Kansainvälisen jalkapalloliiton vuoden pelaaja () oli Fifan vuosittain jakama palkinto maailman parhaalle mies- ja naisjalkapalloilijalle. Palkinnon voittajasta päättivät jalkapallomaajoukkueiden päävalmentajat ja kapteenit.


title: Kansainvälisen jalkapalloliiton vuoden pelaaja

text: Miesten palkinto jaettiin vuosina 1991–2009, ja naisten palkinto jaettiin vuosina 2001–2015. Vuonna 2010 tehtiin päätös yhdistää miesten palkinto ja "France Footballin" jakama Kultainen pallo uudeksi Kansainvälisen jalkapalloliiton kultainen pallo -palkinnoksi, jota jaettiin 2009–2015. Vuodesta 2016 FIFA on jakanut uusia "The Best FIFA Men's Player" ja "The Best FIFA Women's Player" -palkintoja.


title: Nibelungin sormus

text: Nibelungin sormus (myös Nibelungein sormus) () on neljästä oopperasta koostuva sarja. Se on Richard Wagnerin pääteos ja yksi maailman suosituimmista sekä esitetyimmistä oopperoista. Siitä käytetään myös nimeä "Sormus-tetralogia", "Ring-sykli" tai pelkästään "Ring".


title: Nibelungin sormus

text: Kokonaisuuteen kuuluvat oopperat ovat:Oopperasarja kestää yhteensä noin 15 tuntia kapellimestarin tempovalintojen mukaan. Alkuperäinen tapa on esittää koko sykli 6 päivässä. "Reininkulta" ja "Valkyyria" esitetään peräkkäisinä päivinä ennen "Siegfriediä", ja sen jälkeen on päivän tauko. Joskus syklin eri teosten välillä on pitempiäkin taukoja. Ne oopperatalot, jotka ottavat "Ringin" ohjelmistoonsa, valmistavat syklin osa osalta ja esittävät erillisiä osia ennen kokonaisuutta. Bayreuthin musiikkijuhlilla valmistetaan koko "Ring" yhdellä kertaa esityskuntoon 4–5 vuoden välein.


title: Nibelungin sormus

text: "Der Ring des Nibelungen" perustuu useaan eri legendaan ja kansantarinaan, mm. keskiaikaiseen sankarieepokseen Nibelungenliediin, muinaisskandinaavisiin Eddoihin, Thidreks Saga af Berniin, muihin Skandinavian legendoihin sekä islantilaiseen Volsungien saagaan. Wagner loi legendoista oman tarinan, jonka muotorakenne vastasi antiikin kreikan Aiskhyloksen "Oresteia-trilogiaa". "Sormus"-tetralogiassa toistuvat kahden ihmisen henkiset tai fyysiset yhteenotot.


title: Nibelungin sormus

text: Tetralogian henkilöhahmot ja heidän roolinsa perustuvat vanhoihin myytteihin. Ylijumala Wotan (Odin, Odhinn tai Woden) joi viisauden lähteestä ja maksoi juomisen toisella silmällään. Viisaus antoi hänelle kyvyn katkaista oksan Maailman saarnesta "Yggdrasilista". Oksasta Woten teki keihään, oman valtansa symbolin. Tämän seurauksena Maailman saarni ja viisauden lähde kuivuivat. Wotan oli myös korppien kuningas: "Huginn" (Ajatus) ja "Muninn" (Muisti) istuivat hänen olkapäillään tai kiertelivät maailmassa ja palattuaan kertoivat Wotanille näkemästään.


title: Nibelungin sormus

text: Valkyriat puolestaan olivat nuoria, vaaleita, pitkähiuksisia ja sinisilmäisiä neitoja, jotka palvelivat sodanjumala Wotania. Mytologiassa heitä tunnetaan nelisenkymmentä. Valkyriat valitsivat taistelukentiltä uljaimmat sankarit ja kuljettivat heidät Valhallaan. Siellä sankarit muodostivat Wotanin sotajoukon ja valmistautuivat maailmanlopun taisteluun "Ragnarökiin".


title: Nibelungin sormus

text: Nornia oli kolme: Urdr (menneisyys), Verdandi (nykyisyys) ja Skuld (tulevaisuus). Nornat päättivät vastasyntyneen kohtalosta ilman syitä tai vaikuttimia ja kehräsivät ihmisen kohtalon langan. Urdr kehräsi säikeet, Verdandi liitti ne yhteen ja Skuld katkaisi langan.


title: Nibelungin sormus

text: Wagner työsti Nibelungin sormusta 26 vuotta (1848–1874). Vuosina 1848–1850 hän kirjoitti valmiiksi libreton "Siegfrieds Tod" (Siegfriedin kuolema). Wagnerin ajatukset laajenivat työn edetessä ja aineistoa syntyi lisää. Kertomus laajeni "Der Junge Siegfriediksi" (Nuori Siegfried). Nyt "Siegfrieds Tod" nimettiin "Götterdämmerungiksi" ja "Der Junge Siegfriedistä" tuli lyhyesti "Siegfried". Tarina paisui ja näin syntyi "Die Walküre". Trilogiaa piti vielä selventää alkutilanteella ja sen teki esinäytös "Das Rheingold". Koko tetralogia valmistui 1852, ja se julkaistiin yksityisesti 1853. Libretto valmistui siis lopusta alkuun.


title: Nibelungin sormus

text: Marraskuussa 1853 Wagner aloitti tetralogian säveltämisen oikeassa järjestyksessä. Heinäkuun lopussa 1857 oli teos valmiina jo "Siegfriedin" toiseen näytökseen asti. Työ keskeytyi ja väliin tulivat Tristan ja Isolde (1857–59) sekä Nürnbergin mestarilaulajat (1862–66). Wagner jatkoi "Siegfriedin" kolmatta näytöstä vasta 1869 muutettuaan Bayreuthiin. Koko tetralogia valmistui vuonna 1874.


title: Nibelungin sormus

text: Wagnerin mesenaatin Baijerin kuninkaan Ludvig II:n toivomuksesta "Reininkulta" ja "Valkyyria" esitettiin etukäteen Münchenin hoviteatterissa. Ensimmäisen kerran kaikki neljä oopperaa esitettiin sarjana Bayreuthissa 13.8.–17.8.1876 Wagnerin unelmoimassa ja rakennuttamassa "Bayreuthin Juhlanäyttämötalossa".


title: Nibelungin sormus

text: Säveltämisessä Wagner hyödynsi johtoaiheita (). Johtoaihe saattoi viitata henkilöön, asiaan tai esineeseen. Tällä tavalla orkesteri oli osa kokonaisuutta ja johtoaiheilla se kertoi, kumosi tai vahvisti esiintyjän sanomaa.


title: Nibelungin sormus

text: Reinintyttäret vahtivat Reininkultaa ja kiusoittelevat Alberich kääpiötä. Alberich ymmärtää, että rakkauden kieltämisellä saa kullan itselleen ja siitä voi takoa mahtisormuksen. Sormuksen avulla voi hallita maailmaa. Alberich ryöstää kullan.


title: Nibelungin sormus

text: Ylijumala Wotan on rakennuttanut jumalille linnan, Valhallan. Hän on ajatellut tulen jumala Logen keksivän konstin, ettei rakentamisesta tarvitsisi maksaa palkkaa jättiläisveljeksille Fasoltille ja Fafnerille. Jättiläiset aikovat ottaa nuoruuden jumalattaren Freian pantiksi siihen asti kunnes saavat maksun. Loge ehdottaa Reininkullasta valmistettua mahtisormusta Freian sijaan. Jumalat tarvitsevat Freian kasvattamia kultaisia omenoita; niitä syömällä he pysyvät nuorina. Jättiläiset vievät Freian ja jumalat vanhenevat silmissä. Loge ja Wotan lähtevät Nibelheimiin.


title: Nibelungin sormus

text: Alberichin veli Mime on takonut Tarnhelmin, näkymättömäksi tekevän taikakypärän. Alberich ottaa sen Mimeltä. Wotan ja Loge pidättävät ovelalla juonella Alberichin, vangitsevat tämän ja ottavat mukaansa lähtiessään takaisin maan päälle.


title: Nibelungin sormus

text: Wotan ja Loge pakottavat Alberichin kokoamaan aarteen ja lopuksi kasan päälle on laitettava Tarnhelm ja Sormus. Alberich kiroaa sormuksen kantajan. Jättiläiset tulevat Freian kanssa ja jumalat alkavat heti nuortua. Freia on mittana, kun kultaa kasataan. Kasan päälle asetetaan Tarnhelm, mutta Freian silmä näkyy ja jättiläiset vaativat vielä Sormuksen. Wotan ei halua luopua siitä, mutta ikiäiti Erda nousee maan uumenista varoittamaan Wotania. Sormuksen saatuaan Fafner tappaa veljensä Fasoltin ja häipyy aarteineen. Wotanin johdolla jumalat siirtyvät ukkosen jumala Donnerin luoman sateenkaarisillan kautta Valhallaan. Reinintyttäret jäävät kaipaamaan menetettyä Reininkultaa.


title: Nibelungin sormus

text: Myrskyisänä iltana Siegmund saapuu uupuneena ja aseettomana Sieglinden emännöimään Hundingin taloon. Siegmund ja Sieglinde huomaavat rakastavansa toinen toisiaan. Hunding saapuu ja toteaa Siegmundin olevan mies, jota hän oli takaa-ajamassa. Aamulla Hunding sanoo jatkavansa takaa-ajoa ja tappavansa Siegmundin. Sieglinde antaa Hundingille unilääkettä ja tulee Siegmundin viereen. Siegmund kaipailee isänsä hänelle lupaamaa miekkaa. Sieglinde aavistaa, että saarnessa kahvaa myöten oleva miekka on tarkoitettu Siegmundille. Rakastavaiset huomaavat olevansa saman isän lapsia, Wälsungeja. Siegmund ottaa miekan saarnesta nimeten sen Nothungiksi ja yhtyy Sieglindeen.


title: Nibelungin sormus

text: Wotan käskee valkyyri Brünnhildea auttamaan Siegmundia tulevassa taistelussa. Wotanin vaimo Fricka keskeyttää ja vaatii Wotania vannomaan valan, että ei suosisi insestistä liittoa eikä auta Siegmundia. Wotan taipuu ja antaa uuden käskyn Brünnhildelle. Siegmundia ei saa auttaa. Siegmunde ja Sieglinde pakenevat. Sieglinde nukahtaa väsyneenä. Brünnhilde näyttäytyy Siegmundille ja kutsuu mukaansa Valhallaan. Koska Sieglinde ei saa seurata mukana, Siegmund kieltäytyy lähtemästä. Brünnhilde ihmettelee rakkauden voimaa ja aikoo uhmata isänsä Wotanin käskyä. Hundingin ja Siegmundin taistelussa Brünnhilde auttaa Siegmundia. Siegmund on iskemässä jo kuolettava iskun Wotanin tullessa ja Nothung-miekka särkyy kappaleiksi Wotanin keihääseen. Brünnhilde kokoaa Nothung-miekan kappaleet ja pakenee Sieglinden kanssa.


title: Nibelungin sormus

text: Valkyyriat kokoontuvat kallion laelle Valhallaan vietävien kuolleitten sankarien kanssa. Brünnhildellä on Sieglinde mukanaan. Valkyyriat neuvovat Sieglindelle pakopaikan Itämetsän luolaan. Wotan saapuu rangaistakseen Brünnhildeä ja suutelee Brünnhildeltä jumaluuden pois ja nukuttaa tämän. Taikatuli ympäroi Brünnhilden ja tulimeren voi läpäistä vain pelkoa tuntematon sankari.


title: Nibelungin sormus

text: Sieglinde kuoli synnytykseen ja Alberichin veli Mime löysi lapsen sekä miekan kappaleet. Hän on kasvattanut Siegfriedin ja yrittää liittää Nothung-miekan palasia yhteen. Vain Nothungin avulla hän saisi Nibelungin aarteen itselleen. Siegfried halveksii kasvatti-isäänsä epäillen, että tämä ei olisi hänen rotuaan. Siegfried haluaisi itselleen kunnon miekan, jotta voisi lähteä Mimen luolta iäksi. Wotan saapuu ja kysymys–vastaus-kilpailussa on panoksena pää. Mime ei pysty vastaamaan kysymykseen, kuka pystyy takomaan Nothung-miekan uudeksi. Oikea vastaus on, että vain pelkoa tuntematon sankari pystyisi takomaan Nothungin. Mimen pään hän jättää takojan päätettäväksi. Siegfried onnistuu Mimen ihmetykseksi takomaan Nothungin.


title: Nibelungin sormus

text: Mime yrittää opettaa Siegfriedille pelkoa ja kertoo Fafner jättiläisestä. Fafner on muuttanut itsensä Tarnhelmin avulla lohikäärmeeksi ja vartioi Nibelungien aarteita. Siegfried kaipaa äitiään ja yrittäessään opetella puhumaan lintujen kanssa hän herättää Fafnerin. Lyhyessä taistelussa Fafner kuolee ja verta joutuu Siegfriedin huulille. Siegfried saa kyvyn ymmärtää linnun laulua sekä nähdä syvimpiä ajatuksia. Siegfried ymmärtää Mimen aikovan tappaa hänet. Siegfried tappaa Mimen. Lintu opastaa Siegfriediä hakemaan Tarnhelm-kypärän ja Sormuksen sekä johdattaa tämän Brünnhilden kallion luo.


title: Nibelungin sormus

text: Wotan kutsuu Erdaa maan syvyyksistä kertomaan tulevaisuudesta. Erda ei pysty vastaamaan ja Wotan päättää palata Valhallaan sekä jättää oman kohtalonsa Siegfriedille ja Brünnhildelle. Wotan toivoo Siegfriedin palauttavan Sormuksen Reinintyttärille vapaaehtoisesti. Vain siten jumalat pelastuisivat. Siegfried ja Wotan mittelevät voimiaan ja taistelussa Nothung-miekka katkaisee Wotanin keihään. Pelkoa tuntematon Siegfried kulkee tulimeren läpi. Korkealla kalliolla on Brünnhilde ja tämän ratsu Grane nukkumassa. Siegfried herättää Brünnhilden suudelmalla. Hän ei ole koskaan nähnyt naista ja kuvittelee Brünnhilden olevan hänen äitinsä. Brünnhilde korjaa käsityksen. Siegfriedillä on omituinen tunne ja hän luulee rakkautta peloksi ja on iloinen oppiessaan tuntemaan pelon. Ihmiseksi alennettu Brünnhilde vastaa Siegfriedin tunteeseen.


title: Nibelungin sormus

text: Kolme Nornaa kehräävät ja kuvailevat menneisyyttä, nykyisyyttä ja tulevaisuutta. Lanka katkeaa. Brünnhilde ja Siegfried ovat olleet onnellisia yhdessä, mutta Siegfried haluaa lähteä seikkailemaan.


title: Nibelungin sormus

text: Hagen, Alberichin rakkaudettomasti syntynyt lapsi tietää Siegfriedin tulevan Gibichungien luo. Hagenilla on suunnitelma Sormuksen saamiseksi ja siinä hän aikoo käyttää velipuoltaan Guntheria ja tämän sisarta Gutrunea. Gutrune tarjoaa Siegfriedille unohdusjuomaa. Siegfried ja Gunther vannovat veriveljeyttä. Gutrune luvataan Siegfriedille vaimoksi, jos tämä auttaisi Guntheria saamaan itselleen Brünnhilden puolisoksi.


title: Nibelungin sormus

text: Brünnhilde odottelee Siegfriediä palaavaksi, mutta kalliolle laskeutuu valkyyria Waltraute. Hän pyytää Brünnhildeä palauttamaan kirotun Sormuksen Reinintyttärille, jotta jumalat pelastuisivat. Brünnhilde kieltäytyy. Pian saapuu tulimeren läpi Brünnhilden luo Tarnhelm-kypärän avulla Guntheriksi muuntautunut Siegfried. Brünnhilde joutuu nöyrtymään, Siegfried ottaa väkisin Sormuksen Brünnhildeltä ja pari nukkuu siveästi Nothung-miekka välissään.


title: Nibelungin sormus

text: Hagen on vahtinut koko yön ja Tarnhelmin avulla Siegfried saapuu muuta seuruetta nopeammin. Hagen kutsuu kaikki Gibichungit hääjuhlaan. Kaksoishäiden aikana Brünnhilde toteaa tulleensa petetyksi, koska Siegfriedillä eikä Guntherilla on Sormus kädessään. Häiden jälkeen Hagen, Gunther ja Brünnhilde sopivat Siegfriedin tappamisesta seuraavan päivän metsästysretkellä.


title: Nibelungin sormus

text: Metsästysretken aikana Siegfried on joutunut eroon muusta joukosta ja tapaa Reinintyttäret. Hän ei palauta pyynnöistä huolimatta Sormusta. Reinintyttäret ennustavat Siegfriedin kuoleman. Metsästysseurue kokoontuu ja Hagen tappaa kylmäverisesti Siegfriedin. Seurue palaa kotiin ja Gutrune syyttää Guntheria Siegfriedin surmasta. Gunther syyttää Hagenia ja Hagen tappaa Guntherin.


title: Nibelungin sormus

text: Brünnhildelle on selvinnyt kaikki. Hän käskee koota suuren hautajaisrovion. Sitten hän ottaa soihdun ja sytyttää rovion. Wotanin korppien hän pyytää johtavan tulen jumala Logen Valhallaan ja polttamaan sen. Brünnhilde hyppää ratsunsa Granen selkään ja kannustaa sen palavaan rovioon Siegfriedin luo.


title: Nibelungin sormus

text: Tuli on saamaisillaan vallan kaikkialle, mutta Rein tulvii ja Reinintyttäret uivat rovion kohdalle. He ottavat tuhkasta Sormuksen. Hagen juoksee veteen Reinintyttärien perään ja hukkuu. Taivaanrannalla on kajo; Valhalla palaa. Jumalten aika on päättynyt ja ihmisten aikakausi alkaa.


title: Rattikelkkailu

text: Rattikelkkailu on kelkkailu-urheilua kaksi- tai nelihenkisin joukkuein, jotka istuvat nykyaikana kuomulla peitetyn, vaijereilla ohjattavan kelkan kyydissä nopeilla, reunavalleilla varustetuilla jäisillä radoilla.


title: Rattikelkkailu

text: Tiettävästi ensimmäistä varsinaista rattikelkkaa käytti talvella 1888–1889 Sveitsin Davosissa lomailemassa ollut yhdysvaltalainen Stephen Whitney. On myös esitetty, etä laji olisi kehitetty jo 1880-luvun alkupuolella Albanyssa, New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloista, ja sieltä kulkeutunut Sveitsiin. Sveitsi onkin kautta aikain ollut lajin emä- ja keskusmaa. Vuonna 1897 perustettiin Sankt Moritzissa ensimmäinen kelkkailuseura, ja vuonna 1903 rakennettiin ensimmäinen keinotekoinen rata St. Moritzin ja Celerinan välisen tien varrelle.


title: Rattikelkkailu

text: Aivan alkuaikoina kelkat rakennettiin puusta, mutta sittemmin siirryttiin teräksen käyttöön. Rattikelkkailusta tuli nopeasti rikkaan ja seikkailunhaluisen väen ajanvietettä.


title: Rattikelkkailu

text: Kansainvälinen kelkkailuliitto perustettiin vuonna 1923, ja rattikelkkailu olikin mukana jo seuraavana vuonna järjestetyissä ensimmäisissä talviolympialaisissa Ranskan Chamonix’ssa, jotka toimivat myös lajin ensimmäisinä maailmanmestaruuskilpailuin. Tuolloin kilpailtiin neljän ja viiden miehen kelkoilla samassa sarjassa. 1928 Sankt Moritzin olympialaisissa kilpailtiin viiden miehen kelkoilla, ja 1932 Lake Placidin kisoissa vakiintuivat sarjoiksi kahden ja neljän miehen kelkat.


title: Rattikelkkailu

text: Naisten kahden hengen rattikelkkailu oli ensimmäistä kertaa olympialaisissa 2002 Salt Lake Cityssä. Ensimmäinen naisten kansainvälinen kilpailu käytiin vuonna 1990. MM-kisat naisille järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2000, ja maailmancupissa on kilpailtu vuodesta 2002 lähtien.


title: Rattikelkkailu

text: Menestyneimpiä rattikelkkailumaita ovat olleet sekä Itä- että Länsi-Saksa ja Sveitsi. Eniten arvokisamitaleja (olympialaiset sekä EM- ja MM-kilpailut) ovat keränneet sveitsiläiset laskijat. 1970-luvulla Itä-Saksasta kasvoi rattikelkkailun mahtimaa kelkkojen teknisen kehitysten edistysaskelten seurauksena, ja Saksojen yhdistymisen jälkeen ovat saksalaislaskijat kahmineet 1990-luvulla mitaleita roppakaupalla. Myös Italialla on pitkät rattikelkkailuperinteet, mutta parhaat vuodet ajoittuvat 1950–1960-luvulle. Samoin Itävallan kirkkaimmat vuodet ovat jo takanapäin. Kansainvälisiin arvokilpailuihin on ottanut osaa myös vähemmän perinteisiä talviurheilumaita kuten Australia, Japani, Uusi-Seelanti ja Jamaika. Jamaikan joukkueen osallistumisesta 1988 Calgaryn olympialaisiin on tehty fiktiivinen elokuva "Kelkkajengi" vuonna 1993.


title: Rattikelkkailu

text: Rattikelkkailun lopputulokseen merkittävimmin vaikuttava tekijä on lähtökiihdytys. Lähtö tapahtuu 15 metrin mittaiselta tasaiselta alueelta niin sanottuna lentävänä lähtönä, jossa kelkan kaksi- tai nelihenkinen miehistö kiihdyttää alkuvauhdin työntämällä kelkkaa juosten, ja hyppää sen jälkeen sen kyytiin. Nelihenkisen joukkueen jarrumiehelle tulee juoksumatkaa noin 50 metriä. Ennen 1930-lukua kilpailijat istuivat jo valmiiksi kelkan kyydissä, ja lähtö tapahtui kun kelkan edestä poistettiin pönkkä. Sittemmin siirryttiin lentävään lähtöön, mutta aluksi vain jarrumiesten oli sallittua työntää kelkkaa.


title: Rattikelkkailu

text: Laskun aikana etummaisena istuva miehistön jäsen pyrkii välttämään hidastavia törmäyksiä reunavalleihin. Muiden henkilöiden on vain pidettävä päänsä alhaalla ja pysyteltävä liikkumattomina. Kun kelkka on ylittänyt maaliviivan, on jarrumiehen tehtävänä vetäistä jarruvivusta.


title: Rattikelkkailu

text: Kilpailuissa on kaksi tai neljä laskua, joiden yhteisaika ratkaisee lopputulokset. Ajat mitataan sadasosasekunnin tarkkuudella. Huippunopeudet nousevat noin 140–150 kilometriin tunnissa.


title: Rattikelkkailu

text: Nimestään huolimatta rattikelkkaa ei ohjata ratilla vaan vaijerilla. Jo lajin alkuvuosina kelkan ohjaaminen tapahtui kaksipäisen vaijerin avulla, mutta 1930–60-luvuilla käytettiin rattiohjausta. Sittemmin siirryttiin takaisin vaijereihin, mutta suomen kieleen oli jo vakiintunut nimitys rattikelkkailu.


title: Rattikelkkailu

text: Kahden hengen kelkan vähimmäispaino on 170 kg ja neljän hengen kelkan 210 kg. Miehistön ja kelkan yhteispaino saa kahden hengen kilpailussa olla miehillä maksimissaan 390 kg ja naisilla 340 kg, neljän miehen kilpailussa 630 kg. Maksimipainon saavuttamiseksi voidaan kuormitusta lisätä kelkkaan kiinnitettävillä lisäpainoilla.


title: Rattikelkkailu

text: 1930-luvulla alkoivat ilmestyä nykyisten kaltaiset, kuomuilla peitetyt kelkat. Kelkanrakennustaito onkin pitkän aikaa ollut lajin merkittävä osa-alue, jonka johtavana maana ovat eri aikoina olleet Sveitsi, Italia ja 1970-luvulla Itä-Saksa, joka kehitti kelkkojen aerodynaamisia ominaisuuksia muun muassa tuulitunnelia apuna käyttäen. Sen jälkeen kelkanrakennus muodostuikin varsinaiseksi tekniseksi kilpajuoksuksi, jossa hyödynnetään muun muassa auto- ja lentokoneteollisuuden innovaatioita. 1990-luvulta lähtien kelkkojen rakennetta koskevia säännöksiä on tiukennettu kehittelyn hillitsemiseksi.


title: Rattikelkkailu

text: Radan pituuden tulee olla 1200–1300 metriä, josta vähintään 1200 metriä alamäkeen.


title: Rattikelkkailu

text: Vuonna 1969 rakennettiin ensimmäinen keinojäärata Königsseehen, Baijeriin. Sen jälkeen kalliit keinoradat ovat yleistyneet kiihtyvällä tahdilla. Maailmassa on nykyisellään vain kourallinen kansainväliset mitat täyttäviä ratoja, pääasiassa talviolympialaisten isäntäkaupungeissa, joista ainoastaan Sankt Moritzin rata on perinteinen luonnonjäärata.


title: Kari Uusikylä

text: Kari Uusikylä (s. 13. huhtikuuta 1945 Vaasa) on luovuuden ja lahjakkuuden tutkijana tunnetuksi tullut Helsingin yliopiston kasvatustieteen professori. Hän on ollut professorina Joensuun yliopistossa ja Tampereen yliopistossa sekä hoitanut professuuria Sibelius-Akatemian musiikkikasvatuksen osastolla. Uusikylä toimi 1990-luvun puolivälissä tutkijana Yhdysvalloissa Georgian yliopiston kasvatuspsykologian osastolla. Hänet valittiin Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1999, ja kutsuttiin Turun yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 2011.


title: Kari Uusikylä

text: Uusikylä on ottanut ahkerasti osaa keskusteluun älykkyyden merkityksestä, tulosvastuusta ja koulutuksen tavoitteista. Hän on kirjoittanut kolumneja "Kotimaahan", "Pohjalaiseen" sekä "Opettajaan" ja pitänyt radiopakinaa Ylen Radio 1:ssä. Uusikylä on harvoja kasvatustieteilijöitä, jotka ovat nousseet tieteenalaltaan julkisiksi intellektuelleiksi.


title: Kari Uusikylä

text: Kari Uusikylä oli aktiivi jalkapalloilija 1960-luvulla aina 1970-luvun lopulle asti. Hänen kasvattajaseuransa oli Vaasan Palloseura. Hän esiintyi kuudessa poikien maaottelussa ja oli voittamassa seuralleen vuonna 1962 A-juniorien Suomen mestaruutta. Kaikkiaan Uusikylä pelasi 74 SM-sarjan ottelussa ja teki niissä seitsemän maalia kuuden kauden ajan vuosien 1962-1972 aikana VPS:n ja HJK:n riveissä.


title: Kari Uusikylä

text: Vuonna 1962 hän teki ensiesiintyminen Mestaruussarjassa kaikkiaan 16:ssa pelissä ja teki niissä kaksi maalia seuran kuitenkin pudotessa Mestaruussarjasta. Paluu Mestaruussarjaan tapahtui syksyllä 1964, jolloin Uusikylä seuran parhaana maalintekijänä yhdeksällä maalillaan oli edesauttamassa sarjanousuun. Seuraavan kauden Mestaruussarjassa VPS pysyikin sarjassa Uusikylän pelatessa 17 ottelussa ja tehdessä kolme maalia.,


title: Kari Uusikylä

text: Seuraavalla kaudella Uusikylä siirtyi yliopisto-opintojen myötä Helsinkiin ja uusi seura oli Helsingin Jalkapalloklubi, jossa hän pelasi kaudella 1966 kaikkiaan 12 ottelussa ja teki yhden maalin. Tuloksena oli HJK:lle SM-hopeaa. Seuraavalla kaudella Uusikylä pelasi HJK:n riveissä ainoastaan kolmessa SM-sarjan ottelussa. Seuraavat kolme kautta Uusikylä pelasi helsinkiläisen Käpylän Urheilu-Veikkojen riveissä aluksi Suomensarjassa.,


title: Kari Uusikylä

text: Kaudella 1971 Uusikylä palasi kotiseudulleen kasvattajaseuransa VPS:n riveihin. VPS oli juuri noussut takaisin Mestaruussarjaan. Kaudella 1971 hän esiintyi 17 kertaa ja teki yhden maalin. Seuraavalla kaudella hän esiintyi vielä yhdeksän kertaan VPS:n kentällä.,


title: Kari Uusikylä

text: Kaudellaa 1973 Uusikylä palasi Helsinkiin ja edusti neljä kautta Kiffeniä ja vielä kauden 1977 Kakkosen kauniaisten Grankulla IFK:ta.


title: Colin Chapman

text: Anthony Bruce Colin Chapman (9. toukokuuta 1928 Richmond upon Thames, Lontoo – 16. joulukuuta 1982 Ketteringham Hall, Norfolk) oli brittiläinen insinööri, joka tunnetaan erityisesti Lotus-urheiluautoja valmistavan yrityksen perustajana ja Formula 1-autourheilun kehittäjänä.


title: Colin Chapman

text: Formulapiireissä Chapman tunnetaankin keksijänä, sillä hän kehitti autoihin monta parannusta joista suuri osa on yhäkin käytössä. Hän kehitti muun muassa ensimmäisen takamoottorisen F1-auton, joka syrjäytti nopeasti etumoottoriset, ja "maaefektin" joka imi autoa tien pintaan, ja autolla voitiin esimerkiksi ajaa nopeammin kaarteissa.


title: Colin Chapman

text: Lontoossa syntynyt Chapman opiskeli rakennetekniikkaa yliopistossa. Opintojensa jälkeen Chapman työskenteli hetken aikaa Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimissa.


title: Colin Chapman

text: Chapmanin ja John Cooperin kehittelemät ensimmäiset monokokkirunkoiset Formula 1 -autot olivat aikanaan vallankumouksellisia. Vaikka nämä autot olivat merkittävästi heikkotehoisempia kuin muiden tallien autot, Chapmanin ja Cooperin autot olivat ajettavuudeltaan huomattavasti parempia. Lotukset kuljettajanaan Jim Clark voittivatkin monia kilpailuja 1960-luvulla.


title: Colin Chapman

text: Colin Chapman on kunniajäsengalleriassa International Motorsports Hall of Famessa (vuosi 1994) ja Motorsports Hall of Fame of Americassa (vuosi 1997).


title: Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä

text: Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä on suoalue Savukoskella Lapin maakunnassa. Nimessä on 35 kirjainta, joten se on pisin suomenkielinen paikannimi.


title: Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä

text: Naapurikunnassa Sallassa toimi Äteritsiputeritsipuolilautatsi-baari, jolla oli pisin suomenkielinen yrityksen nimi. Yrittäjä päätti nimetä baarin jängän mukaan sen jälkeen kun useita tavallisempia nimiehdotuksia oli hylätty jo käytössä olevina. Puhelimeen yrityksessä vastattiin: "Äteritsi-baari". Baari lopetti toimintansa huhtikuussa 2006.


title: Reininkulta

text: Reininkulta () on Richard Wagnerin yksinäytöksinen ooppera. Sen ensiesitys oli Münchenissä 1869. Wagner aloitti oopperan tekemisen maanpaossa Sveitsissä 1853 saatuaan idean Nibelungin sormukseen 1848. Wagner kirjoitti ja sävelsi Reininkullan vuodessa, mutta ooppera sai ensiesityksensä vasta 15 vuotta myöhemmin. Reininkullan Suomen ensiesitys oli Suomalaisessa oopperassa 19. maaliskuuta 1930.


title: Reininkulta

text: Reininkulta on ensimmäinen osa neljästä oopperasta koostuvaa Nibelungin sormus -sarjaa (Der Ring des Nibelungen), ja Wagner olisi alun perin halunnut esittää sen vasta, kun koko sarja olisi valmis. Reininkulta on huomattavasti lyhyempi kuin sarjan myöhemmät osat ollen pituudeltaan noin kaksi ja puoli tuntia. Teoksen levytykset mahtuvat usein kahdelle täyteen ahdetulle CD-levylle.


title: Reininkulta

text: Ooppera alkaa Reinjoen rotkossa, jossa Reinintyttäret kisailevat ja vahtivat kultahippua, Reininkultaa ("Weia, waga, woge du welle"). Reinintyttärien kisaillessa ja uidessa kalliolla olevan Reininkullan ympärillä, Nibelung kääpiö Alberich ilmestyy paikalle ihastuen tavattomasti Reinintyttäriin: Flosshildeen, Woglindeen ja Wellgundeen.


title: Reininkulta

text: Reinintyttäret kehottavat häntä nauramaan ja leikkimään heidän kanssaan, kuten Alberich tekeekin vuorotellen koettaen valloittaa jonkun Reinintyttäristä vaimokseen. Reinintyttäret tekevät vuorotellen hänestä kevyttä pilaa ja kiusoittelevat häntä, mikä saa Alberichin epätoivoiseksi. Hän alkaa tämän jälkeen ottaa Reinintyttäriä kiinni heidän kehotuksestaan, mutta on liian hidas. Silloin Alberich huomaa Reininkullan kimalluksen ja kysyy, mitä kimallus on. Reinintyttäret kertovat Alberichille hyvin arvokkaasta Reininkullasta, ja että se joka kiroaa rakkauden, voisi tehdä siitä sormuksen, jolla hallita maailmaa. He eivät usko, että sympaattinen Alberich kääpiö, voisi ikinä kirota rakkautta, joten he kehottavat häntä leikkimään ja nauramaan heidän kanssaan kullalla, mutta Alberich on katkera tyttärien kiusoittelusta, joten hän kiroaa rakkauden ja varastaa kullan. Rein vajoaa pimeyteen varastetun kullan vuoksi Reinin tyttärien valittaessa aarteensa menetystä.


title: Reininkulta

text: Auringonnousu valaisee korkealla vuoristossa olevaa linnoitusta, jonka jättiläisveljekset, Fasolt ja Fafner, ovat rakentaneet jumalille. Ylijumala Wotan oli luvannut vaihtokaupassa jättiläisille työstään nuoruuden jumalatar Freian, joka on Wotanin vaimon, avioliiton jumalatar Frickan, sisko. Fricka moittii Wotania mokomasta lupauksesta, mutta Wotan sanoo, että oli luvannut Freian heille piloillaan. Pian Freia ryntää ja hänen jälkeensä saapuvat myös Fasolt ja Fafner, jotka vaativat palkkiotaan. Fasolt on niin ihastunut Freiaan, että olisi valmis luopumaan Freiasta, mutta Fafner kertoo, että Freian puutarhassaan kasvattamat kultaiset omenat antavat jumalille heidän ikuisen nuoruutensa, joten ilman Freiaa jumalat vanhenisivat.


title: Reininkulta

text: Jättiläiset uhkaavat viedä Freian mukaansa väkivalloin, mutta Freian veljet, Donner ja Froh, saapuvat paikalle puolustamaan siskoaan. Wotan kuitenkin tyynnyttelee heitä ja sanoo haluavansa ratkaista kiistan ilman väkivaltaa. Hän luottaa tulen jumala Logeen, joka oli luvannut Wotanille pohtia jättiläisille uutta palkkiota Freian sijaan. Loge saapuu paikalle ja kertoo, että Alberich kääpiö on varastanut Reininkullan ja takonut siitä Nibelungin sormuksen, jonka haltija saa itselleen suunnattomat voimat. Jättiläiset vaativat sormusta palkkiokseen ja sanovat luopuvansa tässä tapauksessa vaatimuksestaan saada Freia itselleen. Tämä ei tunnu Wotanista hyvältä idealta. Jättiläiset ottavat Freian panttivangiksi. Jumalat ovat aikeissa lähteä jättiläisten perään, mutta huomaavat olevansa heikkoja, koska eivät ole saaneet Freian kultaisia omenoita. Niinpä Wotanilla ja Logella ei ole muuta mahdollisuutta kuin varastaa varkaalta, joten he lähtevät Nibelheimiin hakemaan sormusta.


title: Reininkulta

text: Alberichin valtakunnassa Nibelung kääpiöt kaivavat kultahippuja hänelle Alberichin Reininkullasta takoman sormuksen vallan alla. Kun muut kaivavat kultaa, Alberich komentaa veljeään Mimea tekemään taikakypärän, Tarnhelmin, jolla voisi tehdä itsensä näkymättömäksi ja muuttumaan miksi tahansa. Kun kypärä on valmis, Alberich pieksee puolustuskyvyttömän veljensä ja lähtee orjuuttamaan muita ("Totelkaa Nibelungien herraa!"). Wotan ja Loge saapuvat paikalle ja tapaavat vaikeroivan Mimen, joka kantelee heille Alberichista ja kuinka hän oli usuttanut sormuksen avulla kansansa sekä Mimen pakkotyöhön. Jumalat lupaavat Mimelle, että he vapauttavat Nibelungit orjuudesta. Alberichin saapuessa paikalle jumalakaksikko kysyy, pystyisikö hän muuttamaan itsensä isoksi olioksi taikakypäränsä avulla. Alberich muuttaa itsensä jättiläiskäärmeeksi. Sitten kysyvät pystyisikö hän muuttamaan itsensä joksikin pieneksi. Alberich muuttaa itsensä rupikonnaksi, jolloin jumalat vangitsevat hänet ja vievät tämän mukanaan maan pinnalle.


title: Reininkulta

text: Maan pinnalla Wotan ja Loge sanovat Alberichille, että tämän on annettava vapautensa pantiksi kultahippuaarteensa, Tarnhelm-kypärän ja sormuksen. Alberich sanoo kiukkuisena, että he ovat aivan yhtä paljon varkaita kuin hänkin, mutta se ei estä Wotania riuhtaisemasta sormusta Alberichilta. Alberich kiroaa raivoissaan sormuksen ("Nytkö olen vapaa, todella vapaa?"). Kun jumalat ovat palanneet takaisin, jättiläiset suostuvat palauttamaan Freian Alberichin kulta-aarretta vastaan vain, jos se ylettyy Freian pituuteen asti. Jumalat kasaavat valtavan kultakasan Freian eteen, kulta riittää reilusti, mutta silti Fasolt näkee vielä häivähdyksen Freian hiuksista, Tarnhelm-kypärän on ne verhottava, vielä Fasolt näkee Freian silmän loisteen, sormuksen on se peitettävä, mutta Wotan ei suostu antamaan sormusta ("Jätä minut rauhaan, sormusta en luovuta!"), mutta silloin maan jumalatar Erda saapuu paikalle ja varoittaa Wotania, että kirottu sormus aiheuttaisi tuhon jumalille ("Varo, Wotan, varo!"). Erda katoaa ja Wotan suostuu antamaan sormuksenkin jättiläisveljeksille. Jättiläiset kiistelevät sormuksesta, kunnes Fafner tappaa Fasoltin ja ottaa kullan, sormuksen sekä Tarnhelm-kypärän mukaansa. Kirous on näyttänyt voimansa, Donner karkottaa usvan ("Heda, heda, hedo!") ja Froh luo sateenkaarisillan jättiläisten rakentamaan linnoitukseen, jonka nimeksi Wotan antaa Valhalla. Orkesterista soi enteellisesti Miekan motiivi. Kukaan ei kuule Reinintyttärien valitusta Reininkullan perään.


title: Kudos

text: Kudos muodostuu vierekkäisistä, samalla tavoin toimivista soluista. Näiden avulla kudokset voidaan luokitella neljään päätyyppiin: epiteeli-, tuki-, hermo- ja lihaskudokseen. Usein veri ja imuneste katsotaan omiksi ryhmikseen tai tukikudokseksi, jossa soluväliaine on poikkeuksellisesti nestemäistä. Yhteen liittyneet kudokset muodostavat elimiä. Kudoksia tutkii kudosoppi eli histologia.


title: Kudos

text: Eri kudosten solut erilaistuvat sikiön kehityksessä alkiorakkulan sisäsolumassan erilaistumattomista soluista. Hermokudos ja epiteelikudos ovat pääasiassa peräisin ektodermistä, tukikudos ja lihaskudos mesodermistä. Osa epiteelikudoksesta, kuten suolen ja hengitysteiden pintakerros, on peräisin endodermistä.


title: Kudos

text: Kudokset uusiutuvat kudoksen omien kantasolujen tuottaessa uusia soluja. Kudosten uusiutumiskyvyissä on eroja, koska esimerkiksi suolen epiteelisolut uusiutuvat tiuhaan, mutta hermokudoksella ja sydänlihaskudoksella ei ole kykyä korjata merkittäviä kudosvaurioita.


title: Imppaus

text: Imppaus eli imppaaminen on haihtuvien aineiden, kuten nestekaasujen ja teknisten liuottimien, hengittämistä päihtymistarkoituksessa. Yleisiä impattavia aineita ovat muun muassa erilaiset liimat, tinneri ja butaani, jotka ovat helposti saatavilla. Teknisten liuottimien ja kaasujen imppaus lamaannuttaa yleisesti keskushermostoa, ja päihtymystila muistuttaa alkoholihumalaa. Monien impattavien aineiden käytössä on suuri yliannostuksen ja äkkikuoleman riski. Imppaus aiheuttaa psyykkistä ja fyysistä riippuvuutta. Suomessa imppaus on verrattain harvinainen ilmiö.


title: Imppaus

text: Polttamisen tai kuumentamisen jälkeen hengitettäviä päihteitä – kuten tupakkaa, marihuanaa, heroiinia tai kokaiinia – ei lueta impattaviin päihteisiin, sillä haihtumisella ei ole niiden käyttötavoissa osuutta.


title: Imppaus

text: Päihdyttäviä kaasuja on käytetty Antiikin Kreikan ajoista saakka. Ensimmäisellä vuosisadalla eläneen kreikkalaisen historioitsijan Plutarkhoksen mukaan Delfoin oraakkelin ennustajatar saattoi kammiossaan hengittää makeanhajuisia höyryjä ja päästä osin tämän johdosta transsitilaan, minkä jälkeen hän jakoi ennustuksia. Kaasut saattoivat aiheuttaa arvaamatonta käytöstä, ja Plutarkhoksen mukaan vaikutukset poikkesivat eri papittarilla huomattavasti toisistaan. Plutarkhos kuvasi myös yhden tapaturmaisen kuolemantapauksen, jossa papitar oli muuttunut hysteeriseksi ja surmannut itsensä. Plutarkhos arveli kaasujen olevan peräisin temppelin alla olevan kallion raoista ja oletti lähistön maanjäristysten vapauttaneen ne. Rooman kristitty keisari Theodosius I lakkautti Delfoin oraakkelin, mutta ihmiset jatkoivat päihdyttävien kaasujen käyttöä.


title: Imppaus

text: Joidenkin sittemmin tehtyjen geologisten tutkimusten mukaan Plutarkhos oli oikeassa kaasujen vapautumisen suhteen; kammioon oli saattanut vapautua lähdevedestä peräisin olevaa eteeniä. Maanjäristykset saattoivat vapauttaa sen kallionmurtumasta kammioon. Eteeni on metaanista muodostuva makeanhajuinen kaasu, joka hengitettynä stimuloi keskushermostoa ja tuottaa hyvänolontunteen, huumaantuneisuutta ja aistiharhoja. Eteeniä käytettiin 1900-luvulla anestesia-aineena.


title: Imppaus

text: Englantilainen kemisti Humphry Davy totesi 1800-luvulla, että jokin aika sitten keksityllä ilokaasulla oli tajuntaa muuntavia vaikutuksia. Davy ei ajatellut, että aineella voisi olla vakavia haittavaikutuksia, ja alkoi pitää ilokaasujuhlia ystäviensä kesken. Aineen käyttö levisi nopeasti, ja siitä tuli muoti-ilmiö. Asiakkaat saattoivat maksaa ilokaasukokeiluista kiertävissä näytöksissä. Kaasua kutsuttiin englannin kielessä nimellä "laughing gas" ("laugh" = nauraa, "gas" = kaasu), koska se sai ihmiset sekaviksi ja kikattaviksi. Englantilainen runoilija Robert Southey kirjoitti kokemuksensa jälkeen olevansa varma, että Taivaan ilma on ilokaasua.


title: Imppaus

text: Eetterin hypnoottisen vaikutuksen huomasi jo Paracelsus, ja päihdekäyttömahdollisuudetkin tunnettiin jo 1790-luvulla: eetterin imppaaminen ja juominen oli suosittua Englannin ja Yhdysvaltojen yliopistoilla. Eetterin ja kloroformin käyttö anestesia-aineina keksittiin 1840-luvulla, ja tutkijat myös huomasivat niiden päihdevaikutukset. Etenkin eetterin päihdekäyttö alkoi samanaikaisesti levitä "”ether frolics”" -nimellä kutsuttujen julkisten tilaisuuksien myötä. Monet, jotka halusivat pidättäytyä alkoholin käytöstä, käyttivät sen sijaan eetteriä. Eetteristä ei tullut krapulaa ja se vaikutti nopeasti; sitä saattoi käyttää useita kertoja päivässä. Iso-Britannia alkoi 1850-luvulla verottaa alkoholia raskaasti, mikä lisäsi eetterin käyttöä entisestään. Eetterin myyntiä alettiin rajoittaa 1890-luvulla, mutta käyttö jatkui tästä huolimatta 1900-luvun alkupuolelle.


title: Imppaus

text: Orgaanisten liuotinten imppaus alkoi 1920-luvulla ja laajeni toisen maailmansodan aikana. Liiman imppaus alkoi todennäköisesti 1920-luvulla, mutta siitä ei dokumentoitu ennen vuotta 1959, jolloin Yhdysvaltain Denverissä raportoitiin liimaepidemia. Tätä seurasi liiman imppauksen vastaisia kampanjoita, ja myöhemmin nuoria saatettiin pidättääkin sen vuoksi. Liimat ja kynsilakanpuhdistusaineet levisivät laajemmalle 1960-luvulla.


title: Imppaus

text: Imppaajat ovat tyypillisesti nuoria, jotka eivät saa käsiinsä muita päihteitä – tämä on myös osasyy siihen, ettei esimerkiksi seka- ja yhteiskäytön riskejä juuri tunneta. Yhdysvaltalaisten vuosina 2006–2008 tehtyjen kyselyjen mukaan 12-vuotiaista useampi oli kokeillut imppausta kuin katuhuumeita (marihuanaa, kokaiinia tai hallusinogeenejä). Aineiden helpon saatavuuden vuoksi imppaus on usein ensimmäinen päihdyttävä kokemus tai ensimmäisten joukossa. Useimmissa huumetestissä ei tarkisteta impattavia aineita.


title: Imppaus

text: Imppausta esiintyy kaikissa yhteiskuntaluokissa, mutta se on yleisintä ilmeisesti köyhien ihmisten keskuudessa. Myös valtaväestöstä jollakin tavalla eroavien kansojen – kuten Australian aboriginaalien sekä Yhdysvaltojen ja Kanadan intiaanien ja inuittien – nuorten keskuudessa se on yleisempää, koska he tuntevat, että heillä on valtiossaan vähemmän mahdollisuuksia kuin valtaväestöllä. Afrikassa, Etelä-Amerikassa ja Aasiassa jopa kahdeksanvuotiaiden katulasten kerrotaan käyttävän aineita. Syynä on ilmeisesti elämän epämiellyttävyys ja rasittavuus ja niistä seuraava halu paeta todellisuutta. Monet heistä jatkavat käyttöä aikuisina.


title: Imppaus

text: Joissakin maissa hallitukset ja aineiden valmistajat ovat pyrkineet korvaamaan yleisten valmisteiden väärinkäyttöön soveltuvat yhdisteet, etenkin liimojen tolueenin, väärinkäyttöön soveltumattomilla. Esimerkiksi 1960-luvun loppupuolella valmistajat Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Australiassa aloittivat tolueenin, johon liittyi mittava väärinkäyttöongelma, poiston valmistamistaan tuotteista. Tämä vähensi imppausta kyseisissä valtioissa, mutta samat tuotemerkit jäivät edelleen katulastenkin saataville suureen osaan maailmaa. 1990-luvulla yhdysvaltalainen H.B. Fuller -yritys poisti tolueenin monessa maassa myydystä Resistol-liimasta. Vaikutus ulottui myös eteläamerikkalaisiin katulapsiin, sillä valmiste oli ollut heidän keskuudessaan suosittu päihde.


title: Imppaus

text: Vaikka imppaus on yleistä, monilla nuorilla on toisaalta erityisiä syitä välttää sitä. Jotkut ajattelevat impattavien aineiden olevan vain katuojaluokan, hyvin köyhien ihmisten tai alaluokkaisten ”narkkareiden” päihteitä. Huomioitavaa on myös, että mediassa harvemmin hehkutetaan impattavia päihteitä. Monet mieltävät imppaajien lemuavan, osa huomioi paheksunnan imppausta kohtaan ja osa ei yksinkertaisesti nauti imppauksen tuottamasta päihtymyksestä.


title: Imppaus

text: Imppaus on Suomessa verrattain harvinainen ilmiö, minkä vuoksi sen kansanterveydellinen merkitys on vähäinen. Imppaus on varhaisnuorten keskuudessa joskus epidemianomaista. Vuonna 1988 tehdyn tutkimuksen mukaan 3 % koululaisista kokeilee imppausta vähintään kerran. Elämä on parasta huumetta -järjestön maaliskuussa 2006 tekemän kyselyn perusteella noin 10 % Suomen yläastelaisista on impannut vähintään kerran. Vuonna 2008 deodorantin imppaamisesta oli tullut ainakin hetkellisesti Jyväskylän seudulla muoti-ilmiö. Lääkäri Kalle Hoppu arvioi, että deodorantilla on tuskin päihdyttävää vaikutusta.


title: Imppaus

text: Liuotinaineiden imppaamiseen liittyneitä kuolemantapauksia todettiin oikeuskemiallisesti 7 vuosina 1986–1987. Nuorin oli 14-vuotias ja vanhin 29-vuotias. Kuolemantapaukset ovat tavallisesti liittyneet trikloorietyleeniä sisältäviin liimoihin. Vuonna 1985 tehtyjen tutkimusten ja kyselyiden mukaan liuottimien osuus koululaisten päihdekäytöstä oli pysynyt 1970- ja 1980-lukujen aikana suunnilleen samana. Tyttöjen imppauksen havaittiin vuonna 1985 yleistyneen; liuotinaineiden osuus kaikista kouluissa todetuista päihdetapauksista oli tytöillä 13 % ja pojilla 10 %.


title: Imppaus

text: Suomen laissa tekniset liuottimet luetellaan myrkyiksi eikä niihin sovelleta huumausainelakia. Päihdehuoltolain mukaan ne ovat päihteitä, kun niitä käytetään päihtymistarkoitukseen. Päihdekäyttöön soveltuvien aineiden myyjiä on velvoitettu varotoimiin käytön ehkäisemiseksi, eikä myrkyllistä tai erittäin myrkyllistä kemikaalia saa luovuttaa alle 18-vuotiaalle.


title: Imppaus

text: Impattavat aineet ovat haihtuvia aineita, kuten nestekaasuja ja teknisiä liuottimia. Useimmat impattavat liuottimet ovat nimenomaan orgaanisia liuottimia, jotka ovat käytännössä sekä helpoimpia hankkia että vaarallisimpia käyttää. Myös joitakin ponnekaasuja voidaan impata. Kaiken kaikkian yleisimmät impattavat aineet ovat tolueenia ja asetonia sisältävät liimat; myös tupakansytyttimien butaanin imppaus on hyvin yleistä. Lääkkeenä käytettäviä kaasuja, joita voidaan väärinkäyttää, ovat muun muassa ilokaasu, eetteri, kloroformi ja halotaani. Impattavia alkyylinitriittejä kutsutaan yleisemmin nimellä ”poppers”, ja niillä on myös lääke- ja muuta hyötykäyttöä.


title: Imppaus

text: Aineita voidaan hengittää suoraan pakkauksesta tai säiliöstä tai vaihtoehtoisesti aineeseen kastetusta rätistä. Aineen tai rätin voi myös laittaa muovipussiin. Liuotinpitoinen ilma imeytyy nenän ja suun kautta höyrynä, ärtyneiden limakalvojen ja keuhkojen kautta verenkiertoon ja sitä kautta muun muassa aivoihin. Monet impattavat liuottimet ovat rasvaliukoisia, minkä vuoksi ne imeytyvät nopeasti keskushermostoon.


title: Imppaus

text: Vaikutus alkaa muutamassa minuutissa ja kestää 10–40 minuuttia. Liuottimet lamaavat yleisesti keskushermostoa, ja vaikutuksiltaan ne luokitellaan sedatiiveihin, hypnootteihin tai anesteetteihin. Päihtymystila muistuttaa alkoholihumalaa. Siihen liittyy euforiaa, raukeutta, sekavuuden tunne ja ongelmien unohtaminen hetkeksi. Jotkut muuttuvat puheliaiksi ja riehakkaiksi. Käyttäjällä voi olla todentuntuisia kuvitelmia. Monet tuntevat itsensä voimakkaiksi ja ylivertaisiksi, mistä voi seurata arvaamatonta käytöstä. Vaikutuksiin vaikuttavat paljon muun muassa käyttäjän kokeneisuus, senhetkinen mielentila ja käyttöseura. Päihtymystilaa saatetaan tehostaa alkoholilla ja tupakalla.


title: Imppaus

text: Etenkin kokeilijat voivat kärsiä päihtymystilan aikana pahoinvoinnista. Muita epätoivottuja vaikutuksia ovat sekavuus, itsekontrollin menetys, epämiellyttävät aistiharhat, aivastelu sekä yskiminen, hitaat refleksit ja valonarkuus.


title: Imppaus

text: Päihtymyksen jälkeen seuraa raukea tylsyyden vaihe ja muistikatkoja. Lopuksi tulee usean tunnin mittainen krapulavaihe, johon liittyy päänsärkyä, pahoinvointia ja voimattomuutta. Pahimmillaan krapulavaihe voi kestää useita päiviä. Kaikki impattavat aineet eivät aiheuta krapulaa; esimerkiksi eetteri.


title: Imppaus

text: Liuotinten käyttöön liittyy suuri yliannostuksen ja äkkikuoleman riski, koska hengitetyn annoksen määrää on vaikea arvioida. Yliannostus voi aiheuttaa kouristuksia ja tajunnantason laskua jopa koomaan asti. Äkkikuolema voi seurata hengityslamasta tai sydämenpysähdyksistä, joko välittömästi tai seuraavien tuntien aikana. Toistuva liuotinten sisäänhengitys lyhyen ajan sisällä voi johtaa hallusinaatioihin, tiedottomuuteen tai sydänkohtaukseen. Haisteluvaiheessa tajuntansa menettänyt imppaaja on erityisen suuressa hengenvaarassa, koska hän voi jatkaa vahingossa liuotinten hengittämistä ja kuolla esimerkiksi sydämen rytmihäiriöihin tai tukehtua omaan oksennukseensa. Imppaamisesta johtuvasta sydänhalvauksesta seuraava äkkikuolema tunnetaan nimellä SSD ("Sudden Sniffing Death"), ja se on syynä yli puoleen imppauksesta johtuneista kuolemista. Rytmihäiriölle ei ole ennakoivia tekijöitä, eikä imppaamisen lopettaminen sen ilmettyä useinkaan lopeta sitä. Aiemmat haitattomat imppauskerrat eivät merkitse pienentynyttä riskiä saada rytmihäiriö seuraavalla kerralla. Etenkin bensiini aiheuttaa herkästi syvän tajuttomuuden ja sydänpysähdyksen. Myös trikloorietyleeniin liittyy samantapaisia vaaroja, minkä lisäksi se lamaa hengitystä. Butaanin vaikuttavan ja tappavan annoksen välinen ero on hyvin pieni.


title: Imppaus

text: Liuotinpäihtynyttä ei rytmihäiriön riskin vuoksi saa pelästyttää. Oireileva potilas tulee saattaa raittiiseen ilmaan ja pitää levossa. Jos hän ei ole heräteltävissä tai on hyvin tokkurainen vielä oltuaan hetken raittiissa ilmassa, tulee soittaa ambulanssi.


title: Imppaus

text: Herkkyys säikähtämisen tai jännityksen aiheuttamille rytmihäiriöille johtuu siitä, että sen yhteydessä elimistössä erittyy adrenaliini-nimistä hormonia. Adrenaliini pahentaa imppauksen aiheuttamaa rytmihäiriötä, mikä voi pahimmillaan johtaa sydänpysähdykseen ja kuolemaan. Hallusinaatiot ja kiinnijäämisen pelko voivat myös lisätä adrenaliinin erittymistä.


title: Imppaus

text: Aivosoluja tuhoutuu jokaisen käyttökerran yhteydessä lopullisesti. Solujen hapen- ja energiansaanti häiriintyy etenkin hapenpuutteelle herkillä aivoalueilla. Tämä johtaa esimerkiksi muistin ja lihasten hienosäädön heikkenemiseen. Jotkut impattavat aineet saattavat aiheuttaa voimakkaita poikkeuksia aivojen sähköisessä toiminnassa, mistä voi seurata jopa hengenvaarallisia kohtauksia. Kylmä nestekaasu aiheuttaa hengityselimissä paleltumavaurioita ja vaarallista turvotusta.


title: Imppaus

text: Sekakäytön ja yhteiskäytön riskejä ei juuri tunneta, koska imppaajat ovat tyypillisesti nuoria, jotka eivät saa käsiinsä muita päihteitä. Tupakointi voi olla hengenvaarallista herkästi syttyvien aineiden, esimerkiksi eetterin, imppauksen yhteydessä.


title: Imppaus

text: Päihtymystilaan liittyy lisäksi onnettomuusriski. Riskinottokynnys ja järjen käyttö voivat heiketä, ja liikenneonnettomuudet, hukkumiset sekä kaatumiset ovat yleisiä. Muovipussista imppaavat saattavat vahingossa tukkia hengityksensä pussilla, mikä johtaa tukehtumiseen. Jotkut saattavat koordinaatiokyvyn hävitessä jopa vahingossa tunkea koko pussin suuhunsa ja tukehtua siihen. Imppaaja on helppo kohde seksuaaliselle hyväksikäytölle, ja myös riski harkitsemattomaan ja suojaamattomaan seksiin on suuri.


title: Imppaus

text: Pitkäaikaisesta imppauksesta voi seurata kalpeutta, janoisuutta, painon alenemista, yskää, nenäverenvuotoa, silmien verestystä sekä haavaumia suussa ja nenässä. Keuhkokudokset voivat vaurioitua. Pitkäaikaiskäytössä näköhermo voi surkastua ja näkö heiketä. Liuottimet, etenkin bentseeni, häiritsevät verisolutuotantoa luuytimessä, mistä seuraa suurentunut riski sairastua luuydin- ja imusolmukeleukemiaan. Monet liuottimet altistavat munuaiset ja maksan vajaatoiminnalle tai toiminnan heikkenemiselle, joka voi olla ohimenevää tai elinikäistä. Etenkin tolueeni aiheuttaa pysyviä vauroita maksaan ja munuaisiin. Bentseeni on karsinogeeninen (syöpää aiheuttava) aine ja voi aiheuttaa vakavia verisairauksia.


title: Imppaus

text: Pitkäaikaiskäyttö aiheuttaa aivojen vaurioitumista, muun muassa pikkuaivorappeumaa. Etenkin tolueeni aiheuttaa aivovaurioita. Aivovaurioita ilmentää se, että kognitiiviset toiminnot ja henkinen taso heikkenevät. Lisäksi ilmenee puhevaikeuksia, muistiongelmia, persoonallisuuden muuttumista, tasapainohäiriöitä, ärsyyntymistä, vihamielisyyttä, vapinaa lihasheikkoutta ja tuntohäiriöitä. N-heksaani aiheuttaa herkästi tuntoaistin heikkenemistä ja lihasheikkoutta, sillä se vaikuttaa voimakkaasti ääreishermostoon. Myös ksyleeni heikentää merkittävästi tuntoaistia. Tolueeni vaurioittaa pysyvästi keskushermostoa, minkä vuoksi sille ovat tyypillisiä juuri älylliset ja käytökselliset haitat sekä tasapainohäiriöt. Pitkäaikaiskäytöstä seuraa psyykkisinä vaikutuksina keskittymisvaikeuksia, masennusta, eristäytymistä, unettomuutta ja tylsistymistä. Imppaaminen voi altistaa paranoidisen psykoosin kehittymiselle. Pussista imppaavilla esiintyy usein punaisia läikkiä suun ja nenän ympärillä (”impparin ihottuma”).


title: Imppaus

text: Monet nuoret imppaavat stressin, masennuksen tai muiden ongelmien vuoksi. Tämä saattaa kohottaa itsemurhan riskiä, koska kyseiset nuoret eivät opi normaaleja tapoja stressin käsittelyyn ja siksikin kärsivät pitkäaikaisista mielenterveydellistä ongelmista. Jotkut saattavat yrittää itsemurhaa päihtymystilan aikana hetken mielijohteesta tai vaihtoehtoisesti päihtymyksenjälkeisen masentuneen olotilan aikana. Itsemurhatilastot tosin korreloivat imppauksen kanssa myös sen vuoksi, että kroonisilla imppaajilla on ollut vakavia emotionaalisia tai psyykkisiä ongelmia jo ennen käytön aloittamista.


title: Imppaus

text: Lyijypitoisen bensiinin imppaajille saattaa kehittyä lyijyenkefalopatia, joka on lyijymyrkytyksestä johtuva aivotauti. Siihen liittyy muun muassa tajunnan heikentymistä, vapinaa, silmien nykimistä ja kouristuskohtauksia, ja pahimmillaan se voi olla tappava. Lyijypitoisen bensiinin krooniseen käyttöön liittyy muitakin lisähaittoja. Vaikka bensiinin aiheuttamat aivokuoren ja tyvitumakkeiden vauriot voivat parantua vähitellen imppaamisen lopettamisen jälkeen, lyijypitoisen bensiinin aiheuttamat vauriot voivat jäädä pysyviksi. Hengitetty lyijy varastoitui luihin ja rasvakudoksiin, mistä se vähitellen liukenee verenkiertoon. Sen on todettu voivan aiheuttaa oireita vielä 16 vuotta käytön lopettamisen jälkeen.


title: Imppaus

text: Ei ole pitävää näyttöä, että imppaaminen johtaa muiden päihteiden käyttöön, ja yleensä se on ohimenevää. Pieni osa kroonisista käyttäjistä jatkaa käyttöä aikuisena, ja näistä osa siirtyy huumausaineisiin.


title: Imppaus

text: Raskauden aikana imppaavilla naisilla on suurentunut riski munuaisvaurioon. Tolueenin ja trikloorietyleenin käyttö raskauden aikana voi aiheuttaa lapselle alhaisen syntymäpainon, luuston epämuodostumia, viivästynyttä neurologista ja käytöksellistä kehitystä. Eri kemikaalien vaikutusprofiili sikiöön on huonosti tunnettu, mutta vakavien seurausten riskin vuoksi raskaana olevien naisten suositellaan välttävän impattaville aineille altistumista.


title: Imppaus

text: Liuottimiin voi syntyä voimakas riippuvuus, ja psyykkinen riippuvuus onkin imppaajilla varsin yleistä. Riippuvuus voi kehittyä muutamassa kuukaudessa. Liimoissa oleva tolueeni aiheuttaa riippuvuutta erityisen herkästi. Liuottimiin kehittyy toleranssi eli sietokyky, eli käyttäjä tarvitsee yhä suurempia annoksia päihdettä. Annoskoon suureneminen johtaa vaurioiden kasvuun. Joillekin imppaaminen voi aiheuttaa fyysistä riippuvuutta. Liuottimien vieroitusoireita ovat vilunväristykset, hallusinaatiot, päänsärky sekä vatsakivut.


title: Imppaus

text: Imppausta on monien muiden päihteiden tavoin kuvattu paljon muun muassa elokuvissa ja kirjallisuudessa. Tällaista viihteen pohjalta muodostuvaa kulttuuria nimitetään populaarikulttuuriksi.


title: Imppaus

text: Yhdysvaltalaisen kirjailijan ja journalistin Hunter S. Thompsonin osin omaelämäkerrallisessa teoksessa "Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa" on kohta, jossa päähenkilöt imppaavat eetteriä. Kirjasta tehtiin vuonna 1998 samanniminen elokuva, jossa Johnny Depp oli pääosassa. Vuoden 1996 elokuvassa "Citizen Ruth" päähenkilö imppaa tiivisteainetta paperipussista.


title: Imppaus

text: Yksi 1980-luvulla suosiota saavuttaneen Ramones-yhtyeen hittikappaleista on nimeltään ”Now I Wanna Sniff Some Glue” ("sniff" = impata, "glue" = liima). Primus-yhtyeen vuoden 1998 kappale ”Lacquer Head” kertoo liimaa imppaavista teini-ikäisistä.


title: Imppaus

text: Myös joidenkin populaarikulttuurin ikonihenkilöiden kerrotaan impanneen, mikä on osaltaan myös vaikuttanut heidän taiteeseensa. Nirvana-yhtyeen laulusolisti Kurt Cobainin kerrotaan muiden päihdeongelmiensa ohella impanneen partavaahtopurkin kaasua. Yhtyeen kappaleessa ”Dumb” lauletaan liiman imppauksesta. Cobain kärsi mielenterveysongelmista ja muistakin sairauksista ja teki itsemurhan 1994. Laulaja Janis Joplin, joka menestyi 1960-luvulla, myös otaksuttavasti imppasi muiden päihdeongelmiensa ohella. Hän kuoli heroiinin yliannostukseen 1970.


title: Päänsärky

text: Päänsärky on pään alueen särkyä. Se on yleinen oire, jonka voi aiheuttaa moni eri tekijä.


title: Päänsärky

text: Päänsärky voi olla peräisin lihaksista, verisuonista, aivokalvoista, luukalvoista, silmistä, poskionteloista, korvista tai hampaistosta. Kipu syntyy näiden kudosten kipuhermopäätteiden ärsytyksestä. Aivot eivät tunne kipua, sillä niissä ei ole kipua aistivia hermopäätteitä.


title: Päänsärky

text: Kipua voi aiheuttaa esimerkiksi jännittäminen, rasitustila, unen puute, nestehukka, tulehdus, aivoverisuonten ahtautuminen, aivoverenvuoto, hermorata, kasvain, purennan vika, aineenvaihduntasairaus, myrkytys tai päähän kohdistunut vamma. Usein päänsärkyyn ei löydetä mitään syytä.


title: Päänsärky

text: Kansainvälinen päänsärkyseura luokittelee päänalueen kivut 14 pääluokkaan, joista yksi koskee kasvokipuja. Primaaristen päänsärkyjen neljä pääluokkaa ovat migreeni, jännityspäänsärky, trigeminaaliset autonomiset päänsäryt sekä muut primaarit päänsäryt. Sekundaariset päänsäryt liittyvät muihin sairauksiin tai vammoihin.


title: Päänsärky

text: Migreeni ilmenee päänsärkykohtauksina ja johtuu useimmiten ulkoisten tekijöiden aiheuttamasta reaktiivisesta häiriöstä aivorungossa. Päänsärky on kova tai kohtalainen sykkivä, toispuolinen särky. Siihen voi liittyä muun muassa pahoinvointia, oksentelua sekä valo- ja hajuherkkyyttä.


title: Päänsärky

text: Jännityspäänsäryn yleisin oire on tasainen, puristava tai kiristävä särky, joka pahenee vähitellen iltaa kohti. Jännityspäänsärky tuntuu usein ohimolla, päälaella tai takaraivolla ja useimmiten molemmilla puolilla päätä. Joskus päälaella esiintyy vihlaisevia, repiviä kipuja. Muitakin oireita voi esiintyä. Päänsärky voi toistua useita kertoja kuukaudessa ja olla joskus miltei jatkuvaa. Jännityspäänsäryn perimmäistä syytä ei tunneta. Oireen syntyyn liittyy niskan, hartioiden ja päänahan lihasten jännitystiloja. Myös henkisillä syillä on vaikutusta tilan kehittymiseen ja jatkumiseen.


title: Päänsärky

text: Lähes jokainen ihminen tuntee päänsärkyä ainakin jossain elämänsä vaiheessa. Naisilla päänsärky on yleiseimpää kuin miehillä.


title: Päänsärky

text: Jännityspäänsärky on yleisin primaari päänsärkysairaus. Sen esiintyvyys on tutkimuksesta riippuen 30–78 prosenttia.


title: Päänsärky

text: Migreeniä esiintyy noin 10–15 prosentilla väestöstä, naisilla kaksi kertaa useammin kuin miehillä.


title: Päänsärky

text: Sarjoittainen päänsärky esiintyy noin 0,3 promillella väestöstä, miehillä useammin kuin naisilla.


title: Päänsärky

text: Lievää tai itsestään paranevaa päänsärkyä voi potilas itse hoitaa parasetamolilla tai tulehduskipulääkkeillä. Jännityspäänsärkyä hoidetaan rentouttavalla voimistelulla ja liikunnalla, työasentojen muutoksella, unirytmin korjaamisella sekä kipualueen hieronnalla ja lämmityksellä, joskus myös tulehduskipulääkkeillä. Migreeniä voidaan hoitaa lääkärin kanssa sopivaksi katsotulla lääkehoidolla.


title: Päänsärky

text: Päänsärky kaipaa välitöntä hoitoa, jos se alkaa yhtäkkisesti voimakkaana tai siihen liittyy voimakkaita muita oireita, kuten hermoston oireita, tajunnanhäiriöitä, yleistilan heikkenemistä, oksentelua, niskan jäykkyyttä ja korkeaa kuumetta. Myös päähän kohdistunutta vammaa seuraava laajalla alueella tuntuva ja suhteellisen voimakas särky vaatii välitöntä tutkimusta. Lievemmissä tapauksissa päänsärky voidaan käydä tutkituttamassa vuorokauden tai lähipäivien aikana. Tutkimuksiin on yleensäkin aihetta hakeutua, jos pitkittyvä tai toistuva päänsärky haittaa elämää.


title: Valkyyria (ooppera)

text: Valkyyria ("Die Walküre") on toinen kaikkiaan neliosaisesta Richard Wagnerin "Nibelungin sormus"-oopperasarjasta. Se sai ensiesityksensä 26. kesäkuuta 1870 Münchenissä. Oopperan tunnetuin osa on kolmannen näytöksen alussa soiva ”Valkyyrioiden ratsastus”, jota esitetään usein erillisenä orkesterikappaleena ilman laulua.Jumala Wotan koettaa saada sormuksen puhdistettua kirouksesta ja kasvattaa kaksoset Sieglinden ja Siegmundin metsän kätköissä. Myöhemmin heidän äitinsä kuitenkin surmataan ja Sieglinde siepataan ja pakotetaan naimaan Hunding-niminen mies. Heidän häihinsä ilmestyy Wotan valepuvussa ja iskee taikavoimaisen Nothung-miekan yhden saarnen runkoon, jota kukaan ei onnistu irrottamaan puusta. Myöhemmin Siegmund pakenee vihollisiaan Hundingin taloon. Hän tapaa siellä Sieglinden, muttei tunnista siskoaan. Hunding huomaa, että Siegmund on hänen verivihollisensa Wälsenpoika, ”Sudenpentu”, ja haastaa hänet aamulla kaksintaisteluun.


title: Valkyyria (ooppera)

text: Lopulta Siegmund tunnistaa siskonsa Sieglinden ja heidän välilleen puhkeaa rakkaus, ja Siegmundin onnistuu irrottaa Nothung-miekka saarnesta. Wotan lähettää tyttärensä, Brünnhilde-nimisen valkyyrian suojelemaan Siegmundia. Fricka-jumalatar kuitenkin kääntää Wotanin pään ja sanoo, että hänen ei lakien jumalana pitäisi tukea sisarusten välistä liittoa ja lopulta Wotan lähettääkin Brünnhilden auttamaan Siegmundin sijasta Hundingia.


title: Valkyyria (ooppera)

text: Seuraava näytös alkaa valkyyrien ratsastuksella Valkyyriakalliolle, johon he kokoavat kaatuneiden sankareiden ruumiita. Juhla alkaa olla lähes valmis, vain Brünnhilde puuttuu, koska ”Wälsenpoika (= Siegmund) viivyttää häntä”. Yksi valkyyrioista toteaa huolisaan, että ”Taistontaatto (= Wotan) vimmastuu, jos ei Brünnhilde, suosikkitytär, ole paikalla”.


title: Valkyyria (ooppera)

text: Sillä välin Brünnhilde julistaa kuolemaa Siegmundille:


title: Valkyyria (ooppera)

text: - mutta liikuttuu kuitenkin Siegmundin uskollisuudesta Sieglindelle ja toimii Wotanin tahtoa vastaan sekä lupaa auttaa tätä voittamaan.


title: Valkyyria (ooppera)

text: Wotan suuttuu tyttärelleen lähtien mukaan kaksintaisteluun ja taistelussa Siegmundin Nothung-miekka murtuu Wotanin keihääseen. Sigmund kuolee ja Wotan tappaa Hundingin. Brünnhilde pakenee Wotania ja ottaa Nothung-miekan palaset ja Sieglinden mukaansa. Brünnhilde eroaa Sieglindestä kertoen samalla, että hän kantaa kohdussaan maailman ihmeellisintä sankaria, Siegfriediä. Brünnhilde palaa Valhallaan ja rangaistukseksi Wotan vaivuttaa Brünnhilden uneen Valkyyriakalliolle sekä ympäröi tämän tulirenkaalla, joka suojelee häntä ja vain urhein sankari voi läpäistä sen.


title: And the Glass Handed Kites

text: And the Glass Handed Kites on tanskalaisyhtye Mewin syyskuussa 2005 julkaisema neljäs albumi. Yhtyeen edellisen albumin "Frengers"in nostaessa yhtyeen suosioon, odotettiin "And the Glass Handed Kitesilta" paljon. Se onkin lunastanut odotuksia, vaikka tyyliltään albumi poikkeaakin hieman Frengersistä. Sitä on vaikea kategorisoida mihinkään tiettyyn musiikkityyliin, sillä siinä on vivahteita sekä popmusiikista että progressiivisesta rockista.


title: And the Glass Handed Kites

text: "And the Glass Handed Kites" on kuin yhtä suurta kappaletta, sillä raitojen vaihtumiset ovat häivytetty tehokkaasti. Albumin voi tavallaan jakaa kahteen eri puoliskoon, sillä ensimmäiset seitsemän kappaletta ovat popimpaa sisältäen mm. hitit "Apocalypso", "Special" ja "Zookeeper's Boy". Jälkimmäinen puolisko taas on rauhallisempaa ja hieman kokeellisempaa musiikkia.


title: Charas

text: Charas on intialaista, käsinvalmistettua hasista. Sitä kasvatetaan runsaasti Himalajalla ja se on paikallisille merkittävä tulolähde.


title: Charas

text: Charas on kauan ollut tärkeä osa intialaista kulttuuria ja on yhdistetty tiiviisti hindujumala Shivaan. Charasia on käytetty tuhansia vuosia ja onpa sitä myyty valtionkin kaupoissa (oopiumin muassa) Britti-imperiumin aikaan. Se oli yhtä suuri osa intialaisten arkea kuin chai tai chapati.


title: Charas

text: Huolimatta charasin pitkistä kulttuurijuurista, se julistettiin lainvastaiseksi 1980-luvulla, mikä aiheutti vastarintaa. Vielä enemmän vastarintaa kohtasi 10 vuoden vankilatuomiolla uhkaava laki. Nämä lait ovat nykyään löyhempiä, mutta Intian poliisit hyödyntävät yhä toisinaan vankilatuomiouhkaa ja kiristävät polttamisesta kiinnijääneitä.


title: Charas

text: Charas selvisi lainsäädännön aiheuttamasta romahtamispisteestä ja on yhä suosittu nautinto, etenkin Intian sadhujen keskuudessa. Kenties suosituin tapa nauttia charasia on polttaa sitä chillumissa, josta poltettaessa saatetaan suorittaa erinäisiä rituaaleja. Intian valtio jopa toimittaa sadhuille tonnin charasia pyhien miesten juhlaa (Kumbh melaa) varten.


title: Charas

text: Nykyään otollisin paikka charasista nauttiville reissaajille on Manali ja sitä ympäröivässä Pohjois-Intian vuoristossa sijaitseva Himachal Pradesh.


title: Charas

text: Ammattimaiset huumekauppiaat kuten Henry de Monfreid salakuljettivat aiemmin charasia laittomasti maasta ja yhä monet reissaajat tekevät samoin polttaakseen ja myydäkseen sitä lännessä.


title: Charas

text: Laadukkain intialainen charas tulee vuoristosta. Täten alue on reissaajien ja salakuljettajien jatkuvassa suosiossa. Paras charas on valmistettu korkealla poliisin ulottumattomissa ja sitä kutsutaan 'creamiksi' (=kerma).


title: Charas

text: Korkeassa ympäristössä kasvatettu hamppu on tunnetusti vaikutukseltaan erityisen voimakasta. Korkealla ultraviolettisäteily on vahva ja sille altistunut hamppu tuottaa huomattavasti enemmän THC:ta (tetrahydrokannabinoli, kasvin pääasiallinen psykoaktiivinen ainesosa). THC:ta on ehdotettu käytettäväksi lyhytaaltoista ultraviolettivaloa vastaan.


title: Charas

text: Charasia valmistetaan hieromalla hampun kukkaa käsien välissä ja on pitkäjännitteisyyttä vaativaa työtä. Hartsi tarttuu hierojan kämmeniin ja yhden työpäivän aikana valmistuu 8-9 grammaa charasia. Mitä nopeammin charas valmistetaan sitä huonolaatuisempaa siitä tulee. Täten aidon kerman valmistus edellyttää hidasta työtä, joka suo hyvin vähän tuotetta.


title: Charas

text: Tätä muinaista taidetta uhkaa kaupallistuminen sekä kotimaisilla että ulkomaisilla markkinoilla.


title: Charas

text: Charasia poltetaan yleensä chillumista, ja vaikutukset voivat (tupakkaan sekoittamisesta huolimatta) olla hyvin vahvat, toisinaan jopa psykedeeliset. Charas on länsimaista hasista huomattavasti puhtaampaa, vaikkakin kokeneen charasinpolttajan chilussa voi palaa 10 grammaa päivää kohden. Tämän verran charasia maksaa viidestä kymmeneen dollaria, aineen laadusta riippuen. Kerma, joka on tasokkaampaa, maksaa Intiassa kahdestakymmenestä kolmeenkymmeneen dollaria. Toisinaan ostajaa yritetään petkuttaa kengänkiillokkeella tai lannalla.


title: Sagaredžon piirikunta

text: Sagaredžon piirikunta () on piirikunta Kakhetin hallintoalueella Georgian itäosassa. Piirikunnassa on noin 58 800 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 1 491 neliökilometriä. Sen keskus on Sagaredžon kaupunki.


title: Sagaredžon piirikunta

text: Piirikunta sijaitsee Kakhetin länsiosassa Tbilisin lähistöllä. Se rajautuu idässä Gurdžaanin ja Sighnaghin, pohjoisessa Telavin, Akhmetan ja Tianetin ja lännessä Gardabanin piirikuntiin sekä etelässä Azerbaidžaniin. Iori-joki ja Tbilisin ja Dedoplistsqaron välinen rautatie kulkevat maakunnan halki. Sagaredžon kaupungissa asukkaita on yli 12 000. Se sijaitsee 500–700 metrin korkeudella merenpinnasta Tvaltkhevi-joen rannalla. Kaupungin vanha nimi oli "Tvali" ("silmä"). Koska se kuului ympäröivien kylien kanssa Davit Garedžan luostarin maihin, se sai 1700-luvun lopussa nykyisen nimensä, joka tarkoittaa "Garedža[n alue]".


title: Sagaredžon piirikunta

text: Piirikunnan alueella on useita nähtävyyksiä. Ninotsmindan katedraali perustettiin 400-luvulla ja se oli keskiajalla merkittävä kulttuurikeskus. Davit Garedžan luostari vuorostaan sijaitsee Azerbaidžanin rajalla. Se perustettiin 500-luvun alkupuolella ja toimi Georgian hengellisenä keskuksena useita vuosisatoja. Kolmas merkittävä kohde on Udžarman linnoitus, joka oli 300–700-luvuilla Georgian toinen pääkaupunki ja kilpailee merkittävyydessään Mtskhetan kanssa. Lisäksi piirikunnan alueella sijaitsevat esimerkiksi Botšorman ja Tšailurin linnoitukset. Sagaredžon kaupungissa on paikallishistorian museo ja Patardzeulin kylässä Giorgi Leonidzen talomuseo.


title: Terdžola

text: Terdžola () on kaupunki Terdžolan piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Se sijaitsee Imeretin alangolla Tškhara-joen oikealla rannalla, Tbilisin ja Kutaisin välisellä tiellä 190 kilometriä Tbilisistä ja 14 kilometriä Zestaponista luoteeseen. Kaupungin väkiluku on noin 5 700.


title: Terdžola

text: Terdžola mainitaan ensimmäisen kerran 1600-luvun lähteissä. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1983.


title: Terdžola

text: Terdžolan kaupungin ympäristössä on useita historiallisia ja kulttuurisia muistomerkkejä, kuten Skanden linnoitus, Gognin linnoituksen ja kirkon rauniot sekä Tškhaltin kirkkokompleksi, jonka arvoesineitä on näytteillä museoissa ympäri Georgiaa.


title: Far Cry

text: Far Cry on Crytekin kehittämä ja Ubisoftin 2004 julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Pelistä on myös tehty Xboxille uudistettu versio "Far Cry Instincts". Pelille on tehty jatko-osat "Far Cry Evolution" ja Wiille "Far Cry Vengeance". "Far Cry 2" julkaistiin syksyllä 2008. Sen juonella ei ole mitään tekemistä ensimmäisen pelin tarinan kanssa.


title: Far Cry

text:
"Far Cry" on ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Toisinaan peli painostaa hiiviskelyyn, jolloin pelaaja voi käyttää hyödykseen alueen tiheää kasvillisuutta. Peli sisältää suuren määrän erilaisia aseita, mutta pelihahmo kykenee kantamaan kerrallaan enintään neljää asetta.
"Far Cry" käyttää Crytekin kehittämää CryENGINE-pelimoottoria, mikä mahdollistaa valtavan kokoiset kartat ilman lataustaukoja. Peli sijoittuu Tyynellämerellä sijaitsevaan saaristoon, jonka ympäristöön kuuluu muiden muassa sademetsiä, rämeikköjä ja kaivoksia.


title: Far Cry

text:
Kartan alussa viholliset eivät ole tietoisia pelaajan läsnäolosta ennen kuin näkevät tai kuulevat tämän liikkuvan. Taistelussa viholliset osaavat muiden muassa käyttää maaston esteitä suojanaan ja kutsua apujoukkoja. Apujoukot eivät ilmesty tyhjästä, vaan ne tuodaan saarelle V-22 Osprey -koneen kyydissä. Viholliset osaavat myös miehittää konekivääripesäkkeitä ja käyttää erilaisia ajoneuvoja, kuten jeeppejä, tykkiveneitä ja UH-60 Black Hawk -helikoptereita.
Yleensä vihollisia voidaan nähdä ennen taistelua vaikkapa kalastamassa tai partioimassa reiteillään. Vihollisille on myös kirjoitettu paljon humoristista dialogia, johon yleensä pelaajan teot ja juonen tapahtumat vaikuttavat.


title: Far Cry

text:
Pelin päähenkilö on Yhdysvaltain laivastossa palvellut entinen sotilas Jack Carver, joka asevoimista erottuaan muutti asumaan Mikronesiaan ja ryhtyi elättämään itseään kuljettamalla purjeveneensä avulla turisteja ympäri Tyynenmeren saaristoa.
Pelin tapahtumat saavat alkunsa, kun toimittaja Valerie Constantine värvää Jackin kuljettamaan hänet kartoittamattomaan Jacutanin saaristoon voidakseen valokuvata toisen maailmansodan aikaisia japanilaisten tukikohtia. Valerien saavuttua saarelle Jack joutuu tuntemattomien palkkasotilaiden hyökkäyksen kohteeksi. Hän selviytyy hengissä, mutta hänen purjeveneensä tuhoutuu. Pian salaperäinen "Doyleksi" esittäytyvä henkilö ottaa yhteyttä Jackiin ja värvää hänet vakoilemaan palkkasotureita ja sabotoimaan näiden suunnitelmia.


title: Far Cry

text:
Doylen antamien tehtävien aikana Jackille paljastuu, että Valerie onkin todellisuudessa CIA-agentti, joka oli lähetetty Jacutaniin pysäyttämään palkkasotureita komentava mielipuolinen tiedemies Hermann Krieger. Jack myös saa selville, että Krieger on suorittanut ihmiskokeita, joissa palkkasotureita on muutettu eläimellisiksi mutanteiksi. Mutantit kuitenkin alkavat kapinoida, jolloin Jack joutuu keskelle palkkasotilaiden ja mutanttien välistä sisällissotaa. Jack ja Valerie varastavat taktisen ydinaseen tarkoituksenaan tuhota mutageenitehdas. Doyle varoittaa heitä vaarasta saada tartunta, ja kehottaa heitä ottamaan rokoteruiskeen. Tehtaan tuhoutumisen jälkeen Krieger vangitsee Valerien ja Jackin, mutta potkaisee Jackin helikopterista mutantteja täynnä olevaan viidakkoon. Taistellessaan mutanttien ja palkkasotilaiden kanssa Jack huomaa saaneensa tartunnan. Doyle kertoo Jackille, että tehtaan räjähtäessä mutageeni olisi tartuttanut Jackin ja Valerien ilman kautta, rokotteesta huolimatta. Hän kertoo myös Kriegerin saaneen tartunnan samalla tavalla ja että hän on kuurilla joka estää mutageenin leviämisen. Jack lopulta pääsee Kriegerin luo ja voittaa hänet. Ennen kuolemaansa Krieger paljastaa Jackille että mutageeni voi tarttua vain ruiskeella ja ettei hän voi ottaa siitä kunniaa. Doyle paljastaa pettäneensä Jackin ja Valerien, aikeenaan myydä mutageeni. Jack vie Valerien laiturissa odottavaan purjeveneeseen ja menee takaisin tukikohtaan. Jack tappaa Doylen, minkä jälkeen hän saa vastaseerumin ja parantaa itsensä ja Valerien. Tämän jälkeen kaksikko pakenee Jacutanista purjeveneellä, mutta lopuksi Valerien näytetään ottaneen mukaansa pari CD:tä ja paksun kansion, missä lukee "Projekti Far Cry."
"Far Cry" sai pelikriitikoilta paljon kehuja laajojen kenttiensä, kehittyneen tekoälynsä ja kauniin grafiikkansa ansiosta. Toisaalta eräiden pelaajien mielestä peli oli huonosti tasapainotettu ja liian haastava, sillä muutaman ensimmäisen kartan jälkeen pelaaja kohtaa erittäin kestäviä ja voimakkaita eliittisotilaita ja hirviöitä. Lisäksi pelin sisältämä tallennuspistejärjestelmä johti siihen, että eräät pelaajat joutuivat pelaamaan samoja kohtia lukuisia kertoja peräkkäin.


title: Far Cry

text: Saksalainen elokuvaohjaaja Uwe Boll sai oikeudet peliin pohjautuvaan elokuvaan, joka sai ensi-iltansa 2008.


title: Ibrahim Petrovitš Gannibal

text: Abram (Ibrahim) Petrovitš Gannibal tai Ganibal tai Hannibal (1696–1781) oli afrikkalainen orja, joka tuotiin Konstantinopolin kautta Venäjän tsaari Pietari Suuren hoviin. Hänestä tuli sotilasasiantuntija ja Tallinnan kuvernööri. Gannibal tunnetaan parhaiten venäläisen kirjailijan Aleksandr Puškinin isoisoisänä.


title: Ibrahim Petrovitš Gannibal

text: Abram P. Gannibalin tausta on hyvin epäselvä. Tältä ajalta säilyneet kirjoitukset kertovat, että Gannibal syntyi vuonna 1696 Etiopiassa, nykyisen Eritrean alueella. Uudempien tutkimusten mukaan Gannibal olisi syntynyt nykyisen Tšadin alueella.


title: Ibrahim Petrovitš Gannibal

text: Seitsemänvuotias Gannibal vietiin noin vuonna 1703 Turkin sulttaanin hoviin Konstantinopoliin. Noihin aikoin Turkkia hallitsivat sulttaanit Mustafa II (vallassa 1695 - 1703) tai Ahmed III (vallassa 1703 - 1730).


title: Ibrahim Petrovitš Gannibal

text: Vuonna 1704 Gannibal vietiin Venäjälle Venäjän Turkin suurlähettilään Savva Raguzinskyin johdolla. Gannibal adoptoitiin tsaari Pietari Suuren hoviin. Niinä aikoina monissa Euroopan hoveissa oli muotia pitää mustia adoptiolapsia. Gannibal sai hyvän koulutuksen Venäjällä.


title: Ibrahim Petrovitš Gannibal

text: Vuonna 1705 Gannibal sai myöhemmän nimensä, kun hänet kastettiin Vilnassa. Tsaari Pietari Suuresta tuli Gannibalin kummisetä.


title: Ibrahim Petrovitš Gannibal

text: Vuonna 1717 Gannibal vietiin Pariisiin, missä hän opiskeli taidetta, tiedettä ja sotataitoa. Gannibal taisteli Ranskan kuninkaan Ludvig XV:n joukoissa Ludvig XV:n setää, Espanjan kuningas Filip V:tä vastaan. Pariisissa Gannibal tapasi Denis Diderotin, paroni de Montesquieu'n ja Voltairen.


title: Ibrahim Petrovitš Gannibal

text:
Gannibalin koulutus päättyi Pariisissa vuonna 1722, ja hän palasi takaisin Venäjälle.
Pietari Suuren kuoltua Gannibal ajettiin maanpakoon Siperiaan vuonna 1727. Hänet paranoitiin vuonna 1730, syynä Gannibalin loistava sotataito. Sen jälkeen, kun Pietari Suuren tyttärestä Elisabetista tuli Venäjän hallitsija vuonna 1741, Gannibalista tuli Elisabetin vakituinen hovin jäsen. Gannibalista tuli kenraalikuvernööri ja hän sai viran Tallinnan kuvernöörinä.


title: Ibrahim Petrovitš Gannibal

text: Gannibal oli kaksi kertaa naimisissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli kreikkalainen. Heillä oli yksi tytär. Myöhemmin Gannibal erosi ja meni naimisiin Christina-Regina Scherbergin kanssa. Gannibalille ja hänen vaimolleen syntyi monta lasta, muun muassa Osip. Osipin tytär Nadežda oli kirjailija Aleksandr Puškinin äiti.


title: Eurooppatie

text: Eurooppatiet ovat Euroopan valtioita yhdistävään kansainväliseen E-tieverkkoon kuuluvia teitä. Tiet johtavat maasta toiseen ylittäen valtakunnan rajat ja verkoston numerointi on Yhdistyneiden kansakuntien alaisen Euroopan talouskomission (UNECE) alaisuudessa. Tiet ulottuvat joiltakin osin myös Aasiaan.


title: Eurooppatie

text: Ensimmäinen eurooppateiden numerointi suoritettiin vuonna 1950. Nykyisen E-tieverkon määrittelevä kansainvälinen sopimus (niin sanottu AGR-sopimus) on vuodelta 1975. Teiden numerointi on muuttunut merkittävästi vuosien saatossa. Viimeisin merkittävä uudistus numerointiin on tehty vuonna 1992.


title: Eurooppatie

text: Kansainvälinen E-tieverkko koostuu perusteistä (), niiden välissä sijaitsevista väliteistä () sekä haarautumista ja yhdysteistä (). Eurooppateiden yhteydessä yhdystie on eri asia kuin Suomen kansallisessa tieluokitusjärjestelmässä tarkoitettu yhdystie. Perus- ja väliteitä sanotaan myös A-luokan teiksi, ja haarautumia ja yhdysteitä B-luokan teiksi.


title: Eurooppatie

text: Eurooppatiet on numeroitu numerosta E01 eteenpäin. Numero merkitään tieopasteisiin valkoisella tekstillä vihreälle pohjalle. Perus- ja välitiet ovat kaksinumeroisia, joskin Itä-Euroopassa ja Aasiassa on myös kolminumeroisia perus- ja väliteitä. Tienumeroista E01–E09 etunolla tosin useimmiten jätetään pois: esimerkiksi E4 ja E04 ovat siis sama tie. Itä-länsi-suuntaisten perus- ja väliteiden numerot ovat parillisia ja pohjois-etelä-suuntaisten parittomia. Tähän sääntöön on kuitenkin poikkeuksia, kuten Tromssasta Turkuun lähes täysin pohjois-etelä-suunnassa kulkeva E8. Haarautumat ja yhdystiet ovat kolminumeroisia, ja osa niistä alkaa nollalla. E004 on siis eri tie kuin E4 (E04).


title: Eurooppatie

text: Pohjois-etelä-suuntaiset perusteiden numerot päättyvät numeroon viisi ja suurenevat lännestä itään siirryttäessä. Tähänkin sääntöön on kuitenkin poikkeuksia Itä-Euroopan ja Aasian osalta. Itä-länsi-suuntaisten perusteiden numerot päättyvät numeroon nolla ja suurenevat pohjoisesta etelään siirryttäessä.


title: Eurooppatie

text: Joissain maissa, kuten Ruotsissa ja Norjassa, eurooppatiet ovat myös osa kansallista tienluokitusjärjestelmää. Siellä eurooppateillä ei siis ole erillistä kansallista tienumeroa.


title: Eurooppatie

text: Suomessa kulkevat seuraavat eurooppatiet:


title: Eurooppatie

text: Myös E67 on AGR-sopimuksessa merkitty alkamaan Helsingistä, mutta käytännössä sitä ei ole merkitty Helsingin tieopasteisiin tai -karttoihin.


title: Eurooppatie

text: Suomessa eurooppatiet eivät ole osa tieluokitusjärjestelmää vaan opastuksellinen lisätieto. Eurooppateillä on siis aina myös kansallinen tienumero.


title: Hyadit (tähtijoukko)

text: Hyadit (kr. Υάδες, Hyades) on tunnettu avoin tähtijoukko Härän tähdistössä, tunnetuin Plejadien jälkeen. Hyadit on läheisin avoin tähtijoukko Auringon lähellä. Hyadeja lähempänä on tähtivirta Otavan ryhmä. Hyadien keskiosa sijaitsee 151 valovuoden päässä tähtijoukkoon kuulumattoman Aldebaranin lähellä taivaanpallolla. Hyadeissa on noin 300 tähteä, joista suurin osa ei näy paljain silmin. Tähtien valtaosa kuuluu pääsarjaan, jättiläistähtiä on vähän.


title: Hyadit (tähtijoukko)

text: Hyadeita on legendan mukaan viisi, mutta paljain silminkin näkyy 15 ja kiikareilla tusinoittain. Yli 130 on kirkkaampia kuin magnitudi 9 joten pimeissä olosuhteissa ne näkee kiikareilla.


title: Hyadit (tähtijoukko)

text: Tunnettu nuori muuttuva tähti T Tauri kuuluu Hyadeihin.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Retoriikka (; , “Retoriikan taide“) on Aristoteleen retoriikan alan pääteos. Se sijoittaa julkisen puhumisen aikansa muiden älyllisten harrasteiden joukkoon. Aristoteles kirjoittaa retoriikan puolesta ja haluaa palauttaa sen maineen, koska Platon oli kirjoituksissaan voimakkaasti hyökännyt sitä vastaan.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: "Retoriikka" on ilmeisesti syntynyt pidemmän ajan kuluessa. Sen varhaisimmat osat saattavat olla peräisin Aristoteleen ensimmäiseltä Ateenan-kaudelta, jolloin tämä toimi Platonin Akatemiassa. Myöhemmät osat taas vaikuttavat syntyneet Aristoteleen ollessa poissa Ateenasta sekä tämän toisella Ateenan-kaudella, jolloin hän toimi Lykeionin peripateettisen koulun johdossa; teos viittaa eräisiin noihin aikoihin sijoittuviin tapahtumiin. "Retoriikka" on mahdollisesti sisältänyt Aristoteleen toistuvasti pidettyjen retoriikan luentojen rungon. Sisällöisesti "Retoriikka" vaikuttaa edeltävän Aristoteleen syllogistiikan teoriaa.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteles kirjoitti myös muita retoriikkaa käsitelleitä teoksia. Aristoteleen dialogeihin on kuulunut teos "Puhetaidosta" eli "Grylos" ("Peri rhētorikēs ē Grylos"), jossa tämä vaikuttaa esittävän vielä Platonin "Gorgiaan" tapaan, ettei retoriikka voi olla taito. Aristoteleen nimiin on laitettu myös kaksi retoriikkaa käsittelevää käsikirjaa, "Käsikirjojen yhteenveto" ("Tekhnōn synagōgē") ja "Theodekteen käsikirjan yhteenveto" ("Tekhnēs tēs Theodektou synagōgē"). Mikään näistä kolmesta teoksesta ei ole säilynyt nykyaikaan.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen määritelmän mukaan “retoriikka on kyky havaita kunkin asian yhteydessä vakuuttava“. Tällä määritelmällä hän asettaa retorisen yrityksen keskipisteeksi vakuuttavien argumenttien keksimisen. Näin hän asettaa retoriikkansa erilliseksi Platonin pilkkaamista sofisteista, joille tärkeää oli vain lopputulos. Aristoteleelle retoriikka oli siis enemmän arkkitehtoninen (prosessiin keskittyvä) kuin tuottava (lopputulokseen keskittyvä) taito.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteleen tutkielmat retoriikasta pyrkivät systemaattisesti esittämään retoriikan tällaisena inhimillisenä taitona. Hän erotti kolme syytä, jotka saavat aikaan puheen vakuuttavuuden: itse puhe ("logos"), puhujan luonne ("ethos"), ja puhujan mielentila tai tunteiden ilmaisu ("pathos"). Logos sisältää kielenkäytön ja sananvalinnat argumenttia muodostettaessa. Ethos keskittyy siihen, missä määrin puhujan persoona kykenee saamaan yleisön vakuuttuneeksi siitä, että hän on uskottava. Pathos sisältää sen, missä määrin puhuja laittaa omia tunteitaan peliin ja yrittää vedota kuulijoiden tunteisiin saadakseen heidät puolelleen.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteles kirjoitti, että retoriikkaa tarvitaan, jotta totuus voittaisi aina. Hänen mielestään “totuus ja oikeus ovat aina luonnostaan vahvempia kuin niiden vastakohdat, joten jos päätökset eivät ole sellaisia kuin pitäisi, syy tappioon on välttämättä puhujissa itsessään, mikä on moitittavaa“. Vaikka Aristoteles suosikin puhuttaessa logosta, järkeen perustuvia loogisia argumentaatioita, hän myönsi myös sen, että kaikki ihmiset eivät jaksa aina seurata tällaisia todisteluketjuja. Tämän vuoksi tarvitaan myös retoriikan taitoja.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteles myös jakaa retoriikan kolmeen osaan: poliittiseen, oikeudelliseen ja esittävään (epideiktiseen). Poliittiset puheet käsittelevät sitä, mitkä toimenpiteet tulisi tehdä tai jättää tekemättä "tulevaisuudessa". Oikeudelliset puheet pyrkivät selvittämään totuuden toimenpiteistä, jotka on tehty "menneisyydessä". Esittävät puheet keskittyvät jonkun henkilön tai asian ylistämiseen tai syyttämiseen "nykyisyydessä".


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Jako tarkoitti sitä, että käytännön elämässä oli myös useita puhetilanteita, joissa ei edes tarvittu varsinaisesti filosofiseen totuuteen perustuvaa argumentaatiota. Tämä oli toinen syy, miksi Aristoteleen mukaan tarvitaan retoriikkaa: siitä oli hyötyä kuulijoihin vetoavassa puhumisessa myös muissa tilanteissa.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: "Retoriikka" koostuu kolmesta kirjasta:


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Kirja I käsittelee retoriikan merkitystä, perusteita ja peruskäsitteitä, sekä retoriikan suhdetta muihin tieteisiin ja taiteisiin. Puheet jaotellaan kolmeen tyyppiin: poliittisiin, oikeudellisiin ja esittäviin. Aristoteles antaa neuvoja, mitä asioita puhujan tulee tietää, kun hän puhuu eri aiheista. Esimerkiksi sodasta ja rauhasta puhuttaessa puhujan tulee tuntea kaupungin voimavarat, millaisia joukkoja on käytössä ja kuinka paljon niitä voi saada lisää. Samoin on tunnettava naapurikaupunkien joukot, kaupungin ja naapurikaupunkien sodankäynnin historia, sekä todennäköisyys sotaan eri kaupunkien kanssa.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Tämän lisäksi Aristoteles käsittelee kehotus- ja varoituspuheiden (poliittinen puhe), syyte- ja puolustuspuheiden (oikeudellinen puhe), sekä hyvettä, pahetta, jaloa ja rumaa käsittelevien puheiden (esittävä puhe) luonnetta ja niissä huomioitavia seikkoja.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Kirja II käsittelee lähinnä "logosta", "ethosta" ja "pathosta". "Logosta" käsiteltäessä Aristoteles selvittää loogisessa vakuuttamisessa tarvittavia asioita. Tällaisia ovat esimerkki (joka vastaa induktiota), periaate (yleinen väitelause), enthymema (joka on eräänlainen syllogismi) ja vastakohtien hyödyntämistä.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: "Ethosta" käsiteltäessä Aristoteles kuvaa erilaisia ihmisluonteita, suhteessa luonteenpiirteisiin (hyveet ja paheet), tunteisiin, ikään, sosiaaliseen asemaan sekä syntyessä ja eläessä koettuun onneen. Nuoret hän kuvaa innokkaiksi, vanhat usein pettyneiksi ja varovaisiksi, ja keski-ikäiset näiden välimuodoksi. Tämän jälkeen hän kuvaa lyhyesti sattuman tuottamien hyvien ja huonojen asioiden, rikkauden sekä vallan vaikutusta ihmisten luonteeseen.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: "Pathosta" käsiteltäessä Aristoteles kuvaa erilaisia tunteita ja niiden herättämistä kuulijoissa. Tunteiden hän sanoo olevan sellaisia, "joiden johdosta muuttuneina ihmiset päätyvät erilaisiin ratkaisuihin". Tällöin voidaan kysyä, minkälaisen mielentilan tunne sai aikaan, ketä ihmistä kohtaan tunne tunnetaan, ja mikä asia tunteen sai aikaan. Kun hallitaan nämä kaikki, voidaan tunne saada aikaan. Tunteista Aristoteles käsittelee suuttumusta, rauhallisuutta, pitämistä, vihaamista, pelkoa, rohkeutta, häpeää, häpeämättömyyttä, suosiollisuutta, suosion puutetta, sääliä, närkästystä, kateutta, iloa, kilpailuhalua ja halveksuntaa.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Kirja III käsittelee tyylioppia. Sen ensimmäiset luvut käsittelevät hyvää ilmaisua. Aristoteles toteaa hyvän puheen olevan selkeää, eli sen tulee enemmän selventää kuin hämärtää asioita, sekä sopivaa, eli ei liian vaatimatonta, mutta ei myöskään liian liioittelevaa. Selkeyttä puheeseen saa käyttämällä tavallisia substantiiveja ja verbejä, noudattamalla oikeakielisyyttä, sekä välttämällä jäykkyyttä tuovia tekijöitä, kuten pitkiä yhdyssanoja. Tekstin tulisi olla luontevaa sekä kirjoitetuksi että luetuksi. Proosaesityksessä tuli välttää runomuotoa, mutta teksti ei silti saanut olla täysin rytmitön. Samoin tekstin osien tuli olla sopivan pituisia — tuli välttää liian pitkiä osia, mutta myös liian lyhyitä osia, jotka vain tuntuvat kiirehtivän liikaa. Tärkeitä asioita ei saa käsitellä liian kevyesti, mikä vaikuttaisi hutiloimiselta, eikä mitättömiä asioita liian juhlavasti, mikä vaikuttaisi koomiselta. Viimeisenä mutta ei vähäisimpänä ilmaisukeinona Aristoteles painotti puheen henkevyyttä, jota saatiin muun muassa käyttämällä puheessa metaforia sekä tekemällä asia havainnolliseksi kuulijalle.


title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Kirjan loppuosa käsittelee puheen osien järjestystä. Tärkeimpänä kaikessa puheessa tuli olla kaksi osaa, joista ensimmäisessä ilmoitetaan, mistä aiotaan puhua (esittely), ja toisessa esitetään todistelut (vakuuttaminen). Tätä voidaan verrata laskutehtävään, jossa on ensin tehtävänasettelu ja sen jälkeen todistaminen. Näitä Aristoteles piti välttämättöminä osina, vaikka useimmissa puheissa, kuten oikeuspuheissa, oli neljä osaa: johdanto, asian esittely, vakuuttaminen (mukaan lukien kilpailevien väitteiden vertailu ja vastapuolen väitteiden kumoaminen) ja loppusanat. Tämän jälkeen Aristoteles kuvaa tarkemmin johdannon, selostuksen ja todistelujen rakennetta, kysymysten oikeaa hetkeä, sekä loppusanoja.


title: Freestylehiihdon maailmanmestaruuskilpailut

text: Freestylen maailmanmestaruuskilpailut ovat kansainvälisen hiihtoliiton järjestämät kilpailut, joissa kilpaillaan joka toinen vuosi freestylehiihdon maailmanmestaruuksista. Kisoja on järjestetty vuodesta 1986, jolloin kisat pidettiin Tignesissä, Ranskassa. Tällöin kilpailtiin kumparelaskussa, hypyissä, acrossa ja yhdistetyssä. Yhteensä maailmanmestaruuskisat on pidetty 17 kertaa. Kilpailumaina ovat olleet Ranska (2 kertaa), Kanada, Saksa, Yhdysvallat (3 kertaa), Itävalta (2 kertaa), Japani (2 kertaa), Sveitsi, Suomi, Italia, Norja ja Espanja.


text: Suomessa kisat järjestettiin Kuusamon Rukalla keväällä 2005. Tällöin ensimmäistä kertaa oli MM-kisojen ohjelmistossa 5 lajia, jotka olivat kumpareet, hypyt, half pipe, ski cross ja parikumpareet. Rukalla Suomen ainoan mitalin saavutti Sami Mustonen sijoittumalla parikumpareissa toiseksi.


text: Nykyisin MM-kisojen ohjelmassa on 6 lajia, jotka ovat; kumparelasku, parikumparelasku, hypyt, half-pipe, slopestyle, skicross.


text: Vuodesta 2015 alkaen freestylehiihdon ja lumilautailun MM-kilpailut on käyty yhtä aikaa samassa paikassa.


text: Ensimmäinen suomalainen MM-kisamitalisti on Martti Kellokumpu, joka voitti kumpareissa pronssia Tignesissä 1986. Muita menestyneitä suomalaisia MM-kisamitalisteja ovat kaksinkertainen maailmanmestari Mikko Ronkainen, Janne Lahtela, Lauri Lassila, Sami Mustonen, Tapio Luusua ja Jouni Pellinen. Vuoden 1999 Sveitsin MM-kisoissa suomalaiset ottivat kolmoisvoiton miesten kumparelaskussa järjestyksessä Lahtela, Lassila ja Mustonen. Kaiken kaikkiaan Suomi on saavuttanut 3 kultaa, 5 hopeaa, 4 pronssia maailmanmestaruuskisoissa.


text: Menestynein maa maailmanmestaruuskisoissa on Kanada.


title: Hiilisäkki

text: Hiilisäkki on Etelän ristin tähtikuviossa oleva tunnettu pimeä sumu, joka erottuu paljain silmin Linnunradan tähtitihentymiä vasten. Hiilisäkki on niin etelässä taivaanpallolla, ettei se näy Suomessa. Hiilisäkin etäisyys on noin 600 valovuotta. Sen havaitsi ensimmäisenä tiettävästi Vicente Yáñez Pinzón.


title: Hiilisäkki

text: Hiilisäkki peittää 5 × 7 astetta taivaasta. Hiilisäkki ei ole täysin pimeä, sillä se heijastaa 10 prosenttia saamastaan valosta takaisin.


title: Hevosenpääsumu

text: Hevosenpääsumu on Orionin tähdistössä oleva pimeän sumun osa. Tämä sumu tunnetaan myös nimillä Barnard 33 ja LDN 1630. Hevosenpääsumu tunnistettiin Harvardissa vuonna 1888. Sumun taustalla on punertavaa vetykaasua. Sumussa näkyy vasta muodostuvia tähtiä oransseina täplinä.


title: Janne Saarinen

text: Janne Johannes Saarinen (s. 28. helmikuuta 1977 Espoo) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja tai keskikenttäpelaaja.


title: Janne Saarinen

text: Lahjakkaana tunnettu Saarinen on Helsingin Jalkapalloklubin kasvatteja, ja hän nousikin seuran edustusmiehistöön vuonna 1993 vain 16-vuotiaana. Läpimurtokausi hänellä kuitenkin oli vuonna 1996. Tämän jälkeen hän siirtyi HJK:sta ruotsalaiseen IFK Göteborgiin. Loukkaantumiset kuitenkin pilasivat ajan Göteborgissa ja hän pääsi pelaamaan vain kolmessa ottelussa. Saarisen kolmivuotisen IFK-sopimuksen viimeistä kautta ei tullut ja näin Saarinen siirtyi takaisin HJK:hon vuonna 1999.


title: Janne Saarinen

text: Paluukausi oli kuitenkin pettymys. Saarinen oli jälleen loukkaantuneena ja seurakin menetti mestaruuden viimeisessä ottelussa. Seuraavaa kautta varten Saarinen harjoitteli kovaa. Pieni šokki oli kuitenkin taas edessä. Valmentaja Jyrki Heliskoski päätti siirtää hyökkäävänä pelaajana tunnetun Saarisen laitapuolustajaksi. Se hämmästytti Saarista, mutta paikka kuitenkin sopi hänelle ja Saarinen nousi maajoukkueeseenkin asti. Hyvin menneen kauden 2000 jälkeen Saarinen päätti siirtyä norjalaiseen Rosenborgiin. Tätä ennen hän oli kuitenkin ratkaissut Suomen Cupin voiton HJK:lle vapaapotkumaalillaan.


title: Janne Saarinen

text: Rosenborgissa Saarinen pääsi mm. pelaamaan Mestarien liigassa ja samalla hän vakiinnutti myös paikkansa maajoukkueen vasempana puolustajana. Vuonna 2003 Saarinen siirtyi Rosenborgista Bundesliigan 1860 Müncheniin. Asiat eivät kuitenkaan menneet hyvin. Seura putosi liigasta pois eikä Saarisen omatkaan esitykset häikäisseet. Näin hän siirtyi pois Saksasta tanskalaiseen FC Kööpenhaminaan.


title: Janne Saarinen

text: Tammikuussa 2006 Saarinen purki sopimuksensa Kööpenhaminan kanssa ja teki sopimuksen Veikkausliigaan nousseen FC Hongan kanssa kaudesta 2006. Syyksi sopimukseen Hongan kanssa Saarinen ilmoitti halun pelata puolustajan sijasta hyökkäävämmässä roolissa. Saarinen oli hankkimassa Hongalle sen ensimmäistä mitalia miesten tasolla, kun joukkue hävisi Tampere Unitedille Suomen Cupin finaalin 11. marraskuuta 2007. Saarinen tasoitti ottelun jatkoajalla vapaapotkumaalilla, mutta epäonnistui rangaistuspotkukilpailussa.


title: Janne Saarinen

text: Kaudeksi 2008 Saarinen siirtyi Ruotsiin BK Häckeniin. Häckenistä hän palasi kotimaahan ja edusti kaudella 2010 HJK:ta. Kaudella 2011 hän ei enää pelaa, sillä kipinää ei löytynyt.


title: Godfrey de Saint Adhemar

text:
Godfrey de Saint Adhemar (myös Godfrey de Saint Omer, Godefroi de St Amour tai Geoffroy Saintomerilainen, 20. huhtikuuta 1065–n. 1135.) oli flaamilainen ritari, joka yhdessä Hugo Paynsilaisen sekä seitsemän muun ritarin kanssa perusti temppeliherrain ritarikunnan vuonna 1119. Saint-Adhemar oli Temppeliherrain toinen perustajaritari, perustaja Hugo Paynsilaisen alapuolella ja André de Montbardin yläpuolella.
Tarinoiden mukaan Godfrey de Saint Adhemarilla ja Hugo Paynsilaisella oli ritarikunnan perustamisvaiheessa yhteinen hevonen, sillä kummallakaan ei ollut varaa omaan hevoseen. Ritarikunnan sinetti, jossa on kuva kahdesta ritarista hevosen selässä, lienee saanut innoituksensa näistä tarinoista.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Runoilijapiispa Frans Mikael Franzénin patsas Franzénin puistossa on Oulun vanhin julkinen ulkoveistos. Patsaan teki uusklassiseen tyyliin kuvanveistäjä Erland Stenberg Pariisissa talvella 1878–1879. Jalustan valmisti kuvanveistäjä Robert Stigell Helsingissä. Veistos paljastettiin juhlallisesti Kirkkotorilla Oulun tuomiokirkon vieressä 30. kesäkuuta 1881.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text:
Patsas on pronssiin valettu rintakuva. Jalusta on mustaa graniittia, johon on kaiverrettu lyyra, sekä versaaleilla "FRANS MICHAEL FRANZÉN". Teoksen ympärille rakennettu puisto valmistui 1884, jolloin sen nimi vakiintui Franzénin puistoksi entisen Kirkkotorin sijaan.
Vuonna 1877 "Pohjois-Suomi"-lehti uutisoi kuvanveistäjä Erland Stenbergistä, että ”…on hra Stenbergin aikomus tehdä matkustuksen Kuopioon ja Ouluun joutuakseen tilaisuuteen tutkia suomalaisia kaswonmuotoja.(Hbl)”


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Stenbergin Oulussa oleskelusta kerrottiin seuraavana syksynä: ”Kuwanweistäjä Stenberg on täällä ollessaan kaawaellut erään kaupunkilaisen medaljongikuwan, joka on ollut nähtäwänä kaupungin seuraklubissa ja on sangen onnistunut.”


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: "Pohjois-Suomi" kertoi Stenbergin tehneen medaljonkireliefin oululaisesta oopperalaulaja Emmy Achtésta: ”Kuwanweistäjä Stenberg on yksityiselle tilaajalle kaupungissa walmistanut frouwa Achtén medaljongikuwan, joka ennen lähtöänsä moniaita kertoja istui taideniekan edessä. Kuwa on itsessään erittäin kaunis katsella ja epäilemättä hywin onnistunut, waikka emme aiwan tarkkaan tunne frouwa Achtén profiilia. Hra Stenberg warmaan mielellään toimittaa tästä medaljongista otteita niille, jotka haluawat omaksensa saada tämänmuotoisen kuwan mainiosta laulajastamme."


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Alkuvuodesta 1878 uutisoitiin Oulun ruotsalaisen lyseon juhlasalin taideteosten hankintasuunnitelmista otsikolla ”Kiitettäwä hanke”. ”Nykyään on nostettu kysymys lyseon kauniin juhlasalin warustamisesta Oulun koulun läpikäyneitten mainioitten Suomen miesten kuwamedaljongeilla. Näiden miesten joukossa owat esm. Runeberg, Snellman, Castren y.m.m. Tämän kysymyksen ei suinkaan pitäisi jättää sikseen, waan olisi hanke arwelematta toimeen pantawa. Meillähän on kaupungissa paraikaa mies, taideniekka Stenberg joka kohta woipi ryhtyä työhön.”


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Seuraavana keväänä Stenberg teki Franzénin muistopatsaan luonnoksen, jonka mukaisen teoksen ”… kustannus on laskettu kolmeksitoista tuhanneksi markaksi ja työ tulisi kestämään pari vuotta.”


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: "Pohjois-Suomi" kertoi myös, että ”Täkäläinen komitea muistopatsasta warten kuuluu päättäneen lähettää piirroksen Helsinkiin arwosteltawaksi.” Edellisen vuoden lopulla oli kerätty kokoon 12,156 markkaa 53 penniä, "summa joka juuri tulisi riittämään hra Stenbergin piirroksen mukaiseen muistomerkkiin."


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Seuraavana kesänä tehtiin sopimus teoksen valmistamiseksi. ”Franzenin muistopatsasta warten eilen seurahuoneeseen kutsuttu kokous hywäksyi yksimielisesti hra Stenbergin tekemän skitsipiirroksen täksi muistomerkiksi, sillä wähäisellä muutoksella, jonka Suomen taideseura oli kehottanut. Kontrahissaan johtokunnan kanssa hra S. sitoutuu kahen vuoden kuluessa laittamaan patsaan rintakuwan walmiiksi kaikkiansa 8000 markasta. Työn tulee hra S. toimittamaan Pariisissa, johon hän täältä sitä warten lähtee, niin pian kuin on walmistanut täällä wielä tekeillä olewat tilauksensa.”


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Samana kesänä "Kaiku" kertoi, että Stenberg on ”jättänyt paljon jälkiä” Oulussa olostaan: ”Tällä ajalla on hän walmistanut kipsiin medaljongikuwia 10:stä eri henkilöstä, niiden joukossa mainion laulajattaren rouwa Achtén, ja rintakuwia 6:sta eri henkilöstä. Tällä wiikolla on hra S. walmistanut rintakuwan, joka on erittäin hywin onnistunut, niin kuin professori Nylanderinkin, jonka sama taideniekka kewättalwella teki. Medaljongikuwa kauppaneuvos Bergbomista on niinikään näinä päiwinä joutunut walmiiksi. Sitä paitsi on hra Stenberg walmistanut profesori Nerwanderin medaljongikuwan pronssista. Täältä Englantiin asti tulee hra Stenberg matkustamaan Oululaisessa fregattilaiwassa Leonard, joka näinä päiwinä lähtee purjehtimaan."


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Oulussa seurattiin patsaan valmistumista. Joulukuussa 1878 uutisoitiin, että Stenberg oli saanut valmiiksi mallin rintakuvaan. ”Pariisista kirjoitetaan Hbl:lle Helsingissä, että kuwanweistäjämme E Stenberg nykyään on saanut walmiiksi modellin (mallin) siihen piispa Franzenin rintakuwaan, jonka laittamisesta hän wiime kewännä teki kontrahdin tätä hanketta warten Oulussa olewan komitean kanssa.”


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Stenberg lähetti myös ”fotografian” eli valokuvan valmistuneesta kipsiin valetusta mallista Ouluun, jossa se oli nähtävillä ”seuraklubin" salissa.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: "Kaiku" raportoi ruotsalaisessa "Nya Dagligt Allehanda"-lehdessä kirjoitetun Stenbergin Franzénin rintakuvasta:


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Keväällä 1879 Stenbergillä oli valmistumassa Pariisissa myös suurempi patsas "Ilmarinen", joka oli sama aihe, jota Walter Runeberg oli käsitellyt. Stenberg aikoi myös veistää marmoriin Aleksis Kiven rintakuvan. Pronssiin valettu teos lähetettiin keväällä 1879 Pariisista rautateitse Lyypekkiin, josta se siirrettiin laivalla Ouluun.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Teoksen sijoituspaikasta oli erimielisyyksiä Oulussa. "Kaiun" toimittaja kirjoitti:


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Kolmen viikon päästä "Kaiku" tiesi kuitenkin kertoa, että: "Franzénin kuwapatsaan pystyttämiseen Kirkkotorille on lupa nyt senatista tullut. Patsaan kohtalo aseman puolesta lienee siis auttamattomissa. Sen paljastamisen päiwä ei wielä ole tarkoin määrätty."


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: "Pohjois-Suomi"-lehti raportoi syksyllä, että pronssiin valettu veistos oli valmistettu yrityksessä Malz (rue Rennes) Pariisissa ja jalustan teki herra Stigell Helsingissä. Muistopatsaan perustukseen muurattiin myös pieni uurna, "johon on pantu kappale kutakin maan metallirahaa sekä vasikannahkainen pergamenttikääry jossa on (ruotsinkielinen) muistokirjoitus."


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: "Suomalainen Wirallinen Lehti" oli uutisoinut kesällä 1880, että "Taideniekka E. Stenberg on palannut toissa lauantaina Ouluun Pariisista, jossa hän yhteen mittaan on ollut lähes kaksi wuotta." Sama lehti raportoi myös helmikuussa 1881 Helsingistä, että "Kuwanweistäjä E Stenberg on saapunut tänne, oltuansa wiimeksi Oulussa walwomassa tekemänsä Franzen’in muistopatsaan pystyttämistä."


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Patsaan paljastamisen juhlatilaisuudet 30.6.1881 jakautuivat kolmeen osaan. Varsinainen paljastustilaisuus pidettiin keskipäivällä Kirkkotorilla. Iltapäivällä alkoi juhlapäivällinen Seurahuoneen suuressa salissa. Illalla järjestettiin ”kansanhuwit” Raatinsaarella.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: "Pohjois-Suomi"-lehti kertoi, että muistopatsaan ympärillä oli kasviköynnöksillä vyötettyjä, toisiinsa yhdistettyjä salkoja, joiden huipussa liehui 5-6 lippua. Salkojen viereen ja väleihin oli istutettu vuorotellen nuoria kuusia ja koivupuita. Piirin sisäpuolella oli koristettu puhujanlava ja sen vastapäätä lehteri soittoa ja lausuntaa varten. Kahden puolen patsasta oli katselijalehterit, lännenpuoleinen kutsuttuja naisia varten, idänpuoleinen virka- ja yhdyskuntia varten. Päivän kunniaksi liehui lippuja myös useista kaupungin yksityistalossa.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Toimituksen piti alkaa klo 12.00, mutta jo useita tunteja aikaisemmin torin laidoilla ja läheisillä kaduilla oli suuret joukot juhlavaatteisiin puettua kansaa. Muutamia minuutteja ennen tilaisuuden alkamista saapui paikalle juhlasaatto. Sen etupäässä kulkivat kaupungista löytyvät ylioppilaat, kadetit ja koulunuoriso lippuineen. Sitten seurasi kaupungin kahden lipun jäljessä kaupunginvaltuusmiehet ja rahatoimikamarin jäsenet, maistraatin ja raastuvanoikeuden jäsenet, papit, koulujen opettajat ja toimittajat, kutsutut matkustavaiset, lääninhallituksen virkamiehet, paikkakunnan upseerit ja muut siviilivirkamiehet, kauppaseuran jäsenet, merikapteenit sekä käsityön ja teollisuuden harjoittajat.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Juhlasaaton lähestyessä soittokunta alkoi soittaa 30-vuotisen sodan marssia. ”Waimonpuolten” lehteri oli jo täynnä juhlavieraita ja soittolehterin eteen oli järjestetty wapaaehtoinen palokunta. Siellä täällä seisoivat "juhlamarsalkat" sinisenvalkoiset leveät vyöt hartioillaan ja juhlapaikkaa ympäröivä tori oli täynnä väkeä.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Juhlapuhuja oli professori Leo Mechelin Helsingistä. Ruotsinkielisessä puheessaan puhuja selitti Franzénin työn merkitystä. Puheen lopuksi puhuja luki Z. Topeliuksen tilaisuutta varten sepittämän runoelman, jonka viimeiset sanat kuuluivat: "”Tag åter, fosterbygd, ditt dyra lån, Tag mot Franz Michael Franzen – din son.”"


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Patsasta peittävän vaatteen laskeutuessa kantautui hurraa-huuto tuhansien läsnä olevien huulilta. ”Maamme” sekä soitettiin että laulettiin ja rannalta kuului tykkien pauke.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Rehtori Dahlströmin suomenkielisen puheen jälkeen laulettiin ja soitettiin ”Savolaisten laulu”. Muistopatsaan komitean esimies laamanni Hilden selvitti komitean lähes kymmenvuotiset toimet patsaan aikaansaamiseksi ja luovutti valmistuneen muistomerkin Oulun kaupungille. Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja kauppaneuvos L. Sandelin vastasi puheeseen ja lupasi sitä varjella kuin silmäteräänsä. Lopuksi soitettiin vielä ”Eläköön armias” ja ”Stå starkt du ljusets riddarwakt”.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Tilaisuutta suosi mitä lämpimin ja ihanin kesäilma.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: Päivän kunniaksi valmistetut juhlapäivälliset alkoivat 15.30 seurahuoneen suuressa salissa. Runsaasti koristellulla juhlapaikalla oli noin 150 kutsuvierasta.


title: Frans Mikael Franzénin patsas

text: "Pohjois-Suomen" mukaan "Päiwällisissä, joita kesti klo 8-9:ään wallitsi erittäin riemastunut mieli-ala."