title: Allofoni

text: Äännös on fysikaalinen tapahtuma, joka synnyttää ääniaaltoja ja on aina yksilöllinen. Äänne on konkreettisesta äännöksestä abstrahoitu kuvausyksikkö, jossa ei oteta huomioon yksilöpuhujan piirteitä. Foneemianalyysin kannalta äänteitä on maailman kielissä äärellinen määrä. Kyse on tällöin hyvin määritellystä äännejoukosta, jonka jäsenillä on kullakin oma kirjoitussymbolinsa. Jokaisen yksittäisen kielijärjestelmän äänteistö käsittää tämän universaalisen äänteistön osajoukon, ts. kaikki äänteet eivät esiinny kaikissa kielissä.


title: Allofoni

text: Foneemi on kielen rakenteen osa, pienin distinktiivinen eli merkityksiä erottava yksikkö. Eräs tapa määritellä foneemi on sanoa, että se on äännejoukko, jonka jäsenet ovat komplementaarisessa distribuutiossa eli täydennysjakaumassa ja lisäksi foneettisesti samankaltaisia. Myös keskenään vapaasti vaihtelevat foneettisesti samankaltaiset äänteet edustavat samaa foneemia, ts. ne ovat yhden ja saman foneemin realisaatioita eli toteutumia. Tällaiset "subfonemaattiset" yksiköt ovat allofoneja. Erään näkemyksen mukaan ihminen ei "kuule" allofoneja vaan ainoastaan foneemeja. Näin ollen foneemit olisivat kognitiivisia yksikköjä, eräänlaisia suodattimia tai tulkintakehikkoja.


title: Allofoni

text: On kahdenlaista allofonien välistä vaihtelua, toinen perustuu täydennysjakaumaan, toinen taas vapaaseen vaihteluun.


title: Allofoni

text: Keskenään täydennysjakaumassa olevat foneettisesti samankaltaiset äänteet ovat allofoneja. Esimerkiksi suomen kielen foneemi /r/ toteutuu yleensä alveolaarisena soinnillisena tremulanttina , kuten sanassa . Toisaalta [s]-äänteen jäljessä /r/ pyrkii toteutumaan muunlaisena äänteenä kuin tremulanttina. Esimerkiksi sanoissa sellaisissa kuin "Yleisradio" ja "Israel" /r/ saattaa toteutua frikatiivina edeltävän sibilantin assimilatiivisesta vaikutuksesta.


title: Allofoni

text: Silloin, kun foneemin allofonit eroavat toisistaan huomattavasti ilman ehdollistavaa äänneympäristöä (esimerkiksi erilaiset allofonit eri murteissa), puhutaan vapaasta vaihtelusta. Suomen /d/ saattaa vaihdella vapaasti soinnillisesta dentaalisesta klusiilista [d̪] soinnittomaan alveolaariseen klusiiliin [t] (joka tällöin eroaa /t/:stä siten, että tämä edustuu dentaalisena) ja jopa soinnilliseen dentaaliseen frikatiiviin tai approksimanttiin [ð] (joissain länsirannikon konservatiivisissa paikallismurteissa) kaikissa äänneympäristöissä ja ilman ymmärtämisvaikeuksia.


title: Allofoni

text: Vielä selkeämpi esimerkki vapaasta vaihtelusta on suomen /s/, joka voi toteutua soinnittomana tai (puoli)soinnillisena, teräväsointisena tai pehmeämpänä sen mukaan, onko kielen kärki aivan etuhampaiden takana tai vähän etäämpänä suussa. Tällaiset /s/-foneemin toteutumat ovat vapaassa vaihtelussa keskenään identtisessä äänneympäristössä.


title: Allofoni

text: On kahdentyyppistä allofonista vaihtelua. Jos allofoninen vaihtelu on kokonaan selitettävissä ympäristön perusteella, kyse on intrinsisistä allofoneista. Esimerkiksi suomen /k/-foneemi toteutuu erilaisina äänteinä seuraavan vokaalin kvaliteeteista riippuen.


title: Allofoni

text: Äänteet [k] ja [k] ovat intrinsisiä allofoneja. Tällainen äännedistribuutio on koartikulaation seurausta. Vierekkäiset äänteet assimiloituvat eli samankaltaistuvat motorisen optimointiautomatiikan vuoksi. Ääntöelimet eivät voi luontevasti siirtyä jyrkästi toisenlaiseen tilaan jatkumollisessa motorisessa suorituksessa.


title: Allofoni

text: Osa allofonisesta vaihtelusta on konventionaalista, totunnaista joskin automaattista, eli ekstrinsistä. Esimerkiksi ruotsin kielen labiaalinen puolisuppea etuvokaali "ö", fonologisesti /ø/, toteutuu [r]-äänteen edellä väljempänä varianttina, ts. " /ø/ → / __ r ", muualla taas -äänteenä (esim. "dö" [dø:] 'kuolla', "dör" [dœ:r] 'kuolee'). Ruotsin ja ovat ekstrinsisiä allofoneja, sillä äidinkielinen puhuja huomaa niiden välisen äänne-eron heti, jos joku ei äännäkään tämän allofonisen säännön mukaan. Ekstrinsinen allofoninen vaihtelu on (heikossa mielessä) normatiivista. Suomen kielessä se on poikkeuksellisen vähäistä.


title: Kasvitieteellinen puutarha

text: Kasvitieteellinen puutarha on puutarha, jossa kasveja viljellään useimmiten tutkimustarkoituksiin tai yleisölle esitettäväksi. Kasvisto koostuu yleensä monien eri ilmastovyöhykkeiden kasveista. Suomen vanhin kasvitieteellinen puutarha perustettiin Turkuun vuonna 1670. Maailmassa on noin 1 400 kasvitieteellistä puutarhaa ja arboretumia, joissa käy vuosittain yli 100 miljoonaa vierailijaa.


title: Kasvitieteellinen puutarha

text: Suomessa on kuusi yliopistojen kasvitieteellistä puutarhaa:


title: Maserati

text: Maserati on tunnettu italialainen autonvalmistaja, jonka perustivat Maseratin veljekset Alfieri, Bindo, Ettore ja Ernesto 1. joulukuuta vuonna 1914 Bolognassa. Nykyään yhtiön pääkonttori sijaitsee Modenassa, ja sen omistaa Fiat Chrysler Automobiles. Maseratin tunnus pohjautuu Bolognassa sijaitsevan Neptunuksen suihkulähteen atraimen kolmikärkeen.


title: Maserati

text: Maserati osallistui 1950-luvulla Formula 1 -sarjaan.


title: Maserati

text: Maseratin edustajana Suomessa toimi helsinkiläinen Auto-Trident Oy jonkin aikaa 1980- ja 1990-luvuilla. Suomen ajoneuvorekisterissä oli vuoden 1999 lopussa 29 Maserati-autoa vuosimallista 1961 lähtien.


title: Truman Capote

text: Truman Garcia Capote (30. syyskuuta 1924, New Orleans – 25. elokuuta 1984, Los Angeles) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja. Capote muutti nuorena New Yorkiin ja kuvasi kaupungin seurapiirielämää romaanissaan "Aamiainen Tiffanylla" (1958), josta tehtiin myös elokuva. Capoten toinen kuuluisa teos on "Kylmäverisesti" (1966), jota varten hän loi kirjallisuuteen kokonaan uuden kerrontamuodon, dokumenttiromaanin.


title: Truman Capote

text:
Truman Capoten alkuperäinen nimi oli Truman Streckfus Persons. Capoten äiti oli 17-vuotias pojan syntyessä. Capoten vanhemmat erosivat, kun Capote oli nelivuotias, jolloin hänet lähetettiin Alabamaan äitinsä sukulaisten hoiviin. Hänen läheisin ystävänsä oli vanha sukulaistäti, jota hän kutsui nimellä Sook. Täti esiintyy useissa Capoten kirjoituksissa, kuten novellissa ”Joulumuisto” (1956).
Vuonna 1933 Capote muutti New Yorkiin äitinsä ja tämän uuden aviomiehen luo. Isäpuoli Joseph Capote nimesi hänet uudelleen Truman Garcia Capoteksi. 17-vuotiaana Capote lopetti koulun ja siirtyi "The New Yorkerin" reportteriksi. Tuolloin hän oli kirjoittanut jo pitkään ja saanut jo ensimmäisen palkintonsa kirjoituskilpailusta.


title: Truman Capote

text: Capote julkaisi 1948 esikoisromaaninsa "Other Voices, Other Rooms". Sen päähenkilö on nuori poika, joka joutuu muuttamaan kauan kadoksissa olleen isänsä luo outoon kartanoon. Romaani on liitetty tapahtumapaikkansa ja historiallisen ympäristön vuoksi "southern gothic" -lajityyppiin. Kirjan pinnan alla kulkevana teemana on oman seksuaalisuuden löytäminen ja hyväksyminen. Tämäkin teos oli puolittain omaelämäkerrallinen.


title: Truman Capote

text: Capoten seuraava romaani oli vuonna 1951 ilmestynyt "Ruohojen harppu". Se kertoo tarinan pojasta, jolla on kaksi hieman kummallista tätiä, joista toisen kanssa hän muuttaa puuhun asumaan. "Ruohojen harpusta" on tehty monta draamasovitusta, joista viimeisin on elokuva vuodelta 1995.


title: Truman Capote

text: Käännekohta Capoten uralla oli pienoisromaani "Aamiainen Tiffanylla" (1958). Romaanin päähenkilö Holly Golightly on huoleton nuori nainen, joka elää toisten kustannuksella Manhattanilla. Teoksen nimetön kertoja seuraa Hollyn elämää ikään kuin sivustakatsojana. Kirjasta tehtiin samanniminen elokuva, jonka juoni kuitenkin muutettiin Hollywood-ystävällisemmäksi. Kertojasta tehtiin rattopoika (kirjassa hänen hahmonsa voisi tulkita homoseksuaaliseksi), ja hänen sekä Hollyn välille viritettiin rakkaussuhde, jota kirjassa ei ollut.


title: Truman Capote

text: Elokuvassa on selkeä loppuratkaisu, kun taas kirjassa se jäi avoimeksi. Capote ei itse ollut tyytyväinen elokuvaan. Hänen mielestään Audrey Hepburn oli väärä valinta Hollyn rooliin, ja siihen olisi sopinut paremmin Marilyn Monroe.


title: Truman Capote

text: Vuonna 1959 Capote luki lehdestä kansasilaisen maanviljelijäperheen murhasta, jolle ei tuntunut olevan mitään motiivia. Capote matkusti Kansasiin tekemään lehtijuttua tapauksesta, mutta aineisto paisui niin valtavaksi, että hän työsti siitä kirjan nimeltä "Kylmäverisesti", joka ilmestyi vasta vuonna 1966. Kirja loi uuden kirjallisuuden lajityypin, dokumenttiromaanin (engl. "nonfiction novel"), joka on proosan keinoin kerrottua tositapahtumaa. Kirja ei muistuttanut haastattelua, joka siitä olisi voinut tulla, sillä Capote oli häivyttänyt valmiista tekstistä täysin itsensä, kertojan.


title: Truman Capote

text: Capote haastatteli perheen omaisia, ja kun tekijät viimein saatiin kiinni, hän tutustui myös heihin ja jopa ystävystyi toisen surmaajan, Perry Smithin, kanssa. Capote oli heidän seuranaan yhä, kun heidät teloitettiin. Capoten elämästä kertovassa elokuvassa "Kunniaton" ("Infamous", 2006) esitetään ajatus, että Capoten viimeisten vuosien alkoholismi ja kirjoituskyvyttömyys olisi johtunut siitä, että hänen oli pakko antaa jo ystäväksi tulleen murhaajan kuolla, jotta saisi viimeisteltyä romaaninsa. "Kylmäverisesti" julkaistiin pian myös elokuvana. Myös elokuva "Capote" (2006) kertoo saman tarinan, mutta lisää Capoten henkilöhahmon mukaan joukkoon. Häntä esitti Philip Seymour Hoffman, joka sai osastaan Oscarin.


title: Truman Capote

text: Capote ei ollut tunnettu ainoastaan kirjoistaan vaan myös omalaatuisesta elämäntavastaan ja seurapiiriyhteyksistään. Henkilökuvakokoelmassaan "Music for Chameleons" hän toteaa itsestään: "En ole vielä pyhimys. Olen alkoholisti ja huumeaddikti. Olen homoseksuaali. Olen nero."


title: Truman Capote

text: Romaanin "Kylmäverisesti" jälkeen Capote ei kirjoittanut pitkään aikaan. Hän julkaisi muun muassa lehtiartikkeleita ja matkakertomuksia, joista koostettiin kokoelmat "The Dogs Bark" (1973) ja "Music for Chameleons" (1980). Seuraavan kerran proosaa tuli julki vasta vuonna 1975, kun "Esquire"-lehti julkaisi otteita hänen seuraavasta romaanistaan "Answered Prayers". Tarinat olivat kevyesti verhottuja paljastuksia hänen kuuluisista ystävistään, joita se ei miellyttänyt, joten pian Capote syrjäytettiin siitä tuttavapiiristä, jonka tähti hän oli kerran ollut. Vähitellen Capote luisui alkoholismiin ja huumeisiin ja alkoi käyttäytyä hyvin arvaamattomasti. Hän antoi kustantajalleen jatkuvasti katteettomia lupauksia uusista luvuista, ”jotka olivat jo melkein valmiita”.


title: Truman Capote

text: Truman Capote kuoli alkoholin ja huumeiden aiheuttamiin sairauksiin 59-vuotiaana vuonna 1984. Kuoleman jälkeen hänen agenttinsa kävi hänen tavaransa läpi, mutta "Answered Prayersiä" ei löytynyt sen enempää kuin kahdeksan vuotta aiemminkaan.


title: Truman Capote

text: Vuonna 2004 Sothebyn huutokauppaan tarjottiin myyntiin Capoten 1940-luvulla kirjoittama esikoisromaani "Kesän taittuessa". Hän oli ollut tyytymätön käsikirjoitukseen vaan oli jättänyt sen muuttaessaan asuntoonsa seuraavien asukkaiden poisheitettäväksi. Talonmies oli kuitenkin ottanut käsikirjoituksen talteen, ja se oli lojunut viisikymmentä vuotta hänen varastossaan. Talonmiehen kuoltua hänen veljenpoikansa oli antanut käsikirjoituksen huutokaupattavaksi. Truman Capote Literary Trust osti kirjan, ja Random House -kustantamo julkaisi sen. Kirja on kasvukertomus 17-vuotiaasta tytöstä, joka jää kesäksi yksin Manhattanille, kun hänen perheensä lähtee Eurooppaan. Noin kaksikymmenvuotiaan Capoten kirjoittama romaani on yllättävän sujuva ja enteilee hänen tyylinsä kypsää kautta.


title: Truman Capote

text:
Truman Capote vaikutti suuresti yhdysvaltalaiseen kirjallisuuteen. Eritoten tositapahtumien ja sepitteen yhdistely eri tavoin toi hänelle kunniaa myös kirjallisuuden lajien kehittäjänä, vaikkei hän koskaan väittänytkään yksin keksineensä dokumenttiromaanin lajityyppiä.
Capote ei etenkään elämänsä loppupuolella ollut mitenkään miellyttävä ihminen, kuten voi huomata hänen kärkevistä kommenteistaan haastattelukirjassa "Conversations with Capote". Kun hänen ystävänsä jättivät hänet "Answered Prayers" -katkelmien ilmestyttyä, häntä hämmästytti se, kuinka he eivät olleet ajatelleet, että hän voisi kirjoittaa heistä:


title: Pyhä Markus

text: Pyhä Markus tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha on Turun yliopiston ylläpitämä kasvitieteellinen puutarha Turussa Ruissalon saaressa. Alun perin puutarha rakennettiin vuonna 1924 kolme vuotta yliopiston perustamisen jälkeen Iso-Heikkilään, josta se siirrettiin vuonna 1956 nykyiselle paikalleen Ruissaloon. Puutarha kattaa noin 5 000 eri lajin ja lajikkeen kasvikokoelman, joista reilu 2000 on kuudessa kasvihuoneessa. Kasvihuoneiden lisäksi kasvitieteelliseen puutarhaan kuuluu ulkopuutarha. Kasvihuoneita ovat mehikasvihuone, araukariahuone, talvipuutarha, uuden maailman tropiikki, vanhan maailman tropiikki ja Välimeren ilmasto.


title: Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha

text: Kasvitieteellisessä puutarhassa vierailee vuosittain noin 40 000 kävijää.


text: Puutarhan ensisijaisena tehtävänä on avustaa biologian laitoksen tutkimusta ja opetusta, mutta se on avoinna myös yleisölle. Puutarhan nykyiset kasvihuoneet on suunnitellut arkkitehti Jarmo Saarinen vuonna 1998.


text: Puutarhan nykyinen ylipuutarhuri on vt. Simo Laine, joka korvasi pitkäaikaisen ylipuutarhuri Arno Kasvin hänen jäädessään eläkkeelle 1. lokakuuta 2009. Puutarha toimii Turun yliopiston biologian laitoksen biodiversiteettiyksikön alaisuudessa, jonka johtaja on Ilari Sääksjärvi.


title: WildAid

text: WildAid on ympäristöjärjestö, jonka tavoitteena on lopettaa villieläimillä ja niiden osille käytävä kansainvälinen kauppa, joka on suurin uhka monen uhanalaisen lajin säilymiselle (kuten esimerkiksi tiikeri). WildAid pyrkii pysäyttämään eläinkantojen tuhoutumisen vaikuttamalla kaupan jokaiseen tasoon salametsästyksestä aina lopulliseen ostajaan saakka. Lisäksi muun muassa ongelma-alueilla eläville koetetaan kehittää vaihtoehtoisia elinkeinoja, jottei heidän tarvitsisi turvautua salametsästykseen. WildAid järjestää myös koulutusta paikallisille metsänvartijoille, viranomaisille jne. Pääasialliset toiminta-alueet sijaitsevat Itä-Venäjällä ja Kaakkois-Aasiassa.


title: WildAid

text: WildAidin perustajajäsenet ovat Steven Galster, Suwanna Gauntlett, Peter Knights ja Steve Trent. Järjestön päämaja sijaitsee San Franciscossa.


title: Valaanpyynti

text: Valaanpyynti (valastus) on valaiden metsästämistä. Sitä on harjoitettu eri muodoissa tuhansia vuosia. 1800-luvulla valaanpyynnin pääsyynä oli valaanrasva, jota käytettiin muun muassa polttoöljynä, mutta nykyisin sillä ei ole enää juuri käyttöä, vaan valaita pyydetään lähinnä ravinnon ja tutkimuksen vuoksi. Valaanpyynti on valaiden uhanalaistumisen tärkeimpiä syitä. Valaanpyynti on johtanut monien valaslajien vähenemiseen sukupuuton partaalle.


title: Valaanpyynti

text: Valaanpyynnin kansainvälinen sääntely alkoi jo 1931, ja nykyisin pyyntiä rajoittavat monet kansainväliset ja alueelliset sopimukset. Vuonna 1946 perustettiin Kansainvälinen valaanpyyntikomissio (International Whaling Commission), joka sopi 1984 kaupallisen valaanpyynnin kiellosta. Vuoden 2005 IWC:n kokouksessa on asialistalla kaupallisen pyynnin salliminen kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen. Näiden vuosien aikanakin muutamat jäsenmaat, ennen kaikkea Japani ja Norja, ovat pyytäneet valaita niin sanottuihin tutkimustarkoituksiin tai osana alkuperäisasukkaiden kulttuurin suojelua (Tanskassa Färsaaret ja Grönlanti, Kanada). Erityisesti lahtivalaan pyyntiä vaaditaan vapautettavaksi.


title: Valaanpyynti

text: Kiellon ulkopuolella ovat koko ajan olleet alkuperäiskansat, lähinnä eskimot ja aleutit: heidän harjoittamansa valaanpyynti on niin pienimittaista, että sen ei ole katsottu olevan uhka kannoille .


title: Valaanpyynti

text: Färsaarten valaanpyynti jatkuu, vaikka Sea Shepherd -järjestö on ponnistellut pitkään sen lakkauttamiseksi.


title: Valaanpyynti

text: Vuosina 1986–1989 Islannissa pyydettiin 60 valasta vuosittain tutkimustarkoituksiin. Vuonna 1992 maa erosi Kansainvälinen valaanpyyntikomissiosta, mutta liittyi siihen uudelleen 2002.


title: Valaanpyynti

text: Islanti aloitti 21. lokakuuta 2006 kaupallisen valaanpyynnin 21 vuoden tauon jälkeen. Maa päätti pyydystää ennen elokuun loppua 2007 yhdeksän erittäin uhanalaiseksi luokiteltua sillivalasta ja 30 lahtivalasta. Vuodelle 2009 Islanti suunnitteli kasvattavansa valaanpyyntikiintiöitään 150 sillivalaaseen ja 100 lahtivalaaseen.


title: Valaanpyynti

text: Vuonna 2014 norjalaiset ovat pyytäneet yli 720 valasta huolimatta kansainvälisestä pyyntikiellosta ja ulkomailta tulevasta painostuksesta. Oslon hallituksen antama vuosikiintiö oli kuitenkin huomattavasti suurempi: 1 200 valasta.


title: Valaanpyynti

text: Keväällä 2013 päättyneellä pyyntikaudella Japani pyydysti 103 lahtivalasta. Sillivalaita ei saatu pyydettyä yhtään. Määrä oli pienempi kuin koskaan aiemmin ja jäi kauas lähes tuhannen valaan kiintiöstä. Asiasta syytettiin valaanpyyntiä vastustavia aktivisteja. Japani on pyytänyt aiemmin myös uhanalaiseksi luokiteltuja ryhävalaita, minkä vuoksi japanilaistuotteita on boikotoitu myös Euroopassa. Joulukuussa 2007 Japani ilmoitti luopuvansa 50 ryhävalaan pyynnistä.


title: Valaanpyynti

text: Japanin valaanpyyntilaivasto pyydystää ryhävalaita Etelämantereen lähivesillä, minne Australia on yksipuolisesti perustanut suojelualueen. Australian lisäksi Yhdysvallat ja Uusi-Seelanti ovat pyytäneet Japania pidättymään valaanpyynnistä. Valaanpyynnin vastustajien mukaan valaiden liha menee tutkimuksen sijasta myyntiin. Useat valasturistit matkustavat Australiasta katsomaan ryhävalaiden näyttäviä hyppyjä. Niitä ei ole saanut pyytää 40 vuoteen, koska ne pyydettiin aikoinaan lähes sukupuuttoon. Kanta on nykyisin noin 30 000–40 000 yksilöä eli edelleen vain kolmanneksen siitä, mitä se oli ennen nykyaikaisen valaanpyynnin aloittamista.


title: Valaanpyynti

text: Huhtikuussa 2014 Japani ilmoitti, ettei se lähetä pyyntialuksia Etelämantereen vesialueille. Taustalla oli YK:n kansainvälisen tuomioistuimen päätös, jonka mukaan Japanin ei saa myöntää pyyntilupia Etelämantereelle ennen pyyntiehtojen muuttamista. Myös valaanlihan kysyntä Japanissa on laskenut, mikä osaltaan vähentää perusteita valaanpyynnille.


title: Valaanpyynti

text: Valaanpyynti tehtiin aiemmin käsiharppuunoilla, jotka erityisesti harjaantunut harppuunamies heitti ison soutuveneen keulasta. Tämä oli vaikeaa ja vaarallista, koska ison valaan hengiltä saaminen saattoi vaatia jopa päiväkausien työn – ja haavoittunut valas saattoi hyökätä veneen kimppuun puskien sen kappaleiksi.


title: Valaanpyynti

text: Norjalainen Svend Foyn rakensi vuonna 1879 ensimmäisen harppuunatykin. Tämän tehokkaan aseen avulla norjalaiset saavuttivat nopeasti hallitsevan aseman valaanpyynnissä. Hyvin pian tykki keksittiin asentaa pienikokoisen höyryaluksen keulaan erityisesti rakennetulle korokkeelle, mikä lisäsi menetelmän tehoa entisestään. Tämä ratkaisi myös ongelman köysien suhteen: tehokkaat höyryvintturit pystyivät hinaamaan suurenkin harppunoidun valaan pyyntialuksen luo.


title: Valaanpyynti

text: Harppuunamiehestä, norjaksi "skytteristä", tuli nopeasti arvostettu hahmo. Yhteen aikaan jopa väitettiin, että vain norjalaiset osasivat käsitellä höyrykäyttöisiä harppuunatykkiveneitä.


title: Valaanpyynti

text: Foyn kehitti myös ns. pumppukeihään: se on ontto teräväkärkinen teräsputki, joka upotettiin aluksen kylkeen hinatun valaan vatsaonteloon, jotta sinne voitiin pumpata paineilmaa ruhon pinnalla pitämiseksi. Ilmareikä suljettiin tarkoitukseen suunnitellulla tulpalla johon liittyi noin nelimetrinen, aluksi vilkkuvalolla ja sotien jälkeen myös radiolähettimellä varustettu viiritanko, jonka avulla valaanhinausalus löysi ruhon viedäkseen sen keittämölle. Nyt valaan pyrstöevät katkaistiin, pyrstön tyveen leikattiin niin monta lovea kuin oli pyyntialuksen numero ja syvälle uponneiden harppuunoiden köydet katkaistiin aivan juuresta – harppuunat saivat jäädä ruhoon, ne irrotettaisiin keittämöllä – ja alus lähti etsimään seuraavaa saalista. Vielä ennen lähtöä ilmoitettiin radioitse lähimmälle valaanhinausalukselle saaliin sijaintipaikka ja tällainen alus saapuikin yleensä varsin nopeasti noutamaan ruhon keittämölle. Aivan aluksi keittämöt olivat maa-asemia. 1900-luvun alussa keksittiin sijoittaa jalostamot laivoihin eli keittämöaluksiin, joskin viimeiset maakeittämöt suljettiin vasta 1950-luvulla. Etelä-Georgiassa ja lähisaarilla on vielä jäljellä näiden rakennuskompleksien jäännöksiä.


title: Valaanpyynti

text: Jalostustekniikan kehitys ja ennen muuta suurten jopa 30 000 tonnin keittämöalusten valmistuminen mahdollistivat yhä suurempien valasmäärien teollisen käsittelyn. Maailmansotien välisenä aikana valaanpyynnistä kehittyikin oma teollisuudenalansa.


title: Valaanpyynti

text: Toinen maailmansota verotti ankarasti valaanpyyntilaivastoja: norjalaiset menettivät puolet aluksistaan, englantilaiset vielä enemmän ja japanilaiset kaikki. Yhdysvallat muutti omat keittämöaluksensa joko säiliöaluksiksi tai saattuetukialuksiksi, saksalaiset alukset jäivät satamiin missä pommitukset tuhosivat ne tai rauhan tultua jäljelle jääneet otettiin sotasaaliiksi.


title: Valaanpyynti

text: Vain Norja pysyi uskollisena tälle alalle, ja sodan jälkeen kun poistettuja sotalaivoja oli runsaasti myytävänä, sodan tuhoamaa valaanpyyntikalustoa uusittiinkin voimakkaasti. Erityisen suosittuja olivat entiset korvetit: koska niissä oli Atlantin ylitystä varten ilman välitankkausta suunnitellut polttoainesäiliöt sekä suurta syvyyspommimäärää varten rakennettu tilava peräkansi, jolle pommikiskojen tilalle samoihin kiinnikkeisiin oli helppo asentaa raskaita vinssejä, ne soveltuivat erittäin hyvin valaanhinauslaivoiksi ja niihin löytyi äärimmäisen helposti osaavaa päällystöä ja miehistöä, koska sotaa varten näitä oli koulutettu runsaasti. Nämä alukset toimivat myös muina apualuksina tarpeen vaatiessa. Ulkoisesti suurin muutos näissä aluksissa oli – aseiden poiston ohella – se että keulat rakennettiin uudelleen ns. jääkeuloiksi. Tämä ei ollut suurikaan lisäkulu, koska aseistuksen poistaminen ja muunnokset hinausalukseksi vaativat joka tapauksessa telakointia. Yksi tällainen alus jaksoi hinata jopa 8–10 valasta yhtaikaisesti.


title: Valaanpyynti

text: Suomi osallistui 1800-luvulla valaanpyyntiin kaikkiaan kuudella aluksella, tosin alukset purjehtivat Venäjän lipun alla. Alukset varusti Suomalais-venäläinen valaanpyyntiyhtiö.


title: Valaanpyynti

text: Vuonna 1852 lähti matkaan ensimmäinen alus, Bremenissä rakennettu 252 lästin parkkilaiva "Suomi", seuraavana vuonna hiukan pienempi Turussa rakennettu 241 lästin parkkilaiva "Turku". Aluksissa oli saksalaiset päälliköt ja suomalaiset perämiehet ja varsinainen miehistö, harppuunamiehet olivat pääosin saksalaisia, englantilaisia ja amerikkalaisia. Kolmas alus oli oululainen 221 lästin parkkilaiva "Ajan" joka lähti matkaan vuonna 1853. Siinä oli ensi kerran suomalainen päällikkö, entinen "Suomen" I perämies merikapteeni Enberg. Pyyntialue oli Ohotanmeri. Näissä retkikunnissa käytettiin loppuun asti valasveneitä ja käsiharppuunoita valaanpyyntiin.


title: Valaanpyynti

text: Tulokset olivat aluksi kohtalaisia: "Suomi" sai kahtena pyyntikautena yhteensä 59 valasta, joista valaanrasvaa kertyi noin 30 000 litraa. Valaan hetuloita eli niin sanottuja valaanluita, joita käytettiin 1800-luvulla muun muassa naisten vaatteissa ja sateenvarjoissa, saatiin noin 5 000 dollarin arvosta.


title: Valaanpyynti

text: Valtava matka pyyntialueelle tosin oli ainainen haitta: "Suomi" viipyi ensimmäisellä matkallaan 3 vuotta 9 kuukautta, "Turku" 4,5 vuotta.


title: Valaanpyynti

text: Krimin sota pysäytti valaanpyynnin: "Suomi" ehti sodan tieltä turvaan Saksaan jossa se myytiin, "Turku" pääsi Alaskan rannikolla karkuun englantilaisilta sotalaivoilta puolueettomana satamana pidettyyn Sitkaan, jossa se myytiin, "Ajan" kaapattiin ja poltettiin Petropavlovskin satamassa.


title: Valaanpyynti

text: Sodan loputtua Turusta lähtivät vielä parkkilaivat "Grefve Berg" (300 lästiä) ja "Amur" (128 lästiä) sekä Helsingistä priki "Storfursten Constantin" valaanpyyntiin kaukaiselle Ohotanmerelle. Tuotto oli kuitenkin liian pientä ajan mittaan ja lopulta vuonna 1862 päättyi suomalaisten valaanpyynti pysyvästi. Sen koommin ei Suomesta ole lähetetty aluksia tähän lajiin, joskin muutamia yksittäisiä suomalaisia on palvellut etupäässä norjalaisilla aluksilla Yksi oman aluksensa kanssa myöhemminkin toimineista suomalaisista valaanpyytäjistä oli Huippuvuorille vuonna 1873 menehtynyt Johan Mattilas.


title: Valaanpyynti

text: Turun tuomiokirkossa on suomalaista valaanpyyntialus "Turkua" esittävä votiivilaiva, jonka Turun Laivapäällikköyhdistys lahjoitti kirkolle 1.12.1968.


title: Pesä

text: Pesä on eläinten omaksi ja poikastensa suojaksi tekemä rakennelma. Pesiä tekevät varsinkin nisäkkäät ja linnut mutta myös jotkin hyönteiset kuten ampiaiset ja muurahaiset. Joskus ihminenkin rakentaa eläimille pesiä, kuten mehiläispesän.


title: Tuija Brax

text: Tuija Kaarina Brax (o.s. Karvonen, s. 6. tammikuuta 1965 Helsinki) on suomalainen vihreitä edustava poliitikko. Hän oli kansanedustaja vuosina 1995–2015, vihreiden puheenjohtaja vuosina 1995–1997 ja oikeusministeri Vanhasen II hallituksessa ja Kiviniemen hallituksessa vuosina 2007–2011. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen Brax oli vuosina 1993–2000 ja 2005–2012.


title: Tuija Brax

text: Jätettyään eduskunnan Brax on toiminut Sydänliiton pääsihteerinä.


title: Tuija Brax

text: Braxin koulupaikkakunta oli Pirkkala, missä hän asui vuodesta 1973 ja kirjoitti ylioppilaaksi Pirkkalan yhteislukiosta. Koulutukseltaan Brax on oikeustieteen kandidaatti. Hän on erikoistunut ihmisoikeus- ja ympäristöjuridiikkaan. Hän on keskittynyt näihin aiheisiin myös poliittisessa toiminnassaan.


title: Tuija Brax

text: Vaalikaudella 2003–2007 Brax toimi eduskunnan lakivaliokunnan puheenjohtajana. Hänet valittiin vuonna 2007 Vanhasen II hallituksen oikeusministeriksi ja hän jatkoi samassa tehtävässä Kiviniemen hallituksessa.


title: Tuija Brax

text: Oikeusministerinä ollessaan Brax pani vuoden 2008 kunnallisvaaleissa toimeen eduskunnan vuonna 2006 päättämän sähköisen äänestyksen kokeilun ja kuittasi siihen kohdistuneen arvostelun ja uhkakuvat ”science fictionina”. Kolmessa kokeilukunnassa hukkui äänestyksissä 232 ääntä eli noin 2 % annetuista, kun normaali äänten hylkäysprosentti on 0,5 %. Braxin mukaan vaaleja ei voinut perua hukkaäänien takia. Korkein hallinto-oikeus määräsi vaalit uusittavaksi virheiden ja puutteiden takia. Brax ilmoitti olevansa tyytyväinen korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisuun.


title: Tuija Brax

text: Brax sanoi kunnallisvaalien 2008 jälkeen Yleisradion haastattelussa, että valtuustojen puheenjohtajille pitää järjestää koulutusta vääränlaisen valtuustokäyttäytymisen tunnistamiseksi ja vihanlietsonnan kitkemiseksi. Kokoomuksen Ben Zyskowicz syytti Braxia perussuomalaisten leimaamisesta ja hätävarjelun liioittelusta. Myöhemmin Brax täsmensi, että koulutustarve ei syntynyt perussuomalaisten vaalivoitosta.


title: Tuija Brax

text: Syksyllä 2011 EFFI myönsi Braxille Isoveli-palkinnon perusteena tekijänoikeuslakiin lisätyt pykälät, jotka mahdollistavat oikeudenhaltijoille käyttäjien yhteystietojen saamisen Internet-operaattoreilta ja verkkoyhteyden katkaisemisen ilman oikeuden tuomiota.


title: Tuija Brax

text: Brax ilmoitti syyskuussa 2014, ettei ole enää ehdolla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Joulukuussa 2014 hänet valittiin Sydänliiton pääsihteeriksi.


title: Tuija Brax

text: Braxilla on luottamustehtäviä eri aloilta: hän on ollut Suomen ihmisoikeusliiton hallituksen jäsen 1998, Kirkon ihmisoikeuksien neuvottelukunnan varapuheenjohtaja vuodesta 1998 vuoteen 2007, Suomen Liikunta ja Urheilun (SLU) hallituksen varapuheenjohtaja, Suomen Antidopingtoimikunnan hallituksen varajäsen ja Kirkon ulkoasiain neuvoston jäsen. Vuonna 2016 hän aloitti Suomen Akateemisten Naisten Liiton puheenjohtajana. Järjestö on koulutuksen ja tasa-arvon puolestapuhuja.


title: Tuija Brax

text: Brax palkittiin syksyllä 2010 Kiitos eläimiltä -eläinsuojelupalkinnolla kiitokseksi Braxin tekemästä työstä yhteiskunnallisena vaikuttajana eläinten hyvinvoinnin edistämiseksi.


title: Tuija Brax

text: Brax on ollut naimisissa Antti Braxin kanssa vuodesta 1989. Heillä on kaksi lasta.


title: Tuija Brax

text: Nuoruudessaan Brax pelasi koripalloa Pirkkalan Virissä. Hän on myös valmentanut junioreita.


title: Ville Komsi

text: Viljo ”Ville” Lauri Johannes Komsi (s. 4. toukokuuta 1946 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1981–1988 ja vihreä kansanedustaja 1983–1987.


title: Ville Komsi

text: Komsin puoluepolittinen toiminta alkoi Liberaalisessa kansanpuolueessa johon hän liittyi vuonna 1968 yhdessä Osmo Soininvaaran kanssa. Hän lähti kunnallispolitiikkaan "esivihreän", puolueista irrallisen Helsinki-liikkeen ehdokkaana 1976 ja pääsi valtuustoon Vuoden 1980 kunnallisvaaleissa. Helsinki-liikkeen ensimmäisen listan ehdokkaita yhdisti lähinnä kasvupolitiikan vastustaminen, ja Liikennepoliittinen yhdistys Enemmistö oli tärkeä taustaryhmä.


title: Ville Komsi

text: Ympäristöaktivismista tuli näkyvää keväällä 1979, kun joukko luonnonsuojelijoita esti Forssan Koijärven kuivaamisen. Koijärvi-liike kokosi monet pienissä piireissä toimineet ihmiset yhdeksi kansanliikkeeksi. Koijärven mielenosoitus oli lopullinen sinetti vihreiden poliittiselle yhteistyölle, jonka ensimmäinen tulos oli Komsin valtuustopaikka vuoden 1980 vaaleissa. Komsi ja Soininvaara olivat tuohon aikaan myös liikkeen valtakunnallisesti näkyvimmät henkilöt.


title: Ville Komsi

text: Nuoret vihreät järjestäytyivät 1980-luvun alussa. Suomi-lehteä julkaisseen Perusta ry:n (Heidi Hautala, Pekka Haavisto, Pekka Sauri, J.O. Mallander, Teppo Turkki ja Olli Wehkala) kanssa alkoi toimia feministejä, seksuaalivähemmistöjen edustajia sekä vammaisaktivisteja.


title: Ville Komsi

text: Komsi valittiin kansanedustajaksi vuonna 1983 Uudeltamaalta yhtä aikaa Helsingin vaalipiiristä valitun Kalle Könkkölän kanssa. Yhdessä he olivat vihreän eduskuntaryhmän ensimmäiset kansanedustajat. Komsi edusti vihreitä ympäristövaliokuntaa edeltäneessä laki- ja talousvaliokunnassa.


title: Ville Komsi

text: Vihreästä liikkeestä kehittyi asteittain muun muassa Vihreä liitto, joka rekisteröitiin puolueeksi vuonna 1988.


title: Ville Komsi

text: Ympäristöasioiden ohella Komsi on ollut aktiivinen kurdien asioissa. Hän hankki julkisuutta Turkin ja naapurimaiden kurdivähemmistöille 1970- ja 1990-luvuilla. 1990-luvun puolivälissä Komsin huomio kääntyi kurdinaisten asemaan. Hän perehtyi kurdikulttuuriin, vieraili kurdialueilla ja julkaisi vuonna 2001 lehtimuotoisen raportin "Kylässä Turkin kurdimaassa".


title: Ville Komsi

text: Komsi oli ehdokkaana myös vuoden 2003 eduskuntavaaleissa ja sai 644 ääntä. Vuoden 2008 kuntavaaleissa hän sai 186 ääntä.


title: Christine, tappaja-auto

text: Christine, tappaja-auto on Stephen Kingin vuonna 1983 julkaisema kauhuromaani.


title: Christine, tappaja-auto

text: Kirjan keskeisin henkilö 17-vuotias, kuvitteellisessa Libertyvillen (Pennsylvania) kaupungissa asuva rikkaan perheen ainokainen, Arnold "Arnie" Cunningham. Arnie on hyljeksitty ja yksinäinen eivätkä tytötkään ole kiinnostuneita hänestä, ja häntä myös kiusataan koulussa. Hänellä on kuitenkin yksi hyvä ystävä, Dennis Guilder. Dennis on Arnieen verrattuna urheilullinen ja suosittu nuorukainen, joka pelastaa Arnien monesta kiipelistä.


title: Christine, tappaja-auto

text: Arnie ostaa hetken huumassa vanhalta sotaveteraanilta, Roland D. LeBaylta vuoden 1958 Plymouth Furyn, Christinen. Myöhemmin vanha mies kuolee ja alkaa tapahtua kummia asioita. Vähitellen Arnie rakastuu yhä palavammin autoonsa Christineen. Vanha ystävä Dennis Guilder sekä uusi tyttöystävä, Leigh Cabot ja Arnien vanhemmat saavat väistyä tämän oudon suhteen tieltä. Myös lähtökohdat entisiin vihamiehiin alkavat kallistua kostonhimoisempaan suuntaan. Kaikki läheiset huomaavat Arnien saavan outoja piirteitä, sitä mukaa kun hän kunnostaa Christineä.


title: Christine, tappaja-auto

text: Christinestä on tehty John Carpenterin myös samannimisen kirjan julkaisuvuonna (1983) ohjaama elokuva, jonka pääosissa ovat muun muassa Keith Gordon (Arnie), John Stockwell (Dennis) ja Alexandra Paul (Leigh). Elokuvassa on muutamia eroavaisuuksia Stephen Kingin kirjaan nähden.


title: Uma Aaltonen

text: Ulla-Maija ”Uma” Aaltonen (28. elokuuta 1940 Vihti – 13. heinäkuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, toimittaja ja Vihreän liiton europarlamentaarikko. Hän aloitti uransa työskennellen alkun muun muassa Yleisradiossa toimittajana ja Anna-lehden toimituksessa kirjoittaja. Tämän lisäksi hän toimi myös nuortenpalstan pitäjänä sekä kirjoitti nuorten hevos- ja tapakirjoihin artikkeita. Merkittävää oli hänen työnsä myös avustajakoirien kummijaoksessa , ja hänen muistokseen oli kesällä 2010 nimetty ristiäiset viettänyt avustajakoira "Murkku-Eetu". . Vuoden 1994 presidentinvaalissa Aaltonen toimi Elisabeth Rehnin kampanjapäällikkönä.


title: Uma Aaltonen

text: Aaltonen nousi Euroopan parlamenttiin vuosiksi 2003–2004 Heidi Hautalan tilalle tämän siirryttyä takaisin Suomen eduskuntaan. Hänet valittiin syksyllä 2008 Vihdin kunnanvaltuustoon.


title: Uma Aaltonen

text: Suomen hevospiireissä Aaltosen nimi tunnetaan lehtiartikkelien ja kirjojen ansiosta samoin kuin Aaltosen nykyisin edesmenneet hevoset sekarotuinen kantatamma "Misty" (joka oli puoliksi suomenhevonen) sekä sen varsat "Mostly Minx" (”Minkki Makkonen”) ja "Cappuccino", jotka kilpailivat este- ja kenttäratsastuksessa 1970- ja 1980-luvulla. Aaltosen hevoset olivat laajalti esillä erityisesti Hevoshullu-lehdessä aina 1970-luvulta aina 1990-luvun alkuvuosiin saakka.


title: Uma Aaltonen

text: Aaltonen sairasti multippeliskleroosia eli MS-tautia, joka diagnosoitiin hänellä vuonna 1993.


title: Air Force One

text: Air Force One () on radiokutsukoodi Yhdysvaltain ilmavoimien lentokoneelle, joka kuljettaa Yhdysvaltain presidenttiä. Yleensä tällä tarkoitetaan jompaakumpaa presidentin käyttöön tarkoitetuista muunnelluista Boeing 747-200B -koneista (ilmavoimien koodi VC-25A, rekistereiltään 82-8000 ja 92-9000). Jumbojet-kalusto otettiin käyttöön 1990. Sitä ennen käytettiin Boeing 707-320B -tyyppisiä muokattuja koneita vuodesta 1963 alkaen. Koneen radiokutsukoodi on ”Air Force One” pääsääntöisesti vain jos presidentti on koneessa. Koneessa on 26 hengen miehistö ja tilat 76 matkustajalle.


title: Air Force One

text: Lento-ominaisuudet eivät juurikaan poikkea standardijumbosta, paitsi että kone on varustettu ilmatankkausvälinein, mikä takaa periaatteessa rajattoman toimintasäteen. Kone on myös varustettu omasuojalaittein (silpun/soihtujenheittimet) ilmatorjuntaohjuksia vastaan. Niin ikään se on varustettu täydelliseksi lentäväksi sodanjohtokeskukseksi.


title: Air Force One

text: Kone oli tarkoitus korvata uudella Boeing-yhtiön lentokoneella vuonna 2017, mutta hanke on viivästynyt. Donald Trumpin mukaan lentokoneen hinta tulee olemaan yli 4 miljardia dollaria.


title: Air Force One

text: Vastaavasti varapresidentin koneesta käytetään tunnusta ”Air Force Two”. Yleensä kyseessä on Boeing 757 -koneen muunneltu versio, Boeing C-32.


title: Polyteknikkojen ilmailukerho

text: Polyteknikkojen ilmailukerho ry, joka tunnetaan paremmin lyhenteellään PIK, on Teknillisen korkeakoulun opiskelijoiden lentokerho. Se perustettiin 26. maaliskuuta 1931. Kerho toimi ensimmäiset kaksi vuotta ensin nimellä ”Ilmailuteikkarit” ja sitten ”Polyteikkareiden Ilmailukerho”.


title: Polyteknikkojen ilmailukerho

text: Vuonna 1983 kerholle myönnettiin ensimmäisenä Kar-Airin kiertopalkinto tuloksellisesta moottorilentotoiminnasta.


title: Polyteknikkojen ilmailukerho

text:
Kerho alkoi hyvin pian rakentaa omien suunnitelmien pohjalta purjelentokoneita. Näistä ensimmäiset perustuivat ulkomaisten koneiden ”kopiointiin”, esimerkiksi Wrona-purjelentokone oli PIK-1-koneen taustalla. Myöhemmin, 1940-luvulta lähtien, purjelentokoneet on suunniteltu siten, että suunnittelutyö on ollut lentotekniikkaa opiskelevien teekkareiden harjoitustöitä ja diplomitöitä. Kuuluisin, kaupallisesti menestynyt ja kilpailuissa menestynyt oli PIK-20-purjelentokone 1970-luvulla.
PIK on ollut 1980-luvulla Suomen suurin purjelento- ja moottorilentokouluttaja. Se toimii Malmin ja Räyskälän lentokentiltä. Moottorikonekalustoon kuuluu Diamond DA-40 TDI OH-DDS, Cessna 152 OH-CAO ja PIK-23 Suhinu OH-TOW. Lisäksi yhdistys omistaa Diamond DA-40 TDI -koneen hylyn (OH-FDA), joka teki pakkolaskun mereen keväällä 2007 Helsingin edustalle. Purjekonekalustona on kaksipaikkaiset DG-505 Orion, Grob G103A ja yksipaikkaiset LS8-18, LS4-a sekä Grob G102.


title: Erkki Pulliainen

text: Erkki Ossi Olavi Pulliainen (tunnettu myös lempinimellä "Susi-Pulliainen", s. 23. kesäkuuta 1938 Varkaus) on suomalainen eläintieteilijä, tietokirjailija ja poliitikko.


title: Erkki Pulliainen

text: Pulliainen toimi Vihreän liiton kansanedustajana Oulun vaalipiiristä vuosina 1987–2011. Hän oli ehdolla myös vuoden 2011 vaaleissa, muttei tullut valituksi. Pulliainen on vaikuttanut myös kunnallispolitiikassa ja istui Oulun kaupunginvaltuustossa vuodet 1985−2011. Hän jätti tehtävän keväällä 2011 kesken valtuustokauden vastalauseena vihreiden työministeri Anni Sinnemäkeä kohtaan.


title: Erkki Pulliainen

text: Koulutukseltaan Pulliainen on eläintieteilijä, maantieteilijä ja geologi. Hän väitteli filosofian tohtoriksi susien biologiasta vuonna 1965. Hän perusti vuonna 1967 Helsingin yliopiston Värriön tutkimusaseman pohjoiseen Sallaan ja toimi sen johtajana vuoteen 2003. Pulliainen oli Oulun yliopiston eläintieteen professori vuosina 1975–2001 ja luonnontieteellisen tiedekunnan dekaani 1980-1987. Hän on julkaissut lukuisia tutkimuksia luonnosta ja eläimistä. Hänen populaaritieteellinen julkaisutuotantonsa on mittava.


title: Erkki Pulliainen

text: Poliitikkona Pulliainen on pohdiskellut luontoarvojen lisäksi globalisaatiota ja NATO-jäsenyyttä. Pulliainen sai vuonna 2012 valtiopäiväneuvoksen arvonimen. Suomen tietokirjailijat ry:n Tietokirjailijapalkinnon hän sai vuonna 2007.


title: Yhdysvaltain ilmavoimat

text: Yhdysvaltain ilmavoimat ("United States Air Force") on yksi viidestä Yhdysvaltain asevoimien puolustushaarasta, joka perustettiin 18. syyskuuta 1947. Muut puolustushaarat ovat maavoimat, merivoimat, merijalkaväki ja rannikkovartiosto.


title: Yhdysvaltain ilmavoimat

text: Vaikka Yhdysvaltain maavoimilla on ollut lentokoneita jo 1910-luvulta lähtien, ilmavoimista muodostettiin itsenäinen puolustushaara vasta toisen maailmansodan jälkeen. Tätä ennen ilmajoukot toimivat maajoukkojen sisällä alkuvuodet (1914–1918) nimellä United States Army Air Service (USAAS), jonka jälkeen vuoteen 1941 asti nimellä ”United States Army Air Corps” (USAAC) ja vuosina 1941–1947 nimellä ”United States Army Air Forces” (USAAF, ).


title: Yhdysvaltain ilmavoimat

text: Yhdysvaltain ilmavoimat muodostaa maailman suurimmat ja teknologisesti kehittyneimmät ilmavoimat. Aktiivisessa palveluksessa käytetään yli 6 000 miehitettyä lentokonetta (vajaa 4 300 ilmavoimilla, runsaat 1 300 ilmavoimien kansalliskaartilla sekä nelisen sataa reservissä.) Lisäksi kalustoon kuuluu noin 160 vielä kokeiluasteella olevaa miehittämätöntä taistelukonetta. Kalustoon lasketaan myös pommikoneesta laukaistavat risteilyohjukset (noin 2 160 kappaletta) sekä maatukikohdista laukaistavat mannertenväliset ballistiset monikärkiohjukset (noin 580). Ilmavoimien palveluksessa on yli 330 000 henkeä. Lisäksi 130 000 valmiusjoukoissa ja ilmakansalliskaartin listoilla on noin 107 000 henkeä. Sotilaiden lisäksi Yhdysvaltain ilmavoimissa työskentelee yli 168 000 siviiliä.


title: Yhdysvaltain ilmavoimat

text: Vaikka suurin osa Yhdysvaltain asevoimien lentokalustosta on ilmavoimilla, kaikilla muillakin puolustushaaroilla on lentokalustoa. Merivoimilla ja merijalkaväellä on lentotukialuksilla sekä maihinnousualuksilla hävittäjiä, helikoptereita ja kevyempää kuljetuskalustoa. Lisäksi maavoimilla on käytössään lähinnä helikoptereita kuljetuskäyttöön, ja rannikkovartioston käytössä on pelastus- ja valvontalentokalustoa.


title: Yhdysvaltain ilmavoimat

text: Ilmavoimien ylin siviilivirkamies on puolustusministerin alainen ilmavoimaministeri. Ilmavoimien esikuntaa johtaa esikuntapäällikkö. Nykyinen komentaja T. Michael Moseley jäi eläkkeelle ja hänen seuraajakseen nimitettiin kenraali Norton A. Schwartz.


title: Hannele Luukkainen

text: Hannele Marja-Liisa ”Hanu” Luukkainen (s. 19. helmikuuta 1950 Helsinki) on suomalainen poliitikko, entinen Vihreän liiton kansanedustaja ja Helsingin kaupunginvaltuutettu vuosina 1989–2012. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen lisensiaatti.


title: Hannele Luukkainen

text: Luukkainen toimi vuosina 1973–1991 tutkijana Suomen Pankissa ja 1983–1984 Suomen Säästöpankkiliitossa. Kansantaloudellisen yhdistyksen sihteerinä hän oli vuodesta 1985 vuoteen 1987. Kansanedustajakausi kesti vuodesta 1991 vuoteen 1995.


title: Hannele Luukkainen

text: Luukkainen toimi Helsingin eläinsuojeluyhdistys HESY ry:n puheenjohtaja vuosina 1986-2014 ja hänet tunnetaan etenkin kodittomien kissojen puolestapuhujana. Hävittyään puheenjohtajavaalit vuonna 2014 Hesy ry:ssä Luukkainen on toiminut hallituksen jäsenenä vuonna 2014 perustetussa Kuono ry:ssä. Hänet valittiin HESY:n puheenjohtajaksi kevään 2016 vuosikokouksessa.


title: Hannele Luukkainen

text: Lukkainen teki aloitteen kaupunkipyörien hankkimisesta Helsinkiin ja on muutenkin ajanut kevyen- ja joukkoliikenteen asiaa.


title: Hannele Luukkainen

text: Hannele Luukkainen toimi pitkään Suomen Liikenneliiton SuLi ry:n puheenjohtajana, mutta luopui tehtävästä huhtikuussa 2006.


title: Hannele Luukkainen

text: Luukkainen kannatti julkisesti kokoomuksen presidenttiehdokas Sauli Niinistöä vuoden 2006 presidentinvaaleissa. Elokuun lopussa hän loikkasi vihreistä kokoomukseen ja oli ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ja vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiiristä, muttei tullut valituksi. Luukkainen tippui Helsingin kaupunginvaltuustosta vuoden 2012 vaaleissa.


title: Hannele Luukkainen

text: Luukkainen osallistui vuonna 2013 televisiosarja Diilin 5. tuotantokauteen, mutta putosi kilpailusta ensimmäisessä jaksossa.


title: Hannele Luukkainen

text: Luukkainen oli alullepanijana ja tiedottajana joulukuussa 2018 avatussa "Rajat räiskeelle" -kansalaisaloitteessa, jonka tavoitteena oli kieltää ilotulitteet muilta kuin ammattilaisilta.


title: 1800-luvun filosofia

text: 1800-luvun filosofia sisältää suuria muutoksia länsimaisessa ajattelussa. Suurimpana syynä oli jo 1700-luvun puolella Immanuel Kantin ansiosta tapahtunut tiedonkritiin käännekohta ja idealistisen metafysiikan uusi nousu.


title: 1800-luvun filosofia

text: Muita merkittäviä muutoksia olivat muun muassa evoluutioteoria, jota kehittivät Erasmus Darwin ja Johann Wolfgang von Goethe, sekä emergenssiteoria, joka näkyy muun muassa Adam Smithin ajatuksissa vapaista markkinoista. Yhteiskunnassa esiintyi paineita egalitarianismiin sekä yhä nopeampiin muutoksiin. Tämä huipentui lopulta vallankumouksiin ja muihin yhteiskunnallisiin levottomuuksiin, jotka vaikuttivat myös filosofisessa ajattelussa tapahtuneisiin muutoksiin.


title: 1800-luvun filosofia

text: Vuosina 1789–1815 Eurooppaa ravistelivat vallankumoukset, sodat ja muut yhteiskunnalliset levottomuudet. Edeltäneen vuosisadan sosiaaliset ja kulttuuriset tukipylväät kaatuivat, luoden pohjan suuremmille taloudellisille ja poliittisille muutoksille. Uusi eurooppalainen filosofia osallistui moniin näistä muutoksista, ja jopa ajoi niitä.


title: 1800-luvun filosofia

text: 1800-luvun filosofia oli mitä suurimmassa määrin edeltävän vuosisadan valistusajattelun lapsi. 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa valistusajattelu alkoi toden teolla vaikuttaa yhteiskunnassa, ja sellaisten suurten filosofien kuin Immanuel Kant ja Jean-Jacques Rousseau teokset antoivat sykäyksen kokonaiselle uudelle sukupolvelle ajattelijoita.


title: 1800-luvun filosofia

text: 1700-luvun viimeinen kolmannes tuotti runsaasti ideoita ja teoksia, jotka sekä systematisoivat edeltäneiden vuosisatojen filosofiaa että esittivät todellisen haasteen sille tavalle, jolla yleensäkään systematisoidaan filosofiaa. Erityistä merkitystä oli juuri Kantin ja Rousseaun töillä. Vaikka he olivatkin 1700-luvun ja sen oletusten tuotteita, he olivat kuitenkin uuden ajattelun airuita. Kun Rousseau yritti selittää valtion ja hallinnon luonnetta, hän kyseenalaisti koko hallinnon perustan: "Ihmiset ovat syntyneet vapaiksi, mutta ovat kaikkialla kahleissa", joskin Rousseaun johtopäätökset olivat antiliberaaleja siinä missä Kantin liberaaleja. Kant yritti säilyttää aksiomaattisen skeptisismin, ja joutui siksi toteamaan, että emme näe todellisuutta emmekä puhu siitä, ainoastaan siitä, miltä se meille näyttää.


title: 1800-luvun filosofia

text: Yksi ensimmäisiä filosofeja joka pyrki yhdistämään nämä vaikutteet oli Johann Gottlieb Fichte, jonka Kantin metafysiikkaan liittyvät työt loivat pohjaa koko 1800-lukua hallinneelle taidesuuntaukselle, romantiikalle. Se halusi yhdistää menneen ajan muodollisen rationalismin suurempiin ja välittömämpiin tunteisiin.


title: Hiirenvirna

text: Hiirenvirna ("Vicia cracca") eli hiirenherne on hernekasveihin kuuluva, Euroopassa ja Aasiassa yleinen monivuotinen kasvi. Se viihtyy monilla kasvupaikoilla, kuten kesannoilla, viljapelloilla ja niityillä.


title: Hiirenvirna

text: Hiirenvirna voi kasvaa 20–100 sentin pituiseksi nopeasti. Kukan teriö on viisilehtinen ja väriltään sininen tai vaaleanpunertava. Hiirenvirna kukkii kesä-elokuussa. Sen lähellä maanpintaa kasvavien rönsyjen versojuuret voivat ulottua jopa 30 sentin syvyyteen. Hiirenvirna on myös hieman myrkyllinen kasvi.


title: Kaupunkipyöräjärjestelmä

text: Kaupunkipyöräjärjestelmä on kaupungin tai jonkin yksityisen tahon hallinnoima järjestelmä, jonka tarkoituksena on lainata tai vuokrata yhteiskäyttöpolkupyöriä niiden käyttäjille. Tyypillisesti järjestelmän käyttäminen on pyöräilijälle edullista, mikä kannustaa niiden käyttöön. Kaupunkipyöräjärjestelmiä on rakennettu paljon Euroopassa elinkaarimallin avulla. Tyypillisimmin yhteistyökumppanina toimii mainos-operaattori, jolloin järjestelmä voidaan rahoittaa osittain tai kokonaan mainostuloilla.


title: Kaupunkipyöräjärjestelmä

text: Pääperiaate järjestelmissä on, että polkupyörää käytetään lyhyisiin matkoihin kaupunkialueella, vaihtoehtona moottoriliikenteelle, vähentäen ruuhkia, päästöjä ja liikennemelua. Kaupunkipyöräjärjestelmä myös integroituu hyvin julkiseen liikenteeseen, jossa polkupyörää voidaan käyttää matkan osana mahdollistaen "ovelta ovelle" liikkumisen.


title: Kaupunkipyöräjärjestelmä

text: Modernissa kaupunkipyöräjärjestelmässä käyttäjä tunnistetaan älykortin avulla, joka vähentää merkittävästi vandalismia ja varkauksia. Järjestelmä koostuu asemista ja polkupyöristä. Pyörän voi tunnistautumisen jälkeen irrottaa asemasta, ja sen voi palauttaa mille tahansa asemalle, jossa on tilaa. Esimerkiksi Barcelonan pyöräjärjestelmässä Bicingissä on käytössä internetsivusto, josta voi tarkastaa, onko asemassa tilaa tai vaihtoehtoisesti vapaana olevia polkupyöriä. Saatavilla on myös sovellus samoilla toiminnallisuuksilla älypuhelimille.


title: Mattias (apostoli)

text: Mattias kuului Apostolien tekojen mukaan Jeesuksen oppilaisiin ja valittiin uudeksi apostoliksi Jeesuksen kavaltajan Juudas Iskariotin tilalle sen jälkeen kun tämä oli tehnyt itsemurhan. Uusi apostoli valittiin arvalla kahdesta ehdokkaasta, joista toinen oli Mattias ja toinen Joosef Barsabbas, toiselta nimeltään Justus. Jumalan ajateltiin arvanheiton kautta antavan päätöksensä. Mattiaasta ja hänen valinnastaan uudeksi apostoliksi kerrotaan vain Apostolien teoissa. Perimätiedon mukaan hän kärsi marttyyrikuoleman julistettuaan evankeliumia kaukaisissa maissa. Raamatun ulkopuolella hänet samaistetaan uskonnollisisa lähteissä tullimies Sakkeukseen, jonka Jeesuksen kerrotaan tavanneen Jerikossa.


title: Mattias (apostoli)

text: Mattiaan muistopäivä roomalais-katolisessa pyhimyskalenterissa oli aikaisemmin 24. helmikuuta paitsi karkausvuosina 25. helmikuuta. Päivää vietettiin hänen muistokseen Suomessakin pyhäpäivänä vuoteen 1774 saakka. Nykyään muistopäivä katolisessa kirkossa on 14. toukokuuta.


title: Movistar Team

text: Team Movistar (UCI tallikoodi MOV) on kilpapyöräilyn ammattilaistalli, joka on mukana UCI ProTourilla, ammattilaispyöräilyn korkeimmalla tasolla. Joukkueen pääsponsori on espanjalainen tietoliikenneyhtiö Telefónica, jonka tuotemerkki Movistar on.


title: Movistar Team

text: Joukkueen syntysijat ovat "Reynolds"-tallissa. Talli ajoi tällä nimellä vuosina 1980–1989 suurimpana tähtenään Ranskan ympäriajon 1988 ja Espanjan ympäriajon 1989 voittaja Pedro Delgado. Vuodesta 1990 joukkue tunnettiin nimellä "Banesto" (myöhemmin "iBanesto.com"), jossa ajoivat muun muassa viisinkertainen Ranskan ja kaksinkertainen Italian ympäriajon voittaja Miguel Indurain, kaksinkertainen Espanjan ympäriajon voittaja Alex Zülle ja mäkimies José Maria Jimenez. iBanesto.comin lopetettua taloudellisen tukensa vuonna 2003 talli onnistui hankkimaan sponsorikseen Baleaarien matkailulautakunnan.


title: Movistar Team

text: Joukkueessa on perinteisesti ollut vahvasti mukana baskiväriä toimitusjohtaja José Miguel Echavarrin ja kolmen urheilujohtajan, Usebio Unzue Labianon, José Luis Jaimerenan ja Alfonso Galilea Zurbanon muodossa – unohtamatta tietenkään Miguel Indurainia.


title: Movistar Team

text: Illes Balearsin vuoden 2005 joukkue oli vahva. Mukana olivat muun muassa Tour de Francen nelostilan kaapannut Francisco Mancebo, nouseva tähti Alejandro Valverde sekä 2004 valkoisen paidan niin ikään "Tourilla" vienyt venäläinen Vladimir Karpets. Sekä Italian että Ranskan ympäriajoissa 2005 Illes Balears sijoittui joukkuekilpailussa viidenneksi.


title: Movistar Team

text: Uudella nimellä "Caisse d'Epargne-Illes Balears" talli sijoittui viidenneksi vuoden 2006 Ranskan ympäriajon joukkuekilpailussa. Óscar Pereiro Sío oli tallin paras ajaja ja sijoittui toiseksi. Koska Floyd Landisin 17. etapilla antama doping-näyte osoittautui positiiviseksi, Pereiro julistettiin lopulta kilpailun voittajaksi.


title: Movistar Team

text: Pereiro ei halunnut heti Landisin dopingtapauksen tultua julki julistautua Ranskan ympäriajon voittajaksi. B-näytteen analysoimisen jälkeen Pereiro on kuitenkin sanonut, että hän pitää itseään kilpailun voittajana.


title: Movistar Team

text: Landisin doping-tapausta käsiteltiin pitkään eri oikeusasteissa. Vasta syyskuussa 2007 kansainvälinen pyöräilyliitto UCI vahvisti virallisesti Pereiron vuoden 2006 Ranskan ympäriajon voittajaksi. Saman vuoden lokakuussa myös Ranskan ympäriajon järjestävä organisaatio ASO julisti Pereiron virallisesti voittajaksi.


title: Movistar Team

text: Caisse d'Epargen Alejandro Valverde voitti Espanjan ympäriajon 2009 ja oli ProTourin kokonaiskilpailun voittaja 2006 ja 2008, mutta sai kahden vuoden kilpailukiellon osallisuudestaan Operaatio Puerto -dopingskandaaliin 2010.


title: Kertymäkiekko

text:
Kertymäkiekko () on tähteä ympäröivä kaasukiekko.
Kertymäkiekko syntyy yleensä kaasun virratessa kiekkoon ulkoa, esimerkiksi kertymäkiekon keskustähteä kiertävästä tähdestä tai kiekkoa ympäröivästä kaasupilvestä. Kiekko on kuuma lähellä keskustähteä ja hieman viileämpi kauempana tähdestä. Kiekkoa lämmittää keskustähden lisäksi myös kaasun sisäinen kitka eli viskositeetti. Kitkalämpö on lähempänä keskustähteä suurempi, koska kaasu liikkuu keskustähden vetovoiman takia siellä nopeammin. Kiekossa on myös ns. kuuma piste (engl. hot spot), joka syntyy kun ulkoa virtaava kaasu osuu kiekossa jo virtaavaan kaasuun aiheuttaen kitkaa. Kuuma piste värähtelee ja säteilee massavirran muutosten mukaan.


title: Kertymäkiekko

text: Aurinkokunnan planeetat ovat syntyneet tieteen nykynäkemyksen mukaan vastasyntynyttä Aurinkoa ympäröivästä kertymäkiekosta. Kompaktia tähteä joka on kaksoistähtijärjestelmässä, ympäröi yleensä kertymäkiekko, jos kompakti tähti on kyllin lähellä toista tähteä viedäkseen siltä kaasua pois. Toinen tähti täyttää Rochen pinnan eli rajan, jonka ulkopuolelta ainetta virtaa pois. Kaasu virtaa putkimaista rataa pitkin kiekkoon kohdaten kiekon "kuumassa pisteessä" (engl. "hot spot"). Kompakti tähti voi olla esimerkiksi valkea kääpiö, neutronitähti tai musta aukko. Neutronitähteä tai mustaa aukkoa ympäröivä kertymäkiekko säteilee röntgensäteitä, koska se on niin kuuma. Esiplanetaarinen kiekko säteilee enimmäkseen infrapuna- ja radioalueilla, koska on niin kylmä. Yleensä kertymäkiekkoon liittyy suihkuja jotka johtuvat korkealämpötilaisen kiekonmagneettikentästä. Suihkut purkautuvat aivan kertymäkiekon keskustähden lähiympäristöstä molempiin suuntiin. Aurinkokunnan syntyessä kertymäkiekkoon virtasi ainetta muun muassa kiekon ylä- ja alapuolelta. Yliääninopeudella tapahtuva virtaus muodosti shokkirintaman kiekon rajoille.


title: Kompakti tähti

text: Kompaktit tähdet ovat mahdollisimman tiheitä ja massaltaan suuria kokoonpuristuneita taivaankappaleita. Ne ovat tilavuudeltansa pienikokoisia.


title: Kompakti tähti

text: Valkoiset kääpiöt ovat yksi kompaktien tähtien ryhmä. Ne ovat himmeitä ja massaltansa jokseenkin Auringon mittaluokassa. Niiden säde on Maapallon kokoluokkaa. Valkoisten kääpiöiden suuren massan ja pienen koon takia ne ovat pieniä ja kompakteja taivaankappaleita joiden tiheys lähentelee miljoonaa kertaa veden tiheyttä.


title: Kompakti tähti

text: Neutronitähdet ja niiden alaluokat esimerkiksi pulsarit ovat kompakteja tähtiä. Neutronitähtien massa vaihtelee 1,4 Auringon massasta kolmeen auringon massaan ja niiden läpimitta on noin 10 km.


title: Kompakti tähti

text: Pienimassaiset mustat aukot, jotka ovat muodostuneet tähden luhistuttua tai kahden tähden törmättyä ovat tihein tunnettu kompaktien tähtien tyyppi. Niiden pintaa kutsutaan tapahtumahorisontiksi, jossa vetovoima ylittää valonnopeuden. Hiukkaset, jotka ovat ohittaneet tämän pinnan etenevät vääjäämättä kohti mustan aukon keskustaa. Niiden massa vaihtelee suuresti. Pienehköt mustat aukot ovat noin 3 Auringon massan kokoisia kun taas supermassiiviset mustat aukot ovat noin 10– kertaa Auringon massa. Supramassiiviset mustat aukot eivät ole suuren kokonsa takia kompakteja tähtiä.


title: Kompakti tähti

text: Teoreettiset kvarkkitähdet ovat myös kompakteja tähtiä.


title: Taistelulaiva

text: Taistelulaivalla tarkoitetaan taisteluristeilijää raskaammin panssaroitua ja järeillä tykeillä aseistettua sota-alusta, jonka ensisijainen tehtävä on vihollisen pinta-alusten tuhoaminen. Taistelulaivojen aikakautta oli ennen kaikkea 1900-luvun alkupuoli.


title: Taistelulaiva

text: Terminä taistelulaiva on jatkumo 17. vuosisadan linjalaivasta, kun laivastot taistelivat taistelulinjoissa lähietäisyydeltä toisiaan vastaan. Tykistön rajallinen kantama tarkoitti lähitaistelua, jota käytiin alusten ollessa kyljitysten lyhyen hetken kerrallaan. Taistelun aikana kumpikin osapuoli pyrki laukaisemaan tykkinsä mahdollisimman monta kertaa. Tuulen vaikuttaessa merkittävästi taisteluun. Teollisen vallankumouksen myötä aluksissa käyttöönotettiin höyrykoneet, jotka vapauttivat laivastot tuulen vaikutuksesta. Sen myötä otettiin käyttöön myös uudet valmistusmateriaalit ja menetelmät, jolloin alukset valmistettiin ensin raudasta ja sitten teräksestä. Parantuneet valmistusmenetelmät mahdollistivat entistä kehittyneemmät tykit, jolloin niiden kantama ja tuhovaikutus kasvoivat.


title: Taistelulaiva

text: Ensimmäisenä taistelulaivana on usein pidetty vuonna 1859 vesille laskettua Ranskan merivoimien "La Gloirea", joka oli ensimmäinen samanaikaisesti sekä panssaroitu että merikelpoinen sotalaiva. "La Gloire" oli puurunkoinen, siinä oli potkurien ohella purjeet ja sen aseistus oli purjelaivakauden perintönä sijoitettu tykkiportteihin pitkin kylkiä. Vuonna 1860 vesille laskettu Britannian kuninkaallisen laivaston "HMS Warrior" oli ensimmäinen rautarunkoinen sotalaiva. Jo 1860-luvulla rakennettiin ensimmäiset käännettävillä tykkitorneilla varustetut sotalaivat, ja purjeista luovuttiin vähitellen.


title: Taistelulaiva

text: Taistelulaivojen kehityksessä alkoi aivan uusi aika "HMS Dreadnoughtista", joka laskettiin vesille vuonna 1906. "HMS Dreadnought" oli ensimmäinen järeillä tykeillä (12 tuumaa, 305 millimetriä) ja höyryturbiineilla varustettu sota-alus. Se oli nopeampi kuin yksikään aikalaisensa sekä paremmin aseistettu ja panssaroitu kuin yksikään sitä edeltänyt linjalaiva, "pre-dreadnought", joista tuli vanhanaikaisia yhdellä iskulla. "HMS Dreadnoughtin" vesillelasku aloitti ”suuren laivastokilpailun”, jonka aikana jokainen kynnellekykenevä valtio rakensi tai osti taistelulaivoja. Kyse ei ollut pelkästään sotilaallisista intresseistä vaan myös siitä, että taistelulaivoista tuli kansallisia symboleja ja ylpeydenaiheita. Taistelulaivojen tekninen kehitys oli tavattoman nopeaa: ensimmäisen maailmansodan puhjetessa vuonna 1914 "HMS Dreadnought" oli jo vanhentunut, vaikka aluksella oli ikää vain kahdeksan vuotta. Uudet taistelulaivat olivat sekä isompia, nopeampia, raskaammin aseistettuja että paremmin panssaroituja. Ensimmäiset "super-dreadnoughtit", 381 millimetrin tykistöllä varustettu Kuninkaallisen laivaston Queen Elizabeth -luokka, tulivat palveluskäyttöön 1915. Skagerrakin taistelu vuonna 1916 jäi ensimmäisen maailmansodan ainoaksi suureksi yhteenotoksi taistelulaivojen välillä.


title: Taistelulaiva

text: Varhaisten taistelulaivojen uppouma saattoi olla vain 20 000 tonnin luokkaa, ja Washingtonin laivastosopimuksessa ylärajaksi sovittiin 35 000 tonnia. Toisen maailmansodan aikana taistelulaivojen uppouma saattoi olla jo jopa 70 000 tonnia.


title: Taistelulaiva

text: Taistelulaivat olivat poikkeuksetta laivastojen suurimpia ja tulivoimaisimpia taistelukäyttöön tarkoitettuja aluksia. Toisen maailmansodan aikaisen taistelulaivan pääaseistus saattoi koostua esimerkiksi yhdeksästä 16 tuuman eli 406 millimetrin tykistä, joiden panssarikranaatit painoivat tyypillisesti yli 1 000 kiloa. Tuolloin useiden valtioiden laivastoissa oli myös panssari- ja taisteluristeilijöitä, jotka muistuttivat taistelulaivoja, mutta olivat yleensä hieman pienempiä.


title: Taistelulaiva

text: Toinen maailmansota oli taistelulaivojen osalta käänteentekevää aikaa; toisaalta ne olivat merten valtiaita ja niillä ratkaistiin suuria taisteluita, mutta sodan loppu myös merkitsi niiden mahdin hiipumista. Ilma- ja ohjusaseiden kehittymisen myötä taistelulaivat ovat osoittautuneet kustannustehottomiksi suuren miehistötarpeen ja muiden ylläpitokustannusten takia.


title: Taistelulaiva

text: Toisen maailmansodan ehkä kuuluisin taistelulaiva oli saksalainen "Bismarck", joka upotti brittiläisen taisteluristeilijä "HMS Hoodin" 24. toukokuuta 1941, mutta tuhoutui itse kolme päivää myöhemmin taistelussa Kuninkaallista laivastoa vastaan. Viimeinen taistelulaivojen keskinäinen voimainkoetus tapahtui 25. lokakuuta 1944 Surigaon salmessa Leyten saaren kaakkoispuolella osana Leytenlahden taistelua. Vastakkain olivat yhdysvaltalaisen amiraali Oldendorfin kuusi taistelulaivaa ja japanilaisen amiraali Nishimuran taistelulaivat Yamashiro ja Fusō, molemmat pienempien laivojen tukemina. Taistelu päättyi yhdysvaltalaisten selvään voittoon. Nishimuran osasto upotettiin ja amerikkalaisten tappiot jäivät pieniksi.


title: Taistelulaiva

text: Ohjuksista, sukellusveneistä ja lentotukialuksista lentokoneineen tuli merisodankäynnin uusia valtiaita. Vaikka Yhdysvaltain laivasto käytti Iowa-luokan taistelulaivojaan vielä Korean, Vietnamin, Libanonin ja Persianlahden sodissa, voidaan taistelulaivojen kultakauden katsoa sijoittuneen vuosien 1905 ja 1945 välille.


title: Aleksi

text: Aleksi on suomalainen miehen etunimi, joka juontaa juurensa kreikan nimestä "Alexandros" (Ἀλέξανδρος, ). Kreikan kielessä nimi merkitsee auttajaa, puolustajaa.


title: Aleksi

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Aleksi on Suomessa vuoden 2015 loppuun mennessä annettu 43 293 miehelle ja alle 5 naiselle.


title: Aleksi

text: Aleksin nimipäivä on vuodesta 1929 ollut 10. lokakuuta, Aleksis Kiven päivänä. Nimipäivä oli aiemmin juuri ennen naistenviikkoa, 17. heinäkuuta. Jo vuonna 1883 Aleksi oli Kansanvalistusseuran kalenterissa. Suomen viralliseen almanakkaan se otettiin heinäkuun 17. päiväksi vuonna 1890, mitä ennen samana päivänä keskiajalta asti oli ollut Aleksius, Alexius. Tällä päivällä Aleksi oli vuoteen 1907, minkä jälkeen keisari Nikolai II:n vuonna 1904 syntyneen Aleksei-pojan vaikutuksesta ortodoksisen perinteen mukaisena päivänä 18. lokakuuta, kunnes Suomen itsenäistyttyä Aleksi poistettiin almanakasta. Vuonna 1929 Aleksi otettiin almanakkaan nykyiseksi päiväksi. Nimen kantajista pääosa on syntynyt 1980-90-luvulla.


title: Aleksi

text: Luettelon henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin manita


title: Kirshenbaum

text: Kirshenbaum, jota kutsutaan myös nimellä IPA-ASCII, on foneettinen aakkosto, jolla voidaan esittää kansainvälisen foneettisen aakkoston merkit seitsenbittisen ASCII-merkistön avulla. Se on luotu erityisesti Usenetin keskusteluryhmiä sci.lang ja alt.usage.english varten. Aakkoston kehitteli Evan Kirshenbaumin johtama työryhmä.


title: Schuinshoogten taistelu

text: Schuinshoogten taistelu (tunnetaan myös Ingogona) käytiin 8. helmikuuta 1881 ensimmäisen buurisodan aikana.


title: Schuinshoogten taistelu

text: Brittikenraali George Pomeroy-Colleyn yhteyksiä Newcastleen häiritsivät jatkuvasti J.D. Weilbachin buuriratsuväen partiot Laing's Nekin taistelun jälkeen. Kenraali Pomeroy-Colley päätti puhdistaa Newcastle-Mount Prospectin tieltä häiriöttömän käytävän, jota pitkin brittien huolto pystyisi kulkemaan ja saataisiin täydennysjoukkoja.


title: Schuinshoogten taistelu

text: Noin kello 9 aikaan hän lähti Mount Prospectin leiristä pääasiassa jalkaväestä koostuvalla joukolla. Komppania 60th Riflesistä (King's Royal Rifles) ja kaksi tykkiä jätettiin harjanteelle valvomaan Ingogo-jokea. Colleyn edetessä mäkeä ylös hän vastaanotti sanoman tiedustelijoiltaan, että pääasiassa ratsuväestä koostuva buurijoukko kenraali N.J. Smithin ja komentaja J.D. Eilbachin alaisuudessa oli lähestymässä. Britit muodostivat jalkaväkineliön Ingogon rannan harjalle 240 miehen, 38 ratsuväen ja 2 tykin voimin noin 300 buurin ympäröidessä heidät ja pyrkiessä katkaisemaan heidän pakoreittinsä. Keskipäivästä noin ilta viiteen asti käytiin lähitaisteluita ja britit kärsivät raskaita tappioita, mikä johtui buurien tarkasta, keskitetystä tulesta ja siitä, että brittien punaiset univormut erottuivat maastosta buurien käyttämän khakin sulautuessa hyvin maastoon. Lisäksi buureilla oli etu tuntea seutu jossa he taistelivat. Yksinkertaisesti sanottuna, buureja komensi kyvykkäämpi ja älykkäämpi komentaja kuin brittejä. Myöhemmin kova rankkasade katkaisi äkisti taistelun. Colley jätti kuolleet ja haavoittuneet vetäytyäkseen Mount Prospectin leiriinsä ja buurit siirtyivät etelään. On spekuloitu, että jos Colley olisi saanut apuvoimia ennen taistelua, hän olisi luultavasti kyennyt lyömään buurien joukot ensimmäistä kertaa ja antanut briteille paremmat asemat rauhanneuvotteluissa.


title: Schuinshoogten taistelu

text: Seuraavana päivänä brittien palatessa hautaamaan kaatuneensa, he huomasivat buurien olevan tekemässä samaa, mutta yhteenottoa ei tapahtunut. 8 kuollutta buuria haudattiin "Geelhoutboomin" farmille noin 5 km taistelupaikasta länteen. Britit menettivät 7 upseeria ja 69 miestä minkä lisäksi 68 haavoittui. Miehet haudattiin taistelupaikalle, upseerien ruumiit kuitenkin kaivettiin ylös 4 päivää myöhemmin ja haudattiin uudelleen Fort Amielissa. Tappio piinasi Colleytä koko loppusodan, ja vaikka hän vastaanotti apujoukkonsa, hänen miehensä olivat masentuneita tappioiden ketjun takia. Colley kaatui myöhemmin Majuba Hillin taistelussa.


title: Luettelo Ranskan ympäriajon voittajista

text: Taulukossa on Ranskan ympäriajon voittajat. Keltaista paitaa "(maillot jaune)" kantaa kokonaiskilpailun johtaja, punapilkkupaitaa "(maillot à pois rouges)" mäkikilpailun ykkösmies, vihreää paitaa "(maillot vert)" pistekilpailun paras, joka käytännössä on kirimies ja valkoista paitaa "(maillot blanc)" kantaa kilpailun paras nuori kilpailija, joka on alle 25-vuotias 1. tammikuuta kuluvana vuonna.


title: Luettelo Ranskan ympäriajon voittajista

text: Aiemmin oli oma punainen paita "(maillot rouge)" parhaalle välikirimiehelle. Välikirikilpailua käytiin vuodesta 1971 alkaen ja siitä luovuttiin vuoden 1989 jälkeen. Tällöin yhdistettiin välikiripisteet vihreän paidan kirikilpailuun. Punainen paita oli käytössä välikirikilpailun symbolina vuosina 1984–1989.


title: Luettelo Ranskan ympäriajon voittajista

text: Vuodesta 1968 alkaen oli käytössä yhdistelmäpaita "(maillot combinaison)" kilpailijalle, joka oli parhaiten sijoittunut kaikkien erilliskilpailuiden yhteistuloksissa. Tästäkin paidasta luovuttiin vuoden 1989 jälkeen. Paitaa ei käytetty kaikkina vuosina ja vuosina 1980–1982 kyseisen paidan kilpailu käytiin sponsorin mukaan nimettynä 'TF1 Grand Prix' -nimellä.


title: Luettelo Ranskan ympäriajon voittajista

text: Yrittelijäimmän ajajan titteli "(prix de combativité)" on jaettu lähes joka vuonna vuodesta 1959 alkaen. Arviointiperusteet ovat vaihdelleet vuosien aikana, nykyään mukana on kaikki etapit lukuun ottamatta aika-ajoja. Eniten pisteitä saa irtiotoista ja niiden yrityksistä. Erillistä paitaa ei tässä tapauksessa ole käytössä, vaan tunnuksena toimii valkoinen kilpailunumero punaisella pohjalla. Normaalisti käytössä on musta kilpailunumero valkoisella pohjalla.


title: Luettelo Ranskan ympäriajon voittajista

text: Vuonna 2003 ympäriajon 100-vuotisjuhlakilpailussa kilpailtiin kuuden ensimmäisessäkin ympäriajossa mukana olleen etapin yhteistuloksesta. Voiton vei Australian Stuart O'Grady.


title: Luettelo Ranskan ympäriajon voittajista

text: Vuodesta 2006 alkaen kilpailua johtava joukkue on käyttänyt keltapohjaisia kilpailunumeroita normaalien valkopohjaisten sijaan. Joukkuekilpailuun tuloksiin huomioidaan etapin kolme parasta ajajaa jokaisesta joukkueesta.


title: Luettelo Ranskan ympäriajon voittajista

text: Huomioitavaa


title: Arja Mustakallio

text: Arja Liisa (Sabra) Mustakallio (myöh. Virolainen, s. 4. kesäkuuta 1946 Pyhäjoki) on suomalainen keihäänheittäjä.


title: Arja Mustakallio

text: Mustakallio osallistui Ateenan EM-kisoihin 1969, jossa sijoittui kymmenenneksi tuloksella 40,80. Hän heitti Suomen-ennätyksen 57,24 m Ruotsi-maaottelussa 1974. Kalevan kisoissa hän voitti kolme Suomen mestaruutta:Muita saavutuksia:


title: Organometalliyhdisteet

text: Organometalliyhdisteet ovat metalliatomin sisältäviä orgaanisia yhdisteitä, joissa metalli on sitoutunut hiileen. Tyypillisiä organometalliyhdisteitä ovat Grignardin reagenssit ja organolitiumyhdisteet. Myös mm. hemoglobiinin hemi on organometalliyhdiste. Ympäristömyrkkyinä organometalliyhdisteet ovat ongelmallisia, koska ne tavallaan kerääntyvät eliöihin niiden omaa rakennetta muistuttaen, kuten tetraetyylilyijy ja metyylielohopea. Yleisimmin näissä myrkyissä on elohopeaa, lyijyä, tinaa tai arseenia.


title: Hyvää yötä, Herra Hakkarainen

text: Hyvää yötä, Herra Hakkarainen on vuonna 1999 julkaistu Mauri Kunnaksen kirja. Se on ensimmäinen Kunnaksen kirja, jossa Herra Hakkarainen on päähenkilönä.


title: Beatrix Potter

text: Helen Beatrix Potter () oli englantilainen lastenkirjailija ja kuvittaja.


title: Beatrix Potter

text: Beatrix Potter syntyi Kensingtonissa, Lontoossa vuonna 1866. Kotiopetusta saaneena hänellä oli hyvin vähän mahdollisuuksia tavata muita lapsia. Potterin nuorin veli, Bertram, oli myös harvoin kotona, sillä hänet oli lähetetty sisäoppilaitokseen, Beatrixin jäädessä yksin lemmikkieläintensä kanssa. Lemmikkeinä oli muun muassa kaksi kania: Benjamin, jota Beatrix kuvaili ”näsäviisaaksi ja ilkikuriseksi pikku olennoksi” ja Peter, jota hän kuljetti mukanaan talutushihnassa. Potter saattoi katsella eläimiään tuntikausia, luonnostellen niitä. Vähä vähältä piirroksista tuli yhä parempia, ja näin hänen taitonsa kehittyivät jo varhaisella iällä.


title: Beatrix Potter

text: Potterin isä Rupert William Potter (1832–1914) oli ammatiltaan asianajaja, mutta vietti päivänsä herrasmiesten klubilla ja harjoitti harvoin ammattiaan. Potterin äiti Helen Potter (omaa sukua Leech, 1839–1932) oli puuvillakauppiaan tytär ja kulutti aikaansa vierailuilla ja vastaanottaen vierailijoita. Perhe sai toimeentulonsa molempien vanhempiensa perityistä tuloista.


title: Beatrix Potter

text: Joka kesä Rupert Potter vuokrasi maaseututalon; ensin Dalguise Housen Perthshiressä Skotlannissa seitsemän kesän ajan 1871–1881, ja sittemmin Lake Districtissä, Englannissa. Vuonna 1882 perhe tapasi paikallisen kirkkoherra Canon Hardwicke Rawnsleyn, joka oli syvästi huolissaan teollisuuden ja turismin vaikutuksista Lake Districtin seutuun. Vuonna 1895 hän perusti National Trust -ympäristönsuojelujärjestön, jonka tarkoituksena oli suojella maaseutua. Beatrix Potter rakastui heti rosoisiin vuoriin ja tummiin järviin, ja Rawnsleyn kautta ymmärsi miten tärkeää oli suojella aluetta.


title: Beatrix Potter

text: Beatrixin setä pyrki saamaan Beatrixin opiskelijaksi Kew Gardensiin, mutta häntä ei hyväksytty, koska hän oli nainen.


title: Beatrix Potter

text: Potterin monilukuisten projektien ja tarinoiden perustana olivat pienet eläimet, joita hän salakuljetti kotiinsa, sekä eläimet, joita hän tarkkaili perhelomillaan Skotlannissa ja Lake Districtissä. Häntä rohkaistiin julkaisemaan tarinansa "Petteri Kaniini" mutta hänellä oli vaikeuksia löytää julkaisijaa. Kuitenkin hänen ollessaan 36-vuotias, tarina sai myönteisen vastaanoton Warne & Co-kustantamolta. Pieni kirja ja sitä seuranneet teokset otettiin erittäin hyvin vastaan, ja Potter saattoi elää itsenäisesti kirjoista saamillaan tuloilla.


title: Beatrix Potter

text: Beatrix kihlautui salaa kustantaja Norman Warnen kanssa. Beatrixin vanhemmat kuitenkin vastustivat avioliittoa, mikä aiheutti kuilun Beatrixin ja hänen vanhempiensa välille. Häitä ei koskaan tullut, sillä pian kihlauksen jälkeen Norman sairastui leukemiaan ja kuoli muutamassa viikossa sairastumisestaan. Beatrix oli murtunut. Hän kirjoitti kirjeessään Normanin sisarelle Millielle, ”Hän ei elänyt pitkään, mutta hän eli hyödyllisen ja onnellisen elämän. Minun on yritettävä uutta alkua ensi vuonna.”


title: Beatrix Potter

text: Potter kirjoitti kaiken kaikkiaan , jotka hän myös kuvitti itse vesivärein. Ne julkaistiin pienikokoisina, lapsille helposti pideltäväksi ja luettavaksi. Vuoden 1920 tienoilla Potterin kirjoittaminen väheni näkökyvyn heikkenemisen vuoksi.


title: Beatrix Potter

text: Warnen kuoleman jälkeen Potter osti Hill Top -maatilan Sawreyn kylässä, Lake Districtissä. Hän rakasti seudun maisemia, ja vieraili tilalla niin usein kuin saattoi. Kirjoistaan saamiensa säännöllisten tulojen turvin Potter alkoi ostaa maapaloja paikallisen asianajaja William Heelisin opastuksella. 47 vuoden iässä vuonna 1913 Potter nai Heeliksen ja muutti pysyvästi Hill Topiin. Jotkut Potterin rakastetuimmista töistä kuvaavat Hill Topin maataloa ja kylää. Vaikka pariskunnalla ei ollut lapsia, tilalla oli jatkuvasti eläimiä; kissoja, koiria, ja jopa lemmikkisiili, joka nimettiin rouva Siiri Sipiseksi.


title: Beatrix Potter

text: Beatrix Potter kuoli Castle Cottagessa, Sawreyssa, vuonna 1943. Hänen ruumiinsa krematoitiin, ja hänen tuhkansa siroteltiin maaseudulle Sawreyn lähellä. Testamentissaan Potter jätti lähes kaiken omaisuutensa National Trustille – kuusitoista neliökilometriä maata, maataloja ja viisitoista tilaa. Testamenttilahjoitus on auttanut varmistamaan Lake Districtin luonnon säilymistä.


title: Beatrix Potter

text: Kun Potter tuli siihen ikään, hänen vanhempansa antoivat taloudenhoitajansa hänen alaisekseen yrittäen tukahduttaa Beatrixin älyllisen kehityksen vaatimalla häntä valvomaan taloudenpitoa. Viisitoistavuotiaasta yli kolmekymmenvuotiaaksi hän merkitsi muistiin jokapäiväiset tapahtumat päiväkirjoihinsa, käyttäen omaa salaista koodiaan, jota ei onnistuttu murtamaan ennen kuin vasta vuosikymmeniä hänen kuolemansa jälkeen.


title: Mimmi Mustakallio

text: Raija Tuula (Mimmi) Mustakallio (20. tammikuuta 1945 Pyhäjoki – 2. syyskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen trubaduuri.


title: Mimmi Mustakallio

text: Mimmi löydettiin 1960-luvulla hänen ilmoittautuessaan vapaaehtoisena yleisön joukosta korvaamaan sairastunutta artistia televisio-ohjelmassa. Hän teki kaksi omaa singleä, "”Varkaat, kulkurit” / ”Sydämeni on viulu”" ja "”Borriquito” / ”Menina”". Hänen esittämänsä kappaleet esiintyvät useilla karaoke- ja toiveiskelmäkokoelmilla sekä laulukilpailujen esityskappaleina.


title: Mimmi Mustakallio

text: Näyttelijä Minttu Mustakallio on hänen tyttärensä ja keihäänheittäjä Arja Mustakallio hänen siskonsa.


title: Hubertus van Mook

text: Hubertus Johannes van Mook (30. toukokuuta 1894 Semarang, Alankomaiden Itä-Intia – 10. toukokuuta 1965 L’Isle-sur-la-Sorgue, Ranska) oli Alankomaiden Itä-Intian (nyk. Indonesia) kenraalikuvernööri vuosina 1942–1948, mukaan lukien toisen maailmansodan aika.


title: Hubertus van Mook

text: Van Mook pyrki viivästyttämään Japanin hyökkäystä Alankomaiden Itä-Intiaan sen jälkeen kun Alankomaiden hallitus oli 13. toukokuuta 1940 paennut Lontooseen Saksan hyökättyä maahan. Alankomaiden Itä-Intia suostui japanilaisten vaatimuksesta raaka-aineiden ja erityisesti öljytuotteiden toimituskiintiöihin Japanille, mikä oli tärkeää Japanin sodankäynnin jatkamiselle Kiinassa.


title: Hubertus van Mook

text: Japanin hyökättyä Pearl Harboriin Alankomaat, Iso-Britannia ja Australia julistivat 8. joulukuuta 1941 solidaarisuudesta Yhdysvaltoja kohtaan Japanille sodan, minkä jälkeen Japani lähti etenemään Kaakkois-Aasiassa ja valloitti myös Alankomaiden Itä-Intian. Van Mook nimitettiin tämän jälkeen japanilaisten miehittämän alueen nimelliseksi vt. kenraalikuvernööriksi, mitä tehtävää hän hoiti Australian Brisbanesta käsin. Hän pääsi saapumaan Indonesiaan vasta Japanin antauduttua syksyllä 1945. Van Mookin kuvernöörikauden loppuosaa leimasi Indonesian vallankumous ja ajoittaiset sotatoimet hollantilaisten joukkojen sekä Ahmed Sukarnon perustaman Indonesian tasavallan välillä. Vuonna 1948 sisällissota keskeytettiin kansainvälisen painostuksen vuoksi ja jonkin aikaa kestänyt aselepolinja sai nimekseen "van Mookin linja".


title: Huoltosuhde

text: Huoltosuhde tarkoittaa yleisesti tilastoidun työvoiman ulkopuolella olevien määrää suhteessa varsinaisen työvoiman määrään.


title: Huoltosuhde

text: Tällainen kuvaustapa on tiettävästi ollut käytössä ainakin 1940-luvulta saakka, jolloin siitä on käytetty ilmaisua elatusrasitus. Käsite ”rasitus” voi kuvastaa joidenkin mielestä vanhakantaista käsitystä väestökerrosten eriarvoisuudesta, mitä nykyisellä ilmaisulla huoltosuhde ei ole.


title: Huoltosuhde

text: Huoltosuhteella on kaksi eri määrittelyä. Se voi olla väestöllinen (demografinen) huoltosuhde tai taloudellinen huoltosuhde.


title: Huoltosuhde

text: Väestöllinen huoltosuhde ilmoitetaan ei-työikäisten ja työikäisten määrien suhteena: kuinka monta ei-työikäistä kansalaista on kutakin työikäistä kohti jollakin määritellyllä alueella tai koko maassa. Väestötieteilijät laskevat suhdeluvun niin, että ei-työikäisiksi määritellään kaikki alle 15-vuotiaat ja yli 64-vuotiaat. Työikäisiä ovat loput eli näiden rajojen väliin sijoittuvat. Kyse on siis lähinnä väestön ikärakenteen ja sen muutosten kuvaamisesta.


title: Huoltosuhde

text: Saatua suhdelukua on käytetty muun muassa alueellisiin vertailuihin, kun selvitetään ikärakenteen muutoksia ja tehdään niihin perustuvia poliittisia päätöksiä vaikkapa kunnallisten palvelujen tarpeesta, kaavoituksesta, rakentamisesta tai vastaavista ratkaisuista. Tällä suhdeluvulla on joitakin heikkouksia, jotka johtuvat tarkoista vuosirajoista, sillä esimerkiksi vain harva 15–18-vuotias nuori on vakituisesti työelämässä. Ja on myös niin, että eläkkeelle siirtyy edelleen runsaasti ihmisiä alle 64-vuotiaana. Lisäksi kaikki työikäisiksi lasketut eivät käy työssä, vaan saattavat kuulua työttömiin, opiskelijoihin, eri varhaiseläkeläisryhmiin tai vain kotejaan hoitaviin kansalaisiin. Väestöllisestä huoltosuhteesta on olemassa myös rinnakkaisia suhdelukuja kuten lapsihuoltosuhde ja vanhushuoltosuhde, joilla on suuri merkitys kuvattaessa väestörakenteen laajoja kansallisia ja kansainvälisiä muutoksia.


title: Huoltosuhde

text: Taloudellinen huoltosuhde ilmaisee työttömien ja muiden työvoiman ulkopuolella olevien määrän suhteessa työllisten määrään. Edelliseen lasketaan mukaan 0–14-vuotiaat, opiskelijat, ase- tai siviilipalvelusta suorittavat, eläkeläiset sekä muut työvoiman ulkopuolella olevat, esimerkiksi omaa kotitalouttaan hoitavat. Työllisiksi luetaan kaikki 18–74-vuotiaat henkilöt, jotka vuoden viimeisellä viikolla olivat ansiotyössä eivätkä olleet työnhakijoina.


title: Huoltosuhde

text: Taloudellinen huoltosuhde riippuu merkittävällä tavalla talouden suhdannekehityksestä niin kansallisesti ja alueellisesti kuin maailmanlaajuisestikin. Siinä tapahtuvien muutosten ennustaminen on tämän vuoksi varsin hankalaa, eikä ennustamista usein edes yritetä. Väestöllinen huoltosuhde on Suomessa pysynyt vuosikymmenten mittaan melko vakaana, mutta taloudellinen suhdeluku on vaihdellut, varsinkin alueellisesti.


title: Huoltosuhde

text: Huoltosuhteen ilmaisu vaihtelee käyttötarkoituksen ja sitä käyttävän tahon mukaan. Usein näkee käytettävän pelkkää suhdelukua, jolloin esimerkiksi luku 1,31 tarkoittaa, että yhtä työllistä kohden on 1,31 ei-työssä käyvää. Tilastokeskus käyttää tapaa, jossa kerrotaan kuinka monta ei-työllistä on sataa työllistä kohden. Kun 1990-luvun alussa Suomi putosi pahaan lamaan, huoltosuhde nousi jopa arvoon 172, mikä tarkoittaa 172 ei-työllistä sataa työllistä kohden. Vaikka tilanne on sen jälkeen parantunut, rakenteellinen työttömyys pitää suhdelukua edelleen melko korkeana, ja se vaihteleekin maan eri osissa Ahvenanmaan vähän yli sadasta Kainuun monien kuntien yli 200:aan.


title: Sukkula

text: Sukkula eli syöstävä on Nykysuomen sanakirjan määritelmän mukaan ”kudonnassa käytetty soukkaa venettä muistuttava, tav. puinen väline, jonka sisällä on käämi ja jota viskelemällä kudelanka pujotetaan kangaspuiden loimiin avautuvaan viriöön.” Sukkulan leimallisesti edestakainen liike on ollut mallina sille, että sanaa "sukkula" on ryhdytty käyttämään myös tyypillisesti edestakaiseen liikenteeseen tarkoitetuista kulkuneuvoista (esimerkiksi avaruussukkula ja sukkulajuna).


title: Sukkula

text: Samoin ompelukoneessa sukkulaksi nimitetään osaa, joka solmii alalangan ylälangan kanssa. Yleinen ratkaisu on alapuolan ympärillä pyörivä "rotary hook".


title: Isojako

text: Isojako "(yksjako)" on Ruotsissa, johon myös Suomi tuolloin kuului, 1700-luvun puolivälin jälkeen käynnistetty maanjakotoimitus, jolla korvattiin vanha sarkajako.


title: Isojako

text: Isojaon tehtävänä oli poistaa sarkajaon aiheuttamiksi koetut seikat, kuten vainiopakko, ja yhdistää talojen sarkajaon mukaiset kapeat hajallaan sijaitsevat peltosarat harvemmiksi ja isommiksi lohkoiksi.


title: Isojako

text: Ruotsissa isojakoon ryhdyttiin, koska Ruotsi oli menettänyt vilja-aittana toimineen Liivinmaan ja samanaikaisesti maan väkiluku kasvoi.


title: Isojako

text: Vuonna 1746 maanmittari Jacob Faggot julkaisi teoksen "”Ruotsin maatalouden esteet ja apu”". Esikuvan isojaolle Faggot oli saanut Englannista, jossa oli aitaamisliike (engl. "enclosure movement").


title: Isojako

text: Uudistus alkoi Skånesta, josta se levisi koko maahan. Eräänä mallitilana toimi vuonna 1783 maanomistaja Rutger Macklean omistama Svaneholmin tila, jossa yksjako toimitettiin itsenäisesti. Alueen talonpojat vastustivat uudistusta voimakkaasti, mutta ymmärsivät myöhemmin sen tuomat käytännölliset ja taloudelliset edut.


title: Isojako

text: Vuoden 1757 valtiopäivillä hyväksyttiin maanmittari Jakob Faggotin ajama isojako ainoaksi maanjakomenetelmäksi. Isojako oli toteutettava, jos yksikin kylän osakas vaati sitä. Hallituksen into uuteen maanjakoon johtui taloudellisista ja puolustuksellisista seikoista. Uudistuksen tarkoituksena oli lisätä maataloustuotantoa ja sen tehokkuutta. Skånessa monet maanomistajat myönsivät myöhemmin tavoitteena olleen myös "divide et impera" eli hajottaa ja hallita vanhoja kyläyhteisöjä. Hajallaan olevat talonpojat olivat vähemmän äänekkäämpiä kuin tiiviissä yhteisössä elävät.


title: Isojako

text: Aluksi isojaon toimeenpanoon vaadittiin kaikkien kylän jakokunnan osakkaiden suostumus, mutta vuodesta 1757 lähtien riitti, että yksikin osakas vaatii isojaon toimeenpanoa. Peltojen jaon ohella myös aiemmin kylän yhteiset metsä- ja laidunmaat jaettiin isojaossa talojen kesken niiden veroluvun mukaan. Kustaa III:n aikana säädettiin, että se osa yhteismaista, joka jäi jäljelle, kun tiloille oli lohkottu niiden tarvitsemat metsäalueet, joutuisi kruunulle. Näin sai alkunsa valtion metsäomistus, joka on merkittävää varsinkin Pohjois-Suomessa.


title: Isojako

text: Isojaossa käytiin ensin läpi kylien väliset rajat muodostaen jakokunnat, ja sen jälkeen talojen rajat. Vesialueita ei jaettu. Maan jaon perusteena oli manttaali, talojen verojenmaksukykyä osoittava mitta. Oikeudenmukaisuuden vuoksi maa jyvitettiin, eli parempaa maata sai vähemmän ja huonompaa enemmän.


title: Isojako

text: Isojako aloitettiin Pohjanmaalla ja ensimmäinen paikka oli Laihia.


title: Isojako

text: Isojakotoimitukset saatiin Pohjanmaalla sekä Lounais- ja Etelä-Suomessa suoritettua yleensä 1800-luvun alkupuolella, mutta esimerkiksi Kuusamossa isojako saatiin tehtyä loppuun vasta 1960-luvulla. Viimeinen isojako toimitettiin vasta vuonna 1989 Jurmon saarella.


title: Isojako

text: Isojaon tuloksena vanha ryhmäkyläasutus suurelta osin hävisi, kun tilojen rakennukset siirrettiin yhteiseltä kylätontilta hajalleen kunkin tilan isojaossa saamille tiluksille. Vanhin kulttuurimuoto kylä hävisi uudistuksen yhteydessä.


title: Isojako

text: Uudistuksen jälkeen todettiin Ruotsin maataloustuotannon kasvaneen voimakkaasti. Vuonna 1811 tuotettiin viljaa 771 600 ja perunoita 170 000 tonnia, neljäkymmentä vuotta myöhemmin vastaavat luvut olivat 1 182 500 ja 790 000 tonnia.


title: Isojako

text: Isojako vaikutti myös torpparilaitoksen kasvuun, kun talot saattoivat nyt perustaa torppia saamilleen metsälohkoille. Torppien perustamista suosittiin, koska siten saatiin taloille ilmaista työvoimaa; torpan vuokra maksettiin näet useimmiten päivätöinä. Torppien määrä kasvoi 1700-luvulla niin, että kun niitä vuonna 1730 oli vielä vain noin tuhat, Ruotsin vallan loppuvuosina 1800-luvun alussa niitä oli jo noin 25 000.


title: Isojako

text: Isojakoa on täydennetty uusjaolla vuonna 1848 laadittuun maanmittausohjesääntöön perustuen.


title: Mittanauha

text: Mittanauha on kankainen, muovinen tai metallinen nauha, jossa on pituusmittamerkkejä. Etenkin rakennustöissä käytettävissä metallisissa mittanauhoissa on usein sekä metri- että tuuma-asteikko. Nauhan taipuisuuden johdosta mittanauhalla voidaan mitata myös kaarevia muotoja, ja se on myös helposti kuljetettavissa. Mittanauha riittää mittauksiin noin millimetrin tarkkuudella.


title: Mittanauha

text: Ompelutöihin tarkoitettu mittanauha on yleensä tehty taipuisasta vahakankaasta tai muovista, kun taas rakennustöihin tarkoitettu mittanauha on metallista, joka pysyy jäykkänä mitan ollessa vedettynä auki, mutta taipuu kelalle säilytystä varten. Metallinen mittanauha on usein päällystetty lakalla, muovilla tai lasikuidulla. Mittanauhan päässä on usein metallikulma, joka liikkuu oman paksuutensa verran vedettäessä ja työnnettäessä, jolloin tarkkuus säilyy mitatessa sekä sisä- että ulkomittoja.


title: Mittanauha

text: Mittanauha on edelleen yksi tärkeimmistä työkaluista, vaikka sitä ovat osin korvaamassa muun muassa laseriin perustuvat sähköiset mittausmenetelmät.


title: Mittanauha

text: Vanha timpurin mittanauha on yleensä tehty kankaasta ja kotelo on nahkaa. Tällaisia käytettiin esimerkiksi puun mittaamiseen.


title: Christer Nuutinen

text: Christer Nuutinen (s. 1971 Södertälje, Ruotsi) on suomalainen taiteilija, joka toimii kuvittajana, käsikirjoittajana ja taiteen eri alueilla. Hänet tunnetaan muun muassa "Kramppeja & nyrjähdyksiä" -sarjan (kirj. Pauli Kallio) piirtäjänä ja Rumbassa ilmestyvän Doolbylandin tekijänä. Nuutinen on myös säveltänyt musiikkia televisioon ja mediataideteoksiin, Laura Neuvosen animaatioelokuviin Kutoja ja Möbleeraaja sekä Kai Lappalaisen animaatioelokuvaan Blop.


title: Christer Nuutinen

text: Tärkeimmät sarjakuvajulkaisut ja osanotot kokoelmateoksiin:


title: Yhteiskuntaluokka

text: Yhteiskuntaluokka tai sosioekonominen ryhmä on keskeinen yhteiskunnan sosiaalisen jakautumisen mittari. Yhteiskunnan alueella elävä väestö jakautuu koulutuksen asteen, rikkauden ja ammattiaseman perusteella ryhmiin eli luokkiin, joilla on toisiinsa verrattuna eriarvoiset mahdollisuudet toimia yhteiskunnassa rahallisesti, sosiaalisesti ja poliittisesti.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Myös elämäntilanne vaikuttaa ihmisen yhteiskunnalliseen asemaan. Suomessa Tilastokeskus jakaa väestön sosioekonomisiin ryhmiin, jotka muodostuvat eläkeläisistä, opiskelijoista, työntekijöistä, alemmista ja ylemmistä toimihenkilöistä, yrittäjistä ja työttömistä.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Eri yhteiskuntaluokkiin kuuluvien ihmisten välillä on keskimäärin eroja kulutustottumuksissa, tavoissa, harrastuksissa ja harrastamattomuudessa sekä mieltymyksissä. Eräänä luokka-aseman määritelmänä pidetään mahdollisuutta ulkoisen elämänaseman hankkimiseen ja sisäisen tyydytyksen saavuttamiseen markkinoita hyväksikäyttäen. Myös ihmisen sosiaaliset suhteet määrittyvät pitkälti yhteiskuntaluokan mukaan, sillä ihmiset tuntevat yleensä eniten oman yhteiskuntaluokkansa edustajia.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Yhteiskunnan perusjako käsittää kolme kerrosta: työväenluokan, keskiluokan ja yläluokan. Työväenluokka ja keskiluokka on jaettu perinteisesti vielä kahteen alaryhmään: pelkän peruskoulutuksen saaneeseen työväestöön ja ammattikoulutuksen saaneeseen työväestöön sekä lukio-, opisto- tai ammattikorkeakoulutuksen saaneeseen alempaan keskiluokkaan ja yliopistokoulutuksen saaneeseen ylempään keskiluokkaan.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Ihmisen yhteiskuntaluokka voi vaihtua, kun hänen elämäntilanteensa, tulotasonsa tai koulutusasteensa muuttuvat. Tämä on kuitenkin melko harvinaista, sillä yhteiskuntaluokka periytyy vahvasti. Yhteiskuntaluokan mukanaan tuoman statuksen periytyvyydessä suvussa korrelaatio on 85 prosenttia. Matalan ja korkean yhteiskuntaluokan molempien päätymisessä keskiarvotasolle siis kestäisi 20 sukupolvea eli noin 600 vuotta. Niissä suvuissa jotka kuuluivat eliittiin 1800-luvulla, yhteiskuntaluokan periytyvyys on ollut 70-75 prosenttia.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Teollistuneen yhteiskunnan väestö jaettiin aiemmin irtolaisiin, työväestöön, maatalousväestöön, keskiluokkaan, porvaristoon ja aatelisiin.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Suomi oli ennen vuotta 1906 sääty-yhteiskunta, jossa vain osalla väestöstä oli äänioikeus. Äänioikeutettuja säätyjä olivat aatelisto, papisto, porvaristo ja manttaaliin pantua maata omistavat talonpojat. Säädyistä vain talonpojat ja porvarit maksoivat veroja.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Tilattomaan, eli äänioikeutta vailla olevaan, maaseutuväestöön kuuluivat muuan muassa maanviljelystä harjoittavat vuokratilalliset eli torpparit sekä mäkitupalaiset, itselliset, piiat ja rengit, muonamiehet ja loiset. Torpparit viljelivät päätilalta vuokraamaansa maata työvastiketta eli taksvärkkiä vastaan, mäkitupalaiset asuivat vuokra-asunnossa maksaen vuokransa työllään. Palkolliset olivat piikoja ja renkiä, joiden työsuhde kesti aina vuoden kerrallaan. Muonamiehet tekivät tilapäistöitä ruokaa vastaan. Loiset olivat maaseudun työvoimareserviä, jotka tekivät tilapäistöitä ruokaa ja majoitusta vastaan asuen talojen tai torppien nurkissa.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Tilaton väestö muodosti lopulta suomalaisen yhteiskunnan suurimman luokan, sillä noin puolet maatalousväestöstä kuului 1900-luvun alussa tilattomiin. Tilaton maaseutuväestö jäi kuitenkin säätyjärjestelmän ja siten myös yhteiskunnallisen päätöksenteon ulkopuolelle aina vuoteen 1906 asti, jolloin Suomessa astui voimaan laki, joka takasi äänioikeuden lähes kaikille muille kansanryhmille, paitsi vaivaishoidon varassa eläville ihmisille. Suomen kansanvaltaistuminen johti vajaassa kymmenessä vuodessa torpparilain säätämiseen. Tämä vuonna 1918 voimaan tullut torpparilaki merkitsi torpparilaitoksen lakkauttamista ja maauudistusta torpparien, mäkitupalaisten ja lampuotien saadessa asumustensa ja viljelystensä omistusoikeuden.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Työväenluokka muodosti aiemmin suurimman yhteiskuntaluokan, mutta tilanne muuttui teollisten työpaikkojen siirryttyä yhä enenevässä määrin halpatuotantomaihin.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Luokkaerot lievenivät 1970- ja 1980-luvuilla tuloerojen tasoittuessa ja yhteiskunnan keskiluokkaistuessa. Yhdeksänkymmenluvun laman jälkeinen tuloerojen kasvu sekä pitkäaikaistyöttömyyden ja määräaikaisten työsuhteiden yleistyminen ovat kuitenkin johtaneet luokkayhteiskunnan paluuseen.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Viime vuosikymmeninä voimistunut asuinalueiden eriytyminen on voimistanut myös ihmissuhteiden määrittymistä yhteiskuntaluokan mukaan.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Yliopistotutkinto ei Suomessa takaa aina hyvää taloudellista asemaa, sillä monen akateemisen ammatin palkkaus sijoittuu palkkahaitarin keskivälin alapuolelle. Korkea koulutus ei enää takaa myöskään työllistymistä omalle alalle, koska monille aloille koulutetaan enemmän väestöä kuin koulutetulle työvoimalle riittää kysyntää. Osa yliopistotutkinnon suorittaneista henkilöistä kuuluukin prekariaattiin, jonka elämä on tyypilliseti työttömyyden, palkkatukitöiden ja muiden lyhytaikaisten työsuhteiden muodostaman kehän kiertämistä.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Tällä hetkellä suurin osa suomalaisista kokee kuuluvansa alempaan keskiluokkaan (31 %) ja seuraavaksi yleisimmät luokat ovat työväenluokka (29 %) ja ylempi keskiluokka (24 %). Prosentti suomalaisista mieltää kuuluvansa yläluokkaan ja loput 15 prosenttia ei osaa sijoittaa itseään mihinkään yllä mainituista luokista.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Marxilaisuudessa pidetään merkityksellisenä, onko yhteiskuntaluokilla sovittamattomia luokkaristiriitoja. Marxilaisen teorian mukaan tietoisuus sovittamattomista luokkaristiriidoista johtaa vallitsevia taloudellisia ja poliittisia olosuhteita vastaan suunnattuun kapinaan.


title: Yhteiskuntaluokka

text: Stanislaw Ossowski piti perusongelmana valintaa kahden vaihtoehdon välillä:


title: Yhteiskuntaluokka

text: Tutkimuksen mukaan onnellisuutta ei aja absoluuttinen tulotaso, vaan suhteessa muihin ihmisiin (kuten samanikäisiin ryhmiin ja naapureihin) oleva status. Ihmisen muita korkeampi asema siis vaikuttaa onnellisuuteen enemmän kuin tulotaso.


title: Ford Excursion

text: Ford Excursion on Fordin suurin SUV-malli. Excursion on rakennettu Ford F350 Super Duty -kuorma-auton pohjalle. Moottorivalikoimassa ovat 5,4 litran (V8) ja 6,8 litran (V10) bensiinimoottorit sekä 6 litran Dieselmoottori (V8). Vuoteen 2003 asti oli tuotannossa myös 7,3 litran V8-dieselmoottori. Varsinkin ympäristöjärjestöt ovat arvostelleet Excursionia paljon. Sen valmistus päättyi syksyllä 2005. Syyt tähän olivat Super Dutyjen kasvanut tuotantotarve ja auton kehnot myyntiluvut. Eniten Excursionin myyntiä söi öljyn ja siten fossiilipolttoaineiden kasvanut hinta, joka teki Excursionin ajamisen varsin kalliiksi, sillä auto kuluttaa bensiini-V8:lla varustettuna 24l/100km. V10-moottorin kulutus on vieläkin suurempi.


title: Ford Excursion

text: Moottorivalikoimassa on 5,4 litran (V8) ja 6,8 litran (V10) bensakoneet sekä 6 litran Diesel (V8). Vuoteen 2003 asti oli tuotannossa myös 7,3 litran V8-dieselmoottori.


title: Siirtymämetalli

text: Siirtymämetallit eli siirtymäalkuaineet ovat alkuaineita, joiden atomeissa on toiseksi uloimmalla elektronikuorella vajaasti täytetty d-orbitaali. Siirtymäalkuaineisiin kuuluvat jaksollisen järjestelmän 3.–11. ryhmien alkuaineet, neljännessä jaksossa alkuaineet skandiumista kupariin, viidennessä jaksossa yttriumista hopeaan, kuudennessa jaksossa lantaanista kultaan ja seitsemännessä jaksossa aktiniumista röntgeniumiin. Kaikki siirtymäalkuaineet ovat metalleja.


title: Siirtymämetalli

text: Siirtymämetalleille on ominaista, että ne voivat esiintyä yhdisteissä useammalla kuin yhdellä hapetusluvulla toisin kuin monet pääryhmien alkuaineet. Siirtymäalkuaineet muodostavat ainakin yhden positiivisen ionin, jolla on osittain täyttynyt d-orbitaali.


title: Siirtymämetalli

text: Laajemmassa mielessä luetaan siirtymäalkuaineisiin joskus myös ryhmän 12 alkuaineet sinkki, kadmium ja elohopea siirtymäalkuaineisiin. Jaksollisessa järjestelmässä tämäkin ryhmä alkaa ryhmien 3–11 tavoin vasta neljännestä jaksosta, ja sekin kuuluu d-lohkoon, siinä mielessä, että järjestysluvun kasvaessa "viimeksi tullut" elektroni sijoittuu d-orbitaalille. Kuitenkin monet siirtymämetalleille tyypilliset ominaisuudet aiheutuvat siitä, että niillä toiseksi uloimman kuoren d-alikuori on vajaasti täyttynyt, mutta 12. ryhmässä se on jo täysi. Sen vuoksi pidetään perusteltuna sulkea tämä ryhmä siirtymämetallien käsitteen ulkopuolelle.


title: Siirtymämetalli

text: Toisaalta siirtymämetalleihin kuuluvat myös f-lohkon alkuaineet, joilla viimeksi tullut elektroni sijoittuu kolmanneksi uloimman kuoren f-orbitaalille. Näitä ovat kuudennessa jaksossa lantanoidit, seitsemännessä jaksossa aktinidit.


title: Siirtymämetalli

text: Tässä taulukossa ovat mukana 12. ryhmän alkuaineet, mutta eivät f-lohkon alkuaineet.


title: Siirtymämetalli

text: Elektronikonfiguraatiolla kuvataan elektronien sijoittumista atomiorbitaaleille. Siirtymämetalleilla järjestysluvun kasvaessa lisätään elektroneja ("n"-1)"d" -orbitaaleille, jossa "n" on pääkvanttiluku ja täten jakson numero jaksollisessa järjestelmässä. Näin yleinen elektronikonfiguraatio siirtymämetalleille on ensimmäisen ja toisen rivin siirtymämetalleille (jaksot 4 ja 5) [jalokaasu]"ns"("n" - 1)"d", ja kolmannen ja neljännen rivin (jaksot 6 ja 7) [jalokaasu]"ns"("n" - 2)f(n -1)"d", jossa x on välillä 1 – 10. Näihin elektronikonfiguraatiota koskeviin pääsääntöihin on kuitenkin runsaasti poikkeuksia, koska "ns"- ja ("n" - 1)"d" -orbitaalien energiat ovat lähellä toisiaan.


title: Siirtymämetalli

text: Siirtymämetallin muodostaessa kationia, elektronit lähtevät ensin "ns"-orbitaaleilta, ja vasta sen jälkeen ("n" - 1)"d" -orbitaaleilta. Esimerkiksi rauta(II)-kationilla on elektronikonfiguraatio [Ar]3"d", eli se on luovuttanut molemmat 4"s"-elektronit 2+ -varauksen saadessaan.


title: Siirtymämetalli

text: Pääryhmien alkuaineilla atomikoko pienenee liikuttaessa jaksollisessa järjestelmässä vasemmalta oikealle. Siirtymäalkuaineilla sitä vastoin atomikoossa ei ole paljon eroja liikuttaessa vasemmalta oikealle (lukuun ottamatta kahta ensimmäistä alkuainetta rivillä). Tämä johtuu siitä, että järjestysluvun kasvaessa elektroni menee "n" - 1 orbitaalille, jolloin korkeimman pääkvanttiluvun "n" elektronien määrä ei kasva. Elektronimäärän lisääntyessä tehollinen ydinvaraus pysyy lähestulkoon samana.


title: Siirtymämetalli

text: Pääryhmissä atomikoko kasvaa liikuttaessa ylhäältä alaspäin. Siirtymäalkuaineilla tämä on havaittavissa vain ensimmäisen ja toisen rivin (4. ja 5. jakso) kohdalla. Sen sijaan kolmannella rivillä (6. jakso) atomikoko on suunnilleen sama kuin toisellakin, huolimatta siitä, että kussakin ryhmässä kolmannen rivin alkuaineella on 32 elektronia enemmän kuin vastaavalla toisen rivin alkuaineella. Tämä selittyy sillä, että 14 näistä 32:sta elektronista on sijoittunut (n - 2)f -orbitaalille, ja alempien pääkvanttilukujen f-orbitaalit eivät kovin tehokkaasti varjosta ulompia elektroneja ydinvaraukselta. Näin ollen ydin vetää tiukemmin puoleensa uloimman elektronikuoren elektroneja. Tätä ilmiötä kutsutaan lantanoidikutistukseksi (engl. "lanthanide contraction").


title: Siirtymämetalli

text: Ionisaatioenergian ja elektronegatiivisuuden suhteen siirtymämetallit noudattavat jakson sisällä samaa trendiä kuin pääryhmien alkuaineetkin: vasemmalta oikealle ionisaatioenergia ja elektronegatiivisuus kasvavat (joskin vähemmän kuin pääryhmissä).


title: Siirtymämetalli

text: Ylhäältä alaspäin mentäessä ionisaatioenergia ei kuitenkaan pienene samalla tavoin kuin pääryhmissä: kolmannella siirtymämetallien rivillä ionisaatioenergia on suurempi kuin ensimmäisellä ja toisella. Tämä johtuu siitä, että atomikoko ei kasva toiselta riviltä kolmannelle siirryttäessä, mutta ytimen varaus kasvaa huomattavasti. Näin elektronit ovat lujemmin kiinni kolmannella rivillä kuin kahdella aikaisemmalla.


title: Siirtymämetalli

text: Siirtymämetalleilla elektronegatiivisuusarvot kasvavat jaksollisessa järjestelmässä alaspäin mentäessä, päinvastoin kuin pääryhmissä. (Toisen ja kolmannen rivin välillä tosin ei juurikaan ole eroja.) Tämä johtuu jälleen siitä, että atomikoko ei juurikaan muutu, mutta ytimen varaus kasvaa huomattavasti riviltä toiselle siirryttäessä. Yksi raskaimmista metalleista, kulta Au on kaikista metalleista elektronegatiivisin, ja sen elektronegatiivisuusarvo (EN = 2,4) on jopa korkeampi kuin joillakin epämetalleilla, ja täten Au -ionin sisältäviä yhdisteitä on olemassa.


title: Siirtymämetalli

text: Siirtymäalkuaineilla sulamis- ja kiehumispisteet ovat varsin korkeita. Koska siirtymäalkuaineilla on vajaasti täyttyneitä d-orbitaaleja, elektronit pyrkivät Hundin säännön mukaan muodostamaan parittomia elektroneja. Suurin osa siirtymäalkuaineista on paramagneettisia.


title: Siirtymämetalli

text: Useimmat siirtymäalkuaineet voivat esiintyä yhdisteissään useilla eri hapetusluvuilla. Tyypillisesti ne yhdisteet, joissa ne ovat matalimmilla hapetusasteillaan, ovat ioniyhdisteitä, kun taas yhdisteet, joissa ne ovat korkeimmilla hapetusasteillaan, ovat kovalenttisia. Valtaosa siirtymämetalleista muodostaa kompleksiyhdisteitä.


title: Siirtymämetalli

text: Siirtymäalkuaineiden yhdisteet ovat usein värillisiä. Tämä aiheutuu siitä, että niiden vajailla d-orbitaaleilla olevat elektronit voivat varsin helposti siirtyä orbitaalilta ja samalla energiatasolta toiselle, sillä näiden väliset energiaerot ovat varsin pieniä ja vastaavat sähkömagneettisen säteilyn spektrissä näkyvän valon alueelle sattuvia aallonpituuksia. Kun ioni täten absorboi osan näkyvästä valosta, tämä ilmenee yhdisteen värillisyytenä, joka on selvästi havaittavissa sekä näiden aineiden ollessa kiinteässä tilassa että liuoksissa.


title: Siirtymämetalli

text: Ionit ovat värillisiä, kun d-alikuori on vajaasti miehitetty eli siellä on 1–9 elektronia. Jos se on täysin tyhjä tai siellä on täydet 10 elektronia, väriä ei esiinny. Myös silloin kun alikuorella on 5 elektronia, joiden spinit Hundin säännön mukaisesti ovat samansuuntaiset, yhdiste on vain heikosti värillinen, sillä tällainen rakenne on varsin vakaa.


title: Konevitsa

text: Konevitsa () on ortodoksisesta Konevitsan luostarista kuulu saari Laatokan länsirannan tuntumassa Sortanlahden edustalla. Saaren pinta-ala on 8,5 neliökilometriä. Suomelle kuuluessaan ennen toista maailmansotaa Konevitsa oli osa Viipurin läänin Pyhäjärven kuntaa, nykyisin se kuuluu Leningradin alueen Käkisalmen piirin Sakkolan eli Gromovon maalaiskuntaan.