title: Short Sunderland

text: Laivue sai Sunderland MkI koneensa huhtikuussa 1939 Kalfranassa Maltalla. Laivueen koneet kuitenkin menetettiin pian sen jälkeen. Gibraltarille sijoitettuna laivue koottiin uudelleen 20. joulukuuta 1941 ja kalustettiin Sunderland MkI/II/III koneilla, joilla se operoi aina 20. syyskuuta 1942 saakka.


title: Short Sunderland

text: Laivueen Saro London koneet vaihdettiin Sunderland MkI koneisiin 8. kesäkuuta 1939 alkaen Mount Battenissa, mistä laivue siirrettiin Sullom Voeen 2. huhtikuuta 1940 ja Reykjavikiin 5. huhtikuuta 1941, jossa laivueen koneet vaihdettiin pari kuukautta myöhemmin Sunderland MkII:iin. Laivueen tukikohta vaihtui Bathurstiin 28. elokuuta 1941 ja uudet Sunderland MkIII koneet otettiin käyttöön laivueessa syyskuussa 1942. Laivueen tukikohdaksi määrättiin Jui 28. tammikuuta 1944, jossa se lakkautettiin 30. kesäkuuta 1945. Laivue oli juuri huhtikuussa vaihtanut koneensa Sunderland MkV:iin.


title: Short Sunderland

text: Laivue vastaanotti Sunderland MkI koneensa 3. heinäkuuta 1938 Pembrokessa ja siirtyi lokakuussa Tayportiin ja sittemmin Invergordoniin ja vielä Obaniin 13. heinäkuuta 1940. Yksikkö vaihtoi Sunderland koneensa PBY Catalinoihin huhtikuussa 1941.


title: Farnakes II

text: Farnakes II oli Pontoksen kuningas. Hän oli Mithridates VI:n poika. Kun Mithridates teki itsemurhan Pompeiuksen kukistettua hänet vuonna 63 eaa., Farnakes solmi rauhan Pompeiuksen kanssa ja tämä julisti hänet Rooman ystäväksi ja liittolaiseksi.


title: Farnakes II

text: Kun sisällissota Pompeiuksen ja Julius Caesarin välillä alkoi, käytti Farnakes sitä hyväksi ja valtasi Kolkhiksen ja Vähän-Armenian. Armenian kuningas pyysi Caesarin apulaista Domitius Calvinusta apuun, mutta Farnakes löi helposti roomalaiset. Seuraavaksi hän valtasi Amisuksen kaupungin, joka oli Rooman liittolainen. Hän myi sen asukkaat orjiksi ja antoi kuohia kaikki pojat.


title: Farnakes II

text: Lopulta Caesar palasi Egyptistä ja kukisti Farnakeen Zelan taistelussa nopeasti ja perusteellisesti. Farnakes pääsi pakoon, mutta hänen entinen alaisensa Asandar salamurhasi hänet vuonna 47 eaa.


title: Ptolemaios XV

text: Ptolemaios XV Filopator Filometor Kaisar (23. kesäkuuta 47 eaa. – 30. elokuuta 30 eaa.), lempinimeltään Kaisarion tai useammin latinalaisessa muodossa Caesarion, oli Egyptin faarao 44–30 eaa. Hänestä tuli Ptolemaioksen hallitsijasuvun ja samalla koko Egyptin viimeinen faarao. Hänen äitinsä oli kuningatar Kleopatra VII, jonka väittämän mukaan Ptolemaioksen isä oli Julius Caesar.


title: Ptolemaios XV

text: Caesar ja Kleopatra tapasivat, kun molempien kansakunnat olivat tahollaan sisällissodassa. Caesar ajoi vastustajaansa Pompeiusta takaa aina Aleksandriaan, jossa Ptolemaiosten hallitsijasukuun kuuluneet sisarukset Ptolemaios XIII ja Kleopatra taistelivat keskenään Egyptin valtaistuimesta. Pompeiuksen salamurhan jälkeen Caesar pyrki sovittelemaan egyptiläisten kiistaa ja asettui kaartinsa kanssa Aleksandrian kuninkaalliseen palatsiin. Tuolloin noin 21-vuotias Kleopatra näki roomalaisessa mahdollisen liittolaisen, joten hän salakuljetutti itsensä 52-vuotiaan Caesarin puheille ja hurmasi tämän. Caesarin tarjoama sovintoehdotus oli, että Ptolemaios XIII ja Kleopatra hallitsisivat Egyptiä yhdessä, ja nuorempi sisaruspari Arsinoe ja nuorempi Ptolemaios XIV saisivat hallita Kyprosta. Tämä ei sopinut Ptolemaiokselle, joka karkasi ja liittyi Caesarin vihollisiin, mikä taas varmisti Caesarin ja Kleopatran liittolaisuuden. Sisällissota ratkesi Niilin taistelussa ja pakoon ajettu Ptolemaios kuoli tapaturmaisesti. Kleopatrasta tuli Egyptin kuningatar ja hän houkutteli Caesarin jäämään lomalle, kaksi kuukautta kestäneelle Niilin risteilylle.


title: Ptolemaios XV

text: Muutama viikko Caesarin lähtemisen jälkeen Cleopatra synnytti pojan, joka sai nimekseen Ptolemaios. Cleopatra ilmoitti tämän isäksi Caesarin, joka taas ei koskaan tunnustanut poikaa, mutta ei myöskään kieltänyt tätä. Ptolemaioksen syntymäpäivästä on jäänyt todisteeksi tämän hautakivi, jossa syntymäpäiväksi ilmoitetaan 23. kesäkuuta vuonna 47 eaa. nykyisen ajanlaskun mukaan. Mikäli syntymäpäivä pitää paikkansa Caesarin isyys jää melko epätodennäköiseksi. Ptolemaioksen syntymän aikaan Caesar oli 53-vuotias, kolmatta kertaa naimisissa ja hänellä oli ollut vuosikymmenten aikana useita rakastajattaria. Tästä huolimatta hänelle oli syntynyt vain yksi tytär, Julia. Tytärtään lukuun ottamatta Caesar oli ollut melko hedelmätön koko elämänsä ajan, joten pojan syntyminen nopeasti lyhyen tuttavuuden aikana on biologisesti katsoen epätodennäköistä. Lisäksi Kleopatralla saattoi olla muitakin motiiveja ilmoittaa Caesar poikansa isäksi, sillä Caesar oli tuolloin Rooman ja koko Välimeren alueen mahtavin mies. Hänen isyytensä toi sekä Ptolemaiokselle että Kleopatralle hallinnollista ja poliittista uskottavuutta, oli se sitten todellinen tai pelkästään nimellinen. Marcus Antoniuksen senaatille kertoman mukaan Caesar oli jopa tunnustanut Ptolemaioksen isyyden lähimmille ystävilleen. Tämäkään ei vielä varmista isyyttä, sillä puheillaan Caesar saattoi vain pyrkiä vahvistamaan kuvaa viriiliydestään ja Kleopatran suhteen hän saattoi tehdä sen turvallisesti, sillä hänen ei voitu odottaa avioituvan kenenkään muun kuin roomalaisen kanssa.


title: Ptolemaios XV

text: Kolmevuotiaasta Ptolemaioksesta tuli äitinsä Kleopatran kanssahallitsija 2. syyskuuta 44 eaa. Kun Octavianus hyökkäsi Egyptiin vuonna 30 eaa., Kleopatra lähetti hänet pakoon Bereniken satamaan (Medinet al-Haras), mutta Octavianus sai hänet vangittua. Kleopatra teki itsemurhan sen jälkeen kun Octavianus valtasi Aleksandrian 1. elokuuta 30 eaa. Octavianus antoi murhata nuoren faaraon, koska hän oli Caesarin poikana vaaraksi Octavianuksen omille aikeille.


title: Halli (taajama)

text: Halli on kylä ja taajama entisen Kuoreveden kunnan alueella nykyisessä Jämsän kaupungissa. Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 1 100 asukasta.


title: Halli (taajama)

text: Halli on Suomen ilmailutekniikan keskus. Pitkän ilmailuhistorian muistomerkkeinä kylän keskustassa on jalustalle nostettu Draken-hävittäjä ja Karhumäen lentäjäveljeksille nimetty toriaukio. Karhumäen veljesten jälkeen tunnetuin hallilainen lienee 1800-luvulla postiryöstön tehnyt Hallin Janne, josta on sävelletty myös ooppera.


title: Halli (taajama)

text: Taajaman keskustan lähellä sijaitsevat Patrian lentokonetehdas, Hallinportin ilmailumuseo ja Ravintola Hallin Janne. Lentokonetehdas sai alkunsa Veljeksen Karhumäen toisen maailmansodan alussa perustamasta lentokonetehtaasta. Halliin siirrettiin myös Valtion lentokonetehtaan toimintoja sodan aikana. Hallin peruspalveluihin kuuluvat kirjasto, peruskoulu, paloasema, kaksi ruokakauppaa, Taipaleen tavaratalo, pankki, kukkakauppa, baari, Seon kylmäasema ja useita parturi-kampaamoja.


title: Halli (taajama)

text: "Halliwoodiksikin" kutsutulla kylän alueella sijaitsevaan Ilmavoimien varuskuntaan kuuluivat:


title: Halli (taajama)

text: Ilmavoimien Koelentokeskus joka oli osa silloista Ilmavoimien materiaalilaitosta, toimi Hallin lentokentällä kesäkuun 2013 loppuun


title: Halli (taajama)

text: Kaikkiaan Teknillisen koulun palveluksessa oli alkuvuodesta 2013 noin 120 henkilöä ja koko varuskunnassa työskenteli noin 150 henkilöä. Vuonna 2014 armeijan palveluksessa on enää muutamia henkilöitä, jotka vastaavat sotilaslentokentän toiminnasta.


title: Sturmgeschütz III

text: Sturmgeschütz III (StuG III) oli saksalainen rynnäkkötykki, joka oli Saksan eniten valmistama panssaroitu ajoneuvo toisessa maailmansodassa. Se oli rakennettu Panzer III -panssarivaunun alustalle. Alun perin se oli tarkoitettu liikkuvaksi, panssaroiduksi kevyeksi tykiksi jalkaväen tukemiseen, mutta jatkuvien muutosten myötä vuoteen 1942 tultaessa sitä käytettiin myös panssarintorjuntavaununa. Sturmgeschütz-sarjan vaunut ovat ehkä Suomen oloissa parhaiten tunnettuja erinomaisesta hinta/suorituskyky-suhteestaan. Kääntyvän tornin puuttuminen madalsi rynnäkkötykin profiilia tehden sen havaitsemisen vaikeammaksi. Rakennusmateriaaleja ja rahaa säästyi panssarivaunuihin verrattuna, koska pyörivä torni oli kallis rakentaa ja kuulalaakereista oli pulaa. Sodan loppuun mennessä oli rakennettu yli 10 500 vaunua.


title: Sturmgeschütz III

text:
Sturmgeschütz III:n lähtökohtana oli eversti Erich von Mansteinin tekemä ehdotus kenraali Ludwig Beckille vuonna 1935, jossa esitettiin, että rynnäkkötykistön ("Sturmartillerie") yksiköitä pitäisi käyttää suora-ammuntaroolissa jalkaväkidivisioonien tukena. Ehdotus johti siihen, että Daimler-Benz AG sai 15. kesäkuuta 1936 tilauksen kehittää panssaroitu jalkaväen tukemiseen soveltuva vaunu, johon voitiin asentaa 75 mm psv-kanuuna. Tykin suuntausalan tuli olla rajoitettu, mutta vähintään 25 astetta, ja sen tuli olla asennettu kokonaan suljettuun päällysrakenteeseen, joka antoi miehistölle suojan ylhäältäpäin. Vaunun korkeus ei saanut ylittää keskimääräistä miehen pituutta.
Daimler-Benz AG käytti uuden vaunun perustana vastikään suunnitellun Panzerkampfwagen III:n alustaa ja ajolaitteistoa. Prototyyppi teetettiin alihankintana Alkett-yhtiössä, joka valmisti viisi 0-sarjan StuG-prototyyppiä vuonna 1937 PzKpfw III Ausf. B -panssarin pohjalta. Näissä prototyypeissä oli niukkahiilisestä teräksestä valmistettu
päällysrakenne ja Kruppin lyhytputkinen 75 mm psv-kanuuna mallia "Sturmgeschütz 7,5 cm Kanone (L/24)" (StuG 7,5 cm K).
Koska StuG III oli tarkoitettu alun perin jalkaväkeä vastaan ja lähitaistelutukirooliin, ensimmäiset mallit oli varustettu matalalähtönopeuksisilla 75 mm StuG 7,5 cm K-tykeillä, joilla ammuttiin pääasiassa sirpalekranaatteja. Saksalaisten kohdattua Neuvostoliiton T-34-panssarivaunuja StuG III -vaunujen aseistusta alettiin kehittää. Uusi pääase oli 75 mm StuK 40 L/43, joka saatiin käyttöön keväällä 1942 F-mallissa. Tässä tykissä oli koko ampumatarvike vaihdettu uuteen, pidempihylsyiseen, tehokkaampaan malliin, ja putken pituus oli lähes kaksinkertainen aiempaan verrattuna. Saman vuoden syksyllä tuli käyttöön StuK 40-kanuunan, suomalaisittain 75 PsvK 40, uusi malli, jossa oli 48 kaliiperin pituinen putki. Uudella tykillä panssarikranaatin lähtönopeus oli jo lähes 800 m/s ja sillä kyettiin tuhoamaan useimmat vihollispanssarit vielä 1000 metrin etäisyydeltä, missä läpäisy oli vielä noin 100 mm. StuG III:n myöhemmissä malleissa oli 7,92 mm MG34-konekivääri putken suuntaisesti asennettuna, näin parannettiin kykyä torjua vihollisen jalkaväkeä.Joihinkin StuG III-vaunuihin asennettiin Panzer IV:n telakoneisto, mutta vain noin 20 valmistettiin. Tarkoituksena oli yksinkertaistaa kenttäkorjauksia, mutta ajatus ei toiminut käytännössä, ja mallin valmistus peruttiin.
Neuvostoliiton SU-76i-telatykki pohjautui sotasaaliiksi saatuihin saksalaisiin StuG III- ja Panzer III -vaunuihin. Noin 1 200 tällaista vaunua muutettiin Puna-armeijan käyttöön lisäämällä suljettu päällysrakenne ja 76,2 mm ZiS-5-tykki.Suomi osti yhteensä 59 kpl StuG III -vaunuja Saksalta vuosina 1943 ja 1944. Yhden vaunun hinta oli 165 000 valtakunnanmarkkaa (kahden komentovaunun 168 000 RM), eli 3,2 miljoonaa Suomen markkaa. Vaunut tuhosivat 87 vihollispanssaria omien tappioiden ollessa 8 vaunua. 29 vaunuista ehti jatkosodan taisteluihin. Koska varaosista oli puutetta, yksi vaunu purettiin osiksi. Loput 30 vaunua eivät ehtineet jatkosotaan.


title: Sturmgeschütz III

text: "Sturmi" -lempinimen saaneet vaunut palvelivat Rynnäkkötykkipataljoonassa aina vuoteen 1966, joilloin ne korvattiin Neuvostoliitosta vuosina 1959−1966 ostetuilla T-54- ja T-55-taistelupanssarivaunuilla. Useita kappaleita sijoitettiin museoihin ja muistomerkeiksi. 25. syyskuuta 2007 järjestetyssä huutokaupassa myytiin kolme romukuntoista vaunua ulkomaisille ostajille.


title: Sturmgeschütz III

text: Yksi vaunu on Haminassa Kadettikoulunkadun eteläpuolella Reserviupseerikoulun esikunta- ja viestikomppanian edessä. Toinen vaunu on Panssarimuseossa.


title: Antero Karapalo

text:
Antero Karapalo (11. kesäkuuta 1942 Riihimäki – 4. heinäkuuta 1999 Tampere) oli jääkiekkoon, jalkapalloon ja ratsastukseen erikoistunut urheilutoimittaja, joka teki pitkän työuran Yleisradion TV2:n palveluksessa. Vuonna 1978 hänet valittiin vuoden jääkiekkotoimittajaksi ja vuonna 1979 vuoden urheilutoimittajaksi. Suomen ratsastajainliitto (SRL)
on myös palkinnut hänet mitalilla ja vuonna 1991 opetusministeriö on antanut hänelle Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun ansiomitalin kullatuin ristein.


title: Antero Karapalo

text: Antero Karapalon ensimmäinen TV-ohjelma oli vuonna 1965 alkanut "Välierä", aluksi viikoittain lähetetty, mutta myöhemmin satunnaisemmin aina vuoteen 1988 asti. Siinä käsiteltiin urheilua erilaisista lähtökohdista sekä saman otsikon alla oli myös lukemattomia henkilökuvia, esim. Antti Kalliomäestä tai Lasse Oksasesta. Vuonna 1968 Karapalo aloittama Kuntoruutu ja seuraavana syksynä sunnuntaiaamuisin Kuntokakkonen olivat uusia avauksia suomalaisilla televisiokanavilla. 90-luvulla valmistui 4-osainen ohjelmasarja "Mustelmat". Siinä urheilulääketieteen dosentti ja ortopedian professori Markku Järvinen kävi läpi tyypillisiä urheiluvammoja.


title: Antero Karapalo

text: Karapalo aloitti toimittajan uransa 1961 Hämeen Sanomien aluetoimittajana Riihimäellä ja siirtyi vuoden 1963 alussa Hämeenlinnaan Hämeen Sanomien toimitukseen lehden ensimmäiseksi urheilutoimittajaksi. Hän teki myös Yleisradiolle ajankohtaishaastatteluja paikallisista tapahtumista ja kirjoitti juttuja Aamulehdelle ja Helsingin Sanomille. Yleisradiossa hän aloitti vuonna 1965 ja raportoi Suomessa järjestetyistä jääkiekon MM-kilpailuista. Karapaloa kuultiin Ylen kanavilla kevääseen 1992 asti, jolloin hän jäi sairauseläkkeelle pahojen selkävaivojen vuoksi. Hänen viimeiseksi jääneet selostustehtävänsä olivat jääkiekon SM-liigan ratkaisevat finaaliottelut JyPHT-Jokerit 1992. Karapalo oli loukannut selkänsä kaatuessaan jäisellä hiihtoladulla ennen lähtöä Calgaryn olympialaisiin talvella 1988. Hän sai kuitenkin lääkäriltä luvan osallistua kisoihin, jonne saapui juuri ennen olympialaisten alkua. Karapalon tilalle Yleisradioon valittiin sittemmin kansalliseen maineeseen noussut Antero Mertaranta. Selostajauransa päätyttyä Karapalo kirjoitti freelancerina urheilujuttuja Helsingin Sanomille ja Aamulehdelle. Ne olivat pääasiassa artikkeleita tai syntymäpäivähaastatteluja entisistä ja nykyisistä suomalaisista huippu-urheilijoista sekä urheiluvaikuttajista, kuten Eero Mäntyrannasta, Heikki Hasusta tai Rauno Aaltosesta .


title: Antero Karapalo

text: Karapalo selosti olympialaisissa vuosina 1972–1988. Talviolympialaisissa Karapalon omin laji oli jääkiekko, kesäolympialaisissa taas jalkapallo ja ratsastus. Karapaloa kuultiin jääkiekon MM-kisoissa vuoden 1965 lisäksi myös vuosina 1974–1991. Hän selosti myös Kanada Cupit vuosina 1976 ja 1987. Antero Karapalo yhdessä silloisen liigapomon Kalervo Kummolan kanssa sai sovituksi jääkiekon liigaotteluiden säännöllisen televisioinnin TV2-kanavalla. Näitä otteluita hänelle kertyi yli 300. Aikaisemmin jo 60-luvulla juniorijääkiekkoa ns. Nappulaliigaa oli voinut seurata lauantaisin Karapalon selostamana TV2:lla. Monet muistavat myös hyvin hänen selostuksensa joulukuisista Izvestija-turnauksista. Fraasi "ottelua selostaa Antero Karapalo. Lähetys on nauhoitettu" on jäänyt monien mieliin. Karapalon huippuhetki oli Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen jääkiekon arvokisamitalin selostaminen Calgaryn olympialaisissa helmikuussa 1988: "Lehtonen näkee, nostaa, eikä liian ylös, siellä on, hyvä pojat. Erkki Lehtonen, 30-vuotias ekonomi Tampereelta" on jäänyt monien mieliin tuosta selostuksesta.


title: Antero Karapalo

text: 2000-luvulla kuunneltuina Karapalon vanhat selostukset saattavat nykykuulijan korvaan kuulostaa paikoin jopa hauskoilta. Seuraajaansa Mertarantaan verrattuina "Antsun" selostukset ovat verkkaisia, mutta niissä kuuluu selvä asiantuntemus ja innostus omaa lajiaan kohtaan. Karapalo tunnettiin Tampereella innokkaana Ilveksen kannattajana ja hän osallistui myös juniorijääkiekon tukemiseen. Suomen Jääkiekkomuseon hallituksen jäsenenä Karapalo toimi 15 vuotta 1981–1996. Suomen jääkiekkomuseo aateloikin hänet Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 119 huhtikuussa 1999.


title: Seppo Jääskeläinen

text: Seppo Ilmari Jääskeläinen (24. toukokuuta 1939 Helsinki – 6. toukokuuta 2014 Pärnu, Viro) oli suomalainen kirjailija. Hän opiskeli koneteknikoksi Helsingin teknillisestä oppilaitoksesta ja työskenteli 40 vuotta metalliteollisuuden palveluksessa, pääosin Lahdessa. Lisäksi hän opiskeli avoimessa korkeakoulussa muun muassa kasvatustiedettä, sosiologiaa ja kirjallisuutta. Hän toimi muun muassa kirjallisuuden opetustehtävissä ja konsulttina. Jääskeläinen alkoi kirjoittaa vakavissaan 1980-luvulla. Hänet tunnetaan myös näytelmäkirjailijana. Esikoisteos oli 1989 valmistunut näytelmä "Valo on voittanut".


title: Seppo Jääskeläinen

text: Jääskeläinen kuului Salpausselän kirjailijoihin vuodesta 1985 ja toimi puheenjohtajana vuosina 1988–1996. Kunniajäseneksi hänet valittiin 2004. Hän oli myös Suomen kirjailijayhdistysten neuvottelukunnan jäsen vuosina 1997–1999.Pakinakokoelmat


title: Seppo Jääskeläinen

text: Lyhytproosakokoelmat


title: Daimler-Benz

text: Daimler-Benz AG oli saksalainen autonvalmistaja.


title: Daimler-Benz

text: Daimler-Benz perustettiin 28. kesäkuuta 1926, kun kaksi saksalaista yhtiötä Benz & Cie. ja Daimler Motoren Gesellschaft yhdistyivät. Yhtiöt olivat tehneet jo kahden vuoden ajan yhteistyötä, mutta yhteensulautumisen myötä uuden konsernin kaikki automerkit nimettiin Mercedes-Benzeiksi.


title: Daimler-Benz

text: Vuonna 1998 Daimler-Benz yhdistyi yhdysvaltalaisen Chrysler Corporationin kanssa DaimlerChrysler AG:ksi. Fuusio kuitenkin purettiin Chryslerin myynnillä vuonna 2007, ja yhtiön nimi muutettiin Daimler AG:ksi.


title: Powerslave

text: Powerslave on heavy metal -yhtye Iron Maidenin viides studioalbumi. Se ilmestyi 1984 ja nousi Britannian albumilistan sijalle 2. Iron Maiden lähti albumin promootiokiertueelle "World Slavery Tourille" ja oli ensimmäinen länsimainen yhtye, joka kiersi Itä-Euroopassa.


title: Powerslave

text: Albumin kappaleista "Aces High" ja "2 Minutes to Midnight" julkaistiin singlet. "2 Minutes to Midnight" julkaistiin 18. elokuuta 1984, ja se nousi Britannian singlelistalla sijalle 11. Kaksi kuukautta albumin julkaisun jälkeen 3. marraskuuta ilmestynyt single "Aces High" nousi niin ikään Britannian singlelistalle, sijalle 20.


title: Powerslave

text: Albumin kanteen on kuvattu muinaista Egyptiä, vaikka ainoastaan seitsemännen kappaleen sanoitukset pääpiirteissään viittaavat kyseiseen aikakauteen. Bruce Dickinson kertoi haastattelussa, että "Powerslavella" on voimaa ja energiaa kuin livealbumilla.


title: Powerslave

text: "Powerslavea" edelsi menestysalbumi "Piece of Mind". Powerslave on yhtyeen ensimmäinen albumi, jota ei edeltänyt miehistönvaihdos. Levyllä soittaa siis sama kokoonpano kuin toukokuussa 1983 julkaistulla "Piece of Mindilla". Pitkän World Piece Tour 83´ jälkeen yhtye piti hyvin ansaitun kuukauden loman jonka aikana akut ladattiin seuraavaa studioalbumia ja kiertuetta varten. Yhtye aloitti uuden materiaalin kirjoittamisen helmikuussa 1984. Albumi äänitettiin edeltäjänsä tavoin Bahaman Nassaussa Compass Point Studiosilla maalis-huhtikuun aikana. Yhtye teki toukokuussa miksaukset. Albumin tuotti ja miksasi Martin Birch. Virallisena valokuvaajana toimi Ross Halfin. Toisena kuvaajana oli Moshe Brakha. Steve Harris kirjoitti kappaleista neljä ja Bruce Dickinson neljä, joista kaksi yhteistyössä Adrian Smithin kanssa.


title: Powerslave

text: Kokonaisuudessaan albumin lähes kaikkia kappaleita yhdistää jollain tavalla historian eri tapahtumat.


title: Powerslave

text: Albumin avauskappale on Steve Harrisin säveltämä "Aces High", jonka aiheena on taistelu Britanniasta. Kappale on kuulunut yhtyeen konserttiohjelmistoon julkaisemisestaan saakka.


title: Powerslave

text: Bruce Dickinsonin ja Adrian Smithin säveltämää sodanvastaista "2 Minutes to Midnightia" on luonnehdittu "svengaavaksi". Nimi "Kaksi minuuttia keskiyöhön" on viittaus kylmän sodan aikaiseen Tuomiopäivän kelloon, ja erityisesti vuonna 1953 tapahtuneisiin Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton tahoillaan suorittamiin vetypommien koelatauksiin.


title: Powerslave

text: "Losfer Words (Big 'Orra)" on Harrisin säveltämä instrumentaalikappale.


title: Powerslave

text: Dickinsonin "Flash of the Blade" on miekkailuun perustuva kappale. Harrisin säveltämä, niin ikään kaksintaisteluihin viittaava kuusiminuuttinen kappale "The Duellists" on "rämäpäinen".


title: Powerslave

text: "Back in the Village" on Adrian Smithin ja Bruce Dickinsonin tekemä "uhoava teatraalinen" kappale, joka on löyhä jatko-osa "The Number of the Beast" -albumin "The Prisoner"-kappaleelle kierrättäen jälleen samannimisen televisiosarjan teemaa.


title: Powerslave

text: Dickinsonin säveltämä "Powerslave" on "omaelämäkerrallinen". Kappale on albumin ainoa, jonka aiheena on Egypti.


title: Powerslave

text: Albumin viimeinen kappale on kolmetoista minuuttia pitkä Harrisin säveltämä "Rime of the Ancient Mariner". Se oli pitkään Iron Maidenin uran pisin kappale, kunnes viisi minuuttia pidempi "”Empire of the Clouds”" julkaistiin vuonna 2015 imestyneellä albumilla "The Book of Souls". "Rime of the Ancient Mariner" perustuu Samuel Taylor Coleridgen 1700-luvulla kirjoittamaan runoon "Vanhan merimiehen tarina". Kappale on monisäkeisen teoksen "mestarillinen kuvaus, josta tuli moniksi vuosiksi eteenpäin Iron Maidenin konserttien dramaattinen kulmakivi".


title: Powerslave

text: "Powerslaven" kansikuva on useimmat Iron Maidenin levynkannet suunnitelleen Derek Riggsin maalaus. Sen teemana on muinainen Egypti aihetta käsittelevän nimikappaleen "Powerslaven" innoittamana, vaikka muut levyn kappaleet eivät mitenkään Egyptiin liitykään. Kannessa on kuvattuna valtava kultakärkinen pyramidi, jonka edustalla istuu hiekkakivisellä valtaistuimellaan sfinksi- ja Anubis-patsaiden ympäröimä yhtyeen maskottia Eddie the Headiä kuvaava faaraopatsas. Kannen yksityiskohdista voidaan löytää myös viittauksia muualle populaarikulttuuriin. Indiana Jones -viittauksena pidetään albumin kannessa kohtaa pyramidin seinässä, jossa lukee "Indiana Jones was here 1941" (). Teksti on näkyvissä kannen vasemmassa reunassa alhaalla ensimmäisen leijonan takana. Sen vieressä on piirros Mikki Hiirestä.


title: Powerslave

text: "Powerslaven" virallinen julkaisupäivä oli 3. syyskuuta 1984. Albumi sijoittui Britannian myyntitilastoissa toiseksi, Norjassa ja Suomessa neljänneksi, Ruotsissa viidenneksi, Saksassa yhdeksänneksi, Sveitsissä kymmenenneksi, Itävallassa sijalle 15, Yhdysvalloissa sijalle 21 ja Espanjassa sijalle 96. Albumin ensimmäinen single "2 Minutes to Midnight" sijoittui Britanniassa sijalle kaksitoista. Seuraava single "Aces High" ei sijoittautunut yhtä hyvin. Se sijoittui sijalle kaksikymmentä.


title: Powerslave

text: Albumin hyvä menestys ennakoi yhtyeen pisimmän kiertueen alkamista – "World Slavery Tour" kesti kolmetoista kuukautta. Yhtye soitti ensimmäisessä Rock in Rio -konsertissa Queenin kanssa 250 000 -henkisen yleisön edessä. Kiertue oli Bruce Dickinsonin mielestä yhtyeen paras kiertue mutta samalla myös rankin, sillä yhtyeen jäsenet olivat sen jälkeen uupuneita. 24. lokakuuta 1984 julkaistiin videotallenne "Behind the Iron Curtain", joka sisältää kaksi live-esitystä ja kaksi musiikkivideota "Powerslave"-albumilta.


title: Powerslave

text: Allmusicin Greg Prato antoi albumille neljä tähteä viidestä ja sanoi, että "sävellykset tekivät albumista oikean heavy metal -saavutuksen". Korroosio-sivuston arvostelija Aki Nuopponen sanoi, että "maittava teema, musiikilliset ansiot ja tuotannolliset vahvuudet ovat kuitenkin mahtavan soitannan ja vokalisoinnin voimin sitä luokkaa, ettei albumia voi kerta kaikkiaan vähätellä lainkaan". "RevelationZ"-lehden arvostelussa sanottiin, että jokaisessa albumin kappaleissa on jotain. Arvostelussa sanottiin myös albumissa olleen hyvä kitara. Steve Harrisin mielestä "Powerslave" on "todella vahva levy".


title: Powerslave

text: Albumi pääsi sijalle yhdeksän Radio Rockin "100 kaikkien aikojen parasta rock -albumia" -äänestyksessä. Myös Metal-Rules.com nimesi albumin kuudenneksi parhaaksi heavy metal -albumiksi.


title: Powerslave

text: Kappaleista "2 Minutes to Midnight" ja "Flash of the Blade" tehtiin versiot vuonna 2008 tribuutti-CD:lle "Maiden Heaven: A Tribute to Iron Maiden", jonka julkaisi "Kerrang!". "World Slavery Tour" -kiertueella kulissina oli "Powerslaven" kansikuva kolmiulotteisena. Konsertin lopussa kannessa esiintyvä Eddie syöksi tulta.


title: Powerslave

text: Bruce Dickinsonin mielestä "World Slavery Tour" oli yhtyeen paras show: "Se oli juuri oikeassa suhteessa kunnianhimoinen olematta kuitenkaan liian mahtipontinen ja pelkästään tekniikkaan rajoittautunut eikä se sisältänyt liikaa hydrauliikkaa ja ilmalla täytettäviä juttuja, kuten meidän myöhemmät lavarakennelmamme, joista kaikista olisi voinut vääntää Spinal Tap -tyylistä peruskamaa. World Slavery -kiertueella melkein kaikki – koko lavasysteemin esillepano valoja lukuun ottamatta – toteutettiin samalla tavoin kuin konserttisaleissa. Kaikki oli rakennettu laatikoista ja köysistä, ja kaksi tyyppiä oli vääntelemässä vipuja. Se oli todella yksinkertaista, aivan kuten näytelmässä. Sen olisi voinut pystyttää pieneen teatteriin tai suurelle areenalle ja se olisi aina näyttänyt yhtä suurenmoiselta".


title: Powerslave

text: Itse kiertue starttasi 9. elokuuta 1984 Varsovasta Puolasta. Kiertueen alkuosa sijoittui Itä-Eurooppaan (muun muassa silloinen Jugoslavia, Unkari, Puola...) jatkuen Keski-Eurooppaan ja Englantiin. Sen jälkeen kiertue palasi lyhyeksi aikaa takaisin Keski-Eurooppaan ja sieltä Skandinaviaan. Marraskuun lopussa kiertue jatkui Kanadaan ja Yhdysvaltoihin, missä yhtye kiersi lähestulkoon koko loppukiertueen lukuun ottamatta yhden keikan pikavisiittiä Brasiliassa sekä muutamia Australian ja Japanin keikkoja. Pitkä ja raskas World Slavery Tour 84/85 päättyi lopulta Kalifornian Irvine Meadowsiin 5. heinäkuuta 1985. Kiertueen ehdottomia kohokohtia olivat Long Beach Arenan neljä perättäistä keikkaa, joiden aikana yhtye äänitti ensimmäisen virallisen livealbuminsa "Live After Death" (muutama kappale, joka päätyi kyseiselle levylle, äänitettiin jo puoli vuotta aiemmin Hammersmith Odeonissa Lontoossa), New Yorkin Radio City Hallissa viitenä perättäisenä iltana soitetut keikat (keikkoja olisi ollut seitsemän, mutta kaksi viimeistä jouduttiin perumaan Brucen sairastumisen vuoksi), sekä 300 000 kuulijan edessä Rio de Janeirossa soitettu keikka. Raskaan kiertueen uuvuttama Bruce Dickinson oli vähällä erota yhtyeestä masennuksen ja uupumuksen vuoksi. Takki oli sekä henkisesti että fyysisesti tyhjä ja yhtye pitikin puolen vuoden tauon ennen paluutaan studioon äänittämään seuraavaa studioalbumia.


title: Powerslave

text: Kiertueen settilista tuki enimmäkseen (silloin) uutta Powerslavea, mutta jokaiselta aiemmalta levyltä soitettiin vähintään kaksi kappaletta. Powerslave-albumilta yhtye soitti kiertueen ensimmäisellä puoliskolla vuonna 1984 viisi kappaletta, mutta vuodenvaihteen jälkeen he pudottivat ohjelmistosta yhden uutukaisen (Losfer Words), ja soittivat vuonna 1985 neljää uutta kappaletta. Piece of Mind-albumilta kuultiin keikasta riippuen 3–4 ja The Number of The Beast:ilta 3–5 kappaletta. Killers:iltä soitettiin vain kaksi kappaletta (Wrathchild, Murders in the Rue Morgue) ja nekin soitettiin vain muutamilla keikoilla Euroopassa 1984 ja valikoiduilla Yhdysvaltain- keikoilla. Debyytiltä Iron Maiden kuultiin keikasta riippuen 2–4 kappaletta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomen kirjallisuudella tarkoitetaan Suomessa kirjoitettuja ja painettuja kirjoja ja muita painotuotteita sekä suullisena perimätietona välittynyttä kansanrunoutta. Suomalainen kirjallisuus on kirjoitettu pääasiassa suomen ja ruotsin kielillä, mutta siihen kuuluu myös varhaisempia latinankielisiä teoksia sekä pohjoissaameksi kirjoitettua kirjallisuutta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomenruotsalainen kirjallisuus on osa Suomen kirjallisuutta. Sitä julkaistaan noin 200 nimikettä vuodessa, joista vain osa käännetään suomeksi ja vielä pienempää osaa myydään Ruotsin puolella yhteisestä kielestä huolimatta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomessa on painettu kirjoja 1640-luvulta alkaen, mutta suomen kieli nousi kirjallisuuden valtakieleksi vasta Aleksis Kiven aikana 1800-luvun jälkipuoliskolla. Nykyisin Suomessa julkaistaan väkilukuun nähden toiseksi eniten kirjoja maailmassa. Vaikka painettujen kirjojen myynti hiipuu, sähkökirjan suosio on kasvussa.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomessa julkaistu kirjallisuus on luetteloitu kansallisbibliografia "Fennicaan".


title: Suomen kirjallisuus

text: Kirjoitettu kirjallisuus sai Suomessa alkunsa vasta uskonpuhdistuksen jälkeen, mutta suullisessa perinteessä levinneillä kansanrunoilla on takanaan huomattavasti pidempi historia. Kalevalamittanen runous periytyy jo esihistorialliselta ajalta. Kalevalamitan otaksutaan olevan peräisin kantasuomalaiselta ajalta, ja se on yhteinen suomalaiselle, karjalaiselle ja virolaiselle kansanrunoudelle. Matti Kuusen 1950-luvulla kehittämän tyylikausiteorian mukaan kulttuuriheeroksia ja maailman syntyä kuvaava myyttinen eeposrunous on varhaisempaa kuin niin sanottu sankarirunous, jota edustavat varsinkin "Sammon ryöstö" -runo, saarelaisepiikka ja samaaniepiikka. Sotaisa sankarirunous on Kuusen mukaan syntynyt keskisen ja myöhäisen rautakauden kuluessa. Sankarirunouden alkuperä on eri tutkimuksissa yhdistetty Länsi-Suomeen tai Laatokan Karjalaan.


title: Suomen kirjallisuus

text: Jo varhaisina aikoina itämerensuomalaiseen runouteen näyttää tulleen vaikutteita toisaalta balttilaiselta ja slaavilaiselta ja toisaalta germaaniselta ja skandinaaviselta taholta. Kertovien ainesten ohella kansanrunouteen kuului mahdollisesti jo rautakaudella lyyrillistä runoutta, sananlasku- ja loitsurunoutta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Vanhimpia suomen lähisukukielillä kirjoitettuna tekstejä ovat eräät Novgorodin tuohikirjeet noin 1100–1200-luvulta. Näistä vanhin on tiettävästi Tuohikirje 292, joka on kirjoitettu tuon ajan karjalan kielellä tai sitä läheisesti muistuttavalla kielellä kyrillisin kirjaimin, ja sitä pidetään vanhimpana millään itämerensuomalaisella kielellä kirjoitettuna tekstinä. Kirjeen sisällöstä ei ole varmuutta, mutta sitä on pidetty loitsuna. Kyseessä voisi olla salamaa koskeva loitsu, sillä ilmeisesti siinä puhutaan jumalan nuolesta. Tunnetaan myös toinen itämerensuomalaista kieltä sisältävä kirje, joka on ilmeisesti sanaluettelo.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomessa oli vielä keskiajalla niin vähän kirjallista materiaalia, että keskiajan kirjallisuutena käsitellään lähes kaikkea kirjoitettua tekstiä. Vain puhtaat asiakirjat ovat käsittelyn ulkopuolella. Katolisella keskiajalla 1100–1540 kansanrunouden kehitys ei päättynyt, vaan se sai erityisesti vaikutteita kristinuskota. Muinaisia taruja välittäneiden runojen lisäksi syntyi balladintapaisia lauluja, kuten "Elinan surma", kristillisperäisiä legendarunoja, kuten "Piispa Henrikin surmavirsi", ja joitakin historiallisia runoelmia. Runot kehittyivät siirtyessään paikkakunnalta paikkakunnalle ja sukupolvesta sukupolveen aina siihen asti, kunnes niitä alettiin kirjoittaa ylös. Tämän vuoksi kansanrunoudessa on havaittavissa erilaisia kerrostumia, joista nuorimmat yleensä eroavat vanhemmista suuresti.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomalaista kansanrunoutta on säilynyt nykyaikaan vuosisatoja myöhemmin muistiin kirjoitetuissa runoissa ja loitsuissa, joita on koottu muun muassa "Kalevalaan" ja "Kantelettareen". Säilyneissä runoissa on hyvin keskiaikainen leima, sillä esikristilliset ja kristilliset ainekset ovat niissä monella tavalla sekoittuneet toisiinsa. Kristinuskoa edeltävän uskomusmaailman viittaavat muun muassa moninaiset jumalolennot ja loitsut. Kristinusko on vaikuttanut puolestaan käsityksiin tuonelasta ja kuolemanjälkeisestä elämästä sekä usein esiintyviin Neitsyt Mariaa muistuttaviin äitihahmoihin. Tämän vuoksi on vaikea tietää, mihin aikaan runot ovat todellisuudessa syntyneet.


title: Suomen kirjallisuus

text: Puhtaasti kirjallisia teoksia Suomessa on keskiajalta vain vähän. Näihin kuuluu joitain latinankielisiä hymnejä, uskonnollisia runoja, "Piispa Henrikin liturgia" ja muita piispa Henrikin palvontaan liittyneitä tekstejä, Paulus Juustenin 1500-luvulla kokoama "Suomen piispainkronikka", messukirja "Missale Aboense", kirkkokäsikirja "Manuale Aboense", lakikirja "Codex Aboensis" ja "Mustakirja". Pyhimyslegendoja ja yksittäisiä Raamatun kirjoja ruotsinsi erityisesti 1400-luvun lopulla Naantalin luostarin munkki Jöns Budde. Hän on suomalaisen kirjallisuuden ensimmäinen nimeltä tunnettu henkilö. Suomen kielellä keskiajalla kirjoitetut tekstit rajoittuvat joidenkin rukousten suomennoksiin sekä yksittäisiin sanoihin ja lauseparsiin, joita tavataan joissakin yksittäisissä asiakirjoissa.


title: Suomen kirjallisuus

text: Keskiajan kirjallisuutta tuhottiin laajalti reformaation jälkeen. Erityisesti paperiset teokset poltettiin usein. Pergamentti ei kuitenkaan palanut, ja raaka-ainepulan vuoksi suurille pergamenttisivuille löydettiin muuta käyttöä. Niitä käytettiin usein voutien tilikirjojen kansina. Suurin osa Suomen keskiajan kirjallisuudesta on koottu tällaisista yksittäisistä pergamenttisivuista 1840-luvun jälkeen. Sivuja on koottu noin 10 000 yhteensä yli tuhannesta eri kirjasta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Reformaatio korotti kansankielen jumalanpalveluksen kieleksi. Se sai aikaan myös suomen kirjakielen ja suomalaisen kirjallisuuden syntymisen sekä suuntasi suomen kielen käytön ensisijaisesti hengelliselle alueelle. Suomenkielisen kirjallisuuden perustaja on Turun piispa Mikael Agricola. Hän suomensi Raamatun Uuden testamentin ("Se Wsi Testamenti", 1548) ja kirjoitti muun muassa ensimmäisen suomenkielisen aapisen "Abckirian" sekä "Rucouskirian".


title: Suomen kirjallisuus

text: Agricolan aikalaisia olivat muiden muassa Mathias Johannis, joka suomensi kirkkokäsikirjan ja messun (1546), sekä Herra Martti, joka suomensi ensimmäisenä Ruotsin valtakunnan lakikirjan (1548). Hieman myöhemmältä ajalta ovat peräisin Ljungo Tuomaanpojan lainsuomennokset. Ensimmäisen suomenkielisen virsikirjan "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria" toimitti Jacobus Finno ja uuden laajennetun laitoksen Maskun kirkkoherra Hemminki Maskulainen, joka myös julkaisi suomenkielisen käännöksen "Piae Cantiones" -laulukokoelmasta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Piispa Ericus Erici Sorolainen toimitti suomeksi kaksiosaisen postillan (1621–1625). Hänet tunnetaan myös katekismuksen tekijänä. Uskonnollista kirjallisuutta kirjoitti myös muun muassa piispa Paavali Juusten, joka julkaisi latinaksi postillan sekä aikakirjan Suomen piispoista.


title: Suomen kirjallisuus

text: Reformaation ajalla ruotsinkielinen kirjallisuus oli Suomessa vähäisempää. Merkittävin ruotsinkielinen kirjailija oli tähtientutkija Sigfrid Aronus Forsius, joka tunnetaan almanakantekijänä sekä hengellisenä runoilijana. Ruotsalainen historioitsija Johannes Messenius kirjoitti ruotsiksi riimikronikan Suomesta. Tällä aikakaudella syntynyt suomenkielinen kirjallisuus painettiin Suomen ulkopuolella, enimmäkseen Ruotsissa, sillä Suomessa ei ollut vielä tuolloin kirjapainoa.


title: Suomen kirjallisuus

text: Turun akatemian perustaminen kohotti Suomen opillista sivistystä ja vilkastutti kirjallista kulttuuria. Suomeen perustettiin kolme kirjapainoa, ensimmäinen vuodelta 1642. Ensimmäinen Suomessa painettu teos oli samana vuonna valmistunut Mikael Wexioniuksen väitöskirja "Discursus politicus de prudentia". Ensimmäinen Suomessa painettu suomenkielinen kirja oli puolestaan Johannes Matthiae Collinuksen "Ylimmäisen keisarin Jesuxen Christuxen mandati eli käsky" vuodelta 1643.


title: Suomen kirjallisuus

text: Samaan aikaan alkoi myös ruotsin kielen käyttö vahvistua säätyläispiireissä sekä kirjallisuudessa. Ruotsin kieli alkoi kohota latinan rinnalle opillisen sivistyksen välittäjänä. Suomen kieli pysyi lähinnä kansan ja sille tarkoitetun uskonnollisen kirjallisuuden kielenä. Melko niukassa suomenkielisessä kirjallisuudessa oli keskeistä erityisesti koko Raamatun suomennoksen, "Biblian", valmistuminen vuonna 1642. Se vakiinnutti suomen kielen oikeinkirjoituksen pitkiksi ajoiksi. Myöhemmin valmistuivat virsikirja (1701), joka pysyi sellaisenaan käytössä vuoteen 1886, sekä koraalikirja (1702).


title: Suomen kirjallisuus

text: Suurin osa muustakin suomenkielisestä kirjallisuudesta oli tuohon aikaan edelleen uskonnollista kirjallisuutta. Saarnoja kirjoitti muun muassa Lauri Tammelinus. Virsirunoilijoista merkittävimmät ovat Juhana ja Eerik Cajanus. Yksi ajan merkittävimpiä suomenkielisiä runotuotteita oli Mattias Salamniuksen kalevalamittaan kirjoittama messiadi "Ilo-laulu Jesuxesta". Ruotsinkielisen runouden merkittäviin teoksiin kuuluu Suomen ensimmäisen naisrunoilijan, Christina Regina von Birchenbaumin kirjoittama elegia "En ny visa".


title: Suomen kirjallisuus

text: Akatemian perustaminen sai kuitenkin vähitellen aikaan myös tieteellistä kirjallisuutta. 1600-luvun puolen välin ja 1700-luvun alun välillä syntyi muun muassa suomen kielen tutkimus. Ensimmäisen suomen kieliopit kirjoitti latinaksi Petraeus vuonna 1649, myöhemmin sellaisia laativat Martinius (1689) ja Bartholdus Vhaël (1733). Henrik Florinus toimitti vuonna 1678 suppean suomen kielen sanakirjan sekä julkaisi vuonna 1702 kokoelman suomalaisia sananlaskuja.


title: Suomen kirjallisuus

text: Daniel Juslenius kirjoitti ensimmäisen laajemman suomen kielen sanakirjan, "Suomalaisen Sana-Lugun Coetus" (1745). Hän oli myös suomalaisuusaatteen edelläkävijä, joka ylisti Suomen maata ja kansaa liioittelevastikin muun muassa teoksessaan "Aboa Vetus et Nova" (1700).


title: Suomen kirjallisuus

text: 1700-luvulla henkisessä elämässä tapahtui valistusajan myötä jyrkkä muutos. Tieteet, erityisesti filosofia, vapautuivat kirkon holhouksesta. Varsinainen uudistus tapahtui luonnontieteiden alalla, jossa Carl von Linnén vaikutus ulottui Suomeenkin. Hänen kannattajiaan olivat luonnontieteilijöinä muun muassa Johan Browallius ja K. F. Mennander.


title: Suomen kirjallisuus

text: 1700-luvun humanistisen tieteen merkittävin edustaja oli H. G. Porthan, jonka vuoksi koko aikakautta on Suomen kirjallisuuden historiassa usein nimitetty ”Porthanin aikakaudeksi”. Hänen ympärilleen keräytyi joukko tutkijoita, jotka käsittelivät teoksissaan Suomen historiaa, kieltä, muinaisuskoa jne. Hänen ympärilleen muodostui myös Suomen ensimmäinen kirjallinen seura, Aurora-seura, joka perusti ensimmäisen suomalaisen sanomalehden "Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo" (vuodesta 1771, myöhemmin nimellä "Åbo Tidningar"). Seuran taiteelliset pyrkimykset peri F. M. Franzen, joka on merkittävin Suomen Ruotsin vallan aikaisista runoilijoista. Franzenin aikalainen oli runoilija Mikael Choraeus.


title: Suomen kirjallisuus

text: Porthanin vaikutus oli huomattava myös suomenkielisellä taholla. Se innosti Christfried Gananderia ja K. E. Lencqvistiä työhön suomen kielen ja suomalaisen mytologian alalla ja Antti Lizeliusta perustamaan ensimmäisen suomenkielisen sanomalehden "Suomenkieliset Tieto-Sanomat". Tuon ajan suomenkielisen kirjallisuuden edustajista mainittakoon saarnakirjan tekijä Juhana Wegelius sekä runoilijat Simo ja Henrik Achrenius.


title: Suomen kirjallisuus

text: Kun kansallishenki alkoi herätä 1800-luvun alkupuolella, Suomessa elettiin taitekohdan aikoja. Suomi oli ollut osa Ruotsia ja siirtyi nyt osaksi Venäjää. Oman kansakunnan erityispiirteitä korostavan eli kansallisromantiikan ajan yleiseurooppalaisen ilmiön tavoin myös Suomen kirjallisuus alkoi kehittyä ja saada omintakeisempaa muotoa ja sisältöä. Uppsalasta tullut uusromanttinen virtaus sai Turussa joukon kannattajia, niin sanotut Turun romantikot, joista useimmat ryhmittyivät "Aura"-kalenterin (1817–1818) ja "Mnemosyne"-lehden (1819–1823) ympärille. Ryhmän sieluna toimi A. I. Arwidsson, joka oli ennen kaikkea sanomalehtikirjoittaja ja historiantutkija, mutta kirjoitti myös runoja. Kielen tutkijoina vaikuttivat Gustaf Renvall, suomalaisen sanakirjan ja kieliopin tekijä, Reinhold von Becker, "Turun Viikkosanomien" toimittaja ja niin ikään kieliopin tekijä, sekä A. J. Sjögren, tutkimusmatkailija.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomalaisen kansallistunteen herätys 1840-luvulla lähti etupäässä J. V. Snellmanista, joka vaikutti toimittajana, filosofina, yliopistonopettajana ja poliitikkona. 1840-luvulla alkoi myös suomalainen sanomalehdistö edistyä, kun Viipurissa ilmestyi vuosina 1845–1847 "Kanava" ja Helsingissä vuodesta 1847 "Suometar".


title: Suomen kirjallisuus

text: Kansallisuusaatteen seurauksena Suomen kansanrunouden keräily vilkastui, ja siihen osallistuivat muun muassa Arwidsson ja C. A. Gottlund, joka toimi myös monipuolisena kirjailijana, sekä Zacharias Topelius. 1800-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä toimi myös muutamia runoilijoita, jotka taivuttelivat suomea uudenlaisiin runomittoihin. Tuotteliain heistä oli Jaakko Juteini, joka käsitteli runoissaan ja suorasanaisissa teoksissaan erilaisia aiheita valistusajan hengessä. Toinen varhainen mutta tuotannoltaan suppeampi runoilija oli Kallio eli Samuel Gustaf Bergh.


title: Suomen kirjallisuus

text: Elias Lönnrotin elämäntyö toimi suoranaisena jatkona näille pyrkimyksille. Lönnrot oli kerännyt kansanrunoja jo vuodesta 1828. "Kanteletar" ilmestyi vuonna 1840 ja "Kalevala" nykymuodossa vuonna 1849. Näihin aikoihin oli niin sanottu murteiden taistelu, joka koski varsinkin suomen kielen oikeinkirjoitusta sekä kysymystä, tulisiko kirjakielen pohjana olla itä- vai länsimurre. Vasta Lönnrot sovitti riidan yhdistämällä kirjakieleen aineksia molemmista päämurteista.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomen ruotsinkielisen runouden ensimmäinen huippukausi ajoittui 1830–1860-lukujen väliin. Sen keskeisin henkilö oli J. L. Runeberg. Runebergin ympärille muodostui 1830-luvulla Helsingissä niin sanottu Lauantaiseura. Tähän piiriin kuuluivat muun muassa fyysikko ja runoilija J. J. Nervander, estetiikan professori ja runoilija Fredrik Cygnaeus, sekä Runebergin puoliso, novellien ja historiallisten kertomusten kirjoittajana tunnettu Fredrika Runeberg. Runebergin piiriä lähellä olivat myös runoilijat Lars Stenbäck ja Zacharias Topelius. Myöhemmän jälkipolven kirjailijoita, jotka henkisesti liittyivät Runebergin ja Topeliuksen aikaan, olivat muun muassa Emil Nervander ja Rafael Hertzberg.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomalainen romaanikirjallisuus sai alkunsa 1840-luvulla. Vuonna 1840 ilmestynyttä Fredrika Wilhelmina Carstensin "Murgrönania" pidetään ensimmäisenä Suomessa ilmestyneenä romaanina. Muita varhaisia aikalaisromaanien kirjoittajia olivat Wendla Randelin ja Charlotta Falkman. Historiallisen romaanin aloittaja oli Zacharias Topelius 1850-luvulla. Myös Fredrika Runeberg lukeutuu varhaisiin historiallisen romaanin kirjailijoihin: hänen esikoisromaaninsa oli kirjoitettu 1840-luvun alussa mutta ilmestyi vasta 1850-luvulla.


title: Suomen kirjallisuus

text: Huomattavampia omaperäisiä teoksia alkoi ilmestyä suomeksi vasta 1860-luvulla. Jonkinlaisena vanhan kansanrunouden jälkisatona voidaan pitää sitä kalevalanmitalla sepitettyä mutta sisällykseltään omintakeista runoutta, jota tuottivat sellaiset talonpoikaisrunoilijat kuin Paavo Korhonen, Olli Kymäläinen ja Antti Puhakka. Edellä mainittujen lisäksi suomenkielistä kirjallisuutta kartuttivat muun muassa J. F. Lagervall näytelmillään, Pietari Hannikainen huvinäytelmillään ja novelleillaan, Antero Warelius luonnontiedettä käsittelevillä kirjoillaan, J. F. Granlund käännöksillään ja runomukaelmillaan, E. A. Ingman runoillaan, J. F. Cajan (Kajaani) Suomen historiallaan, G. E. Eurén suomen kieliopillaan ja suomalais-ruotsalaisella sanakirjallaan, Wolmar Schildt (Kilpinen) sanasepitelmillään sekä Erik Rudbeck (Eero Salmelainen) julkaisemillaan kansansaduilla ja -tarinoilla.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomenkielisen kirjallisuuden kehitystä ehkäisi vuonna 1850 annettu sensuuriasetus, joka kielsi kaikkien muiden suomenkielisten kirjoitusten paitsi uskonnollisten ja taloudellisten kirjoitusten painattamisen. Sensuuriasetus peruutettiin virallisesti vasta vuonna 1860.


title: Suomen kirjallisuus

text:
Kun yhteiskunnallinen ja valtiollinen elämä vilkastui, koitti kirjallisuudellekin ripeän kehityksen aika. Painopiste alkoi siirtyä suomenkielisen kirjallisuuden puolelle. Runoilijat A. E. Ahlqvist (A. Oksanen) ja Julius Krohn (Suonio) taivuttelivat suomen kieltä uudenaikaisempiin, taiteellisempiin runomuotoihin. Ahlqvist oli samalla huomattava kielentutkija, ja Krohn tutki puolestaan kirjallisuushistoriaa ja perusti suomalaisen kansanrunouden tutkimuksen. Yrjö Koskinen käytti kirjallisia kykyjään pääasiassa Suomen historian tutkimiseen ja valtiolliseen toimintaan.
Ensimmäinen kokonaan taiteilijankutsumukselleen elänyt suomalainen kirjailija oli Aleksis Kivi, joka oli samalla ensimmäinen huomattavaa menestystä saavuttanut suomeksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Tämän vuoksi häntä voidaan pitää suomalaisen kirjallisuuden isänä. Suomalaisen teatterin perustaja ja ensimmäinen johtaja K. J. Bergbom kirjoitti näytelmiä ja novelleja, runoilija Tuokko eli A. J. Törneroos käänsi useita vieraskielisiä teoksia suomeksi, ja novellikirjailijat K. J. Gummerus, Samuli Suomalainen, ensimmäinen suomen kielellä kirjoittanut naiskirjailija Theodolinda Hahnsson sekä historiallisten näytelmien ja romaanien kirjoittaja E. F. Jahnsson tyydyttivät suuren yleisön kirjallisia tarpeita omalla tuotannollaan. Muutamilla aloilla huomattiin jo siirtymistä realistisempaan kuvaustapaan päin, esimerkiksi Pietari Päivärinnan ja J. H. Reijosen teoksissa.


title: Suomen kirjallisuus

text: Kirjallisuudessa tapahtui perinpohjainen muutos kuitenkin vasta kun Suomeen saapui 1880-luvulla Skandinavian kautta maininkeja uudenaikaisesta realismista. Björnstjerne Björnsonin, Henrik Ibsenin, Alexander Kiellandin, Bernt Lien ja Arne Garborgin teoksia luettiin paljon. Lisäksi suomalaiseen kirjallisuuteen tuli tuolloin vaikutteita Ruotsista, Ranskasta ja Venäjältä. Kirjallisuudessa pohdittiin muun muassa eettisiä sekä nais- ja työväenkysymyksiä.


title: Suomen kirjallisuus

text: Realististen aatteiden pisimmälle menevänä esitaistelijana suomenkielisten taholla toimi Minna Canth, ruotsinkielisellä taholla taas K. A. Tavaststjerna. Suomenkielisen novellin huomattavin edustaja oli Juhani Aho. Huvinäytelmien tekijänä on mainittava Robert Kiljander. Myös Arvid Järnefelt aloitti realistina, mutta hän kääntyi pian aaterunouteen ja alkoi käsitellä uskonnollisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä tolstoilaisessa hengessä. Santeri Ivalo aloitti aikalaiskuvaajana, mutta kirjoitti myöhemmin historiallisia romaaneja, Teuvo Pakkala kuvasi syntymäkaupunkinsa Oulun laitapuolien köyhälistöä ja varsinkin lapsimaailmaa, ja Kalle Kajander puolestaan oli huomattava Etelä-Hämeen maalaiskansan ja Väinö Kataja peräpohjalaisten kuvailija. Vankkaa maalaisrealismia tavattiin myös Päivärinnan ja muiden niin sanottujen kansankirjailijoiden, kuten Kauppis-Heikin, Santeri Alkion, Heikki Meriläisen ja Juhana Kokon teoksissa.


title: Suomen kirjallisuus

text: Eräissä realismin myöhemmissä edustajissa kuvauksen ulkokohtainen kuvaus alkoi väistyä yksilöllisemmän tunnelmavärityksen tieltä. Niin kävi esimerkiksi Maila Talvion teoksissa, joissa käytiin käsiksi yhteiskunnallisiin epäkohtiin ja elämän varjopuoliin. Vielä pidemmälle tässä meni Ilmari Kianto. Etenkin eräät nuoret kirjailijat vuoden 1900 tienoilla siirtyivät uusromantiikkaan. Näihin kuuluivat muun muassa Volter Kilpi ja Joel Lehtonen. Tämä suunta oli kuitenkin ohimenevä. Pyrkimys suurempaan sisäisyyteen ja dramaattiseen keskitykseen tulee näkyviin Johannes Linnankosken tuotannossa.


title: Suomen kirjallisuus

text: Maria Jotuni toimi näytelmäkirjailijana sekä novellistina. Muista suomalaisista tuon ajan novellisteista mainittakoon Jalmari Hahl, Hjalmar Nortamo, Aino Kallas, Kyösti Wilkuna, Konrad Lehtimäki, Maiju Lassila (oik. Algoth Untola), Hilja Haahti, Marja Salmela. Kallas ja Haahti toimivat myös runoilijoina, samoin voittopuolisesti L. Onerva.


title: Suomen kirjallisuus

text:
Suomenkielinen runouskin sai Oksasen ajoista lähtien paljon harjoittajia. 1870-luvulla aloitteli joukko runoilijoita: Kaarlo Kramsu, Shakespearen suomentaja Paavo Cajander, professori Arvid Genetz (A. Jännes) ja J. H. Erkko. Realistisen murroskauden merkit tuntuvat selvimmin Kasimir Leinon runoudessa. Muista hänen aikaisistaan runoilijoista mainittakoon Severi Nuormaa ja Valter Juva.
Vasta 1890-luvulta alkaen persoonallisesti läikehtivä mielikuva- ja tunne-elämä pääsi runoudessa vapaammin kuuluville. Huomattavimmat tuolloin toimineista suomalaisista runoilijoista olivat Eino Leino ja Larin Kyösti, jotka runsaan runotuotantonsa ohessa liikkuivat myös muilla kirjallisilla aloilla, sekä Otto Manninen, V. A. Koskenniemi, Aarni Kouta, Juhani Siljo, Aaro Hellaakoski (joka julkaisi myös proosaa), Einari Vuorela ja Uuno Kailas. 1800-luvun loppupuolen ja 1900-luvun alun näytelmäkirjailijoista ovat merkittävimmät Artturi Järviluoma ja Lauri Haarla.


title: Suomen kirjallisuus

text: 1900-luvun alun lähtökohtia olivat proosassa kansankuvaus, uusrealismi ja työläisromaani, runoudessa kansallinen uusromantiikka.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomen itsenäisyyden alkuajan huomattavimmat kertomakirjailijat olivat F. E. Sillanpää, Viljo Kojo (myös runoilija), Emil Elenius, Heikki Toppila, Arvi Järventaus, Juho Koskimaa ja Pentti Haanpää. F. E. Sillanpää sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1939. Palkinto myönnettiin ”syvällisestä ymmärtämyksestään maansa maalaisväestöä kohtaan ja siitä ihastuttavan taiteellisesta tavasta, jolla hän kuvasi heidän elämäntapaansa ja heidän luontosuhdettaan”.


title: Suomen kirjallisuus

text: 1920-luvulla suomenkielisessä kirjallisuudessa nousi esille Tulenkantajat-ryhmä, joka julisti kansainvälistä sanomaa ”Ikkunat auki Eurooppaan!” Heihin kuuluivat muiden muassa Katri Vala, Mika Waltari ja Uuno Kailas. Suomenruotsalaiset runoilijat kehittivät Edith Södergran johtotähtenään niin sanotun suomenruotsalaisen modernismin, jolle oli tyypillistä vapaa rytmi, voimakas kuvallisuus, aihealueen laajeneminen, arkiset motiivit sekä puhekielisyys. Vaikutteita siihen saatiin muun muassa englantilaisesta imagismista, venäläisestä futurismista, dadaismista ja ekspressionismista.


title: Suomen kirjallisuus

text: lama ja poliittiset kriisit vaikuttivat 1930-luvulla alussa suomalaiseenkin kirjallisuuteen, eikä uusia kirjailijoita noussut montaakaan. Tärkeimmät heistä olivat Saima Harmaja ja Aale Tynni, jonka tuotannon pääosa kuuluu kuitenkin sodanjälkeisen kauteen. Vasemmistokirjailijat perustivat 1936 Kiila-ryhmän, jonka kautta julkisuuteen nousivat muun muassa Viljo Kajava ja Arvo Turtiainen. Kiilan merkittävin prosaisti oli Elvi Sinervo. Proosassa 1930-luvun lopulla vahvistuivat syvyyspsykologiaan ja psykoanalyysin ihmiskäsitys, joka näkyi Iris Uurron ja Helvi Hämäläisen teoksissa.


title: Suomen kirjallisuus

text: Ensimmäinen ja toinen maailmansota sisällissotineen näkyvät suomalaisessa proosassa voimakkaina aina 1980-luvulle saakka. Sotia ovat käsitelleet muiden muassa Väinö Linna, Lauri Viita, Veijo Meri ja Paavo Rintala. Tove Janssonin alkutuotannon muumikirjat voidaan ymmärtää paoksi sodan kauhuista.


title: Suomen kirjallisuus

text: 1950-luvun modernismiksi nimetty kausi muistutti suomenruotsalaista modernismia. Tällä kaudella ei muodostunut kiinteää kirjailijaryhmää eikä erityistä ohjelmaa. 1950-luvun modernisteja olivat muiden muassa Helvi Juvonen, Eeva-Liisa Manner, Paavo Haavikko, Aila Meriluoto, Tuomas Anhava ja Bo Carpelan.


title: Suomen kirjallisuus

text: 1960-luvulla runoudessa uudistuivat taiteelliset ilmaisukeinot vastareaktiona 1950-luvun modernismille: arkisemmat äänenpainot, kaupunkiympäristöön liittyvä kuvasto, poliittiset ainekset ja yleinen rosoisuus. Harvoille puhumisen sijaan vaadittiin ja ilmaistiin yhteisyyttä, päivänkohtaisuutta ja kantaaottavuutta. 1960-luvun ”epäpuhtaaksi runoudeksi” kutsutun suunnan keulahahmo oli Pentti Saarikoski. Myös proosassa tilinteko lähimenneisyyden kanssa alkoi saada poliittisia painoja. Proosassa suosittiin etenkin dokumenttiteoksia, raportteja ja kiistakirjoituksia. 1960-luvulla käytiin niin sanottuja kirjasotia, joita aiheuttivat esimerkiksi Väinö Linnan "Tuntematon sotilas" ja "Täällä Pohjantähden alla" II, Paavo Rintalan "Mummoni ja Mannerheim" -trilogia ja "Sissiluutnantti" sekä Hannu Salaman "Juhannustanssit". Kirjasodat käytiin vilkkaana keskusteluna tiedotusvälineissä, ja niihin liittyi jopa oikeuskäsittelyjä. Timo K. Mukan "Maa on syntinen laulu" välttyi kirjasodalta kaiketi siksi, että se ilmestyi samana vuonna kuin Salaman "Juhannustanssit".


title: Suomen kirjallisuus

text: 1970-luvulla poliittisen kirjallisuuden vastapainoksi alkoi syntyä luonto- ja mieterunoa (esimerkiksi Risto Rasa). Muuttoliike maalta kaupunkeihin puhutti romaanikirjailijoita (Kalle Päätalo, Gösta Ågren, Anni Blomqvist). Myös keskiluokan kuvaus kiinnosti (Kerttu-Kaarina Suosalmi, Christer Kihlman, Jörn Donner).


title: Suomen kirjallisuus

text: 1980-luvulla essee ja novelli nousivat, myös saamelaiskirjallisuutta alkoi ilmestyä (Nils-Aslak Valkeapää). Suomenkielisen ja ruotsinkielisen kirjallisuuden välinen raja alkoi hälvetä, kun suomenruotsalainen teos saattoi ilmestyä samaan aikaan sekä ruotsiksi että suomeksi. Runoudessa näkyi rock-vaikutteita ja pitkästä aikaa loppusointujakin. Uusia runoilijoita olivat muun muassa Sirkka Turkka ja Arja Tiainen. 1980- ja 1990-luvulla monen sukupolven kirjailijat toimivat samanaikaisesti.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomalaisessa kirjallisuudessa kirjailijoita on pidetty kannanottajina ajankohtaisiin aiheisiin, mutta EU:hun liittyminen, työttömyys tai lama eivät näkyneet 1990-luvun kirjallisuudessa niin voimakkaasti kuin jotkut olivat odottaneet. Maaseudun autioituminen ja sodat pysyivät edelleen suosittuina aiheina, kuten myös historia ja filosofia. Kaikkiaan kirjallisuuden kenttä on sirpaloitunut erilaisiksi saarekkeiksi.


title: Suomen kirjallisuus

text: Näitä saarekkeita, tai niiden tunnusmerkkejä, ovat olleet persoonalliset kirjailijat (kuten Kari Hotakainen), postmodernismin tapaan eri tyylilajien sekoittaminen (kuten Anja Kauranen), ironian ja huumorin käyttö (Arto Paasilinna ja Veikko Huovinen), ahdistavan maailman kuvaukset, liikkuminen todellisen ja harhamaailman rajamailla (Leena Krohn, Maarit Verronen), naiskirjailijat naisen ihmissuhteiden ja kehitystarinoiden kuvaajina Laila Hirvisaari, maaseudun kuvaukset (Antti Tuuri) ja dekkarikirjallisuus (Matti Yrjänä Joensuu, Leena Lehtolainen).


title: Suomen kirjallisuus

text: Sofi Oksasen "Puhdistus" yhdistää rehevän kielenkäytön lähihistorian kipeisiin tapahtumiin naisnäkökulmasta. Jari Tervo kuvaa Pohjois-Suomen ihmisiä sisällissodan vuosista nykypäivään. Miika Nousiainen kuvaa ongelmallista suhdetta Ruotsiin tragikoomiseen sävyyn kirjassaan "Vadelmavenepakolainen".


title: Suomen kirjallisuus

text: Itsenäisyyden aikana suomalainen kirjallisuus on siirtynyt painettujen kirjojen lisäksi myös digitaalisille alustoille 1980-luvulta alkaen. Nykykulttuurin professori Raine Koskimaan mukaan Suomen ensimmäinen digitaalisen kirjallisuuden teos on ollut Arto Kytöhongan runogeneraattori "Runeberg" vuodelta 1983.


title: Suomen kirjallisuus

text: Ensimmäinen suomalainen kirjallinen lehti oli vuonna 1803 julkaistu Frans Mikael Franzénin ja kumppaneiden Allmän Litteratur-Tidning. Suomessa ilmestyy 2000-luvulla noin tusina varsinaista kirjallisuuslehteä. Tunnetuin kirjallisuuslehdistä on vuodesta 1951 ilmestynyt Parnasso. Vanhin edelleen ilmestyvä lehti on puolestaan Nuoren Voiman Liiton julkaisema Nuori Voima, joka on ilmestynyt vuodesta 1908. Kanava-lehti noudattaa eräänlaista suomalaisen kulttuurilehden yleismallia, johon kuuluu tietynlainen poliittinen ote. Parnasson kanssa samaa ikäluokkaa on Svenska Österbottens litteraturföreningin Horisont-lehti.


title: Suomen kirjallisuus

text: Nuorempia kirjallisuusjulkaisuja ovat Kontur, joka ilmestyy vasemmistolaisen Ny Tid -lehden liitteenä, Savukeidas-kustantamon Kerberos, Kirjallisuus- ja kulttuuriyhdistys Kirjon Kirjo, Kirjailijayhdistys Kapustarinnan Lumooja. Nihil Interit -yhdistys puolestaan julkaisee runolehteä Tuli & Savu, joka on tullut tunnetuksi eräänlaisena kokonaistaideteoksena, joka yhdistää näyttävää lyriikka ja grafiikkaa. Paikallisesti merkittäviä ovat Oulussa ilmestyvä Huutomerkki-yhdistyksen Hallaus ja Porvoossa ilmestyvä Särö. Verkossa puolestaan julkaistaan muun muassa Lukukeskuksen Kiiltomatoa.


title: Suomen kirjallisuus

text: Levikiltään suurin kirjallisuusjulkaisu lienee Kiiltomato, jonka sivustolla on päivittäin noin tuhat kävijää. Painetuista lehdistä Parnassosta otetaan noin 10 000 kappaleen painoksia. Konturista puolestaan julkaistaan emolehtensä Ny Tidin ansiosta noin parituhatta kappaletta. Muut lehdet ovat pieniä, muun muassa Nuoresta Voimasta ja Säröstä otetaan noin tuhannen kappaleen ja Kerberoksesta alle kahdensadan kappaleen kertaeriä.


title: Suomen kirjallisuus

text: Kirjallisuuslehtien toiminta nojaa vaihtelevasti valtion kulttuurilehtitukeen. Vuonna 2012 opetus- ja kulttuuriministeriö antoi Nuorelle voimalle 28 000 euron vuotuisavustuksen. Toiseksi eniten rahaa sai Kiiltomato, jolle myönnettiin 22 000 euroa. Kirjallisuuslehdille myönnettyjen tukien suhteessa ei ole 2000-luvun alussa tapahtunut juurikaan muutoksia.


title: Suomen kirjallisuus

text: Kirjallisuuskritiikki on muuttunut 2000-luvulla, kun sanomalehdet ovat joutuneet supistamaan kirjallisuustoimituksiaan. Kirjallisuuskritiikki, kuten muukin taidekritiikki, oli 1900-luvulla osa taiteenalaansa, mutta 2000-luvulla se on muuttunut osaksi mediaa ja sen tapoja. Sanomalehdissä esimerkiksi Aamulehti joutui lakkauttamaan itsenäisen kulttuuritoimituksensa ja Helsingin Sanomat supisti kulttuuritoimituksensa osaksi uutistoimitusta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Lehdissä julkaistaan 2000-luvullakin suurin piirtein saman verran kirjallisuuskritiikkejä kuin aikaisemmin, mutta niiden pituus on lyhentynyt. Vuonna 1978 Helsingin Sanomien kirjallisuuskritiikkien keskipituus oli 147 riviä, kun se oli vuonna 2010 vain 70 riviä. Samalla kulttuurisivujen kuvapinta-ala on kuitenkin moninkertaistunut. Kritiikkien absoluuttinen määrä on 2010-luvulla kuitenkin aiempaa pienempi, sillä nimekkeiden määrä on kasvanut. Kielteisiä arvosteluita julkaistaan entistä vähemmän, sillä toimitus seuloo käsiteltävät teokset ennakkoon. Sanomalehdissä ei ole enää juurikaan kirjallisuuden ja yhteiskunnan välistä keskustelua, vaan se on keskittynyt erikoislehtiin ja blogeihin.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomessa jaetaan noin sataa kirjallisuuteen liittyvää palkintoa, joiden perustamisasiakirjassa palkinnon tarkoitukseksi on nostettu kirjallisuuden ja lukemiskulttuurin edistäminen. Palkintojen näkyvyys, merkittävyys ja palkintosumma vaihtelevat runsaasti. Vaikka kaikkien palkintosumma on joissain palkinnoissa pieni, niin niillä kaikilla on vaikutus kirjailijan saamiin apurahoihin.


title: Suomen kirjallisuus

text: Vuonna 1983 perustettu Kirjasäätiö sai tehtäväkseen suunnitella huomiota herättävän palkinnon monien pienten kirjallisuuspalkintojen rinnalle. Finlandia-palkinto syntyi 1984, ja se jaettiin ensimmäisen kerran 1985. Palkinto muutettiin romaanipalkinnoksi vuonna 1993, sillä se ei ollut vuosina 1984–1992 nostanut juurikaan voittajakirjojen myyntiä. Alkuvuosina palkinnon oli saanut lähinnä vähälevikkiset runot, esseet ja aforismit. Samalla palkinto siirrettiin jaettavaksi joulukuussa joulumyyntejä varten ja voittajan päättäjäksi nostettiin yksi vaihtuva henkilö, joka valitsee voittajan valintalautakunnan päättämistä kuudesta ehdokkaasta.


title: Suomen kirjallisuus

text: Finlandia-palkintoa on kritisoitu välillä kustantamoiden markkinointikikaksi. Se on kuitenkin ainoa suuren yleisön tuntema suomalainen kirjallisuuspalkinto. Sen vaikutus kirjamyyntiin on huomattava, sillä Finlandia-voitto keskimäärin yli kymmenkertaistaa myyntiluvut. Se hyödyttää kuitenkin eniten palkintoja, joita on myyty hyvin jo ennen ehdokkuuttakin. Lisäksi palkinnon yhteydessä on mainittu huoli suomalaisesta romaanikirjallisuudesta yleisesti, sillä sen siivittämänä kirjailijat, kustantajat ja media suuntaavat huomionsa lähinnä suurta yleisöä kiinnostaviin romaaneihin. Monesti esiraadin tekemät ehdokasvalinnat ovatkin olleet helppoja veikata etukäteen.


title: Suomen kirjallisuus

text: Finlandia-palkinnon lisäksi runsaasti mediahuomiota saa Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto, jota on jaettu vuodesta 1995. Se on jatkoa vuosina 1964–1994 jaetulle J. H. Erkon palkinnolle. Palkinnon raadissa on Helsingin Sanomien kulttuuritoimittajia, kriitikoita ja kirjailijoita. Edellisen vuoden voittaja on usein kutsuttu mukaan raatiin. Se jaetaan vuoden parhaalle suomenkieliselle kaunokirjalliselle esikoisteokselle, ja se pyrkii nostamaan esiin kaikkia kaunokirjallisuuden lajeja. Runous, lyhytproosa ja esseistiikka ovat saaneet sen kautta huomiota.


title: Suomen kirjallisuus

text: Hieman Finlandia-palkintoa ja Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoa vähemmän huomiota saa Runeberg-palkinto, jonka jakavat sanomalehti Uusimaa, Porvoon kaupunki, Suomen Kirjailijaliitto, Suomen arvostelijain liitto ja Finlands Svenska Författareförening. Palkinnon merkitystä korostavat sen kaksikielisyys ja monipuolisuus, sillä sen voi voittaa sekä suomen- että ruotsinkielinen teos ja ehdolle asetetaan vuosittain teoksia eri lajeista. Sitä pidetään eräänlaisena Finlandian vastapalkintona. Usein palkinnon on voittanutkin Finlandia-raadissa ohitettu romaani, mutta esimerkiksi Sofi Oksasen "Puhdistus" voitti molemmat palkinnot.


title: Suomen kirjallisuus

text: Muita merkittäviä suomalaisia palkintoja ovat muun muassa Kalevi Jäntin palkinto, joka jaetaan alle 40-vuotiaalle kirjailijalle, joka on julkaissut 1–3 teosta. Palkinnon suuruus on 15 000 euroa, minkä ansiosta se on merkittävä nuorten kirjailijoiden tukija. Yleisradio puolestaan jakaa Tanssiva karhu -palkintoa, joka on yksi harvoista vain runouteen keskittyvä palkinto. Sen rinnalla jaetaan myös merkittävimmälle käännetylle runoteokselle tarkoitettua Kääntäjäkarhua.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomen valtio jakaa myös useita palkintoja. Suomen vanhin kirjallisuuspalkinto on vuosina Valtion kirjallisuuspalkinto, joka on tunnettu vuodesta 1996 Kirjallisuuden valtionpalkintona. Valtion kirjallisuuspalkinnon ensimmäinen voittaja vuonna 1865 oli Aleksis Kivi. Valtionpalkinto voidaan jakaa sekä edellisvuonna julkaistusta teoksesta että elämäntyöpalkintona. Toinen merkittävä valtion kirjailijoille jaettava tunnustus on Suomi-palkinto. Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää sitä eri kulttuurialoille joko lupaavasta läpimurrosta tai merkittävästä taiteellisesta urasta. Kirjailijoita ja kirja-alan yhteisöjä on palkittujen joukossa vuosittain.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomen kirjallisuuden kääntämistä ja julkaisemista tukee vuonna 1976 perustettu FILI – Kirjallisuuden vientikeskus. Sen tehtävä on ollut alusta saakka tukea suomalaisten teosta julkaisemista muilla kielillä ja tehdä maan kirjallisuutta tunnetuksi muualla. Suomen kirjallisuuden on määritelty kattamaan maassa julkaistu suomen-, ruotsin, ja saamenkielinen kirjallisuus. Filin budjetti on kasvanut 1970-luvun 100 markasta vuoden 2011 2,5 miljoonaan euroon. Kirjallisuusvientiä tukevat Filin lisäksi erilaiset säätiöt ja rahastot. Kirjallisuusvientiä pyritään edistämään myös osallistumalla kansainvälisille kirjamessuille. Suomi on ollut teemamaana muun muassa Göteborgin kirjamessuilla 2007, Moskovan Non/Fiction-kirjamessuilla 2008 ja alan merkittävimmässä tapahtumassa Frankfurtin kirjamessuilla 2014.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomen kirjallisuuden käännöksiä julkaistiin vielä 1970-luvun lopussa noin satakunta vuodessa. 2010-luvulla ulkomailla ilmestyy jo noin 300–400 käännöstä vuodessa. Suomen kirjallisuutta käännöksiä julkaisivat vielä 1980-luvulla pääsääntöisesti pienet kustantajat, usein yliopistopainot. Monet isot kustantajat ovat kiinnostuneet 2000-luvulla myös Suomen kirjallisuudesta. Esimerkiksi saksalainen Suhrkamp, ranskalainen Gallimard, italialainen Salani, yhdysvaltalainen Random House ja brittiläinen Granta ovat hankkineet suomalaisten teosten käännösoikeuksia.


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomalaisia kirjoja käännettiin vuosien 1990–2010 aikana kaikkiaan 3 676 nimikettä 69 eri kielellä. Eniten kirjoja julkaistiin Pohjoismaissa sekä Saksassa, Ranskassa, Espanjassa, Alankomaissa ja Italiassa. Osa käännöksistä julkaistaan Suomessa, tällainen käännös oli esimerkiksi "Seitsemän veljestä" -teoksen kurdinkielinen käännös. Tällaisten teosten levittäminen ulkomaille on haasteellista. Yleisimmin kirjoja käännetään saksaksi, ruotsiksi, englanniksi, viroksi, ranskaksi, venäjäksi, tanskaksi, norjaksi ja unkariksi. Saksankielisten käännösten osuus kaikista käännöksissä on 2000-luvulla ollut noin 20 prosenttia ja englanninkielisten osuus noin 15 prosenttia. Vuonna 2015 eniten kirjoja käännettiin englanniksi (30). Yli 15 teosta käännettiin myös saksaksi (19), ranskaksi (18) ja tanskaksi (17).


title: Suomen kirjallisuus

text: Suomen kolme käännetyintä kirjailijaa 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä samat kuin 1990-luvullakin, Arto Paasilinna, Tove Jansson ja Mika Waltari. Paasilinnasta otettiin 146 käännöstä ja Janssonista 134 käännöstä. Viidenkymmenen käännetyimmän kirjailijan joukossa oli yhteensä kahdeksan lasten- ja nuortenkirjailijaa. Klassikkokirjailijoista käännettiin Waltarin lisäksi erityisesti Edith Södergrania, Henry Parlandia, Aino Kallasta, Eeva-Liisa Mannerta, Väinö Linnaa, Pentti Saarikoskea, Eino Leinoa ja Maiju Lassilaa. Useimmalle kielelle käännetyt suomalaiset teokset olivat vuoden 2015 tilastojen mukaan Elias Lönnrotin "Kalevala", Sofi Oksasen "Puhdistus", Mika Waltarin "Sinuhe egyptiläinen", Salla Simukan "Lumikki – Punainen kuin veri" sekä Tove Janssonin "Taikurin hattu" ja "Muumipeikko ja pyrstötähti".


title: No Prayer for the Dying

text: No Prayer for the Dying on brittiläisen heavy metal -yhtye Iron Maidenin kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin 1. lokakuuta 1990 ja sen on tuottanut Martin Birch. Albumi sai melko negatiivisen vastaanoton niin taiteellisesti kuin kaupallisestikin. Levyä esimerkiksi myytiin vähemmän kuin muita Bruce Dickinsonin laulamia Iron Maiden -albumeja.


title: No Prayer for the Dying

text: "No Prayer for the Dyingilla" Iron Maiden teki täyskäännöksen musiikillisessa suuntauksessaan vieden sitä paljon yksinkertaisempaan ja rockimpaan suuntaan kuin kahdella edellisellä albumillaan. Uudelta levyltä puuttuivat edellislevyjen progressiiviset vaikutteet ja myös syntetisaattoreita kuultiin huomattavasti vähemmän. "No Prayer for the Dying" oli myös Iron Maidenin ensimmäinen albumi, jolla soitti yhtyeen nykyinen kitaristi Janick Gers, joka korvasi Adrian Smithin.


title: No Prayer for the Dying

text: Albumin kappaleista ”Holy Smoke” ja ”Bring Your Daughter... to the Slaughter” julkaistiin singlet. ”Bring Your Daughter ... to the Slaughter” on toistaiseksi yhtyeen ainoa single, joka on noussut Britannian listaykköseksi.


title: No Prayer for the Dying

text: Yhtyeen kaksi edellistä studioalbumia, vuoden 1986 "Somewhere in Time" ja vuoden 1988 "Seventh Son of a Seventh Son", olivat lähennelleet progressiivista rockmusiikkia ja sisältäneet myös koskettimia ja syntetisaattoreita. "No Prayer for the Dyingin" oli määrä palauttaa yhtye musiikillisesti takaisin juurille suoraviivaisella tyylillä. Yhtyeen pitkäaikainen kitaristi Adrian Smith oli jättänyt yhtyeen edellisen studioalbumin jälkeen, sillä hän ei ollut pitänyt kappalemateriaalin muuttumisesta yksinkertaisempaan suuntaan. Smithin korvaajaksi hankittiin muun muassa yhtyeen laulaja Bruce Dickinsonin soolotuotannolla vaikuttanut Janick Gers. Smith tosin palasi yhtyeeseen vuonna 1999. Koska yhtye halusi tuottaa albumista ”musiikillisesti roisimman”, yhtye päätyi nauhoittamaan albumin bassokitaristi Steve Harrisin Essexissä sijainneen kodin ladossa.


title: No Prayer for the Dying

text: Yhtyeen suunnitelmana oli viettää kolme kuukautta Harrisin kartanossa ja kirjoittaa materiaali valmiiksi rauhassa, mutta muutamien viikkojen kuluttua yhtye hankki käyttöönsä The Rolling Stonesin omistaman liikuteltavan studion ja aloitti nauhoitukset.. Bruce Dickinson on myöhemmin sanonut, että “albumia ei olisi pitänyt nauhoittaa ladossa kyseisillä menetelmillä, sillä se pilasi albumin äänimaailman”. Dickinson käytti projektista termiä ”Maiden made in heinälato”.


title: No Prayer for the Dying

text: Albumin musiikissa on voimakkaita kaikuja yhtyeen varhaisista vaikutteista, kuten Deep Purplen, Freen, Led Zeppelinin ja The Whon kaltaisilta yhtyeiltä. Musiikki on aiempaa suorempaa hard rockia ilman progressiivisuutta. Vaikutteita haettiin myös alkuaikojen NWOBHM-tyylistä. Yhtyeelle epätyypillisesti albumilla ei ole yhtäkään yli kuusiminuuttista kappaletta. Myös syntetisaattoreiden osuus pidettiin minimaalisena, minkä lisäksi Bruce Dickinsonin laulu oli miksattu aiempaa enemmän taka-alalle.


title: No Prayer for the Dying

text: Albumi poikkesi edeltäjistään myös sanoituksellisesti. Yhtyeen edellisten albumien sanoitukset käsittelivät lähinnä kirjallisuuteen perustuvia myyttejä ja fantasioita, mutta "No Prayer for the Dyingin" materiaalissa sanoitusten aihepiireihin lukeutuivat muun muassa uskonnolliset ja sosiaaliset aiheet. Esimerkiksi albumin kakkosraita ”Holy Smoke” käsittelee televisiosaarnaajien tekopyhyyttä ja ahneutta, kun taas neljäs raita ”Public Enema Number One” käsittelee yhteiskunnan sosiaalisia huolenaiheita.. Lisäksi kappaleella "Run Silent Run Deep" on lainattu Led Zeppelin -yhtyeen kappaletta "Kashmir".. ”Tailgunner” sijoittuu toisen maailmansodan ilmataisteluun Britanniasta ja on Iron Maidenin toinen kappale samasta aiheesta vuoden 1984 ”Aces High’n” jälkeen. Myös Hiroshimaan atomipommin kuljettanut Enola Gay mainitaan kappaleessa. Itse kappaleen nimi oli kuitenkin peräisin samannimisestä pornoelokuvasta. Albumin viimeinen raita ”Mother Russia” kertoo nimensä mukaisesti Venäjästä. Kappale yhdistelee rockia ja slaavilaista kansanlaulua.


title: No Prayer for the Dying

text: Levy-yhtiön vaihdoksen johdosta Epic Records vastasi albumin levittämisestä Yhdysvalloissa, ja EMI vastasi albumin levittämisestä Yhdysvaltain ulkopuolella. Vaikka "No Prayer for the Dying" saavutti useassa maassa korkean listasijoituksen, sijoittuen esimerkiksi yhtyeen kotimaassa Britanniassa toiseksi, albumi on toistaiseksi viimeisin yhtyeen studioalbumi, joka on saavuttanut kultalevystatuksen Yhdysvalloissa. Tästä huolimatta albumi myi vähemmän kuin muut Bruce Dickinsonin laulamat Iron Maiden -albumit.


title: No Prayer for the Dying

text: Vaikka albumi ei ollut yhtä ylistetty teos kuin edeltäjänsä, pysyi yhtyeen singlemenestys silti vankalla pohjalla: Dickinsonin soolotuotannosta poimittu "Bring Your Daughter... to the Slaughter" nousi listaykköseksi pysyen kärjessä kolmen viikon ajan, ja "Holy Smoke" sijoittui Britanniassa kolmanneksi vuoden 1990 loppuvaiheilla. Tähän päivään mentäessä "Bring Your Daughter… to the Slaughter" on edelleen yhtyeen ainoa listaykköseksi Britanniassa sijoittunut singlejulkaisu.


title: No Prayer for the Dying

text: Albumi julkaistiin ilmestysmisvuotenaan vinyylilevynä, CD-levynä ja C-kasettina. CD:stä otettiin ensimmäinen uusintapainos vuonna 1995, jolloin mukana tuli ylimääräinen levy, joka sisälsi bonusmateriaalia. Sen sijaan vinyylistä ei ole otettu virallista uusintapainosta.


title: No Prayer for the Dying

text: Albumia seurannut maailmankiertue "No Prayer on the Road" kattoi yhteensä 106 esiintymistä ympäri maailmaa, ja kiertue poikkesi myös Suomessa yhtyeen esiintyessä Helsingissä 12. marraskuuta 1990.


title: No Prayer for the Dying

text: Albumi ei ollut arvioiltaan positiivinen menestys. Allmusicin arviossa sitä pidettiin ”musiikillisesti löyhänä albumina, jolta puuttui selvä hittikappale”. Sputnikmusicin arviossa albumia pidettiin “latteana teoksena, joka ei avaudu kuulijalle tai lähde kunnolla käyntiin”.


title: No Prayer for the Dying

text: Suomalaisessa Soundi-lehdessä myöhemmin Iron Maidenin koko tuotannon kattavissa analyyseissa albumi on saanut niin ikään pääasiassa negatiivisenpuoleisia arvosanoja. Vuoden 2000 arviossa albumia pidettiin ”pahana kangistumisena, sillä levylle oli ensimmäisen kerran eksynyt mitäänsanomattomuuksia lukuun ottamatta ”Tailgunneria” ja ”Bring Your Daughter... to the Slaugheria””. Myös vuonna 2008 Soundin Ville Sorvali mainitsi albumin olevan “yksi yhtyeen pitkän uran pahimpia notkahduksia ponnettomalla ja lattealla musiikillaan, poikkeuksena ”Bring Your Daughter… to the Slaughter”.


title: No Prayer for the Dying

text: Iron Maidenin fanien keskuudessa "No Prayer for the Dyingia" pidetään yleisesti yhtenä huonoimmista Bruce Dickinsonin laulamista levyistä. Myöskään yhtye ei ole juurikaan palannut albumiin, vaikkakin ”Bring Your Daughter… to the Slaughter” -kappaletta on soitettu yhtyeen konserteissa myöhemminkin."No Prayer for the Dying" on ensimmäinen Iron Maidenin albumin kansitaide, joka ei sisällä viittauksia vuoden 1983 "Piece of Mind"-albumin jälkeisten tuotosten kansikuviin. Albumi ei seuraa kyseisen albumin aloittamaa sarjaa, jonka aikana yhtyeen maskotti Eddie the Head on kokenut esimerkiksi lobotomian ja esiintynyt kyborgina.


title: No Prayer for the Dying

text: Albumin kansikuvasta on olemassa kaksi eri versiota. Vuonna 1990 julkaistussa alkuperäisessä kansitaiteessa Eddie nousee haudastaan kuristaen haudankaivajan. Koska yhtyeen manageri Rod Smallwood ei pitänyt haudankaivajan esiintymisestä kannessa, hän pyysi kannen maalannutta Derek Riggsiä tekemään uuden kansikuvan vuoden 1998 albumin uudelleenmasteroitua versiota varten. Kyseisessä kansikuvaversiossa haudankaivaja ei esiinny, ja kansikuvassa on vain haudastaan nouseva Eddie. Alkuperäinen kansikuva tosin painettiin uudelleenjulkaistun version CD-levyyn.


title: No Prayer for the Dying

text: MuusikotMuut


title: Regulus

text: Regulus, α Leonis, on Leijonan tähdistön päätähti ja taivaan 21. kirkkain tähti. Tähden nimi on latinaa, ja se tarkoittaa ’pientä kuningasta’, sillä Reguluksen uskottiin aiemmin hallitsevan taivaan tapahtumia. Tähden arabiankielinen nimi on Al Kalb Al Asad (Kabelaced), joka tulee arabian ’leijonan sydäntä’ tarkoittavasta sanasta القلب الأس ("al-qalb[u] al-´asad"). Nimi viittaa tähden sijaintiin kuviossa. Muita tähden latinankielisiä nimiä ovat "Rex" (’kuningas’) ja "Cor Leonis" (’leijonan sydän’ arabiankielisestä nimestä). Regulus sijaitsee vain noin puolen asteen päässä ekliptikasta, ja se peittyy usein Auringon tai Kuun taakse. Se koostuu kolmesta erikokoisesta pääsarjan tähdestä.


title: Regulus

text: Regulus A on kolmoistähden komponenteista suurin ja ylivoimaisesti kirkkain. Se on nuori sininen pääsarjan tähti, jonka suuri pyörimisnopeus on aiheuttanut tähden voimakkaan litistymisen: sen läpimitta päiväntasaajalla on noin 32 prosenttia suurempi kuin navoilla. Tähden pyörimisaika on vain 15,9 tuntia. Lisäksi tähdellä on erittäin voimakas magneettikenttä. Regulus A:n iäksi on arvioitu noin 50 miljoonaa vuotta.


title: Regulus

text: A-komponenttia kiertävät suhteellisen kaukana noin 4 200 AU:n päässä korkeintaan kerran 130 000 vuodessa Regulus B ja C . Regulus B on oranssinpunainen pääsarjan kääpiötähti, joka on jonkin verran Aurinkoa pienempi ja himmeämpi. C puolestaan on pääsarjan punainen alikääpiö, joka on huomattavasti Aurinkoa pienempi. Tähdet kiertävät toisiaan 98,9 AU:n etäisyydellä noin 2 000 vuoden jaksoissa. Kaksoistähtien mahdollisilta kiertolaisilta tarkasteltuna Regulus A näyttäisi kuusi kertaa täysikuuta kirkkaammalta sinertävältä tähdeltä.


title: Hiiden hirvi

text: Hiiden hirvi on vaikeasti pyydystettävä, voimakas ja nopea hirvi kalevalaisessa runoudessa. Louhi asettaa tyttärensä kosijan tehtäväksi Hiiden hirven pyydystämisen elävänä. Eräässä kuvauksessa Hiidet tekevät hirven luonnonaineksista.


title: Hiiden hirvi

text: Hirvi säntää valtavalla voimalla lapinkylään, jossa kaataa padan tulelta ja aiheuttaa muutakin vahinkoa. Hirvi saadaan kuitenkin lopulta kiinni.


title: Hiiden hirvi

text: Olento voi olla samaa kantaa kuin samojedien ja obinugrilaisten taivaallinen peura, kuusijalkainen olento, jonka ensimmäinen samaani pyydysti.


title: Hiiden hirvi

text: On myös uskottu, että mitä useamman hirven (Hiiden hirven) miehet pyytävät kuluvan talven aikana ennen kevättä, sitä pikemmin koittaa kesä.


title: Spiritualismi

text: Spiritualismi (< lat. "spiritualis", 'henkinen, hengellinen') on 1840-luvulla syntynyt hengellinen liike. Se tunnetaan parhaiten käsityksestään, että ihminen siirtyy kuollessaan henkimaailmaan ja että näihin vainajahenkiin on mahdollista saada yhteys meedioiden välityksellä.


title: Spiritualismi

text: Spiritualismiin kuuluu myös ihmiskäsitys ja maailmankatsomus, jossa ihminen nähdään hyvään pyrkivänä henkisenä olentona ja että ihminen kuoltuaan siirtyy henkisille tasoille. Nykyisin spiritualismiin on vakiintunut käsitys, että henkimaailma ei ole vain henkien oleskelupaikka, vaan korkeampi taso, jossa henget jalostuvat.


title: Spiritualismi

text: Spiritualismi samastetaan usein spiritismin kanssa Varsinaisesti spiritismillä kuitenkin tarkoitetaan spiritualismin ranskalaista versiota, joka perustuu Allan Kardecin kirjoituksiin. Varsinaisesta spiritualismista se eroaa varsinkin siinä, että se uskoo myös jälleensyntymiseen, joka on siinä keskeinen opinkappale Kardecilainen spiritismi on tullut hyvin suosituksi Latinalaisessa Amerikassa, varsinkin Brasiliassa, jossa se on saanut uskontoihin verrattavan aseman.


title: Spiritualismi

text: Suomessa spiritualismin keskuksena toimii Spiritualistisen seuran huoneisto Helsingissä (Karjalankatu 2). Seura julkaisee Henkinen Kehitys -lehteä. Seuralla on noin 1 500 jäsentä (2007).


title: Gallipoli

text: Gallipoli eli nykyturkissa Gelibolu on kaupunki Turkin luoteisosassa. Nimi juontuu kreikan sanasta "Kallipolis (Καλλίπολις)", ”kaunis kaupunki”. Kaupunki sijaitsee Gallipolin niemimaalla ("Gelibolu Yarimadasi"), ja sen länsipuolella on Aigeianmeri ja itäpuolella Dardanellien salmi.


title: Gallipoli

text: Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Newfoundlandissa Gallipolista puhuttaessa tarkoitetaan usein ympärysvaltojen ensimmäisessä maailmansodassa käymään Gallipolin taisteluun, joka tunnetaan Britanniassa yleensä Dardanellien taisteluna ja Turkissa Çanakkalen taisteluna. Gallipolin taistelussa yritettiin murtautua Dardanellien lävitse ja vallata Istanbul. Taisteluissa kaatui ja haavoittui satojatuhansia sotilaita, joiden kunniaksi alueelle on perustettu kansallispuisto. Gallipolia muistetaan erityisesti Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, joissa maihinnousun muistopäivä on yleinen vapaapäivä.


title: Gallipoli

text: Gallipolin taistelut antoivat tärkeän sysäyksen silloin vielä tuntemattomalle armeijan komentajalle nimeltä Mustafa Kemal. Taistelujen aikana hän ylitti valtuutensa ja toimi vastoin ohjeita pysäyttääkseen ympärysvaltalaisten etenemisen ja onnistui lopulta työntämään viholliset takaisin, kun ympärysvallat vetäytyivät. Myöhemmin hän muutti nimensä Kemal Atatürkiksi ja perusti nykyisen Turkin valtion Osmanien valtakunnan romahdettua.


title: Gallipoli

text: Gallipoli ja siellä käyty taistelu olivat aiheena australialaisen Peter Weirin vuonna 1981 ohjaamassa elokuvassa "Gallipoli".


title: Suomalainen musiikki

text: Suomalainen musiikki tarkoittaa suomalaisten aikojen saatossa tekemää musiikkia. Se voidaan karkeasti jakaa kolmeen: kansanmusiikkiin, klassiseen taidemusiikkiin ja kevyeen musiikkiin.


title: Suomalainen musiikki

text: ”Suomen musiikin isäksi” kutsutaan varhaisromantiikkaa edustanutta Fredrik Paciusta, jonka tunnetuin sävellys on Suomen kansallislaulu Maamme. 1800-luvun puolestavälistä aina toiseen maailmansotaan asti taidemusiikkia hallitsi myöhäisromantiikka, varsinkin kansallisromantiikka, keulahahmonaan Jean Sibelius.


title: Suomalainen musiikki

text: Modernismiin siirryttiin toden teolla vasta 1950-luvulla, kun Erik Bergman aikalaisineen käytti kaksitoistasäveljärjestelmää, sarjallisuutta ja sointi- ja kenttätekniikoita. 1970-luvulla alkoi suomalaisen oopperan renessanssi Aulis Sallisen ja Joonas Kokkosen sointimaailmaltaan perinteisten, niin sanottujen karvalakkioopperoiden myötä, mutta toisaalta nuoret säveltäjät ja muusikot toivat eurooppalaista radikaalia modernismia Suomeen muun muassa Korvat auki -yhdistyksen piirissä. Monet näistä 1970-luvun nuorista radikaaleista, kuten Kaija Saariaho, Magnus Lindberg ja Esa-Pekka Salonen, ovat nousseet kansainväliseen kuuluisuuteen 1980- ja 1990-lukujen aikana.


title: Suomalainen musiikki

text: Kevyt musiikki alkoi iskelmän läpilyönnillä. Rautalankamusiikista siirryttiin Suomi-poppiin. 1980-luvulla löivät läpi punk ja uusi aalto. Niitä seurasi metallimusiikin nousu. Kuuluisia suomalaisia yhtyeitä 1990–2000-luvuilla ovat HIM, Nightwish ja The Rasmus.


title: Suomalainen musiikki

text: Merkittävin vanhan musiikin osa on latinankielisten kirkko- ja koululaulujen kokoelma Piae Cantiones.


title: Suomalainen musiikki

text: Taidemusiikin juuret Suomessa eivät ole niin syvät kuin esimerkiksi Keski-Euroopan maissa, eikä renessanssin eikä barokin ajalta tunneta suomalaisia säveltäjiä. Musiikkielämä alkoi syntyä vasta wieniläisklassismin lopulla: muun muassa Turun Soitannollinen Seura perustettiin vuonna 1790. Tämän aikakauden merkittävin säveltäjä oli Bernhard Henrik Crusell.


title: Suomalainen musiikki

text: Varhaisromantiikan ajan keskeinen vaikuttaja oli nykyisin ”Suomen musiikin isäksi” nimitetty saksalaissyntyinen Fredrik Pacius, joka toimi Helsingin yliopistossa musiikinopettajana. 1800-luvun puolestavälistä aina toiseen maailmansotaan asti keskeinen Suomen taidemusiikin tyylisuunta oli myöhäisromantiikka ja etenkin kansallisromantiikka, jonka keulahahmo oli Suomen tunnetuin säveltäjä Jean Sibelius. Kansainvälisestikin laajalti tunnetun Sibeliuksen vaikutus Suomen musiikkielämään oli mittava.


title: Suomalainen musiikki

text: Ensimmäiset suomalaiset modernistit, muun muassa impressionismista ja ekspressionismista vaikutteita saaneet Väinö Raitio (1891–1945) ja Aarre Merikanto ilmaantuivat musiikkielämään jo 1920-luvulla, mutta heidän modernisminsa ei kuitenkaan horjuttanut romantiikan valta-asemaa.


title: Suomalainen musiikki

text: 1950-luvulla modernismi rantautui Suomeen toden teolla niin sanotun modernismin toisen aallon myötä, jossa siirryttiin jo kaksitoistasäveljärjestelmään ja muihin uusiin sävellystekniikoihin. Ensimmäisiä suomalaisia kaksitoistasäveljärjestelmää käyttäneitä säveltäjiä oli Erik Bergman. 1950-luvulla käytettiin myös sarjallisuutta ja sointi- ja kenttätekniikoita. 1970-luvulla alkoi suomalaisen oopperan renessanssi Aulis Sallisen ja Joonas Kokkosen sointimaailmaltaan perinteisten, niin sanottujen karvalakkioopperoiden myötä, mutta toisaalta nuoret säveltäjät ja muusikot toivat eurooppalaista radikaalia modernismia Suomeen muun muassa Korvat auki -yhdistyksen piirissä. Monet näistä 1970-luvun nuorista radikaaleista, kuten Kaija Saariaho, Magnus Lindberg ja Esa-Pekka Salonen, nousivat kansainväliseen kuuluisuuteen 1980- ja 1990-lukujen aikana.


title: Suomalainen musiikki

text: Suomalaisen oopperamusiikin alku sijoittuu 1700-luvun loppupuolelle, jolloin järjestettiin ensimmäiset oopperaesitykset Suomessa. Varsinaisesti kiinnostus taidemuotoon heräsi kuitenkin vasta 1800-luvun jälkipuoliskolla. Ensimmäinen suomalainen oopperateos on Fredrik Paciuksen Topeliuksen librettoon säveltämä "Kaarle-kuninkaan metsästys" ("Kung Karls jakt") vuodelta 1852.


title: Suomalainen musiikki

text: Suomalainen oopperataide alkoi 1970-luvulla saavuttaa kansainvälistä mainetta ennen kaikkea Joonas Kokkosen ja Aulis Sallisen niin kutsutuilla karvalakkioopperoilla kuten "Punainen viiva" ja "Viimeiset kiusaukset". Suomen nousuun yhdeksi maailman johtavista oopperamaista vaikuttivat myös Savonlinnan oopperajuhlat ja monien suomalaisten laulajien kuten Martti Talvelan ja myöhemmin esimerkiksi Karita Mattilan ja Soile Isokosken saavuttama kansainvälinen maine. Vuosituhannen vaihteen merkittävin hahmo suomalaisessa oopperassa on ollut Kaija Saariaho, jonka ensimmäinen ooppera "Kaukainen rakkaus" ("L’amour de loin", 2000) sai runsaasti kansainvälistä huomiota.


title: Suomalainen musiikki

text: Iskelmä-sanan suomen kieleen on keksinyt R. R. Ryynänen, joka yhdessä Georg Malmstenin kanssa esitteli ensiksi sanan "iskusävelmä", joka sittemmin hioutui lyhyempään muotoonsa "iskelmäksi".


title: Suomalainen musiikki

text: Suomen ensimmäisenä iskelmälaulajana voidaan pitää 1910- ja 1920-luvuilla suosittua J. Alfred Tanneria. Toisenlaisen määritelmän mukaan ensimmäisenä iskelmälaulajana pidetään oopperalaulaja Ture Araa, jonka vuonna 1929 levytetty ”Emma” oli Suomen ensimmäinen suurhitti. Ensimmäisen maailmansodan jälkeisiä vaikuttajia ovat muun muassa Georg Malmstén ja Matti Jurva sekä Dallapé-orkesteri. Myöhempien vuosikymmenten iskelmätähtiä ovat esimerkiksi Olavi Virta, Juha ”Watt” Vainio, Annikki Tähti, Laila Kinnunen, Jukka Kuoppamäki, Eino Grön, Katri Helena, Marion Rung, Reijo Taipale, Teuvo Valo, Topi Sorsakoski, Janne Tulkki, Paula Koivuniemi, Lea Laven. Isto Hiltunen, Anna Eriksson, Matti ja Teppo, Kaija Koo, Jari Sillanpää, Juha Tapio, Kirka, Kari Tapio, Vesa-Matti Loiri, Arja Koriseva ja Carola.


title: Suomalainen musiikki

text: Suomalainen iskelmämusiikki on saanut paljon vaikutteita slaavilaisesta musiikista, joita useat artistit ovat vuosien ajan tulkinneet suomeksi.


title: Suomalainen musiikki

text: Jazz tuli Suomeen 1920-luvulla illallistanssiaisten kautta. Niihin hankittiin ulkomaisia orkestereita, joiden soitossa oli myös jazzin vaikutteita. Kun ragtimeen yhdistyi kansanmusiikin aineksia, syntyi ”haitarijazzia”, jonka kuuluisin edustaja oli Dallapé-orkesteri.


title: Suomalainen musiikki

text: Vuodesta 1972 alkaen jazz- ja popmusiikkia on voinut opiskella Suomessa, aluksi Oulunkylän Pop/jazz -opistssa, joka on nykyisin ammattikorkeakoulu Pop & Jazz Konservatorio.


title: Suomalainen musiikki

text: Suomirock on yleisnimitys suomalaiselle rockmusiikille. Suppeammassa merkityksessä se tarkoittaa suomenkielistä rockmusiikkia. Suomalaiset ovat esittäneet rockia 1950-luvulta alkaen, mutta tunnetuimmat alan edustajat aloittivat vasta 1970- ja 1980-luvuilla. Eräs merkkipaalu oli M. A. Nummisen ja muiden muusikkojen muodostaman Suomen Talvisota -yhtyeen albumi "Underground-Rock". Aluksi suomalaisten artistien kappaleet olivat usein käännöskappaleita suurimmista ulkomaisista hiteistä, mutta rockmusiikin tultua tutummaksi alettiin kappaleita tehdä myös suomalaisten omin voimin. Monet suomirockin suurimmista uranuurtajista, kuten esimerkiksi Eppu Normaali ja Leevi and the Leavings, sävelsivät ja sanoittivat lähes kaikki laulunsa itse. Sen sijaan esimerkiksi Popeda ja Yö ovat käyttäneet varsin paljon myös muita suomalaisia säveltäjiä ja sanoittajia.


title: Suomalainen musiikki

text: 1970-luvun tunnettuja artisteja olivat muun muassa Hector, Rauli Badding Somerjoki, Hurriganes, Dave Lindholm ja Juice Leskinen. Progea edustivat Wigwam ja Tasavallan Presidentti. 1970- ja 80-lukujen taitteessa esiin nousi punkin myötä suomirockin uusi aalto. Punkia soittivat muun muassa Pelle Miljoona, Lama ja torniolainen Terveet Kädet. Toisenlaista uutta aaltoa edusti Se. Ismo Alanko vaikutti ensin Hassisen kone -yhtyeen laulajana, sitten Sielun veljissä ja myöhemmin sooloartistina. Leskisen ja Alangon lisäksi omaperäisinä sanoittajina tunnetaan Tuomari Nurmio ja Kauko Röyhkä. Hanoi Rocks kävi lähellä kansainvälistä läpimurtoa. 1980-luvun yhtyeitä olivat muun muassa Peer Günt, SIG, Dingo, Tavaramarkkinat, Clifters, Keba. Uraansa aloittivat 22-Pistepirkko, Kolmas Nainen, Miljoonasade, Freud, Marx, Engels & Jung ja Kari Peitsamo.


title: Suomalainen musiikki

text: 1990-luvulla nousivat YUP, CMX, Don Huonot, Apulanta, Maija Vilkkumaa, Egotrippi, Zen Café, 69 Eyes, Kotiteollisuus, Sir Elwoodin Hiljaiset Värit, Maj Karma, Tehosekoitin, Jonna Tervomaa, Absoluuttinen Nollapiste ja Kingston Wall.


title: Suomalainen musiikki

text: Muita tunnettuja suomalaisia rockyhtyeitä ja -artisteja ovat muun muassa Klamydia, The Crash, Herra Ylppö, Stam1na, Von Hertzen Brothers, Radiopuhelimet, Aknestik ja Mana Mana.


title: Suomalainen musiikki

text: Suomalainen rap eli Suomiräp on Suomessa tuotettua rap-musiikkia, joka yleisesti ottaen esitetään suomeksi, mutta joskus myös englanniksi. Suomessa tehtiin rappia jo 1980-luvun alussa ja suomalainen rap sai muutamien esittäjien muodossa suosiota 1990-luvun alussa, mutta pysyvämmäksi ilmiöksi se jäi vasta 2000-luvulla.


title: Suomalainen musiikki

text: Ensimmäisenä levytettynä suomalaisena rap-kappaleena on yleisesti mainittu General Njassan "I'm Young, Beautiful and Natural", joka ilmestyi vuonna 1983. Varsinainen suomenkielinen rap-musiikki löi läpi itsensä ensimmäisen kerran 1990-luvun taitteessa, kun muun muassa Raptori, Pääkköset ja MC Nikke T rynnistivät markkinoille. Näiden yhtyeiden lähestymistapa musiikkiin oli varsin humoristinen.


title: Suomalainen musiikki

text: Nykyisin monet suomalaiset rap-artistit julkaisevat musiikkiaan omakustanteina tai pienten itsenäisten levy-yhtiöiden, kuten Monspin, 3rd Railin, Rähinän ja Numbers Entertainmentin kautta. Suomen viralliselle albumilistalle ovat yltäneet muun muassa Paleface, Monspin Ruudolf, Kemmuru, DJPP, Notkea Rotta ja Steen1, 3rd Railin Reilukerho, Jontti & Shaka ja Hannibal & Soppa, Gee, Rähinän Elastinen sekä Iso H, Trilogia ja Cheek sekä Numbersin Asa.


title: Suomalainen musiikki

text: Suosittuja suomalaisia popyhtyeitä ja -artisteja ovat olleet muun muassa Anssi Kela, Jenni Vartiainen, Leevi and The Leavings, Aikakone, J. Karjalainen, Lauri Tähkä & Elonkerjuu, Irwin Goodman, Tiktak, Ultra Bra, Chisu, Anna Abreu, PMMP, The Rasmus, Anna Puu, Antti Tuisku, Jukka Poika, Indica ja Movetron.


title: Suomalainen musiikki

text: Useat suomalaiset metalliyhtyeet ovat menestyneet kansainvälisesti, kuten Sentenced, Nightwish, HIM, Sonata Arctica, Lordi, Stratovarius, Children of Bodom, Amorphis, Apocalyptica, Impaled Nazarene, Beherit ja Waltari.


title: Suomalainen musiikki

text:
Suomalainen kansanmusiikki koostuu karkeasti ottaen kahdesta linjasta: lauluista ja pelimannimusiikista.
Suomalainen kansanmusiikki sisältää huhuillen, resitoiden, laulaen, rallatellen, rummuttaen ja soittaen esitettyä sävelaihelmia. Ne sisältävät usein motiiveja ja ennestään tuntemattomia sävelmiä. Suomalainen laulurunous oli tavallisesti kalevalanmittaisia muinaisrunoja, joita useimmiten esitettiin esi- ja jälkilaulajan vuorotellessa säkeittäin.


title: Suomalainen musiikki

text: Pelimannimusiikki on saanut alkunsa 1600-luvulla keski-euroopasta Ruotsin kautta tulleista sävelmistä. Keskeinen soitin on viulu, myöhemmin myös haitari, klarinetti ja harmoni. Sävelmät ovat eurooppalaismallisia tanssisävelmiä, ensin polkia, myöhemmin poloneesi ja masurkka ja 1800-luvulta alkaen myös polkka, jenkka ja valssi.


title: Suomalainen musiikki

text: Katso myös:Katso myös:Katso myös:Säveltäjiä:Kuoroja:


title: Laboratoriohiiri

text: Laboratoriohiiri on nimitys hiirelle, jota ihmiset käyttävät koe-eläimenä eläinkokeissa. Hiiri on yksi tunnetuimmista ja tärkeimmistä ihmisen käyttämistä koe-eläimistä. Sitä on käytetty apuna lääketieteessä ja biologiassa jo 1900-luvun alusta lähtien ja monet hiirikokeissa saadut tulokset ovat vaikuttaneet merkittävästi tieteen kehitykseen ja uusien lääkeaineiden valmistukseen.


title: Laboratoriohiiri

text: Hiiriä alettiin käyttää koe-eläimenä vuonna 1909 Yhdysvalloissa. Tuolloin syntyi maailman ensimmäinen varta vasten koe-eläimiksi kasvatettu hiiripopulaatio joka oli nimeltään "DBA", ja tästä polveutuvat myös seuraavat koehiiripopulaatiot. Hiiri oli monessa suhteessa oivallinen koekaniini lääketieteellisiin ja biologisiin tutkimuksiin. Koska hiiri oli nisäkäs, sen elimistö muistutti suhteellisen paljon ihmisen elimistöä, minkä ansiosta eri kokeiden vaikutuksesta hiireen oli varsin helppo päätellä vastaavien kokeiden vaikutus ihmiseen. Hiiren ja ihmisen genomit vastaavat toisiaan yli 99-prosenttisesti. Hiiren pieni koko ja nopea lisääntyminen tekivät siitä ihanteellisen laboratorioeläimen. Hiiri ei tarvinnut suurta tilaa elääkseen eikä vaatinut paljoa ruokaa.


title: Laboratoriohiiri

text: Vuonna 1921 sai alkunsa maailman eniten käytetty koe-eläinkanta, kun yhdysvaltalainen Clarence Cook Little sai useita hiirisukupolvia kestäneen työnsä valmiiksi. Little oli risteyttänyt toisilleen sukua olevia laboratoriohiiriä ja loi näin koehiirikannan, joka tunnetaan nimellä "C57BL/6", se on joskus lyhennetty "black 6" tai "B6". Ajan kuluessa tuosta hiirijoukosta kasvoi maailman eniten käytetty koe-eläinkanta, ja yhä nykyisinkin "C57BL/6"-hiiret ovat maailman yleisimpiä koe-eläimiä. Siitä on yritetty tehdä mahdollisimman homogeeninen, eli yhtenäinen, jotta geneettiset erot yksilöiden välillä eivät vääristäisi kokeiden tuloksia. Myöhemmin samaisesta kannasta on kehitetty myös lukuisia muita hiiripopulaatioita eri tarkoituksiin.


title: Laboratoriohiiri

text: Nykypäivänä on geenitekniikka kehittynyt niin että hiirille voidaan räätälöidä haluttuja ominaisuuksia testejä varten silmälläpitäen. Maailmalla on yrityksiä jotka tuottavat hiiriä tutkijoille niin että tutkijat voivat katsoa listasta millaisen hiiren tutkimuksiin tarvitsevat, tilata sen. Suomessa tälläistä palvelua ei löydy kuin Helsingin yliopiston Koe-eläinkeskukselta.


title: Laboratoriohiiri

text: Clarence Cook Littlein perustama The Jackson Laboratory sai elokuussa 2016 28 miljoonaa dollaria osana kansainvälistä projektia jossa tuotetaan noin 20 000 uutta B6 kantaa ja näistä poistetaan yksitellen yksi geeni hiiren 20 000 geenistä sen genomissa ja katsotaan mihin ne vaikuttavat. Sitä tehdään hiirillä CRISPR/Cas9-välittesellä genomin muuntelulla.


title: Priamos

text: Priamos on kreikkalaisessa mytologiassa Troijan hallitsija ja Laomedonin nuorin poika.


title: Priamos

text: Priamoksella oli useita vaimoja ja kymmeniä lapsia. Hänen ensimmäinen vaimonsa Arisbe synnytti hänelle Aisakoksen. Priamos erosi hänestä myöhemmin voidakseen mennä naimisiin Hekaben kanssa. Heidän vanhimman poikansa Hektorin oli määrä seurata isäänsä Troijan hallitsijana, mutta heidän toisen poikansa, Pariin, aikaansaama Troijan sota johti hänen kuolemaansa ja kaupungin tuhoon. Priamoksella kerrottiin olleen 50 poikaa ja useita tyttäriä, heidän joukossaan Helenos, Kassandra, Ilione, Deifobos, Troilos, Polites, Kreusa, Laodike, Polyksene ja Polydoros, Priamoksen nuorin poika.


title: Priamos

text: Priamosta kutsuttiin alun perin Podarkeeksi. Hän vaihtoi nimensä sen jälkeen, kun hänen sisarensa Hesione osti hänen henkensä kultaisella huivilla Herakleelta.


title: Priamos

text: Troijan sodan aikana Priamos oli jo iäkäs mies. Kun Akhilleus oli surmannut Hektorin ja kieltäytyi luovuttamasta ruumista takaisin troijalaisille, Priamos saapui hänen luokseen pyytämään poikansa ruumista kyynelsilmin. Akhilleus ei pelkästään suostunut pyyntöön, vaan lupasi sotatoimien taukoavan yhdeksitoista päiväksi, jotta Hektor saataisiin haudattua asiaankuuluvin menoin.


title: Priamos

text: Homeros ei mainitse mitään Priamoksen kohtalosta, mutta myöhemmässä kirjallisuudessa Akhilleuksen poika Neoptolemos surmasi raa'asti Priamoksen Zeuksen alttarille. Kuolinkohtaus on kuvattu myös Shakespearen Hamletissa.


title: Joseph P. Kennedy, Jr.

text: Joseph Patrick Kennedy, Jr. (28. heinäkuuta 1915 – 12. elokuuta 1944) oli vanhin Joseph P. Kennedyn ja Rose Kennedyn yhdeksästä lapsesta, ja hänen veljensä oli presidentti John F. Kennedy. Hänen haluttiin jatkavan suvun poliittista työtä. 29-vuotiaana kuollut Kennedy ei koskaan mennyt naimisiin, mutta hänet yhdistettiin kahteen naiseen: Edith Bouvier Bealeen, Jacqueline Kennedy Onassisin serkkuun ja New Yorkin seurapiirinaiseen Katharine Mortimeriin.


title: Joseph P. Kennedy, Jr.

text: Joseph Jr. opiskeli Harvardin yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1938. Sieltä hän jatkoi Harvardin lakikouluun, mutta viimeisenä vuotenaan hän ilmoittautui vapaaehtoisena merivoimiin lentäjäksi. Lentäjäksi valmistuttuaan vuonna 1942 hänet lähetettiin Englantiin ja oli siellä jatkuvasti komennuksella talvella 1943–1944.


title: Joseph P. Kennedy, Jr.

text: Heinäkuussa 1944 hän ilmoittautui vapaaehtoiseksi tehtävään, jossa Consolidated B-24 Liberator-pommikoneella (joka tunnettiin Yhdysvaltain laivastossa tunnuksella PB4Y) oli tarkoitus lähettää radio-ohjattu pommikone kohti kohdetta Saksassa vastatoimena V-2-iskuille Englantia vastaan. Koneeseen lastattiin 9 600 kilogrammaa räjähteitä. Tarkoitus oli, että ohjaajat lentävät sen Englannin kanaalin yli, ja sen jälkeen lentäjät hyppäisivät koneesta laskuvarjolla. Lopun matkaa kone lentäisi radio-ohjauksella, ja se syöksyisi V-2-ohjustukikohtaan. Kone kuitenkin räjähti ennen kuin Kennedy ehti hypätä ulos. Kennedyn ruumista ei ole löydetty.


title: Kuvamanipulaatio

text: Kuvamanipulaatio on valokuvan muokkaamista, joko tietokoneella tai muulla laitteella niin että kuvan sisältö ei vastaa kuvanottohetkellä vallinneita todellisia olosuhteita. Kuvamanipulaation avulla aikaansaatuja kuvia kutsutaan trikkikuviksi. Yleisiä kuvamanipulaation aiheita ovat esimerkiksi UFO:t, joista otetut kuvat ovat arveluttaneet tutkijoita, kunnes ne ovat paljastuneet väärennöksiksi. Kuvamanipulaatiota on käytetty myös poliittisesti ei-toivottujen henkilöiden poistamiseen virallisista valokuvista. Tästä tunnetuimpia esimerkkejä löytyy Neuvostoliiton historiasta.


title: Kuvamanipulaatio

text: Tunnettuihin tapauksiin kuuluvat myös epämiellyttävien tai kysymyksiä herättävien yksityiskohtien poistaminen valokuvista tai uutisvalokuvien vaikuttavuuden parantaminen lisäämällä niihin dramaattisuutta korostavia yksityiskohtia.


title: Kuvamanipulaatio

text: Valokuvien manipulaatiota ilmenee myös siten, että oikean valokuvan sanotaan esittävän tapahtumaa, jota se ei todellisuudessa esitä. Näin ollen väärä kuvateksti harhaanjohtaa kuvan katsojaa, vaikka kuva itsessään olisikin aito.


title: Kuvamanipulaatio

text: Termiä kuvamanipulaatio ei käytetä elokuvista puhuttaessa; tällöin puhutaan simuloidusta kohtauksesta. Perinteinen kuvasimulaatio on esimerkiksi kohtaus, jossa näyttelijä ajaa autoa mutta taustalla ohikiitävä ympäristö on lisätty jälkeenpäin.


title: Kuvamanipulaatio

text: Neuvostoliitossa, jossa Lev Trotski joutui epäsuosioon jatkuvan vallankumouksensa vuoksi ja hänen ajauduttuaan Josif Stalinin aseman vahvistuttua, esitettiin valokuvaa, jossa Vladimir Lenin puhui korokkeella mutta josta hänen oikealta puoleltaan korokkeen vieressä seisova Lev Trotski oli kokonaan poistettu.


title: Kuvamanipulaatio

text: Kiinan kansantasavallassa Mao Zedongin vieressä seisoneet neljän koplan jäsenet poistettiin valokuvista.


title: Kuvamanipulaatio

text: Yhdysvalloissa Ken Lightin kesäkuussa 1971 ottamaan valokuvaan liitettiin John Kerryn viereen Jane Fondan kuva, jonka Owen Franken oli ottanut elokuussa 1972 osoittamaan, että ehdokkaana toiminut John Kerry oli osoittanut mieltä Vietnamin sotaa vastaan "Hanoi-Janena" tunnetun Jane Fondan kanssa, ja näin vaikuttamaan kielteisesti John Kerryn vaalimenestykseen.