title: Mansaaren TT-ajot

text: Mansaaren TT-ajot ("Isle of Man Tourist Trophy") on vuosittainen Mansaarella ajettava maailman vanhin moottoripyörien kilpailu.


title: Mansaaren TT-ajot

text: Kilpailu ajettiin ensimmäisen kerran vuonna 1904 autokilpailuna, ja vuodesta 1907 mukana ovat olleet ainoastaan moottoripyörät. Siitä lähtien kilpailut on ajettu joka vuosi lukuun ottamatta maailmansotien vuosia ja vuotta 2001, jolloin ne peruttiin suu- ja sorkkatautiepidemian vuoksi. Vuosina 1949–1975 ajot kuuluivat osakilpailuna MM-sarjaan.


title: Mansaaren TT-ajot

text: Perinteisesti Mansaaren ajot on järjestetty touko–kesäkuun vaihteessa. Menestyksekkäimpiä kuljettajia ovat ajot 26 kertaa eri luokissa vuosien 1977–2000 välillä voittanut Joey Dunlop ja 23 voittoa ajanut John McGuinness sekä 16 voittoa sivuvaunuluokassa kerännyt Dave Molyneux.


title: Mansaaren TT-ajot

text: Mansaaren ajot kilpaillaan 60,3 kilometrin mittaisella "Mountain Circuit" -katuradalla, joka kulkee saaren pääkaupungista Douglasista saaren poikki Balligiin, missä se kääntyy Kirk Michaelin kautta Ramseyhin ja sieltä etelään kohti nummia ja aina 400 metrin korkeuteen Snaefell-vuorelle, mistä kierros päättyy takaisin Douglasiin.


title: Mansaaren TT-ajot

text: Radalla on 264 mutkaa, joista suurimmassa osassa näkyvyyttä peittävät joko puut, pensaat, korkeuserot, maanpengermät, rakennukset tai kiviaidat ja -muurit. Suurin osa radan päällysteasfaltista on heikkokuntoista, ja pinta on monin paikoin todella kuoppainen ja likainen.


title: Mansaaren TT-ajot

text: Kierrosennätys on vuodelta 2015 John McGuinnessin nimissä 17.03,567 (keskinopeus 213,562 km/h).


title: Mansaaren TT-ajot

text: Turva-alueita ei ole ja rata kiertää monissa paikoissa kiviaitojen ja talojen välissä, valotolpat ja sähköpylväät on peitetty heinäpaalein. Useimmiten kilpapyörillä on vauhtia kuitenkin 200-300 km/h, joten kilpailijoiden turvallisuus on usein kyseenalainen. Vuodesta 1904 lähtien tapahtumassa on kuollut 257 (vuoden 2018 kesäkuuhun mennessä) kilpailijaa, joista suurin osa kuitenkin aloittelijoille tarkoitetussa, syksyisin ajettavassa Manx GrandPrix'ssa. Silti lähes joka vuosi myös ammattilaisille tarkoitetussa varsinaisessa TT-kilpailussa kuolee ihmisiä. Vuonna 2010 uusiseelantilainen moottoripyöräilijä Paul Dobbs kuoli Ballagareyn osuudella osallistuessaan Supersport-luokassa neljän kierroksen kilpailuun.


title: Mansaaren TT-ajot

text: Kuolemantapauksien sattuessa ajoja ei ole tapana keskeyttää. Esimerkiksi vuonna 2005 harjoituksissa ulos ajanut ja onnettomuudessa surmansa saanut ruotsalainen Joakim Karlsson makasi ruumispussissa läheisen omakotitalon pihalla harjoitusten päättymiseen saakka. Myös kilpailuissa sattuu usein tilanteita, joissa vakavasti loukkaantunut radalta suistunut kuljettaja makaa radan varressa kilpailun yhä jatkuessa.


title: Mansaaren TT-ajot

text: Kuolemantapaukset eivät rajoitu ainoastaan kilpailujen yhteyteen. Erityisesti ns. "Mad Sunday" ("hullu sunnuntai") vie joka vuosi hengen useilta amatöörimoottoripyöräilijöiltä. Kyseisenä sunnuntaina osa tavallisesti kaksisuuntaista rataa on muutettu yksisuuntaiseksi ja jokainen saa ajaa osuudella nopeusrajoitusten mukaisesti. Myös kaikkina muina päivinä kuolee tai loukkaantuu keskimäärin yksi moottoripyöräilijä.


title: Langaton tekniikka

text: Langaton tekniikka viittaa kaikenlaiseen langattomaan tiedonsiirtoon. Tyypillisiä käyttökohteita ovat matkapuhelimet, kämmenmikrot ja langattomat lähiverkot. Myös langaton hiiri, näppäimistö ja satelliittitelevisio ovat langatonta tekniikkaa. Masto tai muu korkean sijainnin tarjoava alusta voi olla tehty pelkästään tai pääasiassa langatonta viestintää varten.Vuoden 2011 alussa yhdysvaltalainen Reviews of Environmental Health-lehti siteerasi mm. ruotsalaisen Karoliinisen instituutin ja Jerusalemin heprealaisen yliopiston arvioita, joiden mukaan nykyiset sähkömagneettisen säteilyn turvallisuuden mittausmenetelmät ovat riittämättömiä ja nykyiset langattomat teknologiat voivat asettaa miljardeja ihmisiä uhanalaisiksi biologisille vaurioille.


Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla on vuonna 1990 julkaistu 14. Uuno Turhapuro -elokuva. Juonellisesti se sijoittuu aikaan ennen sarjan muita elokuvia. Tekijät ovat tosin käyttäneet taiteellista vapautta ja ajoittaneet tapahtumat valmistumisvuoteen, mikä ilmenee esimerkiksi vaatetuksesta, autoista ja puheenparresta. Lisäksi Uuno käy tässä elokuvassa peruskoulua, kun aikaisemmissa elokuvissa Uunon opettajaa sanottiin kansakoulun opettajaksi. Elokuva keräsi teattereihin katsojia odotettua vähemmän, vain noin 252 000 katsojaa. Tästä huolimatta elokuva oli vuoden 1990 katsotuin kotimainen elokuva. Elokuva on 1970-luvun Uuno-elokuvia lukuun ottamatta ainoa, jossa ei nähdä Elli Castrénin esittämää Tuuran sihteeriä Unelma Säleikköä, sillä tarinan juoni ei sallinut hänen mukanaoloaan.


title: Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla

text: Elokuva alkaa Hugo Turhapuron rakennellessa kartanoaan. Kuulemma hänen tuleva poikansa, johtaja Uuno Turhapuro vaatii paljon tilaa ja hienot puitteet elämälleen. Seuraavaksi valitaan Uunolle äiti, joka on joko Tyyne tai Helsingin elämään kyllästynyt Gunhild Donnersdotter. Vastasyntynyt johtaja Uuno Turhapuro jätetään Hugo Turhapuron oven eteen ja äidin henkilöllisyys jää hieman hämäräksi.


text: Uuno Turhapuron täytettyä kahdeksantoista vuotta kartanon rakentaminen on yhä samassa vaiheessa kuin ennen hänen syntymäänsä, eli muutama lauta pystyssä. Teorian tasolla projekti toki etenee vinhaa vauhtia. Uunon tyttöystävä Iita on ikäihminen, syntynyt jo Venäjän vallan aikana.


text: Sörsselssön ja Härski Hartikainen ovat jo tässä vaiheessa Uunon hyviä ystäviä. Hehkeitä ja kurvikkaita naisia vilisee Spede-filmien tapaan, mutta Uuno ei tunnu ymmärtävän mitään naisten päälle, ainakaan vielä.


text: Kesänaapureina esiintyy vuorineuvos Tuura perheineen.


text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen sanoo ”poikamiesvuosia” hauskemmaksi kuin useimmat Uuno-elokuvat ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Uuno Turhapuro herra Helsingin herra

text: Uuno Turhapuro herra Helsingin herra on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut 15. Uuno Turhapuro -elokuva. Spede Pasanen vastasi elokuvan tuotannosta ja käsikirjoituksesta. Ohjaajaksi palasi viiden vuoden tauon jälkeen Ere Kokkonen. Elokuva oli vuoden 1991 katsotuin Suomessa, katsojia oli 383 706. Elokuva aloittaa eräänlaisen Presidentti-trilogian, jonka jatko-osat ovat seuraavana vuonna valmistunut Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti sekä vuonna 1993 ilmestynyt Uuno Turhapuron poika.


title: Uuno Turhapuro herra Helsingin herra

text: Uuno toimii elokuvassa presidenttiehdokas Pentti Tömisevän kampanjapäällikkönä, mutta päätyykin lopulta itse presidentiksi.


title: Uuno Turhapuro herra Helsingin herra

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Helsingin herra" saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti on vuonna 1992 valmistunut 16. Uuno Turhapuro -elokuva. Se oli vuoden 1992 katsotuin suomalainen elokuva. Elokuvateattereissa sen näki 283 118 katsojaa.


title: Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti

text: Elokuvan tuotantokustannukset olivat noin 4 800 000 markkaa. Suomen elokuvasäätiö antoi elokuvalle tukea 1 500 000 markkaa. Elokuvasta jäi tekijöille 9 000 markkaa voittoa.


text: Elokuvan alussa nähdään useita kohtauksia aiemmista Turhapuro-elokuvista Jörn Donnerin kommentoimana. Leikkausvaiheessa elokuvan loppu muutettiin poistamalla kohtaus, jossa Tuura onnistuu juoksuttamaan Uunoa omaksi edukseen.


text: Spede järjesti keväällä 1992 elokuvatyttö-kilpailun, jonka voittaja Pia Nolvi sekä "perintöprinsessat" Teija Kurhi, Kristiina Telenius ja Terhi Hiilinen (nyk. Alanya) esittivät elokuvassa presidentin sihteereitä.


text: Aikalaisarvosteluissa elokuvaa pidettiin muihin Turhapuro-filmeihin verrattuna keskinkertaisena. Myöhemmässä arviossa todetaan, että ohjauksessa keskitytään Uunon laiskuuden sijasta yhteiskunnallisten teemojen ympärille, eikä sketsejä selitetä liiaksi.


text: Uuno Turhapurosta on tullut Suomen presidentti. Uuno vaatii ministereitä käyttämään ilonaamareita ja nimittää uuteen hallitukseen isäukkonsa, Härski Hartikaisen, Sörsselsönin ja muut kotikylänsä henkilöt. Uutisissa kerrotaan, että Ruotsin kuningaspari matkustaa valtiovierailulle Norjaan, ja Uuno tajuaa, ettei Suomi ole kuningaskunta toisin kuin muut pohjoismaat. Virheen voi korjata vain tekemällä Suomesta kuningaskunnan. Uuno pyytää Sörsselsöniä ruotsin kielen taitoisena soittamaan Ruotsin kuningasparille ja kutsumaan heidät Suomeen, jotta Uuno voi ottaa mallia kuninkaallisista. Uuno ehdottaa kuningas Kaarle Kustaalle vaimojen vaihtoa, ja kuninkaasta se on hyvä ajatus. Kansalaiset kannattavat Suomen muuttamista kuningaskunnaksi ja teiden ja ostoskeskusten nimiä muutetaan Uunon mukaan, ja hän saa näköispatsaan. Juuri, kun Suomesta on tulossa kuningaskunta, Uunon lääkäri ilmoittaa, että tämän tulee jättää virkansa vähäksi aikaa. Uuno pyytää entistä presidenttiä Mauno Koivistoa ottamaan presidentin viran, koska kuninkaan kiireinen elämä ei sittenkään sovi hänelle.


text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Olavi Similä sanoo elokuvan olevan kaikilta osatekijöiltään tavallisen surkeata Uuno-tasoa ja antaa sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Kulmamitta

text: Kulmamitta voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Suora kulma

text: Suora kulma on geometriassa sellainen kulma, joka on yhtä suuri kuin sen kumpi tahansa vieruskulma. Suoran kulman suuruus on neljäsosa täydestä kulmasta tai puolet oikokulmasta eli 90°. Se on tärkein arjessa käytettävä kulma. Janojen kohtisuoruus on synonyymi sille, että janojen väliset kulmat ovat suoria. Suomalainen sanonta ""suora kulma"" viitannee "olemiseen pystyssä" eli "seistä suorassa".


title: Suora kulma

text: Suora kulma on


title: Suora kulma

text:
Suoran kulman merkitseminen tasolle käyttämällä vain viivainta ja harppia oli aiemmin tärkeä käytännön taito. Suoran kulman konstruoimiseksi tunnetaan runsaasti erilaisia menetelmiä. Seuraavassa on muutama menetelmä.
Käsityön ammattilaisilla on käytössään monia työkaluja suoran kulman määrittämiseksi. Tunnetuin on suorakulma, jolla voidaan merkitä tai tarkistaa kulman suoruus. Myös normaalin merkitsemiseen on käytössä sekä asteikolla varustettuja mittalevyjä että optisia välineitä. Uusimmat laitteet osoittavat kohtisuoruuden laser säteellä.
Ei ole tietoa siitä, koska suora kulma on opittu mittaamaan, sillä jo ensimmäisillä kirjoitettua tietoa jälkeensä jättäneillä kansoilla tiedetään tämä taito jo olleen. Yksinkertaisin keino muodostaa suora kulma perustui painovoimaan: luotinarun ja vesivaa'an välinen kulma on suora. Toinen yleisesti tunnettu keino muodostaa suora kulma vakatasossa oli käyttää narua, johon oli solmittu tasavälein 13 solmua. Kun tämä naru pingotettiin kolmioksi, jonka sivuiksi asetettiin kolme, neljä ja viisi solmuväliä, saatiin suorakulmainen kolmio. Tämä sääntö tunnetaan yhtenä numerokolmikkona, joka toteuttaa Pythagoraan lauseen.


title: Suora kulma

text: Laajalti tunnetussa oppikirjassaan Alkeet Euklides määrittelee kirjassa I määritelmässä 10 kohtisuorat suorat ja määritelmässä 4, että kaikki suorat kulmat ovat yhtä suuret. Määritelmissä 11 ja 12 nimeää hän terävät kulmat suoraa kulmaa pienemmiksi ja tylpät suuremmiksi.


title: Suora kulma

text: Muita kulman nimityksiä: nollakulma, terävä kulma, tylppä kulma, kovera kulma, oikokulma, kupera kulma ja täysi kulma.


title: Nordmalingin kunta

text: Nordmalingin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Nordmaling.


title: Nordmalingin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 229,59 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 060 henkeä (31.12.2015).


title: Nordmalingin kunta

text: Kunnassa sijaitsevat 1700-luvulta peräisin olevat Olofsforsin ruukki ja Hörneforsin ruukkialue. Nordmalingissa järjestetään pohjoismaiset barokkimusiikkifestivaalit joka toinen vuosi. Rakenteilla oleva uusi rautatieosuus, Botniabanan, kulkee Nordmalingin kautta.


title: Nordmalingin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 43,83 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Nordmalingin kunta

text: Vuonna 1863 Nordmalingin pitäjästä perustettiin Nordmalingin maalaiskunta. Vuonna 1914 osa Nordmalingin ja Uumajan maalaiskunnista erotettiin uudeksi Hörneforsin maalaiskunnaksi. Vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa kunnan rajat eivät muuttuneet. Nykyinen Nordmalingin kunta muodostettiin Nordmalingin maalaiskunnasta ilman aluemuutoksia.


title: Nordmalingin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 112 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 115 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Nordmalingin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 173 161 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 72 000 kruunua.


title: Nordmalingin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Nordmalingin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Nordmalingin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 52,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 341 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Nordmalingin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Nordmalingin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Nordmalingin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Levar on sittemmin kasvanut yhteen Nordmalingin taajaman kanssa.


title: Nordmalingin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Nordmalingin kunta

text: Bredvik, Järnäs, Järnäsklubb, Kråken, Öre


title: Nordmalingin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nordmalingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Nordmalingin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Nordmalingin piiri.


title: Nordmalingin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Nordmalingin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Moon Child

text: Moon Child on Suomessa julkaisematon japanilainen elokuva vuodelta 2003, jonka pääosissa nähdään muun muassa j-rocktähdet Camui Gackt (ex-Malice Mizer) ja HYDE (L'Arc~en~Ciel). Elokuva sijoittuu synkkäsävyiseen lähitulevaisuuteen, ja sen pääjuonen muodostaa yakuza-tyylinen toiminta höystettynä romantiikalla ja vampyyreillä.


title: Moon Child

text: Sho on orpo, joka elää Mallepan ankarilla kaduilla isoveljensä Shinjin ja ystävänsä Toshin kanssa. Eräänä päivänä pojat varastavat eräältä mieheltä täynnä rahaa olevan salkun, ja paettuaan takaisin piilopaikkaansa ränsistyneeseen rakennukseen Sho löytää varjossa lojuvan miehen. Hän pelastaa miehen auringonvalolta, joka saa tämän käden savuamaan, vieden hänet syvemmälle rakennuksen uumeniin. Kiinalainen mies, jonka rahat pojat varastivat, löytää kuitenkin heidän piilopaikkansa, ja saapuu paikalle juuri kun Toshi ja Shinji ovat saaneet avattua salkun. Toshi pakenee, ja kiinalaismies ampuu Shinjia jalkaan, aiheuttaen tälle elinikäisen vamman, käskien sen jälkeen Shon hakemaan paenneen ystävänsä. Kun Sho juoksee huhuilemassa kadonneen Toshin perään, kuuluu takaa karmaiseva huuto; orpopojan auringonvalosa pelastama mies onkin vampyyri, Kei.


title: Moon Child

text: Sho ja Kei ystävystyvät, ja taistelevat yhdessä Toshin kanssa paremmasta elannosta. Toshi työskentelee Happy Pizza -nimisessä pizzeriassa, ja vie huumaavia pizzoja sovittuun paikkaan, jonka jälkeen Sho ja Kei hoitavat homman loppuun ryöstämällä rahat. Shinjillä on kalakauppa, mutta hän käyttää päivänsä paremmin pilvenpoltteluun.


title: Moon Child

text: Eräällä ryöstökeikallaan Sho ja Kei kohtaavat Sonin, taiwanilaisen miehen, joka on tullut kostamaan mykän siskonsa Yi-Chen puolesta tämän raiskanneille miehille. Sho, Kei ja Son liittoutuvat taistelussa, ja niin heistä sekä Toshista ja Yi-Chestä muodostuu viisikko, jonka päivät näyttävät hetken aikaa onnellisilta. Mutta Mallepan kadut ovat liian raa'at, ja etnisten ryhmien muodostamien jengien välisiltä taisteluilta on mahdotonta välttyä, jos tahtoo nousta nokkimisjärjestyksessä ylöspäin.


title: Norsjön kunta

text: Norsjön kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Norsjö.


title: Norsjön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 739,15 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 4 176 henkeä (31.12.2015).


title: Norsjön kunta

text: Kunta sijaitsee 80 kilometrin päässä Skellefteåsta luoteeseen.


title: Norsjön kunta

text: Nähtävyyksiä kunnassa ovat rakennusmuseot ja taidemuseo. Palveluja kunta tarjoaa esimerkiksi kirjaston, erilaisia urheiluhalleja, vanhustenhoitoa, musiikkikoulun ja tavallista peruskoulutusta lapsille ja nuorille lukiotasolle asti.


title: Norsjön kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 9,19 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Norsjön kunta

text: Norsjön pitäjä erotettiin vuonna 1834 Skellefteån pitäjästä. Pitäjästä perustettiin Norsjön maalaiskunta vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Kuntaan perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: Norsjö vuonna 1935 ja Bastuträsk vuonna 1936. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia kunnan rajoihin, mutta taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin. Vuonna 1971 maalaiskunta muutettiin Norsjön kunnaksi. Vuonna 1974 Norsjöhön liitettiin Malån kunta. Vuonna 1983 Malån kunta perustettiin kuitenkin uudelleen entisine rajoineen.


title: Norsjön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 49 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Norsjön kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 51 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Norsjön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 692 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 71 000 kruunua.


title: Norsjön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Norsjön kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Norsjön kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 56,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 861 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Norsjön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Norsjön kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Norsjön kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Norsjön kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Norsjön kunta

text: Böle, Finnäs, Finnliden, Fromheden, Gissträsk, Granliden, Kusfors, Kvammarn, Kvavisträsk, Lidträsk, Lillholmträsk, Mensträsk, Östra Högkulla, Petiknäs, Raggsjö, Risberg, Rålund, Rörträsk, Tallheden


title: Norsjön kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Norsjön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Malån kunta sisältyy Norsjön tuloksiin vuosina 1973–1979.


title: Norsjön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Norsjön piiri.


title: Norsjön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Norsjön kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: LAZ

text: LAZ (, "Lvivsky avtomobilny zavod") on ukrainalainen automerkki. LAZ tekee ennen kaikkea raskasta kalustoa, linja-autoja ja kuorma-autoja.


title: Robertsforsin kunta

text: Robertsforsin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Robertsfors.


title: Robertsforsin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 292,32 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 771 henkeä (31.12.2015).


title: Robertsforsin kunta

text: Kunnan väestö on vähenemään päin. Kunnanvaltuustossa on 31 jäsentä.


title: Robertsforsin kunta

text: Kunnassa on monipuolista teollisuutta, kuten valimo, keramiikka ja harvinaista timanttiteollisuutta. Kunnassa sijaitsee myös Ruotsin pohjoisin lasitehdas Madam Glas ja vanha Robertsforsin ruukki. Kunnallisia palveluja tarjolla on kirjasto, terveys- ja päivähoitopalveluita, neljä alakoulua, yläkoulu ja lukio. Kirkkojen ja ruukin museon lisäksi on kunnassa on nähtävyyksinä mm. luonnonsuojelualueita ja maatalouteen liittyviä museoita.


title: Robertsforsin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 94,98 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Robertsforsin kunta

text: Kunta vastaa suunnilleen keskiaikaista Bygdeån pitäjää, jonka vanha kirkko on edelleen kunnan uskonnollinen keskus. Vuonna 1624 Bygdeåsta erotettiin Nysätran pitäjä. Vuoden 1863 kuntajakouudistuksessa näistä pitäjistä perustettiin Bygdeån ja Nysätran maalaiskunnat. Bygdeån maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1927 Robertsforsin taajaväkinen yhdyskunta ja Nysätran maalaiskuntaan vuonna 1941 Ånäsetin taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut aluemuutoksia. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuosina 1958 ja 1957. Vuonna 1974 Bygdeån ja Nysätran kunnat yhdistettiin nykyiseksi Robertsforsin kunnaksi, joka sai nimensä keskustaajamansa mukaan.


title: Robertsforsin kunta

text: Bygdeån ja Nysätran maalaiskunnilla oli kummallakin oma vaakuna.


title: Robertsforsin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 114 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 124 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Robertsforsin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 541 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.


title: Robertsforsin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Robertsforsin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Robertsforsin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 45,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 715 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Robertsforsin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Robertsforsin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Robertsforsin kunta

text: Bäck, Hertsånger, Rickleå, Sjulsmark, Ytterklinten, Åkullsjön, Överklinten


title: Robertsforsin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Robertsforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Robertsforsin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Robertsforsin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Robertsforsin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Joruba

text: Joruba voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Sulo Aittoniemi

text: Sulo Eerikki ”Suti” Aittoniemi (11. heinäkuuta 1936 Ikaalinen – 16. kesäkuuta 2016 Tampere) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana neljä vaalikautta vuosina 1987–2003 aluksi Hämeen läänin pohjoisesta, sittemmin Pirkanmaan vaalipiiristä ja oli Suomen Maaseudun Puolueen ehdokas vuoden 1994 presidentinvaaleissa.


title: Sulo Aittoniemi

text: Sulo Aittoniemi suoritti poliisikokelaskurssin vuonna 1964, miehistökurssin vuonna 1967, alipäällystön virkatutkinnon vuonna 1972 ja poliisipäällystön virkatutkinnon vuonna 1975. Toimittuaan aluksi nuorempana konstaapelina Liikkuvassa poliisissa hän työskenteli Tampereella nuorempana konstaapelina vuosina 1965–1968, vanhempana konstaapelina vuosina 1968–1973, ylikonstaapelina vuosina 1973–1976 ja komisariona vuosina 1976–1986. Vuonna 1986 Aittoniemi nimitettiin rikosylikomisarioksi ja keskusrikospoliisin Hämeen aluetoimiston päälliköksi.


title: Sulo Aittoniemi

text: Komisario Aittoniemi tutki 1980-luvulla Noppa-juttuun liittynyttä poliitikkojen lahjontaa, ennen kuin hänet hyllytettiin tutkimuksista syksyllä 1984. Aittoniemi arveli hyllyttämisensä johtuneen ratkaisevasti siitä, että hän oli kesällä 1984 tehnyt Lahden poliisille virka-apupyynnön Noppa-jutun vuoksi etsintäkuulutetun Tampereen kaupunginjohtajan Pekka Paavolan pidättämiseksi SDP:n puoluekokouksesta Lahdesta. Myös Keskustapuolueen entinen puheenjohtaja Johannes Virolainen oli kimpaantunut Aittoniemelle Keskustaan kohdistetusta tutkinnasta. Lopullisen määräyksen syrjäyttämisestään Aittoniemi epäili tulleen presidentti Mauno Koivistolta. Eduskunnan oikeusasiamies Jorma S. Aalto antoi vuonna 1985 Aittoniemelle kahdesti vakavan huomautuksen Noppa-tutkinnassa tehdyistä virheistä. Aittoniemestä tuli jutun myötä maanlaajuisesti tunnettu, ja hän nousi eduskuntaan. Aittoniemi aikoi asettua kansanedustajaehdokkaaksi vuoden 1987 vaaleihin aluksi Keskustan listoilta, mutta Keskustan puoluejohto hylkäsi hänen ehdokkuutensa. SMP:n puheenjohtaja Pekka Vennamo suostutteli Aittoniemen SMP:n ehdokkaaksi, koska siihenastinen tamperelainen SMP:n kansanedustaja Vieno Eklund oli jäämässä eläkkeelle ja puolue tarvitsi uuden vetävän ehdokkaan säilyttääkseen eduskuntapaikkansa Pohjois-Hämeen vaalipiirissä. Aittoniemi ei kuitenkaan liittynyt SMP:n jäseneksi. Eduskuntakaudellaan Aittoniemi oli lakivaliokunnan, valtiovarainvaliokunnan, suuren valiokunnan ja liikennevaliokunnan jäsen sekä vuosina 1990–1991 parlamentaarisen liikennekomitean jäsen. Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa Aittoniemi saavutti henkilökohtaisen ääniennätyksensä 18 744 äänellä; hänen äänipottinsa oli silloisen Hämeen läänin pohjoisen vaalipiirin suurin ja koko maan kolmanneksi suurin. Kaikkien siihenastisten eduskuntavaalien ääniharavien tilastossa Aittoniemi sijoittui 17:nneksi.


title: Sulo Aittoniemi

text:
Kansanedustaja-aikanaan Aittoniemi herätti huomiota kärjekkäillä mielipiteillään. Esimerkiksi parisuhdelakia valmisteltaessa hän sanoi, että ”Ilmarin ja Jalmarin vihkiminen perintöryijyn päällä on sopimatonta.” Myös Aittoniemen ehdotus laillisista bordelleista herätti aikanaan paljon keskustelua.
Aittoniemi teki useita kirjallisia kysymyksiä sekä talousarvioaloitteita somalien palauttamisesta kotimaahansa. Aittoniemi myös ehdotti itsenäisen valtion aseman tarjoamista Ahvenanmaalle.


title: Sulo Aittoniemi

text: Vuoden 1994 presidentinvaaleissa Aittoniemi sai noin 30 000 ääntä, joka oli noin prosentti kaikista annetuista äänistä. Pian presidentinvaalien jälkeen, kannatustaan menettäneen ja sisäisiin kiistoihin ajautuneen SMP:n lopettaessa toimintansa Aittoniemi siirtyi Keskustan eduskuntaryhmään, ja liittyi myöhemmin puolueeseen. Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa hänet valittiin Keskustan kansanedustajaksi. Aittoniemi kuitenkin erosi 20. huhtikuuta 1999 Keskustasta ja perusti oman "alkiolaisen keskustaryhmän". Vuoden 2003 vaaleissa Aittoniemi jätti eduskunnan.


title: Sulo Aittoniemi

text: Aittoniemi oli kansanedustaja-aikanaan paitsi eduskunnan värikkäimpiä puhujia, myös sen aktiivisimpia lakialoitteen tekijöitä: pelkästään kausina 2000–2003 hän ehti tehdä 113 lakialoitetta.


title: Sulo Aittoniemi

text: Viimeisellä eduskuntakaudellaan Aittoniemi ilmoitti tekevänsä puhelakon eikä enää puhunut salissa.


title: Sulo Aittoniemi

text: Sulo Aittoniemi erosi Suomen Keskustasta vuonna 2010 vaalirahoituksen epäselvyyksien vuoksi, mutta tunnustautui sen jälkeenkin "Mikko Alatalon tukimieheksi".


title: Sulo Aittoniemi

text: Sulo Aittoniemen harrastuksia olivat kalastus, metsästys, satakuntalaisen sahtiperinteen vaaliminen ja huuliharpun soitto.


title: Sulo Aittoniemi

text: 2003 silloinen ensimmäisen kauden kansanedustaja Mikko Alatalo julkaisi Aittoniemen kanssa eduskuntatalossa yhteisen albumin. Levy "Hevosmiesten resepti" oli Mikko Alatalon kunnianosoitus pitkän linjan parlamentaarikolle ja poliisimiehelle. Levyn aiheina ovat vanhat rallit ja sitä värittävät Aittoniemen laskettelut, jotka sitovat kokonaisuuden omanlaisekseen elämäkerraksi. Levyllä soi myös Aittoniemen huuliharppu. Alatalon ja Aittoniemen yhteistönä syntyi myös toinen levy vuonna 2006. Nimeltään levy oli "Harmaa Ferguson" ja levyllä vieraili myös muista artisteja, kuten Esko Rahkonen, Jaakko Ryhänen ja Joel Hallikainen. Levyn tuotto meni hyväntekeväisyyteen, kohteena oli nuorten turvakoti.


title: Sulo Aittoniemi

text: Sulo Aittoniemi keräsi huomiota ja kriitikkojen kehuja myös näyttelijänä. Kun hän näytteli nimismiestä Nokian kesäteatterin "Seitsemän veljestä" -näytelmässä vuonna 2005, Satakunnan Kansan Teemu Ojala kirjoitti:


title: Sulo Aittoniemi

text: Aittoniemi myös näytteli Tampereella, Hervannan Lähiöteatterissa vuonna 2008 kesänäytelmässä Paksun Kertun Balladi ja Teatteri Lysti sai hänet vahvistukseksi samaiseen näytelmään myös vuonna 2009.


title: Sulo Aittoniemi

text: 2009 Sulo Aittoniemen kirjoittama näytelmä ”Otto Viljakaisen testamentti” esitettiin Röyhiön kylätalon pihapiirissä monta kertaa. Aittoniemi esiintyi näytelmässä myös kertojana. Näytelmä oli menestys: muun muassa 5.7.2009 esityksessä oli 600–700 henkeä.


title: Sulo Aittoniemi

text: Syyskuussa 2003 Aittoniemi toimi virallisena valvojana fakiiri Veltsun hiililläkävelyn ME-yrityksessä.


title: Sulo Aittoniemi

text: Elokuussa 2004 Honkajoen Honka-Centerissä pidettiin sahdinvalmistuksen suomenmestaruuskisat, joissa yleisöä viihdytti huuliharpisti Sulo Aittoniemi. Kun panimoravintola Mallaskoskella kilpailtiin juomalaulun Suomen mestaruuksista vuonna 2005, Aittoniemi pyydettiin muiden mukana tapahtuman suojelijaksi.


title: Sulo Aittoniemi

text: Sulo Aittoniemi oli naimisissa lehtori Ulla-Maija Soukon kanssa vuodesta 1965. Heillä on vuonna 1970 syntynyt poika. Aittoniemi kuoli sairauskohtaukseen 16. kesäkuuta 2016.


title: Mäkihypyn maailmancup 1985–1986

text: Mäkihypyn maailmancup 1985–1986 käsitti 25 osakilpailua. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 7. joulukuuta 1985 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 23. maaliskuuta 1986.


title: Sitaattioikeus

text: Sitaattioikeus eli siteerausoikeus on Suomen tekijänoikeuslain 22 §:ssä määritelty tekijänoikeuden rajoitus, jonka mukaan ”julkistetusta teoksesta on lupa hyvän tavan mukaisesti ottaa lainauksia tarkoituksen edellyttämässä laajuudessa”. Sitaattioikeutta käytettäessä siteerattava teos ja sen tekijä ("alkuperäinen lähde") on ilmoitettava, muutoin siteerausta voidaan pitää tekijänoikeuden loukkauksena, vaikka siteerausoikeuden ehdot muutoin täyttyisivätkin.


title: Sitaattioikeus

text: Siteerausoikeuden käyttöä pohdittaessa on tärkeää, että lainauksen käytön ja siteerattavan teoksen välillä on "asiallinen yhteys". Vääristelevän sitaatin, eli sellaisen joka antaa virheellisen tai puutteellisen kuvan alkuperäisestä teoksesta, julkistaminen on tekijänoikeusrikkomus, koska se ei täytä sitaattipykälässä säädettyä "hyvän tavan mukaisuutta" koskevaa vaatimusta.


title: Sitaattioikeus

text: Siteerausoikeus ei ole sidottu teoslajiin, vaan periaatteessa tekstin lisäksi voidaan siteerausoikeudella käyttää myös valokuvia, musiikkia ja muunlaisia teoksia, niin kauan kuin alkuperäisen teoksen ja uuden teoksen välinen asiallinen yhteys täyttyy. Tekijänoikeusneuvoston lausunnossa 1997:9 otetaan kuitenkin kanta, ettei elämäkerrallisessa multimediateoksessa voida sitaattioikeuden perusteella käyttää lyhyitä musiikkinäytteitä. Toisaalta lausunnossa 2002:16 suhtaudutaan varovaisen myönteisesti kuvasitaatteihin ja todetaan, että elokuvista voi tulla kyseeseen korkeintaan joidenkin sekuntien mittaiset lainaukset.


title: Sitaattioikeus

text: Siteerausoikeuden käyttäminen edellyttää kolmen perusedellytyksen täyttymistä:


title: Sitaattioikeus

text: Lainattavan teoksen on oltava "julkistettu". Teos katsotaan julkistetuksi, kun se luvallisesti on saatettu yleisön saataviin.


title: Sitaattioikeus

text: Sitaattioikeuden yhteydessä "hyvä tapa" tarkoittaa Harengon, Niirasen ja Tarkelan mukaan sitä, että ”siteerattaessa teosta tai sen osaa on lähde mainittava joko välittömästi siteeratun kohdan yhteydessä tai muussa sopivassa paikassa. Siteeraus on myös selkeästi erotettava siteeraajan omasta tekstistä esimerkiksi lainausmerkeillä.” Lainauksella pitää myös aina olla hyväksyttävä asiallinen yhteys lainaajan omaan teokseen.


title: Sitaattioikeus

text: Lainatun ja lainaavan teoksen välillä tulee olla "asiallinen yhteys", ja tätä edellytystä kutsutaan vakiintuneesti siteerausfunktioksi tai vetoamisfunktioksi. Asiallisen yhteyden vaatimus koskee sitä, mitä tarkoitusta varten lainaus on sallittu. Harengon et al. mukaan ”olennaista on, että siteerattava teos havainnollistaa, selkeyttää tai taustoittaa jollain tavalla lainaajan omaa esitystä”. T. M. Kivimäen mukaan ”siteerauksen tulee, ollakseen oikeutettu, olla avuksi henkisessä luomistyössä”. Siteerattua teosta saa käyttää omien ajatustensa perustelemiseen, havainnollistamiseen tai siteerattujen ajatusten arvostelemiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että toisen tekemää tekstiä tai kuvaa ei saa käyttää korvaamaan omaa tekstiä tai muuta teosta.


title: Sitaattioikeus

text: Siteerausoikeutta saa käyttää "tarkoituksen edellyttämässä laajuudessa". Laajuutta ei ole tarkemmin määritelty laissa tai muissa säännöksissä, vaan hyväksyttävä lainaamisen laajuus on ratkaistava tapauskohtaisesti. Asiaa arvioitaessa on otettava huomioon myös yllä mainittu hyvän tavan mukaisuus ja asiallisen yhteyden vaatimus.


title: Colosseum (yhtye)

text: Colosseum oli uraauurtava englantilainen vuonna 1968 perustettu jazz-rock-yhtye, joka yhdisti bluesia, rockia ja jazzimprovisaatiota. Yhtye oli tunnettu erityisesti pitkistä teosmaisista sävellyksistään, vahvoista lavaesiintymisistään ja virtuoosimaisista sooloista. Yhtyeen jäähyväiskonsertti oli 28.2.2015 Lontoossa.


title: Colosseum (yhtye)

text: Colosseumin perusti syyskuussa 1968 rumpali Jon Hiseman yhdessä tenorisaksofonisti Dick Heckstall-Smithin kanssa. He olivat soittaneet tätä ennen yhdessä vuonna 1966 Graham Bond Organisation -yhtyeessä, kun Jon Hiseman korvasi yhtyeestä poislähteneen Ginger Bakerin. He tapasivat uudelleen vuonna 1968 John Mayall & the Bluesbreakersissa, joka teki "Bare Wires" -albumin. Yhtyeeseen kutsuttiin samassa Bluesbreakers-kokoonpanossa soittanut basisti Tony Reeves ja urkuri Dave Greenslade, joka soitti sillä hetkellä Geno Washington’s Ram Jam Bandissa. Lisäksi kokoonpanoon haluttiin laulava kitaristi, jota haettiin lehti-ilmoituksella. Kitaristiksi valittiin James Litherland yli 240 hakijan joukosta. Paikallinen blueskitaristi Jim Roche aloitti toisena kitaristina. Hän soitti ensimmäisellä albumilla vain kappaleessa "Backwater Blues" ja jätti yhtyeen varsin pian. Litherlandin tilalle kiinnitettiin lokakuussa 1969 Bakerloo-yhtyeessä aiemmin soittanut kitaristi-laulaja Dave "Clem" Clempson ja Tony Reevesin tilalle tuli kesällä 1970 basistiksi Louis Cennamo, joka kuitenkin korvautui basisti Mark Clarkella jo elokuun alussa 1970. Laulusolistiksi tuli Dave Greensladen suosituksesta Chris Farlowe syyskuun lopussa 1970.


title: Colosseum (yhtye)

text: Colosseumin kaksi ensimmäistä esiintymistä olivat Scene Two -klubissa Scarboroughissa 11. ja 12. lokakuuta 1968. Joulukuun 17. päivänä Colosseum äänitti vaikutusvaltaiseen BBC Radio Onen DJ John Peelin Top Gear radio-ohjelmaan muutamia kappaleita, mikä antoi yhtyeelle arvokasta julkisuutta.


title: Colosseum (yhtye)

text: Ensimmäinen albumi, "Those Who Are About To Die Salute You", julkaistiin Philipsin Fontana-levymerkillä maaliskuussa 1969. Levy nousi sijalle 15 UK:n albumilistoilla vuonna 1969. Maaliskuun 19. päivänä, pari päivää ennen albumin julkistusta, yhtye esiintyi Tom Parkinsonin tuottamassa ja Colourtel TV Productionsin kuvaamassa ohjelmassa "Super Show", jossa olivat myös Modern Jazz Quartet, Led Zeppelin, Jack Bruce, Roland Kirk Quartet, Eric Clapton, Steve Stills, Juicy Lucy.


title: Colosseum (yhtye)

text: Toinen albumi, "Valentyne Suite", julkaistiin lokakuun viimeisellä viikolla 1969, ja se oli ensimmäinen Vertigo Records -levymerkin julkaisema albumi. Levy on saanut osakseen arvostusta, ja sitä pidetään yhtyeen parhaimpana saavutuksena. Albumi nousi myös sijalle 15 UK:n albumilistoilla vuonna 1969.


title: Colosseum (yhtye)

text: Kolmas albumi, "The Grass Is Greener", julkaistiin huhtikuussa 1970 vain USAssa Dunhill-levymerkillä. Siinä oli muutama jo Valentyne Suitella ollut kappale ja uusia kappaleita, joissa kaikissa laulusolistina ja kitaristina oli Clem Clempson. Vain yksi kappale oli julkaistu sellaisenaan jo Valentyne Suitella, "Elegy", jossa lauloi James Litherland.


title: Colosseum (yhtye)

text: Colosseum esiintyi Suomessa ensimmäisillä Ruisrock-festivaaleilla Turun Saaronniemessä 22. elokuuta 1970.


title: Colosseum (yhtye)

text: Neljäs albumi, "Daughter of Time", julkaistiin marraskuussa 1970 Vertigo-levymerkillä. Albumi oli viisi viikkoa UK:n albumilistoilla ja nousi sijalle 23.


title: Colosseum (yhtye)

text: Syyskuussa 1971 Colosseum julkaisi legendaariseksi kutsutun viidennen albuminsa, "Colosseum Live" -tupla-albumin, Bronze-levymerkillä. Albumi oli kuusi viikkoa UK:n albumilistoilla ja nousi sijalle 17. Albumin äänitykset tehtiin maaliskuussa 1971 Manchesterin yliopistolla ja Big Apple Klubilla Brightonissa. Yhtyeen johtaja Jon Hiseman vaikuttui aiemman Manchesterin esiintymisen tunnelmasta niin paljon, että yhtye palasi viisi päivää myöhemmin soittamaan ilmaisen konsertin, joka äänitettiin albumiksi.


title: Colosseum (yhtye)

text: Yhtyeen alkuvaiheen viimeinen keikka oli Sheffieldin yliopistolla 23. lokakuuta 1971. Yhtyeen hajoaminen julkaistiin Melody Maker -lehdessä 6. marraskuuta 1971.


title: Colosseum (yhtye)

text: Colosseumin hajottua rumpali Jon Hiseman perusti Tempest-yhtyeen (1972–1974) yhdessä basisti Mark Clarken kanssa, joka ehti välillä soittaa joulu-tammikuussa vuodenvaihteessa 1971-1972 Uriah Heep -yhtyeessä Englannin, Italian ja USAn kiertueilla. Dave Greenslade puolestaan perusti Greenslade-yhtyeen (1972–1976) alkuperäisen Colosseum-basisti Tony Reevesin kanssa. Clem Clempson siirtyi Humble Pie -yhtyeeseen Peter Framptonin tilalle. Dick Heckstall-Smith jatkoi soolourallaan, ja Chris Farlowe liittyi Atomic Rooster -yhtyeeseen. Tempestin jälkeen Jon Hiseman perusti uusien muusikkokavereiden (mm. Gary Moore ja Don Airey) kanssa fuusiojazzia soittaneen Colosseum II -yhtyeen (1975–1978), joka lisäksi teki Andrew ja Julian Lloyd Webberin kanssa Variations-albumin. Tämä albumi nousi UK:n albumilistoilla toiseksi vuonna 1978.


title: Colosseum (yhtye)

text: Jon Hiseman ja hänen vaimonsa Barbara Thompson soittivat vuodesta 1974 alkaen saksalaista Süddeutscher Rundfunkin TV-ohjelmaa varten jazz-muusikoitten perustamassa United Jazz + Rock Ensemble -orkesterissa vuoteen 2002, sen toiminnan päättymiseen saakka. Jon Hiseman on soittanut myös Barbara Thompsonin Paraphernalia-yhtyeessä sen perustamisesta alkaen.


title: Colosseum (yhtye)

text: Vuonna 1994 Colosseum jatkoi toimintaansa lähes 23 vuoden tauon jälkeen samassa kokoonpanossa, jossa se hajosi vuonna 1971. Reunion-konsertti järjestettiin Saksassa Freiburgin ZMF-festivaaleilla 24. kesäkuuta 1994. Toinen esiintyminen 15.10.1994 Kölnin E-Werkissä kuvattiin ja esitettiin saksalaisessa WDR Rockpalast -ohjelmassa. Esiintyminen julkaistiin ensin myös VHS-kasettina ja myöhemmin DVD-muodossa vuonna 2003. Uudelleensyntymisensä jälkeen Colosseum julkaisi myös lukuisia uusia CD-levyjä.


title: Colosseum (yhtye)

text: Vuodesta 1995 alkaen Colosseum teki monia laajoja Euroopan kiertueita. Suomessa Colosseum esiintyi toisen kerran 9.7.1995 Ruisrockissa sen 25-vuotisfestivaaleilla.


title: Colosseum (yhtye)

text: Alkuperäinen saksofonisti Dick Heckstall-Smith kuoli 17. joulukuuta 2004, ja hänen tilalleen pysyväksi jäseneksi tuli rumpali Jon Hisemanin saksofonistivaimo Barbara Thompson. Hän oli jo aiemmin ollut yhtyeessä Dick Heckstall-Smithin sijaisena hänen sairasteltuaan. Vuonna 2005 järjestettiin kolme Dick Heckstall-Smithin muistokonserttia, joista ensimmäinen oli Hampurissa 28.5.2005 ja kaksi muuta Englannissa. Syyskuun 24. päivänä 2005 Colosseum soitti blueskonsertissa Moskovassa.


title: Colosseum (yhtye)

text: Helmikuussa 2007 yhtye esiintyi Tokiossa, ja kesällä 2007 julkaistiin "Colosseum Live05" -CD vuoden 2005 kiertueella tehdyistä äänityksistä.


title: Colosseum (yhtye)

text: Lokakuussa 2010 julkaistiin Jon Hisemanin musiikillisesta elämästä laajasti kertova Martyn Hansonin kirjoittama kirja "Playing The Band – The Musical Life of Jon Hiseman". Kirja kertoo paljon myös Colosseum-yhtyeen vaiheista.


title: Colosseum (yhtye)

text: Vuonna 2011 Colosseum teki 22 konsertin "Summer 2011" -kiertueen Saksassa, Italiassa, Itävallassa, Suomessa ja Puolassa. Suomessa Colosseum esiintyi kolmannen kerran Äänekosken Keitelejazzeilla lauantaina 23.7.2011. Tämän jälkeen kiertue jatkui vielä Puolassa Slupskissa 5. Legends of Rock -festivaaleilla lauantaina 13. elokuuta 2011 ja päättyi Saksassa 22. Zappanale-festivaaleilla Bad Doberanissa lauantaina 20. elokuuta 2011. Yhtyeen johtajan, Jon Hisemanin, heti konsertin jälkeen antaman haastattelun mukaan tämä oli yhtyeen toistaiseksi viimeinen keikka, lähinnä saksofonisti Barbara Thompsonin terveydentilan takia.


title: Colosseum (yhtye)

text: Tilanteen muututtua julkaistiin helmikuun 13. päivänä 2014 tieto 24 konsertin Euroopan kiertueesta aikavälille 23.10.–23.11.2014. Kiertueella julkaistiin myös Colosseumin uusi studioalbumi "Time on our side" sekä CD- että LP-muodossa. CD:ssä on bonuskappaleena Jack Brucen Morning Story liveversiona. Myöhemmin julkaistiin vielä tieto neljästä lisäkonsertista helmikuussa 2015 UK:ssa, minkä jälkeen ilmoitettiin vielä viidestä lisäkonsertista Keski-Euroopassa helmikuun alussa 2015.


title: Colosseum (yhtye)

text: Colosseumin jäähyväiskonsertti oli 28.2.2015 Lontoossa loppuunmyydyssä Shepherd’s Bush Empiressa. Konsertissa esiintyi myös Jon Hisemanin ja Barbara Thompsonin tytär, Ana Gracey, joka lauloi säveltämänsä ja Colosseumin kanssa levyttämänsä kappaleen "Blues to Music" yhdessä Chris Farlowen kanssa. Konsertin aluksi esiintyi vuonna 2014 edesmenneen Cream-basisti Jack Brucen pojan Malcolm Brucen ja Colosseum-kitaristi Clem Clempsonin pojan Joel Clempsonin muodostama yhtye.


title: Colosseum (yhtye)

text: Alkuperäisjäsenet:


title: Colosseum (yhtye)

text: Myöhemmät jäsenet, jotka eivät ole enää mukana:


title: Colosseum (yhtye)

text: Nykyiset jäsenet:Alkuperäinen yhtye hajosi 1971, mutta jatkoi samassa kokoonpanossa vuonna 1994.Lisäksi kokoelmat:


title: Risto Isomäki

text: Risto Isomäki (s. 8. kesäkuuta 1961 Turku) on suomalainen tieteiskirjailija. Hänen romaaneissaan toistuvat ekologiset ja maailmanlopun teemat. Hänen avopuolisonsa on kirjailija, kansalaisaktivisti Jaana Airaksinen.


title: Risto Isomäki

text: Isomäen kirjat käsittelevät globalisaatioon ja kehitysmaihin liittyviä kysymyksiä. Hän on toiminut samojen teemojen parissa eri kansalaisjärjestöissä, muun muassa Maan ystävissä, Ympäristö ja kehitys ry:ssä ja Kehitysyhteistyön palvelukeskuksessa. 2015 hän allekirjoitti Paavo Väyrysen kansalaisaloitteen Suomen EMUssa pysymiseen liittyen.


title: Risto Isomäki

text: "Gilgamešin tappio" (1994) on "Kristalliruusu"-kokoelman ”Puu”-novellista kehitelty avaruusseikkailu. Isomäki sai European Science Fiction Society palkinnon lupaavimpana tieteiskirjailijana vuonna 1994. "Pimeän pilven ritarit" (1997) on perinteistä tieteiskirjallisuutta, jossa sadan miljoonan komeetan parvi uhkaa maapalloa 2100-luvulla. Komeettalentäjät yrittävät suojella maapalloa ampumalla ydinohjuksia. "Herääminen" (2000) on dystopiakuvaus kasvihuoneilmiöstä. "Sarasvatin hiekkaa" (2005) oli Finlandia-palkintoehdokas ja voitti vuoden 2006 Tähtivaeltaja-palkinnon. Vuonna 2009 Sarasvatin hiekkaa -sarjakuva-albumi voitti Sarjakuva-Finlandian. Samana vuonna Isomäki voitti myös Warelius-palkinnon.


title: Risto Isomäki

text: Vuonna 2009 julkaistussa romaanissa "Jumalan pikkusormi" Egyptiin rakennettua suurta aurinkotuulivoimalaa uhataan terrorilla.


title: Risto Isomäki

text: Isomäki suunnittelee "Litium 6:lle" ja "Jumalan pikkusormelle" kahtakin jatko-osaa. Hän hahmottelee jännäriä hyvin korkealla lentävistä suihkukoneista, jotka pahentaisivat ilmastonmuutosta.


title: Risto Isomäki

text: Uusimmassa teoksessaan "Miten Salpausselät syntyivät" Isomäki esittää vaihtoehtoista teoriaa Salpausselkien synnystä. Geologian tutkijat ovat kuitenkin suhtautuneet kirjaan varauksellisesti.


title: Risto Isomäki

text: Isomäki sanoo olevansa sitoutunut gandhilaisuuteen, millä hän tarkoittaa konfliktien välttämistä tunnistamalla ristiriitojen ydin ja kunnioittamalla vastapuolta.


title: Risto Isomäki

text: Isomäki oli ydinvoiman kannattaja vuoden 1986 Tšernobylin onnettomuuteen asti. Hänen kriittistä näkemystään vahvistivat Washingtonin ja New Yorkin terrori-iskut 2001, joiden yhteydessä väitettiin, että al-Qaida oli alun perin ajatellut iskuja ydinvoimaloita vastaan. Isomäki voi kuitenkin hyväksyä vähemmän haavoittuvat, maanalaiset ydinlaitokset.


title: Risto Isomäki

text: Olkiluoto-3 oli Isomäen mielestä virhe, eikä sitä tulisi ottaa käyttöön lainkaan. Erityisen kummallisena Isomäki pitää sitä, että Olkiluodon kolmas reaktori päätettiin kaavoittaa melkein meren rannalle niinkin myöhään kuin vuonna 2002. Britanniassa ydinvoiman rantarakentamisesta oli silloin keskusteltu jo 30 vuoden ajan. Marraskuussa 2009 Isomäen mukaan olisi ilmiömäisen typerää rakentaa uusia ydinvoimaloita rantaan, koska tutkimusten mukaan merenpinnan ennustetaan nousevan paljon aiempia tietoja enemmän. Isomäki uskoo, että yritykset joutuvat kustantamaan myös nykyisten voimaloiden siirron sisämaahan jossain vaiheessa, jos niiden käyttöä ei lopeteta.


title: Risto Isomäki

text: Isomäki on puolustanut julkisesti palmuöljyn viljelyä biopolttoaineiden tuottoon, mitä vastaan etenkin Greenpeace on kampanjoinut.


title: Härnösandin kunta

text: Härnösandin kunta () on Västernorrlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Härnösand.


title: Härnösandin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 058,32 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 25 066 henkeä (31.12.2015).


title: Härnösandin kunta

text: Kunnan rannikkoalue kuuluu Höga kusteniin, jolle ovat ominaista suuret korkeuserot.


title: Härnösandin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 37,58 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Härnösandin kunta

text: Vuonna 1873 Härnön maalaiskunta liitettiin Härnösandin kaupunkiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Säbrån "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Hemsön, Häggdångerin, Stigsjön, Säbrån ja Viksjön maalaiskunnat. Härnösandin kaupunkiin ja Högsjöön maalaiskuntaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1969 Högsjö ja Säbrå liitettiin kaupunkiin. Vuonna 1971 kaupunki muutettiin nykyiseksi Härnösandin kunnaksi ilman rajamuutoksia.


title: Härnösandin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Härnösandin kaupungin vaakuna. Myös Säbrån maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Härnösandin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 295 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Härnösandin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 306 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Härnösandin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 093 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.


title: Härnösandin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Härnösandin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Härnösandin kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 78,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 325 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Härnösandin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Ramvikin taajamassa on 691 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Kramforsin kuntaan.


title: Härnösandin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Härnösandin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Härnösandin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Härnösandin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Härnösandin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Härnösandin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Härnösandin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Härnösandin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Härnösandin kunta

text: Härnösandin kunnan kotisivut


title: Elefant

text: Elefant eli Panzerjäger Tiger (P), myös Ferdinand ("für 8,8 cm PaK 43/2 L/71", "Sd. Kfz. 184") oli Saksan toisen maailmansodan aikainen järeä panssarintorjuntavaunu ("Panzerjäger"). Vaunusta käytettiin useampia nimiä, muun muassa Tiger-Sturmgeschütz, Sturmgeschütz mit 8,8 cm PaK 43/2, Ferdinand ja myöhemmin Elefant.


title: Elefant

text: Tigerin kehitystyön aikana sekä Porsche että Henschel rakensivat kilpailevat mallit. Porsche ei saanut ratkaistua teknisiä ongelmia voimansiirron ja ilmajäähdytteisen moottorin kanssa ajoissa, joten valinta päätyi Henschelin prototyyppiin 31. lokakuuta 1942. Tällä välin Henschel & Sohn oli aloittanut oman sarjatuotantoon valitun vaununsa valmistuksen Kassel-Mittelfeldissä. Porsche puolestaan oli aloittanut oman vaununsa, VK 4501:n eli ns. Porsche Tigerin tuotannon Nibelungenwerken tehtailla St. Valentinissa Itävallassa. Kun käsky valmistuksen lopettamiseen tuli, tehtaalla oli valmiina runkoja joista 90 kpl, numerot 150011–150100 päätettiin eri vaihtoehtojen punninnan jälkeen muuttaa raskaiksi rynnäkkötykeiksi ("Sturmgeschütz"). Sen nimeksi tuli aluksi "Ferdinand", Ferdinand Porschen mukaan.


title: Elefant

text: Alkett eli Altmärkische Kettenwerk GmbH sai suunnitelmansa vaunun muutostöistä valmiiksi 30. marraskuuta 1942. Siihen kuului pitkäputkinen 88 mm:n panssarintorjuntatykki ja 200-millimetrinen panssarointi. Vaunun ongelmalliset kaksi Porschen 10-sylinteristä ilmajäähdytteistä moottoria tuli myös vaihtaa vesijäähdytteisiin Maybach HL 120 TRM -koneisiin, jotka sijoitettiin vaunun keskelle. Ajajan ja radistin tila jäi takana sijaitsevasta taistelutilasta eristyksiin rungon etuosaan. Rungon etupanssari vahvistettiin 200 millimetriin pulttaamalla siihen 100-millimetriset panssariteräslevyt. Takaosasta tehtiin laatikkomainen, taakse ja sivuille tuli 80-millimetrinen panssari. Ferdinandissa oli kuuden hengen miehistö: johtaja, ampuja, ajaja, radisti ja kaksi lataajaa.


title: Elefant

text: Voimansiirto oli moderni. Vetopyöriä pyöritti kaksi Siemens–Schuckert-sähkömoottoria, joita käytti kaksi generaattoria kahden vesijäähdytteisen 12 litran V-12 Maybach HL 120 TRM -bensiinimoottorin välityksellä. Bensiinimoottorit kehittivät kumpikin 300 hevosvoimaa 3 000 kierroksella minuutissa. Vaunun polttoainetäyttö oli 1080 litraa. Vaihteistossa oli kolme vaihdetta eteen ja kolme taakse, joita vaihdettiin sähköisesti. Ohjaus oli sähköinen ja vaunussa oli Porschen kehittämä sauvajousitus. Jousitus oli järjestetty niin että kutakin kahta saman puolen vierekkäistä telapyörää kohden oli yksi lyhyt pituussuunnassa oleva sauvajousi rungon ulkopuolella olevassa kotelossaan, johon telapyörät oli kiinnitetty.


title: Elefant

text: Vaunun muutostyöt toteutettiin Alkettin suunnitelman perusteella kaksivaiheisesti. Ensimmäisessä vaiheessa rungot siirrettiin Nibelungenwerkestä Eisenwerke Oberdonauhun Linziin, jossa suoritettiin moottorien uudelleensijoittelu ja muut rungon ja alustan muutostyöt. Toisessa vaiheessa rungot siirrettiin takaisin St. Valentiniin Nibelungenwerkeen, jossa rungon takaosaan asennettiin Kruppin valmistama kiinteä torni tykkeineen.


title: Elefant

text: Ennen kuin kaikkia ongelmia saatiin ratkaistua, määräsi Adolf Hitler 7. helmikuuta kiirehtimään työssä. Viimeinen Ferdinand, runkonumero 150100, valmistui 8. toukokuuta 1943 Nibelungenwerken kokoonpanolinjalta.


title: Elefant

text: Pääase oli Kruppin kehittämä 8,8 cm PaK 43/2 -panssarintorjuntakanuuna, jossa oli pitkä, 71 kaliiperin pituinen putki. Kanuunan vasemmalla puolella istui ampuja, joka suuntasi pääaseen manuaalisesti. Koska vaunussa ei ollut kääntyvää tornia, sivusuuntausalaksi jäi 15 astetta vasemmalle ja oikealle. Koro oli -8–+15 astetta. 6,3-metrisellä putkella varustettu ase painoi kokonaisuudessaan 2 200 kg.


title: Elefant

text: Lähtönopeudeltaan 1000-metrisekuntinen PzGr 39-1 -panssarikranaatti läpäisi 186 millimetriä panssaria 90 asteen iskukulmalla kilometrin etäisyydeltä ja PzGr 40/43 -alikaliiperiammus 233 millimetriä. Lisäksi käytössä oli SprGr 43-sirpalekranaatti. Vaunun 55 patruunalaukausta säilytettiin taistelutilan lattian alla ja seinillä. Taistelutilanteessa vaunumiehistöt pyrkivät kuitenkin ottamaan mahdollisimman monta, jopa 90, laukausta mukaansa. Lähipuolustusta varten vaunussa kuljetettiin MG-34-konekivääriä ja kahta MP-38- tai MP-40-konepistoolia.


title: Elefant

text: Taistelupainoksi tuli 65 tonnia. Kun telan leveys oli 640 mm, vaunun pintapaine oli viidenneksen isompi kuin Tigerilla. Suuri massa rasitti runkoa, voimansiirtoa sekä jousitusta. Vaunu oli selvästi alitehoinen ja liikkuvuus oli surkea. Nopeus tiellä oli vain 30 km/h. Maastossa Elefant liikkui korkeintaan kävelyvauhtia. Toimintasäteeksi tuli 150 km tiellä ja 90 km maastossa.


title: Elefant

text: Yksi syy Kurskin taistelun myöhästymiseen oli uusien Pantherien ja Ferdinandien myöhästyminen. Ferdinandeista muodostettiin kaksi raskasta panssarintorjuntapataljoonaa ("schwere Panzerjägerabteilung"), 653. (majuri Steinwachs) ja 654. (majuri Noak), jotka liitettiin panssarintorjuntavaunurykmentti ("Jagdpanzer Regiment") 656:een. Kummassakin pataljoonassa oli kolme komppaniaa, joissa oli kolme neljän Elefantin joukkuetta. Pataljoonassa oli yhteensä 45 Ferdinandia, mukaan lukien kaksi pataljoonan esikunnan komentovaunua.


title: Elefant

text: Rykmentti osallistui Kurskin taisteluun osana LI (51.) panssariarmeijakuntaa pohjoisessa. 27. heinäkuuta 1943 mennessä Elefantit olivat tuhonneet 502 vihollisen vaunua, 20 panssaritorjuntatykkiä ja 100 muuta tykkiä. Myös omat tappiot olivat korkeat. Huono liikkuvuus ja kiinteän konekiväärin puute osoittautuivat ongelmiksi. Jos vaunu menetti kosketuksen jalkaväkeen, se oli helppo saalis vihollisen panssaritorjuntamiehille. Osa vaunuista juuttui kiinni ja jouduttiin hylkäämään. Vuoden 1943 loppuun rykmentin jäänteet taistelivat Nikopolin sillanpäässä ja Dnjeprin mutkassa ja tuhosivat yli 200 tankkia. Parhaimmillaan vaunu oli liikkuvana panssarintorjuntatykkinä. Talvella 1943–1944 taisteluista selvinneet 52 Ferdinandia lähetettiin Itävaltaan tehdaskunnostukseen. Nibelungenwerke kunnosti 47 vaunua ja maavoimien ajoneuvopaja (Heeres-Kraftfahrzeug-Werkstatt) viisi pahemmin vaurioitunutta vaunua Wienissä. Vaunuihin asennettiin muun muassa kaivattu radistin runkokonekivääri ja prismoilla varustettu vaununjohtajan kupu. Työt saatettiin loppuun keväällä 1944. Vaunun nimi muutettiin Elefantiksi Führerin käskyillä 1. helmikuuta 1944 ja 27. helmikuuta 1944, joten näistä 52:sta modifioidusta vaunusta käytettiin nimeä Elefant, mutta vielä Kurskin taistelussa ne tunnettiin Ferdinandeina.


title: Elefant

text: 653. raskaan panssarintorjuntapataljoonan 1. komppania taisteli keväällä 1944 Italiassa, esimerkiksi Nettunossa. Elefantien huono maastoliikkuvuus korostui entisestään Italian vaihtelevassa maastossa verrattuna Ukrainan aroihin. Vaunuja piinasi edelleen tekninen epäluotettavuus ja monia Elefanteja menetettiin teknisten vikojen takia. Osaa näistä vaunuista käytettiin panssarintorjuntatykkeinä maahan kaivetuista tuliasemista. Pataljoonan 2. ja 3. komppaniat puolestaan taistelivat itärintamalla. Jäljelle jääneistä Elefanteista muodostettiin loppuvuodesta 1944 614. raskas panssarintorjuntakomppania, jonka vahvuus oli 14 vaunua 30. joulukuuta 1944. Komppanian viimeiset neljä Elefantia olivat taistelussa Zossenissa Berliinin eteläpuolella 22. huhtikuuta 1945.


title: Elefant

text: Kaksi vaunua on säilynyt jälkipolville (yksi Ferdinand ja yksi Elefant), joista Ferdinand on Kubinkan panssarimuseossa Venäjällä ja Elefant Aberdeenissa USA:n Marylandissa.


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies (videojulkaisuissa pelkkä "Uuno Turhapuro – Pisnismies") on vuonna 1998 valmistunut 18. Uuno Turhapuro -elokuva. Elokuva tehtiin Uuno Turhapuron 25-vuotisjuhlavuoden kunniaksi.


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Elokuvan suunnittelu aloitettiin tammikuussa 1998. Tällöin Jari Sillanpää ehdotti Uunojen tuotantotiimille, Ere Kokkoselle, Spede Pasaselle ja Vesa-Matti Loirille, uuden Uuno Turhapuro -elokuvan tekemistä. Elokuvaehdotuksen keskeinen idea oli Uuno iskelmätähtenä sekä suomalaisten ruotsalaisia kohtaan tuntemat ennakkoluulot. Elokuvan alkuperäiseksi nimeksi oli tarkoitus tulla "Uuno Turhapuro ja Ruotsin serkku". Ere Kokkonen suunnitteli elokuvalle käsikirjoituksen, joka ei miellyttänyt Sillanpäätä. Niinpä lopullisessa elokuvassa Sillanpää ei näyttele ja iskelmätaivaalla seikkailevan Uunon merkitys jäi taka-alalle. Lopullisessa elokuvassa Jari Sillanpään näyttelemä Ruotsiin muuttanut Uunon serkku on korvattu Uunon Peni-pikkuveljellä. Myöskin Sillanpäälle alkujaan kaavaillun katusoittajan roolin esitti lopullisessa elokuvassa Joel Hallikainen. Tämä Uuno-elokuva oli viimeinen, jossa Spede Pasanen näytteli (lukuun ottamatta arkistomateriaaleja sisältävää "Uuno Turhapuro – This Is My Life"). Spede Pasasen kuoleman takia elokuvan piti jäädä viimeiseksi Uuno Turhapuro -elokuvaksi, mutta vuonna 2003 Kokkonen ryhtyi jälleen suunnittelemaan uutta Turhapuroa.


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Tapio Hämäläisen sijasta appiukko Tuuraa näyttelee Heikki Nousiainen, joka oli aiemmin esiintynyt ambulanssilääkärin roolissa elokuvassa Lottovoittaja UKK Turhapuro. Hämäläinen ei tullut mukaan elokuvan tekoon terveydellisistä syistä, mutta halusi myös antaa tilaa nuoremmille näyttelijöille. Syyksi on myös mainittu Hämäläisen kyllästyneen appiukon rooliin ja vaatineen tavallista suurempaa palkkiota, johon tuotantoyhtiö ei kuitenkaan suostunut. Elokuvassa esiintyy lukuisia julkisuuden henkilöitä omana itsenään, kuten Hjallis Harkimo, Ben Zyskowicz, Renny Harlin, Tapani Kansa, Joel Hallikainen, Suomen nykyinen tasavallan presidentti (silloinen valtiovarainministeri) Sauli Niinistö ja Markku Pölönen. Elokuvassa tekevät cameoroolin myös Timo Koivusalon Pekko Aikamiespoika ja Kummelin Speedy (Heikki Silvennoinen) ja Saku (Timo Kahilainen) sekä Kimmo (Heikki Vihinen) ja Pasi (Heikki Hela).


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Elokuvassa nähtiin tietokoneella animoitu käkikello, animaation teki Kimmo Torkkeli.


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Elokuva menestyi kohtalaisesti, mutta Turhapuro-elokuvaksi huonosti. Se sai teattereissa vähän yli 70 000 katsojaa, mikä on virallisten Turhapuro-elokuvien katsojamääristä pienin ja vain murto-osa keskimääräisistä Turhapuro-elokuvien katsojaluvuista (yli 390 000). Tätä vähemmän katsojia on ollut ainoastaan epävirallisella Turhapuro-elokuvalla "Uuno Turhapuron veli". Kriitikoiden mukaan suurimpana syynä elokuvan pieneen katsojamäärään oli paitsi Uunon sopeutumattomuus nykyaikaan, myös Tapio Hämäläisen esittämän klassisen appiukon puuttuminen.


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Elokuvan ensi-illan yhteydessä julkaistiin Tuomas Marjamäen toimittama, Uuno Turhapuro -hahmon 25-vuotista taivalta juhlistava kirja nimeltä "Uuno Turhapuro juhlakirja - 25 vuodessa jääkaapin varjosta kansakunnan kaapin päälle".


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Uunon maalla asuvalla pikkuveljellä Penillä (Santeri Kinnunen) on ongelmia. Hän on vuosi sitten luvannut kahden kotikylänsä tyttären, Roosan (Anu Palevaara) ja Katin (Laura Huhtamaa), äideille tehdä näiden tyttäristä tangokuningattaret. Tilanne ei näytä hyvältä, ja tyttöjen äidit jo perivät rahojaan. Peni uskoo Helsingissä asustelevan, rikkaissa naimisissa olevan veljensä pystyvän tarjoamaan auttavaa kättään.


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Uunon uusi, entistä nuorempi appiukko on ottanut käyttöönsä entisen appiukon nimen, arvon, varallisuuden sekä paikan Tuura-Yhtymät-firman toimitusjohtajana. Appiukko saa pankin johtokunnan puheenjohtajana hoitaa luottotappiot, johon miehellä on mahdollisuus vain tekeytymällä köyhäksi. Appiukko siirtää koko varallisuutensa Uunon tilille, koska luulee ettei Uuno käy koskaan pankissa.


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Uuno ja Elisabet päätyvät jälleen eroon, ja Uuno marssii tapaamaan appiukkoaan tämän firmaan periäkseen avioliitosta niin suuria korvauksia, ettei appiukko suostukaan. Uunon ja appiukon tapaamisen aikana Uunon takataskuun päätyy sopimus, jossa appiukko luovuttaa koko omaisuutensa Uunolle. Uuno ja Helsinkiin saapunut Peni kuitenkin päätyvät pankkiin ja saavat haltuunsa appiukkonsa koko kahdeksan miljardin omaisuuden. Mammonan kuljettamiseen veljekset ostavat lastenvaunut.


title: Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies

text: Turhapuron veljekset törsäävät rahoja kalliisiin Mercedes Benz -urheiluautoihin sekä laatuajan viettämiseen luksusluokan ravintoloissa ja hotelleissa. Perässään veljeksillä on appiukon heidän peräänsä usuttama etsivä Pia Terävä (Katariina Kaitue), jonka tarkoitus on saada Uunon takataskusta takaisin omaisuudenluovutussopimus.


title: Joey Dunlop

text: William Joseph "Joey" Dunlop (25. helmikuuta 1952 Ballymoney, Pohjois-Irlanti – 2. heinäkuuta 2000 Tallinna, Viro) oli pohjoisirlantilainen kilpamoottoripyöräilijä. Hänet tunnetaan myös kutsumanimellä "King of the Roads" (suom. Teiden Kuningas). Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista moottoripyöräilijöistä.


title: Joey Dunlop

text: Dunlop voitti TT Formula 1 -maailmanmestaruuden viisi kertaa peräkkäin vuosina 1982-1986, ja Mansaaren TT-ajoissa yhteensä 26 kilpailua eri luokissa vuosina 1977–2000. Kolmena vuonna (1985, 1988, 2000) hän voitti kaikki kolme luokkaa.


title: Joey Dunlop

text: Dunlop kuoli heinäkuussa 2000 Tallinnassa Piritan katuajoissa 125-kuutioisten luokan kilpailussa tapahtuneessa ulosajossa. Hän oli ennen viimeistä kilpailuaan jo voittanut sekä 600-kuutioisten että 750-kuutioisten luokkien kilpailut.


Rautakauppias Uuno Turhapuro – presidentin vävy on vuonna 1978 ensi-iltansa saanut viides Uuno Turhapuro -elokuvasarjan elokuva. Se oli samalla myös viimeinen mustavalkoisena kuvattu Speden elokuva.


title: Rautakauppias Uuno Turhapuro – presidentin vävy

text: Uunolla on syntymäpäivä, ja hänen kotinsa kalustetaan aivan uuteen uskoon. Herättyään Uuno luulee, että jääkaappi on ryöstetty, ja hän kutsuu paikalle poliisin. Poliisin lähtiessä hälyttämään muita, Elisabeth kertoo Uunolle, mikä on totuus.


text:
Vuoristoneuvos Tuura on päättänyt, että Uunolle pitää hankkia työtä, mutta minkälaista? Pian Uuno saa kirjeen Amerikasta veljeltään Georgelta, joka ilmoittaa tulevansa Suomeen tekemään suuria sijoituksia. Pian George saapuu, mutta onko kyseessä oikea George? Appiukko polttaa pinnansa ja läimäyttää oikeaa Georgea, joka juuri saapuu Tuuran kesämökille, ja väärä George saapuu toiselta puolelta Tuuran luokse. Sinne menivät Tuuran presidentin vaaliavustusrahat. George päätti lähteä takaisin Chicagoon.
Elokuvan käsikirjoitus on rakennettu uudelleen lämmitettyjen Spede Show'n Uuno-sketsien pohjalta. Elokuvassa nähdään myös kuuluisa, 13 minuutin pituinen Rautakauppa-sketsi, jossa Loiri toimii äärimmäisen palveluhaluttomana myyjänä ja Kauko Helovirta asiakkaana.


text: Elokuvan valmistushetkellä Hannele Laurin sukunimi oli vielä Markkula, ja alkuteksteissä tämän takia lukee "Hannele Markkula".


text: Rautakauppias "Uuno Turhapuro – presidentin vävy" oli vuoden 1978 katsotuin elokuva 356 953 katsojalla.


text:
Risto Mäkelällä oli elokuvassa rooli, mutta se leikattiin pois lopullisesta versiosta.[[Luokka:Uuno Turhapuro -elokuvat]]
[[Luokka:Vuoden 1978 elokuvat]]
[[Luokka:Ere Kokkosen ohjaamat elokuvat]]


title: Viron kruunu

text: Viron kruunu (, valuuttatunnus EEK, lyhenne Virossa kr) oli Viron virallinen rahayksikkö 31. joulukuuta 2010 asti, jonka jälkeen Virossa tuli käyttöön euro 1. tammikuuta 2011. Kruunu kävi maksuvälineenä euron rinnalla siirtymäajan, joka oli 1.–14. tammikuuta 2011. Kruunu jakaantui sataan senttiin (viroksi "sent"). Virossa oli kruunuajan päättyessä käytössä 1, 2, 5, 10, 25, 50, 100 ja 500 kruunun arvoisia seteleitä ja 5, 10, 20 ja 50 sentin sekä 1 ja 5 kruunun kolikoita. Eräät nimellisarvot olivat jo harvinaistuneet rahaliikenteessä, kuten 1 ja 50 kruunun setelit sekä 5 sentin kolikko, koska niitä ei enää valmistettu .


title: Viron kruunu

text: Viron rahayksikkönä vuosina 1919–1927 ollut Viron markka oli heikentynyt ja valtion kultavaranto pienentynyt niin nopeasti, että vuonna 1924 rahauudistuksen katsottiin tulleen välttämättömäksi. Uusi rahayksikkö kruunu otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1928. Rahayksikön nimi otettiin Ruotsin kruunusta. Yhden kruunun arvoksi määriteltiin sata markkaa. Viro otti samaan aikaan suuren ulkomaisen lainan, minkä turvin kruunun arvo saatiin vakaaksi ja sidottua Englannin puntaan. Sidoskurssi pysyi kiinteänä vuoden 1933 talouskriisiin asti.


title: Viron kruunu

text: Uusia kruunuseteleitä ei saatu vielä vuoden 1928 alusta liikkeelle, vaan ensimmäiset kymmenen kruunun setelit vasta syyskuussa 1928 ja muut nimellisarvot vähitellen seuraavina vuosina. Sitä ennen käytettiin vanhoja sadan markan seteleitä, joihin merkittiin päällepainatuksella "ÜKS KROON" (yksi kruunu). Myös sentti- ja kruunukolikot tulivat käyttöön vähitellen vuodesta 1928 alkaen.


title: Viron kruunu

text: Elokuussa 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron, ja rupla otettiin käyttöön 25. marraskuuta 1940. Aluksi kruunu pysyi käytössä ruplan rinnalla, mutta 25. maaliskuuta 1941 rupla korvasi kruunun kokonaan. Virolaisten hallussa olleet kruunut vaihdettiin siten, että yksi kruunu vastasi 1,25 ruplaa, vaikka kruunun markkina-arvo oli tuohon saakka ollut noin kahdeksankertainen.


title: Viron kruunu

text: Saksan miehityksen aikana 1941–1944 myös valtakunnanmarkka oli käytössä Virossa. Toisen maailmansodan jälkeen rupla oli ainoa virallinen maksuväline Virossa vuoteen 1991 asti.


title: Viron kruunu

text: Jo ennen Neuvostoliiton hajoamista, vuodesta 1987 alkaen, Virossa alkoi valmistautuminen oman kansallisen valuutan käyttöön ottamiseksi. Vuonna 1989 julistettiin kilpailu seteleiden ja kolikoiden suunnittelemiseksi. Setelisarjasta tulikin uudenlainen, mutta kolikoissa päädyttiin neuvostoaikaa edeltäneiden kolikoiden lähes identtisiin toisintoihin. Viron irtauduttua Neuvostoliitosta ja itsenäisyyden palauduttua kruunu otettiin jälleen viralliseksi maksuvälineeksi 20. kesäkuuta 1992. Uusi kruunu korvasi silloisen Venäjän ruplan suhteessa 1:10.


title: Viron kruunu

text: Viron uusi kruunu sidottiin 1992 Saksan markkaan (DEM) kiinteällä kurssilla 8 EEK = 1 DEM, ja euroon tämän korvattua Saksan markan suhteessa 1 EUR = 1,95583 DEM tästä lasketulla kurssilla 15,64664 EEK = 1 EUR. Kun Viron kruunu kytkettiin ERM II:een 27. kesäkuuta 2004, kurssi lyhennettiin muiden euroon liitettyjen valuuttojen tapaan kuuteen merkitsevään numeroon 15,6466 EEK = 1 EUR . Valuutanvaihtopaikoissa kaupalliset osto- ja myyntikurssit ovat luonnollisesti poikenneet tästä jonkin verran.


title: Viron kruunu

text: Viro otti euron käyttöön 1. tammikuuta 2011, ja Viron kruunun rinnakkaiskäyttöajaksi oli määritelty kaksi viikkoa tuosta päivästä eteenpäin . Virosta tuli entisistä neuvostotasavalloista ensimmäinen euroalueeseen liittynyt maa, ja samalla toistaiseksi ainoa Suomen euronaapuri.


title: Viron kruunu

text: Virallinen muuntokurssi on 15,6466 EEK = 1 EUR eli sama kuin kruunun kurssi oli ollut koko ajan euroon nähden.


title: Viron kruunu

text: Euroon siirtymisen ajankohtaa jouduttiin lykkäämään aiemmasta tavoitteesta (2007), koska Viro ei aiemmin vielä täyttänyt rahaunionin inflaatioehtoa.


title: Viron kruunu

text: Viron euroon siirtymisen kestoksi oli määritelty yhteensä puolentoista kuukauden aika paikallisten pankkien välityksellä. Vuoden 2010 joulukuun alusta kauppiaat saivat hakea käteiskassaansa varastoon valmiiksi eurovaluuttaa, jota ei saanut laittaa kiertoon ennen vuodenvaihdetta. Maksimirajaksi pankkien kesken pienille ja keskisuurille yrityksille oli annettu 10 000 euroa. Myönnettyä ennakkosummaa vastaava varaus kruunuissa merkittiin yrityksen pankkitililtä käyttövaroista pois. Eurokolikoita yritys sai pyytää maksimissaan 20 kg:n verran. Pankki jätti yritykselle vapauden valita, minkä arvoisina kolikoina se halusi tämän erän lunastaa. Kaikki ennakkoon saadut eurot oli säilytettävä selvästi erillään lukitussa paikassa vuodenvaihteeseen saakka.


title: Viron kruunu

text: Joulukuun 2010 alusta myös yksityiset kansalaiset saivat vaihtaa pankeista valmiiksi käteiseuroja ja ostaa virallisia Viron euron tutustumispakkauksia. Asiakkaiden pankkitileillä tapahtui automaattinen muunnos kruunuista euroiksi vuoden vaihtuessa keskiyöllä virallisen vahvistetun kurssin mukaan ilman palvelumaksua. Pankkien velvollisuudeksi ottaa vastaan kierrosta palaavia kruunuja oli määritelty 14. tammikuuta 2011 saakka.


title: Viron kruunu

text: Joulukuun alusta sai myös tehdä ostoksia Virossa euroissa, jos myyjä omalta puoleltaan hyväksyi kaupankäynnin euroissa ja hänellä oli hallussaan ennakkoon varattuja euroja.


title: Viron kruunu

text: Lisäksi Viron valtiovarainministeriö valmisteli kotitalouksia euron käyttöön omalla kampanjallaan. Jokaiseen kotiosoitteeseen postitettiin joulukuun 2010 alussa kirje ja tavallisen kotitalouden tutustumispaketti uuteen rahaan. Kirje sisälsi ilmaisen eurolaskimen, "Tere euro" -lehtisen viroksi ja venäjäksi sekä saatekirjeen suoraan Viron valtiovarainministeriltä Jürgen Ligiltä ja EU:n talouskomissaarilta Olli Rehniltä. Kampanjan perimmäinen tarkoitus oli ehkäistä rajuja hintamuutoksia ja inflaatiota euroajan alkaessa.


title: Viron kruunu

text: Kaikissa kolikoissa etupuolella (kruuna) on Viron vaakuna. Senttiarvoisissa kolikoissa se on ilman kilpeä, yhden ja viiden kruunun kolikoissa kilven kanssa mutta ilman tammenlehviä. Vaakunan ympärillä on kolikon lyöntivuosi jaettuna siten, että kaksi numeroa (vuosituhat ja -sata) ovat vasemmalla ja loput kaksi (vuosikymmen ja vuosi) oikealla.


title: Viron kruunu

text: Taustapuolella (klaava) on senttiarvoisissa kolikoissa keskellä senttimäärä numeroina, numeroiden alla sana SENTI, ja numeroiden ympärillä kehänä sanapari EESTI VABARIIK (), jonka aloittaa ja päättää pieni neliö. 50 sentin kolikossa on vielä lisäksi kohollaan olevan kolikon reunuksen sisäpuolella kehänä pienten helmien kehä. Yhden kruunun kolikon klaavapuoli on muutoin samankaltainen kuin senttikolikoissa, mutta numeron 1 alla lukee KROON ja kehällä kiertävän EESTI VABARIIK -sanaparin aloittaa ja päättää pieni ympyrä.


title: Viron kruunu

text: Vuodelta 2008 on olemassa myös yhden kruunun kolikko, jonka kruunapuoli on samanlainen kuin peruskolikossa, mutta klaavapuolella on keskellä Viron 90-vuotisen itsenäisyyden lehvätunnus, ja sen alla lukee 1 KROON.


title: Viron kruunu

text: Vuodelta 1993 olevassa viiden kruunun kolikossa klaavapuolella on peura ja sen ympärillä kehällä tekstit EESTI VABARIIK 75 ja 5 KROONI. Vuodelta 1994 olevassa viiden kruunun kolikossa keskellä on abstrakti veistoksellinen kuvio ja siinä numero 5, kuvion yllä teksti EESTI PANK 75 ja alla teksti KROONI.


title: Viron kruunu

text: Käyttökolikoiden lisäksi Virossa on julkaistu useita juhlarahakolikoita maan itsenäisyyden palautumisen jälkeisenä aikana. Juhlarahat ovat hopeaa tai kultaa, yksi platinaa. Näistä on luettelo Viron keskuspankin sivuilla .


Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon (käytetään myös nimeä Häpy Endkö) on vuonna 1977 ensi-iltansa saanut Uuno Turhapuro -elokuvasarjan neljäs elokuva.


title: Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon

text: Elokuva oli Suomen teattereissa vuoden 1977 kolmanneksi katsotuin yli 434 000 katsojallaan. Parempaan ylsivät vain "Viimeinen savotta" ja "007 rakastettuni".


text: Uuno muuttaa isänsä maatilalta lentorahtina Helsinkiin etsimään kaunista ja rikasta vaimoa. Uuno ostaa hienot vaatteet kahdeksalla markalla eräästä kuolinpesästä ja hänestä tulee kahdessa viikossa Helsingin tavoitelluin poikamies, johon kaikki naiset ovat täydessä hurmiossa. Uuno menee myös tarjoilijaksi ravintola Vaaleanpunaiseen sikaan, ja sen myötä tuleekin jo hänen ja tulevan appiukkonsa välille ensimmäiset erimielisyydet. Kosinnoissa Uunoa auttavat tekniikan tohtori Lörsson (myöh. Sörsselssön) ja teknikko Härski Hartikainen. Uunon anoppia näyttelee Marita Nordbergin sijaan Ritva Valkama Nordbergin oltua tuolloin muiden elokuvaprojektien vuoksi estynyt.


text: Elokuva sisältää kohtauksen jossa Uuno, Lörssön ja Härski-Hartikainen valmistelevat Uunon ja Elisabethin treffejä luonnon helmassa, mutta järjestelyistä ei meinaa sohvasta löytyneen piikin aiheuttamien kommellusten takia tulla yhtään mitään. Kyseinen kohtaus perustuu lähes täysin "Spede Show'n" sketsiin, jossa Speden, Veskun ja Simon esittämät huono-onniset miehet valmistelevat eväsretkeä ja josta juontaa juurensa lentävä lause: ”Siinä meni retkeilyhousut”. Elokuva sisältää myös kohtauksen, jossa Uuno toimii katsastusinsinöörinä johtaja Tuuralle. Samantapainen kohtaus nähtiin hieman muutettuna Spede Show:ssa 1970-luvulla.


text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Olavi Similä kuvaili "Häpy Endköä" ”keskitason törmäilyksi” ja ”totutun alkeelliseksi puuhasteluksi”, joka kuitenkin aiheutti jopa satunnaisen tirskahduksen. Hän antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Lottovoittaja UKK Turhapuro

text: Lottovoittaja UKK Turhapuro on vuonna 1976 ensi-iltansa saanut Uuno Turhapuro -elokuvasarjan kolmas elokuva. Elokuva oli vuoden 1976 suosituin elokuva keräten lähes 500 000 katsojaa teattereihin.


title: Lottovoittaja UKK Turhapuro

text: Uunolla (Vesa-Matti Loiri) ja vaimollaan Elisabethilla (Marjatta Raita) on yksivuotishääpäivä. Uuno on vuosi sitten lyönyt vetoa kaverinsa Härski Hartikaisen (Spede Pasanen) kanssa siitä, että, jos hän on vuodenkin verran Elisabethin kanssa naimisissa, Hartikainen lupaa hääpäivän kunniaksi juhlalounaan.


title: Lottovoittaja UKK Turhapuro

text: Hartikainen sanoo Uunolle, että jos hän veikkaa lottoon Uunonkin puolesta, niin se vähennetään sitten hänen velastaan. Uuno ja Elisabeth joutuvatkin juhlalounaallaan tyytymään lenkkimakkaraan ja piimään. Tapahtumien seurauksena Uunosta tulee täysiverinen 1,5 miljoonan markan lottovoittaja, kunnes huomaa tohkeissaan, ettei vielä omistakaan rahoja. Paikalle saapuu herra Tossavainen (Seppo Laine), joka rahoittaa ennen kuin rahat saapuvat käteen, niinpä Uuno saa elää rikkaan elämää tavallaan velaksi. Uuno ostaa supikoiraturkin, leopardiuimahousut ja kaksi Mercedes-Benz -autoa. Naiset alkavat pitää Uunosta ja niin alkaa pitää appiukkokin (Tapio Hämäläinen). Ajan myötä kuitenkin paljastuu, ettei Uuno olekaan lottovoittaja ja hän joutuu pakenemaan muiden vihaa Härskin autokorjaamolle.


title: Lottovoittaja UKK Turhapuro

text: "Lottovoittaja UKK Turhapurossa" nähdään ensimmäistä kertaa Uunon appivanhemmat, johtaja (sittemmin vuoristoneuvos) Tuura ja hänen vaimonsa, joita esittävät Tapio Hämäläinen ja Marita Nordberg.


title: Lottovoittaja UKK Turhapuro

text: Eräässä elokuvan tärkeimmistä sivuosahahmoista nähdään myös kahta vuotta aikaisemmin ilmestyneestä "Viu-hah hah-taja" -elokuvasta tuttu huonosti suomea puhuva Tossavainen (Seppo Laine). Tossavainen luuli Uunoa aluksi ufomieheksi, mikä on viittaus "Viu-hah hah-tajaan".


title: Lottovoittaja UKK Turhapuro

text: Elokuvassa esiintyy pienessä osassa myös Jaska-nimisenä mökkinaapurina Simo Salminen, joka useammin näyttelee insinööri Sörsselssöniä. Nuori Helena Lindgren vilahtaa Uunon tyttöystävien joukossa. Elokuvassa ambulanssilääkäriä esittänyt Heikki Nousiainen sijaisti vuonna 1998 valmistuneessa "Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies" -elokuvassa Tapio Hämäläistä esiintymällä vuoristoneuvos Tuurana.


title: Lottovoittaja UKK Turhapuro

text: Elokuva sisältää kohtauksen, jossa joukko nuoria naisia juoksee valkoinen perperi yllään kylpevän Uunon luo samaan kylpyammeeseen appiukon katsellessa vierestä. Tämä kohtaus on näytetty myöhemmissä Uuno-elokuvissa joka kerta kun mukana on ollut Uunon elämään olennaisesti liittyvää arkistomateriaalia (elokuvissa "Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon", "Tupla-Uuno", "Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti", "Uuno Turhapuro – This Is My Life")


title: Lottovoittaja UKK Turhapuro

text: Elokuvassa kuultavat arvonnan lottonumerot ovat 5, 9, 10, 11, 36, 38. Lotossa arvottiin tuohon aikaan kuusi numeroa, kunnes vuonna 1980 siirryttiin nykyiseen seitsemään numeroon.


title: Verkkokamera

text: Verkkokamera tai web-kamera on digitaalikamera, jota tyypillisesti käytetään lähettämään videokuvaa Internet-verkon välityksellä. Web-kameralla voi myös ottaa kuvia tai tehdä videoita. Kameraa tukevat useat pikaviestipalvelut kuten Messenger ja Skype. Alun perin web-kamerat oli tarkoitettu videoneuvotteluihin. Web-kamerassa voi olla muun muassa zoom, salama ja langaton yhteys tietokoneeseen. Web-kameroiden resoluutio on kasvanut VGA -tarkkuudesta useisiin megapikseleihin. Joissakin kannettavissa tietokoneissa on sisäänrakennettu eli integroitu web-kamera, joka yleensä on sijoitettu tietokoneen näytön yläreunaan. Irrotettavan verkkokameran voi kiinnittää esimerkiksi kannettavan tietokoneen näyttökanteen. Joissakin web-kameroissa on myös sisäänrakennettu mikrofoni.


title: Orgetorix

text: Orgetorix oli helvetialainen ylimys. Hän pyrki helvetialaisten yksinvaltiaaksi ja päätti vahvistaa pyrkimyksiään johtamalla heimonsa Galliaan. Orgetorix ryhtyi myös salaa solmimaan liittoja muiden heimojen mahtimiesten kanssa. Vuonna 61 eaa. Orgetorix solmi liiton heedujen päällikön Dumnorixin kanssa. Dumnorix meni naimisiin Orgetorixin tyttären kanssa liiton vahvistukseksi.


title: Orgetorix

text: Orgetorixin yritykset päästä kuninkaaksi kuitenkin epäonnistuivat, ja hänet asetettiin syytteeseen maanpetturuudesta. Orgetorixia ei silti onnistuttu pidättämään, sillä hän oli koonnut tuekseen suuren yksityisarmeijan. Orgetorix kuoli hämärissä olosuhteissa.


title: Professori Uuno D. G. Turhapuro

text: Professori Uuno D. G. Turhapuro on vuonna 1975 valmistunut Uuno Turhapuro -elokuvasarjan toinen elokuva. Elokuvan kävi katsomassa noin 455 000 henkilöä, ja se oli vuoden katsotuin kotimainen ja toiseksi katsotuin elokuva "Tappajahain" jälkeen. Se on ainoa Uuno-elokuva, jossa Simo Salminen ei ole mukana. Salminen näytteli samaan aikaan Mikkelin kesäteatterissa, eikä kiireidensä vuoksi päässyt osallistumaan kuvauksiin.


title: Professori Uuno D. G. Turhapuro

text: Elokuvassa nähdään Uunon appivanhempien esihahmot, joita esittäneet Pehr-Olof Siren ja Anja Pohjola olivat aviopari myös tosielämässä. Tapio Hämäläisen ja Marita Nordbergin esittämät appivanhemmat tekivät ensiesiintymisensä vasta seuraavassa elokuvassa "Lottovoittaja UKK Turhapurossa".


title: Professori Uuno D. G. Turhapuro

text: Uuno välttelee töitä mallikkaasti ja kekseliäästi ystävänsä Härski-Hartikaisen (Spede Pasanen) johdolla. Mutta töitä on saatava, sillä Uunon vaimon Elisabethin isä täyttää 60 vuotta, ja kaikki lehdistöt ovat hänen kimpussaan, ja jutun tynkää pitäisi saada myös Uunosta. Uuno ryhtyy elokuvanäyttelijäksi, mutta appiukko tekee tästä kasvitieteen professorin, koska Uuno tuntee voikukan."Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano näkee tässä Turhapuro-sarjan toisessa elokuvassa olevan jäljellä vielä jonkin verran tuoreutta ja kekseliäisyyttä. Hän antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Aurinkomatkat

text: Oy Aurinkomatkat – Suntours Ltd Ab on Suomen suurin valmismatkojen järjestäjä 32 prosentin markkinaosuudella. Se kuuluu Finnair-konserniin. Aurinkomatkat tarjoaa paitsi perinteisiä valmismatkoja, myös lento+hotelli-omatoimimatkoja sekä pelkkiä lentoja ja hotelleja, räätälöityjä matkoja, aktiivilomia (hiihto, golf, vaellus, sukellus ja maraton), teemamatkoja (kiertomatkat ja lukijamatkat) ja risteilyjä. Yhtiö lennätti 300 000 lomailijaa ulkomaille vuonna 2012; 65 prosenttia matkoista myytiin internetin kautta. Liikevaihto oli 245 miljoonaa euroa vuonna 2012. Aurinkomatkat tekee valmismatkoja noin 40 maahan, 150 lomakohteeseen ja 900 hotelliin. Yhtiössä työskentelee noin 280 henkilöä, heistä noin 110 lomakohteissa.


title: Aurinkomatkat

text: Vuonna 2011 Aurinkomatkojen tarjontaan lisättiin myös SMT:n ja Arean vapaa-ajan matkailun palvelut, jolloin toiminta laajeni perinteisistä valmismatkoista täyden palvelun matkatavarataloksi.


title: Aurinkomatkat

text: 1960-luvun alussa Suomeen muodostui kaksi kilpailevaa matkanjärjestäjäryhmittymää. Toiseen ryhmään kuului markkinoinnissa käytetty nimi Aurinkomatkat, jonka takana olivat matkanjärjestäjät Area ja Kaleva. Kilpaileva ryhmittymä oli Suomen Ulkomaanmatkat Oy, johon kuuluivat Suomen Matkatoimisto Oy, Suomen Turistiauto Oy ja Kar-Airin matkatoimisto.


title: Aurinkomatkat

text: Kun alalle alkoi tulla myös uusia yrittäjiä, vanhat matkanjärjestäjät päättivät tiivistää yhteistyötään. Siksi 29. marraskuuta vuonna 1963 kaupparekisteriin rekisteröitiin virallisesti yhtiö Aurinkomatkat – Suntours Ltd Oy, jonka kolmeksi suurimmaksi osakkaaksi tulivat Area, Suomen Matkatoimisto Oy ja Matkatoimisto Kaleva. Loput osakkeet jakautuivat 13 pienen matkatoimiston kesken.


title: Aurinkomatkat

text: Ensimmäinen Aurinkomatkojen nimellä julkaistu lomaesite tuli jo kesäksi 1963. Tämän ensimmäisen toimintavuoden aikana Aurinkomatkat toteutti 10 000 matkaa. Kohteita olivat Gotlanti, Bornholm, Rodos, Italia, Mallorca, Ibiza, Bulgaria, kiertomatkat Euroopan eri maissa ja kaupunkilomat (Wien, Hampuri, Rooma, Ateena, Pariisi, Amsterdam, Pohjoismaiden pääkaupungit, Lugano ja Venetsia).


title: Aurinkomatkat

text: Matkustaminen oli 1960-luvulla huomattavasti nykyistä hankalampaa. Esimerkiksi Rodokselle pääsi vain yhdistelmämatkalla, jossa oltiin ensin viikko Ateenassa. Ateenaan mentäessä lennettiin ensin Düsseldorfiin suomalaisella Caravelle-koneella ja sitten perille saksalaisella Vickers Viscount -koneella. Ateena–Rodos-lennot kuljetti kreikkalainen Olympic Airways.


title: Aurinkomatkat

text: Kesällä 1966 Aurinkomatkat alkoi käyttää lennoillaan suihkukoneita ensimmäisenä matkanjärjestäjänä maailmassa ja panostaa reittilentojen sijaan tilauslentoihin.. Talvella 1966–1967 enää vain lyhyet lennot Müncheniin tehtiin nelimoottorisella Douglas DC-6B -koneella. Tätä konetta käytettiin tosin vielä syksyllä 1967 Madeiran-lennoilla. Suurin osa matkoista kesällä 1968 tehtiin Super Caravelle -koneilla. Koko 1960-luvun ajan julkaistiin erillinen kesäohjelma Pohjoismaihin.


title: Aurinkomatkat

text: Kesällä 1969 Aurinkomatkat alkoi käyttää vain Finnairin lentoja. Myöhemminkin, myös 2000-luvulla, on tosin käytetty satunnaisesti muitakin lentoyhtiöitä. Vuonna 1969 matkustajia kyyditsivät Finnairin uudet DC-8-62-suihkukoneet, joihin mahtui 189 matkustajaa. Kesä 1969 oli viimeinen, jolloin liikemerkkinä käytettiin auringonkukkaa. Talvella logoksi otettiin musta a-kirjain, joka oli oranssin ympyrän päällä.


title: Aurinkomatkat

text: Suurta murrosta matkailussa merkitsivät Finnairin DC-10-30-koneet, jotka otettiin käyttöön myös tilausliikenteessä keväällä 1975. Tilauslentoversioon mahtui jopa 345 matkustajaa. 1970-luvulla Aurinkomatkojen suosituin kohdemaa oli Espanja, talvella Kanariansaaret ja kesällä Mallorca sekä Manner-Espanjan Torremolinos, Marbella, Benidorm ja Tossa del Mar.


title: Aurinkomatkat

text: Talvella 1974-1975 Aurinkomatkat vei matkalaisia ensimmäistä kertaa DC-8-koneella Thaimaahan. Kohteina olivat Bangkok ja Pattaya. Finnpartnerin risteilyohjelmaa laajennettiin, ja risteilyjä järjestettiin 1970-luvulla monena talvena.


title: Aurinkomatkat

text: Vuonna 1976 Aurinkomatkat perusti Tukholmaan tytäryhtiön nimellä Aura-Suntours Ltd Ab. Lennot lähtivät Tukholmasta, ja suurin osa osallistujia tulikin Ruotsista. Tytäryhtiön toiminta lakkautettiin lokakuussa 1978.


title: Aurinkomatkat

text: Turkki tuli lomavalikoimaan vuonna 1982, kun matkat Marmarikseen aloitettiin. Vuonna 1987 tarjontaan tulivat myös Alanya ja Side. 1980-luvun uudistuksia olivat myös Aurinkomatkojen omat linja-autot eri puolilta Suomea Helsinki-Vantaan lentoasemalle sekä maakunnista (mm. Turusta, Tampereelta, Oulusta) lähtevät lomalennot suosituimpiin kohteisiin.


title: Aurinkomatkat

text: Vuonna 1990 Finnair sai ensimmäisenä lentoyhtiönä maailmassa uuden laajarunkoisen MD-11-koneen. Tilauslennoilla koneessa oli ensin 367 paikkaa, mutta sitten paikkalukua nostettiin 407:ään. Aurinkomatkat sai uuden koneen käyttöönsä Teneriffan-lennoilla.


title: Aurinkomatkat

text: Boeing 757 -konetyyppi tuli käyttöön vuonna 1998. Se pystyi ottamaan tilauslennoilla 219 matkustajaa, ja siitä tuli Aurinkomatkojen useimmilla tilauslennoilla käytetty kone. 2010-luvulla ne korvattiin Airbus A321 Sharklet -koneilla.


title: Aurinkomatkat

text: Aurinkomatkat käynnisti vuonna 1999 kestävän matkailun ohjelman. Osana ohjelmaa matkanjärjestäjä aloitti vuonna 2005 hotellien luokittelun ympäristöystävällisyydestä kertovilla pisaratunnuksilla.


title: Aurinkomatkat

text:
Aurinkomatkat järjesti vuosia osassa kohteitaan lapsille tarkoitettua Tenavakerhoa. Ensimmäistä kertaa suomalainen lastenhoitaja oli mukana Riminillä vuonna 1968 . Vuonna 2005 Tenavakerho korvattiin kaikenikäisille tarkoitetulla Fun&Sun-vapaa-ajanohjelmalla.
Vuonna 2011 Aurinkomatkat aloitti yhteistyön Moomin Characters Oy:n kanssa. Suosituimmissa talvi- ja kesäkohteissa toimii nykyään Muumikerho, joka järjestää ohjelmaa 4-12-vuotiaille lapsille koulujen loma-aikoina.


title: Aurinkomatkat

text: Aurinkomatkat on saanut useita palkintoja eri lehtien asiakaskyselyissä. Nämä kyselyt eivät ole puolueettomia tutkimuksia vaan antavat suuntaa ihmisten mielipiteistä. "Matkaopas"-lehden lukijatutkimuksessa Aurinkomatkat on äänestetty Suomen parhaaksi matkanjärjestäjäksi kategorioissa "palvelultaan paras matkanjärjestäjä" sekä "hinta-laatusuhteeltaan paras matkanjärjestäjä" vuosina 2005, 2006, 2007 ja 2008 . Vuodesta 2006 lähtien Aurinkomatkat on voittanut myös uuden kategorian "paras kaupunkimatkojen järjestäjä" . Aurinkomatkat on valittu myös "Reader's Digestin" (Suomessa "Valitut Palat") European Trusted Brands -tutkimuksessa Suomen parhaaksi kategoriassa "matkatoimistot" monena peräkkäisenä vuotena, viimeksi 2013. Suomessa kyselyyn vastaa vuosittain noin 3 000 "Valitut Palat" -lehden tilaajaa.


title: Aurinkomatkat

text: Aurinkomatkojen Loma-apparaatti valittiin parhaaksi kuluttajille suunnatuksi palveluksi digitaalisen markkinoinnin Grand One -kilpailussa maaliskuussa 2010.


title: Geeli

text: Geeli on heterogeeninen seos (kolloidisysteemi), jossa huokoisen kiinteän aineen sisäosa on täynnä nestettä. Geeli on suspension kaltainen seos. Geeli eroaa suspensiosta siten, että geelissä kiinteä aine imee nestettä itseensä ja turpoaa. Tätä ei tapahdu suspensiossa.


title: Geeli

text: Geelissä jatkuva faasi (ulkofaasi) on kiinteä ja dispergoitunut faasi (sisäfaasi) on neste.


title: Mäkihypyn maailmancup 1986–1987

text: Mäkihypyn maailmancup 1986–1987 käsitti 23 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 6. joulukuuta 1986 ja viimeinen osakilpailu Oslossa Norjassa 22. maaliskuuta 1987.


title: Lordi Carnarvon

text: George Edward Stanhope Molyneux Herbert, viides Carnarvonin jaarli (26. kesäkuuta 1866 Highclere Castle, Hampshire – 5. huhtikuuta 1923), joka tunnetaan paremmin nimellä Lordi Carnarvon, oli englantilainen aatelismies, joka tunnetaan Tutankhamonin haudan kaivausten rahoittajana.


title: Lordi Carnarvon

text: Lordi Carnarvon oli innokas amatööriegyptologi, joka vuonna 1907 rahoitti Howard Carterin kaivauksia. Vuonna 1922 he avasivat yhdessä Tutankhamonin hautakammion Kuninkaiden laaksossa. Kuukausia myöhemmin Carnarvon kuoli äkillisesti moskiiton piston jälkeen, mikä antoi aihetta spekulointiin muumion kirouksesta.


title: De revolutionibus orbium coelestium

text: De revolutionibus orbium coelestium () oli tähtitieteilijä Nikolaus Kopernikuksen kirja, jossa esitettiin aurinkokeskinen maailmankuva. Kopernikus aloitti kirjan kirjoittamisen vuonna 1506 ja sai sen valmiiksi vuoteen 1530 mennessä. Kirja julkaistiin vasta Kopernikuksen kuoleman jälkeen, vuonna 1543.


title: De revolutionibus orbium coelestium

text: Katolinen kirkko ja Martti Luther vastustivat uutta todellisuuskäsitystä, mutta vasta Galileo Galilein havaintojen jälkeen vuonna 1616 kirja joutui kirkon kiellettyjen kirjojen listalle "Index librorum prohibitorum".


title: De revolutionibus orbium coelestium

text: Vasta vuonna 1992 kirkko myönsi Galilein olevan oikeassa.


title: Uuno Turhapuro (elokuva)

text: Uuno Turhapuro on vuonna 1973 valmistunut ensimmäinen Uuno Turhapuro -elokuva. Se keräsi elokuvateattereihin 613 409 katsojaa ja on näin toiseksi katsotuin Turhapuro-elokuva. Samalla elokuva on vuoden 1973 ja koko 1970-luvun kotimaisista elokuvista toiseksi katsotuin. Alkujaan oli tarkoituksena tehdä vain yksi ainoa Uuno Turhapuro -elokuva, mutta ensimmäisen elokuvan menestyksestä johtuen elokuvia tehtiin kaikkiaan 20, joista viimeisenä "Uuno Turhapuro – This Is My Life" (2004).


title: Uuno Turhapuro (elokuva)

text: Spede Pasanen käytti elokuvan kuvausten toteuttamisessa ensimmäistä kertaa hyväkseen edullista videotekniikkaa. Elokuvan studiokohtaukset on kuvattu mustavalkoisena kuvanauhalle, josta ne kopioitiin elokuvafilmille Lontoossa leikkausta ja elokuvateatteriesitystä varten.


title: Uuno Turhapuro (elokuva)

text: Kappale, jota Uuno elokuvassa soittaa viululla, on Pablo de Sarasaten "Mustalaislauluja".


title: Uuno Turhapuro (elokuva)

text:
Uuno rakentaa viulun tee-se-itse-menetelmällä ja opettelee soittamaan kirjeopiston kautta. Viulistin suosio on suuri ja keikkoja tilataan, mutta samalla kuluu vapaa-aikaa. Niinpä Uuno päättää lopulta taas alkaa nauttia normaalista laiskasta elämästään.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano sanoo Uunon perusidean olevan tässä ensimmäisessä elokuvassa tuoreimmillaan. Hän antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Wim Kok

text: Willem ”Wim” Kok (29. syyskuuta 1938 – 20. lokakuuta 2018) oli hollantilainen poliitikko, joka toimi Alankomaiden pääministerinä 1994–2002. Hän erosi yhdessä hallituksensa kanssa vuonna 2002, kun nousi epäily, että hollantilaisen rauhanturvaajapataljoonan kyvyttömyys oli osasyynä Srebrenican joukkomurhaan.


title: Wim Kok

text: Kokin pääministeriys osui Alankomaiden taloudellisen nousukauden keskelle. Hän sai kansainvälisestikin kehuja niin sanotusta polderimallista, jossa yritetään aina saada aikaan sopimus riippumatta siitä, miten vaikeita alkuperäiset näkemyserot ovat. Sana polderi viittaa alankomaiden alankoalueisiin, jotka olisivat merenpinnan alla, ellei niitä pidettäisi viljelyskelpoisina ojitus- ja pumppausyhteistyön avulla. Kokin politiikassa termillä viitattiin kolmikantayhteistyöhön ammattiliittojen, työnantajien ja hallituksen välillä.