title: Sr1

text: 1970-luvulla tuuletinmoottoreiden vaihdon jälkeen vetureiden ajomoottoreihin lisättiin ylikuumenemisvahti, jolla rajoitettiin ajomoottorivirta noin 60 prosenttiin maksimivirrasta. Tästä seurasi kuitenkin myös vetovoiman rajoittuminen noin 60 prosenttiin, mistä seurasi useita linjalle jääntejä. Sr1-sarja oli aluksi myös hyvin herkkä ”lyömään ympäri”, joten sen toiminta vähänkin liukkaammilla keleillä oli pitkälti hiekoituslaitteiden toimivuudesta kiinni. Ongelmaa saatiin korjattua muutostöillä syöttämällä liikkeellelähdössä vähemmän virtaa etutelille.


title: Sr1

text: Sr1-sarja on edelleen VR:n suurilukuisin sähköveturisarja ja yhä käytössä lähes kaikilla sähköistetyillä rataosilla. Sr1-sarjan päähuoltovarikoksi on muodostunut Kouvola, josta käsin ne huolehtivat niin tavara- kuin henkilöliikenteestäkin varsinkin Itä-Suomen radoilla, joilla suurin sallittu nopeus on yleensä korkeintaan 140 km/h. 1990-luvulta alkaen Sr2-veturit ovat korvanneet Sr1-sarjan kaikkein nopeimmista junista pääasiassa rantaradalla ja pääradalla sekä raskaista tavarajunista Oulun ja Vartiuksen välillä ja kiitotavarajunista Helsingin ja Oulun välillä.


title: Sr1

text:
Sähköistyksen edetessä sähkövetureiden tarve lisääntyy koko ajan, joten Sr1-sarjaa ei voida poistaa käytöstä ennen korvaavan sähköveturisarjan hankkimista. VRO:n vuoden 2007 Vetureiden hylkäys- ja hankinta-aikataulun mukaan Sr1-sarja on tarkoitus poistaa kokonaan vuosina 2014–2024 ja korvaavaa sähköveturisarjaa valmistetaan noin sata kappaletta suurin piirtein samaan aikaan Sr1-sarjan hylkäyksen edetessä. Vuonna 2012 VR käynnisti tarjouskilpailun sähkövetureista, joilla Sr1:t voitaisiin korvata. Joulukuussa 2013 VR-Yhtymä ilmoitti tilanneensa 80 kappaletta Siemensin valmistamaa Vectron-veturia. Tilauksessa on lähes sadan lisäveturin optio. Uuden veturisarjan tunnus on Sr3, ja sen ensimmäiset veturit on otettu käyttöön vuonna 2017.
Sr1 3015 suistui etummaiselta teliltään ajaessaan vuoroa IC 714 auton törmätessä siihen Savon radalla Toivalan Konttihovin tasoristeyksessä 22. helmikuuta 2016 kello 11 jälkeen. Kolme autossa ollutta menehtyi. Veturi hinattiin Siilinjärvelle myöhäisillalla. Rataosa oli normaalikäytössä jo kello 2.10 jälkeen.


title: Sr1

text:
Sr1 3024 + 3061 törmäsivät Oulun Nokelan ratapiha-alueella tyhjiin malmivaunuihin 13.8.2016. Törmäyksen voimasta useita vaunuja ja törmänneen junan veturi sekä vaurioitui että suistui raiteilta. Osa vaunuista kimmahti viereisen raiteen puutavarajunan vaunujen päälle. Onnettomuudessa törmänneen junan kuljettaja loukkaantui lievästi.
Sr1 3090+3081 suistuivat raiteilta Oulussa 10.9.2017. Veturit etenivät hitaasti, mutta tuntemattomasta syystä suistuivat vaihteessa raiteilta katkaisten P263:n matkan. Ensimmäisen veturin molemmat telit ja toisen veturin toinen teli putosi kiskoilta. Vetureiden nosto kesti yli puoli kellonympärystä. Rataosa palautui normaalikäyttöön samana päivänä kello 18:n jälkeen.


title: Sr1

text: Muita tämän veturisarjan onnettomuuksia voi havainnoida esimerkiksi vaunut.org sivustolla.


title: Sr1

text: Kolme Sr1-veturia on hylätty Jokelan, Jyväskylän ja Siuron junaonnettomuuksien seurauksena. Lisäksi sarjalle on sattunut useita vakavia vaurioita:


title: Raahen rata

text: Raahen radalla tarkoitetaan 28 kilometrin mittaista sivurataa Pohjanmaan radan Tuomiojan liikennepaikalta Siikajoelta Raahen keskustaan ja edelleen Rautaruukin terästehtaalle. Rataosalla on nykyisin vain tavaraliikennettä.


title: Raahen rata

text: Alun perin Pohjanmaan rata oli tarkoitus linjata Raahen kautta, mutta tuolloin merkittävä merenkulkukaupunki ei halunnut rahdista kilpailevaa rautatietä kaupunkiin. Pian huomattiin kuitenkin rautatien merkitys sisämaan rahtiliikenteelle, ja Raaheen alettiin suunnitella pistoraiteen rakentamista. Tuolloin perustettiin yksityinen Raahen Rautatieosakeyhtiö, jonka tehtäväksi tuli rakentaa rata Raahesta Lapin asemalle (nykyinen Tuomioja). Rata valmistui vuosina 1898–1899. VR:n omistukseen rata myytiin vuonna 1926. Henkilöliikenne jatkui syksyyn 1966 asti.


title: Raahen rata

text: Rataosan sähköistys on otettu käyttöön vuonna 2001. Sähköistysjärjestelmänä on käytetty 2 × 25 kV -järjestelmää. Osuus on Suomen rataverkon ensimmäinen kyseisellä järjestelmällä sähköistetty osuus.


title: Tripolin kreivikunta

text: Tripolin kreivikunta oli ristiretkivaltio, joka perustettiin ensimmäisen ristiretken jälkeen vuonna 1103. Kreivikunta oli Jerusalemin kuningaskunnan vasalli.


title: Tripolin kreivikunta

text: Kreivikunnan historia alkoi vuonna 1102, kun Toulousen kreivi Raymond IV, yksi ensimmäisen ristiretken keulahahmoista, alkoi sotia Tripolia hallinneita Damaskoksen kalifeja ja sen valtaväestöä alaviitteja vastaan. Lopulta Raymond piiritti muslimijoukot Tripolin kaupunkiin. Sen valtaaminen oli ristiretkeläisille tärkeä tavoite, koska se yhdistäisi eteläpuolellaan olevan ranskalaisten ja pohjoispuolella olevan normannien valtauksen. Se oli myös hedelmällinen ja runsasväestöinen alue. Tripolin valtaus onnistuikin vuonna 1103.


title: Tripolin kreivikunta

text: Raymond kuoli vuonna 1105 ja jätti valtauksensa nuorelle pojalleen Alfonsolle. Poika oli kuitenkin niin nuori että Raymondin serkku Cerdagnen kreivi Vilhelm-Jordan valittiin sijaishallitsijaksi. Toulousen hallitsijana toiminut Bertrand nousi kuitenkin jakamaan valtaa vuonna 1109 hyvän sotamenestyksensä ansiosta. Bertrand sai pian hallita yksin, sillä Vilhelm-Jordan kuoli pari kuukautta tämän jälkeen.


title: Tripolin kreivikunta

text: Vaikka kreivikunnan alue oli vain kapea rannikkokaistale Tripolin ympärillä, sen luonnollisena puolustuslinjana oli vuorijono, joka erotti sen mantereesta. Vuorien välisiin soliin rakennettiin useita puolustuslinnakkeita. Tripolissa tapahtui maanjäristys kesäkuussa 1170 ja useat linnakkeet kuten Krak des Chevaliers, Chastel Blanc ja al-'Ariymah vaurioituivat. Tripolin katedraali tuhoutui. Maanjäristyksestä seurasi myös lyhyt tauko taisteluun, jota Aleppon seldžukkihallitsija Nur al-Din tuolloin kävi kreivikuntaa vastaan.


title: Tripolin kreivikunta

text: Tripolin kreivi Raymond III toimi kahteen otteeseen Jerusalemin kuningaskunnan hallitsijana. Ensiksi nuoren Balduin IV:n holhoojana 1174–1177 ja myöhemmin Balduin V:n 1185–1186. Vaikka kreivikunta säästyi Saladinin valloituksilta Raymond III kuoli pian Hattinin taistelun jälkeen. Hänen seuraajakseen tuli Antiokian ruhtinaan Bohemund III:n poika Bohemund IV. Bohemund III:n kuoleman jälkeen Antiokialla ja Tripolilla oli sama hallitsija vuoteen 1268 asti (paitsi lyhyen ajan vuosina 1216–1219). Mamelukit valtasivat Antiokian vuonna 1268, mutta Tripoli kukistui viimeisenä ristiretkivaltiona vasta vuonna 1289.


title: Tehtaankatu

text: Tehtaankatu voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Jere Juutilainen

text: Jere (Jeremias) Juutilainen (26. kesäkuuta 1889 Suonenjoki – 7. marraskuuta 1949 Lappeenranta) oli suomalainen maalarimestari ja SDP:n kansanedustaja. Valtiopäivillä hän oli vuoden 1936 vaaleista kuolemaansa saakka.


title: Jere Juutilainen

text: Käsityöläiskoulun käynyt Juutilainen toimi maalausliikkeen harjoittajana ja maalarimestarina Lappeenrannassa vuodesta 1907 alkaen kuolemaansa saakka. Saman ajan hän oli Lappeenrannan työväen näyttämön näyttelijä, ohjaaja ja lavastaja.


title: Jere Juutilainen

text: Kunnallispolitiikassa Juutilainen oli Lappeenrannan kaupunginvaltuuston jäsen 1932–1933 ja 1946–1949. Valtuuston varapuheenjohtajana hän toimi 1932.


title: Jere Juutilainen

text: Vuonna 1918 Juutilainen oli Lappeenrannan punakaartin esikunnan talouspäällikkö.


title: Ristiretkivaltio

text: Ristiretkivaltiot olivat valtioita, joita eurooppalaiset perustivat ristiretkien aikana muslimien ja ortodoksien alueille. Ensimmäiset valtiot perustettiin jo vuonna 1098, ja viimeinen niistä tuhoutui vasta vuonna 1522.


title: Ristiretkivaltio

text: Ensimmäisen ristiretken yhteydessä perustetut valtiot:


title: Ristiretkivaltio

text: Kolmannen ristiretken yhteydessä perustettiin Kyproksen kuningaskunta kun Englannin Rikhard I valtasi saaren.


title: Ristiretkivaltio

text: Neljännen ristiretken yhteydessä perustetut valtiot:


title: Alan Rickman

text: Alan Sidney Patrick Rickman (21. helmikuuta 1946 Hammersmith, Lontoo − 14. tammikuuta 2016 Lontoo) oli englantilainen elokuva- ja teatterinäyttelijä sekä ohjaaja, joka näytteli Hollywood-elokuvissa usein roistoa (esimerkiksi läpimurtoelokuvassaan "Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli"). Hän myös näytteli Severus Kalkarosta "Harry Potter" -elokuvissa ja ilkeää Nottinghamin sheriffiä elokuvassa "Robin Hood – varkaiden ruhtinas", josta hän sai Bafta-palkinnon.


title: Alan Rickman

text: Rickman oli mukana lukuisissa elokuvissa romanttisista komedioista draamaan ja toimintaan. Lisäksi hän ohjasi ja käsikirjoitti elokuvan "Talvivieras" (1996, pääosassa Emma Thompson) sekä ohjasi vuonna 2014 ensi-iltansa saaneen elokuvan "The Little Chaos", jonka pääosia esittävät Kate Winslet sekä Alan Rickman itse.


title: Alan Rickman

text: Alan Rickman syntyi Lontoossa vuonna 1946. Hänellä oli irlantilaiset ja walesilaiset sukujuuret, ja hänen vanhempansa olivat tehdastyöläinen Bernard ja tämän vaimo Margaret. Alan kasvoi kolmen sisaruksensa kanssa Actonin alueella Länsi-Lontoossa.


title: Alan Rickman

text: Rickman opiskeli graafista suunnittelua Chelsea College of Art and Designissa ja Royal College of Artissa. Hän piti kolmen vuoden ajan kolmen ystävänsä kanssa Notting Hillissä graafista suunnittelua tekevää yritystä, kunnes vuonna 1972 hän aloitti opiskelut Royal Academy of Dramatic Artissa.


title: Alan Rickman

text: Rickman herätti ensimmäisen kerran huomiota näyttelijänä vuonna 1976 Birgminghamin laitosteatterissa Ben Jonsonin näytelmässä "The Devil Is an Ass". Tämän jälkeen hän näytteli muun muassa sivurooleissa Royal Shakespeare Companyssä (RSC). Ensiesiintymisensä televisiossa Rickman teki vuonna 1978, kun hän näytteli Tybaltia BBC Television Shakespeare -sarjan jaksossa "Romeo and Juliet".


title: Alan Rickman

text: Rickman pääsi 1980-luvulla RSC:ssä useisiin keskeisiin rooleihin. Hän näytteli muun muassa Thomas Kilroyn irlantilaisessa versiossa Anton Tšehovin "Lokista", Edinburghin festivaaleilla Richard Cranen sovituksessa Fjodor Dostojevskin "Karamazovin veljeksistä" ja Snoo Wilsonin nätytelmässä "The Grass Widow".


title: Alan Rickman

text: Rickmanin läpimurtorooli oli 1985 RSC-tuotannossa "Vaarallisia suhteita", jossa hän esitti seksikstä mutta manipuloivaa ja julmaa Vicomte de Valmontia. Hän toisti roolinsa Broadwayllä ja herätti myös elokuva-alan mielenkiinnon. Ohjaaja John McTiernan pyysi Rickmania näyttelemään rikollisen roolia Bruce Willisin vastanäyttelijäksi elokuvaan "Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli".


title: Alan Rickman

text: Vaikka "Die Hard" teki Rickmanista kansainvälisesti tunnetun elokuvanäyttelijän, hän ei hylännyt kuitenkaan teatteria. Hän näytteli 1991 Edinburghin feistavaaleilla japanilaisen ohjaajan Yukio Ninagawan sovituksessa Kunio Shimizuun näytelmästä "Tango at the End of Winter". Georgian Rustaveli-teatterissa hän näytteli Hamletin roolissa Robert Sturuan ohjauksessa.


title: Alan Rickman

text: Rickman näytteli "Die Hardin" jälkeen muutamissa brittiläisissä elokuvissa. Niistä tunnetuin on Anthony Minghellan ohjaama "Truly Madly Deeply" (1989). Hän voitti Bafta-palkinnon roolistaan Nottinghamin sheriffinä elokuvassa "Robin Hood – varkaiden ruhtinas". Elokuvan pääosassa Robin Hoodina esiintyneen Kevin Costnerin kerrotaan suuttuneen Rickmanin lahjakkuudesta ja vaatineen joidenkin Rickmanin kohtausten poistoa.


title: Alan Rickman

text: Vaikka Rickman tunnetaankin monista elokuvapahisten rooleistaan, hän teki myös useita monipuolisempia pienen budjetin elokuvia. Näihin kuuluvat muun muassa aisankannattaja elokuvassa "Close my eyes – rakasta minua" (1991) ja kampanjapäällikkö satiirissa "Bob Roberts" (1992). Rickman hylkäsi myös tarjouksen pääpahiksen roolista James Bond -elokuvassa "007 ja kultainen silmä" ja teki sen sijaan ensiohjauksensa "Talvivieras".


title: Alan Rickman

text: Rickman näytteli 1995 Christopher Brandonia Jane Austenin romaanista sovitetussa elokuvassa "Järki ja tunteet" ja seuraavana vuonna irlantilaista vallankumouksellista Eamon de Valeraa, josta tulee lopulta Irlannin presidentti, elokuvassa "Michael Collins".


title: Alan Rickman

text: Nuori sukupolvi oppi tuntemaan Rickmanin kahdeksasta Harry Potter -elokuvasta, jossa hän esitti taikajuomien asiantuntijaa Severus Kalkarosta. "Harry Potter ja viisasten kivi" ilmestyi vuonna 2001 ja sarjan kahdeksas elokuva 2011.


title: Alan Rickman

text: West Endiin ja Broadwaylle Rickman palasi 2001 Noël Cowardin näytelmässä "Private Lives". New York Times kutsui Rickmanin suoritusta egomaanisena Elyot Chasena taiturimaiseksi. Vuosina 2005–2006 Rickman ohjasi näytelmän "My Name Is Rachel Corrie" Royal Courtissa, Edinburghin festivaaleilla ja Broadwayllä. Hänen viimeiset teatteriroolinsa olivat 2010 Henrik Ibsenin näytelmässä "John Gabrien Borkman" ja Broadwayllä 2011 Theresa Rebeckin näytelmässä "Seminar".


title: Alan Rickman

text: Rickman näytteli 2003 Emma Thompsonin puolisoa Richard Curtisin romanttisessa elokuvassa "Rakkautta vain", 2005 paranoidisen robotin Marvinin ääntä elokuvassa "Linnunradan käsikirja liftareille", 2007 tuomari Turpinia Tim Burtonin elokuvaversiossa "Sweeney Toddista" ja 2010 Kaalimadon ääntä Burtonin elokuvassa "Liisa Ihmemaassa".


title: Alan Rickman

text: Rickman ohjasi 2014 pukudraaman "A Little Chaos", jossa hän itse näyttelijä Ludvig XIV:tä. Hänen viimeiset elokuvansa olivat jännityselokuva "Eye in the Sky" ja "Liisan seikkailut peilimaailmassa", jossa hän toisti Kaalimadon ääniroolinsa.


title: Alan Rickman

text: Rickman tapasi puolisonsa Rima Hortonin Chelsea School of Artissa. He asuivat yhdessä vuodesta 1977, mutta naimisiin he menivät vasta vuonna 2012. Rima Horton oli aktiivinen työväenpuolueen jäsen ja taloustieteilijä.


title: Alan Rickman

text: Alan Rickman kuoli haimasyöpään 69-vuotiaana tammikuussa 2016.


title: Heikki Savolainen

text: Heikki Savolainen on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Panoptikon

text: Panoptikon on filosofi Jeremy Benthamin 1700-luvun lopussa kehittämä vankilatyyppi. Siinä vankeja pystytään tarkkailemaan helposti ilman, että vangit tietävät, milloin heitä tarkkaillaan. Panoptikon-periaatetta on käytetty myös psykiatrisissa sairaaloissa.


title: Panoptikon

text: Panoptikon on monikerroksinen, lieriömäinen rakennus. Sellit on sijoitettu kerroksiin rakennuksen ulkokehälle, ja niiden keskiosan puoleinen seinä on kokonaan kalteroitu tai muuten läpinäkyvä. Sellikehän sisäpuolella on avoin tila, jonka keskellä, rakennuksen pystyakselin kohdalla, on monikerroksinen tarkkailutorni. Rakennuksen muodon ansiosta tornista nähdään kaikkien sellien perälle asti.


title: Panoptikon

text: Yhdysvaltain viimeinen panoptikon-tyyppinen vankila, Statevillen vankilan F-rakennus, suljettiin vuoden 2016 lopulla. Vankila otettiin käyttöön vuonna 1925, ja sen keskellä oleva torni oli alun perin aseistettu.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Karl Fredrik (Kalle) Wilkama (vuoteen 1919 Wilkman, 27. maaliskuuta 1876 Helsinki – 15. heinäkuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen jalkaväenkenraali. Hän toimi Suomen sotajoukkojen ylipäällikkönä sekä ensimmäisenä puolustusvoimain komentajana nimikkeillä Suomen armeijan päällikkö ja sotaväen päällikkö.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Wilkaman vanhemmat olivat Lopelta kotoisin oleva tiilitehtailija, maanviljelijä ja leastadiolaiskristitty saarnamies Karl Wilkman (ent. Jalaistus) (1844–1914) ja Eeva Wilkman (1850–1928).


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Wilkman syntyi Helsingissä Annankadulla, jossa hän jo nuorena kuunteli isänsä kertomuksia saarnausmatkoistaan ja ennen kaikkea seitsemän vuoden palvelusajastaan Venäjän laivastossa. Annankadulta Wilkmanit muuttivat hänen isänsä itse rakentamaan taloon n:o 7 Ruoholahdenkadulle. Ruoholahdenkadulla Wilkman sai tottua alituisiin rukoushetkiin ja kokouksiin. Wilkmanien perhe muutti vuonna 1886 jo aikaisemmin ostamalleen Åminnen tilalle Espooseen, jonne muurarimestari Wilkman rakensi tiilitehtaan, jonka tuotanto oli 1,7 milj. tiiltä vuodessa. Åminnen tilla harjoitettiin myös maataloutta, johon kaupungissa aikaisemmin asunut Wilkmankin pääsi nyt perehtymään yhdessä nuoremman veljensä Oskarin kanssa (Oskar Wilkman oli myöhemmin Suomen olympiaedustajana ratsastuksessa kaksissa olympialaisissa).


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Wilkman aloitti opintiensä Elli Hertzin valmistavasta koulusta, josta hän siirtyi varsinaiselle koulutielle Suomalaiseen alkeisopistoon (myöh. Suomalainen normaalilyseo), jonka neljänneltä luokalta hän siirtyi opiskelemaan Haminan kadettikouluun, jonne hänet valittiin toisella yrittämällä kesällä vuonna 1891.


title: Karl Fredrik Wilkama

text:
Kadettikoulusta hän valmistui kahdeksan vuoden kuluttua vuonna 1899 ja hänet ylennettiin upseeriksi Venäjän keisarillisen kaartin joukkoihin Pietarhovissa.
Hän opiskeli Pietarin yleisesikunta-akatemiassa josta valmistui 1907 ja palveli sitten ratsumestarina Liettuan Kaunasissa Novorossijskin kaartinrykmentissä.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Ensimmäisen maailmansodan alkuvaiheessa 1914 hän taisteli Itä-Preussin Romintenissa ja toimi muun muassa tiedustelutehtävissä. Hänet palkittiin Pyhän Annan ritarikunnan kunniamerkillä ja ylennettiin everstiksi. Myöhemmin hän komensi ulaanirykmenttiä vetäytymistaisteluissa viheliäisissä oloissa Pripetin soilla, ja toimi edelleen rykmentinkomentajana Bessarabiassa ja kenraali Gustaf Mannerheimin joukoissa Karpaateilla.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Vallankumouksen jälkeen Wilkman palasi Suomeen kesken sisällissodan helmikuussa 1918, onnistui kiertämään punaisesta Helsingistä Kannaksen kautta valkoisten puolelle, liittyi Mannerheimin armeijaan ja johti Länkipohjan taistelussa hyökkäystä kohti Tamperetta ja osallistui Tampereen valtaukseen. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi huhtikuussa 1918.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Kenraalimajuri Wilkman nimitettiin Suomen sotajoukkojen ylipäälliköksi toukokuun lopussa 1918, kun ratsuväenkenraali Gustaf Mannerheim sai pyytämänsä eron tehtävästä. Mannerheimin ero liittyi ulkopoliittiseen saksalaissuuntaukseen, jonka vuoksi hän ajautui erimielisyyksiin Svinhufvudin senaatin kanssa. Wilkmanin ensimmäinen kausi Suomen sotajoukkojen ylipäällikkönä ei kestänyt kuin 2,5 kuukautta, elokuuhun 1918 saakka.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Vasta perustettuun armeijan päällikön virkaan Wilkman tuli vuoden 1919 alussa eroten saman vuoden kesäkuussa. Toisen kerran, nyt Wilkamaksi nimensä muuttaneena hän komensi armeijaa - nimityksenä sotaväen päällikkö - syyskuusta 1919 elokuuhun 1924. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 1922.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Kolmas komentajuuskausi oli 1925-1926, jolloin tasavallan presidentti Lauri Kristian Relander nimitti hänen seuraajakseen Aarne Sihvon. Jalkaväenkenraaliksi Wilkama ylennettiin sotaväen lippujuhlan päivänä 1928.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Wilkama palveli talvi- ja jatkosodan ajan ylipäällikön erityistehtävissä, kiertämässä sairaaloita ja jakamassa kunniamerkkejä. Wilkama oli uskonnollinen mies, joka osallistui aktiivisesti seurakuntatoimintaan Helsingissä. Hän oli Keski-Helsingin seurakunnan kirkkovaltuuston jäsen vuodesta 1932 ja toimi seurakunnassa myös pyhäkoulunopettajana.


title: Karl Fredrik Wilkama

text: Karl Fredrik Wilkaman puoliso vuodesta 1920 oli filosofian maisteri Laina Aili Nikko (1884–1975). Heidät on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.


title: Davy Crockett (pommi)

text: M-388 Davy Crockett oli yhdysvaltalainen taktinen ydinase. Ase perustui uraanin fissioon. Nimensä ase sai villin lännen sankarin Davy Crockettin mukaan. Ase suunniteltiin kylmän sodan aikaan.


title: Davy Crockett (pommi)

text: Davy Crockettissa käytettiin pienintä koskaan valmistettua ydinasetta, räjähdysvoimaltaan 0,02–0,5 kilotonnin W54-ydinkärkeä, mikä vastaa räjähdysvoimaltaan 20–500 tonnia TNT:tä. Kärkeä käytettiin myös hävittäjien ydinkärkisten ohjusten kärkenä. M-388-ammus laukaistiin rekyylittömällä tykillä. Neljän tuuman (102 mm) laukaisimen kantomatka oli noin 2 km ja kuusituumaisen (155 mm) 4 km.


title: Davy Crockett (pommi)

text: Ydinräjähdettä kokeiltiin Operaatio Sunbeamiin liittyneissä: 7. heinäkuuta 1962 Little Feller II -kokeessa Nevadan koealueella ja koko asetta 17. heinäkuuta Little Feller I -kokeessa, jossa se laukaistiin 2,7 km päähän.


title: Davy Crockett (pommi)

text: Ase suunniteltiin käytettäväksi mahdollisessa konfliktissa Neuvostoliittoa vastaan kuten muukin Yhdysvaltojen kylmän sodan aikainen ydinasetuotanto. Toisin kuin ydinaseet yleensä, Davy Crockettia ei laukaistu ohjuksella tai pudotettu pommikoneesta, vaan ammuttiin kranaatinheittimellä. Asetta oli tarkoitus käyttää Saksojen rajalla, ja se suunniteltiin erikoisjoukkojen, maahanlaskujoukkojen, nopean toiminnan joukkojen ja muiden usein yksin toimivien erikoisjoukkojen käyttöön. Keksintö oli sinänsä huono, sillä pommi olisi altistanut lyhyen kantamansa vuoksi vaaraan myös sen laukaisijan.


title: Davy Crockett

text: David ”Davy” Crockett (17. elokuuta 1786 Tennessee – 6. maaliskuuta 1836 Alamo, Texas) oli yhdysvaltalainen kansansankari. Hän syntyi viidentenä John Crockettin ja Rebecca Hawkins Crockettin yhdeksästä lapsesta. Crockett ei käynyt lapsena koulua, vaan oppi lukemaan ja kirjoittamaan vasta aikuisiässä. Hän onnistui kuitenkin värväytymään intiaanitiedustelijaksi kenraali Andrew Jacksonin joukkoihin sotaretkelle creek-intiaaneja vastaan. Myöhemmin hän oli aktiivisesti mukana Yhdysvaltojen politiikassa ja edustajainhuoneen jäsenenä vuosina 1827–1831 ja 1833–1835. Crockett kuoli Alamon taistelussa meksikolaisia vastaan.


title: Davy Crockett

text: Walt Disney tuotti kaksi Davy Crockettista kertovaa elokuvaa vuosina 1955 ja 1956.


title: Eläinoppi (Aristoteles)

text: Eläinoppi ( tai "Historia animalium", ) on Aristoteleen luonnontieteellisiin teoksiin kuuluva eläintiedettä käsittelevä teos. Teos koostuu pitkistä eläinlajien ja niiden anatomian kuvauksista (kreikaksi "historiai").


title: Eläinoppi (Aristoteles)

text: Teokselle ei ole nykyään kovinkaan paljon filosofista merkitystä, mutta se antaa joitakin vihjeitä Aristoteleen omasta elämästä. Tutkijat ovat pitkään yrittäneet antaa tarkkoja ajoituksia Aristoteleen kirjoituksille. "Eläinoppia" tutkiessa on huomattu, että suurin osa siinä kuvatuista merieläimistä on sellaisia, joita löytyy nykyisen Turkin rannikolta. Tämän vuoksi on esitetty, että teos olisi kirjoitettu Aristoteleen ollessa Lesvoksella noin vuonna 343 eaa. Tällöin teos on mahdollisesti syntynyt niin, että paikalliset kalastajat ovat tuoneet hänelle erilaisia mallikappaleita kaloista, ja hän on kirjoittanut ylös niiden ominaisuuksia. Tämä selittäisi teoksen filosofisen latteuden ja melko sekavan luonteen.


title: Aivokurkiainen

text: Aivokurkiainen () on hermoratojen muodostama poikittainen aivojen osa, joka yhdistää vasemman ja oikean aivopuoliskon eli hemisfäärin toisiinsa. Näin se mahdollistaa sen, että molemmat aivopuoliskot voivat vastaanottaa tietoa kummaltakin puolelta ruumista. Jos aivokurkiainen vahingoittuu tai se katkaistaan esimerkiksi vaikean epilepsian hoitamiseksi, myös suurin osa aivopuoliskojen välisistä yhteyksistä katkeaa. Yhteyden katkeamisella voi olla vaikutuksia ainakin tiedonkäsittelyyn ja liikekoordinaatioon. Lisäksi katkaisu voi aiheuttaa vieraan käden oireyhtymän. Kuitenkin muutaman vuoden kuluttua leikkauksesta korvaavat hermoradat ovat ottaneet aivokurkiaisen tehtävät itselleen hoidettaviksi, ja aivopuoliskojen yhteistoiminta palaa lähes ennalleen.


title: Aivokurkiainen

text: Aivokurkiaisen on arvioitu puuttuvan synnynnäisesti 3–7 lapselta 10 000:sta. Ilmiölle on useita syitä, mutta yleensä aivokurkiaisen puuttuminen merkitsee vaikeaa kehitysvammaisuutta.


title: Aivokurkiainen

text: Aivokurkiaisen muokkautuminen on suurimmillaan 7–8-vuotiailla.


title: Aivokurkiainen

text: Tunnetun myytin mukaan naisilla aivokurkiainen olisi suurempi kuin miehillä. Tosiasiassa miesten aivokurkiainen on sekä suhteellisesti että absoluuttisesti suurempi kuin naisten, samoin kuin aivot kokonaisuutena.


title: Jukka Gustafsson

text: Jukka Tapani Gustafsson (s. 2. tammikuuta 1947 Turku) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana vuodesta 1987 asti. Kevään 2011 eduskuntavaaleja seuranneiden hallitusneuvottelujen jälkeen hänet valittiin nimitettäväksi Jyrki Kataisen hallituksen opetusministeriksi. Hän jatkoi opetusministerinä toukokuuhun 2013 asti, jolloin hänen seuraajakseen valittiin aiemmin saman hallituksen asunto- ja viestintäministerinä toiminut Krista Kiuru.


title: Jukka Gustafsson

text: Gustafsson on valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1976. Ennen uraansa kansanedustajana Gustafsson on työskennellyt konepuuseppänä, koulutussuunnittelijana sekä Murikka-opiston rehtorina opiston ensimmäiset kymmenen toimintavuotta (1977–1987).


title: Jukka Gustafsson

text: Nykyisin Tampereella asuva SDP:tä edustava Gustafsson on toiminut eduskunnassa muun muassa työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2003–2007 ja vajaan kahden kuukauden ajan vuonna 2011 sekä suuren valiokunnan puheenjohtajana kuukauden ajan vuonna 2007. Kyseisten valiokuntien puheenjohtajana toimiessaan Gustafsson oli myös puhemiesneuvoston jäsen.


title: Jukka Gustafsson

text: Eduskuntatyöskentelyn lisäksi Gustafsson on toiminut aktiivisesti Tampereen kunnallispolitiikassa. Hän on ollut Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1976. Gustafsson oli Tradeka-yhtymän hallintoneuvoston jäsen kaudella 2004–2008.


title: Jukka Gustafsson

text: Gustafsson oli Suomen Palloliiton varapuheenjohtaja 1991–2006. Vuodesta 1993 hän on toiminut Jalkapallosäätiön hallituksessa. Vuosina 1988–1994 Gustafsson toimi Suomen Palloliiton Tampereen piirin puheenjohtajana.


title: Jukka Gustafsson

text: Jalkapallourallaan Gustafsson pelasi Suomen mestaruussarjassa Tampereen Pallo-Veikoissa 1971. Tätä ennen hän pelasi Turun Pyrkivässä. Peliuransa jälkeen Gustafsson on toiminut Tampereen Pallo-Veikkojen taustavaikuttajana.


title: Jukka Gustafsson

text: Vuonna 2005 Gustafssonille myönnettiin Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun kultainen ansioristi.


title: Seikkailujen maailma

text: Seikkailujen maailma: valiokertomuksia jännityslukemiston alalta -niminen kioskikirjallisuuteen kuuluva lehti ilmestyi lahtelaisen Kanervan kirjapainon julkaisemana vuosina 1937–1963. Vuosina 1947–1948 lehti ilmestyi erillisinä novellikokoelmatyyppisinä julkaisuina (esimerkiksi Seikkailujen sankareita). Seikkailujen maailma julkaisi paljon käännöksinä amerikkalaisia pulp-tyylisiä seikkailutarinoita ja muun muassa ensimmäisen Raymond Chandler -käännöksen.


title: Risto Asikainen

text: Risto Armas Asikainen (s. 20. elokuuta 1958 Nurmijärvi) on suomalainen muusikko, joka on toiminut säveltäjänä, sanoittajana, sovittajana ja tuottajana monien suomalaisten pop-yhtyeiden taustalla.


title: Risto Asikainen

text: Hän on tullut suurelle yleisölle tunnetuksi muun muassa Popstars-ohjelmaformaatista. Asikainen toimi Popstarsin tuomarina, teki Popstars-yhtyeille kappaleita ja tuotti heidän albuminsa.


title: Risto Asikainen

text: Asikainen on tuottanut lukuisia kotimaisia artisteja, kuten Nylon Beatia, Kaija Koota, Dingoa, Arja Korisevaa, Kari Tapiota, Jope Ruonansuuta, Gimmeliä ja Robinia.


title: Risto Asikainen

text: Asikainen on yksi Elements Musicin listoilla olevista kirjoittajista. Hän on menestynyt laulunkirjoittajana myös ulkomailla ja tehnyt yhteistyötä kansainvälisten kirjoittajien ja tuottajien kanssa ympäri maailmaa.


title: Murikka-opisto

text: Murikka-opisto on erityisesti Teollisuusliiton jäsenille, vuodesta 2018 alkaen Teollisuusliiton jäsenille ja organisaatioille, työelämätaitoja ja työyhteisöjen työhyvinvointiin liittyvää koulutusta tarjoava kansanopisto, joka sijaitsee Tampereen Polsossa entisen Teiskon kunnan alueella. Opisto on osa työelämäopistojen ryhmää, johon Murikan ohella kuuluvat Aktiivi-instituutti, Kiljavan Opisto sekä JHL-opisto. Opistojen muodostaman T-opistot ry:n jäseniä ovat lisäksi Työväen Akatemia, Voionmaan koulutuskeskus, Työväen Sivistysliitto, Kansan Sivistystyön liitto sekä Toimihenkilöjärjestöjen Sivistysliitto.


title: Murikka-opisto

text: Murikan tehtävänä on ylläpitää ja kehittää suomalaista sopimusyhteiskuntaa työelämän näkökulmista.


title: Murikka-opisto

text: Metallityöväen Murikka-opisto aloitti Metalliliiton kurssikeskuksena vuonna 1977 ja sai kansanopisto-statuksen vuonna 1980. Ylläpitämislupansa mukaisesti Murikka on työelämän kansanopisto ja sen tehtävänä on tuottaa osaamista erityisesti teollisuusliiton jäsenten edunvalvontaan ja jäsenten työelämään. Opiston koulutuksesta yli 80 % on lyhytkurssimuotoista enintään 10 päivää kestävää koulutusta. Opiston tarjoamia koulutusalueita ovat esimerkiksi luottamusmies- ja työsuojelukoulutukset. Laaja työelämävalmiuksien kirjo näkyy tarjonnassa: tietotekniikkaa, vuorovaikutustaitoja, neuvottelutaitoja ja kirjoittamista. Työhyvinvointikoulutus on noussut opiston koulutustarjontaan usean eri kurssityypin muodossa. Opisto tarjoaa mm. työhyvinvointikorttikoulutusta. Yrityskohtaista koulutusta opisto tekee yritysten kanssa työturvallisuuden, työhyvinvoinnin, organisaation kehittämisen ja työyhteisön yhteistyön alueilla.


title: Murikka-opisto

text: Murikan pedagoginen näkemys nojaa konstruktiivisuuteen ja opiskelijoiden kokemukseen oppimisen välineenä. Opistossa opiskelee vuosittain noin 2 300 ihmistä kaikkiaan noin 130:llä kurssilla. Opiston majoitus- ja ravintolapalveluista vastaa kokoushotelli Murikanranta Oy. Opistoyhteisössä päätoimisia työntekijöitä on 26 ja tuntiopettajia n. 40 henkilöä.


title: Murikka-opisto

text: Metallikielessä murikka tarkoittaa työstämätöntä metallikappaletta, mutta rakennuksena Murikka on ainutlaatuinen, 70-luvun arkkitehtuurin jalostunut näyte, joka kantaa suomalaisen arkkitehtuurin perinteitä.


title: Murikka-opisto

text: Opiston vuonna 1977 valmistuneen arkkitehtonisen teräksen, lasin ja puun sävyttämän rakennuksen ovat suunnitelleet Pekka Helin ja Tuomo Siitonen. Arkkitehdit ovat luonnehtineet rakennuskokonaisuutta "tilaksi, jota valo soittaa". Yhtenäisen rakennuskokonaisuuden ala on 11 150 m² ja tilavuus 47 200 m³. Vuosina 2016-2018 toteutuu mittava perusparannushanke, joka sisältää uuden talotekniikan, sisätilojen peruskorjauksen, pienois-span sekä uuden av-tekniikan ja modernit opetustilat. Opiston tila on alaltaan 63 ha ja kattaa 3,3 km Näsijärven rantaviivaa


title: Murikka-opisto

text: Rehtori on VTM Vesa Holappa 1.1.2018 alkaen. Edellinen rehtori oli YTM Aki Ojakangas vuodet 1992-2017. Häntä ennen rehtorin tointa hoiti YTM Antti Jokinen 1987-1991. Ensimmäisenä rehtorina toimi myöhempi Jyrki Kataisen hallituksen (2011) opetusministeri, YTM Jukka Gustafsson vuosina 1977–1987.


title: Seppo Särkiniemi

text: Seppo Antero Särkiniemi (s. 11. huhtikuuta 1957 Lappajärvi) on espoolainen pappi ja poliitikko. Keskustalainen Särkiniemi on toiminut kansanedustajana vuosina 2003–2007 ja uudelleen vuosina 2010–2011. Kunnallispolitiikassa Espoossa asuva Särkiniemi on toiminut Espoon kaupunginvaltuustossa vuosina 1997–2008 ja kaupunginhallituksessa vuosina 2000–2003. Eduskunnassa Särkiniemi oli ensimmäisellä edustajakaudellaan perustuslakivaliokunnan ja sivistysvaliokunnan jäsen sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan varajäsen.


title: Seppo Särkiniemi

text: Koulutukseltaan Särkiniemi on teologian maisteri ja hänellä on kappalaisen virka Espoon Tuomiokirkkoseurakunnassa. Särkiniemi on naimisissa ja hänellä on vaimonsa Anun kanssa kahdeksan lasta. Hän on uskonnolliselta vakaumukseltaan vanhoillislestadiolainen ja toimii liikkeessä puhujana.


title: Seppo Särkiniemi

text: Särkiniemi asetettiin jälleen ehdolle Uudenmaan vaalipiiristä Keskustan listalta vuoden 2007 eduskuntavaaleihin, mutta jäi varapaikalle. Särkiniemen ohi kiri vajaalla sadalla äänellä Markku Uusipaavalniemi. Syksyllä 2010 Särkiniemi siirtyi varamiehenä kansanedustajaksi Matti Vanhasen jäätyä pois eduskunnasta. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Särkiniemi jäi toiselle varasijalle. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Särkiniemi sai 2 874 ääntä ja jäi ensimmäiselle varasijalle.


title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit (Cupressaceae) on havupuihin kuuluva paljassiemenisten kasvien heimo. Heimoon kuuluu 28–32 sukua ja noin 115–142 lajia, joita esiintyy laajalti sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla. Kaikki heimon edustajat ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Monimuotoiseen heimoon kuuluu sekä maanmyötäisesti kasvavia varpuja että hyvinkin suurikokoisia puita, joiden joukossa ovat sekä maailman suurikokoisin puulaji, mammuttipetäjä, että maailman korkeimmaksi kasvava puulaji, jättiläispunapuu. Sypressikasvien tyypillisiä piirteitä ovat versojen ja puuaineksen tuoksuvuus, kokonaisena lehtineen karisevat versot sekä monimuotoiset lehdet, jotka ovat tyypillisesti nuorilla kasveilla neulasmaisia ja vanhemmiten suomumaisia.


title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Useimmat heimon edustajat ovat ainavihantia, mutta suosypressit ("Taxodium"), deltasypressit ("Glyptostrobus") ja kiinanpunapuut ("Metasequoia") ovat kausivihantia varistaen lehtensä talven tai kuivakauden ajaksi. Useimmat sypressikasvit ovat yksikotisia, jolloin erilliset hede- ja emikukinnot kehittyvät samaan kasviyksilöön, mutta jotkin, kuten monet katajat ("Juniperus"), ovat kaksikotisia, jolloin kukinnot muodostuvat erillisiin hede- ja emikasveihin. Sypressikasvit ovat usein pihkaisia ja tuoksuvia. Pihkatiehyitä on usein sekä varressa että lehdissä.


title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Ne voivat olla puita, pensaita tai varpuja. Suurimmat puista voivat kasvaa yli sadan metrin korkeuteen, ja heimoon kuuluvat sekä korkein tunnettu puuyksilö, yli 115 metriä korkea jättiläispunapuu ("Sequoia sempervirens"), että suurin tunnettu puuyksilö, mammuttipetäjä ("Sequoiadendron giganteum"), jonka rungon tilavuus on yli 1 400 kuutiometriä. Laakakataja ("Juniperus horizontalis") on yksi pienikokoisimmista tunnetuista havupuulajeista. Se on maanmyötäisesti suikertava varpu, joka kasvaa harvoin yli kymmenen senttimetrin korkeuteen.


title: Sypressikasvit

text: Suuret oksat ovat usein joko pystyjä tai vaakasuuntaisesti siirottavia, pienempien oksanhaarojen kasvutapa vaihtelee. Versot voivat olla poikkileikkaukseltaan särmikkäitä, liereitä tai litteitä. Verson pinta on aluksi johteisten lehtikantojen peittämä. Silmut ovat pieniä ja huomaamattomia; ne eivät useinkaan erotu verson kärjen lehtien seasta. Rungon kuori on usein kuituista ja hilseilee tyypillisesti pitkittäisinä säikeinä tai pieninä liuskoina. Sypressikasvit varistavat tavallisesti yksittäisten lehtien sijaan lyhytversoiksi tai lyhythaaroiksi kutsutut sivuversonsa kokonaisina lehtineen.


title: Sypressikasvit

text: Puuaines koostuu pääasiassa putkisoluista eli trakeideista, kuten muillakin havupuilla. Sypressikasveilla putkisolujen seassa on pitkittäistylppysolukkoa sekä usein myös tylppysolukosta koostuvia ydinsäteitä. Yleensä vain yhden solun paksuisia ydinsäteitä esiintyy puuaineksessa useimmilla heimon edustajilla harvakseltaan, mutta esimerkiksi nutkansypressillä ("Cupressus nootkatensis") niitä on säännöllisen tiheässä. Puun vuosilustot eli vuosirenkaat voivat olla toisistaan selkeästi erottuvia tai huomaamattomia. Sydänpuu erottuu monesti selvästi pintapuusta väritykseltään, mutta joillakin heimon edustajilla se saattaa olla huomaamatonta tai puuttua kokonaan.


title: Sypressikasvit

text: Juuristo koostuu tavallisesti sekä suurista puuvartisista juurista että niissä kasvavista ohuista sienijuurista eli mykorritsasta. Sypressikasvien sienijuuret ovat tyypiltään juuriston solujen seinämät läpäiseviä keräsienijuuria eli arbuskelimykorritsaa.


title: Sypressikasvit

text: Lehdet ovat rakenteeltaan yksinkertaisia ja kannaltaan johteisia. Lehtiasento voi olla kierteinen, ristikkäin vastakkainen tai kolmittain säteittäinen. Lehdet ovat usein monimuotoisia siten, että yhdellä kasviyksilöllä esiintyy useaa erilaista lehtimuotoa eri ikävaiheissa tai eri versoissa. Erityisesti nuorten kasvien varhaislehdet ovat usein kapeita ja muodoltaan neulasmaisia tai tasasoukkia. Monilla sypressikasveilla vanhempien kasvien myöhäislehdet ovat lyhyempiä ja muodoltaan suomumaisia. Alaheimoilla Cupressoideae ja Callitroideae litteiden oksanhaarojen ristikkäisesti vastakkaiset suomumaiset lehdet ovat kaksimuotoisia siten, että vastakkaiset lehtiparit muodostavat vuoroin litteän versorangan ylä- ja alapinnalle litteät keskilehdet ja vuoroin rangan laidoille kourumaiset, usein kölilliset laitalehdet.


title: Sypressikasvit

text: Lehdessä on yksi keskellä kulkeva johtojänne ja sitä myötäilevä pihkatiehyt. Monilla lajeilla suomumaisissa lehdissä on lisäksi abaksiaalisella eli versorangasta poispäin osoittavalla pinnallaan pihkanysty, joka erittää kuivumiselta suojaavaa pihkaa lehden pinnalle.


title: Sypressikasvit

text: Suurin osa suvuista on ainavihantia. Yksittäiset lehdet säilyvät tavallisesti oksilla 3–5 vuotta, mutta joissakin tapauksissa jopa 12 vuotta. Kiinanpunapuut, suosypressit ja deltasypressit ovat tavallisesti kausivihantia ja pudottavat sivuversonsa ja lehtensä vuosittain.


title: Sypressikasvit

text: Kukinnot jakaantuvat erillisiin yksineuvoisiin hede- ja emikukintoihin. Sypressikasvit ovat useimmiten yksikotisia, mutta jotkin lajit, kuten monet katajat, ovat kaksikotisia. Kukinnot kehittyvät tavallisesti sivuversojen kärkisilmuista.


title: Sypressikasvit

text: Hedekukinto eli hedekäpy muodostuu kukintorangasta ja siihen kiinnittyneistä hedelehdistä. Hedelehtien asento voi olla kierteinen, ristikkäin vastakkainen tai kolmittainen. Asento on tavallisesti sama kuin hedekävyn tuottavan verson lehtiasento. Hedekukinto on usein hyvin pieni, perätön ja sen hedelehdet ohuita. Kukinnot voivat kasvaa yksittäin tai 2–7 kukinnon ryppäissä. Hedelehdet ovat usein muodoltaan kilpimäisiä. Hedelehdellä on yleisimmin kahdesta kymmeneen, joskus neljätoistakin, siitepölyä tuottavaa pölylokeroa yhdessä tai kahdessa rivissä hedelehden abaksiaalisella pinnalla. Pölylokerot avautuvat pitkittäin. Siitepölyhiukkaset ovat ilmaontelottomia, siivettömiä ja muodoltaan pallomaisia.


title: Sypressikasvit

text: Emikukinto eli varsinainen käpy muodostuu kukintorangasta ja siihen kiinnittyneistä käpysuomuista. Toisin kuin muilla havupuilla, sypressikasveilla käpysuomu muodostuu yhdestä emisuomusta ja yhdestä peitinsuomusta, jotka ovat yhteenkasvettuneet. Käpysuomujen asento voi olla kierteinen, ristikkäisen vastakkainen tai säteittäinen kolmen tai neljän kiehkuroina. Asento on usein sama kuin kävyn tuottavan verson lehtiasento. Kävyt voivat olla perällisiä tai perättömiä. Ne kasvavat tavallisesti yksittäin, mutta voivat myös muodostaa pieniä ryppäitä. Kävyt ovat yleensä rakenteeltaan yksinkertaisia, mutta voivat olla myös puolikerrannaisia. Käpysuomut voivat olla puutuneita tai pehmeitä ja limittäin tai vierilaitaisesti. Ne voivat olla vapaita tai osittain kiinnikasvaneita. Käpysuomut ovat muodoltaan kilpimäisiä, puikeita tai pitkänpyöreitä. Emisuomun kanssa yhteenkasvettuneen peitinsuomun kärjestä muodostuu usein siirottava piikki tai ota käpysuomun keskelle.


title: Sypressikasvit

text: Siemenaiheet kehittyvät peitinsuomun tyvellä sijaitsevan emisuomun hankaan tai kärkeen. Yksi käpysuomu voi tuottaa yhden tai lukuisia siemenaiheita.


title: Sypressikasvit

text: Kävyt ovat yleensä kypsänä osittain tai kokonaan puutuneita, mutta katajien suvun kävyt ovat tavallisesti kypsänä meheviä. Pyöreät ja mehevät kävyt muistuttavat joidenkin kukkivien kasvien marjoja, ja niitä kutsutaankin usein kansanomaisesti katajanmarjoiksi. Siemenet voivat olla siivellisiä tai siivettömiä. Siemenkuoresta kehittyneitä lenninsiipiä voi olla yhdestä kolmeen. Lenninsiivet ovat usein keskenään erikokoisia.


title: Sypressikasvit

text: Itäminen on epigeeistä, mikä tarkoittaa sirkkalehtien olevan yhteyttäviä ja nousevan maan pinnalle. Sirkkalehtiä on yleensä 2–6, mutta suosypresseillä niitä voi olla jopa yhdeksän.


title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat monivuotisia kasveja, jotka voivat elää satoja vuosia. Vanhin tunnettu heimon edustaja on patagoniansypressi ("Fitzroya cupressoides"), jonka iäksi on määritetty 3 622 vuotta. Myös mammuttipetäjästä ("Sequoiadendron giganteum") tunnetaan yli 3 000 vuotta vanhoja yksilöitä. Useat sypressikasvit voivat lisääntyä sekä suvullisesti että suvuttomasti kasvullisesti.


title: Sypressikasvit

text: Heimon suvullisen lisääntymisen kiertoon kuuluu kaikkien siemenkasvien tavoin sukupolvenvuorottelu, jossa varsinainen kasvi eli sporofyytti lisääntyy suvuttomasti tuottamalla kukinnoissaan itiöitä, jotka kehittyvät kukinnon sisällä suvullisesti lisääntyviksi gametofyyteiksi. Sypressikasveilla siitepölyhiukkasen muodostava koirasgametofyytti kehittyy sporofyytin hedekukinnon eli hedekävyn pölylokerossa, kun taas alkiorakon muodostava naarasgametofyytti kehittyy sporofyytin emikukinnon eli kävyn siemenaiheessa.


title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat muiden havupuiden tavoin tuulipölytteisiä. Siitepölyhiukkaset varisevat hedekukinnosta ilmaan tuulen vietäväksi. Emikukinnon paljaat siemenaiheet tuottavat kukin pölytyspisaran. Pölytyspisara on siemenaiheen kärjessä sijaitseva nestepisara, johon tuulen mukana leijailevat siitepölyhiukkaset tarttuvat kiinni. Sypressikasveilla siemenaihe ja sen pyöreä pölytyspisara osoittavat tavallisesti ylöspäin. Sypressikasvin pölytyspisara ei tavallisesti ole kosketuksissa kävyn muihin pintoihin, joten siitepölyhiukkasen tulee osua pisaraan suoraan päätyäkseen siemenaiheelle, toisin kuin monilla muilla havupuilla, joilla erittyvä pölytyspisara saattaa poimia mukaansa kävylle aiemmin laskeutuneita siitepölyhiukkasia. Osuttuaan pisaraan heimolle ominainen ilmaonteloton siitepölyhiukkanen vajoaa pisaran nesteeseen, josta se päätyy siemenaiheen nukellukseen pisaran imeytyessä tai haihtuessa. Pölytys tapahtuu siitepölyhiukkasen laskeutuessa nukelluksen pinnalle, jolloin siitepölyhiukkanen kasvattaa nukelluksen pintakerroksen läpäisevän siiteputken, jota pitkin koirassukusolut siirtyvät alkiorakolle hedelmöittämään naarassukusolua.


title: Sypressikasvit

text: Siemenet kehittyvät hedelmöityksen jälkeen emikukintoon eli käpyyn. Useimmat sypressikasvit ovat tuulilevintäisiä, ja sen vuoksi siemenet ovatkin tyypillisesti lenninsiivellisiä. Joidenkin heimon edustajien siemenet ovat kuitenkin siivettömiä, ja leviävät muilla menetelmillä. Katajat ("Juniperus") ovat eläinlevintäisiä. Katajien siemenet päätyvät lintujen elimistöön kun ne syövät katajien meheviä käpyjä. Siemenet selviävät yleensä linnun ruoansulatuksesta vahingoittumattomina ja leviävät uusille alueille lintujen ulosteiden mukana.


title: Sypressikasvit

text: Monet sypressikasvit voivat lisääntyä kasvullisesti erilaisten leviäimien avulla. Tassilinsypressi ("Cupressus dupreziana") lisääntyy ainutlaatuisesti havupuiden keskuudessa apomiksin avulla.


title: Sypressikasvit

text: Monet sypressikasvit voivat lisääntyä kasvullisesti. Lukuisat heimon edustajat voivat lisääntyä taivukkaista luonnossa maahan taipuneen oksan juurtuessa ja muodostaessa uuden kasviyksilön. Monet heimon edustajat voivat kehittää uusia versoja rungon kuoren alla olevista leposilmuista. Näistä versoista voi muodostua kokonaisia uusia runkoja, ja esimerkiksi punapuulla ("Sequoia sempervirens") leposilmuista kasvavat kanto- ja tyvivesat ovat luonnossa yleisin lisääntymismenetelmä.


title: Sypressikasvit

text: Tassilinsypressi ("Cupressus dupreziana") lisääntyy suvuttomasti apomiksin avulla ainoana tunnetuista havupuista. Lajin lisääntymismuoto luokitellaan koko kasvikunnassa ainutlaatuiseksi koiraspuoliseksi apomiksiksi ( tai "paternal apomixis"). Apomiksissa hedelmöittymätön solu alkaa jakaantua tuottaen siemenen, joka on perimältään täydellinen kopio solun tuottaneesta kasvista. Apomiktisilla koppisiemenisillä kasveilla naarassukusolu jakaantuu siemenaiheen sisällä muodostaen siemenen alkion ilman koirassukusolua, mutta tassilinsypressillä apomiksi seuraa pölytystä, jossa siitepölyhiukkanen päätyy kävyn siemenaiheelle. Siitepölyhiukkanen tuottaa siemenaiheen alkiorakolla koirassukusoluja, jotka alkavat jakaantua alkiorakon sisällä hedelmöittämättä naarassukusolua, ja lopulta siemenen alkio muodostuu jakaantuneesta koirassukusolusta. Siten tassilinsypressin siemenet eivät ole ollenkaan perimältään sukua puulle, jonka kävyssä ne kasvavat, vaan siemenet ovat aina perimältään kopioita siitepölyn tuottaneesta puusta.


title: Sypressikasvit

text: Sypressikasveja elää pohjoisen pallonpuoliskon viileillä, lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla sekä eteläisen pallonpuoliskon lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla. Alaheimot "Callitroideae" ja "Athrotaxidoideae" kasvavat luonnossa vain eteläisellä pallonpuoliskolla ja muut viisi alaheimoa lähinnä pohjoisella pallonpuoliskolla. Kataja ("Juniperus communis") kasvaa 71:llä pohjoisella leveysasteella Norjassa, ristisypressi ("Pilgerodendron uviferum") 55:llä eteläisellä leveysasteella Chilessä ja katajalaji "Juniperus indica" 5 200 metrin korkeudessa Tiibetissä.


title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat havupuihin kuuluvia paljassiemenisiä kasveja. Yleisesti kaikki nykyisin elävät havupuut luokitellaan lahkoon Pinales, mutta sypressikasvien heimo on toisinaan luokiteltu myös erilliseen Cupressales-lahkoon. Sypressikasvien lähimpinä elävinä sukulaisina pidetään marjakuusikasvien (Taxaceae) heimoa. Sypressikasvien heimon tyyppisuku on sypressit ("Cupressus").


title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit jaetaan seitsemään alaheimoon ja 28–32 sukuun. Seuraava kaavio esittää suvut alaheimoineen ja niiden sukulaisuussuhteet. Tähdellä merkittyjä sukuja eivät kaikki tutkijat hyväksy omiksi suvuikseen.


title: Sypressikasvit

text: Ennen 2000-luvun molekyylibiologisia geneettisiä tutkimuksia sypressikasveihin luettiin kuuluvaksi yleensä vain nykyiset alaheimot Cupressoideae ja Callitroideae. Muiden alaheimojen lajit luokiteltiin omaan heimoonsa suosypressikasvit (Taxodiaceae). Lisäksi suosypressikasvien heimoon yleensä luokiteltiin kuuluvaksi varjostinkuusi ("Sciadopitys verticillata"), joka nykyään luokitellaan omaan yksilajiseen heimoonsa varjostinkuusikasvit (Sciadopityaceae).


title: Sypressikasvit

text: Joidenkin fossiileista kuvattujen sukujen, kuten liitukautisista kerrotumista tunnetun suvun "Mesocyparis" tarkkoja sukulaisuussuhteita nykyisiin sukuihin ei ole pystytty määrittämään, eikä näitä sukuja siten ole sijoitettu mihinkään alaheimoon.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimossa Cunninghamhioideae on yksi nykyisin elävä suku. Tunnetut lajit esiintyvät luontaisina Aasiassa. Alaheimon kasvit ovat puita. Myöhäislehdet ovat asettuneet kierteisesti ja kääntyneet kaksirivisesti. Lehdet ovat nahkeapintaisia, jäykkiä ja pitkäsuippuisia. Käpysuomuissa on enemmän kuin kaksi käänteistä siemenaihetta. Sirkkalehtiä on kaksi.


title: Sypressikasvit

text:
Alaheimon ainoa nykyisin elävä suku on keihäskuuset ("Cunninghamia"). Alaheimon lähisukulaisina pidetään lisäksi jurakautisista fossiileista kuvattua sukua "Elatides" sekä liitukautista sukua "Cunninghamiostrobus", mutta näiden tarkkoja sukulaisuussuhteita nykyisin eläviin sukuihin ei tunneta.
Alaheimossa Taiwanioideae on yksi nykyisin elävä suku. Tunnetut edustajat kasvavat luonnonvaraisina Aasiassa. Alaheimon kasvit ovat puita. Myöhäislehdet ovat asettuneet kierteisesti. Käpysuomuissa on kaksi pystyä siemenaihetta. Sirkkalehtiä on kaksi.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimon ainoa nykyisin elävä suku on "Taiwania", johon kuuluu vain yksi nykyisin elävä laji, "Taiwania cryptomerioides". Varhaisliitukautisista fossiileista kuvattujen sukujen "Mikasastrobus" ja "Parataiwania" on lisäksi katsottu kuuluvan alaheimoon, vaikka kummassakin on yhdennäköisyyttä sekä "Taiwanian" että alaheimon "Cunninghamhioideae" kanssa.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimossa Athrotaxidoideae on yksi suku. Kaikki nykyisin elävät lajit esiintyvät luontaisina Australiassa. Alaheimon kasvit ovat puita. Lehdet ovat asettuneet kierteisesti. Kävyt kasvavat yksittäin versojen kärjissä. Käpysuomuissa on 3–6 käänteistä siemenaihetta. Sirkkalehtiä on kaksi.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimon ainoa elävä suku on rusopuut eli tasmanianpunapuut ("Athrotaxis").


title: Sypressikasvit

text: Alaheimossa Sequoioideae on kolme nykyisin elävää sukua. Lajeja esiintyy luontaisena pohjoisella pallonpuoliskolla. Alaheimon kasvit ovat puita. Lehdet ovat asettuneet yleensä vastakkaisesti kiinanpunapuilla ja kierteisesti muilla suvuilla. Käpysuomuissa on 2–12 siemenaihetta. Sirkkalehtiä on 2–5. Kiinanpunapuut ovat kesävihantia, muut suvut ainavihantia.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimon lajit elävät vaihtelevissa elinympäristöissä. Kiinanpunapuu on sopeutunut kosteaan elinympäristöön ja voi kasvaa matalan veden peittämällä maalla. Punapuu ("Sequoia sempervirens") kasvaa kosteissa rannikkometsissä. Mammuttipetäjä kasvaa kuivissa vuoristometsissä ja on sopeutunut toistuviin metsäpaloihin.Alaheimossa Taxodioideae on kolme nykyisin elävää sukua. Lajeja esiintyy luontaisena pohjoisella pallonpuoliskolla. Alaheimon kasvit ovat puita. Lehdet ovat asettuneet kierteisesti. Sugit ovat ainavihantia, muiden sukujen lajit yleensä kausivihantia. Siemenaiheet ovat pystyjä. Sirkkalehtien lukumäärä vaihtelee. Niitä voi olla jopa yhdeksän.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimon lajit ovat sopeutuneet kosteaan elinympäristöön. Deltasypressit ja suosypressit monesti kasvavat ajoittain tai pysyvästi matalan veden peittämällä maalla.Alaheimossa Callitroideae on kymmenen nykyisin elävää sukua. Lajeja esiintyy luontaisena eteläisellä pallonpuoliskolla. Alaheimon kasvit ovat puita tai pensaita. Lehdet ovat tavallisesti asettuneet vastakkaisesti tai säteittäisesti. Myöhäislehdet ovat yleensä johteisia ja suomumaisia.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimon lajeja elää monenlaisissa elinympäristöissä. Patagoniansypressi ("Fitzroya cupressoides") kasvaa ylispuuna lauhkeissa sademetsissä. Sädesypressit ja suvun "Actinostrobus" lajit ovat sopeutuneet kuiviin oloihin. Niiden kävyt ovat usein serotiinisia ja aukeavat vasta metsäpalon kuumentaessa niitä.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimossa Cupressoideae on noin kymmenen nykyisin elävää sukua. Suurin osa alaheimon lajeista esiintyy luontaisena pohjoisella pallonpuoliskolla. Alaheimon kasvit ovat puita tai pensaita. Lehdet ovat asettuneet vastakkaisesti tai säteittäin. Myöhäislehdet ovat yleensä johteisia ja suomumaisia.


title: Sypressikasvit

text: Cupressoideae on sypressikasvien alaheimoista runsaslajisin, monimuotoisin ja laajimmalle levinnyt. Sen ja koko heimon suurin suku on katajat ("Juniperus"), johon kuuluu noin 67 lajia.


title: Sypressikasvit

text: Alaheimoon pidetään kuuluvana kymmentä perinteisesti hyväksyttyä sukua. Näistä suvuista sypressien ("Cupressus") lajeja erotellaan joskus erillisiin sukuihin "Callitropsis", "Hesperocyparis" ja "Xanthocyparis". Lisäksi perinteisesti tunnistettu suku "Fokienia" sisällytetään joskus valesypresseihin ("Chamaecyparis"), koska molekyylibiologiset tutkimukset ovat osoittaneet valesypressien suvun olevan parafyleettinen ilman "Fokieniaa".


title: Sypressikasvit

text: Monet sypressikasvit ovat taloudellisesti arvokkaita puutavaran lähteinä tai koristekasveina. Useat sypressit, valesypressit ja katajat ovat tärkeitä koristepuita, joista on jalostettu tuhansia lajikkeita koristekäyttöön.


title: Sypressikasvit

text: Monien heimon lajien sydänpuu on hyvin lahonkestävää ja soveltuu käytettäväksi ulkorakenteisiin ja -kalusteisiin sekä erityisesti maaperän kanssa kosketuksissa oleviin rakenteisiin, kuten aitojen tolppiin. Monien heimon lajien puuainesta arvostetaan myös sen tuoksun vuoksi. Sypressikasvien puuta käytetään monipuolisesti rakentamiseen, katteisiin, kalusteisiin ja esineisiin lyijykynistä ruumisarkkuihin.


title: Sypressikasvit

text: Useilla heimon edustajilla on perinteisesti ollut kulttuurillista merkitystä ihmisille. Sugi ("Cryptomeria japonica") on Japanin kansallispuu. Neljä Japanin Edo-kauden Kison viidestä pyhästä puusta, joita saatiin kaataa vain ylhäisön käyttöön, on sypressikasveja. Meksikonsuosypressi ("Taxodium mucronatum") on Meksikon kansallispuu. Jättituija ("Thuja plicata") on ollut erittäin tärkeä Pohjois-Amerikan luoteisrannikon alkuperäisasukkaille, jotka perinteisesti valmistivat puun eri osista talonsa, veneensä, käyttöesineitä ja vaatteita.


title: Star Wars: Battlefront

text: Star Wars: Battlefront on Pandemic Studiosin kehittämä ja LucasArtsin julkaisema toimintapeli. Peli julkaistiin syyskuussa 2004 Windowsille, PlayStation 2:lle ja Xboxille. Se on "Tähtien sotaan" perustuva "Battlefieldien" kaltainen pelisarja. Vuonna 2005 pelille julkaistiin jatko-osa "".


title: Star Wars: Battlefront

text: "Star Wars: Battlefrontissa" pelaaja valitsee puolensa, jonka joukkoihin liittyy yksittäisenä sotilaana. Liittolaisina taistelee tavallisten rivisotilaiden lisäksi myös jedejä ja sithejä, kuten Darth Vader ja Luke Skywalker, mutta näillä ei pääse pelaamaan.


title: Star Wars: Battlefront

text: Pelissä on mahdollista ajaa myös yli kolmellakymmenellä erilaisella ajoneuvolla, kuten AT-AT:lla, X-siipisellä ja lumikiiturilla. Verkkopeli pääsee pelaamaan enintään 32 pelaajaa vastaan. Internetistä voi myös ladata lisäkenttiä ja ominaisuuksia, kuten Jabba the Huttin palatsin.


title: Star Wars: Battlefront

text: Alokas pystyy johtamaan yhtä miestä antamalla yksinkertaisia käskyjä. Kersantti johtaa kahta miestä, kapteeni kolmea ja kenraali neljää.


title: S Doradus

text: S Doradus on Linnunradan seuralaisgalaksi Suuren Magellanin pilven kirkkain tähti. Se on eräs kirkkaimmista tunnetuista tähdistä. Se säteilee miljoona kertaa enemmän energiaa kuin Aurinko, mutta etäisyydestä johtuen sitä ei voi havaita paljain silmin. S Doraduksen näennäinen kirkkaus on 8,6–11,7 magnitudia ja absoluuttinen kirkkaus −8,9 magnitudia. Sen etäisyys Maasta on 169 000 valovuotta ja spektrityyppi on A0eq.


title: S Doradus

text: S Doradusta on epäilty kaksoistähdeksi, mutta tätä ei ole voitu todistaa. Se on hyperjättiläinen ja kirkkaitten sinisten muuttujien (LBV) prototyyppi. Samaan luokkaan kuuluvat P Cygni ja Eta Carinae. S Doradus -tyyppinen muuttuja vaihtaa kirkkauttaan hitaasti, mutta välillä tapahtuu voimakkaita, äkillisiä purkauksia. S Doraduksen kaltaiset tähdet ovat massiivisuutensa, 50–120 Auringon massaa, vuoksi harvinaisia. Niiden elinkaari on hyvin lyhyt, vain muutama miljoona vuotta. Tähdestä virtaa ulos voimakas tähtituuli säteilyn aiheuttaman suuren paineen ajamana, ja sama aiheuttanee tilapäiset kaasupurkaukset.


title: Ilkka Järvi-Laturi

text: Ilkka Järvi-Laturi (s. 28. marraskuuta 1961 Valkeakoski) on suomalainen elokuvaohjaaja, jonka tunnetuin teos on vuonna 1999 valmistunut elokuva "History is Made at Night – Historiaa tehdään öisin". Elokuvan pääosassa nähdään Hollywood-tähti "Bill Pullman". Elokuva on kuvattu lähes kokonaan Suomessa, ja se sijoittuu Helsinkiin.


title: Ilkka Järvi-Laturi

text: Ennen edellä mainittua ohjaustaan hän ohjasi elokuvat "Tallinnan pimeys" (1993) ja "Kotia päin" (1989). Hän on myös käsikirjoittanut "Tallinnan pimeys"- ja "Kotia päin" -elokuvien lisäksi "Nuoruuteni savotat" -elokuvan vuodelta 1988. Näytellyt hän on pikkuroolin elokuvissa "Historiaa tehdään öisin", "Nuoruuteni savotat" sekä "Tuntematon sotilas" (1985). Viimeiseksi mainitussa hän toimi myös apulaisohjaajana.


title: Ilkka Järvi-Laturi

text: Hän voitti Jussin parhaasta käsikirjoituksesta vuonna 1990 elokuvasta "Kotia päin". Nykyään hän asuu New Yorkissa.


title: Ilkka Järvi-Laturi

text: Ilkka Järvi-Laturi varttui Valkeakoskella opettajan ja sairaanhoitajan poikana, luki ahkerasti kirjaston kirjoja ja kiinnostui teini-iässä elokuvakerhotoiminnasta. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi 1980 hän pääsi Helsingin yliopistoon opiskelemaan aluksi elektroniikkaa, mutta sitten kirjallisuutta. Parin vuoden kuluttua Järvi-Laturi pääsi Teatterikorkeakoulun näyttelijälinjalle ja vaihtoi sitten Taideteollisen korkeakoulun elokuvaosastolle. Hänen ensimmäinen elokuvansa, 8 millimetrin kaitafilmille kuvattu "Arsenikkia ja wanhoja peniksiä" joutui elokuvatarkastamon kieltämäksi uskonnollisia tunteita loukkaavana.


title: Marion Rung

text: Marion Rung (oikealta nimeltään Marion Evi Munck, o.s. Rung, s. 7. joulukuuta 1945 Helsinki) on suomenruotsalainen iskelmälaulaja. Erityisesti Marion muistetaan menestyksestään Suomen euroviisuedustajana ja kaksinkertaisena Sopotin laulukilpailun voittajana. Marion saavutti 1970-luvulla suosiota Suomen ulkopuolellakin, kun "El Bimbo", "Der Bauer und sein Weibchen" (suom. "Kylähäät") ja "Señorita por favor" nousivat listoille Saksan liittotasavallassa. Vuosina 1961–2015 Marion on levyttänyt omien laskujensa mukaan 396 laulua.


title: Marion Rung

text: Marion Rung osallistui ensimmäisiin iskelmälaulun SM-kilpailuihin vuonna 1961 sijoittuen toiseksi. Samalla hän sai myös levytyssopimuksen Suomen suurimmassa levy-yhtiössä Musiikki-Fazerilla ja ensimmäisestä levytyksestä "Brigitte Bardot" nousi pienoinen hitti. Todellinen läpimurto Suomen iskelmätaivaalle tapahtui kuitenkin keväällä 1962, kun Marion edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa. Ikivihreäksi muodostunut "Tipi-tii" sijoittui seitsemänneksi ja nousi Suomen singlelistan ykköseksi ollen Suomen myydyin äänite useita kuukausia. Samaisena vuonna hitiksi nousi myös "Oi, Jaakko!" ("Amanda").


title: Marion Rung

text: Rung levytti tasaisesti koko 1960-luvun. Laulut olivat oman aikansa viattomia iskelmiä, jotka sopivat nuoren teinitytön esitettäviksi. Jonkinlaisiksi menestyksiksi ylsivät "Pikku rahastaja", "Lady Sunshine ja Mister Moon" ("Lady Sunshine und Mister Moon"), "Sydänkäpynen", "Hei Paula", "Dominicus", "My Boy Lollipop", "Kaiken saan" sekä "Kiva, kiva rakkaus". Toista "Tipi-tiin" kaltaista menestystä ei kuitenkaan syntynyt ja vuosikymmenen lopulla hän päätti panostaa estradiviihteeseen, johon hyvän pohjan olivat luoneet aikaisemmat musikaalivierailut muun muassa Svenska teaternissa. Ensimmäinen ravintolashow nimeltään "Marion on onnellinen" valmistui vuonna 1968.


title: Marion Rung

text: 1970-luvulla alkoi Rungin uusi tuleminen. Hän pudotti taiteilijanimestään sukunimen 'Rung' pois ja alkoi levyttää musiikkia aikuisempaan makuun. Pitkäsoitto nimeltään "Shalom" ilmestyi 1972 ja sisälsi juutalaisia lauluja hepreaksi ja jiddišiksi laulettuna. Marion edusti Suomea toistamiseen Euroviisuissa vuonna 1973 Rauno Lehtisen "Tom tom tom" -kappaleella, jonka kuudes sija oli Suomen viisuhistorian paras vuosikymmeniä.


title: Marion Rung

text:
Marion toi päävoiton Sopotin laulufestivaaleilta vuonna 1974, jolloin länsisaksalainen levytuottaja Gerd Thumser kiinnostui Marionin esiintymisestä ja tarjosi hänelle tilaisuuden levyttää ranskalaisen iskelmän "El Bimbo". Laulu menestyi mukavasti Saksan levylistoilla myyden lähes 100 000 kappaletta. Tästä alkoi Marionin muutaman vuoden Länsi-Saksassa kestänyt ura, joka sisälsi muun muassa lukuisia esiintymisiä Saksan televisiossa ja kuusi singlejulkaisua; muun muassa "Kylähäät" (saks. "Der Bauer und sein Weibchen") ja "Señorita Por Favor". Vuonna 1977 Marion voitti Syksyn Sävel -kilpailun laululla "Rakkaus on hellyyttä" ja vuonna 1980 Marionin esittämä "Hyvästi yö" (engl. "Where Is the Love") voitti Intervision laulukilpailut Sopotissa.
Vaikka Marion 1970-luvulla levytti ja esiintyikin usein Saksassa sekä muualla Euroopassa, oli hänen suosionsa myös Suomessa korkeimmillaan juuri tuolloin. Hänen menestysiskelmiään olivat muun muassa "Turhaan siipi maassa astelin", "Eviva Espanja" ("Eviva España"), "Jokainen päivä on liikaa" ("Killing Me Softly with His Song"), "El Bimbo", "Ding-a-dong", "Silloin" ("Era"), "Pepe", "Nyt huolet pois", "Baby face", "Kylähäät", "Prinsessa" ("Dancing Queen"), "Rakkaus on hellyyttä", "Señorita por favor", "Halleluja" ("Halleluya") ja "Napoleon". 1970-luvulla Marion vastaanotti levytyksistään kahdeksan kultalevyä ja yhden timanttilevyn. Muutamista hiteistä tehtiin versiot myös saksaksi ja englanniksi. 1970-luvun lopulla englantilaismuusikko Alan David tuotti Marionin englanninkielisen "Love is" -albumin, jonka laulajatar levytti Lontoossa.


title: Marion Rung

text: Rung voitti siis toistamiseen Sopotin laulukilpailut vuonna 1980, mutta muuten 1980-luku oli uralla hiljaisempaa aikaa johtuen muun muassa perhesyistä. Levytyksiä syntyi kuitenkin tasaiseen tahtiin, esimerkiksi toinen juutalaisia lauluja sisältänyt pitkäsoitto nimeltään "Rakkaimmat lauluni". Myös Espoon Tapiola-salin konsertti 1989 äänitettiin pitkäsoitolle nimeltään "Marionin konsertti". 1980-luvun menestysiskelmiä olivat muun muassa "Hyvästi yö" ja "Mirjamin valssi".


title: Marion Rung

text: 1990-luvulla Marion alkoi levyttää tanssittavaa iskelmämusiikkia ja levyt alkoivat taas myydä paremmin. 1990-luvun suosikkeja olivat muun muassa "Nuo silmät", "Mua pidä lähelläs", "Niinkuin viiva vedessä" ja "Lupaus". 1989 Marion valloitti Helsingin Kaivohuoneella "Suuri musikaalishow" -esityksellä, jossa mukana oli myös StepUP-tanssiryhmä. Kesällä 1994 oli vuorossa kesäteatterivierailu Porin Kirjurinluodolla musikaalissa "Rakastettu Johansson". 50-vuotisjuhlakiertue käynnistyi 1995 ja Finlandia-talon konsertti televisioitiin. 1999 Marion osallistui pitkästä aikaa Syksyn Sävel -kilpailuun kappaleella "Oven aukaisin".


title: Marion Rung

text: 2000-luvulla Rung oli mukana Leidit Lavalla -kokoonpanossa Katri Helenan, Paula Koivuniemen ja Lea Lavenin kanssa. Loppuunmyytyjen jäähallikonserttien lisäksi hän vastaanotti pitkästä aikaa kultalevyn albumista "Leidit levyllä". Vuonna 2001 Rung juhlisti uraansa kiertueella "40 vuotta laulun voimaa". Hän vastaanotti Iskelmä-Finlandia-palkinnon ja Erikois-Emman vuonna 2002. Rung palkittiin merkittävälle suomalaiselle naisartistille myönnettävällä Anna-Liisa-palkinnolla vuonna 2005 ja häneltä julkaistiin elämäkerta "Minä ja Marion". Vuonna 2007 oli vuorossa Kullervo Linna -palkinto tunnustuksena ansioista suomalaisen iskelmä- ja tanssimusiikin edistäjänä. Vuonna 2011 Marion vietti 50-vuotistaiteilijajuhlaa, esiintyen 15 eri paikkakunnalla ympäri Suomea alkaen 8. lokakuuta 2011 Lahden Sibeliustalosta. Marion sai suurimman osan kultalevyistä 1970-luvulla, kun kahdeksan levyä ylitti kultarajan ja yksi jopa timanttirajan. 2000-luvulla Marion sai kultaa yhdessä leidien kanssa, kun heidän albuminsa myynti ylitti kultarajan ja vuonna 2009 Marion sai pitkästä aikaa julkaisemastaan uudesta albumista, "Elämän voimaa", kultalevyn. Marionin hittejä ovat mm. ”El Bimbo”, ”Tipi-tii”, ”Rakkaus on hellyyttä”, ”Tom tom tom”, ”Eviva Espanja” ("Eviva España"), ”Señorita Por Favor”, ”Nuo silmät”, ”Lupaus”, ”Mirjamin valssi”, ”Elämän voimaa”, ”Kylähäät”, ”Napoleon”, ”Oi Jaakko!" ("Amanda"), ”Prinsessa” ("Dancing Queen") ja ”Baby Face”.


title: Marion Rung

text: Marionin äiti Rosa Rung (k. 2012) esiintyi laulajana 1940-luvulla taiteilijanimellä Rosie Andrew muun muassa Olavi Virran kanssa.


title: Marion Rung

text: Hänellä on vuonna 1982 syntynyt tytär Nina. Rungin kaksi aiempaa avioliittoa päättyi avioeroon. Hänen monivuotinen kihlattunsa Tapani Jaakkola menehtyi vaikeaan sairauteen lokakuussa 2006. Keväällä 2011 Rung solmi kolmannen avioliittonsa Kalle Munckin kanssa. Taustaltaan Rung on juutalainen.


title: Westminster Abbey

text: Westminster Abbey on goottilaistyylinen kirkko Westminsterissä Lontoossa. Kirkko on toiminut perinteisenä Englannin kuninkaallisten kruunajaisten ja hautajaisten paikkana. Westminster Abbey, Westminsterin palatsi ja St. Margaret's -kirkko muodostavat Unescon maailmanperintökohteen.


title: Westminster Abbey

text: Perimätiedon mukaan paikalle perustettiin ensimmäinen pyhäkkö vuonna 616 kalastajan nähtyä näyn Pyhästä Pietarista. Tämä on epävarmaa, mutta paikalla oli varmuudella benediktiinimunkkien yhteisö jo ennen kuin Edvard Tunnustaja alkoi rakennuttaa kirkon ensimmäistä, romaanista tyyliä edustanutta versiota noin 1045–1050. Se vihittiin käyttöön 28. joulukuuta 1065 hetki ennen Edvard Tunnustajan hautajaisia ja Harald II:n kruunajaisia.


title: Westminster Abbey

text: Henrik III määräsi kirkon rakennettaviksi uudestaan goottilaistyyliseksi. Työ jatkui kolme vuosisataa 1247–1517. Nicholas Hawksmoorin suunnittelemat kaksi läntistä tornia rakennettiin vuosien 1722 ja 1745 välillä. Ne ovat varhaisia esimerkkejä uusgotiikasta. Kirkon 900-vuotisjuhlia vietettiin 28. joulukuuta 1965.


title: Westminster Abbey

text: Vuonna 1066 pidettyjen Haraldin ja Vilhelm Valloittajan kruunajaisten jälkeen kaikki Englannin monarkit on kruunattu Westminster Abbeyssä (lukuun ottamatta Jane Greytä, Edvard V:tä ja Edvard VIII:ta, joita ei kruunattu). Westminster Abbey toimi myös kuninkaiden hautapaikkana 1700-luvun alkuun ja Yrjö II:n aikaan asti, josta lähtien monarkit on haudattu Windsorin linnan kappeliin. Myös sitä ennen joitakin huomattavia kuninkaita kuten Henrik VIII ja Kaarle I haudattiin Windsoriin.


title: Westminster Abbey

text: Westminster Abbey on tunnettu etenkin hautakirkkona, ja viimeisen leposijan saaminen sieltä on ollut erityinen kansallinen kunnianosoitus. Kirkossa lepäävät muun muassa valtiomiehet William Ewart Gladstone, William Pitt vanhempi ja William Pitt nuorempi, säveltäjä Georg Friedrich Händel sekä tiedemiehet Charles Darwin, Isaac Newton, Stephen Hawking ja David Livingstone. Kirkon kuuluisin nähtävyys on kuitenkin Poet’s Corner eli runoilijoiden nurkkaus, jonne on haudattu englantilaisen kirjallisuuden suurimpia nimiä, muun muassa Robert Browning, Geoffrey Chaucer, Charles Dickens, Thomas Hardy, Samuel Johnson, Rudyard Kipling ja Alfred Tennyson. Lisäksi Poet’s Cornerissa on muistomerkkejä muualle haudatuille kirjailijoille, kuten William Shakespearelle ja lordi Byronille.


title: Westminster Abbey

text: Englannin tasavallan perustaja, lordiprotektori Oliver Cromwell haudattiin Westminster Abbeyyn 1658. Kolme vuotta myöhemmin, kun monarkia oli palautettu, Cromwellin ruumis poistettiin kirkosta ja revittiin kappaleiksi.


title: Hyperjättiläinen

text: Hyperjättiläinen on hyvin kirkas tähti, joka on jopa 100 kertaa Aurinkoa massiivisempi. Hyperjättiläisten absoluuttinen kirkkaus on välillä −7,0 … −11,0, eli ne ovat ylijättiläisiä kirkkaampia ja kuuluvat luminositeettiluokkaan 0 (joskus merkitään myös Ia*). Vastaava luokka ylijättiläiselle on I.


title: Hyperjättiläinen

text: Hyperjättiläisten lämpötilat ovat 3 500–35 000 K. Niiden arvioidaan elävän noin 2 miljoonaa vuotta ennen kuin niiden polttoaine loppuu ja ne tuhoutuvat hypernovaräjähdyksessä, jolloin niiden sisin osa romahtaa ehkä mustaksi aukoksi. Tunnettuja hyperjättiläisiä ovat Eeta Carinae, Pistoolitähti ja S Doradus.


title: Hyperjättiläinen

text: Hyperjättiläiset ovat useimmin punaisia tai sinisiä. Keltaisissa hyperjättiläisissä on epävakaisuuksia, joiden takia tämä tähtityyppi on herkkä tuhoutumaan. Klassinen esimerkki keltaisesta hyperjättiläisestä on Rho Cassiopeiae.


title: Ritva Oksanen

text: Ritva Annikki Oksanen (o.s. Piilikangas; s. 16. kesäkuuta 1939 Vaasa) on suomalainen näyttelijä ja laulaja.


title: Ritva Oksanen

text: Ensimmäisen teatteriroolinsa Ritva Oksanen teki Jyväskylän Huoneteatterissa vuonna 1957, minkä jälkeen hänet on nähty näyttämöillä ympäri Suomea. Oksasen tulkintoja ovat olleet muun muassa Maria Callas (Mestariluokka), Marlene Dietrich, Medeia ja musiikilliset koosteohjelmat "Korva elämän kyljessä" ja "Ei koske minua - vai koskeeko".


title: Ritva Oksanen

text: Oksanen on tehnyt useita televisiorooleja, "Elämänmenon" Eila Nieminen on yksi Oksasen tunnetuimmista televisiorooleista. Muita Ritva Oksasen sarjoja televisiossa ovat olleet muun muassa "Pesärikko", "Kohtaamiset ja erot", "Konstan pylkkerö", "Pimeän hehku", "Elämän suola" sekä "Pieni pala Jumalaa".


title: Ritva Oksanen

text: Oksanen on myös tunnettu omista laulua, lausuttua runoutta ja proosaa sisältävistä tuotannoistaan, joista viimeisin on nimeltään "Elämän sirkus". "Elämän sirkuksella" Oksanen juhlisti 40-vuotista taiteilijauraansa vuonna 2003.


title: Ritva Oksanen

text: Esikoislevytyksensä "Maria Isabel" Oksanen teki Ossi Ahlapuron kanssa vuonna 1970. Hän oli mukana Eurovision laulukilpailun Suomen karsinnassa vuonna 1974 kappaleella "Musta tango" sekä Syksyn Sävelessä vuonna 1971 kappaleella "Tuli mies" ja vuonna 1972 kappaleella "Aikeet arvaan". Vuonna 1979 hän edusti Suomea Sopotin laulufestivaaleilla kappaleella "Tuulessa soitto sousi".


title: Ritva Oksanen

text: 1980-luvulla Oksanen teki henkilökohtaisen uskonratkaisun kärsittyään alkoholismista ja on tehnyt sen jälkeen myös hengellisiä produktioita.


title: Suicidal Tendencies

text: Suicidal Tendencies on vuonna 1980 Venicessä, Los Angelesissa perustettu skate punk/thrash/speed metal -yhtye. Yhtye äänestettiin huonoimmaksi yhtyeeksi Flipsidessa jo perustamisvuonnaan. Myöhemmin yhtye alkoi kuitenkin saada isompia keikkoja. Suicidal Tendencies on myös vaikuttanut osittain varhaisen metalcoren kehitykseen.


title: Suicidal Tendencies

text: Yhtye sai huomiota ympäri Yhdysvaltoja jo ensilevynsä aikoihin, kun FBI puuttui levyn sanoituksiin, erityisesti ”I shot Reagan” -kappaleeseen, jonka nimi muutettiin levyn myöhemmissä painoksissa ”I shot the Devil” -muotoon. Yhtyeen epäiltiin myös sekaantuneen jengeihin, mikä aiheutti soittokiellon Los Angelesissa vuoteen 1991 saakka ja seuraavan levyn julkaisun siirtymisen vuoteen 1987.


title: Eeta Carinae

text: Eeta Carinae ("η Car" tai "η Carinae") on hyvin kirkas tähtijärjestelmä Kölin tähdistössä. Eeta Carinaen tähtijärjestelmän arvioidaan koostuvan kahdesta tähdestä; siihen kuuluu suuri hyperjättiläinen, muuttuva tähti Eeta Carinae A ja kuumempi sekä kirkkaampi ylijättiläinen, Eeta Carinae B. Eeta Carinaen etäisyys Maasta on noin 7 500 valovuotta, ja sen näennäinen kirkkaus on noin 5,5 magnitudia. Tähtijärjestelmää ympäröi Homunculus-sumuksi nimetty emissiosumu.


title: Eeta Carinae

text: Eeta Carinae on epävakaa ja menettää massaansa nopeasti aurinkotuulen muodossa (massakato vastaa noin 500 Maan massaa vuodessa). Sen arvellaan räjähtävän supernovana tai hypernovana noin 10 000−20 000 vuoden kuluttua.


title: Eeta Carinae

text: Ei ole varmaa, tunnettiinko Eeta Carinaeta muinaisten kulttuurien tähtitieteessä. On olemassa sumerilainen myytti muuttuvan ”Ea-tähden” noususta noin 3000-luvulla eaa. Kyseessä olisi voinut olla esimerkiksi tähden kirkastuminen tai purkaus. Tiedetään, että Eeta Carinae oli nähtävissä Persianlahden alueella, myös Sumerissa, näihin aikoihin. Siitä, oliko Eeta Carinae ”Ea-tähti”, ei ole varmuutta.


title: Eeta Carinae

text: Ensimmäistä kertaa Eeta Carinaen tiettävästi havaitsi Edmond Halley vuonna 1677. Tällöin sen kirkkaus oli neljättä magnitudia. Tähden kirkkauden havaittiin vaihtelevan huomattavasti, ja 1730-luvulla se oli kirkastunut toiseen magnitudiin, mitä seurasi jälleen uusi himmeneminen. 1800-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä tähden kirkkaus nousi jälleen, ja se saavutti vuonna 1827 ensimmäisen magnitudin, joka oli sen suurin koskaan mitattu kirkkaus.


title: Eeta Carinae

text: Vuonna 1843 Eeta Carinaessa tapahtuneen valtavan purkauksen valo saavutti Maan. Tällöin Eeta Carinaen magnitudi oli -0,8, korkein sen koskaan mitatuista magnitudeista. Siitä tuli hetkellisesti Kölin tähdistön kirkkain ja koko tähtitaivaan toiseksi kirkkain tähti Siriuksen jälkeen. Purkauksessa vapautui energiaa enemmän kuin useimmissa supernovissa, jopa 12 Auringon massan verran. Tähti ei kuitenkaan tuhoutunut, ja oli tapahtunut niin sanottu ”valesupernova”. Tässä purkauksessa syntyi Eeta Carinaeta ympäröivä punertava Homunculus-sumu.


title: Eeta Carinae

text: Toisen, uudemman teorian mukaan Eeta carinaessa tapahtui 1843 kahden tähden törmäys. Törmäyksen seurauksena kaksi tähteä olisivat sulautuneet yhteen ja jäljellä on nykyisin havaittava kaksoistähti.


title: Eeta Carinae

text: Suuren purkauksen jälkeen Eeta Carinae pysyi ensimmäisessä magnitudissa noin 20 vuotta, minkä jälkeen se himmeni jälleen, ja sen kirkkaus vaihteli kuudennen ja kahdeksannen magnitudin välillä. Tähti ei enää näkynyt paljain silmin, ja se pysyi himmeänä pitkään lukuun ottamatta 1890-luvulla tapahtunutta pienempää purkausta. Purkaus vapautti energiaa noin puolet vuoden 1843 purkauksen vapauttamasta määrästä ja himmeni jo muutamassa vuodessa. Tätä seurasi jälleen uusi kirkastuminen, ja 1990-luvulla tähti oli jälleen nähtävissä paljain silmin. Vuosina 1998−1999 tapahtui pieni purkaus, joka kirkasti tähden magnitudia kahdella. Vuonna 2005 Eeta Carinaen magnitudi oli 5,5.


title: Eeta Carinae

text: Eeta Carinaen himmentymisten ja kirkastumisten vuorottelu muuttui hiljalleen säännöllisemmäksi, ja vähäisiä himmentymisiä tapahtui noin 5,5 vuoden jaksoissa. Vuonna 2008 säännönmukaisuus kuitenkin vaikutti rikkoutuvan, kun tähti himmeni yllättäen kuukausia odotettua aikaisemmin. Syyksi ehdotettiin vuonna 2005 havaittua Eeta Carinaeta kiertävää pienempää tähteä, joka häiritsisi sen säännönmukaisuutta aina tullessaan lähelle sitä. Tähden suunnalta havaittiin myös kuumentuneesta heliumista peräisin olevaa sinistä valoa, jonka arveltiin syntyneen kahden tähden aurinkotuulten kohtaamisesta. Toisaalta tähtien arvioitiin kiertävän niin kaukana toisistaan, etteivät aurinkotuulet voisi vaikuttaa toisiinsa merkittävästi. Tapahtumien syy on edelleen kiistanalainen.


title: Eeta Carinae

text: Eeta Carinae on yksi Linnunradan kirkkaimmista ja suurimmista kohteista. Erityisen merkittävän siitä tekee sen kirkkauden suuri vaihtelu viimeisten vuosikymmenien ja vuosisatojen aikana. Eeta Carinae A on hyperjättiläistähti, joka on jopa 5 miljoonaa kertaa Aurinkoa kirkkaampi (vastaa noin Pistoolitähden kirkkautta). Sen massa vastaa noin 100−150 Auringon massaa, vaikkakin se lienee menettänyt massaansa aurinkotuulen muodossa jo 40 Auringon massan verran. Yksin vuoden 1843 purkauksen aiheuttama massakato lienee vastannut 2−3 Auringon massaa. Eeta Carinaen arvioidaan olevan 1−3 miljoonan vuoden ikäinen, ja se kuuluu melko harvinaiseen kirkkaitten sinisten muuttujien (LBV) ryhmään.


title: Eeta Carinae

text: Eeta Carinae A:ta uskotaan kiertävän sitä pienempi, kuumempi ja kirkkaampi ylijättiläinen Eeta Carinae B. Se havaittiin suoraan ensimmäistä kertaa vuonna 2005, mutta sen olemassaoloa oltiin arveltu jo aiemmin. Teoriaa tukee erityisesti noin 5,5 vuoden sykleissä tapahtuvat himmenemiset näkyvän valon, infrapunasäteilyn ja röntgensäteilyn aallonpituuksilla. Vaihtelu on ollut melko säännöllistä lukuun ottamatta vuonna 2008 tapahtunutta äkillistä himmenemistä, jonka syy on edelleen kiistanalainen.


title: Eeta Carinae

text: Homunculus-sumu, Eeta Carinaen tuntomerkki, on varsinaisia tähtiä ympäröivä laajeneva, kahta rinnakkaista sienipilveä muistuttava punertava emissiosumu, joka syntyi vuoden 1843 purkauksessa. Kumpikin pilvistä on kooltaan satoja kertoja aurinkokuntaamme suurempi. Kokonaisuudessaan sumun läpimitta on noin 30 valovuotta.


title: Eeta Carinae

text: Homunculus-sumu koostuu pölystä ja kaasusta, joka absorboi itse tähdestä tulevaa näkyvää valoa. Absorboitu valo lämmittää pölyä ja saa sen emittoimaan infrapunavaloa. Tämän takia tähti vaikuttaa lähettävän suurimman osan säteilystään infrapunavalona, ja 10−20 mikrometrin aallonpituuksilla se onkin taivaan kirkkain tähti.


title: Eeta Carinae

text: Homunculus-sumu on osa huomattavasti suurempaa Kölin sumua. Kölin sumu on pääasiassa ionisoidusta vedystä (H-II) koostuvaa uusien tähtien muodostumisen aluetta, jossa myös Eeta Carinae on muodostunut noin miljoona vuotta sitten. Kölin sumua kutsutaan joskus nimellä ”Eeta Carinae -sumu” tunnetun tähden mukaan, mutta sitä ei tule sekoittaa Homunculus-sumuun.


title: Eeta Carinae

text: Eeta Carinae on äärimmäisen epävakaa tähti. Vuonna 1843 tapahtuneen suuren räjähdyksen lisäksi pienempiä purkauksia on havaittu vuosina 1890 ja 1998−1999. Ei ole varmaa, onko vastaavia räjähdyksiä tapahtumassa myös lähitulevaisuudessa, mutta varmaa on, että tähden tila ei ole vakautumassa. Vuonna 2003 arvioitiin, että Eeta Carinae voisi räjähtää supernovana tai vielä voimakkaampana hypernovana noin 10 000−20 000 vuoden kuluttua sen ytimen luhistuessa mustaksi aukoksi. Toisissa arvioissa esitetään, että räjähdyksen ajankohtaa ei voida ennustaa, vaan se voisi sattua milloin vain (eli myös olla jo tapahtunut).


title: Eeta Carinae

text: Tähtitieteilijä Dave Pooleyn mukaan Eeta Carinaen räjähdys näkyisi Maassa niin kirkkaana, että se olisi nähtävissä päivätaivaalla ja että sen valossa voisi jopa lukea kirjaa yöllä.


title: Eeta Carinae

text: Eeta Carinaen tuhoutuminen aiheuttaisi tyypillisen supernovan tai hypernovan tapaan voimakkaita gammapurkauksia, jotka voivat kestää muutamasta millisekunnista tuhanteen sekuntiin. Mikäli tällainen gammapurkaus kohdistuisi Maahan Eeta Carinaen etäisyydeltä, ilmakehään osuva energia vastaisi yhtä kilotonnia TNT:tä neliökilometrille. Tästä seuraisi todennäköisesti otsonikerroksen täydellinen tuhoutuminen, suuret ilmakehässä liikkuvat paineaallot, tulipalot ja maailmanlaajuiset myrskyt.


title: Eeta Carinae

text: Arvioiden mukaan Eeta Carinaen räjähdys ei kuitenkaan ole uhka maanpäälliselle elämälle, sillä Eeta Carinaen akselin kaltevuus estänee vaarallisimman gammasäteilyannoksen pääsyn Maahan. Säteily saattaisi kuitenkin riittää esimerkiksi viestintäsatelliittien häiritsemiseen. Mahdollisesti elämää ylläpitävillä planeetoilla gammapurkausten reitillä voisi tapahtua joukkosukupuuttoja riippuen niiden etäisyydestä Eeta Carinaeen.


title: LBV 1806-20

text: LBV 1806-20 on kirkkaimpia tunnettuja kirkkaita sinisiä muuttujia (, LVB), ja sijaitsee Jousimiehen tähdistössä.


title: LBV 1806-20

text: Sen todellinen kirkkaus vaihtelee 2–10 miljoonan auringon välillä. Se on 49 000–70 000 valovuoden päässä Maasta. Tämän kaksoistähden koko massa on 130 Auringon massaa. Se kuuluu samaan sarjaan Pistoolitähden ja Eta Carinaen kanssa. Tähti sijaitsee radioaaltoja säteilevässä sumussa G10.0-0.3 ja kuuluu tähtijoukkoon 1806-20, joka on W31:n osa. W31 on yksi suurimpia kirkkaita kaasusumuja Linnunradassa. W31 on HII-alue.


title: LBV 1806-20

text: Tähden massaksi on arvioitu jopa 150-200 auringon massaa. Teoreettiseksi tähtien massan ylärajaksi on arvioitu 120 auringon massaa.


title: Pistoolitähti

text: Pistoolitähti on sininen hyperjättiläinen, joka on vuoden 2005 tilaston mukaan Linnunradan toiseksi kirkkain tähti. Se on Aurinkoa 10 miljoonaa kertaa kirkkaampi ja 100 kertaa massiivisempi. Sen halkaisija on 300–340 Rʘ. Tähti sijaitsee Jousimiehen tähtikuviossa 25 000 valovuoden päässä Maasta lähellä Linnunradan keskustaa.


title: Pistoolitähti

text: Tähti on tähtienvälisten kaasusumujen peitossa, eikä se tämän vuoksi näy paljain silmin. Se löydettiin Hubblen avaruusteleskoopilla 1990-luvulla infrapunataajuudella, joka läpäisee pölyn. Tähti on singonnut 4000–6000 vuotta sitten avaruuteen 10 Auringon massaa "Pistoolisumuksi", jota se valaisee. Tähden tähtituuli on 10 miljardia kertaa Auringon hiukkasvirtaa voimakkaampi. Arvioidaan, että tähden massa olisi aluksi ollut 200 Auringon massaa. Tähdellä on elinikää jäljellä noin 1–3 miljoonaa vuotta.


title: P Cygni

text: P Cygni on muuttuva tähti, jonka kirkkaudessa on tapahtunut muutoksia vuosien kuluessa. Vuonna 2005 tähden kirkkaus oli noin 4,82 ja etäisyys Maasta 5 000 – 6 000 valovuotta. Etäisyyden tarkka määritys on vaikeaa, koska tähden parallaksia ei tunneta.


title: P Cygni

text: P Cygni on ylijättiläinen, jonka spektriluokka on B2Ia, ja se luokitellaan kirkkaaksi siniseksi muuttujaksi. Kohdetta ympäröi emissiosumu, joka on luultavasti peräisin tähdestä säteilypaineen mukana kulkeutuneesta kaasusta.


title: Rho Cassiopeiae

text:
Rho Cassiopeiae ("ρ Cas / ρ Cassiopeiae") on tunnetuin esimerkki hyvin harvinaisesta tähtityypistä, keltaisesta hyperjättiläisestä.
Tähden kirkkaus on 550 000 kertaa suurempi kuin Auringolla, ja tähden läpimitta on noin 738 kertaa suurempi. Tähti sijaitsee 8 000 – 10 000 valovuoden päässä Maasta sen ollessa silti paljain silmin nähtävissä. Tähden normaali näennäinen magnitudi on 4,5 mikä alenee noin 6:een purkauksissa, jotka toistuvat noin 50 vuoden välein. Edellisessä purkauksessa vuonna 2001 sinkoutui tähteä ympäröivään avaruuteen 3 % tähden massasta. Suurin osa tähden ydinpolttoaineesta on tähtitieteilijöiden mukaan lopussa, ja tähti räjähtänee "pian" supernovana. Räjähdykseen voi tosin kulua miljoonakin vuotta, joka on kosmisessa mittakaavassa silmänräpäys.


title: Suicidal Tendencies (albumi)

text: Suicidal Tendencies on Suicidal Tendenciesin vuonna 1983 ilmestynyt esikoisalbumi.


title: Suicidal Tendencies (albumi)

text:
"I Shot Reaganin" nimi vaihdettiin myöhemmissä painoksissa "I Shot the Deviliin".
"Tähdellä merkityt kappaleet ovat uusintapainoksissa lisäkappaleina."


title: Esport Oilers

text: Esport Oilers on vuonna 1990 perustettu espoolainen salibandyn erikoisseura. Seura tunnettiin nimellä Espoon Oilers vuoteen 2013 asti, jolloin se muutti nimensä Esport Oilersiksi tehtyään yhteistyösopimuksen Esport-yhteisöjen kanssa. Esport Oilers on lisenssimäärällä mitattuna Suomen suurin salibandyseura. Miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2017–2018 maan korkeimmalla sarjatasolla salibandyliigassa. Edustusjoukkueen lisäksi seuralla on aikuisten sarjoissa II-divisioonassa pelaavat naisten joukkue ja miesten II-joukkue sekä IV-divisioonassa pelaava miesten III-joukkue. Pojissa juniorijoukkueita on kaikissa ikäluokista ja tytöillä B–E ikäluokissa.


title: Esport Oilers

text:
Oilersin kotihalli on Tapiolan Urheiluhalli.
MENESTYS: 1993-1994 Suomen mestaruus (Seuran ensimmäinen)


title: Oilers

text: Oilers viittaa seuraaviin asioihin:


title: Verjnuarmu

text: Verjnuarmu (savon murretta, kirjakielellä ”verinaarmu”) oli suomalainen savon murteella laulava metalliyhtye. Verjnuarmun musiikki on pääasiassa folk metalia ja death metalia, mutta mukana on vaikutteita muistakin metallin tyylilajeista, kuten black metalista. Yhtye itse kutsuu musiikkiaan savometalliksi. Verjnuarmu käyttää esiintyessään maskeja ja esiintymisasuja.


title: Verjnuarmu

text: Yhtyeen ensimmäinen neljän kappaleen mini-CD "Verjnuarmu" julkaistiin omakustanteena vuonna 2002. Sen jälkeen ovat ilmestyneet EP:t "Verta, voemoo ja viitakkeita" (2002) ja "Laalavat jouset" (2004). Yhtyeen ensimmäinen single "Kurjuuvven valssi" ilmestyi 26. lokakuuta 2005. Yhtyeen ensimmäinen albumi, "Muanpiällinen helevetti", kävi Suomen virallisen albumilistan sijalla 7.


title: Verjnuarmu

text: Vuoden 2007 joulukuussa Verjnuarmu lopetti yhteistyönsä Universal Musicin kanssa ja ryhtyi etsimään uutta levy-yhtiötä. Universal Musicilla olisi ollut optio yhtyeen toiseen levyyn, mutteivät sitä halunneet käyttää, sillä heistä toisessa levyssä ei ollut tarpeeksi kaupallista potentiaalia. Maaliskuussa yhtye kertoi löytäneensä uuden levy-yhtiön, tamperelaisen Dynamic Arts Recordsin. Yhtye julkaisi toisen studioalbuminsa "Ruatokansan uamunkoetto" 14. toukokuuta 2008.


title: Verjnuarmu

text: 21. heinäkuuta 2008 yhtye ilmoitti, että perustajajäsen ja kitaristi Savon Surma poistuu yhtyeestä ja keskittyy tulevaisuudessa dark metal -yhtye Chaosweaveriin, jossa hän soittaa kitaraa taiteilijanimellä Albert von Fleischer. Hänen paikkansa yhtyeessä otti taiteilijanimeä Ruato käyttävä kitaristi.


title: Verjnuarmu

text: 16. lokakuuta 2009 yhtye ilmoitti, että kitaristi Ruato on jättänyt yhtyeen. Hänen paikkansa korvasi taiteilijanimellä Tervapiru esiintyvä kitaristi.


title: Verjnuarmu

text: 1. maaliskuuta 2011 yhtye ilmoitti erottaneensa toisen kitaristinsa, Viitakemiehen. Erottamisen syyt olivat "bändin ja Viitakemiehen välejä jo pitkään vaivanneet taiteelliset erimielisyydet, jotka alkoivat olla este yhtyeen kehitykselle ja koko tulevaisuudelle".


title: Verjnuarmu

text: Yhtye julkaisi 30.10.2015 neljännen studioalbuminsa nimeltä "1808". Albumi on teemalevy, jonka kappaleet kertovat Savon alueella käydyistä Suomen sodan taisteluista.


title: Verjnuarmu

text: Verjnuarmu ilmoitti 15. elokuuta 2018 lopettavansa toimintansa yhtyeen perustajajäsenen, taiteilijanimellä Musta Savo esiintyneen Janne Rissasen kuoltua pitkäaikaiseen sairauteen.


title: Perspektiivittömien kylien likvidointi

text: Perspektiivittömien kylien likvidointi oli 1950–1960-luvun vaihteessa Neuvostoliitossa toteutettu toimi, jolla perspektiivittömiksi eli kehityskelvottomiksi nähdyt maaseudun kylät tyhjennettiin asukkaista. Kylien kolhoosit, sovhoosit, kaupat ja palvelut lakkautettiin, joten asukkaat joutuivat siirtymään suurempiin keskuskyliin. Tarkoituksena oli luoda tehokkaita maatalousyksiköitä, joilla saavutettaisiin Yhdysvaltojen etumatka maataloudessa ja vähentää kaupunkien ja maaseudun elintasoeroja.


title: Luettelo suurimmista tähdistä

text: Luettelo suurimmista tunnetuista tähdistä halkaisijan mukaan. Mittayksikkönä on Auringon säde, joka on päiväntasaajalla noin 696 000 kilometriä.


title: Luettelo lähimmistä tähdistä

text: Seuraavassa luettelossa lähimmistä tähdistä on lueteltu lähimmyysjärjestyksessä enintään 5 parsekin eli 16,308 valovuoden etäisyydellä sijaitsevat tähdet. Luettelo rajoittuu enintään 5 parsekiin, koska suuremmilla etäisyyksillä virhemarginaali on yleensä enemmän kuin 2 %. Enintään 5 parsekin etäisyydellä olevia tähtiä tunnetaan nykyisin Aurinko mukaan luettuna 66 kappaletta 50:ssä tähtijärjestelmässä.


title: Luettelo lähimmistä tähdistä

text: Aurinkoa lähin tähti on 4,22 valovuoden päässä oleva Proxima Centauri eli Alfa Centauri C. Se on himmeä punainen kääpiö, jollaisia suurin osa lähitähdistä on. Itse päätähti Alfa Centauri on keltaisesta ja oranssista tähdestä koostuva lähekkäinen kaksoistähti, joka on Maasta 4,395 valovuoden eli 1,33 parsekin päässä. Suomessa paljain silmin havaittavista tähdistä lähin on 8,6 valovuoden päässä oleva Sirius.


title: Luettelo lähimmistä tähdistä

text: Ruskeiden kääpiöiden nimet on esitetty rusehtavalla taustalla. Spektriluokan taustaväri vastaa kyseisen tähden spektriluokitusta. Tähtien, joiden näennäinen kirkkaus on yli 6,5 ja jotka eivät täten näy paljain silmin, näennäinen kirkkaus esitetään tummanharmaalla taustalla.


title: Luettelo lähimmistä tähdistä

text: Alla on englanninkielinen kartta joistakin lähimmistä tähdistä:


title: Mäntsälä-lehti

text:
Paikallislehti Mäntsälä (perustettu 1972) oli Mäntsälässä ja sen lähikunnissa Pornaisissa, Pukkilassa ja Askolassa ilmestynyt sanomalehti. Lehden perustivat Alisa ja Reijo Alanko. Se ilmestyi kaksi kertaa viikossa, maanantaisin ja perjantaisin. Lehden levikki laski tasaisesti 1990-luvulta lähtien noin 6 000:sta loppuaikojensa 3 700 kappaleeseen. Lehti siirtyi 1.12.2010 Suomen Lehtiyhtymä- konsernin omistukseen. Samalla konsernilla oli paikkakunnalla jo toinen ilmaisjakeluna jaettava Mäntsälän Viikkouutiset.
Mäntsälä-lehdestä löytyivät mäntsäläläiset tapahtumat, paljon tietoa palvelutarjonnasta sekä mm. "Lukijain palsta". Lisäksi säännöllisesti ilmestyi teemanumeroita mm. autoilusta ja asunnoista.


title: Mäntsälä-lehti

text: Mäntsälä-lehti oli ainoa tilattava paikallislehti paikkakunnalla. Se lakkautettiin 2013, samoin oli lakkautettu ilmaislehti Mäntsälän Viikkouutiset. Jäljelle jäi Suomen Lehtiyhtymän ESS-konsernilta ostama Mäntsälän Uutiset. Siinä vaiheessa kaikki kolme olivat Suomen Lehtiyhtymän omistuksessa.


title: Luettelo absoluuttisesti kirkkaimmista lähitähdistä

text: Kirkkaat lähitähdet ovat tässä tähtiä, joiden absoluuttinen kirkkaus on yli +8,5 eli mukaan ei lasketa punaisia kääpiötähtiä. Tähtiä on lueteltu muutamissa aurinkoa ympäröivissä palloissa, esim. pallossa jonka säde on 10 parsekia. Luettelot vain suunta-antavia, ei täydellisiä. Auringon tyyppisen tähden spektriluokka on G2V. Auringonkaltaisia ovat tähdet, joiden spektri on F, G tai K ja spektrissä esiintyy V.


text: 10 parsekia on 32,6 valovuotta.


text: Tähden etäisyys 32.7 - 42.4 valovuotta Auringosta.


text:
Tähtiä, jotka ovat arviolta 42.5 -- 48.9 valovuoden
päässä auringosta.


text:
Nämä tähdet ovat yli 48,9 valovuoden päässä
Auringosta.


title: Viktoriaaninen muoti

text: Viktoriaaninen muoti viittaa 1800-luvun pukeutumis- ja sisustustyyliin, romanttiseen tyyliin. Tyyli on saanut nimensä Iso-Britannian kuningatar Viktorian mukaan.


title: Viktoriaaninen muoti

text: Naisten viktoriaaniselle pukeutumistyylille tunnusomaista ovat pitkät hameet, krinoliini ja tyrnyyri, tiukat korsetit ja korkeat kaulukset. Pukeutuminen oli peittävää. Rusketusta vältettiin ja hienot naiset käyttivät hansikkaita sekä pitsisiä päivänvarjoja. Muoti vaihteli kuten tänäkin päivänä ja muutokset näkyivät siluetissa, hameen koossa ja muodossa, hihoissa, kaula-aukoissa, väreissä ja vyötärölinjassa. Siluettiin voitiin vaikuttaa korsetilla ja monenlaisilla korostavilla alusvaatteilla kuten krinoliinilla. Muotiin vaikuttivat myös teollisuuden edistysaskeleet, kuten tekstiiliteollisuuden kehittyminen ja valmistumistapojen muuttuminen nopeammiksi ja edullisemmiksi. Tärkeä keksintö oli ompelukone, joka yleistyi 1860-luvulla. Ompelukoneen myötä vaatteet tietenkin halpenivat. Esimerkiksi 1870-luvulla muotivaatteet olivat erittäin monimutkaisia ja täynnä kankaisia koristeita, pitsiä ja laskoksia. Tämän on tulkittu johtuneen pitkälle siitä, että vaatteet oli helpompaa ommella täyteen koristusta, ja se tehtiin kun se oli mahdollista. Samoin krinoliini, jonka tarkoitus oli korvata kymmenet painavat alushameet, leveni lopulta käytännössä niin suureksi kuin se oli mahdollista tehdä ja hameista tuli valtavia.


title: Viktoriaaninen muoti

text: Myös miesten pukeutuminen oli muodollisempaa kuin nykyisin. Ruumiillisen työn tekijöitä lukuun ottamatta miehen odotettiin käyttävät takkia, liiviä ja hattua, paitahihasillaan näyttäytyminen oli sopimatonta. Housujen vyötärö nousi navan korkeudelle asti. Vyön sijasta käytettiin olkaimia.


title: Viktoriaaninen muoti

text: Sisustuksessa vallitsevia olivat kertaustyylit, kuten uusrokokoo ja uusrenessanssi. Muodikas sisustus oli vaatetuksen tapaan raskasta ja koristeellista.


title: Viktoriaaninen muoti

text: Viktoriaaniseen aikaan liittyy surupukeutuminen perheessä tai suvussa kuolleen henkilön muistoksi. Surupuvut olivat mustia ja sen ajan mittapuun mukaan yksinkertaisia ja naiset – varsinkin lesket – saattoivat käyttää suruhuntua. Miehet pukeutuivat arkisinkin tummaan, joten heidän surupukeutumisensa ei juuri eronnut tavallisesta. Suruajan pituus vaihteli surijan sukupuolen ja edesmenneen henkilön läheisyyden perusteella. Kuningatar Viktoria pukeutui puolisonsa kuoleman jälkeen loppuelämänsä mustaan.


title: Luettelo raskaimmista tähdistä

text: Luettelossa raskaimmistä tähdistä on tähtiä, joiden arvioitu massa on 25 Auringon verran tai enemmän.


title: Pecos Bill

text: Pecos Bill on legendaarinen cowboy monissa yhdysvaltalaisissa kansantaruissa. Nämä tarut kirjasi vuonna 1923 Edward O'Reilly kirjassaan "Saga of Pecos Bill".


title: Pecos Bill

text: Tarinan mukaan Pecos Bill syntyi Texasissa 1830-luvulla. Hän joutui eroon vanhemmistaan pienenä lapsena, kun hän putosi vaunuista lähellä Pecos-jokea. Preeriasudet ottivat Pecos Billin kasvatikseen, ja hän oppi heidän seurassaan puhumaan eläinten kieltä. Palatessaan ihmisten ilmoille Pecos Bill keksi lasson, kesytti pyörremyrskyn ja ratsasti sillä, käytti kalkkarokäärmettä ruoskana, juotti ranchinsa Rio Granden vedellä ja teki useita muita samantapaisia urotekoja. Hänen hevosensa nimi on Myrskytuuli ja vaimokseen hän otti Sue Nopsajalan.


title: Pecos Bill

text: Pecos Bill on ollut sarjakuvan ja piirroselokuvan aiheena.


title: Rooman keisari

text: Rooman keisari on Rooman tasavallan jälkeisen ajan Rooman valtakunnan hallitsijoista käytetty nimi. Varsinaista Rooman keisarin virkaa ei ollut, vaan kyse oli useiden virkojen ja valtuuksien yhdistelmästä, joka muuttui vuosisatojen kuluessa.


title: Rooman keisari

text: Keisarikunnan alkuaikoina aiemmat tasavaltalaiset muodot suurelta osin säilyivät. Tätä vaihetta keisariuden historiassa kutsutaan "prinsipaatiksi". Myöhemmin 300-luvulla keisarius muuttui yksinvaltiuden suuntaan, josta käytetään nimitystä "dominaatti", mutta keisariudesta ei silti muodostunut monarkiaa sen nykyisessä merkityksessä. Keisari oli virallisesti "primus inter pares", ensimmäinen vertaistensa joukosta, eikä hänellä ollut rajatonta "de jure" -valtaa. Monet keisarit eivät olleet hallitsijoita myöskään "de facto", sillä aikojen saatossa todellista valtaa käyttivät usein esimerkiksi byrokraatit ja sotilaat, joille keisari oli kätevä nukkehallitsija.


title: Rooman keisari

text: Keisarin auktoriteetti pohjautui tasavaltalaisiin virkoihin. Yleensä keisari valitutti itsensä sekä konsuliksi että kensoriksi. Hän johti myös senaattia princeps senatuksen (senaatin pään) viran haltijana ja pontifex-pappien kollegiota pontifex maximuksen viran haltijana. Näiden virkojen haltijana hänellä oli suuri henkilökohtainen arvovalta ("dignitas" ja "auctoritas"). Henkilökohtaisesti keisarilla oli myös "imperium maius" (suurempi imperium) ja tribuuninoikeudet. Tämän yhdistelmän johdosta keisarilla oli ylin tuomiovalta, veto-oikeus kaikkiin päätöksiin ja täydellinen koskemattomuus.


title: Rooman keisari

text: Keisarin tavallisia titteleitä olivat imperaattori, "caesar" ja "augustus", joista ensimmäinen on tasavaltalainen sotapäällikön kunnianimi ja kaksi viimeistä on johdettu henkilönimistä. Alkuaikoina keisareilla ei ollut varsinaista univormua, myöhemmin he käyttivät purppuraviittaa ja diadeemia.


title: Rooman keisari

text: Suomen kielen "keisari"-sana juontuu Gaius Julius Caesarin nimestä. Caesarin on joskus tulkittu olleen ensimmäinen keisari, mutta periaatteessa hän toimi diktaattorina vanhan tasavaltalaisen järjestelmän rajoissa. Nykykäsityksen mukaan vasta Augustus vei tämän pitkään kestäneen valtionmuutoksen niin pitkälle, että voidaan puhua varsinaisesta keisariudesta.


title: Bo Giertz

text: Bo Harald Giertz (31. elokuuta 1905 Räpplinge, Öölanti – 12. heinäkuuta 1998 Djursholm) oli Göteborgin hiippakunnan piispa 1949-1970, komministeri (kappalainen) Torpan seurakunnassa Linköpingin hiippakunnassa 1939–1949. Bo Giertzin isä oli kirurgi Knut Giertz.


title: Bo Giertz

text: Nuorena Giertz oli ateisti. Hän opiskeli lääketiedettä Uppsalassa, jossa tutustuminen kristittyihin opiskelijoihin johti siihen, että hänestä tuli kristitty ja hän vaihtoi lääketieteen opinnot teologiaan. Giertz vihittiin papiksi 1934.


title: Bo Giertz

text: Giertz oli konservatiivisen ja korkeakirkollisen kristillisyyden taisteluvalmis puhemies. Hän kuului Kyrklig samlingin perustajiin ja oli voimakas naispappeuden vastustaja. Lisäksi hän on kirjoittanut runsaasti kirjoja, joista osaa pidetään alansa klassikkoina. Kyrkans tidning -lehden lukijat äänestivät 2004 hänet 1900-luvun tärkeimmäksi kristilliseksi vaikuttajaksi Ruotsissa. Giertzin teokset tunnetaan hyvin myös Suomessa, jossa niitä on julkaissut etenkin Sley-kirjat Oy.


title: 18 Scorpii

text: 18 Scorpii (18 Sco, HR 6060) on Maata lähinnä oleva ns. Auringon kaksonen. Monet tähden ominaisuudet ovat hyvin lähellä Auringon vastaavia, ja sen takia tähti on vieraan elämän etsijöiden mielenkiinnon kohde. 18 Scorpiita pidettiin kymmenisen vuotta aurinkomaisimpana tunnettuna tähtenä. Kesäkuussa 2010 ilmoitettiin, että HIP 56948 on aurinkomaisin tunnettu tähti.


title: 18 Scorpii

text: Tähdeltä ei ole löydetty eksoplaneettoja, mikä saattaa viitata siihen, ettei sillä ole "kuumia jupitereita" niin kuin Auringollakaan eikä myöskään valokuvatun tyyppisiä, kaukana keskustähdestä sijaitsevia massiivisia kaasuplaneettoja, joita ei ole Auringollakaan. Nykytekniikalla Aurinkokunnan tyyppisen järjestelmän havaitseminen 18 Scorpiin ympäriltä on mahdotonta, ellei kooltaan suunnilleen Jupiteria vastaava planeetta pimennä 18 Scorpiita säännöllisin väliajoin. Tähdellä on sama pintalämpötila, väri, painovoima pinnalla, raudan osuus, mikroturbulenssi, pyörimisnopeus, kromosfäärin aktiivisuus sekä litiumin ja berylliumin osuus kuin Auringolla. Tähti kiertää Linnunrataa samalla tavoin kuin Aurinko. Tähden kirkkaus ja ikä on hieman suurempi kuin Auringolla. Alkuaineiden runsauskuvio on toisenlainen. Aikaisemmin väitettiin eniten Aurinkoa muistuttavaksi tähdeksi 16 Cygni A:ta, joka on Aurinkoa vanhempi ja kirkkaampi.


title: 18 Scorpii

text: Tällöin tähden aktiivisuusvaihtelut ovat myös voimakkaampia kuin Auringon, ja sen kromosfääri on huomattavasti aurinkoa aktiivisempi.


title: Pecos Bill (sarjakuva)

text: Pecos Bill on amerikkalaisen kansantarun sankarista tehty italo-western-tyylinen lännensarjakuva. Sarjakuvan loivat käsikirjoittaja Guido Martina (1906 - 1991) ja kuvataiteilija Raffaele Paparella (1915 - 2001) vuonna 1949.


title: Pecos Bill (sarjakuva)

text: Sarjakuvan Pecos Bill on älykäs heikkojen puolustaja ja pahan vastustaja. Hän vastustaa tuliaseita ja käyttää vain lassoa, missä hän onkin erityisen taitava. Apunaan hänellä on Davy Crockett ja Calamity Jane, jotka vastaavat todella eläneitä henkilöitä vain nimeltään. Tosin pulska Davy Crockett kehuskelee usein Alamo-tarinoillaan. Pecos Billin rakastettu on Sue Nopsajalka tarussakin.


title: Pecos Bill (sarjakuva)

text: Lehti oli suosittu Suomessa 50-luvulla. Se ilmestyi a5-koossa joka toinen aukeama värillisenä. Sarjaa piirsi usea piirtäjä, muun muassa tunnettu Hugo Pratt. Lehteä julkaistiin Suomessa 322 numeroa. Kustantaja oli aluksi Artko Oy, mutta vaihtui 1954 Kustannus oy Pecos Billiksi, joka julkaisi myös Korkeajännitystä. Vuodesta 1962 vuoteen 1974 lehteä julkaisi Sarjakustannus Oy. Sen jälkeen yhtiö julkaisi vuosina 1981 ja 1982 sarjakirjan ja vuonna 2002 julkaistiin kaksi nostalgianumeroa ensimmäisistä Pecos Bill -lehdistä.


title: 37 Geminorum

text: 37 Geminorum on tähti, joka sijaitsee Kaksosten tähtikuviossa.


title: 37 Geminorum

text: 37 Geminorum muistuttaa huomattavasti Aurinkoa spektriltään, lämpötilaltaan, pyörimisnopeudeltaan, massaltaan, kirkkaudenmuutoksiltaan ja metallipitoisuudeltaan. Tämä G0V-spektriluokan tähti on noin 56,34 valovuoden eli 17,283 parsekin etäisyydellä. Tähti loistaa meille visuaalisella alueella magnitudilla +5,73. Tähden väri-indeksi B-V on +0,57 Aurinkoa, absoluuttinen kirkkaus +4,54 Aurinkoa ja luminositeetti 1,33 Aurinkoa, eli se on kolmanneksen Aurinkoa kirkkaampi. Tähden massa on 1,1 ja säde 1,03 Aurinkoa. Pintalämpötila on 5500 K. Ikää 37 Geminorumilla on 5,5 miljardia vuotta eli hiukan enemmän kuin Auringolla.


title: 51 Pegasi

text: 51 Pegasi (51 Peg) on ensimmäinen auringonkaltainen tähti, jolta löydettiin eksoplaneetta 6. lokakuuta 1995 mittaamalla tarkasti tähden spektrin vaihteluja, jossa näkyi Doppler-ilmiöstä johtuva pieni säteisnopeuden vaihtelu.


title: 51 Pegasi

text: 51 Pegasi kuuluu hieman Aurinkoa kirkkaampana ja suurempana spektriluokkaan G2.5V tai G4-5Va, eli se on alijättiläinen tai kirkas pääsarjan tähti, joka on lähtenyt kehittymään pääsarjasta kohti punaista jättiläisvaihetta.


title: 51 Pegasi

text: Tähti on 4–6 % Aurinkoa massiivisempi, noin 7,5 miljardin vuoden ikäinen, ja sen metallipitoisuus on Aurinkoa suurempi. Se pyörähtää akselinsa ympäri kerran 37 vuorokaudessa.


title: 51 Pegasi

text: 51 Pegasiita kiertävän eksoplaneetan eli "kuuman jupiterin" 51 Pegasi b:n massa on yli 0,468 Jupiterin massaa, kiertoaika 4,23077 päivää, radan isoakselin puolikas 0,052 AU ja soikeus noin 0. Hyvin lähellä keskustähteään olevan planeetan lämpötila on 1 200 K.