title: Lannoite

text: Lannoitteita on epäorgaanisia ja orgaanisia. Suurin osa lannoitteista ovat epäorgaanisia, eli esimerkiksi ilman typestä laboratorioissa rakennettuja. Lannoittamiselle nimensä antanut lanta on menettänyt merkitystään viime vuosikymmeninä, kun laboratorioissa rakennetut ja maaperästä kaivettuihin mineraaleihin perustuvat keinolannoitteet ovat yleistyneet. Luomuviljelyssä suositaan eläimen lantaa, kompostia ja kesannointia lannoitusmenetelminä. Karjataloudessa helpompi lietelanta on erityisesti hajuhaittojen vuoksi tarkemmin valvottava kuin kompostoitava karjanlanta.


title: Lannoite

text: Liiallinen ja suunnittelematon lannoittaminen johtaa vesistöjen rehevöitymiseen ja taloudelliseen haaskaukseen. Siksi maatalouden tukiehdot edellyttävät lannoituksen perustumista maa-analyysiin ja sallitut lannoitusajat on erikseen määritelty. Kotona liiallinen lannoittaminen on myös tuhoisaa, koska liian suuret lannoitepitoisuudet vioittavat tai jopa tappavat kasvin. Maltillinen lannoittaminen säännöllisin väliajoin saattaa luoda kotiin rehevän puutarhan.


title: Lannoite

text: Keväällä voidaan antaa kaikkia lannoitteita, mutta jos syksyllä annetaan liikaa typpeä, kasvin talvehtiminen häiriintyy, minkä takia syyskäyttöön suositellaan PK–, eli typetöntä lannoitetta.


title: Saippua

text: Saippua on pintajännitystä alentava pesuaine, jota käytetään lähinnä ihmisen, mutta toisinaan myös pikkupyykin tms., pesemiseen. Länsimaissa synteettiset pesuaineet ovat syrjäyttäneet saippuapohjaiset pyykinpesuaineet.


title: Saippua

text: Saippua on kemialliselta koostumukseltaan rasvahappojen natriumsuola, jota tehdään rasvoista tai öljyistä keittämällä niitä emästen (kuten natriumhydroksidin) kanssa 80–100 °C:n lämpötilassa. Valmistus tapahtuu siis saippuoitumisreaktion kautta. Vanhoina aikoina tarvittavana emäksenä käytettiin potaskaa, jota saatiin tuhkaamalla lehtipuita (Suomessa koivua) tai esimerkiksi saniaisten lehtiä.


title: Saippua

text: Suopa on saippuan kaltaista, mutta se on koostumukseltaan rasvahappojen kaliumsuola. Markkinoilla on myös erituoksuisia hajusaippuoita.


title: Saippua

text: Varhaisin säilynyt saippuanvalmistusohje on sumerilaisten 2 500 eaa. savitaululle kirjoittama. Myös muinaiset egyptiläiset tunsivat saippuan, ja Niilin laakso tarjosikin runsaasti sen valmistusaineita. Muinaiset saippuat olivat kuitenkin nykyistä pehmeämpiä epäpuhtauksiensa johdosta.


title: Saippua

text: Eurooppaan saippuantekotaito levisi noin 600 eaa. foinikialaisten mukana. Etenkin roomalaiset ottivat saippuan monipuoliseen käyttöön sotaretkillään. Välimeren alueella oli runsaasti saippuan raaka-aineita, kuten oliiviöljyä, barilla-pensasta (jonka tuhkaa saippuaan käytettiin) ja luonnonsoodaa.


title: Saippua

text: Vielä 1500-luvulla saippua oli Euroopassa vain ylhäisön tuote. 1700-luvulla alkoi syntyä saippuan raaka-aineiden teollisen valmistuksen mahdollistavaa kemian teollisuutta. Ranskalainen kemisti Nicolas Leblanc kehitti soodan valmistusmenetelmän, joka oli käytössä sadan vuoden ajan, kunnes belgialainen Ernest Solvay kehitti tehokkaamman ammoniakkisoodamenetelmän. 1800-luvun alussa ranskalainen Michel Eugéne Chevreul kehitti merkittävästi rasvojen ja öljyjen tutkimusta ja osoitti glyserolin ja emäksien kytkennät saippuan valmistuksessa. Vihdoin 1800-luvun lopulla saippuasta oli tullut yleisesti ihonhoitoon suositeltu massatuote, ja saatavilla oli lukemattomia erilaisia saippuoita.


title: Saippua

text: 1920-luvulla hiusten pesuun tarkoitettua saippuaa alettiin kutsua shampooksi, ja 1940-luvulla shampoo alkoi kehittyä saippuasta poikkeavaksi. Toisen maailmansodan jälkeen alettiin kehittää synteettisiä tensidejä, jotka synnyttivät uudet synteettiset tekstiilipesuaineet. Vuonna 1955 tuli markkinoille kosteuttava palasaippua ja vuonna 1968 nestesaippua, jonka pesevinä ainesosina olivat synteettiset tensidit.


title: Saippua

text: Saippuan perusidea on ollut vuosisatoja sama: sekoitetaan eläin- tai kasvirasvaa ja happoa, josta seuraa kemiallinen reaktio eli saponifikaatio. Pelkkä vesipesu ei riitä puhdistamaan esimerkiksi käsiä, koska lika sisältää paljon rasvahakuisia molekyylejä, jotka hylkivät vettä. Käsienpesussa saippuan teho perustuu sen molekyylimekanismiin: molekyylillä on kaksi päätä: rasvahakuinen eli lipofiilinen pää, joka kiinnittyy rasvaiseen likaan, ja vesihakuinen eli hydrofiilinen pää, jota pesuvesi ei voi hylkiä. Saippuan molekyylit muodostavat vedessä olevan misellin eli pallomaisen lipidimolekyylin: usean saippuamolekyylin rasvahakuinen pää tarrautuu rasvaiseen likaan ja näiden molekyylien vesihakuinen pää ympäröi rasvan vesikerroksella. Molekyylin molemmat päät ovat näin tyydyttyneitä, ne ovat eristäneet rasvaisen lian sisälleen. Misellit ja niiden kaappaamat rasvamolekyylit huuhtoutuvat pois, kun käsiä hangataan yhteen. Veden lämpötila ei vaikuta puhdistumiseen, käsien pesu saippualla on yhtä tehokasta oli vesi viileää tai lämmintä. Saippua ei tuhoa mikrobeja, mutta sen misellit ympäröivät taudinaiheuttajat ja ne vain huuhdellaan iholta pois.


title: Silvia Saint

text:
Silvia Saint (oik. Sylvie Tomčalová s. 12. helmikuuta 1976 Kyjov, Tšekkoslovakia), on tšekkiläinen pornonäyttelijä, joka on esiintynyt 285:ssä elokuvassa. Silvia Saintin lisäksi hän on käyttänyt muitakin taiteilijanimiä (muun muassa Sylvia Saint).
Saint on opiskellut yritysjohtamista Brnon opistossa. Ennen lopullista siirtymistään pornografian pariin Saint oli töissä muun muassa hotellin vuoropäällikkönä Zlínissä.


title: Vepsänjoki

text: Vepsänjoki, jota usein myös kutsutaan Horsmanjoeksi, on valjastamaton, kapea ja mutkitteleva Kiiminkijoen sivujoki, joka alkaa Vepsänjärvestä Oulun Vepsän kaupunginosasta. Siihen liittyvät muun muassa Vähä-Vuotunkijärvestä laskevat Heinäjoki ja Vuotonoja. Joen pituus on hieman yli 15 kilometriä ja se kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen.


title: Vepsänjoki

text: Joki virtaa Jokelan ja Karahkan kyliä sivuten idästä länteen ja kääntyy pohjoiseen Horsman ampumaradan luona Ison Seluskanjärven pohjoispuolella, missä siihen liittyy Seluskanjärvestä laskeva kapea laskujoki.


title: Vepsänjoki

text: Joki laskee Kiiminkijokeen Vesalan kaupunginosassa länsipuolella. Loppuosaltaan se muuttuu vuolaaksi ja mutkittelevaksi Siltakoskeksi.


title: Vepsänjoki

text: Jokeen laskee useita pienempiä puroja ja ojia. Vesi on pääasiallisesti tummaa ja suoperäistä ja sen laatu on luokiteltu välttäväksi. Ison Seluskanjärven kunnostustoimien yhteydessä on myös todettu, ettei Vepsänjoki kestä enää lisäkuormitusta. Nykyisin veden sameus ja partikkelipitoisuus aiheuttaa haittoja, sillä joesta ei voi ottaa sauna-, kastelu- eikä käyttövettä, ja runsas irtoaineksen määrä pilaa pyydykset.


title: Vepsänjoki

text: Leveimmillään joki on Horsman ja Siltakosken välisellä alueella, jossa se muodostaa syviä ja pitkiä, jopa 50 metrin levyisiä suvantojaksoja. Joen keskimääräinen leveys on kuitenkin vain 4-5 metriä.


title: Vepsänjoki

text: Joen loppuosuus on suosittu melontakohde, sillä se tarjoaa sekä koski- että suvanto-osuuksia.


title: Güímarin pyramidit

text: Güímarin pyramidit sijaitsevat Güímarin kunnassa Teneriffan itärannikolla, Kanariansaarilla. Joukkoon kuuluu kuusi porraspyramidia, jotka muistuttavat mayojen ja asteekkien pyramideja Meksikossa.


title: Güímarin pyramidit

text: Arkeologit uskoivat pitkään pyramidien olevan vain maanviljelijöiden peltojen vierille kokoamia kivikasoja. Vanhojen kuvien ja tarinoiden mukaan saarella on ollut enemmänkin pyramidejä, mutta ne on purettu rakennusmateriaaliksi. Güímarissa oli yhdeksän pyramidia, joista vain kuusi on jäljellä.


title: Güímarin pyramidit

text: Vuonna 1991 alkaneissa arkeologissa kaivauksissa havaittiin, että pyramidit on rakennettu päällekkäisistä kerroksista maata ja kiveä, ja eräästä kerroksesta löydettiin keramiikan sirpaleita, jotka ajoitettiin 1800-luvulle. Koska valtaosa pyramidista oli 1800-lukulaista keramiikkaa sisältäneen kerroksen päällä, päättelivät arkeologit, että pyramidit ovat peräisin aikaisintaan 1800-luvulta. Toisen teorian mukaan pyramidit ovat vanhempia ja guanchien rakentamia. Teorian perusteeksi on esitetty muun muassa se, että erään pyramidin alla on luola, joka oli guanchien käytössä.


title: Güímarin pyramidit

text: Espanjan valloitukseen saakka 1400-luvun lopulla Güímar oli yhden Teneriffan kuninkaista ("mencey") asuinpaikka. Roomalaisen Plinius vanhemman mukaan puunilaisen tutkimusmatkailija Hanno Merenkulkijan aikana 600-luvulla eaa. saaret olivat asumattomat, mutta niillä oli ollut suurien rakennusten raunioita.


title: Güímarin pyramidit

text: Vuonna 1998 65 000 m² pyramidialue avattiin etnologisena puistona yleisölle.


title: Güímarin pyramidit

text: Vuonna 1991 Thor Heyerdahl tutki pyramideja, ja havaitsi ne muuksi kuin pelkiksi kivikasoiksi. Pyramidien kulmien kivissä on selviä käsittelyn merkkejä, ja ne ovat laavakiveä, eivätkä pelloista. Maa rakennuspaikalla on tasoitettu ennen rakennelman kokoamista.


title: Güímarin pyramidit

text: Heyerdahl väitti, että pyramideillä on tietty suunta. Kesäpäivänseisauksen aikaan suurimman pyramidin päältä näkyy kaksi auringonlaskua, ensin vuoren taa, sitten uudelleen seuraavan vuoren taakse. Kaikkien pyramidien portaat ovat länsipuolella, jolloin talvipäivänseisauksen aikana nousija astuu suoraan nousevaan aurinkoon.


title: Camelot

text: Camelot on keskiaikaisten tarinoiden kuningas Arthurin linna, josta hän lähti legendaarisille sotaretkilleen ja jonne Pyöreän pöydän ritarit kokoontuivat. Nimi "Camelot" esiintyy ensimmäisen kerran 1100-luvun loppupuolella Chrétien de Troyes'n runossa "Lancelot", jossa se mainitaan Arthurin hovina. Seuraavalla vuosisadalla Camelotiin yhdistettiin myös Pyöreä pöytä. Lisäksi kerrotaan, että linnan alapuolella sijaitsi kaupunki.


title: Camelot

text: Camelotin sijaintia ei tunneta, eikä sen olemassaolosta ole todisteita. Se on yhdistetty muun muassa linnavuori Cadbury Castleen, etelä-Walesin Caerleoniin sekä roomalaiseen Camulodunumiin eli Colchesteriin.


title: Camelot

text: Sanaa "Camelot" käytetään joskus viitatessa Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn vuosien 1960–1963 hallintoon .


title: Camelot

text: Alan Jay Lernerin ja Frederick Loewen musikaali "Camelot" perustuu löyhästi kuningas Arthurin legendaan.


title: Camelot

text: Elokuvassa "Monty Pythonin hullu maailma" kuningas Arthur kutsuu Camelotia "hupsuksi paikaksi", ja Pyöreän pöydän ritarit päättävätkin näin ollen olla menemättä sinne.


title: Camelot

text: Nettiroolipeli "RuneScapessa" Camelot on paikka, jossa pelaaja voi muun muassa tavata kuningas Arthurin ja Pyöreän pöydän ritarit.


title: Newforestinponi

text: Newforestinponi (myös New Forest -poni, puhekielessä usein NF tai nyffi) on esihistorialliselta ajalta peräisin oleva brittiläinen ponirotu. Rodun alkuperästä ei ole tarkkaa tietoa, mutta myöhemmin siihen on risteytetty muun muassa walesinponeja, ylämaanponeja sekä arabian- ja englannintäysiverisiä. Newforestinponi on kotoisin Hampshiren kreivikunnan New Forestin alueelta, missä ponit ovat eläneet vapaina metsissä jo vuosisatojen ajan. Poneja elää yhä alkuperäisen kotiseutunsa metsissä, missä niiden elämä ei ole helppoa: ruokaa on vähän ja sen laatu on huonoa. Poneista onkin kehittynyt vähään tyytyviä, kestäviä ja varmajalkaisia.


title: Newforestinponi

text: Newforestinponeilla on erinomainen ratsuponin rakenne. Monista risteytyksistä huolimatta rotu on yhtenäinen. Yleisilmeeltään newforestinponin tulisi olla sopusuhtainen, vankkarakenteinen ja ratsutyyppinen. Ponin säkäkorkeus ei saa ylittää 148 cm korkeutta. Alarajaa ei ole, mutta ponit ovat hyvin harvoin alle 120 cm korkeita. Newforestinponeilla sallitaan kaikki muut värit paitsi valkovoikko (BEC) ja kirjava. Voikkovärit sallitaan tammoilla ja ruunilla, mutta "sinisilmäisiä voikkoja" (BEC tai blue-eyed cream) ei hyväksytä. Ruunikko ja sen eri sävyt ovat tavallisimmat värit. Valkoiset merkit ovat sallittuja ainoastaan päässä ja jaloissa, eivätkä ne saa ylittää kintereitä tai polvia.


title: Newforestinponi

text: Newforestinponeilla tulee olla loivat ja pitkät lavat, syvä runko, vahva luusto, hyväasentoiset, kovaluiset ja suorat jalat sekä pyöreät ja kovat kaviot. Takaosan tulee olla voimakas ja hyvin muodostunut. Pään tulisi olla siro ja ponimainen, kaulan pitkä ja hyvin liittynyt. Liikkeiden tulee olla tarmokkaat, irtonaiset ja suorat, muttei kuitenkaan liioitellut. Luonteeltaan newforestinponit ovat valppaita, rauhallisia ja yhteistyöhaluisia. Niitä on luonteensa puolesta erityisen helppo kouluttaa ja käsitellä, ja ne sopivatkin hyvin lasten poneiksi. Ne ovat hyviä ratsuja ja valjakkoponeja. Newforestinponit ovat nykyään erinomaisia lasten kisaponeja, joilla kilpaillaan yleensä este- ja kouluratsastuksessa


title: Newforestinponi

text: Newforestinponi on suosittu rotu myös Ison-Britannian ulkopuolella. Niitä onkin viety paljon muualle Eurooppaan, Pohjois-Amerikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Suomessa on noin 1200 rekisteröityä newforestinponia, ja vuosittain syntyy 40–50 varsaa. Rotu kuuluukin meillä suosituimpiin ponirotuihin, ja sillä on Suomessa myös kantakirja.


title: Newforestinponi

text: Newforestinponia käytetään paljon ratsuponijalostuksessa.


title: Pirstoumahyökkäys

text: Pirstoumahyökkäys () on hyökkäys tietoverkkoihin, jotka on suojattu pakettisuodatukseen perustuvaan palomuuritekniikkaan. Hyökkäyksessä käytetään hyväksi IP-pakettien pirstouttamista. Pirstotuista paketeista vain ensimmäinen sisältää täydet otsikkotiedot. Monet reitittimet suodattavat paketteja juuri tämän tiedon perusteella. Koska jälkimmäisissä paketeissa tämä tieto on vähäistä, reitittimet päästävät nämä paketit helposti läpi. Hyökkääjät voivat siis koodata paketit siten, että ne pääsevät tunkeutumaan verkkoon ja pystyvät kokoamaan itsensä uudelleen siellä.


title: Valaistuminen

text: Valaistuminen on korkeimman tietoisuudentilan ja täydellisen, materiasta vapauttavan ymmärryksen saavuttamista. Eri perinteissä, kuten länsimaisessa filosofiassa, buddhalaisuudessa tai hindulaisuudessa valaistumisella tarkoitetaan jonkin verran eri asioita, ja ne määrittelevät valaistumisen omien käsitteistöjensä sanoin.


title: Valaistuminen

text: 'Valaistuminen' on länsimaisena filosofisena käsitteenä ihmisen korkein tiedon tai viisauden taso.


title: Valaistuminen

text: Buddhalaisuuden keskiössä on Buddha, valaistunut eli kirjaimellisesti "herännyt". Valaistuminen tarkoittaa oman valaistumispotentiaalin eli buddhaluonnon herättämistä ja tiedostamista. Buddhalaisuudessa valaistumisella on kontekstista riippuen monta eri tarkoitusta ja tasoa, sillä esimerkiksi Buddhan kokema täydellinen valaistuminen ("anuttarā-samyak-saṃbodhi)" on eri tasoinen valaistuminen kun zen-buddhalaisuudessa koettava satori.


title: Valaistuminen

text: "Pääartikkeli: nirvana"Yleisesti buddhalaisuudessa valaistumisella tarkoitetaan nirvanaa, eli kolmen mielen myrkyn (takertuminen, viha ja tietämättömyys) lakkaamista. Sanskritinkielen sana "nirvāṇa" tarkoittaakin "sammuksiin puhaltamista" tai "lakkaamista".


title: Valaistuminen

text: Buddhan opetusten mukaan nirvana saavutetaan jaloa kahdeksanosaista tietä seuraamalla. Meditaatioharjoitukset ovat olennainen osa buddhalaista harjoitusta, sillä meditaatiosta syntynyt viisaus poistaa tietämättömyyden ja sen myötä vapauttaa takertumisesta uudelleensyntymiseen.


title: Valaistuminen

text: Hindulainen termi valaistumiselle on mokša. Dualistinen hindulaisuus, kuten esimerkiksi valtaosa Vaishnava-traditioista, mieltää mokšan vapautettuna tilana jossa triputi (tietäjä, tiedetty ja tieto: yksilösielu, jumala ja jumalsuhde) säilyy ennallaan. Monistisessa Advaita Vedanta -koulukunnassa mokša tarkoittaa triputin eliminoivaa yksilösielun (atman) oivallusta luonteestaan kaiken sisältävänä maailmansieluna (brahman).


title: Valaistuminen

text: Jainalaisuudessa mokša ja nirvana ovat sama asia. Tämän olotilan saavuttanut henkilö on Siddha, jumala.


title: Luettelo Monacon hallitsijoista

text: Tämä on luettelo Monacon hallitsijoista, jossa ovat Monacon hallitsijat kronologisessa järjestyksessä. Vuodesta 2005 Monacoa on hallinnut ruhtinas Albert II.


title: New Forest

text: New Forest on alue Englannin etelärannikolla Hampshiressa Southamptonin lähistöllä. Se on lähes kokonaisuudessaan suojeltu puistoalue, jossa asuu ainakin jossain määrin villinä poneja. Suojellun alueen pinta-ala on 571 km. Alueen korkein kohta on Piper's Wait, 125 metriä.


title: New Forest

text: Alue oli alun perin metsämaata, mutta sitä on yritetty viljellä kivikaudelta pronssikauteen. Maaperä ei kuitenkaan ole erityisen hedelmällistä. Alue on nykyään suosittu virkistyskohteena. Alueen merkittävin asuttu kylä on Lyndhurst.


title: New Forest

text: New Forest rajattiin alkujaan kuninkaallisten metsästysmaaksi. Kansallispuiston alueella on metsää, niittyä ja rannikon luontotyyppejä kuten soraikkoa, kluuveja ja marskimaata.


title: Vuokot

text: Vuokot ("Anemone") on leinikkikasvisuku, johon kuuluu noin 120 lähinnä ruohovartista matalahkoa lajia. Vuokot ovat levinneet lähinnä pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeille vyöhykkeille sekä lämpimän vyöhykkeen vuoristoseuduille. Jotkut kasvitieteilijät lukevat vuokkojen sukuun myös niiden läheiset sukulaiset kylmänkukat ("Pulsatilla") ja sinivuokot ("Hepatica").


title: Vuokot

text: Vuokot ovat monivuotisia ja ne kasvattavat kasvullisia juuriversoja (maavarsia), joiden avulla ne usein leviävät laajoiksi mättäiksi. Lehdet ovat syvään liuskaiset ja koristeelliset. Koristekasveina ovat suosittuja esimerkiksi kruunuvuokko ("Anemone coronaria") ja myös muita luonnonvaraisia vuokkolajeja kasvatetaan puutarhoissa. Useat vuokot ovat erittäin myrkyllisiä: esimerkiksi 30 valkovuokon nuorta versoa saattaa olla ihmiselle tappava annos.


title: Vuokot

text: Suomessa kasvaa maan eteläosan ravinteikkailla ja valoisilla metsäalueilla paikoin hyvin runsaina esiintyminä valkovuokko ("Anemone nemorosa") sekä melko harvinaisena etelärannikon lehdoissa keltavuokko ("Anemone ranunculoides"). Alppivuokkoa ("Anemone trifolia") esiintyy harvinaisena vain Asikkalassa ja Hollolassa.


title: Luomuviljely

text: Luomuviljely eli luonnonmukainen viljely on IFOAM:in mukaan omavaraista ja tasapainoista maanviljelyä, joka mahdollisimman pitkälle perustuu paikallisiin luonnonvaroihin ja jossa viljelytoimet sopeutetaan vallitseviin luonnonoloihin. YK:n vuoden 2011 raportin mukaan luomuviljelyllä voitaisiin jopa tuplata sadot monissa maailman köyhimmissä maissa. Luomuviljelyn määräyksiä Suomessa löytyy Eviran sivuilta.


title: Luomuviljely

text:
Suomen peltopinta-alasta oli luomuviljelyssä 8,7 % (197 751 hehtaaria) vuonna 2012.
Suomen viljasadosta luomun osuus oli 2,2 % (82 milj. kiloa) vuonna 2012.
Elintarvikkeiden kokonaismyynnin arvosta luomun osuus oli 1,6 % (202 milj. euroa) vuonna 2012. Myynnin kappale-, paino- tai tilavuusmääräisestä volyymistä luomun osuus on pienempi (alle 1 %) kuin euromääräisestä arvosta johtuen luomun korkeammasta hintatasosta. Luomuna markkinoidaan noin puolet (49,2 %) luomutuotannosta, toinen puoli markkinoidaan tavanomaisena tai käytetään muilla tavoin.


title: Luomuviljely

text: Luomutuotteiden viennin arvo oli suurimmillaan vuonna 2009, noin 14 miljoonaa euroa. Vuonna 2012 luomun vienti oli laskenut alle 10 miljoonaan euroon, joka oli noin 0,03 % Suomen koko viennin arvosta (56,8 miljardia euroa)


title: Luomuviljely

text: Luonnonmukaiselle tuotannolle maksetaan erityistukia tavanomaisten tukien lisäksi. Luomuviljelylle maksettava tuki on tuotannon määrästä riippumatonta hehtaarikohtaista tukea. Vuonna 2013 erityistuen suuruus on 141 euroa/ha.


title: Luomuviljely

text: Luomuviljelyssä käytetään lannoitteena muun muassa kivijauheita (apatiitti, biotiitti), kompostoitua karjan lantaa, kanankakkaa sekä luu- ja verijauhoa. Kasvinsuojelua hoidetaan vuoroviljelyllä, mahdollisesti lomittaisviljelyllä, mekaanisella torjunnalla (esimerkiksi liima-ansat) ja biologisella torjunnalla. Rikkaruohoja torjutaan esimerkiksi mekaanisesti, myöhästetyllä kylvöllä, kateviljelyllä ja perinteisesti kitkemällä. Luomutuotanto täyttää myös EU:n ympäristötuen ehdot.


title: Luomuviljely

text:
Luonnonmukaisessa viljelyssä käytetään monivuotista viljelykiertoa, jossa eri kasvilajit vuorottelevat. Syväjuuristen kasvien viljelyllä parannetaan maan viljavuutta ja estetään eroosiota. Viljelykasvien vuorottelulla ehkäistään kasvintuhoojien säilymistä ja lisääntymistä kasvustossa.
Luomuun siirtyvä viljelijä joutuu paitsi luopumaan keinotekoisten aineiden käytöstä, myös hoitamaan peltoa luomumenetelmällä vähintään kahden kasvukauden ajan. Vasta kolmannen vuoden sato voidaan tarkastusten jälkeen myydä luomuna.


title: Luomuviljely

text: Luomuviljelijät on rekisteröity, ja heiltä edellytetään säännöllistä ammatillista kouluttautumista. Suomessa viranomaiset, lähinnä Evira ja Ely-keskukset, valvovat luomuviljelyä.


title: Luomuviljely

text: Luomuviljelyn ongelmana on sen teettämä työmäärä, joka on noin 30 prosenttia suurempi kuin tavallisessa viljelyssä. Siitä huolimatta satotasot jäävät pienemmiksi. Tämä pitää luomun hintaa korkeammalla kuin tehoviljellyn ruuan.


title: Luomuviljely

text: Luomutuotanto aiheuttaa tehotuotantoa vähemmän rehevöittäviä päästöjä vesistöihin. Luomutuotannon edellyttämä mekaaninen kasvintorjunta saattaa joissain oloissa aiheuttaa vesistöille suuremman ravinnekuormituksen kuin kevyemmin muokattu tehoviljelty pelto. Erityisesti, jos huomioidaan luomutuotannon pienemmät sadot, tuotosyksikköä kohden aiheutuvat rehevöittävät päästöt ovat selvästi suuremmat.


title: Luomuviljely

text:
Luomuviljan tuotanto aiheuttaa 2–7 % vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä tavanomaiseen viljantuotantoon verrattuna. Toisaalta koska luomuviljely vaatii enemmän peltopinta-alaa, ovat sen haitalliset ilmastovaikutukset suuremmat, koska peltojen laajentaminen tai laajana pitäminen vähentää metsäpinta-alaa. Luomulammas vähentää päästöjä jopa 42 %. Luonnonmukainen siipikarjalihan tuotanto aiheuttaa kuitenkin 30 % enemmän ja luomukananmunien tuotanto 15 % enemmän päästöjä tavanomaiseen verrattuna.
Luomumaidolla on 16 % suuremmat kasvihuonekaasupäästöt tavanomaisesti tuotettuun maitoon verrattuna.


title: Vuokko

text: Vuokko tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Euronymous

text: Euronymous (oikealta nimeltään Øystein Aarseth, 22. maaliskuuta 1968 – 10. elokuuta 1993) oli norjalaisen black metal -yhtye Mayhemin kitaristi ja keulahahmo. Häntä pidettiin usein myös Norjan black metal -liikkeen johtohahmona 1990-luvun alussa.


title: Euronymous

text: Aarseth sai vaikutteita satanistisia teemoja sanoituksissaan viljelleiltä yhtyeiltä kuten Venomilta, Bathorylta, Sepulturalta, Celtic Frostilta ja Mercyful Fatelta. Hän luotsasi yhtyestään Mayhemista black metal -musiikin suunnannäyttäjää, joskin yhtye ehti saada aikaiseksi vain yhden täyspitkän albumin Aarsethin elinaikana.


title: Euronymous

text: Aarseth oli keskeinen hahmo siinä, miksi monet Norjan 1990-luvun alun metallimuusikoista alkoivat harjoittaa saatanallisia tekoja. Hän alkoi puhua yhtyetovereilleen ja muiden yhtyeiden jäsenille mm. kirkkojen polttamisesta ja murhaamisesta. Aarseth tavoitteli pahuutta esim. rohkaisemalla yhtyetoveriaan Deadia tappamaan itsensä. Hän itse ei kuitenkaan osallistunut varsinaisiin rikoksiin. Muutenkin häntä arvosteltiin black metal -piireissä tavallisemmaksi kuin itse antoi ymmärtää. Hän piti itseään uskonnollisena ihmisenä sekä uskoi persoonalliseen pahaan eli saatanaan ja palvoi tätä. Hän ihaili kommunistisia valtioita näiden pahoina pidettyjen piirteiden takia ja liittyi kommunistiseen puolueeseen, mutta pettyi luettuaan Marxia. Aarsethilla oli myös pieni levykauppa nimeltä "Helvete", jossa hän myi metallimusiikkilevyjä. Lisäksi hänellä oli oma levy-yhtiö nimeltään "Deathlike Silence Productions".


title: Euronymous

text: Varg Vikernes surmasi Aarsethin vuonna 1993. Vikernes soitti tällöin bassoa Mayhemissä, mutta hänet tunnetaan paremmin omasta yhden miehen yhtyeestään nimeltä Burzum. Surman motiiviksi on arveltu sitä, että Aarseth oli Vikernesille velkaa kymmeniä tuhansia Norjan kruunuja ja lisäksi hän oli myynyt Burzumin levyjä omassa levykaupassaan ja jättänyt rojaltit Vikernesille maksamatta. Niinpä Vikernes marssi ystävänsä Snorren kanssa Aarsethin asunnolle eräänä yönä ja vierailu äityikin tappeluksi asunnossa ja rappukäytävässä. Vikernes puukotti Aarsethia useita kertoja taskuveitsellä. Aarseth hakkasi seiniä, soitti naapureiden ovikelloja ja huusi apua, minkä jälkeen Aarseth törmäsi seinässä olevaan lamppuun ja kaatui lasinsirpaleiden päälle. Vikernes seurasi Aarsethia, joka sanoi, että riittää. Tämän jälkeen Aarseth kuitenkin potkaisi vielä Vikernesiä, minkä jälkeen Vikernes löi taskuveitsen Aarsethin otsaan ja kallosta läpi. Aarseth kuoli heti. Vikernes on kertonut, että Aarseth jäi vielä istuma-asentoon ja kun Vikernes otti veitsen pois päästä, niin Aarsethin ruumis sätkähti ja jäi makaamaan kuolleena. Vikernesin omien sanojen mukaan teon motiivina oli kuitenkin itsepuolustus tilanteessa, jossa Aarseth tavoitteli veistä. Lisäksi Vikernes uskoi myös Aarsethin harkinneen Vikernesin murhaamista, joten hän päätti toimia ensin. Vikernesin mukaan Aarsethin murhaaminen ei kuitenkaan ollut suunniteltua, vaan hän oli tullut paikalle selvittämään erimielisyyksiä.


title: Euronymous

text: Vikernes tuomittiin 21 vuodeksi vankeuteen. Hän vapautui ehdonalaiseen maaliskuussa 2009 oltuaan vankilassa liki 16 vuotta.


title: Leinikkikasvit

text: Leinikkikasvit ("Ranunculaceae") on Ranunculales-lahkoon kuuluva heimo, johon kuuluu noin 50 sukua ja 1 750 lajia. Suomessa merkittävimmät suvut ovat leinikit, hiirenhännät, konnanmarjat, kullerot, kylmänkukat, rentukat, ukonhatut, vuokot ja ängelmät. Lisäksi koristekasveina kasvatetaan akileijoja, jouluruusuja, kärhöjä, ritarinkannuksia ja talventähtiä. Monissa leinikkikasveissa on ranunkuliinia, joka hajoaa kasvin vaurioituessa ihmisille ja eläimille myrkylliseksi protoanemoniiniksi, joka iholla aiheuttaa rakkuloita ja muita vaurioita. Kaikki leinikkikasvit eivät kuitenkaan sisällä ranunkuliinia paljon tai juuri ollenkaan.


title: Leinikkikasvit

text: Useimmat leinikkikasvit ovat lauhkeiden ja viileiden alueiden ruohoja. Poikkeuksen tekevät kärhöt, joiden suvussa on puu- ja ruohovartisia köynnöksiä. Lehdet sijaitsevat varressa tavallisesti kierteisesti, harvoin vastakkain. Lehtilapa on ehytliuskainen tai kerrannainen. Kukkien kehässä on yksi teriömäinen kiehkura tai kaksi verhiöksi ja teriöksi erikoistunutta kiehkuraa. Useilla lajeilla on mesilehdet, jotka ovat kehittyneet sisemmästä kehäkiehkurasta tai heteistä. Hetiö on monilehtinen, emiö taas yksi- tai monilehtinen ja tavallisesti erilehtinen. Hedelmä on tuppilo, pähkylä tai harvoin marja (konnanmarjat). Useimmat leinikkikasvit sisältävät myrkyllisiä yhdisteitä.


title: Belgrad

text: Belgrad (, ) on nykyisin Serbian pääkaupunki. Vuosina 1918–2003 se oli Jugoslavian pääkaupunki ja vuosina 2003–2006 Serbia ja Montenegron pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Savajoen ja Tonavan yhtymäkohdassa Keski-Serbian pohjoisosassa. Belgradin kaupunkialueen väkiluku oli 1 576 124 ja ydinkaupungin osalta 1 273 651. Alueellinen arvo on vuoden 2002 maaliskuun väestönlaskun mukainen luku Belgradin kaupungille. Virallisissakin lähteissä ilmoitettu väkiluku vaihtelee jonkin verran laskentavasta riippuen: esimerkiksi aiemmissa väestönlaskuissa käytetyn laskentatavan mukaan vuoden 2002 asukasluku olisi alueelle ollut 1 638 643.


title: Belgrad

text: Keltit rakensivat Belgradin alueelle linnoituksen 300-luvulla eaa. Linnoituksesta tuli myöhemmin Rooman valtakunnan pohjoinen raja-asema, Singidunum. Noin 600-luvulla slaavilaiset bolgaarit siirtyivät alueelle ja antoivat kaupungille nimen Beligrad, "valkea kaupunki".


title: Belgrad

text: Seuraavaksi kaupunkia hallitsivat Bysantti, unkarilaiset ja frankit, kunnes se siirtyi serbeille vuonna 1284. Uuden unkarilaisvallan jälkeen kaupungista tuli osa Osmanien valtakuntaa vuonna 1521. Se siirtyi Habsburgien Itävallalle Passarowitzin rauhassa vuonna 1718, mutta osmanit valtasivat sen takaisin Belgradin alueella käydyn Grotskan taistelun jälkeen vuonna 1739. Ottomaanien valta loppui lopullisesti vasta vuonna 1867, jonka jälkeen kaupungista tuli Serbian itsenäisen kuningaskunnan pääkaupunki. Ensimmäisessä maailmansodassa Itävallan joukot miehittävät kaupungin ja taistelut vaurioittivat sitä. Sodan jälkeen kaupungista tuli Serbien, sloveenien ja kroaattien kuningaskunnan, eli myöhemmin Jugoslavian, pääkaupunki.


title: Belgrad

text: Toisessa maailmansodassa saksalaiset pommittivat kaupunkia voimakkaasti vuonna 1941 ja miehittivät sen. Yhdysvaltain 15. ilmavoimat pommitti kaupunkia pääsiäisenä 16. ja 17. huhtikuuta 1944, jolloin yli tuhat siviiliä sai surmansa. Jugoslavian partisaanit ja Puna-armeija vapauttivat kaupungin 20. lokakuuta 1944. Sodan jälkeen se oli Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan pääkaupunki, sen jälkeen Jugoslavian ja lopuksi Serbian pääkaupunki.


title: Belgrad

text: Nato pommitti kaupunkia raskaasti Kosovon sodan aikana 1999. Kohteina olivat muun muassa viestiliikenne, Radio-televizija Srbije, Avalan TV-torni, kaupungin silloin korkein rakennus Ušće-torni. Nato pommitti myös Jugoslavia-hotellia, jossa kuoli tuolloin yksi asiakas sekä Kiinan suurlähetystöä, minkä sanottiin olleen vahinko.


title: Belgrad

text: Belgrad sijaitsee Savan ja Tonavan yhtymäkohdassa 116 metriä merenpinnan yläpuolella. Historiallinen keskusta on molempien jokien oikealla puolella, mutta toisen maailmansodan jälkeen rakennettu Uusi Belgrad on Savajoen vasemmalla rannalla.


title: Belgrad

text: Kaupungissa toimii useiden kansainvälisten yhtiöiden aluekonttoreita, esimerkiksi Asus, Intel, Motorola ja Microsoft.


title: Belgrad

text: Belgradin Nikola Teslan lentoasema (IATA: BEG) sijaitsee 12 kilometriä kaupungin keskustasta länteen. Tonavan varressa on jokisatama. Paikallisliikennettä hoitavat linja-autot, johdinautot ja raitiovaunut. Metroa on suunniteltu 1970-luvun puolivälistä lähtien. Kaupungilla on suunnitelma sellaisen rakentamisesta 2021 mennessä.


title: Belgrad

text: Belgradissa on kaksi valtion yliopistoa ja useita yksityisiä oppilaitoksia. Belgradin yliopisto on perustettu 1808. Siellä on noin 60 000 opiskelijaa. Vuonna 1947 Belgradiin perustettiin Taideakatemia. Siellä opiskelee nykyisin noin 1 800 opiskelijaa. Kaupungissa toimivat myös sotilas- ja poliisiakatemia.


title: Belgrad

text: Belgradissa järjestetään vuosittain useita kulttuurifestivaaleja, kuten elokuva- ja teatterifestivaalit. Vuonna 2008 Belgradissa järjestettiin Eurovision laulukilpailu.


title: Belgrad

text: Belgradissa toimiva Serbian kansallisteatteri juhli 140. tuotantokauttaan 2008–2009. Sen yhteydessä toimii Ooppera ja baletti.


title: Belgrad

text: Serbian kaksi menestyksekkäintä jalkapallojoukkuetta ovat molemmat kotoisin Belgradista: FK Partizan ja Belgradin Punainen tähti. Muita urheiluseuroja ovat Serbian menestyneimmät koripalloseurat KK Crvena zvezda ja KK Partizan.


title: Belgrad

text: Kaupunki on isännöinyt kansainvälisiä kisoja kuten Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1969, Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1976, Lentopallon maailmanliiga 2005, koripallon EM-kilpailut 2005 sekä hakenut olympiaisännyyttä 1992.


title: Burzum

text: Burzum oli Varg Vikernesin (tunnetaan myös taiteilijanimellä "Count Grishnackh") yhden miehen black metalia ja dark ambientia levyttävä yhtye.


title: Burzum

text: Vikernes ilmoitti kesäkuussa 2018 YouTube-kanavallaan yhtyeen uran päättyneen.


title: Burzum

text: Vuonna 1988 tai -89 Vikernes perusti parin ystävänsä kanssa yhtyeen nimeltä Kalashnikov neuvostoliittolaisen asevalmistajan mukaan. Nimi muuttui kuitenkin nopeasti Uruk-haiksi, joka on J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta" erästä örkkirotua tarkoittava nimitys. Myös hänen taiteilijanimensä Grishnack tulee Tolkienin kirjasta, jossa erään örkkipäällikön nimi on Grishnákh. Hän oli myös vuosina 1989-1991 jäsenenä lyhytikäisessä death metal-yhtye Old Funeralissa. Uruk-hai äänitti yhden demon vuonna 1989, joka löytyy ainoastaan bootleg-levy "Blast From The Ancient Pastilta", jonka Varg teki bändin faneja varten.


title: Burzum

text: Vikernes katsoi kuitenkin, ettei hänen ystävillään ollut tarpeeksi motivaatiota, taitoa eikä oikeaa asennetta yhtyeessä soittamiseen. Jäsenten erottamisen jälkeen Vikernes muutti yhtyeen nimen Burzumiksi. Burzum tarkoittaa mustalla kielellä pimeyttä. Sana on napattu Taru sormusten herrasta -kirjan keinotekoisesti luodusta kielestä. Vikernes on itse selittänyt nimen johtuvan siitä, että Tolkien hänen mukaansa käytti örkkejä luodessaan esikuvina muinaisia skandinaaveja. Örkkien käyttäytymisessä ja kielessä on nähty samoja piirteitä kuin viikingeillä: molemmat olivat aikanaan muiden kansojen pelkäämiä. Tolkien ei suoraan rinnasta fantasiahahmojaan todellisiin kansoihin.


title: Burzum

text: Burzumin musiikki oli ensimmäisillä levyillä perinteistä ja äänimaailmaltaan karua black metallia. Kolmannella levyllä "Hvis Lyset Tar Oss" syntetisaattoreiden osuus kasvoi ja kappaleet pidentyivät jopa yli 10-minuuttisiksi. Tyyli säilyi silti harkitun minimalistisena. Kappaleet perustuvat melko yksinkertaisille riffeille ja sointukierroille, mutta useiden kosketinsoitin- ja kitararaitojen luoma tunnelma on primitiivisyydestä ja kolhosta äänimaailmasta huolimatta - tai ehkä osittain niistä johtuen - unettava ja hypnoottinen. Huomiota herättävää on Vikernesin vokaalityöskentely: hänen äänensä kuulostaa raa'alta ja kärsivältä ja herättää mielikuvia jostain täysin epäinhimillisestä.


title: Burzum

text: Kuuluisimmat levyt ovat Vikernesin oma suosikki "Hvis Lyset Tar Oss" (1994) sekä "Filosofem" (1996). Vikernes soitti myös bassoa Mayhem-yhtyeessä, mutta joutui vankilaan vuonna 1993 surmattuaan Mayhemin johtohahmon, kitaristi Euronymouksen. Vankilassa Vikernes teki kaksi uutta levyä, joilla musiikki on black metalin sijaan dark ambientia. Vankilassa tehdyt instrumentaalilevyt kuvaavat skandinaavisia myyttejä. "Dauði Baldrs" Balderin kuolemaa ja "Hliðskjálf" puolestaan Ragnarökiä.


title: Burzum

text: Burzumin musiikki on luonteeltaan kiisteltyä: monet pitävät yhtyeen parhaita levyjä black metallin ehdottomina klassikoina, mutta toiset taas eivät arvosta niiden minimalismia. Vikernes oli haastatteluissa ilmoittanut, että hän tulee vankilasta vapautumisensa jälkeen tekemään taas musiikkia, todennäköisimmin metallimusiikkia. Hän ei pystynyt luomaan musiikkia edes koskettimilla, sillä vankilan henkilökunta ei antanut hänen pitää syntetisaattoria sellissään. Hänellä oli käytössään akustinen kitara, mutta lopulta sekin takavarikoitiin. Vikernes kertoo suunnitelleensa joitakin uusia kappaleita, mutta levyn äänittämiseen ei vankilassa ole ollut luonnollisesti mahdollisuutta.


title: Burzum

text: Varg Vikernes soittaa Burzumin levyillä kaikkia soittimia. Tosin "Aske"-EP:llä on mukana Emperorin jäsen Samoth soittamassa bassoa sekä ensimmäisen levyn "War"-kappaleessa on Euronymouksen soittama kitarasoolo.


title: Burzum

text: Burzumia on usein epäilty niin sanotuksi NSBM-yhtyeeksi, mutta Vikernes on kiistänyt olevansa kansallissosialisti. Yhtyeen lyriikoista ei myöskään löydy yksiselitteistä yhteyttä NSBM-suuntaukseen. Vikernes on irtisanoutunut nykyaikaisesta black metal -skenestä, eikä näe yhtymäkohtia sillä Burzumiin.


title: Burzum

text:
Vapauduttuaan vankilasta 2009 Vikernes sävelsi uutta musiikkia Burzumille ja albumi "Belus" julkaistiin keväällä 2010. Levyn alkuperäinen nimi oli "Den Hvite Guden" (Valkoinen jumala), joka viittaa valon jumala Balderiin, mutta välttääkseen nimen tahallisen väärinymmärtämisen rasistisena viitauksena ihonväriin, nimesi Vikernes levyn uudelleen. Maaliskuussa 2011 julkaistiin Burzumin kahdeksas albumi "Fallen". Saman vuoden marraskuussa kokoelma-albumi "From the Depths of Darkness", joka sisältää uudelleenäänitettyjä kappaleita kahdelta ensimmäiseltä levyltä. Toukokuussa 2012 julkaistiin Burzumin yhdeksäs albumi "Umpskiptar". Toukokuussa 2013 Burzum julkaisi albumin "Sôl austan, Mâni vestan", joka on kokonaan ambientia, kuten "Dauði Baldrs" ja "Hliðskjálf".
Burzumin muut julkaisut


title: Kolmas Nainen

text: Kolmas Nainen on suomalainen vuonna 1982 perustettu rock-yhtye Alavudelta – ”Alavuden Dr. Feelgood”. Yhtye ponnahti maineeseen vuoden 1984 Rockin SM-kisoissa, joissa se sijoittui toiseksi tasapistein voittajaksi selvinneen Peer Güntin kanssa. Kolmas Nainen tunnetaan ehkä ennen muuta solistinsa ja lauluntekijänsä Pauli Hanhiniemen (laulu, koskettimet, huuliharppu, haitari) yhtyeenä. Muut jäsenet olivat Pasi Kallioniemi (rummut), Raimo Valkama (basso), Sakari Pesola (kitara) sekä Timo Löyvä (kitara vuosina 1982–1989) ja Timo Kivikangas (kitara vuosina 1989–1994).


title: Kolmas Nainen

text: Yhtye oli suosituimmillaan 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Yhtye hajosi vuonna 1994, mutta on esiintynyt satunnaisesti tämän jälkeenkin. Kaikki kolme kitaristia esiintyvät nykyisessä kuusimiehisessä kokoonpanossa.


title: Kolmas Nainen

text: Toukokuussa 2009 Kolmas Nainen ilmoitti julkaisevansa uuden levyn 15 vuoden tauon jälkeen. Kuten viime vuosien keikoilla, myös levyllä on mukana kaikki kolme kitaristia. Levy "Sydänääniä" julkaistiin 7. lokakuuta 2009.


title: Kolmas Nainen

text: Kolmas Nainen julkaisi yhdeksännen studioalbumin "Me ollaan ne" 25. lokakuuta 2013. Albumi äänitettiin kokoonpanon vanhalla kotiseudulla Alavudella. Levyn on tuottanut yhtye yhdessä Mikko Karmilan kanssa. Levyn ensimmäinen single ja video ”Me ollaan ne” julkaistiin 13. syyskuuta. Albumi meni julkaisuviikolla (vko44/2013) virallisen listan sijalle 2.


title: Kolmas Nainen

text: Kolmannen Naisen menestyskappaleita ovat olleet muun muassa Tästä asti aikaa, Elämän tarkoitus, Niin sen täytyi olla, Tango Taisteluni, Tähän aikaan vuodesta, Onpa kadulla mittaa!, Ooh, Sammy!, Oi Suomen nuoria!, Pyörteeseen, Kai mä tästäkin toivun, Sekunnit ja tunnit, Äiti pojastaan pappia toivoi, Valehtelisin jos väittäisin, Hyvää ja kaunista, Me ollaan ne, Lautalla, Sähkökitara, hyvää tahtoa ja kavereita, Raatona maantiellä.


title: Moshe Dayan

text: Moshe Dayan (20. toukokuuta 1915, Degania, Palestiina Osmanien valtakunta – 16. lokakuuta 1981) (hepreaksi: משה דיין ) oli israelilainen kenraali ja poliitikko. Silmälappuineen hän oli vastamuodostetun Israelin valtion taistelujen symboli.


title: Moshe Dayan

text: Jo vuoden 1948 itsenäisyyssodassa Dayan oli merkittävässä asemassa Israelin armeijassa. Dayan oli Israelin puolustusvoimien ylipäällikkö vuosina 1953 – 1958, mihin sisältyy Suezin kriisin aika vuonna 1956. Kuuden päivän sodan aikana 1967 Dayan oli puolustusministerinä kuten myös jom kippur -sodan aikana 1973.


title: Moshe Dayan

text: Moshe Dayan oli syntynyt kibbutsilla Deganiassa, Palestiinassa, silloisessa Osmanien valtakunnassa. Hän oli siis "sabra" eli Palestiinassa ennen Israelin itsenäisyyttä syntynyt juutalainen.


title: Moshe Dayan

text: Hänen vanhempana Shmuel ja Deborah olivat Ukrainasta tulleita juutalaispakolaisia. Moshe Dayan liittyi jo 14-vuotiaana Haganaan, maanalaiseen juutalaiseen sotilasjärjestöön, joka vaati Israelin itsenäisyyttä vastustaen Britannian mandaattihallintoa ja arabien yrityksiä estää juutalaisen vaikutusvallan kasvu Palestiinassa. Englantilaisen sionistiupseeri Orde Wingaten antama sotilaskoulutus vaikutti voimakkaasti Dayanin kehitykseen.


title: Moshe Dayan

text: Britit vangitsivat Dayanin vuonna 1939, mutta hänet vapautettiin kahta vuotta myöhemmin helmikuussa 1941, jotta hän pääsi Australian 7. jalkaväkidivisioonan rivessä taistelemaan Vichyn Ranskan joukkoja vastaan Syyriassa. Dayan menetti toisen silmänsä taistelussa. Hänet palkittiin yhdellä Brittiläisen imperiumin korkeimmista kunniamerkeistä. Hän on saanut koulutuksen myös laskuvarjojääkäriksi, jollaisena hän sittemmin tulikin tunnetuimmaksi.


title: Moshe Dayan

text: Vuoden 1948 Israelin itsenäisyyssodan aikana Dayanin ensimmäinen tehtävä oli Jordanin laakson puolustaminen.Sen jälkeen hän oli suurten sotilasyksikköjen komentaja keskusrintamalla. Hän oli läheisessä yhteistyössä Israelin pääministerin David Ben Gurionin sekä Shimon Peresin kanssa. Sodan jälkeen Dayan aloitti nopean nousun sotavoimissa. Dayan oli Israelin puolustusvoimien ylipäällikönä 1954–1958. Siten hän johti Israelin sotavoimia Suezin kriisin aikana 1956.


title: Moshe Dayan

text: Erottuaan vakinaisesta palveluksesta Dayan liittyi Mapai-puolueseen, David Ben Gurionin johtamaan vasemmistoryhmittymään. Dayan toimi maatalousministerinä vuoteen 1964 asti. Dayan seurasi Ben-Gurionia lojalistien ryhmään, joka erosi Mapai-puolueesta Rafi-puolueeksi vuonna 1963. Seuraava pääministeri, Levi Eshkol, yritti estää Dayania vaikuttamasta puolustuspolitiikkaan, ja Dayan erosi hallituksesta 1964.


title: Moshe Dayan

text: Moshe Dayan nimitettiin Israelin puolustusministeriksi 1. kesäkuuta 1967, ja hän ehti vaikuttaa suuresti Israelin armeijan toimintaan kuuden päivän sodassa. Israel hyökkäsi voitokkaasti 5. kesäkuuta 1967 alkaneessa sodassa. Moshe Dayan ja Jitzhak Rabin pitivät hartaushetken Jerusalemin itkumuurilla Israelin voiton kunniaksi 7. kesäkuuta 1967. Dayan oli "haukkojen" johtaja työväenhallituksessa vastustaen paluuta vuotta 1967 edeltäneille vanhoille rajoille. Hän sanoi, että ilman Israelin Siinain niemimaalla sijaitsevaa Sharm el-Sheikin satamaa ei rauhaa solmita".


title: Moshe Dayan

text:
Dayan oli katastrofitilanteessa 6. lokakuuta 1973 uuden sodan alkaessa. Israel oli valmistautumaton ja Egyptin ja Syyrian hyökkäys yllätti sen pahasti. Dayan määräsi Syyriaa vastaan 7. panssariprikaatin, joka oli Israelin valiojoukkoja. Israelilaiset suorittivat vastahyökkäyksen, joka onnistui pysäyttämään syyrialaiset Golanin ylängöllä.
Myös egyptiläiset pysäytettiin Siinain niemimaalla, joten Israel sai torjuntavoiton. Sodan alkuvaiheen vastoinkäymiset kuitenkin herättivät Israelissa raskaita syytöksiä huonosti valmistautunutta hallitusta ja armeijan johtoa kohtaan. Sodan jälkeen Israelin hallitus lopulta erosi, jolloin Dayan menetti puolustusministerin paikkansa.


title: Moshe Dayan

text: Dayan valittiin uudelleen knessetiin eli parlamenttiin työväenpuolueen riveistä. Hänestä tuli ulkoministeri Menachem Beginin johtamaan Likud-hallitukseen vuonna 1977. Dayan oli solmimassa rauhansopimusta Camp Davidin rauhanneuvotteluissa. Hänen ja Beginin erimielisyydet johtivat hänen eroonsa hallituksesta vuonna 1979.


title: Moshe Dayan

text: Moshe Dayan teki Suomeen kolmipäiväisen vierailun 14.–16. toukokuuta 1978 ja tapasi virkaveljensä Paavo Väyrysen. Presidentti Urho Kekkonen oli siirtynyt maaseudulle eikä ottanut Dayania vastaan. Pääministeri Kalevi Sorsa oli vierailun aikana matkoilla.


title: Moshe Dayan

text: Dayan kuoli syöpään 16. lokakuuta 1981 Tel Avivissa. Hänet on haudattu Nahalaliin.


title: Khaled Hosseini

text: Khaled Hosseini (s. 4. maaliskuuta 1965 Kabul, Afganistan) on afganistanilais-amerikkalainen kirjailija.


title: Khaled Hosseini

text: Hosseini on vanhin viidestä lapsesta. Hänen isänsä oli etniseltä taustaltaan tadžikki ja työskenteli Afganistanin ulkoministeriössä ja hänen äitinsä opetti persian kieltä ja historiaa suuressa tyttökoulussa Kabulissa. Vuonna 1970 perhe seurasi isää Teheraniin, Iraniin, missä tämä työskenteli diplomaattina Afganistanin lähetystössä. Näihin aikoihin perheellä oli kokkina hazara-vähemmistöön kuuluva šiiauskoinen muslimi Hossein Khan. Seitsemänvuotias Khaledin ja kolmissakymmenissä oleva Khan ystävystyivät ja poika opetti palvelijan lukemaan. Ystävyyden johdosta Khaled koki ensimmäisen kerran yhteiskunnan epäoikeudenmukaisuuden ja se jätti syvät jälkensä lapseen. Siitä syntyi pohja "Leijapoika"-kirjalle.


title: Khaled Hosseini

text: Perhe palasi Kabuliin vuonna 1973. Hosseini oli neljännellä luokalla koulussa ja luki mielellään persialaista runoutta ja käännöskirjallisuutta lastenkirjoista Mickey Spillanen jännäreihin. Samana vuonna Mohammed Daud Khan syöksi serkkunsa, Afganistanin kuninkaan Zahir Shahin, vallasta.


title: Khaled Hosseini

text: Vuonna 1976 Hosseinin perhe muutti jälleen, tällä kertaa Pariisiin, missä perheen isä toimi diplomaattina Afganistanin Ranskan suurlähetystössä. Heidän piti palata kotimaahansa vuonna 1980, mutta paluu oli mahdotonta, sillä Afganistan oli jo käynyt läpi sisällissodan, kommunistien vallankaappauksen ja Neuvostoliiton miehityksen. Hosseinin perhe anoi turvapaikkaa Yhdysvalloista ja muutti vuonna 1980 San Joséen, Kaliforniaan. Ennen varakas perhe oli menettänyt kaiken omaisuutensa ja joutui elämään sosiaaliturvan ja hyväntekeväisyyden varassa. Khaledin isä teki monenlaisia hanttihommia ja onnistui vähitellen ahkeralla työllään pääsemään jaloilleen ja kouluttamaan lapsensa.


title: Khaled Hosseini

text: Hosseini pääsi ylioppilaaksi vuonna 1984 ja opiskeli biologiaa Santa Claran yliopistossa. Vuonna 1993 hän valmistui lääkäriksi Kalifornian yliopiston San Diegon kampuksen lääketieteellisestä tiedekunnasta. Hän on toiminut sisätautilääkärinä vuodesta 1996 lähtien. Hosseini on naimisissa ja hänellä on poika ja tytär, Haris ja Farah. Hän kävi Afganistanissa ensimmäisen kerran lähtönsä jälkeen vuonna 2003.


title: Khaled Hosseini

text: Hosseini kirjoitti teokset "Leijapoika" ja "Tuhat loistavaa aurinkoa" aamuisin, ennen kuin aloitti työpäivänsä lääkärinä. Niitä on myyty yhteensä yli 38 miljoonaa kappaletta.


title: Satiiri

text: Satiiri on taiteen laji ja tyylikeino, joka tarttuu todellisuuden ja ihanteiden eroavaisuuksiin ja kritisoi ihmisten paheita tai yhteiskunnan epäkohtia. Satiirista teosta läpäisee kriittinen, pilkallinen tai aggressiivinen asenne, pureva iva.


title: Satiiri

text: Teksti määrittyy satiiriksi yleensä sen sävyn tai tarkoituksen mukaan, ei niinkään sen ulkoisten muotokriteerien perusteella. Ulkoisen muotonsa satiiri lainaa isäntälajiltaan. Satiiri on laji tai moodi, joka voi tunkeutua mihin tahansa muuhun lajiin ja alistaa sen satiirisen tarkoituksensa palvelukseen, näin muuttaen sitä oleellisesti. Satiirin isäntälaji voi olla esimerkiksi runo, matkakertomus, kirje, pitokuvaus, essee, dialogi, tutkielma tai romaani.


title: Satiiri

text: Satiirista teosta läpäisee kriittinen, pilkallinen tai aggressiivinen asenne, pureva iva. Satiirin päätarkoitus on poliittinen, yhteiskunnallinen tai moraalinen. Satiiriin kuuluu kuitenkin myös hauskuus, sillä se esittää kritiikkinsä naurua herättäen ja koomisin keinoin, tekemällä kohteestaan naurettava. Satiiri onkin joskus luettu huumorin lajiksi. Mutta siinä kun huumori ymmärretään yleensä hyväntuuliseksi ja kujeelliseksi leikinlaskuksi, jossa naurettaviin elämän ilmiöihin suhtaudutaan myötätuntoisesti, satiiri on harvemmin tällä tavoin myötätuntoista. Satiirissa kohteen naurettavuus voidaan osoittaa ilman myötäelämisen signaaleja.


title: Satiiri

text: Satiiri lähenee toisinaan tarkoitushakuista polemiikkia ja propagandaa. Satiiria ja propagandaa yhdistää musta-valkoisen kontrastin luominen, selvästi hahmottuvat hyvän ja pahan symbolit sekä abstraktin periaatteen esittäminen konkreettisessa muodossa. Satiiri kuitenkin käyttää näitä keinoja tarinansa lähtökohtana mutta ei pyri propagandan tavoin vastakohtien lopulliseen lukitsemiseen.


title: Satiiri

text: Satiirilla on aina kohde, jota se kritisoi. Satiirin kohde voi olla ilmeinen tai tulkintakysymys ja lukijan määriteltävissä.


title: Satiiri

text: Satiiri nauraa kohteille, joissa on jotain pahaa, vahingollista ja tuhoavaa, mutta ei harmittomille kohteille kuten mille huumorissa nauretaan. Satiirissa naurettava tulkitaan eettisessä valossa, hyvän vastakohtana. Tähän poikkeus on typeryyden pilkkaamiseen keskittyvä satiiri.


title: Satiiri

text: Satiirin kohteeksi voidaan periaattessa valita mikä tahansa. Kohde voi olla yleisinhimillinen, ajaton heikkous tai pahe, kuten vallanhalu, ahneus tai tekopyhyys. Kohde voi olla myös historiallinen henkilö tai ryhmittymä, kuten vallanpitäjä, poliittinen liike tai uskonnollinen ryhmä. Yhdellä satiirilla voi olla useitakin kohteita. Hyvä satiiri on purevaa, pisteliästä, iskevää tai myrkyllistä, ja sen pitää ainakin periaattessa pystyä vahingoittamaan kritisoimaansa kohdetta.


title: Satiiri

text: Satiirikko perustaa toimintansa mielestään oikeellisuuteen ja nimeää syyllisiä. Useat satiirien kirjoittajat ovat korostaneet, että he hyökkäävät kohdistetusti pahetta ja typeryyttä vastaan; viattomat, hyveelliset ja viisaat ovat satiirilta turvassa. Satiireille on kuitenkin ominaista hyökkäävä subjektiivisuus, harvemmin kriittinen objektiivisuus.


title: Satiiri

text: Satiirin aggressiivisuus näkyy yksinkertaisimmillaan verbaalisena väkivaltana, haukkumasanoina ja kirouksina. Kertovassa ja fantastisessa satiirissa esiintyy pilevämpää, symbolista aggressiota. Juonen tasolla se ilmenee siten, että satiirien henkilöhahmot joutuvat toistuvasti kivuliaisiin seikkailuhin. Epäsuoraa aggressiota on siinä, kun henkilöhahmoja alennetaan eläimiksi, mekaanisiksi olioiksi tai karikatyyreiksi.


title: Satiiri

text: Satiirin henkilökuvaus on kärjistävää. Kohteen naurettavia puolia liioitellaan pilkallisesti, ei niinkään henkilön fyysisiä piirteitä kuten koomisessa esityksessä, vaan hänen heikkouksiaan tai paheita. Ulkomuotonsa kohentelijoita ja oikean olemuksensa kätkijöitä satiireissa käsitellään happamasti.


title: Satiiri

text: Satiirien henkilöinä on vallanhaluisia sadisteja, turhamaisia diivoja sekä omaa tähteyttään suojelevia typeryksiä. Henkilöt ovat litteitä karikatyyreja, jotka koostuvat muutamista keskeisistä luonteenpiirteistä, heikkouksista tai paheista.


title: Satiiri

text: Satiirin kohde on komediasta poiketen usein tunnistettava ja historiallinen henkilö. Nauru suuntautuu satiirissa myös yleensä ylöspäin sosiaalisessa hierarkiassa, kuten poliittisiin vaikuttajiin, auktoriteettihahmoihin tai oppineisiin. Satiirikko asettuu näiden yläpuolelle tuntemalla moraalista tai älyllistä ylemmyyttä. Oppineisuus voidaan osoittaa näennäiseksi ja ihminen teeskentelijäksi. Satiirissa ei ole yleensä hyväksyttyä että valtaa pitävä pilkkaisi alaistaan. Myöskään vakavasti sairaille ei satiirissa naureta, luulosairaille kylläkin.


title: Satiiri

text: Yksi satiirin kestoaihe on ihmisyyden pintapuolisuuden ja perimmäisen eläimellisyyden osoittaminen. Suosituimpia vertailukohtia ovat olleet aasi, apina ja sika. George Orwellin "Eläinten vallankumouksessa" ihmisen metaforinen eläimellisyys muuttuu konkreettisesti kun valtaapitävät siat samastuvat neuvostovallan poliittisiin johtajiin ja maatilan muu karja riistettyyn kansaan. Ihmisen eläimellisyys voi uudemmissa tai karnevalistisissa satiireissa olla myös vapauttava ja kumouksellinen, ei vain yksinomaan kriitikin kohde.


title: Satiiri

text: Ihmisen mekaanisuutta satirisoidaan esimerkiksi Aldous Huxleyn "Uljaassa uudessa maailmassa", jossa ihmisiä valmistetaan sarjatuotantona tehdasmaisissa oloissa.


title: Satiiri

text: Uudempana aikana suosituiksi satiirin kohteiksi ovat nousseet henkilöt, joiden identiteetit ovat rakentuneet naistenlehdistä ammennetun minäkuvan, merkkituotteiden tai populaarikulttuurin luomien mielikuvien varaan.


title: Satiiri

text: Satiirien kestokohteita eri aikoina ovat olleet esimerkiksi materiaalisuuden ja pinnallisuuden kritiikki sekä kuvaukset ihmisistä, jotka ovat vieraantuneet itsestään, elämästään ja todemmasta todellisuudesta. Esimerkiksi Evelyn Waugh’n teosten hyvin toimeentulevat ihmiset täyttävät tyhjyyttään erilaisilla pirskeillä ja makaabereilla huvituksilla.


title: Satiiri

text: Nykyajan satiireissa toistuvia aiheita ovat esimerkiksi virtuaalimaailman ylivalta, rahan, menestyksen tai elämysten loppumaton halu sekä oman yksilöllisyyden epätoivoinen etsintä. Nykyajan satiirille tyypillstä on ahneuden, itsekkyyden tai vallanhimon kaltaisten paheiden tuomitseminen.


title: Satiiri

text: Satiiri on usein rakenteeltaan episodimaista, siinä on poikkeamia, nopeita näkökulman vaihdoksia, äkillistä lopetusta ja kaikenlaista runsautta.


title: Satiiri

text: Satiiri joskus hämärtää normaaliuden ja hulluuden rajaa, kyseenalaistaen nämä luokittelut mielivaltaisina. Tästä tunnettu esimerkki on Jaroslav Hašekin "sotamies Švejk". Viisaus näyttäytyy satiireissa usein Svejkin kaltaisten narrien hahmoissa, jotka näennäisen naiiveilla mutta selvänäköisillä kysymyksillään aiheuttavat häiriöitä yhteiskunnan näennäisen toimivassa koneessa.


title: Satiiri

text: Satiiriin kuuluu lahjomaton tuomitseminen. Satiirikot sanovat pyrkivänsä kertomaan totuuden tai tuomaan esiin havaitsemiaan näennäisarvoja tai valheellisuutta. Satiirikon totuudessa on toki usein myös subjektiivisuutta, valikointia ja liioittelua. Satiiri on usein nähty sananvapauden pioneerina, jolla on lupa rangaistuksetta, suorapuheisesti ja sopivuuden rajoja koetellen kritisoida yhteiskunnallista kehitystä ja paljastaa ihmisten paheita.


title: Satiiri

text: Satiirissa voi olla sanaleikkejä, kielellistä nokkeluutta ja fantasiaa, joilla satiiri tehdään nautittavaa ja huvittavaa. Muista kritiikin muodoista satiirin erottaakin hauskuus ja fiktiivisen maailman luominen. Satiirista ja koomista esitystä yhdistää potentiaalinen hauskuus, eikä lajien välillä ole selvää rajaa. Satiirin päätarkoituksena ei kuitenkaan ole viihdyttäminen tai hauskuuttaminen kuten komedialla, vaikka se hyödyntäisikin komiikkaa ja huumoria. Satiirisuuteen kuuluu huumorin alla piilevä vakavuus, ja se pyrkii ennemmin opettamaan kuin huvittamaan. Satiirin nauru on äärimmillään vahingoniloista, leimaavaa ja ulkopuolelle sulkevaa. Siinä on mukana sosiaalinen ja rankaiseva aspekti, ja se kykenee tuottamaan häpeää.


title: Satiiri

text: Kirjalliset, kertovat satiirit luovat fiktiivisen maailman sepitettyine henkilöhahmoineen. Tämä maailma ei kuitenkaan ole erillinen tekstinulkoisesta todellisuudesta, sillä satiirin ja sen lukemisen keskeisiä konventioita on viittaaminen kielenulkoiseen todellisuuteen. Maailma voidaan kuvata negatiivisesti arvottaen rappion maailmaksi, minkä taustalla on toive paremmasta maailmasta.


title: Satiiri

text: Satiirien maailman kriittisyyden voi sanoa syntyvän vastaavuudesta fiktion maailman ja reaalimaailman välillä sekä erillisyydestä ideaalin ja reaalisen välillä.


title: Satiiri

text: Satiireissa pyritään tuomaan esiin jokin kätketty tai vaiettu todellisuus, maailma kulissien takana. Tällainen paljastamisen pyrkimys saa usein moraalisen luonteen kun näennäisesti hyveellisen, toimivan todellisuuden takaa paljastuukin paheellinen, todempi todellisuus. Niiden eron näyttämiseen perustuu yksi satiirien suosikkikohde, tekopyhyyden tai kaksinaismoraalin kritiikki.


title: Satiiri

text: Satiirien henkilöt ovat harvoin pohjimmiltaan hyviä; jos ovat, ympäröivä fiktion maailma turmelee tai tuhoaa heidät. Satiirissa paha on ottamassa voiton hyvästä, ja kirjoittamisellaan satiirikko vastustaa tätä kehitystä.


title: Satiiri

text: Satiirisen kritiikin välineenä on joskus käytetty utopiaa, onnellista ja parasta mahdollista yhteiskuntaa. Esittämällä sen kautta ihanteita satiirikko tuo verhotusti julki oman yhteiskuntansa epäkohtia ja mahdollisia uudistusehdotuksia. Utopiaakin yleisempi satiirityyppi on dystopia, joka on ihannevaltion vastakohta, synkkä maailma, joka toimii varoittavana esimerkkinä. Tunnettu dystopia on George Orwellin "Vuonna 1984". Koska satiirien kritiikki suuntautuu aina ihmisen väärään toimintaan, dystopian kautta satiirikko osoittaa pienen ryhmän itsekkäiden pyrkimysten jättävän jalkoihinsa yksilön vapauden, tasa-arvon ja onnellisuuden.


title: Satiiri

text: Sota on tyypillinen satiirin ja dystopian kohde, etenkin sotakoneisto ja sotaretoriikka sekä sodan valheelliset motiivit.


title: Satiiri

text: Satiirissa kehitykseen suhtaudutaan usein pessimistisesti, ja onnellinen lopetus tai sovitus eivät useinkaan kuulu satiiriin. Tapahtumat voivat kehittyä usein vain huonompaan suuntaan. Mikään ei kehity, maailma ei muutu, henkilöt eivät kasva, viisastu tai tee parannusta. Usein sama painajaismainen tilanne palaa uudestaan ja uudestaan, ja merkityksettömyys ja turhuus korostuvat. Satiireissa juoni ei olekaan komposition tärkein osa, vaan satiiri panostaa henkilöhahmoihin ja paheiden kuvaamiseen.


title: Satiiri

text: Satiirin juoni lähenee usein absurdia esitystä, jonka keskeisiä piirteitä ovat järjenvastaisuus, kaiken tarkoituksen poissaolo, tapahtumat mielekkääksi tekevien syy-seuraussuhteiden katkeaminen tai itse tapahtumien puuttuminen.


title: Satiiri

text: Satiiri voidaan jakaa kolmeen tyylilajiin, jotka ovat saaneet nimensä antiikin ajan satiirikoilta: Horatiuksen satiiriin, menippolaiseen satiiriin ja Juvenaliksen satiiriin. Jaottelu perustuu pitkälti satiirin kärkevyyteen.


title: Satiiri

text: Horatiuksen satiiri on lempeäsävyistä satiiria. Horatius käsittelee ihmisille ominaisia hullutuksia ja ristiriitaisuuksia suvaitsevaisesti, pikemminkin huvittuneena kuin närkästyneenä.


title: Satiiri

text: Menippolainen satiiri on ilomielinen proosasatiirin muoto. Siinä henkilöiden luonteenpiirteitä liioitellaan karikatyyrimäisesti, ja he esiintyvät lähinnä joidenkin ajattelu- ja suhtautumistapojen edustajina.


title: Satiiri

text: Juvenaliksen satiiri on kärkevää ja pessimististä. Sen maalitauluina ovat etenkin rikkaat, teeskentelijät, säädyllään ylpeilevät, naissukupuoli, ulkomaalaiset (etenkin kreikkalaiset), suurkaupungin elämä ja yleinen moraalittomuus. Juvenalis hekumoi kaikkinaisen mädännäisyyden kuvaamisella.


title: Satiiri

text: Antiikin aikana satiirisia piirteitä oli monissa Rooman ja Kreikan kirjallisuuden lajeissa, kuten komediassa, ivarunoudessa ja epigrammeissa. Kreikassa satiiria ei kuitenkaan esiintynyt itsenäisenä lajina, vaan varsinainen satiiri oli latinankielistä, heksametrimittaan kirjoitettua runoutta. Ensimmäisiä tunnettuja satiirikkoja ovat kreikkalaiset Arkhilokhos, Hipponaks, Aristofanes ja Menippos. Roomalaisen satiirin edustajia olivat esimerkiksi Ennius, Lucilius, Varro, Horatius, Petronius, Martialis ja Juvenalis.


title: Satiiri

text: Euroopan kirjallisuudessa satiireja esiintyi niukasti 100-luvun ja 1000-luvun välissä. Sen jälkeen satiiri nousi Euroopassa uuteen kukoistukseen, ja onkin sanottu, että 1100-luvulla kirjoitettiin enemmän satiirisia tekstejä kuin millään muulla läntisen kulttuurin vuosisadalla. Satiirin sisarlajeista kuten "ridiculumista", "nugasta" ja invektiivistä keskiajan satiirilla yleensä tarkoitetaan niitä pitempää ja kertovaa runomuotoista tekstiä, joka on sisällöltään moraalikriittisen pilkkaava. Lempiaiheita 1000-luvun latinankielisessä satiirissa olivat korruptio ja lahjonta, jotka olivat tulleet ajankohtaisiksi kiistoissa maallisten hallitsijoiden ja katolisen kirkon virkanimityksistä. Myös irstaus oli suosittu aihe. Moni satiiri oli vuoropuhelun muodossa. 1100-luvulla satiirit pitenivät ja saivat lähes eeppiset mittasuhteet.


title: Satiiri

text: Keskiajan loppupuolella satiirisia aineksia sisältyi runsaasti esimerkiksi fabliau-tarinoihin, goliardirunouteen, eläinfaabeleihin sekä muun muassa Geoffrey Chaucerin kertomuksiin ja François Villonin balladeihin.


title: Satiiri

text: Myöhäiskeskiajalla ja renessanssin aikana karnevalistinen eli menippolainen satiiri nousi suosioon. Karnevaalisatiiri sisältää huomattavan paljon groteskeja tyylipiirteitä.


title: Satiiri

text: Tragedia ja komedia olivat menneinä vuosisatoina ylväitä taidemuotoja. Niissä ei sopinut esittää paheellisia tai inhottavia ihmisiä tai olosuhteita. Kun taiteellinen ilmaisu vapautui 1700-luvulla, nousi esille ennen kiellettyjä alhaisia, perverssejä, rumia ja halpamaisia ilmiöitä. Satiirin keinoin ilmaistiin yhteiskunnan moraalista rappiota. Siitä muodostui 1900-luvun modernin kirjallisuuden keskeinen tyylisuunta. Henkilöhahmoissa on usein sadistinen paholainen ja hänen viattomia uhrejaan. Jos tyylilajiin yhdistetään romantiikkaa, siirrytään kauhukirjallisuuden ja mustan romantiikan alueelle.


title: Satiiri

text: Jonathan Swiftin "Gulliverin retkissä" (1726) Swift ottaa satiirin keinoin kantaa muun muassa uskonsotiin ja ajan tieteeseen. Uskonkiistaa esittää kansaa jakava riita siitä, pitääkö kananmuna murtaa suiposta vai tylpästä päästä. Tämä riita laajentuu täysimittaiseksi sodaksi, joka vertautuu protestanttien ja katolisten sotaan Swiftin aikana.


title: Satiiri

text: Voltairen klassikossa "Candide" (1759) kirjailija kritisoi sodan ja kuoleman keinoin leibniziläistä optimismia, jonka mukaan ihmiskunta elää parhaassa mahdollisessa maailmassa.


title: Satiiri

text: Mark Twainin "Huckleberry Finnin seikkailujen" päähenkilö muun muassa kauhistelee ystävyyttään neekeriorjan kanssa, koska sellainen on muka Jumalan tahdon vastaista.


title: Satiiri

text: Suomalaisen satiirin ensimmäinen mestari oli Eino Leino, joka viljeli satiiria sekä runoissa että pakinoissa. Myös Erno Paasilinna ja Veikko Huovinen ovat leimautuneet tuotannossaan nimenomaan satiristeiksi. Huovisen pahennustakin herättäneet tarinat Hitleristä, Stalinista ja Pietari Suuresta ovat klassisia satiireja. Huovisen "Veitikka" sisältää saman kirjallisen keinon jo teoksen nimessä.


title: Satiiri

text: Näyttämöllä etenkin revyyteatteri on käyttänyt vanhastaan satiirin keinoja. Arvo Salon Lapualaisooppera oli parodian keinoja taitavasti soveltanut 1960-luvun satiiri 1930-luvun politiikasta.


title: Taidemaalari

text: Taidemaalari harjoittaa maalaustaidetta. Hän kuuluu laajempaan kuvataiteilijoiden ammattikuntaan, mutta erotuksena esimerkiksi kuvanveistäjästä taidemaalari luo kaksiulotteisia taideteoksia eli maalauksia maalaamalla maalilla eli värillisellä emulsiolla.


title: Taidemaalari

text: Nimike taidemaalari erottaa taiteilijat maalareista ja maalarimestareista, joiden päätavoite on jokin muu kuin varsinainen luova työ.


title: Taidemaalari

text: Suomessa taidemaalariksi voi opiskella taidekouluissa, ammattikorkeakouluissa tai Kuvataideakatemiassa. Alempi korkeakoulututkinto on nimeltään kuvataiteen kandidaatti, kuvataiteen ammattikorkeakoulututkinto ja ylempi kuvataiteen maisteri, KuM.


title: Taidemaalari

text: Suomen Taiteilijaseuran jäsenjärjestöön, Taidemaalariliittoon, kuuluu noin 1 300 ammattitaidemaalaria. Taidemaalariliittoon hyväksytään taidekoulutuksen käyneitä kokelasjäseniksi, jotka anovat varsinaista jäsenyyttä ansioiduttuaan taidemaalarin uralla.


title: Taidemaalari

text: Maalaustyöskentely ei yksinomaan riitä useimpien taiteilijoiden tulonlähteeksi, vaan he toimivat yleensä myös muun työn parissa, usein opettajina tai kuvittajina.


title: Ympäristöpsykologia

text: Ympäristöpsykologia on psykologian sovellusalue, joka tutkii ihmisen ja hänen aineellisen ja yhteisöllisen ympäristönsä suhdetta. Sitä käytetään kaavoituksen ja muun suunnittelun apuna, kun halutaan luoda miellyttäviä, ihmisläheisiä ympäristöjä. Aiemmin "ympäristö" rajattiin aineelliseen ympäristöön, nyt mukana ovat myös yhteisölliset vuorovaikutukset. Ympäristöpsykologiaa voi opiskella esimerkiksi arkkitehtuurin opintojen yhteydessä.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskävyt (Pholidota) ovat muurahaisia syöviä hampaattomia ja pitkäkielisiä nisäkkäitä, joiden koko ruumista vatsaa lukuun ottamatta peittää keratiinista koostuvien kovien, teräväreunaisten ja käpyjen suomuja muistuttavien levyjen muodostama panssari. Muurahaiskävyt ovat ainoita nisäkkäitä, joilla on tällainen puolustuspanssari. Petoja vastaan ne puolustautuvat kääriytymällä palloksi, kuten vyötiäisetkin, mutteivat ole näille läheistä sukua. Muurahaiskäpyjä elää Afrikassa Saharan eteläreunan ja Etelä-Afrikan valtion pohjoisrajan välisellä alueella. Aasiassa niitä elää Kaakkois-Aasiassa ja Intiassa.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpyjen lahkoon kuuluu kahdeksan lajia, joista neljä elää Afrikassa ja neljä Aasiassa. Niistä suurikokoisin on jättiläismuurahaiskäpy ("Manis gigantea"). Muurahaiskävyillä on neljä jalkaa, mutta liikkuessaan maalla nopeasti ne kävelevät vain takajaloillaan ja pitävät lyhyitä eturaajojaan rintansa edessä. Etujalkoja ja teräviä kynsiä ne käyttävät kaivamiseen ja puissa kiipeämiseen.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpyjen esihistoria on jäänyt hämärän peittoon, mutta monet niiden poikkeukselliset piirteet viittaavat siihen, että muurahaiskävyt erottautuivat muiden nisäkkäiden kehityshaaroista jo varhaisessa vaiheessa dinosaurusten joukkosukupuuton jälkeen. Varhaisimmat muurahaiskäpyfossiilit ovat löytyneet Euroopasta noin 45 miljoonaa vuotta vanhoista kerrostumista (keskieoseenikausi). Saksasta löytyneen "Eomanis"-muurahaiskävyn fossiilin perusteella voidaan todeta, että se muistutti hyvin paljon nykyisiä lajeja. Muurahaiskävyt ovat sittemmin levittäytyneet Aasiaan ja Afrikkaan. Beringinsalmenkin ne ovat ilmeisesti ylittäneet, sillä muurahaiskäpyjen fossiileita on löydetty noin 35 miljoonaa vuotta vanhoista kerrostumista. Varhaisimmat Aasian muurahaiskäpyfossiilit ovat 24 miljoonaa vuotta vanhoja, ja Afrikkaan ensimmäiset lajit ovat siirtyneet fossiiliaineiston perusteella noin 30 miljoonaa vuotta sitten. Viimeiset merkit eurooppalaisista muurahaiskävyistä ovat peräisin pleistoseenikaudelta.


title: Muurahaiskävyt

text: Huolimatta siitä, että muurahaiskävyt muistuttavat Etelä-Amerikan vajaahampaisia, kuten vyötiäisiä puolustusmekanisminsa ansiosta ja muurahaiskarhuja ruokavalionsa ja kielensä perusteella, eivät ne ole läheistä sukua keskenään. Varhaisessa vaiheessa muurahaiskävyt kyllä luokiteltiin vajaahampaisiin. Nykyisin muurahaiskäpyjen arvellaan geenitutkimusten perusteella kehittyneen sattumalta vajaahampaisia muistuttavaksi eurooppalaisista petoeläimistä. Muurahaiskävyt ovat vajaahampaisten ja maasian kanssa eläviä todisteita konvergenttisestä evoluutiosta. Tarkempia tietoja petoeläinten muurahaiskäpyihin johtaneesta kehityksestä ei ole pystytty saamaan.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpyjen Pholidota-lahkossa on yhteensä kahdeksan elossa olevaa lajia, jotka kaikki kuuluvat heimoon Manidae. Ne on tavallisesti luokiteltu myös yhteen sukuun, "Manis". Nyttemmin jotkin lähteet, muun muassa kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN, ovat jakaneet lajit neljään sukuun. Nämä aiemmin alasukuina pidetyt uudet suvut ovat "Manis", "Smutsia", "Phataginus" ja "Uromanis".


title: Muurahaiskävyt

text: Elossa olevan Manidae-heimon lisäksi muurahaiskäpyjen lahkoon luokitellaan kaksi esihistoriallista heimoa, Metacheiromyidae ja Epoicotheriidae. Esihistoriallisia sukuja ovat "Eurotamandua", "Cryptomanis", "Eomanis", "Necromanis" ja "Patriomanis".


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskävyt ovat melko läheistä sukua petoeläimille (Carnivora) ja ne on toisinaan luokiteltu yhteiseen Ferae-nimiseen kladiin.


title: Muurahaiskävyt

text: Tämän lajilistan taksonomia perustuu Wilsonin ja Reederin "Mammal Species of the World"-teokseen vuodelta 2005. Muurahaiskävyillä on liikkuvien, limittäin menevien ja teräväreunaisten levyjen peittämä pitkulainen ruumis, lyhyet jalat ja pitkä lihaksikas häntä. Levyt muistuttavat muodoltaan hain hammasta tai käpyjen siementä. Levyjen väri vaihtelee lajeittain tumman ruskeasta kellertävään, ja ne tarjoavat oivan suojavärin öiseen aikaan. Levyt koostuvat keratiinista. Levyt ovat yleensä limittyneet 18 riviin. Aasialaiset ja afrikkalaiset lajit eroavat toisistaan muutamalla tavalla panssarin suhteen. Aasialaisilla lajeilla levyjen välistä pilkottaa 3–4 ohutta karvaa, kun taas afrikkalaisilla ei näitä karvoja ole. Vatsassa, kaulassa ja kuonon päässä ei suojalevyjä ole lainkaan, mutta näitä kohtia peittää kevyt karvoitus, joten muurahaiskävyt eivät ole täysin kaljuja. Levyttömiä kohtia muurahaiskävyt suojaavat työntämällä pään vatsansa alle ja asettamalla häntänsä päänsä yläpuolelle. Levyjen määrä ei muutu eläinten elinaikana, mutta jos levyjä irtoaa elämän aikana, niin ihon tyvisolukerroksen kudokset tuottavat nopean kopioitumisen seurauksena ihoon nystyjä ("dermal papillae"), jotka kovettuessaan muodostavat uuden suojalevyn.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpyjen kehon rakenne muistuttaa jonkin verran Etelä-Amerikassa elävää isomuurahaiskarhua. Lajien ruumiinpituus vaihtelee 30–90 cm välillä, mihin ei sisälly vielä häntää, joka on yleensä vähintään yhtä pitkä kuin ruumis. Pitkähäntämuurahaiskävyllä on nimensä mukaisesti ruumista huomattavasti pitempi häntä. Painavimmat lajit painavat noin 35 kilogrammaa, kun pienimpien kohdalla täysikasvuisen yksilön massa on 1 kg. Painosta noin 20 % johtuu panssarikilvestä, ja urokset ovat naaraita 10–50 % painavampia. Arboreaalisilla eli puussa elävillä lajeilla panssarilevyt ovat kevyempiä.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskävyt ovat melko hiljaisia, niiden äänet ovat lähinnä puhinaa ja sihinää. Ääntelyllä ei siksi arvella olevan suurta merkitystä niiden sosiaalisessa käyttäytymisessä.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskävyillä ei ole lainkaan hampaita. Niille on kehittynyt tahmea, 15–40 senttimetriä pitkä ja lantiosta alkunsa saava kieli, jolla ne syövät helposti muurahaisia ja termiittejä. Kielen tahmeutta ylläpitävät rinnassa sijaitsevat suuret sylkirauhaset. Hampaiden puuttumisen takia muurahaiskäpyjen mahalaukun rakenne on erilainen kuin muilla nisäkkäillä: mahaporttia ympäröi paksu lihaskerros, jossa on keratiinista koostuvia piikkejä. Tämän maharakenteen avulla muurahaiskävyt "pureskelevat" syömänsä ruoan, kuten linnut tekevät lihasmahassa. Joidenkin lintujen tapaan myös muurahaiskävyt nielevät pikkukiviä, jotka auttavat ruoan pillkomisessa.


title: Muurahaiskävyt

text: Termiittipesien rikkomisessa muurahaiskäpyjä auttavat voimakkaat eturaajat ja terävät kynnet, joista keskivarpaan kynsi on pisin. Muurahaiskävyt juoksevat takajalkojensa varassa, pitäen etujalat ylhäällä rintansa päällä. Ne voivat kulkea pitkiäkin matkoja tällä tavalla, osittain pitkän häntänsä ansiosta. Kaikilla neljällä jalalla ne liikkuvat kävellessään hitaasti, kaivaessaan tai arboreaalisten lajien kohdalla kiipeillessään oksistossa. Puissa kiipeilyä edistää myös niiden tarttumiseen erikoistunut häntä. Terrestriaalisilla lajeilla häntä on vain puoliksi tartuntakykyinen.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpyjen pää on suippomainen, ja sen kärjessä ovat suuaukko ja sieraimet. Silmät ja korvat sijaitsevat pään sivuilla. Ulkokorvat ovat yleensä erittäin pienet tai ne ovat surkastuneet kokonaan pois. Muurahaiskävyt pystyvät sulkemaan korva- ja sierainaukkonsa, mikä helpottaa muurahaisten syömistä. Pään luustollinen rakenne on hyvin tasainen. Poskikaaret ovat epätäydelliset. Pääkallosta puuttuu monia rakenteita, joihin pureskelulihakset voisivat kiinnittyä. Alaleuka on hyvin heikko, eikä se juuri liiku eläimen syödessä, koska siltä puuttuu monia alaleuan ulokkeita, jotka mahdollistavat sen liikkumisen (, "coronoid process"). Kasvolihaksia muurahaiskävyillä on hyvin vähän.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpyjä elää Kaakkois-Aasiassa ja Afrikassa, trooppisen ja subtrooppisen vyöhykkeen metsissä, savanneilla ja hietikoilla, missä on runsaasti niiden hyödyntämää ravintoa. Aasiassa levinneisyysalueet ulottuvat Sri Lankaan, Intiaan ja jopa Nepaliin ja Pakistaniin. Muurahaiskäpyjä elää myös Kaakkois-Kiinassa ja Isoilla Sundasaarilla, lukuun ottamatta Sulawesiä. On lajista riippuvaista millaisessa maastossa ne mieluiten elävät, mutta tärkeintä on kuitenkin, että siellä elää runsaasti muurahaisia tai termiittejä.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpyjen reviirit ovat laajoja, uroksilla parikymmentä hehtaaria ja naarailla kolmesta neljään hehtaaria. Muurahaiskävyt elävät maanalaisissa pesissä. Pesäkolojen suuaukon halkaisia on muutamia kymmeniä senttejä. Kahden metrin läpimittaiseen pesään johtaa noin 2,5 metriä pitkä käytävä. Joillakin lajeilla pesäkolot ovat jopa kuusi metriä syviä. Pesässä ollessaan muurahaiskävyt yleensä tukkivat suuaukon maalla. Arboreaaliset lajit kulkevat korkeimmillaan noin kuuden metrin korkeudessa, mutta vierailevat säännöllisesti maanpinnalla.


title: Muurahaiskävyt

text: Nykyisin useimmat muurahaiskäpylajit ovat harvinaistuneet. IUCN:n mukaan vuonna 2011 kahdeksasta lajista kaksi oli elinvoimaisia, neljä silmälläpidettäviä ja kaksi erittäin uhanalaisia.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskävyt ovat hyönteissyöjiä, joiden ruokavalio koostuu lähinnä muurahaisista ja termiiteistä. Ne pyydystävät saaliinsa pitkällä, ohuella ja tahmealla kielellään, joka ulottuu hyvin termiittien pesätunneleihin. Lepoasennossa kieli työntyy rintaonteloon. Muurahaiskävyt käyttävät kieltään myös veden juomiseen. Päästäkseen paremmin käsiksi hyönteisiin, ne joutuvat rikkomaan pesiä tai kääntämään maata vahvoilla etujaloillaan. Yksilön syömä ruoka voidaan päätellä sen ulosteesta: muurahaisia syöneellä se on mustaa ja termiittejä syöneellä se on ruskeaa. Ruoan etsimisessä ne käyttävät tarkkaa hajuaistiaan. Suurimmat muurahaiskäpylajit syövät muitakin hyönteisiä, ja ruokatilanteen niin pakottaessa, muutkin lajit syövät saatavilla olevia kuorettomia hyönteisiä.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpy kaivaa maahan pesäkolon, jossa se synnyttää. Emo elää yleensä pesässä yksin, mutta joissakin tapauksissa uroksen on nähty elävän naaraan kanssa. Muurahaiskäpyjen kohtu on kaksisarvinen, ja siinä kehittyy yleensä yksi poikanen. Kahden poikasen raskaudet ovat mahdollisia, mutta kolmoset ovat harvinaisia. Poikanen on jo maailmaan tullessaan suomuinen, vaikka suomut ovatkin pehmeitä ja etenkin kuonon seudulla heikosti kehittyneitä. Vastasyntyneiden yksilöiden pituus on noin 30 cm ja ne painavat 90–500 grammaa. Naaraalla on kaksi nisää, joilla se ruokkii poikastaan.


title: Muurahaiskävyt

text: Monien populaatioiden kohdalla on huomattu, ettei muurahaiskävyillä ole varsinaista kiima-aikaa, vaan ne lisääntyvät ympärivuotisesti. Synnytysten on kuitenkin havaittu sijoittuvan useimmiten marras-maaliskuulle, ja sitä edeltää 4–5 kuukauden pituinen kantoaika. Muurahaiskäpyjen raskaudenjälkeistä käyttäytymistä ei tunneta tarkasti, mutta arvioiden mukaan emo alkaa vieroittaa poikasta kun raskaudesta on kulunut kolmisen kuukautta. Syntymän jälkeen emo kuljettaa poikasen selässään pois pesästä tutustumaan ympäristöön. Ruokailessaan emo jättää poikasen hetkeksi yksin, mutta vaaran uhatessa emo kääriytyy poikasen ympärille keräksi. Myös poikanen osaa kääriytyä. Poikasten arvellaan tulevan sukukypsiksi noin kahden vuoden iässä. Ensimmäiset hyönteiset muurahaiskäpy syö emonsa selästä, kunnes se on tarpeeksi vanha itse hankkimaan ruokansa.


title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskäpyjen elinikää luonnossa ei tunneta, mutta vankeudessa ne ovat eläneet 12-vuotiaiksi.


title: Ragnarok Online

text: Ragnarok Online eli RO on MMORPG (Massiivinen nettiroolipeli), jonka on kehittänyt eteläkorealainen GRAVITY. Peli perustuu suurelta osin Lee Myung-Jinin Ragnarok-manhwaan.


title: Ragnarok Online

text: Ragnarok Online on hyvin tyypillinen kuukausimaksullinen MMORPG-peli. Pelin perusidea on henkilökohtaisen hahmon luominen valitsemalla eri ominaisuuksista miellyttävimmät: erilaisten hirviöiden tappaminen, kokemuksen kerääminen ja siten hahmon kehittäminen erityisillä attribuutti- ja kykyasteikoilla paremmaksi. Useiden muiden verkkopelien tapaan voi hahmon kehittämisen ohessa harjoittaa myös sosiaalista kanssakäymistä muiden pelaajien kanssa. Pelin grafiikka on toteutettu yhdistämällä isometrisiä objekteja sekä 3D-grafiikkaa.


title: Ragnarok Online

text: Tällä hetkellä pelistä on olemassa viralliset versiot koreaksi, japaniksi, englanniksi, thaiksi, kiinaksi, indonesiaksi, malaijiksi, Brasilian portugaliksi sekä filipinon kielellä. Palvelimia ylläpitävät GRAVITY, GRAVITY Interactive, GungHo Online Entertainment, Game Flier International, Asiasoft, Level Up! International ja Burda Interactive. Peliin julkaistaan päivityksiä noin puolivuosittain episodien muodossa, jotka sisältävät useimmiten uusia alueita sekä vastuksia.


title: BGM-109 Tomahawk

text: BGM-109 Tomahawk on pitkänkantaman, säästä riippumaton, risteilyohjus, joka laukaistaan sukellusveneestä tai laivasta maamaaleihin. Ohjus on erittäin tarkka ja sillä on pitkä kantama (~2500 km). Nimi "Tomahawk" tulee Pohjois-Amerikan intiaanien sotakirvestä tarkoittaneesta sanasta "Tomahawk". Tomahawk kantaa 450 kilogramman taistelupanosta.


title: BGM-109 Tomahawk

text: Ohjus laukaistaan kiinteää polttoainetta käyttävän raketin avulla. Tämän jälkeen siivekkeet ja ohjauspinnat avautuvat ja suihkumoottori pitää lennon aikana yllä tasaista vauhtia. Tomahawkia on pienen kokonsa vuoksi takia vaikea havaita. Tutkahavaitseminen on hankalaa, koska ohjus lentää matalalla.


title: BGM-109 Tomahawk

text: Tomahawkia käytetään kiinteisiin kohteisiin, kuten ilmapuolustus- ja kommunikointikeskuksiin.


title: BGM-109 Tomahawk

text: Ohjuksen ohjaukseen käytetään merellä inertiaohjausta ja maan päällä maan muotoja seuraavaa TERCOM-ohjausta. TERCOM vertaa maaston korkeusvaihteluja tallennettuun karttaan selvittääkseen ohjuksen sijainnin. Jos on tarpeellista, kurssimuunnos tehdään ja ohjus laitetaan uudelle kurssille kohti maalia. Lopullinen ohjaus tapahtuu optisella DSMAC (Digital Scene Matching Area Correlation) -järjestelmällä, joka vertaa tallennettua kuvaa kohteesta varsinaiseen kohteeseen. Vuoden 1993 Block III TLAM -malleissa otettiin käyttöön GPS-paikannus.


title: BGM-109 Tomahawk

text: Ohjusta käyttävät Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat ja Yhdysvallat.


title: BGM-109 Tomahawk

text: Ohjus on 5,56 metriä pitkä (6,25 laukaisussa), massa on 1192,2 kilogrammaa (1440 kg laukaisussa), sen siipiväli on 2,6 metriä ja halkaisija 51 senttimetriä. Keskinopeus on 880 km/h. Taistelukärkenä on 450 kg tavanomaista räjähdettä, rypälepommi tai 5 -150 kT W-80 ydinase (SALT-sopimus kuitenkin rajoitti ydinkärkien käyttöä risteilyohjuksissa.)


title: BGM-109 Tomahawk

text: Ohjusta alettiin kehitellä vuonna 1981 ja ensimmäiset kokeet tapahtuivat vuonna 1983. Vuonna 1991 ohjusta käytettiin Persianlahden sodassa Irakissa, jossa laukaistiin 288 ohjusta.


title: BGM-109 Tomahawk

text: Tomahawkeja valmistaa yhdysvaltalainen sotateollisuuden konserni Raytheon.


title: Kuorma-auto

text: Kuorma-auto on moottoriajoneuvo, jota käytetään tavaroiden kuljettamiseen.


title: Kuorma-auto

text: Toisin kuin henkilöautot, joissa yleensä on itsekantava kori, kuorma-autot on rakennettu lähes aina jäykän erillisrungon päälle. Rungon päälle voidaan asentaa lava, säiliö, kontti tai muu auton käyttötarkoitukseen sopiva varustus. Tällöin kuorma-autosta käytettävä nimikin voi täsmentyä esimerkiksi avolavakuorma-autoksi tai säiliöautoksi. Kuorma-autojen koko vaihtelee kevyimmistä, kokonaismassaltaan hiukan yli 3 500-kiloisista, lähes pakettiautomallisista kevyistä kuorma-autoista aina viisiakselisiin 38 tonnia painaviin raskaisiin kuorma-autoihin. Näiden lisäksi tehdään raskaampia kuorma-autoja käyttöön suljetuille alueille, kuten esimerkiksi kaivoksiin.


title: Kuorma-auto

text: Kun kuorma-autoon liitetään perävaunu, saadaan ajoneuvoyhdistelmä.


title: Kuorma-auto

text: Suomessa ajoneuvolain määritelmän mukaan kuorma-auto (N- ja N-luokan ajoneuvo) on tavaran kuljetukseen valmistettu ajoneuvo, jonka kokonaismassa on suurempi kuin 3,5 tonnia. Kuorma-autosta ei makseta autoveroa.


title: Kuorma-auto

text: Ensimmäiset kuorma-autot olivat höyrykäyttöisiä, ja ne otettiin käyttöön 1800-luvun puolivälissä. Historian ensimmäisen varsinaiseksi kuorma-autoksi määriteltävän ajoneuvon voidaan kuitenkin sanoa valmistuneen vuonna 1896.


title: Kuorma-auto

text: Tämä Daimlerin valmistama kuorma-auto oli melko suora kehitelmä sen ajan hevosvankkureista puisine kärrynpyörineen. Akselien väliin oli sijoitettu kaksisylinterinen 1,1 litran polttomoottori, jonka teho oli 3 kW (4 hv). 1 200 kg:n omapainollaan ja 1 500 kg:n kantavuudellaan tämä auto sijoittuisi nykyisin samaan luokkaan pakettiautojen kanssa.


title: Kuorma-auto

text: Hyvin pian, henkilöautojen kehityksen vanavedessä, kuorma-autoihin ilmestyivät suljetut ohjaamot ja moottori siirtyi akselien välistä auton nokalle. Tämän ajan kuorma-autoissa veto moottorilta taka-akselille oli toteutettu ketjun avulla. Kehitystä oli myös kärrynpyörien korvautuminen täyskumisilla renkailla. Tyypillinen kaksisylinterisellä moottorilla varustetun kuorma-auton kantavuus vaihteli tuolloin 1 500 ja 2 000 kg:n välillä.


title: Kuorma-auto

text: Monien muiden asioiden tavoin ensimmäinen maailmansota kiihdytti kuorma-autojen tuotekehittelyä, ja 1920-luvun loppua kohden täyskumiset renkaat väistyivät ilmatäytteisten tieltä, sähköiset käynnistysmoottorit yleistyivät ja autoihin ilmestyivät sähkövalot. Näiden autojen moottorit olivat edelleen varsin matalatehoisia bensiinimoottoreita ja kantavuus ylitti harvoin 3 tonnia. Kehitystä tapahtui myös moottoririntamalla, ja dieselmoottori alkoi raivata tietään bensiinimoottorien hallitsemilla markkinoilla.


title: Kuorma-auto

text:
1930-luvulla kehitystä tapahtui monilla alueilla. Kuorma-autojen etuakseleita alettiin sijoittaa taaemmas, jolloin moottori siirtyi enemmän etuakselin päälle ja näin parantunut painojakauma antoi mahdollisuuden suurempaan hyötykuormaan. Tähän asti käytetyt puiset vanteet korvautuivat kestävämmillä metallivanteilla. Autojen koon kasvaessa myös jarrutehoa tarvittiin lisää, jonka myötä myös taka-akselia alettiin varustaa jarruilla entisen pelkän etuakselin sijasta.
Toinen maailmansota kiihdytti ensimmäisen tavoin tuotekehitystä monilla aloilla, ja yhtenä merkittävänä askeleena olivat suorasuihkutusdieselmoottorit, jotka tarjosivat huomattavasti vanhoja moottoreita paremman hyötysuhteen. Moottorin huoltaminen tapahtui edelleen sivusta avattavien luukkujen kautta.


title: Kuorma-auto

text: Turboahdin esiteltiin kuorma-autojen moottoreihin vuonna 1949, jolloin moottoritehoa pystyttiin nostamaan 150 kW:n (200 hv:n) paikkeille. Kuorma-autojen tähänastinen tekninen kehitys oli kulkenut varsin suurin harppauksin johtuen kahdesta maailmansodasta, mutta samalla ohjaamo oli jätetty lähes täysin ilman huomiota. Esimerkiksi ohjaamoiden ääni- ja lämpöeristys oli käytännössä olematon.


title: Kuorma-auto

text:
Kuljettajan mukavuus nousi nopeasti tärkeäksi kehityskohteeksi 1950-luvulla, ja pian kuorma-autoissa alkoikin näkyä monia kuljettajan mukavuutta parantavia ominaisuuksia. Merkittäviä parannuksia ääni- ja lämpöeristyksen parantamisen lisäksi olivat jousitetut, ergonomisesti suunnitellut penkit ja makuuhyttien esittely. Todella merkittävä mukavuustekijä oli myös ohjaamon ja rungon välisen vaimennuksen kehittäminen ja myöhemmin tämän vaimennuksen korvaaminen siirtämällä hytti jousitetuksi.
Yhdysvalloissa bensiinimoottorit raskaissa kuorma-autoissa hylättiin lopullisesti 1970-luvulla, kun taas Euroopassa niiden käytöstä oli luovuttu kokonaan jo 20 vuotta aikaisemmin.


title: Kuorma-auto

text: 1970- ja 1980-luvuilla kuorma-autojen kehitys keskittyi entistä enemmän kuorma-autojen turvallisuuden parantamiseen. Tuolloin muun muassa esiteltiin alleajosuojat estämään henkilöautojen ajautuminen kuorma-autojen alle ja markkinoille tulivat ensimmäiset kuorma-autoihin tarkoitetut levyjarrut. Ensimmäisen raskaaseen kalustoon tarkoitetun lukkiutumattoman jarrujärjestelmän esitteli Mercedes-Benz vuonna 1981. Perinteisten teräsjousien rinnalle esiteltiin uusi, pehmeämmin käyttäytyvä ilmajousitus, jonka johtavat merkit, Volvo ja Scania-Vabis ottivat pian käyttöön. Radioteknologian kehittymisen ja halpenemisen seurauksena käytännössä jokaisesta kuorma-autosta löytyi 1980-luvulla LA-puhelin. Vielä nykyäänkin moni ammattimaisessa liikenteessä oleva kuorma-auto on varustettu LA-puhelimella.


title: Kuorma-auto

text: Ensimmäisten kuorma-autojen kerrotaan olleen käytössä Suomessa vuonna 1897, kun pietarilaisen Nobel-yhtiön autot kuljettivat räjähdysaineita ja öljyä Karjalankannaksen tie-, rautatie- ja kanavatyömaille. Ensimmäisinä suomalaisina kuorma-autojen omistajina on mainittu Renlundin rautakauppa Helsingissä ja Tervakosken paperitehdas Janakkalassa vuonna 1907. Vuonna 1914 Suomessa arvioitiin olevan noin 200 kuorma-autoa.


title: Kuorma-auto

text: Vuonna 1922 määrättiin moottoriajoneuvot Suomessa rekisteröinti- ja katsastusvelvollisuuden alaisiksi, ja rekisterissä oli 623 kuorma-autoa. Samoihin aikoihin katsotaan kuljetusyrittäjyyden – siinä mielessä kuin se nykyisin ymmärretään – saaneen alkunsa. Kuorma-auton suurin sallittu kokonaismassa nostettiin viidestä tonnista 7,5 tonniin vuonna 1926. Vuonna 1930 kuorma-autojen kuljetussuorite ylitti hevosajoneuvojen tavarankuljetussuoritteen. Ensimmäiset dieselmoottorilla varustetut kuorma-autot tulivat Suomessa käyttöön vuonna 1935. Ammattimainen kuorma-autoliikenne alkoi järjestäytyä vuonna 1936, jolloin perustettiin Henkilö- ja Kuorma-autoliikennöitsijäin Liitto (myöhemmin Suomen Kuorma-autoliitto, nykyisin Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL). Vuonna 1939 Suomessa oli rekisterissä 18 122 kuorma-autoa, ja suosituimmat merkit olivat Ford, Chevrolet, Volvo, International ja Studebaker. Osa kuorma-autoiksi tilastoiduista autoista on kuitenkin luokiteltavissa pakettiautoiksi, koska rajanveto näiden välillä oli epämääräinen ja pakettiautot alettiin tilastoida omana ryhmänään vasta vuonna 1940. Kuorma-autojen osuus rekisterissä olevasta autokannasta oli huomattavan suuri; vuonna 1939 henkilöautoja oli rekisterissä noin 30 000 ja linja-autoja noin 3 200. Varsinkin maaseudulla kuorma-autoilla oli suuri merkitys myös henkilökuljetuksissa.


title: Kuorma-auto

text: Välirauhan aikana vuosina 1940–1941 kuorma-autoilla suoritettiin Suomen siihen saakka suurin yksittäinen kuljetusurakka 531 kilometriä pitkällä Liinahamarin reitillä Petsamon ja Rovaniemen välillä. Kuorma-autojen suurin sallittu kokonaismassa korotettiin kymmeneen tonniin vuonna 1948. Kuten muuallakin Euroopassa, myös Suomessa dieselmoottori syrjäytti 1950-luvun kuluessa bensiinimoottorin kuorma-autojen voimanlähteenä. Vuonna 1956 Suomessa oli rekisterissä 45 373 kuorma-autoa ja yleisimmät merkit olivat GAZ, Ford, Austin, Bedford ja Chevrolet. Sotavuosista lähtien voimassa ollut ulkomaisten kuorma-autojen tuontisäännöstely purettiin vuonna 1957. Kuorma-autojen kuljetussuorite ylitti junien tavarankuljetussuoritteen vuonna 1958. Ajoneuvoyhdistelmän suurimmaksi sallituksi kokonaispainoksi vahvistettiin 30 tonnia vuonna 1961, ja vuonna 1963 kuorma-auton suurimmaksi sallituksi leveydeksi tuli 2,5 metriä ja suurimmaksi sallituksi korkeudeksi kuormineen neljä metriä.


title: Kuorma-auto

text: Ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu kokonaismassa nousi 42 tonniin ja kokonaispituus 22 metriin vuonna 1975. Kuorma-autokanta oli Suomessa suurimmillaan 1980-luvulla. Vuonna 1984 rekisterissä oli 52 622 kuorma-autoa yleisimpien merkkien ollessa Volvo, Scania, Mercedes-Benz, Sisu ja Ford. Vuonna 1990 ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu kokonaismassa korotettiin 60 tonniin. Vuonna 1993 Suomessa oli rekisterissä 45 203 kuorma-autoa.


title: Kuorma-auto

text: Suomessa on valmistettu sarjatuotantona Sisu- ja Vanaja-kuorma-autoja, edellistä vuodesta 1931 alkaen ja jälkimmäistä vuosina 1948−1971.


title: Kuorma-auto

text: Ensimmäinen suomalainen kuorma-auto rakennettiin Tampereella todennäköisesti vuosina 1907–1909. "Aamulehti" kertoi 22. lokakuuta 1907 Tammerfors Linne- och Jern-Manufaktur Ab:n (Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy, myöhemmin Tampella) konepajan suunnitelleen jo jonkin aikaa kuorma-autoa ja yhden auton olevan parhaillaan rakenteilla. Auton merkkiä ei kuitenkaan mainittu, ja sen rakentaminen lienee edistynyt hitaasti, sillä "Helsingin Sanomat" julkaisi siitä vasta 11. helmikuuta 1909 uutisen "ensimmäisenä Suomessa tehtynä automobiilina". Autosta ei ole säilynyt valokuvaa, ja tiedot siitä perustuvat haastatteluin kerättyihin muistikuviin. Tiettävästi se oli höyrykäyttöinen ja sitä koeajettiin tehtaan pihalla, mutta se ei toiminut odotusten mukaisesti. Tarinan mukaan yksi auton rakentajista osasi korjata vian, mutta tehtaan johto ei halunnut jatkaa kokeilua. Auto varastoitiin eikä sen myöhempiä vaiheita tiedetä. Vuonna 1911 "Helsingin Sanomissa" julkaistun ilmoituksen mukaan "yksinvalmistaja ja yksinmyyjä Suomessa, Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy" tarjosi ostajille lisenssillä tehtyjä sveitsiläisiä Saurer-kuorma-autoja. Yhtäkään Saurer-autoa ei kuitenkaan tiedetä valmistuneen Tampereella.


title: Kuorma-auto

text: Vuosina 1914–1929 toiminut yhdysvaltalainen Republic-tehdas oli 1910-luvun lopulla maailman suurimpia kuorma-autojen valmistajia noin 10 000 auton vuosituotannollaan. Suomessa Republic-kuorma-autoja koottiin SOK:n polkupyöräverstaalla Helsingin Vallilassa yhteensä 57 kappaletta vuosina 1920–1924. Republic oli tuon ajan mittapuun mukaan raskas kuorma-auto 3,5 tonnin kantavuudellaan. Umpikumipyöräisenä se soveltui kuitenkin huonosti suomalaiseen käyttöön. Suomessa kootuista Republic-autoista yksi on säilynyt ajokuntoisena ja entisöity.


title: Kuorma-auto

text: Helsinkiläinen insinööri P. J. Heikkilä osti vuonna 1920 I. Käcklundin Kone- ja vesijohtoliikkeen – joidenkin tietojen mukaan kyseessä oli konepaja –, johon hän perusti P. J. Heikkilä & Co -nimisen autokoritehtaan. Vuonna 1922 yritys käynnisti Finlandia-autojen tuotannon, ja tämän merkkisiä kuorma-autoja valmistui kaksi kappaletta. Epäselvää on, kuinka omaperäisiä Finlandia-autot olivat, koska niissä käytettiin muun muassa ruotsalaisen Scania-Vabiksen komponentteja. Toinen Finlandia-kuorma-auto hankittiin Helsingin palolaitokselle, joka käytti sitä 1960-luvun alkuun saakka, aluksi "syöksyautona" kuljettamassa kiireisintä palokalustoa ja myöhemmin ambulanssina. Toisen kuorma-auton kerrotaan joutuneen pirtun salakuljettajien käsiin ja hävinneen jäljettömiin. Kuorma-autojen ohella valmistui kaksi Finlandia-henkilöautoa P. J. Heikkilän omaan käyttöön. Näistä neljästä autosta yksikään ei ole säilynyt.


title: Kuorma-auto

text: Välirauhan aikana Fordin maahantuontivarastossa Helsingin Hernesaaressa alettiin koota Ford-kuorma-autoja, jotka oli toimitettu Yhdysvalloista puulaatikkoihin pakattuina osina. Lehtitietojen mukaan autoja valmistui noin 200 työntekijän voimin 12–14, parhaimmillaan 20 kappaletta päivässä. Jatkosodan aikana samoissa tiloissa kunnostettiin lisäksi runsaat 1 400 kappaletta sotasaaliiksi saatuja neuvostoliittolaisia GAZ-kuorma-autoja rintamajoukkojen käyttöön. Sotien päätyttyä Suomeen tuotiin Ford Motor Companyn myöntämien moottoriajoneuvoluottojen turvin yhdysvaltalaisten Ford-kuorma-autojen ohella brittiläisiä oikealta ohjattavia Fordson Thames -kuorma-autoja, jotka rakennettiin valmiiksi Helsingissä. Teollinen toiminta Hernesaaressa loppui vuonna 1947, johon mennessä sen kokoonpanolinjan kautta oli kulkenut liki 7 000 Ford-autoa.


title: Kuorma-auto

text: Sotien päätyttyä vuonna 1946 helsinkiläinen autoliike Oy Nikolajeff Ab allekirjoitti yhdysvaltalaisen autoteollisuuskonsernin General Motorsin kanssa sopimuksen 150 Chevrolet-kuorma-auton kokoonpanosta Helsingissä pääyhtiön laskuun. Autot valmistuivat sopimuksen mukaisesti, mutta toiminta päättyi siihen.


title: Kuorma-auto

text: Autoalalla aktiivinen Wihuri-yhtymä saavutti 1950-luvun aikana vankan jalansijan Suomen automarkkinoilla. Päästäkseen suurempiin valmistussarjoihin Wihurin tytäryhtiö, Wiima-merkkisiä linja-autojen koreja valmistanut Oy Uusi Autokoriteollisuus Ab alkoi ostaa Volvolta linja-auton alustojen rakennussarjoja, jotka koottiin Wihurin omistamilla Teijon tehtailla Perniössä. Yhteistyö Volvon kanssa laajeni kuorma-autoihin, ja Volvo suunnitteli Wihurille raskaan kuorma-auton, jonka nimeksi tuli Wilke. Autojen tekniikka tuli Volvolta, mutta ohjaamot olivat Wihurin suunnittelijoiden käsialaa, ja autot koottiin Teijossa. Ensimmäisen Wilke-kuorma-auton valmistumisesta kerrottiin Wihurin Uutisissa kesäkuussa 1960. Wilke ei kuitenkaan ehtinyt saavuttaa kaupallista menestystä, koska uusia Volvo-kuorma-autoja saatiin Suomeen kysyntää vastaavasti. Wilke-autoja ehdittiin rakentaa kaikkiaan 120 kappaletta vuoteen 1964 mennessä.


title: Kuorma-auto

text: Suomessa myytiin 1970-luvun lopulla vuosittain 250–350 kappaletta kevyttä brittiläisvalmisteista Ford A -kuorma-autoa. Auto oli hinnaltaan edullinen, mutta sen kori oli heikko Suomen olosuhteisiin. Hämeenlinnassa toiminut Fordin piirimyyjä Keskus-Autola Oy rakennutti vuonna 1979 kyseiseen malliin pohjautuneen Arska-nimisen autosarjan, jossa oli suomalainen tavara-auton kori. Valmistuneiden autojen tarkkaa määrää ei tiedetä, mutta se lienee kymmenkunta kappaletta.


title: Kuorma-auto

text: Telakkayhtiönä tunnettu Hollming rakensi 47 kappaletta itsekantavia Hollming-säiliöautoja vuosina 1980–1982. Vuosina 1986 ja 1987 valmistui vielä kolme autoa. Autoista 37 oli varustettu Volvon ja muut saksalaisen MANin tekniikalla. Autot perustuivat vuonna 1978 valmistuneeseen, sähköteknikko ja automyyjä Reijo Hirvosen johdolla toteutettuun Kestotankki-prototyyppiin. Auton suurimpana ongelmana oli käytännössä olematon jälleenmyyntiarvo, sillä se oli suunniteltu ja rakennettu yksinomaan säiliöautoksi.


title: Kuorma-auto

text: Kuorma-auto on nykyisen logistiikan perustyökalu. Käytännössä kaikki tavarat kulkevat elinkaarensa jossain vaiheessa kuorma-autolla tai kuorma-auton vetämällä ajoneuvoyhdistelmällä. Kuorma-auto on siis ensisijaisesti tehty työkaluksi ja kestämään jatkuvaa raskasta käyttöä. Viimeisen 15 vuoden aikana ympäristönäkökohdat, kuten pakokaasupäästöjen rajoitus ja ajomelu, ovat nousseet yhä merkittävämmäksi suunnittelunäkökohdaksi johtuen jatkuvasti tiukentuvasta lainsäädännöstä. Kuorma-autojen rakenne sekä niillä operoiminen – kuten raskas liikenne yleisestikin – ovatkin huomattavan paljon erilaisilla laeilla ja asetuksilla säädelty. Esimerkiksi tavaran kuljetus kuorma-autolla korvausta vastaan on Suomessa luvanvaraista toimintaa.


title: Kuorma-auto

text: Kuorma-auton kuljettajan työaikaa säädellään työaika- ja ajo-, lepoaikalailla, jonka mukaan pisin yhtämittainen ajoaika saa olla korkeintaan 4,5 tuntia, jonka jälkeen on pidettävä vähintään 45 minuutin tauko. Vuorokautinen ajoaika saa olla korkeintaan 9 tuntia, poikkeustapauksissa 10 tuntia ja vuorokausilevon vähintään 11 tunnin yhtämittainen jakso. Ajo- ja lepoaikalainsäädäntöön on tehty mahdolliseksi myös tietyin edellytyksin pidentää vuorokautista ajoaikaa sekä lyhentää vuorokausi- tai viikkolepoa. Myös 45 minuutin tauko on mahdollista jakaa 11.4.2007 alkaen korkeintaan kahteen osaan, joista jälkimmäisen pituuden tulee olla vähintään 30 minuuttia. Lepo- ja ajoaikojen toteutumista voidaan valvoa ajopiirturilla, joka on nykyisin pakollinen kuorma-autoissa.


title: Kuorma-auto

text: Myös kuorma-autojen suurimmat sallitut mitat ja massat on määritelty hyvin tarkasti. Kuorma-auton suurin sallittu pituus on 12,00 metriä, korkeus 4,40 metriä ja leveys 2,60 metriä. Yli 22,00 metrin mittaisissa ajoneuvoyhdistelmissä lämpöeristämättömän ajoneuvon leveys saa kuitenkin olla korkeintaan 2,55 metriä. Kuorma-auton suurinta sallittua massa rajoittavat sekä lainsäädäntö, että ajoneuvon rakenne. Lain mukaan kaksiakselisen kuorma-auton suurin sallittu kokonaismassa on 18 tonnia, kolmiakselisen 26 tonnia, neliakselisen 35 tonnia ja viisiakselisen 42 tonnia.


title: Kuorma-auto

text: Kansainvälistä liikennettä koskevat omat asetuksensa, jotka ovat monin paikoin yhteneviä Suomen lainsäädännön kanssa mutta joiltain kohdilta tiukempia. Esimerkkinä kuorma-auton suurin sallittu korkeus kansainvälisissä kuljetuksissa saa olla vain 4,00 metriä, ellei kohdemaan ja kaikkien sillä välillä olevien maiden kansallinen lainsäädäntö salli suurempaa korkeutta.


title: Kuorma-auto

text: Melkein kaikkien kuorma-autojen rakenne on hyvin samankaltainen. Kuorma-auton rakenne voidaan karkeasti jakaa alustaan, voimansiirtoon, ohjaamoon ja päällirakenteeseen. Nykyaikainen kuorma-auto valmistetaan lähes aina vain tilauksesta. Tämän johdosta saman mallisarjan kuorma-autojen varustelu ja ulkomitat voivat vaihdella keskenään hyvin merkittävästi.


title: Kuorma-auto

text: Esitellystä rakenteesta poikkeavat lähinnä kevyet kuorma-autoiksi rekisteröidyt pakettiautot.


title: Kuorma-auto

text: Kuorma-auton alustan perustana on kahdesta samansuuntaisesta teräksisestä U-palkista tehty runko, jonka ympärille auto kootaan. Moottori sijoittuu yleensä rungon etuosaan, runkopalkkien väliin. Välittömästi moottorin jatkeena sijaitsee kytkin sekä vaihteisto.


title: Kuorma-auto

text: Rungon etuosassa, moottorin alla, sijaitsee vähintään yksi ohjaava akseli ja rungon takaosassa on vähintään yksi vetävä, yleensä paripyörillä varustettu akseli. Akselien lukumäärä, tyyppi ja akseliväli valitaan auton tulevan työtehtävän mukaan. Kuorma-auton ohjaavien akselien lukumäärä vaihtelee yhden ja kolmen välillä, ja näistä yksi voi olla viimeinen akseli eli ns. puimuriohjaus.


title: Kuorma-auto

text: Esimerkiksi kevyessä jakeluajoon tarkoitetussa kuorma-autossa ei tarvita kuin kaksi akselia. Ajoneuvoyhdistelmien vetoon tarkoitetuissa kuorma-autoissa taas on yleistä varustaa auto kaksiakselisella telillä. Telillä varustetun auton takimmaisen akselin pystyy yleensä nostamaan ilmaan. Näin vähennetään polttoaine- ja rengaskuluja ajettaessa kevyellä kuormalla.


title: Kuorma-auto

text: Jousitus on tärkeä osa kuorma-auton käyttäytymistä ja valitaan pitkälti auton käyttötarkoituksen mukaan. Kuorma-autoihin on saatavilla useita erityyppisiä jousitusvaihtoehtoja, joista jotkut eivät välttämättä sovellu ollenkaan tiettyyn käyttötarkoitukseen, mutta ovat siitä huolimatta paras vaihtoehto jossakin muussa käytössä. Henkilöautoista poiketen, kuorma-autoissa on yleistä käyttää eri akseleilla erityyppistä jousitusta.


title: Kuorma-auto

text: Kuorma-auton akselit ovat pääosin jousitettu joko paraabeli- tai ilmajousin. Paraabelijousitus on lehtijousituksen tapainen jousitus, mutta lehtijousituksesta poiketen siinä käytetään vain kahta tai kolmea pitkää jousen lehteä. Lehtijousituksen tavoin myös paraabelijousitus on ns. kova jousitus, jonka käytös muuttuu pehmeämmäksi kuormattuna.


title: Kuorma-auto

text: Ilmajousitettussa akselissa on paraabelijousen tilalla yksi tai useampi ns. ilmapussi. Ilmajousituksessa ilmapussiin ohjataan paineilmaa noin 10–12 baarin paineella, jolloin akselin ja rungon välissä ei ole jousituksen kannalta yhtään jäykkää kohtaa (vrt. paraabelijousituksen lehdet). Tämän seurauksena ilmajousitus on toiminnaltaan huomattavan pehmeä, ja se kykenee tasoittamaan melko hyvin tiessä olevat teräväreunaiset epätasaisuudet. Paraabelijousituksesta poiketen ilmajousitetun akselin ja siten myös auton korkeutta maasta pystyy säätämään ohjaamalla ilmapussiin enemmän tai vähemmän ilmaa. Säätömahdollisuudesta huolimatta ilmajousilla on automaattisesti säätyvä ajoasento, jossa jousten ilmamäärä säätyy automaattisesti, ja johon käsikäyttöinen säätö ei vaikuta.


title: Kuorma-auto

text: Kuorma-autoissa yleisesti käytettyjä jousitusratkaisuja ovat täysilmajousitus, paraabeli-ilma-jousitus ja paraabelijousitus. Täysilmajousitetun kuorma-auton jokainen akseli on ilmajousitettu. Paraabeli-ilma-jousitetussa kuorma-autossa etuakseli on paraabelijousitettu kun taas taka-akseleilla on ilmajousitus. Näin auto on täysilmajousitettua vakaampi ajettava, mutta ilmajousitettu takapää tekee varsinkin kevyellä kuormalla ajosta huomattavasti mukavampaa. Nämä molemmat ovat melko suosittuja jousitusratkaisuja kappaletavaran kuljetuksissa. Puoliperävaunun vetoon tarkoitetuissa kuorma-autoissa suosituin jousitustyyppi on paraabeli-ilma-jousitus, joskin täysilmajousitus on nostamassa suosiotaan. Paraabelijousitetussa kuorma-autossa jokaisella akselilla on paraabelijouset. Paraabelijousitus on suosittu toimittaessa vaikeissa oloissa, kuten esimerkiksi puutavara-autot, sekä säiliökuljetuksissa vaimentamassa säiliössä liikkuvan nesteen aiheuttamaa heilahtelua ilmajousitusta tehokkaammin.