. Viisi listaa kiertää, ja jokaiselle listalle jokainen alueen neljästätoista valtiosta saa ehdottaa kaksi nimeä. Listoja ei aloiteta alusta vuoden vaihtuessa.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Japanin ilmatieteen laitoksella on rinnakkaisjärjestelmä, jolla se nimeää taifuunit vuoden ja järjestysnumeron mukaan. Myös Filippiineillä on oma järjestelmänsä taifuunien nimeämiseen. Siinä neljä listaa kiertää, ja lista vaihtuu aina vuoden vaihtuessa.


title: Trooppinen hirmumyrsky

text:
Syklonit nimetään seuraavasti:
Trooppisten hirmumyrskyjen voimakkuutta mittaamaan on kehitetty Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko.


title: Mannheim

text: Mannheim on Saksan Baden-Württembergin osavaltion toiseksi suurin kaupunki Stuttgartin jälkeen. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 290 117 asukasta.


title: Mannheim

text: Kaupunki on merkittävä teollisuuskeskus ja yliopistokaupunki, ja Euroopan toiseksi suurin sisäsatama ja järjestelyratapiha tekevät siitä myös tärkeän liikennesolmun. Mannheim on myös kuuluisa ajoneuvoalan keksijöistään, kuten resiinan ja polkupyörän alkumuotoja kehitelleestä Karl Draisista, Karl Benzin autoista ja Heinrich Lanzin traktoreista. Nykyään Mannheimilla on merkitystä myös popmusiikin luovana keskuksena. Lähimmät suuret kaupungit ovat Frankfurt am Main (noin 70 km pohjoiseen) ja Stuttgart (95 km kaakkoon).


title: Mannheim

text: Mannheimin kohdalla Neckarjoki laskee Reiniin. Kantakaupunki on näiden kahden joen välisessä ”hevosenkengässä”. Keskikaupunki hahmottuu asukkaille pikemminkin risteävien katujen muodostamien kortteleiden mukaan, viralliset kadunnimet ovat paikallisille asukkaille tuntemattomia.


title: Mannheim

text: Vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 25 °C. Kylmintä on tammi- ja helmikuussa, jolloin keskimääräinen alin on vajaan asteen pakkasen puolella.


title: Mannheim

text: Mannheim mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 764. Pitkään se oli vain vähäinen kalastajakylä. Vuodesta 1284 alkaen se oli osa Wittelsbachin pfalzkreivin maita. Laajempaa merkitystä se sai vasta vuonna 1349, kun sinne rakennettiin Eichelsheimin tulli verottamaan ohi kulkevaa laivaliikennettä. Vuonna 1415 saksalais-roomalainen keisari Sigismund vangitutti viraltapannun vastapaavi Johannes XXIII:n Mannheimiin.


title: Mannheim

text: Vuonna 1606 vaaliruhtinas Fredrik IV aloitti Friedrichsburgin linnan rakentamisen Mannheimiin. Tässä yhteydessä syntyi myös nykyisen keskikaupungin omalaatuinen asemakaava, ja kylä kohotettiin kaupungiksi asianmukaisilla privilegioilla. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Mannheim tuhoutui pahoin. Jälleenrakennuksen yhteydessä myönnetyt laajennetut kaupunkiprivilegiot nostivat Mannheimin taas jaloilleen, mutta Pfalzin perimyssodan aikana 1689 ranskalaiset joukot tuhosivat kaupunkia. Sen jälkeen Mannheimia koetteli myös suuri tulipalo, mutta vaaliruhtinas jälleenrakensi taas itsepäisesti kaupungin houkutellen sinne uusilla privilegioilla lisää uudisasukkaita.


title: Mannheim

text: 1700-luvulla Mannheimista tuli Kurpfalzin hallituskaupunki, ja paikallinen hovi suosi taiteita ja tieteitä. Tällöin perustettiin myös Mannheimin yliopiston edeltäjä "Kurpfälzische Akademie der Wissenschaften", ja kaupungin vieraanvaraisuudesta nauttivat Johann Wolfgang von Goethen, Friedrich Schillerin ja Friedrich Gottlieb Klopstockin kaltaiset merkittävät kirjailijat puhumattakaan itsestään säveltäjämestari Wolfgang Amadeus Mozartista.


title: Mannheim

text: Vaaliruhtinas Karl Theodor, jonka ansiota kaupungin kulttuurinen nousu oli, peri vuonna 1778 myös Baijerin ruhtinaan arvonimen ja siirsi hovinsa Pfalzista Baijerin pääkaupunkiin Müncheniin. Tällöin Mannheim alkoi menettää asemaansa muutenkin. Vuonna 1795, Ranskan vallankumouksen seurauksena alkaneissa sodissa, ranskalaiset sotilaat miehittivät Mannheimin, ja itävaltalaisten joukkojen vallatessa kaupungin takaisin vaaliruhtinaalle tykkituli aiheutti tuhoja. Vuonna 1803 Kurpfalz, jonka pääkaupunki Mannheim oli, lakkautettiin itsenäisenä valtiona, ja kun Saksan pikkuvaltioiden kaaosta selviteltiin Wienin kongressin aikana uuteen uskoon, kaupunki päätyi osaksi Badenia.


title: Mannheim

text: Vuonna 1819 radikaali opiskelija murhasi Mannheimissa venäläistyneen, saksaksi taantumuksellisia näytelmiä kirjoittaneen kirjailija August von Kotzebuen, jonka tsaarin Venäjällä muovautuneet mielipiteet ärsyttivät nuoria vapaamielisiä saksalaisia. Murha johti ruhtinas Metternichin johdolla toimeenpantuihin niin sanottuihin Karlsbadin päätöksiin, joilla pyrittiin kovin kourin tukahduttamaan niin ylioppilaiden kuin lehdistönkin vapaudet.


title: Mannheim

text: Radikaali ja demokraattinen henki eli kaupungissa tämän jälkeenkin, varsinkin kun talous sai uutta potkua 1820–1830-luvuilla kehittyneestä laiva- ja rautatieliikenteestä: Mannheim oli yksi vuoden 1848 niin sanotun maaliskuun vallankumouksen keskuspaikkoja, jossa Badenin kansankokous kokoontui. Kun vallankumousta seuraavana vuonna tukahdutettiin, Mannheimissa nähtiin myös teloituksia.


title: Mannheim

text: Vuonna 1865 Friedrich Engelhorn perusti Mannheimiin kemiallisen tehtaan, Badenin aniliini- ja soodatehtaan, "Badische Anilin- und Soda-Fabrik". Yritys tunnetaan nykyään lyhennenimellä BASF ja on kansainvälinen kemian teollisuuden jätti. Vuonna 1868 taas Saksan keskeiset valtiot, Ranska ja Alankomaat sopivat Mannheimin asiakirjalla ("Mannheimer Akte") Reinin kansainvälistä laivaliikennettä koskevista määräyksistä. Asiakirja on keskeisiltä osiltaan vieläkin voimassa. Vuonna 1886 Karl Benz koeajoi moottorikäyttöistä autoaan Mannheimissa ja patentoi sen.


title: Mannheim

text: Teollisuuden ja liikenteen turvin Mannheim paisui 1800-luvun lopulla valtavaksi ja nieli joukon ympäröiviä kyliä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Ranska miehitti Reinin vasemman rannan puoleiset osat Saksaa, jolloin Mannheimista tuli käytännössä rajakaupunki. 1920-luvun alussa kaupungissa nähtiin myös ensimmäinen traktori.


title: Mannheim

text: Poliittisten olojen vapauduttua Mannheim sai vuonna 1928 ensimmäisen sosiaalidemokraattisen pormestarinsa, Hermann Heimerichin, joka pyrki luomaan leimallisesti teollisuuskaupungiksi jääneelle Mannheimille kulttuurisempaa mainetta. Vaikka natsit eivät saaneet Mannheimissa koskaan runsasta kolmannesta enempää ääniä, vuonna 1933 he ottivat kaupungin komentoonsa ja panivat Heimerichin viralta. Julman joukkotuhon enne oli kahden tuhannen juutalaisen kaupunkilaisen vangitseminen ja kuljetus Gursin internointileiriin miehitettyyn Ranskaan vuonna 1940. Monet internoiduista menehtyivät sittemmin tuhoamisleirien kaasukammioissa. Sodan kallistuessa loppuaan kohti liittoutuneiden ilmapommitukset runtelivat Mannheimin aivan raunioiksi, kunnes yhdysvaltalaiset miehittivät kaupungin maaliskuun 1945 lopussa.


title: Mannheim

text: Toisen maailmansodan jälkeen Mannheim jouduttiin jälleen rakentamaan uudelleen. Linna ja vesitorni palautettiin alkuperäisille paikoilleen, teatteri pystytettiin uuteen kohtaan. Vuonna 1967 Mannheimin korkeakoulu sai virallisen yliopistostatuksen. Nyttemmin kaupungissa on myös muita, ammattikasvatukseen suuntautuneita korkeakouluja.


title: Mannheim

text: Teollisuuden taantuminen on vähentänyt viime aikoina työpaikkoja Mannheimista. Tilalle on pyritty hankkimaan palvelualojen yrityksiä, ja rakennustyö ja kaupungin kehittäminen kunnallisin varoin on ollut vilkasta.


title: Mannheim

text: Teollisuuskaupunkina Mannheim on luonnollisesti vetänyt puoleensa myös suuria joukkoja siirtotyöläisiä. Nykyään kaupungissa asuu suurimpana ulkomaalaisryhmänä parikymmentä tuhatta turkkilaissyntyistä henkilöä. Muita tärkeitä ulkomaalaisperäisiä asukasryhmiä ovat italialaiset ja entisen Jugoslavian alueen asukkaat.


title: Mannheim

text: Mannheim kuuluu vanhaan Kurpfalzin alueeseen, josta tuli uskonpuhdistuksen myötä ensin luterilainen, sitten reformoitu. Kaupunki on siis perinteisesti kuulunut protestanttiseen Saksaan, vaikka myös katolisuus on ilmaantunut Mannheimiin olojen vapauduttua. Vuonna 1821 Badenin luterilaiset ja reformoidut kirkot yhdistyivät, joten nykyisin kaupungin protestanttinen väestö kuuluu vapaakirkkojen jäseniä lukuun ottamatta Badenin evankeliseen maakirkkoon. Katoliset mannheimilaiset ovat Freiburgin arkkihiippakunnan alaisia. Turkkilaisten maahanmuuttajien uskonnollisista tarpeista huolehtii sulttaani Selim I:n mukaan nimetty Saksan suurin moskeija. Adolf Hitlerin vainoista pahoin kärsinyt juutalainen seurakunta sai uuden synagogan vuonna 1987.


title: Mannheim

text: Mediatarjonta on Mannheimissa monipuolista, mutta suurimmat paikallispohjaiset tiedotusvälineet lienevät sanomalehti Mannheimer Morgen ja kaupungin televisiotornista ohjelmansa lähettävä Rhein-Neckar-Fernsehen.


title: Mannheim

text: Mannheim järjestää vuosittain yhdessä Heidelbergin kanssa elokuvajuhlan Internationales Filmfestival Mannheim-Heidelberg.


title: Heron Aleksandrialainen

text: Heron Aleksandrialainen (, n. 10–70) oli antiikin kreikkalainen keksijä, mekaanikko ja matemaatikko. Hänet tunnetaan etenkin nerokkaista mekaniikkaa, hydrauliikkaa ja pneumatiikkaa hyödyntävistä keksinnöistään, joiden tarkoitus oli pikemminkin hämmästyttää kuin tehdä mitään hyödyllistä. Eräs näistä laitteista oli "eolipiili", jota pidetään ensimmäisenä, alkeellisena höyrykoneena. Matematiikan alalla Heron tunnetaan etenkin Heronin kaavan keksijänä.


title: Heron Aleksandrialainen

text: Muutamia Heronin keksintöjä:


title: Musée de Cluny

text: Musée de Cluny, virallisesti Musée National du Moyen Âge, on keskiaikaisen taiteen museo Pariisissa. Se sijaitsee Latinalaiskorttelissa Boulevard Saint-Michelin ja Boulevard Saint-Germainin risteyksessä.


title: Musée de Cluny

text: Rakennus on rakennettu 1400-luvun lopun ja 1500-luvun alun aikana. Rakennuksen tyyli yhdistää goottilaista ja renessanssityyliä. Rakennuksen osti vuonna 1843 Alexandre du Sommerard, joka muutti Hôtel de Cluny -rakennuksen museoksi keskiaikaisten esineidensä kokoelmalle. Museossa on esillä laaja kokoelma tekstiilitaidetta.


title: Agitprop

text: Agitprop (venäjäksi отдел агитации и пропаганды; latinisaatio "otdel agitatsi i propagandy") eli agitaation ja propagandan toimisto oli osa Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskus- ja aluekomiteoita. Se perustettiin 1920-luvulla ja sen vastuulla oli kaiken virallisen tiedon sisällön tarkistaminen, koulujen poliittisen koulutuksen valvonta, joukkotiedotuksen valvonta ja yleisen mielipiteen kääntäminen puolueen ohjelman puolelle. Jokaisessa kommunistipuolueen osastossa tasavaltatasolta paikallispuoluetasolle oli agitprop-osasto. Paikallistasolla koulutetut puhujat, agitaattorit, olivat yhteysväylänä puolueen ja kansan välillä.


title: Agitprop

text: Laajemmassa merkityksessä propagandaa oli myös muun muassa tiedon jakaminen puolueen päätöksistä ja käytännön neuvot uusista maanviljelystavoista. Sittemmin sanan käyttö on laajentunut tarkoittamaan ylipäänsä yleensä vasemmistolaisen agitaation ja propagandan harjoittamista, eritoten kulttuurin piirissä.


title: Kaarle II (Romania)

text: Kaarle II, (15. lokakuuta 1893 – 4. huhtikuuta 1953) hallitsi Romanian kuninkaana 1930–1940.


title: Kaarle II (Romania)

text: Kaarlen vanhemmat olivat kuningas Ferdinand ja kuningatar Marie, Ison-Britannian kuningatar Viktorian toisen pojan, prinssi Alfredin tytär. Kaarle II:sta tuli kruununprinssi, kun kuningas Kaarle I kuoli lokakuussa 1914 ja Ferdinand nousi Romanian kuninkaaksi.


title: Kaarle II (Romania)

text: Kaarle tunnettiin enemmänkin aiheuttamistaan skandaaleista kuin johtajankyvyistään. Hän nai Odessassa, Ukrainassa kenraalin tyttären Joanna Marie Valentina ”Zizi” Lambrinon (1898–1953) lain vastaisesti. He saivat pojan: Mircea Gregor Carol Lambrinon. Avioliitto mitätöitiin kuninkaallisella asetuksella 1919. Seuraavaksi hän nai Ateenassa kuningas Konstantin I:n tyttären, Kreikan ja Tanskan prinsessa Helenan 10. maaliskuuta 1921. Avioliitto ajautui pian kriisiin kuninkaan pidettyä yllä suhdetta Elena Wolffiin (”Magda Lupescu”, 1895–1977), juutalaisen apteekkarin tyttäreen, joka oli kaiken lisäksi eronnut. Skandaalin seurauksena Kaarle lähti maanpakoon joulukuussa 1925. Hänet poistettiin kruununperimysjärjestyksestä ja isänsä testamentista tammikuussa 1926. Hänen kuningatar Helenan kanssa saamansa poika Mikael (s. 1921) kruunattiin kuninkaaksi heinäkuussa 1927. Kaarle ja Helena erosivat 1928. Kaarlella oli lisäksi avioton poika rakastajattarensa Maria Martinin kanssa.


title: Kaarle II (Romania)

text: Kaarle kuitenkin palasi odottamatta maahan 7. kesäkuuta 1930, ja seuraavana päivänä hänet julistettiin kuninkaaksi.


title: Kaarle II (Romania)

text: Seuraavan vuosikymmenen aikana Kaarle II haki vaikutusvaltaa Romanian politiikassa manipuloimalla kilpailevia agraari- ja liberaalipuolueita ja juutalaisvastaisia ryhmiä. Hän ihaili Mussolinin autokraattista johtoa Italiassa ja horjutti Romanian demokratian jo epävakaita perustuksia. Viimein 27. helmikuuta 1938 uusi perustuslaki luovutti kuninkaalle korkeimman vallan maassa. Kaarle II loi Romaniaan Italian mallin mukaisen korporatiivisen diktatuurin ja perusti joulukuussa 1938 kansallisen uudelleensyntymisen rintaman ("Frontul Renașterii Naționale"), jota itse johti.


title: Kaarle II (Romania)

text: Kesällä 1940 Romania pakotettiin luovuttamaan ensin Bessarabia ja Pohjois-Bukovina Neuvostoliitolle (28. kesäkuuta) Molotov–Ribbentrop-sopimuksen mukaisesti ja myöhemmin vielä Pohjois-Transilvania Unkarille (30. elokuuta). Kaarle II nimitti kenraali Ion Antonescun pääministeriksi 4. syyskuuta 1940. Antonescu pakotti välittömästi kuninkaan luopumaan kruunusta, ja Kaarlen poika Mikael I kruunattiin jälleen kuninkaaksi 6. syyskuuta. Kaarle pakeni maasta ja asettui viimein asumaan Portugaliin. Hän nai Lupescun heinäkuussa 1947 Rio de Janeirossa.


title: Kaarle II (Romania)

text: Kaarle vietti loppuelämänsä maanpaossa ja kuoli Portugalin Estorilissa 1953. Hänen jäännöksenä palautettiin Romaniaan 2003, ja hänet haudattiin uudelleen Curtea de Argeşin luostariin, jossa useimmat Romanian kuninkaat lepäävät.


title: Taifuuni

text: Taifuuni voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kaarle II

text: Kaarle II on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Parc Astérix

text: Parc Astérix on ranskalainen huvipuisto, joka perustuu Albert Uderzon ja René Goscinnyn luomiin Asterix-sarjakuviin. Se sijaitsee Plaillyssä noin 35 kilometriä Pariisista pohjoiseen.


title: Parc Astérix

text: Parc Astérix avattiin vuonna 1989 ja siitä tuli nopeasti Ranskan suosituin teemapuisto, kunnes sen syrjäytti vuonna 1992 avattu Euro Disneyland. Puisto on yhä suosittu ja se on laajentunut kattamaan myös Rooman valtakunnan ja antiikin Kreikan. Puistossa on lisäksi teatteri ja delfinaario.


title: Bumerangi

text: Bumerangi on Australian alkuasukkaiden perinteinen heittoase. Bumerangi on puinen, keskeltä mutkalla oleva levy.


title: Bumerangi

text: Oikein heitetty tavallinen bumerangi palaa heittäjälleen; joitain bumerangeja ei tosin valmistettukaan palaaviksi ja joitain käytettiin vain kädessä pidettävinä aseina. Bumerangi palaa, jos lennon lakipiste on edes jonkin verran heittokohtaa ylempänä. Bumerangin pyörimisliikkeen ansiosta levyn päät toimivat helikopterin lapojen tapaan antaen tehokkaampaa nostetta, joka palaamisvaiheessa hidastaa putoamista. Tehokas käyttö aseena vaatii erittäin paljon harjoittelua, jotta suhteellisen kevyeen bumerangiin saadaan riittävästi liike-energiaa. Suoraan ilmasta bumerangin saaminen takaisin on melko yksinkertaista, mutta asekäytössä bumerangin lentorata muuttuu sen osuessa kohteeseensa, mikä mutkistaa optimaalisen lentoradan hahmottamista.


title: Bumerangi

text: Australiassa harrastetaan myös bumeranginheittoa urheilulajina.


title: Nuohous

text: Nuohous on palonehkäisytoimintaa, joka sisältää erilaisia ilmanvaihdon ja lämmityslaitteiden puhdistustoimenpiteitä, joissa niistä poistetaan käytössä kertynyt noki ja muu roska. Säännöllinen tulisijojen nuohous lisää paloturvallisuutta ehkäisemällä nokipaloja. Nuohoustyön yhteydessä tarkkaillaan henkilö- ja paloturvallisuuteen vaikuttavia asioita. Puhtaassa tulisijassa hyötysuhde on hyvä ja palaminen puhtaampaa.


title: Nuohous

text: Pelastustoimilaissa velvoitetaan kiinteistön omistajia nuohouttamaan tulisijat ja hormit säännöllisesti, ja mainitaan että nuohouksesta kieltäytyminen on pelastusrikkomus. Säännöllinen tulisijojen tarkkailu on tärkeää palo- ja henkilöturvallisuuden kannalta. Yleisimmin nuohous suoritetaan kerran vuodessa. Siihen kuuluu muun muassa tulisijojen ja hormien savukanavien harjaus sekä noen poisto kanavista ja piipusta. Tuhkalle ja noelle tulee kiinteistössä olla kannellinen metallista valmistettu tuhka-astia.


title: Nuohous

text: Nuohoustyön suorittajalta vaaditaan nuohoojan ammattitutkinto. Nuohooja huolehtii työllään kiinteistöjen paloturvallisuudesta, sisäilman puhtaudesta, energian säästöstä sekä ympäristön puhtaudesta.


title: Nuohous

text: Nuohous jakaantuu kahteen päätoimialaan:


title: Nuohous

text:
Eräs nuohouksen toimenpiteistä on noenpoltto tai pikeentymienpoltto, jonka tarkoituksena on puhdistaa savupiippu tai -hormi seinämiin kertyneistä pikeentymistä, joita ei voida mekaanisesti poistaa. Kyseessä on vaativa ja riskialtis työ, jonka tekee nuohousalan ammattilainen nähdessään sen olevan tarpeellista. Noenpoltossa on huomioitava kiinteistön paloturvallisuus. Ammattitaitoinen nuohooja varmistaa että hormi pysyy auki koko palotapahtuman ajan. Jos hormi tukkeutuu, on mahdollista että se halkeaa paineen ja kuumuuden vaikutuksesta. Noki laajenee palaessaan moninkertaiseksi, joten hormin tukkeutuminen on mahdollista.
Noenpoltossa savuhormi lämmitetään ensin reilulla lämmityksellä mahdollisimman lämpimäksi (parhaiten se onnistuu talviajan runsaan lämmityksen jälkeen). Sen jälkeen nuohooja sytyttää hormiin tulen yleensä piipun yläosasta. Ennen noenpolton aloittamista nuohooja tarkistaa savuhormin kunnon, varaa alkusammutusvälineitä ja ilmoittaa poltosta aluehälytyskeskukseen. Kun pikeytymä on saatu syttymään, annetaan sen palaa itsekseen loppuun asti tarkkaillen tapahtumaa. Noenpoltto kuumentaa voimakkaasti savupiippua ja soveltuu vain ehjälle piipulle.


title: Nuohous

text: Itsekseen syttyvä nokipalo on merkki pitkälle pikeentyneestä savupiipusta, joka olisi pitänyt hallitusti polttaa jo aiemmin. Piipun pikeytyminen on seurausta kosteiden tai pihkaisten puiden polttamisesta (mänty, tervaspuu). Myös liian vähäinen palamisilma lisää pikeentymistä.


title: Nokipalo

text: Nokipalo on palo, jossa savuhormin sisäpinnalla oleva noki ja karsta / palamaton hiili palaa. Nokipalo aiheutuu, kun epätäydellisen palamisen seurauksena savuhormiin kertyy liiallinen määrä nokea, joka kovan tuulen, lämmön, tai kipinän vaikutuksesta syttyy palamaan. Nokipalolle tyypillistä on kova kuumuus savuhormissa (n. 1 200 °C), minkä takia savuhormi on vaarassa vaurioitua. Nokipalo voi myös kipinöidä ympäristöön.


title: Nokipalo

text: Nokipalo ilmenee niin, että tulipesä alkaa vetämään tavallista voimakkaammin. Lisäksi savupiipusta saattaa tulla jopa metrin mittaisia liekkejä. Nokipalo voi olla helpompi havaita talon ulkopuolelta kuin sisältä.


title: Nokipalo

text: Nokipaloille ja muille tulisijoihin ja hormeihin liittyville tulipaloille on tyypillistä, että ne tapahtuvat pääosin asumiseen liittyvissä rakennuksissa: 84 % asuinrakennuksissa, 4 % vapaa-ajan rakennuksissa ja 4 % muissa rakennuksissa. Tilastojen mukaan nokipalolle on tyypillistä, että tulipalo palaa vain savuhormissa (95 %). Vuosittain noin 16 nokipaloa (4–6 %) leviää savuhormien ulkopuolelle ja sytyttää rakennuksen rakenteita tai irtaimistoa palamaan. Nokipalon leviämiseen savuhormin ulkopuolelle vaikuttaa hormin kunto.


title: Nokipalo

text: Nokipalon voi välttää huolehtimalla savuhormin säännöllisestä nuohouksesta ja polttamalla tulisijoissa vain kuivaa puuta riittävällä ilmamäärällä.


title: Tulisija

text:
Tulisija on puun polttoon tarkoitettu rakennelma, jota käytetään yleensä ruuanvalmistukseen tai lämmitykseen.
Suomen lainsäädännössä tulisija on määritelty rakennukseen kuuluvaksi laitteeksi, jossa poltetaan kiinteitä, nestemäisiä tai kaasumaisia aineita.


title: Tulisija

text: Nimityksen taustalla on sana "sija", joka tarkoittaa paikkaa tai tilaa.


title: Kyykäärmeet

text: Kyykäärmeet (Viperidae) on myrkyllisten käärmeiden heimo, jonka lajeja elää kaikkialla maailmassa. Kyykäärmeillä on yleensä paksu ruumis, solakka häntä ja kolmiomainen pää.


title: Kyykäärmeet

text: Useimmat kyykäärmeet synnyttävät eläviä poikasia. Alkuperäislajit munivat munia, joissa sikiö on jo täysin kehittyneessä tilassa.


title: Kyykäärmeet

text: Crotalinae-alaheimon kyillä on myös infrapuna-aistielin.


title: Kyykäärmeet

text: Kyiden myrkky on aina hemotoksista, mutta osa lajeista erittää sekä hemotoksista että neurotoksista myrkkyä. Vanhan maailman myrkkykäärmeistä kyykäärmeillä on kehittynein myrkkyelin. Kyiden hampaat ovat niin pitkät, että ne eivät normaalisti mahtuisi suljettuun suuhun. Tästä syystä lyhyeksi kehittynyt yläleukaluu taittuu linkkuveitsen tapaan kokoon. Käärmeen purressa hampaat taittuvat salamannopeasti esiin ja iskeytyvät saaliiseen. Myrkky alkaa saman tien vaikuttaa, ensin lamauttaen ja lopulta tappaen saaliseläimen. Vaikka saaliit ehtivätkin juosta pitkähköjäkin matkoja pureman jälkeen, kyy löytää ne yleensä kuolleena seuraamalla hajujälkeä tarkan hajuaistinsa avulla. Käärme nielee saaliinsa pää edellä.


title: Kyykäärmeet

text: Viperidae-heimo jakautuu kolmeen alaheimoon, joissa on 344 lajia:


title: Port Louis

text: Port Louis on Mauritiuksen pääkaupunki. Sen arvioitu asukasluku on 140 430 (2012). Se on maan suurin kaupunki ja tärkein satama Intian valtameren rannalla.


title: Port Louis

text: Ranskalaiset perustivat Port Louisin noin vuonna 1735 levähdyspaikaksi Hyväntoivonniemeä kiertäville aluksilleen. Kaupunki nimettiin Ludvig XV:n () mukaan. Nykyisestä väestöstä on suuri osa 1800-luvulla Intiasta muuttaneiden jälkeläisiä.


title: Port Louis

text: Port Louisin vanhakaupunki sijaitsee Port-Louisin vuorella. Kaupungissa on myös kiinalainen kaupunginosa, Chinatown. Nähtävyyksiin kuuluvat luonnontieteellisen museon näytteet sukupuuttoon kuolleista linnuista, kuten mauritiuksendodosta, ja postimuseon värikkäät postimerkit.


title: Port Louis

text: Port Louisin lentoasemalta on suoria yhteyksiä useisiin Euroopan kaupunkeihin.


title: Maorit

text: Maorit ovat Uuden-Seelannin alkuperäiskansa. Maorit ovat polynesialainen kansa, joka saapui Aotearoaan (Uusi-Seelanti maoriksi) 1300-luvulla. Eurooppalaisten tultua Uuteen-Seelantiin 1700-luvun lopulla maorien määrä väheni dramaattisesti, mutta kääntyi jälleen kasvuun 1900-luvulla. Maorien kulttuurinen jälleenherääminen tapahtui 1960-luvulla.


title: Maorit

text: Maorin kielessä sana "māori" tarkoittaa normaalia tai alkuperäistä. Alun perin sillä erotettiin ihmiset hengistä ja muista yliluonnollisista olioista. Maorit itse kutsuivat itseään usein nimityksellä "tangata whenua" eli "maan asukkaat". Eurooppalaiset käyttivät heistä nimitystä uusiseelantilaiset tai yksinkertaisesti alkuperäisasukkaat, mutta maorit-nimitys vakiintui tarkoittamaan heitä kansana. Virallisesti maori-nimitys tuli käyttöön vuonna 1947, kun säädettiin laki, jolla velvoitettiin käyttämään sanaa maori alkuperäisasukkaan ("native") sijasta.


title: Maorit

text: Maorit ovat lähtöisin Polynesiasta, josta he saapuivat useina muuttoaaltoina 800–1300-luvuilla. Tarkimmat nykyiset ajoitukset perustuvat löydettyihin polynesianrottien luihin, jotka on ajoitettu 1280-luvulle. Maorien suullisessa perinteessä kerrotaan paikasta nimeltä Hawaiki, jolta he saapuivat suurissa kanooteissa. Tarina vaihtelee melko paljon eri heimojen keskuudessa ja miltei jokaisella heimolla on siitä oma versionsa, mutta peruskaava on sama kaikilla. Eräiden teorioiden mukaan saarilla olisi asunut ennen maoreja melanesialaisia ihmisiä, mutta nämä teoriat eivät ole saaneet taakseen arkeologisia todisteita.


title: Maorit

text: Maorien kulttuuriin vaikutti paljon Uuden-Seelannin ainutlaatuinen ekosysteemi, jossa linnuilla oli nisäkkäiden asema. Sellaiset eläimet kuin haastinkotka ja moat olivat maorien saapuessa vielä elossa. Maorit metsästivät näitä lintuja ja aiheuttivat luultavasti niiden sukupuuton. Maorien kasvava määrä johti heimosotiin, mistä syystä maorit kehittivät ajastaan jopa edellä olevia sotataktiikoita. Pā oli yleensä kukkulalle sijoitettu puumuureilla suojattu kylä, jota saattoivat suojata juoksuhaudatkin.


title: Maorit

text: Maorien kieli pysyi pitkään melko samanlaisena kuin muilla Polynesian saarilla. Kun kapteeni James Cook saapui Uuteen-Seelantiin, hänen tahitilainen kokkinsa saattoi toimia tulkkina eurooppalaisten ja maorien välillä. Moriorit olivat maoreja, joille kehittyi omanlaisensa kulttuuri, kun he muuttivat Chathamsaarille.


title: Maorit

text: Ensimmäisiä eurooppalaisia Uudessa-Seelannissa olivat Abel Tasman (1642) ja James Cook (1769). 1780-luvulta eteenpäin saarilla alkoi käydä hylkeen- ja valaanpyytäjiä sekä lähetyssaarnaajia. 1830-luvulla eurooppalaisia oli Uudessa-Seelannissa 2 000. Alkuvaiheessa he olivat lähinnä maorien ottamia vankeja tai neuvonantajia. Musketit tulivat saarille 1800-luvun alussa ja aiheuttivat epätasapainon maoriheimojen välillä. Tämä johti pitkään jatkuneeseen heimosotaan, joka yhdessä eurooppalaisten mukanaan tuomien tautien kanssa vähensi tuntuvasti maorien määrää.


title: Maorit

text: Uusi-Seelanti liitettiin Isoon-Britanniaan 1840-luvulla. Waitangin sopimus synnytti kiistan maorien ja brittien välillä. Maorien mielestä sopimuksessa taattiin maorien itsemääräämisoikeus, kun taas britit tulkitsivat sitä täysin päinvastoin. Erimielisyydet johtivat lopulta maorisotiin ja brittien kiinteään valtaan saarilla. Kun maoreja oli ollut 1830-luvulla 60 000 ja eurooppalaisia 2 000, oli vuonna 1896 maoreja vain 42 000 ja eurooppalaisia yli 700 000.


title: Maorit

text: Maorien väestö alkoi kuitenkin jälleen kasvaa ja he onnistuivat säilyttämään kulttuurinsa. Toisessa maailmansodassa taisteli yli 17 000 maorivapaaehtoista. 1960-luvulta alkaen alkoi kulttuurinen herääminen. Maorien määrän lisääntyminen toi heille kasvavaa poliittista valtaa. Uudessa-Seelannissa hyväksyttiin päätös, jossa luvattiin maksaa maoriheimoille korvauksia heidän menettämistään maista. Korvaukset olivat kuitenkin hyvin pieniä. 1960-luvulla alkoi myös maoriväestön kaupungistuminen, ja nykyisin suurin osa maoreista asuu kaupungeissa.


title: Maorit

text: Uudessa-Seelannissa vaikuttaa voimakas maoriliike, joka pyrkii voimistamaan maorien identiteettiä ja elvyttämään heidän kieltään ja perinteitään.


title: Maorit

text: Maorit ovat huono-osaisempia kuin muut Uuden-Seelannin asukkaat. Vaikka maoreja on 14 % väestöstä, 50 % kaikista vankilassa olevista on maoreja. Maoreilla on myös suuremmat työttömyysasteet ja itsemurhaluvut kuin muilla saarten asukkailla. Maorimiesten elinajanodote on 69 ja maorinaisten 73, kun muilla uusiseelantilaisilla miesten elinajanodote on 77 ja naisten 81. Syrjäytyneen maoriköyhälistön elämä nyky-yhteiskunnassa tuli tutuksi monille suomalaisillekin Lee Tamahorin ohjaaman, vuonna 1994 ilmestyneen elokuvan "Kerran sotureita" välityksellä. Elokuva perustuu maoriaktivisti Alan Duffyn samannimiseen romaaniin.


title: Maorit

text: Vuonna 2007 suoritetun väestölaskennan mukaan maoreja oli 623 900, joista 87 % asui Pohjoissaarella ja 35,4 % oli alle 15-vuotiaita.


title: Maorit

text: Suurin osa maoreista on kristittyjä: suurimpia kirkkoja ovat Myöhempien aikojen pyhien liike eli mormonismi sekä Ratana- ja Ringatu-kirkot. Islam on nopeimmin kasvava uskonto maorien keskuudessa, mutta maorimuslimeja oli kuitenkin vasta 708 vuonna 2001.


title: Yhtenevyys

text: Kahden geometrisen kuvion yhtenevyys eli kongruenssi tarkoittaa sitä, että kuviot ovat sekä mitoiltaan että muodoltaan samanlaiset riippumatta niiden keskinäisistä asennoista. Tällöin sekä kuvioiden vastaavat janat ovat yhtä pitkät ja vastaavat kulmat ovat yhtä suuret. Alkeellinen yhtenevyystesti voidaan suorittaa kopioimalla toinen kuvio läpinäkyvälle kalvolle ja siirtämällä se vastinkuvion päälle, jolloin päällimmäinen kuvio peittää alimmaisen täysin eli kuviot yhtyvät toisiinsa (Eukleidesin perustelu). Yksinkertaisesti sanoen niillä on sama koko ja sama muoto. Kuvioiden formula_1 ja formula_2 yhtenevyys merkitään formula_3.


title: Yhtenevyys

text:
Yhtenevyystesti, jossa kuviot siirretään päällekkäin, voidaan matematisoida suorittamalla toiselle kuviolle isometrioiden sarja. Isometria on kuvaus, jossa kuvio kuvataan uuteen paikkaan siten, että kaikki pituudet säilyvät samoina. On todettu, että kolmen erilaisen isometrian käyttäminen riittää kaikissa tapauksissa todentamaan kuvioiden yhtenevyyden. Nämä ovat siirtäminen eli translaatio , peilaaminen ja kiertäminen eli rotaatio .
Yhtenevyydestä johtuen kuviot ovat asentoja lukuun ottamatta muodoltaan ja ominaisuuksitaan identtiset. Tällöin muun muassa sekä kuvion janat että niiden väliset kulmat ovat identtiset. Yhtenevyyden toteaminen on erityisen hyödyllistä analysoitaessa kuvioiden keskinäisiä lainalaisuuksia. Toisaalta, aksiomaattisen geometrian kannalta yhtenevyys vaatii lukuisia aksioomeja, jotta sitä voitaisiin ylipäätään käyttää muodostamaan geometrian tietorakenteita.


title: Yhtenevyys

text: Monet säännölliset kuviot ovat keskenään yhtenevät, mikäli yksi niiden ominaisuus on yhtäpitkä. Kaksi ympyrää, joilla on sama säde, ovat yhtenevät. Säteen sijasta minkä tahansa muun osan pituudet riittävät. Kaikki tasasivuiset kolmiot, joilla on sivu, tai jokin muu vastinosa, yhtä pitkät, ovat yhtenevät. Sama koskee neliöitä ja muita säännöllisiä monikulmioita.


title: Yhtenevyys

text: Avaruusgeometriassa säännöllisten kappaleiden, kuten pallot, kuutiot, tetraedrit, jne. ovat yhtenevät, jos niiden eräs vastinkohta on molemmissa kappaleissa samanpituiset.


title: Yhtenevyys

text: Yhtenevyys voidaan todeta myös käyttämättä isometrisiä kuvauksia, kun tarkastellaan esimerkiksi monikulmioita. Ensin verrataan molempia kuvioita, jotta löydetään vastinpisteet, -janat ja -kulmat. Yhtenevissä kuvioissa vastinosat ovat kummassakin kuviossa vastaavassa tehtävässä. Jos vastinjanojen väliset kulmat ovat kaikki yhtä suuret ja vastinjanat yhtäpitkät, ovat kuviot yhtenevät.


title: Yhtenevyys

text: Jos kahdessa kolmiossa on vähintään kolme yhtä suurta, toisiaan vastaavaa osaa, sivua tai kulmaa, eivätkä ne kaikki ole kulmia, ovat loputkin osat yhtä suuria eli kolmiot ovat yhtenevät. Näistä yhtenevyyslauseista käytetään lyhenteitä, joissa S tarkoittaa sivua ja K kulmaa:Nämä säännöt voidaan yhdistä yhdeksi lauseeksi: Jos kolmoista tiedetään mitkä tahansa kolme kulmaa tai sivua (ei kuitenkaan pelkästään kolme kulmaa) olevan samat myös toisessa kolmiossa, ovat kolmiot yhtenevät.


title: Yhtenevyys

text: SSS-yhtenevyydellä on suuri merkitys tekniikassa, sillä se tekee kolmiosta jäykän kappaleen: kolmio, jonka sivut ovat jäykät, säilyttää muotonsa vaikka kulmat eivät olisi jäykkiä. Millään muulla monikulmiolla ei ole tätä ominaisuutta. Tähän perustuvat muun muassa rakennustekniikassa käytettävät ristikko- ja vinotukirakenteet.


title: Yhtenevyys

text: Muitakin yhtenevyyden toteavia sääntöjä on. Esimerkiksi


title: Yhdenmuotoisuus

text: Yhdenmuotoisuus geometrisilla tasokuvioilla tai kappaleilla tarkoittaa lyhyesti sitä, että ne ovat saman muotoisia, mutta koko voi olla eri. Toisin sanoen kaksi kuviota ovat yhdenmuotoiset jos ja vain jos ne voidaan muuntaa toisikseen translaatioiden, rotaatioiden, peilausten ja homotetian avulla.


title: Yhdenmuotoisuus

text: Yhdenmuotoisten tasokuvioiden niitä sivuja, jotka näiden geometristen operaatioiden seurauksena muuntuvat toisikseen, kutsutaan "vastinsivuiksi". Keskenään yhdenmuotoisilla kuvioilla kaikkien vastinsivujen pituuksien suhde on sama luku. Tätä vastinsivujen pituuksien suhdetta kutsutaan "mittakaavaksi."


title: Yhdenmuotoisuus

text: Erityisesti monikulmioilla määritellään vastaavasti vastinkulmat.


title: Yhdenmuotoisuus

text:
"Esimerkiksi 1." Ympyrät ovat keskenään aina yhdenmuotoisia.
"Esimerkiksi 2." Monikulmiot ovat keskenään yhdenmuotoisia, jos niiden vastinkulmat ovat ovat yhtä suuria ja vastinsivujen väliset suhteet ovat yhtä suuria.
"Esimerkiksi 3." Yhtenevät kuviot (ks. yhtenevyys) ovat aina myös yhdenmuotoisia. Yhtenevyys voidaan katsoa yhdenmuotoisuuden erityistapaukseksi, jossa mittakaava on tasan yksi.


title: Palikir

text: Palikir on ollut Mikronesian liittovaltion pääkaupunki vuodesta 1989 alkaen. Sen asukasluku vuonna 2012 oli noin 7 700.


title: Palikir

text: Kaupunki sijaitsee Pohnpein saarella sisämaassa, saaren luoteisosassa. Läheinen rannikkokaupunki Kolonia on saaren toinen asutuskeskus. Pohnpein kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 9 kilometrin päässä kaupungista koilliseen.


title: Nessebar

text: Nessebar () on antiikin ajalta periytyvä kaupunki Mustanmeren rannalla Bulgariassa Burgasin alueella. Kaupunki tunnettiin aiemmin nimellä "Mesembria" ja myöhemmin nimellä "Menebria".


title: Nessebar

text: Nykyisin Nessebar on matkailunähtävyys, joka on tullut suosituksi yhdessä useiden lomakohteiden kanssa. Suurin lomakohteista, Sunny Beach, sijaitsee heti Nessebarin pohjoispuolella. Nessebarin väkiluku vuonna 2011 oli 10 531.


title: Nessebar

text: Nessebarin kaupungilla on rikas historia. Antiikinaikainen kaupungin osa sijaitsee saarella, joka on yhdistetty mantereeseen keinotekoisella kannaksella.


title: Nessebar

text: Historiallisten kohteidensa ansiosta Nessebar valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon 1983.


title: Roomalainen oikeus

text: Roomalainen oikeus tarkoittaa oikeusjärjestelmää, joka kehittyi muinaisessa Rooman valtakunnassa.


title: Roomalainen oikeus

text: Tavanomainen oikeus oli roomalaisilla, kuten muillakin kansoilla, sinä varhaisimpana muotona, missä positiivinen oikeus esiintyi. Ensimmäisen kirjoitetun muotonsa se sai jo 450 eaa. kahdentoista taulun laeissa ("leges duodecim tabularum"). Niiden perusteella muodostui Rooman kansalaisille ominainen oikeus "ius civile". Sen rinnalla kehittyi valtion virkamiesten, varsinkin preettorien edikteistä toinen oikeuslähde, "ius honorarium", minkä avulla ankarasti muodollinen "ius civile" saatiin mukautumaan ajan vaatimuksiin. Lainoppineiden vaikutuksesta, varsinkin sitten kun nämä saivat oikeuden keisarin vastuun alaisina antaa eräin edellytyksin vastauksia erioikeuskysymyksiin, roomalainen oikeus kehittyi edelleen ja sai keisari Justinianukselta kodifioidun muodon vuosina 527–565 julkaistussa "Corpus iuris civilis" -nimisessä teoksessa. Teoksen viimeisimmät laitokset julkaistiin Rooman valtakunnan jakauduttua ja Länsi-Rooman pirstaloiduttua Itä-Rooman pääkaupungissa Konstantinopolissa (nyk. Istanbul). Täten on syytä korostaa, että se muoto roomalaisesta oikeudesta, jolle länsimainen oikeusajattelu sittemmin perustui, oli nimenomaan viimeisen vaiheen itäroomalaista oikeutta.