title: Loimaan seutukunta

text: Aura ja Pöytyä ovat halukkaita siirtymään Turun seutukuntaan, mutta seutukuntasiirtoja ei ole mahdollista tehdä, kun kunta- ja palvelurakenneuudistus on kesken.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Jalmari Hahl

text: Filip Hjalmar (Jalmari) Hahl (13. kesäkuuta 1869 Rautu – 17. elokuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, opettaja ja suomentaja.


title: Jalmari Hahl

text: Hahl syntyi 13. kesäkuuta 1869 Raudussa lääninrovasti (kontrahtirovasti) Anders Gustaf Hahlin perheeseen. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Viipurissa 1888 hän opiskeli Helsingin yliopistossa estetiikkaa ja kirjallisuutta. Hahl suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1891 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1897. Hän teki opintomatkoja Ranskaan, Saksaan, Italiaan ja Pohjoismaihin. Hän toimi Helsingissä suomalaisen normaalilyseon saksan ja ranskan kielen lehtorina 1909–1927 ja Helsingin yliopiston kirjallisuushistorian ja estetiikan dosenttina 1909–1929.


title: Jalmari Hahl

text: Jalmari Hahl johti Ylioppilaskunnan Laulajia 1892–1897. Hän johti muun muassa Helsingissä kantaesitykset Jean Sibeliuksen teoksista "Venematka" (opus 18/9) 6. huhtikuuta 1893, "Saarella palaa" (opus 18/4) 7. joulukuuta 1895 ja "Laulu Lemminkäiselle" (opus 31/1) 12. joulukuuta 1896.


title: Jalmari Hahl

text: Hahl oli Suomen Kansallisteatterin johtaja ja ohjaaja maaliskuusta 1905 kevääseen 1907. Pesti jäi lyhyeksi kovan ryöpytyksen ja kampeamisen vuoksi, kun teatteria ja sen esityksiä käytettiin yleisen arvokeskustelun välineenä. Hänen ohjaamaansa Oscar Wilden "Salomea" nimittäin esitettiin vuonna 1905 juuri suurlakon aikoihin. Elli Tompuri kertoo muistelmissaan "Minun tieni" (1942, sivuilla 125–128), ettei Hahl juuri puuttunut näyttelijän roolin luomiseen vaan ”hymyili vain ja oli hieno mies, antoi taiteilijan itse luoda ...”. Tampereen Teatterin johtajana Jalmari Hahl toimi 1912–1915.


title: Jalmari Hahl

text: Eino Leino luonnehtii vuonna 1910 Hahlia kirjalliseksi, artistiseksi taiteilijaluonteeksi, jonka hauraassa, viileässä tuotannossa voidaan havaita ranskalaisen ja italialaisen kirjallisuuden vaikutusta. Jalmari Hahl kuoli Helsingissä 17. elokuuta 1929.NäytelmiäToimittanutSuomennoksia


title: Etelä-Pirkanmaan seutukunta

text: Etelä-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 063. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta

text: Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta oli Pirkanmaan maakunnassa sijainnut Suomen seutukunta, joka lakkasi vuoden 2011 alusta. Seutukuntaan kuului perustettaessa neljä kuntaa ja lakkautettaessa kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 062.


title: Lounais-Pirkanmaan seutukunta

text: Lounais-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 068.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Luoteis-Pirkanmaan seutukunta

text: Luoteis-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 061.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Vuoristorata

text: Vuoristorata on yleinen huvipuistolaite. Matkustajat istuvat vuoristorata-ajelun aikana yhdessä tai useammassa vaunussa, jotka on yleensä kiinnitetty toisiinsa yhtenäiseksi junaksi. Vuoristoradassa on jyrkkiä ja vauhdikkaita laskuja ja nousuja, ja joissain radoissa vaunut voivat kääntyä joissain paikoissa ylösalaisin. Junassa ei tyypillisesti ole moottoria, vaan vaunut hinataan ylös ensimmäisen ja korkeimman mäen huipulle, mistä ne lähtevät kiitämään alas. Joskus juna laitetaan liikkeelle laukaisumekaniikan avulla. Vuoristoradat on rakennettu yleensä teräksestä tai puusta.


title: Vuoristorata

text: Varhaisimmat vuoristoradat ovat peräisin Venäjältä. Ne olivat varta vasten rakennettuja puuramppeja, jotka jäädytettiin kastelemalla ja joita laskettiin alas puisilla kelkoilla tai taljoin peitetyillä jäälohkareilla. Näitä jäämäkiä rakennettiin varsinkin Pietarin ympäristöön. Mäet kohosivat jopa 20 metrin korkeuteen ja niissä oli 50 asteen pudotus. 1700-luvun lopulla niiden suosio oli niin valtava, että useat yrittäjät alkoivat kopioida ideaa. Jäämäet korvattiin puisilla rakennelmilla ja kelkkojen sijaan alettiin käyttää pyörillä kulkevia vaunuja. Yksi yrityksistä oli "Montagnes Russes à Belleville", joka rakensi ja pyöritti tällaista rataa Pariisissa vuodesta 1812. Nykyäänkin ranskan kielessä käytetään termiä "Montagnes russes" () tarkoittamaan vuoristorataa. Sama alkuperä on myös espanjan- ja italian kielissä termeissä.


title: Vuoristorata

text:
Yhdysvalloissa vuoristoradan edeltäjänä voidaan pitää "Mauch Chunk" -nimistä "Summit Hillin" kaivosten hiilivaunurataa Pennsylvaniassa. Sillä alettiin vuonna 1827 kuljettaa ihmisiä maksua vastaan huvittelumielessä. Vuosittaisen 35 000 vierailijan ansiosta siitä tuli Yhdysvaltojen toiseksi suosituin matkailukohde. Ensimmäinen silmukan eli inversion tekevä rata, jossa vaunut kulkivat kaksitoista metriä korkean silmukan läpi, rakennettiin "Frascatin" huvipuistoon Pariisissa vuonna 1846.
Ensimmäinen pelkkään huvitteluun rakennettu rata Yhdysvalloissa oli vuonna 1884 New Yorkin Coney Islandin huvipuistoon rakennettu "Switchback Railway". Rata menestyi loistavasti, vaikka sen vauhti nousi suurimmillaankin vain kymmeneen kilometriin tunnissa. LaMarcus Adna Thompson patentoi ensimmäisenä vuoristoradan 20. tammikuuta 1885.


title: Vuoristorata

text: Kun vuoristoratojen suosio kasvoi, erilaisia vuoristoratakokeiluita alettiin tehdä. Vuonna 1895 pystysuora silmukka toteutui radassa nimeltä "The Flip Flap", joka sijaitsi Sea Lion Parkissa Brooklynissä. Hieman myöhemmin sama toteutettiin "Loop-the-Loop" -radalla Oletagny Parkissa Columbuksen kaupungin lähellä Ohion osavaltiossa. Radat olivat uskomattoman vaarallisia, ja monet matkustajat kärsivät niskan retkahdusvammoista. Molemmat radat purettiin pian, ja inversioita tekevät vuoristoradat joutuivat odottamaan yli puoli vuosisataa ennen kuin ne pystyivät tekemään turvallisen paluun.


title: Vuoristorata

text:
1910-luvulla "Thompson Scenic Railway Company" -nimisessä yrityksessä työskennellyt, vuoristoratojen Thomas Edisoniksikin kutsuttu John Miller patentoi yli viisikymmentä vuoristoratoihin liittyvää patenttia. Yksi näistä oli radan alapuolella käytettävät apupyörät, jotka pitivät vaunun kiinni radassa mahdollistaen suuremmat nopeudet. Ensimmäinen Millerin uutta pyöräjärjestelmää käyttävä "Pippin"-niminen vuoristorata rakennettiin vuonna 1912. Pian vuoristoradat levittäytyivät huvipuistoihin ympäri maailmaa. Ehkä tunnetuin historiallinen vuoristorata, "The Cyclone", avattiin Coney Islandille Brooklyniin New Yorkiin vuonna 1927. The Cyclone − muiden aikakauden vuoristoratojen tapaan − oli tehty puusta. Monet vanhat puiset vuoristoradat, kuten edellä mainittu The Cyclone ja Linnanmäen huvipuistonrata ovat yhä toiminnassa. Vanhin edelleen toimiva vuoristorata on vuonna 1902 Pennsylvanian Lakemont Parkiin rakennettu "Leap the Dips".
Vuonna 1959 Disneyland-teemapuisto Anaheimissa Kaliforniassa esitteli uuden muotoilun läpimurron vuoristoratamaailmassa "Matterhorn Bobsleds" -vuoristoradallaan. Tämä oli ensimmäinen vuoristorata, joka käytti putkiteräksestä valmistettua rataa. Toisin kuin tavanomaisia puisten vuoristoratojen kiskolevyjä, putkiterästä voitiin vääntää mihin suuntaan tahansa. Tämä antoi suunnittelijoille vapaammat kädet toteuttaa silmukoita, korkkiruuveja ja muita elementtejä uusiin vuoristoratoihin. Valtaosa uusista vuoristoradoista tehdään nykyään teräksestä, mutta uusia puisia vuoristoratojakin rakennetaan joka vuosi.


title: Vuoristorata

text: Toisen maailmansodan jälkeen seurannut suuri lamakausi merkitsi loppua vuoristoratojen ensimmäiselle kulta-ajalle. Huvipuistotoiminta lamaantui ja monet huvipuistot ajautuivat konkurssiin. Tätä jatkui aina vuoteen 1972, kunnes vuoristorata "The Racer" avattiin Kings Islandiin, Masoniin, Ohioon. Tämän radan oli suunnitellut John C. Allen, ja sen suunnaton menestys aloitti vuoristoratojen toisen kultakauden. Ensimmäinen nykyaikainen vuoristorata, jossa on 360 asteen silmukka, on "Corkscrew" Knott’s Berry Farm -huvipuistossa Buena Parkissa Kaliforniassa. Tämä yhdysvaltalaisen Arrow Dynamicsin suunnittelema rata avattiin vuonna 1975.


title: Vuoristorata

text: Tyypillisissä vuoristoradan vaunuissa ei ole moottoria. Sen sijaan vuoristoradan vaunut hinataan ketjua tai kaapelia käyttäen nostomäkeä ylös ensimmäisen mäen huipulle. Sitten potentiaalienergia muuttuu liike-energiaksi kun vaunut kiitävät alas ensimmäistä alamäkeä. Liike-energia muuttuu takaisin potentiaalienergiaksi, kun juna liikkuu jälleen ylös seuraavan mäen huipulle. Se on luonnollisesti matalampi, sillä hieman mekaanista energiaa on menetetty kitkan takia. Sen jälkeen juna kulkee jälleen alas, taas ylös ja niin edelleen.


title: Vuoristorata

text: Kaikki vuoristoradat eivät kuitenkaan toimi tällä tavalla. Juna voidaan laittaa liikkeelle myös käyttämällä laukaisumekaniikkaa (vetopyörälaukaisu, lineaari-induktiomoottorit, lineaarisynkronismoottorit, hydraulinen laukaisu, paineilmalaukaisu, renkaat jne.). Jotkut vuoristoradat kulkevat edestakaisin samaa rataa; näitä vuoristoratoja kutsutaan termillä "shuttle". Juna kulkee yleensä ensin radan läpi etuperin ja sen jälkeen saman matkan takaperin. Joidenkin vuoristoratojen vaunuihin on asennettu moottori, joten nostomäkeä tai laukaisua ei tarvita ("powered"). Oikein suunnitellulla vuoristoradalla on tarpeeksi liike-energiaa jotta juna jaksaa kulkea koko radan läpi. Radan lopussa on tavallisesti jarrut, jotka pysäyttävät junan ja lähettävät vaunut takaisin asemalle. Jarrut radan lopussa on yleisimmin käytetty tekniikka jolla juna saadaan pysäytettyä.


title: Vuoristorata

text:
Useimmilla isoilla vuoristoradoilla voidaan käyttää kahta tai useampaa junaa yhtä aikaa. Nämä radat käyttävät ns. lohkojärjestelmää (en. "block system"), joka estää junia törmäämästä toisiinsa. Lohkojärjestelmää käytettäessä rata on jaettu useisiin sektoreihin (lohkoihin). Vain yksi juna kulkee kerrallaan kussakin lohkossa. Jokaisen lohkon lopussa on alue, jolle juna voidaan pysäyttää, jos se on tarpeen. Voidaan myös sulkea jarrut, pysäyttää nostomäki tai olla lähettämättä junaa asemalta. Joka lohkon lopussa on sensorit jotka tunnistavat juna ohikulun. Näin laitetta ohjaava tietokonejärjestelmä rekisteröi, mitkä lohkot on varattu. Jos ohjausjärjestelmä huomaa junan olevan menossa jo varattuna olevaan lohkoon, se käyttää jotakin edellä mainittua tapaa estämään jälkimmäistä junaa etenemästä varatulle lohkolle.
Vuoristoradoissa tapahtuvat onnettomuudet, kuten 5. syyskuuta 2003 tapahtunut kuolemantapaus silminnähden rauhallisella Disneylandin Big Thunder Mountain Railroad -vuoristoradalla, herättävät runsaasti huomiota ja kauhukuvia ihmisissä.


title: Vuoristorata

text: Tilastollisesti vuoristoradat ovat erittäin turvallisia. Yhdysvaltain kuluttajatuotteiden turvallisuuskomissio (CPSC) ilmoittaa, että 134 huvipuistovierasta tarvitsi sairaalahoitoa vuonna 2001 ja että huvipuistolaitteissa tapahtuu keskimäärin kaksi kuolemantapausta vuosittain. Six Flagsin tutkimuksen mukaan 319 miljoonaa ihmistä vieraili huvipuistoissa vuonna 2001. Tutkimuksessa sanottiin että huvipuistovierailijan mahdollisuus loukkaantua kuolettavasti huvipuistolaitteessa on yksi 1,5 miljardista. Näin ollen loukkaantumisriski ajettaessa huvipuistoon on suurempi kuin käymisellä huvipuistolaitteissa. Ei ole epätavallista, että huvipuisto maksaa karusellista korkeammat vakuutusmaksut kuin vuoristoradasta.


title: Vuoristorata

text: Vaikka nykyaikaisissa vuoristoradoissa tietokonejärjestelmät takaavat turvallisuuden, tapahtuu onnettomuuksia siitä huolimatta. Vuonna 1999 eräs yli 180 kiloa painanut matkustaja ei pystynyt sulkemaan turvalaitteitaan kunnolla ja putosi Superman-vuoristoradasta Six Flags Darien Lake -huvipuistossa saaden vakavia vammoja. Tästä huolimatta samanlainen onnettomuus tapahtui vuonna 2004, kun 100 kiloa painanut aivohalvaantunut mies päästettiin kyytiin Superman-vuoristorataan Six Flags New England -huvipuistossa. Viimeisessä mutkassa mies putosi junasta ja kuoli. Vuonna 2010 naispuolisen matkustajan turvakaari aukeni kesken ajon Dixie Landin’ -puistossa Louisianassa ja matkustaja putosi kuolemaansa. Uusi onnettomuus vuonna 2011 tapahtui samantyyppisellä radalla Tokyo Dome-puistossa Japanissa, kun 34-vuotias mies putosi junasta kesken ajon. Heinäkuussa 2013 nainen sai surmansa pudottuaan vuoristoradan kyydistä Dallasissa. Suurin osa onnettomuuksista olisi kuitenkin estettävissä. Monet laiteonnettomuudet ovat johtuneet matkustajista tai laitteiden kuljettajista, jotka eivät ole noudattaneet turvallisuusohjeita. Harvinaisissa tilanteissa matkustajat ovat loukkaantuneet mekaanisen vian takia. Silloinkin syy saattaa olla laitteen huollon ja tarkistuksen laiminlyönti. Yksi esimerkki sellaisesta onnettomuudesta on vuonna 2006 tapahtunut yhden vaunun radalta suistuminen Wild Thing -vuoristoradalla Valleyfair!-huvipuistossa.


title: Vuoristorata

text: Suomessa on vuoristoradoilla sattunut kaksi kuolemaan johtanutta onnettomuutta. Molemmat ovat tapahtuneet Linnanmäellä. Vuonna 1953 kuoli radan kuljettaja ja vuonna 1985 kyydissä ollut poika.


title: Vuoristorata

text: Nykyään on olemassa kaksi vuoristoratojen päätyyppiä: teräksiset vuoristoradat ja puiset vuoristoradat. Teräksiset vuoristoradat tunnetaan pehmeästä kyydistä ja radan usein kierteisistä muodoista jotka kääntävät matkustajat ylösalaisin inversioiden kautta. Puiset vuoristoradat ovat harrastajien suosiossa rajumman kyytinsä ja perinteisemmän tunnelmansa takia.


title: Vuoristorata

text:
Vuoristoratoja voidaan luokitella eri luokkiin ja tyyppeihin rakennusmateriaalin, vaunujen, radan korkeuden ja muodon sekä käyttövoiman mukaan. Perinteisistä vuoristoradan vaunuistakin on kehitelty kymmeniä variaatioita. Joissakin radoissa matkustajat ovat seisaaltaan, toisissa radoissa he ovat makuuasennossa mahallaan. Kehittämällä uusia muunnelmia ratatyyppeihin ja vaunuihin suunnittelijat haluavat kehitellä ratoja jotka tarjoavat uudenlaisen ajelun ja jotka erottuvat edukseen muista vuoristoradoista.Vuoristoratoja luokitellaan myös korkeuden mukaan:
Suomessa on tällä hetkellä 17 huvipuistoissa sijaitsevaa vuoristorataa sekä kaksi kiertävää tivolirataa:


title: Balsapuu

text: Balsapuu ("Ochroma pyramidale", syn. "Ochroma lagopus") on malvakasvien ("Malvaceae") heimoon kuuluva trooppinen puu, joka tunnetaan kevyestä puuaineksestaan (60–200 kg/m³). Se on balsapuiden ("Ochroma") suvun ainoa laji.


title: Balsapuu

text: Balsapuu kasvaa luonnonvaraisena pohjoisessa Etelä-Amerikassa ja Keski-Amerikassa. Sitä viljellään myös Aasiassa ja Afrikassa.


title: Balsapuu

text: Balsapuu on erittäin nopeakasvuinen puu: se on jo kahden vuoden vanhana 4–6 metriä korkea ja hakkuukypsä 6–8 vuoden ikäisenä, jolloin sen korkeus on 16–22 metriä ja rungon paksuus noin 30 cm. Täysikasvuisen balsapuun korkeus voi olla 40 metriä ja rungon paksuus 100 cm.


title: Balsapuu

text: Vanhastaan Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikon asukkaat ovat tehneet balsapuusta uppoamattomia kalastuslauttoja, minkä vuoksi eurooppalaiset valloittajat antoivat puulle nimeksi balsapuu (espanjan kielen lauttaa tarkoittavan sanan mukaan). Nämä lautat olivat Thor Heyerdahlin balsapuusta rakennetun Kon-tiki-aluksen esikuvia. Balsapuuta käytetään nykyään paljon pakkausmateriaalina keveytensä ja lämmöneristävyytensä vuoksi. Se on myös lentokoneiden, lennokkien ja eräiden uistimien rakennusaine. Muun muassa isobritannialaisen, toisen maailmansodan aikaisen, De Havilland Mosquito - hävittäjäpommikoneen rakennusmateriaalina on käytetty balsapuuta. Balsapuusta voidaan valmistaa myös erittäin hyvälaatuista paperia sen pitkien kuitujen ansiosta.


title: Balsapuu

text: Balsapuuta voidaan helposti työstää kaikilla tavallisilla puuntyöstötyökaluilla, mutta leikkaavien terien on syytä olla hyvin teräviä. Vähänkin tylsynyt terä jättää balsapuuhun helposti rikkonaisen työstöpinnan. Hyvin hienon hiekkapaperin balsapuu tukkii. Liimaliitokset pitävät balsapuussa erinomaisesti, kun taas naulat ja ruuvit eivät pidä lainkaan. Balsapuulle soveltuvat myös tavalliset puun pintakäsittelyaineet.


title: Ylä-Pirkanmaan seutukunta

text: Ylä-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnan koillisosissa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 069.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Emma (romaani)

text: Emma on englantilaisen kirjailijan Jane Austenin romaani vuodelta 1815. Se on yksi Austenin tunnetuimpia teoksia. "Emma" on Austenille tyypillisesti samalla sekä romanttinen että humoristinen.


title: Emma (romaani)

text: Kirjan päähenkilönä häärii herraskartanon nuori neiti Emma, joka on katsonut asiakseen saattaa itselleen rakkaita henkilöitä avioliiton satamaan. Hän joutuu kuitenkin karvaasti huomaamaan, että tunteiden johdatteleminen ei olekaan niin helppoa, kuin hän oli alkuun kuvitellut. Pappikin menee ja rakastuu aivan väärään ihmiseen. Loppujen lopuksi Emma löytää itsensäkin haaveilemasta avioliitosta.


title: Emma (romaani)

text: "Emma" on kuvattu moneen otteeseen, ja tunnetuimpiin niistä kuuluu vuonna 1996 ensi-iltansa saanut "Emma", jossa Gwyneth Paltrow näyttelee Emma Woodhousen roolin. Myös vuonna 1995 kuvattu nuortenelokuva "Clueless" perustuu löyhästi "Emmaan". Siinä pääosaa esittää Alicia Silverstone.


title: Sigtunan kunta

text: Sigtunan kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Märsta.


title: Sigtunan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 327,66 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 44 786 henkeä (31.12.2015).


title: Sigtunan kunta

text: Sigtunan naapurikuntia ovat Norrtälje, Vallentuna, Upplands Väsby, Upplands-Bro, Håbo ja Knivsta.


title: Sigtunan kunta

text: Mälaren-järven lahti Sigtunafjärden sijaitsee kunnan länsiosassa.


title: Sigtunan kunta

text: Alueella sijaitsee Arlandan lentoasema. Yli 75 % kunnan asukkaista asuu alle 25 %:lla kunnan pinta-alasta. Yli puolet kunnan pinta-alasta sijaitsee Arlandan lentokentän melualueella, mikä on johtanut rakentamisrajoituksiin.


title: Sigtunan kunta

text: Kunnassa sijaitsevat Rosersbergin linna (1638) ja Steningen linna (n. 1690). Lisäksi entisessä Sigtunan kaupungissa on vanhoja kirkkoja, raatihuone ja lähistöllä Venngarnin linna.


title: Sigtunan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 92,14 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 28,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Sigtunan kunta

text: Sigtunan kaupunkiin liitettiin vuonna 1948 naapurikunnat Sankt Olof ja Sankt Per (kaksi pitäjää, jotka olivat olleet yhtenä kuntana jo vuodesta 1863) sekä vuonna 1952 Haga. Samana vuonna nykyisen kunnan alueelle muodostettiin lisäksi Märstan ja Skepptunan suurkunnat:Märstan kunta sai nimensä kunnan alueella sijainneen taajaman mukaan. Skepptuna jaettiin jo vuonna 1967, jolloin Lunda, Skepptuna ja Vidbo liitettiin osaksi Märstan kuntaa. Husby-Långhundra liitettiin Knivstan kuntaan; Gottröra ja Närtuna Rimbon kuntaan nykyisen Norrtäljen kunnan alueella. Nykyinen Sigtunan kunta muodostettiin 1971 yhdistämällä laajennettu Märstan kunta ja Sigtunan kaupunki.


title: Sigtunan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 541 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sigtunan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 187 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 7,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sigtunan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 202 259 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 32 000 kruunua.


title: Sigtunan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Sigtunan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Sigtunan kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 807 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Sigtunan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Sigtunan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Sigtunan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Sigtunan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Sigtunan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Sigtunan kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sigtunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Sigtunan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Sigtunan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Sigtunan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: D’Artagnan

text: Charles de Batz-Castelmore, Comte d’Artagnan (n. 1611 – 25. kesäkuuta 1673) palveli Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n muskettisotilaiden kapteenina ja kuoli Maastrichtin piirityksessä Ranskan-Hollannin sodan aikana. Alexandre Dumasin Kolme muskettisoturia -sarjan teokset perustuivat ranskalaisen kirjailijan Gatien de Sandrasin vuonna 1700 julkaisemaan d’Artagnanin osin kuvitteelliseen elämäkertaan.


title: D’Artagnan

text: D'Artagnan on Alexandre Dumasin klassikkoseikkailun Kolme muskettisoturia ja sen jatko-osien päähenkilö. D'Artagnan on varsin itsepäinen kirjallisuuden hahmo. Hän marssii Pariisin päätä pahkaa ja julistaa haluavansa kuninkaan muskettisoturiksi. Hänelle selviää hyvin pian, että muskettisoturiksi on hyvin hankalaa päästä ja tästä tulistuneena hän onnistuu järjestämään itsensä muutaman minuutin aikana kaksintaisteluun kolmen muskettisoturin kanssa.


title: D’Artagnan

text: Kaksintaistelujen aikana hän tajuaa haastaneensa erottamattomat ystävykset, jotka toimivat toinen toistensa sekundantteina. Hän ei ehdi miekkailla kovin kauan ensimmäisen kanssa, kun kardinaalin miehet tulevat haastamaan riitaa ja kaikki neljä asettuvat heitä vastaan. Yhteinen vastustaja saa miehet unohtamaan keskenäiset kinansa ja d'Artagnan oppii tuntemaan muskettisoturit lempinimillä Aramis, Porthos ja Athos. Jokaisella heistä on oma syynsä pitää todellinen nimensä salassa.


title: D’Artagnan

text: D’Artagnan kuuluu lähes koko Kolme muskettisoturia -kirjan ajan toiseen vartiokaartiin, mutta tarinan loppupuolella hänen unelmansa toteutuu ja tulisesta miehestä tulee muskettisoturi. D’Artagnan kokee muutenkin poikkeuksellisia seikkailuja ja saavuttaa muun muassa kuningattaren kiitollisuuden hoidettuaan hyvin arkaluontoisen asian pois päiväjärjestyksestä.


title: D’Artagnan

text: Todellinen d’Artagnan oli nimeltään Charles de Batz-Castelmore d’Artagnan. Hän syntyi 1610-luvulla alempaan aateliin kuuluvaan sukuun ja liittyi jo nuorena musketöörikaartiin. Hän kunnostautui taidoillaan ja kiinnitti kardinaali Mazarinin huomion. Hän osallistui myös kuningas Ludvig XIV:n sotaretkiin. Yksityiselämässään hänellä oli vaikeuksia, sillä vaimo jätti hänet kuuden avioliittovuoden jälkeen. D’Artagnan kaatui Maastrichtin taistelussa 1673.


title: D’Artagnan

text: Marraskuussa 2008 ranskalainen historiantutkija Odile Bordaz ilmoitti paikallistaneensa D’Artagnanin haudan Pyhän Pietarin ja Paavalin kirkosta, Wolderista, läheltä Maastrichtia.


title: Rainer Stenius

text: Rainer Konrad Stenius (19. maaliskuuta 1943 Helsinki – 5. joulukuuta 2014 Espoo) oli suomalainen pituushyppääjä. Hän hyppäsi 6. toukokuuta 1966 Los Angelesissa pituushypyn Suomen ennätyksen 816 cm. Tulos säilyi Suomen ennätyksenä 39 vuotta, kunnes Tommi Evilä ylitti sen 12. elokuuta 2005 hyppäämällä 818 senttiä. Hänellä oli nimissään myös 22-vuotiaiden Suomen ennätys 804 cm vuodelta 1965, kunnes Roni Ollikainen hyppäsi 16. kesäkuuta 2012 sentin pidemmälle.


title: Rainer Stenius

text: Stenius saavutti hopeamitalin Belgradin EM-kisoissa 1962 tuloksella 785 cm. Pentti Eskola oli pronssilla samalla tuloksella. Budapestin EM-kisoissa 1966 hän oli viides tuloksella 768 cm. Kalevan kisoissa Stenius saavutti kultaa vuosina 1962, 1965 ja 1966 sekä pronssia 1964.


title: Rainer Stenius

text: Rainer Stenius joutui lopettamaan uransa jo 24-vuotiaana jalkavaivojen vuoksi. Yleisurheilu-uransa aikana hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja. Stenius oli 185 cm pitkä ja painoi aktiiviuransa aikana 85 kg.


title: Rainer Stenius

text: Pituushyppyuransa jälkeen hän opiskeli Yhdysvalloissa San Franciscon yliopistossa. Hän valmistui vuonna 1976 Oregonin yliopistosta suoritettuaan tohtorin tutkinnon. Sen jälkeisistä tekemisistään Stenius itse kertoo seuraavaa:


title: Rainer Stenius

text: Vuonna 1992 Stenius muutti Costa Ricaan ja alkoi elättää itseään urheilukalastuksella. Hän palasi Suomeen vuonna 1997 ja toimi vuonna 2003 Daegun Universiadeissa suomalaisyleisurheilijoiden valmentajana. Stenius toimi vuodesta 2006 kiekonheittäjä Mikko Kyyrön valmentajana. Vuonna 2011 Stenius oli perustamassa pikajuoksukoulua Suomeen.


title: Rainer Stenius

text: Stenius kuoli Espoossa 71 vuoden iässä 2014. Hän oli ollut kuolleena 50 vuorokautta, kun hänet löydettiin kotoaan joulukuussa 2014. Hänen hautansa oli vuosia ilman kiveä. Vuonna 2018 Risto Ankio ja muut Steniuksen vanhat urheilutoverit hankkivat haudalle kiven.


title: Homologia

text: Matematiikassa homologia on tapa rakentaa Abelin ryhmiä tai moduleja, jotka luonnehtivat homomorfisin kuvauksin kytketyn moduulijonon tiettyjä ominaisuuksia. Ko. jono muodostetaan tavallisesti siten että se kuvaa jotain matemaattista objektia, jolloin homologia kertoo jotain kiintoisaa tästä objektista.


title: Homologia

text: Homologia alkoi topologisten avaruuksien luokittelusta ja kehittyi yleiseksi algebralliseksi teoriaksi, jota käytetään algebrallisessa geometriassa, ryhmäteoriassa, topologiassa jne. Topologisessa yhteydessä käytettyjä homologiateorioita yhdistävät Eilenbergin–Steenrodin aksioomat.


title: Homologia

text:
Olkoon formula_1 avaruus, jossa voidaan rakentaa Abelin ryhmistä tai moduleista koostuva ketjukompleksi formula_2, joka sisältää jotain tietoa formula_1:stä ja jonka jäsenien välillä on homomorfismeja
missä formula_5 ja formula_6, niin voidaan rakentaa homologiaryhmät seuraavalla tavalla: homomorfismien välillä oleva yhtälö tarkoittaa, että formula_7, ja voidaan rakentaa tekijäryhmä formula_8, jonka sanotaan olevan formula_9. homologiaryhmä formula_10:stä.


title: Homologia

text:
Homologia rakennelma vaikuttaa kenties mielivaltaiselta, mutta se tulee esiin luonnollisella tavalla, kun käsitellään simpleksejä ja topologisia avaruuksia. Lyhyesti, standardi formula_11-simpleksi formula_12 on joukko vektoreita formula_9-ulotteisessa euklidisessa avaruudessa
ja formula_9-simpleksi formula_16 topologisessa avaruudessa formula_10 on jatkuva kuvaus formula_12:stä formula_10:ään:
formula_16:n reuna formula_22 on määritelty formaaliksi summaksi formula_16 rajoitettu formula_12:n alisimplekseihin, missä suunnistus vaikuttaa etumerkkiin. Esimerkiksi, jos formula_10 on viiva formula_26, niin silloin formula_27 ja formula_28. Olkoon formula_29 rengas. Tällöin voidaan konstruoida formula_29-moduuli, jonka virittäjät ovat kaikki formula_11-simpleksejä formula_10:ssä formula_33. Nyt meillä on formula_29-moduleista koostuva ketjukompleksi, jonka jäsenten välillä on määritelmässä vaaditut homomorfismit.


title: Homologia

text: Kuvausta formula_35 sanotaan formula_11-reunoiksi formula_37 ja kuvausta formula_38 sanotaan formula_11-sykleiksi formula_40. formula_10:n singulaarisia homologiaryhmiä ovat siten formula_42 (eli formula_43 jokaiselle formula_9:lle).


title: Homologia

text:
Eksakti jono on moduleista muodostunut jono
missä formula_46. Seuraavat jonot ovat tärkeitä:
eli formula_48;
eli formula_50 ja formula_51 ovat isomorfisia.


title: Homologia

text:
Jos formula_52, formula_53, ja formula_54 ovat ketjukomplekseja ja meillä on seuraava lyhyt eksakti jono
eli
jokaiselle formula_9:lle, voidaan rakentaa pitkä eksakti jono
Tämä on käärmelemman sovellutus, ja se on kätevä tapa hahmottaa tuntemattomia homologiaryhmiä tunnetuista ryhmistä.


title: Homologia

text: Tietty homologiateoria voidaan tulkita myös kategoriseksi funktoriksi, joka vie jonkin määrityn kategorian Abelin moduulien kategoriaan. Näin katsottuna formula_59 on kovariantti funktori. Siis jos formula_1 ja formula_61 ovat samassa kategoriassa formula_62, ja formula_63 on morfismi niiden välillä, silloin homologiassa formula_64 vie formula_65:n formula_66:iin. Usein formula_64 kirjoitetaan formula_68.


title: Homologia

text: Singulaarinen homologia on siten funktori topologisen avaruuksien kategoriasta Abelin moduulien kategoriaan. Jos formula_69 on ketju jossain topologisessa avaruudessa formula_1, ja formula_63 on jatkuva kuvaus, niin summa formula_72 on ketju formula_61:ssä. Näin formula_74:stä tule homomorfismi formula_75.


title: Homologia

text: Kategoriateorian näkökulmasta kohomologia on kontravariantti homologiateoria, jossa siis kohomologiafunktori formula_76 on kontravariantti. Näin kohomologia on homologian kategorinen duaali. Kullekin homologian ketjukompleksin moduulille on siis duaalimoduuli vastaavan kohomologian ketjukompleksissa. Ketjukompleksissa, josta kohomologiaryhmät muodostetaan, homomorfismit kuvaavat aina astetta ylemmälle moduulille: käsiteltävä ketjukompleksi "menee toiseen suuntaan".


title: Koillis-Savon seutukunta

text: Koillis-Savon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 113.


title: Koillis-Savon seutukunta

text: Koillis-Savon seutukunnasta tulee anomuksestaan vuoden 2009 alussa äkillisen rakennemuutoksen alue.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Galaktinen tähtitiede

text: Galaktinen tähtitiede on tähtitieteen osa-alue, joka tutkii Linnunrataa, sen syntyä ja kehitystä sekä sen sisältämiä kohteita. Se on vastakohta ekstragalaktiselle tähtitieteelle, johon kuuluvat kaikki Linnunradan ulkopuoliset kohteet.


title: Galaktinen tähtitiede

text: Vaikka Linnunrata on kaikkein parhaiten tutkittu galaksi, ovat monet sen osat peittyneet tähtienvälisen aineen muodostamien pilvien taakse, jolloin niitä ei voida havaita näkyvän valon aallonpituuksilla. Sen sijaan käyttämällä muita aallonpituuksia, kuten infrapuna-, suurenergia- ja radiosäteilyä, on kokonaiskuva galaksistamme alkanut viime aikoina muodostua.


title: Galaktinen tähtitiede

text: Galaktinen tähtitiede voidaan jaotella tutkimuskohteen mukaan seuraavasti:


title: Sisä-Savon seutukunta

text: Sisä-Savon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 115.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Kiži

text: Kiži () on puukirkoistaan tunnettu Äänisen saari Karjalan tasavallassa Venäjällä. Runsaan viiden kilometrin pituinen ja alle 800 metriä leveä saari on Unescon maailmanperintökohde. Kižin suojelualue on puolestaan 500 neliökilometrin laajuinen, Venäjän federaatiotasolla hyväksytty luonnon- ja kulttuuriympäristön suojelualue, joka kattaa paljon Kižin saarta laajemman alueen.


title: Kiži

text: Hallinnollisesti saari kuuluu Suurlahden maalaiskuntaan. Saaren museotoiminnot siirtyivät Karjalan tasavallalta Venäjän valtiolle vuonna 2001.


title: Kiži

text: Kiži on Karjalan tasavallan merkittävimpiä matkailukohteita ja suosittu koko Venäjän laajuisesti. Kižiin on nopea yhteys kantosiipialuksella Petroskoista, jonne on matkaa noin 70 kilometriä.


title: Kiži

text: Äänisellä sijaitseva Kižin pogostan maailmanperintöalue (60 ha) on perustettu maailmankuulun puukirkkoryhmän säilyttämiseksi. Ainutlaatuista rakennuskantaa täydentävät ortodoksiset rukoushuoneet eli tsasounat, perinteiset karjalaistalot, aitat, myllyt, pajat, savusaunat sekä runsas vanha esineistö. Museosaari on kuulunut vuodesta 1990 Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Kiži

text: Kižin kokonaisuuden ytimenä ovat Kristuksen kirkastumisen (Preobraženie) ja Jumalansynnyttäjän suojeluksen (Pokrova) kirkot sekä niihin liittyvä kellotorni. Täyspuinen Kristuksen kirkastuksen kirkko on rakennettu vuonna 1714. Sen 22 haapapaanuista kupolia loistavat hopeisina, eikä sen rakentamiseen ole käytetty ainuttakaan rautanaulaa. Alun perin Kristuksen kirkastuksen kirkko rakennettiin kesäkirkoksi. Kirkko on ollut turisteilta suljettu vuodesta 1980 asti. Korjauksen suunnitellaan valmistuvan vuonna 2018.


title: Kiži

text: Preobraženien kirkon vierellä on Pokrovan kirkko. Sen rakentamisajankohtana pidetään vuotta 1764, mutta siitä kiistellään vielä. Rakenteeltaan Pokrovan kirkko eroaa Preobraženien kirkosta, mutta rakentajien onnistui yhdistää molemmat kirkot ja myöhemmin vielä kellotornikin yhdeksi kokonaisuudeksi.


title: Kiži

text: Läheisyydessä sijaitsee 1300-luvulla rakennettu Lazar Muromilaisen kirkko, joka tunnetaan myös Lasaruksen kuolleista herättämisen kirkkona. Se on vanhin puurakennustaiteen muistomerkki Venäjällä. Tsasouna siirrettiin Kižin saarelle vuonna 1960 Äänisjärven etelärannalla sijaitsevasta Muromin luostarista. Tätä tsasounaa paikalliset asukkaat pitivät ihmeitä tekevänä. Kižin ulkomuseoon kuuluu monta muutakin tsasounaa. Näitä ovat arkkienkeli Mikaelin tsasouna (1600–1700-luku), Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (Uspenie) tsasouna (1600–1700-luku), Kristus Käsittätehty -ikonin tsasouna (1600–1700-luku) ja Pietarin ja Paavalin tsasouna (1600-luku).


title: Kiži

text: Kižin museon kokoelmassa on kaikkiaan 579 ikonia 1500–1800-luvuilta, niiden joukossa on muun muassa "Kristuksen-ikoni", "Aabrahamin ja Saaran elämä" - ja "Pyhän Sosiman ja Savvatin elämä Solovetskissa" -ikonit. Pyhittäjät munkki Sosima Solovetskilainen ja munkki Savvati Solovetskilainen olivat Solovetskin luostarin perustajia yhdessä erakkomunkki Herman Solovetskilaisen kanssa. Sosima syntyi Tolvuja-kylässä Kižin saaren lähellä.


title: Kiži

text: Museo on avannut Internetissä virtuaalisen ikonostaasin, jonka nimenä on "Kolmen vuosisadan pituinen taival". Kokoelmaan kuuluu puolisataa arvokasta pyhäinkuvaa 1500–1700-luvuilta. Ikonit ovat peräisin 22-kupolisesta Kristuksen kirkastuksen kirkosta, Karjalan vanhimmasta kirkosta Lasaruksen kirkosta ja arkkienkeli Mikaelin tsasounasta. Virtuaaliseen kokoelmaan on tallennettu 25 ikonia Kristuksen kirkastuksen kirkon nelirivisestä ikonostaasista, joka sisältää 101 ikonia. Verkosta löytyy myös tietoja kirkkojen historiasta ja sisäkuvasta.


title: Kiži

text: Nykyisin sisälle pääsee arkkienkeli Mikaelin tsasounaan. Lasaruksen kirkkoa voi katsella vain ulkopuolelta. Myös Kristuksen kirkastumisen kirkko on suljettu peruskorjauksen takia. Vanhoja ikoneja voi katsella aitoina vain yhdeksänkupolisessa Jumalanäidin kirkossa, joka on saaren toiseksi tunnetuin nähtävyys.


title: Kiži

text: Kižin museosaari sijaitsee Äänisen saariryhmän keskellä, ja se on saanut nimensä kisoista (karjalan kielellä "kiži"). Saaresta muodostui jo 1400-luvulla alueellinen keskus eli "pogosta". Museoalue avattiin vuonna 1966. Kižin saari toimii historiallis-arkkitehtuurisena ja etnografisena museona. Se on Karjalan tasavallan suurimpia nähtävyyksiä, ja siellä järjestetään myös Karjalan historiaan, arkkitehtuuriin ja etnografiaan liittyviä tapahtumia.


title: Kiži

text: Kižin saari kuuluu laajempaan 22.syyskuuta 1989 tehdyllä päätöksellä Venäjän federaation tasolla suojeltuun Kižin suojelualueeseen (laajuus 500 km² eli 50 000 ha). Siellä on monenlaisia rauhoitettuja puulajeja, lintuja ja eläimiä, ja saaristossa on säilynyt valtavien kuusien metsikkö. Luonnonpuistossa järjestetään ekologisia vene- ja kävelyretkiä (kasvitieteellisiä, geologisia sekä ornitologisia), joiden kesto vaihtelee neljästä tunnista pariin päivään.


title: Kiži

text: Opolovnikov, A. V.: "Sokrovištša russkogo severa". Moskva, 1989. ISBN 5-274-00335-4.


title: Varkauden seutukunta

text: Varkauden seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 114.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Ylä-Savon seutukunta

text: Ylä-Savon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 111.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Operaatio Bodenplatte

text: Operaatio Bodenplatte () oli Luftwaffen viimeinen yritys kaapata länsirintaman ilmaherruus itselleen, tai vähintäänkin tasoittaa voimasuhteita. 1. tammikuuta 1945 Saksan hyökkäys Ardenneilla (Ardennien taistelu) alkoi hiipua. Tilanteen muuttamiseksi ja maavoimien avuksi päätettiin tällöin tehdä suurisuuntainen ilmahyökkäys länsiliittoutuneiden lentokenttiä vastaan.


title: Operaatio Bodenplatte

text: Aamulla 1. tammikuuta 1945 noin 800 Luftwaffen konetta hyökkäsi liittoutuneiden kenttiä vastaan Hollannissa, Belgiassa ja Ranskassa. Hyökkäys aiheutti liittoutuneille 526 koneen tappiot joko tuhoutuneina tai vaurioituineina, jotka kuitenkin korvattiin muutamassa päivässä täydennyskoneilla. Kenttähenkilöstölle sekä lentäjille aiheutuneet tappiot olivat minimaalisia, joten ”Bodenplatte” oli siltä osin epäonnistunut.


title: Operaatio Bodenplatte

text: Saksalaisten omat tappiot olivat 349 konetta tuhoutuneina tai vaurioituneina. Näistä 62 menetettiin hävittäjätaisteluissa, 172 konetta vihollisen ilmatorjuntaan, ja loput ilmeisesti teknisiin ongelmiin tai omaan ilmatorjuntaan paluumatkalla. Tässä hyökkäyksessä saksalaiset menettivät monia jäljellä olleita kokeneita lentäjiään, joita ei voitu enää korvata. Lisäksi kokemattomien tulokkaiden menetykset olivat luonnollisesti vieläkin kovempia. Saksalaisten suuret tappiot aiheuttivat Luftwaffen lopullisen romahtamisen taisteluaseena länsirintamalla.


title: DJ Orkidea

text: DJ Orkidea (oik. Tapio Hakanen, s. 6. maaliskuuta 1977 Helsinki) on suomalainen DJ. Hänet on äänestetty kaksi kertaa Suomen parhaaksi DJ:ksi.


title: DJ Orkidea

text: Hakanen nimitettiin YleX:n musiikkipäälliköksi 1.8.2016 alkaen, ja hän on viime vuosina vastannut myös Uuden Musiikin Kilpailun äänimaailmasta. Aiemmin hän on työskennellyt Sulakkeen äänisuunnittelijana (2004–2008) ja Nokialla äänisuunnittelutiimin vetäjänä (2008–2016).


title: DJ Orkidea

text: Orkidea on tehnyt musiikin kaksiosaiseen televisiosarjaan "Skene" (2004) ja on mukana myös "Hymypojan" soundtrackilla kappaleella ”Beautiful (Ambient Mix)” sekä Bassoradion kokoelmalla "Bassoradio Compilation". Orkidealla on lisäksi ollut kuukausittainen radio-ohjelma "Tiistain tanssi-illassa", ensin Radiomafialla ja myöhemmin YleX:llä. Viimeinen Orkidean vetämä lähetys kuultiin 25.12.2007.


title: DJ Orkidea

text: Hakanen aloitti musiikkiuransa 8-vuotiaana pianotunneilla, joilla hän kävi hieman yli vuoden. Tämän jälkeen hän vaihtoi kitaransoittoon. DJ-uransa Hakanen aloitti 14-vuotiaana koulunsa diskossa, jossa hän soitti levyjä.


title: DJ Orkidea

text: Tapio Hakasen isä on SKP:n entinen puheenjohtaja Yrjö Hakanen ja äiti Kuntaliiton ympäristöasioiden päällikkö Maija Hakanen.


title: Huopa

text: Huopa on villasta valmistettua kutomatonta kangasta, jossa villan kuidut ovat takertuneena toisiinsa ja muodostavat yhtenäisen kangaspinnan. Huovasta valmistetaan muun muassa hattuja ja jalkineita. Huopapeittoa kutsutaan usein viltiksi tai filtiksi. Huopaa, nykyisin usein tekokuiduista valmistettua, käytetään myös teollisuudessa suodatin- ja viirakankaina sekä puristinhuopana.


title: Huopa

text: Vanhimmat tunnetut huovutetut työt ovat peräisin Aasiasta noin ajalta 600–200 eaa. Suomessa huovutuskäsitöitä on tehty perinteisesti maan itäosissa.


title: Huopa

text: Huovutus on menetelmä, jossa villakuidusta valmistetaan huopaa. Tämä tapahtuu yleisimmin lämpimän veden, emäksisen aineen ja mekaanisen muokkauksen avulla. Villa on ainut tekstiilikuitu, joka huopuu. Huovan ominaisuudet ovatkin vahvasti sidoksissa villan ominaisuuksiin. Villakuitu on pinnaltaan suomuista, ja huovutus perustuu villakuitujen suomujen takertumiseen toisiinsa mekaanisen muokkauksen aikana. Kun villakuituja hierotaan toisiaan vasten lämpimässä vedessä, suomut ovat auki ja kuidut takertuvat toisiinsa. Kylmällä vedellä huuhdottaessa kuidun suomut sulkeutuvat ja kiinnittyvät toisten kuitujen suomuihin, jolloin muodostuu huopaa. Huovutusmenetelmät voi karkeasti jakaa kolmeen eri tekniikkaan: karstatusta villasta huovuttaminen, neuleen tai virkkaustyön huovuttaminen pesukoneessa ja neulahuovutus. Eri tekniikoita voidaan käyttää saman tuotteen eri valmistusvaiheissa.


title: Huopa

text: Karvahuopa on eri eläinten karvoista valmistettua huopaa, jota käytetään muun muassa korkeatasoisten hattujen valmistukseen. Villieläinten karvoista valmistettua karvahuopaa on pidetty parempilaatuisena kuin tarhaeläinten. Karvahuopa on useimmiten sekoitus eri eläinten karvoista. Niiden vanuttaminen hatuksi tapahtuu niin, että karvasekoitus puhalletaan rei’itetylle telineelle ja huuhdotaan sitten lämpimällä vedellä. Näin karvat vanuttuvat yhteen ja muodostavat hatunteelmän.


title: Huopa

text: Niin sanottuja majavahattuja tehdään pohjoisamerikkalaisen majavan ja piisamirotan karvoista valmistetusta castor-huovasta. Majava- eli kastorhattuja on monia eri malleja, ja ne olivat suosittuja 1500–1600-lukujen Englannissa ja Ranskassa. Majavahattu on eri asia kuin majavanturkiksesta valmistettu majavalakki.


title: Rijeka

text: Rijeka (, , , muilla kroatian murteilla "Rika" tai "Reka" eli "joki") on tärkeä satamakaupunki Kroatiassa Kvarnerinlahden pohjukassa Adrianmeren rannalla. Kaupunki on Kroatian kolmanneksi suurin. Kaupungissa on 144 043 asukasta (vuonna 2001) ja sen pinta-ala on 44 neliökilometriä. Rijeka on Primorje-Gorski Kotarin maakunnan keskus.


title: Rijeka

text: Rooman valtakunnan aikaan kaupungin nimi oli "Tarsattica" ja se sijaitsi nykyisen Rijekan vanhankaupungin paikalla. Varhaisimmat kaupungista kertovat keskiaikaiset lähteet ovat 1200-luvulta ja niissä mainitaan kaksi paikkakuntaa, "Trsat" Rječina-joen vasemman rannan kukkulalla ja "Rijeka" roomalaisen Tarsattican paikalla meren rannalla. Kaupunki kehittyi huomattavasti 1500-luvulla kaupan keskuksena. Sen talous kukoisti jälleen 1700-luvulla, kun Rijeka julistettiin vapaasatamaksi. Vuonna 1868 Rijeka siirtyi Unkarin suoraan hallintaan ja siitä tuli maan merkittävin satama. Itävalta-Unkarin hajoamisen jälkeen vuonna 1918 kaupungista tuli osa Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaa, mutta italialaiset miehittivät sen. Kaupunki oli lyhyen aikaa vuosina 1920–1924 itsenäinen valtio, Fiumen vapaavaltio, mutta se joutui jälleen italialaisten haltuun ja taantui pieneksi provinssikaupungiksi. Toisen maailmansodan jälkeen se siirtyi osaksi Jugoslaviaa ja nousi maan merkittävimmäksi satamaksi.


title: Rijeka

text: Rijekassa sijaitsevat muun muassa vuonna 1765 perustettu Kroatian kansallisteatteri ja Rijekan yliopisto (1632).


title: Rijeka

text: Laivayhtiö Jadrolinijan pääkonttori sijaitsee Rijekassa.


title: Rijeka

text: Paikallinen jalkapallojoukkue on nimeltään NK Rijeka.


title: Foucaultin heiluri (romaani)

text: Foucaultin heiluri () on Umberto Econ kirjoittama romaani, joka ilmestyi vuonna 1988. Suomeksi se ilmestyi vuonna 1990 Tuula Saarikosken suomentamana. Kirja sisältää viittauksia useisiin kaunokirjallisiin teoksiin, ja sen kirjallisessa tyylissä on vaikutteita mm. Jorge Luis Borgesilta ja H. P. Lovecraftilta. Kirja on edelleen vaikuttanut esimerkiksi Dan Brownin kaltaisiin menestyskirjailijoihin.


title: Foucaultin heiluri (romaani)

text:
Nimensä romaani on saanut samannimisestä fysikaalisesta laitteesta, jolla on tietty rooli juonessa.
"Foucaultin heiluri" kertoo kirjakustantamo Garamondilla työskentelevistä ystävyksistä, jotka käsiinsä joutuneen Temppeliherroja käsittelevän käsikirjoituksen pohjalta keksivät käyttää hyväkseen kaikkea tietämystään kirjallisuudesta ja luovat omaksi huvikseen monimutkaisen salaliittoteorian koko keski- ja uuden ajan historiasta. Salaliittoteoriassa nidotaan yhteen monia Temppeliherroihin, Ruusuristiläisyyteen ja okkultismiin liittyviä myyttejä ja esitetään, että Temppeliherrat salaa suunnittelisivat maailmanvalloitusta. Tapahtumat riistäytyvät käsistä, kun jotkut tuntuvat ottavan teorian liian vakavasti.


title: Foucaultin heiluri (romaani)

text: Kirja alkaa takaumalla, jossa päähenkilö pakenee häntä takaa-ajavia salaseuralaisia ja jatkuu hänen kertoessaan omin sanoin, miten tähän tilanteeseen on päädytty.


title: Pokka pitää

text: Pokka pitää () on brittiläinen komediasarja, jota tehtiin vuosina 1990–1995. "Pokka pitää" on BBC:n kaikkien aikojen myydyin televisiosarja. Jo eläkkeelle jääneen käsikirjoittaja Roy Clarken tekemiä jaksoja kertyi yhteensä 44. Sarjan ensiesitys Suomessa nähtiin vuonna 1998 Yle TV1:llä, ja sen jälkeen se on nähty useasti toiveuusintoina muun muassa TV1:llä sekä MTV3 Sarjalla.


title: Pokka pitää

text: Sarjan huumori pohjautuu ennen kaikkea päähenkilö Hyacinth Bucketin (Patricia Routledge) pyrkimyksistä esiintyä yläluokkaisena ja hänen arvostelukyvyttömyydestään: Hyacinth ei ymmärrä, että ylilyövä hienostelu vain leimaa hänet ilmiselväksi luokkapyrkyriksi, eikä hän myöskään vaikuta huomaavan, että melkein kaikki muut pitävät häntä todella rasittavana. Hyacinthin hienostohaaveisiin perustuu myös sarjan alkukielinen nimi "Keeping Up Appearances", joka tarkoittaa vapaasti käännettynä hyvän vaikutelman ylläpitämistä. Muita säännöllisen huumorin aiheita ovat Hyacinthin jyräävä luonne ja hänen suhteensa alistuvaan ja periksi antaneeseen puolisoonsa Richardiin sekä Hyacinthin suureellisten edesottamuksien johtaminen absurdeihin ja jopa kaoottisiin tilanteisiin.


title: Pokka pitää

text: Sarja oli erittäin suosittu niin Iso-Britanniassa kuin Suomessa, Yhdysvalloissa, Ruotsissa, Australiassa, Saksassa, Tanskassa ja Alankomaissakin. Suomessa jaksot keräsivät parhaimmillaan reippaasti yli miljoona katsojaa.


title: Pokka pitää

text: Suomalaiset äänestivät Patricia Routledgen vuoden ulkomaalaiseksi televisiokasvoksi naisesiintyjien sarjassa vuoden 2001 alussa pidetyssä Telvis-gaalassa.


title: Pokka pitää

text: Hyacinth Bucket on sarjan päähenkilö, yläluokkaista elämäntyyliä tavoitteleva keskiluokan kotirouva. Hänen hahmonsa on lajitelma luokkapyrkyrien tunnusmerkkejä: hän esimerkiksi puhuu korostetun hienostelevasti, ylpeilee rikkailla sukulaisillaan ja hienoilla tuttavillaan, vaatii "arvonsa mukaista" erityiskohtelua sekä pukeutuu aina sävy sävyyn. Hän on myös päällekäyvä luonne, joka ei ota muiden mielipiteitä lainkaan huomioon ja on täysin immuuni kaikelle arvostelulle. Hän harrastaa lauleskelua (kamalasta laulutaidottomuudestaan huolimatta) ja kaikenlaisia "paremman väen" aktiviteetteja, joita sattuu keksimäänkään. Erityisen ylpeä hän on ”kuuluisista” kynttiläillallisistaan, jonne hän kutsuu vain tuttavapiirinsä kerman, mutta joita muut hahmot salaa kammoavat.


title: Pokka pitää

text: Richard Bucket on Hyacinthin ressukka aviomies. Hän on maanläheinen ja hiljainen ja täysin kyllästynyt vaimonsa tekemisiin, mutta ei voi muuta kuin alistua tämän päähänpistoihin. Sarjan aikana hän jää työstään eläkkeelle, mikä kauhistuttaa häntä, koska työssä käydessään hänen ei tarvinnut sietää Hyacinthia kuin osan vuorokaudesta. Joskus harvoin hän yrittää pitää puolensa Hyacinthia vastaan – olemattomin tuloksin. Juuri Hyacinthin kanssa eläminen saakin kaikki muut hahmot säälimään Richardia ja ihailemaan hänen hermojensa kestävyyttä. Naapurin Elizabeth ja erityisesti Emmet ovat Richardin ystäviä.


title: Pokka pitää

text: Elizabeth Warden o.s" Hawksworth" asuu Hyacinthin naapurissa. Hyacinth kutsuu hänet usein keittiöön teelle, mitä Elizabeth kammoaa, koska pelkää rikkovansa Hyacinthin astioita tai muuten aiheuttavansa sotkua. Usein niin käykin, ja sarjan kuluessa Hyacinth alkaa tarjoilla Elizabethin teen mukissa hienon teekupin sijaan. Elizabeth yrittää joskus puhua Hyacinthille järkeä, mutta useimmiten jää huomiotta tai tulee väärinymmärretyksi.


title: Pokka pitää

text: Emmet Hawksworth on Elizabethin veli. Hän liittyi sarjan hahmokaartiin muuttaessaan siskonsa luo asumaan erottuaan vaimostaan. Hän on työtön ammattimuusikko ja kärsii suuresti, kun Hyacinth laulaa pihalla. Asiaa pahentaa se, että Hyacinth yrittää tehdä häneen vaikutuksen laulutaidoillaan. Emmet on ilkikurinen ja suhtautuu Hyacinthiin sarjan hahmoista avoimimman vihamielisesti. Usein hän jopa piruilee suoraan Hyacinthille, mutta tämä ei joko ymmärrä tai kieltäytyy uskomasta, että kukaan haluaisi tahallaan olla hänelle ilkeä.


title: Pokka pitää

text: Alakeskiluokkaiset tai työväenluokkaiset Daisy ja Rose ovat kaksi Hyacinthin kolmesta sisaresta. He asuvat rapistuneella alueella yhdessä Daisyn puolison Onslow'n ja sisarusten isän kanssa. Daisy on romanttinen ja lemmenkipeä höpsö, joka harrastaa rakkausromaanien lukemista ja palvoo miestään. Rose on uskaliaasti pukeutuva miestennielijä, jolla on melkein joka jaksossa uusi rakastettu. Sarjan aikana hän rakastuu pastori Michaeliin ja alkaa piirittää tätä. Onslow on epäsiisti renttu, joka nähdään harvoin muualla kuin nojatuolissaan juomassa olutta ja seuraamassa televisiosta laukkakisoja. Nimettömäksi jäävä siskosten isä on ikivanha sotaveteraani, joka on kyllä terve ja aktiivinen, mutta tyystin vanhuudenhöperö. Hän kuvittelee usein olevansa yhä sodassa. Daisylla ja Onslow'lla on tytär Stephanie ja tyttärentytär Kylie, joita ei kuitenkaan tavata sarjassa juuri lainkaan.


title: Pokka pitää

text: Violet on Hyacinthin kolmas sisar, joka on päässyt rikkaisiin naimisiin. Häntä nähdään sarjassa harvoin, mutta Hyacinth mainitsee hänet ja hänen ison talonsa, Mercedes-Benzinsä ynnä muut ylellisyytensä muille hahmoille. Bruce on Violetin rikas puoliso, joka on eriskummallinen ellei jopa mielenvikainen. Violetin ja Brucen avioliitto on jatkuvasti vaakalaudalla Brucen edesottamusten ja parin jatkuvan riitelyn vuoksi. Usein Violet soittaakin Hyacinthille tai käy tämän luona itkemässä ja kertoo haluavansa avioeron. Hyacinth pyrkii aina suostuttelemaan häntä luopumaan eroaikeista.


title: Pokka pitää

text: Sheridan Bucket on Hyacinthin ja Richardin poika, joka opiskelee yliopistossa pääaineinaan runous ja koruompelu. Hyacinth palvoo Sheridania eikä suostu uskomaan tästä mitään pahaa, vaikka Sheridan soittaakin vanhemmilleen vain pyytääkseen rahaa. Sheridanin vihjataan myös seurustelevan miehen kanssa ja olevan huumeidenkäyttäjä. Richard sen sijaan häpeää Sheridania. Sheridan nähdään sarjassa vain kerran, silloinkin moottoripyöräkypärä päässään, eikä puhelinkeskustelukohtauksissa kuulla hänen repliikkejäänkään.


title: Pokka pitää

text: Pastori Michael on paikallisen seurakunnan toiminnan johtaja, ja joutuu siksi harmikseen usein tekemisiin Hyacinthin kanssa muun muassa hyväntekeväisyystempauksien merkeissä. Hän yrittääkin vältellä Hyacinthia, tosin useimmiten huonoin tuloksin. Sarjan kuluessa hän menee naimisiin. Nimettömäksi jäävä vaimo on kuullut liioitelluiksi luulemiaan kauhujuttuja Hyacinthista, mutta haluaa yrittää suhtautua häneen avomielisesti. Pian hänkin alkaa kammota Hyacinthia.


title: Pokka pitää

text: Muita sarjassa toistuvasti esiintyviä hahmoja ovat rouva kunnanvaltuutettu Nugent, postinkantaja, maidontoimittaja, kynttiläillallisille osallistuva majuri sekä Hyacinthin "kilpakumppani" rouva Parker-Finch.


title: Pokka pitää

text: Sarjassa esiintyy lukuisia vakiovitsejä. Yleisimpiä niistä ovat Hyacinthin vakiorepliikkejä: vaatimus siitä, että hänen sukunimensä Bucket (ämpäri) kuuluu lausua "bouquet" (kukkakimppu), pitkällinen ja hienosteleva tyyli vastata puhelimeen ""The Bouquet residence, the lady of the house speaking"" (Bouquet'n residenssi, rouva puhelimessa) sekä tapa muistuttaa kaikkia siskonsa Violetin isosta talosta, hienosta autosta ja muista rikkauksista aina mainitessaan tämän ohimennenkin. Muita toistuvia vitsejä ovat Elizabethin teekuppikammo ja siitä seuraavat pikku onnettomuudet, Hyacinthia vauhkosti välttelevät postinkantajat ja maidontoimittajat sekä Hyacinthin tarpeettomat ja joskus vaaratilanteita aiheuttavat neuvot Richardin ajaessa autoa. Hyacinthin pyrkimykset järjestää hienostuneita tapahtumia päättyvät poikkeuksetta absurdiin kaaokseen. Joissain jaksoissa Hyacinth mainitsee suosikkiesineensä kuten Royal Doulton -teeastiaston tai hopeisen itsepuhdistuvan kastikeseparaattorin melkeinpä joka virkkeessään. Myös Sheridan-pojan helminappikokoelma on hänen ylpeydenaiheensa, eikä hän kestäisi, jos joku varastaisi sen.


title: Pokka pitää

text: Sarjan alkutunnuksen aikana soi sarjan tunnusmusiikki, joka soi myös jokaisen jakson lopussa. Alkutunnuksessa Hyacinth kirjoittaa kutsukorttia kynttiläillalliselle. Lopputekstien aikana Hyacinth kattaa pöytää ja asettaa nimilapun pöytään, jossa lukee Harold Snoad (sarjan tuottaja ja ohjaaja).


title: Pokka pitää

text: "Pokka pitää" -sarja on julkaistu DVD:lle. Ensimmäinen ja toinen tuotantokausi julkaistiin Suomessa 6. lokakuuta 2004, kolmas ja neljäs tuotantokausi 20. tammikuuta 2005, ja viimeinen eli viides tuotantokausi julkaistiin 2006.


title: Pokka pitää

text: Sarjasta on julkaistu neljän jakson DVD-kokoelma vuonna 2007. Kokoelmassa on kaksi tunnin jaksoa sekä kaksi tavallista jaksoa. Siihen kuuluu myös yli tunnin mittainen parhaat palat -osio, jossa on muun muassa näyttelijöiden haastatteluja sekä piloille menneitä otoksia.


title: Homologinen algebra

text: Homologinen algebra on matematiikan osa-alue, joka tutkii homologiaa ja kohomologiaa. Nämä osa-alueet kuuluvat algebralliseen geometriaan.


title: Homologinen algebra

text: Kohomologiateoria tutkii monia erilaisia objekteja, kuten esimerkiksi topologisia avaruuksia, lyhteitä, ryhmiä, renkaita, Lien algebroja ja C*-algebroja. Modernin algebran opiskeleminen on käytännössä mahdotonta ilman lyhdekohomologiaa.


title: Tapani Kansa

text: Aarne Tapani Kansa (s. 9. maaliskuuta 1949 Hamina) on suomalainen laulaja. Häntä pidetään ensisijaisesti iskelmälaulajana, mutta hänen tuotantoonsa on sisältynyt hyvin monenlaista materiaalia. Hän on levyttänyt iskelmän lisäksi muun muassa rock and rollia, Eino Leino -laulelmia, diskomusiikkia ja operetteja.Nyman 1995, s. 140.


title: Tapani Kansa

text: Tapani Kansa osallistui ensimmäiseen iskelmälaulukilpailuunsa 12-vuotiaana. Hän aloitti lauluopinnot Kotkan musiikkiopistossa 1960-luvun puolivälissä. Värikäs esiintymistyyli toi alusta alkaen myös runsaasti televisiotöitä.


title: Tapani Kansa

text: Täysipäiväisesti Kansa siirtyi musiikin pariin vuonna 1967, kun tuottaja Jaakko Salo löysi hänet eräästä koelaulutilaisuudesta. Tätä ennen Kansa oli työskennellyt muun muassa varastomiehenä, polttoainemyyjänä sekä apulaisena rautakaupassa. Samana vuonna 1967 julkaistut ensimmäiset singlet ”Marianne” ja ”Kauempaa ja kauempaa” eivät muodostuneet suuriksi menestyksiksi.


title: Tapani Kansa

text: Läpimurto tapahtui seuraavana vuonna 1968 käännöshitillä ”Delilah”, joka nousi listaykköseksi, vaikka oli itse asiassa singlen b-puoli. Singlen a-puolella ollut ”Päättyneet on päivät” nousi neljännelle sijalle. 1968 Kansa saavutti myös kaksi muuta ykköshittiä; ”Kuljen taas kotiinpäin” (listaykkönen kolmen kuukauden ajan)Nyman 1995, s. 194. ja ”Käymme yhdessä ain”.Nyman 1995, s. 183. Lyhyen ajan sisällä julkaistut kolme ykkössingleä tekivät Tapani Kansasta kysytyimpia artisteja suomalaisilla tanssilavoilla. Keväällä 1969 häntä säesti keikoilla nimekäs taustayhtye, johon kuuluivat Seppo Keurulainen (kitara), Danny Dannholm (saksofoni), Nacke Johansson (urut), Kicke Bergholm (bassokitara) ja Reino Laine (rummut). Samana vuonna julkaistiin Kansan suuret hitit ”Ei itketä lauantaina” (sijoitus listalla 5.) ja ”Eloise” (sijoitus 3.).


title: Tapani Kansa

text: Vuonna 1976 Tapani Kansa saavutti suurta menestystä lauluilla ”R-A-K-A-S”, ”Hafanana” ja ”Melina”. Seuraavana vuonna hän levytti albumin "Mistä rakkaus alkoi", joka toi yleisön tietoisuuteen entistä popimman Tapani Kansan; levyllä on mm. suomennos Elton Johnin kappaleesta ”Sorry Seems to Be the Hardest Word”, suomeksi ”Anteeksi on pyytää vaikeaa”.


title: Tapani Kansa

text: 1970-luvun loppu toi rock and rollia ja show-ohjelmistoa Kansan konsertteihin. Hittejä olivat muun muassa ”Rokkivaari Hotanen” (alun perin ”Daddy Cool”, esittäjänä Darts) ja ”Kalajoen hiekat” (The Mamas & the Papasin ”California Dreaming”). ”Veikko Nieminen” toi sanoituksiin yhteiskunnallista tiedostamista uuden aallon hengen mukaisesti.


title: Tapani Kansa

text: Tapani Kansa opiskeli laulua myös Sibelius-Akatemiassa vuosina 1974-1978 ja hän laajensi 1970-luvun lopulla ohjelmistoaan: "Moment Musical" -albumin (1978) yhteistyökumppani oli Heikki Sarmanto, joka sävelsi levylle Eino Leinon lyriikkaa. Toinen levyn artisteista oli Maija Hapuoja. Vuonna 1987 Kansa levytti klassikon ”Hopeinen kuu” sekä albumin "Betonimylläri", joka sisälsi Lauri Viidan runoja. 1988 oli vuorossa "Oskar Merikannon kauneimmat laulut". Albumi "Kultaniityt" (1994) esitteli käännösversioiden lisäksi myös lauluntekijä Tapani Kansan. "Päivä jolloin rakastat" -albumilla (1999) Kansa tulkitsi argentiinalaisia tangoja, kun taas "Valaistu Ikkuna" sisälsi mm. suomalaisia elokuvasävelmiä. Albumi "Salaisuudessain" (2002) oli paluuta ”popimpaan” Kansaan ja uusi suunnanmuutos tuli taas syksyllä 2004 Tapani Kansan tulkitessa Tapio Rautavaaran lauluja levyllä "Tapsa ja Rautavaara".


title: Tapani Kansa

text: Vuonna 2002 Tapani Kansa oli mukana Dannyn ja Markku Aron muodostamassa Pojat-kokoonpanossa, joka esitti laulajien hittejä 1960-luvulta.


title: Tapani Kansa

text: Vuonna 2006 ilmestyi albumi "Kulkumies", jolle Kassu Halonen teki yhdessä Tapani Kansan kanssa sävellykset ja Tapani Kansa sanoitukset. Samana vuonna Tapani Kansa oli Iskelmä-Finlandia-ehdokas.


title: Tapani Kansa

text: Tapani Kansa on sanoittanut ja säveltänyt omaa tuotantoaan. Lisäksi hän on esiintynyt teatterissa ja operetissa sekä näytellyt televisiossa. Vuonna 1987 artisti palkittiin urastaan Erikois-Emmalla.


title: Tapani Kansa

text: Vuonna 2009 Tapani Kansa osallistui Eurovision laulukilpailun karsintoihin kappaleella ”Rakkautta on, rauhaa ei”.


title: Tapani Kansa

text: Kansalle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2014.


title: Tapani Kansa

text: Tapani Kansa syntyi Haminassa työläiskirjailija Ahti Kansan ja Aili-äidin esikoisena. Tapanin ollessa yksivuotias perhe muutti Tavastilan kylään (nykyisessä Kotkassa).


title: Tapani Kansa

text: Tapani Kansan puoliso oli kirjailija, toimittaja Nina af Enehjelm. He muuttivat erilleen syksyllä 2008.


title: Abelin ryhmä

text: Abelin ryhmällä tarkoitetaan kommutatiivista ryhmää. Esimerkiksi kokonaislukujen joukko Z on yhteenlaskun suhteen Abelin ryhmä. Sykliset ryhmät ovat aina Abelin ryhmiä.


title: Abelin ryhmä

text: Abelin ryhmä on saanut nimensä Niels Henrik Abelin mukaan.


title: Abelin ryhmä

text:
Abelin ryhmiä merkitään yleensä kahdella vaihtoehtoisella tavalla—additiivisella tai multiplikatiivisella.
Multiplikatiivinen notaatio on ryhmille tavallisempi kuin additiivinen notaatio, mutta toisaalta additiivinen notaatio on tavallinen moduleille. Kun tutkitaan Abelin ryhmiä sekoittamatta siihen muita struktuureja, voidaan myös käyttää additiivista notaatiota.


title: Abelin ryhmä

text: Jokainen syklinen ryhmä "G" on Abelin ryhmä, koska jos "x" ja "y" ovat "G":n alkioita, on "xy" = "a""a" = "a" = "a" = "a""a" = "yx". Sama voidaan todeta alkion käänteisalkiolle. Erityisesti kokonaisluvut Z muodostavat Abelin ryhmän yhteenlaskun suhteen, kuten myös kokonaisluvut modulo n, Z/"n"Z.


title: Abelin ryhmä

text: Reaaliluvut muodostavat Abelin ryhmän yhteenlaskun suhteen, kuten myös nollasta poikkeavat reaaliluvut kertolaskun suhteen


title: Abelin ryhmä

text: Jokainen rengas on Abelin ryhmä yhteenlaskun suhteen. Myös kommutatiivisen renkaan kääntyvät alkiot samoin kuin yksiköt muodostavat multiplikatiivisen Abelin ryhmän.


title: Abelin ryhmä

text: Abelin ryhmän aliryhmä on normaali, joten niille voidaan muodostaa tekijäryhmä. Abelin ryhmän aliryhmät, tekijäryhmät, tulot ja suorat summat ovat Abelin ryhmiä.


title: Abelin ryhmä

text: Jos halutaan varmistaa, että annettu äärellinen ryhmä on Abelin ryhmä, voidaan muodostaa ryhmän kertolaskutaulu. Olkoon ryhmä "G"= {"g" = "e", "g", ..., "g"} laskutoimituksenaan ⋅. Tällöin taulun alkio kohdassa ("i","j") on tulo "g" ⋅ "g". Ryhmä on Abelin ryhmä jos ja vain jos taulu on symmetrinen päädiagonaalin suhteen. Eli jos taulukkoa ajatellaan matriisina, on tämä matriisi symmetrinen.


title: Aarno Karimo

text: Aarno Karimo (vuoteen 1906 Hasselqvist, 29. joulukuuta 1886 Parikkala – 13. maaliskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, taidemaalari, piirtäjä, runoilija ja upseeri. Hän oli kiihkeän kansallismielinen ja aatteellisesti korkealentoinen. Karimon tunnetuin teos lienee eeppinen ja kansallismielistä mystiikkaa sisältävä Suomen historian kuvaus "Kumpujen yöstä", jonka hän sekä kirjoitti että kuvitti. Suomen sisällissodassa hän taisteli valkoisten puolella ja toimi myöhemmin ahkerasti suojeluskuntajärjestössä.


title: Aarno Karimo

text: Karimo syntyi Parikkalan kirkonkylässä Argusjärven rannalla sijaitsevassa Alahovin talossa. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä ja tehtailija Sanfrid Hasselqvist ja Ida Matilda o.s. Forsblom. Jyrkkänä suomalaisuuden puoltajana tunnettu Sanfrid Hasselqvist oli toiminut valtiopäivämiehenä talonpoikaissäädyssä, ja myös hänen poikansa kiinnostui politiikasta. Karimo oli mukana muun muassa perustamassa Voimaliittoa hyvän ystävänsä Alpo Sailon kanssa 1906. Kaverukset osallistuivat myös venäläisen vallankumouksellisen Maksim Gorkin auttamiseen ja suojelemiseen hänen paetessaan Venäjältä Berliiniin.


title: Aarno Karimo

text: Karimo kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1905–1906 ja täydensi taideopintojaan Akseli Gallen-Kallelan oppilaana sekä vuoden ajan Pietarissa 1907–1908. Ensimmäisen näyttelynsä hän piti vuonna 1907. Vuodesta 1910 hän työskenteli sanomalehti Karjalan piirtäjänä. Karimo teki myös poliittisia pilapiirroksia muihin sanomalehtiin sekä Viipurissa ilmestyneeseen pilalehti Ampiaiseen. Hän oli yksi humorististen sanomalehtipiirrosten uranuurtajista Suomessa. Hänen piirroksensa käsittelivät usein suurvaltojen välisiä ristiriitoja. Vuonna 1915 Karimo siirtyi vakituiseksi työntekijäksi "Karjalaan", johon alkoi kirjoittaa myös pakinoita ja teatteriarvosteluja.


title: Aarno Karimo

text: Karimon puoliso oli vuodesta 1914 Aino Lindqvist, jonka vanhemmat olivat konstaapeli Karl Lindqvist ja Maria Lillmåns.


title: Aarno Karimo

text: Sisällissodan alettua Karimo sai helmikuussa 1918 tykkimiehen koulutuksen ja oli erään venäläisiltä vallatun tykin päällikkönä torjumassa punaisten hyökkäystä Antreaan. Hän oli myös Karjalan divisioonan tykistön vt. päällikkönä. Sisällissota muodostui Karimon elämässä tärkeäksi murrosvaiheeksi ja hän teki myöhemmin paljon valkoisen armeijan sankarillisuutta ylistäneitä kirjoja, kuvituksia ja maalauksia. Vuonna 1928 julkaistun itse kirjoittamansa ja kuvittamansa teoksen "Valkoinen armeija" Karimo sanoi luonnostelleensa jo sodan aikana rintamalla.


title: Aarno Karimo

text: Sodan jälkeen Karimo jätti lehtimaailman ja toimi ensin armeijassa sekä 1919–1925 Viipurin suojeluskuntapiirin päällikkönä. Työnsä ohella hän avusti myös heimosotia. Hänet kuitenkin kutsuttiin luomaan suojeluskuntajärjestölle omaa lehteä; vuoden 1926 alussa aloitti ilmestymisensä Hakkapeliitta, jonka päätoimittajana Karimo toimi seuraavaan vuoteen. Lehti oli täydellisesti hänen luomuksensa ja hän myös piirsi sen kaikki kansikuvat päätoimittajakautenaan.


title: Aarno Karimo

text: Toimittuaan lyhyen aikaa yleisesikunnan osastopäällikkönä Karimo jättäytyi 1927 vapaaksi taiteilijaksi ja kirjailijaksi. Hän maalasi muotokuvia ja Hancockissa Michiganissa sijaitsevaan Suomi-opistoon vuonna 1946 luovutetun kookkaan Delaware-aiheisen taulun sekä veisti Karjalankannakselle vuonna 1935 suuret lahjoitusmaatalonpoikien muistomerkit. Karimo suunnitteli myös arvohenkilöille luovutettuja adresseja ja lahjaesineitä, joista merkittävin oli sotamarsalkaksi ylennetylle Gustaf Mannerheimille vuonna 1933 luovutettu eebenpuusta, norsunluusta ja kullasta valmistettu marsalkansauva.


title: Aarno Karimo

text: Sota-aikana Karimo piirsi runsaasti propagandajulisteita ja muita painotuotteita ja suunnitteli Talvisodan muistomitalin. Hänen sotilasarvonsa oli vuodesta 1940 majuri. Karimo oli 1941–1942 päämajan kunniamerkkitoimiston päällikkö ja osallistui muun muassa Mannerheim-ristin suunnitteluun. Sodan jälkeen aika ei enää ollut hänen aatteilleen otollinen ja hän keskittyi Kalevalan kuvitukseen, joka kuitenkin jäi kesken hänen kuollessaan vuonna 1952. Työn saattoi päätökseen Hugo Otava, ja 2 500 kuvaa sisältänyt Kuva-Kalevala ilmestyi 1953.


title: Aarno Karimo

text: Karimon tunnetuin teos on Suomen historiasta kertova neliosainen kaunokirjallinen teos "Kumpujen yöstä" (1929–1932). Siinä kerrotaan lähinnä kuvitteellisten henkilöiden sankarillisista, usein traagisista kohtaloista kansallismielisen paatoksen hengessä. Teoksen alkupuolella Suomen suku saapuu Suomeen itäisestä alkukodista, ja teos päättyy Suomen itsenäisyyteen ja vapaussotaan. Karimo myös kuvitti itse teoksen omin maalauksinsa, joita on myöhemminkin käytetty historiantapahtumia kuvattaessa. Kumpujen yöstä -sarjasta on otettu painoksia vielä 1950-luvulla, mutta näistä laitoksista on jätetty pois lopun Suur-Suomi-julistus ja muita uudessa ulkopoliittisessa tilanteessa arveluttavia kertomuksia. Toinen painos ilmestyi kolmiosaisena ja kolmas painos enää kaksiosaisena.


title: Aarno Karimo

text: Karimo kirjoitti myös tieteisromaanin "Kohtalon kolmas hetki" (1926), joka kuvaa Suomen ja Venäjän sotaa vuonna 1967. Romaanissa teknisesti ylivoimainen Suomi voittaa sodan liittolaisinaan Venäjän vanhat viholliset. Romaani ilmestyi ensin jatkokertomuksena "Hakkapeliitta"-lehdessä ja kirjana useina painoksina, joissa oli kussakin erilaiset Karimon tekemät kansikuvat.


title: Robert Cray

text: Robert Cray (s. 1. elokuuta 1953 Columbus, Georgia) on yhdysvaltalainen blues-kitaristi ja laulaja.


title: Robert Cray

text: Hänen isänsä oli armeijan kantahenkilökuntaa, joten perhe asui eri puolilla Yhdysvaltoja Alabamassa, Georgiassa, Virginiassa, Pennsylvaniassa, Indianassa ja Kaliforniassa ja Saksassa. Lopulta perhe asettui asumaan Washingtonin Tacomaan.


title: Robert Cray

text: Nuoruudessaan Cray kuunteli blues- ja soulartisteja kuten Ray Charles, Sam Cooke ja Bobby Bland sekä gospel-yhtyeitä kuten Soul Stirrers ja Five Blind Boys of Mississippi. Saksassa asuessaan Cray alkoi opetella pianonsoittoa, koska isä piti Ray Charlesia sopivana musiikillisena esikuvana.


title: Robert Cray

text: Kitaransoitosta Cray innostui Beatlesien ja muiden vastaavien popyhtyeiden ansiosta. Hän soittaa Fender Stratocaster -kitaraa. Crayn tyyli on kekseliästä ja usein ”kireää”. Siinä on havaittavissa vaikutteita Magic Samilta, Buddy Guylta, Albert Collinsilta ja Johnny Watsonilta. Crayn laulutyyli puolestaan on pehmeämpi ja soinnukas. Se tuo mieleen Junior Parkerin, mutta siinä on enemmän gospel-vaikutteita.


title: Robert Cray

text: Tacomassa Cray johti jonkin aikaa rockyhtyettä, mutta kiinnostui sellaisista Chicago-bluesia soittavista kitaristeista kuin jo mainitut Magic Sam ja Buddy Guy. Nähtyään Seattlessa texasilaisen kitaristi Albert Collinsin konsertin hän suostutteli lukionsa kutsumaan tämän soittamaan vuosiluokkansa valmistumisjuhlissa.


title: Robert Cray

text: The Robert Cray Band perustettiin vuonna 1974. Tästä kokoonpanosta mukana seurasi basisti Richard Cousins. Yhtyeen esiintymisen Eugenessa vuonna 1977 näki John Belushi, jonka Dan Aykroydin kanssa perustama Blues Brothers otti osin vaikutteita Crayn yhtyeen blues and soul -tyylistä. Samaan aikaan Cray itsekin näytteli elokuvassa "Animal House" basistin osaa kuvitteellisessa R&B-yhtyeessä Otis Day and the Knights.


title: Robert Cray

text: Crayn yhtye äänitti ensimmäisen albuminsa "Who’s Been Talkin’" vuonna 1978 Tomato-levymerkille. Se julkaistiin kuitenkin vasta kahta vuotta myöhemmin ja levy-yhtiö lopettikin kohta toimintansa.


title: Robert Cray

text: Toinen albumi "Bad Influence" julkaistiin vuonna 1983. Yhtyeen levy-yhtiö Yhdysvalloissa oli tuolloin High Tone Records. Levyllä on vaikutteita muun muassa Stax-yhtiön tuotannosta – erityisesti yhtyeen dynaamisessa soitossa, Crayn komppikitaraosuuksissa ja Dave Olsonin vakaassa rumputyöskentelyssä.


title: Robert Cray

text: Suomessa The Robert Cray Band on esiintynyt Järvenpään Puistobluesissa vuosina 1986, 1991 ja 2005.


title: Matti Viljanen (muusikko)

text: Matti Johannes Viljanen (24. helmikuuta 1927 Helsinki – 7. helmikuuta 1987 Mäntsälä) oli suomalainen muusikko ja jazzpioneeri, joka toimi levytyskapellimestarina, sovittajana, harmonikkataiteilijana ja säveltäjänä.


title: Matti Viljanen (muusikko)

text: Matti Viljanen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Tapanilassa silloisessa silloisessa Helsingin maalaiskunnassa. 1950-luvun alkupuolella Viljanen soitti Olavi Virran yhtyeessä. Hän soitti myös Matti Viljanen Quintetissa ja Eino Grönin yhtyeessä. Viljasen oma yhtye säesti muun muassa Vieno Kekkosta, Juha Eirtoa ja Jorma Lyytistä. Fazer-levy-yhtiön tuotantopäällikkö Toivo Kärki tunnisti Viljasen sovituksista kansainvälisen kynänjäljen ja luonnehti häntä "tulevaisuuden mieheksi".


title: Matti Viljanen (muusikko)

text: Viljanen toimi studiomuusikkona ja sovittajana etenkin 1950- ja 60-luvulla. Myöhemmin hän teki sovituksia tanssiorkestereille. Olavi Virran tunnetuimpien levytyksien sovituksista monet ovat Viljasen käsialaa. Virta arvosti itseään 12 vuotta nuoremman Viljasen taitoa yhdistää kunnianhimoisia näkemyksiään nopeallakin aikataululla tilattuihin tangoihin ja fokseihin. Viljasen ja Virran perheet pitivät tuolloin tiiviisti yhteyttä. Viljanen sovitti myös eri tanssiyhtyeille, big bandeille (muun muassa UMO:lle ja Mosabacka Big Bandille) ja sinfoniaorkesterikokoonpanolle. Sovituksia kertyi radiolle, tv:lle, levytys-konsertti- ja keikkatilaisuuksiin. Hän teki myös jonkin verran elokuvamusiikkia, kuten muun muassa vuonna 1955 "Miss Eurooppaa metsästämässä". 1960-luvun lopulta lähtien Viljanen keskittyi sovitusten kirjoittamiseen ja jätti studiomuusikon paikan Aaro Kurkelalle. Sovittajana Viljanen etsi mielellään kappaleisiin uusia sävyjä kaukaakin, ja tässä suhteessa hän poikkesi esimerkiksi Toivo Kärjestä, joka sovitti itse omat kappaleensa eikä lisännyt sovituksissaan niihin oleellisesti uutta.


title: Matti Viljanen (muusikko)

text: Viljanen oli tehnyt jo 1950- ja 1960-luvuilla soololevytyksiä niin sanotuille savikiekoille ja singlelevyille; näihin levytyksiin kuuluvat muiden muassa marssi "Ankkurit ylös" (1955), valssi "Tonavan aallot" (1956) ja "Böömiläinen polkka" (1961). Hän levytti myös harmonikkaduettoja muun muassa Lasse Pihlajamaan, Jorma Juseliuksen ja Paavo Tiusasen kanssa. Vuonna 1977 Finlandia Recordsin julkaisi albumin "Jazz Matti Viljanen".


title: Matti Viljanen (muusikko)

text: Matti Viljanen ja Pauli Granfelt olivat 1950-luvulla Olavi Virran yhtyeen kantavia voimia. Vanhoina tapanilalaisina Viljanen ja Granfelt tunsivat toisensa jo lapsuudesta saakka. Pitkillä, ympäri maan ulottuneilla keikkamatkoilla he harjoittelivat esiintymisten välillä usein myös konserttimusiikkia hotellihuoneessa. Viljasen mieltymys alkoholiin koetteli ajoittain miesten muutoin tiivistä ystävyyttä.


title: Matti Viljanen (muusikko)

text: Viljaselle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 1979. Vuonna 1986 Viljanen taltioi Yleisradion kantanauhalle tunnusomaista sointurikasta soittoaan ja sovituksiaan viihdekokoonpanolla.


title: Matti Viljanen (muusikko)

text: Vuonna 1998 Warner Music Finland Oy julkaisi 20 Suosikkia-sarjassaan Jaakko Salon ja Pale Saarisen toimittamana Matti Viljasen levytystuotantoa 1950-luvulta aina vuoteen 1978 saakka.


title: Cauchyn jono

text: Cauchyn jono eli Cauchy-jono on jono, jonka jäsenet kasautuvat mielivaltaisen lähelle toisiaan jonon edetessä eli joka toteuttaa ehdon:


title: Cauchyn jono

text: Tätä kutsutaan "Cauchyn suppenemisehdoksi" ranskalaisen matemaatikon Augustin-Louis Cauchyn (1789−1857) mukaan, joka totesi, että reaalilukujen jono formula_3 suppenee, jos ja vain jos se toteuttaa ehdon.


title: Cauchyn jono

text: Cauchyn jonot voidaan vastaavalla tavalla määritellä missä tahansa metrisessä avaruudessa, mutta tällöin ne eivät välttämättä suppene. Metristä avaruutta sanotaan "täydelliseksi", jos siinä kaikki Cauchyn jonot suppenevat eli niillä on raja-arvo. Näin on laita esimerkiksi reaalilukujen joukossa. Sitä vastoin rationaalilukujen joukko ei ole metrisenä avaruutena täydellinen, sillä rationaaliluvuista voidaan muodostaa Cauchyn jonoja, joilla ei ole raja-arvoa rationaalilukujen joukossa. Sellainen on esimerkiksi lukujen formula_4 jono, formula_5, jonka raja-arvo reaalilukujen joukossa on Neperin luku e.


title: Cauchyn jono

text:
Cauchyn jonon alkioille formula_6 pätee
missä formula_8 on avaruuden annettu metriikka (alkioiden etäisyys).


title: Cauchyn jono

text: Rationaaliluvuista koostuvien Cauchyn jonojen ekvivalenssiluokkiin perustuvan reaalilukujen määritelmän esittivät vuonna 1872 ranskalainen Charles Méray (1835−1911) ja saksalainen Karl Weierstrass (1815−1897) oppilaineen.


title: Ernst Tandefelt

text: Knut Ernst Robert Tandefelt (10. maaliskuuta 1876 Sysmä – 3. toukokuuta 1948 Sipoo) oli suomalainen aatelismies, liikemies ja aktivisti. Hänet tunnetaan parhaiten sisäasiainministeri Heikki Ritavuoren murhaajana. Tämä 14. helmikuuta 1922 tapahtunut murha on toistaiseksi Suomen viimeisin valtiollinen murha ja itsenäisyyden ajan ainut.


title: Ernst Tandefelt

text: Ernst Tandefelt syntyi 10. maaliskuuta 1876 Sysmässä kuusilapsisen perheen kolmanneksi lapseksi. Näistä kuudesta lapsesta kolme kuitenkin kuoli pieninä. Hänen isänsä oli suurmaanomistaja, kunnallisneuvos Magnus Tandefelt ja äiti Matilda Tandefelt. Magnus Tandefelt oli ollut kahdesti naimisissa, joten Ernst Tandefeltilla oli vielä kolme sisaruspuolta. Tandefeltin suku on vanha ja merkittävä aatelissuku Suomen historiassa. Tandefeltit omistivat kartanoita ja suvun jäseniä oli yhteiskunnan korkeilla paikoilla. Suvusta oli lähtöisin monia upseereita.


title: Ernst Tandefelt

text: Ernst kävi koulunsa Haminan ruotsalaisessa reaalilyseossa ja kirjoitti ylioppilaaksi 1895 jäätyään kahdesti luokalle. Tandefelt osallistui mielellään vaativiin ja uhkarohkeisiin tempauksiin, mutta ei ollut lukumiehiä. Ylioppilaaksi tulon jälkeen hänen elämänsä oli epätasaista, eikä hän tiennyt mihin ryhtyisi. Tandefelt aloitti Helsingin yliopistossa lakitieteen opinnot, mutta ne eivät edenneet. Tämän jälkeen hän siirtyi opiskelemaan Mustialan maanviljelysopistoon, mutta joutui lopettamaan opintonsa parin kuukauden kuluttua vietettyään rankkaa elämää. Lopulta Tandefelt ajautui uhkapelaajaksi. Hän sai isänsä kuoltua 1902 35 000 markan perinnön, mutta pelivelat söivät perinnön vähitellen. Nuoruuden kokeilujen takia Tandefeltista tuli suvun "musta lammas".


title: Ernst Tandefelt

text: Vuosien 1902-1903 tienoilla Tandefelt alkoi liikkua aktivistipiireissä, osittain luonnollisen seikkailunhalunsa innoittamana. Tandefelt tutustui nopeasti moniin vaikutusvaltaisiin aktivistijohtajiin. Pian hän kuului aktivistien radikaalisiipeen, joka alkoi suunnitella vihatun kenraalikuvernööri Bobrikovin murhaamista. Bobrikov oli juuri saanut tsaarin antamalla diktatuuriasetuksella itselleen diktaattorin valtuudet. Tandefelt suunnitteli hänen murhaamistaan muilta aktivisteilta saatujen vihjeiden avulla jo syksyllä 1902. Suunnitelma kuitenkin tuli ilmi ja Ernst Tandefelt lähti maanpakoon Italiaan. Hän lähetti merkittävälle aktivistijohtajalle, väitöskirjaansa valmistelevalle Henry Biaudet'lle Firenzeen kirjeen 30. huhtikuuta 1903.


title: Ernst Tandefelt

text: Kirjeessään Tandefelt suoraan tarjoutui Bobrikovin murhaajaksi. Biaudet kysyi Ernstin veljenpojalta Heikki Tandefeltilta arviota tämän sedästä. Heikki Tandefelt suhtautui muun suvun tavoin setäänsä kielteisesti ja arvosteli tämän opiskeluaikana viettämää kevytmielistä elämää. Biaudet ei näin ollen suostunut Tandefeltin tarjoukseen. Kaiken lisäksi suunnitelma menetti ajankohtaisuutensa Eugen Schaumanin murhattua Bobrikovin 16. kesäkuuta 1904.


title: Ernst Tandefelt

text: Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Ernst Tandefelt palasi aktivistien riveihin. Muiden aktivistien apuna hän ryhtyi antamaan saksalaisille tietoja Helsingissä liikkuvista venäläislaivoista. Pian toiminta laajeni tiedustelusta ja vakoilusta sabotaaseihin ja venäläisvastaisen propagandan levittämiseen. Suunnitelmana oli räjäyttää venäläislaivoja itse valmistetuilla pommeilla. Näiden operaatioiden suunnittelemisesta santarmit pidättivät 4. lokakuuta 1916 aktivistijohtaja, maisteri Hugo Stenbergin ja Ernst Tandefeltin.


title: Ernst Tandefelt

text: Katajanokan vankilassa venäläiset kiduttivat ja rääkkäsivät näitä suomalaisaktivisteja erittäin kovin ottein. Sternbeg ja Tandefelt kestivät raa'at kidutukset ilmiantamatta muita aktivisteja ja sabotööritovereitaan. Kuulustelut kuitenkin mursivat heidät henkisesti, ja Hugo Stenberg teki itsemurhan hirttäytymällä sellissään. Myös Tandefelt yritti itsemurhaa viiltämällä ranteensa auki. Kun tämä epäonnistui, hän heittäytyi vankilan portaikon ylätasanteelta pää edellä alas. Hengen menetyksen sijaan Tandefeltin pääkallo murtui ja solisluu katkesi. Hänet hoidettiin kuntoon venäläisessä sairaalassa ja palautettiin Katajanokan vankilaan. Santarmit kuitenkin huomasivat, että kuulustelut ja vankilakokemukset olivat murtaneet Tandefeltin henkisesti niin pahasti, ettei jatkokuulusteluista ollut hyötyä.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt internoitiin Kivelän mielisairaalan, jossa hän oli tohtori Harry Fabritiuksen hoidossa. Tandefelt kärsi unettomuudesta, pääkivuista ja kidutuksen aiheuttamista henkisistä tuskista. Mielisairaalaan lähettäminen ei kuitenkaan ollut vain hoidollinen päätös, vaan venäläiset sulkivat muutenkin mielellään aktivisteja mielisairaaloihin. Mielisairaalat toimivat puolivirallisina vankiloina. Mielisairaalat muodostuivatkin aktivistien tukikohdiksi, joissa pidettiin kokouksia ja säilytettiin jopa aseita. Tästä kertoo hyvin se, että pommit venäläislaivojen räjäyttämiseksi toimitti Kammion mielisairaalan ylilääkäri ja kuuluisa aktivistijohtaja V. O. Sivén, jonka pojat olivat aktivisti- ja heimosoturiveljekset Paavo Susitaival ja Bobi Sivén.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt pääsi vapaaksi mielisairaalasta juuri ennen sisällissodan alkua. Kokemukset olivat täyttäneet hänen mielensä katkeroituneella ryssävihalla. Tandefelt ei osallistunut sotatoimiin ja vietti sodan ajan rauhassa Helsingissä. Hän elätti itsensä toimimalla kiinteistökauppojen avustajana. Sodan loputtua hän pääsi "Helsingin poliisilaitoksen" konstaapeliksi, mutta hänet erotettiin kuukauden työskentelyn jälkeen. Seuraavaksi hän oli töissä vastaperustetussa valtiollisessa poliisissa Etsivässä keskuspoliisissa. Tässä tehtävässä hän toimi muutaman kuukauden.


title: Ernst Tandefelt

text: Viimein vuonna 1919 Tandefelt löysi itselleen sopivan ammatin, kun hän ryhtyi valuuttakauppiaaksi. Maailmansodan jälkeen valuuttakurssit heilahtelivat rajusti ja antoivat hyvän mahdollisuuden rikastua keinottelemalla. Tandefelt oli tuohon aikaan edistyksellinen liikemies tajutessaan puhelimen merkityksen kaupankäynnissä. Hän soitteli eri pankkeihin ja kyseli valuuttojen kursseja. Löydettyään kurssiltaan edullisen ulkomaan valuutan hän osti sitä toimeksiantojensa mukaisesti asiakkainaan oleville yrityksille ja liikemiehille. Hän sai palkkion provisioina tehdyistä kaupoista.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt oli vuokrannut 150 markalla "konttorin" Tarkk'ampujankatu 1:stä leskirouva Edla Ekströmin huoneistosta. Konttori oli nurkkaus, jossa oli penkki, kolmijalkainen pöytä ja puhelin. Liiketoimet sujuivat erittäin hyvin ja Tandefelt vaurastui. Hän meni naimisiin 7. joulukuuta 1919 sairaanhoitajatar Ruth Matsonin kanssa ja sai tämän kanssa Olof-pojan vuonna 1921. Lisäksi heillä oli palvelijatar Siiri Santalahti. Parin elämä oli onnellista, ja Tandefelt oli kerrankin saanut otteen elämästään värikkäiden vaiheiden jälkeen.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefeltin murhan motiiveja ja mahdollisia taustahenkilöitä ei poliisi aikanaan kunnolla tutkinut. Viranomaiset eivät halunneet tutkia surmaa itse varsinaista tekoa eli ampumista laajemmin. Murhan tutkimus annettiin vielä tuossa vaiheessa kokemattomalle Helsingin poliisilaitokselle. Ilmiselvästi tällainen valtiollinen murha olisi kuulunut salaiselle poliisille eli Etsivälle keskuspoliisille. Etsivä keskuspoliisi oli kuitenkin aktivistien miehittämä ja murhan tutkimuksessa olisi voinut paljastua EK:lle sekä sen johdolle ikäviä asioita tai kytköksiä Ritavuoren murhaan. EK:n silloinen johtaja aktivisti Ossi Holmström pelkäsi EK:ssa työskentelevien aktivistien nimien tulevan esiin, jos murhaa tutkittaisiin perinpohjaisesti. Tuolloin haluttiin todeta Tandefelt selvästi syyllisesti ja asettaa oikeuden eteen. Yksi pääkysymys sivuutettiin: "Mikä sai juuri elämänsä vihdoinkin kuntoon saaneen perheenisän poliittisen murhan kannalle?". Nykytietämyksellä voidaan todeta, että teon tausta on selvästi laajempi kuin tuolloin väitetty mielenvikaisen hetkellinen päähänpisto.


title: Ernst Tandefelt

text: Heikki Ritavuori oli Kansallisen Edistyspuolueen jäsen ja sisäasiainministeri Juho Vennolan kummassakin hallituksessa, elokuusta 1919 kesään 1920 ja huhtikuusta 1921 kuolemaansa helmikuuhun 1922. Ritavuori ja hänen puoluetoverinsa, tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg, olivat oli oikeiston ja aktivistien keskuudessa maan vihatuimmat poliitikot. Poliittisella toiminnallaan vuosina 1918–1922 Ritavuori sai monarkistisen oikeiston, radikaalit suojeluskuntalaiset ja aktivistit vankoiksi vihamiehikseen.


title: Ernst Tandefelt

text: Kesästä 1918 lähtien Ritavuori oli ajanut läpi armahduslakeja ja toiminut oikeudessa punaisten lakimiehenä. Tämä synnytti ärsyyntymistä oikeisto- ja aktivistipiireissä, ja Ritavuori leimautui "punikkiministeriksi". Hallitusmuototaistelun aikana kesäkuussa 1919 monarkistinen oikeisto oli jo saanut lykättyä tasavaltalaista hallitusmuotoa, mutta Ritavuori teki nopeasti uuden suunnitelman, joka hyväksyttiin Suomen tasavaltalaiseksi hallitusmuodoksi. Tämä ärsytti monarkistista oikeistoa ja aktivisteja, varsinkin kun kaiken lisäksi K. J. Ståhlberg valittiin presidentiksi. Hallitusmuototaistelussa ja presidentinvaalissa Gustaf Mannerheim sivuutettiin ja hän ajautui pois päivänpolitiikasta. Samalla kariutuivat Mannerheimin sekä suojeluskunta- ja heimoaktivistien suunnitelmat hyökkäyksestä tuolloin vielä heikkojen bolševikkien hallitsemaan Pietariin. Hallitusmuototaistelun aikana Mannerheim ja suojeluskunta-aktivistit olivat suunnitelleet jopa suojeluskuntien vallankaappausta monarkistisen hallitusmuodon ja Pietarin retken turvaamiseksi.


title: Ernst Tandefelt

text: Ritavuoren vastustajat olivat tyytyväisiä, kun Ritavuori siirtyi perustuslakivaliokunnan johtajuudesta ministeriksi. Kesällä 1921 Ritavuori kuitenkin otti jälleen yhteen suojeluskunta-aktivistien kanssa ns. suojeluskuntaselkkauksen aikana. Ritavuori vastusti suojeluskuntien itsenäisyyttä ja halusi ne valtiollisen valvonnan alle. Selkkauksen aikana suojeluskuntien vallankaappauksen uhka kasvoi jälleen. Suojeluskuntien asema säilyi lopulta ennallaan, mutta Ståhlberg ja Ritavuori estivät Mannerheimia nousemasta suojeluskuntien ylipäälliköksi, minkä radikaalit suojeluskunta-aktivistit kokivat tappiona.


title: Ernst Tandefelt

text: Joulukuussa 1921 alkoi uusi sisäpoliittinen kriisi, joka lopulta sai Tandefeltin tarttumaan aseeseen. Marraskuussa alkanut suomalaisten heimosoturien tukema itäkarjalaisten kansannousu oli alkanut käydä tappiolliseksi ja koetteli juuri solmittua Tarton rauhansopimusta. Hallitus päätti, ettei Suomessa saa järjestää värväystä, eivätkä aseelliset joukot ja asekuormat saa ylittää rajaa. Pakolaisia päätettiin kuitenkin ottaa vastaan, eikä elintarvikkeiden vientiä tai ambulanssien ja yksittäisten heimosoturien rajanylitystä estetty. Tämä nostatti entisestään oikeiston, aktivistipiirien ja nyt myös heimoaktivistien vihat Ritavuorta kohtaan. Silloisen äärimmäisen oikeiston pää-äänenkannattajat Hufvudstadsbladet ja Uuden Suomen Iltalehti aloittivat kovan hyökkäyksen Ritavuorta vastaan ja pistivät hallituksen päätökset Ritavuoren nimiin. Vaikka Ritavuori oli heimoaatteen mies, hän näyttäytyi oikeiston ja aktivistien silmissä kaikkein suurimpana heimokansojen vihaajana.


title: Ernst Tandefelt

text: 25. tammikuuta 1922 sisäministeri Ritavuori aloitti Etsivän keskuspoliisin uudelleenjärjestämisen. Sen tarkoituksena oli tehdä aktivistien johtamasta ja kolmen kuukauden välein toimilupansa saavasta väliaikaisesta osastosta vakituinen valtiollinen poliisi. Ritavuori halusi samalla vähentää aktivistien valtaa Etsivässä keskuspoliisissa. "Uudessa Suomessa" tulkittiin, että Ritavuori yritti lakkauttaa valtiollisen poliisin tukeakseen vasemmiston suunnitelmia järkyttää yhteiskuntarauhaa ja toteuttaa vallankumous. "Punikkiministerin" oletettiin "jälleen" olevan kommunistien asialla. 26. tammikuuta tilanne kiihtyi entisestään, kun kommunistien lehti "Suomen Työmies" uutisoi Ritavuoren neuvoneen kommunisteja kiertämään itse antamiaan määräyksiä, jotka kielsivät kommunistien joukkokokoukset. Ritavuori oli alkanut rajoittaa äärivasemmiston toimintaa, koska kommunistit olivat Karjalan vapaustaistelun aikana kiihottaneet lehdistössä työläisiä taistelemaan venäläisten puolella suomalaisia vastaan. Kaikki oikeistolehdet lainasivat perätöntä ja keksittyä Suomen Työmiehen uutista ja ihmiset alkoivat vakuuttua Ritavuoren todella olevan kommunisti. Lehdet eivät säästelleet sanojaan ministeri Ritavuorta vastaan ja kiihotus oli ennennäkemätöntä.


title: Ernst Tandefelt

text: Viimeisen ja kohtalokkaan syytöksen esitti "Hufvudstadsbladet" 7. helmikuuta, kun se uutisoi viikko ennen Ritavuoren murhaa, että karjalaisia vapaussotilaita oli pidätetty Suomen rajalla. Heimosoturit oli väitteen mukaan riisuttu aseista ja otettu vangeiksi. Lopulta heimosotureita oli oikeistolehtien mukaan kohdeltu rikollisina. Syttyi lehdistöriita, ja poliittisessa ilmapiirissä oli sisällissodan revanssin tuntua. Kansalaiskokouksissa vaadittiin sisäministerin eroa, ja lehtien palstoilla jopa uhattiin uudella sodalla ja ministerin murhalla. Tosiasiassa karjalaisia tai suomalaisia heimosotureita ei pidätetty, vaan heidät riisuttiin aseista ja annettiin siirtyä kotiseuduilleen tarpeen tullen valtion autoilla.


title: Ernst Tandefelt

text: Tammikuun lopulla Tandefelt oli nostanut 40 000 markkaa (nykyrahassa 11 280 euroa) rahaa tililtään ja ilmoittanut työtoverilleen vänrikki Carl Wibergille aikovansa sijoittaa ne erääseen yritykseen. Ernst Tandefelt lähti 14. helmikuuta kotoaan Lauttasaaresta kello 12 ja saapui konttoriinsa Elda Ekströmin luo Tarkk'ampujankatu 1:een kello 13. Wiberg oli nähnyt Tandefeltilla kolme viikkoa aiemmin .32-kaliiperisen Colt M1903 -pistoolin ja kysynyt häneltä siitä. Tandefelt vastasi, että hänelle oli tarjottu asetta ostettavaksi. Edla Ekström näki Coltin tuona päivänä ensimmäisen kerran Tandefeltin takin taskussa ja ihmetteli sitä. Tandefeltin perhe ei myöskään aseesta tiennyt mitään. Kaikki kuitenkin tiesivät, että Ernst Tandefeltilla oli kuitenkin mukanaan pieni ruskeakahvainen Browning-pistooli aktivistityyliin.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt oli pettynyt, koska oli huono kauppapäivä. Hän oli ansainnut vain 600 mk Saksan markan kaupoilla. Kello 15.45 hän poistui kiireisesti Tarkk'ampujankatu 1:stä ja meni "Café Esplanadiin" Pohjois-Esplanadi 25:een. Silminnäkijälausunnot hänen kahvilassaolostaan olivat ristiriitaisia. Tarjoilijatar Elina Setterin mukaan hän istui pöydässä kello 16, kahvilan omistajan Erik Holmin mukaan Tandefelt taas käveli edestakaisin kahvilassa. Kahvilaesimies Ida Barmanin mukaan hän tuli kello 16.10 ja oli yksinään, muttei juonut kahviaan ja istui hermostuneesti. Vahtimestari Walter Grönholmin mukaan Tandefelt lähti kahvilasta pian kello 16 jälkeen. Poliisi ihmetteli, miksi kahvilatapahtuma oli niin sekava, mutta kokematon poliisi piti sitä kuitenkin epäoleellisena. Ihmeellisesti myös Tandefelt ei muistanut mitään koko kahvilassa käynnistä.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt nousi pirssinkuljettaja Herman Söderströmin kyytiin Ruotsalaisen Teatterin kohdalta ja pyysi tätä ajamaan Dagmarinkadulle. Auto pysähtyi Dagmarinkadun ja Museokadun kulmaan A-portaan eteen, ja Tandefelt pyysi autoa odottamaan vielä tunnin puoli kuuteen asti. Hän maksoi tunnin kyydistä 12 markkaa ja tunnin odotuksesta 50 markkaa. Kuljettaja näki Tandefeltin lompakossa 1000 markan setelin ja ihmetteli tätä. Myös poliisi ihmetteli, mistä niin suuri raha oli peräisin, mutta ei pitänyt sitäkään seikkaa oleellisena. Työläiseksi pukeutunut Tandefelt pyysi, että auto ajaisi mahdollisimman kovaa Hakaniemen työläisalueelle, kun hän tulisi puoli kuuteen mennessä takaisin. Jollei hän tulisi 17.45 mennessä takaisin, auto saisi mennä.


title: Ernst Tandefelt

text: Vähän yli kello 17 ulsteriin, mustaan karvahattuun ja kalosseihin pukeutunut, ruskeata salkkua kainalossaan kantanut ministeri Ritavuori jäi raitiovaunusta Kansallismuseon pysäkillä. Ritavuoren kotiin Nervanderinkatu 11:een oli 250 metriä. Ostrobotnian kohdalla hän tapasi tuttavansa, mutta jatkoi pian matkaansa. Museokadulla Ritavuoren perään liittyi kaksi miestä. Kaksikymmentä metriä hänen takanaan käveli työläispalttooseen pukeutunut iso ja tukeva Ernst Tandefelt, ja kaksikymmentä metriä Tandefeltin takana oli Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustaja Ernst Fredrik Nevanlinna, joka oli tulossa tapaamaan Ritavuoren naapurissa asuvaa Lauri Ingmania. Ritavuori oli mietteissään eikä huomannut seuraajaansa. Kolmikko kääntyi Nervanderinkadulle. Ritavuoren tarttuessa Nervanderinkatu 11:n ovenkahvaan Tandefelt tarttui taskussaan olleeseen pistooliinsa, mutta se jäi kiinni takin kankaaseen ja laukesi hänen omaan jalkaansa. Kivusta huolimatta Tandefelt veti pistoolin nopeasti esiin ja ampui erittäin nopeasti kolme laukausta Ritavuoren selkään keuhkojen ja sydämen alueelle. Kuolettavat laukaukset kaatoivat Ritavuoren selälleen viistosti porraskynnyksen eteen jalkakäytävälle. Hattu lensi päästä, salkku kädestä ja kalossit jaloista. Osa luodeista oli veitsellä teroitettuja, jotta ne tappaisivat helpommin.


title: Ernst Tandefelt

text: Murhapaikasta kymmenen askeleen päässä ollut Nevanlinna huusi "Ottakaa roisto kiinni!", kun Tandefelt lähti juoksemaan Nervanderinkatua eteenpäin. Nervanderinkadun päässä Tandefelt kääntyi ja heilautti pistooliaan perässään juoksevalle Nevanlinnalle, mutta laski sen ja ilmoitti, ettei kiellä tekoaan eikä vetäydy sen seuraamuksista. Tandefelt palasi Nervanderinkatu 11:n porraskäytävään ja Nevanlinna huusi hänen peräänsä: "Mies on otettava kiinni!". Varastomies Anders Wikström riisui Tandefeltin aseista porraskäytävässä ja sanoi: "Nyt ette juokse enää". Tapahtumapaikalla ollut Gerda Ryti haki ampumapaikalle Tandefeltia odottamassa olleen auton, johon Ritavuori nostettiin. Ritavuori liikutti muutaman kerran kouristuksenomaisesti suutaan ja kerran silmäänsä. Paikalle kello 17.15 hälytetystä partiosta konstaapeli Fredrik Sjöholm astui pirssiauton kyytiin. Ritavuori kuljetettiin Kirurgiseen sairaalaan, ja matkan varrelta otettiin passipoliisi kyytiin. Mitään ei kuitenkaan ollut enää tehtävissä, sillä Ritavuori oli kuollut jo autoon nostettaessa. Heti sairaalaan saavuttuaan Ritavuori julistettiin kuolleeksi. Luodeista yksi oli osunut Ritavuoren sydämeen ja kaksi vasempaan keuhkoon. Nämä vammat aiheuttivat pikaiseen kuolemaan johtaneen sisäisen verenvuodon.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt tunnusti heti syyllisyytensä poliisille sanomalla suomeksi "Minä se olen". Toinen konstaapeli Johannes Penttilä kutsui toisen pirssin, joka kyyditsi Penttilän ja haavoittuneen Tandefeltin Kirurgiseen sairaalaan. Penttilä maksoi kyydin, koska Tandefeltillä oli vain 1000 markan seteli. Gerda Ryti ryntäsi yläkertaan rouva Katri Ritavuoren luo, joka oli juuri ollut puhelimessa ja avasi kotiovensa iloisesti. Ryti kertoi murhasta rouva Ritavuorelle, joka meni alas jalkakäytävälle etsimään jo pois vietyä miestään.


title: Ernst Tandefelt

text: Eräs henkilö kysyi porraskäytävässä Tandefeltilta "Miksi ammuitte?" ja hän vastasi "Saatte lukea huomenna lehdestä". Kun konstaapeli Penttilä kysyi samaa, Tandefelt vastasi, että Ritavuori oli vapauttanut punaisia ja toiminut väärin Karjalan tilanteessa. Tandefelt ei kuitenkaan ollut ainoa samaa mieltä ollut. Ritavuori oli saanut paljon uhkauksia, ja hänen päällään kuolinhetkellä olleen ulsterin taskusta löytyi lappu, jonka päälle Ritavuori oli kirjoittanut "Saap. 14/2 1922". Lapussa luki:


title: Ernst Tandefelt

text: Oikeudenkäynnin tuli alkaa Helsingin raastuvanoikeuden III osastolla 20. helmikuuta 1922. Oikeudenkäyntiä kuitenkin lykättiin Tandefeltin itse aiheuttaman ampumahaavan ja kuulusteluiden keskeneräisyyden vuoksi 6. päivälle maaliskuuta. Oikeuden puheenjohtajaksi ilmoitettiin hovioikeudenneuvos Emil Forsström ja jäseniksi oikeusneuvosmiehet Axel Ärt ja Knut Fruhjelm. Ernst Tandefeltin puolustusasianajajana toimi varatuomari Carl Olofsson. Syyttäjänä toimi kaupunginviskaali Eino Nyyssölä. Asianomaisten eli Katri Ritavuoren ja hänen alaikäisten lastensa Kaarlo Jalmarin, Anna-Kertun ja Ilpon asianajajana toimi varatuomari Eemeli Niemelä, joka oli aktiivinen Edistyspuolueen jäsen.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefeltin kuulustelupöytäkirja sisälsi 75 ruotsinkielistä konekirjoitussivua ja 45 henkilön todistukset. Kuulusteluiden jälkeen todettiin, että Tandefelt oli täysijärkinen, eikä osoittanut minkäänlaisia merkkejä mielenvikaisuudesta.


title: Ernst Tandefelt

text: Oikeudenkäynnissä Tandefelt korosti tehneensä murhan ja päätöksen siitä aivan yksin. Hän korosti olevansa mieleltään terve ja sanoi tietäneensä mitä teki, vaikka olikin kärsinyt hermostuneisuudesta ja päänsärystä Katajanokan kidutuskokemusten jälkeen. Hän sanoi olevansa ylpeä teostaan ja piti Ritavuorta jopa pahempana uhkana kuin kommunisteja. Hän väitti tunteneensa Heikki Ritavuoren 15-20 vuoden takaa, olihan Ritavuori aktivistien maanalaisen liikkeen, "kagaalin", jäsen. Katri Ritavuori oli hänen mukaansa hänelle serkkujen serkku. Samoin hän väitti, että Colt-pistooli oli ollut hänellä jo sisällissodan aikana. Tämän kahdeksalla patruunalla ladatun pistoolin ja tuhat markkaa hän oli ottanut konttoristaan Tarkk'ampujankadulta. Hän oli omien sanojensa mukaan aikonut ampua Ritavuoren jo 13. helmikuuta, mutta tämä oli ollut silloin vaimonsa seurassa, eikä hän halunnut surmata Ritavuorta vaimonsa silmien edessä.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt kertoi lukeneensa Ritavuoren toimista pääasiassa "Hufvudstadsbladet"ista, suomenkielisiä lehtiä hän vain vilkuili kahviloissa. Hän sanoi lukeneensa Etsivän keskuspoliisiin lakkauttamissuunnitelmista sekä Ritavuoren veljeilystä kommunistien kanssa ja vihamielisestä suhtautumisesta karjalaisten vapaustaisteluun. Jälkimmäinen väite oli lopullisesti vaikuttanut hänen päätökseensä siitä, että jonkun tuli tehdä jotakin "punikkiministerin" maanpetollisen toiminnan lopettamiseksi.


title: Ernst Tandefelt

text: Oikeus kysyi Tandefeltin velipuolen pojalta Heikki Tandefeltilta luonnehdintaa sedästään. Heikki Tandefelt kertoi, että hänen setänsä ei ollut suvun suosiossa uhkarohkeutensa ja puutteellisen harkintakykynsä takia. Ernst Tandefelt oli hänen mukaansa nopea toimimaan ja helppo saada kiihtyneeseen tilaan. Hän myös kertoi setänsä vihanneen venäläisiä yli kaiken Katajanokan kidutuskokemusten jälkeen. Viha oli voimistunut kommunisteja kohtaan, kun hänelle oli selvinnyt entisten venäläisten kiduttajiensa olleen sittemmin bolševikkeja. Heikki Tandefelt kuitenkin korosti setänsä olevan mielenterveydeltään tasapainoinen eikä lainkaan moraalisesti rappiolla.


title: Ernst Tandefelt

text: Kun Tandefelt ei muistanut mitään ratkaisevaan asemaan nousseesta käynnistään Café Esplanadissa, jutun kolmas käsittely siirrettiin huhtikuun 4. päivälle 1922.