title: Siivetönruokki

text:
Siivetönruokit munivat muiden ruokkilintujen tapaan vain yhden munan vuodessa.
Siivetönruokkia metsästettiin ainakin jo 700-luvulla muun muassa valaanpyytäjien ja muiden merenkulkijoiden ruuaksi sekä patjoissa käytettyjen untuvien vuoksi. Lisäksi niiden munia kerättiin ravinnoksi. Hitaasti lisääntynyt laji harvinaistui nopeasti. Luonnonhistorialliset museot ja yksityiset keräilijät hankkivat innokkaasti näytteitä häviämässä olleesta lajista, mikä osaltaan edisti sen katoamista. Yksi viimeisistä pesimäpaikoista oli Islannin Geirfuglaskerenissä. Suuri tulivuorenpurkaus autioitti tämän ihmisille vaikeapääsyisen turvapaikan vuonna 1830, jolloin lintujen oli siirryttävä muille saarille. Siivetönruokki kuoli lopulta sukupuuttoon. Viimeinen pari tapettiin pesältään hautomasta munaansa 3. heinäkuuta 1844 Islannin rannikolla sijaitsevalla Eldeyn saarella, ja viimeinen elävä lajin yksilö nähtiin vuonna 1852 Newfoundlandin edustalla.


title: Gustave Eiffel

text: Alexandre Gustave Eiffel [] (15. joulukuuta 1832, Dijon – 27. joulukuuta 1923, Pariisi) oli ranskalainen sillanrakennusinsinööri, joka tunnetaan Eiffel-tornin rakentajana. Torni rakennettiin Pariisin vuoden 1889 maailmannäyttelyn yhteyteen. Moderneista rakennusmateriaaleista ja rakenteista kiinnostunut Eiffel suunnitteli myös New Yorkin Vapaudenpatsaan tukirakenteet sekä useita siltoja ja muita rakennuksia.


title: Gustave Eiffel

text: Eiffel syntyi Dijonissa. Sukunimi Eiffel oli otettu käyttöön saksalaisen Bönickhausen-suvun jäsenten muuttaessa Ranskaan 1700-luvulla, koska ranskalaiset eivät osanneet lausua alkuperäistä nimeä. Eiffel-nimi tulee Nettersheimin kaupungissa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevasta Eifel-vuoresta. Eiffelin äidin menestyvä hiilibisnes salli Eiffelin opiskella kemiaa École Centrale des Arts et Manufactures -koulussa Pariisissa. Eiffel aikoi ottaa haltuun setänsä kemiantehtaan, mutta joutui luopumaan ajatuksesta perheriitojen takia. Eiffel vaihtoi metallinmuokkausalalle ja meni töihin yritykseen, joka suunnitteli rautatiesiltoja.


title: Gustave Eiffel

text: Charles Nepveu antoi 1856 Eiffelille ensimmäisen työn, jossa tämä toimi rautatiesiltojen työmaiden johtajana ympäri Ranskaa. Hänen ensimmäinen suuri työmaansa oli 500-metrinen Pont de Bordeaux -rautatiesilta, joka valmistui 1860. Vuonna 1866 Eiffel käynnisti oman suunnittelu- ja rakennusyhtiönsä G. Eiffel et Cie. Eiffel suunnitteli ja toteutti joukon siltoja Ranskaan ja alkoi saada mainetta muuallakin. Suunnittelukilpailun perusteella Eiffelin yhtiö valittiin rakentamaan jänneväliltään 160-metrinen rautatiesilta Portoon. 1877 valmistunut Ponte Maria Pia -silta ylittää Dourojoen ja yhdistää Porton rautateitse Lissaboniin.


title: Gustave Eiffel

text: 1870- ja 80-luvut olivat ammatillisesti Eiffelin kulta-aikaa. Hän suunnitteli suurien siltojen lisäksi pienempiä, paikalla koottavia "siltarakennussarjoja" sekä patojärjestelmiä, aallonmurtajia, paviljonkeja ja rautatieasemia. Vuonna 1877 Eiffel kuitenkin menetti nuoren vaimonsa Marguerite Gaudelet'n, jonka kanssa hänellä oli viisi lasta. Gustave Eiffel suunnitteli myös ranskalaisten Yhdysvalloille 1886 lahjoittaman Vapaudenpatsaan sisäiset tukirakenteet sekä Nizzan observatotion kupolin.


title: Gustave Eiffel

text: Kun vuoden 1889 maailmannäyttely lähestyi, sai Eiffel hyväksytettyä aikaisemmin Barcelonan maailmannäyttelystä hylätyn tornisuunnitelmansa rakentamisen. Rakentajansa mukaan nimetty takorautaosista koottu kehärakenteinen 300 metriä korkea Eiffel-torni rakennettiin vuosina 1887–1889. Eiffel-torni oli tarkoitus purkaa maailmannäyttelyn jälkeen, mutta se säästettiin. Vaikka tornista ei alkujaan pidetty, siitä on tullut hyvin merkittävä maamerkki.


title: Gustave Eiffel

text: Vuonna 1887 Eiffel oli mukana Panaman kanavan rakennusprojektissa, jota johti Ferdinand de Lesseps. Tarkoituksena oli rakentaa kanava Panaman kannaksen yli Karibianmereltä Tyynelle valtamerelle. Eiffel suunnitteli kanavan sulut. Kanavaprojekti epäonnistui, sillä malaria, keltakuume, muut taudit, rakennusvirheet, tulvat ja onnettomuudet vaikeuttivat suuresti työntekoa.


title: Gustave Eiffel

text: Eiffelin maine kärsi vuonna 1892 paljastuneen Panama-skandaalin yhteydessä, vaikka hän ei ollut vastuussa kanavayhtiön taloudellisista vaikeuksista ja niihin liittyneestä lahjonnasta. Vuonna 1893 hänet tuomittiin yhtiön johtajien kanssa sakkoihin ja vankeuteen varojen väärinkäytöstä, mutta valitusoikeus kumosi tuomion.


title: Gustave Eiffel

text: Elämänsä viimeiset 30 vuotta Eiffel käytti tieteellisiin tutkimuksiin. Hän etsi erilaisia käyttötapoja nimeään kantavalle tornille, johon tuli sääasema ja radioantenni. Hän keräsi säähavaintoja monista rakennelmistaan ja tutki aerodynamiikkaa muun muassa rakentamiensa tuulitunneleiden avulla.


title: Gustave Eiffel

text: Gustave Eiffel on haudattu Levallois-Perret'n hautausmaalle Pariisin esikaupunkialueelle.


title: Albedo

text: Albedo eli heijastuvuus tai heijastuskyky on jonkin kappaleen kyky heijastaa siihen osuvaa säteilyä. Se kuvaa kappaleeseen osuneen ja siitä heijastuneen säteilyn suhdetta. Albedo määritetään jakamalla pinnan heijastaman säteilyn teho saapuvan säteilyn teholla. Albedoa merkitään yleensä kreikkalaisella kirjaimella α, alfa tai isolla "A"-kirjaimella. Täysin valoa heijastava pinta on valkoinen, ja sen albedo on 1,0 tai 100 %. Täysin musta imee eli absorboi kaiken siihen saapuvat säteilyn, ja sen albedo on siksi 0. Muiden väristen kohteiden albedot ovat tältä väliltä. Lisäksi eri värien heijastama säteilyjakautuma on monesti erilainen kuin vastaanotettu säteily. Albedoa käytetään muun muassa tähtitieteessä, säätieteessä, tietokonegrafiikassa ja laskettaessa vaikkapa Auringon taloa lämmittävää vaikutusta.


title: Albedo

text: Yleensä taivaankappaleen albedosta puhuttaesa tarkoitetaan Bondin albedoa "A", joka on taivaankappaleesta heijastuneen ja sinne saapuvan säteilyn suhde. Se on vaikea määrittää, koska silloin on mitattava kappaleen heijastus kaikkiin suuntiin. Tämän takia monen taivaankappaleen Bondin albedo tunnetaan huonosti.


title: Albedo

text: Geometrinen albedo "p" on jonkin kappaleen valonheijastuskyky suoraan takaisin kohti valonlähdettä verrattuna kaikilla aallonpituuksilla heijastavaan levyyn, niin sanottuun Lambertin levyyn. Mattapintainen valkea seinä on lähellä Lambertin levyä. Monille asteroideille on helppo mitata geometrinen albedo. Geometrinen albedo voi olla ykköstä suurempi ja jopa ääretön jos kappale heijastaa peilinä takaisin tulosuuntaan.


title: Albedo

text: Joidenkin taivaankappaleiden geometrisia ja Bondin albedoja


title: Albedo

text: Maan albedo on keskimäärin 0,39 (0,36–0,43) Albedon avulla pystyy määrittämään, kuinka paljon pinta imee Auringon säteilyä itseensä. Maan albedoon vaikuttaa kolme eri tekijää, maasta ja vesistä heijastuva valo, pilvistä heijastuva valo ja ilmakehästä ylöspäin siroava valo.


title: Albedo

text: Maassa albedo vaihtelee tummien ja kosteiden maaperien 0,08:sta tuoreen lumen 0,86–0,95:een. Jälkimmäisessä tapauksessa lähes kaikki säteily heijastuu takasiin, joten aurinko lämmittää pintaa vain hyvin vähän. Pilvien albedo on myös suuri, joten ne estävät ison osan auringon säteilyn pääsystä maanpinnalle. Albedo vaihtelee huomattavasti Maan eri osien välillä. Arktiksella ja Antarktiksella albedo on huomattavan suuri, kun taas päiväntasaajan sademetsissä pieni. Subtrooppisissa aavikoissa albedo on myös melko korkea. Valtamerissä albedo on tasaisesti noin 0,10.


title: Sydney

text: Sydney on Australian suurin kaupunki noin 4,45 miljoonalla asukkaallaan. Se on myös Uuden Etelä-Walesin osavaltion pääkaupunki.


title: Sydney

text: Sydney sijaitsee Australian kaakkoisrannikolla Tasmaninmeren rannikolla. Se on rakennettu Port Jacksonin luonnonsataman ympärille, minkä vuoksi kaupunkia on joskus kutsuttu "Harbour Cityksi". Se on Australian suurin taloudellinen keskus ja merkittävä turistikohde, joka tunnetaan erityisesti kaksoismaamerkistään: Sydneyn oopperatalosta ja Harbour Bridgestä. Sydneyssä on myös järjestetty useita urheilutapahtumia, kuten kesäolympialaiset vuonna 2000.


title: Sydney

text: Sydney sijaitsee maailman suurimman luonnonsataman Port Jacksonin ympärillä, joka rajoittuu idässä Tyyneenmereen, lännessä Sinisiin vuoriin, pohjoisessa Hawkesburyjokeen ja etelässä Woronoran tasankoon. Kaupungissa on yli 70 rantaa, joista tunnetuin on Bondi Beach. Koko Sydneyn alue kattaa noin 1 687 km²:n alueen, mutta jos Suur-Sydneyyn lasketaan mukaan keskinen rannikko, Siniset vuoret, isoja osia kansallispuistosta sekä muuta asumatonta maata, pinta-ala on yli 12 000 km².


title: Sydney

text: Vain noin kolmasosa tästä alueesta luokitellaan urbaaniksi ympäristöksi, mutta pääosa Suur-Sydneyn väestöstä asuu urbaanilla alueella. Vuonna 2011 urbaanin alueen väestöksi laskettiin 3,9 miljoonaa.


title: Sydney

text: Maantieteellisesti Sydney levittäytyy kahdelle alueelle: Cumberlandin tasangolle etelässä ja lännessä sekä Hornsbyn hiekkakivitasangolle pohjoisessa. Kaupungin vanhimmat osat sijaitsevat laakealla alueella Port Jacksonin etelärannikolla. Pohjoisrannikko kehittyi paljon hitaammin korkeampien pinnanmuotojensa takia, ja vasta Sydneyn Harbour Bridgen avaaminen vuonna 1932 päätti alueen eristyneisyyden ja yhdisti sen muuhun kaupunkiin.


title: Sydney

text: Sydneyssä vallitsee subtrooppinen ilmasto, jolle ovat tyypillisiä lämpimät kesät ja leudot talvet. Lämpimin kuukausi on tammikuu, jolloin päivän ylin lämpötila on keskimäärin 26 °C, ja kylmin kuukausi on heinäkuu, jolloin yön alin lämpötila on keskimäärin 8 °C.


title: Sydney

text: Sydneyn alue on ollut asuttuna ainakin 50 000 vuotta. Tämän rannikkoalueen aboriginaaleja kutsutaan Eora-kansaksi. Siihen kuuluu 29 klaania, joista Sydneyn alueella on asunut Gadigal-klaani.


title: Sydney

text: Kapteeni James Cook oli pannut merkille Botany Bayn luonnonsataman vuonna 1770. Amiraali Arthur Phillip saapui sinne vuonna 1788, mutta löysi asutukselle sopivamman paikan Port Jacksonista muutaman mailin päästä. Siellä oli sopiva ankkuripaikka ja puro, josta saatiin makeaa vettä. Paikka kutsuttiin Sydney Coveksi, nykyisin sen paikalla on Circular Quay.


title: Sydney

text: Ensimmäisinä vuosikymmeninä Sydney oli rangaistussiirtola. Olot olivat kovat kunnes uudisasukkaat löysivät reitin Sinisten vuorten toiselle puolelle, mistä saatiin helpommin riistaa. Ensimmäiset huomattavat rakennukset Sydneyyn suunnitteli Francis Greenway, vankikuljetuksella maahan tuotu arkkitehti, jonka luomuksiin lukeutuvat mm. Macquarien majakka, Hyde Parkin kasarmit, St James’ King Street -katu ja Government House.


title: Sydney

text: Kaupungin kasvu oli nopeinta vuosina 1850–1890.


title: Sydney

text: Sydney ohitti Melbournen talouskeskuksena 1970-luvulla.


title: Sydney

text: Sydneyn satama Port Jackson on yksi eteläisen Tyynenmeren tärkeimmistä satamista. Kaupungin eteläpuolelle on rakennettu toinen satama, Port Botany, öljytuotteita, kemikaaleja ja bulkkirahtia varten Tilivuonna 2012–2013 sataman kautta kulki konttitavaraa 172 600 TEU:ta. Satamassa on kaksi matkustajaterminaalia. Risteilyalusten määrä on kasvanut vuosi vuodelta, tilivuonna 2012–2013 kirjattiin 265 risteilijän vierailua.


title: Sydney

text: Sydneyssä työskentelee kolme neljäsosaa osavaltion työvoimasta ja neljäsosa koko Australian työvoimasta. Suurin osa heistä työskentelee palvelualalla. Itse kaupungissa ei ole merkittävää teollisuutta, mutta öljynjalostus on alueella merkittävää toimintaa. Suurin työllistäjä on kaupan ala, sitä seuraavat terveydenhuolto, sosiaalipalvelut ja teollisuustuotanto. Rahoitus- ja vakuutusala tuottavat yli viidenneksen Sydneyn alueen kansantuotteesta. Tuotantoteollisuuden osuus on vajaa 10 prosenttia, samoin kuin ammatillisten, tieteellisten ja teknisten palveluiden osuus. Logistiikka (liikenne ja varastointi) tuottaa 6,5 prosenttia kansantuotteesta.


title: Sydney

text: Sydneyn kansainvälinen lentoasema on avattu vuonna 1920, joten se on yksi maailman vanhimmista edelleen toimivista lentoasemista. Se sijaitsee vain 8 km suurkaupungin keskustasta. Toista lentoasemaa on suunniteltu pitkään, ja tavoitteena on avata se vuonna 2027.


title: Sydney

text: Suur-Sydneyn julkista liikennettä hoitaa laaja paikallisjunaverkko. Keskustan rengaslinjalta, jossa on seitsemän asemaa, lähtee junia eri puolilla oleviin lähiöihin. Junat kulkevat aamuviidestä keskiyöhön. Junaliikennettä täydentävät linja-autot.


title: Sydney

text: Sydneyn vesilaitos tuottaa päivittäin 1,4 miljardia litraa puhdistettua vettä. Suurin osa tulee Warragamban tekoaltaasta. Kurnellissa sijaitseva suolanpoistolaitos palvelee 1,5 miljoonaa ihmistä. Kaikkiaan vesilaitoksella on 251 tekoallasta. Yli puolet verkostosta on yli 70 vuoden ikäistä. Suunnitelmissa on muuttaa vesihuolto hajautetuksi järjestelmäksi.


title: Sydney

text: Jätehuolto on perinteisesti tarkoittanut jätteen kasaamista maantäyttöaineeksi. Tavoitteena on saada 66 % kotitalousjätteestä muualle kuin kaatopaikoille vuoteen 2014 mennessä.


title: Sydney

text: Kaupungin suunnitelmissa on vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä 70 %:lla vuoden 2006 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Siihen sisältyy lupaus kattaa 30 % sähkökulutuksesta uusiutuvilla energianlähteillä. Kaupungin keskeisten rakennusten katoille asennetaan aurinkopaneeleita. Aurinkoenergiaa käytetään myös kuuman veden tuottamiseen. Toinen uusiutuvien lähteiden käyttöstrategia liittyy jätteiden hyödyntämiseen.


title: Sydney

text: Sydneyn metropolialueen väestö kasvoi lähes kymmenen prosenttia vuosien 2001 ja 2011 väestönlaskentojen välillä.


title: Sydney

text: Suurin osa sydneyläisistä on sukujuuriltaan brittejä ja irlantilaisia. Monilla kadunnimillä onkin vastineet Englannissa. Myöhemmin siirtolaisia on saapunut myös Italiasta, Kreikasta, Libanonista ja Aasiasta. Vuonna 2006 Sydneyn asukkaista 31,7 % oli syntynyt ulkomailla. Sydneyssä on kiinalaisten asuttama Chinatown, jonka katukuvassa aasialaisia näkyy huomattavasti enemmän kuin eurooppalaisia.Sydneyssä toimii viisi yliopistoa. Sydneyn yliopisto on Australian vanhin ja noin 48 000 opiskelijallaan maan toiseksi suurin. Kensingtonin kaupunginosassa toimivassa Uuden Etelä-Walesin yliopistossa on 46 000 opiskelijaa. Western Sydney Universityssä (WSU, ent. University of Western Sydney) on noin 45 000 opiskelijaa ja kuusi kampusta läntisen Sydneyn eri osissa. Macquarien yliopistossa opiskelijoita on 24 000. Se painottaa myös etäopetusta. Sydneyn teknillinen yliopisto (University of Technology Sydney, UTS) kuuluu Australian parhaisiin. Kansainvälisessä yliopistovertailussa, ns. Shanghai-listalla, Sydneyn yliopisto on näistä ainoana sadan parhaan joukossa, ja sen edellä on neljä yliopistoa muualta Australiasta.


title: Sydney

text:
Sydneyn kaupunkialue on jaettu yli 650 postinumeroalueeseen ("suburbs"), ja sitä hallitaan 40 paikallishallintoalueena (LGA). Yhteen paikallishallintoalueesen saattaa kuulua jopa 44 postinumeroaluetta. Samaan tapaan kuin Lontoossa on Lontoon City, myös Sydneyssä Sydneyn City ("City of Sydney") kattaa vain suurkaupungin keskeisimmät osat. Sen pinta-ala on 26 neliökilometriä.
Sydneyssä järjestetään vuosittain useita festivaaleja, joista suurin on Sydneyn juhlaviikot tammikuussa.


title: Sydney

text: Kaupungissa ilmestyy kaksi suurta päivälehteä, The Sydney Morning Herald ja The Daily Telegraph. Molempien kansallisten televisioyhtiöiden (ABC ja SBS) pääkonttorit ovat Sydneyssä, Kaupungissa toimii myös kolme kaupallista televisiokanavaa.


title: Sydney

text: Rugby on Sydneyn suosituimpia urheilulajeja. Kaupungista tulee yhdeksän Australian pääsarjan 16 joukkueesta. Jalkapallojoukkueista Sydney Swans pelaa maan pääsarjassa ja Sydney FC A-sarjassa.


title: Sydney

text: Sydneyssä järjestettiin kesäolympialaiset vuonna 2000. Niitä varten rakennettiin monia urheilupaikkoja kuten Stadium Australia, johon mahtuu 110 000 katsojaa.


title: Sydney

text: Kriketin maailmanmestaruuskilpailuissa 2015 (Cricket World Cup) semifinaalit pelattiin Sydneyssä.


title: Sydney

text: Koripallon kansallisissa sarjoissa pelaavat miesten Sydney Kings ja naisten Sydney Uni Flames. Kaupungissa toimivat myös verkkopallojoukkue (Swifts), ABL-tason baseballjoukkue (Sydney Blue Sox), maahockeyjoukkue (Waratahs) ja kaksi jääkiekkojoukkuetta (Penrith Bears ja Sydney Ice Dogs).


title: Sydney

text: Sydneyllä on kuusi ystävyyskaupunkia


title: Laos

text: Laosin demokraattinen kansantasavalta eli Laos on 6,8 miljoonan asukkaan sisämaavaltio Kaakkois-Aasiassa. Sen rajanaapureita ovat Thaimaa, Myanmar (Burma), Kiina, Vietnam ja Kambodža. Maa on köyhä ja vuoristoinen. Entinen Ranskan siirtomaa on virallisesti sosialistinen valtio, jonka kulttuuria sävyttää buddhalaisuus. Sen sademetsissä elää harvinaisia eläinlajeja.


title: Laos

text: Laosin nimi laon kielellä on 'Muang Lao' [laau]. Kun se oli Ranskan vallassa, ranskalaiset kirjoittivat maan nimen monikossa 'les Laos'. Tämä kirjoitusasu on vakiintunut myös muihin kieliin.


title: Laos

text: Nykyisen Laosin aluetta hallitsivat pronssikaudelta alkaen Mekong-joen laaksoon syntyneet ruhtinaskunnat. Monien Dvaravati-kuningaskunta toi alueelle therevada-buddhalaisuuden 600- ja 700-luvulla. Vuonna 1354 nykyisen Laosin alueelle perustettiin Lan Xangin kuningaskunta eli ”Miljoonan elefantin maa”, joka oli olemassa 1700-luvulle saakka. 1700-luvulla Siam (nykyinen Thaimaa) otti valtansa alle Laosin hajanaiset ruhtinaskunnat ja vuonna 1829 Thaimaan kuningas Jessadabodindra jälleen valloitti maan.


title: Laos

text: Vuonna 1893 Laos liitettiin osaksi Ranskan Indokiinaa. Laosilaiset saivat kuitenkin toimia suhteellisen itsenäisesti, vaikka Luang Prabangin kuningaskunnan aluetta lukuun ottamatta maahan asetettiin ranskalaiset virkamiehet. Toisen maailmansodan aikana Laos oli Japanin miehittämänä.


title: Laos

text: Heti toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Laos julistautui itsenäiseksi, ja sen itsenäisyys tunnustettiin 19. heinäkuuta 1949. Käytännössä Laos kuitenkin oli vahvasti sidoksissa Ranskaan ennen kuin se vuonna 1954 saavutti täyden itsenäisyyden perustuslaillisena monarkiana. Pian itsenäistymisensä jälkeen Laos joutui osalliseksi Indokiinan sotaan ja sitä seuranneeseen Vietnamin sotaan. Yhdysvallat pommitti Laosia tuhotakseen pohjoisvietnamilaisten huoltoreitit ja suojapaikat.


title: Laos

text: Kommunistinen Pathet Lao -liike nousi valtaan vuonna 1975, jolloin kuningas Savang Vatthana joutui luopumaan kruunustaan. Laosista tuli kansantasavalta, ja sen ensimmäiseksi presidentiksi nousi prinssi Souphanouvong, joka johti maata vuoteen 1991 saakka. Todellisuudessa maa oli täysin Vietnamin vallan alainen. Vuonna 1986 Laos aloitti Neuvostoliiton esimerkin rohkaisemana talousuudistukset, jotka johtivat maan kohti markkinataloutta. Yhdysvaltain kaksikymmentä vuotta jatkunut kauppasaarto Laosissa päättyi vuonna 1995.


title: Laos

text: Vuonna 2006 hallitukselle antautui 400 hmong-vähemmistöön kuuluvaa kapinallista, jotka olivat eläneet vuorilla lainsuojattomina kommunistien valtaantulosta 1975 alkaen. Antautuneet siirrettiin sotilasrekkoihin, eikä heidän tilanteestaan ole tietoa. Armeija valvoo jäljellä olevia hmong-kapinallisten yhteisöjä käyttämällä keinoja, jotka täyttävät kansanmurhan kriteerit. Paenneilta turvapaikanhakijoilta saadaan toistuvasti tietoa ihmisoikeusloukkauksista. Vuonna 2008 hmongeista tehtiin dokumentti Hunted Like Animals Yhdysvalloissa maanpaossa eläviä hmongeja on toistuvasti syytetty vallankumousvehkeilystä.


title: Laos

text: Laosin ainoa laillinen poliittinen puolue on Laosin kansan vallankumouspuolue, ja maa on virallisesti sosialistinen. Valtionpäämies on presidentti, jonka parlamentti valitsee viideksi vuodeksi kerrallaan. Hallitusta johtaa pääministeri, jonka presidentti nimittää parlamentin suostumuksella. Vuonna 2011 maan presidentiksi valittiin toiselle kaudelle Choummaly Sayasone ja pääministeriksi Thongsing Thammavong. Toimeenpanovaltaa käyttävät myös 11-jäseninen politbyro ja 33-paikkainen puolueen keskuskomitea. Parlamentissa on 115 kansanedustajaa. Laos otti käyttöön uuden perustuslain vuonna 1991, ja sitä muokattiin 2003.


title: Laos

text: Laosissa on käytössä kuolemanrangaistus, ja sen voi saada useista eri rikoksista. Yhtään teloitusta ei kuitenkaan ole pantu toimeen vuoden 1990 jälkeen. Kesäkuussa 2002 kolme päihteiden salakuljettajaa tuomittiin kuolemaan, ja vuoden 2003 jälkeen yhteensä 39 henkeä on saanut kuolemantuomion. Vuonna 2009 brittiläistä salakuljettajaa uhkailtiin kuolemanrangaistuksella.


title: Laos

text: Kuudentoista provinssin ("khoueng") lisäksi Laosissa on yksi erityisalue ("khetpiset"), Xaisomboun** sekä yksi kunta ("kampheng nakhon"), Vientiane*. Provinssit jakautuvat edelleen piirikuntiin ("muang") ja kyliin ("baan").


title: Laos

text: Vuoden 2010 arvion mukaan suurimmat kaupungit olivat Vientiane (237  300 asukasta), Pakxe (119 848), Savannakhet (77 400) ja Luang Prabang (62 334). Muissa kaupungeissa oli alle 50 000 asukasta.


title: Laos

text: Laos on sisämaavaltio, jonka naapurimaat ovat Kiina, Myanmar, Thaimaa, Vietnam ja Kambodža. Sen pinta-ala on 236 800 neliökilometriä. Vettä pinta-alasta on noin 6 000 neliökilometriä. Laosilla on maarajaa yhteensä 5 083 kilometriä, joista Vietnamin kanssa yhteistä rajaa on 2 130 kilometriä.


title: Laos

text: Laos sijaitsee vuoristoisella alueella. Annamin vuoriketju kulkee maan halki pohjoisesta etelään pitkin itäistä, Vietnamin vastaista rajaa. Vuoria on muuallakin, ja pääkaupunki Vientianen pohjoispuolella sijaitsee maan korkein kohta, Phou Bia 2 817 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Matalin kohta on 70 metriä merenpinnan yläpuolella. Joet saavat alkunsa näiltä vuorilta, virtaavat idästä länteen ja yhtyvät Mekong-jokeen. Mekong muodostaa osan Burman-vastaisesta rajasta ja suuren osan läntisestä, Thaimaan-vastaisesta rajasta.


title: Laos

text: Jokivarsilla on alavia alueita, jotka soveltuvat riisinviljelyyn, mutta suuria alankoja ei ole lankaan. Vuoristoiset alueet ovat karumpia kuin jokivarret. Suurinta osaa Laosista peittävät monsuunien kastelemat sademetsät.


title: Laos

text: Laosin ilmasto on trooppinen, ja sen vuoristot muokkaavat muuten monsuunien määrittämää ilmastoa. Toukokuusta marraskuuhun on sadekausi, jota seuraa kuivempi kausi joulukuusta huhtikuuhun. Lämpötilat ovat korkeita läpi vuoden. Esimerkiksi Vientianessa keskimääräinen päivän ylin lämpötila vaihtelee joulukuun 28:n ja huhtikuun 34 asteen välillä. Vain pohjoisen vuorilla on joitakin viileämpiä jaksoja silloin, kun kylmää ilmaa purkautuu mannerilmaston alueelta Kiinasta.


title: Laos

text: Laos on metsäinen maa, sillä noin 80 % maasta on metsien peitossa. Noin puolet metsistä on edelleen luonnontilassa, enimmäkseen trooppista sademetsää. Metsiä uhkaavat kuitenkin kaskiviljely, metsäpalot, luvallinen ja luvaton hakkuu ja polttopuiden hankkiminen.


title: Laos

text: Laosiin on perustettu kansallisia biodiversiteetin suojelualueita. Niistä tärkeimpinä pidetään Annamin ylängön ikivihreitä metsiä, keskisen Indokiinan kalkkikivikarstia, Mekongin tasangon kuivia dipterokarpuskasvien muodostamia metsiä, Bolavenin ylänköä, maan pohjoisosan ylänköalueita ja Mekong-jokea. Alueilla suojellaan harvinaisia, vastikään löydettyjä nisäkäslajeja, joita ovat esimerkiksi saola, jättimuntjakki ja toinen muntjakkilaji "Muntiacus truongsonensis". Hin Nam Mon suojelualueella elää seitsemän yöaktiivista apinalajia, ja Nakai-Nam Theun alueella elää 430 lintulajia.


title: Laos

text: Maassa elää ainakin 130 uhanalaista eläinlajia ja useita uhanalaisia kasveja. Näihin kuuluu orkideoita,eläimistöön puolestaan indokiinantiikeri, kauluskarhu, aasiannorsu, jalohirviin kuuluva lyyrysarvi eli tamengi ("Rucervus eldii"), herttua-apina, gibboneita, iravadindelfiini, jättihaimonni ja siaminkrokotiili.


title: Laos

text: Laos on Indokiinan köyhin valtio, ja kansainvälinen kehitysapu muodostaa suuren osan valtion budjetista. Vuonna 2001 IMF ja YK:n ruokaohjelma aloittivat maassa hätäapuohjelmia. Pelastakaa Lapset-järjestö arvioi vuonna 2008, että 69 % lapsista elää ilman perusterveydenhuoltoa.


title: Laos

text: Maatalous työllistää 80 % työvoimasta ja muodostaa vajaat 30 % bruttokansantuotteesta.


title: Laos

text: Maailmanpankki rahoittaa vuodesta 2005 alkaen Nam Theunin patohanketta. Padon pitäisi tuottaa vesivoimaa, mutta sen ympäristövaikutuksista kiistellään.


title: Laos

text: Laosin mineraali- ja metsävarat ovat huomattavat. Se vie kultaa ja kuparia Kiinaan, tekstiileitä Eurooppaan ja sähköä Thaimaahan. Metallinjalostus ja vesivoima ovat vauhdittaneet maan talouskasvua. Myös turismi on kasvussa. Matkailu alkoi vasta 1990-luvulla, ja 2000-luvun kuluessa matkailijoiden määrä on kasvanut nopeasti. Vuonna 2004 kävijöitä oli lähes 900 000, ja hallitus asetti tavoitteeksi 1,2 miljoonaa turistia vuodessa vuoteen 2010 mennessä.


title: Laos

text: Laosissa on 41 lentopaikkaa, mutta vain yhdeksällä on päällystetty kiitotie. Rautatieyhteys Thaimaan Nong Khaista Laosin puolelle Tha Na Lengiin avattiin maaliskuussa 2009. Kolme ja puoli kilometriä pitkä rautatie on Laosin ensimmäinen, ja sitä aiotaan jatkaa Vientianeen saakka. Uuden rautatieyhteyden toivotaan kehittävän turismia ja piristävän kaupankäyntiä.


title: Laos

text: Laosin väestöstä 55 % kuuluu etniseltä taustaltaan lao-kansaan. Pääasiassa syrjäseuduilla asuu ylänkökansoja, kuten hmongit, yaot, daot ja mustat thait. Laosin keski- ja eteläosien vuoristoissa asuu myös mon-khmer-heimojen jäseniä. Maassa asuu myös jonkin verran kiinalaisia ja vietnamilaisia. Kaikkiaan Laosissa luetteloitiin vuoden 1995 väestönlaskennassa 47 eri etnisen ryhmän jäseniä.


title: Laos

text: Laosin pääkieli on lao, joka kuuluu tai-kieliin ja on läheistä sukua muun muassa isanin kielelle. Ethnologue-kirjan mukaan maassa puhutaan kaikkiaan 84:ää kieltä.


title: Laos

text: Valtauskonto on theravada-buddhalaisuus, jota harjoitetaan usein henkien palvonnan ja animismin ohessa. Maassa elää vähemmistöinä myös kristittyjä ja muslimeja.


title: Laos

text: Laos kuuluu vähiten kehittyneiden (LDC) maiden joukkoon. Maan talous on siirtymävaiheessa kohti markkinataloutta, ja köyhyyttä on onnistuttu vähentämään. Vuonna 1992 liki puolet maan väestöstä eli köyhyydessä, mutta vuonna 2005 köyhiä oli arviolta enää 27 %. Aikaisemmin kolmannes maailman oopiumtuotannosta tuli Laosista, mutta vuoden 2005 jälkeen oopiumia ei enää kasvateta.


title: Laos

text: Puolet Laosin bruttokansantuotteesta saadaan pienviljelystä, jonka parissa työskentelee jopa 80 % työikäisistä. Valtaosa väestöstä, jopa 83 % elää syrjäisellä maaseudulla, vailla peruspalveluja ja toimivaa infrastruktuuria. Köyhyys on jakautunut epätasaisesti niin, että maaseudulla on kaksinkertainen määrä köyhiä kaupunkeihin verrattuna. Vaikka bruttokansantuote on hyvässä kasvussa, vain harvat pääsevät osalliseksi sen eduista.


title: Laos

text: Väestönkasvu on 1,7 prosentin luokkaa, ja yli 40 % väestöstä on alle 14-vuotiaita. Väestönkasvun ja talouskasvun myötä luonnonvarat joutuvat tulevaisuudessa entistä kovemmalle koetukselle. Lapsikuolleisuus on saatu laskuun, ja vuosien 1995 ja 2005 välillä lapsikuolleisuus on vähentynyt yli kolmanneksella. Vuonna 2005 lukemat olivat 70 kuollutta tuhatta elävänä syntyvää kohden. Myös alle viisivuotiaiden kuolleisuus on saatu laskuun: nykyään arviolta 98 lasta tuhannesta menehtyy alle viisivuotiaana, kun kymmenen vuotta aiemmin luku oli 170.


title: Laos

text: Sukupuolten välisessä tasa-arvossa on paljon kohentamista. Kaikilla koulutusasteilla oppilaista pienempi osa on tyttöjä kuin poikia. Tämän takia naisilla on vain vähän mahdollisuuksia saada töitä muualta kuin maanviljelystä. Vuonna 2005 naisista 63 % ja miehistä 83 % oli lukutaitoisia. Naisten osuus kansanedustajista kasvoi vuosina 1995-2003 kolminkertaiseksi ja on alueen suurimpia. Naisten osuus alueellisissa ja paikallisissa päätöksentekoelimissä ei kuitenkaan ole kehittynyt samalla tavalla.


title: Laos

text: Vuonna 1991 koulua kävi 58 % kouluikäisistä, kun vuonna 2005 lapsista 84 % aloitti koulun.


title: Laos

text: Laosissa on sodan jäljiltä paljon miinoja ja muita räjähteitä, edelleen arviolta noin puolessa koko maan pinta-alasta. Ne muodostavat turvallisuusriskin ja estävät kehitystä.


title: Laos

text: Miinat ja räjähtämättömät ammukset ovat peräisin Vietnamin sodan ajalta, jolloin Yhdysvallat pudotti Laosiin arviolta yli kaksi miljoonaa tonnia pommeja, joista noin 270 miljoonaa rypälepommia.


title: Laos

text: Theravada-buddhalaisuudella on perinteisesti ollut suuri merkitys Laosin kulttuurissa. Ennen vuoden 1975 vallankumousta buddhalaisuus ja kuningasperhe olivat yhdistyneet kansallisiksi symboleiksi. That Luangin stupa Vientianessa kuuluu maan pyhimpiin paikkoihin, ja sen muistopäivästä on tullut tärkeä kansallinen juhlapäivä, kun kommunistien valta on heikentynyt. Eräiden etnisten vähemmistöjen edustajat eivät kuitenkaan ole buddhalaisia, ja monet heistä ovat saaneet vaikutteita kiinalaisesta ja vietnamilaisesta kulttuurista.


title: Laos

text: Laolaisten perusravintoa on puuroutuva riisi, jota syödään sormin ja kastetaan chili- tai kalakastikkeisiin. Lusikkaa ja haarukkaa käytetään lisukkeina tarjottavien lihan ja kasvisten syömiseen. Vähemmistökansat syövät myös irtonaista riisiä syömäpuikoilla. Alankoalueilla syödään paljon kalaa. Liharuoista kana, puhveli ja nauta ovat yleisiä, sianliha harvinaisempaa. Vietnamin puolelta on levinnyt koiranlihan syöminen terveysvaikutteisena ruokana.


title: Laos

text: Laosissa sijaitsevat Luang Prabang ja Wat Phou ovat maailmanperintöluettelon kohteita.


title: Laos

text: Laosilaisessa musiikissa tärkeä osa on muun muassa khaen-nimisellä puhallinsoittimella. Khaenia käytetään muun muassa säestämään mor lam -laulajaa. Mor lamista, joka on yksi Laosin yleisimmistä kansanmusiikin muodoista, on kehittynyt useita alalajeja, kuten lam saravane.


title: Laos

text: Laosin nykyinen lippu otettiin käyttöön 2. joulukuuta 1975. Vuosina 1952-1975 Laosissa käytettiin lippua, jossa oli punaisella pohjalla valkoinen kolmipäinen elefantti (Erawan).


title: Laos

text: Kaikki Laosissa julkaistavat sanomalehdet ovat hallituksen omistamia. Useimmat sanomalehdet ovat laonkielisiä, mutta maassa julkaistaan myös englanninkielistä "Vientiane Timesia" ja ranskankielistä "Le Rénovateuria". Lehtien levikit ovat pieniä.


title: Laos

text: Laosin jalkapallomaajoukkue ei ole kertaakaan esiintynyt MM-kisoissa eikä Aasian kisoissa. FIFA:n rankingissa se on ollut parhaimmillaan sijalla 140 vuonna 1998.


title: Laos

text: Laos on osallistunut olympialaisiin ensin vuonna 1980 ja vuodesta 1988 säännöllisesti. Sen joukkueessa oli ensimmäisellä kerralla 17, sen jälkeen yleensä 3-6 urheilijaa. Maa ei ole saanut yhtään mitalia.


title: Laos

text: Vuonna 2009 Laos sai ensimmäistä kertaa isännöidä Kaakkois-Aasian kisat.


title: Indira Gandhi

text: Indira Gandhi (kašmiriksi/hindiksi: इंदिरा प्रियदर्शिनी गांधी) (o.s. "Nehru") () oli Intian pääministeri vuosina 1966–1977 ja 1980–1984. Hän oli Intian ensimmäisen pääministerin, Jawaharlal Nehrun, ainoa lapsi. Tämän lisäksi hän oli Intian ensimmäinen ja tähän mennessä ainoa naispääministeri. Sikhiterroristit surmasivat Gandhin vuonna 1984. Murhan taustalla olivat Punjabin osavaltion itsenäistymispyrkimykset. Indira Gandhia seurasi pääministerinä hänen poikansa Rajiv Gandhi, joka murhattiin vuonna 1991. Indira Gandhi on yksi merkittävimmistä poliittisista johtajista Intian itsenäisyyden aikana. Huolimatta kuuluisasta sukunimestään hän ei ole sukua Mohandas Gandhille.


title: Indira Gandhi

text: Indira Nehru oli mukana Intian itsenäisyysliikkeen toiminnassa ja oli perustamassa Intian kongressipuolueen "Vanara Sena" -nuorisoliikettä 1920-luvun lopulla. Indiran äiti Kamala Nehru kuoli tuberkuloosiin vuonna 1938. Indira opiskeli Intiassa sekä brittiläisissä ja muissa eurooppalaisissa oppilaitoksissa, kuten Santiniketanissa ja Oxfordissa. Indira avioitui Feroze Gandhin kanssa vuonna 1942 . Indira ja Feroze olivat vangittuina muutamia kuukausia hallituksen vastustamisesta. Indira auttoi järjestämään pakolaisleirejä ja huolehtimaan miljoonien pakistanilaisten pakolaisten terveydenhuollosta vuonna 1947. Tämä oli hänen ensimmäinen kokemuksensa suurten ihmisjoukkojen hallinnasta, josta oli hyötyä myöhemmin.


title: Indira Gandhi

text: Feroze Gandhi oli työssä kongressipuolueen sanomalehdessä. Feroze sai sydänkohtauksen vuonna 1957 ja hän kuoli 8. syyskuuta 1960. Indira toimi isänsä pääministeri Jawaharlal Nehrun henkilökunnan päällikkönä ja hoitajana.


title: Indira Gandhi

text: Indira Gandhi valittiin Intian kansallisen kongressin puheenjohtajaksi vuosiksi 1959–1960. Hän toimi isänsä Nehrun sijaisena varapääministerinä. Nehru itse vastusti nepotismia, ja Indira ei asettunut ehdolle vuoden 1962 vaaleissa. Nehrun kuoleman jälkeen Gandhi menestyi vaaleissa: hänet valittiin heti Lal Bahadur Shastrin hallitukseen ministeriksi.


title: Indira Gandhi

text: Indira Gandhi valittiin kongressipuolueen edustajana Intian pääministeriksi 24. tammikuuta 1966. Gandhi voitti äänestyksen Morarji Desaita vastaan äänin 355–169.


title: Indira Gandhi

text: Punjabin maanviljelyskoulun tohtori D. S. Athwal suoritti kokeita uusilla siemenlaaduilla. Hän onnistui tuottamaan uuden lajikkeen helmihirssiä (bajra). Norjalais-amerikkalaisen Norman Borlaugin aikaisemmin tekemät kokeilut vehnälajikkeiden jalostamisessa olivat suureksi avuksi Intian maataloudelle. Borlaug sai työstään Nobelin rauhanpalkinnon. Tohtori Athwalin kehittämän uuden vehnälajikkeen, kalyan, viljely aloitettiin Punjabissa vuonna 1967. Kalyan viljely levisi kaikkialle Intiaan. Intian vehnäsato kohosi 12,3 miljoonasta tonnista 20 miljoonaan tonniin vuosina 1964–1970. Vihreä vallankumous sai tästä nimensä, ja se vaikutti maaseudun uudistumiseen. Maareformilakien käyttöönotto tuli ajankohtaiseksi. Bengalissa osavaltioparlamentti oli hyväksynyt "zamindar"-reformin jo vuonna 1953. Maatilan suurin koko sai olla enintään 10 hehtaaria. Valtion oli määrä ottaa ylijäämämaata jaettavaksi se omaisuudeksi, elinikäiseksi vuokramaaksi tai sopimusviljelysmaaksi. Maareformia ei ollut toteutettu vielä vuonna 1968.Vuoden 1971 sodan aikana Yhdysvallat oli lähettänyt USS Enterprisen Bengalinlahdelle varoittamaan Intiaa käyttämästä sotilaallista voimaa Itä-Pakistanissa. Pääministeri Gandhi muutti kansallista turvallisuus- ja ulkopolitiikkaa. Intia ja Neuvostoliitto olivat sopineet ystävyys- ja avunantosopimuksen, jonka tuloksena poliittinen ja sotilaallinen apu auttoivat Intian voittoon vuoden 1971 sodassa. Gandhi käynnisti nyt kansallisen ydinvoimaohjelman Intian turvaksi, Kiinan osalta tulevaa ydinaseuhkaa vastaan, ja mahdollisuuden Intian ydinvoiman lisäämiseen kahden ydinvoimalan avulla.


title: Indira Gandhi

text: Maanviljelijöiden tyytymättömyys käynnisti eri poliittisten ryhmien yhteisrintaman Bengalissa vuonna 1969. Liittohallitus joutui puuttumaan tapahtumiin Indira Gandhin johdolla. Gandhi käytti hyväkseen Intian perustuslain pykälää, joka mahdollisti suoran presidentinvallan käytön. Liittovaltion viranomaiset saivat vallan lain ja järjestyksen ylläpitämiseen.


title: Indira Gandhi

text: Gandhi toteutti vasemmistolaista politiikkaa, joka johti kongressipuolueen hajaantumiseen vuonna 1969. Gandhi poisti asetuksella eläkkeellä olevien maharadžojen etuoikeudet syyskuussa 1970. Gandhi päätti hajottaa Lok Sabhan ja järjestää ennenaikaiset vaalit. Indira Gandhin kongressipuolue sai yli kaksi kolmannesta paikoista helmikuussa 1971. Gandhi julisti sodan köyhyyttä vastaan uuden Lok Sabhan avajaisissa vuonna 1971.


title: Indira Gandhi

text: Gandhi voitti osavaltiovaalit maaliskuussa 1972. Tämän jälkeen hänen suosionsa alkoi laskea. Huono taloudellinen tilanne aiheutti levottomuuksia Intiassa. Rautatielakko pysäytti Intian toiminnan vuonna 1974. Gujaratin osavaltiossa tapahtui levottomuuksia, joita Indira Gandhi joutui rauhoittamaan poliisin avulla. Gandhi puuttui korkeimman oikeuden kokoonpanoon. Hän suosi poikaansa Sanjay Gandhia antamalla tälle autotehtaan lisenssin. Korkein oikeus julisti Gandhin syyllistyneen vaalivilppiin, ja häneltä poistettiin äänioikeus Lok Sabhassa. Hän vangitutti tuhansia poliittisia vastustajiaan. Gandhi muutti poliittista suuntaansa oikealle ja antoi suuremman vapauden yksityisille yrittäjille.


title: Indira Gandhi

text: Intian maatalous kärsi kuivuudesta vuonna 1972. OECD-maiden öljykriisi vaikeutti Intian maatalouden keinokastelua. Maareformien toteuttaminen oli käytännössä vaikeaa.


title: Indira Gandhi

text: Intian presidentti julisti Indira Gandhin pyynnöstä maahan poikkeustilan kesällä 1975 huonontuneen taloustilanteen ja maatalouden vaikeuksien vuoksi Intia oli nälänhädän uhkaamana. Tämä johti siihen että lehdistö ja kaikki kritiikki hallitusta vastaan vaiennettiin ja huomattavat oppositiojohtajat vangittiin


title: Indira Gandhi

text: Intian maataloudessa saatiin vihdoinkin parempia satoja. Kuitenkaan uutinen ei parantanut Indira Gandhin suosiota maaliskuussa 1977 pidetyissä vaaleissa: kongressipuolue sai vain 154 edustajaa. Uuden hallituksen johtoon nousi Morarji Desai janata-puolueesta (kansanpuolueesta). Gandhi pidätettiin korruptiosta epäiltynä 3. lokakuuta 1977, mutta hänet vapautettiin seuraavana päivänä. Indira Gandhi tuli uudelleen valituksi pääministeriksi vuonna 1980.


title: Indira Gandhi

text: Gandhin ongelmaksi muodostui Punjabin tilanne. Paikallinen aluejohtaja Jarnail Singh Bhindranwale oli valittu paikallisen kongressin johtoon Shiromani Akali Dal -puolueesta. Bhindranwale oli vangittu Amritsassa, mutta vapauduttuaan 25 päivää myöhemmin hän henkivartijoiden kanssa linnoittautui Kultaiseen Temppeliin. Gandhi antoi armeijalle käskyn puhdistaa Kultainen Temppeli Bhindranwale ja hänen seuraajistaan 3. kesäkuuta 1984. Monien sikhien mielestä heidän pyhiä paikkojaan oli häväisty.


title: Indira Gandhi

text: Kaksi Indira Gandhin sikhi-henkivartijaa, Satwant Singh ja Becant Singh, murhasivat hänet pääministerin virka-asunnon puutarhassa 31. lokakuuta 1984. Gandhi oli kävelemässä oltuaan brittiläisen näyttelijän Peter Ustinovin haastateltavana dokumentista Irlannin televisioon. Gandhi oli palaamassa sivukatua pitkin oppainaan Satwant ja Becant, ja kun Gandhi oli polvistunut alas tervehtiääkseen heitä perinteiseen tapaan, he ampuivat tätä konepistooleilla. Gandhi kuoli matkalla sairaalaan virka-autossa muutamia tunteja myöhemmin. Indira Gandhi on polttohaudattu 3. marraskuuta lähelle Raj Ghatia, paikkaan nimeltä Shakti Sthal.


title: Indira Gandhi

text: Intia jakaa vuosittain "Indira Gandhin rauhanpalkinnon" henkilölle, joka on edistänyt maailmanrauhaa ja aseistariisuntaa Indira Gandhin hengessä. Vuonna 2013 palkinnon sai Saksan liittokansleri Angela Merkel.


title: Indira Gandhi

text: Indira Gandhi sai Neuvostoliitolta tunnustuksena rauhanpyrkimyksistään Leninin kansainvälisen rauhanpalkinnon vuonna 1983.


title: Malmi

text:
Malmi tarkoittaa sellaista luonnollista mineraaliesiintymää, josta voidaan taloudellisesti tuottaa metalleja. Tällaisia mineraaleja kutsutaan malmimineraaleiksi. Tämän määritelmän mukaan esimerkiksi timantti ei ole malmimineraali, koska siitä ei valmisteta metalleja.
Jotta mineraaliesiintymä eli mineralisaatio olisi malmi, sen on täytettävä ainakin seuraavat kriteerit:Nämä tekijät yhdessä määräävät sen, onko mineralisaatio malmi, eli onko se taloudellisesti hyödynnettävissä. Nämä tekijät eivät ole ehdottomia, vaan ne ovat hyvin suhteellisia ja vaihtelevia. Esimerkiksi jos mineraaliesiintymä on määrältään pienehkö, se voi silti olla taloudellisesti hyödynnettävissä, jos se on tarpeeksi rikas. Se, mikä on tarpeeksi iso ja tarpeeksi rikas, riippuu metallien markkinahinnoista. Jos metallien hinnat ovat alhaiset, voi suhteellisen iso tai rikas mineralisaatio olla epätaloudellinen, eli se ei määritelmän mukaan ole malmi. Päinvastainen tilanne voi syntyä metallien markkinahintojen noustessa: aiemmin kannattamattomasta mineraaliesiintymästä voi tulla malmi.


title: Malmi

text: Pelkästään riittävä koko ja laatu vallitsevassa hintasuhdanteessa eivät yksin tee malmia. Mineraaliesiintymän on myös oltava laadultaan sellainen, että siitä on mahdollista erottaa metalleja taloudellisesti. Esimerkiksi rikkikiisu (FeS) ei ole malmimineraali vaikka se sisältääkin rautaa, koska raudan erottaminen siitä on erittäin kallista, ja koska rautaa on mahdollista erottaa helpommin esimerkiksi magnetiitista. Vaikka kaikki edellä esitetyt ehdot toteutuisivat, mineraaliesiintymän on sijaittava myös tarpeeksi hyvien liikenneyhteyksien päässä, jotta siitä louhittua raaka-ainetta voitaisiin taloudellisesti kuljettaa jalostuslaitokselle. Esimerkiksi iso, rikas ja hyvälaatuinen mineraaliesiintymä voi olla epäkannattava (eli ei-malmi), jos tarpeeksi lähellä ei ole tarvittavaa liikenneverkostoa ja infrastruktuuria.


title: Käkisalmi

text: Käkisalmi (, , vuoteen 1611 Корела, "Korela", 1611–1918 ja 1940–48 Кексгольм," Keksgol'm" ja 1918–1940 Кякисалми) on Laatokan rantakaupunki Leningradin alueella Venäjällä. Käkisalmi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella, Vuoksen pohjoisen sivuhaaran suistossa Karjalankannaksella.


title: Käkisalmi

text: Käkisalmen kaupunki toimii Käkisalmen kunnallispiirin keskuksena. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Käkisalmen kaupungissa asui 18 933 ihmistä, Käkisalmen kaupunkikunnassa (gorodskoje poselenije Priozerskoje) 19 321 ihmistä, jossa oli varsinaisen kaupungin lisäksi 388 maaseudun asukasta. Koko Käkisalmen kunnallispiirissä väkeä oli 62 193 henkeä.


title: Käkisalmi

text: Kaupungista on rautatieyhteydet Pietarin Suomen asemalle ja Hiitolan kautta Sortavalan suuntaan.


title: Käkisalmi

text: Tarinan mukaan Käkisalmi perustettiin siihen, missä kuultiin ensimmäisen kerran käen kukkuvan. Nimen jälkiosa perustuu paikkaan, siinä on salmi, joka on muodostunut tärkeän paikan kauppareittien risteämässä. Alkujaan paikalla on ollut karjalainen suurkylä ja siihen liittyvä kylälinnake.


title: Käkisalmi

text: Käkisalmi mainitaan nimellä "Korela" ensimmäisen kerran vuonna 1295. Tätä ennen kronikoiden termi "Korela" viittasi yleisesti karjalaisiin. Kaupunki linnoitettiin 1200-luvulla.1400-luvulla Korelan mainitaan olevan Novgorodin ruhtinaskunnan toiseksi suurin kaupunki.


title: Käkisalmi

text: Ruotsi valtasi Käkisalmen 1580 seitsemäksitoista vuodeksi, ja 1611 yli sadaksi vuodeksi. Vuonna 1580 ruotsalaiset rakensivat paikalle uuden, länsieurooppalaistyylisen linnoituksen. Vuonna 1617 kaupungin ruotsinkielinen nimi Kexholm esiintyi ensi kerran. Vuonna 1618 kaupunki sai kaupunginoikeudet. Venäjä sai kaupungin haltuunsa 1721. Linnoitus toimi vankilana 1700-luvun puolivälistä, ja siellä säilytettiin vuoden 1825 dekabristikapinan vankeja. Vuonna 1812 Käkisalmi liitettiin osana vanhaa Suomea Suomen suuriruhtinaskuntaan.


title: Käkisalmi

text: Ennen toista maailmansotaa Vuoksen pohjoista laskuhaaraa pitkin kulki kaupungista säännöllinen höyrylaivareitti maalaiskunnan puolelle Hirvisaareen ja Räisälän Unnunkoskelle. Reiteillä oli paljon laitureita, ja laivat "Ala-Vuoksi" ja "Käkisalmi" pysähtyivät niissä aikataulujen mukaisesti. Aamuisin maalaiset toivat laivalla myytävää kaupungin torille, ja iltapäivällä he matkustivat takaisin asuinsijoilleen tehtyään hankintojaan kaupungissa ennen paluukyytiä. Koska kellot olivat ennen vanhaan harvinaisia, laivareittien varrella asuneet tarkistivat ajan usein laivojen mukaan: missä "rykissä" eli laiturissa laiva milloinkin huusi. Nykyisin näillä vesillä liikennöivät tilausristeilyt etenkin kotiseutumatkailutarpeisiin.


title: Käkisalmi

text: Suomelle kuuluessaan Käkisalmea ympäröi joka puolelta Käkisalmen maalaiskunta. Kaupungissa oli muun muassa Waldhofin selluloosatehdas ja sahoja. Käkisalmessa pidettiin myös kuuluisia markkinoita.


title: Käkisalmi

text: Ennen talvisotaa Käkisalmen asukasluku oli noussut yli 5 000:een (kirkonkirjoissa tai siviilirekisterissä 5 083 as. joulukuun 31. päivänä 1939, joista henkikirjoilla kaupungissa 4 132 tammikuun 1. 1940). Suomi joutui kuitenkin luovuttamaan kaupungin sodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 Neuvostoliitolle, jossa siitä tuli osa pian perustettua Karjalais-suomalaista neuvostotasavaltaa. Suomalaisjoukot valtasivat kaupungin jatkosodassa 1941, jonka aikana neuvostojoukot polttivat Käkisalmen perääntyessään niin, että rakennuskannasta jäi jäljelle vain noin 10 prosenttia. Suomalaiset joutuivat vetäytymään sodan lopettaneen Moskovan välirauhansopimuksen myötä 1944. Sodan jälkiä on yhä havaittavissa kaupunkikuvassa.


title: Käkisalmi

text: Neuvostovallan aikana kaupunki rakennettiin osittain uudelleen. Vuonna 1948 Käkisalmen venäjänkielinen nimi muutettiin Priozerskiksi.


title: Käkisalmi

text: Alla oleva kuvaa kaupungin asukasmäärän kehitystä. Vuosilta 1920-1939 mukana on kirkonkirjoissa tai siviilirekisteriin merkittyjen asukkaiden määrä. Kaupungissa läsnä olleiden asukkaiden määrä oli jonkin verran tätä pienempi.


title: Käkisalmi

text: Käkisalmen suomalaista väestöä asutettiin jatkosodan jälkeen Heinolaan, Heinolan maalaiskuntaan, Iittiin ja Nastolaan.Temaattinen kirjallisuusluettelo Suomen autonomian ja itsenäisyyden ajan Viipurin lääniä käsittelevistä teoksista] (PDF) toimittanut FM Olli-Matti Sopanen, Joensuun yliopiston historian laitos 2004.


title: Cassini-Huygens

text: Cassini-Huygens oli NASAn ja ESAn yhteinen miehittämätön avaruuslento, jonka tarkoituksena oli tutkia Saturnusta ja sen kuita. Projekti koostui Cassini-avaruusluotaimesta, joka teki mittauksia Saturnuksen kiertoradalta, ja sen kuljettamasta Huygens-laskeutujasta, joka teki mittauksia laskeutuessaan Titan-kuun kaasukehään ja pinnalle 14. tammikuuta 2005. Cassini-Huygens laukaistiin matkaan 15. lokakuuta 1997 Kennedyn avaruuskeskuksesta. Kantorakettina oli kaksivaiheinen Yhdysvaltain ilmavoimien Titan IV -kantoraketti, jossa oli lisäksi kaksi kiinteän polttoaineen apurakettia ja Centaur-rakettimoottori ylimpänä rakettivaiheena. Cassini oli ensimmäinen Saturnusta kiertävä luotain ja neljäs Saturnusta tutkinut luotain. Se saapui Saturnuksen kiertoradalle 1. heinäkuuta 2004. Ohjelman alkuperäinen päättymishetki oli 1. heinäkuuta 2008, mutta myöhemmin tehtävän kestoa jatkettiin kesään 2010 saakka luotaimen menestyksekkään toiminnan vuoksi. Tämän jälkeen tehtävää jatkettiin vuoteen 2017 asti. Luotain törmäytettiin Saturnukseen 15. syyskuuta 2017.


title: Cassini-Huygens

text: Projekti sai nimensä ranskalais-italialaisen Jean-Dominique Cassinin (1625–1712) ja hollantilaisen Christiaan Huygensin (1629–1695) mukaan. Molemmat tähtitieteilijät tutkivat aikanaan muun muassa Saturnusta ja sen kuita. Huygens löysi Saturnuksen renkaat ja suurimman Titan-kuun.


title: Cassini-Huygens

text: Cassinin tärkeimmät tavoitteet olivat:


title: Cassini-Huygens

text: Cassini-Huygens on kolmen avaruusjärjestön kansainvälinen yhteistyöhanke. Cassinin rakensi ja siitä vastasi NASAn Jet Propulsion Laboratory -keskus. Huygens-luotaimen rakensi ESA. Italian avaruusjärjestö ASI valmisti Cassinin tietoliikenteen suurtehoantennin. Kaikkiaan 17 valtiota osallistui avaruusluotaimen ja sen tieteellisten laitteiden rakentamiseen. Cassinissa oli 12 tieteellistä mittalaitetta, Huygensissa kuusi. Suomi osallistui Cassinin CAPS-plasmaspektrometriin kuuluvan IBS-ionisuihkuspektrometrin ja CAPSin pyörityskoneiston, MIMI/LEMMS-laitteen pyörityskoneiston ja Huygensin HASI-kaasukehäinstrumentin ja radiokorkeusmittarin toteutukseen.


title: Cassini-Huygens

text: Cassini-Huygens-avaruusohjelman kokonaiskustannus oli noin 3,26 miljardia dollaria, josta NASAn osuus oli 2,6 miljardia, ESAn 0,5 miljardia ja Italian 0,16 miljardia dollaria. Vuonna 1993 Yhdysvaltain kongressi epäsi Cassinin sisaraluksen CRAF-komeettaluotaimen rahoituksen. Cassinia kutsuttiin jopa dinosaurukseksi, koska se oli suuri, kallis ja monimutkainen avaruuslento, jollaisia NASA toteutti 1970-luvulta 1990-luvun puoliväliin.


title: Cassini-Huygens

text: Cassini-Huygens luotain oli yksi suurimmista, painavimmista ja monimutkaisimmista planeettaluotaimista. Cassini painoi 2 150 kilogrammaa ja Huygens 350 kilogrammaa.


title: Cassini-Huygens

text: Cassini kuljetti 3 123 kilogrammaa ajoainetta, joten kokonaislähtöpaino oli noin 5 600 kilogrammaa. Cassini oli 6,8 metriä korkea ja 4 metriä leveä. Siinä oli yli 14 kilometriä kaapelia ja 18 (12+6) mittalaitetta.


title: Cassini-Huygens

text: Saturnuksen etäisyydellä auringonvalo on niin heikko, etteivät aurinkokennot olisi riittäneet Cassinin tarvitsemaan sähköntuotantoon. Niinpä Cassinin voimanlähteenä toimi kolme generaattoria, jotka käyttivät plutoniumin radioaktiivisesta hajoamisesta syntyvää lämpösäteilyä virran tuottamiseen. Nämä RTG-generaattorit olivat NASAn Galileo- ja ESAn Ulysses-luotaimissa käytettyä mallia, ja niillä oli erittäin pitkä käyttöikä. Kun Cassini-lennon oli tarkoitus päättyä 11 vuotta lähtönsä jälkeen (v. 2008), ne pystyivät yhä tuottamaan vähintään 628 watin tehon.


title: Cassini-Huygens

text: Eräät kansalaisjärjestöt ja yksityiset ihmiset vastustivat hanketta Cassinissa käytetyn RTG-generaattorin takia. NASA arvioi lennon radiologiset riskit hyvin pieniksi. Vakavin uskottava onnettomuus, joka RTG-generaattorille olisi voinut sattua, olisi ollut pirstoutuminen aerosoleiksi siinä tapauksessa, että jokin onnettomuus olisi syössyt luotaimen ilmakehään, jossa se olisi palanut. Tällaisessa tapauksessa RTG:stä peräisin olevat hiukkaset olisivat voineet aiheuttaa pienen lisäyksen altistuvien ihmisten säteilyannokseen. Johtuen aineiden hyvin pienistä määristä aiheutuva lisäys säteilyannoksessa olisi ollut 50 vuoden aikana alle 0,01 millisievertiä, joka ei erotu yli 15 000 kertaa suuremmasta luonnollisesta säteilyaltistuksesta samana aikana.


title: Cassini-Huygens

text: Huygens (lausutaan [hoigens]) on läpimitaltaan 2,7-metrinen laskeutumisalus. Se saapui Titan-kuun kaasukehään yli 10 km/s nopeudella. Aluksen nopeutta hidasti ensin sen ballistinen hidastuminen Titanin kaasukehässä. Aluksen etäisyyttä kuun pinnasta seurasi laskeutujan italialainen radioaltimetri, jonka pääosat oli valmistanut Kauniaisissa toiminut Ylinen Electronics -yhtiö. Kuumentuneen lämpökilven irrotuksen jälkeen aluksen nopeutta pienensi kolme laskuvarjoa, ja alus laskeutui ehjänä pinnalle.


title: Cassini-Huygens

text: Huygensin kuusi tiedeinstrumenttia ovat:


title: Cassini-Huygens

text: Cassini teki neljä sen nopeutta lisäävää planeetan ohilentoa. Se kiersi Venuksen huhtikuussa 1998 ja kesäkuussa 1999, Maan elokuussa 1999 ja Jupiterin joulukuussa 2000.


title: Cassini-Huygens

text: Cassini kävi lähimpänä Jupiteria 30. joulukuuta 2000 ja suoritti lukuisia tieteellisiä mittauksia. Kuukausia kestäneen ohilennon aikana luotain otti noin 26 000 valokuvaa, joiden joukossa oli tähän saakka yksityiskohtaisin koskaan Jupiterista otettu värivalokuva. Kuvan pienimmät yksityiskohdat ovat noin 60 kilometrin kokoisia.


title: Cassini-Huygens

text: Kesäkuun 11. päivänä vuonna 2004 Cassini ohitti Phoebe-kuun. Tämä oli ensimmäinen tilaisuus Voyager 2:n ohilennon jälkeen. Tämä oli lisäksi Cassinin ainoa mahdollisuus suorittaa ohilento.


title: Cassini-Huygens

text: Ensimmäiset lähikuvat saatiin seuraavana päivänä, ja tutkijat totesivat kuun pinnan näyttävän erilaiselta muihin asteroideihin verrattuna. Kuvissa osa pinnasta näyttää erittäin kirkkaalta, mikä tämänhetkisten arvioiden mukaan johtuu pinnan alla olevasta jäätyneestä vedestä.


title: Cassini-Huygens

text: ESAn Huygens-luotain irrotettiin Cassinista 25. joulukuuta 2004. Se laskeutui Saturnuksen Titan-kuun pinnalle 14. tammikuuta 2005. Huygens lähetti dataa kohti Cassinin pääantennia 2–3 tuntia Titanin kaasukehässä kestäneen lennon ajan. Laskeutujan nopeus sen kohdatessa Titanin kaasukehän rajan oli noin 6 km/s. Tästä nopeudesta laskeutuja hidastui ensin lämpökilven vastuksen ansiosta. Nopeutta pienennettiin tämän jälkeen laskuvarjoilla. Luotain putosi Titanin kaasukehässä noin 2 tuntia ja 15 minuuttia ja osui Titanin pintaan noin 20 km/h nopeudella. Luotain säilyi toimintakykyisenä Titanin pinnalla useita tunteja, paljon odotettua kauemmin. Cassini-luotain lähetti Huygensin datan maa-asemille.


title: Cassini-Huygens

text: NASA ilmoitti 28. kesäkuuta 2005, että Cassini-luotaimen Titanista ottamassa kuvassa näkyy epämääräinen tumma alue, joka saattaisi olla järvi. Veden sijasta järvessä olisi luultavasti nestemäistä metaania. Alue saattaa kuitenkin olla myös laaja alankoalue tai kuivunut järvi.


title: Cassini-Huygens

text: 13. maaliskuuta 2007 Jet Propulsion Laboratory julkisti löytäneensä vahvoja todisteita meristä Titanin pohjoisella pallonpuoliskolla. Ainakin yksi näistä suurista metaani- ja etaanimuodostumista on suurempi kuin yksikään Pohjois-Amerikan Suurista järvistä.


title: Cassini-Huygens

text: Maaliskuun 12. päivänä 2008 Cassini ohitti Saturnuksen kuista Enceladuksen tarkoituksenaan tutkia kuun etelänapa-alueelta avaruuteen nousevaa, geysiriä muistuttavia massiivisia vesijääsuihkuja. Ohilennon aikana luotain kävi lähimmillään vain 52 kilometrin korkeudella kuun pinnasta kello 22.15 Suomen aikaa. Tällöin sen nopeus oli 14,2 km/s. Enceladuksen ohilennon aikana tieteellinen mielenkiinto kohdistui luotaimen hiukkasinstrumentteihin, minkä vuoksi kamerat olivat lähimmän ohituksen aikana suunnattuina kuusta poispäin. Ennen ja jälkeen ohituksen luotain kuitenkin myös kuvasi kuuta. Cassini kulki napa-alueelta tulevan suihkun keskiosan läpi 641 kilometrin korkeudessa.


title: Cassini-Huygens

text: Ohilennon aikana Cassini sai myös kuvamateriaalia Enceladuksen pohjoisnapa-alueen ennen tutkimattomasta maastosta. Se myös havaitsi orgaanisia yhdisteitä Enceladuksen sisältä pursuavista suihkuista.


title: Cassini-Huygens

text: Cassini suoritti vieläkin lähemmän ohilennon 9. lokakuuta 2008. Tällöin luotain kävi vain 25 kilometriä kuun pinnan yläpuolella. Myös tämän ohilennon aikana mielenkiinto kohdistui kuun sisältä purkautuvan aineen koostumukseen ja kemialliseen analyysiin. Lokakuun 31. päivänä suoritetulla ohilennolla luotain otti myös kuvia Enceladuksen pinnasta.


title: Havaitseminen

text: Havaitseminen on neurotieteiden näkökulmasta aivoissa tapahtuva toiminto, jossa aistien tuoma tieto käsitellään ja sitä verrataan muistista haettuun tietoon, jolloin syntyy "havainto", jäsentynyt ja yleensä tunnistettavissa oleva psyykkinen kokemus.


title: Havaitseminen

text: Neurotieteilijät esittävät, että ihminen saa aistitietonsa näkö-, kuulo-, tunto-, haju-, maku- ja tasapainoaistielimistään. Aistinelimet muuntavat ympäristöstä saapuvan ärsykkeen sisältämän energian hermoston kielelle, hermoimpulsseiksi. Ne kulkeutuvat aivoihin, jossa niistä muodostuu käsittelyn sekä muistiin vertaamisen jälkeen havainto. Havaintoja on lukemattomia erilaisia, kuten värisävyjä, ääniä, hajuja, makuja ja muotoja.


title: Havaitseminen

text: Yksittäiset hermoimpulssit ovat aina samanlaisia riippumatta siitä, millainen ärsyke ne on laukaissut. Aivot käyttävätkin erilaisia periaatteita luodakseen niistä erilaisia havaintoja. "Taajuuskoodauksessa" jotkin ärsykkeen piirteet koodataan hermoimpulssien esiintymistaajuuteen: esimerkiksi mitä voimakkaampi ääni on, sitä lyhyemmin aikavälein impulssit hermosolussa seuraavat toisiaan. "Paikkakoodaus" perustuu siihen, että aistielimistä aivoihin johtavat hermoradat on varattu välittämään tietoa kukin omantyyppisistä ärsykkeistä: esimerkiksi silmästä lähtevää hermorataa pitkin saapuvat impulssit tulkitaan aina valoksi ja korvasta saapuvat ääneksi.


title: Havaitseminen

text: Aistitietoa käsittelevät aivojen hermosolut reagoivat valikoivasti tietyntyyppisiin tai tietyssä paikassa esiintyviin ärsykkeisiin. Jokin solu voi esimerkiksi laukoa hermoimpulsseja vain keskelle näkökenttää esitettyyn valopisteeseen, toinen solu taas näkökentän ylänurkkaan esitettyyn valopisteeseen. Se näkökentän osa, josta solu vastaanottaa tietoa, on solun "reseptiivinen kenttä" eli vastaanottokenttä. Käsitteellä viitataan myös laajemmin kuvaamaan muissakin aistipiireissä niitä ärsykkeiden ominaisuuksia, jotka vaikuttavat tutkitun solun toimintaan. Esimerkiksi aivojen kuuloalueiden monet solut voivat reagoida voimakkaimmin tietynkorkuisiin ääniin ja tuntoalueiden solut valikoivasti eri kehon osien, kuten käden tai jalan kosketukseen.


title: Havaitseminen

text: Aivokuoren primaareilla sensorisilla alueilla hermosolut ovat järjestäytyneet reseptiivisten kenttiensä mukaan sensorisiksi kartoiksi, joissa käsiteltävän aistitiedon piirteet ovat järjestelmällisesti edustettuina eri kohdissa aivokuorta. Esimerkiksi primaarilla tuntoalueella on kohtia, jotka edustavat kehon eri osia, ja primaarilla kuuloalueella karttoja, joissa erikorkuiset äänet ovat edustettuina eri kohdissa.


title: Havaitseminen

text: Aivot käsittelevät aistitietoa "hierarkkisesti" ja "rinnakkaisesti". Hierarkkisuus ilmenee siten, että tiedonkäsittely tapahtuu aivoissa monissa, toisiaan seuraavissa vaiheissa. Esimerkiksi näkötieto etenee silmän verkkokalvolta aluksi talamukseen, sieltä primaarille näköalueelle ja edelleen sekundääreille näköalueille ja assosiaatioalueille. Kun siirrytään alemmilta tasoilta ylemmille, käsitellään yhä monimutkaisempia ärsykepiirteitä. Talamuksessa on soluja, jotka reagoivat valopisteisiin, primaarilla näköalueella olevat solut reagoivat tietynsuuntaisiin juoviin, ja korkeammilla näköalueella olevat solut reagoivat vain hyvin monimutkaisiin muotoihin kuten ihmiskasvoihin. Rinnakkaisuus tarkoittaa sitä, että aistitiedon eri piirteitä käsitellään samanaikaisesti eri aivoalueilla. Esimerkiksi näkömaailma hajotetaan peruspiirteisiinsä, kuten erilaisiin muotoihin, väreihin ja liikkeeseen, ja aivojen erikoistuneet alueet käsittelevät näitä peruspiirteitä. Lopullinen havaintokokemus syntyy näin käsitellyn tiedon yhdistyessä.


title: Havaitseminen

text: Aivojen tiedonkäsittely on hyvin monimutkaista, ja tietoa siirtyykin myös ylemmän tason alueilta alemmille tasoille. Tämä on tarpeen esimerkiksi tarkkaavaisuudessa, jossa esimerkiksi halutun muotoisten tai väristen ärsykkeiden käsittelyä tehostetaan niiden havaitsemiseksi paremmin. Lopullinen havaintokokemus syntyy lukuisien aivoalueiden yhteistoiminnasta, ja myös eri aisteista tulevaa tietoa yhdistetään toisiinsa sekä muistiin tallennettuun tietoon.


title: Pol Pot

text: Pol Pot, oikealta nimeltään Saloth Sar (19. toukokuuta 1925 – 15. huhtikuuta 1998) oli punaisten khmerien ("angkar padevat", 'vallankumouksellinen organisaatio') johtaja ja Demokraattisen Kamputsean pääministeri 1976–1979. Pol Potin johdolla punakhmerit yrittivät luoda maahan agraariutopian, jonka uhreina neljäsosa maan väestöstä sai surmansa.


title: Pol Pot

text: Pol Pot syntyi Kâmpóng Thumin lähellä olleessa kylässä vuonna 1925. Hänen alkuperäinen nimensä oli Saloth Sar. Hän oli yhdeksänlapsisen perheen toiseksi nuorin lapsi, ja hänen isänsä oli maanomistaja ja maanviljelijä Pen Saloth ja äitinsä Nok Sem. Saloth Sar lähetettiin kuusivuotiaana asumaan rikkaampien sukulaisten luokse monien muiden kambodžalaislapsien tapaan. Hänet lähetettiin Phnom Penhiin veljelleen, joka työskenteli kuninkaallisessa palatsissa.


title: Pol Pot

text: Saloth Sar ei päässyt opiskelemaan peruskoulun jälkeen lukiota vastaavia opintoja ja opiskeli sen sijasta puusepäksi ammattikoulussa.


title: Pol Pot

text: Saloth Sar sai vuonna 1949 stipendin Pariisiin. Hän opiskeli Ranskassa radiotekniikkaa kolmen vuoden ajan. Hän osallistui siellä kommunistien toimintaan ja tutustui siellä muun muassa Son Seniin ja Ieng Saryyn, joista tuli hänen pitkäaikaisia liittolaisiaan. Ranskassa Saloth Sar tapasi myös tulevan vaimonsa Khieu Ponnaryyn. Saloth Sar muisteli itse myöhemmin Ranskan aikaansa ja kertoi, että hänen koulunkäyntinsä hiipui samalla, kun hän alkoi osallistua aktiivisemmin radikaaliin toimintaan.


title: Pol Pot

text: Saloth Sar palasi 1953 Kambodžaan ja toimi aktiivisesti maanalaisessa kommunistisessa vastarintaliikkeessä nimeltä Punaiset khmerit. Tuohon aikaan kommunistit johtivat kapinaa Ranskan Indokiinan miehitysvaltaa vastaan. Kansannousun keskus oli Vietnamissa, mutta kapinallisliikehdintää oli myös Kambodžassa ja Laosissa. Saloth Sar liittyi Việt Minhiin, mutta huomasi pian, että he keskittyivät ainoastaan Vietnamiin. 1954 Ranska vetäytyi Indokiinasta, mutta myös Việt Minh vetäytyi pohjois-Vietnamiin, Kuningas Norodom Sihanoukin järjestäessä vaalit. Sihanoukin johtama puolue voitti kaikki paikat kommunisteja vastaan - osin suosituimmuutensa takia, osin käyttämällä uhkailua.


title: Pol Pot

text: Saloth Sar tapasi salaisesti vuonna 1960 muiden kambodžalaisten kommunistien kanssa, ja he erottivat Indokiinan kommunistisesta puolueesta oman khmerien työväenpuolueen. Kahdessa vuodessa Saloth Sar kohosi puolueen pääsihteeriksi. Hän peri paikan hämärissä olosuhteissa kuolleelta Tou Samouthilta. Saloth Sar pakeni Sihanoukin salaista poliisia ja vietti vuosikymmenen piileskellen ja kouluttaen värvättyjä joukkoja. Kiinassa Saloth Sar vieraili hieman ennen kulttuurivallankumousta ja havainnoi monia kiinalaisen yhteiskunnan piirteitä, joita otti myöhemmin käyttöön Kambodžassa.


title: Pol Pot

text: Vietnamin sodan laajentuminen auttoi Kambodžan kommunistista liikettä. Lisäksi Băt Dâmbângin maakunnan vuoden 1967 talonpoikaislevottomuudet toivat kommunisteille lisää kannattajia. Puolue alkoi tämän jälkeen määrätietoisesti kanavoimaan maaseutuväestön tyytymättömyyttä omaan toimintaansa. Kuningas Norodom Sihanoukia kritisoitiin kotimaassaan Vietnamin sodan kumpienkin osapuolten tukemisesta. Kansalliskokous syöksi hänet vallasta maaliskuussa 1970 ja korvasi hänet entisellä pääministerillä, Lon Nolilla. Raivostunut Sihanouk yhdisti voimansa Punaisten khmerien kanssa, mikä syöksi Kambodžan syvemmälle Vietnamin sotaan.


title: Pol Pot

text: Protestiksi vallasta syrjäytykselle Sihanouk siirsi tukensa Pol Potin puolelle. Samana vuonna Richard Nixon määräsi sotilastoimien ulottamisesta Kambodžan puolelle tavoitteena tuhota Etelä-Vietnamin rajan pinnassa olleet Vietkong-sissien turvapaikat. Sihanoukin tuki ja raivo amerikkalaisten invaasiosta ajoi monet Pol Potin puolelle ja pian Lon Nolin hallitus kontrolloi ainoastaan kaupunkeja. Kun Yhdysvallat lähti Vietnamista ja Vietkong Kambodžasta, punakhmerit jatkoivat taistelua. Lon Nolin hallinto romahti kykenemättömänä rauhoittamaan maata. 17. huhtikuuta 1975 Kambodžan kommunistinen puolue valloitti Phnom Penhin ja Lon Nol pakeni Yhdysvaltoihin. Norodom Sihanouk palasi valtaan 1975.


title: Pol Pot

text: Demokraattinen Kamputsea perustettiin 5. tammikuuta 1976 ja 2. huhtikuuta kuningas Sihanouk syrjäytettiin. Khieu Samphanista tuli uuden hallinnon valtionpäämies ja Pol Potista pääministeri. Saloth Sar oli valinnut vallankumousnimekseen Pol Potin, ja hän pystyi pitämään oikean identiteettinsä salassa yli vuoden ajan. Vasta vuonna 1979 hän myönsi haastattelussa alkuperäisen nimensä. Länsimaissa Kambodžan uudesta hallinnosta ei tiedetty juuri mitään, ja vasta syyskuussa 1977 Pol Pot esiintyi ensimmäisen kerran julkisuudessa. Hän piti pitkän puheen Kambodžan kommunistisen puolueen 17-vuotispäivänä.


title: Pol Pot

text: Pol Pot aloitti koko maan läpäisevät sosialistiset reformit. Punakhmerit evakuoivat kansalaiset kaupungeista maalle, missä heidät pakotettiin kolhooseihin. Omaisuudesta tuli yhteistä ja koulutus järjestettiin yhteiskouluissa. Pol Potin hallinto oli erityisen jyrkkä poliittista toisinajattelua ja vastarintaa kohtaan. Tuhansia poliitikkoja ja byrokraatteja tapettiin, kun Phnom Penhistä tehtiin aavekaupunki. Monet muutkin kuolivat nälkään, sairauksiin tai teloituksiin. Maamiinoja, joita Pol Pot kutsui "täydellisiksi sotilaikseen", levitettiin laajalti ympäri maaseutua. Punaisten khmerien uhriluvusta kiistellään, mutta maassa kuoli Pol Potin hallinnan aikana toista miljoonaa ihmistä.


title: Pol Pot

text: Punakhmerien hallinnon kukistuminen alkoi, kun Pol Pot hyökkäsi Vietnamiin ja yritti saada hallintaansa Vietnamille kuuluvia raja-alueita. Vietnamilaiset joukot hyökkäsivät 25. joulukuuta 1978 Kambodžaan, ja ne valtasivat Kambodžan nopeasti ja kaatoivat Pol Potin hallinnon.


title: Pol Pot

text: Pol Pot pakeni Thaimaahan Kambodžan rajan läheisyyteen ja jatkoi sieltä taisteluaan vietnamilaisten tukemaa Phnom Penhin hallintoa vastaan. Kiina ja Thaimaa tukivat Pol Potia ja tämän kannattajia ja antoivat lääketieteellistä ja sotilaallista apua. Kiinan liittolaisena Pol Pot oli Neuvostoliiton vihollinen. Etenkin Yhdysvallat ja Kiinan kansantasavalta estivät Vietnamin asettaman nukkehallituksen pääsyn YK:hon. Noudattaen reaalipolitiikan linjaansa, Yhdysvallat pyrki estämään kaikkia Vietnamin valtapyrkimyksiä. Autonomistina Pol Pot vastusti Neuvostoliiton hegemonista valta-asemaa ja tästä syystä Yhdysvallat, Thaimaa ja Kiinan kansantasavalta pitivät häntä hyvänä vaihtoehtona Vietnamiin kallellaan olevan hallinnon sijaan.


title: Pol Pot

text: Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan mukaan törkein rikos oli hyökkäys toista suvereenia valtiota vastaan, ja tähän Vietnam oli syyllistynyt ottamalla Kambodžan hallintaansa. Tämän vuoksi YK:n yleiskokouksen enemmistö äänesti Pol Potin hallituksen valtakirjojen puolesta vielä vuosia Pol Potin syrjäyttämisen jälkeen. Näin menettelivät useimmat suvereeniudestaan tiukasti kiinni pitävät sitoutumattomat valtiot, samoin länsimaat sekä pohjoismaiden ryhmä, mukaan lukien Suomi. Kylmän sodan realiteetit sivuuttivat moraalin vaatimukset eikä sen aikana kansanmurhaa tunnustettu samalla tavoin kuin 1990-luvulla Jugoslavian hajoamissodissa, Ruandassa ja Burundissa sekä 2000-luvulla Sudanin Darfurissa.


title: Pol Pot

text: Vietnam vetäytyi 1989 Kambodžasta. Pol Pot kieltäytyi yhteistyöstä rauhanprosessin kanssa ja jatkoi taistelua uutta liittoumahallitusta vastaan. Punaiset khmerit jatkoivat taistelua hallituksen joukkoja vastaan, kunnes 1996 taistelumoraaliltaan kuihtuneet joukot alkoivat murentua karkuruuden lisääntyessä. Moni tärkeistä johtajistakin loikkasi hallituksen riveihin.


title: Pol Pot

text: Pol Pot määräsi hänen lähes koko elämänmittaisen oikean kätensä Son Senin ja hänen 11 perheenjäsenensä teloituksen 10. kesäkuuta 1997, koska he halusivat sopia hallituksen kanssa. Sitten Pol Pot pakeni pohjoiseen turvapaikkaansa, mutta joutui kuitenkin punaisten khmerien armeijan päällikön Ta Mokin vangitsemaksi. Hänet tuomittiin elinikäiseen kotiarestiin. Huhtikuussa 1998 Ta Mok pakeni metsiin hallituksen uuden hyökkäyksen ajamana, vieden Pol Potin mukanaan. Muutamaa päivää myöhemmin - 15. huhtikuuta 1998 Pol Pot kuoli, ilmoitettuna kuolinsyynä sydänkohtaus.


title: Näköaisti

text: Näköaisti eli visuaalinen aisti on aisti, josta vastaavaa aistinelintä kutsutaan silmäksi. Näköaistin avulla eliöt pystyvät havainnoimaan ympäristöään silmään saapuvan valon perusteella.


title: Näköaisti

text: Ihmisen silmän aistinsolut voidaan jakaa useampaan ryhmään. Jotkut erottavat värinäön ja mustavalkonäön erikseen sillä perusteella, että kirkkautta ja väriä silmässä mittaavat eri osat. Jotkut sisällyttävät näköaistiin vielä syvyyden hahmotuskyvyn, vaikka tämä onkin aivojen kognitiivinen (ts. aistienjälkeinen) ominaisuus ja johtuu stereoskooppisesta (kahden silmän) näkökyvystä.


title: Näköaisti

text: Silmä on valoherkkä elin, joka on aistijärjestelmän ensimmäinen osa. Silmän verkkokalvo eli retina on ensimmäinen vaihe näköjärjestelmässä, näköhermon ja aivojen visuaalisen osa-alueen ollessa toinen. Retinassa sijaitsevat muun muassa sauva- ja tappisolut, jotka ovat reseptorisoluja. Sauvasoluja on noin 125 miljoonaa, ja tappisoluja noin kuusi miljoonaa.


title: Näköaisti

text: Monilla yöaktiiveilla eläimillä verkkokalvolla eli retinalla on heijastava pinta, "tapetum lucidum", jonka ansiosta silmään tullut valo heijastuu uudelleen reseptorisoluihin ja eläin pystyy näkemään paremmin hämärässä. Tämä kalvo heijastaa sopivassa kulmassa valoa takaisin niin, että tällaiset silmät näyttävät loistavan esimerkiksi autonvaloissa. (Tästä tulee nimitys "kissansilmä", jota joskus käytetään polkupyörän takaheijastimesta).


title: Näköaisti

text: Näköjärjestelmä toimii hermostossa visuaalisten ärsykkeiden vastaanottajana ja tulkitsijana. Se tulkitsee näkyvän valon kantamaa informaatiota ja rakentaa visuaalisen havainnon kehon ympäristöstä. Näkö on kaukoaisti eikä vaadi fyysistä kosketusta kohteeseensa. Visuaalinen järjestelmä rakentaa projektion kolmiulotteisesta maailmasta. Visuaalisen informaation psykologista tulkintaa kutsutaan näkemiseksi.


title: Näköaisti

text: Retinan reseptori- ja muiden solujen kautta valoinformaatio kulkee gangliosolujen kautta näkörataa pitkin aivoihin. Aluksi signaalit kulkevat näköhermoa pitkin optiseen kiasmaan, josta jatkaa näköjuoste kohti ulompaa polvitumaketta. Optisessa kiasmassa näköinformaatio menee ristikkäin siten, että vasemmasta silmästä peräisin oleva informaatio kulkeutuu oikeaan aivonpuoliskoon, ja päinvastoin. Myös oikean silmän vasen näkökenttä (nenälinjasta vasempaan) kulkeutuu oikeaan aivopuoliskoon ja vasemman silmän oikea näkökenttä (nenälinjasta oikeaan) kulkeutuu vasempaan aivopuoliskoon.


title: Näköaisti

text: Ulommasta polvitumakkeesta näköinformaatio hajaantuu primääriselle näköaivokuorelle ("V1", näköalue 1). Tästä eteenpäin tieto kulkee pääasiallisesti kahta eri reittiä.


title: Luettelo elokuva-alan ammateista

text: Elokuva-alan ammatteihin kuuluu useita eri ammattinimikkeitä, joista jotkut ovat ominaisia vain elokuvatuotannoissa tai muussa vastaavassa audioviuaalisessa tuotannossa.


title: Kuopion yliopisto

text: Kuopion yliopisto on entinen vuonna 1966 perustettu oppilaitos, joka vuoden 2010 alussa yhdistyi Joensuun yliopiston (kampukset Joensuussa ja Savonlinnassa) kanssa Itä-Suomen yliopistoksi.


title: Kuopion yliopisto

text: Kuopion yliopisto tuli tunnetuksi erityisesti terveys-, ympäristö- ja hyvinvointiyliopistona. Sen lääketieteellisestä tiedekunnasta tuli 2000-luvulla sisäänotoltaan Suomen suurin, minkä lisäksi Kuopion yliopisto vastasi Helsingin yliopiston kanssa (pienimuotoisesti myös Åbo Akademi) kotimaisesta farmasian alan koulutuksesta. Kuopion yliopistosta valmistuivat myös maan ainoat laillistetut ravitsemusterapeutit. Lääkärikouluna aloittaneesta korkeakoulusta kasvoi vuosikymmenten myötä monialainen yliopisto.


title: Kuopion yliopisto

text: Vuonna 2007 Kuopion yliopiston tutkimusryhmiä oli mukana neljässä Suomen Akatemian ja viidessä pohjoismaisessa tutkimuksen huippuyksikössä. Samana vuonna yliopiston vuosibudjetista 44 % oli ulkopuolista rahoitusta, ja ulkopuolisina lahjoituksina oli saatu myös 28 professuuria, mikä on Helsingin yliopiston (32) jälkeen eniten. Maailmanluokan osaamista yliopistossa edustivat muun muassa sydän- ja verisuonitautien ja diabeteksen tutkimus sekä geeniterapia- ja lääketutkimus; se oli yksi maailman muutamista paikoista, joissa voidaan viedä läpi koko prosessi keksinnöstä EU-säädökset täyttävään geenilääkkeeseen, koe-eläinmalleihin, klinikkaan ja itse lääkkeen valmistukseen asti.


title: Kuopion yliopisto

text: Tilastollisesti Kuopion yliopiston uudet opiskelijat olivat keski-iältään Suomen yliopistoissa vanhimpia. Hakevista ja valituista yli puolet oli yli 25-vuotiaita. Aloista erityisesti terveystieteet nostivat keski-ikää (maanlaajuisesti keskimäärin 90 % valituista yli 25-vuotiaita), sen sijaan lääketieteen hakukäytännöt suosivat nuoria ja koulutukseen saattoi käytännössä osallistua vain täysipäiväisesti. Viimeisten vuosien tilastojen mukaan hakijoista noin joka kolmas (950/3 300, v. 2008) sai opiskelupaikan. Lääketieteeseen pääsi noin joka kuudes, vielä hieman vaikeampi oli päästä ravitsemustieteeseen (16 % hakijoista).Kuopion yliopiston tiedekunnat olivat


title: Kuopion yliopisto

text: Tiedekuntiin rinnastetaan A. I. Virtanen -instituutti, vaikka sillä ei ole varsinaista tiedekunta-asemaa.


title: Kuopion yliopisto

text: Kuopion yliopiston syksyn 2007 runsaasta tuhannesta uudesta opiskelijasta 54 prosenttia oli Itä-Suomesta. Suositut koulutusohjelmat, kuten lääketiede, farmaseutti, proviisori sekä ravitsemustiede, keräsivät opiskelijoita ympäri maata. Informaatioteknologian ja kauppatieteiden tiedekunnassa, luonnontieteiden ja ympäristötieteiden tiedekunnassa ja yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa suurin osa uusista opiskelijoista oli Itä-Suomesta.


title: Kuopion yliopisto

text: Ylempiä korkeakoulututkintoja yliopistossa suoritettiin vuosittain noin 460 ja tohtorin tutkintoja noin 90.


title: Kuopion yliopisto

text: Kansainvälistä yhteistyötä tehtiin yli 200 ulkomaisen yliopiston kanssa. Lukumääräisesti opiskelijoiden kansainvälisyys oli kuitenkin varsin vähäistä. Yliopistossa opiskeli vuosittain 140 ulkomaista tutkinto-opiskelijaa ja 150 vaihto-opiskelijaa; vaihtoon lähti vuosittain 190 opiskelijaa. Opiskelijan yliopisto 2008 –selvityksessä vaihto-opiskelijoiden määrä oli pienin Kuopion yliopistossa.


title: Kuopion yliopisto

text: Opiskelijan yliopisto 2008 –selvityksessä Kuopion yliopisto arvioitiin kokonaisuudessaan hyväksi opiskeluympäristöksi. Yliopisto oli parhaiden joukossa opiskeluprosesseissa ja opiskelujen järjestämisessä. Opiskelijapalautetta hyödynnettiin parhaiten Kuopion yliopistossa, ja opiskelijan hyvinvoinnin todettiin olevan hyvää keskitasoa. Kieliopintojen sekä vieraskielisen materiaalin tarjonta todettiin Kuopion yliopistossa puolestaan heikoksi.


title: Kuopion yliopisto

text: Kuopion yliopisto oli kaupungin ja yliopistollisen sairaalan jälkeen Kuopion kolmanneksi suurin työnantaja. Henkilökuntaa oli noin 1 700, joista professoreita on 109.


title: Kuopion yliopisto

text: Kuopion yliopistossa painotettuja aloja olivat molekyylilääketiede, lääketutkimus ja biotekniikka, ympäristöterveys ja ympäristön muutoksen tutkimus, lääketieteellinen tekniikka ja hyvinvointiteknologia sekä hyvinvointipalvelututkimus.


title: Kuopion yliopisto

text: Hallintoelinten toimikausi on kolme vuotta. Yliopiston hallitukseen kuuluu elinkeinoelämän edustaja, minkä lisäksi akateemisen yhteisön ulkopuoliset edustajat pääsevät vaikuttamaan neuvottelukunnan kautta. Hallinnon opiskelijaedustajat valitsee ylioppilaskunta.


title: Kuopion yliopisto

text: Vaalikollegio valitsee rehtorin ehdokasasettelun perusteella. Rehtorien toimikausi on viisi vuotta. Vararehtorit valitaan rehtorin esityksestä.Kansainvälisen esimerkin mukaisesti Kuopion yliopistossa harjoitettiin 2007–2009 entisiin opiskelijoihin tukeutuvaa alumnitoimintaa. Yliopisto järjesti vuosittain muun muassa alumnitapahtumia sekä valitsi Vuoden Alumnin. Tämä arvonimi myönnettiin seuraavasti:


title: Kuopion yliopisto

text: Kuopion ja Joensuun yliopistojen pyrkimyksenä oli saada oma kauppatieteellisen koulutuksen tutkinnonanto-oikeus korvaamaan järjestelyn, jossa tutkinnot myöntää Lappeenrannan teknillinen yliopisto. Yliopistot käynnistivät tämän johdosta yhteistyöhankkeen, jonka tuloksena Itä-Suomen yliopisto syntyi vuoteen 2010 mennessä. Uudelle yliopistolle myönnettiin lisärahoitusta sekä oma kauppatieteellisen koulutuksen tutkinnonanto-oikeus.


title: Kuopion yliopisto

text: Kuopion yliopisto ja Savonia-ammattikorkeakoulu perustivat opetusministeriön tukemana vuoden 2006 alussa korkeakoulukonsortiohankkeen (pilotit Kuopiossa, Lappeenrannassa ja Oulussa), jossa etsittiin malleja muun muassa tukipalveluyhteistyön lisäämiseksi. Savonia-ammattikorkeakoulun kuntayhtymä päätti kesäkuussa 2007 sijoittaa Kuopion toimintonsa Savilahden yhteiskampukselle.


title: Kuopion yliopisto

text: Kuopion yliopisto oli Pohjoismaiden ainoa yliopisto, joka oli saanut opetuksen laatujärjestelmälleen kansainvälisen ISO 9001:2000 -standardin mukaisen laatusertifikaatin. Se oli myös ensimmäinen Korkeakoulujen arviointineuvoston suorittamaan laadunvarmistusjärjestelmien auditointiin osallistunut ja sen läpäissyt yliopisto.


title: Kuopion yliopisto

text: Hammaslääketieteen koulutuksesta tehtiin selvitys keväällä 2007. Selvitysmies, Turun yliopiston professori Risto-Pekka Happonen, ehdotti koulutuksen aloittamista Kuopion yliopistossa. Yliopisto ilmoitti voivansa aloittaa koulutuksen vuonna 2008, mutta aloituslupaa ei silloin myönnetty. Ongelmaa yritettiin ratkaista lisäämällä hammaslääketieteen koulutuspaikkoja muualla Suomessa. Keväällä 2009 myös Itä-Suomen yliopistolle myönnettiin hammaslääkärikoulutuslupa. Uusia opiskelijoita hammaslääketieteeseen otettiin ensimmäisessä erässä 25 vuonna 2010.


title: Kuopion yliopisto

text: Keväällä 2008 perustettuun Kuopion yliopistorahastoon lahjoituksia tekivät muun muassa pohjoissavolaiset yritykset ja yhteisöt. Lahjoituksista koostuvan rahaston pääoma oli lähes 270 000 euroa. Itä-Suomen yliopistossa rahasto tukee erityisesti Kuopion kampuksen toimintaa.


title: Eventiivi

text: Eventiivi on (harvinainen) suomen kielen tapaluokka. Siinä on sekä potentiaaliosa että konditionaaliosa. Esimerkiksi "kävelleisin" = "mahdollisesti kävelisin".


title: Eventiivi

text: Eventiivin kehitti uudissanoistaan tunnettu Wolmari Kilpinen, joka sai myös Elias Lönnrotin käyttämään muotoa Kalevalassa. Kaarle Krohnin mukaan eventiiviä ei kuitenkaan käytetty Kalevalan alkuperäisissä runoissa. Kotikielen seura harkitsi eventiivin suosittelemista osaksi kirjakieltä, mutta ajatuksesta luovuttiin, kun tuli esille, että muoto oli Kilpisen itse keksimä.


title: Optatiivi

text: Optatiivi-nimitystä käytetään imperatiivin eli käskymuodon tapaisesta tapaluokasta, jolla ilmaistaan epäsuoraa tai kohteliasta käskyä. Suomen kielessä optatiiviksi on nimitetty lähinnä runokielessä esiintyviä -os, -ös -päätteisiä muotoja, esimerkiksi "kävellös" = "kävele, ole hyvä!".


title: Kallavesi

text: Kallavesi on Pohjois-Savossa Siilinjärvellä, Kuopiossa ja Leppävirralla sijaitseva järvi. Se on Suomessa kymmenenneksi suurin järvi. Kallavesi kuuluu laajempaan Iso-Kallaan, jonka järvillä on sama vedenpinnan korkeus kuin Kallavedellä. Iso-Kallan pinta-ala on 936 neliökilometriä.


title: Kallavesi

text: Järven pinta-ala on 47 800 hehtaaria eli 478 km² ja sen tilavuus on 4 610 miljoonaa m³ eli 4,61 km³. Sen on Kuopion Pulkonkoskelta Leppävirran Konnunlahden Karikankaalle mitattuna 72 kilometriä pitkä ja se on Siilinjärven Vuorelasta Kuopion Kaislastenlahdelle mitattuna 17 kilometriä leveä. Järvellä ja sen saarilla on rantojen pituutta yhteensä 1 699 kilometriä.


title: Kallavesi

text: Järven keskellä sijaitsee Kuopion kaupunki, jossa 12 kilometriä pitkä niemi, Puijo kärkenään, kurkottaa järven yli koillisrannalle päin. Puijon ja sen vastarannan välissä sijaitsee Kellosselkä, jonka pohjoisten saarien yli on rakennettu valtatie 5. Tie kulkee vastarannalla kookkaan Sorsasalon poikki ja ylittää Virtasalmen, jonka jälkeen se tulee Vuorelan puolelle. Valtatiellä saarien välissä olevia neljää siltaa kutsutaan Kallansilloiksi. Maanteiden välissä saarten yli kulkee lisäksi Savon rata. Järvi on saarten ja niemien rikkoma ja siitä voidaankin erottaa eri suuruisia järvenosia usealla eri tavalla. Suomen ympäristökeskuksen viranomaiset ovat jakaneet järven kahteen järvenosaan, joista he tarjoavat mitattua tietoa. Järvenosat syntyvät Kuopion Puijon kohdalla ja järvialtaita kutsutaan tässä kirjoituksessa Kallaveden pohjois- ja eteläosaksi.


title: Kallavesi

text: Kallaveden pohjoisosan järvialtaan pinta-ala on 16 200 hehtaaria eli 162 km². Se on 33 kilometriä pitkä ja 16 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 612 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 359 kilometriä. Järvialtaan keskisyvyys on 9,5 metriä ja suurin syvyys on 50 metriä. Sen tilavuus on 1 543 miljoonaa m³ eli siis 1,54 km³ ja se muodostaa kolmasosan koko järvestä. Puijosta avautuu länteen 11×11 kilometriä laaja saaristo, joka kapenee luoteessa Hirvilahden kohdalla 2,5 kilometriä leveäksi ja suurien saarien rikkomaksi salmeksi. Puijosta Petynsaaren ja Kakinsalon kohdalle olevaa järvenosaa kutsutaan Pohjois-Kallavedeksi. Petynsaaren ja Kakinsalon pohjoispuolelle jää Suuri Ruokovesi eli Ala-Ruokovesi. Ruokoveden länsipäässä Salonniemi jakaa sen eteläiseksi Kurolanlahdeksi ja pohjoiseksi Pulkonlahdeksi. Näiden eteläpuolella sijaitsee Leinolanlahti, jonka perällä ovat Pässinkaarre, Pieni Kaavanlahti ja Seitenlampi. Ruokoveden eteläpuolella on saaristo, jonka länsirantaan jää saarten suojaan Lehostenlahti. Maaninkajärven eteläosaa kutsutaan Pieneksi Ruokovedeksi eli Ylä-Ruokovedeksi. Nämä järvenosat eivät kuulu enää Kallaveteen.


title: Kallavesi

text: Kallaveden eteläosan pinta-ala on 31 600 hehtaaria eli 316 km². Se on 52,2 kilometriä pitkä ja 21 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 1 088 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 564 kilometriä. Järvialtaan keskisyvyys on 9,7 metriä ja suurin syvyys on 75 metriä. Sen tilavuus on 3 070 miljoonaa m³ eli 3,07 km³. Kallaveden eteläosalla ei ole yhtenäistä suurta järvenselkää, sillä saaret ja niemet jakavat sen pienempiin järvenosiin, joilla on paikallisten antamia nimiä. Etelä-Kallavesi alkaa Kallan silloista Kellonselällä ja sekä Karhonsaari että Vaajasalo ovat rajana Juurusveden suuntaan. Juurusvedelle pääsee Toivalansalmesta, Karhonsalmesta tai Kortesalmesta. Sekä Vaajasalon että Säyneensalon eteläpuolella aukeaa etelään Ollinselkä, joka laajan saariston jälkeen muuttuu Hirviseläksi. Se jatkuu avoimena kaakkoon aina Vehmersalmeen, joka kuuluu Kallaveteen Vehmersalmen siltaan asti. Se takana aukeaa Suvasveden Kukkarinselkä. Hirviselän eteläpuolella aukeaa vielä Puutosselkä, jota rajaavat idästä ja lännetsä järvelle työntyvät niemet. Niiden väliin jää 500 metriä leveä Puutossalmi, joka on samalla suuremman kokonaisuuden Etelä-Kallaveden rajana. Eteläpuolen Sotkanselkä on laaja, mutta siellä järvi samalla kapenee hieman. Sotkanniemen ja Hyvärilänniemen väliin jää Humalalahti ja sen edustalle Humalaselkä. Järvi on täällä saarista sokkeloinen ja kapean muotoinen. Eteläpuolella aukeaa Koirus, jonka kaakkoisosa on saaristoa. Koiruksen kaakkoinen raja kulkee Hartikansalossa, jonka eteläpuolella sijaitsee Konnuksen kanava, Pirttikoski ja Emäkoski. Näiden takana alkaa Saviveden Viiksinselkä. Hartikansalon pohjois- ja länsipuolella sijaitsevat Yytönselkä ja Petronselkä. Etelässä sijaitsevasta Leppävirrasta alkaa 10 kilometriä pitkä Särkiniemi, jota kiertää Arkkuselkä, Oravilahti, Ollinsalmi, Kalliosalmi ja kahdeksan kilometriä pitkä Särkilahti. Särkilahden perukalla sijaitseva Uitukka yltää Leppävirralle asti.


title: Kallavesi

text: Kallaveden pohjoisosassa on laskettu olevan 713 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 2 855 ha, mikä on noin 15 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista viisi on yli neliökilometrin suuruisia, 159 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 504 yli aarin ja loput 45 ovat alle aarin kokoisia.


title: Kallavesi

text: Kallaveden eteläosassa on laskettu olevan 1 251 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 4 202 ha, mikä on noin 12 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän on yli neliökilometrin suuruisia, 246 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 962 yli aarin ja loput 36 ovat alle aarin kokoisia.


title: Kallavesi

text: Järvessä on 1 964 saarta, joista suurimpia ovat Vaajasalo (967 ha), Laivonsaari (637 ha), Sorsasalo (610 ha), Säyneensalo (500 ha) ja Näpinsalo (223 ha). Suomen suurin saari, Soisalo (163 907 ha) rajautuu kuuden muun järven ohella Kallaveteen.


title: Kallavesi

text: Järven vedenpinnan keskivedenkorkeus on 81,8 metriä mpy. Järvi on säännöstely vuodesta 1972 siten, että vedenpinnan ala- ja yläkorkeudeksi on määrätty raja-arvot 81,13 metriä ja 82,23 metriä mpy. Säännöstelyn tarkoitus on edistää vesiliikenteen mahdollisuuksia ja suojella rantoja ja alajuoksun vesistöjä tulvien varalta.


title: Kallavesi

text: Kallavedellä on mitattu vedenpinnan korkeuksia vuodesta 1864 lähtien. Tänä aikana on keskivedenkorkeus ollut 81,53 metriä (NN) mpy. ja vuotuinen keskimääräinen vaihtelu on ollut 0,96 metriä. Ylin vedenkorkeus on ollut 83,08 metriä (vuonna 1899) ja alin vedenkorkeus 81,00 (lokakuussa 2006). Äärivaihtelu on siten ollut 1,43 metriä.


title: Kallavesi

text: Matkailulla on tärkeä rooli Kallaveden vesistöalueella. Kuopiosta lähtevät matkustajalaivat kuljettavat turisteja sekä lyhyillä paikallisristeilyillä että reittiliikenteessä Kuopio–Heinävesi–Savonlinna ja Kuopio–Varkaus–Savonlinna–Lappeenranta välillä lähinnä kesäaikaan, mutta myös syksyllä. Kallavesi muodostaa muiden läheisten järvialtaiden kanssa myös erittäin merkittävän kesämökki- ja virkistyskalastusalueen.


title: Kallavesi

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueen (04.2) Kallaveden yläosan alueella (04.28), jonka Kallaveden–Ala-Ruokoveden alueeseen (04.281) järvi kuuluu.


title: Kallavesi

text: Kallaveden valuma-alue on järvi mukaan lukien 16 270 km². Sen pääosan muodostavat Iisalmen reitti, jonka pinta-ala on 5 583 km² ja järvisyys 7,7 %, Nilsiän reitti, jonka ala on 5 422 km² ja järvisyys, 12,5 % ja Juojärven reitti, jonka valuma-alue on 2 074 km² ja järvisyys 22,0 %.


title: Kallavesi

text: Kallavesi on Kallaveden reitin keskusjärvi. Sieltä lähtee vesi- ja veneilyreittejä pohjoiseen Iisalmeen (Iisalmen reitti), Vieremälle ja Kiuruvedelle, koilliseen Siilinjärvelle, Juankoskelle ja Nilsiään (Nilsiän reitti), kaakkoon Heinävedelle (Heinäveden reitti) ja edelleen Savonlinnaan sekä etelään syväväylä Leppävirralle, Varkauteen (Leppävirran reitti) ja Savonlinnaan.


title: Indikatiivi

text: Indikatiivi eli "tositapa" on verbin tapaluokka eli modus. Se on perustapaluokka, moduksista sävyneutraalein ja kuvaa tekemisen todellisena, esimerkiksi "kävelen". Suomen indikatiivi on tunnukseton. Indikatiivi on moduksista käytetyin.


title: Indikatiivi

text: Indikatiivi esiintyy kaikissa kielissä. Indikatiivissa oleva verbi on varmaa tietoa, esimerkiksi ”Menen kotiin.” Indikatiivia käytetään muun muassa toteamuksissa, esimerkiksi ”Hän syö.” Indikatiivi voi esiintyä kaikissa aika- ja persoonamuodoissa.


title: Ohukainen

text: Ohukainen, lätty tai lettu (myös "räiskäle") on perinteinen jälkiruoka, joka tunnetaan ympäri Eurooppaa ja Yhdysvaltoja. Sen alkuperä lienee yhtä vanha kuin jauhetun viljan käyttökin. Nimitykset "lettu" ja "lätty" perustuvat ruotsin sanaan "plätt" (ohukainen).


title: Ohukainen

text: Tavallisesti taikinassa on jauhoja, munia ja maitoa. Ohukaisia voi paistaa tavallisella paistinpannulla tai nuotion päällä suurella valurautaisella pannulla. Jälkimmäisiä kutsutaan "muurinpohjaletuiksi".


title: Ohukainen

text: Ohukaisia syödään useimmiten lämpimänä, esimerkiksi hillon, jäätelön ja kermavaahdon kanssa. Yksi esimerkki on levittää hillot ja muut lisukkeet raidaksi letun päälle ja kääriä lettu sen jälkeen rullalle.


title: Ohukainen

text: Ohukaisista voidaan valmistaa myös pääruoka, jolloin niihin lisätään joitain ravitsevampia ainesosia, kuten pinaattiohukaisiin pinaattia. Veriohukaiset tehdään tavallisesti ruis- ja vehnäjauhoihin, vereen ja nesteeseen, joka voi olla maitoa tai olutta. Lisäksi mausteina käytetään sipulia, valkopippuria, meiramia ja suolaa.


title: Ohukainen

text: "Blinit" ("блины") eli "linnit" ovat ohukaisten venäläisiä, hyvin läheisiä sukulaisia, joiden kanssa nautitaan usein smetanaa tai kermaviiliä, hienonnettua sipulia ja mätiä tai kaviaaria. Suomessa blini on tavallisesti paksu, ja se tehdään hapatetusta taikinasta. Taikinassa käytetään yleensä tattarijauhoja.


title: Ohukainen

text: Näiden kaikkien uskotaan usein pohjautuvan kreppeihin, jotka ovat suolaisempia ja useammin pääruoan kuin jälkiruoan osana. Niitä paistettiin alun perin laakeilla kivillä, joista ranskankielinen nimitys "crêpe" tulee. Kreppien ja Suomessa yleisten ohukaisten suurimpana erona on kananmunien määrä. Juustokuorutus on yleistä, ja jauhoseokset vaihtelevat maittain; Ranskassa usein esimerkiksi tattarijauho korvaa vehnäjauhon.


title: Konditionaali

text: Konditionaali eli ehtotapa on tapaluokka. Se ilmaisee tekemisen epävarmuutta tai ehdollisuutta, esimerkiksi: ”Kävel"isi"n, jos vo"isi"n”. Lisäksi konditionaalia käytetään kohteliaisuuskeinona, esimerkiksi: ”Tul"isi"tko tänne?” Konditionaalin tunnus suomen kielessä on "-isi-".


title: Konditionaali

text: Konditionaali taipuu preesens- ja perfektimuodoissa sekä kaikissa persoonamuodoissa.


title: Konditionaali

text: Englannin konditionaalin tunnus on yleensä -(o)uld. Kuten:


title: Potentiaali

text: Potentiaali eli mahtotapa on yksi suomen kielen tapaluokista. Se ilmaisee viestijän pitävän käsittelemäänsä asiaa mahdollisena tai todennäköisenä mutta ei varmana. Aidossa suomen kansankielessä sen käyttöala on huomattavasti väljempi kuin nykyisessä kirjakielessä.


title: Potentiaali

text: Esimerkiksi "lähtenen" = "ehkä lähden" tai " lienen lähtenyt" = "olen ehkä lähtenyt". Potentiaalin tunnus on "-ne-", mutta sen n-kirjain assimiloituu edeltävän l:n, s:n ja r:n kanssa ("päässee, purree, tullee"). Toisaalta silloin kun se liitetään t-loppuiseen vartaloon, loppu-t assimiloituu n:n kanssa ("tiennee"). Kun potentiaalin tunnus liitetään -k-loppuiseen vartaloon, loppu-k korvautuu h:lla ("tehnee"). Verbeillä, joilla on vokaalivartalon lisäksi konsonanttivartalo, potentiaalin tunnus liittyy kirjakielessä aina suoraan konsonanttivartaloon, joten sellaiset konsonanttivartalon omaavien verbien potentiaalimuodot kuin "menenee", "tulenee", "purenee", "juoksenee", "tietänee", "tekenee" katsotaan virheellisiksi. "Olla"-verbillä on epäsäännöllinen potentiaali, jonka juuri on "lie-" ("Johtaja lienee silloin matkoilla", ei "ollee"). Sen sijaan passiivin potentiaali muodostetaan olla-verbin vartalosta ("oltaneen"). Olla-verbin aktiivin säännöllisiä potentiaalimuotoja ("ollen", "ollet" jne.) ei yleis- ja kirjakielessä saa käyttää, vaikka niitä eräissä murteissa käytetäänkin. Eräissä murteissa muoto "lienee" on partikkeli, esimerkiksi "Matti lienee tulee illalla kotiin", "Maija lienee on siellä". Yleiskielessä "lienee" esiintyy vain verbinmuotona: "Matti tullee illalla kotiin", "Maija lienee siellä". Kaisa Häkkinen on arvellut, että "lie"-alkuinen potentiaali on aivan eri etymologista alkuperää kuin "olla"-verbi muuten, että kyseessä on alkujaan kaksi eri verbiä, jotka ovat sekoittuneet toistensa paradigmaan.


title: Potentiaali

text: Potentiaali taipuu vain preesensissä ja perfektissä. Partikkelien "ehkä", "kai" tai "varmaan(kin)" käyttö sekä apuverbin "taitaa" käyttö ovat potentiaalin vaihtoehtoja. ("Hän lienee hullu." → "Hän on kai/ehkä/varmaankin hullu; Hän taitaa olla hullu").


title: Potentiaali

text: Suomen potentiaali perustuu lähinnä itämurteisiin. Länsimurteissa se on harvinaisempi, joillekin länsimurteille jopa aivan täysin vieras. Näin ollen sitä ei kirjakielessä juuri esiintynyt aikana, jolloin suomen kirjakieli perustui melkein ainoastaan länsimurteisiin. Toisaalta itämurteissakaan se ei esiinny läheskään yhtä laajalti kuin nykysuomen kirjakielessä. Vielä vuonna 1880 E. N. Setälä lauseopissaan kirjoitti, että potentiaalia “ei ylimalkaan saa käyttää päälauseissa, vaan ainoastaan sivulauseissa sekä epäilevissä kysymyslauseissa”. Esimerkeiksi potentiaalin aidosta itäsuomalaisesta kansankielisestä käytöstä käyvät Setälän mukaan mm. seuraavat: "Etköhän jo itsekin huomanne, että olet väärässä." "Kun sen tehnet, saat huomenna palkan mieltäsi myöten." Murteiden taistelun aikana jolloin kirjakieltä muutettiin tasapuolisemmin länsi- ja itämurteita edustavaksi, osa suomen kielen kirjoittajista erehtyi luulemaan potentiaalia jonkinlaiseksi yleiseksi todennäköisyyttä ilmaisevaksi muodoksi, ja sellaiseksi potentiaali kansanmurteiden vastaisesti alkoi vakiintua varsinkin sen vaikutuksesta, että ruotsin torde + ha + supiini (ks. tämän artikkelin seuraava osio) alettiin mekaanisesti kääntää potentiaalilla. Tällaisena yleisenä epävarmuutta mutta todennäköisyyttä viestivänä muotona se sitten alettiin esittää suomen kieliopeissa. Puhutussa suomessa se on silti vieläkin huomattavasti harvinaisempi kuin kirjoitetussa.


title: Potentiaali

text: Ruotsissa ei ole varsinaista potentiaalia, mutta torde" + perusmuoto / torde" + "ha" + supiini vastaa suomen kielen potentiaalia. (Esimerkiksi: Jag torde inte vara redo för detta! = En liene valmis tähän!)


title: Imperatiivi

text: Imperatiivi eli käskytapa on verbin tapaluokka, joka ilmaisee käskyä tai kehotusta. Esimerkiksi "kävele!"


title: Imperatiivi

text: Aito käsky- tai kehotustehtävä imperatiivilla voi oikeastaan olla vain yksikön ja monikon toisessa persoonassa "(kävele! kävelkää!)" sekä mahdollisesti monikon ensimmäisessä persoonassa "(kävelkäämme!)". Joissain kielissä kolmansien persoonien käskymuodot "(kävelköön! kävelkööt!)" ilmaistaan toisenlaisilla rakenteilla, tai niitä ei joissain kielioppitraditioissa nimitetä imperatiiveiksi vaan esimerkiksi optatiiveiksi.


title: Imperatiivi

text: Suomessa imperatiivi taipuu kaikissa muissa persoonamuodoissa paitsi yksikön ensimmäisessä persoonassa. Se on kuitenkin olemassa (esim. "kävelkääni/kävelkäämi"), mutta se on vanhahtavaa ylätyyliä, sitä käytetään erittäin harvoin eikä sitä kielioppikirjoihin yleensä merkitä. Aikamuodoista imperatiivi taipuu vain preesensissä, niin sanotuissa jussiivirakenteissa harvoin myös perfektissä.


title: Imperatiivi

text: Yksikön toisessa persoonassa imperatiivilla ei ole päätettä, vaan se on muodoltaan samanlainen kuin indikatiivin preesensin vartalo ilman persoonapäätettä. Sen loppuun liittyy rajageminaatio, eli seuraavan sanan alkukonsonantti kahdentuu, mitä kuitenkaan ei kirjoituksessa merkitä. Kieltomuoto muodostetaan lisäämällä tämän eteen sana "älä".


title: Imperatiivi

text: Muissa persoonissa imperatiivin päätteet ovat:Kielteiset muodot muodostetaan lisäämällä kaikki nämä päätteet kieltoverbivartaloon "äl-" sekä pääverbiin pääte "-ko" tai -"kö".


title: Imperatiivi

text: Imperatiivin monikon ensimmäinen persoona (kävelkäämme) esiintyy nykykielessä lähinnä kirjallisissa ylätyylisissä kehotuksissa. Etenkin puhekielessä se korvataan useissa suomen murteissa passiivin indikatiivin preesensmuodolla (kävellään).


title: Imperatiivi

text: Kolmannessa persoonassa sekä passiivissa imperatiivi ilmaisee tavallisimmin suostumusta tai myöntymistä ("tulkoon vain", "olkoon menneeksi") tai myös toivotusta ("eläköön") ei suoranaista käskyä. Määräyksen merkityksessä sitä on kuitenkin käytetty varsinkin vanhemmissa lakiteksteissä, mutta nyttemmin se on yleensä korvattu muodolla "on tehtävä."


title: Imperatiivi

text: Käskylauseesta voi muodostaa enemmän kehottavan lisäämällä verbin perään liitepartikkelin -pa/-pä. Kohteliaassa puheessa imperatiivi korvataan usein muilla ilmaisuilla, esimerkiksi "voisitteko tehdä..."


title: Imperatiivi

text: Imperatiiviin lisätään usein huutomerkki irrallisissa yhteyksissä korostamaan verbimuodon käskynomaisuutta.


title: Imperatiivi

text: Ruotsissa on yksi imperatiivimuoto, joka merkitsee sekä yksikön että monikon toista persoonaa. (Vanhassa ruotsissa joskus myös yksikön 3. persoonaa) Se on useimmilla verbeillä infinitiivin kaltainen (titta!, gå!), joillakin verbeillä kuitenkin infinitiivin loppu-a jätetään pois (esimerkiksi: läs!, kom!) Ruotsinkielessä on myös Låt-verbin avulla muodostettava imperatiivimuoto. Sillä voidaan muodostaa kaikki persoonat järjestyksellä Låt + objekti (+ kieltosana) + verbin perusmuoto (esimerkiksi: Låt oss inte gå! = Älkäämme lähtekö!)


title: Imperatiivi

text: Englannissa imperatiivi on kaikilla verbeillä infinitiivin kaltainen, mutta ilman "to" -partikkelia. Sama muoto merkitsee sekä yksikön että monikon toista persoonaa. Sitä voidaan käyttää myös yksikön kolmannessa persoonassa, jossa tällöin ei ole päätettä '-s'. Kolmannessa persoonassa se on kuitenkin vanhahtava ja esiintyy etupäässä runokielessä sekä eräissä vakiintuneissa toivotuksissa kuten "long live".


title: Imperatiivi

text: Monikon ensimmäisen persoonan infinitiivimuotoa vastaa englannissa rakenne "let us" tai lyhennettynä "let's" lisättynä verbin infinitiivimuodon eteen. Let-muodolla voidaan tehdä kaikkiin persooniin imperatiivi. (LET + akkusatiivi + perusmuoto)


title: Imperatiivi

text: Ranskassa imperatiivi esiintyy yksikön toisessa sekä monikon ensimmäisessä ja toisessa persoonassa. Imperatiivi on muutoin samankaltainen kuin vastaavat persoonamuodot indikatiivin preesensissä, paitsi että subjektina olevat persoonapronominit jätetään pois, samoin I konjugaation (-er -päätteisillä) verbeillä myös yksikön toisen persoonan ääntymätön pääte -s. Esimerkiksi: tu écoutes = kuuntelet, écoute = kuuntele, vous écoutez = te kuuntelette, écoutez = kuunnelkaa. Muutamilla harvoilla epäsäännöllisillä verbeillä imperatiivi on kuitenkin subjunktiivin kaltainen.


title: Imperatiivi

text: Saksassa imperatiivia käytetään yksikön toisessa, monikon toisessa, yksikön tetittelymuodossa ja monikon ensimmäisessä persoonassa. Yksikön toinen persoona päättyy "e":hen ("töte"), mutta monilla verbeillä "e" jää pois ainakin arkikielessä. Monikon toinen persoona päättyy "t"-kirjaimeen aina tavalla tai toisella ("tötet"). Teitittelymuoto ja monikon ensimmäinen persoona muodostetaan rakenteella perusmuoto + vastaava persoonapronomini ("töten sie" & "töten wir").


title: Tapaluokka

text: Tapaluokka eli modus on verbien taivutuksen kategoria. Modus ilmaisee puhujan suhtautumista predikaatin kuvaamaan toimintaan.


title: Tapaluokka

text: Suomen kielen neljä keskeistä tapaluokkaa ovatHarvinaisempina suomessa esiintyvät eventiivi ja optatiivi.


title: Tapaluokka

text: Romaanisissa kielissä tunnetaan myös subjunktiivi (jota latinan, italian, saksan ja portugalin kieliopeissa kutsutaan konjunktiiviksi). Muita harvinaisempia moduksia ovat esimerkiksi miratiivi ja partisipiaali.


title: Bob Denard

text: Bob Denard, synt. Gilbert Bourgeaud (7. huhtikuuta 1929 Bordeaux – 13. lokakuuta 2007 Gironde) oli ranskalainen palkkasotilas. Hän osallistui Vietnamin sotaan, ja häntä syytettiin Pariisin tuomioistuimessa vuonna 1999 Komorien presidentin salamurhasta.


title: Bob Denard

text: Bob Denard osallistui muun muassa Zimbabwen, Jemenin, Iranin, Beninin, Angolan, Zairen ja Komorien konflikteihin.


title: Bob Denard

text: Denard kärsi viimeisinä elinvuosinaan Alzheimerin taudista.


title: Sähköinen potentiaali

text: Sähköinen potentiaali (tunnus "V") on muuttumattoman sähkökentän potentiaalienergia yksikkövarausta kohden. Sähköistä potentiaalia mitataan volteissa. Fysikaalisesti ainoastaan kahden pisteen välinen sähköinen potentiaaliero eli jännite on merkitsevä.


title: Sähköinen potentiaali

text: Sähköisen potentiaalin käsitteen ja Kirchhoffin lakien avulla voidaan helposti analysoida sähköisiä virtapiirejä.


title: Sähköinen potentiaali

text: Kappaleilla voi olla ominaisuus, joka tunnetaan sähkövarauksena. Sähkökenttä kohdistaa voiman varattuihin kappaleisiin. Jos varatulla kappaleella on positiivinen varaus, kappaleeseen kohdistuva voima on samansuuntainen sähkökentän suunnan kanssa. Negatiivisesti varautuneilla kappaleilla suunta on päinvastainen. Voiman suuruus on kappaleen sähkövarauksen suuruus kerrottuna sähkökentän voimakkuuden suuruudella. Sähköinen potentiaali sähkökentän pisteessä on määritelty työksi, joka tehdään siirrettäessä positiivinen yksikkövaraus nollapotentiaalista tähän pisteeseen.


title: Sähköinen potentiaali

text: Voima ja potentiaalienergia liittyvät läheisesti toisiinsa. Kun kappale liikkuu suuntaan, johon voima kiihdyttää sitä, sen potentiaalienergia pienenee. Esimerkiksi kappaleen potentiaalienergia Maan gravitaatiokentässä on mäen päällä suurempi kuin mäen juurella. Kun kappale putoaa, sen potentiaalienergia muuttuu liike-energiaksi. Vastaavasti varautuneen hiukkasen sähköinen potentiaalienergia muuttuu hiukkasen liike-energiaksi sähkökentän tekemän työn takia hiukkasen siirtyessä korkeammasta potentiaalista matalampaan potentiaaliin. Positiivisesti varautuneen hiukkasen potentiaalienergia pienenee sen siirtyessä sähkökentän suuntaan kun taas negatiivisesti varautuneella hiukkasella suunnan tulee olla päinvastainen.