title: Rio de Janeiro

text: Rio de Janeiron metro avattiin vuonna 1979 ja sisältää nykyään kaksi linjaa. Kaupungin lentoliikennettä palvelee Galeão - Antônio Carlos Jobimin kansainvälinen lentoasema ja Santos Dumontin lentoasema.


title: Rio de Janeiro

text: Riossa toimii Rio de Janeiron liittovaltionyliopisto.


title: Rio de Janeiro

text: Rio de Janeiro on Brasilian tärkein turistikohde, joka tunnetaan erityisesti Copacabanan ja Ipaneman hiekkarannoista, Corcovadon vuorella olevasta Kristus-patsaasta ja Sokeritoppavuoresta. Vuosittainen kohokohta on Rion sambakarnevaali, johon ottaa osaa miljoonia ihmisiä.


title: Rio de Janeiro

text: Rio de Janeirossa, kuten muuallakin Brasiliassa, tuloerot ovat hyvin suuria, minkä vuoksi suuri osa kaupungin asukkaista elää faveloissa. Kaupungissa on ainakin 750 hökkelikylää. Rio on brasilialaisista kaupungeista siksi poikkeuksellinen, että monet favelat sijaitsevat aivan kaupungin keskustassa. Ei ole harvinaista, että hienossa rantakaupunginosassa sijaitsevan viiden tähden hotellin naapurina on favela.


title: Rio de Janeiro

text: Suurin Rion favela on Rocinha, jossa asukkaita arvioidaan olevan 60 000–150 000. Asukasmäärä kasvaa jatkuvasti lähinnä Koillis-Brasiliasta muuttavien vuoksi. Nykyään Rocinha muistuttaa yhä enemmän tavallista kaupunginosaa, sillä sinne on perustettu useita pikaruokaketjuja, internet-kahviloita ja pankkeja. Turisteille tarjotaan jopa opastettuja kiertokäyntejä Rocinhaan. Rocinha on siitä osuva esimerkki Brasilian tuloeroista, että aivan sen vieressä olevat São Conradon ja Gávean kaupunginosat ovat Rion rikkaimpia.


title: Rio de Janeiro

text: Rio de Janeiro on neljän perinteikkään jalkapalloseuran kotikaupunki: Flamengon, Botafogon, Fluminensen ja Vasco da Gaman. Riossa sijaitseva maailmankuulu Maracanãn jalkapallostadion toimi yhtenä vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen pelipaikoista.


title: Rio de Janeiro

text: Kansainvälinen olympiakomitea valitsi 2. lokakuuta 2009 Rio de Janeiron vuoden 2016 kesäolympialaisten järjestäjäksi.


title: Valotikku

text: Valotikku (tai hohtotikku, hehkutikku) on läpinäkyvä muoviputki, joka sisältää kemiallisia nesteitä toisistaan erotettuina. Ulkoinen putki sisältää osan kemiallisesta sekoituksesta. Loput sekoituksesta sisällään pitävä sisempi putki on tehty lasista tai muusta hauraasta materiaalista. Jos valotikkua taitetaan, sisempi putki hajoaa ja kemikaalit sekoittuvat. Tästä seuraa reaktio, joka tuottaa valoa, muttei välttämättä lämpöä. Tätä ilmiötä kutsutaan kemiluminesenssiksi.


title: Valotikku

text: Hohtotikun muovisen ulkokuoren sisällä on difenyylioksalaattia sekä jotakin sopivaa, hohtavaa (fluoresoivaa) väriainetta, joka määrää hohtavan tikun valon värin. Varsinaisesta seoksesta erillään, lasiputken sisällä, on taas vetyperoksidia. Ulomman putken taivuttaminen rikkoo ohuen lasiputken, ja nesteet pääsevät sekoittumaan. Aineiden sekoittuminen aiheuttaa kemiallisen reaktion eli kemiluminenssin, joka tuottaa hohtavaa valoa. Reaktio virittää väriaineen atomien elektronit viritystiloille, joiden purkautuminen synnyttää värivalon. Putkea on hyvä ravistaa taittamisen jälkeen, jotta kemikaalit sekoittuvat kunnolla.


title: Valotikku

text: Valotikut ovat vedenpitävä, edullisia, eivätkä ne tarvitse paristoja. Ne myös kestävät hyvin painetta, joten niitä voidaan käyttää myös veden alla. Valotikuilla on useita käyttötarkoituksia. Niitä käytetään valonlähteenä tai merkkivaloina asevoimissa, telttailussa ja retkeilyssä, sukelluksessa tai vaikka autossa hätävalona. Hohtotikkuja voidaan käyttää myös viihdykkeinä juhlissa ja konserteissa. Viihdekäytössä hohtotikut ovat usein ohuempia ja niitä voi liittää päistään yhteen. Näin juhlia saa hohtavan "korun" esimerkiksi ranteen tai kaulan ympärille. Pimeässä hohtotikkuja voi käyttää poi-tanssissa välineinä samaan tapaan kuin tulta: nuoran päihin voi kiinnittää valotikut ja pyörittää niitä tanssiessa (glowsticking, glowringing), jolloin muodostuu näyttäviä kuvioita, tai yhtä lailla pyörittää valotikkuja ilman nuoraa.


title: Valotikku

text: Valmistajat voivat tuottaa valotikkuja, jotka säteilevät vain lyhyen ajan tai säteilevät himmeämmin paljon pidemmän ajan säätämällä kemikaalien väkevyyttä. Kemikaalien sekoittaminen väkevimmällä sekoitussuhteella (yleensä vain laboratorio-olosuhteissa) aiheuttaa kiivaan reaktion, joka tuottaa muutaman sekunnin ajan voimakasta valoa.


title: Valotikku

text: Kemiallisen reaktion seurauksena tikun sisälle syntyy sivutuotteena fenolia. Jos tikku rikkoutuu, ei sen sisällä olevaa seosta tulisi päästä iholle ja sitä tulee välttää vahingossa nielemästä. Tikusta vuotanut seos saattaa aiheuttaa ihoärsytystä tai turvotusta, pahimmillaan seos voi saada aikaan pahoinvointia.


title: Histamiini

text: Histamiini (kreikan sanasta "histos" ’kudos’) on monoamiini, joka toimii ihmiskehossa muun muassa keskushermoston välittäjäaineena. Sen molekyylikaava on CHN, moolimassa 111,15 g/mol, sulamispiste 83–84 °C ja CAS-numero 51-45-6. Histamiinista käytetään myös nimiä "1-H-imidatsoli-4-etaaniamiini" ja "2(4-imidatsolyyli)-etyyliamiini". Histidiini on histamiinin esiaste.


title: Histamiini

text: Histamiini muuntuu elimistössä erilaisten prosessien kautta pääsääntöisesti useiksi eri aineiksi ja poistuu elimistöstä muun muassa virtsan kautta seuraavina aineina ja osuuksina eli metyyli-imidatsolietikkahappona (42–47 %), metyylihistamiinina (4–8 %), imidatsolietikkahappona (9–11 %) ja imidatsolietikkahapporibosidina (16–23 %). Histamiinista jää virtsaan muuttumattomana 2–3 %.


title: Histamiini

text: Histamiinin vapautuminen elimistössä liitetään usein allergisiin reaktioihin, sillä se aiheuttaa tulehdusreaktion ja sileän lihaskudoksen supistumia. Päämääräisesti histamiinia vapautuu immuunijärjestelmän syöttösolusta, kun antigeeni sitoutuu sen pinnalla olevaan lgE-vasta-aineeseen.


title: Histamiini

text: Histamiini myös stimuloi mahalaukun katesolujen suolahapon tuotantoa.


title: Histamiini

text: Histamiini välittää vaikutuksensa histamiinireseptorien kautta, joita on eri tyyppejä:


title: Histamiini

text: Yleisimmät niin kutsutut antihistamiiniaineet ovat H-reseptorin käänteisagonisteja, jotka lähinnä toimivat tehokkaasti sileän lihaskudoksen histamiinireaktioiden estämisessä.


title: V2-ohjus

text: V2-ohjus (, ”Kostoase 2”), viralliselta nimeltään Aggregat 4 (A4) oli Saksan toisen maailmansodan aikana kehittämä maailman ensimmäinen ballistinen ohjus ja ensimmäinen ihmisen tekemä esine, joka ylitti ulkoavaruuden rajana pidetyn Kármánin rajan (100 km).


title: V2-ohjus

text: V2-ohjuksia käytettiin lähinnä sodan loppuvaiheessa brittiläisten ja belgialaisten kohteiden tuhoamiseen. Pääkohteet olivat Lontoo ja Antwerpen. V2 oli melko epätarkka nykyisiin ohjuksiin verrattuna.


title: V2-ohjus

text: Ohjuksessa oli gyroskooppeihin perustuva ohjausjärjestelmä ja taistelukärkenä noin tuhat kilogrammaa amatoli-nimistä räjähdettä. Raketin kantomatka oli noin 300 kilometriä ja osumatarkkuus 50 prosentin todennäköisyydellä 17 kilometrin säteelle kantomatkansa päässä. Lentonopeus oli 5 400 km/h ja lentoradan lakikorkeus 96 kilometriä. Monet laukaisut epäonnistuivat kehittelyn jälkeenkin. V2 oli huomattavasti kalliimpi kuin V1-ohjus. Se oli tuonaikaisen tekniikan ihme, mutta epäkäytännöllinen sota-ase. Silti sen valmistus oli Adolf Hitlerin mielestä ensisijaisen tärkeää.


title: V2-ohjus

text: V2:n polttoaineena toimi alkoholin ja veden sekoitus, josta neljännes oli vettä. Alkoholi valmistettiin käyttämällä perunoita.. Hapettimena nopean palamisen aikaansaamiseksi käytettiin nestemäistä happea joka oli raketin alimmaisessa isossa säiliössä. Veden ja etanolin sekoitusta raketissa oli 3 800 kiloa ja nestemäistä happea 4 900 kiloa. Polttoaineen ja hapen pumppauksessa palotilaan käytettiin vetyperoksidilla toimivia höyryturbiineja. Nesteet tulivat palotilaan 1 224 suuttimen kautta, jotta sekoitussuhde säilyisi oikeana. Paloaika oli noin 65 sekuntia.


title: V2-ohjus

text: Kuljetusvaunua ("Meillerwagen") käytettiin myös laukaisualustana, jonka avulla laukaisut ehdittiin tehdä ennen kuin vihollinen havaitsi toimintaa.


title: V2-ohjus

text: V2 syntyi saksalaisen rakettitekniikan harrastuksen pohjalta. Vuonna 1927 saksalaiset raketeista ja avaruuslennoista kiinnostuneet harrastajat perustivat "Verein für Raumschiffahrtin" eli Avaruuslentoyhdistyksen Breslaussa Johannes Winklerin johdolla. Hieman myöhemmin mukaan tuli tuleva V2:n kehityksen johtaja Wernher von Braun. Vuodesta 1930 alkaen yhdistyksessä kokeiltiin erilaisia pieniä raketteja vaihtelevalla menestyksellä. Sittemmin siirryttiin toiseen paikkaan, Berliinin lähelle niin sanottuun "Raketenflugplatziin" eli rakettien lennätyspaikkaan. Tuohon aikaan raketit räjähtelivät usein. Ensin Raketenflugplatzilla kokeiltiin Mirak-nimisiä raketteja, ja hieman myöhemmin eräs Repulsor-sarjan raketti nousi vähän yli kilometrin korkeuteen.


title: V2-ohjus

text: Vuonna 1932 rakettiyhdistys otti yhteyttä Reichswehriin, sillä se halusi rahoitusta. Armeijalle suunnattu rakettinäytös epäonnistui. Tykistön rakettitekniikasta vastaava kapteeni Walter Dornberger kuitenkin kiinnostui näistä raketeista uskoen, että niitä kyetään kehittämään pitkän kantaman aseiksi. Sopimusta armeijan kanssa ei kuitenkaan syntynyt. Vuonna 1933 rakettiyhdistys hajosi, ja monet raketti-intoilijat siirtyivät maatilalle Kummersdorfiin kehittelemään raketteja. Heitä johti armeijan puolelta tykistön upseeri Walter Dornberger ja insinööriryhmää Wernher von Braun. Vuonna 1934 laukaistiin kaksi hyrrävakautettua A2-rakettia Borkumin saarelta Luoteis-Saksasta 2,2 ja 3,5 kilometrin korkeuteen.


title: V2-ohjus

text: Vuonna 1937 rakettiryhmä siirtyi Itämeren rannikolle Peenemündeen, jossa voitiin suorittaa kauas merelle suuntautuvia koelentoja ilman, että tarvitsi pelätä rakettien putoavan lähelle ihmisasutusta. Vuonna 1937 muutaman kerran laukaistu 6,74 metrin pituinen A3 oli epävakaa epäonnistuen muutamissa koelaukaisuissaan, minkä takia saksalaiset eivät viitsineet kehittää sitä eteenpäin. A5 kehitettiin vuoteen 1938 mennessä, ja jopa 12 kilometrin korkeuteen ulottuneet koelennot olivat tuloksellisia. A5:n koelentoja tehtiin suuri määrä vuonna 1941.


title: V2-ohjus

text: Rakettimoottorin kehitysversiot räjähtivät laboratoriossa yksi toisensa jälkeen muun muassa sen takia, ettei alussa osattu rakentaa raketin tulisuihkun kuumuutta kestävää suutinta.


title: V2-ohjus

text: Ohjuksen kehittely oli edelleen työlästä. Maaliskuussa laukaistu A4 lensi vain noin 1,6 kilometriä ja murskautui veteen. Seuraava raketti lensi noin 11 kilometrin korkeuteen.


title: V2-ohjus

text: Lokakuun 3. päivänä vuonna 1941 laukaistu A4 eli V2 nousi kymmenien kilometrien korkeuteen. Tämä koelaukaisu oli menestys.


title: V2-ohjus

text: V2-raketteja valmistettiin sodan lopulla Mittelwerkin tehtaalla orjatyövoimalla. Valmistus oli riskialtista ja sen aikana kuoli enemmän ihmisiä (15 000–20 000) kuin näillä aseilla pystyttiin tappamaan (noin 7 250).


title: V2-ohjus

text: V2 oli sotilaskäytössäkin melko epäluotettava ase. Eräs ohjus lensi vaakasuorassa kohti Saksaa sen ohjausjärjestelmän pettäessä. Epäonnistuneita laukaisuja oli runsaasti, ja ohjausjärjestelmä oli liian epätarkka osuakseen strategisesti tärkeisiin kohteisiin. Sodan jälkeen sekä yhdysvaltalaiset että venäläiset ottivat V2:n asevalikoimaansa ja suorittivat raketilla yläilmakehään suuntautuneita tieteellisiä lennätyksiä. Pian suurvallat alkoivat kumpikin omalla tahollaan kehittää yhä edistyneempiä raketteja. Molemmilla oli töissä sodan aikana ja ennen sotaa työskennelleitä saksalaisia rakettiasiantuntijoita.


title: V2-ohjus

text: Ensimmäiset onnistuneet operatiiviset laukaisut tapahtuivat 8. syyskuuta 1944. Kaiken kaikkiaan V2-ohjuksia laukaistiin koeammunnat pois lukien 3 172 kertaa. V2:n iskuissa lasketaan Lontoossa kuolleen 7 000 ihmistä. Toisen maailmansodan aikaisella tekniikalla V2 oli mahdoton torjua, koska sen pudotessa ratansa korkeimmalta kohdalta 100–110 kilometrin korkeudesta kolminkertaisella äänennopeudella (noin 3 550 km/h) maata kohti millään ilmatorjunta-aseella tai hävittäjälentokoneella ei sitä olisi voitu estää. Päinvastoin, laskettiin että jos niitä olisi ammuttu suurikaliiberisilla ilmatorjuntatykeillä, ohi menneiden ammusten maahan osuessaan tekemät vahingot olisivat olleet suuremmat kuin V2:n.


title: V2-ohjus

text: V2-ohjuksilla oli myös suuri psykologinen pelotevaikutus, sillä ääntä nopeampina ne iskivät ennalta varoittamatta toisin kuin pommikoneet tai V1-ohjukset, joilla oli voimakas suriseva ääni.


title: V2-ohjus

text: Sodan jälkeen sekä Ranska, Britannia, Yhdysvallat että Neuvostoliitto käyttivät takavarikoituja V2-ohjuksia omien ohjus- ja avaruusohjelmiensa perustana. Myös ohjuksen rakentamiseen ja kehittämiseen osallistuneita saksalaisia siirrettiin Yhdysvaltoihin (Wernher von Braunin johtama ryhmä tuotiin Yhdysvaltain maavoimien operaation Paperiliittimen mukana) ja Neuvostoliittoon (Helmut Gröttrupin johtama ryhmä) heti sodan jälkeen.


title: V2-ohjus

text: Seuraava V-tunnusta kantanut, mutta vähemmän tunnettu ihmease, V3, ei ollut enää ohjus, vaan nuoliammuksia ampuva supertykki.


title: Steve Jobs

text: Steven Paul ”Steve” Jobs (24. helmikuuta 1955 San Francisco – 5. lokakuuta 2011 Palo Alto) oli yksi tietotekniikkayhtiö Applen perustajista ja yhtiön toimitusjohtaja. 2000-luvulla hän toimi The Walt Disney Companyn johtokunnassa, johon hän päätyi työskenneltyään animaatiostudio Pixarin johtoportaassa sen perustamisesta 1986 lähtien ja Disneyn ostettua sen 2006. Jobs oli seitsemällä prosentillaan Disneyn suurin yksittäinen omistaja.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 1976 Steve Jobs ja Steve Wozniak perustivat Apple-yhtiön. Vuonna 1977 yhtiö julkaisi Wozniakin suunnitteleman Apple II -tietokoneen, joka oli ensimmäinen kotitietokone, joka kykeni näyttämään värejä ja Applen ensimmäinen menestynyt tuote. Apple II -sarjan tietokoneet pysyivät yhtiön tärkeimpänä tuotteena aina 1980-luvun loppupuolelle saakka. Vuonna 1979 Jobs ja joukko Applen insinöörejä vierailivat Xeroxilla, jossa he näkivät hiirikäyttöisen graafisen käyttöliittymän. Tällä oli vaikutus vuonna 1983 Apple Lisa -tietokoneen ja vuotta myöhemmin julkaistun Macintosh-tietokoneen syntyyn.


title: Steve Jobs

text: Hävittyään vuonna 1985 valtataistelun yrityksen toimitusjohtajaa John Scullyä vastaan Jobs erosi Applesta ja perusti NeXTin. NeXT panosti olio-ohjelmointiin ja keskittyi erityisesti käyttöjärjestelmän kehittämiseen. Vuoden 1996 loppupuolella Jobs myi NeXTin Applelle. Jobs palasi takaisin perustamaansa yhtiöön neuvonantajana. Pian Jobs istui taas Applen johdossa, väliaikaisen toimitusjohtajan tittelillä yhden dollarin vuosipalkalla. Vuonna 2000 hänestä tuli yhtiön pysyvä toimitusjohtaja. Vain vuosi tämän jälkeen julkaistiin iPod-musiikkisoitin, samoin kuin OS X -käyttöjärjestelmä. Apple julkaisi myös iTunes-musiikkiohjelmiston. Vuonna 2007 Apple julkaisi ensimmäisen älypuhelimensa iPhonen. Vuonna 2010 Apple julkaisi iPad-taulutietokoneen.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 2004 Jobsilta leikattiin syöpäkasvain haimasta ja vuonna 2009 hänelle tehtiin maksansiirto. Myöhemmin elokuussa 2011 hän ilmoitti jättävänsä Applen toimitusjohtajan tehtävät terveyssyistä. 6. lokakuuta 2011 Apple tiedotti Jobsin kuolemasta. Hän kuoli haimasyövän etäpesäkkeiden aiheuttamaan hengityspysähdykseen.


title: Steve Jobs

text: Jobsia on kutsuttu karismaattiseksi esiintyjäksi ja visionääriksi, minkä lisäksi hänet tunnettiin erittäin vaativana johtajana.


title: Steve Jobs

text: Jobsin biologiset vanhemmat olivat kalifornialaiset jatko-opiskelijat Joanne Carole Schieble ja syyrialaissyntyinen Abdulfattah ”John” Jandali. Jandalin mukaan Schieblen vanhemmat eivät antaneet tyttärensä mennä naimisiin syyrialaisen kanssa. Poikavauva annettiin adoptoitavaksi kalifornialaiselle avioparille Paul ja Clara Jobsille, siitä huolimatta, että lapsi haluttiin antaa perheeseen, jossa ainakin toisella vanhemmista olisi korkeakoulutus. Steve Jobs piti heitä oikeina vanhempinaan eikä koskaan halunnut tavata biologista isäänsä, mutta äidin hän tapasi. Vanhemmat menivät myöhemmin naimisiin ja saivat tyttären Mona Simpsonin, josta tuli kirjailija. Simpson ja Steve Jobs tapasivat vasta aikuisina.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 1972 Jobs kirjoittautui Reedin yliopistoon Portlandissa, Oregonissa, mutta kävi sitä vain vuoden. Vuoden 1974 alussa Jobs meni pelisuunnittelijaksi Atarille. Usean kuukauden työskentelyn jälkeen hänellä oli säästössä tarpeeksi rahaa Intian matkaa varten. Hän lähti matkaan ystävänsä Daniel Kottken kanssa tarkoituksena etsiä henkistä valaistumista. Hän palasi kaljupäisenä ja pukeutuneena perinteisiin intialaisiin vaatteisiin. Tänä aikana Jobs kokeili psykedeelejä luonnehtien LSD-kokemuksiaan ”yhdeksi elämänsä kahdesta tai kolmesta tärkeimmästä asiasta”. Hänen tuolloista elämänvaihettaan on luonnehdittu hippi-elämäntyyliksi. Kottkesta tuli myöhemmin Applen ensimmäinen työntekijä.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 1976 Jobs ja Steve Wozniak perustivat Apple -yhtiön. Vuonna 1977 yhtiö julkaisi Wozniakin suunnitteleman Apple II-tietokoneen, joka oli ensimmäinen kotitietokone, joka kykeni näyttämään värejä, ja Applen ensimmäinen menestynyt tuote. Apple II -sarjan tietokoneet pysyivät yhtiön tärkeimpänä tuotteena aina 1980-luvun loppupuolelle saakka. Vuonna 1979 Jobs ja joukko Applen insinöörejä vieraili Xeroxilla, jossa he näkivät Xerox Alton hiirikäyttöisen graafisen käyttöliittymän. Vuonna 1980 Apple listautui pörssiin ja Jobsin omaisuus kohosi yli 200 miljoonan dollarin. 1983 yhtiö esitteli Xerox inspiroimaa graafista käyttöliittymää käyttäneen Apple Lisan ja 1984 ensimmäisen Apple Macintoshin. Lisa menestyi huonosti, ja Macintoshin heikohko menestys oli yritykselle suuri pettymys.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 1983 Jobs houkutteli John Sculleyn PepsiCo:sta Applen toimitusjohtajaksi. Hänen kerrottiin kysyneen Sculleylta, haluaako tämä myydä sokerivettä loppuelämänsä vai muuttaa maailmaa. Koko teollisuudenalaa koskettanut myynnin heikkeneminen aiheutti Jobsin ja Sculleyn välien huonontumisen, ja toukokuussa 1985 valtataistelun jälkeen Sculley erotti Jobsin tehtävistään, samalla kun työntekijöitä irtisanottiin merkittävästi. Myöhemmin Jobs kertoi, että erottaminen oli parasta mitä hänelle saattoi tuolloin tapahtua. ”Menestyksekkäänä olemisen taakka vaihtui aloittelijana olemisen keveyteen, vähemmän varmana kaikesta. Se vapautti minut yhteen elämäni luovimmista jaksoista.”


title: Steve Jobs

text: 12. syyskuuta 1985 Jobs tiedotti aikomuksestaan perustaa uuden yrityksen. Yritys ei kilpailisi Applen kanssa. Jobs otti mukaansa viisi Applen työntekijää ja julkaisi erokirjeensä 17. syyskuuta. Viiden päivän päästä Apple haastoi Jobsin oikeuteen, koska tämä tiesi liikaa Applen käyttämästä tekniikasta ja voisi käyttää tietoja hyväkseen. Sopu syntyi tammikuussa 1986 ilman oikeuden päätöstä; Jobs lupasi olla palkkaamatta Applen työntekijöitä puoleen vuoteen ja olla tekemättä Macintoshia tehokkaampia tietokoneita. Jobs perusti NeXTin. Steve Jobs myi lähes kaikki Applen osakkeensa tienaten niistä paljon rahaa seuraavaa tavoitettaan varten.


title: Steve Jobs

text:
Vuonna 1986 Jobs osti Lucasfilmin tietokonegrafiikkapuolen osaston viiden miljoonan dollarin hintaan. Hän sijoitti yhtiöön toiset viisi miljoonaa. Uuden yhtiön nimeksi tuli Pixar. Se voitti seuraavien vuosien aikana useita palkintoja ennennäkemättömän hienoilla animaatioelokuvillaan.
Vuonna 1995 Pixar julkaisi maailman ensimmäisen täysin tietokoneella tehdyn kokoillan elokuvan, "Toy Storyn". Se keräsi lipputuloja maailmanlaajuisesti 360 miljoonaa dollaria.


title: Steve Jobs

text: NeXTin ensimmäinen kone julkaistiin 12. lokakuuta 1988. Kone oli tehokas, mutta epäyhteensopiva minkään aiemman koneen kanssa, mustavalkonäyttöinen, eikä sille ollut ohjelmia. Käyttöjärjestelmän perustaksi Jobs löysi Carnegie Mellon -yliopiston kehittämän Mach mikroytimen, joka oli ensimmäinen onnistunut mikroydinarkkitehtuuriin perustuva käyttöjärjestelmän ydin. Jobsin mielestä ohjelmat kasvoivat aina vaan isommiksi, monimutkaisemmiksi ja kalliimmiksi. Hän puhui paljon olio-ohjelmoinnin puolesta, sanoen sitä tulevaisuuden tekniikaksi. NeXT lisensoi Objective-C-ohjelmointikielen ja rakensi ohjelmansa sen avulla.


title: Steve Jobs

text: Yli kaksi vuotta myöhemmin kuin Jobs oli ennustanut ja toivonut, NeXTin käyttöjärjestelmä NeXTSTEP 1.0 esiteltiin 18. syyskuuta 1989, ja sitä käyttävä NeXTstation vuoden päästä. Jobs markkinoi konettaan kouluille, opiskelijoille ja yliopistoille, laihoin tuloksin. Jobs yritti saada tietotekniikka-alan jättejä mukaansa, mutta vain harva halusi riskeerata. Vuonna 1987 Ross Perot kuitenkin sijoitti 20 miljoonaa dollaria ja Canon sijoitti 100 miljoonaa dollaria NeXTiin 1989.


title: Steve Jobs

text: Tammikuussa 1992 NeXT lupasi tehokkaammat versiot NeXTCUBEsta ja NeXTstation Colorista, ja syyskuussa 1992 julkaistiin NeXTSTEP 3.0. Kuitenkin 10. helmikuuta 1993 Jobs antoi potkut yli puolelle työntekijöistä ja myi NeXTin laitteistopuolen Canonille ja NeXtistä tuli yksinomaan ohjelmistoyritys. Laitteisto ei ottanut tuulta alleen, vaan sitä myytiin kaiken kaikkiaan noin 50 000 konetta. Kaikki NeXTin perustajajäsenet Jobsia lukuun ottamatta olivat siihen mennessä yksi kerrallaan eronneet.


title: Steve Jobs

text:
NeXT keskittyi käyttöjärjestelmän kehittämiseen. Siitä julkaistiin versio Intel-koneille, mutta sen suosio oli pientä. NeXTSTEP ei pärjännyt IBM:n OS/2:lle tai Microsoftin MS-DOSille. Jobs pelkäsi Microsoftin Cairo-projektin (josta oli tuleva Windows 95) sekä Applen ja IBM:n yhteistyön ajavan pian NeXTin ohi. NeXT jatkoi käyttöjärjestelmän kehittämistä Sun Microsystemsin tuella
, ja sovitti käyttöjärjestelmän myös PA-RISC ja SPARC-koneille. NeXTin kehittynyt käyttöliittymäkirjasto standardoitiin ja julkaistiin vuoden 1995 alussa nimellä OPENSTEP.


title: Steve Jobs

text: Applen toimitusjohtaja Sculley erosi 1993 ja hänen tilalleen tuli Michael Spindler. Hänen johdollaan Apple siirtyi IBM:n ja Motorolan kehittämään PowerPC-arkkitehtuuriin ja alkoi lisensoida käyttöjärjestelmäänsä ulkopuolisille. Apple oli tällä välin tehnyt vain vähäisiä uudistuksia Mac OS -käyttöjärjestelmäänsä, jota ikä alkoi jo painaa. Copland-niminen projekti käyttöjärjestelmän uudistamiseksi oli viivästynyt jo vuosia.


title: Steve Jobs

text: Vuoden 1996 loppupuolella Jobs sai myytyä NeXTin Applelle, aivan Be, Inc. -yhtiön nenän edestä, joka yritti myös myydä BeOS-käyttöjärjestelmäänsä. Jobs kehui OPENSTEPin olevan vieläkin 5–7 vuotta kilpailijoitaan edellä. Kauppahinnan kokonaisarvo oli noin 427 miljoonaa dollaria, ja kaupan myötä kaikki NeXTin tuotteet, palvelut ja tuotekehitys siirtyivät Applen omistukseen.


title: Steve Jobs

text:
Jobs palasi takaisin perustamaansa yhtiöön, tällä kertaa neuvonantajana. Pian Jobs istui taas Applen johdossa, väliaikaisen toimitusjohtajan tittelillä. Pärjätäkseen kilpailussa Windows-koneille, Apple oli lisensoinut Macintoshin käyttöjärjestelmän antaen muiden valmistajien tuottaa Mac-klooneja. Ensi töikseen Jobs lakkautti Macintoshien kloonaamisen.
6. elokuuta 1997 ilmoitettiin hämmentävästä käänteestä: Microsoft ilmoitti sijoittavansa 150 miljoonaa dollaria Appleen, ja siirtävänsä Microsoft Officen ja Internet Explorerin sille. IE:stä tuli myös Macintoshien oletusselain.


title: Steve Jobs

text: Marraskuussa 1997 Power Macintosh G3 ja Apple Store -verkkokauppa esiteltiin. Molemmat saavuttivat heti suuren suosion, ja tammikuussa 1998 yhtiö palasi voitolliseksi. Vuonna 1998 julkaistiin futuristisesti muotoiltu iMac, josta tuli nopeimmin myyvä kotitietokone kautta aikain. Vuonna 2000 sana ”väliaikainen” poistui Jobsin tittelistä, ja iPod -musiikkisoitin, samoin kuin OS X -käyttöjärjestelmä, julkaistiin vuonna 2001. Apple julkaisi myös iTunes -musiikkiohjelmiston, ja 2003 iTunes Music Store -verkkokaupan, joka mahdollisti musiikin ostamisen netistä laillisesti.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 2004 Jobs oli leikkauksessa harvinaisen mutta hoidettavan haimasyövän muodon vuoksi. Vuonna 2005 iPod-perhettä laajennettiin videoita toistavalla mallilla ja Nano-mallilla. Vuonna 2007 Apple julkaisi ensimmäisen älypuhelimensa iPhonen. Vuonna 2010 Apple julkaisi iPadin, joka synnytti uuden tietokonekategorian, taulutietokoneet.


title: Steve Jobs

text: Jobs nosti Applelta vain yhden dollarin vuosipalkkaa ja kartutti omaisuuttaan lähinnä myymällä vuonna 2006 Pixarin Disneylle 7,4 miljardin dollarin hintaan sekä osingoilla ja optioilla. Jobsista tuli Disneyn suurin osakkeenomistaja seitsemän prosentin osuudellaan.


title: Steve Jobs

text: Lokakuussa 2003 Jobsin haimasta löydettiin syöpäkasvain rutiinitarkastuksessa. Vaikka haimasyöpä johtaa usein nopeaan kuolemaan, Jobsin sairaus oli harvinaista, hoidettavaa laatua. Jos kasvain olisi poistettu leikkauksessa, ennuste paranemiseen olisi ollut lupaava. Jobs oli kuitenkin epäileväinen lääketiedettä kohtaan ja turvautui uskomushoitoihin syöpänsä hoidossa. Hän toivoi välttävänsä leikkauksen erityisruokavalion avulla, jota hän noudatti yhdeksän kuukautta. Tämä tuotti tuskaa Applen johtokunnalle, joka päätyi olemaan paljastamatta korvaamattomana pidetyn Jobsin sairautta kysyttyään neuvoa kahdelta juristilta. 31. heinäkuuta 2004 Jobsin haimasyöpä kuitenkin leikattiin. Huhtikuussa 2009 hänelle tehtiin maksansiirto.


title: Steve Jobs

text: Tammikuussa 2011 Jobs jäi pois Applen päivittäisistä toiminnoista terveydellisiin syihin vedoten. Saman vuoden elokuussa hän irtisanoutui Applen toimitusjohtajan virasta. Virallista syytä ei kerrottu, mutta irtisanoutumisen oletettiin liittyvän sairauteen. Vain kaksi kuukautta myöhemmin 6. lokakuuta Apple julkaisi tiedotteen Jobsin kuolemasta. 10. lokakuuta julkaistun kuolintodistuksen mukaan hän menehtyi Kalifornian Palo Altossa jo 5. lokakuuta noin kello 15 haimasyövän etäpesäkkeiden aiheuttamaan hengityspysähdykseen. Kuoleman jälkeen australialaisen SR7:n tutkimuksen mukaan Twitterissä julkaistiin 10 000 aihetta koskevaa viestiä sekunnissa, minkä perusteella kuolemaa kutsuttiin kaikkien aikojen verkkouutiseksi. Jobs haudattiin jo 7. lokakuuta kirkkokuntaan kuulumattomalle Santa Claran hautausmaalle.


title: Steve Jobs

text: Eri lähteet kuvailivat Jobsia ailahtelevaksi, intohimoiseksi, karismaattiseksi esiintyjäksi, työnarkomaaniksi, visionääriksi ja tinkimättömäksi johtajaksi, joka laittaa työntekijät lujille. Ennen erottamistaan Applelta Jobs tuli tunnetuksi pisteliäästä ja riitaisasta johtamistyylistään. Tuolloin hänen muistetaan huutaneen alaisilleen ja haukkuneen näiden työsuorituksia. Häntä pidettiin vaikeana työtoverina.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 2012 FBI julkaisi Jobsia koskevat asiakirjansa, jotka oli koottu vuonna 1991 kun Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush harkitsi Jobsin ottamista neuvonantajakseen. Monet haastatellut FBI:n mukaan kyseenalaistivat Jobsin rehellisyyden ja arvostelivat hänen tapaansa vääristellä todellisuutta.


title: Steve Jobs

text: Jobsilla on neljä lasta. Ensimmäisen lapsensa, Lisan, hän sai Chris-Ann Brennan -nimisen naisen kanssa. Jobs kielsi tyttärensä julkisesti mutta tunnusti omakseen lähes kymmenen vuotta myöhemmin, vaikka olikin osoittautunut lapsen isäksi jo isyystesteissä ja maksanut elatusmaksua. Hän ei käyttänyt tapaamisoikeuttaan tyttäreensä vuosiin. Applen tietokonemalli Lisa on nimetty tyttären mukaan, mutta koska Jobs ei vielä projektin alkaessa 1981 ollut tunnustanut tytärtä omakseen, joutuivat Applen työntekijät ”aukikoodaamaan” nimen muotoon "Local Integrated Systems Architechture" ongelmien välttämiseksi.


title: Steve Jobs

text: Vuonna 1982 Jobs tapasi 41-vuotiaan Joan Baezin ja seurusteli tämän kanssa kolme vuotta. Jobsin ystävä Elisabeth Holmes uskoi, että yksi syy suhteeseen oli se, että Baez ja Bob Dylan olivat olleet rakastavaisia 60-luvulla ja Jobs piti yhteydestä Dylaniin. Lopulta heistä tuli pelkkiä ystäviä. Jobs halusi perustaa perheen ja tiesi ettei se olisi mahdollista Baezin kanssa, jolla oli teini-ikäinen poika eikä hän halunnut enempää lapsia.


title: Steve Jobs

text: Jobs tapasi pitämänsä ”View from the Top” -vierailuluennon yhteydessä lokakuussa 1989 Stanfordin yliopiston opiskelijan Laurene Powellin ja meni hänen kanssaan naimisiin 18. maaliskuuta 1991. Hääseremoniaa johti Kobin Chino, zen-buddhalainen munkki. Heidän ensimmäinen lapsensa, Reed Paul syntyi syyskuussa 1991. Toinen lapsi, Erin Sienna syntyi elokuussa 1995 ja nuorin lapsi Eve vuonna 1998.


title: Steve Jobs

text: Hän oli buddhalainen ja pescovegetaristi.


title: Kari Korhonen

text: Kari Korhonen (s. 8. lokakuuta 1973 Espoo) on suomalainen Aku Ankka -sarjakuvien piirtäjä ja käsikirjoittaja. Hänen ensimmäinen "Aku Ankassa" julkaistu tarinansa Pelle Pelottomasta sai erittäin myönteistä palautetta. Ankka-sarjojen lisäksi Korhonen on tehnyt viisi yksisivuista Mikki Hiiri -sarjaa. Vuonna 2015 Korhonen sai Suomen sarjakuvaseuran myöntämän Puupäähattu-palkinnon.


title: Kari Korhonen

text: Korhosen kuvituksia ja sarjakuvia on kotimaassa julkaistu ainakin "MADissä", "Väiski Vemmelsääressä", "Nalle Puh" -lehdessä ja "Punaniskassa". Hän on myös kuvittanut kolme satukirjaa. Korhoselta julkaistiin syksyllä 2006 kirja "", joka sisältää 14 hänen tarinaansa ja joista neljä on ennen julkaisemattomia. Lisäksi Korhosen tarinoita on julkaistu Aku Ankka -albumissa "Villi Pohjola" ja kirjassa "Neljä mestaria", jossa hän esiintyi César Feriolin, Wanda Gattinon ja Paco Rodriguezin kanssa. Hän on myös piirtänyt Angry Birds -sarjakuvia Roviolle.


title: Kari Korhonen

text:
Korhonen on piirtänyt tarinan ”Nummisuutarin Aku”, joka on kunnianosoitus Aleksis Kiven "Nummisuutarit"-kirjalle. Korhonen on myös luonut ensimmäisen kokonaan Suomessa kehitetyn Disneyn sarjakuvahahmon Jaana Kapulan.
Korhosen Aku Ankka -tarinoita on julkaistu 39 maassa.


title: Kari Korhonen

text: Korhonen asuu Espoossa Pohjois-Tapiolassa.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Aku Ankka on Sanoma Media Finlandin Suomessa julkaisema viikoittainen sarjakuvalehti, joka sisältää Disneyn sarjakuvia. Lehden maskotti ja päähenkilö on Aku Ankka, mutta on myös paljon tarinoita, joissa hän ei esiinny.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Lehden näytenumero (keräilyharvinaisuus, arvo 10 000 €) ilmestyi 5. joulukuuta 1951, ja sitä myytiin 34 017 kappaletta. Vuoteen 1956 asti lehti ilmestyi kerran kuukaudessa ja vuodesta 1956 marraskuuhun 1960 kaksi kertaa kuukaudessa. Aluksi lehti ilmestyi nimellä "Aku Ankka ja kumppanit", mutta nimi lyheni vuoden 1955 alusta "Aku Ankaksi". Nykyään se ilmestyy joka keskiviikko. Helmikuussa 2005 lehteä oli ilmestynyt yli 2 500 numeroa. Useimmiten "Aku Ankassa" on 36 sivua, mutta myös 52-sivuisia lehtiä julkaistaan noin kolme kertaa vuodessa (tosin esimerkiksi vuonna 1997 52-sivuisia numeroita oli viisi). Lisäksi esimerkiksi vuonna 2008 julkaistiin satunnaisesti 40-sivuisia numeroita. "Aku Ankan" tuhannes numero ilmestyi vuonna 1976, kahdestuhannes vuonna 1995 ja kolmastuhannes vuonna 2013.


title: Aku Ankka (lehti)

text: "Aku Ankka" saavutti Suomessa vuonna 1975 levikin 317 570, joka oli kaikista lehdistä Suomen suurimpia ja sarjakuvalehdissä omassa kastissaan. Vuoden 1975 levikkiennätys meni rikki vuonna 2007, ja lehden levikki oli maaliskuussa 320 514. "Aku Ankka" on Suomen suurin viikkojulkaisu, jota lukee viikoittain yli miljoona ihmistä. Vuonna 2017 lukijamäärä oli 574 000 eli enemmän kuin millään muulla yleisaikakauslehdellä. Väkilukuun suhteutettuna missään päin maailmaa ei lueta Disney-sarjakuvia yhtä paljon kuin Suomessa. Erityisesti lehdessä käytetty rikas suomen kieli on saanut kiitosta, ja se sai vuonna 2001 Helsingin yliopiston suomen kielen laitoksen vuosittain jakaman Kielihelmi-palkinnon. Sarjakuvien suomennokset ovat tuoneet sanontoja suomen yleiskieleen.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Alkuaikoina lehden rungon muodostivat Carl Barksin sarjat, mutta jo 1960-luvulla Barksin tarinat jäivät vähemmistöön. Nykyään suosituimpia "Aku Ankkaan" piirtävistä ja käsikirjoittavista taiteilijoista on amerikkalainen Don Rosa, joka oli aktiivinen vuoteen 2005 saakka.


title: Aku Ankka (lehti)

text: "Aku Ankassa" julkaistavat sarjakuvat valitaan Helsingin Munkkivuoressa sijaitsevassa "Aku Ankan" toimituksessa. Toimitus valitsee tarinat tanskalaisen Egmont-kustantamon laajasta Disney-tuotannosta. Toimituksen lisäksi lehden palveluksessa on joukko freelancer-toimittajia, jotka muun muassa tekevät suuren osan "Aku Ankan" käännöstyöstä.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Lehdestä löytyy myös hollantilaisia ja amerikkalaisia sarjoja. Lehdessä julkaistaan myös Disneyn studioiden sarjakuvaosaston (Comic Strip Department) tuottamia sanomalehtisarjoja, jotka ovat usein yksisivuisia. Sarjakuvien lisäksi "Aku Ankassa" on usein myös toimituksen" Oma nurkka" -palsta, jossa julkaistaan muun muassa piirtäjäesittelyjä ja pieniä sarjakuva-arvosteluja sekä vastauksia lukijoiden lähettämiin kysymyksiin. Joskus "Oma nurkka "korvataan "Sosiaalinen nurkka "-palstalla, jossa julkaistaan tietoa lehden internetiin liityvistä asioista. Lehden liitteenä on julkaistu julisteita, tarroja jne.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Vuosina 1977 ja 1979 lehdestä aiheutui pieni sisäpoliittinen myrsky. Ulkomailla uutisoitiin, että "Aku Ankka" olisi ollut kielletty Suomessa, koska sen päähenkilö ei käyttänyt housuja. Kyse oli Helsingin ja Kemin kaupunkien säästötoimista, jotka väärin ymmärrettynä saivat aikaan kyseisen kaupunkitarinan.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Helsingin kaupungin nuorisolautakunta päätti syksyllä 1977 yksimielisesti, ettei Aku Ankka -lehteä tilata kaupungin hallinnassa oleviin nuorisotiloihin vuodeksi 1978. Aku Ankan poistamista lehtivalikoimasta oli esittänyt Liberaaliseen kansanpuolueeseen kuulunut nuorisolautakunnan jäsen Matti Holopainen, joka oli kiinnittänyt huomiota siihen, että ”Aku seurustelee vuosikausia Iineksen kanssa eivätkä he mene naimisiin”. Lautakunnan silloinen puheenjohtaja, Kokoomuksen Ben Zyskowicz luonnehti päätöstä jälkeenpäin "työtapaturmaksi". Tapaus herätti laajaa hilpeyttä ulkomaita myöten.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Disneyn sarjakuvasuomennoksissa käytetään vakiintuneesti silloin tällöin tarinoiden lisämausteena muun muassa tunnettujen henkilöiden ja paikkojen nimistä tehtyjä humoristisia väännöksiä ja sananmuunnoksia. Tämä tapa sai alkunsa "Aku Ankka" -lehden toimituksessa 1950-luvulla. Ensimmäinen lehdessä esiintynyt nimiväännös oli joulukuun 1952 numerossa mainittu ”Satupekka”, mutta kyseessä ei ollut toimituksen keksintö: Satupekka vakiintui Suomessa juoksija Emil Zátopekin lempinimeksi jo Helsingin olympialaisissa kesällä 1952. Ensimmäiset toimituksen omat nimiväännökset olivat kesäkuun 1955 numerossa mainitut ”Penu Kili” ja ”Pata Revski” – muusikoista Beniamino Gigli ja Ignacy Paderewski.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Useimmat nimiväännöksistä ovat kertakäyttöisiä vitsejä, jotka liittyvät jonkin yksittäisen tarinan tapahtumapaikkaan, sivuhenkilöön tai ohimennen mainittuun ankkamaailman kuvitteelliseen kuuluisuuteen. Muutamat väännökset mainitaan kuitenkin lukuisissa tarinoissa, ja ne ovat vakiintuneet osaksi Ankkojen maailmaa. Tällaisia ovat esimerkiksi ”Ankallismuseo” (Kansallismuseo), ”Ankallispankki” (Kansallispankki), rantalomakohde ”Ankkapulco” (Acapulco) ja tavaratalo ”Tukkimies” (Stockmann).


title: Aku Ankka (lehti)

text: Aivan kaikki nimiväännökset eivät ole suomentajien keksintöä. Carl Barks muun muassa nimesi Ankkojen asuttaman kuvitteellisen Yhdysvaltain osavaltion Calisotaksi yhdistämällä todellisten osavaltioiden Kalifornian ja Minnesotan nimet. Don Rosan luoman herrasmiesvaras Arpin Lusènen nimi on puolestaan muunnos Maurice Leblancin 1900-luvun alulla kirjoittamien rikostarinoiden Arsène Lupinista.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Yleisestä käytännöstä poiketen Don Rosan tarinoissa todellisten paikkojen ja historiallisten henkilöiden nimet on säilytetty ”ankantamatta” sen jälkeen, kun "Aku Ankan" toimitukselle selvisi, että väännökset eivät lainkaan miellyttäneet tarinoitaan varten tekemistään laajoista taustatutkimuksista tunnetuksi tullutta tekijää. 1990-luvun alun lehtisuomennoksissa Rosankin tarinat saivat vielä tavallisen käsittelyn, ja esimerkiksi Sir Francis Drake nimettiin vuonna 1994 julkaistussa tarinassa ”Ankkapalatsin erakko” ”Sir Francis Vaakuksi”. Eräs poikkeus Rosan tavallisesta linjasta on varhainen tarina ”Nokkadamuksen kirous”, jossa jo alkuperäistekstissä Nostradamuksen nimi on väännetty ”Nostrildamukseksi” ( ’sierain’).


title: Aku Ankka (lehti)

text: Vuonna 2018 lehti aloitti tekemään tarinoita yhdessä suomalaisten julkisuuden henkilöiden kanssa. Jokainen tarina on suomalaisen ankkapiirtäjän, Kari Korhosen piirtämiä. Tarinoiden juonet perustuvat tositapahtumiin.


title: Aku Ankka (lehti)

text: Lehti on tehnyt tarinan seuraavien henkilöiden kanssa:


title: Roope-setä

text: Roope-setä on Sanoma-yhtymään kuuluvan Sanoma Media Finlandin julkaisema suomalainen sarjakuvalehti, joka sisälsi Disneyn sarjakuvamaailmaan sijoittuvia sarjakuvia. Lehden pääosassa seikkaili Roope Ankka, ja siinä esiintyi myös hahmoja, joita ei ole "Aku Ankka" -lehdessä. Lehden nimi oli alun perin Roope-setä-taskulehti.


title: Roope-setä

text: Lehti ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1978, jolloin siitä ilmestyi neljä numeroa. Vuosina 1979 ja 1980 lehti ilmestyi joka toinen kuukausi, mutta vuodesta 1981 vuoteen 2014 se ilmestyi kerran kuukaudessa. Ilmestymispäivä oli aluksi kunkin kuun ensimmäinen keskiviikko.


title: Roope-setä

text: Vuodesta 2015 alkaen lehti ilmestyi 10 kertaa vuodessa. Numeroiden ilmestymisen välillä oli aina n. viisi viikkoa, joten lehti tuli tammi-, helmi-, maalis-, huhti-, kesä-, heinä-, elo-, syys-, marras- ja joulukuussa. Ilmestymispäivä oli perjantai.


title: Roope-setä

text: Tammikuussa 2012 lehden koko muuttui: sivumäärä pysyi samana, mutta leveys ja korkeus kasvoivat parilla sentillä, jotta "Topolino"-lehden tarinoita voitaisiin hyödyntää paremmin.


title: Roope-setä

text: Yleensä lehti sisälsi kolme tai neljä pitkää tarinaa sekä mahdollisesti muutaman lyhyemmän tarinan, jotka olivat Suomessa ennen julkaisemattomia. Tarinat oli pääosin tuotu italialaisesta "Topolino"-lehdestä.


title: Roope-setä

text: Sarjakuvien lisäksi lehdessä julkaistiin muun muassa "Roope-sedän tietotoimistoa", "Vanhan visukintun päiväkirjaa" ja "Klubimestarin palstaa". Viimeisinä vuosina "Roope-sedässä" julkaistiin myös "Päivän Pamausta" ja "Dekkaripähkinöitä". Numeroon 1/2017 asti joka lehdessä oli myös kilpatehtävä. Lehdessä oli usein pieniä artikkeleita Disneyn sarjakuvamaailmasta ja sen sarjakuvataiteilijoista. Lehden tilaajille annettiin useana vuonna tilaajalahjoja.


title: Roope-setä

text: Vuosina 1985–1987 joka numerossa julkaistiin Carl Barksin yksisivuinen tarina suomeksi. Vuonna 1987 kieleksi tuli englanti, ja vuodesta 2001 yksisivuisia tarinoita julkaistiin myös muilla kielillä. Vuonna 2001 Barksin yksisivuiset tarinat vaihdettiin Al Taliaferron yksisivuisiin ja vieraat kielet korvattiin suomen eri murteilla. Vuodesta 2002 lähtien yksisivuisten kieli oli jälleen englanti ja niiden käsikirjoittajat ja piirtäjät vaihtelivat.


title: Roope-setä

text: Vuoden 2007 ensinumerossaan lehti ilmoitti, että saman vuoden joulukuussa ilmestyy kaikkien aikojen paksuin "Roope-setä". Sillä juhlistettiin Roope Ankka -hahmon 60-vuotissyntymäpäivää.


title: Roope-setä

text: Vuoden 2008 ensimmäisessä numerossa ilmestyi lyhennetty näköispainos kaikkien aikojen ensimmäisestä "Roope-sedästä", koska lehti täytti 30 vuotta.


title: Roope-setä

text: Vuonna 2012 lehden levikki oli 73 094 (LT 2012). Vuonna 2016 levikki on supistunut 42 587:ään.


title: Roope-setä

text: Vuonna 2017 lokakuussa Sanoma-konserni ilmoitti, että se lopettaa "Roope-sedän" julkaisemisen ja tuo uuden "Duck Tales" -lehden, jonka tilaajiksi "Roope-sedän" tilaajat siirretään automaattisesti. Viimeinen numero ilmestyi joulukuussa 2017.


title: Aku Ankan taskukirja

text: Aku Ankan taskukirja on Suomessa vuodesta 1970 julkaistu, nykyään kerran kuukaudessa ilmestyvä taskukokoinen Disney-sarjakuvakirjasarja. Se on myös kaikkein vanhin edelleen alkuperäisellä nimellään ilmestyvä Disneyn sarjakuvajulkaisu Suomessa.


title: Aku Ankan taskukirja

text: Kuukausittain ilmestyvien taskukirjojen lisäksi vuosittain ilmestyy 2–4 erikois- ja teemanumeroa. Kirjojen sarjakuvat ovat pääasiassa italialaista alkuperää. Tarinat ovat käännöksiä Italian "Topolino"-lehden sarjakuvista. Koko olemassaolonsa ajan "Aku Ankan taskukirja" on ollut erittäin suosittu julkaisu. Se on eräs Suomen myydyimpiä kuukausittain ilmestyviä julkaisuja. Nykyisin sen voi tilata myös sähköisessä muodossa.


title: Aku Ankan taskukirja

text: Vuoteen 1991 (numeroon 142) saakka taskukirjat käännettiin suomeksi saksankielisistä taskukirjoista, jotka taas olivat monesti käännöksiä ranskalaisista taskukirjoista. Nämä alkukieliset taskukirjat sisältävät ranskalaisten ja saksalaisten toimitusten valitsemia italialaisia sarjoja, joiden tarinat on sidottu toisiinsa erikseen piirretyn kehyskertomuksen avulla. Nämä kehyskertomukset – ns. esinäytökset – olivat siihen asti yksi suomenkielisen taskukirjan tavaramerkeistä. Esinäytökset palasivat taskukirjoihin uudelleen heinäkuun 2006 numerossa 319 ("Miljoonakaappaus"), joka oli samalla johdanto taskukirjan 320 ensimmäiseen tarinaan. Sen jälkeen esinäytöksiä on nähty kahdesti: numeroissa 354 ("Pallo hallussa") ja 374 ("Valiojoukko").


title: Aku Ankan taskukirja

text: Painatuskulujen laskemiseksi taskukirjoja julkaistiin alkujaan puoliksi nelivärisinä, puoliksi mustavalkoisina siten, että joka toinen aukeama oli värillinen ja joka toinen mustavalkoinen. Samoin oli ainakin Ruotsissa.


title: Aku Ankan taskukirja

text: Taskukirjat muuttuivat kokonaan nelivärisiksi vuoden 1993 alusta. Ensimmäinen kokonaan värillinen taskukirja oli numero 154 ("Nyt nappaa!"). Myöhemmin myös vanhojen taskukirjojen uusintapainoksia ryhdyttiin tekemään kokonaan värillisinä.


title: Aku Ankan taskukirja

text: Marraskuussa 2007 markkinoille ilmestyi uusi "Mini-Taskari", joka on huomattavasti normaalia taskukirjaa pienempi. "Mini-Taskareiden" julkaiseminen lopetettiin vuonna 2012 huonon menekin ja nousseiden painokustannusten takia.


title: Aku Ankan taskukirja

text: Taskukirjojen numero 1–79 takakansissa on Aku Ankka -aiheinen kuva. Numeroissa 80, 81 ja 82 on kuvan lisäksi kyseisen taskukirjan sisällysluettelo. Numeroiden 83–145 takakansissa on mainoksia edellisistä numeroista. Tästä eteenpäin takakansissa on seuraavan taskukirjan numero, nimi ja kansi.


title: Aku Ankan taskukirja

text: "Aku Ankan taskukirjoista" on julkaistu useita erikielisiä muunnelmia lukuisissa maissa. Näihin lukeutuvat muun muassa sisarjulkaisut "Lustiges Taschenbuch" Saksassa ja "Kalle Ankas Pocket" Ruotsissa. "Aku Ankan taskukirja" on tunnettu myös nykyajan ilmiöitä toisinaan jäljittelevistä sarjoista. "Aku Ankan taskukirjan" kannet ja sarjat ovat jäljitelleet muun muassa "Tähtien sotaa" ja "Tintin seikkailuita".


title: Aku Ankan taskukirja

text: Alkuvuosina sarjakuvakriitikot moittivat sarjan käännöstä ja piirrostyötä, jonka taso vaihteli huonosta keskinkertaiseen. "Sarjainfo"-lehden suuressa albumikatsauksessa vuonna 1983 sarjaa kuvattiin nopeasti rutiinilla piirretyksi hengettömäksi sarjakuvaksi, joka on sisällöltään pelkkää tyhjää koheltamista.


title: Aku Ankan taskukirja

text: Vuoden 1995 alusta (taskukirjasta numero 178) lähtien samana vuonna ilmestyneiden taskukirjojen selkämykset ovat muodostaneet yhtenäisen kuvan, poikkeuksena vuosien 2005 ja 2006 yhteiskuva. Alun perin selkämykset piirsi Kari Korhonen ja vuodesta 2005 lähtien Giorgio Cavazzano.


title: Aku Ankan taskukirja

text: Muodostuneet kuvat:


title: Sanoma Magazines

text: Sanoma Magazines oli vuoden 2014 alkuun asti suomalaisen Sanoma-yhtymän suurin liiketoimintaryhmä ja yksi Euroopan suurimmista aikakauslehtikustantajista. Se julkaisi yli 300 lehteä 13 maassa (Belgia, Bulgaria, Hollanti, Kroatia, Serbia, Romania, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tšekki, Ukraina, Unkari ja Venäjä). Liiketoimintaryhmän toimitusjohtaja oli Eija Ailasmaa.


title: Sanoma Magazines

text: Sanoma Magazines muodostui lokakuussa 2001, kun Sanoma-konserni (tuolloin SanomaWSOY) yhdisti yhdeksi liiketoimintaryhmäksi hollantilaiselta VNU Groupilta (nyk. The Nielsen Company) ostamansa aikakauslehtiliiketoiminnot ja ennestään omistamansa Suomen suurimman aikakauslehtikustantaja Helsinki Median. Helsinki Median nimi korvautui Sanoma Magazinesilla vuoden 2002 alussa.


title: Sanoma Magazines

text: Sanoma Magazinesin liikevaihto vuonna 2008 oli 1 246,8 miljoonaa euroa ja liikevoitto 85,7 miljoonaa euroa. Kertaeristä puhdistettu tulos oli 138,9 miljoonaa euroa. Työntekijöitä sillä oli keskimäärin 6 280.


title: Sanoma Magazines

text: Sanoma Entertainment Finland, Sanoma Magazines Finland ja Sanoma News yhdistettiin uudeksi yhtiöksi Sanoma Media Finland 1. tammikuuta 2014.


title: PowerPC

text: PowerPC (lyhennettynä myös PPC) on RISC-suoritinarkkitehtuuri, jonka kehittivät Apple, IBM ja Motorola (AIM) vuonna 1991. PowerPC on läheistä sukua IBM:n Unix-koneissa käytettävälle POWER-arkkitehtuurille. Alun perin PowerPC oli sen karsittu versio, johon oli lisätty joitain käskyjä. Nykyään samat suorittimet toteuttavat sekä POWER- että PowerPC-käskykannan.


title: PowerPC

text: PowerPC on viimeisiä RISC-arkkitehtuureja, minkä johdosta se eroaa joiltain osin ensimmäisistä. PowerPC:tä ei enää yritettykään suunnitella 1980-luvun oppikirjaesimerkkien mukaan kuten esimerkiksi MIPS ja SPARC suunniteltiin, vaan siihen otettiin mukaan joitain monimutkaisempia käskyjä. PowerPC-arkkitehtuurin erikoisuus on käänteiset hajautustauluihin perustuvat virtuaalimuistin sivutaulut. Toinen erikoisuus on mahdollisuus vaihtaa suorittimen tavujärjestystä ohjelmallisesti. Suoritin kuitenkin käynnistyy big-endian-tilassa.


title: PowerPC

text: Freescale Semiconductor on jatkanut eräiden Motorolan PowerPC-mallien valmistusta kuten 5000-sarjan suorittimet.


title: PowerPC

text: AltiVec on SIMD-tyyppinen käskykantalaajennos PowerPC-suorittimiin.


title: PowerPC

text: AltiVec-käskykannasta on käytetty myös nimiä Velocity Engine (Apple) ja VMX ("Vector Multimedia Extension") (IBM).


title: PowerPC

text: AltiVec tavujärjestys on oletuksena "Big-endian" mutta käskykanta mahdollistaa käytön joko "Big-" tai "Little-endian" moodissa.


title: PowerPC

text: Suoritinperheeseen kuuluvat muun muassa seuraavat mallit:


title: PowerPC

text: Suoritinsukupolvet voidaan jakaa Motorolan esitteen (2000) mukaan seuraavasti:


title: PowerPC

text: PowerPC-suorittimia on käytetty muun muassa Amiga- ja Macintosh-tietokoneissa sekä sulautetuissa järjestelmissä, kuten verkkolaitteissa ja autojen tietojärjestelmissä. IBM käyttää Unix-koneissaan paitsi PowerPC:tä myös sen sukulaisarkkitehtuuria POWERia.


title: PowerPC

text: PowerPC:stä yritettiin 1990-luvun puolivälissä tehdä vakiintuneen WINTEL-arkkitehtuurin kilpailija. Vuonna 1994 IBM julkaisi PowerPC Reference Platformin, joka oli periaatteessa PC-klooni varustettuna PowerPC-suorittimella. Erityisesti Apple koki tämän ongelmalliseksi ja 1995 julkaistiin Common Hardware Reference Platform (CHRP) -määrittely, jonka pääasiallinen muutos oli Open Firmware, mahdollisuus ladata alustariippumattomia laiteajureita PCI-väylän korteilta, näin parantaen yhteensopivuutta ei laitteiden välillä. Sekä PReP että CHRP-koneet jäivät hyvin harvinaisiksi.


title: PowerPC

text:
PowerPC-suorittimia on muun muassa seuraavissa laitteissa:
Erikoisversioita saman käskykannan toteuttavista suorittimista.


title: Strategic Defense Initiative

text: Strategic Defense Initiative (SDI) oli Yhdysvaltojen pyrkimys rakentaa avaruuteen sijoitettu ohjuspuolustusjärjestelmä. Aloitteen julkisti presidentti Ronald Reagan televisiopuheessaan 23. maaliskuuta 1983. Sen tarkoituksena oli suojata Yhdysvaltoja Neuvostoliiton mannertenvälisiltä ballistisilta ydinaseilta. Hankkeen vastustajat Yhdysvalloissa antoivat suunnitelmalle nimen ”Tähtien sota”, viitaten sen väitettyyn scifimäisen korkeaan teknologiaan.


title: Strategic Defense Initiative

text: Reaganin kauden varustelukilpaa ja etenkin SDI:tä on väitetty erääksi syyksi Neuvostoliiton kansantalouden romahdukseen. Yhdysvallat ei pystynyt hankkeen puitteissa rakentamaan kattavaa ohjuspuolustusta 1980-luvun teknologialla. Neuvostoliitto kuitenkin vastasi haasteeseen lisäämällä omien ohjustensa määrää (muun muassa SS-18 Satan -ohjus, jonka Neuvostoliitto nimesi SDI:n vasta-aseeksi, ja Buran-sukkula) aikana, jolloin sen kansantaloudessa oli ongelmia.


title: Strategic Defense Initiative

text: Avaruudesta käsin tehtävä ohjusten torjunta ja avaruussota Neuvostoliiton satelliitteja vastaan oli kesken jääneenä pyrkimyksenäkin merkittävä teknologiahyppy. Samanlainen teknologiahyppäys tapahtui aiemmin 1970-luvun lopulla risteilyohjusten ja häiveteknologian ohittaessa Neuvostoliiton ilmapuolustuksen torjuntatehon ja pakottaen Neuvostoliiton suurempiin puolustusjärjestelmien investointeihin kuin Yhdysvallat hyökkäysjärjestelmiinsä. SDI:n kannattajien mukaan Neuvostoliitto ei pystynyt kilpailemaan Yhdysvaltain kanssa huipputeknologisessa asevarustelussa lähiavaruuden alueella. Ranska aloitti Eurooppaan EUREKA-teknologiaohjelman SDI:n siviilivastineeksi.


title: Strategic Defense Initiative

text: Ohjelmaa jatkettiin Reaganin kauden jälkeen eri nimillä ja sen piti saavuttaa operatiivinen tila vuonna 2005 perustuen kymmeneen siiloihin sijoitettuun torjuntaohjukseen. Tällä torjuntaohjusmäärällä uskotaan pystyttävän ampumaan yksittäinen Yhdysvaltoja kohti ammuttava ohjus, joka on nykyisen terrorisminvastainen sota -doktriinin mukainen uhkakuva. Koelaukaisutietojen mukaan järjestelmä ei ole operatiivinen vaan kokeellinen.


title: Strategic Defense Initiative

text: Suunnitelmaan sisältyi pääosin miehittämättömien avaruusasemien rakentaminen, jotka olisivat pystyneet tuhoamaan avaruuteen nousevia ballistisia ohjuksia ennen niiden terminaalivaihetta. Suunnitelmaan kuului laseraseita (mahdollisesti ydinräjähdystä voimanlähteenään käyttäviä) ja kineettisellä energialla toimivia ammuksia. Myös avaruussukkulalla on tietty perinne 1960-luvun ohjuspuolustuskaavailuihin; 1950-luvulla Yhdysvaltain ilmavoimat aikoivat rakentaa miehitetyn avaruusaseman sotilaallisiin tarpeisiin.


title: Strategic Defense Initiative

text: Ehdotusta kritisoitiin sen kustannusten, teknisten toteutusmahdollisuuksien ja torjunnan kattavuuden sekä poliittisten näkemysten vuoksi. Lisäksi asejärjestelmien asettaminen kiertoradalle olisi rikkonut vuoden 1972 "Anti-Ballistic Missile" (ABM) -sopimusta ja "Outer Space Treaty" -sopimusta.


title: Strategic Defense Initiative

text: Tutkimusta ohjasi Strategic Defense Initiative -toimisto Yhdysvaltain puolustusministeriössä vuoteen 1993 asti. SDI-ohjelman kustannuksiksi arvioitiin 1984–1993 32,6 miljardia dollaria. Riippumaton tutkimuskeskus on arvioinut kustannuksiksi 70 miljardia dollaria. Todellinen kustannus olisi ollut todennäköisesti vielä suurempi. Vain kymmenien miljardien dollarien hinta ei ollut Pentagonille merkittävä kustannus.


title: Strategic Defense Initiative

text: Ohjuspuolustusta tutkittiin ajatuksena toisen maailmansodan jälkeen. Eräällä tavalla natsi-Saksan Bachem Natter -rakettihävittäjä (ei tullut operatiiviseen käyttöön) oli strategisen pommitushyökkäyksen vasta-ase, joka toimi ohjuspuolustuksen esikuvana. Iso-Britannia tuhosi jo vuonna 1944–1945 V-1-risteilyohjuksia Spitfire-hävittäjillä. Ballistinen V-2-ohjus oli kuitenkin mahdoton torjua millään lentokoneella.


title: Strategic Defense Initiative

text: 1950-luvulla Yhdysvallat kehitti Nike Zeus -ohjustorjuntajärjestelmän, jossa vihollisen ohjukset tuhotaan korkealla oman maan päällä ydinkärjillä varustetuilla ohjuksilla. Sen ensimmäinen onnistunut koe tehtiin 1962.


title: Strategic Defense Initiative

text: Vuonna 1962 tehtiin ainakin Starfish-koe, jossa yhdysvaltalainen atomipommi räjäytettiin avaruudessa. Sillä saatiin tietoa räjäytyksen vaikutuksista maassa ja avaruudessa.


title: Strategic Defense Initiative

text: Yhdysvaltain ilmavoimien avaruusohjelma rajattiin John F. Kennedyn presidenttikaudella koskemaan vain tiedustelu- ja tietoliikennesatelliitteja. Tässä vaiheessa ohjuspuolustus ajettiin ensi kerran alas.


title: Strategic Defense Initiative

text: 1960-luvun puolivälistä lähtien Neuvostoliitto alkoi tehdä tappajasatelliittikokeita avaruudessa ja otti käyttöön ohjuspuolustustukikohtia. Tämä vaati kykyä vastatoimiin Yhdysvaltain ilmavoimilta.


title: Strategic Defense Initiative

text: Richard Nixonin kaudella hanketta edistettiin muun muassa avaruussukkulan toteutuksella, jonka silloin katsottiin olevan järjestelmän mahdollinen osa.


title: Strategic Defense Initiative

text: Vuoden 1972 ABM-sopimus (Anti-Ballistic Missile) salli kaksi kiinteää ballististen ohjusten torjuntaohjusten tukikohtaa Yhdysvalloissa ja Neuvostoliitossa. Toinen sai suojata pääkaupunkia, toinen yhtä ohjustukikohtaa. Vuoden 1974 lisärajoitus salli vain yhden puolustustukikohdan.


title: Strategic Defense Initiative

text: Gerald Fordin aikana otettiin käyttöön yksi ohjuspuolustustukikohta (Grand Forks, Pohjois-Dakota) Safeguard-ohjelmassa. Neuvostoliitto päätti keskittää ohjuspuolustuksen Moskovan ympärille. Yhdysvallat luopui tukikohdasta kustannusten vuoksi jo 1975, mutta Neuvostoliitto säilytti ohjuksensa huolimatta epäilystä ohjuspuolustuksen toimivuudesta.


title: Strategic Defense Initiative

text: Seuraava vaihe oli Reaganin SDI. SDI:n yhteydessä 1980-luvulla eräät Yhdysvaltain ilmavoimien F-15-hävittäjälaivueet varustettiin ASAT-ohjuksilla (Anti Satellite).


title: Strategic Defense Initiative

text: Projektia pienennettiin useita kertoja, ja vuonna 1991 se uudelleen nimettiin nimelle "Global Protection Against Limited Strikes" (GPALS; Tähtien sodan poika) ja suunnattiin rajoitettuja hyökkäyksiä vastaan. Ohjelman yhteydessä tutkittiin mahdollisuutta sijoittaa laser Boeing 747 -lentokoneeseen ilmasta ilmaan tapahtuvaa torjuntaa varten. GPALS perustuu pääasiassa maasta-ammuttaviin ohjuksiin, joilla voidaan torjua ”roistovaltioiden” hyökkäyksiä Yhdysvaltoihin. Torjuntajärjestelmän kokeet eivät ole kuitenkaan olleet täysin onnistuneita.


title: Strategic Defense Initiative

text: Bill Clintonin aikana SDI:stä ei enää puhuttu, mutta ohjuspuolustusta kehitti Yhdysvaltain ilmavoimien Ballistic Missile Defense Organization (BMDO). 1990-luvun lopulla ohjelman nimi muuttui muotoon National Missile Defence (NMD). Ohjelmaa toteuttaa Missile Defence Agency (MDA).


title: Strategic Defense Initiative

text: Isku New Yorkiin syksyllä 2001 antoi tällekin ohjelmalle psykologista perustelua: Yhdysvaltoihin voi kohdistua hyökkäyksiä, ehkä myös ohjuksilla.


title: Strategic Defense Initiative

text: George W. Bush ilmoitti 13. joulukuuta 2001 Yhdysvaltojen vetäytyvän ABM-sopimuksesta, koska se estäisi maata puolustautumasta terroristeja tai ”roistovaltioita” vastaan. Yhdysvallat luopui sopimuksesta 13. kesäkuuta 2002.


title: Strategic Defense Initiative

text: Vuonna 2005 Yhdysvalloissa on kaksi ohjustukikohtaa nimellisesti operatiivisina – toinen on Kaliforniassa sijaitseva Vandenbergin tukikohta ja toinen Ft. Greely Alaskassa. Niissä on yhteensä kymmenen puolustusohjusta. Jotkin maat kuten Etelä-Korea ja Japani ovat liittyneet järjestelmään, osa maista kuten helmikuussa 2005 Kanada ovat päättäneet jättäytyä sen ulkopuolelle.


title: Strategic Defense Initiative

text: EADS-konserniin kuuluvan MBDA-ohjusyhtiö on kehittänyt Eurooppaan 1990- ja 2000-luvuilla Nato-maiden rahoituksella omaa versiotaan ohjuspuolustusjärjestelmästä, joka perustuu pitkälle muun muassa Patriot-ohjuksiin.


title: Strategic Defense Initiative

text: George W. Bushin kaudella Yhdysvallat solmi sopimukset tutka-aseman rakentamisesta Tšekkiin ja ohjustukikohdasta Puolaan. Presidentti Obaman hallinto peruutti suunnitelman. Tšekkiin tutka oli tarkoitus siirtää Kwajaleinin atollilta.


title: Strategic Defense Initiative

text: Puolan tukikohta liittyi alun perin Ground-based Midcourse Defense (GMD) -ohjelmaan, jonka yhteydessä Puolan Redzikowoon piti sijoittaa kymmenen siiloihin sijoitettua GBI-torjuntaohjusta (Ground Based Interceptor, taistelukärkenä Exoatmospheric Kill Vehicle, EKV).


title: Strategic Defense Initiative

text: Uudistettu sopimus Puolan tukikohdasta allekirjoitettiin 2010., jonka jälkeen Yhdysvallat sijoitti Puolaan Patriot-patterin, tarkoituksena sijoittaa kehitysvaiheessa olevia maalle sijoitettuja, merivoimien Standard Missile-3-ohjuksesta kehitettyjä ohjuksia 2015.


title: Strategic Defense Initiative

text: Kalifornian ja Alaskan tukikohtien lisäksi Yhdysvaltain nykyiseen ohjuspuolustukseen kuuluu tutka Britanniassa Fylingdalesissa ja toista on suunniteltu Grönlantiin. Ohjuksia on 40 Alaskassa ja neljä Kaliforniassa. Lisäksi suunnitelmiin kuuluu 130 ohjustentorjuntaohjuksen sijoitus merille laivoihin.


title: Strategic Defense Initiative

text: 1990-luvulla Yhdysvaltain ilmavoimat teki laajan julkisuuden saaneita tutkimuksia mahdollisesta tarpeesta ohjuspuolustukseen asteroiditörmäyksiä vastaan. Teema oli tuohon aikaan myös Hollywoodin elokuvatuottajien suosiossa, muun muassa "Armageddon" ja "Deep Impact" (vrt. 1950-luvun yhdysvaltalaiset UFO-hyökkäyselokuvat, joissa peilattiin kommunistisen Kiinan ja Neuvostoliiton uhkaa). Ajatus asteroidin maahantörmäyksen estämisestä pommittamalla sitä ydinaseilla on siitä lähtien tullut esiin mediassa jokaisen potentiaalisen törmääjään ylitettyä uutiskynnyksen.


title: Strategic Defense Initiative

text: 17. tammikuuta 2007 Yhdysvallat läheisten liittolaistensa (Kanada, Australia, Englanti, Etelä-Korea, Japani) tukemana aloitti mediassa kampanjan, jossa Kiinaa syytetään "ensimmäisesti avaruusasekokeesta yli 20 vuoteen". Kiina ampui 11. tammikuuta 2007 maasta keskimatkan ohjuksen, jonka kuljettama kineettisen energian ase (ts. satelliittiin törmäävä massa) tuhosi Kiinan oman, käytöstä poistetun, sääsatelliitin. Kiinan tekemä koe on teknologisesti samankaltainen kuin Yhdysvaltain nykyinen maasta laukaistaviin ohjuksiin perustuva ohjuspuolustusjärjestelmä, jota on testattu viime vuosina. Muun muassa Venäjän avaruusjärjestön johto on puhunut avaruusromua vastaan vuoden 2007 alussa: satelliitin tuhoamiskoe tuottaa kymmeniä tuhansia romunpalasia kiertoradalle. Vuoden 2007 alussa on Yhdysvalloissa julkistettu, että eräs Yhdysvaltain (uusista?) tiedustelusatelliteista ei toimi, ja ohjuskoeuutisissa muistetaan liittää tämä uutinen todeten, ettei se liity Kiinan toimiin. Tällaisten uutisten esiintyminen on yleensä suurinta Yhdysvaltain budjetin viimeistelyn aikaan. Helmikuun alkuun EU ja Venäjä eivät kommentoineet asiaa, Intia ja Kiina ilmeisesti neuvottelivat asian tiimoilta. Yhdysvaltain mediassa ja politiikassa (ministeritason alapuolella) keskustelussa vaaditaan toimia testejä vastaan – vastaavia testejä Yhdysvallat ja Neuvostoliitto teki 1960-luvun alusta 1980-luvun puoliväliin. Nyt kuitenkin avaruusromu on tulossa muutenkin merkittäväksi keskustelunaiheeksi (tutkimusta muun muassa ESA:ssa ja EU:n puiteohjelmassa). Tällaisten testien tuottama avaruusromu kiertää kuten satelliitti noin 900 km radalla aikanaan pudoten ilmakehään. Romu voi esimerkiksi vaikeuttaa tiedustelusatelliittien Kiinaa koskevia kuvauslentoja.


title: Nebraska

text: Nebraska on Yhdysvaltojen osavaltio Keskilännessä. Sen asukasluku vuonna 2014 oli 1 881 503. Nebraskan pääkaupunki on Lincoln ja suurin kaupunki Omaha, jossa asukkaita on 434 353 (2014).


title: Nebraska

text: Nebraska on saanut nimensä intiaanikielestä "Platte River" -joelta, joka virtaa osavaltion halki. Osavaltiota pidettiin ennen aavikkona, mutta nyt se on yksi johtavista maataloustuottajista. Preeria on muutettu pelloiksi ja osavaltio tunnetaankin maissista ja pihveistä.


title: Nebraska

text: Nebraskan naapurit ovat Etelä-Dakota pohjoisessa, Iowa ja Missouri idässä Missouri-joen takana, Kansas etelässä, Colorado lounaassa ja Wyoming lännessä. Osavaltiossa on 93 piirikuntaa.


title: Nebraska

text: Maantieteellisesti Nebraska sijaitsee suurilla tasangoilla viljavyöhykkeen (Grain Belt) länsiosissa. Osavaltion itäosaa voi pitää keskiläntenä, mutta länsi ja keskiosat ovat "Länttä". Nebraskan osavaltion mottona onkin ""Where the West begins"", "Missä länsi alkaa". Vanha legenda kertoo lännen alkavan Lincolnin kaupungissa tarkalleen 13. ja O'Street -katujen risteyksestä. Paikka on merkitty katuun tiilillä.


title: Nebraska

text: Nebraska on osa Tornado Alleyksi kutsuttua aluetta. Siellä havaitaan vuosittain keskimäärin 57 tornadoa.


title: Nebraska

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Lincolnissa on 31,7 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta maaliskuuhun, kylmimmillään tammikuussa noin -10 astetta.


title: Nebraska

text: Kansas-Nebraska –lailla, joka tuli voimaan 30. toukokuuta 1854, perustettiin Nebraskan ja Kansasin osavaltiot. Nebraskan pääkaupunki oli aluksi Omaha, joka on edelleen osavaltion suurin kaupunki yli 430 000 asukkaallaan.


title: Nebraska

text: Ensimmäinen suuri aalto asuttajia saapui osavaltioon 1860-luvulla saadakseen liittovaltion myöntämää ilmaista maata. He rakensivat talonsa turpeesta, koska preerialla ei juuri kasvanut puita.


title: Nebraska

text: Nebraskasta tuli Yhdysvaltain 37. osavaltio vuonna 1876, pian sisällissodan jälkeen. Uudeksi pääkaupungiksi tuli Omahan jälkeen Lancaster, joka myöhemmin nimettiin uudelleen Lincolniksi salamurhatun presidentti Abraham Lincolnin mukaan.


title: Nebraska

text: Nebraskan lainsäädäntövaltaa käyttää yksikamarinen osavaltion parlamentti, jossa on 49 jäsentä. Nebraska on ainoa osavaltio jonka parlamentissa ei ole erikseen ylä- ja alahuonetta.


title: Nebraska

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Nebraska

text: Osavaltio on jaettu 93 piirikuntaan.


title: Nebraska

text: Nebraskan bruttokansantuote vuonna 2010 oli 90 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 37. tilalla.


title: Nebraska

text: Nebraskan pienestä väkiluvusta huolimatta sen maataloustuotanto on Yhdysvaltojen neljänneksi suurin (Kalifornian, Texasin ja Iowan jälkeen). Tärkeimmät maataloustuotteet ovat nautakarja, maissi, soijapavut, sianliha ja vehnä.


title: Nebraska

text: Nebraskassa on 33 lentoasemaa, joista 24:llä oli kaupallista liikennettä vuonna 2015. Niistä yhdeksältä lähti matkaan yli tuhat matkustajaa. Vilkkaimmat lentoasemat olivat Eppleyn lentoasema Omahassa (2 046 000 lähtevää matkustajaa) ja Lincolnin lentoasema (160 500).


title: Nebraska

text: Nebraskan suurimmat rautatieyhtiöt ovat rahtia kuljettavat Union Pacific Railroad, jonka pääkonttori on Omahassa, sekä BNSF Railway. Muita pienempiä yhtiöitä ovat Nebraska Central Railroad, Nebraska Kansas Colorado Railway ja Nebraska Northeastern Railway. Amtrakin matkustajajunista "California Zephyr" kulkee Nebraskan halki.


title: Nebraska

text: Nebraskan 1,8 miljoonasta asukkaasta 89,9 % on valkoisia. Osuus on suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (77,9 %).


title: Nebraska

text: Nebraskan suurimmat kaupungit vuonna 2012 olivat


title: Nebraska

text: Nebraskan intiaanit järjestävät suuria pow-wow tapahtumia.


title: Nebraska

text: Nebraskalaiset kirjailijat Willa Cather, Mari Sandoz ja Bess Streeter Aldrich ovat kuvanneet elämää suurilla tasangoilla. Muita tunnettuja nebraskalaisia kulttuuripersoonia ovat olleet näyttelijät Marlon Brando ja Henry Fonda sekä tanssija Fred Astaire.


title: Nebraska

text: Nebraskassa toimii useita urheilun ammattilaisjoukkueita


title: Tennessee

text: Tennessee on osavaltio Yhdysvaltain itäosissa. Se luetaan etelävaltioihin. Osavaltion pinta-ala on 109 412 km² ja väkiluku vuonna 2014 oli 6 549 352 Tennesseen pääkaupunki on Nashville ja suurin kaupunki Memphis.


title: Tennessee

text: Tennesseellä on Yhdysvaltain osavaltioista eniten naapuriosavaltioita, yhteensä kahdeksan. Tennesseen pohjoispuolella sijaitsevat Kentucky ja Virginia, idässä Pohjois-Carolina, etelässä Georgia, Alabama ja Mississippi ja lännessä Arkansas ja Missouri. Tennesseejoki kulkee osavaltion halki.


title: Tennessee

text: Tennessee on perinteisesti jaettu kolmeen osaan: itäiseen, keskiseen ja läntiseen. Tennesseen länsiosissa sen rajana ovat Mississippijoen rantojen alangot ja idässä Appalakit sekä Blue Ridge Mountains.


title: Tennessee

text: Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on Nashvillessä 31,9 astetta. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin −3,1 astetta.


title: Tennessee

text: Espanjalainen kapteeni Juan Pardo kulki löytöretkellään "Tanasqui"-nimisen intiaanien asutuksen läpi 1500-luvulla lähellä Tanesejokea (nykyään Little Tennessee).


title: Tennessee

text: Knoxvillessä 11. tammikuuta 1796 järjestetty kokous muodosti Southwest Territorysta Tennesseen osavaltion jatkamalla Pohjois-Carolinan rajoja itään Mississippijoelle asti. Tennessee liitettiin Yhdysvaltoihin 16. osavaltiona samana vuonna.


title: Tennessee

text: Tennessee erosi Yhdysvalloista 8. kesäkuuta 1861, mutta sisällissodan jälkeen säädettiin orjuuden lakkauttava perustuslaki ja osavaltio liitettiin takaisin Yhdysvaltoihin 24. heinäkuuta 1866.


title: Tennessee

text: Toisen maailmansodan aikana Oak Ridgen laboratorio oli yksi paikoista, joissa valmistettiin aselaatuista uraania Manhattan-projektia varten.


title: Tennessee

text: Tennesseen lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 33 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 99 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi, senaattorit neljäksi vuodeksi kerrallaan. Kuvernöörillä on veto-oikeus, mutta riittävällä äänimäärällä parlamentti voi kumota veton.


title: Tennessee

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri, jonka parlamentin jäsenet valitsevat. Kuvernöörin kausi on neljä vuotta, uudelleenvalinta on mahdollista mutta samaa henkilöä ei voida valita enemmälle kuin kahdelle peräkkäiselle kaudelle.


title: Tennessee

text: Osavaltio on jaettu 95 piirikuntaan.


title: Tennessee

text: Vuonna 2010 Tennesseen bruttokansantuote oli 255 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 19. tilalla.


title: Tennessee

text: Maatalous on tärkeä osa Tennesseen taloutta. 44 % pinta-alasta on viljelymaata. Tärkeimpiä tuotteita ovat naudanliha ja broilerit.


title: Tennessee

text: Vuonna 2013 osavaltion ylivoimaisesti suurin työllistäjä oli Vanderbiltin yliopistollinen sairaala Nashvillessä. Sitä seurasivat Eastmanin, Nissanin, General Motorsin ja M Modalin tuotantolaitokset.


title: Tennessee

text: Tennesseessä on kaikkiaan 24 lentoasemaa. Suurimmat niistä ovat Memphisin ja Nashvillen kansainväliset lentoasemat.


title: Tennessee

text: Tennesseessä on viisi satamaa: Chattanooga, Knoxville, Memphis, Nashville ja New Johnsonville.


title: Tennessee

text: Tennesseen 6,3 miljoonasta asukkaasta 79,3 % on valkoisia, 95,5 % on syntynyt Yhdysvalloissa, 93,4 % puhuu englantia kotonaan. Nämä osuudet ovat suurempia kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (tiedot vuosilta 2008–2012).


title: Tennessee

text: Vuonna 2014 Tennesseen korkeakouluista parhaiksi arvioitiin


title: Tennessee

text: Tennesseen itäosa, etenkin Appalakkien alue, on ollut countrymusiikin tärkeä kasvualue. Muiden muassa Dolly Parton on pyrkinyt kehittämään alueen musiikkiperinteitä. Keskiosassa sijaitsevasta Nashvillesta on tullut countryn pääkaupunki, mistä on lähetetty "Grand Ole Opry" -radio-ohjelmaa jo vuodesta 1925.


title: Tennessee

text: Osavaltion länsiosassa on kasvanut monia suuria blues- ja rock-muusikoita. Elvis Presley yhdisti Memphisin Sun Records -studiolla bluesia ja countrya rock'n'rolliksi. Presleyn Graceland-niminen kartano on nykyisin museona.


title: Tennessee

text: Tennesseessä on lukuisia baseballin ammattilaisjoukkueita. Memphis Grizzlies pelaa koripalloa NBA:ssa, Tennessee Titans amerikkalaista jalkapalloa NFL:ssä. Nashville Predators on jääkiekon NHL-liigassa ja Knoxville Ice Bears SPHL-liigassa. Autourheilussa yksi NASCARin Sprint Cup Series-osakilpailuista ajetaan Bristol Motor Speedwayn radalla Tennesseessä.


title: Liikennelaitos

text: Liikennelaitos on julkista liikennettä harjoittava liikelaitos.


title: Liikennelaitos

text: Suomessa toimivat kunnalliset liikennelaitokset:


title: Liikennelaitos

text: Suomen pienin kunnallinen liikennelaitos, Enon liikennelaitos, lakkautettiin 2005.


title: MTV (televisiokanava)

text: MTV (ent. "Music Television") on 1. elokuuta 1981 aloittanut alun perin yhdysvaltalainen televisiokanava, jonka ohjelmisto koostuu nykyään lähinnä amerikkalaisista tositelevisiosarjoista sekä nykyisin myös näytellyistä draamasarjoista, ja musiikkivideoita nähdään enää lähinnä aamuyöstä aamuun. Mm. Britannian MTV ei näytä enää ollenkaan musiikkivideoita. Tunnetuimpia MTV:llä esitettyjä sarjoja ovat muun muassa Ozzy Osbournen perhe-elämää vuosien ajan kuvannut tositelevisiosarja "The Osbournes", piirrossarja "Beavis & Butthead", hölmöilysarja "Jackass" ja autojentuunausohjelma "Pimp My Ride".


title: MTV (televisiokanava)

text: MTV:llä on ollut tärkeä vaikutus pop- sekä rock-kulttuurien kehitykseen 1980-luvulta lähtien ja kanava on vaikuttanut muun muassa edesmenneen Michael Jacksonin ja Madonnan menestykseen.


title: MTV (televisiokanava)

text: Nykyisin MTV-kanavia on yli sata ympäri maailmaa. Paikallisversioita ovat muun muassa MTV Россия (Russia), MTV Denmark, MTV Sweden, MTV Norway, MTV Finland, MTV Brazil, MTV India, MTV Australia, MTV Asia, MTV România sekä MTV Europe, joka näkyy niissä Euroopan maissa, joissa ei vielä ole omaa MTV:tä. Paikallisten pääkanavien lisäksi on tiettyihin musiikkityyleihin erikoistuneita lisäkanavia, kuten MTV Base, MTV Rocks, MTV Dance, MTV Classic ja MTV Hits. Heinäkuussa 2009 kaikki maailman MTV-kanavat siirtyivät käyttämään yhtenäistä graafista ilmettä, joten tällä hetkellä kaikki MTV-kanavat ympäri maailman ovat ulkoasultaan lähes identtisiä. Kanavien graafinen ilme uudistuu n. 2-3 vuoden välein.


title: MTV (televisiokanava)

text: MTV Finland aloitti lähetyksensä sunnuntaina 18. syyskuuta 2005 iltapäivällä klo 14.00 Suomen aikaa. Ensimmäisen lähetyksen juonsi Axl Smith ja ensimmäisenä videona nähtiin HIM:n ”Wings of a Butterfly”. MTV Finlandin tulosta oltiin musiikkipiireissä innoissaan ja kanavan odotettiin tuovan entistä enemmän esille kotimaisia musiikkivideoita. Näin ei kuitenkaan käytännössä käynyt. MTV Finlandin aikana musiikkivideoiden osuus ohjelmistosta on jatkuvasti pienentynyt ja kotimaiset videot ovat kanavan soittolistalla melko marginaalisessa asemassa.


title: MTV (televisiokanava)

text: Ensimmäinen MTV aloitti New Yorkissa 1. elokuuta 1981. Sen ensimmäinen musiikkivideo oli The Bugglesin ”Video Killed the Radio Star”. Samantapaista huumoria oli myös MTV Europen aloituksessa, jossa ensimmäisenä nähtiin Dire Straitsin musiikkivideo ”Money for Nothing”. Kappaleen lyriikasta löytyy kohta, jossa lauletaan ”... you play the guitar on the MTV...” ja kappaleen alussa kuuluu lausahdus ”I want my MTV” (). Kappale oli alun perin tarkoitettu kritiikiksi MTV:n musiikkivideoilla yhtyeiden myyntiin vaikuttamiseen.


title: MTV (televisiokanava)

text: Michael Jacksonin ”Billie Jean” oli ensimmäinen MTV:llä pyörinyt mustan artistin video. Sitä ennen mustat muusikot olivat syyttäneet MTV:tä rasismista ja yhtiö oli vedonnut formaattiinsa: Se oli rock-kanava.


title: MTV (televisiokanava)

text: MTV järjestää myös vuosittain MTV Video Music Awards-, MTV TRL Awards-, MTV Movie Awards, MTV Europe Music Awards ja MTV Asia Awards -palkintogaalat.


title: NGC

text: NGC eli "New General Catalogue" on luettelo syvän taivaan kohteista. Se sisältää miltei 8 000 kohdetta ja on yksi suurimpia ja kattavimpia luetteloista, jotka eivät ole erikoistuneet esimerkiksi vain galakseihin vaan kaikentyyppisiin syvän taivaan kohteisiin.


title: NGC

text: J.L.E. Dreyer kokosi NGC-luettelon ("The New General Catalogue of Nebulae and Clusters of Stars") 1880-luvulla käyttäen hyväkseen useimmiten Herschelin havainnointeja ja myöhemmin laajensi sitä kahdella lisäluettelolla, IC ("Index Catalogue"), lisäten noin 5 000 kohdetta.


title: NGC

text: Eteläisen taivaan kohteet oli jossain määrin huonommin luetteloitu. Alkuperäinen NGC sisälsi monia virheitä, joista useimmat on saatu korjatuksi uudistetussa NGC:n laitoksessa (1973).


title: NGC

text: Nykyään molemmat luettelot ovat verkosta ladattavissa.


title: Antares

text: Antares ("α Scorpii") on punainen ylijättiläinen ja Skorpionin tähdistön kirkkain tähtijärjestelmä. Nimi Antares on kreikkaa ja tarkoittaa "Marsinkaltaista"; nimi viittaa tähden punaiseen väriin. Antares on kymmenenneksi suurin löydetty tähti.


title: Antares

text: Suomessa Antares voi näkyä vain matalalla etelätaivaalla. Tammikuun alussa se on siirtynyt sinne noin kello 9 aamulla, ja kevään kuluessa se nousee esille yhä aikaisemmin yöllä, kunnes kesäkuussa se on etelässä keskiyöllä. Koska kesäkuussa on liian valoisaa tähtien tarkkailuun, parhaiten Antareksen näkee keväisin, sydänyöllä. Tähden tunnistaa sen voimakkaasta punaisesta väristä.


title: Antares

text: Antares on M1.5Iab-Ib-spektriluokan punainen ylijättiläinen, jonka halkaisijaksi on mitattu 530 Auringon sädettä ja massaksi 15—18 Auringon massaa. Antares sijaitsee suhteellisen lähellä Maata, 604 valovuoden päässä.


title: Antares

text: Antares on kaksoistähti. Sen A-komponentti on suuri punainen ylijättiläinen. Punaisen jättiläisen pintalämpötila on 3400 kelviniä ja kirkkaus 40 000 Aurinkoa. Koko tähden säteily eli todellinen luminositeetti on noin 65 000 Aurinkoa. Absoluuttinen kirkkaus on -5,28, näennäinen keskimäärin 0,96, ja se vaihtelee välillä 0,9—1,1. Väri-indeksi B-V on 1,83. Antares A on puolisäännöllinen muuttuja, joka vaihtelee kirkkauttaan noin kuuden vuoden jaksoissa. Antares A tulee räjähtämään supernovana.


title: Antares

text: Antareksen toinen komponentti, Antares B on noin 3 kaarisekunnin päässä oleva sininen tähti, jonka näennäinen kirkkaus on 6,5 ja kiertoaika arviolta 878 vuotta. Tämän tähden massa on 7—8 Auringon massaa, mikä viittaa kehittymiseen planetaariseksi sumuksi ja valkeaksi kääpiöksi. Etäisyys Antares A:han on 550 AU. Radan eksentrisyys on 0,1. Antares B näyttää vihrealtä punaista komponenttia vastaan, vaikka onkin spektriltään B4Ve.


title: Antares

text: Antares A puhaltaa voimakasta tähtituulta, josta on syntynyt pilvi tähden ympärille.


title: Messier 13

text:
Herkuleen suuri pallomainen tähtijoukko (Messier 13, M13, NGC 6205) on nimensä mukaisesti kirkas pallomainen tähtijoukko, joka sijaitsee Herkuleen tähdistössä. Sen löysi Edmond Halley vuonna 1714, ja Charles Messier luetteloi kohteen 1. kesäkuuta 1764.
Tähtijoukon suhteellinen kirkkaus on 5,9, ja sen voi nähdä paljain silmin hyvissä olosuhteissa. Kohteen läpimitta on noin 145 valovuotta, ja se koostuu useista sadoista tuhansista tähdistä, joista kirkkain on muuttuva tähti V11 11,95 magnitudillaan. Messier 13 on noin 25 100 valovuoden päässä Maasta. Tunnusomaista kohteelle on niin kutsuttu Mersun merkki, joka on pimeä sumu joukon keskustassa.


title: Messier 13

text: Vuonna 1974 tähän pallomaiseen tähtijoukkoon lähetettiin radioviesti Arecibon observatoriosta.


title: Kulmaminuutti

text: Kulmaminuutti eli minuutti (tunnus ′, yläpuolinen indeksointipilkku) on asteen kuudeskymmenesosa. Kulmaminuutti jakaantuu edelleen kuuteenkymmeneen kulmasekuntiin. Kulmaminuutin mittaista osaa ympyrän kaaresta kutsutaan kaariminuutiksi.


title: Kulmaminuutti

text: Tarkkuusammunnassa kulmaminuutista käytetään joskus englanninkielistä lyhennettä MOA ("minute of angle"). Luodikon osumakuvion, puhekielessä kasan koko ilmoitetaan toisinaan kulmaminuutteina, sillä se on suhdeluku ja saadun osumakuvion koko vertautuu näin ilmoitettuna ampumaetäisyyteen.


title: Kulmaminuutti

text: Jos aseella on ammuttu esimerkiksi 100 metrin etäisyydeltä ja osumat ovat alueella,jonka halkaisija on 30 millimetriä, voidaan sitä verrata yhtä kulmaminuuttia vastaavaan, laskennallisen kuvion kokoon. Tämä luku saadaan


Kulmaminuutti


title: Kulmaminuutti

text:
joka on pyöristettynä noin 29,1 mm. Lukua pidetään laatukriteerinä esim. testeissä metsästyskiväärille.
Vastaavasti yhden kulmaminuutin kasan koko kolmensadan metrin etäisyydellä olisi noin 87,3 mm.


title: Kulmasekunti

text: Kulmasekunti, kaarisekunti tai vain sekunti (tunnus ″, kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku) on tasokulman yksikkö (1/3600 astetta). 60 sekuntia on kulmaminuutti. Kulmasekunti on 1/1 296 000 täysympyrästä.


title: Kulmasekunti

text: Vaikka kulmasekunnin tunnus (″) on sama kuin vanhalla pituuden yksiköllä tuumalla, yksikköjä ei tule sekoittaa toisiinsa. Kulmasekunti liittyy tähtitieteen pituusyksiköihin siten, että parsek määritellään etäisyytenä, jolla Maan radan säde (eli yksi astronominen yksikkö) näkyy yhden kulmasekunnin kulmassa.


title: Kulmasekunti

text: Millikaarisekunti (tunnus mas) on kaarisekunnin tuhannesosa.


title: Komorit

text: Komorien liitto eli Komorit on saaristovaltio Mosambikin kanaalin pohjoisosassa Intian valtamerellä. Valtio koostuu kolmesta saaresta: Iso-Komori, Moheli ja Anjouan. Komorien saariryhmään kuuluva Mayotte on Ranskan hallinnassa, mutta Komorien liiton hallitus katsoo sen kuuluvan osaksi liittoa. Vuoteen 2003 valtion virallinen nimi oli "Komorien islamilainen liittotasavalta".


title: Komorit

text: Malesialais-polynesialaiset purjehtijat asettuivat Komoreille 600-luvulta alkaen. Persialaiset ja arabit saapuivat saarille 1000-luvulta alkaen ja saaret toimivat orja- ja maustekaupan keskuksena. Islam saapui myös saarille arabikauppiaiden myötä. Portugalilaiset löysivät saaret vuonna 1527, mutta vasta vuonna 1841 Ranska alkoi ottaa niitä hallintoonsa.


title: Komorit

text: Vuonna 1886 Komoreista tuli Ranskan protektoraatti ja vuonna 1912 siirtomaa. Ranskalaiset ja varakkaat arabit perustivat saarille plantaaseja vientiä varten. Toisen maailmansodan aikana britit valtasivat Komorit Vichyn Ranskan hallinnolta 25. syyskuuta 1942 ja luovuttivat sen Charles de Gaullen hallinnolle. Sodan jälkeen Komoreista tuli Ranskan merentakainen territorio, ja vuonna 1961 saaret saivat itsehallinnon. Vuoden 1968 opiskelijaliikehdintä joudutti itsenäistymiskehitystä ja vuonna 1973 tehdyn sopimuksen mukaan Komorien piti itsenäistyä vuonna 1978.


title: Komorit

text: Komorien parlamentti julisti kuitenkin maan itsenäiseksi 6. heinäkuuta 1975. Mayotten saaren edustajat pidättäytyivät parlamentin itsenäisyysäänestyksestä, ja Mayotten asukkaista suurin osa kannatti vuosien 1974 ja 1976 kansanäänestyksissä pysymistä Ranskan yhteydessä.


title: Komorit

text: Komorien itsenäistyttyä Said Mohammed Jaffar toimi valtion päämiehenä, kunnes vallankumouksellinen sosialisti Ali Soilih kaappasi vallan häneltä tammikuussa 1976. Soilih pysyi vallassa toukokuuhun 1978 saakka, kunnes Bob Denardin johtamat joukot syrjäyttivät hänet. Soilihin syrjäyttämisen jälkeen Bob Denard otti vallan.


title: Komorit

text: Komoreilla on itsenäisyyden aikana ollut yli 20 vallankaappausta tai kaappausyritystä. Niistä neljä on ollut ranskalaissyntyisen palkkasoturi Bob Denardin järjestämiä ja vuosina 1978–1989 maa oli pitkälle hänen komennossaan. Ranskan ja Etelä-Afrikan vedettyä tukensa pois Denardilta tämä lähti maanpakoon saarilta vuonna 1989 ja maan johtoon nousi Said Mohamed Djohar. 28. syyskuuta 1995 Denard ja joukko palkkasotureita kaappasivat vallan, mutta Ranskan lähettämät sotilaat palauttivat Djoharin hallinnon viikkoa myöhemmin. Uusien vaalien jälkeen presidentiksi nousi Mohamed Taki Abdoulkarim maaliskuussa 1996, mutta vuonna 1997 Anjouan ja Mohéli alkoivat pyrkiä eroon valtiosta. Ne toivoivat joko itsenäisyyttä tai paluuta Ranskan valtaan. Ranska ei suostunut palauttamaan siirtomaavaltaansa Anjouanilla ja Mohélilla, joten nämä julistautuivat itsenäisiksi. Presidentti Taki kuoli 6. marraskuuta 1998 ja eversti Azali Assoumani kaappasi vallan huhtikuussa 1999, mutta vallankaappaus koski vain Komorien suurinta saarta Gran Comorea. Assoumani vahvisti presidenttiytensä vuoden 2002 vaaleissa.


title: Komorit

text: Vuonna 2005 tuhannet asukkaat pakenivat tulivuoren syöksemää tuhkaa. Vuonna 2006 anjouanilainen Ahmed Abdallah Mohamed Sambi valittiin liittovaltion presidentiksi. Vuonna 2007 Anjouan valitsi omaksi presidentikseen Mohamed Bacarin. Vuonna 2008 Afrikan unionin ja Komorien joukot pakottivat Anjouanin liittovaltion alaisuuteen. Vuonna 2009 Mayotten saari päätti kansanäänestyksellä liittyä Ranskaan. Komorien hallitus julisti vaalituloksen mitättömäksi. Joulukuussa 2009 presidentti Sambin puolue sai murskavoiton parlamenttivaaleissa. Huhtikuussa 2010 presidentin turvakaartiin liittyi libyalaisia sotilaita kouluttajiksi. Kesäkuussa 2010 poliittiset johtajat saivat sovittua seuraavien vaalien aikataulusta, joka alkoi presidentin esivaaleilla marraskuussa 2010. Vaalit voitti Ikililou Dhoinine, josta tuli Komorien presidentti. Vuoden 2016 presidentinvaaleissa presidentiksi valittiin Azali Assoumani.


title: Komorit

text: Komorien liittovaltion muodostavat kolme saarta: Iso-Komori (N’gazidja), Anjouan (Ndzuwani), Moheli (Mwali) ja neljä kuntaa: Domoni, Fomboni, Moroni ja Moutsamoudou.


title: Komorit

text: Liittovaltion kolme pääsaarta valitsevat kukin oman presidenttinsä, ja vuoden 2001 perustuslain mukaan valtionpäämiehen rooli vaihtelee neljän vuoden välein näiden kolmen kesken. Presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johdossa. Pääministerin virkaa ei ole. Liittovaltion parlamentti on yksikamarinen ja siihen kuuluu 33 jäsentä, joista 18 valitaan yleisillä vaaleilla ja 15 osavaltioiden kansalliskokousedustajien joukosta.


title: Komorit

text: Mayotten saari on Ranskan merentakainen alue, jonka asema on määritelty hiukan epämääräisesti. Se on ollut tässä asemassa vuodesta 1974, jolloin se päätti pysyä osana Ranskaa kun muut Komorien saaret itsenäistyivät. Monet laittomat maahanmuuttajat yrittävät livahtaa Komoreilta Mayottelle ja sitä kautta Ranskaan. Vuonna 2009 saarella järjestettiin kansanäänestys siitä, haluaako saari liittyä Ranskan varsinaiseksi departementiksi. Tarkkailijoiden mukaan äänestys koski paitsi Ranskaan liittymistä myös etäisyyden ottamista Komoreihin. Komorien liittovaltio ja Afrikan unioni vastustivat kansanäänestyksen järjestämistä, ja nimesivät sen vieraan vallan miehitysyritykseksi. Äänestys päättyi murskalukuihin: 95,2 prosenttia Ranskan puolesta. Muutos tapahtui asteittain vuosina 2011–2014.


title: Komorit

text: Komorien saaret ovat tuliperäisiä. Korkein huippu kohoaa 2 360 metriin. Rantaviivaa on 360 kilometriä. Le Karthalan tulivuori Ison-Komorin saarella on aktiivinen. Maaperä vaihtelee saarelta toiselle, mutta suuri osa siitä on maanviljelyyn sopimatonta laavaa.


title: Komorit

text: Saaret ovat lännestä itään Iso-Komori eli N’gazidja, Moheli eli Mwali, Anjouan eli Ndzuwani ja neljäntenä Mayotte, joka kuuluu edelleen Ranskalle. Vuonna 2009 Isolla-Komorilla oli 342 200 asukasta, Anjouanilla 283 500 asukasta ja Mohelilla 43 600 asukasta.


title: Komorit

text: Komorien lähivesillä elää harvinainen syvänmeren varsieväkala latimeria, jota kutsutaan eläväksi fossiiliksi. Saarilla elää harvinainen makilaji ja maailman suurimpiin kuuluva lepakkolaji, comoronlentäväkoira. Myös eräs sieppolaji, "Humblotia flavirostris", on endeeminen Komoreilla.


title: Komorit

text: Komoreilla kasvaa monenlaisia orkideoita, joiden joukossa on kotoperäisiä lajeja. Kahdella suuremmalla saarella, Isolla-Komorilla ja Anjouanilla, kasvaa trooppista sademetsää. Rannikoilla on mangrovemetsiä.


title: Komorit

text: Komorien ilmasto on merellinen trooppinen ilmasto. Siellä on kaksi vuodenaikaa: koillismonsuunin takia marraskuusta huhtikuuhun on kuumaa ja kosteaa, muu aika vuodesta on viileämpää ja kuivempaa. Rannikon kuukausikeskilämpötilat ovat 23–28 °C, ja keskimääräinen vuotuinen sademäärä 2 000 millimetrin vaiheilla. Suuresta sademäärästä huolimatta makeasta vedestä on pulaa niillä alueilla, joissa maaperä ei pidätä vettä lainkaan ja sadevesi valuu nopeasti mereen. Alue on myös trooppisten hirmumyrskyjen reitillä.


title: Komorit

text: Komorien tärkeimpiin vientituotteisiin kuuluvat vanilja, mausteneilikka, hajusteet ja kopra. Maatalous, joka tuottaa 40 prosenttia kansantuotteista, tuottaa edellä mainittujen lisäksi banaaneita, kassavaa ja kookospähkinöitä. Parfyymien tislaus on huomattava teollisuudenhaara.


title: Komorit

text: Komorien kansantuote henkeä kohti kuuluu maailman pienimpiin. Maaperä vaihtelee saarelta toiselle, mutta suuri osa siitä on maanviljelyyn sopimatonta laavaa. Siksi omatarveviljely ja kalastus ovat suuria elinkeinoja. Saarilla kasvatetaan "Cananga odorata" -nimistä hedelmäpuuta, jonka kukista tislattua aromaattista öljyä käytetään hajusteiden tuotantoon. Komorit on sen tuotannossa maailman kärjessä.


title: Komorit

text: Infrastruktuurin puute haittaa talouden kehittymistä. Moniin kyliin ei ole lainkaan tieyhteyttä. Moronin ja Ison-Komorin satamat sopivat vain pienille aluksille, ainoa syväsatama on Anjouanilla.


title: Komorit

text: Etnisesti komorilaiset ovat muun muassa eri afrikkalaisista kansoista, arabeista ja malaijilaisista kansoista muodostunutta sekaväestöä. Yleisin kieli on komorin kieli, joka on swahilin ja arabian sekoitus. Uskonnoltaan 98 prosenttia komorilaisista on sunnimuslimeja ja kaksi prosenttia katolisia kristittyjä.


title: Komorit

text: Vuonna 2007 ala-asteikäisistä 73 prosenttia kävi koulua, ja 62 prosenttia jatkoi ainakin viidennelle luokalle asti.


title: Komorit

text: Vaikka komorilaiset harjoittavat sunni-islamia, heidän sosiaalinen elämänsä on järjestäytynyt matrilineaarisen järjestelmän mukaan. Vaihtamiskulttuuri on tärkeää, ja se korostuu sosiaalisissa tapahtumissa kuten suurissa hääjuhlissa, joihin jokainen osallistuu joko sukunsa, ikäryhmänsä tai sukupuolensa määrittämän ryhmän jäsenenä. Islamin lisäksi maan kulttuuri on ottanut vaikutteita Ranskasta.


title: Komorit

text: Komorilaista perusruokaa on riisi, jonka kanssa syödään maniokkia, banaaneita, tuoretta ja kuivattua kalaa sekä kookosmaitoa.


title: Komorit

text: Radio on tärkein viestintäväline; Komorien kansallisen radioverkon kanssa kilpailevat kaupalliset asemat sekä Mayottelta lähettävä ranskankielinen asema. Viranomaiset valvovat tarkasti kaikkia viestintävälineitä.


title: Komorit

text: Komorit osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran vuonna 1996, ja on siitä lähtien lähettänyt joukkueen kaikkiin kesäolympialaisiin. Se ei ole saanut mitaleita.


title: Laguunisumu

text: Messier 8, lyhyemmin "M8" tai Laguunisumu, on kaasusumu, joka sijaitsee keskellä kirkkainta Linnunrataa Jousimiehessä. Kohde on laaja ja sisältää paljon yksityiskohtia, mukaan lukien kirkkaahkon avoimen tähtijoukon NGC 6530 ja pimeän sumun Barnard 88 kohteen keskellä. Kohde olisi melko helppo havaita paljain silmin, jos se vain nousisi tarpeeksi korkealle Suomen yötaivaalla.


title: Hirohito

text: Keisari Hirohito (, 29. huhtikuuta 1901 Tokio – 7. tammikuuta 1989 Tokio) oli Japanin 124. keisari, joka hallitsi Japania vuosina 1926–1989. Hirohiton valtakausi on Japania hallinneiden keisareiden pisin. Hirohiton valtakautta kutsutaan Shōwa-kaudeksi, ja samaa Shōwa-nimeä (昭和天皇) käytetään myös kirjoitettaessa Hirohitosta keisarina. Länsimaissa hänet tunnetaan kuitenkin syntymänimellään.


title: Hirohito

text: Hirohito kasvatettiin tuon ajan keisarillisen perinteen mukaisesti erillään perheestään. Nuoren Hirohiton ja hänen veljensä Yasuhiton (prinssi Chichibu) kasvatuksesta vastasi kreivi Kawamura Sumiyoshi. Alle kolmen viikon ikäisenä Hirohito lähetettiin hovista Satsuman lääniin osaksi kreivi Kawamuran perhettä. Kawamura oli vakinaisesta palveluksesta jo eläkkeelle jäänyt vara-amiraali. Valitsemalla Kawamuran Hirohiton opettajaksi keisarihovi halusi kouluttaa tulevan keisarin modernien hallitsijoiden tapaan sotilaaksi. Kawamura kuoli 67-vuotiaana 1904 Venäjän–Japanin sodan ollessa kiivaimmillaan, ja kolmevuotias Hirohito palasi veljensä kanssa takaisin hovin kasvatettavaksi Kōson palatsiin Tokion lähelle.


title: Hirohito

text: Keisari Meiji uskoi vastuun Hirohiton opettamisesta Venäjän sodan sankarille, kenraali Nogille, vuonna 1908. Nogin opetusmalli perustui tiukkaan sotilaskuriin, jossa bushido, zen ja kungfutselaisuus olivat tärkeässä osassa. Hirohiton isoisän, keisari Meijin kuoltua 1912 tulevan keisarin elämä muuttui suuresti. Entiselle opetusministerille ja Tokion keisarillisen yliopiston presidentille Hamao Aratalle annettiin vastuu Hirohiton opettamisesta. Vain hieman sen jälkeen, kun Hirohito oli aloittanut uudessa opissaan, Nogi suoritti "junshin" eli seurasi keisari Meijiä kuolemaan tekemällä itsemurhan.


title: Hirohito

text: Hirohiton valtakausi alkoi käytännössä jo 1921, kun hän seurasi henkisesti sairaalloista isäänsä keisari Yoshihitoa Japanin sijaishallitsijaksi. Hirohiton valtakauden alussa sotilaiden valta Japanin hallinnossa kasvoi, ja Japanin jo Meiji-kaudella aloittama Japanin vahvistaminen ulkoisia vihollisia vastaan sai lisää kannatusta politiikassa.


title: Hirohito

text: Daisuke Namba yritti murhata Hirohiton ampumalla tätä kohti Tokiossa 27. joulukuuta 1923. Namba teloitettiin myöhemmin hirttämällä.


title: Hirohito

text: Hirohito johti Japanin toiseen maailmansotaan pääministerinään Hideki Tōjō. Japani liittoutui sodassa Italian ja Saksan kanssa ja liittyi näin akselivaltoihin. Japani taisteli Tyynellämerellä ja valloitti Intian saaristoa. Japanista tuli Tyynenmeren valtias, lukuun ottamatta Yhdysvaltain hallussaan pitämiä alueita. Jopa Australiassa pelättiin keisarillisen Japanin armeijan hyökkäystä vuonna 1941. Hirohito halusi kuitenkin hallita koko Tyynenmeren aluetta, ja koska osa sen alueista oli Yhdysvaltain hallussa, Japani hyökkäsi vuonna 1941 Yhdysvaltoihin näyttääkseen vahvuutensa ja ilmaistakseen tällä tavalla olevansa Tyynenmeren herra. Hirohito ja Tōjō luultavasti ajattelivat Yhdysvaltain perääntyvän hyökkäyksen jälkeen ja vetävän joukkonsa pois Tyynenmeren alueelta. Japani teki joulukuussa 1941 tuhoisan iskun Yhdysvaltain meritukikohtaan Pearl Harboriin. Useita sotilaita kuoli ja laivoja upposi. Yhdysvallat julisti sodan Japanille, ja Japanin liittolainen Saksa julisti sodan Yhdysvalloille. Saksasta ei kuitenkaan ollut tuolloin konkreettista apua Japanille. Yhdysvaltain joukot sotivat pitkään Japanin armeijaa vastaan Tyynellämerellä. Elokuussa 1945 Yhdysvallat pudotti kaksi atomipommia Japaniin, Hiroshimaan ja Nagasakiin. Useita Hirohiton kenraaleja sekä myös pääministeri Tōjō teloitettiin sodan jälkeen sotarikoksista syytettyinä, mutta Hirohito kuitenkin säästyi. Kolmen alkuperäisen akselivallan johtajista vain Hirohito pysyi yhä vallassa sodan jälkeen.


title: Hirohito

text: Hirohito pysyi Japanin keisarina aina kuolemaansa asti, vuoteen 1989. Toisen maailmansodan jälkeen Japanin kansa ei enää kuitenkaan pitänyt keisaria jumalallisena olentona kuten ennen, sillä Hirohito ei onnistunut estämään atomipommien pudottamista Nagasakiin ja Hiroshimaan. Hirohiton kuoltua vuonna 1989 hänen pojastaan Akihitosta tuli Japanin uusi keisari.


title: Ken Follett

text: Ken Follett (s. 5. kesäkuuta 1949 Cardiff, Wales) on brittiläinen jännityskirjailija. Hän on kirjoittanut myös historiallisia romaaneja. Hänen teoksiaan ovat muun muassa toisen maailmansodan aikaan sijoittuva "Neulansilmä" ja minisarjaksi vuonna 2010 tehty historiallinen romaani "Taivaan pilarit".


title: Ken Follett

text: Follettin vanhemmat ovat Martin ja Veenie Follett. Hän asui synnyinpaikassaan Cardiffissa kymmenen ensimmäistä ikävuottaan, kunnes perhe muutti Lontooseen. Ankaran kristityt vanhemmat eivät antaneet pojan katsoa elokuvia tai televisiota. Niinpä Follett kiinnostui jo varhain lukemisesta. Koulunkäynti ei innostanut häntä erityisemmin ennen teini-ikää.


title: Ken Follett

text: Follett pääsi vuonna 1967 opiskelemaan filosofiaa University College Londoniin. Opiskeluaikana hän osallistui vasemmistolaiseen politiikkaan. Follett meni naimisiin ensimmäisen kerran vuonna 1968.


title: Ken Follett

text: Valmistuttuaan syksyllä 1970 Follett kävi kolmen kuukauden toimittajakurssin ja pääsi harjoittelijaksi Cardiffiin South Wales Echo -nimiseen sanomalehteen. Vietettyään kolme vuotta Cardiffissa hän palasi Lontooseen Evening Standardiin yleistoimittajaksi. Työ ei tuntunut Follettista tarpeeksi innostavalta, ja hän siirtyi kustannusalalle, ja 1970-luvun lopussa hänestä tuli Everest Books -kustantamon varatoimitusjohtaja.


title: Ken Follett

text: Follett alkoi myös kirjoittaa fiktiota iltaisin ja viikonloppuisin harrastuksena. Aluksi menestystä kertyi vähitellen, mutta ilmestyessään vuonna 1978 Follettin kolmas romaani "Neulansilmä" teki hänestä sekä rikkaan että kansainvälisesti kuuluisan. Jokaisesta sen jälkeen ilmestyneestä Follettin romaanista on tullut myyntimenestys, ja useista on tehty elokuvia.


title: Ken Follett

text: Follett osallistui 1970-luvun lopulla Britannian työväenpuolueen toimintaan. Poliittisen toimintansa aikana hän tutustui puoluevirkailija Barbara Broeriin, josta tuli vuonna 1982 hänen toinen vaimonsa. Barbara Follett valittiin parlamenttiin vuonna 1997 edustamaan Stevenagen kuntaa, ja uudelleen hänet valittiin 2001. Follett itse on yhä huomattava työväenpuolueen tukija ja rahoittaja.


title: Ken Follett

text: Follettin kirjallisen uran voi jakaa neljään vaiheeseen, jos hänen paria varhaisinta teostaan ei lasketa mukaan.


title: Ken Follett

text: Ensimmäiseen ja merkittävään vaiheeseen kuuluu "Neulansilmä" ja viisi sitä seurannutta kirjaa, joista neljä fiktiivistä ja yksi tosipohjainen. Ne ovat kaikki klassisen vakoilujännärin muunnelmia, joissa yksi tai kaksi rohkeaa ja neuvokasta agenttia joutuu runsaslukuista ja hyvin varustettua vihollista vastaan. Tapahtumapaikat vaihtelevat sekä maantieteellisesti että ajallisesti aina teoksen "Mies Pietarista" Euroopasta ja ensimmäisestä maailmansodasta nykypäivän Iraniin ja Afganistaniin teoksissa "Teheran" ja "Leijonien laakso".


title: Ken Follett

text: Toisen kirjailijaksi siirtyneen toimittajan Frederick Forsythin varhaisten teosten tavoin Follettin jännäreissä kuvataan paljon sitä, kuinka asioita tehdään. Esimerkiksi "Aavikkoleijonaa" pitää koossa tietyntyyppisen salaisen koodin toiminta, ja "Neulansilmässä" keskeisessä osassa ovat salaiset radiolähettimet. Kaikki kuusi kirjaa – mukaan lukien tosipohjainen "Teheran", joka on tarina yrityksestä pelastaa kaksi yhdysvaltalaista Iranista vuoden 1979 vallankumouksen jälkeen – noudattavat jännärigenren peruskonventioita. Ne käyttävät kuitenkin konventioita epäkonventionaalisella tavalla: esimerkiksi "Neulansilmän" päähenkilö on saksalainen agentti.


title: Ken Follett

text: Follettin uran toinen vaihe oli ensimmäisestä tietoinen poikkeaminen: neljän historiallisen romaanin sarja, jonka hän kirjoitti 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa. Ensimmäinen neljästä, "Taivaan pilarit", oli mallina kolmelle seuraavalle. Toisin kuin Follettin aikaisemmat jännärit, siinä on paljon henkilöitä, moninkertaisia juonirakennelmia, ajoittaisia väkivallanpurkauksia ja laajaa historiallista taustaa. Enimmäkseen keskiajan Englantiin sijoittuvassa "Taivaan pilareissa" seurataan katedraalin rakentajia. Follettin sanotaan itse pitävän sitä hienoimpana teoksenaan. Kirjasta on vuonna 2006 julkaistu myös samanniminen lautapeli ja vuonna 2010 kahdeksanosainen television minisarja.


title: Ken Follett

text: Follett oli kertonut suunnittelevansa "Taivaan pilarit" -kirjalle jatkoa, ja syksyllä 2007 ilmestyi sitten "Maailma vailla loppua", joka sijoittuu samaan paikkaan kuin "Taivaan pilarit", mutta edellisen kirjan tapahtumista on kulunut 200 vuotta. Kirjasta on julkaistu myös vuonna 2012 kahdeksanosainen television minisarja.


title: Ken Follett

text: "Pimeää meren yllä" on "Grand Hotel" -tyylinen tarina, joka sijoittuu Atlantin ylittävälle lennolle Southamptonista New Yorkiin toisen maailmansodan kynnyksellä. "Vaarallinen omaisuus" kietoutuu suvun ja liikejuonittelun ympärille suuressa rahamiessuvussa viktoriaanisen ajan Lontoossa, ja "Paikka nimeltä Vapaus" sijoittuu Britannian Pohjois-Amerikan-siirtokuntiin Amerikan vallankumouksen aikoihin.


title: Ken Follett

text: Kolmannen tyylinmuutoksen Follett teki 1990-luvun lopussa. jolloin hän kirjoitti pari tiukasti nykyaikaan sijoittuvaa kirjaa. Niissä käytetään huipputeknologiaa juonen apuvälineenä. "Eedenin vasara" keskittyy tarkastelemaan mahdollisuutta käyttää maanjäristyksiä terroriaseena ja "Kolmas kaksonen" bioteknologian synkempiä puolia. Nämä kaksi romaania – jotka selvästi pyrkivät ammentamaan samasta fiktionlähteestä kuin Michael Crichton – olivat verrattain epäonnistuneita. Arvostelijat, kuten monet lukijatkin, pitivät hahmoja pinnallisina ja epäuskon voittamiseen käytettyjä ponnisteluja liian suurina.


title: Ken Follett

text: Follett palasi perinteisten vähemmän teknologisten jännärien pariin vakoilutarinassa "Vaarallinen muisti", jossa asetetaan Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain agentit vastakkain Yhdysvaltojen ensimmäisen satelliitin laukaisemisen aikoihin. Toiseen maailmansotaan sijoittuvat seikkailukertomukset "Naakat" ja "Haamulento" palauttivat Follettin siihen, mistä hän aloitti: kirjoittamaan rohkeista agenteista, joka operoivat vihollislinjojen takana ja joiden suorittama tehtävä voi muuttaa sodan kulun. Jotkut kriitikot ja lukijat pitivät niitä Follettin tervetulleena paluuna siihen tarinatyyppiin, jonka hän hallitsee parhaiten. Toiset pitivät niitä vanhana tavarana uusissa kuorissa: niiden teemojen ja tilanteiden toistona, joita hän oli käsitellyt kiinnostavammalla tavalla aikaisemmissa teoksissaan.


title: Perhosjoukko

text: Messier 6 on kaunis avoin tähtijoukko Skorpionin tähdistössä keskellä Linnunrataa. Joukossa on melko runsaasti kirkkaampia tähtiä, joista kirkkain on erittäin punainen muuttuva tähti BM Scorpii (kirkkaus vaihtelee välillä 5,5 - 7,0). Kohde ei näy Suomessa.


title: Perhosjoukko

text: Kohteen löysi Giovanni Batista Hodierna ennen vuotta 1654. Charles Messier lisäsi kohteen luetteloonsa 23. toukokuuta 1764.


title: Omegasumu

text: Omegasumu eli Hevosenkenkäsumu eli Messier 17 on avoimen tähtijoukon ja kaasusumun yhdistelmä Jousimiehen tähdistössä. Kohteen löysi ensimmäisenä Philippe Loys de Chéseaux, mutta Charles Messier löysi sen itsenäisesti ja luetteloi 3. kesäkuuta 1764.


title: Omegasumu

text: Kohde sijaitsee niin alhaalla, ettei sitä kovin helposti näe Suomesta. Sumu on monimuotoinen mutta melko selvärajainen. Joukko taas koostuu melko satunnaisesti jakaantuneista näyttävistä tähdistä.


title: Pallomainen tähtijoukko

text: Pallomainen tähtijoukko on nimensä mukaisesti tähtien pallomainen keskittymä, joka kiertää galaksia. Pallomaiset tähtijoukot muodostuvat erittäin tiiviistä ytimestä, jonka painovoima pitää joukkoa kasassa. Tästä voimasta johtuu myös joukon pyöreä muoto.


title: Pallomainen tähtijoukko

text: Pallomaiset tähtijoukot muodostuvat yleensä sadoista tuhansista vanhoista tähdistä. Joukko muistuttaa kierteisgalaksin ydintä, mutta on läpimitaltaan vain muutama kymmenen parsekia. Pallomaisia tähtijoukkoja on suhteellisen paljon. Linnunradan kiertolaisina niitä tunnetaan noin 150, löytämättä on arviolta vielä 30–50 joukkoa. Suuremmilla galakseilla, kuten Andromedan galaksilla, niitä on jopa 500. Joillakin suurilla elliptisillä galakseilla (kuten Messier 87:llä) arvioidaan olevan peräti 13 000–15 000 pallomaista tähtijoukkoa.