title: Hitch – Lemmentohtori

text: Hitch – Lemmentohtori on Andy Tennantin ohjaama ja Kevin Bischin käsikirjoittama romanttinen komediaelokuva vuodelta 2005. Will Smith näyttelee elokuvan pääosassa lemmentohtoria, joka auttaa miehiä tapaamaan naisia.


title: Otto Werner

text: Otto Werner (1. helmikuuta 1879 – 1936) oli saksalainen lääkäri, jonka mukaan Wernerin oireyhtymä on nimetty. Hän havaitsi syndrooman vuonna 1903 neljässä lähes 30-vuotiaassa sisaruksessa. Werner kuvasi taudin väitöskirjassaan vuonna 1904.


title: Otto Werner

text: Werner syntyi Flensburgissa ja opiskeli Kielin yliopistossa. Hän toimi myös armeijassa lääkärinä.


title: Virtsanjohdin

text: Virtsanjohtimet () ovat kaksi putkimaista rakennetta, jotka vievät virtsan munuaisten munuisaltaista virtsarakkoon. Virtsanjohtimien seinämiä verhoaa uroteeli kuten muitakin virtsanerityselimistöön kuuluvien elimien seinämiä. Ihmisellä virtsanjohdin on noin 25-35 senttimetrin pituinen.


title: Virtsanjohdin

text: Virtsanjohdinten tulehdusta kutsutaan ureteriitiksi. Virtanjohtimissa voi olla myös kiviä ja kasvaimia, jotka voivat aiheuttaa verivirtsaisuutta. Virtsanjohdinsyöpä on harvinainen syöpäsairaus; vuonna 2003 Suomessa ilmeni neljätoista uutta tapausta. Yleensä virtsanjohdinsyöpä on uroteelista lähtenyt transitiosellulaarinen karsinooma.


title: Sven Nyström

text: Sven Nyström (8. heinäkuuta 1902 Helsinki – 6. marraskuuta 1932) oli suomalainen taidemaalari, kuvittaja, pilapiirtäjä ja sarjakuvantekijä. Hänen vanhempansa olivat liikemies Elis Elias Wilhelm Nyström ja Adla Sofia (o.s. Ahlbeck). Puoliso oli Tekla Ingeborg o.s. Olin.


title: Sven Nyström

text: Nyström kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulua 1921–1922.


title: Sven Nyström

text: Nyströmin tunnetuin sarjakuva oli Hakkapeliitassa ilmestynyt "Pölhölä ja Pöhköläinen", ohukainen ja paksukainen sotilasmallisissa pusakoissa ja päähineissä. Sotilashuumori oli hänen vahva lajinsa, siitä ammensivat myös sekä hänen pilapiirroksensa Hakkapeliitassa ja Suomen Sotilaassa että hänen piirtämänsä hupipostikortit. Nyström piirsi sarjakuvaa "Rufus Kratz och Bocken" lehtiin Allas journal ja Allas krönika vuosina 1922–1932. Lisäksi hänen töitään ilmestyi satunnaisesti julkaisuissa Kalle Viksari, Joulukärpänen ja Pilajuttuja ja piirroksia sekä pilalehdessä Garm. Nuorten Pellervoon hän piirsi Möhömaha-sarjakuvaa. Pilapiirroksia hän käytti myös mainostyössään, kuten ilmoitussarjassa Vaasan näkkileivälle.


title: Tom Morello

text: Tom Morello eli The Nightwatchman (s. 30. toukokuuta 1964) on yhdysvaltalaisen Audioslave-yhtyeen ja Rage Against the Machinen kitaristi. Morello syntyi Harlemissa, New Yorkissa ja kasvoi Chicagon lähellä Libertyvillessä, Illinoisissa.


title: Tom Morello

text: Hänen äitinsä Mary Morello on kansalaisoikeuksia ja sananvapautta puolustavan järjestön "Parents for Rock And Rap"in perustaja. Hänen isänsä on Kenian entinen YK-suurlähettiläs Ngethe Njoroge.


title: Tom Morello

text: Morello valmistui 1986 Harvardin yliopistosta pääaineenaan politiikan tutkimus. Hän muutti Los Angelesiin tarkoituksenaan perustaa yhtye. Hän oli jo aiemmin lukioaikoinaan soittanut yhtyeessä nimeltä "Electric Sheep" nykyisen Toolin kitaristin Adam Jonesin kanssa. Hän liittyi 1988 yhtyeeseen nimeltä Lock Up, joka ennen hajoamistaan julkaisi yhden albumin. Yhtyeessä soitti rumpuja Brad Wilk, jolle Morello ehdotti uuden yhtyeen perustamista. Morello tapasi Zack De La Rochan losangelesilaisessa klubissa. De La Rocha esitteli Morellon ystävälleen Tim Commerfordille. Nelikko ystävystyi ja perusti lopulta Rage Against the Machinen. Zack De La Rocha erosi yhtyeestä 2000 neljän studioalbumin jälkeen. Jäljelle jääneet jäsenet perustivat Chris Cornellin kanssa Audioslaven. Rage Against The Machine on palannut yhteen seitsemän vuotta kestäneen Audioslaven jälkeen.


title: Tom Morello

text: Morello on kuuluisa kitaratyylistään, raskaista metallikitaroistaan, joista kuuluisin lienee Arm the homeless, ja hän yhdistelee erilaisia efektejä. Tom käyttää paljon punk- ja funk-tyylisiä riffejä. Hän oli sijalla 26 yhdysvaltalaisen Rolling Stone -lehden "Parhaat kitaristit kautta aikojen" -artikkelissa.


title: Tom Morello

text: Morello ja Serj Tankian System of a Downista perustivat Axis of Justice -kansalaisjärjestön, joka järjestää kiertueita tukeakseen vaikeuksissa olevia ihmisiä. Morello on tukenut Yhdysvaltalaista Antifaschistische Aktionin alajaostoa Antifa Torchia esiintymällä heidän kokoelma-CD:llään, jonka tuotot menevät järjestön vankitukirahastoon.


title: Tom Morello

text: Morello on Star Trek -fani ja on esiintynyt kahdesti -sarjan jaksoissa. Hän esiintyy myös Guitar Hero III -pelissä.


title: Tom Morello

text: Keväällä 2013 Morello toimii kitaristi Steven Van Zandtin korvaajana Bruce Springsteenin Australian kiertueella.


title: Tom Morello

text: Nimellä The Nightwatchman


title: Eurooppatie E63

text: E63 tai Eurooppatie 63 on Sodankylästä Turkuun kulkeva eurooppatie. Tien pituus on noin 1 100 kilometriä.


title: Eurooppatie E63

text: Sodankylä – Pelkosenniemi – Kemijärvi – Isokylä – Kuusamo – Ämmänsaari – Kajaani – Iisalmi – Kuopio – Vehmasmäki – Suonenjoki – Lievestuore – Jyväskylä – Jämsä – Orivesi – Tampere – Akaa – Loimaa – Turku.


title: Eurooppatie E63

text: E63-tie on siitä poikkeuksellinen eurooppatie, että se sijaitsee kokonaisuudessaan Suomen alueella. Vuosina 1985–1990 tie jatkui paperilla Göteborgiin Tukholman ja Jönköpingin kautta, joskaan Ruotsissa numero ei koskaan ehtinyt kyltteihin.


title: Eurooppatie E63

text: Sodankylän ja Vehmasmäen välillä E63 kulkee yhdessä valtatie 5:n kanssa sekä Vehmasmäen ja Turun välillä valtatien 9:n kanssa.


title: Eurooppatie E63

text: Jyväskylän seudulla E63 kulkee lyhyen matkan yhdessä E75:n sekä Tampereen ja Akaan välillä E12:n kanssa. Lisäksi E63 risteää E75:n kanssa Sodankylässä sekä E8:n ja E18:n kanssa Turussa.


title: Eurooppatie E63

text: Tie on pääosin varsin hyvälaatuista ja -kuntoista tietä. Kuopion ja Jyväskylän välillä tie on melko kapea, mäkinen ja mutkainen. Tampereen ja Turun välillä tie on jonkin verran kapeaa, muuten hyvätasoista.


title: Spring

text: Spring voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Agravain

text: Agravain (myös Sir Agravain tai Agravaine) on yksi pyöreän pöydän ritareista, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Agravain on kuningas Lotin ja Arthurin sisaren Morgausen poika, ja hänen veljiään ovat Gawaine, Gaheris, Gareth ja Mordred.


title: Agravain

text: Kirjallisuudessa Agravain on usein esitetty synkempänä ja pahantahtoisempana hahmona kuin veljensä Gareth ja Gawaine. Kaikki tarinat eivät kuitenkaan kuvaa häntä yksiselitteisesti pahana. Agravain liittoutuu velipuolensa Mordredin kanssa pyrkien paljastamaan Guineveren ja Lancelotin rakkaussuhteen.


title: Armando Guebuza

text: Armando Guebuza (s. 20. tammikuuta 1943) on mosambikilainen poliitikko ja maan presidentti 2005–2015. Hän oli joulukuun 2004 presidentinvaaleissa FRELIMO-puolueen ehdokas saaden lopulta 63,7 % äänistä. Hän astui virkaansa 2. helmikuuta 2005. Vaalien puolueettomuutta kuitenkin kritisoitiin jälkeenpäin ja väitettiin vallassa olleen FRELIMOn hyötyneen puutteista.


title: Armando Guebuza

text: Lokakuussa 2009 Guebuza valittiin toiselle viisivuotiskaudelle. Hän sai 75% äänistä.


title: Armando Guebuza

text: Guebuza syntyi pohjoisessa Mosambikissa ja liittyi FRELIMO-puolueeseen 20-vuotiaana, pian sen aloitettua Mosambikin itsenäisyystaistelun Portugalia vastaan. Kun itsenäisyys lopulta saavutettiin vuonna 1975, Guebuzasta oli tullut puolueen merkittävä voimahahmo. Hän oli Samora Machelin hallituksen sisäministeri ja määräsi portugalilaiset siirtolaiset muuttamaan maasta. Guebuza oli myös neuvottelemassa rauhaa sissijärjestö RENAMOn kanssa ja lopulta se saatiin aikaan vuonna 1994.


title: Armando Guebuza

text: Presidenttinä Guebuza hylkäsi edeltäjänsä Joaquim Chissanon sosialistisen talouspolitiikan ja muun muassa yksityisti valtionyhtiöitä. Hän oli varakas liikemies jo tullessaan presidentiksi, hänellä on liiketoimintaa rakennusteollisuuden, viennin ja kalatalouden alalla, ja presidenttikaudella varallisuus on kasvanut huomattvasti.


title: Rick James

text: Rick James (1. helmikuuta 1948 Buffalo, New York – 6. elokuuta 2004 Los Angeles), oikealta nimeltään James Ambrose Johnson Jr., oli yhdysvaltalainen laulaja ja basisti.


title: Rick James

text: James nousi pinnalle 1970-luvun lopulla singlellä ”You and I” (1977) ja debyyttialbumillaan "Come and Get It" (1978). Vuonna 1979 James julkaisi kaksi albumia: "Bustin’ Out of L Seven" ja "Fire It Up". Vuonna 1980 ilmestyi Jamesin yleisesti parhaana pidetty albumi, "Street Songs", jolta julkaistiin singlet ”Super Freak” ja ”Give It to Me Baby”. Levyn muista kappaleista elämään on jäänyt varsinkin ”Ghetto Life”. MC Hammer samplasi ”Super Freakista” pätkiä omaan hittiinsä ”U Can’t Touch This” (1990). Jamesin musiikki oli tyyliltään funkin ja diskon välimaastosta.


title: Rick James

text: Rick James kuoli vuonna 2004 ollessaan 56-vuotias. Päinvastoin kuin usein väitetään, Rick James ei kuollut kokaiinin tai muiden huumeiden yliannostukseen. Tutkimuksissa Jamesin kehosta löydettiin vain pieni määrä kokaiinia. Kuolinsyynä oli sydänkohtaus, joka oli seuraus hänen aiemmista sairauksistaan. Hän oli jo vuosia ennen kuolemaansa saanut sydänkohtauksen ja käytti sen seurauksena sydämentahdistinta. Sydänkohtauksen vaikutukset pystyi myös myöhemmin kuulemaan hänen puheessaan; kohtauksen jälkeen hänen puheensa muuttui puuroutuneemmaksi.


title: Luísa Diogo

text: Luísa Días Diogo (s. 11. huhtikuuta 1958) on mosambikilainen poliitikko, joka on ollut Mosambikin pääministeri 2004 - 2010. Hän oli Mosambikin ensimmäinen naispääministeri ja edustaa FRELIMO-puoluetta.


title: Luísa Diogo

text: Diogo syntyi Tetessä ja opiskeli taloustieteitä Eduardo Mondlane -yliopistossa Maputossa. Vuonna 1980 hän pääsi Mosambikin talousministeriöön. Helmikuussa 2004 hän seurasi Pascoal Mocumbia Mosambikin pääministerinä.


title: Jääkiekko olympialaisissa

text: Jääkiekko on ollut olympialaisten ohjelmassa vuodesta 1920 lähtien. Naisten turnaus on ollut olympiaohjelmassa vuodesta 1998. Olympialaisten jääkiekon kaikkien aikojen menestynein maa sekä miehissä että naisissa on Kanada.


title: Jääkiekko olympialaisissa

text: Jääkiekon olympiahistoriassa on ollut esillä olympiaturnauksen suhde ammattilaiskiekkoiluun. Lajin mahtimaa Kanada boikotoi vuosien 1972 ja 1976 olympiaturnauksia, sillä IIHF ei sallinut ammattilaispelaajien osallistumista olympiaturnaukseen. KOK salli ammattilaispelaajien osallistumisen Calgaryn vuoden 1988 olympiaturnaukseen. Vasta vuoden 1998 Naganon olympialaisiin osallistuivat maailman parhaat jääkiekkoilijat, kun NHL suostui ensimmäistä kertaa pitämään tauon olympialaisten ajaksi.


title: Jääkiekko olympialaisissa

text: NHL-liigan komisaari Gary Bettman pitää NHL:ssä pelaavien jääkiekkoilijoiden osallistumista vuosien 2018 ja 2022 kisoihin epätodennäköisenä.


title: Tuotantopäällikkö

text: Tuotantopäällikkö on elokuvatuottajan tai äänitetuottajan ensimmäinen edustaja esimerkiksi kuvauspaikalla. Hän vastaa elokuvatuotannon tai televisio-ohjelmatuotannon hallinnollisten, taloudellisten ja teknisten yksityiskohtien koordinoinnista ja valvonnasta tai vastaa levy-yhtiön tuotannosta hallinnollisesti.


title: Tuotantopäällikkö

text: Elokuva- ja televisiotuotannoissa työskentelevä tuotantopäällikkö toteuttaa elokuvan tai muun av-tuotannon käytännön töitä niiden resurssien puitteissa, jotka tuottaja on pystynyt rahoitusvaiheessa hankkimaan. Tuotantopäällikön vastuulla on resurssien ohjaus ja tuotannon käytännön organisointi sekä suurin osa sopimuksista, joita tuotannossa joudutaan tekemään. Tuotantopäällikkö huolehtii muun muassa avustavan henkilöstön palkkaamisesta tuotantoon, erilaisten käyttö-, vuokra- ja työsopimusten tekemisestä asianomaisten kanssa sekä budjetin päivittäisestä seurannasta. Tuotantopäällikkö osallistuu tuotannon aikatauluttamiseen yhdessä tuottajan, apulaisohjaajan(kuvausaikataulu) sekä esimerkiksi jälkituotantokoordinaattoreiden kanssa.


title: Tuotantopäällikkö

text: Tuotantopäällikkö tekee käsikirjoituksen tuotannollisen purun yhdessä muun muassa apulaisohjaajan kanssa. Tähän purkuun voivat myös eri osastojen, kuten lavastuksen tekijät tehdä oman osansa jo ennakkovaiheessa. Käsikirjoituksen purkamisella tarkoitetaan sen läpikäymistä kohtauksittain ja erilaisten yksityiskohtaisten tarpeiden, olosuhteiden, kuvauspaikkojen yms. kirjaamista ns. breakdownsheet-paperille, joka jaetaan purun jälkeen ainakin tuotannon osastovastaaville.


title: Tuotantopäällikkö

text: Tuotantopäällikkö voi osallistua myös tuotannon budjetin laatimiseen tai ainakin sen viilaamiseen tuotannon edetessä. Valmistunut budjetti on yksi tuotantopäällikön tärkeimpiä työvälineitä, koska se osoittaa resurssit, jotka kuhunkin elokuvateon osa-alueeseen kyseisessä tuotannossa voidaan sijoittaa sekä niiden keskinäiset suhteet. Tuotantopäällikkö ei yleensä omalla päätöksellään saa ylittää budjettiin merkittyjä summia, mutta hän voi tietyissä rajoissa siirrellä resursseja budjettikohdasta toiseen. Esimerkiksi järjestäjä kuvauspaikkabudjetista jäljelle jääneet varat voidaan monesti siirtää lavastus- ja rekvisiittabudjettiin.


title: Tuotantopäällikkö

text: Tuotantopäällikkö vastaa tuotannon henkilökunnan henkilöstöhallinnoinnista eli käytännössä työajoista ja palkanmaksusta. Hän laatii työsopimukset ja neuvottelee palkoista budjetin sallimissa raameissa. Tuotantopäällikkö voi jättää varsinaisen rekrytoinnin osastovastaavien hoidettavaksi, koska näillä on monesti omat vakituiset apulaisensa, joiden kanssa he haluvat työskennellä.


title: Tuotantopäällikkö

text: Tuotantopäällikön lähimpiä työtovereita ennakkosuunnittelussa ovat tuottajan lisäksi apulaisohjaaja, kuvauspaikkajärjestäjä, lavastaja, valaisija ja kuvaaja. Näiden kanssa tuotantopäällikkö pyrkii varmistamaan kuvauspaikkojen löytymisen sekä niiden järjestelyt, tuotannon tekniset yksityiskohdat, logistiset haasteet ja aikataululliset seikat. Tuotantokoordinaattori on tuotantopäällikön läheinen apulainen, joka vastaa tuotantotoimiston käytännön toiminnasta ja hoitaa esimerkiksi logistiikkaan, majoitukseen, tiedotukseen ja henkilöstöön liittyviä tehtäviä.


title: Tuotantopäällikkö

text: Kuvauksissa tuotantopäällikkö on yleensä kuvauspaikalla, mutta välttämättä hänellä ei ole siellä käytännön työtehtävää. Tuotantopäällikön tehtävä on valvoa muun työryhmän työskentelyä ja seurata muun muassa aikataulujen pitävyyttä. Muun muassa ylitöiden teettäminen pienessä mittakaavassa on tuotantopäällikön päätettävissä, mutta budjetin ylittävät ylityöt on aina hyväksytettävä tuottajalla.


title: Tuotantopäällikkö

text: Tuotantopäällikkö seuraa päivittäin tuotannon kulukehitystä, materiaalilogistiikka (filmilogistiikkaa) ja tuotannon vaiheistusta eli muun muassa eri kuvauspaikoissa tapahtuvia eri töitä.


title: Tuotantopäällikkö

text: Toisinaan tuotantopäällikkö saattaa jättää tehtävänsä kuvausten jälkeen ja jättää jälkituotannon erillisen jälkituotantokoordinaatorin tai jopa itse tuottajan hoidettavaksi.


title: Tuotantopäällikkö

text: Jälkituotannon osalta voidaankin puhua jälkituotantokoordinaattorista sillä elokuvatuotannon jälkituotannon alihankkijoilla on yleensä omat tuotantopäällikkönsä hoitamassa heidän osuutensa työstä. Elokuvan tuottajan tuotantoyhtiön jälkituotantokoordinaattorin päätehtävä on huolehtia materiaalilogistiikasta eli siitä, että käsiteltävä kuva tai äänimateriaali on oikeassa paikassa, oikeassa formaatissa ja oikeaan aikaan sekä valvoa osaltaan, että materiaali tulee yksiköistä uloskin oikeassa muodossaan.


title: Tuotantopäällikkö

text: Toisaalta tuotantopäällikkö voi osallistua jälkitöiden sijasta elokuvan markkinointityöhön ja esimerkiksi organisoida pressikiertueita, ennakkonäytöksiä ja muita tiedotutilaisuuksia.


title: Tuotantopäällikkö

text: Musiikkituotannossa tuotantopäälliköllä voi toimia alaisuudessaan A&R managereita (artist and repertoire) ja studiotuottajia. Usein tuotantopäällikkö toteuttaa yhtiön tuotantolinjaa, ohjaa resursseja, organisoi tuotantoa käytännössä ja tekee sopimuksia tuotantoa koskien. Suurelta osin tuotantopäällikkö hoitaa myös käytännön asioita tuotannon markkinoinnissa.


title: Ector

text: Ector (myös Sir Ector, Hector tai Ectorius) on yksi pyöreän pöydän ritareista, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Ector on Kayn isä ja Arthurin kasvatusisä.


title: Ector

text: Tarinoiden mukaan Merlin antoi Arthurin Ectorin kasvatiksi, kuitenkaan kertomatta, kuka poika oli ja ketkä hänen vanhempansa olivat. Ector kasvatti Arthuria kuin omaa poikaansa, ja Arthurista tuli Kayn aseenkantaja.


title: Ector

text: Kun Arthur veti miekan kivestä ja todisti siten olevansa Englannin kruunun lainmukainen perijä, yritti Kay ottaa kunnian teosta. Ector kuitenkin näki poikansa valehtelevan. Tämän jälkeen Ector ja Kay vannoivat ensimmäisinä uskollisuudenvalan Arthurille ja pysyivät uskollisina hänelle loppuun asti.


title: Pekka Niemi (painonnostaja)

text: Pekka Kalevi Niemi (s. 14. marraskuuta 1952 Lohtaja) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut painonnostaja ja olympiamitalisti.


title: Pekka Niemi (painonnostaja)

text: Niemi nosti Stuttgartin MM-kisoissa 24. syyskuuta 1977 100 kg:n sarjassa työnnössä Suomen ennätyksen 195 kg. Myös yhteistulos, 340 kg, oli uusi Suomen ennätys.


title: Pekka Niemi (painonnostaja)

text: Niemi voitti yllätyspronssia Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 sarjassa alle 100 kiloa tehdessään uuden Suomen ja Pohjoismaiden ennätyksen 367,5 kg. Sarjan aamuryhmässä parhaan tuloksen nostaneen Niemen yhteistulos riitti pronssiin, kun kuuman ryhmän nostajista moni ei yltänyt aikaisemmalle tasolleen. Mitali oli niin yllättävä, että Niemeltä jäi palkintojenjakotilaisuuskin väliin, koska tieto siitä tuli liian myöhään. Olympiaturnaus luettiin myös kyseisen vuoden MM-kilpailuiksi, joista Niemi saavutti kaksi mitalia. Moskovan kesäolympialaisissa 1980 Niemi sijoittui kymmenenneksi. Niemi voitti myös kaksi kertaa Suomen vahvimman miehen tittelin.


title: Pekka Niemi (painonnostaja)

text: Niemi toimi Suomen Painonnostoliiton päävalmentajana vuosina 1995-2001. Päätoimenaan hän työskentelee erityisopettajana Pirkanmaan ammattiopistossa Tampereella.


title: Wild Wild West

text: Wild Wild West on Barry Sonnenfeldin ohjaama western-/tieteiselokuva vuodelta 1999. Elokuva perustuu samannimiseen 1960-luvun televisiosarjaan.


title: Kuvauspäällikkö

text: Kuvauspäällikkö on kuvauspaikan johtaja, jonka alaisuudessa toimivat apulaisohjaajat, järjestäjä sekä kaikki muut sillä kuvauspaikalla toimivat työläiset. Kuvauspäällikkö vastaa suurten kuvauspaikkojen järjestelyistä ja työnohjauksesta sekä suurempisuuntaisista aikatauluista. Pienissä tuotannoissa kuvauspäällikön hommat hoitaa 1. apulaisohjaaja.


title: Kuvauspäällikkö

text: Erotuksena tuotantopäällikköön kuvauspäällikkö ei tee elokuvatuotantoa koskevia taloudellisia ratkaisuita ja toimii koko ajan ryhmän sisällä. Tuotantopäällikön työstä osa suuntautuu tuotannosta ulospäin.


title: Rauno Bies

text: Rauno Antero Bies (s. 30. lokakuuta 1961 Kuusankoski) on suomalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän ampui pronssia olympiapistoolilla Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 tuloksella 591. Hän on viimeinen suomalainen olympiamitalin voittanut pistooliampuja. Hänen seuransa oli Joensuun Ampujat.


title: Rauno Bies

text: Bies toimii Joensuussa yrittäjänä. Vuonna 2009 hänen omistukseensa siirtyi Joensuun keilahalli Mehtimäellä.


title: Combi tietosanakirja

text: Combi-tietosanakirja on vuosina 1972–1975 julkaistu kaksiosainen suomenkielinen tietosanakirja. Teoksen toimittivat Tauno Tainio, Ulla Huhtala (toimitussihteeri) ja Vappu Uimonen, ja julkaisi Kustannusosakeyhtiö Tammi.


title: Combi tietosanakirja

text: Avustajina toimivat:


title: Combi tietosanakirja

text: Tietosanakirja kuuluu laajempaan "Combi"-tietokirjojen sarjaan. Osat:


title: Harri Koskela

text: Harri Matias Koskela (s. 8. lokakuuta 1965 Lapua) on entinen suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili aikuisten arvokilpailuissa 90 kg:n sarjassa. Seuratasolla hän edusti Lapuan Virkiää.


title: Harri Koskela

text: Koskela saavutti Soulin olympialaisissa 1988 hopeaa 90 kg:n painoluokassa. Hän voitti viisi ensimmäistä vastustajaansa, vaikka oli loukannut päänsä ja molemmat silmäkulmansa. Loppuottelussa hän hävisi Bulgarian Atanas Komtševille pistein 0–4. Samoissa kilpailuissa toinen lapualainen Tapio Korjus voitti keihään olympiakultaa.


title: Harri Koskela

text: Koskela kantoi Suomen lippua Barcelonan 1992 olympialaisten avajaisissa. Hän putosi kisoissa jatkosta hävittyään kaksi ensimmäistä otteluaan. Samoin hänelle kävi Atlantassa 1996.


title: Harri Koskela

text: Koskela saavutti MM-hopeaa 90 kg:n sarjassa Ostian MM-kilpailuissa 1990. Loppuottelussa hän hävisi itäsaksalaiselle Maik Bullmannille. Seuraavana vuonna hän sai pronssia Varnan MM-kilpailuissa. EM-kilpailuissa hän sai pronssia Tampereella 1987.


title: Jari Lipponen

text: Jari Lipponen (s. 17. lokakuuta 1972 Kemi) on suomalainen entinen jousiampuja ja olympiamitalisti. Lipponen lopetti kilpauransa tammikuussa 2007. Hänen seuransa oli Pohjan Jousi. Hänellä on edelleen 4 voimassa olevaa SE-tulosta.


title: Jari Lipponen

text: Ammatiltaan Jari Lipponen on poliisi.


title: Jari Lipponen

text: Lipponen voitti olympiahopeaa Barcelonassa 1992 jousiammunnan joukkuekilpailussa yhdessä Tomi Poikolaisen ja Ismo Falckin kanssa. Henkilökohtaisessa kilpailussa hävisi neljännesfinaaleissa Sébastien Flutelle 103-109, ja sijoittui lopulta kahdeksanneksi. Flute voitti olympiakultaa. Lipponen voitti myös EM-kultaa Nymburkissa 1994 sekä henkilökohtaisessa kisassa että joukkuekilpailussa ja pronssia Vallettassa 1992 henkilökohtaisessa kisassa. MM-hopealle Lipponen sijoittui Krakovassa 1991 joukkuekilpailussa ja Riomissa 1999 henkilökohtaisessa kisassa.


title: Ladino

text: Ladino eli juutalaisespanja on kieli, jota Espanjasta muuttaneet juutalaiset käyttivät ja jota käytetään edelleen. Ladinoa ei pidä sekoittaa galloromaanisten kielten ryhmään kuuluvaan ladiniin.


title: Ladino

text: Kun espanjalaiset valloittivat takaisin koko Iberian niemimaan arabeilta 1400-luvun lopussa, he vaativat kaikkien arabien ja juutalaisten kääntyvän kristinuskoon tai lähtevän Espanjasta. Pois muuttaneet juutalaiset omaksuivat kielekseen 1400-luvun espanjan, joka kehittyi ladinoksi. Ladino, juutalaiskieli kun on, on saanut runsaasti vaikutteita hepreasta (sekä mm. turkista, ranskasta, kreikasta ja italiasta), ja sitä kirjoitetaan käyttäen sekä latinalaista aakkostoa että heprean aakkostoa (jälkimmäistä lähinnä uskonnollisissa teksteissä).


title: Ladino

text: Ladinolla oli vuonna 1985 yhä 100 000 puhujaa Israelissa ja 8 000 Turkissa ja sitä puhutaan mm. myös Kreikassa, Bulgariassa, Puerto Ricossa, ja Yhdysvalloissa; entisaikoina myös Marokossa ja Algeriassa. Kieli kuitenkin uhkaa kuolla sukupuuttoon, sillä useimmat ladinoa äidinkielenään puhuvat ovat vanhuksia, joista monet olivat muuttaneet Israeliin, jossa heidän lapsensa eivätkä lapsenlapsensa opetelleet kieltä. Sefardijuutalaisissa yhteisöissä ladinoa yritetään kuitenkin pelastaa, varsinkin musiikin muodossa.


title: Ladino

text: Nykyään on olemassa ladinonkielisiä sanomalehtiä ja radio-ohjelmia. Raamattu käännettiin ladinoon vuonna 1829. Ladinoa voi opiskella sekä Yhdysvalloissa (Pennsylvanian yliopistossa ja Tuftsin yliopistossa) että Israelissa (Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa).


title: Ladino

text: Kuuluisia ladinoa äidinkielenään puhuvia henkilöitä ovat pianisti Murray Perahia ja saksaksi elämäntyönsä tehnyt nobelistikirjailija Elias Canetti.


title: Ladino

text: UNESCO:n mukaan ladino on "vakavasti uhanalainen".


title: Ladino

text: Erityisesti Israelissa kieltä kutsutaan nimellä "Ladino" (לאדינו) (muunnos sanasta "latina") vaikka monet pitävät tätä nimeä "epäkorrektina". Muita nimiä ovat mm. juutalaisespanja, "judeo-espagnol", "judeo-español", "Sefardi", "Djudio", "Dzhudezmo", "Judezmo", ja "Spanyol" tai "Español sefardita". Nimellä "Haquitía", joka tulee arabian sanasta "ħaka" حكى, "kertoa", viitataan Pohjois-Afrikassa (varsinkin Marokossa) puhuttuun murteeseen. Algerian Oranin maakunnassa puhuttua murretta kutsuttiin nimellä "Tetuani", Marokossa sijaitsevan Tétouanin kaupungin mukaan, sillä useat Oranin juutalaiset olivat kyseisestä kaupungista kotoisin.


title: Ladino

text: Ethnologuen mukaan:


title: Ladino

text: Ennen 1400-luvun lopussa tapahtunutta arabien ja juutalaisten karkotusta ladino-sana tarkoitti "kirjaespanjaa", tai romaanisia kieliä yleensä. Karkotuksen jälkeen juutalaiset viittasivat sanalla Raamatun perinteiseen suulliseen käännökseen muinaisespanjan kielelle. Pian kyseistä muinaisespanjan kielellistä tyyliä alettiin kutsua "ladinoksi" ja tätä nimeä käytetään edelleen, erityisesti Israelissa, jossa kielestä huolehtii kansallinen organisaatio Autoridad Nasionala del Ladino. Termin käyttöä pidetään kuitenkin vääränä, sillä tarkkaan ottaen se tarkoittaa vain käännöstöissä käytettyä tyyliä.


title: Ladino

text: Juutalaisespanjan kieliopillinen järjestelmä sekä pääsanasto (60% sanoista) johtavat juurensa kastiliaan eli espanjaan. Konsonantit ja osa sanastoa muistuttavat kuitenkin joissakin suhteissa enemmän muinaisportugalia tai katalaania kuin nykyespanjaa, sillä kieli on säilyttänyt monia vanhoja iberoromaanisia ominaisuuksia, jotka espanjasta myöhemmin hävisivät.


title: Ladino

text: Ladinossa säilyneitä muinaisia ominaisuuksia ovat mm.:


title: Ladino

text: Ladino poikkeaa nykyespanjasta myös siinä, että toisen persoonan muodolliset pronominit ""usted"" (yksikkö) ja ""ustedes"" (monikko) puuttuvat kokonaan. Nämä pronominit keksittiin lauseesta ""vuestra merced"" (suom. armonne) vuoden 1492 karkotuksen jälkeen eli sefardijuutalaisten paettua jo Espanjasta. Ladinoksi teititellään sanoilla ""vos"" (yksikkö) ja ""vozotros/vozotras"" (monikko).


title: Ladino

text: Ladinon kielelle ominaisia sanoja ovat mm.:


title: Ladino

text: Ladinossa ovat säilyneet myös espanjan joistain sanoista jo hävinneet [n]-äänteet, esim. sanassa ""muncho"" (paljon, monta; esp. ""mucho""). Tässä kielessä tavataan joidenkin sanojen kohdalla myös [r]-äänteen metateesi eli sen paikan vaihto, esim. sanoissa ""godro"" (lihava) ja ""prove"" (köyhä) (esp. ""gordo"" ja ""povre"").


title: Ladino

text:
Ladinossa verbien suffiksit poikkeavat vain vähän nykyespanjasta:Taivutus preesensissä:
Taivutus imperfektissä:
Taivutus preteritissä:


title: Ladino

text: Nykyladinoa kirjoitetaan sekä latinalaisilla että heprealaisilla aakkosilla, mutta yleensä vain latinalaisilla.


title: Ladino

text: Jo monta vuotta ennen vuoden 1492 karkotusta, jolloin ladinon kieltä ei sinänsä vielä ollutkaan, olivat juutalaiset alkaneet käyttää perinteistä aakkostoaan muinaisespanjaksi kirjoittamiseen. Itse asiassa juutalaisilla ja maureilla oli tapana kirjoittaa muinaisespanjaksi ennen kuin kristityt olivat ehtineet, ja vanhimpia vielä jäljellä olevia espanjaksi kirjoitettuja asiakirjoja ei olekaan kirjoitettu latinalaisilla aakkosilla, vaan pikemminkin arabialaisilla tai heprealaisilla.


title: Ladino

text: Heprealainen aakkosto koostuu vain konsonanttimerkeistä, joista seuraavia sefardit päättivät käyttää vokaalien merkitsemiseen:


title: Ladino

text: Heprealaista aakkostoa käytettiin runsaasti noin vuoteen 1925 saakka. Latinalaisiin aakkosiin siirryttiin sen jälkeen, kun kys. aakkosto otettiin käyttöön Turkissa.


title: Ladino

text: 1800-luvulta lähtien maallisia (ei-uskonnollisia) ladinonkielisiä kirjoituksia on tehty useimmiten latinalaisilla aakkosilla.


title: Ladino

text: Nykyajan oikeinkirjoitus perustuu foneettisiin periaatteisiin eikä ole täysin standardisoitu. Se poikkeaa nykyespanjan ortografiasta esimerkiksi siinä, että [k] -ääntä merkitään vain yhdellä kirjaimella eli k:lla, kun taas espanjan kielessä samaa ääntä edustaa kolme eri kirjainta: c, k ja q. Muita esimerkkejä ovat mm. [s]:n merkitseminen kirjaimella s (espanjassa taas sitä merkitsee sekä s että c) sekä palataalisen nasaalin [ɲ]:n merkitseminen kirjainyhdistelmällä ny (espanjassa ñ).


title: Ladino

text: Ladinon aakkoset ovat siis:


title: Ladino

text: Myös näitä kirjainyhdistelmiä käytetään:


title: Ladino

text: Ladino


title: Ladino

text:
El djudeo-espanyol, djudio, djudezmo o ladino es la lingua avlada por los sefaradim, djudios ekspulsados de la Espanya enel 1492. Es una lingua derivada del espanyol i favlada por 150.000 personas en komunitas en Israel, la Turkia, antika Yugoslavia, la Gresia, el Maruekos, Mayorka, las Amerikas, entre munchos otros.
Espanja


title: Ladino

text:
El judeo-español, "djudio", "djudezmo" o ladino es la lengua hablada por los sefardíes, judíos expulsados de España en 1492. Es una lengua derivada del español y hablada por 150.000 personas en comunidades en Israel, Turquía, la antigua Yugoslavia, Grecia, Marruecos, Mallorca, las Américas, entre muchos otros.
Katalaani


title: Ladino

text:
El judeocastellà, "djudiu", "djudezmo" o "ladino" és la llengua parlada pels sefardites, jueus expulsats d'Espanya al 1492. És una llengua derivada de l'espanyol i parlada per 150.000 persones en comunitats a Israel, Turquia, antiga Iugoslàvia, Grècia, el Marroc, Mallorca, les Amèriques, entre moltes altres.
Asturia


title: Ladino

text:
El xudeoespañol, "djudio", "djudezmo" o ladino ye la llingua falada polos sefardinos, xudíos expulsados d'España en 1492. Ye una llingua derivada del español y falada por 150.000 persones en comunidaes n'Israel, Turquía, na antigua Yugoslavia, Grecia, Marruecos, Mayorca, nes Amériques, entre munchos otros.
Galego


title: Ladino

text:
O xudeo-español, "djudio", "djudezmo" ou ladino é a lingua falada polos sefardís, xudeos expulsados de España en 1492. É unha lingua derivada do español e falada por 150.000 persoas en comunidades en Israel, en Turquía, na antiga Iugoslavia, Grecia, Marrocos, Maiorca, nas Américas, entre moitos outros.
Portugali


title: Ladino

text: O judeo-espanhol, "djudio", "djudezmo" ou ladino é a língua falada pelos sefarditas, judeus expulsos da Espanha em 1492. É uma língua derivada do espanhol e falada por 150.000 pessoas em comunidades em Israel, na Turquia, na antiga Iugoslávia, Grécia, Marrocos, Maiorca, nas Américas, entre muitos outros.


title: Lavongai

text: Lavongai (aiemmin "Uusi-Hannover", ) on tuliperäinen saari Papua-Uuteen-Guineaan kuuluvilla Bismarckinsaarilla. Se sijaitsee Uuden-Irlannin luoteiskärjen lähellä noin 500 kilometriä Uuden-Guinean rannikolta koilliseen. Sen pinta-ala on 1 190 neliökilometriä ja asukasluku noin 17 000. Vuoristoisen ja eristäytyneen saaren korkein kohta on 960 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Greatest Hits: My Prerogative

text: Greatest Hits: My Prerogative on Britney Spearsin ensimmäinen kokoelmalevy. Se julkaistiin 9. marraskuuta 2004. Kokoelmalevy on maailmanlaajuisesti myynyt 5 miljoonaa kappaletta. Kokoelmalevy myi Yhdysvalloissa 1 375 000 kappaletta.


title: Greatest Hits: My Prerogative

text: Kokoelmalevy sisältää suurimman osan Britney Spearsin hittisingleistä. Lisäksi sillä on kaksi aiemmin julkaisematonta laulua, joista toinen on cover Bobby Brownin kappaleesta "My Prerogative". Albumi sisältää myös kappaleen ”(I’ve Just Begun) Having My Fun”, joka on aiemmin julkaistu ainoastaan DVD:llä. ”Chris Cox Megamix” on miksaus kappaleista ”…Baby One More Time”, ”(You Drive Me) Crazy”, ”I’m a Slave 4 U”, ”Outrageous”, ”Oops!… I Did It Again”, ”Stronger”, ”Everytime”, ”Overprotected” ja ”Toxic” ja kappaleesta on tehty musiikkivideo, jossa nähdään pätkiä kaikkien kappaleiden paitsi ”Born to Make You Happyn” musiikkivideoista.


title: Ismo Falck

text: Ismo Kalevi Falck (s. 22. elokuuta 1966 Paltamo) on suomalainen jousiampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiahopeaa Barcelonan kesäolympialaisten 1992 jousiammunnan joukkuekilpailussa yhdessä Tomi Poikolaisen ja Jari Lipposen kanssa. Loppuottelussa Suomi hävisi Espanjalle pistein 236–238. Soulin olympialaisissa 1988 Falck kuului neljänneksi sijoittuneeseen Suomen joukkueeseen. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui Soulissa 27:nneksi ja Barcelonassa 57:nneksi.


title: Ismo Falck

text: Falck saavutti joukkuekilpailun Euroopan-mestaruuden Nymburkissa 1994. Lisäksi hän sai joukkuekilpailussa EM-pronssia Luxemburgissa 1988 ja MM-hopeaa Krakovassa 1991. Seuratasolla hän edusti Suomussalmen Vastusta.


title: Ismo Falck

text: Hän toimi Jyväskylässä Kuokkalan koulun rehtorina, ennen kuin vastaanotti viran Savonlinnan Lyseon lukion rehtorina.


title: Yhdistetyn maailmancup 2000–2001

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 2000–2001 järjestettiin 15 henkilökohtaista osakilpailua ja yksi joukkuekilpailu. Ensimmäistä kertaa kilpailtiin myös sprinttimaailmancupin voitosta.


title: Yhdistetyn maailmancup 2000–2001

text: Kauden aikana siirrettiin huomattavan paljon kilpailuja järjestettäviksi toisiin paikkoihin. Muun muassa Rovaniemellä, Ramsaussa ja Val di Fiemmessä pidettäviksi suunnitellut osakilpailut jouduttiin siirtämään Kuopioon, Lillehammeriin ja Reit im Winkliin.


title: Onnine Ibalgwan

text: Onnine Ibalgwan on korealainen rockyhtye. Sen ensimmäinen albumi, "Bidulguineun Haneureui Jui", ilmestyi vuonna 1996.


title: Soldier Hollow

text: Soldier Hollow on hiihtokeskus Wasatch Rangen vuoristossa, Utahin osavaltiossa, Yhdysvalloissa Soldier Hollowissa järjestettiin 2002 Salt Lake Cityn olympialaisten maastohiihto- ja ampumahiihtokilpailut.


title: Arvo Linko

text: Arvo Leander Linko (alun perin Lindén, 27. helmikuuta 1887 Tampere, Suomen suuriruhtinaskunta – 18. maaliskuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti. Linko kilpaili myös uimahyppääjänä.


title: Arvo Linko

text: Lindén saavutti olympiapronssia kreikkalais-roomalaisessa painissa Lontoon kesäolympialaisissa 1908 alle 66,6 kg:n sarjassa. Hän kehitti pystypainiin heiton, joka jäi pysyvästi painitermistöön Lindén-heittona. Ainoan Suomen mestaruutensa hän voitti vuonna 1908 Tampereen seurahuoneen juhlasalissa. Kahtena seuraavana vuonna hän voitti Venäjän mestaruuden.


title: Arvo Linko

text: Painiurallaan Lindén edusti Tampereen Pyrintöä. Myöhemmin hän edusti uimahyppääjänä Helsingin Jyryä. Lindénin olympiamitali myytiin huutokaupassa helmikuussa 2015.


title: Robert Kajanus

text: Robert Kajanus (2. joulukuuta 1856 Helsinki – 6. heinäkuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikkiorganisaattori. Hän kuului Suomen musiikkielämän keskeisimpiin henkilöihin lähes puolen vuosisadan ajan.


title: Robert Kajanus

text: Kajanus opiskeli musiikin teoriaa ja sävellystä aluksi Helsingissä Richard Faltinin johdolla ja sen jälkeen Leipzigissä, Dresdenissä ja Pariisissa vuosina 1877–1882. Vuonna 1882 hän perusti Helsingin Orkesteriyhdistyksen, jonka orkesterin johtajana hän toimi kuolemaansa saakka. Orkesteri muuttui vuonna 1914 Helsingin kaupunginorkesteriksi. Vuonna 1885 Kajanus perusti orkesterikoulun, joka oli toiminnassa vuoteen 1914 saakka, sekä vuonna 1888 sinfoniakuoron. Vuonna 1897 Kajanus nimitettiin Richard Faltinin seuraajaksi Helsingin yliopiston musiikinopettajaksi ja hän toimi tässä virassa vuoteen 1926.


title: Robert Kajanus

text: Vuonna 1900 Kajanus teki orkestereineen konserttimatkan Länsi-Eurooppaan ja esiintyi Pariisin maailmannäyttelyssä. Hän johti suomalaista musiikkia ulkomailla useaan otteeseen myöhemminkin. Kajanus tuli orkestereineen tunnetuksi erityisesti Jean Sibeliuksen sävellysten tulkitsijana. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1908.


title: Robert Kajanus

text: Robert Kajanuksen ensimmäinen puoliso vuodesta 1881 oli Johanne Müller (k. 1883) ja toinen vuodesta 1884 Inez Johanna Paulina Bärlund (k. 1888). Hänen toisesta avioliitostaan syntyneitä lapsia olivat harpputaiteilija Lilly Kajanus-Blenner (1885–1963) ja harpputaiteilija Aino Kajanus-Mangström (1888–1951). Robert Kajanuksen kolmas puoliso vuodesta 1889 oli laulajatar Lilli Kurikka; tämä avioliitto päättyi eroon vuonna 1900. Kajanuksen neljäs puoliso vuodesta 1907 oli kuvanveistäjä Helena Sofia (Ella) Sahlberg (k. 1952). Kajanuksen viimeisestä avioliitosta syntyi poika, viulisti Kai Kajanus (1908–1994). Robert Kajanuksen sisar oli pianisti Selma Kajanus (1860–1935).


title: Robert Kajanus

text: Robert Kajanuksen sävellystuotanto käsittää pari sataa teosta, joista tosin enää esitetään lähinnä vain kahta "Suomalaista rapsodiaa" sekä sinfonista runoa "Aino" mieskuorolle ja orkesterille.


title: Robert Kajanus

text: Kajanuksen säveltämä Sotamarssi on usean Ilmavoimien joukko-osaston kunniamarssi.


title: Robert Kajanus

text: Vuonna 1897 Kajanus ihastui purjehtimassa ollessaan Kirkkonummen Porkkalassa sijaitsevan Upinniemen kärjen maisemiin. Hän osti Obbnäsin kartanolta 25 hehtaaria rantakallioita ja rakensi alueelle lomanviettopaikan. Eliel Saarinen laati piirustukset graniittikivisestä saunasta. Mittava rakennushanke jäi osin kesken ja sauna valmistui lopulliseen mittaansa vasta Kajanuksen kuoltua. Päärakennukseksi Kajanus suunnitteli, tiettävästi Akseli Gallen-Kallelan avustamana, hirsihuvilan joka valmistui vuonna 1898. Rakennus vaurioitui Porkkalan vuokra-aikana korjauskelvottomaksi ja se hävitettiin.


title: Robert Kajanus

text: Arkkitehtuuriltaan merkittävään linnamaiseen pyöreään saunaan kuuluvat saunatilat, takkatupa, keittiö ja kivitornia ympäröivä kattoterassi. Myös sauna rapistui merkittävästi, kunnes Suomenlinnan Rannikkotykistörykmentti ja sen kilta aloittivat entisöinnin vuonna 1980. Korjauksia tehtiin useaan otteeseen vuoteen 1991 saakka.


title: Robert Kajanus

text: Yhdessä ystäviensä Akseli Gallen-Kallelan ja Jean Sibeliuksen kanssa Kajanus oli mallina Gallen-Kallelan maalauksessa "Symposion" vuodelta 1894.


title: Suomen Ilmailuopisto

text:
Suomen Ilmailuopisto Oy, entinen Finnairin Ilmailuopisto, on Porissa toimiva ilmailukoulu, joka kouluttaa ammattilentäjiä Suomen liikenneilmailun tarpeisiin. Koulutus on lain mukaista ammatillista aikuiskoulutusta. Osakeyhtiömuodossa toimivasta oppilaitoksesta 49,5 prosenttia omistaa Finnair, 49,5 prosenttia Suomen valtio ja yhden prosentin Porin kaupunki. Opiskelijoiden määrä mitoitetaan vuosittain vastaamaan Suomessa toimivien lentoyhtiöiden tarpeita.
Vuonna 2011 opiskelijan osuus koulutuksen kokonaishinnasta on 12 800 euroa.


title: Suomen Ilmailuopisto

text: Suomen Ilmailuopistoon on haku parittomien vuosien syksynä, ja neljälle kurssille valitaan kerralla noin sata uutta oppilasta. Lentokoneohjaajien lisäksi opisto kouluttaa nykyään myös helikopterilentäjiä, mutta toistaiseksi tämä on tauolla.


title: Suomen Ilmailuopisto

text: Silloisessa Aerossa päätettiin aloittaa omien lentäjien koulutus pian toisen maailmansodan jälkeen. Tammikuussa 1948 alkoi ensimmäinen yhtiön oma perämieskurssi, jonka yksitoista oppilasta valittiin sota-aikana ilmavoimissa palvelleista hävittäjälentäjistä. Vaatimuksena oli muun muassa vähintään 500 lentotuntia ja kokemusta monimoottorikoneesta. Hakijoita oli paljon, joten Aerolla oli varaa valikoida. Sodan jälkeinen tila ja Pariisin rauhansopimus vähensivät mahdollisuuksia lentää ilmavoimissa, joten monelle siviili-ilmailusta tuli varteenotettava vaihtoehto. Lisäksi hävittäjälentäjillä oli jo valmiiksi lentolupakirja ja lentokokemusta, joten heidän kouluttamisensa oli halvempaa ja nopeampaa kuin jonkun täysin kokemattoman. Tuohon aikaan ongelmia aiheutti lentäjien, myös kokeneiden kapteenien, heikko englannin osaaminen. Vaikka englanti oli ilmailun kieli, Suomessa sitä ei juurikaan opetettu, vaan suosittuja kieliä olivat ruotsi ja saksa. Ilmailun puolella oli pääasiassa pärjätty sähköttäjien avulla ja kotimaassa oltiin kommunikoitu suomeksi. Ensimmäinen perämieskurssi kesti kuukauden, ja kaikki oppilaat otettiin Aeron palvelukseen. Koulutus sisälsi vain teoriaopinnot, ja varsinainen lentokoulutus suoritettiin kokeneiden kapteenien johdolla oikeilla reittilennoilla DC-3-koneilla. Moni kapteeni tosin suhtautui perämiesten kouluttamiseen lennoilla alentuvasti, ja laskun tai nousun suorittaminen oli perämiehellä 1950-luvulla pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Lisäksi perämiesten eteneminen oli kapteenien lausuntojen varassa. Perämiehen piti siis olla röyhkeä ja esillä, jos hän halusi päästä lentämään. Toisaalta liiallinen röyhkeys esti täysin etenemisen. Asiat parantuivat 1960-luvulla, kun laadittiin säädös perämiesten lentämisestä. Aluksi lentäjäkoulutukseen kuului vain teoriaopinnot. Ensimmäisen kerran koulutukseen kuului varsinaista lentokolutusta, kun vuonna 1953 perämiehille järjestettiin jatkokurssina tyyppi- ja mittarilentokurssi. Koulutus oli opintosuunnitelman mukaan kolmivuotista, mutta käytännön tarpeen vuoksi koulutus saattoi kestää vain vuoden. Opintojen ohella perämiehet lensivät vuodessa noin 450 tuntia DC-3-koneilla.


title: Suomen Ilmailuopisto

text: 1960-luvulle tultaessa Aeron oma kapasiteetti ei enää kunnolla riittänyt lentäjien kouluttamiseen. Vuoden 1964 alussa Aero perusti valtion tuella oman ilmailuopistonsa Helsingin maalaiskuntaan. Lentäjien ohella opistossa koulutettiin myös mekaanikkoja. Pääsyvaatimuksina lentäjäkoulutukseen pääsyyn oli 20–26 vuoden ikä, ylioppilastutkinto tai keskikoulun oppimäärä, perustiedot englannista, trigonometriasta ja logaritmiopista, suoritettu asevelvollisuus ja vähintään 70 lentotuntia. Käytännössä suurin osa uusista oppilaista tuli edelleen ilmavoimista. Aeron ilmailuopisto toimi Vantaalla noin kymmenen vuotta. Opetusta annettiin aluksi ympäri Helsinki-Vantaan lentoasemaa ja Helsingin kaupunkia, mutta tilanne parani 1970-luvun alussa uusien tilojen myötä. Kurssi kesti vuoden, ja samaan aikaan saattoi olla käynnissä jopa kolme kurssia. Koulutuksen suorittaminen ei taannut työpaikkaa Aerolla, vaan yhtiö rekrytoi aina tarpeen mukaan. Tuohon aikaan tarve oli kuitenkin suuri, joten käytännössä jokainen uusi perämies otettiin sisään. Opiston opettajina toimi Finnairin lentäjiä parin kuukauden virkavapailla.


title: Suomen Ilmailuopisto

text: Aikaisemmin hyvin toiminut yhteistyö ilmavoimien kanssa kärjistyi 1970-luvun alussa, kun siviilipuolelle siirtyi niin monta hävittäjälentäjää. Tilanteen korjaamiseksi vuonna 1976 Kuopiossa alettiin kouluttamaan ammattilentäjiä. Lisäksi solmittiin yhteistyösopimuksia ympäri Suomea sijaitsevien lentokoulujen kanssa yksityislentäjän lupakirjan omaavien lentäjien saamiseksi. 1980-luvun alussa oli syntymässä lentäjäpula, kun uusia oppilaita ei pariin vuoteen oltu otettu koulutukseen. Vuonna 1985 Finnairin ilmailuopisto siirrettiin Porin lentoaseman kupeeseen Satakunnan lennoston entiseen kasarmirakennukseen, mutta se säilyi edelleen Finnairin pääomistuksessa. 1990-luvun lopun taloudellisen tilanteen paraneminen toi mukanaan uusvanhoja ongelmia. 1990-luvun laman aikana Finnair palkkasi niukasti uusia lentäjäoppilaita opistoonsa, joten lentoliikenteen lisääntyessä vuosikymmenen loppupuolella yhtiöllä ei ollutkaan tarpeeksi lentäjiä täyttämään kysyntää. Tämän vuoksi se palkkasi useita valmiita lentäjiä niin vapailta markkinoilta kuin ilmavoimista, mikä oli luonnollisesti ongelma puolustusvoimien puolella. Myös muiden lentoyhtiöiden kasvaessa kävi ilmi, että Suomessa ei enää ollutkaan tarpeeksi lentäjiä sekä lentoyhtiöille että ilmavoimiin. Tämän kriisin seurauksena päätettiin, että Finnair ja muut lentoyhtiöt eivät enää palkkaisi valmiita hävittäjälentäjiä ja että koulutettavien lentäjien määrää tulisi nostaa.


title: Suomen Ilmailuopisto

text: Vuosien 2001 ja 2002 vaihteessa Finnairin ilmailuopisto lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin Suomen Ilmailuopisto. Finnair säilyi opiston pääomistajana yhdessä valtion ja Porin kaupungin kanssa. Aikaisemmasta poiketen oppilaat eivät enää olleet sitoutuneet Finnairiin, vaan saattoivat koulutuksen jälkeen hakea mihin lentoyhtiöön tahansa. Finnair on silti ollut suurin työllistäjä. Kun aiemmin hakuja opistoon oli ollut hyvin epäsäännöllisesti, tästä lähtien uusia hakuja järjestettiin joka toinen vuosi. Myös oppilaiden määrä nousi jyrkästi, kun aikaisemman parinkymmenen asemasta uusia lento-oppilaita valitaankin joka hausta noin kahdeksankymmentä eli nelinkertainen määrä. 2000-luvun lopun taantuman vuoksi lentoliikenne ei kasvanutkaan odotusten mukaisesti, joten viimeisimmät ilmailuopistosta valmistuneet lentäjät ovat jääneet kokonaan ilman työtä. Tilanteen odotetaan kuitenkin muuttuvan lähivuosina taloustilanteen parantuessa ja lentoyhtiöiden lisätessä liikennettään.Koulutus alkaa alihankkijoilla Malmin lentoasemalla Helsingissä yksityislentäjän lupakirjaan tähtäävällä koulutuksella ja vuodenajasta riippuen myös yölentokelpuutuksella. Poriin koulutus siirtyy noin puolen vuoden jälkeen mittarilentokoulutukseen. Tämän jälkeen suoritetaan ansiolentäjän lupakirja ja kelpuutukset monimoottorilentokoneelle. Lopuksi suoritetaan vielä liikennelentäjän lupakirjan teoriaopinnot. Varsinaisen liikennelentäjän lupakirjan saamiseen vaaditaan 1500 lentotuntia eli käytännössä noin kahden vuoden kokemusta perämiehenä.


title: Preng Jakova

text: Preng Jakova (27. kesäkuuta 1917, Shkodër – 16. syyskuuta 1969) oli albanialainen säveltäjä. Hän opiskeli nuorena klarinetin soittoa Roomassa. Jakovan sävellyksiin kuuluvat muun muassa oopperat "Mrika" (1958) ja "Scanderbeg" (1968), jotka ovat vanhimpia albanialaisia oopperoita. Jakovan oopperoissa oli vaikutteita italialaisesta oopperasta ja albanialaisesta kansanmusiikista.


Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta, lyhenteeltä Valko-Venäjän SNT (, ) oli asukasluvultaan viidenneksi ja pinta-alaltaan kuudenneksi suurin Neuvostoliiton neuvostotasavalloista. Valko-Venäjän neuvostovaltio perustettiin 1919. Se kuului Neuvostoliittoon sen perustamisesta 1922 saakka, kunnes julistautui itsenäiseksi Valko-Venäjän tasavallaksi syyskuussa 1991.


Venäjän bolševikit kukistivat Valko-Venäjän itsenäisyyden joulukuussa 1918 ja heidän johdollaan perustettiin vuoden 1919 alussa "Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta" (), jonka pääkaupungiksi tuli Minsk. Aiemman Valko-Venäjän kansallisen tasavallan itäisimmät osat, kuten Smolenskin, Vitebskin ja Mogiljovin seudut liitettiin Venäjään.


Liettuan-Venäjän sodan aiheuttamien sotilaallisten vaikeuksien vuoksi bolsevikit yhdistivät Valko-Venäjän ja nukkevaltionsa Liettuan neuvostotasavallan "Liettualais-valkovenäläiseksi neuvostotasavallaksi" helmikuussa 1919. Pääkaupunkina oli Vilna, kunnes Puolan-Venäjän sodassa Puolan asevoimat valtasi sen huhtikuussa ja pääkaupungiksi tuli Minsk. Puolalaiset olivat vallanneet heinä-elokuuhun 1919 mennessä lähes koko Liettualais-valkovenäläisen neuvostotasavallan, jolloin sen seuraajaksi tuli uudelleen toimintansa aloittanut Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta.


title: Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta

text: Puolalaiset miehittäjät poistuivat Minskistä heinäkuussa 1920. Puolan-Venäjän sodan päättäneessä Riian rauhassa 1921 Valko-Venäjän silloinen länsipuolisko luovutettiin Puolalle. Menetys oli Valko-Venäjälle tuntuva: se menetti rajanvedossa lähes neljä miljoonaa asukastaan.


text: Bolsevikkien vakiinnutettua valtansa Valko-Venäjän nimi muuttui muotoon muodostaen yhdessä Venäjän, Ukrainan ja Transkaukasian kanssa Neuvostoliiton vuonna 1922.


text: Uuden neuvostotasavallan rajoja muutettiin 1920-luvulla kolme kertaa. Venäjän federatiivinen sosialistinen neuvostotasavalta luovutti Valko-Venäjän sosialistiselle neuvostotasavallalle alueita vuosina 1923, 1924 ja 1926.


text: Valko-Venäjän kulttuuri elpyi 1920-luvulla merkittävästi. Hallinto kiinnitti huomiota kouluihin ja taiteisiin ja valkovenäläisiä haluttiin nostaa valtionhallinnon päättäviin elimiin. Näkyvänä merkkinä kulttuurirenessanssista olivat Minskiin perustetut ensimmäiset teatterit ja orkesterit. Kirjallisella kentällä esiin astui uusia runoilijoita ja prosaisteja ja jo ennen neuvostovaltaa debytoinut Jakub Kolas jatkoi tuotantoaan. Hallinto ryhtyi julkaisemaan asiakirjoja myös aikaisemmin syrjityllä valkovenäjän kielellä.


text: Kulttuurielämän kohentaminen ei suinkaan sujunut ongelmitta. Kehittyneitä kulttuuri-instituutioita ei aluksi ollut, valtaosa väestöstä asui maalla, valkovenäjän kieltä aliarvostettiin ja valkovenäläisten osuus maan hallinnossa oli aluksi pieni. Käynnistettiin mittava kulttuuri-instituutioiden rakennustyö. Aluksi perustettiin 4 000 koulua. Sen jälkeen perustettiin tiedeakatemia, kansallinen kulttuuri-instituutti, kansalliskirjasto ja yliopisto. Vuonna 1926 todettiin lukutaitoisen aikuisväestön osuudeksi 53 % ja vuonna 1927 Valko-Venäjälle hyväksytty oma perustuslaki antoi kaikille kielille tasa-arvoisen aseman.


text: Sodan hävitysten jälkeen alkoi myös talous elpyä. Vuonna 1925 oli talous saavuttanut ensimmäistä maailmansotaa edeltäneen tason. Uutta teollisuutta syntyi NEP-kaudella vuosina 1921–1928 erityisesti puunjalostus- ja tekstiiliteollisuuden aloille. Myönteinen kehitys taloudessa ja kulttuurissa huomattiin ulkomaillakin. Moni porvarillisesti ja kansallisesti ajatteleva emigrantti palasi kotimaahansa.


text: NEP-kauteen liittyi kuitenkin myös ristiriitoja. Maaseudulla yksityisomistus lisääntyi, mikä oli vallassa olijoiden perimmäisten ajatusten vastaista. Talouden liberaali kehitys ei myöskään sopinut yhteen yhden puolueen diktatuurin kanssa.


text: NEP-kausi päättyi vuonna 1928, jolloin Neuvostoliiton kommunistinen puolue teki politiikassaan merkittävän muutoksen. Käyttöön otettiin suunnitelmatalouden periaatteet. Maata ryhdyttiin kahden ensimmäisen viisivuotissuunnitelman aikana 1928–1937 teollistamaan. Teollistaminen tehtiin kansan kustannuksella ja sen elintaso laski.


text: Ensimmäiseksi ryhdyttiin pakkokollektivisoimaan maataloutta. Valko-Venäjällä vainon kohteeksi joutui arviolta 600 000–700 000 maalaista. Heistä osa ei koskaan palannut kotiinsa. Tuhottaessa varakkaita viljelijöitä eli kulakkeja käynnistyi nälänhätä joka aiheutti tuhansien kuoleman.


text: Valko-Venäjä joutui 1930-luvulla kokemaan kolme terroriaaltoa. Ensimmäinen oli vuonna 1930 ja seuraavat vuosina 1933 ja 1937–1941. Eniten edustajiaan menetti maan koulutettu kansanosa. Eri alojen edustajia murhattiin sadoin tuhansin. Esimerkiksi nykyisen Minskin kehätien pohjoispuolella sijaitsevaan Kurapatyn metsään haudattiin arviolta 100 000–250 000 valtiollisen terrorin murhaamaa uhria vuosina 1937–1941.


text: Vainot käynnistettiin kansallisdemokraatteja vastaan käytävän taistelun nimissä. Heitä kohtiin esitettiin mielikuvituksellisia syytöksiä yrityksistä irrottaa Valko-Venäjä Neuvostoliitosta ja myydä se sen jälkeen ulkomaalaisille. Toiminnan johdossa väitettiin olleen vapautusjärjestön, jonka johtajana olisi ollut tuolloin suosittu runoilija Janka Kupala.


text: Valko-Venäjän kommunistipuolue menetti itsenäisen asemansa. Sen ohjelma ja päätökset toistivat vain pienin poikkeuksin muiden neuvostotasavaltojen ohjelmia. Puhdistukset suosivat tietyn tyyppisiä puoluemiehiä: syntyi vastuuta pakoilevien, aloitekyvyttömien ja moraalittomien puoluevirkailijoiden ryhmä. Aineellisten etujensa johdosta he olivat valmiita täyttämään millaisia määräyksiä tahansa.


text: 1930-luvun alussa käynnistyi myös venäläistäminen. Vuonna 1933 astui voimaan kieliuudistus. Valko-Venäjää alettiin lähentämään venäjään ja sen käyttö kiellettiin korkeakouluissa sekä hallinnossa. Monet valkovenäläiset historialliset henkilöt painettiin taka-alalle ja tilalle tuotiin uusia, venäläisiä sankareita. Kulttuurielämästä piti tehdä ”internationalistista”, mikä oli peitenimi venäläistämiselle. Vuonna 1937 pidätettiin 128 kirjailijaa. Tiedeakatemian jäsenistä erotettiin 90 % joista suurin osa ammuttiin. Maanpaosta palanneet joutuivat vainon kohteiksi ja ”kansanvihollisiksi” julistettiin kymmeniä tuhansia henkilöitä. Vainot aiheuttivat valkovenäläisen korkeakulttuurin taantumisen.


text: Kokonaisuudessaan valkovenäläiset olivat hankalassa tilanteessa niin Puolassa kuin Neuvostoliitossakin. Puolassa valkovenäläiset joutuivat herkästi tekaistujen syytteiden kohteiksi syytteen koskien kommunistipropagandan levittämistä. Neuvostoliitossa valkovenäläisiä syytettiin kapitalismin levittämisestä.


text: Neuvostoliiton ja Saksan elokuussa 1939 solmiman hyökkäämättömyyssopimuksen salaisen lisäpöytäkirjan seurauksena alkoi toinen maailmansota syyskuussa 1939. Saksa ja Neuvostoliitto hyökkäsivät Puolaan, jonka pohjoinen itäosa tuli Valko-Venäjän hallintaan. Valko-Venäjän asukasluku kasvoi 4,7 miljoonalla henkilöllä ja pinta-ala kasvoi lähes 100 000 neliökilometriä. Puolasta liitettyjen alueiden asukkaat pitivät aluksi neuvostoarmeijaa vapauttajanaan.


text: Uusille alueille lähetettiin neuvostojärjestelmän rakentajiksi komsomol-nuoria ja kommunistipuolueen virkailijoita. Idästä tulleet hämmästelivät entisten Puolan alueiden kulutustarvikkeiden runsautta.


text: Neuvostohallitus pyrki siihen, että uudet ja vanhat alueet olisivat erossa toisistaan. Uusien alueiden asukkaiden ei haluttu tietävän mitään itäosien yhteiskunnallisesta todellisuudesta. Teollisuudessa aloitettiin rakennemuutos. Pienet teollisuusyritykset kansallistettiin ja yhdistettiin suuremmiksi. Hallitus aloitti myös ”vihamielisen” väestön vainoamisen. Ennen Saksan hyökkäystä oli 300 000 henkilöä siirretty pois kotiseudultaan.


text: Saksa aloitti operaatio Barbarossan 22. kesäkuuta 1941. Valko-Venäjä muuttui sotatantereeksi. Minsk vallattiin jo 28. kesäkuuta ja lokakuun loppuun 1941 mennessä olivat saksalaiset valloittaneet koko Valko-Venäjän. Kansa ei itään päin paenneiden kommunistien ja NKVDn virkailijoiden perään surrut. Muistot edellisestä saksalaismiehityksestä olivat suhteellisen lieviä ja saksalaisia pidettiin sivistyneinä. Uudet vallanpitäjät näyttivät todellisen luonteensa varsin pian ja kansa pettyi raskaasti.


text: Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon ja sen miehittämille alueille 1941 suurin osa Valko-Venäjästä ja miehitetty Puolan pohjoinen itäosa kuului miehityshallintoa edustaneen Ostlandin valtakunnankomissariaatin Valko-Venäjän pääpiiriin. Osia Valko-Venäjästä liitettiin myös Ukrainan valtakunnankomissariaattiin ja Itä-Preussiin.


text: Miehittäjät kohtelivat väestöä ennennäkemättömällä julmuudella. Juutalaisgettoja perustettiin 70 ja juutalaisten tuhoaminen aloitettiin heti syksyllä 1941. Valko-Venäjän alueelle perustettiin 260 leiriä, joista Minskin kuolemanleirillä murhattiin yli 300 000 henkeä. Kaikkiaan maa menetti sotavuosina 2,3 miljoonaa henkeä mikä vastasi 25 % väestöstä.


text: Juutalaisia oli Valko-Venäjän väestöstä ennen vuotta 1941 820 000 henkeä. Holokaustissa heistä sai 650 000 henkeä surmansa. Sisäisissä raporteissaan miehittäjät ilmaisivat huolensa siitä, että minskiläisiä ei saatu yllytettyä juutalaisten vainoamiseen eivätkä he ymmärtäneet juutalaisten muodostamaa ”rodullista uhkaa”. Valkovenäläisiä tuntuukin vaivanneen pelko siitä, että he olisivat seuraavia surmattavia.


text: Valko-Venäjän alueiden johtajaksi asetettiin Wilhelm Kube. Hän määräsi kolhoosien lopettamisesta ja niiden muuttamisen osuustoimintatiloiksi. Teollisuuden tuli palvella Saksan armeijaa. Teollisuuden työoloja on kuvailtu surkeiksi.


text: Saksalaismiehittäjät ryhtyivät keräämään yhteistoimintaan halukkaista henkilöistä hallintovirkamiehiä. Perustettiin ”Valko-Venäjän kansallinen oma-apu” (BNS). Sen tarkoituksena oli järjestää terveydenhuoltoa ja yhteiskunnallista valvontaa. Sen toimialuetta laajennettiin koskemaan myös koulutusta ja kulttuuria. Valkovenäläisyyttä suosittiin venäläisyyden kustannuksella lehdistössä, ammattiliitoissa ja opetuksessa. Myös uskonnollista toimintaa elvytettiin.


text: Kesällä 1942 BNS ehdotti valkovenäläisen vapaaehtoisarmeijan muodostamista. Se ei sopinut miehityshallinnolle, joka vastusti kaikkia kansallisia joukko-osastoja. Koska miehityshallinto tarkasteli kaikkia asioita Saksan sotaponnistusten hyödyntämisen ja rotuteorian valossa, ryhdyttiin valkovenäläisten muodostamia komiteoita lopettamaan. Niiden johtajat pidätettiin ja toimitettiin Saksaan keskitysleireille. Moni joutui ammutuksi. Valko-Venäjän kansalliset symbolit poistettiin julkisista rakennuksista.


text: Vain pieni osa valkovenäläisistä halusi tehdä miehittäjien kanssa yhteistyötä. Suurin osa pyrki sopeutumaan tilanteeseen ja osa ryhtyi aktiiviseen vastarintaan. Vastarintaa oli laajasti: se ilmeni maanalaisina vastarintajärjestöinä ja partisaanitoimintana. Arvioidaan, että Valko-Venäjällä oli 70 000 maanalaisiin vastarintajärjestöihin kuulunutta henkilöä ja kaikkiaan 374 000 partisaania.


text: Valko-Venäjän luonto on suurimmalta osaltaan metsää ja suota. Se tarjoisi suojaa sissisodankäyntiä harjoittaneille partisaaneille. Aluksi partisaanit saattoivat vainota siviilejä ja pakottaa nämä luovuttamaan elintarvikkeita ja vaatteita. Kun paikallinen väestö alkoi pettyä saksalaisiin, nämä alkoivat antaa partisaaneille tiedustelutietoa ja näiden tarvitsemia varusteita.


text: Ensimmäinen sotatalvi oli partisaaneille tukala. Vuoden 1942 loppuun mennessä partisaanit olivat valloittaneet jo kolmasosan Valko-Venäjän alueesta ja vuoden 1943 aikana jo yli puolet. Saksalaisten vetäytyessä partisaanit estivät monilla paikkakunnilla saksalaisia tuhoamasta rakennuksia ja liikenneyhteyksiä. Neuvostoliiton sankarin arvonimellä ja kunniamerkillä palkittiin sodan jälkeen 475 valkovenäläistä.


text: Maan länsiosissa partisaanit ajautuivat keskinäisiin taisteluihin. Vuosina 1942–1944 länsiosissa toimi Krajevin sissiarmeija, jonka tavoitteena oli vapauttaa Puola vuoden 1939 rajojen alueella. Vuoteen 1943 asti neuvostomieliset partisaanit ja Krajevin armeija tekivät yhteistyötä, mutta neuvostohallituksen katkaistua suhteet Puolan Lontoon-hallitukseen, ryhtyivät partisaanit taistelemaan keskenään.


text: Neuvostomielisiä partisaaneja on syytetty siviileihin kohdistuneista raakuuksista. Neuvostopartisaanien toiminta näytti noudattaneen tiettyä logiikkaa: surmaamalla saksalaissotilas kylän lähettyvillä saatiin saksalaiset tuhoamaan kylä. Kylän asukkaiden oli pakko paeta metsään ja monet asukkaista saatiin liittymään partisaaneihin. Partisaaneissa oli myös juutalaisia taistelijoita. Heitä arvioidaan olleen noin 15 000. Heidän osuuttaan pyrki neuvostoliittolainen historiantutkimus vähättelemään ja peittelemään.


text: Saksalaiset pitivät Valko-Venäjää lähinnä epämääräisenä maantieteellisenä terminä, eivätkä pyrkineet käyttämään hyväkseen väestön tuntoja. Pääasiassa siksi, että valkovenäläinen identiteetti ja kansallistunto oli väestön keskuudessa heikko. Vasta miehityshallinnon johtaja Kuben murhan ja Stalingradin tappion jälkeen ja partisaanien saavuttaman menestyksen vuoksi natsi-Saksa alkoi hyödyntää valkovenäläistä patriotismia. Huhtikuuhun 1944 mennessä koottiin saksalaisten alaisuudessa Valko-Venäjän alueelliset puolustusjoukot, johon värvättiin 21 000 jäsentä. Saksalaisten johtamassa Valkovenäläisessä nuorisoliitossa oli 90 000 jäsentä. Neuvostoliittolaiset pidättivät myöhemmin noin 100 000 valkovenäläistä yhteistoiminnasta vihollisen kanssa.


text: Saksalaismiehityksen vastareaktiona nähtiin myös länsimielistä, valkovenäläiskansallista liikehdintää. 27. kesäkuuta 1944, saksalaismiehityksen loppuvaiheessa Minskissä kokoontui Yleisvalkovenäläinen kongressi. Se vahvisti Valko-Venäjän kansallisen tasavallan itsenäisyysjulistuksen ja kiisti Saksan, Puolan ja Neuvostoliiton tekemien Valko-Venäjää koskevien sopimusten laillisuuden.


text: Perustettiin Valko-Venäjän keskusrada, jonka presidentiksi tuli Radaslau Astrouski. Keskusrada julistautui Valko-Venäjän ainoaksi lailliseksi hallitukseksi ja lähetti Adolf Hitlerille sähkeen, jossa ilmoitti vastustavansa neuvostokommunismia. Pian tämän jälkeen neuvostojoukot valtasivat Minskin.


text: Valko-Venäjällä toimi saksalaismiehityksen aikana myös kansallismielisiä partisaaneja.


text: Sodan jälkeen 1945 Puola joutui muodollisestikin luovuttamaan Neuvostoliiton vuonna 1939 ja uudelleen 1944 valtaaman itäisen alueensa, jonka pohjoisosa siirtyi virallisestikin Valko-Venäjälle.


text: Valko-Venäjän perustuslakiin tehtiin vuonna 1945 muutoksia, joiden seurauksena se kykeni joissakin asioissa toimimaan Neuvostoliitosta erillisenä ulkopoliittisena subjektina. Tämän vuoksi Neuvostoliiton lisäksi Valko-Venäjä ja Ukraina olivat erikseen Yhdistyneiden Kansakuntien jäseniä sen perustamisesta lähtien, eräänlaisena vastineena Ranskalle ja Britannialle. Käytännössä erityisasemalla ei ollut minkäänlaista merkitystä eikä Valko-Venäjä Neuvostoliitossa tosiasiallisesti harjoittanut itsenäistä ulkopolitiikkaa.


text: Sodan Valko-Venäjälle aiheuttamat tuhot olivat jopa Neuvostoliiton mittakaavassa valtavat. 209 kaupunkia ja 9 200 kylää oli tuhottu kokonaan, 1,5 miljoonaa ihmistä asui kellareissa, vajoissa tai korsuissa. Ruokatilanne oli vaikea ja vuoden 1946 kuivuus oli aiheuttaa nälänhädän. Vaatteista ja jalkineista oli puutetta ja eräillä seuduilla elettiin lähes luontaistaloudessa. Yhdistyneet kansakunnat toimitti Valko-Venäjälle ruoka-apua. Siitä ei mainittu tiedotusvälineissä sanaakaan. Suurin osa avusta päätyi puolue-eliitin ruokapöytään.


text: Kaikista ylipääsemättömiltä tuntuneista vaikeuksista huolimatta Valko-Venäjän talous lähti nopeasti nousuun. Talous oli pääosiltaan jälleen rakennettu vuoteen 1950 mennessä. Kansalaisten mielissä tämä oli hyvää aikaa, jolloin tapahtui selvä muutos kohti parempaa elintasoa.


text: Teollisuustuotannon jälleenrakentaminen tähtäsi aluksi energiantuotannon ja koneteollisuuden nopeaan uudistamiseen. Maahan hankittiin myös uusia teollisuusaloja, kuten traktori- ja autoteollisuutta. Teollisuuden painopiste siirtyi raskaaseen teollisuuteen. Maataloudessa toteutettiin entisten Puolaan kuuluneiden alueiden nopea kollektivisointi. Länsiosien asukkaita pidettiin epäluotettavina eikä heitä nimitetty johtotehtäviin. Taloutta nostivat myös erilaiset työläisille tarkoitetut kilpailut, joissa pyrittiin säästämään raaka-aineita ja tehostamaan tuotantoa.


text: Jälleenrakennusvuosiin 1945–1953 osui myös stalinismin huippukausi. Monien muiden neuvostokansalaisten tavoin myös valkovenäläiset olivat luulleet elämän vapautuvan sodan päätyttyä.


text: Valko-Venäjän NKVD:n johttaja piti kaikkia sotavankeina olleita ja partisaanitoimintaan osallistumattomia pettureina. Vankilaan joutui myös kansallismielisesti ajattelevia. Otettiin käyttöön ajatus ”menneisyyden nationalistisesta ihannoinnista”, millä tuomittiin historiallinen totuus Valko-Venäjän valtion keskiaikaisista juurista. Lisäksi haluttiin juuria valkovenäläinen nationalismi, kosmopoliittisuus ja porvarillisuus. Muusikoita ja kirjailijoita vangittiin. Kulttuurielämä alistettiin Stalinin henkilöpalvonnalle.


text: Osana sortotoimenpiteitä olivat karkotukset. Valkovenäläisiä karkotettiin Karjalais-suomalaiseen neuvostotasavaltaan ja Siperiaan työskentelemään kaivoksissa, rakennuksilla ja metsätöissä. Valko-Venäläisten karkotukset jatkuivat vielä Stalinin kuoleman jälkeen. Karkotuksia tehtiin, vaikka maa poti työvoimapulaa. Älymystön surmaamisella ja nuorison karkottamisella pyrittiin varmistamaan maan kuuliaisuus neuvostojärjestelmälle.


text: Nikita Hruštšov tuli vuonna 1956 Stalinin kuolemaa seuranneen valtakamppailun jälkeen Neuvostoliiton johtajaksi. Hänen johtokaudellaan pyrittiin selvittämään ja hyvittämään hallinnon tekemiä rikoksia. Tuhansien 1920–1950-luvuilla syyttöminä teloitettujen ja vangittujen maine palautettiin. Armahdus ei kuitenkaan koskenut kaikkia.


text: Valko-Venäjän johtoon nousi kansan itselleen läheisinä pitämiä partisaanijohtajia. Valko-Venäjän neuvostotasavallan johtoon nousi ensimmäinen valkovenäläinen Kirill Mazurau. Hän ei ollut Hruštšovin vankkumaton kannattaja vaan vastusti useita tämän lähettämiä määräyksiä. Mazurau johti Valko-Venäjää vuodet 1956–1965. Kun Hruštšov vieraili Minskissä, piti Mazurau illallisilla puheen valkovenäjäksi. Tuohtunut vieras oli todennut että ei ollut ymmärtänyt mitään ja tavatessaan yliopisto-opiskelijoita, hän vaati siirtymistä pelkkään venäjään, sillä monikielisyys hidasti kommunismin edistymistä.


text: 1950-luku toi mukanaan kiihtyvän kaupungistumisen. Juutalaisten häviäminen kaupungeista loi niihin työvoimatarpeen. Valkovenäjänkielinen maalaisnuoriso alkoi muuttaa kaupunkeihin ja teki ensi kertaa historiassa kaupungeista valkovenäläisiä. Minskiä sen sijaan venäläistettiin.


text: Vuonna 1966 Neuvostoliiton johtajaksi nousi Leonid Brežnev, jonka aikakautta on kuvailtu pysähtyneeksi, kasvavan tyytymättömyyden ja taloustaantuman ajaksi. Valko-Venäjän talous sen sijaan kasvoi, toisin kuin muualla Neuvostoliitossa.


text: Kansan muistikuvissa parantunut elämä oli Piotr Mašeraun ansiota. Mašerau oli sodan aikana ollut partisaanijohtaja ja tasavallan johtajana hän vastusti korruptiota. Mašerau kuoli auto-onnettomuudessa ja kansa suri syvästi johtajaansa. Auto-onnettomuutta on pidetty myöhemmin järjesteltynä. Monien mielestä hänen vuoteen 1980 kestänyt aikansa oli lähestulkoon myyttistä kulta-aikaa. Mašerauta on myös kritisoitu. Häntä on pidetty puhdasoppisena kommunistina, joka myötäili liikaa Moskovaa. Hänen kaudellaan myös valkovenäjän kieli eli laskukauttaan.


text: Valko-Venäjän elintaso kasvoi 1960–1970-luvuilla huomattavasti. Sen talouskasvu ylitti Neuvostoliiton muiden tasavaltojen keskiarvon. Maahan perustettiin uusia teollisuuden haaroja, kuten radiotekniikkaa, öljynjalostusta ja laiteteollisuutta. Lisäksi maahan perustettiin myös aseteollisuutta. Televisio alkoi yleistyä. Sosiaaliohjelmia parannettiin. 1980-luvun koittaessa naapurineuvostotasavaltojen asukkaat katselivat Valko-Venäjän elintarvike- ja kulutustavararunsautta kateudella.


text: Maataloutta vaivasivat ongelmat. Viljelysmaan pinta-alaa pyrittiin kasvattamaan kuivattamalla soita ja kosteikkoja. Kaikin osin kuivatus ei onnistunut ja uudet pellot jäivät heikkotuottoisiksi. Liiallinen lannoitteiden käyttö alkoi haitata ympäristöä. Maatalous alkoi kärsiä työvoimapulasta, sillä nuoriso muutti paremman elämän perässä kaupunkeihin.


text: 1980-luvulle tultaessa osa kansalaisista alkoi huomata elävänsä maassa, joka oli vaikeuksissa ja jonka järjestelmää oli vaikea ymmärtää. Suurin osa ihmisistä kuitenkin uskoi elämänsä olevan parantumassa. Valko-Venäjä oli edelleen neuvostotasavaltojen menestystarina. 1900-luvun alkaessa oli maa Euroopan puoleisen Venäjän köyhintä aluetta. Jälleenrakennuksesta oli alkanut pitkä nousu kohti parempia elinolosuhteita.


text: Ulkopuolisille Valko-Venäjä näyttäytyi erittäin vanhoillisen puolue-eliitin ja nostalgisesti menneisyyteen suhtautuneen pienilukuisen isänmaallisen opposition maana.


text: Neuvostoliitto miehitti Afganistanin joulukuussa 1979 osana kylmää sotaa. Neuvostoliitto juuttui pitkään ja uuvuttavaan sotaan, jonne lähetettiin myös valkovenäläisiä miehiä. Afganistanin sodassa kuoli 770 valkovenäläistä ja moni mies teki itsemurhan välttääkseen sotaan joutumisen. Sota nostatti hiljalleen nousevaa tyytymättömyyttä, sillä kansa ei voinut käsittää sen syitä.


text: Mihail Gorbatšov nousi Neuvostoliiton johtajaksi vuonna 1985 ja aloitti glasnost- ja perestroikaohjelmansa. Heti seuraavana vuonna astui esiin joukko valkovenäläisen älymystön edustajia, jotka lähettivät Gorbatšoville kirjeen missä ilmaisivat huolensa maan kielen ja kulttuurin kohtalosta. Huolimatta kauniista juhlapuheista oli valkovenäjän kielen asemaa systemaattisesti huononnettu vuodesta 1945 alkaen. Kirjettä ei Moskovassa otettu juuri mitenkään muuten huomioon kuin että osa sen allekirjoittajista vangittiin. Kirjettä on pidetty merkittävänä: kävi ilmi että myös kaikkein kuuliaisimpana pidetyssä tasavallassa oli merkittävää tyytymättömyyttä.


text: Vuonna 1986 tapahtui Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus. Valkovenäläisissä nousi suuttumuksen aalto kun heille selvisi, että valtiovalta ei ollut hoitanut onnettomuuden seurauksia juuri mitenkään. Vasta vuonna 1989 kansalaisille ilmeni, että 70 % radioaktiivisesta laskeumasta oli tullut Valko-Venäjälle. Maan johtoa syytettiin liiasta nöyristelystä Moskovan edessä mikä puolestaan vaaransi kansakunnan oman edun.


text: Kun hallinto selvitteli Tšernobylin skandaalia, oltiin pian kiinni toisen skandaalin selvittelyissä. Mies nimeltä Zjanon Paznjak löysi Kurapatysta, 12 kilometriä Minskistä pohjoiseen, joukkohautoja. Hyvin pian selvisi, että kyseessä oli Stalinin hallintokauden aikana NKVD:n surmaamien valkovenäläisten joukkohautoja. Hallinto yritti selvitellä ja peitellä asiaa ja nimitellä haudat löytänyttä Paznjakia fasistiksi. Tutkimukset osoittivat että surmat oli tehty vuosina 1937–1941 ja arviot Kurapatyssa surmatuista vaihtelevat 100 000–300 000 hengen välillä.


text: Zjanon Paznjak ryhtyi vuonna 1988 perustamaan yhdessä kirjailija Vasil Bykaun kanssa perustamaan uutta kansalaisjärjestöä nimeltä ”Valko-Venäjän martyrologia”, jonka tarkoituksena oli muistaa maansa stalinismin uhreja. Se ei kuitenkaan koskaan noussut yhtä voimakkaaksi kuin Venäjän vastaava Memorial-järjestö. Monet ”kansanvihollisina” aikoinaan tuomittujen vanhempien lapset vaativat oikeudenkäyntiä, jossa vainoojat tuomittaisiin.


text: Valko-Venäjän omaa kulttuuria ja kieltä elvyttämään perustettiin valkovenäläisen humanistin Frantsysk Skarynan nimeä kantava seura vuonna 1989.


text: Taloudessa meni 1980-luvun lopulla vielä suhteellisen hyvin. Valko-Venäjän tehtaiden koneita oli uusittu ja niiden tuotanto meni pääosin vientiin ja muihin neuvostoatasavaltoihin.


text: Kurapatyn joukkohaudat löytänyt Paznjak perusti yhdessä muiden aktivistien kanssa Valko-Venäjän kansanrintaman (BNF). Kansanrintaman tarkoituksena oli painostaa viranomaisia Tšernobylin tuhojen hoitamisessa ja kielikysymyksessä. BNF näytteli merkittävää osaa itsenäistymiskehityksessä. Kansanrintaman toiminta painottui maan pääkaupunkiin Minskiin.


text: Kansanrintama politisoitui ja vuoteen 1990 mennessä se muodosti avoimen vastavoiman kommunisteille. Maaliskuussa 1990 pidettiin Valko-Venäjän korkeimman neuvoston vaalit. Kommunistit saivat enää 86 % prosenttia äänistä loppujen mennessä kansanrintamalle. Kansanrintaman saamat 14 % osoittautuivat kuitenkin tärkeämmiksi, sillä muiden neuvostoliittolaisten kommunistien tavoin olivat myös valkovenäläiset toverit hajallaan ja tuuliajolla.


text: Neuvostoliiton vallankaappausyrityksen johdosta elokuussa 1991 Valko-Venäjän korkein neuvosto kokoontui kansanrintaman pyynnöstä ensimmäiseen erikoisistuntoonsa. Toinen erikoisistunto pidettiin 17.–19. syyskuuta. Siinä päätettiin muuttaa valtion nimi Valko-Venäjän tasavallaksi. Puheenjohtajaksi tuli Stanislav Šuškevitš, joka johti maata vuoteen 1994.


text: Joulukuun 8. päivänä 1991 Valko-Venäjän, Ukrainan ja Venäjän johtajat allekirjoittivat sopimuksen Itsenäisten valtioiden yhteisön IVY:n perustamisesta. Tämä tarkoitti Neuvostoliiton hajoamista. Valko-Venäjä oli nyt itsenäinen valtio.


text: Valko-Venäjän kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri oli käytännössä neuvostotasavallan korkein johtaja.


title: Trobriandsaaret

text: Trobriandsaaret (joskus myös Kiriwinasaaret) on Papua-Uudelle Guinealle kuuluva Tyynenmeren saaristo. Se sijaitsee Milne Bayn maakunnassa Uuden-Guinean itäkärjestä noin 200 kilometriä koilliseen.


title: Trobriandsaaret

text: Koralliatolleista koostuvan saariston pääsaari on Kiriwina, jolla asuu valtaosa saarten noin 12 000 asukkaasta.


title: Trobriandsaaret

text: Muita saaria ovat Kaileuna, Vakuta ja Kitava.


title: Trobriandsaaret

text: Saarilla kasvaa sademetsää, joka luokitellaan omaksi ekoalueekseen. Väestöstä suurin osa elää kylissä perinteisessä omavaraistaloudessa, joka perustuu lähinnä jamssin puutarhaviljelyyn ja kalastukseen.


title: Trobriandsaaret

text: Trobriandsaaret toi eurooppalaisten tietouteen ranskalaisen "Espérance"-aluksen miehistö, joka saapui saarille vuonna 1793. Laivan navigaattori Bruni d’Entrecasteaux nimesi saaret ensimmäisen luutnanttinsa Denis de Trobriandin mukaan.


title: Trobriandsaaret

text: Saarten asukkaat ovat säilyttäneet melko hyvin perinteisen elämäntapansa.


title: Trobriandsaaret

text:
Väestö on pääosin alkuasukkaita, trobriandeja. He puhuvat asstronesialaisiin malaijo-polyneisialaisiin kieliin kuuluvaa kilivilaa (kiriwinaa). Saarten ala on 440 km². Saarilla asuu 12 000 asukasta. Suurin osa asukkaista
asuu suurimmalla saarella Kiriwinassa, jossa on hallituksen asema, Losuia. Kiriwinan ala on 290.5 km².
Muita suuria saaria ovat Kaileuna, Vakuta and Kitava. Lisäksi on yli sata pienempää saarta. Muilla saarilla kuin Kiriwinassa asuu vain satoja asukkaista. Kiriwinassa on 60 kylää. Muissa kolmessa saaressa on vain 8 kylää.


title: Trobriandsaaret

text: Kuuma ja kostea monsuuni-ilmasto, sademetsää.


title: Trobriandsaaret

text:
Trobriandit viljelevät monia kasveja ja pitävät mm sikoja kotieläiminään.
Mutta pääosin robriandien talous perustuu lähinnä jamssin viljelyyn puutarhoissa. Tämä onkin mahdollista Kiriwinassa, jossa sataa ympäri vuoden. Kuivuus on harvinaista, mutta sitä esiintyy kyllin usein aiheuttaakseen pelkoa asukkaissa. Kuivuus tuo nälän. Niinpä jamssia on tarvetta varastoida.
Vettä saadaan kaivoista ja lähteistä. Jamssia viljellään kaskeamalla. Jamssia viljellään omaan käyttöön ja kauppatavaraksi. Jamssin viljely on työlästä. Miehet viljelevät aina varastoitavan kauppatavarajamssin. Kaskettu pelto kestää 3–5 vuotta. Miehet polttavat kasken ja muokkaavat pellon. Naiset kitkevät ja korjaavat sadon. Väestötiheys 100 as/neliömaili, viljellyillä alueilla 130 as/neliömaili. 60 % maasta viljelykelpoista. Kyläpäällikkö ja poppamies valvovat jamssin viljelyä. Rannikolla kalastetaan. Kalaa ja jamssia vaihdetaan kaupassa Kiriwinan etelä- ja pohjoisosan välillä. Muualta tuodaan keramiikkaa ja kivikirveitä. Kaukokauppa on päälliköiden valvonnassa, saarten sisäinen kauppa vapaata. Kaukokaupalla haetaan esimerkiksi savea ja ruokaa huonoina vuosina. Kaukokaupan vaatimat kanootit ovat kalliita.


title: Trobriandsaaret

text: Trobriendien yhteiskunta koostuu matrilineaarisista klaaneista. Suvut ovat joko päällikkösukuja tai tavallista kansaa. Korkein päällikkö on Omarakanan kylässä. Trobriandit tunnetaan simpukankuorilla koristelluista kula-renkaista, jotka kiertävät kylästä toiseen päälliköltä toiselle. Toinen kula-rengas kiertää myötäpäivään, toinen vastapäivään. Jos päälliköllä on monta vaimoa, hän saa näiden sukulaisilta paljon jamssia. Jamssi ei kasva kuivana aikana eikä se myöskään säily muutamaa kuukautta kauempaa niin tämä antaa päällikölle valtaa. Heikko päällikkö ei saa vaimoja, eikä siten jamssia ja valtaa.


title: Trobriandsaaret

text: Seksi aloitetaan melko nuorena, mutta sitä ei osata nimetä lasten syntymisen syyksi. Raskauden uskotaan johtuvan esi-isien hengistä. Miehet ja naiset vaihtavat rakastajaa yhtä usein. Trobriandit syövät useimmiten yksin, koska pähkinän jauhamista lukuun ottamatta seurassa syöminen on tabu.


title: Trobriandsaaret

text:
Dala-ryhmä omistaa maan. Noin kaksi 2–6 kylää on ryhmässä, jonka kesken on avioliittoja. Ryhmän sisällä ei ole sotia. Ryhmän kylät on luokiteltu eriasteiksiksi.
Sotien syinä olivat aikoinaan kiistat viljelymaasta. Monesti sodat kyläryhmien väliillä alkoivat aikoinaan sadonkorjuuaikaan, jolloin päällikön voima tai heikkous näkyi. Nykyäänkin yhteenottoja on, mutta hallitus pyrkii estämään ne. Kun sodat ovat kiellettyjä, trobdiandit pelaavat ne kriketillä, joka on varsinaista krikettiä aggressiivisempi laji.


title: Y-tunnus

text: Y-tunnus eli yritys- ja yhteisötunnus on yrityksen tai yhteisön yksilöimiseen käytetty, viranomaisten myöntämä tunnus. Y-tunnuksia hallinnoidaan Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH) ja verohallinnon yhteisesti ylläpitämässä Yritys- ja yhteisötietojärjestelmässä (YTJ).


title: Y-tunnus

text: Y-tunnus on korvannut verohallinnon aiemmin antamat "liike- ja yhteisötunnukset" eli "LY-tunnukset".


title: Y-tunnus

text: Toisin kuin luonnollisten henkilöiden henkilötunnukset, Y-tunnukset ovat saatavilla täysin julkisesta YTJ:n tietopalvelusta.


title: Y-tunnus

text: Y-tunnus koostuu kahdeksasta numerosta, joista viimeinen on tarkistenumero eli esimerkiksi 1234567-8.


title: Y-tunnus

text: Y-tunnuksen käytöstä ja myöntämisestä säädettiin asetuksella vuonna 2001. Y-tunnus korvaa kaupparekisterinumeron (lyhenne krnro), säätiörekisterinumeron ja LY-tunnuksen yhtenäisellä rekisterinumerolla. Myös rekisteröity yhdistys voi saada Y-tunnuksen, jos se sitä erikseen pyytää. Asetuksen yhteydessä vanhojen yritysten Y-tunnukseksi tuli niiden vanha LY-tunnus.


title: Y-tunnus

text: Yritys tai yhteisö eli juridinen henkilö saa Y-tunnuksen rekisteröityessään ensimmäistä kertaa joko PRH:n kauppa- tai säätiörekisteriin tai verottajan työnantaja-, ALV-velvollisten tai ennakkoperintärekisteriin. Yrityksellä tai yhteisöllä voi olla vain yksi Y-tunnus. Valtion laitoksilla on kuitenkin omat Y-tunnuksensa. Jos yrityksen yhtiömuoto muuttuu laissa määritellyllä tavalla, pysyy Y-tunnus ennallaan.


title: Y-tunnus

text: Yksittäiselle ihmiselle eli luonnolliselle henkilölle annetaan Y-tunnus, jos hän toimii yksityisenä elinkeinonharjoittajana. Tällöin Y-tunnus on henkilökohtainen. Se ei siirry myytäessä liiketoiminta toiselle tai yritysmuodon muuttuessa.


title: Y-tunnus

text: Y-tunnus säilyy myös yritystoiminnan lakatessa sekä luonnollisilla että juridisilla henkilöillä. Yritystoiminnan käynnistyessä mahdollisesti uudelleen otetaan entinen Y-tunnus käyttöön. Konkurssipesälle annetaan kuitenkin oma tunnuksensa.


title: Y-tunnus

text: ALV-numero on kansainvälinen vastine suomalaiselle y-tunnukselle. Sitä tarvitaan Euroopan unionin jäsenmaiden välisessä kaupassa. Y-tunnuksesta saadaan ALV-numero lisäämällä alkuun kirjaimet FI ja jättämällä väliviiva pois.


title: Lanzhou

text: Lanzhou () on Gansun maakunnan pääkaupunki Kiinassa. Lanzhoun väkiluku on 3,616 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 13 271 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee kapeassa jokilaaksossa Keltaisenjoen varrella.


title: Lanzhou

text: Toisinaan ilmanlaatu kaupungissa on niin huono, että Lanshan-vuorta, joka kohoaa kaupungin eteläpuolelta, ei pysty näkemään. Kaupungin sijainti kapeassa jokilaaksossa aiheuttaa sen, että ilma ei pääse helposti vaihtumaan. Lisäksi Lanzhoussa on monia tehtaita ja kaupunki kärsii myös hiekkamyrskyistä, jotka puhaltavat Gobin autiomaasta.


title: Lanzhou

text: Alueen varhaisimmat jäänteet asutuksesta ovat yli 2 000 vuoden takaa Han-dynastian ajalta. Lanzhouta kutsuttiin nimellä Kultainen kaupunki, koska se oli tärkeä pysähdyspaikka Silkkitiellä. Kiinan muuria laajennettiinkin Yumeniin asti, jotta Lanzhou olisi turvattu. Han-dynastian tuhon jälkeen Lanzhou oli monien heimovaltioiden pääkaupunkina. Nykyisen nimensä kaupunki sai Qing-dynastian aikana vuonna 1656.


title: Lanzhou

text: Lanzhou on prefektuuritason kaupunki. Piirikuntatasolla kaupunki jakautui viiteen kaupunkipiiriin ja kolmeen piirikuntaan (2010). Kaupunkiin kuuluu myös lentokentän läheinen erityistalousalue nimeltään "Lanzhoun uusi alue", jossa tasoitetaan vuoria ja jonne rakennetaan uutta teollisuusaluetta.


title: Nenähuuhtelu

text: Nenähuuhtelu on toimenpide, jossa kehonlämpöistä miedosti suolaista vettä kierrätetään nenän väliseinän takaa toisesta sieraimesta sisään ja toisesta ulos. Nenähuuhtelu tehdään nenäkannulla.


title: Nenähuuhtelu

text: Nenähuuhtelua käytetään nenän sivuontelotulehduksen, virusperäisen ylähengitystieinfektion ja allergisen nuhan oireiden helpottamiseen, sekä nenään tai sivuonteloihin kohdistuneen leikkauksen jälkihoitoon. Nenähuuhtelun vaikutusmekanismia ei tunneta tarkasti.


title: Nenähuuhtelu

text: Huuhtelussa käytettyyn puhtaaseen ja kädenlämpöiseen vesijohtoveteen sekoitetaan 0,9–3 prosenttia tavallista ruokasuolaa (natriumkloridia NaCl), esimerkiksi hienokiteistä merisuolaa. Jos huuhteluvesi ei ole kehonlämpöistä, toimenpide tuntuu epämiellyttävältä. Erikoissuolat kuten Pansuola, Seltin, mineraalisuola yms. eivät sovellu nenähuuhteluun. Jodia sisältävä suola ei myöskään sovellu nenähuuhteluun. Liuos syntyy, kun puoleen litraan vettä lisätään 1–2 teelusikallista merisuolaa. Lisäksi voidaan myös lisätä puoli teelusikallista ruokasoodaa, koska isotoninen liuos ärsyttää vähiten limakalvoja.


title: Nenähuuhtelu

text: Nenähuuhtelu tapahtuu yksinkertaisimmillaan ryystämällä vesi kämmenestä sieraimeen ja puhaltamalla pois. Mukavuussyistä käytetään siihen erityisesti suunniteltua "nenäkannua". Lavuaarin päällä kasvot käännetään alaspäin, kannun nokka painetaan toista sierainta vasten ja päätä kallistetaan vastakkaiselle puolelle, jolloin vesi valuu painovoimalla toisesta sieraimesta sisään ja toisesta sieraimesta ulos. Toimenpiteen aikana hengitetään suun kautta. Huuhtelun jälkeen kaikki jäljelle jäänyt vesi poistetaan nenäontelosta pitämällä päätä alaspäin, sulkemalla vuorotellen toinen sierain sormella ja niistämällä kevyesti. Molempien sierainten samanaikaista sulkemista ja voimakasta niistämistä on vältettävä, ettei nenäontelossa paine aja kosteutta vääriin paikkoihin.


title: Nenähuuhtelu

text: Nenähuuhtelu on vanha joogatekniikka (alkuperäiseltä nimeltään Jala Neti), joka on Intiassa yleisesti osa jokapäiväistä henkilökohtaista hygienian hoitoa. Huuhtelu suoritetaan joko aamulla tai illalla muun pesun yhteydessä tai toisinaan myös työpäivän jälkeen, jos henkilö on työskennellyt erityisen likaisissa tai pölyisissä olosuhteissa.


title: Nenähuuhtelu

text: Tapa on yleistymään päin myös länsimaissa lääkäreiden huomattua sen terveyshyödyt. Luontaistuotekaupoista ja apteekeista saa tarkoitukseen sopivia "nenäkannuja", joidenkin valmistajien tuotenimi on "sarvikuono". Kannulla ei varsinaisesti voi yleensä huuhdella poskionteloita, mutta käsittely voi helpottaa myös poskiontelopotilaan vointia.


title: Nenähuuhtelu

text: Vakavia sivuvaikutuksia ei ole todettu. Joskus voi ilmetä nenän limakalvojen kirvelyä, harvoin nenäverenvuotoa. Myös korvien tukkoisuuden tunnetta voi esiintyä.


title: Nenähuuhtelu

text: Yhdysvalloissa keittämättömän hanaveden käyttö nenähuuhtelussa on aiheuttanut altistumisen tappavalle Naegleria fowleri -ameballe. Tartunta on kuitenkin äärimmäisen harvinainen: esimerkiksi Yhdysvalloissa ameba aiheuttaa karkeasti yhden kuolemantapauksen 100 miljoonaa asukasta kohti vuodessa. Naegleria fowleri -ameba elää lämpimissä vesissä eikä sitä tavata pohjoisen viileän ilmaston maissa.


title: Urano Teixeira da Matta Bacellar

text: Urano Teixeira da Matta Bacellar (1947 Bagé – 6. tammikuuta 2006) oli brasilialainen sotilas. Hän palveli Brasilian armeijassa yleten kenraaliluutnantiksi. 1. syyskuuta 2005 hänet valittiin YK:n Haitin rauhanturvaoperaation MINUSTAH:n johtoon, hän seurasi tehtävässä toista brasilialaista Augusto Heleno Ribeiro Pereiraa.


title: Urano Teixeira da Matta Bacellar

text: 7. tammikuuta 2006 Bacellar löydettiin kuolleena hotellihuoneestaan Port-au-Princessa. Bacellarin päässä oli ampumahaava. Brasilian valtiollinen uutistoimisto sanoi Bacellarin olleen "tuliaseonnettomuuden uhri". Myöhemmin samana päivänä YK ja Brasilian viranomaiset kertoivat hänen luultavasti tehneen itsemurhan.


title: Anttila

text: Anttila oli suomalainen vähittäiskaupan yritys, jonka historia juontaa juurensa vuonna 1952 aloittaneeseen postimyyntiyritykseen. Anttila oli keskittynyt vaatteisiin, kosmetiikkaan, kulutuselektroniikkaan ja sisustukseen. Tavaratalojen lisäksi Anttila myi tuotteitaan postimyyntinsä kautta sekä verkkokaupassa.


title: Anttila

text: Vuosina 1976–1996 Anttila kuului Tukolle ja vuosina 1996–2015 Keskolle. Tämän jälkeen Anttilan liiketoimintaa hoiti "Anttila Oy", jonka omistaja oli luxemburgilainen, Saksasta johdettu pääomasijoitusrahasto "4K Invest". Anttila Oy:hyn kuului myös sisustustavarataloketju Kodin1.


title: Anttila

text:
Aiemmin tavarataloissa oli myös ruokaosasto, mutta Anttilan siirtyessä Keskon omistukseen ruokaosastot korvattiin Keskon omilla K-Market- tai K-Supermarket -myymälöillä.
Myös Keskon omistuksesta irtautumisen jälkeen Anttila kuului Keskon kanta-asiakasjärjestelmään, K-Plussaan.


title: Anttila

text: Heinäkuun 19. päivänä 2016 Anttila haettiin ja asetettiin konkurssiin. Viimeinen myymälä suljettiin 10. joulukuuta 2016.


title: Anttila

text: Anttilan tarinan voidaan katsoa alkaneen vuonna 1952, kun Kalle Anttilan (oikealta nimeltään Kaarlo E. Anttila) perustama postimyyntiyritys Postitusliike Solpa aloitti toimintansa. Silloin alkoi ilmestyä tunnettu postimyyntikuvasto "Kuluttajan opas", jonka nimi muuttui myöhemmin "Ostajan oppaaksi". Anttilan esikuvina olivat amerikkalaiset postimyyntiyritykset.


title: Anttila

text: Vuoden kuluttua Solpan perustamisesta, vuonna 1953, perustettiin Kalle Anttila Oy ja vuonna 1954 Suomen ensimmäinen ”alennustavaratalo” Helsingin Sörnäisiin. Tavaratalo Joensuuhun perustettiin vuonna 1957. Tavaratalolle nähtiin tarvetta, koska ostaja halusi tuotteen heti eikä postitse tilattuna.


title: Anttila

text: 1960-luvun alussa avattiin Anttilan myymälä Helsingin Tennispalatsiin. Se oli Anttilan ensimmäinen itsepalvelumyymälä, sitä ennen tavarat ostettiin tiskin takaa. 1960-luvulla perustettiin useita Anttilan tavarataloja, ensimmäisenä Saloon. Asiakkaita saapui tavarataloihin usein kaukaa koko perheen voimin, mikä oli ennennäkemätöntä.


title: Anttila

text: Anttilan tuotteiden laatuun ei aina luotettu, koska tuotteita myytiin niin edullisesti. Anttila kuitenkin osti tuotteensa suoraan tehtailta suurina kertaostoksina ja pystyi näin myymään tuotteen eteenpäin halvalla. Vuonna 1960 postimyynnin liikevaihto oli jo yli puoli miljardia silloista markkaa. 1960-luvulla keskusliikkeet alkoivat boikotoida Anttilaa, jolloin Anttilan kannalta elintärkeäksi muodostui yhtiön oma leninkivalmistamo.


title: Anttila

text: 1970-luvulla Kalle Anttila ryhtyi itse esiintymään yhtiön televisiomainoksissa ja Anttila alkoi nousta taloudellisesti yhä suurempiin lukuihin. 1970-luvulla myös postimyyntiin alettiin panostaa entistä enemmän; esimerkiksi luettelot suurenivat ja tietokoneet otettiin avuksi kaupankäyntiin. Vuonna 1975 myynti oli noussut 56 miljoonan markan lukuihin ja asiakkaita oli 400 000.


title: Anttila

text: Suomen ensimmäinen hypermarketti oli joulukuussa 1970 avattu Anttila-ketjuun kuulunut Raketti Hämeenlinnassa.


title: Anttila

text: Vuonna 1976 Anttila myytiin Tukolle, ja vuonna 1977 tavaratalojen määrä nousi kahteenkymmeneen Anttilan ostettua kuopiolaiselta Saastamoinen Yhtymältä Heps-tavaratalot.


title: Anttila

text: 1980-luvulla Anttila kasvoi entisestään, ja vuonna 1986 Anttilan marketit muuttuivat tavarataloiksi. Uuden ajan Anttila-tavaratalot olivat saaneet alkunsa. Anttila päivitti logonsa, avasi uusia tavarataloja sekä uudisti ja laajensi vanhoja tavarataloja. Merkkituotteiden osuus kasvoi huomattavasti.


title: Anttila

text: Myös 1990-luvun laman aikana Anttila jatkoi voimakasta kasvua. Vuonna 1991 Turun Länsikeskukseen avattiin Kodin Maailma -kodintavaratalo, joka muuttui jonkin ajan kuluttua Anttilan ostettua Kodin Maailman Kodin Ykköseksi, ja vuonna 1992 avattiin toinen Kodin Ykkönen Vantaan Varistoon. Vuonna 1992 alkoi myös postimyynti Viroon.


title: Anttila

text: Anttila siirtyi Keskon omistukseen vuonna 1996, ja vuonna 1998 aloitettiin postimyynti Latviaan. Vuonna 1999 aloitti internetissä toimiva verkkokauppa NetAnttila. Ruoka-Anttilat muutettiin K-supermarketeiksi ja K-marketeiksi, kun Anttila siirtyi Tukolta Keskolle. Osa Ruoka-Anttiloista lopetettiin kokonaan, kuten esimerkiksi Kajaanin Anttilassa.


title: Anttila

text: 2000-luvun alussa avattiin Anttilan tavaratalo Viron Viljandiin.


title: Anttila

text: Vuonna 2006 Anttiloita oli 27 ympäri Suomen, mikä oli neljä vähemmän kuin vuonna 1999. Iisalmen ja Rauman tavaratalot suljettiin vuonna 2000 ja Lohjan, Ravattulan sekä Raision tavaratalot vuonna 2002. Sen jälkeen on avattu uudet tavaratalot Espoon kauppakeskus Selloon 2005, Mikkeliin 2007, Rovaniemelle 2008 sekä Turun kauppakeskus Skanssiin 2009.


title: Anttila

text: 2000-luvulla verkkokauppa mullisti Anttilan markkinat, ja entistä useammat ostivat tavaroita NetAnttilasta. Vuonna 2005 avattiin Viron verkkokauppa ja vuonna 2007 Kodin Ykkönen avasi oman verkkokauppansa. NetAnttila on valittu yhteensä kolme kertaa Suomen luotettavimmaksi verkkokaupaksi.


title: Anttila

text: 2010-luvulla alkoi Anttilan ajautuminen vaikeuksiin, ja Anttila alkoi tehdä huomattavaa tappiota. Vuosina 2014 ja 2015 Kesko lopetti yhteensä kahdeksan Anttilaa. Syyksi kerrottiin kilpailutilanteen kiristyminen ja verkkokaupan kasvu. Muun muassa Turussa toimineet Anttilat lopetettiin, ja pääkaupunkiseudulla Anttiloiden lukumäärä väheni tuntuvasti.


title: Anttila

text: 16. maaliskuuta 2015 Kesko ilmoitti myyneensä "Anttila Oy":n "4K INVEST" -nimiselle pääomasijoittajalle. Kauppa käsitti kaikki jäljelle jääneet Anttila- ja Kodin1 -tavaratalot, kaksi verkkokauppaa (NetAnttila ja Kodin1.com), Viron ja Latvian tytäryhtiöt sekä keskustoiminnot. Kauppahinta oli vain miljoona euroa. 4K INVEST on yritysten uudelleenjärjestelyihin erikoistunut Luxemburgiin rekisteröity pääomasijoitusrahasto, jota johdetaan Saksasta.


title: Anttila

text: Anttila Oy:n liikevaihto vuonna 2014 oli 324 miljoonaa euroa. Se teki 64 miljoonan euron liiketappion ilman kertaluonteisia eriä. Työntekijöitä oli noin 1 500.


title: Anttila

text: Syksyllä 2015 verkkokauppa NetAnttilan nimenmuutoksen myötä nimestä poistettiin Net-etuliite, ja verkkokauppa tunnettiin jatkossa yksinkertaisesti Anttilana. Anttila päätti modernisoida konseptinsa ja lisätä tuotevalikoimaansa useita kansainvälisiä tavaramerkkejä. Samoihin aikoihin Anttila palasi jälleen Espoon kauppakeskus Selloon, ja vielä vuoden 2016 alkupoliskolla Anttila avasi uuden tavaratalon Tornion Rajalla-kauppakeskukseen sekä palasi jälleen Turkuun ja noin 14 vuoden tauon jälkeen Lohjalle. Lisäksi Vantaan Tammistoon avattiin Anttila Outlet -myymälä. Vuoden 2015 lopulla lopetettiin myös Viron Viljandin Anttila-tavaratalo.


title: Anttila

text: Heinäkuun 19. päivänä 2016 Anttila haettiin ja asetettiin yllättäen konkurssiin. Anttilan tappiokierre ei katkennut 4K INVESTin omistuksessa. Vuonna 2015 Anttila teki yhä 54 miljoonan euron liiketappiota 246 miljoonan euron liikevaihdolla. 27. heinäkuuta 2016 aloitettiin Anttilan konkurssialennusmyynnit, jotka olivat tuottaneet tavarataloihin suuria väenryntäyksiä ja pitkiä jonoja. Vuonna 1988 avattu Kampin eli Graniittitalon Anttila Helsingissä suljettiin lopullisesti 25. syyskuuta 2016. Ketjun viimeinen tavaratalo, Helsingin Itiksen Anttila, suljettiin 10. joulukuuta 2016.


title: Anttila

text: Anttilan mentyä konkurssiin heinäkuussa 2016 Suomessa oli 28 Anttila-tavarataloa, joista yksi oli Anttila Outlet -myymälä. Tavaratalot sijaitsivat yleensä joko kaupunkien keskustoissa tai kauppakeskusten yhteydessä.Anttila Outlet oli myymäläkonsepti, jonka toimintakonseptina oli myydä vaihtuvia eriä, valikoimasta poistuvia tuotteita ja tasarahatarjouksia edullisempaan hintaan. Anttila Outletin ostokset eivät kerryttäneet K-Plussa-pisteitä. Anttilan mentyä konkurssiin toiminnassa oli vain yksi Anttila Outlet -myymälä, joka sijaitsee Vantaan Tammistossa. Ensimmäinen Anttila Outlet toimi Lappeenrannassa vuonna 2014 ennen uuden Anttila-tavaratalon avaamista. Anttila Outlet on toiminut myös Espoon kauppakeskus Sellossa ja Torniossa ennen varsinaisen Anttila-tavaratalon avaamista.


title: Anttila

text: Marraskuussa 2008 Vihdin Nummelaan avattiin Anttila Store, joka oli ainoa laatuaan. Anttila Storessa oli suuri sesonkialue StoreTori, jossa tuotetarjonta vaihtui kuukausittain. Lisäksi pysyvinä osastoina olivat kosmetiikkaosasto ja musiikki-, elokuva-, peli-, viihde-elektroniikka- ja tietotekniikkaosasto eli TopTen. Myymälässä panostettiin erityisesti ajankohtaisuuteen, visuaalisuuteen sekä asiakaspalveluun. Sittemmin liikkeen konsepti vaihdettiin vastaamaan uutta Anttila Kotia.


title: Anttila

text: Hämeenlinnan Tiiriössä toimi vuosina 2011-2014 myyntipinta-alaltaan pienempi kodin tarvikkeisiin sekä sisustukseen keskittyvä Anttila -Koti myymälä. Saman konseptin myymälä on toiminut myös Vihdin Nummelassa, mutta se lopetettiin jo vuoden 2013 alussa kannattamattomuuden takia.


title: Anttila

text: Anttila myi tavarataloissaan muun muassa seuraavien tuoteryhmien tuotteita:


title: Njassamaa

text: Njassamaa tai Njassamaan protektoraatti oli Britannian protektoraatti Afrikassa, joka perustettiin vuonna 1907 kun aikaisempi Brittiläisen Keski-Afrikan protektoraatti muutti nimeänsä. Vuosien 1953 ja 1963 välillä Njassamaa oli osa Rhodesian ja Njassamaan liittovaltiota. Kun liittovaltio purettiin, Njassamaa itsenäistyi Britanniasta 6. heinäkuuta 1964 ja nimettiin uudelleen Malawiksi.


title: Adelaide Ferreira

text: Adelaide Ferreira (s. 23. syyskuuta 1959 Milde, Alcanena) on portugalilainen laulaja. Hän aloitti uransa 1970-luvun lopulla ja hänen varhaisimpiin hitteihinsä kuuluu muun muassa "Baby suicida". Vuonna 1985 Ferreira edusti Portugalia Euroviisuissa laululla "Penso em ti (eu sei)".


title: Limoges

text: Limoges [limɔʒ] on 136 539 asukkaan (2006) kaupunki Keski-Ranskassa Haute-Viennen departementissa Limousinin alueella ("région"), jonka pääkaupunki Limoges on. Limogesin metropolialueella asuu yhteensä yli 260 000 asukasta.


title: Limoges

text: Kaupunki on kuuluisa posliiniteollisuudestaan, joka on syntynyt alueen suurten kaoliinivarojen myötä. Limogesissa on myös paljon jalkine- ja autoteollisuutta, ja alueella louhitaan uraania.


title: Limoges

text: Limoges sijaitsee Keski-Ranskan ylängön länsilaidalla noin 150 kilometrin päässä Atlantin valtamerestä. Ilmasto on merellinen ja vuorten takia sademäärä on jopa 910 mm vuodessa. Kaupungin läpi virtaa Vienne-joki. Junamatka Pariisiin kestää noin kolme tuntia.


title: Limoges

text: Kaupungin perustivat roomalaiset vuonna 10 eaa. nimellä "Augustoritum". Keisari Augustus teki kaupungista lemoviikkien pääkaupungin. Paikka valittiin, koska se sijaitsi Välimeren ja Bretagnen rannikot yhdistävän tien sekä Lyonin (Lugdunum) ja Saintesin (Mediolanum) yhdistävän reittien risteyksessä. Kaupungissa on roomalaisten ensimmäisellä vuosisadalla rakentaman amfiteatterin sekä toisella vuosisadalla rakennetun kylpylän rauniot. 200-luvun loppupuolella asukkaat vähitellen hylkäsivät kaupungin germaanien hyökkäysten takia.


title: Limoges

text: 1000-luvun alkupuolella Augustoritum oli jakaantunut kahteen osaan, kaupunkiin ("cité") ja linnaan. Kaupunki tuhoutui hyökkäyksessä vuonna 1370. Keskiajalla linnan ympärille kohosi esikaupunkeja.


title: Limoges

text: Cité yhdistettiin linnan alueeseen 1792 ja kaupunki otti nimekseen Limoges. Ranskan suuri vallankumous sai Limogesissa paljon kannatusta ja vuonna 1792 Saint-Martialin luostari tuhottiin kuudessa päivässä. 1700-luvun lopulla kaupunkiin syntyi posliini- ja emaliteollisuutta. Teollisuus synnytti kaupunkiin myös Ranskan ensimmäisen ammattiyhdistysliikkeen vuonna 1895.


title: Rawalpindi

text: Rawalpindi (pandžabiksi ja ) on miljoonakaupunki Pakistanissa Punjabin osavaltiossa lähellä maan pääkaupunkia Islamabadia. Siellä sijaitsee Pakistanin armeijan esikunta. Rawalpindi oli myös Pakistanin pääkaupunki 1960-luvulla, kun Islamabadia rakennettiin.


title: Rawalpindi

text: Viimeisin väestönlaskenta pidettiin 1998, jolloin kaupungissa oli 1,4 miljoonaa asukasta. Vuonna 2010 arvioitiin, että itse kaupungissa oli lähes kaksi miljoonaa, ja sen suurkaupunkialueella 3,5 miljoonaa asukasta.


title: Rawalpindi

text: Rawalpindin seutu on ollut asuttu esihistoriallisista ajoista asti ja siellä tiedetään olleen kukoistava buddhalainen kaupunki. Brittien tullessa alueelle Rawalpindissä oli sikhien varuskunta ja sen suojaama vilkas kauppapaikka. Britit valloittivat sen 1849, ja rakensivat sinne siirtomaatyylisen kaupunginosan Canttin ja kesähuviloita vuorille kaupungin ulkopuolelle.


title: Rawalpindi

text: Benazir Bhutto murhattiin Rawalpindissä vaalikampanjansa aikana 2007.


title: Rawalpindi

text: Rawalpindin ja Islamabadin arvellaan kasvavan tulevaisuudessa yhteen suureksi metropolialueeksi. Niiden luonne on kuitenkin hyvin erilainen: Islamabad on 1900-luvun suorakulmainen, suunniteltu kaupunki leveine puistokatuineen kun taas Rawalpindi on kasvanut orgaanisesti pikkukylästä vilkkaaksi risteyspaikaksi 1800-luvulla.


title: Rawalpindi

text: Rawalpindin rautatieasemalta on yhteys maan muihin suuriin kaupunkeihin, kuten Lahoreen ja Karachiin. Benazir Bhutton kansainvälinen lentoasema sijaitsee kaupungin lähellä. Lentoasemalta lennetään kotimaan ja ulkomaan reittilentoja. Rawalpindin linja-autoasemalta lähtee myös pitkän matkan vuoroja esimerkiksi Peshawariin ja Lahoreen.


title: Laura Pausini

text: Laura Pausini (s. 16. toukokuuta 1974 Faenza, Ravenna, Italia) on italialainen pop/rock laulaja-lauluntekijä.


title: Laura Pausini

text: Pausini syntyi Faenzassa ja vietti lapsuutensa Solarolossa. Hän alkoi laulaa isänsä kanssa paikallisissa baareissa kahdeksan vuoden iässä. Pausini voitti vuonna 1993 San Remon musiikkifestivaalien nuorten kategorian laulullaan "La Solitudine" ("Yksinäisyys"), josta on sittemmin tullut yksi italialaisen musiikin suurimmista klassikoista. Ensimmäinen albumi Laura Pausini julkaistiin samana keväänä.


title: Laura Pausini

text: Vuonna 1994 Laura palasi San Remoon uudella kappaleellaan "Strani Amori". Kappale oli yksi myöhemmin samana vuonna julkaistun toisen italiankielisen albumin "Laura" kappaleista.


title: Laura Pausini

text: Hän on levyttänyt musiikkia italiaksi, espanjaksi, portugaliksi, ranskaksi ja englanniksi. Vuodesta 1996 lähtien kaikille italiankielisille albumeille on levytetty espanjankielinen vastine. Maailmanlaajuisesti Pausinin levyjä on myyty yli 70 miljoonaa kappaletta.


title: Laura Pausini

text: Pausini on uransa aikana voittanut yhden Grammy-palkinnon sekä useita Latin Grammy -palkintoja. Hän oli vuonna 2007 ensimmäinen nainen, joka esiintyi kuuluisalla San Siron stadionilla Milanossa.


title: Laura Pausini

text: Pausini on haluttu duettokumppani ja yhteisiä lauluja löytyykin jo mm. Andrea Bocellin, Kylie Minoguen, James Bluntin, Luciano Pavarottin, Gianna Nanninin, Miguel Bosén, Juanesin, Thalian ja Luis Fonsin kanssa.


title: Heinrich Harrer

text: Heinrich Harrer (6. heinäkuuta 1912 – 7. tammikuuta 2006) oli itävaltalainen vuorikiipeilijä, urheilija, maantieteilijä ja kirjailija. Harrerin vuonna 1952 julkaisemasta teoksesta "Seitsemän vuotta Tiibetissä" tehtiin vuonna 1997 samanniminen elokuva.


title: Heinrich Harrer

text: Heinrich Harrer syntyi 6. heinäkuuta 1912 Hüttenbergissä Itävallassa Sankt Veit an der Glanin piirissä Kärntenin osavaltiossa postivirkailijan perheeseen. Harrer oli perheen neljästä lapsesta vanhin. Hänen isänsä taisteli ja haavoittui ensimmäisessä maailmansodassa. Harrerin isä oli sosiaalidemokraattisen puolueen jäsen ja Harrer liittyi 11-vuotiaana Lasten Ystävät-järjestöön, joka järjesti muun muassa ammattikoulutusta ja metsäpatikointeja viikonloppuisin. Tämän jälkeen hän liittyi Saksan voimisteluseuraan, jossa hän oli nuorisojäsenenä vuoteen 1927, jolloin perhe muutti Graziin. Harrer aloitti peruskoulun Bruck an der Murissa 6-vuotiaana. Tämän jälkeen hän kävi neljä vuotta yläkoulua (Realschule), jossa hän kiinnostui maantieteestä.


title: Heinrich Harrer

text: Harrer opiskeli vuosina 1933–1938 Grazin yliopistossa maantiedettä. Harrer liittyi yliopiston opiskelijajärjestöihin, joissa oli pääasiassa kansallissosialisteja. Harrerin piti osallistua alppihiihtoon Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisissa vuonna 1936, mutta Itävallan alppihiihtojoukkue päätti boikotoida tapahtumaa, koska siellä osallistui ammattilaisia, mikä oli vastoin sääntöjä, joten Harrer ei osallistunut.


title: Heinrich Harrer

text: Harrer oli mukana neljän hengen retkikunnassa, joka ensimmäisenä kiipesi Eiger-vuoren pahamaineisen pohjoisseinämän Sveitsin Alpeilla 24. heinäkuuta vuonna 1938. Saavutuksesta uutisoitiin ympäri maailmaa.