title: Sapelihammas

text: Ryhmä-X sieppasi viimein Sapelihampaan, ja heidän johtajansa professori Charles Xavier yritti auttaa Sapelihammasta pääsemään eroon psykoottisista taipumuksistaan, aivan kuten Ryhmä-X oli auttanut Wolverinea aikoinaan. Wolverine raivostui löytäessään vihollisensa kodistaan ja he taistelivat kunnes Wolverine iski Sapelihammasta aivoihin yhdellä kynnellään. Sen jälkeen Sapelihammas vaikutti passiiviselta ja rauhalliselta ja X-Voiman Boomer kiintyi häneen. Sapelihammas kuitenkin löysi aiemman persoonallisuutensa ja kääntyi Boomeria ja Ryhmä-X:ää vastaan haavoittaen Tajuntaa kuolettavasti.


title: Sapelihammas

text: Myöhemmin Yhdysvaltain hallitus teki Sapelihampaasta Tekijä-X:n toisen version jäsenen. Jotkut ihmiset salaa tarkoittivat Sapelihampaan kaksoisagentiksi, joka tappaisi muut Tekijä-X:läiset jos hallitus niin haluaisi. Sapelihampaan piti kuitenkin pitää elektronista pidätinpantaa, jonka Forge oli suunnitellut, ja joka antaisi Sapelihampaalle suunnattoman sähköiskun jos hän hyökkäisi jonkun kimppuun tai yrittäisi ottaa pannan pois. Sapelihammas kuitenkin hankki kipua lievittäviä pillereitä ja sai pannan pois kaulastaan. Hän hyökkäsi Tekijä-X:n jäsenten kimppuun ja pakeni.


title: Sapelihammas

text: Sapelihammas sai tuntemattomissa olosuhteissa adamantium-käsittelyn luihinsa ja kynsiinsä aivan kuten Wolverinekin vuosia sitten Ase-X -projektissa. Sapelihammas hyökkäsi Wolverinen kimppuun tämän mennessä naimisiin Kyyn kanssa Madripoorin saarivaltiossa. Wolverinen oli pakko toimia yhdessä vihollisensa kanssa pelastaakseen Madripoorin ninjaklaani Käden ja HYDRAn valtausyritykseltä. Myöhemmässä tapaamisessa Sapelihampaan ja Wolverinen saattoi vastakkain ikuinen mutantti Tuho, joka halusi muuttaa jommankumman heistä ratsumies Kuolemakseen. Villin taistelun jälkeen Wolverine voitti Sapelihampaan repien hänen sydämensä irti ja Tuho poisti Sapelihampaan adamantiumin siirtäen sen Wolverinen luurankoon. Kuolemaan jätetty Sapelihammas löytyi heikentyneessä tilassa Gambiitin ja mutanttimuodonmuuttaja Kuriirin tullessa paikalle. Kolmikko murtautui yhteen Herra Pahuuden tukikohtaan ja Sapelihammas sai hoitoa, joka käynnisti hänen paranemisvoimansa uudelleen. Sen jälkeen Gambiitti hankki Sapelihampaan entiseltä kumppanilta Kuristajalta tarpeeksi adamantiumia hänen pitämisekseen elossa.


title: Sapelihammas

text: Palautuneena entisen veroiseksi Sapelihammas liittyi Mystikon kokoamaan Mutanttien Veljeskuntaan heidän yrittäessään vapauttaa virusta, joka tartuttaisi kaikki normaalit ihmiset. Heidän hyökätessään mutanttitutkimuskeskukseen Muirin saarelle Sapelihammas hävisi X-mies Piispalle.


title: Sapelihammas

text: Seuraavaksi Sapelihammas jäi uudelleen perustetun Ase-X -ohjelman vangiksi ja hän sai jälleen kerran adamantium-luurangon. Sapelihammasta käytettiin ohjelman pääagenttina, jonka tehtävänä oli värvätä muut Ase-X:n jäsenet takaisin. Sapelihammas värväsi palkkasoturi Deadpoolin, mutta ei onnistunut värväämään entisiä tiimitovereitaan Maverickia ja Wraithia. Tämän jälkeen hänet lähetettiin avuksi Deadpoolin tehtävään tappaa muotoa muuttava mutantti Copycat, Deadpoolin entinen rakastaja. Deadpool ei suostunut tappoon, joten Sapelihammas teki sen hänen puolestaan.


title: Sapelihammas

text: Pian Sapelihammas kuitenkin petti Ase-X:n varastamalla sen tiedot maailman tunnetuista mutanteista, joita hän käytti houkutellakseen kaksi muuta Wolverinen vihollista, Punaomegan ja Lady Kuolemaniskun hyökkäykseen Wolverinen ystäviä ja perhettä vastaan vangiten Loganin nuoren suojatin Amikon. Sapelihammas kuitenkin petti myös nämä liittolaiset siirtäen itsensä ja Wolverinen hylättyyn Ase-X -tukikohtaan, jossa hän yllytti vihollistaan paljastuksella, että osa Wolverinen muistinmenetyksestä johtuu hänen omasta paranemisvoimastaan, joka sulkee kivuliaat muistot pois. Käyttäen Ase-X:n Johtajalta varastamiaan hallintakoodeja Sapelihammas käytti laitetta, joka poisti Wolverinen mutanttivoimat. Hän haastoi Wolverinen viimeiseen taisteluun, jossa myös hänen omat voimansa suljettiin. Molemmat mutantit näyttivät kuolleen seuranneessa taistelussa, mutta myöhemmin heidän voimansa paransivat heidät.


title: Sapelihammas

text: Sapelihammas käytti saamiaan tietoja murhaamalla useita Ase-X:n suojeluksessa olleita mutantteja, ja jälleen hän jäi projektin vangiksi. Hänet altistettiin mutantti Mesmeron hypnoottiselle voimalle hänen pitämisekseen hallinnassa. Mesmero kuitenkin menetti pian voimansa, jolloin Sapelihampaasta tuli jälleen uhka. Sapelihammas pakeni projektista jälleen Herra Pahuuden avustuksella, joka oli tällöin naamioitunut projektin johtavaksi tiedemieheksi tohtori Charles Windsoriksi. Palaten entisiin palkkasoturitoimiinsa Sapelihammas otti vastaan työn Ase-X:n sivuhaaralta, jossa häntä vaadittiin jäljittämään paennutta testihenkilöä Natiivia. Hävittyään Natiiville Sapelihammas manipuloi Wolverinen jäljittämään tytön hänen puolestaan vain jäädäkseen jälleen työnantajiensa vangiksi.


title: Sapelihammas

text: Janoten kostoa Sapelihammas liittoutui Wolverinen kanssa tehdäkseen iskun laitokseen, jossa Natiivi oli vankina. Tapettuaan työnantajansa ja katsottuaan Wolverinen ja Natiivin pakenevan Sapelihammas vannoi hoitavansa työnsä loppuun jäljittäen ja tappaen Natiivin voitettuaan ensin Wolverinen. Seuraavaksi Sapelihammas värvättiin uuteen Veljeskunnan inkarnaatioon, jota johti entinen Akoluutti Exodus.Sapelihammas kuoli Wolverinen toimesta,mutta palasi henkiin myöhemmin.Sapelihammas suuntasi japaniin tarkoituksena saada aikaan sota japanin rikollisjengien välille.


title: Sapelihammas

text: Pitkään luultiin, että Sapelihammas olisi Wolverinen isä, mutta asia on mitä luultavimmin Ase-X:n muistinpyyhkimisten aiheuttama harhakuvitelma. Tätä johtopäätöstä tukevat Wolverinen lapsuusvuosia käsittelevät tarinat, joissa myös Wolverinen isä nähdään. Sapelihampaan on myös väitetty/uskottu olevan Wolverinen veli tai velipuoli. Myös molempien hahmojen on väitetty joissakin tarinoissa olevan koeputkilapsia. Yleinen uskomus ja toistaiseksi ainoa totuus on se, että kumpikaan ei ole toiselle sukua.


title: Sapelihammas

text: Jotkut ovat spekuloineet Origin-sarjassa, joka kertoo Wolverinen varhaisista vaiheista, esiintyneen Dog Loganin olevan Sapelihammas. Perusteina ollaan käytetty mm. hahmojen yhdennäköisyyttä. Paul Jenkins on sanonut, ettei tarkoittanut Dogin olevan Sapelihammas, mutta hän jätti tuleville kirjoittajille mahdollisuuden päättää tästä. Olettaen, että Sapelihammas olisi Dog, hänen isänsä olisi siinä tapauksessa Thomas Logan.


title: Sapelihammas

text: Sapelihammas voi korjata vahingoittuneita tai tuhoutuneita osia solurakeenteestaan nopeampaa kuin normaali ihminen. Hänen paranemisvoimansa tekee hänestä periaatteessa immuunin myrkyille ja useimmille huumeille. Sapelihampaalla on myös rajoitettu vastustuskyky ruumiin tuottamia väsymystä aiheuttavia myrkkyjä vastaan; näin hänellä on suurempi kestävyys kuin ihmisillä.


title: Sapelihammas

text: Sapelihampaalla on yli-inhimillisen tehokkaat aistit (näkö, kuulo, haju ja maku, ei välttämättä tunto), verrattavissa joidenkin eläimen vastaaviin. Hän voi esimerkiksi seurata jotakuta hajun perusteella kuten koira tai susi. Sapelihampaan aistit ovat osaksi erillinen voima, mutta ne ovat olemassa osaksi paranemisvoiman ansiosta. Sapelihampaan pimeänäkö on herkkä, ja hänen näkönsä ulottuu osaksi spektrin infrapunaosioon saakka. Hänen kuulonsa on loistava, pystyvät huomaamaan kevyttä hengitystä luolassa 60 metrin päästä. Hänen makuaistinsa pystyy erottamaan yhden osan vierasta ainetta 10 000 osassa. Hänen hajuaistinsa ja -muistinsa sallivat hänen seurata yli kahdeksan tuntia vanhaa vainua jota hän ei tunne ennestään. Hiki, hajusteet, tupakka, makeiset ja ruoka ovat kuin majakoita hänen aisteilleen.


title: Sapelihammas

text: Ase-X -projektin viriteltyä hänen voimiaan hänen paranemisvoimansa on vielä nopeampi, ja hänen adamantium-luuranko suo hänelle valtavan kestävyyden. Adamantium-käsittelyn jälkeen hänen sormiensa kynnet ovat adamantiumia, ja hän käyttää niitä häikäilemättä päästäkseen päämääräänsä.


title: Accountor Tower

text: Accountor Tower (tunnettu aiemmin nimillä Fortumin pääkonttori ja Nesteen torni) on tornitalo Espoon Keilaniemessä. Se rakennettiin aikoinaan Neste Oy:n pääkonttoriksi, mutta sen ja Imatran Voima Oy:n fuusion myötä uusi energiayhtiö Fortum Oyj hankki Nesteen tornin osaksi Fortumia vuonna 1998. Fortumista myöhemmin irtautunut Neste Oil rakennutti uuden pääkonttorin entisen lähistölle.


title: Accountor Tower

text: Fortumin pääkonttori oli Suomen korkein tornitalo vuoteen 2006, jolloin Helsingin Vuosaareen rakennettu Cirrus-asuintalo ohitti sen korkeuden. Se on edelleen Suomen korkein toimistotalo ja neljänneksi korkein kaikista tornitaloista.


title: Accountor Tower

text: Rakennuksen omistajat, Fortum ja eläkesäätiö, myivät lokakuussa 2017 rakennuksen Regenero Oy:lle, joka on YIT:n ja HGR Property Partnersin yhteisyritys. Pääkonttori siirtyy vuodenvaihteessa 2017–2018 Espoon Keilaniemeen uuteen pääkonttorirakennukseen, jossa sijaitsevat lisäksi Tiedon ja Microsoftin toimitilat.


title: Accountor Tower

text: Tornitalon rakentaminen alkoi vuonna 1974, harjakorkeuteen oli päästy 1975 ja rakennus valmistui 1976. Käyttöönottopäivä oli 7. lokakuuta 1976. Tornissa on 20 maanpäällistä kerrosta ja kaksi kerrosta maan alla, rakennuksen korkeus on 83,6 metriä. Teräsrunkoisen rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Castrén–Jauhiainen–Nuuttila. Rakennuksen pinta-ala on 25 444 neliömetriä.


title: Accountor Tower

text: Nesteen tornia kutsuttiin myös leikkisästi ”Raaden hampaaksi” Nesteen silloisen pääjohtajan vuorineuvos Uolevi Raaden mukaan. Raade valvoi pääkonttorin suunnittelua tarkasti aina sisustuksen yksityiskohtia myöten. Hän myös halusi, että ylimmässä kerroksessa sijaitsevista yhtiön johdon tiloista olisi näköala sekä Naantalin öljynjalostamoon lännessä että Porvoon öljynjalostamoon idässä. Rakennuksesta ei kuitenkaan pysty näkemään Naantaliin.


title: Accountor Tower

text: Rakennuksen julkisivumateriaali on Sipoon valkoista kalkkikiveä ja ikkunalasit ovat sinisävyiset. Fortumin tornin poikkileikkaus on suorakaide, molemmissa päissä on päämassasta ulkonevat osat. Toimistokerrokset ovat pääosin avokonttoritilaa, rakennuksessa on työtilaa yli 1000 henkilölle. Tornin jalustaosassa on muun muassa henkilöstöruokala ja henkilöstön liikuntatiloja.


title: Accountor Tower

text: Vuonna 1994 Neste laajensi pääkonttoriaan rakennuttamalla tornitalon viereen matalan laajennusosan, ”Keilalammen” toimistorakennuksen, jonka nimeksi annettiin "Valovirta". Kolmikerroksisessa Keilalammessa on kartionmuotoinen lasikatto, rakennus on teräsrunkoinen. Rakennuksen suunnittelija on arkkitehtitoimisto CJN. Fortumin Eläkesäätiö omistaa tornin ja Keilalammen rakennukset, alueen neljä tonttia ovat Fortumin.


title: Accountor Tower

text: Vapunaattona 2014 Fortum julkisti suunnitelmansa saneerata Fortumin torni asuinrakennukseksi. Tornin alakerroksiin tulisi liiketiloja. Keilalampi jäisi toimistotiloiksi. Fortumin mukaan tornitalo on tullut peruskorjausikään. Yhtiö katsoo, että nykyaikaisten muunneltavien toimistotilojen sijoittaminen rakennukseen ei ole mahdollista.


title: Accountor Tower

text: Fortum muuttaa pääkonttorinsa vuodenvaihteessa 2017–2018 entiseen Nokian toimitaloon, Uudessa pääkonttorirakennuksessa sijaitsevat Fortumin lisäksi Tieto Oyj:n ja Microsoft Oy:n toimitilat.


title: Accountor Tower

text: Vuonna 2018 kehittämissuunnitelmasta on luovuttu ja tilitoimisto Accountor muuttaa toimistotiloihin vuonna 2020 kun uudistustyöt ovat valmiit. Samalla tornin nimeksi tulee Accountor Tower.


Kansainväliset matematiikkaolympialaiset on koululaisille tarkoitettu matematiikkakilpailu. Sääntöjen mukaan osallistujien on oltava alle 20-vuotiaita eivätkä he ole vielä saaneet aloittaa korkeakouluopintoja.


Kansainväliset matematiikkaolympialaiset järjestetään kerran vuodessa. Jokainen maa saa lähettää kilpailuihin yhden, enintään kuusi kilpailijaa käsittävän joukkueen. Jokaisella joukkueella on myös johtaja ja varajohtaja. Joukkueenjohtajat ovat tehtävänsä puolesta kilpailun tuomariston jäseniä, kääntävät tehtävät kilpailijoiden haluamille kielille ja esitarkastavat yhdessä varajohtajan kanssa joukkueensa kilpailuvastaukset. Kilpailu on yksilökilpailu, mutta kun useimmilla osallistujamailla on samankokoiset joukkueet, tapana on laskea pisteet yhteen ja vertailla maiden sijoituksia. Kilpailussa ratkaistaan kahtena päivänä pidettävissä neljän ja puolen tunnin mittaisissa kokeissa yhteensä kuusi tehtävää. Tehtävät ovat algebrasta, lukuteoriasta, geometriasta ja kombinatoriikasta. Tehtävät valitsee kaikkien kilpailujoukkueiden johtajista koostuva tuomaristo juuri ennen kilpailupäiviä. Tehtävät ovat periaatteessa ratkaistavissa lukiotiedoin, mutta pelkällä lukiopohjalla ratkaisut vaativat yleensä todellista matemaattista lahjakkuutta ja nerokkaita oivalluksia. Siksi eri maat järjestävät matematiikkaolympialaisia varten valmennustilaisuuksia. Kilpailijat vastaavat omalla kielellään, ja suoritukset arvioidaan yhteistyössä kunkin kilpailujoukkueen johtajan ja järjestäjien arvostelua varten asettamien matemaatikkojen, "koordinaattorien" kanssa.


Ensimmäiset Kanasainväliset matematiikkaolympialaiset pidettiin vuonna 1959 Romaniassa. Mukana olivat isäntämaan lisäksi Bulgarian, Puolan, Unkarin, Tšekkoslovakian, Neuvostoliiton ja Saksan demokraattisen tasavallan joukkueet. Taustalla olivat useissa Itä-Euroopan sosialistisissa maissa järjestetyt moniportaiset matematiikan koululaiskilpailut, joiden päätteeksi oli luontevaa järjestää kansainvälinen kilpailu. 1960-luvun puolivälin jälkeen kilpailuun liittyi myös muita kuin Itä-Euroopan sosialististen maiden joukkueita. Ensimmäisen kerran kilpailu järjestettiin tuon alueen ulkopuolella vuonna 1976 Itävallassa. Joukkueita oli tuolloin 18. Herrasmiessopimus, jonka mukaan kilpailu olisi ollut vuorovuosin idässä ja lännessä, särkyi vuonna 1980, jolloin kilpailu jäi kokonaan pitämättä. Vuodesta 1981 (jolloin kilpailtiin Washingtonissa, Yhdysvalloissa) lähtien Kansainväliset matematiikkaolympialaiset on pidetty joka vuosi. Sadan osallistujamaan määrä ylittyi ensi kerran vuoden 2009 kilpailuissa Saksan Bremenissä. Mukana ovat nykyisin lähes kaikki merkittävät maat, vain Afrikka on huonommin edustettuna.


title: Kansainväliset matematiikkaolympialaiset

text: Kilpailujoukkueen koko oli aluksi kahdeksan, mutta vuodesta 1983 alkaen koko on rajattu kuuteen. Viime vuosina olympialaisten kilpailijoiden lukumäärä on ollut runsaat 500. Jostakin syystä osallistujien valtaenemmistö on aina ollut poikia. Tyttöjen osuus on harvoin ollut yli 10 prosenttia.


text: Kansainvälisten matematiikkaolympialaisten alkuaikojen historia sosialistimaiden kilpailuna on taustana edelleenkin jatkuvalle käytännölle, jossa kulloinenkin järjestäjämaa vastaa kaikista kustannuksista kilpailun aikana.


text: Matematiikkaolympialaiset toimivat pitkään täysin itseohjautuvasti, ilman kansainvälistä katto-organisaatiota. Kun vuonna 1980 ei ilmaantunut olympialaisten järjestäjää, International Commission on Mathematical Instruction eli ICMI perusti yleiskokouksessaan 1980 – Suomen aloitteesta – Imo Site Committee -nimisen toimikunnan, jonka tehtävänä oli huolehtia olympialaisten järjestämisen jatkuvuudesta. Vuonna 1994 toimikunnan tehtäväkenttää laajennettiin, ja sen nimeksi tuli "IMO Advisory Board".


text: Kansainväliset matematiikkaolympialaiset ovat toimineet mallina ja esikuvana lukuisille muille eri alojen koululaiskilpailuille. Tällaisia ovat muun muassa Kansainväliset fysiikkaolympialaiset, Kansainväliset kemiaolympialaiset, Kansainväliset biologiaolympialaiset ja Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset.


text: Suomi oli vuonna 1965 ensimmäinen ei-sosialistinen maa, joka osallistui Kansainvälisiin matematiikkaolympialaisiin. Kilpailut olivat tuolloin Berliinissä, Itä-Saksassa. Suomen osallistumisen taustalla olivat rehtori Jarmo Nyströmin henkilösuhteet Saksaan. Nyström oli myös ensimmäisen Suomen joukkueen johtaja. Useimmin joukkueenjohtajana on toiminut Matti Lehtinen. Suomi jäi kymmenen maan kilpailussa viimeiseksi. Seuraavan kerran Suomen joukkue oli mukana matematiikkaolympialaisissa Moskovassa vuonna 1973. Tuosta vuodesta alkaen Suomi on ollut mukana joka vuosi (vuotta 1975 lukuun ottamatta). Kilpailumatkat on rahoittanut Opetusministeriö. Suomi on sijoittunut viimeisinä kymmenenä vuotena noin sadan maan joukossa sijoille 39–72.


text: Suomen joukkueen valitsee ja sen valmennuksesta huolehtii Suomen matemaattisen yhdistyksen Valmennusjaosto. Valmennus koostuu kuudesti vuodessa Päivölän kansanopistossa Valkeakoskella pidettävistä valmennusviikonlopuista, kirjevalmennuksesta sekä viikon pituisesta joukkueen valinta- ja valmennusleiristä. Joukkueen valinnassa otetaan huomioon myös osallistuminen ja menestys MAOLin vuotuisessa matematiikkakilpailussa, Pohjoismaisen matematiikkakilpailussa, Baltian Tie -joukkuematematiikkakilpailussa ja Euroopan tyttöjen matematiikkaolympialaisissa.


text: Suomi järjesti Kansainväliset matematiikkaolympialaiset vuonna 1985. Mukana oli tuolloin 37 maan joukkueet. Kilpailu pidettiin Joutsassa.


text: Olympialaisissa vertaillaan henkilökohtaisia paremmuuksia. Palkitseminen on avokätistä: noin puolet kilpailijoista saa suorituksestaan mitalin. Paras kahdestoistaosa kilpailijoista palkitaan kultamitalila. Seuraava kuudesosa saa hopeamitalin ja seuraava neljäsosa pronssimitalin. Vuodesta 1988 alkaen on lisäksi noudatettu käytäntöä, jonka mukaan ne kilpailijat, jotka eivät voita mitalia, mutta saavat ratkaistua ainakin yhden tehtävän virheettömästi, saavat kunniamaininnan. Erikoispalkintoja myönnetään, mikäli joku kilpailija pystyy keksimään tehtävään erityisen elegantin ratkaisun tai yleistyksen. Viimeksi niin on tapahtunut vuosina 2005, 1995 ja 1988, mutta ennen 1980-lukua useammin. Suomen mitalisaldo kautta aikojen on yksi kulta, kahdeksan hopeaa, 49 pronssia ja 46 kunniamainintaa. Suomen ainoan kultamitalin sai Taneli Huuskonen vuonna 1981.


text: Monista matematiikkaolympialaisissa menestyneistä on tullut merkittäviä matemaatikoita, esimerkkeinä mainittakoon Grigori Perelman ja Terence Tao.


title: Ahvenisto

text: Ahvenisto on Hämeenlinnan 9. kaupunginosa. Sen kautta kulkee "Ahvenistonharjun" pitkittäisharju. Ennen Vanajan kunnan yhdistämistä Hämeenlinnaan harjulla kulki kuntien välinen raja. Ahveniston alue, etenkin Ahvenistonjärven eteläpäässä sijaitseva uimaranta, on hämeenlinnalaisten suosima ulkoilualue.


title: Ahvenisto

text: Kaupunginosa on vuosien saatossa kehittynyt monipuolista vapaa-ajantoimintaa ja liikuntamahdollisuuksia tarjoavaksi ulkoilualueeksi. Nykyään alueella sijaitsevat muun muassa useita pururatoja ja lenkkipolkuja sekä talvisin hiihtoladut, ampumarata, uimaranta ja maauimala, sekä kaupungin ylläpitämä avanto ja sauna. Ahveniston, eli Apparan, maauimalassa uitiin vuoden 1952 olympialaisten Hämeenlinnassa kisatun nykyaikaisen viisiottelun uintiosuus. Lisäksi viisiottelun maastojuoksu ja miekkailu järjestettiin Ahveniston alueella.


title: Ahvenisto

text: Ahvenistonharjulla sijaitsevat myös Kanta-Hämeen keskussairaala, hautausmaa Ahveniston kappeleineen, ortodoksinen kirkko, TV-linkkimasto ja jonkin verran asuntoja.


title: Ahvenisto

text: Osa perinteisesti Ahveniston alueella sijaitseviksi mielletyistä toiminnoista sijaitsee nykyisessä Pullerinmäen kaupunginosassa: esimerkiksi Ahveniston moottorirata, Rinkelinmäen jäähalli, hyppykäytöstä poistettu hyppyrimäki.


title: Vanaja

text: Vanaja voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vanajavesi

text: Vanajavesi on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Vanajaveden reitin keskusjärvi Kanta-Hämeessä ja Pirkanmaalla. Sen pääosan muodostaa 20 kilometriä pitkä ja 15 kilometriä leveä Vanajanselkä Hattulan, Hämeenlinnan ja Valkeakosken alueilla. Siitä etelään työntyy pitkä ja paikoitellen melkein jokimaisen kapea lahti, joka ulottuu Hämeenlinnan läpi Janakkalan rajalle saakka, jossa siihen laskee Hiidenjoki. Kapeimmillaan tämä Vanajaveden kapeikko on Mierolanvirrassa, jossa se on noin 50 metriä leveä. Vanajavesi laskee Kuokkalankosken kautta Pyhäjärveen Lempäälässä noin 20 kilometriä Tampereelta etelään. Vanajavedestä Pyhäjärveen johtaa myös Lempäälän kanava. Järven nimi lienee alkuaan vesistön ulkomuodon mukainen vana.


title: Vanajavesi

text: 10 000 vuotta sitten Vanajavesi oli Ancylusjärven lahti. Maankohoamisen johdosta Vanajavedestä tuli itsenäinen järvi noin 8 500 vuotta sitten. Vanajaveden korkeus ja laajuus on vaihdellut sekä ihmisestä että luonnosta johtuvista tekijöistä. Maankohoaminen lasku-uoman alueella luoteessa on nopeampaa kuin järven kaakkoisosan alueilla. Tämän vuoksi vesi nousi nopeammin Janakkalan–Hattulan alueen rantamailla. Alueen vedenpinta on noin kymmenen metriä korkeammalla kuin järven itsenäistymisen jälkeisinä aikoina. Siksi järven pohjasta löytyy satoja vuosia vanhojen puiden kantoja, tosin paksujen lieju- ja turvekerrosten alta.


title: Vanajavesi

text: Tulvavahinkojen vähentämiseksi Vanajaveden luoteisosassa Lempäälässä sijaitsevaa Kuokkalankoskea perattiin jo 1700-luvulla. 1800-luvulla perkaustöitä jatkettiin useaan otteeseen. Perkausten seurauksena järven pinta laski kaksi metriä. Pinnankorkeutta alettiin säännöstellä 1950-luvun lopussa, ja nykyisellään vedenpinnan keskikorkeus on 79,4 metriä merenpinnan yläpuolella vaihteluvälin ollessa 79,9–78,6 metriä. Järvipinta-ala on nykyään lähes 120 km². Saaria on noin 90, suurin niistä on itärannalla sijaitseva Retulansaari. Vanajaveden keskisyvyys on noin 8 metriä ja syvin kohta 24 metriä.


title: Vanajavesi

text: Vanajanveden varrella, erityisesti sen kapeikon, kohdalla sijaitsivat Hämeen merkittävimmät rakennukset, Hämeen linna, Hattulan Pyhän Ristin kirkko sekä tärkeimmät kartanot, muun muassa Lepaan kartano, Vesunnin kartano, Merven kartano, Lusin kartano, Ylikartano, Ahlbackan kartano, Ellilän kartano, Metsänkylän kartano, Kirstulan kartano, Katajiston kartano (Aulanko), Lahdentaan kartano ja Suontaan kartano.


title: Vanajavesi

text: Muita historiallisia asuinpaikkoja on muun muassa Hiidenvuolteen kapeikko Pyhäjärveen johtavan reitin vareella.


title: Vanajavesi

text: Kasvillisuus on rehevää Vanajaveden ranta-alueilla. Vallitseva kasvilaji matalikoissa on isosorsimo. Se on 1900-luvun tulokaskasvi, jota istutettiin Janakkalaan rehukasviksi. Se on levittäytynyt pitkin järveä vallaten aggressiivisesti elintilaa alkuperäiskasveilta, kuten järviruo'olta.


title: Vanajavesi

text: Järveä ovat rehevöittäneet niin kuntien jätevesilaitokset kuin esimerkiksi Valkeakosken paperiteollisuuden kuitupitoinen jätevesi. Jätevesien puhdistusprosessien parantumisesta huolimatta järvi on edelleen rehevöitynyt. Tämä näkyy sellaisten lajien kuin karvalehtien, kilpukoiden, kiehkuraärviöiden ja limaskojen runsautena. Veden tilan paranemista todistaa kuitenkin järvisätkimen yleistyminen.


title: Vanajavesi

text: Tervaleppää esiintyy runsaslukuisesti, soisia rantoja lukuun ottamatta. Lepän ohella eräin paikoin rannoilla kasvaa myös kynäjalavaa. Tämän uhanalaisen puulajin kasvuolosuhteita vaikeuttaa Vanajaveden säännöstely. Säännöstelyä enemmän lajien runsauteen vaikuttaa rantalaiduntamisen loppuminen. Karjan tallaamien maiden kadotessa on moni laji, kuten jokileinikki, keltakurjenmiekka ja vesinenätti, hävinnyt.


title: Vanajavesi

text: Eri lokkilajit ovat Vanajaveden pääosan Vanajanselän yleisimpiä lintuja. Lokeista yleisimmät ovat nauru- ja kalalokit. Selkälokkikantaa rokottavat mahdollisesti kilpailevat harmaalokit. Niin selkälokki- kuin kuikkakantaa pienentävät muun muassa vesien säännöstely sekä veneily, jotka häiritsevät lajien pesintää. Muita merkittävästi vähentyneitä kantoja ovat muun muassa kottarainen ja kuovi.


title: Vanajavesi

text: Järvellä vierailee ja jopa pesii moni merilintu. Pesiviä lajeja ovat muun muassa merilokki ja kyhmyjoutsen, kun taas merimetsoja ja räyskiä on säännöllisesti havaittu Vanajavedellä. Muuttolinnuista muun muassa allit, mustalinnut ja punajalkaviklot poikkeavat järvellä keväisin ja syksyisin.


title: Vanajavesi

text: Ahven, ankerias, hauki, kuha, lahna ovat Vanajaveden tärkeimpiä saaliskaloja. Ankerias ei kuulu järven luonnonvaraisiin kaloihin vaan on siihen istutettu. Suomen viimeiset monnit pyydystettiin 1800-luvun puolivälissä järven erääseen latvahaaraan kuuluvasta Kernaalanjärvestä.


title: Vanajavesi

text: Vanajavesi on Suomen vanhimpia ja suosituimpia järvimatkailureittejä. Höyrylaivaliikenteen aloittaminen järvellä liittyi elimellisesti Suomen ensimmäisen rautatien avaamiseen Helsingin ja Hämeenlinnan välille 1862, jolloin tuli ajankohtaiseksi järjestää myös ajanmukainen liityntäkuljetusmahdollisuus Hämeenlinnasta pohjoiseen. Ensimmäinen Vanajavedellä liikennöinyt konealus oli pieni potkurihöyrylaiva "Ilmarinen", joka suoritti vaiheikkaan pioneerimatkansa Tampereelta Hämeenlinnaan heinäkuussa 1863.


title: Vanajavesi

text: Seuraavina vuosina Hämeenlinnan ja Tampereen välistä liikennettä hoitamaan rakennettiin kaksi siipirataslaivaa: "Elias Lönnrot" (1865) ja "Wanaja" (1866). Aluksi kuitenkin Vanajaveden ja Pyhäjärven välinen Kuokkalankoski Lempäälässä esti suoran liikenteen kaupunkien välillä, ja matkustajat sekä rahti jouduttiin siirtämään kannaksen yli toisella puolella odottavaan laivaan, kunnes Lempäälän kanavan valmistuminen 1874 mahdollisti laivojen läpikulun koko matkalla. Liikennemäärät kuitenkin putosivat jo pian merkittävästi Hämeenlinnan ja Tampereen välisen rautatien avauduttua liikenteelle 1876.


title: Vanajavesi

text: Nykyään Vanajaveden reitti on tunnettu erityisesti Suomen Hopealinjan ansiosta, joka on vuodesta 1948 lähtien liikennöinyt kesäisin Hämeenlinnan ja Tampereen välillä sekä myös Valkeakosken suunnalla. Etenkin ulkomaisten matkailijoiden suosiossa oleva Hopealinja on neljällä aluksellaan Vanajaveden suurin varustamo.


title: Vanajavesi

text: Vanajaveteen putosi 27. elokuuta 1947 Suomen ilmavoimien harjoitushävittäjä VL Pyry PY-2. Surmansa sai koko miehistö, ohjaajana toiminut upseerioppilas K. Nordman ja matkustajana ollut mekaanikko V. Puska. K. Nordman oli suorittanut Jaakkolan kartanon ohilennon, jonka jälkeen kone oli ajautunut syöksykierteeseen jyrkästä noususta.


title: Pika-asutuslaki

text: Pika-asutuslailla tarkoitetaan 28. kesäkuuta 1940 hyväksyttyä lakia, jonka perusteella valtio hankki haltuunsa kantaväestön maa-alueita ja jakoi niitä uudelleen talvisodan evakoille. Suunnitelmana oli asuttaa väestö Helsingistä ja Jyväskylästä katsoen vastaavalla tavalla kuin asutus oli ollut Karjalassa Viipurista ja Sortavalasta katsoen.


title: Pika-asutuslaki

text: Pääministeri Risto Ryti asetti heti talvisodan päätyttyä komitean valmistelemaan lakia Moskovan rauhan nojalla Neuvostoliitolle luovutetulta alueelta siirtyneen väestön asuttamiseksi. Komitea, jota johti professori ja entinen pääministeri Toivo Kivimäki, sai jo kesällä 1940 valmiiksi lakiesityksen, jonka perusteella siirtoväelle voitiin ottaa maata valtiolta, seurakunnilta, suuryhtiöiltä ja tavallisilta maanomistajilta. Tarkoituksena oli muodostaa lähinnä Etelä-Suomeen noin 35 000 tilaa, joita varten arvioitiin tarvittavan noin 330 000 hehtaaria valmista peltoa. Lakia alettiin panna toimeen syksyllä 1940 ja kesäkuuhun 1941 mennessä valmistui tai oli saatu lähes valmiiksi noin 13 000 pika-asutustilaa. Asutustoimintaa johti kansanedustaja, maanmittausinsinööri Sulo J. Teittinen ja hänen apunaan oli neuvottelukunta, johon kuuluivat siirtoväen edustajina kansanedustaja Juhani Leppälä, maanviljelijä Eeno Pusa ja agronomi, luutnantti Johannes Virolainen. Neuvottelukunnan sihteerinä oli aluksi varatuomari Teini Ahava ja hänen siirryttyään Korkeimman hallinto-oikeuden jäseneksi varatuomari, vänrikki Veikko Vennamo. Tässä yhteydessä Vennamo ja Virolainen, kaksi sotien jälkeisten vuosikymmenien näkyvimpiin kuulunutta poliitikkoa, tapasivat ensimmäisen kerran.


title: Pika-asutuslaki

text: Pika-asutustoiminta huolestutti etenkin ruotsinkielisten alueiden maanomistajia, joiden lähetystö jätti marraskuussa 1940 asiasta kirjelmän pääministeri Risto Rytille. Kirjelmän allekirjoittajat katsoivat karjalaisväestön asuttamisen vaarantavan heidän toimeentulonsa ja kulttuuriperinteensä.


title: Pika-asutuslaki

text: Lain toimeenpano jouduttiin keskeyttämään kesäkuussa 1941 jatkosodan alkamisen takia. Pika-asutustoiminnan henkilökunta siirrettiin tällöin suurelta osin toisiin tehtäviin. Kesäkuuhun 1942 mennessä, jolloin suuri osa siirtoväestä oli palannut kotiseuduilleen takaisinvallatuille alueille, ilmoitettiin noin 3 000 pika-asutustilan viljelysopimusten tulleen irtisanotuksi. Noin sadan tilan osalta sopimukset olivat jääneet irtisanomatta huolimatta siitä, että niiden asukkaat olivat palanneet Karjalaan, ja nämä tilat siirtyivät valtion haltuun. Osa tiloista oli palautunut niiden entisille omistajille. Maaliskuuhun 1943 mennessä jo yli puolet pika-asutustilojen viljelysopimuksista oli irtisanottu; toisaalta liki 300 ruokakuntaa oli ilmoittanut pitävänsä pika-asutustilan ja luopunut tilastaan palautetulla alueella.


title: Sorsapuisto

text: Sorsapuisto on 1930-luvulla valmistunut, nykyisellään 4,2 hehtaarin kokoinen vapaa-ajanviettopaikka ja virkistysalue Tampereella Tullin kaupunginosassa. Vuonna 1990 puiston eteläkulmaukseen rakennettiin Tampere-talo ja samalla koko puistoa uudistettiin. Vuosina 1964–1972 Tampere-talon paikalla oli toiminut Tampereen eläintarha, jonka vetonauloja olivat leijonat Tam ja Pere.


title: Sorsapuisto

text: Vielä 1900-luvun alkuvuosina sorsapuiston alueella oli perunapeltoja ja pieni vaatimaton lähde, joka puhkesi pieneksi lammeksi, aikalaisen John Tammelan muistitietojen perusteella vuonna 1902 tai 1903. Lampea kutsuttiin Tammelanlammiksi.


title: Sorsapuisto

text: Sorsapuiston läheisyydessä oleva Lähteenkatu on saanut nimensä Tammelanlammin paikalla olleesta lähteestä.


title: Sorsapuisto

text: Vasta 1930-luvun alussa Tammelanlammin ympärille rakennettiin työttömyystöinä virkistysalue. Tammelanlampeen istutettiin 1930-luvulla kesyjä sorsia, minkä johdosta lampea alettiin kutsua Sorsalammeksi.


title: Sorsapuisto

text: Keskellä Sorsapuistoa on lampi, jolla viihtyy paljon lintuja. Sorsien lisäksi niitä ovat muun muassa hanhet ja joutsenet, joita kaupungin puisto-osasto on hankkinut lammelle vuodesta 1939 alkaen. Rannalla olevista lintuhäkeistä löytyy lisäksi muun muassa riikinkukkoja, kalkkunoita ja erilaisia kanarotuja. Lammen keskellä on pieni saari. Kaupunki myi linnut vuonna 2012 Peikkorinteen lintutilalle Askolaan ja vuokraa ne kesäkausiksi Sorsapuistoon. Aiemmin linnut talvehtivat Hatanpään lintulassa.


title: Sorsapuisto

text: Puisto on vuosikymmenten mittaan ollut lapsiperheiden suosiossa myös tavallista monipuolisemman leikkivälineistönsä ansiosta. Leikkialueet sijoittuvat eri puolille puistoa. Alueella on aiemmin ollut vuonna 1956 perustettu lasten liikennepuisto ja kahluuallas liukumäkineen. Liikennepuisto siirtyi 1980-luvun lopulla Kalevan kaupunginosaan.


title: Sorsapuisto

text: Kalevan lukio, entinen Kalevan Yhteiskoulu, sijaitsee puiston koilliskulmassa.


title: Andronikos

text: Andronikos (kreikaksi "Ανδρόνικος", latinaksi "Andronicus") on ollut seuraavien henkilöiden nimi:


title: Andronikos

text: Bysantin keisarisukua:


title: Andronikos

text: Muita merkittäviä Andronikoksia:


title: Dodoma

text: Dodoma on Tansanian ja Dodoman alueen pääkaupunki. Vuonna 2012 sen asukasluku oli 410 956. Pääkaupungin siirtoa Dodomaan Dar es Salaamista on suunniteltu 1970-luvulta lähtien. Tansanian valtiopäivät siirtyi Dodomaan helmikuussa 1996, mutta monet virastot sijaitsevat edelleen vanhassa pääkaupungissa.


title: Dodoma

text: Dodoma oli alkujaan paikka, jossa karavaanit pysähtyivät matkallaan Tanganjikajärven ja Intian valtameren rannikon välillä. Se sijaitsee eteläisen ylängön itäreunalla keskellä viljavia maanviljelysalueita. Kaupunki alkoi kasvaa, kun sen läpi rakennettiin rautatie maataloustuotteiden kuljetusta varten 1900-luvun alussa.


title: Dodoma

text: Dodomassa on puolikuiva eli semiaridi ilmasto, jonka päivälämpötilat ovat melko korkeat ympäri vuoden. Yölämpötilat laskevat kuitenkin 13 °C heinäkuussa. Ilmastossa on havaittavissa selkeä kuivakausi ja sadekausi. Sadekausi ajoittuu marraskuusta huhtikuuhun ja kuivakausi toukokuusta lokakuuhun.


title: Dodoma

text: Dodoman piirikunta jakaantuu 30 hallinnolliseen osa-alueeseen tai kaupunginosaan, joita ovat Chamwino, Chihanga, Dodoma Makulu, Hazina, Hombolo, Ipala, Kikombo, Kikuyu North, Kikuyu South, Kilimani, Kiwanja cha Ndege, Kizota, Madukani, Majengo, Makole, Makutupora, Mbabala, Mbalawala, Miyuji, Mkonze, Mpunguzi, Msalato, Mtumba, Nala, Ng'ong'ona, Nzuguni, Tambukareli, Uhuru, Viwandani ja Zuzu.


title: Dodoma

text: Kaupungissa toimii kaksi virallisesti vuonna 2007 avattua yliopistoa: University of Dodoma sekä St Johns University of Tanzania.


title: Dodoma

text: Morogoron alueen kautta kulkeva moottoritie idässä yhdistää Dodoman Dar es Salaamiin. Dodoman kautta kulkee lännessä tieyhteydet Mwanzaan ja Kigomaan, Taboran kautta. The Great North Road -tie yhdistää pohjoisessa Dodoman ja Arushan. Dodomassa sijaitsee valtiollisen rautatien, Tanzania Railwaysin juna-asema. Kaupungissa sijaitsee myös lentokenttä, joka on tällä hetkellä rajoitettu vain pienkoneiden käyttöön.Alueen merkittävimmät luonnovarat ovat natriumkarbonaatti, kulta, suola ja kala. Dodoman tärkeimmät maataloustuotteet ovat viinirypäleet, durra, maapähkinät, hirssi, risiiniöljy ja maissi. Alueella harjoitetaan myös merkittävässä määrin karjataloutta. Keskeisiä teollisuuden toimintoja alueella ovat jalokivien louhinta, elintarvikkeiden prosessointi, puunjalostus, lamppujen valmistus, keramiikkateollisuus ja viinintuotanto.


title: Dodoma

text: Tansanian ylimmässä jalkapallosarjassa, Vodacom Premier Leaguessa, Dodomaa edustaa joukkue JKT Ruvu. Dodomassa sijaitsee vuonna 1978 rakennettu, lähinnä jalkapallon pelaamiseen tarkoitettu areena, Jamhuri Stadium, jonka katsojakapasiteetti on 25 000.


title: Severus Kalkaros

text:
Severus Kalkaros (; 9. tammikuuta 1960 – 2. toukokuuta 1998) on henkilöhahmo englantilaisen kirjailijan J. K. Rowlingin Harry Potter -kirjasarjassa.
Severus Kalkaroksen vanhemmat olivat Tobias Kalkaros (jästi) ja Eileen Prinssi.


title: Severus Kalkaros

text: Kalkaros opettaa taikajuomia ja myöhemmin pimeyden voimilta suojautumista Tylypahkassa. Hän suosii selvästi omaa tupaansa Luihuista. Myöhemmin hänestä tulee Tylypahkan rehtori. Kalkaros kuolee Voldemortin käärmeen Naginin surmaamana 2. toukokuuta 1998, 38 vuoden ikäisenä.


title: Severus Kalkaros

text: Kalkaros on kirjasarjan aikana luotettavuudeltaan pitkään epäselvä hahmo, ja etenkin Harry ja Ron sekä Sirius Musta epäilevät hänen lojaaliuttaan, vaikka Dumbledore vakuuttaa luottavansa Kalkarokseen. Kalkaros oli myös kaksoisagenttina Voldemortin joukoissa, ja lopulta hän myös tappoi Dumbledoren ja näytti paljastuneen lopultakin kuolonsyöjäksi (myöhemmin paljastui että Kalkaros ja Dumbledore olivat yhdessä suunnitelleet jo muutenkin piakkoin kuolevan Dumbledoren surman ennalta).


title: Severus Kalkaros

text: Lopussa selviää, että Kalkaros oli aina uskollinen Dumbledorelle ja teki kaikkensa tämän ja Harryn puolesta ja asettui alttiiksi suurelle vaaralle (lopulta Voldemort murhasi hänet). Harry kutsuukin Kalkarosta "rohkeimmaksi tuntemistaan miehistä".


title: Severus Kalkaros

text: Severuksen vanhemmat, Eileen Prinssi (noita) ja Tobias Kalkaros (jästi), eivät tulleet toimeen. Ei ole tietoa, rikkoiko Eileenin taikatausta pariskunnan välit vai alkoiko se rakoilla muista syistä. Vanhemmat kuitenkin riitelivät jatkuvasti, jonka seurauksena nuori Severus jäi pitkälti vaille huomiota ja rakkautta. Severuksen mukaan hänen isänsä ei pitänyt juuri mistään ("Harry Potter ja kuoleman varjelukset").


title: Severus Kalkaros

text: Kalkaros oli jo pienenä poikana parempi taikajuomissa ja pimeyden voimilta suojautumisessa kuin moni muu vanhempi oppilas. Hän opiskeli yhtä aikaa kuin Sirius Musta, Remus Lupin ja Peter Piskuilan sekä Harry Potterin vanhemmat James ja Lily. James, Sirius, Remus ja Peter eli Kelmit inhosivat Kalkarosta ja kiusasivat häntä ja antoivat hänelle lempinimen "Snivellus"


title: Severus Kalkaros

text: Harry Potter näkee okklumeus-tunneilla välähdyksiä Kalkaroksen menneisyydestä: yhdessä niissä Kalkaros yrittää lentää luudalla, mutta on putoamaisillaan pukittelevalta luudalta. Myöhemmin hän tuomaroi huispausottelua (Harry Potter ja viisasten kivi).


title: Severus Kalkaros

text: Myöhemmin Kalkaroksesta tuli Lordi Voldemortin kannattaja, ja hän liittyi tämän joukkoihin kuolonsyöjiin.


title: Severus Kalkaros

text: Voldemortin kukistuttua kuolonsyöjät saatiin kiinni, mutta Albus Dumbledore luotti Kalkarokseen ja kertoi tämän olleen Feeniksin killan vakooja jo pitkän aikaa ja pelasti tämän näin joutumasta Azkabaniin.


title: Severus Kalkaros

text: Kirja antaa ymmärtää, että Kalkaros olisikin ollut kaiken aikaa uskollinen Voldemortille, mutta teoksen "Harry Potter ja kuoleman varjelukset" lopussa Harry sukeltaa Kalkaroksen muistiin ja saa selville, että Kalkaros on tosiasiassa pysynyt koko ajan uskollisena Dumbledorelle.


title: Severus Kalkaros

text: Harryn saapuessa Tylypahkaan teoksessa "Harry Potter ja viisasten kivi" Kalkaros näkee hänet vain Jamesin kaksoisolentona; ja kun Kalkaros kaiken huipuksi näkee, että Harry on jopa isäänsä etevämpi lentäjä, joka ennenkuulumattomasti valitaan huispausjoukkueen etsijäksi ensimmäisenä lukuvuotenaan, juomamestarin kauna saavuttaa huippunsa. Myöhemmin, kun Harry katselee Kalkaroksen hänelle antamia ajatuksiaan ajatusseulassa, Harry ymmärtää, että Kalkaros oli aina yrittänyt suojella häntä.


title: Severus Kalkaros

text: Tosin esimerkiksi Remus Lupin yrittää liennyttää Harryn katkeruutta Kalkarosta kohtaan. Lupin sanoo teoksessa "Harry Potter ja Azkabanin vanki", että Kalkaros teki hänelle ensiluokkaista sudenmyrkkyjuomaa, jonka ansiosta Lupin oli täydenkuun ajan vain tavallinen susi ilman ihmissuden ominaisuuksia eikä siis kärsinyt tuskia muodonmuutoksestaan. Peukaloimalla juomaa Kalkaros olisi pystynyt tekemään paljon pahempaa kuin sen, että lopulta ilmiantoi Lupinin, koska halusi tämän työn.


title: Severus Kalkaros

text: Harryn huomautuksesta, että Kalkaros ei uskaltanut peukaloida juomaa Dumbledoren silmien alla, Lupin ei perusta mitään: hänen mielestään Harry on vain kerta kaikkiaan päättänyt vihata Kalkarosta, koska on perinyt isänsä ja kummisetänsä asenteet. Tämän vuoksi Lupin ei pystynyt kantamaan kaunaa Kalkaroksen jatkuvan epäoikeudenmukaisuuden takia, vaikka se häntä surettikin.


title: Severus Kalkaros

text: Kalkaros on koko elämänsä, lapsesta asti rakastanut Harryn äitiä Lily Evansia. Kuultuaan ennustuksen, jonka mukaan heinäkuun lopulla syntyvä poika tulee olemaan Voldemortin pahin vastustaja, Kalkaros kertoo tämän Voldemortille. Kalkaros kuitenkin järkyttyy, kun Voldemort tulkitsee ennustuksen puhuvan Harry Potterista, Lily Evansin pojasta. Vaikka Kalkaros pyytää, että Lily saisi jäädä henkiin, ja Voldemort lupaa tehdä näin, Voldemort tappaa Lilyn, koska tämä ei suostunut väistämään poikansa tieltä. Tällöin Kalkaros niin sanotusti "vaihtoi puolta" ja meni pyytämään apua Dumbledorelta. Lilyn kuoleman jälkeen Kalkaros lupasi Dumbledorelle suojella Harrya Voldemortilta, jottei hänen rakastamansa nainen olisi kuollut turhaan.


title: Severus Kalkaros

text: Kalkaros haki joka vuosi pimeyden voimilta suojautumisen opettajan paikkaa, mutta Dumbledore ei sitä hänelle myöntänyt, ennen kuin vasta Harryn kuudentena kouluvuotena, teoksessa "Harry Potter ja puoliverinen prinssi". Syy tähän oli, että pimeyden voimilta suojautumisen opettajan paikka olisi saattanut houkutella hänet takaisin pimeän poluille. Dumbledore ei myöskään halunnut luopua ensiluokkaisesta juomamestarista. Lisäksi pimeyden voimien suojautumisen opettajan paikka oli kirottu, (koska Dumbledore ei aikoinaan antanut paikkaa Voldemortille, hän kirosi kyseisen opettajanviran) minkä vuoksi kukaan opettaja ei voinut pysyä siinä vuotta pidempään, vaan useat opettajat kuolivat tai vammautuivat pysyvästi. Hän omistautuu tälle työlle yhtä tarkasti kuin edellisellekin. Hänen tilalleen taikajuomaopettajaksi tulee Horatius Kuhnusarvio, josta myöhemmin tulee Luihuisen tuvan johtaja.


title: Severus Kalkaros

text: Dumbledoren murhasta paljastuu lopulta erikoinen totuus: kyseessä on näiden kahden miehen kesken etukäteen sovittu teko, koska Dumbledorella ei muutenkaan olisi elinaikaa kovin paljon jäljellä – niin pahasti oli erääseen hirnyrkeistä eli Lomen Kolkon sormukseen liittynyt kirous vammauttanut häntä, ja tarkoitus oli myös lopettaa seljasauvan ikuinen voima, sillä seljasauva menettää mahtinsa, mikäli sen omistaja kuolee kukistumattomana. Se ei kuitenkaan onnistunut, koska Draco Malfoy riisui Dumbledoren aseista ja voitti sauvan itselleen. Seitsemännessä kirjassa Harry riisuu Malfoyn aseista ja tietämättään muuttuu seljasauvan haltijaksi.


title: Severus Kalkaros

text: Murhateko ei vahingoittanut Kalkaroksen sielua, koska kuolema oli etukäteen sovittu ja Kalkaros auttoi Dumbledorea vain pääsemään tuskistaan Dumbledoren nimenomaisesta pyynnöstä. Kuolonsyöjien, eritoten Harmaaselän aiheuttamana kuolema olisi ollut "pitkällinen, äärimmäisen tuskaisa ja nöyryyttävä".


title: Severus Kalkaros

text:
Molemmat velhot tiesivät, että palaneen näköiseen käteen lukittu parantumaton kirous vain vahvistuisi ja lopulta tappaisi Dumbledoren. Tämän vuoksi sopimus olikin tehty, ja Dumbledore vielä pyytää Severusta tappamaan Dumbledoren:
mutta paikalla olijat, niin kuolonsyöjät kuin Dumbledoren tarkoituksella jäykistysloitsulla kangistama Harrykin kuulevat sanat vain armon aneluna – mikä oli Dumbledoren tarkoituskin. Tällä muistutuksella Dumbledore varmisti, että Severuksella olisi voimaa tehdä se, mitä sovittu. Pohjimmiltaan Severus on rohkea, älykäs ja hyväsydäminen mies. Kun Voldemort pääsee velhomaailman vallankahvaan, Kalkaros nimitetään Tylypahkan rehtoriksi, mutta professorit McGarmiwa, Lipetit ja Verso häätävät hänet Tylypahkan taistelun alkaessa.


title: Severus Kalkaros

text: Severus Kalkaros kuolee teoksessa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset" Rääkyvässä Röttelössä koska Voldemort luulee, että Kalkaros olisi ollut seljasauvan haltija ja että hänet tapettuaan Voldemortista tulisi sauvan haltija.


title: Severus Kalkaros

text: Todellinen mahtisauvan haltija onkin Harry: kun Kalkaros tappaa Dumbledoren, tämä on aseeton, koska Draco Malfoy oli juuri riistänyt tältä tuon sauvan, joka putosi tornista; ja koska Harry riisti Dracolta peräti kolme taikasauvaa Malfoyn kartanossa, mahtisauvan isännyys siirtyi hänelle. Asiaan ei vaikuta mitenkään se, että uskollinen Hagrid poimii sauvan tornin juurelta ja asettaa sen helläkätisesti Dumbledoren käteen pukiessaan tätä hautaamista varten. Voldemort varastaa sauvan haudasta, mutta sauva ei tottele häntä.


title: Severus Kalkaros

text:
Severus Kalkaros kuolee, kuten Lilykin, suojellakseen Harrya omalla hengellään. Ainoa syy, miksi Kalkaros ei riistänyt henkeä itseltään olivat Lilyn smaragdinvihreät silmät. Vain hetken ennen kuolemaansa, kun Harry on jo saanut Kalkaroksen viimeiset ajatukset, Kalkaros pyytää Harrylta vielä viimeistä palvelusta.
Kalkaros haluaa, että viimeinen asia maailmassa, jonka hän näkee, ovat hänen rakastamansa naisen, Lily Evansin, smaragdinvihreät silmät, jotka Harry peri äidiltään. Samalla tämä on myös pyyntö katsoa Kalkaroksen antamat muistot. Hän jättää kuolemaansa näkymättömyysviitan suojasta seuranneelle Harrylle pullon, joka sisältää hänen tärkeimmät muistonsa. Rehtorin kanslian ajatuseulassa pullon sisältö paljastaa Harrylle koko totuuden hirnyrkkien metsästyksestä ja hänen velvollisuudestaan.


title: Severus Kalkaros

text: Harry ja Ginny Potter nimeävät toiseksi vanhimman poikansa, Albus Severus Potterin, Dumbledoren ja Kalkaroksen mukaan. Juuri Albus on perinyt Harryn vihreät silmät, muilla on Ginnyn ruskeat.


title: Severus Kalkaros

text: Harry Potter ja kirottu lapsi-näytelmäromaanissa, kun Harryn poika Albus Severus ja Dracon poika Scorpius Hyperion yrittävät muuttaa menneisyyttä sabotoimalla Cedricin toista koetusta kolmivelhoturnajaisissa he onnistuvat vahingossa luomaan aikajanan, jossa Cedric liittyi kuolonsyöjiin ja Voldemort voitti Tylypahkan taistelun ja tappoi Harry Potterin, jolloin Albus ei koskaan syntynytkään. Tässä aikajanassa Severus Kalkaros olikin yhä elossa ja opetti Tylypahkassa. Scorpius yrittää saada Kalkaroksen auttamaan häntä korjaamaan tilanteen ja Kalkaros suostuu Scorpiuksen kerrottua hänelle tietäneensä hänen rakastaneen Harryn äitiä Lilyä. Kalkaros myös liikuttuu siitä kun Scorpius kertoo Harryn nimenneen poikansa hänen mukaan. Kalkaros vie Scorpiuksen Ronin ja Hermionen luo. Kalkaros ehdottaa Scorpiukselle yksinkertaisen kilpiloitsun voivan korjata tilanteen ja he palaavat ajankääntäjällä ensimmäiseen koetukseen korjaamaan virheet. Palattuaan takaisin tulevaisuus on yhä muuttumaton ja ankeuttajat hyökkäävät heidän kimppuunsa ja antavat Ronille ja Hermionelle ankeuttajan suudelman. Kalkaros kohtaa Dolores Pimennon riisuen tämän aseista ja uhrautuu ankeuttajille, jotta Scorpius voi ajankääntäjällä palata toiseen koetukseen ja korjata tilanteen. Scorpius onnistuu tässä ja palauttaa alkuperäisen aikajanan, jossa Kalkaros kuoli.


title: Palaiologos

text: Palaiologos (kreikaksi "Παλαιολογος", monikossa "Παλαιολογοι") oli Bysantin valtakunnan viimeinen hallitsijasuku. Jo Georgios Palaiologos oli ollut Aleksios I Komnenoksen ystävä. Suvun jäsenet pakenivat Konstantinopolista neljännen ristiretken aikana. Mikael VIII Palaiologoksesta tuli Nikaian keisari vuonna 1259 ja vuonna 1261 hän valtasi takaisin Konstantinopolin.


title: Palaiologos

text: Palaiologos-suvun keisarit olivat vaikeuksissa Bysantin talouden heikentyessä eivätkä keksineet siihen parantavia lääkkeitä. Esimerkiksi italialaisille oli myönnetty kauppaetuja, jotka merkitsivät valtion tullitulojen vähenemistä. Ylellisyystavaroiden vientituotantoa pystyttiin kuitenkin jatkamaan. Valmistettiin silkkiä, kultabrokadia, koruja ja muita taidekäsityötuotteita. Valtio kuitenkin puuttui näihin verotuksella ja rajoituksilla, mikä hyödytti italialaisia. Bysantin hallitus piti kotimaan kuluttajien puolia, mutta heikensi samalla vientiyritysten taloutta. Myös alamaisten työllisyydestä huolehdittiin, mutta se heikensi yritysten kannattavuutta, koska palkansaajia oli liikaa. Palaiologos-suvun keisarit turvautuivat yhä useammin rahan arvon heikentämiseen saadakseen valtiontalouden kuntoon. Lopulta myytiin myös kruununjalokivet, jotka korvattiin väärennetyillä kivillä. Onkin sanottu, että Bysantin pitkä kuolinkamppailu oli ensi sijassa valtiontaloudellinen tragedia.


title: Palaiologos

text: Turkkilaiset valtasivat Konstantinopolin piirityksen jälkeen vuonna 1453. Bysantin viimeinen keisari Konstantinos XI kuoli taistelussa. Hänen veljensä Demetrios Palaiologos hallitsi vielä Morean despotaattia kunnes turkkilaiset valtasivat sen vuonna 1460. Demetrios eli loppuelämänsä vankeudessa. Konstantinoksen ja Demetrioksen nuorin veli Tuomas Palaiologos pakeni Italiaan, jossa hänet vielä tunnustettiin keisariksi. Tuomaksen kuoleman jälkeen hänen poikansa Andreas myi keisarin tittelin Ranskan kuninkaalle.¹ Konstantinos käytti sukunimeä Dragases äitinsä Helena Dragasin mukaan.


title: José Luis Caminero

text: José Luis Pérez Caminero (s. 8. marraskuuta 1967 Madridissa) on espanjalainen entinen jalkapalloilija.


title: José Luis Caminero

text: Monet pitävät Camineroa 1990-luvun parhaimpana espanjalaisena jalkapalloilijana. Hänen uransa huippu osui vuosikymmenen puoliväliin, jolloin hän edusti Espanjan pääsarjan Atlético Madridia. Hän oli kaudella 1995–1996 tuplamestaruuden voittaneen kokoonpanon kantavia voimia. Kaikkiaan Caminero pelasi Atléticossa 149 ottelua, joissa hän teki 49 maalia. Arvovaltainen jalkapallolehti "Don Balón" sekä madridilaissanomalehti "El País" palkitsivat Camineron kauden 1995–1996 parhaana espanjalaisena pelaajana. Caminero on edelleen ainoa Atléticon pelaaja, joka on voittanut molemmat kansalliset pelaajapalkinnot yhden kauden aikana.


title: José Luis Caminero

text: Atléticon loiston himmettyä Caminero siirtyi vuonna 1998 Real Valladolidiin, jota hän edusti aina pelaajauransa loppuun saakka vuoteen 2004. Vielä viimeisinä pelivuosinaankin Caminero osoitti olevansa poikkeuksellisen monipuolinen pelaaja, esimerkiksi vaihtamalla perinteisen pelipaikkansa hyökkäävänä keskikenttäpelaajana keskuspuolustajan tonttiin. Peliuransa jälkeen hän toimi kolmen kauden ajan Real Valladolidin urheilutoimenjohtajana. Toukokuussa 2011 hänet nimitettiin Atléticon uudeksi urheilutoimenjohtajaksi.


title: José Luis Caminero

text: Caminero pelasi ensimmäisen maaottelunsa Chileä vastaan vuonna 1993. Myöhemmin hän edusti maataan vuoden 1994 MM-kilpailuissa Yhdysvalloissa, joissa hän oli myös Espanjan paras maalintekijä, sekä vuoden 1996 EM-kilpailuissa Englannissa.


title: José Luis Caminero

text: Camineron taituruus jalkapallokentällä on tallennettu myös osaksi elokuvahistoriaa. Espanjalaisen ohjaajan Pedro Almodóvarin elokuvassa "Lihan värinä" ("Carne trémula", 1997) nähdään uudelleen roolihahmojen silmin Camineron maagiset harhautukset Barcelonan Miguel Ángel Nadalia vastaan yhdessä tuplamestaruuskauden kuumimmista otteluista.


title: José Luis Caminero

text: Kesällä 2009 Caminero pidätettiin epäiltynä osallisuudesta huumekaupassa ja rahanpesussa. Hänet vapautettiin pidätyksen jälkeen ja hän odottaa oikeudenkäyntiä.


title: Heikki Mikkola

text: Heikki Antero Mikkola (s. 6. heinäkuuta 1945 Mikkeli) on loppilainen nelinkertainen motocrossin maailmanmestari. Hän ajoi mestaruudet alle 500-kuutioisten luokassa vuosina 1974, 1977 ja 1978 sekä alle 250-kuutioisissa vuonna 1976 ollen ensimmäinen motocross-kuljettaja, joka oli voittanut sekä 250- että 500-kuutioisten mestaruudet. Mikkolan edustama valmistaja MM-tasolla oli ensin Husqvarna ja kaudesta 1977 alkaen Yamaha.


title: Heikki Mikkola

text: Nuorena mäkihyppyä ja pesäpalloa harrastanut Mikkola saavutti motocrossin MM-sarjassa ensimmäisen pisteensä Hyvinkäällä 1967 sijoittuessaan 250-kuutioisten kisassa kuudenneksi. Ensimmäisen erävoittonsa MM-sarjassa hän saavutti Hedemorassa 1968 ja ensimmäisen osakilpailuvoittonsa Hyvinkäällä 1970. Vuonna 1972 hän sijoittui MM-sarjassa pronssille 500-kuutioisissa ja seuraavana vuonna samalle sijalle 250-kuutioisissa. Vuosina 1974–1978 hän voitti neljä maailmanmestaruutta ja sijoittui kerran hopealle. Hän lopetti aktiiviuransa kauden 1979 jälkeen.


title: Heikki Mikkola

text: Urheilu-uransa jälkeen Mikkolan elinkeinona oli maanviljelijä ja suoramyyntiyrittäjä. Nykyisin Mikkolan maatilan suoramyyntiä pyörittää Antti ja Anne Mikkola.


title: Oulun linna

text: Oulun linna (, ”Oulujoen linna”) valmistui vuonna 1590 Oulujoen suistossa sijaitsevalle saarelle (nyk. Linnansaari). Linna rakennettiin niiden sotaretkien tukikohdaksi, joita ruotsalaiset tekivät pitkän vihan aikana Vienan Karjalaan kuningas Juhana III:n hallituskaudella. Kyseessä oli puu- ja maavallien muodostama linnoitus. Mahdollisesti samalla paikalla on sijainnut myös novgorodilaisten vuonna 1375 rakentama linna, jonka ruotsalaiset valtasivat vuonna 1377. Professori Kyösti Julkun teorian mukaan tämä keskiaikainen linna on kuitenkin sijainnut Kastellissa.


title: Oulun linna

text: Nykyisin Linnansaaressa nähtävillä olevat rauniot ovat peräisin kolmannesta linnasta, jonka kuningas Kaarle IX määräsi rakennettavaksi vuonna 1605. Kuninkaan valtakirjassa 8. huhtikuuta 1605 annetaan ensin määräyksiä Kajaanin linnan rakentamisesta ja sitten määrätään uudelleen rakennettavaksi Oulun linna. Käskyn mukaan vanhat puurakenteet tuli hajottaa ja saaren ympäri tuli rakentaa ampumasuojilla varustettu valli.


title: Oulun linna

text: Venäläiset polttivat linnan puuvarustukset 29. maaliskuuta 1715 suuren Pohjan sodan aikana, kun ruotsalaiset joukot vetäytyivät Oulusta.


title: Oulun linna

text: Lopullisesti linna tuhoutui 31. heinäkuuta 1793 kello 22.45. Salamanisku sytytti linnan puisen varastokellarin tuleen, minkä seurauksena ruutikellari räjähti ja tuhosi rakennuksen lähes kokonaan. Kirjailija Sara Wacklin (1790–1846) kuvasi tapahtumaa seuraavasti teoksessaan Sata muistelmaa Pohjanmaalta:


title: Oulun linna

text: Oulun kauppaseura perusti raunioiden jäljelle jääneeseen osaan vuonna 1828 ruutikellarin, jonka päälle rakennettiin vuonna 1875 Oulun merikoulun tähtitorni astronomian opetusta varten. Torni on Volmar Westlingin suunnittelema, ja se on toiminut kesäkahvilana vuodesta 1912 lähtien.


title: Oulun linna

text: Linnan alue suojeltiin muinaismuistona vuonna 1962. Kellarissa on pieni näyttely linnan historiasta.


title: Tuomiojan rautatieasema

text: Tuomiojan rautatieasema () sijaitsee Tuomiojan(entinen Lappi) kylässä Siikajoen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla.


title: Tuomiojan rautatieasema

text: Tuomiojan liikennepaikalla Seinäjoki–Oulu-rataosasta eli niin sanotusta Pohjanmaan radasta erkanee 28 kilometrin pituinen sivurata Raaheen. Tuomiojan rautatieasema perustettiin silloiseen Paavolan kuntaan Ruukin kylän eteläpuolelle 1886. Tuolloin sen nimi oli "Lappi". Tuolloin rataosuus Raaheen oli vielä yksityinen rautatie, joka myöhemmin siirtyi valtiolle. Tuomiojan ja Raahen välinen rataosuus sähköistettiin vuonna 2001.


title: Tuomiojan rautatieasema

text: Tuomiojan rautatieasema on risteysasema, jossa Raahen rata erkanee Pohjanmaan radasta. Asema muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1986, ja henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1990. Lipunmyyntiä ei ole. Ratapihalla on edelleen matkustajalaiturit raiteilla 1 ja 2, ja asema toimii tavaraliikenteen risteysasemana.


title: Tuomiojan rautatieasema

text: Tuomiojan ratapihalla on pääraiteen lisäksi kolme sivuraidetta, joita voidaan käyttää junien kohtaamisiin ja ohituksiin. Näiden lisäksi on yksi pistoraide, jota käytetään ratatyökoneiden väistöraiteena. Pohjanmaan radalta on kolmioraideyhteys Raahen radalle. Kolmioraide sijaitsee ratapihan etelälaidalla.


title: Tuomiojan rautatieasema

text: Asemarakennus on Knut Nylanderin suunnittelema IV luokan asemarakennus, niin sanottu Oulun radan asemarakennus. Asemarakennuksessa on ollut myös rautatieravintola. Rakennusta on laajennettu tiettävästi vuonna 1949 Jarl Ungernin suunnitelmien pohjalta lisäämällä siipi rakennuksen takaosaan.


title: Nallikari

text: Nallikari on julkinen virkistys- ja matkailualue Oulun Hietasaaressa. Hietasaari erottaa kaupungin keskustan ja Oulujokisuiston Perämerestä. Oulun kauppatorin ja Hietasaaren välillä kulkee kevyen liikenteen saaristoreitti siltoineen ja Pikisaaren puutaloineen. Tätä reittiä pitkin matkaa Nallikariin kertyy kauppatorilta noin kolme kilometriä. Autolla matkaa Oulun keskustasta Nallikariin on 4–5 kilometriä ja valtatieltä 4 noin 5 kilometriä.


title: Nallikari

text: Nallikari sijaitsee Hietasaaren merenpuoleisella länsirannalla. Alue on tunnettu kilometrin pituisesta hiekkarannastaan, joka on sekä paikallisten että matkailijoiden suosiossa. 1970- ja 1980-luvuilla rannalla järjestettiin purjehdus- ja purjelautakilpailuja.


title: Nallikari

text: Majoituspalveluja alueella tarjoaa muun muassa Nallikari Lomakylä, jonka alueelta löytyy huviloita, lomamökkejä sekä matkailuajoneuvoalue. Alueelta löytyvät myös Kylpylähotelli Eden, palloiluhalli Nallisport, ratagolf-rata, lapsille suunnattu huvipuisto Vauhtipuisto sekä ponipiha] sekä ympäri vuoden auki oleva Ravintola Nallikari.


title: Nallikari

text: Nallikarin alueella on käytettävissä ilmainen langaton verkko PanOULU.


title: Nallikari

text: Kesäaikana Nallikarin edustan vesialueella on purjelautailijoita, leijapurjehtijoita, kilpapurjehtijoita. Nallikarin edustalle on Oulun Merenkävijät kaupungin liikuntaviraston avustuksella merkinnyt poijuilla kaikkien kilpapurjehtijoiden käytössä olevan harjoitusalueen. Harjoittelualueen halkaisija on noin yksi meripeninkulma. Nallikarin hiekkaranta soveltuu myös rantafutikseen.


title: Nallikari

text: Rannan alueella on muutamia rakennuksia, joista vanhimmat ovat 1970-luvulta.


title: Nallikari

text: Tunnettu nallikarilainen rakennus on vuonna 1988 valmistunut Nallikarin "Majakka". Aallonmurtajan päässä sijaitseva maamerkki lukeutuu arkkitehtuuriltaan postmoderniin tyyliin. "Majakan" on suunnitellut Arkkitehtitoimisto NVØ. 1970-luvulla rakennuttu rantapaviljonki oli ennen "Majakan" rakentamista rannan merkittävin rakennus.


title: Nallikari

text: Hiekkarantojen virkistyskäyttö yleistyi 1930-luvulla. Oulussa oli yleisiä rantoja muun muassa Nuottasaaressa, Oritkarissa ja muualla Hietasaaressa. Osa noista rannoista joutui kuitenkin teollisuuden käyttöön. Kun Nallikari "löydettiin", sen pitkät hiekkarannat alkoivat vetää sinne tuhatmäärin kävijöitä. Ennen kesää 1939 valtuusto ja terveydenhoitolautakunta antoivat kaupunginhallitukselle tehtäväksi selvittää, miten Nallikariin saataisiin pukusuojia ja käymälöitä.


title: Nallikari

text: Sotien takia Nallikarin muuttaminen yleiseksi uimarannaksi siirtyi vuoteen 1946, jolloin 2. huhtikuuta valtuusto antoi Sotainvalidien veljesliiton Oulun osastolle oikeuden harjoittaa alueella uimarantaa tukevaa liiketoimintaa kymmenen vuotta. Ravintolarakennus alueelle valmistui saman kesän aikana. Kaupunki lunasti kuitenkin Sotainvalidien veljesliitolta rakennukset jo 1950, ja näin uimaranta siirtyi kokonaan kaupungin vastuulle. Nallikarin kunnostus ja remontti valmistui vuonna 2013.


title: Wilhelm Tell

text: Wilhelm Tell oli legendaarinen sankari, jonka on sanottu eläneen Sveitsissä 1300-luvulla. Wilhelm Tell oli tunnettu varsijousenkäyttötaidostaan. Hänen tunnetuin tekonsa oli, että hän ampui nuolen poikansa pään päälle asetetun omenan läpi. Sveitsiläisille hän on kansan riippumattomuuden ja vapaudenrakkauden symboli.


title: Wilhelm Tell

text: Ei ole varmaa, oliko Wilhelm Tell todellinen historiallinen henkilö vai ei. Useiden maiden kansanperinteessä (muun muassa Tanskassa ja Englannissa) tunnetaan tarina sankarista, joka ampuu omenan oman lapsensa pään päältä ja sen jälkeen tyrannin, joka komensi tämän tempun tehtäväksi. Omenan ampuminen ja Wilhelm Tell liitettiin yhteen vasta 1300-luvulla.


title: Wilhelm Tell

text: Wilhelm Tellin kuva oli Helvetian tasavallan (1798–1803) virallisessa sinetissä.


title: Wilhelm Tell

text: Myyttinen tarina Wilhelm Tellistä esitetään usein seuraavasti: Vouti Gessler panetti Altdorfissa Urissa tangon päähän arkkiherttuan hatun ja käski, että jokaisen ohikulkijan piti sille vallan tunnuskuvalle paljastaa päänsä. Tätä tietä astui kuuluisa jousimies Wilhelm Tell, taluttaen kädestä pikku poikaansa, ja sivulla riippui hänellä jousi ja nuoliviini. Hän astui ohitse tervehtimättä hattua. Vouti otatti kiinni Tellin, asetti hänen poikansa seisomaan lehmusta vasten ja pani pojan pään päälle omenan, käskien isän ampumaan nuolellansa sen pois. Tellillä oli rohkeutta ja taitoa ampua omena haavoittamatta poikaansa.


title: Wilhelm Tell

text: Mutta koska Tellillä oli toinenkin nuoli kätkössä, kysyi vouti: ”Mitähän tarkoitat tuolla toisella nuolella?” Tell vastasi rehellisesti: ”No, sanonpa sinulle totuuden. Jos olisi ensimmäinen nuoli sattunut lapseeni, olisin toisella osunut sinuun.” Silloin vihastui vouti, panetti Tellin kahleisiin ja lähti viemään häntä veneellä Vierwaldstätterjärven yli linnaansa Küssnachtiin, sulkeakseen hänet siellä torniin. Mutta heidän purjehtiessaan järvellä Rütlin ohitse alkoi ankara myrsky lähetä.


title: Wilhelm Tell

text: Venemiehet joutuivat neuvottomiksi ja ajattelivat, että ainoastaan Wilhelm Tell saattoi voimakkailla käsivarsillaan ohjata venettä. Vouti päästätti hänet kahleistaan ja käski hänen asettua perää pitämään. Tell ohjasikin venettä vakaalla kädellä pitkin kallioista rantaa; mutta jyrkän Axen-vuoren vieressä, jossa kallion kieleke pistää ulos veteen, sieppasi hän äkisti aseensa, hyppäsi kalliolle ja samalla sysäsi veneen ulos pauhaaviin aaltoihin. Sieltä hän kiiruhti sisämaahan päin ja piiloutui pensastoon. Kun vouti viimein nousi maalle ja astui Küssnachtiin vievää solatietä, ampui Tell piilostaan häntä nuolella läpi sydämen.


title: Wilhelm Tell

text: Friedrich Schiller kirjoitti Tellistä näytelmän "Wilhelm Tell" (1804). Gioachino Rossini sävelsi aiheesta oopperan "Wilhelm Tell" (1829). Oopperan alkusoiton melodia on niin tunnettu, että useimmat ihmiset tuntevat sen, mutta itse kuusituntista oopperaa ei nykyään juuri esitetä. Mike Oldfield on tehnyt alkusoitosta rock-version ”William Tell Overture”, jossa hän soittaa kaikki instrumentit itse. Anthony Horowitz on luonut aiheesta televisiosarjan.


title: Kryoniikka

text: Kryoniikka eli syväjäädytys tarkoittaa organismien, esimerkiksi ihmisten (tai pelkästään heidän aivojensa) tai muiden eläinten, säilyttämistä alhaisissa lämpötiloissa, jolloin aineenvaihdunta ja rappeutuminen pysähtyy lähes täysin. Yleensä tämä tehdään siinä toivossa, että tulevaisuuden teknologia (erityisesti nanoteknologia) saattaa tehdä mahdolliseksi organismin uudelleenkäynnistämisen.


title: Kryoniikka

text: Termit kryogeniikka ja kryoniikka sekoitetaan joskus toisiinsa. Kryogeniikka tarkoittaa alhaisten lämpötilojen tutkimista ja tuottamista, kryoniikka taas on yksi kryogeniikan erityissovellus.


title: Kryoniikka

text: Science fictionin puolella henkilöt yleensä säilötään kryonisesti heidän vielä eläessään, mutta todellisuudessa säilötään vain juridisesti kuolleiksi julistettuja henkilöitä.


title: Kryoniikka

text: Kryoniikkaan uskovat eivät kuitenkaan periaatteessa pidä säilytyksessä olevia henkilöitä kuolleina – pikemminkin heidän ajatellaan kuuluvan testiryhmään, joka on ”aikamatkalla” kaukaisessa tulevaisuudessa odottavaan sairaalaan, jossa heidät voidaan mahdollisesti elvyttää. Kryonisistit siis erottavat toisistaan juridisen kuoleman (tila, josta nykyajan lääketiede ei pysty henkilöä enää elvyttämään) ja informaatioteoreettisen kuoleman (tila, josta mikään tulevaisuuden teknologia ei pysty enää henkilöä elvyttämään).


title: Kryoniikka

text: Periaatteessa kryoniikka perustuu kolmeen väitteeseen:Kryoniikka sai alkunsa vuonna 1962, kun Robert Ettinger julkaisi kirjansa "The Prospect of Immortality". Hän kertoi saaneensa idean kryoniikasta Neil R. Jonesin tieteistarinasta "The Jameson Satellite".


title: Kryoniikka

text: Ensimmäisissä 1970-luvulla tehdyissä syväjäädytyskokeissa jäädyttäminen johti ruumiin kaikkien solujen tuhoutumiseen, kun jäätyessään laajeneva vesi hajotti solurakenteen. Ensimmäiset kryoniikkaa harjoittavat yhtiöt menivät konkurssiin, ja tämä toi kryoniikalle paljon huonoa mainetta.


title: Kryoniikka

text: 1980-luvulla kiteytymisprosessia alettiin ymmärtää paremmin, ja koko kehon säilömisestä alettiin siirtyä pelkkien aivojen säilyttämiseen. Nykyään yleisin käytössä oleva kryosäilytysmenetelmä on vitrifikaatio. Vitrifikaatiossa organismi muutetaan osittain lasimaiseksi, jolloin solujen kristallisoitumista ei tapahdu. Ensimmäinen koko kehon vitrifikaatio suoritettiin vuonna 2005.


title: Kryoniikka

text: Kryoniikkapalveluita tarjoaa muun muassa Alcor Life Extension Foundation, jonka kryosäilytystankeissa oli vuoden 2006 elokuussa 74 henkilöä tai päätä. Säilytyssopimuksen tehneitä, vielä eläviä asiakkaita oli 809. Säätiön toiminta perustuu kertamaksuun, ja toiminta pidetään käynnissä säätiön varoista kertyneen pääoman tuotolla.


title: Kryoniikka

text: Kryonisessa säilytyksessä on muun muassa baseballpelaaja Ted Williams. Urbaanin legendan mukaan myös Walt Disney olisi kryosäilytyksessä, mutta todellisuudessa hänet on tuhkattu. Disney kuoli jo vuonna 1966.


title: Kryoniikka

text: Kun vainaja on todettu lain mukaan kuolleeksi, hänet upotetaan jäävesikylpyyn. Verenkierto pidetään toiminnassa sydän-keuhkokoneella ja vainajalle annetaan muun muassa verta ohentavaa lääkitystä. Jos vainaja täytyy kuljettaa kryoniikkalaitoksen tiloihin, se tapahtuu tässä vaiheessa. Kuljetus tapahtuu pitkälti samalla tavoin kuin siirtoelimien kuljetus, mutta kyydissä on koko keho. Kun vainaja on kylmentynyt lähelle veden jäätymispistettä, veri korvataan hitaasti suoja-aineilla (kryoprotektanteilla) kuten glyserolilla. Jos kyseessä on pelkän pään vitrifikaatio (neuropreservaatio), käytetään useiden vähemmän myrkyllisten suoja-aineiden yhdistelmää.


title: Kryoniikka

text: Tämän jälkeen ruumis upotetaan silikoniöljyyn ja jäähdytetään −79 °C eli kuivajään lämpötilaan hitaasti, noin 0,1 °C minuutissa jäädytysvaurioiden välttämiseksi. Seuraavaksi vainaja siirretään dewar-säiliöön, jossa kylmennystä jatketaan nestemäisellä typellä −196 °C:n lämpötilaan. Tähän vaiheeseen kuluu aikaa kaksi viikkoa. Neuropreservaatiossa vainajan pää vitrifioidaan tietokoneen valvonnassa typpikaasulla alle −124 °C noin kolmen tunnin kuluessa ja siirretään tämän jälkeen dewar-säiliöön kahden viikon kuluessa samoin kuin koko kehon tapauksessa.


title: Kryoniikka

text: Vallitsevan käsityksen mukaan kryoniikalla jäädytettyjä vainajia ei pystytä nykyisellä tai lähitulevaisuuden teknologialla herättämään henkiin. Optimistisesti ajattelevat pitävät avainteknologioina tulevaisuuden molekulaarista nanoteknologiaa tai nanolääkkeitä.


title: Kryoniikka

text: Fiktiossa kryoniikkaa käytetään muun muassa tilanteessa, jossa henkilöllä on sairaus, jota ei osata hoitaa. Vaikeasti sairas ihminen voidaan panna syväjäädytykseen ja hoitokeinoja voidaan miettiä silloin rauhassa.


title: Kryoniikka

text: Fiktiivisesti kryoniikkaa käytetään myös pitkillä avaruuslennoilla.


title: Linda Lampenius

text: Linda Magdalena Cullberg Lampenius (s. 26. helmikuuta 1970 Helsinki), tunnetaan myös taiteilijanimellä Linda Brava, on suomalainen viulisti.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius on asunut ja työskennellyt pääasiassa ulkomailla vuodesta 1997 työskennellen muun muassa EMI Classics -levymerkin maailmanlaajuisena artistina usean vuoden ajan. Lampenius on soittanut useille kuninkaallisille ja valtionpäämiehille, minkä lisäksi hän on esiintynyt Sir Andrew Lloyd Webberin teoksessa Englannissa, Italian suurimman televisiokanavan Rai Unon 160 maahan levittämässä musiikkispesiaalissa ja yli 250 PBS-televisiokanavan kautta lähetetyssä konserttiohjelmassa Yhdysvalloissa. Lampenius on saanut huomiota ja tunnustusta muusikkona erityisesti ulkomailla, kun taas Suomessa huomio on kiinnittynyt enemmän hänen yksityiselämäänsä. Lampenius saavutti julkisuutta muun muassa esiintymällä Playboy-lehden alastonkuvissa vuonna 1998.


title: Linda Lampenius

text: Musiikillisen uransa ohessa Lampenius on työskennellyt satunnaisesti mallina kansainvälisille brändeille ja julkaisuille sekä vieraillut näyttelijänä eurooppalaisissa ja yhdysvaltalaisissa televisiosarjoissa, muun muassa Baywatchin yhdeksännellä tuotantokaudella. Lampenius on ollut myös Helsingin kaupunginvaltuustossa ja Helsingin kaupunginorkesterin johtokunnassa.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius syntyi suomenruotsalaiseen taiteilijaperheeseen, jossa musiikki oli osa jokapäiväistä elämää. Hänen isänsä Börje Lampenius on entinen ohjaaja, näyttelijä, laulaja ja säveltäjä ja hänen äitinsä Ulla Eklund on entinen näyttelijä ja laulaja. Lampeniuksen vanhemmat työskentelivät pääasiassa Ruotsalaisessa teatterissa, mutta myös elokuvissa ja televisiossa.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius alkoi esiintyä vanhempiensa kanssa laulajana kolmivuotiaana. Myöhemmin hän soitti viulua samalla kun hänen isänsä soitti pianoa ja hänen äitinsä lauloi. Lisäksi Lampenius esiintyi jo nuorella iällä solistina sekä eri orkestereissa. Vuonna 1978 Vasabladet uutisoi hänestä erään sooloesiintymisen jälkeen ja kehotti lukijoita pistämään nuoren viulistin nimen mieleensä.


title: Linda Lampenius

text: Lähdettyään Suomesta vuonna 1997 Lampenius on asunut Los Angelesissa, Lontoossa ja Tukholmassa. Hän on naimisissa ruotsalaisen juristi Martin Cullbergin kanssa, ja heillä on kaksi tytärtä (s. 2009 ja 2013). Lampeniuksen appivanhemmat ovat psykiatrian professori Johan Cullberg ja psykologi-psykoterapeutti Marta Cullberg Weston. Lampeniuksella on sekä Suomen että Ruotsin kansalaisuus.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius soitti useita eri instrumentteja musiikkileikkikoulussa, mutta keskittyi viisivuotiaana viuluun Colourstrings-metodin kehittelijän, professori Géza Szilvayn alaisuudessa. Lampeniuksen ura alkoi Helsingin Juniorijousien solistina seitsemänvuotiaana. Helsingin Juniorijouset on nimetty maailman parhaaksi nuoriso-orkesteriksi, ja Max Rostal sekä Yehudi Menuhin ovat molemmat toimineet sen suojelijoina.


title: Linda Lampenius

text: Juniorijouset kiersivät ympäri maailmaa koko Lampeniuksen lapsuuden ajan esiintyen konserteissa muun muassa Lontoossa, New Yorkissa ja Tokiossa. Juniorijouset esiintyivät myös lukuisia kertoja Suomen televisiossa osana Yleisradion taidekasvatusohjelmaa "Viuluviikarit musiikkimaassa".


title: Linda Lampenius

text: Lyhyessä ajassa Lampenius palkittiin Ruotsalaisen kulttuurisäätiön stipendillä lupaavana nuorena viulistina, hänestä tuli Helsingin juniorijousien konserttimestari ja jo 11-vuotiaana hän esiintyi Radion sinfoniaorkesterin solistina. Samoihin aikoihin Lampenius valittiin solistiksi kansallisissa orkestereissa, jotka tekivät kiertueita muun muassa Englannissa.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius opiskeli Sibelius-Akatemiassa vuosina 1985–1997, ensin nuorisokoulutuksessa ja sen jälkeen yliopiston puolella. Sibelius-Akatemiassa Lampenius opiskeli viulunsoittoa, musiikin teoriaa ja historiaa sekä pedagogiikkaa ja oopperalaulua; hänellä oli myös omia soitto-oppilaita. Lampenius oli myös mukana eri kamariyhtyeissä.


title: Linda Lampenius

text: Opiskelun ohella Lampenius työskenteli orkesterimuusikkona. Hän toimi vuosina 1990–1997 Jorma Panulan kapellimestariluokan sinfoniaorkesterin konserttimestarina sekä eri yhteyksissä myös Sibelius-Akatemian sinfoniaorkesterin konserttimestarina. Vuosina 1994–1996 Lampenius toimi Suomen Kansallisoopperan orkesterin 1. viulistina, minkä lisäksi hän keikkaili muun muassa Tapiola Sinfoniettassa.


title: Linda Lampenius

text: Sibelius-Akatemian lisäksi Lampenius on opiskellut professoreiden Mauricio Fuks ja Eduard Schmieder yksityisoppilaana Yhdysvalloissa. Hän on ottanut osaa myös mestarikursseille Ranskassa ja Israelissa, jossa hän on osallistunut Shlomo Mintzin Keshet Eilon -mestariohjelmaan.


title: Linda Lampenius

text: Sibelius-Akatemien solistisen osaston entinen johtaja, musiikin tohtori Lajos Garam on sanonut Lampeniuksen olevan "herkkä taiteilijatyyppi ja hyvin taitava ja kokenut muusikkona. Hänen soittonsa on laadukasta ja verevää." Kapellimestari Atso Almilalle oli "itsestään selvää, että [Linda Lampeniuksesta] oli tulossa yksi merkittävimmistä suomalaisviulisteista". Viulisti ja pedagogi Päivyt Meller on puolestaan todennut Lampeniuksen olevan "hyvin moniulotteisesti lahjakas. Hänellä on poikkeavan paljon ilmaisukykyä, voimaa ja taiteellisuutta ja hänen soittonsa on teknisesti varsin korkealla tasolla." Kapellimestari ja viulisti Ari Angervo on puolestaan kertonut, että Lampenius "vain halusi oppia soittamaan mahdollisimman hyvin, mennä mahdollisimman syvälle musiikkiin. Siinä hän mielestäni on onnistunut. Linda on viulistina huippulahjakas".


title: Linda Lampenius

text: Lampenius on esiintynyt kamariviulistina eri puolilla Eurooppaa, Aasiaa ja Yhdysvaltoja työskennellen useiden suomalaisten, ruotsalaisten ja englantilaisten pianistien kanssa, kuten Timo Koskinen, Folke Gräsbeck, Carina E. Nilsson, Laura Mikkola, Linn Hendry ja John Lenehan. Lampenius on esiintynyt useasti myös orkestereiden solistina. Suomalaisten ja ruotsalaisten kaupunginorkestereiden lisäksi hän on esiintynyt Milanon La Scala -oopperatalon filharmonikkojen, BBC National Orchestra of Walesin ja Irlannin kansallisen sinfoniaorkesterin solistina sekä ollut kiertueella kahdesta Prahan suurimmasta orkesterista kootun sinfoniaorkesterin ja Schönbrunnin linnaorkesterin kanssa. Klassisen musiikin festivaaleilla Lampenius on esiintynyt muun muassa oopperalaulaja José Carrerasin ja pianisti Kevin Kennerin kanssa, minkä lisäksi hän on ollut mukana vierailevana solistina tenori Paul Pottsin kiertueella sekä konsertoinut huilisti Andrea Griminellin kanssa.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius on asunut Ruotsissa vuodesta 2002, ja vuonna 2004 hän teki siellä ensimmäiset konserttikiertueensa ja sai myönteisiä kritiikkejä. Lampenius on sittemmin osallistunut useille kiertueille sekä soittanut lukuisissa konserteissa ympäri Ruotsia esiintyen muun muassa pianisti Robert Wellsin, sopraano Hannah Holgerssonin ja harpisti Monica Ramosin kanssa.


title: Linda Lampenius

text: Ruotsin lisäksi Lampenius on jatkanut esiintymisiään myös kansainvälisesti. Hän on muun muassa esiintynyt NATO-joukoille Kosovossa, Rhapsody in Rock -spektaakkelissa Royal Albert Hallissa Lontoossa sekä konsertoinut Kazakstanissa, Siperiassa ja Cannesin elokuvajuhlilla. Lampenius esiintyy myös säännöllisesti yritystilaisuuksissa sekä Pohjoismaissa että muualla.


title: Linda Lampenius

text: Vuoden 1781 Gagliano-viulullaan, arvoltaan noin 200 000 €, Lampenius on esiintynyt useita kertoja valtionpäämiehille ja kuninkaallisille, mukaan lukien Suomen presidentille, Monacon ruhtinaalle ja Ruotsin kuningasperheelle. Lampenius on soittanut myös useille eurooppalaisille ja yhdysvaltalaisille poliitikoille, kuten Yhdysvaltain puolustusministeri William Perrylle, sekä Nobel-palkituille pohjoisella napapiirillä järjestetyissä juhlallisuuksissa. Vuosien aikana Lampenius on esiintynyt myös useissa hyväntekeväisyyskonserteissa muun muassa suomalaisten lastenklinikoiden hyväksi. Lisäksi hän on esiintynyt Ruotsin kuningatar Silvian lastensairaalan 150-vuotisjuhlakonsertissa Ruotsissa ja Unicefin hyväksi järjestetyssä gaalassa Sankt Moritzissa Sveitsissä.


title: Linda Lampenius

text: Sir Andrew Lloyd Webber kutsui Lampeniuksen kirjoittamansa Metal Philharmonic -teoksen solistiksi nähtyään dokumentin tästä Ison-Britannian televisiossa ja selvitettyään tarkemmin tämän musiikillista taustaa. Lampenius esitti Lloyd Webberin yhteistyössä Jim Steinmanin kanssa kirjoittaman sinfonian yhdessä orkesterin, kuoron, bändin ja tanssijoiden kera 23. Sydmontonin festivaaleilla. Lampeniuksen ja Lloyd Webberin yhteistyö tarkoitti Lampeniukselle merkittävää kansainvälistä mediahuomiota erityisesti Euroopassa, mukaan lukien The Sunday Timesin kulttuuriliitteen kansiartikkelin. Lampeniusta alettiin kutsua brittiläisissä tabloideissa lisänimellä Bach Babe, ja The Sun julkaisi hänestä etusivun artikkelin arvioiden hänet myös Vanessa-Maen yläpuolelle jutussaan, jonka otsikko oli "Vanessa Mae, Linda does" ("Vanessa saattaa, Linda tekee").


title: Linda Lampenius

text: Asuessaan Englannissa Lampenius opiskeli, soitti ja levytti poprock-musiikkia yhdessä Dave Gregoryn (XTC:n ykköskitaristi), Chris Blackwellin (Robert Plantin rumpali) ja Charlie Jonesin (Robert Plantin ja Jimmy Pagen basisti) kanssa maineikkaan tuottajan Craig Leonin (The Ramones, Blondie) alaisuudessa. Lampenius työskenteli myös yhdessä Ofra Hazan kanssa, ja he levyttivät Abbey Road Studioilla yhteiskappaleen Tarab, joka jäi Hazan viimeiseksi levytykseksi tämän kuoltua pian äänitysten jälkeen. Violators -bändinsä kanssa Lampenius puolestaan keikkaili eri puolilla Eurooppaa.


title: Linda Lampenius

text: Vuonna 2003 Lampenius esiintyi omassa Fantastix -show’ssaan teatterissa Tukholmassa soittaen viulua, näytellen, tanssien ja niellen tulta. Sittemmin hän on esiintynyt useiden ruotsalaisten laulajien kanssa, kuten Sofia Källgren, Pernilla Wahlgren ja LaGaylia Frazier. Lampenius on esiintynyt myös rock- ja hevimetallibändien kuten Takidan ja Mustaschin kanssa, minkä lisäksi hän soittaa viulua Celine Dionin levyllä "Taking Chances". Lampenius soittaa viulua myös Ruotsin saamelaisen laulajan Yana Mangin vuonna 2010 julkaistulla levyllä "Earth Shadow", jonka on tuottanut Kee Marcello. Jazzmusiikkia Lampenius on puolestaan soittanut ja esittänyt muun muassa Jeff Goldblumin kanssa Los Angelesissa, sekä muissa konserteissa New Yorkissa ja Tukholmassa.


title: Linda Lampenius

text: Vuonna 2007 Lampenius työskenteli irlantilaisen Anúna -kuoron kanssa Pohjois-Amerikassa. Heidän palkittu musiikkispesiaalinsa PBS-kanavalla lähetettiin yli 250 televisioaseman kautta ympäri Yhdysvaltoja, ja se on julkaistu myös DVD:nä. Anúnan ja Lampeniuksen "Celtic Origins" -albumi nousi puolestaan maailmanmusiikin kategoriassa Pohjois-Amerikan myydyimmäksi levyksi viisi viikkoa peräkkäin elo-syyskuussa 2007. Saman vuoden lopulla Lampenius osallistui myös Anúnan kaksi kuukautta kestäneelle ja lähes 40 kaupunkia kattaneelle konserttisalikiertueelle eri puolille Yhdysvaltoja.


title: Linda Lampenius

text: Vuonna 2008 Lampenius oli yksi Robert Wellsin Rhapsody in Rock -show’n 10-vuotisjuhlakiertueen solisteista, ja Skandinavian suurin sanomalehti Aftonbladet nimesi hänet kiertueen parhaaksi artistiksi, joka "herättää kunnioitusta, kuten tavallista". Loppuvuodesta Lampenius esiintyi toistamiseen Ruotsin alkuperäisellä joulukiertueella esiintyen konserttisaleissa ja areenoilla ympäri Ruotsia. Vuonna 2010 Lampenius esiintyi useissa joulukonserteissa sekä Ruotsissa että Suomessa, muun muassa kahdesti Porvoon tuomiokirkossa.


title: Linda Lampenius

text: Vuosien varrella Lampenius on esiintynyt useasti myös erilaisissa urheilutapahtumissa. Hän on soittanut kansallisissa koripallo-, jalkopallo- ja jääkiekko-otteluissa Suomessa ja Ruotsissa, kahdesti ATP Champions -tilaisuudessa Royal Albert Hallissa Lontoossa (televisiointi BBC:lle ja Eurosportille) ja Formula 1 -väelle sekä Monacossa että Monzassa. Globenissa Lampenius on puolestaan avannut televisioituja urheiluotteluita, kuten K-1-gaaloja ja GE Galan 2008. Moskovassa Lampenius on sen sijaan soittanut Ferrarille ja Maseratille. Vuoden 2004 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailua silmällä pitäen Lampenius levytti Ruotsin jääkiekkomaajoukkueen virallisen tunnuskappaleen "Tre Kronor (Slå Oss Om Ni Kan)".


title: Linda Lampenius

text: Lampeniuksen popalbumi "Linda Lampenius" julkaistiin vuonna 1997, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 8. Vaikka albumi julkaistiin vain Suomessa, Lampeniuksen single Violator/Toccata and Fugue sai kansainvälistä huomiota. Muun muassa Daily Record kirjoitti uudesta "sensaatiosta", joka oli The Sunday Timesin mukaan "nauttinut suuresta suosiosta Skandinaviassa eloisalla versiollaan Toccata and Fuguesta". Lampenius on esittänyt musiikkia popalbumiltaan Suomessa ja ulkomailla, muun muassa Sporting Clubilla Monacossa sekä televisioiduissa esiintymisissään Royal Albert Hallissa Lontoossa ja Playboy Mansionissa Los Angelesissa.


title: Linda Lampenius

text: EMI tarjosi Lampeniukselle maailmanlaajuista levytyssopimusta vuonna 1997, ja hän työskenteli EMI Classicsen artistina vuosina 1998–2002. Lampenius aloitti ensimmäisen klassisen levynsä äänitykset Abbey Road Studioilla pianisti John Lenehanin kanssa elokuussa 1998, ja hänen klassinen albuminsa "Linda Brava" julkaistiin maailmanlaajuisesti syksyllä 1999 levyn ohjelmiston koostuessa Edvard Griegin c-molli-sonaatin lisäksi Edward Elgarin, Gabriel Faurén, Jean Sibeliuksen, Johann Sebastian Bach-Charles Gounodin, Jules Massenetin, Niccolò Paganinin ja Fritz Kreislerin viuluminiatyyreistä. Levy nousi pian julkaisunsa jälkeen Ison-Britannian klassisen musiikin albumilistalla sijalle 14, ja Lampeniuksesta tuli vuosituhannen vaihteen myydyin klassisen musiikin suomalaisartisti.


title: Linda Lampenius

text: Gramophone kuvaili "Linda Brava" -albumia "nautinnolliseksi" ja "tervetulleeksi kokoelmaksi", joka on "soitettu sellaisella lämmöllä ja yksinkertaisuuden kauneutta korostaen, että se viekoittelee korvaa välittömästi". Griegin sonaatista sanottiin, että se on "vahva, intohimoinen ja erittäin vaikuttava" ja sen "finaalissa on suurenmoisen rohkeaa, kansanmusiikinomaista otetta ja se on täynnä valoja ja varjoja". Classic FM Magazine omisti kansiartikkelinsa "Linda Bravalle, Suomen viulusensaatiolle", ja kuvaili Lampeniuksen soittavan "miellyttävällä hunajaisella soinnilla – saaden parhaan esiin kultaäänisestä vuoden 1781 Galliano-viulustaan – ja kepeällä sulolla, joka varmasti tuo hänen musisoinnillen monia ystäviä". Säveltäjä ja kriitikko Paul Turokin (Turok's Choice) mielestä Lampeniuksen ja hänen säestäjänsä John Lenehanin "hienon resitaalilevyn kohokohta on voimakas tulkinta Griegin sonaatista", kun taas Evening Standard kirjoitti, että Lampenius on parhaimmillaan maanmiehensä Jean Sibeliuksen teoksissa. Ison-Britannian klassinen radiokanava soitti levyn musiikkia päivittäin usean viikon ajan, ja levy noteerattiin korkealle myös BBC Radio 3:ssa sekä Australian klassisella radiokanavalla.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius esiintyi levynsä tiimoilta lukuisissa lehdissä sekä televisio- ja radio-ohjelmissa ympäri Eurooppaa ja Aasiaa. Maailman suurimmalla ostoskadulla Oxford Streetillä Lontoossa kulkevan kaksikerroksisen bussin koko takaseinä oli peitetty Lampeniuksen levyä mainostavalla kuvalla, ja hänen musiikkivideonsa Ave Maria -kappaleelle pyöri vuosia Classic FM TV -musiikkikanavalla. Video löytyy myös Classic FM [2003] -DVD:n ensimmäisestä painoksesta. Nykyisin Ave Maria -musiikkivideon voi nähdä muun muassa C Music TV -kanavalla, joka valitsi sen elokuun 2010 kohokohtien joukkoon.


title: Linda Lampenius

text: Lampeniuksen kolmas albumi "Nordic Light" julkaistiin Pohjoismaissa vuonna 2005 ja uudelleenjulkaistiin Ruotsissa vuonna 2008 nousten maan virallisella albumilistalla sijalle 12. Albumi on kokoelma kansansävelmiä Suomesta ja Ruotsista, ja se sisältää myös medleyn musikaalista "Kristina från Duvemåla". Lampenius inspiroitui levyttämään "Nordic Light" -albuminsa tehtyään Ruotsissa kaksi 25 kaupungin konserttikiertuetta yhdessä Kalle Moraeuksen kanssa. Moraeus on Tukholman kuninkaallisen filharmonisen orkesterin entinen viulisti ja yksi Ruotsin kysytyimmistä kansanmuusikoista. Kriitikoiden kiittelemällä levyllä esiintyy Lampeniuksen kanssa Benny Anderssons Orkesterin jäseniä, minkä lisäksi Anders Ekborg laulaa kahdessa kappaleessa.


title: Linda Lampenius

text: Lampeniuksen viimeisin albumi "Angels" julkaistiin Suomessa ja Ruotsissa vuonna 2010 ja uudelleen 2011. Levy on kokoelma joululauluja Suomesta, Ruotsista, Saksasta, Ranskasta, Englannista ja Yhdysvalloista, muun muassa O Holy Night, Sankta Lucia ja Sylvian joululaulu. Kappaleet on sovitettu sooloviululle, jousikvartetille, harpulle ja naiskuorolle sekä useille vieraileville ruotsalaisartisteille, joita ovat kitaristi Ulf Wakenius, vetopasunisti Nils Landgren, viulisti Kalle Moraeus, sopraano Sofia Källgren ja baritoni Fredrik Lycke.


title: Linda Lampenius

text: Angels on Lampeniuksen ensimmäinen hänen oman Linda Lampenius Productions -levy-yhtiönsä kautta tekemä ja tuottama levy. Naxos Records vastaa tosin levyn kansainvälisestä jakelusta. Levy on saanut hyviä arvosteluja sekä suomalaisissa että ruotsalaisissa medioissa, kuten Rondo-Classicassa ja Göteborgs-Postenissa.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius on työstänyt uusia levytyksiään ja muita projekteja Suomessa, Ruotsissa, Irlannissa ja Yhdysvalloissa muun muassa Jeff Franzelin ja Ronan Hardimanin kanssa. Hänen uuden klassisen levynsä on tarkoitus sisältää osia eri viulukonsertoista sekä muita viulumusiikin helmiä.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius kävi Sanelma Vuorteen mannekiinikoulun ja tuli toiseksi kansallisessa Mannekiinikuningatar-kilpailussa vuonna 1988 esiintyen muutamissa muotinäytöksissä sekä television kahvimainoksessa. Lampeniusta pyydettiin myös useasti osallistumaan Miss Suomi -kilpailuihin, joista hän kuitenkin kieltäytyi, koska hän halusi keskittyä viulunsoittoonsa.


title: Linda Lampenius

text: Vuonna 1996 sekä Panos Emporio että Björn Borg tarjosivat Lampeniukselle mallisopimusta. Lampeniuksesta tuli sittemmin Björn Borgin keulakuva, ja hän esiintyi mainoksissa, muotinäytöksissä sekä muissa tilaisuuksissa Suomessa, Ruotsissa ja Englannissa vuosina 1996–1999. Erityisesti Björn Borg -muotinäytökset, joista osa myös televisioitiin, tulivat suosituiksi, ja Lampenius sai kansainvälistä mediahuomiota esittelemällä näytöslavoilla uima-asuja viulua soittaen. Muotinäytöksistä tuli niin suosittuja, että Lampeniuksen esiintyessä ensimmäistä kertaa NK:ssa Tukholmassa ihmiset joutuivat jonottamaan ulkona eivätkä kaikki nähneet show’ta. Lampeniuksen televisioitu esiintyminen Lontoon Royal Albert Hallissa kesken Björn Borgin ja John McEnroen ATP Masters -tennisturnauksen sai myös aikaan otsikoita, ja kuva Lampeniuksesta pienessä mustassa tyköistuvassa lycra-asussa oli näkyvästi esillä lehdissä seuraavina päivinä.


title: Linda Lampenius

text: Vuonna 2000 Lampenius toimi sveitsiläinen Maurice Lacroix -kellobrändin Calypso -sarjan keulakuvana Englannissa. Lampenius esiintyi mainosjulisteissa sekä eri juhlatilaisuuksissa, muun muassa Mandarin Oriental Hyde Parkissa Lontoossa.


title: Linda Lampenius

text: Vuosien varrella Lampenius on tehnyt mallintöitä myös useille kansainvälisille muoti- ja lifestyle -lehdille, kuten Café, Elle, Esquire, GQ, Hello!, Maxim ja Playboy. Lampenius on kertonut, että hänelle tarjottiin Playboyssa poseeraamisesta niin paljon rahaa, ettei voinut sanoa ei.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius esiintyi jo kolmikuukautisena suomalaisessa elokuvassa "Akseli ja Elina" vuodelta 1970. Lampeniuksen äiti esitti elokuvan naispääosaa ja Lampenius hänen vastasyntynyttä tytärtään Kaarina Koskelaa. Varhaislapsuudessaan Lampenius esiintyi myös pienissä rooleissa Ruotsalaisen teatterin tuotannoissa osallistuen myös teatterin kiertueelle Ruotsiin ja Norjaan. 1990-luvulta lähtien Lampenius on esiintynyt muutamissa suomalaisissa ja ruotsalaisissa televisiosarjoissa, kuten Kadonnut näky, Uuno Turhapuro ja Cleo. Lampenius on lisäksi näytellyt YLEn komediasarjassa "Kultajukka & kumppanit", jossa hän muiden roolien ohessa parodioi omaa julkisuuskuvaansa: Media-Linda on tyhmä blondi, joka ilmestyy viulun kanssa jokapaikkaan pienissä vaatteissa.


title: Linda Lampenius

text: Lampeniuksen asuessa Los Angelesissa hänelle tarjottiin rooleja Hollywood-sarjoista Fame L.A., Melrose Place ja Baywatch, minkä lisäksi hänelle tarjottiin mahdollisuutta esiintyä television viihdekeskusteluohjelmassa sen studiobändin vetäjänä. Lampenius esiintyikin vierailevana tähtenä MGM:n Fame L.A. -sarjassa. Lampenius esitti ruotsalaista viulistia Ilsa Lundqvistia, joka päätyy soittamaan viulua taidekoulun oppilaiden joulujuhlaan ja johon eräs koulun oppilaista rakastuu. Lampenius esiintyi myös vierailevana tähtenä maailman katsotuimmassa televisiosarjassa Baywatch. Lampenius esiintyi yhdessä, kokonaan hänen ympärilleen rakennetussa jaksossa, jossa hän esitti vaikeuksiin joutunutta eurooppalaista viulistia Arianaa. Molemmat televisiosarjat käyttivät jaksoissaan musiikkia Lampeniuksen popalbumilta, mukaan lukien kappaleet Violator ja Aquamarine, joista tehtiin jaksoille myös omat musiikkivideot. Linda oli mukana myös elokuvassa 10 riivinrautaa.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon neljän vuoden kaudelle Ruotsalaisen kansanpuolueen riveistä vuonna 1996. Hän toimi myös Helsingin kaupunginorkesterin johtokunnassa, ja sai panostuksestaan julkista kiitosta Seppo Heikinheimolta. Vuonna 1997 Lampenius nimitettiin Suomen Turismilähettilääksi Ruotsissa, koska hän oli nostanut ruotsalaisten kiinnostusta Suomea kohtaan.


title: Linda Lampenius

text: Lampeniuksella oli oma Linda-siideri Pohjoismaissa vuosina 1997–2000. Siideri oli suuri menestys myyden kahdessa vuodessa yli 12 miljoonaa pulloa. Tukeakseen siiderinsä myyntiä Lampenius julkaisi oman kalenterin vuodelle 1998, minkä lisäksi hän matkusti helikopterilla aika ajoin ympäri maata vieraillen useissa jättimarketeissa yhden päivän aikana. Näissä tilaisuuksissa Lampenius jakoi nimikirjoituksia sekä poseerasi kuvaajille. Alkoholilain muutoksen myötä siiderin myynti muualla kuin Alkossa kiellettiin, koska se ei ollut käymispohjaisesti tehtyä. Nykyään sitä saisi myydä myös päivittäistavarakaupoissa.


title: Linda Lampenius

text: WSOY julkaisi Lampeniuksen omaelämäkerran "Linda" vuonna 2003. Lampenius kertoo kirjassaan avoimesti lapsuudestaan, vaativasta viulistikoulutuksestaan, kiertueistaan lapsena ympäri maailmaa, menestysvuosistaan maailmalla sekä henkilökohtaisista ongelmistaan, mukaan lukien huonosta itsetunnosta, epäterveistä suhteista, oikeustaisteluista entistä yhdysvaltalaista manageriaan ja tämän miljonäärituttavaa vastaan, masennuksesta ja syömishäiriöistä.


title: Linda Lampenius

text: Vuosien varrella Lampenius on julkaissut myös joitain päiväkirjamerkintöjään sekä novellin suomalaislehdissä.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius hankki kilpa-autoilun ratakilpailuihin oikeuttavan lisenssin 1990-luvulla ja on sittemmin ajanut kilpaa Sports 2000 -luokan autoilla sekä toiminut Teijo Lahden kartturina rallikilpailuissa Suomessa. Lampeniuksella on lisäksi ollut oma karting-talli, ja hän on toiminut kommentaattorina pohjoismaalaisille televisiokanaville Formula 1- ja jääkiekko-otteluissa Euroopassa.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius on harrastanut vuosia laskettelua, nyrkkeilyä ja sukellusta. Hän on harjoitellut myös jousiammuntaa ja thainyrkkeilyä.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius nousi julkisuuteen ensi kerran lapsiviulistina esiintyen lukuisia kertoja Suomen televisiossa 1970- ja 1980-luvuilla. Hänestä tehtiin myös juttuja lehtiin, minkä lisäksi hän esiintyi konserttikiertueilla Euroopassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Japanissa. Vuodesta 1996 Lampenius on ollut yksi Suomen kuuluisimmista julkisuuden henkilöistä, ja hän on myös yksi nykyisen kotimaansa Ruotsin tunnetuimmista suomalaisista. Lampenius on ollut aina avoin yksityiselämästään, ja erityisesti suomalaismedia on uutisoinut tarkasti hänen tuosta elämän osa-alueesta.


title: Linda Lampenius

text: Lampenius on esiintynyt lukuisissa kansainvälisissä televisio-ohjelmissa vuodesta 1997 lähtien. Brittiläisen Channel 4 -kanavan Lampeniuksesta tekemää dokumenttia on esitetty ympäri Eurooppaa sekä Japanissa, kun taas yhdysvaltalaisen CBS-kanavan Inside Edition -ohjelman tekemää dokumenttia on näytetty Yhdysvalloissa. Lampenius on myös esiintynyt Italian suurimman televisiokanavan Rai Unon musiikkispesiaalissa, joka levitettiin 160 maahan maailmanlaajuisesti, sekä BBC:n Englantia varten televisioimassa konserttissa BBC National Orchestra of Walesin solistina. Vuonna 2007 Lampenius esiintyi solistina Anúnan Celtic Origins -musiikkiohjelmassa PBS-kanavalla, joka lähetti konserttitaltioinnin yli 250 televisioaseman kautta ympäri Yhdysvaltoja. Lampenius on lisäksi esiintynyt uutisohjelmissa ABC-, BBC-, CNBC, CNN- ja Fox News Channel -kanavilla, muun muassa ohjelmissa kuten BBC Breakfast ja The O'Reilly Factor, joka on Yhdysvaltojen katsotuin kaapelikanavan uutisohjelma. Lampenius on esiintynyt myös kepeissä viihdeohjelmissa, muun muassa E! Entertainment -kanavalla. Klassisen levynsä tiimoilta Lampenius esiintyi useissa televisio-ohjelmissa eri puolilla Eurooppaa ja Aasiaa esiintyen yhdellä kertaa jopa 200 miljoonalle katsojalle.


title: Linda Lampenius

text: Televisio-ohjelmien lisäksi Lampeniuksesta on ollut lukuisia juttuja kansainvälisissä julkaisuissa eri puolilla maailmaa. Muun muassa The Sunday Times, Classic FM Magazine ja Playboy ovat tehneet hänestä kansiartikkelit. Yhdysvalloissa sekä Elle että Details ovat valinneet Lampeniuksen vuoden tulokkaaksi musiikin kategoriassa vuonna 1998, ja sittemmin Lampenius on esiintynyt myös useissa muissa kansainvälisissä muoti-, lifestyle- ja viihdelehdissä, kuten Entertainment Weekly, Esquire, GQ, Hello!, Maxim ja Vogue. The Times on kutsunut Lampeniusta "lahjakkaaksi klassiseksi viulistiksi", joka on "briljantti" ja "kriitikoiden ylistämä", kun taas The Sunday Times on kertonut "hänen soittavan kuin Nigel Kennedy". Los Angeles Daily News on puolestaan kuvaillut Lampeniusta "silmiinpistäväksi suomalaiseksi blondiksi, jolla on täydelliset musiikilliset ansiot" ja New York Post on kuvaillut häntä "suomalaiseksi ilmiöksi". Lisäksi The Guardian ja The Independent ovat molemmat nimittäneet Lampeniusta virtuoosiviulistiksi. Brittiläisissä tablodeissa Bach Babe -lisänimellä kutsutusta Lampeniuksesta on tehty etusivun artikkeli myös maailman luetuimpaan päivittäiseen englanninkieliseen lehteen The Suniin, minkä lisäksi Lampeniuksesta ovat kirjoittaneet sellaiset brittijulkaisut kuten Classic CD, Daily Mail, Evening Standard, Q, The Daily Telegraph ja The European.


title: Linda Lampenius

text: Vuonna 2008 Lampenius osallistui Ruotsin Tanssii tähtien kanssa -televisio-ohjelmaan.


title: Linda Lampenius

text: Vuonna 2010 Lampenius oli yksi kansainvälisen The X Factor -menestysformaatin suomalaisen version, "X Factorin", ensimmäisen tuotantokauden tuomareista. Kaikille yli 16-vuotiaille laulajille ja lauluryhmille avoin kykykilpailu on yksi Simon Cowellin luomista formaateista.


title: Kallankarit

text: Kallankarit eli Maakalla ja Ulkokalla sijaitsevat Perämeressä 16 kilometriä mantereelta Kalajoen kaupungin edustalla. Saarilla on yhä kalastajien tukikohta, ja kesäisin ne ovat suosittuja matkailukohteita.


title: Kallankarit

text: Kallankarien erikoisuus on niiden luonnon lisäksi saarten itsehallinto, jonka "ylintä päätäntä- ja tuomiovaltaa" käyttää karikokous. Itsehallinto on peräisin Ruotsin vallan ajalta ja pohjautuu kuningas Aadolf Fredrikin vuonna 1771 säätämään hamina-ordningiin, jossa karien hallinto määrätään kalastajien huostaan. Karikokous kokoontuu vuosittain Jaakon-päivää, 25. heinäkuuta, lähinnä olevana sunnuntaina. Maanmittauslaitos on todennut, että saaret omistaa Suomen valtio, mutta kuninkaallisen asetuksen nojalla Maakallan hallinta on luovutettu kalastajille. Oikeudellisesti Kallankarit eivät kuitenkaan kuulu Suomen itsehallinnollisiin yhteisöihin tai organisaatioihin, toisin kuin esimerkiksi Ahvenanmaa.


title: Kallankarit

text: Maakallan kirkko on sopivalla säällä nähtävissä rannikolta, esimerkiksi Kalajoen hiekkasärkiltä.


title: Bertolt Brecht

text: Bertolt Brecht, oik. "Eugen Berthold Friedrich Brecht" (10. helmikuuta 1898 Augsburg, Baijeri, Saksa – 14. elokuuta 1956 Berliini, DDR) oli saksalainen näytelmäkirjailija, runoilija ja teatteriohjaaja. Hänen tunnettuihin teoksiinsa kuuluvat "Kolmen pennin ooppera" (yhteistyössä säveltäjä Kurt Weillin kanssa), "Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti" (yhdessä Hella Wuolijoen kanssa), "Äiti Peloton ja hänen lapsensa", "Setšuanin hyvä ihminen" ja "Galileo Galilein elämä".


title: Bertolt Brecht

text: Augsburgissa syntyneen Bertolt Brechtin äiti oli protestantti ja isä katolinen paperitehtaan johtaja. Brecht opiskeli lääketiedettä ja työskenteli ensimmäisen maailmansodan aikaan lääkintäjoukoissa. Sotakokemusten katsotaan vaikuttaneen syvällisesti hänen ajatteluunsa. Sodan jälkeen hän palasi lääketieteen opintoihin, mutta keskeytti ne 1921. Brechtin ensimmäinen näytelmä "Baal" esitettiin vuonna 1923. Siitä tuli erittäin suosittu. Vuonna 1927 Brecht alkoi lukea Karl Marxin "Pääomaa", ja vuoteen 1929 mennessä hänestä oli tullut kommunisti. Tosin hän ei koskaan liittynyt kommunistiseen puolueeseen.


title: Bertolt Brecht

text: Kun Hitler nousi 1933 valtaan, Brecht pakeni 28. helmikuuta perheineen Saksasta, koska hän tiesi olevansa natsien mustalla listalla. Maaliskuussa he olivat Prahassa, Wienissä ja Zürichissä. Huhtikuussa Caronassa. Toukokuussa hänen vaimonsa Helene Weigel matkusti lasten kanssa Tanskaan, Brecht lähti Pariisiin.


title: Bertolt Brecht

text: Natsi-Saksassa hänen näytelmänsä kiellettiin. Kun sota vuonna 1939 näytti väistämättömältä, hän siirtyi Ruotsiin. Saksan vallattua Tanskan ja sen jälkeen Norjan Brecht haki viisumia Yhdysvaltoihin. Viisumipäätöstä hän odotti Suomessa toukokuuhun 1941 asti. Suomessa Brecht asui kesän 1940 Hella Wuolijoen vieraana Marlebäckissä ja kirjoitti muun muassa näytelmän "Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti" Wuolijoen kanssa. Lokakuussa 1940 Brecht muutti perheineen Helsinkiin osoitteeseen Köydenpunojankatu 13.


title: Bertolt Brecht

text: Suomesta Brecht jatkoi Neuvostoliiton (Vladivostokin) kautta Yhdysvaltoihin, jossa hän asettui Kalifornian Santa Monicaan ja jossa hänen kohtalotovereinaan oleskeli muiden muassa Thomas Mann. Hän yritti toimia Hollywood-käsikirjoittajana, mutta sai myydyksi vain yhden käsikirjoituksen. Vuonna 1947 Brechtiä syytettiin amerikkalaisvastaisesta toiminnasta. Tästä Brecht kuitenkin selvisi sepittämällä syyttäjilleen puolitotuuksia.


title: Bertolt Brecht

text: Vuonna 1949 Brecht muutti Itä-Saksaan Berliiniin. Hän anoi ja sai vuonna 1950 Itävallan kansalaisuuden turvatakseen vapaan matkustusoikeuden. Brecht kirjoitti DDR:n järjestelmää kevyesti kritisoivia näytelmiä, jotka läpäisivät sensuurin ja saivat paljon suosiota sekä Itä-Saksassa että länsimaissa. Hän kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1956.


title: Bertolt Brecht

text: Brechtin lapsista vanhin oli näyttelijä Hanne Hiob Brechtin ensimmäisestä avioliitosta oopperalaulaja Marianne Zoffin kanssa. Brechtin ja Helene Weigelin lapsista vanhempi oli kirjailija Stefan Brecht, joka jäi Yhdysvaltoihin kun muu perhe palasi sodan jälkeen Eurooppaan. Lapsista nuorin Barbara Brecht-Schall toimi äitinsä Helene Weigelin kuoleman jälkeen Brechtin tuotannon valvojana kuolemaansa vuoteen 2015 saakka.


title: Bertolt Brecht

text: Brechtin tyylilaji on eeppinen teatteri. Hän pyrki vieraannuttamaan katsojan tapahtumista niin, että katsoja ei eläydy, vaan tietää kokemuksen olevan näytelmää. Näin kirjailija pääsee vetoamaan järkeen, ei tunteisiin. Hän oli oppositiossa vallitseviin oloihin nähden, käytti suoraa puhetta ja karttoi estetismiä. Brecht oli yhtä aikaa mystikko ja selkeään logiikkaan pyrkivä ajattelija. Totuuden hän katsoi suhteelliseksi monimutkaisen todellisuuden edessä.


title: Bertolt Brecht

text: Vuonna 1979 ensi-iltansa sai Ralf Långbackan ohjaama elokuva "Herr Puntila och hans dräng Matti", joka oli Suomessa filmattu ja ruotsiksi näytelty elokuva Brechtin näytelmästä. Puntilaa elokuvassa näytteli Lasse Pöysti ja Mattia Pekka Laiho. Viimeiksi Brecht-Weill tuotantoa on esitetty Suomessa: Ooppera Mahagonny kaupungin nousu ja tuho Helsingin juhlaviikoilla 19.–21.8.2011 ja "Kolmen Pennin Ooppera" -laulunäytelmä Lappeenrannan Kaupunginteatterissa keväällä 2016 sekä Seitsemän Kuolemansyntiä konserttiversiona Kuhmon Kamarimusiikissa kesällä 2015.


title: Iron Maiden (albumi)

text: Iron Maiden on samannimisen yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1980. Albumin kappaleet "Phantom of the Opera", "Running Free", "Sanctuary" ja "Iron Maiden" ovat pysyneet Iron Maidenin konserttien soittolistoilla, ja niistä on tullut klassikoita. Albumilta julkaistiin singlenä kappaleet "Running Free" ja "Sanctuary." Albumilla yhtyeen laulajana oli Paul Di'Anno, jonka tyyliä on sanottu punkahtavaksi. Albumi sijoittui Britannian albumilistalla neljänneksi. Albumi on julkaistu samana päivänä toisen tunnetun levyn, Judas Priestin "British Steelin", kanssa.


title: Iron Maiden (albumi)

text: Iron Maiden oli albumin julkaisun aikoihin "Metal For Muthas Tour and Europe 80" -kiertueella tukeakseen albumin myyntiä. Albumi pysyi listoilla 15 viikkoa ja sai yleensä kriitikoilta positiivisia arvioita. Albumin jälkeen yhtyeestä tuli osa "brittiläisen heavy metalin uutta aaltoa", ja albumi onkin yhtyeen "ensimmäisen sukupolven" fanien suosiossa.


title: Iron Maiden (albumi)

text: Britanniassa "Iron Maidenia" myytiin yli 300 000 kappaletta, joten se on ansainnut platinaa. Lokakuuhun 2006 mennessä albumia oli myyty myös Kanadassa platinalevyyn oikeuttava määrä, 100 000 kappaletta.