title: Kalle Könkkölä

text: Kalle Kustaa Topias Könkkölä (16. tammikuuta 1950 Helsinki – 11. syyskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Tullessaan valituksi eduskuntaan hän oli ensimmäinen vammainen kansanedustaja Suomessa.


title: Kalle Könkkölä

text: Kalle Könkkölän isä oli insinööri ja äiti konttoristi, ja kuusilapsinen perhe asui isän työn vuoksi muutamia vuosia Äänekoskella, jossa Kalle aloitti koulunkäyntinsä. Perhe asui pitkään Keravalla, jossa isä toimi kaupungin insinöörinä. Könkkölä valmistui ylioppilaaksi vuonna 1969 ja luonnontieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1974. Opiskeluaikanaan Könkkölä lähti mukaan opiskelijapolitiikkaan, ja valmistuttuaan hän oli muutamien opiskelijaystäviensä kanssa perustamassa Helsinki-liikettä. Liike osallistui vuoden 1976 kunnallisvaaleihin, mutta ei saanut yhtään ehdokastaan Helsingin kaupunginvaltuustoon.


title: Kalle Könkkölä

text: Könkkölä teki opintomatkoja Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Alankomaihin, Tanskaan ja Ruotsiin. Könkkölä toimi Hengityslaitepotilaat ry:n toiminnanjohtajana vuosina 1974–1997, Tiedotuskynnys-lehden päätoimittajana vuodesta 1975 ja Valtakunnallisen vammaisneuvoston pääsihteerinä vuodesta 1998.


title: Kalle Könkkölä

text: Könkkölä toimi pitkään vammaisten ihmisoikeusjärjestö Kynnyksen puheenjohtajana ja toiminnanjohtajana. Hän oli vammaisten kehitysyhteistyötä tukevan Abilis-säätiön perustaja ja hallituksen puheenjohtaja (2010).


title: Kalle Könkkölä

text: Könkkölä oli toinen Vihreän liiton ensimmäisistä kansanedustajista vuosina 1983–1987. Eduskunnassa Könkkölä oli sosiaalivaliokunnan jäsenenä. Hän toimi myös Vihreän liiton puheenjohtajana vuonna 1987 ja varapuheenjohtajana vuosina 1990–1991. Könkkölä oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–2004. Eduskunnassa Könkkölältä evättiin aluksi oikeus henkilökohtaiseen avustajaan – nykyistä avustajajärjestelmää ei 1980-luvulla vielä ollut –, mutta Könkkölä vei asian hallinto-oikeuteen, jossa hän voitti juttunsa. Tämän jälkeen eduskunta palkkasi hänelle avustajan sihteerin töitä varten valtion alimmassa palkkaluokassa.


title: Kalle Könkkölä

text: Könkkölä oli naimisissa arkkitehti Maija Könkkölän (o.s. Elomaa) kanssa, joka kuoli vuonna 2012. Könkkölä kuoli keuhkokuumeeseen sairaalassa syyskuussa 2018.


title: Ross The Boss

text: Ross "The Boss" Friedman (s. 3. tammikuuta 1954) on Australiassa syntynyt heavy metal-kitaristi, tunnettu Manowarin soolokitaristina.


title: Ross The Boss

text: Muutettuaan New Yorkiin Friedman liittyi punk-yhtye the Dictatorsiin 1975. Oltuaan mukana levyttämässä kolmea albumia Dictatorsille Friedman muutti Ranskaan ja alkoi työskennellä Shaking Street-yhtyeen kanssa. Shaking Street oli lämmittelybändinä Black Sabbathille heidän Heaven and Hell -kiertueellaan 1980 ja tällöin Friedman tapasi Joey DeMaion. Friedman ja DeMaio perustivat Manowarin jossa "The Boss" soitti vuoden 1988 "Kings of Metal" -albumiin saakka. Friedman lähti yhtyeestä voidakseen soittaa enemmän bluesiin kallellaan olevaa musiikkia. Manowar-aikojen jälkeen Ross the Boss on soittanut The Pack-yhtyeessä. Friedmanin taiteilijanimen johdosta Manowar-fanit ovat antaneet Bruce Springsteenille lempinimen "The False Boss".


title: Ross The Boss

text: Nykyisin Ross the Boss soittaa yhtyeessä nimeltä "Ross the Boss".


title: Tähtivaeltaja

text: Tähtivaeltaja on neljännesvuosittain ilmestyvä "Helsingin Science Fiction Seuran" lehti, jossa käsitellään science fictionia, fantasiaa, kauhua, elokuvia, kirjoja ja sarjakuvia. Lehden päätoimittajana on toiminut vuodesta 1984 Toni Jerrman.


title: Tähtivaeltaja

text:
Lehden ensimmäinen numero Tähtivaeltaja-nimellä oli 2/84 (numero 9) päätoimittajana Toni Jerrman. Tätä ennen lehdeltä oli ilmestynyt kahdeksan numeroa nimellä "Time and Space" päätoimittajanaan Tuomas Kilpi. Lehden alkuaikoina sille oli ominaista kuvia kumartelematon punk- ja rock-henkinen asenne.
Lehden tavoitteena on esitellä lukijoille uusia ja korkealaatuisia kirjailijoita, sarjakuvantekijöitä ja elokuvia. Jerrmanin mielestä lehti on onnistunut parantamaan kustantajien suomennosvalintoja ja pitämään suomalaisen sf-fandomin mieltä avoimena. Lehti esitteli suomalaiselle yleisölle Philip K. Dickin, jota myöhemmin suomennettiin erityisen paljon. Tähtivaeltaja esitteli myös animea ja mangaa yli kymmenen vuotta ennen kuin se tuli Suomessa muotiin. Kimmo Lehtonen on esitellyt lehdessä uusinta englanninkielistä tieteiskirjallisuutta Kutzpah-palstallaan. Fantasiakirjallisuuden moderneja virtauksia on esitellyt muun muassa Jukka Halme, joka lanseerasi suomeen termin uuskumma.


title: Tähtivaeltaja

text: Tähtivaeltajassa on julkaistu paljon sarjakuvia, tekijöinä muun muassa Petri Hiltunen ja Pekka A. Manninen, Anssi Rauhala ja Kivi Larmola. Manninen on piirtänyt lehteen numerosta 4/1993 lähtien "Uniaika"-sarjakuvaa, jossa hän kuvittaa lukijoiden unia.


title: Tähtivaeltaja

text: Tähtivaeltaja on ollut mukana järjestämässä Finnconeja vuodesta 1986. Lehden avustajina ovat sen historian aikana toimineet muun muassa Minna Jerrman, Antti Oikarinen, Ari Veintie, Hannu Blommila, Jukka Laajarinne, Vesa Sisättö, Anne Leinonen, Otto Sinisalo, Ilja Rautsi, Tiina Raevaara, Juhani Hinkkanen, Aleksi Kuutio, Elli Leppä, Johanna Sinisalo ja Jussi K. Niemelä. Lehden ulkoasua ovat suunnitelleet muun muassa Jukka Murtosaari, Tommi Hänninen, Sami Saramäki ja Maija Pietikäinen.


title: Tähtivaeltaja

text: Helsingin SF-seura jakaa vuosittain Tähtivaeltaja-palkinnon parhaasta suomeksi ilmestyneestä science fiction -kirjasta. Vuodesta 2005 valintaraati on ensin julkistanut viisi palkintoehdokasta ja myöhemmin voittajan. Palkintoa perustettaessa lehden tekijät halusivat osoittaa, että suomeksi voitaisiin julkaista paljon enemmän tieteiskirjallisuutta, jolle on ominaista korkeatasoinen ihmiskuvaus ja kirjallinen ilmaisu, yhteiskunnallinen kantaaottavuus ja ajatusten herättäminen.


title: Tähtivaeltaja

text: Vuodesta 2007 seura on jakanut myös Tähtifantasia-palkintoa parhaalle suomeksi käännetylle fantasiakirjalle. Palkinnon ulkopuolelle jäävät suomalaiset kirjat, koska niitä varten on Suomen Tolkien-seuran jakama Kuvastaja. Tähtifantasia-palkinnon tarkoituksena on nostaa esiin syvällistä, korkeakirjallista fantasiaa.


title: Kolmas mies

text: Kolmas mies ("The Third Man") on Carol Reedin ohjaama "film noir" -elokuva vuodelta 1949. Elokuva perustuu kirjailija Graham Greenen tekstiin, joka myöhemmin julkaistiin romaanina. Elokuva sijoittuu toisen maailmansodan jälkeiseen Wieniin, ja sen päähenkilö on kioskikirjailija Holly Martins (Joseph Cotten), joka etsii ystäväänsä Harry Limeä (Orson Welles).


title: Kolmas mies

text: "Kolmas mies" nostettiin ykkössijalle British Film Instituten vuonna 1999 kokoamalla listalla 1900-luvun sadasta parhaasta brittielokuvasta. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Kolmannen miehen" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Kolmas mies

text: Tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan jälkeiseen, osin raunioituneeseen Wieniin, jonka miehitysvyöhykkeitä valvovat englantilaiset, ranskalaiset, amerikkalaiset ja neuvostoliittolaiset. Jännityskirjailija Holly Martins (Joseph Cotten) saapuu kaupunkiin lapsuudenystävänsä Harry Limen kutsumana. Lime on kuitenkin kuollut auto-onnettomuudessa, ja Martins ehtii vain hänen hautajaisiinsa. Englantilainen poliisiupseeri Calloway (Trevor Howard) kertoo, että Limeä epäiltiin rikollisista puuhista. Martins ei usko ja päättää puhdistaa ystävänsä maineen.


title: Kolmas mies

text: Martins tutustuu Limen rakastettuun Anna Schmidtiin (Alida Valli) ja tämän ystäviin. Onnettomuus alkaa näyttää hämäräperäiseltä: Lime jäi auton alle kotiovellaan ja todistajina olivat "sattumalta" hänen kaksi läheisintä ystäväänsä. Limen talonmies (Paul Hörbiger) kuitenkin kertoo, että paikalla oli myös kolmas mies, josta kukaan muu ei ole puhunut mitään. Talonmies murhataan ennen kuin hän ehtii kertoa asiasta enempää ja Martins joutuu epäillyksi. Calloway yrittää saada Martinsin pois Wienistä kertomalla tälle yksityiskohtaisesti Limen rikoksista: hän on varastanut penisilliiniä ja myynyt sitä laimennettuna sairaaloille, minkä seurauksena lukuisia potilaita on kuollut. Todisteet ovat kiistattomat, ja masentunut Martins alkaa suunnitella kotimatkaa.


title: Kolmas mies

text: Tullessaan yöllä Annan asunnosta Martins törmää yhtäkkiä elävään Harry Limeen (Orson Welles), joka karkaa häneltä ja livahtaa viemäriin. Martins kertoo poliisille, Limen hauta avataan ja sieltä löydetään kuolleena sairaala-apulainen joka avusti häntä rikoksissaan. Lime on siis itse "kolmas mies" ja on lavastanut kuolemansa paetakseen poliisia. Martins ja Lime tapaavat salaa huvipuiston maailmanpyörässä, mutta kovapintainen Lime ei kadu rikoksiaan. Martins suostuu järjestämään Limelle ansan jos neuvostoliittolaisten ahdistelema Anna päästetään loikkaamaan länteen. Lime tulee tapaamaan Martinsia poliisien vartioimaan kahvilaan, mutta Anna ryntää varoittamaan Limea ja alkaa takaa-ajo Wienin viemäreissä. Lopulta Martins joutuu itse ampumaan ystävänsä ja elokuva päättyy Harry Limen hautajaisten jälkeen kohtaukseen jossa Anna kävelee hautausmaalla Hollyn ohi hyvästelemättä häntä .


title: Kolmas mies

text: Robert Kraskerin mustavalkokuvaus, voimakas valaistus, vinot kamerakulmat, loistava teemamusiikki ja erinomaiset näyttelijäsuoritukset muodostavat yhdessä ainutlaatuisen kuvan sodanjälkeisestä Wienistä. Näiden kaikkien ansiosta tarinalla on jännite, ja tämä on Reedin arvostetuimpiin kuuluva työ. Anton Karas sävelsi ja soitti elokuvan tunnusmelodian sitralla. Vuonna 1950 julkaistu äänilevy "The Third Man Theme" oli myyntimenestys ja ensimmäisiä soundtrack-menestyksiä.


title: Kolmas mies

text: Vaikka Orson Wellesin esittämä Harry Lime on valkokankaalla vain viitisentoista minuuttia, roolia pidetään yhtenä elokuvahistorian vaikuttavimmista sivuosista. Elokuvan maineikkaimmassa kohtauksessa Martins ja Lime ajavat Wienin suuressa maailmanpyörässä Riesenradissa, jossa Lime pitää Holly Martinsille kuuluisan "käkikellopuheensa". Tämä puhe on elokuvan ainoa kohta, joka ei ole lähtöisin käsikirjoittaja Graham Greenen kynästä, vaan Orson Welles kehitti sen itse ja sai sen mukaan Greenen vastustuksesta huolimatta:


title: Harry Lime

text: Harry Lime on Orson Wellesin esittämä hahmo brittiläisessä elokuvassa "Kolmas mies" (1949), joka perustuu Graham Greenen tekstiin, jonka hän myöhemmin muokasi kirjaksi. Lime on amerikkalainen huijari, joka on toisen maailmansodan jälkeen asettunut Wieniin ja ryhtynyt myymään varastettua tavaraa mustan pörssin kaupassa.


title: Harry Lime

text: Elokuvan nimen kolmannella miehellä tarkoitetaan Limen ruumista kantamassa nähtyä tunnistamatonta kolmatta miestä. Myöhemmin paljastuu, että Lime itse oli kyseinen kolmas mies, sillä hän lavasti oman kuolemansa.


title: Harry Lime

text: Harry Lime on yksi elokuvahistorian kuuluisimmista sivuosista, ja Limen kuuluisin repliikki on hänen Prater-ajelun jälkeen esittämänsä kommentti:


title: William Holden

text: William Holden (alk. William Franklin Beedle, Jr.; 17. huhtikuuta 1918 O'Fallon, Illinois, Yhdysvallat – 12. marraskuuta 1981 Santa Monica, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänet valittiin vuonna 1999 Amerikan elokuvainstituutin kaikkein legendaarisempien elokuvatähtien listalle sijalle 25.


title: William Holden

text: Holden aloitti uransa 1930-luvun lopussa, ja elokuva "Kultapoika" (1939), jossa hän näytteli Barbara Stanwyckin kanssa, teki hänestä tähden. Hän ehti näytellä useissa elokuvissa ennen liittymistään Yhdysvaltain armeijaan ja toiseen maailmansotaan. Sodan jälkeen hänen uransa ei kuitenkaan ottanut tulta, ja hän oli jo jäämässä unohduksiin, kun hän teki comebackin elokuvassa "Auringonlaskun katu" (1950). Hän sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa tästä elokuvasta. Elokuvan jälkeen hän teki 1950-luvulla lukuisia klassikoksi muuttuneita elokuvia, kuten "Eilen syntynyt" (1950), "Päivien kimallus" (1955) ja "Vankileiri 17" (1953), josta hän sai parhaan miespääosan Oscarin.


title: William Holden

text: Menestyksestään huolimatta Holden alkoi kuitenkin vakavasti alkoholisoitua. Hän teki vielä paljon suosittuja elokuvia myös uransa loppupuolella. Näitä olivat muun muassa "Poreilua Pariisissa" (1964), "Casino Royale" (1967), "Hurja joukko" (1969) ja "Kasvot kuvaruudussa" (1976), josta hän sai viimeisen Oscar-ehdokkuutensa.


title: William Holden

text: Holdenin viimeiseksi elokuvaksi jäi Blake Edwardsin ohjaama komedia "S.O.B."


title: William Holden

text: Holden meni naimisiin Brenda Marshallin kanssa vuonna 1941. Pariskunta sai kolme lasta. He erosivat vuonna 1971 myrskyisän avioliiton jälkeen. Holden oli tulevan Yhdysvaltain presidentin Ronald Reaganin bestman tämän mennessä naimisiin Nancy Davisin kanssa vuonna 1952. 12. marraskuuta 1981 vahvasti humaltunut Holden liukastui ryijyyn, löi päänsä pöytään ja kuoli verenhukkaan. Hänen ruumiinsa löytyi neljä päivää myöhemmin. Hän oli kuollessaan 63-vuotias. Hänet tuhkattiin, ja tuhka siroteltiin Tyyneen valtamereen.


title: Edward G. Robinson

text: Edward G. Robinson (oikealta nimeltään Emanuel Goldenberg, 12. joulukuuta 1893 Bukarest, Romania – 26. tammikuuta 1973 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli romanialaissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet muistetaan vahvoista rooleista muun muassa erilaisina gangsteripomoina.


title: Edward G. Robinson

text: Robinson muutti yhdeksänvuotiaana juutalaisten vanhempiensa kanssa Romaniasta New Yorkiin. Pojan kerrotaan osanneen kuutta kieltä sujuvasti, ja englannin oppiminenkin sujui siksi nopeasti. Hän tuli kouluaikoina tunnetuksi taitavana puhujana ja innokkaana teatteritoimintaan osallistujana.


title: Edward G. Robinson

text: Vasta opiskellessaan American Academy of Dramatic Arts -oppilaitoksessa hän muutti nimensä Emanuel Goldenbergistä Edward G. Robinsoniksi. Hän palveli laivastossa ensimmäisessä maailmansodassa ja aloitti sitten uransa Broadwaylla. Hän ehti tehdä muutaman mykkäelokuvan 1910- ja 1920-luvuilla, mutta tähti hänestä tuli vasta 1930-luvun äänielokuvissa. Hän tuli tunnetuksi etenkin gangsterirooleistaan, kuten läpimurtoroolistaan elokuvassa "Pikku Caesar" (1931). Muita Robinsonin tunnettuja rooleja olivat "Nainen ilman omaatuntoa" (1944), "Nainen ikkunassa" (1945), "Myrskyvaroitus" (1948) ja "Täyskäsi-Kid" (1965). Hän ei ollut koskaan ehdolla Oscarin saajaksi, mutta sai kunnia-Oscarin vuonna 1973. Edward G. Robinson kuoli syöpään, ja koska hänen viimeisen elokuvansa ("Maailma vuonna 2022", 1973) kuolinkohtauksen filmauksen aikaan kaikki olivat jo tietoisia hänen syöpänsä peruuttamattomuudesta, Charlton Hestonin kyyneleet kohtauksessa olivat aitoja.


title: Edward G. Robinson

text: Robinson oli harrastelijamaalari ja ehti elämänsä aikana kerätä kaksikin huomattavaa taidekokoelmaa.


title: Kirk Douglas

text: Kirk Douglas (syntyjään Issur Danielovitch; s. 9. joulukuuta 1916 Amsterdam, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, tuottaja, ohjaaja ja kirjailija.


title: Kirk Douglas

text: Douglas on saanut Oscar-ehdokkuudet pääosasuorituksistaan elokuvissa "Nyrkkeilysankari" (1949), "Särkyneiden haaveiden kaupunki" (1952) ja "Hän rakasti elämää" (1956) sekä Oscar-palkinnon elämäntyöstään vuonna 1996.


title: Kirk Douglas

text: Douglas on usein näytellyt peräänantamattomia ja vahvatunteisia sankareita ja antisankareita. Douglasin luonteenomaisia piirteitä ovat urheilullinen olemus, omaperäinen ääni ja syvä leukavako.


title: Kirk Douglas

text: Issur Danielovitch syntyi 9. joulukuuta 1916 Amsterdamin kaupungissa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Hänen vanhempansa Herschel ja Bryna olivat vasta maahan tulleita venäjänjuutalaisia siirtolaisia. Issurilla oli kuusi siskoa. Perhe otti pian uuden sukunimen Demsky, ja Issur alkoi käyttää etunimeä Izzy. Hänen vanhempansa suunnittelivat lähettää pojan rabbikouluun, mutta hän itse halusi jo lapsesta alkaen näyttelijäksi.


title: Kirk Douglas

text: Koska perhe oli köyhä, Issur maksoi yliopisto-opintonsa St. Lawrence Universityssä ja näyttelijänopintonsa New Yorkin American Academy of Dramatic Artsissa sekalaisilla töillä. Näytellessään yliopistoaikanaan kesäteatterissa hän vaihtoi näyttelijätoveri Karl Maldenin ehdotuksesta nimekseen Kirk Douglas.


title: Kirk Douglas

text: Douglas palveli Yhdysvaltain laivastossa toisen maailmansodan aikana vuosina 1943–1944. Ennen sotaa ja sen jälkeen hän näytteli pienissä rooleissa Broadwaylla.


title: Kirk Douglas

text:
Douglas sai ensimmäisen Hollywood-elokuvaroolinsa elokuvassa "Paholaisnainen" (1946), jossa hänen vastanäyttelijänsä oli Barbara Stanwyck. Hän kuitenkin kieltäytyi tuottaja Hal Wallisin tarjoamasta seitsemän vuoden sopimuksesta ja näytteli seuraavat kolme vuotta vain sivuosissa.
Douglasin läpimurtorooli oli kovapintainen nyrkkeilijä elokuvassa "Nyrkkeilysankari" (1949), josta hän sai ensimmäisen kolmesta Oscar-ehdokkuudestaan. Elokuvan ansiosta Douglasista tuli suosittu ja haluttu näyttelijä, joka sai rooleja usean johtavan ohjaajan elokuvissa. Hän sai Oscar-ehdokkuudet Vincente Minnellin ohjaamista elokuvista "Särkyneiden haaveiden kaupunki" (1952), jossa hän esittää moraalitonta elokuvajohtajaa, ja "Hän rakasti elämää" (1956), jossa hän esittää taidemaalari Vincent van Goghia. Yhtenä Douglasin merkttävimmistä roolisuorituksista pidetään orjakapinajohtaja Spartacuksen roolia Stanley Kubrickin ohjaamassa elokuvassa "Spartacus" (1960). Seitsemässä elokuvassaan Douglas näytteli yhdessä ystävänsä Burt Lancasterin kanssa.


title: Kirk Douglas

text: "Spartacuksen" tekemisen aikoihin Douglas nousi vastustamaan kommunistimielisiksi väitetyistä työntekijöistä koottua Hollywoodin mustaa listaa ja palkkasi mustalla listalla olevan käsikirjoittaja Dalton Trumbon kirjoittamaan "Spartacusta".


title: Kirk Douglas

text: Douglas perusti vuonna 1955 tuotantoyhtiön The Bryna Company, joka tuotti muun muassa elokuvat "Kunnian polut" (1957) ja "Spartacus" (1960). Hän perusti toisen vaimonsa Annen kanssa The Douglas Foundation -hyväntekeväisyyssäätiön vuonna 1964.


title: Kirk Douglas

text: Douglas ohjasi 1970-luvulla elokuvat "Scalawag" (1973) ja "Posse" (1975), mutta ne eivät olleet menestyksiä. Samalla hänen näyttelijänuransa alkoi hiipua, vaikka hän näytteli edelleen ahkerasti. Douglasin teki myöhemmän uransa merkittävimpiä roolitöitä elokuvissa "Lumisen joen mies" (1982) ja "Tough Guys" (1986).


title: Kirk Douglas

text: Douglas loukkaantui vakavasti helikopterionnettomuudessa Kaliforniassa vuonna 1993. Hän sai lähes hengen vieneen aivoverenkiertohäiriön vuonna 1996. Kohtaus vaikeutti hänen puhumistaan, mutta hän jatkoi silti näyttelemistä elokuvissa. Douglas sai vielä Emmy-ehdokkuuden vierailustaan televisiodraamassa "Enkelin kosketus" vuonna 2000. Hän näytteli poikansa Michael Douglasin kanssa elokuvassa "It Runs in the Family" (2003). Vuonna 2009 Douglas muisteli uraansa ja elämäänsä näyttämöllä yhden miehen show’ssa "Before I Forget".


title: Kirk Douglas

text: Douglas julkaisi vuonna 1988 omaelämäkerran "The Ragman’s Son". Hän kirjoitti romaanit "Tanssi paholaisen kanssa" ("Dance with the Devil", 1990) ja "Lahja" ("The Gift", 1992). Hänen ei-fiktiivisiä omaelämäkerrallisia teoksiaan ovat myös "Climbing the Mountain: My Search for Meaning" (1997), "My Stroke of Luck" (2003), "Let’s Face It: 90 Years of Living, Loving and Learning" (2007) ja "I am Spartacus! The Making of a Film, Breaking the Blacklist" (2012).


title: Kirk Douglas

text: Douglasille on myönnetty vuonna 1991 Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto ja vuonna 1996 Oscar-kunniapalkinto elämäntyöstään. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella. Palm Springsissä on hänen kunniakseen nimetty katu Kirk Douglas Way. Douglas sai Presidential Medal of Freedom -kunnianosoituksen vuonna 1981, ranskalaisen Kunnialegioonan mitalin vuonna 1985 sekä National Medal of the Arts -kunnianosoituksen vuonna 2001.


title: Kirk Douglas

text: Douglas on tehnyt vaimonsa kanssa paljon hyväntekeväisyystyötä Douglas Foundation -säätiön kautta. Säätiö on tehnyt lahjoituksia muun muassa lastensairaalalle, ja se on perustanut Kirk Douglas Fellowshipin Yhdysvaltain elokuvainstituuttiin.


title: Kirk Douglas

text: Kirk Douglasin poika Michael Douglas on menestyvä näyttelijä. Muut lapset ovat Joel Douglas (s. 1947), Peter Douglas (s. 1955) ja Eric Douglas (1958–2004). Douglasin vaimot ovat Diana Dill (1943–1951) ja Anne Buydens (vuodesta 1954).


title: Sidney Poitier

text: Sir Sidney Poitier (s. 20. helmikuuta 1927) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän syntyi Miamissa, Floridassa, mutta kasvoi Bahamalla. Poitier voitti ensimmäisenä afroamerikkalaisena parhaan miespääosan Oscarin roolistaan elokuvassa "Kedon kukkaset" ("Lilies of the Field", 1963). Hänen kuuluisimmat elokuvansa ovat "Yön kuumuudessa" (1967) ja "Arvaa kuka tulee päivälliselle" (1967). Hän sai kunnia-Oscarin vuonna 2002.


title: Sidney Poitier

text: Poitier syntyi keskosena Floridassa, mutta palasi vanhempiensa kanssa Bahamalle, mistä hänen perheensä on kotoisin, ja missä hän kasvoi. Toisen maailmansodan aikana Poitier pestautui Yhdysvaltojen armeijaan ja palveli lääkintäjoukoissa. Vapauduttuaan hän asettui New Yorkiin. Hän harjoitteli kunnes pääsi eroon bahamalaisaksentistaan ja pääsi American Negro Theatreen. Vuonna 1946 hän esiintyi ensimmäistä kertaa Broadwayllä.


title: Sidney Poitier

text: Poitier oli Oscar-ehdokkaana 1958 roolistaan Stanley Kramerin draamassa "Kahle". Se käsitteli rotupolitiikkaa ja teki yhdessä kasvavien katsojalukujen kanssa Poitierista näkyvän hahmon kansalaisoikeusliikkeessä. Seuraavat roolit, kuten "Porgy ja Bess", vakiinnuttivat hänen asemansa sukupolvensa johtavana afroamerikkalaisena näyttelijänä. Vuonna 1963 hän sai Oscarin elokuvasta "Kedon kukkaset". Sitä seuraavat elokuvat menestyivät hyvin.


title: Sidney Poitier

text: Tähtinäyttelijänäkin Poitier jatkoi kantaa ottavien elokuvien tekemistä. Elokuvassa "Yön kuumuudessa" hän esitti älykästä afroamerikkalaista poliisipäällikköä, joka tutkii murhaa Etelävaltioissa. Elokuva sai Oscarin parhaana elokuvana. Elokuvassa "Arvaa kuka tulee päivälliselle" Poitier esitti valkoisen naisen afroamerikkalaista sulhasta. Nämä kaksi menestyselokuvaa tekivät Poitierista vuoden 1967 lipputulojen kuninkaan.


title: Sidney Poitier

text: Vuonna 1997 Poitierin kotimaa Bahama nimesi hänet suurlähettilääksi Japaniin. Hän sai luvan hoitaa tehtävää ulkomailta käsin.


title: Sidney Poitier

text: Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella. Poitierille myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1992.


title: Sidney Poitier

text: Poitier on ollut naimisissa kaksi kertaa. Hän meni naimisiin Juanita Hardyn kanssa vuonna 1950. Pariskunta erosi vuonna 1965. Vuodesta 1976 alkaen Poitier on ollut naimisissa kanadalais-irlantilaisen näyttelijän Joanna Shimkusin kanssa. Hänellä on neljä tytärtä ensimmäisestä avioliitosta ja kaksi tytärtä toisesta.


title: Alportin syndrooma

text: Alportin syndrooma tai Alportin oireyhtymä on perinnöllinen munuaissairaus. Kouluiässä sairastajan kuulo ja näkö heikkenevät hiljalleen ja munuaisissa havaitaan vajaatoimintaa. Muuten oireyhtymää sairastavien lasten elämä ja kehittyminen on normaalia. Alportin syndrooma on X-kromosomiin liittyvä dominanti. Oireyhtymän tavallisin syy on X-kromosomissa sijaitsevan COL4A5-geenin mutaatiot. Sairauden voi saada perinnöllisesti tai mutaationa.


title: Alportin syndrooma

text: Sairaus voidaan havaita hiljalleen huonontuvasta kuulosta ja näöstä, mutta ensimmäinen oire on verivirtsaisuus. Sairastajan virtsassa voi olla verta huomattavasti, niin että sen erottaa paljain silmin. Joissakin tapauksissa se on hyvin vähäistä. Jos sairastajan suvussa on ennestään ollut Alportin syndroomaa, on verivirtsaisuus selvä merkki sairaudesta. Joissakin tapauksessa sairastajalta on otettava koepala munuaisista sairauden havaitsemiseksi.


title: Alportin syndrooma

text: Hiljalleen heikentyvää kuuloa voidaan parantaa kuulokojeiden avulla. Kuulokojeiden tarve on pojilla yleisempää, sillä tautikin periytyy yleensä pojille.


title: Alportin syndrooma

text: Sairastajien silmissä voidaan havaita sarveiskalvon, verkkokalvon tai linssin muutoksia. Näkökyvyn heikkeneminen on usein vähäistä, joten sitä voidaan hoitaa silmälasien avulla.


title: Alportin syndrooma

text: Munuaisten vajaatoiminta on yleistä pojilla. Vajaatoimintaan ei ole hoitoa, mutta sairastajat elävät ja kehittyvät normaalisti. Aikojen kuluessa sairastaja voi kuitenkin joutua munuaissiirtoon.


title: Alportin syndrooma

text:
Alportin oireyhtymä periytyy X-kromosomisesti.
X-kromosominen periytyminen ilmenee suvussa siten, että Alportin oireyhtymää sairastavan (ja siis yleensä lieväoireisen) naisen lapsilla on 50 %:n todennäköisyys periä kyseinen sairaus, joka tosin tytöillä on lieväoireinen. Alportin oireyhtymää sairastavan miehen tyttäret perivät taudin, mutta hänen pojilleen se ei voi periytyä.


title: Alportin syndrooma

text: Käytännössä sukupuussa on tällöin tautia sairastavia poikia, enoja ja isoisiä, ja välissä olevat naiset ovat lieväoireisia Alport-potilaita, jotka usein pitävät itseään terveinä.


title: Alportin syndrooma

text: Harvinaisissa tapauksissa Alportin oireyhtymä periytyy muiden kollageenin rakenteita ohjaavien geenien välityksellä, ja tällöin periytymistapa ei ole X-kromosominen vaan autosominen resessiivinen tai autosominen dominantti. Näissä perheissä oireet ilmenevät samanasteisina miehillä ja naisilla.


title: James Cagney

text: James Francis Cagney, Jr (17. heinäkuuta 1899, New York, Yhdysvallat – 30. maaliskuuta 1986, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, jolla oli norjalaiset ja irlantilaiset sukujuuret.


title: James Cagney

text: James Cagney aloitti uransa Broadwaylla. Hänestä tuli amerikkalaisten rikoselokuvien kova kaveri. Cagneyn kuuluisimmaksi elokuvaksi jäi "Yankee Doodle Dandy" (1942), josta hän sai Oscarin. Cagney teki viimeisen elokuvansa "Ragtime" 1981. Cagneylle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1974 ja 1984 Cagneyn hyvä ystävä presidentti Ronald Reagan myönsi hänelle kunniamerkin Presidential Medal of Freedom. Cagney sairasti diabetesta. Hän kuoli sydänkohtaukseen 86-vuotiaana.


title: Revell

text: Revell on yhdysvaltalainen pienoismallien valmistaja, joka on perustettu vuonna 1943. Revell valmistaa auto-, lentokone-, panssarivaunu-, yksikkö-, helikopteri- ja laivapienoismalleja. Revell omistaa nykyisin myös toisen perinteikkään pienoismallien valmistajan, Monogramin. Revellillä on Saksassa vuonna 1957 perustettu sisaryhtiö Revell GmbH & Co. KG. Revell valmistaa myös pienoismallitarvikkeita esim. maaleja.


title: Kulttuurihistoria

text: Kulttuurihistoria tieteenalana keskittyy menneisyydessä tapahtuneiden kulttuuri-ilmiöiden tutkimukseen. Kulttuurihistoria ei yleensä keskity täsmällisesti ajoitettaviin ”tapahtumiin” vaan pidemmän aikajakson kehityskulkuihin.


title: Kulttuurihistoria

text: Nykyaikainen kulttuurihistoria ei rajaa kulttuurin käsitettä pelkästään taiteelliseksi tai kirjalliseksi (korkea-)kulttuuriksi, vaan mitä tahansa inhimillistä toimintaa voidaan tutkia kulttuurihistoriallisesta näkökulmasta. Hannu Salmen mukaan kulttuurihistoriassa tapahtunut muutos vastaa laajemmin humanistisissa tieteissä tapahtunutta muutosta: kulttuuristen piirteiden tai tunnusmerkkien määrittelystä on siirrytty merkitysten  ja merkityssuhteiden tutkimukseen. Siten esimerkiksi politiikkaa voitaisiin tarkastella kulttuurihistoriallisesta näkökulmasta käsin. Kulttuurihistoria on läheistä sukua monille humanistisille ja yhteiskuntatieteille, esimerkiksi folkloristiikalle ja antropologialle.


title: Kulttuurihistoria

text: Kari Immonen määrittelee kulttuurihistorian seuraavasti:


title: Kulttuurihistoria

text: Kulttuurihistoria on siis otteeltaan hyvin monimuotoinen historiantutkimuksen suuntaus. Kyse on pikemminkin menneisyyden lähestymistavasta kuin tietystä tutkimuksen kohteesta.


title: Kulttuurihistoria

text: Kulttuurihistoriaa voi Suomessa opiskella pääaineena ainoastaan Turun yliopistossa, jossa alan koulutus ja tutkimus alkoi vuonna 1972. Kulttuurihistoriaa voi opiskella myös Turun yliopiston avoimessa yliopistossa, jossa järjestetään muun muassa verkko-opintoja, joihin voi osallistua paikkakunnasta riippumatta. Avoimen yliopiston kokonaisuudet ovat rinnastettavia tutkintoihin kuuluviin kokonaisuuksiin, ja niitä voi liittää  HuK- ja FM-tutkintoihin muissakin yliopistoissa kuin Turun yliopistossa.


title: Kulttuurihistoria

text: Sivuaineena kulttuurihistoriaa voi opiskella Lapin yliopistossa perus- ja aineopintojen verran. Kulttuurihistoriaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi opettajina, tutkijoina, informaatikkoina, kirjastonhoitajina, toimittajina, museonhoitajina, kulttuurisihteereinä, kulttuurituottajina tai tiedottajina.


title: MacGuffin

text: MacGuffin (toisinaan McGuffin) on tarinankerronnan apuväline, joka motivoi hahmoja ja pitää tarinan liikkeellä. MacGuffin on erittäin tärkeä hahmojen näkökulmasta, vaikka yleisön kannalta se on epäoleellinen ja voitaisiin selittää yksinkertaisesti. MacGuffin on tavallinen elokuvissa ja erityisesti trillereissä.


title: MacGuffin

text: Termin "MacGuffin" keksi Alfred Hitchcock.


title: MacGuffin

text: MacGuffin juontaa alkunsa vanhasta ja kuluneesta vitsistä, jota Hitchcock mielellään kertoi:


title: Ávila

text: Ávila on samannimisen maakunnan pääkaupunki Keski-Espanjassa, Kastilia ja Leónin itsehallintoalueella. Vuonna 2015 Ávilan väkiluku oli noin 58 000.


title: Ávila

text: Ávila on tunnettu erityisesti keskiaikaisesta muuristaan, joka on Espanjan vanhin sekä 2 500 metrin pituudellaan myös pisin muuri. Sekä muuri että sen sisäpuolella sijaitseva Ávilan vanha kaupunki julistettiin vuonna 1985 kuuluvaksi UNESCO:n maailmanperintöluetteloon.


title: Ávila

text: Ávilan vanhassakaupungissa sijaitsee myös Espanjan vanhin goottilaistyylinen katedraali, jonka rakentaminen aloitettiin v. 1091 ja saatiin loppuun 1400-luvulla.


Ávila


title: Fred Astaire

text: Fred Astaire (10. toukokuuta 1899 Omaha, Nebraska – 22. kesäkuuta 1987 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja tanssija. Hänta pidetään yhtenä elokuvahistorian suosituimmista musikaalitähdistä ja tanssijoista.


title: Fred Astaire

text: Fred Astairen alkuperäinen nimi oli Frederick Austerlitz, mutta sukunimi vaihdettiin Astaireen kun Fred oli vielä nuori. Astaire esiintyi Broadwaylla ennen siirtymistään elokuviin. Hänestä tuli kaikkien aikojen suosituin musikaalitähti Ginger Rogersin ohella. Hän ja Ginger muodostivat 30-luvulla parivaljakon, joka teki lukuisia suosittuja musikaalielokuvia. Hän näytteli kuitenkin myös mm. Rita Hayworthin kanssa, sekä Audrey Hepburnin kanssa elokuvassa "Rakastunut Pariisissa" (1957). Astairelle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1981.


title: Fred Astaire

text: Astaire meni naimisiin Phyllis Livingston Potterin kanssa vuonna 1933. Pariskunta sai kaksi lasta. Fred Astaire jäi leskeksi kun Phyllis kuoli keuhkosyöpään 1954. Hän meni naimisiin Robyn Smithin kanssa vuonna 1980 ja tämä avioliitto kesti aina Fred Astairen kuolemaan asti. Hän kuoli keuhkokuumeeseen 88-vuotiaana vuonna 1987.


title: Sosiaalihistoria

text: Sosiaalihistoria tieteenhaarana tutkii ryhmien, säätyjen, sosiaalisten kerrostumien ja luokkien kehitystä menneisyydessä. Sosiaalihistoriaa voidaan pitää yhtä lailla humanistisena kuin yhteiskuntatieteellisenä tutkimuksen alana. Ns. uusi sosiaalihistoria puolestaan lähestyy kulttuurintutkimusta ja on ollut kiinnostunut mentaliteettien, ajattelutapojan ja käytänteiden historiallisesta tarkastelusta.


title: Sosiaalihistoria

text: Yksi keskeisistä sosiaalihistorian tehtävistä on eri ryhmien suhteellisen merkityksen, yhteiskunnallisen aseman ja vaikutusvallan arvioiminen. Sosiaalihistoriaa ei pitkään pidetty tärkeänä historiantutkimuksen alana; poliittisen alaan kuuluvaa tapahtumista pidettiin merkittävämpänä.


title: Sosiaalihistoria

text: Yksi merkittävä tekijä sosiaalihistorian nousulle tutkimusalana (niin Suomessa kuin muuallakin Euroopassa) oli 1960–1970-lukujen vasemmistolaisuusaalto.


title: Sosiaalihistoria

text: Sosiaalihistorian synty ajoittuu kahteen traditioon. Toinen lähtökohta oli saksalainen Sozial- und Wirtschaftgeschichte, joka syntyi erityisesti kansantaloustieteen itsenäistymiseen liittyneissä keskusteluissa. Toisena alkuna oli englantilainen teolliseen vallankumoukseen keskittynyt taloushistoria. Englannissa 1900-luvun alussa taloushistorian kehitystä kaunistelevaan sanomaan kriittisesti suhtautuneet tutkijat synnyttivät omanlaisen sosiaalishistoriallisen perinteen. Ranskassa kehittyi näiden kahden tradition pohjalta 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa Annales. Histoire, Sciences sociales -lehden ympärille oma koulukuntansa, jonka erityispiirteenä oli vertaileva tutkimusote ja vuoropuhelu muiden yhteiskuntatieteiden kanssa.


title: Sosiaalihistoria

text: Sosiaalihistoriassa kehittyi 1960-luvulla uusi kriittinen vuoropuhelu sosiologian hallitsevan modernisaatioteorian kanssa. Samalla ilmaantui kritiikkiä myös oman piirin ja erityisesti taloushistorian sosiologista liian helposti kopioituja ajatuksia vastaan. Tässä keskustelussa erityisesti yhteiskunnan homogeenisenä kuvaamista vastaan; yhteiskunta ei ollutkaan sama asia kuin kansallisvaltio. Sosiaalihistoriallinen tutkimus alkoikin kiinnittää entistä enemmän huomiota kansallisvaltiota suurempiin alueisiin, mutta toisaalta myös mikrohistoriaan.


title: Sosiaalihistoria

text: Kun sosiaalihistorian tutkimus alkoi keskittyä kansallisvaltion ulkopuolellekin, se alkoi kiinnostua myös arkipäivisimmistä asioista sekä vaikuttaa myös muihin tieteenaloihin. Esimerkiksi tutkimus väkijoukkojen käyttäytymisestä ruokamellakoissa ja mielenosoituksissa on venyttänyt politiikan kenttää valtioihin ja puolueisiin liittyvien asioiden ulkopuolelle ja populaarikulttuurin ja kansainomaisen ajattelun historian tutkimus on vaikuttanut kirjallisuudentutkimukseen ja filosofiaan.


title: Oikeushistoria

text: Oikeushistoria tutkii menneiden aikojen oikeusjärjestystä ja oikeuskäytäntöjä eri maissa, pyrkien jäsentämään ja analysoimaan oikeuden kehittymistä ja siihen vaikuttaneita tekijöitä.


title: Oikeushistoria

text: Oikeushistorian keskipisteessä on perinteisesti ollut roomalainen oikeus, sillä sen jälkivaikutus myöhäisemmässä eurooppalaisessa ja epäsuorasti ulkoeurooppalaisessa oikeudessa vaikuttaa vielä nykyäänkin. Toinen merkittävä oikeushistorian tutkimuskohde on varsinkin keskiajan osalta kirkollinen eli niin sanottu kanoninen oikeus. Lisäksi kussakin maassa pidetään yleensä omaa oikeushistoriaa itsenäisenä tutkimuskohteenaan.


title: Oikeushistoria

text: Oikeushistorian alaan kuuluvaa tutkimusta harjoitetaan Suomen yliopistoissa sekä oikeustieteellisissä että humanistisissa tiedekunnissa. Suomen merkittävimpinä oikeushistorioitsijoina voidaan mainita ainakin edesmenneet professorit Yrjö Blomstedt ja Hannu Tapani Klami sekä professorit Heikki Ylikangas, Lars Björne, Jukka Kekkonen, Heikki Pihlajamäki ja Pia Letto-Vanamo. Heistä muut paitsi Blomstedt ja Ylikangas ovat saaneet lakimieskoulutuksen.


title: Oikeushistoria

text: Koska Suomeen roomalaisen oikeuden vaikutus ulottui laajasti vasta 1800-luvun lopussa erityisesti Saksan kautta, varhaisempi oikeushistorian tutkimus kattaa Ruotsi-Suomen kauden "kruunun" eli valtion ja kirkon oikeuden sekä sitä edeltäneen suku- eli yhteisöllisen oikeuden, siinä määrin kuin se on tutkittavissa. Toisaalta oikeus kehittyi erityisesti Suomen suuriruhtinaskunnan aikana sääty-yhteiskunnasta kohti yksilökeskeistä modernia oikeuskäsitystä, mikä on toinen selkeä kotimaista oikeushistoriaa kiinnostava alue.


title: Oikeushistoria

text: Lähihistoriaan kuuluva oikeuden kehittyminen on paljolti osa oikeustieteen osa-alueiden tavanomaista tutkimustraditiota, olipa kyse perinteisemmästä eli juuri roomalais- ja saksalaisperäisestä oikeudesta kuten vaikkapa varallisuusoikeus tai uudemmasta alasta kuten vasta kolmisenkymmentä vuotta Suomessa harjoitetusta oikeusinformatiikasta.


title: Gene Kelly

text: Eugene Curran "Gene" Kelly (23. elokuuta 1912 Pittsburgh, Pennsylvania, Yhdysvallat – 2. helmikuuta 1996 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen tanssija, näyttelijä, laulaja, ohjaaja ja koreografi. Kelly oli tunnettu etenkin energisestä ja atleettisesta tanssityylistään. Gene Kelly on Fred Astairen ohella musikaalien kirkkain miestähti.


title: Gene Kelly

text: Kelly aloitti uransa teatterissa. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli "Sittenkin sankari" ("For Me and My Gal", 1942), jossa vastanäyttelijänä oli Judy Garland. Hän teki klassisia numeroita musikaaleissa, joista kuuluisimmat ovat "Pariisin lumoissa" ("American in Paris", 1951) ja "Laulavat sadepisarat" ("Singin’ in the Rain", 1952). Kellylle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1985.


title: Gene Kelly

text: Kelly oli naimisissa kolme kertaa. Hänen ensimmäinen avioliitto Betsy Blairin kanssa kesti vuodet 1940–1957 ja avioliitosta syntyi yksi lapsi, Kerry. Hänen toinen avioliittonsa Jeanne Coynen kanssa oli 1960–1973 ja tästä avioliitosta syntyi kaksi lasta, Bridget ja Tim. Kolmas avioliitto Patricia Wardin kanssa kesti vuodesta 1990 Kellyn kuolemaan asti. Kelly kuoli kahden halvauksen jälkeen 83-vuotiaana.


title: Gary Cooper

text: Gary Cooper, oikealta nimeltään Frank James Cooper () oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi sankarirooleistaan etenkin lännenfilmeissä.


title: Gary Cooper

text: Cooperin isä oli osavaltion korkeimman oikeuden tuomari. Cooper kävi neljän vuoden ajan koulua Englannissa ja palasi Yhdysvaltoihin 13-vuotiaana. Hän jätti koulun ensimmäisen maailmansodan aikana ja muutti isänsä ranchille karjankasvattajaksi. Hän suunnitteli taiteilijan uraa ja opiskeli vuosina 1922–1924 taidetta Grinnell Collegessa Iowassa. Sen jälkeen hän siirtyi parempien tienestien toivossa Los Angelesiin elokuva-avustajaksi ja sijaisnäyttelijäksi. Hän hankki agentin ja vaihtoi nimensä Frank James Cooperista Gary Cooperiksi. Vuodesta 1925 alkaen hän pääsi näyttelemään useassa lyhyessä mykkäelokuvassa.


title: Gary Cooper

text: Elokuvatuottaja Samuel Goldwyn antoi Cooperille hänen ensimmäisen merkittävän elokuvaroolinsa elokuvassa "Erämaan paratiisi" (1926), jossa hänen vastanäyttelijöitään olivat Ronald Colman ja Vilma Banky. Cooperin läpimurtoelokuva oli "The Virginian" (1929). Paramount teki hänen kanssaan pitkän sopimuksen, ja ajan Cooper oli yksi Hollywoodin parhaiten palkattuja näyttelijöitä. Hän näytteli 75 merkittävässä elokuvassa ja voitti Oscar-palkinnon elokuvista "Kersantti York" (1941) ja "Sheriffi" (1953). Niiden lisäksi hän sai Oscar-ehdokkuuden elokuvista "Mr. Deeds tulee kaupunkiin" (1936), "Sankaritekojen mies" (1942) ja "Kenelle kellot soivat" (1943). Hän sai myös kunnia-Oscarin 1961.


title: Gary Cooper

text: Cooper oli David O. Selznickin ykkösehdokas Rhett Butlerin rooliin suurmenestykseksi nousseessa elokuvassa "Tuulen viemää" (1939). Cooper kieltäytyi roolista pitäen tulevaa elokuvaa Hollywoodin historian suurimpana floppina.


title: Gary Cooper

text: Cooper oli vuodesta 1933 naimisissa Veronica Balfen kanssa, ja he saivat tyttären. Cooper oli ulkoilmaihminen koko ikänsä ja harrasti metsästystä, kalastusta ja sukellusta. Cooper kääntyi episkopaalisuudesta vaimonsa uskontoon katolilaisuuteen vuonna 1959. Cooper kuoli eturauhassyöpään 1961.


title: Windows-1251

text: Windows-1251 on kahdeksanbittinen kyrillinen merkistö, jota voidaan käyttää bulgarian, makedonian, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän kirjoittamiseen.


title: Spencer Tracy

text: Spencer Bonaventure Tracy (5. huhtikuuta 1900 – 10. kesäkuuta 1967) oli yhdysvaltalainen kahdesti Oscar-palkittu näyttelijä, jota monet (mm. Katharine Hepburn ja Humphrey Bogart) pitivät sukupolvensa parhaimpana näyttelijänä. Tracy oli 1930-luvulta lähtien yhdysvaltalaisen elokuvan suosituimpia tähtiä. Hän sai myös kaksi Oscaria, elokuvista "Meren urhoja" ("Captain Courageous", 1937) ja "Tulevaisuuden miehiä" ("Boys Town", 1938). Vuonna 1941 Tracy aloitti kuolemaansa asti kestäneen suhteen näyttelijä Katharine Hepburnin kanssa, mutta hartaana katolisena hän ei ottanut avioeroa vaimostaan Louise Treadwellistä. Tracy ja Hepburn tekivät yhdessä yhdeksän elokuvaa. Vähän yli kaksi viikkoa heidän viimeisen yhteisen elokuvansa "Arvaa kuka tulee päivälliselle" ("Guess Who's Coming to Dinner", 1967) valmistumisen jälkeen Spencer Tracy kuoli sydänkohtaukseen.


title: Jyri

text: Jyri on suomalainen miehen etunimi.


title: Jyri

text: Jyri on lähtöisin kreikkalaisesta "Georgios"-nimestä, joka merkitsee maanviljelijää. Se on Jyrkin ja Yrjön rinnakkaisnimi. Läheisiä vastineita muissa kielissä ovat mm. Juri, Jüri, Jürgen ja Göran.


title: Jyri

text: Vuoden 2012 loppuun mennessä nimi Jyri on Suomessa annettu noin 4 700 henkilölle.


title: Henry Fonda

text: Henry Jaynes Fonda (16. toukokuuta 1905 Grand Island, Nebraska, Yhdysvallat – 12. elokuuta 1982 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä.


title: Henry Fonda

text: Fonda aloitti uransa teatterista. Hän teki ensimmäisen elokuvansa 1935 ja nousi tähdeksi suunnilleen samaan aikaan kuin hyvä ystävänsä James Stewart. Hän oli 1930- ja 1940-luvuilla Yhdysvaltojen suosituimpia näyttelijöitä. Hänen elokuvauransa katkaisi kuitenkin toinen maailmansota, kun Fonda päätti värväytyä palvelukseen. Fonda palveli Yhdysvaltain sotalaivastossa kolme vuotta, minkä jälkeen hän jatkoi elokuvauraansa. Elokuvien lisäksi hän näytteli myös televisiossa, kuten televisiosarjassa "The Deputy", jota tehtiin vuosina 1959–1961.


title: Henry Fonda

text: Fonda palkittiin kunnia-Oscarilla 1980, mutta vuonna 1982 hän sai parhaan miespääosan Oscarin viimeisestä elokuvastaan "Kultalampi" ("On Golden Pond", 1981). Henry Fondalla on myös tähti elokuvaurastaan Hollywood Walk of Famella. Fondan käden- ja jalanjäljet on ikuistettu Grauman’s Chinese Theatren betonilaatalle vuonna 1942 pidetyssä seremoniassa. Fondalle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1978.


title: Henry Fonda

text: Fonda oli naimisissa viisi kertaa. Näistä avioliitoista syntyi kolme lasta, joista kaksi on näyttelijöitä: Jane Fonda ja Peter Fonda. Henry Fondan 14-vuotinen avioliitto Jane ja Peter Fondan äidin, Frances Ford Seymourin kanssa päättyi traagisesti kun Frances teki itsemurhan vuonna 1950. Näyttelijä Bridget Fonda on hänen lapsenlapsensa. Fonda kuoli sydänsairauteen 77-vuotiaana, mutta hän sairasti kuollessaan myös eturauhassyöpää.


title: Wimbledon (Lontoon osa)

text: Wimbledon on taajama Englannissa Lounais-Lontoossa noin 13 kilometriä Citystä. Se kuuluu Suur-Lontoon kreivikuntaan ja Mertonin kaupunkipiiriin ("borough"). Aikojen kuluessa Wimbledon on kasvanut kiinni Lontoon suurkaupunkialueeseen. Paikka tunnetaan siellä pidettävästä Wimbledonin tennisturnauksesta.


title: Wimbledon (Lontoon osa)

text: Lontoon metron District Line pysähty Wimbledon Parkin metroasemalla. Wimbledonin rautatieasemalle on junayhteys Lontoon Waterloosta sekä monista Etelä-Englannin kaupungeista.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kantalahti eli Kannanlahti () on kaupunki, kaupunkikunta ja Kantalahden piirin hallinnollinen keskus Murmanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren Kantalahteen laskevan Nivajoen suussa 276 kilometriä Murmanskista etelään. Kaupungissa on 36 100 ja kunnassa 39 300 asukasta (vuonna 2012).


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kantalahden kaupunkikunnan pinta-ala on 3371,72 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Kouteron piiriin, koillisessa Apatiitin ja Poljarnyje Zorin kaupunkipiirikuntiin, idässä Turjan piirin Umban kuntaan, etelässä Kantalahden piirin Zelenoborskin ja Zaretšenskin sekä lännessä Alakurtin kuntiin. Pinta-alasta 75,4 % on metsää ja 9,5 % teollisuusaluetta.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kunnan alueella virtaavat Niva, Luptše-Savino, Kolvitsa ja Nižnjaja Luvenga -joet. Järviä ovat Luptše, Pinozero ja Kolvitsanjärvi (ven. "Kolvitskoje"). Vienanmeren Kantalahden pohjoisosassa sijaitsevat saaret kuuluvat vuonna 1932 perustettuun Kantalahden luonnonpuistoon.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Seutu sijaitsee manner- ja meri-ilmaston rajalla. Kesä on lyhyt ja viileä ja talvi pitkä. Helmikuun keskilämpötila on –12,1 ºC ja heinäkuun +14,8 ºC. Vuotuinen sademäärä on 489 millimetriä. Yötön yö kestää kuukauden ja kaamos noin kymmenen päivää.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kantalahden kaupunki koostuu neljästä osasta, joiden nimet ovat Tsentralnyi, Železnodorožnyi, Niva-3 ja Lesozavod. Kaupunkikuntaan kuuluvat lisäksi Beloje Moren ja Nivskin taajamat, Kolvitsan ja Luvengan kylät sekä Pinozeron, Prolivyn ja Rutšjin rautatieasemat. Fedosejevkan kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Kantalahti (kaupunki)

text:
Väkiluvun kehitys
Kaupunkiväestön osuus kunnan asukkaista on 92,0 % (vuonna 2012). Väkiluku vähenee työttömyyden aiheuttaman poismuuton seurauksena.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Arkeologiset löydöt ja kivistä ladotut jatulintarhat todistavat kivikauden asutuksesta. Keskiaikaiset asiakirjat kertovat seudulla asuneista saamelaisista. Kantalahden kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1526. Se oli huomattava kalastuksen, metsästyksen ja kaupankäynnin keskus, jonne rakennettiin kirkko. Vuonna 1553 perustettiin Kantalahden luostari, joka teki lähetystyötä saamelaisten keskuudessa. Seudun metsästysmaat, kala-apajat ja suolankeittämöt omistanut luostari toimitti vuosittain Venäjälle yli 10 000 puutaa suolaa sekä lisäksi lohta, turskaa ja myöhemmin silliä. Luostari lakkautettiin vuonna 1742. Vuonna 1782 Kantalahden kylässä oli noin 300 asukasta. Vuonna 1796 se liitettiin Kemin kihlakuntaan.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Karjalaisasutuksen reunalla sijainneessa Kantalahdessa asui venäläisten lisäksi myös karjalaisia. 1500-luvun puolivälissä paikkakunnalla käynyt hollantilainen Simon van Salingen kertoo tavanneensa siellä Fjodor Tšudinov -nimisen miehen, joka oli kirjoittanut "Karjalan ja Lapin historian" sekä kääntänyt karjalaksi "Uskontunnustuksen", "Isä meidän" -rukouksen ja osia "Raamatusta". Vuonna 1907 Kantalahden yhteensä 586 asukkaasta 121 oli karjalaisia. 1800-luvun lopussa perustettu Kolvitsan kylä oli lähes kokonaan karjalainen.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Historiansa aikana Kantalahti on joutunut useita kertoja maahantunkeutujien hyökkäysten kohteeksi. Ruotsalaiset ryöstivät ja polttivat Kantalahden vuonna 1590, liettualainen kasakkajoukko hävitti kylän vuonna 1613 ja englantilaiset polttivat sen vuonna 1855. Venäjän kansalaissodan aikana suomalaisten punakaartilaisten ja karjalaisten muodostamat joukot pysäyttivät suomalaisten hyökkäyksen kohti Kantalahtea keväällä 1918. Myöhemmin seutua pitivät hallussaan englantilaiset ja amerikkalaiset joukot.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Muurmannin radan rakentaminen vuosina 1915–1916 toi seudulle paljon uusia asukkaita. Vuonna 1920 Kantalahti liitettiin Karjalan työkansan kommuuniin, josta myöhemmin muodostettiin Karjalan ASNT. Vuonna 1927 kylästä tuli entiset Kantalahden, Koudan ja Knäsön volostit käsittäneen hallintopiirin keskus. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Kantalahden piirissä oli 10 200 asukasta, joista 1 400 oli karjalaisia.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: 1920–1930-luvuilla Kantalahdesta kehittyi huomattava kalastustaajama. Sen satamaa laajennettiin ja Nivajoelle rakennettiin vuosina 1930–1934 Kuolan niemimaan ensimmäinen vesivoimala. Kantalahti sai kaupunginoikeudet huhtikuussa 1938. Saman vuoden toukokuussa Kantalahden piiri siirrettiin Karjalan ASNT:n yhteydestä osaksi Murmanskin aluetta.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Vuosina 1940–1941 paikkakunnalla toimi NKVD:n vankileiri, jonka 14 000 vankia rakensivat muun muassa Kantalahden alumiinitehdasta. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli tärkeä neuvostoarmeijan huoltokeskus. Sodan jälkeen sinne rakennettiin alumiinitehtaan lisäksi konepajateollisuutta, kalasäilyketehdas ja metsäkombinaatti. Vuonna 1954 muodostettu Nivajoen vesivoimalaitosten ketju valmistui 1960-luvun alussa.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kantalahden piiri lakkautettiin vuonna 1948, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1951. Vuonna 1955 siihen liitettiin Karjalais-suomalaisen SNT:n Kiestingin piiriin kuulunut Alakurtin kyläneuvosto. Vuonna 1959 Kantalahdesta tuli Murmanskin aluehallinnon alainen kaupunki ja piirin paikallisneuvostot siirrettiin kaupunkineuvoston alaisuuteen. Vuodesta 1997 lähtien piirin kaikki asutuskeskukset kuuluivat Kantalahden kaupunkiin. Nykyinen kaupunkikunta on muodostettu vuonna 2004.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kantalahden talous perustuu teollisuuteen sekä rautatie- ja meriliikenteeseen. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat värimetallurgia ja sähköntuotanto.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kaupungin kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen rautatie. Kantalahden asema on rautatiepiirin keskus. Lännessä kaupungin ohittaa Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Kantalahdesta on linja-autoyhteydet Montšegorskiin, Zaretšenskiin, Umbaan, Zelenoborskiin, Alakurttiin, Kouteroon, Murmanskiin ja Suomen Kemijärvelle. Myös kunnan sisällä on linja-autoliikennettä.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kantalahden merisatamasta viedään rautamalmia, apatiittia ja nefeliiniä Belomorskiin. Lisäksi sieltä kuljetetaan rahtia Koillisväylää pitkin Dudinkaan ja Tiksiin sekä ulkomaille. Beloje Morjen rautatieaseman lähellä sijaitsevan, rahtimäärältään Vienanmeren suurimpiin kuuluvan Vitinon sataman kautta kulkee öljyä, öljytuotteita ja kaasukondensaattia. Vuonna 2011 Kantalahden sataman kautta kuljetettiin yhteensä 0,9 miljoonaa tonnia ja Vitinon satamasta 4,2 miljoonaa tonnia rahtia. Tärkeimmät teollisuusyritykset ovat Rusal-konserniin kuuluva Kantalahden alumiinitehdas, TGK-1 -energiayhtiön omistamat Nivajoen vesivoimalat, Hlebopjok-yhtiön leipomo sekä kalastusalusten laitteita ja rautatiekalustoa valmistava Kantalahden konepaja.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kantalahdessa toimii useita keskikouluja, sisäoppilaitos, lasten harrastuskeskus, musiikki- ja taidekoulut sekä ammattikoulu. Terveyspalveluihin kuuluvat piirin keskussairaala ja rautatiesairaala poliklinikkoineen. Kulttuurilaitoksia ovat kirjastot, kulttuurikeskus Niva, Metallurgin kulttuuritalo, elokuvateatteri, historiallinen museo ja Kantalahden luonnonpuiston museo. Kaupungissa on vuonna 1967 rakennettu urheilupalatsi stadioneineen ja jääkiekkokaukaloineen, Lokomotivin stadioni sekä kaksi lasten urheilukoulua. Paikallislehtinä ilmestyvät "Den goroda", "Vesti Kandalakši" ja "Niva". Radioasema Jevropa pljusilla ja kahdella TV-kanavalla on paikallisohjelmia.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Pinnanmuodostukseltaan ja maisemiltaan vaihteleva, runsasjokinen ja -järvinen Kantalahden piiri on suosittu matkailukohde, joka houkuttelee erityisesti patikoijia, melojia ja hiihtäjiä. Hiihtokausi on parhaimmillaan maalis-huhtikuussa ja paras aika vaelluksille ja melontaretkille on heinäkuusta syyskuun alkuun.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat sen itäpuolella Vienanmeren rannalla sijaitseva jatulintarha (noin 2000 eaa.), Kolvitsan vesiputoukset sekä kaksi museota. Kantalahdessa on vuosien 1918–1920 intervention, toisen maailmansodan aikana menehtyneiden rautatieläisten ja Neuvostoliiton sankarin Aleksandr Spekovin muistomerkit. Krestovajamäellä on laskettelurinne. Seudun rakennusmuistomerkeistä merkittävin on 1700-luvun alussa rakennettu Koudan puinen Pyhän Nikolauksen kirkko kellotapuleineen.


title: Kantalahti (kaupunki)

text: Kantalahdessa toimii 150-paikkainen hotelli Belomorje, 69-paikkainen hotelli Spolohi, hotelli ja parantola Metallurg sekä kaksi lomakylää. Kaupungissa on runsaasti ravintolapalveluja.


title: Tunis

text: Tunis () on pohjoisafrikkalaisen Tunisian pääkaupunki Välimeren rannikolla. Vuoden 2014 väestönlaskennassa kaupungissa oli 638 845 asukasta.


title: Tunis

text: Kaupungin lähellä sijaitsevat muinaisen Karthagon kaupungin rauniot.


title: Tunis

text: Almohadien ja hafsidien hallitessa Tunisia 1100-luvulta 1500-luvulle kaupunkia pidettiin yhtenä islamilaisen maailman suurimmista ja vauraimmista. Hafsid-dynastian aikana Tunisista tuli Tunisian pääkaupunki. Se oli myös tärkeä Euroopan kaupan keskus. Osmanit valtasivat kaupungin 1534, minkä jälkeen kaupunki saavutti lähes itsenäisen aseman ja siitä tuli merirosvoilun keskus.


title: Tunis

text: Huhtikuussa 1655 englantilainen amiraali Robert Blake hyökkäsi kaupunkia vastaan ja tuhosi mereltä käsin yhdeksän laivaa ja rannikkotykkejä.


title: Tunis

text: Kaupunki oli ranskalaisten hallussa 1881–1956. Toisen maailmansodan aikana marraskuusta 1942 toukokuuhun 1943 kaupunki oli akselivaltojen hallussa, se oli heidän viimeinen tukikohtansa Afrikassa.


title: Tunis

text: Arabiliiton päämaja oli Tunisissa 1979–1990.


title: Tunis

text: Vuoden kuumimmat kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskilämpötila on yli 26 astetta. Sadetta saadaan 465 mm vuodessa, mutta kesäkuusta elokuuhun sadetta saadaan vain muutamia millimetrejä.


title: Tunis

text: Tunisin tuotteita ovat tekstiilit, matot ja oliiviöljy. Matkailu on myös tärkeä tulonlähde kaupungille, ja se kuten talous yleensäkin kasvaa nopeasti.


title: Avaruustoiminta

text: Avaruustoiminta on yleisnimitys ihmisen toiminnalle avaruudessa, joksi yleensä määritellään kaikki yli 100 kilometrin etäisyydellä Maa-planeetasta oleva.


title: Avaruustoiminta

text: "Avaruusmaaksi" lasketaan tavallisesti maa, joka on laukaissut omalta maaperältä oman satelliitin omalla kantoraketilla onnistuneesti avaruuteen. Näitä maita on vain muutamia.


title: Avaruustoiminta

text: Lähes avaruustoiminnan alusta 1950-luvulta saakka Neuvostoliitto ja Yhdysvallat ovat suorittaneet miehitettyjä lentoja. 2000-luvulle tultaessa myös Kiina aloitti miehitetyt lennot. Intia vaikuttaa olevan seuraava. Länsi-Eurooppa ja Japani ovat olleet mukana miehitetyissä lennoissa, mutta käyttäen muiden kalustoa.


title: Avaruustoiminta

text: Monella maalla on oma avaruusjärjestö, joka koordinoi avaruusalusten kehitystoimintaa ja avaruustutkimusta. Merkittävä poikkeus oli Neuvostoliitto, jolla ei ollut avaruusjärjestöä aikana, jona se laukaisi avaruuteen yli 2 500 avaruusalusta muun maailman, lähinnä Yhdysvaltojen, laukaistessa noin 1 000.


title: Avaruustoiminta

text: Pienemmät maat toteuttavat avaruustoimintaansa kansainvälisten avaruusorganisaatioiden kautta. Tällöin avaruustoimintaa harjoittava maa ei välttämättä koskaan rakenna omaa satelliittia tai laukaisulaitteistoa vaan toimittaa kansainvälisiin hankkeisiin joitakin laitteita, ohjelmistoja tms. 1990-luvulta lähtien ensin monet Länsi-Euroopan maat, kuten Tanska ja Belgia, ja sitten monet Afrikan, Aasian ja Etelä-Amerikan maat ovat alkaneet laukaisemaan omia satelliitteja.


title: Avaruustoiminta

text: Maanpäällisistä observatorioista tehtävää avaruustutkimusta ei lasketa avaruustoimintaan kuuluvaksi vaan tähtitieteeseen. Avaruudessa suoritettavaa tieteellistä tutkimusta kutsutaan avaruustähtitieteeksi. Satelliittikaukokartoituksessa ja -tietoliikenteessä suurin osa toiminnasta on avaruusalusten mahdollistamaa palveluliiketoimintaa tai soveltavaa tutkimusta eikä niinkään avaruustutkimusta.


title: Avaruustoiminta

text: Avaruustoiminta on 1990-luvulla käyttöön otettu sateenkaaritermi, jolla pyritään kuvaamaan sitä, että tieteellisen avaruustutkimuksen lisäksi avaruuteen liittyy muun muassa sotilaallista ja kaupallista käyttöä (esimerkiksi satelliittitietoliikenne). Samaa toimintaa kutsuttiin 1950- ja 1960-luvuilla avaruuden valloitukseksi, joka termi liittyi kylmään sotaan ja sen puitteissa avaruuskilpaan. Avaruuden valloitus-termin käyttö hiipui 1970-luvun alusta alkaen sekä mediassa että julkisesti rahoitetussa avaruustoiminnassa. Avaruustoiminnasta suurin osa on edelleen verovaroin rahoitettua. Useille alan yrityksille avaruusjärjestöt ovat suurimmat asiakkaat.


title: Avaruustoiminta

text: 1890-luvulla venäläinen Konstantin Tsiolkovski oli julkaissut tiedelehdissä avaruustekniikan perusteoriat. 1920-luvun alussa hän ja hieman myöhemmin Romanian saksalaisiin kuuluva Hermann Oberth julkaisivat teoriat kirjoina. 1920-luvulla yhdysvaltalainen Robert Goddard teki ensimmäiset nesteajoainetta käyttävän raketin lentokokeet. Ruutirakettien historia yltää ainakin 1200-luvun Kiinaan, ja länsimaissa niiden sotilaallinen käyttö oli yleistä 1700-luvun puolivälistä 1800-luvun alkuun, jolloin tykistön kehitys ajoi niistä ohi.


title: Avaruustoiminta

text: Avaruustoiminnan juuret juontavat toisen maailmansodan aikaiseen asekehittelyyn. Saksa laukaisi 3. marraskuuta 1942 V2-ohjuksen kehittämiseen kuuluneen V2-A4:n. Sen on väitetty nousseen 80 km:n korkeuteen. Sodan loppuessa Yhdysvallat, Neuvostoliitto ja Yhdistynyt Kuningaskunta tavoittelivat sodan hävinneen Saksan rakettitekniikan osaamista. Yhdysvallat onnistui tässä parhaiten Operaatio Paperclipin kautta ja sai Wernher von Braunin suunnittelutiimistä merkittävän tuen 1950-luvun lopulla varhaisen NASAn Redstone-, Mercury- ja 1960-luvun Apollo-ohjelmiinsa. Neuvostoliitto käytti saksalaisia insinöörejään lähinnä valmistusteknisten kysymysten konsultointiin ja venäläiset insinöörit kuten Sergei Koroljov suunnittelivat omat rakettinsa ja avaruusaluksensa omin voimin. Ranska ja Italia osasivat käyttää Saksan insinöörejä omiin tarpeisiinsa, mutta Englanti lähinnä muutamien V-2-koelaukaisujen tarpeisiin. White Sandsista 24. helmikuuta 1949 laukaistu amerikkalainen Bumper-5-raketti kohosi 393 km:n korkeuteen. Bumper-raketteja laukaistiin myöhemmin myös Cape Canaveralista. Rakettien jatkokehittely liittyi mannertenvälisten ohjusten rakentamiseen, jota tehtiin kaikissa ydinasemaissa kansallisin voimin.


title: Avaruustoiminta

text: Toisen maailmansodan jälkeen yhdysvaltalaiset ja neuvostoliittolaiset insinöörit kehittivät 1950-luvun alkuun mennessä R-7, Thor (Delta), Atlas-ohjukset pääosin ilman saksalaisten insinöörien tukea. Näistä ohjuksista tuli vuosikymmeniksi avaruustoiminnan selkäranka, kantoraketit.


title: Avaruustoiminta

text: Avaruustoiminta lasketaan alkaneeksi 4. lokakuuta 1957, kun Neuvostoliiton miehittämätön Sputnik 1- satelliitti laukaistiin avaruuteen. R-7-raketilla laukaistu Sputnik 1 painoi noin 83 kg ja se lensi noin 250 km:n korkeudella. Satelliitissa oli 20 ja 40 MHz radiolähettimet, joiden lähettämää satelliitin telemetriasignaalin moduloimaa "beeb"-signaalia voitiin kuunnella kolmen viikon ajan ympäri Maata, kunnes satelliitin pattereista loppui virta. Sputnik paloi ilmakehässä 3. joulukuuta 1958, jolloin Neuvostoliitto oli jo toimittanut miehitettyjen lentojen kokeisiin liittyvän Sputnik 2-satelliitin taivaalle.


title: Avaruustoiminta

text: Neuvostoliiton onnistuminen ajoi Yhdysvallat lisäämään panostustaan avaruustoimintaan. Sputnikista syttynyt kylmän sodan hengessä käyty avaruuskilpa leimasi koko avaruustoiminnan alkuvaihetta. Neuvostoliitto laukaisi Sputnik 2:n 3. marraskuuta 1957. Mukana ollut Laika-koira oli ensimmäinen eläin avaruudessa. Yhdysvallat laukaisi ensimmäisen onnistuneen satelliittinsa, noin 2 kg painaneen Explorer 1-satelliitin 1. helmikuuta 1958. Explorer oli itse asiassa kuitenkin vain pieni määrä mittalaitteita kantoraketin ylimmässä vaiheessa eikä nykyisenkaltainen itsenäinen satelliitti.


title: Avaruustoiminta

text: 12. huhtikuuta 1961 laukaistu Neuvostoliiton Vostok 1 vei ihmisen ensimmäistä kertaa avaruuteen ja kiertoradalle. Avaruusalus kiersi tunnin ja 48 minuuttia kestäneen lennon aikana kerran Maan ympäri. Ensimmäisen avaruuslentäjän Juri Gagarinin lento aloitti miehitettyjen avaruuslentojen aikakauden. Yhdysvallat laukaisi 5. toukokuuta Freedom 7-avaruusaluksen ja Alan Shepardin avaruuteen mutta se ei kiertänyt Maata. Vasta Yhdysvaltain 20. helmikuuta 1962 laukaistu kolmas avaruusalus Friendship 7 ja John Glenn kiersivät Maan.


title: Avaruustoiminta

text: 18. maaliskuuta 1965 Aleksei Leonov suoritti ensimmäisenä ihmisenä avaruuskävelyn. Jälleen Yhdysvallat oli hivenen myöhässä, sillä pari kuukautta myöhemmin 3. kesäkuuta Edward White suoritti ensimmäisen yhdysvaltalaisen tekemän avaruuskävelyn. Yhdysvaltalaiset Gemini 7 ja Gemini 6 avaruusalukset suorittivat ensimmäisen miehitettyjen avaruusalusten kohtaamisen 15. joulukuuta 1965. Alukset olivat muutaman metrin päässä toisistaan useiden kierrosten ajan. Gemini 8 suoritti ensimmäisen telakoitumisen 16. maaliskuuta 1966.


title: Avaruustoiminta

text: Neuvostoliiton 2. tammikuuta 1959 laukaisema Luna 1 saavutti ensimmäisenä luotaimena Kuun läheisyyden 34 tunnin lennon jälkeen. 12. syyskuuta 1959 lähetetty Luna 2 oli ensimmäinen Kuuhun osunut luotain. Neuvostoliiton 31. tammikuuta 1966 laukaisema Luna 9 laskeutui 3. helmikuuta ensimmäisenä luotaimena pehmeästi Kuuhun.


title: Avaruustoiminta

text: Neuvostoliitto tavoitteli kosmonauttien lähettämistä Kuuhun (katso "Neuvostoliiton kuuohjelma"), mutta suuren kantoraketin (N1) kehittämisen epäonnistumisen jälkeen hanke lopetettiin. Tähän saakka avaruuskilpaa johtanut Neuvostoliitto menetti johtoasemansa Yhdysvalloille, jonka Apollo-hanke oli nimenomaan tähdätty tähän propagandavoittoon. Apollo-ohjelman tavoite oli tehdä miehitetty lento Kuuhun. 16. heinäkuuta 1969 laukaistu Apollo 11 saavutti tavoitteen, kun 21. heinäkuuta klo 2.56 Neil Armstrong astui Kuun pinnalle ja lausui kuuluisuutta saaneen lauseen ""That's one small step for (a) man, one giant leap for mankind."" (""Tämä on pieni askel ihmiselle, suuri harppaus ihmiskunnalle.""). Apollo-ohjelman lopettamisen (1975) jälkeen Yhdysvallat luopui miehitetyistä avaruuslennoista, kunnes avaruussukkula oli saatu käyttöön vuonna 1981.


title: Avaruustoiminta

text: 1970-luvulla Neuvostoliito aloitti lennättämään Saljut-avaruusasemia, jotka mahdollistivat kosmonauttien viikon tai kahden pituisen työskentelyn maan kiertoradalla. Mir-avaruusasema 1980-luvun alusta 2000-luvun alkuun mahdollisti yli vuoden pituisen oleskelun avaruudessa ja useamman kosmonautin yhteistoiminnan avaruusasemalla.


title: Avaruustoiminta

text: 1980-luvun alussa Yhdysvallat aloitti avaruussukkulalennot, joka mahdollisti usean astronautin oleskelun maan kiertoradalla noin kahden viikon ajan. Osassa sukkulalennoista oli 1990-luvun lopulle asti mukana Euroopan avaruusjärjestön Spacelab-laboratorio.


title: Avaruustoiminta

text: NASAn johtaman ISS-avaruusaseman kehitys oli hidasta, kunnes suunnitelma muunnettiin venäläisen Mir-2-suunnitelman versioksi ja suurin osa avaruusaseman moduleista tilattiin Venäjältä. Vuonna 2010 asema on 6-paikkaisena toimintavalmis. NASAn Constellation-ohjelman kustannukset uhkasivat myös avaruusasemaa, mutta maaliskuussa 2010 myös NASA on valmis rahoittamaan ISS:n toimintaa 2020-luvulle asti. Avaruuslentäjien kuljetukset asemalle kuitenkin vaikeutuvat, koska sukkulan poistuttua Sojuz voi kuljettaa vain kolme avaruuslentäjää kerrallaan.


title: Avaruustoiminta

text: Neuvostoliiton Venukseen 12. helmikuuta 1961 lähettämä Venera 1 oli ensimmäinen toiselle planeetalle lähetetty luotain mutta se epäonnistui. Ensimmäinen onnistunut planeettaluotain oli Yhdysvaltojen 27. elokuuta 1962 laukaisema Venus-luotain Mariner 2. Venera 3 törmäsi ensimmäisenä luotaimena toiselle planeetalle, Venukselle, 1. maaliskuuta 1966. 1971 Venukseen laukaistu Venera 7 laskeutui ensimmäisenä luotaimena pehmeästi ja toimintakuntoisena toiselle planeetalle. Venera 9 lähetti ensimmäiset kuvat toisen planeetan, Venuksen, pinnasta.


title: Avaruustoiminta

text: Yhdysvaltojen Mariner 10 lensi toistaiseksi ainoana luotaimena Merkuriuksen ohi vuonna 1974. 1965 laukaistu Mariner 4 ohitti ensimmäisenä luotaimen Marsin. Ensimmäisenä Marsiin laskeutui Neuvostoliiton Mars 3 luotain mutta ensimmäisenä kuvia lähetti Yhdysvaltojen Viking 1 laskeutuja vuonna 1976. Ensimmäinen onnistunut kulkija toisella planeetalla oli Mars Pathfinder -laskeutujaan kuulunut Sojourner vuonna 1997.


title: Avaruustoiminta

text: Maata kiertävissä tiedesatelliiteissa ei esiintynyt suurvaltapoliittista kilpailua. Yhdysvallat toteutti näistä tiedesatelliiteista useimmat, Neuvostoliiton avaruustiede likimain päättyi 1980-luvun loppuun. Venäjä on vasta 2010-luvulla palaamassa avaruustieteen satelliittien laukaisuihin. Tällä saralla Euroopan avaruusjärjestö on noussut merkittäväksi tekijäksi. Kiina ja Intia ovat vasta 2000-luvulla kiinnostuneet avaruustieteestä (katso Kiinan avaruustoiminta, ISRO), aiemmin tietoliikenne- ja kaukokartoitus olivat niiden päätavoitteita.


title: Avaruustoiminta

text: Suurin osa satelliiteista on sotilaallisia kaukokartoitussatelliitteja eli vakoilusatelliitteja. Myös tieteellistä ja sään havainnoinnissa operatiivisia kaukokartoitussatelliitteja on tehty. Tällä alalla on tehty myös ns. kaupallisia satelliitteja, mutta asiakas on pääsääntöisesti asevoimat eli kyse on pääosin vain tiedustelusatelliitin rahoitusmallista.


title: Avaruustoiminta

text: Avaruuskilvan ja avaruustoiminnan alkukauden päätepisteenä voidaan pitää Yhdysvaltojen onnistunutta kuulentoa vuonna 1969, jossa Yhdysvallat voitti propagandataistelun. Tämän jälkeen ja jo 1950-luvulta lähtien avaruusasema, avaruussukkula, pysyvä Kuuasema ja miehitetty Mars-lento ovat olleet tavoitteita, mutta joiden toteuttamista ei ole tuettu poliittisesti samalla voimalla kuin Apollo-ohjelmaa Yhdysvalloissa. Apollo maksoi yhden prosentin Yhdysvaltain kansantuotteesta vuosikymmenen ajan ja tällaiseen panostukseen ei ole haluttu lähteä.


title: Avaruustoiminta

text: Heinäkuussa 1975 Apollo- ja Sojuz-alukset telakoituivat toisiinsa erillisen telakointimoduulin avulla Maan kiertoradalla ensimmäisessä Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen välisessä yhteislennossa. Neuvostoliitolla oli lukuisia muita avaruusasemia, viimeisin niistä Mir. Yhdysvalloilla puolestaan oli Spacelab.


title: Avaruustoiminta

text: Yhdysvallat aloitti pitkään pohjustetun avaruussukkulaohjelmansa muodollisesti 5. tammikuuta 1972 ja ensimmäinen sukkula laukaistiin 12. huhtikuuta 1981. Yhdysvaltain ilmavoimien osallistuminen ohjelmaan kiristi uudelleen asevarustelua ja Neuvostoliitto vastasi omalla Buran sukkulalla ja Energija-kantoraketilla. Länsi-Euroopassa oli Saksan, Englannin ja Ranskan omat sukkulakaavailut, joista Ranskan Hermès pääsi pisimmälle ESAssa, mutta hanke keskeytettiin ilman prototyypin rakentamista 1990-luvun alussa.


title: Avaruustoiminta

text: 1980-luvun alussa Yhdysvallat alkoi kehittää mannertenvälisten ohjusten torjumiseen tarkoitettua avaruuteen sijoitettavaa ohjuspuolustusjärjestelmää Strategic Defense Initiativea. Se kiristi asekilpailua edelleen sillä toteutuessaan se horjuttaisi kauhun tasapainoa. Asekilpa ja kylmä sota päättyi Neuvostoliiton ja Itäblokin hajoamiseen vuonna 1989. Tämäkin hanke oli 1950-luvun kaavailuja eikä ole toteutunut kuin 2000-luvun alussa paljon pienimuotoisemmin (katso energia-ase) ja maanpäällisten ohjusasemien rakentamisen kautta. Maanpäällistä ohjuspuolustusta ei pidetä avaruustoimintana.


title: Avaruustoiminta

text: 1990-luvulla ja 2000-kymmenluvulla avaruustoiminnan keskiöön on noussut kansainvälinen yhteistyö, josta Kansainvälinen avaruusasema on selkein esimerkki. Rahoittajina on nyt sekä Venäjä että Yhdysvallat ja niiden lisäksi Japani, Euroopan avaruusjärjestö ESA, Kanada, Italia ja Brasilia. Edelleen Kiina, Intia ja islamilaiset maat on jätetty yhteistyön ulkopuolelle. 2000-luvulla Kiina ja Intia ovat vihjanneet aikeistaan rakentaa omat avaruusasemansa. Näistä Kiinan tavoite eteni käytäntöön 2011, kun Tiangong 1 laukaistiin kiertoradalle.


title: Avaruustoiminta

text: 2000-luvulla NASA korvaa avaruussukkulansa Orion-aluksella ja Venäjä korvaa Sojuz-avaruusaluksen Kliper-aluksella. Kumpikaan uusista miehitetyistä aluksista ei ole siivellinen alus, mutta kuitenkin ohjattava toisin kuin ballistiset kapselit.


title: Avaruustoiminta

text: Kuulento palasi 2000-luvun alussa NASAn suunnitelmiin, koska NASAn pääkohde Mars on katsottu liian riskialttiiksi, vaikeaksi ja kalliiksi. Miehitetty lento Kuuhun kehittäisi vastaavaa teknologiaa ja voitaisiin toteuttaa 2020-luvulla. Myös Intia ja Kiina ovat tuoneet julki aikeensa toteuttaa oma miehitetty lento Kuuhun. Intian ja Kiinan avaruuskilpa vaikuttaa olevan niille keskeistä - niiden avaruustoiminnan laajeneminen voi olla myös oman kulttuurin voiman osoitusta omille kansalaisille.


title: Avaruustoiminta

text: Vuoden 2010 kesällä Yhdysvalloissa kaavaillaan merkittävää kiinteäajoainerakettien valmistuskapasiteetin pienentämistä: siviilipuolella raketteja ei kovin paljoa kysytä, laivaston Trident-ydinohjusten valmistussarja ei ole suuri ja Minuteman-ohjukset uusitaan vasta vuonna 2030. Aiemmin sotateollisuuden kapasiteettia pidettiin niin strategisena, että leikkauksia ei tehty. Vastaava ylikapasiteettiongelma on EU:ssa ja Venäjällä, josta johtuu osin kiinnostus ohjuspuolustusaloitteisiin tai esim. maahan törmäävän asteroidin torjuntaan.


title: Avaruustoiminta

text: 2000-luvulla pääavaruustoimijat ovat Yhdysvallat (Yhdysvaltain ilmavoimat suurimpana ja NASA), Venäjän avaruusjärjestö, Euroopan avaruusjärjestö (joka lähenee Euroopan komissiota, joka voinee antaa sille aikanaan samanlaisen roolin kuin NASAlla on Yhdysvalloissa) ja Japanin JAXA. Näiden lisäksi voimakkaasti toimintaansa ovat kasvattaneet Kiina ja Intia. Japanilla ja ESAlla ja Ukrainalla on valmiudet lähettää satelliitteja kiertoradoille. Yhdysvalloilla, Venäjällä, Kiinalla, Intialla ja Japanilla on myös suunnitelmia tehdä miehittämättömiä ja miehitettyjä lentoja Kuuhun tai sen kiertoradalle.


title: Avaruustoiminta

text: Näiden lisäksi esimerkiksi Iran, Malesia, Nigeria, Brasilia, Argentiina, Koreat, Vietnam ja Thaimaa ovat hakeneet autonomisempaa asemaa omassa avaruustoiminnassa – ne joko rakentavat omia satelliitteja tai ostavat omia eivätkä enää vain osta tietoliikenne- ja kaukokartoituspalveluita länsimaisilta yrityksiltä. Monet näitä pienemmät tai köyhemmät maat ovat pyrkineet opettelemaan avaruusalusten rakentamista, esim. Viro, Algeria ja Norja ovat toteuttaneet tai vuoteen 2011 mennessä toteuttamassa mikrosatelliitin tai nanosatelliitin. Etenkin CubeSat-rakennussarjasatelliitit (1 kg, 10 cm x 10 cm x 10 cm kuutio) ovat saaneet vuoden 2000 jälkeen suuren suosion – noin 100 satelliittia on vuonna 2010 kehitteillä yliopistoissa kautta maailman.


title: Avaruustoiminta

text: Avaruudessa on tällä hetkellä noin 800 toimivaa satelliittia, joista noin puolet on Yhdysvaltain valtion ja yhdysvaltalaisten yritysten omistamia. Yhdysvaltalainen Teal-konsulttiyhtiö on vuoden 2009 alussa julkistanut arvion, jonka mukaan 2009–2028 eli 20 vuoden aikana laukaistaan 2033 satelliittia.. Arvio on oikeaa suuruusluokkaa, koska viimeiset kolmekymmentä vuotta satelliitteja on laukaistu avaruuteen noin sata vuodessa. Avaruuteen on laukaistu 7000 avaruusalusta. Tämä on luonut avaruusromu-ongelman matalilla kiertoradoilla.


title: Avaruustoiminta

text: Kesäkuussa 2011 yhdysvaltalainen konsultti arvioi, että vuoteen 2025 mennessä (15 vuodessa) laukaistaan 1600 satelliittia tai muuta avaruusalusta. Tämä merkitsisi 110–120 laukaisua vuodessa – koska luvussa on mukana mm. Cubesatit, skenaario on ainakin länsimaisten avaruusteollisuusyritysten liikevaihdon suhteen pikemminkin laskeva kuin nouseva. Liikevaihto olisi 250 miljardia dollaria 15 vuodessa eli noin 155 miljoonaa dollaria per satelliitti. Raportti arvioi tietoliikennesatelliitteja jälleen rakennettavan liian paljon kuten 1960-luvun lopun jälkeen on jokaisena vuosikymmenenä on tehty.


title: Avaruustoiminta

text: 2000-luvun alussa arvioitiin, että koko maailman julkisen sektorin ja yksityisen sektorin avaruustoiminnan suuruus olisi rahassa mitattuna vuosittain noin 100 miljardia euroa. Vuonna 2009 vastaava arvio on 120–180 miljardia dollaria. Tästä luvusta noin puolet on eri avaruusjärjestöjen ja eri asevoimien avaruustoimintaa. Vuoden 2010 alussa esitettiin englantilainen arvio, jonka mukaan globaali avaruusteollisuus on kasvattanut liikevaihtoaan 9%/vuodessa kymmenen vuoden ajan.. Vaikka satelliittien rakentamisen osuus kokonaisavaruustoiminnasta on murto-osa, 9 %:n vuosikasvu ei sovi länsimaiden avaruusbudjetteihin ja tietoliikennesatelliittien tilausvolyymeihin.


title: Avaruustoiminta

text: Vuonna 2008 Euroconsultin arvion mukaan julkisen sektorin avaruuspanostus oli 62 miljardia dollaria, joka on suurempi luku kuin koskaan ennen. Merkittävä osa tästä johtuu Venäjän, Intian ja Kiinan sekä Aasian, Etelä-Amerikan ja Afrikan panostusten kirjaamisesta tilastoihin, jotka pitkään seurasivat vain EU:n ja Yhdysvaltain suhteellisen stagnanttia tilannetta. Dollarin vaihtokurssin lasku on saattanut vaikuttaa EU-alueen panostusten dollarimääräiseen kasvuun euromääräisten panostusten kasvaessa paljon vähemmän. Vuonna 2008 sotilaallisen avaruustoiminnan arvioitiin olleen vain 29 miljardia dollaria, joka ei juuri kata kuin Yhdysvaltain sotilaallisen avaruustoiminnan. Eri valtiot ovat tilanneet siviili- tai sotilaskaukokartoitussatelliitteja 6,7 miljardilla dollarilla ja tietoliikennesatelliitteja 6,6 miljardilla dollarilla. Paikannussatelliitteihin arvioidaan vuonna 2008 panostetun 2,6 miljardia dollaria. Miehitettyjen avaruuslentojen panostus oli vuonna 2008 11,7 miljardia dollaria avaruussukkulalentojen kattaessa valtaosan tästä summasta.


title: Avaruustoiminta

text: Dollari on 2000-luvulla devalvoitunut voimakkaasti, mikä aikaansaa tilastoihin nousuja muille maille. Avaruustoiminta on pääosin eri maiden julkisella rahoituksella toteutettua ja kilpailu on yleensä rajoitettu vain ko. maan yrityksille. Sisämarkkinalla ei valuutan arvon vaihtelu ole kovin merkityksellistä.


title: Avaruustoiminta

text: Kaupallinen avaruustoiminta koostuu mm. satelliittien ja kantorakettien valmistuksesta. Usein satelliittien tilaaja on jokin valtio ja rakettien valmistuksessa valtioiden tilaukset ovat vielä suuremmassa roolissa. Lisäksi koska varsinkin rakettitekniikka on varsin pitkälti myös sotatekniikka koskee avaruuslaitteita merkittävä määrä sääntely ja vientirajoituksia.


title: Avaruustoiminta

text: 2005 tilattiin yhteensä 20 tietoliikennesatelliittia seitsemältä niitä valmistavalta yhtiötä. Vuonna 2006 laukaistiin 107 satelliittia. Myös mikrosatelliittien määrä oli kasvussa – yksi kantoraketti voi laukaista 10–20 satelliittia, joiden toiminta-aika ja toimintakyky ovat kuitenkin alhaisia isompiin satelliitteihin verrattuina. Vuonna 2006 laukaistujen satelliittien arvo oli 9,4 miljardia dollaria. Loppu liikevaihdosta tai muusta avaruustoiminnan volyymistä tulee satelliittien tuottaman hyödyn lisäarvosta maan päällä, josta valtaosa on satelliittitelevisioyhtiöiden ja merkittävä osa tietoliikenneyhtiöiden (puhelut ja Internet) liikevaihtoa.


title: Avaruustoiminta

text: Toisinaan puhutaan myös avaruussegmentin liikevaihdosta ja maasegmentin liikevaihdosta. Esimerkiksi satelliittipaikannuksessa avaruussegmentti on valtioiden ylläpitämää ja kaupallinen osuus on satelliittien tilaus avaruusteollisuudelta. Paikannuspäätelaitteiden tuotanto ja myynti on kymmenien miljardien eurojen liiketoimintaa, mutta harva päätelaitevalmistaja mieltää itseään avaruusalan yritykseksi. Satelliittitietoliikenteen antennien myynnissä jopa loppukäyttäjä mieltää satelliittitekniikan osuuden – antenni on suunnattava taivaalle kohti satelliittia.


title: Avaruustoiminta

text: Usein tuotoiksi lasketaan nk. välillisiä hyötyjä eli esimerkiksi tarkkojen satelliittimittausten ansiosta tarkempien sääennusteiden avulla laskennallisesti arvioituja hyötyjä tai vähempiä menetyksiä.


title: Avaruustoiminta

text: Vuoden 2008 laman alun jälkeen yhä suurempi määrä kaupallisista tietoliikennesatelliiteista on rahoitettu isojen maiden (Yhdysvallat, Ranska jne.) vientiluotoilla tai siten, että valtio tilaa entistä suuremmilla summilla kaukokartoitussatelliittien kuva-aineistoa, joka näyttää kaupalliselta palvelutoiminnalta, mutta myös subventioilta. Vuonna 2010 tietoliikenneyritykset tilasivat 26 satelliittijärjestelmää, johon kuuluvat Iridium Nextin (81 satelliittia) tilaus Thales Alenia Space -yhtiöltä ja Globalstarin tilaukset. Molemmat ovat Ranskan julkisen sektorin luototuksen (Coface) aikaansaamia. Yhdysvaltain Export-Import Bank of the United States mahdollistaa vastaavasti mm. Amazonas 3-tietoliikennesatelliitin rakentamisen espanjalaiselle Hispasat-operaattorille.


title: Avaruustoiminta

text: Vuonna 2005 tehtiin yhteensä 53 satelliittilaukaisua, joissa oli käytössä neljä ukrainalaista, viisi EU:n, kuusi aasialaista, 12 yhdysvaltalaista ja 25 venäläistä kantorakettia. Kantorakettien laukaisut vuonna 2005 kuvaa rakettien tilaajien ja osittain rakentajien globaalia jakaumaa:


title: Avaruustoiminta

text: Vuonna 2008 tehtiin 67 laukaisua, joista 75 % teki Venäjä, Ukraina ja Aasia. Tässä on tapahtunut merkittävä muutos 1990-luvun lopun tilanteeseen, jolloin kylmän sodan aikaiset ostorajoitukset olivat voimassa länsimaissa ja toisaalta Aasian avaruustoiminta oli vielä pienehköä ja rajoittui kansalliseen toimintaan.


title: Avaruustoiminta

text: Keväällä 2012 Venäjä ilmaisi aikeensa vetäytyä Ukrainan Dnepr-rakettiohjelmasta ja päättää myös Kazakstanin kanssa yhteisen avaruusohjelmansa. Kyse voi olla taktisista kiistoista, mutta Baikonurista Venäjä on valmis luopumaan, kun sen korvaava avaruuskeskus on rakennettu Venäjän federaation alueelle (joka vie vielä vuosia). Ukrainan Dnepr-raketti voi olla nouseva kilpailija piensatelliitimarkkinoilla ja koska se perustuu suurelta osin venäläisiin osiin, Venäjän on suhteellisen helppoa poistaa kilpailija markkinoilta.


title: Avaruustoiminta

text: Avaruustoiminta voidaan toimijan mukaan jakaa institutionaaliseen ja kaupalliseen toimintaan. Toisaalta toiminnan laadun mukaan voidaan avaruustoiminta jakaa sotilaalliseen, tieteelliseen ja kaupalliseen toimintaan.


title: Avaruustoiminta

text: Institutionaalinen siviiliavaruustoiminta on tyypillisesti kansallisen tai kansainvälisen avaruusjärjestön toteuttamaa ja kattaa seuraavat toiminnot:


title: Avaruustoiminta

text: Laukaisukeskukset ylläpidetään valtioiden budjeteista


title: Avaruustoiminta

text: Institutionaaliset avaruusohjelmat ovat usein maksaneet huomattavasti enemmän kuin alun perin on budjetoitu, esim. Apollo, Hubble, Avaruussukkula. 1970-luvun alussa Nixonin hallinto keskeytti NASAn aikeet Apollo-ohjelman jatkamiseksi kuulennoista ja Apollo-Sojuz-yhteislennosta eteenpäin, mutta kompensaationa NASA sai luvan aloittaa Avaruussukkulan toteutuksen. Sen kehitys kesti aiottua kauemmin, projektin vuosikustannus piti rajoittaa, jottei se olisi estänyt NASAaa tekemästä muutakin. ESA keskeytti 1995 Hermes-sukkulansa kehittelyn alkuvaiheeseen ja rajoitti mm. avaruustiedelentoihin panostettavaa rahoitusta.


title: Avaruustoiminta

text: Vuonna 2010 Yhdysvalloissa NOAAn ja Yhdysvaltain puolustusministeriö yhteinen NPOESS-sääsatelliittiohjelma keskeytettiin. Yhteistyön piti alentaa kuluja, mutta kun näin ei käynyt, Nortgrop-Grummanin urakka keskeytettiin. Pian sen jälkeen Bushin hallinnon aloittama Constellation kuu-ohjelma keskeytettiin – kulut olivat olleet 9 miljardia dollaria ja tuloksina rakettimoottorien koepolttoja. Ohjelma oli jäänyt vuosia aikataulustaan jälkeen.


title: Avaruustoiminta

text: Yhdysvaltain ilmavoimien Boeingilta tilaama WGS-tietoliikennesatelliitti maksaa vuoden 2010 alun arvion mukaan 25 % enemmän kuin sen piti. 15 % kustannusylitys pitää Nunn-McCurdy-lain mukaan ilmoittaa Kongressille ja 25 % kustannusylitys vaatii avaruusohjelman rahoituksen uudelleenhyväksymisen Kongressissa.


title: Avaruustoiminta

text: Euroopassa Galileon neljä ensimmäistä paikannussatelliittia maksoivat likimain kaksin verroin suunnitellun summan. Pääsarjan tuotanto siirrettiinkin vuoden 2010 alussa Astrium GmbH-yhtiöltä OHB-yhtiölle. Yhdysvaltojen ilmavoimille Boeingin toteuttama GPS 2F-versio on maksanut enemmän ja oli maaliskuussa 2010 myöhässä aikataulustaan. GPS III:n toteuttajaksi onkin valittu Lockheed Martin.


title: Avaruustoiminta

text: Alan inflaatiota 2000-luvulla kuvaa Yhdysvaltain ilmavoimien tilaama system AEHF-tietoliikennesatelliitti. Kolmannen satelliitin valmistuksen hinta oli 939 miljoonaa dollaria, kun puolustusministeriö perui T-sat-ohjelman, joka oli jatkoa AEHF-satelliittiohjelmalle. Neljännen satelliitin hinta nousi kahteen miljardiin dollariin. Hinnanmääräytymisperiaate näyttää olevan yhtiöiden rahantarve, jos tuloja ei saavu uusien kehitysohjelmien muodossa, olemassa olevien ohjelmien satelliittien hintoja nostetaan. Alan mieltäminen strategiseksi turvallisuusalaksi mahdollistaa poliittisen päätöksentekijöiden ajamisen tilauspakkoon, koska yritysten tulojen vähentäminen ajaa tehtaat alas nopeasti. Pahempi kustannusylitys liittyy NASAn JWST-teleskooppiin – Northrop-Grumman laskuttaa sen toteuttamista 1,8 miljardin dollarin sijasta yli 6,5 miljardia dollaria.


title: Avaruustoiminta

text: Sotilaallinen avaruustoiminta kattaa vakoilusatelliitit, ohjushyökkäysten ennakkovaroitussatelliitit (esimerkiksi DSP-satelliitit) ja esimerkiksi Strategic Defense Initiative-aloitteen. Sen lisäksi sotilaalliseen avaruustoimintaan kuuluu suuri määrä tietoliikennesatelliitteja (esimerkiksi USAFin UHF-alueen satelliitit) ja sääsatelliitteja (esimerkiksi USAFin DMSP-ohjelma). Vuoden 2010 aikana Yhdysvaltain presidentti keskeytti USAFin, NOAAn ja NASAn yhteisen NPOESS-sääsatelliittiohjelman kustannusylitusten vuoksi. Sukkulan poistuminen vuonna 2011 pienentää piilotettua sotilaallista avaruusohjelmaa, sukkuloiden ohjaajat olivat pääsääntöisesti asevoimilta lainassa olevia NASA-astronautteja. Yhdysvaltain ilmavoimilla ei ole – ainakaan julkisesti – merkittäviä satelliitteja kehittäviä ohjelmia – DSP:n korvaavat SBIRSit ovat tulossa laukaisuvaiheeseen, AEHF-tietoliikennesatelliitti on tuotannossa ja sen kustannukset ovat kasvaneet kymmeniä prosentteja. Tammikuun lopussa 2011 lokakuussa 2010 alkaneen fiskaalivuoden 2011 budjetti ei ole hyväksytty , joka mahdollistaa sen, että presidentti Obama voi halutessaan jäädyttää eri aseohjelmien budjetit edellisen vuoden dollarilukemiin täten aikaansaaden muutoksen aseteollisuuden avaruusosassa.


title: Avaruustoiminta

text: Arvioidaan, että 2/3 avaruudessa toimivista satelliiteista on sotilaallisia. 1957–1992 Neuvostoliitto laukaisi noin 2000 sotilaallista avaruusalusta ja Yhdysvallat on laukaissut noin 1000 sotilaallista avaruusalusta. Euroopassa lähinnä Ranska, Englanti ja NATO ovat laukaisseet sotilaallisia satelliitteja. Muita sotilassatelliittimaita ovat ainakin Kiina ja Israel. Avaruusalukset ovat pääosin tiedustelusatelliitteja, mutta sotilaallisisia tietoliikennesatelliittejakin on kiertoradalla satoja kappaleita. Vuonna 2010 Yhdysvaltain laivasto on tilaamassa 543 miljoonalla dollarilla kaupallisilta tietoliikennesatelliittiyhtiöitä vuodet 2015–2019 kattavan satelliittitietoliikennepalvelun, joka tekee julkisen sektorin toiminnasta näennäisesti kaupallista. Kilpailun voitti Intelsatin konsortio, jossa on mukana myös SES, EADS Astriumin Paradigm ja Loral Space.


title: Avaruustoiminta

text: Vuoden 2006 jälkipuolella Yhdysvaltain asevoimat syyttivät sisäisessä julkaisussaan Kiinaa siitä, että se sokaisee laserilla Yhdysvaltain tiedustelusatelliitteja. (http://www.military.com/features/0,15240,116694,00.html) Sama syytös on esitetty 1980-luvulla, jolloin Neuvostoliittoa syytettiin DPS-satelliittien häirinnästä laser-säteellä (todennäköinen syy oli se, että DPS:n ilmaisimiin tuli liikaa IR-säteilyä Siperian suuresta metsäpalosta?)


title: Avaruustoiminta

text: Yhdysvaltain ilmavoimat ovat vuonna 2010–2011 kokeneet 300 % inflaation kaupallisten tietoliikennesatelliittioperaattoreiden hintapyynnöissä sen jälkeen, kun se itse väheni omien satelliittien toteutusta lähinnä niiden hyvin suurien kustannuylitysten vuoksi. Jos USAF suostuu maksamaan pyydettyjä ylihintoja, se aikaansaa globaalin inflaation satelliittitietoliikenteeseen, joka on edullista operaattoreille, jotka ovat viime vuosina laukaisseet avaruuteen suurehkon määrän uusia tietoliikennesatelliitteja todellisuudessa aikaansaaden ylitarjonnan, jonka pitäisi pudottaa hintoja.


title: Avaruustoiminta

text: Kaupallista avaruustoimintaa on yrityksissä tapahtuva toiminta:


title: Avaruustoiminta

text: Vuoden 2010 syksyllä nousi julkisuudessa ensi kertaa esiin se, että esim. avaruusturismi voi aikaansaada merkittävää rasitusta yläilmakehälle ja mahdollisesti koko ilmastolle. Aiemmin mm. Avaruussukkulan käyttöönoton kohdalla ympäristövaikutukset on systemaattisesti todettu avaruushallintojen toimesta pieniksi, vaikka esim. vetyä hapessa polttava rakettimoottori luo yläilmakehään merkittäviä määriä typpihappoja ja muita reaktiivisia kemikaaleja.


title: Avaruustoiminta

text: Helmikuun alussa 2011 Yhdysvaltain ympäristöviranomainen (EPA) aloittaa tutkimuksen, mikä vaikutus raketeilla on veden perkloraattipitoituuteen. Aiemmin on Yhdysvalloissa arvioitu, että 1% juomavedestä voi sisältää liikaa perkloraattia. Tämä voi aiheuttaa esim. kilpirauhassairauksia jopa 17 miljoonalle yhdysvaltalaiselle. Kiinteäajoainerakettien lisäksi perkloraattia tulee ympäristöön lannoitteista ja ilotulitteista.


title: Pulcheria

text: Aelia Pulcheria Augusta (19. tammikuuta 399 – 453) oli Itä-Rooman keisari Arcadiuksen ja Aelia Eudoxian tytär.


title: Pulcheria

text: Hänen nuoremmasta veljestään Theodosiuksesta tuli keisari seitsemän vuoden ikäisenä vuonna 408. Nuori Theodosius oli täysin siskonsa vallassa. Pulcheria teki lupauksen olla menemättä naimisiin. Hän käytti ulkomaalaisten palkkasotilaiden tukea pysyäkseen vallassa. Tärkein heistä oli Pulcherian nimittämä "magister militum" Aspar. Vuonna 416 Theodosius oli jo tarpeeksi vanha alkaakseen itse hallita, mutta Pulcherialla oli kuitenkin suuri vaikutusvalta häntä kohtaan.


title: Pulcheria

text: Pulcheria oli harras kristitty, ja hän sai myös veljensä ja tämän vaimon Aelia Eudocian, entisen pakanan, innokkaiksi uskonnon harrastajiksi. Vuonna 421 Pulcheria sai veljensä hyökkäämään Persiaa vastaan, koska persialaiset vainosivat kristittyjä. Aluksi Theodosius suosi nestoriolaisia, mutta Pulcheria sai hänet karkottamaan heidät. Pulcheria sai myös veljensä karkottamaan juutalaiset ja tuhoamaan Konstantinopolissa olleet synagogat.


title: Pulcheria

text: Vuonna 441 eunukki Chrysaphius sai Theodosiuksen syrjäyttämään Pulcherian, joka vetäytyi luostariin. Kun Theodosius kuoli vuonna 450, Pulcheria oli taas saanut palata keisarin hoviin, ja alkoi valtataistelu Pulcherian ja Chrysaphiuksen välillä. Pulcheria liittoutui germaanipalkkasotilaiden kanssa ja meni naimisiin Asparin alaisen Marcianuksen kanssa. Hän julisti myös että Theodosius oli valinnut Marcianuksen seuraajakseen. Valtaan päästyään Marcianus antoi teloittaa Chrysaphiuksen.


title: Pulcheria

text: Vuonna 451 Pulcheria oli mukana järjestämässä Khalkedonin kirkolliskokousta.


title: Pulcheria

text: Pulcheria kuoli vuonna 453 ja hänen miehensä Marcianus vuonna 457.


title: Jean-Luc Ponty

text: Jean-Luc Ponty (s. 29. syyskuuta 1942 Avranches, Ranska) on ranskalainen jazzmuusikko, viulisti ja säveltäjä. Hän on jazzhistorioitsija Joachim-Ernst Berendtin mukaan jazzviulistina samanlainen uranuurtaja kuin Charlie Christian oli kitaristina tai Jimmy Smith sähköurkurina.


title: Jean-Luc Ponty

text: Ponty sai ammattilaistason koulutuksen klassisessa viulussa Pariisin Conservatoire National Supérieur -oppilaitoksessa. Hän innostui nuorena Miles Davisin ja John Coltranen musiikista.


title: Jean-Luc Ponty

text: Ponty muutti Yhdysvaltoihin 1973, jossa soitti ensin Frank Zappan kanssa ja John McLaughlinin toisessa Mahavishnu Orchestra -kokoonpanossa.


title: Jean-Luc Ponty

text: Soolouransa lisäksi Ponty on tehnyt yhteistyötä esimerkiksi Al Di Meolan ja Stephane Grappellin kanssa.


title: Jean-Luc Ponty

text: Ponty soittaa usein sähköviululla, johon hän lisäilee sähkökitaristeilta tuttuja efektejä kuten särkijää, phasereita ja wahwahia. Hänen musiikkinsa on ennemmin rock-vaikutteista fuusiota kuin varsinaista jazzia. Tunnetuimpiin levyihin kuuluvat esimerkiksi "Upon the Wings of Music" (1975) ja "Enigmatic Ocean" (1977).


title: Jean-Luc Ponty

text: Jean-Luc Ponty on esiintynyt Suomessa muun muassa Wolfgang Daunerin kanssa Pori Jazzissa 1970 sekä 27. lokakuuta 1975 Helsingin Kulttuuritalolla. Yhteiskonsertin järjesti Oy Viihde-Polar ja toinen esiintyjä oli Captain Beefheart yhtyeineen. Pontyn Pegasus-yhtyeen jäsenet olivat Norman Fearrington (rummut), Tom Fowler (basso), Darryl Stuermer (kitara) ja Michael Wolff (kosketinsoittimet). Pontyn vanhempaa tuotantoa edustivat kappaleet "Flipping" ja "How Would You Like a Head Like That", ja muut olivat enimmäkseen tuolloin uusimmalta "Upon the Wings of Music" -albumilta, muun muassa "Question with No Answer".


title: Jean-Luc Ponty

text: Ponty on esiintynyt myös Finlandia-talossa syyskuussa 1976 sekä uudestaan Kulttuuritalossa toukokuussa 1977.


title: Aspar

text: Flavius Ardabur Aspar (? - 471) oli alaani josta tuli Itä-Rooman korkein sotapäällikkö, "magister militum". Hänestä ei voinut tulla keisaria koska hän oli areiolainen. Hänen alaisestaan Marcianuksesta tuli keisari kun tämä meni naimisiin keisari Theodosius II:n siskon Pulcherian kanssa.


title: Transnistria

text: Transnistria, aiemmin joskus myös Transdnestria ( (Транснистриа), , ), on valtaosin Dnestrjoen itärannalla oleva, noin 200 kilometriä pitkä, 20 kilometriä leveä ja idässä Ukrainaan rajoittuva alue, joka on itsenäistynyt Moldovasta yksipuolisesti. Alue sijaitsee Moldovan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisäpuolella eikä mikään valtio ole tunnustanut sitä.


title: Transnistria

text: Alkuaan romaniaksi Transnistria-nimeä on historiallisesti käytetty Dnestr- ja (eteläisen) Etelä-Bugjoen välisestä alueesta. Neuvostoliitossa alue kuului Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan Moldovan autonomiseen neuvostotasavaltaan vuodesta 1924 ja neuvostojoukkojen miehitettyä Bessarabian Romanialta vuonna 1940 Moldovan sosialistiseen neuvostotasavaltaan Baltan piiriä lukuun ottamatta. Toisessa maailmansodassa Transnistria oli Romanian miehittämänä kolmen ja puolen vuoden ajan 1941–1944 omana hallinnollisena Transnistrian kuvernoraattinaan, joka alueena oli laajempi kuin nykyinen Transnistria pääkaupunkinaan Odessa.


title: Transnistria

text: Vuonna 1989 alkoi Moldovan hallituksen ja Transnistrian hallinnon välillä konflikti, joka johtui etupäässä kielilaeista. Niiden mukaan romaniasta (Moldovassa välillä nimityksenä moldova) tuli Moldovan ainoa virallinen kieli. Vastarintaa johti työkollektiivien yhteisneuvosto johdossaan Igor Smirnov. Konfliktit muuttuivat väkivaltaisiksi ja työläiset järjestäytyivät Moldovan poliisivoimia vastaan.


title: Transnistria

text: Transnistria julistautui itsenäiseksi Moldovasta syyskuussa 1990. Elokuussa 1991 Moldova julistautui itsenäiseksi Neuvostoliitosta. Kesällä 1992 konflikti päättyi alueelle sijoitetun Venäjän asevoimien 14. armeijan väliintuloon. Armeijan komentajana oli Juri Netkatšev, myöhemmin Aleksandr Lebed. Armeijan varastoista päätyi aseita alueen (itä)slaaveille ja myöhemmin myös venäläisjoukot tukivat slaaveja. Moldovan poliisi kärsi suuria tappioita saamatta aluetta hallintaansa. 14. armeijan arsenaaliin kuului neljän divisioonan aseistus ja noin 4 000 erilaista ajoneuvoa ja Lebedin mukaan se olisi halutessaan ollut Romanian pääkaupungissa Bukarestissa seitsemässä tunnissa.


title: Transnistria

text: Aselepo tehtiin heinäkuussa 1992 Venäjän presidentti Boris Jeltsinin ja Moldovan presidentti Mircea Snegurin kesken. Venäjän armeija alkoi vetäytyä 1994.


title: Transnistria

text: Syyskuussa 2006 järjestetyssä kansanäänestyksessä 97 % väestöstä äänesti itsenäisyyden puolesta. Äänestysprosentti oli 77,63 %. Osa vaalitarkkailijoista piti vaalia onnistuneena, kun taas Moldovan Helsinki-ryhmä ilmoitti havainneensa epämääräisyyksiä ja väitti äänestysprosentin jääneen huomattavasti ilmoitettua matalammaksi.


title: Transnistria

text: Äänestyksessä kysyttiin: ”Kannatatko tasavallan itsenäisyyttä ja liittymistä Venäjän federaatioon?” ja ”Kannatatko itsenäisyydestä luopumista ja liittymistä Moldovan tasavaltaan?” Näin Transnistrian tavoitteena on Venäjään liittyminen, joskin geopoliittinen asema aiheuttanee hankaluuksia, koska alueella ei ole yhteistä rajaa Venäjän kanssa ja Venäjäkin tunnustaa alueen Moldovan osaksi. Moldova, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj), Euroopan unioni ja Yhdysvallat eivät tunnusta vaalia tai sen tulosta.


title: Transnistria

text:
Venäjän presidentti Vladimir Putin yritti neuvotella ratkaisua Transnistrian konfliktiin vuonna 2006, tämä kaatui EU:n vastustukseen, jota on pidetty alkuna Venäjän ja lännen huononeville suhteille.
Etyjin puheenjohtajana toiminut Ilkka Kanerva vieraili maassa tammikuussa 2008 ja pyrki aloittamaan uudelleen neuvottelut Transnistrian tilanteen ratkaisusta.


title: Transnistria

text: Vuonna 2004 Transnistriassa oli noin 555 300 asukasta. Suurin etninen väestöryhmä on moldovanromanialaiset (31,9 %), seuraavaksi eniten on venäläisiä (30,4 %) ja ukrainalaisia (28,8 %). Pienempiä ryhmiä ovat puolalaiset, bulgaarit, juutalaiset, gagausit ja saksalaiset. Erityisesti kaupunkien asukkaat ovat slaaveja maaseudun väestön koostuessa enimmäkseen moldovalaisista.


title: Transnistria

text: Valtaosa alueen asukkaista tunnustaa ortodoksista uskoa. Maassa on uskonnonvapaus ja rekisteröitynä on yli sata uskonnollista liikettä.


title: Transnistria

text: Kun Transnistria muodostettiin, se otti käyttöön Neuvostoliiton perustuslain. Vuonna 1995 otettiin käyttöön uusi perustuslaki, joka sisältää enemmän länsimaisista demokratioista tuttuja piirteitä ja antaa vallanpitäjille parlamentaarisen vastuun. Alueen parlamenttia kutsutaan korkeimmaksi neuvostoksi ja presidenttinä on vuoden 1992 kapinaa Moldovaa vastaan johtanut Igor Smirnov, joka on Ukrainan kansalainen.


title: Transnistria

text: Joulukuussa 2011 pidettyjen presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella kaksikymmentä vuotta maata johtanut Smirnov jäi kolmanneksi, mutta ei hyväksynyt tulosta. Entinen parlamentin puhemies Jevgeni Ševtšuk sai 38,5 prosenttia äänistä, Venäjän tukema parlamentin puhemies Anatoli Kaminski sai 26,48 prosenttia ja Smirnov 24,82 prosenttia. Syy Smirnovin tappioon on arvioiden mukaan se että Venäjä ei enää tue häntä. Smirnov epäili vaalivilppiä.


title: Transnistria

text: Bruttokansantuote on paikallisen hallinnon tietojen mukaan noin 585,6 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja henkeä kohden 1 076 (2006), mikä on vähän enemmän kuin Moldovassa, joka on Euroopan köyhin maa. Vuonna 2003 alueen yritykset olivat kaikki aluehallinnon omistuksessa, mutta nykyään on myös yksityisiä yrityksiä. Suurin yritys on Moldavski metallurgitšeski zavod (MMZ) Rîbnițassa, jonka omistaa venäläinen Metalloinvest (Ališer Usmanov). Uudenaikainen tehdas tuottaa noin miljoona tonnia terästä vuodessa (2004). Traspolissa on suuri tekstiilitehdas Tirotex ja alkoholijuomia valmistava Kvint ja Dnestrovskissa Moldavskaja GRES-voimala. Vähittäiskaupan alalla toimii Sheriff. Alueella on käytössä oma valuutta, Transnistrian rupla. Raha on vapaasti vaihdettava, mutta käytännössä vain Transnistriassa.


title: Transnistria

text: Suuri osa Moldovan neuvostotasavallan teollisuudesta, etenkin sähköntuotannosta oli Transnistriassa. Toisen maailmansodan jälkeen alue teollistui ja 1990 se tuotti 40 % Moldavian bruttokansantulosta ja 90 % sähköntuotannosta.Joukkoliikennettä käytetään paljon alueella. Tiraspolissa on rautatieasema ja linja-autoyhteydet ovat vilkkaat Moldovan pääkaupunkiin Chișinăuhin ja Ukrainaan. Vakituisia linjoja ajavat paikallisliikenteen minibussit eli maršrutkat ovat hyvin yleisiä joukkoliikenteen välineitä.


title: Transnistria

text: Alueella on säilytetty paljon neuvostoajan symboleja ja otettu viralliseen käyttöön. Esimerkkejä näistä ovat sirppi ja vasara valtion vaakunassa ja neuvostounivormuja kantavat poliisit sekä sotilaat. Pääkaupungissa Tiraspolissa on Vladimir Leninin patsaita, joista suurin on parlamenttitalon edessä. Pääkaupungissa on myös Marxin ja muiden kuuluisien kommunistien patsaita ja heidän mukaansa on nimetty katuja, kuten Strada Karl Liebknecht, Strada Karl Marx ja Strada Rosa Luxemburg. Sekä vaakuna että lippu ovat lähes samanlaiset kuin mitä Moldovan sosialistinen neuvostotasavalta käytti.


title: Transnistria

text: Nimi Transnistria tulee alueen sijainnista Dnestrjoen () takana, siis Moldovasta katsoen. Virallisesti Moldovan hallitus käyttää alueesta nimeä "Dnestrin vasemman hallintoalueyksikkö" ( , lyh. "Stînga Nistrului").


title: Transnistria

text: Itse alueella käytetään virallisia nimiä (Република Молдовеняскэ Нистрянэ), ja eli "Dnestrian moldovalainen tasavalta".


title: Aelia Eudocia

text: Aelia Licinia Eudocia oli (noin 401 – 460) oli Itä-Rooman keisari Theodosius II:n vaimo. Hän oli kotoisin Ateenasta ja hänen alkuperäinen nimensä oli Athenais.


title: Aelia Eudocia

text: Eudocian isä oli sofisti Leontius jolta hän oli saanut koulutusta monilla eri aloilla kuten kirjallisuudessa ja retoriikassa. Ateena oli vielä tuolloin pakanuuden keskus. Johannes Malalas kertoo tarinan siitä kuinka Eudociasta tuli Theodosiuksen vaimo. Sen jälkeen kun Eudocian isä oli jättänyt tyttärensä perinnöttömäksi, lähti tämä Konstantinopoliin jossa hän aikoi valittaa asiasta keisarille. Keisarin sisko Pulcheria piti suuresti hienopuheisesta ja sivistyneestä Eudociasta ja esitteli tämän keisarille. Theodosius rakastui tyttöön heti ensisilmäyksellä. Theodosius ja Eudocia menivät naimisiin 7. kesäkuuta 421. Eudocia vaihtanut vanhan nimensä paremmin keisarinnalle sopivaksi Eudociaksi ja hänet oli myös kastettu. Pari sai yhden lapsen, tyttären Licinia Eudoxian.


title: Aelia Eudocia

text: Eudocia käytti vaikutusvaltaansa suojellakseen vainottuja pakanoita ja juutalaisia.


title: Aelia Eudocia

text: Vuonna 440 hän vetäytyi Jerusalemiin jossa hän omisti lopun elämästään runoudelle. Hän kuoli Jerusalemissa 20. lokakuuta 460.


title: Gigue

text: Gigue (myös giga, jig) on barokkiajan tanssi 6/4-, 3/8- tai 12/16-tahtilajissa. Sen alkuperä on englantilainen. Instrumentaalimuodossa gigue esiintyy usein suuremman teoksen kuten konserton tai sonaatin osana. Gigue on myös barokkisarjan tyypillisesti viimeinen osa.


title: Toccata

text: Toccata () on taidemusiikin kosketinsoitinsävellys, joka vaatii esittäjältä teknistä taituruutta. Sanaa käytetään joskus myös useammalle soittimelle sävelletystä teoksesta, esimerkiksi Claudio Monteverdin oopperan Orfeo alkusoitto on nimetty toccataksi.


title: Toccata

text: Toccata kehittyi Pohjois-Italiassa myöhäisrenessanssin aikana.


title: Toccata

text: Toccata-nimisiin kappaleisiin lukeutuvat mm. J.S. Bachin "Toccata ja fuuga" d-molli BWV565, Sergei Prokofjevin"Toccata" op. 11 ja Charles-Marie Widorin "Toccata", finaali "Urkusinfoniasta nro 5" op. 42 nro 1 sekä Maurice Ravelin toccata sarjasta Le tombeau de Couperin.


title: Arpeggio

text: Arpeggio [] (’kuin harppu’) eli murtosointu on musiikillinen termi, jolla tarkoitetaan, että jonkin soinnun äänet soitetaan erikseen toinen toisensa jälkeen (usein matalammasta korkeampaan) sen sijaan, että ne soitettaisiin yhtä aikaa.


title: Arpeggio

text: Arpeggio voi olla tehostuskeinona musiikissa. Esimerkiksi loppusoinnun voi soittaa hitaasti arpeggiona, vaikka kappaleessa ei muuten murtosointuja käytettäisikään. Toisaalta koko kappale voi perustua arpeggioihin kuten esimerkiksi monet pianolle sävelletyt etydit ja preludit.