title: Ville Lehtinen

text: Lehtinen palasi Unitediin 20.7.2005 ikimuistoisesti viimeistellen ottelun avausmaalin vieraissa Jaron verkkoon pelin ensimmäisellä minuutilla. Lehtinen oli edustuskelpoinen UEFA Intertoto Cupin toisessa osassa, kun United kohtasi 23.7.2005 kotona S.S. Lazion. AC Allianssi saapui Ratinaan 29.8.2005. Lehtinen teki ottelun ratkaisseen 2-0 maalin kuin vierestä seuranneen Thierry Pisterin kiusaksi. Lehtinen valittiin Veikkausliigan elokuun tähdistöön. Vuonna 2005 Lehtinen oli Unitedin paras maalintekijä seitsemällä osumalla. Lehtinen voitti Unitedin mukana 2005 Veikkausliigassa pronssia. Lehtinen johti Unitedin pronssille kauden viimeisessä ottelussa tehden ottelun kaksi ensimmäistä maalia TP-47:n verkkoon. Ottelun jälkeen Lehtinen hauskuutti mediaa lähettämällä terveiset Allianssin kapteeni Timo Marjamaalle: "Kilot ovat lähteneet vyötäröltä ja mitalit ovat tulleet kaulaan." Allianssin entinen toimitusjohtaja Olivier Suray tunnusti Belgian syyttäjänvirastolle maaliskuun puolivälissä 2006 Allianssin hävinneen tahallaan Veikkausliigan ottelun kaudella 2005 ja sen ulkomaisista omistajista annettiin kansainvälisiä pidätysmääräyksiä. Allianssin toiminnan ilmoitettiin päättyvän 12.4.2006.


title: Ville Lehtinen

text: Vuonna 2006 Lehtinen oli selkeä joukkueen ykköshyökkääjä. Lehtinen oli vuoden 2006 Liigacupin paras maalintekijä yhdessä Rafaelin kanssa viidellä maalillaan. Hän teki Unitedille kesän 2006 virallisissa otteluissa 5 liigacupin osumaa, 11 liigamaalia ja 5 Eurocup- maalia. Lehtisen kauden 2006 liigamaaleista seitsemän syntyi ottelun viimeisen 15-minuutin aikana. Lehtinen oli Veikkausliigan tähdistön hyökkääjävalinta toukokuussa. Kauden päätyttyä Lehtinen juhli toista mestaruuttaan Unitedin paidassa. Hän kävi mestaruuskauden jälkeen Englannissa antamassa näyttöjä muuan muassa Leedsille. Sopimusta ei kuitenkaan syntynyt huolimatta Lehtisen avausmaalista Sheffield Unitedia vastaan käydyssä testipelissä. Näin Lehtinen päätti lopettaa pelaajauransa vain 28-vuotiaana.


title: Ville Lehtinen

text:
Heinäkuussa 2007 Lehtinen kuitenkin palasi pelikentille Atlantis FC:n väreissä viiden ottelun kokeiluluontoisella sopimuksella 12. heinäkuuta 2007 alkaen. Lehtinen ehti pelata Atlantiksessa kaksi ottelua ennen kuin liigan jumbosijalla majailleen AC Oulun ilmoitettiin hankkineen hänet. Hän pelasi 10 liigaottelua AC Oulussa ja teki yhden maalin. Oulun tippuminen kauden 2007 päätteeksi päättyi riitaisissa tunnelmissa valmentaja Harri Kampmanin kanssa, kun Kampman jätti Lehtisen penkille kauden viimeisessä ottelussa Ratinassa Tampere Unitedia vastaan. Lehtinen koki tuolloin Kampmanin loukanneen häntä tietoisesti uran viimeisessä ottelussa jättämällä hänet jatkoajasta huolimatta ilman peliaikaa juuri Tampereella. Lehtinen luovutti kunnianosoituksena viimeiseksi jääneessä ottelussaan vuoden 2001 mestaruusmitalinsa Tampere Unitedin kannattajaryhmän Sinikaartin haltuun. Lehtinen ehti aktiiviurallaan tehdä hattutempun Veikkausliigassa, Norjan Cupissa ja Eurocupissa. Turkulaisille liigaseuroille Lehtinen oli painajainen lähes aina heidän kohdatessaan. Tapahtumarikkaasta peliurastaan huolimatta Lehtinen ei edustanut Suomea A-maajoukkuetasolla.Lehtinen säveltää ja sanoittaa iskelmämusiikkia.
Kappaleita on kuultu niin Suomen kuin Norjankin radiokanavilla.
Lehtisen ensimmäinen single Kevätrakkautta julkaistiin Norjassa keväällä 2004.


title: Haapaniemen voimalaitos

text: Haapaniemen voimalaitos on kaukolämpöä ja sähköä tuottava Kuopion Energian omistama lämpövoimalaitos Kuopion Haapaniemen kaupunginosassa. Voimala jakautuu kahteen yksikköön: Haapaniemi II ja III. Ensimmäinen yksikkö otettiin käyttöön 1972 ja se oli ensimmäinen jyrsinturvetta käyttävä lämmitysvoimala Suomessa. Vuonna 1982 otettiin käyttöön kakkosyksikkö. Voimalan kokonaissähköteho on noin 90 MW ja lämpöteho noin 205 MW. Laitokselle on rakennettu Haapaniemi I:n korvaava yksikkö, eli Haapaniemi III, joka otettiin virallisesti käyttöön vuoden 2013 alussa. Samalla ykkösyksikön höyryturbiini jäi lähinnä varakäyttöön ja niihin tilanteisiin, kun pitää tuottaa sähköä ilman lämpöä.


title: Haapaniemen voimalaitos

text: Turpeen lisäksi voimalassa käytetään metsähaketta ja biokaasua. Kulutuksesta noin puolet on biopolttoainetta.


title: Hans Sachs

text: Hans Sachs (s. 5. syyskuuta 1494, Nürnberg – k. 19. tammikuuta 1567, Nürnberg) oli saksalainen mestarilaulaja, runoilija ja näytelmäkirjailija. Ennen mestarilaulajaksi ryhtymistä hän kävi lapsuudessaan latinakoulua ja oli sen jälkeen 15-vuotiaana suutarinopissa.


title: Hans Sachs

text: Richard Wagner teki hänestä ihannoivaan sävyyn kuvatun päähenkilön oopperaansa Nürnbergin mestarilaulajat ("Die Meistersinger von Nürnberg").


title: Kunnallisvaalit 1976

text: Kunnallisvaalit järjestettiin Suomen kunnissa 17.–18. lokakuuta 1976.


title: Kunnallisvaalit 1976

text: Vuoden 1972 vaalien jälkeen kuntien lukumäärä oli vähentynyt 19:llä, joten nyt valittiin valtuutetut 448 kunnan valtuustoihin. Toisaalta valtuustopaikkoja oli jaossa runsaat 1 500 enemmän kuin vuonna 1972. Suurin voittaja oli Kokoomus, joka lisäsi paikkojaan koko maassa liki kolmanneksella. Eduskuntapuolueiden joukossa suurin kannatuksen romahdus – noin kaksi kolmannesta valtuustopaikoista – puolestaan tuli Suomen Maaseudun Puolueen osalle. Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisen Liiton seuraajaksi alkuvuonna 1973 perustettu Sosialistinen Työväenpuolue sai enää kaksi paikkaa, kun vuonna 1970 eduskunnasta pudonnut TPSL oli saanut vuonna 1972 vielä 30 valtuustopaikkaa. Uusina yrittäjinä vaaleihin osallistuivat Suomen Perustuslaillinen Kansanpuolue ja SMP:sta eronneen oppositioryhmän muodostama Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue.


title: Kunnallisvaalit 1976

text: Vuoden 1977 alussa toteutui kaikkiaan kahdeksan kuntaliitosta, minkä lisäksi kaikki jäljellä olleet kauppalat muutettiin kunnallislain muutoksen myötä kaupungeiksi (lukuun ottamatta Karhulaa, joka liitettiin Kotkan kaupunkiin).


title: Kunnallisvaalit 1976

text: Velkuan kunnassa vaalitoimusta ei järjestetty koska ehdokkaita oli yhtä paljon kuin valittavia joten kaikki ehdokkaat tulivat valituiksi.


title: Sami Pihlström

text: Sami Johannes Pihlström (s. 27. joulukuuta 1969, Helsinki) on suomalainen filosofi. Pihlströmin erikoisalueita ovat muun muassa pragmatismi, realismin ongelma, etiikka, metafilosofia ja uskonnonfilosofia.


title: Sami Pihlström

text: Sami Pihlström on toiminut Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan uskonnonfilosofian professorina vuodesta 2014. Hän on myös teoreettisen filosofian dosentti Helsingin yliopistossa sekä filosofian dosentti Turun ja Itä-Suomen yliopistoissa.


title: Sami Pihlström

text: Sami Pihlström opiskeli Helsingin yliopistossa teoreettista filosofiaa ja yleistä kirjallisuustiedettä. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1993; filosofian lisensiaatiksihän valmistui vuonna 1994 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1996. Hänen väitöskirjansa "Structuring the world. The issue of realism and the nature of ontological problems in classical and contemporary pragmatism" kuuluu pragmatismin alaan.


title: Sami Pihlström

text: Pihlström on toiminut työuransa aikana Helsingin yliopiston filosofian laitoksella tutkijana vuosina 1996–1998, Suomen Akatemian tutkijatohtorina vuosina 1999–2002 ja teoreettisen filosofian yliopistonlehtorina vuosina 2001–2005. Määräaikaisena filosofian professorina hän on toiminut Kuopion yliopistossa vuosina 1998–1999 ja Tampereen yliopistossa vuosina 2005–2007. Vakinaisena käytännöllisen filosofian professorina hän on työskennellyt Jyväskylän yliopistossa vuosina 2007–2009. Vuonna 2009 hän aloitti Helsingin yliopiston tutkijakollegiumin johtajana, jona hän toimi heinäkuun loppuun 2015.


title: Sami Pihlström

text: Pihlström on julkaissut runsaasti artikkeleita, omia teoksia ja toimituksia. Hän on kuulunut lukion filosofian oppikirjasarjojen "Odysseia" ja "Minerva" tekijäryhmiin.


title: Sami Pihlström

text:
Pihlström on saanut Charles S. Peirce Societyn esseepalkinnon 1997, Odysseia-sarjasta Oy Edita Ab:n oppikirjapalkinnon 2000 sekä Suomen tietokirjailijat ry:n Oppikirjailijapalkinnon 2001.
Hänet kutsuttiin Academia Europæan jäseneksi vuonna 2015.


title: Kantaurali

text: Kantaurali on uralilaisen kielikunnan kantakieli, joka on rekonstruoitu historiallis-vertailevan kielitieteen metodien avulla. Varhaisinta suomen kielen esimuotoa nimitetään kantauraliksi. Tätä puhuttiin mahdollisesti jo 6 000 vuotta sitten. Alkuperäiskielestä tunnetaan muutamia satoja sanoja. Kantauralista polveutuvat kaikki nykyiset uralilaiset kielet .


title: Kantaurali

text: Kantauralilla on kuusi tai seitsemän rekonstruoitavissa olevaa tytärkieltä, jotka voidaan rekonstruoida nykykielten ja niiden kirjallisina säilyneiden esimuotojen pohjalta. Näitä ovat ainakin kantasuomi, kantasaame, kantamordva, kantamari, kantapermi ja kantasamojedi. Kielestä ei tunneta kirjallisia muistomerkkejä, vaan tiedot siitä perustuvat näiden välikantakielten vertailuun.


title: Kantaurali

text: Yleisesti oletetaan, että on ollut olemassa myös kantaugri, unkarin, hantin ja mansin yhteinen kantakieli, mutta tämän rekonstruointi nykykielten pohjalta kohtaa melkoisia vaikeuksia.


title: Kantaurali

text: Kantauralin äännejärjestelmästä on esitetty monia rekonstruktioita. Tässä esitetty perustuu pääosin Erkki Itkosen, Juha Janhusen ja Pekka Sammallahden tutkimuksiin ja se edustaa tieteellisen fennougristiikan valtavirran käsityksiä.


title: Kantaurali

text: Kantauralissa oli luultavasti seuraavat äänteet:


title: Kantaurali

text: a) vokaalit


title: Kantaurali

text: i u (ü) ï e o a ä


title: Kantaurali

text: b) konsonantit


title: Kantaurali

text: p t k s s' š č ć m n ń ŋ δ (δ') l r v j x


title: Kantaurali

text: ü:n ja δ':n status on epäselvä. Nämä eivät mahdollisesti ole olleet itsenäisiä foneemeja. x oli velaarinen puolivokaali tai spirantti, joka vokaalistui lähes kaikissa kielikunnan haaroissa.


title: Kantaurali

text: Kantauralissa on ollut vokaalisointu. Toisessa tavussa ovat perinteisen käsityksen mukaan voineet esiintyä ainoastaan i, ï, ä, ja a ja niiden esiintyminen on riippunut 1. tavun vokaalin kvaliteetista. Etuvokaalia on voinut seurata vain etuvokaali, takavokaalia takavokaali. Vokaaleilla ei ilmeisesti ole ollut pituusoppositiota, mutta konsonantit ovat voineet esiintyä geminaattoina.


title: Kantaurali

text: Sanan alussa on voinut esiintyä vain yksittäiskonsonantteja ja sanan sisällä vain kahden konsonantin yhtymiä. Suurin osa sanoista on ollut kaksitavuisia ja vokaaliloppuisia. Jonkin verran on ollut myös kolmitavuisia sanoja. Kysymys siitä, onko sananlopussa voinut esiintyä konsonantteja on jossain määrin avoin, mutta ehdoton valtaosa kantauralin sanoista on joka tapauksessa ollut vokaaliloppuisia.


title: Kantaurali

text:
Kantaurali on ollut agglutinoiva kieli, johon rekonstruoidaan kuusi sijaa:
Latiivin status on hämärä. Jonkin verran muitakin latiivisia tunnuksia voidaan rekonstruoida, mutta on epäselvää, missä määrin näillä on ollut sijamaista käyttöä.


title: Kantaurali

text: Kantauralissa on ollut kolme lukua: yksikkö, kaksikko ja monikko. Nämä kaikki ovat esiintyneet myös possessiivisuffikseissa, jotka ovat syntyneet persoonapronominien liittyessä nominivartaloihin. Kieliopillista sukua ei ole ollut.


title: Kantaurali

text: Verbintaivutuksessa vain ensimmäinen ja toisen persoonan muodot ovat olleet persoonamuotoja. Kolmannen persoonan muodot ovat olleet partisiippeja (esimerkiksi "lintu lentää" ilmaistiin "lintu lentävä").


title: Kantaurali

text: Kantauraliin voidaan rekonstruoida useita sekä denominaalisia että deverbaalisia johdinaineksia.


title: Kantaurali

text: Kantaurali on ollut SOV-kieli. Kieliopillisia suhteita on sijojen lisäksi ilmaistu postpositioilla. 3. persoonan lauseet ovat olleet ns. nominaalilauseita, joissa ei ole ollut kopulaa (*lintu lentävä = 'lintu lentää').


title: Kantaurali

text: Sanaluokista adjektiiveja ei voida osoittaa olleen olemassa funktionaalisesti itsenäisenä ryhmänä. Eräät verbi- ja nominivartalot ovat olleet identtisiä.


title: Kantaurali

text: Määrite on poikkeuksetta ollut ennen pääsanaa. Sanajärjestys SOV on seurannut tästä, sillä objekti on käsitetty predikaatin määreeksi. Postpositiot käsitettiin pääsanoiksi.


title: Kantaurali

text: Kantauraliin voidaan luotettavasti rekonstruoida noin 200 sanaa, jos kriteerinä pidetään sitä, että sanavartalon tulee esiintyä suomalais-ugrilaisten kielten lisäksi myös samojedikielissä. Jos taas sanan rekonstruoimiseksi kantauraliin katsotaan riittäväksi, että se esiintyy useissa uralilaisen kielikunnan haaroissa, voidaan kantauraliin rekonstruoida yli 300 sanaa.


title: Kantaurali

text: Kantauralilaisen sanaston joukossa on pronomineja, perustoimintoja ilmaisevia verbejä, ruumiinosien, sääilmiöiden ja pohjoisen taigavyöhykkeen luonnonilmiöiden nimityksiä.


title: Kantaurali

text: Kantaurali on perinteisesti ajoitettu noin vuoteen 4000 eaa. Nykyisin eräät tutkijat suosivat kuitenkin uudempia ajoituksia ja ajoittavat kantauralin suunnilleen vuoden 2000 eaa. tienoille.


title: Kantaurali

text: Kantauralin sanasto viittaa siihen, että sen puhujat ovat eläneet "kivikautisella" kulttuuritasolla pohjoisella havumetsävyöhykkeellä, vaikka myös maataloussanastoa on kantauraliin palautettu. Perinteisen käsityksen mukaan kantauralia on puhuttu Keski-Venäjällä, mahdollisesti keskisellä Uralilla tai tästä hieman länteen päin, Volgan seudulla. Tämä sopii hyvin yhteen uralilaisen kielikunnan suurimpien sisäisten isoglossien sijoittumisen kanssa.


title: Kantaurali

text: Kantauralin ajoittamisessa ja paikantamisessa keskeistä on kielikunnan läntisen, suomalais-ugrilaisen haaran vanha indoeurooppalaisesta kantakielestä saatu lainasanasto. Tämän on katsottu viittaavan siihen, että kantauralia on puhuttu mahdollisesti hieman aikaisemmin kuin indoeurooppalaista kantakieltä jälkimmäisen pohjois- tai koillispuolella. Nykyään ei kuitenkaan pidetä varmana, että suomalais-ugrilainen taso olisi kantauralin tasosta erillään.


title: Kantaurali

text: Kantauralin puhuma-alue on ilmeisesti ollut melko pieni. Käsitykset, joiden mukaan kantauralia on varhain puhuttu laajalla alueella eivät tutkijoiden valtaenemmistön mielestä ole uskottavia.


title: Vöyri-Maksamaa

text: Vöyri-Maksamaa () oli Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asui 4 498 ihmistä (30.11.2010), ja sen pinta-ala oli 1 222,94 km², josta 4,83  km² oli sisävesistöjä. Väestötiheys oli 3,68 asukasta/km².


title: Vöyri-Maksamaa

text: Vöyri-Maksamaan kunta perustettiin vuonna 2007, kun Vöyri ja Maksamaa liittyivät yhteen. Kunta jäi kuitenkin tuolla nimellä lyhytikäiseksi, kun vuoden 2011 alussa Vöyri-Maksamaa yhdistyi Oravaisten kanssa muodostaen uuden Vöyrin kunnan.


title: Vöyri-Maksamaa

text: Vöyri-Maksamaan naapurikunnat ennen liitosta olivat Isokyrö, Kauhava, Mustasaari, Oravainen, Uusikaarlepyy ja Vähäkyrö. Näistä Kauhava tuli Vöyri-Maksamaan rajanaapuriksi vuonna 2009 kun siihen liitettiin Vöyri-Maksamaan rajanaapurina olleet Alahärmä ja Ylihärmä.


title: Vöyri-Maksamaa

text: Vöyri-Maksamaa oli rukiin valtakuntaa eli sen pinta-alasta lähes kaikki alava maa-ala on peltoa. Alueella on paljon mäkiä, jotka ovat pääasiassa havupuiden peitossa.


title: Vöyri-Maksamaa

text: Geologisesti Vöyri-Maksamaan alue on hyvin alavaa. Monesta seikasta on pääteltävissä, että Vöyri-Maksamaa on vanhaa saaristoa. Osassa maa-alaa on asuttu hyvinkin kauan, kun taas alavat maat ovat olleet meren peittämiä vielä muutama sata vuotta sitten. Vielä 1600-luvulla Rökiöön pääsi veneellä.


title: Vöyri-Maksamaa

text: Kunta oli kaksikielinen, 84,6 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia ja 13,6 prosenttia suomea. Muuta kieltä puhui äidinkielenään 1,8 prosenttia. Vöyri-Maksamaan alueella on oma suomenruotsin murteensa.


title: Vöyri-Maksamaa

text: Antiala (Andiala), Bergby, Bertby, Brudsund, Djupsund, Jörala, Kalapää, Kaurajärvi, Kaitsor, Karvsor, Koskenkylä (Koskeby), Kovjoki, Kärklax, Kvimo, Lomby (Luomala), Lotlax, Lålax, Maksamaan kirkonkylä (Maxmo kyrkoby), Miemois, Myrbergsby, Mäkipää, Palvis, Rekipelto (Rejpelt), Rökiö, Särkimo, Tottesund, Tukkur (Tuckur), Petterinmäki (Pettersbacka), Västerö, Ölis, Österö


title: Vöyri-Maksamaa

text: Vöyrin kunta perustettiin vuonna 1868. Pitäjä mainitaan kirjoituksissa jo vuonna 1443 ja Vöyrin nimi vuonna 1367. Maksamaan juuret taas juontuvat vuoteen 1660, jolloin alueen omistaja Claes Tott antoi perustaa sinne säteritilan. Tilalla vietettiin myöhemmin mm. Jean Sibeliuksen häitä, ja kunnantoimisto toimi 1940-luvun jälkeen siellä.


title: Risto Volanen

text: Risto Volanen (s. 2. huhtikuuta 1944) on yhteiskuntatieteiden tohtori ja entinen poliittinen valtiosihteeri valtioneuvoston kansliassa, missä hän toimi pääministeri Matti Vanhasen kansliapäällikkönä. Volanen on myös Järvenpään kaupunginvaltuutettu.


title: Risto Volanen

text: Hän on toiminut 1970–1974 Keskustanuorten puheenjohtajana, Euroopan maataloustuottajien liitto Copan ja Euroopan osuuskuntien liitto Cogecan pääsihteerinä Brysselissä. Tätä ennen hän oli Pellervo-instituutin toimitusjohtaja ja Pellervo-Seuran osuustoimintajohtaja.


title: Mikko Kara

text: Mikko Heikki Kara (s. 28. tammikuuta 1952, Uskela) on professori ja entinen VTT:n toimialajohtaja. Hän on myös energiapoliittinen selvitysmies koskien sähköön liittyviä ratkaisuja.


title: Mikko Kara

text: Kara on kiinnittänyt huomiota päästökaupan Suomelle aiheuttaman lauhde-energian tuotannon vähentymiseen, Norjan siitä saamiin voittoihin sekä Fingridin kaksoisrooliin sähkönjakeluviranomaisena ja valtaosaltaan yksityisenä yhtiönä, mitä omistavat myös sähköntuottajat.


title: Mikko Kara

text: Toinen energiapoliittinen selvitysmies on Martti Purasjoki, jonka kauppa- ja teollisuusministeri Mauri Pekkarinen nimitti selvittämään sähkömarkkinoiden toimivuutta.


title: Talouselämä (lehti)

text: Talouselämä on Alma Talentin omistama, Pohjoismaiden suurin talousviikkolehti. Sen päätoimittaja on Emilia Kullas


title: Talouselämä (lehti)

text: Vuosi 2018 on lehden 82. vuosikerta. Talouselämä ilmestyy perjantaisin, 43 numeroa vuodessa. Lehden painettu levikki vuonna 2015 oli 75 141 ja digitaaliset tilaukset sisältävä kokonaislevikki 81 819. Painetun lehden lukijamäärä oli 179 000 ja lehden kokonaistavoittavuus 386 000 lukijaa. Lehti pystytti maksumuurin lokakuussa 2017.


title: Talouselämä (lehti)

text: Talouselämä jakaa vuosittain Vuoden Talousjohtaja -palkintoa yhdessä Accenturen ja Gutta Oy:n kanssa.


title: Talouselämä (lehti)

text:
Talouselämä listaa vuosittain Suomen 20 lupaavinta startup-yritystä. Lähde:
Yritykset valitsevaan asiantuntijaryhmään kuuluivat pääomasijoittaja Lifeline Venturesin Petteri Koponen, AaltoES:n ja Venture Garagen perustaja Kristo Ovaska, Arctic Startup-verkkomedian toimittaja Antti Vilpponen, OP-Pohjolan yrityskauppojen rahoituksesta vastaava Mikko Leskelä, Suomen Pääomasijoitusyhdistyksen puheenjohtaja ja Nexit Venturesin toimitusjohtaja Artturi Tarjanne ja Tekesin toimialajohtaja Risto Setälä.


title: Talouselämä (lehti)

text:
Lähde:
Raadin jäseniä ei vuonna 2013 julkaistu.


title: Talouselämä (lehti)

text:
Lähde:
Talouselämän asiantuntijaraati valitsi Suomen 20 lupaavinta uutta yritystä nyt kolmatta kertaa. Raatiin kuuluivat pääomasijoitusyhtiö Open Ocean Capitalin partneri Tom Henriksson, Lifeline Venturesin Timo Ahopelto, Cleantech Investin Lassi Noponen, Tekesin toimialajohtaja Jukka Häyrynen, AaltoES-opiskelijajärjestön puheenjohtaja Elina Uutela sekä Talouselämän toimittaja Elina Lappalainen.


title: Tekniikka&Talous

text: Tekniikka&Talous (ent. Insinööriuutiset) on Alma Talentin julkaisema teknis-taloudellinen lehti, joka käsittelee tekniikkaa ja innovaatioita. Lehden päätoimittaja on Jyrki Alkio. Lehdessä on kuuluisana kolumnistina nimimerkki ”Perusinsinööri Veijo Miettinen”, jonka taustalla olevia kirjoittajanimiä on arvailtu vuosien varrella.


title: Tekniikka&Talous

text: "Tekniikka&Talous" julkaiseen päivittäin verkkopalvelussaan kymmeniä tekniikkaan, talouteen ja innovaatioihin liittyviä kirjoituksia. Printtilehti ilmestyy perjantaisin, yhteensä 41 kertaa vuodessa. Verkkopalvelua käytää viikottain yli 100b 000 lukijaa. Printtilehden lukijamäärä on 72 000 (KMT 2017). Lehden on tilannut muun muassa Tekniikan akateemiset TEK jäsenilleen (pääosin diplomi-insinöörejä). Lehti kertoo olevansa Suomessa eniten tekniikan asiantuntijoita tavoittava media.


title: Tekniikka&Talous

text: "Insinööriuutiset" ja sitä kustantanut Insinöörilehdet Oy perustettiin vuonna 1961.


title: Tekniikka&Talous

text: Vuonna 1973 "Insinööriuutisten" päätoimittaja Heikki Parkko kirjoitti Neuvostoliiton ihmisoikeusoloja arvostelleen pääkirjoituksen. Lehden kustantaja määräsi Parkon pysäyttämään ja tuhoamaan jo matkaan lähteneen painoksen yhteistyössä Postin kanssa. Parkko oli niin perusteellinen, ettei yhtään kappaletta löydy lehden arkistosta eikä Kansalliskirjastosta. Parkko sai myös potkut tehtävästään.


title: Tekniikka&Talous

text: 1980-luvun keskivaiheilla Insinöörilehdet julkaisi myös lehtiä "I.D.E.A." ja "Konepajamies". Tuolloin "Insinööriuutiset" ilmestyi kolme kertaa viikossa ja oli ilmoitusten eli mainosten määrässä Suomen suurin aikakauslehti. Lehden ulkoasu oli tuolloinkin sanomalehtimäinen tabloidi.


title: Tekniikka&Talous

text: "Insinööriuutisten" lukijoiksi tulivat vuoden 1988 alusta myös Suomen Ekonomiliiton jäsenet, ja lehden sisältö laajeni tekniikasta myös talousasioihin. Sen myötä lehden nimi vaihdettiin "Tekniikka & Taloudeksi".


title: Tekniikka&Talous

text: Vuoden 2012 alusta "Tekniikka & Talouden" levikki romahti kerralla 40 000 kappaleella, kun Uusi Insinööriliitto ei jatkanutkaan edeltäjänsä Insinööriliiton koko lehden historian jatkunutta jäsentilausta.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Nepalin kongressipuolue () on nepalilainen uudistusmyönteinen keskusta-sosiaalidemokraattinen puolue.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Puolueen puheenjohtaja on Khadga Prasad Sharma Oli.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Vuoden 1999 vaaleissa 1999 se oli kannatukseltaan maan suurin puolue ja 37,3 prosenttia äänistä. Silloin sitä johti Girija Prasad Koirala (G. P. Koirala). Se on sosialistisen internationaalin jäsen.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Kongressipuolueen edeltäjä Nepalin kansallinen kongressi perustettiin maanpaossa Kalkutassa 25. tammikuuta 1947, ja se johti pian koko maan laajuisia Rana-dynastian vastaisia mielenosoituksia. Vuonna 1950 Nepalin kansallinen kongressi ja Nepalin demokraattinen kongressi (perustettu 1948) yhdistyivät Kalkutassa ja julistivat aseellisen taistelun Ranoja vastaan. Aseellinen vallankumous Ranoja vastaan alkoi 1950 hyökkäyksellä Birgunjiin maanpaossa olleen kuningas Tribhuvanin tuella.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Kongressipuolue otti ohjelmakseen demokraattisen sosialismin 1956. Vuoden 1959 vaaleissa se sai murskavoiton ja pyrki yhteiskunnan uudistamiseen demokraattisin keinoin. Vuoden 1960 kuninkaallisen vallankaappauksen jälkeen puolueen johtaja Bishweshwar Prasad Koirala (B. P.) ja monet muut johtohenkilöt vangittiin tai he pakenivat Intiaan. B. P. Koirala vapautettiin vasta 1967, ja yleisen armahduksen turvin useat johtohenkilöistä palasivat maahan 1979.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Puolueet olivat kiellettyjä 1960–1963 ja panchayat-järjestelmän aikana, mutta Kongressipuolue jatkoi maanalaisena järjestönä ja oli oppositioryhmien ydin. Se pyrki feodaalijärjestelmän purkamiseen, ehdotti perusteollisuuden kansallistamista ja progressiivista verotusta maaomaisuudelle, kiinteistöille, palkoille, tuotoille ja ulkomaisille sijoituksille. Kongressipuolue järjesti kansannousuja vuorilla ja Terain tasangolla.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Vuoden 1980 kansanäänestyksessä se kannatti monipuoluejärjestelmää panchayatin sijaan. Kun vaatimus ei mennyt läpi, se boikotoi vaaleja 1981 eikä hyväksynyt uutta hallitusta. B. P. Koiralan kuolema 1982 heikensi puoluetta edelleen.


title: Nepalin kongressipuolue

text: 1980-luvulla Kongressipuolue hylkäsi kansallistamisvaatimukset ja alkoi tukea sekataloutta, yksityistämistä ja markkinataloutta tietyillä alueilla. Ulkopolitiikassa se kannattaa liittoutumattomuutta ja hyviä välejä Intian kanssa. Kongressipuolue boikotoi myös vuoden 1986 vaaleja mutta sai osallistua vuoden 1987 paikallisvaaleihin. Mielenosoituskieltoa uhmaten se järjesti joukkoprotesteja eri kommunistiryhmittymien kanssa tammikuussa 1990, mikä oli demokratialiikkeen alkupiste.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Kongressipuolueen koettua nöyryyttävän vaalitappion K.P. Bhattarain johdolla kommunisteille vuoden 1991 vaaleissa puoluejohtaja erosi ja veteraanipoliitikko G. P. Koirala valittiin sen parlamenttiryhmän johtoon. Pääministerinä hän muodosti ensimmäisen demokraattisen hallituksen kahteen vuosikymmeneen.


title: Nepalin kongressipuolue

text: Vakava riita hätätilan jatkamisesta johti vuonna 2002 Nepalin kongressipuolueen (demokraattinen) eroon entisen pääministeri Sher Bahadur Deuban johdolla.


Nepalin kommunistinen puolue (yhdistynyt marxilais-leniniläinen) [नेपाल कम्युनिष्ट पार्टी (एकिकृत मार्क्सवादी-लेनिनवादी)] on suurin Nepalissa vaikuttava kommunistinen puolue. Viimeisissä vaaleissa 1999 se sai toiseksi eniten ääniä, 31,6 % ja Kongressipuolue 37,3 %. Sen pääsihteeri on Madhav Kumar Nepal.


title: Nepalin kommunistinen puolue (yhdistynyt marxilais-leniniläinen)

text: Puolue pitää yllä sosialismin periaatteita ja tavoittelee tietä kansan monipuoluedemokratiaan, jota se pitää marxismin ja leninismin sovelluksena Nepalin tilanteessa. Puolue soveltaa demokraattista sentralismia. Sen ylin elin on viiden vuoden välein kokoontuva kansalliskongressi, joka valitsee keskuskomitean. 35 jäseninen + 9 varajäsentä keskuskomitea valitsee pysyvän komitean. Puhemies on yhdistävä kunnioitettu asema ja pääsihteeri toimii toimeenpanevana johtajana.


text: Puolueessa on 73 220 organisoitua ja 4 000 000 yleisjäsentä.


text: Puolue pitää itseään 22. huhtikuuta 1949 perustetun Nepalin kommunistisen puolueen seuraajana. Nykymuodossaan se syntyi 6. tammikuuta 1991 Nepalin kommunistisen puolueen (marxilainen) ja Nepalin kommunistisen puolueen (marxilais-leniniläinen) yhdistyessä.


text: Viidennessä puoluekokouksessa Kathmandussa tammikuussa 1993 (ensimmäisessä yhdistymisen jälkeen) puolue otti ohjelmaansa monipuoluedemokratian. Tuolloin Madan Bhandari valittiin puhemieheksi ja Man Mohan Adhikari pääsihteeriksi. Bhandari kuoli samana vuonna liikenneonnettomuudessa ja Madhav Kumar Nepal valittiin puhemieheksi.


text: Joulukuussa 1994 puolue muodosti vähemmistöhallituksen, jossa Man Mohan Adhikari toimi pääministerinä ja Madhav Kumar Nepal ulkoministerinä. Se hajosi vain kahdeksan kuukauden kuluttua. Vuonna 1997 se muodosti hallituksen oikeistolais-monarkistisen Rashtriya Prajatantra puolueen ja Nepalin hyväntahdon puolueen kanssa, josta se sai varapääministerin paikan.


text: Maaliskuussa 1998 puolue koki takaiskun kun Intian kanssa solmittua sopimusta vastustaneet jättivät puolueen Bam Dev Gautamin johdolla ja järjestäytyivät Nepalin kommunistiseksi puolueeksi (marxilais-leniniläinen). Adhikari kuoli 1999 jolloin Nepal nousi puolueen johtoon. Vuoden 1999 vaaleissa NKP (YM-L) sai 31,61 % äänistä ja marxilais-leniniläinen faktio yhdistyi siihen jälleen 2002.


text: Kun kuningas hajotti 2003 parlamentin ja erotti pääministeri Sher Bahadur Deuban, NKP (YM-L) otti johtoaseman viiden puolueen protestiliikkeessä. Kun Deuba palautettiin pääministeriksi, puolue liittyi väliaikaishallitukseen. Vuonna 2006 se oli pääosassa seitsemän puolueen liitossa ja demokratialiikkeessä.


title: SRGB

text: sRGB on Hewlett-Packardin ja Microsoftin yhteistyössä kehittämä väriprofiili. Se on ylivoimaisesti eniten käytetty väriprofiili, ja suurin osa etenkin halvemmista digitaalikameroista tallentaa kuvat sRGB-profiiliin. Sitä myös suositellaan käytettäväksi www-sivuilla käytettäviin kuviin. Ohjelmat, jotka eivät käytä värinhallintaa, toistavat värit yleensä sRGB:n mukaisesti.


title: SRGB

text: sRGB on suppeampi kuin useimmat muut RGB-väriprofiilit kuten Adobe RGB. sRGB on periaatteessa väritoistoalaltaan suurempi kuin CMYK-väriprofiilit yleensä ovat, mutta CMYK-tulostimet pystyvät toistamaan joitain värejä, jotka menevät sRGB-toistoavaruuden ulkopuolelle (etenkin sinivihreän alueella), joten sRGB:n käyttö painettavissa kuvissa rajaa osan mahdollisista värisävyistä pois. Tämän vuoksi graafisen alan ammattilaiset pyrkivät välttämään sRGB:n käyttöä, etenkin painoon menevissä kuvissa.


title: Mikko Kilpi

text: Mikko Kustaa Kilpi (7. marraskuuta 1928 Sippola – 6. syyskuuta 1991 Heinola) oli suomalainen runoilija ja kustannustoimittaja.


title: Mikko Kilpi

text: Kilpi toimi muun muassa WSOY:n kustannustoimittajana vuosina 1952–1965 sekä "Tekniikan Maailman" kustannuspäällikkönä vuodet 1966–1969. Hän suomensi runsaasti muun muassa taidekirjallisuutta. Runoissa Lapin luonto oli hänelle tärkeä aihe. Monissa runoissaan hän viljeli sanailottelua ja lempeää ironiaa.


title: Mikko Kilpi

text: Kilpi oli naimisissa kirjailija Eeva Kilven kanssa vuodet 1949–1966. Avioliitosta on kolme poikaa.


title: Mikko Kilpi

text: Kilpi sai WSOY:ssä ollessaan vuonna 1954 luettavakseen Väinö Linnan "Tuntemattoman sotilaan" käsikirjoituksen. Hän arvioi, että ”siitä saattaisi saada omalla tavallaan järkyttävän dokumentaarisen sotakuvauksen, kunhan käsikirjoitusta vähän käsiteltäisiin”. Kilven mukaan jälkiviisautta ja vahingoniloa pitäisi karsia, murrerepliikkejä muuttaa kansanomaiseksi puhekieleksi, hölmöjen upseerien määrää vähentää, tyyppien karrikointia lieventää sekä loppupuolella ilmenevää katkeruutta häivyttää.


title: Mikko Kilpi

text: Kilpi piti "Tuntematonta sotilasta" ”ensimmäisenä todella painavana dokumenttiromaanina”. "Tuntemattoman sotilaan" kustannuspäätöksen teki WSOY:n pääjohtaja Yrjö A. Jäntti isänsä Jalmari Jäntin sekä Mikko Kilven lausuntojen pohjalta.


title: Sokerointi

text: Sokerointi on karvanpoistomenetelmä, jossa ihokarvoja poistetaan sokerimassan avulla samaan tapaan kuin vahalla. Sillä voidaan poistaa ihokarvoja joka paikasta samoin kuin vahauksella.


title: Sokerointi

text: Vahaukseen nähden sen etuina ovat vesiliukoisuus: sillä voidaan poistaa lyhyempiä karvoja kuin vahauksella ja se tarttuu ainoastaan itse karvaan ja kuolleeseen ihosolukkoon, jolloin iho ei ärsyynny niin helposti.


title: Sokerointi

text: Sokerointimassa ei sisällä yleisesti allergisoivia aineita, ja se on hyvin siedetty, sillä se sopii myös kuivaihoisille ja sen on kerrottu olevan kivuttomampaa kuin vahauksen. Yleisemmin massa sisältää sokeria, vettä ja sitruunamehua.


title: Sokerointi

text: Sokerointi voidaan suorittaa kosmetologilla tai muulla koulutetulla ammattilaisella. Se onnistuu myös kotioloissa mutta ei ole suositeltavaa, sillä tekniikka on tarkka: napakka kiskaisu tehdään aina karvan kasvusuunnan myötäisesti, ei koskaan vastakarvaan. Väärä suunta aiheuttaa helposti sisäänkasvaneita karvoja, siksi kuorinta onkin tärkeää ennen käsittelyä ja myös sen jälkeen. Karvat myös katkeavat helposti tekniikan ollessa väärä.


title: Sokerointi

text: Sokerointi on alun perin Lähi-Idästä.


title: For Whom the Bell Tolls (kappale)

text: For Whom the Bell Tolls on thrash metal -yhtye Metallican tekemä kappale. Se on yhtyeen toisen albumin Ride the Lightningin kolmas kappale. Sen ovat säveltäneet yhtyeen edesmennyt basisti Cliff Burton, kitaristi James Hetfield ja rumpali Lars Ulrich. Kappale on myös mukana pelissä.


title: For Whom the Bell Tolls (kappale)

text: Laulu perustuu Ernest Hemingwayn romaanin "Kenelle kellot soivat" kohtaan, jossa viisi Espanjan sisällissodan tasavaltalaissotilasta yrittää paeta varastetuilla hevosilla fasisteja. Vihollisen ilmavoimat surmaa heidät kukkulalla, jolle heidät oli piiritetty. Kappaleen teemana on sodan synkkyys.


title: For Whom the Bell Tolls (kappale)

text: Kappale alkaa kirkonkellojen soimisella, minkä päälle yhdistyy pian kitaran komppaus ja Cliff Burtonin ehkä kuuluisimmaksi riffiksi "Kill 'Em All" -albumin "(Anesthesia) - Pulling Teeth"-kappaleen riffien ohella muodostunut bassokuvio. Bassoriffi on soitettu fuzz-säröpedaalin läpi. Noin 2 minuutin kohdalla alkaa laulu, joka sisältää yhteensä kaksi säkeistöä ja kerran toistuva kertosäkeen. Kappaleessa ei ole varsinaista kitarasooloa, mutta sen keskivaiheilla on kitaramelodia, joka mukailee paljolti ennen laulua alkavan intron kitaramelodiaa. Kappale on luonteeltaan melko raskas, jopa laahaava. Metallican 1980-luvulla jalostamia nopeita riffejä siinä ei ole.


title: Sad But True

text: Sad But True on Metallican single, joka julkaistiin helmikuussa 1993 viidentenä ja viimeisenä singlenä yhtyeen vuoden 1991 eponyymiltä studioalbumilta "Metallica". Kappaleen musiikkivideo julkaistiin lokakuussa 1992.


title: Sad But True

text: Kappale on Metallica-yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Kappale on tunnettu hitaasta ja raskaasta tempostaan.


title: Sad But True

text: Kid Rock käyttää Sad But Truen riffiä kappaleessaan American Bad Ass.


title: Sad But True

text: Kappale on myös mukana -pelissä.


title: Teddy Riley

text: Edward Theodore Riley (s. 8. lokakuuta 1967), tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Teddy Riley, on yhdysvaltalainen musiikkituottaja, muusikko ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan omista Guy- ja BLACKstreet-yhtyeistään sekä lukuisista muille artisteille tuottamistaan hiteistä. Häntä pidetään myös "new jack swingiksi" kutsutun R&B:n alalajin alkuunpanijana.


title: Teddy Riley

text: Harlemissa, New York Cityssä syntynyt Riley soitti jo 8-vuotiaana useita instrumentteja, muun muassa pianoa ja trumpettia. Hän ehti tuottaa monia artisteja ennen ensimmäisen oman yhtyeensä, Guyn perustamista. Riley lauloi Guyssa ja tuotti sen albumit "Guy" (1988) ja "The Future" (1990). Hän tuotti ja kirjoitti hittejä myös Keith Sweatille ja Bobby Brownille (muun muassa ”My Prerogative”).


title: Teddy Riley

text: Rileyn hittien tavaramerkki oli "new jack swingiksi" kutsuttu tyyli. Se oli sekoitus kaduilta kumpuavia hip hop -rytmejä ja R&B-laulua. Riley itse näki tyylin rajat häilyvinä: ”Nuorena soitin gospelia, funkia, hip hopia, R&B:tä ja popmusiikkia. Emme voineet kutsua sitä kaikilla noilla nimillä, joten keksimme yhden nimen kattamaan kaiken – new jack swing. Todellisuudessa se on kaikki musiikkityylit yhdessä.” Moni artisti omaksui Rileyn lanseeraaman tyylin, huomattavimpana ehkä Michael Jackson, joka pestasi Rileyn tuottajaksi "Dangerousille" (1991) ja sitä seuranneille albumeilleen. New jack swing -termin kehitti toimittaja Barry Michael Cooper, joka myöhemmin kirjoitti elokuvan "New Jack City" (1991). Rileyn Guy-yhtye esiintyi elokuvan soundtrackilla.


title: Teddy Riley

text: Riley perusti vuonna 1994 BLACKstreet-nimisen yhtyeen, jonka suurin hitti oli Grammy-palkinnonkin voittanut ”No Diggity” (1996). Sekä Guy että BLACKstreet olivat osa vuoden 2006 New Jack Reunion Tour -kiertuetta.


title: Elisabeth Stenius-Aarneenkallio

text: Augusta Elisabeth Stenius-Aarneenkallio (o.s. Gripenberg; 18. joulukuuta 1847 Kurkijoki – 27. tammikuuta 1924 Inkeroinen) vaikutti 1800-luvun loppupuolen Kuopiossa naisasialiikkeen syntyyn. Hän oli Kuopion naisyhdistyksen puheenjohtaja 1888–1891 ja 1894–1916 sekä Kuopion talouskoulun johtokunnan ensimmäinen puheenjohtaja 1892–1893.


title: Elisabeth Stenius-Aarneenkallio

text: Elisabeth Gripenberg oli vapaaherra, senaattori J. U. S. Gripenbergin tytär. Sisar Aleksandra Gripenberg oli myös tunnettu suffragetti ja kirjoittaja sekä ensimmäisiä naiskansanedustajia. Elisabeth kävi Pietarissa Smolnan instituutin, jossa opiskeltiin ranskaksi ja venäjäksi.


title: Elisabeth Stenius-Aarneenkallio

text: 1873 Elisabeth Gripenberg avioitui pankinkassööri J. R. Steniuksen kanssa ja muutti Kuopioon, jossa hän toimi kieltenopettajana. Hän kuului miehensä kanssa suomenmieliseen ryhmään, jossa vaikuttivat myös Minna Canth, Selma Backlund ja Elisabeth Järnefelt. Elisabeth Stenius kirjoitti naisten asemasta ahkerasti sanoma- ja aikakauslehtiin sekä käänsi kirjallisuutta.


title: Elisabeth Stenius-Aarneenkallio

text: Vuonna 1884 syntyi Helsingissä Suomen naisyhdistys, jonka ensimmäinen paikallisosasto perustettiin Kuopioon 1886. Yhdistys pyrki vaikuttamaan naisten taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen asemaan. Nainen ei isän tai aviomiehen holhouksen alaisena ollut taloudellisesti ja moraalisesti riippumaton, itsenäinen ja vastuullinen yksilö. Ratkaisuksi naisyhdistys näki koulutuksen ja työn järjestämisen naisille sekä yhteiskunnallisen tasa-arvon tavoittelemisen. Vuonna 1888 yhdistys perusti koulun, jossa palvelijattarille annettiin alkeisopetusta sunnuntaisin. Vuonna 1892 perustettiin Kuopion talouskoulu, jonka ylläpitäjänä naisyhdistys toimi, sekä Kuopion yhteiskoulu, joka on Suomen toiseksi vanhin suomenkielinen yhteiskoulu.


title: Elisabeth Stenius-Aarneenkallio

text: Kuopion naisyhdistyksen aloitteesta tehtiin porvarissäädyssä esitys yleisestä ja yhtäläisestä äänioikeudesta jo vuoden 1897 valtiopäivillä. Esitys toteutui 1906.


title: Elisabeth Stenius-Aarneenkallio

text: Kuopiossa sijaitsevaan Aarneenkallion puistoon pystytettiin 1991 Anu Matilaisen veistämä Elisabeth Stenius-Aarneenkallion reliefi.


title: Tunturi (yritys)

text:
Tunturi-Hellberg Oy Ltd (entinen Tunturipyörä Oy) on suomalainen polkupyörien ja kuntolaitteiden valmistaja. Tunturi on ollut vuodesta 2003 osa alankomaalaista Accell Group -konsernia. Vuonna 2006 yhtiö päätti siirtää polkupyörien kokoonpanon kokonaisuudessaan Turusta Unkariin. Tunturin päätuotteita ovat 1970-luvulta saakka olleet kuntolaitteet, joita valmistetaan 2000-luvun alussa Turun Runosmäkeen valmistuneessa tehtaassa.
Veljekset Aarne ja Eero Harkke perustivat 22.10 vuonna 1922 Turkuun Pyöräkellari Oy:n, joka aloitti 1930-luvulla oman polkupyörävalmistuksen. Suuri osa pyörien osista tuotiin Englannista, ja niiden mukana ostettiin myös tuotemerkki "High Land". Se suomennettiin "Tunturiksi". Tunturi-merkki otettiin käyttöön vuonna 1926.


title: Tunturi (yritys)

text: Vuonna 1952 tuotanto erotettiin vähittäiskaupasta omaksi Tunturipyörä Oy:ksi, jolle valmistui tuotantotilat Turun Kupittaalle. Vuonna 1961 alettiin valmistamaan Poni-pyörämallia, mistä tuli myöhemmin yksi tunturin suosituimmista pyörämalleista. 1960-luvun lopulla Tunturipyörä ryhtyi kehittämään ja valmistamaan kuntopyöriä ja muita kuntoilulaitteita, joista kymmenessä vuodessa tuli yhtiön päätuote. Tunturi Ergometriksi nimetyn ensimmäisen kuntopyörämalliston valmistus aloitettiin vuonna 1969, ja sitä valmistettiin noin miljoona kappaletta aina vuoteen 1996 saakka ja vietiin ympäri maailmaa.


title: Tunturi (yritys)

text: Tunturi valmisti 1950-luvulta vuoteen 1996 asti myös mopoja. Yrityksen tunnetuin, Pappa-Tunturiksi kutsuttu tuotesarja käsittää mallit Start, Automat, Maxi ja Classic.


title: Tunturi (yritys)

text: Ensimmäiset Tunturipyörän valmistamat mopot, jotka olivat putkirunkoisia, tehtiin vuonna 1956. Jo vuonna 1958 kehitettiin uusi runkomalli, jossa oli pellistä puristettu monokokki eli itsekantava kori. Aluksi rungot ja osat tulivat alihankkijalta Saksasta, kunnes vuonna 1961 valmistus siirtyi pääasiallisesti Suomeen. Viimeinen merkittävä mallimuutos tehtiin vuonna 1966, jolloin esiteltiin uusi tuotannon loppuun (1987) saakka käytössä ollut runkomalli. Tunturi-mopoissa käytettiin Puchin valmistamaa kaksitahtista moottoria. Vaihteenvalitsin oli tangossa ja jalat lepäsivät polkimilla. Vuonna 1966 esiteltiin automaattivaihteistolla varustettu "Automat" ja vuonna 1970 jalkavaihteinen malli "Start". Polkimilla varustettua mallia alettiin kutsua "Maxiksi", kun moottoripyörämäiset jalkatapit sallittiin laissa vuonna 1970, ja ne tulivat vakiovarusteiksi myös Tunturi-mopoissa. Viimeinen tuotantomalli 1986–1987 ristittiin "Classiciksi".


title: Serafiimiritarikunta

text: Serafiimiritarikunta () on Ruotsin vanhin ja arvostetuin ansiomerkkiritarikunta.


title: Serafiimiritarikunta

text: Yksiluokkainen ritarikunta perustettiin kuningas Fredrik I:n päätöksellä vuonna 1748. Kunniamerkki on valkoiseksi emaloitu kultainen Maltan risti, jonka sakaroiden välissä on tyylitellyt enkelikuviot. Merkkiä kannetaan vaaleansinisessä, rinnan yli oikealta vasemmalle kulkevassa nauhassa tai vaihtoehtoisesti koristeellisessa serafinpäistä ja patriarkanristeistä muodostuvassa ritarikuntaketjussa.


title: Serafiimiritarikunta

text: Ritarikunnan jäsenelle laaditaan aina vaakuna (mikäli sitä ei ennestään ole), joka hänen kuoltuaan ripustetaan Tukholman Riddarholmskyrkaniin. Ritarikunnan jäsenen hautajaispäivänä kirkossa kuullaan niin sanottu Serafim-soitto, jolloin Riddarholmskyrkanin kelloja soitetaan tauottomasti kello 12 ja 13 välillä. Tällä perinteellä kunnioitetaan korkea-arvoisen vainajan muistoa.


title: Serafiimiritarikunta

text: Ritarikunnan jäsenyyskriteerejä kiristettiin tuntuvasti vuonna 1975: ritarikunnan jäsenyyden voi saada Ruotsin kuningashuoneen jäsenen lisäksi vain ulkomainen valtionpäämies tai tähän rinnastettava henkilö. Ritarikunnan tuoreimmat ruotsalaiset jäsenet ovat Länsi-Göötanmaan herttua, prinssi Daniel, joka sai jäsenyyden avioituessaan kruununprinsessa Victorian kanssa 19.6.2010 sekä heidän tyttärensä prinsessa Estelle, joka sai jäsenyyden kastajaisissaan 22.5.2012.


title: Serafiimiritarikunta

text: Suomalaisia Serafim-ritareita ovat presidentit Carl Gustaf Emil Mannerheim (1919), Lauri Kristian Relander (1925), Pehr Evind Svinhufvud (1932), Kyösti Kallio (1938), Juho Paasikivi (1952), Urho Kekkonen (1956), Mauno Koivisto (1982), Martti Ahtisaari (1994), Tarja Halonen (2000) ja Sauli Niinistö (2012).


title: Serafiimiritarikunta

text: Ritarikunnan suurmestari on Ruotsin hallitseva kuningas tai kuningatar.


title: Helismaan pikajuna

text: Helismaan pikajuna on vuonna 2001 ilmestynyt Hectorin albumi, jolla hän esittää Reino Helismaan sanoittamia kappaleita.


title: Elefanttiritarikunta

text: Elefanttiritarikunta (), Tanskan vanhin ja arvokkain ansiomerkkiritarikunta, jonka Kristian V perusti 1. joulukuuta 1693.


title: Elefanttiritarikunta

text: Tämän yksiluokkaisen ritarikunnan merkki on vaalea timantein koristeltu elefantti, jota kannetaan vaaleansinisessä nauhassa. Elefanttiritarikunnan suurmestari on Tanskan hallitsija ja sen jäseneksi nimitetään nykyään lähinnä valtionpäämiehiä ja kuninkaallisia.


title: Elefanttiritarikunta

text: Suomalaisia ritarikunnan nykyisiä jäseniä ovat presidentit Martti Ahtisaari, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö. Carl Gustaf Emil Mannerheimista tuli ritarikunnan jäsen vuonna 1919 hänen tehdessään valtionhoitajana valtiovierailun Tanskaan. Suomalaisia edesmenneitä ritarikunnan jäseniä ovat lisäksi presidentit Lauri Kristian Relander, J. K. Paasikivi, Urho Kekkonen ja Mauno Koivisto. Myös tunnettu kustaviaani, kreivi Gustaf Mauritz Armfelt oli ritarikunnan jäsen.


title: Elefanttiritarikunta

text: Ritarikunnan jäsen voi olla vain elossa oleva henkilö; tunnukset on palautettava ritarikunnalle hautajaisten jälkeen.


title: Elefanttiritarikunta

text: Marsalkka Mannerheim on ainoa poikkeus: Tanskan kuningashuone lahjoitti edesmenneen kuningas Fredrik VIII:n teettämän ns. matkakappaleen Elefanttiritarikunnan suurrististä nauhoineen sekä rintatähden museoitavaksi, koska Mannerheim oli ollut poikkeuksellisen merkittävä ritarikunnan jäsen. Tunnukset luovutti Tanskan prinssi Viggo ja ne ovat nykyään Helsingin Kaivopuistossa sijaitsevassa Mannerheim-museossa. Näistäkään kunniamerkeistä tärkein ei ole siis varsinainen jaettu kappale vaan entisen suurmestarin käyttökappale – Mannerheim-museon mukaan ainoa lajissaan.


title: Miss Skandinavia

text: Miss Skandinavia oli Finnartist Oy:n vuosittain järjestämä pohjoismainen kauneuskilpailu. Suomea kilpailussa edustivat Miss Suomi ja hänen ensimmäinen perintöprinsessansa. Kilpailu järjestettiin viimeisen kerran itsenäisenä syksyllä 2004, jolloin valittiin Miss Skandinavia 2005. Tämän jälkeen kilpailu yhdistettiin Miss Baltic Sean kanssa ja yhdistetty Miss Skandinavia ja Miss Baltic Sea valittiin vielä kahdesti, kunnes tämäkin kilpailu lopetettiin.


title: Lehtoimikkä

text: Lehtoimikkä eli imikkä ("Pulmonaria obscura" syn. "Pulmonaria officinalis" subsp. "obscura") on lemmikkikasveihin kuuluva eurooppalainen lehtokasvi. Aikaisemmin lehtoimikkää pidettiin rohtoimikän ("Pulmonaria officinalis") alalajina.


title: Lehtoimikkä

text: Monivuotinen lehtoimikkä kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Koko kasvi on karvainen. Lehtiä on kahdenlaisia. Keväällä kukkaverson lehdet ovat puikeita tai suikeita ja ruodittomia. Isot kesälehdet kasvavat vaakasuoran juurakon haaroissa ruusukkeena ja ovat pitkäruotisia, leveän herttamaisia ja suippoja. Kukinto on vähähaarainen kiemura. Ylimmät kukat ovat tukilehdettömiä. Kukat ovat suppilomaisia, viisihalkoisia ja muuttuvat punaisesta sinisiksi kukinnan aikana. Lehtoimikkä kukkii Suomessa touko-kesäkuussa.


title: Lehtoimikkä

text: Lehtoimikkä on eurooppalainen laji, jota tavataan Tanskasta, Saksasta ja Alppien alueelta itään Venäjän keskiosiin saakka. Eteläisimmät esiintymät ovat Pohjois-Kreikassa ja Bulgariassa, pohjoisimmat Keski-Ruotsissa ja Etelä-Suomessa. Lehtoimikkä on ainoa imiköiden ("Pulmonaria") suvun Suomessa luonnonvaraisena kasvava kasvi. Sitä tavataan paikoin yleisenä Etelä-Suomessa lähes Jyväskylän korkeudelle saakka, sekä Kaakkois- ja Itä-Suomessa Venäjän rajan tuntumassa Kiteen korkeudelle saakka.


title: Lehtoimikkä

text: Lehtoimikkä kasvaa ravinteisissa lehdoissa tai lehtometsissä. Lehtoimikkä on myös yleinen puutarhakasvi mutta tavataan vain harvoin puutarhakarkulaisena.


title: Lehtoimikkä

text: Lehtoimikkää on ainakin Ruotsissa käytetty aikaisemmin vihanneksena.


title: Arvid Lydecken

text: Otto Arvid Lydecken, nimimerkki Arvily () oli suomalainen kirjailija.


title: Arvid Lydecken

text: Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydeckenin äiti oli Natalie Winqvist ja puoliso vuodesta 1922 Maria Elisabet Andersen. Heidän pojastaan Kivi Jalmar Robert Lydeckenistä (s. 1927) tuli lääkäri, joka avioitui professori L. Arvi P. Poijärven tyttären Hilkka-Maija Tellervon (s. 1928) kanssa. Lydecken kirjoitti ylioppilaaksi 1903, opiskeli yliopistossa ja suoritti Suomen Liikemiesten Kauppaopiston kurssin 1906. Otavan kuvitusosaston hoitajana Lydecken toimi 1906–1916 ja sitten helsinkiläisen Strindbergin taidesalongin johtajana vuodesta 1917 kuolemaansa 1960 saakka. Tämän jälkeen johtajaksi tuli hänen leskensä Maria Elisabeth Lydecken. Lydecken toimitti lastenlehti "Pääskystä" yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi 1906–1935. Hän työskenteli myös Aamulehden toimittajana.


title: Arvid Lydecken

text: Lydecken sai intendentin arvonimen vuonna 1948. Lasten- ja nuortenkirjailijoille on vuodesta 1969 lähtien jaettu Arvid Lydecken -palkinto.


title: Arvid Lydecken

text: Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Teoksessa "Tähtimaailmassa seikkailuja" (1912) hän julkaisi kertomuksia, jotka käsittelevät tieteiskirjallisia aiheita, kuten maahan kohdistuvaa hyökkäystä ja avaruusmatkailua. Muissakin poikakirjoissaan hän yhdisti rohkeasti kaukomaiden eksotiikkaa tuttuihin kotoisiin teemoihin. Lydecken kirjoitti myös muutamia yleistajuisia tietoteoksia kuvataiteista. Lydeckenin tunnetuimpia runoja on "Telefooni Afrikassa", jonka hän sovitti vanhan kansanlaulun säveliin. Monet muutkin hänen runosaduistaan ovat yhä elävää lastenrunoutta.


title: Arvid Lydecken

text: Lydecken julkaisemia runokokoelmia ovat muun muassa seuraavat:


title: Arvid Lydecken

text: Lydecken julkaisi myös useita muita teoksia, kuten seuraavat:


title: Nurse With Wound

text: Nurse With Wound (tunnetaan myös lyhenteellä "NWW") on brittiläinen industrialyhtye, jonka perustivat "Steven Stapleton", "John Fothergill" ja "Heman Pathak" vuonna 1978. Yhtyeen aikaisimmat levytykset olivat pikaisesti tehtyjä ja niitä pidettiin yleisesti industrial-musiikkina, mutta yhtye painotti musiikkinsa perustuvan vapaaseen improvisaatioon ja krautrockiin.


title: Nurse With Wound

text: Vuoteen 1981 mennessä Stapleton oli ainoana jäljellä alkuperäisestä triosta ja siten pitää vuoden 1982 "Homotopy To Marie" -julkaisua ensimmäisenä aitona Nurse With Wound -levytyksenä. Stapletonin musiikki onkin hyvinkin äärimmilleen vietyä kokeilunhalua, dadaistiset äänimaailmat yhdistelevät useita musiikkisuuntauksia.


title: Nurse With Wound

text: NWW on periaatteessa Stapletonin oma sooloprojektinsa, mutta sen parissa on työskennelleet lukemattomat muut artistit, kuten Current 93:n "David Tibet", Coilin "John Balance", Death in Junen "Douglas Pierce" ja Whitehousen "William Bennett".


title: Green (albumi)

text: Green on R.E.M:n kuudes studioalbumi ja heidän ensimmäinen albuminsa suurelle Warner Bros. -levy-yhtiölle I.R.S. Records -pienlevy-yhtiövuosien jälkeen. Se julkaistiin Yhdysvalloissa vaalipäivänä vuonna 1988.


title: Green (albumi)

text: Green on levy, joka muutti yhtyeen college radio -yhtyeestä maailmanluokan ryhmäksi. "Stand" nousi Yhdysvaltojen singlelistalla kuudenneksi ja Green myi tuplaplatinaa. Levyn julkaisua seurasi tammi-marraskuun 1989 kestänyt Green-maailmankiertue. Green nousi Yhdysvaltojen listalla sijalle 12 ja Isossa-Britanniassa sijalle 27.


title: Green (albumi)

text: "World Leader Pretend" oli ensimmäinen R.E.M.-laulu, jonka sanat oli painettu levykanteen. Kannesta puuttuu albumin yhdestoista kappale. Se tunnetaan tavallisesti nimellä "(Untitled)" (tai "11th Untitled Song"). Green oli myös ensimmäinen R.E.M.-levy, jolla Peter Buck soitti mandoliinia. Levyn vinyyliversion kannessa sen nimessä on kirjain R korvattu numerolla 4 (G4EEN).


title: Green (albumi)

text: Kaikki laulut Berry, Buck, Mills ja Stipe.


title: Baranavitšy

text: Baranavitšy (, , ) on kaupunki Valko-Venäjän Brestin alueella. Vuonden 2009 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku 168 240, ja se oli Valko-Venäjän kahdeksanneksi suurin kaupunki. Se on merkittävä rautateiden risteyspaikka, yliopisto- ja varuskuntakaupunki. Tärkeänä kaupunkina se oli hallinnollisesti suoraan maakuntahallinnon alaisuudessa.


title: Baranavitšy

text:
Kaupungilla on useita ystävyyskaupunkeja, joihin kuuluu Heinola.
Ensimmäinen maininta "Baranowicze"-nimisestä kylästä on vuodelta 1706. Tuolloin kylä oli puolalaisen "Rozwadowskin" suvun yksityisomaisuutta. Puolan jaoissa kaupunki siirtyi keisarilliselle Venäjälle. Vuonna 1870 siitä tuli merkittävä Varsova—Moskova- ja Vilna—Lviv-ratojen välietappi. Väkiluku alkoi nopeasti kasvaa, vuonna 1883 asukkaita oli jo lähes 2 000 ja 1897 jo 4 600, joista noin puolet juutalaisia. Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa kaupunki siirtyi takaisin Puolan haltuun, jolloin se sai myös kaupunkioikeudet. Vuonna 1921 asukasluku oli jo yli 11 000, joista 67 % puolalaisia ja loput pääasiassa valkovenäläisiä, puolalaisia ja venäläisiä. Vuoteen 1939 mennessä asukasluku kasvoi lähes 30 000:een.


title: Baranavitšy

text: Vuonna 1939 Neuvostoliitto miehitti kaupungin ja alueelle tuli yli 3 000 juutalaispakolaista Saksan miehittämiltä alueilta. Kesäkuussa 1941 Saksa miehitti alueen ja saman vuoden elokuussa perustettiin ghetto yli 12 000:lle juutalaiselle, joista suurin osa siirrettiin seuraavan vuoden aikana keskitys- ja tuhoamisleireille. 8. kesäkuuta 1944 puna-armeija miehitti kaupungin ja koko alue siirtyi osaksi Neuvostoliittoon kuulunutta Valkovenäjän sosialistista neuvostotasavaltaa. Tuolloin myös puolalainen nimi "Baranowicze" muutettiin nykyiseen venäläiseen asuunsa. Neuvostoaikana kaupunki teollistui huomattavasti. Vuonna 1991 siitä tuli osa itsenäistynyttä Valko-Venäjää.


title: Baranavitšy

text: Kaupungissa toimii Baranovitšin valtiollinen yliopisto.


title: Baranavitšy

text: Kaupungissa on varsin kattava ja edullinen bussiverkosto.


title: Baranavitšy

text: Baranavitšy on merkittävä rautateiden risteysasema; rautateitse kaupungista pääsee kuuteen suuntaan. Kaupungissa on kaksi keskeistä rautatieasemaa: Baranavitšyn keskusasema ja Baranavitšyn Polesian asema. Rautatielinjoista tärkein on Minsk-Baranovitšy-Brest, jota rataa pitkin kulkee junia Varsovasta ja Brestistä Moskovaan. Muita merkittäviä rautatieyhteyksiä ovat linjat Mahiljou-Asipovitšy-Slutsk-Baranavitšy ja etelästä pohjoiseen vievä Luninets-Baranavitšy-Lida-Vilna.


title: Baranavitšy

text: Tieyhteyksistä huomattavin on moottoritie M1 (E30) Minsk-Baranavitšy-Brest, joka muodostaa samalla nopeimman valtatieyhteyden Minskistä ja Moskovasta Varsovaan.


title: Baranavitšy

text: Kaupungin eteläosissa on Baranavitšyn lentotukikohta, jonka kiitotie on 2,9 kilometriä pitkä.


title: Melankolia

text: Melankolia on nykymerkityksessään alakuloisuutta, raskasmielisyyttä tai epämääräistä masennusta. Siihen liittyy aloitekyvyttömyyttä ja haluttomuutta tehdä mitään, tai kyvyttömyyttä innostua asioista. Melankolia tarkoittaa myös katkeransuloisuutta, jossa henkilö saa helpotusta negatiivisista asioista.


title: Melankolia

text: Sana melankolia tulee kreikan termistä "melaina kholee", joka tarkoittaa mustaa (melas) sappea (kholee). Alkujaan melankolia oli nimitys mustan sapen aiheuttamalle mielisairaudelle: humoraaliopin mukaan melankolia johtui mustan sapen ylituotannosta. Nykyisin melankolia mielletään depressioksi, suruksi, maniaksi tai nostalgiseksi ikäväksi.


title: Melankolia

text: Taiteessa ja kirjallisuudessa melankolia on innoittanut muun muassa Albrecht Düreria ja J. W. Goethea.


title: Colorado Avalanche

text: Colorado Avalanche on ammattitason jääkiekkojoukkue, joka pelaa Pohjois-Amerikan NHL-liigassa. Joukkue on kotoisin Denverin kaupungista, Coloradon osavaltiosta. Joukkue on voittanut Stanley Cup -mestaruuden kaksi kertaa, vuosina 1996 ja 2001. Organisaatio perustettiin Quebecissa ja se toimi Quebec Nordiques -nimellä ennen muuttamistaan Coloradoon 1995. Kahden mestaruuden lisäksi joukkue on voittanut divisioonan mestaruuden kahdeksan kertaa. Joukkue on myös ainoa koko liigassa pelaavista joukkueista, joka on voittanut Stanley Cupin ensimmäisellä kaudellaan NHL:ssä.


title: Colorado Avalanche

text: Ensimmäisen NHL-kautensa alusta kauden 1997–98 loppuun joukkue pelasi kotiottelunsa McNichols Sports Arenassa, joka suljettiin vuonna 1999. Siitä asti joukkue on pelannut kaikki kotiottelunsa Pepsi Center -areenalla.


title: Colorado Avalanche

text: Quebec Nordiques oli yksi ensimmäisiä WHA-liigan joukkueista, kun liiga aloitti toimintansa vuonna 1972. Nordiques pelasi WHA:ssa kaudet 1972–1979, jonka jälkeen se siirtyi NHL:ään. Seitsemän WHA-kauden aikana Nordiques voitti WHA-mestaruuspalkinnon, Avco World Trophyn kerran vuonna 1977. Lisäksi joukkue pelasi finaaleissa vuonna 1975.


title: Colorado Avalanche

text: Ensimmäisen seitsemän NHL-kauden aikana Nordiques menestyi kehnosti, ja siitä tuli liigan huonoiten menestyvimpiä joukkueita. Kausien 1987–88 ja 1991–92 aikana joukkue oli divisioonansa huonoin. Nordiques kuitenkin nappasi varaustilaisuuksissa kolme ykkösluokan pelaajaa vuosien 1989–1991 aikana, kun Mats Sundin, Owen Nolan ja Eric Lindros varattiin joukkueeseen. Lindros oli tehnyt kuitenkin jo aiemmin selväksi, ettei haluaisi pelata joukkueessa, eikä pukenut varaustilaisuudessa perinteen mukaan joukkueen paitaa ylleen, sen sijaan hän vain piteli sitä edessään. Lindros ei koskaan pelannut yhtään ottelua Nordiquesissa, ja hänet kaupattiin lopulta Philadelphia Flyersiin vaihdossa Peter Forsbergiin, Ron Hextalliin, Steve Duchesneen, Kerry Huffmaniin, Chris Simoniin, Mike Ricciin, kahteen varausvuoroon ja rahalliseen korvaukseen.


title: Colorado Avalanche

text: Viimeiset kolme kautta olivat Quebecille menestyksekkäitä, mutta pian seura alkoi kärsiä taloudellisista ongelmista. Quebec oli koko liigan pienin kaupunki, jolla oli oma NHL-joukkue. Lopulta joukkueen omistaja Marcel Aubut päätti anoa lupaa joukkueen siirtoon, ja toukokuussa 1995 organisaatio muutti Denverin kaupunkiin.


title: Colorado Avalanche

text: Organisaatio pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa McNichols Sports Arenalla 6. lokakuuta 1995 Detroit Red Wingsiä vastaan. Avalanche voitti pelin numeroin 3–2. Kapteeni Joe Sakicin, hyökkääjä Peter Forsbergin, puolustaja Adam Footen sekä päävalmentaja Marc Crawfordin johdolla menestyvä Avalanche sai huipputason vahvistuksen joukkueeseensa, kun Montreal Canadiensin maalivahti Patrick Roy siirtyi joukkueeseen 6. joulukuuta pelaajakaupan kautta. Avalanche sai hänen lisäkseen hyökkääjä Mike Keanen, kun Canadiensiin siirtyivät maalivahti Jocelyn Thibault sekä hyökkääjät Martin Ručínský ja Andrei Kovalenko.


title: Colorado Avalanche

text:
Runkosarjan päättyessä Avalanche oli voittanut pelaamastaan 82:sta ottelusta 47 ja hävinnyt 25. Muut 10 peliä olivat päättyneet tasalukemin. Yhteensä joukkueella oli peleistä kertynyt 104 pistettä. Avalanche myös voitti divisioonansa ja oli 2. sijalla koko läntisen konferenssin joukkueista. Avalanche selvitti tiensä loppuottelusarjaan, jossa vastaan asettui myös ensimmäistä kertaa pudotuspeleihin historiansa aikana selvinnyt Florida Panthers, joka kuitenkin hävisi ottelusarjan 4–0.
100 peliminuutin jälkeen puolustaja Uwe Krupp laukoi kiekon maaliin ja ratkaisi seuralle sen ensimmäisen Stanley Cup -mestaruuden. Pudotuspeleissä joukkueen paras pelaaja oli kapteeni Joe Sakic tehopisteillä 18+16=34. Lisäksi hän voitti pudotuspelien parhaan pelaajan palkinnon, Conn Smythe Trophyn.
Stanley Cup oli myös Denverin kaupungille ensimmäinen huippu-urheilussa saavutettu palkinto. Avalanchesta tuli myös toinen WHA-liigassa pelannut joukkue, joka on myöhemmin voittanut mestaruuden. Stanley Cup -voiton ansiosta Aleksei Gusarov, Valeri Kamenski ja Peter Forsberg liittyivät Kolmen kullan klubin jäseniksi.


title: Colorado Avalanche

text: Kaudella 1996–97 Avalanche voitti jälleen oman divisioonansa ja Presidents' Trophyn, joka annetaan eniten pisteitä runkosarjassa saavuttaneelle joukkueelle. Konferenssin finaaleissa Detroit Red Wings kuitenkin pudotti Coloradon jatkosta otteluvoitoin 4–2. Red Wings voitti lopulta mestaruuden Philadelphia Flyersia vastaan otteluvoitoin 4–0.


title: Colorado Avalanche

text:
Kaudella 1997–98 joukkue voitti jälleen kerran divisioonansa 95 pisteellä. Naganon talviolympialaisissa pelasi peräti kymmenen Avalanche-pelaajaa, ja lisäksi Kanadan maajoukkueen päävalmentajana toimi Avalanchen päävalmentaja Marc Crawford. Milan Hejduk oli mukana voittamassa olympiakultaa, Aleksei Gusarov ja Valeri Kamenski voittivat hopeamitalin ja Jari Kurri oli mukana voittamassa olympiapronssia.
Kesäkuussa 1998 päävalmentajaksi vaihtui Bob Hartley.


title: Colorado Avalanche

text: Kaudella 1998–99, jolloin Nashville Predators siirtyi liigaan, NHL uudisti divisiooniaan ja Avalanche siirrettiin luoteisen divisioonan joukkueeksi. Coloradon uusi kausi alkoi tahmealla alulla, mutta runkosarjan päätyttyä joukkue oli divisioonansa paras. Samalla kaudella joukkueen voittoputki kasvoi seuran historian suurimmaksi, kun joukkue voitti 12 peliä putkeen. Joukkue pelasi jälleen pudotuspeleissä, mutta hävisi konferenssifinaaleissa Dallas Starsille, joka voitti kauden päätteeksi mestaruuden.


title: Colorado Avalanche

text: Kaudella 1999–00 Avalanche pelasi ensimmäistä kertaa uudessa kotihallissaan Pepsi Centerissä. Halli maksoi yhteensä 160 miljoonaa dollaria. Ensimmäinen joukkueen pelaaja, joka onnistui maalinteossa uudessa kotihallissa oli Milan Hejduk. Ottelu pelattiin Boston Bruinsia vastaan, ja Avalanche voitti ottelun lukemin 2–1. Kaudella joukkue pelasi jälleen pudotuspeleissä, mutta Dallas Stars kaatoi joukkueen jälleen konferenssifinaaleissa.


title: Colorado Avalanche

text:
Kaudella 2000–01 Avalanche isännöi liigan 51. tähdistöottelua kotihallissaan. Ottelussa Joe Sakic pelasi Pohjois-Amerikan joukkueessa, ja toisessa joukkueessa pelasivat Milan Hejduk ja Peter Forsberg.
Kauden päätteeksi Colorado juhli toisen kerran Stanley Cup -mestaruutta.


title: Lenny White

text: Lenny White (oik. Leonard White III, s. 19. joulukuuta 1949, New York) on yhdysvaltalainen jazzia ja rockia soittava rumpali.


title: Lenny White

text: Rumpalina itseoppinut White aloitti uransa New Yorkin paikallisissa yhtyeissä ja soitti usein esimerkiksi Jackie McLeanin kanssa 1960-luvun lopulla. Vuonna 1969 hän oli kohonnut muusikkopiireissä jo niin korkeaan asemaan, että pääsi mukaan Miles Davisin kuuluisalle "Bitches Brew" levylle. Vuosina 1973–1976 White oli mukana Chick Corean Return to Forever -fuusioyhtyeessä. Nämä Corean ja Davisin kanssa tehdyt levyt ovat levytykset, joista White parhaiten tunnetaan. Return to Foreverin riveissä White sävelsi myös muutamia kappaleita. Yhtyeen lopettamisen jälkeen vuonna 1976 White julkaisi kaksi soololevyä Atlantic -yhtiölle, joista etenkin "Venusian Summer" on saanut hyviä arvioita, joskin levyä on nykyään vaikea löytää.


title: Lenny White

text: Tämän jälkeen White on soittanut esimerkiksi yhtyeissä Twenniynine, Jamaica Boys, Echoes of the Era sekä Griffith Park. Vuosien varrella hän on työskennellyt esimerkiksi Freddie Hubbardin, Joe Hendersonin, Woody Shaw'n, Gato Barbierin, Gil Evansin, Stanley Clarken sekä Stan Getzin kanssa. Lenny White.jpg


title: Kolmisoutu

text: Kolmisoutu eli trieeri () tai trireemi () oli antiikin aikana yleinen soudettava sotalaiva eli kaleeri. Kolmisoudussa oli airoja kolmessa rivissä kummallakin puolella. Neli- ja viisisouduissa oli oletettavasti myös kolme airoparia, mutta yhdessä airossa oli useampia soutajia.


title: Kolmisoutu

text: Kolmisoutuja käyttivät ensimmäisinä foinikialaiset. Myös antiikin kreikkalaiset käyttivät kolmisoutuja.


title: Il-kaanien valtakunta

text: Il-kaanien valtakunta oli yksi Mongolivaltakunnan neljästä osasta, ja sen hajottua itsenäinen valtakunta. Se sijaitsi Persiassa (nyk. Iran), ja siihen kuului myös nykyinen Irak, Afganistan, Azerbaidžan ja läntinen Pakistan.


title: Il-kaanien valtakunta

text: Valtakunnan juuret ulottuvat Tšingis-kaanin valloituksiin vuosina 1219-1224, mutta sen varsinainen perustaja oli Tšingis-kaanin pojanpoika ja suurkaanien Möngken ja Kublain veli Hülegü. Hän sai 1250-luvulla Möngkeltä tehtävän valloittaa muslimien alueet Egyptiin asti. Tuhoisa sotaretki, jonka yhteydessä muun muassa Bagdad hävitettiin täysin, pysähtyi kuitenkin Palestiinaan Möngken kuoltua. Kublai-kaanin tultua valituksi suurkaaniksi, Hülegü palasi hallitsemaan maitaan. Il-kaani tarkoittaa "alikaania", ja viittaa muodolliseen alistumiseen Kublai-kaanin Pekingissä sijainneelle valtaistuimelle. Hülegün perilliset hallitsivat aluetta kahdeksan vuosikymmentä kääntyen lopulta islamiin. Il-kaanit jatkoivat sotimista mamelukkeja vastaan, mutta eivät saaneet heitä kunnolla lyödyksi ja joutuivat lopulta luopumaan valtapyrkimyksistään Syyriassa. Riita mamelukkien kanssa oli niin katkera, että il-kaanit pyrkivät vielä islamiin kääntymisen jälkeenkin liittoutumaan Euroopan kristittyjen kanssa mamelukkeja vastaan. Il-kaanien epäonnistumiseen Syyriassa vaikuttivat suuresti vihollisuudet pohjoisessa sijainneen toisen mongolivaltion Kultaisen ordan kanssa.


title: Il-kaanien valtakunta

text: Il-kaanit olivat aluksi buddhalaisia, mutta kaanien käännyttyä islamiin alettiin alistaa buddhalaisia ja kristittyjä. Viimeisen kaanin kuoltua 1335, valtakunta hajosi nopeasti ja jakautui useisiin seuraajavaltioihin. Viimeinen il-kaanin titteliä tavoitellut murhattiin 1353.


title: Inkarnaatio

text: Inkarnaatio, sananmukaisesti ”lihaksi tuleminen”, tarkoittaa yleensä jumalallisen olennon ihmiseksi syntymistä. Kristillisessä teologiassa inkarnaatio merkitsee sitä, että Jumala tuli ihmiseksi Jeesuksessa (Joh. 1:14).


title: Ryhmy ja Romppainen

text: Ryhmy ja Romppainen -kirjat ovat Armas J. Pullan kirjoittama sotilasseikkailusarja, johon kuuluu 14 kirjaa vuosilta 1940–1967. Pullan luomat kansanomaiset hahmot vääpeli Kalle Ryhmy ja vänrikki Ville Romppainen nousivat suureen suosioon sotatalvena 1940.


title: Ryhmy ja Romppainen

text: Vääpeli Ryhmy ja vänrikki Romppainen eivät ole toimintasankareita vaan veijareita, jotka taistelevat vihollista vastaan lähinnä nokkeluudella ja sanailulla. He ovat urheita ja "viisaasti höperöitä" mutta inhoavat turhantärkeyttä, byrokratiaa ja isoja herroja. Heidän tärkein aseensa on puukalikka ja paras ystävänsä "kevyt kenttäkissa" Mörökölli. He välttävät vihollisten tappamista: sen sijaan he "kalauttavat" eli iskevät vastustajaa puukalikalla päähän takaa käsin. Vakiovihollinen on venäläinen toveritar komissaari Natalia Vengrovska, joka on mielettömästi rakastunut Ryhmyyn – jota puolestaan asia jopa kauhistuttaa.


title: Ryhmy ja Romppainen

text: Ryhmy ja Romppainen ylenevät nopeasti. Ryhmy on aluksi sotamies, sitten kersantti ja lopulta vääpeli. Kirjassa "Jees, mullikuhnuri!" molemmista tulee Mannerheim-ristin ritareita. He löytävät Laatokalta Läskelän itäpuolelta suuren proomun, jossa on kuusi tuliterää panssarivaunua. Proomun omistuksesta joudutaan käymään hiukan myöhemmin kipakka kamppailu venäläisen vartioveneen kanssa. Matkassa ollut TK-mies Pupunen kirjoittaa asiasta repäisevän artikkelin "Mullikuhnurien suururotyö", ja Mannerheim-ristit tulevat miltei paluupostissa.


title: Ryhmy ja Romppainen

text: Ryhmy ja Romppainen -kirjoja käytettiin jatkosodan aikana propagandatarkoituksiin. Valvontakomission määräyksestä monet Ryhmy ja Romppainen -kirjat jouduttiin poistamaan yleisistä kirjastoista, koska niissä venäläiset sotilaat esitettiin laiskoina, likaisina, tahdottomina ja typerinä.


title: Ryhmy ja Romppainen

text: Armas J. Pulla ei kuitenkaan käsittele myöskään suomalaisia upseereita silkkihansikkain: heidät esitetään usein hyvin tärkeilevinä, byrokraattisina, hidasälyisinä ja virkaintoisina. Kirjassa "Jees, hapankaalia, señor, sanoi vääpeli Ryhmy" sankarit joutuvat Nicaraguaan, joka oli julistanut sodan Suomelle. Nicaragualaiset esitetään tyypillisenä mahtailevana ja tappelunhaluisena sotilasdiktatuurina, jotka saavat sisällissodan aikaan siitä, pitäisikö maan radiossa soittaa sinfonioita vai iskelmiä.


title: Ryhmy ja Romppainen

text: Kirjojen pohjalta tehtiin kolme elokuvaa. Päämaja piti "Jees ja just" -elokuvaa suomalaista sotilasta halventavana. Syksyllä 1944 sensuuri kielsi "Jees ja just" -elokuvan Neuvostoliittoa loukkaavana. Elokuva hyväksyttiin videolevitykseen vasta vuonna 1988. Ryhmyä esitti Oiva Luhtala, Romppaista Reino Valkama ja Vengrovskaa Kirsti Hurme.


title: Alex Tanguay

text: Alexandre ”Alex” Tanguay (s. 21. marraskuuta 1979 Sainte-Justine, Quebec, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkohyökkääjä.


title: Alex Tanguay

text: Tanguay pelasi ennen NHL-uraansa Halifax Mooseheadsissa QMJHL-juniorisarjassa. Colorado Avalanche varasi hänet ensimmäisen kierroksen kahdentenatoista pelaajana. Tanguay pelasi kuitenkin vielä kauden 1998–1999 QMJHL:ssä ja teki toivuttuaan aivotärähdyksestä 61 pistettä 30 ottelussa. Häntä pidettiin yhtenä NHL:n lupaavimmista pelaajista.


title: Alex Tanguay

text: NHL:ään Tanguay nousi Coloradon joukkueeseen kaudella 1999–2000. Hän pelasi hyvän tulokas]kauden ja vielä paremman toisen kauden. Toisella kaudellaan Tanguay oli mukana Coloradon Stanley Cupin voittaneessa joukkueessa. Hän oli merkittävässä roolissa Stanley Cup -voitossa, sillä hän teki mestaruuden ratkaisseessa seitsemännessä ottelussa New Jersey Devilsiä vastaan ottelun kaksi ensimmäistä maalia ja syötti Joe Sakicin viimeistelemän 3–0-maalin Coloradon 3–1-voittoon päättyneessä ottelussa. Kolmas kausi oli Tanguayn heikoin kolmen vuoden sopimuskaudestaan. Hän teki kuitenkin Coloradon kanssa sopimuksen myös kaudesta 2002–2003.


title: Alex Tanguay

text: Seuraavat kaudet olivat jälleen Tanguaylta parannusta edelliseen. Kaudella 2003–2004 hän teki 69 pelissä pisteet 25+54 ja oli koko NHL:n pistepörssin kymmenes 79 pisteellään. Tanguay sai kauden jälkeen ison palkankorotuksen välimieskäsittelyn jälkeen. peruuntui NHL:ssä työtaisteluiden takia. Tanguay pelasi Euroopassa Sveitsin pääsarjassa HC Luganossa kuusi ottelua.


title: Alex Tanguay

text: Tanguay palasi Coloradoon kaudeksi 2005–2006 ja oli joukkueensa toiseksi paras pistemies 78 pisteellään Joe Sakicin jälkeen. edeltäneessä kaupankäynnissä Calgary Flames hankki Tanguayn pelaajaoikeudet vaihdossa Jordan Leopoldiin ja kahteen varausoikeuteen. Tanguay teki myöhemmin samana kesänä kolmen vuoden sopimuksen Calgaryn kanssa. Calgaryssä Tanguay pelasi loistavan ensimmäisen kauden tehden 81 pistettä 81 ottelussa. Hän oli kuitenkin vaikeuksissa kaudella 2007–2008. Tanguay jäi kaudella hänelle vaatimattomaan 18 maaliin ja 58 pisteeseen.


title: Fatimidit

text: Fatimidit tai fatimidien kalifaatti oli šiiamuslimien dynastia, joka hallitsi suurta osaa Pohjois-Afrikasta vuodesta 910 vuoteen 1171.


title: Fatimidit

text: Fatimidit kuuluivat nykyisin šiialaisten vähemmistöä edustavaan ismailiittien suuntaukseen. Dynastian vuonna 909 perustanut, Pohjois-Afrikkaan siirtynyt Ubayd Allah al-Mahdi Billah esitti olevansa ismailiittien kätkeytyneen imaamin, Ismail bin Jafarin perillinen ja vaati valtaa koko muslimimaailmassa. Hän sai pian haltuunsa koko Keski-Maghrebin, johon kuuluivat nykyiset Marokko, Algeria, Tunisia ja Libya. Sitä hallittiin Tunisiaan perustetusta pääkaupungista käsin. Fatimidit valloittivat Egyptin 972, siirsivät pääkaupunkinsa Kairoon ja haastoivat vakavasti sunnalaisen abbasidien kalifaatin. Fatimidien hallitseman alueen väestö ei laajassa mitassa kääntynyt ismailiiteiksi, vaan pysyi enimmäkseen sunnalaisina. Egyptissä oli myös merkittävä kristitty väestö.


title: Fatimidit

text: Vuonna 1040 Pohjois-Afrikan hallitsijat julistivat itsenäistyneensä fatimideista, ja vuodesta 1070 fatimidien vallan Levantin rannikolla haastoivat turkkilaiset ja sitten ristiretkeläiset, niin että fatimidien alue pieneni kunnes se käsitti enää Egyptin. Saladin valloitti Egyptin 1169 ja perusti aijubidien sunnadynastian. Fatimidit olivat viimeinen merkittävää valtiota hallinnut šiiadynastia kunnes safavidit nousivat valtaan Persiassa 1500-luvulla.


title: Out of Time

text: Out of Time on R.E.M:n maaliskuussa 1991 julkaistu seitsemäs albumi.


title: Out of Time

text: Tammikuussa 1990 R.E.M. alkoi harjoitella kappaleita Out of Timelle. Albumi äänitettiin valmiiksi heinä-lokakuussa 1990 John Keanen ja Bearsvillen studioilla. Sen ensimmäinen single "Losing My Religion" julkaistiin helmikuussa 1991.


title: Out of Time

text: "Losing My Religion" oli välittömästi suuri hitti ympäri maailman, eikä vähiten Tarsem Singhin ohjaaman videon ansiosta. Siitä tuli klassinen radiohitti ja yksi 1990-luvun tunnetuimmista pop-kappaleista. Muun muassa sen ansiosta albumi "Out of Time" nousi listaykköseksi sekä Yhdysvalloissa että Isossa-Britanniassa. "Out of Timea" promotoitiin ainoastaan pienellä akustisella kiertueella, johon sisältyi "MTV Unplugged" -sessio huhtikuussa 1991. Albumi palkittiin vuonna 1991 Grammy-palkinnolla parhaana vaihtoehtomusiikin levytyksenä.


title: Out of Time

text: Albumilla vieraili kaksi laulusolistia: "Shiny Happy Peoplessa" The B-52's:n Kate Pierson ja "Radio Songilla" rap-artisti KRS-One. Kappaleet "Near Wild Heaven" ja "Texarkana" Michael Stipen sijaan laulaa basisti Mike Mills.


title: Out of Time

text: Kaikki kappaleet Berry, Buck, Mills ja Stipe.Jousisovituksista kappaleissa #1, #3, #4, #5, #6, #8 ja #9 vastasi Mark Bingham.


title: Lintulan luostarin kirkko

text: Lintulan Pyhän Kolminaisuuden kirkko on ortodoksinen kirkkorakennus Lintulan nunnaluostarin yhteydessä Heinävedellä. Kirkon suunnitteli Vilho Suonmaa ja se rakennettiin kevyistä lohkotiilistä. Kirkko valmistui vuonna 1973. Kirkko on pyhitetty Pyhälle Kolminaisuudelle samoin kuin Kivennavalla ennen sotia sijainnut Lintulan luostarin alkuperäinen kirkko. Arkkipiispa Paavali vihki kirkon käyttöön.


title: Lintulan luostarin kirkko

text: Kirkko on tasakattoinen ja lähes neliön muotoinen. Etuoven yllä on avonainen kellotorni, jossa on seitsemän kelloa. Eteisestä laskeutuu portaat alemmas kirkkosaliin. Kirkkosalin katolla on kupoli, jonka ikkunoista lankeaa valoa saliin.


title: Lintulan luostarin kirkko

text: Ikonostaasissa ja muualla kirkossa on monia kirkkoa varten maalattuja ikoneja sekä vanhempia ikoneja, kuten Jerusalemin Jumalanäidin ikoni Kivennavalla sijainneesta kirkosta. Kuuluisa ikonimaalari Petros Sasaki, joka on haudattu luostarin hautausmaalle, on maalannut osan ikonostaasin ikoneista sekä alttarilla olevan suuren ikonin.


title: Suomen maakuntatunnukset

text: Suomen maakunnilla on useita erilaisia maakuntatunnuksia. Yleisimmin maakunnilla on vaakuna, nimikkolintu, -kala, -kasvi ja -kivi. Vuonna 2011 valittiin jokaiselle Suomen maakunnalle myös maakuntajärvi. Myös vanhat isännänviirit voidaan katsoa maakunnallisiksi tunnuksiksi. Maakunnalla voi myös olla lippu. Maakuntatunnuksiin rinnastuvat myös maakuntalaulut.


title: Suomen maakuntatunnukset

text: Seitsemällä maakunnalla ei ole nimikkoeläintä: Etelä-Karjala, Etelä-Savo, Itä-Uusimaa, Kainuu, Keski-Pohjanmaa, Pohjois-Karjala ja Päijät-Häme.


title: Suomen maakuntatunnukset

text:
Maakuntalinnut valittiin vuonna 1985 Lintutieteellisten yhdistysten liiton (nykyisin BirdLife Suomi) järjestämässä yleisöäänestyksessä, johon osallistui 5500 vastaajaa. Laulujoutsen oli valittu kansallislinnuksi jo 1981.
Suomen Matkailuliitto ja Geologian tutkimuskeskus järjestivät vuonna 1989 äänestyksen Suomen maakuntakivistä. Ääniä tuli yhteensä yli 20 000 kpl. Vuosien mittaan maakuntakivet ovat hivenen muuttuneet muun muassa maakuntien uudelleennimeämisen takia. Suomen kansalliskivi on graniitti.


title: Ilmari Pimiä

text: Ilmari Eino Pimiä (19. kesäkuuta 1897 Kivennapa – 22. marraskuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja runoilija, kuvataiteilija ja piirustuksenopettaja.


title: Ilmari Pimiä

text: Ilmari Pimiän vanhemmat olivat Kivennavan suntio ja koulumestari Mikko Pimiä ja Anni Veijalainen. Pimiä kirjoitti ylioppilaaksi Terijoen yhteiskoulusta 1916 ja suoritti piirustuksenopettajan tutkinnon Taideteollisessa keskuskoulussa 1926. Hän toimi 1920-luvulta lähtien piirustuksenopettajana mm. Tampereen tyttökoulussa ja Tampereen klassillisessa lukiossa 1926–27, Viipurin klassillisessa lyseossa ja Viipurin uudessa yhteiskoulussa vuosina 1927–1940 sekä Helsingin Kirkkopuiston tyttökoulussa 1940–1965. Rajavartijana Kannaksen rajavartiostossa Pimiä työskenteli 1922–1923. Hänen opettajanuransa jatkui 1960-luvun puoliväliin saakka. "Karjalan Aamun" toimittajana hän oli 1942–1950.


title: Ilmari Pimiä

text: Pimiä oli Olavi Paavolaisen lapsuudenystävä ja eli väkevästi mukana Tulenkantajien vaiheissa. Pimiän kirjallinen ura alkoi yhteiskokoelmista "Nuoret runoilijat" (1924) ja "Hurmioituneet kasvot" (1925). Hänen oma esikoiskokoelmansa "Näkinkenkä" ilmestyi 1926. Hän kirjoitti runotekstit Karjalan liiton muistojulkaisuun "Rakas entinen Karjala", joka ilmestyi 1942, ja toimi muutenkin teoksen avustajana. Teoksen toimitti Olavi Paavolainen. Sodan jälkeen Pimiä tuli tunnetuksi karjalaisrunoilijana, joka tulkitsi kotinsa menettäneiden evakkojen tuntoja. Hänen viimeinen julkaistu teoksensa "Jäivät seudut rakkahimmat" (1980) sisältää muistoja Karjalasta.


title: Volta

text: Volta voi viitata seuraaviin:


title: Valamon luostarin talvikirkko (Heinävesi)

text: Valamon luostarin talvikirkko Heinävedellä sijaitsee luostarin pääkirkon yhteydessä. Se on pyhitetty Valamon luostarin pyhittäjäisien Sergei ja Herman Valamolaisten muistolle. Valamon luostarin pääkirkko ja talvikirkko noudattavat pohjoisvenäläisen ortodoksiluostarin arkkitehtuuria, ja luostarissa on siten tyylin mukaan erillinen talvikirkko.


text: Luostarin pääkirkon ja talvikirkon on suunnitellut arkkitehti Ivan Kudrjavzev.


text: Talvikirkon ikonostaasi mukailee 1500- ja 1600-lukujen tyyliä. Osa sen ikoneista on peräisin Laatokan Valamosta ja osa on uudempia. Kirkon ulkoseinällä on mosaiikkityö, joka kuvaa Sergeitä ja Hermania,ja sen katolla on pieni sipulikupoli.


title: Jean Moulin

text: Jean Moulin (20. kesäkuuta 1899 Béziers, Ranska – 8. heinäkuuta 1943 Metz, Ranska) oli yksi Ranskan vastarintaliikkeen tunnetuimmista johtajista toisen maailmansodan aikana. Ranskassa häntä pidetään kansallissankarina. Gestapon vankina kuollut Moulin haudattiin myöhemmin Pariisin Panthéoniin, jonne on haudattu myös monia muita kuuluisia ranskalaisia.


title: Jean Moulin

text: Moulin värvättiin Ranskan armeijaan vuonna 1918, mutta ensimmäinen maailmansota loppui juuri ennen kuin hän ehti osallistua taisteluihin. Sodan jälkeen Moulinista tuli pian maan nuorin prefekti.


title: Jean Moulin

text: Saksan armeijan valloitettua Ranskan kesällä 1940 Moulin kieltäytyi yhteistyöstä saksalaisten kanssa. Gestapo pidätti Moulinin ja kidutti häntä, minkä jälkeen hän yritti sellissään itsemurhaa leikkaamalla kurkkunsa. Sen jälkeen hän piti aina kaulassaan arven peittona huivia. Moulinin toivuttua hänet vapautettiin.


title: Jean Moulin

text: Vuonna 1940 Vichyn hallitus määräsi prefektinä toimivan Moulinin erottamaan kaikki vasemmistoon kuuluvat kaupunginjohtajat. Moulin kieltäytyi ja hänet erotettiin. Sen jälkeen hän alkoi liittoutua muiden ranskalaisten kanssa, jotka halusivat syrjäyttää Vichyn hallituksen ja ajaa saksalaiset ulos Ranskasta. Vuonna 1941 Moulin kävi Lontoossa ja tapasi siellä Charles de Gaullen ja muita Vapaan Ranskan johtajia. Moulin teki vaikutuksen de Gaulleen, joka päätti tehdä hänestä Ranskan vastarintaliikkeen johtajan tehtävänään yhdistää Ranskan vastarintaliike. Moulin palasi Ranskaan 1. tammikuuta 1942 ja onnistui tehtävässään. Hänellä oli useita vääriä henkilöllisyyksiä ja hänen pseudonyymejään olivat REX ja MAX.


title: Jean Moulin

text: Gestapo pidätti 7. kesäkuuta 1943 Ranskan vastarintaliikkeen tärkeän hahmon René Hardyn, jota kuulusteltiin kiduttamalla. Gestapo ja Klaus Barbie saivat tarpeeksi tietoa pidättääkseen myös Moulinin. Barbie kidutti raa’asti Moulinia, mutta hän ei kertonut mitään. Ranskan vastarintaliike alkoi pelätä turvallisuutensa puolesta ja alkoi suunnitella Moulinin pakoa. Saksalaiset lähettivät hänet junalla Berliiniin, mutta hän kuoli kidutuksen aiheuttamaan sydänkohtaukseen Metzissä 8. heinäkuuta 1943.


title: Taalintehdas

text: Taalintehdas () on noin 1 700 asukkaan taajama Lounais-Suomessa, Kemiönsaaren kunnassa. Taalintehdas toimi entisen Dragsfjärdin kunnan keskustaajama aina vuoteen 2009 asti, jolloin Kemiön, Västanfjärdin ja Dragsfjärdin kunnat yhdistyivät Kemiönsaareksi.


title: Taalintehdas

text: Taalintehtaan kylän rakentumiseen on ennen kaikkea vaikuttanut teollistuminen ja kylän pitkään jatkunut, yli 300-vuotinen ruukkitoiminta. Taalintehdas kuuluu 1600-luvun suurvalta-ajan varhaisiin rautaruukkeihin. Taalintehtaalla oli poikkeuksellisen pitkä historiallinen jatkuvuus, sillä tehdas perustettiin jo vuonna 1686 ja aina vuoteen 2012 asti siinä toimi edelleen rautatehdas. Myös Taalintehtaan kylän voidaan laskea syntyneen silloin, kun Dahlin kylään perustettiin rautaruukki.


title: Taalintehdas

text: Taajamassa on monta uudempaa kerrostaloa, terveyskeskus, Kemiönsaaren toinen kunnantalo, kaksi ruokakauppaa, vaatekauppoja, kotitarvikekauppoja, kaksi ravintolaa, rantahotelli, kaksi pankkia, apteekki, Alko ja posti sekä monipuolinen vierasvenesatama.


title: Taalintehdas

text: Taalintehtaalla järjestetään vuosittain heinäkuussa Baltic Jazz -festivaalit sekä elokuussa monitaidefestivaali Norpas. Kesäkuussa juostaan Lövö broloppet -puolimaraton Taalintehtaalta Lövön sillan kautta Kasnäsiin.


title: Taalintehdas

text: Museovirasto on määritellyt Taalintehtaan historiallisen teollisuusalueen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Ruukin vanhat masuunit ja hiiliuunit on osin restauroitu 2000-luvun alussa. Taajaman erikoispiirre on, että useat sen rakennuksista on perustaltaan tai kokonaisuudessaan rakennettu kuonatiilestä eli raudan valmistuksen sivutuotteena syntyvästä kuona-aineesta muotoilluista tiilistä. Taalintehtaan alueen asuinrakennuksista vanhimmat ovat 1700-luvulta.


title: Taalintehdas

text: Vuonna 2016 Taalintehdas valittiin Varsinais-Suomen vuoden kyläksi.


title: Taalintehdas

text: Taalintehdas perustettiin vuonna 1686 Dahlin kylään ruotsalaisen Daniel Faxellin toimesta. Tuohon aikaan kylä kuului kruunulle ja sitä asutti vain muutama talonpoika. Teollisuuden sijoittuminen satamiin on yleismaailmallisesti merkittävä ilmiö ja myös Taalintehtaan ruukki perustettiin kuljetusyhteyksien kannalta erinomaiselle paikalle. Läheisestä Skeppsholmenin saaresta löytyi syvä, suojainen luonnon satama rahtialuksille ja läheltä kulki purjehdusväylä, jota pitkin pääsi aina Ruotsiin asti. Ruotsista tuotiin myös suurin osa malmista. Lisäksi Dahlin kylän lähistön vesivaroja pystyttiin valjastamaan energiaksi. Ympäröivät metsävarat puolestaan olivat oleellinen resurssi, sillä metsistä saatiin puuta puuhiilen tekoon, jota tarvittiin rautaa sulattaessa.


title: Taalintehdas

text: Dahlin kylään rakennettiin aluksi vain masuuni ja itse raudan taonta tehtiin muualla. Tehtaan toimintaa haittasi milloin rahan puute, milloin hiilipula, ja tehdas oli usein pitkiäkin aikoja pysähdyksissä. Vuonna 1724 tehdas tuli osaksi ruukkiketjua, johon kuuluivat myös Billnäsin, Fagervikin ja Skogbyn ruukit. Taalintehtaasta tuli itsenäinen osakeyhtiö 1885, jonka jälkeen tehdasta laajennettiin merkittävästi. 1860-luvulla tehdas sai luvan putlaus- ja valssilaitoksen perustamiseen ja siitä tuli Suomen suurin raudanvalmistuslaitos. Masuunien ohella Taalintehtaalla toimi valssilaitos, valimo, kettinkitehdas, naulatehdas ja höyrysaha. Uusi tehdas rakennettiin merikuljetusten helpottamiseksi Skeppsholmenin saarelle, josta kehittyi vähitellen Taalintehtaan teollisuuskeskus.


title: Taalintehdas

text: Faxellin jälkeen ruukin omisti mm. Billnäsinkin omistanut Mikael Hising. Tehdas on vaihtanut omistajaa yli 20 kertaa. Se toimi vielä vuonna 2010 Ovakon valssaamona, mutta loppuvuodesta 2010 se sai uuden nimen FNsteel.


title: Taalintehdas

text: Taalintehtaan tehtaan työllistävä vaikutus on ollut merkittävä, mutta se on myös vaihdellut suuresti eri aikoina. Lisälaajennuksista johtuen yhtiö työllisti 800 henkeä 1900-luvun alussa. Tehtaan vaikutuksesta elinkeinorakenteeseen kuvaa hyvin se, että maatalousväestön osuus entisessä Dragsfjärdin kunnassa oli vuonna 1901 vain 26,1 % kun se koko maassa oli 71,2 %. Vuoden 1923 teknisten uudistukset johtivat siihen, että työvoimaa ei enää tarvittu entiseen malliin. Töitä riitti 450 hengelle ja laman syventyessä 1930-luvulla enää 350 hengelle. Rajun saneerauksen jälkeen ja suhdanteiden parantuessa 1933 voitiin taas investoida ja vuonna 1936 tehtaassa oli taas yli 700 työntekijää. Työväen sosiaalisia oloja parannettiin rakentamalla asuntoja ja uusimaan tehtaan sairaala. Työntekijämäärät olivat huipussaan 1970-luvun modernisoinnin jälkeen vuonna 1976, jolloin tehdas työllisti 1157 henkeä. Suhdanteet kääntyivät laskuun, ja vuosien saatossa tehtaalta on irtisanottu satoja työntekijöitä kunnes vuonna 2012 tehdas ajautui lopullisesti konkurssiin ja lopetti toimintansa.


title: Taalintehdas

text: Tavallisesti teollisuusyritykset ovat vastanneet alueensa yhdyskuntasuunnittelusta, asuntoihin ja vapaa-aikaan liittyvästä rakentamisesta pitkälle 1900-lukua. Tehdas omisti pitkään yhdyskunnan maapohjan, huolehti kaavoituksesta ja rakentamisesta. Toisen maailmansodan jälkeen tehtaan vaikutus yhdyskunnan rakentamiseen alkoi heiketä. 1970-luvulla kunnan keskus siirtyi Taalintehtaalle ja kunnasta tuli keskeinen kaavoittaja ja rakentaja. Taalintehtaan rakennuskanta koostuu eriaikaisista teollisuus-, tuotanto- ja varastorakennuksista sekä lisäksi työväenasuinrakennuksista ja -asuinalueista 1700-luvulta nykypäivään asti. Taalintehtaan hyvin säilynyt ja yhtenäinen rakennusperintö antaakin kiehtovan katsauksen ruukkiyhteiskunnan kehityksestä. Kylän rakennuskantaa elävöittää niiden yhä käytössä olevat erikoiset nimet, jotka kertovat talonluonteesta ja kyläläisten huumorintajusta.


title: Taalintehdas

text: Taalintehtaan tehtaan toiminnan siirtyminen omalle saarelle eriytti sen muusta kylärakenteesta. Sen sijaan tehtaan vanhimmat rakennukset ovat sulautuneet osaksi kylämiljöötä. Teollisuusrakennukset muodostavat kaksi erillistä ryhmää. Vanhan, kivestä rakennetun, mutta osittain uusitun ja vahvistetun kivipadon alapuolella on harmaakivestä ja tiilestä rakennetun masuunin raunio ja sen ympärillä raastuvan, pasutusuunin ja hiilihuoneen perustuksia. Ensimmäinen masuuni rakennettiin vuonna 1688. Masuunin ympäristö muodosti teollisen toiminnan keskuksen 1800-luvun lopulle asti, jonka jälkeen teollinen keskus siirtyi Skeppsholmenille. Nykyinen masuunin raunio on peräisin 1800-luvulta ja se oli käytössä aina vuoteen 1928 asti. Etelään masuunista on slagitiilestä ja punatiilestä rakennettu valimo sekä tiilinen konepaja sekä ruuvi- ja mutteritehdas.


title: Taalintehdas

text: Taalintehtaan masuuni on Suomen masuuniruukeista vanhin . Nykyään masuunin raunioilta on järjestetään esimerkiksi konsertteja Baltic Jazzin ja Norpas-festivaalin aikaan. Kesällä 2013 raunioita käytettiin kesäteatterin esityspaikkana. Masuunin rauniota ympäröivät kivirakennukset ovat 1700-luvun takkirautavalimo ja mekaaninen verstas . Mekaanisessa verstaassa järjestetään vuosittain tunnelmallisia myyjäisiä, konsertteja ja muita tapahtumia. Verstaan käyttöä rajoittaa huono valaistus ja kylmyys: rakennuksessa on maalattia, eikä lämmitystä ole. Lisäksi rakennuksissa toimii pesula.


title: Taalintehdas

text: Uudempi tehdasalue, jonka vanhimmat osat ovat 1920-luvulta, ja jota on rakennettu etenkin 1930-luvulla ja 1970-luvulla, on perustettu Skeppsholmenin saarelle. Skeppsholmen on liitetty penkereellä mantereeseen. Saaresta tuli uusi Taalintehtaan keskus, kun putlauslaitos rakennettiin saareen. Sinne tehtiin myös useita asuntoja, varastoja ja vesijohto. Saari toimi alun perin rahtilaivojen lastaussatamana. 1800-luvulla saari sai uuden luonteen, kun saareen perustettiin valssilaitos ja putlausuuneja, sitten höyryvoimalla käyviä kankirautavasaroita. 1900-luvulla kaikki teollinen toiminta siirtyi saarelle. Suurin osa saaren rakennuskannasta on uusiutunut nopeaan tahtiin teollisuuden kehityksen myötä, mutta joitakin 1920-luvun tiilirakennuksia on yhä jäljellä. Uudempaa tehdasaluetta on hyödynnetty veneidensäilytyspaikkana. Tehtaan tiilestä rakennettu vanhin osa on jäänyt puristuksiin uudempien hallien väliin.


title: Taalintehdas

text: Rannan hiiliuunit ovat ainutlaatuisia: Taalintehtaan 11 hiiliuunin kokonaisuus on suurin koko Euroopassa. Uuneja alettiin rakentaa 1830-luvulla masuunin polttoaineeksi tarvittavan hiilen polttoon. Uunit on rakennettu kuona- eli slagikivestä. Hiiliuuneja on ollut paikalla enemmänkin, mutta niitä purettiin uuden kunnantalon tieltä 1970-luvun alussa.


title: Taalintehdas

text: Tori ja sitä ympäröivä rakennuskanta syntyivät 1800-luvun puolivälissä. Ensimmäisiä rakennuksia alueella olivat luultavasti rantamakasiinit, jotka koostuvat tallista, viljamakasiinista ja varastorakennuksesta sekä niiden vieressä sijaitseva toimistorakennus sekä vanha postitalo torin laidalla. Kaikki ovat empiretyylisiä rakennuksia. Rannan makasiineja kutsutaan ”Engelin makasiineiksi”, mutta ei ole todisteita sille että makasiinit olisivat C.L. Engelin suunnittelemia. Makasiinien yhteydessä on aikanaan ollut lastauslaituri ja nosturi. . Rantamakasiineissa toimi pitkään tehtaankonttoritilat. Tällä hetkellä rantamakasiineissa toimii mm. ravintola ja kesällä matkailuinfo. Lisäksi talli toimii elokuvateatterina, jossa pidetään myös erilaisia yleisötilaisuuksia. Tallin historiaa kunnioitetaan, sillä elokuvateatterin nimi on Bio Pony.


title: Taalintehdas

text: Torin ympärille sijoittuivat keskeiset toiminnot kuten posti, lennätin ja 1900-luvulla leipomo ja teurastamo. Torin ympäristössä on eheitä osia 1800-luvun puolenvälin rakennetusta ympäristöstä: vanha postitalo kolmine kuisteineen, takana sijaitseva konttorirakennus ja mäen päällä oleva ”Kivikakolaksi” ristitty asuinrakennus. Taalintehtaalla on käyty torikauppaa ainakin 1880-luvulta lähtien . Tänä päivänä Torin ympäriltä löytyy yhä keskeisimpiä palveluita kuten kauppoja, kampaamo ja asiamiesposti. Toripäivät ovat keskiviikko ja lauantai. Lisäksi torilla järjestetään useita yleisötapahtumia ja iltatoreja vuodessa.


title: Taalintehdas

text: Ruukinkartanoita Taalintehtaalla on kaksi. Vanhempi vuodelta 1762 sijaitsee puistoineen rantaan viettävässä rinteessä. Konttorirakennus, jossa on ollut virkailijoiden asuntoja, periytyy ilmeisesti 1700-luvulta tai 1800-luvun alusta. Empiretyylinen virkailijarakennus on 1800-luvun puolivälistä. Taalintehtaan ensimmäisen ruukinkartanon rakennutti Petersenin patruunasuku vuonna 1762. Rakennus on alun alkaen edustanut hyvin tyypillistä 1700-luvun kartanorakentamista. Vaikka kartanoon on tehty vuosien kuluessa laajennuksia ja uudistuksia, on vanhan päärakennuksen muodosta ja luonteesta säilynyt olennaisin. Kartano toimi näihin vuosiin asti tehtaan edustuskäytössä.


title: Taalintehdas

text: Uuden ruukinkartanon suunnitteli sveitsiläisarkkitehti A. Brünner 1870-luvulla. Se oli koristeellinen ja siihen kuului kauas näkyvä torni. Muita samaan aikaan pystytettyjä rakennuksia olivat tohtorin huvila, kerhohuone sekä hotelli, joka toimi sekä edustustilana että väestön kokoontumis- ja juhlatilana. Näistä rakennuksista ainoastaan kerhotalo on säilyttänyt alkuperäisen tyylinsä. Stünzin kartanorakennus koki suuren muutoksen vuonna 1935–1936, kun kartano uudistettiin arkkitehti Gunnar Wahlroosin suunnitelmien mukaan. Koristeellinen sveitsiläistyyli vaihtui 1900-luvun kurinalaiseen, lähes moderniin klassismiin. Lahden puolella on lisää 1800-luvulta peräisin olevia rakennuksia, mm. nykyinen hotelli, jossa alun perin oli virkamiesten asuntoja.


title: Taalintehdas

text: Ruukinkartanon ympärille perustettiin jo 1700-luvulla suuri hedelmäpuutarha, joka muodosti alun ruukinpuistolle. Puiston luonne muuttui täysin 1870- ja 1880-luvuilla, kun sveitsiläissyntyinen patruuna Jacob Stünzi rakennutti puiston toisella laidalla olevalle mäelle uuden koristeellisen nikkarityylisen kartanon ja useita muita vastaavantyylisiä rakennuksia.


title: Taalintehdas

text: Taalintehtaan monissa rakennuksissa on käytetty kuonakiveä eli slagitiiltä, ja nämä rakennukset ovat keskeisiä kylän miljöölle. Taalintehtaalle toivottiin pitkään omaa kirkkoa. Rautatehdas osti vuonna 1934 metodistiseurakunnan vuosina 1921–1922 rakentaman slagitiilisen kirkon ja luovutti sen seurakunnalle ehdolla, että tämä huolehtisi papin palkkaamisesta.


title: Taalintehdas

text: Taalintehtaan kansakoulu rakennettiin 1908 ja sitä on sittemmin laajennettu moneen otteeseen. Jugendtyylisen koulurakennuksen julkisivu saa vaihtelua mm. korkeasta slagitiilisestä kivijalasta ja ikkunoiden epäsymmetrisestä sijoittelusta ja ruutujaosta. Koulurakennus toimii yhä kouluna.


title: Taalintehdas

text: Ruukinpuiston pohjoisosassa sijaitsee kuonakivestä vuonna 1902 rakennettu sauna. Se oli ylempien toimihenkilöiden käytössä. Toinen sauna, joka oli työläisille tarkoitettu, sijaitsee Dammen -nimisen lammen rannalla. Saunakäytön loppumisen jälkeen se on toiminut viimepäiviin asti asuintalona.


title: Taalintehdas

text: Työläisten ja virkailijoiden asuinrakennukset muodostavat poikkeuksellisen hyvin säilyneen, historiallisesti kerrostuneen kokonaisuuden 1700-luvulta nykypäiviin asti . Ensimmäiset työväen asunnot rakennettiin luultavasti heti 1700-luvun vaihteessa Norrbackenin etelärinteelle . Ne olivat pieniä yhden, kahden tai kolmen perheen käyttöön tarkoitettuja mökkejä . Nykyään nähtävät Norrbackenin työläisasunnot ovat tyypillisiä 1800-luvun alulle. Alun perin rakennukset ovat ulkoasultaan luultavasti olleet nykyistä vaatimattomampia, ja ne on punamullattu myöhemmällä ajalla. Norrbackenin tuvat ovat osa Taalintehtaan ruukkimuseota, ja niihin on sisutettu työläisasuntoja eri aikakausilta.


title: Taalintehdas

text: Ruukki laajeni 1800-luvun lopulla ja työvoimaa tarvittiin tehtaalle lisää. Samalla asuntojen tarve kasvoi ja ryhdyttiin rakentamaan kasarmirakennuksia. Niin kutsutut Slaggis ja Marmoripalatsi ovat ensimmäisiä Taalintehtaalle rakennettuja kaksikerroksisia asuinkasarmeja, jotka rakennettiin 1800-luvun lopulla. Rakennusmateriaalina toimi kuonakivi ja molemmat kivikasarmit on rakennettu klassistiseen tyyliin. Myöhemmin rakennetut kasarmit poikkeavat näistä.


title: Taalintehdas

text: Omaa erikoista rakennustyyppiään ovat Taalintehtaan kaksikerroksiset luhtikäytävätalot 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta . Nedre Kajlins tai Nedre Kahelin on vuodelta 1900 ja Nybyggningen vuodelta 1890. Nybyggningenin ympärillä on useita maakellareita, joita kasarmin asukkaat käyttivät kylmäsäilytystiloina. Käringslängtan eli Akan kaipuu ja Slottet eli Linna, joka on yksi komeimmista luhtikäytävällä varustetuista asuinkasarmeista, rakennettiin vuonna 1896. Slottetissa on ollut asunnot yhteensä 28 perheelle .


title: Taalintehdas

text: Rakentamista jatkettiin 1890-luvulla länteen Sabbelsin mäelle itäisen asutusalueen tultua täyteen. Sabbelsiin rakennettiin kahteen eri ryhmään suuria luhtikasarmeja, joista nuoremmat ovat yhä jäljellä. Sabbelsin kasarmit muistuttavat monessa suhteessa itäisen asutusalueen uudempia kasarmeja. Sabbelsin kasarmeissa kansallisromanttiset piirteet ovat kuitenkin korostuneet ja ikkunoiden puitejako ja savupiippujen sekä kivijalan koristelut ovat vuosisadan vaihteen tyylin mukaisia. Kasarmit on järjestäen rakennettu niin että korkea suljettu julkisivu katsoo merelle päin ja intiimimpi puoli koristeellisine sisäänkäynteineen ja luhteineen on suojaisella puolella. Kasarmit toivat tänä päivänä asuintaloina ja luhtitalot ovat lähinnä kesäasukkaiden käytössä.


title: Taalintehdas

text: Asutuksen levittyä sekä itään että länteen jäi 1900-luvun alussa ainoaksi mahdollisuudeksi laajentaa pohjoiseen. Tullimäentien risteyksen vaaleat rakennukset sijaitsivat tässä jo 1870-luvulla. Tulli ja rakennukset ovat luultavasti syntyneet samoihin aikoihin torin kanssa. Rinteessä sijaitseva Koirankopiksi nimetty vaalea kasarmirakennus on rakennettu vuonna 1902. Rakennuksen teräväharjaiset kattolyhdyt ovat tyypillinen 1900-luvun alun piirre. Pitkälle 1900-luvulle asti yli 60 % työläisasunnoista oli yhden huoneen asuntoja ja kolmannes koostui yhdestä huoneesta ja keittiöstä. Asuntojen ahtaus oli todellinen ongelma. Ahtaus helpottui vasta 1920-luvulla kaksihuoneisten asuntojen yleistyessä. Asuntopula oli kuitenkin tavallista. Puukasarmeja rakennettiin aina 1920-luvulle saakka, jolloin palattiin takaisin muuttaman perheen taloihin.


title: Taalintehdas

text: Slottetin vieressä olevaa pientalojen ryhmää kutsutaan Honoluluksi, koska se muodostaa oman erillisen saariryhmänsä. Honolulun talot on rakennettu 1920- ja 1930-luvulla, jolloin omakotitalot olivat nousseet työväenluokan uudeksi asuinmuodoksi. Ne noudattavat aikakaudelle yleistä pientalomuotia; yhden keskussavupiipun ympärille neliöksi rakennettuja pientaloja, joissa on jyrkät satulakatot ja klassistisia piirteitä kuten valkoiset nurkkalaudat ja lunetti-ikkunat. Taloissa on slagikivestä muuratut sokkelit. Hollywood -talojen vaalea ja hillitty ulkoasu erottuu selvästi Sabbels-kasarmien voimakkaista väreistä ja monimutkaisista muodoista. Uudempaa rakennuskantaa edustavat Lähetinvuoren länsipuolella kohoavat Klockbergan ja Trollbergan neljä elementtikerrostaloa, jotka rakennettiin ruukin toimesta 1970-luvun alussa. Kerrostaloasunnot tarjosivat uutta ja modernia asumismukavuutta ja olivat hyvin haluttuja.


title: Volta (järvi)

text: Volta () on järvi Ghanassa. Se on maailman suurin patojärvi, jonka pinta-ala on 8 502 km². Volta-joen kaksi haaraa, Musta Volta ja Valkoinen Volta, sekä Oti laskevat Volta-järveen.


title: Volta (järvi)

text: Järvi syntyi vuonna 1966, kun Akosombo-padon rakennustyöt saatiin valmiiksi.


title: Tithraustes

text: Tithraustes oli Sardiin satraappi 300-luvun eaa. alkupuolella. Lähteiden puuttuessa tiedämme hänestä hyvin vähän. Persian kuningas tuomitsi Tithrausteen edeltäjän Tissaferneen kuolemaan. Kun Tithraustes pääsi Sardiiseen vuonna 395 eaa. antoi hän vangita ja teloittaa Tissaferneen. Tithraustes sai Persiaa vastaan hyökänneet spartalaiset hyökkäämään pohjoiseen oman kilpailijansa satraappi Farnabazoksen alueelle lahjomalla spartalaisten johtajan Agesilaoksen.


title: Tithraustes

text: Ksenofonin mukaan Tithraustes lähetti Timokrates Rodoslaisen Kreikkaan yllyttämään kreikkalaisia sotaan Spartaa vastaan.


title: Annika Idström

text: Ilse Annika Idström (12. marraskuuta 1947 Helsinki – 20. syyskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, suomentaja ja dramaturgi. Hän tuli suomenruotsalaisesta perheestä, mutta kirjoitti suomeksi.


title: Annika Idström

text: Idström kirjoitti ylioppilaaksi Laguska skolanista 1968 ja valmistui Taideteollisen korkeakoulun elokuva- ja tv-dramaturgian linjalta vuonna 1974. Hän opetti suomen kieltä ja kirjallisuutta Minnesotan yliopistossa 1984–1986, ja vuodesta 1994 hän toimi kirjoittamisen ohjaajana Kriittisessä korkeakoulussa. Hän työskenteli myös freelancer-ohjaajana ja -dramaturgina Yleisradion teatteriosastolla ja loppuaikoinaan vapaana kirjailijana.


title: Annika Idström

text: Idströmin läpimurtoteos oli romaani "Veljeni Sebastian" (1985), joka kuvaa aikuisten maailmaa koulupojan näkökulmasta ja joka saavutti mainetta myös useina käännöksinä. Sekä "Kirjeitä Trinidadiin" (1989) että "Veljeni Sebastian" olivat Finlandia-palkintoehdokkaina.


title: Annika Idström

text: Annika Idströmin äiti oli Yleisradion pitkäaikainen musiikkitoimittaja Cay Idström ja sisar käsikirjoittaja ja dramaturgi Tove Idström. Idströmillä oli yksi tytär, toimittaja Tyyne Pennanen.


title: Annika Idström

text: Idström kuoli haimasyöpään Helsingin Terhokodissa vuonna 2011.


title: Timokrates Rodoslainen

text: Timokrates Rodoslainen oli Rodokselta kotoisin ollut kreikkalainen, joka eli 300-luvulla eaa. Persialainen satraappi Farnabazos lähetti hänet yllyttämään kreikkalaiset sotaan Spartaa vastaan vuonna 396 eaa. tai 395 eaa. Timokrates vieraili Ateenassa, Thebassa, Korintissa ja Argoksessa. Kaupungit aloittivatkin niin sanotun Korintin sodan Spartaa vastaan.


title: Timokrates Rodoslainen

text: Timokrateen tehtävän päätarkoitus oli saada Agesilaoksen johtama spartalainen armeija palaamaan Vähästä-Aasiasta Kreikkaan. Plutarkhos kirjoittaa että ”tuhat persialaista jousimiestä ajoi Agesilaoksen pois Aasiasta”, viitaten siihen, että persialaisissa rahoissa oli jousiampujan kuva.


title: Jäänmurtaja Voima

text: Voima on suomalainen jäänmurtaja, joka valmistuessaan oli ensimmäinen kahdella keulapotkurilla varustettu jäänmurtaja Itämerellä ja koko maailmassa. Voiman suuri koneteho ja hyvä ohjailtavuus (laiva kääntyy paikallaan ja voi liikkua sivuttain) herättivät kiinnostusta naapurimaissakin. Rakentajatelakalleen murtaja oli hyvä näyte telakan työ- ja suunnittelutaidoista. Wärtsilä rakensikin Voimalle kolme sisaralusta Neuvostoliittoon (Kapitan Belousov 1954, Kapitan Voronin 1955 ja Kapitan Melehov 1956) ja yhden Ruotsiin (Oden 1957).


title: Jäänmurtaja Voima

text: Sodan jälkeen Suomen talvimerenkulun täytyi tulla toimeen pienillä, vanhoilla ja pienitehoisilla jäänmurtajilla. Murtajat Jääkarhu ja Voima oli luovutettu sotakorvauksina Neuvostoliittoon, joten Suomen viidestä murtajasta vain Sisu oli moderni.