title: Nikola I

text: Nikola I nai vuonna 1860 Milena Vukotićin (1847–1923). He saivat seitsemän tytärtä ja kolme poikaa. Pojat olivat kruununprinssi Danilo sekä prinssit Mirko ja Petar. Ovelana diplomatian taitajana Nikola järjesti tyttärensä puolisoiksi eri Euroopan maiden hoveihin. Vanhin tytär Zorka nai vuonna 1883 Serbian prinssi Petar Karađorđevićin, tosin hän kuoli vuonna 1890 ennen kuin hänen miehensä nousi valtaistuimelle. Toiseksi vanhin tytär Milica nai 1889 venäläisen suuriruhtinas Pjotr Nikolajevitš Romanovin. Kolmas tytär Stana nai ensin vuonna 1889 saksalaisen Leuchtenbergin herttuan ja avioeron jälkeen vuonna 1907 Venäjän suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanovin. Neljäs tytär Elena nai 1896 Italian tulevan kuninkaan Viktor Emanuel III:n. Viides tytär Anna nai 1897 saksalaisen ruhtinas Franz Joseph von Battenbergin.


title: Nikola I

text: Nikola hallitsi melko yksinvaltaisesti, kunnes joutui vuonna 1905 hyväksymään ensimmäisen perustuslain säätämisen Montenegrolle. Hänen itsevaltainen hallintonsa herätti sen jälkeenkin vastustusta, ja vuonna 1907 hänet yritettiin murhata pommiattentaatilla Cetinjessä. Toisaalta Nikola pyrki tuomaan Montenegroon länsimaisia uudistuksia ja tapoja. Hänen kaudellaan maan taloutta, kulkuyhteyksiä, oppilaitoksia ja oikeusjärjestelmää kehitettiin. Nikola oli kiinnostunut kulttuurista ja hän julkaisi 1890-luvulla useita runokokoelmia.


title: Nikola I

text: Nikola julistautui 28. elokuuta 1910 kuninkaaksi. Hän vei Montenegron mukaan ensimmäiseen Balkanin sotaan vuosina 1912–1913, mutta maa ei saanut hänen toivomansa suuruisia aluelaajennuksia. Ensimmäisessä maailmansodassa Montenegro tuki Serbiaa Itävalta-Unkaria vastaan. Sotilaallisen tappion jälkeen Nikola I joutui tekemään tammikuussa 1916 erillisrauhan ja pakenemaan Italiaan Itävalta-Unkarin miehitettyä koko Montenegron. Hän asettui sittemmin Ranskan Neuillyyn yhdessä pakolaishallituksensa kanssa.


title: Nikola I

text: Ensimmäisen maailmansodan jatkuessa serbit saivat Montenegron pakolaishallituksen syrjäytettyä ympärysvaltojen keskinäisissä neuvotteluissa, eikä sen edustajia kutsuttu lainkaan Pariisin rauhankonferenssiin. Maailmansodan päätyttyä Serbia miehitti Montenegron alueen ja Podgoricaan kutsuttiin Montenegron kansalliskokous, joka julisti 26. marraskuuta 1918 Nikolan syrjäytetyksi valtaistuimelta ja hyväksyi Montenegron yhdistämisen Serbian kanssa. Montenegro menetti näin itsenäisyytensä, ja siitä tuli osa uutta Jugoslavian valtiota. Kansannousu liittoa vastaan murskattiin.


title: Nikola I

text: Nikola asui loppuikänsä maanpaossa Ranskassa, mutta pitäytyi kuolemaansa saakka vaatimuksessaan Montenegron kruunuun. Hän kuoli vuonna 1921 Ranskan Antibesissa, jossa myös kuningatar Milena kuoli kaksi vuotta myöhemmin. Nikolan kuoltua vaatimus Montenegron kruunuun siirtyi hänen vanhimmalle pojalleen Danilolle, joka kuitenkin luopui jo kuuden päivän kuluttua asemastaan 11-vuotiaan veljenpoikansa Mihailin hyväksi. Kuningas Nikola haudattiin Italiaan. Vuonna 1989 Nikolan, kuningatar Milenan ja kahden heidän kahdestatoista lapsestaan ruumiit siirrettiin Montenegroon.


title: Nikola I

text: Suomen historiaan Nikola I liittyy mielenkiintoisella tavalla: hän tilasi saksalaiselta telakalta kaksi erikoista saattaja-alusta huvipurtensa vartijoiksi, muttei pystynytkään maksamaan niitä; sukulainen Aleksanteri III lunasti purret ja lokakuun vallankumouksen jälkeen purret jäivätkin Suomeen, missä niistä tuli uuden valtion laivaston merkittävä osa nimillä Klas Horn ja Matti Kurki.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: Pietari II (Петар II Карађорђевић; Petar II Karađorđević) (6. syyskuuta 1923 Belgrad, Jugoslavian kuningaskunta – 3. marraskuuta 1970 Denver, Colorado, Yhdysvallat) oli viimeinen Jugoslavian kuningas 1941–1945.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: Hän oli Jugoslavian Aleksanteri I:n ja Romanian prinsessa Marie von Hohenzollern-Sigmaringenin poika. Hänen kummisetänsä oli Yhdistyneen kuningaskunnan Yrjö VI. Hän nai Tanskan ja Kreikan prinsessa Alexandran Lontoossa 1944. Heidän poikansa kruununprinssi Aleksandar syntyi 1945.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: Pietari II nousi valtaistuimelle 1934 isänsä salamurhan jälkeen. Valtionhoitajana toimi isän serkku, ruhtinas ("knez") Paul. Kuningas ja hänen neuvonantajansa vastustivat natsi-Saksaa, mutta pelkäsivät Hitlerin hyökkäävän Jugoslaviaan, eikä Britannia voinut auttaa. Jugoslavia liittyi kolmisopimukseen Saksan kanssa.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: 27. maaliskuuta 1941 Pietari II julistettiin täysi-ikäiseksi, ja hän osallistui brittien tukemaan kaappaukseen sopimuksen solminutta hallitusta vastaan.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: Operaatio Barbarossaan valmistautunut Saksa hyökkäsi samanaikaisesti Jugoslaviaan ja Kreikkaan. Muutamassa viikossa Saksa, Bulgaria, Unkari ja Italia valtasivat maan, ja se antautui lopullisesti 17. huhtikuuta. Jugoslavia jaettiin hyökkääjien kesken, ja osasta muodostettiin itsenäinen Kroatian nukkevaltio.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: Pietari pakeni hallituksen kanssa maasta ensin Kreikkaan, Jerusalemiin ja Kairoon. Hän saapui Englantiin kesäkuussa 1941 ja liittyi moniin muihin maanpakolaishallituksiin. Pietari kävi koulunsa loppuun Cambridgen yliopistossa ja liittyi kuninkaallisiin ilmavoimiin.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: Jugoslaviassa muodostui kaksi pääasiallista kilpailevaa vastarintaliikettä: kuningasmieliset četnikit puolustusministeri Draža Mihailovićin johdolla ja kommunistit Josip Broz Titon johtamina. Liittoutuneet tukivat aluksi Mihailovićia, mutta käänsivät tukensa Titolle.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: Kansalliskokous syrjäytti kuningas Pietari II:n sodan jälkeen 29. marraskuuta 1945, kun hän oli vielä maanpaossa. Hän ei ikinä virallisesti luopunut kruunusta. Sodan jälkeen hän asettui Yhdysvaltoihin ja kuoli Denverissä, Coloradossa epäonnistuneen maksasiirron jälkeen. Hänestä tuli ainoa eurooppalainen kuninkaallinen, joka on haudattu Yhdysvaltain maaperälle, Pyhän Savan luostariin Libertyvilleen, Illinoisiin. Tammikuussa 2013 Pietarin jäännökset kuitenkin siirrettiin Serbiaan ja uudelleenhaudattiin Oplenacin kuninkaalliseen mausoleumiin Topolan kaupungissa.


title: Pietari II (Jugoslavia)

text: Pietarin poika Aleksandar Karađorđević vaatii edelleen Serbian kruunua. Pietarin edesmennyt veli, ruhtinas Tomislav Karađorđević oli edellinen kruununperijä.


title: Pietari II

text: Pietari II viittaa seuraaviin henkilöihin:


title: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta

text: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta (, ) on vuosina 1199–1392 Itä-Euroopassa olemassa ollut historiallinen valtio, jonka alueita oli nykyisen Puolan, Valko-Venäjän ja Ukrainan alueella. Kiovan suuriruhtinaskunnan hajottua Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta oli Vladimir–Suzdalin ja Novgorodin rinnalla merkittävimpiä itäslaavilaisia valtioita.


title: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta

text: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunnan perusti vuonna 1199 ruhtinas Roman Mstislavitš. Ruhtinaskunta alisti valtaansa Kiovan, teki rauhansopimuksen Unkarin kanssa, loi diplomaattiset suhteet Bysanttiin ja vahvisti itäslaavilaista vaikutusvaltaa Liettuassa. Vuonna 1205 Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta kääntyi puolalaisia liittolaisiaan vastaan, ja seuranneissa taisteluissa prinssi Mstislavitš sai surmansa. Tämän seurauksena ruhtinaskunta jakautui pienemmiksi osasiksi ja joutui Unkarin ja Puolan kiistakapulaksi.


title: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta

text: Unkarin kuningas Andreas II julisti itsensä alueen kuninkaaksi, "Rex Galiciae et Lodomeriae". Unkari ja Puola sopivat 1214, että valtaistuin annetaan Andreaksen pojalle Kolomanille, joka oli nainut puolalaisen hallitsijan tyttären. Vuonna 1221 Mstislav Rohkea vapautti Galitsian ja Volynian unkarilaisten ikeestä, mutta vasta Romanin poika, Galitsian kuningas Daniel (Danylo Halytskyi) onnistui yhdistämään Volynian ja Galitsian sekä Kiovan voittamalla taistelussa 1245 Jaroslav II:n sekä puolalaiset että unkarilaiset. Samalla kuitenkin hänen oli tunnustettava naapuriseudun mongolien hallitseman Kultaisen Ordan valta-asema alueella.


title: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta

text: Danielin (Danylon) valtakaudella Galitsiasta ja Volyniasta kehittyi voimakas ja kukoistava valtio. Kirjallisuutta tuotettiin ja kauppa kehittyi alueen suotuisen Mustanmeren ja Itämeren välisen sijainnin ansiosta. Tärkeimpiä kaupunkeja olivat hallituskaupungiksi muutettu Lviv, Halytš, Volodymyr, Przemyśl ja Terebovlija. Danielin kuoltua 1264 hänen kuningaskuntansa hajosi jälleen. Nimellisesti valtaan nousivat Danielin pojat, mutta todellisuudessa valtaa käyttivät pajarit.


title: Galitsian ja Volynian ruhtinaskunta

text: Vuonna 1352 lopulta valtakunta hajotettiin ja jaettiin Puolan ja Liettuan kesken. Lublinin sopimuksella 1569 nämä valtiot yhdistyivät Puola-Liettuaksi, johon Galitsia ja Volynia tulivat kuulumaan. Puola-Liettuan jaon aikoihin 1772 Itävallan keisarinna Maria Teresia, joka oli myös Unkarin kuningatar, otti esille unkarilaisten vanhan, lyhyen hallintajakson Galitsiassa ja Volyniassa ja käytti tätä peruteella Itävallan osallisuuteen jaossa. Itävallalle tulleen alueen viralliseksi nimeksi tuli Galitsia ja Lodomeria, vaikkakaan se ei vastannut maantieteellisesti historiallista Galitsian ja Volynian aluetta. Jaossa Galitsia jäi Itävallalle, kun taas Volynian jakoivat Preussi ja Venäjä keskenään Puolan kolmannessa jaossa 1795. Preussin Länsi-Volynian ja Venäjän Itä-Volynian välinen raja vahvistettiin 1797, minkä jälkeen Venäjä järjesti oman puolensa Volynian kuvernementiksi.


title: Mustanmeren alanko

text: Mustanmeren alanko (, ) on Ukrainan eteläosissa sijaitseva laaja alankoalue, joka kuuluu Itä-Euroopan tasankoon. Mustanmeren alanko on tasaista, loivasti etelään viettävää tasankomaata, joka rajoittuu Mustanmeren ja Asovanmeren rannikoihin. Alanko ulottuu Tonavan suistosta lännessä Kalmius-joelle idässä. Se sijaitsee osaltaan Odessan, Mykolajivin, Hersonin, Zaporižžjan ja Donetskin alueilla ja ulottuu myös Krimin tasavaltaan ja Moldovaan.


title: Mustanmeren alanko

text: Maaston keskikorkeus on 90-150 metriä, mutta laskee paikoin lähelle meren pinnan tasoa. Suuret joet, kuten Dnepr, Etelä-Bug ja Dnestr ovat uurtaneet tasankomaahan leveät, reunoiltaan terassimaiset jokilaaksot. Rannikkovyöhyke on jyrkkä, sortumien luonnehtima. Rannikosta työntyy sisämaahan suuria, usein laguunimaisia, estuaareja ja merelle päin pitkiä hiekkakyntäitä. Alankoalueen leveys vaihtelee, keskiosassa se suurimmillaan on 180 km, idässä ja lännessä noin 50 km.


title: Mustanmeren alanko

text: Alangon maaperä muodostuu paleogeenisistä ja neogeenistä merenpohjan kerrostumista (kalkkikiveä, hiekkaa ja savea), joiden päällä on lössiä ja lössimäistä hiekansekaista savimaata. Alue on alun perin ollut enimmäkseen mustanmullan ja kastanjanruskean aromaannoksen luonnehtimaa aroa, joka nyttemmin on otettu viljelykäyttöön.


title: Podolia

text: Podolia (, , ) on Ukrainassa sijaitseva historiallinen alue, joka käsittää Hmelnytskyin ja Vinnytsjan hallinnolliset alueet kokonaan sekä neljän muun alueen luoteisia osia. Suurin kaupunki on noin 330 000 asukkaan Vinnytsja, muita tärkeitä kaupunkeja ovat Uman, Kamjanets-Podilskyi ja Hmelnytskyi.


title: Podolia

text: Kaakosta alkavaa Karpaattien ylänkömaata lukuun ottamatta Podolia on tasankoa, jota kuitenkin halkovat monet joenuomat. Alueella on myös Puolan ja Turkin välisestä sodasta on jäänteinä lukuisia linnoituksia. Ukrainan lipun symboloimat kultaiset vehnäpellot sinisen taivaan alla ovat tällä alueella kunniassaan.


title: Podolia

text: Kansainvaellusten aikaan alueen halki kulki monia kansoja, jotka jättivät sinne jälkensä. Alue on aikojen kuluessa kuulunut moniin valtakuntiin, kuten Liettuaan, Puolaan, Venäjän keisarikuntaan, Neuvostoliittoon ja vihdoin toisen maailmansodan jälkeen Ukrainaan.


title: Polesia

text: Polesia (, ) on Valko-Venäjän eteläosassa ja Ukrainan pohjoisosassa sijaitseva alanko, joka sijoittuu etupäässä Pripetin, Desnan ja Läntisen Bugin vetisille valuma-alueille.


title: Polesia

text: Valko-Venäjällä siihen kuuluvat Brestin, Homelin sekä Mahiljoun alueet ja Ukrainassa Žytomyrin sekä Tšernihivin alueet ja Kiovan alueen pohjoisosa.


title: Guido Arezzolainen

text: Guido Arezzolainen () eli Guido Monaco eli Aretino Guido eli Guido von Arezzo (995–1050) oli italialainen benediktiinimunkki ja musiikkiteoreetikko, jota pidetään nykyaikaisen nuottikirjoituksen isänä. Hänen merkittävin saavutuksensa oli neliviivaisen nuottiviivaston keksiminen. Guido Arezzolainen kehitti myös diatonisen asteikon ja myös ”laulavan käden”. Nuotinnusohjelma GUIDO on nimetty Guido Arezzolaisen mukaan.


title: Guido Arezzolainen

text: Guido eli munkkina Pomposan ja Arezzon benediktiiniluostareissa, sekä vuodesta 1029 priorina Avellanossa. Guido teki todella merkittävän parannuksen nuottiviivastoon ja musiikinopetukseen. Hän nimittäin keksi neliviivaisen nuottiviivaston lisäämällä kaksi mustaa viivaa aiemmin käytettyjen f-viivan ja c-viivan ohelle. Näin keskelle tuli a-viiva ja laulun melodisen ulottuvaisuuden mukaan tuli vielä joko yläpuolelle tai alapuolelle d-viiva. Näin välikötkin tulivat käyttökelpoisiksi, mistä seurasi, että nuottikirjoitus muodostui säveltasoa tarkoin osoittavaksi. Guido kehitti myös nykyisin käytössä olevan säveltapailujärjestelmän ja solmisaation sekä silloisia moniäänisyyden alkeita. Guido syntyi 900-luvun loppupuolella.


title: Hermannus Contractus

text: Hermannus Contractus (myös Hermann von Reichenau, Hermannus Augiensis, Hermann rampa; 18. heinäkuuta 1013 – 24. syyskuuta 1054) oli saksalainen matemaatikko, joka oli tärkeä henkilö arabialaisen matematiikan, tähtitieteen, tieteellisten välineiden levittämisessä Keski-Eurooppaan keskiajalla. Hän oli myös historiankirjoittaja, oppinut, säveltäjä ja musiikkiteoreetikko.


title: Hermannus Contractus

text: Hermann syntyi Altshausenissa, nykyisessä Etelä-Saksassa. Hänen isänsä oli Altshausenin herttua. Hermann aloitti opinnot reichenaulaissa Cloister-nimisessä koulussa syyskuussa vuonna 1020. Nuoruudessaan hän sairasti erästä tautia, minkä seurauksena hän halvaantui ja sai lisänimet rampa ja contractus. Liikkuminen ja puhuminen tuottivat hänellä suuria vaikeuksia. Rajoittuneisuudestaan huolimatta hän käänsi useita arabiankielisiä tieteellisiä tekstejä latinaksi. Vaikka hän käänsikin arabiankielisiä tekstejä, hänen ei uskota osanneen lukea juuri lainkaan arabian kieltä, vaan hänen arabian kielen taidot rajoittuvat puhumiseen.


title: Hermannus Contractus

text: Contractus kirjoitti teokset "De Mensura Astrolabii" ja "De Utilitatibus Astrolabii", joissa hän esittelee arabialaista keksintöä astrolabia. Matematiikassa hän tutki muun muassa kertomista ja jakamista, vaikkakin hän käytti numeroiden esittämiseen roomalaisia numeroita.


title: Jinja

text: Jinja on Ugandan Itäisen hallintoalueen suurin kaupunki. Se sijaitsee Victoriajärven rannalla. Vuoden 2002 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 86 520: Arvio vuodelle 2010 oli 97 292 asukasta.


title: Jinja

text: Niilin lasketaan alkavan Jinjan liepeiltä, ja kaupungin lähellä on koskia, joissa voi harrastaa koskenlaskua. Matka minibussilla Kampalasta Jinjaan kestää noin puolitoista tuntia.


title: Paul Hausser

text: Paul ”Papa” Hausser (7. lokakuuta 1880 – 21. joulukuuta 1972) oli Saksan armeijan upseeri. Hän saavutti maailmansotien välisessä Reichswehrissä kenraaliluutnantin arvon ja jäi eläkkeelle. Eläkkeelle siirryttyään Hausserista kuitenkin tuli SS:n sotilaallisen siiven Waffen-SS:n merkittävimmistä kehittäjistä ja hän sai isää tarkoittavan lisänimen ”papa”. Hausser taisteli sekä länsi- että itärintamalla toisessa maailmansodassa, ja haavoittui vakavasti kahdesti, menettäen toisen silmänsä itärintamalla.


title: Paul Hausser

text: Sodan jälkeen Hausserista tuli SS:n merkittävimpiä apologisteja, joka pyrki luomaan kuvaa Waffen-SS:ä puhtaasti sotilaallisena järjestönä, jonka jäsenet olivat vain tavallisia sotilaita, vaikka Waffen-SS:n rooli oli toimia natsien päämääriä ajavana poliittisena nyrkkinä. Hausser oli vankkumaton natsipuolueen kannattaja ja hän oli mukana kansallissosialistisissa järjestöissä myös sodan jälkeen.


title: Paul Hausser

text: Hausser syntyi Brandenburg an der Havelissa preussilaiseen sotilasperheeseen, hänen isänsä Kurt Hausser oli keisarillisen Saksan armeijan majuri. Hän aloitti sotilasuransa vuonna 1892 ja oli vuoteen 1896 asti Köslinin kadettikoulussa. Samana vuonna Hausser siirtyi Berliinin Gross Lichterfelden kadettiakatemiaan, ja josta hän valmistui vuonna 1899. 20. maaliskuuta 1899 hänet asetettiin 115. jalkaväkirykmenttiin luutnantin tehtäviin. 1. lokakuuta 1903 hänestä tuli rykmentin 2. pataljoonan adjutantti ja hän palveli tässä asemassa vuoteen 1908 asti. Sotilaallisesti lahjakas Hausser kävi tämän jälkeen Preussin sotakorkeakoulua, josta valmistui vuonna 1911.


title: Paul Hausser

text: Vuodesta 1912 eteenpäin Hausser palveli lukuisissa esikuntatehtävissä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeinen Versailles’n rauha edellytti Saksan armeijan kutistamista 100 000 mieheen ja Hausser oli yksi heistä. Hän yleni everstiksi vuonna 1927 ja jäi eläkkeelle vuonna 1932 kenraaliluutnantin arvoisena.


title: Paul Hausser

text: Eläkkeellä ollut Hausser liittyi Stahlhelmiin, joka oli oikeistolainen veteraanijärjestö. Vuonna 1933 hänestä tuli Brandenburg-Berliinin paikallisosaston johtaja. Hetken kuluttua Stahlhelm sulautettiin SA:han ja SA:n lakkautuksen myötä SS:ään. Himmler tarjosi Hausserille töitä SS-Verfügungstruppen kouluttajana marraskuussa 1934 ja hän siirtyi Braunschweigissa sijaitsevassa SS:n johtajakoulussa. Vuonna 1935 hänestä tuli SS-Junkerschulen tarkastaja ja hänet ylennettiin Brigadeführeriksi (vastaa kenraalimajurin arvoa) seuraavana vuonna. Pian Hausser johti kaikkea SS:n sotilaskoulutusta pääkallo-osastoina tunnettuja keskitysleiriyksikköjä lukuun ottamatta.


title: Paul Hausser

text: Puolan taisteluiden aikana Hausser toimi tarkkailijana Wehrmachtin ja SS:n joukoista kootussa panssaridivisioona Kempfissä. Lokakuussa 1939 SS-VT:hen kuuluneista Deutschland, Germania ja Der Führer-rykmenteistä ("Standarte") muodostettiin moottoroitu divisioona nimeltä SS-Verfügungs-Division, joka asetettiin Hausserin komentoon. Hän johti SS-Verfügungs -divisioonaa läpi vuoden 1940 Ranskan taisteluiden ja operaatio Barbarossan alkuvaiheessa. Divisioona nimettiin myöhemmin 2. SS-panssaridivisioona Das Reichiksi. Ansioistaan itärintamalla hän vastaanotti ritariristin 1941 ja sai siihen Tammenlehvät 1943. Hausser haavoittui vaikeasti 1943 ja menetti oikean silmänsä .


title: Paul Hausser

text: Toivuttuaan hän sai komentoonsa vastaperustetun SS-Panssariarmeijakunnan, jonka hän veti välttääkseen mottiin joutumisen Harkovasta vastoin Hitlerin käskyä. Hausser kuitenkin valtasi kaupungin uudelleen maaliskuussa 1943. Hausser komensi Kurskin taistelun aikana SS-panssarikrenatööridivisioonia Das Reich, Leibstandarte SS Adolf Hitler ja Totenkopf. Hausser oli erinomainen kouluttaja ja divisioonankomentaja, mutta huono armeijankomentaja ja johti armeijakuntaansa vaihtelevalla menestyksellä .


title: Paul Hausser

text: Kurskin taisteluiden jälkeen hänen joukkonsa muodostettiin uudelleen ja hänet lähettiin Ranskaan, jossa hän johti niitä Normandian maihinnousun aikaisissa vaiheissa. 7. armeijan komentajan Friedrich Dollmannin tehtyä itsemurhan Hausser ylennettiin 7. armeijan johtoon. Falaisen motin aikana Hausser pysyi joukkojensa parissa, kunnes haavoittui luodista leukaan. Paul Hausser oli sodan loppuessa saavuttanut kenraalieverstiä vastanneen SS-Oberstgruppenführerin arvon ja toimi länsirintaman komentajan (OB West), sotamarsalkka Albert Kesselringin esikunnassa.


title: Paul Hausser

text: Sodan jälkeen Hausser liittyi Bruderschaft- ja HIAG-järjestöihin, jotka olivat osittain maan alla toimivaa kansallissosialistista järjestöverkostoa. Hän julkaisi myös kaksi kirjaa; "Waffen-SS im Einsatz" (1953, vapaasti käännettynä "Waffen-SS toiminnassa") ja "Soldaten wie andere auch" (1966, vapaasti käännettynä "Sotilaita kuten muutkin"), jotka ovat SS-apologismin perusteoksia ja pyrkivät esittämään Waffen-SS:n totuutta paremmassa valossa. Historioitsija Jörg Friedrichin mukaan Hausser oli yksi niistä vannoutuneista natseista, jotka ajattelivat tyyliin "ei kristinuskokaan päättynyt Kristuksen kuolemaan".


title: Talviolympialaiset 2002

text: XIX talviolympialaiset olivat vuonna 2002 Yhdysvaltojen Salt Lake Cityssä järjestetyt talviolympialaiset. Kilpailut avattiin 8. helmikuuta ja päätettiin 24. helmikuuta. Olympiatulen sytytti Mike Eruzionen johdolla Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkue vuodelta 1980.


title: Talviolympialaiset 2002

text: Pitopaikka päätettiin KOK:n yleiskokouksessa 16. kesäkuuta 1995 Budapestissä Unkarissa. Talviolympialaisten 2002 toimitusjohtajana toimi Mitt Romney.


title: Talviolympialaiset 2002

text: Kilpailu vuoden 2002 talviolympialaisista alkoi käytännössä heti vuoden 1998 Naganon talvikisavalinnan jälkeen eli koski vuosia 1991-1995, ja tähän ajanjaksoon liittyivät marraskuussa 1998 paljastuneet Salt Lake Cityn järjestelykomitean (engl. lyhenne SLOC) lahjontaepäilyt. Asian käsittely kävi kiihkeänä aina joulukuusta 1998 alkaen maaliskuussa 1999 järjestettyyn KOK:n ylimääräiseen kokoukseen, jossa päätettiin KOK-jäsenten erottamisista ja varoituksista. Viimeiset asiaa koskevat selvitykset tehtiin kesäkuun 1999 Soulin KOK-kokoukseen mennessä. Kaikkiaan tämän selvityksen tuloksena neljä KOK-jäsentä erosi, kuusi erotettiin ja kahdeksan sai eriasteisia varoituksia.


title: Talviolympialaiset 2002

text:
Olympiaohjelmassa oli 78 tapahtumaa 15 eri urheilulajissa.
Kisoihin osallistui 2 399 urheilijaa 77 maasta.


title: Talviolympialaiset 2002

text: Vuoden 2002 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Norja.


title: Keidas

text: Keidas on kostea ja viljelyskelpoinen paikka aavikolla, jossa on pysyvästi saatavilla tuoretta vettä. Ne voivat olla eri kokoisia: isoimmat voivat olla hehtaarin kokoisia, pienimmät pelkkiä lähteitä luonnollisesti kastuvilla alueilla. Maanalaiset vesivarastot saavat aikaan suurimman osan keitaista, joiden lähteet ja kaivot, joista osa on arteesisia, voivat hiekkakivialueilla saada vetensä jopa 800 kilometrin päästä. Saharassa 2/3 ihmisistä asuu keitailla.


title: Paavali III

text: Paavi Paavali III (29. helmikuuta 1468 Canino – 10. marraskuuta 1549 Rooma, oikealta nimeltään Alessandro Farnese) oli paavina 13. lokakuuta 1534 – 10. marraskuuta 1549. Paavali III kutsui vuonna 1545 koolle Trenton kirkolliskokouksen. Kirkolliskokous kutsuttiin koolle protestanttisen reformaation eli uskonpuhdistuksen vastareaktiona. Kokouksen tarkoituksena oli vahvistaa katolisen kirkon oppia ja rakenteita.


title: Paavali III

text: Farnese syntyi viisilapsiseen perheeseen, jonka isä oli Pier Luigi Farnese ja äiti Giovannella Caetani. Alessandro Farnese oli avioliitossa Silvia Ruffinin kanssa ja heillä oli neljä lasta.


title: Paavali III

text: Hän sai vuonna 1493 kardinaalin arvon. Kesäkuussa 1519 hänet vihittiin papiksi ja hänestä tuli piispa 2. heinäkuuta 1519. Hän osallistui kuuteen konklaaviin vuosina 1503–1534.


title: Paavali III

text: Vuoden 1534 konklaavi alkoi 11. lokakuuta ja päättyi 13. lokakuuta. Konklaavissa valittiin seuraaja kuolleelle Klemens VII:lle. Konklaaviin osallistui 33 kardinaalia. Alessandro Farnese valittiin 13. lokakuuta uudeksi paaviksi ja vihittiin 3. marraskuuta.


title: Paavali III

text: Paavali III vahvisti jesuiittaveljestön säännöt ja asetti 1542 inkvisitiotuomioistuimen uskonpuhdistuksen vastustamiseksi. Paavali III antoi myös Michelangelon jälleen ryhtyä Pietarinkirkon rakentamiseen ja tilasi häneltä Sikstuksen kappeliin freskon Viimeinen tuomio.


title: Paavali III

text: Paavali III nimitti 71 kardinaalia, joiden joukossa olivat tulevat paavit Julius III, Marcellus II, Paavali IV ja Pius IV. Hän loi myös Farnese-suvun herttua-aseman antamalla Parman ja Piacenzan herttuakunnat pojalleen Pier Luigi Farneselle.


title: Kehrääjät

text: Kehrääjät voi viitata seuraaviin eläimiin:


title: Gace Brulé

text: Gace Brulé (n. 1159 – 1213 tai myöhemmin) oli ranskalainen truveeri. Hän oleskeli Bretagnessa kreivi Geoffreyn hovissa sekä Marie de Francen Brien ja Champagnen kreivittären hovissa. Brule oli kotoisin Champagnesta, josta hänet karkotettiin vuonna 1212. Brulén tämänjälkeisestä elämästä ei ole säilynyt enempää tietoa. Hänen arvellaan kuolleen vuosien 1213 ja 1225 välissä. Brulé osallistui neljänteen ristiretkeen vuosina 1202–1204. Brulélta on säilynyt 69 runoa, joista suurimpaan osaan myös musiikki. Brulén säveltämää laulua "Ire d'amors qui en mon cuer repere" luultiin pitkään Thibaut IV:n säveltämäksi.


title: Oliphant (yhtye)

text: Oliphant on vuonna 1995 perustettu suomalainen yhtye, joka esittää keskiaikaista musiikkia. Oliphantin ensimmäinen levy, "Deus ad un turnei enpris" ilmestyi vuonna 2000. Se saavutti menestystä myös Suomen ulkopuolella. Vuonna 2004 julkaistiin yhtyeen toinen levy "Gace Brulé", joka sisälsi ranskalaisen truveerin Gace Brulén säveltämiä kappaleita.


title: Kosmoskynä

text: Kosmoskynä on Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat ry:n kaksi kertaa vuodessa ilmestyvä jäsenlehti, joka keskittyy tieteis- ja fantasiakulttuuriin nimenomaan kirjoittajien näkökulmasta. Kosmoskynä on ilmestynyt vuodesta 1984 alkaen, numeroon 2/1985 asti nimellä "Suomen tieteiskirjoittajat – jäsentiedote".


title: Kosmoskynä

text: Kosmoskynän päätoimittajana on vuosien varrella toiminut useita suomalaisen scifikulttuurin ja -fandomin avainhenkilöitä:


title: Tommy Bolin

text: Thomas Richard ”Tommy” Bolin (1. elokuuta 1951 Sioux City – 4. joulukuuta 1976 Miami) oli yhdysvaltalainen rock- ja fuusiojazzmuusikko. Bolin oli yksi lukuisista Jimi Hendrixin manttelinperijänä pidetyistä kitaravirtuooseista. Näitä kahta kitaristia yhdistävät myös varhainen kuolema ja lukuisat spekulaatiot siitä, mitä kaikkea he olisivat vielä voineet saavuttaa.


title: Tommy Bolin

text: Bolin soitti 1960-luvun lopulta lähtien keskitasoista suosiota saavuttaneissa yhtyeissä Zephyr ja The James Gang. Lisäksi hän soitti kitaraa muutamilla tunnetuilla 1970-luvun alun fuusiojazzlevyillä, kuten Billy Cobhamin "Spectrumilla" ja Alphonse Mouzonin "Mind Transplantilla". Maineensa huipulle Bolin nousi vuosina 1975–1976 ollessaan vajaan vuoden ajan hard rock -yhtye Deep Purplen kitaristi. Bolin soitti Deep Purplen albumilla "Come Taste the Band" ja sitä seuranneella kiertueella, minkä jälkeen yhtye hajosi. Bolin myös levytti myönteisiä arvosteluita saaneet soololevyt "Teaser" (1975) ja "Private Eyes" (1976).


title: Tommy Bolin

text: Bolin kuoli heroiinin yliannostukseen 25 vuoden ikäisenä.


title: Robin Trower

text: Robin Trower (s. 9. maaliskuuta 1945 Catford, Englanti) on brittiläinen rockmuusikko, joka mainitaan yleensä yhtenä Jimi Hendrixin musiikillisen perinnön vaalijoista ja kehittelijöistä.


title: Robin Trower

text: Trower työskenteli Procol Harum -yhtyeen kitaristina vuosina 1966−1971 sekä uudestaan Procol Harumin comeback-levyillä "Prodigal Stranger" (1991) ja "The Long Goodbye" (1994). 1970-luvulla hän julkaisi useita myönteisiä arvosteluja saaneita soololevyjä yhdessä basisti-laulaja James Dewarin ja rumpali Reg Isidoren kanssa. Näistä tunnetuin lienee "Bridge of Sighs" (1974), joka tuo tyylillisesti mieleen Hendrixin myöhäistuotannon.


title: Robin Trower

text: Trower on myös tehnyt albumeja Bryan Ferryn ja tunnetun bassokitaristi Jack Brucen kanssa.


title: Robin Trower

text: Trower on jatkanut uraansa vielä 2000-luvulla.


title: Rullalauta

text: Rullalauta (slangissa "skeittilauta") on pääasiassa nuorison virkistystarkoitukseen käyttämä liikkumisväline. Rullalaudan historia juontaa juurensa 1900-luvun alkupuolen surffilaudoista. Rullalautoja käytetään rullalautailuun ja rullalautaa käyttävää henkilöä kutsutaan rullalautailijaksi tai yleensä "skeittariksi" tai "skeittaajaksi".


title: Rullalauta

text: Nykymuotoisen rullalaudan ensimmäinen muoto syntyi 1950-luvun tienoilla Kaliforniassa, kun surffaajat saivat idean "surffata" myös kadulla. Ei tiedetä, kuka varsinaisesti keksi ensimmäisen rullalaudan, mutta niitä valmistettiin kotitekoisesti puusta. Koska ensimmäiset rullalautailijat olivat surffaajia, sai rullalautailutyylikin vaikutteita surffaamisesta.


title: Rullalauta

text: Rullalautojen kaupallinen valmistus alkoi vuonna 1959, jolloin Yhdysvalloissa alettiin myydä "The Roller Derby Skateboard" -rullalautoja. 1960-luvun alussa rullalautoja tuotettiin ja ostettiin suuria määriä ja rullalautayhtiöt pitivät kisojakin, joskin 1960-luvun lopulla rullalautailun suosio äkkiä laski. 1970-luvulla rullalautailu taas lisääntyi, jolloin myyntiin tulivat ensimmäiset uretaanirenkaat, jotka takasivat paremman pidon ja suuremman nopeuden vanhan mallisiin nähden. Tuolloin rullalautoihin tuli myös erikoistuneet trukit, jotka mahdollistivat paremman liikkuvuuden. Rullalautojen uudet ominaisuudet lähensivät rullalautailun kehitystä lähemmäksi nykymuotoaan ja keksittiin nykyäänkin suosittuja temppuja (mm. ollie). Rullalautailu alkoi näkyä myös mediassa ja rullalautailijoille alettiin tehdä asiaan erikoistuneita puistoja.


title: Rullalauta

text: Lauta eli "dekki" muodostaa rullalaudan rungon ja tarjoaa rullalautailijalle alustan, jolla seisoa. Dekki on tavallisesti noin 31,5 tuumaa eli 80 cm pitkä ja 18–22 cm leveä. Pidempää rullalautaa kutsutaan mäkirullalaudaksi tai longboardiksi eli "lonkkariksi". Alun perin dekit valmistettiin sahaamalla yhdestä laudankappaleesta pientä surffilautaa muistuttava pala, mutta nykyaikaiset rullalaudat koostuvat muotoon liimatuista vaahteraviiluista tai muista komposiittimateriaaleista. Dekin yläpinnalle kiinnitetään tavallisesti hiekkapaperia muistuttava teippi ("grippi"), joka lisää kitkaa rullalautailijan kengän ja dekin välillä, helpottaen laudan hallintaa. Dekin alle kiinnitetään telit ("trukit"), joiden akseleihin kiinnitetään neljä rengasta.


title: Rullalauta

text: Rullalaudan trukit koostuvat pääasiassa kahdesta osasta: tukilevystä, joka kiinnitetään dekkiin, ja ripustimesta, johon renkaat kiinnitetään. Tukilevyn ja ripustimen puhekielessä käytetyt vastineet ovat englanninkielisestä sanastosta lainatut "baseplate" ja "hanger". Ripustin kiinnitetään trukkiin pultin ("kingpin") avulla. Kingpin-pultin kireyttä säätämällä voidaan määritellä, kuinka paljon laudan kantin varaan täytyy nojata kääntyäkseen. Sen ollessa kireällä kääntyminen nojaamalla on hitaampaa, mutta laudan asento on tukevampi. Pultin ympärillä on puslat ("bushing"), jotka puristuvat kasaan ripustimen kääntyessä. Niiden avulla ripustin palaa takaisin keskiasentoon käännöksen päättyessä.


title: Rullalauta

text: Rullalaudan rullat valmistetaan kovasta uretaanista. Niiden kovuus vaihtelee yleensä Shore A -asteikolla välillä 90–101 A. Renkaiden läpimitta ja leveys vaihtelee paljon käyttötarkoituksesta riippuen. Tasamaalla eli "flätillä" temppuja tekevät suosivat usein pienempiä rullia niiden keveyden takia, kun taas rampeilla skeittaavat arvostavat enemmän suuremmilla rullilla saavutettavaa nopeutta. Renkaiden läpimitta vaihtelee yleensä välillä 45–60 mm. Mäkirullalaudoissa käytetään suurempia ja pehmeämpiä rullia. Niiden läpimitta voi olla jopa 90 mm ja kovuus 75 A.


title: Rullalauta

text: Renkaiden sisälle on asetettu kuulalaakerit, jotka yhdistävät renkaat trukkiin. Ne muodostuvat ulommasta ja sisemmästä osasta, joiden välissä kuulat ovat. Laakerit ovat usein valmistettu teräksestä ja sisällä olevat kuulat joko teräksestä tai keraamista. Laakereiden laatu määritellään ABEC-luokituksella, joka mittaa laakereiden tarkkuutta ja kestokykyä.


title: Bobo Dioulasso

text: Bobo Dioulasso on Burkina Fason toiseksi suurin kaupunki pääkaupunki Ouagadougoun jälkeen. Vuonna 2006 kaupungissa asui 489 967 ihmistä. Bobo Dioulasso sijaitsee Houetin provinssissa, valtion lounaisosissa. Kaupunki on tärkeä sekä taloudellisesti (maataloutta, tekstiiliteollisuutta) että kultturillisesti. Bobo Dioulasso on merkittävä Burkina Fason kulttuurin ja erityisesti musiikin keskus. Kaupungin nimi tulee kahdesta tärkeimmästä sitä asuttavasta kansasta, boboista ja djulista.


title: Eric Ericson

text: Eric Gustaf Ericson (26. lokakuuta 1918, Borås – 16. helmikuuta 2013 Tukholma) oli ruotsalainen kuoronjohtaja ja professori. Hän valmistui Tukholman kuninkaallisesta musiikkikorkeakoulusta vuonna 1943 ja jatkoi sen jälkeen opintojaan muun muassa Sveitsissä ja Yhdysvalloissa.


title: Eric Ericson

text: Ericson perusti Ruotsin ensimmäisen ammattilaiskuoron, Kammarkörenin, vuonna 1945, ja hänen aloitteestaan perustettiin myös Ruotsin Radion kuoro, jonka johtajana hän toimi 1951–1982. Uppsalan yliopiston mieskuoroa Orphei Drängar Ericson johti 1951–1991. Hän toimi kuoronjohdon professorina Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa vuodesta 1979.


title: Eric Ericson

text: Eric Ericsonille myönnettiin Polar Music Prize -palkinto vuonna 1997.


title: Keiko Abe

text: Keiko Abe ( s. 1937) on japanilainen säveltäjä. Hän syntyi Tokiossa ja alkoi soittaa marimbaa 12-vuotiaana. Myöhemmin hän perusti populaarimusiikkia soittaneen marimbatrion. Hän lähti yhtyeestä vuonna 1962 ja alkoi säveltää klassista musiikkia. Abe on opettanut muun muassa lyömäsoittaja Evelyn Glennietä.


title: Mäkirullalautailu

text: Mäkirullalautailu on rullalautailua mäkirullalaudalla. Termi on paras suomenkielinen vastine alkuperäiselle englanninkieliselle nimitykselleen 'longboard skateboarding', joskin siitä syystä hieman suppea, että longboardilla voi rullalautailla muuallakin kuin mäissä. Mäkirullalautailu tulkitaankin usein joukoksi rullalautailun muotoja, joissa suorituksen päähuomio on muussa, kuin temppujen tekemisessä. Temppukeskeisiä rullalautailun muotoja ovat esimerkiksi nykyään suuressa suosiossa oleva katurullalautailu ja aikaisemmin suositut vertikaalirullalautailu ja freestyle rullalautailu. Mäkirullalautailussa on kyse soljuvasta etenemisestä pitkin katuja ja jalkakäytäviä, vauhdinhurmasta mäissä, ja ison laudan hallinnasta mitä erilaisimmissa paikoissa. Joskus mäkirullalautailija saattaa tosin väläyttää yksittäisen tempunkin etenemistä värittääkseen.


title: Mäkirullalautailu

text: Mäkirullalautailussa kilpaillaan nopeuslaskussa ja pujottelussa.


title: Mäkirullalautailu

text: Lainelautailun vaikutus on merkittävä vielä nykyäänkin.Mäkirullalaudalla on mahdollista saavuttaa sopivassa alamäessä erittäin korkeita nopeuksia, parhaimmillaan 120 km/h. Julkisilla teillä laskettaessa vauhdinhallinta on oleellinen osa mäenlaskua, sillä yllättävän esteen tai jyrkän mutkan sattuessa lautaa ei ole mahdollista pysäyttää hetkessä. Vauhdinhallintaan ja jarruttamiseen on useita tekniikoita, joiden käyttö riippuu laskunopeudesta ja lautailijan taitotasosta. Suurissa nopeuksissa ilmanvastusta voi käyttää hyväkseen suoristamalla vartalo ja levittämällä kädet sivuilleen. Tekniikka soveltuu vain yli 30 km/h nopeuksiin ja siitä käytetään nimitystä ilmajarrutus. Vauhdin kasvamista voi hillitä myös mutkittelemalla voimakkaasti. Tekniikka perustuu jyrkän käännöksen aikana tapahtuvaan renkaan sivuttaisliukuun (en. drifting), mikä alentaa liikenopeutta. Alhaisissa nopeuksissa yleisimmin käytetty jarrutustekniikka on jalkajarrutus, missä laskija liuttaa taimmaisen jalkansa kengänpohjaa maata vasten. Jalkajarruttaessa on olemassa tasapainon menettämisen riski, sillä laskiessaan jalkaansa maahan lautailijan pitää seisoa hetken yhden jalan varassa. Jalkajarrutuksen toinen huono puoli on kengänpohjien nopea kuluminen. Teknisesti haastavin ja samalla näyttävin jarrutustekniikka on nelipyöräliuku, jossa lautailija saattaa laudan sivuttaisluisuun erittäin terävän käännöksen avulla. Liu'un hallintaa voi helpottaa huomattavasti laittamalla käsi tai molemmat kädet maahan. Tällöin käsissä on syytä pitää tähän käyttöön tehtyjä liukuhanskoja.


title: Mäkirullalautailu

text: Mäkirullalaudalla rullalautaillaan periaatteessa täysin samaan tapaan kuin lyhyellä rullalaudallakin, mutta yleisesti mäkirullalautailu jaotellaan neljään eri osa-alueeseen.


title: Mäkirullalautailu

text: Kaupunkiristeily, puhekielessä "kruisailu", on rullalaudan käyttöä liikennevälineenä kaupungissa. Kaupunkiristeilyyn käytetään useimmiten matkailulautaa tai temppuilulautaa ja pehmeitä, yli 65 mm halkaisijan, renkaita, jotka tarjoavat tasaisen kyydin ja vaivattoman vauhdin potkuttelun. Kaupunkiristeilyssä pelkkään eteenpäin rullaamiseen liitetään etenemistä hyödyttävää kaartelua mutta myös puhtaasti tyylikkyyteen pyrkiviä tasapainotemppuja, kuten edestakaisin kävelyä ja "tanssimista" laudalla.


title: Mäkirullalautailu

text: Nopeuslaskussa pyritään nimensä mukaan laskea nopeuslaskulaudalla mäkeä alas mahdollisimman nopeasti. Nopeuslaskussa ja nopeuskilpailuissa rullalautailijat käyttävät aerodynaamisia kypäriä ja ihonmyötäisiä asuja suojavälineinä ja ilmanvastuksen minimoimiseksi. Nopeuslaskun maailmanlaajuinen kattojärjestö on IGSA, joka järjestää nopeuslaskukilpailuita ympäri maailmaa. Euroopassa järjestetään vuonna 2005 kaksi maailmancupin osakilpailua. Suomea lähin osakilpailu käydään Ruotsin Åressa kesäkuun loppupuolella.


title: Mäkirullalautailu

text: Pujottelussa pyritään laskemaan pienillä keiloilla merkitty rata mahdollisimman nopeasti kiertämällä joka toinen keila vasemmalta ja joka toinen keila oikealta käyttäen pujottelulautaa.Mäkirullalautailu soveltuu kohtuullisen hyvin Suomen oloihin. Katujen ja jalkakäytävien pinnoitteen tasaisuus vaihtelee maassa, mutta on pääsääntöisesti huonompaa kuin rullalautailun syntysijoilla Kaliforniassa. Tavallista suuremmat ja pehmeämmät renkaat mahdollistavat kuitenkin lautailun lähes kaikkialla. Nopeuslaskun vakavaan harjoitteluun soveltuvia mäkiä on ainoastaan muutaman Pohjois-Suomessa sijaitsevan laskettelurinteen huipulle vievä tie.


title: Mäkirullalautailu

text: Ensimmäiset mäkirullalaudat nähtiin muutamassa rullalautakaupassa ja pian sen jälkeen kaduilla kesällä 1997. Suomen mäkirullalautailun juuret ovat Tampereella ja Jyväskylässä, kaupungeissa joissa longboard rantautui Suomen kaduille ensimmäisinä. Harrastajamäärä kasvoi hiljalleen vuosikymmenen vaihdetta kohden ja longboardlaudat alkoivat yleistyä myös Helsingissä. Pääjoukon nykyisistä harrastajista arvioidaan aloittaneen harrastuksen kesällä 2001 Tampereen Pyynikillä järjestetyn Red Bull Street Surf -nopeuslaskukilpailun myötä. Seuraavat kilpailut järjestettiin Hollolan Messilässä kesällä 2003, johon kokoontui satakunta lajin harrastajaa ympäri Suomen. Vuonna 2005 järjestettiin Helsinki Stylesession 2005 Espoon Karhusaaressa, jossa kilpailtiin rennossa hengessä paljasjalka-alamäkikilpailu sekä paras trikki kilpailu Nokian bankeillä. Vuonna 2006 järjestettiin Vappuna Helsingin Alppilassa Ankkalammen ympäriajot sekä jatkettiin Karhusaaressa paljasjalkamäenlaskua, ja lisäksi Espoon Lahnuksen Ojalla järjestettiin banked slalom (ojassa tapahtuva pujottelu) -kilpailu. 2007 kesällä järjestettiin kahdet mäenlaskukisat, toiset Helsingin Uimastadionin mäessä, toiset Aulangolla. Vuonna 2008 aktiivinen, mutta pieni joukko harrastajia keskittyi keilojen pujotteluun eli slalomiin, mikä inspiroi loppukesästä järjestetyt slalomin suomenmestaruuskilpailut, joihin osallistui toistakymmentä harrastajaa. Mäenlaskukisoja ei järjestetty 2008-2009, sillä järjestävät tahot eivät kokeneet enää kisojen järjestämistä mielekkääksi. 2008 Tampereella järjestettiin suomen ensimmäiset slidekilpailut, Offshore slidefestit. Helsingin mäkirullalautailun historian yksi vaihe oli päättynyt 2008; tiivis aktiiviharrastajien piiri Helsingissä hajosi ja painopiste palautui Tampereen aktiiviseen, epävirallisempaan underground tyyppiseen toimintaan sekä erilaisten yritysten, pääasiassa www.offshore.fi :n järjestämiin tapahtumiin. 2009 kesällä lajista oli tullut arkipäivää suurkaupunkien marginaalissa. Offshore järjesti tuolloin Hämeenlinnassa Offshore slidefestit, jotka inspiroivat lautailijat uuden tyyppiseen suuntaukseen, freerideen. Tästä seurasi jatkoa Turussa Offshoren ja Stalen yhteistyössä järjestetty Stylefest. 2010 Freeriden suosio kasvoi ja Offshore Slidefesteillä painopiste olikin freeridessä aikaisemman teknisen sliden sijaan. Freeride mukautui myös alalaji Downhilliin eli alamäenlaskuun. Hyvänä esimerkkinä kyseisen tyyppisestä alamäkikilpailusta on Påminne mutkajamit, jotka Ruhje järjesti yhteistyökumppaneidensa kanssa (www.offshore.fi, Ripcul, dropinshop, Påminne). 2010 Turku ja Tampere edusti maamme longboard skeneä eli mäkirullalautakulttuuria.


title: Mäkirullalautailu

text: Tällä hetkellä Suomessa toimii muutama välineiden maahantuoja sekä useita rullalautaliikkeitä, jotka pitävät valikoimissa myös mäkirullalautoja. Lisäksi Suomessa on useita lautojen kaupallisia valmistajia, unohtamatta kymmeniä pienessä mittakaavassa lautoja itse valmistavia harrastajia. Aktiivisia mäkirullalautailun harrastajia arvioidaan olevan satoja, laudan omistajia tai sitä satunnaisesti liikennevälineenä käyttäviä useita tuhansia. Suurin osa aktiivisista harrastajista asuu Tampereella tai Turussa, vaikka pisimmät mäet sijaitsevat maan keski- ja pohjoisosissa. Osa pääkaupunkiseudun mäkirullalautailijoista harrastaakin lajia myös tyypillisissä rullalautailupaikoissa kuten rampeissa altaissa ja rullalautapuistoissa mäkien puuttuessa. 2005 syksyllä nähtiin pääkaupunkiseudulla viikoittaiset slaidipeijaiset, jossa parhaimmillaan toistakymmentä harrastajaa keskittyivät erilaisten nelipyöräliuku-temppujen harjoitteluun. Pääkaupunkiseudulla järjestettiin kesäisin myös säännölliset "kokoontumisajot" keskiviikkoiltaisin, joissa on tavattu parhaimmillaan kymmenkunta harrastajaa viilettämässä yhtä aikaa pitkin Helsingin kevyenliikenteenväyliä. Tällaiset aktiivisessarit ovat jääneet Helsingin osalta historiaan, ainoastaan Tampereella ja Turussa kokoonnutaan säännöllisemmin.


title: Stiletti

text: Stiletti oli alun perin ohut kolmisärmäinen tikari, nykyisin veitsi jonka terä on usein laukaistavissa kahvan sisältä.


title: Stiletti

text: Alun perin stiletti oli yksi tikarin erityistyypeistä. Ritariaikana miekkaa pidettiin paremmassa kädessä ja stilettiä huonommassa. Tuolloin stiletissä oli ohut, yleensä kolmisärmäinen terä, jolla pyrittiin lävistämään haarniska heikosta kohdasta. Stiletin kapea terä oli suunniteltu erityisesti tunkeutumaan rengaspaidan teräsrenkaiden läpi ja siten se sopi myös salamurhaajan työkaluksi. Stiletin merkitys väheni, kun tuliaseiden kehitys teki haarniskan käytön merkityksettömäksi.


title: Stiletti

text: Nykyään stiletillä kuitenkin tavallisesti tarkoitetaan veistä, jossa (usein kaksiteräinen) terä ponnahtaa jousen voimalla kahvan sivusta tai sisältä ja lukkiutuu käyttöasentoonsa.


title: Mäkirullalauta

text: Mäkirullalauta on rullalauta, jossa on normaalia rullalautaa pidempi dekki, ja jota käytetään mäkirullalautailuun. Tavallista pidemmän ja leveämmän dekkinsä sekä leveämpien trukkiensa ansiosta mäkirullalauta on vakaampi kuin tavallinen rullalauta. Mäkirullalaudassa käytetään myös tavallista suurempia ja pehmeämpiä renkaita, minkä ansiosta liikkuminen on miellyttävää myös hieman karkeammalla asfaltilla. Pehmeiden renkaiden ansiosta mäkirullalautailu tuottaa myös huomattavasti vähemmän ympäristömelua kuin pienillä ja kovilla renkailla varustetut rullalaudat. Siinä missä temppuilussa käytetettävissä välineissä on erittäin vähän keskinäisiä eroja, mäkirullalautailuun käytettävien välineiden kirjo on moninainen.


title: Mäkirullalauta

text: Matkailuun, puhekielessä kruisailuun, käytetyt laudat ovat yleisin mäkilautatyyppi. Matkailulaudat ovat yleensä 100-130 cm pitkiä, eikä niissä yleensä ole pitkää etuylitystä. Matkailulaudat ovat joustavia, jotta niillä rullaaminen olisi mukavampaa, ja niiden muoto ja kuviointi jäljittelee usein surffilautoja. Matkailulautoja ei yleensä käytetä hypyissä eikä muissa aggressiivisissa tempuissa.


title: Mäkirullalauta

text: Nopeuslaskulautoja käytetään mäenlaskuun, jossa päätavoitteena on mahdollisimman suuri nopeus. Nopeuslaskulaudat ovat yleensä 110-130 cm pitkiä ja hyvin jäykkiä. Lautojen jäykkyys parantaa niiden vakautta suurissa nopeuksissa. Trukit ovat kiinnitetty aivan laudan päihin, sillä etu- ja takaylitykset ovat nopeuslaskussa tarpettomia ja tuovat mukanaan ylimääräistä painoa. Nopeuslaskulaudoissa pyritään myös pitämään laudan korkeus minimissään. Tähän pyritään joko kiinnittämällä trukkien baseplatet laudan läpi, tai tekemällä lautaan ns. hanhenkauloja, jotka madaltavat trukkien väliin jäävän laudan osan lähes tienpinnan tasolle. Nopeuslaskulautoja käytetään lähes poikkeuksetta pelkästään kilpailuissa.


title: Mäkirullalauta

text: Pujottelulautoja käytetään keiloilla merkityn radan mahdollisimman nopeaan pujotteluun. Laudat ovat yleensä 63-89 cm pitkiä ja tehty usein korkean teknologian komposiittimateriaaleista, kuten hiilikuidusta. Lyhyempiä lautoja käytetään radoilla, joissa keilojen väli on lyhyt ja pidempiä lautoja vastaavasti pidemmillä keilaväleillä. Pujottelua harrastavilla rullalautailijoilla on yleensä useita erilaisia lautoja käytettäväksi erityyppisillä radoilla. Trukit ovat kiinnitetty laudan päihin, joihin on tehty kavennukset, jotta laudalla voi tehdä hyvin nopeita käännöksiä. Pujottelulautoja käytetään lähes poikkeuksetta pelkästään kilpailuissa.


title: Mäkirullalauta

text: Temppuilulaudat muistuttavat lyhyitä rullalautoja rakenteeltaan ja muodoltaan, mutta ovat pidempiä ja yleensä leveämpiä. Temppuilulautojen pituudet ylittävät harvoin 110 cm:iä. Temput, joita näillä laudoilla tehdään, ovat samoja, joita tehdään lyhyilläkin laudoilla, mutta lautojen suurempi koko ja paino vaativat rullalautailijalta enemmän voimaa ja parempaa tekniikkaa.


title: Mäkirullalauta

text: Mäkirullalautailijoiden keskuudessa lautojen rakentelu on huomattavasti yleisempää kuin lyhyillä laudoilla rullalautailevien keskuudessa. Syitä tähän ovat se, että käyttökelpoisen mäkirullalaudan valmistaminen on helpompaa kuin lyhyen rullalaudan ja mäkirullalautojen huonompi saatavuus. Yleisimmät valmistustavat ovat liimaaminen päällekäin asetetuista vanerilevyistä, liimaaminen rinnan asetetuista kokopuurimoista ja laudan muotoilu yhdestä puukappaleesta. Itsetehdyissä laudoissa käytetään usein lasi- ja hiilikuitua.


title: Claudio Abbado

text: Claudio Abbado (26. kesäkuuta 1933 Milano – 20. tammikuuta 2014 Bologna) oli italialainen kapellimestari. Hän syntyi Milanossa ja opiskeli nuorena pianonsoittoa Milanon konservatoriossa. Hieman myöhemmin hän opiskeli orkesterinjohtoa Wienissä. Vuonna 1958 Abbado voitti Koussevitzky-kilpailun ja vuonna 1963 Mitropoulos-palkinnon. Sen jälkeen Abbado johti New Yorkin filharmonikoita ja Wienin filharmonikoita ennen paluutaan 1965 kotikaupunkiinsa Milanoon, jossa hänestä tuli La Scalan oopperatalon vakituinen kapellimestari 1968 ja musiikillinen johtaja 1971. La Scalan ohjelmiston paraneminen ja monipuolistuminen on laskettu Abbadon ansioksi.


title: Claudio Abbado

text: Herbert von Karajanin kuoltua 1989 Claudio Abbado valittiin Berliinin filharmonikkojen ylikapellimestariksi, josta virasta hän väistyi vuonna 2002. Abbado johti paljon muun muassa romantiikan ajan teoksia.


title: Claudio Abbado

text: Abbado levytti laajasti suuria orkesteriteoksia, muun muassa Beethovenin, Brahmsin, Mahlerin, Mendelssohnin, Schubertin ja Ravelin kaikki sinfoniset teokset ja yli 20 kokonaista oopperaa. Hän sai lukuisia huomionosoituksia Ranskan kunnialegioonan rististä Grammy-palkintoon.


title: Claudio Abbado

text: Abbadolla todettiin vuonna 2000 vatsasyöpä. Väliaikaisesta toipumisesta huolimatta hän menehtyi 20. tammikuuta 2014 pitkän sairauden jälkeen.


title: Rälssi

text: Rälssi () oli keskiaikainen yhteiskuntaluokka Suomessa.


title: Rälssi

text: Rälssi tarkoittaa erioikeuksia (ensi sijassa verovapautta), jotka katolinen kirkko ja maallinen ylimystö hankkivat itselleen. Rälssiksi kutsutaan myös kaikkia niitä, jotka nauttivat tätä vapautta. Historiantutkimus puhuu rälssisäädystä, rälssiluokasta tai rälssimiehistä varsinkin keskiajan yhteydessä. 1500-luvulla maallinen rälssi muuttui aatelissäädyksi. Moni maallista rälssiä edustava keskiajan rälssimies oli asemies, joista pieni osa lyötiin ritariksi.


title: Rälssi

text: Rälssisääty syntyi Suomessa Ruotsin vallan myötä 1200-1300-luvuilla. Suomalaiset Moisioiden suurtalonpojat joutuivat uusien vallanpitäjien seurauksena luopumaan asemastaan ja heidän tilansa joutuivat Ruotsin kruunun ja katolisen kirkon omistukseen. Pääasiassa rälssi koostui ruotsalaisista ja saksalaisista suvuista. Tilusten rakenteista on päätelty, ettei käytännössä kukaan suomalainen suurtalonpoika päässyt nousemaan rälssiin. Vaikka alkuun heidän joukossaan oli muutama suomalainen nimi ("Hyvälempi", "Mielivalta"), niin nämä lopulta katosivat. Suomessa olleita rälssisukuja olivat mm. Ille, Blåfield, Boije, Carpelan, Creutz, Jägerhorn, Kurki, Horn ja Tavast.


title: Rälssi

text: Hengellisen rälssin eli papiston tehtävänä oli keskiaikaisen nelisäätyopin mukaan vaalia yhteisön uskonasioita rukouksin ja Jumalaa palvellen. Se sai alkunsa noin vuonna 1277, jolloin kirkon maat ja rakennukset saivat verovapauden. Vasta keskiajan viimeisellä vuosisadalla näyttää Ruotsin kirkko saaneen kaikkien tilojensa verovapauden tunnustetuksi. Hengellisestä rälssistä teki lopun Kustaa Vaasan toimeenpanema reformaatio. Västeråsissa 1527 tehtyjen päätösten mukaan peruutettiin suurin osa kirkon omaisuutta ja tuloja kruunulle.


title: Rälssi

text: Maallisen rälssin tehtävänä oli säätyopin mukaan palvella valtakuntaa asein. Maallinen eli aatelinen rälssi syntyi vuonna 1279 kuningas Maunu Ladonlukon annettua Alsnön asetuksen. Asetuksessa myönnettiin verovapaus kaikille niille, jotka ottivat suorittaakseen sotapalvelusta ratsain. Jo 1300-luvulla tunnustettiin tietyin edellytyksin periytyvä rälssioikeus, joka siis jo silloin mahdollisti rälssisukujen muodostumisen.


title: Rälssi

text: Kustaa Vaasan ajoista lähtien alkoi ratsupalveluvelvollinen rälssiluokka muuttui aateliseksi virkamiessäädyksi. 1500-luvulla ratsupalvelusta vielä koetettiin pitää rälssin edellytyksenä ja ratsupalveluksen laajuus määrättiin rälssimaan tuoton mukaan. Juhana III:n ajoista alkoi olla sääntönä, että rälssi saavutettiin ainoastaan kuninkaan kirjeellä ja että periytyi siinäkin tapauksessa, että ratsupalvelusta ei voitu suorittaa. Aatelistosta oli tullut perinnöllinen sääty ja rälssistä erioikeus. Kustaa II Aadolfin ja Kristiinan ajoista lähtien rälssiin sisältyi taloudellisten etujen ohella oikeus päästä ylempiin virkoihin, "forum privilegiatum", patronaattioikeus ja niin edelleen. Aateliston viimeiset muodolliset erioikeudet kumottiin perustuslakia uudistettaessa vuonna 1995.


title: Rälssi

text: Rälssitilat olivat alkujaan aateliston omistamia maatiloja, jotka oli vapautettu maaveroista. Rälssimaa kasvoi etenkin kuningatar Kristiinan aikana alaltaan aatelisarvojen runsaan jakelemisen johdosta sekä siitä syystä, että aatelisto sai haltuunsa kruununmaata ja kruununveroja. Kaarle XI:n reduktio teki lopun tästä rälssimaan laajentamisesta. Laadultaan rälssierioikeus pysyi pääasiassa muuttumattomana, mutta rälssin laajentaminen kruunun- ja veromaahan tehtiin mahdottomaksi sillä, että määrättiin maanluonnot eli määriteltiin, mitkä maat saivat olla rälssimaita ja veronalaisia. Vuonna 1789 säädetty yhdistys- ja vakuuskirja vahvisti, että rälssimaata ei voitu muuttaa veronalaiseksi eikä päinvastoin.


title: Rälssi

text: Tämän jälkeen oli ainoastaan aatelismiehillä oikeus omistaa rälssimaata. Myöhemmin nämä rajoitukset poistettiin, Suomessa lopullisesti vuonna 1864, mutta rälssitilat pysyivät silti rälssitiloina omistajasta riippumatta. Rälssimaan verovapaus menetti merkityksensä vuonna 1925, kun vanhat maaverot lakkautettiin..


title: Baghlan

text: Baghlan on kaupunki Afganistanissa. Se sijaitsee Baghlanin maakunnassa, Afganistanin pohjoisissa osissa.


title: Baghlan

text: Alueella ei ole tehty luotettavaa väestönlaskentaa vuosikymmeniin. Vuoden 1979 laskennassa kaupungin väkiluku oli 39 228, virallinen arvio vuodelle 2016 on 71 400.


title: Raija Vahasalo

text: Raija Elina Vahasalo (o.s. Rautanen, 10. maaliskuuta 1961 Huittinen) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana Uudenmaan vaalipiiristä neljä kautta vuosina 1999–2015 ja uudelleen 2018 alkaen.


title: Raija Vahasalo

text: Vahasalo on ollut Kirkkonummen kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1993 ja kunnanhallituksen puheenjohtaja vuodesta 2013.


title: Raija Vahasalo

text: Vahasalo opiskeli kasvatustieteitä Turun yliopistossa ja kouluhallintoa Helsingin yliopistossa. Hän valmistui kasvatustieteen maisteriksi vuonna 1984.


title: Raija Vahasalo

text: Ennen valintaansa eduskuntaan Vahasalo työskenteli luokanopettajana (1984–1997) ja rehtorina (1997–1999).


title: Raija Vahasalo

text: Vuodesta 2000 Vahasalo on ollut Koululiikuntaliiton puheenjohtaja ja vuosina 2002–2009 Pelastakaa Lapset ry:n hallituksen jäsen.


title: Raija Vahasalo

text: Vahasalo on ollut Kirkkonummen kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1993. Vuosina 1993–1996 hän oli Kirkkonummen sosiaalilautakunnan puheenjohtaja. Vuodesta 1997 hän on ollut kunnanhallituksen jäsen, vuosina 2005–2008 ensimmäinen varapuheenjohtaja ja vuodesta 2013 puheenjohtaja. Vuosina 2001–2008 hän oli myös Uudenmaan liiton hallituksen jäsen. Vahasalo johti Kirkkonummen Kokoomusta vuosina 1996–1999. Alueellisesti kansanedustaja Vahasalo on vaikuttanut kantatie 51:n jatkamiseen moottoritienä Espoonlahdesta Kirkkonummelle.


title: Raija Vahasalo

text: Eduskuntaan Vahasalo valittiin ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä. Vuosina 2007–2015 Vahasalo oli eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtaja. Hän on kritisoinut muun muassa opintotukijärjestelmän sekavuutta ja ajanut sen kokonaisuudistusta. Sanna Lauslahden siirryttyä Lääketeollisuus ry:n palvelukseen, Vahasalo palasi varasijalta eduskuntaan 10.4.2018.Vahasalo on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.


title: Baghlanin maakunta

text: Baghlanin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee valtion pohjoisissa osissa. Maakunnan pääkaupunki on Pol-e Khomri, mutta sen nimi tulee toisesta kaupungista, Baghlanista.


title: Baghlanin maakunta

text: Alueella ei ole tehty luotettavaa väestönlaskentaa vuosikymmeniin. Vuoden 1979 laskennassa maakunnan väkiluku oli 566 096, virallinen arvio vuodelle 2016 on 927 000.


title: Elastaani

text: Elastaani (lyhenne EA tai EL) on kevyt polymeerikuitu, joka kestää hyvin erilaisia kemikaaleja (deodorantit) ja hikoilua. Elastaani on kemialliselta rakenteeltaan lähellä polyuretaania. Auringonvalo, lika ja kuumuus kuitenkin heikentävät kuitua ja elastaanituotteita olisikin pestävä usein mutta ilman huuhteluainetta. Uimahallissa käynnin jälkeen tulisi uimapuku huuhtoa vedellä, jotta kloori saataisiin pois. Elastaania käytetään mm. urheilu- ja vapaa-ajanasuissa sekä alus- ja päällysvaatteissa.


title: Elastaani

text: Tunnettu elastaanin kauppamerkki on Lycra. Pohjois-Amerikassa elastaanista käytetään nimeä Spandex.


title: Canillo

text: Canillo on kunta Andorrassa. Se sijaitsee maan koillisosissa. Canillon pinta-ala on 121 neliökilometriä ja asukasluku noin 3 928 vuoden 2017 arvioissa. Se on muun muassa melko suosittu matkailukohde. Kunta sijaitsee noin 1 526 metrin korkeudessa.


title: Kaoliini

text:
Kaoliini (HAlSiO HO tai AlSiO(OH)) on vaalea tai harmahtava alumiinisilikaattien heikosti kovettunut seos, joka on muodostunut pääasiassa kaoliiniryhmän mineraaleista ja sisältää etenkin kaoliniitti-nimistä savimineraalia ym. hienosuomuisia mineraaleja. Kaoliinia syntyy maasälpäpitoisten kivilajien rapautumisessa tai hydrotermisessa muuttumisessa. Kaoliini on myös yleisnimitys, jolla suomen kielessä tarkoitetaan usein sekä mineraalia kaoliniitti että maalajia kaoliinisavi. Kaoliinin CAS-numero on 1332-58-7. Kaoliini on läpinäkyvä tai läpikuultava ja
siinä voi olla helmiäiskiilto.


title: Kaoliini

text: Kaoliinia käytetään posliinituotteiden valmistuksessa sekä tulenkestävien tiilien valmistuksessa ja täyteaineena ja päällystyspigmenttinä paperiteollisuudessa.


title: Kaoliini

text: Suomen kaoliiniesiintymät sijaitsevat Virtasalmella, Puolangalla ja Sallassa.


title: Île-de-France

text: Île-de-France ( < frankin kielen "Liddle Franke", "Pieni Ranska") on yksi Ranskan 26 hallintoalueesta. Sen pääkaupunki on Pariisi. Alue koostuu Pariisin metropolialueesta, ja se on 12 012 neliökilometrin laajuinen. Île-de-France on Ranskan väkirikkain alue; sen väkiluvuksi on arvioitu lähes 12 000 000 (2012). Se perustettiin vuonna 1976, jolloin alue korvasi vuonna 1961 luodun Pariisin hallintoalueen.


title: Île-de-France

text: Alueen pääasiallisia jokia ovat Seine sivujokineen Marne, Oise ja Aisne.


title: Île-de-France

text: Île-de-France koostuu kahdeksasta departementista:


title: Jack Bruce

text: John Symon Asher ”Jack” Bruce (14. toukokuuta 1943 Bishopbriggs, Skotlanti, Yhdistynyt kuningaskunta – 25. lokakuuta 2014 Suffolk, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) oli skotlantilainen rock- ja jazzmuusikko, jota pidetään yhtenä merkittävimmistä bassokitaran soittajista. Bruce oli myös laulaja ja sellisti.


title: Jack Bruce

text: Bruce nousi maineeseen Graham Bond Organization -nimisen yhtyeen jäsenenä 1960-luvun puolivälissä. Riitaannuttuaan yhtyeen rumpalin Ginger Bakerin kanssa hän Bruce soitti lyhyen aikaa John Mayall's Bluesbreakers - kokoonpanossa, josta hän siirtyi Manfred Mann -yhtyeeseen, jossa hän soitti singlellä "Pretty Flamingo".


title: Jack Bruce

text: Baker ja Bruce sopivat riitansa 1966 perustaakseen Creamin yhdessä kitaristi Eric Claptonin kanssa, johon Bruce tutustui Mayallin yhtyeessä. Yhtyeen nimi viittasi näiden kolmen virtuoosimaisen soittajan asemaan brittimuusikoiden ”kermana”.


title: Jack Bruce

text: Bruce toimi yhtyeen ensisijaisena laulajana ja sävelsi sen tärkeimpiä kappaleita, kuten ”I Feel Free”, ”White Room”, ”SWLABR” ja Claptonin kanssa ”Sunshine of Your Love”. Kappaleiden sanoitukset tehtiin yhdessä runoilija Peter Brownin kanssa.


title: Jack Bruce

text: Cream saavutti sekä arvostelumenestystä että suuren yleisönsuosion. Brucen ja Ginger Bakerin välit kuitenkin kiristyivät pian uudestaan, ja yhtye lopetti toimintansa jo vuonna 1968.


title: Jack Bruce

text: Bruce jatkoi uraansa julkaisten sooloalbumin "Songs for a Tailor" (1969). Levy menestyi, ja sen kappaleesta ”Theme for an Imaginary Western” tuli rock-klassikko varsinkin Mountain-yhtyeen versiona. Sooloalbumin jälkeen Bruce lähti kiertueelle rumpali Mitch Mitchellin (The Jimi Hendrix Experiencen jäsen) ja kitaristi Larry Coryellin kanssa. Tämän jälkeen Bruce soitti kaksi albumia julkaisseessa Lifetime-fuusioyhtyeessä, johon kuului myös kitaristi John McLaughlin.


title: Jack Bruce

text: Mountainin kitaristi Leslie West ja rumpali Corky Laing työskentelivät 1970-luvun alussa yhdessä Brucen kanssa kokoonpanossa West, Bruce and Laing, joka julkaisi kaksi studioalbumia ja yhden konserttitaltioinnin. Bruce julkaisi myös useita uusia sooloalbumeita, minkä lisäksi hän soitti Lou Reedin klassikkoalbumilla "Berlin" (1973).


title: Jack Bruce

text: 1980-luvun alussa Bruce teki kitaristi Robin Trowerin kanssa kohtalaisesti menestyneet albumit "BLT" (1981) ja "Truce" (1981). Tämän jälkeen hän julkaisi myönteiset arvostelut saaneet sooloalbumit "Automatic" (1983) ja "A Question of Time" (1989). Vuonna 1993 Bruce esiintyi Cream-rumpali Ginger Bakerin ja kitaristi Gary Mooren kanssa 50-vuotisjuhlakonsertissaan, joka julkaistiin nimellä "Cities of the Heart". Tämän jälkeen Bruce, Baker ja Moore muodostivat BBM-nimisen yhtyeen, jonka ainoaksi jäänyt albumi "Around the Next Dream" (1994) nousi Britannian albumilistalla 9. sijalle. Tämän jälkeen Bruce palasi soolouralle.


title: Jack Bruce

text: Brucen maine yhtenä bassokitaran suurista mestareista säilyi vielä 2000-luvulla. Bruce kävi lähellä kuolemaa saatuaan ensin maksasyöpädiagnoosin ja sitten vuonna 2003 maksansiirron vuoksi, jota elimistö aluksi hylki. Brucen pitkäaikainen toive Creamin paluusta toteutui hetkellisesti keväällä 2005, jolloin yhtye esitti sarjan reunion-konsertteja. Vuonna 2008 Bruce palasi yhteistyöhön Robin Trowerin kanssa, ja he julkaisivat albumin "Several Moons".


title: Jack Bruce

text: Bruce kuoli kotonaan Suffolkissa 71-vuotiaana 25. lokakuuta 2014.


title: Iisoppi

text: Iisoppi eli rohtoiisoppi ("Hyssopus officinalis") on huulikukkaiskasveihin kuuluva monivuotinen, kukkiessaan voimakkaasti tuoksuva puolipensas. Rungon alaosa on joillakin yksilöillä puumainen. Luonnonvaraisena iisoppi kasvaa Välimeren ympäristössä ja Lähi-idässä.


title: Iisoppi

text: Iisopin kreikankielinen nimi "hyssopos" perustuu oletettavasti vanhaan hepreankieliseen "esob"-sanaan, joka mainitaan myös Raamatussa. Tosin "esob" on viime tiedon mukaan paljastunut erääksi meiramilajiksi. Myös arabialaista pyhää yrttiä tarkoittavaa "azzof"-sanaa on tarjottu iisopin alkuperäksi, mistä johtuen iisoppi tunnetaan Ranskassa myös "herbe sacrée" -nimisenä. Suomeen iisoppi saapui 1600-luvun alkupuolella, jolloin luostarit alkoivat viljellä sitä pikemminkin lääkkeeksi kuin mausteeksi. Puutarhassa iisoppia käytetään karkottamaan lanttu-, nauris- ja kaaliperhosia. Mehiläiset sen sijaan suosivat iisoppia mesikasvina. Iisoppi on aurinkoisen paikan kasvi. Maan tulee olla hiekkaista sekä hyvin ojitettu.


title: Iisoppi

text: Iisopin käyttö ruoanlaitossa on suhteellisen vähäistä. Sitä käytetään salvian tapaan veri- ja maksaruoissa sekä keventämässä rasvaisia ruokia. Kuivatessa iisopin karvaus korostuu ja liiaksi käytettynä tekee ruuan helposti kitkeräksi. Lehtiä on vanhoina aikoina käytetty jopa salaatissa. Iisoppi sopii hyvin yrttiteen yhdeksi osaksi, ja sitä käytetään myös monien vahvojen yrttiliköörien, kuten Chartreusen, mausteena.


title: Iisoppi

text: Iisoppi oli pitkään Suomessa apteekkirohto. Kasvin kukkivista latvoista tehtiin lääkettä mm. astmaan ja keuhkoputkentulehdukseen sekä helpottamaan liman poistumista hengitysteistä. Kasvin sisältämä karvasaine marrubiini helpottaa liman erittymistä hengitysteistä. Iisoppiöljy sisältää bakteereita tuhoavia ketoneita, minkä vuoksi sitä on käytetty haavojen ja ihosairauksien hoitoon. Vaikka siitä saatava öljy on tehokas apu bakteereja vastaan, niin se on samalla myös hermomyrkky, joka voi laukaista epileptisen kohtauksen.


title: 2013

text: 2013 (MMXIII) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi tiistaista.


title: 2013

text: Yhdistyneiden kansakuntien julistamia vuoden teemoja olivat kansainvälinen kvinoan vuosi ja kansainvälinen vesi-yhteistyön vuosi.


title: Maasälpä

text: Maasälvät ovat hyvin yleisiä hohkasilikaattimineraaleja maankuoressa. Niitä esiintyy lähes kaikissa syväkivissä, metamorfisissa kivissä ja monissa sedimenttikivissä.


title: Maasälpä

text: Sana "maasälpä" on sellaisenaan suomalaisperäinen mutta käännöslaina. "Sälpä" tarkoittaa paikoitellen suomen murteissa rikkonaista kiveä, kivimurskaa tai soraa; yleiskielessä se esiintyy joidenkin lohkeavien mineraalien nimissä. Monissa kielissä maasälpää tarkoittava sana on peräisin suoraan saksan sanasta "Feldspat" (Feld ’maa, kenttä, tanner’, Spat ’sälpä, ei-metallinen mineraali’).


title: Maasälpä

text: Maasälpien yleinen kaava on XAl(Si,Al)Si2O3, jossa X on jokin seuraavista alkuaineista: K, Na, Ca tai Ba. Suurin osa kivien maasälvistä on kiinteitä liuoksia. Maasälpien puhtaat päätejäsenet ovat anortiitti (Ca-plagioklaasi), albiitti (Na-plagioklaasi), ortoklaasi, mikrokliini ja sanidiini (K-maasälvät eli kalimaasälvät). Albiitin ja ortoklaasin muodostamaa seossarjaa kutsutaan alkalimaasälviksi, ja anortiitin ja albiitin välistä sarjaa plagioklaasimaasälviksi. K-maasälvän- ja Ca- maasälvän päätejäsenten välistä seossarjaa ei luonnosta tunneta.


title: Maasälpä

text: Alkalimaasälpiä ovat:


title: Maasälpä

text: Plagioklaasimaasälvät eli plagioklaasit nimetään niiden anortiittipitoisuuden mukaan seuraavasti:


title: Maasälpä

text: Kiinteässä liuoksessa alkuaineiden atomit tai kationit korvaavat toisiaan mineraalin kidehilassa. Korvautuminen voi tapahtua kuitenkin vai jos toisiaan korvaavien atomien tai ionien väliset koko- ja varauserot eivät ole liian suuret.


title: Maasälpä

text: Alkalimaasälvissä Na korvaa K- ionia, ja plagioklaasissa Na ja Ca ionit korvaavat toisiaan. Alkalimaasälvän ionien välillä on selvä kokoero, ja niiden välinen korvautuminen voi tämän vuoksi tapahtua vain korkeissa lämpötiloissa (>660 °C). Alemmissa lämpötiloissa faasit suotautuvat erilleen toisistaan, jolloin muodostuu ns. eksoluutiolamelleja. Eksoluutiossa vähäisempinä määrinä esiintyvä komponentti muodostaa juovaisia lamelleja runsaampana esiintyvän komponentin sisään.


title: Maasälpä

text: Tällaisten eksoluutiolamellien aikaansaamaa tekstuuria kutsutaan pertiitiksi, kun Na-pitoinen maasälpä (albiitti) esiintyy eksoluutiolamelleina K-pitoisessa isäntämaasälvässä (ortoklaasi). Tekstuuria kutsutaan antipertiitiksi, kun K-pitoinen maasälpä (ortoklaasi) esiintyy lamelleina Na-pitoisessa maasälvässä (albiitti). Tällaiset pertiittijuomut ovat alkalimaasälville tyypillinen piirre. Plagioklaasissa korvautuminen tapahtuu helposti, koska sen Na ja Ca ionit ovat hyvin samankokoisia. Niillä on kuitenkin erilainen varaus, ja varausten tasapainottamiseksi osa plagioklaasin Si:sta korvautuu Al:lla. K- ja Ca- maasälpien välimuotoa ei ole olemassa, koska em. ionien väliset koko- ja varauserot ovat liian suuret, jotta niiden välillä voisi olla kiinteä liuos.


title: Maasälpä

text: Alumiinin ja piin atomit ovat korkeissa lämpötiloissa epäjärjestyksessä mineraalin kidehilassa. Alemmissa lämpötiloissa nämä atomit ovat kuitenkin järjestäytyneet tietyllä tavalla. Hyviä esimerkkejä tästä ovat sanidiini ja mikrokliini. Sanidiini on K-maasälvän korkean lämpötilan polymorfi, ja sen kidejärjestelmä on monokliininen. Sen Al ja Si- atomit esiintyvät sattumanvaraisessa järjestyksessä sen kidehilassa. Lämpötilan laskiessa sanidiini muuttuu mikrokliiniksi, joka on K-maasälvän alhaisen lämpötilan polymorfi. Mikrokliinin kidejärjestelmä on trikliininen, ja sen Al ja Si atomit ovat järjestäytyneet tietyllä tavalla. Sanidiini voi kuitenkin säilyä nopeasti jähmettyneissä vulkaniiteissa eli tulivuorikivissä, joissa faasimuutosta ei ehdi tapahtua nopean jähmettymisen vuoksi. Tästä järjestäytyneisyydestä johtuu myös alkalimaasälville tyypillinen kaksostus (albiittikaksostus (010)- pinnalla ja perikliinikaksostus [010] pinnalla). Jos mineraalissa ovat molemmat kaksostustyypit yhtä aikaa, muodostuu ns. "risuaitakaksostus". Tutkimalla alkalimaasälpien Al-Si- atomien järjestäytyneisyyttä, voidaan selvittää syväkivien jäähtymishistoriaa .


title: Maasälpä

text: Koostumukseltaan labradoriittista plagioklaasia käytetään korukivenä. Labradoriitille tunnusomainen piirre on kirkas värileikki, joka aiheutuu valon diffraktiosta sen mikroskooppisen pienissä eksoluutiolamelleissa. Tällaista labradoriittia esiintyy esimerkiksi Ylämaalla, Kaakkois-Suomessa. Ylämaan labradoriitti tunnetaan kaupallisesti myös nimellä spektroliitti, ja se on Suomen tärkein korukivi. Alkalimaasälpiä (varsinkin ortoklaasia) käytetään keramiikkateollisuuden raaka-aineena.


title: Heikki Ritavuori

text: Henrik (Heikki) Ritavuori (vuoteen 1905 Rydman, 23. maaliskuuta 1880 Turku – 14. helmikuuta 1922 Helsinki) oli lakitieteen kandidaatti, Edistyspuolueen poliitikko, kansanedustaja, sisäasiainministeri ja lyhyen aikaa myös virkaatekevä oikeusministeri. Hän oli K. J. Ståhlbergin läheinen työtoveri ja toimi sisäministerinä J. H. Vennolan ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa vuosina 1919–1922 yhteensä 526 päivää.


title: Heikki Ritavuori

text: Sisäasiainministeri Ritavuori murhattiin kotiovelleen Helsingissä 14. helmikuuta 1922.


title: Heikki Ritavuori

text: Ritavuori kuului itsenäisyyden alkuvuosina maan merkittävimpiin poliitikkoihin. Hän toimi oikeusvaltion, kansalaisten tasa-arvon ja kansakunnan yhtenäisyyden puolesta.


title: Heikki Ritavuori

text: Näiden arvojen puolustaminen vaati rohkeutta sisällissodan jälkeen vallinneissa epävakaissa oloissa, jolloin ääriliikkeet ajoivat keinoja kaihtamatta omia tavoitteitaan. Ritavuori ei säikkynyt kiivasta äärivasemmistoa sen enempää kuin äärioikeistoakaan, vaan toteutti K.J. Ståhlbergin lähimpänä miehenä tärkeinä pitämiään uudistuksia. Erityisen suurta huolta hän kantoi vankileireissä pidettyjen punavankien oikeusturvasta ja ajoi läpi näiden armahduslakeja.


title: Heikki Ritavuori

text: Ritavuori oli perehtynyt sosiaalisiin kysymyksiin jo tultuaan 1907 eduskunnan perustuslakivaliokunnan sihteeriksi; ennen muuta häntä kiinnostivat maanomistusolot ja torpparien asema. Asianajajana hän hoiti mielellään yhteiskunnallisia juttuja heikompiosaisten puolella. Kansanedustajaksi hänet valittiin Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 1914 ja uudelleen 1919.


title: Heikki Ritavuori

text: Suomen tasavaltaisen hallitusmuodon hyväksyminen kesäkuussa 1919 oli pitkälti perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana toimineen Ritavuoren ansiota. Kuningasmielisten ja tasavaltalaisten kädenvääntö uudesta hallitusmuodosta oli lamaannuttanut valtiollista toimintaa jo kuukausien ajan. Jotta haitallinen "välitila" saataisiin päättymään, Kaarlo Castrénin tasavaltainen hallitus toi kesäkuussa eduskunnan hyväksyttäväksi lakiesityksen maan uudesta hallitusmuodosta – sen oli kirjoittanut korkeimman hallinto-oikeuden presidentti K.J. Ståhlberg.


title: Heikki Ritavuori

text: Jotta eduskunta olisi voinut hyväksyä lakiesityksen, se oli valtiopäiväjärjestyksen mukaan julistettava kiireelliseksi. Tarvittavasta viiden kuudesosan enemmistöstä jäi kuitenkin puuttumaan yksi ääni, ja siten hallitusmuotouudistus oli taas kerran lykkääntymässä. Nyt Heikki Ritavuori puuttui asiaan ja toi vain pari päivää myöhemmin perustuslakivaliokunnan kautta eduskunnan käsiteltäväksi oman, jo aiemmin jättämänsä hallitusmuotoa koskevan eduskunta-aloitteen. Kansanedustajat olivat hämmästyneitä, mutta tällä kertaa lakiesitys julistettiin kiireelliseksi, ja sen pohjalta eduskunta hyväksyi 21. kesäkuuta 1919 uuden hallitusmuodon. Suomesta tuli tasavalta.


title: Heikki Ritavuori

text: Kahdesti sisäministerinä toiminut Ritavuori joutui toistuvasti vastakkain oikeiston ja aktivistien kanssa. Punavankien armahduslakien takia hänet leimattiin ”punikkiministeriksi”, joka vaaransi valkoisen Suomen perinnön. Ståhlbergin kannattaminen C.G.E. Mannerheimin vastaehdokkaana ensimmäisissä presidentinvaaleissa kesällä 1919 ja suojeluskuntien itsenäistymisen torjuminen kesän 1921 kriisissä lisäsivät Ritavuoren epäsuosiota oikeistopiireissä.


title: Heikki Ritavuori

text: Ritavuorelle kohtalokkaaksi muodostuivat itäkarjalaisten kansannousu ja sitä seuranneet poliittiset ristiriidat talvella 1921–22, jolloin hän toimi rajavartiostosta vastaavana ministerinä ja hoiti tehtävänsä suoraviivaisesti presidentti Ståhlbergin ohjeiden mukaisesti. Ritavuori esti vapaaehtoisten sotilaiden, aseiden ja elintarvikkeiden pääsyn rajan ylitse, mikä sai porvarilehdet aloittamaan kiivaan arvostelukampanjan. Totuudenvastaisia väitteitä levittänyt äärioikeisto pyrki mustaamaan Ritavuoreen maineen, mikä lopulta johti hänen kuolemaansa. Heikki Ritavuori ammuttiin kotiovelleen Etu-Töölössä Nervanderinkatu 11:n kohdalla 14. helmikuuta 1922.


title: Heikki Ritavuori

text: Surmanluodit ampunut Ernst Tandefelt oli ruotsinkielinen aktivisti. Hän kertoi päätelleensä lehtiuutisten ja etenkin ruotsinkielisiä aktivisteja tukevan Hufvudstadsbladetin tietojen perusteella Ritavuoren maalle vaaralliseksi mieheksi, josta oli päästävä eroon. Oikeudessa Tandefelt sanoi toimineensa yksin ja täysin järjissään. Hänet tuomittiin aluksi elinikäiseen vankeuteen syyntakeisena ja teko todettiin tehdyksi täydessä ymmärryksessä. Tandefelt valitti tuomiosta ja muutti taktiikkaansa, väittäen itseään henkisesti vajaamieliseksi. Lopulta valitusten ja erinäisten poliittisten mutkien kautta hänet tuomittiin täyttä ymmärrystä vailla olevana 12 vuodeksi kuritushuoneeseen.


title: Heikki Ritavuori

text: Myöhemmin Tandefelt ilmiantoi useita henkilöitä, joista keskeisimmät murhan suunnittelijat olivat apteekkari ja aktivistijohtaja Oskar Jansson ja kenraalimajuri Paul von Gerich. Oikeuskanslerin vuosina 1927–1930 toimeenpanemat tutkimukset paljastivat, että Tandefeltin taustalla oli toiminut laaja aktivistirengas. Kymmenen vuotta tapahtumien jälkeen täydellisiä todisteita ei kuitenkaan enää voitu saada ja oikeuskansleri lopetti tutkimukset. Tutkimuksia ei ollut myöskään poliittisesti korrektia jatkaa radikalisoituvan oikeiston aikakautena, varsinkin kun valtiollisen poliisin Etsivän Keskuspoliisin aktivistijohdolla oli yhteyksiä murhaan ja sen suunnittelijoihin. Myöhemmin on todettu, että Tandefeltin takana olivat todennäköisesti erityisesti ruotsinkieliset aktivistipiirit ja suojeluskunta-aktivistit. Selvä Ritavuoren murhaamiseen tähdännyt salaliitto on sen sijaan poliisi- ja historiatutkimuksessa osoittautunut epätodennäköiseksi.


title: Heikki Ritavuori

text: Heikki Ritavuori suomensi nimensä vuonna 1906. Hänen nuorempi veljensä Eero Rydman oli isoveljensä tapaan edistyspuolueen kansanedustaja. Eero Rydman toimi myös Helsingin kaupunginjohtajana ja oli Suomen Kansanpuolueen presidenttiehdokkaana vuoden 1956 vaalissa. Stockmannin toimitusjohtajana toiminut kauppaneuvos Walter Rydman oli Heikki Ritavuoren serkku.


title: Heikki Ritavuori

text: Ritavuoren tyttären Anna-Kerttu (Annu) Tarjanteen poika Pekka Tarjanne toimi urallaan Liberaalisen Kansanpuolueen puheenjohtajana, kansanedustajana, ministerinä, Posti- ja lennätinlaitoksen pääjohtajana sekä Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) pääsihteerinä.


title: Iqaluit

text: Iqaluit () on Kanadan Nunavutin territorion pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Baffininsaarella ja se on Kanadan territorioiden pääkaupungeista kaikkein pohjoisin. Sen asukasluku oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 7 740. Hieman yli puolet kaupungin asukkaista on inuiteja.


title: Iqaluit

text: Iqaluit sijaitsee Baffininsaarella Frobisherinlahden koilliskärjessä Nunavutin territoriossa. Kaupungin ympärillä kohoaa kukkuloita ja lähistöllä virtaa Sylvia Grinnelljoki. Kanadan territorioiden pääkaupungeista Iqaluit on kaikkein pohjoisin. Kaupungin pinta-ala on 52,50 km².


title: Iqaluit

text: Frobisherinlahden alue on ollut pitkään karibuja, hylkeitä ja mursuja metsästäneiden inutitien asuinaluetta. Inuitit eivät asuneet paikoillaan, vaan he liikkuivat vuodenaikojen mukaisesti saaliseläintensä perässä. Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli tiettävästi englantilainen Martin Frobisher, joka vieraili lahdella kolmeen otteeseen vuosien 1576 ja 1578 välillä. Ensimmäinen alueen lahdeksi kartoittanut oli Charles Francis Hall vuonna 1861 ja vuonna 1914 Hudsoninlahden kauppakomppania perusti lahdelle kauppa-aseman. Merkittävä muutos alueelle oli vuonna 1942 aloitettu amerikkalaisen lentotukikohdan rakennustyöt. Liittyen tukikohtaan jotkin paikalliset inuitit asettuivat aloilleen töihin tukikohdassa. Lentotukikohta jäi toisesta maailmansodasta huolimatta vähälle käytölle ja lopulta Kanada osti sen takaisin Yhdysvalloilta. Sen merkitys kasvoi myöhemmin uudestaan kylmän sodan takia. Paikalle syntynyt asutuskeskus tunnettiin nimellä Frobisher Bay.


title: Iqaluit

text: Vuonna 1963 liittovaltio teki Frobisher Baystä Baffininsaren keskuksen. Paikalla aloitettiin rakennushankkeita, joihin kuului esimerkiksi uusien koulujen, kirkkojen ja asuinrakennusten rakennustyöt. Iglun muotoinen anglikaaninen katedraali on tullut sittemmin tunnetuksi. Vuonna 1987 Frobisher Bayn asukkaat vaihtoivat kaupunginsa nimeen nykyiseen muotoon Iqaluit, joka vapaasti kääntäen tarkoittaa kalaisaa paikkaa. Vuonna 1999 tehtiin päätös Nunavutin territorion perustamisesta ja vuonna 2001 Iqaluitista tuli uuden territorion pääkaupunki. Pääkaupunki on sittemmin kasvanut aiempaan kokoonsa nähden nopeasti.


title: Iqaluit

text: Iqaluitin lentoasemalta lähtee lentoja muualle Nunavutiin, Yellowknifeen ja Etelä-Kanadaan. Kaupungin satamaa voidaan käyttää kesäisin, vaikkakin vuorovesivaihtelu on suurta.


title: Iqaluit

text: Iqaluitin suurin taloudellinen tekijä on julkinen sektori ja hallinto. Viime aikoina on kehitetty myös yksityistä sektoria, kuten turismia, taidetta ja käsityötä. Palkkataso Iqaluitissa on ollut suhteellisen korkea, mutta myös elinkustannukset alueella ovat vastaavasti tavallista korkeammat.


title: Iqaluit

text: Iqaluitin väkiluku oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 7 740. Vuonna 2011 vastaava luku oli 6 699. Inuiteja kaupungin asukkaista oli 4 270. Muuhun kuin alkuperäisväestöön kuuluvia asukkaita oli 3 085. Suurin osa kaupungin asukkaista (5 300) puhui kotonaan eniten englannin kieltä. Ranskaa käytti vastaavasti 280. Inuiittikieliin kuuluvalla inuktitutilla oli 1 725 sitä ensisijaisesti kotonaan käyttävää ja kaikkiaan sen osaajia oli 3 885.


title: Backronym

text: Backronym (engl. "back" ’takaisin’ + "acronym" ’akronyymi’) on nimitys näennäiselle kirjainlyhenteelle tai akronyymille, jonka laajennettu merkitys on keksitty jälkikäteen luomalla sanayhdistelmä, joka sopii termin alkukirjaimiin. Osaa backronyymeistä on ehdotettu vakavissaan, tästä esimerkkinä ping-verkkotyökalulle keksitty sanayhdistelmä ”packet internet groper”. Todellisuudessa pingin nimi on otettu kaikuluotaimen ääni-impulssia kuvaavasta onomatopoeettisesta termistä. Backronyymejä voidaan myös käyttää huumorin keinona. Esimerkiksi Perl-ohjelmointikielen merkitykseksi on ehdotettu ”pathologically eclectic rubbish lister” (todellisuudessa lyhenne tulee sanoista ”practical extracting and reporting language”). Aku Ankka -sarjakuvissa sudenpennut-järjestön arvonimet toimivat samalla periaatteella.


title: Backronym

text: Backronyymejä muodostetaan joskus myös olemassa olevan oikean akronyymin tilalle tai rinnalle. DVD-levyjen nimi keksittiin ensin sanoista ”digital video disc”, mutta kun huomattiin, että tekniikka on hyödyllinen myös muuntyyppisen kuin videodatan tallentamiseen, lanseerattiin epävirallinen lyhenteen selitys ”digital versatile disc”. Suomalainen esimerkki on SAK, joka oli alun perin lyhennys Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitosta, mutta kun tämä yhtyi 1960-luvun lopussa toisen keskusjärjestön SAJ:n (Suomen Ammattijärjestön) kanssa, perustetun yhteisen liiton lyhenteenä pysyi SAK, mutta nimeksi tuli Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö.


title: Backronym

text: Backronyymejä voidaan pitää yhtenä kansanetymologian muotona. Niitä esiintyy luultavasti eniten englannin kielessä. Yleisiä backronyymien käyttötapoja ovat vitsit ja herjaukset: suomeksi niitä on keksitty automerkeille, kuten OPEL = ”on poistettava ehdottomasti liikenteestä” ja VOLVO = ”valitamme ostosta, lähetämme varaosat” sekä halventavasti urheilujoukkueille, esimerkiksi Jokerit = ”joukko onnettomia kaukaloon eksyneitä runkkareita ilman taitoa”. Diktatuureissa tällä tavoin on tietenkin keksitty poliittisia vitsejä, esimerkiksi Virossa lyhenteestä ENSV (Eesti Nõukogude Sotsialistik Vabariik, Viron sosialistinen neuvostotasavalta) saatiin ”Enne Nälg Siis Viletsus” (”Ensin nälkä, sitten kurjuus”).


title: Jack O’Neill

text: Jonathan "Jack" O'Neill on Richard Dean Andersonin esittämä kuvitteellinen hahmo TV-sarjassa Tähtiportti (). O'Neillin hahmo tavattiin Kurt Russellin esittämänä jo Tähtiportti-elokuvassa, jossa hänen sukunimensä on O'Neil. O'Neill on sotilas ja arvoltaan ilmavoimien kenraaliluutnantti ja salaisen Yhdysvaltain hallinnon haaran, Homeworld Commandin komentaja. Sarjan alussa eversti O'Neill johtaa TP-1-ryhmää tehtäviin Tähtiportin läpi. Hänen ryhmäänsä kuuluvat majuri Samantha Carter, tohtori Daniel Jackson ja jaffa Teal'c. Myöhemmin hän ylenee SGC:n (Stargate Command, Tähtiporttitukikohta) päälliköksi. Vielä myöhemmin hän ylenee kenraalimajuriksi, jättää TP-1:n ja siirtyy töihin Pentagoniin ylentyen lopulta kenraaliluutnantiksi.


title: Jack O’Neill

text: Tähtiportti-sarjassa Jack on kuollut useasti, mutta hänet on aina saatu elvytettyä. Lisäksi hän on joutunut useiden muukalaislaitteiden vaikutuksen alaiseksi. O'Neill nauttii suurta arvostusta avaruusrotu asgardien keskuudessa. Asgardit mm. nimesivät teknologisesti edistyneimmän, replikaattoreita vastaan kehitetyn aluksensa "Jack O'Neilliksi".


title: Jack O’Neill

text: Jackin aiemmasta sotilasurasta tiedetään melko vähän, mutta ainakin hän on osallistunut "black ops" -tyylisiin salaisiin tehtäviin esimerkiksi entisessä Itä-Saksassa (jaksossa "The Gamekeeper" Jack joutuu läpikäymään toveriensa kuolemaan johtanutta tehtävää yhä uudelleen ja uudelleen).


title: Jack O’Neill

text: O'Neill on omalaatuinen monessa mielessä. Hänen sarkastiset huomautuksensa tuovat oman tunnelmansa sarjaan. Hän ei ole ryhmän aivot, mutta hänen sotilaskokemuksensa, vaistonsa ja skeptisyytensä ovat pelastaneet ryhmän ja maapallon moneen kertaan. Jackin viiltävä huumori jakaa ihmiset kahtia; sitä joko vihaa tai rakastaa. Jack O'Neillin hahmo esiintyy kahdessa Tähtiportti-sarjan 10. tuotantokauden jaksossa, kolmessa Stargate Atlantis -sarjan jaksossa sekä neljässä Stargate Universe -sarjan jaksossa, joka alkoi 2. lokakuuta 2009.


title: Jack O’Neill

text: O'Neill johti alun perin ryhmän tähtiportin läpi Abydokselle poikansa Charlien kuoleman jälkeen, mutta rikkoi lopulta hänelle annetun määräyksen tuhota Abydoksen portti ja tuhosi sen sijaan pommilla Abydosta johtavan "jumalan", goa'uld Ra:n. Vuotta myöhemmin hän joutui hakemaan Daniel Jacksonin pois Abydokselta pienen ryhmän kanssa, koska Maahan oli hyökätty ja hyökkäyksen uskottiin olleen Ra'n johtama.


title: Jack O’Neill

text: TP-1:n ensimmäinen tehtävä oli mennä Chulak-planeetalle pelastamaan Apophiksen kaappaamat ihmiset. He eivät saaneet kaikkia pelastettua, mutta Apophiksen oikea käsi Teal'c liittyi heidän taisteluunsa goa'uldeja vastaan. Siitä lähtien TP-1 on jatkanut taisteluaan monen vuoden ajan.


title: Michael Praetorius

text: Michael Praetorius (mahdollisesti 15. helmikuuta 1571 – 15. helmikuuta 1621) oli saksalainen säveltäjä.


title: Michael Praetorius

text:
Praetorius syntyi Creuzburgissa. Hän opiskeli Torgaussa, Frankfurt an der Oderissa ja Zerbstissä. Hän toimi urkurina Marienkirchessä Frankfurtissa sekä Gröningenissä ennen kuin lähti hoviurkuriksi ja kapellimestariksi Braunschweigin herttuan hoviin Wolfenbüttelissä.
Praetorius oli tuottelias säveltäjä. Hänen musiikissaan oli vaikutteita muun muassa Samuel Scheidtin ja Heinrich Schützin musiikista. Praetoriuksen sävellyksiin kuuluu muun muassa paljon laulumusiikkia sekä "Terpsichore"-niminen tanssisarja.


title: Michael Praetorius

text: Praetorius kirjoitti kolmiosaisen musiikkitietokirjan "Syntagma Musicum" (1614–1620).


title: Orangen piirikunta (Kalifornia)

text: Orangen piirikunta () on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnassa asui 3 010 232 ihmistä vuonna 2010 ja se on pinta-alaltaan 2 455 neliökilometriä. Aluetta on tehnyt kuuluisaksi Orangen alueelle sijoittunut televisiosarja "The O.C." Vuoden 2000 väestönlaskennan aikana se oli Yhdysvaltain toiseksi väestörikkain piirikunta. Orange County eroaa useimmista piirikunnista siten, ettei sillä ole yhtä keskusta, ja alue on lähes kauttaaltaan esikaupunkialuetta.


title: Orangen piirikunta (Kalifornia)

text: Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan alueen pinta-ala on 2 455 km², mikä tekee siitä Etelä-Kalifornian pienimmän piirikunnan. Pinta-alasta on 2 045 km² maata ja 411 km² vettä. Veden osuus on 16,7 %.


title: Orangen piirikunta (Kalifornia)

text: Orangen piirikunta rajautuu lännessä Tyyneen valtamereen, pohjoisessa Los Angelesin piirikuntaan, koillisessa San Bernardinon piirikuntaan ja etelässä San Diegon piirikuntaan.


title: Orangen piirikunta (Kalifornia)

text: Piirikunnan korkein kohta on Santiago Peak (1 733 m). Tärkein vesiväylä on "Santa Ana" -joki.


title: Bois de Boulogne

text: Bois de Boulogne, suomeksi myös Boulognen metsä, on puisto Pariisin länsilaidalla, Boulogne-Billancourtin pohjoispuolella. Puisto kuuluu Pariisin 16. arrondissementtiin.


title: Bois de Boulogne

text: Napoleon III teki alueesta puiston vuonna 1852. Puiston suunnittelusta järjestetyn kilpailun voitti ruotsalainen puutarha-arkkitehti Knut Forsberg. Puisto liitettiin Pariisiin vuonna 1929. Sitä ei kuitenkaan yleisesti mielletä osaksi varsinaista Pariisia, sillä se sijaitsee Périphérique-kehätien ulkopuolella, joka muualla yleensä on Pariisin rajana. Lisäksi alueella ei ole yhtään asukkaita, ja se on julkista aluetta.


title: Bois de Boulogne

text: Bois de Boulognen pinta-ala on 8,459 km². Se on 2,5 kertaa isompi kuin New Yorkin Central Park ja 3,3 kertaa isompi kuin Lontoon Hyde Park.


title: Bois de Boulogne

text: Boulognen kaupunki ja myös sen vierellä sijaitseva Bois de Boulogne ovat saaneet nimensä Kanaalin rannalla sijaitsevasta Boulogne-sur-Meristä. Pariisin seudulla nimi annettiin alun perin Notre-Dame-de-Boulogne-la-Petite-nimiselle kirkolle (nykyisin Église Notre-Dame de Boulogne), joka rakennettiin Filip IV Kauniin käskystä sen jälkeen, kun hän vuonna 1308 oli tehnyt tyttärensä Isabella de Francen kanssa pyhiinvaellusmatkan Boulogne-sur-Meriin ennen kuin tämä avoitui Englannin kuningas Edvard II:n kanssa.


title: Bois de Boulogne

text: Paluumatkalla kuningas päätti rakentaa Pariisin läheisyyteen samanlaisen kirkon kuin minkä hän oli nähnyt Kanaalin rannalla ja jossa oli myös ihmeellinen Neitsyt Marian patsas. Boulogne-sur-Merin kirkko sijaitsi paikalla, jossa nykyisin on Basilique Notre-Dame de l'Immaculée Conception.


title: Bois de Boulogne

text: Palattuaan Pariisiin kuningas päätti pyhiinvaellusmatkojen lyhentämiseksi etsiä kaupungin lähistöltä sopivaa paikkaa uudelle kirkolle. Hän päätyi lopulta pieneen puunhakkaajien kylään, jonka nimi oli Les Menuls lès Saint-Cloud. Kirkon peruskivi muurattiin vuonna 1319 tai 1320, ja kirkkoon pystytettiin samanlainen hopeoitu Neitsyt Marian patsas kuin Boulogne-sur-Merissäkin oli. Kirkon vihki vuonna 1330 Pariisin piispa Hugues II Michel de Besançon.


title: Bois de Boulogne

text: Nykyinen Bois de Boulogne on ainoa jäljellä oleva osa entisestä Rouvrayn metsästä, joka sai nimensä siellä kasvaneista talvitammista ().. Se mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 717. Kilderik II lahjoitti maat Saint-Denis'n apottikunnalle, joka rakennutti useita huomattavia luostareita. Filip II August osti suurimman osan metsästä Saint-Denis'n munkeilta muodostaakseen niistä metsästysmaan kuninkaalle kuuluvalle alueelle. Vuonna 1256 Pyhä Ranskan Isabel, Ludvig IX Pyhän sisar perusti kuninkaallisen Longchampin nunnaluostarin.


title: Bois de Boulogne

text: Satavuotisen sodan aikana metsästä tuli rosvojen pesäpaikka. Vuonna 1358 väijyksissä olleet englantilaiset ryöstivät siellä Bertrand Duguesclinin hänen ollessaan paluumatkalla Bretagnesta. Vuosina 1416–1417 Burgundin herttuan joukot tappoivat siellä suuren määrän ranskalaisia ja polttivat sen jälkeen osan metsästä. Ludvig XI:n aikana alue metsitettiin jälleen, ja sen kautta avatiin kaksi tietä.


title: Bois de Boulogne

text: Vuonna 1528 Frans I aloitti alueella sijaitsevan Château de Madridin rakennustyöt. Sen valmistuttua alueesta tuli juhlapaikka. Henrik II:n ja Henrik III:n aikana metsästysmaat ympäröitiin muurilla, jossa oli kahdeksan porttia. Henrik IV:n määräyksestä sinne istutettiin 15 000 mulperipuuta siinä toivossa, että Ranskassa voitaisiin aloittaa silkin valmistus. Hänen puolisonsa Margareta Valoislainen, jonka hän oli hylännyt, vetäytyi metsän keskellä sijaitsevaan Château de la Muetteen.


title: Bois de Boulogne

text: Marraskuussa 1783 Pilâtre de Rozier ja Arlandesin herttua suorittivat alueella onnistuneen lennon kuumailmapallolla, jonka olivat rakentaneet Montgolfierin veljekset. He nousivat ilmaan Château de la Muetten viereltä.


title: Bois de Boulogne

text: Ranskan vallankumouksen aikana monet etsintäkuulutetut henkilöt piileksivät Bois de Boulognessa.


title: Bois de Boulogne

text: Vuosina 1814–1815 noin 40 000 englantilaista ja venäläistä sotilasta leiriytyi alueelle, ja he hävittivät metsän. Restauraation aikana se metsitettiin jälleen, ja paroni d'Andrén johdolla myös sen kautta kulkeneet tiet kunnostettiin vuoteen 1830 mennessä. Esimerkiksi Auteuilin lammen rannalle kylvettiin amerikkalaisia tammia. Lammen luona perustettiin vuonna 1832 metsätalouden oppilaitos, "École spéciale pratique de sylviculture et d'arboriculture".. Tästä "syrjäisestä ja villistä paikasta" kerrotaan Paul de Kockin romaanissa "Le mare d'Auteuil".


title: Bois de Boulogne

text: Vuonna 1840 metsän itälaidalta lohkaistiin alue Pariisia ympäröineen uuden puolustusmuurin, Enceinte de Thiersin rakentamista varten.


title: Bois de Boulogne

text: Vuonna 1852 Napoleon III luovutti omistusoikeuden Bois de Boulogneen Pariisin kaupungille, joka sitoutui suorittamaan alueella uudistustöitä neljän vuoden kuluessa. Työt aloitettiin seuraavana vuonna. Ensimmäisessä vaiheessa niitä johtivat arkkitehti Jacques Hittorff ja maisema-arkkitehti Louis-Sulpice Varé. Heidän johdollaan sinne perustettiin puutarhoja sekä rakennettiin teitä ja tekojärviä.


title: Bois de Boulogne

text: Keisari toivoi, että alueelle saataisiin Lontoon Hyde Parkin Serpentinen kaltainen jokimainen tekojärvi. Työt jouduttiin kuitenkin keskeyttämään, kun paroni Haussmann huomautti, että korkeuserojen vuoksi järven toinen pää kuivusi ja toinen pää tulvisi. Haussmann, joka oli nimitetty Seinen departementin prefektiksi, erottikin tehtävästään Varén, joka ei ollut ottanut suunnitelmissaan huomioon kuuden metrin korkeuseroa, ja nimitti tilalle insinööri Jean-Charles Alphandin ja maisema-arkkitehdiksi Jean-Pierre Barillet-Deschampsin. Maaperää muokattiin, ja alueelle istutettiin 200 000 puuta Barillet-Deschampsin laatiman suunnitelman mukaisesti. Uudet suunnittelijat jättivät alueelle vain kaksi suoraa puistokäytävää (Allée de Longchamp ja Allée de la Reine-Marguerite). Varén suunnittelman "joen" sijasta alueelle rakennettiin kaksi tekojärveä. Lac Supérieurista vedet laskivat Lac Inférieuriin pienen putouksen kautta. Kahta saarta yhdistämään rakennettiin silta.


title: Bois de Boulogne

text: Samaan aikaan alueelle rakennettiin myös järvien välinen pato ja niiden välitse johtava tie. Jean-Charles Alphand muotoili alueen englantilaiseen puutarhatyyliin kaarevine teineen, vesialueineen, keinotekoisine jokineen ja kivilaitelmineen. Lac Inférieuriin rakennettiin kaksi saarta, joihin pystytettiin aito sveitsiläinen, alun perin Seilerin Bernin lähettyville rakentama alppimaja sekä Gabriel Davioudin suunnittelma "Keisarin kioski". Vuonna 2012 siellä kuvattiin eräs kohtaus Noémie Lvovskyn elokuvasta "Camille redouble". Myös Auteuilin lampea laajennettiin.


title: Bois de Boulogne

text: Longchampin hippodromi rakennettiin vuosina 1855–1858 Bois de Boulognen länsiosaan, Longchampin alueelle. Samoihin aikoihin puistosta lohkaistiin sen eteläisin osa Mortemart-kukkulan eteläpuolella, Rue des Princes à Boulognen (nyk. Rue Denfert-Rocherau ja Rue des Princes) ja Avenude du Parc des Princes'in välinen alue. Se muutettiin muutettiin Mornyn herttuan toimeksiannosta ja paroni Haussmannin johdolla luksusluokan asuntoalueeksi, joka kuuluu osittain Pariisin Auteuilin kaupunginosaan, osittain Boulogne-Billancourtiin.


title: Bois de Boulogne

text:
Kun Pariisia vuonna 1870 Preussin ja Ranskan sodassa piiritettiin, Preussin tykistö sai Bois de Boulognessa aikaan melkoisesti tuhoa, sillä Ranskan tykistöllä oli tukikohta Mortemartin kukkulalla. Tapauksen johdosta Sullu Prudhomme kirjoitti runon "La mare d'Auteuil" "jäähyväisiksi metsälle"..
Vuonna 1873 Bois de Boulogneen rakennettiin toinenkin ravirata, Auteuilin hippodromi.


title: Bois de Boulogne

text: Vuosina 1900–1936 Bois de Boulognen läpi kulki raitiolinja, joka johti Porte Maillot'sta Pariisin rajalta alun perin Suresnesiin, josta sitä myöhemmin jatkettiin Puteaux'hun (linja 38) ja Saint-Cloud'hun (linja 44).


title: Bois de Boulogne

text: Vaikka Bois de Boulogne oli Pariisin kaupungin omistuksessa, hallinnollisesti se oli vuoteen 1929 saakka jaettuna Boulognen ja Neuilly-sur-Seinen kuntien kesken. Se liitettiin Pariisiin vasta kahdella asetuksella, joista sen Neuilly-sur-Seineen kuulunutta osaa koskenut annettiin 5. huhtikuuta ja Boulogneen kuulunutta osaa koskeva 19. huhtikuuta 1929. Tällöin se liitettiin Pariisin 16. arrondissementtiin. Sen omistaa Pariisin kaupunki, jonka myös huolehtii sen kunnossa- ja puhtaanapidosta ja puiden istuttamisesta, myöntää luvat siellä järjestettäville yleisötapahtumille ja vuokraa alueen rakennukset ravintoloitsijoille ja muille yrittäjille.Bois de Boulognessa on useita tekojärviä ja keinotekoisia lampia, joihin vesi johdetaan Canal d'Ourcqista sekä Passyn arteesisista kaivoista. Suurimmat niistä ovat Lac Supérieur ja Lac Inférieur. Näiden välissä on vesiputous, Grande Cascade. Lisäksi aluelella sijaitsevat Lac du cercle du bois de Boulogne, joka talvisin toimii luistinratana, ja Lac du Jardin d'acclimation sekä joukko pienempiä lampia: Mare d'Amenonville, Mare Saint-James, Étang de Longchamp, Étang de l'Abbaye, Étang de Suresnes, 'Etang des Tribunes ja Étang de Boulogne.


title: Bois de Boulogne

text: Metsässä kulkevia puroja ovat Ruisseau de Longchamp, Ruisseau des Sablons ja Ruisseau d'Armenonville.


title: Bois de Boulogne

text: Bois de Boulogne on pariisilaisille tärkeä ja suosittu virkistysalue. Siellä voi kävellä, pyöräillä, soudella järvillä tai ratsastaa tai käydä eväsretkillä. Aikaisemmin se oli varsinkin hienoston virkistyspaikka. Monet 1800-luvun runoilijat ja kirjailijat ovat kuvailleet kävelyretkiään Bois de Boulognessa..


title: Bois de Boulogne

text: Bois de Boulogne on kuitenkin myös huonomaineinen alue, sillä öisin siellä harjoitetaan suuressa määrin prostituutiota.


title: Jan Stamic

text: Jan Václav Antonín Stamic (saks. Johann Wenzel Anton Stamitz; kastettu 30. kesäkuuta 1717 Německý Brod, Böömi – 27. maaliskuuta 1757 Mannheim, Saksa) oli tšekkiläinen säveltäjä ja viulisti. Hän kuului niin sanottuun Mannheimin koulukuntaan. Stamic syntyi Německý Brodissa (nyk. Havlíčkův Brod) Tšekissä. Hän aloitti musiikin opiskelun isänsä johdolla, joka oli urkuri. Vuonna 1741 Stamic siirtyi Mannheimiin, jossa hänestä tuli hoviorkesterin ensiviulisti ja hieman myöhemmin myös konserttimestari. Vuodet 1754–1755 hän vietti Pariisissa. Hän kuoli 39-vuotiaana Mannheimissa vuonna 1757. Stamic sävelsi konserttoja (pääasiassa viululle ja huilulle), kamarimusiikkia, sinfonioita sekä messun. Erityisesti jälkimaailma arvostaa sinfonioita, joita Stamic sävelsi yli 50. Stamicin sävellyksiä ei nykyisin enää juuri esitetä, mutta häntä pidetään nykymuotoisen sinfonian tärkeimpänä luojana ja tällä alalla lähinnä Joseph Haydnin ja Wolfgang Amadeus Mozartin edelläkävijänä.


title: Jan Stamic

text: Jan Stamicin poikia olivat säveltäjät Karel Stamic (saks. Carl Stamitz, 1746–1801) ja Antonin Stamic (saks. Anton Stamitz, s. 1754, k. vuoden 1820 tienoilla), joka asui ja työskenteli vuodesta 1770 lähtien Pariisissa. Molemmat sävelsivät isänsä tapaan sinfonioita ja konserttoja ym. soitinmusiikkia.


title: PDP-1

text: PDP-1 (Programmed Data Processor-1) oli ensimmäinen Digital Equipment Corporationin valmistama minitietokone ja Programmed Data Processor -sarjan ensimmäinen. Tietokone on merkittävä muun muassa ensimmäisenä kaupallisena "interaktiivisena" tietokoneena.


title: PDP-1

text: Tietokone julkaistiin vuonna 1959 ja sitä valmistettiin noin 50 kappaletta. Tietokoneella oli sillä merkittävä rooli varhaisen tietokoneharrastuksen alullepanijana: kone oli ostettu MIT:hen ja muutamiin muihin korkeakouluihin, joissa käyttöpolitiikka oli sen verran vapaamielinen, että opiskelijat saattoivat varata sen käyttöönsä vapaa-aikanaan ja toteuttaa sillä omia pelejään ja kokeilujaan.


title: PDP-1

text: PDP-1 oli transistoripohjainen kone, jonka arkkitehtuuri perustui MIT:ssä kehitettyihin varhaisiin transistorikoneisiin (TX-0 ja TX-2). Sen suurimpia etuja oli pienikokoisuus: koko laitteisto vei vain muutamia neliömetrejä lattiapinta-alaa. Erikoisuutena oli myös suuri tutkamainen kuvaputki, jota käytettiin usein pelien ja interaktiivisten ohjelmien näyttölaitteena. Ensisijaisena massamuistina oli reikänauha. Sananpituus oli 18-bittinen, ja ferriittirengasmuistilla toteutetun keskusmuistin koko vaihteli 4096:n ja 65536:n sanan välillä. Nopeimmat konekäskyt suoritettiin 10 mikrosekunnissa.


title: PDP-1

text: PDP-1 oli ensimmäinen tietokone, joka ajoi tietokonepelien historiaan keskeisesti kuuluvaa "Spacewar"-peliä. PDP-1 on ollut myös Suomessa nähtävillä GameOn-tietokonepelinäyttelyssä syksyllä 2003.


title: Daniel Jackson

text:
Daniel Jackson on kuvitteellinen henkilö "Tähtiportti"-televisiosarjassa ja sitä edeltäneessä elokuvassa. Hän on koulutukseltaan egyptologi, arkeologi, lingvisti ja antropologi. Elokuvassa Danielia esittää näyttelijä James Spader ja televiosarjassa Michael Shanks.
Daniel on lahjakas nuori tutkija, joka elokuvan alussa esittää akateemisissa piireissä tutkimuksensa, jonka mukaan muinaiset pyramidit olisivatkin itse asiassa Maan ulkopuolelta lähtöisin olevia rakennelmia. Kollegat pitävät hänen väitteitään täysin naurettavina, ja hän on menettämässä akateemisen uskottavuutensa. Catherine Langford kuitenkin kiinnostuu hänen väitteistään ja kutsuu hänet mukaan Tähtiportti-projektiin. Heti päästyään SGC:hen ("Stargate Command") Daniel ratkaisee kirjoituksen tähtiporttia peittäneen suojuskiven hieroglyfeissä ja saa aikaan enemmän kahdessa viikossa kuin tutkijat ennen häntä kahdessa vuodessa. Hän ymmärtää, että tuntemattomat merkit suojuskivissä eivät ole kirjoitusta, vaan tähtikuvioita ja siten tähtiportin navigointi- eli ns. osoitemerkkejä.


title: Daniel Jackson

text: Daniel saa lähteä eversti Jack O'Neillin mukana tau'rien ensimmäiselle tähtiporttimatkalle Abydos-planeetalle ja jää sinne lopulta monien tapahtumien jälkeen asumaan paikallisen vaimonsa Sha'ren (elokuvassa Sha'uri) kanssa. Oleskellessaan Abydoksella Daniel saa selvitettyä, että tähtiportteja on enemmänkin kuin Maassa ja Abydoksella sijaitsevat tähtiportit. Kun Jack ja muut ryhmästä saapuvat uudelleen planeetalle Maahan kohdistuneen yllätyshyökkäyksen jälkeen ja Sha're, tämän veli Skaara sekä muita ihmisiä kaapataan goa'uld Apophiksen matkaan, Daniel liittyy TP-1-ryhmään löytääkseen vaimonsa ja auttaakseen selvittämään tähtiporttien mysteeriä.


title: Daniel Jackson

text: Daniel yrittää viimeiseen asti pelastaa goa'uldin riivaaman vaimonsa, mutta lopulta Teal'cin on tapettava Sha're tämän yrittäessä goa'uldin pakottamana murhata miehensä. Daniel on murheen murtama ja aikoo ensin jättää TP-1:n. Hän päättää kuitenkin lopulta liittyä takaisin ryhmään voidakseen muita planeettoja ja niiden kulttuureja tutkimalla joskus auttaa tuhoamaan goa'uldit, jotka tappoivat hänen vaimonsa.


title: Daniel Jackson

text: Viidennen tuotantokauden lopussa Daniel kuolee pelastaessaan Langara-planeetan ihmiset ydinonnettomuudelta, mutta alienrotu muinaiset nostavat hänet korkeammalle elämisen tasolle. Daniel palaa ihmisenä TP-1:een seitsemännen tuotantokauden alussa, kun muinaiset karkottavat hänet luotaan. Daniel on kuollut tai hänen on luultu kuolleen sarjan aikana useaan muuhunkin otteeseen (itse asiassa usemmin kuin kenenkään muun sarjan hahmon), mutta aina hän on loppujen lopulta selviytynyt milloin goa'uldien sarkofagien, milloin muinaisten avulla. Hänestä on lisäksi ottanut moneen otteeseen vallan jokin muukalaisrodun edustaja, tai alienperäinen laite tai virus on vaikuttanut häneen. Hän on muun muassa käynyt lähellä kuolemaa jouduttuaan ikivanhan miehen ruumiiseen, kärsinyt skitsofreniasta ja muistinmenetyksestä, siirtynyt toiseen ulottuvuuteen ja käynyt läpi mittavat vieroitusoireet jäätyään riippuvaiseksi sarkofagista.