title: Helene Schjerfbeck

text: Schjerfbeck siirtyi 1900-luvulla johdonmukaisesti kohti keskitetympää ilmaisua. Hän teki vuosisadan alussa askeettisia harmaalle ja muutamille värisävyille perustuvia maalauksia, kuten "Kotona" (1903). Schjerfbeck näyttää pyrkineen kohti japanilaishenkistä tyylittelevää esteettisyyttä. Pelkistys näkyi varsinkin omakuvien sarjassa ja vanhojen maalausten uustulkinnoissa, joita hän teki Stenmanin ehdotuksesta.


title: Helene Schjerfbeck

text: Stenman asetti Schjerfbeckin teoksia esille myös Ruotsissa, missä vastaanotto oli Suomea innostuneempi. Suomessa hänen tuotantoonsa suhtauduttiin vaihtelevasti. Schjerfbeck sai taidehistoriassa sijan lähinnä 1880-luvun edustajana, ja hänen myöhempien maalaustensa merkitys löydettiin hitaasti. Vähitellen Schjerfbeck vakiintui yhdeksi Suomen taiteen arvostetuimmista taiteilijoista, ja 1990-luvulla kiinnostus heräsi myös Pohjoismaiden ulkopuolella.


title: Helene Schjerfbeck

text: Schjerbeck maalasi aktiivisesti myös viimeisinä vuosinaan Ruotsissa, jossa syntyi viimeisten omakuvien sarja. Omakuvista näkyy sekä taiteilijan tyylin kehitys että hänen vanhenemisensa. Lopuksi silmät ovat ontot, suu pelkkä aukko ja pää kallonkaltainen.


title: Helene Schjerfbeck

text: Vuonna 2012 paljastui uusi merkittävä maalaus, kun yksityisomistuksessa olevan maisemamaalauksen alta löytyi toinen kangas, jossa on kuva äidistä ja lapsesta takaapäin. "Äiti ja lapsi" ajoittuu noin vuoteen 1887.


title: Helene Schjerfbeck

text: Aluksi Schjerfbeckin työt saivat vähän ymmärrystä yleisöltä. Vuonna 1913 taidekauppias Gösta Stenman kuitenkin näki niiden arvon ja sai Schjerfbeckin töitä esille näyttelyihin entistä useammin. Stenman järjesti myös hänen ensimmäisen yksityisnäyttelynsä vuonna 1917.


title: Helene Schjerfbeck

text: Toinen merkittävä ymmärtäjä oli taidekriitikko, kirjailija ja taidemaalari Einar Reuter (taiteilija- ja kirjailijanimeltään H. Ahtela), jonka Schjerfbeck tapasi vuonna 1915. Ahtela oli hänen läheinen ystävänsä ja henkinen tukensa elämän loppuvaiheisiin asti. Reuter kirjoitti Schjerfbeckistä artikkeleita ja kirjoja. Schjerfbeck kirjoitti hänelle yli 1 100 kirjettä tai postikorttia. He maalasivat ja tutkivat yhdessä ulkomaisia taidelehtiä ja kirjallisuutta, saaden vaikutteita toisiltaan. Reuter julkaisi nimellä H. Ahtela vuonna 1951 Schjerfbeckin elämäkerran "Helene Schjerfbeck: Kamppailu kauneudesta".


title: Helene Schjerfbeck

text: Schjerfbeckin teokset menivät hyvin kaupaksi 1930-luvulta alkaen. Hänen teostensa ostajia olivat muun muassa Signe ja Ane Gyllenberg sekä Marie-Louise ja Gunnar Didrichsen, jotka onnistuivat keräämään huomattavat kokoelmat tämän töitä. Helsinkiläinen lääkäripariskunta Yrjö ja Nanny Kaunisto keräsivät elämänsä aikana poikkeuksellisen kokoelman, johon kuului 35 Schjerfbeckin teosta. Yrjö Kauniston kuoltua Nanny Kaunisto lahjoitti kokoelman vuonna 2005 Valtion taidemuseolle pariskunnan laatiman testamentin mukaisesti. Lahjoituksen arvo oli yli 12 miljoonaa euroa.


title: Kaksoispiste

text: Kaksoispiste (:) on typografinen välimerkki, joka toimii erottimena useissa kirjoitetuissa kielissä.


title: Kaksoispiste

text:
Kaksoispiste kirjoitetaan tavallisesti kiinni edeltävään sanaan. Sillä on suomen kielessä seuraavat tehtävät:
Tietokoneissa : koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille:


title: Eläintiede

text: Eläintiede eli zoologia (kreik. "zoon", eläin; "logos", tieto) on eläinten rakennetta, toimintaa, kehitystä, suhteita, luokittelua ja eläimistöä käsittelevä tieteenala, jonka osa-alueita ovat esimerkiksi eläinekologia, eläinfysiologia sekä -anatomia ja etologia (eläinten käyttäytyminen). Eläintiede on biologian osa-alue, ja se on osaltaan läheisessä yhteydessä solubiologiaan, biokemiaan ja perinnöllisyystieteeseen.


title: Eläintiede

text: Eri eläinryhmiin kohdistuvan tutkimuksen perusteella erotetaan myös alatieteitä, kuten esimerkiksi mammalogia (nisäkkäät), ornitologia (linnut), iktyologia (kalat), entomologia (hyönteiset) ja protozoologia (alkueläimet).


title: Eläintiede

text: Tieteellisen eläinten tutkimisen varsinaisena perustajana pidetään Aristotelestä, joka keräsi eräiden aikaisempien kirjailijoiden tekemät hajanaiset eläimiä koskevat tiedot, liitti niihin omat monipuoliset havaintonsa ja muovasi näin saamansa aineiston yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Hän ei rajoittunut vain kuvailemaan eläinten ulkomuotoa, rakennetta ja elintapoja, vaan tutki myös lisääntymisilmiöitä ja sikiönkehitystä, loi pohjan vertailevalle anatomialle ja laati eräänlaisen eläinsysteemin.


title: Eläintiede

text: Aristoteleen jälkeen ei vanhalla ajalla elänyt muuta huomattavaa eläintieteellistä kirjailijaa kuin Plinius vanhempi. Hän oli kuitenkin vain muiden kirjoitusten koostaja, joka ei aina osannut erottaa tosiasioita taruista. Keskiajan eläintieteellisistä kirjailijoista oli mainittavin Albertus Magnus, joka selitteli Aristoteleen eläintieteen ja luonnonfilosofian kirjoituksia ja koetti muokata niiden sisältöä sopusointuun kirkon oppien kanssa.


title: Kysymysmerkki

text: Kysymysmerkki (?) päättää virkkeen, joka on perusluonteeltaan kysyvä. Kysymysmerkki on niin sanotusti iso välimerkki, jota seuraava sana yleensä aloittaa uuden virkkeen ja kirjoitetaan siis isolla alkukirjaimella.


title: Kysymysmerkki

text: Suomen kielessä kysymysmerkki tulee suoraan kysymysvirkkeen perään ilman välilyöntiä:


title: Kysymysmerkki

text: Epäsuoran kysymyslauseen eli kysyvän sivulauseen jäljessä kysymysmerkkiä käytetään ainoastaan, jos se päättää virkkeen, jonka päälausekin on kysyvä:


title: Kysymysmerkki

text: Lainausmerkein erotetussa repliikissä kysymysmerkkiä (ja isoa alkukirjainta) käytetään mahdollisesta johtolauseesta riippumatta. Jos johtolause on vasta kysymyksen perässä, se lähtökohtaisesti kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella eikä lauseiden väliin tule muita välimerkkejä kuin kysymysmerkki ja lainausmerkki:


title: Kysymysmerkki

text: Jos lainausmerkkien sijasta käytetään repliikkiviivoja, aloittava lainausmerkki korvataan ajatusviivalla (joka liitetään seuraavaan sanaan sitovalla välilyönnillä) ja lopettava lainausmerkki poistetaan, mutta muuten välimerkit ja alkukirjaimet säilyvät samanlaisina:


title: Kysymysmerkki

text: Toisinaan kysymysmerkki voi ilmaista epävarmuutta esimerkiksi lehtiotsikossa, joka ei ole muodoltaan varsinaisesti kysymys:


title: Kysymysmerkki

text: Sulkeisiin merkitty tai välihuomautuksessa esiintyvä kysymysmerkki tarkoittaa, että edellä esitetty tieto ei ole varma. Tällainen kysymysmerkki ei vaikuta siihen, kirjoitetaanko sulkeita seuraava sana isolla vai pienellä alkukirjaimella:


title: Kysymysmerkki

text: Kysymysmerkki kuuluu tavallisesti myös retoriseen kysymykseen, vaikka siihen ei odoteta vastausta:


title: Kysymysmerkki

text: Kysymysmerkkiä ei kuitenkaan aina käytetä sellaisen kysymykseksi muotoillun virkkeen perässä, joka on luonteeltaan lähinnä jahkaileva toteamus:


title: Kysymysmerkki

text: Joskus kysymysmerkin ja huutomerkin yhdistelmä ilmaisee erityisesti yllättyneisyyttä tai kauhistelua (tällöin merkkien keskinäinen järjestys voi vaihdella):


title: Kysymysmerkki

text: Samaan tapaan kahdella tai useammallakin perättäisellä kysymysmerkillä voidaan pyrkiä vahvistamaan kysymystä, mutta usein tällaista pidetään huonona tyylinä.


title: Kysymysmerkki

text: Šakkipelin etenemistä raportoitaessa siirtoja voidaan arvioida kysymysmerkein (ja huutomerkein) seuraavaan tapaan: Tietokoneissa kysymysmerkki toimii usein niin sanottuna jokerimerkkinä, joka voi esimerkiksi tiedonhaussa tai komennoissa vastata mitä tahansa yksittäistä merkkiä. Esimerkiksi merkkijono codice_1 voi vastata tiedostonimiä "abc.txt" ja "abd.txt", mutta ei nimeä "ab.txt" eikä "abcd.txt".


title: Kysymysmerkki

text: Jotkin sovellusohjelmat, kuten selaimet tai sähköpostiohjelmat, voivat kysymysmerkillä korvata sellaisen merkin, joka ei sisälly käytössä olevaan merkistöön, esimerkiksi Å:n, Ä:n tai Ö:n. Unicodessa on myös erityinen korvikemerkki � (valkoinen kysymysmerkki mustassa vinoneliössä), joka on tarkoitettu näytettäväksi tuntemattoman merkin tai virheellisen ohjausmerkin tilalla. (Jos järjestelmä tunnistaa merkin mutta ei pysty näyttämään sitä, koska se puuttuu fontista, selain voi sen sijaan näyttää kysymysmerkittömän korvikemerkin, joka usein on tyhjä tai Unicode-tunnusta vastaavan heksadesimaaliluvun sisältävä nelikulmainen kuvio.)


title: Kysymysmerkki

text: Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa kysymysmerkillä voidaan joskus merkitä glottaaliklusiilia , jos pisteettömältä kysymysmerkiltä näyttävä oikea glottaaliklusiilin merkki (U+0294) ei merkistö- tai fonttirajoitusten takia ole käytettävissä.


title: Kysymysmerkki

text: Ranskan kielessä kysymysmerkki (samoin kuin huutomerkki, kaksoispiste ja puolipiste) liitetään edeltävään sanaan sitovalla välilyönnillä:


title: Kysymysmerkki

text: Espanjan kielessä kysyvän virkkeen alkuun lisätään ylösalainen kysymysmerkki (¿):


title: Kysymysmerkki

text: Arabian, persian ja urdun kielissä, joita kirjoitetaan arabialaisin kirjaimin oikealta vasemmalle, kysymysmerkki näyttää latinalaisen kysymysmerkin peilikuvalta (؟).


title: Kysymysmerkki

text: Kreikkalainen kysymysmerkki näyttää latinalaiselta puolipisteeltä (;), jota itse asiassa suositellaankin kysymysmerkiksi kreikankieliseen tekstiin, vaikka Unicode-merkistössä on kreikkalainen kysymysmerkki myös erikseen.


title: Kysymysmerkki

text: Armenialainen kysymysmerkki on kierrekuvio (՞), joka liittyy kysymyssanan viimeiseen vokaaliin.


title: Kysymysmerkki

text: Etiopialainen kysymysmerkki näyttää kolmelta päällekkäiseltä pisteeltä (፧).


title: Puolipiste

text: Puolipiste (;) on välimerkki.


title: Puolipiste

text: Puolipisteellä on suomen kielessä seuraavat tehtävät ja ominaisuudet:


title: Puolipiste

text: Tietokoneissa ; koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille:Useissa ohjelmointikielissä puolipiste merkitsee lauseen päättymistä. Tällaisia kieliä ovat mm. C, C++,C#, PHP, Javascript ja Java. Joissain kielissä puolipistettä käytetään argumenttierottimena.


title: Fyysinen maantiede

text: Fyysinen maantiede on maantieteen ja luonnonmaantieteen osa-alue, joka joskus jaetaan luonnonmaantieteestä klimatologian, hydrogeologian ja geomorfologian yläkäsitteeksi. Se tutkii maan pinnanmuotoja ja muita luontoon liittyviä ilmiöitä ja niiden levinneisyyttä sekä vaikuttavia tekijöitä. Maantieteilijä voi tarkastella esimerkiksi tietyn alueen kallioperän, pinnanmuotojen, maalajien, kasvillisuuden ja eläimistön kannalta, sillä kyseiset tekijät vaikuttavat toisiinsa.


title: Poliitikko

text: Poliitikko on henkilö, joka on aktiivisesti mukana poliittisessa toiminnassa.


title: Poliitikko

text: Länsimaisessa kielenkäytössä poliitikoksi kutsutaan tavallisesti henkilöä, joka hoitaa jotakin poliittista luottamustehtävää tai on pyrkimässä sellaiseen. Yleensä asiantuntijoita ja virkamiehiä ei lueta poliitikoiksi.


title: Poliitikko

text: Suomessa ennen 1960-lukua esimerkiksi kansanedustajat olivat harvoin ammattipoliitikkoja; useimmiten he harjoittivat edustajantyönsä ohessa aikaisempaa ammattiaan. Yhteiskunnan monimutkaistuttua ja työmäärän lisääntyessä lähes kaikki valtakunnallisen tason poliitikot ovat nykyään täysipäiväisesti tehtävissään.


title: Poliitikko

text: Max Weber erottelee "Politik als Beruf" -tekstissään täyspäiväiset poliitikot, kuten kansanedustajat ja ministerit, osa-aikaispoliitikoista, joita Suomessa olisivat kunnanvaltuutetut. Weberin näkemyksen mukaan myös kansalainen on vaaleissa äänestyspäätöstä harkitessaan ja äänestäessään osa-aikaispoliitikko. Weber erittelee poliitikot myös sen mukaan, elävätkö he "politiikalle" vai "politiikasta".


title: Baldur von Schirach

text: Baldur Benedikt von Schirach (9. toukokuuta 1907 Berliini, Saksa – 8. elokuuta 1974 Kröv, Länsi-Saksa) oli saksalainen poliitikko, joka oli natsi-Saksan aikana korkea-arvoinen virkamies, Hitler-Jugendin johtaja ja Wienin Gauleiter eli kansallissosialistisen puolueen aluejohtaja. Hän istui sodan jälkeen 20 vuotta Spandaun vankilassa rikoksistaan rauhaa ja ihmisyyttä vastaan.


title: Baldur von Schirach

text: Baldur von Schirach oli ratsumestari ja kamariherra Carl Baily von Schirachin (1873–1948) poika. Hän toimi Weimarissa sijaitsevan Saksan kansallisteatterin intendenttinä. Baldur von Schirachin äiti oli yhdysvaltalainen Emma Middleton Lynah Tillou von Schirach (1872–1944). Schirachin koti oli suhteellisen vapaamielinen ja valistunut, vaikkakin toisaalta isänmaallinen ja uskollinen keisarille. Baldur von Schirachin seitsemän vuotta vanhempi veli Karl teki itsemurhan vuonna 1919, ilmeisesti, koska Saksan antautuminen ja keisarin ero oli hänelle liian suuri koettelemus.


title: Baldur von Schirach

text: Schirach meni 31. maaliskuuta 1932 Münchenissä naimisiin Henriette Hoffmannin (3. helmikuuta 1913 – 27. tammikuuta 1992) kanssa. Hoffmann oli Adolf Hitlerin hovivalokuvaajan, professori Heinrich Hoffmannin ja tämän vaimon Maria Theresia Baumannin tytär. Pariskunnalle syntyi vuosina 1933–1942 lapset Angelika, Klaus, Robert ja Richard. Schirachien avioliitto päättyi eroon 20. heinäkuuta 1949.


title: Baldur von Schirach

text: Schirachin pojanpoika on kirjailija Ferdinand von Schirach.


title: Baldur von Schirach

text:
Schirach tapasi Hitlerin 17-vuotiaana. Hänestä tuli heti tämän innokas kannattaja. Schirach liittyi 1925 kansallissosialistiseen puolueeseen.
Vuonna 1929 hänet nimitettiin kansallissosialististen saksalaisten opiskelijoiden liiton ("Nationalsozialistischen Deutschen Studentenbunds") johtoon. 30. lokakuuta 1931 hän siirtyi johtamaan Hitler-Jugendia "Gruppenführer"in SA-arvolla.


title: Baldur von Schirach

text: Schirach valittiin 1932 valtiopäiväedustajaksi. Kesäkuussa 1933 hänestä tuli "Reichsleiter" ja samalla hän liittyi Hitlerin sisäpiiriin. Myöhemmin samassa kuussa hänet valittiin Saksan valtakunnan nuorisojohtajaksi, jona hän toimi vuoteen 1945. Koska kansallissosialistiset vallanpitäjät olivat ”yhdenmukaistaneet” eli lakkauttaneet muut nuorisojärjestöt kuin Hitler-Jugendin, tuli Schirach käytännössä vastaamaan koko Saksassa tehtävästä nuorisotyöstä.


title: Baldur von Schirach

text: Vuonna 1936 Schirachista tuli valtiosihteeri. Hän teki Hitler-Jugendin jäsenyydestä käytännössä pakollista (vain terveydellisesti tai rodullisesti ”epäkelvot” oli siitä vapautettu), niin että Hitler-Jugendin jäsenmäärä kasvoi yli kuuteen miljoonaan. Schirach joutui kuitenkin valtataisteluun nuorisoliiton johtajuudesta Arthur Axmannin kanssa. Vuonna 1939 ilmeisen turhautunut Schirach liittyi vapaaehtoisesti Wehrmachtiin ja palveli hetken rintamalla Ranskassa. Axmannista tuli 1. toukokuuta 1940 Schirachin sijainen, 7. elokuuta 1940 Hitler nimitti hänet Schirachin seuraajaksi Hitler-Jugendin johtoon. Korvaukseksi hän nimitti samalla Schirachin Wienin aluejohtajaksi eli Gauleiteriksi sekä käskynhaltijaksi. Schirach muutti perheineen entiseen keisarilliseen palatsiin Wienin Hofburgiin.


title: Baldur von Schirach

text: Uudessa asemassaan Wienin käskynhaltijana Schirach vastasi myös Itävallan juutalaisväestön kuljetuksista keskitys- ja tuhoamisleireille. Kaiken kaikkiaan hänen vastuullaan on noin 185 000 juutalaisen karkotus. Schirach itse kutsui juutalaisten karkotusta ”osallisuudekseen länsimaisen kulttuurin pelastamiseen”. Schirach oli julkisesti antisemiitti, jos kohta hän vastusti kansallissosialistisen juutalaispolitiikan karkeimpia muotoja. Niinpä hän ei hyväksynyt esimerkiksi vuoden 1938 kristalliyön juutalaisvainoja ja kielsi Hitler-Jugendia osallistumasta siihen. 24. kesäkuuta 1943 pitämässään puheessa hän vaati saksalaisia kohtelemaan paremmin miehitetyn Itä-Euroopan asukkaita. Tämän johdosta hänen suhteensa Hitleriin huononi.


title: Baldur von Schirach

text: Syyskuusta 1940 lähtien Schirach organisoi laajamittaisen lasten ja nuorten evakuoinnin Saksan pommitusten uhkaamista suurkaupungeista maaseudulle (n.k. "Kinderlandverschickung"). Noin 2,5 miljoonaa lasta evakuoitiin maalle. Operaatio lienee säästänyt kymmenien tuhansien lasten hengen.


title: Baldur von Schirach

text: Vuonna 1945 Schirach kätkeytyi ensin liittoutuneilta, ja hänen arveltiin kuolleen. Jonkin ajan kuluttua hän kuitenkin antautui liittoutuneiden vangiksi. Hänet asetettiin syytteeseen Nürnbergin oikeudenkäynnissä. Tuomioistuimessa Schirach kiisti tienneensä keskitysleireistä ja sanoutui irti Hitleristä. Hän kuitenkin myönsi, että Hitler oli antanut hänelle Wienin aluejohtajan aseman tehtävänään ajaa juutalaiset ja tšekkoslovakialaiset pois kaupungista, ja että hän oli osallistunut suunnitelmiin kuljettaa Wienin juutalaiset itäisille alueille.


title: Baldur von Schirach

text: Schirach tuomittiin 1. lokakuuta 1946 rikoksista rauhaa ja ihmisyyttä vastaan 20 vuodeksi vankeuteen. Hänet vapautettiin Spandaun vankilasta 1966. Hän vetäytyi loppuelämäkseen pois julkisuudesta, mutta julkaisi kuitenkin muistelmateoksen "Ich glaubte an Hitler" ().


title: Molekyyli

text:
Molekyyli on kahden tai useamman kovalenttisesti sitoutuneen atomin muodostama sähköisesti neutraali ryhmä. Molekyylien muodostamaa yhdistettä kutsutaan molekyyliyhdisteeksi.
Ionisidoksellisissa aineissa ei ole varsinaisia molekyylejä, joskin myös niissä olevat ionit voivat olla kahden tai useamman atomin muodostamia.


title: Molekyyli

text: Kemiallista yhdistettä ei voi jakaa molekyyliä pienempiin yksiköihin; molekyyli on aineen pienin osa, joka säilyttää koostumuksensa ja kemialliset ominaisuutensa. Yksinkertaisin molekyyli on vetymolekyyli (H), joka koostuu kahdesta vetyatomista ja joiden välillä on yksi kovalenttinen sidos.


title: Molekyyli

text: Molekyylejä voidaan merkitä molekyylikaavalla, rakennekaavalla, viivakaavalla tai joskus kun ei tiedetä molekyylin muodostavien atomien lukumäärää voidaan niiden suhteet laskea ja ilmoittaa se empiirisellä kaavalla. Molekyylikaavasta selviää ainoastaan molekyylin muodostavien atomien lukumäärä. Se ei kerro molekyylin rakenteesta mitään. Avaruudellisella rakenteella on suuri merkitys muun muassa isomeriassa, rakennetta kuvaamaan on kehitetty rakenne ja viivakaava, joista näkyvät myös atomien väliset sidokset.


title: Molekyyli

text: Atomit muodostavat toistensa kanssa erilaisia sidoksia. Orgaanisessa kemiassa tärkein rooli on hiilen muodostamilla sidoksilla. Sidosten kuvaamiseen on kehitetty matemaattinen malli, jota kutustaan molekyyliorbitaalimalliksi. Mallin mukaan sidoksen muodostavien atomien uloimmat orbitaalit hybridisoituvat eli "yhtyvät" ja muodostavat tietyn määrän samanenergiaisiä hybridiorbitaaleja. Hybridiorbitaalien lukumäärä riippuu hybridisoitumistyypistä eli siitä, montako atomiorbitaalia hybridisoitumiseen osallistuu. Alkeellisimmat hybridisoitumistyypi ovat sp³-, sp²- ja sp-hybridisaatiot. Näissä hybridisaatioissa yksi s-orbitaali yhdistyy p-orbitaalien kanssa. Hybridisoituvien p-orbitaalien lukumäärä selviää p-orbitaalin eksponentista.


title: Molekyyli

text:
Atomien välinen kovalenttinen sidos muodostuu atomien orbitaalien peittäessä toisiaan. Jos orbitaalit peittävät toisiaan sidosakselin suuntaisesti (tällöin peittoaminen on vahvaa), syntyy σ-sidos. Näin tapahtuu esimerkiksi s- ja p-orbitaalien muodostaessa sidosta tai kahden p-orbitaalin muodostaessa sidosta, mikäli p-orbitaalit peittävät toisiaan pituussuunnassa. Mikäli molekyylin atomit ovat sp³-hybridisoituneita, niiden välille syntyy σ-sidos. σ-sidos on pyörähdyssymmetrinen eli sidos ei rikkoudu vaikka sen muodostavat atomit pyörisivät toistensa suhteen. Tämä mahdollistaa molekyylin eri konformaatiot. On kuitenkin huomattava, että vety ei hybridisoidu.
Atomi voi kuitenkin muodostaa useampia sidoksia kuin yhden. Tällaisia aineita ovat muun muassa hiili, happi ja typpi. Mikäli atomien välillä on niin sanottu kaksoisidos, on niiden välillä σ-sidoksen lisäksi π-sidos. π-sidos syntyy, kun kaksi p-orbitaalia peittävät toisiaan kohtisuorasti sidosakseliin nähden. Tällöin peittoaminen on heikompaa kuin σ-sidoksen tapauksessa.


title: Molekyyli

text: Esimerkiksi hiilen muodostaessa kaksoissidoksen on hiiliatomi sp²-hybridisoitunut. Tällöin yksi p-orbitaali jäänyt hybridisoitumatta. Hybridisoitumaton p-orbitaali yhdistyy toisen sp²-hybridisoituneen atomin kanssa hybridisoitumatta jääneen p-orbitaalin kanssa. P-orbitaalien yhdistymisen tuloksena muodostunut π-sidos on jäykkä sidos. π-sidos ei ole σ-sidoksen tavoin pyörähdyssymmetrinen eli atomit eivät voi pyöriä toistensa suhteen rikkomatta niiden välistä sidosta. Tällä on suuri merkitys esimerkiksi cis-trans-isomeriassa.


title: Molekyyli

text: Bentseenirenkaan hiilet ovat kaikki sp²-hybridisoituneita. Tällöin bentseenirenkaaseen muodostuisi kolme π-sidosta. Sidokset eivät kuitenkaan paikannu tiettyyn paikkaan renkaassa vaan ne ovat yhteisiä koko renkaan kesken, tätä kuvataan usein kahdella toruksen muotoisella renkaalla. Sanotaan, että π-sidoselektronit ovat delokalisoituneita.


title: Molekyyli

text: Kolmoissidoksen muodostuminen on hyvin samankaltainen kuin kaksoisidoksenkin. Kolmoissidoksen tapauksessa kuitenkin on neljä hybridisoitumatonta p-orbitaalia, jotka muodostavat kaksi π-sidosta. π-sidokset ovat kolmoissidoksen tapauksessa kohtisuorassa toisiinsa nähden ja kaksoissidoksen tapaan kolmoissidos on jäykkä eikä se ole pyörähdyssymmetrinen.


title: Molekyyli

text: Molekyylien välillä vaikuttaa voimia, jotka ovat heikkoja verrattuna atomien välisiin vahvoihin sidoksiin. Molekyylien välillä vaikuttavat heikot sidokset jakaantuvat vetysidoksiin, dipoli-dipolisidoksiin ja dispersiovoimiin. Kahta ensimmäistä sidostyyppiä esiintyy ainoastaan poolisten molekyylien välillä. Dispersiovoimia esiintyy myös poolittomien molekyylien välillä.


title: Molekyyli

text: Ionin ja molekyylin välillä esiintyy myös ioni-dipolisidoksia.


title: Molekyyli

text: Isomeereiksi kutsutaan molekyyleja, joilla on sama molekyylikaava, mutta niiden rakenne on erilainen. Isomeria voidaan jakaa karkeasti rakenneisomeriaan ja stereoisomeriaan. Ensimmäisen kerran isomeria havaittiin vuonna 1828. Löytäjä oli Friedrich Wöhler kun hän kuumensi epäorgaanista ammoniumsyanaattia ja huomasi sen muuttuvan orgaaniseksi ureaksi, ja että näiden kahden aineen alkuainerakenne on samanlainen aineiden ominaisuuksien ollessa kuitenkin erilaiset.


title: Molekyyli

text: Molekyylillä on symmetriaa, jos sillä on useita toisistaan erottamattomia asentoja. Asennosta toiseen johtavaa teoreettista toimenpidettä kutsutaan symmetriaoperaatioksi. Symmetriaoperaatio suoritetaan aina jonkun symmetria-alkion (piste, suora tai taso) suhteen. Symmetriaoperaation jälkeistä asentoa ei voida erottaa alkuperäisestä.


title: Molekyyli

text: Symmetrian tarkastelu on keskeistä molekyylirakenteiden määrittämiseksi ja luokittelemiseksi. Aineen spektriä (IR, Raman) tulkitsemalla saadaan tietoa aineen symmetriasta ja edelleen sen rakenteesta. Spektrissä esiintyvien vöiden avulla voidaan esimerkiksi todeta, onko kolmiatominen molekyyli lineaarinen vai taipunut (v-muoto).


title: Molekyyli

text: Molekyylin symmetria ilmaistaan sen pisteryhmällä. Pisteryhmä on merkintä, joka ilmaisee kaikki molekyylin symmetriaominaisuudet.


title: Sosiaalidarvinismi

text: Sosiaalidarvinismi on yhteiskunnallinen näkemys, jonka mukaan yhteiskunnan kehitys perustuu Charles Darwinin (1809–1882) oppeihin evoluutiosta ja luonnonvalinnasta kasvi- ja eläinkunnassa. Tällöin ihmisyhteisö ymmärretään taistelukenttänä ”olemassaolosta”, jossa vahvin alistaa luonnon lakien mukaisesti heikomman. Herbert Spencer oli sosiaalidarvinismin isä. Spencer kannatti liberalismia ja suhtautui epäilevästi yhteiskunnan ohjailuun.


title: Sosiaalidarvinismi

text: Jouko Jokisalon mukaan sisäpolitiikassa sosiaalidarvinismi merkitsee tasa-arvon hylkäämistä ja yhteiskunnan autoritaaristen, ei-demokraattisten, rakenteiden oikeuttamista ”luonnonlakina”. Sosiaalidarvinismi suhtautuu erityisen suvaitsemattomasti yhteiskunnan vähäosaisiin kuten köyhiin, sairaisiin, työttömiin, vammautuneisiin ja vähävaraisiin. Sosiaalidarvinistinen ajattelu valmisti tietä Adolf Hitlerin valtaannousulle. Se myös loi aatteelliset perustelut rotuhygieniapolitiikalle natsi-Saksassa, johon kuului elinkelvottomina pidettyjen yksilöiden ja roturyhmien tuhoaminen. Ruotsalainen tutkija Lindqvist toteaakin: ”Darwinin jälkeen oli muodikasta todeta kansanmurhien olevan tulosta luonnollisesta valinnasta ja evoluutiosta.” Anarkisti Pjotr Kropotkin toteaa, että eläinkunnassa tapahtuva molemminpuolinen yhteistyö luo paremmat edellytykset selviytymiselle kuin sosiaalidarwinismin kuvailema yksilöllinen kärsimys.


title: Weimarin tasavalta

text: Weimarin tasavalta () on historiantutkimuksessa käytetty nimitys Saksasta vuosien 1919 ja 1933 välisenä aikana, jolloin maa oli tasavalta. Virallisesti valtion nimi oli silloinkin "Saksan valtakunta" ("Deutsches Reich"). Aikakauden katsotaan alkaneen, kun Weimarin kaupungissa säädetty Saksan uusi perustuslaki 11. elokuuta 1919 astui voimaan Saksan kärsittyä tappion ensimmäisessä maailmansodassa. Weimarin tasavallan aika päättyi Adolf Hitlerin ja kansallissosialistien noustua valtaan ja lakkautettua maassa vallinneen demokratian.


title: Weimarin tasavalta

text: Vuodesta 1916 Saksan politiikkaa johti käytännössä armeija ja sen ylijohto ("Oberste Heeresleitung", OHL) päällikkönään sotamarsalkka Paul von Hindenburg. Kun tuli ilmeiseksi, että sota oli hävitty, OHL vaati, että vastuu siirtyisi siviilihallitukselle, jonka tavoitteena olisi sodasta irtautuminen. Saksan keisarikunnan hallitus vaihtui.


title: Weimarin tasavalta

text: Uusi valtakunnankansleri ("Reichskanzler") prinssi Max von Baden tarjosi näin ollen Yhdysvaltain presidentille Woodrow Wilsonille aseleposopimusta 3. lokakuuta 1918. 28. lokakuuta 1918 keisarikunnan perustuslakia muutettiin niin, että maasta tuli parlamentaarinen demokratia. Tämä teki valtakunnankanslerin vastuulliseksi valtiopäiville eikä keisarille.


title: Weimarin tasavalta

text: Suunnitelma muuttaa Saksa parlamentaariseksi monarkiaksi kuitenkin epäonnistui maan ajautuessa kaaokseen sitä mukaa, kun joukot palasivat rintamalta. Sota oli runnellut henkisesti ja fyysisesti monia sotilaita ja totuttanut heidät väkivaltaan, johon turvauduttiin myös rauhan palattua. Vasemmiston ja oikeiston välillä puhkesi verisiä yhteenottoja.


title: Weimarin tasavalta

text: Kun armeijan johto määräsi valtiopäiviltä lupaa kysymättä Saksan laivaston valtamerilaivaston () hyökkäyspartiotehtävään, syttyi kapina. Jos määräys olisi toteutunut, rauhanneuvottelut olisivat mitä todennäköisimmin rauenneet. Kahden laivan miehistö kapinoi Wilhelmshavenissa ja armeija pidätti noin 1 000 merimiestä ja kuljetutti heidät Kieliin. Tämä johti paikallisen kapinan leviämiseen yli koko valtakunnan. Kapinoivat sotilaat, merimiehet ja heitä sympatisoineet työläiset muodostivat 1918 vallankumousneuvoston ja ottivat monissa kaupungeissa vallan. 7. marraskuuta kapina oli levinnyt Müncheniin, jossa Baijerin Ludvig III oli ensimmäinen pakoon lähtenyt saksalainen monarkki.


title: Weimarin tasavalta

text: Aluksi neuvostojen vaatimukset olivat vähäisiä, ne ainoastaan vaativat vangittujen merimiesten vapauttamista. Venäjän bolsevikkivallankaappauksesta ne poikkesivat siten, ettei niitä hallinnut kommunistinen puolue. Neuvosto-Venäjän tapahtumien vuoksi Saksan yläluokka ja keskiluokka pelkäsivät, että Saksasta tulisi neuvostotasavalta.


title: Weimarin tasavalta

text: Saksan työväenliike oli jakautunut. Vasemmistososiaalidemokraattien USPD, kannatti työläisneuvostojen valtaa ja enemmistösosiaalidemokraattien SPD, parlamentarismia. Jako oli muodostunut jo ennen maailmansotaa 1914. Sosiaalidemokraattien vasemmistosiipi oli vastustanut Saksan liittymistä sotaan, ja 1919 osa heistä kannatti kommunisteina sosialistista spartakistikapinaa. Sosiaalidemokraattien enemmistö kannatti Saksan etujen puolustamista. Kun spartakistit yrittivät vallankaappauksella sosialistista vallankumousta Saksassa, vastasi kapinan tukahduttamistoimista Reichswehrstä vastaavana ministerinä sosiaalidemokraattinen Gustav Noske. Kommunistit syyttivät sosiaalidemokraatteja aatteen pettämisestä.


title: Weimarin tasavalta

text: Kaikki sosialistit vaativat keisari Vilhelm II:n eroa. Enemmistösosialistit julistivat 9. marraskuuta Berliinin valtiopäivätalolla Saksan tasavallan syntyneeksi, samaan aikaan kun vähemmistö toisaalla – johdossaan muun muassa Karl Liebknecht – julisti maan neuvostotasavallaksi.


title: Weimarin tasavalta

text: Vielä samana päivänä valtakunnankansleri Max von Baden siirsi vallan enemmistösosialistien johtajalle Friedrich Ebertille. Tämän ei kuitenkaan nähty rauhoittavan kansanjoukkoja, ja päivää myöhemmin perustettiin vallankumouksellinen hallinto kansanvaltuutettujen neuvosto ("Rat der Volksbeauftragten"), johon kuului sekä enemmistö- että vähemmistösosialisteja ja joka edusti työläisiä ja sotilaita. Tätä hallintoa kuitenkin vastusti vähemmistösosialistien vasen laita, spartakistit, johdossaan Liebknecht ja Rosa Luxemburg. Ebert kutsui kokoon neuvostojen kansallisen kongressin, joka kokoontui 16.–20. joulukuuta ja jossa enemmistösosialisteilla oli enemmistö. Neuvostokongressi päätti, että tulevan perustuslain säätäminen kuuluisi yleisillä vaaleilla valittavalle kansalliskokoukselle. Näin Ebert onnistui marginalisoimaan neuvostovallan kannattajat.


title: Weimarin tasavalta

text: Varmistaakseen hallituksensa toimivallan Ebert liittoutui armeijan kanssa, jota johti siinä vaiheessa kenraali Wilhelm Groener. Sopimus takasi armeijalle, ettei hallitus yrittäisi uudelleenorganisoida sitä, mikäli se pysyisi hallitukselle lojaalina. Toisaalta sopimus varmisti hallituksen ja armeijan välisen yhteistyön, joka vakuutti ylä- ja keskiluokan sen aikeista säilyttää järjestys maassa ja armeijan pysymisen vakauttavana voimana. Vasemmistosiivelle tämä tarkoitti työläisten asian pettämistä. Liittoutuminen armeijan kanssa oli eräs niistä tekijöistä, jotka jakoivat vasemmiston pysyvästi sosiaalidemokraatteihin ja kommunisteihin.


title: Weimarin tasavalta

text: Lopullisesti vasemmisto repesi Ebertin kutsuessa armeijan kukistamaan yhden Berliinin sotilaskapinoista 23. marraskuuta 1918. Kapinalliset olivat valloittaneet kaupungin komendantin esikunnan ja Valtakunnankanslian, jossa hallitus piti majaansa. Kapina kukistettiin raa’asti, eikä kuolonuhreilta ja haavoittuneilta vältytty. Tämän seurauksena vasemmistosiipi irtautui enemmistösosialisteista, jotka olivat sen mukaan liittoutuneet vastavallankumouksellisen armeijan kanssa pyrkimyksenään kukistaa vallankumous. Ero syventyi, kun Saksan kommunistinen puolue muodostettiin spartakisteista ja heihin liittyneistä radikaaleista vasemmistoryhmistä.


title: Weimarin tasavalta

text: Tammikuussa 1919 tehtiin useita väkivaltaisia yrityksiä saada aikaan sosialistinen vallankumous. Vapaaehtoisista sotilaista ja oikeistolaisista koostuneet Freikorpsit eli vapaajoukot kukistivat nämä kapinat. Tilanne kulminoitui, kun spartakistijohtajat Liebknecht ja Luxemburg pahoinpideltiin hengiltä 15. tammikuuta. Ebertin suostumuksella surmaajat tuomittiin siviilituomioistuimen sijasta sotilasoikeudenkäynnissä lieviin rangaistuksiin. Tämä lisäsi Ebertin epäsuosiota vasemmistoryhmien silmissä.


title: Weimarin tasavalta

text: Kansalliskokouksen vaalit pidettiin 19. tammikuuta. Vähemmistösosialistit ja muut vasemmistoryhmät eivät onnistuneet saamaan kansalliskokoukseen juuri ollenkaan edustajia, koska ne oli kapinoita kukistettaessa lyöty hajalle. Välttääkseen mellakoiden keskipisteessä olemista kansalliskokous siirtyi Weimarin kaupunkiin tekemään uutta perustuslakia. Se muodosti Saksasta presidenttijohtoisen tasavallan, jossa valtiopäiväedustajat valittiin suhteellisella vaalitavalla.


title: Weimarin tasavalta

text: Weimarissa pidettyjen kokousten aikana väkivalta ja kapinointi jatkuivat maassa. München julistautui hetkellisesti neuvostotasavallaksi, mutta Freikorpsin joukot kukistivat kapinan. Lisäksi itäisissä provinsseissa taisteltiin, koska ne olivat lojaaleja keisarille eivätkä halunneet kuulua tasavaltaan.


title: Weimarin tasavalta

text: Tasavallan ensimmäinen valtakunnanpresidentti Ebert allekirjoitti uuden perustuslain 11. elokuuta 1919.


title: Weimarin tasavalta

text: Samaan aikaan Ranskassa rauhanneuvotteluissa ympärysvaltojen kanssa solmittu Versailles’n rauhansopimus kutisti armeijan vahvuutta huomattavasti, langetti Saksan niskaan suuret sotakorvaukset ja demilitarisoi Reininmaan. Sopimuksessa Saksa joutui myös tunnustamaan yksipuolisen syyllisyytensä ensimmäiseen maailmansotaan. Myöhemmin Adolf Hitler syytti tasavaltaa ja demokratiaa tästä ”häpeärauhasta”.


title: Weimarin tasavalta

text: Saksa menetti sopimuksessa alueita naapurivaltioilleen. Poznanissa puhjennut Suurpuolan kapina hyötyi Saksan sisäisestä hajaannuksesta ja päättyi puolalaisten kapinallisten voittoon, jonka seurauksena Posenin provinssi liitettiin rauhassa uuteen itsenäiseen Puolaan.


title: Weimarin tasavalta

text: Perustamisestaan lähtien Weimarin tasavalta oli vasemmiston ja oikeiston ääriliikkeiden paineessa. Vasemmisto syytti sosiaalidemokraatteja aatteen pettämisestä liittoutumalla vanhan vallan kanssa sosialistisen vallankumouksen sijaan, kun taas oikeisto vastusti demokraattista järjestelmää ja olisi ennemmin palannut vanhaan autoritaariseen malliin. Tasavallan uskottavuutta tuhotakseen oikeisto syytti (etenkin armeijan piirissä) hallintoa Saksan tappiosta ensimmäisessä maailmansodassa. Syntyi legenda selkäänpuukotuksesta, jonka mukaan tappion oli aiheuttanut kommunistien ja juutalaisten vehkeily kotirintamalla.


title: Weimarin tasavalta

text: 13. maaliskuuta 1920 ryhmä Freikorpsin joukkoja valloitti Berliinin ja asetti oikeistolaisen lehtimiehen Wolfgang Kappin uuden hallituksen valtakunnankansleriksi. Koska Freikorpsin joukot olivat Ebertin ainoa vallansäilyttämisen keino, hän ei voinut muuta kuin vetää parlamenttinsa Dresdeniin, josta se kuulutti yleislakkoa. Tämä pysäytti talouden täysin ja Kappin hallinto romahti jo 17. maaliskuuta.


title: Weimarin tasavalta

text: Yleislakon tehosta vaikuttuneet kommunistit järjestivät kansannousun Ruhrin alueella 1920, kun 50 000 työläistä muodosti puna-armeijan ja otti provinssin haltuunsa. Armeija ja Freikorps kukistivat kansannousun ilman hallituksen ohjeita. Kommunistisia vallankumouksia tukahdutettiin myös maaliskuussa 1921 Saksissa ja Hampurissa.


title: Weimarin tasavalta

text: Vuonna 1923 tasavalta ei kyennyt enää maksamaan sotakorvauksia kuten Versaillesin sopimuksessa oli sovittu ja uusi hallitus jäi maksuissa jälkeen. Vastatoimena ranskalaiset ja belgialaiset joukot miehittivät Ruhrin alueen, joka oli Saksan suurimpia teollisuuden keskittymiä, ottaen haltuun alueen kaivokset ja tuotantolaitokset tammikuussa 1922. Tammikuussa 1923 saksaliset julistivat vastatoimeksi yleislakon ja kehottivat väestöä ja työläisiä passiiviseen vastarintaan. Lakot kestivät kahdeksan kuukautta, mistä Saksan talous joutui kärsimään, ja maan oli turvauduttava tuontiin.


title: Weimarin tasavalta

text: Koska lakkoileville työläisille täytyi myös maksaa palkkaa valtiolta, painettiin lisää rahaa, joka aiheutti hyperinflaation. Ennen hyperinflaatiota yhdellä Yhdysvaltain dollarilla oli saanut 4,2 Saksan markkaa. Elokuussa 1923 dollarilla sai miljoona markkaa ja 20. marraskuuta 4 200 000 000 000. Joulukuun alussa toteutettiin valuuttauudistus, jossa 1 000 000 000 000 vanhalla markalla sai yhden uuden "Rentenmarkin". Sotakorvauksia jatkettiin ja Ruhr palautettiin Saksalle.


title: Weimarin tasavalta

text: Vuonna 1923 myös Adolf Hitler järjesti Münchenissä vallankaappausyrityksen, joka tunnetaan nimellä oluttupavallankaappaus. Vuonna 1920 Saksan työväenpuolueesta oli tullut kansallissosialistinen puolue ja Hitler oli noussut sen puheenjohtajaksi 1921. Puolisotilaallinen organisaatio SA perustettiin 1921, ja se toimi Hitlerin henkilökohtaisena armeijana vallanotossa. 8. marraskuuta 1923 Hitler järjesti puoluetovereidensa kanssa vallankaappausyrityksen ja julisti uuden hallituksen, tavoitteena ottaa München haltuunsa seuraavana päivänä. Satakunta poliisia kukisti 3000 kapinoitsijan joukon. Yhteenotossa kuoli neljä poliisia ja 15 mielenosoittajaa. Hitler pidätettiin ja passitettiin kärsimään lievää, lopulta hyvän käytöksen vuoksi vuoden pituiseksi lyhentynyttä tuomiota vankilaan Landsbergiin. Vankeudessa viettämänsä vuoden Hitler käytti poliittisen ohjelmajulistuksensa sisältävän kirjan "Taisteluni" kirjoittamiseen. Kirjassaan Hitler esitti ajatuksia, jotka myöhemmin toteutuivat toisessa maailmansodassa. Vallankaappauksen epäonnistuminen sai Hitlerin vakuuttuneeksi siitä, että vallanottoa kannattaa seuraavaksi tavoitella laillista tietä.


title: Weimarin tasavalta

text: Keskustaoikeistolaisen Kansanpuolueen johtaja Gustav Stresemann toimi valtakunnankanslerina lyhyen aikaa 1923 ja ulkoministerinä vuosina 1923–1929. Tämä aikakausi oli Weimarin tasavallassa suhteellisen vakauden aikaa, jolloin mellakat ja kapinat vähenivät ja talous toipui.


title: Weimarin tasavalta

text: Stresemannin ensimmäinen toimenpide oli valuuttauudistus, jossa vanhasta markasta tehtiin "Rentenmark". Uudistuksen pyrkimyksenä oli katkaista hyperinflaatio, joka riivasi Saksaa yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti. Uudistus oli menestyksekäs, koska Stresemann kieltäytyi painamasta lisää valuuttaa. Tasapainottaakseen taloutta hän myös vähensi valtion menoja ja byrokratiaa, samalla kiristäen veroja.


title: Weimarin tasavalta

text: Aikakaudella toteutettiin myös Dawesin suunnitelma, joka sitoi sotakorvaukset Saksan maksukykyyn. Maa otettiin myös mukaan Kansainliittoon, se sopi läntistä rajaa koskeneet epäselvyydet, allekirjoitti neutraaliussopimuksen Neuvostoliiton kanssa ja rikkoi muutamia Versailles’n rauhansopimuksen aseistariisunnan määräyksiä. Rahoitusta haettiin ulkomaanvelasta, vaikka samaan aikaan kauppa laski ja työttömyys nousi. Stresemannin uudistukset eivät poistaneet tasavallan heikkouksia, vaikka loivat kuvan vakaasta demokratiasta ja taloudesta.


title: Weimarin tasavalta

text: Stresemannin kuoltua 1929 Weimarin kulta-aika päättyi ja poliittisten ääriryhmien voimistuminen horjutti voimakkaasti tasavaltaa, varsinkin kun 1930-luvun lama romahdutti sen talouden.


title: Weimarin tasavalta

text: Weimarin tasavallan viimeisiä vuosia leimasi aikaisempaakin suurempi poliittinen epävakaus. Kenraali Kurt von Schleicherin kuukausia kestäneen lobbauksen jälkeen Paul von Hindenburg nimitti 29. maaliskuuta 1930 valtakunnankansleri Müllerin seuraajaksi talousasiantuntija Heinrich Brüningin. Uudella hallituksella ei ollut enemmistöä valtiopäivillä, joten perustuslain mukaan valtakunnanpresidentille oli annettu tästä syystä ylimääräisiä hätävaltuuksia. Niinpä hallituksen otaksuttiin siirtävän poliittista linjaa konservatiivisempaan suuntaan.


title: Weimarin tasavalta

text: Valtion talouden tasapainottamiseksi tehtiin 18. heinäkuuta 1930 lakiehdotus, joka hylättiin niukasti. Ehdotusta vastaan äänestivät sosiaalidemokraatit, kommunistit ja silloin vielä marginaalisella edustuksella toimineet kansallissosialistit. Hylkäyksen vuoksi Hindenburg otti käyttöön perustuslain hätätilaoikeudet ja teki valtiopäiville presidentin ehdotuksen hajottaa valtiopäivät.


title: Weimarin tasavalta

text: Uudet valtiopäivävaalit pidettiin 14. syyskuuta 1930. Voimasuhteissa tapahtui merkittävä poliittinen muutos: kansallissosialistit saivat 18,3 prosenttia äänistä, eli viisi kertaa enemmän kuin edellisissä vaaleissa 1928. Tällä oli tasavallalle tuhoisia seurauksia, sillä nyt valtiopäivien enemmistönä eivät enää olleet maltilliset puolueet. Tämä rohkaisi kansallissosialisteja ottamaan enemmän valtaa ulkoparlamentaarisin keinoin — pääasiallisesti puolisotilaallisen SA:n voimin. Weimarin tasavalta oli uhkaavasti kulkemassa kohti sisällissotaa.


title: Weimarin tasavalta

text: Vuosien 1930 ja 1932 välillä Brüning yritti hallita ja vakauttaa valtiota ilman parlamentin enemmistöä käyttäen apunaan presidentti Hindenburgin hätätilaoikeuksia. Samaan aikaan suuri lama saavutti huippukohtansa. Liberalistista talousteoriaa seuraten Brüning leikkasi valtion menoja, mukaan lukien sosiaalisektoria. Hän oletti, että taloudellinen lama pahentuisi entisestään, ennen kuin talous kääntyisi taas nousuun. Valtio lakkasi muun muassa tukemasta pakollista työttömyysvakuutusta, mikä tarkoitti enemmän menoja työtä tekeville ja vähemmän etuja työttömille. Tämä johti kasvavaan tyytymättömyyteen hallitusta kohtaan.


title: Weimarin tasavalta

text: Taloudellinen lasku jatkui vuoden 1932 toiselle puoliskolle ennen kuin merkkejä toipumisesta näkyi. Tässä vaiheessa Weimarin tasavalta oli kuitenkin menettänyt kaiken luottamuksensa Saksan kansan enemmistön silmissä. Historioitsijat ovat eri mieltä siitä, miten Brüningin talouspolitiikkaa tulisi arvioida, mutta on kuitenkin selvää, että tehdyt ratkaisut murensivat tasavaltaa syömällä sen kansansuosion.


title: Weimarin tasavalta

text: Brüning erosi virastaan 30. toukokuuta 1932 menetettyään Hindenburgin tuen. Viisi viikkoa aikaisemmin Hindenburg oli valittu uudelleen valtakunnanpresidentiksi Brüningin aktiivisella tuella vaalikamppailussa Hitleriä vastaan suorassa kansanäänestyksessä. Hindenburg nimitti valtakunnankansleriksi Franz von Papenin, joka sai Hitlerin tuen, mutta ei ehdoitta. Vastineeksi Hitler halusi, että valtiopäivät hajotettaisiin uudestaan ja pidettäisiin vaalit, SA:n lakkautusjulistus tulisi peruuttaa ja Preussin sosiaalidemokraattinen hallitus pitäisi erottaa hätätilaoikeuksilla.


title: Weimarin tasavalta

text: Yleiset vaalit 31. heinäkuuta 1932 antoivat kansallissosialisteille 37,2 % äänisaaliin, mikä teki kansallissosialistisesta puolueesta valtiopäivien selvästi suurimman puolueen. Hitler vaati nyt valtakunnankanslerin paikkaa. Presidentti Hindenburg kuitenkin tarjosi hänelle vain hallituspaikkaa. Monet natsit vaativat vallankaappaukseen ryhtymistä, mutta Hitler halusi saada vallan laillista tietä. Hitleriä vastustavat puolueet juonivat uudet vaalit, joiden toivottiin heikentävän tämän asemaa.


title: Weimarin tasavalta

text: Uudet vaalit järjestettiin 6. marraskuuta 1932. Ne antoivat kansallissosialisteille 33,1 % äänistä. Franz von Papen erosi virastaan valtakunnankanslerina, ja hänen seuraajakseen tuli kenraali von Schleicher. Hän suunnitteli valtiopäiväenemmistöä yhdistämällä useiden puolueiden ammattiyhdistyssiivet ja kansallissosialistien vasemmistosiiven eli strasserilaiset. Hallitusta ei saatu kokoon.


title: Weimarin tasavalta

text: Hitler ja von Papen tapasivat salaa 4. tammikuuta 1933 ja sopivat muodostavansa yhdessä uuden hallituksen, jossa olisi Hitlerin lisäksi vain kaksi muuta kansallissosialistia, Wilhelm Frick ja Hermann Göring. Hitleristä tulisi valtakunnankansleri ja von Papenista varavaltakunnankansleri. Tämä suunnitelma esiteltiin Hindenburgille. Vaikka hän vastusti jyrkästi kansallissosialisteja ja oli voittanut presidentinvaalit, hän hyväksyi vastentahtoisesti von Papenin teorian NSDAP:n katoavasta kansansuosiosta ja siitä, että valtakunnankanslerina Hitler olisi kontrolloitavissa. Hindenburg nimitti Hitlerin uudeksi valtakunnankansleriksi 30. tammikuuta 1933. Tätä päivämäärää pidetään yleisesti kansallissosialistisen Saksan alkuna ja natsipropagandassa sitä kutsuttiin "Machtergreifungiksi", vallanotoksi.


title: Weimarin tasavalta

text: Vain viikko Adolf Hitlerin valtaantulon jälkeen uusi hallitus oli alkanut rajoittaa opposition toimintaa. Vasemman siiven puolueiden kokoukset kiellettiin, ja useiden puolueiden jäseniä uhkailtiin. Saksan valtiopäivätalo paloi raunioiksi 27. helmikuuta 1933. Hitler syytti teosta kommunisteja ja pidätytti puolueen johdon. Hän myös julisti maan hätätilaan ja taivutti presidentti Hindenburgin allekirjoittamaan määräyksen ("Reichstagsbrandverordnung"), joka peruutti suurimman osan 1919 perustuslaissa säädetyistä ihmisoikeuksista. Maaliskuussa 1933 säädettiin valtalaki, joka myönsi hallitukselle neljäksi vuodeksi oikeuden säätää lakeja ilman valtiopäivien suostumusta.


title: Weimarin tasavalta

text: Hindenburg kuoli 2. elokuuta 1934, jonka jälkeen Hitler yhdisti valtakunnankanslerin ja presidentin virat sekä asetti itsensä Führeriksi ja valtakunnankansleriksi. Samalla virka muutettiin elinikäiseksi.


title: Weimarin tasavalta

text: Tämän jälkeen Weimarin tasavallan perustuslaista ei käytännössä ollut enää mitään jäljellä. Muodollisesti sitä ei kuitenkaan kokonaisuudessaan kumottu, vaan natsit tekivät siihen vain muutamia muutoksia, eräät huomattavimmat 15. syyskuuta 1935.


title: Weimarin tasavalta

text: Weimarin tasavallan aikana kulttuuri ja tiede eli voimakasta kukoistuskautta. Saksa koki elokuvan suuren nousun ohjaajien Friedrich Murnaun ja Fritz Langin avittamana. Bertolt Brecht ja Thomas Mann edustivat korkealuokkaista kirjallisuutta, ja Walter Gropius loi modernin arkkitehtuurin Bauhaus-koulunsa myötä. Kuvataiteen suuntauksina vallitsivat ekspressionismi ja uusasiallisuus.


title: Weimarin tasavalta

text: Muutamat kohdat Weimarin tasavallan perustuslaista ovat Saksassa nykyisinkin voimassa. Vuonna 1949 säädetyn Saksan liittotasavallan peruslain 140. artiklassa nimittäin säädetään, että vuoden 1919 perustuslain 136.–139. ja 141. artiklat ovat voimassa osana uutta perustuslakia.


title: Dievs, svētī Latviju

text: Dievs, svētī Latviju () on Latvian kansallislaulu. Sen sävelsi ja sanoitti Kārlis Baumanis (Baumaņu Kārlis, 1834–1904).


title: Tulipalo

text: Tulipalo on hallitsemattomasti valloilleen päässyt tuli. Se aiheuttaa helposti suurta tuhoa. Tavallisimmin tulipalolla tarkoitetaan rakennuksen palamista, mutta myös metsä- tai muuta paloa voidaan nimittää tulipaloksi.


title: Tulipalo

text: Tulipalo syttyy monissa tapauksissa tulen tai helposti syttyvien aineiden varomattomasta käsittelystä. Sen voi sytyttää myös vika lämmityslaitteissa tai sähköjohtimien välille syntynyt oikosulku. Ajalla ennen ukkosenjohdattimen keksimistä salamatkin sytyttivät usein tulipaloja. Tahallisesti sytytettyä tulipaloa sanotaan tuhopoltoksi. Jos tuhopolton motiivina on pakkomielteinen psyykkinen häiriö, tilaa kutsutaan pyromaniaksi. Erityisen suuria tulipaloja aiheuttavat sodissa pommitukset, jotka varsinkin toisen maailmansodan aikana saivat muutamissa kaupungeissa aikaan jopa tulimyrskyjä.


title: Tulipalo

text: Entisinä aikoina, kun Suomessa kaupungeissakin oli etupäässä puutaloja ja kadut niiden välissä olivat kapeita, syttyi toistuvasti kokonaisen kaupungin tuhonneita tulipaloja. Suurelta osin tästä syystä monet Suomen kaupungit kaavoitettiin 1700- tai 1800-luvulla kokonaan uudestaan, usein suuren kaupunkipalon jälkeen, sellaisiksi että entistä leveämmät kadut muodostavat säännöllisen ruutukaavan.


title: Tulipalo

text: Tulipalojen sammuttamiseksi kunnat ylläpitävät palokuntia. Niiden lisäksi on olemassa myös vapaaehtoisia palokuntia. Suomessa pelastuslaissa (29.4.2011/379) säädetään paitsi palojen sammuttamisesta, myös toimenpiteistä niiden ennalta ehkäisemiseksi. Lain mukaan rakennus, rakennelma ja sen ympäristö on suunniteltava, rakennettava ja pidettävä kunnossa siten, että tulipalon syttymisen tai leviämisen vaara on vähäinen ja että pelastustoiminta on onnettomuuden sattuessa mahdollista. Helposti syttyvää materiaalia tai muuta tavaraa ei saa säilyttää ullakoilla, kellareissa, rakennusten alla tai rakennuksen välittömässä läheisyydessä niin, että siitä aiheutuu tulipalon syttymisen tai leviämisen vaaraa tai että tulipalon sammuttaminen vaikeutuu. Laissa on säännöksiä myös rakennusten ja laitteiden käyttöturvallisuudesta ja palotarkastuksista.


title: Tulipalo

text: Tulipalon varalta vakuutusyhtiöt myyvät palovakuutuksia, jotka, kattavuutensa mukaan, korvaavat palon aiheuttamat vahingot joko kokonaan tai osittain.


title: Tulipalo

text: Huomattavia rakennuksia, joissa on Suomen itsenäisyyden aikana syttynyt tulipalo. Tähdellä (*) merkittyjen rauniot purettiin palon jälkeen, muut on kunnostettu tai jälleenrakennettu:


title: Evakuointi

text: Evakuoinnilla tarkoitetaan ihmisten saattamista turvaan vaaratilanteissa. Evakuointi on pakkotoimi, eli evakuoitavien suostumusta ei tarvita.


title: Evakuointi

text: Pommiuhka on yleinen vaaratilanne, jossa saatetaan evakuoida ihmiset esimerkiksi korttelista, kaupunginosasta tai lentokentältä. Tällöin alueelle jää ainoastaan mahdollinen pommiryhmä.


title: Evakuointi

text: Suuria evakuointeja tehdään myös luonnonmullistusten takia, esimerkiksi hirmu- ja pyörremyrskyjen tai tulivuorenpurkausten takia. Suomessa kuitenkaan ei juuri tällaisia ongelmia ole. On kuitenkin teoriassa mahdollista, että Suomessakin voi tulla tilanne, jolloin suurimittainen evakuointi suoritetaan. Tällaisia tilanteita voisi olla esimerkiksi ydinvoimalan reaktorin sulaminen tai muu vastaava tilanne.


title: Evakuointi

text: Evakuointi on mahdollista myös sodan uhatessa, jolloin siviiliväestö viedään turvaan. Karjalasta evakuoitiin talvisodan alkaessa yli 400 000 henkilöä muuhun Suomeen ja Lapin sodan tieltä evakuoitiin noin 170 000 henkeä. Toisen maailmansodan aikaan suomen kielessä tuli käyttöön evakuoitua henkilöä tarkoittava sana "evakko".


title: Evakuointi

text: Suomessa evakkotaipaleelle lähti yhteensä noin 430 000 henkeä talvisodanaikana ja rauhanteon jälkeen 1940. Jatkosodan aikana takaisin luovutettuun Karjalaan palanneet joutuivat uudestaan evakkoon 1944 ja lisäksi evakkoon lähtivät Petsamon asukkaat.


title: Evakuointi

text: Luovutetuille alueille jäi odottamaan uusien isäntien tuloa 19 henkilöä, joista 14 oli Muolaasta ja Petsamosta. Näillä alueilla oli jo vanhastaan venäläisasutusta, mikä mahdollisesti oli syy jäämiseen.


title: Evakuointi

text: Luovutettujen alueiden evakot asutettiin pysyvästi muualle Suomeen. Uudelleenasutetuista evakoista käytetään nimitystä siirtoväki. Osa maataloudesta elantonsa saavasta luovutettujen alueiden väestöstä määrättiin asettumaan asumaan asuin- tai viljelyskäyttöön tarkoitetuille pientiloille, osa kaupunkeihin. Maapohja oli yleensä valtion omistamaa, tai se pakkolunastettiin yksityistiloita, erityisesti rappiotiloilta. Uudet kotitilansa siirtoväki sai omistukseensa korvauksena rajan taakse jätetystä omaisuudesta. Varsinainen evakuointi koski vain maataloudesta elantonsa saavaa siirtoväkeä, muu siirtoväki sai asettua Suomen jäljelle jääneillä alueilla vapaasti minne halusi, tosin sillekin myönnettiin joitakin etuuksia muun muassa asunnon hankkimiseen ja koko luovutetun alueen väestö oli velvollinen siirtymään Suomen jäljelle jääneelle alueelle.


title: Evakuointi

text: Suomen ja Neuvostoliiton aselevon astuttua voimaan, Lapin sodan alkuvaiheessa evakuoitiin saksalaisjoukkojen miehittämältä alueelta Lapin läänistä ja Oulun läänin pohjoisosista lähes koko väestö, 56 500 henkeä Ruotsiin ja 111 500 henkeä Pohjanmaalle. Evakot palasivat asuinseuduilleen, mutta saksalaisten poltetun maan taktiikka oli tuhonnut suuren osan Lapin rakennuskantaa ja aiheutti mittavat jälleenrakennustyöt.


title: Paul von Hindenburg

text: Paul Ludwig Hans Anton von Beneckendorff und von Hindenburg (2. lokakuuta 1847 Posen, Preussi, nyk. Poznań Puolassa – 2. elokuuta 1934 Neudeck, nyk. Ogrodzieniec Puolassa) oli saksalainen sotamarsalkka ja poliitikko.


title: Paul von Hindenburg

text: Hindenburg syntyi Posenin provinssissa aateliseen sukuun. Wahlstattissa ja Berliinissä saamansa kadettikoulutuksen jälkeen hän taisteli vuonna 1866 Preussin–Itävallan sodassa Königgrätzin taistelussa ja 1870–1871 Saksan–Ranskan sodassa. Vuonna 1903 hänet ylennettiin kenraaliksi ja vuonna 1914 sotamarsalkaksi. Hän toimi Saksan sotilasdiktatuurin johdossa vuosina 1916–1918 ja Saksan valtakunnanpresidenttinä vuosina 1925–1934.


title: Paul von Hindenburg

text: Paul von Hindenburg syntyi Posenissa, Preussissa, nykyisessä Puolassa, vuonna 1847. Hänen vanhempansa olivat Robert von Beneckendorff und von Hindenburg (1816–1902) ja Luise Schwickart (1825–1893). Hindenburgin isä oli aristokraatti sekä luutnantti Preussin kuninkaallisen armeijan 18. jalkaväkirykmentissä, mutta hänen äitinsä sen sijaan oli keskiluokkaiseen perheeseen syntynyt lääkärin tytär. Hindenburg, joka häpesi sitä, ettei hänen äitinsä ollut aristokraatti, vältteli äidistään puhumista, eikä juurikaan käsitellyt häntä muistelmissaan. Hindenburgin isä puolestaan oli yksi Preussin arvostetuimmista aatelisista.


title: Paul von Hindenburg

text: Hindenburg sai kadettikoulutuksen, joka alkoi Wahlstattissa kesällä 1859 hänen ollessaan 11-vuotias. Hänet siirrettiin Berliinin kadettikouluun 16-vuotiaana. Hän valmistui 18-vuotiaana ja liittyi Preussin kuninkaalliseen armeijaan, missä hänet esiteltiin kuningas Vilhelm I:lle, joka kysyi hänen isänsä nimeä ja sotilasarvoa. 7. huhtikuuta 1866 Hindenburgista tuli vänrikki 3. kaartin rykmenttiin ("3. Garde-Regiment zu Fuß"), kaksi kuukautta ennen Preussin–Itävallan sodan alkua.


title: Paul von Hindenburg

text: Kadettikoulutuksensa jälkeen hän osallistui Preussin–Itävallan sotaan vuonna 1866. Königgrätzin taistelussa hän haavoittui, kun luoti lävisti hänen kypäränsä ja osui hänen päähänsä. Tästä huolimatta hän jatkoi joukkojensa johtamista. Hän osallistui myös Saksan–Ranskan sotaan 1870–1871, jonka aikana hän toimi luutnanttina. Hindenburg oli ahkera, rohkea ja omistautunut sotilas, ja ansaitsi esimerkiksi rautaristin sekä Pour le Mériten, joka oli todennäköisesti Preussin tärkein kunniamerkki. Aatelistaustansa ja vilpittömyytensä ansiosta hän oli sekä ylempi- että alempiarvoisten arvostama, mikä takasi hänelle jatkuvan nousun armeijan hierarkiassa. Vuonna 1878 hänet ylennettiin kapteeniksi, vuonna 1881 majuriksi, vuonna 1891 everstiluutnantiksi, vuonna 1893 everstiksi, vuonna 1897 kenraalimajuriksi, vuonna 1900 kenraaliluutnantiksi ja vuonna 1903 kenraaliksi.


title: Paul von Hindenburg

text: Hindenburg jäi eläkkeelle armeijasta 1911, mutta hänet kutsuttiin takaisin palvelukseen ensimmäisen maailmansodan sytyttyä. Hindenburg sai komentoonsa kahden venäläisen armeijan uhkaaman 8. armeijan Itä-Preussissa ja saavutti voiton Tannenbergin ja Masurian järvien taisteluissa. Hänestä tuli kansallissankari ja hän sai marraskuussa 1914 sotamarsalkan arvon.


title: Paul von Hindenburg

text: Loppuvuodesta 1916 Hindenburgista tuli yleisesikunnan päällikkö Erich von Falkenhaynin seuraajana, apunaan edelleen sijaisensa Erich Ludendorff. Yksi Hindenburgin merkittävimmistä toimista oli tammikuussa 1917 tehty päätös julistaa merillä rajoittamaton upotussota. Hän myös tuki voimakkaasti Ludendorffin suunnittelemaa kevätoffensiivia maalis-kesäkuussa 1918, vaikka se ei tuottanut saksalaisille menestystä. Vuodesta 1916 lähtien armeija käytännössä hallitsi koko Saksaa Hindenburgin ja Ludendorffin johdolla. Hindenburgin ympärille muodostui sodan puolestavälistä lähtien laajamittainen henkilökultti; hänet nähtiin suurena sankarina, hänen patsaitaan pystytettiin ympäri Saksaa ja hänestä tuli mahdollisesti keisariakin suositumpi kansakunnan yhtenäisyyden symboli. Marraskuussa 1918 Hindenburg ja Wilhelm Groener taivuttelivat keisari Vilhelm II:n eroon Saksan pelastamiseksi.


title: Paul von Hindenburg

text: Sodan jälkeen Hindenburg erosi jälleen armeijasta. Valtiopäivien komissio kutsui hänet antamaan lausuntoa sodan alkamisen syyllisistä ja sen häviöstä. Hindenburg kieltäytyi vastaamasta kysymyksiin ja jätti kirjeen, jossa sanoi Saksan olleen lähellä voittoa 1918 ja syytti häviöstä kotirintaman epäisänmaallisia aineksia ja poliitikkoja. Tämä oli ensimmäinen julkinen tilaisuus, jossa selkäänpuukotusteoria tuli esiin. Sotasankari Hindenburgia ei voitu syyttää mistään.


title: Paul von Hindenburg

text: Vuosina 1919–1920 Hindenburg laati muistelmansa "Mein Leben", joista tuli myyntimenestys.


title: Paul von Hindenburg

text: Vuoden 1925 presidentinvaaleissa näytti siltä että katolisen keskustapuolueen ehdokas Wilhelm Marx voittaisi. Tuolloin kansallis-konservatiivisen saksalaiskansallisen kansanpuolueen ("Deutschnationale Volkspartei", DNVP) johtaja Alfred von Tirpitz pyysi Hindenburgia ehdokkaaksi. Puolueiden ulkopuolinen suurin saksalainen sotasankari voitti huhtikuun 1925 presidentinvaalit ja seurasi Friedrich Ebertiä valtakunnanpresidenttinä Saksan poliittisesti epävakaassa ilmapiirissä.


title: Paul von Hindenburg

text: Hindenburgin on yleisesti huhuttu kärsineen seniiliydestä, mutta todellisuudessa hän pysyi suurilta osin selväjärkisenä aina kuolemaansa saakka. Yhdysvaltalainen historioitsija Henry Ashby Turner huomautti, että Hindenburg oli jo nuorukaisena ollut hidas ja yksinkertainen ajattelija. Hindenburg oli sotilas, joka ei ollut kiinnostunut armeijan ulkopuolisista asioista ja joka luki kirjoja vain harvoin, silloinkin lähinnä armeijaan ja sotimiseen liittyneitä kirjoja. Tämän vuoksi Hindenburgin oli toisinaan hyvin vaikea ymmärtää armeijaan liittymättömiä asioita, minkä monet luulivat johtuneen Hindenburgin väitetystä seniiliydestä. Presidenttinä Hindenburg ei voinut sietää sitä, kun hän joutui tekemään sellaisia päätöksiä, jotka vaativat syvää ajattelua, jollaiseen hän ei kyennyt. Tämä sai usein hänessä aikaan äkillistä itkua.


title: Paul von Hindenburg

text: Vaikka 84-vuotias Hindenburg oli jo huonossa kunnossa, hänet taivuteltiin asettumaan presidenttiehdokkaaksi vielä vaalissa 1932, koska hän oli ainoa, joka voisi voittaa Adolf Hitlerin. Hindenburg voitti vaalit ja valittiin uudelleen presidentiksi. Hindenburgia vaadittiin nimittämään Hitler kansleriksi. Hindenburg halveksui Hitleriä (”hyvät herrat, toivottavasti ette pidä minua kykeneväisenä nimittämään tätä itävaltalaista korpraalia valtakunnankansleriksi”, Hindenburg oli lausunut ystävilleen), mutta 30. tammikuuta 1933 suostui lopulta nimittämään Hitlerin kansleriksi, koska hän uskoi, että näin tämä olisi parhaiten kontrolloitavissa. Kansallissosialistinen puolue pyrki varmistamaan, että aina kun Hindenburg esiintyi julkisuudessa, hän olisi Hitlerin seurassa. Hindenburg ja Hitler tervehtivät 21. maaliskuuta 1933 Potsdamissa järjestetyissä valtiopäivien avajaisissa ("Tag von Potsdam", ”Potsdamin päivä”).


title: Paul von Hindenburg

text: Pitkien puukkojen yön 30. kesäkuuta – 1. heinäkuuta 1934 johdosta Hindenburg kiitti Hitleriä henkilökohtaisesti.


title: Paul von Hindenburg

text: Hindenburg toimi presidenttinä aina kuolemaansa saakka. Hän kuoli keuhkosyöpään kotonaan Itä-Preussin Neudeckissa 2. elokuuta 1934. Hitler vieraili päivää aikaisemmin Hindenburgin luona, joka luuli kysymyksessä olevan keisari Vilhelm II:n ja kutsui tätä ”hänen majesteetikseen”. Samana päivänä, 1. elokuuta Saksan valtaenemmistöltään kansallissosialistinen hallitus yhdisti valtionpäämiehen toimen Hitlerin hallitsemaan valtakunnankanslerin toimeen, jonka uudeksi nimikkeeksi tuli "johtaja ja valtakunnankansleri". Tämä päätös julkistettiin vasta pari tuntia von Hindenburgin kuoleman jälkeen.


title: Puheen pakkaaminen

text:
Puheen pakkaaminen eli puheen koodaus on menetelmä, jolla puhetta pyritään siirtämään tai tallentamaan käyttäen mahdollisimman vähän siirto- tai tallennuskapasiteettia.
Menetelmä tai laite, jolla puhe pakataan tai koodataan ja pakkaus puretaan, on nimeltään puhekoodekki. Kehittyneissä puheen pakkaamismenetelmissä mallinnetaan ihmisen äänijänteitä sekä muita puheenmuodostuksen mekanismeja.


title: Puheen pakkaaminen

text:
Puheenkoodausmenetelmiltä vaaditaan muutamia keskeisiä ominaisuuksia.
Pakatun puheen tulisi olla:


title: Puheen pakkaaminen

text: Puhekoodekin toteutuksen tulisi tekniikaltaan olla myös:


title: Puheen pakkaaminen

text: Puhekoodekit perustuvat joko äänen aaltomuodon käsittelyyn tai puheen mallintamiseen (engl. "source codec") tai näiden molempien yhdistelmään.


title: Puheen pakkaaminen

text: Aaltomuotokoodekkeihin kuuluu muun muassa PCM ("Pulse Code Modulation")-koodaus, jota käytetään puheen välittämisessä digitaalisessa puhelinverkossa. ITU:n G.711-standardi määrittelee kaksi erilaista logaritmista koodausta digitaalisille signaaleille, pulsseille, A-lain ja µ-lain. G.711 käyttää joko bittinopeutta 64 kb/s tai 56 kb/s. Aaltomuotokoodekit pyrkivät mallintamaan alkuperäistä äänisignaalia mahdollisimman tarkasti ottamatta kantaa sen sisältöön. Ne ovat myös hyvin yksinkertaisia. Toisaalta, koska aaltomuotokoodekit vaativat paljon tietoliikennekaistaa, niille syötettävä äänisignaali täytyy ensin suodattaa sopivaksi: G.711-koodekit sopivat puhelinlaatuisen äänen eli taajuusalueen 300–3400 Hz välittämiseen vaatimattomalla dynamiikalla (niiden teoreettinen maksimi on 36 dB). ADPCM eli G.726 sovittaa dynaamisesti koodauksen käyttämän arvoalueen sopivaksi. G.726 tarvitsee puhelinlaatuisen äänen välittämiseen vain 32 kb/s.


title: Puheen pakkaaminen

text: Aaltomuotokoodekkeja:


title: Puheen pakkaaminen

text: Edellistä tehokkaampi tapa pakata puhetta on mallintaa äänilähde ja yrittää tuottaa alkuperäistä muistuttava ääni mallin käyttämien parametrien avulla. Koska äänen alkuperäistä aaltomuotoa ei tallenneta vaan ainoastaan sen tuottamiseen käytettävät parametrit, vaadittava tiedonsiirtokapasiteetti on erittäin pieni. Ymmärrettävää puhetta pystytään välittämään jo 2,4 kb/s kaistalla. Pakattu ääni kuulostaa kuitenkin metalliselta ja epäluonnolliselta.


title: Puheen pakkaaminen

text: Ensimmäinen tähän menetelmään perustunut puheenpakkausmenetelmä oli nimeltään Vocoder (engl. "VOice CODER"), jonka kehitti Homer Dudley AT&T:n Bell Labsissa 1930-luvulla. Vocoder oli analoginen, sen äänimallissa oli kymmenen eri taajuuksille viritettyä kaistanpäästösuodinta, herätteenä käytettiin pulssioskillaattoria tai kohinaa. Kaikista pelkästään mallinnukseen perustuvista koodekeista voidaan joskus käyttää yleisnimitystä vocoder.


title: Puheen pakkaaminen

text: Puheenkoodauksessa 1970-luvulta alkaen käytetyt digitaalisen mallinnuksen menetelmät perustuvat kaistanpäästösuodattimien sijaan lineaariennusteeseen, ja niistä käytetään lyhennettä LPC ("Linear Prediction Coding").


title: Puheen pakkaaminen

text: Tunnetuin nykyisin käytetyistä mallinnuskoodekeista on LPC-10.


title: Puheen pakkaaminen

text: Hybridikoodekit yhdistävät toisiinsa mallinnuksen ja aaltomuotokoodauksen ominaisuudet. Hybridikoodekit pyrkivät säilyttämään alkuperäisen signaalin ymmärtämiselle tärkeät osat (esimerkiksi formantit) muuttumattomina mutta syntetisoimaan loput. Tunnetuin hybridikoodekeissa käytettävistä algoritmeista on nimeltään CELP ("Codebook Excited Linear Prediction"). Sillä pystytään tuottamaan ymmärrettävää puhetta alle 5 kb/s kaistalla.


title: Puheen pakkaaminen

text: CELP perustuu AbS-malliin ("Analysis by Synthesis"): eri parametrien tuottamaa ääntä verrataan pakattavaan ääneen ja pyritään löytämään niille arvot, jotka tuottavat pienimmän keskineliövirheen. Kaikkien mahdollisten parametrien kokeilu vaatii kuitenkin liikaa resursseja, joten CELP:tä on kehitetty lukuisia eri variantteja. Tärkein näistä on nimeltään "Algebraic CELP" eli ACELP.


title: Puheen pakkaaminen

text: Hybridikoodekkeja:


title: H. P. Lovecraft

text: Howard Phillips Lovecraft (20. elokuuta 1890 – 15. maaliskuuta 1937) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja runoilija, joka kirjoitti etupäässä fantasia- ja kauhukirjallisuutta. Eläessään Lovecraft ei saavuttanut suurta menestystä. Nykyään hänet lasketaan näiden kirjallisuuden lajien suurimpiin vaikuttajiin. Suuren osan tuotannostaan Lovecraft julkaisi pulp-lehdissä.


title: H. P. Lovecraft

text:
Lovecraft syntyi 20. elokuuta 1890 Rhode Islandin Providencessa.
Lovecraft oli yläluokkaisen mutta köyhtyneen suvun jälkeläinen, joka sai eksentrisen kotikasvatuksen. Hän oli kauppamatkustaja Winfield Scott Lovecraftin ja Sarah Susan Phillips Lovecraftin ainut lapsi. Lovecraftin ollessa kolmen ikäinen hänen isänsä sairastui psykoosiin Chicagossa, jossa hän oli kauppamatkalla. Häntä hoidettiin kuolemaansa asti Butler Hospitalissa, Providencessa. Mielen järkkymisen syynä oli luultavasti kuppa. Hän kuoli Lovecraftin ollessa kahdeksanvuotias.


title: H. P. Lovecraft

text: Isän kuoleman jälkeen Lovecraftia kasvattivat hänen äitinsä, hänen tätinsä Lillian Delora Phillips ja Annie Emeline Phillips sekä hänen isoisänsä Whipple Van Buren Phillips, jonka luona he asuivat. Lovecraftia pidettiin lapsinerona. Lovecraftin äiti puolestaan oli epärealistinen, neuroottinen taiteilijaluonne, joka kasvatti poikaansa kuin tyttöä. Lovecraft siteerasi runoja kahden vanhana ja kirjoitti kokonaisia runoja kuuden ikäisenä. Hänen isoisänsä kannusti häntä antamalla hänelle klassikkoja kuten "Tuhat ja yksi yötä", Thomas Bulfinchin "Age of Fable" -kirjan ja lasten versiot "Iliaasta" ja "Odysseiasta". Lovecraft oli kuuden vanha kirjoittaessaan tarinansa ”The Little Glass Bottle”, kertomuksen pullopostista. Kahdeksanvuotiaana Lovecraft tutustui Edgar Allan Poen tuotantoon. Lovecraft sitoi käsikirjoituksensa yhteen vihkosiksi, jotka hän hävitti tehdessään 18-vuotiaana kirjallisen suursiivouksen. Hänen äitinsä pelasti joitakin tarinoita, niiden joukossa olivat ”Luolan peto” (1905) ja ”Alkemisti” (1908). ”Alkemistin” jälkeen Lovecraft ei kirjoittanut fiktiota ennen vuotta 1917, mitä hän myöhemmin katui, sillä häneltä oli mennyt hukkaan lähes vuosikymmen.


title: H. P. Lovecraft

text: Lovecraft oli lapsena sairaalloinen. Hänellä oli päänsärkyä 3–4 kertaa viikossa, mikä saattoi olla periytyvää, sillä äidillä ja isoisällä oli taipumusta migreeniin. Terveysongelmiensa takia hän aloitti koulunkäynnin vasta kahdeksanvuotiaana, mutta lopetti koulun väliaikaisesti vain vuoden kuluttua. Tällä välin hän luki paljon ja opiskeli kemiaa. Lovecraft aloitti tiedetoimittajan uran perustamalla kaksi lehteä, joita hän julkaisi epäsäännöllisesti vuodesta 1899 vuoteen 1909. Ensimmäinen oli vuonna 1899 julkaistu "The Scientific Gazette" (32 numeroa) ja toinen "The Rhode Island Journal of Astronomy" (69 numeroa). Aluksi hiilipaperijäljennöksinä tehdyt painokset olivat hyvin pieniä. Myöhemmin hän monisti lehtiä hektografilla 15–25 kappaletta. Neljä vuotta myöhemmin Lovecraft palasi kouluun.


title: H. P. Lovecraft

text: Lovecraftin isoisä kuoli vuonna 1904, minkä jälkeen Lovecraftin perheen oli muutettava pienempään asuntoon. Lovecraft kärsi vuonna 1908 hermoromahduksen, eikä tämän takia koskaan saanut opintojaan päätökseen. Lovecraft kokeili myös kykyjään tieteilijänä. Elokuussa 1906 tiedelehti "Scientific American" julkaisi hänen kirjeensä, jossa hän ehdotti, että tähtitieteelliset observatoriot etsisivät Neptunuksen takaista planeettaa koordinoidusti. Lovecraft antoi planeetalle nimen Yuggoth, jota hän käyttikin myöhemmin novelleissaan. Kun Pluto löydettiin vuonna 1930, hän muistutti ystävilleen, että oli ennustanut sen olemassaolon.


title: H. P. Lovecraft

text: Vuoden 1917 kesäkuussa Lovecraft palasi kertomakirjallisuuden pariin. Tuohon aikaan syntyivät novellit ”The Tomb” ja ”Dagon”, joista viimeksi mainittu oli Lovecraftin ensimmäinen julkaistu teos. Novelli julkaistiin "Weird Tales" -lehdessä vuonna 1923. Samoihin aikoihin Lovecraft alkoi kirjeenvaihdon muun muassa Forrest J. Ackermanin, Robert Blochin ja Robert E. Howardin kanssa. Hän kirjoitti kuudessa ja puolessa vuodessa 29 lyhyttä novellia, joiden joukossa olivat hänen oma suosikkinsa ”Erich Zannin musiikki” ja ensimmäinen menestyksensä ”Rotat seinissä”.


title: H. P. Lovecraft

text: Aikuisiällään Lovecraft kärsi jatkuvasta rahapulasta, ei tehnyt päivääkään palkkatyötä ja lisäksi solmi epäonnistuneesti päättyneen lapsettoman avioliiton. Lovecraftin kirjailijantyö alkoi toden teolla vuoden 1917 paikkeilla ja jatkui vilkkaana aina vuoteen 1937, jolloin hän kuoli ohutsuolisyöpään.


title: H. P. Lovecraft

text: Lovecraft tapasi Sonia Haft Greenen harrastelijatoimittajien kokouksessa Bostonissa 22. helmikuuta 1921. Aviomiehestään eronnut Sonia oli Lovecraftia seitsemän vuotta vanhempi. Hän oli Ukrainan juutalaisia, omaa sukua Sifirkin, ja ansaitsi huomattavia summia vuodessa työstään Ferle Hellerin vaatetusliikkeessä Manhattanilla. Lisäksi Sonia hoiti liikkeen kauppamatkustajan tehtäviä ja kiersi yksin itärannikon kaupunkeja. Syksyllä 1922 Sonia kutsui Lovecraftin Magnoliaan, Massachusettsiin. Iltakävelynsä aikana he kuulivat kaukaa outoa ääntä ja yllyttivät toisiaan kirjoittamaan siitä kauhutarinan. Sonia valvoi koko yön ja kirjoitti tarinan ”The Horror at Martin's Beach”. Lovecraft korjasi tekstin ja se ilmestyi "Weird Talesissa" nimellä ”The Invisible Monster”. Sonia oli niin innostunut yhteistyöstä, että hän suuteli Lovecraftia. Pari meni naimisiin St. Paulin kappelissa New Yorkissa maaliskuun 3. päivänä 1924 ja muuttivat sen jälkeen Brooklyniin. Häämatkalla Lovecraft joutui kirjoittamaan puhtaaksi tarinan ”Faaraoiden vankina”, jonka hän haamukirjoitti Harry Houdinille. Lovecraft osti kirjoituspalkkiollaan Sonialle timanttisormuksen.


title: H. P. Lovecraft

text: Vuoden loppua kohden taloudellisten vaikeuksien ja Sonian hyväpalkkaisen työn päätyttyä heidän yhteinen elämänsä Brooklynin asunnossa alkoi olla uhattuna. Erinäisten työkokeilujen ja epäonnistumisten jälkeen Sonia päätyi lopulta Cincinnatiin tavaratalon myyjäksi, mutta Lovecraft jäi New Yorkiin. Tämä merkitsi sitä, että heidän aviollinen elämänsä oli päättynyt, lukuun ottamatta joitakin satunnaisia tapaamisia. New York kiehtoi aluksi Lovecraftia, mutta hän alkoi lopulta vihata kaupungin elämänmenoa. Vuonna 1925 hän kirjoitti vain kolme novellia, joista ”Hän” ja ”Red Hookin kauhu” ilmentävät hänen vihaansa New Yorkia kohtaan. Paria vuotta myöhemmin Lovecraft ja Greene päättivät erota, ja Lovecraft muutti takaisin tätiensä luokse Providenceen. Hän jätti New Yorkin 17. huhtikuuta 1926.


title: H. P. Lovecraft

text: Providencessa hän asui suuressa viktoriaanisessa puutalossa vuoteen 1933 saakka, ja tämä oli hänen tuotteliainta aikaansa. Siitä huolimatta hän köyhtyi entisestään, ja joutui muuttamaan vaatimattomampaan asuntoon. Vuonna 1936 hän sairastui vakavasti ja lisäksi kärsi aliravitsemuksesta. Sairaus olisi voitu hoitaa leikkauksella vielä edellisvuonna, mutta Lovecraft oli fatalisti eikä pitänyt lääkäreistä. Vielä kesällä Lovecraft suunnitteli romaania, josta tulisi hänen pääteoksensa, mutta talvea kohti hän alkoi heiketä nopeasti. Kirjeessään August Derlethille 17. helmikuuta 1937 Lovecraft vihjaisi elämänsä päättyvän. Maaliskuussa erikoislääkäri vahvisti diagnoosin: hänellä todettiin ohutsuolisyöpä. Sairaalassa lääkärit päättivät olla leikkaamatta, koska syöpä oli levinnyt laajalti. Hän eli jatkuvassa kivussa kuolemaansa saakka, joka tapahtui varhain aamulla 15. maaliskuuta 1937. Kolme päivää myöhemmin hänet haudattiin perhehautaan Swan Pointin hautausmaalle.


title: H. P. Lovecraft

text: Lovecraft sai nuorena vaikutteita muun muassa kreikkalaisesta ja roomalaisesta mytologiasta, 1800-luvun englantilaisilta runoilijoilta ja Edgar Allan Poelta. Myöhemmin suurimpina vaikuttajina toimivat Lordi Dunsany ja Arthur Machen, sekä jossain määrin myös hänen kirjailijaystävänsä Clark Ashton Smith, August Derleth ja Robert E. Howard. Lovecraftin kirjallinen tyyli oli vanhahtavaa jo hänen elinaikanaan ja sille on ominaista runsas adjektiivien käyttö.


title: H. P. Lovecraft

text: Elinaikanaan Lovecraft kirjoitti useita novelleja, runoja ja kirjeitä, ja lisäksi neljä lyhytromaania: "Hulluuden vuorilla", "Tuntematon Kadath", "Varjo Innsmouthin yllä" ja "Varjo menneisyydestä" sekä yhden romaanin "Charles Dexter Wardin tapaus".


title: H. P. Lovecraft

text: Lovecraftin myöhäiskauden tarinat liittyvät teemoiltaan toisiinsa, ja myöhemmät kirjoittajat kehittivät niiden pohjalle niin kutsutun Cthulhu-mytologian.


title: H. P. Lovecraft

text:
John Carpenterin ohjaama yhdysvaltalainen psykologinen kauhuelokuva Hulluuden syövereissä () vuodelta 1994 perustuu löyhästi H. P. Lovecraftin teoksiin. Lukuisine viittauksineen kirjailijan töihin elokuva on eräänlainen tribuutti Lovecraftille. Elokuvan kuvitteellisen kauhukirjailijan Sutter Canen teoksilla on samankaltaisia nimiä kuin Lovecraftin teoksilla, esimerkiksi "The Whisperer of the Dark" (vastaavasti Lovecraft: The Whisperer in Darkness, suom. "Kuiskaus pimeässä"), "The Thing in the Basement" (Lovecraft: The Thing on the Doorstep, suom. "Olio kynnyksellä"), "Haunter out of Time" (Lovecraft: The Haunter of the Dark ja The Shadow Out of Time, suom. "Vainooja pimeydestä" ja "Varjo menneisyydestä"), "In the Mouth of Madness" (Lovecraft: At the Mountains of Madness, suom. "Hulluuden vuorilla").
Arkham Housen julkaisemat neljä kokoelmaa sisältävät kaikki Lovercraftin kirjoittamat kauhutarinat korjattuina ja tarkistettuina versioina:


title: Budapest

text: Budapest (unkarilaisittain [] ) on Unkarin pääkaupunki. Tonava virtaa kaupungin halki ja jakaa sen kahteen osaan: läntiseen Budaan ja itäiseen Pestiin. Budan puolella on korkeita kukkuloita, mutta Pest on alavaa tasankoa.


title: Budapest

text: Budapestin kaupunkikuvaa hallitsevat metsäiset Budan kukkulat, Tonava ja sen sillat, Margitinsaari ja Pestin puoleinen joenranta. Kukkuloista ovat vaikuttavimpia Gellértinvuori ja Linnavuori, jonka huipulla on Budan linna ja keskiaikainen kaupunginosa. Pestin puolen nähtävyyksiä ovat Parlamenttitalo, Pyhän Tapanin kirkko ja Andrássy út -katu. Tonavan rannat, Linnavuori ja Andrássy út on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Budapest

text: Roomalaisten aikaan nykyisen Budapestin seudulla oli Aquincumin kaupunki. Unkarilaisten maahantulon jälkeen nykyisen Óbudan eli ”vanhan Budan” alueelle kehittyi yksi Unkarin ensimmäisistä kaupungeista, ja Pestiin rakennettiin ensimmäinen kirkko 1046. Mongolien hyökkäyksen jälkeen kuningas Béla IV perusti Budan vuonna 1242. Buda oli Unkarin kuningaskunnan pääkaupunki, kunnes se joutui turkkilaisten valtaan vuosiksi 1541–1686.


title: Budapest

text: Vuonna 1872 Buda, Pest ja Óbuda yhdistettiin Budapestin kaupungiksi. Se kehittyi nopeasti, ja 1900-luvun vaihteessa se oli väkiluvultaan Euroopan kuudenneksi suurin. Budapestin nykyinen kaupunkikuva, kuten suuret bulevardit ja kertaustyyliset rakennukset, on peräisin tältä ajalta. Kaupunki kärsi pahoin sekä toisessa maailmansodassa että Unkarin kansannousussa 1956.


title: Budapest

text: 1990-luvulta lähtien väestö on muuttanut yhä enemmän metropolialueelle ja kaupungin väkiluku on laskenut. Vuonna 2010 Budapestissä oli 1 721 556 asukasta, ja vuonna 2001 koko metropolialueen väkiluku oli 2 434 603. Kaupunki on kuitenkin säilyttänyt asemansa Unkarin merkittävimpänä taloudellisena ja kulttuurisena keskuksena. Vuonna 2002 yli kolmasosa Unkarin bruttokansantuotteesta syntyi Budapestissä. Kaupungissa on arvioitu käyvän yli 2,5 miljoonaa matkailijaa vuodessa.


title: Budapest

text: Budapest sijaitsee Karpaattien altaan keskellä strategisesti tärkeässä paikassa, jossa Transdanubian ja Alföldin välinen vanha kulkureitti ylittää Tonavan. Tonavassa on tällä kohdalla saaria, joten sen poikki on ollut helppo kulkea. Suurimmat saaret pohjoisesta lukien ovat Hajógyárisaari, Margitinsaari ja Csepelsaari. Csepelsaaresta Budapestin kaupunkiin kuuluu vain pohjoiskärki.


title: Budapest

text: Kaupungin pinta-ala on 525 km, ja sen alueen pituus on pohjois-eteläsuunnassa noin 25 km ja itä-länsisuunnassa noin 29 km.


title: Budapest

text: Budapestille on luonteenomaista suuret maantieteelliset vastakohdat: Buda on rakennettu Tonavan länsirannan korkeille rinteille, mutta Pest sijaitsee joen toisella puolella alavalla hiekkatasangolla. Tonavan tulvat olivat Pestissä yleisiä ennen kuin joki säännösteltiin 1800-luvulla. Kaupungin alueesta noin puolet on rakennettua maata.


title: Budapest

text: Budapestin länsiosassa kohoavat Budan kukkulat. Kaupungin korkein kohta on János-hegyn huippu 529 metriä merenpinnan yläpuolella, ja muita korkeita kukkuloita ovat Hármashatár-hegy (497 metriä) ja Széchenyi-hegy (471 metriä). Budan kukkuloilla maaperä on enimmäkseen dolomiittia ja kalkkikiveä. Alueella on huomattavan paljon luolia, jotka ovat syntyneet karstimaan muodostumisen yhteydessä, kun vesi on syövyttänyt kallioperää. Suurin osa lähes 100 luolasta on vain muutaman metrin syvyisiä, mutta muutamissa luolissa onkaloiden yhteispituus on yli neljä kilometriä. Tunnetuimpia ovat Pálvölgyin ja Szemlőhegyn luolat. Linnavuoren sisällä on laaja, osittain keinotekoinen luolasto, jota on käytetty myös sotilaallisiin tarkoituksiin.


title: Budapest

text: Budapestissä on myös runsaasti kuumia lähteitä, ja monien yhteyteen on perustettu kylpylöitä. Kun vesi tihkuu syvälle maankuoreen, se lämpenee, laajenee ja nousee ylös maankuoren halkeamia pitkin. Veden lämpötila ja sen sisältämät mineraalit vaihtelevat Budapestin eri alueilla. Gellértin kylpylässä veden lämpötila on 45 astetta, mutta pohjoisempana Csillaghegyssä se on vain 21 astetta.


title: Budapest

text: Budapestin pohjoispuolella sijaitsee 600 km:n laajuinen Tonavan-Ipolyn kansallispuisto ("Duna-Ipoly Nemzeti Park"), joka ulottuu osittain myös kaupungin alueelle. Siihen kuuluu esimerkiksi Szemlőhegyn luola ja János-hegyn ja Hármashatár-hegyn kukkulat. Budan kukkuloilla suojeltua aluetta on yli 100 km. Alueella on useita kasvilajeja, jotka elävät vain Karpaattien altaassa, osa ainoastaan Budassa.


title: Budapest

text: Budapestissä vallitsee väli-ilmasto, johon vaikuttaa Alföldin ilmasto jyrkkine lämpötilaeroineen ja Transdanubian leudompi ilmasto runsaine sateineen. Talvella voi sataa paljon lunta ja lämpötila voi laskea alle −15 asteen, mutta kesällä helleaallot ja kosteus voivat tehdä ilman painostavaksi. Talvi vaihtuu kesäksi ja päinvastoin usein melko nopeasti, joten kevät ja syksy eivät ole yhtä selvästi määriteltäviä vuodenaikoja kuin esimerkiksi Länsi-Euroopassa. Tonava jäätyy usein kokonaan kylminä jaksoina, ja jäälautat haittaavat vesiliikennettä joulukuusta maaliskuuhun.


title: Budapest

text:
Budapestin kaupunkikuvaa hallitsevat metsäiset Budan kukkulat, Tonava ja sen sillat, Margitinsaari ja Pestin puoleinen joenranta. Kukkuloista ovat vaikuttavimpia jyrkkäseinäinen Gellértinvuori, joka kohoaa lähes pystysuoraan joen rannasta, ja sen pohjoispuolella pitkänomainen Linnavuori.
Tonavan rannat, Linnavuori ja Andrássy út -katu on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon. Unescon kuvauksen mukaan Budapestissä on yksi maailman vaikuttavimmista kaupunkimaisemista.


title: Budapest

text: Gellértinvuori on yksi kaupungin parhaista näköalapaikoista. Sen huipulla on vuoden 1848 vallankumouksen jälkeen rakennettu linnake Citadella ja sen edessä Vapaudenpatsas. Aikaisemmin patsaan ympärillä oli jyhkeät neuvostosotilaiden pronssipatsaat sen kunniaksi, että puna-armeija valtasi Budapestin 1945. Järjestelmänvaihdoksen jälkeen Vapaudenpatsas jätettiin paikoilleen, mutta neuvostosotilaiden patsaat ja kaatuneiden nimet poistettiin. Patsas näkyy kaikkialle kaupunkiin, ja se on tullut osaksi kaupunkikuvaa jopa niin, että varsinkin ulkomailla sitä pidetään Budapestin symbolina.


title: Budapest

text: Gellértinvuoren pohjoispuolella on Linnavuori, jonka huipulla on Budan linna ja Budan vanha, keskiaikainen kaupunginosa. Budan linnan vanhimmat osat ovat 1200-luvulta, mutta se on sen jälkeen tuhottu ja rakennettu monta kertaa. Nykyisen, lähinnä uusbarokkisen hahmonsa se sai 1800-luvun lopulla. Linna tuhoutui pahoin toisessa maailmansodassa, ja sen restaurointi saatiin päätökseen 1970-luvun puolivälissä. Nykyään linnassa toimii Unkarin kansalliskirjasto, Budapestin historian museo ja Unkarin kansallisgalleria.


title: Budapest

text: Muita Linnavuoren nähtävyyksiä ovat keskiaikainen Matiaksenkirkko ja sen edustalle myöhemmin rakennettu Kalastajanlinnake. Matiaksenkirkko on saanut nimensä kuningas Matias Corvinuksen mukaan. Hänet kruunattiin siellä, ja Corvinuksen suvun tunnus korppi näkyy kirkon seinällä Unkarin vaakunassa. Matiaksenkirkko on toiminut monien Unkarin kuninkaiden kruunajaiskirkkona. Paikalla oli kirkko jo 1200-luvulla, mutta se on rakennettu uudelleen useita kertoja. Vuosina 1874–1896 se restauroitiin kokonaan uusgoottilaiseen tyyliin.


title: Budapest

text: Matiaksenkirkon taakse, kaupunginmuurin raunioiden päälle rakennettiin vuosina 1901–1905 seitsentorninen, uusromanttinen rakennelma, jota kutsutaan Kalastajalinnakkeeksi. Siitä on tullut yksi kaupungin maamerkeistä, ja se on vaikuttava näky etenkin valaistuna Tonavan puolelta katsottuna. Linnakkeen edustajalla on kuningas Tapani Pyhän ratsastajapatsas. Paikalla sijaitsi keskiajalla kalatori, ja kalastajien tehtävänä oli puolustaa tätä kaupunginmuurin osaa.


title: Budapest

text: Budapestin sydämessä keskellä Tonavaa on Margitinsaari, joka on kahden ja puolen kilometrin pituinen ja keskikohdaltaan runsaat puoli kilometriä leveä. Se on suosittu vapaa-ajanviettopaikka. Margitinsaari on saanut nimensä prinsessa Margaretista, joka eli siellä dominikaanien luostarissa 1200-luvulla. 1700-luvun lopulla Margitinsaaresta tuli ensin aristokraattien ja myöhemmin ylemmän keskiluokan kesäpaikka, kunnes se siirtyi kaupungin omistukseen 1908. Saarella on muun muassa kirkkojen ja luostareiden raunioita, uimahalli, valtionoopperan ulkoilmanäyttämö ja kaksi hotellia. Siellä on myös kuumia lähteitä, joista virtaa vettä ulkouimalaan ja kylpylä-hotelliin.


title: Budapest

text:
Linnavuorta vastapäätä, Tonavan Pestin-puoleisella rannalla on näkyvällä paikalla koristeellinen Parlamenttitalo ("Országház"). Se rakennettiin vuosina 1885–1902. Vaikka Parlamenttitalo onkin tyyliltään lähinnä uusgotiikkaa, siinä on myös renessanssin ja barokin piirteitä. Parlamenttitalon pituus on 268 metriä ja sen kupolin korkeus 96 metriä. Ulkoseinät on koristeltu Unkarin hallitsijoiden ja sotilasjohtajien patsain.
Alempana joenvarressa on uusrenessanssityylinen Unkarin tiedeakatemian talo (1862–1864), kansallisromanttiseen tyyliin rakennettu konserttisali Vigadó (1859–1864) ja kaksi häiritsevästi silmiinpistävää modernia hotellia. Niistä Marriott on rakennettu 1969 ja Intercontinental 1980-luvun alussa. Joenrantaa kulkee kävelykatu Korzó.


title: Budapest

text: Pestin sydän on Belvárosin kaupunginosa, epäsäännöllinen viisikulmio, jonka pisin sivu kulkee Tonavan suuntaisesti. Belvárosissa kulkee Váci utca, kapea kävelykatu, joka on Budapestin suosituinta ostosaluetta. Belvárosin seurakuntakirkko on Pestin vanhin rakennus, vaikka se onkin rakennettu uudelleen barokkityyliin 1700-luvulla, kuten monet muutkin Pestin ja Budan kirkot. Pestin kaksi kehäkatua muodostavat samankeskiset puoliympyrät Belvárosin ympärille: Sisempi "Kiskörút" (Pieni kehäkatu) kulkee entisen kaupunginmuurin paikalla, ja ulompi "Nagykörút" (Suuri kehäkatu) on rakennettu Tonavan kuivuneen sivuhaaran paikalle.


title: Budapest

text: Belvárosin pohjoispuolella sijaitsee Pyhän Tapanin kirkko (), Budapestin suurin kirkko. Se on rakennettu vuosina 1851–1906. Kirkko on nimetty Tapani I:n, Unkarin ensimmäisen kuninkaan mukaan, ja siellä säilytetään pyhäinjäännöstä, jonka uskotaan olevan Tapani I:n oikea käsi. Arkkitehtonisesti kirkko yhdistelee uusklassismin ja uusrenessanssin tyylisuuntia..


title: Budapest

text: Budapestin kauneimpana katuna pidetty Andrássy út kulkee viivasuoraan Pestin keskustasta, Pyhän Tapanin kirkon läheltä Kaupunginpuistoon ("Városliget"). Andrássy útin varrella on monia arkkitehtonisesti merkittäviä rakennuksia, kuten uusrenessanssityylinen Unkarin valtionooppera (1875–1884) ja Baletti-instituutti (1883). Kadun päässä on Sankarien aukio ("Hősök tére") ja Millennium-muistomerkki, joka on pystytetty unkarilaisten maahantulon 1000-vuotisjuhlien kunniaksi vuonna 1896. Muistomerkissä on puoliympyrän muotoinen pylväsrivistö, johon on pystytetty Unkarin kuninkaita ja kansallisia johtajia kuvaavat patsaat. Muistomerkin keskuspylväs on 36 metrin korkuinen, ja sen huipulla oleva patsas kuvaa arkkienkeli Gabrielia, joka johtaa unkarilaiset maahansa. Kaupunginpuistossa on muun muassa eläintarha, huvipuisto, sirkus ja kasvitieteellinen puutarha. Siellä on myös tekolampi, joka jäädytetään talvella luisteluradaksi.


title: Budapest

text: "Pääartikkeli Budapestin historia"


title: Budapest

text: Nykyisen Budapestin seudulle saapui kelttiläisiä heimoja 200-luvulla eaa. Yksi näistä heimoista oli eraviskit, joiden linnoitus ja tärkein asumus (oppidum) sijaitsi Gellértinvuorella. Vuoteen 89 mennessä roomalaiset perustivat alueelle linnoituksen, josta kehittyi Aquincumin kaupunki. Unkarilaiset saapuivat alueelle 800-luvun lopulla, ja yksi Unkarin ensimmäisistä kaupungeista kehittyi nykyisen Óbudan alueelle. Pestiin rakennettiin ensimmäinen kirkko 1046. Óbudan kehitys pysähtyi mongolien hyökkäykseen 1241–1242. Mongolien vetäydyttyä Béla IV perusti Budan kaupungin nykyiselle Linnavuorelle. 1400-luvun alussa kuningas Sigismund rakensi kuninkaanlinnan Linnavuoren eteläkärkeen, ja Buda ja Pest nousivat Unkarin tärkeimmiksi kaupungeiksi. Kuningas Matiaksen aikana Buda oli Alppien pohjoispuolisen renessanssin keskus.


title: Budapest

text: Turkkilaiset valtasivat Budan ensimmäisen kerran Mohácsin taistelun jälkeen vuonna 1526, mutta miehittivät sen pysyvästi vasta 1541. Kaupunki oli turkkilaisten halussa 140 vuotta, kunnes paavi Innocentius XI:n organisoima ristiretkeläisarmeija valtasi sen syyskuussa 1686. Unkari joutui Habsburgien valtaan.


title: Budapest

text: 1700-luvulla Unkarin hallinto- ja kulttuurikeskus oli Pozsony (Bratislava). Se toimi eräänlaisena Unkarin pääkaupunkina, kunnes tärkeimmät virastot siirrettiin Budaan vuonna 1785. 1800-luvun reformikaudella Budan ja Pestin välille rakennettiin ensimmäinen pysyvä silta, Széchenyin ketjusilta, ja Tonavan säätely aloitettiin. Pestissä käynnistettiin monia suuria julkisia rakennushankkeita, kuten Kansallisteatteri, Tiedeakatemia ja Kansallismuseo.


title: Budapest

text: Vallankumoussodassa itävaltalaiset miehittivät Budan ja Pestin, mutta unkarilaiset valloittivat ne takaisin keväällä 1849. Elokuussa 1849 unkarilaiset joutuivat kuitenkin antautumaan. Sitä ennen keisarin tykistö oli ampunut hajalle Pestin rannan palatsit ja virastotalot.


title: Budapest

text:
Keisari Frans Joosef allekirjoitti vuoden 1872 lopulla asetuksen, jolla Buda, Pest ja Óbuda yhdistettiin yhdeksi kaupungiksi nimeltään Budapest. Yhdistämisen jälkeen kaupunki alkoi kehittyä nopeasti. Kauppa ja teollisuus lähtivät nousuun ja tehtaita perustettiin. Vuosisadan vaihteessa Budapest oli maailman johtava myllykeskus, ja Csepelsaarelle muodostui Unkarin merkittävin teollisuuskeskus, jossa valmistettiin mm. aseita kaksoisvaltakunnan armeijalle. Suurimmat tehtaat syntyivät metalliteollisuuden, laivan- ja koneenrakennuksen ja sähkötekniikan aloille. Suurin oli Ganzin sähkötekniikan tehdas, missä oli vuosisadan vaihteessa 1 200 työntekijää.
1900-luvun vaihteessa Budapest oli väkiluvultaan Euroopan kuudenneksi suurin kaupunki. Budapestin nykyinen kaupunkikuva, kuten suuret bulevardit ja kertaustyyliset rakennukset, on peräisin yhdistymisen jälkeiseltä kulta-ajalta. Aikakauden huipentuma oli kuusi kuukautta kestänyt Millennium-maailmannäyttely, joka järjestettiin vuonna 1896 unkarilaisten maahantulon 1000-vuotisjuhlan kunniaksi.


title: Budapest

text: Kulta-aika päättyi ensimmäiseen maailmansotaan, joka syttyi heinäkuussa 1914. Syksyllä 1918 Budapestissä syntyi suuria mielenosoituksia. Kansallisneuvosto julisti Unkarin itsenäiseksi tasavallaksi, ja tammikuussa 1919 se valitsi Mihály Károlyin presidentiksi. Maaliskuussa vallankumouksellinen sotilasneuvosto julisti Unkarin neuvostotasavallaksi. Neuvostovalta sortui, kun Romanian joukot valtasivat Budapestin elokuussa. Marraskuussa 1919 unkarilaiset Kansallisen armeijan joukot marssivat kaupunkiin amiraali Miklós Horthyn johdolla. Maaliskuun 1. päivänä 1920 parlamentti valitsi Horthyn Unkarin valtionhoitajaksi käyttämään kuninkaalle kuuluvia oikeuksia. Trianonin sopimuksen jälkeen Unkari menetti paljon alueitaan, ja Budapestiin muutti yli 300 000 ihmistä Romaniaan, Tšekkoslovakiaan ja Jugoslaviaan liitetyiltä alueilta.


title: Budapest

text: Toisessa maailmansodassa Unkari ajautui natsi-Saksan liittolaiseksi. Saksalaiset miehittivät Unkarin maaliskuussa 1944, ja lokakuussa valtaan nousi fasistinen nuoliristi-puolue. Budapestissä murhattiin tuhansia juutalaisia, ja työkykyiset lähetettiin marraskuussa 1944 kuolemanmarssille rakentamaan panssariesteitä Wienin edustalle. Kaupungista käytiin ankaria, viikkokausia kestäneitä taisteluita tammi-helmikuussa 1945. Kun puna-armeija valtasi Pestin, saksalaiset vetäytyivät Budan puolelle ja räjäyttivät Tonavan sillat. Taistelujen lopulta tauottua noin 20 000 siviiliä oli saanut surmansa ja kolme neljäsosaa kaupungin asuintaloista, historiallisista rakennuksista ja kirkoista oli tuhoutunut tai vakavasti vaurioitunut.


title: Budapest

text:
Sodan jälkeen Unkari joutui Neuvostoliiton etupiiriin, ja sinne luotiin sosialistinen järjestelmä. Vuonna 1948 alkoi tuotantovälineiden kansallistaminen ja maan nopea teollistaminen maatalouden kustannuksella. On arvioitu, että neljäsosa Budapestin aikuisväestöstä joutui oikeustoimien tai poliisikuulustelun kohteeksi ja kaupungista karkotettiin 20 000 ihmistä.
Vuonna 1950 muodostettiin ”Suur-Budapest”, kun Budapestin alueeseen liitettiin 16 kylää ja 7 kaupunkia. Kaupungin piirien määrä nousi 14:stä 22:een, pinta-ala lähes kaksinkertaistui ja väkiluku nousi 60 prosenttia. Liitoksen tavoitteet olivat poliittiset: sen tarkoituksena oli saavuttaa ”oikea” suhde älymystön, työläisten ja talonpoikien välillä ja taata kommunisteille voitto seuraavissa vaaleissa. Kaupunkiin liitettyjä alueita alettiin kehittää suunnitellusti vasta 1960-luvulla.


title: Budapest

text: Unkarin kansannousu alkoi Budapestissä 23. lokakuuta 1956. Mielenosoittajat joutuivat pian aseellisiin taisteluihin sisäministeriön ja turvallisuuspalvelun joukkojen kanssa. Salaisen poliisin miehiä jahdattiin ja hakattiin kuoliaiksi. Venäläiset panssarijoukot hyökkäsivät kaupunkiin, mutta eivät saaneet sitä hallintaansa. Niitä heitettiin parvekkeilta ja ikkunoista polttopulloilla. Panssarit ampuivat tykkitulta asuinrakennuksiin, joissa olettivat sala-ampujien piileksivän, ja aiheuttivat näin suuria tuhoja ja runsaasti siviiliuhreja. Imre Nagy muodosti uuden hallituksen, ja venäläiset vetäytyivät Budapestista 30. lokakuuta.


title: Budapest

text: János Kádár muodosti kuitenkin Szolnokissa uuden hallituksen 4. marraskuuta, ja samana aamuna puna-armeijan panssarivaunut hyökkäsivät Budapestiin. Katutaistelut loppuivat varsin pian, vaikka hajanaista vastarintaa esiintyikin useiden päivien, jopa viikkojen ajan. Luodinreikiä ja sirpaleiden jälkiä voi nähdä yhä Pestin vanhemmissa osissa. Kansannousun aikana ja sen jälkeen kaupungista pakeni ulkomaille 92 000 ihmistä.


title: Budapest

text: 1970-luvulla Unkari oli huomattavasti muita neuvostoblokin valtioita edellä elintasossa, liikkumisen vapaudessa ja mahdollisuudessa kritisoida hallitusta. Tilanne alkoi kuitenkin paheta 1980-luvulla, eikä järjestelmä selvinnyt sellaisista ongelmista kuin työttömyydestä, inflaatiosta ja ulkomaisesta lainasta. Toukokuussa 1988 Kádár pakotettiin eroamaan ja maahan perustettiin uusia puolueita. Kesäkuussa 1989 noin 250 000 ihmistä osallistui Budapestissä Imre Nagyn ja muiden kansannousun uhrien muistotilaisuuksiin. Sankarien aukiolla järjestettiin näyttävä surujuhla, jossa sosialistista järjestelmää vaadittiin ottamaan vastuu tapahtuneista vääryyksistä ja oikeudenloukkauksista. Keväällä 1990 järjestettiin ensimmäiset vapaat vaalit, ja viimeiset neuvostojoukot vetäytyivät Unkarista kesäkuussa 1991.


title: Budapest

text: Tie markkinatalouteen ei ole kuitenkaan ollut helppo, ja ajoittain väkivaltaisetkin mielenosoitukset ovat olleet yleinen näky Budapestin kadulla. Radikaali oikeistolais-nationalistinen puolue Jobbik ja sen univormuihin pukeutunut sotilaallinen siipi Magyar Gárda (Unkarin kaarti) ovat olleet monien mielenosoitusten ja mellakoiden keskipisteessä. Vuoden 2006 protestien aikaan kaupungissa oli laajoja mellakoita ja mielenosoittajat valtasivat televisiotalon.


title: Budapest

text: Budapest on Unkarin pääkaupunki ja Pestin läänin () pääkaupunki. Se ei kuitenkaan kuulu hallinnollisesti Pestin lääniin vaan muodostaa oman alueensa. Budapest ja Pestin lääni muodostavat yhdessä Keski-Unkarin suuralueen ("Közep-Magyarország régio"). Lisäksi on erikseen määritelty myös Budapestin metropolialue ("Budapesti Agglomeráció"), mutta sillä ei ole omaa hallintoa.


title: Budapest

text: Kaupunki on jaettu 23 piiriin ("kerület"), joista kuusi on Budan puolella, 16 Pestissä ja yksi Csepelsaarella. Eri piirien pinta-alat ja asukasluvut vaihtelevat suuresti: Esimerkiksi Linnavuoren käsittävä I piiri ja Pestin ydinkeskustan käsittävä V piiri ovat vain 2–3 neliökilometrin laajuisia, kun suurimmat piirit ovat kymmenen kertaa suurempia. I piirissä on 25 000 ja V:ssä 27 000 asukasta, mutta esimerkiksi Óbudan ja Békásmegyerin käsittävässä III piirissä on 123 000 asukasta ja Kelenföldin käsittävässä XI piirissä 140 000 asukasta.


title: Budapest

text: Budapestissä on erikoinen kaksinkertainen hallintojärjestelmä. Sekä Budapestin kaupungilla että jokaisella piirillä on oma hallintonsa, vaaleilla valitut pormestarit ja valtuustot. Budapestin kaupunginvaltuustossa ("Fővárosi Közgyűlés") on 66 jäsentä. Kaupunginvaltuusto ja piirien valtuustot ("testület") ovat tasavertaisia, eikä niiden välillä ole hierarkkista suhdetta. Piirien hallinto huolehtii yleensä paikallisista tehtävistä, kun taas sellaiset asiat, joilla on kansallista merkitystä tai jotka koskevat useita piirejä, kuuluvat kaupunginhallinnolle.


title: Budapest

text: Budapestin kaupungin pormestari on István Tarlós. Tarlós on sitoutumaton konservatiivipoliitikko, joka johti konservatiivisen Fideszin ja kristillisdemokraattisen KDNP:n yhteenliittymää Budapestissä ennen valintaansa pormestariksi lokakuussa 2010.


title: Budapest

text: Budapest kasvoi Unkarin tärkeimmäksi teollisuuskeskukseksi 1800-luvun lopussa. Teollisuustuotanto rajoittui aluksi raaka-aineiden, etenkin elintarvikkeiden jalostukseen. Niitä seurasivat metalli- ja konepajateollisuus ja sen jälkeen ase- ja sähköteollisuus, mutta kevyt teollisuus kehittyi vasta ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Unkarin teollisuus keskittyi voimakkaasti Budapestiin, mihin vaikutti kaupungin sijainti Tonavan varrella, keskitetty rautatieverkosto, ulkomaisen pääoman virta ja Budapestin pankkien johtava asema. Epätasapaino pääkaupungin ja muun maan välillä kärjistyi keskusjohtoisen suunnitelmatalouden aikana vuodesta 1945 aina 1980-luvun loppuun.


title: Budapest

text: 1990-luvulla teollisuustuotanto pieneni Budapestissä enemmän kuin maassa keskimäärin. Tämä johtui siitä, että pääkaupungissa oli paljon suuria teollisuuslaitoksia, jotka olivat tehneet tuotteita sosialististen SEV-maiden markkinoille. Kun nämä markkinat romahtivat, teollisuuslaitokset menivät vararikkoon ja monet yritykset lakkautettiin. 1990-luvun jälkipuolella teollisuus elpyi jonkin verran ja kolme teollisuussektoria kasvoi voimakkaasti: koneiden valmistus, elintarviketeollisuus ja sähköntuotanto.


title: Budapest

text: Liike-elämä on yhä keskittynyt Pestin sisäkaupunkiin, missä toimivat tärkeimmät pankit ja useimmat ulkomaalaiset kauppayhtiöt. Kuluttajapalveluiden epätasapainoa on korjattu rakentamalla suuria ostoskeskuksia muun muassa Óbudaan, Lágymányosiin ja Újpestiin. Taloudelliset uudistukset vuodesta 1968 alkaen ovat luoneet yksityissektorin vähittäiskauppaan ja palveluihin. Sekä julkinen että yksityinen sektori ovat hyötyneet yhä merkittävämmäksi kasvaneesta matkailualasta. Kaupungissa on arvioitu käyvän yli 2,5 miljoonaa matkailijaa vuodessa.


title: Budapest

text: Vuonna 2002 yli kolmasosa (35,1 %) Unkarin bruttokansantuotteesta syntyi Budapestissä, ja kansantuotteen arvo henkeä kohti oli 104,3 % korkeampi kuin Unkarissa keskimäärin. Vuoden 2001 väestönlaskennassa 42 % budapestiläistä oli työllisiä ja 2,8 % (50 000 henkeä) työttömiä. Työssäolevista 0,5 % työskenteli maa- ja metsätalouden, 21,3 % teollisuuden ja rakentamisen ja 78,2 % palveluiden alalla.


title: Budapest

text: Liikenne on ollut avainasemassa Budapestin kehityksessä. Se on tunnettu Tonavan ylityskohta, jossa valtaväylät ovat aina kohdanneet, ja siitä on tullut Unkarin runkoteiden ja tärkeimpien rautateiden solmukohta. Unkarin viidestä moottoritiestä ja neljästä valtatiestä kahdeksan alkaa Budapestistä.


title: Budapest

text: Budapestin paikallisliikennettä hoitaa BKV ("Budapesti Közlekedési Zrt."), joka on perustettu vuonna 1968 ja yksityistettiin vuonna 1996. Yhtiö kuljettaa vuosittain noin 1,3 miljardia matkustajaa. BKV liikennöi busseja, raitiovaunuja, metroa, paikallisjunia ja johdinautoja. Lisäksi se huolehtii Tonavan lauttaliikenteestä, Linnavuoren funikulaarista ja Budan kukkuloille kulkevasta hammasradasta. BKV on tuottanut viime vuosina tappiota, ja vuonna 2011 sen budjetin alijäämä oli yli 100 miljoonaa euroa.


title: Budapest

text:
Bussilinjoja on yli 180, johdinautolinjoja neljätoista ja raitiovaunulinjoja kolmisenkymmentä. Paikallisjunat (HÉV) liikennöivät lähikaupunkeihin: pohjoiseen Szentendreen, itään Gödöllőhön ja etelään Ráckeveen Csepelsaarelle.
Budapestin metrossa on kolme linjaa, jotka kaikki risteävät Deák térin asemalla: M1 (keltainen), M2 (sininen) ja M3 (punainen). Ensimmäinen metrolinja avattiin unkarilaisten maahantulon tuhatvuotisjuhliin 1896. Se oli Manner-Euroopan ensimmäinen metro. Toinen, itä-länsisuuntainen linja avattiin kahdessa osassa vuosina 1970 ja 1972.
Kolmas, pohjois-etelä-suuntainen linja avattiin useassa osassa vuosina 1976−1990. Vuonna 2003 tehtiin päätös neljännen metrolinjan rakentamisesta kahdessa vaiheessa. Joulukuussa 2010 ilmoitettiin, että kaupunki keskittyy saattamaan linjan ensimmäisen vaiheen valmiiksi ja toisen vaiheen rahoitus on vielä avoin.


title: Budapest

text: Budapestin autoliikennettä on pidetty hitaana, ruuhkaisena ja vaikeana etenkin turisteille, jotka eivät tunne kaupunkia. Vuonna 2005 kaupungissa oli 357 henkilöautoa tuhatta asukasta kohti. Vuosina 1994–2005 henkilöautojen määrä nousi 7 % ja linja-autoilla tehtävien matkojen määrä väheni 25 %. Budapestin ympärille on rakenteilla kehätie (M0), jonka tarkoitus on vähentää kaupungin kautta kulkevaa läpikulkuliikennettä. Tiestä on jo valmiina eteläinen osa, joka yhdistää moottoritiet M1, M7, M6 ja M5 sekä valtatien 4, sekä itäinen osa, joka yhdistää moottoritie M3:n ja valtatie 2:n. Kehätien loppuun rakentaminen ei kuitenkaan ole lähiaikojen suunnitelmissa ympäristöongelmien vuoksi.


title: Budapest

text: Budapestissä on Unkarin suurin linja-autoterminaali. Kaikki kansainväliset yhteydet ja myös osa kotimaisista linjoista (etenkin Unkarin keski- ja pohjoisosiin) lähtevät Népligetin linja-autoasemalta. Stadionokin linja-autoasemalta lähtee busseja itään ja Etele térin asemalta Lounais-Unkariin.


title: Budapest

text: Budapestissä on kolme päärautatieasemaa: Nyugati ("Läntinen") ja Keleti ("Itäinen") Pestissä sekä Déli ("Eteläinen") Budassa. Nyugatin asemalta lähtee junia itään, kuten Debreceniin, mutta myös Tonavan mutkaan, Visegrádiin ja Esztergomiin. Suurin osa kansainvälisestä liikenteestä lähtee Keletin asemalta. Délin asemalta junat lähtevät etelään, esimerkiksi Balatonille, ja länteen Transdanubiaan.


title: Budapest

text: Budan kukkuloilla kulkee 12 kilometrin pituinen Lasten rautatie ("Gyermekvasút"), jonka henkilökuntana toimivat, kuljettajia lukuun ottamatta, 10–14-vuotiaat lapset.


title: Budapest

text: Budapestin Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema on Unkarin merkittävin lentoasema. Se sijaitsee 16 kilometriä kaakkoon kaupungin keskustasta. Lentoasema tunnettiin aikaisemmin Ferihegyn nimellä, mutta se sai uuden nimensä maaliskuussa 2011 säveltäjä Franz Lisztin syntymän 200-vuotisjuhlan kunniaksi. Vuonna 2010 sen kautta kulki 8,2 miljoonaa matkustajaa. Vuonna 2011 lentoasemalle liikennöi lähes 40 lentoyhtiöitä, joista lentojen määrän perusteella suurimmat olivat Malév, Wizz Air, Easyjet ja tilauslentoyhtiö Travel Service. Malév lopetti toimintansa helmikuussa 2012.