title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiineillä on neljä pääasiallista hoitovaikutusta. Ne vaikuttavat rauhoittavasti eli anksiolyyttisesti lievittäen esiintymisjännitystä, paniikkia ja ahdistuneisuutta. Lisäksi ne nopeuttavat nukahtamista ja rentouttavat poikkijuovaisia lihaksia, estävät kouristuksia ja turruttavat tuntoaistia, minkä vuoksi niitä käytetään myös unettomuuden, epilepsian, jännityspäänsäryn ja kroonisen kivun hoitoon.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiineja käytetään myös vaikeiden depressio- ja maniaoireiden hoitokeinona. Lisäksi niillä hoidetaan vaikeita alkoholin vieroitusoireita, ja niitä käytetään monien toimenpiteiden esilääkityksenä.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiineja käytetään oireenmukaiseen hoitoon, mikä tarkoittaa sitä, että ne lievittävät oireita, mutta eivät poista oireiden aiheuttajaa. Bentsodiatsepiinit ovat lyhytaikaisesti käytettynä usein tehokkaita, nopeavaikutteisia ja suhteellisen edullisia Bentsodiatsepiinivalmisteiden pitkäaikaiskäyttöä ei kuitenkaan suositella, koska siihen liittyy riippuvuus- ja toleranssisriski sekä myös riski saada joissakin tapauksissa merkittäviä haittavaikutuksia. Bentsodiatsepiinit menettävät tehoaan esimerkiksi pitkittyneen unettomuuden hoidossa siten, että ne auttavat potilaita nukahtamaan vain keskimäärin 17 minuuttia plaseboa nopeammin.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran ohjeiden mukaan bentsodiatsepiinia ja niiden johdannaisia sisältäviä lääkeaineita saa määrätä enintään 12 viikon ajaksi, mikä vastaa kahden kuukauden hoitojaksoa, joka sisältää myös lääkkeen asteittaisen vieroitusvaiheen. Vaikka Valviran ohjeiden mukaan bentsodiatsepiineja ei nykyisen hoitokäytännön mukaan suositella käytettäväksi pitkäaikaisesti ja/tai suuria määriä, tällainen käyttö voi kuitenkin joissakin tapauksissa olla lääketieteellisesti perusteltua. Joillakin potilailla vaikeat ahdistuneisuusoireet jatkuvat vuosikausia, ja he tarvitsevat fyysisen riippuvuuden kehittymisestä huolimatta pitkäaikaista ja säännöllistä lääkehoitoa. Kaikilla potilailla bentsodiatsepiineja ei ole mahdollista korvata riippuvuutta aiheuttamattomilla lääkkeillä.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Vieroitusvaiheen aikana lääkitystä vähennetään asteittain, jotta vieroitusoireet jäisivät mahdollisimman pieniksi.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien päivittäiskäyttäjien määrän arvioidaan olevan 4 % Suomen väestöstä. Suurin osa bentsodiatsepiinien käyttäjistä on pitkäaikaiskäyttäjiä, joiden lääkitys on jatkunut vuodesta toiseen. Eniten käyttäjinä on yli 75-vuotiaita naisia. Jopa 43 % laitoshoidossa olevista vanhuksista käyttää uni- ja rauhoittavia lääkkeitä.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Yli 190 000 suomalaista käytti vuonna 2010 ahdistuslääkkeitä (joista merkittävä osa neuroleptejä bentsodiatsepiinien ohella) ja nukahtamis- tai unilääkkeiden käyttäjiä oli 170 000.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiineilla on yleisesti ottaen varsin vähän kiusallisia haittavaikutuksia muihin psyykenlääkkeisiin verrattuna.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Monet muut sedatiivit, kuten alkoholi, amitriptyliini ja melatoniini, voimistavat bentsodiatsepiinien rauhoittavaa, väsyttävää ja nukuttavaa vaikutusta. Myös neuroleptit voimistavat bentsodiatsepiinien sedatiivista vaikutusta. Alkoholin ja bentsodiatsepiinien yhteiskäyttö voi johtaa myös lisääntyneeseen riskiin saada muistin ja älyllisen suorituskyvyn häiriöitä, jotka saattavat ehkä jäädä pysyviksi.Tata et al. Psychological medicine 1994, 24, 203-213.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Tupakointi voi vähentää bentsodiatsepiinien tehoa, koska nikotiini kiihdyttää CYP1A2-entsyymivälitteisesti bentsodiatsepiinien metaboliaa ja nopeuttaa bentsodiatsepiinien poistumista elimistöstä.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Ensimmäinen bentsodiatsepiini klooridiatsepoksidi tuli markkinoille 1960. Se korvasi vaarallisten ja enemmän riippuvuutta aiheuttavien barbituraattien käyttöä lääkkeenä. Bentsodiatsepiinit ovat turvallisempia kuin sivuvaikutuksiltaan rajummat ja herkemmin yliannostukseen johtavat barbituraatit.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Ensimmäinen bentsodiatsepiini, klooridiatsepoksidi (Risolid) löydettiin vahingossa vuonna 1954. Lääkkeen löysi itävaltalainen tiedemies Leo Sternbach (1908–2005), joka työskenteli lääkeyhtiö Hoffmann-La Rochelle. Aluksi hän keskeytti työnsä yhdisteen "Ro-5-0690" kanssa, mutta hän löysi uudelleen yhdisteen vuonna 1957, kun hänen apulaisensa oli siivoamassa laboratoriota. Vaikka aluksi hänen työnantajansa suhtautui kielteisesti jatkotutkimuksiin, Sternbach teki jatkotutkimusta, joka paljasti yhdisteen olevan erittäin tehokas rauhoittava lääke.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Geneerinen kemiallinen nimi klooridiatsepoksidille on methaminodiatsepoksidi. Sitä myytiin kauppanimellä Librium (Suomessa myös "Risolid"), joka oli johdettu equilibrium-sanan viimeisestä osasta. Vuonna 1959 yli 2 000 psykiatria määräsi ja yli 20 000 potilasta käytti lääkettä. Se kuvattiin sanoilla "kemiallisesti ja kliinisesti muista rauhoittavista lääkkeistä poikkeavat psyykkisesti energisoivat tai muutoin psykoterapeuttiset lääkkeet nyt saatavilla." Testien aikana huomattiin klooridiatsepoksidin aiheuttavan lihasten rentoutumista ja rauhoittavaa vaikutusta laboratorioeläimillä, kuten hiirillä, rotilla, kissoilla ja koirilla. Pelko ja aggressio lähtivät huomattavasti pienemmillä annoksilla kuin valmisteilla jotka aiheuttavat hypnoosin. Klooridiatsepoksidi on samantapainen fenobarbitaalin kanssa antiepileptisissä vaikutuksissaan. Kuitenkin siinä ei ole barbituraattien hypnoottista vaikutusta. Eläinkokeita tehtiin Bostonin eläintarhassa ja San Diegon eläintarhassa. 42 sairaalapotilasta, jotka kärsivät akuutista ja kroonisesta alkoholismista sekä lukuisista psykooseista ja neurooseista hoidettiin klooridiatsepoksidilla. Pääosalla potilaista tuskaisuus, jännittyneisyys ja motorinen levottomuus vähentyivät tehokkaasti. Positiivisimmat tulokset saatiin alkoholistipotilailla. Raportoitiin, että vatsahaavat ja ihotaudit, joihin liittyi emotionaalisia tekijöitä, vähentyivät klooridiatsepoksidilla.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Klooridiatsepoksidi mahdollisti emotionaalisten häiriöiden hoitamisen ilman henkisen tarkkanäköisyyden tai valppauden menettämistä. Se auttoi henkilöitä, joilla oli "pakko-oireita" kuten yhtä potilasta, joka tunsi pakolliseksi laskea sälekaihtimien säleet astuessaan huoneeseen.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Lääkäri Carl F. Essig piti puheen joulukuussa 1963 lääkkeiden väärinkäyttöseminaarissa Yhdysvalloissa. Hän nimesi meprobamaatin, glutetimidin, etinamaatin, etklorvynolin, metyprylonin ja klooridiatsepoksidin lääkkeiksi, joiden käyttökelpoisuutta "ei voida kiistää." Kuitenkin Essig nimesi nämä uudemmat tuotteet "riippuvuuslääkkeiksi"', kuten barbituraatit, joiden tottumusriski oli laajemmin tunnettu. Hän mainitsi 90-päiväisen tutkimuksen klooridiatsepoksidilla, jossa todettiin, että auto-onnettomuudet 68 käyttäjän joukossa olivat kymmenkertaiset normaaliin nähden. Osallistujien päivittäiset annokset olivat 5 mg:stä 100 milligrammaan.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Vuonna 1963 sallittiin diatsepaamin (Diapam) käytön aloittaminen. Diatsepaami oli yksinkertaistettu versio klooridiatsepoksidista, joka tarkoitettiin pääasiassa ahdistuksen hoitoon. Uniongelmia hoidettiin vuonna 1965 kehitetyllä nitratsepaamilla (Insomin), vuonna 1969 kehitetyllä tematsepaamilla (Tenox, Normison) ja vuonna 1973 kehitetyllä fluratsepaamilla.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Suomalaisten bentsodiatsepiinien käyttö on lisääntynyt jatkuvasti 1980-luvun puolivälistä lähtien, kun muissa Pohjoismaissa myyntiluvut ovat pysyneet tasaisina tai pienentyneet.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinit pysyvät todennäköisesti vielä pitkään markkinoilla, koska yhtä tehokkaiden ahdistuslääkkeiden kehittäminen on hidasta.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien ja bentsodiatsepiinijohdannaisten vaikutukset perustuvat niiden keskushermostoa lamaavan ominaisuuteen. Bentsodiatsepiinit sitoutuvat keskushermoston GABA-reseptoreissa omiin erityisalueisiinsa (bentsodiatsepiinireseptorit) voimistaen gamma-aminovoihapon eli GABA:n toimintaa reseptoreissa. Gamma-aminovoihappo on aivojen hermosolujen toimintaa jarruttava välittäjäaine. Bentsodiatsepiinit aiheuttavat siten hermoratojen toiminnan epäspesifistä eli yleistynyttä hidastumista.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien vaikutukset riippuvat annoksen suuruudesta eli siitä, kuinka monta prosenttia bentsodiatsepiinireseptoreista on täynnä. Ensin tulevat anksiolyyttiset, sitten sedatiiviset ja hypnoottiset vaikutukset. Viimeisenä vaikutuksena tulee anestesia, jolla tarkoitetaan nukutustilaa, jossa kivuntunto on vähentynyt, lihakset ovat rennot ja potilas on tajuton.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien keskushermostoa lamaava vaikutus muistuttaa läheisesti alkoholin GABA-reseptoreihin kohdistuvaa vaikutusta. Bentsodiatsepiinit sekä alkoholi lisäävät molemmat gamma-aminovoihapon määrää aivoissa, josta seuraa ahdistuksen lieventyminen. Bentsodiatsepiinit vaikuttavat käskemällä osan keskushermostoa lopettaa toiminta lääkkeen vaikutuksen ajaksi, jolloin ihminen rauhoittuu tai muuttuu uniseksi taikka kipu vaimenee kokonaan tai osittain.


title: Bentsodiatsepiinit

text:
Bentsodiatsepiineilla on lisäksi myös muskariinireseptoreita salpaava antikolinerginen vaikutus, mikä johtaa parasympaattisista hermopäätteistä
vapautuvan asetyylikoliinin vaikutusten vähenemiseen


title: Bentsodiatsepiinit

text: Paamit (kuten diatsepaami) ovat pitkävaikutteisempia kuin laamit (kuten alpratsolaami), jotka taas ovat lyhytvaikutteisia. Eri bentsodiatsepiinit vaikuttavat hieman eri tavalla ja ne on kehitetty eri tarkoituksiin. Bentsodiatsepiinien perusrunkoa on esimerkiksi paniikkihäiriön hoitoon käytettävässä alpratsolaamissa muokattu siten, että ahdistusta poistavaa vaikutusta on lisätty ja unettavuutta vähennetty.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Alun perin lääkinnällisiin tarkoituksiin kehitetyt bentsodiatsepiiniyhdisteet luokitellaan Suomessa paitsi lääkkeiksi myös huumausaineiksi. PKV-lääkkeistä (pääasiallisesti keskushermostoon vaikuttava) bentsodiatsepiinit ja opioidit aiheuttavat suurimman riskin lääkeriippuvuuteen. Arviolta 2–3 prosenttia PKV-lääkkeitä käyttävistä potilaista väärinkäyttävät kyseisiä lääkevalmisteita. Kuitenkin kaikista myytävistä PKV-lääkevalmisteista 13 prosenttia päätyy tälle ryhmälle.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien päihdekäyttö on usein ns. sekakäyttöä, jolloin niitä käytetään yhdessä alkoholin tai opioidien kanssa. Alkoholi ja bentsodiatsepiinit vahvistavat toistensa vaikutusta ja voivat olla hengenvaarallinen yhdistelmä keskushermostoa lamaavan vaikutuksensa takia. Bentsodiatsepiinin ja alkoholin yhteiskäyttö voi johtaa hengityslamaan, joka voi johtaa kuolemaan. Bentsodiatsepiineja päätyy myös katukauppaan niiden väärinkäyttöpotentiaalin takia. Väärinkäytön ehkäisemiseksi potilaalle saa määrätä ensimmäisellä vastaanottokäynnillä väärinkäyttöön soveltuvia lääkkeitä vain, jos lääkäri toteaa lääkityksen välttämättömäksi.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Lähes kaikki bentsodiatsepiinien käyttöön liittyvät haitat johtuvat niiden pitkäaikaiskäytöstä (kuukausien säännöllisestä päivittäisestä käytöstä). Tavallisesti bentsodiatsepiinien pitkäaikaisen käytön haitat ylittävät hyödyt selvästi ja elämänlaatu kohenee bentsodiatsepiinien käytön lopettamisen myötä. Bentsodiatsepiinien käytöstä on yleensä haittaa liikenteessä ja työelämässä, vaikka potilas ei aina sitä itse huomaisi. Bentsodiatsepiinit aiheuttavat väsymystä. Eri maissa suoritetut tutkimukset ovat osoittaneet merkittävän yhteyden muun muassa liikenneonnettomuusriskin ja bentsodiatsepiinien käytön välillä. Pitkävaikutteisten bentsodiatsepiinien käyttö lisää myös vanhusten kaatumistapaturmia.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinivalmisteiden pitkäaikaiskäyttöä ei suositella, koska siihen liittyy riippuvuus- ja toleranssiriski sekä myös riski saada vakavia ja joskus jopa pysyväksi jääviä haittavaikutuksia. Jos pitkäaikaiskäyttäjällä ei ole havaittavissa annosten kasvua toleranssin kehittymisen merkkinä, sivuvaikutuksia tai väärinkäyttöä, eikä potilas ole halukas lääkemuutoksiin, voidaan kuitenkin jäädä seuraamaan tilannetta. Lääkityksen asianmukaisuus on tästä huolimatta syytä arvioida vähintään kerran vuodessa. Ikääntyminen, somaattiset sairaudet ja muu lääkehoito saattavat lisätä bentsodiatsepiinien sivuvaikutuksia, jolloin annostelun tarkistaminen, bentsodiatsepiinin lopetus tai vaihto muuhun hoitoon voi olla tarpeen.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien pitkäaikaiskäyttäjille pitäisi järjestää säännöllinen hammaslääketieteellinen seuranta, koska lääkkeen kipuaistia turruttava vaikutus voi johtaa siihen, että hammasmätä vaurioittaa hampaita ilman oireiden ilmenemistä. Myös bentsodiatsepiinin verenkiertoa heikentävä vaikutus lisää hammasvaurioiden riskiä.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien pitkäaikaiskäytön aiheuttamat sivuvaikutukset ovat usein yhdistelmä aineen aiheuttamista varsinaisista sivuvaikutuksista sekä elimistön tottumisen aikaansaamista käytönaikaisista vieroitusoireista.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien pitkäaikaiskäyttö heikentää aivojen noradrenaliinin-, serotoniinin-, asetyylikoliinin ja dopamiinintuotantoa. Nämä välittäjäaineet ovat välttämättömiä älyllisille toiminnoille, muistille ja tunteiden esiintymiselle, lihaskunnolle ja -koordinaatiolle, sydämen rytmille ja verenpaineen säätelylle sekä muille ruumiintoiminnoille. Noradrenaliinin, serotoniinin ja dopamiinin erittymisen vähentyminen voi aiheuttaa muun muassa paniikkihäiriö- ja masennusoireita. Tämän vuoksi bentsodiatsepiinilääkitykseen pyritään usein yhdistämään masennuslääkkeellä, joka lisää aivojen serotoniinipitoisuuksia, joissain tapauksissa myös noradrenaliinin ja dopamiinin pitoisuuksia.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien lievä antikolinerginen vaikutus saattaa aiheuttaa häiriöitä potilaan verenkierrossa, rauhastoiminnoissa kuten hormonien erityksessä, ruoansulatuksessa, virtsaelinten toiminnoissa sekä unen- ja lämmönsäätelyssä. Bentsodiatsepiinit estävät esimerkiksi unihormoni melatoniinin synteesiä ja eritystä, mikä johtaa usein unihäiriöihin tai niiden pahenemiseen. Muita antikolinergisiä haittavaikutuksia ovat esimerkiksi muistin ja ajatustoimintojen heikkeneminen, kiihtyneisyys, sekavuus, näköhäiriöt ja hallusinaatiot.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinit huonontavat pitkäaikaiskäytössä psykomotorisia taitoja ja kognitiivisia toimintoja eli ajattelu- ja havaintokykyä sekä muistia. Ajattelu- ja havaintokyvyn muutokset palautuvat useimmiten ennalleen vähitellen käytön loputtua. Osalla pitkäaikaskäyttäjistä on kuitenkin havaittavissa älyllisen suorituskyvyn heikentymistä vielä 10 kuukauden kuluttua vieroituksen päättymisestä (pidempiä seurantatutkimuksia ei ole tehty). Myös muistin toimintaan saattaa jäädä pysyviä häiriöitä. Bentsodiatsepiinit saattavat myös aiheuttaa motoristen taitojen heikkenemistä kuten kirjoitus-, puhe- ja kävelyvaikeuksia.


title: Bentsodiatsepiinit

text:
Bentsodiatsepiinit saattavat myös heikentää impulssikontrollia, jolloin ne voivat lisätä aggressiivisuutta ja alkoholin himoa.
Ei ole mitään näyttöä siitä, että bentsodiatsepiinit tehoaisivat alkoholiriippuvuuteen. Pienikin sekakäyttö alkoholin kanssa voi aiheuttaa arvaamattomia reaktioita.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinit voivat aiheuttaa myös kroonista kipua, sukupuolista haluttomuutta ja impotenssia.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien käyttö raskauden aikana saattaa suurentaa synnynnäisten epämuodostumien riskiä.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Useilla bentsodiatsepiineillä sekä muilla mielialaan sekä vireystilaan vaikuttavilla lääkkeillä on joidenkin tutkimusten mukaan luuydintoksinen sivuvaikutus. On myös hyvin yleistä että mielialalääkkeiden käyttäjät alkoholisoituvat lääkkeiden käytön yhteydessä, jonka vuoksi itsemurhariski kasvaa huomattavasti. Lisäksi bentsodiatsepiinien on havaittu aiheuttavan käyttäjissään aggressioita sekä vainoharhaisuutta.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Yliannostustapauksissa voidaan käyttää GABA-antagonisti flumatseniilia. Flumatseniiliannostus voidaan joutua uusimaan, koska joillakin bentsodiatsepiineilla on pidempi puoliintumisaika kuin flumatseniililla. Vasta-ainetta käytettäessä bentsodiatsepiiniriippuvaiselle voi tulla vieroitusoireita.


title: Bentsodiatsepiinit

text:
Bentsodiatsepiinien säännöllinen käyttö aiheuttaa usein riippuvuutta ja elimistön tottumista eli toleranssin kasvua. Toleranssin kasvun seurauksena yhdisteen lääkinnällinen teho alkaa heiketä.
Riippuvuus voi saada aikaan sen, että elimistössä ilmenee vieroitusoireita, kun yhdisteen pitoisuus kudoksissa laskee tietyn tason alapuolelle. Tällöin on vaarana, että alkuperäiset oireet palaavat takaisin entistä voimakkaampina, ellei annosta nosteta jatkuvasti suuremmaksi.Stefan Borg & Katarina Johansson: Irti unilääkkeistä ja rauhoittavista aineista. WSOY 1990. (Painos loppu, mutta teosta voi lainata ainakin Helsingin kaupunginkirjastosta.)


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinit aiheuttavat helpommin riippuvuutta kuin alkoholi. Bentsodiatsepiiniriippuvuus voi kehittyä jopa kahdessa viikossa. Vieroitusoireiden todennäköisyys kasvaa käytön pituuden myötä. Kun bentsodiatsepiinien yhtäjaksoista käyttöä on jatkunut puoli vuotta, kolmannes käyttäjistä on tullut ruumiillisesti riippuvaisiksi. Vuoden säännöllisen käytön jälkeen puolella potilaista ilmenee vieroitusoireita lääkityksen lopettamisen jälkeen.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Arviolta 10–15 % pitkäaikaiskäyttäjistä saa vieroituksenjälkeisen oireyhtymän. Osa näistä pitkittyeistä oireista voi kestää jopa muutaman vuoden.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Riippuvuuden syntyä voi yrittää ehkäistä pitämällä vähintään kahden perättäisen vuorokauden taukoja viikossa, näinä päivinä ei tule myöskään käyttää alkoholia. Tämän metodin tehosta ei ole kuitenkaan olemassa tieteellistä näyttöä ja esimerkiksi diatsepaamin ja klooridiatsepoksidin puoliintumisaika elimistössä on pisimmillään jopa 8 vuorokautta.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Mitä pidempään käyttöä on kestänyt ja mitä isompi annos on ollut, sitä todennäköisempää on, että lääkkeen vähentämisen tai lopettamisen yhteydessä ilmaantuu voimakkaita vieroitusoireita. Kaikki vieroitusoireet eivät ilmaannu heti ja samanaikaisesti, vaan uusia oireita saattaa ilmetä vielä jopa puolentoista vuoden kuluttua lääkevieroituksen aloittamisesta.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Jos riippuvuutta aiheuttavaa lääkeainetta käytetään raskauden aikana, on vaarana, että vastasyntyneellä ilmenee voimakkaita vieroitusoireita..


title: Bentsodiatsepiinit

text: Päihdekäytössä bentsodiatsepiinien riippuvuusriski on suurempi kuin alkoholilla.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien vieroitusoireet muistuttavat usein alkoholin aiheuttamia krapulaoireita, mutta saattavat olla huomattavan voimakkaita. Tavallisimpia vieroitusoireita ovat päänsärky ja muut kivut, ripuli, pahoinvointi, metallinmaku suussa, suun kuivuminen, hikoilu, sydämentykytys, pyörrytys, huimaus, tinnitus, tasapainohäiriöt, tuntemukset neuloista tai sähköiskuista, vapina, lihasten nykiminen ja kouristukset, lihasjäykkyys, ihottuma, kutina, muistihäiriöt, kuumeen kaltainen väsymystila, keskittymisvaikeudet, unettomuus, aggressiivisuus, kiihtymys, ahdistus, alakulo, itkuisuus. Myös sukupuolivietin huomattavaa voimistumista on havaittu.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien säännöllisen käytön loputtua saattaa ilmetä myös ns. rebound-oiretta, joka tarkoittaa sitä, että oire, jonka hoitoon lääke määrättiin (esim. unettomuus tai paniikkihäiriö) palaa tilapäisesti takaisin alkuperäistä voimakkaampana.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Bentsodiatsepiinien päivittäinen käyttö saattaa aiheuttaa myös käytönaikaisia vieroitusroireita, jotka alkavat aina, kun yhdisteen pitoisuuden elimistössä laskee tietyn kynnysarvon alle. Seuraavan annoksen nauttiminen lopettaa nämä oireet väliaikaisesti.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Äkillinen suuren annoksen pitkäaikaisen bentsodiatsepiinilääkityksen lopettaminen saattaa johtaa muun muassa kouristuksiin ja tajuttomuuteen. Pahimmillaan tila saattaa olla hengenvaarallinen.


title: Bentsodiatsepiinit

text:
Vieroitusoireiden vähentämiseksi bentsodiatsepiinin käyttöä tulee vähentää erittäin hitaasti ja pieni annos kerrallaan, esimerkiksi 10–20 prosenttia. Annosta voidaan vähentää tasaisesti esimerkiksi 2–3 viikon välein taikka suhteessa vieroitusoireiden
voimakkuuteen. Mahdolliset vieroitusoireet ilmaantuvat tyypillisesti 1–14 vuorokauden kuluessa annoksen vähentämisestä.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Vieroitus, joka yleensä hoidetaan pisimmän puoliintumisajan omaavalla diatsepaamilla, kestää yleensä muutamia kuukausia, joskus jopa vuosia. Turvallisen vieroituksen nopeus riippuu käytön kestosta ja käytetyn annoksen suuruudesta sekä yksilöllisistä tekijöistä. Suuntaa antavaksi nyrkkisäännöksi on esitetty yhtä kuukautta jokaista käyttövuotta kohti.


title: Bentsodiatsepiinit

text: Käytössä olevia bentsodiatsepiinejä käyttötarkoituksen mukaan lueteltuna. Suluissa olevien kauppanimien lisäksi saatetaan myydä muillakin kauppanimillä.


title: Vesikoe

text: Vesikoe oli tapa, jolla noidiksi epäiltyjä ihmisiä testattiin noitavainojen aikana. Vesikokeessa noidaksi epäilty pudotettiin kädet sidottuina järveen tai jokeen. Jos epäilty kellui, hän oli noita ja hänet teloitettiin. Jos epäilty upposi, oli hän syytön. Vesikokeeseen joutunut siis joka tapauksessa kuoli suurella todennäköisyydellä. Vettä pidettiin kasteen elementtinä, ja sen uskottiin hylkivän epäpuhtaita mustaa magiaa edustavia noitia. Vesikoe oli käytössä niin pitkään kunnes yleisesti ymmärrettiin ettei noitia ollut, koska jokainen siihen päätynyt kuoli hukkuen.


title: Vesikoe

text: Vesikokeen on epäilty olevan urbaani legenda. Valpuri Kyni on ainoa ihminen jonka tiedetään olleen vesikokeessa Suomessa ja muista tapauksista ei ole tietoa.


title: Jorma Valkama

text: Jorma Rainer Valkama (4. lokakuuta 1928 Viipuri – 11. joulukuuta 1962 Hollola) oli suomalainen pituushyppääjä ja olympiamitalisti. Valkama voitti pronssia Melbournen kesäolympialaisissa 1956 tuloksella 748 ja on ainoa suomalainen pituushypyn olympiamitalisti. Rooman kisoissa 1960 hän oli viides ja Helsingissä 1952 karsinnan seitsemästoista tuloksella 697. Valkama voitti kymmenen pituuden Suomen mestaruutta vuosina 1951–1959 ja 1961. Hän nousi ensimmäiseen Suomen-mestaruuteensa 1951 viimeisellä hyppykierroksella.


title: Jorma Valkama

text: Valkama kilpaili vielä Belgradin EM-kisoissa 1962. Saman vuoden joulukuussa hän kuoli auto-onnettomuudessa Hollolassa 34-vuotiaana. Valkama törmäsi Volkswagen Kupla -henkilöautollaan päin vastaan tullutta pakettiautoa ja sai heti surmansa.


title: Jorma Valkama

text: Seuratasolla Valkama edusti Elannon Iskua, Helsingin Kisa-Tovereita ja viime vaiheessa Lauttasaaren Pyrintöä.


title: Erkki Penttilä

text: Erkki Eino Antero Penttilä (14. kesäkuuta 1932 Nurmo – 19. huhtikuuta 2005 Nurmo) oli suomalainen vapaapainija ja olympiamitalisti Melbournen kisoista 1956.


title: Erkki Penttilä

text: Lukuisten painijaesikuvien keskuudessa Nurmossa kasvanut Erkki Penttilä kilpaili ensi kerran 10-vuotiaana. Vuonna 1948 hänet palkittiin siitä, että hän oli Etelä-Pohjanmaan painijoista selättänyt eniten vastustajia. Seuraavina vuosina vapaapainista tuli hänen ehdoton ykköslajinsa, ja vuonna 1949 hän toimi Paavo Pihlajamäen harjoitusvastustajana tämän valmentautuessa vapaapainin EM-kilpailuihin. Suomen Painiliitto kustansi 1950-luvun alussa maahan turkkilaisia valmentajia avustamaan vapaapainivalmennuksessa, ja Tauno Jaskarin kanssa Penttilä harjoitteli tuota painimuotoa ahkerasti.


title: Erkki Penttilä

text: Penttilä oli Suomen painijoukkueen varamiehenä vapaapainin 73-kiloisten sarjaan Helsingin olympiakisoissa 1952. Vuonna 1953 hän saavutti 67 kilon sarjassa SM-hopeaa hävittyään Väinö Hakkaraiselle pistein 1–2. Vuonna 1954 Penttilä voitti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa, osallistui Tokiossa ensi kertaa MM-kilpailuihin ja voitti kahden vuoden takaisen olympiavoittajan ja Tokion kisojen MM-hopeamitalistin, ruotsalaisen Olle Anderbergin.


title: Erkki Penttilä

text: Vuonna 1956 Suomen painijoukkue matkusti Melbournen olympiakisoihin kolme viikkoa ennen kilpailujen alkua. Penttilä otteli 62 kilon sarjassa ja saavutti aluksi kaksi pistevoittoa mutta hävisi sitten pisteillä Belgian Joseph Mewisille. Ottelussaan neljän vuoden takaisten olympialaisten hopeamitalistia, Iranin Nasser Givechia vastaan Penttilä katkaisi vasemman kämmenluunsa kaatuessaan neljän minuutin painin jälkeen mutta jatkoi ottelua ja voitti tuomariäänin 2–1. Enempiin otteluihin Penttilä ei enää kyennyt mutta saavutetut voitot riittivät pronssimitaliin Japanin Shōzō Sasaharan ja Belgian Mewisin takana. Lehdet ylistivät Penttilää erityisesti turkkilaisilta opituista "purevista jalkasaksista" mattopainissa.


title: Erkki Penttilä

text: Istanbulin MM-kilpailuissa 1957 Penttilä sijoittui neljänneksi ja kaksi vuotta myöhemmin Teheranin MM-kilpailuissa kuudenneksi. Rooman olympiakisoissa 1960 hän jäi 15:nneksi. Vuoden 1965 MM-kisoissa hän paini 70 kilon sarjassa mutta ei menestynyt, kuten ei myöskään uransa ainoissa EM-kilpailuissa vuonna 1966.


title: Erkki Penttilä

text: Seuratasolla Penttilä edusti Nurmon Jymyä ja voitti Suomen mestaruuden kaksitoista kertaa. Viimeisen kerran hän kilpaili vuonna 1967. Hän toimi 1960-luvulla parin lyhyen jakson ajan Suomen vapaapainimaajoukkueen valmentajana. Hän toimi viljelijänä Nurmon Penttilänkylässä ja kasvatti broilereita ja sikoja. Myöhemmin hän muutti asumaan Floridaan.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Pyhäselkä on Pohjois-Karjalassa Joensuussa, Liperissä ja Rääkkylässä sijaitseva järvi, joka on osa Saimaata. Sillä on yksi suurimmista järvenselistä Vuoksen vesistössä Saimaan pinnan tasolla.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Järven pinta-ala on 36 100 hehtaaria eli 361 neliökilometriä. Se on 37,7 kilometriä pitkä ja 18,6 kilometriä leveä. Järvi voidaan jakaa kahteen suuren osaan sen keskellä olevien saarien kohdalta. Järven poikki kulkee harjujakso, jonka alku sijaitsee Liperin kirkonkylässä ja toinen pää sujahtaa Pieni- ja Suuri-Onkamon välistä Salpausselälle. Itärannan Vuoniemi saa Vuosalmen takana jatkokseen Tikansaaren, joka on joskus katkaistu Tikankaivannolla keskeltä poikki. Harjujakson pohjoista osaa kutsutaan Pyhäseläksi ja eteläpuolta Jänisseläksi. Suuremmalla Pyhäselällä aukeaa 32 kilometriä pitkä järvenselkä, joka on paikoin 14 kilometriä leveä. Saaret saartavat Tutjunniemeä vastaan Pieniselän, joka on 8 kilometriä pitkä, vaikka harjujakson huiput näkyvät selällä kapeina saarina. Järviselkä jakaantuu Tikanseläksi, joka sijaitsee Tutjunniemen ja Nenäniemen välisen linjan pohjoispuolella. Hämeenselkä sijaitsee Hyytsaaren eteläpuolella ja on 5,6 kilometriä pitkä.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Pyhäselän yhtenäisyyttä rikkoo länsirannalla 3–4 kilometriä pitkä Kaskesniemi ja lounaisrannalla pienen saariryhmän taakse jäävä 4,5 kilometriä pitkä Hammaslahti. Jänisselällä Vuoniemen viereen jää yli 4 kilometriä pitkä Ruukinlahti, jonka toisella rannalla on yhtä pitkä, mutta kaksi kilometriä leveä niemi. Myös kaakoispäässä on syvä Jokilampi, joka on Piimälahden perä. Yhdessä nämä muodostavat 6,5 kilometriä pitkän lahden.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Rajanveto Oriveden ja Pyhäselän väillä tapahtuu Oravisalon kohdalla. Oravisalon pohjoispuolella Hernevaaran ja Tutjunniemen välisessä Arvinsalmessa se tapahtuu Rasisaaren kohdalla. Myös Oravisalon eteläpuolella mantereen ja saaren välissä se tapahtuu Kivisalmessa, joka on nykyään ruopattu tukinuitolle sopivan leveäksi.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Koko järven tilavuus on 3 160 miljoonaa kuutiometriä eli 3,16 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys on 67 metriä.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Järvessä on laskettu olevan 650 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 743 ha, mikä on noin 4,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 5 on yli neliökilometrin suurisia, 85 yli hehtaarin suurisia, 514 yli aarin ja loput 46 ovat alle aarin kokoisia.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Suurimmat saaret sijaitsevat harjujakson kohdalla. Suursaari on 3,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen länsipuolella on Pesolansaari, joka on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Samaan saariryhmään voidaan lukea kaksi kilometriä pitkä matinsaari, 700 metriä pitkä Heposaari ja samaa kokoluokkaa olevat Palosaari, Laakkeensaari, Laitasaari ja Issakansaari. Edellä mainittu Tikansaari on ollut 6,6 kilometriä pitkä, mutta samalla hyvin kapea. Pyhäselän suurella järvenselällä näkyy kaikkialle Iso Pyhäsaari, jonka ympärilla sijaitsevat pienemmät Lammassaari, Pienet Pyhäsaaret ja Perhesaaret. Järvenpohjoispäässä marjalassa joen neljä haaraa erottavat rannan lähellä olevia saaria. Jänisselän keskellä sijaitsevat rauhoitetut Pieni Jänissaari ja Suuri Jänissaari, joka on 2,2 kilometriä pitkä. Muita Jänisselän saaria ovat rauhoitetut Ruohosaari, Iso Laitasaari ja Pienet Laitasaaret, sekä rauhoittamattomat Lapaliko, Onkisaari, pitkä Hyytisaari, Siursaari ja Louhisaari.Hämeenselällä voidaan mainita irti ruopattu Tappuniemi ja Kivisalmea vartioiva Majasaari.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 548 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 236 kilometriä. Pyhäselän järvenselän pohjoisosissa on eniten viljeltyä maata sekä taajamien valtaamia alueita. Jänisselän puolella rannat ovat metsävoittoisia. Pyhäselän rannan asuinalueita ovat muun muassa Joensuun Hasanniemi, Vehkalahti, Vehkaniemi ja Noljakka, Marjala sekä Pyhäselän Niittylahti ja Niva ja Liperin Mattisenlahti-Puromäki ja Roukalahti. Joensuussa satamia ovat muun muassa Ukonniemen syväsatama, Joensuun matkustajasatama ja vierasvenesatamat Jokiasemalla ja matkustajasatamassa.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Järven itärantaa seuraa valtatie 6, josta haarautuu monia yhdysteitä lähemmäksi järvenrantoja. Valtatie 9 kiertää järven pohjoisrantoja seuraten. Länsirantoja voi kiertää yhdysteitä 15640 ja 15639 sekä seututietä 482 seuraamalla. Rääkkylän Rasivaarassa tulee kuitenkin vaihtaa seututiehen 484, joka oikasee Hammaslahteen.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Oriveden-Pyhäselän alueen (04.3) Pyhäselän alueella (04.32), jonka Pyhäselän lähialueeseen (04.321) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,9 metriä mpy.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestänsä Pielisjoesta, joka laskee järven koillispäähän Joensuussa ja on Pielisen reitin pääuoma. Pohjoisessa järven laskee Höytiäisen kanava, joka tuo siihen Höytiäisen kautta Höytiäisen valuma-alueen (04.8) vedet. Näiden lisäksi Nivanjoki, joka laskee järveen Nivassa, tuo Onkamojärven valuma-alueen (04.37) vedet, ja vielä Piimäjoki, joka laskee Piimälahteen, tuo Piimäjoen valuma-alueelta (04.38) muun muassa Kiesjärven (110 ha) ja Jouhtenuslammen (61 ha) vedet. Pienempiä valuma-alueita edustavat Joensuussa Siilaisenpuro, Haapajoki ja Mustapuro, ja Liperissä edustavat Ylämyllynpuro, Honkapuro, Ropikko-oja, Puhakanoja, sekä Rääkkylässä lopuksi Keikonjoki, jonka alueella sijaitsee Mensunlampi (26 ha). Pyhäselän vedet jatkavat matkaansa Oriveteen edellä kerrotusti Oravisalon kummaltakin puolelta. Ylämyllynpuron alueella sijaitsevat Honkalampi (48 ha) ja Nuottilampi (11 ha) ja Haapajoen alueella Haapajärvi (137 ha).


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Pyhäselän lähialueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat kovin pieniä, mutta kaksi suurinta ovat Pitkälampi (11 ha) ja Jaamanlampi (8 ha).


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Uimarantoja Pyhäselän rannalla on Joensuussa Aavarannalla, Honkaniemessä, Linnunlahdella, Kuhasalossa, Vehkalahdessa ja Koivuniemessä. Avantouintipaikkoja saunoineen on muun muassa Joensuun Jääkarhuilla ehklahdessaja Pyhäselän Avantouimareilla Reijolassa.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Pyhäselän vedenlaatu on heikosta kohtalaiseen. Veden laatua heikentävät Uimaharjun sellutehdas, asutuskeskusten jätevedet, soiden ojituksista tulevat päästöt sekä jossain määrin maatalous. Noljakan luonnonsuojelualue Joensuussa ulottuu Pyhäselän rantaan.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Pyhäselkä on joensuulaisille tärkeä virkistysvesistö, kesäisin ja talvisin. Kesällä Joensuusta pääsee nopeasti veneellä Pyhäselälle ja sen kautta etemmäksi Saimaan vesistöön. Talvella Pyhäselän jää on suosittu ulkoilualue: kevään aurinkoisina päivinä jää houkuttelee pilkkijöitä, ja satojen hiihtäjien vana johtaa Pyhäsaareen, jonne johtaa Joensuun Noljakasta, Linnunlahdelta ja Koivuniemestä hiihtoladut. Matkaa saareen on 8–12 kilometriä.


title: Pyhäselkä (järvi)

text: Keväällä 1965 Pyhäselän jäällä, Napaluodon lähellä, kuvattiin elokuvaa "Tohtori Živago", jonka pääosassa oli Omar Sharif. Pyhäselällä kuvattiin elokuvan Siperia-kohtaukset.


title: M/S Romantika

text: M/S Romantika on virolaisen Tallinkin omistama matkustaja-autolautta. Alus on valmistunut Aker Finnyardsin Rauman telakalta vuonna 2002. Nykyisin se liikennöi reitillä Tukholma–Riika "M/S Isabellen" parina. "Romantika" oli Tallinkin vuonna 2000 alkaneen uudisrakennusohjelman ensimmäinen alus. Ohjelma päättyi, kun varustamolle toimitettiin risteilylautta "M/S" "Baltic Queen" vuonna 2009. "Romantikan" sisaralus on "M/S Victoria I". Näiden alusten pohjalta suunniteltiin myöhemmin Galaxy-luokan alukset.


title: M/S Romantika

text: Alus on 192,9 metriä pitkä ja 29 metriä leveä. Aluksen neljä Wärtsilän dieselmoottoria tuottavat yhteensä 26 240 kilowatin tehon. Alukseen mahtuu 2 500 matkustajaa, ja sillä on 2 172 hyttipaikkaa. Henkilöautoja laivaan mahtuu 300 kerrallaan.


title: M/S Romantika

text: "Romantika" oli alun perin liputettu Viroon; kotisatamana oli vuosina 2002–2009 ja jälleen 2015–2016 Tallinna. Vuosina 2009–2015 ja uudelleen vuodesta 2016 lähtien alus on ollut liputettu Latviaan, kotisatamanaan Riika.


title: M/S Romantika

text: 10. toukokuuta 2002 Tallinkin ensimmäinen uudisrakennus "M/S" "Romantika" luovutettiin AS Tallink Gruppille. Aluksen rakennutti tuolloinen Aker Finnyards Rauman telakallaan. Alusta käytiin näyttämässä Tukholmassa, Riiassa ja Helsingissä ennen liikenteen aloitusta. 21. toukokuuta 2002 "Romantika" aloitti liikenteen Helsinki–Tallinna-reitillä 23 tunnin risteilyliikenteessä.


title: M/S Romantika

text: David Belascon puhenäytelmä Madame Butterfly esitettiin Romantikan Starlight Palacessa tammi-helmikuussa 2004 yhteensä 10 kertaa. Näytelmän ohjasi Jussi Wahlgren ja nimiosaa esitti Maria Lund.


title: M/S Romantika

text: Suomen keskustapuolue piti vaaliristeilynsä aluksella 30. lokakuuta 2005. Kyseinen risteily herätti tunteita myös Suomen Merimies-Unionissa, joka protestoi lehdissä sitä, että lähestyvien presidentinvaalien kaksi ehdokasta valittiin virolaisella laivalla.


title: M/S Romantika

text: Kun Tallinkin uusi alus "M/S Galaxy" valmistui keväällä 2006, "Romantika" siirrettiin liikennöimään Tallinna–Maarianhamina–Tukholma-reitille. Reitillä oli jo liikennöinyt vuodesta 2004 "Romantikan" sisaralus "M/S Victoria I".


title: M/S Romantika

text: Vuosina 2006–2009 "Romantika" teki Tallinnan, Maarianhaminan ja Tukholman välisiä risteilyjä. Tallinkin uudisrakennus "M/S" "Baltic Queen" aloitti liikenteen 24. huhtikuuta 2009 Tallinna–Maarianhamina–Tukholma-reitillä "M/S Victoria I:n" kanssa.


title: M/S Romantika

text: Ruotsin ja Viron välisen liikenteen jälkeen Tallink siirrätti "Romantikan" Latvian-linjalleen. Jo aikaisemmin elokuussa 2008 Tallink oli siirrättänyt linjalle "M/S" "Silja Festivalin" korvaamaan "M/S" "Vana Tallinnin". "M/S" "Galaxy" oli aikaisemmin korvannut "Silja Festivalin" Turun, Maarianhaminan ja Tukholman välisessä liikenteessä. Tallink liputti "Silja Festivalin" Latviaan. "M/S" "Romantika" korvasi Tukholman ja Riian välisellä reitillä "M/S" "Regina Baltican". Tuolloin myös "Romantika" liputettiin Latviaan, kuten linjan aiemmilla laivoilla oli ollut tapana.


title: M/S Romantika

text: Elokuussa 2014 "Romantika" siirtyi takaisin Tallinna–Maarianhamina–Tukholma-reitille korvaten "Baltic Queenin", joka siirtyi puolestaan korvaamaan "M/S" "Silja Europaa" Helsinki–Tallinna-reitille. 12. joulukuuta 2016 "Romantika" siirtyi Tukholman ja Riian väliselle reitille, ja Tallinna–Tukholma-väliä liikennöimään siirrettiin "Baltic Queen".


title: M/S Romantika

text: "M/S Silja Europan" palattua liikenteeseen 12. joulukuuta 2016 "Romantika" siirtyi Tukholman ja Riian väliselle reitille, ja Tallinna–Tukholma-väliä liikennöimään siirrettiin "Baltic Queen"."Romantikan" kaikissa hyteissä on WC, suihku sekä TV.


title: Mankeli (televisiosarja)

text: Mankeli on suomalainen vuosina 2000–2001 valmistunut osittain Kummelista tutun ryhmän tekemä sketsiviihdesarja. Mankelin sketsit poikkesivat suurelta osin Kummelin sketseistä, mutta sarjoilla oli myös yhteisiä sketsihahmoja, muun muassa Mauno Ahonen ("Kuuluisia viimeisiä sanoja", Silvennoinen) ja juontajana Eero Kakko (Keskinen).


title: Mankeli (televisiosarja)

text: Jokaisessa Mankelin jaksossa oli jokin kilpailu, esimerkiksi tanssikilpailu tai missikisat, jonka voitti joka kerran Heikki Silvennoisen esittämä kilpailija, vaikka hän oli selkeästi huonoin. Ensimmäisen tuotantokauden jaksoissa voittanut kilpailija vielä joka kerran kysyi että saisiko palkintonsa rahana. Lisäksi mukana oli aina laulajavieras, jota juontaja Olli Keskinen ei halunnut päästää välillä esiintymään milloin milläkin tekosyyllä.


title: Mankeli (televisiosarja)

text:
Mankeli on julkaistu kokonaisuudessaan DVD:llä. 1. tuotantokausi julkaistiin 18. helmikuuta 2010. 2. tuotantokausi julkaistiin 6. toukokuuta 2010. Molemmista tuotantokausista julkaistiin yhteisboksi 28. lokakuuta 2010, joka sisältää normaalien jaksojen lisäksi viisi vuonna 2003 esitettyä remix-jaksoa sekä pilalle menneitä kuvauksia. Yhteisboksi sisältää 3 levyä (1. ja 2. kausi sekä lisämateriaali-levy).
Biisinurkkauksen artisteja parodioi pääosin Heikki Hela.


title: The Big Bopper

text: Jiles Perry (J.P.) Richardson, Jr. (24. lokakuuta 1930 – 3. helmikuuta 1959), joka tunnettiin paremmin taiteilijanimellä The Big Bopper, oli 1950-luvun lopun yhdysvaltalainen tiskijukka ja rock and roll -tähti. Hänet tunnetaan parhaiten kappaleestaan ”Chantilly Lace”.


title: The Big Bopper

text: Jiles Perry Richardson syntyi Sabine Passissa, Texasissa Jiles Perry Sr:n ja Elise Richardsonin esikoiseksi. Perheen isä työskenteli öljykentillä. Hänellä oli kaksi pikkuveljeä nimeltään Cecil ja James. Jonkin ajan kuluttua perhe muutti Beaumontiin, Texasiin. Richardson valmistui Beaumont High Schoolista vuonna 1947 ja kuului "Royal Purple" -jalkapallojoukkueeseen.


title: The Big Bopper

text: Myöhemmin Richardson luki lakia Lamar Collegessa. Hän soitti oppilaitoksen yhtyeessä ja lauloi sen kuorossa. Samaan aikaan hän oli osa-aikatyössä KTRM-radiokanavalla. 18. toukokuuta 1952 hän meni naimisiin Adrianne Joy Fryoun kanssa Montegutissa, Louisianassa, ja vuonna 1955 hän liittyi Yhdysvaltain armeijaan. Palveluksen päätyttyä hän alkoi työskennellä KTRM-radiokanavalla, jossa hänellä oli "Dishwashers' Serenade" -ohjelma maanantaista perjantaihin kello 11-12.30.


title: The Big Bopper

text: Yksi sponsoreista halusi Richardsonille uuden ohjelmapaikan. Richardson huomasi, että kaikki college-opiskelijat tanssivat tanssia nimeltä The Bop, joten hän päätti, että hänet tultaisiin tuntemaan "The Big Bopperina". Hän aloitti uuden radioshown kello 15-18, ja pian Richardsonista tuli kanavan ohjelmapäällikkö.


title: The Big Bopper

text: Toukokuussa 1957 Richardson rikkoi yhtäjaksoisen lähetyksen ennätyksen kahdeksalla minuutilla. Aikaa meni viisi päivää, kaksi tuntia ja kahdeksan minuuttia ja hän soitti 1821 äänitettä sekä kävi suihkussa viisiminuuttisten uutiskatsausten aikana. Maratonin aikana hänen painonsa putosi 16 kiloa. KTRM maksoi Richardsonille 746,50 dollaria hänen ylitöistään.


title: The Big Bopper

text: Näihin aikoihin Richardson, joka soitti kitaraa, alkoi kirjoittaa enemmän lauluja. George Jones äänitti myöhemmin Richardsonin kappaleen "White Lightning", josta tuli hänen ensimmäinen hittinsä vuonna 1959 (listasijoitus 73.). Richardson kirjoitti myös kappeleen "Running Bear" ystävälleen nimeltä Johnny Preston, joka oli kotoisin Port Arthurista, Texasista. Inspiraation lauluun Richardson sai lapsuudenmuistostaan Sabine-joella, missä hän kuuli tarinoita intiaaniheimoista. Kappale julkaistiin vasta syyskuussa 1959, hänen poismenonsa jälkeen. Parin kuukauden sisällä kappale nousi listojen kärkeen.


title: The Big Bopper

text: Mies, joka sai Richardsonin levyttämään, oli Harold "Pappy" Dailey Houstonista. Dailey oli levy-yhtiöiden Mercury ja Starday promootiojohtaja ja hän sai Richardsonille levytyssopimuksen Mercurylle. Richardsonin ensimmäinen single "Beggar To A King" oli countrysävytteinen, mutta ei noussut listoille. Pian hän levytti kappaleen "Chantilly Lace" The Big Bopperina. Mercury osti äänityksen ja julkaisi sen kesällä 1958. Se nousi listasijalle 16 ja vietti 22 viikkoa yhdysvaltain Top 40:ssä. Se myös inspiroi Jayne Mansfieldiä tekemään vastausäänitteen "That Makes It". "Chantilly Lacessa" Richardson teeskentelee, että hän flirttailee puhelimessa tyttöystävänsä kanssa; Mansfieldin äänite taas kertoo mitä hänen tyttöystävänsä on mahtanut sanoa linjan toisessa päässä.


title: The Big Bopper

text: Big Bopperin toinen Top 40 -hitti vuonna 1958 oli ”The Big Bopper's Wedding”.


title: The Big Bopper

text: "Chantilly Lacen" mukanaan tuoma menestys sai Richardsonin ottamaan vapaata radiotyöstään ja hän liittyi "Winter Dance Party"-kiertueeseen Buddy Holly and The Cricketsin, Ritchie Valensin ja Dion & The Belmontsin seuraan. 2. helmikuuta 1959 Buddy Holly vuokrasi Beechcraft Bonanzan viemään hänet ja yhtyeensä (Tommy Allsup ja Waylon Jennings) Fargoon, Pohjois-Dakotaan. Richardson sairasti flunssaa, eikä hän tuntenut oloaan mukavaksi linja-autossa, joten Waylon antoi hänelle paikkansa lentokoneessa. Valens ei ollut ikinä lentänyt pienessä koneessa ja halusi Allsupin paikan. He heittivät kolikkoa, ja Valens voitti.


title: The Big Bopper

text: 3. helmikuuta pieni nelipaikkainen Beechcraft Bonanza lensi lumimyrskyyn ja törmäsi Albert Juhlin maissipeltoon muutama kilometri nousun jälkeen kello 1.05. Törmäyksessä kuolivat Holly, Valens, Richardson sekä pilotti Roger Peterson. Don McLean kuvasi kyseisiä helmikuun 3. päivän tapahtumia vuonna 1971 levytetyssä kappaleessaan "American Pie" "päiväksi, jona musiikki kuoli" ("the day the music died").


title: The Big Bopper

text: 28-vuotiaana kuollut Richardson jätti taakseen vaimonsa Adrianne Joyn, nelivuotiaan Debra Joyn, sekä poikavauvan, joka syntyi hänen kuolemansa jälkeen, Jay P. Richardsonin. Richardson oli rakentamassa äänitysstudiota kotiinsa Beumontiin, Texasiin ennen viimeistä kiertuettaan ja suunnitteli myös sijoittavansa radiokanavan omistajuuteen. Lisäksi hän oli kirjoittanut kaksikymmentä uutta kappaletta itsensä ja muiden äänitettäväksi. Richardson oli lämmin persoona, joka rakasti perhettään kovasti.


title: The Big Bopper

text: Vuonna 1988 Ken Paquette, 1950-luvun ihailija Wisconsinista, teki monumentin ruostumattomasta teräksestä, joka esitti kitaraa sekä kolmea äänilevyä, joissa oli kaikkien kolmen esiintyjän nimet. Se sijaitsee yksityisellä maatilalla noin puoli kilometriä 315th Streetin ja Gull Avenuen risteyksestä, noin 13 kilometriä Clear Lakelta pohjoiseen. Hän loi myös samanlaisen teräsmonumentin näille kolmelle lähelle Riverside Ballroomia Green Bayhyn, Wisconsiniin. Muistomerkki paljastettiin 17. heinäkuuta 2003.


title: The Big Bopper

text: The Big Bopperia ei muisteta pelkästään hänen erilaisesta laulutavastaan ja kappaleistaan, vaan myös humoristina, joka yhdisti countryn, R&B:n ja rock and rollin parhaat piirteet.


title: Tikansaari

text: Tikansaari on Liperin kunnassa, lähellä Rääkkylän kunnanrajaa sijaitseva Pyhäselän avoveden halkaiseva noin 150 hehtaarin kokoinen luode–kaakko-suuntainen saari, joka mantereella etelän suunnassa jatkuu Vuoniemen harjumaisena niemenä. Saaren eteläosassa vallitsevat mäntykankaat ja koillisosassa runsaslajiset rehevät lehdot.


title: Neuvostoliiton valtionpäämies

text: Neuvostoliiton valtionpäämies oli valtion muodollinen johtaja, jonka valta oli paljon vähäisempi kuin tosiasiallisella Neuvostoliiton johtajalla eli kommunistisen puolueen (NKP) pääsihteerillä. Myös Neuvostoliiton pääministerillä oli enemmän valtaa.


title: Neuvostoliiton valtionpäämies

text: Neuvosto-Venäjän valtionpäämiehenä pidettiin yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajaa. Vastaavasti Neuvostoliiton nimellisenä valtionpäämiehenä oli vuosina 1922–1938 neuvostokongressin toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtaja ja vuodesta 1938 korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtaja. Varsinainen presidentin virka otettiin Neuvostoliitossa käyttöön vasta maaliskuussa 1990.


title: Neuvostoliiton valtionpäämies

text: Samanaikaisesti sekä Neuvostoliiton valtionpäämiehinä että NKP:n pääsihteereinä toimivat Leonid Brežnev vuosina 1977–1982, Juri Andropov vuosina 1983–1984, Konstantin Tšernenko vuosina 1984–1985 ja Mihail Gorbatšov vuosina 1988–1991.


title: Neuvostoliiton valtionpäämies

text: Vuosina 1922–1938 kukin Neuvostoliiton jäsenvaltio valitsi yhden puheenjohtajan toimeenpanevaan keskuskomiteaan:


title: Taisto Kangasniemi

text: Taisto Ilmari Kangasniemi (2. huhtikuuta 1924 Kankaanpää – 31. lokakuuta 1997 Kangasala) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.


title: Taisto Kangasniemi

text: Taisto Kangasniemi osallistui neljiin olympialaisiin ja kilpaili siellä sekä vapaapainissa että kreikkalais-roomalaisessa painissa. Lontoon 1948 kisoissa hän sijoittui kreikkalais-roomalaisen painin raskaassa sarjassa neljänneksi ja Helsingin 1952 kisoissa vapaapainin raskaassa sarjassa kuudenneksi. Melbournen 1956 kisoissa hän osallistui molempien painimuotojen kilpailuihin ja sai vapaapainissa pronssia. Vielä Tokion 1964 olympialaisissa hän oli 40-vuotiaana mukana, mutta ei enää menestynyt.


title: Taisto Kangasniemi

text: Seuratasolla Kangasniemi edusti muun muassa Kankaanpään Menoa sekä Tampereen Painiseuraa, jonka perustajajäsen ja kunniapuheenjohtaja hän oli. Tampereella on kilpailtu hänen muistopainejaan vuodesta 1999.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Kuolemanjälkeinen elämä ("tuonpuoleinen") on monissa uskonnoissa esiintyvä uskomus, jonka mukaan ihminen jatkaa olemassaoloaan jossakin olotilassa kuoleman jälkeen.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Käsitykset tuonpuoleisesta vaihtelevat paljon eri uskontojen ja jopa samaan uskontokuntaan kuuluvien ihmisten välillä. Tuonpuoleisen vastakohta, elävien maailma, on "tämänpuoleinen". Tuonpuoleinen on usein myös jumalten kotipaikka.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Vainajala on tuonpuoleinen tai tuonpuoleisessa sijaitseva kuolleiden sielujen maa tai koti. Tuonpuoleisessa voi joskus olla monta vainajalaa, kuten kristityillä on taivas ja helvetti. Joissakin uskonnoissa kuolemanjälkeisen elämän lisäksi on toinenkin kuolemanjälkeinen vaihtoehto sielun kohtaloksi, kadotus. Kadotus tarkoittaa yleensä sielun tuhoutumista, mutta se voi olla myös synonyymi helvetille.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Vainajan sielun ei välttämättä uskota heti kuoleman jälkeen menevän tuonpuoleiseen; se voi pysyä tämänpuoleisessa jonkin aikaa. Sielu voi esimerkiksi viettää aikaa elävien sukulaisten luona ennen asettumistaan kuolleiden maailmaan. Joskus sielu voi jäädä elävien maailmaan vakituisesti kummittelemaan. Sielu voi myös tulla myöhemmin käymään tämänpuoleiseen kummittelemaan tai auttamaan eläviä sukulaisia. Tuonpuoleista pidetään usein vainajan sielun luonnollisena asuinpaikkana, jonne se pyritään erilaisin rituaalein saattelemaan. Hautaamisen eräs merkitys monissa kulttuureissa on auttaa sielua siirtymään tuonpuoleiseen, yleensä mahdollisimman mukavasti. Eräs syy tähän on kummitteleviin sieluihin kohdistuva pelko.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Kristinuskossa kadotus, helvetti ja tuonela ovat vastakohtia Taivaalle, Paratiisille, Jumalan tai Taivaan valtakunnalle, jossa Jumala asuu.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Kuolleita on hyvin pitkään käsitelty kunnioittaen. Ihmisiä on haudattu jo 50 000 vuotta sitten. Alkujaan ruumiit on hävitetty ilmeisesti hygienian ylläpitämiseksi, mutta jo neanderthalin ihminen lisäsi vainajan mukaan ruokaa ja aseita, ilmeisesti kuoleman jälkeistä elämää ajatellen.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Muinaissuomalaisilla vainaja jatkoi elämäänsä kuoleman jälkeen Tuonelassa tai Manalassa. Buddhalaisuudessa elämä ymmärretään kärsimykseksi, ja elämän kiertokulusta voi päästä pois vain pääsemällä nirvanaan. Hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa kuoltuaan ihmiset ja eläimet syntyvät uudestaan jonakin toisena elävänä.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Lähi-idässä syntyneissä uskonnoissa, juutalaisuudessa, kristinuskossa ja islamissa, ihminen on ainutkertainen, ja kuolemansa jälkeen hänellä on mahdollisuus pelastua, tai joutua kärsimykseen.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Muinaisen Egyptin kuolemankäsityksellä on ollut suuri vaikutus Lähi-idän uskontoihin. Muinaisegyptiläinen uskonto pohdiskeli paljon kuolemanjälkeistä elämää ja kuolema nähtiin usein vain siirtymävaiheena toisenlaiseen todellisuuteen. Jumala Osirista on pidetty alkuperäisenä vapahtajajumalana, josta käsitys levisi muihin uskontoihin. Osiris-mysteeriot levisivät Serapis-kultin mukana myös Antiikin Kreikkaan ja Roomaan. Muinaisegyptiläisessa uskonnossa Anubis johdatti kuolleen Osiriksen saliin, jossa hän joutui osoittamaan kelvollisuutensa päästäkseen "vihannoiville kentille". Vainajan sydän punnittiin Osiriksen salissa 42 jumalan läsnä ollessa Osiriksen vaa'alla Maatin sulkaa vasten. Kirjuri Thot kirjasi tuloksen muistiin ja vainaja pääsi joko Osiriksen kentille tai joutui kuolemaan toisen kerran, jolloin hän lakkasi olemasta. Islamissa taas puhutaan Tekojen kirjasta, jossa ovat kirjattuna kaikki ihmisen hyvät ja pahat teot. Tilinteon vaiheessa kirja punnitaan, ja ne joiden hyvät teot painavat vaa'assa enemmän kuin pahat, pääsevät paratiisiin. Ne, joiden pahat teot painavat enemmän kuin hyvät, lähetetään kiirastuleen, jossa he joutuvat olemaan pahojen tekojensa mukaisen ajan. Uskottomat taas lähetetään suoraan kiirastuleen, jonne he jäävät ikuiseksi ajaksi. Kiirastuli (purgatorium) kuuluu myös katoliseen kristinuskoon.


title: Kuolemanjälkeinen elämä

text: Antropologit ovat todenneet, että epäusko kuolemanjälkeisen elämän suhteen on tyypillisintä keräilijä-metsästäjien kulttuureille sekä modernille yhteiskunnalle.


title: Tietojärjestelmäarkkitehtuuri

text: Tietojärjestelmän arkkitehtuuri kuvaa kohdealueensa rakenneosat, niiden ulospäin näkyvät ominaisuudet ja niiden väliset yhteydet ja riippuvuudet. Arkkitehtuuri muodostaa rungon järjestelmän suunnittelulle ja toteutukselle sekä ohjaa järjestelmän rakenteen kehittämistä järjestelmän elinkaaren ajan. Se toimii myös keskusteluvälineenä järjestelmän kehittämisen ja ylläpitämisen sidosryhmien (organisaation johto, käyttäjät, suunnittelijat, toteuttajat) välillä.


title: Tietojärjestelmäarkkitehtuuri

text: Arkkitehturoinnissa eli arkkitehtuuria kehittävässä työssä kohdealuetta lähestytään erilaisista näkökulmista kuten esimerkiksi toiminnallisuus, looginen rakenne, informaatio ja tekninen toteutus. Tällöin voidaan puhua esimerkiksi


title: Tietojärjestelmäarkkitehtuuri

text: Joissakin tapauksissa arkkitehtuureiksi lasketaan myös erilaiset työohjeet joita on laadittu hyväksytyn arkkitehtuurin noudattamisen varmistamiseksi tai muuten tietojärjestelmän käytön ja kehittämisen hallitsemiseksi. Tällaisia ovat mm.:


title: Tietojärjestelmäarkkitehtuuri

text: Arkkitehtuurin kohdetta voidaan tarkastella myös eri abstraktiotasoilta. Tällöin laajimmillaan kohteena on koko organisaatio ja sen tietojen käsittely. Tarkennettaessa työskentelyä alemmalle tasolle, tarkastellaan yksittäistä ydinprosessia tai vastaavaa toimintokokonaisuutta. Tarkimmalla tasolla kohteena on yksittäinen järjestelmä.


title: Tietojärjestelmäarkkitehtuuri

text: Arkkitehtuurityö etenee vaiheittain tarkentuen. Työ alkaa kohdealueen ja sen vaatimusten selvittämisellä. Tässä niin sanotussa "asiayhteysvaiheessa" IT-arkkitehdit selvittävät kohdealueen rajat ja lähtötiedot koko arkkitehtuurityölle. Tällöin vastataan kysymykseen miksi tehdään. Seuraavaksi selvitetään kohdealueen käsitteellinen rakenne. Tässä "käsitteellisessä vaiheessa" pyritään vastaamaan kysymykseen mitä kohdealueella tehdään. Seuraavaksi ratkaistaan loogisella ja välineriippumattomalla tasolla miten kohdealueen toiminnallisuus toteutetaan. Tässä "loogisessa vaiheessa" vaiheessa pyritään vastaamaan kysymykseen miten asiat kohdealueella tehdään. Lopuksi ratkaistaan millä teknisillä välineillä loogisesti kuvattu rakenne toteutetaan eli vastataan "fyysisessä vaiheessa" kysymykseen millä välineillä tehdään.


title: Tietojärjestelmäarkkitehtuuri

text: Arkkitehturoinnin etenemiselle ja sen määrämuotoistamiseksi on laadittu useita menetelmiä.


title: Tietojärjestelmäarkkitehtuuri

text: Arkkitehtuuri kuvataan arkkitehtonisissa kuvauksissa jotka voidaan tuottaa kuvauskielellä standardoidun kuvausjärjestelmän mukaisesti. Huom.: vaikka järjestelmän arkkitehtuuria ei ole kuvattu, sellainen voidaan takaisinmallintaa (engl. reverse engineer) olemassa olevasta toteutuksesta.


title: Karanos

text: Karanos oli muinaisen Makedonian myyttinen ensimmäinen kuningas. Hän hallitsi noin vuoden 800 eaa. paikkeilla ja perusti kuningaskunnan pääkaupungin Aigain. Karanos oli kotoisin Argoksesta. Junianus Justinus kertoo että Karanos perusti kuningaskuntansa oraakkelin antaman vastauksen mukaan. Karanos valtasi Aigain alueen asukkailta ja teki siitä kuningaskuntansa pääkaupungin. Hän kukisti myös lähialueiden muut hallitsijat ja yhdisti alueen asukkaat valtansa alle.


title: Karanos

text: Justinuksen mukaan Karanosta seurasi kuninkaana Perdikkas I.


title: Michelsonin–Morleyn koe

text: Michelsonin-Morleyn koe (1887) oli kuuluisa koejärjestely, jolla pyrittiin selvittämään ns. eetterituulen vaikutus valon nopeuteen. Kokeen tuloksena eetterituulta ei löydetty. Albert Michelson sai tämän tutkimuksen ansiosta Nobelin palkinnon 1907.


title: Michelsonin–Morleyn koe

text: Kokeen lähtökohtana oli ajatus siitä, että maailmankaikkeuden täyttäisi jonkinlainen eetteriksi kutsuttu massaton väliaine, jossa sähkömagneettinen säteily voisi liikkua. Tällöin maapallon liikkeen eetterin suhteen pitäisi aiheuttaa Maan pinnalla havaittava "eetterituuli". Valon suunnan ja eetterituulen välisen kulman pitäisi vaikuttaa valon nopeuteen. Kokeen tarkoituksena oli havaita "sivutuuleen" ja "vastatuuleen" liikkuneiden valonsäteiden eri nopeuksista aiheutunut vaihe-ero. Kokeessa ei kuitenkaan onnistuttu saamaan varmaa tulosta, sillä vaikka laitteella mitattiin pieni "nopeus", se mahtui mittausvirheen rajoihin. Koetta pidetään yhtenä kuuluisimmista epäonnistuneista kokeista.


title: Michelsonin–Morleyn koe

text: Nykyisen suhteellisuusteoreettisen tietämyksen mukaan valonnopeus on absoluuttinen, eikä tällaista vaihe-eroa siten synny. Suhteellisuusteorian mukaan eetterin olemassaoloa tai -olemattomuutta on mahdotonta osoittaa todeksi.


title: Sisällönhallinta

text: Sisällönhallinta () tarkoittaa toimintaa, jolla pyritään hallitsemaan digitaalista informaatiosisältöä mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti. Sisältö voi olla esimerkiksi tekstimuotoisia dokumentteja, www-sivuja, video-, audio- ja kuvatiedostoja, sähköpostiviestejä, tms. tallennettua tai tallennettavissa olevaa informaatiota. Yhteistä tässä yhteydessä tarkoitetulle informaatiosisällön käsitteelle on, että se muodostaa ihmisten ymmärrettävissä olevia tiedonpalasia, ei silkkaa dataa sinänsä. Tyypillisesti digitaaliseen sisältöön liittyy useimmiten jonkinlaista metatietoa. Sisällönhallinnassa keskeisessä roolissa on myös sisällön elinkaari, joka alkaa sisällön luomisesta ja päätyy erilaisten vaiheiden kautta sisällön pitkäaikaiseen arkistointiin tai tuhoamiseen. Sisällönhallinnan tutkimus kuuluu enimmäkseen tietojärjestelmätieteen alueelle .


title: Sisällönhallinta

text: Sisällönhallinnan tutkimuksessa ja ammatillisissa lähteissä aihepiiriä on tarkasteltu ainakin neljästä näkökulmasta, jotka ovat sisältönäkökulma, teknologianäkökulma, organisaationäkökulma ja prosessinäkökulma . Näkökulmien runsaus ja aiheen rajapinnat useisiin perinteisempiin tietojärjestelmätieteen osa-alueisiin ovatkin aiheuttaneet sen, että sisällönhallinta käsitteenä on ollut pitkään hämärä ja moniselitteinen .


title: Sisällönhallinta

text: Sisältönäkökulma jakautuu edelleen kolmeen alaryhmään, jotka ovat informaationäkökulma, käyttäjänäkökulma ja järjestelmänäkökulma.


title: Sisällönhallinta

text: Informaationäkökulma keskittyy sisällön semantiikan ja elinkaaren hallintaan. Tähän liittyvät esimerkiksi se, kuinka sisältö organisoidaan ja esitetään käyttäjille, informaatioarkkitehtuuri ja erilaiset sisällönhallintaa ja tiedonhakua varten muodostetut taksonomiat, sisällön klusterointi merkityksellisiksi informaatioyksiköiksi, ja metatiedon organisointi. Informaation elinkaari käsittää sisällön käsittelyyn liittyvät toiminnot, joissa sisältöä luodaan, editoidaan, tarkastetaan ja hyväksytään, indeksoidaan, kategoroidaan ja linkitetään, jaetaan, julkaistaan, käytetään, päivitetään, arkistoidaan, transformoidaan ja lopulta poistetaan.


title: Sisällönhallinta

text: Käyttäjänäkökulma keskittyy käyttäjien (sisällön tuottajien ja hyödyntäjien) ja sisällön välisen suhteen tutkimiseen. Sisältönäkökulmasta on tärkeää tunnistaa käyttäjien erityispiirteet, odotukset tarpeet, ym. asiat, joiden mukaan sisällön relevanssia voidaan parantaa. Esimerkkeinä tähän näkökulmaan liittyvistä tutkimusaiheista voidaan mainita tiedonhaku (engl. "information seeking and retrieval") sekä sisällön personointi.


title: Sisällönhallinta

text: Järjestelmänäkökulma näkee aihealueen erilaisten järjestelmätyyppien pohjalta, jotka tallentavat erityyppisiä sisältöjä ja tekevät niiden hyödyntämisen mahdolliseksi käyttäjille. Tämä näkökulma on implisiittisesti yleinen alueen käytännön kielessä ja konsulttien julkaisemassa kirjallisuudessa . Esimerkiksi (Honkaranta & Tyrväinen 2005,) puhuvat erikseen: 1) WWW-sisällönhallinnasta, 2) dokumenttien hallinnasta ja 3) rakenteisten dokumenttien hallinnasta. Gottlieb (2006,) puolestaan on todennut, että sisällönhallinta kattaa periaatteessa www-sisällönhallinnan (WCM, Web Content Management), dokumenttien hallinnan (DM, Document Management) ja digitaalisten resurssien hallinnan (DAM, Digital Asset Management) osa-alueet. Muita tästä näkökulmasta esiin nousevia teemoja ovat sisällönhallintajärjestelmien keskinäinen toimivuus ja sen mahdollistavat tekniset sisältöstandardit


title: Sisällönhallinta

text: Käytännön kielessä "sisällönhallinta" liitetäänkin usein järjestelmänäkökulmasta www-sivuihin ja erilaisten verkkopalveluiden hallintaan, mutta WWW-sisällönhallinta on kuitenkin vain yksi sisällönhallinnan osa-alue. Historiallisesti esimerkiksi dokumenttien hallinnalla on ollut tärkeä rooli jo vuosikymmeniä ennen Internetin keksimistäkin. Nykyisin monien organisaatioiden työ on jopa lähes pelkästään erilaisten dokumenttien tuottamista, käsittelyä ja jakelua (esimerkiksi valtionhallinnossa). Myös rakenteisten dokumenttien rooli kasvaa nykyisin koska nämä ohjelmallisesti tulkittavissa olevat dokumentit (yleensä XML-muotoiset) ovat tärkeässä roolissa muun muassa sähköisen liiketoiminnan toteutuksessa.


title: Sisällönhallinta

text: Dokumenttien hallinnalla on sisällönhallinnan eri järjestelmäosa-alueista kiistatta pisimmät juuret ja vakiintunein asema, mutta huolimatta dokumenttien hallinnan keskeisestä roolista, sisällönhallinnan kehittämisellä pyritään usein nimenomaan eroon perinteisestä dokumenttikeskeisestä järjestelmästä. Esimerkiksi Laudon & Laudon (2004,) ovat määritelleet perinteisten dokumenttikeskeisten tiedostojärjestelmien ongelmiksi seuraavia asioita:


title: Sisällönhallinta

text: Teknologianäkökulma keskittyy yleisemmällä tasolla sisällönhallinnan perusteknologian, ohjelmistojen ja laitteistojen, tutkimukseen ja kehittelyyn. Tähän saakka sisällönhallinnan tutkimuksesta valtaosa on edustanut tätä näkökulmaa, jonka Tyrväinen et al. (2006) toteavat kuuluvan enemmänkin tietojenkäsittelytieteen, kuin tietojärjestelmätieteen piiriin.


title: Sisällönhallinta

text: Organisaationäkökulma keskittyy sisällönhallinnan organisationaalisiin, sosiaalisiin ja liiketoiminnallisiin kysymyksiin. Jonkinlainen "organisaation sisällönhallinta" (engl. "Enterprise Content Management, ECM") lieneekin tarpeen useimpien organisaatioiden toiminnassa sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Tässä yhteydessä ollaan kiinnostuneita sisällönhallinnan ja sen kehittämisen organisatorisista tavoitteista (ks. alla), vaikutuksista, ja itse organisaation toimintamallin analysoinnista.


title: Sisällönhallinta

text: Sisällönhallinta-käsitteen ohella myös "organisaation sisällönhallinta" -käsitteen merkitykset ovat vaihdelleet alan käytännön kielessä runsaasti. Esimerkiksi Gottlieb (2006,) sanoo käsitteellä tyypillisesti viitattavan tavoitteeseen hallita kaikki nämä kolme osa-aluetta samalla tietojärjestelmällä tai tietojärjestelmäkokonaisuudella. Toisaalta on esitetty, että juuri "ECM"-käsite on paisunut koko ajan kattamaan yhä enemmän alueita. ECM-käsitteellä saatetaankin ajoittain viitata myös järjestelmä- tai jopa teknologianäkökulman yksittäisiin asioihin, kuten kuvatiedostojen hallintaan, tallenteiden hallintaan, oikeuksien hallintaan, aineistojen hallintaan ja arkistointiin.


title: Sisällönhallinta

text: Sisällönhallinnan voi kuitenkin määritellä eri tavoin eri organisaatioissa ja toimialoilla. Eräiden alan toimijoiden mielestä yhtenäistä määritelmää ei tästä syystä välttämättä ole edes tarvetta hakea (Boiko 2005,).


title: Sisällönhallinta

text: Prosessinäkökulma on kiinnostunut sisällönhallintaan liittyvistä organisatorisista prosesseista, joita voivat olla organisaation varsinaiset toimintaprosessit ja sisällönhallintaan liittyvät tai sen avulla mahdollistuvat kehittämisprosessit.


title: Sisällönhallinta

text: Sisällönhallinnan kehittämisprosessit sisältävät sisällönhallintajärjestelmien ja organisaation kehittämisen, toteuttamisen ja ylläpidon tehtävät.


title: Sisällönhallinta

text: Organisaatioiden varsinaiset toimintaprosessit puolestaan ovat sisällönhallinnan kannalta kiinnostavia, koska liittyvät läheisesti sisällön itsensä elinkaareen ja siihen liittyvään organisatoriseen toimintaan. Käytännön järjestelmätyössä tällaisia prosesseja on kyettävä mallintamaan ja toteuttamaan erilaisilla tietojärjestelmillä.


title: Sisällönhallinta

text: Organisaatiot voivat tavoitella esimerkiksi seuraavia asioita sisällönhallinnan ja sen kehittämisen avulla,:


title: Sisällönhallinta

text: Nämä tavoitteet ja niiden kombinaatiot luonnollisesti vaihtelevat eri organisaatiokonteksteissa ja aikoina, mistä johtuen myös tarkoituksenmukaiset sisällönhallintajärjestelmät voivat olla hyvinkin erilaisia eri organisaatioissa.


title: Muusikoiden.net

text: Muusikoiden.net on suomalainen ja suomenkielinen musiikin ammattilaisille, harrastelijoille ja kuluttajille tarkoitettu Internet-yhteisö.


title: Muusikoiden.net

text:
Muusikoiden.netin tarina alkoi Turussa vuonna 1997, kun Juhani Paaso päätti perustaa Vanities-sivuston. Sivustolla oli kotimaisten tabulatuurien ja lyriikoiden osasto, Wanted-yhtyehakupalsta ja vähän myöhemmin myös keskustelu. Vanities-konsepti jäi kuitenkin pieneksi, ja Paaso perustikin pian puhtaalta pöydältä uuden palvelun, joka sai nimekseen Muusikoiden.net.
Paason visio lujittui entisestään, kun mukaan tuli ohjelmistosuunnittelija Markus Petäjä vastaamaan palvelun teknisestä toteutuksesta. Sivusto toteutettiin PHP-ohjelmointikielellä MySQL-tietokantaa käyttäen. Muusikoiden.netin ensimmäinen versio avattiin 14. tammikuuta 2000.


title: Muusikoiden.net

text: Ylläpitäjät kehittivät palvelua aktiivisesti ja julkaisivat uudistetun version lähes vuosittain. Sivuja pyörittämään hankittiin marraskuun alussa 2002 ensimmäinen oma palvelin, nyt jatkuvasti kasvava palvelu työllistää kaksi rinnakkaista palvelinta. Sivuston ylläpitäjät maksoivat ensimmäiset vuodet kaiken omista taskuistaan, kunnes syyskuun lopulla 2004 sivuston ylläpito siirtyi Muusikoiden.Net ry:n nimiin, joka vastaa sen kuluista ja järjestää jäsenilleen tapahtumia.


title: Muusikoiden.net

text: Muusikoiden.net on yli kolmella miljoonalla viikoittaisella sivunäytöllään Suomen suurin ei-kaupallinen musiikkiaiheinen sivusto. Rekisteröityneitä jäseniä on yli 150 000. Muusikoiden.net voitti maaliskuun 2003 lopussa järjestetyssä Suomen suurimmassa The Big One -digimediakilpailussa Kultaisen Pikselin parhaasta ei-kaupallisesta verkkopalvelusta. Samana vuonna Turun kaupungin nuorisoasiainkeskus myönsi Muusikoiden.netille promoottoristipendin. Kyseinen stipendi myönnetään vuosittain turkulaiselle musiikkikulttuuria elävöittäneelle henkilölle tai taholle.


title: Muusikoiden.net

text: Sivuston ympärille on syntynyt myös ympäri Suomea isompia ja pienempiä kokoontumisia, joissa Muusikoiden.netin ylläpito ja jäsenistö ovat viettäneet aikaa yhteisen musiikinteon, keskustelujen ja viihtymisen merkeissä. Tämä on ollut monelle hyvän sivuston parasta antia. Ensimmäinen suurempi, monipäiväinen miitti eli sivujen käyttäjien tapaaminen tapahtui Lohjalla vuoden 2001 syyskuussa. Tästä on syntynyt jokavuotinen perinne, järjestelyvastuun vaihtuessa Muusikoiden.netin aktiivisten jäsenten kesken. Muusikoiden.netin aktiivijäsenet ovat myös edustaneet sivustoa Salibandyn Rock SM -kisoissa, sekä tukeneet yhtyeitä järjestämällä keikkoja Operaatio:Live ry:n nimissä.


title: Muusikoiden.net

text: Vuonna 2011 ylläpito aloitti Muusikoiden.net aiheisten videoiden sarjan Muusikoiden.net TV:ssä, joka muun muassa esittelee sivuston jäsenten musiikkivideoita eri soittolistoilla sekä käsittelee yleisesti sivustoa ja musiikkia koskevia asioita.


title: Miracle

text: Miracle voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: S.O.A.P.

text: S.O.A.P. on tanskalainen popyhtye, jonka jäsenet ovat sisarukset Heidi ja Line Sørensen. Yhtyeen ensimmäinen single oli ”This is how we party” (1998), joka pääsi Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla sijalle 51.


title: Arseni Zakrevski

text: Kreivi Arseni Zakrevski (, , 24. syyskuuta 1786 Bernikov, Venäjä – 23. tammikuuta 1865 Firenze, Italia) oli venäläinen kenraali ja valtiomies, joka toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1823–1831.


title: Arseni Zakrevski

text: Kun Venäjän keisari Aleksanteri I nimitti puolalaissyntyisen Zakrevskin Suomen kenraalikuvernööriksi vuonna 1823, piti tämä nimitystä epäedullisena käänteenä virkaurallaan. Hän piti Suomea syrjäseutuna, jossa asui epäilyttävän epävenäläisiä ihmisiä. Zakrevski kutsuikin Suomea "minun Siperiakseni". Hän osasi vain puolaa ja venäjää. Zakrevskiä ei myöskään miellyttänyt Suomen autonominen asema, sillä hänen näkemyksensä mukaan keisarin tuli olla ehdoton itsevaltias kaikkialla Venäjän valtakunnassa.


title: Arseni Zakrevski

text: Vaikka Zakrevski ei ollut ottanut kenraalikuvernöörin virkaa innoissaan vastaan, sopeutui hän nopeasti uuteen asemaansa ja alkoi määrätietoisesti toteuttaa Suomessa omaa politiikkaansa. Hän pyrki lopullisesti katkaisemaan Suomen henkiset siteet Ruotsiin ja liittämään maan lujasti Venäjään. Suomen autonomista asemaa hän ei voinut kumota, mutta hän pyrki siihen, että Venäjän etu voittaisi silloin, kun Suomen ja Venäjän edut olivat ristiriidassa.


title: Arseni Zakrevski

text: Kun Nikolai I:stä tuli Venäjän keisari vuonna 1825, saavutti Zakrevski nopeasti uuden keisarin luottamuksen, ja hänen asemansa Suomessa vahvistui. Hallintomenettelyä muutettiin niin, että kenraalikuvernööri saattoi aiemmasta poiketen itse esitellä Suomea koskevia asioita keisarille. Zakrevski perusteli tätä muutosta sillä, että vastaava oikeus oli kaikkien muidenkin Venäjän alueiden kenraalikuvernööreillä. Suomen senaatti koki Zakrevskin toiminnan kuitenkin oman valtansa rajoittamisena.


title: Arseni Zakrevski

text: Zakrevskin aikakaudella vuosina 1826–27 perustettiin Helsingin ortodoksinen seurakunta jolle rakennettiin oma Pyhän Kolminaisuuden kirkko etupäässä venäläisten kauppiaiden ja upseerien lahjoitusten turvin: vaikka ortodoksisen kirkon rakentaminen oli ohjelmassa, sitä olisi pitänyt odottaa liian kauan pelkällä valtiovallan tuella eli yli suuren luterilaisen kirkon eli Nikolainkirkon (nyk. Tuomiokirkko) rakentamisen; viimeksi mainittu valmistui vasta vuonna 1852. Siksi ortodoksit rahoittivat itse oman kirkkonsa ja kenraalikuvernööri tuki hanketta voimakkaasti.


title: Arseni Zakrevski

text: Zakrevskin alkuperäinen tavoite astuttuaan virkaan oli lähentää Suomea Venäjään, mutta häntä voidaan itse asiassa pitää Suomen autonomian vakiinnuttajana. Suomen asiain komitean lakkauttaminen, valtiosihteerinviraston perustaminen ja valtiosihteerin ohjesääntö olivat autonomian kasvamisen kannalta merkittäviä hankkeita. Niiden myötä senaatin valta kasvoi, ja vuonna 1826 sille siirrettiin useita asioita päätettäväksi ilman ennakkoesittelyä itse keisarille. Zakrevski oli näiden vuoden 1826 toimenpiteiden ylin päättäjä ja koordinaattori.


title: Arseni Zakrevski

text: Zakrevski sai nimityksen Venäjän sisäministeriksi vuonna 1828, mutta hän jatkoi työtään myös Suomen kenraalikuvernöörinä. Sisäministerin työ vaati häneltä kuitenkin oleskelua Pietarissa, ja niinpä hänen otteensa Suomen asioista höltyi. Voidaan myös olettaa, että Suomessa vietetty aika oli lieventänyt hänen epäluuloaan suomalaisia kohtaan.


title: Arseni Zakrevski

text: Keisari aateloi Zakrevskin kreiviksi senaatin esityksestä 14. elokuuta 1830. Zakrewsky-suku merkittiin 9. kesäkuuta 1831 Suomen ritarihuoneeseen numerolla 9. Suku on sittemmin sammunut.


title: Arseni Zakrevski

text: Vuonna 1831 Zakrevski joutui keisarin epäsuosioon ja hänet erotettiin kaikista viroistaan. Epäsuosion taustalla oli todennäköisimmin se, että sisäministerinä Zakrevski oli johtanut huonosti Venäjällä tuolloin riehuneen koleraepidemian torjumista.


title: Arseni Zakrevski

text: Zakrevski kuitenkin palasi vielä kenraaliadjutanttina valtion palvelukseen, ja hänet nimitettiin 18. toukokuuta 1848 Moskovan sotakenraalikuvernööriksi sekä 15. marraskuuta 1848 Venäjän valtakunnankonseljin jäseneksi. Näistä tehtävistä hän sai eron 28. huhtikuuta 1859. Tämän jälkeen Zakrevski hoiti Moskovassa, Nižni Novgorodissa ja Penzassa sijainneita maatilojaan ja kuoli tyttärensä luona Firenzessä 78-vuotiaana vuonna 1865.


title: Paolo dal Pozzo Toscanelli

text: Paolo dal Pozzo Toscanelli (1397 – 10. toukokuuta 1482) oli italialainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Hän syntyi Firenzessä lääkäri Domenico Toscanellin poikana. Hän sai matemaatikon koulutuksen Padovan yliopistossa. Vuonna 1424 hän jätti yliopiston valmistuttuaan lääketieteen tohtoriksi.


title: Paolo dal Pozzo Toscanelli

text: Toscanelli on tullut tunnetuksi komeettahavainnoistaan ja niiden ratalaskuista. Hän teki havaintoja muun muassa Halleyn komeetasta vuonna 1456.


title: Paolo dal Pozzo Toscanelli

text: Tarinan mukaan Toscanelli lähetti Portugalin kuninkaan pyynnöstä lissabonilaiselle papille kirjeen, jossa hän hahmotteli mahdollisuuden purjehtia Maustesaarille läntistä reittiä pitkin. Kopio tästä kirjeestä toimitettiin Kristoffer Kolumbukselle, joka kuljetti kirjettä mukanaan ensimmäisellä matkallaan uuteen maailmaan. Alkuperäinen kirje tai sen liitteenä ollut kartta eivät ole säilyneet, mutta tallella on Kolumbuksen ja Toscanellin myöhempää kirjeenvaihtoa.


title: PIK-20

text: PIK-20, PIK:n käyttämä lempinimi "Tiu", on toistaiseksi suomalaisen lentokonesuunnittelun menestynein tuote. Tämä purje- ja moottoripurjelentokonesarja (PIK-20, B, D, E ja E II) perustui DI Pekka Tammen diplomityöhön. Sen suunnitteluun ja rakentamiseen, joka alkoi keväällä 1971, osallistuivat myös voimakaksikko DI Hannu Korhonen (PIK:n rakennuspäällikkö) ja teknikko Markku Hiedanpää, joka oli PIK-20-koneen tuotannon aikaansaamisessa avainasemassa. PIK-20 projektista ja muista ilmailuharrastetta kansallisesti edistäneistä tehtävistä saivat Korhonen ja Hiedanpää lentokapteenin arvonimet vuonna 2008.


title: PIK-20

text: Teknillisen korkeakoulun kevytrakennetekniikan laboratoriossa PIK-19 “Muhinu” projektissa työskentelevien purjelentäjien oli aluksi vain tarkoitus harrasterakentaa uusien OSTIV 15m luokkasääntöjen mukaisesti kaksi kilpapurjelentokonetta Polyteknikkojen Ilmailukerho ry:lle ja Matkalentäjät ry:lle (DI Hannu Korhonen, DI Stefan Nyström, DI Erkki Lehtonen, DI Vesa Kokkonen ja teknikko Markku Hiedanpää). Kevytrakennetekniikan laboratorioinsinöörin DI Ilkka Rantasalon siirtyessä uudeksi Molino Oy:n toimitusjohtajaksi hän näki projektin sopivana ja lupaavana tuotteena Molino Oy:lle. Joten projekti kaupallistui ja yhteistyö Molinon, PIK:n ja TKK:n välillä käynnistyi.


title: PIK-20

text: TKK:ssa tehtiin koneprojektiin liittyviä diplomitöitä 7 kappaletta, työt liittyivät ilma-aluksen perussuunnitteluun, kevytrakennetekniikkaan, rakenteen lujuuteen ja väsymiseen, flutteriin, aerodynamiikkaan, lennon optimointiin jne.. Viimeisin näistä Eiriavionin kehitystöistä oli DI Erkki Sointeen suunnittelema kärkiväliltään 18-metrinen moottoripurjelentokone. Tähän projektiin ei saatu haettua KTM:ltä avustusta, jonka jälkeen kehitystyö lopetettiin ja Eiriavion myi valmistusoikeudet Ranskaan.


title: PIK-20

text: PIK-20 purjekoneen muottien ja proton rakentamiseen osallistui TKK:n kevytrakennetekniikan laboratoriossa diplomitöiden tekijöiden lisäksi useita kymmeniä Polyteknikkojen ilmailukerhon jäseniä. Tuotantoon Jämijärvellä ja Lahdessa osallistuivat edellä mainittujen Korhosen ja Hiedanpään lisäksi PIK:n jäsenistä mm. DI Ilkka Rantasalo, DI Stefan Nyström ja DI Aki Suokas. Koneen ensilento tapahtui 10. lokakuuta 1973. Sen teki DI Raimo Nurminen Jämijärvellä. Suomen ilmailumuseo sai 10. lokakuuta 1988 PIK-20-koneen prototyypin, OH-425X, kokoelmiinsa.


title: PIK-20

text:
PIK-20 menestyi alun alkaenkin hyvin kansainvälisissä kilpailuissa. Vuoden 1976 maailmanmestaruuskilpailuissa Räyskälässä australialainen Ingo Renner lensi PIK-20B:llä maailmanmestariksi.
Sarjatuotanto alkoi keväällä 1974. Koneesta tehtiin eri versioita, joita valmistettiin teollisesti Suomessa 416 kappaletta ja Ranskaan vietiin tuotannon loppuessa muottien ja työkalujen lisäksi yli 10 puolivalmista konetta (yhteensä noin 433 kpl), joka jäänee koko Suomen ilmailuhistorian suurimmaksi lentokoneen tuotantosarjaksi.


title: PIK-20

text:
Purje- ja moottoripurjelentokonetta valmisti vuonna 1966 perustettu Molino Oy, jonka omistajaksi tuli 1976 Eiriavion Oy, myöhemmin EIRI Ky - Eiriavion.
Uuden moottoripurjelentokonetyypin kehitystyön jäätyä ilman KTM:n tukea ja vanhan tyypin kysynnän hiipuessa se päätyi tuotannon lopettamiseen.


title: PIK-20

text: Tammikuussa 1981 PIK-20 EII koneen valmistusoikeudet myytiin Sirenille Ranskaan. PIK-20 tuotanto päättyi Suomessa 31. maaliskuuta 1981.


title: PIK-20

text: Suomen posti on julkaissut 13.1.1976 PIK-20-aiheisen postimerkin.


title: PIK-20

text:
- PIK-20
Prototyyppi OH-425X on Suomen Ilmailumuseossa Vantaalla (protosarja 3 konetta). Protosarjan jälkeen tehtiin koneeseen useita tuotantoa helpottavia muutoksia ja ensimmäinen tuotantoversio. Kaksiosainen ohjaamon kuomu. Varsinaisia lentojarruja ei siivessä ollut, mutta jättöreunalaipat voitiin kääntää +90-astetta liitokulman säätämiseksi. 24 valmistettua kappaletta.


title: PIK-20

text:
- PIK-20B
Sarjavalmistukseen suunniteltu malli. Kuomu muutettu yksiosaiseksi paremman näkyvyyden takia. Siivekkeet yhdistettiin liikkumaan laippojen kanssa ±8 astetta. Suurinta lentoonlähtömassaa kasvatettiin 450 kg:n. Siipiin voitiin tehdasoptiona valita hiilikuituvahvisteiset siipisalot, jolloin saatiin painon säästöä parikymmentä kiloa. 131 valmistettua kappaletta.


title: PIK-20

text:
- JT-6
Moottoripurjelentokoneen rakensivat yhteistyönä DI Jukka Tervamäki ja Eiriavion Oy PIK-20 B:n modifioidulle rungolle ja siiville sekä Rotax 503 moottorille moottoripurjelentokoneen (OH-520X), jonka tyyppimerkintä on Jukka Tervamäen mukaan JT-6 (proto on Suomen ilmailumuseossa), valmistettu 1 kpl.


title: PIK-20

text:
- PIK-20D
Eniten valmistettu kaikista malleista. Muutoksista suurimpana edellisiin versioihin voidaan mainita siipiin lisätyt Schempp-Hirth lentojarrut. Samalla siiven jättöreunalaippojen liikerata rajoitettiin alueelle −12 – +20 astetta. Korkeusperäsintä siirrettiin eteenpäin 12 senttimetriä. Hiilikuitusalot ja rungonvahvistukset vakiovarustuksena. Rungon päällä siipien pääsalon kohdalla olevaa huoltoluukkua siirrettiin keskilinjalta vasemmalle. 167 valmistettua kappaletta. Kevyin valmistetyista koneista tyhjämassa n 220 kg ja max lentoonlähtömassa 450 kg.


title: PIK-20

text:
- PIK-20E (EII ja EII F)
"Mopu piki" Sisään kelattavalla moottorilla (Rotax 501 ja 505 2-tahtimoottorit) varustettu moottoripurjelentokone, jolla on kyky itsenäisesti nousta kiitotieltä. JT-6 moottoripurjelentokoneen prototyypistä kehitettiin PIK-20 D:n suurennettua runkoa ja korkeusohjainta sekä nuolimuotoon käännettyjä siipiä käyttäen uusi moottoripurjelentokone PIK-20 E ja EII. Moottoripurjekonetta valmistettiin 103 kappaletta, joiden lisäksi tehtiin noin 17 moottoripurjelentokonetta (joista osa tyyppimerkinnällä PIK-30 (17 m kärkiväli)) lisenssillä Ranskassa.


title: PIK-20

text:
- PIK-20F ("Fix")
Suunnitelma kerho-/vakioluokan mallista, proton rakentaminen aloitettiin, työ keskeytettiin alkuvaiheessa siipien laminoinnissa sattuneen työvirheen takia. Siiven jättöreunan laipat olisi jätetty pois ja sisäänvedettävän laskutelineen muuttamista kiinteäksi suunniteltiin.


title: PIK-20

text:
- PIK-25
Viimeisin näistä Eiriavion:n kehitystöistä oli DI (TkT) Erkki Sointeen suunnittelema kärkiväliltään 18-metrinen moottoripurjelentokone, johon olisi asennettu PIK-20 EII mallissa hyväksi todettu moottorijärjestelmä. Siivet, runko ja korkeusohjain olivat uutta suunnittelua. Moottoripurjelentokone jäi perussuunnitteluasteelle. Projektin työnimi oli PIK-25, tämän saman numeron PIK ry myönsi myöhemmin DI Ari Vahteran diplomityölle; "harrasterakennettavan lentokoneen perussuunnittelu".


title: PIK-20

text:
- PIK-30
Sirenen Ranskassa valmistama 17 m kärkivälinen PIK-20 EII F:n kehitysversio. Valmistusmäärä 10 kpl.


title: PIK-20

text: PIK-20 EASA-tyyppihyväksynnät (EASA Specific Airworthiness Specification):


title: PIK-20

text: - EASA.SAS.A.011 - Siren PIK-20E IIF, PIK-30


title: PIK-20

text: - EASA.SAS.A.023 – PIK 20, PIK 20B


title: PIK-20

text: - EASA.SAS.A.024 – PIK 20D


title: PIK-20

text: - EASA.SAS.A.085 – PIK 20E, PIK-20E II


title: Ivan Obolenski

text: Ivan Mihailovitš Obolenski ( 1853–1910) oli venäläinen kenraaliluutnantti Venäjän amiraliteetissa ja ruhtinas. Hän toimi Suomen kenraalikuvernöörinä Bobrikovin murhan jälkeen 18. elokuuta 1904 – 18. marraskuuta 1905. Obolenski sai heti virkaansa astuttuaan sähkeen tuntemattomalta lähettäjältä: "Odotamme sinua lähiaikoina stop täällä 200 astetta lämmintä stop Bobrikov". Hän oli myös keisarillisen hovin tallipäällikkö ja kenraali-adjutantti (1904–).


title: Ivan Obolenski

text: Ruhtinas Obolenski polveutui Rurik-sukuisesta, Ukrainasta lähtöisin olevasta ikivanhasta slaavilaisesta aatelisperheestä. Hänen äitinsä oli romanialaissyntyinen ruhtinatar Marioara Sturdza, ruhtinas Alexandru Sturdzan tytär, ja isä oli ruhtinas Mihail Aleksandrovitš Obolenski (1821–1886). Hänen nuorempi veljensä Sergei Mihailovitš Obolenski (1863–1947) oli myös kenraali ja ruhtinas.


title: Ivan Obolenski

text: Obolenski kouluttautui merikadettikoulussa ja palveli aluksi keisarillisilla huvijahdeilla "Deržava" ja "Aleksandrija".


title: Ivan Obolenski

text: Obolenski toimi H’ersonin (1897–1902) ja Harkovan (1902–1903) kuvernöörinä. Hänet nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi 30. kesäkuuta 1904. Hän toimi virassa seuraavaan vuoteen saakka. Obolenski yritettiin murhata 1902. Sosialistivallankumoukselliseen taisteluosastoon kuulunut työläinen Foma Katšura ampui häntä Tivolin puutarhassa. Obolenski haavoittui lievästi.


title: Ivan Obolenski

text: Hänet haudattiin tilalleen Simbirskiin.


title: Nikolai Vissarionovitš Nekrasov

text: Nikolai Vissarionovitš Nekrasov (, 1. helmikuuta 1879 Pietari, Venäjän keisarikunta – 7. toukokuuta 1940 Kazan, Neuvostoliitto) oli venäläinen liberaalipoliitikko. Hän toimi Suomen kenraalikuvernöörinä 17. syyskuuta 1917 – 7. marraskuuta 1917. Hän oli Suomen viimeinen kenraalikuvernööri.


title: Nikolai Vissarionovitš Nekrasov

text: Nekrasov kävi kimnaasin Pietarissa ja sen jälkeen opiskeli insinööriksi teknillisessä instituutissa. Valmistuttuaan vuonna 1902 hän toimi Tomskin teknologian instituutin rakennusinsinööriosaston lehtorina ja vuodesta 1905 statiikan ja sillanrakennustekniikan professorina.


title: Nikolai Vissarionovitš Nekrasov

text: Politiikan alalla Nekrasov valittiin duuman jäseneksi 1907–1912 ja 1915–1917, josta ajasta hän vuosina 1915–1917 toimi varapuhemiehenä. Maaliskuun vallankumouksen jälkeen hän toimi ruhtinas Georgi Lvovin hallituksessa kulkulaitosministerinä 15. maaliskuuta – 21. heinäkuuta 1917 sekä sen jälkeen Aleksandr Kerenskin hallituksessa valtiovarainministerinä ja varapääministerinä 21. heinäkuuta – 17. syyskuuta 1917, minkä jälkeen hänet nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi.


title: Nikolai Vissarionovitš Nekrasov

text: Nekrasovin lähdettyä 7. marraskuuta 1917 virkamatkalle Pietariin bolševikit aloittivat lokakuun vallankumouksen. 30. päivänä marraskuuta 1917 Nekrasov ilmoitti estyneensä hoitamasta virkaansa.


title: Nikolai Vissarionovitš Nekrasov

text: Nekrasov selvisi Venäjän sisällissodista, mutta vangittiin ja vapautettiin useasti 1920 ja -30 luvuilla. Lopulta hänet teloitettiin 1940.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Satu Outi Kristiina Alanko-Kahiluoto (vuoteen 1985 "Kirstinä", s. 14. kesäkuuta 1966 Oulu) on suomalainen vihreiden poliitikko, vihreän eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja kansanedustaja vuodesta 2007. Hän on ollut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2005–2017.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Koulutukseltaan Alanko-Kahiluoto on filosofian tohtori ja työskenteli ennen politiikkaa kirjallisuuden ja filosofian tutkijana.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Alanko-Kahiluoto valmistui ylioppilaaksi vuonna 1985 ja filosofian lisensiaatiksi vuonna 1994. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 2007. Vuosina 1993–2001 Alanko-Kahiluoto työskenteli tutkijana ja opettajana Helsingin yliopistossa. Vuosina 2001–2007 hän oli Suomen Akatemian projektitutkija. Alanko-Kahiluoto oli Tieteentekijöiden liiton luottamusmies Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa vuosina 2004–2007.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Alanko-Kahiluodon väitöskirja ”Writing Otherwise than Seeing: Writing and Exteriority in Maurice Blanchot” tarkastelee ranskalaisen kirjailija-filosofi Maurice Blanchot’n 1940–60-lukujen tuotannon suhdetta aikansa fenomenologiseen filosofiaan. Alanko-Kahiluoto on suomentanut muun muassa Maurice Blanchot’n keskeisen kirjallisuusfilosofisen esseen "Kirjallisuus ja oikeus kuolemaan" ("La littérature et le droit à la mort", Nuori Voima. 6/01, 14-28, NVL, 2001). Hän on myös toimittanut yhdessä kirjallisuudentutkija, FT Tiina Käkelä-Puumalan kanssa kirjallisuudentutkimuksen perusteisiin johdattavan teoksen "Kirjallisuudentutkimuksen peruskäsitteitä" (SKS, 2001).


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Alanko-Kahiluoto valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2004 kunnallisvaaleissa. Hän toimi Helsingin Vihreiden puheenjohtajana vuosina 2005–2007 ja oli perustamassa Helsingin Vihreitä Naisia vuonna 2005. Alanko-Kahiluoto on myös Vihreiden Naisten puheenjohtaja vuodesta 2014. Kunnallispolitiikassa Alanko-Kahiluoto on puolustanut erityisesti julkisia palveluita kuten lähikouluja ja -kirjastoja, lasten päivähoitoa, mielenterveyspalveluita ja vanhusten palveluita sekä pyrkinyt parantamaan asunnottomien tilannetta. Vuoden 2017 vaaleissa hän ei asettunut ehdolle.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Eduskuntaan Alanko-Kahiluoto valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2007 vaaleissa Helsingin vaalipiiristä 4 622 äänellä. Hänet valittiin jatkokaudelle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Kesällä 2011 hän oli ehdolla vihreiden puheenjohtajaäänestyksessä saaden 20 prosenttia äänistä ja tullen toiseksi Ville Niinistön jälkeen. Lokakuussa 2013 Alanko-Kahiluodosta tuli vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Pekka Haaviston seurattua Heidi Hautalaa ministerinä. Vuosina 2009–2011 hän oli eduskuntaryhmän toinen ja vuonna 2013 ensimmäinen varapuheenjohtaja.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Alanko-Kahiluoto oli ehdolla europarlamenttivaaleissa 2014 ja sai 5 643 ääntä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kolmannelle kaudelle eduskuntaan 7 884 äänellä. Hän jatkoi vihreän eduskuntaryhmän puheenjohtajana.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Vuoden 2015 vaalien jälkeen Alanko-Kahiluoto valittiin suuren valiokunnan ja tulevaisuusvaliokunnan jäseneksi. Aiemmin hän on ollut varsinainen jäsen sosiaali- ja terveysvaliokunnassa (2009–2015), sivistysvaliokunnassa (2008–2011 ja 2012–2014), puolustusvaliokunnassa (2014–2015), työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa (2007–2008) ja perustuslakivaliokunnassa (2007–2008). Vuonna 2011 hän toimi lyhyen aikaa myös tarkastusvaliokunnan puheenjohtajana.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Alanko-Kahiluodon erityisosaamista ovat koulutus- ja kulttuuripolitiikka sekä sosiaalipolitiikka ja työelämäkysymykset. Hän oli vuonna 2006 perustamassa taiteilijoiden ja tutkijoiden sosiaaliturvaa ajavaa Tatusotu-liikettä. Eduskunnassa Alanko-Kahiluoto on toiminut taiteilijoiden ja kansanedustajien yhteistyöverkosto Arkadia-seuran puheenjohtajana. Vuosina 2008–2012 hän oli Valtakunnallisen Työpajayhdistyksen puheenjohtaja ja vuosina 2009–2011 Kuvataideakatemian hallituksen varapuheenjohtaja. Vuonna 2015 Alanko-Kahiluoto on Naisjärjestöt yhteistyössä Nytkis ry:n puheenjohtaja.


title: Outi Alanko-Kahiluoto

text: Touko Aallon luovuttua puheenjohtajuudestaan, Alanko-Kahiluoto ilmoitti olevansa käytettävissä uudeksi puheenjohtajaksi.


title: Mihail Stahovitš

text: Mihail Aleksandrovitš Stahovitš (, 1861 Orelin kuvernementti – 1923 Aix-en-Provence, Ranska) oli venäläinen poliitikko, valtakunnanneuvoston jäsen ja runoilija. Hän toimi Suomen kenraalikuvernöörinä 31. maaliskuuta – 17. syyskuuta 1917. Hän oli jo aikaisemmin puolustanut Suomen oikeuksia duumassa.


title: Mihail Stahovitš

text: Stahovitš opiskeli aikanaan lakia, mutta keskittyi sitten Orelin kuvernementissa olleiden tilustensa hoitoon ollen alueen aatelismarsalkka 1892–1895. Venäjän duuman jäsen hän oli 1905–1906 ja 1907, sen jälkeen valtakunnanneuvoston jäsenenä 1907–1912 ja 1915–1917. Suomen kenraalikuvernöörikauden jälkeen hänet nimitettiin lähettilääksi Madridiin, mutta hän ei ennättänyt ennen vallankumousta määräpaikkaansa.


title: Sisällönhallintajärjestelmä

text: Sisällönhallintajärjestelmä (engl. "content management system" tai "CMS") on yleisnimitys tietojärjestelmälle, joka palvelee koko organisaation sisällönhallintaa sen sijaan, että olisi keskittynyt pelkästään johonkin yksittäiseen osa-alueeseen, kuten verkkopalveluiden hallintaan. Sisällönhallintajärjestelmälle ei täten ole olemassa mitään kovin selkeätä määritelmää vaan toimialasta riippuen sillä saatetaan viitata eri tavoin painottuneeseen tietojärjestelmään.


title: Sisällönhallintajärjestelmä

text: Erilaisia järjestelmätyyppejä on lukuisia:Monet nykyisin sisällönhallintajärjestelmä-nimikkeellä markkinoitavat järjestelmät ovat aikaisemmin olleet dokumenttienhallintajärjestelmiä.


title: Sisällönhallintajärjestelmä

text: Sisällönhallintajärjestelmien kokoonpanot vaihtelevat, mutta usein järjestelmän toiminnot jaetaan ainakin karkeasti kolmeen osa-alueeseen:


title: Camino

text: Camino on OS X:ssä toimiva, Mozillaan pohjautuva avoimen lähdekoodin Verkkoselain. Camino käyttää Cocoa-rajapintaa, hyödyntäen täysin Mac OS X:n käyttöliittymän ominaisuuksia. Camino ei sisällä Mozillan sähköposti- tai uutisohjelmia.


title: Camino

text:
Keskeinen idea Caminon kehittämiselle on ollut luoda ulkonäöltään ja käyttöliittymältään Mac OS X:ään sopiva, ominaisuuksiltaan parhaiden selainten veroinen ohjelma. Caminon ensimmäinen versio, Chimera 0.1 julkaistiin helmikuussa 2002. Gecko-sivunkäsittelyohjelmaan perustuva selain sai suosiota nopeutensa ansiosta, vaikkakin oli ominaisuuksiltaan vielä puutteellinen. Selaimen nimi vaihdettiin Chimerasta Caminoon, sillä Chimera-niminen selain oli jo olemassa.
Kehitys on lopetettu, viimeinen versio on Camino 2.1.2.


title: Camino

text: Version 2.0.7 vaatimukset:


title: Adam Lipski

text: Adam Josipovitš Lipski (Липский, 1860 – ?) oli venäläinen senaattori ja salaneuvos. Hän toimi Suomen virkaatekevänä kenraalikuvernöörinä 16. maaliskuuta 1917 – 31. maaliskuuta 1917. Lipski nimitettiin virkaatekeväksi kenraalikuvernööriksi, kun hänen edeltäjänsä Franz Albert Seyn pidätettiin ja vangittiin Petrogradissa.


title: Adam Lipski

text: Lipski sai lainopillisen koulutuksen, nimitettiin 1908 Venäjän oikeusministeriön lakineuvoston jäseneksi, Suomen kenraalikuvernöörin apulaiseksi 18. lokakuuta 1910 alkaen ja oli sen ohessa Venäjän hallitsevan senaatin jäsen ja senaattori 1. tammikuuta 1916 alkaen.


title: Adam Lipski

text: Lipski sai salaneuvoksen arvon siirryttyään Suomen kenraalikuvernöörin apulaiseksi.


title: Adam Lipski

text: Vaiheet vallankumouksen jälkeen ovat tuntemattomat.


title: Franz Albert Seyn

text: Franz Albert Aleksandrovitš Seyn (, 8. elokuuta 1862 Vitebsk, Venäjä – 1918 Pietari) oli venäläinen kenraaliluutnantti ja Suomen kenraalikuvernööri vuosina 1909–1917. Toisen sortokauden aikana kenraalikuvernöörinä toiminut Seyn jatkoi Nikolai Bobrikovin yhtenäistämispolitiikkaa Suomen autonomian kaventamiseksi. Hänet syrjäytettiin ja vangittiin välittömästi helmikuun vallankumouksen jälkeen.


title: Franz Albert Seyn

text: Seyn oli syntynyt nykyisen Valko-Venäjän alueella Vitebskissä. Hänen isänsä suku oli alun perin saksalaistaustainen aatelissuku ja uskonnoltaan luterilaista. Seyn astui tsaari-Venäjän palvelukseen 1879 Mikaelin tykistökouluun. Kolmivuotisen koulutuksen jälkeen Seyn palveluspaikka aliluutnanttina oli Kaukasia. Luutnantiksi ylennettynä vuonna 1885 Seyn aloitti Nikolajevin yleisesikunta-akatemian ja käytyään nelivuotisen koulutuksen määrättiin esikuntaupseeriksi Kiovaan. Vuonna 1890 hänet siirrettiin Helsinkiin, jossa hänet ylennettiin kapteeniksi. Vuoden Krasnojarskin jalkaväkirykmentin komppanianpäällikkyyden jälkeen Seyn palasi Suomeen vuonna 1895 everstiluutnantiksi ylennettynä. Suomenmaalaisen tarkka-ampujarykmentin esikuntapäällikön tehtävissä hänet ylennettiin joulukuussa 1899 everstiksi.


title: Franz Albert Seyn

text: Seyn siirtyi sotilastehtävistä siviilipuolelle, kun Suomen kenraalikuvernööri Bobrikov nimitti hänet toimistonsa päälliköksi marraskuussa 1900. Tässä tehtävässä Seyn oli tärkeimpiä ensimmäisen sortokauden venäläistämistoimien toteuttajia. Hän joutui palaamaan Pietariin vuoden 1906 alussa kiihkovenäläisen suuntauksen kokiessa väliaikaisesti tappion. Hänelle löytyi uusi tehtävä kesällä 1906 Grodnon kuvernementin kuvernöörinä.


title: Franz Albert Seyn

text: Venäläistämiskausi sai jatkoa Pjotr Stolypinin tullessa Venäjän pääministeriksi 1906. Yleisvenäläinen lainsäädäntö sai entistä tärkeämmän aseman Suomen suuriruhtinaskuntaa hallittaessa. Tämän asian toteuttajaksi tuli jälleen F. A. Seyn, jonka keisari Nikolai II nimitti marraskuussa 1907 pääministeri Stolypinin suosituksesta Suomen kenraalikuvernöörin apulaiseksi. Stolypinin hallitus vaati tiukempia otteita suomalaisen separatismin kitkemiseksi, ja tämän vuoksi Suomen oikeuksia huomioon ottaneet kenraalikuvernöörit, ensin Gerard ja von Boeckmann, saivat väistyä tiukkaa venäläistämislinjaa kannattaneen F. A. Seynin tullessa kenraalikuvernööriksi marraskuussa 1909.


title: Franz Albert Seyn

text: Seyn toimi Suomen kenraalikuvernöörinä 1909–1917, pääosan toisesta sortokaudesta. Seynin aikana yhtenäistämistoimenpiteet aloitettiin uudelleen. Ensimmäinen näkyvä merkki oli niin sanotun amiraalisenaatin nimittäminen. Talousosaston varapuheenjohtajan, kenraalimajuri Vladimir Markovin, ja useiden muiden senaattorien suomalaisuus oli kyseenalainen. Suomen oikeuksien tiukaksi puolustajaksi ja samalla Seynin näkyväksi vastustajaksi tuli useaan kertaan eduskunnan puhemieheksi valittu perustuslain tiukka kannattaja P. E. Svinhufvud, jonka valtiopäivien avajaisissa pitämät puheet johtivat kerran jopa eduskunnan välittömään hajottamiseen. Suuri osa Suomen lainsäädäntöä siirrettiin vuonna 1910 Venäjän valtakunnanduuman alaisuuteen säätämällä niin sanottu laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä. Vuonna 1912 vahvistettiin yhdenvertaisuuslaki, jolla Venäjän kansalaisille taattiin Suomessa samat oikeudet kuin suomalaisilla oli. Vuonna 1913 Markovin siirtyessä ministerivaltiosihteeriksi Seyn sai senaatin talousosaston varapuheenjohtajaksi kansliapäällikkönsä, täysin venäläisen Mihail Borovitinovin. Suomen prokuraattoriksi eli ylimmäksi lainvalvojaksi tuli samoihin aikoihin venäläinen Konstantin Kasanski. Uuden yhdenvertaisuuslain mukaan nämä nimitykset olivat nyt laillisia.


title: Franz Albert Seyn

text: Vuoden 1914 syyskuussa keisarin hyväksymän niin sanotun täydellisen venäläistämisohjelman mukaan Suomen autonomia piti lopettaa täydellisesti ja tehdä Suomesta keskusvallan alainen maakunta. Vastarinnan osana syntyi muun muassa jääkäriliike. Sortotoimet kestivät helmikuun vallankumoukseen 1917 asti.


title: Franz Albert Seyn

text: Venäjän väliaikainen hallitus oli luvannut peruuttaa Suomeen kohdistuneet sortotoimet, mutta Pietarissa asuneet suomalaiset pitivät tätä mahdottomana niin kauan kuin Seyn ja Mihail Borovitinov ovat viroissaan. Väliaikaishallitus sähkötti 16. maaliskuuta 1917 Helsingissä oleskelevalle Itämeren laivaston komentajalle, amiraali A. I. Nepeninille määräyksen heidän vangitsemisestaan. Nepenin kutsui Seynin ja Borovitinovin "tärkeään neuvotteluun" laivalleen ja pidätti heidät heti heidän saavuttuaan sinne.


title: Franz Albert Seyn

text: Tämän jälkeen Seyn ja Borovitinov tuotiin junalla Pietariin, jossa heidät kuitenkin vapautettiin myöhemmin. Seyn anoi tuloksettomasti eläkettä sekä Suomen että Venäjän valtiolta. Seynin viimeisiä vaiheita ei tunneta tarkkaan, mutta tiettävästi bolševikit murhasivat hänet Pietarissa tai Kronstadtissa kesällä 1918, mahdollisesti hukuttamalla Suomenlahteen.


title: Vladimir von Boeckmann

text: Vladimir Aleksandrovitš von Boeckmann tai Böckmann (; 1848 Pietari – 1923) oli venäläinen ratsuväenkenraali (1907).


title: Vladimir von Boeckmann

text: Hän toimi vt. Suomen kenraalikuvernöörinä kesällä 1907 ja vakinaisena 2. helmikuuta 1908 – 24. marraskuuta 1909. Boeckmann ei hyväksynyt toisen sortokauden toimia ja joutui eroamaan. Venäjän vallankumouksen jälkeen 1922 hän muutti Suomeen ja sai turvapaikkaoikeuden ja eläkkeen. Suomessa hän asui valtion vieraana Halilan parantolassa.


title: Antikommunismi

text: Antikommunismi tarkoittaa kommunismin vastustamista. Yhdysvalloissa antikommunismi tunnetaan myös mccarthyisminä.


title: Antikommunismi

text: Antikommunismi merkittävänä aatteena sai alkunsa Venäjän vallankumouksesta vuonna 1917, kun poliittiselle oikeistolle muodostui konkreettinen kuva työväenliikkeen vallanoton seurauksista. Saksassa vallankumousvuosina antikommunistista toimintaa organisoi erityisesti "Antibolševistinen liiga", joka rahoitti keräämillään lahjoituksilla muun muassa puolisotilaallisia Freikorps-joukkoja.


title: Antikommunismi

text: Suomessa sisällissodan jälkeen antikommunismi kukoisti ennen kaikkea 1930-luvun vaihteessa, jolloin Lapuan liike sai painostettua eduskunnan kieltämään kaiken kommunistisen, siihen viittaavan tai siksi epäillyn toiminnan lailla. Toisen maailmansodan jälkeen puolestaan antikommunistiset järjestöt kiellettiin, ja useita uusia kommunistisia puolueita syntyi. Samalla suurin osa ei-kommunistisesta poliittisesta kentästä ajautui tasapainottelemaan neuvostomyönteisyyden ja antikommunismin välillä.


title: Antikommunismi

text: Kylmän sodan aikana supervaltojen aatteellinen vastakkainasettelu tarjosi länsimaissa, eritoten Yhdysvalloissa, kasvualustan antikommunistiselle toiminnalle. Tunnetuimpia yhdysvaltalaisia antikommunisteja oli populistinen republikaanisenaattori Joseph McCarthy, joka 1950-luvulla käynnisti mccarthyismina tunnetut poliittiset vainot, joiden tavoitteena oli sulkea kommunistit ja kommunistien tukijat yhteiskunnan ulkopuolelle. Hän syytti poliittisia vastustajiaan, valtion virkamiehiä, yliopistojen professoreita, Hollywoodin elokuvakäsikirjoittajia, ja jopa armeijan johtoa yhteistyöstä Neuvostoliiton kanssa. Monet vasemmistolaiset pakotettiin väärin perustein eroamaan työtehtävistään. Suurin osa McCarthyn syytöksistä oli valheellisia ja perusteettomia, mutta hänen onnistui toiminnallaan kuitenkin vaikuttaa merkittävällä tavalla Yhdysvaltain sisäpolitiikkaan useiden vuosien ajan.


title: Antikommunismi

text: Eritoten Latinalaisessa Amerikassa toimi kylmän sodan aikana useita antikommunistisia puolisotilaallisia järjestöjä, jotka pyrkivät estämään kommunisteina pitämiensä tahojen toiminnan väkivalloin. Tällaisia joukkoja olivat muun muassa vastavallankumoukselliset contrat Nicaraguassa. Samalla he syyllistyivät vakaviin ihmisoikeusrikoksiin.


title: Belal Mansoor Ali

text: Belal Mansoor Ali, ( , alkuperäiseltä nimeltään John Kipkorir Yego, s. 17. lokakuuta 1988) on Keniasta lähtöisin oleva keskimatkojen juoksija, joka tätä nykyä edustaa Bahrainia.


title: Belal Mansoor Ali

text: Ali sijoittui St. Etiennen maastojuoksun MM-kisoissa 2005 kymmenenneksi nuorten sarjassa. 17. heinäkuuta 2005 hän voitti alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa Marrakechissa 1 500 metrillä kultaa ajalla 3.36,98. Kolme viikkoa myöhemmin aikuisten arvokisoissa Helsingin MM-kisoissa hän karsiutui 1 500 metrillä, mutta sijoittui 800 metrillä seitsemänneksi ajalla 1.45,55. Seuraavana vuonna Ali karsiutui Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 800 metrin alkuerissä ja juoksi Fukuokan maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa kahdenneksikymmenenneksiensimmäiseksi. Pekingin nuorten MM-kisoissa hän voitti pronssia 1 500 metrillä ja sijoittui 800 metrillä seitsemänneksi.


title: Belal Mansoor Ali

text: Ali karsiutui Osakan MM-kisoissa 2007 800 metrin alkuerissä, mutta juoksi 1 500 metrillä yhdenneksitoista ajalla 3.36,44. Kauden lopussa hän oli 800 metrillä kolmas ja 1 500 metrillä kuudes. Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa 2008 hän karsiutui alkuerissä 1 500 metrin juoksussa. Pekingin olympialaisissa hän sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi ja karsiutui 800 metrillä välierissä. hän oli 1 500 metrillä seitsemäs. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui 1 500 metrillä yhdeksänneksi ja karsiutui 800 metrillä välierissä. hän oli 1 500 metrillä kuudes. Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 hän karsiutui 800 metrillä alkuerissä. Maanosien cupissa Splitissä 2010 hän sijoittui 800 metrillä kolmanneksi. Lontoon olympialaisissa 2012 hän oli 1 500 metrillä kymmenes.