title: Vastapainevoimalaitos

text: Vastapainevoimalaitos on sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos. Voimalaitosta ei optimoida maksimaaliseen sähköntuotantoon kuten lauhdevoimalaitosta. Osa kattilaan syötetystä energiasta käytetään prosessihöyrynä tai kaukolämpönä. Tämän vuoksi laitoksen kokonaishyötysuhde saadaan jopa yli 90 %:iin. Verrattuna lauhdevoimalaitosten parhaimmillaankin alle 45 %:iin on hyötysuhde yli kaksinkertainen. Lämmön ja sähkön tarpeen suhteen vuoksi tarvitaan kuitenkin myös lauhdevoimalaitoksia. Myös lämmönsiirto laitoksen ja kulutuskohteen välillä rajoittaa vastapainevoimalaitosten osuutta energian tuotannossa.


title: Vastapainevoimalaitos

text: Helsingin Energia omistaa tuotemerkin "hyötysähkö" jota se käyttää yhteistuotannon markkinointiin. Tuotemerkin käyttöoikeus on myös 12 muulla energialaitoksella.


title: Vastapainevoimalaitos

text: Syöttövesipumpulla paineistettu vesi höyrystetään kattilassa ja yleensä myös tulistetaan, eli lämmitetään höyrystymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan. Höyryllä pyöritetään vastapaineturbiinia. Höyryn annetaan paisua eli sen paineen laskea tiettyyn paineeseen, jonka määrittää tarvittavan kaukolämpöveden lämpötila. Esimerkiksi, jos tarvitaan 100-asteista vettä, höyry paisutetaan noin 1 baarin paineeseen. Mitä korkeampi lämpötila sitä suurempi paine tarvitaan. Vastapainevoimalaitoksen nimi tulee tästä paineesta, jossa höyry lauhdutetaan. Kaukolämmönvaihtimessa höyry lauhdutetaan eli se tiivistyy takaisin nesteeksi. Lämmitetty kaukolämpövesi johdetaan kulutuskohteisiin, joista se palaa uudelleen lämmitettäväksi.


title: Vastapainevoimalaitos

text: Teollisuudessa käytettävät voimalaitokset vastaavat pitkälti kuin kaukolämpövoimalaitoksia, paitsi että höyry lauhdutetaan teollisen prosessin lämpötarvetta vaativassa kohdassa. Usein höyryä otetaan turbiinista väliotoista, vain osa höyryvirrasta ja annetaan lopun paisua edelleen.


title: Punainen julistus

text: Julistuskirja Suomen kansalle eli niin sanottu punainen julistus on vuoden 1905 suurlakon aikana Tampereella annettu julistus, jossa luetellaan lakon yleiset tavoitteet. Niistä keskeisimmät olivat Suomen suuriruhtinaskuntaan kohdistuvien sortotoimien lopettaminen, väliaikaisen hallituksen nimittäminen ja kansalliskokouksen koollekutsuminen sekä yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden toteuttaminen.


title: Punainen julistus

text: Punaisen julistus oli aikanaan ensimmäinen Suomessa julkisesti esitetty kansalaisvapauksia, demokratiaa ja työväen oikeuksia vaatinut puheenvuoro. Sen hyväksyi sosialidemokraattisen työväenliikkeen ohella myös perustuslaillinen porvaristo. Vaikka julistuksen vaatimukset jäivät suurlakon päättyessä saavuttamatta, vaikutti se suuresti vuoden 1906 eduskuntauudistukseen ja vuotta myöhemmin pidettyihin eduskuntavaaleihin, joissa myös naisilla oli ensimmäistä kertaa äänioikeus. Vuonna 1906 Suomeen saatiin myös yhdistymisvapaus, minkä jälkeen maahan perustettiin sadoittain erilaisia yhdistyksiä ja järjestöjä.


title: Punainen julistus

text: Toimittaja Yrjö Mäkelinin laatiman tekstin luki yleisölle runoilija Kössi Lindström. Kansan keskuuteen se levitettiin punaiselle paperille painettuna, josta julistus sai myöhemmin tunnetun nimensä. Vuorokautta myöhemmin punainen julistus hyväksyttiin myös Helsingissä järjestetyssä suuressa kansalaiskokouksessa.


title: Punainen julistus

text: Venäjän tsaarinvaltaa ja viranomaisia vastaan suunnattu vuoden 1905 suurlakko julistettiin alkaneeksi Helsingissä 30. lokakuuta. Tampereesta muodostui kuitenkin nopeasti sen aatteellinen keskuspaikka, jossa punaisen julistuksen lisäksi sai alkunsa myös sosialidemokraattisen työväenliikkeen ja perustuslaillisen porvariston lyhytaikaiseksi jäänyt yhteinen lakkorintama. Tamperelaisten aktiivisuuden mahdollisti, ettei kaupungissa ollut venäläistä sotaväkeä, jonka läsnäolo rajoitti toimintaa Helsingissä.


title: Punainen julistus

text: Tampereen kauppatorilla (nyk. Keskustori) järjestettiin koko suurlakkoviikon ajan suuria kansalaiskokouksia, joissa oli enimmillään kymmeniä tuhansia osallistujia. Kaupungissa valtaa pitänyt suurlakkokomitea esitti kokouksissa vaatimuksia ja ponsia, joista järjestetyihin äänestyksiin kaikilla paikalle saapuneilla oli mahdollisuus osallistua.


title: Punainen julistus

text: Punaisen julistuksen keskeinen sisältö oli vaatimus vanhasuomalaisen senaatin erosta ja perustuslakia säätävän kansalliskokouksen koollekutsuminen yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuen. Lisäksi julistuksessa vaadittiin valtiollisia uudistuksia, jotka sisälsivät kaikille kansalaisille kuuluvan kokoontumis-, yhdistys- ja sananvapauden, sekä sensuurin lakkauttamista. Tekstistä oli jätetty pois vaatimus yksikamarijärjestelmästä, jotta myös perustuslailliset saatiin hyväksymään julistus. Myöskään uskonnonvapautta ei kirjattu julistukseen, koska kirkkokin oli mukana suurlakossa.


title: Punainen julistus

text: Yrjö Mäkelinin kirjoittaman radikaalin ja ilmaisuiltaan jopa röyhkeän tekstin taustalla oli usko Venäjällä tapahtuvasta nopeasta tsaarinvallan romahtamaisesta. Sen perusteella esitettiin vallankumouksellinen ajatus kansalliskokouksesta sekä suunnitelma väliaikaisen hallituksen asettamisesta, jotka molemmat sivuttivat entisen hallitsijan täysin. Sosialistisen työväenliikkeen näkökulmasta ajatus väliaikaisesta hallituksesta oli ainutlaatuinen, koska Mäkelinin ehdotuksessa siihen osallistuisivat sosialidemokraattien lisäksi myös porvarilliset puolueet. Julistuksen laadintaan osallistuneista erityisesti Eetu Salin oli yhteistoimintaa vastaan, mutta ainutkertaisen tilaisuuden johdosta hyväksyi kuitenkin ajatuksen.


title: Punainen julistus

text: Punainen julistus annettiin Tampereen raatihuoneen parvekkeelta 1. marraskuuta 1905 kello 10 aamupäivällä alkaneessa kansalaiskokouksessa, jossa arvioitiin olevan paikalla jopa 40 000 osallistujaa. Edellisenä yönä valmistuneen tekstin oli pääosin kirjoittanut tuolloin "Kansan Lehden" päätoimittajana työskennellyt Yrjö Mäkelin. Sen laatimiseen osallistuivat kuitenkin myös muut Tampereen suurlakkokomitean valiokunnan jäsenet, joihin kuuluivat Kansan Lehden taloudenhoitaja Vihtori Kosonen, konttoristi Siiri Lemberg, kaupanhoitaja Heikki Lindroos sekä porilainen suutari Eetu Salin.


title: Punainen julistus

text: Julistus levitettiin kansalaisille punaiselle paperille painettuna, josta se myös sai myöhemmin tunnetun nimensä. Nimeen ei siis liittynyt mitään vasemmistolaista symboliikkaa, vaikka sen taustalla olivatkin sosialidemokraatit. Punaisen julistuksen ovat allekirjoittaneet viisi suurlakkokomitean valiokunnan jäsentä sekä komitean puheenjohtaja A. A. Lagerström ja sihteeri Yrjö Sirola. Lisäksi lehtiseen on painettu Kössi Lindströmin sekä kuudentoista suurlakkokomitean jäsenen nimet. Kansalaiskokouksen hyväksyttyä julistuksen, päättyi Keskustorilla järjestetty tilaisuus hurraa-huutoihin ja soittokunnan esittämään "Marseljeesiin". Tämän jälkeen riehaantunut väkijoukko alkoi töhrimään maalilla venäjänkielisiä katukylttejä ja virastojen nimiä sekä repimään alas muita keisarinvallan tunnuksia.


title: Punainen julistus

text: Julistuksen hyväksyivät myöhemmin iltapäivällä myös Tampereen perustuslailliset. Osa heistä esitti eriävän mielipiteensä, koska vaatimukset senaatin erosta ja säätyvaltiopäivien syrjäyttämistä merkitsivät käytännössä vallankumousta. Myöntyväisyyspolitiikkaa harjoittaneet vanhasuomalaiset puolestaan totesivat punaisen julistuksen jopa rikolliseksi ja laativat vastineeksi oman ohjelmansa. Sosialidemokraatit katsoivat kuitenkin esitetyt vaatimukset niin merkittäväksi, että punainen julistus päätettiin saattaa koko maan tietoisuuteen. Niinpä julistusta lähdettiin kuljettamaan Porista saapuneella lakkojunalla kohti Helsinkiä. Matkalle lähtivät Yrjö Mäkelin, Kössi Lindström, Vihtori Kosonen, Eetu Salin ja A. F. Fihlman.


title: Punainen julistus

text: Kun punainen julistus esiteltiin Helsingissä, se ei saanut lainkaan yhtä varauksetonta vastaanottoa kuin Tampereella. Ajatus väliaikaisen hallituksen asettamisesta ja tsaarin syrjäyttämisestä tuntui pääkaupunkiin sijoitettujen venäläisten sotilaiden keskellä epärealistiselta ja uhkarohkealta. Perustuslailliset eivät myöskään kannattaneet siihen sisältynyttä vaatimusta kansalliskokouksen koollekutsumisesta, joten he suhtautuivat viileästi koko julistukseen. Perustuslailliset olivatkin lähettäneet omat edustajansa Pietariin neuvottelemaan keisarin kanssa tilanteen ratkaisusta.


title: Punainen julistus

text: Lopulta työväenliikkeen johto vei julistuksen 3. marraskuuta Rautatientorilla kokoontuneen kansalaiskokouksen päätettäväksi, joka hyväksyi sen innostuneesti. Seuraavana päivänä järjestetyssä kokouksessa asetettiin väliaikainen hallitus, joka koostui kahdestakymmenestäneljästä jäsenestä. Se ei kuitenkaan kokoontunut kertaakaan, sillä samaan aikaan keisari Nikolai II oli vahvistanut Pietarissa niin sanotun marraskuun manifestin, jossa valtiopäivät kutsuttiin kokoon säätämään kansanedustuslaitoksen uudistuksesta ja kansalaisvapauksista.


title: Punainen julistus

text: Marraskuun manifestin oli laatinut perustuslaillisten Leo Mechelin. Se oli porvarillisten puolueiden käymien neuvottelujen tulos, joissa työväenliike sivuutettiin kokonaan. Manifesti olikin heille suuri pettymys, kun suurlakon aikana asetetuista tavoitteista jouduttiin luopumaan. Se vähensi myös työväenliikkeen vaikutusmahdollisuuksia tulevan äänioikeusuudistuksen sisältöön, koska asian valmistelu annettiin senaatille ja säätyvaltiopäiville. Manifesti hylkäsi myös punaisessa julistuksessa esitetyn vaatimuksen väliaikaisesta hallituksesta ja johti lopulta sosialidemokraattien ja perustuslaillisten välirikkoon. Tapahtumilla oli vaikutuksensa myös työväenliikkeen sisällä, kun Yrjö Mäkelinin edustama yhteistyölinja jäi tappiolle ja luokkataisteluoppia korostanut jyrkkä siipi vahvistui marraskuun lopulla järjestetyssä SDP:n ylimääräisessä puoluekokouksessa.


title: Punainen julistus

text: Yksitoista suomalaista kulttuurielämän vaikuttajaa, jotka yhtä lukuun ottamatta olivat kuvataiteilijoita, ottivat marraskuun toisen päivän illalle päivätyssä vetoomuksessaan kantaa punaisen julistuksen hyväksymisen puolesta. "Hufvudstadsbladetissa" suurlakon jälkeen 8. marraskuuta julkaistussa kirjeessä he ehdottivat kaikkien puolueiden yhdistyvän julistuksen taakse, jotta kansakunnan yhtenäisyyttä uhanneesta tilanteesta olisi selvitty. Taiteilijoiden vetoomuksen olivat allekirjoittaneet Werner von Hausen, Eric Ehrström, Akseli Gallen-Kallela, Hugo Simberg, Robert Stigell, Bruno Aspelin, Felix Nylund, Wilho Sjöström, Magnus Enckell, Robert Kajanus ja Alpo Sailo. He eivät välttämättä kannattaneet punaisen julistuksen kaikkia vaatimuksia, mutta kehottivat liittymään siihen ”paremman ratkaisun puutteessa”.


title: Punainen julistus

text: Tampereen raatihuoneen seinään kiinnitettiin vuonna 1955 kuvanveistäjä Sisko Petäjän suunnittelema graniittinen punaisen julistuksen muistolaatta. Vuonna 1985, jolloin suurlakosta tuli kuluneeksi 80 vuotta, järjestettiin keskustorilla tilaisuus, jossa taiteilijaprofessori Veikko Sinisalo luki julistuksen raatihuoneen parvekkelta. Julistuksen muistojuhlia on viimeksi pidetty vuosina 2005 ja 2015. Kansanedustaja Jukka Gustafsson teki satavuotisjuhlan johdosta Tampereen kaupunginvaltuustolle aloitteen jonkin Keskustorin osan nimeämisestä Punaisen julistuksen aukioksi, mutta ehdotusta ei toteutettu.


title: Kuka pelkää mustaa miestä

text: Kuka pelkää mustaa miestä on lasten juoksuleikki, jota voidaan leikkiä sekä sisä- että ulkotiloissa tai vaikka jäällä luistimet jalassa.


title: Kuka pelkää mustaa miestä

text: Pelin perusajatus on yksinkertainen: piirretään tai muuten merkitään kaksi viivaa esimerkiksi 25 metrin päähän toisistaan (myös jääkiekkokaukalon reunat voivat toimia viivoina). Pelin kaikki osanottajat yhtä lukuun ottamatta asettuvat aluksi toisen viivan taakse, ja yksi pelaajista jää ”mustaksi mieheksi” viivojen välisen alueen keskelle. Kun hän huutaa "”Kuka pelkää mustaa miestä?”" tulee muiden osanottajien pyrkiä siirtymään viivalta toiselle siten, että ”musta mies” ei heitä kykene koskettamaan. Ne pelaajat, joita musta mies onnistuu koskettamaan, siirtyvät alkuperäisen mustan miehen avuksi ottamaan jäljelle jääneitä osanottajia kiinni seuraavasta vuorosta lähtien. Kiinniottajien huudettua ”kuka pelkää mustaa miestä!” lähtevät vielä mukana olevat osanottajat jälleen juoksemaan viivalta toiselle. Tämä toistetaan niin monta kertaa, kunnes viimeinenkin osallistuja on jäänyt "mustaksi mieheksi".


title: Kuka pelkää mustaa miestä

text:
Jotkut kokevat ”kuka pelkää mustaa miestä” -leikin rasistiseksi, koska leikissä ”musta mies on varottava asia”. Alkuperäinen ”musta mies” ei kuitenkaan viittaa etniseen alkuperään vaan katoliseen pyhimykseen Pyhään Jaakkoon, joka myös heittää kylmän kiven jaakonpäivänä 25. heinäkuuta. Joissain tapauksissa on myös ollut tapana vastata huutoon omalla "En minä ainakaan!" huudolla ennen juoksuun lähtöä.
Leikkiä saatetaan leikkiä myös eri variaatioina esimerkiksi luistelussa nimellä ”kuka pelkää jäämiestä”. tai esimerkiksi musta mies on korvattu ”vihreällä miehellä”. Peliä pelataan joissain piireissä myös nimellä ”kuka pelkää mustekalaa”. Turun seudulla leikitään myös yksinkertaisempaa muunnelmaa "haukka" tai "haukkassi", jossa saa lähteä juoksemaan milloin vain tarvitsematta odottaa ”mustan miehen” huutoa.


title: Freestylehiihto

text: Freestyle on laskettelun osa-alue, joka muodostuu useista alalajeista, joita ei voida täysin erotella. Perinteinen freestylehiihto koostui "kumparelaskusta", "hypyistä" () ja "suksibaletista" ( ja myöhemmin "acroski"). Suksibaletin kilpailutoiminta on loppunut lähes kokonaan.


title: Freestylehiihto

text: Lajin alkujuuret löytyvät 1930-luvulta, jolloin norjalaiset hiihtäjät ryhtyivät käyttämään ”hiihtoaerobikkia” sekä alppi- että murtomaahiihtoharjoittelussa. Edelleen laji kehittyi 1960- ja 1970-lukujen taitteen hurjapäisten hot dog -laskijoiden räväkästä laskutavasta, joka poikkesi suuresti aikansa hiihtokäsityksestä. ”Hodarihiihdon” keskeisiä arvoja olivat kova vauhti, ilmavat hypyt ja näyttävä tyyli. Aikanaan laji sai lisäkseen voimisteluvaikutteita ja vakiintui olympiakelpoiseksi kilpaurheiluksi.


title: Freestylehiihto

text: Freestylen yhteen nitova ajatus on kautta aikojen ollut kaikkien lajien tasapainoinen osaaminen. Alkujaan freestylekisat olivat kokonaiskilpailuja, joissa kaikki laskivat sekä kumpareet, hypyt, että baletin. 1980-luvulta alkanut erikoistumisen kausi näyttää tällä hetkellä olevan päättymässä, sillä ”new school” on nostanut monipuolisuuden takaisin arvoonsa.


title: Freestylehiihto

text: Baletti on vanha freestylehiihdon muoto, jossa kilpailijat laskevat loivaa rinnettä alas ja tekevät musiikin tahdissa erilaisia taitoa vaativia temppuja. Suksibaletti oli olympialaisten näytöslajina sekä 1988 Calgaryssä että 1992 Albertvillessä, mutta laji ei ole enää FIS:n lajiohjelmassa. Lajin viimeinen maailmancup-kausi kisattiin vuonna 2000.


title: Freestylehiihto

text: Perinteiset hypyt eli aerials ovat freestylehiihdon laji, jossa kilpailijat hyppäävät jyrkästä hyppyristä korkealle ilmaan ja tekevät erilaisia voltteja ja käänteitä. Seitsemän arvostelutuomaria arvostelee ennalta ilmoitetut hypyt vaikeuskertoimen mukaan siten, että 20 prosenttia pisteistä tulee ilmaannoususta, 50 prosenttia muodosta ilmassa ja 30 prosenttia alastulosta. Kilpailusuoritus koostuu kahdesta hypystä. Loppukilpailuun selviytyy 10–12 parasta. Hypyt olivat olympialaisissa näytöslajina vuonna 1988 Calgaryssä ja virallisessa kisaohjelmassa ensimmäistä kertaa vuonna 1994 Lillehammerissa.


title: Freestylehiihto

text: Muiden freestylen osalajien kutistuttua kumparelaskusta on tullut Suomessa lähestulkoon freestylehiihdon synonyymi. Kumparelasku on energinen sekoitus ratalaskua sekä freestylelle ominaista tyylittelyä ja teknistä monimutkaisuutta. Kumparelaskussa kilpailurinne on 235 metriä ± 35 metriä pitkä (poikkeus: mm-kilpailuissa 225 ja olympialaisissa 250 metriä), jonka aikana suoritetaan kaksi vapaavalintaista hyppyä. Radan keskijyrkkyys on 28 astetta. Kumparelaskua tuomaroi yleensä 5–7 tuomaria, joista 3–5 on tekniikkatuomareita ja kaksi hyppytuomareita. Kumparelaskijan kokonaispisteet muodostuvat tekniikasta (60 % pisteistä), ajasta (20 % pisteistä) sekä hypyistä (20 % pisteistä).


title: Freestylehiihto

text: Skicross on lumilautailun vastaavanlaisesta lajista kehitetty kilpailumuoto, jossa tavallisimmin neljä osanottajaa laskee yhtä aikaa 800–1 200 metrin mittaista rataa, joka sisältää käännöksiä ja hyppyreitä. Kilpailut koostuvat tavallisesti useista pudotuseristä, joiden parhaiten sijoittuneet laskijat etenevät seuraavalle kierrokselle. Lajissa käytetään alppihiihdon suurpujottelun tyyppisiä välineitä ja selkäpanssari sekä kypärä ovat pakollisia. Laji oli ensimmäistä kertaa mukana talviolympialaisissa vuonna 2010 Vancouverissa. Skicrossissa ranking on täysin maaliinsaapumisjärjestykseen perustuva, eikä se sisällä lainkaan arvosteluelementtejä. Näin ollen skicross ei ole varsinaisesti freestyle-laji.


title: Freestylehiihto

text: Halfpipe eli paippi (käännetään joskus mediassa 'lumikouru') on laji, jossa kilpailijat laskevat alas puolikaaren muotoista paippia ja tekevät taitoa vaativia temppuja hypätessään paipin kaaresta ilmaan. Yhteen paippiraniin (engl. run) mahtuu yleensä 6–8 hyppyä eli hittiä. Lasku arvostellaan kokonaiskuvan perusteella. Välineinä lajissa käyteään twintip-suksia, joilla on mahdollista laskea myös takaperin. Kilpailuissa kypärän käyttö on pakollista.


title: Freestylehiihto

text: Kisakokoisia paippeja on suomalaisissa hiihtokeskuksissa ajankohdasta riippuen yhdestä kolmeen kappaletta, ja kaikki sijaitsevat Ruuhka-Suomen ulkopuolella. Suorituspaikkojen vähyys ja heikohko laatu sekä paippilaskun korkea tekninen aloittamiskynnys on johtanut harrastajien siirtymiseen parkkeihin. Paipista on muodostunut vanhojen freestyle-lajien kaltainen eliittilaji, jolla on vähän harrastajia ja mutta suhteellisen paljon medianäkyvyyttä.


title: Freestylehiihto

text: Slopestyle on tyypillistä parkkilaskua mukaileva kilpailulaji, ja harrastajatasolla freestyle-lajeista suosituin. Sappeella järjestettävä Finnish Open Slopestyle kerää vuosittain noin seitsemänkymmentä kilpailijaa. Finnish Open on ensimmäinen suomalainen freestyle-hiihdon kilpailu jolle on myönnetty AFP-status. Rukan SM-kisojen kerätessä kaikkiin freestyle-lajeihin (sis. skicross) yhteensä noin 140 osallistujaa. Lajissa käytetään twintip-suksia, jotka mahdollistavat laskemisen takaperin.Kilpailuissa kypärän käyttö on pakollista.


title: Freestylehiihto

text: Slopestylessa kilpailuratana on parkki, joka voi sisältää kaikkia mahdollisia freestyle-elementtejä. Tyypillisesti slopestyle-radat koostuvat hyppyreistä ja reileistä eli kaiteista, joiden sijoittelussa ja muotoilussa eli sheippauksessa paikallinen järjestäjätaho pyrkii tuomaan esiin omaa luovuttaan. Yhteen kisalaskuun kuuluu tyypillisesti kolmesta kymmeneen hittiä. Lasku arvostellaan kokonaiskuvan perusteella.


title: Freestylehiihto

text: Big air on nykyaikainen new school -hyppylaji. Big air -hyppyrin profiili on nykyaikaisen parkkihyppyrin mukainen; hyppyrin nokka nousee rauhallisesti, ja lähtökulma on huomattavasti loivempi kuin aerials-hyppyrissä. Alastulon kumpu on yleensä suunnilleen nokan kärjen korkeudella, mikä lisää laskijoiden turvallisuutta. Koko hyppyrin leveys on aerials-hyppyriin verrattuna moninkertainen, koska hyppyihin lähdetään usein leikkaavalla käännöksellä. Big air -hypyt arvostellaan kokonaiskuvan perusteella.


title: Freestylehiihto

text: Freestyle-hiihdon ”new school” -lajeiksi luetaan usein hypyt (engl. big air), paippi (half pipe), ja slopestyle. Tämä jaottelu on kuitenkin vain kilpailutoimintaa varten luotu kategoriointi. New school -lajien suorituspaikat ja -tavat eivät ole kovin vakiintuneita. Newschool-hiihdossa tärkeitä arvoja suhteessa perinteiseen freestyleen ovat laskun tyylikkyys ja oivaltavuus. New school -kilpailujen arvostelu poikkeaa suuresti perinteisistä lajeista. Arvostelu perustuu laskusuorituksen kokonaiskuvaan, jossa yksikään elementti yksinään ei erotu muista tai nouse muiden yläpuolelle. Tämä arvosteluperiaate antaa laskijoille vapautta tehdä asioita uudella tavalla ja mahdollistaa lajin kehittymisen ajan myötä. AFP:n tuomarointikriteeristö, jota käytetään kaikissa AFP:n ja FIS:n kilpailuissa, muodostuu seuraavista osa-alueista:Kilpailusuoritukset arvostellaan skaalalla 0–100. Pisteet 0–40 on varattu lähinnä kaadutuille suorituksille ja kisan voittosuoritus pyritään sijoittamaan välille 90–95 pistettä. Pisteytys on suhteellinen ja vertailukelpoinen vain saman kilpailun sisällä, usein ainoastaan saman lähdön eli heatin sisällä. Pisteytys ei siis ole itsetarkoituksellinen, vaan ainoastaan työkalu oikean järjestyksen löytämistä varten. Kilpailusijoituksista AFP ja FIS jakavat ranking-pisteitä, joilla määräytyvät maailmanlistan sijoitukset.


title: Freestylehiihto

text: Freestylehiihdossa järjestetään MM-kisat joka toinen vuosi. Ensimmäiset maailmanmestaruuskisat järjestettiin Ranskan Tignesissä vuonna 1986. Lajin 10. MM-kilpailut järjestettiin Kuusamon Rukalla maaliskuussa 2005, jossa oli ensimmäistä kertaa viisi lajia ohjelmistossa. Nämä lajit olivat kumpareet, parikumpareet, hypyt, skicross ja halfpipe. Olympialaisissa kumpareiden ensimmäiset mestaruudet ratkottiin Albertvillessä 1992 ja hypyissä puolestaan Lillehammerissa 1994. Vancouverissa 2010 ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa mukana skicross ja Sotšissa 2014 mukana olivat myös halfpipe ja slopestyle.


title: Freestylehiihto

text: Freestylehiihdon maailmancupia on laskettu vuodesta 1979 asti.


title: Freestylehiihto

text: New school -lajien arvostetuin kilpailu on Winter X Games, joissa on kilpailtu hiihdon slopestylessa ensi kerran vuonna 1998. Nykyisin X Gamesin freestyle-hiihtolajeja ovat big air, slopestyle, half pipe sekä Real Ski -videokisa. Myös ski crossissa kilpaillaan. Vuodesta 2010 lähtien on järjestetty myös Winter X Games Europe Ranskan Tignes'ssä, joka on saavuttanut lähes alkuperäisen USA:n Coloradossa järjestettävän tapahtuman suosion.


title: Freestylehiihto

text: New school -lajeissa järjestetään myös vuosittain kymmeniä muita suuria kisoja jotka lähes kaikki kuuluvat AFP:n rankingiin mutta eivät ole minkään liiton alaisia.


title: Freestylehiihto

text: Suomen freestylehiihdon A-maajoukkueeseen kuuluvat kaudella 2017–2018 Anni Kärävä, Joona Kangas, Jussi Penttala, Jimi Salonen ja Riku Voutilainen.


title: Freestylehiihto

text: Suomen kaikkein menestynein freestylelaskija on Janne Lahtela, joka on voittanut kaiken mahdollisen kumparelaskussa. Hänen lisäksi muita arvokisamitalin voittaneita freestylelaskijoita ovat Mikko Ronkainen, Sami Mustonen, Martti Kellokumpu, Lauri Lassila, Tapio Luusua, Jouni Pellinen.


title: Ässät (yhtye)

text: Ässät on oululainen tanssiyhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1978. Yhtyeen nimi pohjautui sukunimien ensimmäiseen kirjaimeen. Jorma, Lauri ja Pentti Siltala sekä Esa Sihvola muodostivat ensimmäisen Ässät-kokoonpanon vuonna 1978.


title: Ässät (yhtye)

text: Vuonna 1982 Pentti Siltala jäi pois veljesorkesterista, jolloin Jorma ja Lauri Siltala päättivät jatkaa kosketinsoittaja Rauno Pelkosen kanssa triona. Trio Ässät -nimellä yhtye julkaisi varsin pian ensimmäiset pitkäsoittonsa. Jorma Siltala ja Rauno Pelkonen vastasivat sävellys- ja sanoitustyöstä vuosien ajan.


title: Ässät (yhtye)

text: Vuosien varrella Ässissä ovat soittaneet muun muassa puhallinsoittaja Ari-Pekka Laukka ja Jouko Perikangas, kosketinsoittajat Raimo Jokisalmi, Esko Pankarikangas, Jukka Kinnunen, Rauno Pelkonen Ari Kulju, Kari Värri ja Tuomas Kaikkonen, kitaristit Hannu Perätalo, Hannu Soini ja Petri Siltala. Basistina on toiminut muun muassa Esa Sihvola, Eki Anttila ja Hannu Soini.


title: Ässät (yhtye)

text: 1990-luvun loppupuolella Jorma ja Lauri Siltalan taustayhtyeenä toimi Timbarimba, jonka muodostivat basisti Ismo Irva, rumpali Timo Salmela ja hanuristi Ari Kulju. Kulju palasi Ässät-kuvioihin mukaan 2004 ja soitti Jorman ja Laurin kanssa aina helmikuuhun 2009, jolloin oululainen pitkänlinjan muusikko Kari Värri tuli kosketinsoittajaksi. Nykyisessä kokoonpanossa soittavat Lauri ”Lare” Siltala (rummut ja laulu), Pekka Peltola (koskettimet, hanuri ja laulu) sekä Sauli Virpi ( Basso,Laulu ).


title: Ässät (yhtye)

text: Ässät julkaisi ensimmäisen studioäänitteensä ”Kahdestaan” vuonna 1985. Vuosien 1985–2010 aikana Ässät on julkaissut 7 pitkäsoittoa, yli 70 sävellystä, joista lähes kaikki ovat Jorma Siltalan käsialaa sekä sävellysten että sanoitusten osalta. Toinen merkittävä säveltäjä Ässät-historiassa on ollut Rauno Pelkonen. Niin ikään Toni Nygård on toiminut säveltäjänä Ässien levyillä.


title: Ässät (yhtye)

text: Viime vuosina myös Laren poika Petri on osallistunut kappaleiden tekoon , esimerkiksi ”Yli siltojen” -kappale joka julkaistiin kahden raidan singlellä on kokonaan Petrin käsialaa. Myös sävellykset ”Ässä hihassa” ja ”Terve sinä tyttö” ovat Petrin tekemiä. Larekin on osallistunut viime aikoina Ässien tuotantoon kustantamalla edellä mainitut singlejulkaisut ja myös sanoittamalla kappaleen ”Terve sinä tyttö”. Pöytälaatikossa on vielä lisää julkaistavia tuotteita.


title: Ässät (yhtye)

text: Ässien suurimpia hittejä on vuosien varrella ollut ”Punakenkäinen tyttö” yli 10 000 myydyllä levyllä, ”Ihanuuteni” kappale nousi myös youtuben kautta isoon suosioon ja on nykyään Ässien toivotuin kappale livekeikoilla, Suuria kappaleita ovat myös ”Syksy saapuu kuitenkin” ja vuoden 2010 Tätä Suomi tanssii -listaan pohjautuvan Kesähittiäänestyksen voittanut ”Sellaista kesää”.


title: Ässät (yhtye)

text:
Viime vuosina myös Chrisse Johansson, Jouni Hakanpää ja Jorma Toiviainen ovat sanoittaneet Ässät-musiikkia. Jorma Siltalan sävellyksiä on levyttäneet muun muassa Marita Taavitsainen, Lea Laven ja Juhamatti. Äänitteen "Ässä hihassa" on säveltänyt ja sovittanut Petri Siltala, sanoitus on Hannu Alaluusuan.
Viimeisin singlejulkaisu eli "Kolme Ässää" on Jorma Siltalan Ässille tekemä ns. 'Hallitushumppa' joka julkaistiin toukokuussa 2015 hallitusneuvottelujen yhteydessä kannustamaan Suomen hallitusta, samalla siinä kerrotaan myös itse orkesterista.


title: Ässät (yhtye)

text: Ässät keikkaillee ahkerasti ympäri Suomen, on esiintynyt lisäksi lukuisissa TV-ohjelmissa ja Ässien kappaleet soivat kaikilla merkittävillä kotimaisilla radioasemilla. Ulkomailla Ässät on esiintynyt Kanadassa, Ruotsissa ja Espanjassa.


title: Papenburgin sisarukset

text: Papenburgin sisaruksiksi tai Papenburgareiksi kutsutaan epävirallisesti yhdeksän autolautan sarjaa, jotka rakennettiin Saksan Papenburgissa vuosina 1970–1975. Niiden rakentaja oli Meyer Werft -telakka. Aluksien mitoissa ei ole merkittäviä eroja, ne ovat noin 108 metrin pituisia, poikkeuksena "Viking 5", joka on yhdeksän metriä pitempi. Leveyttä aluksilla on 17,2 metriä ja syväys 4,6 metriä.


title: Papenburgin sisarukset

text: Viking Linen käyttämät alukset siirtyivät 1980-luvulle tultaessa uusien suurlauttojen tieltä joko Pohjanmeren tai Merenkurkun liikenteeseen. Tämän jälkeen niitä on ollut käytössä Helsingin ja Tallinnan sekä Ahvenanmaan ja Ruotsin välisessä liikenteessä. Osa aluksista on tiettävästi yhä liikenteessä, osa taas on romutettu.


title: Papenburgin sisarukset

text: Papenburgin sisaret valmistumisjärjestyksessä, sekä alkuperäisellä nimellään:


title: Ossetia

text: Ossetia on alue Kaukasuksella. Alueen väestöä ovat osseetit. Hallinollisesti Ossetia on jaettu Venäjään kuuluvaan Pohjois-Ossetia-Alanian tasavaltaan sekä virallisesti Georgiaan kuuluvaan, mutta de facto itsenäiseen Etelä-Ossetiaan.


title: Epimetheus

text: Epimetheus () oli kreikkalaisessa mytologiassa Prometheuksen veli. He olivat Iapetoksen lapsia ja titaaneita.


title: Epimetheus

text: Epimetheus, jonka nimi tarkoittaa "jälkeenpäin ajattelevaa" (Prometheus "etukäteen ajattelevaa") nai varoituksista huolimatta Zeuksen lähettämän Pandoran. Pandora avasi lippaansa, mikä aiheutti maailman vitsaukset. Epimetheuksen ja Pandoran tytär oli Pyrrha.


title: Buffalo Bill

text: Buffalo Bill (oik. William Frederick Cody; 26. helmikuuta 1846 Iowa – 10. tammikuuta 1917 Colorado) oli tunnettu villin lännen henkilö: biisoninmetsästäjä, sotilas, tiedustelija ja sirkusjohtaja.


title: Buffalo Bill

text: William Frederick Cody syntyi 26. helmikuuta 1846 Leclairessa Scottin piirikunnassa Iowassa. Perhe muutti myöhemmin Missouriin ja vuonna 1854 Kansasin-Nebraskan territorioon ensimmäisten joukossa. Isä kuoli vuonna 1857. Mary Cody hankki 11-vuotiaalle pojalleen työpaikan rahtiyhtiöstä. Hän toimi yhtiön lähettipoikana konttorin ja armeijan linnakkeen välillä. Cody väitti omaelämäkerrassaan toimineensa myös Pony Express -yhtiön lähettinä 14-vuotiaana, mutta nykyisin jotkut ovat kyseenalaistaneet tämän tarinan paikkaansapitävyyden. Nuori Cody tapasi 1850-luvun lopulla Bill Hickokin, ja heistä tuli pitkäaikaiset ystävät.


title: Buffalo Bill

text: Cody palveli sisällissodassa 7. Kansasin ratsuväkirykmentissä ja osallistui useisiin sotaretkiin. Sodan jälkeen hän muutti länteen. Hän sai paikan jyvittäjänä Union Pacificilla ja sen jälkeen biisoninmetsästäjänä Kansas Pacific Railroad -yhtiön ratatyöläisille, jolloin hän sai lempinimekseen Buffalo Bill. Hän tapasi vuonna 1869 kirjailija Ned Buntlinen, joka kirjoitti hänestä lehtiin artikkelin ”Buffalo Bill, rajamiesten kuningas”, joka tosin perustui enemmän Hickokin kuin Codyn seikkailuihin.


title: Buffalo Bill

text: Cody sai mainetta biisoninmetsästäjänä ja tiedustelijana, ja vuonna 1869 hänet nimitettiin 5. ratsuväkirykmentin tiedustelupäälliköksi. Kongressi myönsi hänelle kunniamitalin rohkeudesta Nebraskan vuoden 1872 intiaanikahakoissa.


title: Buffalo Bill

text:
Cody jätti tiedustelemisen ja siirtyi näyttelijäksi. Vuodesta 1872 alkaen hänen ja ”Texas Jack” Omohundron perustama Buffalo Billin Kokoonpano -niminen teatteriseurue kiersi Yhdysvaltojen itäosissa kymmenen vuoden ajan esittämässä lännen elämään perustuvia melodraamoja. Myös Hickok oli jonkin aikaa mukana seurueessa.
Cody perusti vuonna 1883 Villin Lännen Näytös -sirkuksen. Se kiersi 30 vuoden ajan Yhdysvaltoja ja Eurooppaa. Sirkus teki Euroopassa kolme kiertuetta ja esiintyi Britanniassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa, Belgiassa ja Kroatiassa. Suurellisessa show’ssa esiintyi iso joukko intiaaneja, cowboyta sekä biisoneita ja muita eläimiä. Cody palkkasi sirkukseensa muun muassa tarkka-ampuja Annie Oakleyn ja intiaanipäällikkö Istuvan Härän.


title: Buffalo Bill

text: Cody kuoli Denverissä, Coloradossa 10. tammikuuta 1917 hyvin tunnettuna ja ihailtuna henkilönä.


title: M/S Bluefort

text: M/S Bluefort () on Bridgemans Services Group LP:n omistuksessa oleva matkustaja-autolautta. Se valmistui vuonna 1979 saksalaiselta Meyer Werftin telakalta Viking Linen ruotsalaiselle osakasvarustamolle Rederi AB Slitelle alun perin "M/S Diana II av Slite" -nimisenä.


title: M/S Bluefort

text: Alusta väitetään usein onnettomuudessa uponneen "M/S Estonian" sisaralukseksi. Tämä ei kuitenkaan täysin pidä paikkaansa, vaikka alusten pääkannen alapuolinen runko-osa onkin tehty pitkälti samojen piirustusten mukaan.


title: M/S Bluefort

text: "M/S Diana II av Slite" valmistui Saksassa, Meyer Werftin telakalta kesäkuussa 1979. Aluksen valmistumisnumero oli 592. Valmistuttuaan alus asetettiin Turku–Maarianhamina–Tukholma-reitille, josta se siirrettiin edelleen Naantali–Maarianhamina–Kapellskär-välille vuoden 1980 kesäkuun lopussa. Syyskuussa 1979 aluksen nimi lyhennettiin "Diana II":ksi.


title: M/S Bluefort

text: "Diana II" myytiin vuonna 1989 ruotsalaiselle PK-Finans rahoitusyhtiölle, joka vuokrasi alusta Rederi AB Slitelle sen alkuperäiseen käyttöön.


title: M/S Bluefort

text: Vuoden 1992 lopussa alus aikarahdattiin TR-Linelle, joka käytti sitä Rostock–Trelleborg-reitillä. Aluksen keulavisiiri vaurioitui ja repesi osittain irti myrskyssä eteläisellä Itämerellä tammikuussa 1993. Alus jatkoi liikenteessä vuoteen 1994, jonka jälkeen alusta makuutettiin käyttämättömänä Rostockissa. Myöhemmin alus myytiin kyproslaiselle varustamolle, mutta kuitenkin käytettäväksi edelleen Itämerellä.


title: M/S Bluefort

text: Aluksen silloinen varustaja, virolainen Estline nimesi aluksen syyskuussa 1994 "M/S Vironiaksi" tarkoituksena aloittaa liikennöinti välillä Tallinna–Helsinki. "M/S Estonian" onnettomuuden johdosta aluksen nimi kuitenkin muutettiin myöhemmin samana vuonna "M/S" "Mare Balticumiksi", minkä jälkeen se asetettiin Tallinna–Tukholma-reitille. Alus kävi myös Naantalin telakalla perusteellisessa kunnostus- ja muutostyössä, jossa esimerkiksi sen keulavisiiri hitsattiin kiinni ennen liikenteen aloittamista.


title: M/S Bluefort

text: Estline lopetti aluksen käytön Tallinna–Tukholma-reitillä, ja alus aikarahdattiin Tallinkin käyttöön reitille Helsinki–Tallinna. Ennen tämän liikennöinnin aloittamista aluksen keulaporttirakenteet uusittiin. Kiinteäksi hitsattu, entinen visiiri-tyyppinen keulaportti muutettiin sivuille aukeavaksi keulaportiksi. Samalla vahvistettiin keulan rakenteita, ja alus nimettiin "M/S Meloodiaksi". Helmikuussa 2002 alus myytiin Tallink Gruppille.


title: M/S Bluefort

text: 27. joulukuuta 2006 Tallink ilmoitti vuokranneensa aluksen vähintään kymmeneksi kuukaudeksi espanjalaisen Eurolineas Maritimas -varustamon liikenteeseen Välimerelle. 31. joulukuuta 2006 tapahtui toistaiseksi viimeinen risteily Tallinkin väreissä reitillä Helsinki–Tallinna.


title: M/S Bluefort

text: 15. marraskuuta 2007 singaporelainen Equinox Offshore Accommodation Ltd ilmoitti ostavansa aluksen. Luovutus uudelle omistajalle tapahtui 7. joulukuuta, jolloin alus sai nimen "ARV 1". Samalla lippuvaltio muuttui Bahamaksi, ja kotipaikaksi tuli maan pääkaupunki Nassau. Vuonna 2011 singaporelainen Equinox Offshore, jossa norjalaisilla omistajilla ja johtajilla on merkittävä rooli, vuokrasi aluksen majoitusalukseksi Angolaan öljy-yhtiöiden käyttöön. Aluksen keulaan, komentosillan yläpuolelle asti nousevalle tasolle, rakennettiin helikoptereiden laskeutumiskenttä. Aluksen kylkien alaosat olivat tuolloin väriltään keltaiset. Vuonna 2013 alus myytiin caymansaarelaiselle yhtiölle ja sai nimen "Bluefort". Aluksen kyljet saivat sinisen värin. Vuonna 2015 omistajaksi tuli brittiläinen yhtiö.


title: M/S Kopernik

text: M/S Kopernik (entisiltä nimiltään M/S Rostock, M/S Star Wind ja M/S Vironia) on Unity Linen omistama ropax-tyyppinen matkustaja-autolautta, joka liikennöi reitillä Ystad–Świnoujście. Alus on rekisteröity Kyproksen lipun alle ja sen kotisatama on Limassol.


title: M/S Kopernik

text: Alus rakennettiin vuonna 1977 norjalaisella Bergens Mekaniske Verksted -telakalla Itä-Saksan valtionrautateiden (Deutsche Reichsbahn) junalautaksi Ruotsin liikenteeseen Sassnitzin ja Trelleborgin välille. Vuosina 1999–2005 se liikennöi Silja Linen omistaman SeaWind Linen väreissäTurun ja Tukholman sekäHelsingin ja Tallinnan välisillä reiteillä.


title: M/S Kopernik

text: Vuoden 2005 loppupuolella alus myytiin virolaiselle Euro Shippingille, joka antoi alukselle nimeksi "Vironia" ja liikennöi sillä Turku–Tallinna-reitillä. Maaliskuusta 2006 lokakuuhun 2007 alus liikennöi Kotkan ja Sillamäen välistä reittiä Narva Linen väreissä. Loka–marraskuussa 2007 alus oli lyhyen aikaa rahdattuna Baltic Scandinavian Linesille, joka liikennöi reitillä Paldiski–Kapellskär.


title: M/S Kopernik

text: Alus myytiin marraskuussa 2007 puolalaiselle Unity Line -varustamolle junalautaksi Ystadin–Świnoujścien reitille. Puolalaisen tähtitieteilijän Nikolaus Kopernikuksen mukaan se sai uuden nimen "M/S Kopernik". Vuonna 2014 alus siirrettiin Kyproksen lipun alle.


title: Morgan Kane

text: Morgan Kane on norjalaisen kirjailijan Louis Mastersonin (oik. "Kjell Hallbing") luoma kuvitteellinen western-kirjallisuuden antisankari hahmo. Kaiken kaikkiaan 83 Morgan Kane -teosta julkaistiin vuosien 1966 ja 1985 välisenä aikana. Kirjoissa Morgan Kane itse on entinen palkkionmetsästäjä ja lainsuojaton, josta myöhemmin tulee Texas Ranger. Sen jälkeen liittovaltion šeriffi.Morgan Kanen elämästä kertovan elokuvan kuvaukset alkavat keväällä 2014.


title: Reijo Mäki

text: Reijo Juhani Mäki (s. 12. lokakuuta 1958 Siikainen) on suomalainen kirjailija.


title: Reijo Mäki

text: Mäki valmistui kauppatieteiden maisteriksi Turun kauppakorkeakoulusta 1982 ja työskenteli kirjailijan työn ohella Postipankissa markkinointitehtävissä ennen siirtymistään vapaaksi kirjailijaksi vuonna 1993. Mäen esikoisromaani, dekkari "Enkelipölyä", ilmestyi vuonna 1985. Kirjailijan tunnetuin hahmo turkulainen yksityisetsivä Jussi Vares esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1986 "Moukanpelissä". Mäen teokset sijoittuvat lähes poikkeuksetta hänen asuinkaupunkinsa Turun baareihin ja kaduille.


title: Reijo Mäki

text: Vuonna 1992 Mäki sai valtion yksivuotisen taiteilija-apurahan. Mäki sai Suuren Suomalaisen Kirjakerhon tunnustuspalkinnon vuonna 1996.


title: Reijo Mäki

text: Mäki on kertonut kantavansa mukanaan kaasuasetta, koska on saanut uhkauksia.


title: Reijo Mäki

text: Ensimmäisen Vareksen piti olla yhden kirjan pastissi. Etenkin alkupään tuotantoonsa, sekä Vareksiin että muihin romaaneihin, Mäki ammensi vuosistaan Pohjois-Satakunnassa, kesätöistä Tukholmassa ja työstään pankkimaailmassa 1990-luvun alussa. Myöhemmissä teoksissa päähenkilö Vares ei enää vanhene ja miljöönä on enimmäkseen Turku ja hyvin usein sen saaristo. Monessa teoksessa läsnä on villin lännen kuvasto ja intiaanit. Vareksen hahmoon on otettu vaikutteita Morgan Kanesta.


title: Reijo Mäki

text: Poliittisesti teoksista voi lukea vasemmistoradikalismin eri aikakausien suuntausten ja ylipäätään herkkäuskoisuuden kritiikkiä. Mäkeä häiritsevät punavihreät ajatusmiliisit ja hänestä kulttuurisen omimisen kielto on keksitty kehnon ketamiinin vaikutuksen alaisena. Tuotantoaan Mäki on luonnehtinut yhteiskunnalliseksi satiiriksi.


title: Reijo Mäki

text: Mäen teoksissa rikollisuus tulee usein idästä. Kotimaista rikollisuutta hallitsevat talousrikolliset ja erilaiset "liikemiehet". Myös romanit ovat edustettuina. Etenkin rikollisten kuvausta on pidetty stereotyyppisenä. Useassa kirjassa myös kuvataiteella, taideväärennöksillä, performancetaiteella, musiikki- ja muulla viihdebisneksellä sekä jopa runonlausunnalla on merkittävä asema. Uskontoon Mäki itse suhtautuu kriittisesti. Samaa näkemystä esittää kirjoissa Vares ja myös hänen antikvariaattia pitävä ystävänsä Alanen, joka on entinen pappi. Toinen vakiohahmo Luusalmi on alkoholisoitunut kehno novellikirjailija, jonka juttuja muut pitävät poikkeuksellisen rasittavina.


title: Reijo Mäki

text: Sekä kirjoissa että elokuvasovituksissa Vareksen työskentely on usein kännistä haahuilua. Tapaukset selviävät paljolti sattumalta. Sakari Roivas -trilogian päähenkilö puolestaan on kuivakka virkamies ja nuhteeton poliisi.


title: Reijo Mäki

text: Mäen omien teosten lisäksi Vareksen maailmaa kuvataan kirjoissa "Vareksen Turku" ja "Vareksen vaeltava viisaus". Ne on kirjoittanut Markku Haapio. Novellikirjailija Luusalmen nimellä on julkaistu kirja "".


title: Reijo Mäki

text: Solar Films on tuottanut yhdeksän elokuvaa Reijo Mäen Vares-romaanien pohjalta. Vares-romaaniin "Keltainen leski" pohjautuva Aleksi Mäkelän ohjaama elokuva "Vares – yksityisetsivä" sai ensi-iltansa vuonna 2004. Jatko-osa "V2 – Jäätynyt enkeli", joka pohjautuu Mäen kirjaan "Jäätynyt enkeli", ilmestyi tammikuussa 2007. Helmikuussa 2010 Solar Films ilmoitti kuvaavansa vuoden 2010 aikana kuusi Vares-romaaneihin perustuvaa pitkää elokuvaa. Samannimisiin romaaneihin perustuvat elokuvat ilmestyivät elokuvateattereissa vuosien 2011"–"2012 aikana. Elokuvia olivat "Pahan suudelma", "Huhtikuun tytöt", "Sukkanauhakäärme", "Kaidan tien kulkijat", "Uhkapelimerkki" ja "Pimeyden tango". Viimeisin Vares-elokuva on vuonna 2015 ilmestynyt "Sheriffi".


title: Reijo Mäki

text: Vareksen ensiesiintyminen teatterilavoilla tapahtui kesällä 2008 naantalilaisessa Emma-teatterissa, kun ensi-iltansa sai Mäen romaaniin "Huhtikuun tytöt" perustunut näytelmä "Vares", jonka muokkasi näytelmäksi Satu Rasila Näytelmä sai teatterin historian ennätysyleisön. Rasilan dramatisointiin perustuvaa näytelmää on esitetty myös vuonna 2010 Anjalankosken teatterissa. Kesällä 2011 ensiesityksensä Emma Teatterissa sai Rasilan käsikirjoittama "Vares ja nuoruustango", joka perustuu Mäen romaaniin "Nuoruustango".


title: Line skis

text: Line on yhdysvaltalainen suksimerkki. Matt ja Jason Levinthalin vuonna 1995 perustama Line skis on merkittävä new school -hiihdon kehittäjä, joka tuotti maailman ensimmäisiä ski boardeja, lyhyitä suksia, joissa oli käyristys molemmissa päissä. Linen laskijajoukkueessa olivat mukana mm. Mike Nick, Eric Pollard, Kris Ostness, Mike Wilson ja Skogen Sprang. Pätkäsuksista siirryttiin twin tip -suksiin, joiden kehityksessä Line on edelleen huipulla.


title: Zonta

text: Zonta tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Dekstropropoksifeeni

text: Dekstropropoksifeeni tai propoksifeeni on voimakkaiden kipujen hoitoon tarkoitettu metadonin sukuinen opioidi. Kivunlievitysteholtaan se kuuluu heikkoihin opioideihin ja vastaa teholtaan tramadolia.


title: Dekstropropoksifeeni

text: Lääkettä on myyty Suomessa kauppanimellä Abalgin, ja se on ollut Suomessa käytössä vuodesta 1961. Lääkkeen pitkäaikainen käyttö voi muiden opiaattien tavoin aiheuttaa riippuvuutta. Abalgin on kolmiolääke ja se saattaa heikentää reaktiokykyä, joten varovaisuutta noudatettava autoa ajaessa, käytettäessä koneita, tai tehtäessä tarkkuutta vaativaa työtä.


title: Dekstropropoksifeeni

text: Lääkkeen tavallisia haittavaikutuksia ovat huimaus, päänsärky, uneliaisuus, suun kuivuminen, pahoinvointi, vatsakivut. Harvinaisempia ovat euforia, huonovointisuus, aistiharhat, näköhäiriöt, ummetus, oksentelu, virtsaamisvaivat ja lihasheikkous.


title: Dekstropropoksifeeni

text: Lääkkeen käyttö on vähentynyt, koska se on väärin käytettäessä selvästi myrkyllisempi kuin jotkut muut yhtä tehokkaat opioidit. 1994 dekstropropoksifeeni aiheutti Suomessa 71 kuolemantapausta. Usein kuolemantapauksen aiheutti alkoholin ja dekstropropoksifeenin yhteiskäyttö. Tämän jälkeen dekstropropoksifeenin käyttö on selvästi vähentynyt, ja lääkkeen myynti Suomessa on lopetettu kesäkuussa 2009. Nykyään sen sijasta käytetään vastaavien kipujen hoidossa ensijaisesti turvallisempaa tramadolia.


title: Metatieto

text: Metatieto (metadata, liitännäistieto, kuvailutieto) on tietoa tiedosta eli kuvailevaa ja määrittävää tietoa jostakin tietovarannosta tai sisältöyksiköstä. Esimerkiksi tyypillistä metatietoa ovat CD-levyn tiedot (levyn nimi, esittäjä, säveltäjä, päivämäärä) tai tekstidokumentin tiedot (viimeksi tallennettu, omistaja, versio, sijainti, julkaisupäivämäärä jne.).


title: Metatieto

text: Liitännäistietojen kehittämisellä pyritään tehostamaan tietovarannon käyttöä, koska ne voivat helpottaa tietojärjestelmien välisiä tiedonsiirtoja ja eri paikoissa olevien sisältöjen yhdistämistä. Täten laadukkaat metatiedot voivat myös parantaa informaation löydettävyyttä niin, että hakukoneet pystyvät etsimään tietoa tarkemmin ja monipuolisemmin.


title: Metatieto

text: Metatiedon merkitys on kasvanut World Wide Webin myötä. Liitännäistiedon merkitys esimerkiksi tiedon automaattisessa järjestelyssä on olennainen, sillä niitä parantamalla pystytään kehittämään monia asioita, esimerkiksi versionhallintaa, prosessien toimintaa, asiankäsittelyä tai tietojen arkistointia. Liitännäistietoa voi olla tallennettuna myös jostain tiedosta, jota ei enää ole olemassa.


title: Metatieto

text: Tyypillisin metatieto, johon tietokoneen käyttäjä yleensä törmää, on tiedostonimi jossain tiedostojärjestelmässä. Toinen tyypillinen päivittäisessä käytössä esiintyvä metatieto on tiedostojen tiedostopääte, joka määrittelee, minkä tyyppinen tiedosto on kyseessä ja millaisella ohjelmalla tiedostoa voi käsitellä. Perinteisten tiedostojärjestelmien "metatietojärjestelmä" perustuu yleensä juuri hakemistorakenteisiin ja kuvaaviin tiedostonimiin. Tiedostojärjestelmissä käytettävien tiedostonimien käyttöä voi vakioida vaikka sopimalla nimeämiskäytänteistä. Eräs yleinen tyyli on vuosi-asiayhteys-kirjoittaja-tiedostotunniste (esim. "2002-kuusamonkokous-virtanen-antti.odf"). Lisätarkkuutta tiedostojärjestelmään voidaan saada esimerkiksi koostekansioilla ja luokituksilla.


title: Metatieto

text: Tiedostojen metatieto voi olla tallennettuna itse tiedostoon tai erilliseen tietokantaan keskitetysti. Esimerkiksi kuva- ja musiikkitiedostoissa on usein tiedostoihin sisällytettynä paljon lisätietoa tekijästä, kohteesta, tiedostokoosta, laadusta tai albumista. Monet kuvankäsittely- ja musiikkiohjelmat toisaalta tallentavat metatietoja myös "mediakirjastoonsa" tai "albumitietokantaansa". Jos metatiedot on tallennettu keskitetysti, eivät ne yleensä siirry mukana tiedostoja siirrettäessä toisaalle esimerkiksi ladattaessa musiikkia kannettavaan soittimeen. Tiedostoon sisällytettyjä liitännäistietoja taas on tiedostoformaatista riippuen hyvin vaihteleva määrä, ja monien tiedostoformaattien ongelma epäyhteensopivuus muiden ohjelmien kanssa tai rajalliset metatiedon tallennusmahdollisuudet.


title: Metatieto

text: Metatietojen hyödyllisyys esimerkiksi hakukoneille vaihtelee. Vaikkapa monet tunnetut Internetin hakukoneet eivät juurikaan hyödynnä tiedostojen virallista liitännäistietoa vaan käyttävät tilastollisia analyyseja, sisältöanalyyseja, ulkopuolisten linkkien ja niiden kuvauksien antamaa tietoa.


title: Metatieto

text: Erilaisia luokitteluja metatiedoille on useita. Melko yleinen, mutta kovin karkea luokittelu esimerkiksi jakaa metatiedot kolmeen luokkaan. Luokittelussa metatietoa on kolmenlaista:


title: Metatieto

text: Toisenlaisen kolmen kategorian luokittelun on esittänyt esimerkiksi Salminen (2005):


title: Metatieto

text: Salminen (2005) on myös todennut, että metatietoja voidaan luokitella mitä erilaisimmilla keinoilla. Muun muassa pysyvyydeltään metatiedot voidaan luokitella staattisiksi tai dynaamisiksi, tallennustavoittain upotetuiksi tai ulkoisiksi ja organisoinniltaan hajautetuiksi tai keskitetyiksi.


title: Metatieto

text: Metatietoa voidaan tuottaa automaattisesti tai manuaalisesti:


title: Metatieto

text: Perinteisiä metatietojen kehittämismenetelmiä ovat mm.:


title: Metatieto

text: Nykyisin kuvailutietoja kehitetään usein automaattisesti erilaisilla tietokoneohjelmilla analysoimalla olemassa olevia sisältöjä, mutta yhtä lailla tärkeätä on edelleen myös ihmisten tekemä luokittelu, asiasanoittaminen ja kuvailu.


title: Metatieto

text: Metatiedon yhteensopivuutta parannetaan hyödyntämällä valmiita sanastoja, joilla voidaan saavuttaa parempaa järjestelmien yhteentoimivuutta. Niillä kohennetaan yleensä tietojärjestelmien semanttista yhteensopivuutta.


title: Metatieto

text: Valmiita sanastoja ovat mm.


title: Metatieto

text: Toimialakohtaisia valmiita sanastoja sisältyy myös esimerkiksi elektronisen liiketoiminnan määritysperheisiin, kuten RosettaNet ja ebXML.Esimerkiksi tyypillinen yksittäisen käyttäjän kokema ongelma metatiedoista on, että tietokoneohjelmat kyllä tallentavat paljon metatietoa erilaisista tiedostoista ja sisällöistä omaan käyttöönsä, mutta eivät kykene jakamaan tätä metatietoa muille ohjelmille. Esimerkiksi Microsoft Wordin tuottamat dokumentit sisältävät yleensä paljon metatietoa asiakirjan tallennuksista, versioista, muokkauksista, muokkaajista sekä dokumentin muotoilusta, rakenteesta ja kirjasimista. Lähetettäessä sama asiakirja sähköpostitse toiselle henkilölle, jolla ei kuitenkaan ole vastaavaa ohjelmaa, ei tätä kaikkea dokumenttiin tallennettua metatietoa pystytä hyödyntämään. Tämänkin ongelman ratkaisemiseksi on kehitetty OpenDocument-tiedostomuoto.


title: Metatieto

text: Toisentyyppinen ongelma on, että tiedostoon tallennettu metatieto saattaa loukata yksityisyyttä tai esimerkiksi liikesalaisuuksia. Jos tieto on suljetussa formaatissa, käyttäjä ei voi tiedostoa toiselle lähettäessään varmistaa, että joukossa ei ole ongelmallista tietoa.


title: Paul Thomas Anderson

text: Paul Thomas Anderson (s. 26. kesäkuuta 1970 Studio City, Kalifornia) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Paul Thomas Anderson

text: Anderson on tunnettu elokuvista, joissa on laaja henkilögalleria ja monimutkaisia tarinoita. Hän käyttää vähän leikkauksia ja kuvaa pitkiä otoksia. Esimerkiksi "Boogie Nights" -elokuvan alkukohtaus on noin kolme minuuttia kestävä yhtenäinen otos.


title: Paul Thomas Anderson

text: Andersonin elokuvat käsittelevät yleensä perhesuhteiden merkitystä, erityisesti isien ja lasten välillä. Yleisiä teemoja ovat kohtalo, rakkaus ja median rooli jokapäiväisessä elämässä. Hänen roolihahmoillaan on aina jonkinlainen yhteys toistensa kanssa, kun edellä mainitut voimat vaikuttavat heidän elämäänsä.


title: Paul Thomas Anderson

text: Philip Seymour Hoffman näytteli Andersonin ensimmäisessä neljässä elokuvassa. Muita Andersonin suosimia näyttelijöitä ovat olleet Philip Baker Hall, John C. Reilly, Luis Guzmán, Ricky Jay, Julianne Moore, William H. Macy, Melora Walters ja edesmennyt Robert Ridgely. Vuonna 2007 Andersonin ohjasi Upton Sinclairin romaanin "Öljyä!" perustuvan elokuvan "There Will Be Blood", jonka pääosassa on Daniel Day-Lewis. Vuonna 2012 hän ohjasi elokuvan "Mestari", jonka pääosissa ovat Joaquin Phoenix, Philip Seymour Hoffman ja Amy Adams.


title: Paul Thomas Anderson

text: Anderson on saanut uransa aikana kahdeksan Oscar-ehdokkuutta.


title: Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli

text: Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli () on yhdysvaltalainen toimintaelokuva vuodelta 1988. Elokuvan on ohjannut John McTiernan ja sen ovat käsikirjoittaneet Jeb Stuart ja Steven E. de Sousa. Pääosia esittävät Bruce Willis, Bonnie Bedelia, Alan Rickman ja William Atherton. Elokuvan sankarina on Bruce Willisin esittämä sympaattinen poliisi, jonka olemus poikkeaa selvästi esimerkiksi Arnold Schwarzeneggerin elokuvissa esiintyvistä voimakkaista sankarihahmoista. Elokuva oli suuri arvostelu- ja kaupallinen menestys, joka teki Bruce Willisistä elokuvatähden ja Alan Rickmanista suositun antagonistiroolien esittäjän.


title: Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli

text: Elokuva perustuu 1970-lukulaiseen Roderick Thorpen romaaniin "Vain kuolleen ruumiini yli" ("Nothing Lasts Forever"). Romaanin sankari on John McClane, newyorkilainen poliisi, joka on losangelesilaisessa pilvenpiirtäjässä, kun sen valloittaa joukkio saksalaisia terroristeja johtajanaan Hans Gruber. Elokuva otettiin vastaan hyvin ja sen sanottiin olevan aikakautensa parhaita toimintaelokuvia. Elokuva tuotti pelkästään Yhdysvalloissa noin 80 miljoonaa dollaria. Elokuva oli myös kriitikoiden ylistämä. Elokuva on saanut neljä jatko osaa: "Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli" (1990), "Die Hard – Koston enkeli" ("Die Hard with a Vengeance" 1995), "Die Hard 4.0" (2007) ja "A Good Day to Die Hard" (2013). Elokuvasarja on tuottanut teattereissa yhteensä yli 1,3 miljardia dollaria.


title: Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli

text: Saksalaisessa versiossa terroristien nimet muutettiin saksankielisistä englanninkielisiksi. Muun muassa Hansin nimi vaihtui Jackiksi, Karlin nimi Charlieksi ja Heinrichin nimi Henryksi. Tämä haluttiin tehdä, koska Punaisella armeijakunnalla oli edelleen vahva jalansija Saksan maaperällä. Elokuvan repliikit dubattiin ennen julkistamista.


title: Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli

text: Die Hardin suosio johti lauseen ”Die Hard jossain” syntymiseen. Tällä viitataan toimintaelokuviin, joissa on yksi sankari vastassaan suuri joukko roistoja suljetussa tilassa. Esimerkiksi "Speed – Kuoleman kyydissä" -elokuvaa kuvataan usein lauseella ”"Die Hard" linja-autossa” ja "Kaappaus merellä" -elokuvaa lauseella ”"Die Hard" laivalla”. Elokuvasta on myös kehitetty lukuisia videopelejä.


title: Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Die Hardin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli

text: Jouluaattona John McClane saapuu Los Angelesiin tapaamaan vaimoaan, joka työskentelee Nakatomi Plazassa, Nakatomi-yhtymän pilvenpiirtäjässä. Yhtymän johto juhlii onnistuneita miljoonakauppoja. Juhlinnan kuitenkin keskeyttää 12 aseistettua terroristia, jotka ottavat johtoryhmän panttivangiksi.


title: Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli

text: Panttivankien joukossa on McClanen vaimo. Terroristit, jotka todellisuudessa ovatkin joukko ammattirikollisia, ilmoittavat haluavansa kassaholvissa olevat 640 miljoonan arvopaperit. Panttivankien ainoa toivo on McClane, joka onnistui pakenemaan terroristeilta pilvenpiirtäjän yläkerroksiin. McClane joutuu aloittamaan yksinäisen sodan, aseenaan vain oma oveluutensa ja virka-ase.


title: Beate Klarsfeld

text: Beate Klarsfeld (o.s. "Künzel", s. 13. helmikuuta 1939 Berliini, Saksa) on tunnettu natsirikollisten metsästäjänä. Hän on yhdessä miehensä Serge Klarsfeldin kanssa jäljittänyt monta natsirikollista. Yksi heistä oli kuuluisa Lyonin teurastajaksi kutsuttu Gestapon Ranskan asiamies Klaus Barbie, joka oli asunut Boliviassa vuodesta 1955 vuoteen 1983. Klarsfeldin isä oli Wehrmacht-sotilas. Hän kuuli holokaustin kauhuista, kun hän muutti Ranskaan vuonna 1960. Klarsfeldit menivät naimisiin vuonna 1963.


title: Beate Klarsfeld

text: Viimeksi Klarsfeld tuli kansainväliseen julkisuuteen ja tiedotusvälineiden huomioon, kun hän vuonna 1968 läimäytti silloista Länsi-Saksan liittokansleria Kurt Georg Kiesingeria. Kiesinger oli työskennellyt sodan aikana Saksan propagandaosastolla ja ulkoministeriössä. Beate Klarsfeld pidätettiin ja tuomittiin teosta yhdeksi vuodeksi vankilaan.


title: Beate Klarsfeld

text: Klarsfeldit kampanjoivat myös Itävallan presidentiksi pyrkivää Kurt Waldheimia vastaan, joka oli SA-upseeri toisen maailmansodan aikana. Klarsfeldit kokivat suuren mediasirkuksen 9. heinäkuuta 1979, kun heidän kotinsa pihalla Pariisissa räjähti autopommi. Pommin takana oli Odessa-niminen maanalainen natsijärjestö, joka halusi estää natsien vastaiset oikeudenkäynnit.


title: Äänen masterointi

text: Äänen masterointi on musiikkituotannon jälkiprosessi, jossa nauhoitetusta äänimateriaalista luodaan masternauha kopiointiprosessia varten.


title: Äänen masterointi

text: Äänen masterointi on tärkeä osa kaupallisen äänitteen tuottamista. Tässä prosessissa raitojen eli musiikkikappaleiden äänimaailmaa tasapainotetaan, yhtenäistetään ja jopa korjataan sekä saatetaan äänenvoimakkuus nykystandardien mukaiselle kaupalliselle tasolle. Näiden toimenpiteiden jälkeen luodaan mastertiedosto tai masternauha.


title: Äänen masterointi

text: Masternauha liittyy analogiseen musiikin tuottamiseen, jota ei tehdä enää kovin paljon, koska mekaanisen pyörivän magneettinauhan tilalla käytetään digitaalista tekniikkaa ja laitteistoja. Masteroinnin lopputulos on siis tietokoneella luotava ja luettava mastertiedosto.


title: Erik Wilén

text: Erik Wilhelm "Erkka" Wilén (15. heinäkuuta 1898 Helsinki – 23. heinäkuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen pikajuoksija ja olympiamitalisti. Wilén edusti Suomea kolmissa olympiakisoissa, 1920, 1924 ja 1928. Hän voitti 400 metrin aitajuoksussa hopeaa Pariisin kisoissa 7. heinäkuuta 1924.


title: Erik Wilén

text: Suomen kansallisena tasolla Wilén menestyi kaikilla juoksumatkoilla 100 metriä – 800 metriä mukaan lukien 110 metrin ja 400 metrin aidat voittaen kaikilla Suomen mestaruuksia. 400 metrillä hän juoksi parhaan aikansa 49,0 vuonna 1923. Se säilyi Suomen ennätyksenä 10 vuotta.


title: Erik Wilén

text: Seuratasolla Wilén edusti helsinkiläistä HIFK:ta.


title: Erik Wilén

text: Uransa jälkeen Wilén toimi Berliinin 1936 olympialaisiin valmistautuvien suomalaisten pikajuoksijoiden valmentajana.


title: Masternauha

text: Masternauha on ääni- tai videomedian tuotantoon liittyvä ensimmäinen lopulliseen muotoonsa saatettu ääni- tai kuvatallenne, josta tehdään kopioita. Tallennusmuotona voi olla esimerkiksi CD-levy, C-kasetti tai DigiBeta.


title: Euroopan talous- ja rahaliitto

text: Rahaliiton vuonna 1990 alkaneeseen ensimmäiseen vaiheeseen kuului kaikkien valuutansiirtojen vapauttaminen EEC:n alueella. Vuonna 1992 solmittiin Maastrichtin sopimus, jossa sovittiin EMUn viemisestä loppuun. Sopimus tuli voimaan 1. marraskuuta 1993.


title: Euroopan talous- ja rahaliitto

text: Rahaliiton 2. vaiheeseen kuului Euroopan keskuspankin edeltäjäksi aiotun European Monetary Instituten (EMI) perustaminen. Vuonna 1997 solmittiin Vakaus- ja kasvusopimus finanssikurin parantamiseksi. Se määritti kriteereitä euron käyttöönottoon. 1. kesäkuuta 1998 perustettiin Euroopan keskuspankki, ja 31. joulukuuta määriteltiin 11 osallistuvan maan valuutoille kiinteät vaihtosuhteet.


title: Euroopan talous- ja rahaliitto

text: Rahaliiton 3. vaihe (yhteisvaluutta) alkoi 1. tammikuuta 1999, kun eurosta tuli oikea valuutta, vaikka käteisvaluuttana se otettiin käyttöön vasta 1.1.2002. Vuoden 2001 alusta Kreikka liittyi 12. jäseneksi euroalueeseen.


title: Euroopan talous- ja rahaliitto

text:
Unionin maista 19 on tähän mennessä jatkanut rahaliiton 3. vaiheeseen, vaikka kaikki EU-maat kuuluvatkin rahaliittoon. Tanskalla ja Isolla-Britannialla on oikeus pysyä rahaliiton ulkopuolella koska ne liittyivät EU:hun jo ennen Maastrichtin sopimusta. Ruotsi puolestaan on välttynyt liittymiseltä sen takia, että 3. vaihetta edeltävä ERM II on vapaaehtoinen.
Vuoden 1994 jälkeen EU:hun liittyneet uudet jäsenmaat ovat velvoitettuja liittymään EMU:n 3. vaiheeseen. Näistä seuraavat ovat ottaneet euron käyttöön:Seuraavat EU-maat käyttävät edelleen omia valuuttojaan (merkitty sulkuihin):


title: Takeshi Kitano

text: Takeshi Kitano (, s. 18. tammikuuta 1947 Tokio) on japanilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, näyttelijä, koomikko, kirjailija, runoilija ja taidemaalari. Hänet tunnetaan myös nimellä Beat Takeshi.


title: Takeshi Kitano

text: Kitanon elokuvat kertovat yleensä gangstereista tai poliiseista. Yhteistä hänen elokuvilleen on staattisuus ja pitkät kohtaukset, joissa ei päällisin puolin näyttäisi tapahtuvan mitään. Monissa hänen elokuvissaan on synkkä ja nihilistinen elämänasenne, mutta niissä on myös huumoria. Japanissa hänet tunnetaan parhaiten TV-juontajana sekä koomikkona, ja Japanin ulkopuolella taas enimmäkseen elokuvistaan.


title: Takeshi Kitano

text: Vuonna 2000 Kitano perusti elokuvayhtiön Office Kitano.


title: Takeshi Kitano

text: Useiden erilaisten, yleensä koomisten roolien jälkeen vuonna 1989 Kitano palkattiin pääosaan "Violent Cop" -elokuvaan. Siinä Kitanon esittämä päähenkilö on sosiopaattinen poliisi, joka reagoi jokaiseen tilanteeseen väkivallalla. Kun elokuvan alkuperäinen ohjaaja sairastui, Kitano tarjoutui ohjaamaan elokuvan itse. Hän myös kirjoitti käsikirjoitusta uudelleen. Elokuva oli arvostelu- ja kaupallinen menestys Japanissa.


title: Takeshi Kitano

text: Kitanon toinen elokuva ohjaajana ja ensimmäinen ainoana käsikirjoittajana oli "3–4 x Jūgatsu" (1990). Elokuva kertoo Masakista, nuoresta miehestä, jonka baseball-valmentajaa uhkailee paikallinen yakuza. Masaki matkustaa ystävänsä kanssa Okinawalle ostaakseen aseita, jotta he voivat kostaa yakuzalle. Matkan varrella he tutustuvat Kitanon esittämään psykopaattiseen gangsteriin. Elokuvassa Kitano loi tyylin, jota on noudattanut myöhemmin urallaan: šokeeraavaa väkivaltaa, omituista mustaa huumoria ja jähmettyneitä otoksia. Elokuva ei kuitenkaan menestynyt hyvin Japanissa.


title: Takeshi Kitano

text: Kitanon kolmas elokuva oli "Näkymä meren rannalla" (1991). Se kertoo kuurosta roskakuskista, joka päättää opetella surfaamaan löydettyään surfilaudan roskien seasta. Tässä elokuvassa esillä on Kitanon pehmeämpi, romanttinen puoli.


title: Takeshi Kitano

text: Kitano alkoi saada huomiota Japanin ulkopuolella elokuvallaan "Sonatine" (1993). Siinä Kitano esittää tokiolaista gangsteria, joka lähetetään Okinawalle lopettamaan paikallinen mafiasota.


title: Takeshi Kitano

text: Kitanon koomikkotausta näkyy "Minna–Yatteru ka?" -elokuvassa (1995). Tämä episodimainen komedia kertoo yksinkertaisesta miehestä, joka yrittää vain harrastaa seksiä autossa, sekä hänen seikkailuistaan tätä päämäärää tavoitellessaan. Elokuva satirisoi tunnettuja japanilaisia kulttuuri-ilmiöitä, kuten Godzillaa, Ultramania ja Zatōichia.


title: Takeshi Kitano

text: Elokuussa 1994 Kitano joutui moottoripyöräonnettomuuteen, jonka seurauksena toinen puoli hänen kasvoistaan halvaantui. Pian parantumisensa jälkeen Kitano ohjasi elokuvan "Kids Return" (1996). Tästä elokuvasta tuli hänen siihen saakka suurin menestyksensä Japanissa. Onnettomuutensa jälkeen Kitano ryhtyi maalaamaan. Hänen maalauksiaan on ollut esillä taidenäyttelyissä, niitä on julkaistu kirjoissa ja monien hänen elokuviensa soundtrackien kansitaiteena. Kitanon maalaukset olivat tärkeässä osassa myös elokuvassa "Hana-Bi – tulikukkia" (1997). "Hana-Bitä" pidetään yleisesti hänen parhaana elokuvanaan, ja se vakiinnutti Kitanon aseman yhtenä tärkeimmistä japanilaisista nykyohjaajista.


title: Takeshi Kitano

text: Vuoden 1999 "Kikujiron kesä" -elokuvassa Kitano esittää tyhjäntoimittajaa, joka päätyy saattamaan nuorta poikaa, joka etsii äitiään. Kitanon seuraava elokuva "Veli" (2001) kuvattiin Los Angelesissä, ja se oli Kitanon ensimmäinen ja tähän asti ainoa englanninkielinen elokuva. Siinä Kitano esittää gangsteria, joka joutuu pakenemaan Japanista Yhdysvaltoihin, ja ystävystyy paikallisen gansterin kanssa. Seuraava elokuva "Dolls" (2002) taas kertoo kolme erillistä tarinaa kuolemattomasta rakkaudesta.


title: Takeshi Kitano

text: "Zatoichi – sokea samurai" (2003) on uusintaversio Shintarō Katsun 1970-luvun samannimisestä elokuvasarjasta. Se oli Kitanon uran suurin yleisömenestys Japanissa ja sai lukuisia palkintoja elokuvafestivaaleilla ympäri maailman.


title: Takeshi Kitano

text: Kitanon uusimmat elokuvat ovat trilogian muodostavat komediat "Takeshis'" (2005), "Kantoku · Banzai!" (2007) ja "Akiresu to kame" (2008).


title: Takeshi Kitano

text: Kitano on myös säännöllisesti näytellyt muiden ohjaajien elokuvissa. Näistä tunnetuimpia ovat Kinji Fukasakun "Battle Royale" (2000) ja Nagisa Ōshiman "Tabu" (1999). Kitano esiintyy myös Robert Longon amerikkalaisessa elokuvassa "Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri" (1995).


title: Takeshi Kitano

text: Kitano on kirjoittanut yli viisikymmentä kirjaa runoutta, romaaneja ja elokuvakritiikkiä.


title: Takeshi Kitano

text: Hän loi NES-pelin "Takeshi no Chōsenjou" vuonna 1986.


title: Takeshi Kitano

text: Kitano on myös juontanut lukuisia tekevisio-ohjelmia, muun muassa ohjelmat "Takeshi’s Castle" ("Hullut japanilaiset"), "Sekai Marumie" ja "Oko ga hen da yo, nihonjin".


title: Maria Lang

text: Maria Lang (oik. "Dagmar Maria Lange", 31. maaliskuuta 1914, Västerås, Ruotsi − 8. lokakuuta 1991) oli ruotsalainen salapoliisikirjailija. Lang kirjoitti noin 40 salapoliisiromaania, ja lisäksi häneltä ilmestyi myös lastenkirjoja ja novelleja.


title: Maria Lang

text: Langin ensimmäinen romaani "Murhaaja ei valehtele yksinään" ilmestyi 1949. Langin teokset ovat Agatha Christie -tyylisiä klassisia mysteerejä eli "arvoitusdekkareita". Hän kirjoitti yleensä yhden romaanin vuodessa, yhteensä 43 kappaletta.


title: Maria Lang

text: Alkutuotannon romaaneissa pääosassa on usein kertojanakin toimiva pieni, tumma ja sinisilmäinen Puck Ekstedt, joka on syntynyt vuonna 1925. Hän on uppsalalaisen professorin tytär, ja myös hänen aviomiehensä Ejnar Bure ja tyttärensä esiintyvät teoksissa. 1960-luvulle tultaessa Puck kuitenkin katoaa Langin teoksista.


title: Maria Lang

text: Vielä Puckia tunnetumpi hahmo on Ejnar Buren lapsuudenystävä Christer Wijk, jota pidetään ruotsalaisen salapoliisikirjallisuuden klassisena etsivänä. Wijk on syntynyt joko vuonna 1918 tai 1919, ja myöhemmissä kirjoissa hän on naimisissa itseään 12 vuotta nuoremman oopperalaulajatar Camilla Martinin kanssa.


title: Maria Lang

text: Myöhemmissä teoksissa 1960-luvulta lähtien Langin omana alter egona toimi vuonna 1913 syntynyt salapoliisikirjailija Almi Graan.


title: Maria Lang

text: Henkilöhahmot vanhenevat kirjojen mukana. Puckin ja Wijkin välille Lang ei kirjoittanut romanssia. Monesti etenkin myöhemmässä tuotannossa tapahtumapaikkana on fiktiivinen pikkukaupunki Skoga, jonka esikuvana toimi ruotsalainen pikkukaupunki Nora.


title: Maria Lang

text: Langin teosten pohjalta on tehty elokuvia 2010-luvulla.


title: Roberto Heras

text: Roberto Heras Hernández (s. 1. helmikuuta 1974 Béjar, Espanja) on ammattipyöräilijä, joka on voittanut Espanjan ympäriajon, "Vuelta Ciclista a Españan" kolme kertaa. Vuonna 2005 olisi tullut ennätyksellinen neljäs voitto, mutta Heras kärähti dopingin käytöstä. Kärsittyään dopingrangaistuksen Heras ilmoitti joulukuun lopussa 2007 lopettavansa uransa ammattilaispyöräilijänä


title: Roberto Heras

text: Heras siirtyi ammattilaiseksi espanjalaiseen Kelmen väreihin 1995. Ensimmäisen voittonsa ammattilaisena hän nappasi 1996 Subida al Narancossa. Myöhemmin samana vuonna hän voitti "Vueltassa" kahdennentoista etapin. Seuraavalla kaudella hän otti toisen etappivoiton kotimaansa ympäriajossa ollen kokonaiskilpailussa viides sekä voitti myös Clásica de Amorebietan. Kaudella 1998 hän oli Vueltassa kuudes. 1999 hän otti voittoja sekä Katalonian ympäriajossa että Italian ympäriajossa (jossa hän oli kokonaiskilpailun kuudes) ja nousi myös Espanjan ympäriajon palkintokorokkeelle (kolmantena), vaikkei onnistunutkaan voittamaan yhtään etappia. Vuonna 2000 Heras voitti Vueltassa kaksi etappia, kokonaiskilpailun ja pistekilpailun. Tämä kiinnitti US Postal-tallin huomion.


title: Roberto Heras

text: Vuonna 2000 hän liittyi Lance Armstrongin johtamaan US Postal -joukkueeseen. Loistavana mäkimiehenä hänestä oli suurta apua kapteenilleen Ranskan ympäriajon vuorietapeilla. Heraksen paras sijoitus "Tourilla" tuli vuonna 2000, jolloin hän oli kokonaiskilpailun viides. Postalin väreissä hän voitti toisen Vueltansa kaudella 2003. Hän jätti joukkueen tämän kauden päätteeksi ja siirtyi espanjalaisen Liberty Seguros-joukkueen kapteeniksi.


title: Roberto Heras

text: Vuoden 2004 Tourilla hänet laskettiin yhdeksi voittajasuosikeista, mutta joutui keskeyttämään sairauden johdosta. Saman vuoden syyskuussa hän kukisti tiukassa kamppailussa Phonakin Santiago Pérezin ja otti Sveitsin Tony Romingerin ennätystä sivuavan kolmannen voittonsa. Seuraavan vuoden Ranskan ympäriajossa Heras keskeytti, mutta oli taas kunnossa Vueltan lähestyessä. Kolmas peräkkäinen voitto ja neljäs kaiken kaikkiaan siirsi Roberto Herasin yksin Vueltan voittotilaston kärkeen. Tähän mennessä hän on voittanut Espanjan ympäriajossa 8 etappia.


title: Roberto Heras

text: Kansainvälisen pyöräilyliiton, UCI:n, aiemman yhteydenoton (27. lokakuuta) jälkimainingeissa Herasin joukkue Liberty Seguros ilmoitti 7. marraskuuta 2005, että ajajaa epäillään EPO:n käytöstä Vueltassa hänen 20. etapilla antaman näytteen perusteella. B-näyte vahvisti dopingin käytön ja Heras menetti Vueltan voiton ja sai kahden vuoden kilpailukiellon. Herasin kilpailukielto päättyi vuoden 2007 loppupuolella. Toukokuussa 2007 espanjalainen kertoi tekevänsä paluun ammattilaiseksi kaudeksi 2008.


title: Keulaportti

text: Keulaportiksi kutsutaan laivan varsinaisen rungon etuosassa eli aluksen keulassa sijaitsevaa rungon avattavaa osaa, jonka kautta aluksesta on mahdollista joko purkaa tai lastata ajoneuvoja. Keulaportteja on asennettu pääasiassa autolauttoihin sekä muihin ro-ro-aluksiin ("roll-on, roll-off").


title: Keulaportti

text:
Keulaportit on edelleen jaoteltu eri ryhmiin rakenteidensa puolesta. Keulaportin käyttö tapahtuu yleensä keulaportin läheisyydessä sijaitsevasta käyttö-/hallintapaneelista. Myös aluksen komentosillalla on keulaporttien valvontaan tarvittavat laitteet.
Tämän lisäksi autolauttoihin on Estonian onnettomuuden jälkeen tiukentuneiden kansainvälisten määräysten seurauksena rakennettu ajorampin taakse nk. kolmannet portit, jotka estävät veden virtaamisen autokannelle mahdollisen visiiri-/ajoramppivaurion sattuessa. Myös itse visiirien mekaaniset rakenteet, niiden ohjaus-, lukitus-, ja valvontalaitteet sekä niihin liittyvät määräykset ovat tiukentuneet huomattavasti viimeisen vuosikymmenen aikana.


title: Keulaportti

text: Visiirityyppinen keulaportti aukeaa nimensä mukaisesti alhaalta ylöspäin, eli se on saranoitu aluksen sääkannen tukirakenteisiin yläosastaan. Aukeava visiiri on yksiosainen ja se on lukittu yleensä alhaalta sekä kummaltakin sivulta erillisillä lukituslaitteilla. Se on lisäksi varustettu erillisin ohjurein, jotka varmistavat visiirin ohjautumisen oikealle kohdalleen sen laskeutuessa alas. Visiirikeulaportin avaus- ja sulkuliike on pystysuuntainen.


title: Keulaportti

text: Varsinaisen visiirin takana sijaitsee autokannen lastauksessa käytettävä ajoramppi, jota pitkin ajoneuvoliikenne johdetaan aluksen ja laiturin välillä. Suljettuna ollessaan rampin tulee olla vesitiivis.


title: Keulaportti

text: Visiirityyppisten keulaporttien rakennus uusiin laivoihin on loppunut lähes kokonaan Estonian onnettomuuden jälkeen.


title: Keulaportti

text: Sivulle aukeavat nk. perhosportit puolestaan aukeavat nimensä mukaisesti aluksen sivuille. Tämä porttirakenne on yleistynyt voimakkaasti 1980-luvun lopulta lähtien. Tämän keulaporttityypin etuna on se, että aaltojen iskut eivät rasita portin lukkoja kuten visiirityypissä, vaan painavat portteja tiiviimmin toisiinsa ehkäisten keulaportin yllättävää aukeamista ja veden tulvimista sisään autokannelle. Perhosportti koostuu kahdesta eri osasta, jotka ovat muodoiltaan sekä rakenteeltaan toistensa peilikuvia. Yhdessä nämä muodostavat suljettuina ollessaan aluksen keulaosan. Perhosportin avaus- ja sulkuliike on vaakasuuntainen. Perhosportin kummatkin puoliskot ovat tuetut saranointi- sekä käyttövarsiensa puolesta aluksen rungon etuosan tukirakenteisiin. Myös perhosportit ovat varustettu ohjuri-, lukitus- sekä valvontalaitteilla. Varsinaisen portin takana sijaitsee purkamiseen ja lastaamiseen tarvittava ajoramppi, jonka tulee suljettuna olla vesitiivis. Sivulle aukeavien porttien etuna on myös se, että keulan ei tarvitse avautua koko korkeudelta, vaan ainoastaan autokansien korkeudelta.


title: Meripihka

text:
Meripihka on 20–100 miljoonaa vuotta sitten kasvaneiden havupuiden kivettynyttä pihkaa, joka on kerrostunut meren pohjaan. Sieltä sitä huuhtoutuu myrskyjen jälkeen rannoille.
Euroopassa meripihkalla viitataan usein Itämeren ja Pohjanmeren rantojen meripihkaan.


title: Meripihka

text: Meripihkaa kutsutaan joskus "keltaiseksi ambraksi" ja kaskelotin suolistosta saatavaa ambraa "harmaaksi ambraksi", vaikka ne ovat aivan eri aineita. Yhteistä ambralle ja meripihkalle on vain se, että molempia kerätään merestä ja rannoilta. Markkinoilla tarjotaan myös kopaalia meripihkana, joka sekin on kyllä pihkaa mutta vain noin 10 000 vuotta vanhaa.


title: Meripihka

text:
Kivikaudelta saakka meripihkaa on saatu erityisen runsaasti nykyisten Liettuan ja Kaliningradin alueen rannoilta. Sitä käytettiin mm. korujen raaka-aineena. Suomessa raakameripihkaa on löydetty pieneltä alalta pellolta Inkoosta, lisäksi on muutamia hajalöytöjä Paraisilta ja Nauvosta. Mahdollisesti jäät ovat kuljettaneet sitä jostain eteläisemmältä Itämereltä. Suomesta meripihkaa on löydetty myös kivikautisilta asuinpaikoilta, kuten Yli-Iin Kierikistä. Meripihkaa kutsutaan myös nimellä "kivikauden kulta".
Kreikkalaiset ja roomalaiset hankkivat arvostamansa meripihkan vaihtamalla sitä metalleihin ja pronssiesineisiin. Meripihka oli tärkeä vaihdon väline tuohon aikaan. Useiden kielten sähköä tarkoittava sana tulee kreikan kielen meripihkaa merkitsevästä sanasta "elektron", sillä meripihka sähköistyy helposti hangattaessa.


title: Meripihka

text: Joissakin Keski-Euroopan maissa on tapana ostaa lapsille hampaiden puhkeamisen aikaan meripihkahelmet. Meripihka vähentää vanhan tarun mukaan hampaiden puhkeamisen kipuja. Meripihkan on uskottu parantavan myös virtsarakon ja vatsan vaivoja sekä keuhkoputkentulehdusta.


title: Meripihka

text:
Dominikaanisen tasavallan meripihka on erityisen kuuluisa 15–45 miljoonaa vuotta vanhoista hyönteissulkeumista. Dominikaanisen tasavallan meripihka on peräisin "Hymanaea protera" -puulajin pihkasta. Vuonna 2007 Harvardin yliopiston tutkija Ramírez Santiagon tutkijaryhmä löysi Dominikaanisen tasavallan vesiltä meripihkaa, jossa oli jäännös 15–20 miljoonan vuoden takaisesta orkideasta. Löytö antoi tutkijoille uuden käsityksen orkidean historiasta. Meripihkaa on löydetty ympäri Itämeren aluetta. Esiintymiä on löydetty myös Myanmarista,
Kauko-Idästä, Kanadasta, Yhdysvalloista, Afrikasta ja Oseaniasta.


title: Meripihka

text: Meripihka voi vaihdella väriltään valkoisesta mustaan. Yleisimmät värit ovat keltaisen eri sävyt, ruskea, punainen ja vihreä. Dominikaanisesta tasavallasta ja Baltiasta tunnetaan myös harvinaista sinistä meripihkaa. Meripihka liukenee kloroformiin, alkoholiin ja eetteriin ja se kelluu suolavedessä.


title: Ginseng

text: Ginseng ("Panax ginseng", nähdään myös virheellisessä kirjoitusasussa "gingseng"), on viime vuosina länsimaissakin suosiota saanut aasialainen rohdoskasvi. Kasvin täsmällisiä suomenkielisiä nimiä ovat kiinanginseng ja kiinanginsengjuuri.


title: Ginseng

text: Ginsengiä käytetään yleiskuntoa vahvistavana luontaislääkkeenä eli adaptogeenina. Perinteisen kiinalaisen lääketieteen mukaan ginsengjuurta käytetään muun muassa lisäämään Jing-energian kiertoa kehossa, parantamaan mieskuntoa sekä sairauden jälkeistä heikkoutta ja estämään vanhuudenheikkoutta.


title: Ginseng

text: "Panax ginseng" -juurta on kahdenlaista:


title: Ginseng

text: "Valkoista ginsengiä" kasvatetaan neljästä kuuteen vuoteen, sitten juuri kuoritaan ja kuivatetaan auringossa, jolloin vesipitoisuus laskee 12 prosenttiin tai alemmaksi.Valkoisessa ginsengissä on käsittelyn johdosta luultavasti vähemmän lääkeaineellista sisältöä. Auringossa kuivattaminen muuttaa juuren värin kelta-valkoiseksi.


title: Ginseng

text: "Punainen ginseng" poimitaan kuusivuotiaana. Sitä ei kuorita, ja se keitetään. Keittäminen antaa juurelle punertavan värin, josta nimi johtuu. Keittäminen ei vahingoita niin paljoa ginsengin parantavia ainesosia. Keittämisen jälkeen juuri kuivatetaan.


title: Ginseng

text: Ginsengjuuren kuljettaminen Suomeen on kiellettyä, koska se luokitellaan vahvaksi lääkeaineeksi, mutta uutteena tai jauheena kuljettaminen on sallittua, ja sitä käytetäänkin esimerkiksi piristävänä ainesosana teessä, virvoitus- ja energiajuomissa sekä myös joissain suihkugeeleissä.


title: Juurimusiikki

text: Juurimusiikki () on hieman epämääräinen käsite, joka viittaa populaarimusiikin alkuperään. Juurimusiikiksi kutsutaan varsinkin sellaisia pohjoisamerikkalaisen kansanmusiikin ja varhaisen populaarimusiikin tyylejä, jotka ovat vaikuttaneet rockmusiikin syntyyn ja kehitykseen. Tällaisia ovat varsinkin blues, kantri, bluegrass ja folkmusiikki eri muodoissaan. Joskus käsite laventuu tarkoittamaan myös näistä vaikutteita saaneita rockin varhaisia tyylisuuntauksia 1950-1970-luvuilla.


title: Likainen Harry

text: Likainen Harry () on Don Siegelin ohjaama vuonna 1971 valmistunut kiistelty rikoselokuva, jonka pääosaa näyttelee Clint Eastwood. Se oli Siegelin ja Eastwoodin neljäs yhteistyö (aiemmat olivat "Rautainen Coogan" (1968), "Kourallinen dynamiittia" (1970) ja "Korpraali John McB" (1971)). Elokuva kertoo kovaotteisesta, säännöistä piittaamattomasta poliisietsivästä ”Likainen” Harry Callahanista, joka yrittää saada kiinni psykopaattista, Scorpio-salanimeä käyttävää sarjamurhaajaa San Franciscossa. Elokuva perustuu osittain todelliseen, selvittämättömäksi jääneeseen sarjamurhaajatapaukseen, jossa Zodiac Killer -nimeä käyttänyt mies murhasi Kaliforniassa vuosina 1968–1969 viisi ihmistä.


title: Likainen Harry

text: Elokuva menestyi hyvin, mutta sai kritiikkiä väkivaltaisuudestaan. Elokuva tunnetaan edelleen parhaiten San Franciscoon sijoittuvista kohtauspaikoistaan, Harryn virka-aseesta Smith & Wesson 29 .44 Magnumista ja repliikistä "You've got to ask yourself one question: 'Do I feel lucky?' Well, do ya, punk?"


title: Likainen Harry

text: Valtion elokuvatarkastamo antoi helmikuussa 1972 elokuvalle raaistavana ja mielenterveydelle vahingollisena ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten sitä ei saanut Suomessa esittää eikä levittää"." Kuukausien valituskierrosten ja oikeusasteiden jälkeen kuitenkin "Likainen Harry" elokuvan noin 3 minuuttia leikattu versio hyväksyttiin korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen jälkeen ikärajamerkinnällä K-16 ja se sai valkokangasensi-iltansa tammikuussa 1973. Nykyisin ikäraja on 16. Sittemmin elokuvaa on esitetty Suomessa televisiossakin, viimeksi vuonna 2009.


title: Psyko (romaani)

text: Psyko on Robert Blochin kirjoittama psykologinen kauhuromaani, joka julkaistiin vuonna 1959. Romaani kertoo henkisesti sairaasta Norman Batesista ja hänen elämästään ja tekemistään henkirikoksista pienessä Fairvale-nimisessä kaupungissa. Vuosi kirjan ilmestymisen jälkeen Alfred Hitchcock ohjasi samannimisen kirjaan pohjautuvan elokuvan, joka sai myös ajan mittaan kolme jatko-osaa.


title: Baba Jaga

text: Baba Jaga on slaavilaisen mytologian noita-akka. Puolaksi hänen nimensä on "Baba Jaga", sloveniaksi "Jaga baba", serbiaksi "Баба рога (Baba roga)", venäjäksi "Бáба-Ягá", bulgariaksi "Баба Яга" ja ukrainaksi "Баба Яґа". Sana "baba" merkitsee useimmissa slaavilaisissa kielissä vanhempaa tai naimisissa olevaa alempiin sosiaaliluokkiin kuuluvaa naishenkilöä eli akkaa.


title: Baba Jaga

text: Baba Jaga kuvataan usein metsässä eläväksi noidaksi tai syöjättäreksi, joka lentää huhmarella käyttäen survinta peräsimenä. Hän asuu hirsimökissä, joka seisoo kanan jaloilla ja voi siten liikkua ympäriinsä. Puutarhaa ympäröivä aita on tehty ihmisen luista ja pääkalloista, ja ulko-oven avaimenreikä on terävähampainen suu. Joidenkin tarinoiden mukaan talo ei paljasta sisäänkäyntiään ennen kuin sille sanoo taikalauseen: "käänny selkä metsään, kasvot minuun päin".


title: Baba Jaga

text: Baba Jaga auttaa kilttejä ja puhdassydämisiä, mutta syö pahoja aikeita hautovat. Hänen sanotaan vartioivan elämän veden lähdettä. Tarinan kananjalkaisesta mökistä on ounasteltu saaneen alkunsa Siperian metsästäjien ja suomalais-ugrilaisten heimojen tolpan päähän rakennetuista riista-aitoista, jotka suojelivat ruokatarpeita villieläimiltä.


title: Baba Jaga

text: Venäläinen noita-akka esiintyy paitsi venäläisissä kansantarinoissa, myös useissa elo- ja sarjakuvissa. Modest Musorgski sävelsi osan teoksestaan "Näyttelykuvia" Viktor Hartmannin piirrokseen "Baba Jaga". Myös Neil Gaiman on saanut noidasta innoitusta sarjakuviinsa. Baba Jaga esiintyy ainakin Gaimanin käsikirjoittaman "Books of Magic" -sarjan kolmannessa osassa, joka on suomeksi julkaistu "Magic Fantasy" -lehden toisessa numerossa (Egmont-kustannus 2002, ISBN 951-876-928-1). Lisäksi noita esittää sivuosaa Mike Mignolan Hellboy-sarjakuvissa. Baba Jagaan perustuva hahmo esiintyy myös Patricia A. McKillipin romaanissa "Serren metsissä".


title: Zirkoni

text: Zirkoni (ZrSiO zirkoniumsilikaatti) on silikaattimineraali, jota käytetään myös koru- ja jalokivenä.


title: Zirkoni

text: Luonnossa harmaan- ja punaruskeat zirkonit ovat yleisimpiä, niitä tavataankin lähes kaikkialla maailmassa. Värimuunnoksia löytyy kuitenkin kaikissa sateenkaaren väreissä, jotka ovat varsinkin jalokiviluokkaisina (läpinäkyvinä) suhteellisen harvinaisia, hyvin kalliita ja suosittuja jalo- ja korukivinä.


title: Zirkoni

text: Kaikkein harvinaisimmat ja kalleimmat zirkonit ovat värittömiä, näistä hiotaankin usein viistehiontaisia jalokiviä ja ne ovat suosittuja timantti-imitaatioita. Zirkonin dispersio on hyvin korkea, vain vähän timantin dispersiota pienempi ja näin ollen sen väriloisto on lähes yhtä kaunis kuin timantilla. Värittömät zirkonit myös hiotaan lähes poikkeuksetta briljanttihiontaisiksi, kuten timantit. Värillisiin zirkoneihin käytetään myös porrashiontaa.


title: Zirkoni

text: Vihreät zirkonit ovat varsinaisessa jalokivikaupassa hyvin harvinaisia, mutta suosittuja keräilijöiden keskuudessa jo pelkästään hiomattomana raakakivenä.


title: Zirkoni

text: Keltaisista zirkoneista käytetään myös nimitystä "hyasintti".


title: Zirkoni

text: Zirkonin värin määräävät sen sisältämät epäpuhtaudet. Zirkonit sisältävät esimerkiksi radioaktiivisia uraania ja toriumia, jotka vaikuttavat sen fysikaalisiin ominaisuuksiin. Vihreät zirkonit ovat altistuneet niin voimakkaalle sisäiselle radioaktiiviselle säteilylle, että niiden atomirakenne on muuttunut lähes amorfiseksi. Zirkonien säteily on kuitenkin niin pientä, että se on havaittavissa vain erittäin tarkoilla mittauksilla, eikä siitä ole vaaraa eliöille. Zirkoneissa on usein myös hafniumia sekä pieniä määriä lantanideja, fosforia ja vettä.


title: Zirkoni

text: Zirkonin väriä voidaan muuttaa myös keinotekoisesti säteilyttämällä sitä gammasäteillä (ydinsäteily).


title: Zirkoni

text: Zirkonia esiintyy lähes kaikkialla maailmassa, esimerkiksi Suomessa voi löytää (ks. kuva) erittäin pieniä epäjaloja zirkoneita satunnaisesti vaikka tavallisesta graniitista tai migmatiitista, jotka ovat tyypillisiä metamorfinen- ja magmakiviä. Mutta enemmän ja suurempia kiteitä esiintyy esimerkiksi pegmatiiteissa. Zirkoni on kuitenkin metamorfisten kivilajien ja joidenkin sedimenttikivien yleinen mineraali. Suomen mineraalien hakemiston (A. Laitakari, 1967) mukaan mainittavia esiintymiä on Suomessa lueteltu yhteensä 68 kunnan alueelta. Määrä on kuitenkin saattanut vuosien varrella kasvaa, ja toisinaan pieniä zirkonikiteitä voi löytyä jopa aivan tavallisesta hiekoitussepelistä. Nämä ovat kuitenkin harvinaisia yksittäistapauksia.


title: Zirkoni

text: Merkittäviä esiintymiä on Kamputseassa, Burmassa, Thaimaassa, Ceylonilla, Australiassa, Brasiliassa, Madagaskarilla, Tansaniassa, Vietnamissa ja Ranskassa.


title: Zirkoni

text: Luonnon zirkonia ei pidä sekoittaa zirkoniaan (ZrO), joka on timanttia hyvin jäljittelevä, halvoissa koruissa käytetty synteettinen jalokivi. Siitä ja useimmista muista samannäköisistä luonnon jalokivistä zirkoni eroaa korkean kahtaistaittonsa perusteella.Zirkonikiteiden, kuten muidenkin kivien ja mineraalien ikää määritettäessä käytetään hyväksi kiven radioaktiivisuutta. Maailman vanhimmat, 3800 miljoonaa vuotta vanhat zirkonit on löydetty Grönlannista.


title: Optio

text: Optio arvopaperina on johdannaissopimus, jossa option myyjä eli asettaja antaa sitovan lupauksen kaupan tekemisestä jollakin "kohde-etuudella" sovittuna hetkenä tai ajanjaksona tulevaisuudessa tiettyyn hintaan. Option ostaja eli haltija voi puolestaan vapaasti päättää, toteutetaanko option ehtojen mukainen transaktio. Optiosopimuksen haltijalla on siis "oikeus", mutta ei "velvollisuutta", suorittaa sovittu transaktio. Optiosopimus on siis yksipuolinen oikeus. Optio on yksi johdannaisen muoto ja sen kohde-etuutena voi olla esimerkiksi jokin osake, raaka-aine tai valuutta. Reaalioptio puolestaan on mikä tahansa investointipäätös, joka pidetään avoimena siten, että se voidaan joko valita tai olla valitsematta tulevana ajankohtana.


title: Optio

text: Ensimmäisten optiosopimusten käyttäjinä pidetään yleisesti Antiikin kreikkalaisia maanviljelijöitä, jotka pyrkivät aikanaan suojaamaan niillä oliivisatonsa mahdollisen kuivuuden tai tulvien aiheuttamilta taloudellisilta menetyksiltä. He ymmärsivät, että sadonkorjuusta saatava tuotto riippui suuresti säästä, joten he päättivät "vakuuttaa itsensä" optioilla kompensoidakseen mahdollista rahallista menetystä. Oman taloudellisen positionsa suojaamiseen pyrkivät maanviljelijät eivät kuitenkaan olleet ainoita optioista kiinnostuneita markkinoilla, sillä pian näillä johdannaissopimuksilla alettiinkin käydä suojaamisen lisäksi myös täysin spekulatiivista kauppaa "uhkapelaajien" lyödessä vetoa tulevan oliivisadon suuruudesta maanviljelijöiden kanssa. Näillä spekuloijilla harvemmin oli omaa oliivisatoa omistuksessa, mutta he halusivat lyödä vetoa optiosopimuksilla kohde-etuuden tulevasta hinnankehityksestä. Nykymuotoisten vakioitujen optiosopimusten kaupankäynti alkoi yhdysvaltalaisessa Chicago Board Options Exchange:ssä (CBOE) vuonna 1973. Vaikka optioilla oltiinkin käyty kauppaa jo tätä aiemmin, niin CBOE onnistui luomaan puitteet järjestäytyneelle rahoitusinstrumenttien kaupankäynnille tarkoin yksilöidyillä sopimusehdoilla. Etenkin akateemiset edistysaskeleet "eurooppalaisten" optiosopimusten hinnan määrittelyssä tutkijoiden Fischer Black ja Myron Scholes (1972, 1973) sekä Robert Mertonin (1973) toimesta edesauttoivat suuresti optiokaupankäynnin räjähdysmäisessä kasvussa (ks. Black–Scholes-malli).


title: Optio

text: Optioita voidaan yleisesti ottaen jakaa sekä sopimuksen toteuttamisajankohdan mukaan, että sen mukaan saako optiosopimuksen haltija oikeuden ostaa vai myydä. "Osto-optio" antaa haltijalleen eli ostajalleen oikeuden, mutta ei velvollisuutta, ostaa ennalta sovittu kohde-etuus ennakkoon sovittuna päivänä (toteutuspäivä) ennalta sovittuun hintaan (toteutushinta). Osto-option asettajalla eli myyjällä sen sijaan on velvollisuus myydä kohde-etuus sopimuksen ostajalle sovittuna päivänä sovittuun hintaan, mikäli osto-option ostaja näin vaatii. Myyntioptio sen sijaan antaa haltijalleen eli ostajalle oikeuden, mutta ei velvollisuutta, myydä ennalta sovittu kohde-etuus toteutuspäivänä toteutushintaan. Myyntioption asettajalla eli myyjällä puolestaan on velvollisuus ostaa kohde-etuus option toteutuspäivänä toteutushintaan, mikäli myyntioption ostaja näin vaatii. Taulukko 1 esittelee tarkemmin optiosopimusten peruspositiot nelikentässä: 1) ostettu osto-optio, 2) myyty osto-optio, 3) ostettu myyntioptio ja 4) myyty myyntioptio.


title: Optio

text:
Taulukko 1. Tarkempi erittely optioiden perustyypeistä ja kaupan osapuolista.
Jos henkilölle annetaan esimerkiksi optio-oikeus merkitä (ostaa) yrityksen osakkeita 1000 kappaletta hintaan 15 €/kappale ja optio-oikeuden käyttämishetkellä osakkeen kurssi (osakkeen hinta pörssissä) on 17 €, saa optio-oikeuden haltija 1000 x (17–15) euron = 2000 euron edun (myydessään pörssihintaa halvemmalla ostamansa osakkeet pörssihintaan hän saa voittoa 2000 €). Jos osakkeen kurssi on merkintäajan päättyessä alle 15€, päättyy optio-oikeuden "elämä" arvottomana. Tässä tilanteessa optio-oikeuden haltija ei voita eikä häviä, muuta kuin optiosta maksamansa hinnan, koska hänen ei ole pakko ostaa kohde-etuutena olevia osakkeita itselleen tappiolla.


title: Optio

text: Optiolla voidaan tarkoittaa mm. osakeyhtiölain 4 luvussa määriteltyjä optio-oikeuksia. Optio-oikeus on "mahdollisuus" merkitä yhtiön osakkeita johonkin määrättyyn merkintähintaan (mahdollisuus ostaa osakkeita halvemmalla kuin osakkeitten hinta pörssissä).


title: Optio

text: Optioita käytetään joko spekulatiivisesti (ilman alla olevaa kohde-etuutta) tai oman position suojaamiseen, eli karkeasti sanottuna uhkapeliin markkinoiden suuntaa arvaten tai suojelemaan omaa olemassa olevaa sijoitusta. Spekulatiivinen optioiden käyttö on huomattavasti laajempaa kuin derivatiivien käyttö sijoitusten suojaamiseen. Suojaamisessa ajatuksena on varmistaa oman sijoituksen arvon säilyminen tilanteessa, jossa sijoituksen markkinahinta putoaa voimakkaasti.


title: Optio

text: Optioita käytetään usein yritysjohdon ja avainhenkilöiden kannustimena. Optioiden käytöllä pyritään siihen, että optioita saaneet yhtiön työntekijät pyrkisivät kasvattamaan yhtiön osakekurssia, eivätkä suuntaisi päähuomiota johonkin muuhun tavoitteeseen. Kun yhtiön osakekurssi nousee, yhtiön omistajat vaurastuvat. Ajatuksena siis on, että johdon ja omistajien edut olisivat yhteneväisiä. Johdon optiojärjestelmissä käytetyt optiot ovat usein maturiteetiltaan pitkäaikaisia ja näin olleen ne oikeastaan ovatkin Warrantteja (eli pitkän maturiteetin optioita).


title: Optio

text: Tällaisista niin sanotuista henkilökuntaoptioista saatavat optiotulot ovat Suomessa saajalleen ansiotuloa, josta maksetaan palkkaveron mukaisesti veroa. Sen sijaan yleisen kaupankäynnin kohteena olevista pörssinoteeratuista optioista ja warranteista saadut luovutusvoitot verotetaan normaalin pääomatuloveron (30 prosenttia) mukaisesti.


title: Optio

text: Kun optio-sopimusten arvon määrityksen logiikkaa käytetään muiden kuin rahoitusmaailman optiosopimusten arvon määrittämiseen, eli siis tavallisten investointien arvon määrittelyssä, kutsutaan toimintaa reaalioptiolaskennaksi. Reaalioptioita ovat kaikenlaiset mahdollisuudet, jotka yritys voi, mutta ei ole pakko toteuttaa - esimerkiksi investointien tekeminen. Suomessa reaalioptioista on kiinnostunut mm. Suomen Reaalioptioyhdistys ry.


title: Arrecife

text: Arrecife on kaupunki Lanzaroten saaren itäosassa Kanariansaarilla Espanjassa. Kaupunki on ollut saaren pääkaupunki vuodesta 1852 lähtien. Vuonna 2008 kaupungissa oli 59 040 asukasta 22,72 km²:n alueella, joten sen väestötiheys oli 2 598,59 as/km².


title: Arrecife

text: Arrecifen satamasta on lauttayhteys muille Kanariansaarille sekä Eurooppaan ja Afrikkaan. Kaupungin lentokentältä on talvikuukausina useita suoria lomalentoyhteyksiä Helsinkiin.


title: Raumanmeri

text: Raumanmeri on Rauman edustalla sijaitseva merialue, joka on osa Selkämerta. Raumanmeren rannikolla, Otanlahdella, järjestettiin vuosina 1999–2007 Raumanmeren Juhannus -musiikkifestivaalit.


title: Raumanmeri

text: Merenkurkun eteläpuolella olevan Pohjanlahden osan (Selkämeren) nimi on perinteisesti ollut Raumanmeri.


title: Raumanmeri

text: Näin historialliset lähteet 1700-luvulta: Rovasti Frosterus julkaisi 27. toukokuuta 1736 tiedon, että Pohjanlahden eteläpuolta noin 60 meripeninkulman laajuudelta kutsutaan Raumanmereksi. Sven Mellenius mainitsee julkaisussaan vuodelta 1770, että Rauma on saanut nimensä sen edustalla olevasta Raumanmerestä.


title: Raumanmeri

text:
Myös 1800-luvulla julkaistuissa kirjoissa puhutaan vain Raumanmerestä:
Ahvenanmaan saarien ja Pohjoisen Merenkurkun välillä, eli siinä Pohjanlahden osassa, jota sanotaan Raumanmereksi ...
...tämän meren eteläistä ja avarampaa puolta, Raumanmerta kohden leviää Suomen länsiranta 30:n penikulman... (Suomen Maantiede Kansalaisille)
...he kulkivat pitkin Suomenmaan etelärannikkoa Raumanmeren seuduille...(Y.Koskinen: Suomen Kansan Historia)
Raumanmereksi sanotaan sitä Pohjanlahden osaa, joka huuhtelee Satakunnan rannikkoa (Maamme-kirja)
Myös Elias Lönnrotin Suomalais-Ruotsalainen sanakirja tuntee Raumanmeri-nimityksen.


title: Raumanmeri

text: Selittämättömästä syystä nimi Raumanmeri alkoi muuttua Selkämereksi. Karttoihin ilmestyi Raumanmeren ohella ensin suluissa nimi Selkämeri. Sitten sulut poistuivat, nimi vahvistui ja syrjäytti lopulta kokonaan Raumanmeren.


title: Raumanmeri

text: 1900-luvun alun "Tietosanakirjassa" pidetään Raumanmeri-nimitystä yleisempänä, joskin siinä jo todetaan, että ”kirjallisuudessa joskus nimitetään Pohjanlahden eteläosaa Selkämereksi”. Myös "Pieni tietosanakirja" 1920-luvulta asettaa Raumanmeri-nimityksen Selkämeren edelle.


title: Raumanmeri

text: Raumalla nimenmuutosta ei ole katsottu suopein silmin. Vuonna 1933 Rauman kaupunginhallitus kääntyi Suomen Maantieteellisen seuran puoleen ja pyysi sitä puuttumaan asiaan. Vastauskirjeessään Seura lupasi tehdä voitavansa. Mitään ei kuitenkaan tapahtunut. Vuonna 1944 yritettiin uudestaan. Nyt muutospyyntö osoitettiin suoraan Valtioneuvostolle. Tälläkin kerralla turhaan. Selkämeri on vakiintunut kaikkiin karttoihin Pohjanlahden keskiosan nimityksenä. Kuitenkin myös Raumanmeri elää, vaikkakin kituliaasti. 2000-luvulla Varsinais-Suomen ja Satakunnan rannikolle on ryhdytty suunnittelemaan uutta kansallispuistoa, jolle on ehdotettu nimeä Raumanmeren kansallispuisto.


title: Excalibur (sarjakuva)

text: Excalibur on Marvel Comicsin sarjakuva, jonka tapahtumat sijoittuvat Isoon-Britanniaan. Se kertoo Excalibur-nimisestä supersankariryhmästä. Osa ryhmän hahmoista on lainattu Ryhmä-X -sarjakuvasta. Yksi näistä Ryhmä-X'n jäsenistä on Kolossi. Toinen melko tunnettu hahmo on Kapteeni Britannia. Alkuperäinen ryhmä koostuu kuitenkin seuraavista henkilöistä Varjokissa, Painajainen, Rachel Summers alias Feeniks, Meggan ja Kapteeni Britannia. Ensimmäinen Suomeen rantautunut Excalibur -lehti ilmestyi 1991. Sitä ei tullut muutamaa numeroa enempää, mutta lehden kotimaassa Amerikassa ryhmää käsiteltiin syvemminkin.


title: Excalibur (sarjakuva)

text: Excaliburia kuvittamassa oli Alan Davis ja tarinankertojana toimi Chris Claremont


title: Armoton

text: Armoton ("Unforgiven") on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut Clint Eastwoodin ohjaama lännenelokuva.


title: Armoton

text: Armoton merkitsi Eastwoodin hyvästejä pyssysankarin hahmolle. Sen jälkeen ohjaaja-näyttelijä alkoi hakea sankaruutta arjesta ja ihmissuhteiden kuvaus tuli entistä tärkeämmäksi.


title: Armoton

text: Eastwood näyttelee "Armottomassa" pienen sikatilan omistavaa kahden lapsen yksinhuoltajaksi jäänyttä entistä väkivaltarikollista William Munnya, joka lähtee vielä kerran kostoretkelle erään pikkukaupungin prostituoitujen maksamien palkkiorahojen houkuttamana. Kaksi miestä oli pahoinpidellyt prostituoitujen kollegan muun muassa viiltelemällä tämän kasvoja. Hänet houkuttelee tehtävään Schofield Kidiksi itseään kutsuva, revolverisankarin mainetta havitteleva likinäköinen nuorukainen (Jaimz Woolvett), joka tuntee hänen vanhan maineensa. Munny epäröi ja lupaa palata asiaan. Raha houkuttaa, ja hän puhuu mukaan vanha kaverinsa Ned Loganin (Morgan Freeman). He käyvät hakemassa Schofield Kidin.


title: Armoton

text: Miehet saapuvat Big Whiskey -nimiseen kaupunkiin, jossa valtaa pitää šeriffi "Little Bill" Daggett (Gene Hackman), joka hakkaa ja karkottaa Munnyn kaupungista. Kolmikko löytää toisen prostituoidun pahoinpitelijöistä ja tappaa hänet. Tehtävästä vetäytynyt Ned jää kiinni, ja sheriffi ruoskituttaa hänet hengiltä. Kid ja Munny eivät kuitenkaan anna periksi, vaan metsästys jatkuu. Lopulta Kid ampuu toisen etsityistä istumassa haisevassa ulkokäymälässä housut kintuissa. Hän tunnustaa, ettei väitteistään huolimatta ole ennen ampunut ketään ja ilmoittaa ettei ammu toiste.


title: Armoton

text: Yksi ilotytöistä tuo rahat Kidille ja Munnylle kertoen samalla, että šeriffi on tappanut Nedin ja tämän ruumis on näytteillä saluunnan edessä. Munny lähettää Kidin rahojen kanssa Nedin vaimon luo viemään miehen osuutta ja lähtee itse kostamaan.


title: Armoton

text: Munny menee haulikon kanssa saluunaan, jonka kuistilla Nedin ruumis on pystyyn nostetussa ruumisarkussa. Munny ampuu ensin aseettoman saluunanomistajan, koska tämä on syyllinen Nedin ruumiinhäpäisyyn. Saluunassa seuraa tulitaistelu, jossa Munny surmaa useita vastustajia, myös šeriffi Daggettin. Munny ratsastaa pois ja käskee piileskeleviä kaupunkilaisia hautaamaan Nedin kunniallisesti, tai muuten hän palaa kostamaan.


title: Armoton

text:
Oscarit
Ehdokkuudet:


title: Excalibur

text: Excalibur () on kelttiläisessä tarustossa taikamiekka, jonka vain kuningas Arthur kykeni vetämään kivestä. Se että hän kykeni tähän, paljasti että hänet on määrätty Britannian kuninkaaksi. Sekä miekalla että huotralla uskottiin olevan maagisia ominaisuuksia. Excalibur esiintyy jo varhaisessa Arthur-mytologiassa, walesilaisissa taruissa miekan nimi on "Caledfwlch". Geoffrey Monmouthilainen puolestaan kutsui miekkaa nimellä "Caliburnus", ja sen esikuva on ilmeisesti irlantilaisten legendojen "Caladbolg"-miekka.


title: Excalibur

text: Joissakin Arthurista kertovissa tarinoissa Excalibur on sama miekka, jonka Arthur vetää nuorena kivestä, mutta useimmissa tarinoissa kyseessä on kuitenkin eri miekka. Monissa tarinoissa Arthur saa Järven neidolta uuden miekan huotrineen sen jälkeen, kun hänen kivestä vetämä miekkansa on hajonnut. Arthurin kuoltua Sir Bedivere palauttaa miekan Järven neidolle, koska Arthur oli näin käskenyt.


title: Excalibur

text: Geoffreyn mukaan miekka oli taottu myyttisellä Avalonin saarella.


title: Hammer Film Productions

text: Hammer Film Productions on brittiläinen elokuvatuotantoyhtiö, joka perustettiin alun perin 1934, mutta keskeytyksettä se toimi vuosina 1948-1979. Hammer tuli kuuluisaksi kauhuelokuvistaan, joita se tuotti 1955-1976. Hammer onkin Universalin ohella yksi merkittävimmistä kauhuelokuvien tuotantoyhtiöistä. Kauhuelokuvien lisäksi se tuotti myös trilleri- ja tieteiselokuvia ja alkuvuosinaan myös komedioita.


title: Hammer Film Productions

text: Enrique Carreras ja James Hinds perustivat Hammer Filmsin 1934. Carreras oli syntynyt Espanjassa ja muuttanut Englantiin, jossa hän perusti elokuvateatteriketjun ja elokuvien levitysyhtiön Exclusive Filmsin. Hinds puolestaan oli vaudeville-esiintyjä, jonka "Hammer and Smith" -esityksestä uusi tuotantoyhtiö sai nimensä. Hammerin ensimmäinen elokuva "The Public Life of Henry the 9th" valmistui seuraavana vuonna. Hammer ehti tuottaa vain kuusi elokuvaa ennen kuin se ajautui konkurssiin 1937. Tunnetuimpia Hammerin tämän kauden elokuvista lienevät "The Mystery of the Marie Celeste" (1936), jonka pääosaa esitti Bela Lugosi, ja "Vapauden laulu" (1936), jonka pääosaa näytteli Paul Robeson.


title: Hammer Film Productions

text: Carrerasin ja Hindsin Exclusive-levitysyhtiö jatkoi edelleen toimintaansa. Heidän poikansa James Carreras ja Anthony Hinds tulivat mukaan yhtiön toimintaan 1939 ja Jamesin poika Michael Carreras 1943. He joutuivat kuitenkin kaikki suorittamaan sotapalveluksensa ja Exclusive aloitti elokuvien tuotannon vasta sodan jälkeen ja ensimmäinen teattereihin saapunut elokuva oli "River Patrol" 1948. Exclusive rekisteröi Hammer Film Productionsin uudelleen helmikuussa 1949.


title: Hammer Film Productions

text: Hammerin ja Exclusiven merkittäviä hankintoja 1950-luvulla olivat yhteistyösopimus Robert Lippert Productionsin kanssa, jonka ansiosta Hammer pystyi palkkaamaan hiipuvia yhdysvaltalaisia tähtiä elokuviensa pääosiin. Se helpotti pääsyä Yhdysvaltojen elokuvamarkkinoille. Toinen merkittävä aluevaltaus olivat oikeudet BBC:n kuunnelmiin, joista se teki monia elokuvasovituksia.


title: Hammer Film Productions

text: Hammer oli jo sovittanut elokuviksi erinäisiä BBC:n kuunnelmia, kunnes he saivat oikeudet "The Quatermass Experiment" -kuunnelmaan, johon perustuva Quatermass (1955) menestyi yllättäen erittäin hyvin. Tuottajat etsivät sen jälkeen muuta hirviöaiheista materiaalia ja päätyivät Mary Shelleyn Frankensteiniin, jonka tekijänoikeudet olivat jo rauenneet. Universal, joka oli tuottanut alkuperäisen Frankenstein-elokuvan uhkasi oikeustoimilla, jos elokuva millään tavalla käyttäisi hyväksi Universalin "Frankensteinia" (mukaan lukien naamiointi). "Frankensteinin kirouksesta" (1957) tuli jättimenestys.


title: Hammer Film Productions

text: "Frankensteinin kirouksen" pääosan esittäjät Peter Cushing ja Christopher Lee nousivat elokuvan myötä tähdiksi ja olivat Hammerin luottonäyttelijöitä vuosien ajan. Niin ikään ohjaaja Terence Fisher ja käsikirjoittaja Jimmy Sangster kuuluivat tämän jälkeen Hammerin vakiotekijöihin.


title: Hammer Film Productions

text: Seuraavana vuonna sama kokoonpano teki Hammerin seuraavan suuren menestyselokuvan "Dracula". Christopher Lee oli tullut jo kuuluisaksi Frankensteinina, mutta Draculana hän jäi elokuvahistoriaan sinä ainoana oikeana Draculana. Hammerin "Draculaa" pidetäänkin yhtenä parhaimmista vampyyrielokuvista. Elokuvasta tuli vielä suurempi menestys kuin "Frankensteinin kirouksesta".