title: Henttaa

text: Henttaalle pääsee kulkemaan autolla Suurpellon läpi kulkevaa Maakirjantietä jatkaen Vähän-Henttaan tietä punaiselle talolle. Espoon kaupunki tulee muuttamaan ajoyhteyden kulkemaan Opinmäen koulun ohitse Suurpelto III -kaavan mukaisesti rakentaessaan uuden kaavan mukaista kunnallistekniikkaa Henttaan pelloille.


title: Henttaa

text: Julkiset kulkuvälineet palvelevat Henttaalle saakka, myös Suurpellon linjat ovat kävelyetäisyydellä.


title: Henttaa

text:
Henttaan "punaiselta talolta", Lillhemt
Pysäkki E3302


title: Henttaa

text:
Suurpellon keskeltä
Henttaan puistokatu "etelään", Pysäkki E3307


title: Henttaa

text: Henttaan puistokatu "pohjoiseen", Pysäkki E3313


title: Henttaa

text: Henttaankartanon perustukset rakennettiin 1700-luvulla. Tämä punainen talo siirtyi 1900-luvun alussa SDP:n perustajalle, joka laajensi taloa ja rakennutti taloon yläkerran. Talo on Espoon kaupungin omistuksessa. Espoon omistuksessa olevan puolen alue kunnostettiin ja entisöitiin vuonna 2007. Toisessa osassa toimii Henttaan kyläkokous. Henttaan kentän vierellä on Henttaan kartanon vanhan saunan rauniot.


title: Roope Latvala

text: Roope Juhani Latvala (s. 25. kesäkuuta 1970) on suomalainen kitaristi. Latvalaa voidaan luonnehtia kitaransoiton perusteella yhdeksi suomimetallin ensimmäisistä merkittävistä tiennäyttäjistä. Hän oli Stonen perustajajäsen, joka oli Suomen ensimmäisiä varsinaisen metallimusiikin pioneereja. Latvala on myös tunnettu erityisesti Children of Bodomin toisena kitaristina.


title: Roope Latvala

text: Roope Latvala aloitti kitaransoiton 11–vuotiaana. Myöhemmin hän jatkoi soittamista jazz-kitaristi Fred Ahlbergin yksityisopetuksessa. Hänen ensimmäinen suuri askeleensa oli yhtye Stone, jonka ensimmäinen levy "Stone" ilmestyi vuonna 1988. Se oli suuri menestys Suomessa. Levyn kansikuvan piirsi Latvala itse. Seuraava levy "No Anaesthesia!" oli soitannallisesti teknisempi kuin edeltäjänsä. Kolmannen levyn, "Coloursin", aikana Jiri Jalkanen erotettiin yhtyeestä, koska hän ei harjoitellut uusia kappaleita. Jirin seuraajaksi otettiin Markku "Nirri" Niiranen.


title: Roope Latvala

text: Latvala Bros oli pienimuotoinen hanke, joka esitti instrumentaalista suomimetallia. Sen jäseniä olivat Roope ja Jussi Latvala. Latvala Bros perustettiin talvella 1993–1994. "Latvala Bros Plays Wooden Eye" -levyä tehtiin ainoastaan 600 kappaletta. Nämä ovat lähes ainoastaan Suomessa myytyjä yksilöitä. Latvala on piirtänyt levyn kannen ja soittanut levyn kaikki kitara- ja basso-osuudet.


title: Roope Latvala

text: Latvala soitti useamman vuoden Waltarissa Sami Yli-Sirniön siirryttyä Kreatoriin. Hän liittyi Waltariin aikoinaan Yli-Sirniön loukattua itsensä, ja kun häntä kysyttiin tuuraamaan.


title: Roope Latvala

text: Roope Latvala liittyi Children of Bodomin kitaristiksi Alexander Kuoppalan erottua perhesyiden takia kesken suuren kiertueen. Alexi Laiho etsi tuuraavaa kitaristia ja viime hetkillä Latvala otti yhteyttä ja kysyi voisiko hän auttaa. Hänet otettiin heti mukaan, koska hänen taitojensa tiedettiin riittävän korvaamaan Kuoppala keikoilla ja että hän pystyisi jatkamaan yhtyeen kanssa vakituisena jäsenenä. Roope Latvala on ehkä suurin vaikuttaja Alexi Laihon soittotyyliin ja -taitoihin. Children of Bodomin kanssa Latvala on julkaissut "Trashed, Lost & Strungout" -EP:n, "Are You Dead Yet?" -albumin, "Tie My Rope" -singlen, "Blooddrunk"-albumin, "Skeletons in the Closet" -coveralbumin sekä "Relentless Reckless Forever"- ja "Halo of Blood" -albumit.


title: Roope Latvala

text: Toukokuussa 2015 Children of Bodom kertoi Latvalalle, ettei hänen palveluksia enää tarvita, juuri kun hän oli virittänyt ja huollattanut kitaransa kuntoon uuden albumin "I Worship Chaos" nauhoituksia varten. Julkisuuteen kerrottiin, että Latvala jätti yhtyeen.


title: Roope Latvala

text: Roope Latvala on soittanut uransa aikana Jackson ja ESP-merkkisillä kitaroilla. Stonen aikoina hänellä oli sopimus Jacksonin kanssa, ja hän käytti Jackson CS Randy Rhoads -kitaroita. Joskus hän käyttää vanhoja Jackson-kitaroitaan myös esiintyessään, ei tosin Children of Bodomin keikoilla. Liityttyään Children of Bodomiin vuonna 2003 hän sai ESP:ltä endorsement-sopimuksen yhdessä Alexi Laihon kanssa. Yhteistyön tuloksena syntyi ESP "Random Star" "Roope Latvala" -kitara. Roopella on myös kotonaan harjoittelukitaroita, esimerkiksi Tokai Les Paul Custom, B.C Rich Warlock Custom, ESP Stratocaster, Charvel Model 1 ja Yamahan nylonkielinen kitara. Latvala käytti Stonen ensimmäisellä levyllä Jacksonin Custom Shop Randy Rhoadsia ja vanhaa Marshall JMP Master Volume -vahvistinta. Sittemmin hän siirtyi käyttämään Lee Jackson Perfect Connection GP1000 -etuastetta. Nykyään Latvalalla on sopimus ENGLin kanssa.


title: Roope Latvala

text: Latvala asuu Helsingin Kannelmäessä ja hänet tunnetaankin Pub Britannian vakioasiakkaana. Latvala varttui Espoon ja Keravan alueilla.


title: Roope Latvala

text: Latvalan lempimusiikkia ovat Metallica ja Accept. Tämän lisäksi hän on pitänyt lapsesta saakka The Sex Pistolsin musiikista ja erityisesti Steve Jonesin soitosta. Tuolloin hän piti myös Eppu Normaalin, Pelle Miljoonan ja muiden ensimmäisen aallon suomalaisten punk-yhtyeiden musiikista. Hieman myöhemmin hän tutustui myös heavy metal -musiikkiin ja hard rockiin: Judas Priestiin, Iron Maideniin sekä Steve Vain, Ozzy Osbournen, AC/DC:n ja Peer Güntin musiikkiin.


title: Roope Latvala

text: Hän harrastaa vanhoja autoja ja omistaa alkuperäiskunnossa olevan Corvette Stingrayn (vm. 1973), kaksipaikkaisen Datsun 280Z:n (vm. 1976), Datsun 180B:n (vm. 1974) ja Volvo 244 GL:n (vm. 1980).


title: Periheli

text: Periheli on se piste Aurinkoa kiertävän kappaleen radalla, jossa kappale on lähimpänä Aurinkoa. Radan kaukaisimman pisteen nimi on vastaavasti apheli. Kappaleen kiertonopeus on alhaisin aphelissä ja korkein perihelissä.


title: Periheli

text: Sanana periheli viittaa Auringon kiertämiseen. Sanan heli-pääte korvataan geum-päätteellä, jos kappale kiertää Maata ja "astroni", jos kappale kiertää jotakin muuta tähteä. Kun ei haluta tehdä eroa eri keskuskappaleiden välille puhutaankin yleisesti "periapsidiajasta".


title: Periheli

text: Muiden taivaankappaleiden kiertolaisten radan kaukaisimman ja läheisimmän pisteen nimi voidaan muodostaa vastaavasti:


title: Periheli

text: Yleistermi on apsidi. Lähimmäin ohituksen piste on periapsis (esimerkiksi englannissa myös käytössä samaa merkitsevä termi "pericentre") ja etäisimmän apoapsis (apapsis on myös, harvemmin, käytössä). Jana, joka kulkee apoapsiksen ja periapsiksen kautta, on englanniksi "line of apsides", joka on elliptiselle kiertoradalle ellipsin pitempi puoliakseli.


title: Periheli

text: "Periheliaika" (engl. "Time of Perihelion") on se ajanhetki, jolla radallaan liikkuva planeetta, asteroidi, komeetta tai muu taivaankappale on perihelissä. Periheliaika on eräs taivaankappaleen rataa kuvaava rataelementti ja sitä tarvitaan, kun halutaan tietää missä ratansa pisteessä taivaankappale on jollakin ajanhetkellä menossa. Se mitataan usein juliaanisina päivinä jostakin ennaltasovitusta ajan nollahetkestä.


title: Periheli

text: Periheliajan sijasta kappaleen sijoittaminen radalle voidaan ja usein ilmaistaankin muilla tavoin. Matemaattiselta kannalta jonkin verran käytännöllisempi vastaava suure on keskianomalia.


title: Something Wild

text: Something Wild on suomalaisen metalliyhtyeen Children of Bodomin esikoisalbumi, joka julkaistiin alkuvuodesta 1997. Tunnetuimmat kappaleet ovat ”Lake Bodom” ja ”Deadnight Warrior”, joista jälkimmäisen bändi nauhoitti keskellä yötä nautittuaan alkoholia. ”Deadnight Warriorista” tehtiin myös video. Albumin äänimaailma on synkempi kuin bändin myöhemmät albumit. Sen yhdeksi genreksi on siksi ehdotettu mm. black metalia, mutta sitä on hankala määritellä - sävellykset ovat yleisesti ottaen kokeilevampia ja vapaamuotoisempia kuin myöhemmillä yhtyeen albumeilla. Myös puhdasta kitarasoundia käytetään parissa kappaleessa, mikä on Children of Bodomin musiikissa äärimmäisen harvinaista.


title: Something Wild

text: Bändin soolokitaristi-laulaja Alexi Laiho halusi laulaa kappaleet mahdollisimman vihaisessa mielentilassa, joten muut bändin jäsenet ärsyttivät häntä, ja kerran bändin silloinen komppikitaristi Alexander Kuoppala joutui jopa käymään sairaalassa loukattuaan itsensä.


title: Something Wild

text: Kannessa esiintyvä viikatemies, joka esiintyy myös bändin muiden albumien kannessa viittaa Bodominjärven murhaajaan, joka tappoi kolme ihmistä järven rannalla sijaitsevassa teltassa 1960. Kaikki muutkin kyseisen bändin Bodom-sanoitukset yms. liittyvät tuohon kyseiseen tapahtumaan.


title: Something Wild

text: Sävellykset ja sanoitukset Alexi Laiho, sovitukset Children of Bodom


title: Solariumi

text: Solariumi on laite ja paikka, jota käytetään ultraviolettisäteilyä kosmeettisiin ja tai lääketieteellisiin tarkoituksiin. Laitteessa käytetään loisteputkia, joista tulee yleensä UVA-säteilyä, nykyisin myös UVB-säteilyä. Loisteputket on yleensä asetettu kahdeksi kanneksi, joista alimmaisella maataan ja joista toinen lasketaan päälle. 2000-luvulla ovat yleistyneet seisten käytettävät "aurinkosuihkut", joissa iho ei painu rusketuslaveria vasten ja jotka ovat myös hygieenisempiä.


title: Solariumi

text: Solariumista saatava säteily saa aikaan keinotekoisen rusketuksen. Tämä rusketus ei kuitenkaan suojaa ihoa palamiselta, koska se jättää ihon ohueksi. Vanhemmissa solariumeissa ei muodostu D-vitamiinia, mutta joissakin uudemmissa solariumeissa on myös D-vitamiinisynteesin vaatimat, UVB-säteilyä tuottavat lamput. Solarium parantaa eräitä ihovaivoja, mutta solariumin säännöllinen käyttö lisää ihosyövän riskiä jopa 75 prosenttia. Liiallinen solariumissa käyminen vanhentaa ihoa.


title: Solariumi

text: WHO ja Säteilyturvakeskus (STUK) suosittelevat solariumin välttämistä. Vuonna 2004 ilmestyivät ensimmäiset tutkimukset, jotka viittaavat siihen, että solarium tuottaa endorfiinejä ja aiheuttaa riippuvuutta. Englannissa on jo uudissana "tanorektikko" (tan=rusketus) solariumista riippuvaisille. WHO on vuodesta 2009 luokitellut solariumien UV-säteilyn tupakan veroiseksi syövän aiheuttajaksi.


title: Solariumi

text: Suomessa solariumien käyttö oli huipussaan 1980-luvulla, jolloin rusketuslaitteita myytiin jopa koteihin. Tuolloin ei vielä tunnettu solariumien mahdollisia terveyshaittoja. Solarium-yrittäjillä on Suomessa ollut vuoden 2012 heinäkuun alusta alkaen velvollisuus valvoa, etteivät alle 18-vuotiaat käytä solariumia. Valvontavelvollisuuden rikkomisesta voidaan tuomita sakkoon. Vuodesta 2015 itsepalvelusolariumit ovat olleet Suomessa kiellettyjä.


title: Pormestari

text: Pormestari on korkein kunnallinen viranhaltija. Eri järjestelmissä nimityksen merkitys vaihtelee.


title: Pormestari

text: Suomessa pormestari oli perinteisesti niin sanottujen vanhojen kaupunkien maistraatin ja vuosina 1927–1983 raastuvanoikeuden puheenjohtaja. Ruotsin vallan alaisuudessa kaupunkilaki määräsi, että pormestari johti kaupunkia raadin kanssa "maistraattina". Tietyistä maista puhuttaessa pormestarilla viitataan kaupunginjohtajaan. Ranskassa pormestaria tai kunnanjohtajaa kutsutaan suomeksi virkanimikkeellä "määri" (ranskaksi "maire", lausutaan ). Helsingin kaupunginjohtajalle on ollut tapana myöntää ylipormestarin arvonimi, mutta hän ei ole pormestari vaan kuntalain mukaiselta asemaltaan kunnanjohtaja. Suomen kunnista Helsingissä, Tampereella, Tuusulassa ja Pirkkalassa toimii pormestari kunnan- tai kaupunginjohtajan sekä kunnan- tai kaupunginhallituksen puheenjohtajan sijasta.


title: Pormestari

text: Suomen sana "pormestari" tulee ruotsin samaa tarkoittavasta sanasta "borghmästare" (nyk. kirjoitusasu "borgmästare").


title: Pormestari

text: Raatilaitos sekä siihen liittyvät pormestarin ja raatimiehen virkanimikkeet tulivat Ruotsiin Saksasta 1300-luvulla. Raadin tehtävä oli hoitaa kaupungin yleistä hallintoa ja taloutta, ylläpitää järjestystä ja jakaa oikeutta. Sen jäseninä istui kaupungin porvareita, jotka kantoivat raatimiehen virkanimikettä, ja sen toimintaa johti pormestari. Maunu Eerikinpojan kaupunginlaissa vuodelta 1349 raati määrättiin jokaisen Ruotsin valtakunnan kaupungin hallintoelimeksi. Suomalaisista kaupungeista ensimmäinen maininta raadin ja pormestarin olemassaolosta on Turusta vuodelta 1324.


title: Pormestari

text: Pormestarin ja raatimiesten toimenkuvat oli kaupunginlaissa määritelty sangen väljästi. Pormestari johti raadin työskentelyä ja oli vastuussa kaupunginhallinnosta. Virallisia pätevyysvaatimuksia ei pormestareille laissa asetettu. Kaupunkilain mukaan jokaisella kaupungilla tuli olla kolmekymmentä raatimiestä ja kuusi pormestaria, mutta tätä kyettiin noudattamaan ainoastaan Tukholmassa. Lakia uudistettaessa 1600-luvulla määrä supistettiin 24 raatimieheen ja neljään pormestariin. Käytännössä Turun ja Viipurin kaltaisissa suurissa kaupungeissa oli useita pormestareita, mutta pienemmissä vain yksi.


title: Pormestari

text: 1600-1700-lukujen aikana ruotsalainen kaupunginhallinto uudistui ja pormestarin ja raadin tehtävät määriteltiin tarkemmin. Vanhaa hallintoa ja oikeudenkäyttöä hoitanut raati alkoi jakautua kahdeksi eri elimeksi: maistraatiksi, joka hoiti kaupungin hallinnon, ja raastuvanoikeudeksi, joka jakoi oikeutta. Myös pormestarin virka alkoi yhä selvemmin jakautua toimimiseen toisaalta maistraatin puheenjohtajana, toisaalta raastuvanoikeuden ylimpänä tuomarina. Kaupungeissa, joissa oli useita pormestareita, nämä virat eriytyivät toisistaan: kunnallispormestari johti maistraattia ja oikeuspormestari raastuvanoikeutta. Raastuvanoikeuden puheenjohtajana toimineilta pormestareilta alettiin vaatia juridista koulutusta, aluksi epävirallisesti ja vuodesta 1749 lain voimalla.


title: Pormestari

text: Pormestaria miellettiin vaihtelevasti sekä kaupunkilaisten luottamusmieheksi että kruunun edustajaksi kaupunginhallinnossa eri vuosisadoilla. Maunu Eerikinpojan kaupunginlaissa pormestarin valitseminen määrättiin raadin tehtäväksi. Myöhäiskeskiajalla ja uuden ajan alussa pormestarit olivatkin pääasiassa kaupunkiensa rikkaimpia porvareita. Suurvallaksi kohonnut Ruotsi tehosti hallintoaan 1600-luvulla, jolloin useimmat kaupungit saivat johtoonsa niin kutsutut kuninkaalliset pormestarit, jotka kuningas nimitti itsevaltaisesti raatia tai kaupunkilaisia kuulematta. Tämä herätti närää porvaristossa, etenkin kun kuninkaalliset pormestarit olivat yleensä kaupungin ulkopuolelta tulleita ammattivirkamiehiä. Vapauden ajan reformeissa 1700-luvulla kaupungit saivat oikeuden valita omat pormestarinsa vaaleilla, joissa äänioikeutettuja olivat kaikki kaupungin täysivaltaiset porvarit. Kun pormestareilta kuitenkin vaadittiin juridista koulutusta, virkoihin nimitettiin edelleen pääasiassa porvariston ulkopuolelta tulleita henkilöitä.


title: Pormestari

text: Vuoden 1873 kunnallisasetuksessa kaupunkeihin määrättiin perustettavaksi vaaleilla valittavat kaupunginvaltuustot, jotka saivat perinteisesti maistraateille kuuluneen ylimmän kunnallisen päätösvallan. Tämän jälkeen kunnallispormestarin johtama maistraatti toimi valtuustopäätösten valmistelijana ja toimeenpanijana. Tämänkin aseman maistraatti kuitenkin menetti vuoden 1927 kunnallislain muutoksessa, kun valmistelu- ja toimeenpanotyötä varten perustettiin uusi toimielin, kaupunginhallitus. Samalla kunnallispormestari menetti asemansa kaupungin korkeimpana hallintovirkamiehenä kaupunginhallituksen puheenjohtajalle eli kaupunginjohtajalle.


title: Pormestari

text: Vuoden 1927 jälkeen maistraatista tuli valtion tehtäviä kaupungeissa suorittanut viranomainen sekä järjestys- ja talousasioiden tuomioistuin. Kunnallispormestarin alaisuuteen kuuluivat muun muassa hallinto-oikeudellinen lainkäyttö järjestys- ja talousasioissa, rakennustoiminnan ja asemakaavan valvonta sekä elinkeinoasiat. Pormestarin virkatehtäviin kuuluivat myös siviilivihkimiset. Niihin kaupunkeihin, jotka saivat kaupunkioikeudet itsenäistymisen jälkeen, ei enää perustettu maistraatteja vaan järjestysoikeudet hoitamaan vastaavia tehtäviä. Myös järjestysoikeuden puheenjohtajan virkanimike oli pormestari.


title: Pormestari

text: 1900-luvun lopulla pormestarin virka lakkautettiin sekä kaupunginhallinnosta että oikeuslaitoksesta; tämä tapahtui osana pyrkimyksiä yhdenmukaistaa kaupunkien ja kuntien hallinto sekä oikeudenkäyttö. Vuoden 1978 uudella kunnallislailla maistraatit muutettiin valtion viranomaisiksi ja järjestysoikeudet lakkautettiin. Vuonna 1993 myös maistraatit lakkautettiin kokonaan, ja samalla hävisivät kunnallispormestarien virat. Nykyisin maistraatti-nimeä käyttävät entiset valtion rekisteritoimistot. Samana vuonna tehtiin suuri alioikeusjärjestelmän uudistus, jossa kaupunkien raastuvanoikeudet ja maaseudun kihlakunnanoikeudet korvattiin käräjäoikeuksilla. Raastuvanoikeuksien päällikkötuomarien käyttämä pormestarin virkanimike hävisi ja käräjäoikeuksien päällikkötuomareista tuli laamanneja. Pormestarinimikkeen käyttäjiä koski kuitenkin siirtymäaika: esimerkiksi Joensuussa oli vielä pitkään 2000-luvulla pormestarin virkanimikettä käyttänyt tuomari, joka oli alioikeusuudistukseen asti johtanut Joensuun raastuvanoikeutta ja saanut luvan käyttää pormestarin arvonimeä. Tämä johtui käräjäoikeuden tuomareiden nimitysmenettelyä koskevasta laista.


title: Pormestari

text: Elokuun 2006 alussa tehtiin kuntalakiin muutos. Sen seurauksena kunnalla on mahdollisuus valita kahden johtajamallin välillä: kunnanjohtaja on kuntaan virkasuhteessa, pormestari puolestaan on kunnan luottamushenkilö. Pormestari on kunnanhallituksen puheenjohtaja. Pormestari valitaan valtuuston vaalilla enintään valtuuston toimikaudeksi. Myös kunnanjohtaja valitaan valtuuston vaalilla, hän johtaa kuntaa kunnanhallituksen alaisena. Kunnanjohtaja valitaan toistaiseksi tai määräajaksi.


title: Pormestari

text: Tampereen pormestariksi valittiin 6. syyskuuta 2006 kokoomuksen Timo P. Nieminen, joka äänestettiin kaupunginvaltuutetuksi 1973, kaupunginhallituksen jäseneksi 1983 ja sen puheenjohtajaksi 1995. Valinnan pormestarista teki Tampereen kaupunginvaltuusto äänin 39–28. Uusi pormestari astui virkaansa 1. tammikuuta 2007. Espoossa on suunniteltu pormestarimallin käyttöönottoa ja käyty siitä keskustelua. Tampereen jälkeen toinen Suomen kunta, jossa pormestarimalli otettiin käyttöön, oli Pirkkala. Pirkkalassa pormestarina helmikuussa 2009 aloittaneesta Antero Saksalasta tuli myös ensimmäinen toimesta erotettu uuden kuntalain mukainen pormestari maaliskuussa 2010. Kolmas kunta Suomessa, joka siirtyi pormestarinmalliin oli Helsinki, joka siirtyi siihen vuonna 2017. Pormestariksi valittiin 7. kesäkuuta 2017 kokoomuslainen Jan Vapaavuori.


title: Pormestari

text: Ylipormestari on tasavallan presidentin myöntämä arvonimi. Presidentti on myöntänyt arvonimen Castrénia lukuun ottamatta kaikille Helsingin kaupunginjohtajalle jossain vaiheessa näiden virkakautta. Helsingin kaupunginjohtaja ei ollut kaupunginhallituksen puheenjohtaja, vaan kuntalain mukaisesti kaupunginhallituksen esittelijä ja viranhaltija.


title: Pormestari

text: Norjassa pormestari () on kunnan korkein luottamushenkilö, jonka valitsee vaaleilla valittu kunnanhallitus () keskuudestaan. Kunnanhallitusten johdossa on toimeenpanokomitea, joka koostuu pormestarista ja kaikkien kunnanhallitukseen kyseisessä kunnassa valittujen puolueryhmien edustajista. Oslossa ja Bergenissä on poikkeuksellisesti käytössä parlamentaarinen hallintomuoto, eli puoluepohjainen paikallishallinto. Pormestari on kunnan ylin poliittinen johtaja, vastakohtana rådmann-virkamiehelle, joka on kunnan korkein hallinnollinen johtaja.


title: Pormestari

text: Vuoden 2007 kunnallisvaaleissa 50 kuntaa oli mukana kokeilussa, jossa ordfører valittiin suoralla kansanvaalilla.


title: Silokallio

text: Silokallio on tasainen kalliopinta, jollaiset ovat Suomessa tavallisia. Ne ovat muodostuneet mannerjään virtauksen synnyttäminä jääkauden aikana. Jää hankaa, rikkoo, rouhii, silottaa ja naarmuttaa kalliota. Jää virtaa oman painonsa ansiosta aina jäätikön reunaa kohti ja tempaa mukaansa irtainta maa-ainesta, hiekkaa ja kiveä. Alle jää kalliopinta, joka hioutuu jäätikön alla kulkevan maa-aineksen vaikutuksesta.


title: Silokallio

text: Silokallio on loiva tai vaakasuora, koska jää on tasoittanut sen. Sen jään kulkusuunnan vastaisella puolella on monesti jyrkkä lasku, jota jää ei ole kuluttanut (niin sanottu suojasivu). Silokalliossa on jään kulkusuunnan suuntaisia uurteita. Jää muovaa myös kouruja, jotka ovat uurteiden suuntaisia ja loppua kohti leveneviä. Kaarimaisia muotoja ovat jään kulkusuuntaan kuperat ohuet pirstekaarteet ja paksut sirppikourit, jään kulkusuuntaan kuperia ovat sirppimurrokset. Simpukkamurros on molempiin suuntiin kupera, linssin poikkileikkausta muistuttava painuma kalliossa sen huipun kohdalla.


title: EUFOR Althea

text: Althea-operaatioon osallistuu yhteensä noin 7 200 rauhanturvaajaa, joista 176 on Suomesta (2/2006). Suomalaisista valtaosa palvelee operaation Pohjoisessa taisteluosastossa (Multinational Task Force North, MNTF N), joka oli aluksi suomalaisen prikaatikenraalin johdossa. Taisteluosaston päätukikohta on Tuzlan kaupungin lähistöllä sijaitsevassa Zivinicen kunnassa oleva Camp Eagle Base (CEB).


title: EUFOR Althea

text: Suomen päävastuualueena on vastata ko. osaston viesti- ja johtamisjärjestelmästä. Järjestelmän osana on TETRA-teknologia, joka on sama kuin suomalaisessa viranomaisverkossa VIRVE:ssä käytetty.


title: Robin Finck

text: Robin Finck (s. 7. marraskuuta 1971 Marietta, Georgia, Yhdysvallat) on lukuisissa yhtyeissä soittanut kitaristi. Yhtyeistä kuuluisimmat ovat Nine Inch Nails ja Guns N’ Roses, muita ovat Prowess, Bat Your Lashes, The Hookers, Sik Dik, Impotent Sea Snakes, Sick MotherFuckers ja Cirque du Soleil.


title: Robin Finck

text: Finck jätti Nine Inch Nailsin vuonna 1996 ja tuli hiukan myöhemmin valmistelemaan Guns N’ Rosesin uutta albumia. Kaksi vuotta myöhemmin hän palasi Nine Inch Nailsiin ja tuli vuonna 2000 takaisin Guns N’ Rosesiin. Finck ei ole varsinaisesti jättänyt kertaakaan Guns N’ Rosesia, mutta siirtyi vuosiksi 1998–2000 Nine Inch Nailsin kiertuekitaristiksi. Hän kiersi Guns N’ Rosesin kanssa 2001, 2002 ja 2006. Finck toimi yhtyeessä soolokitaristina. Jälleen 2008 Finck palasi osaksi Nine Inch Nailsia.


title: Tommy Stinson

text: Thomas Eugene ”Tommy” Stinson (s. 6. lokakuuta 1966 Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen basisti, joka tuli tunnetuksi 1980-luvun vaihtoehtorock-yhtyeen The Replacementsin basistina. Vuosina 1998–2016 hän soitti bassokitaraa Guns N’ Rosesissa.


title: Tommy Stinson

text: 1990-luvun lopulla Stinson alkoi nauhoittaa uudistuneen Guns N’ Rosesin kanssa uutta albumia. "Chinese Democracyksi" nimetty albumi ilmestyi lopulta marraskuussa 2008. Stinson oli mukana yhtyeen kiertueilla vuoteen 2014. Seuraavana vuonna hän lähti yhtyeestä alkuperäisbasisti Duff McKaganin palattua takaisin.


title: Tommy Stinson

text: Stinsonin muita yhtyeitä ovat olleet Dogbreath, Bash & Pop ja Perfect. Keväällä 2005 hän soitti muutamalla keikalla Soul Asylum -yhtyeessä.


title: Toksisuusekvivalenttikerroin

text: Toksisuusekvivalenttikertoimella (TEF) kuvataan aineen tai yhdisteen suhteellista myrkyllisyyden voimakkuutta. Kertoimet ovat 0 ja 1 välillä olevia lukuja. Myrkyllisimmälle dioksiinille (2,3,7,8-TCDD) kertoimen arvoksi on asetettu 1. Muiden, dioksiininsukuisten aineiden kertoimet saattavat olla vain murto-osa 2,3,7,8-TCDD:n arvosta. Voimassa olevat TEF-arvot on ehdottanut Maailman Terveysjärjestön WHO:n asaintuntijaryhmä vuonna 2005.


title: Toksisuusekvivalenttikerroin

text: Seoksen myrkyllisyyttä arvioitaessa kerrotaan kunkin aineen seoksessa oleva pitoisuus aineen toksisuusekvivalenttikertoimella ja näin saadut luvut lasketaan yhteen. Näin voidaan määritellä kuinka suurta pitoisuutta tai määrää 2,3,7,8-TCDD:a tutkittava aineseos myrkyllisyyden osalta vastaa (TEQ, TCDD Equivalence). Näiden pitoisuuksien yksikkönä käytetään yleensä ng/g tai pg/g. Esimerkiksi merkintä 150 ng/g WHO-TEQ tarkoittaa, että tutkittu näyte on yhtä myrkyllistä kuin näyte, jossa on 2,3,7,8-TCDD:a 150 nanogrammaa grammassa.


title: Pompejilaiset maalaustyylit

text: Pompejilaiset maalaustyylit on tapa luokitella roomalaisia seinämaalaustyylejä. Ne perustuvat August Maun luokittelujärjestelmään, joka oli muodostettu Pompejista tehtyjen löytöjen pohjalta. Niitä käytetään apuna roomalaisten maalausten ajoittamisessa, mutta ne ovat tässä jokseenkin epätarkkoja. Tyylejä on neljä:


title: Ympäristömyrkky

text: Ympäristömyrkky on aine, joka on eliöille haitallista jo pieninä pitoisuuksina. Yleensä ympäristömyrkyiksi luokitellaan raskasmetallit ja haitalliset orgaaniset yhdisteet. Osa niistä on torjunta-aineita, joita tarkoituksella levitetään ympäristöön vahingollisten eliöiden torjumiseksi, mutta monia ympäristömyrkyiksi luokiteltuja aineita käytetään aivan muihin tarkoituksiin tai ne syntyvät teollisuuden sivutuotteina ja leviävät ympäristöön lähinnä vahingossa. Myrkyille tyypillistä on myös se, ettei eliö tarvitse niitä elintoimintoihinsa juuri lainkaan tai ollenkaan. Lisäksi myrkyt eivät hajoa tai hajoavat hyvin hitaasti luonnossa.


title: Ympäristömyrkky

text: Kun ympäristömyrkkyjä leviää luontoon, ne aiheuttavat häiriöitä soluissa ja kudoksissa ja niiden toiminnassa. Etenkin rasvaliukoiset ympäristömyrkyt kertyvät eliöihin. Tätä kertymistä tapahtuu niin yksilössä kuin ravintoketjussa, jolloin puhutaan rikastumisesta. Mitä ylemmäs ravintoketjussa noustaan, sitä suurempi pitoisuus eliöillä on myrkkyä elimistössään.


title: Ympäristömyrkky

text: Vuonna 2011 julkaistu suomalaistutkimus toteaa tuloksissaan, että ympäristömyrkyt ja tyypin II (aikuistyypin) diabetes ovat yhteydessä toisiinsa. Tämä on uusin havainto ympäristömyrkkyjen vaikutuksesta ihmisten terveyteen.


title: Ympäristömyrkky

text: Raskasmetalleiksi kutsutaan metalleja, joilla on suuri tiheys. Osa näistä aineista muuttuu ympäristömyrkyiksi niiden päästessä luontoon ihmisen toimien vuoksi. Koska raskasmetallit eivät hajoa, ne voivat olla biologisessa kiertokulussa ikuisesti. Joskus myrkyt sitoutuvat järvien ja merien sedimenttiin ja maahiukkasiin. Haitallisimpia ympäristömyrkkyjä ovat elohopea, kadmium ja lyijy. Bakteerit voivat muuttaa elohopean metyylielohopeaksi, joka sitoutuu helposti eliön proteiineihin ja on tavallista elohopeaa myrkyllisempää. Tämä aine voi synnyttää pysyviä hermostovaurioita.


title: Ympäristömyrkky

text: Kadmiumia joutuu luontoon monista eri lähteistä, muun muassa paristoista, PVC-muoveista ja väriaineista. Kadmium ei ole yhtä myrkyllistä kuin elohopea, mutta poistuu elimistöstä verrattaen hitaasti. Kadmium on lisäksi karsinogeeni, eli se voi aiheuttaa syöpää. Lyijyä luontoon vapautuu lähinnä liikenteestä ja teollisuudesta. Muiden myrkkyjen tavoin lyijy voi kulkeutua hyvin pitkiäkin matkoja ilmavirtojen mukana. Tämä raskasmetalli aiheuttaa kasvuhäiriöitä ja elimistön puolustusjärjestelmän heikkenemistä. Lyijy sitoutuu tehokkaasti humukseen eikä liiku maaperässä herkästi, joten lyijyä joutuu kuitenkin vähän eliöihin.


title: Ympäristömyrkky

text: Eliöt eivät kykene hajottamaan ihmisen valmistamia orgaanisia yhdisteitä. Nämä aineet häiritsevät ravintoketjujen toimintaa jo hyvin pieninä pitoisuuksina. Esimerkkejä näistä ympäristömyrkyistä ovat DDT ja PCB-yhdisteet sekä dioksiinit.


title: Ympäristömyrkky

text: Osaa ympäristömyrkyistä kutsutaan supermyrkyiksi. Ne ovat erittäin myrkyllisiä yhdisteitä. Niitä syntyy sivutuotteina kemiallisissa tuotantoprosesseissa tai klooripitoisen aineen palaessa. Nämä imeytyvät elimistöön keuhkojen, ihon ja ruoansulatuksen kautta ja voivat aiheuttaa muun muassa syöpää, häiriöitä elimistön immuunijärjestelmässä, sekä aineenvaihdunnan häiriöitä kuten diabetesta.


title: Ympäristömyrkky

text: Yksi orgaanisista ympäristömyrkyistä on öljy, joka muun muassa vaikuttaa eläinten veden- ja lämmöneristyskykyyn heikentävästi, tuhoaa kalojen kutupaikkoja ja aiheuttaa hyvin suuria muutoksia ravintoketjuissa tuhoten jopa joitain populaatioita kokonaan.


title: Ympäristömyrkky

text: Pienikin määrä öljyä voi pilata suuren määrä vettä. Terveydellisen haitan lisäksi pieni määrä öljyä vedessä aiheuttaa maku- ja hajuvirheitä. Öljyä joutuu maaperään pääasiassa vuotavista säiliöistä tai onnettomuuksien yhteydessä. Suomalaisessa maaperässä viileissä olosuhteissa öljy hajoaa erittäin hitaasti ja voi pilata siten pohjavettä pitkään. Erityisen paljon öljyn saastuttamia maa-alueita on vanhojen huoltoasemien alueella.


title: Ympäristömyrkky

text: Monet ympäristömyrkyt kertyvät ravintoketjussa. Tämän vuoksi ruoan kautta voi altistua näille yhdisteille. Väestön terveyden turvaamiseksi kemikaaleille on annettu erilaisia raja-arvoja, kuten enimmäispitoisuuksia ravinnossa tai saantirajoituksia. Lisäksi Suomessa on annettu joitakin poikkeuksia yleisiin kalansyöntisuosituksiin.


title: Työsulku

text: Työsulku on työnantajapuolen painostuskeino työtaistelun aikana, kun tietyllä ammattialalla ollaan sopimuksettomassa tilassa. Työsulku tarkoittaa sitä, että työnantajat estävät tietyn alan ammattiliittoon kuuluvia työntekijöitä pääsemästä työhön ja keskeyttävät heidän palkanmaksunsa.


title: Työsulku

text: Työehdoista saa Suomen lain mukaan ryhtyä laillisesti työtaisteluun silloin, kun alalla ollaan sopimuksettomassa tilassa, eli kun työ- tai virkaehtosopimus ei ole voimassa. Palkansaajapuolen toimena työtaistelu merkitsee järeimmillään lakkoa, työnantajapuolella työsulkua.


title: Työsulku

text: Sekä lakosta että työsulusta on ilmoitettava kaksi viikkoa ennakkoon sekä vastapuolelle että valtakunnansovittelijan toimistoon. Työministeriö voi valtakunnansovittelijan esityksestä lykätä työtaistelun alkua kahdella viikolla, jos työtaistelusta esimerkiksi aiheutuu kohtuutonta haittaa.


title: Työsulku

text: Työsulut voivat olla luonteeltaan "hyökkääviä", jolloin työnantaja estää työntekijöitä tekemästä työtä kunnes hänen vaatimuksiinsa suostutaan, tai "puolustustoimenpiteitä", jolloin työnantaja estää työnteon vastauksena lakkotoimenpiteisiin toista työnantajaa kohtaan saman työnantajajärjestön piirissä tai siksi, että (esimerkiksi kuljetusten) lakolla on työn tekeminen tehty mahdottomaksi tai kannattamattomaksi. Työsulku voi olla myös esimerkiksi järjestön käyttämä viivytystaktiikka.


title: Työsulku

text: Työsulkua on käytetty Suomessa painostustoimena hyvin harvoin. 1970- ja 1980-luvuilla sitä käytettiin lähinnä rakennusalalla, myös 1990-luvulla sulkua käytettiin muutaman kerran lakkojen yhteydessä. Vuonna 1991 kuljetusalan työnantajat pitivät kolmen viikon mittaisen työsulun. Pankkialalla oli työsulku 1990-luvun alussa.


title: Työsulku

text: Metsäteollisuus ry. julisti paperiteollisuuden sopimusalalle työsulun toukokuussa 2005. Työsulku lopetettiin 44 päivän jälkeen työehtosopimuksen synnyttyä, kun työnantajaosapuoli sai suurimman osan vaatimuksistaan läpi.


title: Työsulku

text: 26. huhtikuuta 2010 klo 18 Elintarviketeollisuusliitto aloitti työsulun, kun Elintarviketyöläisten liitto hylkäsi työriitaan annetun sovintoesityksen.


title: Työsulku

text: Marraskuussa 2017 Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ilmoitti työsulusta, kun työehtosopimusneuvotteluissa Palvelualojen ammattiliitto PAMin kanssa ei päästy yhteisymmärrykseen hiihtokeskus- ja ohjelmapalvelualojen palkkauskorotuksista. Mikäli neuvotteluissa ei synny sopua, työsulku toteutunee joulukuun 2017 aikana.


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Ada on ohjelmointikieli, jonka kehitystyön Yhdysvaltain puolustusministeriö aloitti vuonna 1974. Puolustusministeriö rahoitti uuden ohjelmointikielen kehitystyön, minkä seurauksena Ada-kieli standardoitiin vuonna 1983 (MIL-STD-1815). Alkuperäisestä Ada-kielestä käytetään nykyisin nimeä Ada-83. Ada-83:n määrittely muutettiin ISO-standardiksi ISO 8652 vuonna 1987. Ada on nimetty Ada Lovelacen mukaan, jota pidetään ensimmäisenä tietokoneohjelmoijana.


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Päivitetyn kieliversion kehitystyö alkoi vuonna 1988, ja ensimmäinen versio uuden kielen vaatimuksiksi julkaistiin vuonna 1990. Lopullinen versio uudesta standardista julkaistiin helmikuussa 1995, joten nykyisin käytössä olevasta kielen versiosta käytetään nimitystä Ada 95. Ada 95 on ensimmäinen ISO-standardoitu oliokieli. Se on määritetty ISO-standardissa ISO/IEC 8652:1995(E). Useista muista ohjelmointikielistä poiketen Ada-kielen standardi on saatavilla ilmaiseksi. Uusi versio standardista ISO/IEC 8652:2012 julkaistiin joulukuussa 2012, Ada 200Y -kieleen on lisätty mm. Java-kielestä tutut rajapintaluokat sekä geneeriset säiliöluokat.


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Adan pohjalta on kehitetty nykyään digitaalisuunnittelussa laajassa käytössä oleva laitteistokuvauskieli VHDL.


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Eräs tärkeimmistä Ada 95:n suunnitteluperiaatteista oli ylläpidettävyys. Kielen syntaksi on suunniteltu helppolukuiseksi ja selkeäksi, koska varsinkin suurten ohjelmistojen kohdalla lähdekoodia luetaan huomattavasti useammin kuin kirjoitetaan.


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Muita Ada 95:n peruskieleen sisältyviä ominaisuuksia:


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Ada-kieltä käytetään pääasiallisesti ilmailuun, avaruuteen tai lääkinnällisiin laitteisiin tarkoitetuissa ohjelmistoissa, joissa suuri luotettavuus on ehdottoman tärkeää.


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Yleinen esimerkki ohjelmointikielen syntaksista on Hello World -ohjelma:


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Ohjelman alun with-lauseella kerrotaan kääntäjälle Hello_Worldin käyttävän Ada.Text_IO-pakkausta (package). Pakkauksessa määritellyt proseduurit ja funktiot tuodaan näkyviin use-lauseella. Varsinaisen Hello_World-ohjelman runko on avainsanojen begin ja end välissä.


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: Ada ei ota kantaa avainsanojen eikä tunnisteiden kirjainkokoon. Näin ollen toinen rivi voitaisiin kirjoittaa myös muodossa


title: Ada (ohjelmointikieli)

text: ilman muutosta ohjelman toimintaan.


title: Pixel

text: Pixel (ennen Pixel32) on kuvankäsittelyohjelma. Sen on tehnyt Pavel Kanzelsberger Free Pascalia käyttäen.


title: Pixel

text: Pixel on saatavana seuraaville käyttöjärjestelmille:


title: Sielunmessu

text: Sielunmessu tai requiem on katolisen kirkon jumalanpalvelus, jossa rukoillaan edesmenneiden puolesta. Sen alkuperäinen nimi on eli messu kuolleiden puolesta, mutta se tunnetaan yleisesti myös palveluksen tekstin ensimmäisellä sanalla "requiem" eli "lepo".


title: Sielunmessu

text: Sielunmessu noudattaa yleisesti tavallisen messun kaavaa vaikka joitain tavallisia osia on poistettu ("Credo", "Gloria" ja "Halleluja", joka korvataan Tractus-osalla) ja joitain uusia osia lisätty, kuten esimerkiksi Sequentia-osa "Dies irae". Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen liturgisissa uudistuksissa "Dies irae"-osan käytöstä luovuttiin.


title: Sielunmessu

text:
Trenton kirkolliskokouksessa säädetyn requiem-messun osat ja latinankieliset tekstit ovat. :
Lukuisat säveltäjät ovat säveltäneet sielunmessun tekstin vuosisatojen aikana.


title: Sielunmessu

text: Joitakin kuuluisimpia teoksia ovat:Suomessa requiemin ovat säveltäneet mm. Sulo Salonen (ensimmäinen suomalainen requiem 1963), Bengt Johansson (1965), Joonas Kokkonen ja Pekka Kostiainen.


title: Valtatiet

text: Valtatiet on Mika Waltarin ja Olavi Paavolaisen yhdessä kirjoittama runokokoelma. Paavolainen kirjoitti runonsa salanimellä Olavi Lauri. Kokoelmaan kuuluu 18 Waltarin ja 12 Paavolaisen kirjoittamaa runoa. Kokoelman kannen ja muun kuvituksen on tehnyt Sylvi Kunnas.


title: Valtatiet

text: "Valtatiet" ilmestyi Otavan kustantamana vuonna 1928.


title: Jälkiruoka

text: Jälkiruoka on länsimaissa aterian viimeinen ruokalaji, yleensä makea, mutta joskus voimakkaan makuinen kuten juusto. Herkuttelun lisäksi sokeripitoisen jälkiruuan tarkoitus on edesauttaa ruuansulatusta.


title: Jälkiruoka

text: Kiinalaisessa ateriassa makeat ruokalajit syödään tyypillisemmin aterian keskellä, ja makeahko väliruoka kuten sorbetti, jolla puhdistetaan makuaistia eri pääruokalajien välillä, on ollut Euroopassakin osa hovipäivällisiä.


title: Lakritsi

text: Lakritsi on musta makeinen, joka sisältää lakritsikasvin ("Glycyrrhiza glabra") juurta, sokeria, lääkehiiltä ja vehnäjauhoa, joissakin laaduissa on myös arabikumia ja salmiakkia. Pohjoismaiden, Alankomaiden ja Englannin ulkopuolella se on hyvin harvinainen. Englanninlakritsi on karamellisekoitus, jossa lakritsiin yhdistetään pastellivärein värjättyä kookoksenmakuista sokerimassaa ja anishyytelöä.


title: Lakritsi

text: Lakritsin perusraaka-aine on lakritsihappo, jota eristetään lakritsikasvin juuresta. Lakritsimakeisten muut perusraaka-aineet ovat lakritsisiirappi (sokerisiirappi + elintarvikemelassi), sokeri, vehnäjauho, vesi, lakritsiuute, lääkehiili ja aromit.


title: Lakritsi

text: Vedestä, sokerista ja vehnäjauhoista valmistetaan "slurri". Tasaiseksi sekoitettu slurri siirretään keittokattilaan, ja siihen lisätään siirapit, lakritsiuute sekä värin antava lääkehiili. Keittämisen aikana massasta tulee taikinamainen. Keiton lopussa massaan lisätään aromit. Massan kosteuspitoisuus on 15–27 %. Tarpeen vaatiessa lakritsi jälkikypsytetään yön yli tai jäähdytetään pursotuksen jälkeen pakkausta varten. Ennen pakkausta lakritsi voidaan leikata sopiviksi paloiksi, ja usein se kiillotetaan tai käsitellään pinnalta niin että palat eivät tartu toisiinsa.


title: Lakritsi

text: Täytelakritsaa valmistettaessa täyte pursotetaan massan sisään.


title: Lakritsi

text: Suurina määrinä lakritsi toimii laksatiivina ja lakritsin sisältämä glykyrretiinihappo (CHO, CAS-numero 1405-86-3) eli lakritsihappo nostaa verenpainetta. Sitä mainostetaan lähes rasvattomana makeisena, mikä onkin tehnyt siitä laihduttajien suosikin - mustassa lakritsissa kun on rasvaa vain 0,5 %. Lakritsi sisältää myös runsaasti pitkäkestoista energiaa. Todellisuudessa lakritsissa on kuitenkin kaloreita runsaasti (100 grammaa lakritsia sisältää 300–400 kilokaloria). Ero suklaaseen on vain noin 30 prosenttia.


title: Lakritsi

text: Lakritsin sisältämä glykyrretiinihappo estää munuaisissa kortisolia kortisoniksi muuttavan (11β-hydroksisteroididehydrogenaasi) entsyymin toimintaa. Tämän seurauksena syntyy aldosteronin kaltainen vaikutus, kun kortisoli sitoutuu mineralokortikoidireseptoreihin. Tämä johtaa natriumin takaisinottoon ja kalium-hukkaan. Tämän seurauksena verenpaine nousee. Miehillä myös testosteronin muodostuminen saattaa häiriintyä glykyrretiinihapon edellä mainittua entsyymireittiä estävän vaikutuksen seurauksena. Verenpaineen nousun määrä ja kesto vaihtelee huomattavasti ihmisten välillä, johtuen erilaisista fenotyypeistä.


title: Lakritsi

text: Lakritsin erityistä aineosaa, lakritsikasvin juurta, on käytetty kauan limaa irrottavana yskänlääkkeenä. Niinpä perinteisissä yskänpastilleissa on usein lakritsia.


title: Lakritsi

text: Lakritsiuutetta ja -tahnaa valmistettiin 1900-luvun alussa hyvin alkeellisella tavalla. Kuorittu ja kuivattu juuri rouhittiin karkeasti ja keitettiin runsaassa vedessä rauta- tai kuparitankissa. Tietyin väliajoin tankista poistettiin ylimääräinen vesi ja keitoksen pohjasakkaa keitettiin yhä uudestaan kunnes se muuttui siirappimaiseksi tummaksi aineeksi, jonka kosteus oli noin 25 prosenttia. Varastointia ja kuljetusta varten uute kaadettiin paperivuorattuihin puulaatikoihin. Varsin usein massan ollessa vielä pehmeää se leimattiin joko alkuperämaan tai valmistajan tunnuksilla. Saatu tuote oli hyvin haurasta ja sen kuljettaminen ehjänä oli haastava tehtävä. Osin tästä syystä aloitettiin tärkkelyksen ja arabikumin lisääminen lakritsitahnaan.


title: Lakritsi

text: Sadasta kilosta lakritsijuurta saatiin jopa 50 kiloa tahnaa. Sen pidemmälle ainetta ei voinut tiivistää ilman tyhjiön käyttöä, sillä korkeampi lämpötila olisi vaurioittanut tuotetta. Aikaansaadussa tahnassa oli lievä lakritsin tuoksu ja viipyilevä, äärimmäisen makea maku. Tämän tahnan kulutti suurimmaksi osaksi eurooppalainen tupakkateollisuus, sillä Yhdysvaltoihin sitä ei korkeiden verojen vuoksi kannattanut viedä. Huomattavasti kannattavampaa oli rahdata lakritsijuuri valtameren yli paaleina.


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Turun ammattikorkeakoulu (lyh. "Turun AMK", ) on Varsinais-Suomessa toimiva yksi Suomen suurimmista ammattikorkeakouluista. Turun AMK aloitti toimintansa Turun väliaikaisena teknillisenä ammattikorkeakouluna syksyllä 1992. Nykyisin Turun ammattikorkeakoulu toimii kahdella paikkakunnalla ja tarjoaa opetusta neljällä eri koulutusalalla. Opiskelijoita tutkintoon johtavassa koulutuksessa on noin 9 300 ja päätoimista henkilökuntaa noin 700.


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Pääosa Turun AMK:n opiskelijoista tulee Varsinais-Suomesta, ja myös suurin osa valmistuneista työllistyy maakuntaan. Turun AMK:sta valmistuu vuosittain noin 1300 opiskelijaa.


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Ammattikorkeakoulututkintojen lisäksi Turun ammattikorkeakoulussa on mahdollista suorittaa ylempi ammattikorkeakoulututkinto neljällä alalla.


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Turun AMK tarjoaa myös työelämää ja yrittäjyyttä kehittävää koulutusta, tutkimus- ja kehitystyötä (T&K) sekä organisaatioiden kokonaisvaltaista kehittämistä.


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Turun ammattikorkeakoululla on yksiköitä seuraavissa kaupungeissa:


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Poistuva koulutusohjelma


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Poistuvat koulutusohjelmat


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Ylemmät AMK-tutkinnot on suunnattu jo muutaman vuoden työelämässä kokemusta keränneille asiantuntijoille. Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakuntana toimii Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (TUO).


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Avoimessa ammattikorkeakoulussa (avoin AMK) voi opiskella AMK-tutkintoihin kuuluvia opintojaksoja. Opiskelijaksi voi ilmoittautua kuka tahansa ikään tai pohjakoulutukseen katsomatta. Avoimessa AMK:ssa suoritetut opinnot voidaan usein hyväksilukea osaksi tutkintoa, jos avoimen ammattikorkeakoulun opiskelija hakee tutkinto-opiskelijaksi. Turun ammattikorkeakoulun avoimessa AMK:ssa voi suorittaa myös polkuopintoja eli opiskella tietyn alan ensimmäinen vuoden opinnot yhdessä tutkinto-opiskelijoiden opiskelijaryhmän kanssa.


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Turun AMK:n BisnesAkatemia kuuluu liiketalouden koulutusohjelmaan Salossa ja Turussa. Opiskelu tapahtuu opiskelijoiden perustamissa 15-20 hengen tiimiyrityksessä, joissa tehden projekteja asiakkaille. Tarvittavat tiedot ja taidot hankitaan tehtäväperusteisesti esimerkiksi tiettyyn projektiin. Tarkoituksena on tarjota opiskelijalle valmiudet siihen, mitä tulevat työtehtävät edellyttävät. BisnesAkatemiassa voi opiskella liiketalouden tai tietojenkäsittelyn opiskelijana.


title: Turun ammattikorkeakoulu

text: Turun ammattikorkeakoulun alumnit ry on yhdistys kaikille Turun AMK:sta valmistuneille ja AMK:n henkilökunnalle. Jäseniksi voivat liittyä kaikki Turun AMK:ssa tutkinnon suorittaneet tai henkilöt, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet ammattikorkeakoulussa tai opiskelijakunnassa.


title: Pakastin

text: Pakastin on kodinkone, jossa säilytetään ruokaa pakastettuna –18 celsiusasteessa tai kylmemmässä. Kuten jääkaappi, pakastinkin toimii lämpöpumpun avulla. Pakastaminen säilyttää ruokien monet ominaisuudet hyvin, mutta etenkin vanhat pakastimet saattavat kuluttaa paljon sähköä.


title: Pakastin

text: Sopiva pakasteiden säilytyslämpötila on –18 °C. Kun pakastetaan, pakastin jäähdytetään kylmemmäksi "pakastuskytkimellä". Joissakin laitteissa "pakastusautomatiikka" palauttaa laitteen säilytyslämpötilaan pakastuksen jälkeen. Pakastimessa voi olla hälytysvalo tai -ääni varoittamassa lämpötilan noususta tai oven jäämisestä auki.


title: Pakastin

text:
Pakastin on sulatettava käyttöohjeen mukaisin väliajoin sen sisäpintoihin kertyvän huurteen poistamiseksi. Joissakin laitteissa "automaattisulatus" kierrättää pakastimen sisällä kylmää ilmaa, joka sitoo kosteutta höyrystimen pintaan. Höyrystimen
lämmitysvastus sulattaa ja kuivaa huurteen.


title: Pakastin

text: Pakastimia on kahta muotoa; päältä aukevat "säiliö-" eli "arkkupakastimet", sekä sivulta aukeavat "kaappipakastimet". Kaappipakastin on usein integroitu jääkaapin kanssa jääkaappi-pakastimeksi eli "kylmätorniksi".


title: Pakastin

text: Säiliö- eli arkkupakastinten tilavuus vaihtelee noin 100 ja 500 litran välillä. Suurimpien mallien leveys on yli puolitoista metriä. Säiliöpakastin vie kaappipakastinta enemmän lattiapintaa, vaatii enemmän tuuletustilaa ympärilleen, ja yläpuolelleen 50–60 senttimetriä tyhjää tilaa kannen avaamista varten. Vaikka kansi on noin 90 cm korkeudella, sitä ei voi kätevästi käyttää työ- eikä säilytystasona, koska kannen on oltava helposti avattavissa. Pakasteet ovat avoimessa tilassa päällekkäin, joten järjestyksen pito on vaikeampaa kuin erillisin hyllyin tai vetolaatikoin varustetussa kaappipakastimessa.


title: Pakastin

text: Kaappipakastimet sopivat mitoitukseltaan keittiökalusteiden osaksi, jopa kokonaan integroituina muun kaapiston väristen ovien taakse. Lattiapintaa tarvitaan säilytystilavuuteen nähden vähän, ja oven avautumissuunta on vaihdettavissa sijoituspaikan mukaan. Hyllyjen tai vetolaatikoiden ansiosta pakasteita on helppo käsitellä ja järjestää. Pienimmät kaappipakastimet voidaan sijoittaa keittiön työtason alle, suurimmat ovat jopa parin metrin korkuisia.


title: Pakastin

text: Yleisin kylmäkalusteyhdistelmä on korkea "jääkaappi-pakastin", jossa alaosa on pakastinta ja kätevämmällä korkeudella sijaitseva yläosa jääkaappia. Jääkaappiosa on yleensä pakastinosaa tilavampi. Kylmäkompressoreja voi olla yksi yhteinen tai kaksi erillistä, jolloin pakastimen voi kytkeä pois päältä jääkaapin toiminnan häiriintymättä.


title: Pakastin

text: Päällekkäisten jääkaappi-pakastinten ohella ovat yleistymässä noin 90 cm leveät "side-by-side-kaapit", joissa on vierekkäin täyskorkea jääkaappi ja täyskorkea pakastinkaappi, usein myös jääpalakone. Saman asian voivat ajaa vierekkäin sijoitetut korkeat erillislaitteet, joita käyttämällä voi rakentaa haluamansa 120 cm leveän yhdistelmän sopivankokoisista jääkaapeista, kaappipakastimista ja viileäkaapeista.


title: Pakastin

text: "Jenkkikaappi" on pienemmissä asunnoissa ja kesämökeillä suosittu puolikorkea kylmäkaluste, jossa alhaalla sijaitsevan tilavan jääkaapin päällä on erillisellä ovella varustettu pieni kaappipakastin.


title: Pakastin

text: Pienin pakastinvaihtoehto on jääkaapin sisällä oleva erillinen "pakastelokero", joka soveltuu lähinnä muualla pakastettujen pakasteiden säilyttämiseen.


title: Pakastin

text: Jääkaapit tulivat Suomessa myyntiin vuonna 1928 ja yleistyivät 1950-luvulla. Vuonna 1958 pakastin esiteltiin "Kotiliesi"-lehdessä, mistä alkoi sen yleistyminen Suomessa.


title: Pakastin

text: Pakastimet yleistyivät etenkin maaseudulla, missä piti säilöä suuria satoja ja teurastuksen jälkeen lihaa. Suurimmillaan pakastimien hankinta oli 1970- ja 1980-luvuilla: vuonna 1971 vain joka kymmenes perhe omisti pakastimen, mutta kaksikymmentä vuotta myöhemmin sellainen oli 80 prosentilla kotitalouksista.


title: Pedja jõgi

text: Pedja jõgi alkaa Länsi-Virumaan maakunnan eteläosista Pandiveren ylängöltä läheltä "Simunaa" virraten läpi Jõgevamaan ja Jõgevan kaupungin laskien Emajokeen Alam-Pedjan luonnonsuojelualueella, hieman aikaisemmin on Põltsamaa jõgi yhtynyt tähän jokeen.


title: Pedja jõgi

text: Jõgevan ja Puurmanin välissä on Härjanurmin kalanviljelyaltaat, aivan Pedjan partaalla. Valtaosa joen vedestä on ohjattu kulkemaan kala-altaiden kautta. Altaista voi itse pyytää forellia, ja paikan omistaja paistaa sen syöntikuntoon.


title: Pedja jõgi

text: Varsinkin Puurmanin kylän jälkeen Tallinna-Tartto -maantien alitettuaan joki mutkittelee erittäin voimakkaasti. Täällä luonnon voimat ovat osallistuneet joen patoamiseen, sillä siellä täällä joen poikki on paksujakin puita estäen tai hidastaen kanoottien kulun. Joki on kuitenkin erinomainen melontajoki rauhallisuutensa ja kauniin luonnon johdosta. Rannat ovat paikoitellen vaikeakulkuisia eivätkä suo rantautumismahdollisuuksia kanootista. Joen ruoikoissa saattaa nähdä jopa satoja sudenkorentoja kauniina päivänä.


title: Cv

text: Cv tarkoittaa seuraavia:


title: Cv

text: Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Herne

text: Herne ("Pisum sativum") on hernekasvien heimoon kuuluva ikivanha viljelyskasvi. Sitä viljellään sekä ihmisravinnoksi että rehuksi. Siitä käytetään ravinnoksi yleensä siemenet, mutta joidenkin lajikkeiden palotkin ovat syötäviä.


title: Herne

text: Hernerouhe on valmistettu kuorituista, kuivatuista herneistä. Hernerouheessa on 21 prosenttia proteiinia. Sitä voi lisätä todella monipuolisesti vain puolen tunnin liotuksen jälkeen erilaisiin ruokiin.


title: Herne

text: Herneestä on olemassa monia muunnoksia, jotka vakiintuneesti jaetaan kahteen pääryhmään, tarhaherneisiin ("P. sativum" var. "sativum") ja peltoherneisiin ("P. sativum" var. "arvense"). Peltoherneen kukat ovat punaisenkirjavat ja pienehköt, siemenet tuleentuneina ruskehtavat tai harmaat. Tarhaherneen kukat ovat valkoiset, siemenet vihreät tai keltaiset. Nykyään nämä vanhat nimitykset eivät kuitenkaan enää täysin vastaa käyttömuotoa, sillä esimerkiksi Suomessa viljellään lähes yksinomaan tarhahernettä sekä puutarha- että peltokasvina..


title: Herne

text: Tarhaherneitä on edelleen monia tyyppejä, kuten silpoherne, silpoydinherne, taittoherne ja sokeriherne. Silpoherneestä valmistetaan muun muassa hernekeittoa, kun taas silpoydinherneitä käytetään enimmäkseen tuleentumattomina, ja niitä viljellään runsaasti pakasteherneiksi. Taittoherne ja sokeriherne eroavat muista herneistä siinä, että niiden palon sisäpinnalla ei ole sitkeää kalvoa, minkä vuoksi niiden palotkin ovat syötäviä.


title: Herne

text: Monet hernelajikkeet eroavat toisistaan selvästi myös lehtiensä osalta. Alkuperäisin on lehti, jonka tyvessä on kaksi korvaketta, sitten pareittain lehdyköitä ja kärjessä kärhet, joiden avulla kasvi voi ottaa tukea jostakin. Monilla lajikkeilla, joita sanotaan "puolilehdettömiksi", ovat kuitenkin lehdykät muuttuneet kärhiksi, ja joiltakin, "lehdettömillä" lajikkeilla myös korvakkeet ovat surkastuneet. Kärhissäkin on lehtivihreää, joten ne pystyvät yhteyttämään.


title: Herne

text: Vaikka herneen kukat ovat varsin näyttäviä, vain harvat hyönteiset voivat pölyttää niitä, ja herne on lähes täysin itsepölytteinen kasvi. Tästä syystä sen toisistaan selvästi poikkeavat tyypit ovat varsin pysyviä. Monet herneen näkyvät ominaisuudet johtuvat vain yhdestä geenistä, minkä ansioista Gregor Mendelin onnistui selvittää perinnöllisyyden perusasiat jo 1800-luvulla juuri herneillä tekemillään kokeilla.


title: Herne

text: Hernettä viljellään etupäässä pohjoisen pallonpuoliskon subtrooppisella ja lauhkealla vyöhykkeellä. Kuivien herneiden tärkeimmät tuottajamaat ovat Ranska, Ukraina, Venäjä, Kiina ja Kanada, vihreitä herneitä viljellään varsinkin Yhdysvalloissa ja laajalti Euroopassa. Suomessa hernettä viljellään pääasiassa linjan Pori-Tampere-Kotka lounaispuolella.


title: Herne

text: Herne kuuluu palkoviljoihin papujen ohella. Kasvi on peräisin Lähi-idästä, jossa hernettä on syöty tiettävästi 7500 eaa. Vanhimmista löydöistä on kuitenkin vaikea päätellä, onko kyseessä viljelty vai villi herne. Platinan mukaan herne on vähemmän haitallinen kuin härkäpapu. Väite johtuu ilmeisesti siitä, että herneessä on vähemmän sitä kasvinsyöjiltä puolustavia haitta-aineita kuin härkäpavussa ja näin ollen sen esikäsittely ruuaksi valmistettaessa on lyhyempi kuin härkäpavun.


title: Herne

text: Arkeologit ovat kaivauksissa löytäneet merkkejä siitä, että hernettä olisi kasvatettu jo esihistoriallisena aikana Suomessa. Suomessa viljeltiin ja syötiin aikaisemmin ruskeankirjavaa hernettä, jota sittemmin on nimitetty rehuherneeksi ("Pisum sativum" var. "arvense"). Sen maku on nykyisiin ruokaherneisiin verrattuna varsin kitkerä.


title: Herne

text: Herneenviljelyssä tuholaisista on suurta haittaa ja Suomen oloissa hernekääriäisen ("Cydia nigricana") toukat tuhoavat suuren osan sadosta, jollei torjunta-aineita käytetä. Muita herneen tuholaisia ovat herneripsiäinen ("Kakothrips pisivorus"), hernekirva ("Acyrthosiphon pisum") ja hernekärsäkkäät ("Sitona"). Luomuviljelyssä tuhoja voidaan vähentää esimerkiksi seosviljelyllä ja alueellisella viljelykierrolla.


title: Herne

text: Herneissä on paljon proteiinia sekä B- ja C-vitamiinia. Tuleentuneissa herneissä on useimmiten yli 20 % proteiinia ja 48-62 % hiilihydraattia. Vihreissä, tuleentumattomina käytetyissä herneissä proteiinia on yleensä noin 6-10 % ja hiilihydraattia usein alle 10 %. Lisäksi herneissä on pari prosenttia rasvaa.


title: Herne

text: Oheisessa taulukossa on vertailtu porkkanan, herneen, appelsiinin, leivän ja mansikan ravintoarvoja.


title: Öljypuu

text: Öljypuu ("Olea europaea") on oliivikasvien ("Oleaceae") heimoon kuuluva pienehkö puu, josta käytetään myös nimityksiä oliivipuu, oliivi ja öljyoliivi. Kasvi esiintyy alkuperäisenä Välimeren itäpuolisilla alueilla Libanonissa ja Syyriassa, Vähän-Aasian rannikkoalueilla sekä Kaspianmeren etelärannikolla. Nykyisin se on ihmisen mukana levinnyt kaikkialle Välimeren alueelle. Sen hedelmä, "oliivi" (eli "öljymarja"), on Välimeren alueella tärkeä maataloustuote, jota käytetään ravinnoksi ja oliiviöljyn valmistukseen.


title: Öljypuu

text: Öljypuu on ikivihreä puu, joka harvoin kasvaa 15 metriä korkeammaksi. Sen harmahtavanvihreät lehdet ovat suikeita, 4–10 cm pitkiä ja 1–3 cm leveitä. Puun runko on tavallisesti muhkurainen ja vääntynyt.


title: Öljypuu

text:
Puun pienissä valkoisissa kukissa on neljä terälehteä ja verholehteä, kaksi hedettä ja
emissä kaksihaarainen luotti. Ne muodostuvat yleensä puun edellisenä vuotena kasvaneeseen osaan ja ne muodostavat terttumaisia
kukintoja.


title: Öljypuu

text: Hedelmä, oliivi eli öljymarja, on pieni, 1–2,5 cm pitkä öljypitoinen luumarja. Se on lajin villimuodoilla pienempi kuin jalostetuilla viljelyslajikkeilla. Oliivit joko poimitaan raakoina, vihreinä, tai niiden annetaan kypsyä, jolloin ne saavat tummansinisen värin ja saadaan ns. mustia oliiveja. Raakoja oliiveja ei voi syödä sellaisenaan, vaan ne joko suolataan tai hapatetaan kitkeryyden poistamiseksi ja säilyvyyden parantamiseksi. Purkitetut mustat oliivit ovat kuitenkin yleensä käsiteltyjä kemikaaleilla, joilla ne on keinotekoisesti saatu muuttumaan mustiksi. Ne liotetaan ensin lipeässä, sitten ne käsitellään hapolla, joka muuttaa värin. Lopuksi niihin saadaan rautaglukonaatilla (E579) tasainen musta väri. Kun ne on pastöroitu, ne pakataan purkkeihin.


title: Öljypuu

text: Öljypuu on hyvin vanha viljelyskasvi. Ei tiedetä, milloin sitä ensimmäisen kerran viljeltiin. Varhaisimpia todisteita sen domestikoinnista ovat peräisin kalkoliittiselta kaudelta Jordaniasta. Myös Kreetalla sitä tiedetään viljellyn jo noin vuonna 3 000 eaa. Ne ovat mahdollisesti olleet minolaisen kulttuurin vaurauden lähde.


title: Öljypuu

text: Oliivi on kirjallisuudessa useimmin mainittuja kasveja. Homeroksen Odysseiassa Odysseus ryömi kaksihaaraisen, samasta rungosta kasvaneen oliivipuun alle. Roomalainen runoilija Horatius mainitsee sen kertoessaan omista, hyvin yksinkertaisista ruokailutottumuksistaan. Sen mukaan hänen ravinnokseen olisivat riittäneet oliivit, endiivit ja "Althaea"t. Lordi Monboddo mainitsi vuonna 1779 oliivien kuuluneen antiikin kansojen mieliruokiin ja olevan yksi täydellisimmistä ruoka-aineista. Oliivipuu mainitaan useita kertoja myös Raamatussa. Sen mukaan kyyhky toi Nooan arkkiin oliivipuun lehden, joka osoitti, että vedenpaisumus oli ohi. Puu mainitaan muissakin pyhissä kirjoissa kuten Koraanissa ja Mormonin kirjassa.


title: Öljypuu

text:
Öljypuun lehtivä oksa on vaurauden, kunnian ja rauhan symboli. Sitä on käytetty voitonmerkkinä urheilussa, mutta myös sodassa.
Niitä on käytetty myös rituaalisiin tarkoituksiin ja uhrattu jumalille. Niitä on löydetty Tutankhamonin haudastakin. Oliiviöljyä on kauan pidetty pyhänä. Antiikin Kreikassa sitä käytettiin kuninkaiden voitelemiseen. Samoin tehtiin myös
muinaisessa Israelissa, mihin tapaan viittaa myös profeettojen lupaamasta vapahtajakuninkaasta käytetty nimitys Messias (voideltu). Oliiviöljyä on myös poltettu temppelien pyhissä lampuissa ja myös antiikin olympialaisten ”ikuisessa tulessa”. Kisojen voittajat kruunattiin oliivipuun lehvällä. Nykyäänkin sitä käytetään monissa uskonnollisissa seremonioissa.


title: Öljypuu

text: Kreikkalaisen myytin mukaan Athene sai Attikan ja sen pääkaupungin Ateenan suojelusjumalattaren aseman, josta hän oli kilpaillut Poseidonin kanssa, koska hän antoi kaupungille lahjaksi oliivipuun.


title: Öljypuu

text: Rauhan symbolina oliivipuun oksa esiintyy myös maailmankartan ympärillä.


title: Öljypuu

text:
Plinius vanhempi kertoi Kreikassa kasvaneesta pyhästä oliivipuusta, joka olisi ollut 1 600 vuotta vanha. Muutamien
Getsemanen puutarhassa Jerusalemissa yhä kasvavien oliivipuiden väitetään olevan peräisin Jeesuksen ajalta. Muutamien Italiassa kasvavien oliivipuiden uskotaan olevan peräisin roomalaisajalta, joskin on epävarmaa, ovatko ne samoja kuin eräissä vanhoissa kirjallisissa lähteissä mainitut.


title: Öljypuu

text: Ainakin yksi Kreetassa kasvava onkin todettu yli 2 000-vuotiaaksi. Sen ikä on määritelty dendrokronologisesti eli vuosirenkaita laskemalla. Myös Brijunin saarella Kroatian Istriassa on tunnettu oliivipuu, jonka on laskettu olevan noin 1 600 vuotta vanha. Se tuottaa yhä noin 30 kiloa hedelmiä vuodessa, ja niistä saadaan ensiluokkaista oliiviöljyä. Erästä Santu Baltolu di Caranassa Sardiniassa kasvavaa puuta, jonka seudun asukkaat tuntevat nimellä "Ozzastru", on eräiden tutkimusten perusteella väitetty 3 000 tai jopa 4 000 vuoden ikäiseksi. Samassa puutarhassa kasvaa muitakin tuhatvuotisia oliivipuita.


title: Öljypuu

text: Öljypuuta on muinaisista ajoista saakka viljelty oliiviöljyn, arvokkaan puuaineen, lehvien sekä syötävien oliivien vuoksi. Sen hedelmä on luonnostaan kitkerä, mutta fermentoinnin ja marinoinnin avulla se saadaan syömäkelpoiseksi. Vihreät ja mustat oliivit puhdistetaan täysin oleuropeiinin, kitkerän makuisen hiilihydraatin poistamiseksi. Toisinaan niitä myös liotetaan natriumhydroksidiliuoksessa eli lipeässä prosessin nopeuttamiseksi.


title: Öljypuu

text: Antiikin aikana viljelijät väittivät, ettei öljypuu menesty, jos sitä yritetään kasvattaa kaukana merestä. Theofrastoksen mukaan sitä voitiin viljellä enintään 300 stadionin (55,6 kilometrin) päässä rannikosta. Nykyajan kokemus ei täysin vahvista tällaista väitettä, ja vaikka se parhaiten menestyykin rannikoilla, ilmastoltaan sopivilla alueilla, kuten Kreikassa (Kalamata-oliivit), Pyreneiden niemimaalla ja Luoteis-Afrikassa, jossa talvet ovat leudot, sitä viljellään kaukana rannikoltakin.


title: Öljypuu

text: Suurin osa oliiveista tuotetaan Välimeren läheisyydessä. Jonkin verran sitä viljellään muillakin alueilla, joissa vallitsee samantapainen välimerenilmasto, kuten Etelä-Afrikassa, Chilessä, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Kaliforniassa.


title: Öljypuu

text: Tutkimukset ovat osoittaneet oliiveilla ja oliiviöljyllä olevan terveydellisesti edullisia vaikutuksia. Myös puun lehtiä käytetään lääkinnällisiin tarkoituksiin.


title: Öljypuu

text: On olemassa ainakin viisi laajalle levinnyttä luontaista alalajia:


title: Öljypuu

text:
Oliivipuusta on tuhansia lajikkeita. Pelkästään Italiassa on käytössä 300 lajiketta, mutta vain muutamat ovat laajalti viljelyksessä. Tärkeimmät italialaiset lajikkeet ovat 'Leccino', 'Frantoio' ja 'Carolea'. Ei ole varma, voidaanko mikään
näistä samastaa antiikin aikaisiin kuvauksiin, joskin on täysin mahdollista, että jotkin näistä kapealehtisistä
lajikkeista polveutuvat silloisesta licinialaisesta oliivipuusta.


title: Öljypuu

text:
Koska monet lajikkeet eivät voi hedelmöityä saman lajikkeen siitepölystä, niitä usein viljellään pareittain niin, että
jonkin ensisijaisen lajikkeen seassa viljellään jotakin toissijaista lajiketta hedelmöityksen aikaansaamiseksi.
Tällaisen parin muodostavat esimerkiksi 'Frantoio' ja 'Leccino'.


title: Öljypuu

text:
Viime aikoina on yritetty kehittää hybridilajikkeita, joilla olisi parempi vastustuskyky kasvitaudeille tai jotka kasvaisivat
nopeammin tai tuottaisivat suuremman tai yhtenäisemmän sadon.


title: Öljypuu

text: Tärkeimpiä lajikkeita ovat:


title: Öljypuu

text: Öljypuu kasvaa parhaiten kalkkipitoisessa maassa merellisessä ilmastossa. Laajan juuristonsa ansiosta se kestää hyvin kuivuuttakin. Puu voi saavuttaa monen sadan vuoden iän ja tuottaa silloin yhä satoa.


title: Öljypuu

text:
Öljypuu kasvaa hyvin hitaasti, mutta sen runko voi lopulta tulla varsin paksuksi. A. P. de Candolle mainitsee erään puun ympärysmitan olleen kymmenen metriä. Puu kasvaa harvoin 15 metriä korkeammaksi, ja oksastuksen vuoksi se jää viljelyksillä yleensä vielä matalammaksi. Sen keltainen tai vihertävän ruskea puuaine sisältää usein tummempia raitoja.
Koska se on varsin kovaa, se on puusepäntöissä arvostettua.


title: Öljypuu

text:
Öljypuuta lisätään monilla tavoilla, tavallisimmin kuitenkin pistokkaista. Puu juurtuu sopivaan maahan helposti.
Toisinaan siihen on käytettävä myös ymppäystä. Joskus sitä lisätään siemenestäkin, jota tällöin liotetaan emäksisessä liuoksessa, jotta se itäisi nopeammin.


title: Öljypuu

text: Yleensä alle -10 °C:n lämpötilat vahingoittavat puita vakavasti, mutta pienempiä satunnaisia pakkasia se nuoria yksilöitä lukuun ottamatta kestää hyvin.


title: Öljypuu

text: Etelä-Euroopassa oliivit korjataan yleensä talvella. Korjuu kestää useita viikkoja, mutta sen ajankohta vaihtelee eri seudulla ja riippuu myös lajikkeesta.


title: Öljypuu

text: Eri lajikkeiden öljypitoisuus vaihtelee huomattavasti. Sen perikarpissa on tavallisimmin 60–70 % öljyä. Puuta kohti öljyä saadaan tavallisimmin 1,5–2,2 kiloa vuodessa.


title: Öljypuu

text:
Suoraan puusta poimittuina oliivit sisältävät fenoliyhdisteitä ja oleuropeiinia, joka tekee ne kitkerän makuisiksi.
Niiden saattamiseksi syömäkelpoisiksi on monia menetelmiä. Vanhimmat menetelmät käyttävät hyväkseen hedelmissä esiintyviä
pieneliöitä, jotka saavat aikaan käymisreaktioita. Tällöin oleuropeiini ja fenoliyhdisteet hajoavat. Samalla muodostuu maitohappoa, joka on luontainen säilöntäaine, sekä useita makuaineita.


title: Öljypuu

text: Oliivit ovat syömäkelpoisia kahden viikon tai kuukauden kuluttua, mutta toisinaan käsittely kestää kolmekin kuukautta. Niiden maustamiseen käytetään monia aineita kuten yrttejä, oliiviöljyä, fetajuustoa, paprikaa, chiliä, sitruunamehua, viiniä, etikkaa, katajanmarjoja ja anjovista.


title: Öljypuu

text: "Cycloconium oleaginum" -niminen sieni voi sairastuttaa öljypuut useammaksi peräkkäiseksi vuodeksi aiheuttaen viljelyksillä vahinkoa. Tuhoisa on myös bakteerilaji "Pseudomonas savastanoi" pv. "oleae" Öljypuissa esiintyy myös kovakuoriaislajeja, jotka voivat aiheuttaa tuhoa. Jänikset syövät öljypuun kuorta ja voivat vahingoittaa varsinkin nuoria puita. Jos kuori häviää koko puun ympäriltä, se todennäköisesti kuolee. Ranskassa sekä Pohjois- ja Keski-Italiassa pakkaset toisinaan vahingoittavat öljypuita. Myös rakeet ja pitkäaikaiset sateet voivat olla vahingoksi.


title: Öljypuu

text: Viimeksi kuluneiden 44 vuoden aikana oliivien viljelysala on kolminkertaistunut 2,6 miljoonasta 8,5 miljoonaan hehtaariin.


title: Öljypuu

text: FAO:n tilastojen mukaan kymmenen tärkeintä tuotantomaata, jotka kaikki ovat Välimeren alueella, tuottavat 95 % maailman oliiveista.


title: Öljypuu

text: Viljelyynotostaan lähtien "Olea europaea" on levinnyt viljelyksiltä myös luontoon sielläkin, missä sitä ei ennestään kasva. Sen alkuperäisen villimuodon esiintymät Etelä-Euroopassa ovat nykyisin laajalti syrjäytyneet viljelyksiltä levinneiden, uudelleen villiintyneiden kantojen tieltä.


title: Öljypuu

text: Muutamilla alueilla, joille puu on istutettu, erityisesti Etelä-Australiassa, se on siinä määrin levinnyt ympäröivään luontoon, että siitä on suorastaan tullut alueen alkuperäistä kasvillisuutta syrjäyttävä rikkakasvi. Siellä sen siemeniä levittävät sinne tulokkaina levinneet ketut sekä monet linnut kuten emu ja myös eurooppalainen kottarainen.


title: Räisälä

text: Räisälä on entinen Suomen kunta Etelä-Karjalassa Karjalankannaksella Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Räisälän pinta-ala oli 403,1 neliökilometriä ilman vesistöjä, vesistöt lisäsivät pinta-alaa huomattavasti. Vuoksi kulkee Räisälän alueen halki etelä-pohjoissuunnassa.


title: Räisälä

text: Räisälä rajoittui idässä Pyhäjärveen ja Käkisalmen maalaiskuntaan, pohjoisessa Kaukolaan, luoteessa Kirvuun, lännessä Vuoksenrantaan, etelässä Vuokselaan sekä kaakossa Sakkolaan. Räisälässä on säilynyt paljon suomalaista rakennuskantaa.


title: Räisälä

text: Kivikaudella Vuoksen vesi oli 21 metriä nykyistä korkeammalla peittäen valtaosan pitäjästä. Tällöin vedet purkautuivat Heinjoen-Viipurin kautta Suomenlahteen. Pitäjän pohjoisosat kuuluivat mantereeseen, muuten vedenpinnan yläpuolella olivat vain korkeimmat mäet ja harjanteet. Pohjoisosissa olikin asutusta jo kivikaudella. Kivikauden lopulla maa kohosi hiljalleen.


title: Räisälä

text: Räisälän luterilainen seurakunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1635.


title: Räisälä

text: 1800-luvun alkuun asti Suvannon vedet laskivat Kiviniemen (), kautta Vuokseen, vuonna 1818 Suvanto puhkaisi itselleen suoran tien Laatokkaan. Vuonna 1857 avattiin Kiviniemen kannaksen poikki kaivettu uoma. Vuoden 1859 loppuun mennessä Räisälässä vesi aleni 3,5 metriä.


title: Räisälä

text: Vuoden 1945 maanhankintalain mukaisen sijoitussuunnitelman mukaan räisäläiset sijoitettiin Satakunnan eteläosaan ja Varsinais-Suomen pohjoisosaan. Räisäläisten sijoituskunnat olivat Eura, Eurajoki, Harjavalta, Honkilahti, Kiukainen, Lappi ja Säkylä. Vuonna 1994 tehdyn tutkinnan mukaan 37 prosenttia oli sijoittunut Satakuntaan, muun muassa Kiukaisiin.


title: Räisälä

text: Nykyisin entisen Räisälän kunnan alue kuuluu Leningradin alueen Käkisalmen piiriin. Räisälän kirkonkylän nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Melnikovo. Entisen kunnan alue jakaantuu pääasiassa Räisälän (Melnikovo), Kaukolan (Sevastjanovo) ja Norsjoen (Larionovo) maalaiskuntiin, jotka kuuluvat Käkisalmen piiriin.


title: Räisälä

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Räisälän väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1940.


title: Räisälä

text: Alhotoja, Humalainen, Humalapelto, Hytinlahti, Härskensaari, Ivaskanmäki (Ivaska), Karkola, Kiisanlahti, Kivipelto, Kynsijärvi, Kökkölä, Könninginmäki, Lammasmäki, Lamminautio, Lohikallio, Lokinapelto, Luotsanlahti, Läheniemi, Makkola, Muonola, Myllypelto (asema), Neitsytkallio, "Näpinlahti", Pataksela, Piiskonmäki, Putoria, Rautakopra, Räisälä (kirkonkylä), "Sakkali", Sutkenlahti, Särkisalo, Tarhola, Tekemälahti, Tiittola, Timoskala, Tiuri, Tiurinmäki, Unnunkoski, Virtelä.


title: Räisälä

text:
Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 14 koulupiiriin.
Räisälässä asunut henkilö oli "räisäläinen", ei "räisäläläinen". Vertaa kotiseutulehti Räisäläinen (aloitti ilmestymisen 1955).


title: Tiurinlinna

text: Tiurinlinna (venäjäksi "Tiverski") on muinaislinna Vuoksen rannalla Karjalankannaksella, nykyisellä Venäjällä. Linna rakennettiin Vuoksen kapeimmassa kohdassa sijainneelle saarelle Räisälän kylän etelä-kaakkoispuolelle. Tiurinlinna on ollut asuttu ja paikalta on löydetty 19 kiviperusteisen asumuksen jäänteet, joiden koko vaihteli 4x5 metrin ja 8x7 metrin välillä. Linnalta on lisäksi löydetty yli 300 neliömetrin kokoisen rakennuksen kiviset perustukset jonka keskellä on ollut tulisija.


title: Tiurinlinna

text: Paikka on ollut linnoitettuna jo pakanuuden aikana ennen kristinuskon saapumista alueelle. Hjalmar Appelgren arvioi linnan olleen löytöjen perusteella käytössä ainakin 1100-luvulla. Varsinaista linnaa on rakennettu Käkisalmen linnan kanssa yhtaikaa 1100- tai 1200-luvulla. Toisten tietojen mukaan linna on rakennettu vasta 1300-luvulla.


title: Tiurinlinna

text: Alueella oli asutusta aiemminkin – keramiikkalöydöt viittaavat varhaismetallikauteen ajanlaskun alun tienoille. Vakiintunutta asutusta paikalla oli viimeistään ristiretkiajalla, vaikka aikaa leimasivat myös hämäläisten ja karjalaisten kahakat sekä ruotsalaisten voimakas muutto Karjalankannakselle, mikä ärsytti Novgorodia. Alueella tehty hopea-aarrelöytö ajoittuu juuri tähän aikaan, vaikka osa aarteen rahoista onkin jo viikinkiajalta 900-luvulta.


title: Tiurinlinna

text:
Kronikoiden mukaan Novgorod antoi vuonna 1404 Smolenskin ruhtinaalle Jurille 13 sivukaupunkia (prigorod), joista yhden on arvioitu olleen Tiurin linnoitettu kaupunki, "Tiverski". Ruotsalaiset hävittivät linnan vuonna 1411. Tämä johti Novgorodin ruhtinaan Luvgeni Olgerdovitšin johtamaan kostoretkeen Viipurin seudulle, jossa novgorodilaiset lopulta polttivat Viipurin esikaupungin 26. maaliskuuta 1411. Tässä yhteydessä paloi myös puusta tehty Viipurin vanhan tuomiokirkko, joka päätettiin rakentaa uudestaan kivestä 1413.
Linnasaari vallien sisäpuolelta oli 225 metriä pitkä, 44–60 metriä leveä ja 7 metriä korkea. Vuoksen vedenpinnan laskun jälkeen kosken itäinen haara on kuivunut kokonaan.


title: Burt Rutan

text: Elbert L. "Burt" Rutan (s. 17. kesäkuuta 1943) on lentokonesuunnittelija, joka on tullut tunnetuksi monista erikoisista ja ennätyksiä rikkoneista koneistaan.


title: Burt Rutan

text: Rutan on syntyisin Portlandista, Oregonista ja varttui Kaliforniassa. Hän lensi ensimmäisen yksinlentonsa 16-vuotiaana 1959. Vuonna 1965 hän valmistui Kalifornian polyteknillisestä yliopistosta ilmailutekniikan insinöörinä.


title: Burt Rutan

text: Vuodet 1965–1973 hän työskenteli Yhdysvaltain ilmavoimien Edwardsin lentotukikohdassa projekti-insinöörinä. Hän toimi yhdeksessä eri lentotestausprojektissa ml. hävittäjälentokoneiden syöksykierrekokeet. Hänen projektitöihinsä kuului myö LTV XC-142 VTOL-kuljetuskoneen testaus. Tämä jälkeen hänestä tuli Bede Aircraftin Bede Test Centerin johtaja 1974 asti.


title: Burt Rutan

text: Rutan erosi kesäkuussa 1974 perustaakseen oman lentokonetehtaansa, "Rutan Aircraft Factory", Mojaven aavikolle. Hän kehitteli monia prototyyppilentokoneita. Ensimmäinen tuote oli harrastelentokone Rutan VariViggen ja ensimmäinen menestynyt tuote oli Rutan Quickie, joka oli harrasterakenteinen lentokone.


title: Burt Rutan

text: Huhtikuussa 1982 hän perusti Scaled Composites Inc.:in.


title: Burt Rutan

text: Vuonna 1986 Rutanin suunnittelema "Voyager" lensi ensimmäisenä lentokoneena maailman ympäri välilaskutta ja ilman tankkauksia. Konetta lensivät Burt Rutanin veli Dick Rutan ja Jeana Yeager. Lento kesti 9 vuorokautta, 3 minuuttia ja 45 sekuntia.


title: Burt Rutan

text: Kesäkuussa 2004 Rutanin SpaceShipOnesta tuli ensimmäinen yksityisen rakentama alus, joka saavutti avaruuden. Kone voitti Ansari X -palkinnon 4. lokakuuta pilottinaan Mike Melvill.


title: Burt Rutan

text: 3. maaliskuuta 2005 Voyageria muistuttava suihkumoottorilla varustettu GlobalFlyer uusi Voyagerin ennätyksen pilottinaan Steve Fossett.


title: Burt Rutan

text: Rutanin suunnittelemille koneille on ollut tyypillistä epätavalliset siipirakenteet, canardisiipien käyttö sekä koneiden keveys.


title: Carl Bildt

text: Nils Daniel Carl Bildt (s. 15. heinäkuuta 1949 Halmstad, Halland) on ruotsalainen poliitikko. Bildt oli Ruotsin pääministeri 1991–1994 ja toimi Maltillisen kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1986–1999. Myöhemmin hän oli ulkoministerinä Fredrik Reinfeldtin hallituksessa vuosina 2006-2014.


title: Carl Bildt

text: Bildt on syntyisin Halmstadista, Hallandista. Hänet valittiin puolueensa johtoon 1986 Ulf Adelsohnin jälkeen.


title: Carl Bildt

text: Rahoitusmarkkinoiden vapauttaminen 1980-luvulla oli osasyynä talouskriisiin, joka puhkesi Ruotsissa 1990. Talouskriisi ajoi Ingvar Carlssonin johtaman sosiaalidemokraattien hallituksen vaikeuksiin. Vuoden 1990 lokakuussa Bildt oli yhdessä kansanpuolueen Bengt Westerbergin kanssa esitellyt mallin porvaripuolueiden yhteistyölle, jolle annettiin nimi "Uusi alku Ruotsille" (). Porvaripuolueiden vaatimuksiin lukeutuivat Ruotsin EU-jäsenyysneuvotteluiden nopea loppuunvieminen, veronalennuksia, sääntelyn purkamista ja julkisen talouden tasapainottaminen. Maltillisen kokoomuksen ja kansanpuolueen porvariyhteistyöhön liittyivät pian myös kristillisdemokraatit ja keskustapuolue.


title: Carl Bildt

text: Porvaripuolueet voittivat syyskuun 1991 vaalit, mutta eivät kuitenkaan saaneet enemmistöä valtiopäiville. Carl Bildt nousi pääministeriksi, tehtävään jota hänen isoisoisoisänsä, vapaaherra Gillis Bildt, oli hoitanut vuosina 1888–1889. Bildtin hallitus joutui turvautumaan vastaperustetun, uusliberalistisen ja oikeistopopulistisen, Uusi demokratia -puolueen passiiviseen tukeen. Muut porvaripuolueet suhtautuivat yhteistyöhön Uuden demokratian kanssa nihkeästi, mutta Bildtin itse kerrotaan ottaneen asia rauhallisesti ja muun muassa todenneen puolueen ohjelman vastaavan ""90 prosenttisesti Maltillista kokoomusta"".


title: Carl Bildt

text: Carl Bildtin hallitus toteutti kautensa alussa varsin klassista porvaripolitiikkaa vähentämällä sääntelyä ja yksityistämällä valtionyhtiöitä. Hallitus myös johti ja vei loppuun Ruotsin EU-jäsenyysneuvottelut. Bildtin pääministerikausi muistetaan kuitenkin parhaiten juuri talouskriisistä. Hallituksen oli peräti kaksi kertaa turvauduttava sosiaalidemokraatteihin saadakseen läpi kaksi suurta kriisipakettia valtiopäivillä. Ruotsi joutui kriisiaikana luopumaan kruunun kiinteästä kurssista, mitä Bildt kutsui suoraan epäonnistumiseksi.


title: Carl Bildt

text: Seuraavissa vaaleissa 1994 sosiaalidemokraatit palasivat takaisin valtaan, ja vuonna 1999 Bildt jätti Maltillisen kokoomuksen puheenjohtajuuden hävittyään seuraavatkin valtiopäivävaalit sosiaalidemokraateille Göran Perssonin noustessa pääministeriksi. Bo Lundgren valittiin Maltillisen kokoomuksen johtoon Bildtin seuraajaksi.


title: Carl Bildt

text: Jätettyään pääministerin tehtävät Bildt alkoi toimia aktiivisemmin kansainvälisissä tehtävissä. Hänet nimitettiin 1995 EU:n neuvottelijaksi Balkanin konfliktissa, ja Bildt toimi välittömästi Bosnian sodan jälkeen Bosnia ja Hertsegovinassa kansainvälisen yhteisön "High Representative" -tehtävässä. Vuosina 1999–2001 hän oli n Kofi Annanin erityislähettiläänä Balkanilla.


title: Carl Bildt

text: Öljy-yhtiö Lundin Oil (vuodesta 2001 Lundin Petroleum) valitsi Bildtin toukokuussa 2000 yhtiön hallitukseen. Yhtiötä syytettiin myöhemmin osuudesta ihmisoikeusrikkomuksiin Etiopiassa ja Sudanissa, minkä sekä Lundin Petroleum että Bildt kielsivät. Lundin Petroleumin hallituspaikasta Bildt luopui lokakuussa 2006 ulkoministerin tehtävien myötä. Human Rights Watch kritisoi Bildtiä marraskuussa 2006 tämän osakeomistuksesta Lundin Petroleumissa, jota se oli puolestaan syyttänyt yhtiön läheisistä suhteista Sudanin hallitukseen.


title: Carl Bildt

text: Bildt oli nimitetty myös sijoitusyhtiö Vostok Naftan hallitukseen vuonna 2002. Vostok Naftan omistukset koostuivat 90 prosenttisesti venäläisen kaasuyhtiö Gazpromin osakkeista. Omistuksensa yhtiöstä Bildt myi lokakuussa 2006 aloitettuaan ulkoministerinä. Hän myi myös osto-optionsa joulukuussa saatuaan niistä voimakasta kritiikkiä niin medialta kuin oppositiosta. Aloitettuaan ulkoministerinä Bildt luopui myös neuvonantajan tehtävistään East Capital -rahastoyhtiössä ja viestintätoimisto Kreabissa.


title: Carl Bildt

text: Ruotsalainen iltapäivälehti Expressen julkaisi artikkelin, minkä mukaan Irakin vapautuksen komitea olisi värvännyt Carl Bildtin vuonna 2002 edistämään Turkin osallistumista Irakin sotaan yhdysvaltalaisella rahoituksella.


title: Carl Bildt

text: Maltillisen kokoomuksen johtaman Allianssin voitettua vuoden 2006 valtiopäivävaalit Bildt nimitettiin Fredik Reinfeldtin hallituksen ulkoministeriksi. Valintaa pidettiin yllättävänä, sillä Bildt ja Reinfeldt eivät olleet aiemmin tulleet toimeen keskenään. Lisäksi Bildt oli aiemmin itse toiminut pääministerinä ja kokoomuksen puheenjohtajana. Hän jatkoi ulkoministerinä myös vuoden 2010 vaalien jälkeen.


title: Carl Bildt

text: Bildt on ollut naimisissa kolmesti. Ensimmäisen avioliittonsa hän solmi 25-vuotiaana tuolloin 27-vuotiaan Kerstin Zetterbergin kanssa. He olivat tutustuneet toimiessaan opiskelijapolitiikassa. Avioliitto kesti kuitenkin lopulta vain hiukan yli vuoden, ja jäi lapsettomaksi.


title: Carl Bildt

text: Myöhemmin, vuonna 1981 tuolloin valtiosihteerinä työskennellyt Bildt tapasi Mia Bohmanin, kokoomuksen entisen puheenjohtajan Gösta Bohmanin tyttären. Pariskunta meni naimisiin vuonna 1984, ja he saivat kaksi lasta: Gunnel Blanceflor syntyi marraskuussa 1989 ja Nils marraskuussa 1991. Bildtin toinenkin avioliitto päättyi eroon. Pariskunta jätti avioerohakemuksen helmikuussa 1996 ja ero sai lainvoiman seuraavana vuonna.


title: Carl Bildt

text: Nykyiseen puolisoonsa, italialaissyntyiseen Anna Maria Corazzaan, Bildt tutustui entisessä Jugoslaviassa, ja he menivät naimisiin vuonna 1998. Bildtistä tuli isä kolmannen kerran vuoden 2004 alussa, kun heille syntyi poika.


title: Carl Gustaf Wrangel

text: Carl Gustaf Wrangel (23. joulukuuta 1613 – 5. heinäkuuta 1676) oli ruotsalainen marsalkka. Hän oli baltiansaksalaista sukua, hänen isänsä Herman Wrangel oli myös Ruotsin marsalkka ja Liivinmaan kenraalikuvernööri 1643.


title: Carl Gustaf Wrangel

text: Carl Gustaf Wrangel syntyi lähellä Uppsalaa ja kunnostautui 20-vuotiaana ratsuväenkapteenina kolmikymmenvuotisessa sodassa (1618–1648) katolista liigaa vastaan. Kolme vuotta myöhemmin hän oli eversti ja 1638 kenraalimajuri, sotien edelleen Saksassa. Vuoden 1644 sotaretkellä hän komensi laivastoa ja löi tanskalaiset Fehmarnin lähellä 23. lokakuuta.


title: Carl Gustaf Wrangel

text: Vuonna 1646 sodan edelleen jatkuessa hän palasi Saksaan marsalkkana ja seurasi Lennart Torstenssonia Ruotsin joukkojen ylipäällikkönä. Tämä aseman hän piti kolmikymmenvuotisen sodan viimeiset kolme vuotta, joina Wrangelin ja Henri Turennen johtamat ruotsalaiset ja ranskalaiset joukot taistelivat Baijerissa ja Württembergissä. Sodan päätyttyä 1648 hänestä tuli Ruotsin Pommerin kenraalikuvernööri. Hän hoiti virkaa vuoteen 1652 saakka sekä vielä vuosina 1656–1676.


title: Carl Gustaf Wrangel

text: Pohjan sodan (1655–1661) puhjetessa Wrangel komensi aluksi laivastoa. Vuonna 1656 hän komensi maajoukkoja Brandenburgin vaaliruhtinaan joukkojen kanssa Varsovan taistelussa. Vuonna 1657 Wrangel, nimitettynä valtakunnanamiraaliksi ("Riksamiral"), hyökkäsi Jyllantiin ja 1658 ylitti jäätyneen meren ja valloitti Kronborgin Tanskassa. Vuonna 1664 hänestä tuli valtakunnanmarsalkka ("Riksmarsk"). Asemassaan hän oli valtaneuvoston jäsen. Kaarle XI:n astuttua 1660 alaikäisenä valtaistuimelle, valtaneuvosto hallitsi Ruotsia.


title: Carl Gustaf Wrangel

text: Wrangelin viimeinen sota jäi kuitenkin kesken. Komentaessaan raihnaisena Ruotsin armeijaa Ranskan-Hollannin sodassa Brandenburgia vastaan, hänet kutsuttiin takaisin hänen veljensä paroni Waldemar Wrangelin Fehrbellinissä kärsimän tappion jälkeen. Wrangel kuoli Rügenillä Ruotsin Pommerissa 1676.


title: Yritys

text: Yritys tarkoittaa yhden tai usean henkilön yhdessä harjoittamaa taloudellista toimintaa, joka tähtää kannattavaan tulokseen. Yritystoimintaa voi harjoittaa yrittäjä itse, jolloin hänestä käytetään nimitystä ammatin- tai liikkeenharjoittaja tai yksityinen elinkeinonharjoittaja. Yritystoimintaa varten voi perustaa myös yhtiön, jonka puitteissa ja nimissä yritystoimintaa harjoitetaan. Yrityksinä pidetään toisinaan myös valtion liikelaitoksia ja julkisia rahoituslaitoksia.


title: Yritys

text: Yrityksiä on olemassa useissa eri yhtiömuodoissa. Yritystoiminnan käynnistäminen vaatii tyypillisesti pääomaa. Yrittäjät tai yrityksen omistajat tai ulkopuoliset rahoittajat kantavat yritystoimintaan liittyvän taloudellisen riskin, joka voi tarkoittaa yhtiömuodosta riippuen vastuuta henkilökohtaisella omaisuudellaan tai vastuu voi rajoittua yritykseen sijoitettuun pääomaan. Valtaosa yrityksistä on kapitalistisessa yhteiskunnassa yksityisessä omistuksessa.


title: Yritys

text: Yrityksen tarkoituksena on tavallisesti tuottaa voittoa omistajilleen. Tätä varten yrityksen on tuotettava jotakin yhteiskunnallisesti hyödyllistä eli tavallisimmin hyödykkeitä, joille on kysyntää, jotta voittoja voisi muodostua. Yrityksen voitot muodostuvat yksinkertaistetusti sen hyödykkeiden myyntituloista vähennettynä niiden tuottamiseen kuluvilla kustannuksilla. Voiton lisäksi yritysten tavanomaisia tavoitteita ovat kasvu ja vakavaraisuus.


title: Yritys

text: Voiton tuottaminen ei ole ainoa mahdollinen tarkoitus. Muun muassa osuuskuntamuotoisessa yrittämisessä on tavallista, että yritys tuottaa omistajilleen voiton sijasta jonkin muun taloudellisen edun. Tällainen etu voi olla esimerkiksi edulliseen hintaan tarjottavat hyödykkeet (kuluttajaosuuskunta), omistajien oman tuotannon jalostus ja markkinointi (tuottajaosuuskunta) tai omistajien työllistyminen (työosuuskunta). Niin sanotuilla sosiaalisilla yrityksillä on yleishyödyllinen tarkoitus kuten ympäristönhoito tai syrjäytyneiden integrointi yhteiskuntaan.


title: Yritys

text: Voiton saavuttamiseksi on yhtiön tuotoksen oltava arvokkaampi kuin sen käyttämien panosten. Tarvittavia panoksia ovat tuotannontekijät, joita yritykset markkinataloudessa ostavat markkinoilta (tuotannontekijämarkkinat). Toimiakseen yritykset tarvitsevat myös pääomaa. Erityisesti suuremmat yritykset ovat riippuvaisia rahoitusmarkkinoista, joilta pääomaa hankitaan. Yritys myy hyödykkeensä markkinoilla (suoritemarkkinat). Yritysten keskeisenä ongelmana on löytää hyödykkeilleen ostajia suoritemarkkinoilta eli kysyntää tuottamilleen hyödykkeille. Yritykset kilpailevat keskenään markkinoilla potentiaalisista ostajista sekä tuotannontekijöistä . Yritykset sopeuttavat toimintaansa, kuten kustannuksiaan, hintojaan ja hyödykkeitään, olosuhteiden mukaisesti. Voiton maksimoinnin uskotaan johtavan yritykset tuottamaan niitä hyödykkeitä, joita kuluttajat eniten arvostavat.


title: Yritys

text: Pelkistetyimmässä muodossa yrittäjä ei perusta yritystoimintaa varten mitään juridista yksikköä, oikeushenkilöä, vaan yrittäjä pelkästään pyrkii hankkimaan – menemättä toisen palvelukseen työntekijänä – itsenäisesti varoja. Esimerkki sellaisesta yrittäjästä voisi olla vaikkapa kotoaan puhelinmyyntiä harjoittava kotirouva. Yleinen kielenkäyttö ei taivu helposti pitämään tämänkaltaista toimintaa yrityksenä eikä yritystoimintana. Näille on kuitenkin yleensä ominaista tietty vähimmäispysyvyys, erillinen vaikka mahdollisesti jopa mitättömän pieni organisaatio ja jotain yritystoimintaa varten hankittua omaisuutta


title: Yritys

text: Yritystoiminnan puitteiden kasvaessa puhutaan esimerkiksi parturi/kampaamosta, kirjanpitäjästä tai siivoojaporukasta. Nämä ovat saattaneet vuokrata yritystoiminnalleen omat toimitilat ja hankkia sille jotain omaisuutta. Edelleenkin nämä voivat harjoittaa yritystoimintaansa yksityisinä elinkeinonharjoittajina. Edelleenkään ei siis juridista muutosta ole tapahtunut: yrittäjä omistaa itse hankkimansa omaisuuden, ja hän itse on velvollinen esimerkiksi maksamaan vuokran. Mitään erillistä juridista yksikköä ei synny sen vuoksi, että yritystoimintaa harjoittava/harjoittavat käyttävät toiminnastaan jotain toiminimeä, tekevät toiminnastaan ilmoituksen tai maksavat veroja.


title: Yritys

text: Yksinomaan yritystoiminnan laajuus ei edellytä oman erillisen juridisen yksikön perustamista. Suuryrityksiäkin on harjoitettu ilman erillistä juridista yksikköä niin, että kaikki on tapahtunut juridisesti yrittäjän omissa nimissä, vaikka yrittäjällä on ollut satoja työntekijöitä. Juridisesti on kysymyksessä ollut yksityishenkilö, jolla on palveluksessaan työntekijöitä, joka maksaa omasta taskustaan näille palkat ja omistaa omissa nimissään merkittävänkin yritysvarallisuuden.


title: Yritys

text: Tavallista on kuitenkin, että yrityksen koon kasvaessa perustavat yrittäjät yhteistä yritystoimintaansa varten oman yhtiön. Yhtiö on juridinen yksikkö, oikeushenkilö. Tällä on – samoin kuin luonnollisella henkilöllä – omat varansa ja velkansa. Oikeushenkilön nimiin voi hankkia omaisuutta ja se on verovelvollinen saamastaan voitosta. Tällöin tulee harkittavaksi mikä valitaan yhtiömuodoksi.


title: Yritys

text: Yhtiömuotoja ovat Suomessa mm. avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö, osakeyhtiö ja osuuskunta. Useimmissa tapauksisa laki ei Suomessa mahdollista muunlaisen yritysmuodon valintaa. Joissain tapauksissa tulee kysymykseen taloudellinen yhdistys. Valinta yritysmuotojen välillä voi olla vaikeaa ja asiantuntemusta vaativaa, jolloin usein käännytään asiantuntijan puoleen.


title: Yritys

text: Riippuen valitusta yhtiömuodosta laki asettaa yrityksen päätöksenteolle, hallinnolle ja kirjanpidolle eriasteisia vaatimuksia pienimmistä (yksityinen elinkeinonharjoittaja) suurimpaan (Suomessa julkinen osakeyhtiö). Varsinkin pienimuotoisen toiminnan harjoittamiseksi osakeyhtiö on usein liian raskassoutuinen (byrokraattinen), kun taas pienimmillä yhtiöillä, joille ei aseteta samoja byrokraattisia vaatimuksia, on toisia kielteisiä puolia. Esimerkiksi (avoimessa yhtiössä on täydellinen taloudellinen vastuu toisten yhtiömiesten tekemistä veloista ja sitoumuksista).


title: Yritys

text: Yrityksen on järjestettävä kirjanpito.


title: Yritys

text: Sopivan toiminimen keksiminen yritykselle on olennainen osa yrityksen imagon suunnittelua. Mieleenjäävä ja erottuva nimi on tärkeä positiivisen brändin luomisen kannalta. Yrityksen nimi ei saa olla sekoitettavissa toisen jo olemassa olevan yrityksen nimeen, eikä se myöskään saa olla loukkaava tai hyvän tavan vastainen.


title: Yritys

text: Usein helpoin ratkaisu on käyttää yrittäjän omaa nimeä yrityksen nimenä. Tähän liittyy kielteisenä puolena se, että jos yritystoiminta ei menestykään, saattaa oma nimi tahraantua. Toisaalta jos yritys myöhemmin vaihtaa omistajaa, nimi täytyy vaihtaa ellei haluta jatkaa aiemman yrittäjän nimen käyttöä.


title: Yritys

text: Suomessa toimi vuonna 2010 noin 263 000 yritystä. Yritysten määrä väheni tuntuvasti 1990-luvun alussa, mutta määrä on kasvanut vuodesta 1995 lähtien. Vuonna 2011 oli kaupparekisterissä 464 000 yritystä, joista osa oli kuitenkin keskeyttänyt tai lopettanut toimintansa. Yrityksissä työskenteli 2010 yhteensä 1,4 miljoonaa henkilöä; yhteenlaskettu liikevaihto oli 357 miljardia euroa.


title: Yritys

text: Valtaosa yrityksistä on PK-yrityksiä. PK-yrityksillä tarkoitetaan tietyt rajat alittavia pieniä ja keskisuuria yrityksiä.


title: Yritys

text: Suomalaisten yritysten edunvalvontaa tekevät tunnetuimpina Suomen Yrittäjät sekä Elinkeinoelämän keskusliitto. Muista yrittäjäyhdistyksistä mainittakoon Perheyritysten liitto ja Suomen Pienyrittäjät.


title: Kreetta Onkeli

text: Kreetta Onkeli (s. 1. maaliskuuta 1970 Jyväskylä) on suomalainen kirjailija ja kolumnisti. Hän sai vuonna 2013 Finlandia Junior -palkinnon teoksellaan "Poika joka menetti muistinsa".


title: Kreetta Onkeli

text: Onkeli varttui Luhangassa ja Joutsassa. Hän valmistui ylioppilaaksi Joutsan lukiosta 1989 ja opiskeli Teatterikorkeakoulun dramaturgian koulutusohjelmassa. Onkeli on asunut Helsingissä vuodesta 1991 alkaen.


title: Kreetta Onkeli

text: Onkelin esikoisromaani oli hänen oman lapsuutensa kokemuksiinsa perustuva "Ilonen talo" (1996), joka sai vuonna 1997 Kalevi Jäntin palkinnon. "Iloseen taloon" ja novellikokoelmaan "Tervetuloa Paratiisiin" pohjautuva kolmiosainen televisioelokuva "Ilonen talo" esitettiin Ylen Kotikatsomossa syksyllä 2006 ja uusintana keväällä 2009.


title: Kreetta Onkeli

text: Onkeli on työskennellyt toimittajana tai kolumnistina muun muassa "Helsingin Sanomissa", "Talouselämässä", "Savon Sanomat", "Imagessa", "Maaseudun Tulevaisuudessa", "Iltalehdessä" ja "Kuntalehdessä".


title: Paikallisuutisia

text: Paikallisuutisia on Timo Kähkösen piirtämä ja Vesa Ilmarannan käsikirjoittama vuodesta 2002 ilmestynyt sanomalehtisarjakuva. Se on yksi nopeimmin levinneistä suomalaisista sanomalehtisarjakuvista. Parissa kuukaudessa sarjakuvaa alkoi julkaista 13 lehteä Suomessa. Vuoden 2006 maaliskuussa sitä julkaisi 20 lehteä, oli näin Suomen levinnein sunnuntaisarjakuva. Vuonna 2005 sarjakuvaa alkoi levittää suomalainen syndikaatti Royal Comics Syndicate.


title: Paikallisuutisia

text: Sarjakuva sai alkunsa marraskuussa 2002, kun sanomalehti Maaseudun Tulevaisuus etsi piirtäjää viikonvaihdesivuilleen. Sarjaa kysyttiin kymmeneltä tekijältä ja lehti päätyi valinnassaan yksimielisesti tähän sarjakuvaan.


title: Paikallisuutisia

text: Paikallisuutisia kertoo pörssihuumassa rahansa ja melkein mielenterveytensäkin menettäneestä Esa Välisaaresta, joka palaa kotipaikkakunnalleen Syrjäälään. Syrjäälä on paikkakunta kahden suurehkon kasvukeskuksen välissä. Hänet ottaa paikallislehden töihin päätoimittaja Antti Suominen. Kouluaikaisen toverinsa Kari Virtasen välityksellä Esa tapaa äidinkielen opettajan Pirjon, josta tulee hänen tyttöystävänsä.


title: John Starley

text: John Kemp Starley (1854–1901) oli englantilainen keksijä ja teollisuusmies. Hän kehitti ensimmäisen varsinaisen polkupyörän, niin sanotun "turvapolkupyörän" vuonna 1885, jota alkoi myydä nimellä Rover. Myöhemmin hänen yrityksensä alkoi valmistaa Rover-merkkisiä autoja.


title: John Starley

text: Turvapyörässä oli uusi innovaatio, "ketjuveto". Turvapyörässä poljinkoneisto oli sijoitettu itse runkoon ja voimansiirto takapyörään tapahtui ketjuvedolla. Aikaisemmissa malleissa voimansiirto oli pelkän akselivetoisen etupyörän varassa. Kun ohjaava pyörä ja vetävä pyörä eivät olleet enää yksi ja sama etupyörä, niin ajaminen oli helpompaa. 1800-luvulla polkupyörät eli velosipedit olivat kehittyneet nykyisin silmin omituisen näköisiksi, kun etupyörä oli puolitoistametrinen. Syynä tähän oli se, että isolla pyörällä päästiin kovaan vauhtiin. Starley otti mallia omaan pyöräänsä vanhemmista pyöristä, kuten Karl von Draisin Draisine-potkupyörästä, jossa molemmat pyörät olivat saman kokoiset. Starleyn Rover-pyörässä ajajan jalat ulottuivat maahan saakka, minkä vuoksi pyörää alettiin kutsua turvapyöräksi. Kun John Boyd Dunlop muutamaa vuotta myöhemmin kehitti ilmatäytteisen renkaan, niin tie turvapyörän menestymiseen aukeni. Kymmenessä vuodessa turvapyörän rakenne oli vakioitunut kautta maailman polkupyörän perusmalliksi.


title: John Starley

text: Oppia polkupyörien tekemisessä John Starlay oli saanut olleessan työssä setänsä James Starleyn polkupyörätehtaassa. James Starley oli kehittänyt pinnapyörää.


title: James Starley

text: James Starley (21. huhtikuuta 1831 – 17. kesäkuuta 1881) oli englantilainen keksijä, jota kutsutaan ”polkupyöräteollisuuden isäksi”. Starley keksi muun muassa yhdistää pyörän vanteen ja navan ohuilla jännitetyillä pinnoilla, joilla pyörä saatiin rakennettua huomattavasti aikaisempaa kevyemmäksi. Vuonna 1874 Starley patentoi pinnojen tangentiaalisen (ristiin) puolauksen, jolla pyörä saatiin välittämään vääntöä paremmin navasta vanteeseen.


title: John Boyd Dunlop

text: John Boyd Dunlop (5. helmikuuta 1840 Dreghorn, Ayrshire, Skotlanti – 23. lokakuuta 1921 Dublin, Irlanti) oli skotlantilainen keksijä, ammatiltaan eläinlääkäri. John Boyd Dunlop keksi vuonna 1887 ilmarenkaan polkupyörään. Patentin hän haki keksinnölleen 7. joulukuuta 1888.


title: John Boyd Dunlop

text: Ennen ilmarengasta polkupyörän renkaat oli tehty yleensä puusta. Ilmarenkaan ansiosta polkupyörä jousti entistä paremmin ja tämä vaikutti ratkaisevasti polkupyörän suosion kasvuun pyöräilyn mukavuuden kasvaessa merkittävästi. Hän on perustanut muun muassa renkaita valmistavan Dunlop Tyresin.


title: Kyyhkyslakkaperiaate

text: Kyyhkyslakkaperiaate (engl. "Pigeonhole principle") on yksinkertainen menetelmä, jonka avulla voidaan ratkaista monia matemaattisia ongelmia. Sen taustalla on havainto kyyhkyslakkaan lentävästä parvesta; jos parvessa on enemmän kyyhkysiä kuin kyyhkyslakassa pesäkoloja, lentää johonkin pesäkoloon vähintään kaksi kyyhkystä. Kyyhkyslakkaperiaatetta kutsutaan myös "lokero"-, "laatikko"- ja "pulunkoloperiaatteeksi".


title: Kyyhkyslakkaperiaate

text: Kyyhkyslakkaperiaatteen ideaa on ilmeisesti käyttänyt ensimmäisenä saksalainen matemaatikko Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet (1805–1859) vuonna 1834, jolloin hän kutsui sitä lokeroperiaatteeksi (). Joissakin kielissä kyyhkyslakkaperiaate on nimetty Dirichlet’n mukaan. Esimerkiksi venäjän kielessä sen nimi on Dirichlet’n laatikkoperiaate ().


title: Kyyhkyslakkaperiaate

text: Vaikka kyyhkyslakkaperiaate vaikuttaa triviaalilta havainnolta, sen avulla saadaan helposti aikaan hämmästyttäviä tuloksia. Sitä käyttämällä voidaan osoittaa todeksi esimerkiksi seuraava väite: "Suomessa on ainakin 25 ihmistä, joilla on täsmälleen yhtä monta hiusta". Ihmisellä on tyypillisesti noin 150 000 hiusta ja enintään noin 200 000 hiusta. Täten tarvitaan 200 000 "laatikkoa", jotka numeroidaan arvoilla 0–199 999. Kukin Suomen asukas sijoitetaan siihen laatikkoon, jonka numero on sama kuin hänen hiusmääränsä. Koska Suomessa on yli 5 miljoonaa asukasta ja laatikkoja 200 000, on väistämättä oltava sellainen laatikko, jossa on ainakin 25 ihmistä.


title: Kyyhkyslakkaperiaate

text: Hiukan monimutkaisempaa on osoittaa oikeaksi seuraava väite: "viiden henkilön joukossa on vähintään kaksi henkilöä, joilla on täsmälleen yhtä monta tuttavaa tässä joukossa". Tuttavuus ymmärretään tässä molemminpuoliseksi. Satunnaisesti valitulla henkilöllä voi siten olla 0, 1, 2, 3 tai 4 tuttavaa. Koska tuttavuussuhteiden määristä muodostuu viisi lokeroa, näyttää siltä, että lokerot olisivat jaettavissa tasan viiden henkilön kesken, jolloin kyyhkyslakkaperiaatetta ei päästäisi käyttämään väitteen todistamiseen. Ongelma ratkeaa kuitenkin helposti, kun se jaetaan kahteen erilliseen tapaukseen. Tutkitaan ensin tapausta, jossa joku henkilö on kaikkien tuttava eli hänellä on neljä tuttavaa. Tällöin joukossa ei ole ketään jolla olisi nolla tuttavaa, jolloin lokeroiden määrä vähenee neljään. Jos taasen kukaan henkilöistä ei ole kaikkien muiden tuttava, joukossa ei ole ketään, jolla olisi neljä tuttavaa, jolloin lokeroiden määrä vähenee myös neljään. Kummassakin tapauksessa lokeroita on siis neljä ja henkilöitä viisi, joten kyyhkyslakkaperiaatteen nojalla johonkin lokeroon tulee vähintään kaksi henkilöä. Ongelma voidaan yleistää myös "n" henkilön tapaukseen, joka ratkeaa samalla menetelmällä.


title: Kyyhkyslakkaperiaate

text: Kyyhkyslakkaperiaate voidaan esittää matemaattisesti seuraavalla tavalla: Jos "A" ja "B" ovat äärellisiä joukkoja, #"A" > #"B" ja "f" on kuvaus "A → B", niin joukossa "A" on alkiot "x" ja "y", joille on "x" ≠ "y" ja "f"("x") = "f"("y"). Näin todella on, sillä muutoin "f" olisi injektio ja olisi #"A" ≤ #"B".


title: Kyyhkyslakkaperiaate

text: Kyyhkyslakkaperiaate voidaan yleistää seuraavasti: jos "n" esinettä pannaan "m" laatikkoon, niin ainakin yhdessä laatikossa on vähintään ⌈"n"/"m"⌉ esinettä, missä ⌈...⌉ on kattofunktio.


title: Kyyhkyslakkaperiaate

text: Todennäköisyyslaskennassa kyyhkyslakkaperiaatteen yleistys on: jos "n" kyyhkystä pannaan satunnaisesti "m" koloon todennäköisyydellä 1/"m", niin ainakin yhdessä kolossa on enemmän kuin yksi kyyhkynen todennäköisyydellä


title: Kyyhkyslakkaperiaate

text: missä formula_2 on laskeva kertoma. Kun "n" = 0 ja "n" = 1 ("m" > 0), niin todennäköisyys on nolla. Kun "n" > "m", niin todennäköisyys on yksi, jolloin yleistys palautuu kyyhkyslakkaperiaatteen perusmuotoon.


title: Joseph Meunier

text: Joseph Meunier oli ranskalainen kelloseppä, joka keksi vapaanavan polkupyörään vuonna 1868. Ennen vapaanapaa polkupyörän polkimet olivat kiinteästi kiinni voimansiirtoa välittävässä pyörässä. Polkimet siis pyörivät samaan tahtiin kuin pyörät (). Vapaanavan ansiosta polkimet pysyivät paikoillaan tai jarruttivat pyöräilijän niin halutessa.


title: Erkki Susi

text: Erkki Susi (27. tammikuuta 1947 Nurmo – 5. helmikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen toimittaja. Hän oli Tiedonantajan päätoimittaja vuosina 1984–2012. Susi kuului Suomen kommunistisen puolueen (aik. SKPy) keskuskomiteaan ja poliittiseen toimikuntaan vuodesta 1986.


title: Erkki Susi

text: Susi aloitti poliittisen toimintansa 1960-luvulla. Hän liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen (SKP) vuonna 1969. Opiskellessaan Helsingin yliopistossa poliittista historiaa hän oli mukana Akateemisen Sosialistiseuran toiminnassa. Vuonna 1971 Susi aloitti SKP:n opposition Tiedonantaja-lehden toimittajana ja gradu jäi tekemättä. Aluksi hän kirjoitti lehteen historia-artikkeleja ja pakinoita nimimerkillä Aleksandrovitsh. SKP:n erotettua oppositionsa (niin sanotut taistolaiset) Tiedonantajasta tuli 1986 Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) (SKPy) äänenkannattaja. Susi valittiin uuden puolueen poliittiseen toimikuntaan.


title: Erkki Susi

text: Susi osallistui vaaleihin SKP:n listoilla Helsingissä muun muassa eduskuntavaaleissa 2011 (48 ääntä) sekä kunnallisvaaleissa 2004 (79) ja 2008 (31).


title: Erkki Susi

text: 2000-luvulla Susi osallistui aktiivisesti taistolaiskeskusteluun ja puolusti SKP:n opposition linjaa kriitikkoja vastaan.


title: Erkki Susi

text: Susi jäi eläkkeelle elokuun 2012 lopussa. Hän jatkoi kuitenkin kirjoittelua Tiedonantajaan.


title: Luis Posada Carriles

text: Luis Posada Carriles (15. helmikuuta 1928 Cienfuegos – 23. toukokuuta 2018 Miami, Florida) oli Venezuelan kansalainen, jonka epäillään syyllistyneen terrori-iskuihin ja jonka luovuttamista Venezuela on pyytänyt sekä kuubalaiset mielenosoittajat vaatineet presidenttinsä Fidel Castron johdolla. Posada oli CIA:n palkkalistoilla 1960-luvulta vuoden 1976 puoliväliin asti.


title: Luis Posada Carriles

text: Luis Posada pakeni venezuelalaisesta vankilasta 1985, jossa hän sovitti rangaistusta terrorismista. Syyttäjä oli vaatinut jutun uudelleenkäsittelyä. Huhtikuussa 2005 Posada pyysi poliittista turvapaikkaa Yhdysvalloista.


title: Luis Posada Carriles

text: Häntä epäillään:


title: Cubana de Aviación

text: Air Cubana (esp. "Cubana de Aviación") on 8. lokakuuta 1929 "Compañía Nacional Cubana de Aviación" -nimellä perustettu nykyinen Kuuban valtion lentoyhtiö, joka muutti nimensä 21. maaliskuuta 1944 Compañía Cubana de Aviacióniksi. 25. toukokuuta 1959 yhtiö kansallistettiin valtiolle Kuuban vallankumouksen yhteydessä. Yhtiö on viime vuosina modernisoinut laivastoaan, ja neljän vuokratun Airbus A320-200 koneen lisäksi se koostuu viidestä Iljušin Il-96-300 laajarunkokoneesta, kolmesta Tupolev Tu-204 keskipitkän matkan koneesta ja vanhemmista ATR-koneista jotka lentävät AeroCaribbeanin väreissä. Vuodesta 2013 laivastoon tilattiin Antonov An-158 -koneita, yhteensä on tilattu 6 uutta konetta. Lisäksi yhtiön laajarunkolaivasto laajenee kolmella Iljušin Il-96-400 koneella helmikuussa 2013 tehdyn sopimuksen mukaisesti.


title: Cubana de Aviación

text: Kotimaan lentojen lisäksi yhtiö lentää Kanadaan, Väli-, ja Etelä-Amerikkaan ja Euroopassa mm. Roomaan, Pariisiin, Lontooseen, Moskovaan ja Madridiin.


title: Cubana de Aviación

text: Joulukuussa 2014, Cubana de Aviación laivastossa on seuraavat koneet, laivaston keskimääräinen ikä vain 8 vuotta:


title: Cubana de Aviación

text: Cubana on operoinut seuraavilla lentokonetyypeillä:


title: Izzy Stradlin

text: Jeffrey Dean Isbell (s. 8. huhtikuuta 1962 Lafayette, Indiana), tunnettu paremmin taiteilijanimellään Izzy Stradlin, on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet muistetaan parhaiten hard rock -yhtye Guns N’ Rosesin rytmikitaristina ja säveltäjänä vuosilta 1985–1991.