title: Porin lentoasema

text: Porin lentoaseman uuden toiminnan aloitti 1944 Lentorykmentti 1, joka vuonna 1952 muuttui 2. Lennostoksi ja edelleen 1957 Satakunnan lennostoksi. Se oli tukikohtana vuoteen 1985 asti. Pori oli Suomen ilmavoimien ensimmäinen kenttä, jolta operoitiin Vampire-suihkuhävittäjillä.


title: Porin lentoasema

text: Elokuussa 1945 Aero OY aloitti reittilennot kentältä. Aeron reitti Helsingistä Poriin avattiin 3. lokakuuta 1953.


title: Porin lentoasema

text: Ensimmäinen lentoasemarakennus valmistui jatkosodan aikana. Nykyinen terminalirakennus lennonjohtotorneineen otettiin käyttöön lokakuussa 1969. Sitä pidettin tuolloin Helsinki-Vantaan jälkeen Suomen nykyaikaisimpana. Sen on suunnitellut arkkitehti Matti Hakuri.


title: Porin lentoasema

text: Kesällä 2003 Ryanair-lentoyhtiö lensi kuukauden ajan Porista Tukholman Skavstan lentoasemalle, kun Tampere-Pirkkalan lentoaseman kiitotietä korjattiin. Wingo xprs lensi Porista Helsinkiin arkisin kaksi kertaa päivässä 11. elokuuta ja 13. syyskuuta 2010 välisen ajan, kun Finncomm Airlines lopetti lennot kannattavuuden takia. Finncomm Airlines palasi kuitenkin reitille 3. lokakuuta 2010 vanhalla aikataululla. Wingo xprs lopetti reitin kannattamattomana. Vuoden 2010 jälkeen reittiliikenteen lentoyhtiöt ovat vaihdelleet ja ajoittain lentoja ei ole ollut ollenkaan. Vuodesta 2017 alkaen reittilentoja Helsinkiin ja Tukholmaan on järjestänyt NextJet Porin kaupungin tukemana.


title: Porin lentoasema

text: Porin lentoasemalta on hoidettu myös suomalaisten YK-joukkojen kuljetuksia ja huoltolentoja.


title: Porin lentoasema

text: Lentokentän vaiheista on vuonna 2009 ilmestynyt eversti Jukka Uharin kirjoittama teos "Porin lentokentän historia 1 – Varhaisilmailusta Porin pamaukseen", kustantajana Satakunnan Lennoston kilta.


title: Porin lentoasema

text: Lentoasemalla paljastettiin tammikuussa 2013 60 vuotta suihkulentämistä Suomessa -niminen muistomerkki, jolla Ilmavoimien kiltaliitto kunnioittaa De Havilland Vampire Mk. 52 -suihkulentokoneen laskeutumista 22. tammikuuta 1953 kello 12.22 Porin lentokentälle.


title: Lumiukko (elokuva)

text: Lumiukko () on brittiläinen vuonna 1982 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva, joka perustuu Raymond Briggsin samannimiseen lasten kuvakirjaan vuodelta 1978. "Lumiukko" oli vuonna 1982 parhaan lyhytanimaation Oscar-ehdokkaana ja se voitti muun muassa BAFTAn palkinnon parhaana lastenelokuvana. Elokuvan jatko-osa, "Lumiukko ja lumikoira" sai ensiesityksensä jouluaattona 2012.


title: Lumiukko (elokuva)

text: Lumisena jouluaattopäivänä sataa lunta. Pieni poika menee nauttimaan ulos lumisateesta ja tekee lumiukon. Lumiukon valmistuttua on hänen aika mennä nukkumaan. Hän ei kuitenkaan saa unta ja lähtee keskellä yötä katsomaan tekemäänsä lumiukkoa, joka herää pojan hämmästykseksi yhtäkkiä henkiin. Poika ja lumiukko seikkailevat talon sisällä ja ulkopuolella, kunnes lumiukko ottaa pojan kädestä kiinni ja lähtee lentoon vieden pojan meren yli salaiseen paikkaan, jossa muut lumiukot viettävät joulua. Poika tapaa lumiukkojen luona Joulupukin, joka antaa hänelle lahjaksi sinisen kaulaliinan. Kaulaliinapaketista paljastuu pojan nimi; James. Lumiukko ja James palaavat takaisin kotiin. Poika hyvästelee hymyilevän lumiukon ja menee nukkumaan lumiukon jäädessä paikalleen lumeen. Seuraavana aamuna on joulupäivä ja poika herää riemuissaan katsomaan lumiukkoa. Tarina päättyy traagisesti, sillä aamu on ollut lämmin ja Lumiukko on jo sulanut melkein kokonaan pois. Tässä vaiheessa sekä poika että katsoja voivat luulla koko tarinaa vain uneksi, mutta samassa poika löytää taskustaan saman sinisen kaulaliinan, jonka hän sai Joulupukilta. Tajuten menettäneensä ystävänsä, poika lyyhistyy lumeen polvilleen suremaan. Lopputekstit alkavat.


title: Lumiukko (elokuva)

text: Ensimmäisen kerran "Lumiukko" esitettiin Suomen televisiossa jouluna 1983. Toinen esityskerta tapahtui jouluaattona 1989. Vuodesta 1992 alkaen elokuva on esitetty joka jouluaatto, viime vuosina yleisesti "Joulupukin kuumalinja" -ohjelman lopuksi, juuri ennen Turun joulurauhan julistuksen televisioinnin alkua.


title: Lumiukko (elokuva)

text: Lumiukko-elokuvasta on muodostunut monille suomalaisille tärkeä osa joulunviettoa ja siihen suhtaudutaan nostalgisesti. Lumiukkoa seuraa aattoisin televisiosta jopa 400 000 ihmistä. Elokuva on julkaistu myös DVD- ja VHS-julkaisuna.


title: Lumiukko (elokuva)

text: Animaatioelokuvan musiikin on säveltänyt Howard Blake. Lentokohtauksen aikana soivan tunnusmelodian ”Walking in the Air” laulaa Peter Auty. Siitä ovat julkaisseet omat versionsa muun muassa Juulia Haverinen, A. Aallon rytmiorkesteri, Nightwish ja Rainbow. Tunnusmelodiasta on tehty suomenkielinen käännöskappale nimeltä ”Avaruus”, joka julkaistiin ensimmäisen kerran Timo T. A. Mikkosen ja ystävien albumilla "Joulusydän".


title: Lumiukko (elokuva)

text: Televisiokanava Channel 4:n 30-vuotisjuhlien osana valmistui 2012 jatko-osa nimeltä "Lumiukko ja lumikoira". 24-minuuttista elokuvaa tehtiin pari vuotta ja se ensiesitettiin jouluaattona 2012.


title: Ruisrock

text: Ruisrock on Turun Ruissalossa vuosittain järjestettävä Suomen merkittävimpiin festivaaleihin kuuluva musiikkifestivaali. Ruisrock on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut rockfestivaali. Turun Soitannollinen Seura, Turun kaupungin musiikkilautakunta ja Turun musiikkijuhlasäätiö vastasivat vuoron perään Ruisrockin järjestämisestä sen historian ensimmäisenä 30 vuotena. Nykyään tapahtuman järjestää Vantaan Festivaalit Oy.


title: Ruisrock

text: Ruisrockin perustajat olivat pitkään siinä käsityksessä, että heidän festivaalinsa on myös koko Euroopan vanhin yhtäjaksoisesti toiminut rockfestivaali. Kuitenkin jossakin vaiheessa selvisi, että Hollannissa oli järjestetty muutama kuukausi ennen ensimmäistä Ruisrockia (18. toukokuuta 1970 tienoilla) Pinkpop-festivaali, joka edelleen järjestettävänä festivaalina on luokassaan Euroopan vanhin. Vastoin yleistä käsitystä Ruisrock-festivaalin esikuvana ei ollut Woodstockin festivaali.


title: Ruisrock

text:
Ruisrockia on vaadittu siirrettäväksi pois Ruissalon saarelta muun muassa festivaalin ympäristövaikutusten vuoksi.
Vuoden 2007 tietojen perusteella festivaali saa kuitenkin jatkaa nykyisellä paikallaan.


title: Ruisrock

text: Ruisrockissa on historian aikana esiintynyt useita aikakausiensa huippuesiintyjiä, muun muassa Metallica, Iron Maiden, Bon Jovi, Aerosmith, Nirvana, Red Hot Chili Peppers, Rammstein, Uriah Heep, Colosseum, Jeff Beck, Procol Harum, The Mahavishnu Orchestra, Chuck Berry, U2 ja Bob Dylan, sekä koko kotimaisen rockin ”kerma”.


title: Ruisrock

text: Ruisrockin perustajajäseniä olivat muun muassa Kari Purssila, Antero Laiho, Christer Donner ja Olli Pellikka. Tämän festivaalin juuret ovat näiden puuhamiesten perustamassa ”Nuorison tiedotuskeskus”-nimisessä yhdistyksessä, joka sai Turun kaupungilta käyttöönsä toimistotilat ja puhelimen. Keskuksen oli tarkoitus olla neuvontapiste maalta tuleville nuorille, ja siellä oli määrä olla kaikkien alojen asiantuntijoiden verkosto käytettävissä. Käytännössä keskukseen tuli puheluita, joissa kysyttiin kaikenlaista, esimerkiksi: ”Sanokaa yks Jimi Hendrixin kappale” — ”Manic Depression”.


title: Ruisrock

text: Sama joukko perusti myös Information-nimisen yhtyeen vuoden 1969 alussa. Tämän joukon keskuudessa syntyi ajatus siitä, että Turussa olisi syytä järjestää rockfestivaali. Kun Turun musiikkijuhlilla oli oopperaesitys Turun kaupunginteatterissa, Aurajoen rannalla, ja järjesti Information kesällä 1969 joen rannalla mielenosoituksen konsertin muodossa ja vaati, että Turun musiikkijuhlille pitää saada pop- ja rockmusiikkia ohjelmistoon.


title: Ruisrock

text: Sittemmin Purssila, Pellikka ja joskus Laihokin kävivät lähes viikoittain Turun apulaiskaupunginjohtaja Johannes Koikkalaisen luona selittämässä, että ”tämmönen pitäis saada järjestettyä”.


title: Ruisrock

text: Kun puuhamiehet tapasivat Sibelius-museon tiloissa Kalevi Kuosan, joka toimi Turun musiikkijuhlien johtajana 1969–1976, alkoi tapahtua. Kaupungin nuorisotoimiston kirjepaperilla ja kirjekuorilla lähetettiin kutsut ja tarjouspyynnöt 70 ulkomaiselle rock-artistille, alkaen Rolling Stonesista, Pink Floydista ja The Whosta.


title: Ruisrock

text: Talvella 1969–1970 tuli kuvioihin ruotsalainen promoottori Thomas Johansson, joka oli perustanut ohjelmatoimisto Ema Telstarin vuonna 1969. Kuosa otti Johanssoniin yhteyttä elokuussa 1969, ja Johansson tuli katsomaan mahdollista festivaalipaikkaa.


title: Ruisrock

text: Rolling Stonesin sihteeri Joe Barryman ilmoitti, että Mick Jagger on lomalla, ja että asiaan olisi palattava myöhemmin. Järjestäjät tajusivat jälkeenpäin, että tämä tapahtui juuri Altamontin festivaalin katastrofin jälkeen.


title: Ruisrock

text: ”The Pink Floydin” hintapyyntö oli 500 puntaa, jonka lisäksi pyydettiin edestakainen lentolippu viidelle hengelle sekä autolauttaliput kahdelle hengelle ja minibussille sekä hotellimajoitus seitsemälle hengelle. Fairport Conventionin hinta oli 300 puntaa sekä autolauttaliput kahdelle hengelle ja minibussille sekä hotellimajoitus kahdeksalle hengelle. Pink Floydia ei koskaan Turkuun saatu ja Fairport Conventionkin vasta seuraavana vuonna, mutta muutaman kuukauden aikana onnistuttiin kuitenkin rakentamaan ohjelmisto festivaalia varten sekä tarvittava infrastruktuuri.


title: Ruisrock

text: Ensimmäinen Turussa pidetty rock-festivaali järjestettiin Saaronniemen leirintäalueella Ruissalon saaren kärjessä vuonna 1970 ja se keräsi 38 000 katsojaa. Ulkomaisina esiintyjinä nähtiin muun muassa Family, Colosseum ja Argent. Vuotta myöhemmin, eli vuonna 1971, väkeä saapui 100 000. Vaikka sää oli huono, Canned Heat villitsi yleisön. Lavalla esiintyi myös turkulainen kitaristi Tommie Mansfield.


title: Ruisrock

text: Englantilainen viikoittain ilmestyvä musiikkilehti "New Musical Express" kirjoitti ensimmäisestä Turun Rockfestivaalista (tapahtuman julisteessa "Turku International Pop & Rock Festival") otsikolla “Something New: A Rock Festival Expecting 5,000 Draws 30,000! — British Groups Stars of First Finnish Woodstock.” (’Jotain uutta: Rockfestivaaliin odotettiin 5 000 henkeä, mutta tulijoita oli 30 000! — Brittiläiset yhtyeet Suomen ensimmäisen Woodstockin tähtinä.’).


title: Ruisrock

text: Festivaalin esiintyjiksi valikoitui yhtyeitä järjestäjien maun mukaan, edustaen suurelta osin progressiivista rockia.


title: Ruisrock

text: Vuonna 1972 Turun Soitannollinen Seura luopui Turun Musiikkijuhlista, muun muassa sen vuoksi, että kaupungin päättävät elimet eivät kesän alkuun mennessä olleet saaneet aikaan päätöstä siitä, järjestetäänkö Ruisrock yksi-, kaksi- vai kolmipäiväisenä.


title: Ruisrock

text: Kolmantena vuotenaan tapahtuma siirtyi Ruissalon Kansanpuistoon ja lyheni yksipäiväiseksi tapahtumaksi. Yhtenä syynä oli varmaankin edellisen vuoden valtavan suosion aiheuttama huoli ”yleisen järjestyksen” säilymisestä.


title: Ruisrock

text: 1970-luvun alkupuolella Ruisrock muuttui kolmepäiväisestä yksipäiväiseksi ja vakiintui sellaiseksi. Festivaali oli Kari Jalosen sanoin ”vakiintunut myös siinä muodossa, että on pyritty saamaan kotimaista huippujoukkoa, skandinaavista edustusta, yksi itäeurooppalainen yhtye ja anglosaksista huippua.”. Vuonna 1983 festivaali muuttui kaksipäiväiseksi, tosin muutamana vuonna tapahtuma on järjestetty myös kolmipäiväisenä. Myöhemmin festivaali muuttui kokonaan kolmipäiväiseksi.


title: Ruisrock

text: Vuonna 1989 Ruisrock säätiöitiin ja sille myönnettiin anniskeluoikeudet.


title: Ruisrock

text: 1990-luvulla Ruisrock joutui talousvaikeuksiin, ja koko tapahtuman jatko oli vaakalaudalla. Vuonna 2001 Ruisrockin otti järjestettäväkseen Vantaan Festivaalit Oy, joka elvytti talouden kuntoon muun muassa karsimalla kovalla kädellä ulkomaisia huippuartisteja. Nykyisin Ruisrock on monessa mielessä suositumpi kuin koskaan ja kuuluu kävijämäärällään mitattuna Suomen suurimpiin festivaaleihin. Ruisrockissa vierailee vuosittain kymmeniä tuhansia ihmisiä ja vuonna 2012 festivaaleilla kävijöitä oli 63 000.


title: Ruisrock

text: 2000-luvun yleisöennätyksensä Ruisrock keräsi vuonna 2009, jolloin tapahtumaa seurasi kolmen päivän aikana noin 92 000 maksanutta kävijää. Muun muassa yhdysvaltalaiset Disturbed, Slipknot ja Faith No More, ruotsalaiset In Flames ja The Sounds, tanskalainen Mew ja suomalaiset Children of Bodom, comeback-kiertueen tehnyt Tehosekoitin ja viimeisen keikkansa soittanut The Crash keräsivät paljon yleisöä.


title: Ruisrock

text: Vuoden 2009 kävijäennätys rikottiin vuonna 2014, kun paikalle saapui kolmen päivän aikana 93 000 ihmistä. Perjantaina paikalla oli 35 000 juhlijaa ja päivä oli loppuunmyyty. Muun muassa yhdysvaltalainen punk rock -yhtye The Offspring ja ranskalainen DJ David Guetta keräsivät suuren yleisön. Lauantaipäivän liput myytiin myös loppuun ja paikalla oli 35 000 ihmistä. Vuodesta 2014 eteenpäin kävijämäärät nousivat tasaisesti, ja vuosina 2017 ja 2018 festivaali keräsi Ruissalon kansanpuistoon 105 000 ihmistä viikonlopun aikana, ja kaikki kolme päivää olivat loppuunmyytyjä.


title: Ruisrock

text: Tässä taulukossa on Ruisrockin kävijämäärät vuodesta 2008 eteenpäin, jolloin festivaali on ollut kolmipäiväinen.


title: Sekstantti (tähdistö)

text: Sekstantti (latinaksi "Sextans", genetiivi "Sextantis") on vaatimaton tähdistö Leijonan alla. Nimityksen antoi Johannes Hevelius tulipalon tuhottua hänen laitteensa vuonna 1679, joiden joukossa oli sekstantti. Tähdistöä on vaikea havaita, koska yksikään tähdistä ei ole +4,5 magnitudia kirkkaampi.


title: Sekstantti (tähdistö)

text: Sekstantissa on muun muassa spriraaligalaksi NGC 3115, jonka kirkkaus on +10 magnitudia ja joka näkyy suoraan sivulta linssinmuotoisena.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokratismi eli fysiokratia oli 1700-luvun puolivälissä kehitelty sen ajan maatalousyhteiskunnan mukainen talousteoria, jonka keskeinen ajatus oli maatalouden korostaminen. Fysiokraatit uskoivat, että kansojen vauraus johtui maataloudesta, eivätkä teollisuus tai kauppa tuo vaurautta. Fysiokraattien käsitys maataloudesta sisälsi mm. metsätalouden ja kaivostoiminnan, joten tosiasiallisesti he tarkoittivat kansojen vaurauden johtuvan laajemmasta alkutuotannosta. Maanviljelyn tuottama ylijäämäravinto oli kuitenkin tarkastelussa pääsijalla, koska se oli kaiken muun alkutuotannon edellytys.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokratismin teoria sai alkunsa Ranskassa, ja se oli kenties ensimmäinen hyvin kehitetty talousteoria. Fysiokratismi oli voimakkaasti sen ajan vallitsevalle merkantilismille vastakkainen suuntaus ja historiallisesti katsoen tärkeä askelkivi talousteoreettisessa ajattelussa merkantilismin ja klassisen liberalismin välillä.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokratismin teoria sai alkunsa Ranskassa, ja se oli kenties ensimmäinen hyvin kehitetty talousteoria. Fysiokratismi oli voimakkaasti sen ajan vallitsevalle merkantilismille vastakkainen suuntaus. Fysiokraatit kutsuivat itseään nimellä "économistes" ja heistä tunnetuimpia olivat François Quesnay ja Mirabeau vanhempi.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokratismi ei koskaan saanut laajaa kannatusta. Fysiokratian teoriapohjan rikkoi 1800-luvulla alkanut fossiilisten polttoaineiden suurimittainen hyödyntäminen, mikä tarkoitti ettei maa- ja metsätalous enää ollut ainoa talouden energianlähde. Samalla käsityöläisten vaihtuessa teollisuustyöntekijöihin rikkoutui ajatus mitään tuottamattomista käsityöläisistä, koska ruokaa hyödyntävien käsityöläisten sijaan alettiin olla riippuvaisia fossiilisia polttoaineita hyödyntävistä koneista. Fysiokratian teoriapohja perustui maatalousyhteiskuntaan, eikä sitä voinut soveltaa teollisuusyhteiskuntaan.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokratian näkemykset vapaudelle perustuvasta talousjärjestelmästä periytyivät myöhäisemmälle klassiselle liberalismille. Etenkin Adam Smith sai vaikutteita fysiokraattien ajattelusta.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokraattien mukaan maatalous on kansakunnan vaurauden lähde. Maatalouden ylikorostamisen pääperusteena oli maatalouden tuotteiden suuri lisääntyvyys. Esimerkiksi viljanjyvän kylvämällä saattaa saada kymmeniä uusia jyviä ja lehmä voi tuottaa useita jälkeläisiä lyhyessä ajassa. Vuosisatojen takaisen maatalousyhteiskunnan maa- ja metsätalous olivatkin pääasiallinen tapa sitoa auringon energiaa ihmiselle hyödynnettävään muotoon. Ennen fossiilisten polttoaineiden vauhdittamaa teollisuusyhteiskuntaa, nämä olivatkin talouden pääasiallinen energianlähde.


title: Fysiokratismi

text: Maanviljelijöiden tuottaman ylijäämäravinnon turvin voidaan hoitaa muita toimia. Voimavarat tulisi suunnata maataloustuotannon kasvattamiseen. Fysiokratismin mukaan maataloustuotannon taso määrittää valtion väestön määrän. Mitä suurempi on maataloustuotanto, sitä suurempi on valtion väestö ja samalla sitä mahtavampi on valtio.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokraatit kannattivat maaveroa, sillä he ajattelivat sen olevan tehokkain tapa kerätä verot. Fysiokraatit asettivat maaseudun ja kaupungin vastakkain, ja kannattivat "luonnollista maalaiselämää" ja paheksuivat "keinotekoista" kaupunkielämää.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokraattien ajatteluun kuului Quesnayn "Tableau économiquessa" esille tuleva ajatus siitä, että maatalous on ainoa tapa tuottaa ravintoa. Maanviljelijät käyttävät osan ravinnosta itse ja tuottavat ylijäämää käsityöläisten ja kauppiaiden ruokkimiseksi. Käsityöläiset eivät tuota mitään uutta, he vain muuttavat maatalouden tuotteita uuteen muotoon. Samoin kauppiaat vain välittävät maanviljelijöiden ja käsityöläisten tuotteita eteenpäin. Käsityöläiset ja kauppiaat kuluttavat ruokaa, jotta jaksavat tehdä työtään. Maanviljelijät ovat tuottajia, käsityöläiset ja kauppiaat kuluttajia.


title: Fysiokratismi

text: "Tableau économique" esitti samalla talouden kiertokulun ajatuksen, mikä on myöhemmissä talousteorioissa keskeisellä sijalla. "Tableau économiquen" voi myös ajatella maatalousyhteiskunnan talouden energiavirtoina.


title: Fysiokratismi

text: Quesnay korosti "luonnollisen järjestyksen" (ransk. "ordre naturel") ja "positiivisen järjestyksen" (ransk. "ordre positif") välistä eroa. Luonnollinen järjestys on luonnonlakeihin perustuva järjestys ja positiivinen järjestys ihmisen keksimä järjestys. Quesnayn mukaan asiat ovat parhaiten positiivisen järjestyksen ollessa samansuuntainen luonnollisen järjestyksen kanssa. Fysiokraatit pitivät markkinataloutta luonnollisen järjestyksen mukaisena.


title: Fysiokratismi

text: Fysiokraattien mukaan vapauteen perustuva talousjärjestelmä on tehokas. Fysiokraatit kannattivat myös vapaata kauppaa ("laissez-faire"). Fysiokraatit vastustivat maaorjuutta, sillä he pitivät ihmisten vapaudelle perustuvaa talousjärjestelmää tehokkaampana.


title: Eurodance

text: Eurodance on elektronisen tanssimusiikin tyylilaji, joka syntyi Euroopassa 1990-luvun alussa. Eurodancelle on luonteenomaista syntetisaattori-riffien ja yksinkertaisten, mutta tarttuvien melodioiden käyttö, korkeaääninen naisvokalisti ja räppäävä miesääni tai joskus mieslaulaja, sekä tasainen, nopeudeltaan 110–150 iskua minuutissa oleva tahti. Eurodance oli erittäin suosittu ja kaupallisesti menestyksekäs genre varsinkin 1990-luvun puolivälissä. Eurodancea tuotettiin eniten Saksassa, Ruotsissa, Alankomaissa ja Italiassa. Eurodance tarkoittaa lähes samaa kuin "europop". Pop-henkisiä trance-artisteja (esimerkiksi Sash!, ja Antiloop) on puolestaan kutsuttu "eurotranceksi".


title: Eurodance

text: Musiikkikriitikot eivät yleensä arvostaneet kaupallista eurodance-musiikkia. Kitaravetoista pop- ja rock -musiikkia suosivat ihmiset halveksuivat sitä massaihmisille tarkoitettuna roskana. Eurodance muistutti tässä mielessä, kuten osittain musiikillisestikin, 1970-luvun diskobuumia. Yksi parhaiten menestyneitä eurodance-yhtyeitä oli hollantilainen 2 Unlimited. Suomalaisista eurodance-yhtyeistä menestyksekkäin on Waldo's People. Suomen sisällä suosiota sai Movetron. Myös osa Aikakoneen musiikista voitaneen luokitella eurodance-genreen.


title: Eurodance

text: 1990-luvun eurodance-yhtyeet olivat 1970-luvun diskoyhtyeiden tapaan tyypillisesti DJ-tuottajien hankkeita. Tuottajat kokosivat kappaleitaan esittämään sopivat laulajat ja tanssijat. Jotkut tuottajat, kuten ruotsalainen Max Martin ja tanskalainen Johnny Jam, olivat useiden yhtyeiden takana. Eurodancen kaupallinen luonne näkyi myös siinä, että yhtyeen esiintyjien muuttuessa liian vaativiksi tuottajat vaihtoivat heidät helposti uusiin jäseniin. Monet yhtyeet julkaisivat vain yhden levyn ja katosivat sen jälkeen täysin julkisuudesta. Nämä kaupalliset piirteet ovat tuttuja jo 1960-luvulta asti musiikkituottajien johdolla tehdyssä listamusiikissa.


title: Eurodance

text: Monilla yhtyeillä oli erityisesti suunniteltu humoristinen imago. Esimerkkejä tästä ovat Captain Jack ja Dr. Bombay. Rednex uudelleenherätti vuosikymmenittäin jälleennousevan countrydance-teeman, kuten aiemmn tai myöhemmin Avicii. Saksalainen E-Rotic käytti eroottisia teemoja kappaleissaan sekä musiikkivideoissaan. Monien yhtyeiden kohdalla naisvokalisti valittiin enemmän ulkonäön kuin laulutaidon perusteella. Näissä tapauksissa toisinaan yhtyeessä käytettiin eri laulajaa lavaesiintymisissä ja studioissa. Samaten rap-osuuksien esittäjä saattoi olla yhtyeen ulkopuolelta. Eurodance-artistien live-esiintymiset toteutettiin usein taustanauhan avulla. Yksi eurodancen kliseistä olivat yksinkertaiset, merkityksettömistä sanoista koostuvat kertosäkeet, kuten Dazen hitissä "Superhero" kuultava "Um-bap-paa-eo-eo Um-bap-paa-oo".


title: Eurodance

text: Albumien lisäksi eurodancemusiikkia julkaistiin lukuisilla kokoelmalevyillä. Joistakin kokoelmalevyistä julkaistiin useita osia, kuten Suomessa "F1", "Hitti Buumi" ja "Techno & Dance".


title: Sisilisko (tähdistö)

text: Sisilisko (latinaksi "Lacerta", genetiivi "Lacertae") on muutamasta himmeähköstä tähdestä koostuva pieni ja melko huomaamatonkin tähdistö pohjoisella taivaanpuoliskolla. Sitä ympäröivät Kefeus pohjoisessa, Kassiopeia koillisessa, Andromeda idässä, Pegasus etelässä ja Joutsen lännessä. Nimityksen tähdistölle antoi Johannes Hevelius vuonna 1690.


title: Sisilisko (tähdistö)

text: Tähdistön kirkkain tähti "α Lac" on kirkkaudeltaan +3,77 oleva optinen kaksoistähti, spektriluokka A1. β Lac on toinen kreikkalaisen aakkosen nimekseen saanut tähti, se on kirkkaudeltaan +4,43 ja spektriluokaltaan K0. "ADS 16402" on kaksoistähti , jota kiertää Jupiterin kokoinen ja erittäin pienitiheyksinen eksoplaneetta "HAT P-1".


title: Sisilisko (tähdistö)

text: Sisiliskossa ei ole lainkaan Messierin kohteita. Avoimet tähtijoukot NGC 7209 ja NGC 7243 näkyvät helposti kiikarilla. "BL Lacertae" on aktiivisen galaksin tähtimäinen ydin, kvasaarin ja rauhallisen galaksin välimuoto. Kirkkaus muuttuu jopa 2 magnitudia päivässä +13,1 — +16 magnitudin välillä.


title: Kansantauti

text: Kansantaudeiksi voidaan kutsua mitä tahansa tauteja, joilla on suuri vaikutus väestön terveyteen. Ne kuluttavat yleensä paljon terveydenhuollon voimavaroja ja aiheuttavat työkyvyttömyyttä, joten niillä on suuri taloudellinen merkitys.


title: Kansantauti

text: Suomalaisten kansantauteja ovat muun muassa sydän- ja verisuonitaudit (esimerkiksi sydäninfarktit), tyypin 2 diabetes, syöpätaudit (esimerkiksi rintasyöpä) ja mielenterveyden häiriöt. Aikaisemmin kansantauteihin luokiteltiin myös tuberkuloosi, joka surmasi useita suomalaisia omana aikakautenaan. Tauti saatiin kukistettua uusien hoitomenetelmien ja lääkeaineiden käyttöön tulon myötä 1950-luvulta alkaen.


title: Kansantauti

text: Kansantauteihin ovat syynä muun muassa elämäntapa, sisäsiittoisuus, perimä ja saasteet. Koska monissa kansantaudeissa (esimerkiksi sydän- ja verisuonitaudit ja aikuistyypin diabetes) elämäntavoilla on suuri merkitys, pyritään niihin vaikuttamaan tietoa lisäävällä valistuksella, lisäämällä terveellisten valintojen mahdollisuuksia sekä erilaisilla rajoituksilla (esimerkiksi alkoholin myynti).


title: Spermisidi

text: Spermisidit ovat kemiallisia aineita, joita käytetään ehkäisymenetelmänä. Spermisidejä on muun muassa puikkoina, vaahtoina ja tabletteina, jotka asetetaan emättimeen ennen yhdyntää. Ehkäisyteho ei ole hyvä, mutta tuplaehkäisynä esimerkiksi kondomin kanssa käytettynä luotettava menetelmä. Spermisidit saattavat aiheuttaa joillekin allergioita tai kutinaa emättimessä.


title: Projektiivinen testi

text: Projektiivinen testi on lähinnä persoonallisuuden tutkimiseen käytetty psykologinen testimenetelmä, jossa haastateltavaa pyydetään tulkitsemaan moniselitteistä testiaineistoa tai tutkija tulkitsee hänen tuotoksiaan. Tulkittava materiaali saattaa koostua esimerkiksi kuvista, kuvasarjoista, musteläiskistä tai erilaisista lauseista. Monet persoonallisuustestit ovat projektiivisia testejä.


title: Projektiivinen testi

text: Projektiiviset testit perustuvat yleisellä tasolla ajatukseen, jonka mukaan haastateltava projisoi eli sijoittaa tulkinta-aineistoon persoonallisuutensa tiedostumattomia ominaisuuksia eli esittää testitilanteessa juuri omalle persoonallisuustyypilleen ominaisia vastauksia. Tyypillisistä vastauksista ja käyttäytymismalleista on erilaisten psykologisten teorioiden avulla johdettu testivastausten tulkintajärjestelmä. Tulkitsija arvioi vastauksia testin tulkintajärjestelmää vasten ja sen pohjalta testattavan persoonallisuutta.


title: Projektiivinen testi

text: Aikojen kuluessa on kehitetty monia projektiivisia testiteorioita, joista osa on ollut laajalti käytössä ja osan luotettavuus on kiistetty. Suurin osa juontaa juurensa 1900-luvun alkupuolelta. Varsinaisten testeiksi nykyään määriteltävien menetelmien lisäksi ajatukseen tiedostumattomien ominaisuuksien projisoinnista perustuvat erilaiset ilmaisuanalyysin muodot (esimerkiksi Klagesin grafologinen analyysi ja House-tree-person Technique). Nämä eivät kuitenkaan nykymääritelmän varsinaisessa mielessä ole testejä, koska niissä tutkittava tuotos ei perustu standardoituun testiaineistoon eikä niiden toimivuutta voida nykykriteerein osoittaa. Tunnetuimpia nykyään käytössä olevia testejä ovat:Lapsille on kehitetty omia testejä, esimerkiksi:


title: Projektiivinen testi

text: Testien luotettavuuden välttämättömänä ehtona pidetään sitä, että tutkittava ei tiedä, mitä ominaisuuksia tutkitaan, eikä myöskään tunne teorioita, joihin vastausten tulkinta perustuu. Projektiivisia testejä on arvosteltu siitä, että niiden taustalla olevat teoriat eivät kaikilta osin täytä luotettavan tieteellisen tiedon määritelmiä eikä niiden validiteetti ja reliabiliteetti ole riittävän hyvä. Testien toimivuuden tutkimuksessa voidaan törmätä erilaisiin epistemologisiin ongelmiin, jotka liittyvät siihen, mitä tutkittavat suureet (persoonallisuuspiirteet) ylipäätään ovat ja onko niiden kvalifiointi ja kvantifiointi tutkimusta varten mahdollista. Näillä perusteilla tiettyjä projektiivisia testejä onkin arvosteltu näennäistieteesen perustuviksi. Toisaalta monet testien käyttäjät ovat subjektiivisesti vakuuttuneita niiden toimivuudesta. Kriitikoiden mukaan tämä ei kuitenkaan oikeuttaisi pitämään niitä luotettavina, sillä pelkkä kliininen kokemus ei riitä tekemään testistä tai sen käytöstä validia ja oikeutettua. He viittaavat tässä yhteydessä niin sanottuun illusoriseen korrelaatioon eli kuviteltuun yhteyteen.


title: Maxx

text: Maxx on saksalainen eurodance duo, joka perustettiin vuonna 1993 via musiikkituottaja Juergen Wind (George Torpey) ja musiikin ohjaaja David Brunner (The Hitman).


title: Maxx

text: Maxx  in pääosassa oli taiteilijan rap-taiteilija Gary Bokoe ja laulaja Linda Meek. Duo nousi soittolistan kärkeen singlillä "Get Away" ja "No More (I Can't Stand It)" vuonna 1994.


title: Maxx

text: Ryhmä julkaisi yhden levyn, jonka otsikko oli "To The Maxximum" vuonna 1994. Levy esitteli singlelle "You Can Get It".


title: Maxx

text: Vuonna 1995, Maxx julkaistiin singleä "I Can Make You Feel Like" ja "Move Your Body". Tuntemattomista syistä Maxx hajosi vuoden 1995 lopussa.


title: Maxx

text: Vuonna 2017, Maxx palasi alkuperäiseen laulajaan Linda Meek ja uusi rapper.


title: Kala

text: Kala on yleisnimitys vedessä eläville, kiduksilla hengittäville, selkärankaisille eläimille. Ennen kaloja pidettiin yhtenä selkärankaisten luokkana ("Pisces"), mutta nykyisen käsityksen mukaan ne kuuluvat useisiin eri luokkiin eikä kaloja voida pitää tieteellisen luokittelun ryhmänä.


title: Kala

text: Kalojen luokittelu on erityisen pulmallista, koska niiden rakenne vaihtelee hyvin paljon. Nykyään jako tehdään pääasiassa luuston rakenteen perustella. Carl von Linné luki myös valaat polyfyleettiseen ryhmään ”kalat”.


title: Kala

text: Kalat jaetaan seuraaviin yläluokkiin ja luokkiin:Suurin osa nykyään elävistä kaloista kuuluu viuhkaeväisiin. Leuattomiin kaloihin kuuluu muun muassa nahkiainen, rustokaloihin hait ja rauskut.


title: Kala

text: Kalalajien monimuotoisuus on erittäin suuri. Lajien ominaisuudet vaihtelevat esimerkiksi ulkomuodon, elinympäristön, ravinnon ja myrkyllisyyden mukaan. Eri alueilla ja eri ravintoja käyttävät kalat ovat kaikki erikoistuneet erilaisiin asioihin. Osa kaloista, esimerkiksi hait, on saalistukseen kehittyneitä lihansyöjiä, kun taas useat lajit käyttävät ravintonaan joko kasvisravintoa tai eläinplanktonia.


title: Kala

text: Kalojen joukosta löytyy useita todella erikoistuneita lajeja, jotka pystyvät erityisominaisuuksiensa ansiosta selviytymään vain tietyissä elinympäristöissä. Esimerkiksi jotkin hyvin syvällä meressä elävät kalat pystyvät elämään vain suuren paineen alaisina. Pinnalla ne räjähtäisivät kappaleiksi oman sisäisen paineensa takia.


title: Kala

text: Ensimmäiset kalat kehittyivät kambrikauden loppupuolella noin 500 miljoonaa vuotta sitten. Näiltä ensimmäisiltä kaloilta puuttui leuka, mutta niillä oli kuitenkin pyrstö ja jonkinlaisia evämäisiä rakenteita anatomiassaan. Kyseessä oleva leuattomien alkukalojen ryhmä (Ostracodermi) jakautui kahdeksi eri kehityslinjaksi, joille kaikille yhteistä oli ruumiin peittävä moniosainen luupanssari. Useimmat lajit olivat hyvin lyhyitä ja leuattomuutensa vuoksi joutuivat hankkimaan ravintonsa imemällä avoimella suuaukollaan pohjalietettä ja pieniä selkärangattomia sekä avovedestä planktonia.


title: Kala

text: Panssarilliset alkukalat näyttävät fossiililöytöjen perusteella kadonneen noin 400 miljoonaa vuotta sitten, jolloin niiden satamiljoonavuotinen kukoistuskausi päättyi. Todennäköisesti nämä leuattomat kalat hävisivät ominaisuuksiltaan meriin ilmaantuneille leuallisille panssarihaille (Placodermi). Nykypäivänä ainoastaan nahkiaiset ja limanahkiaiset ovat leuattomia kaloja, vaikkakaan tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, kuuluvatko nämä eläimet kaloihin poikkeavan ruumiinrakenteensa vuoksi.


title: Kala

text: Leuattomat kalat syrjäyttäneillä panssarihaille oli jo ehtinyt kehittyä rustoinen tukiranka ja parilliset evät. Nämä anatomiset rakenteet mahdollistivat sen, että uudet meriä hallitsevat kalat saattoivat muodostaa uusia ja monimuotoisempia ekologisia lokeroita. Uusien ominaisuuksiensa vuoksi panssarihait levittäytyivät leuattomia kaloja laajemmille alueilla ja olivat näitä huomattavasti monimuotoisempia. Myös kalojen koko alkoi kasvaa. Esimerkiksi "Dunkelosteus"-lajin edustajalla saattoi olla pituutta jo kuutisen metriä.


title: Kala

text: Jo ennen panssarihaita oli mereen ilmaantunut muitakin leuallisia kaloja. Piikkihait edustivat toista leuallisten kalojen kehityshaaraa, mutteivät koskaan saavuttaneet samanlaista valta-asemaa meressä kuin panssarihait. Piikkikalat muistuttivat suuresti nykyisiä haikaloja. Kuitenkaan niiden yhteyttä nykykaloihin ei tunneta tarkasti.


title: Kala

text: Kalojen monipuolistuessa eriytyi kolme kehityslinjaa, jotka olivat rustokalat, varsieväkalat ja varsinaiset luukalat. Rustokalojen ryhmän tunnuspiirteisiin kuuluivat esimerkiksi rustoinen tukiranka, evät, kallo, hampaat, kierteissuoli ja uimarakon puuttuminen. Rustokaloihin kuuluvat hait ja rauskut erikoistuivat devonikaudella saalistajiksi. Nämä rustokalat menestyivät hyvin ja kasvoivat suuriksi; Megalodon saattoi olla jopa kuudentoista metrin pituinen lihansyöjä.


title: Kala

text: Luukalat taas aloittivat leviämisensä sisävesistöistä. Devonikauden aikana niihin kuuluvat lajit asuttivat laajalti järviä ja jokia. Luukalat myös erkaantuivat kahteen eri kehityslinjaan, varsieväkaloihin ja varsinaisiin luukaloihin. Luukalojen anatomia sisälsi useita menestykseen tarvittavia tekijöitä. Niiden rakenteeseen kuuluivat muun muassa taipuisa suomupeite, hyvin liikkuvat evät ja uimarakko. Näiden muista kaloista poikkeavien ominaisuuksiensa ansiosta luukalat saavuttivat vähitellen valta-aseman merissä ja sisävesistöissä. Nykyään luukaloja tunnetaan noin 25 000 lajia, mikä on enemmän kuin kaikkia muita selkärankaisia yhteensä.


title: Kala

text: Kalojen määritelmän täyttäviä vesieläimiä on yli 25 000, minkä vuoksi on olemassa paljon muodoltaan ja rakenteeltaan erilaisia kaloja. Silti elintoiminnot ovat hyvin samankaltaisia sekä alkeellisilla että kehittyneillä kaloilla. Yleensä sivulta litistynyttä sukkulamuotoa pidetään kalan perusmuotona, vaikkakin on olemassa useita poikkeavia muotoja. Kalojen ruumiin muoto on nimittäin aina sopeutunut ympäristöön. Esimerkiksi vesistöjen pohjassa elävät kalat voivat olla litistyneitä tai notkeita ja käärmemäisiä, kun taas kasvien ja juurakoiden suojassa elävät kalalajit ovat korkeita ja litteitä.


title: Kala

text: Kalojen tukirangan huomattavin osa muodostuu selkärangasta ja kallosta. Tämä tukiranka voi olla joko rustoinen tai luutunut. Nikamien määrä vaihtelee eri kalaryhmien suhteen suuresti. Yleensä kalojen nikamien kaksiosainen selkähaarake on kärjestään sulautunut yhteen. Haarakkeiden väliin jäämässä pienessä tilassa sijaitsee selkäydin. Vartalonikamien kohdalla sivuilla suuntautuneet vatsahaarakkeet kannattavat kylkiluita. Kylkiluiden alapäät ovat vapaat, mikä johtuu rintalastan puuttumisesta. Kalojen rintaevät vastaavat maalla elävien selkärankaisten eturaajoja ja ne niveltyvät kiduskansien takana oleviin kalan hartioihin. Vatsaevät taas niveltyvät surkastuneeseen lantioon.


title: Kala

text: Kaloja on löydetty lähes jokaisesta suuresta vesialueesta, sekä suolaisista meristä että makean veden järvistä ja lammista. Kaloja elää aivan pinnan tuntumasta tuhansien metrien syvyyteen asti. Kalojen sukupuolet ovat melko samannäköisiä.


title: Kala

text: Useimpien kalojen lisääntyminen tapahtuu kutemalla, ja munasolut hedelmöittyvät ulkoisesti. Naaras munii veteen mätimunia ja koiras laskee niiden päälle maitia, joka hedelmöittää munat. Tavallisesti hedelmöittyminen tapahtuu vedessä, mutta muutamissa lajeissa mäti voi hedelmöittyä naaraan sisälläkin. Jotkut harvat lajit voivat rakentaa pesiä tai hoitaa poikasiaan jossain määrin.


title: Kala

text: Esimerkiksi hait ja merihevoset sen sijaan parittelevat, eli hedelmöitys tapahtuu sisäisesti. Jotkut lajit myös synnyttävät eläviä poikasia. Myös partenogeneesiä, eli nk. neitseellistä syntymistä tavataan joillain lajeilla.


title: Kala

text: Kaloja käytetään laajalti sekä ihmisravinnoksi että myös rehuna esimerkiksi kalankasvatuksessa. Kalassa on A-, B12-, D-, E- ja K-vitamiineja sekä rasvahappoja, jotka ovat ihmiselle tärkeitä.


title: Kala

text:
Joidenkin kansojen keskuudessa kalan syöntiä pidetään ruokatabuna. Pohjois-Afrikan berberit, etenkään tuaregit eivät syö kalaa. Koillis-Afrikassa on laaja alue, jonka asukkaat eivät syö kalaa. Alue ulottuu Egyptin Punaisenmeren rannikolta Eritreaan, Etiopiaan ja Somaliaan. Kuitenkaan alueen amharat tai muut seemiläiset kansat eivät välttele kalaa, vaan kalan syömättömyys näyttää liittyvän kuušilaisten kielten puhujiin. Kuušilaiset pitävä kaloja likaisina vedessä elävinä käärmeinä ja niiden syömistä häpeällisenä. Näiden kansojen keskuudessa on eräitä paarian asemassa olevia ryhmiä, jotka kalastavat.
Kalan syömättömyys ulottuu etelässä Tansaniaan, jonka kuušilaiset kansat eivät kuitenkaan syö lainkaan kalaa.
Itä-Afrikassa on myös useita niloottisten ja bantukielten puhujia, jotka eivät hyväksy kalan syöntiä. Näitä ovat maasait, turkanat ja sukit, bantuista himat ja tussit. Nandit kutsuvat kaloja liskoiksi; jos kikuju syö kalaa, hänestä tulee rituaalisesti epäpuhdas. Nyoroista karjan paimentajat eivät syö kalaa.


title: Kala

text: Etelä-Afrikassa on toinen alue, jonka asukkaat eivät syö kalaa. Täällä se tapa esiintyy bantujen keskuudessa, joista kalaa välttävät kokonaan tai osittain ainakin zulut, xosat, swasit, tswanat, ndebelet.


title: Kala

text: Tasmanian aboriginaalit eivät syöneet kalaa ennen eurooppalaisten tuloa, vaikka söivätkin rapuja, simpukoita ja merinisäkkäitä.


title: Kala

text: Eräät Amerikan intiaanit, kuten zunit ja hopit, eivät syöneet kalaa, koska pitivät vettä pyhänä. Myös navajot ja apaššit välttivät kalaa, ilmeisesti edellisten vaikutuksesta.


title: Kala

text: Suomen vesissä on vuoteen 2010 mennessä tavattu 103 kalalajia, kun lasketaan mukaan sekä satunnaisvieraat että istutetut kalat. Jos näitä ei lasketa, niin sisävesien kalalajeja on 29, merikaloja 22 ja kahdeksan lajia, jotka pystyvät elämään molemmissa. Kaikki nämä molemmissa elävät kalat ovat vaelluskaloja, paitsi härkäsimppu.


title: Kala

text: Kalojen kipukokemuksesta on saatu yhä enemmän todisteita varsinkin 2000-luvulla. Kalojen aivojen reaktiot ovat kipukokemuksen aikana samankaltaisia kuin nisäkkäillä ja kalat välttävät tilanteita jossa altistuvat kivulle. Mikäli kala kokee kipua se pyrkii lievittämään sitä keinuttamalla itseään, kuten nisäkkäätkin tekevät. Morfiinia annettaessa kalan kipukäyttäytyminen katoaa. Vaikka kalastajat mielellään uskoisivat että koukussa oleva kala sätkisi vain johtuen reflekseistä, aivo- ja käyttäytymistutkimuksen tulokset kertovat toista.


title: Skorpioni (tähdistö)

text:
Skorpioni (, genetiivi "Scorpii", lyhenne "Sco", tunnus
) on eläinradan tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla. Skorpionin kautta kulkee Linnunrata. Siksi siinä on runsaasti syvän taivaan kohteita eli tähtijoukkoja ja tähtisumuja. Tähdistö todella muistuttaa skorpionia pistimineen. Tähdistön kirkkain tähti on punainen Antares. Skorpioni näkyy varsin huonosti Suomessa, jossa on kesä silloin, kun tähdistö on korkeimmillaan etelässä keskiyöllä. Antares näkyy joskus horisontissa Etelä-Suomessa.


title: Skorpioni (tähdistö)

text: Antares, "Alfa (α) Scorpii", on miljardin kilometrin kokoinen punainen jättiläinen ja 9 000 kertaa Aurinkoa kirkkaampi. Se sijaitsee noin 520 valovuoden päässä maapallosta. Auringon paikalla se ulottuisi asteroidivyöhykkeelle asti.


title: Skorpioni (tähdistö)

text: "Beta (β) Scorpii" on kaksoistähti, jonka komponenteilla on 13,7 kaarisekunnin väli. Argentiinalainen harrastaja Sebastian Otero huomasi " δ Sco:n" kirkkauden kasvaneen muutaman kymmenyksen. Se on spektroskooppinen kaksoistähti.


title: Skorpioni (tähdistö)

text: Muita merkittäviä tähtiä ovat θ Sco, λ Sco, ν Sco, ξ Sco, σ Sco, τ Sco ja υ Sco.


title: Skorpioni (tähdistö)

text: Tähti jota aikoinaan kutsuttiin nimellä γ Sco on nykyään nimetty oikeammin nimelle σ Lib.


title: Skorpioni (tähdistö)

text: Skorpioni on rikas tähdistö, jossa on useita Messierin kohteita, kuten pallomainen tähtijoukko M4, Perhosjoukko M6, laaja avonainen tähtijoukko M7 ja pieni pallomainen tähtijoukko M80.


title: Vaaka (tähdistö)

text: Vaaka (latinaksi "Libra", genetiivi "Librae") on eteläisen taivaan leijaa muistuttava tähdistö Skorpionin ja Neitsyen välissä. Se on yksi eläinradan kahdestatoista tähdistöstä. Vaa'an kirkkain tähti on Zubeneschamali eli Beta Librae. Suomesta käsin Vaa'an näkee helpoimmin helmi-huhtikuussa.


title: Vaaka (tähdistö)

text: "Delta (δ) Librae" on Algolin kaltainen pimennysmuuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 4,9–5,9 magnitudin välillä 2,3 vuorokauden jaksoissa. NGC 5897 on pallomainen tähtijoukko.


title: Vaaka (tähdistö)

text: Vaaka on liitetty taruissa oikeuden jumalattareen, jonka tunnusmerkkeinä oli vaakakupit.


title: Valaskala

text: Valaskala (, genetiivissä "Ceti") on laaja himmeätähtinen tähdistö ekvaattorin molemmin puolin Oinaan ja Kalojen alla. Nimitys ei sovi biologiaan, koska valaat eivät ole kaloja, mutta se on jäänyt voimaan historiallisista syistä. Tarussa Cetus () on merihirviö, jonka piti syödä Kassiopeian ja Kefeuksen tytär Andromeda.


title: Septuaginta

text: Septuaginta (latinan sanasta "septuāgintā" ’seitsemänkymmentä’, minkä vuoksi siihen usein viitataan roomalaisella, 70:tä tarkoittavalla merkinnällä LXX; koko alkuperäinen nimi , , ”seitsemänkymmenen käännös”) on ensimmäinen tunnettu juutalaisten Heprealaisen Raamatun eli Tanakin kreikankielinen käännös. Myöhemmin Septuagintasta tuli pohja kristinuskon Vanhalle testamentille, kunnes sitä alettiin kääntää suoraan heprealaisesta tekstistä.


title: Septuaginta

text: Juutalaisen perimätiedon mukaan Septuagintan kääntäminen tapahtui Egyptin kuninkaan Ptolemaios II Filadelfoksen (285–247 eaa.) pyynnöstä. Nimen sanotaan tulevan niistä seitsemästäkymmenestäkahdesta (pyöristettynä seitsemänkymmentä, latinaksi "septuaginta") kääntäjästä, jotka perimätiedon mukaan laativat Mooseksen kirjoja kääntäessään kukin täsmälleen samanlaisen käännöksen.


title: Septuaginta

text: Myöhemmän perimätiedon tarkoitus on ollut vahvistaa Septuagintan asemaa ja auktoriteettia. Tarina seitsemästäkymmenestä ihmeellisen taitavasta kääntäjästä ja Egyptin kuninkaan määräyksestä ovat keksittyjä. Perimätiedossa on kuitenkin myös hivenen totuutta, sillä todennäköisesti Septuaginta on käännetty juuri Egyptin Aleksandriassa. Lisäksi Pentateukin eli Tooran käännös lienee syntynyt kolmannen vuosisadan eaa. keskivaiheilla. Muiden kirjojen käännökset ovat syntyneet kahden seuraavan vuosisadan aikana. Heprealaisesta Raamatusta käännettyjen kirjojen lisäksi mukaan on otettu myös alun perin kreikaksi kirjoitettuja kirjoja, joista käytetään nimitystä Vanhan testamentin apokryfikirjat tai deuterokanoniset kirjat.


title: Septuaginta

text: Septuagintan kääntämisen taustalla on ollut Aleksandriassa asunut juutalainen väestö, joka puhui äidinkielenään kreikkaa. Heprean kieltä ei enää osattu riittävän hyvin, joten tuli tarve kääntää juutalaisten pyhät kirjoitukset kreikaksi. Kääntämisen syynä on siten ollut juutalaisen jumalanpalvelusyhteisön tarpeet, ei Egyptin kuninkaan kiinnostus juutalaisten pyhiin kirjoituksiin.


title: Septuaginta

text: Septuagintan käännöstapa vaihtelee eri kirjoissa. Ensimmäiseksi käännetty Pentateukki on kohtalaisen sanasanainen käännös, jossa yhtä heprean sanaa yleensä vastaa yksi kreikan sana. Pentateukin käännös on ilmeisesti toiminut jonkin verran mallina muiden kirjojen käännöksille, jotka on käännetty Pentateukin jälkeen. Jotkin Septuagintan kirjoista ovat Pentateukin käännöstä kirjaimellisempia (esimerkiksi Saarnaajan ja Hesekielin kirja), kun taas toiset huomattavan vapaita (esimerkiksi Sananlaskut ja Jobin kirja).


title: Septuaginta

text: Septuagintan kieli sisältää jonkin verran piirteitä, jotka johtuvat käännöksen pohjana olevasta heprean kielestä. Näitä kutsutaan hepreaismeiksi tai semitismeiksi. Hepraismien määrä vaihtelee myös eri kirjoissa. Yleisesti ottaen vapaammat käännökset ovat ”parempaa” kreikkaa, kun taas hyvin kirjaimellisesti käännetyt kirjat sisältävät enemmän hepreaismeja.


title: Septuaginta

text: Septuaginta vahvistaa Kuolleenmeren kääröjen käsitystä, että Heprealaisen Raamatun teksti oli ajanlaskun taitteessa saanut jo pääosin muotonsa, mutta eri kirjoista oli vielä liikkeellä eri versioita. Monissa kohdin Septuaginta ja Kuolleenmeren kääröjen tekstimuodot ovat yhtenäisiä ja poikkeavat masoreettisesta tekstistä.


title: Septuaginta

text: Septuagintan synnyn jälkeen sen kieltä korjattiin. Tällaisia korjauksia olivat esimerkiksi tekstin parempi luettavuus tai sen muuttaminen lähemmäs alkuperäistä heprealaista tekstiä. Jotkin näistä muutoksista eli revisioista olivat systemaattisia ja Septuagista syntyi uudenlaisia "editioita", joita kutsutaan resensioiksi. Septuagintan resensioista tunnetaan ns. lukiaaninen resensio ja heksaplaarinen resensio. Lukiaaninen resensio on perinteisesti yhdistetty kirkkoisä Lukianoksen toimintaan, mutta tämä näkemys on kyseenalaistettu modernissa tutkimuksessa. Heksaplaarisen resension taustalla puolestaan on Origenes ja hänen toimittamansa kuusipalstainen "Heksapla".


title: Septuaginta

text: Resensioiden lisäksi Heprealaisesta Raamatusta tehtiin ajanlaskun vaihteen jälkeen muitakin käännöksiä. Yksi syy uusien käännösten ilmestymiselle oli tarve tehdä käännös joka vastaisi paremmin alkuperäistä heprealaista tekstiä kuin Septuagintaa. Näistä käännöksistä tunnetuimpia ovat Akvila, Symmakhos ja Theodotion. Aiemmin mainitussa "Heksaplassa" oli nämä kolme käännöstä, kukin omalla palstallaan. Kolme muuta Heksaplan palstaa olivat heprealainen teksti, heprealainen teksti kreikkalaisin kirjaimin translitteroituna sekä Septuagintan teksti. "Heksaplan" Septuaginta-palstalle Origenes oli merkinnyt ne Septuagintan kohdat, jotka puuttuivat heprealaisesta tekstistä sekä täydentänyt kohdat jotka olivat heprealaisessa tekstissä, mutta puuttuivat Septuagintasta.


title: Septuaginta

text: Koska varhainen kristinusko oli pääosin kreikankielistä, Septuagintasta tuli ensimmäisten kristittyjen Raamattu. Uuden testamentin kirjoitusten vakiinnutettua asemansa Septuagintasta tuli kristittyjen Vanha testamentti. Lännen kirkossa käytettiin pitkään Septuagintasta käännettyjä latinankielisiä käännöksiä (ns. Vetus Latina), mutta Hieronymuksen kääntämästä Vulgatasta tuli lopulta katolisen kirkon virallinen Raamattu. Itäisessä kirkossa puolestaan Septuaginta on säilynyt virallisena Vanhan testamentin tekstinä nykyaikaan saakka. Esimerkiksi ortodoksinen kirkko käyttää Septuagintaa virallisena raamatuntekstinä.


title: Septuaginta

text: Septuagintaan sisältyvät kirjat ovat:


title: Suomen avaruustoiminta

text: Suomen avaruustoiminta tarkoittaa tässä mitä tahansa hanketta, jossa on mukana jokin suomalaiseksi katsottava taho. Suomen julkisen vallan ja myös yritysten avaruustoiminta keskittyy miehittämättömiin avaruuslentoihin. Tähän kuuluu satelliittien ja avaruusluotainten joidenkin laitteiden, ohjelmistojen ja tieteellisten mittalaitteiden suunnittelu ja valmistaminen. Tieteellisiin laitteisiin liittyy aina myös niiden datan avulla tehtävä tiede tai muu hyödyntäminen. Hyödyntäminen on operatiivista esim. sääsatelliittien, satelliittitietoliikenteen ja satelliittipaikannuksen kohdalla, mutta perustuu muiden maiden satelliitteihin.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Suomi on ollut vuodesta 1987 alkaen Euroopan avaruusjärjestön (ESA) jäsen. ESAssa Suomea edustaa Tekes ja Työ- ja elinkeinoministeriö. Suomen avaruustoiminnan voidaan katsoa alkaneen 1980-luvun puolivälissä. Neuvostoliiton Phobos-marsluotainten pääosin ruotsalaisten ASPERA-avaruuslaitteiden suunnittelu alkoi 1. huhtikuuta 1985 ja tämä ensimmäinen osin suomalainen avaruuslaite laukaistiin avaruuteen Phobos-1-luotaimella 7. heinäkuuta 1988. Avaruustoiminta alkoi yhteistyönä Ruotsin kanssa ensin Neuvostoliiton tieteellisissä avaruuslennoissa laajeten Euroopan avaruusjärjestöön liittymisen puitteissa.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Vuonna 1925 Helsingin yliopiston tähtitieteen professori Gustaf Järnefelt piti tähtitieteellisen seuran Ursan kokouksessa esitelmän avaruusraketeista. Vuonna 1938 ilmestyneeseen Ursan kirjaan "Tähtitiedettä harrastajille II" Järnefelt kirjoitti perusteellisen artikkelin "Matkustus muihin taivaankappaleisiin", jossa hän muun muassa kuvaa matkaa Kuuhun.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Silloinen diplomi-insinööri Henrik Ryti piti Ilmailuinsinöörien kerhossa 18. syyskuuta 1951 esitelmän "Avaruuslennosta". Tämä pohjautui Rytin 69-sivuiseen Valtion lentokonetehtaan lomakkeille tehtyyn monisteeseen satelliiteista, raketeista ja avaruustekniikan tilasta maailmalla. Raportti ei tietenkään kerro mitään asiain tilasta Suomessa, koska alan toimintaa ei Suomessa ollut. Dokumentin laatiminen kertoo kuitenkin avaruustekniikan seuraamisesta suomalaisessa lentokoneteollisuudessa.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Satelliittien lentoon liittyvä tutkimus alkoi Suomessa 13. lokakuuta 1957 Gustaf Järnefeltin aloittaessa Sputnik 1:n radan seurannan. Seuranta tehtiin Ilmatieteen laitoksen Jokioisten observatorion laitteilla, joita oli käytetty Vaisalan säähavaintopallojen seurantaan.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Martti Tiuri väitteli Teknillisessä korkeakoulussa vuonna 1960 Sputnik 3:n lennon vaikutuksista ilmakehän kaikkein ylimpiin osiin. Tutkimus tehtiin tutkan avulla.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Vuonna 1965 Suomi liittyi SPARMOn (myöhempi nimi SBARMO) toimintaan , jossa tehtiin monikansallisesti kokeita stratosfäärissä lentävillä palloilla; lentokampanjoita tehtiin Suomessa 1965–79. Tällainen toiminta on monen maan kohdalla ollut avaruusalusten tieteellisten mittalaitteiden edeltäjä. Suomalaisia toimijoita olivat muun muassa Juhani Oksman ja Pekka Tanskanen Oulun yliopistosta.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Valtioneuvoston alaisuudessa toiminut Avaruustutkimuskomitea julkaisi vuonna 1969 kaikkiaan 150-sivuisen mietinnön (D78/1969) muun muassa kehottaen Suomea liittymään ESROoon, joka oli ESAn edeltäjä. Tätä pidettiin tuohon aikaan kerskakulutuksena. Avaruustoiminta liittyi tuolloin voimakkaasti sotilaallisten ohjusten kehittämiseen – todennäköisesti Suomea ei olisi tuolloin pidetty Länsi-Euroopassa luotettavana maana eikä sitä olisi hyväksytty ESROn jäseneksi.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Saksan avaruustutkimuslaitos DLR rakennutti Utsjoen Kevolla sijaitsevalle Turun yliopiston tutkimusasemalle vuonna 1968 yhden neljästä Saksan ensimmäisen satelliitin – eli Azur-satelliitin – vastaanottoasemista. Maa-asemaan kuului iso suunnattava antenni ja vastaanotto- ja nauhoituslaitteita. Azur toimi vain puoli vuotta. Kun asemaa alettiin käyttää saksalaisen Aeros-satelliitin maa-asemana, sinne tuli myös satelliitin komentolähetin. Ionosfääriä tutkinut Aeros toimi puoli vuotta vuonna 1972. Vuonna 1974 laukaistiin sen kopio Aeros B, joka toimi vuoteen 1975 asti. Senkin maa-asema sijaitsi edelleen Utsjoella. Asema siirrettiin vuoden 1975 lopulla Sodankylään. Sodankylässä maa-asemaan ainakin aiottiin käyttää kanadalais-amerikkalaisen ionosfääriä tutkivan ISIS 2 -satelliitin datan vastaanottoasemana.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Vuonna 1972 TKK:n Radiolaboratoriossa aloitettiin kaukomittaustutkimus eli kaukokartoitusmittaus. Tällöin kehitettiin muun muassa merijäätä tutkivaa laitteistoa. Tämä oli TKK:n Avaruustekniikan laboratorion syntymisen varhaisia alkumerkkejä. Maaliskuussa 1974 aloitti toimintansa TKK:n radioteleskooppi, Metsähovin radiotutkimusasema. Sen perustamisen voimahahmoja olivat Martti Tiuri ja Seppo Urpo, joka johti Metsähovin asemaa 2000-luvun alkuun asti.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Dosentti Risto Arho alkoi opettaa Tampereen teknillisessä korkeakoulussa satelliittien ratamekaniikkaa, jota hän oli tutkinut aiemmin tehden aiheesta muun muassa väitöskirjansa. TKK:ssa ratamekaniikan opetus alkoi vuonna 1974. Näissä yliopistoissa oli vuosina 1972–1979 käynyt satelliittien ratamekaniikan kurssin 55 opiskelijaa. Ensimmäinen suomalainen avaruustekniikan luento pidettiin Tampereella Tampereen teknillisen korkeakoulun Pyynikintien rakennuksessa vuonna 1972.. Tämäkin oli heijastuksia Suomen aikomuksista liittyä Länsi-Euroopan avaruustoimintaan 1970-luvulla, mikä ei kuitenkaan toteutunut.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Geodeettiselle laitokselle alettiin vuonna 1972 kehittää satelliittilaseria, jolla tehtiin maan geoidiin liittyvää tutkimusta. Hanketta johtivat professori Seppo Halme TKK:lta ja professori Juhani Kakkuri Geodeettiselta laitokselta. Laserin suunnattavan alustan suunnitteli ja valmisti VTT:n Kojetekniikan laboratorio, josta myöhemmin tuli VTT:n Avaruustekniikan laboratorio. Satelliittilaser valmistui vuonna 1978. Sillä mitattiin etäisyyksiä geodeettisiin satelliitteihin kuten NASAn GEOS 2 ja 3, Starlette, Lageos ja Seastar-A.


title: Suomen avaruustoiminta

text: 11. huhtikuuta 1981 neuvostoliittolainen V. I. Savastianov ehdotti, että Suomi lähettäisi henkilön Neuvostoliittoon kosmonauttikoulutukseen. Vuonna 1982 Suomi päätyi siihen, ettei Ruotsin Viking 2 -satelliittiohjelmaan liitytä, kuten oli aiottu. Vuonna 1984 Suomi alkoi neuvotella Neuvostoliiton avaruusohjelmaan osallistumisesta. Neuvottelu käytiin Ruotsin välityksellä tarkoituksena osallistua sellaiseen tiedelaiteosuuteen, jossa Ruotsi olisi johtava taho. Tammikuussa 1985 tehtiin sopimus Interball-luotaimien PROMICS-3-laitteisiin osallistumisesta. Neuvostoliiton Mars-luotaimiin (Phobos) päätettiin osallistua kolmen miljoonan markan panoksella. Phobosin LIMA-D-laserlaite aiheutti hallituksen iltakoulussa Yhdysvaltain sotilaallisen "Tähtien sota" -ohjelman vuoksi pohdinnan, onko tämä Mars-luotaimen laserlaite varmasti vain siviilisovellus. Kesäkuussa 1984 Suomi jätti hakemuksen Euroopan avaruusjärjestöön ja allekirjoitti vuonna 1986 "associate member" -sopimuksen. Neuvostoliiton avaruusalan tieteellistekninen sopimus allekirjoitettiin 7. tammikuuta 1987.


title: Suomen avaruustoiminta

text: VTT:llä järjestettiin 18. syyskuuta 1980 "Avaruusseminaari", jolla koulittiin suomalaisia tutkijoita ja insinöörejä avaruustoimintaan liittymiseen. 16.–19.2.1987 Oulun yliopisto järjesti Avaruustutkimuksen ja -tekniikan kurssin. Tällaisia seminaareja järjestettiin 1990-luvun puoliväliin asti, jonka jälkeen Suomen avaruustoiminnan aloittelijavuodet olivat ohi.


title: Suomen avaruustoiminta

text:
Suomi liittyi seuraaviin kansainvälisiin avaruusalan organisaatioihin pääosin 1980-luvun aikana ja toimii tavalla tai toisella niissä edelleen.
Suomi on ratifioinut seuraavat Yhdistyneiden kansakuntien avaruustoiminnan sopimukset:Suomi liittyi 25. lokakuuta 2018 YK:n yleiskokouksessa YK:n alaiseen COPUOS-organisaatioon.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Suomen oma avaruuslaki astui voimaan 23. tammikuuta 2018.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Kaikkiaan suomalaisia tahoja on osallistunut satelliitti- ja avaruusluotainhankkeisiin on noin 50 kertaa (kaikkiaan noin 60 avaruusalusta, jotka on kaikki listattu alla. Ensimmäinen niistä laukaistiin heinäkuussa 1988.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Suomalaista kokonaista satelliittia ei ole toteutettu, mutta yrityksiä on ollut. TKK:n "HUTSAT"-mikrosatelliitista rakennettiin keskeneräiseksi jäänyt prototyyppi 1990-luvun alussa. Kansallinen Tekesin rahoittama tutkimus "FS-1" pohti isompaa kansallista satelliittia vuonna 1992-3. 1990-luvulla tehtiin myös muita esitutkimuksia, mukaan lukien pari suomalaista ehdotusta ESAn avaruusaluksiksi. Suomalaisosallistuminen Tanskan Roemer-mikrosatelliittihankkeeseen päättyi vuonna 2003, koska Tanska ei pystynyt rahoittamaan satelliitin toteutuksen tanskalaisosuutta.


title: Suomen avaruustoiminta

text:
Keväällä 2010 Aalto-yliopistossa alettiin suunnitella Aalto-1-nanosatelliittia, joka laukaistiin vuonna 2017. Muita cubesat-luokan hankkeita ovat Aalto-2, Suomi 100 ja Reaktor Hello World. Iceye on cubesateja suurempien alle 100 kg piensatelliittien hanke. Sähköpurjeeseen liittyen on 2010-luvulla ollut avaruusaluskaavailuja.
Suomi ei ole osallistunut ESA:n kantorakettiohjelmiin, mutta Suomesta on tilattu Ariane 5:n ajoainetankkien pesulaitteisto, jolla tankit puhdistetaan valmistuksen jälkeen.


title: Suomen avaruustoiminta

text: ARTEMIS on ESA:n kokeellinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 17.1.2001 Ariane 5 -kantoraketilla GEO-radalla. Laukaisu oli osittainen epäonnistuminen ja Artemis pääsi lopulliselle radalleen vain käyttäen ionipropulsiotaan, joka oli tarkoitettu ratakorjauksiin GEO-radalla. Tämä lyhentää satelliitin toiminta-aikaa. VTT ja Ylinen Electronics toteuttivat sen Belgian Redussa olevan ESA:n maa-aseman Ka-kaistan mikroaaltovastaanoton testivastaanottolaitteiston. Muita suomalaisia osallistuvia yrityksiä olivat Nikotron (hiilikuituinen antennin jalusta), SKS Control Techniques (antennin servojärjestelmä), Logos Test Engineering (säätöjärjestelmä) ja Conlog (ilmastointi, EMC-suojaus).


title: Suomen avaruustoiminta

text: Ilmatieteen laitos rakensi maa-aseman Sodankylään muun muassa EOS-Auran datan vastaanottoa varten vuonna 2003. Vuonna 2012 sinne rakennettiin suurempi vastaanottoantenni.


title: Suomen avaruustoiminta

text: VTT toteutti useita sukupolvia maa-asemia, alkaen EUTELSAT SMS maa-asemista 1980-luvun alussa.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Vuonna 1985 Posti- ja telehallitus tilasi Nokia Elektroniikalta ensimmäisen kokonaan Suomessa rakennetun tietoliikennesatelliitin maa-aseman, jonka hinta oli alle 8 miljoonaa markkaa. Sen avulla välitettiin nopeudella 2Mb/s tietoliikennettä Suomesta EUTELSATin tietoliikennesatelliitin kautta Länsi-Eurooppaan. Tämän kuuden metrin antennilla varustetun 12,5/14 GHz taajuuksilla toimivan maa-aseman kehitystyö oli alkanut vuonna 1980 VTT:n, Valmetin, ja Nokian yhteistyönä.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Tele-X oli pohjoismainen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 2. huhtikuuta 1989 Kourousta Ariane 4 -kantoraketilla. tehtävä on päättynyt ja satelliitti on 16. tammikuuta 1998 siirretty geosynkronisen kiertoradan ”hautapaikalle”.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Suomi ja Ruotsi allekirjoittivat Tele-X-sopimuksen vuonna 1983. Suomen panostus oli 43 miljoonaa markkaa eli 3% hankkeen (alkuperäisestä) kustannusarviosta. Allekirjoituksen aikana uskottiin suomalaisen teollisuuden saavan 26 miljoonan markan edestä tilauksia.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Vaisala kehitti sääsatelliittien datan vastaanottoantennit 1970-luvulla ja myi niitä 1980-luvulla.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Ilmatieteen laitoksella, Yleisradiolla, Telia-Soneralla jne. on omia maa-asemia muun muassa Helsingissä. Nämä ovat kuitenkin ulkomaisten yhtiöiden toteuttamia.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Suomalainen Vaisala on toimittanut Euroopan avaruusjärjestön Kouroun rakettikeskukseen salamalaskureita.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Neuvostoliitto pyysi Suomelta 1980-luvulla kosmonauttia, mutta tätä pidettiin poliittisesti vaikeana. 1980-luvulla suomalaisia hävittäjälentäjiä pyydettiin useasti kosmonauteiksi, mutta pyyntöihin vastattiin kohteliaasti kieltävästi. Siksi tämä kutsu osallistua miehitettyihin lentoihin johti Suomen osallistumaan Neuvostoliiton miehittämättömiin avaruuslentoihin. Alussa osallistuminen tapahtui ruotsalaisen avaruuslaitteen kehitystyöhön osallistumalla. Samaan aikaan Suomi oli liittymässä EUMETSAT-organisaatioon ja alkoi neuvotella ESAn jäsenyydestä.


title: Suomen avaruustoiminta

text: ESAssa Suomi jättäytyi miehitettyjen lentojen ohjelman ulkopuolella jopa siinä määrin, ettei osallistu Aurora-ohjelmaan, jossa kehitettään miehitettyjä lentoja edeltäviä avaruusluotaimia ja laskeutumisaluksia.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Vuonna 2009 suomalaisia hakijoita oli useita satoja ESAn astronauttihaussa ja yksi suomalainen on kymmenen kärjessä, muttei tullut valituksi. ESAn miehitettyihin lentoihin kuulumattoman maan astronauttipaikan voitti odotetusti Englanti.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Kesän 2009 NASAn sukkulalennon yhdysvaltalainen astronautti eversti Kopra sai Suomen lehdistössä nimikkeen "sisunautti", koska hänen isoisänsä oli suomalainen siirtolainen. Kopra esiintyi Heurekassa 21. heinäkuuta 2010 ja tapasi Suomen vierailullaan tasavallan presidentin 22. heinäkuuta.


title: Suomen avaruustoiminta

text: ESAn astronauttihaun suosio on ehkä eräs syy Ylen vuoden 2010 Finnautti-televisiosarjaan, jossa tosi-TV-formaatilla käytiin avaruuslentäjän paikasta kilpaa. Kilpailu ei johtanut avaruuslentoon, mutta nosti miehitettyjen avaruuslentojen teeman esille kansallisesta perspektiivistä.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Vuonna 2017 suomalainen Space Nation-yhtiö alkoi kehittää globaalia astronauttikilpailua.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Vuonna 1985 perustettu Avaruusasiain neuvottelukunta on ylin Suomen julkisen sektorin avaruustoimintaa koordinoiva elin. Se syntyi Liikenneministeriön alaisuuteen mutta siirtyi muutaman vuoden päästä kauppa- ja teollisuusministeriön alaisuuteen. Sitä johtaa työ- ja elinkeinoministeriö (kauppa- ja teollisuusministeriö). Sen sihteeristönä toimi henkilöitä Tekesin yksiköstä, joka vastuussa ESA-rahoituksen jne. seurannasta, ja Suomen Akatemian yksiköstä, joka rahoittaa mm. ESO, EISCAT, NOT infrastruktuureja ja avaruustieteitä. Suomessa ei ole avaruusjärjestöä, joten neuvottelukunta toimii verkottuneen hallinnon keskuksena. Neuvottelukunnalla on mandaatti antaa vain suosituksia. Vuonna 2010 aloittanut 3-vuotinen neuvottelukunta toimii aiempaa korkeammalla virkamiestasolla ja sen sihteeristö on laajennettu kattamaan myös muita ministeriöitä kuin TEM. Neuvottelukunnan jäsenistö edustaa kaikkia avaruustoimintaa harjoittavia ministeriöitä, osin niiden alaisten laitosten kautta, ja avaruusteollisuutta. Jäsenten lisäksi neuvottelukuntaan kuuluu avaruustekniikan eri alojen asiantuntijoita.


title: Suomen avaruustoiminta

text: TEM maksaa ESAn jäsenmaksun (Basis Activities, ESAn perustoiminnot), joka on 2000-luvulla noussut kahdesta yli kolmeen miljoonaan euroon vuodessa. VM maksaa EU-veron kautta Suomen maksuosuuden (1,5%) myös Euroopan Komission avaruusohjelmiin (Galileo, 7 miljardia euroa, Kopernikus, 4 miljardia euroa, Horisontti 2020 puiteohjelman avaruusohjelma 1,5 miljardia euroa – vuosina 2014-2020). Täten Suomen panostus EU:n avaruusohjelmiin on noin 26 miljoonaa euroa vuodessa. EU:n avaruustoiminnan kasvu 2000-luvulla on ollut Länsi-Euroopan avaruustoiminnan suurin muutos, myös Suomen avaruustoiminnalle. TEM edustaa Suomea EU:n kilpailukykyneuvostossa, joka käsittelee EU:n avaruusasiat mukaan lukien Copernicus-kaukokartoitusjärjestelmä.


title: Suomen avaruustoiminta

text:
Tekes maksaa ESAn pakollisten ja ja vapaaehtoisten ohjelmien maksut, joka 2000-luvulla on ollut noin 15–17 miljoonaa euroa vuodessa.
Suomen Akatemia on toinen puoli neuvottelukunnan sihteeristöä. Se rahoittaa avaruustieteen ja kaukokartoituksen ja muita avaruusalan tieteellisiä tutkimusprojekteja vuosittaisen kilpaillun rahoituksen kautta. Sen rahoituspäätökset perustuvat pääosin kansainvälisten asiantuntijoiden tekemiin evaluaatioihin. Avaruusalalla ei ole euromääräistä kiintiötä Akatemian rahoitysprosessissa. Poikkeuksellisesti Suomessa lasketaan avaruustoimintaan maanpäällisten ESOn, EISCATin ja NOTin fasiliteettien jäsenmaksut, jotka rahoitetaan Suomen Akatemian kautta. Nämä merkitsevät noin 4 miljoonan euron vuosittaista panostusta. 2010-luvulla Akatemia on panostanut muutamaan tutkimuksen huippuyksikköön myös avaruusalalla. Se päätti vuonna 2017 panostaa 12 miljoonaa euroa EISCAT 3D tutkajärjestelmän rakentamiseen.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Liikenne- ja viestintäministeriö on ollut kolmanneksi suurin Suomen avaruustoiminnan rahoittaja, koska sen alainen Ilmatieteen laitos maksaa EUMETSATin jäsenmaksun (keskimäärin 5 miljoonaa euroa vuodessa). Liikenneministeriö edustaa Suomea Galileo-paikannussatelliittijärjestelmän EU-hallintoelimissä. Tämä on 2010-luvulla tuonut merkittäviä vastuita mm. LVM:n alaiselle Viestintävirastolle.Suomessa ei ole varsinaista avaruustoimintaa koskevaa avaruuslainsäädäntöä. Kansainvälisesti toimintaa ulkoavaruudessa säätelevät YK:n avaruussopimukset.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Elinkeinoministeri Mika Lintilä on 16.1.2017 asettanut työryhmän, jonka tehtävänä on valmistella kansallista avaruuslainsäädäntöä. Määriteltäviä asioita ovat muiden muassa satelliittien rekisteröinti- ja lupamenettelyt, tarve mahdollisille lisävakuutuksille ja etukäteen tehtävien riskianalyysien vaatimukset. Työryhmän toimikausi on 1.2.–29.12.2017.


title: Suomen avaruustoiminta

text: Lainsäädännön aloittamisen taustalla on muiden muassa se, että Suomesta on tulossa ns. avaruusvaltio, kun Aalto-yliopiston ensimmäinen piensatelliitti laukaistaan avaruuteen todennäköisesti keväällä 2017. Myös useita muita satelliittihankkeita on vireillä. Tieteellisen tutkimuksen ja korkeakoulujen opinnäytetöiden lisäksi pienet kaupalliset satelliitit tulevat yleistymään.


title: Vesikäärme (tähdistö)

text:
Vesikäärme (latinaksi "Hydra", genetiivi "Hydrae", lyhenne "Hya") on hyvin pitkä tähdistö Leijonan ja Neitsyen eteläpuolella ulottuen Kravun alta Vaa'an tuntumaan. Suomeen näkyy parhaiten sen pieni tähtijoukon muodostama pää Leijonan edustalla.
Vesikäärmettä ei saa sekoittaa Etelän vesikäärmeeseen, joka on latinaksi "Hydrus, Hydri, Hyi".


title: Vesikäärme (tähdistö)

text: "R Hydrae" on Mira-tyypin muuttuja, jonka muutoksia havaittiin jo 1600-luvulla. Kirkkaus vaihtelee 13 kuukauden jaksoissa 3,5 ja 10,9 magnitudin välillä.


title: Vesikäärme (tähdistö)

text: "V Hydrae" on syvän punainen jättiläinen, hiilitähti jonka kirkkaus vaihtelee 6 ja 12 magnitudin välillä. Vaihtelu tapahtuu 1,5 ja 18 vuoden jaksoissa.


title: Vesikäärme (tähdistö)

text: Vesikäärmeessä on kolme Messierin kohdetta: laaja avoin tähtijoukko M48, pallomainen tähtijoukko M68 ja kierteisgalaksi M83. Tähdistössä on myös kirkas planetaarinen sumu NGC 3242, mutta M48:aa lukuun ottamatta kohteet ovat niin alhaalla, että näkyvät Suomessa huonosti, jos ollenkaan.


title: Kasvinsyöjä

text: Kasvinsyöjä eli herbivori on eläinlaji, jonka ravinto koostuu yksinomaan tai pääasiassa kasveista. Lihansyöjiin ja sekaravintoa käyttäviin eläimiin verrattuna kasvinsyöjille on tyypillistä mutkikas ja perinpohjainen ruoansulatus, jotta kasvien sisältämät ravintoaineet tulisivat kunnolla hyödynnetyksi. Kasvinsyöjät muodostavat tärkeän osan ravintoketjusta, koska ne varastoivat Auringon energiaa kasvien muodossa. Pedot saavat tämän energian kasvinsyöjistä.


title: Kasvinsyöjä

text: Kasvinsyöjät voidaan luokitella ruokavalion mukaan ekologisesti muun muassa frugivoreihin (hedelmänsyöjät), folivoreihin (lehtiensyöjät) ja granivoreihin (siementensyöjät). Nämä luokitelmat eivät kuitenkaan aina päde, koska pääasiallisesti hedelmiä tai lehtiä syövät eläimet käyttävät ravinnokseen muitakin kasvin osia, kuten siemeniä ja juuria. Kasvinsyöjien ravintotottumukset vaihtelevat vuodenaikojen mukaan varsinkin lauhkealla ilmastovyöhykkeellä.


title: Kasvinsyöjä

text: Herbivoriselkärankaisten ruoansulatuskanava on kasviravinnon hankalan sulavuuden takia yleensä hyvin pitkä, vaikka poikkeuksiakin löytyy (esimerkiksi isopanda). Nisäkkäillä huono sulavuus on johtanut useiden monimutkaisten ominaisuuksien, kuten märehtijöiden nelimahaisen ruoansulatuskanavan kehittymiseen.


title: Kasvinsyöjä

text: Yleinen oletus on, että kasvinsyöjät ovat pienempi uhka ihmisille kuin lihansyöjät. Tämä on kuitenkin jokseenkin väärin. Vain muutamat lihansyöjät käyttävät ihmisiä ravintona, mutta mikä tahansa eläin hyökkää uhkaavaa ihmistä kohti. Esimerkiksi Yhdysvaltojen Yellowstonen kansallispuistossa biisonit ovat suurempi uhka ihmisille kuin sudet, jotka yleensä välttelevät ihmisiä.


title: Kasvinsyöjä

text: Nämä eläimet ovat pääasiassa kasvinsyöjiä. Jotkut niistä voivat syödä eläimen osia (esimerkiksi luita) täyttääkseen ravinteiden puutetta. Useimmat pystyvät sulattamaan lihaa, ja jotkut syövät avuttomia eläimiä. Jotkut lampaat ovat syöneet linnunpoikasia.


title: Vesimies (tähdistö)

text:
Vesimies (latinaksi "Aquarius", genetiivi "Aquarii") on laajahko eteläinen ekvaattoria sivuava tähdistö Pegasuksen alla Kotkan itäpuolella. Itäpuolella tähdistöä on tähtien jonoista tunnistettavissa vesiruukku, johon vesimies kaataa vettä.
Messierin kohteista Vesimiehessä ovat pallomaiset tähtijoukot M2 ja M72 sekä avoin tähtijoukko M73. Tunnettuja kohteita ovat myös Helix-sumu (NGC 7293) sekä Saturnus-sumu (NGC 7009).


title: Yksisarvinen (tähdistö)

text: Yksisarvinen (latinaksi "Monoceros", genetiivi "Monocerotis") on ekvaattorin molemmin puolin sijaitseva heikko tähdistö Orionin itäpuolella. Linnunrata kulkee Yksisarvisen läpi.


title: Yksisarvinen (tähdistö)

text: Messierin kohteista Yksisarvisessa on avoin tähtijoukko M50. Tämän lisäksi tähdistön alueelta löytyy Kartiosumu ja Joulukuusijoukko (yhdessä NGC 2264) sekä Rosette-sumu (NGC 2237), johon sisältyy avoin tähtijoukko NGC 2244.


title: Kantaluku

text: Kantaluku tarkoittaa seuraavia matemaattisia asioita:


title: Sailor Moon

text: Sailor Moon () sai alkunsa Naoko Takeuchin kynästä ensin Kōdansha-yhtiön julkaisemana mangana ja sittemmin vuonna 1992 Tōein animena. Anime nousi hetkessä suureen suosioon Japanissa (aivan kuten mangakin sitä ennen) ja myöhemmin se dubattiin myös muille kielille ja näytettiin mm. Hongkongissa, Indonesiassa, Etelä-Koreassa, Australiassa, Italiassa, Espanjassa, Ranskassa, Saksassa, Kanadassa, Ruotsissa ja USA:ssa. Animesta tuli lähes maailmanlaajuinen ilmiö, ja sitä on tehty yhteensä viisi tuotantokautta (mangassa sarjat ovat samat, lukuun ottamatta R-kauden ensimmäistä puoliskoa):Lisäksi on tehty kolme Sailor Moon -elokuvaa, jotka ovat irrallisia varsinaisesta juonijatkumosta. Ne kuitenkin liittyvät eri tuotantokausiin (R, S, ja Super-S).


title: Sailor Moon

text: Sarja päätyi viimein suomalaisten animefanien pitkäaikaisesta toiveesta Suomeenkin. Sailor Moon -jaksot hankittiin tänne Ruotsista (jonne ne taas oli hankittu suoraan Japanista), ja SubTV näytti sarjasta sen kaksi ensimmäistä tuotantokautta ruotsiksi dubattuna suomenkielisillä tekstityksillä. Sarja nähtiin Suomessa ensimmäistä kertaa syksyllä 2002.


title: Sailor Moon

text: Sailor Moon on alun perin nuorille tytöille tarkoitettu romanttinen fantasia-anime, joten se kuuluu tyypillisten shōjo-sarjojen joukkoon. Aivan nuorimpien lasten sarjaksi Sailor Moonia ei kuitenkaan ole tarkoitettu ja tämän vuoksi sarja on kerännyt alusta asti kaikissa maissa katsojia kaikista ikäryhmistä; myös monet miehet ovat innostuneet seuraamaan sarjaa. Sailor Moonin tarina kertoo läheisesti nuorten tyttöjen aikuistumisesta ja koskettaa sillä tavoin useita teini-ikäisiä tyttöjä. Lisäksi tarinaan kuuluu opetuksia mm. rakkaudesta, ystävyydestä ja yhteistyöstä. Sarjan hahmojen nimet on yleensä muutettu toisiksi eri kielisissä versioissa.


title: Sailor Moon

text: Anime tuotiin myös Yhdysvaltoihin, mutta siellä esitetty englanninkielinen versio koki paljon muutoksia, joilla se pyrittiin muuttamaan sopivammaksi nuorelle yhdysvaltalaisyleisölle. Tämä johtui siitä, että japanilaisilla ja yhdysvaltalaisilla oli erilaiset käsitykset siitä, millainen materiaali on nuorille katsojille sopivaa. Lisäksi autenttisuus ei ollut 90-luvulla yhtä suuressa arvossa kuin nykyään, joten kokonaisuutta pyrittiin tuomaan lähemmäs maantieteellistä kohdeyleisöä. Tällä yritettiin varmistaa sarjan suosio. Muutokset olivat paikoin kirjavia: hahmojen, paikkojen ja hyökkäysten nimiä vaihdettiin, ja jaksoista leikattiin pois väkivaltaisia kohtauksia ja seksuaalisia viittauksia. Muutama jakso poistettiin jopa kokonaan. Sailor Moon oli kuitenkin ensimmäisiä USA:ssa näytettyjä suuren suosion saavuttaneita animesarjoja, ja sarjan tuomista Amerikkaan pidetään tärkeänä osana animen tunnetuksi tulemista länsimaissa. Sailor Moonin suuri suosio on saanut aikaan sen, että sarjasta on valmistettu valtava määrä oheistuotteita niin Japanissa kuin muuallakin maailmassa. Japanissa sarjasta on tehty jopa musikaaleja sekä live-action TV-sarja.


title: Sailor Moon

text: Sailor Moonin syntymästä tuli vuonna 2012 kuluneeksi 20 vuotta. Juhlavuoden kunniaksi sarjasta julkistettiin uusi animaatiosarja "Pretty Guardian Sailor Moon Crystal" (美少女戦士セーラームーン Crystal), jonka oli tarkoitus toimia remakena alkuperäistä mangaa kunnioittaen. Julkistamistilaisuudessa ilmoitettiin että Crystalissa Usagin ja samalla Sailor Moonin rooliin palaa alkuperäisestä animesta tuttu Mitsuishi Kotono (三石琴乃). Remake ei saanutkaan esitystään luvattuna kesänä 2013 vaan sen ensimmäinen jakso lykkääntyi heinäkuulle 2014. Sailor moon Crystalia on ollut nähtävillä laillisesti muun muassa Crunchyrollissa, mutta nämä palvelut eivät ole olleet saatavilla Suomessa. Sailor Moon Crystalia on tehty kausi kerrallaan ja niiden välissä on pitempiäkin ajanjaksoja. Ensimmäisessä ja toisessa kaudessa uusi jakso ilmestyi aina kahden viikon välein, jatkuen aina vuoden 2014 kesältä 2015 kesälle. Kaksi ensimmäistä kautta kesti 26 jaksoa, josta molemmilla oli pituutta 13 jaksoa. Crystalin kolmas kausi alkoi virallisesti keväällä 4. huhtikuuta 2016. Neljäs kausi (Dream Arc) on virallisten tietojen mukaan vahvistettu, mutta tarkka alkamisajankohta on vielä epäselvä.


title: Sailor Moon

text: Sailor Moon Crystalia on kritisoitu paljon muun muassa huolimattomasta animoinnista, hahmojen sieluttomuudesta ja yleensäkin vaihtelevasta laadusta.


title: Sailor Moon

text: Kauan sitten, kuningatar Serenity hallitsi kuun Silver Milleniumia, pitäen rauhaa yllä Hopeakristallin (「幻の銀水晶」"Maboroshi no Ginzuishō)" avulla. Hänellä oli tytär, kuun nuori prinsessa Serenity, joka eräänä iltana tapasi Maan prinssin Endymionin. He rakastuivat toisiinsa syvästi, mutta joutuivat tapaamaan salaa, sillä rakkaus oli kyseenalaista Maan ja Kuun kansojen välillä. Valtakunnassa kaikki oli pitkään hyvin ja pari vietti aikaa yhdessä, kunnes eräänä päivänä kaikki muuttui. Maassa kasvoi kateus kuun loistokkuudessa eläviä kohtaan ja pahan voiman Metarian valtaan joutunut Maan kuningatar Beryl hyökkäsi joukkoineen kuun valtakuntaan. Animessa Maan kuningatar Beryl surmasi prinsessan rakastettunsa kanssa, mutta mangassa prinsessa Serenity tekee itsemurhan prinssi Endymionin miekalla, kun ei kestä hänen menehtymistään. Kuningatar Serenity uhraa itsensä rauhan puolesta käyttäessään Hopeakristallin voimaa tuhotakseen Berylin ja Metarian, vaikkakin vain väliaikaisesti. Hän lähettää viimeisenä tekonaan tyttärensä Serenityn, Sailor-soturit, ja Endymionin Maahan, jossa he syntyvät uudelleen tulevaisuudessa tavallisiksi ihmisiksi. Samalla hän lähettää neuvonantajansa Lunan ja Artemiksen siltä varalta, että rauha on taas uhattuna. Varsinainen sarja alkaa siitä, kun Tokiossa alkaa sattua outoja tapahtumia ja Luna täyttää tehtävänsä herättämällä uudelleensyntyneet Sailor-soturit. Muistinsa menettäneenä heidän on etsittävä prinsessa ja Hopeakristalli, jotta rauha saataisiin lopullisesti palautettua.


title: Sailor Moon

text: Myöhemmin tulevaisuudessa prinsessa Serenity on syntynyt uudelleen Tsukino Usagiksi. Aluksi Usagi on sarjassa vain yksi Sailor-sotureista, Sailor Moon, mutta myöhemmin selviää, että hän on myös uudelleensyntynyt prinsessa Serenity. Myös hänen toverinsa ja kuun valtakunnasta (muut Sailor-soturit) sekä prinssi Endymion (Mamoru Chiba) elävät samana aikakautena ja lyöttäytyvät suojelemaan prinsessaa. Artemis on jo ennen muiden sotureiden heräämistä ehtinyt opastaa Minakoa, Sailor Venusta, joka torjui rikoksia tunnettuna Sailor V:nä. Sarjan alussa kaikki Sailor-sotureista ovat yläasteikäisiä, Mamoru opiskelee alkuperäisessä animessa yliopistossa ja mangassa lukiossa.


title: Sailor Moon

text:
Ensimmäinen jakso alkaa siitä, kun Usagi on nukkunut pommiin ja koulumatkalla hän huomaa poikien kiusaavan mustaa kissaa. Hän ajaa pojat pois ja ottaa kissan otsalta laastarin pois, jolloin kissan kuunsirpin muotoinen kuvio tulee näkyviin. Tämä kissa, Luna ilmestyy myöhemmin Usagin huoneeseen tämän palatessa koulusta ja kertoo tälle oman tehtävänään olevan etsiä kuun prinsessa sekä sen että Usagi on yksi valituista sotureista, Sailor Moon. Luna antaa Usagille maagisen rintakorun, jonka avulla hän muuntautuu samalla aloittaen Lunan opastuksella torjumaan Dark Kingdomin demoneja. Taistelu pahaa vastaan kuun nimessä alkaa tästä.
"(tärkein tehtävä suojella prinsessaa)"


title: Sailor Moon

text: "( )" Sailor Moon, Prinsessa Serenity, Neo-Queen Serenity. Alkuperäisen nimen merkitys: Kuun Jänis


title: Sailor Moon

text: Sarjan päähenkilö, prinsessa Serenityn reinkarnaatio, oikeuden ja rakkauden puolustaja Sailor Moon sekä tulevaisuuden Kristalli-Tokion kuningatar. Usagin lempiasioita on syödä, nukkua ja pelata videopelejä, eikä hän halua uhrata aikaa läksyjen lukuun. Usagi on kömpelö itkupilli, joka kaikesta huolimatta on hyväsydäminen ja asettaa aina ystävänsä kaiken muun edelle. Hänen suurin lahjakkuutensa on uusiin ihmisten tapaaminen ja lähestymisen helppous, minkä ansiosta hän on ihmisenä erittäin rakastettava."()" Sailor Mercury. Alkuperäisen nimen merkitys: Veden Ystävä


title: Sailor Moon

text: Ami Mizuno on tavallisessa elämässään hillitty ja älykäs nero, joka loistaa koulunkäynnissä. Hänellä ei juurikaan ollut ystäviä ennen Usagiin tutustumista. Ami on luonteeltaan ystävällinen, ahkera, uskollinen ja hieman ujo. Välillä hän on myös epävarma ja ulkopuoliset luulevat usein, että Amin asenne on ylimielinen ja että hän kuvittelee olevansa muita parempi. Ami unelmoi valmistuvansa joskus lääkäriksi kuten äitinsä, Amin tapa rentoutua on käydä uimassa tai pelata shakkia. Hänen lempieläimensä on kissa ja lempiruoka voileivät, koska hän voi opiskella samalla syödessään. Amin elementti on vesi. * Sailor Mercuryn transformaatiot


title: Sailor Moon

text: "()" Sailor Mars. Alkuperäisen nimen merkitys: Tulen Henki


title: Sailor Moon

text: Rei asuu isoisänsä luona Hikawan shintotemppelissä ja toimii siellä papittarena. Rei käy katolista yksityiskoulua. Toisinaan äkäinen ja helposti hermostuva Rei riitelee Usagin kanssa usein, mutta todellisuudessa välittää hänestä todella paljon. Rein unelma on tulla laulajaksi, malliksi ja ääninäyttelijäksi. Rein elementti on tuli.


title: Sailor Moon

text: "()" Sailor Jupiter. Alkuperäisen nimen merkitys: Puun Vilpittömyys


title: Sailor Moon

text:
Poikamainen ja poikkeuksellisen pitkä Makoto siirtyi Usagin kouluun, kun hänet erotettiin huhujen mukaan aiemmasta opinahjostaan väkivaltaisuuden takia. Pelottavasta ulkomuodostaan huolimatta Usagi lähestyi häntä vaivattomasti ja ennakkoluulottomasti, sillä ihastui Makoton valmistamaan ruokaan. Poikamaisesta olomuodosta ja voimasta huolimatta Makoto on todellisuudessa erittäin feminiininen ja pyrkii aina tekemään vaikutuksen muihin miehiin naisellisilla taidoillaan. Makoton vanhemmat kuolivat lentokoneonnettomuudessa hänen ollessaan pieni ja siksi hän pelkää korkeita paikkoja. Makoton elementti on ukkonen. * Sailor Jupiterin transformaatiot
"( )" Sailor Venus, Sailor V. Alkuperäisen nimen merkitys: Rakkauden Kaunotar


title: Sailor Moon

text:
Minako palaa Japaniin Lontoosta ja saa ensin kunniaa Sailor V -supersankarina, mutta liittyy Sailor Venuksena muiden Sailor-sotureiden joukkoon. Minako tulee hyvin toimeen varsinkin Usagin kanssa ja on sarjassa blondin stereotypia. Minako haaveilee kuuluisuudesta ja parrasvaloista. Minakon elementti mukailee rakkausteemaa ja on yleensä säde.* Sailor Venuksen transformaatiot
"()" Sailor Chibimoon, Small Lady


title: Sailor Moon

text: R-kaudella tulevaisuudesta saapunut Usagin ja Mamorun tytär Chibi-Usa, täydeltä nimeltään prinsessa Usagi Small Lady Serenity, on Kristalli-Tokion kruununperijätär. Hän saapuu menneisyyteen etsimään keinoa äitinsä pelastamiseen.


title: Sailor Moon

text: Sailor Chibimoonin hyökkäykset ovat Sailor Moonin hyökkäyksiä muistuttavia, mutta selkeästi heikompia. Tosin SuperS-kaudella Sailor Moon tarvitsee Sailor Chibi Moonin apua yhteishyökkäykseen."(tärkein tehtävä suojella aurinkokuntaa sen ulkopuolisilta hyökkäyksiltä)"


title: Sailor Moon

text: "()" Sailor Pluto


title: Sailor Moon

text: Ajanjumala Chronoksen jälkeläisen, Sailor Pluton, tehtävä on vartioida ajan porttia. Yksinäinen sailor-soturi ystävystyi Neo-Queen Serenityn ja kuningas Endymionin tyttären, Small Ladyn (Chibi-Usan), kanssa ja piti tälle usein seuraa. Small Lady kutsuu Setsunaa lempinimellä Pu. Sailor Pluto hallitsee aikaa ja siinä matkustamista. Setsuna on Sailor-sotureista vanhin, eikä hänellä ole perhettä Maa-planeetalla. Luonteeltaan Setsuna on lempeä, rauhallinen ja hieman syrjäänvetäytyvää sorttia. Sailor Plutolla on yksi kolmesta talismaanista.


title: Sailor Moon

text: "()" Sailor Neptune


title: Sailor Moon

text: Hyvin sivistynyt ja korkealuokkainen Michiru on viuluvirtuoosi ja taidemaalari (mangassa Michiru ei maalaa), jolla on romanttinen suhde Harukan kanssa. Michirulla on tuuheat turkoosit hiukset.


title: Sailor Moon

text: Sailor Neptune hallitsee meren voimia. Sailor Neptunella on yksi kolmesta talismaanista, peili, jonka selkämyksessä on Neptunen symboli, atrain.


title: Sailor Moon

text: Sailor Neptunen transformaatiot:


title: Sailor Moon

text:
Sailor Neptunen hyökkäykset
"()" Sailor Uranus


title: Sailor Moon

text:
Miehekkyydestään tunnettu Haruka on tunnettu rallikuskina, pikajuoksijana sekä nuorten tyttöjen kanssa flirttailijana. Haruka on erittäin voimakastahtoinen ja jääräpäinen, mutta myös erittäin ystävällinen, suojeleva ja viehättävä. Hän on aina valmis uhraamaan ja tekemään vaikeitakin päätöksiä, mikäli sillä saavutetaan suurempi etu. Sailor Uranus hallitsee ilman voimia, vaikka animen takia hänen usein luullaan olevan maaelementtiä.
Sailor Uranuksen transformaatiot:


title: Sailor Moon

text:
Sailor Uranuksen hyökkäykset:
"()" Sailor Saturn


title: Sailor Moon

text: Tyttö, joka viihtyy yksinään ja ystävystyy sarjassa Chibi-Usan kanssa. Hotaru on menettänyt äitinsä ja asuu yksin isänsä kanssa. "Stars"-kaudella Hotaru asuu Michirun, Harukan ja Setsunan kanssa. Hotaru on ainoa soturi animessa, jolla ei ole animoitua muodonmuutosta.


title: Sailor Moon

text: Yatenilla on vaaleat hiukset ja hän ystävystyy erityisesti Minakon kanssa. Star Healerin voima on "Star Sensitive Inferno".


title: Sailor Moon

text: Taikilla on ruskeat hiukset. Hän ystävystyy erityisesti Amin kanssa. Star Makerin voima on "Star Gentle Uterus".


title: Sailor Moon

text: Seiyalla on mustat hiukset. Seiya kunnioittaa Mamorun ja Usagin rakkautta ja tukee Usagia vaikeina aikoina ja heidän välilleen kehittyy erityisen läheinen ystävyyssuhde. Kauden aikana tulee helposti kuva, että hän ja Usagi voisivat seurustella. Star Fighterin voima on "Star Serious Laser".


title: Sailor Moon

text: Starlightit etsivät kadonnutta prinsessaansa. Haruka, Michiru ja Setsuna ovat alusta alkaen puolustuskannalla ja epäluuloisia Starlightien tarkoitusperistä.


title: Sailor Moon

text: "()" Tuxedo Kamen, Prinssi Endymion


title: Sailor Moon

text: Usagin rakastettu, Maan prinssi Endymionin reinkarnaatio, tulevaisuuden valtakunnan Kristalli-Tokion hallitsija kuningas Endymion. Chibi-Usan isä.


title: Sailor Moon

text:
Luna asustaa Usagin ja Artemis Minakon luona. Diana on Lunan ja Artemiksen tulevaisuuden tytär, joka asuu tulevaisuuden Kristalli-Tokiossa. Kissat ovat sotureiden neuvonantajia.
Lisäksi vain mangassa takaumissa mainitut sailor-sotilaat, joilta SailorStars-kauden viholliset ryöstivät voimansa:


title: Sailor Moon

text:
Näiden lisäksi myös vain mangassa esiintyvät:Sailor Moon Classic
Kausi aloittaa koko Sailor Moon -animen. Usagi toimii aluksi yksin, mutta aikanaan mukaan liittyvät Sailor Venus, Sailor Mars, Sailor Mercury ja Sailor Jupiter. He taistelevat pahan kuningatar Berylin luomia paholaisia vastaan. Sarjan edetessä sotureille paljastuu toistensa oikea henkilöllisyys. Naamioitu Ruusu ja Sailor Moon ovat rakastavaisia, mutta Mamoru ja Usagi riitapukareita. Berylille selviää Mamorun oikea henkilöllisyys ja hän aivopesee Mamorun pahaksi Endymioniksi. Usagille ja muille tytöille selviää, että Usagi on Kuun prinsessa. Soturit saavat kerättyä sateenkaarikristalleja, joista tulee Hopeakristalli, kuningatar Selenen käyttämä ase. Vain Kuun prinsessa voi käyttää sitä. Soturit löytävät Berylin sekä hänen kätyreittensä piilopaikan pohjoisnavalta. Heidän on lähdettävä sinne jotta voivat kukistaa pahuuden voimat, ja pelastaa maailman. Yksi kerrallaan soturit kuolevat suojellessaan Sailor Moonia ja lopulta Sailor Moon jää viimeiseksi jäljelle. Hän saa voimaa muistaessaan ystäviään ja päättää saattaa tehtävänsä loppuun heidän vuokseen. Beryl ja Sailor Moon kohtaavat. Beryl on liian voimakas, Sailor Moon muuttuu prinsessa Serenityksi ja Lunan vastusteluista huolimatta päättää käyttää Hopeakristallia. Serenityn voima hiipuu, mutta viimeisillä voimillaan hän saa kukistettua Berylin. Hänkin menettää henkensä, mutta tekee viime hetkellä toiveen; "Haluaisin elää kuin tavallinen tyttö". Soturit ovat kuolleet, mutta Usagilla, Amilla, Reillä, Makotolla ja Minakolla on silti mahdollisuus elää normaaleina ihmisinä.


title: Sailor Moon

text:
Sailor Moon Return/Romance
On kulunut noin kaksi kuukautta siitä kun tytöt menettivät muistinsa. Heidän muistinsa palautuu kun uusi vihollinen ilmestyy maahan; kauden kolmentoista ensimmäisen jakson aikana soturit taistelevat avaruusoliota Ailia, Annia ja heidä tarokkihirviöitään vastaan. Heidän aikomuksenaan on varastaa maan asukkaiden energiaa Paholaispuun käyttöön, jotta he itse pysyisivät elossa. Loppujen lopuksi, selviää ettei Paholaispuu halunnutkaan energiaa, vaan rakkautta elääkseen. Tsukikage no Knight (suom. Kuunvalon ritari) paljastaa olevansa osanen Mamorun henkeä ja alitajuntaa. Myös Mamoru itse, joka oli menettänyt muistinsa, sai sen takaisin.


title: Sailor Moon

text: Chibi-Usa saapuu tulevaisuudestaan löytääkseen Hopeakristallin jotta voisi pelastaa äitinsä Neo-Queen Serenityn. Hän jää asumaan Usagin perheen luokse, mutta on hypnotisoinut muut perheen jäsenet uskomaan että hän on myös osa Tsukinon perhettä. Uusi vihollinen on nimeltään Black Moon Family, johon kuuluu Ayakashin siskokset, ja pääperheenjäsenet Rubeus, Esmeraude, Safir, Demand ja Wiseman. Tässä tarina-arkissa Usagin ja Mamorun välit menevät poikki, kiitos visioitten, jotka Mamoru oli saanut tulevaisuuden itseltään, King Endymiolta. Ne varoittivat häntä olemasta tekemisissä Usagin kanssa, tai Usagi menettäisi henkensä.


title: Sailor Moon

text: Black Moon Family on Chibi-Usan ja Hopeakristallin perässä, jotta he saisivat otettua tulevaisuuden maapallon haltuunsa. Ayakashin siskokset kuitenkin epäonnistuvat tässä tehtävässä, ja Sailor Moon parantaa heidät pahoista voimista, ja he asettuvat maahan asumaan normaalien ihmisten tavoin. Chibi-Usa viimein saa selville Sailor sotureiden oikeat henkilöllisyydet ja Usagi ja Mamoru selvittävät välinsä. Chibi-Usa vie heidät sitten tulevaisuuteen pelastamaan äitinsä. Siellä he tapaavat uuden soturin, Sailor Pluton, ajan hallitsijan.


title: Sailor Moon

text: Sailor-sotureille selviää, että Chibi-Usa on Usagin ja Mamorun tytär tulevaisuudessa ja että Black Moon onkin joukko maanpakolaisia Kristalli-Tokiosta, tulevaisuuden utopiasta, jota johtavat Usagin ja Mamorun tulevaisuuden minänsä Neo-Queen Serenity ja King Endymion. Black Moon haluaa ottaa maapallon haltuihinsa, jotta heidän kansansa voisi elää siellä. Joka tapauksessa Wiseman manipuloi heitä omiin tarkoituksiinsa heidän sitä tietämättään. Chibi-Usan pettymykseksi Sailor Moon ei pystynytkään herättämään Neo-Queen Serenityä syvästä unestaan, joten Chibi-Usa juoksi ulos palatsista, jolloin Wiseman kaappasi hänet. Wiseman taivutti hänen mieltään ja aiheutti Chibi-Usan muuttumisen Black Ladyksi. Jaksossa 88 Usagi muuntautuu Neo-Queen Serenityksi ja Tuxedo Kamenin avulla hän onnistuu saamaan Black Ladyn muistamaan oikean menneisyytensä. Neo-Queen Serenityn taistellessa Wisemania vastaan, Chibi-Usa alkaa kyynelehtiä, ja hänen kyyneleestään syntyy Hopeakristalli. Hopeakristalli oli kulkenut hänen matkassaan koko ajan, se oli yhtynyt Chibi-Usan ruumiiseen. Näin hän ja Usagi yhdistivät kahden Hopeakristallin voiman ja tuhosivat Wisemanin.


title: Ydinreaktio

text: Ydinreaktio on prosessi, jossa atomiydin muuntuu toiseksi törmätessään yhteen toisen ytimen tai alkeishiukkasen kanssa (vrt. kemiallinen reaktio). Mikäli törmäyksessä ei tapahdu muutoksia ytimessä, ei kyseessä ole ydinreaktio vaan elastinen sironta. Jos taas ydin hajoaa spontaanisti ilman törmäystä, on kyseessä radioaktiivinen hajoaminen. Tunnetuimpia esimerkkejä ydinreaktioista ovat fissio ja fuusio. Muunlaisia ydinreaktioita hyödynnetään ydinfysiikan tutkimuksessa, ja niitä tapahtuu myös luonnossa, esimerkiksi kosmisten säteiden osuessa ilmakehään.


title: Ydinreaktio

text: Fissiossa ydin hajoaa kahdeksi tai useammaksi kevyemmäksi ytimeksi joko spontaanisti tai absorboituaan törmäävän hiukkasen, esimerkiksi neutronin. Käytössä olevien ydinvoimaloiden energiantuotanto perustuu hallittuna ketjureaktiona etenevään fissioon. Hallitsematonta fissioketjureaktiota käytetään ydinaseissa.


title: Ydinreaktio

text: Fuusiossa kaksi ydintä yhdistyy yhdeksi raskaammaksi vapauttaen energiaa ja pienempiä hiukkasia. Fuusioreaktorista on kaavailtu tulevaisuuden energiaratkaisua, mutta laboratorio-oloissa ei ole pystytty toteuttamaan pitkää, hallittua fuusioreaktiota. Tähtien säteily on peräisin fuusioreaktioista, jotka muuttavat vetyä heliumiksi ja tähden elinkaaren myöhemmissä vaiheissa myös raskaammiksi alkuaineiksi (ks. tähden nukleosynteesi). Vetypommin toiminta perustuu fissiopommilla käynnistettävään fuusioreaktioon.


title: Ydinreaktio

text: Spallaatio on ydinreaktio, jossa ytimeen osuva suurienergiainen hiukkanen pirstoo ytimestä ulos useita pienempiä palasia tai hajottaa koko ytimen pienemmiksi palasiksi.


title: Ydinreaktio

text: Siirtoreaktioissa kahden törmäävän ytimen välillä tapahtuu nukleonien vaihtoa. Ensimmäinen tarkoituksellisesti aikaansaatu ydinten transmutaatio vuonna 1919 on esimerkki tällaisesta reaktiosta.


title: Ydinreaktio

text: Epäelastisessa sironnassa ytimeen törmäävä hiukkanen luovuttaa ytimelle energiaa ja virittää sen siten jollekin viritystilalleen. Tarkastelemalla esimerkiksi protonien, elektronien tai alfahiukkasten siroamista ytimistä saadaan tietoa esimerkiksi ytimen muodosta, koosta ja viritystiloista.


title: ACE

text: ACE ("Advanced Composition Explorer") on Aurinkoa tutkiva NASAn avaruusluotain, joka laukaistiin 25. elokuuta 1997 Delta II -kantoraketilla Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 17A:sta, Floridasta.


title: ACE

text: Luotaimen toteutti Johns Hopkinsin yliopiston Applied Phyciscs Laboratory NASAn Goddard Space Flight Centerin alaisuudessa. Se on Explorer-luokan avaruuslento, joten sen kustannuskatto on 150 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Sen satelliittirunko perustuu useisiin Johns Hopkinsin yliopiston toteuttamiin avaruusaluksiin, ja sen tieteelliset instrumentit ovat vanhempien avaruuslentojen varalaitteita.


title: ACE

text: ACE lentää Lagrangen L1-pisteessä 1,5 miljoonaa kilometriä Maasta Aurinkoon päin.


title: Sisäsiittoisuus

text: Sisäsiittoisuus on toisilleen läheistä sukua olevien eliöiden lisääntymistä keskenään.


title: Sisäsiittoisuus

text: Sisäsiitoksella on haitallisia vaikutuksia jälkeläiseen. Tämän taustalla on se, että lähisukulaisilla on tavallista enemmän yhteisiä geenimuotoja. Kun yksilö perii saman geenimuodon molemmilta vanhemmiltaan, erilaiset resessiiviset eli väistyvästi periytyvät sairaudet pääsevät ilmenemään. Jotkin alleelit ovat tällaisina homotsygootteina letaaleja eli vaikuttavat yksilön elinkelpoisuuteen ennen syntymää ja sen jälkeen.


title: Sisäsiittoisuus

text: Ihmisen sisäsiittoisuus on seurausta avioliitoista, jotka solmitaan sukulaisten välillä. Naimalla lähisukulainen on joskus pystytty säilyttämään valta suvun sisällä. Omia lähisukulaisia naitiin esimerkiksi muinaisen Egyptin kuningashuoneessa ja eurooppalaisessa Habsburgien hallitsijasuvussa. Habsburgien suku sammui vuonna 1661 kun viimeinen kuningas, Espanjan Kaarle II, kuoli elettyään useiden perinnöllisten sairauksien varjostaman lyhyen elämän.


title: Sisäsiittoisuus

text: Sisäsiittoisuutta on monessa mittakaavassa. Pienissä paikallisissa etnisissä ryhmissä, joissa geenitarjonta on hyvin rajoittunutta, ihmiset joutuvat lisääntymään toisten samaan ryhmään kuuluvien kanssa. Pohjois-Sentinel on esimerkki nykyään esiintyvistä sisäsiittoisista yhteisöistä.


title: Sisäsiittoisuus

text: Lähisukulaisten avioliitot ovat nykyisin harvinaisia useimmissa länsimaissa. Sen sijaan Pohjois-Afrikassa sekä Länsi-, Keski- ja Etelä-Aasiassa uusista avioliitoista 20 prosentista yli 50 prosenttiin on pikkuserkusten tai sitä läheisempien sukulaisten välisiä. Muslimiyhteisöissä serkusavioliitot ovat tavallisia. Esimerkiksi Englannin Bradfordissa 75 % pakistanilaista alkuperää olevista menee naimisiin serkkunsa kanssa.


title: Sisäsiittoisuus

text: Kansainvälisessä "1000 Genomes Project" -hankkeessa kartoitettiin 26 kansaa edustavan 2500 henkilön genomit ja tilastoitiin heidän sisäsiittoisuutensa määrät. Koko joukossa vähintään serkusten liittoa vastaavaa sisäsiittoisuutta esiintyi noin neljällä prosentilla tutkituista yksilöistä. Vähintään pikkuserkusten liittoa vastaavaa sisäsiittoisuutta esiintyi useimmin eteläaasialaisilla, noin 45 prosentilla tutkituista. Sekarotuisilla latinalaisamerikkalaisilla sisäsiittoisten osuus oli 41 prosenttia, eurooppalaisilla 17 prosenttia, afrikkalaisilla 14 prosenttia ja itäaasialaisilla 11 prosenttia. Suomalaisilla lukema oli 34 prosenttia.


title: Sisäsiittoisuus

text: Suomen perustajaväestö tuhansia vuosia sitten oli pieni, ja sen jälkeen suomalaiset ovat lisääntyneet keskenään. Suomeen syntyi sisäisiä isolaatteja 1600-luvulla, kun väestöä muutti rannikoilta ja Savosta pohjoisemmaksi. Näissä pienissä yhdyskunnissa ihmiset lisääntyivät keskenään vuosisatojen ajan. Suurin näistä on Kuusamo, jonka väestöstä suurin osa on 40 alkuperäisen perheen jälkeläisiä.


title: Sisäsiittoisuus

text: Vanhemman ja hänen lapsensa, tai kahden sisaruksen väliset avioliitot ovat kaikkialla kiellettyä insestiä. Lähisukulaisten välttämistä on selitetty Westermarck-ilmiöllä, joka vaikuttaa varhaisessa lapsuudessa.


title: Sisäsiittoisuus

text: Ihminen aiheuttaa koe-eläimissä kuten hiirissä tietoisesti sisäsiittoisuutta, jotta satunnainen vaihtelu niiden ominaisuuksissa saadaan eliminoitua. Kotieläimissä sisäsiittoisuus takaa sen, että hyödylliset ominaisuudet kuten suuri maidon tai villan tuotanto yleistyvät. Koiran jalostuksessa sisäsiittoisuudella pyritään edistämään ominaisuuksia, joita rotukoirissa arvostetaan.


title: Sisäsiittoisuus

text: Jotkin eliölajit, kuten "Pyemotes boylei" -punkki, suosivat sisäsiittoisuutta. Munien kuoriuduttua urospuoliset punkit hedelmöittävät välittömästi naaraspuoliset sisarensa.


title: Sisäsiittoisuus

text: Gepardit kokivat geneettisen pullonkaulan 12 000 vuotta sitten. Lajin romahtanut kanta johti sisäsiittoisuuteen ja geneettisen vaihtelun katoamiseen.


title: Sisäsiittoisuus

text: Kaikkein läheisintä sisäsiittoisuutta on itsehedelmöitys, jossa saman yksilön sukupuolisolut yhdistyvät.


title: Sisäsiittoisuus

text: Sisäsiittoisuuden asteen voi esittää sisäsiittoisuuskertoimella. Se kuvaa todennäköisyyttä sille, että yksilön jonkin lokuksen kaksi geenimuotoa ovat identtisiä periytymisen seurauksena, ei mutaation johdosta. Esimerkiksi serkusten yhteisen jälkeläisen sisäsiittoisuuskerroin on 1/16 (6,25 %), pikkuserkusten 1/64 (1,56 %), sisarusten 1/4 (25 %) ja puolisisarusten 1/8 (12,5 %).


title: Sisäsiittoisuus

text: Koska läheistä sukua keskenään olevilla vanhemmilla on tavallista enemmän yhteisiä geenimuotoja, heidän lapsellaan on tavallista suurempi todennäköisyys saada sama muoto kummaltakin vanhemmaltaan. Tämä lisää riskiä saada perinnöllinen sairaus, joka ilmenee resessiivisesti eli vain kun eliö saa kaksi kopiota muunnoksesta.


title: Sisäsiittoisuus

text: Tavallisesti lapsella on noin neljän prosentin riski saada lievä tai vakava synnynnäinen vika. Serkusten lapsella riski on noin kaksinkertainen. Riskiarviota voidaan tarkentaa tutkimalla avioparin perimää ja sukuhistoriaa.


title: Sisäsiittoisuus

text: Sisäsiittoisuus voi aiheuttaa perinnöllisten sairauksien lisäksi myös heikentynyttä elinvoimaa, pienempää kokoa ja alentunutta hedelmällisyyttä.


title: Sisäsiittoisuus

text: Monilla koiraroduilla sisäsiittoisuus on aiheuttanut erilaisia yleisiä perinnöllisiä terveysongelmia. Villieläinpopulaatioissa sisäsiittoisuus voi aiheuttaa populaation altistumisen taudeille sekä populaation pienenemisen. Sisäsiittoisuutta voi aiheuttaa populaation pieni koko tai eristyneisyys esimerkiksi ihmisen toiminnan kuten maatalouden johdosta.


title: Sisäsiittoisuus

text: Sisäsiitoksen haitalliset vaikutukset johtuvat sukulaispariutumisten aiheuttamasta homotsygoottisuuden lisääntymisestä: todennäköisyys kasvaa sille, että yksilöllä on kaksi samanlaista alleelia eli geenimuotoa yhdessä lokuksessa. Homotsygoottisuus ei itsessään ole vaarallista, mutta sen seurauksena esimerkiksi erilaiset resessiiviset eli väistyvästi periytyvät sairaudet pääsevät ilmenemään. Jotkin alleelit ovat homotsygootteina letaaleja eli vaikuttavat yksilön elinkelpoisuuteen ennen syntymää ja sen jälkeen. Sisäsiitos myös vähentää heteroosista koituvia hyötyjä.


title: Sisäsiittoisuus

text: Vaikka tietyissä tilanteissa sisäsiittoisuuden kautta tapahtuva letaalialleelien rikastuminen voi johtaa myös geeniperimän puhdistumiseen haitallisista mutaatioista, on sen nettovaikutus yleensä aina negatiivinen. Sisäsiittoisuus on nimittäin luonnossa useimmiten seurausta pienestä efektiivisestä populaatiokoosta, jolloin yksilöille ei jää muuta vaihtoehtoa kuin pariutua lähisukulaistensa kanssa. Tällöin menetetään myös runsain määrin hyödyllistä geneettistä muuntelua. Samalla kelpoisuusarvoltaan heikompien joskaan ei välttämättä letaalien mutaatioiden rikastuminen populaatiossa heikentää yksilöiden kelpoisuutta ja jälkeläistuotantoa. Tämä johtaa luonnossa eristyneissä populaatioissa, joissa sisäsiittoisuus on yleisintä, useimmiten entistä vakavampaan sisäsiittoisuuteen.


title: Sisäsiittoisuus

text: Vaikka jalostuksessa yleensä pyritään puhtaisiin linjoihin haluttujen ominaisuuksien homotsygotiaa kasvattamalla ja puhdistamalla kannasta haitalliset alleelit, ovat sisäsiittoisuuden yhteenlasketut haitat luonnossa siis huomattavasti suuremmat. Hyödyllisen geneettisen muuntelun menettämisen haitat ovat pitkällä tähtäimellä suurempia kuin pelkästä letaalialleelien kariutumisesta saatava hyöty, kun populaatio menettää suuren osan potentiaalistaan sopeutua mahdollisiin tuleviin muutoksiin. Yleensä myös niin kutsuttu positiivinen valinta muuttaa populaation HW-tasapainotilaa ja karsii haitallisia alleeleja huomattavasti tehokkaammin kuin sisäsiittoisuus, kun yksittäiset yksilöt pyrkivät maksimoimaan jälkeläistensä kelpoisuuden ja hyödylliset alleelit runsastuvat populaatiossa.


title: Braggin laki

text: Braggin laki kuvaa kuinka sähkömagneettinen säteily siroaa kiteestä. Klassisessa kuvassa kiteen eri kerroksista heijastunut sähkömagneettinen säteily interferoi konstruktiivisesti vain, jos säteiden kulkemat matkat eroavat toisistaan aallonpituuden monikerralla:


title: Braggin laki

text: missä


title: Braggin laki

text: Kvanttimekaanisesti kyse on kuitenkin todennäköisyyksistä, joten myös yksi ainut säde voi diffraktoitua, eikä kahden säteen tarvitse yhtäaikaisesti tulla kiteeseen. Siispä säteilyn ei tarvitse olla koherenttia, jotta diffraktio tapahtuisi.


title: Braggin laki

text: Braggin lakia käytetään muun muassa röntgen-, neutroni- ja elektronidiffraktiomenetelmissä aineen rakenteen tutkimuksessa. Braggin lailla voidaan laskea sirottavien tasojen välinen välimatka ja yleisemmin kiderakenne, kun tunnetaan säteilyn aallonpituus ja diffraktiomaksimien paikat (eli säteen tulokulma).


title: Grand Theft Auto: San Andreas

text: Grand Theft Auto: San Andreas on Rockstar Northin kehittämä ja Rockstar Gamesin julkaisema toimintaseikkailupeli, joka on viides osa "Grand Theft Auto" -pelisarjassa. Peli julkaistiin alun perin vain PlayStation 2:lle lokakuussa 2004, mutta kesäkuussa 2005 siitä julkaistiin versiot myös Microsoft Windowsille ja Xboxille. Lokakuussa 2008 pelistä julkaistiin ladattava versio Xbox 360:lle. Myöhemmin se on julkaistu myös Mac OS X:lle, ja joulukuussa 2013 peli julkaistiin Androidille, iOS:lle, Windows Phonelle ja Amazon Kindlelle.