title: Tusinan piiri

text: Pinta-alasta 80 % on metsää. Piirin alueella virtaavat Tusinajoki, Inkereenjoki ja Tigoda. Tusinan kaupungin eteläpuolella sijaitsee Vasiljevskojen eläintieteellinen rauhoitusalue.


title: Tusinan piiri

text: 1400–1500-luvulla seutu kuului Novgorodin Vatjan viidennekseen. Itämerensuomalaista väestöä asui Inkereen ja Järvisaaren pogostoissa sekä Tigodan pogostassa Tusina- ja Tigodajokien yläjuoksulla. Stolbovan rauhassa alueen pohjoisosa siirtyi Ruotsille, ja sinne muutti inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Inkereen, Järvisaaren ja Liissilän luterilaisiin seurakuntiin.


title: Tusinan piiri

text: 1700–1800-luvulla seudulle syntyi kivilouhimoita ja tiilitehtaita, alettiin hyödyntää metsävaroja. Pietarin ja Moskovan välille rakennettiin maantie, jonka varrelle syntyivät Isoran Lopotin (), Tusinan ja Pomeranjen () kyytiasemat. Vuosina 1843–1851 pääkaupunkien välille rakennettiin rautatie.


title: Tusinan piiri

text: Toisessa maailmansodassa piiri oli saksalaisten miehittämä. Suomalaisasutus hävisi sodan aikaisten väestönsiirtojen seurauksena, ja varsinkin Inkereenjoen varren kylät tuhoutuivat lähes täydellisesti.


title: Tusinan piiri

text: Tusinan piiri muodostettiin vuonna 1930, kun Ljubanin piiriin yhdistettiin osia Detskoje Selon ja Kolpinan piireistä. Vuonna 1953 siihen liitettiin osa entisestä Pavlovskin piiristä. Vuonna 1977 koillisosa erotettiin vasta perustettuun Kirovskin piiriin.


title: Tusinan piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Tusinan kaupunki. Lisäksi siihen kuuluvat Lomkan ja Lubanin kaupungit, Punaporun, Rjabovon (), Uljanan ja Vornasuon taajamat sekä 6 maalaiskuntaa: Hattula (), Liissilä, Nurmi, Possai, Telmana ja Trubnikov Bor.


title: Tusinan piiri

text: Tusinan piirin päämies on Sergei Baranov ja piirihallinnon päämies Vladimir Dernov.


title: Tusinan piiri

text: Piirin kautta kulkevat Pietarin ja Moskovan sekä Pietarin ja Novgorodin väliset rautatiet sekä Pietarin ja Moskovan välinen maantie.


title: Tusinan piiri

text: Tärkeimmät teollisuudenalat ovat kemian, rakennustarvike- ja koneenrakennusteollisuus, puunjalostus ja turvetuotanto. Suurimmat yritykset ovat saksalaiseen Henkel-konserniin kuuluva kemiantehdas, yhdysvaltalaisen Caterpillar-yhtiön konetehdas, Tusinan konepaja sekä Lomkassa sijaitsevat rakennustarviketehtaat Nefrit-Keramika, Kvarts ja Kontakt.


title: Tusinan piiri

text: Huomattava merkitys on metsävarojen hyödyntämisellä. Piirin metsiä hallinnoivat valtiollisen Lenoblles-laitoksen metsänhoitoalueet Ljubanissa ja Liissilässä. Liissilän metsäopisto kouluttaa metsänhoitajia koko Luoteis-Venäjää varten. Mekaanista puunjalostusta harjoittavat Ljubanissa ja Tusinassa toimivat yritykset.


title: Tusinan piiri

text: Maatalous on keskittynyt vihannesten ja perunan viljelyyn sekä maidontuotantoon. Piirissä on 8 suurta maatalousyritystä ja 30 toimivaa yksityistilaa. Huhtikuussa 2008 tanskalaisomisteinen Rjurik-Agro osti Vostotšnyi-sikatilan, jonka kapasiteetti on tarkoitus nostaa 175 000 sikaan vuodessa.


title: Tusinan piiri

text: Piirin nähtävyyksiä ovat 1700–1800-luvulla rakennettu Marjinon kartano ja maisemapuisto Andrianovon kylässä, Liissilän metsäopiston rakennukset, keisarillinen metsästysmaja sekä ortodoksikirkko, Ljubanin rautatieasema ja kirkko sekä Uljanan lähellä sijaitsevat Sablinka- ja Tusinajoen vesiputoukset ja keinotekoiset luolastot. Tusinassa toimii kotiseutumuseo ja Liissilässä metsämuseo.


title: Ska punk

text: Ska punk on punk-musiikkityylin alalaji. Se on sekoitus jamaikalaisia ska-rytmejä ja punk rockia. Ska punkin tunnistaa muusta punkista lähinnä ska- ja reggaemusiikissakin käytetystä kitaran takapotkusta ja soittimien laajasta kirjosta. Kappaleet ovat usein iloisia, ja niissä on nopea tempo. Ska punkissa normaalien rumpujen, kitaran, basson ja laulun vierellä kuullaan mm. monia puhallinsoittimia, joista tutuimpana trumpetti, saksofoni ja pasuuna. Käytössä on myös erilaisia kansallissoittimia guirosta mandoliiniin.


title: Ska punk

text: Suosittuja ska punk -yhtyeitä ovat muun muassa Rancid (varsinkin alkuaikoinaan), Mad Caddies, Buck-O-Nine, Catch 22, Leningrad, Spitfire, Streetlight Manifesto, Less Than Jake, Reel Big Fish, Goldfinger, Operation Ivy, Ska-P ja Leftöver Crack.


title: Ska punk

text: Suomalaisista ska punk -yhtyeistä mainittakoon Evilsons, The Valkyrians, Voimaryhmä, Tirehtöörit ja Goon.


title: Mika Alatalo

text: Mika Antero Alatalo (s. 11. kesäkuuta 1971 Oulu) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti. Hän pelasi SM-liigassa yhteensä 681 runkosarjaottelua tehopistein 196+203=399 ja keräten 681 jäähyminuuttia, 86 playoff-ottelua tehopistein 21+20=41 ja keräten 76 jäähyminuuttia sekä kahdeksan liigakarsintaottelua tehden yhden syöttöpisteen ja keräten neljä jäähyminuuttia. Alatalo pelasi urallaan myös 152 NHL:n runkosarja ja viisi playoff-ottelua Phoenix Coyotesissa tehopistein 17+29=46. Jäähyminuutteja kertyi 60. Hän pelasi kotimaansa ja Pohjois-Amerikan lisäksi myös Ruotsissa, Sveitsissä, Tanskassa ja Italiassa. Alatalon vahvuuksiin kuului voima, työteliäisyys, tasaisuus, suoritusvarmuus ja johtajuus. Hän toimi Turun Palloseuran kapteenina vuosina 2001–2003 ja 2004–2007.


title: Mika Alatalo

text: Alatalo oli Oulun Kärppien kasvatti. Hän siirtyi KooKoohon kaudeksi 1988–1989, jolloin vain 17-vuotias Alatalo pelasi SM-liigassa 34 runkosarjaottelua tehoin 8+6=14. Kauden 1989–1990 päätteeksi KooKoo putosi I-divisioonaan, mutta Alatalo jatkoi kuitenkin liigauraansa kaudella 1990–1991 Rauman Lukossa. Winnipeg Jets varasi hänet 203. pelaajana .


title: Mika Alatalo

text: Toinen Lukko-kausi 1991–1992 oli Alatalon läpimurto SM-liigassa; hän oli tehoilla 20+17=37 joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Kaudella 1992–1993 Alatalo oli Kimmo Rintasen kanssa tehoilla 16+19=35 Lukon toiseksi paras pistemies Pekka Peltolan jälkeen. Kaudella 1993–1994 hän puolestaan jakoi tehoilla 19+15=34 Lukon sisäisen maalipörssin voiton Tero Arkiomaan kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Alatalo valittiin SM-liigan syyskuun 1993 parhaaksi pelaajaksi. Hän sai kaikkien aikojen ensimmäisenä pelaajana "Jääkiekkolehden" ja SM-liigan valitseman kuukauden pelaaja -valinnan. Alatalo valittiin kauden päätteeksi tähdistökentälliseen ja voitti SM-pronssia.


title: Mika Alatalo

text: Kaudeksi 1994–1995 Alatalo siirtyi Turun Palloseuraan. Hän sijoittui 23 osumallaan SM-liigan maalipörssissä kolmanneksi Lukon Pasi Saarelan ja joukkuetoverinsa Raimo Summasen kanssa. Alatalo oli Summasen kanssa myös TPS:n toiseksi paras maalintekijä Saku Koivun jälkeen. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Alatalo oli TPS:n toiseksi paras maalintekijä myös 19 osumallaan Kimmo Rintasen kanssa kaudella 1995–1996, joka päättyi SM-hopeaan. Vuodet 1996–1998 hän pelasi Elitserien-joukkue Luleå HF:ssä. Alatalo oli kaudella 1996–1997 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Stefan Nilssonin jälkeen tehoilla 19+18=37. Hän voitti Elitserien-hopeaa keväällä 1997. Alatalo oli Luleån paras maalintekijä myös kaudella 1997–1998 14 osumallaan. Hän oli 24 tehopisteellään joukkueen kolmanneksi paras pistemies.


title: Mika Alatalo

text: Alatalo palasi kaudeksi 1998–1999 TPS:ään, jonka kolmanneksi paras pistemies hän oli Marko Kiprusoffin kanssa tehoilla 14+23=37. Alatalo oli kevään 1999 pudotuspeleissä kuudella osumallaan joukkueen paras maalintekijä Tony Virran kanssa. Hän teki neljännessä finaaliottelussa TPS:n Suomenmestaruuden ratkaisseen 1–0-osuman vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Alatalon visiitti Turussa jäi kuitenkin vain yhden kauden mittaiseksi, kun hän siirtyi kaudeksi 1999–2000 NHL-joukkue Phoenix Coyotesiin, joka oli Alatalon varanneen Winnipeg Jetsin uusi nimi joukkueen muutettua vuonna 1996 Arizonan Glendaleen. Hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan suurimmaksi osaksi samassa ketjussa maanmiehensä Juha Ylösen sekä Shane Doanin kanssa ja teki kauden kaikissa 82 runkosarjaottelussa tehot 10+17=27. Alatalo teki NHL-debyyttinsä näin ollen runkosarjan avauskierroksella 2. lokakuuta 1999 vieraissa St. Louis Bluesia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.33 minuuttia ja Alatalo keräsi teholukeman +1. NHL-uransa avausmaalin hän teki kahdeksannessa ottelussaan 22. lokakuuta 1999 vieraissa Los Angeles Kingsia vastaan. Toisella kaudellaan 2000–2001 Alatalo jäi pienempään rooliin ja teki 70 runkosarjaottelussa 19 pistettä.


title: Mika Alatalo

text: Toukokuussa 2001 Alatalo solmi TPS:n kanssa kolmivuotisen sopimuksen. Hänestä tuli joukkueen kapteeni kaudella 2001–2002, jolloin Alatalo teki myös SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 20+22=42, joilla hän voitti TPS:n sisäisen pistepörssin. Alatalo jakoi kevään 2003 pudotuspeleissä kolmella osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Niko Mikkolan kanssa. Hän toimi SM-liigauransa loppuun asti TPS:n kapteenina, paitsi kaudella 2003–2004, jolloin SM-hopeaa voittaneen joukkueen kapteenina toimi Mikko Eloranta. Alatalon alkukausi meni kuitenkin pilalle pahan polvivamman takia. Hän ei myöskään toiminut TPS:n kapteenina kauden 2006–2007 lopulla, kun selkävaivoista kärsineen Alatalon paikalle joukkueen kapteeniksi nousi kanadalainen Kent McDonell. Helmikuussa 2004 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa. Myös kauden 2005–2006 alku viivästyi Alatalolla polvivamman takia. Alatalo edusti TPS:ää myös Spengler Cupissa vuonna 2002, jolloin hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.


title: Mika Alatalo

text: Sopimuksensa päätyttyä Alatalo siirtyi kaudeksi 2007–2008 Sveitsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle National League B:n HC Thurgaun riveihin. Hän oli tehoilla 17+28=45 joukkueen toiseksi paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä Marco Truttmannin jälkeen. Lokakuussa 2008 Alatalo siirtyi pitkäaikaisen joukkuetoverinsa Kai Nurmisen kanssa Tanskan AL-Bank Ligaenissa pelanneeseen Herlev Hornetsiin, mutta he jättivät joukkueen yhtäaikaa joulukuussa. Tammikuussa 2009 Alatalo siirtyi loppukaudeksi 2008–2009 Italian Serie A:n HC Pustertal-Val Pusteriaan, jossa hän lopetti pelaajauransa.


title: Mika Alatalo

text: Alatalo edusti Suomea Lillehammerin olympiakisoissa 1994 voittaen pronssia. Hän voitti myös MM-hopeaa vuosina 1994 ja 1998 sekä pelasi myös vuoden 1993 turnauksessa.


title: Mika Alatalo

text: Alatalo pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1989, 1990 ja 1991 sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1989, jolloin hän voitti pronssia.


title: Mika Alatalo

text: Alatalo valmensi kaudella 2009–2010 TPS:n C-nuoria ja kauden 2010–2011 hän aloitti joukkueen B-nuorten apuvalmentajana, kunnes lokakuun 2010 lopulla Alatalo pestattiin loppukaudeksi TPS:n SM-liigajoukkueen kakkosvalmentajaksi Riku-Petteri Lehtoselle.


title: Salpausselät

text: Salpausselät ovat Suomessa sijaitsevia paikoitellen korkeita jääkauden päätösvaiheessa syntyneitä reunamuodostumia. Niitä on kolme, joista kaksi ovat pidempiä. Ne ovat 1–70 (yleensä noin 20) metriä korkeita. Kolmen Salpausselän vyöhykkeen leveys on 50–70 kilometriä. Salpausselät koostuvat lajittuneesta moreenista, savesta ja kivistä. Suurin osa Salpausselistä on jäätikön sulamisvesien kuljettamaa suistomaista hiekkaa, savea ja soraa, mutta joukossa on myös jäätikköön kosketuksessa ollutta lajittumatonta moreenia.


title: Salpausselät

text: Ensimmäinen Salpausselkä kulkee Hangosta Lohjan, Hyvinkään, Lahden, Kouvolan, Lappeenrannan ja Imatran kautta Värtsilän tienoille, ja se on korkeimmillaan Lahden seuduilla. Suurelta osin se muodostaa Järvi-Suomen etelä- ja kaakkoisrajan. Muun muassa Lohjanjärven, Vesijärven ja Saimaan kaakkoinen rantaviiva kulkee Salpausselän pohjoisrinteessä, ja niissä vesien voidaankin sanoa patoutuneen juuri Salpausselän taakse. Sen länsiosasta käytetään myös nimitystä Lohjanharju tai Lohjanselkä.


title: Salpausselät

text: Toinen Salpausselkä on matalampi ja sijaitsee noin 20 kilometriä ensimmäistä pohjoisempana. Se alkaa Bromarvista ja kulkee muun muassa Vääksyn kautta, jossa se erottaa toisistaan Vesijärven ja Päijänteen. Saimaalla se muodostaa pitkän ja kapean Kyläniemen sekä idempänä Pihlajaveden ja Puruveden kaakkoisrannan.


title: Salpausselät

text: Kolmas Salpausselkä on muita lyhempi ja ulottuu vain Kemiönsaaresta Hämeenlinnan seudulle. Jurmo on sen jatke.


title: Salpausselät

text: Salpausselät ovat syntyneet viime jääkaudella jäätikön sulamisen pysähdyttyä ja ilmaston viilennyttyä äkkiä rajusti nuoremmalla eli kolmannella dryaskaudella. Vuoden keskilämpötila oli Etelä-Suomessa 10–11 °C nykyistä alempi Noin 12 250–12 050 vuotta sitten syntyi Ensimmäinen Salpausselkä, jossa näkyy Lahden Karpalonmäessä neljä korkeampaa vyöhykettä noin puolentoista kilometrin leveydellä.


title: Salpausselät

text: Kylmän vaiheen lopussa syntyi 11 790–11 590 Toinen Salpausselkä noin 200 vuodessa 15–25 kilometriä Ensimmäisestä Salpausselästä luoteeseen. Tämän jälkeen ilmasto lämpeni rajusti holoseenin alussa. Noin 11 300–10 400 vuotta sitten preboreaalikauden alussa syntyi vielä Kolmas Salpausselkä. Kylmien kausien vielä toistuessa syntyi 11 000–10 900 kalenterivuotta sitten noin 80–150 kilometriä Salpausselkien pohjoispuolelle Sisä-Suomen reunamuodostuma Jyväskylästä lounaaseen.


title: Quicksand

text: Quicksand oli yhdysvaltalainen punkyhtye, joka perustettiin 1990-luvun alussa. Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa, "Slipin", vuonna 1993. Quicksand ehti julkaista vielä toisen albumin, "Manic Compressionin", ennen hajoamistaan vuonna 1995. Yhtye teki kuitenkin kiertueen vielä vuosina 1997–1998.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Itsemääräämisoikeus eli autonomia tarkoittaa ihmisen tai ihmisryhmän oikeutta määrätä itseensä liittyvissä asioissa. Muilla moraalisilla toimijoilla on velvollisuus kunnioittaa yksilön tai ryhmän itsemääräämisoikeutta, ja periaate kuuluu näin ollen velvollisuusetiikan piiriin.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Freedom House käyttää muun muassa seuraavia kriteerejä mitatessaan ihmisten itsemääräämisoikeutta eri maissa:


title: Itsemääräämisoikeus

text: Itsemääräämisoikeuden mukaan kompetentilla henkilöllä on oikeus itsenäiseen harkintaan, päätöksentekoon ja toimintaan. Henkilön kompetenssi määräytyy hänen kykyjensä, taitojensa ja tietojensa pohjalta.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Itsemääräämisoikeuden mukaan kompetentilla potilaalla on oikeus päättää itseään koskevista asioista. Suomessa potilaan itsemääräämisoikeudesta terveyden- ja sairaanhoidossa säädetään "laissa potilaan asemasta ja oikeuksista". Itsemääräämisoikeus tarkoittaa, että potilasta on hoidettava yhteisymmärryksessä hänen kanssaan. Täysi-ikäisellä ja kompetentilla potilaalla on oikeus kieltäytyä hänelle suunnitellusta tai jo aloitetusta hoidosta. Potilaan hoitoon ja tutkimiseen tulee saada potilaan lupa, eikä hänelle saa tehdä mitään hoitotoimenpiteitä vastoin hänen tahtoaan. Alaikäisen mielipide otetaan huomioon silloin, kun lapsi on tarpeeksi kehittynyt sen ilmaisemaan.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Itsemääräämisoikeutta voidaan rajoittaa vain potilaan ollessa tahdosta riippumattomassa hoidossa, joka tulee kysymykseen vain poikkeustapauksissa ja aina lakiin (esimerkiksi mielenterveys- tai tartuntatautilaki) perustuen. Potilas voi kuitenkin itse halutessaan luovuttaa osan oikeuksistaan esimerkiksi kieltäytymällä vastaanottamasta tietoa sairaudestaan tai jättämällä hoitopäätökset lääkärin tehtäviksi.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Itsemääräämisoikeus ei tarkoita sitä, että potilas voi vaatia itselleen mitä tahansa hoitoa. Hoidon on aina oltava lääketieteellisesti perusteltua.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Suomessa ihmisen katsotaan olevan oikeutettu määräämään itse vasta täysi-ikäisenä omasta uskonnollisesta järjestäytymisestään. Uskonnonvapauslain mukaan huoltajat voivat liittää alle 12-vuotiaan lapsen uskonnolliseen yhdyskuntaan tai erottaa siitä vapaasti, mutta 12 vuotta täyttäneeltä lapselta vaaditaan myös hänen oma kirjallinen suostumus. Yli 15- mutta alle 18-vuotias nuori voi huoltajien kirjallisella suostumuksella vaihtaa uskontokuntaansa tai erota siitä.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Vammaisten henkilöiden itsemääräämisoikeus on herättänyt keskustelua, koska heidän elämäänsä on usein pyritty holhoamaan ja rajoittamaan. Suomessa vammaisten henkilöiden kohtelusta säädetään vammaispalvelulaissa ja "laissa kehitysvammaisten erityishuollosta".


title: Itsemääräämisoikeus

text: Yleensä nationalismiin liitetään aiemmin hyvinkin uudistusmielisenä pidetty ajatus kansansuvereniteetista, joka yhdistettynä suvereeniin kansallisvaltioon luo suvereenin kansan, jolla on kansan itselleen antama valta päättää omista asioistaan.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Toisen maailmansodan jälkeen kuitenkin katsottiin, että erilliset suvereenit valtiot johtivat liiaksi sotiin, ja ratkaisuksi luotiin vanhan Kansainliiton pohjalta Yhdistyneet kansakunnat koko maailman valtioiden välisiä konflikteja ehkäisemään. Tämän lisäksi Euroopassa esitettiin muun muassa Euroopan omaa liittovaltiota. Tämän sijaan muodostettiin muun muassa Euroopan neuvosto ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisö rauhaa takaamaan, ja jälkimmäisesti muodostui myöhemmin Euroopan unioni.


title: Itsemääräämisoikeus

text: Nämä erilaiset ylikansalliset järjestöt ovat osaltaan vieneet valtioilta täydellisen suvereniteetin. Kansansuvereniteetti on kuitenkin periaatteessa täysin jäljellä, sillä jäsenvaltioiden demokraattisuuden vuoksi esimerkiksi EU:n toimivallan katsotaan epäsuorasti perustuvan kansan hyväksyntään. Lisäksi esimerkiksi EU kokonaisuutena on edelleenkin täysin suvereeni.


title: Kangas

text:
Kangas on tekstiilitasorakenne, joka on valmistettu joko langoista tai kuiduista. Langoista valmistettuja kankaita ovat kudokset, neulokset, punokset, tyllit, pitsit ja verkkorakenteet eli havakset. Kuiduista valmistettuja kankaita ovat kuitukankaat, vanut ja huovat.
Kankaiden valmistusmateriaaleja ovat kasvi- ja eläinperäiset luonnonkuidut kuten puuvilla, pellava, hamppu, villa ja silkki, tekokuidut kuten akryyli, polyesteri ja polyamidi, luonnokuitujen ja tekokuitujen sekoitteet (sekoite- tai yhdistekankaat). Kankaita voidaan värjätä luonnonväreillä tai synteettisillä väriaineilla sekä pinnoittaa tai käsitellä käyttötarkoituksen mukaan esimerkiksi kestävyyden, likaa hylkivyyden, paloturvallisuuden tai kosteussuojauksen takia (esim. enstex-kangas).


title: Kangas

text: Kankaista valmistetaan vaatteita ja asusteita, sisustus- ja käyttötekstiilejä, sairaalatekstiilejä ja hygieniatuotteita sekä teknisiä tekstiilejä.


title: André Previn

text: André Previn (oik. "Andreas Ludwig Prewin", s. 6. huhtikuuta 1929 Berliini) on saksalaissyntyinen yhdysvaltalainen pianisti, kapellimestari ja säveltäjä. Hän syntyi Berliinissä juutalaisille vanhemmille, mutta pakeni vuonna 1939 perheineen Yhdysvaltoihin. Previnistä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1943.


title: André Previn

text: Previn pääsi sovittajaksi MGM-elokuvayhtiöön jo teini-ikäisenä ja eteni elokuvasäveltäjäksi ja -kapellimestariksi. Vuosina 1967–1969 hän toimi Houstonin sinfoniaorkesterin, sitten 1968–1975 Lontoon sinfoniaorkesterin, 1976–1986 Pittsburghin sinfoniaorkesterin ja 1986–1989 Los Angelesin filharmonisen orkesterin kapellimestarina.


title: André Previn

text: Previnin sävellyksiin kuuluu muun muassa elokuvamusiikkia ja oopperoita. Hänen ensimmäinen oopperansa oli vuonna 1998 San Franciscossa ensiesitetty "A Streetcar Named Desire". Hän on saanut Oscar-palkinnon elokuvista "Gigi" (1958), "Porgy ja Bess" (1959), "Irma La Douce" (1963) ja "My Fair Lady" (1964).


title: André Previn

text: Previnin ensimmäinen vaimo oli laulaja Betsy Bennett, toinen laulaja ja säveltäjä Dory Langan. Vuosina 1970–1979 Previn oli naimisissa elokuvatähti Mia Farrow'n kanssa; he saivat kaksospojat ja adoptoivat lisäksi kolme lasta. Vuonna 1982 Previn avioitui Heather Sneddonin kanssa.


title: Dan Aykroyd

text: Daniel Edward "Dan" Aykroyd CM (s. 1. heinäkuuta 1952 Ottawa, Ontario, Kanada) on kanadalainen koomikko, näyttelijä, käsikirjoittaja ja muusikko. Aykroyd oli ehdolla parhaan miessivuosan Oscar-palkintoon elokuvasta "Palveluksessanne, Miss Daisy" (1989).


title: Dan Aykroyd

text: Aykroyd opiskeli kriminologiaa ja sosiologiaa Carletonin yliopistossa Ottawassa, mutta lopetti opiskelun ennen valmistumistaan.


title: João Gilberto

text: João Gilberto (, s. 10. kesäkuuta 1931) on brasilialainen bossa nova -muusikko.


title: João Gilberto

text: Gilberto syntyi Juazeirossa ja opiskeli kitaransoittoa ja laulamista. Hän muutti vuonna 1950 Rio de Janeiroon ja liittyi "Garotos da Lua" -lauluyhtyeeseen. Hänet kuitenkin erotettiin yhtyeestä noin vuoden kuluttua toistuvien harjoituksista ja esiintymisistä myöhästymisten ja poissaolojen jälkeen. Gilberto pysyi sen jälkeen poissa esiintymislavoilta seitsemisen vuotta, kärsi masennuksesta ja poltti paljon marihuanaa.


title: João Gilberto

text: Gilbertolla ei ollut vakinaista asuntoa ennen kuin meni naimisiin Astrud Weinertin kanssa 1959. Läpi 1950-luvun Gilberto majaili ystäviensä ja sukulaistensa asunnoissa usein pitkiäkin aikoja. Hänen tyylinsä kehittymisen kannalta ratkaiseva jakso oli kahdeksan kuukauden asuminen isonsiskon ja tämän miehen luona kaivoskaupunki Diamantinassa Minas Geraisin osavaltiossa. Siellä Gilberto harjoitteli päivisin perheen kaikuisassa kylpyhuoneessa, jossa kuuli oman äänensä hyvin. Hän kehitti vähitellen esiintymistyylin, jossa hän laulaa hyvin hiljaa ja ilman vibratoa ja kykenee näin vaihtelemaan laulurytmiään helposti hieman kitaransa rytmin edelle tai jälkeen. Täysin uudenlainen, ”epämiehekkäänä” pidetty laulutyyli ei aluksi herättänyt ihastusta Gilberton ystävissä tai varsinkaan sukulaisissa, jotka pitivät häntä henkisesti sairaana. Gilberton isä jopa lähetti poikansa psykiatriseen sairaalaan, josta tämä vapautettiin viikon tutkimusten jälkeen.


title: João Gilberto

text: Vuonna 1958 Gilberto soitti kitaraa Elizete Cardoson albumilla "Canção do Amor Demais". Pian albumin julkaisun jälkeen Gilberto äänitti oman esikoisalbuminsa "Chega de Saudade". Gilberto julkaisi kaksi albumia lisää vuosina 1960 ja 1961. Hän esiintyi koko 1960-luvun ajan mutta ei äänittänyt uutta albumia ennen vuotta 1968, jolloin ilmestyi hänen EP:nsä "Ela é carioca".


title: João Gilberto

text: Ensimmäisten levyjensä menestyksen jälkeen Gilberto muutti Yhdysvaltoihin, missä hän asui 1980-luvulle asti. Siellä asuessaan hän levytti yhdysvaltalaisten muusikoiden kanssa vanhaa brasilialaista musiikkia. Palattuaan Brasiliaan hän on levyttänyt yhdessä lähes kaikkien brasilialaisen popmusiikin suurten nimien kanssa.


title: João Gilberto

text: Gilberto on julkaissut albumeja 2000-luvulle saakka.


title: Aktiivinen kuljetus

text: Aktiivinen kuljetus on komponenttien kuljetusta solukalvon läpi konsentraatio- tai sähkökemiallista gradienttia vastaan eli kuljetus vaatii energiaa. Energia saadaan joko ATP:n ("adenosiinitrifosfaatti") hydrolysoituessa ADP:ksi ("adenosiinidifosfaatti") (primaarinen aktiivinen kuljetus) tai toisen komponentin sähkökemiallisen gradientin purkautumisesta (sekundaarinen aktiivinen kuljetus).


title: Aktiivinen kuljetus

text: "Primaarinen aktiivinen kuljetus" tapahtuu solukalvon ionipumppujen avulla. Hermosolujen yleisin ionipumpputyyppi on natrium-kalium-pumppu. Hermosolun ulkopuolella on enemmän natriumioneja kuin sen sisäpuolella, ja vastaavasti sen sisäpuolella on enemmän kaliumioneja kuin sen ulkopuolella. Silti ionipumput pumppaavat lisää natriumia ulos ja kaliumia sisään. Ionien pumppauksella saavutettu kalvojännite on välttämätön hermosolujen toiminnalle.


title: Aktiivinen kuljetus

text: "Sekundaarinen aktiivinen kuljetus" tapahtuu solukalvon kantajaproteiinien avulla. Kantajaproteiinit kuljettavat soluun tai siitä ulos polaarisia molekyylejä kuten sokereita ja aminohappoja, sekä ioneja. Molekyyli kiinnittyy kantajaproteiiniin kalvon toisella puolella. Kiinnittyminen saa kantajaproteiinin muodon muuttumaan siten, että molekyyli vapautuu kalvon toiselle puolelle.


title: Aktiivinen kuljetus

text: Aktiivisen kuljetuksen lisäksi aineet voivat kulkeutua soluun tai solusta pois myös passiivisesti diffuusion tai fasilitoituneen kuljetuksen keinoilla.


title: Kokkisota

text: Kokkisota on suomalainen ruoka-aiheinen televisio-ohjelma, jota esitetään MTV3-kanavalla.


title: Kokkisota

text: Kussakin jaksossa kilpailee kaksi joukkuetta, joiden tehtävänä on valmistaa erilaisia ruokalajeja 20 minuutissa. Kaksihenkisten joukkueiden toinen jäsen on ammattikokki, toinen joku muu julkisuuden henkilö. Ruokalajien valmistamisessa joukkueiden tulee käyttää julkkiksen valitsemia raaka-aineita. Jakson lopuksi studioyleisö äänestää voittavan joukkueen.


title: Kokkisota

text: Vuonna 2017 ohjelmaan lisättiin osio, jossa ammattikokit valmistavat annoksia 10 minuutissa. Juontajan valitsema voittaja saa vaihtaa yhden päätehtävän raaka-aineen toisen joukkueen kanssa.


title: Kokkisota

text: Kokkisotaa esitettiin aluksi vuosina 1999–2004. Tuolloin ohjelman juontajana toimi Sikke Sumari ja kokkeina olivat Markus Maulavirta, Helena Puolakka, Jyrki Sukula, Harri Syrjänen, Antti Vahtera, Hans Välimäki ja Aki Wahlman. Ohjelma palasi ruutuun keväällä 2017. Sumari jatkoi juontajana, ja uusia kokkeja ovat Kari Aihinen, Pipsa Hurmerinta, Teemu Laurell, Antto Melasniemi, Serko Rantanen ja Tommi Tuominen. Ohjelman seuraava kausi alkoi syksyllä 2017. Kokit pysyivät lähes samoina, mutta Syrjänen tuli mukaan. Taas puolestaan Antto Melasniemi jäi pois. Ohjelman seuraava kausi esitetään syksyllä 2018, jolloin Sumari myös jatkaa juontajana. Hurmerinnan tilalle tuli uutena kokkina Linnea Vihonen.


title: Kymppikerho (televisiosarja)

text: Kymppikerho () on brittiläinen draamasarja, joka kertoo brittiläisen "Fresh!"-halpalentoyhtiön työntekijöiden työstä ja vapaa-ajasta. Ohjelmaa esitettiin Suomessa MTV3-kanavalla vuosina 2004 ja 2005. Sarjan 2. tuotantokausi nähtiin uusintana SubTV:llä kesällä 2006.


title: Lipuntarkastaja

text: Lipuntarkastajat ovat kunnallisten liikennelaitosten tai kuntayhtymien palveluksessa työskenteleviä virkamiehiä, joiden tehtävänä on tarkastaa matkaliput ja matkustajien matkustusoikeus.


title: Lipuntarkastaja

text: Pääkaupunkiseudun joukkoliikenteessä (raitio-, metro- ja linja-autoliikenteessä) työskentelevät lipuntarkastajat ovat Helsingin Seudun Liikenne (HSL) -kuntayhtymän palveluksessa. Vuoden 2016 alussa HSL työllisti 116 lipuntarkastajaa.


title: Lipuntarkastaja

text: Lipuntarkastajalla on oikeus määrätä liputta matkustavalle henkilölle tarkastusmaksu. Tarkastusmaksun lisäksi peritään matkalipun hinta. Lipuntarkastuksessa voi olla myös mukana järjestyksenvalvojia avustamassa lipuntarkastajia, joskaan heillä ei ole oikeutta tarkastusmaksun määräämiseen, mutta voivat tarkastaa lipun erityisen koulutuksen jälkeen. Lipuntarkastajalla on tarvittaessa oikeus saada virka-apua poliisilta.


title: Kari Kriikku

text: Kari Antti Kriikku (s. 29. huhtikuuta 1960 Ylistaro) on suomalainen klarinetisti, joka on luonut uraa solistina ja kamarimuusikkona. Hän on opiskellut muun muassa Sibelius-Akatemiassa ja suorittanut diplomitutkinnon 1983. Vuosina 1994–1999 Kriikku toimi Uudenkaupungin Crusell-viikkojen taiteellisena johtajana, ja vuodesta 1998 alkaen hän on ollut Avanti! -kamariorkesterin taiteellinen johtaja.


title: Kari Kriikku

text: Kriikku on tehnyt pitkään yhteistyötä säveltäjien kanssa ja kantaesittänyt useita heidän teoksiaan. Säveltäjistä mainittakoon Vinko Globokar, Kimmo Hakola, Eero Hämeenniemi, Jouni Kaipainen, Olli Koskelin, Magnus Lindberg, Usko Meriläinen, Uljas Pulkkis, Kaija Saariaho, Esa-Pekka Salonen, Paweł Szymański ja Jukka Tiensuu. Tiensuun klarinettikonserttoa "Puro" Kriikku on esittänyt yli 30 kertaa, ja Tiensuun klarinettikonserton "Missa" hän kantaesitti lokakuussa 2007.


title: Kari Kriikku

text: Kari Kriikku on soittanut lukuisten sinfoniaorkestereiden solistina. Tutuiksi ovat tulleet London Sinfonietta, NHK:n orkesteri Tokiossa, BBC:n ja Toronton sinfoniaorkesterit, Frankfurtin radion sinfoniaorkesteri sekä Los Angelesin filharmonikot. Kamarimusiikkia Kriikku on esittänyt Natalja Gutmanin, Aleksei Ljubimovin, Juri Bašmetin sekä Arditti-, Avanti!-, Borodin-, Sibelius- ja Uusi Helsinki -kvartetin kanssa. Myös Kuhmon Kamarimusiikissa hän on vieraillut säännöllisesti.


title: Endosytoosi

text: Endosytoosi tarkoittaa solun aktiivista aineenottoa solun sisään. Siinä aineet siirtyvät soluun siten, että solukalvoon muodostuu ensin pieni syvennys, joka myöhemmin kuroutuu kiinni soluun haluttava aine sisällään. Muodostunut rakkula (endosomi) kuroutuu irti solun sisään ja se voi luovuttaa sisältönsä jonkin toisen soluorganellin jatkokäsittelyyn, mutta usein jatkokäsittely tapahtuu itse endosomissa. Jos muodostuvat rakkulat ovat pieniä nesterakkuloita, kutsutaan tapahtumaa pinosytoosiksi, muulloin puhutaan fagosytoosista.


title: Endosytoosi

text: Endosytoosi eksosytoosin ohella mahdollistaa myös solukalvon uudistamisen ja muokkaamisen. Esimerkiksi solukalvolle päätyvät proteiinit kulkevat Golgin laitteen läpi, josta ne päätyvät solukalvolle rakkulan kalvossa, joka yhdistyy solukalvon kanssa eksosytoottisesti.


title: Endosytoosi

text: Endosytoottisten rakkuloiden määrä vaihtelee solutyypistä riippuen muutamasta rakkulasta jopa 2500 rakkulaan minuutissa.


title: Endosytoosi

text: Usein endosytoosiin liittyy solukalvolla olevat reseptoriproteiinit halutulle yhdisteelle, joka tullaan ottamaan sisään soluun. Yhdiste sitoutuu sille spesifisten reseptoreiden kanssa ja aloittaa endosytoosiprosessin. Tällaisia yhdisteitä ovat mm. kolesteroli, vasta-aineet, kasvunsäätelijäyhdisteet sekä rautaa sitovat proteiinit.


title: Endosytoosi

text: Reseptorin ensimmäiset 22 sytoplasmista aminohappoyksikköä (C-terminaali) sisältävät neljästä peptidistä koostuvan jakson (Phe-Arg-X-Tyr, missä X kuvaa mitä tahansa aminohappoa), joka mahdollistaa reseptoriproteiinin sitoutumisen proteiiniadaptoriin. Adaptori puolestaan vuorovaikuttaa kolmannen proteiinin, klatriiniin kanssa (engl. "clathrin").


title: Endosytoosi

text: Klatriini koostuu kolmesta raskaasta ketjusta (180 kDa) sekä kolmesta kevyestä ketjusta (35 kDa). Se muodostuu solukalvon läheisessä tuntumassa (solun sisällä) ja spontaanisti polymerisoituu muodostaen päällysteen sisäänpäin pullistuneen solukalvon (ns. kaivon) ympärille. Proteiiniadaptori (kts. yllä) liittyy klatriinin raskaan ketjun vapaaseen päähän. Päällyste koostuu tarkasti ottaen klatriiniin liittyvistä proteiinikomplekseista, mm. COP I ja COP II (COP tulee englannin kielen termistä "coat protein complex").


title: Endosytoosi

text: Reseptorit voivat jo tässä vaiheessa olla lokalisoituneet kaivon yläpuolelle, mutta viimeistään, kun niihin on sitoutunut niille spesifinen yhdiste. Yhdisteen sitoutuminen saa aikaan reseptorin rakenteen hienoisen muuttumisen, jonka seurauksena ne jäävät loukkuun kaivoalueelle diffundoituessaan solukalvoa lateraalisesti (eli kalvon tasossa). Kaivo syvenee, kunnes lopulta irtoaa solukalvosta klatriini-päällysteiseksi rakkulaksi.


title: Endosytoosi

text: Sytoplasmassa klatriini ja reseptoriproteiiniadaptorit irtoavat ja ne kierrätetään. Tätä katalysoi spesifinen "chaperone"-proteiini, josta käytetään suomeksi nimityksiä saperoni ja kaitsijaproteiini (chaperone-proteiinit ovat yleinen perhe proteiineja, jotka avustavat tietyissä toimenpiteissä, kuten tässä rakkulan päällysteen riisumisessa).


title: Endosytoosi

text: Nyt paljas rakkula sisältää reseptorit kalvossaan, joihin on sitoutuneet kuljetettavat yhdisteet rakkulan sisäpuolella. Rakkulasta käytetään nyt termiä "aikainen endosomi".


title: Endosytoosi

text: Klatriinilla on endosytoosissa pääasiassa kaksi tehtävää. Se


title: Endosytoosi

text: On huomattava, että useampia erilaisia reseptoreita voidaan sisällyttää yhteen rakkulaan.


title: Endosytoosi

text: Tarkastellaan aikaisen endosomin (kts. endosytoosin mekanismi yllä) käsittelyä käyttäen kolesterolia esimerkkinä.


title: Endosytoosi

text: Solun ulkopuolinen kolesteroli on liukenematon veteen ja eläimissä se kuljetetaan solusta soluun vesiliukoisessa LDL-muodossa (LDL tulee englannin kielen termistä "low density lipoprotein"). Tämä rakentuu esterisidoksin rasvahappoihin liittyneistä kolesterolimolekyyleistä koostuvasta ytimestä, jota ympäröi yksinkertainen fosfolipidikalvo, joka sisältää esteröitymätöntä kolesterolia. Kalvossa on spesifisiä proteiineja, jotka mahdollistavat LDL-rakkuloiden havaitsemisen LDL-reseptorilla. LDL-reseptori on solukalvolla oleva glykoproteiini, joka läpäisee kalvon vain kerran.


title: Endosytoosi

text: Aikainen endosomi yhdistyy erikoistuneen rakenteen kanssa, josta käytetään nimitystä "myöhäinen endosomi" (vaihoehtoisia nimityksiä ovat myös mm. CURL, joka tulee englannin kielen termistä "Compartment of Uncoupling of Receptor and Ligand"). Myöhäisen endosomin luumen eli sisus on alhaisemmassa 5,5:n pH:ssa, mikä aiheuttaa LDL:n irtoamisen reseptoristaan. Reseptorit pakkautuvat myöhäisen endosomin putkimaisiin laajennuksiin, jotka lopulta irtoavat kuljettaen reseptorit takaisin solukalvolle. Uudet rakkulat kuljettavat LDL:n sisällään lysosomiiin, jossa hajottavat entsyymit irrottavat rasvahapot kolesterolista.


title: Terveydenhoitaja

text: Terveydenhoitaja on hoitoalan ammattinimike. Terveydenhoitaja toimii ennalta ehkäisevässä ja terveyttä edistävässä itsenäisessä työssä. Tämä erottaa hänen työnsä sairaanhoitajan työstä. Terveydenhoitajia toimii muun muassa kouluissa, työterveyshuollossa, neuvoloissa ja terveyskeskuksissa.


title: Terveydenhoitaja

text: Terveydenhoitajia koulutetaan ammattikorkeakoulussa. Koulutuksen laajuus on 240 opintopistettä. Terveydenhoitajatutkinnon suorittaneet saavat myös sairaanhoitajan ammatinharjoittamisoikeuden.


title: Areena

text: Areena (latinan sanasta "arena" ’hiekka’) voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Ralf König

text: Ralf König (s. 8. elokuuta 1960 Soest) on saksalainen sarjakuvapiirtäjä, joka on tullut ennen muuta kuuluisaksi homohahmoistaan arkisten ongelmien keskellä. Päärooliin kirjoissa nousi pariskunta Konrad ja Paul, joiden elämän ongelmat ovat kovin tuttuja kaikille. Saksassa tähden maineen saavuttaneen piirtäjän teoksista on myös tehty elokuvia.


title: Ralf König

text: König opiskeli alun perin puusepäksi, mutta jätti opintonsa kesken 1970-luvulla ja aloitti Düsseldorfin taideakatemiassa piirtämisen opiskelun. Vuonna 1987 saksalainen kustantamo Rowolth julkaisi hänen sarjakuvansa Vapautunut mies. Tämän jälkeen Königille on myönnetty useita palkintoja työstään.


title: Ralf König

text: König käsittelee elämäänsä ja uraansa elämäkerrallisessa sarjakuvateoksessaan Vasemmalla kädellä.


title: Tero Lehterä

text: Tero Juhani Lehterä (s. 21. huhtikuuta 1972 Espoo) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä, maailmanmestari, olympiamitalisti ja Suomen mestari.


title: Tero Lehterä

text: Lehterä oli mukana voittamassa MM-kultaa vuonna 1995 ja olympiapronssia Lillehammerissa 1994. Mies pelasi 56 A-maaottelua, 19 B-maaottelua, 30 nuorten maaottelua ja 22 poikien maaottelua. Hän on Lappeenrannan SaiPan päävalmentaja kausilla 2017–2018 ja 2018-2019.


title: Tero Lehterä

text: Lehterä on Kiekko-Espoon kasvatti ja hän oli avainasemassa Kiekko-Espoon noustessa SM-liigaan kauden 1991–1992 päätteeksi. Hän laukoi voittomaalin ratkaisevassa finaalissa Joensuun Jokipoikia vastaan Jere Lehtisen syötöstä. Lehterä saavutti Jokereiden mukana Suomen mestaruuden vuosina 1996 ja 1997. Sen lisäksi hän voitti SM-hopeaa vuosina 2000 ja 2001, SM-pronssia vuonna 2003 ja Euroopan Cupin vuonna 1996. Lehterä pelasi SM-liigaa myös Tapparassa, Espoo Bluesissa sekä Hämeenlinnan Pallokerhossa.


title: Tero Lehterä

text: Florida Panthers varasi Lehterän NHL:ään vuoden 10. kierroksella numerolla 235. Hän pelasi kaudella 1998–1999 Florida Panthersin organisaatiossa, mutta näyttöpaikkaa NHL:stä hän ei koskaan saanut.


title: Tero Lehterä

text: Lehterästä tuli kautta aikojen ensimmäinen suomalainen jääkiekkoilija Venäjän liigassa, kun hän pelasi kaudella 2003–2004 Neftehimik Nižnekamskissa.


title: Tero Lehterä

text:
Lehterä pelasi ulkomailla Yhdysvaltojen ja Venäjän lisäksi Ruotsissa, Sveitsissä, Saksassa ja Tanskassa. Hän lopetti uransa keväällä 2007. Jääkiekkoleijonaksi numerolla 195 Lehterä korotettiin 2009.
Uransa jälkeen hän toimi usean kauden ajan Espoo Bluesin valmennusryhmässä. SaiPa ilmoitti kiinnitäneensä Lehterän päävalmentajaksi kaudelle 2017–2018.


title: Tero Lehterä

text: Philadelphia Flyersin hyökkääjä Jori Lehterä on hänen veljenpoikansa.


title: Jalkaväkiprikaati-80

text: Jalkaväkiprikaati-80 on vuoden 1980 varustukselle suunniteltu suomalainen sodanajan jalkaväkiprikaati, jonka kirjavahvuus on 7 169 sotilasta. Pataljoonan taistelevien komppanioiden joukkueiden on suunniteltu liikkuvan maataloustraktorien vetämissä perävaunuissa. Koulutuksessa valmistaudutaan myös noin 20–25 kilometrin jalkamarssiin taistelukykyisenä kenttävarustuksessa sekä noin 100 – 120 km polkupyörämarssiin niin ikään kenttävarustuksessa.


title: Jalkaväkiprikaati-80

text: Tätä uudempi organisaatio on jääkäriprikaati-90, joka perustuu vuoden 1990 varustukselle. Sen pataljoonien taistelevien komppanioiden joukkueet liikkuvat panssaroiduilla miehistönkuljetusajoneuvoilla. Jääkäriprikaati-90 on moottoroituna huomattavasti liikkuvampi kuin jalkaväkiprikaati-80 ja sen panssaroidut ajoneuvot tarjoavat suojaa luodeilta ja sirpaleilta. Taktisesti jalkaväkiprikaati-80:n oletettiin kykenevän viivyttämällä ja puolustamalla pysäyttämään raskaammin aseistetun vihollisen, joka liikkui panssaroiduin miehistönkuljetusvaunuin.


title: Jalkaväkiprikaati-80

text: Nykyisellään sodanajan joukkoihin kuuluu kuusi jalkaväkiprikaatia.


title: Jalkaväkiprikaati-80

text: Jalkaväkiprikaati-80 on itsenäinen pääasiassa ottokalustolla toimiva sotatoimiyhtymä, jolla on omat taistelevat, taistelua tukevat ja huoltavat aselajinsa.


title: Zibo

text:
Zibo (, pinyin: Zībó) on prefektuuritason kaupunki Kiinassa Shandongin maakunnassa Keltaisenjoen varrella. Zibon pinta-ala on 5 938 neliökilometriä, jossa sijaitsee useita muita asutuskeskuksia. Väkiluku on 4,53 miljoonaa (2010).
Piirikuntatasolla Zibo jakautuu viiteen kaupunkipiiriin (Boshan, Linzi, Zhangdian, Zhoucun, Zichuan) ja kolmeen piirikuntaan (Gaoqin, Huantai, Yiyuan). Kaupungin hallinto sijaitsee Zhangdianin piirissä. Zibon kaupunkitaajamaksi eräs lähde tulkitseekin 2 484 neliökilometriä laajan alueen (kaupunkipiirit), jolla asuu 3,13 miljoonaa ihmistä (2010).


title: Zibo

text: Zibo muodostui vuonna 1949, kun kaupungit Zichuan ja Boshan, joiden etukirjaimista tulee myös nimi Zibo, liitettiin yhteen. Zibo oli muinaisen Qi-valtion pääkaupunki 2000 vuotta sitten. Valtio oli kevättä ja syksyä - ja taistelevat läänitysvaltiot -kausien rikkain.


title: Zibo

text: Zibossa heinäkuu on vuoden lämpimin ja sateisin kuukausi: keskilämpötila on lähes 27 astetta ja keskimääräinen sademäärä 173 mm. Kylmin ja vähäsateisin kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on -2,3 astetta ja keskimääräinen sademäärä 7,2 mm.


title: Kirjavahvuus

text: Kirjavahvuus on sotilasaston kirjoilla olevien henkilöiden määrä, suurin määrä, mitä sen piirissä voidaan käyttää palvelukseen. Kun kirjavahvuudesta vähennetään palvelushelpotuksen saaneet sairaat tai komennuksilla ja lomilla olevat, saadaan palvelukseen käytettävissä olevien henkilöiden vahvuus, rivivahvuus.


title: Silmäkuoppa

text: Silmäkuoppa () on pääkallossa oleva pyramidin muotoinen kuoppa, jossa sijaitsevat silmä, näköhermon alkuosa, kyynelrauhanen, "ganglion ciliare" -hermosolmu, silmänliikuttajalihasten alkupiste ("anulus tendineus communis") ja silmänliikuttajalihakset sekä niiden hermot.


title: Silmäkuoppa

text: Silmäkuoppaan jäävän tyhjän tilan täyttää rasva ja sidekudos. Silmäkuopan muodostavat seuraavat luut, joita on yhteensä seitsemän kappaletta: poskiluu ("os zygomaticum"), otsaluu ("os frontale"), kitaluu ("os sphenoidale"), seulaluu ("os ethmoidale"), suulakiluu ("os palatinum"), kyynelluu ("os lacrimale") ja yläleukaluu ("maxilla").


title: Silmäkuoppa

text: Silmäkuopassa on viisi reikää ("foramen orbitale proprium", "canalis opticus", "canalis infraorbitalis", "foramen orbitale superius" ja "foramen orbitale inferius").


title: Real Sociedad

text: Real Sociedad de Fútbol on jalkapalloseura Baskimaan San Sebastiánista, Espanjasta. Sen edustusjoukkue pelaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa. Seuran kotistadion on 32 000 -paikkainen Anoeta.


title: Real Sociedad

text: Real Sociedad on voittanut kahdesti Espanjan liigamestaruuden (1981, 1982) ja cupin (1909, 1987) sekä kerran supercupin (1982). Se oli yksi Primera Divisiónin perustajista ja on pelannut sarjassa yhteensä 63 kautta, muun muassa yhtäjaksoisesti vuodet 1967–2007.


title: Real Sociedad

text: Real Sociedadilla on toimintaa myös muun muassa yleisurheilussa, maahockeyssa, pelotassa ja sukelluksessa. Aikoinaan se on voittanut jääkiekossa kolme Espanjan-mestaruutta.


title: Yhdistetyn maailmancup 2002–2003

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 2002–2003 järjestettiin 15 osakilpailua. Yksi kilpailu peruttiin.


title: Kaohsiung

text: Kaohsiung (, pinyin: Gāoxióng, ) on Taiwanin toiseksi suurin kaupunki. Kaupunki ei kuulu mihinkään hallinnolliseen alueeseen vaan muodostaa oman itsehallinnollisen kuntansa.


title: Kaohsiung

text: Kaohsiung on tärkeä teollisuus- ja liikennekeskus. Vaikka Kaohsiungin kadut ovat leveämpiä ja liikenne vähäisempää kuin Taipeissa, kaupunki on pahasti saastunut raskaan teollisuuden takia. Kaohsiung on myös Taiwanin tärkein öljysatama.


title: Kaohsiung

text: Kaohsiung perustettiin Ming-dynastian loppuvaiheessa. Kaupunki kasvoi pienestä kylästä, jota kutsuttiin Holo-kielellä nimellä Táⁿ-káu (打狗). Hollantilaiset perustivat paikalle Fort Zeelandia -nimisen linnoituksen vuonna 1624. Kiinalaiset ajoivat hollantilaiset kuitenkin pois 38 vuoden päästä. 1600-luvun lopulla kaupunki kasvoi voimakkaasti Manner-Kiinasta tulleiden siirtolaisten takia. Qing-dynastia valloitti Taiwanin vuonna 1684 ja nimesi kaupungin Fengshaniksi.


title: Kaohsiung

text: Shimonosekin rauhassa 1895 Taiwan luovutettiin Japanille. Japanilaiset kehittivät kaupunkia etenkin sen satamaa. Japanilaiset rakensivat myös kaupungin katuja. Kun Kiina sai takaisin Taiwanin hallinnan 1945, kaupunki sai nykyisen länsimaisen nimensä, joka perustui Wade-Giles-latinisaatioon ("Kao-hsiung").


title: Michael Staksrud

text: Michael Staksrud (2. kesäkuuta 1908 – 10. marraskuuta 1940) oli norjalainen pikaluistelija.


title: Michael Staksrud

text: Staksrudin uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1930-luvulle, jolloin hän oli maailman huipulla. Hän voitti kolmesti maailmanmestaruuden (1930, 1935 ja 1937) sekä kahdesti Euroopan mestaruuden (1934 ja 1937). Olympialaisissa hänen parhaaksi sijoituksekseen jäi seitsemäs sija 5 000 metrillä Sankt Moritzissa 1928.


title: Michael Staksrud

text: Staksrud oli kotoisin Hadelandista kuten olivat myös Ivar Ballangrud ja Hans Engnestangen. Vuonna 1937 hänelle myönnettiin Morgenbladetin kultamitali.


title: Bernt Evensen

text: Bernt Evensen (8. huhtikuuta 1905 – 24. elokuuta 1979) oli norjalainen pikaluistelija ja pyöräilijä.


title: Bernt Evensen

text: Evensenin urheilu-uran parhaat vuodet ajoittuivat 1920- ja 1930-luvulle, jolloin hän oli maailman kärkikastia. Evensenistä tuli kautta aikain ensimmäinen norjalainen pikaluistelun olympiavoittaja, kun hän vuoden 1928 talviolympialaisissa Sankt Moritzissa jakoi 500 metrin kultamitalin Clas Thunbergin kanssa. Samoissa kisoissa hän saavutti 1 500 metriltä hopeaa ja 5 000 metriltä pronssia. 10 000 metrillä hän oli toisena kunnes kilpailu jouduttiin perumaan lämpimän tuulen sulatettua jään. Neljä vuotta myöhemmin Lake Placidin olympialaisissa Evensen ja maanmiehensä Ivar Ballangrud olivat ainoat eurooppalaiset, jotka saavuttivat mitaleita amerikkalaiseen tyyliin yhteislähtöinä käydyissä kilpailuissa. Evensen voitti 500 metrillä hopeaa ja sijoittui kuudenneksi sekä 5 000:lla että 10 000 metrillä.


title: Bernt Evensen

text: Yleiskilpailun maailmanmestaruuden Evensen voitti vuosina 1927 ja 1934. Vuonna 1927 hän saavutti ns. "triplan", eli voitti Norjan, Euroopan ja maailmanmestaruuden. Voitettuaan neljännen Norjan mestaruutensa vuonna 1935 hän siirtyi työläisten Reidulf-seuraan, joka kuului Norjan työväen urheiluliittoon AIF:aan. Evensen ryhtyi järjestelemään Oslon Bislettillä työläisten MM-kisoja ja voittikin yhden mestaruuden venäläistä Jakov Melnikovia vastaan käydyn tiukan kamppailun tuloksena. Evensen jatkoi luistelu-uraansa aina vuoteen 1940 saakka.


title: Bernt Evensen

text: Evensen oli myös hyvä ratapyöräilijä. Hän voitti lajissa kuusi Pohjolan mestaruutta. Hänet palkittiin Egebergs Ærespris -palkinnolla urheilumenestyksensä kunniaksi. Parhaimmillaan Evensen oli aateliskalenterin neljännellä sijalla vuosina 1928–1932.


title: Oscar Mathisen

text: Oscar Wilhelm Mathisen (4. lokakuuta 1888 – 10. huhtikuuta 1954) oli norjalainen pikaluistelija.


title: Oscar Mathisen

text: Mathisen syntyi ja kasvoi Kristianiassa (nyk. "Oslo") seitsenlapsisen perheensä nuorimmaisena. Hän voitti Norjan mestaruuden 18-vuotiaana ja jo seuraavana vuonna ensimmäisen maailmanmestaruutensa, vaikka kaatui 500 metrin kilpailussa. Kaikkiaan hän voitti viisi maailmanmestaruutta ja kolme Euroopan mestaruutta.


title: Oscar Mathisen

text: Mathisen voitti Davosin MM-kisoissa 1908 kolme lajia neljästä ja täten maailmanmestaruuden. Hän oli nopein 1 500 metrillä, jonka aika oli 2.20,8, 5 000 metrillä ajalla 8.55,4 sekä 10 000 metrillä, jonka hän luisteli ajassa 18.01,8. Saman vuoden Klagenfurtin EM-kisoissa hän voitti 1 500 metriä voittoajalla 2.29,4. Seuraavana vuonna hän uusi maailmanmestaruutensa Kristianian MM-kisoissa. Mathisen oli kisoissa nopein 500 metrillä (aika 45,6) ja 1 500 metrillä ajalla 2.27,4, mikä riitti mestaruuteen. Budapestin EM-kisoissa samana vuonna hän oli niin ikään nopein 500 metrillä ajalla 45,6 sekä 1 500 metrillä, jossa hänen loppuaikansa oli 2.29,9, ja voitti kisoissa EM-kultaa.


title: Oscar Mathisen

text: Helsingin MM-kisoissa 1910 Mathisen oli nopein 500 metrillä ajalla 46,3 ja 1 500 metrillä ajalla 2.32,6, mutta tämä ei riittänyt maailmanmestaruuteen, vaan sen saavutti Nikolai Strunnikov. Saman vuoden Viipurin EM-kisoissa hän otti lajivoiton 500 metrillä ajalla 47,2. Vuonna 1912 Mathisen voitti sekä MM-kisoissa että EM-kisoissa kaikki matkat ja yleismestaruudet. Kristianian MM-kisoissa hänen voittoaikansa olivat 500 metrillä 44,2, 1 500 metrillä 2.20,8, 5 000 metrillä 8.45,2 sekä 10 000 metrillä 17.46,3. Tukholman EM-kisoissa hän puolestaan luisteli 500 metrillä 44,8, 1 500 metrillä 2.20,6, 5 000 metrillä 9.03,4 ja 10 000 metrillä 18.03,8.


title: Oscar Mathisen

text: Mathisen voitti jälleen Helsingin MM-kisoissa 1913 maailmanmestaruuden. Hän oli kisoissa nopein 500 metrillä (voittoaika 46,0) sekä 1 500 metrillä, jossa hänen aikansa oli 2.24,2. Saman vuoden Pietarin EM-kisoissa hän saavutti matkavoiton 500 metrillä ajalla 45,4, mutta yleismestaruuden vei Venäjän Vasili Ippolitov. Kristianian MM-kisoissa 1914 Mathisen voitti kolme matkaa ja yleismestaruuden. Hänen matkavoittonsa olivat 500 metriä ajalla 45,3, 1 500 metriä ajalla 2.26,1 ja 5 000 metriä voittoajalla 9.20,6. Saman vuoden Berliinin EM-kisoissa tulokset olivat samat: Ippolitov oli nopein 10 000 metrillä, mutta Mathisen voitti loput matkat ja yleismestaruudet. EM-kisojen matkavoitot tulivat ajoilla 45,6 (500 m), 2.31,8 (1 500 m) ja 9.18,0 (5 000 m).


title: Oscar Mathisen

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Mathisen ryhtyi ammattilaiseksi ja voitti ammattilaisten maailmanmestaruuden vuonna 1920. Hän jatkoi uraansa vuoteen 1929 saakka.


title: Oscar Mathisen

text: Mathisen piti amatööriurallaan hallussaan kaikkia siihen aikaan tunnustettuja maailmanennätyksiä. Hän luisteli vuonna 1912 500 metrillä uuden maailmanennätyksen 44,2, joka paransi Johan Wikanderin edellistä ennätystä 0,2 sekunnilla. Mathisen paransi omaa ennätystään vielä kolme kertaa, kunnes lopulta ennätys oli vuonna 1914 luisteltu 43,4. Se säilyi ennätyksenä 14 vuotta, kunnes Roald Larsen onnistui rikkomaan sen vuonna 1928. 1 000 metrin matkalla Mathisenin vuonna 1909 luistelema 1.31,8 pysyi virallisena maailmanennätyksenä 21 vuotta. Vasta Clas Thunberg pystyi rikkomaan sen vuonna 1930. Mathisenin aika oli 2,2 sekuntia nopeampi kuin Peder Østlundin edellinen ennätys.


title: Oscar Mathisen

text: 1 500 metrillä Mathisen teki urallaan neljä maailmanennätystä. Hänen ensimmäinen ennätyksensä, vuonna 1908 luisteltu 2.20,8, paransi Østlundin edellistä ennätystä 1,8 sekunnilla. Viimeinen ennätys, 2.17,4, syntyi vuonna 1914 ja pysyi voimassa vuoteen 1937, kunnes Michael Staksrud rikkoi sen. Mathisen luisteli vuonna 1914 uuden 5 000 metrin maailmanennätyksen 8.36,6, joka oli 0,6 sekuntia parempi kuin Strunnikovin edellinen ennätys. Mathisen paransi aikaansa kaksi vuotta myöhemmin lukemiin 8.36,3, joka säilyi ennätyksenä seuraavaan vuoteen, jolloin Kristian Ström paransi sitä. 10 000 metrillä Mathisen teki kolme maailmanennätystä. Ensimmäinen niistä oli vuonna 1912 luisteltu aika 17.46,3, joka oli 4,3 sekuntia nopeampi kuin Østlundin edeltävä ennätys. Viimeinen ennätys oli seuraavana vuonna luisteltu 17.22,6. Tämä aika pysyi ennätyksenä 15 vuotta, kunnes Armand Carlsen rikkoi sen vuonna 1928.


title: Oscar Mathisen

text: Mathisenin elämä päättyi traagisesti, kun hän surmasi itsensä surmattuaan sitä ennen vaimonsa. Mathisen oli nuoren norjalaisen kansakunnan merkittävimpiä kansallisia symboleja muun muassa Roald Amundsenin ja Fridtjof Nansenin ohella.


title: Oscar Mathisen

text: Oscar Mathisenin muistoksi ja kunniaksi on Norjassa nimetty palkinto, joka jaetaan vuosittain parhaimmaksi arvostetulle pikaluistelijalle. Palkinto on jaettu vuodesta 1959 lähtien.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Vuoden 2009 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Liberecissä, Tšekin tasavallassa 18. helmikuuta – 1. maaliskuuta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Kisat myönnettiin Liberecille FIS:n kokouksessa Miamissa 3. kesäkuuta 2004 äänin 11-4 Osloa vastaan.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Kilpailun johtajana toimi entinen tšekkiläinen hiihtäjä Kateřina Neumannová.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Kilpailupaikkoina olivat Vesec (maastohiihto) ja Ještěd (mäkihyppy). Molemmat paikat sijaitsevat Liberecin eteläosissa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Kilpailuihin ilmoittautui 589 urheilijaa 61 maasta, ja niistä raportoi noin 1 500 lehdistön edustajaa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Naisten mäkihyppy oli ensimmäistä kertaa MM-kilpailulajina. Yhdistetyssä kilpailtiin neljä kilpailua, kolme henkilökohtaista ja joukkuekilpailu. MM-kisaohjelmassa oli ensimmäistä kertaa yhdistetyn yhteislähtökilpailu, jossa hiihdettiin ensin 10 kilometriä yhteislähdöllä ja sen jälkeen hypättiin normaalimäestä kaksi kierrosta. Muissa yhdistetyn kilpailuissa hypättiin vain yksi mäkikierros. Maastohiihdossa naisten 30 kilometrin ja miesten 50 kilometrin yhteislähtökilpailuissa kilpailijoilla oli mahdollisuus vaihtaa sukset kilpailun aikana.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 23. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 20. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 1. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 19. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 21. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 26. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Päivämäärä: 19.–20. helmikuuta Mäkihyppy jouduttiin siirtämään seuraavalle päivälle kovan tuulen ja rankan lumisateen vuoksi.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text:
Päivämäärä: 27. helmikuuta
Kilpailu jäi huonojen sääolosuhteiden vuoksi yhden kierroksen mittaiseksi.


title: Ohjaskelkkailu talviolympialaisissa 1964

text: IX talviolympialaisissa Innsbruckissa vuonna 1964 oli ohjaskelkkailu ensimmäistä kertaa mukana olympiakisojen ohjelmassa. Kilpailutapahtumia järjestettiin kolme: miesten ja naisten yksinkelkkailu sekä miesten parikelkkailu.


title: Ohjaskelkkailu talviolympialaisissa 1968

text: X talviolympialaisissa Grenoblessa vuonna 1968 järjestettiin ohjaskelkkailussa kolme kilpailutapahtumaa: miesten ja naisten yksinkelkkailu sekä miesten parikelkkailu.


title: Ohjaskelkkailu talviolympialaisissa 1972

text: XI talviolympialaisissa Sapporossa vuonna 1972 järjestettiin ohjaskelkkailussa kolme kilpailutapahtumaa: miesten ja naisten yksinkelkkailu sekä miesten parikelkkailu.


title: Ohjaskelkkailu talviolympialaisissa 1976

text: XII talviolympialaisissa Innsbruckissa vuonna 1976 järjestettiin ohjaskelkkailussa kolme kilpailutapahtumaa: miesten ja naisten yksinkelkkailu sekä miesten parikelkkailu.


title: Roihu

text: Roihu on:


title: Eskil Ervik

text: Eskil Ervik (s. 11. tammikuuta 1975 Trondheim, Norja) on entinen norjalainen pikaluistelija.


title: Eskil Ervik

text: Ervik oli vuonna 1999 Hamarissa yleisluistelun maailmanmestaruuskisoissa kolmas ja vuotta myöhemmin samalla radalla Euroopan mestaruuskisoissa hopealla. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän saavutti Inzellissä 2005 pronssia joukkuetakaa-ajossa. Seuraavana vuonna hän sai Hamarissa toistamiseen hopeaa EM-kilpailuissa. Torinon olympialaisissa 2006 hän kuului joukkuetakaa-ajossa neljänneksi sijoittuneeseen Norjan joukkueeseen. Lisäksi hän oli kymmenes 5 000 metrillä. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän sijoittui henkilökohtaisissa lajeissa parhaimmillaan neljänneksi 5 000 metrillä vuosina 1999 ja 2004.


title: Eskil Ervik

text: Ervik teki 15. lokakuuta 2005 Inzellissä 3 000 metrin ulkoratojen maailmanennätyksen 3.44,90. 5. marraskuuta 2005 hän luisteli Calgaryn hallissa maailmancupin osakilpailussa 3 000 metrillä uuden maailmanennätysajan 3.37,28. 13. marraskuuta samana vuonna hän luisteli Calgaryssä 5 000 metrillä uuden ME-ajan 6.12,19, minkä kuitenkin alitti Chad Hedrick vielä saman päivän aikana.


title: Eskil Ervik

text: Ervik lopetti uransa keväällä 2007.


title: Radiomäki

text: Radiomäki, alkuperäiseltä nimeltään Selänmäki ja sitä seuranneelta nimeltään Korkeamäki, hautausmaan perustamisen jälkeen Hautausmaanmäki, on Lahden kaupungin keskustassa sijaitseva Salpausselän harjuun kuuluva mäki. Mäkeä on myös kutsuttu ennen hautausmaan perustamista myös Lämpysenmäeksi.


title: Radiomäki

text: Radiomäki on osa kaupungin läpi kulkevaa Salpausselän harjuselännettä. Se on saanut nykyisen nimensä Yleisradion entisestä Lahden radioasemasta, jonka kaksi 150-metristä radiomastoa yhdessä Lahden stadionin hyppyrimäkien kanssa toimivat Lahden maamerkkeinä. Aseman lisäksi mäellä on Lahden vanha hautausmaa ja Radiomäen yleisurheilukenttä.


title: Radiomäki

text: Radioasemarakennuksia on Radiomäellä kaksi: Lahden kaupunginmuseon radio- ja tv-museo Mastolana toimiva punatiilinen rakennus, jota kutsutaan Lahden radioasemaksi ja tätä edeltänyt, vuosina 1928-1935 käytössä ollut Lahden vanha radioasema, joka on keltainen betoninen rakennus Lahden läntisen radiomaston ja Lahden itäisen radiomaston välissä.


title: Radiomäki

text: Radiomäki sijaitsee Helsingintien, valtatie 12:n, Salininkadun ja Harjukadun välisellä alueella.


title: Radiomäki

text: Nykyään Radiomäellä toimii viisi yleisradiolähetintä: itäisessä radiomastossa Loop ja läntisessä radiomastossa Iskelmä Lahti, Kiss, Radio Voima ja Radio City Lahti.


title: Radiomäki

text: Itäinen radiomasto sijaitsee Radiomäenkadun pysäköintialueen länsipuolella Lahden kaupunginmuseon radio- ja televisiomuseon, Mastolan, eteläpuolella. Siellä on yksi yleisradiolähetin, DNA:n ja Elisan matkapuhelimtukiasemat sekä Lahden Radioamatöörikerhon 70 cm:n ja kahden metrin aaltoalueiden puheradiotoistimet


title: Radiomäki

text: Lähtisessä radiomastossa, jonka huipulla on entisen Sonera Oyj:n entiset kaukohakujärjestelmän antennit, on neljä yleisradiolähetintä.


title: Radiomäki

text: Radiomäen kuntopolun pohjoista haaraa läntiselle radiomastolle mentäessä on ulkoilupolun pohjoispuolella paikka, jossa on 1800-luvulla palaneen Lahden työväenyhdistyksen työväentalon muistokivi.


title: Radiomäki

text: Lahden kaupungin alueella on edelleen toinenkin yleisradiolähetysalue, Kolavankangas, jolla on korkea matkapuhelintukiasemamasto.


title: Radiomäki

text: Pääosa Lahden Radiomäellä olleesta yleisradiolähetystoiminnasta siirrettiin 1960-luvun lopulla Hollolan Tiirismaalle silloin kun lähetystoiminta oli Yleisradion monopoli ennen kaupallisten yleisradioasemien lupia.


title: Radiomäki

text: Analogiset lähetykset asemalta päättyivät 31. elokuuta 2007.


title: Radiomäki

text: Lahden vanhalle hautausmaalle haudattiin ensimmäinen vainaja 15. heinäkuuta 1894. Hautausmaa kuului Hollolan seurakunnalle vuoteen 1916 saakka, kunnes Lahden seurakunta itsenäistyi. Tällöin Korkeamäkeä alettiin kutsua Hautausmaanmäeksi.


title: Radiomäki

text: Sisällissodan aikana vuonna 1918 mäellä käytiin taisteluja. Sodan jälkeen vanhalle hautausmaalle haudattiin kaupungin valtauksessa kaatuneet saksalaiset sotilaat. Vuonna 1920 Lahden kaupunki pystytti haudalle punagraniittisen Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkin (Urho Heinänen - Vila Martin), jonka jalustaan on hakattu teksti "Sankareina kaatuneille saksalaisille sotilaille - Den gefallenen deutschen Helden" sekä sotilaiden nimet.


title: Radiomäki

text: Radiomäen urheilukenttä sijaitsee Radiomäellä Yleisradion Lahden entisen radioaseman itäpuolella, Lahden kaupungintalon ja poliisilaitoksen sekä Salininkadun länsipuolella. Kenttää käytetään mm. Salpausselän peruskoulun yläluokkien ja lukion liikuntaan.


title: Radiomäki

text: Ennen Lahden kaupungin 2005 vietettyjä satavuotisjuhlia Kim-Peter Waltzer suunnitteli Lahden kaupungin satavuotisjuhlatoimikunnalle konstruktivistisen Voittaja-veistoksen, joka oli määrä pystyttää Radiomäelle radiomastojen väliin juhlavuoden 2005 kunniaksi. Veistoksen alaosan olisi muodostanut tuulivoimalan runko, johon olisi liitetty kauko-ohjattava veistososa.


title: Radiomäki

text: Kielteisen, lähinnä kaupunginvaltuutetuille suoraan esitetyn sekä Etelä-Suomen Sanomien yleisönosastossa ja lehden sähköisellä keskustelupalstalla Netlarissa esitetyn kansalaispalautteen vuoksi kaupunginvaltuusto kuitenkin perui hankkeen, jonka Lahden satavuotisjuhlatoimikunnan varapuheenjohtaja ja museonjohtaja olivat jo hyväksyneet. Toimikunnan puheenjohtaja ei oman ilmoituksensa mukaisesti tiennyt veistoksen luonteesta mitään. Yleinen mielipide piti veistosta sopimattomana radiomastojen muodostamaan profiiliin. Aikaisemmin radiomastojen välille viritetyille vaijereille oli ripustettu muoviastioita konstruktivistisen vaikutelman saavuttamiseksi.


title: Radiomäki

text: Voittaja-veistos -hankkeen jälkeen Pikku-Vesijärven lammikkoon valourut keskieurooppalaisen esimerkin mukaisesti tuonut Lahti Energia asensi radiomastoihin koristevalot,joita poltetaan pimeässä monenvärisenä valotaideteoksena.


title: Radiomäki

text: Museovirasto on määritellyt radiomäellä sijaitsevan Lahden suurradioaseman mastoineen ja rakennuksineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Luettelo FC Barcelonassa pelanneista jalkapalloilijoista

text:
__notoc__
Tämä on luettelo FC Barcelonan edustusjoukkueessa sarjaotteluita pelanneista jalkapalloilijoista. Nimen perässä ovat vuodet, joina pelaaja on edustanut seuraa, sekä sarjaotteluiden ja niissä tehtyjen maalien lukumäärät.


title: Afri-Cola

text: Afri-Cola on saksalainen kolajuoma, jonka F. Blumhoffer Nachfolger GmbH. rekisteröi tavaramerkiksi vuonna 1931. Suomessa sitä myytiin 1960–1990-luvuilla. Merkki joutui kovaan kilpailuun 1960-luvulla ja menetti asemansa.


title: Afri-Cola

text: Tavaramerkkiä ryhtyi elvyttämään mainossuunnittelija ja valokuvaaja Charles Paul Wilp menestystä saavuttaen.


title: Afri-Cola

text: F. Blumhoffer Nachfolger GmbH:n rekisteröimä tavaramerkki on myös appelsiinijuoma Bluna, joka kuuluu Afri-Colan tapaan nykyään Mineralbrunnen Überkingen-Teinach AG:lle.


title: Afri-Cola

text: Afri-Colan kofeiinipitoisuus oli ennen 250 milligrammaa litrassa, mutta vuonna 1998 se alennettiin 150 milligrammaan, minkä vuoksi tuotesisältöä ei tarvinnut ilmoittaa pullossa. Uusi resepti ei ollut menestys, ja yhtiö palasi huhtikuussa 2006 takaisin vanhaan reseptiin.


title: Celta Vigo

text: Real Club Celta de Vigo on espanjalainen jalkapalloseura Vigon kaupungista, Galiciasta. Se perustettiin 28. maaliskuuta 1923 ja sen edustusjoukkue pelaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa, jonne se nousi kaudeksi 2012–2013. Seuran lempinimi on "Celtiñas" (). Peliasun paita on taivaansininen, shortsit valkoiset. Kotistadion on 31 800 katsojaa vetävä Balaídos.


title: Celta Vigo

text: Celta Vigo on ollut vakioesiintyjä Primera Divisiónissa, muttei ole koskaan voittanut liiga- tai cup-mestaruutta. Kaudella 1970–1971 Celta ei hävinnyt kertaakaan kotonaan ja sijoittui sarjassa kuudenneksi. 1990-luvun jälkipuoliskolla Celta nousi lähelle Espanjan jalkapallohierarkian kärkeä, esimerkiksi kaudella 2000–2001 seura ei ollut koko kauden aikana kertaakaan kuudetta sijaa alempana sarjataulukossa. Kaudella 2002–2003 Celta sijoittui neljänneksi ja pääsi Mestarien liigan karsintoihin, ja sitä kautta itse liigaan. Seuraavalla kaudella Mestarien liiga sujui upeasti, mutta kansallinen sarja sitäkin huonommin. Mestarien liigassa Celta nousi 16 parhaan joukkoon ennen putoamista Arsenalille – Primerassa Celta jäi lopulta toiseksi viimeiseksi ja putosi Segunda Divisióniin. Galicialaisjoukkue käytti kuitenkin heti ensimmäisen mahdollisuutensa nousta takaisin pääsarjaan, sijoittuen Segundassa toiseksi kaudella 2004–2005. Kauden 2006–2007 päätteeksi Celta putosi jälleen Segundaan jäätyään sarjassa kolmanneksi viimeiseksi.


title: Lontoon sinfoniaorkesteri

text:
Lontoon sinfoniaorkesteri (LSO) on merkittävimpiä Britanniassa toimivia sinfoniaorkestereita.
Orkesteri perustettiin vuonna 1904, ja vuodesta 1982 lähtien se on toiminut Lontoon Barbican Centressä.


title: Lontoon sinfoniaorkesteri

text: Hans Richter johti orkesterin ensikonsertin 9. kesäkuuta 1904 ja oli ylikapellimestarina vuoteen 1911, jolloin hänen seuraajakseen tuli Edward Elgar. Orkesteri oli ensimmäinen brittiläinen sinfoniaorkesteri, joka teki ulkomaanvierailun. Tämä vierailu tehtiin Pariisiin vuonna 1906. Lontoon sinfoniaorkesteri on myös ensimmäinen Yhdysvalloissa (1912) ja Salzburgin musiikkifestivaaleilla (1973) vieraillut brittiläinen sinfoniaorkesteri. Orkesteri konsertoi nykyään ympäri maailmaa.


title: Lontoon sinfoniaorkesteri

text: Lontoon sinfoniaorkesterissa on ollut soittajina kansainvälisesti tunnettuja puhallinmuusikoita, kuten James Galway (huilu), Gervase de Peyer (klarinetti) ja Barry Tuckwell (käyrätorvi). Orkesteri on vuosikymmenten aikana toiminut myös useiden elokuvien musiikin soittajina ja esiintynyt useilla poplevyillä.


title: Lontoon sinfoniaorkesteri

text: Vuonna 2008 Gramophone-lehti nimesi lontoolaissoittajiston neljänneksi parhaaksi sinfoniaorkesteriksi maailmassa, ja Lontoon viidestä sinfoniaorkesterista sitä pidetään ykkösenä.


title: Kivennäisvesi

text: Kivennäisvesi (tunnetaan myös mineraalivetenä) on vesi, jonka mineraalipitoisuus on suurempi kuin tavanomaisen juomaveden. Luontaiset kivennäisvedet pumpataan lähteistä, joiden kivennäispitoisuus on suuri, muut kivennäisvedet ovat vesijohtovettä, johon on lisätty kivennäisiä eli mineraaleja ja toisinaan myös makuaineita.


title: Kivennäisvesi

text: EU-säädösten määritelmien mukaisten luontaisten kivennäisvesien kivennäisainesisältö on peräisin maanalaisista vesikerrostumista, muihin kivennäisvesiin ne lisätään. Euroopassa on runsaasti luontaisia kivennäisvesilähteitä, Suomessa on ainoastaan yksi hyväksytty luontaisen kivennäisveden pullottamo. Maustetuissa kivennäisvesissä saa olla aromeja, säilöntäaineita, happamuudensäätöaineita, värejä ja fruktoosia sekä kevytversioissa makeutusaineita. Luontaiset kivennäisvedet pullotetaan lähteellä. Niihin saa lisätä hiilihappoa.


title: Kivennäisvesi

text: Monista kivennäisvesistä on viinien tapaan muodostettu tavaramerkkejä.


title: Kivennäisvesi

text: Kivennäisvedet voidaan jakaa kivennäisvesiin ja vähän natriumia sisältäviin kivennäisvesiin. Perinteisiä kivennäisvesiä, joihin on lisätty natriumia, kutsutaan "vichy"- eli "vissy(ves)iksi", joiden nimitys tulee Ranskassa sijaitsevasta Vichyn kaupungista. Vähän natriumia sisältävissä on joko veden luonnostaan sisältämä vähäinen natrium-määrä tai se on poistettu jopa miltei kokonaan.


title: Kivennäisvesi

text: Kivennäisvesiin lisätään usein hiilihappoa. Vähän hiilihappoa sisältävät kivennäisvedet ovat usein vähän natriumia sisältäviä. Runsaasti hiilihapotetut kivennäisvedet ovat usein vissyvesiä eli niihin on lisätty natriumia. Kivennäisvesiä voidaan lisäksi maustaa tai aromatisoida tai tehdä terveysvaikutteisiksi ruokavalioiden mukaan.


title: Kivennäisvesi

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on suositellut mehujen ja kivennäisveden nauttimista elimistön suolatasapainon säilyttämiseksi helteellä.


title: Kymi Sinfonietta

text: Kymi Sinfonietta on Kymenlaaksossa toimiva sinfoniaorkesteri, joka muodostettiin vuonna 1999 yhdistämällä Kotkan ja Kouvolan kaupunginorkesterit. Orkesteria ylläpitää Kymenlaakson Orkesteri Oy, jonka omistaa Kotkan ja Kouvolan kaupungit. Kymi Sinfonietta on ainoa kahden kaupungin sinfoniaorkesteri Suomessa. Kooltaan orkesteri sijoittuu kamariorkesterin ja sinfoniaorkesterin välimuotoon. Orkesterissa on 31 päätoimista ammattimuusikkoa. Julkisten esiintymisten määrä vaihtelee noin sadasta jopa noin kahteensataan esiintymiseen vuodessa. Ohjelmisto on laaja, ulottuen eri aikakausien taidemusiikista kevyempään musiikkiin ja pienistä kamarikokoonpanoista sinfonioihin. Orkesterin pääkonserttisalit ovat Kotkan konserttitalo (450 paikkaa), Kouvolan kaupungintalo (378 paikkaa) ja Kuusankoskitalo (508 paikkaa).


title: Kymi Sinfonietta

text: Kymi Sinfoniettan toimintaan kuuluu sinfoniakonserttien ohella koululaiskonsertit ja vierailut Kymenlaakson alueella muun muassa kouluihin, päiväkoteihin ja vanhusten palvelukeskuksiin. Kymi Sinfonietta toimii myös viiden vuoden välein järjestettävän Kansainvälisen Uuno Klami-sävellyskilpailun loppukilpailuteosten esittäjänä.


title: Kymi Sinfonietta

text: Kymi Sinfonietta on esiintynyt myös ulkomailla, kuten Pietarissa vuosina 2003, 2012 ja 2013, Hollannissa Heerlenissä 2007, kiertueella Kiinassa vuonna 2008, Lontoossa Cadogan Hallin konserttisarjassa 2010 ja Riiassa 2011. Kymi Sinfonietta on tehnyt yhteistyötä Pietarin Filharmonian kanssa vuodesta 2010.


title: Kymi Sinfonietta

text: Kymi Sinfoniettan ensimmäinen taiteellinen johtaja oli Juha Nikkola vuoteen 2003 asti. Tämän jälkeen päävierailija oli Dmitri Slobodeniouk vuosina 2004–2006. Vuosina 2007–2014 taiteellisena johtajana toimi japanilainen Yasuo Shinozaki. Alkuvuodesta 2018 orkesterin taiteellisena neuvonantajana aloitti virolainen Olari Elts.


title: Moldovan maakaasukysymys

text: Moldovan maakaasukysymys on samankaltainen kuin muidenkin entisten neuvostotasavaltojen tai Itä-Euroopan maiden, koska Ukrainan tapaan myös siltä Venäjän Gazprom on halunnut Länsi-Eurooppaa paremmin vastaavia hintoja maakaasusta. Moldovan maksettua 80 dollaria 2005, vaati Gazprom 160 dollaria 2006 alusta.


title: Moldovan maakaasukysymys

text: Kun Moldova ei suostunut maksamaan hinnankorotusta, lopetti Gazprom toimitukset 2.1.2006. 10.1.2006 ilmoitti Moldovan pääministeri Vasile Tarlev, että tavoitteena on edelleen 80 dollarin hintataso.


title: Moldovan maakaasukysymys

text: Moldovan raportoitiin 11.1.2006 suostuneen antamaan Transnistriassa olevat Moldavgazin tytäryhtiö Tiraspoltransgaz kaasuputket Gazpromin hallintaan.


title: Moldovan maakaasukysymys

text: 12.1.2006 ilmoitti pääministeri Vasili Tarlev Moldovan neuvottelevan Gazpromin kanssa hinnasta ja Turkmenistanin, Kazakstanin ja muiden maiden kanssa maakaasun toimituksista.


title: Moldovan maakaasukysymys

text: Hallituslähteiden mukaan Moldova voisi hyötyä Nabucco-maakaasuputkiprojektista, mikä on tarkoitus rakentaa Keski-Aasiasta ja Mustaltamereltä Eurooppaan. Muut hankkeeseen osallistujat ovat Armenia, Bulgaria, Itävalta, Romania Turkki ja Unkari.


title: Multiplikatiivi

text: Multiplikatiivi ( 'moninkertaistaa, lisätä, suurentaa') on sijamuoto tai adverbijohdin, joka ilmaisee moninkertaisuutta.


title: Multiplikatiivi

text: Suomen kielessä kertojen lukumäärää ilmaiseva multiplikatiivi (joka vastaa kysymykseen "kuinka monta kertaa? kuinka usein?") muodostetaan liittämällä adverbijohdin "-sti" lukusanaan, määrää ilmaisevaan adjektiiviin tai pronominiin:Joskus nimitystä multiplikatiivi käytetään myös "-sti"-johtimella muodostetuista tapaa ilmaisevista adverbeista (jotka vastaavat kysymykseen "miten?"). Tällainen adverbimuoto voidaan muodostaa kaikista adjektiiveista, eräistä verbien partisiippimuodoista ja joistakin substantiiveista: Puhekielessä substantiiveista erityisesti kirosanat taipuvat multiplikatiivissa:


title: Multiplikatiivi

text: Unkarin kielessä multiplikatiivin pääte on "-szor/-szer/-ször", ja se liittyy vain lukusanoihin ja eräisiin adverbeihin. Merkitykseltään muoto on määrää ilmaiseva adverbiaali: peruslukuihin liittyessään "x kertaa", järjestyslukujen yhteydessä "x:nnen kerran".


title: Multiplikatiivi

text: Esimerkkejä:


title: Prepositionaali

text: Prepositionaali on sija, joka preposition kera ilmaisee, milloin tai missä jokin asia tapahtuu. Sija esiintyy ainakin albanian, italian ja venäjän kielessä. Suurimmassa osassa slaavilaisia kieliä käytetään sijasta yleisemmin termiä lokatiivi.


title: Prepositionaali

text: Venäjän kielessä prepositionaalia käytetään useimmiten ilmaisemaan "missä" tai "millä". Esimerkiksi: Я в школе. (Minä olen koulussa.) tai Я на стадионе. (Minä olen stadionilla.)


title: Prepositionaali

text: Venäjän kielessä prepositionaalin sijapääte yksikössä on hyvin usein e, mutta ь-merkkiin eli pehmeämerkkiin päättyvät feminiinisukuiset sanat saavat päätteen и (i). Lisäksi ие-päätteiset neutrit sekä ия-päätteiset feminiinit saavat ии-päätteen. Prepositionaalin monikossa kaikkien perinteisten kovavartaloisten sanojen pääte on ах (ah) ja kaikkien perinteisten pehmeävartaloisten sanojen puolestaan ях (jah). Lisäksi venäjän kielessä on useita sanoja, joilla voi olla kaikissa sijamuodoissa säännöistä ja muista sanoista poikkeava, kullakin omanlaisensa, taivutus.


title: Sakasti

text: Sakasti eli sakaristo (latinan sanasta "sacer" ’pyhä’) on kirkkorakennuksessa oleva huone, jossa papit ja muu jumalanpalveluksen henkilöstö valmistautuu palvelukseensa. Sakastissa säilytetään pappien messuvaatteita ja ehtoollistarvikkeita.


title: Sakasti

text: Keskiaikaisissa kirkoissa sakasti toimi kirkon kalleuksien säilytyspaikkana. Tästä syystä vanhojen kirkkojen sakastiin ei ole sisäänkäyntiä ulkopuolelta, vaan ainoastaan kirkkosalista. Kirkon rakentaminen aloitettiin usein sakastista. Sakasti on toki voitu rakentaa myös myöhempänä laajennuksena. Esimerkiksi Tammelan keskiaikaisen harmaakivikirkon sakasti on sen nuorin osa. Kivisakastin rakentaminen puukirkkoon saattoi kertoa halusta rakentaa myöhemmin kivikirkko. Tällaisista suunnitelmista esimerkkejä ovat Savilahden kivisakasti Mikkelissä ja Tyrvännön sakaristo ja useat muut kesken jääneet kivikirkkohankkeet Suomessa.


title: Kirkonmäki (Kokkola)

text: Kirkonmäki () on pientaloaluetta Kokkolassa melko lähellä keskustaa. Kirkonmäellä sijaitsevat vanha kirkko (noin 1460-luvulta) ja kotiseutumuseo. Kokkolan Kirkonmäki on entisen Kaarlelan kunnan keskustaajama.


title: Astronominen navigointi

text: Astronominen navigointi tarkoittaa sijainnin määrittämistä taivaankappaleiden avulla.


title: Astronominen navigointi

text: Tähtitieteellinen paikanmääritys pysyi kauan ainoana keinona maantieteellisen paikan määrittämiseksi. Vielä 1960-luvulla esimerkiksi ranskalaiset yhtiöt hakivat sanomalehti-ilmoituksin tähtitieteellisiä paikanmäärittäjiä Saharan öljykentilleen.


title: Astronominen navigointi

text: Taivaankappaleen korkeuden mittaamien tapahtuu sekstantin ja horisontin avulla. Havaintohetken tarkka aika luetaan kronometrista ja merkitään muistiin. Merihorisontin puuttuessa voidaan turvautua ns. keinohorisonttiin, eli johonkin nestepintaan, joka pysyy astiassaan vakaana. Laivoilla keinohorisontin käyttö ei ota onnistuakseen aluksen liikkeiden takia. Sekstanteissa, joita käytetään laivoja vakaammissa ilma-aluksissa, on sisäänrakennettu keinohorisontti.


title: Astronominen navigointi

text: Tähtitieteellinen paikanmäärittely perustuu taivaankappaleen ja horisontin välisen eron mittaamiseen Greenwichin meridiaanin keskiajan GMT:n, (Greenwich Mean Time) mukaan. Mittaushetken aika muutetaan asteiksi, jolloin saadaan Greenwichin tuntikulma GHA (Greenwich Hour Angle), johon lisätään, tai vähennetään merkintäpaikan longitudi, itäistä, tai läntistä, mitatun taivaankappaleen paikallisen tuntikulman, LHA:n (Local Hour Angle) toteamiseksi.


title: Astronominen navigointi

text: Yllä kerrottu pätee sellaisenaan aurinkoon, kuuhun ja planeettoihin. Ajankohdan tuntikulmat täysinä tunteina, samoin kuin edellä mainittujen taivaankappaleiden deklinaatiot saadaan Nautical Almanacasta, eli NA:sta. Minuutit ja sekunnit on tietysti lisättävä mukaan kun aikaa muutetaan asteiksi.


title: Astronominen navigointi

text: Kevättasauksen, eli Aries-pisteen Greenwichin keskiaika muutetaan asteiksi, jolloin saadaan Arieksen tuntikulma GHA, Greenwich Hour Angle. Tähän Arieksen tuntikulmaan liitetään Nautical Almanacista:sta saatu, kyseisen kiintotähden SHA, eli tähden Sideric Hour Angle (sideerinen, kiinteä, tuntikulma). Näin on muodostettu havaitun tähden Greenwichin keskiajassa oleva tuntikulma eli tähden GHA.


title: Astronominen navigointi

text: Tähän tähden tuntikulmaan lisätään merkintäpaikan itäinen, tai siitä vähennetään merkintäpaikan läntinen, longitudi. Näin muodostuu tähden havaintohetken tuntikulma LHA, Local Hour Angle.


title: Astronominen navigointi

text: Taivaankappaleen LHA ja deklinaatio sijoitetaan ns. merenkulun pallokolmioon, josta logaritmilaskutoimituksen avulla ratkaistaan taivaankappaleen laskettu korkeus kahden suorakulmaisen pallokolmion avulla. Taulukkona on H.O 211.


title: Astronominen navigointi

text: Korkeusmenetelmässä verrataan taivaankappaleen laskettua ja sekstantilla havaittua taivaankappaleen tosikorkeutta toisiinsa. Korkeuksien erotus, joko plussana, tai miinuksena, viedään atsimuutille. Korkeuksien erotus huomioon otettuna piirretään sijoittaja yhdeksänkymmenen asteen kulmaan atsimuuttiin nähden. Alus sijaitsee sijoittajalla. Sijoittajia tarvitaan vähintään kaksi, joiden risteyskohdassa alus silloin on. Usein on ensimmäiseksi saatua sijoittajaa siirrettävä aluksen kulkeman matkan verran.


title: Astronominen navigointi

text: Tärkeimmät korjaukset korkeuden mittaamisessa ovat; ilmakehässä tapahtuvasta valonsäteen taittumisesta johtuva refraktio, havainnoijan silmänkorkeudesta johtuva horisontin aleneminen, sekä auringon, tai kuun ylä-, tai alareunan korjaus keskiauringoksi, tai keskikuuksi. Kuulle on lisäksi tehtävä muita korjauksia, jotka johtuvat havainnoijan poikkeamisesta maapallon keskipisteen ja kuun välisestä linjasta.


title: Astronominen navigointi

text: Taivaankappaleiden korkeuden mittaushetkellä on kronometrista luettava huolellisesti aika sekunnin tarkkuudella. Lukeminen aloitetaan sekunneista ja aika merkitään muistiin. Luettuun kronometriaikaan tehdään tarvittavat korjaukset Greenwichin keskiajan saamiseksi.


title: GHA

text: GHA ("Greenwich Hour Angle") eli "Greenwichin tuntikulma" on nollameridiaanin (lat 0) ja taivaankappaleen välinen kiertokulma, ts. se suuntima 0-360 astetta, jossa taivaankappale näkyy katsottaessa nollameridiaanilta.


title: Luettelo AC/DC:n kappaleista

text: Tämä on luettelo AC/DC:n kappaleista aakkosjärjestyksessä.


title: Merenkulun almanakka

text: Merenkulun almanakka () on astronomisessa navigoinnissa käytettävä, vuosittain julkaistava luettelo taivaankappaleiden suunnista ja korkeuksista julkaisuvuonna suhteessa Greenwichin meridiaaniin.


title: Merenkulun almanakka

text: Almanakka oli käytössä vielä 1900-luvun puolivälin jälkeenkin merenkulussa kunnes ensin radiosuuntimalaitteet ja myöhemmin elektroniset paikannusjärjestelmät kuten GPS ja TRANSAT syrjäyttivät sen.


title: Merenkulun almanakka

text: Merenkulun almanakka sekä sekstantti vaaditaan edelleenkin aluksissa huolimatta tekniikan kehittymisestä.


title: Merenkulun almanakka

text:
Tunnetuin merenkulun almanakka on "The Nautical Almanac", joka nykyisin julkaistaan brittiläisen "Her Majesty's Nautical Almanac Office"n (HMNAO) ja yhdysvaltalaisen "US Naval Observatory"n (UNO) yhteistyönä.
Sitä on julkaistu Isossa-Britanniassa vuodesta 1767 lähtien, kun taas Yhdysvalloissa alettiin julkaista vastaavaa almanakkaa vuonna 1852.


title: Merenkulun almanakka

text:
Astronomisessa navigoinnissa laivan tai lentokoneen kulloinkin sijainti määritetään mittaamalla sekstantilla jonkin taivaankappaleen korkeuskulma
horisontista lukien sekä katsomalla aika kronometrista. Korkeuskulmaa verrataan siihen, mikä merenkulun almanakassa on ilmoitettu sen olevan kyseisellä hetkellä joltakin tietyltä leveyspiiriltä katsottuna; korkeuskulmien erotus kulmaminuutteina on sama kuin laivan tai lentokoneen etäisyys kyseiseltä leveyspiiriltä meripeninkulmina.


title: Merenkulun almanakka

text: "The Nautical Almanac" on yleisesti käytetty nimitys virallisille brittiläisille merenkulun almanakoille, joita on julkaistu eri nimikkeillä siitä saakka, kun "The Nautical Almanac and Astronomical Ephemeris" ensimmäisen kerran ilmestyi Nevil Maskelynen laatimana vuodeksi 1767. Se oli ensimmäinen koskaan julkaistu almanakka, joka sisälsi kaikki tarpeelliset tiedot pituusasteen määrittämiseksi merellä. Alun perin sitä julkaisi Englannissa Greenwichin kuninkaallinen tähtitorni. Brittiläinen "National Maritime Museum" on julkaissut teoksen, jossa kerrotaan tarkoin, miten se alkuvuosina laadittiin. Vuodesta 1958 lähtien, jolloin julkaistiin vuoden 1960 almanakka, se on laadittu Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen viranomaisten yhteistyönä.


title: Merenkulun almanakka

text: Seuraavassa vuosiluvut tarkoittavat sitä vuotta, jolle kulloinenkin merenkulun almanakka on laadittu ja jolloin taivaankappaleet ovat eri päivinä siinä ilmoitetuissa asemissa. Käytännössä almanakka on aina julkaistu ennen kyseistä vuotta, joskus viisikin vuotta aikaisemmin.


title: Merenkulun almanakka

text: Useiden vuosien ajan brittiläisen ja yhdysvaltalaisen almanakan ja tähtitieteellisten efemeridien historiat liittyvät läheisesti toisiinsa. Vuodesta 1981 lähtien julkaisut kummassakin maassa olleet sekä nimikkeeltään että sisällöltään yhtäläiset.


title: Merenkulun almanakka

text: Vuosina 1767–1959 julkaisun nimikkeenä oli "The Nautical Almanac and Astronomical Ephemeris", mutta käytännössä se tunnettiin lyhemmällä nimellä "The Nautical Almanac". Se sisälsi sekä tähtitieteelliseen navigointiin tarkoitettua että yleistä tähtitieteellistä tietoa. Alun perin sen julkaisi Greenwichin kuninkaallinen observatorio, vuodesta 1832 lähtien erityinen virasto, "Her Majesty's Nautical Almanac Office".


title: Merenkulun almanakka

text: Ensimmäisen, vuodelle 1767 laaditun almanakan huomattava erityispiirre oli Kuun etäisyyksien taulukko, jota voitiin käyttää hyväksi pituuspiirin määrittämiseen merellä Kuusta tehtyjen havaintojen avulla. Ajatuksen kuun etäisyyden julkaisemisesta almanakassa oli esittänyt ranskalainen Lacaille vuoden 1761 ranskalaisen almanakan "Connaissance des Temps" liitteessä. Lacaille oli julkaissut taulukon Kuun ennalta lasketuista etäisyyksistä 14 päivän ajalle heinäkuussa 1761 neljän tunnin välein ja luvannut niitä lisää, mutta hänen ehdotustaan ei Ranskassa toteutettu. Muissa maissa eräissä almanakoissa alettiin kuitenkin muutamaa vuotta myöhemmin julkaista myös Kuun etäisyydet.


title: Merenkulun almanakka

text: "The Nautical Almanac"issa Kuun etäisyydet julkaistiin vuoteen 1906 saakka, vaikka sitä ennen niitä oli jo käytännössä lakattu käyttämässä merenkulussa hyväksi. Vuosien 1907-1919 julkaisuissa kuitenkin vielä selitettiin esimerkkien avulla, miten ne voitiin laskea.


title: Merenkulun almanakka

text:
Vuoteen 1833 saakka efemeridit taulukoitiin Greenwichin todellisen aurinkoajan, vuodesta 1834 lähtien keskiaurinkoajan mukaan.
Vuoteen 1924 saakka aika ilmoitettiin laskettuna Greenwichin keskipäivästä, vuodesta 1925 lähtien keskiyöstä lukien.


title: Merenkulun almanakka

text: Vuodesta 1896 lähtien varsinaisen "The Nautical Almanac"in ensimmäinen osa, joka sisälsi merenkulussa tarvittavat tähtitieteelliset tiedot, julkaistiin myös erillisenä painoksena seuraavilla nimikkeillä:Yhdysvalloissa julkaistiin vuodesta 1855 erillistä virallista merenkulun almanakkaa ja efemeriditaulukkoa nimikkeellä "The American Ephemeris and Nautical Almanac". Sitä ennen brittiläistä almanakkaa oli yleisesti käytetty myös yhdysvaltalaisissa laivoissa ja Yhdysvalloissa.


title: Merenkulun almanakka

text:
Vuoden 1960 julkaisusta lähtien brittiläisen ja amerikkalaisen julkaisun tiedot yhtenäistettiin. Se julkaistiin Isossa-Britanniassa nimikkeellä "The Astronomical Ephemeris", ja sen ensimmäinen osa myös erillisenä painoksena, jonka nimenä oli nyt lyhyesti "The Nautical Almanac". Yhdysvalloissa se julkaistiin edelleen nimikkeellä "The American Ephemeris and Nautical Almanac", mutta sisällöltään ja ulkoasultaan se oli
alkusivujaan lukuun ottamatta yhtäläinen brittiläisen kanssa.


title: Merenkulun almanakka

text: Vuodesta 1960 lähtien "The Astronomical Ephemeris" ilmoitti efemeriditaulukoissaan ajat efemeridiajan eikä enää keskiaurinkoajan mukaan. Sitä vastoin merenkulkijoille tarkoitettu "The Nautical Almanac" ilmoitti ne edelleen keskiaurinkoajan mukaan.


title: Merenkulun almanakka

text: Vuodesta 1981 lähtien brittiläiset ja yhdysvaltalaiset julkaisut ovat olleet nimikkeeltäänkin yhtäläiset: laajempi "The Astronomical Almanac" ja suppeampi "The Nautical Almanac".


title: Merenkulun almanakka

text: Näiden virallisten julkaisujen lisäksi on olemassa myös kaupallisesti julkaistuja merenkulun almanakkoja, joissa usein on muutakin tietoa. Sellainen on esimerkiksi Brownin vuodesta 1877 lähtien vuosittain julkaisema almanakka, jonka alaotsikkona 1900-luvun alussa oli "Harbour and Dock Guide and Advertiser and Daily Tide Tables".


title: Merenkulun almanakka

text: Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian julkaisena "Air Almanac" sisältää taulukot tähtitaivaan koordinaateista 10 minuutin välein ja on tarkoitettu lentosuunnistukseen. Sokkia-yhtiön vuotuinen "Celestial Observation Handbook and Ephemeris" taulukoi Auringon ja yhdeksän tähden päivittäiset tähtitieteelliset koordinaatit kaarisekunnin kymmenesosan tarkkuudella. Se julkaistiin viimeksi vuodelle 2008.


title: Merenkulun almanakka

text: Nykyään merenkulun almanakaa vastaavat tiedot on julkaistu myös Internetissä muun muassa US Naval Observatoryn sivustolla.


title: Leo Visser

text: Leendert (Leo) Visser (s. 13. tammikuuta 1966 Haastrechtissä, Alankomaissa) on alankomaalainen entinen pikaluistelija.


title: Leo Visser

text: Visserin uran paras vuosi oli 1989, jolloin hän voitti yleisluistelun maailmanmestaruuden sekä Euroopan mestaruuden.


title: Leo Visser

text: 1988 Calgarystä hän saavutti olympiahopeaa 5 000 metrillä ja -pronssia 10 000 metrillä. 1992 Albertvillessä hän saavutti kaksi pronssia (1 500 ja 5 000 m).


title: WMF-haavoittuvuus

text: Windows Metafile -haavoittuvuus on Microsoft Windows -järjestelmien tietoturvahaavoittuvuus, jota on käytetty hyväksi useissa haittaohjelmissa vuoden 2005 joulukuun jälkeen. Ensimmäiset keskustelut haavoittuvuudesta käytiin tietoturvallisuuspiireissä joulukuun 26. ja 27. joulukuuta päivän paikkeilla. Ensimmäisistä saastuneista tietokoneista raportoitiin 24 tunnin sisällä. Keskusteluissa on spekuloitu jonkin verran haavoittuvuuden tahallisuudesta. Microsoft kiistää väitteet.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Tiedostoon gdi32.dll paikallistettu haavoittuvuus syntyy Windowsin tavasta käsitellä Windows Metafile (WMF) -vektorigrafiikkaa ja sallii mielivaltaisen ohjelmakoodin suorittamisen ilman tietoa käyttäjästä tai hänen suoritusoikeudestaan. Haavoittuvuus mahdollistaa erilaisten haittaohjelmien lisääntymisen, tyypillisesti uusien ladattavien haittaohjelmien kautta.


title: WMF-haavoittuvuus

text: 5. tammikuuta 2006 Microsoft julkisti korkean prioriteetin korjauspaketin. Se on saatavilla päivitystyökalun Windows Updaten kautta. Windows 98, Windows 98 Second Edition, Windows Millennium Edition-järjestelmiin ei ole saatavana korjauspaikkaa, sillä Microsoft ei katso haavoittuvuutta niin kriittiseksi näissä versioissa.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Jokainen Microsoft Windowsin järjestelmä käyttää Windows metatiedostoja. Kaikki versiot Windows 3.x:sta uusimpaan Windows Server 2003 R2:een sisältävät tämän vian. Kuitenkin vain Windows XP:stä lähtien sisältää perusasennuksessaan käsittelijän ja lukutoiminnot WMF-tiedostoille. Niihin vika vaikuttaa paljon enemmän. Windows Me -järjestelmä on haavoittuvainen, jos kuvien esikatseluominaisuus on kytketty päälle. Toisia Windows-versioita tai Millennium Editionilla toimivat järjestelmät ilman kuvien esikatselua tai Data Execution Prevention (DEP) eivät ole haavoittuvia tunnetuilla vian eksploiteilla. Ne ovat kuitenkin alttiita uusille tuleville eksploittiversioille ja vielä tuntemattomille eksploiteille .


title: WMF-haavoittuvuus

text: Muut kuin Windows-järjestelmät (Mac OS, Linux, jne.) eivät ole suoraan alttiita vialle. Alttiita ovat ainoastaan näissä järjstelmissä toimivat kolmannen osapuolen ohjelmat, jotka käyttävät WMF-tiedostoja ja jotka käyttävät natiivia Windowsin GDI-DLL:ää tai kopioituja klooneja; toisin sanoen emulaattorit ja yhteensopivuuskerrokset. Esimerkiksi Winessä on oma GDI-versio, joka toteuttaa Microsoftin määritelmät (spesifikaatiot) niin hyvin kuin on mahdollista. Wine sisältää tämän WMF-vian , vaikka se ei ole samalla tavalla altis haavoittuvuudelle.


title: WMF-haavoittuvuus

text: F-Securen mukaan haavoittuvuus on WMF-tiedostojen suunnitteluvika, koska suunniteltu arkkitehtuuri on peräisin muinaisesta tietokonearkkitehtuurista sisältäen ominaisuuksia, jotka mahdollistavat ohjelmakoodin suorittamisen kun WMF-tiedosto avataan. Alkuperäinen idea tässä oli pääasiassa käsitellä tulostustöiden keskeyttäminen tulostusjonoissa.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Haavoittuvuus on CVE-2005-4560 Common Vulnerabilities and Exposures -tietokannassa, US-CERT-viite VU#181038 ja Microsoftin Knowledge Base -artikkeli 912840.


title: WMF-haavoittuvuus

text: On arveltu, että WMF-tiedostoissa on lisää haavoittuvuuksia.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Tietokoneet saastuvat hakkeroituja WMF-tiedostoja liitetiedostoina sisältävien sähköpostien välityksellä. Muita tartuntatapoja ovatLeviäminen voi tapahtua muilla tavoilla. Koska haavoittuvuus on käyttöjärjestelmässä, toisien selaimien (kuten Mozilla Firefox) käyttäminen ei täysin suojele haavoittuvuudelta. Käyttäjiä pyydetään yleensä lataamaan ja katsomaan tiedostoa, jolloin tartunta tapahtuu. Saastuneet tiedostot voidaan ladata automaattisesti, joka avaa mahdollisuuden tartuntaan levyn indeksoinnissa ja esikatselussa.


title: WMF-haavoittuvuus

text: McAfeen mukaan haavoittuvuutta on käytetty Bifrose-takaovitroijalaiseen. Myös muita haittakoodeja on käytetty.


title: WMF-haavoittuvuus

text: McAfee ilmoittaa, että näiden eksploittien ensimmäistä sukupolvea on laskettu olevan enemmän kuin 6% asiakastietokannassa 31.12.2005. Secunian mukaan haavoittuvuus johtuu Windows-metatiedostojen (.wmf) käsittelyssä sisältäen erityisiä SETABORTPROC ‘Escape’ -tietueita. Tällaiset tietueet sallivat mielivaltaisen käyttäjän määrittelemän funktion suorituksen kun WMF-tiedoston renderöinti epäonnistuu.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Microsoft julkaisi virallisen korjauspaikan (saatavilla täällä) 5. tammikuuta 2006, viisi päivää luvattua aiemmin. Tämä korjauspaikka tulee asentaa muista tietoturvapäivityksistä riippumatta.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Virallinen paikka on saatavilla Windows 2000-, Windows XP- ja Microsoft Windows Server 2003 -käyttöjärjestelmille. Windows 98 tai Windows Me -järjestelmille ei ole julkaistu paikkaa koska Microsoft päätti, että haavoittuvuus ei ole kriittinen näissä käyttöjärjestelmissä. (Ainoastaan kriittisiä päivityksiä tarjotaan näille järjestelmille Microsoftilta.) Muille Microsoftin käyttöjärjestelmille ei ole saatavilla paikkaa, sillä Microsoft ei tue enää niitä. Tunnettu tietoturva-asiantuntija Steve Gibson kertoo , hänen Security Now! -podcastissaan, että hänen yhtiönsä Gibson Research Corporation tekee ja antaa saataville paikan Windows 9X -järjestelmille, jos Microsoft ei itse julkaise sellaista.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Välitöntä korjauspaikkaa etsivät Windows 98 ja Windows Me -käyttäjät voivat asentaa Paolo Montinin ja Eset-yhtiön (NOD32 Anti-virus -järjestelmän tekijä) tekemän paikan. Paikan voi ladata vapaasti ja se toimii vanhemmissa järjestelmissä, mutta sille ei anneta toimivuustakuuta. Se on saatavilla täältä.


title: WMF-haavoittuvuus

text: On raportoitu, että Microsoftin virallinen paikkaus asentuisi automaattisesti vaikka järjestelmä olisi määritetty pyytämään aina vahvistusta päivitysten asentamiselle. Tästä pakkoasentamisesta seuraa tietokoneen uudelleenkäynnistäminen ja tästä voi seurata tallentamattomien tietojen häviämistä.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Hätäratkaisuna 28. joulukuuta 2005 Microsoft neuvoo Windowsin käyttäjiä poistamaan dll-tiedoston shimgvw.dll rekisteröinnin (joka voidaan tehdä suorittamalla komento codice_1 Suorita-valikosta tai komentokehotteella). Tämä kutsuu kuvien esikatselua ja sen kautta tulee suurin osa hyökkäyksistä. DLL voidaan uudelleenrekisteröidä uudelleen suorittamalla codice_2 kunhan vika on korjattu.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Ilfak Guilfanov julkaisi kolmannen osapuolen paikkaohjelman 31. joulukuuta 2005 väliaikaisesti estämään haavoittuva funktiokutsu gdi32.dll -tiedostossa. Tämä epävirallinen paikka sai paljon julkisuutta, sillä Microsoft ei ollut julkaissut virallista paikkaa. Guilfanovin paikkaohjelma sai SANS Institute Internet Storm Centerin suosituksen ja F-Securen suosituksen .


title: WMF-haavoittuvuus

text: Suuren julkisuuden takia mukaan lukien epäsuorasti Slashdot-vaikutus Guilfanovin WWW-sivun palvelin ylikuormittui kävijämääristä ja kaatui 3. tammikuuta 2006. Alhaallaolon aikana WMF-korjauspaikka oli saatavilla ladattavaksi lukuisista peilipalvelimista, mukaan lukien Internet Storm Centerin WWW-sivu . Guilfanovin WWW-sivu tuli takaisin 4. tammikuuta hyvin pelkistetyssä muodossa. Siellä ei ollut enää paikkatiedostoa, jotta palvelinkoneen yhteyksien kaistanleveys ei ylikuormittuisi.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Hexblog tarjosi luettelon peilipalvelimista, joista käyttäjät voivat ladata paikan ja haavoittuvuuden tarkistusohjelman, sekä MD5-tarkistussumman alkuperäiselle tiedostolle, jotta lataajat voivat varmistua ladatun tiedoston eheydestä.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Kun Micfosoft julkaisi oman paikkansa, Guilfanov otti omansa pois ja patisti sivulla vierailijoita asentamaan virallisen paikan. Hänen tarkoituksena oli koko ajan kannustaa ihmisiä käyttämään tarjottua ja testattua virallista paikkaa.


title: WMF-haavoittuvuus

text: Microsoftin mukaan heidän paikkansa poistaa viallisen toiminnallisuuden WMF-haavoittuvuuden sallivasta tiedostosta gdi32. Paikkaamattomia Windowseja käyttävä tietokoneelle suositellaan syvällistä suojausta, joka lieventää tartuntariskiä. Useat lähteet suosittelevat vähentämään seuraavia toimenpiteitä:Tämän SANS Institute Internet Storm Center artikkelin mukaan jonkun muun selaimen kuin Internet Explorerin käyttäminen "voi" tarjota lisäsuojaa haavoittuvuutta vastaan. Asetuksista riippuen nämä selaimet voivat kysyä käyttäjältä vahvistusta ennen .wmf -lisäosan sisältävän kuvan avaamista. Tämä vähentää vain saastuneiden WMF-tiedostojen avaamisia, eikä suojaa haavoittuvuudelta. Selaimet avaavat yhä metatiedoston, jos se on naamioitu toiseen muotoon. On parempi estää kuvien lataukset kokonaan valitsemassasi selaimessa.


title: Sinfonia concertante

text: Sinfonia concertante on klassismin aikana syntynyt taidemusiikin muoto, jossa yhdistettiin sinfonian ja konsertton vakiintuneita muotoja. Sinfonia concertantessa oli tavallisesti kaksi tai useampia solisteja, jotka soittivat teoksen pääasiallisen melodisen aineksen ja orkesteri, joka säestää ja tukee solisteja. Se muistuttaa monilta osiltaan barokkimusiikin concerto grossoa.


title: Sinfonia concertante

text: Sinfonia concertante -muoto syntyi Pariisissa 1770-luvun aikana, tarkoituksena tyydyttää yleisön kiinnostus sekä kauniiseen orkesterisointiin ja melodioihin sekä virtuoosimaisiin soolo-osuuksiin. Sävellysmuoto antoi säveltäjä-virtuooseille mahdollisuuden esitellä taitojaan julkisissa konserteissa uusien oppilaiden ja teosten paremman myynnin toivossa. 1770–80-luvulla Pariisissa sävellettiin satoja sinfonia concertanteja, ja pian muoto levisi muuallekin Eurooppaan. Sinfonia concertante jäi muodista 1830-luvulle tultaessa, kun muotiin tuli virtuoositeetin esittely sooloresitaaleissa ja -konserteissa, vaikka myöhemmistä teoksista esimerkiksi Nikolai Rimski-Korsakovin "Šeherazaden" voidaan katsoa olevan sinfonia concertante viululle ja orkesterille. Tunnetuimpia sinfonia concertanteja ovat mm. Wolfgang Amadeus Mozartin teos KV 364 viululle, alttoviululle ja orkesterille sekä Joseph Haydnin B-duuri-sävellys Hob. I/105.


title: Harmonia (musiikki)

text: Harmonia (kreikan sanasta ἁρμονία ’yhteen liittäminen’) on useiden yhtä aikaa soivien erikorkuisten äänien, eli sointujen, käyttämistä musiikissa. Harmonia voidaan hahmottaa musiikin ”vertikaaliseksi” aspektiksi, jos melodiaa pidetään ”horisontaalisena”. Usein harmonia syntyy kontrapunktin ja polyfonian seurauksena.


title: Harmonia (musiikki)

text: Länsimainen taidemusiikki noudatti johdonmukaisesti sääntöjä musiikin harmonisuudesta barokista aina romantiikan aikakauden loppupuolelle asti. Näiden sääntöjen mukaan tiettyjen sointujen ja intervallien käyttö oli musiikissa sallittua. Tätä harmonian perinnettä nimitetään yleisesti tonaalisuudeksi.


title: Harmonia (musiikki)

text: Tonaalisessa harmoniassa, jota kutsutaan myös funktionaaliseksi harmoniaksi, soinnut suhteutetaan sävellajin perussointuun. Jännitteisyyden mukaan (levollisesta jännitteisimpään) soinnut voivat olla joko toonika- (sointuasteet I & III & VI), subdominantti- (II & IV) tai dominanttitehoisia (V & VII). Näitä sointuasteita yhdistellään usein tietyssä järjestyksessä, esimerkiksi toonika-subdominantti-dominantti, jolloin puhutaan kadenssista. Tavallisimpiin kadensseihin törmää lukemattomissa kappaleissa. Harmoninen tai soinnullinen ajattelu vaikuttaa useimmiten edellä mainitun aikakauden sävellysten taustalla, vaikka kyse olisi esimerkiksi vain yksiäänisestä sävellyksestä. Myös pop- ja rockmusiikki on harmonisilta perusperiaatteiltansa usein tonaalista. Myöhäisromantiikan aikakauden (1900-luvun alkupuolelle saakka) jälkeen monet säveltäjät ovat pyrkineet luomaan uudenlaista ei-tonaalista harmoniaa musiikkiinsa.


title: Harmonia (musiikki)

text: Modaalinen harmonia on harmonian laji, jossa soinnuilla ei ole edellä mainitun kaltaista jännitteisyyttä, vaan niitä voidaan järjestellä peräkkäin hyvinkin vapaasti, kunhan soinnut ja melodia säilyttävät suhteen toisiinsa, eli melodioiden noudattelemat asteikot ovat sidoksissa harmoniaan. Modaalinen harmonia kukoisti keskiajalla ja renessanssin aikana länsimaisessa taidemusiikissa, ja sitä tavataan lukuisten maiden kansanmusiikkityyleissä. Lisäksi 1900-luvulla säveltäjät etsivät uusia harmonian käsittelyn keinoja ja käyttivät sävellystensä pohjana modaalista ajattelua.


title: Harmonia (musiikki)

text: Lukuisilla eri sävellystavoilla on tuotettu historian saatossa (esimerkiksi myöhäisrenessanssi, 1900-luvun dodekafonia ja serialismi) harmoniaa, joka ei ole tonaalista eikä modaalista. Tällöin sointuanalyysi on hyvin vaikeaa ja voidaan sanoa, että harmonia on kromaattista. Kromaattisella harmonialla tarkoitetaan sitä, että länsimaisen säveljärjestelmän kaikkia 12 ääntä käytetään melko vapaasti niin, että harmoniasta on vaikea löytää varsinaisia säännönmukaisuuksia. Nykymusiikissa voi törmätä myös kappaleisiin, joissa eri harmonisia ajattelutapoja käytetään saman kappaleen sisällä.


title: Pelurit

text: Pelurit (, "Igrok") on Fjodor Dostojevskin romaani, joka on julkaistu ensi kerran vuonna 1867. Kirja kertoo pelihimon riivaamista ihmisistä. Dostojevski kärsi itsekin peliriippuvuudesta.


title: Pelurit

text: Sergei Prokofjevin ooppera "Peluri" perustuu Dostojevskin romaaniin.


title: Tomas Gustafson

text: Tomas Gustafson (s. 28. joulukuuta 1959 Katrineholmissa, Ruotsissa) on ruotsalainen entinen pikaluistelija


title: Tomas Gustafson

text: Gustafsonin uran parhaat vuodet ajoittuivat 1980-luvulle, jolloin hän oli maailman kärkikastia. Urallaan Gustafson voitti kaksi nuorten maailmanmestaruutta, neljä olympiamitalia (kolme kultaa) ja neljä mitalia EM-kisoista (kultaa vuosina 1982 ja 1988) sekä yleisluistelun MM-hopeaa.


title: Tomas Gustafson

text: Uransa jälkeen hän toiminut Ruotsin olympiakomitean varapuheenjohtajana.


title: Duuri

text: Duuri on länsimaisessa musiikissa hyvin yleiseen diatoniseen asteikkoon perustuva sävellaji. Duurisävelmä mielletään iloiseksi sävelmäksi. Duuria vastaava kirkkosävellaji on "jooninen". Duurin vastakohta on surumielinen molli.


title: Duuri

text: Duurissa on seitsemän säveltä, joiden väliset korkeuserot sävelaskelin ilmaistuina ovat 1–1–½–1–1–1–½. Solmisaatiossa niihin viitataan tavuilla do, re, mi, fa, sol (tai so), la ja si (tai ti).


title: Duuri

text: Duurikolmisoinnussa on pohjasävel, suuri terssi ja kvintti. Sellaisen muodostavat esimerkiksi sävelet c, e ja g. Jokaisessa puhtaasti viritetyssä duurikolmisoinnussa sävelten taajuuksien suhteet ovat 4 : 5 : 6. Duuriasteikossa esiintyy kolme duurikolmisointia, joiden pohjasävelinä ovat asteikon ensimmäinen, neljäs ja viides sävel eli toonika, subdominantti ja dominantti (do, fa ja sol). Näissä esiintyvät kaikki asteikon sävelet. Jos ne kaikki viritetään puhtaasti, saadaan duuriasteikon sävelten taajuuksien suhteiksi ovat 24 : 27 : 30 : 32 : 36 : 40 : 45 : 48, tai supistettuna


title: Duuri

text: Jos soitin viritetään niin, että yksi sävellaji soi täysin puhtaasti, poikkeavat kuitenkin muut sävellajit puhtaasta huomattavan paljon. Tämän vuoksi on otettu käyttöön tasaviritysjärjestelmä, jossa puoliaskeleen päässä olevien sävelten taajuuksien suhde on aina 1 : formula_1. Silloin jokaisen duuriasteikon sävelten taajuuksien suhteet poikkeavat puhtaista vain hieman ja ovat seuraavat: