title: Jiddiš

text: Juutalaisten muutettua Itä-Eurooppaan jiddišiin tuli paljon myös slaavilaisia vaikutteita, ja sanastosta noin 5 prosenttia onkin slaavilaisperäistä. Vaikutteisiin kuuluvat etenkin konsonanttien regressiivinen assimilaatio, jotkin verbiaspektimuodot, monet toimintaa kuvaavat verbilainasanat, useat päätteet, paikallista luontoa ja ruokaa merkitsevät lainasanat, sekä monet sukulaisuutta kuvaavat sanat.


title: Jiddiš

text: Jiddišin keskeisessä sanastossa on myös joitakin romaanisperäisiä sanoja, kuten juutalaisranskasta tulleet "bentshn" (< lat. "benedicere", ’siunata’) ja "leyenen" (< lat. "legere", ’lukea’). Yhdysvaltoihin muuttaneet juutalaiset ovat omaksuneet kieleen lisäksi englanninkielisiä sanoja. Yhdysvaltalainen kirjailija Leo Rosten on havainnollistanut jiddišille tyypillistä eri kielten sanaston lainailua jiddišinkielisellä lauseella "Guten erev shabbes, Madame Chairman" (’Hyvää perjantai-iltaa, rouva puheenjohtaja’), joka koostuu viiden eri kielen sanoista.


title: Jiddiš

text: Jiddišiä pidetään kielenä, joka on täynnä huumoria, ja monet tunnetut jiddišinkieliset kirjailijat ovatkin kansanhumoristeja. Jiddiš kehittyi juutalaisten kieleksi aikana, jolloin juutalaisten elämä Euroopassa oli erittäin raskasta – kielellä ja kirjallisuudella pyrittiin keventämään vaikeuksien taakkaa. Jiddiš toimi myös juutalaisten salakielenä, jota saksalaisten ei haluttu ymmärtävän. Juutalaisten tuntema epäluulo vihamielistä kristittyä ympäristöä kohtaan toi kieleen paljon kristinuskoon kohdistuvia pilkallisia vertauksia. Näistä tunnetuimpia on ”hölynpölyä” tarkoittava yleinen ilmaisu "nisht geshtoygn un nisht gefloygn" (suom. ’ei kiivennyt eikä lentänyt’), joka viittasi Jeesuksen ylösnousemukseen.


title: Jiddiš

text: Jiddišiä kirjoitetaan oikealta vasemmalle heprealaisin aakkosin, yleensä niiden neliömäistä variaatiota käyttäen. Jiddišin oikeinkirjoitus on vaihdellut aikojen saatossa etenkin vokaalien osalta. Nykyisin kielen oikeinkirjoituksen suositukset antaa YIVO-instituutti. YIVO on määritellyt myös jiddišin standardisoidun siirtokirjoituksen, joka on käytössä etenkin sähköpostiviestinnässä.


title: Jiddiš

text: Jiddišin kirjaimet kattavat kaikki kielen äänteet, ja kieltä kirjoitetaankin foneemisesti. Poikkeuksena tästä ovat heprean- ja arameankieliset sanat, joissa vokaalit jätetään yleensä kirjoittamatta.


title: Jiddiš

text: Taulukossa ovat jiddišin aakkoset, niiden YIVO-romanisaatio, ääntäminen ja kirjainten nimet; ”kh” viittaa voimakkaaseen kurkkuäänteeseen.


title: Jiddiš

text: Jiddišissä on arvioitu olevan 180 000 sanaa. Koska jiddiš oli tavallisen kaupunkilaisrahvaan kieli, siinä on melko vähän abstrakteja käsitteitä tai luontoa kuvaavia sanoja. Sen sijaan siinä on runsaasti sosiaalisessa elämässä käytettäviä sanoja kuten ihmisten nimityksiä, hellittelysanoja ja muita ihmissuhteisiin liittyviä sanoja, ja siinä on myös hyvin rikas valikoima sanontoja ja voimasanoja.


title: Jiddiš

text: Jiddišin ääntäminen muistuttaa läntisen saksan ääntämistä. Vokaalifoneemit /y/ ja /ö/ kuitenkin puuttuvat, ja niiden sijaan sanotaan /i/ ja /ei/. Kielessä esiintyy joitain saksalle vieraita sananalkuisia konsonanttiyhtymiä, kuten [dl], [mr], [tkh] ja [gz].


title: Jiddiš

text: Jiddišin saksalaisperäisissä sanoissa paino on yleensä sanan alussa, ja slaavilaisissa ja seemiläisissä toiseksi viimeisellä tavulla. Painottomat vokaalit äännetään yleensä heikkoina.


title: Jiddiš

text: Substantiiveja on kolmea sukua: maskuliini, feminiini ja neutri. Maskuliinin määräinen artikkeli on "der", feminiinin "di" ja neutrin "dos"; monikko on aina "di". Monikon yleisimpiä tunnuksia ovat "-s" ja "-n", mutta heprealaisperäisissä sanoissa "-im" tai "-es". Sijamuotoja ovat nominatiivi, akkusatiivi ja datiivi. Genetiivin yleisin tunnus on "-s".


title: Jiddiš

text: Verbit taipuvat yksikön kaikissa persoonissa, ja teitittelymuotoja käytetään. Imperfektiä ei ole, vaan mennyt aika ilmaistaan apuverbin avulla.


title: Jiddiš

text: Jiddišin sanajärjestys on SVO, kuten saksassakin, mutta yleisesti ottaen sanajärjestys on melko vapaa. Sanajärjestykseen on tullut paljon slaavilaisia vaikutteita, esimerkiksi lauseessa "Es kholemt zikh mir a vayser nitl" (’haaveilen valkeasta joulusta’), jonka lauserakenne on slaavilainen, vaikka sen sanasto onkin saksalais-heprealais-romaanisperäistä.


title: Jiddiš

text: Varhaista jiddišinkielistä kirjallisuutta edustaa Elia Levitan 1500-luvun alussa kirjoittama suosittu, sisällöltään lähinnä ritariromanssin luonteinen seikkailurunoelma "Bovo-Bukh".


title: Jiddiš

text: Koska naiset eivät yleensä osanneet hepreaa, heidän uskonnollisista tarpeistaan pyrittiin huolehtimaan julkaisemalla hengellistä kirjallisuutta jiddišiksi. Tällaisista selitysteoksista kirjallisuudenhistoriallisesti merkittävimpiä on rabbi Ja'akov ben Isaak Aškenazin 1600-luvun alussa kirjoittama ”naisten Raamattu”, "Tsene-rene" (”Menkää katsomaan” – kirjan nimi on hepreaa ja tulee Laulujen laulun jakeesta 3:11: ”Menkää katsomaan, oi Siionin tyttäret”). "Tsene-renen" ja "Bovo-Bukhin" jiddiš oli sanastoltaan varsin puhtaasti germaanista.


title: Jiddiš

text: Jiddiš ei ollut vakavasti otettu kirjakieli vielä 1800-luvun alussa, vaan jiddišiksi julkaistiin lähinnä naisten ja lasten kirjallisuutta. 1800-luvun loppupuolella alkoi modernin jiddišinkielisen kirjallisuuden kukoistuskausi: ajan tärkeimpiä kirjailijoita olivat Mendele Mocher Sforim, I. L. Peretz ja Sholem Aleichem. Jiddišinkielinen julkaisutoiminta kasvoi nopeasti. Vuonna 1978 jiddišiksi kirjoittava Isaac Bashevis Singer sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon.


title: Jiddiš

text: Jiddišinkielinen teatteri syntyi 1872 Romaniassa, ja sen isänä pidetään Abraham Goldfadenia. Venäjän viranomaiset kielsivät jiddišinkielisen teatterin vuonna 1883, minkä seurauksena se siirtyi sieltä Pariisiin, Lontooseen ja New Yorkin, missä se alkoi kukoistaa. Yhdysvalloissa kehittyi myös newyorkilaisten lomakohteen Catskillsin jiddišinkielinen komediaperinne, joka toimi useimpien amerikanjuutalaisten koomikoiden kuten Mel Brooksin ja Danny Kayen astinlautana kansalliseen menestykseen.


title: Petruma

text:
Petruma on yksi Etelä-Savossa sijaitsevan Heinäveden kunnan kylistä. Petruman kylä sijaitsee Kermajärven rannalla lähellä Karviota.
Petruma on myös kylässä sijaitseva keskikokoinen järvi, josta voi kalastaa rapuja, haukia ja ahvenia. Se on suosittu kalastus- ja retkeilyjärvi. Petrumassa on hevostalli ja maatiloja.


title: Petruma

text: Petruman kyläkoulu lakkautettiin vuosia sitten.


title: Rummukkala

text: Rummukkala on yksi Etelä-Savossa sijaitsevan Heinäveden kunnan kylistä. Rummukkalassa Rummukkajärven rannalla on paljon asutusta ja mökkejä.


title: Sarvikumpu

text:
Sarvikumpu on yksi Etelä-Savossa sijaitsevan Heinäveden kunnan kylistä.
Sarvikumpu sijaitsee kunnan koillisessa osassa.


title: Sarvikumpu

text: Sarvikummussa oli kyläkoulu, joka kuitenkin lakkautettiin liian pienien oppilasmäärien vuoksi. Ennen lakkauttamista koulussa oli 22 oppilasta, joista 3 oli alaluokilla. Yläluokassa, jossa oli luokat kolmannesta kuudenteen, oli 16 oppilasta. Nykyään koulurakennusta pidetään kyläläisten yhteisenä. Kuitenkin Sarvikummussa vielä sijaitsee kyläkauppa, jonka omistaa Jaana Hottinen


title: Varistaipale

text: Varistaipale on 115 asukkaan kylä Heinävedellä, neljä kilometriä Karviosta Kuopioon päin ja noin 60 kilometrin päässä lähimmästä kaupungista, Varkaudesta. Kylän eteläpuolelta kulkee valtatie 23 ja se sijaitsee Tuusniemelle kulkevan seututie 542:n varrella. Valamon ja Lintulan luostarit sijaitsevat lähellä kylää, molemmat noin kymmenen kilometrin päässä.


title: Varistaipale

text: Kylä tunnetaan Varistaipaleen kanavasta, joka on Suomen korkein ja ainoa nelisulkuinen. Se rakennettiin vuosina 1911–1913 aiempaan puronuomaan. Yhdessä Taivallahden kanavan kanssa se yhdistää Varisveden Juojärveen. Kanavan pituus on 1 100 metriä ja pudotuskorkeutta sen suluilla on 14,5 metriä. Kanavan ylimmän sulun äärellä on kanavanvartiontorni, josta kanavaa ohjataan ja sen toisella puolella on Merenkulkulaitoksen omistama kanavamuseo. Museorakennus on entinen kanavanvartijan talo ja museoalueeseen kuuluvat muutkin pihapiirin rakennukset. Kanavapuisto on muiden Heinäveden reitin kanavien tapaan hyvin hoidettu ja kaunis. Siellä järjestetään kesäisin vuosittainen ulkoilmakonsertti. Kesällä 2004 pidettiin Varistaipaleen kanavalla perinneuittotapahtuma ”Naiset nipunlaskussa”. Tilaisuus oli yleisömenestys, nipunlaskua oli seuraamassa molemmin puolin kanavaa noin 2 500 kesävierasta ja paikkakuntalaista. Tapahtuma televisioitiin ja sille saatiin sponsoreiksi 50 yritystä.


title: Varistaipale

text: Kylässä sijaitsee Korintti-niminen ruokailu-, majoitus- ja kokoustilapaikka, kanavakioski sekä Sulkumestari-niminen leipomo. Korintin lomamökit saivat ”Etelä-Savon maakunnan parhaat” -laatumerkin Farmari-maatalousnäyttelyssä.


title: Varistaipale

text: Varistaipaleen kylä valittiin Etelä-Savon vuoden kyläksi 2004. Etelä-Savon maakuntahallitus valitsi kylän Järvi-Suomen kylät ry:n esityksestä. Valinnan perusteita olivat:


title: Vihtari

text: Vihtari on kylä Heinävedellä, noin 20 kilometriä itään kuntakeskuksesta. Vihtarin rautatieasema sijaitsee noin kaksi kilometriä kylästä koilliseen. Asema on rataosalla Pieksämäki–Joensuu, ja taajamajunat pysähtyvät siellä.


title: Vihtari

text: Kylässä on ympärivuotista asutusta, mutta myös kesämökkejä. Kylän läheisyydessä sijaitsevat järvet Iso-Vihtari ja Pieni-Vihtari. Kylässä on myös kauppa, sekä entinen kyläkoulu, joka toimii kylän asukkaiden kokoontumispaikkana. Koululla on myös Vihtarin VPK:n paloasema.


title: Vihtari

text: Vihtarista pääsee seututietä 476 länteen Heinäveden kirkonkylälle ja edelleen valtatielle 23, itään Liperiin, sekä seututietä 474 etelään Savonrannan ja Kerimäen kautta Savonlinnaan. Vihtarin kylästä ja sen tapahtumista on useita vanhoja tarinoita joita kerrotaan Vihtarin kylän omassa historiikissä.


title: Joschka Fischer

text: Joseph Martin (Joschka) Fischer (s. 12. huhtikuuta 1948 Gerabronn) on saksalainen vihreä poliitikko. Hän oli vuosina 1998–2005 Saksan ulkoministeri ja varakansleri Schröderin hallituksessa.


title: Joschka Fischer

text: Fischer ei koskaan suorittanut lukiota loppuun. Vuonna 1966 hän keskeytti myös valokuvaajan opintonsa. Vuodesta 1967 alkaen Fischer toimi vasemmisto-opiskelijaliikkeessä. Seuraavana vuonna hän muutti Frankfurt am Mainiin, missä hän elätti itsensä pätkätöillä ja kävi samalla kuuntelemassa Theodor Adornon, Jürgen Habermasin ja Oskar Negtin luentoja olematta varsinaisesti kirjoilla opiskelijana. Hän perehtyi oma-aloitteisesti kattavasti myös Karl Marxin, Mao Zedongin ja Georg Wilhelm Friedrich Hegelin tuotantoon.


title: Joschka Fischer

text: Vuonna 1969 Fischer osallistui Algeriassa PLO:n järjestämään konferenssiin, jossa Jasser Arafat vaati taistelua Israelia vastaan.


title: Joschka Fischer

text: Vuoteen 1975 saakka Fischer oli vasemmistoradikaalin militanttiryhmän Vallankumouksellinen taistelu ("Revolutionärer Kampf") jäsen. Tuolloin hän osallistui useisiin kahakoihin poliiseja vastaan. 14. heinäkuuta 1976 Fischer pidätettiin Ulrike Meinhofin kuoleman johdosta järjestetyn mielenosoituksen yhteydessä. Ulkoministerikaudellaan Fischer pyysi aiempaa toimintaansa anteeksi. Oman kertomansa mukaan hän alkoi erkaantua radikaalista liikkeestä vuoden 1977 "Saksan syksyn" tapahtumien seurauksena kun työnantajaliiton puheenjohtaja Hanns Martin Schleyer kaapattiin ja murhattiin raa'asti.


title: Joschka Fischer

text: Jo ennen liittymistään puolueeseen vuonna 1982 Fischer perusti Daniel Cohn-Benditin ja muiden kanssa Frankfurtissa "Arbeitskreis Realpolitik" -työryhmän, jossa muovattiin vihreille "reaalipoliittista" suuntausta. Vastakkainasettelu näiden uusien näkemysten kanssa johti Frankfurtissa "eko-fundamentalistien" (""Fundis"") ja realistien (""Realos"") väliseen ristiriitaan. Vuonna 1983 Fischer valittiin liittopäiville ensimmäisten vihreiden joukossa.


title: Joschka Fischer

text: Vuonna 1985 Hessenin osavaltiossa muodostettiin ensimmäinen punavihreä hallitus pääministeri Holger Börnerin johdolla. Tuolloin Fischer valittiin ympäristö- ja energiaministeriksi. Jo hänen ministerinvalansa herätti suurta huomiota epämuodollisen pukeutumisen vuoksi. Vuonna 1987 Fischer joutui muiden vihreiden ohella jättämään hallituksen vihreiden tehtyä ydinvoimasta hallituskysymyksen. Pian seuranneiden uusien vaalien jälkeen Fischer toimi maapäivillä vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtajana.


title: Joschka Fischer

text: Vuoden 1991 vaaleissa punavihreät saavuttivat vaalivoiton ja palasivat neljän vuoden tauon jälkeen valtaan. Hans Eichelin (SPD) pääministerikaudella Fischer toimi jälleen Hessenin ympäristöministerinä. Vuonna 1994 Fischer jätti tehtävänsä Hessenissä ja palasi liittopäiville. Vuonna 1995 Fischer aiheutti puolueen sisäisiä ristiriitoja, sillä hän erkaantui puolueen tiukan pasifistisesta linjasta hyväksymällä sotilaalliset toimenpiteet YK:n suoja-alueiden ylläpitämiseksi Bosniassa ja Hertsegovinassa. Myös suuntaamalla vihreät talouspoliittisesti kohti markkinataloutta teki vihreistä entistä "reaalipoliittisemman" puolueen.


title: Joschka Fischer

text: Vuoden 1998 vaaleissa oikeistokoalitio menetti enemmistönsä liittopäivillä 16 vuoden kauden jälkeen. Ensi kertaa liittovaltion tasolla syntyi punavihreä koalitio. Gerhard Schröderin johtamassa hallituksessa Fischer nimitettiin ulkoministeriksi ja varakansleriksi.


title: Joschka Fischer

text: Vuonna 1999 Fischer tuki Saksan osallistumista kansainvälisen oikeuden kannalta kiisteltyyn Kosovon sotaan. Tällöin saksalaiset sotilaat osallistuivat sotatoimiin ensi kertaa sitten toisen maailmansodan. Fischer perusteli sotaa viittaamalla kansallissosialistisen Saksan aikaiseen juutalaisten kansanmurhaan. Uuden Auschwitzin estämiseksi liittotasavallan armeijan oli toimittava Bosniassa ja Kosovossa. Fischerin mukaan rinnastettavuus kansallissosialismiin ja fasismiin oli ilmeistä. Tuolloin esitettiin myös sittemmin vääriksi osoittautuneita väitteitä, joiden mukaan Kosovossa olisi keskitysleirejä.


title: Joschka Fischer

text: Fischerin reaalipoliittinen ote on herättänyt puolueen sisällä ankaraakin kritiikkiä. Tähän on antanut aihetta myös hänen suhtautumisensa Tšetšenian sotaan. Vuonna 1995 Fischer tuomitsi silloisen hallituksen toimimattomuuden asiassa kutsuen Tšetšenian tapahtumia ydinvallan suorittamaksi julmaksi pienen kansan murhaksi". Vuonna 2000 ulkoministeri Fischer puolestaan esitti, että Venäjää ei tule eristää ja sota terrorismia vastaan on oikeutettua.


title: Joschka Fischer

text: Fischerin ansiona pidetään vuoden 2002 vaalivoittoa, joka mahdollisti punavihreän koalition jatkumisen vuoteen 2005 asti.


title: Joschka Fischer

text: Vuoden 2005 vaalien jälkeen vihreät joutuivat Saksassa oppositioon. Tämän myötä Fischer luopui myös puolueen johtotehtävistä. Liittopäivistä hän erosi 1. syyskuuta 2006. Syksyllä 2006 Fischer nimitettiin vuodeksi vierailevaksi professoriksi amerikkalaiseen Princetonin yliopistoon.


title: Joschka Fischer

text: Vuonna 2009 Fischer palkattiin Turkin kautta kulkevan Nabucco-kaasuputkihankkeen päälobbariksi.


title: Montserrat (vuori)

text: Montserrat on vuori Barcelonan maakunnassa, Kataloniassa. Vuori sijaitsee noin 40 kilometriä Barcelonan kaupungista luoteeseen.


title: Montserrat (vuori)

text: Vuoren nimi, katalaaninkielinen Montserrat, tarkoittaa sahattua vuorta ja nimi tulee tämän kallioisen vuoren erikoisesta muodosta, se näyttää sahalaitaiselta.


title: Montserrat (vuori)

text: Vuori on tunnettu erityisesti siellä sijaitsevasta, vuonna 1025 perustetusta benediktiiniläisluostarista ("Santa Maria de Montserrat"), joka on omistettu Katalonian hiippakunnan suojeluspyhimykselle, Montserratin neitsyelle ("La Verge de Montserrat", tunnetaan yleisesti myös nimellä "La Moreneta"). Luostari on edelleen toiminnassa ja se majoittaa noin 80 munkkia.


title: Montserrat (vuori)

text: Legendan mukaan vuonna 880 joukko paimenessa olleita lapsia näki vuorella valon ja kuuli enkelten laulua. Valo johdatti etsijät luolaan, josta löytyi Neitsy Marian kuva.


title: Montserrat (vuori)

text: Montserratin luostarissa on erityinen huone, jossa pyhiinvaeltajien neitsyelle tuomat lahjat ovat nähtävillä. Lahjat tuodaan yleensä kiitoksen osoitukseksi esimerkiksi sairaudesta toipumisesta, lapsen syntymästä tai muista merkkitapahtumista.


title: Montserrat (vuori)

text: Kataloniassa on perinteisenä tapana pyytää Montserratin neitsyeltä apua oman tai läheisen sairauden hetkenä (tai muuna elämän kriisihetkenä tai merkkitapahtumien edellä), ja luvata tehdä pyhiinvaellusmatka Montserratin vuorelle, jos toive toteutuu. Moni myös toteuttaa lupauksensa. Montserrat onkin siis suosittu turisti- ja pyhiinvaelluskohde, jossa vierailee vuosittain yli miljoona turistia ja pyhiinvaeltajaa. Luostarin yhteyteen onkin lähinnä pyhiinvaeltajia ajatellen perustettu myös hotelli.


title: Kriittinen teoria

text: Kriittisellä teorialla tarkoitetaan monitieteellistä yhteiskunnan ja kulttuurin tutkimusta ja kritiikkiä. Käsitteellä on sosiologinen ja kirjallisuuskriittinen merkitys, joista molemmilla on oma alkuperänsä ja historiansa. Tämän seurauksena kriittinen teoria on sateenvarjokäsite, joka sisältää kaikki kritiikkiin perustuvat teoriat.


title: Kriittinen teoria

text:
Yhteiskuntatieteissä kriittisellä teorialla tarkoitetaan Frankfurtissa ensimmäisen maailmansodan jälkeen syntynyttä uusmarxilaista teoriasuuntausta. Sen keskeisiä edeltäjiä olivat G. W. F. Hegel ja Karl Marx. Suuntaus tunnetaan myös Frankfurtin koulukunnan nimellä.
Ilmaisu kriittinen teoria (saks. "Kritische Theorie") on peräisin Max Horkheimerin ohjelmajulistuksenomaisen artikkelin "Traditionelle und kritische Theorie" (1937) otsikosta. Horkheimer tarkoitti kriittisellä teorialla yhteiskuntateoriaa, joka arvostelee ja pyrkii muuttamaan yhteiskuntaa kokonaisuutena. Näin kriittinen teoria on vastakkainen perinteiselle yhteiskuntateorialle, joka pyrki ainoastaan ymmärtämään tai selittämään yhteiskuntaa ja sitä kautta tukemaan vallitsevaa järjestystä. Kriittisen teorian pääteoksena pidetään Horkheimerin ja Theodor W. Adornon 1944–47 julkaisemaa esseististä teosta "Valistuksen dialektiikka".


title: Kriittinen teoria

text: Maanpaossa Yhdysvalloissa Horkheimer ja Adorno tutkivat totalitaarisiä hallintoja. Toisen maailmansodan jälkeen Horkheimerin ja Adornon töitä alettiin kutsua Frankfurtin koulukunnaksi. Kansallissosialismin kauden jälkeen kriittinen teoria koki merkittävän nousun. Monet Adornon opiskelijoista etsivät selitystä kansallissosialistisen ajan tapahtumille. Kriittinen teoria tarjosi tämän. Myöhempi kriittisen teorian keskeinen edustaja on Jürgen Habermas.


title: Kriittinen teoria

text: Kriittisen teorian keskeiset kiinnostuksen kohteet ovat talous, yksilön kehitys ja kulttuuri. Marxilaisista ja psykoanalyyttisistä näkökulmista käsin kriittinen teoria suhtautuu erityisesti ”yhteiskuntaan” kriittisesti. Yhteiskuntaa ei pidetä ainoastaan tietyn aikakauden ihmisten kokonaisuutena, vaan pikemminkin niinä olosuhteina, jotka vallitsevat ja hallitsevat yksilöitä. Näin ne muokkaavat ihmisten luonnetta ja toimintamahdollisuuksia suuremmassa määrin, kuin mitä he voivat vaikuttaa yhteiskunnan rakentumiseen. Sosialisaatiolla, joukkotiedotusvälineillä ja massakulttuurilla on tässä keskeinen välittäjän rooli.


title: Kriittinen teoria

text: Kriittisen teorian mukaan kapitalistisessa yhteiskunnassa lisääntyvän teknistymisen, tieteellisen edistyksen ja tästä seuraavan byrokratisoitumisen takia yksilöt vieraantuvat ja siten yksilön merkitys katoaa. Yksilöiden välisistä suhteista tulee perinteisten siteiden löyhtyessä tavaranmuotoisia ja ne muuttuvat entistä enemmän vaihtosuhteiksi.


title: Kriittinen teoria

text: Lopulta tästä seuraa täysin hallittu maailma, joka hallitsee yksilöä ja alistaa ihanteellisuuden, epäsovinnaisuuden ja luovuuden. Kriittinen teoria edellyttää, että filosofialla tulisi olla yhteiskunnassa keskeinen ja käytännöllinen rooli paremman tulevan yhteiskunnan luomiseksi.


title: Kriittinen teoria

text: Termin ”kriittinen teoria” toinen, epäyhteiskunnallinen merkitys liittyy kirjallisuuskritiikkiin ja kirjallisuuden analyysiin ja ymmärtämiseen. Se keskittyy tekstien ja tekstin kaltaisten ilmiöiden erittelyyn. Se sai alkunsa kirjallisuudentutkijoiden parissa kirjallisuudentutkimuksen osa-alueena 1960- ja 1970-luvulla ja tuli yleiseen käyttöön 1980-luvulla saadessaan vaikutteita mannermaisesta filosofiasta ja yhteiskuntateoriasta ja muuttuessaan näin ”teoreettisemmaksi”.


title: Commodore 65

text: Commodore 65, toiselta nimeltään C64DX, oli Commodoren vuosina 1990-91 kehittämä kotitietokone. Koneesta oli tarkoitus tulla C64:n paranneltu, taaksepäin yhteensopiva versio, joka sisältäisi monia uusia, lähes Amigan tasoisia ominaisuuksia. Laite jäi kuitenkin prototyyppiasteelle yhtiön toimitusjohtajan Irving Gouldin peruttua hankkeen.


title: Commodore 65

text: Commodore Internationalin 1994 tapahtuneen konkurssin jälkeen joitakin C65:n prototyyppejä myytiin avoimilla markkinoilla, joten laitteita on käyttäjillä ja keräilijöillä. Arviot markkinoille tulleiden koneiden määrästä vaihtelevat 150 ja 2000 kappaleen välillä. Eräs Commodore 65 myytiin keväällä 2013 saksan eBay verkkohuutokaupassa lähes 18 000 euron hintaan.


title: Commodore 65

text: Projektin peruuntumisen myötä Commodoren viimeiseksi 8-bittiseksi laitteeksi jäi vuonna 1985 julkistettu Commodore 128.


title: Gracchus

text: Gracchukset olivat merkittävä Rooman tasavallan aikainen suku.


title: Puuhamaa

text: Puuhamaa on vuonna 1984 avattu Janakkalan Tervakoskella sijaitseva lasten huvittelupaikka. Puuhamaassa ei juurikaan ole täysautomaattisia huvipuistolaitteita, vaan toiminta on painottunut enemmän oman lihasvoiman ja aktiivisuuden käyttöön. Alueella on yli sata erilaista toimintoa, muun muassa vesiliukumäet, ratagolf, Formula-autoradat ja pomppulinnoja.


title: Puuhamaa

text: Puuhamaan omistaa Puuharyhmä, jonka espanjalainen Aspro Parks osti vuonna 2007.


title: Puuhamaa

text: Puuhamaan televisiomainoksien tunnusmusiikin on tehnyt Mikko Alatalo. Puuhamaan maskotti on Puuhanalle, joka kiertelee puistossa.


title: Puuhamaa

text: Laitteiden pituusrajat on ilmoitettu laitteen luona tai Puuhamaan nettisivuilta. Kaikki pituusrajat ovat minimipituuksia, maksimipituuksia ei ole määritelty.


title: Puuhamaa

text: Puuhamaan suosituimpia laitteita ovat Formula-autot. Niitä on kolmessa eri kokoluokassa; F3-, F2- ja F1-autot. Radat sijaitsevat eri puolilla puistoa. F1-autot ovat isoimmat ja nopeimmat, ja niissä pituusraja on 140 senttimetriä. F2-autoissa pituusraja on sama 140 senttimetriä, mutta niihin alle 140 senttimetriä pitkät saavat tulla vanhemman kanssa. F3-autot on tarkoitettu pienille lapsille, ja niissä pituusraja on 110 senttimetriä.


title: Puuhamaa

text: Vesipuisto on Puuhamaassa yksi Suomen isoimpia, ja sieltä löytyy erilaisia vesiliukumäkiä nuorille ja vanhoille.


title: Tervakoski

text: Tervakoski on kylä Janakkalan kunnassa ja samalla sen toinen kylätaajama Turengin ohella. Vuonna 2004 kylässä oli noin 4 750 asukasta. Kylä on muuttovoittoinen.


title: Tervakoski

text: Tervakosken historia alkaa jo keskiajalta. Sijaitsihan paikka Alasjärvestä Kernaalanjärveen laskevan joen kosken kohdalla. Nämä olivat oleelliset tekijät määrittelemään eteläisen Janakkalan kehitystä. Koski oli hyvä myllynpaikka ja sellainen paikalla on ollut jo ikimuistoisista ajoista alkaen. Parhaimmillaan koskessa jauhoi viljaa alueen talonpojille kolmekin myllyä. Myllyt olivat maatalousyhteiskunnalle ratkaisevia toimintokeskuksia ja niiden omistusoikeudet olivat usein suurtenkin kiistojen aiheita. Näin Tervakoski on ollut hämäläinen teollisuuskeskus jo viitisensataa vuotta. Vuonna 1780 rakensivat Gabriel Brunow ja ratsumestari Karl Gustaf Uggla kosken rannalle kaksiraamisen sahan hyödyntämään alueen metsävaroja.


title: Tervakoski

text: Tervakosken muodostivat kosken rantatilat Hovilan ratsutila ja Talolan eli Alimyllyn rälssitila, jotka olivat myllyjen ansiosta alueen kantatiloja. Samasta syystä niistä tuli myös säätyläistiloja ja sen jälkeen ns. parempien ihmisten asuminen Tervakoskella on sävyttänyt kylän elämää aina nykyisyyteen saakka. Talola kuului varhaisimpina aikoina Melkkolan kylään. Tämän tilan ja siihen kuuluvat kaksi myllyä myi Turun tuomiokapitulin jäsen, kaniikki Erik Jaakonpoika, vuonna 1490 Maunu Laurinpoika Grisefotille. Grisefot luovutti vuonna 1501 Talolan tuomiokirkolle. Vuonna 1542 tila, joka olisi kirkon tila, joutui Kustaa Vaasan reformin yhteydessä valtiolle.


title: Tervakoski

text: Kuten yleensä, joutui Talola läänityksen kohteeksi. Aluksi se oli läänitettynä kamarikirjuri Hans Thomassonille ja sen jälkeen lakitieteiden tohtori Anders Olofssonille. Jonkin aikaa tila oli läänitettynä myös Pontus de la Gardiella, joka joutui sukulaissuhteeseen itse kuninkaaseen Juhana III:een naituaan tämän ja Kaarina Hannuntyttären avioliiton ulkopuolella syntyneen vanhimman tyttären Sofian. Nuorempia sisaruksia olivat Julius ja Lucretia. Juhana oli erityisen kiintynyt nuorimpaan tyttäreensä Lucretiaan ja lahjoitti mm. Talolan hänelle vuonna 1577. Lucretia kuoli kuitenkin nuorena vuonna 1585. Tämän jälkeen tila siirtyi Brita de la Gardielle, joka oli Pontus de la Gardien ja Sofia Gyllenhjelmin tytär. Hovilan ratsutilan omistivat 1500-luvulla Antti Olavinpoika ja Cecilia Luukkantytär, jolta Janakkalan kappalaisen Jaakko Teckaleniuksen leski Kaarina osti sen vuonna 1665. Vuonna 1683 tilan osti Kaarinalta 400 taalarilla everstiluutnantti Arvid Reinhold Brunow. Tila meni perintönä ensiksi Jakob Göran Brunowille, jolta se siirtyi Adam Reinhold Brunowille ja tältä puolestaan Gabriel Brunowille. 22. helmikuuta 1783 Gabriel Brunow myi Hovilan tilan Hämeenlinnan pormestari Gottlieb Johnille ja lääninkamreeri Johan Nordenswanille. Tämä Hovilan kauppa oli alkuna Tervakosken kartanon synnylle. 5. lokakuuta 1797 tehdyllä kauppakirjalla Hovila, mylly ja sahalaitos siirtyivät Nordenswanin omistukseen. 9. joulukuuta 1799 Johan Nordenswan osti myös Talolan rälssitilan, jonka omistajana tällöin oli everstiluutnantti Knut von Troil. Näin olivat Tervakosken molemmat suuret tilat yhden ja saman omistajan hallussa. Tervakosken kartano oli syntynyt. Johan Nordenswanin nuorin poika Gustaf Georg Nordenswan osti vuonna 1800 puolet Punganmaan uudistilasta Antti Erkinpoika Punkalta. Toisen puolen tilasta hän sai haltuunsa ostamalla sen vuonna 1806 Juho Jaakonpojalta.


title: Tervakoski

text: Tervakosken paperitehdas perustettiin kosken rannalle 1818 ja muutettiin koneelliseksi vuonna 1853. Helsinkiläiset kauppiaat A. F. Wasenius ja J. L. Borgström ostivat tehtaan 1856. Tämän jälkeen tehtaan osakkeita on enemmässä määrin omistanut muun muassa Suomen Pankki. Stora Enson omistuksen jälkeen tehdas on kuulunut itävaltalaiselle Trierenberg Groupille. Nykyään tehdas kuuluu Delfort Groupin omistukseen.


title: Tervakoski

text: Tervakosken kylätaajaman kohtalo oli vaakalaudalla 1980-luvulla kun saneeraukset koettelivat kannattamatonta tehdasta. Kyläyhteisön elämään uutta piristysruisketta merkitsi moottoritien valmistumien 1990-luvun puolivälissä Helsingistä Hämeenlinnaan. Reilusti vajaan tunnin ajomatka on houkutellut varsinkin lapsiperheitä muuttamaan omakotitaloon Tervakoskelle, jossa kunnan palveluista löytyvät niin päiväkodit, kirjastot, terveyskeskukset kuin koulutkin aina lukioon saakka. Unohtamatta SEO- Ja ABC huoltoasemaa, mistä löytyy normaalilaatujen lisäksi myös pienelle taajamalle tärkeä polttoöljyn tankkauspiste. Tervakoski Oy:n aikanaan rakentamat palvelut, kuten uimahalli, ovat siirtyneet kunnan omistukseen ja näin kylätaajaman palvelurakenne on suhteellisen hyvä.


title: Tervakoski

text: Tervakosken tunnetuin kohde lienee lapsille tarkoitettu Puuhamaa. Parhaimmillaan kesäpäivinä siellä on noin 45 000 kävijää. Puuhamaa työllistää kesäisin nuoria työntekijöitä. Puuhamaan omistaa espanjalainen Aspro Ocio S.A., jolle Puuharyhmä Oyj myi Puuhamaan vuonna 2007.


title: Gaius Gracchus

text: Gaius Sempronius Gracchus (154 eaa.–121 eaa.) oli Rooman tasavallan aikainen poliitikko. Hän oli Tiberius Gracchuksen nuorempi veli. Hän syntyi rikkaaseen perheeseen. Nuorukaisena hän seurasi veljensä aikaansaamaa poliittista kuohuntaa. Kun Tiberius tapettiin vuonna 132 eaa., Gaius peri perheen omaisuuden. Gaius Gracchus aktivoitui politiikassa ja oli vuoden 126 eaa. kvestori ja vuoden 123 eaa. kansantribuuni. Hän ehdotti veljensä ajamaa maareformia ja viljan hinnan säätelyä. Senaatti oli raivoissaan.


title: Gaius Gracchus

text: Kaikkien poliittisten käytäntöjen vastaisesti hän asettui uudelleen ehdolle seuraavana vuonna ja sai jatkokauden. Seuraavana vuonna hän kuitenkin hävisi ja konservatiiviset konsulit peruuttivat säädetyt lait. Gracchus ja hänen poliittinen liittolaisensa Fulvius Flaccus turvautuivat väkivaltaan. Heidät julistettiin valtion vihollisiksi. Fulvius Flaccus tapettiin, Gaius Gracchus pakeni ja teki itsemurhan. Tämän jälkeen Roomassa teloitettiin noin tuhat Gracchuksen tukijaa.


title: Thíra

text: Thíra eli "Thera" (), usein "Santoríni" (Σαντορίνη), on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Santorínin saariryhmään. Saaren pinta-ala on 79,194 km² ja asukasluku 15 230 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Firá, joka tunnetaan myös nimellä Thíra.


title: Thíra

text: Thíra on suurin tuliperäisistä Santorínin saarista, jotka aikanaan muodostivat yhden saaren. Siksi nimityksiä Thíra ja Santoríni käytetään ristiin sekä tästä saaresta että koko saariryhmästä. Nimitys Thera voi tarkoittaa myös saarella sijainnutta antiikin aikaista Theran kaupunkia.


title: Thíra

text: Thíran saari on länteen päin aukeavan puolikuun muotoinen. Saaren länsipuolinen ranta on jyrkännettä, joka on vanha tulivuoren räjähdyskraatteri eli kaldera. Thíran tulivuoren räjähdys noin 1650–1600 eaa. jakoi saaren useaan osaan ja muodosti nykyisen Santorínin saariryhmän. Jyrkänteen reunalla sijaitsevat muun muassa pääkaupunki Firá sekä Imerovíglin ja Oían kylät. Alhaalla jyrkänteen puolella on saaren pääsatama Athiniós. Saaren itäranta on selvästi loivempi, ja siellä sijaitsevat saaren suurimmat rantalomakeskukset Kamári ja Períssa. Myös Santorínin lentoasema on Thíran itäosan tasangolla.


title: Thíra

text: Saaren korkein huippu on sen eteläosassa sijaitseva Profítis Ilías (567 metriä).


title: Thíra

text:
Thíra kuuluu hallinnollisesti Thíran kuntaan, johon kuuluvat myös muut Santorínin saariryhmän saaret kuten Thirasía. Koko saariryhmä on ollut yhtä kuntaa vuoden 2011 aluehallintouudistuksesta lähtien. Tätä ennen saariryhmä muodostui kahdesta kunnasta, jotka olivat Thíra ja Oía. Thíran kunta kuuluu Thíran alueyksikköön, johon kuuluvat myös lähisaaret Anáfi, Folégandros, Íos ja Síkinos. Alueyksikkö kuuluu puolestaan koko Kykladien tavoin Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saaren suurimmat asutukset ovat Emporeío (1 938 asukasta), pääkaupunki Firá (1 616), Mesariá (1 593), Kamári (1 344) ja Karterádos (1 238). (Katso myös: Luettelo Thíran kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Thíra

text: Thíra oli asuttu jo kykladisen kulttuurin aikana. Akrotíri oli merkittävä keskus minolaisella kaudella. Saaren kulttuuri tuhoutui kuuluisassa tulivuoren räjähdyksessä noin 1650–1600 eaa. Räjähdyksessä on nähty yhteyksiä Atlantis-myyttiin. Antiikin aikana nykyinen Thíra, alun perin "Kalliste" (”Kaunein”) ja myöhemmin "Thera", asutettiin uudestaan. Se oli spartalaisten siirtokunta ja sen keskus oli Theran kaupunki. Roomalaisella ajalla Santorínin saaret toimivat karkotuspaikkana. Bysanttilaisen ajan jälkeen saari oli venetsialaisten vallassa vuodesta 1207 ja siitä tuli osa Náxoksen herttuakuntaa. Tuona aikana koko saariryhmä sai nimen ”Santa Irini” eli Santoríni Thirasíassa vuonna 304 eaa. kuolleen Pyhän Irene Thessalonikalaisen mukaan. Turkkilaiset valtasivat saaren vuonna 1537. Saari vapautui turkkilaisten vallasta vuonna 1821 ja pian tämän jälkeen siitä tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa. Tämän jälkeen saari toimi jälleen karkotuspaikkana toiseen maailmansotaan saakka.


title: Thíra

text: Thíra ja koko Santoríni on yksi Kreikan suosituimpia ja jo pelkän luontonsa puolesta näyttävimpiä turistikohteita. Thíran saaren nähtävyyksiä ovat kalderan reunan maisemien lisäksi muun muassa Akrotírin minolainen kaupunki, antiikin Theran kaupungin rauniot, Firássa sijaitsevat Esihistoriallisen Theran museo ja Firán arkeologinen museo, sekä Oían kuvauksellinen kylä auringonlaskuineen. Saaren itärannikolla Kamárissa ja Períssassa on laavakivirantoja. Profítis Ilías -vuorella sijaitsee Profeetta Elian luostari. Vuorelta on hyvät näkymät saarelle. Firásta ja Oíasta pääsee turistiveneillä Néa Kaménin ja Palaiá Kaménin kraatterisaarille sekä Thirasían saarelle.


title: Santoríni

text: Santoríni () on Kreikalle kuuluva tuliperäinen saariryhmä Egeanmeren eteläosassa. Siihen kuuluu viisi Kykladien eteläisintä saarta: pääsaari Thíra (Thera), Thirasía, Néa Kaméni, Palaiá Kaméni sekä Aspronísi. Lisäksi siihen kuuluu joukko pienempiä saaria. Santoríni on tuliperäinen ja saanut nykyisen muotonsa tulivuoren räjähdyksessä noin 1650–1600 eaa. sekä myöhemmän tuliperäisen toiminnan seurauksena. Hallinnollisesti Santoríni muodostaa oman kuntansa, Thíran kunnan, joka kuuluu Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saariryhmän pääkaupunki on Firá.


title: Santoríni

text: Myös pelkkää Thíran saarta kutsutaan toisinaan Santoríniksi. Saarten yhteispinta-ala on noin 94 km², josta Thíra käsittää noin 79 km². Thíran lisäksi Thirasía on asuttu. Santoríni on yksi Euroopan tunnetuimmista matkailukohteista.


title: Santoríni

text: Santoríni muodostaa hallinnollisesti oman kuntansa, Thíran kunnan. Koko saariryhmä on ollut yhtä kuntaa vuoden 2011 aluehallintouudistuksesta lähtien. Tätä ennen saariryhmä muodostui kahdesta kunnasta, jotka olivat Thíra ja Oía. Thíran kunta kuuluu Thíran alueyksikköön, johon kuuluvat myös lähisaaret Anáfi, Folégandros, Íos ja Síkinos. Alueyksikkö kuuluu puolestaan koko Kykladien tavoin Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Santoríni

text: Santorínin suurimmat asutukset ovat Emporeío (1 938 asukasta), saariryhmän pääkaupunki ja kuntakeskus Firá (1 616), Mesariá (1 593), Kamári (1 344) ja Karterádos (1 238). Ne kaikki sijaitsevat Thíran saarella. Thirasían pääkylä on Manolás. (Katso myös: Luettelo Thíran kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Santoríni

text: Santoríni oli asuttu jo kykladisen kulttuurin aikana. Se oli merkittävä keskus minolaisella kaudella. Tuolta ajalta on kaivettu esiin Akrotírin minolaisaikainen kaupunki, joka tunnetaan muun muassa lukuisista seinämaalauksistaan. Saaren kulttuuri tuhoutui kuuluisassa tulivuoren räjähdyksessä noin 1650–1600 eaa.


title: Santoríni

text: Aiemmin Santorínin paikalla sijainneen pyöreänmuotoisen saaren keskiosa romahti mereen useita satoja tuhansia vuosia sitten, kun sen alla sijainnut magmakammio tyhjeni tulivuorenpurkauksessa. Sen jälkeen tulivuori on täyttänyt syntyneen kalderan uudelleen, ja prosessi on toistunut useita kertoja.


title: Santoríni

text: Tunnetuin Santorínin tulivuorenpurkauksista tapahtui 1650–1600 eaa. Purkaus romahdutti kalderan pohjoispuolen, jolloin Thirasía ja Aspronísi erkaantuivat nykyisestä pääsaaresta Thírasta. Purkauksen seurauksena syntynyt tsunami saavutti jopa 150 metrin korkeuden, ja saapuessaan Kreetalle 110 kilometrin päähän se oli aikalaisten havaintojen mukaan yhä 40 metrin korkuinen. Purkauksen arvellaan ainakin välillisesti johtaneen tuolloin Kreetalla ja myös Santorínilla vallinneen minolaisen kulttuurin tuhoon. Tuhka levisi ympäri maapalloa, ja sitä on löydetty muun muassa pohjoisnavalta. Purkauksen voimakkuus vastasi 6 000 megatonnin vetypommia. Saaren asukkaat luultavasti pakenivat ennen räjähdystä: ilmeisesti tulivuori antoi merkkejä heräämisestään sitä ennen. Syntyneeseen räjähdyskuoppaan virtasi meri.


title: Santoríni

text: Kalderalahden keskellä sijaitsevat Palaiá Kaménin ja Néa Kaménin saaret ovat syntyneet purkauksen jälkeen, ja ne ovat uudestaan meren pohjasta kohoavan tulivuoren huippuja. Néa Kaménissa ovat Kreikan ainoat toimivat tulivuorikraatterit; purkauksia on sattunut melko usein, ja ne kasvattavat jatkuvasti saaren kokoa. Edellinen, lievä purkaus sattui vuonna 1950, ja seuraavan on arveltu tapahtuvan sadan vuoden kuluessa.


title: Santoríni

text: Räjähdyksen nykyinen ajoitus perustuu radiohiiliajoitukseen. On kuitenkin väitetty, että joko se tai Kreetan arkeologinen ajoitus on väärä, mikäli räjähdys todella aiheutti minolaisen kulttuurin tuhon. Kreikan kronologian muutos kuitenkin vaatisi myös faaraoiden Egyptin kronologian muuttamista.


title: Santoríni

text: Useat tutkijat ovat arvelleet, että Platonin kertomukset mereen vajonneesta Atlantiksesta tämän dialogeissa "Timaios" ja "Kritias" viittaisivat minolaisen kulttuurin tuhoon ja Thíran purkaukseen. Platonin mukaan egyptiläinen pappi oli kertonut Solonille Atlantiksen tuhoutuneen 9 000 vuotta aikaisemmin. Tällainen teoria edellyttää kuitenkin, että Atlantis olisi ollut paljon pienempi kuin Platonin teokset antavat ymmärtää ja että myös sen tuhosta Soloniin kulunut aika olisi ollut vain noin 900 eikä 9 000 vuotta.


title: Santoríni

text: Toisinaan on arveltu, että myös Toisen Mooseksen kirjan kertomukset pimeydestä yhtenä Egyptin vitsauksista sekä Kaislameren ylityksestä viittaisivat Thíran purkauksen aiheuttamaan savupilveen ja tsunamiin. Asiaa on käsitellyt muun muassa englantilainen kirjailija ja freelance-tutkija Graham Phillips kirjassaan "Act of God" vuodelta 1998. Phillipsin näkemystä vastaan on esitetty voimakasta kritiikkiä, ja hänen arvioitaan on pidetty näennäistieteenä.


title: Santoríni

text: Antiikin aikana nykyiset Santorínin saaret Thíra ja Thirasía asutettiin uudelleen. Nykyinen Thíra tunnettiin alun perin nimellä Kalliste (suom. "kaunein") ja myöhemmin nimellä Thera. Saaret olivat spartalaisten siirtokuntana. Antiikin Theran kaupunki sijaitsi vuorella Thíran kaakkoislaidalla. Suuri osa siitä on kaivettu esille. Sen löytöihin kuuluvat muun muassa agora, stoa sekä teatteri. Theran rooli ei kuitenkaan ollut antiikin historiassa erityisen suuri.


title: Santoríni

text: Peloponnesolaissodassa Thera oli Kykladien saarista ainoa Meloksen (nykyinen Mílos) ohella, joka asettui Korintin puolelle Ateenaa vastaan. Saaren väestö ei kuitenkaan kohdannut ateenalaisten taholta samanlaista äärimmäistä kostoa kuin Meloksen väestö. Hellenistisellä ajalla saari toimi Egyptin Ptolemaiosten laivastotukikohtana.


title: Santoríni

text: Roomalaisella ajalla Santorínin saaret toimivat karkotuspaikkana. Tunnetuin karkotettu on Pyhä Irene Thessalonikalainen, joka kuoli Thirasíassa vuonna 304 eaa. Varhaisella bysanttilaisella ajalla saari oli muiden Kykladien tavoin usein merirosvojen piinaama, ja sen väestö väheni. Bysanttilaisen ajan jälkeen saaret olivat venetsialaisten vallassa vuodesta 1207, ja niistä tuli osa Náxoksen herttuakuntaa. Tuona aikana koko saariryhmä sai nimen ”Santa Irini” eli Santoríni siellä kuolleen Pyhän Irenen mukaan.


title: Santoríni

text: Turkkilaiset valtasivat Santorínin vuonna 1537. Saaret vapautuivat turkkilaisten vallasta vuonna 1821, ja pian tämän jälkeen niistä tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa. Tämän jälkeen saaret toimivat jälleen karkotuspaikkana toiseen maailmansotaan saakka.


title: Santoríni

text: Saariryhmän pääsatama on Athiniós, joka sijaitsee Thíran länsirannalla eli kalderan puoleisella laidalla. Satamasta on yhteydet Pireukseen sekä sinne kulkevan laivareitin varrella oleville Kykladien saarille, kuten Íokselle, Náxokselle ja Párokselle, sekä Thíran lähialueen pienemmille saarille, kuten Folégandrokselle ja Anáfille.


title: Santoríni

text: Santorínin lentoasema sijaitsee Thíran saaren itäosan matalammalla alueella lähellä Kamárin kylää. Se on kesäisin vilkkaassa käytössä, ja sinne tehdään suoria lentoja myös Suomesta.


title: Santoríni

text: Santoríni on yksi Kreikan suosituimpia ja jo pelkän luontonsa puolesta näyttävimpiä turistikohteita. Monet sen asutukset, kuten Firá, Imerovígli ja Oía, on rakennettu kalderan jyrkälle laidalle ja tarjoavat hyvän näköalan koko kalderaan. Pääsaari Thíran nähtävyyksiä ovat myös muun muassa Akrotírin minolainen kaupunki, antiikin Theran kaupungin rauniot sekä Firássa sijaitsevat Esihistoriallisen Theran museo ja Firán arkeologinen museo. Saaren itärannikolla Kamárissa ja Períssassa on laavakivirantoja. Profítis Ilías -vuorella sijaitsee Profeetta Elian luostari.


title: Santoríni

text: Firásta ja Oíasta pääsee turistiveneillä Néa Kaménin ja Palaiá Kaménin kraatterisaarille sekä Thirasían saarelle. Santorínin nykyisin aktiiviset kraatterit ovat Néa Kaménilla. Palaiá Kaménin ympäristössä on kuumia lähteitä.


title: Tiberius Gracchus

text: Tiberius Sempronius Gracchus (163 eaa. – 132 eaa.) oli Rooman tasavallan aikainen poliitikko.


title: Tiberius Gracchus

text: Tiberius Gracchus syntyi varakkaaseen perheeseen. Hänen isänsä, myös Tiberius Sempronius Gracchus, oli ollut konsuli, ja hänen äitinsä, Cornelia Africana, oli valtiomies ja sotapäällikkö Scipio Africanuksen tytär.


title: Tiberius Gracchus

text: Poika Tiberius Gracchus taisteli kolmannessa puunilaissodassa. Hän joutui tällöin riitoihin senaatin kanssa. Näihin aikoihin Roomaan oli alkanut muodostua suurelta osin entisistä legioonalaisista koostunut suuri kaupunkiköyhälistö, jonka tyytymättömyys kanavoitui kansankokousten kautta. Vuonna 133 eaa. Gracchus valittiin kansantribuuniksi, ja hän ryhtyi ajamaan tämän köyhälistön asiaa.


title: Tiberius Gracchus

text: Hän yritti ajaa maareformia, jonka oli tarkoitus tasata valtavia tuloeroja. Tällaiset uudistukset olivat konservatiivisessa roomalaispolitiikassa harvinaisia. Maareformia vastusti toinen tribuuni, Marcus Octavius. Gracchus ehdotti Octaviuksen viraltapanoa, ja kansankokous hyväksyi ehdotuksen. Tämän jälkeen kansankokous sääti Gracchuksen lait. Senaatti hangoitteli lakien toimeenpanoa vastaan. Gracchus turvautui epätavanomaisiin keinoihin valtataistelussa ja konflikti kärjistyi. Vähät välittäen perustuslaista Gracchus pyrki uudelle tribuunikaudelle luvaten merkittäviä muutoksia. Äänestyksen aikana puhkesi mellakka, ja Gracchus tapettiin väkivaltaisuuksissa.


title: Tiberius Gracchus

text: Myöhemmin Tiberiuksen veli Gaius Gracchus yritti jatkaa uudistuspolitiikkaa, mutta lähes yhtä heikoin tuloksin.


title: Paleface

text: Paleface (oikealta nimeltään Karri Pekka Matias Miettinen, s. 21. huhtikuuta 1978 Järvenpää) on suomalainen rap-artisti ja englantilaisen filologian opiskelija. Hän asuu nykyään Helsingissä, mutta on aiemmin asunut myös Järvenpäässä, Tampereella, Raumalla ja Hämeenlinnassa. BMG Finland on julkaissut Palefacen kolme ensimmäistä studiolevyä, ja neljännestä albumista eteenpäin XO Records.


title: Paleface

text: Paleface kertoo taiteilijanimensä juontavan vaihto-oppilasvuosilta Yhdysvalloista, jossa häntä kutsuttiin Palefaceksi vaalean ihonvärinsä takia: omien sanojensa mukaan hän oli ensimmäinen valkoihoinen, joka kävi vierailulla mustien ja latino-opiskelijoiden kodeissa.


title: Paleface

text: Paleface kuuluu ryhmiin Q-Continuum presents (This is) The Marienhof, Fat Beat Sound System ja Conscious Youths. Hän esiintyy myös osana englantilaiskitaristi Jason Carterin Acoustic Journey -yhtyettä. Muusikon uran ohella Paleface on lisäksi suomentanut muun muassa Curtis Hansonin elokuvan "8 Mile" sekä kirjallisuutta, muun muassa Saul Williamsia ja A.J. Albanya. Vuosina 2008 ja 2009 hän on toiminut myös kantaa ottavana studiovieraana Yle Teeman keskusteluohjelmassa Popkult. Nykyään Paleface juontaa omaa viikoittaista yhteiskuntakritiikkiä käsittelevää radio-ohjelmaansa "Act Like You Know" Radio Helsingissä.


title: Paleface

text: Palefacen suomenkielinen debyyttialbumi "Helsinki–Shangri-La" ilmestyi 15. syyskuuta 2010, ja sen julkaisi Exogenic Music Groupin hiphoplevymerkki XO Records. Albumi myi kultaa alle kuukaudessa ja on nyt jo platinalevy (yli 20 000 myytyä levyä). Albumin ensimmäinen single on nimeltään "Talonomistaja", joka soi YleX:n X-Ryhmän tehobiisinä viikolla 13.


title: Paleface

text: "Helsinki–Shangri-La" palkittiin joulukuussa 2010 Etno-Emma palkinnolla ja se on myös Soundi-lehden vuoden kotimainen albumi. Lisäksi "Helsinki Shangri-La" oli 12:n joukossa Nordic Music Prize -palkinnon finaalikierrokselle valituista albumeista. Palefacen kymmenen vuotta kestänyttä uraa huomioi myos presidentti Tarja Halonen kutsumalla Palefacen itsenäisyyspäivän juhliin joulukuussa 2010. Tammikuussa 2011 Vasemmistotaiteilijat ja -kulttuurityöntekijät -toimintaryhmä VATAK myönsi ensimmäisen Vuoden vasemmistolainen kulttuuriteko -palkinnon Palefacelle "Helsinki–Shangri-La" levystä. Emma-gaalassa 2011 hänet palkittiin vuoden miessolistina. Vuonna 2011 Paleface tuotti Amnesty Internationalin Suomen osaston juhlavuoden albumin Mitä vapaus on ja on toiminut aktiivisesti ihmisoikeustyön puolestapuhujana mediassa ja erilaisissa tapahtumissa.


title: Paleface

text: Paleface vierailee suomenkielisenä myös Steen1:n, Pyhimyksen, Nopsajalan, Niemisen & Litmasen ja Junon levyillä. Paleface on esiintynyt vuosituhannen alussa suomeksi Seremoniamestarin levyillä nimillä Kalpeanaama, Kalkkilaivan Kapteeni ja Palervo Kalsa. Paleface oli myös yksi GG Caravanin laulajista.


title: Paleface

text: Paleface on toimittanut teoksen "Rappiotaidetta – Suomiräpin tekijät" (Like 2011).


title: Paleface

text: Palefacen viides studioalbumi "Maan tapa" julkaistiin 25. huhtikuuta 2012. Albumilta julkaistiin singlet "Ikivanhat tekosyyt (kadotettujen mantra)" sekä "Miten historiaa luetaan?". Paleface julkaisi 23. marraskuuta 2012 "Food for the Gods" -nimisen singlen losangelesilaisen räppärin Matren kanssa. Samanniminen albumi julkaistiin 8. helmikuuta 2013. Albumilla Paleface räppää jälleen englanniksi.


title: Paleface

text: Vuonna 2013 Paleface valittiin Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlaa valmistelevan organisaation hallitukseen. Perussuomalainen kansanedustaja Jussi Niinistö teki Palefacen hallitusjäsenyydestä eduskunnassa kirjallisen kysymyksen. Niinistö epäili, että Paleface ei sovi hallitukseen, koska hän oli kutsunut Mannerheimiä sotarikolliseksi.


title: Paleface

text:
Paleface julkaisi 26. lokakuuta 2015 Mars Today -kappaleen, jonka hän on tehnyt yhteistyössä losangelesilaisen räppärin Matren ja tansanialaislaulaja Ashimban kanssa.
Mars Today -kappaleella Paleface yrittää saada jalansijaa Yhdysvaltain musiikkimarkkinoilla. Kappale on Matren helmikuussa 2016 julkaistavan Courage-albumin ensimmäinen single. Keväällä 2016 on Paleface ja Matren määrä lähteä yhteiskiertueelle Yhdysvaltoihin.


title: Paleface

text: Paleface julkaisi “Emme suostu pelkäämään” -musiikkivideon kesäkuussa 2016. Video on Palefacen tuenosoitus Loldiers of Odin -ryhmälle, joka vastustaa Soldiers of Odin -katupartiojärjestöä. Videolla esiintyy noin sata avustajaa. Syyskuussa 2016 Paleface julkaisi “Palamaan”-nimisen videon. Kappale on Antti J. Jokisen Pahan kukat -elokuvan tunnuskappale. Videolla kuvataan kuinka lähiössä asuvat nuoret käyttäytyvät aggressiivisesti, tekevät huumekauppaa ja ryöstävät myymälöitä. Kappaleessa lauletaan: “Ette muka osanneet ennakoida, että Suomi-poika alkaa mellakoida”. Palefacen mukaan hallituksen leikkauspolitiikka johtaa vääjäämättömästi tällaiseen pahaan oloon.


title: Paleface

text: Syyskuussa 2016 Paleface esiintyi rasismin ja fasismin vastaisessa "Peli poikki - Rikotaan hiljaisuus" -mielenosoituksessa, johon osallistui 15  000 ihmistä. Mielenosoituksessa muistettiin Jimi Karttusta, joka menehtyi Helsingin Asema-aukion pahoinpitelyn jälkeen.


title: Datiivi

text: Datiivi on sijamuoto, joka viittaa mille tai kenelle jokin kuuluu tai tehdään jotakin. Datiivissa olevan nominin referentin semanttinen rooli lauseessa on siis vastaanottaja. Datiivi esiintyy useissa kielissä, erityisesti indoeurooppalaisissa. Sana "datiivi" tulee alun perin latinan sanasta "dativus", ja esimerkiksi saksassa sana saa muodon "Dativ" ja englannissa "dative". "Dativus" tarkoittaa ’annettavaa’, ja se on muodostettu latinan verbistä "dare", ’antaa’.


title: Datiivi

text: Datiivi vastaa useimmiten kysymyksiin mille tai kenelle. Tällöin tekeminen voi kohdistua joko abstraktiin tai konkreettiseen asiaan. Lisäksi datiivia käytetään usein epäsuoran objektin kanssa, esimerkiksi saksassa ”auttaa jotakuta” ilmaistaan datiivilla: "jemandem helfen". Samoin myös latinan auttaa "adesse" järjestyy datiivilla. Joissakin kielissä, esimerkiksi saksassa, useat prepositiot vaativat datiivia.


title: Datiivi

text: Suomen kielessä datiivia vastaa yleensä allatiivi. Suomen allatiivi ilmaisee kuitenkin myös määränpään semanttista roolia, esim. "Menin yliopistolle." On sinänsä arbitraarinen valinta, että suomen sija on nimetty nimen omaan tämän funktionsa mukaan eikä datiiviksi. Myös turkin datiiviksi nimettyä sijaa käytetään myös määränpään ilmaisemiseen.


title: Datiivi

text: Suomessa esiintyy datiiviadverbiaali, joka ilmoittaa, kenelle tai mille jotakin tehdään. Datiiviadverbiaalin sijoja ovat allatiivi (Lahjoitan tämän "sinulle") ja genetiivi ("Luojan" kiitos!).


title: Datiivi

text: Datiivi on yleinen indoeurooppalaisissa kielissä. Se esiintyy muun muassa klassisessa kreikassa ja klassisessa latinassa.


title: Datiivi

text: Tärkeimmät nykykielet, joissa datiivi esiintyy, ovat


title: Datiivi

text: Saksassa datiivi vastaa kysymyksiin kenelle ja mille. Sitä vaaditaan myös joidenkin prepositiorakenteiden sekä tiettyjen verbien kanssa.


title: Datiivi

text: Esimerkkejä:


title: Datiivi

text:
Datiivia vaativat prepositiot:
aus, bei, mit, nach, seit, von, zu


title: Datiivi

text:
Datiivia vaativat prepositiot (kun vastataan kysymykseen missä):
an, auf, hinter, in, neben, über, unter, vor, zwischen


title: Datiivi

text: Latinassa datiivilla on useita merkityksiä, joista yleisin on ns. perusdatiivi, jota käytetään vastaamaan kysymyksiin mille, kenelle.


title: Datiivi

text: Toinen tärkeä käyttö datiiville on "dativus possessoris". Sitä käytetään ilmaisemaan omistusta, kuten suomessa adessiivilla. Esimerkiksi "Laurae servus novus est", ’Lauralla on uusi orja’. "Dativus possessoris" käy myös ilmaisemaan omistusta, vaikka sitä ei suomessa ilmaistaisikaan adessiivilla vaan possessiivisuffiksilla. Esimerkiksi ”Mihi nomen est Q.” tarkoittaa ’nimeni on Quintus’ eli ’minulle nimi on Quintus’, jos datiivi käännetään suoraan suomen allatiivilla.


title: Datiivi

text: "Dativus finalis" eli ns. finaalinen datiivi ilmaisee tarkoitusta, ja se liittyy tavallisesti "esse"-verbiin (olla). Esimerkiksi "saluti esse", ’olla terveydeksi’.


title: Datiivi

text: "Dativus commodi" ilmaisee jonkun hyötyä, esimerkiksi "non scholae sed vitae discimus", ’emme opiskele koulua vaan elämää varten’.


title: Datiivi

text: Venäjän kielen datiivi on yksi kuudesta sijamuodosta ja niistä kenties vähämerkityksisin. Useimmiten se vastaa kysymykseen mille tai kenelle. Datiivia käytetään myös iän ilmauksissa, esimerkiksi: Мне 36 лет. (Olen 36 vuotta.) Prepositioiden к (k) ja по (po) jälkeen sekä joidenkin antamista tai lahjoittamista kuvaavien verbien jälkeen on käytettävä datiivimuotoa.


title: Nipsu

text: Nipsu () on Tove Janssonin luoma Muumi-tarinoiden hahmo. Ensimmäisen kerran hän esiintyy ensimmäisessä Muumi-kirjassa "Muumit ja suuri tuhotulva". Hän esiintyy kirjojen lisäksi myös Muumi-sarjakuvissa ja -animaatioissa.


title: Nipsu

text: Nipsun vanhemmat ovat Muumipapan nuoruudenystävät Hosuli ja Sosuli (). Nipsu on eräänlainen ottolapsi muumiperheessä, sillä Hosuli ja Sosuli hukkasivat hänet, kun hän oli vielä pieni.


title: Nipsu

text: Nipsu on ahne ja hieman pelkurimainen. Hän on arka, ja niinpä vapaus merkitsee hänelle pelkojen selättämistä. Alkuperäisissä kirjoissa Nipsu on pienikokoinen ja hänestä käytetäänkin usein nimitystä ”pikku otus Nipsu”. Puolestaan sarjakuvissa ja esimerkiksi televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" Nipsu on pitkä ja suurikokoinen moniin muihin hahmoihin verrattuna. Hänet on animaatioissa kuvattu ruskeana tai harmaana, mutta Tove Janssonin tekemissä värillisissä kuvissa hän on aina valkoinen (tosin joskus pahoinvoinnin seurauksena hennon vihertävä).


title: Nipsu

text: Kirjoissa Nipsu on monesti Muumitalossa yökylässä, mutta hän asuu kiven koloon rakennetussa talossa metsän liepeillä. "Muumilaakson tarinoissa" sekä Tove ja Lars Janssonin sarjakuvissa Nipsulla on kuitenkin oma talo. Animaatiosarjassa vaikuttaa kuitenkin siltä, että hän asuu useammin Muumitalossa kuin omassaan. Sarjakuvissa Nipsu on rahanahneudessaan röyhkeämpi kuin kirjoissa ja punoo joskus jopa juonia konnamaisen Haisulin kanssa.


title: Nipsu

text: "Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia" -kirjan tarinassa "Sedrik" Nipsulla on koira nimeltä Sedrik.


title: Nipsu

text: "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjassa Nipsu esiintyy aktiivisesti koko sarjan ajan, vaikka Tove Jansson käytti hahmoa vain harvoin ensimmäisten muumikirjojen jälkeen. Sarjassa Nipsu on lisätty moniin sellaisiin Janssonin tarinoihin, joissa hän ei alun perin ollut mukana.


title: Swing

text:
Swing on jazzmusiikin muoto, jonka kultakausi ajoittui 1930-luvun lopulle ja sota-aikaan. Isojen orkestereiden aika päättyi laulusolistien noustessa suosioon Frank Sinatran, Dick Haymesin ja Perry Comon myötä.
Merkittävimpiä 1930- ja 1940-luvun swing-orkestereita (orkesterinjohtajia) olivat muun muassa Glenn Miller, Count Basie, Duke Ellington, Benny Goodman, Artie Shaw, Harry James, Tex Beneke, Jimmie Lunceford, Les Brown, Bob Crosby, Red Norvo, Gene Krupa, Charlie Barnet ja Cab Calloway.


title: Swing

text: Swing-musiikin tahdissa tanssitaan Lindy hoppia.


title: Swing

text: Suomessa swingin kulta-ajan perinteitä on vaalinut Lahti Big Band. Orkesterilla on käytössään alkuperäisiä sovituksia 1930- ja 1940-luvuilta. Lisäksi soittotyyliin on panostettu. Aikakaudelle tyypillinen fraseeraus poikkeaa melkoisesti nykyajan big band -fraseerauksesta.


title: Swing

text: Vuonna 2005 perustettiin Suomeen uusi swing-musiikkiin erikoistunut ammattimuusikoista koostuva big band nimeltään The Great Helsinki Swing Big Band.(www.helsinkibigband.com) Orkesterin ohjelmisto koostuu nimenomaan edellä mainittujen artistien musiikkiin.


title: Woldemar von Daehn

text: Woldemar Carl von Daehn [von deen] (20. helmikuuta 1838 Sippola – 28. joulukuuta 1900 Rooma) oli suomalais-venäläinen kenraali ja Suomen suuriruhtinaskunnan ministerivaltiosihteeri vuosina 1891–1898. Hänet muistetaan Suomen oikeuksien puolustajana.


title: Woldemar von Daehn

text: Woldemar von Daehn syntyi saksalaisperäiseen, Venäjälle ja edelleen Suomeen asettuneeseen sotilassukuun, joka omisti Sippolan kartanon. Hän kävi Haminan kadettikoulun ja Nikolain yleisesikunta-akatemian Pietarissa, minkä jälkeen palveli upseerina Kaukasiassa, jossa nai ruhtinatar Nina Svjatopolsk-Mirskin. Vuonna 1873 hän pelasti Kaukasian käskynhaltijan, suuriruhtinas Mihail Nikolajevitš Romanovin (keisari Aleksanteri II:n veli), pillastuneilta hevosilta teloen samalla pysyvästi toisen jalkansa. Sen myötä hänen uransa kenttäupseerina päättyi, mutta ura hovin suosikkina alkoi. von Daehn oli kuvernöörinä Stavropolissa ja vuodesta 1882 Viipurin läänissä. Vuonna 1885 hänet nimitettiin Suomen senaattiin siviilitoimituskunnan päälliköksi. Senaatissa hän joutui jatkuvasti vastakkaiselle kannalle svekomaanien sekä nuoruudenystävänsä Leo Mechelinin kanssa, jonka autonomiataistelua hän piti vaarallisena Venäjän ärsyttämisenä. Von Daehn samastui enemmän fennomaanien politiikkaan, vaikkei juuri suomea taitanutkaan.


title: Woldemar von Daehn

text: Helmikuussa 1889 von Daehn nimitettiin ministerivaltiosihteerin apulaiseksi Pietariin. Esimiehensä Casimir Ehrnroothin sairastaessa hän joutui varmentamaan vuoden 1890 postimanifestin, mikä herätti paheksuntaa kotimaassa. Ehrnroothin erottua von Daehnista tuli ministerivaltiosihteeri seuraavana vuonna. Hän toimi samanaikaisesti myös yliopiston vt. kanslerina. Von Daehnia on pidetty viimeisenä Suomen ministerivaltiosihteereistä, joka kykeni luomaan henkilökohtaisen luottamussuhteen keisariin ohi kansallismielisten venäläisten ministerien, ja sai siten viivytettyä Suomeen kohdistetun venäläistämispolitiikan alkua. Hän onnistui vielä 1894 hankkimaan uudelta hallitsijalta Nikolai II:lta kaavanmukaisen Suomen hallitsijanvakuutuksen pyytämällä audienssia jo edellisen keisarin kuolinpäivänä. Aavistaessaan Suomen asioiden hankaloituvan hän jätti useita eronpyyntöjä, joihin keisari lopulta suostui 11. kesäkuuta 1898. Hänet vapautettiin myös armeijasta jalkaväenkenraaliksi ylennettynä. Vain kaksi kuukautta myöhemmin nimitettiin Nikolai Bobrikov Suomen kenraalikuvernööriksi. Von Daehn myi Sippolan kartanon ja muutti ulkomaille. Hän kuoli vuonna 1900 Roomassa, jossa kuolivat vuosia myöhemmin myös hänen viimeiset poikansa (kaksi ehti kaatua Venäjän-Japanin sodassa), jolloin suku sammui.


title: Woldemar von Daehn

text: Von Daehn on haudattu Roomaan.


title: Woldemar von Daehn

text: Helsingin Latokartanossa sijaitseva katu Von Daehnin katu on nimetty Woldemar von Daehnin mukaan.


title: Dafne

text:
Dafne (, 'laakeri') oli kreikkalaisessa mytologiassa joko Peneioksen ja Kreusan, Ladonin ja Gaian tai Amyklaan tytär.
Ovidiuksen teoksessa "Muodonmuutoksia" tapahtumat saavat alkunsa Apollonin vähäteltyä Eroksen jousiammuntataitoja, jolloin tämä osoitti nuoliensa mahdin jumalalle saamalla tämän rakastumaan Dafneen ja ajamaan tätä takaa. Lopulta uupunut Dafne haluten pitää neitsyytensä rukoili joko Gaiaa tai Peneiosta auttamaan häntä, ja niin hän muuttui laakeripuuksi. Tämän jälkeen laakeripuusta tuli Apollonille pyhitetty puu.


title: Dafne

text: Parthenioksen teoksessa "Erotika Pathemata" Oinomaoksen poika Leukippos rakastui Dafneen ja pukeutui neidoksi voidakseen metsästää tämän kanssa. Mustasukkainen Apollon sai kuitenkin metsästäjättäret pysähtymään kylpemään alasti Ladon-joella. Kun Leukippos epäröi riisua vaatteensa, nymfit repivät vaatteet hänen päältään ja Leukippoksen salaisuuden paljastuttua surmasivat hänet keihäillään. Apollonin lähestyttyä tämän jälkeen Dafnea tämä pakeni ja muuttui puuksi huudettuaan Zeusta apuun.


title: Evan Hunter

text: Evan Hunter (alk. Salvatore Lombino, 15. lokakuuta 1926 – 6. heinäkuuta 2005) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hunter tunnetaan erityisesti nimellä Ed McBain kirjoittamastaan yli 50-osaisesta poliisiromaanisarjasta "87. poliisipiiri", joka on yksi poliisiromaanin perusteoksista. Käsikirjoittajana Hunterin tunnetuin elokuva on Alfred Hitchcockin "Linnut" (1963), joka perustuu Daphne du Maurierin novelliin.


title: Evan Hunter

text: Hunterin alkuperäinen nimi oli Salvatore Lombino, mutta hän muutti nimensä Evan Hunteriksi vuonna 1952, koska epäili vierasmaalaisen nimen karkottavan ennakkoluuloisia kustantajia. Ed McBainin lisäksi hän käytti ainakin salanimiä John Abbott, Richard Marsten, Hunt Collins, Curt Cannon ja Ezra Hannon.


title: Evan Hunter

text: Hunter syntyi italialaistaustaisille vanhemmille New Yorkissa vuonna 1926 ja aloitti kirjoittamisen toisen maailmansodan aikana palvellessaan merivoimissa. Opiskeltuaan Hunter Collegessa hän työskenteli opettajana, mikä toimi pohjana hänen osittain omaelämäkerralliselle romaanilleen "The Blackboard Jungle" (1954). Se sovitettiin elokuvaksi "Älä käännä heille selkääsi" jo seuraavana vuonna. Ensimmäinen "87. poliisipiiri" -sarjan romaani oli vuonna 1956 julkaistu "Cop Hater" (suomennettu nimillä "Askeleet kadulla" ja "Kuolema kytälle").


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Kreikan pimeät vuosisadat ovat mykeneläisen kulttuurin tuhoutumisen ja antiikin kreikkalaisen kulttuurin muotoutumisen välinen aikakausi noin 1100–900/800 eaa. Se oli levotonta aikaa, jolloin kulttuuri taantui, väestö väheni, yhteisöt köyhtyivät ja kirjoitustaito katosi. Samaan aikaan Kreikka siirtyi pronssikaudelta rautakaudelle.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Pimeät vuosisadat ovat saaneet nimensä siitä, että aikakausi tunnetaan sitä edeltänyttä ja seurannutta aikaa huonommin. Ajalta on säilynyt vain arkeologista aineistoa, ja sitäkin muita kausia huonommin, sillä rakennuksia ei kaudella tehty kivestä. Esineistöstä tunnetaan pääasiassa keramiikkaa. Kirjoitustaidon puuttumisen vuoksi ajalta ei myöskään ole kirjallista aineistoa. Toisaalta uudempi arkeologinen tutkimus on lisännyt tietämystä ajasta huomattavasti, minkä seurauksena nimitystä ”pimeät vuosisadat” on myös arvosteltu tutkijoiden parissa. Aikaa voidaan kutsua myös "Kreikan varhaiseksi rautakaudeksi".


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Arkeologisten kausien mukaan pimeät vuosisadat voidaan jakaa kahteen osaan. Mykeneläisen kulttuurin romahdusta välittömästi seurannut aika noin 1100–1050 eaa. tunnetaan submykeneläisenä kautena. Kreetalla sitä vastaa subminolainen kausi. Näitä seurasi noin 1050–900 eaa. protogeometrinen kausi. Joskus pimeiden vuosisatojen katsotaan jatkuvan vielä tätä seuranneelle varhaiselle geometriselle kaudelle noin 900–800 eaa., tai käsittävän lähes koko geometrisen kauden ainakin noin vuoteen 776/750 eaa. saakka.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Monet suuret mykeneläisaikojen suuret keskukset kuten Mykene, Knossos ja Pylos romahtivat kauden alussa, ja ulkomaankauppa taantui. Kaupunkien tuhon syynä pidetään monesti vieraiden valloittajien saapumista maahan. Vieraat valloittajat saattoivat olla merikansoja tai doorilaisia. Osan kaupungeista saattoivat kuitenkin hävittää katovuodet, maanjäristykset, sisäiset levottomuudet tai kaupunkien väliset keskinäiset sodat. Rauta saapui aiemman pronssin tilalle pimeän kauden alussa. Alussa jäljelle jääneitä keskuksia johti soturiaateli. Kauden keramiikka oli submykeneläistä, protogeometristä ja geometristä keramiikkaa. Kausi päättyi antiikin Kreikkalaisen kulttuurin nousuun, mikä näkyy muun muassa "polisten" eli kreikkalaisten kaupunkivaltioiden synnyssä sekä aakkoskirjoituksen käyttöönotossa.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Pimeät vuosisadat sekä niitä välittömästi edeltäneet ja seuranneet ajat voidaan jakaa kausiin seuraavasti:


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Sotilaseliitin johtama mykeneläinen kulttuuri nousi noin 1500 eaa. hallitsemaan Kreikan mannerta. Lopulta se valtasi myös minolaisen kulttuurin alueet Kreetalla noin 1400 eaa. Mykeneläisen kulttuurin kukoistuskautta oli noin aika 1400–1200 eaa. Suuria palatseja syntyi muun muassa Mykeneen, Tirynsiin, Ateenaan ja Thebaan. Pronssikautista mykeneläistä yhteisöä hallitsivat vahvat sotapäälliköt. Levottomat ajat alkoivat 1200-luvulla eaa., jolloin monia Mykenen kaupunkeja linnoitettiin jykevin muurein. Näitä olivat muun muassa Mykene, Tiryns ja Ateena sekä Mideia ja Gla. Korintin kannaksen poikki rakennettiin suojamuuri. Kuitenkaan esimerkiksi Peloponnesoksen Pylosta ja Menelaionia ei linnoitettu..


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Rauta tunnettiin kreikkalaisen kulttuuripiirin alueella jo pronssikaudella ainakin 1300 eaa., mutta merkittävästi se yleistyi välillä 1100–900 eaa., varsinaisen rautakauden alussa. Makedoniassa sijaitsevan Ássiroksen kaivausten mukaan rauta ilmestyi laajempaan käyttöön noin 1070 eaa.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Noin 1200–1100 eaa. mykeneläisen kulttuurin suuret keskukset luhistuivat asteittain yksi toisensa jälkeen, ja ne hylättiin. Palatsikeskuksista hallittu yhteiskunta romahti, kuninkaat menettivät valtansa ja kaukokauppa taantui. Väestö väheni ehkä nälänhädän, tautien ja/tai poismuuton takia. Jäljelle jäi vain paimentolaisia, kun monet kylätkin hylättiin. Yhteiskunta muodostui pienistä paikallisista heimoryhmittymistä. Sivistyksen merkki, kirjoitettu kieli, katosi.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Syynä mykeneläisen Kreikan kaupunkikulttuurin hajoamiseen lienee ollut kaupunkien väliset keskinäiset sodat, sisäiset levottomuudet ja monien vieraiden valloittajien saapuminen maahan. Näitä olivat indoeurooppalaiset merikansat sekä doorilaiset. Eräs mahdollinen syy ovat myös kuivuudesta johtuneet katovuodet.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text:
Jokin vihollinen ryösti ja tuhosi Mykenen ja monia muita keskuksia noin 1200 eaa., jonka jälkeen Mykene elpyi vielä joksikin aikaa ja tuhoutui noin 1050 eaa. Linnoitukset tuhoutuivat noin 1250-1200 eaa. joko hyökkäyksiin tai maanjäristykseen. Samoihin aikoihin Pylos vaikuttaa sieltä säilyneiden lineaari-B-kirjoitusten perusteella valmistautuneen hyökkäykseen mereltä päin, todennäköisesti merikansojen toimesta, ja tällaiseen hyökkäykseen se todennäköisesti myös tuhoutui. Lineaari-B-kirjoitus hävisi käytöstä monin paikoin noin 1200 eaa.
Lakonia oli mykeneläisen pronssikauden lopulla tiheästi asuttu mutta autioitui pariksi vuosisadaksi noin 1150 eaa. Etelä- ja Länsi-Peloponnesoksen Lakonia ja Messenia tuhoutuivat pahemmin kuin Attika ja Euboia, joista myöhempi Kreikan kulttuuri nousi. Mykene tuhoutui lopullisesti noin 1050 eaa.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Kreikan perimätiedossa on joitain viitteitä mykeneläisestä ajasta. Vaikka perimätietoon pohjautuva tarusto on monesti epäluotettavaa ja monitulkintaista, monet uskovat sen säilyttäneen asiallista tietoa Kreikan historiasta. Kreikan tarusto kertoo länsikreikkalaisen doorilaisheimon hyökkäyksistä. Näitä pidetään Kreikan tarustossa Herakleen jälkeläisinä. Doorilaiset saapuivat Korintinlahden yli Peloponnesokselle luoteesta noin 1104 eaa. ja hävittivät Pyloksen, Mykenen ja Tirynsin. Tarujen mukaan Agamemnonin poika Orestes pakeni Arkadiaan. Doorilaisten ryöstöretket tuhosivat mykeneläisten linnaherrojen kaupunkivaltiot ja köyhdyttivät maan. Hallitsijaylimystö pakeni ja/tai surmattiin. Muun muassa Mykene, Pylos, Theba, Troija ja Kreetan Knossos romahtivat jo noin 1200 eaa.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Valta siirtyi nyt aiemmilta palatsien kuninkailta, "(w)anaks", paikallisille heimopäälliköille, "basileus". Välimerellä liikkuvat merirosvot saattoivat katkaista kaukokaupan. Ennen kaupunkivaltioiden romahdusta oli katovuosia. Doorilaiset olivat joko linnanherroja vastaan kapinoinut kreikkalainen ryhmä, tai sitten he saapuivat muualta maahan ennen asettumista keskiseen ja eteläiseen Kreikkaan. Doorilaiset lienevät lähteneet liikkeelle pohjoisempaa Balkanin niemimaalta ja saapuneen monen sukupolven aikana etelämmäksi.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Aivan kaikki mykeneläiskaupungit eivät tuhoutuneet. Doorilaiset eivät onnistuneet valtaamaan esimerkiksi Attikaa. Ateenan Akropolis lienee säilynyt doorilaisvalloituksessa ehjänä, samoin kuin Thessalian Iolkos. Myös Tirynsin seuduille jäi asutusta. Perimätiedon mukaan Pyloksesta pakenivat Nestorin kuningassuvun viimeiset jälkeläiset Ateenaan. Mykenen tuhon aikoihin rauta saapui Kreikkaan.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Doorilaiset perustivat Spartan noin 950 eaa. Joillain seuduilla uudet valloittajat sulautuivat alkuperäisiin asukkaisiin, toisilla seuduilla, kuten Spartassa, he erottuivat omaksi hallitsevaksi soturikastikseen. Ihmiset asuivat pienemmissä yhteisöissä, kansainvälinen kauppa oli lakannut, eikä muualta tullut kulttuurivaikutteita. Kreikassa saattoi olla nälänhätää. Monet Kreikan alkuperäiset asukkaat siirtyivät saarille, jonne doorilaiset saapuivat heidän perässään. Doorilaisten saavuttua pimeät vuosisadat olivat luultavasti rauhallisempaa aikaa.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Doorilaisten lisäksi maata hävittivät merikansat, jotka olivat merirosvousta Välimerellä harrastavia heimoja. He saattoivat vallata Kreikan joksikin aikaa. Monet historiantutkijat epäilevät koko doorilaisvalloitusta, koska siitä ei ole säilynyt selviä arkeologian keinoin havaittavia jälkiä. Toisaalta merikansat saattoivat olla ainakin osittain doorilaisia. Mykenen romahtamista on selitetty myös sisäisillä syillä. Kreikan mantereella oli sisäisiä sotia, mahdollisesti kaupunkien sisäisiä kapinoita. Sotia käytiin jalkaväen, ei sotavaunujen avulla. Doorilaisvalloitus saattoikin olla vain yksi Mykenen romahtamisen syy.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Ihmisiä siirtyi noin 1200 eaa. alkaen harvaan asutuille seuduille, Luoteis-Peloponnesokseen ja idempänä Attikaan, Euboiaan ja Kykladien saarille. Kreetassa kreikkalainen väestö levittäytyi luultavasti sotien aikaisemman kansan alueelle. Mykeneläistä väestöä muutti Tarsokseen Etelä-Anatoliaan, Kyprokselle ja Länsi-Anatoliaan. Kreetalla säilyi vuorilla muun muassa luolissa vanhaa pronssikautista perinnettä noin 1100-luvulla eaa..


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Kreikan heimot jakautuivat doorilaisvalloituksen takia itäisen ja läntisen Kreikan kansoihin. Itäkreikkalaiset, kuten arkadia-kyproslaiset, aiolialaiset ja joonialais-attikalaiset olivat mykeneläisten perillisiä, ja Länsi-Kreikan doorilaiset maahanmuuttajia. Luultavasti doorilaiset tulivat pohjoisesta ja asettuivat ensin Peloponnesokselle Lakoniaan, Argoliihin ja myös Messeniaan. Heitä siirtyi myös Fokikseen ja Luoteis-Kreikan Korkyraan ja Leukakseen. Sitten doorilaiset valtasivat Kytheran, Malokseen, Kreetan, Theran, Kosin, Karpathoksen ja Rodoksen sekä lounaisen Vähän-Aasian. Kreikan heimot asuttivat pimeinä vuosisatoina Vähän-Aasian rannikon. Mykeneläinen kreikka säilyi Arkadian vuorilla.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Boiotian ja Thessalian aiolialaisia muutti Vähän-Aasian rannikon pohjoisosiin Aiolikseen ja Lesbokselle. Euboian ja Attikan joonialaisia muutti etelämmäs ja monille Kykladien saarille, ja doorilaisia lounaiselle Länsi-Turkin rannikolle sekä Kreetaan ja eteläisille Kykladeille. Joonialaisa Kykladien saaria olivat muiden muassa Andros, Paros, Naksos, Ikaria ja Khios. Peloponnesoksen arkadialaisia vaelsi Kyprokselle. Muun muassa Lemnoksella asui vielä pelasgeja, joilla oli oma uskontonsa. Heitä siirtyi muun muassa etruskeiksi Italiaan. Kyproksella asui pelasgeja ja foinikialaisia.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Pimeinä vuosisatoina alkoi orastaa uusi, antiikin Kreikkaa ounasteleva kulttuuri, joka tunnetaan keramiikkansa mukaan geometrisena kautena. Sen varhaisin vaihe, protogeometrinen kausi ja keramiikka, sai alkunsa noin 1050 eaa. Ateenassa ja Euboialla, jotka olivat selvinneet doorilaisvalloitusten ajasta vähemmin vaurioin. Protogeometrinen kulttuuri kehittyi ajan myötä geometrisen kauden kulttuuriksi. Joskus pimeiden vuosisatojen loppu sijoitetaan protogeometrisen kauden vaihtumiseen varsinaiseksi geometriseksi kaudeksi noin 900 eaa.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Geometrinen kausi merkitsi suuria muutoksia yhteiskunnassa. Kauteen ajoittuu uusien kauppaa käyvien kaupunkivaltioiden, poliksien, synty noin 1000–800 eaa. Poliksien syntyä edelsi ja siihen liittyi asteittainen aiempien sotapäälliköiden, basileusten vallan pieneneminen. Heidän tilalleen nousivat rikkaat maanomistajat ja moneen kaupunkivaltioon syntyi tasavalta, joiden hallintoa johtivat hallitsevat klaanit. Lisääntynyt kauppa vaurastutti väestön ylempiä ja keskimmäisiä kerroksia.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Varhaisimmat kaupunkivaltiot syntyivät Vähän-Aasian länsirannikolle joonialaisten ja aiolilaisten piiriin. Samoihin aikoihin Kreikan manneralue oli vielä epäjärjestyksessä, mutta alkoi sekin vaiheittain elpyä. Noin 900-luvulla eaa. Kreetalle syntyivät ensimmäiset kaupunkivaltiot, kuten Dreros, ja Kreikan mantereelle muun muassa Ateena, Argos, Korintti ja Sparta. Smyrnaan rakennettiin suojavalli jo 850 eaa. Joskus pimeän kauden loppu ajoitetaan noin vuoteen 800 eaa. Lopullisesti pimeät vuosisadat päättyivät viimeistään kreikkalaisen aakkoskirjoituksen syntyyn noin 750 eaa. Geometrinen kausi jatkui vielä tämän jälkeenkin noin vuoteen 725/700 eaa., ja paikoin geometrista keramiikkaa valmistettiin myöhemminkin.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Pimeän kauden päättymistä seurasi antiikin Kreikan kulttuurin nousu ja sen ensimmäinen kausi, Kreikan arkaainen kausi (noin 725/700 eaa. alkaen). Taidehistoriassa geometrista kautta seurasi orientalisoiva kausi (noin 725/700–600 eaa.).


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Pimeään kauteen liittyvät subminolainen ja submykeneläinen keramiikka (noin 1100–1050/1000 eaa.), sekä varhaisrautakautinen protogeometrinen keramiikka (noin 1050–900 eaa.) ja ainakin varhaisvaiheen geometrinen keramiikka. Hautoihin pantiin runsaasti esineitä. Merirosvot ryöstelivät rannikkoa, ja yhdyskunnat taistelivat keskenään pelloista, laitumista jne. Maaseutuasutukset olivat omavaraisia ja kauppaa vähän. Pimeinä vuosisatoina maassa oli monia aristokraattisia perheklaaneja, jotka taistelivat keskenään.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Arkeologiassa aika tunnistetaan ennen kaikkea (proto)geometrisesta keramiikasta, jonka saviastiat on kuvioitu yksinkertaisin kuvioin. Mykeneläisen kulttuurin piirteet hävisivät keramiikasta noin 1050 eaa. mennessä. Uusi geometrinen keramiikka tuli käyttöön asteittain ja sitä valmistettiin vielä pimeiden vuosisatojen jälkeenkin aina noin 700 eaa. saakka. Rauta tuli käyttöön noin 1050 eaa. ja oli hyvin yleistä viimeistään 900 eaa. mennessä. Ratsuväki korvasi sotavaunut. Sankarikulttiin liittyvää polttohautausta alettiin harrastaa, uusia vaatetyylejä ilmeni. Kreikka jakautui joonialaiseen, aiolialaiseen ja doorilaiseen murrealueeseen. Mykeneläisen johtajan "(w)anaksin" paikalla oli nyt "basileus", joka johti ylimystöä. Ylimystön valta perustui maa-alueiden hankintaan muun muassa sotilaiden avulla ja myös taloudelliseen omistukseen.


title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Manner-Kreikassa merkittäviä kauden löytöpaikkoja ovat muun muassa Nikhoria, joka oli pieni kyläryhmä aiemman mykeneläisaikaisen keskuksen tilalla, sekä Lefkantín (Lefkandi) haudat. Kreetalla merkittävä on muun muassa Karfín subminolainen asutus.


title: Pimeä aika

text: Pimeä aika on historian ajanjaksio, jolta on käytettävissä hyvin vähän tai ei lainkaan dokumentteja. Nimitystä käytetään seuraavista aikakausista:


title: Kykladinen kulttuuri

text: Kykladinen kulttuuri oli Kreikassa Kykladien saarilla pronssikaudella vaikuttanut kulttuuri noin ajalla 3200–1050 eaa. Se oli osa samaan aikaan eri puolilla Egeanmeren aluetta vaikuttaneita Egeanmeren kulttuureita, joihin luetaan myös Kreetan minolainen kulttuuri ja Manner-Kreikan helladinen kulttuuri.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Laajasti ottaen kykladiseen kulttuuriin voidaan lukea myös edeltävän neoliittisen kauden löydöt alueelta noin vuodesta 5200 eaa. lähtien. Kykladinen kulttuuri saapui Kreikan saarille ja lähialueille idästä Anatoliasta neoliittisena maanviljelykulttuurina. Kulttuuri oli esihelleeninen eli indoeurooppalaisten kreikkalaisten tuloa edeltänyt, eikä se tuntenut kirjoitustaitoa. Kulttuurin ihmiset elivät muun muassa maanviljelyllä, karjanhoidolla ja kalastuksella. Jo kivikaudella Kykladien Mílos vei mantereelle obsidiaania, jota käytettiin terätyökaluissa. Varsinkin varhaiskykladisella kaudella kykladinen kulttuuri oli materiaaliselta kulttuuriltaan hyvin omaleimainen. Kykladiseen materiaaliseen kulttuuriin liittyvät muun muassa niin kutsutut kykladiset idolit eli pienet kulttikuvat. Myöhemmissä vaiheissa kulttuuri sulautui käytännössä yhteen minolaisen sekä myöhäishelladisen mykeneläisen kulttuurin kanssa.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Kykladit ovat olleet asuttuja todennäköisesti viimeistään paleoliittisella kaudella 11000 eaa., jolloin míloslaista obsidiaania eli laavalasia vietiin jo Manner-Kreikkaan. Varhaisimmat merkit asutuksesta ovat neoliittiselta kaudelta noin 5500 eaa. Viimeistään noin 5200 eaa. neoliittinen maanviljely- ja karjanhoitokulttuuri saapui idästä Anatoliasta Kykladeille. Tulokkaat saattoivat olla alkujaan pohjoisen Syyrian Amuqin kulttuurin alueelta lähteneitä pelasgeja. Kykladien varhainen maanviljelykulttuuri ennen 4000 eaa. mm. Sáliagkoksella ja Kéan Kefálassa pohjautui mm. emmervehnän ja villiohran viljelyyn, lampaiden ja vuohien pitoon sekä kalastukseen veneestä keihäiden avulla. Míloksen saari vei jo tuolloin obsidiaania mantereelle. Obsidiaani on laavalasia, joka oli hyvää materiaalia terätyökalujen valmistamiseen ennen metallien keksimistä. Míloksen obsidiaanikauppa jatkui pronssikaudellakin.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Myöhemmin Kykladeilta saatiin mm. smirgel-kiveä Náxokselta sekä hopeaa. Samoihin aikoihin Manner-Kreikassa vallitsi Dimínin kulttuuri. Metallien, pääasiassa kuparin, käyttö sai alkunsa noin ajalla 4200–3200 eaa., mikä luetaan yleensä kuitenkin vielä myöhäiseksi kivikaudeksi tai kalkoliittiseksi kaudeksi eli kuparikaudeksi. Kykladeilta luultavasti käytiin kauppaa nykyisen Bulgarian alueella vallinneen Vincan kulttuurin kanssa. Noin 3500 eaa. viiniä ja oliiveja vietiin Egeanmeren ulkopuolelle.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Pronssikauden katsotaan alkaneen alueella noin 3200 eaa., mihin sijoitetaan myös kykladisen kulttuurin varhaisimman vaiheen eli varhaiskykladisen kauden alku. Kulttuuri säilyi kuitenkin käytännössä pitkään edelleen kuparikautisena, ja varsinaisen pronssin käyttö alkoi vasta noin 2300 eaa. Kykladinen kulttuuri oli Egeanmeren pronssikautisista kulttuureista varhaisin. Kulttuuri jaetaan kolmeen kauteen muiden Egeanmeren kulttuurien tavoin. Varhaiskykladinen kausi käsittää noin vuodet 3200–2100 eaa., keskikykladinen kausi noin vuodet 2100–1700 eaa. ja myöhäiskykladinen kausi noin vuodet 1700–1050 eaa.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Kykladisen kulttuurin huippukautta oli varhaiskykladinen aika sekä keskikykladisen kauden alku. Varhaiskykladisen kauden alkuvaiheen merkittävimmät paikalliskulttuurit tunnetaan nimillä Grótta-Pilós-kulttuuri ja Kéros-Sýros-kulttuuri. Niiden merkittävimpiä löytöpaikkoja ovat muun muassa Mílos, Náxos, Páros, Kéros, Sýros ja Amorgós. Varhaiskykladisella kaudella I noin 3200–2800 eaa. Kykladit alkoivat tuottaa kivestä tehtyjä tyyliteltyjä veistoksia, niin kutsuttuja kykladisia idoleita, jotka esittivät usein naishahmoja. Eräät idolit olivat viulun muotoisia.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Kámpoksen kulttuurina tunnettu paikalliskulttuuri muodosti siirtymävaiheen varhaiskykladiselta kaudelta I varhaiskykladiselle kaudelle II. Se vaikutti noin 3000–2800 eaa., ja on saanut nimensä Pároksella sijaitsevan löytöpaikkansa mukaan. Kykladisiksi ”paistinpannuiksi” kutsutut esineet ilmestyivät tämän kulttuurin aikana noin vuoteen 2800 eaa. mennessä.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Varhaiskykladisen kauden lopulla noin 2500–2200 eaa. vaikutti Kastrín kulttuurina tunnettu paikalliskulttuuri, joka on saanut nimensä samannimisestä löytöpaikasta Sýroksella. Kulttuurin löytöpaikkoihin kuuluvat myös muun muassa Markianí Amorgóksella ja Agía Eiríni Kéalla sekä Lefkantí ja Mánika Euboialla saakka. Samalla kaudella noin 2300 eaa. Mílokselle syntyi Fylakopín asutus, joka oli varhainen suurikokoinen ja kaupunkimainen keskus. Fylakopí kukoisti edelleen keskikykladisella kaudella ja säilyi asuttuna kykladisen kulttuurin lopulle saakka. Sen mukaan on nimetty Fylakopín paikalliskulttuurit (I ja II), joiden löytöpaikkoihin kuuluu myös muun muassa Páros. Purjealusten käyttö alkoi noin 2300 eaa., mikä helpotti merenkulkua ja kaupankäyntiä. Noin ajalla 2200–1700 eaa. jo mainittujen saarten lisäksi muun muassa Thíra, Tínos, Despotikó, Sífnos, Kýthnos ja Kéa olivat kukoistavan saaristokulttuurin asuinpaikkoja. Kykladisen kulttuurin siirtokunnat levisivät koko itäiselle välimerelle.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Kykladinen kulttuuri toimi monin tavoin välittäjänä Anatolian, Kreetan ja Manner-Kreikan alueiden välillä. Kulttuuri vaikutti minolaiseen kulttuuriin, joka alkoi kehittyi huippuunsa kykladista kulttuuria myöhemmin noin 2500–2000 eaa. Keskikykladisella kaudella noin 2000 eaa. alkaen minolaisen kulttuurin vaikutus oli Kykladeilla vahvempi, ja minolainen ja kykladinen kulttuuri sulautuivat saaristossa käytännössä yhteen. Vuoden 2000 eaa. paikkeilla Mílokselta vietiin edelleen obsidiaania; Párokselta, Náxokselta, Tínokselta ja Sýrokselta marmoria; ja Sífnokselta kuparia Egyptiin ja Lähi-itään. Myöhäiskykladisella kaudella kykladinen kulttuuri sulautui osaksi mykeneläistä kulttuuria.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Kykladinen kulttuuri voidaan jakaa kausiin seuraavasti. Ajoitukset ovat summittaisia ja pyöristettyjä. Ne ovat myös osittain kiistanalaisia ja muuttuvat tutkimuksen edetessä ja uusien löytöjen myötä. Kirjainlyhenteitä käytetään englanninkielisessä ja tieteellisessä kirjallisuudessa: "EC", "Early Cycladic" (varhaiskykladinen kausi); "MC", "Middle Cycladic" (keskikykladinen kausi); "LC", "Late Cycladic" (myöhäiskykladinen kausi).


title: Kykladinen kulttuuri

text: Kykladisen kulttuurin aikana asuttiin kylissä tai pienissä kaupungeissa. Niitä on löydetty useita eri puolilta Kykladeja. Asuinpaikkojen lisäksi on löydetty myös lukuisia hautausmaita, joista ovat peräisin erityisesti monet kykladisten idolien löydöt.


title: Kykladinen kulttuuri

text: Kykladien pronssikautiseen materiaaliseen kulttuuriin kuuluvat ennen kaikkea marmorista veistetyt kykladiset idolit ja kiviruukut sekä keraamiset niin kutsutut kykladiset ”paistinpannut”, joiden käyttötarkoitusta ei tunneta. Pääosa löydöistä on peräisin haudoista.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Daniel Cohn-Bendit (s. 4. huhtikuuta 1945 Montauban, Ranska) on saksalais-ranskalainen vihreitä edustava poliitikko ja europarlamentaarikko.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Cohn-Bendit syntyi Ranskassa Saksasta vuonna 1933 paenneiden juutalaisvanhempien perheeseen. Lapsuutensa hän eli Ranskassa, kävi lukion Saksassa ja 1965 hän aloitti sosiologian opinnot Nanterressa Pariisin lähettyvillä. Pian hän tuli tunnetuksi eräänä opiskelijaliikkeen merkittävimmistä puhujista lempinimellä "'Dany le rouge'" ("Punainen Dany") hänen ehdotettuaan Ranskan lipun korvaamista punalipulla.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Benno Ohnesorgen surman (Berliini, 2. kesäkuuta 1967) jälkeen Cohn-Bendit julisti myös muiden maiden olevan kykeneviä samanlaisiin väkivaltaisiin tekoihin.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Vietnamin sodan vastaisessa kongressissa Berliinissä 1968 hän tutustui länsisaksalaisen ulkoparlamentaarisen opposition aktivistiin, Rudi Dutschkeen. Muutamia viikkoja myöhemmin Dutschkeen kohdistunut murhayritys oli Cohn-Benditille syy saattaa ranskalaiset opiskelijat liikekannalle.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Toukokuun 1968 levottomuuksien yhteydessä lehdistö käytti Cohn-Benditiä symbolisena hahmona ja merkittävänä johtajana. Cohn-Benditiltä kiellettiin joksikin aikaa paluu Saksasta Ranskaan "vallankumouksellisen toiminnan" vuoksi.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Cohn-Bendit asettui Frankfurt am Mainiin, jossa hän tutustui nopeasti ns. "Sponti"-liikkeeseen, joka piti massojen spontaania toimintaa historian vallankumouksellisena elementtinä. Nykyään toinen tunnettu piirin edustaja on Cohn-Benditin ohella Saksan ulkoministeri (1998–2005) Joschka Fischer, jonka kanssa hän myös asui samassa asuinyhteisössä. Fischerin tavoin Cohn-Bendit osallistui myös "Vallankumouksellinen taistelu" ("Revolutionärer Kampf") -ryhmän toimintaan. Yhdessä pyrkivät edesauttamaan vallankumouksen syntyä toimimalla suurkonsernien kuten Hoechst tai Opel työläisinä valistaakseen ja mobilisoidakseen heitä toimintaan.


title: Daniel Cohn-Bendit

text:
Tuolloin Cohn-Bendit hankki elantonsa työskentelemällä kirjakaupassa ja lastentarhassa. Omaelämäkerrassaan "Le Grand Bazar" (1975) hän kertoo seksuaalisista kokemuksistaan lasten kanssa frankfurtilaisessa päiväkodissa.
Myöhemmin hän väitti kirjoittamaansa provokaatioksi, vaikka oli myöntänyt tekonsa aikaisemmin televisiohaastattelussa.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Vuodesta 1978 alkaen hän julkaisi ja toimitti vasemmistolaista vaihtoehtolehteä.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Huolimatta karkotuksensa päättymisestä, Cohn-Bendit pysyi Saksassa. Joschka Fischerin tavoin Cohn-Bendit siirtyi syntyvään vihreään liikkeeseen, jonka realistisiipeen hän kuului. Vuonna 1984 hän liittyi vihreään puolueeseen. Fischerin ollessa Hessenin osavaltion ympäristöministeri, Cohn-Bendit toimi hänen läheisenä neuvonantajanaan.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: 1994 Cohn-Bendit nousi Euroopan parlamenttiin. 1999 vaaleissa hänet valittiin jälleen, tällä kertaa Ranskan vihreiden ("Les Verts") edustajana. 2002 alkaen hän on toiminut Euroopan parlamentin vihreiden parlamenttiryhmän puheenjohtajana.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: 2003 Cohn-Bendit kiinnostui tietoyhteiskuntaan liittyvistä aiheista, kuten ohjelmistopatenteista. Lisäksi hän toimi aloitteentekijänä Euroopan vihreän puolueen perustamiselle, joka yhdistää 32 jäsenpuoluetta. 2004 Euroopan parlamentin vaaleissa Cohn-Bendit nousi jälleen edustajaksi, tällä kertaa Saksan vihreiden listalta.


title: Daniel Cohn-Bendit

text: Tällä hetkellä Cohn-Bendit elää Frankfurt am Mainissa. Cohn-Bendit on ollut 14-vuotiaasta asti Saksan kansalainen. Nykyään hän on julkisesti etääntynyt nuoruuden näkemyksistään ja edustaa pragmaattisesti suuntautuvaa vihreää politiikkaa.


title: Adobe FrameMaker

text: Adobe FrameMaker on Adobe Systemsin kehittämä XML-kuvauskieltä hyödyntävä tekstinkäsittely- ja julkaisuohjelma. Ohjelmaa käytetään erityisesti teknisen kirjoittamisen ammattilaispiireissä mm. erilaisten teknisten asiakirjojen, käyttöoppaiden ja muiden useampisivuisten, ristiviitteitä ja monimutkaista otsikkohierarkiaa vaativien dokumenttien suunnitteluun ja kirjoittamiseen.


title: Adobe FrameMaker

text: Perinteisessä tekstinkäsittelyssäkin FrameMaker on suunnattu enemmänkin ammattilaiskäyttöön kuin kotikäyttäjille. Ohjelman tekstinkäsittelyominaisuudet perustuvat pitkälti erilaisten muuttujien käyttöön.


title: Adobe FrameMaker

text: FrameMaker oli alun perin suunniteltu SunOS-käyttöjärjestelmälle, mutta myöhemmin siitä tehtiin versiot myös Mac OS- ja Windows-käyttöjärjestelmille. Nykyisin Mac OS -käyttöjärjestelmää ei enää tueta, eli sille ei enää tehdä uusia versioita FrameMakerista. Uusin Windows-julkaisu on versio 2017.


title: Adobe FrameMaker

text: Nimensä mukaisesti FrameMakerin tärkeimpiä ominaisuuksia ovat kehykset (), jotka voivat sisältää joko tekstiä tai kuvia.


title: Laukkuryssä

text: Laukkuryssät (myös ”reppuryssät”) olivat kulkukauppiaita, jotka kiersivät eri puolilla Suomea ja Pohjois-Ruotsia 1800-luvun puolivälistä seuraavan vuosisadan alkupuolelle saakka. Nimityksestään huolimatta ”laukkuryssät” eivät olleet etnisesti venäläisiä, vaan itäkarjalaisia talonpoikia. Kauppiaiden harjoittamaa toimintaa kutsuttiin ”laukkukaupaksi”, mikä tulee heidän käyttämistään suurista nahkaisista repuista.


title: Laukkuryssä

text: Laukkukauppa oli merkittävintä rajapitäjissä, mutta ”laukkuryssiä” kiersi myös muualla Suomessa sekä Pohjois-Ruotsissa. Venäjän Karjala oli hyvin köyhää ja kehittymätöntä seutua lukuun ottamatta Pietarin vaikutuspiirissä ollutta aluetta. Vienan Karjalan pohjoisosien asukkaat hankkivat lisätienestejä kalastamalla Jäämeren rannoilla, ja etelämpää taas lähdettiin kaupustelijoiksi Suomen suuriruhtinaskunnan puolelle. Esimerkiksi 1900-luvun alussa Pohjois-Karjalassa kiersi parhaimmillaan toistasataa ”laukkuryssää”, ja yhteensä heitä oli jopa useita tuhansia. ”Laukkuryssien” välityksellä tapahtui tärkeää aineellista ja kulttuurista vaihtoa Suomen ja Karjalan välillä. Rikkaimmat saattoivat rakennuttaa kotiseudulleen länsisuomalaistyyppisiä taloja.


title: Laukkuryssä

text: ”Laukkuryssien” harjoittama kulkukauppa oli hyvin järjestäytynyttä, kun koko Suomi oli jaettu pitäjittäin kauppiaiden välillä. Talonpojat lähtivät liikkeelle syksyisin sadonkorjuukauden jälkeen. Heillä oli ennalta sovittu kokoontumispaikka, josta lähdettiin yhdessä hankkimaan myytävää tavaraa. Se oli lähinnä naisille tarkoitettuja kankaita ja tekstiilejä, tai pieniä kotitaloustarvikkeita, joita oli helppo kantaa mukana. Varsinaisten ”laukkuryssien” lisäksi liikkeellä oli myös reellä ja hevosella liikkuneita kulkukauppiaita, joiden tavaravalikoima oli paljon laajempi.


title: Laukkuryssä

text: Kauppiaat painostivat usein viranomaisia ”laukkuryssien” toiminnan kitkemiseksi, mutta asiassa ryhdyttiin toimiin vasta 1800-luvun lopulla. ”Laukkuryssät” puolestaan alkoivat vaatimaan toimintansa laillistamista vetoamalla kenraalikuvernööriin. 1900-luvulle tultaessa useat laukkuryssät alkoivat perustaa oikeita kauppoja sisätiloihin, mutta kulkukauppiaita kierteli maaseudulla aina 1950-luvulle saakka.


title: Laukkuryssä

text: Kulkukaupan taloudellinen kannattavuus väheni 1800-luvun lopulta lähtien maakauppojen perustamisen vuoksi. Venäjän puolelta tulevien kulkukauppiaiden toiminta loppui Suomen itsenäistyttyä ja rajojen sulkeutuessa. Maahan 20-luvulla pakolaisina saapuneet karjalaisperäiset kulkukauppiaat kiertelivät maaseuduilla toiseen maailmansotaan asti.


title: Kamasaksa

text: Kamasaksa on kansanomainen ja vanhahtava suomen sana, joka tarkoittaa saksalaista kiertelevää kauppiasta. Kamasaksoista alettiin otaksuttavasti puhua hansaliiton aikana, jolloin saksalaiset pitkälti hallitsivat Itämeren alueen kaupankäyntiä.


title: Kamasaksa

text: Laukkuryssä tarkoitti vastaavasti karjalaista, venäläistä tai muuta luterilaisen Suomen itäpuolelta tullutta kiertelevää kauppiasta.


title: Ruotsit

text: Ruotsit on vanha kansallisuusnimitys. Suomessa sekä suomen läntisissä lähisukukielissä, kuten virossa ja vatjassa, "ruotsi"-sanalla viitataan ruotsalaisiin. Sen sijaan itäisissä sukukielissä, kuten karjalassa ja lyydissä, sanalla ja sen johdoksilla viitataan yleensä suomalaiseen tai luterilaiseen henkilöön, harvemmin ruotsalaiseen. Karjalassa ja lyydissä sanan arvellaan olevan suomalainen lainasana.


title: Ruotsit

text: Ruotsi-sanan arvellaan olevan peräisin muinaisruotsin soutamista tarkoittavasta sanasta, jonka vastine nykyruotsissa on "ro". Ruotsin paikannimi "Roslagen" on samaa juurta ja on alun perin tarkoittanut soutukuntaa. Suomeen ja sen lähisukukieliin sanan arvellaan levinneen niihin aikoihin, kun ruotsalaiset rusit purjehtivat Suomen etelärannikoa pitkin kohti Laatokkaa ja Luoteis-Venäjän keskuksia, kuten Novgorodia..


title: Ruotsit

text: Itämerensuomalaisista kielistä sana omaksuttiin muihinkin kieliin. Kun ruotsalaisten asutukset Venäjällä venäläistyivät, "ruotsia" vastaavaa itämerensuomalaista lainasanaa alettiin käyttää venäläisistä muun muassa saamessa, komissa ja udmurtissa. Samaa juurta on myös venäjän kielen sana "ruś". Sana lainautui venäjästä takaisin ruotsiin, jonka "ryss"-sanasta on peräisin suomen venäläistä tarkoittava sana "ryssä".


title: Sprite-grafiikka

text: Sprite-grafiikka on etenkin vanhemmissa tietokonepeleissä käytetty tietokonegrafiikan menetelmä, joka perustuu pieniin pikseligrafiikkana toteutettuihin osittain läpinäkyviin kuvahahmoihin, "spriteihin". Spriteillä on tyypillisesti toteutettu kaikenlaiset pelikentän liikkuvat hahmot, kun taas pelikenttä itse on toteutettu muilla menetelmillä.


title: Sprite-grafiikka

text: Ensimmäisenä pelinä, joka käytti spritejä, pidetään Taiton vuoden peliä "Basketball", joka on myös ensimmäinen urheilupeli.


title: Sprite-grafiikka

text: Monissa vanhoissa tietokoneissa, kuten Commodore 64:ssä ja Amigassa, oli laitteistotasolla toteutettu sprite-grafiikka. PC:ssä ei ole sisäänrakennettua sprite-järjestelmää, joten PC-peleihin spritet oli ohjelmoitava peliin.


title: Sprite-grafiikka

text: 3D-grafiikkaa käyttävissä peleissä spriteiksi kutsutaan 3D-grafiikan sekaan lomitettuja litteitä 2D-hahmoja ja muita 2D-kuvia. Nämä hahmot tunnistaa spriteiksi varsinkin siitä, että lähelle mentäessä niiden pikselikoostumuksen erottaa selvästi.


title: Sprite-grafiikka

text: Commodoren grafiikkapiirien teknisissä manuaaleissa spriteistä on käytetty myös lyhennettä "MOB" ("movable object block", Commodore 64 ja 128), tai BOB (blitter object block, joskin myös "perinteisemmät" spritet olivat käytettävissä, Amiga) joskin Commodoren ohjelmointioppaat käyttävät useammin sprite-termiä. Atari on kutsunut omaa sprite-grafiikkaansa "player-missile-grafiikaksi".


title: 3D-grafiikka

text: 3D-grafiikka eli kolmiulotteinen grafiikka () on tietokonegrafiikkaa, joka on sisäisesti mallinnettu kolmen tilaulottuvuuden suhteen. 3D-grafiikka kuitenkin yleensä esitetään kaksiulotteiselle kuvapinnalle projisoituna.


title: 3D-grafiikka

text: Tyypillisiä 3D-grafiikan sovellusalueita ovat mm.


title: 3D-grafiikka

text: 3D-grafiikka on yleensä vektorigrafiikkaa, jossa tyypillinen peruselementti on kolmio tai muu monikulmio. Eräät ohjelmistot käsittelevät pintoja, joita ei ole monikulmioitu, vaan joissa pinnanmuoto määräytyy käyrien perusteella (ks. OpenGL NURBS-pinnat).


title: 3D-grafiikka

text: Pintojen esittämisessä voidaan yleensä käyttää myös bittikarttagrafiikkaa. 3D-grafiikka voi koostua myös janoista, käyrämäisistä primitiiveistä tai kolmiulotteisten perusprimitiivien yhdistelmistä.


title: 3D-grafiikka

text: On myös olemassa kolmiulotteista bittikarttagrafiikkaa, niin sanottua "vokseligrafiikkaa", jossa peruselementtinä on neliömäisen pikselin sijaan kuutiomainen "vokseli". Kolmiulotteista bittikarttagrafiikkaa käytetään erityisesti radiologiassa lääketieteelliseen kuvantamiseen.


title: 3D-grafiikka

text: Kolmiulotteisen grafiikan automaattista piirtämistä esimerkiksi kaksiulotteiselle pinnalle sanotaan "3D-renderöinniksi". Tämä tarkoittaa esimerkiksi kappaleen varjostusta siten, että syntyy vaikutelma kolmiulotteisuudesta. Renderöintitekniikat vaihtelevat etenkin sen mukaan, kuinka paljon aikaa ja laitteistoresursseja yksittäisen kuvan piirtämiseen on käytettävissä.


title: 3D-grafiikka

text: Reaaliaikainen 3D-animaatio, jota käytetään esimerkiksi tietokonepeleissä ja demoissa, vaatii yksittäisen kuvan piirtoa sekunnin murto-osassa. Tämän vuoksi piirtomenetelmät ovat melko suoraviivaisia ja rasterointipohjaisia; rasterointipohjaisissa menetelmissä pinnan valaistus ei perustu säteenseurantamenetelmään. Näille piirtoalgoritmeille on tehokkaita laitteistotason toteutuksia nykyaikaisissa grafiikkasuorittimissa.


title: 3D-grafiikka

text: Sekä rasterointi- että säteenseurantamenetelmä voi käyttää geometriatietona polygonia tai vektoriformaattia, mutta suurin ero kuvan laadussa ja suorituskyvyssä tulee säteenseurannan vaatimasta laskentamäärästä valonsäteiden heijastuksien ja hajoamisen määrien vuoksi.


title: 3D-grafiikka

text: Reaaliaikaisen grafiikan renderöintiin käytetään ohjelmointirajapintoja kuten Khronos Groupin OpenGL:iä, Microsoftin Direct3D:tä, Applen Metalia, AMD:n Mantlea ja uusimpana rajapintana Khronos Groupin Vulkania.


title: 3D-grafiikka

text: Elokuvateollisuudessa ja kuvituksessa näyttävyys on piirtonopeutta tärkeämpi prioriteetti, joten niissä saatetaan käyttää laskennallisesti vaativampia menetelmiä.


title: 3D-grafiikka

text: Suunnitteluohjelmistoissa mallintamiseen käytettävät ohjelmistot vaativat pinnoilta hyvää tarkkuutta. Parhaat ohjelmistot laskevat pinnat käyrien perusteella "NURBS"-pintoina. Jotkut ohjelmistot kykenevät myös reaaliaikaiseen toimintojen mallintamiseen.


title: 3D-grafiikka

text: Reaaliaikaisen 3D-grafiikan renderöinnin yleisin menetelmä on "rasterointi".


title: 3D-grafiikka

text: Toisin kuin säteenseuranta-algoritmeissa, rasteroidessa ei käytetä valonheijastuksia arvioimaan, mitkä pinnat näkyvät lopputuloksessa (suoraan tai epäsuoraan mm. heijastuksien tai läpinäkyvyyden seurauksena). Rasterointi arvioi pintojen sijaintia ja piiloon jäämistä syvyyssijainnin perusteella.


title: USS Nautilus (SSN-571)

text: USS Nautilus (runkonumero SSN-571) oli maailman ensimmäinen laivastopalvelukseen otettu ydinsukellusvene.


title: USS Nautilus (SSN-571)

text: Sukellusvene tilattiin General Dynamics Electric Boat Divisionilta Grotonista Connecticutista. Sen köli laskettiin 14. kesäkuuta 1952, jolloin presidentti Harry S. Truman aloitti aluksen rakennuttamisen. Alus laskettiin vesille 21. tammikuuta 1954 kumminaan presidentti Dwight D. Eisenhowerin puoliso. Alus otettiin palvelukseen 30. syyskuuta 1954 ensimmäisenä päällikkönään Eugene P. Wilkinson.


title: USS Nautilus (SSN-571)

text: USS "Nautilus" saavutti ensimmäisenä sukellusveneenä maantieteellisen pohjoisnavan 3. elokuuta 1958. Alus suoritti samalla 96 tunnissa 2 945 km pitkän maailman ensimmäisen sukelluksen pohjoisnapajäätikön ali.


title: USS Nautilus (SSN-571)

text: Alus lähti 9. huhtikuuta 1979 Grotonista viimeiselle matkalleen Guantanamonlahden ja Cartagenan kautta Panaman kanavalle ja edelleen Mare Islandin laivastontelakalle Kaliforniaan, jonne se saapui 26. toukokuuta. Telakalla aloitettiin valmistelut aluksen poistamiseksi käytöstä, ja se poistettiin käytöstä 30. maaliskuuta 1980.


title: USS Nautilus (SSN-571)

text: Tunnustuksena pioneerityöstään ydinvoiman käyttämisestä sukellusveneissä Yhdysvaltain sisäministeri nimesi 20. toukokuuta 1982 aluksen kansallisesti merkittäväksi historialliseksi kohteeksi (). Mare Islandin telakka museoi aluksen, jonka jälkeen se hinattiin Grotoniin. Se saapui 6. heinäkuuta 1985 määränpäähänsä, jossa se avattiin yleisölle 11. huhtikuuta 1986.


title: Fulguriitti

text: Fulguriitti eli ukonvaaja on maahan osuneen salamaniskun kuumentamaan maaperään muodostama lasittunut, usein putkilon muodostava mineraalirakenne.


title: Fulguriitti

text: Fulguriitti muodostuu maan sisälle salaman kulkureitille ja sen ulkomitat ovat myös sen muodostaneen salaman mitat. Fulguriitti voi olla muutaman senttimetrin halkaisijaltaan ja yleensä alle 3 metriä pitkä, mutta joskus jopa 20 metrin mittainen. Mineraalin keskiosassa on salamaniskun höyrystämän aineksen muodostama ontto putki, jonka laidat ovat yleensä sulaneesta maa-aineksesta muodostunutta lasia tai osin lasittunutta ainesta ja putkilon ulkoreunalla on lasimassaan tarttuneita hiekanjyviä. Putkilo on salaman tai juurakon muotoinen, ja siinä voi olla useita haaroja aivan kuten ilmassa silmin nähtävissä salamoissakin. Fulguriitti on tyypillisesti sisältä ontto ja sileäpintainen tai se voi olla sisäpinnaltaan täynnä pieniä kuplia. Ulkopintaa päällystää usein karkea hiekka. Esimerkiksi piidioksidista muodostunut fulguriitti on haurasta ainetta, joten sen esiinkaivaminen ehjänä on hankalaa.


title: Fulguriitti

text: Fulguriittilöydökset voidaan ryhmitellä erilaisiin tyyppiluokkiin:


title: Fulguriitti

text: Lisäksi salamaniskun muodostamat eksogeeniset fytofulgureenilöydökset (esimerkiksi ligniitistä, öljyliuskeesta ja vastaavasta orgaanisispeärisistä aineksesta) voidaan ryhmitellä luokaksi V.


title: Fulguriitti

text: Fulguriitteja löydetään esimerkiksi Yhdysvaltain Michiganjärven ja Atlantin rantahietikoilta. Kivifulguiittejä tavataan esimerkiksi Meksikon Toluca-vuoren ja Oregonin osavaltion Mount Thielsen –vuorelta.


title: Fulguriitti

text: Fulguriitteja on pidetty Suomessa Ukko ylijumalan aseellisen iskun aikaansaannoksina, ja siksi niitä kutsutaan ukonvaajoiksi eräiden kivikautista perua olevien taikaesineiden ohella.


title: Fulguriitti

text: Fulguriitti sanan etymologia on peräisin latinankielen sanasta fulgur joka tarkoittaa salamaa.


title: Heinjoki

text: Heinjoki on entinen Suomen kunta Etelä-Karjalassa Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Heinjoki sijaitsi Viipurin itäpuolella. Heinjoen naapurikuntia olivat Antrea, Äyräpää, Muolaa, Kuolemajärvi ja Viipurin maalaiskunta. Heinjoen alueen suurimmat järvet olivat Kaltovesi ja Noskuanselkä kunnan pohjoisrajalla, Kämäränjärvi kunnan eteläosassa ja Äyräpäänjärvi kaakkoisrajalla.


title: Heinjoki

text: Heinjoen väestöä asutettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin kuntiin: Karjalohja, Karkkila, Nummi, Pusula, Pyhäjärvi Ul, Sammatti ja Vihti.


title: Heinjoki

text: Heikurila, Hentula, Hevossaari, Koprala, Kurvila, Kämärä, Kääntymä, Lahdenperä, Lapinlahti, Pienpero, Pihkala, Pilppula, Pirilä, Ristseppälä, Rättölä, Savastila, Tuokkola, Vamppala.