title: Pro-mia

text: Pro-mia on lähinnä Internetissä ilmenevä liike, jonka mielestä bulimia ei ole sairaus vaan elämäntapa. Sille rinnakkainen liike on pro-ana. Varsinaisina kansanliikkeinä näitä hajanaisia sivustoja ei kuitenkaan pidetä. Pro-mian mielestä bulimia voi kuulua normaaliin elämään. Oksentaminen ja ahmiminen on osa päivittäistä rutiinia.


title: Pro-mia

text: Molempia liikkeitä on kritisoitu siitä, että niiden vuoksi syömishäiriöiset eivät välttämättä hakeudu hoitoon. Kannattajien mielestä kyseessä ei ole kuitenkaan häiriö, joka tarvitsisi hoitoa, vaan normaali elämäntapa ja yksityisasia, johon ulkopuoliset eivät saisi puuttua.


title: Ratapiha

text: Ratapiha on rautatieliikenteen termi, jolla tarkoitetaan rautatieasemalla olevia raidejärjestelyjä.


title: Ratapiha

text: Yleisin ratapihatyypeistä on ns. "kohtauspaikka" -tyyppinen ratapiha, eli perinteinen yksiraiteisen rautatien asema raidejärjestelyineen. Sellainen löytyy lähes jokaiselta yksiraiteisen rautatien liikennepaikalta, sekä useimmilta kaksiraiteisten ratojen liikennepaikoista.


title: Ratapiha

text: Yksiraiteisella radalla ratapiha käsittää yleensä 2–4 rinnakkaista täyspitkää raidetta, joita käytetään junien kohtaamiseen ja sivuuttamisiin (nopeampi juna ohittaa hitaamman). Lisäksi asemalla voi olla useita lyhyempiä pistoraiteita tavaran kuormaamista tai purkamista varten.


title: Ratapiha

text: Kaksiraiteisella radalla ratapihalla on yleensä yksi sivuraide junien kohtaamisia varten pääraiteiden jommallakummalla puolella. Tältä raiteelta voi myös haarautua pistoraiteita kuormaus- ja purkupaikoille.


title: Ratapiha

text: Kohtauspaikkana toimivalla liikennepaikalla tulisi olla vähintään kaksi sellaista raidetta, joille mahtuvat pituudeltaan suurimmatkin rataosalla liikennöivät junat. Tällöin junien pituus ei aseta rajoituksia kohtauspaikan käytölle.


title: Ratapiha

text: Pienellä risteysasemalla on yleensä 2–5 rinnakkaista raidetta, ja pääraiteet haarautuvat kahteen pääsuuntaan aseman toisessa päässä. Toiminnoiltaan pieni risteysasema vastaa yksiraiteisen radan kohtauspaikkaa. Liikennepaikalla voi olla myös ns. "kolmioraide", joka mahdollistaa liikennöinnin kaikista suunnista kaikkiin muihin suuntiin ilman, että veturi on siirrettävä junan toiseen päähän. Yksinkertaisimmillaan pieni risteysasema on vain yksi vaihde, josta eri suuntien radat haarautuvat.


title: Ratapiha

text: Linjavaihde on periaatteessa pieni risteysasema, joka muodostuu yleensä yhdestä vaihteesta. Linjavaihteet ovat miehittämättömiä liikennepaikkoja, ja liikennepaikalta haarautuva vähemmän tärkeä suunta on yleensä vain pistoraide tai sivurata.


title: Ratapiha

text: Tavararatapiha on laajempi kokonaisuus, joka käsittää yhden tai useamman pienemmän ratapihan. Tavararatapiha jakaantuu yleensä seuraaviin osiin:


title: Ratapiha

text: Tuloratapihalle saapuvat kaikki tavarajunat, jossa niistä irrotetaan veturi. Tämän jälkeen ratapihan vaihtotyöyksikkö siirtää vaunut lajitteluratapihalle tai laskumäkeen. Tuloratapiha voi toimia myös lähtöratapihana ja päinvastoin.


title: Ratapiha

text: Lajitteluratapihalla junan vaunut työnnetään veturilla eri raiteille niiden kulloisenkin määränpään mukaan, ja näin saadaan muodostettua uusia, eri suuntiin lähteviä junia.


title: Ratapiha

text: Laskumäkiratapihan lajitteluperiaate on samanlainen kuin lajitteluratapihalla, mutta toimintatapa on erilainen. Kun saapuvan junan veturi on siirretty pois junan edestä, junarungon ilmajarrut "lypsetään" eli vaunujen paineilmajarrut irrotetaan irrotusventtiileistä, samalla vaunujen väliset kytkennät löysätään. Tämän jälkeen vaihtotyöveturi työntää junan vaunut laskumäen harjalle. Ratapihahenkilöstö avaa junan vaunujen väliset kytkennät, ja jarruttaa laskumäestä vaunuryhmän saaman vauhdin sopivaksi, ottaen huomioon vaunuryhmän painon ja matkan määräraiteelle. Vaunuryhmät vierivät omalla painollaan tasaisin välein määrätyille raiteille. Vaunujen pysäyttäminen tiettyyn kohtaa tapahtuu niiden törmätessä raiteella jo oleviin vaunuihin, jarruttamalla vaunua käsijarrulla tai käyttämällä raiteelle asetettavaa jarrukenkää.


title: Ratapiha

text: Suurimmilla ratapihoilla (Tampere ja Kouvola) osa laskumäkitoiminnoista on automatisoitu. Esimerkiksi laskumäestä laskettujen vaunujen ja vaunuryhmien nopeutta säädellään ohjattavilla raidejarruilla. Tällöinkin jarrujen löysääminen ja kytkentöjen avaaminen on tehtävä käsityönä. Tampereen ja Kouvolan lisäksi laskumäet löytyvät nykyisin myös Riihimäeltä ja Helsingistä.


title: Ratapiha

text: Harvinaisempi kuormausratapiha käsittää kuormaukseen tarvittavat toiminnot, kuten esimerkiksi lastauslaiturit ja tavaranostimet.


title: Ratapiha

text: Kun junan vaunut on saatu oikeaan järjestykseen, siirretään junan vaunurunko eli "junarunko" lajitteluratapihalta lähtöratapihalle. Lähtöratapiha käsittää tarvittavan määrän raiteita. Lähtöratapihalla junan eteen siirtyy ns. "matkaveturi", joka vetää junan määränpäähänsä tai seuraavalle ratapihalle, jossa junan vaunusto muuttuu. Usein lähtöratapiha ja lajitteluratapiha ovat sama paikka, eikä valmista junaa enää siirretä lajitteluraiteelta.


title: Karl Jacob Gummerus

text: Kaarle Jaakko (Karl Jakob) Gummerus (13. huhtikuuta 1840 Kokkola – 20. maaliskuuta 1898 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja kirjankustantaja.


title: Karl Jacob Gummerus

text: Gummeruksen vanhemmat olivat Säämingin kirkkoherra, rovasti Alexander Jakob Gummerus (1807–1891) ja Emilia Nordling ja puoliso vuodesta 1874 Gustava Gummerus. Karl Jacob Gummeruksen veljiä olivat senaattori, tuomari Valentin Gummerus ja rovasti, valtiopäivämies Julius Immanuel Gummerus. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta 1861 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1868 ja maisteriksi 1869.


title: Karl Jacob Gummerus

text: Gummerus toimi Jyväskylän klassillisen lyseon ruotsin ja suomen kielen kollegana 1875-1897. Hän aloitti vaimonsa Gustavan kanssa kustannustoiminnan Jyväskylässä vuonna 1872 perustamalla nimeään kantavan kustantamon K. J. Gummerus Oy:n. He halusivat kantaa kortensa kekoon kansan valistamiseksi ja julkaista painotuotteita "huviksi ja hyödyksi kaikille Suomen kyläläisille". Gummerus oli palavasieluinen kansanvalistaja ja hengenmies, josta kansallinen herätys teki myös kirjailijan.


title: Karl Jacob Gummerus

text: Gummeruksen teos "Ylhäiset ja alhaiset" oli kustantamon ensimmäinen kirja ja ensimmäisiä suomeksi kirjoitettuja romaaneja. Hänen kehittämästään "Kyläkirjastosta" tuli 1800-luvun loppupuoliskolla koko kansan suosikkilukemistoa. Gummerus toimitti myös muita aikakausjulkaisuja kuten "Kyläkirjaston Kuvalehteä" (vuodesta 1878) ja "Lasten Kuvalehteä" sekä sanomalehti "Keski-Suomea" (päätoimittaja vuosina 1876–1877 ja 1880).


title: Apina (kiinalainen horoskooppi)

text: Apina on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Apinaa kuvaillaan usein vilkkaaksi, omatunnottomaksi ja uteliaaksi. Häntä pidetään hauskana ja hänellä ajatellaan olevan usein paljon ihmissuhteita.


title: Apina (kiinalainen horoskooppi)

text: Kiinalaisessa kuukalenterissa kukin horoskooppimerkki vallitsee yhden vuoden kerrallaan ja toistuu 12 vuoden välein. Apinan vuonna uskotaan tapahtuvan paljon muutoksia.


title: Apina (kiinalainen horoskooppi)

text:
Apinan kuukausi: noin 7. elokuuta – 7. syyskuuta
Apinan tunti: 15–17


title: Apina (kiinalainen horoskooppi)

text: Apinan onnennumerot ovat 1, 7 ja 8.


title: Evald Ferdinand Jahnsson

text: Evald Ferdinand Jahnsson (22. syyskuuta 1844 Kustavi – 7. syyskuuta 1895 Turku) oli suomalainen kirjailija, opettaja ja pappi. Hän kirjoitti sekä suomeksi että ruotsiksi.


title: Evald Ferdinand Jahnsson

text: Jahnssonin vanhemmat olivat laivuri Simon Jahnsson ja Sofia Wilhelmina Widbom. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1869 oli Kristiina Österman ja toinen vuodesta 1888 Ursula Irene Kurtén. Jahnsson pääsi ylioppilaaksi 1864 Turun lukiosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa, valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1869. Papiksi hänet vihittiin 1885. Jahnsson toimi opettajana ja pappina useissa eri paikoissa ja Turun suomalaisen klassillisen lyseon ruotsin ja suomen vakinaisena kollegana vuodesta 1887.


title: Evald Ferdinand Jahnsson

text: Jahnssonin vuonna 1884 ilmestynyt "Hatanpään Heikki ja hänen morsiamensa" oli ensimmäinen suomenkielinen historiallinen romaani.


title: Lada Samara

text: Lada Samara, VAZ-2108, VAZ-2109, VAZ-21099 ja VAZ-2115 (1984-) on venäläisen AvtoVAZin valmistama automalli ja alkuperäisen Fiatiin perustuvan Lada-malliston seuraaja. Auto oli ensimmäinen neuvostoliittolainen suuremmissa sarjoissa valmistettu etuvetoauto, ja aikanaan sangen nykyaikainen. Se oli ensimmäinen Lada Nivan lisäksi, joka ei perustunut Fiat 124:ään, vaan se oli täysin neuvostoliittolaisten suunnittelema. Korissa oli käytetty entistä kiilamaisempaa muotoilua. Myös etuovet olivat leveät, jonka takia Samaraa myytiin perheautona. Samaran maasto-ominaisuudet ovat Neuvostoliiton heikkoa tiestöä silmällä pitäen kohtalaisen hyvät korkean maavaran ansiosta.


title: Lada Samara

text: Auton suunnittelu aloitettiin 1970-luvun puolivälissä ja moottorin suunnittelussa apua saatiin Porschelta. Samara sai Suomessa hyvän vastaanoton, myöhemmin sitä jopa koottiin Uudenkaupungin tehtailla ja markkinoitiin nimellä Eurosamara.


title: Lada Samara

text: Samaran sai aluksi vain 1300-kuutioisella moottorilla, joka oli sijoitettu eteen poikittain. Pian tämän jälkeen tuli saataville 1500-kuutioinen moottori. Nämä olivat varustettu kaasuttimilla 1990-luvun puoliväliin asti. 1980–1990-lukujen taitteessa saatavilla oli myös edullinen Samara City, jossa oli 1,1 litrainen moottori, joka antoi Samaralle noin 130 km/h huippunopeuden. Vuonna 1991 kiristyivät päästövaatimukset, joten Samaran moottoriin laitettiin Solexilta lisenssoitu Axtec-järjestelmä, joka ohjasi kaasutinta. Lisäksi autoon asennettiin katalysaattori. Järjestelmä ei edustanut toimivuudeltaan huippua, ja vanhetessaan auton pakokaasupäästöt usein kohosivat. 1995 Samara sai kaasuttimen tilalle monipistesuihkutusjärjestelmän, joka oli General Motorsin tekniikkaan perustuva, ja moottorivalikoima supistettiin pelkkään 1,5 litraiseen. Vuodesta 2000 GM:n polttoainejärjestelmä korvattiin samalla Boschin järjestelmällä, joka on myös Lada 110-mallissa. Samaran moottorin puolikasta käytetään OKA-autossa.


title: Lada Samara

text: Samaran ensimmäinen malli, VAZ-2108, oli kolmiovinen vanhalla maskilla varustettu Samara. Siinä oli ennennäkemättömän leveä ovet, 1,3 metriä. Tämä oli paljon enemmän, kuin muilla kilpailijoilla. Pari vuotta myöhemmin tuli saataville 5-ovinen malli (VAZ-2109) ja uusi keula, jossa oli erilainen maski. 1991 tuli saataville Samara Sedan (VAZ-21099). Neuvostoliitossa Samaran pikkuveli oli ZAZ Tavria, joka ulkoisesti oli huomattavan samanlainen, kuin Samara. Takamoottorisen Jaltan seuraaja oli ZAZ Tavria. Se oli tekniikaltaan Samaran kaltainen etuvetoinen monikäyttöauto, mutta kooltaan huomattavasti pienempi. Vuonna 1988 markkinoille tulleen Tavrian moottori oli Samaran 1,1-litrainen. Vieläkin pienempi neuvostoliittolainen pikkuauto oli 2-sylinterisellä moottorilla varustettu Oka. Zaz Tavriaa ei ole tuotu Suomeen. Samaraa valmistettiin uudistettuna Samara-2-mallina (VAZ-2115), jota on saatavina vain sedan-korisena. Valikoimissa on ollut myös 2-ovinen, rättikattoinen, avomalli, nimeltä Samara Cabriolet. Suomessa tämä malli on harvinainen, vähintään yksi on rekisteröity Suomeen.


title: Lada Samara

text: Samaraa markkinoitiin Suomessa heti sen esittelystä lähtien. Paras myyntivuosi oli 1989, jolloin sen eri versioita rekisteröitiin yhteensä 5 733 kappaletta. Automallikohtaisessa myyntitilastossa se oli tuona vuonna kuudennella sijalla Toyota Corollan, Opel Kadettin, Nissan Sunnyn, Ladan takavetoisen mallisarjan ja Toyota Carinan jälkeen.


title: Lada Samara

text: Samaran historiaan sisältyy myös parin vuoden jakso, jolloin autoa koottiin Suomessa. Opel Calibran kokoonpano Uudenkaupungin autotehtaalla oli ajautunut vaikeuksiin 1990-luvun puolivälissä, ja Saabin tuotanto oli siirretty pääosin Ruotsiin. Työllisyyden turvaamiseksi Uudessakaupungissa Valmet Automotive neuvotteli brittiläisen Roverin kanssa Land Roverin kokoonpanon aloittamisesta. Hanke kuitenkin kariutui yllättäen, kun BMW osti Roverin.


title: Lada Samara

text: Autotehtaan tulevaisuuden suhteen päästiin ratkaisuun, kun Valmet solmi marraskuussa 1995 Ladan Saksassa toimineen myyntiyhtiön Euro-Ladan kanssa sopimuksen Samaran kokoonpanon aloittamisesta Länsi-Euroopan markkinoita varten. Tarkoituksena oli koota 20 000 autoa vuodessa kolmen vuoden aikana. Ensimmäiset ns. Eurosamarat, jotka olivat suomalaisten alkuperäisestä mallista kehittelemä versio, valmistuivat Uudenkaupungin satamasta vuokratuissa tiloissa toukokuussa 1996. Autojen myynti ei kuitenkaan vastannut odotuksia Suomessa enempää kuin Euroopassakaan, koska niiden hinta nousi liian korkeaksi Venäjällä tehtyihin autoihin verrattuna. Lisäksi Ladan suomalainen maahantuoja oli hieman aiemmin ottanut edustukseensa myös Fiatin, jonka markkinointiin se panosti aktiivisemmin. Samaran valmistus Uudessakaupungissa päättyi jo runsaan kahden vuoden kuluttua heinäkuussa 1998 ja valmiiden autojen määrä jäi 14 000 kappaleeseen, mikä oli alle neljäsosa tavoitellusta 60 000 autosta. Espoolainen Auto-Jalonen -konserni osti valmistajan haltuun jääneet autot ja myi ne kotimaassa yli 20 000 markalla alennettuun hintaan. Samoihin aikoihin Ladan osuus Suomen automarkkinoista pieneni selvästi, kun takavetoisten mallien maahantuonti lopetettiin.


title: Rotta (kiinalainen horoskooppi)

text: Rotta on ensimmäinen kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Rotat ovat opportunisteja, omistautuneita perheelleen (erityisesti lapsilleen) ja he voivat olla päällisin puolin sosiaalisia ja anteliaita, mutta sisimmässään pikkumaisia ja saitoja. Rotilla on taipumusta keräilyyn, mutta he eivät halua maksaa mistään liikoja. Rotan vuonna syntyneitä pidetään älykkäinä, intohimoisina, hurmaavina henkilöinä, jotka luotettavuudestaan huolimatta eivät jätä itselleen hyödyllisiä tietoja käyttämättä. Rottien vuosi on ollut vuonna 1996 ja 2008.


title: Rotta (kiinalainen horoskooppi)

text: Rotan vuotta pidetään onnekkaana vuotena, jolloin on hyvä aloittaa uusia projekteja.Rottien uskotaan sopivan parhaiten yhteen härkien, lohikäärmeiden ja apinoiden kanssa.


title: Rotta (kiinalainen horoskooppi)

text: Rotan onnennumerot ovat 2 ja 3.


title: Theodolinda Hahnsson

text: Sofia Theodolinda Hahnsson (Yrjö-Koskinen, omaa sukua Limón) (1. helmikuuta 1838 Tyrvää – 20. huhtikuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.


title: Theodolinda Hahnsson

text: Hahnssonin vanhemmat olivat kirkkoherra Karl Magnus Limón ja Maria Kristina Mollin. Hahnsson oli ensimmäinen suomen kielellä kirjoittanut naiskirjailija ja julkaisi aikanaan suosittuja kertomuksia ja seuranäytelmiä, joista useat ilmestyivät sanomalehdissä. Hän oli ensin vuodesta 1864 naimisissa kielentutkija Johan Hahnssonin (1834–1888) kanssa ja sitten vuodesta 1896 Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen kanssa. Kirjailija Hilja Haahti (oik. Hahnsson) oli hänen tyttärensä.


title: Theodolinda Hahnsson

text: Hahnssonin tuotanto edusti kristillisyyden ja isänmaallisuuden sävyttämää romanttista idealismia. Teoksissa nousee esiin myös yhteiskunnallisia aiheita, kuten köyhyys ja isän valta avioliitosta päättämisessä, mutta ongelmat ratkeavat tavallisesti hyvinä esitettyjen henkilöiden kannalta onnellisesti. Lähimpänä realistisen kirjallisuuden tematiikkaa on Hahnssonin romaani "Huutolaiset", joka kuvaa kahden huutolaistytön elämänvaiheita.


title: Theodolinda Hahnsson

text: Hahnssonin omia teoksia ovat:


title: Theodolinda Hahnsson

text: Hahnssonin suomennoksia ovat:


title: Ahmad Hassan Abdullah

text: Ahmad Hassan Abdullah (syntyjään Albert Chepkurui, s. 29. heinäkuuta 1981, Kaptarakwa) on syntyjään kenialainen kestävyysjuoksija. Vuodesta 2003 hän on edustanut Qataria useiden muiden maanmiestensä, kuten Saif Saeed Shaheenin (entinen Stephen Cherono) tavoin. Monien muiden alkuperältään kenialaisten juoksijoiden tavoin myös hän kuuluu kalenjin-heimoon.


title: Baškiiri

text: Baškiiri tarkoittaa seuraavia asiota:Aihepiiriin liittyy läheisesti myös


title: Karjalan rata

text: Karjalan rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Kouvolasta Lappeenrannan ja Parikkalan kautta Joensuuhun. Sen alkuosa Kouvolasta Luumäelle on samalla osa Riihimäki–Pietari-rataa.


title: Karjalan rata

text: Karjalan rata on 325,8 kilometrin pituinen, sähköistetty koko matkaltaan ja kaksiraiteinen Luumäelle saakka. Joensuuhun asti ajetaan yhteensä kuudella Pendolino- ja InterCity-junaparilla, Imatralle yhdellä InterCity-junaparilla.


title: Karjalan rata

text: Ensimmäinen Karjalan rata valmistui vuonna 1894. Se kulki Viipurista Sortavalan kautta Joensuuhun, mutta 1940 solmitun Moskovan rauhan myötä Viipuri–Joensuu-radasta suurin osa radasta jäi luovutetulle alueelle. Suomelle jäi vain Niiralan ja Joensuun välinen osuus, ja tämä Niiralan rata jäi vain paikallisliikenteen käyttöön.


title: Karjalan rata

text: Suomessa oli 1880-luvulla valmistunut haararata Riihimäen–Pietarin radalta Simolasta Lappeenrantaan. Vuonna 1934 sitä jatkettiin Imatralle ja sieltä edelleen 1937 Simpeleen kautta Elisenvaaran risteysasemalle Karjalan radan varteen. Elisenvaara kuitenkin sijaitsi Moskovan rauhassa 1940 Suomen luovuttamilla alueilla, minkä vuoksi vuonna 1947 rakennettiin yhdysrata Simpeleeltä Huutokoski–Tiviä-radan varrelle Parikkalaan Vuonna 1962 valmistui oikorata Luumäeltä Lappeenrantaan ja 1966 rataosa Parikkalasta Säkäniemeen, jossa rata yhtyy Niiralan rataan ja samalla alkuperäiseen Karjalan rataan. Täten oli syntynyt uusi Karjalan radaksi kutsuttu rataosa Kouvolasta Joensuuhun.


title: Karjalan rata

text: Vuonna 2008 valmistui Joensuun eteläpuolelle Tikkalan ja Hammaslahden välille 8,5 kilometriä pitkä rataoikaisu, jonka yhteydessä rakennettiin Tikkalan rautatieliikennepaikka uudelleen.


title: Karjalan rata

text: Karjalan radan yli 60 kilometrin mittaisella loppuosuudella ennen Joensuuta ei ole tasoristeyksiä, joten siellä voidaan ajaa 200 km/h maksiminopeudella.


title: Superbike

text: Superbike (Eni FIM Superbike World Championship, lyhen. WSBK) on ratamoottoripyöräilyn sarja.


title: Superbike

text: Superbike-pyörät ovat 2- tai 4-sylinterisiä ja iskutilavuudeltaan enintään 1000 cm³. Niiden tulee perustua sarjatuotantoisiin pyöriin. Ennen vuotta 2005 superbike-luokassa sallittiin toisaalta enintään 750-kuutioiset nelisylinteriset, toisaalta enintään 1000-kuutioiset kaksisylinteriset. Nykyisin myös nelisylinteriset pyörät saavat olla enintään 1000-kuutioisia. Vuodesta 2008 alkaen kaksisylinteriset pyörät saavat olla enintään 1200-kuutioisia.


title: Superbike

text: Monilla mailla on superbikessa oma kansallinen sarjansa. Maailmanmestaruudesta on kilpailtu vuodesta 1988 alkaen. Useimmin, 14 kertaa, mestaruus on voitettu Ducatin pyörällä.


title: Superbike

text: ! Vuosi || Kuljettaja || Maa || Pyörä


title: Dagestanin vaakuna

text: Dagestanin vaakuna on Dagestanin virallinen tunnus, joka hyväksyttiin ja otettiin käyttöön 20. lokakuuta 1994. Vaakunan keskellä on kotka, joka on perinteinen symboli viisaudelle, rohkeudelle, uskolle ja jaloudelle.


title: Preteriti

text: Preteriti ( 'mennyt') on menneen ajan aikamuoto, joka ilmaisee selkeästi päättynyttä tapahtumista, mutta ei itsessään tämän ajankohtaa.


title: Preteriti

text: Preteriti eroaa imperfektistä siinä, että se ilmaisee päättynyttä toimintaa, jälkimmäinen taas – nimensä mukaisesti – lopputuloksen saavuttamisen tai tavoittelemisen suhteen epätäydellistä toimintaa, joka ei välttämättä ole myöskään vielä päättynyt. Preteritin ja perfektin välinen ero on puolestaan siinä, että perfekti määrittää selkeästi ajankohdan, johon verrattuna tekeminen on päättynyt.


title: Preteriti

text: Suomen kielessä imperfekti tosiasiallisesti pitkälti vastaa preteritiä: Esimerkiksi verbin "juosta" imperfektin indikatiivin ensimmäinen persoona "juoksin" ilmaisee, että juoksu on jo suoritettu loppuunsa, mutta ei sitä, milloin. Sen sijaan perfektistä "olen juossut" ei voida suoranaisesti päätellä, että juokseminen olisi päättynyt ilman, että lauseeseen liitetään muita, määritteleviä sanoja.


title: Preteriti

text:
Englannin kielessä preteritiä käytetään lähes samalla tavalla kuin suomessakin. Esimerkiksi virkkeessä "I had a bike yesterday before it was stolen" on preteriti molemmissa lauseissa, joista jälkimmäinen on passiivissa. Lauseen voisi kääntää vaikka "Minulla oli pyörä vielä eilen ennen kuin se varastettiin". Tässä esimerkkivirkkeitä englannin preteritistä:
Kysymyslauseessa käytetään apuverbiä did ja pääverbin perusmuotoa eli infinitiiviä.


title: Preteriti

text: Romaanisissa kielissä ja venäjässä preteriti vastaa tarkimmin suomen imperfektiä; portugalin preteriti ilmaisee hetkellistä tapahtumaa tai tekoa, päättynyttä, johonkin lopputulokseen johtanutta toimintaa, imperfekti taas menneisyydessä säännöllisesti toistunutta, tapamaista (ei vain määrätyt kerrat toistunutta) tekemistä tai tapahtumista.


title: Preteriti

text: Esimerkiksi verbi "jugar" 'pelata':


title: Supersport

text: Supersport (Eni FIM Supersport World Championship) on ratamoottoripyöräilyn superbikea pienempien katupyörien luokka.


title: Supersport

text:
Supersport-pyörät ovat nelisylinterisiä ja 600-kuutioisia. Luokkaan hyväksytään myös 2-sylinteriset 750-kuutioiset sekä 675-kuutioiset kolmesylinteriset pyörät.
Virittely on rajoitetumpaa kuin superbikessa, ja renkaiden täytyy olla katukäyttöön hyväksytyt.


title: Supersport

text: Monissa maissa on omat kansalliset supersport-sarjansa. EM-sarjaa on ajettu vuodesta 1990 ja MM-sarjaa vuodesta 1997 lähtien.


title: Amsterdamin sopimus

text: Amsterdamin sopimus on yksi Euroopan unionin perussopimuksista. Se astui voimaan 1. toukokuuta 1999, kun kaikki jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen omien perustuslakiensa mukaisesti.


title: Amsterdamin sopimus

text: Sopimus kehittää unionia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueena. Sopimus sisältää pykäliä mm. seuraavista aiheista: unionin ja kansalaisten lähentäminen, unionin ulkosuhteiden vahvistaminen (mm. kriisinhallinta – kuten humanitaariset ja pelastustehtävät, rauhanturvaaminen ja rauhanpalauttaminen) sekä lisää määräenemmistöpäätöksiä neuvostossa ja laajentaa Euroopan parlamentin toimivaltaa. Lisäksi lisäpöytäkirjallaan tuo henkilöiden vapaan liikkuvuuden ns. Schengenin sopimus osaksi perussopimuksia.


title: Amsterdamin sopimus

text: Eurooppa-neuvoston Torinon kokouksessa 29. maaliskuuta 1996 käynnistettiin hallitustenvälinen konferenssi, joka johti Amsterdamin sopimukseen. Eurooppa-neuvosto hyväksyi sopimuksen Amsterdamin kokouksessaan 16.-17. kesäkuuta 1997, minkä jälkeen EU:n jäsenvaltioiden ulkoministerit allekirjoittivat sopimuksen 2. lokakuuta 1997.


title: Georg Trakl

text: Georg Trakl (3. helmikuuta 1887 Salzburg – 3. marraskuuta 1914 Krakova) oli itävaltalainen runoilija, jonka runot edustavat tyylisuunnaltaan ekspressionismia.


title: Georg Trakl

text: Trakl vietti ensimmäiset kahdeksantoista elinvuottaan syntymäkaupungissaan Salzburgissa. Hänen isänsä Tobias oli rautakauppias ja äitinsä Maria taiteista ja musiikista kiinnostunut kotirouva. Äiti oli kuitenkin psyykkisesti sairas, ja on mahdollista, että hänen lapsensakin oireilivat juuri tästä syystä, erityisesti Georg ja hänen siskonsa Margarete (kutsumanimeltään Grete). Grete oli Georgin lähin toveri; jotkut tutkijat epäilevät heidän suhteessaan tapahtuneen insestiä.


title: Georg Trakl

text: Trakl opiskeli vuosina 1897–1905 Salzburgin Staatsgymnasiumissa. Häntä eivät kuitenkaan opiskelut juurikaan kiinnostaneet vaan pikemminkin juominen, oopiumin polttaminen ja prostituoitujen tarjoamat palvelut. Vuonna 1904 Trakl kokeili ensimmäistä kertaa runojen kirjoittamista. Jätettyään opintonsa kesken vuonna 1905 Trakl toimi kolme vuotta farmaseuttina ja päätti luoda elämänuransa tällä alalla. (Jotkut ovat tosin epäilleet, että kiinnostuksen todellinen syy oli halu hankkia huumeita.) Trakl opiskeli Wienissä kaksi vuotta farmasiaa ja valmistui vuonna 1910 farmasian maisteriksi. Tuona aikana hän tutustui paikallisiin taiteilijoihin, jotka auttoivat häntä runojen julkaisemisessa.


title: Georg Trakl

text: Valmistumisvuonnaan Trakl ilmoittautui vapaaehtoiseksi armeijaan ja palveli siellä vuoden ajan. Palattuaan Salzburgiin hän ei onnistunut saamaan kotikaupungissaan jalansijaa farmaseuttina. Hän ilmoittautui uudestaan armeijaan ja toimi farmaseuttina eräässä sairaalassa Innsbruckissa. Trakl loi kontaktit paikalliseen taiteilijayhteisöön, joka ennen pitkää tunnusti hänen lahjakkuutensa. Der Brenner -lehden päätoimittajasta Ludwig von Fickeristä tuli runoilijan mesenaatti: hän julkaisi säännöllisesti Traklin teoksia ja esitteli Traklin myös Ludwig Wittgensteinille, joka myöhemmin myönsi Traklille huomattavan suuruisen stipendin kirjoittamista varten.


title: Georg Trakl

text: Kun ensimmäinen maailmansota syttyi, Trakl lähetettiin lääkintäupseerina Galitsiaan. Hänelle aiemmin ominainen oikullisuus vaihtui nyt pitkiin masennuskausiin, joita pahensi karmaiseva työ pahasti loukkaantuneiden sotilaiden keskellä. 7. syyskuuta 1914 käydyn Gródekin (nyk. Horodok) taistelun kokemuksista Trakl lopulta ei enää kyennyt pääsemään yli. Traklin piti hoitaa 90:ää vaikeasti loukkaantunutta sotilasta, mutta lääkehuolto oli katastrofaalisen huono, eikä hän kyennyt auttamaan heitä. Lisäksi leikkaukset ja amputoinnit suoritettiin tuohon aikaan ilman nukutusta, ja potilaiden kuolleisuus oli tulehdusten ja verenmyrkytysten takia korkea myös onnistuneissa leikkauksissa. Trakl ei enää kestänyt tilannetta, vaan koki hermoromahduksen ja yritti jopa ampua itseään. Samana päivänä oli syntynyt Traklin viimeinen ja kenties kuuluisin runo, "Grodek".


title: Georg Trakl

text: Trakl vietiin Krakovaan sairaalaan, jossa hänen tilaansa tarkkailtiin. Hän vajosi syvään masennukseen ja kirjoitti Fickerille pyytäen neuvoa. Ficker kehotti Traklia kirjoittamaan Wittgensteinille. Saatuaan Traklin viestin Wittgenstein lähti tapaamaan tätä sairaalaan, mutta kun hän saapui paikalle, Trakl oli jo ehtinyt kuolla kolme päivää aikaisemmin kokaiinin yliannostukseen. On mahdollista, että kyseessä oli itsemurha.


title: Georg Trakl

text: Suomeksi Traklin runoja on käännetty yhden kokoelman verran:


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1995

text: Vuoden 1995 Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Thunder Bayssä, Kanadassa 9. – 19. maaliskuuta.


title: Pekka Pouta

text: Pekka Ilmari Pouta (s. 20. toukokuuta 1968 Savonlinna) on suomalainen meteorologi, joka on ennustanut säätä vuodesta 1991 lähtien MTV3-televisiokanavalla.


title: Pekka Pouta

text: Aluksi Pouta opiskeli Helsingin yliopistossa teoreettista fysiikkaa. Säätieteilijöille oli kuitenkin tarjolla enemmän kesätyöpaikkoja ja samassa tiedekunnassa oli mahdollista opiskella meteorologiaakin, joten Pouta päätyi nykyiseen ammattiinsa. Hänen meteorologian opintonsa ovat vielä kesken.


title: Pekka Pouta

text: Pouta on metallimusiikin suuri ystävä ja onkin jokavuotinen vierailija Helsingissä järjestettävillä Tuska-festivaaleilla.


title: Pekka Pouta

text: Pekka Pouta osallistuu syksyllä 2018 esitettävälle "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman 11. tuotantokaudelle.


title: France 24

text: France 24 (Chaîne Française d'Information Internationale, CFII, puhekielessä ”France vingt-quatre”) on ranskalainen maailmanlaajuinen, ympärivuorokautinen television uutiskanava, joka aloitti lähetyksensä 6. joulukuuta 2006. Sitä pyörittävät pääasiassa TF1- ja France Télévisions -yhtiöt.


title: France 24

text: Ohjelmia lähetetään ranskan, englannin ja arabian kielillä, syyskuusta 2017 alkaen myös espanjaksi. Lähetykset näkyvät Euroopassa, Afrikassa, Lähi-idässä sekä New Yorkissa, ja espanjankielisten lähetysten myötä myös Etelä-Amerikan maissa. Espanjankielinen toimitus toimi alkuvaiheessa 35 journalistin voimin Kolumbian Bogotássa ja lähetti ohjelmaa kuusi tuntia vuorokaudessa. Muunkieliset toimitukset lähettävät ohjelmaa 24 tuntia joka päivä Pariisin lounaisesta esikaupungista Issy-les-Moulineaux’sta.


title: France 24

text: Ranskan hallitus toivoo kanavan muodostavan vastapainoa Yhdysvaltain ja Ison-Britannian lähettämälle englanninkieliselle uutisvirralle, kanaville kuten CNN ja BBC World News. Hallitus tuki kanavaa 30 miljoonalla eurolla vuonna 2005 ja 65 miljoonalla seuraavana vuonna. Tämänhetkinen budjetti on 80 miljoonaa euroa vuodessa.


title: ANSSI!

text: ANSSI! oli Radiomafian 1990-luvun alussa lähettämä radio-ohjelma. Sitä juonsi Paska-yhtyeen johtohahmo Ari Peltonen. Ohjelma oli puhelintoivekonserttityyppinen – erityisen persoonalliseksi ohjelman teki toimittaja ”Anssin” juontotyyli, joka poikkesi tavanomaisesta äänenkäytöllään (usein huutamista). Anssin rooli yhdistettiin Ari Peltosen persoonaan niin kiinteästi, että toimittajaa on myöhemminkin usein erheellisesti kutsuttu Anssi Peltoseksi.


title: ANSSI!

text: Myöhemmin ohjelmassa oli eri osioita, joihin kuuluivat esimerkiksi arvoitus, empatiaosasto, viikon vihattu biisi, kuuntelijan lähettämä kirje ja kielikoulu (jossa puhuttiin ilman vokaaleita). Lisäksi ohjelmassa oli erilaisia Ari Peltosen tekemiä mainoksia, jotka joko mainostivat itse ohjelmaa tai sitten olivat parodioita muista mainoksista. Empatiaosastossa ihmiset kertoivat ongelmistaan ja Anssi ilkkui heitä.


title: ANSSI!

text: Ohjelma hyllytettiin ensin väliaikaisesti ja myöhemmin lopullisesti Radiomafialta.


title: ANSSI!

text: 2000-luvulla Ari Peltonen on juontanut Radio Helsingillä samankaltaisia elementtejä sisältävää Paskalista-ohjelmaa.


title: Onni Pellinen

text: Onni Wilhelm Pellinen (14. helmikuuta 1899 Hankasalmi – 30. lokakuuta 1945 Istanbul, Turkki) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti sekä painivalmentaja.


title: Onni Pellinen

text: Pellinen voitti urallaan kolme olympiamitalia, joista ensimmäisen ja pronssisen hän voitti Pariisista 1924. Neljä vuotta myöhemmin Amsterdamin kesäolympialaisista oli jälleen tuomisina pronssinen mitali. Kirkastusta mitalinsa väriin Pellinen sai seuraavissa, Los Angelesin olympialaisissa, joista hän nappasi olympiahopeaa.


title: Onni Pellinen

text: Euroopan mestaruuteen Pellinen ylsi kahdesti: Dortmundissa vuonna 1929 hän voitti sarjassa 82,5 kiloa ja Prahasta vuonna 1931 mestaruus tuli 87-kiloisissa.


title: Onni Pellinen

text: Suomessa Pellinen edusti Helsingin Visaa, Turun Weikkoja ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän voitti urallaan seitsemän Suomen mestaruutta ja kaksi TUL:n mestaruutta. Lisäksi hän voitti kerran TUL:n mestaruuden nyrkkeilyssä.


title: Onni Pellinen

text: Pellinen toimi kymmenen vuotta Turkin painimaajoukkueen päävalmentajana. Hän kuoli Istanbulissa vuonna 1945.


title: Samuli Suomalainen

text: Carl Gustaf Samuel (Kaarle Kustaa Samuli) Suomalainen (8. helmikuuta 1850 Pietari – 4. toukokuuta 1907 Sortavala) oli suomalainen kirjailija, sanomalehtimies ja opettaja.


title: Samuli Suomalainen

text: Suomalaisen vanhemmat olivat kultaseppä Adam Suomalainen ja Eeva Backman. Hän kävi aluksi Pietarin suomalaisen kirkkokoulun ja jatkoi Jyväskylän alkeisopistossa, josta hän pääsi ylioppilaaksi 1868. Suomalainen valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1873. Hän toimi vuosina 1873–1874 saksan opettajana Helsingin suomalaisessa tyttökoulussa ja matematiikan opettajana samassa koulussa syyslukukaudesta 1874 vuoden 1876 kevätlukukauden loppuun. Kevätlukukaudella 1875 hän oli suomen opettajana Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa, opettaen 1872–18774 suomea myös Helsingin venäläisessä lukiossa. Suomalainen toimi 1876–1880 aktuaarina Suomalaisen Tilastollisen toimiston palveluksessa ja Sortavalan seminaarin matematiikan lehtorina 1880–1906. Suomalainen toimi myös Suomi-yhtiön perustamisesta lähtien yhtiön asiamiehenä.


title: Samuli Suomalainen

text: Sortavalaan muutettuaan Suomalainen ryhtyi edistämään suomen kielen asiaa ja osallistui suomalaisen seuran perustamiseen. Hän toimi Sortavalan kaupungin kirjaston ja lukusalin esimiehenä vuodesta 1886 kuolemaansa asti ja oli kaupunginvaltuusmiehenä 1895–1897. Sortavalan edustajana hän osallistui kirkolliskokoukseen 1886, jossa hänet valittiin K. A. Waarasen kanssa valmistamaan käsikirjoitusta tuolloin hyväksyttyyn suomalaisen virsikirjan mallipainokseen, joka ilmestyi seuraavana vuonna. "Uuden Suomettaren" avustaja Suomalainen oli lehden alkuaikoina ja aputoimittajana "Suomen wirallisessa lehdessä" vuosina 1868–1879. Sortavalaan muutettuaan hän oli perustamassa "Laatokka" -nimistä sanomalehteä ja toimi sen vastuullisena toimittajana 1882–1884.


title: Samuli Suomalainen

text: Suomalainen oli vuodesta 1876 naimisissa Hilma Katarina Charlotta Bährin kanssa. Heidän poikansa oli lehtori Lauri Suomalainen.


title: Samuli Suomalainen

text: Suomalainen julkaisi teoksensa kirjailijanimillä "Samuli S." ja "Samuli Suomalainen" ja käytti myös nimimerkkejä "K.G.S.", "K.S." ja "S.S."


title: Samuli Suomalainen

text: Suomalainen kirjoitti seuraavien lisäksi myös lyhyitä näytelmiä.


title: Samuli Suomalainen

text: Suomalainen suomensi muun muassa Jules Vernen teoksia, kuten "Salaperäinen saari" 1903 ja "Viisi viikkoa ilmapallossa" 1904, Jonathan Swiftin "Gulliverin matkat kaukaisilla mailla" ja Raspen teoksen "Paroni von Münchhausenin retket ja seikkailut" sekä venäläisiä klassikoita kuten Ivan Turgenevin "Isät ja lapset" 1906. Hän suomensi myös tietokirjoja vuosina 1880–1888, muun muassa seuraavat:


title: Samuli Suomalainen

text: Suomalainen oli ensimmäisiä nykysuomea käyttäneitä tietokirjailijoita.


title: Heikki Nousiainen

text: Heikki Olavi Nousiainen (s. 19. kesäkuuta 1945 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka on näytellyt pisimpään Suomen Kansallisteatterissa. Hän valmistui Suomen teatterikoulusta vuonna 1969 ja sai kiinnityksen ensin Kotkan kaupunginteatteriin, josta siirtyi Tampereen Teatteriin vuosiksi 1973–1975. Sitten Nousiainen aloitti yli 30-vuotiseksi venähtäneen uransa Kansallisteatterissa.


title: Heikki Nousiainen

text: Kansallisteatterista eläkkeelle jäätyään hän on esiintynyt Tampereen Teatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa ja Tampereen Komediateatterissa (mm. "Kvartetin" Reginald Paget 2013). Syksyllä 2014 hänet nähtiin taas Kansallisteatterissa "Vanja-enon" professori Serebrjakovina.


title: Heikki Nousiainen

text: Teatterityön ohella Nousiainen on esiintynyt paljon myös radiokuunnelmissa ja elokuvissa. Hän esitti myös Uuno Turhapuron appiukkoa elokuvassa "Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies" Tapio Hämäläisen kieltäydyttyä roolista. Nousiaisen tunnetuimpia radiorooleja on ministeriön erikoisosaston vanhempi virkamies Roland Lennox-Brown sarjassa "Knalli ja sateenvarjo", jonka on käsikirjoittanut englantilainen Edward Taylor. Kyseisen roolin Nousiainen sai edellisen näyttelijän Kauko Helovirran kuoltua. Nousiainen on esiintynyt sarjassa vuodesta 1996, tosin tätä ennen hän kyllä esiintyi sarjassa sivurooleissa. Nousiainen on nähty presidentti Urho Kekkosen roolissa televisiosarjoissa "Vallan miehet" (1986), "Presidentit" (2006) ja "Piru ja peijooni" (2008), sekä Jouko Turkan näytelmässä "Presidentin dementia" (1994).


title: Heikki Nousiainen

text: Hänen poikansa Mikko Nousiainen, Mikon poika eli Heikin pojanpoika Niila Nousiainen ja vaimonsa Eija Nousiainen ovat myös näyttelijöitä. Hänen tyttärensä Miia Nousianen puolestaan työskentelee Ylessä ohjaajana, apulaistuottajana ja tuotantokoordinaattorina.


title: Heikki Nousiainen

text: Nousiainen palkittiin parhaana miesnäyttelijänä Jussi-patsaalla elokuvasta "Postia pappi Jaakobille".


title: Pietari Päivärinta

text: Pietari Päivärinta (18. syyskuuta 1827 Ylivieska – 26. heinäkuuta 1913 Ylivieska) oli suomalainen kansankirjailija, lukkari ja valtiopäivämies.


title: Pietari Päivärinta

text: Päivärinnan vanhemmat olivat itsellinen Juho Matinpoika Päivärinta ja Leena Pekantytär Rautio. Päivärinta oppi lukemaan ja kirjoittamaan kotona ja toimi 12-vuotiaasta renkinä, mutta kävi sitten lukkarinopissa. Hän toimi ensin Alavieskan lukkarin apulaisena ja lukkarina 1856–1861, sitten Oulunsalon ja lopulta kotipitäjänsä Ylivieskan lukkarina vuodesta 1868. Hän oli myös edustajana valtiopäivillä 1882–91 ja kirkolliskokouksissa 1876–93.


title: Pietari Päivärinta

text: Päivärinnan ensimmäinen puoliso vuodesta 1850 oli Liisa Tuomikoski (k. 1890) ja toinen vuodesta 1890 Anna Liisa Koskela (k. 1951). Avioliitoista Päivärinnalla oli yhteensä 18 lasta, joista nuorin syntyi 1906, kun Päivärinta oli jo liki 80-vuotias.


title: Pietari Päivärinta

text: Päivärinta ryhtyi kirjoittamaan 1850-luvulla, ensin lehtiin. Vuonna 1867 hän julkaisi pienen historiallisen kertomuksen, mutta aloitti varsinaisen kirjailijan työnsä vasta 1877. Päivärinta kuvaili kirjoissaan keskipohjalaista kansanelämää. Häntä on pidetty kirjailijana moralistina, mutta hänen teoksensa olivat aikanaan hyvin suosittuja ja niitä on käännettykin ainakin kolmelletoista eri kielelle.


title: Hans Dittmar

text: Hans Erik Dittmar (14. marraskuuta 1902 Helsinki – 20. kesäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Pariisin kesäolympialaisissa 1924 12 jalan jolla -luokassa. Se oli Suomen olympiahistorian neljäs purjehdusmitali. Hän osallistui myös Helsingin olympialaisissa 5.5m-purjehdukseen. Siviiliammatiltaan hän oli varatuomari.


title: Hans Dittmar

text: Dittmar oli vuosina 1934-1957 Espoolaisen pursiseuran ESF:n kommodori ja toi seuralle lukuisat palkintopokaalit, niistä yli 300 kpl Zorn-veneensä kipparina. Ansioittensa johdosta purjehduksen parissa hänelle myönnettiin vuoron perään kaikki seuran ansiomerkit sekä 1962 seuran kunniakommodorin asemaa loppuiäkseen.


title: Juho Reijonen

text: Juho Heikki Reijonen (27. huhtikuuta 1855 Nurmes – 10. huhtikuuta 1924 Valkjärvi) oli suomalainen kirjailija ja pappi.


title: Juho Reijonen

text: Reijosen vanhemmat olivat maakauppias Henrik Vilhelm Reijonen ja Anna Kristiina Pääkkönen ja puoliso vuodesta 1883 Hilma Johanna Taskinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 ja hänet vihittiin papiksi 1881. Reijonen toimi apulaispappina Kivennavalla, Hiitolassa ja Jyväskylän maalaiskunnassa. Vuonna 1891 hänet valittiin Virolahden kappalaiseksi, Valkjärven kirkkoherra hän oli 1908–24. Hän työskenteli myös "Säkkijärven Sanomat" -lehden toimittajana 1905-1907.


title: Juho Reijonen

text: Reijosen kirjallinen tyyli oli romantiikan ja realismin väliltä.


title: Lennart Hannelius

text: Lennart Wilhelm Hannelius (8. marraskuuta 1893 Hanko – 4. toukokuuta 1950 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen jääkärieversti ja olympiaurheilija. Hänen vanhempansa olivat agronomi Georg Vilhelm Hannelius ja Alma Augusta Bergroth. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1929 Ella Helinin kanssa.


title: Lennart Hannelius

text: Hannelius kirjoitti ylioppilaaksi Hangon ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1914 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Hän suoritti Komentajakurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuosina 1927–1928.


title: Lennart Hannelius

text: Hannelius liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. konekiväärikomppaniaan 14. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Lennart Hannelius

text: Hannelius astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 8. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 8. huhtikuuta 1918 alkaen komppanioineen 6. Jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonan 1. komppaniaksi. Hän johdatti komppaniansa sisällissodassa taisteluihin Ilveksessä ja Hotakassa, missä haavoittui 23. huhtikuuta 1918.


title: Lennart Hannelius

text: Sisällissodan jälkeen Hannelius määrättiin 1. heinäkuuta 1918 alkaen Helsingin jalkaväkirykmenttiin, minkä nimi vaihdettiin ensin Itämeren jalkaväkirykmentti n:o l:ksi ja myöhemmin Porin rykmentiksi. Hän toimi Ahvenanmaalle sijoitetun sotaväen päällikkönä 1. lokakuuta 1918 – 1. huhtikuuta 1919 välisen ajan. Sekä toimi Porin rykmentin 4. komppanian päällikkönä sekä kolme kuukautta 2. pataljoonan komentajana. Hänet siirrettiin 1. elokuuta 1919 Suomen valkoiseen kaartiin, missä hänet sijoitettiin ensin komppanianpäällikköksi ja myöhemmin 1. pataljoonan komentajaksi, josta hänet siirrettiin 6. joulukuuta 1923 Sotaväen esikuntaan. Suojeluskuntain yliesikunnan käytettäväksi 2 vuoden ajaksi hänet komennettiin 15. elokuuta 1923 ja sijoitettiin Helsingin suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajaksi. Sotilasohjaajan paikalta hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1924 suojeluskuntajärjestöön ja komennettiin 16. lokakuuta 1925 järjestämään perusteilla olevaa Turunmaan suojeluskuntapiiriä ja hoitamaan sen piiripäällikön tehtäviä. Edellä mainitun suojeluskuntapiirin päälliköksi hänet nimitettiin 1. huhtikuuta 1926. Hän toimi piiripäällikön viran ohella myös Turun suojeluskunnan päällikkönä vuosina 1925–1928.


title: Lennart Hannelius

text: Talvisotaan Hannelius osallistui Ahvenanmaan puolustusjoukkojen komentajana ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin komentajaksi Jalkaväkirykmentti 14:ään. Sodissa hän osallistui taisteluihin Ahvenanmaalla, Petsamossa ja Kiestingissä. Vuonna 1942 hänet siirrettiin takaisin Turunmaan suojeluskuntapiirin päälliköksi ja sodan päätyttyä hän siirtyi Tukholmaan. Hänet on haudattu Hankoon.


title: Lennart Hannelius

text: Hannelius toimi adjutanttina kansainvälisessä tarkastuskomissiossa, joka valvoi Ahvenanmaan-linnoitusten hajottamista vuonna 1919 ja toimi Ahvenanmaan läänintoimiston sotilasjäsenenä vuonna 1919. Uudenmaan läänintoimiston sotilasjäsenenä hän toimi vuosina 1920–1923 ja 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuosina 1921–1922 sekä Suomen valkoisen kaartin kunnianeuvoston puheenjohtajana vuonna 1923. Eri aselajien ampumakurssiohjelmia laatineiden komiteain jäsenenä hän toimi vuosina 1921–1922 ja oli jalkaväen tarkastajan käytettävänä laatimassa ehdotusta armeijan uudeksi ampumaohjesäännöksi ja pikakivääri kokeilukomitean jäsenenä vuonna 1925. Yleisesikunnan ampumakurssi- ja ampumakilpailuohjesääntökomitean sihteerinä hän toimi vuosina 1926–1927 ja Suojeluskuntain yliesikunnan ampumakilpailusääntökomitean puheenjohtajana vuosina 1926 ja 1929. Hän oli perustamassa Upseerien ampumayhdistystä vuonna 1920 ja toimi sen johtokunnan jäsenenä vuonna 1922 ja sihteerinä vuosina 1924–1925 sekä varapuheenjohtajana vuonna 1927. Helsingin ampujapiirin johtokunnan sihteerinä hän toimi vuosina 1924–1925 ja Pohjoismaiden pääkaupunkien ampumakilpailujen pääsihteerinä vuonna 1925 sekä pohjoismais-halttilaisten upseerien ampumakilpailujen järjestäjä ja ylijohtajana vuonna 1930. Suomen ampujainliiton hallituksen ja Varsinais-Suomen ilmapuolustusyhdistyksen johtokunnan jäsenenähän toimi vuonna 1926. Hannelius toimi Kansainvälisen ampumaunionin varapresidenttinä ja sen pienoiskiväärijaoston puheenjohtajana vuonna 1933 ja Suomen edustajana maailmanmestaruuskilpailuissa ja kansainvälisen ampujainliiton kongressissa Roomassa vuonna 1935.


title: Lennart Hannelius

text: Hannelius edusti Suomea Pariisin olympialaisissa vuonna 1924 ja voitti pronssia kaksintaisteluammunnassa ("Rapid-Fire Pistol") 20 laukauksen kilpailussa lisäksi hän on edustanut Suomea myös maailmanmestaruuskilpailuissa Reimsissä vuonna 1924 ja Tukholmassa vuonna 1929 sekä Lembergissä vuonna 1931 sekä myös Granadassa vuonna 1933. Suomen edustajana Pohjoismaiden ampumakilpailuissa Kööpenhaminassa hän oli vuonna 1926. Hannelius oli myös suojeluskuntajärjestön edustajana Tukholman ampujainliiton kenttäampumakilpailuissa vuonna 1925 ja Kongens Livjaegerkorpsin kilpailuissa vuonna 1927. Hän toimi MM-kisojan ylipalkintotuomarina Luzernessa vuonna 1939 ja Tukholmassa vuonna 1947.


title: Lennart Hannelius

text: Hannelius sai Suomen ampujainliiton mestariluokan ampujamerkit sotilaskivääri- ja sotilaspistooliammunnassa ja Stockholms skytteförbundin sekä Oslo skyttersamlagin ja Kebenhävns Skytteforeningin kultaiset ansiomitalit sekä Saksan Olympia-kunniamerkin. Tanskan Kongens Livjaegerkorpsin overjaeger honoris causan hän sai vuonna 1927. Hänet nimitettiin Puolan ampujainliiton kunniajäseneksi vuonna 1936.


title: Kompostikäymälä

text: Kompostikäymälä muuttaa jätteet lannoittavaksi mullaksi luonnon omalla mikrobitoiminnalla. Kompostoituminen tarvitsee happea, kosteutta, lämpöä ja aikaa. Suomessa käymäläjätteet kompostoituvat hyvissä olosuhteissa ulkoilmassa lannoittavaksi mullaksi noin kolmessa vuodessa. Parhaimmat kompostikäymälät ovat hajuttomia ja helppohoitoisia eivätkä tarvitse lisäaineita tai jälkikompostoimista. Nykyään kompostikäymälöiden käyttöä pyritään edistämään.


title: Antero Kivi

text: Lauri Antero Kivi (15. huhtikuuta 1904 Orivesi – 29. kesäkuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija ja olympiamitalisti.


title: Antero Kivi

text: Antero Kivi sai hopeaa kiekonheitossa Amsterdamin kesäolympialaisissa 1928. Tämä on viimeisin suomalainen kiekonheiton olympiamitali.


title: Antero Kivi

text: Suomen mestaruuden Kivi voitti 1925 ja 1927–30. Suomen ennätyksen hän heitti kahdesti, parhaallaan 48,46. Kiven urheilu-ura päättyi Suomen Urheiluliiton määräämään kilpailukieltoon hänen varasteltuaan kilpailutovereilta.


title: Attalos I

text: Attalos I Soter (269 eaa.–197 eaa.) oli nykyisessä Turkissa sijainneen kaupunkivaltio Pergamonin hallitsija vuosina 241 eaa.–197 eaa. Attaloksen isän serkku Eumenes I adoptoi hänet ja teki hänestä perillisensä. Attalos oli ensimmäinen attalidien hallitsijasuvun jäsen, joka julistautui kuninkaaksi. Hänen vanhempansa olivat Attalos ja seleukidiprinsessa Antiokhis.


title: Attalos I

text: Attalos saavutti tärkeän voiton galatialaisista, jotka olivat tunkeutuneet Traakiasta Vähään-Aasiaan. Galatialaiset olivat ryövänneet Vähää-Aasiaa vuosia, ilman että kukaan olisi pystynyt pysäyttämään heitä. Voittonsa ansiosta Attalos sai lisänimen "Soter", joka tarkoittaa "pelastajaa". Voittonsa jälkeen hän julistautui myös kuninkaaksi.


title: Attalos I

text: Attalos oli rohkea ja kyvykäs kenraali sekä Rooman valtakunnan uskollinen liittolainen. Hän oli tärkeässä osassa ensimmäisessä ja toisessa makedonialaissodassa Filippos V:ä vastaan. Hän teki laivastonsa kanssa useita sotaretkiä Makedonian alaisille alueille Aigeianmerellä. Ensimmäisen makedonialaissodan aikana Attalos valtasi Aiginan saaren Pergamonille. Toisen sodan aikana Andros joutui Pergamonin valtaan. Attalos oli joutua Filippoksen vangiksi kahdesti, mutta pääsi hädin tuskin pakenemaan.


title: Attalos I

text: Attalos kuoli toisen makedonialaissodan loppupuolella 72-vuotiaana saatuaan muutama kuukautta aikaisemmin sydäninfarktin. Attaloksen jälkeen kuninkaaksi tuli hänen poikansa Eumenes II.


title: Attalos I

text: Attaloksen nuoruudesta tiedetään hyvin vähän. Historioitsija Strabon kertoo, että hänen isänsä oli myös nimeltään Attalos ja että hänen äitinsä nimi oli Antiokhis. Nykyään uskotaan, että Attaloksen isä oli attalidien hallitsijasuvun perustajan Filetairoksen veljenpoika. Strabonin mukaan Attaloksen isä olisi ollut Filetairoksen veli, mutta nykyään arvellaan, että Strabon on hypännyt yhden sukupolven yli. Filetairoksen seuraaja Eumenes I oli Filetairoksen toisen veljen poika, siis vanhemman Attaloksen serkku. Vanhempi Attalos voitti Olympiassa hevoskilpailun, ja hänen kunniakseen pystytettiin Pergamonissa patsas. Isä kuoli Attaloksen ollessa vasta lapsi, joskus ennen vuotta 241 eaa., minkä jälkeen Eumenes I adoptoi nuoren sukulaisensa.


title: Attalos I

text: Attaloksen äiti Antiokhis oli luultavasti sukua seleukidien hallitsijasuvulle (hän oli ehkä Seleukos I:n lapsenlapsi). Hänen avioliittonsa Attaloksen isän kanssa oli varmasti Filetairoksen järjestämä. On oletettu, että lapseton Filetairos olisi suunnitellut Attaloksen isästä seuraajaansa. Filetairos valitsi kuitenkin seuraajakseen veljenpoikansa Eumeneen, koska Attalos oli vielä liian nuori hallitsijaksi.


title: Attalos I

text: Pausaniaksen mukaan Attaloksen suurin saavutus oli galatialaisten (Γαλάται) kukistaminen. Galatialaiset olivat kelttejä, jotka olivat hyökänneet Vähään-Aasiaan 300-luvun lopulla. He valtasivat Anatolian keskiosan, jota alettiin kutsua Galatiaksi uusien tulokkaiden mukaan. Kreikkalaiset ja roomalaiset yhdistivät galatialaiset Galliassa asuneisiin galleihin. Eumenes I:n aikana Pergamon joutui maksamaan galatialaisille pakkoveroa, mutta Attalos lopetti veron maksamisen. Tämän takia galatialaiset hyökkäsivät Pergamonia vastaan, mutta Attalos kukisti heidän joukkonsa jossain Kaikosjoen yläjuoksulla käydyssä taistelussa. Voittonsa jälkeen Attalos otti itselleen lisänimen "Pelastaja" ("Soter") ja julisti itsensä kuninkaaksi. Galatialaisten kukistaminen loi hänelle legendaarisen maineen Kreikan puolustajana barbaareja vastaan. Myöhemmin syntyi jopa tarina siitä, kuinka eräs oraakkeli oli ennustanut tapahtuneen jo sukupolvea aikaisemmin. Voittonsa kunniaksi Attalos rakennutti Pergamonin akropolille votiivimonumentin, johon kuului tunnettu kuolevaa gallia esittävä patsas. Siitä on säilynyt roomalainen kopio.


title: Attalos I

text: Muutama vuosi Kaikoksen taistelun jälkeen galatialaiset hyökkäsivät jälleen Pergamoniin. Tällä kertaa heidän liittolaisenaan oli Antiokhos Hieraks, Persian kuninkaan Seleukos II:n nuorempi veli ja seleukidien Vähän-Aasian alueiden hallitsija. Attalos kukisti galatialaiset ja Antiokhoksen ensin Afrodisionin taistelussa ja myöhemmin toisessa taistelussa, joka käytiin jossain idempänä. Tämän jälkeen Attaloksen joukot kukistivat Antiokhoksen vielä Hellespontoksen Fryygiassa käydyssä taistelussa. Antiokhos oli ehkä paennut appensa, Bithynian kuninkaan Ziaelaan luokse. Attalos voitti Antiokhoksen myös Sardiksen lähellä vuoden 228 eaa. keväällä. Ratkaiseva taistelu käytiin Maiandros-jokeen laskevan Harpasos-joen rannalla Etelä-Kaariassa.


title: Attalos I

text: Voittojensa ansiosta Attalos sai valtaansa kaikki seleukidien omistamat alueet Vähässä-Aasiassa Taurusvuorien pohjoispuolella. Seleukidien uusi kuningas Seleukos III yritti monta kertaa vallata takaisin menetetyt alueet, mutta Attalos sai kuitenkin pidettyä alueet hallussaan. Vuonna 223 eaa. Seleukos ylitti itse Taurusvuoret armeijansa kanssa, mutta joutui heti salamurhan kohteeksi.Seleukoksen sotapäällikkö Aksaios otti armeijan johtoonsa, ja hänelle tarjottiin kuninkuutta, mutta hän kieltäytyi. Siksi Seleukoksen seuraajaksi tuli hänen pikkuveljensä Antiokhos III. Antiokhos nimitti Aksaioksen Vähän-Aasian maaherraksi, ja tämä valtasikin pian takaisin Attalokselle menetetyt alueet. Polybioksen mukaan Aksaios oli pian sulkenut Attaloksen "Pergamonin muurien taakse". Jonkin ajan kuluttua Aksaios julisti itsensä kuninkaaksi ja kapinoi Antiokhosta vastaan.


title: Attalos I

text: Muutaman rauhallisen vuoden jälkeen Attalos sai vallattua takaisin osan menettämistään alueista vuonna 218 eaa., kun Aksaios oli sotimassa Selgessä Taurusvuorten eteläpuolella. Attaloksen apuna oli myös traakialaisia kelttejä. Aksaios palasi kuitenkin vuonna 217 eaa. jatkamaan sotaa Attalosta vastaan.


title: Attalos I

text: Vuonna 216 eaa. Antiokhos teki liiton Attaloksen kanssa Aksaiosta vastaan. Antiokhos johti armeijansa Tarsusvuorien yli ja piiritti Sardista, jonne Aksaios pakeni. Sardis vallattiin vuonna 214 eaa., mutta kaupungin linna jäi valtaamatta. Juonen ansiosta Aksaios saatiin vangittua, ja hänet määrättiin heti teloitettavaksi. Vuoteen 213 eaa. mennessä Antiokhos oli saanut vallattua takaisin kaikki Vähässä-Aasiassa menettämänsä alueet.


title: Attalos I

text: Kärsittyään idässä tappion Attalos suuntasi katseensa länteen. Kreikassa Pergamonin vallan kasvun suurin este oli Makedonian kuningas Filippos V. Ehkä tämän takia Attalos oli liittoutunut Filipposta vastustavan Aitolian liiton kanssa joskus ennen vuotta 219 eaa. Aitolian liittoon kuului useita kaupunkivaltioita Kreikan keskiosassa sijaitsevassa Aitoliassa. Attalos kustansi erään aitolialaisen linnoituksen Kalydoniassa, Achelous-joen suulla sijainneessa Elaeuksessa.


title: Attalos I

text: Vuonna 215 eaa. Filippos solmi vuorostaan liiton Karthagon sotapäällikön Hannibalin kanssa. Tämä taas aiheutti huolta Roomassa, joka juuri oli käymässä toista puunilaissotaa Karthagoa vastaan. Vastapainoksi Rooma liittoutui aitolialaisten kanssa vuonna 211 eaa. Roomalaiset ottivat mukaan myös joitakin aitolialaisten liittolaisia, ja Attalos oli yksi näistä. Tämän jälkeen Attalos valittiin yhdeksi Aitolian liiton "strategokseksi" eli sotapäälliköksi. Attaloksen joukkoja oli luultavasti mukana valloittamassa Aiginan saarta vuonna 210 eaa., ja Attalos käytti myöhemmin Aiginaa tukikohtanaan Kreikassa.


title: Attalos I

text: Vuoden 209 eaa. keväällä Filippos marssi Kreikkaan ja kukisti Pyrrhiaan johtamat aitolialaiset kahdesti Lamian lähellä. Attalos matkusti itse Kreikkaan heinäkuussa, ja sinne saapui myös prokonsuli Publius Sulpicius Galba. Vuoden 208 eaa. kesällä Attalos ja Sulpicius yrittivät vallata Lemnoksen saaren, joka kuului Makedonialle. Pergamonilla oli 35 ja Roomalla 25 laivaa, mutta valtaus epäonnistui. Laivasto onnistui kuitenkin valtaamaan Peparethoksen (Skopelos) saaren.


title: Attalos I

text: Attalos ja Sulpicius ottivat tämän jälkeen osaa aitolialaisten Herakleia Trakhiniassa pidettyyn kokoukseen, jossa roomalaiset saivat aitolialaiset jatkamaan sotatoimiaan Filipposta vastaan. Liittolaiset valtasivat ja ryöstivät Oreuksen Euboialla sekä Lokriin pääkaupungin Opuksen. Sulpicius palasi Oreukseen, jonka saalis oli luvattu hänelle. Attalos puolestaan jäi Opukseen, mutta Filippos teki yllätyshyökkäyksen Attaloksen joukkoja vastaan, ja hän joutui pakenemaan laivastonsa kanssa.


title: Attalos I

text: Attaloksen oli tämän jälkeen pakko palata Vähään-Aasiaan. Hän oli saanut kuulla, että Bithynian kuningas Prusias I, joka oli avioliiton kautta sukua Filippoksen kanssa, aikoi hyökätä Pergamonia vastaan. Attalos kiirehti joukkoineen kotiin. Pian myös Rooman joukot lähtivät Kreikasta, koska ne olivat onnistuneet päätehtävässään eli estäneet Filipposta auttamasta Hannibalia. Vuonna 206 eaa. aitolialaiset sopivat Filippoksen kanssa rauhasta. Filippoksen sanelema rauhansopimus solmittiin Foenikeessä vuonna 205 eaa. Se lopetti myös Pergamonin ja Bithynian välisen sodan ja antoi Pergamonin pitää Aiginan saaren.


title: Attalos I

text: Foenikeen rauhan jälkeen vuonna 205 eaa. roomalaiset kääntyivät Attaloksen puoleen erään uskonnollisen asian takia. Roomassa oli tuolloin nähty epätavallisen paljon tähdenlentoja, ja Sibyllan ennustuskirjoista oli löytynyt rivejä, joiden mukaan vihollinen hyökkäisi ulkomailta Italiaan, mutta hänet kuitenkin voitettaisiin, jos Mater Idaea tuotaisiin Roomaan. Toinen puunilaissota oli vielä käynnissä ja ennustuksen nähtiin viittaavan Hannibaliin. Mater Idaea yhdistettiin Fryygian äitijumalaan Kybeleen, ja koska Attalos oli roomalaisten ainut liittolainen Aasiassa, roomalaiset pyysivät häneltä apua. Entinen konsuli M. Valerius Laevinus lähetettiin Pergamoniin muiden korkea-arvoisten lähettiläiden kanssa. Attalos otti roomalaiset vastaan avosylin ja vei heidät Pessinukseen Fryygiassa, jossa hän antoi heille pyhän kiven, jota paikalliset pitivät jumaläitinä. Roomalaiset veivät kiven Roomaan, jossa jumalatar myöhemmin tuli tunnetuksi nimellä Magna Mater.


title: Attalos I

text: Vuonna 201 eaa. Filippos hyökkäsi Aigeianmerelle ja valtasi Samoksen ja siellä olleen egyptiläisen laivaston. Hän alkoi myös piirittää Khioksen saarta.


title: Attalos I

text: Filippoksen hyökkäys sai Attaloksen liittoutumaan Rodoksen, Byzantionin ja Kyzikoksen kanssa. Polybius kertoo, että Khioksen ja mantereen välisessä salmessa käytiin suuri meritaistelu. Makedonialaisilla oli 53 suurempaa sotalaivaa ja yli 150 pienempää alusta. Liittolaisilla oli 65 sota-alusta ja jonkin verran pienempiä laivoja. Taistelun aikana Attaloksen kolme laivaa joutuivat Filippoksen takaa-ajamiksi ja erilleen muusta laivastosta. Pakon edessä Attaloksen oli rantauduttava ja paettava maitse. Taistelu päättyi ilman selvää voittajaa.


title: Attalos I

text: Filippos jatkoi sotaa hyökkäämällä Pergamonia vastaan. Hän ei kuitenkaan saanut helposti puolustettavaa kaupunkia vallattua, koska Attalos oli antanut vahvistaa sen puolustuksia. Filippoksen joukot tuhosivat kaupungin ulkopuolella olleet temppelit ja alttarit. Samalla Attalos ja Rhodos lähettivät Roomaan lähettiläitä pyytämään apua Filipposta vastaan.


title: Attalos I

text: Vuonna 200 eaa. Attalos sekaantui toiseen makedonialaissotaan. Sota alkoi, kun akarnanialaiset hyökkäsivät Makedonian tukemana Attikaan. Ateena, joka oli tähän asti pysynyt erossa sodasta, lähetti avunpyynnön Filippoksen vihollisille. Attalos oli tuolloin laivastoineen Aiginassa. Attalos matkusti Ateenaan, jonne saapui myös roomalainen lähetystö, ja ateenalaiset ottivat heidät lämpimästi vastaan.


title: Attalos I

text: Konsuliksi valittu Sulpicius Galba sai roomalaiset julistamaan sodan Filipposta vastaan ja pyysi, että Attaloksen laivasto auttaisi roomalaisia. Vuoden 199 eaa. keväällä roomalaiset ja pergamonilaiset valtasivat Androksen saaren Kykladeilla. Attalos sai liittää saaren valtakuntaansa, ja roomalaiset saivat saarelta otetun sotasaaliin. Liittolaiset tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Kythnosta vastaan ja jatkoivat sieltä ryöstämään elintarvikkeita Magnesian edustalla sijaitsevalta Skiathokselta. Sieltä he jatkoivat pohjoiseen Mendeen, jossa laivat joutuivat myrskyyn. Maalla liittolaiset kärsivät tappion Kassandreiassa Makedoniassa, mutta he jatkoivat koilliseen Makedonian rannikkoa pitkin Akanthokseen, joka vallattiin. Sieltä joukot palasivat Euboiaan laivat täynnä saalista.


title: Attalos I

text: Palattuaan sotaretkeltä Attalos ja roomalaisten sotapäällikkö tapasivat aitolialaiset Herakleiassa. Aitolialaiset vaativat Attalokselta joukkoja, joita hänen olisi aikaisemman sopimuksen mukaan pitänyt toimittaa. Attalos ei suostunut, koska aitolialaisetkaan eivät olleet auttaneet häntä, kun Filippos oli hyökännyt Pergamoniin kaksi vuotta aikaisemmin. Roomalaiset ja Attalos päättivät jatkaa sotatoimia Filipposta vastaan. Aluksi he valtasivat Oreuksen piirityksen jälkeen. Kuten aikaisemminkin, Attalos sai itse kaupungin sen jälkeen, kun roomalaiset olivat ottaneet kaupungista vankeja ja sotasaalista. Tämän jälkeen Attalos otti osaa Eleusiin mysteereihin ja palasi Pergamoniin kahden vuoden poissaolon jälkeen.


title: Attalos I

text: Vuoden 198 eaa. keväällä Attalos palasi Kreikkaan 23 sotalaivan kanssa. Androksella hänen laivastoonsa liittyi 20 rhodoslaista alusta. Yhdessä rhodoslaisten kanssa Attalos saattoi loppuun Euboian valloituksen, joka oli aloitettu edellisenä vuonna. Pian paikalle saapui myös roomalainen laivasto. Yhteistyössä laivastot valtasivat Eretrian ja Karystoksen. Tämän jälkeen ainoastaan Khalkis ei ollut liittolaisten hallussa. Kun roomalaiset eivät onnistuneet valloittamaan Korinttia, he lähtivät Kerkyralle, samalla kun Attalos suuntasi laivastonsa Pireukseen.


title: Attalos I

text: Vuonna 197 eaa. konsuli Titus Quinctius Flamininus kutsui Attaloksen Thebaan, missä boiotialaiset aikoivat päättää, asettuisivatko Rooman vai Makedonian puolelle. Attalos oli ensimmäinen puhuja kokouksessa. Yhtäkkiä hän lysähti kasaan kesken puheen, toinen puoli ruumistaan lamaantuneena. Syyksi epäillään nykyään sydäninfarktia. Attalos kuljetettiin takaisin Pergamoniin, missä hän kuoli seuraavana syksynä. Hän saattoi vielä ehtiä kuulemaan, että roomalaiset olivat kukistaneet makedonialaiset Kynoskefalain taistelussa.


title: Attalos I

text: Attaloksen vaimo oli Apollonis, joka oli kotoisin Kyzikoksesta. He saivat neljä poikaa, joiden nimet olivat Eumenes, Attalos, Filetairos ja Athenaios (Apolloniksen isän mukaan). Kun Attalos kuoli, hänen vanhimmasta pojastaan Eumeneesta tuli kuningas.


title: Canon

text: Canon Inc. () on japanilainen yritys, joka on erikoistunut optisiin laitteisiin, kuten kameroihin, skannereihin, tulostimiin ja kopiokoneisiin. Yhtiön päämaja on Tokiossa, Japanissa.


title: Canon

text: Canon perustettiin alun perin vuonna 1933 nimellä "Seikikōgaku kenkyūsho" (jpn. 精機光学研究所, "Precision Optical Industry Co. Ltd."), ja sen ensimmäiset kamerat olivat Leican mittaetsinkameran kopioita, joita myytiin nimellä Kwanon. Canonilla ei aluksi ollut omaa objektiivitehdasta, joten se käytti Nikonin objektiiveja. Pian Canon alkoi valmistaa omia objektiiveja Serenar-brändin alla, ja nämä ovat yhä suosittuja Canonin ja Leican mittaetsinkameroiden käyttäjien keskuudessa.


title: Canon

text: Nykyisin Canon valmistaa suhteellisen laajasti erilaisia tuotteita. Liikeyritys tunnetaan erityisesti kameroistaan ja optiikastaan, mutta nimen alla valmistuu myös erilaisia toimistotarvikkeita ynnä muuta elektroniikkaa, kuten tulostimia, skannereita, kopiokoneita, fakseja, projektoreita, verkkokameroita ja laskimia.


title: Canon

text: Digitaalisia järjestelmäkameroita Canon julkaisee sarjanimellä EOS, ja yhtiön niihin suunnitellut objektiivit kuuluvat sarjaan EF. Digitaaliset pokkarikamerat jakautuvat kahteen sarjaan: IXUS ja PowerShot. Canonin videokamerat lukuun ottamatta ammattilaislaitteita valmistetaan LEGRIA-tuotenimen alla. Suurin osa tulostin-, skanneri- ja kopiokonemalleista sekä fakseista kuuluu sarjoihin: PIXMA, SELPHY, i-SENSYS, imageRUNNER, imagePRESS, Océ VarioPrint, CanoScan, ScanFront, DR ja FAX. Multimediaprojekteroita on kaksi linjaa: XEED ja LV. Verkkokamerat kuuluvat linjaan VB.


title: Canon

text: Canonilla on lukuisia eri kamerasarjoja, joihin kuuluu sekä filmi- että digikamerat, muun muassa järjestelmäkamerasarja EOS sekä digikamerasarjat PowerShot ja IXUS.


title: Canon

text: Canonin ja Kodakin yhteistyönä valmistuneet mallit:


title: Canon

text:
Canonin myöhemmät mallit:
EOS-sarja


title: Canon

text: T-sarjaF-sarja


title: Canon

text: A-sarja


title: Canon

text: IXUS / IXY / ELPH-sarja


title: Dead

text: Dead (oik. Per Yngve ”Pelle” Ohlin, 16. tammikuuta 1969 Tukholma – 8. huhtikuuta 1991 Kråkstad) on yksi black metal -historian tunnetuimmista henkilöistä. Hän oli norjalaisen black metal -yhtye Mayhemin laulaja vuodesta 1988 itsemurhaansa asti vuoteen 1991. Ohlin toimi laulajana myös ruotsalaisen death metal -yhtye Morbidin demolla "December Moon".


title: Dead

text: Kuolemasta lumoutunut Dead tunnetaan parhaiten laulajan taidoistaan ja lavaesiintymisestään, johon kuului usein itsensä viiltelyä ja verenvuodatusta. Toisinaan hän hengitti keikoilla pussista, jossa oli kuollut korppi. Hänen kerrotaan myös haudanneen repaleiset esiintymisvaatteensa maahan viikkoja ennen keikkoja, jotta ne ”huokuisivat kuolemaa”. Euronymouksen mukaan Dead myös piti ruokavalionsa niukkana saadakseen puutosarpia, mutta näitä huhuja ei ole koskaan pystytty osoittamaan täysin todeksi. Dead kertoi halunneensa kuolla jo kolmevuotiaana ja hän uskoi vahvasti, että hän ei ole ihminen, ja että tämä kaikki on vain unta. Dead oli saanut kymmenenvuotiaana kuolemanrajakokemuksen ja uskoi, että hän oli oikeasti kuollut onnettomuuteen ja oli vain kuollut henki toisesta maailmasta, joka oli muuttunut ruumiiksi.


title: Dead

text: Deadin tunnettu motto: ”I am not a human! This is just a dream and soon I will awake! It was too cold and my blood was frozen all the time!” () Motto löytyy Live in Leipzig -livealbumin kansista. Deadilla tiedettiin olevan pahoja mielenterveysongelmia ja hän oli yrittänyt itsemurhaa useasti.


title: Dead

text: Dead oli myös Mayhemin tunnetuimman levyn "De Mysteriis Dom Sathanasin" sanoittajana. Deadin sanoitukset kertoivat usein kuolemisesta, esimerkiksi ”Buried by Time and Dust” ja ”Freezing Moon” kuvaavat ensimmäisessä persoonassa jo kuolleen, ihmisiä ravinnokseen käyttävän olennon painajaisia ja näkyjä kun taas Life Eternal on kuolevan, sielunsa toiseen maailman vapautumisesta kuoleman kautta unelmoivan henkilön valitusta.


title: Dead

text: Tuolloin 22-vuotias Dead tappoi itsensä Mayhemin talossa ja harjoituskämpässä Kråkstadissa viiltämällä valtimonsa auki keittiöveitsellä mutta tämä ei tuottanut tulosta tarpeeksi nopeasti. Niinpä hän meni yhtyeen kitaristin Euronymouksen (oikealta nimeltään Øystein Aarseth) huoneeseen ja haki sieltä haulikon ja ampui itseään päähän. Hiljaisena ja sisäänpäinkääntyneenä pidetty Dead jätti jälkeensä pitkän itsemurhaviestin, joka loppui tunnettuihin sanoihin: ”"Excuse all the blood, let the party begin"” ().


title: Dead

text: Euronymous oli itsemurhan aikaan muualla. Kun hän saapui talolle, ovi oli lukossa, koska Dead oli lukinnut sen sisältä päin. Niinpä hän joutui menemään ikkunan kautta, ja kun hän oli menossa sisään ikkunasta, hän löysi Deadin kuolleena ja kiirehti välittömästi ostamaan kameran ja otti hänestä kuvia, jotka päätyivät myöhemmin Mayhemin live bootleg-kokoelmalevyn, "Dawn of the Black Heartsin", kanteen. Kuvat hävitti lopulta Aarsethin isä, joka löysi ne käydessään poikansa tavaroita läpi tämän kuoleman jälkeen.


title: Dead

text: Euronymous väitetysti myös paistoi paloja Deadin aivoista liedellä ja söi niitä; lisäksi hänen sanotaan tehneen Deadin kallonsirpaleista kaulakoruja. Sirpaleita lähetettiin myös black metal -yhtyeille, joita Euronymous piti niiden arvoisina. Euronymous virallisesti kiisti aivojen syönnin, ja näitä väitteitä on muutenkin ollut täysin mahdoton nykyisin – sekä Aarsethin että Ohlinin kuoltua – todistaa todella tapahtuneiksi.


title: Suojelusenkeli

text: Suojelusenkeli on enkeli, joka joidenkin uskomusten mukaan suojaa ja ohjaa ihmistä.


title: Suojelusenkeli

text: Usko siihen, että jumala(t) lähettävät hengen jokaisen ihmisen suojaksi oli yleinen jo antiikin kreikan filosofiassa. Platon viittaa ajatukseen dialogissaan "Faidon" (108). Uskomus esiintyy myös Vanhassa testamentissa, mutta ei kuitenkaan kovin selvästi esitettynä. Danielin kirjan mukaan vaikuttaa siltä, että enkelit on asetettu suojaamaan myös tiettyjä maita. Rabbiinisen Eenokin kirjan jae 100:5 sanoo, että vanhurskailla on suojaavat enkelit.


title: Suojelusenkeli

text: Apostolien teoissa (Ap.t. 12:15) on myös viittaus uskomukseen. Matteuksen evankeliumin (Matt. 18:10) mukaan lapsilla on suojelusenkelit:


title: Suojelusenkeli

text: Kristilliseen käsitykseen suojelusenkeleistä on vaikuttanut myös apokryfikirjoihin kuuluvassa Tobitin kirjassa (Tobiaan kirjassa) kerrottu tarina Tobititsta, joka lähtee toimittamaan isänsä asioita. Hänelle palkataan matkaseuraksi palvelija, joka osoittautuu varsin kekseliääksi. Kertomuksen lopussa palvelija paljastaa, että hän onkin enkeli, Rafael nimeltään. Kuvataiteessa esiintyy aihe, jossa mies ja enkeli kulkevat maantietä pitkin. He ovat Rafael ja Tobit. Mies on toisinaan kuvattu kala kädessään, mikä viittaa kertomuksen yksityiskohtaan.


title: Suojelusenkeli

text: Kristinuskossa ei ole varsinaisesti määritelty, onko jokaisella ihmisellä suojelusenkeli vai ei. Enkeleiden käsitettä ja enkelihierarkioita kehitti muun muassa pseudo-Dionysios Areopagita 400-luvulla. Pyhä Ambrosius uskoi, että pyhimykset menettävät enkelinsä joutuakseen suurempiin kiusauksiin ja taisteluihin. Pyhä Hieronymus ja Pyhä Basileios sanoivat, että synti ajaa enkelit pois.


title: Suojelusenkeli

text:
Ensimmäinen kristitty teologi, joka määritteli asiaa tarkemmin, oli Honorius Autunlainen (kuoli 1151). Hän sanoi, että jokainen sielu saa suojelusenkelin sillä hetkellä, kun se sijoitetaan ruumiiseen. Tuomas Akvinolainen oli samaa mieltä, ja määritteli, että suojelusenkelin tehtävä kuuluu enkelihierarkian alimmille enkeleille. Duns Scotus puolestaan oli sitä mieltä, että kuka tahansa saattaisi ottaa tehtävän.
Yksi vanhan kirkon ajan suojelusenkeleihin liityvä pohdinta koski suojelusenkelin suhdetta kasteeseen: saiko ihminen suojelijansa vasta kasteessa? Tuomas Akvinolainen ajatteli, että kasteessa enkeli saa täyden toimintavallan, sillä vasta silloin se saa kaiken avun Jumalalta ja Kristukselta taistelussa pahaa vastaan.


title: Suojelusenkeli

text: Ajatus suojelusenkeleistä alkoi vahvistua reformaation jälkeen niin protestanttisella kuin katolisellakin puolella.


title: Suojelusenkeli

text: Nykyaikaisen katolisen uskon mukaan suojelusenkelit suojelevat ruumista ja esittävät rukoukset Jumalalle. Katolisessa kirkossa vuodesta 1670 vietetty suojelusenkelien muistopäivä oli alun perin arkkienkeli Mikaelin päivänä, mutta nykyään päivä on 2. lokakuuta.


title: Suojelusenkeli

text:
Lastenpsykologian ja -psykiatrian, sekä erityisesti varhaisen vuorovaikutuksen ja kiintymyssuhdeteorian näkökulmasta on myös esitetty eräitä tulkintoja (suojelus)enkeleistä. Muun muassa Lieberman ym. ovat esittäneet, että suojelusenkelin hahmo edustaa sekä lapselle että myöhemmin aikuiselle sitä (jungilaisesti tulkiten arkkityyppistä) hoivan antajan, äidin ja isän tai muun tärkeän kiintymyssuhdeobjektin hahmoa, joka suojaa, kantaa käsillään, pitää kädestä, ohjaa ja opastaa sekä erityisesti tyynnyttää lasta läheisyydellään ja sanoillaan emotionaalisesti haastavissa tilanteissa. Myös virsien sanat "kanna käsilläsi", "pidä lähelläsi", "käsi enkelin kädessä" ja "isän käsillä" tai "isän sylissä" on nähty viittaavan tähän alkuperään. Esimerkkinä tästä voisi toimia esimerkiksi tunnettu laulu "Suojelusenkeli":
Maan korvessa kulkevi lapsosen tie, Hänt' ihana enkeli kotihin vie.
niin pitkä on matka, ei kotia näy, vaan ihana enkeli vierellä käy.


title: Suojelusenkeli

text:
On pimeä korpi ja kivinen tie. Ja usein se käytävä liukaskin lie. Oi pianhan lapsonen langeta vois, jos käsi ei enkelin kädessä ois.
Ja syntikin mustia verkkoja vaan on laajalle laskenut korpehen maan. Niin pianhan niihinkin tarttua vois, jos käsi ei enkelin kädessä ois.
Maan korvessa kulkevi lapsosen tie. Hänt' ihana enkeli kotihin vie. Oi, laps' ethän milloinkaan ottaakaan vois sä kättäsi enkelin kädestä pois.


title: Suojelusenkeli

text: On esitetty, että vanhemman hoitaessa myöhemmin omaa lastaan nämä ylisukupolviset varhaisen vuorovaikutuksen ja kiintymyssuhteen sekä hoivan ja huolenpidon mallit aktivoituvat ja ovat se rakennelma, joka tuottaa riittävän hyvää vanhemmuutta, sekä ovat myös malli ja rakenne, joka aktivoituu myöhemmissä vaara- ja stressitilanteissa. On esitetty, että suojelusenkelin hahmo, enkelitulkinta ja sanat ym. voisivat olla osin kumpuamassa siitä sisäistyneestä kiintymyksen ja hoivan sekä huolenpidon mallista, josta vauva ja lapsi aikanaan sai nauttia ja joka myöhemmin sisäistyi kiinteäksi mutta heikosti tiedostetuksi osaksi hänen ydinpersoonallisuuttaan.


title: Filetairos

text: Filetairos (noin 343 eaa.–263 eaa.) oli Attalidien hallitsijasuvun perustaja ja Pergamonin hallitsija.


title: Filetairos

text: Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen Filetairos joutui mukaan Aleksanterin seuraajien eli diadokkien välienselvittelyihin. Aluksi hän palveli Antigonos I:tä joka hallitsi Vähässä-Aasiassa, mutta hän hyppäsi pian Lysimakhoksen puolelle. Sen jälkeen kun Lysimakhos oli kukistanut Antigonoksen Ipsoksen taistelussa vuonna 301 eaa. hän teki Filetairoksesta Pergamonin päällikön. Lysimakhos säilytti Pergamonissa muun muassa yhdeksäntuhannen talentin edestä rahaa.


title: Filetairos

text: Vuonna 282 eaa. Filetairos petti Lysimakhoksen ja luovutti Pergamonin Seleukokselle. Seleukos kukisti Lysimakhoksen vuonna 281 eaa. Korupedionin taistelussa, mutta kuoli itse pian tämän jälkeen. Vaikka Filetairos olikin periaatteessa tämän jälkeen Seleukidien vallan alla sai hän kuitenkin hallita Pergamonia hyvin itsenäisesti. Suurien rikkauksiensa ansiosta Filetairos saattoi laajentaa valtaansa. Hänen rakennuttamat monet temppelit kasvattivat myös hänen arvovaltaansa ja mainettaansa.


title: Filetairos

text: Filetairos ei koskaan mennyt naimisiin ja esimerkiksi Strabo väittää että hän olisi ollut eunukki. Filetairos adoptoi kuitenkin veljenpoikansa Eumeneen ja teki hänestä seuraajansa.


title: Akilles Järvinen

text: Akilles ”Aki” Eero Johannes Järvinen (19. syyskuuta 1905 Jyväskylä – 7. maaliskuuta 1943 Tampere) oli suomalainen yleisurheilun moniottelija ja olympiamitalisti. Hän menestyi erityisesti kymmenottelijana voittaen lajissa olympiahopeaa Amsterdamissa 1928 ja Los Angelesissa 1932. Järvinen voitti myös EM-hopeaa 400 metrin aitajuoksussa Torinossa 1934. Seuratasolla hän edusti Tampereen Pyrintöä.


title: Akilles Järvinen

text: Järvinen aloitti kilpailemisen vuonna 1923. Hänen ensimmäinen vahva lajinsa oli kolmiloikka, missä hän saavutti SM-hopeaa vuonna 1925. Hän osallistui vuosina 1925–1936 yhteensä 13 maaotteluun ja edusti niissä Suomea seitsemässä yksilölajissa ja kahdessa eri viestijuokussa. Kymmenotteluun hän osallistui ensimmäisen kerran vuonna 1926. Viipurissa 1930 hän teki kymmenottelussa maailmanennätyspisteet 8255,475 (vanha pistelasku). Hänen viimeinen kymmenottelunsa oli Berliinin olympialaisissa 1936, jolloin hän kuitenkin keskeytti ensimmäisen päivän jälkeen oltuaan viidennellä sijalla.


title: Akilles Järvinen

text: Järvisen perheessä oli myös muita menestyneitä urheilijoita. Hänen isänsä oli olympiavoittaja Verner ”Isä” Järvinen, jonka kanssa Akilles ajautui välirikkoon alettuaan seurustella Annikki Saulin kanssa. Verner oli hävinnyt Lontoon olympialaisissa 1908 Annikin isälle Jalmari Saulille kuulantyönnössä. Akilles Järvisen nuorempi veli oli Matti Järvinen, keihäänheiton maailmanennätysmies ja olympiavoittaja. Hänen vanhempi veljensä Kalle Järvinen edusti Suomea olympialaisissa kuulantyönnössä. Veljeksistä vanhin, Yrjö Järvinen, oli keihäänheiton SM-pronssimitalisti.


title: Akilles Järvinen

text: Järvinen menetti henkensä lento-onnettomuudessa Tampereella Pyry-harjoitushävittäjä PY-37:n syöksyttyä maahan 7. maaliskuuta 1943. Hän oli matkustajana kapteeni Erkki Pohjanheimon ohjaamalla koelennolla. Tapahtuman muistolaatta on Tampereen Koivistonkylässä.


title: 400 metrin aitajuoksu

text: 400 metrin aitajuoksu on sekä miesten että naisten juoksema aitajuoksumatka.


title: 400 metrin aitajuoksu

text: Miehillä 400 metrin aitajuoksussa on 10 kappaletta 91,4 cm korkeita aitoja. Lähtöviivalta ensimmäiselle aidalle on matkaa 45 metriä. Kahden aidan väli on 35 metriä, jossa juoksija ottaa yleensä 13-15 askelta. Viimeiseltä aidalta maaliin on matkaa 40 metriä.


title: 400 metrin aitajuoksu

text: Naisilla 400 metrin aitajuoksussa on 10 kappaletta 76,2 cm korkeita aitoja. Lähtöviivalta ensimmäiselle aidalle on matkaa 45 metriä. Kahden aidan väli on 35 metriä. Viimeiseltä aidalta maaliin on matkaa 40 metriä.


title: 400 metrin aitajuoksu

text: 400 metrin aitajuoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimassa miehillä vuodesta 1900 ja naisilla vuodesta 1984. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 400 metrin aitajuoksu on ollut vuodesta 1983. Menestynein maa 400 metrin aidoilla on Yhdysvallat.


title: Attalos

text: Attalos voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Eumenes

text: Eumenes tarkoittaa seuraavia:


title: Aukusti Sihvola

text: Aukusti Sihvola (7. maaliskuuta 1895 Sippola – 18. kesäkuuta 1947 Luumäki) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti.


title: Hjalmar Nyström

text: Hjalmar Eemil Nyström (28. maaliskuuta 1904 Helsinki – 6. joulukuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti.


title: Hjalmar Nyström

text: Ensimmäisen olympiamitalinsa Nyström saavutti Amsterdamin 1928 kisojen kreikkalais-roomalaisen painin raskaassa sarjassa. Hän hävisi ensimmäisessä ottelussaan Ruotsin Rudolf Svenssonille mutta voitti loput ja sai hopeaa.


title: Hjalmar Nyström

text: Berliinin 1936 olympiakisoissa Nyström osallistui molempiin painimuotoihin. Ensin painittiin vapaapainikilpailut, joiden raskaassa sarjassa Nyström voitti ensin Kanadan George Chigan selätyksellä ajassa 10.11 mutta hävisi sitten Ruotsin Nils Åkerlindhille tuomariäänin 2–1. Lepovuoron jälkeen Nyström voitti käsiväännöllä Ranskan Robert Herlandin ajassa 11.05 mutta hävisi Viron Kristjan Palusalulle kiistattomasti pistein 3–0. Näin suomalainen oli pudonnut viiteen miinuspisteeseen eikä päässyt enää ottelemaan Tšekkoslovakian Josef Klapuchia vastaan, joten neljä miinusta kerännyt Klapuch sai hopeaa ja Nyström pronssia.


title: Hjalmar Nyström

text: Berliinin kisojen kreikkalais-roomalaisen painin raskaassa sarjassa Nyström voitti ensin tanskalaisen Larsenin selätyksellä ajassa 3.32 ja sitten italialaisen Donatin tuomariäänin 3–0. Kolmannella kierroksella turkkilainen Coban oli kuitenkin suomalaista parempi pistein 2–1, ja neljännellä kierroksella Ruotsin John Nyman selätti Nyströmin ajassa 13.47. Näin Nyström sijoittui 12 osallistujan joukossa viidenneksi.


title: Hjalmar Nyström

text: Nyström edusti Helsingin Atleettiklubia. Hän oli ammatiltaan veturinlämmittäjä ja -kuljettaja.


title: Jacob Wolfowitz

text: Professori Jacob Wolfowitz, (19. maaliskuuta 1910 – 16. heinäkuuta 1981) oli puolanjuutalainen professori ja akateemikko. Jacob Wolfowitzin poika Paul Wolfowitz oli Maailmanpankin pääjohtajana v. 2005 - 2007. Jacob Wolfowitz syntyi Puolassa, mutta hän muutti perheensä kanssa Yhdysvaltoihin vuonna 1920. 1930-luvulla Jacob Wolfowitz toimi matematiikan opettajana yläasteella. Jacob Wolfowitzin matematiikan opetus päättyi vuonna 1942, jolloin hän väitteli tohtoriksi New Yorkin yliopistossa.


title: Jacob Wolfowitz

text: Monet Wolfowitzin sukulaiset jäivät Puolaan ja kuolivat holokaustissa. Kirjailija James Mann kertoo kirjassaan "Rise of the Vulcans", että Jacob Wolfowitz oli koko elämänsä ajan sionisti ja oli ollut aktiivinen Neuvostoliiton vastaisessa vähemmistöryhmäorganisaatiossa.


title: Jacob Wolfowitz

text: Jacob Wolfowitz työskenteli tiiviisti yhdessä Abraham Waldin kanssa Columbian yliopistossa. Waldin kuoleman jälkeen Wolfowitz työskenteli useissa muissakin yhdysvaltalaisissa yliopistoissa sekä Pariisissa, Heidelbergissä ja Israelin Technionissa. Wolfowitzin tytär muutti myöhemmin pysyvästi Israeliin.


title: Jacob Wolfowitz

text: Jacob Wolfowitz kuoli sydänkohtaukseen Tampassa, Floridassa vuonna 1981.


title: La sonnambula (vuoden 1992 levytys)

text: Vincenzo Bellinin oopperan "Unissakävelijän" esitys 14. marraskuuta 1992 Amsterdamin "Concertgebouw'ssa" nauhoitettiin ja julkaistiin Naxoksen Opera Classics -sarjassa vuonna 1997. Levytystä on kiitelty erittäin korkeatasoiseksi, vaikka se on hintaluokaltaan puolet täysihintaisesta.


title: Anchorage

text: Anchorage on kaupunki Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on asukasluvultaan Alaskan suurin ja vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Anchoragen asukasluku oli 291 826. Paikallisen talouden kulmakiviä ovat luonnonvarat, asevoimien tukikohdat ja matkailu.


title: Anchorage

text: Anchorage sijaitsee Keski-Alaskan eteläosassa useiden vuorijonojen reunustamassa laaksossa Cook Inlet-nimisen lahden kärjessä Tyynellämerellä.


title: Anchorage

text: Vuoret pohjoisessa suojaavat kaupunkia kylmältä ilmalta ja lämpötilat Anchoragessa ovatkin monia muita Alaskan alueita lämpimämmät. Myös sateiden määrä on samasta syystä suhteellisen pieni.


title: Anchorage

text: Ennen eurooppalaisten saapumista nykyisen Anchoragen alueella asui tanaina-intiaaneja, jotka käyttivät sitä kesäisin kalastuspaikkanaan. Aluetta käyttivät 1700-luvulta lähtien kauppapaikkana myös inuitit ja aleutit. Löytöretkeilijä Vitus Bering kävi mahdollisesti Anchoragen seuduilla vuoden 1743 paikkeilla, mutta ensimmäinen lahtea tarkemmin tutkinut eurooppalainen oli James Cook. Cook julisti alueen kuuluvan Britanniaan vuonna 1778 ja Cook Inlet-lahti sai nimensä hänen mukaansa. Britit eivät kuitenkaan palanneet, vaan alue päätyi Venäjän keisarikunnan vaikutuksen alaiseksi. Ensimmäiset venäläiset kauppiaat ja lähetyssaarnaajat saapuivat Cook Inletin seuduille 1800-luvulla. Nykyisen Anchoragen paikalla oli vuonna 1835 perustettu lähetysasema. Venäjä myi Alaskan Yhdysvalloille vuonna 1867 ja vuonna 1882 löydettiin kultaa Cook Inletin Turnagain Armin alueelta. Alueelle tulvi kullanetsijöitä laivoilla Seattlesta ja Alaskasta tehtiin Yhdysvaltain territorio vuonna 1912.


title: Anchorage

text: Vuonna 1915 Ship Creek-nimellä tunnettu alue valittiin valtion rakentaman Alaska Railroad-rautatien rakennushankkeen tukikohdaksi. Anchorage muodostui tukikohdan ympärille ja siitä tehtiin kaupunki vuonna 1920. Alaska Railroad Sewardin ja Fairbanksin välillä valmistui vuonna 1923 ja samana vuonna valmistui myös ensimmäinen lentoasema. 1930-luvulla kaupunki koki uuden muuttoaallon viljelijöiden paetessa Amerikan Keskilännen Dust Bowlia. Kaupungin talous hyötyi asevoimien sijoituksista Alaskaan 1930- ja 1940-luvuilla. Anchoragen kansainvälinen lentoasema valmistui vuonna 1953, mikä teki Anchoragesta tärkeän välipisteen Euroopan ja Aasian välisessä lentoliikenteessä.


title: Anchorage

text: Vuonna 1964 Anchoragessa koettiin tuhoisa maanjäristys. Tuhoista huolimatta kaupunki toipui nopeasti, kun Cook Inletiltä löydettiin öljyä. Vuonna 1978 aloitettiin suuri Project 80s-rakennushanke, johon liittyi esimerkiksi George M. Sullivan Arenan ja Anchorage Center for the Performing Artsin pystytys. Takaiskuna öljyn maailmanmarrkinahinnat romahtivat vuonna 1986, mikä johti kaupungin asukasluvun laskuun. Exxon Valdezin öljyonnettomuuden aikana vuonna 1989 Anchorage oli yksi onnettomuuden puhdistustoimien keskuksista. Kaupunki alkoi jälleen kasvaa huomattavasti 1990-luvulta alkaen.


title: Anchorage

text: Anchoragen talouden kolme kulmakiveä ovat asevoimat, luonnonvarat ja turismi. Öljyllä on merkittävä rooli kaupungin taloudelle. Anchorage ei ole varsinaista öljyntuotantoaluetta, mutta se on Alaskan öljyteollisuuden hallinnollinen keskus. Asevoimat ylläpitää lähistöllä useita armeijan, kansalliskaartin ja ilmavoimien tukikohtia, jotka työllistävät tuhansia. Kaupungissa on myös turisteille suunnattuja palveluita. Kaupunki on tyypillinen välietappi Alaskaan suuntautuvilla matkoilla.


title: Anchorage

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Anchoragessa aikavälillä 2012–2016 olivat 80 862 USD ja henkilöä kohden 37 864 USD. 8,1 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Anchorage

text: Anchoragen asukasluku vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan oli 291 826 ja vuoden 2016 arvion mukaan 298 192. Kaupungin asukkaista taustaltaan valkoisia oli 64,3 %, kahteen tai useampaan rotuun kuuluvia 9,8 %, aasialaisia 8,9 %, intiaaneja 7 %, afroamerikkalaisia 5,7 % ja havaijilaisia tai muita Tyynenmeren saarten asukkaita 2,3 %. Latinoja mistä tahansa rodusta oli 8,7 %. Kaupungin asukkaista 17,5 % puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia.


title: Anchorage

text: Anchoragen vuoden 2010 väestönlaskennan 36 062 intiaania olivat Yhdysvaltojen kaupungeista lukumääräisesti viidenneksi suurin keskittymä intiaaneja.


title: Anchorage

text: Anchoragessa sijatsee vuonna 1954 perustetun Alaskan yliopiston ja vuonna 1957 perustetun Alaska Pacific Universityn kampukset.


title: Dikdikit

text: Dikdikit eli kärsäantiloopit ("Madoqua") on pienten onttosarvisten heimoon kuuluvien sorkkaeläinten suku. Täysikasvuisten yksilöiden säkäkorkeus on 30–40 senttimetriä ja paino 3–5 kiloa. Dikidikien tuntomerkkejä ovat vaaleat laikut silmien ympärillä ja pitkulainen kuono. Uroksella on pienet ja pystyt, noin 7,5 cm pitkät sarvet. Dikdikit ja niitä hieman suuremman kalliohyppijän erottaa siitä, että dikdikit liikkuvat vain maassa. Dikdiknaaraat saavat vuodessa kaksi poikasta. Dikdikejä tavataan itäisessä ja eteläisessä Afrikassa. Lajien naaraat ovat hieman uroksia kookkaampia.


title: Ostinato

text: Ostinato (italiaa, latinan sanasta "obstinātus" ’itsepäinen’) on musiikissa esiintyvä muutaman tahdin mittainen melodinen tai rytminen kuvio, jota toistetaan läpi musiikkikappaleen tai sen osan. Kirjaimellisesti ottaen ostinaton tulisi säilyä muuttumattomana, mutta usein termiä käytetään myös useissa eri transpositioissa esiintyvästä kuviosta eli sekvenssistä. Ostinato voi esiintyä missä tahansa äänessä, mutta bassossa se on yleisin. Ostinatolla on usein säestävä rooli.


title: Ostinato

text: Kuuluisa rytminen ostinato on Ravelin "Bolérossa". Lyhyt monien tuntema ostinato esiintyy John Williamsin säveltämässä "Tappajahai"-elokuvan teemassa.


title: Ostinato

text: Terminä ostinato liittyy länsimaiseen taidemusiikkiin, mutta ilmiönä sitä esiintyy useimmissa muissakin musiikkikulttuureissa. Jazz- ja rockmusiikissa ostinaton kaltaisesta ilmiöstä käytetään usein sanaa riffi.


title: Gerhard Barkhorn

text: Gerhard ”Gerd” Barkhorn (20. maaliskuuta 1919 Königsberg – 8. tammikuuta 1983 Köln) oli toisessa maailmansodassa taistellut saksalainen hävittäjälentäjä ja kaikkien aikojen toiseksi menestyksekkäin hävittäjä-ässä.


title: Gerhard Barkhorn

text: Hän lensi yli 1 100 taistelulentoa ja ampui alas 301 vihollisen lentokonetta. Barkhornin pudotussuhde oli 3.67. Suurimman osan ilmavoitoistaan Barkhorn saavutti itärintamalla kuuluisassa hävittäjärykmentissä, Jagdgeschwader 52:ssa. Samassa rykmentissä lensivät myös Erich Hartmann ja Günther Rall.


title: Gerhard Barkhorn

text: Barkhorn joutui jättämään taistelutehtävät loukkaannuttuaan laskeutumisessa 21. huhtikuuta 1945. Sodan lopussa hän antautui amerikkalaisjoukoille ja oli vangittuna syyskuuhun 1945 asti.


title: Gerhard Barkhorn

text: Barkhorn palasi Luftwaffen palvelukseen 1956, jolloin häntä alettiin perehdyttää suihkukonelentämiseen jälleen seuranaan muun muassa Hartmann ja Rall sekä Johannes Steinhoff ja Friedrich Obleser. Hän yleni myöhemmin kenraalimajuriksi.


title: Gerhard Barkhorn

text: Barkhorn menehtyi sairaalassa Kölnissä 8. tammikuuta 1983 jouduttuaan vaimonsa Christlin kanssa auto-onnettomuuteen kaksi päivää aiemmin.


title: Hans-Joachim Marseille

text: Hans-Joachim Marseille (13. joulukuuta 1919 Berliini – 30. syyskuuta 1942 Sidi-Abd-el-Rahman, Egypti) oli toisen maailmansodan tunnetumpia Saksan Luftwaffen hävittäjä-ässiä. Hänestä käytettiin nimitystä Der Stern von Afrika ("Afrikan tähti"). Hän sai lentourallaan 158 ilmavoittoa, niistä 151 Pohjois-Afrikan rintamalla brittejä vastaan. Marseillen pudotussuhde oli 2.42.


title: Hans-Joachim Marseille

text: Taistelun Britanniasta aikana Marseille palveli Jagdgeschwader 52:ssa, jossa hän saavutti seitsemän pudotusta Messerschmitt Bf 109 E -hävittäjällään. Rangaistuksena niskoittelusta (huhujen mukaan yhdysvaltalaisen jazzmusiikin kuuntelun ja vilkkaan ”yöelämän” vuoksi) hänet siirrettiin Jagdgeschwader 27:ään, joka pian siirtyi Pohjois-Afrikkaan.


title: Hans-Joachim Marseille

text: Siirron jälkeen Marseille sai kaksi pudotusta, ennen kuin Vapaan Ranskan lentäjä ampui hänet alas Hawker Hurricanellaan. Marseillen rykmentinkomentaja Eduard Neumann huomasi nuoren lentäjän potentiaalin ja kannusti häntä kehittämään kykyjään. Tähän mennessä Marseillelta oli romuttunut neljä konetta, mukaan lukien hänen Afrikan siirtolennolla käyttämänsä Bf 109 E/Trop.


title: Hans-Joachim Marseille

text: Yksikkö kierrätettiin takaisin Saksaan vuodenvaihteessa 1941–1942, ja sen koneet vaihdettiin Bf 109 F-4/Trop-malliin ennen paluuta Pohjois-Afrikkaan.


title: Hans-Joachim Marseille

text: Marseille kuoli lento-onnettomuudessa Pohjois-Afrikassa syksyllä 1942. Hänen Messerschmitt Bf 109 G-2 -hävittäjänsä moottori alkoi savuttaa pahasti, mutta hänen toverinsa kannustivat häntä jatkamaan omalle rintamalinjalle, jotta hän voisi hypätä laskuvarjolla saksalaisten alueelle. Kun Marseille pääsi rintamalinjan yli hän yritti pelastautua, mutta hypätessään koneestaan hän osui sen pyrstöön ennen kuin sai avatuksi laskuvarjon, ja hän putosi tajuttomana maahan. Hänen toverinsa päättivät, että Marseillen hautakiveen kirjoitetaan vain yksi sana, "voittamaton".


title: Hans-Joachim Marseille

text: Adolf Galland piti Marseillea sodan parhaana ässänä, koska hän saavutti voittonsa hyvin koulutettuja ja varustettuja brittilentäjiä vastaan siinä, missä useimmat muut saksalaisässät tekivät näin huonosti koulutetuiksi ja varustelluiksi väitetyistä neuvostolentäjistä. Myös Günther Rall mainitsi elämäkertateoksessaan pitävänsä Marseillea taiturimaisena lentäjänä ja jopa parempana ampujana kuin 352 ilmavoiton ässää Erich Hartmannia, jonka menestys itärintamalla perustui enemmänkin väijytystaktiikaan ja taisteluhermojen hallintaan.


title: Hans-Joachim Marseille

text: Jagdgeschwader 52:n ässä ja myöhempi Bundeswehrin kenraali Johannes Steinhoff kuvailee haastattelussaan entistä sodanaikaista alaistaan Marseillea täydelliseksi ”playboyksi, jota kiinnostivat taistelua enemmän kaupunkien yöelämä ja kauniit tytöt.” Steinhoff sanoo Marseillen olleen silti älykäs, nopea ja aggressiivinen taistelija. Steinhoffin mukaan Marseillen puute oli se, ettei hän ollut ”joukkuepelaaja”, eivätkä muut Jagdgeschwader 52:n lentäjät halunneet häntä siipimiehekseen.


title: Hans-Joachim Marseille

text: Marseille lensi neljällä eri Bf 109 F-4/Trop-nimikkokoneella:


title: Eumenes I

text: Eumenes I (kuoli 241 eaa.) oli Pergamonin hallitsija vuodesta 263 eaa. kuolemaansa asti. Hänen edeltäjänsä oli hänen setänsä Filetairos, joka oli Pergamonin ensimmäinen Attalidien hallitsijasuvun jäsen. Filetairos adoptoi veljenpoikansa ja teki hänestä perillisensä.


title: Eumenes I

text: Pergamon oli Filetairoksen aikana nimellisesti Seleukidien vallan alla, mutta se oli kuitenkin todellisuudessa itsenäinen. Kun Eumeneesta tuli Pergamonin hallitsija aloitti hän kapinan Seleukideja vastaan. Luultavasti Seleukideja vastaan sotivat Egyptin kuningas Ptolemaios II tuki tätä kapinaa. Eumenes kukisti Seleukidien Antiokhos I Sardiksen lähellä käydyssä taistelussa vuonna 262 eaa. Tämän jälkeen Eumenes laajensi valtakuntaansa merkittävästi.


title: Eumenes I

text: Eumeneen seuraaja oli hänen serkkunsa poika Attalos I.


title: Pelastusliivit

text: Pelastusliivit ovat pelastautumisväline, jota käytetään vesillä. Väriltään niiden on oltava keltaisen ja punaisen väliltä tai täytettävä varoitusvaatteen värivaatimukset. Kelluntapukineiden värille ei ole vaatimuksia. Pelastusliivien avulla veden varaan joutunut pystyy kellumaan vakaassa selkäasennossa, ja liivien kelluntakauluksen tarkoitus on suojata myös tajuttoman ihmisen pään joutumasta veden alle. Pelastusliivien väri, heijastimet ja pilli parantavat käyttäjän näkyvyyttä ja löydettävyyttä.


title: Pelastusliivit

text: Suomessa pelastusliivit ovat pakolliset liikkeellä olevassa moottorilla tai yli viiden metrin pituisessa purjeella varustetussa vesikulkuneuvossa. Pelastusliivien on oltava Henkilönsuojaindirektiivin (direktiivi 89/686/ETY muutoksineen on annettu Suomessa samansisältöisenä valtioneuvoston päätöksenä nro 1406/93 22.12.1993) mukaisesti tyyppihyväksyttyjä. Hyväksytyn mallin tunnistaa CE-merkinnästä.


title: Pelastusliivit

text: Pelastusliivi tulee olla oikean kokoinen (painon ja rinnanympäryksen mukaan).


title: Pelastusliivit

text: Pelastusliivit jaetaan eri luokkiin kantavuuden tai käyttötarkoituksen mukaan


title: Pelastusliivit

text: - Kelluntapukineet 50 N. Pukine on tarkoitettu käytettäväksi suojaisilla vesillä rannan läheisyydessä, kun apu on lähellä. Huom. vain uimataitoisten käyttöön. Liivit eivät käännä tajutonta henkilöä selinkelluntaan eli selkäasentoon.


title: Pelastusliivit

text: - Pelastusliivit 100 N. Tarkoitettu suojaisille sisävesille. Suotuisissa oloissa liivit kääntävät tajuttoman ihmisen selkäasentoon noin 10 sekunnissa. Kovassa aallokossa niiden kantavuus ja toimivuus eivät riitä, varsinkaan jos käyttäjällä on yllään paljon vaatteita. Ilmaa sitova vaatetus ja käyttäjän ruumiinrakenne vaikuttavat pelastusliivin oikaisukykyyn.


title: Pelastusliivit

text: - Pelastusliivit 150 N. Tarkoitettu rannikkovesille, yhdessä huonon sään vaatetuksen kanssa. Liivit kääntävät tajuttoman ihmisen selkäasentoon 5 sekunnissa.


title: Pelastusliivit

text: - Pelastusliivit 275 N. Tarkoitettu avomerelle tai erittäin huonoon säähän rannikkovesille. Liivit kääntävät tajuttoman ihmisen selkäasentoon 5 sekunnissa. Jos käytetään paksua, ilmaa sitova vaatetusta tai jos käytetään painavia työvälineitä.


title: Pelastusliivit

text: - Liivit erikoiskäyttöön 50-275 N. Esimerkiksi koskenlaskuun ja melontaan. 50 N liivit eivät käännä tajutonta henkilöä selkäasentoon. 100-275N liivit kääntävät tajuttoman ihmisen selkäasentoon liivin kantavuuden mukaan 5-10 sekunnissa.


title: Pelastusliivit

text: - Valtamerialusten pelastusliivit (SOLAS-liivit). Näitä liivejä käytetään laivoilla. Ne ovat kansainvälisen merenkulku-organisaation (IMO) vaatimusten mukaisia. Liivit kääntävät tajuttoman ihmisen selkäasentoon.


title: Pelastusliivit

text: Standardisarja EN ISO 12402, osat 1-10


title: Pelastusliivit

text: Pelastusliivien tarkoitus on estää veden varaan joutunutta hukkumasta sekä helpottaa vedenvaraan joutuneen pelastamista. Ne eivät estä hypotermiaa, mutta ne mahdollistavat kellumisen sikiöasennossa (ns. help-asento), mikä vähentää lämpöhukkaa. Hypotermialta suojautumiseksi markkinoilta löytyy myös pelastuspukuja, jotka suojaavat kylmän veden vaikutukselta.


title: Pelastusliivit

text: Pelastusliivit kuuluvat henkilösuojaimiin, joiden standardoinnista määrätään EU-alueella neuvoston direktiivillä 89/686/ETY. Direktiivi on julkaistu Suomessa valtioneuvoston päätöksenä nro 1406/93 22.12.1993.


title: Pelastusliivit

text: Määräysten mukaan pelastusliivi on suunniteltava ja valmistettava siten, että käyttäjän on mahdollisimman helppo pukea se oikein päälleen ja että se ulkoiset tekijät, kuten työliikkeet ja työasennot, huomioon ottaen myös pysyy päällä ennakoitavan käyttöajan.


title: Pelastusliivit

text: Turvallisuuden parantamiseksi pelastusliivit ovat usein varustettu yhdellä tai kahdella haarahihnalla, joiden tarkoitus on estää käyttäjää luiskahtamaan ulos pelastusliiveistä veden varaan jouduttaessa ja pelastustilanteissa. Joissakin pelastusliiveissä voi olla mukana turvavaljaat, joihin voidaan kiinnittää turvaköysi, joka estää henkilöä putoamasta tai joudumista turvaköyden pituutta kauemmaksi. Kaikissa pelastusliiveissä on aina kaulukseen sijoitetut heijastimet sekä vasemmalta puolelta löytyvä pilli.


title: Eino Purje

text: Eino Alfred Purje (alk. Borg, 21. helmikuuta 1900 Kymi – 2. syyskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen keskimatkojen juoksija ja olympiamitalisti. Vuonna 1927 hän juoksi 2 000 metrin maailmanennätyksen 5.23,4 rikkoen Paavo Nurmen samana vuonna aiemmin tekemän ennätyksen 5.24,6.


title: Eino Purje

text: Purje oli yksi tunnetuimmista ”loikkareista”, jotka 1920–1930-luvuilla vaihtoivat vasemmistolaisen Työväen Urheiluliiton seurasta porvarillisen Suomen Valtakunnan Urheiluliittoon seuraan. Häntä on myös kutsuttu Nurmen ohella Suomen ensimmäiseksi oman markkina-arvonsa ymmärtäneeksi ammattilaisurheilijaksi.


title: Eino Purje

text: Purje syntyi Kymin pitäjässä köyhän mäkitupalaisen perheeseen. Suomen sisällissodassa hän taisteli punaisten puolella, menettäen molemmat veljensä kaatuneina. Sodan jälkeen Purje nousi nopeasti yhdeksi lupaavimmista Työväen Urheiluliiton juoksijoista. Hän saavutti useita TUL:n ennätyksiä ja voitti myös kolme matkaa vuoden 1925 Frankfurt am Mainissa järjestetyissä työläisolympialaisissa. Hän voitti kisoissa 800 metrin juoksun ajalla 1.59,0, 1 500 metrin juoksun ajalla 4.07,1 sekä 3 000 metrin juoksun ajalla 8.47,2. Alkuvuonna 1926 tehdyt kansainvälisen tason huipputulokset nostivat hänet TUL:n ykkösurheilijaksi.


title: Eino Purje

text: Syyskesällä 1926 Purje aiheutti kohun loikatessaan TUL:n kuuluneesta Kymin Veikoista porvarilliseen Helsingin Kisa-Veikkoihin. Sisällissodan jälkeisessä tulehtuneessa ilmapiirissä hänen seurasiirtonsa aiheutti jopa tappouhkauksia. Purjeen loikkauksen syyksi arveltiin lehdistössä aluksi suuria rahapalkkioita, mutta lopulta hänen kohdallaan oli todennäköisesti kyse siitä, että Purje halusi päästä mukaan kovempitasoisiin kilpailuihin, kuin TUL:n urheilijana oli mahdollista. TUL:n urheilijat eivät tuolloin osallistuneet kuin omiin tai muiden kansainvälisten työläisurheiluliittojen kilpailuihin. HKV:n juoksijana hän pääsi mukaan muun muassa olympialaisiin ja Kalevan kisoihin. Tosin Purjeelle oli loikkauksen yhteydessä luvattu myös uusi työpaikka.


title: Eino Purje

text: Loikkauksensa jälkeen Purje osallistui vuoden 1928 Amsterdamin kesäolympialaisiin, jossa hän juoksi pronssia 1 500 metrin kilpailussa. Neljä vuotta myöhemmin Los Angelesin kisoissa hän keskeytti 1 500 metrin juoksun loppusuoralle, huomatessaan ettei mahdollisuuksia mitaleille enää ole. Lisäksi Purje saavutti kolme SM-kultaa vuosina 1928–1931.


title: Attalos III

text: Attalos III oli Pergamonin viimeinen kuningas. Hän hallitsi vuosina 138 eaa. - 133 eaa. Ei tiedetä tarkalleen millä tavalla Attalos III oli sukua häntä edeltäneelle Attalos II:lle. Attalos III oli kuitenkin paljon kiinnostuneempi lääketieteestä ja botaniikasta kuin Pergamonin hallitsemisesta. Koska hänellä ei ollut omia lapsia testamenttasi hän koko valtakuntansa Rooman valtakunnalle.


title: Attalos III

text: Attaloksen kuoltua eräs Eumenes III, joka väitti olevansa kuningas Eumenes II:n poika, yritti kaapata vallan.


title: Selected Songs 1999–2005

text: Selected Songs 1999–2005 on The Crashin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 5. lokakuuta 2005. Se sisältää nimensä mukaisesti valitut ja jollain tavalla yhtyeen jäsenille tärkeät kappeleet yhtyeen kahdeksanvuotisesta historiasta, sekä kolme uutta kappaletta. DVD sisältää neljä musiikkivideota sekä vuonna 2003 kuvatun yhtyeen haastattelun "Melodrama" -albumin ajoilta.


title: Selected Songs 1999–2005

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 10.


title: TOC

text: TOC (aiemmin Throne of Chaos) oli vuonna 1991 perustettu suomalainen heavy metal -yhtye. Yhtye yhdisteli musiikissan death, black ja power metalia.


title: TOC

text: Vaikka Throne of Chaosta on vaikea kategorisoida jälkikäteen, ensimmäinen levy, "Menace and Prayer", toi yhtyeelle mainetta Children of Bodomin jäljittelijänä jopa niin pitkälle, että TOC:ia pidettiin "Bodom-kloonina". Toisella albumillaan, "Pervertigolla", yhtye käytti kahta vokalistia studiossa, joista kumpikaan ei laulanut Bodomin tyyliin. Lisäksi yhtye siirtyi kohti progressiivista ja perinteisempää metallia. Tuloksena oli vaikeasti luokiteltava ja monipuolinen albumi.


title: TOC

text: Kolmannella ja viimeisellä levyllään, "Loss Angeles" (2003), yhtye muutti taas tyyliään huomattavasti. Nyt mentiin selvästi yhä enemmän progressiivisen metallin ja myös power metallin suuntaan. Thrash -vaikutteita oli silti edelleen mukana. Albumin päätti speed metal-versio Deep Purplen "Smoke on the Waterista". Levy julkaistiin myös Yhdysvalloissa.


title: TOC

text: Yhtyeen viimeiset levyt saivat osin varsin suopeita arvosteluja kriitikoilta, mutta pojat päättivät kuitenkin lopettaa vuonna 2005.


title: Montecassino

text: Monte Cassinon kukkula on Italiassa Cassinon kaupungissa noin 130 kilometriä Roomasta etelään. Se tunnetaan paikkana, jonne Benedictus Nursialainen perusti ensimmäisen luostarinsa noin vuonna 529. Siitä sai alkunsa benediktiinimunkkien järjestö.


title: Montecassino

text: Luostari on tuhottu monta kertaa: langobardit riehuivat siellä vuonna 577, saraseenit vuonna 887. Vuonna 1349 voimakas maanjäristys vaurioitti rakenteita. Luostari tuhoutui täysin toisen maailmansodan aikana Monte Cassinon taistelussa helmikuussa 1944. Sodan jälkeen Italian valtio rakensi luostarin uudelleen. Paavi Paavali VI vihki sen uudelleen vuonna 1964.


title: PEAR

text: PEAR () on PHP:n sisarprojekti, jonka tavoitteena on luoda runko- ja julkaisujärjestelmä PHP:n ympärille.


title: PEAR

text: PEAR-projekti alkoi vuonna 1999 kun Stig S. Bakken päätti edistää koodin uusiokäyttöä yleistä käyttötarkoitusta varten luotujen koodien osalta.


title: Kairouan

text: Kairouan () on 117 903 (2004) asukkaan kaupunki Tunisian pohjoisosassa Pohjois-Afrikassa.