title: Diplomaatti

text: Kansainväliset sopimukset syntyvät yleensä diplomaattien neuvottelemina ennen kuin poliitikot allekirjoittavat ne. Diplomaattien tehtäviin kuuluu asemamaan tai -maiden poliittisen ja kauppapoliittisen tilanteen seuraaminen ja raportointi sekä valtiosopimusten toimeenpanon valvonta asemamaissa ja laiminlyönneistä tiedottaminen ulkoasiainministeriölle ulkopoliittiselle johdolle ilmoittamiseksi.


title: Diplomaatti

text: Diplomaattikunnaksi kutsutaan jossakin valtiossa toimivia ulkovaltojen lähettiläitä, toisinaan myös lähetystöjen virkamiehiä. Diplomaattikunnan vanhin eli esimies on se korkeimman arvoluokan lähettiläs, joka on pisimmän ajan ollut asianomaisessa valtiossa, katolisissa maissa tavallisesti paavin lähettiläs ("nuntius").


title: Diplomaatti

text: Suurlähettiläs on valtion toisessa valtiossa, toiselle hallitukselle tai kansainvälisessä järjestössä ylläpitämän diplomaattisen edustuston johtaja.


title: Louhisuden solki

text: Louhisuden solki on Suomen Partiolaisten ansiomerkki, joka myönnetään ansiokkaasta työstä vartionjohtajana. Merkin saajan tulisi olla 14–17-vuotias ja toiminut anomishetkellä tehtävässään vähintään vuoden.


title: Louhisuden solki

text: Louhisuden solki on hopeanvärinen huivisolki, jolla partiohuivi kiinnitetään osmonsolmun sijasta. Se on saanut nimensä rovasti Verneri "Louhisusi" Louhivuoresta, jonka 80-vuotispäivänä solki julkistettiin 31. toukokuuta 1966. Soljen kuva-aiheessa on Verneri Louhivuoren nimikirjaimet VL peilikuvamonogrammina.


title: Aasi (pallopeli)

text: Aasi on yksinkertainen pallolla pelattava pallopeli, joka toimii lasten ja nuorten ajanvietteenä.


title: Aasi (pallopeli)

text:
Peliin tarvitaan pallo ja kolme pelaajaa.
Kaksi pelaajaa ovat kaukana toisistaan (noin 10m) ja kolmas pelaaja on heidän keskellään. Kaukaisimmat pelaajat heittelevät palloa keskenään, ja keskimmäinen pelaaja, aasi, yrittää siepata pallon itselleen. Jos aasi saa pallon kiinni, hän pääsee sen pelaajan paikalle joka heitti pallon. Tämä peli esiintyy myös nimillä "Piimä", "Mummonkiusaus" ja "Kala".


title: Aasi (pallopeli)

text:
Aasi on myös nimitys toiselle pallopelille.
Peliin tarvitaan vähintään kaksi pelaajaa sekä pallo.
Pelaajat päättävät järjestyksen, jossa pelaajat potkaisevat palloa jotain päin (esim. seinää). Kukin pelaaja potkaisee vuorollaan palloa, ja häviäjä on se, joka saa ensin sanan AASI. Kirjaimia saa sillä, että osuu palloon potkaisun jälkeen. Esim. Ville, Heikki ja Kalle pelaavat aasia. Ville potkaisee palloa, ja sitten on Heikin vuoro, mutta Ville osuu palloon ennen kuin Heikki potkaisee. Ville saa A-kirjaimen. Ja kun on Heikin vuoro taas, käy samaten, ja näin Ville saa toisen A:n. Tämä toistuu, sillä Ville ei neljälläkään kertaa huomaa palloa, ennen kuin se osuu. Nyt Ville on osunut neljä kertaa palloon, joten hänellä on kirjaimet A, A, S, I, eli AASI. Nyt Heikki ja Kalle jatkavat peliä, ja se joka ensimmäisenä heistä kahdesta saa sanan AASI, häviää. Kalle saa sanan AASI, ja Heikki voittaa.


title: Dione (jumalatar)

text: Dione () on kreikkalaisessa mytologiassa hieman epämääräinen jumalatar. Homeroksen Iliaassa hän on Afroditen äiti, jonka luokse Afrodite palaa haavoituttuaan taistelussa, jossa suojeli poikaansa Aineiasta. Etymologisesti Dione on indoeurooppalaisissa kielissä yksinkertaisesti "jumalatar".


title: Dione (jumalatar)

text: Dodonan oraakkelille Dione oli titaani, Okeanoksen tytär ja Afroditen äiti, jota Dononassa palvottiin Zeuksen puolisona Heran sijaan.


title: Dodona

text: Dodona (, myös tai ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Se tunnettiin erityisesti oraakkelinpaikastaan. Dodonan arkeologinen alue sijaitse Dodónin kunnassa lähellä nykyisiä Dodónin ja Manteíon kyliä.


title: Dodona

text: Dodonan oraakkeli oli Zeuksen ja jumalataräiti Dionen oraakkeli. Ennustukset muodostettiin tulkitsemalla muun muassa pyhän lehdon tammipuiden lehtien huminaa. Oraakkelipaikka tunnettiin jo hyvin varhain, ja sitä pidettiin joskus vanhimpana kreikkalaisena oraakkelina. Dodona kukoisti uudelleen erityisesti kuningas Pyrrhoksen kaudella 200-luvulla eaa.


title: Dodona

text: Dodonan kaupunki sijaitsi Tomaros- eli Tmaros-vuoren (nyk. myös Olýtsikas) juurella sen itäpuolella noin 22 kilometriä etelälounaaseen Pambotis-järvestä (nyk. Pamvótida) ja nykyisen Ioánninan kaupungin paikasta. Alue kuului alun perin Thesprotiaan ja myöhemmin Molossikseen, ja kaupunki sijaitsi ilmeisesti jotakuinkin näiden rajalla. Dodonan kuvattiin olevan koko Epeiroksen itäisintä aluetta. Dodonan alue tunnettiin myös nimellä "Hellopia" () tai "Hellopie" (). Kaupungin ympärillä oli vuorten lisäksi lukuisia lähteitä, ja alue kuvataan antiikin lähteissä hyväksi viljelymaaksi, mutta toisaalta myös soiseksi.


title: Dodona

text: Toinen Dodona-niminen kaupunki sijaitsi Perrhaibiassa Thessaliassa.


title: Dodona

text: Dodonan paikka on ollut asuttu viimeistään helladisella kaudella noin 1400 eaa. Zeuksen kultti Dodonassa ajoitetaan viimeistään myöhäiselle helladiselle kaudelle III (LH III) noin 1200 eaa. Tätä ennen samalla paikalla on saattanut olla naispuolisen jumalattaren kultti, kuten monissa muissa Kreikan vanhoissa suurissa kulttipaikoissa. Alkuperäisen kultin kohde oli mahdollisesti Ge (Gaia) eli maaäiti. Kreikkalaisessa perinteessä Dodona oli alun perin pelasgien aluetta. Myös Dodonan Zeus oli pelasgilaista alkuperää. Dodonan oraakkeli oli hyvin tunnettu eri puolilla kreikkalaista maailmaa jo varhain, ja Herodotos mainitsee sen vanhimmaksi helleeniseksi oraakkeliksi.


title: Dodona

text:
Kaupungin nimen alkuperäksi myyteissä esitettiin okeanidinymfi Dodone. Toisaalta nimi voi olla peräisin Dodone-joesta. Dodonan oraakkelin Herodotos esitti alkuperältään egyptiläisenä. Hän kertoo tarinan, jonka mukaan Egyptin Thebasta lensi kaksi mustaa kyyhkystä ("peleiades"), joista toinen laskeutui Libyaan (nyk. Siwa Egyptissä), johon perustettiin Zeus Ammonin oraakkeli, ja toinen Dodonaan, jossa se istui tammen oksalle ja antoi ihmisäänellä käskyn oraakkelinpaikan perustamisesta. Erään tulkinnan mukaan kyseessä olisivat olleet kaksi foinikialaisten orjiksi myymää egyptiläistä naista.
Homeroksen eepoksissa nimi Dodona mainitaan kolmessa erillisessä yhteydessä. Se, mihin paikkaan nimi kulloinkin viittaa, on kuitenkin ollut ongelma antiikin ajoista saakka. "Iliaan" laivaluettelossa esiintyy selvästi thessalialainen, ei epeiroslainen Dodona, johon viitataan ”tylytalvisena”. Myöhemmin samassa eepoksessa mainitaan samalla epiteetillä Dodona, jossa Akhilleus oli käynyt rukoilemassa Zeusta; samassa yhteydessä mainitaan tämän Dodonan papit nimeltä "selloi". Tässä jää epäselväksi, onko kyseessä Thessalian vai Epeiroksen Dodona. Thessalian Dodonassa ei tiedetä olleen oraakkelia, ja monet antiikin ajan kommentaattorit katsoivat "selloi"-nimen viittaavan Epeiroksen Dodonaan. "Odysseiassa" Odysseuksen kerrotaan käyneen Dodonassa kysymässä neuvoa Zeuksen papeilta, jotka tulkitsivat tuulen Zeuksen suuren tammipuun lehvästössä tuottamaa huminaa. Ainakin tämä kohta vaikuttaa viittaavan selvästi Epeiroksen Dodonaan. Eräässä myytissä Iason sai Dodonan oraakkelilta ohjeen ripustaa pyhän tammen oksa laivansa Argon kokkaan, mutta tässäkin voi olla kyseessä yhtä hyvin Thessalian kuin Epeiroksen Dodona.


title: Dodona

text: Thessalian ja Epeiroksen Dodonalla oli ilmeisesti jonkilainen historiallinen yhteys, mikä voi osaltaan selittää epäselvyyttä. Epeiroksen Dodonan katsottiin olleen Thessalian Dodonan asuttama siirtokunta, ja saaneen näin nimensä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Dōdōnaios" ().


title: Dodona

text: Aristoteles sijoitti kreikkalaisen mytologian Deukalionin tulvan Dodonan alueelle, ja tämän vuoksi esitti seudun vanhimpana Kreikkana, Hellenin ja helleenien alueena. Nämäkin yhdistetään kuitenkin yleisemmin Thessaliaan.


title: Dodona

text: Koska Dodona sijaitsi suhteellisen syrjässä, kaupungin oraakkeli menetti vanhan asemansa ajan kuluessa Delfoin oraakkelille. Sitä pidettiin kuitenkin myöhemminkin yhtenä kolmesta suuresta oraakkelista Delfoin ja Zeus Ammonin oraakkeleiden ohella. Dionen kultti tuli Dodonaan Zeuksen kultin ohelle 700-luvulla eaa. Tämä oli eräänlainen Zeuksen naispuolinen vastine ja paikallisessa myyttiversiossa myös Zeuksen puoliso.


title: Dodona

text:
Delfoin merkityksen kasvaessa Dodonan oraakkelin luona vierailivat lähinnä lähiseutujen asukkaat, kuten epeiroslaiset, aitolialaiset ja akarnanialaiset. Toisaalta Kroisos pyysi ennustuksen myös Dodonasta, ja Pindaros kirjoitti Dodonan jumalalle paiaanin. Spartalaisten kerrotaan aina tärkeissä asioissa kysyneen neuvoa joko Delfoista, Dodonasta tai Zeus Ammonilta. Dodonan ennustuksiin turvautuivat myös ateenalaiset, jotka suhtautuivat peloponnesolaissodan aikana epäilevästi Delfoihin.
Herodotos vieraili Dodonassa itse.


title: Dodona

text:
Dodonan merkitys nousi kaupungin päädyttyä molossien kuninkaiden vallan alle. Pyhäkköalue sai nykyisin tunnetun muotonsa kuningas Pyrrhoksen aikana 297–272 eaa. Hän teki paikasta Epeiroksen uskonnollisen keskuksen, ja sinne rakennettiin muun muassa suuri teatteri. Kaupungissa alettiin viettää Naïan juhlia ja kisoja Zeuksen kunniaksi joka neljäs vuosi. Pyrrhoksen lyöttämissä rahoissa esiintyvät usein Zeuksen ja Dionen päät viittauksena oraakkeliin.
Aitolian liiton joukot tuhosivat Dodonan vuonna 219 eaa. Makedonian Filippos V:ttä vastaan käymänsä sodan aikana. Polybioksen mukaan aitolialaiset tuhosivat Zeuksen temppelin ja polttivat muun pyhäkön. Samaan aikaan tuhottiin myös Dion. Vuonna 218 eaa. makedonialaiset ja epeiroslaiset tuhosivat kostoksi Thermoksen, ja rakennuttivat tämän jälkeen Dodonan ja Dionin pyhäköt uudelleen saamallaan sotasaaliilla. Roomalaiset tuhosivat Dodonan uudelleen 168/167 eaa., ja Mithridates VI ja tämän traakialaiset joukot vuonna 88 eaa. Kaupungin teatteri muutettiin Augustuksen aikana areenaksi. 100-luvulla jaa. Pausanias kuvasi temppelin ja ennuspaikan näkemisen arvoiseksi. Keisari Hadrianus vieraili paikalla vuonna 132.


title: Dodona

text: Dodonan Naïa-juhlia tiedetään vietetyn ainakin vielä 240 jaa. Vielä keisari Julianuksen kerrotaan kysyneen neuvoa oraakkelilta. Pyhät tammet kaadettiin ja niiden juuretkin kaivettiin maasta joskus 300-luvulla, mahdollisesti liittyen Theodosius I:n pakanakultit kieltävään julistukseen vuonna 393.


title: Dodona

text: Dodonan kaupunki säilyi olemassa vielä varhaiskristilliselle ajalle saakka. 400- tai 500-luvulla paikalle rakennettiin basilikakirkko. Dodona toimi piispanistuimena, ja kaupungin piispat esiintyvät varhaisten kirkolliskokousten osanottajien joukossa vielä vuonna 516. Myös muut viimeiset maininnat kaupungista ovat peräisin 500-luvulta. Tämän jälkeen kaupunki tuhoutui slaavien kansainvaelluksissa.


title: Dodona

text: Dodonan paikkaa ei tunnettu varmuudella vielä 1800-luvun alkupuolella, ja se oli Kreikan viimeisiä kuuluisampia antiikin aikaisia paikkoja, joita ei oltu löydetty. Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1875, ja pyhäkköalue löydettiin niiden seurauksena. Kaivauksia jatkettiin vuosina 1913–1921 sekä 1929–1932 ja 1935. Järjestelmällisempiä kaivauksia on suoritettu vuosina 1952–1974. Kaivausten jälkeen aluetta on kunnostettu. Nykyinen Dodónin kylä, jonka alkuperäinen nimi oli Tsarkovísta (Τσαρκοβίστα), nimettiin antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1927.


title: Dodona

text: Dodonan jumalan katsottiin asuvan paikalla kasvaneen suuren tammipuun rungossa, ja myös tämän kulttikuva sijaitsi alun perin mahdollisesti puun rungossa olleessa onkalossa. Näin puu itsessään muodosti paikan alkuperäisen temppelin. Jumalan uskottiin ilmoittavan tahtonsa puun oksien ja lehtien havinan ja huminan kautta. Papit tulkitsivat syntyneet äänet ja muodostivat niistä ennustukset. Tämän vuoksi antiikin kirjallisuudessa puhutaan Dodonan puhuvasta tammesta tai tammista. Lisäksi ennustuksia tulkittiin myös puun ympärillä olleiden, lähelle toisiaan sijoitettujen pronssisten patojen helinästä tuulessa, läheisen lähteen vesivirran äänestä sekä puussa pesineiden lintujen lennosta ja ääntelystä. Joissakin tapauksissa oraakkelinvastaus arvottiin.


title: Dodona

text: Vaikuttaa siltä, että Dodonan oraakkelilta kysyttiin neuvoa yksityisluontoisemmissa asioissa, siinä missä Delfoin oraakkeli tunnetaan erityisesti neuvoista suurissa poliittisissa kysymyksissä. Oraakkelilta neuvoa kysyneet kirjoittivat kysymyksensä ohuelle lyijylevylle, ja saivat joko myöntävän tai kieltävän vastauksen. Joskus vastaukset olivat kuitenkin pidempiä, ja myös niitä kirjoitettiin lyijylevyille. Alun perin ennusmerkkien tulkitsijoiksi kuvataan Homeroksenkin mainitsemaan "selloi"-heimoon, Pindaroksella "helloi", kuuluneet papit. Homeroksen kuvauksen mukaan näillä oli pesemättömät jalat ja he nukkuivat maassa, mikä viitannee paikan alkuperäiseen maaäidin kulttiin. Oraakkelin pappien nimeksi mainitaan myös Tomuroi (Tomouroi) Tomaros-vuoren mukaan.


title: Dodona

text: 400-luvulla eaa., Herodotoksen ja Sofokleen aikana, ennustuksia tulkitsivat papittarina toimineet vanhemmat naiset, joista käytettiin nimitystä Peleiades tai Pelaiai. Nimi viittaa kyyhkysiin, joiden sanottiin alun perin tuoneen kehotuksen oraakkelin perustamisesta. Sofokles mainitsee kaksi naista, Herodotos puolestaan nimeltä kolme naisista, Promeneia, Timarete ja Nikandre. Näiden naisten oletetaan tulleen osaksi kulttia selloi-pappien tilalle siinä vaiheessa, kun kulttiin yhdistettiin Dionen palvonta Zeuksen ohelle.


title: Dodona

text: Dodonan arkeologinen alue koostuu akropoliin eli yläkaupungin alueesta sekä akropoliin juurella sen kaakkoispuolella olevasta Zeuksen pyhäkköalueesta ja muusta alakaupungista. Merkittävyydestään huolimatta Dodona ei ole rakennustensa puolesta yhtä loistelias kuin muut kuuluisat kulttipaikat, kuten Delfoi. Tämä voi johtua kaupungin syrjäisestä sijainnista. Pyhäkköaluetta rakennettiin laajemmin vasta 300-luvun lopulla sekä 200-luvulla eaa.


title: Dodona

text: Dodonan merkittävimmät rakennukset ja rakennelmat ovat (numerot viittaavat kaavakuvaan):


title: Dodona

text: Dodonan akropoliina eli linnavuorena ja yläkaupunkina toimi pieni, ympäristöön nähden noin 35 metriä korkeampi kukkula. Se oli ympäröity muurilla, joka oli rakennettu 300-luvulla eaa. Muurit oli varustettu suorakulmaisilla torneilla, joita oli erityisesti muurien suojattomammilla pohjois- ja länsisivuilla. Muureissa oli myös kaksi tornien suojaamaa pääporttia koillis- ja lounaispuolilla sekä pieni portti eteläpuolella. Muurien kokonaispituus oli noin 750 metriä ja niiden sisäpuolisen alueen koko noin neliömetriä, ja rakennelmaa on säilynyt parhaimmillaan noin kolmen metrin korkeudelta. Akropoliilta on löydetty rakennusten perustuksia sekä muun muassa suurikokoinen kallioon kaiverrettu vesisäiliö.


title: Dodona

text: Pyhäkköalue ja teatteri sijaitsivat akropoliin juurella muurien ulkopuolella. Pyhäkköalue oli osittain ympäröity pienemmällä peribolos-muurilla. Sen sisäpuolella sijaitsivat Zeuksen temppeli, kaksi Dionen temppeliä sekä Afroditen temppeli. Teatterin ja pyhäkköalueen välissä sijaitsi buleuterion.


title: Dodona

text:
Zeuksen temppeli ja ennuspaikka
Zeus Naïokselle omistettu temppeli eli ”Pyhä talo” ("Hiera Oikia") sijaitsi pyhäkköalueen keskellä. Kultti sijoittui pitkään ulkotiloihin vailla kiinteitä rakennuksia, ja sen keskiössä oli pyhä tammi. Pausaniaan mukaan Dodonan tammi oli koko Kreikan vanhin puu Samoksella olleen Heran pajun ("lygos") jälkeen.


title: Dodona

text: Myöhemmin rakennettu pyhäkkö oli tehty useissa vaiheissa, joista tunnetaan myöhimmät kolme. Näistä ensimmäinen ajoitetaan 300-luvulle eaa. Tuolloin pyhäkkö koostui peribolos-muurilla ympäröidystä nelikulmaisesta temenoksesta. Pyhä tammi oli sen keskiössä, kun taas yhdessä nurkassa oli pieni pronaoksesta ja naoksesta koostunut temppeli.


title: Dodona

text: Pyrrhoksen aikana 200-luvun eaa. alkupuolella temenosta laajennettiin ja se ympäröitiin kolmelta sivulta joonialaista tyyliä edustaneilla stoilla eli pylväshalleilla. Vuoden 218 eaa. jälkeen, aitolialaisten tuhottua pyhäkön, paikalle rakennettiin uusi prostylostemppeli, jonka julkisivussa oli neljä joonialaista pylvästä ja sisällä pronaos, naos ja adyton. Pyhä tammi oli edelleen osana temenosaluetta. Laajimmassa vaiheessaan suorakulmaisen pyhäkön koko oli noin 20,8 x 19,2 metriä.


title: Dodona

text: Temppeli oli ympäröity kolmijalkojen päällä olleilla padoilla, jotka oli asetettu niin lähekkäin, että yhden värinä laittoi myös muut värisemään. Paikalla oli myös kaksi pylvästä, joista toisen päällä oli pronssinen pata ja toisen päällä korkyralaisten lahjoittama poikaa esittänyt patsas, jolla oli kädessään pronssinen piiska. Piiska osui tuulessa pataan, mikä synnytti äänen.


title: Dodona

text: Dionen temppelit


title: Dodona

text: Dione Naïalle omistettuja temppeleitä oli kaksi, vanhempi ja uudempi. Ne sijaitsivat heti Zeuksen temppelin vieressä sen koillispuolella. Dionea ja Themistä kutsuttiin yhdessä naïa-jumalattariksi, jotka asuivat samassa talossa ("synoikoi") ja temppelissä ("synnaioi") Zeuksen kanssa.


title: Dodona

text: Vanha Dionen temppeli oli rakennettu 300-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla tai 200-luvun eaa. alussa. Se tuhoutui aitolialaisten hyökkäyksessä vuonna 219 eaa. ja hylättiin. Temppelin koko oli noin 9,8 x 9,4 metriä, ja se oli lähes kaksi kertaa tuonaikaista Zeuksen temppeliä suurempi. Temppelissä oli pronaos, jossa oli neljä joonialaista pylvästä, ja naos.


title: Dodona

text: Uusi Dionen temppeli rakennettiin vuoden 218 eaa. jälkeen, kun koko pyhäkkö rakennettiin uudelleen. Se sijoitettiin lähemmäksi Zeuksen temppeliä. Temppelin koko oli noin 9,6 x 6,4 metriä, ja siinä oli jälleen pronaos, jossa oli neljä joonialaista pylvästä, sekä naos. Pylväät oli päällystetty kalkkikivirappauksella niin, että ne muistuttaisivat marmoria. Kummankin temppelin naoksessa oli sisällä Dionen kulttikuva.


title: Dodona

text:
Themiin temppeli
Themiille omistettu temppeli sijaitsi Zeuksen temppelin vieressä sen lounaispuolella. Themis oli paikallisissa myyteissä Zeuksen puoliso ja Uranoksen ja Gaian tytär, ja toinen pyhäkön naïa-jumalattarista Dionen ohella. Themiin kultti jatkoi mahdollisesti Dodonan alkuperäistä maaäidin kulttia. Temppeli ajoitetaan rakennetuksi noin 340–232 eaa.


title: Dodona

text: Temppelin koko oli noin 10,3 x 6,3 metriä. Siinä oli pronaos, jossa oli neljä joonialaista pylvästä, sekä naos. Temppelin edustalla oli alttari, jonka perustusten koko oli noin 4,2 x 3,3 metriä.


title: Dodona

text: Herakleen temppeli


title: Dodona

text: Herakleelle omistettu temppeli sijaitsi pyhäkköalueen itälaidalla. Se rakennettiin Pyrrhoksen aikana 200-luvun eaa. alkupuolella. Pyrrhos halusi kytkeä sukunsa Herakleehen naituaan Lanassan, joka oli Herakleehen alkuperänsä juontaneen Syrakusan tyranni Agathokleen tytär.


title: Dodona

text: Temppeli oli rakennettu luoteis-kaakkoissuunnassa ja sen koko oli noin 16,5 x 9,5 metriä. Se edusti doorilaista tyyliä, ja siinä oli pronaos, jossa oli neljä tai kuusi doorilaista pylvästä, sekä naos. Temppelin itäpuolella sijaitsi sen alttari, jonka perustusten koko on noin 5,7 x 3,2 metriä. Temppelin koristeluista on löydetty Herakleen urotöitä esittävän metoopin osa sekä reliefi, joka esittää Herakleen ja Apollonin kiistaa Delfoin kolmijalasta.


title: Dodona

text: Temppeli uusittiin vuoden 219 eaa. tuhon jälkeen. Varhaiskristillisellä ajalla temppeli jäi osaksi paikalle rakennetun basilikakirkon alle.


title: Dodona

text:
Afroditen temppeli
Afroditelle omistettu temppeli sijaitsi pyhäkköalueen lounaisosassa Themiin temppelin lähellä. Afrodite oli paikallisissa myyteissä Zeuksen ja Dionen tytär. Temppeli oli rakennettu 300-luvulla tai 200-luvun alussa eaa., mutta paikka on saattanut olla kulttikäytössä jo varhaisemmin. Hellenistisellä kaudella temppeli oli omistettu Afrodite Aineiadalle, joka liittyi Aineiaaseen ja Troijaan. Tämä oli myös molossikuninkaiden suosiossa, koska nämä katsoivat olevansa troijalaista alkuperää. Pyrrhos toi kultin Dodonaan Segestasta.


title: Dodona

text: Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja sen koko oli noin 8,5 x 4,7 metriä. Temppelin päädyssä oli kaksi pylvästä ja siinä oli pronaos ja naos. Temppelin läheltä on löydetty lukuisia jumalatarta esittäneitä pienoispatsaita.


title: Dodona

text:
Teatteri
Dodonan teatteri sijaitsee akropoliin etelärinteessä pyhäkköalueen länsipuolella. Se oli rakennettu Pyrrhoksen aikana ja sitä käytettiin erityisesti Naïan kisoissa. Teatteri oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Koko rakennuksen korkeus oli noin 22 metriä, ja se oli vahvistettu sivuilta korkeilla tukimuureilla. Orkhestran halkaisija oli noin 19 metriä ja skene- eli näyttämörakennuksen leveys noin 31 metriä. Teatterin katsomossa oli 58 penkkiriviä, ja siihen mahtui noin henkeä. Teatterirakennus oli yksi kreikkalaisen maailman suurimpia ja samaa kokoluokkaa Epidauroksen teatterin kanssa. Teatterin itäkulmauksessa oli papiston käytössä ollut rakennus.


title: Dodona

text: Teatteri tuhoutui 200-luvulla eaa. ja tämän jälkeen sen puinen proskenion rakennettiin uudestaan kivisenä. Augustuksen aikana teatteri muutettiin roomalaisille näytännöille soveltuvaksi areenaksi. Nykyisin teatterin katsomo on kunnostettu, ja se on Dodonan parhaiten säilyneitä rakennuksia.


title: Dodona

text: Buleuterion


title: Dodona

text: Buleuterion eli neuvoston kokoontumispaikka sijaitsi myös akropoliin etelärinteessä teatterin itäpuolella. Sen koko oli noin 43,6 x 32,4 metriä ja sen julkisivussa oli doorilaiset pylväät. Seinien alaosat oli tehty kivestä ja ylemmät osat savitiilestä. Sisältä rakennus koostui suuresta salista, jonka pinta-ala oli noin neliömetriä. Sen kattoa tuki kahdeksan joonialaista pylvästä, jotka oli asetettu kolmeen riviin. Salin seinustalla oli kiviset istuinrivit. Eteläseinustalla oli kivinen alttari, joka oli omistettu Zeus Naïokselle ja Buleukselle sekä Dionelle.


title: Dodona

text:
Prytaneion
Prytaneion sijaitsi buleuterionin eteläpuolella. Se oli Epeiroksen liiton käytössä ja siellä paloi ikuinen tuli. Prytaneion rakennettiin kahdessa vaiheessa. Alkuperäinen rakennus valmistui 200-luvun eaa. alkupuolella, ja sen leveys oli noin 31,5 metriä. Rakennuksen sisäänkäynnin puolella oli 4 x 4 doorilaisen pylvään peristyylipiha. Sitä laajennettiin saman vuosisadan loppupuolella kolmihuoneisella ruokailuun käytetyllä rakennuksella, jonka kussakin huoneessa oli tilaa yhdeksälle leposohvalle. Laajennokseen liittyi sen itäpuolella pitkä pylväikkö. Roomalaisten tuhottua prytaneionin 100-luvulla eaa. rakennuksen ydinosa kunnostettiin osittain, ja sen peristyyli korvattiin 4 x 7 pylvään pylväspihalla.


title: Dodona

text: Prytaneionin ja buleuterionin välissä sijaitsi pyhäkköalueen peribolos-muurin vanhempi länsiportti 300-luvulta eaa. Kun buleuterion ja prytaneion rakennettiin, muurin länsisivu siirrettiin lännemmäksi, minne rakennettiin myös uusi länsiportti.


title: Dodona

text: Stadion


title: Dodona

text: Stadion sijaitsi teatterin ja pyhäkköalueen lounaispuolella. Se rakennettiin teatterin kunnostuksen yhteydessä sen jälkeen, kun aitolialaiset olivat tuhonneet pyhäkköalueen 200-luvulla eaa. Stadionia käytettiin Naïan kisoissa.


title: Dodona

text: Stadion oli tyypillinen kreikkalainen pitkän hevosenkengän muotoinen urheilukenttä, jonka puolikaarenmuotoinen pää ("sfendone") oli idässä. Rakennuksen kokonaispituus on ollut noin 250 metriä. Stadionia reunusti katsomo, jossa oli 21–22 penkkiriviä. Rakennus löytyi heti alueen kaivausten alussa vuonna 1875, mutta vain sen itäpää on kaivettu esiin.


title: Dodona

text:
Basilikakirkko
Kristillisellä ajalla rakennettu basilikakirkko oli kolmilaivainen. Se rakennettiin pyhäkköalueen itäosaan 400-luvulla ja kunnostettiin 500-luvulla. Kirkon rakentamisessa uudelleenkäytettiin pyhäkkörakennusten kiviä.


title: Dodona

text: Dodonasta tehdyt esinelöydöt ovat esillä Ioánninan arkeologisessa museossa. Merkittäviin löytöihin kuuluu muun muassa ohuille lyijylevyille kirjoitettuja ennuslausepyyntöjä ja oraakkelinvastauksia, pyhäkkörakennusten koristeosia, sekä erilaisia veistoksia ja muita votiivilahjoja, joiden alkuperästä eri aikoina voidaan tehdää päätelmiä siitä, miten kreikkalaisten siirtokuntien perustaminen Epeiroksen rannikolla eteni.


title: Elmo (romaani)

text: Elmo on kirjailija Juhani Peltosen kirjoittama romaani, jonka nimihenkilö on Elmo, kaikkien aikojen paras urheilija. Hahmo esiintyi ensin Peltosen radiokuunnelmissa "Elmo, urheilija" (1977) ja "Elmo - muu maailma" (1978). Kuunnelmien ja romaanin pohjalta tehtiin myös Pekka Milonoffin ja Titta Karakorven käsikirjoittama ja Pekka Milonoffin ohjaama tv-elokuva "Muistoja Elmosta" (1981). Elokuvassa Elmoa esitti Sulevi Peltola.


title: Elmo (romaani)

text: Elmo syntyy Kainalniemen kylään, joka kasvaa hänen elinaikanaan pienestä maalaiskylästä "betonigeometristen konstruktioiden tuonelaksi" (ja jonka esikuvana on Peltosen kotikylä, Vantaan Korso). Jo hänen ristiäisissään ukki ennustaa Elmosta tulevan suurmiehen. Elmo on levoton sielu, joka lähtee 15-vuotiaana merille rakastuttuaan onnettomasti naapurintyttö Aliisaan.


title: Elmo (romaani)

text: Elmon palattua Kainalniemelle hänen ystävänsä Reijo "Rymy" Petkelström alkaa valmentaa hänestä huippu-urheilijaa. Elmosta tulee maailman paras urheilija, joka kahmii itselleen kymmeniä kultamitaleita Andien talvikisoissa ja Derwangan jättiläiskisoissa. Andeilla Elmo voittaa 50 kilometrin hiihdon, vaikka ottaa torkut kesken kisan. Derwangassa hän tekee sadan metrin juoksussa maailmanennätyksen (9,72), vaikka kaatuu 30 metrin kohdalla. Lopulta Elmo voittaa käytännössä yksin muun maailman parhaista jalkapalloilijoista kootun joukkueen ottelussa "Elmo - muu maailma". Hurmioituneet radioselostajat Immo ja Lyly välittävät Elmon sankariteot maailmalle.


title: Elmo (romaani)

text: Urheilumenestys on kuitenkin Elmolle toisarvoinen asia. Hän on vaatimaton, hiljainen ja synkkämielinen mies, joka pitää ortodoksisista kirkoista. Lehdistötilaisuuksissa hänen mielipuheenaiheensa on omenanviljely. Derwangassa hän karkaa kesken kisojen ystävänsä urheilija Endre Kissin kanssa tapaamaan tämän unkarilaisia tuttavia, mutta korvaa tämän palattuaan kisoihin heittämällä keihästä 106,79 metriä. Elmo liittyy pasifisteihin ja ateistisiin ortodokseihin eikä missään nimessä halua kuulla voittonsa kunniaksi "Porilaisten marssia" vaan virren "Maan korvessa kulkevi lapsosen tie" lapsikuoron laulamana.


title: Elmo (romaani)

text: Lopulta Elmo menee naimisiin nuoruudenrakastettunsa Aliisan kanssa ja saa Tapio-nimisen pojan hänen kanssaan. Aliisan ja Elmon suhde päättyy traagisesti lyhyen onnellisen ajan jälkeen Aliisan kuolemaan. Elmo vannoo vievänsä Aliisan uudelleen vihille Lyyran tähdistössä. Sirkustykki ampuu Elmon taivaalle eikä häntä sen jälkeen nähdä maan päällä.


title: Luettelo Afrikan saarista

text: Tämä on luettelo Afrikassa sijaitsevista saarista maittain. Lopussa erillinen luettelo Afrikan itsenäisistä saarista.


title: Nelly Sachs

text: Nelly Sachs (oik. Leonie Sachs, 10. joulukuuta 1891, Berliini – 12. toukokuuta 1970) oli saksanjuutalainen runoilija. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1966.


title: Nelly Sachs

text: Nelly Sachs syntyi Berliinissä varakkaaseen keskiluokkaiseen juutalaisperheeseen. Hän oli tehtailija William Sachsin ja tämän vaimon, Margaret (o.s. Karger) Sachsin ainoa lapsi. Perhe oli sivistynyt, uskonnollisesti liberaali ja täysin assimiloitunut saksalaiseen kulttuuriin. Nuori Nelly opiskeli musiikkia, tanssia ja kirjallisuutta. Viisitoistavuotiaana hän luki "Gösta Berlingin tarun" ja kirjoitti ihailijakirjeen Selma Lagerlöfille. Tästä alkoi kirjeenvaihto, jota kesti 35 vuotta.


title: Nelly Sachs

text: Sachs alkoi seitsemäntoistavuotiaana kirjoittaa runoja, joita julkaistiin 1920- ja 1930-luvuilla lehdissä ja aikakausijulkaisuissa. Runot olivat romanttisia ja melko sovinnaisia, eikä Sachs tullut niiden ansiosta tunnetuksi Berliinin kirjallisuuspiireissä. Isänsä kuoltua vuonna 1930 Sachs jäi asumaan äitinsä kanssa. Hän oli yksinäinen nuori nainen ja hänen ainoan nuoruudenrakkautensa henkilöllisyys on salaperäisyyden peitossa. Miehestä tiedetään ainoastaan, ettei hän ollut juutalainen ja että hän oli vastarintaliikkeessä ja sai surmansa keskitysleirillä.


title: Nelly Sachs

text: Natsien noustessa valtaan 1933 Sachsin elämä muuttui yhä eristetymmäksi. Useat hänen sukulaisistaan ja tuttavistaan katosivat, ja tajuttuaan joutuvansa kohta itsekin keskitysleirille, Sachs kääntyi hädissään kirjeenvaihtotoverinsa Selma Lagerlöfin puoleen. Tämän onnistui auttaa Sachsia ja hänen äitiään pakenemaan Saksasta käyttämällä hyväksi suhteitaan Ruotsin kuninkaalliseen perheeseen. Selma Lagerlöf kuitenkin kuoli ennen kuin he ehtivät Ruotsiin.


title: Nelly Sachs

text: Uudessa kotimaassaan Nelly Sachs opetteli ruotsin kielen ja elätti itsensä ja äitinsä kääntämällä saksaksi ruotsinkielisiä runoilijoita, kuten Gunnar Ekelöfiä, Erik Lindegreniä ja Johannes Edfeltiä. Hän sai Ruotsin kansalaisuuden vuonna 1952. Sachsin äiti kuoli vuonna 1950, mikä aiheutti hänelle ankaran henkisen kriisin. 1960-luvun alussa häntä hoidettiin mielisairaalassa harhojen ja unettomuuden takia.


title: Nelly Sachs

text: Sodanjälkeisinä vuosina Sachs luki juutalaista kirjallisuutta ja Raamattua. Hän opiskeli myös juutalaista mystiikkaa ja kabbalaa ja julkaisi runoja "mykkänä huutona" holokaustia vastaan. Vuonna 1954 hän aloitti kirjeenvaihdon Paul Celanin kanssa. Celan oli keskitysleireiltä pelastunut romanianjuutalainen runoilija, joka oli muuttanut sodan jälkeen Pariisiin. Sachs ja Celan olivat sukulaissieluja, ja huolimatta suuresta ikäerosta heidän lämmin ja henkevä ystävyytensä jatkui Celanin itsemurhaan, vuoteen 1970 asti. Nelly Sachs itse kuoli vain pari kuukautta myöhemmin. Heidän kirjeenvaihtonsa julkaistiin kirjana vuonna 1996.


title: Nelly Sachs

text: Sachsin monen vuoden erakoitumisen jälkeen runot alkoivat saada mainetta Saksassa. Runokokoelmassaan "In den Wohnungen des Todes" (1947) (suom. "Kuoleman asunnot" teoksessa "Israelin kärsimys") keskeinen motiivi on metsästäjä ja riista, takaa-ajo ja pako. Sachsin runokuvat ovat herkkiä ja mystillisiä: kuu, tähdet, pöly ja hiekka ovat toistuvia vertauskuvia hänen runoissaan. Näytelmä nimeltä "Eli" (1951) kuvaa kahdeksanvuotiasta puolalaista poikaa, hänen kuolemaansa ja hänen murhaajansa etsintää. Tämä draama esitettiin myöhemmin radiossa, ja siitä tehtiin myös ooppera. Vuonna 1959 ilmestyi "Flucht und Erwandlung", jossa Sachs kuvasi ihmisten karkotusta maan päältä. Teos lujitti Sachsin mainetta yhtenä Saksan parhaimmista runoilijoista, ja sen ansiosta hän sai Saksan kustantajien rauhanpalkinnon vuonna 1965 ja vuotta myöhemmin, vuonna 1966, yhdessä israelilaisen kirjailijan Samuel Josef Agnonin kanssa Nobelin kirjallisuuspalkinnon. Mainittakoon, että Sachs oli vuoteen 2009 asti ainoa saksalainen naiskirjailija, joka on saanut tämän palkinnon.


title: Nelly Sachs

text: Sachs jatkoi yksineloaan vaatimattomassa pienessä asunnossaan, joka oli Tukholman juutalaisen seurakunnan omistuksessa. Hän kärsi masennuksesta ja koki useita hermoromahduksia. Juutalaisten joukkotuho toisessa maailmansodassa oli toistuva aihe hänen tuotannossaan. Hänen runokokoelmansa "O die Schornsteine" (1967) (Oh savupiiput) alkoi sitaatilla Jobin kirjasta ja kuvasi juutalaista kansaa, joka leijailee savuna keskitysleirien savupiipuista matkalla vapauteen elämästä kuolemaan.


title: Nelly Sachs

text: Sachs kuoli syöpään 78-vuotiaana 1970. Hänet on haudattu Tukholman Pohjoiselle hautausmaalle.


title: J. E. Sunila

text: Johan (Juho) Emil Sunila (16. elokuuta 1875 Liminka – 2. lokakuuta 1936 Helsinki) oli maalaisliittolainen poliitikko, joka toimi maataloushallituksen ylijohtajana vuosina 1923–1936 sekä kahdesti Suomen pääministerinä 1927–1928 ja 1931–1932. Kansanedustajana hän oli 1922–1927 ja 1929–1933.


title: J. E. Sunila

text: Sunila oli maalaisliiton varhaisille poliitikoille tyypillisesti maanviljelijän poika Pohjois-Pohjanmaalta, mutta epätyypillisen korkeasti koulutettu. Vuonna 1895 Oulun Lyseosta ylioppilaaksi päässyt Sunila valmistui agronomiksi Mustialan maanviljelysopistosta vuonna 1898 sekä yliopiston maanviljelystaloudelliselta osastolta (nykyään Maatalous-metsätieteellinen tiedekunta) sen ensimmäisenä kandidaattina vuonna 1904 ja väitteli sieltä ensimmäisenä tohtorina 1907.


title: J. E. Sunila

text: Sunila toimi maanviljelystalouden dosenttina 1910–1923 ja 1929–1933 sekä vt. professorina 1914 ja 1929–1931. Jäätyään toiseksi hakiessaan vakinaista professorinvirkaa vuonna 1910 Sunila keskittyi ensisijaisesti luomaan uraa maanviljelyshallituksessa (vuodesta 1917 maataloushallitus), jonka maanviljelystaloudellisen osaston johtoon hänet nimitettiin 1915. Sunilan tieteellisen, poliittisen ja virkamiesuran tärkein tavoite oli liiketaloudellisen näkökulman edistäminen maanviljelyksessä tuotannon lisäämiseksi. Hän kuitenkin uskoi pientilavaltaisuuden olevan yhteiskunnan kannalta suurtiloja parempi ratkaisu tasoittavien sosiaalisten vaikutustensa vuoksi.


title: J. E. Sunila

text: Sunila valittiin ensi kertaa eduskuntaan maalaisliiton listalta vuonna 1922 olleessaan jo lähes 47-vuotias, mutta sen jälkeen hänen uransa eteni nopeasti. Jo samana syksynä hänestä tuli maatalousministeri Kyösti Kallion hallitukseen ja seuraavana vuonna maataloushallituksen pääjohtaja. Santeri Alkion vetäydyttyä eduskunnasta 1922 Sunilasta tuli Kyösti Kallion ohella toinen maalaisliiton vahva mies 1920-luvulla. Sunila kannatti maalaisliitossa tuottaja-agrarismia Viipurin läänin maaherra Lauri Kristian Relanderin – joka myös oli maanviljelysopin tohtori – tukemana. Siinä politiikan huomio keskittyi pääasiassa vain maanviljelyksen tehostamiseen ja maalaisliitto pelkistyi maataloustuottajien etujärjestöksi. Päätavoitteensa siinsi elintarvikeomavaraisuuden saavuttaminen. Elintarvikkeiden tuotanto saavutti Suomessa kulutuksen vasta 1950-luvulla.


title: J. E. Sunila

text: Kilpaileva näkemys maalaisliitosta koko maaseudun laajaperäisen kehittämisen ajajana, koko maalaisväestön puolustajana ja tietyssä mielessä yleisdemokraattisena puolueena henkilöityi vastaavasti Kallioon. Tämä johti puolueessa valtataisteluun ja sisäiseen jakoon, joka kärjistyi vuoden 1925 presidentinvaalin alla. Kallio ja Sunila ohitettiin lopulta molemmat puolueen presidenttiehdokasta valittaessa, mutta presidentiksi valittu Relander oli Sunilan linjalla. Henkilöriitaa pahensi Sunilan epäsovitteleva luonne. Jako Kallion ja Sunilan linjan kannattajiin hallitsi maalaisliittoa noin vuosikymmenen, mutta tätä linjariitaa on hankala sovittaa vasemmisto-oikeisto-akselille. Sunila suhtautui maalaisliittoa profiloineeseen aitosuomalaisuuteen pidättyvämmin kuin Kallio.


title: J. E. Sunila

text: Relander järjesti Sunilan pääministeriksi joulukuussa 1927 ja hän kokosi pelkästään maalaisliittolaisista muodostuneen vähemmistöhallituksen, joka istui vuoden päivät. Tänä aikana pääministeri ja presidentti kuitenkin riitaantuivat ja menettivät keskinäisen luottamuksensa. Sunilan hallitus kaatui kuuluisaksi tulleella tavalla revonlahtelaisen räätäli Kyösti Vaskurin kohtaamaa poliittista syrjintää koskeneeseen SDP:n välikysymykseen.


title: J. E. Sunila

text: Sunila, jonka terveys alkoi horjua, jäi eduskunnasta pois yhden vaalikauden ajaksi, mutta palasi 1929. Kesällä 1930 hänestä tuli lyhyeksi aikaa eduskunnan puhemies kun Paavo Virkkunen siirtyi ministeriksi. Terveysongelmat pakottivat Sunilan luopumaan presidenttiyden tavoittelusta, ja Kalliosta tuli maalaisliiton ehdokas seuraaviin vaaleihin. Presidentiksi valittu P. E. Svinhufvud kuitenkin kutsui Sunilan takaisin pääministeriksi maaliskuussa 1931.


title: J. E. Sunila

text: Sunilan II hallitus joutui toimimaan jatkuvasti syvenevän talouslaman vaikeissa oloissa. Pulaohjelman toteutus epäonnistui, ja tuhansien velkaantuneiden maanviljelijöiden taloudellinen ahdinko kanavoitui pulaliikkeiden kannatukseksi, mikä rokotti etenkin hallitusvastuussa kärvistellyttä maalaisliittoa. Sunilan hallitus myös kumosi kansanäänestyksen jälkeen kieltolain ja perusti valtion alkoholimonopolin hankkiakseen lisätuloja valtiolle. Mäntsälän kapinan aikana hallitus kieltäytyi eroamasta. Se kuitenkin erosi joulukuussa 1932, kun presidentti Svinhufvud kieltäytyi antamasta eduskunnalle velkaantuneiden ahdinkoa helpottamaan tarkoitettua lakia korkosäännöstelystä, joka hänen mielestään olisi ollut maan taloudelle haitallinen.


title: J. E. Sunila

text: Sunila jäi pois seuraavista eduskuntavaaleista ja vetäytyi politiikasta. Reistailevan terveytensä vuoksi hän oli viimeiset vuotensa jatkuvalla virkavapaalla myös maataloushallituksen johdosta, kunnes kuoli 61-vuotiaana Helsingissä.


title: Hangon lentokenttä

text: Hangon lentokenttä on Suomen eteläisin lentokenttä. Se sijaitsee Hangon Täktomissa noin kahdeksan kilometriä kaupungin keskustasta itään. Kentältä toimii Hangon lentokerho.


title: Hangon lentokenttä

text: Kentällä lentävien tulee ottaa huomioon Suomen puolustusvoimien ampuma-alueet D47 (Syndalenin ampuma-alue) ja D44 sekä Hangon kaupungin rannan melunvaimennusalue.


title: Luettelo moottoripyörämerkeistä

text: Tämä on luettelo moottoripyörämerkeistä.


title: Konvektio

text: Konvektio (tai kuljettuminen) on lämmön siirtoa kaasussa tai nesteessä lämmön aiheuttamien virtausten mukana. Se aiheutuu lämpötilaerosta, joka aiheuttaa tiheyseroja. Kuuma, harva aine kohoaa painovoimakentässä ylöspäin. Liikkeellepaneva voima on siis noste. Tiheämpi, viilentynyt aine laskeutuu alaspäin. Konvektio on johtumisen ja säteilyn ohella yksi kolmesta primäärisestä lämmönsiirtotavasta. Hellalla lämmitettävässä vesikattilassa voi havaita konvektiota ennen kiehumista, ja varsinkin tätä huomaa silloin kun kuumentaa vettä lasiastiassa, sillä eri tiheyksisellä vedellä on erilainen taitekerroin, mikä saa aikaan näkyvää veden väreilyä.


title: Konvektio

text: Konvektion erikoistapaus on pakotettu konvektio, missä lämmenneiden kaasu- tai nestemolekyylien liikettä tehostetaan potkurilla tai tuulettimella. Eräs käytännön sovellus pakotetusta konvektiosta on tietokoneen tuuletin.


title: Konvektio

text: Fluidin tiheyseroista aiheutuvan luonnollisen konvektion voimakkuutta kuvaa Rayleighin luku


title: Konvektio

text: missä formula_2 voi olla kappaleen karakteristinen mitta, esimerkiksi pallon säde tai sylinterin halkaisija tai se voi olla mitta esimerkiksi pystysuoran levyn alareunasta ylöspäin. Konvektion siirtämä lämpöteho voidaan laskea Rayleighin luvun avulla teoreettisten korrelaatioiden avulla. Yleensä annetaan Nusseltin luku, josta lämpöteho voidaan laskea.


title: Konvektio

text: Kun pystysuora levy on laminaarisessa virtauksessa ja Rayleighin luku saa arvon formula_3, Nusseltin luvun keskiarvo voidaan ilmaista muodossa


Konvektio


title: Konvektio

text: Konvektiosolussa on lämmön takia "nouseva" virtaus ja jäähtyneen kaasun, nesteen tms. laskeva virtaus. Konvektiosulut syntyvät, muuttuvat ja katoavat joskus hyvinkin nopeasti, ja ovat toisinaan vakaita. Aluetta, missä konvektiota tapahtuu, sanotaan konvektiiviseksi alueeksi.


title: Konvektio

text: Konvektio ilmakehässä (esim. termiikki) aiheutuu useimmin siitä, että Aurinko lämmittää maanpintaa. Lämpö siirtyy johtumalla maanpinnan läheiseen ilmakerrokseen. Kun ilma saa tarpeeksi lämpöä, sen tiheys pienenee ja nousee pieniä "kuumailmapalloja", ikään kuin ilmakuplia ilmamassassa, jotka sekoittavat tehokkaasti troposfäärin ilmaa. Noustessaan konvektiokuplat joutuvat pienempään paineeseen, jolloin ne jäähtyvät. Nousu pysähtyy, kun kupla on jäähtynyt ympäröivän ilman lämpötilaan – silloinhan nostevoima lakkaa.


title: Konvektio

text: Meteorologiassa käydään keskustelua siitä, kuinka paljon kupla vaihtaa energiaa ympäristönsä kanssa ("entrainment") ja kuinka paljon jäähtyminen johtuu pelkästä paine-erosta kaasujen yleisen tilanyhtälön mukaan.


title: Konvektio

text: Konvektio on purjelennon pääasiallinen käyttövoima. Se saa aikaan kumpupilvet ja kuuropilvet. Konvektiopilvissä nousuliikkeet ovat huomattavasti suurempia kuin kerrospilvissä, 0,20–10 m/s. Nämä voimakkaat nousuliikkeet voivat saada aikaan rakeita ja ukkosta.


title: Konvektio

text: Matalaa heikkoa konvektiota voi esiintyä myös silloin, kun kylmä ilma virtaa sulan meren päälle. Avoimen meren vaikutus saa aikaan sen, että merellä syntyy konvektiivisia pilviä ja lumikuuroja. Tällaiset lumikuurot ajautuvat maihin etenkin siellä missä on kohtuullisen kapeita vesialueita kylmässä ilmastossa, muun muassa Suomenlahdella ja Pohjois-Amerikan Suurilla järvillä. Päijänne ja useat muut Suomen järvet sopisivat muotonsa puolesta, mutta ne ovat usein jäässä ennen kuin tarpeeksi voimakas kylmä ilmavirtaus osuu paikalle. Joinakin vuosina rannikon lumikuuroja on havaittu myös Suomen järvillä.


title: Konvektio

text:
Konvektio maankuoressa: Maan sisällä tapahtuu radioaktiivisen lämmön ja pyörimisen takia konvektiota, joka aiheuttaa mannerliikuntoja
ja Maan magneettikentän dynamomekanismilla.
Konvektiota tapahtuu tähtien sisuksissa, mikäli olosuhtet ovat sopivat. Jotkut tähdet ovat kokonaan konvektiivisia.
Auringon pinnalle ulottuva konvektio synnyttää tähdenpilkkuja monimutkaisen
prosessin kautta. Auringon konvektio näkyy pinnan rakeisuutena.


title: Mäntsälän yksityinen lentokenttä

text: Mäntsälän lentokenttä on yksityinen lentokenttä Mäntsälän kunnan Sääksjärven kylässä, noin 13 kilometriä Mäntsälän keskustasta kaakkoon. Lentokentän 400 metriä pitkä kiitotie on nurmipintainen ja tarkoitettu vain ultrakeveille lentokoneille.


title: Virsta

text: Virsta on vanha Venäjän keisarikunnassa ja Suomessa käytetty pituusmitta, joka vastasi runsasta kilometriä.


title: Virsta

text: "Venäjän virsta" () on vanha venäläinen pituusmitta pituudeltaan 1066,80 metriä. Virsta käsittää 500 Venäjän syltä (sažen), Venäjän syli puolestaan kolme arsinaa eli kyynärää, ja arsina 28 tuumaa. Venäläinen pinta-alayksikkö neliövirsta vastasi 1,138 neliökilometriä.


title: Virsta

text: "Suomen virsta" on Venäjän virstaa hieman pidempi, 1068,80 metriä. Määritelmän mukaan Suomen virstan pituus on kymmenesosa Ruotsin ja Suomen metrijärjestelmää edeltäneestä peninkulmasta. Suomen virsta otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1827.


title: Virsta

text: "Ruotsin virsta" on Suomessa vuoden 1827 jälkeen käytetty epävirallinen nimitys ruotsalaisesta pituusmittayksiköstä "neljännespeninkulma" ("fjärdingsväg"). Teiden varsien virstan pylväiden edeltäjät, peninkulmapylväät, oli sijoitettu neljännespeninkulman välein.


title: Antti Tulenheimo

text: Antti Agathon Tulenheimo (vuoteen 1906 Thulé, 4. joulukuuta 1879 Kangasala – 3. syyskuuta 1952 Helsinki) oli vanhasuomalainen, myöhemmin kokoomuslainen poliitikko, professori, kansleri, Helsingin yliopiston rehtori, Helsingin kaupunginjohtaja ja Suomen pääministeri.


title: Antti Tulenheimo

text: Tulenheimon vanhemmat olivat Kangasalan urkutehtaan omistaja, urkujenrakentaja ja valtiopäivämies Bror Axel Thulé ja Minna Fredrika Meurman. Hänen isänpuoleinen isoisänsä oli urkujenrakentaja Anders Thulé, äidinpuoleinen isoisä fennomaanipoliitikko Agathon Meurman. Antti Tulenheimon veljiä olivat urkutehtailija Martti Tulenheimo, kansanedustaja Eino Tulenheimo ja lakimiesvaikuttaja Olli Tulenheimo. Poliitikko Paavo Virkkunen oli hänen lankonsa sekä arkkitehti ja asemakaavaopin professori Otto-Iivari Meurman hänen serkkunsa.


title: Antti Tulenheimo

text: Tulenheimo loi elämänsä aikana uran yliopistossa, politiikassa, kunnallishallinnossa ja liike-elämässä. Hän oli kolme kertaa kansanedustajana (vanhasuomalaisena 1914 ja kokoomuslaisena 1922–1923 sekä 1930–1932), talousosaston senaattorina oikeustoimituskunnassa sortokauden jälkeisessä Tokoin senaatissa 1917, Ingmanin hallituksen sisäasiainministerinä 1918–1919, kokoomuksen puheenjohtajana 1921–1924 ja pääministerinä 1925. Tulenheimon hallitus istui 31. maaliskuuta – 31. joulukuuta 1925. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä hän oli eri otteisiin vuosien 1915 ja 1929 välisenä aikana. Hän toimi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 1926–1930 ja siirtyi sitten vasta perustettuun kaupunginjohtajan virkaan. Helsingin kaupunginjohtajana hän oli 1931–1944. Tulenheimolle myönnettiin ylipormestarin arvonimi vuonna 1934.


title: Antti Tulenheimo

text: Tulenheimon mukaan nimettiin ns. Lex Tulenheimo, keväällä 1917 annettu lakiesitys, jonka tarkoituksena oli siirtää huomattava osa Suomen suuriruhtinaan vallasta Suomen senaatille. Sen pohjalta muokattiin kuitenkin eduskunnassa vielä radikaalimpi Valtalaki.


title: Antti Tulenheimo

text: Tulenheimon yliopistoura jakautui kahteen jaksoon. Hänet nimitettiin rikosoikeuden professoriksi 1919. Hän toimi Helsingin yliopiston rehtorina 1926–1930 ja myös vt. kanslerina 1928. Eläkeiän kynnyksellä hän palasi akateemiseen maailmaan ja siirtyi kaupunginjohtajan virasta yliopiston korkeimpaan johtoon. Tulenheimo hoiti kanslerin virkaa kaksi virkakautta (1944–1952) eli kahdeksan vuotta, peräti 72-vuotiaaksi. Tämän lisäksi Tulenheimo toimi 1950–1952 myös Helsingin kauppakorkeakoulun kanslerina.


title: Antti Tulenheimo

text: Tulenheimo avioitui näyttelijätär Lilli Horsman (Högdahl) kanssa vuonna 1909.


title: Antti Tulenheimo

text: Syksyllä 1918 Tulenheimo oli Saksassa perehdyttämässä Suomen kuninkaaksi valittua Friedrich Karlia Suomen asioihin.


title: Antti Tulenheimo

text: Helsingin Annankadun pohjoispää Salomonkadun ja Eteläisen Rautatiekadun välillä on muutettu Antti Tulenheimon mukaan Antinkaduksi (). Nimenmuutos johtuu siitä, että Kampin liikekeskus on katkaissut Annankadun kahteen osaan. Antinkatu on ollut Helsingissä aikaisemminkin, nimittäin nykyinen Lönnrotinkatu. Se sai aikoinaan nimensä (kuten Annankatukin) ortodoksipyhimyksen mukaan, ja muutettiin 1928 Lönnrotinkaduksi.


title: Rafael Erich

text: Rafael Waldemar Erich (10. kesäkuuta 1879 Turku – 19. helmikuuta 1946 Helsinki) oli kokoomuslainen poliitikko, professori, diplomaatti ja Suomen pääministeri.


title: Rafael Erich

text: Rafael Erichin vanhemmat olivat rehtori Teodor Valdemar Erich ja Berta Fredrika Mannelin. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1898 ja eteni lakitieteen opinnoissaan nopeasti.


title: Rafael Erich

text: Vuonna 1905 Erich avioitui Hellin Onerva Hedbergin (1880–1960) kanssa. Rafael Erichin veli oli lakimies ja poliitikko Mikko Erich, jonka näyttävä loikkaaminen kokoomuksesta sosiaalidemokraatteihin 1920-luvulla muodostui Rafaelille poliittiseksi rasitteeksi. Suvussa oli lisäksi ollut juutalainen esi-isä, minkä vuoksi äärioikeisto 1930-luvulla pilkkasi toisinaan molempia veljeksiä "juutalaisiksi".


title: Rafael Erich

text: Erich toimi Helsingin yliopiston valtio-oikeuden ja kansainvälisen oikeuden professorina vuosina 1910–1928. Jo nuorena hänestä muodostui yksi Suomen keskeisistä valtiosääntöopin auktoriteeteista ikäpolvea vanhemman Robert Hermansonin rinnalla. Sortokausien aikana nimenomaan valtiosääntöksysymyksiin liittyvä laintulkinta oli hyvin politisoitunutta. Hermanson ja muut vanhemman polven perustuslailliset kannattivat tiukkaa muotolegalismia, jossa pyhä laki oli todellisuuden yläpuolella; Erich suosi käytännöllisempää lähestymistapaa, jossa empiria saneli lain tulkinnan. Siksi hän ei tyytynytkään silkkaan passiiviseen vastarintaan, vaan ryhtyi jääkäriliikkeen kannattajaksi, jota auttoi Ruotsissa ja Saksassa vuosina 1915–1918. Pragmaattinen laintulkinta ilmeni siten, että kesällä 1917 hän antoi juridiset argumentit itsenäisyysliikkeen tukemalle valtalaille julistaessaan, että helmikuun vallankumouksen jälkeen Venäjän keisarin valta Suomessa ei ollut siirtynyt väliaikaiselle hallitukselle vaan Suomen kansalle; kesällä 1918 hän taas todisteli ruotsinvallan aikaisen hallitusmuodon kuninkaanvaalipykälän olevan yhä voimassa, mikä sopi monarkistien sen hetkisiin tavoitteisiin (ks. Suomen kuningaskuntahanke) – ja myöhemmin, tasavallan voitettua, ilmoitti kuninkaanvaalin sittenkin olleen "lainsäädännön väärinkäyttöä".


title: Rafael Erich

text: Vuoden 1918 alussa Erich oli Suomen viralliseksi Berliinin edustajaksi nimetyn Edvard Hjeltin apulaisena. Sisällissodan alettua he allekirjoittivat omavaltaisesti Suomen nimissä Saksan kanssa yhteistyösopimuksen, joka oikeutti saksalaisten maahantunkeutumisen ja sitoi Suomen talouden epäedullisella tavalla Saksan tarvikkeidentoimittajaksi. Nuorsuomalaisten oikeistoon lukeutunut Erich tuki vahvasti monarkiasuuntausta ja puolusteli eduskunnan vallan kaventamista kuninkaan hyväksi, mutta vältti pahimman kompromettoitumisen ollessaan kuitenkin sivussa Suomen tapahtumista.


title: Rafael Erich

text: Vuonna 1919 Erich valittiin kokoomuksen kansanedustajaksi, jona hän toimi kaksi kautta, vuoteen 1924. Keväällä 1920 hänestä tuli Suomen pääministeri porvarilliseen kokoomushallitukseen. Keskustapolitiikan hallitsemalla vaalikaudella Erichin hallitus muodosti poikkeuksen, sillä oikeisto haluttiin sitoa Tarton rauhanneuvotteluihin. Erichiä poliittisesti lähimpänä olevien ryhmien avoin tyytymättömyys "häpeärauhaan" teki hänen asemansa hankalaksi, joten hänen hallituksensa tärkein saavutus saattoi pikemminkin olla pahin isku hänen poliittiselle uralleen. Hallitus löysi ratkaisun myös Ahvenanmaan kysymykseen. Hallitus kaatui virkamiesten palkkakysymykseen istuttuaan runsaan vuoden, eikä Erich palannut enää ministeriksi vaan siirtyi diplomaattiuralle.


title: Rafael Erich

text: Oltuaan jo useamman vuoden ulkoministeriön palkkalistoilla Erich nimitettiin 1926 Suomen lähettilääksi Berniin ja pysyväksi edustajaksi Kansainliittoon. Hän uskoi tuolloin Kansainliittoon ja Locarnon sopimuksiin rauhan takaajana ja kannatti Suomen turvaamiseksi "Pohjoisen Locarnon" (Pohjois- ja Itämerenmaiden rauhansopimus- ja välitystuomioistuinjärjestelmän) luomista, mikä ei kuitenkaan toteutunut. Erich siirtyi 1928 lähettilääksi Tukholmaan ja 1936 Roomaan. Hän menetti 1930-luvulla uskonsa Kansainliittoon ja siirtyi kannattamaan ensin puolustusliittoa Ruotsin kanssa ja sitten vähä vähältä Saksaan nojaavaa ulkopolitiikkaa. Vuosina 1938–1939 hän oli Haagin pysyvän kansainvälisen tuomioistuimen vakinainen tuomari.


title: Rafael Erich

text: Erich nimitettiin Uppsalan yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 1932.


title: Dogmatiikka

text: Dogmatiikka (kreik.) eli uskonoppi on teologinen oppiaine, joka järjestelmällisesti käsittelee kristinuskon oppia eli dogmaa. Dogmatiikka kuuluu systemaattiseen teologiaan. Tutkimuksen kohteena voi olla kristillisen kirjoittajan kirjallinen tuotos, esimerkiksi Johannes Damaskolaisen "Ortodoksisen uskon tarkka esitys" tai kristillisen kirkkokunnan virallinen teksti, kuten luterilaisuuden "Tunnustuskirjat".


title: Dogmatiikka

text: Dogmatiikan menetelmä on systemaattinen menetelmä. Sillä tarkoitetaan käsiteanalyysia, jonka tarkoituksena on paljastaa tekstin termien eli oppisanojen merkitys ja suhteet muihin termeihin. Sen lisäksi erittelyllä pyritään paljastamaan tekstissä esiintyvän ajattelun looginen rakenne, loogiset suhteet tai epäjohdonmukaisuus. Viime vaiheessa tutkimuskohteesta voidaan rakentaa systemaattinen eli järjestelmällinen kuvaus, joka paljastaa tekstin ilmiasussa olevien väitteiden loogiset syyt ja riippuvuudet.


title: Dogmatiikka

text: Vaikka dogmatiikka teologisena oppiaineena yleensä tutkii vain kristinuskon opinkäsityksiä, menetelmä ei itsessään rajaa sitä kristinuskon piiriin. Dogmatiikka voisi menetelmänsä puolesta tutkia samankaltaisia asioita myös muista uskonnoista, aivan erityisesti muista teistisistä uskonnoista.


title: Dogmatiikka

text: Dogmatiikka sisältää ainakin seuraavat alat:Dogmatiikkaan voi kuulua myös teologinen etiikka, vaikka yleensä sen katsotaan olevan itsenäinen systemaattisen teologian oppiaine. Dogmatiikka saattaa olla painottunut aatehistoriaan tai dogmien erittelyyn, jolloin voidaan puhua myös uskontotieteestä.


title: Dogmatiikka

text: Yksittäisten kristillisten opinkohtien tutkimuksessa dogmatiikka on omaksunut opinkohdista kristillisessä kielenkäytössä vakiintuneet termit. Näitä opinkohtia on kutsuttu usein lokuksiksi ("loci theologici"). Loci-järjestelmä on varsinaisesti kristinuskon sisäinen tapa esittää järjestelmällisesti kristinuskon peruskäsitykset. Koska se itsessään jo järjestää kristillisen uskon käsitteitä, on se omaksuttu opinkohtien käytännön jaotteluksi myös dogmatiikassa.


title: Dogmatiikka

text: Kristillisen opin lokuksia, joiden ilmaisuja eri lähteissä dogmatiikka tutkii, ovat ainakin seuraavat:Dogmatiikka voi luonnollisesti tutkia myös muita opinkohtia. Tällaisia loci-järjestelmään kuulumattomia mutta muuten tunnettuja dogmatikan tutkimia kristinuskon opin osa-alueita ovat muun muassa:


title: Socorro (saari)

text: Socorro on tuliperäinen saari Meksikolle kuuluvassa Revilla Gigedon saariryhmässä, Tyynellämerellä. Saaren pinta-ala on noin 132 neliökilometriä. Socorrolla sijaitsee tulivuori Monte Evermann, joka purkautui viimeksi vuonna 1993. Aiemmin se oli purkautunut muun muassa vuosina 1848, 1896, 1905 ja 1951.


title: Socorro (saari)

text: Vuonna 1957 saarelle perustettiin laivastotukikohta. Saarella elää 250 ihmistä yhdessä kylässä, jossa on muun muassa kirkko. Kylä sijaitsee saaren länsiosassa, noin 800 metriä itään Cabo Reglasta, joka on saaren eteläisin kohta. Saarella on makean veden lähde viisi kilometriä Cabo Reglasta luoteeseen.


title: Socorro (saari)

text: Hernando de Grijalva löysi saaren vuonna 21. joulukuuta 1533 ja nimesi sen ”Santo Toméksi”. Vuodesta 1608 lähtien saari on tunnettu Socorrona.


title: Ehkäisykapseli

text: Ehkäisykapseli eli ehkäisyimplantaatti on ihon alle sijoitettava sauvamainen, hieman tulitikkua pienempi hormoniehkäisin. Suomessa myytävät ehkäisykapselit sisältävät vain keltarauhashormonia, eivätkä ollenkaan estrogeenia.


title: Ehkäisykapseli

text: Ehkäisykapseli työnnetään olkavarren ihon alle paikallispuudutuksessa. Se laitetaan oikeakätisille vasempaan ja vasenkätisille oikeaan käteen. Toimenpiteen suorittaa lääkäri. Kapseli ei näy, mutta sen tuntee koskettamalla. Kapseleita laitetaan yksi tai kaksi valmisteesta riippuen.


title: Ehkäisykapseli

text: Ehkäisykapseleilla on tehoa 3–5 vuotta valmisteesta riippuen. Vanhan kapselin poiston yhteydessä tilalle voidaan saman tien asentaa uusi. Kapselin käytön voi kuitenkin lopettaa halutessaan. Poiston jälkeen on jälleen mahdollisuus tulla raskaaksi.


title: Ehkäisykapseli

text: Kapselin ehkäisyteho on erittäin hyvä, ja se on varmin tällä hetkellä tunnettu raskaudenehkäisymenetelmä. Naisen paino saattaa vaikuttaa tehoon, minkä takia kapseli voidaan vaihtaa uuteen tavallista useammin.


title: Ehkäisykapseli

text: Kapselin sivuvaikutukset ovat samat kuin muidenkin keltaraihashormonivalmisteiden. Sivuvaikutuksena kuukautiset saattavat tulla epäsäännöllisiksi tai jäädä kokonaan pois. Tiputteluvuotoa saattaa esiintyä. Yleensä myös kuukautisvuotojen kokonaismäärä vähenee, ja osalla naisista ne jäävät kokonaan pois.


title: Uusi-Guinea

text: Uusi-Guinea on Australian pohjoispuolella sijaitseva saari, joka on pinta-alaltaan maailman toiseksi suurin Grönlannin jälkeen. Sen pinta-ala on noin 790 000 neliökilometriä. Saari jakautuu poliittisesti kahteen suunnilleen yhtä suureen osaan: 141. pituuspiirin länsipuolinen osa, Länsi-Uusi-Guinea, kuuluu Indonesian valtioon ja itäpuolinen osa muodostaa suurimman osan Papua-Uuden-Guinean valtiosta.


title: Uusi-Guinea

text: Todisteet varhaisimmista ihmisten asumuksista saarella on ajoitettu 40 000 vuoden taakse, ja saaren asutuksen on oletettu alkaneen 60 000 vuotta sitten.


title: Uusi-Guinea

text: Vanhimmat tiedot Papuan nimestä ovat molukkilaisen Tidoren sulttaanikunnan ajoilta 1400-luvulta. Nimi Uusi Guinea on espanjalaiselta merenkulkijalta nimeltä Yñigo Ortiz de Retez vuodelta 1545 ja viittaa siihen, että hän katsoi papualaisten muistuttavan ennestään tuntemiaan guinealaisia.


title: Uusi-Guinea

text: Uusi-Guinea oli länsimaalaisille kartoittamaton alue vuoteen 1930 asti. Tällöin australialainen Michael Leahy johti retkikuntansa maan sisäosiin. Aikaisemmin saarta oli kartoitettu lentokoneella, ja alue vaikutti läpipääsemättömältä viidakolta. Huhut alueen suurista kultaesiintymistä houkuttelivat seikkailijoita ja kaivosyhtiöitä, jotka rahoittivat Leahynkin matkan. Tutkimusretken suurin tulos oli kuitenkin, että saaren sisäosista löydettiin aikaisemmin tuntemattomia heimoja ja kansoja.


title: Uusi-Guinea

text: Saarta kansoittaa nykyään yli tuhat heimoryhmää, ja siellä puhutaan lähes yhtä monta kieltä, jotka jakautuvat melko tasan kahteen ryhmään, papualaisiin ja austronesialaisiin kieliin. Suuren heimojen määrän on arveltu johtuvan tästä jaosta. Papualaiset ovat suurempi ryhmä saarella, ja he ovat nykykäsityksen mukaan saaren alkuperäisten asukkaiden jälkeläisiä. Saari oli viime jääkauden aikana (24 000 vuotta sitten) yhteydessä Australian mantereeseen Sahulin maakannaksen kautta, ja tällöin saarelle siirtyi lisää ihmisiä. Useimmat heimot harjoittavat maanviljelyä, jota metsästyksestä ja keräilystä saatava lisäravinto tukee. Nykyisin saarella asuu 6,9 miljoonaa ihmistä.


title: Uusi-Guinea

text: Saaren pinnanmuodot ovat jyrkät, koska se sijaitsee mannerlaattojen rajan lähellä. Saaren poikki kulkevat Maokevuoret, joihin kuuluu Oseanian korkein huippu, 4 884 metriä korkea Puncak Jaya. Vuorijonon etelä- ja pohjoispuolella avautuvat laajat tasankoalueet, joiden kasvillisuus vaihtelee sademetsästä savanniin ja suuriin mangrovesoihin. Saaren Indonesialle kuuluvassa osassa sijaitseva Lorentzin kansallispuisto kuuluu Unescon maailmanperintökohteisiin.


title: Uusi-Guinea

text: Maasto on vaikeakulkuista. Saarella on 785 000 km² trooppista maaperää, joten eläimistö ja kasvisto ovat runsaslajisia – on arvioitu, että saarella tavataan 5–8 prosenttia maapallon lajeista. Suuri osa saarella elävistä lajeista on kotoperäisiä eli endeemisiä, ja todennäköisesti saarelta löydetään vielä useita tieteelle tuntemattomia lajeja. Erityisesti saarella elää useita tropiikkiin sopeutuneita pussieläinlajeja, jotka ovat Australiassa harvinaisia tai puuttuvat sieltä kokonaan. Kuten Australia, on Uusi Guinea Wallacen linjan itäpuolella.


title: Uusi-Guinea

text: Alkuperäisinä nisäkäsryhminä saarella elää nokkaeläimiä, kolme lahkoa pussieläimiä ("Dasyuromorphia", "Peramelemorphia" ja "Diprotodontia") sekä istukallisista nisäkkäistä "Muridae"-heimon jyrsijöitä ja kuusi heimoa ("Pteropodidae", "Emballonuridae", "Hipposideridae", "Rhinolophidae", "Vespertilionidae" ja "Molossidae") lepakoita. Suuria nisäkäspetoja saarella ei elä lainkaan. Ihmisen mukana saarelle on levinnyt muun muassa villisikoja, koiria, kissoja sekä jyrsijöitä. 69 prosenttia Uuden-Guinean nisäkäslajeista elää ainoastaan Uudessa-Guineassa.


title: Uusi-Guinea

text: Lintulajistoa edustaa 79 heimoa, joihin kuuluu kaikkiaan yli 700 lajia. Näistä lajeista 320 on saarella endeemisiä. Lajistosta tunnetuimpia ovat näyttävät paratiisilinnut. Saaren kookkaimpia lintuja ovat lentokyvyttömät kasuaarit, joita saarella on kolme lajia. Muihin linnuston erikoisuuksiin kuuluvat isoviheltäjät ("Pitohui") ja kiipijätimalit, jotka ovat maailman ainoita tunnettuja myrkyllisiä lintuja. Maailman papukaijalajeista yksi seitsemäsosa elää Uudessa-Guineassa. Suurten maapetojen puuttuessa papuanharpyija ("Harpyopsis novaguineae") on saaren ravintoketjun huipulla.


title: Uusi-Guinea

text: Sammakkoeläimiä tunnetaan 400 lajia, mutta lukumäärän uskotaan moninkertaistuvan. Kaikki sammakkoeläimet kuuluvat varsinaisiin sammakoihin ("Anura"), ja erityisen runsaslukuisina ovat edustettuina "Litoria"- ja "Nyctimystes"-sukujen puusammakot. Myös matelijalajisto on runsas ja saarelta tunnetaan 200 lisko-, 100 käärme-, 13 kilpikonna- ja kaksi krokotiililajia.


title: Gimli

text: Gimli Glóinin poika on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Gimli

text: Gimli syntyi Sinivuorilla, Keski-Maan läntisellä rannalla. Gimli saattoi periytyä suoraan Durin Kuolemattomasta, Morian ensimmäisestä kuninkaasta. Gimli on Durinin Klaanin kääpiöitä, ja hänet valittiin Frodo Reppulin seuraksi Sormuksen Saattueeseen. Tarinan alussa Gimli on tavallinen kääpiö, joka vihaa haltioita. Hän on kuumaverinen, valmis taistelemaan örkkejä vastaan koska vain ja hänen innostuksensa Moriaan on aivan tavallista.


title: Gimli

text: Gimli oli 139 vuotta vanha (hän syntyi 2879 Kolmatta Aikaa) kun Sormuksen Saattue lähti Rivendellistä, mikä tekee hänet 52 vuotta vanhemmaksi kuin Aragorn ja vähintään 100 vuotta nuoremmaksi kuin Legolas.


title: Gimli

text: Gimlistä tulee ajan myötä haltia Legolasin ystävä. Sormuksen Saattueen hajottua he matkustelivat yhdessä näyttäen toisilleen omien lajiensa ja kansojensa merkittävimpiä paikkoja. Sanotaan, että Gimli (jo vanhuudenheikkona) matkusti Legolasin kanssa Länteen Kuolemattomille Maille, ensimmäisenä kääpiönä koskaan.


title: Gimli

text: Saattueen saapuessa Lothlórienin metsään, Gimli loukkaantui verisesti tultuaan kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti. Metsään ei näet yksikään kääpiö saanut astua, ja hänen läsnäolonsa suvaittaisiin vain jos hänen silmänsä sidottisiin. Aragorn sai asian kuitenkin ratkaistuksi siten, että he kaikki vaeltaisivat metsän syvyyksiin yhtä lailla sokeina.


title: Gimli

text: Lothlórienin valtiatar Galadriel teki Gimliin suuren ja lähtemättömän vaikutuksen, ja kääpiöstä tuli tämän harras ihailija. Gimli oli täysin vakuuttunut haltian kauneudesta, kohteliaisuudesta ja ymmärtäväisyydestä, jopa siinä määrin että kun hänelle annettiin tilaisuus pyytää haltioilta aivan mitä tahansa, hän halusi saada yhden Galadrielin kullan ja hopeanhohtoisista hiuksista. Kääpiö sai kuitenkin jopa kolme hiusta, joita hän piti kaikkein rakkaimpina aarteinaan. Kiinnostavaa oli, että tuhansia vuosia aikaisemmin Fëanor pyysi aivan samaa asiaa. Tällöin Galadriel kieltäytyi antamasta hiustaan Fëanorille, mutta suostui Gimlin pyyntöön.


title: Gimli

text: Gimlin rakkaus Galadrielia kohtaan näkyy ensimmäisen kerran Rohanissa. Kun Éomer puhuu rumasti valtiatar Galadrielista, Gimli loukkaantuu tämän puolesta ja tilanne kärjistyy taistelun partaalle. Jälleen kerran Aragorn edesauttaa erimielisyyksien selvittämistä.


title: Kapusiinit

text: Kapusiinit (, lyhenteenä O.F.M.Cap.) on fransiskaaneista haarautunut munkkiveljestö. Se perustettiin vuonna 1525; tarkoituksena oli noudattaa Franciscuksen sääntöä tarkemmin kuin fransiskaanit tekivät. Sääntökunnalla on noin 11 000 jäsentä.


title: Kapusiinit

text: Sääntökunnan veljien pukuna on ruskea kaapu, johon on ommeltu suippokärkinen päähine.


title: Seppo Hovi

text: Seppo Johan Hovi (s. 29. marraskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen pianisti, televisiojuontaja ja musiikkineuvos.


title: Seppo Hovi

text: Seppo Hovin isä oli saksofonisti-viulisti Onni Hovi, joka soitti saksofonia muun muassa Toivo Kärjen studioäänityksissä. Hovi on esiintynyt julkisuudessa nuoresta pojasta asti. Hän oli yhdeksänvuotiaana pyytänyt isältään päästä pianotunneille. Hänelle tarjottiin viulua, joka oli isän toinen soitin, mutta Hovi ilmoitti haluavansa pianon. Hovi opetteli pianon rinnalle myös hanurin soiton. Pianon ja hanurin avulla on hänen mukaansa ollut mahdollista rakentaa ohjelma melko pienellä ryhmällä tai joskus yksinkin.


title: Seppo Hovi

text: Esiintymiskokemusta Hoville karttui jo kansakoulussa, kun opettaja Väinö Mäkelä (kirjailija Hannu Mäkelän isä) sai lahjakkaan oppilaansa mukaan runonlausuntaan. Oppikoulussa musiikinopettaja Kalervo Hämäläinen teki radioon rapsodioita, joissa lapset esiintyivät, Seppo Hovi lausujana. Siitä avautui tie Yleisradion lastenohjelmiin.


title: Seppo Hovi

text: Hovi pääsi esiintymään Yleisradion Lasten Radioon 1950-luvun lopulla ja esiintyi 1960-luvulla lasten radiokuunnelmissa.


title: Seppo Hovi

text: Lapsiääniä alettiin tarvita Yleisradiolla 1950-luvun lopulla, erityisesti kuunnelmissa, joissa aikuiset olivat siihen asti esittäneet myös lapsiroolit. Tuolloin vielä aluillaan olevan television ohjelmien lapsiosiin saatiin esiintyjät Ylen Lasten Radiosta, Seppo Hovi heistä yhtenä. Tuleva pianisti pyydettiin kerran jopa kuuluttajaksi; 12-vuotiaan pojan jouluaatto 1958 kului Teija Sopasen sijaisena.


title: Seppo Hovi

text: Hovi opiskeli klassista pianonsoittoa koko kouluajan Sibelius-Akatemian nuoriso-osastolla. 17-vuotiaana Hovi edusti Helsinkiä pohjoismaisissa kulttuurikisoissa jazz-pianossa vuonna 1964. Hovi toimi Dannyn ja Kirkan kiertueurkurina vuosina 1968–1970. Hovi oli myös Juice Leskisen yhtyeen urkurina heidän ensimmäisellä levyllään. Hän kävi opettajakorkeakoulun ja valmistui opettajaksi vuonna 1974. Hän oli luokanopettajana helsinkiläisillä musiikkiluokilla vuoteen 1987 asti.


title: Seppo Hovi

text: Hovi aloitti televisiouransa 12-vuotiaana vuonna 1958 Teija Sopasen sijaisena televisiokuuluttajana. 1980-luvun alussa Hovia pyydettiin juontamaan TV1:n musiikkiohjelmia, kuten "Laulunlyömiä". Sen jälkeen hän teki MTV3:lla 16 vuotta ohjelmia, joita olivat esimerkiksi "Seppo Hovin seurassa", "Tenavatähti", "Karuselli" ja "BumtsiBum!".


title: Seppo Hovi

text: Nykyään Hovi tekee töitä monen eri musiikkityylin parissa. Hän on soittanut Antti Sarpilan, Pentti Lasasen ja Erik Lindströmin jazzbändissä. Eniten Hovi tekee konsertteja oopperalaulajien kanssa pianistina, kapellimestarina ja juontajana.


title: Seppo Hovi

text: Seppo Hovilla on kaksi poikaa, Janne ja Ville, jotka kumpikin ovat muusikoita.


title: Seppo Hovi

text: Hovi asuu Helsingin Pakilassa.


title: Ilmamassa

text: Ilmamassa on meteorologiassa suurehko alue, jolla ilman ominaisuudet, esimerkiksi lämpötila, kosteus ja tropopaussin korkeus ovat pääosin samat. Ilmamassan kattama alue voi olla läpimitaltaan satoja tai tuhansia kilometrejä. Maapallo jakautuu muutamaan ilmamassavyöhykkeeseen. Ilmamassojen välillä on rintamavyöhykkeitä, joissa ilman ominaisuudet vaihtuvat toisiksi suhteellisen kapealla, 50–100 km:n levyisellä alueella. Vaikka tietyille leveysasteille ovat tyypillisiä tietyt ilmamassat, näiden rajat mutkittelevat. Ylhäällä ilmakehässä sijaitsee ilmamassojen rajalla yleensä suihkuvirtaus, putkimainen nopea tuuli, jonka aaltoilu suunnilleen seuraa ilmamassojen rajan mutkittelua.


title: Ilmamassa

text: Mitä lähempää päiväntasaajaa ilmamassa on lähtöisin, sitä lämpimämpi se on, ja sitä korkeammalla sen tropopaussi on.


title: Ilmamassa

text: Pääilmamassat Pohjoisnavalta päiväntasaajalle ovat


title: Ilmamassa

text: Päiväntasaajan tienoilla on pasaatituulten kohtaamisvyöhyke ja sen toisella puolella toinen trooppinen ilmamassa, ja siitä navalle samat ilmamassat päinvastaisessa järjestyksessä.


title: Ilmamassa

text: Arktinen ilma A syntyy kylmässä pohjoisnavan seudulla ja voi kylmetä äärimmäisen kylmäksi kaamoksessa, niin kuin antarktinenkin ilma AA. Arktinen ilma ulottuu joskus hyvinkin etelään talvella.


title: Ilmamassa

text: Amerikkalaisessa kirjallisuudessa eteläisen pallonpuoliskon trooppista ilmamassaa, jota on muun muassa Amazonin altaassa Etelä-Amerikassa, sanotaan joskus ekvatoriaaliseksi (E) ja keskileveysasteiden ilmamassaa trooppiseksi (T). Amerikassa tunnetaan myös superior-ilma S.


title: Ilmamassa

text: Ilmamassojen välissä olevaa vyöhykettä, jossa eri tekijät kuten lämpötila ja tropopaussin korkeus muuttuvat nopeasti, kutsutaan rintamaksi.Rintamien paikat vaihtelevat vuodenaikojen mukaan. Säähäiriöt synnyttävät rintamiin mutkia. Näin ollen Suomeen pystyy virtaamaan sekä keskileveysasteiden että arktista ilmaa. Rintamaan liittyvä suihkuvirtaus on sen eteläpuolella ja nopeimmillaan lähellä tropopaussia. Ilma laksee rintaman pohjoispuolella ja nousee rintaman eteläpuolella. Subtrooppinen rintama ei ulotu maahan asti, jolloin ilmakehän yläosien subtrooppinen ilma muuttuu sen läpi kulkiessaan trooppiseksi.


title: Ilmamassa

text: Keskileveysasteiden ja polaarisen ilman välinen polaaririntama, jossa on matalapaineita, kulkee useimmiten Suomen lähellä. Suomen sääkartoilla havaittavat lämpimät ja kylmät rintamat ovat yleensä aaltoja polaaririntamassa tai harvemmin arktisessa rintamassa. Etelä-Suomessa lämpimän rintaman ylityksen jälkeen vallitsee keskileveysasteiden ilmamassa, ja kylmän rintaman jälkeen polaarinen ilmamassa. Pohjoiseen voi kylmän rintaman takapuolella virrata myös arktista ilmamassaa.


title: Ilmamassa

text: Alustan vaikutuksen mukaan polaarinen ilmamassa voidaan lisäksi jakaa meripolaari-ilmaan mP ja mannerpolaari-ilmaan cP. Mannerpolaari-ilmaa syntyy esimerkiksi Venäjän sisäosissa, ja meripolaari-ilmaa Atlantilla. Mannerpolaari-ilma cP on vakaata ja luo yleensä hyvän sään, meripolaari-ilma aiheuttaa pilvisen ja kostean sään ja on talvella mannerpolaari-ilmaa lämpimämpää.


title: Ilmamassa

text: Mereinen keskileveysasteiden ilma on painostavaa, kuumaa ja kosteaa. Mantereinen keskileveysasteiden ilma on kuumaa ja hyvin kuivaa, ja tuo hellettä, ja on talvella harvinaista, ja voi kostua liikkuessaan. Varsinkin keskileveysasteiden ilmamassoissa syntyy mereisen ja mantereisen ilmamassan välille raja. Ilmamassa voi olla alla olevaa maata lämpimämpi esimerkiksi cPw tai maanpintaa kylmempi cPk. Polaarinen ilmamassa on eri lämpöistä kesällä ja talvella.


title: Ilmamassa

text:
Ilmamassojen rajoja muuttavat muun muassa mantereiden ja merien paikat sekä vuoristot. Subtrooppisen mantereen itäosassa eteläisellä pallonpuoliskolla on usein korkeapaine.
Laajat mantereet luovat oman lisänsä ilmamassoihin, sillä ne aiheuttavat vuodenaikojen mukaan muuttuvia matala- ja korkeapaineita, jotka luovat monsuuneja ja sekoittavat normaaleja ilmamassavyöhykkeiden mukaisia tuulia.


title: Ilmamassa

text: Tropopaussin korkeus vaihtelee eri ilmamassoilla. Arktinen tropopaussi on vain noin 4 km:n korkeudessa, polaarinen 8–9 km:n korkeudessa, keskileveysasteiden subtrooppinen tropopaussi 10–11 km ja trooppinen tropopaussi 13,5–16 km:n korkeudessa. Päiväntasaajan konvergenssin tropopaussi on keskimäärin korkein eli noin 16 km.


title: Ilmamassa

text:
Grönlannista ja Jäämereltä leviävä arktinen ilmamassa on kylmää ja hyvin kuivaa. Se on yleensä pölytöntä, jos tulee suoraan jäätikköjen päältä tai kosteilta subarktisilta alueilta.
Mereinen polaari-ilma on talvella varsinkin alaosastaan lauhaa ja epävakaista ja kesällä viileää sekä kosteaa. Polaarinen ilma on monesti kuulasta ja siinä on pehmeämuotoisia pilviä. Näkyvyys on yleensä hyvä. Mantereinen polaari-ilma tulee Aasiasta ja on talvella hyvin kylmää, kesällä viileää. Mereinen keskileveysasteiden ilma on aina lämmintä. Siinä on usein merellä sumuja, lähes aina talvella ja keväällä. Kovalla tuulella sumu muuttuu sumupilveksi tai kumpukerrospilveksi, joista voi sataa tihkua tai hieman lunta. Muuten näkyvyys meripolaari-ilmassa on yleensä hyvä. Se on kaikkina vuodenaikoina kosteaa ja lämmintä. Mantereinen keskileveysasteiden ilma saapuu talvella joskus Pohjois-Afrikasta, tavallisemmin kesällä Etelä-Venäjältä Keski-Aasiasta. Mantereinen keskileveysasteiden ilma on lämmintä talvellakin joskin lämpötila on useimmiten heikosti pakkasella muodostaen sakeita ja pitkäkestoisia lumikuuroja sulien vesien läheisyydessä, kesällä helteistä, ja Suomeen saapuessaan jo melko kostunutta. Tähän ilmamassaan liittyvä kesällä samea taivas enteilee monesti ukkosta. Sameus on pölyn ja Venäjän metsäpalojen savun muodostamaan auerta, ja kostuneessa ilmamassassa utua. Alla olevaa maata tai merta lämpimämpi ilmamassa on yleensä vakaata, kylmempi aiheuttaa epävakautta. Lämpimän ilman virratessa kylmän maaston yli tuuli ei ole niin puuskaista. Kun kylmä ilma virtaa alustan yli, aiheutuu voimakasta lämpötilaeroista johtuvaa turbulenssia, pyörteisyyttä. Syntyy kumpupilviä ja ehkä ukkospilviä.


title: Ilmamassa

text: Ilmakehässä tapahtuu ilman kiertokulkua matala- ja korkeapaineiden välillä. Lämmin ilma nousee ylöspäin, syntyy matalapaine. Ilma viilenee ylhäällä, ja laskeutuu alaspäin. Kohdassa, missä lämmin ilma ei nouse ylös, syntyy korkeapaine. Matalapaineen alueella on pilvistä ja sataa, korkeapaineen alueella on kuivaa ja aurinko paistaa. Maan pinnan tasolla tapahtuu ilman virtausta korkeapaineesta matalapaineeseen ja ylhäällä toisin päin. Varsinkin korkeapaine luo uuden ilmamassan. Ilmamassa voi syntyä myös maanpinnan tasolla ilman virratessa matalasta korkeaan tai matalapaineen kohdalla.


title: Ilmamassa

text: Aurinko lämmittää ilmaa päiväntasaajalla, jossa on monesti melko tyyntä. Saattaisi pinnallisesti kuvitella, että maapallolla olisi kaksi vyöhykettä: päiväntasaajan matalapaine, missä auringon lämmittämä ilma nousisi ylöspäin ja napojen korkeapaine, missä kylmä arktinen ilma laskeutuisi alas. Maapallon pyörimisliike kuitenkin muuttaa pohjoisnapaa kohti päiväntasaajalta tulevan päiväntasaajan matalapaineessa nousseen ilman virtaamaan coriolisvoiman määräämään suuntaan, länteen. Ilma pysähtyy tietylle leveysasteelle myös sen takia, että myös toisesta suunnasta, pohjoisesta/idästä virtaa ilmaa. Näin syntyy ylös ilmakehään vyöhyke, jonne pakkautuu jatkuvasti päiväntasaajalta saapuvaa ilmaa. Kylmin tästä ilmasta laskeutuu alas. 20-30 leveysasteelle Kravun kääntöpiirin seudulle ns. hepoasteille Saharan seuduille syntyy subtrooppinen korkeapaine. Korkeapainevyöhyke koostuu erillisistä soluista, esimerkiksi Azorien ja Havaijin korkeapaineet. Korkeapaineissa laskeutuva ilma luo maan pinnan tasolle pasaatituulia, jotka puhaltavat pohjoisella pallonpuoliskolla koillisesta ja eteläisellä kaakosta. Subtrooppisista korkeapaineista pohjoiseen puhaltavat lounaasta koilliseen länsituulet. Eteläisellä pallonpuoliskolla näkyy varsinkin selvä länsituulten vyöhyke, koska siellä ei ole mantereita esteinä. Noin 60 leveysasteilla subtrooppisista matalapaineista tuleva keskileveysasteiden ilma törmää arktiseen ilmaan, ja syntyy polaaririntama. Navoilta puhaltavat itätuulet.


title: Ilmamassa

text: Ilmamassojen välillä vallitsee loputon kiertokulku. Lämmintä ilmaa nousee päiväntasaajan seuduilla ylös ja laskeutuu hiukan viilentyneenä kääntöpiirien seuduilla. Suomen leveysasteiden matalapainevyöhykkeellä nousee ilmaa ylös ja napojen seutuvilla laskeutuu alas. Arktista ilmamassaa tuottavat napojen lähettyvillä olevat korkeapaineet. Polaarinen ilma on lämmennyttä arktista ilmaa ja keskileveysasteiden ilma syntyy kääntöpiirien korkeapaineista. Päiväntasaajan ilma on auringon lämmittämää ilmaa. Arktinen ilma voi talvella vaeltaa hyvinkin kauas etelään ja polaarimassasta kuroutua irti kylmä pisara, joka saattaa vaellella subtrooppisella vyöhykkeellä, kunnes lämpenee.


title: Uhka

text: Uhalla tarkoitetaan vaaraa tai riskiä, joka uhkaa ihmistä tai hänen omaisuuttaan. Hasardimaantiede tutkii ihmisen ja hänen toimiensa taloudellisia uhkia alueellisesti.


title: Uhka

text: Voidaan olettaa, että hasardi on ihmisen tietoinen riskinotto: ihminen toiminnallaan ottaa riskejä, joissa on luonnostaan epävakaat olosuhteet, mutta myös (taloudellisia) etuja. Kullakin alueella on riskin vastapainona vaihteleva määrä ihmisen elinmahdollisuuksia parantavia luonnonedellytyksiä ja luonnonvaroja.


title: Uhka

text: Uhat voidaan karkeasti ryhmitellä kolmeen luokkaan:


title: Uhka

text: Toisaalta uhat voidaan ryhmitellä yksityiskohtaisemmin:


title: Uhka

text: Uhkissa on suuria eroja. Eri riskitekijöitä voidaan yrittää suhteuttaa luomalla uhkaprofiileja, joissa arvioidaan esimerkiksi ilmiön yleisyyttä, ennustettavuutta, voimakkuutta, varoitusaikaa, kestoaikaa, vaikutusalueen laajuutta, esiintymistä jne. ko. alueella. Tyypillisesti rajaehdot ongelmien ennaltaehkäisylle määräytyvät käytettävissä olevista varoista: mahdollisen onnettomuuden kustannukset suhteessa onnettomuuksien ennaltaehkäisyyn käytettäviin varoihin (vertaa hyötyfunktio). Siten onnettomuuksien seuraukset ovat hyvin erilaisia teollisuusmaissa ja kehitysmaissa, samoin kuin mahdollisten uhkien määrä ei ole suoraan verrannollinen maan kehittyneisyyteen.


title: Uhka

text: Vaikka luonnonkatastrofien määrässä onkin tapahtunut lievää nousua 1960-luvulta 1990-luvulle tultaessa, ovat samaan aikaan suurten katastrofien aiheuttamat taloudelliset vahingot lisääntyneet yli kuusinkertaisiksi. Suurimmat kuolonuhrien määrät luonnonkatastrofeissa ovat olleet Aasiassa (77 %), joista erityisesti tulvat ja hirmumyrskyt ovat olleet taloudellisesti tuhoisimpia.


title: Kuroda Kiyotaka

text: Kuroda Kiyotaka (, 16. lokakuuta 1840 – 25. elokuuta 1900) oli upseeri ja Japanin toinen pääministeri.


title: Kuroda Kiyotaka

text: Kuroda syntyi Satsuman provinssissa, nykyisen Kagoshiman prefektuurin alueella. Kurodan perhe kuului samurailuokkaan. Satsuman ja Chōshūn samuraiden kapinoidessa Tokugawa-shōgunaatin valta asemaa vastaan taisteli Kuroda kapinoitsijoiden riveissä. Boshin-sodassa 1868–1869, joka päätti Tokugawa-sukuisten shōgunien vallan, Kuroda johti keisarillismielisiä joukkoja. Kuroda sai vastuulleen sodan jälkeen Hokkaidōn saaren uudisasuttamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemisen. Kurodaa epäiltiin myöhemmin omavaltaisuuksista Hokkaidōlla, muun muassa valtion omaisuuden myymisestä omaan laskuun.


title: Kuroda Kiyotaka

text: Kurodan pääministerikauden merkittävimpänä seikkana voidaan pitää Meiji-perustuslain astumista voimaan. Pääministerikautensa jälkeen Kuroda toimi genrōna sekä hallintoneuvostossa.


title: Klarissalaiset

text: Klarissalaiset on Klaara Assisilaisen eli Pyhän Klaaran (1194-1253) vuonna 1212 perustama fransiskaaninen nunnakunta. Sääntökunnasta käytetään myös nimiä "Pyhän Klaaran sisaret" ja "köyhät Klaara-sisaret".


title: Klarissalaiset

text: Vuonna 1538 klarissalaiset jakaantuivat kahteen sääntökuntaan, kun Maria Lorenza Longo perusti kapusiiniklarissalaisten sääntökunnan, kapusiinien naisille tarkoitetun haaran.


title: Spaceguard

text: Spaceguard viittaa useisiin erillisiin avaruusohjelmiin, joiden tavoitteena on tutkia maapallon läheisiä asteroideja ja vähentää niiden törmäysriskejä. Ohjelmien päämääränä on löytää vaarallisimmat, yli kilometrin halkaisijaltaan olevat asteroidit ja komeetat, joiden rata leikkaa Maan radan kanssa. Tutkimiseen tarvitaan eteläisen ja pohjoisen pallonpuoliskon kattava teleskooppiverkosto. Nykyisellä verkostolla kyetään tarkkailemaan vain yhtä prosenttia koko taivaankannesta.


title: Dione (kuu)

text: Dione on Saturnuksen kuu. Sen löysi italialainen tähtitieteilijä Giovanni Domenico Cassini vuonna 1684.


title: Dione (kuu)

text: Dione on nimetty kreikkalaisen mytologian titaanin Dionen mukaan. Sillä on myös tunnus Saturnus IV.


title: Dione (kuu)

text: Cassini nimesi neljä löytämäänsä kuuta (Tethys, Dione, Rhea ja Japetus) "Sidera Lodoiceaksi" (”Ludvigin tähdet”) Ludvig XIV:n kunniaksi. Tähtitieteilijät alkoivat kutsua niitä ja Titania tunnuksilla "Saturnus I:stä" "Saturnus V:een". Mimaksen ja Enceladuksen löytämisen jälkeen numerointia jatkettiin "Saturnus VII:een".


title: Dione (kuu)

text: Kaikkien silloin tunnettujen seitsemän Saturnuksen kuun nimet ovat peräisin John Herscheliltä (Mimaksen ja Enceladuksen löytäjän William Herschelin pojalta). Hän ehdotti vuonna 1847 julkaisussaan "Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope" () kuiden nimeämistä titaanien, Kronoksen (Saturnuksen) sisarusten, mukaan.


title: Dione (kuu)

text: Dione koostuu lähinnä vesijäästä, mutta koska se on Saturnuksen kuista tihein (Titan on tiheämpi, mutta se johtuu painovoiman aiheuttamasta puristumisesta), täytyy siinä olla merkittävästi myös raskaampia aineita kuten silikaattikiveä.


title: Dione (kuu)

text: Vaikka Dione on jonkin verran Rheaa pienempi, sen pinta on hyvin samankaltainen. Kummallakin on vaihtelevia maastoja ja albedokuvioita. Molemmilla on erilaiset meno- ja tulosuuntaan päin olevat pallonpuoliskot. Dionen menosuuntaan päin oleva pallonpuolisko on voimakkaasti kraatteroitunut ja tasaisen kirkas, kun taas tulosuuntaisella pallonpuoliskolla on epätavallinen ja huomiota herättävä pinnanmuoto: tummaa pintaa peittävä kirkkaiden ja harsomaisten juovien verkosto. Ne kulkevat alueen kraattereiden päältä, joten niiden täytyy olla nuorempia. Juovien tiedetään nyt olevan jäisiä rotkoja.


title: Dione (kuu)

text: Ennen Cassinin tekemää Dionen-ohilentoa 13. joulukuuta 2004 kirkkaan harsomaisen materian alkuperä oli epäselvä johtuen osittain siitä, että ainoat kuvat Dionesta oli otettu kaukaa. Kaikki mitä siitä tiedettiin oli se tosiasia, että se oli tarpeeksi ohutta ollakseen peittämättä alla olevia pinnanmuotoja. Erään teorian mukaan pian muodostumisensa jälkeen Dione oli geologisesti aktiivinen ja jokin prosessi, esimerkiksi jäävulkanismi päällysti uudelleen suuren osan kuun pinnasta. Juovat olisivat muodostuneet railojen kautta purkautuneesta materiasta, joka laskeutui takaisin kuun pinnalle lumena tai tuhkana. Myöhemmin, sisäisen toiminnan päättymisen jälkeen, kraatteroituminen jatkui lähinnä menosuuntaan päin olevalla pallonpuoliskolla tuhoten kaikki juovamuodostelmat siellä.


title: Dione (kuu)

text: Cassini-luotaimen uudet kuvat osoittivat tämän teorian vääräksi: juovat eivät olekaan jääesiintymiä vaan kirkkaita jääjyrkänteitä, jotka pinnan murtuminen on synnyttänyt. Dione on paljastunut maailmaksi, jonka toinen pallonpuolisko on valtavien halkeamien repimä.


title: Dione (kuu)

text: Cassini suoritti vielä lähemmän ohilennon (500 km) 11. lokakuuta 2005.


title: Dione (kuu)

text: Dionen jäinen pinta koostuu hyvin kraatteroituneesta maastosta, kohtalaisesti tai vähän kraatteroituneista tasangoista ja harsomaisista rotkorakenteista. Hyvin kraatteroituneilla alueilla on useita kraattereita, joiden läpimitta on yli 100 kilometriä. Tasankojen kraatterien läpimitta on yleensä alle 30 kilometriä. Osa tasangoista on hyvin kraatteroituneita, kun taas osa ei ole. Suurin osa hyvin kraatteroituneesta maastosta sijaitsee tulosuuntaan päin olevalla pallonpuoliskolla, kun taas vähemmän kraatteroituneet tasangot sijaitsevat lähinnä menosuuntaan päin olevalla pallonpuoliskolla. Tämä on päinvastoin kuin jotkin tutkijat olettivat; Shoemakerin ja Wolfen kraatteroitumismallin mukaan vuorovesivoimien lukitsemilla kuilla kraatteroituminen on voimakkaampaa menosuuntaan päin olevalla pallonpuoliskolla. Tämä viittaa siihen, että voimakkaan asteroidipommituksen aikaan Dione oli lukkiutunut päinvastaiseen suuntaan. Koska Dione on kooltaan suhteellisen pieni, 35-kilometrisen kraatterin synnyttämä törmäys pystyy hieman kääntämään sitä. Koska Dionen pinnalla on lukuisia yli 35-kilometrisiä kraattereita, on se voinut pyörähtää ympäri useaan kertaan alkuaikojen kovassa pommituksessa. Sen jälkeen muodostunut kraatterikuviointi ja menosuuntaan päin olevan pallonpuoliskon korkeampi albedo viittaavat siihen, että sen nykyinen asento on säilynyt samana usean miljardin vuoden ajan.


title: Dione (kuu)

text: Kuten Kallistolla, Dionen kraattereilta puuttuvat suuret korkeusvaihtelut, jotka ovat tyypillisiä Kuun ja Merkuriuksen kraattereille; tämä johtuu luultavasti siitä, että kuun heikko jääkuori tasoittuu aikojen kuluessa.


title: Dione (kuu)

text: Cassini-luotaimen tekemien painovoimamittausten perusteella Dionen 100 kilometrin paksuisen jääkerroksen alla on kymmeniä kilometrejä syvä meri, joka ulottuu kuun kiviseen ytimeen saakka. Näin ollen Dionen sisäinen rakenne on samankaltainen kuin sitä pienemmällä Enceladuksella. Toisin kuin Enceladukselta, Dionelta ei ole havaittu vettä avaruuteen syökseviä geysireitä, mutta halkeillut kuori viittaa siihen, että niitä on ollut aiemmin. Dionen meri on todennäköisesti ollut olemassa kuun syntymisestä saakka. Kivisen ytimen ja veden väliset vuorovaikutukset tuottavat tärkeitä ravintoaineita ja toimivat energianlähteenä, joten meri voisi kyetä ylläpitämään mikrobitasoista elämää, jos sellaista on Dioneen kehittynyt.


title: Dione (kuu)

text: Dionen kanssa samalla radalla kiertää kaksi troijalaista kuuta, Helene ja Polydeuces. Helene sijaitsee Lagrangen pisteessä L 60° Dionen edellä ja Polydeuces pisteessä L saman verran Dionea jäljessä.


title: Luna 19

text: Luna 19 () oli neuvostoliittolainen kuuluotain. Se laukaistiin 28. syyskuuta 1971 UR-500/Proton -kantoraketilla. Sen tehtävänä oli kartoittaa ja valokuvata Kuuta kiertoradalta käsin. Sen toiminta kesti aina vuoden 1972 lokakuuhun asti.


title: Donatello

text: Donatello, oikealta nimeltään Donato di Niccolò di Betto Bardi (1386 Firenze – 13. joulukuuta 1466 Firenze), oli firenzeläinen taiteilija ja renessanssin merkittävimpiä kuvanveistäjiä. Tyylisuunnaltaan hänen teoksensa edustivat realismia.


title: Donatello

text: Donatello oli perehtynyt perusteellisesti antiikin ajan kuvanveistoon. Hän teki veistoksia sekä pronssista että marmorista. Hänen ensimmäinen tunnettu työnsä marmorinen "Daavid" edustaa vielä gotiikkaa. Donatellon oma tyyli pääsi kukoistamaan Or San Michele -kirkon patsaissa, jotka esittävät Pyhää Yrjöä ja Markusta.


title: Donatello

text: Donatello työskenteli Mediceille vuosina 1433–1443, ja saattaa olla että hänen tunnetuin teoksensa, pronssinen Daavid-patsas, oli Medicien tilaustyö.Donatellon pronssinen Daavidin patsas (luultavasti 1440-luvulta) on ensimmäinen tuetta pystyssä pysyvä eli itsensä kannattava pronssiveistos sitten klassisen ajan. Se aiheutti valmistumisaikanaan sensaation kuvatessaan alastonta nuorukaista. Patsas kuvaa nuorta arvoituksellisesti hymyilevää Daavidia, jonka jalka on hänen äsken surmaamansa Goljatin katkaistun pään päällä. Nuorukainen seisoo hattua ja saappaita lukuun ottamatta alasti Goljatin miekka kädessään.


title: Donatello

text: Donatello oli tehnyt 1408–1409 Daavidin marmoripatsaan, mutta tuo patsas esitti Daavidin hyvin pukeutuneena voittoisana kuninkaana, joka piteli linkoaan ennen jättiläisen surmausta.


title: Donatello

text: Yhdysvaltalaisen taidekriitikon ja taiteilijan Mary McCarthyn mukaan pronssiveistoksen naismainen fysiikka, mitä hän piti transvestiitin ja fetisistin unelmana, kuvaa Daavidin Jonathanin (Israelin kuningas Saulin pojan) rakastajaksi.


title: Ukkonen

text: Ukkonen eli ukonilma on voimakas sääilmiö, jossa pilviin syntyneet erimerkkiset staattiset sähkövaraukset purkautuvat salamaniskuina. Salaman valokaari kuumentaa ilmaa, joka laajenee ääntä nopeammin. Ilman nopea kuumeneminen aiheuttaa shokkiaallon, jonka ihminen havaitsee lähellä iskua paukauksena ja kauempana jyrinänä. Ukkospilvi varautuu, kun rakeet törmäilevät toisiinsa ja synnyttävät hankaussähköä.


title: Ukkonen

text: Ukkosella yleensä tuulee kovasti ja sataa rankasti. Ukkonen on potentiaalisesti vaarallinen ilmiö ihmiselle. Salamat kuitenkin iskevät ihmisiin vain harvoin. Useammin ukkonen vaurioittaa tele- ja sähköverkkoihin kytkettyjä laitteita. Salamat iskevät useammin korkeisiin paikkoihin ja rakennelmiin.


title: Ukkonen

text: Ukkosen jälkeen ilma voi tuoksua otsonipitoiselta, sillä salamanisku tuottaa hapesta otsonia.


title: Ukkonen

text: Ihmisten lisäksi myös eläimet (esim. koirat) saattavat pelätä ukkosta.


title: Ukkonen

text: Ukkonen syntyy korkeaksi kasvaneissa ukkospilvissä. Niissä on muun muassa lumirakeita, rakeita ja jääneulasia, jotka hankaavat toisiaan törmäillessään pilven sisällä vallitsevissa ilmavirtauksissa. Syntyy hankaussähköä. Esimerkiksi törmäävä rae ja pieni lumirae varautuvat eri tavoin. Koska ukkospilvessä on alkuvaiheessa nouseva pyörteinen ilmavirtaus, jääkiteet ja lumirakeet törmäilevät toisiinsa ja lopulta asettuvat eri korkeuksille. Näin syntyy pilven eri osien välille, pilvien välille ja pilven ja maan välillä lopulta suuria sähkövarauksia, jotka purkautuvat salamoina.


title: Ukkonen

text: Kehittyvän ukkospilven sisällä tapahtuu ennen ensimmäistä salamaniskua pienempiä sähköpurkauksia, jotka kertovat salamoinnin alkamisen olevan mahdollista. Yleensä ensimmäiset salamat ovat pilvisalamoita, ja aikaisintaan muutamien minuuttien kuluttua kasvava ukkospilvi alkaa tuottaa maasalamoita. Pilven alaosan negatiivinen varaus luo positiivisen varauksen alleen maanpinnalle. Kun purkauskanava kuumenee yhtäkkiä 30 000 asteeseen, ilma laajenee räjähtäen ja lähettää paineaallon. Salamanisku on yleensä monikertainen eli samaa tai osittain samaa purkauskanavaa pitkin tapahtuu sekunnin murto-osassa useita salamapurkauksia. Pilven varaustilojen äkillinen muutos synnyttää lähialueella usein lisää salamanlyöntejä, joiden jälkeen seuraa tauko, kunnes jännite pilvessä on jälleen kasvanut riittävästi uuden salaman muodostumiseksi.


title: Ukkonen

text: Usein salaman lähiosumasta kuuluu vain paukahdus, mutta jos esimerkiksi pilvisalama on useita kilometrejä pitkä, sen eri osista lähteneet paineaallot saapuvat kuulijan korviin eri aikaan ja jyrinä kestää pitkään. Ukkosesta iskee maahan tavallisemmin positiivisia salamoita. Noin kuudesosa maasalamista on pitempiä, voimakkaampia, pidemmälle ukkospilven keskustasta ulottuvia positiivisia salamia. Positiivinen salama iskee helpommin maahan ennen ukkossateen alkamista. Pidempään kestävät salamat sytyttävät helpommin tulipaloja.


title: Ukkonen

text: Ukkonen voi olla noin puoli tuntia kestävä yksisoluinen ukkonen tai 2–6 tuntia kestävä monisoluinen ukkonen. Suomessa ovat harvinaisia Yhdysvaltain keskilännessä tornadoja aiheuttavat voimakkaat, pitkäikäiset supersolu-ukkoset.


title: Ukkonen

text: Ukonilmoja esiintyy kaikkialla maapallolla napaseutuja myöten, mutta yleisimpiä ne ovat trooppisten sademetsien alueella, jossa niitä eräillä seuduilla esiintyy lähes päivittäin. Joka hetki eri puolilla maapalloa on meneillään noin 2000 ukonilmaa. Kampala ja Tororo Ugandassa on kumpikin toisinaan mainittu paikaksi, jossa ukkosta esiintyy eniten, mutta samaa on väitetty myös Indonesian Bogorista ja Singaporesta. Myös muun muassa Australian Darwin, Caracas, Manila ja Mumbai ovat tulleet tunnetuiksi usein toistuvista ukonilmoistaan. Runsaasti ukkosia esiintyy eräillä seuduilla tiettyinä vuodenaikoina monsuunituulten yhteydessä sekä trooppisia sykloneja ympäriöivillä sadealueilla.


title: Ukkonen

text: Lauhkeassa vyöhykkeessä ukonilmoja on enimmäkseen keväällä ja kesällä, joskin sellainen saattaa joskus kylmän rintaman alueella tai sen edellä esiintyä kaikkina vuodenaikoina. Niitä saattaa esiintyä myös kylmässä ilmamassassa, joka kulkee kylmän rintaman jäljessä niitä lämpimämpien vesien yli. Napaseuduilla ukkoset ovat maanpinnan matalien lämpötilojen vuoksi harvinaisia.


title: Ukkonen

text: Yhdysvalloissa monet voimakkaimmista ukkosista esiintyvät Keski-Lännessä ja Etelävaltioissa. Niihin saattaa liittyä raekuuroja ja voimakkaita tornadoja. Yhdysvaltain länsirannikolla ukkoset ovat melko harvinaisia, mutta sisämaassa kuten Sacramenton ja San Joaquinin laaksoissa Kaliforniassa ne ovat jo selvästi yleisempiä. Keväällä ja kesällä niitä esiintyy eräillä alueilla Kalliovuorilla lähes päivittäin, samoin kuin kesällä Floridan keski- ja eteläosissa.


title: Ukkonen

text: Suomessa esiintyy ukkosta eniten kesäkuun puolivälistä elokuun puoliväliin, ja erityisen voimakkaita ukkoset ovat heinäkuun loppupuolella kello 16:n jälkeen. Kullakin paikkakunnalla Suomessa ukkostaa keskimäärin 12 päivänä vuodessa. Toisinaan Etelä-Suomessa kuitenkin ukkostaa vain neljänä, toisinaan jopa 20 päivänä vuodessa.. Kaikkiaan jossakin päin Suomea ukkostaa keskimäärin 100 päivänä vuodessa.. Eniten ukkostaa Kaakkois- ja Itä-Suomessa ja Pohjanmaalla, vähemmän Lapissa ja rannikolla. Vuodessa Suomen alueelle iskee keskimäärin noin 150 000 salamaa, vähäukkosisena kesänä tästä puolet ja runsasukkosisina kaksi kertaa enemmän.


title: Ukkonen

text: Rintamaukkonen syntyy kylmän tai lämpimän rintaman yhteyteen lämpimän ja kostean ilman kiivetessä pakotetusti rintamapintaa pitkin ylöspäin. Tällöin virtauksen ja nousuliikkeen pakottavana tekijänä on ilmamassojen ero eikä esimerkiksi auringon maata lämmittävä vaikutus tai vuorokaudenaika. Rintamaukkosessa ei ole vuorokausivaihtelua. Rintamaukkoset voivat olla todella kovia, ja kovimmat ukkoset ovat yleensä rintamaukkosia.


title: Ukkonen

text: Ilmamassaukkonen eli lämpöukkonen syntyy kostean, lämpimän ilmamassan sekä lämpimän maanpinnan vaikutuksesta. Tavallisimmin auringon suoraan lämmittämä lämmin kostea ilma kohoaa, tiivistyy pilveksi, joka kasvaa valtavan suureksi kukkakaalia muistuttavaksi möykyksi. Tämä pilvi alkaa sataa, ja pian myös ukkostaa. Jos ilma on hiostava ja kuuma, ja aamulla näkyy kohoavia kumpupilviä, syntyy todennäköisesti ilmamassaukkonen. Ensin syntyy vain pieni kumpupilvi ("Cumulus"), jonka jälkeen pilvestä kehittyy satava kuuropilvi ja lopulta ukkonen. Lämpöukkosen ilmaa raikastava vaikutus on lyhytkestoinen. Lämpöukkosta voi esiintyä korkeapaineen aikana, jos alailmakehän kosteus ja muut olot ovat sopivia. Heikkotuulisuus suosii hidasliikkeisiä lämpöukkosia. Lämpöukkonen liittyy rauhattomaan, epävakaaseen ilmakehään, jossa korkea ukkospilvi syntyy helposti voimakkaiden nousuvirtausten takia. Lyhytikäisten, paikallisten lämpöukkosten tarkkaa paikkaa ei osata sääennustuksessa ennustaa, voidaan vain sanoa, että mahdollisesti ukkosta.


title: Ukkonen

text: Lämpöukkosen mahdollisuudesta vuorokauden sisään kertovat vallinharjapilvi ja kokkarepilvi. Taivaan suhteellisen vaalea sini ja se, että kaukana olevat pilvet näkyvät vain hämärästi. Lämpöukkosta enteilee taivaalla näkyvien kumpupilvien kasvu leveyttään suuremmiksi, tornimaisiksi, ja valtavan suuret kumpupilven möhkäleet ("Cumulus congestus") ennakoivat mahdollista ukkosta parin tunnin kuluessa, varsinkin jos niitä näkyy kuumana kesäisenä iltapäivänä tai kesäiltana. Viimeistään "Cumulonimbuksen" ilmestyminen jonnekin taivaan osaan voi merkitä pikaista ukkosta, mutta vain siinä tapauksessa, että pilvi tulee kohti. Pikaista ukkosta voi myös ennustaa tummapohjaisen tai tumman, satavan pilven tuleminen kohti. Lämpöukkosta voi ennakoida monet taivaalla näkyvät alasinpilvet ja/tai kukkakaalin muotoiset valtavat vuorimaiset pilvimöykyt. Kaukainen sade joka näkyy pilven alla tummina pystysuorina tai vinoina maahan ulottuvina viiruina tai ohi mennyt sadekuuro voi ennustaa lämpöukkosta, varsinkin jos siihen liittyy ilman viileneminen ja kostuminen.


title: Ukkonen

text: Ukkosen vaarat liittyvät salamointiin, joskus esiintyviin suuriin rakeisiin, voimakkaisiin trombeihin tai syöksyvirtauksiin sekä kaatosateen aiheuttamiin äkillisiin tulviin. Salama pystyy kohdalle osuessaan tappamaan tai vammauttamaan vakavasti, tai sytyttämään tulipaloja. Useammin se aiheuttaa aineellisia vaurioita. Suomessakin on sattunut tapauksia, joissa ukkospilvestä satavat harvinaisen suuret rakeet ovat rikkoneet autojen tuulilaseja.


title: Ukkonen

text: Esimerkiksi Yhdysvalloissa määritellään vakavaksi ukkoseksi ukkonen, joka kehittää yli 25 m/s puhaltavia tuulia, sataa yli 2,0–2,5 sentin läpimittaisia rakeita tai johon liittyy suppilopilviä tai tornadoja. Kanadassa taas määritellään lisäksi vaarallisen voimakkaan sateen rajaksi 50 mm/h.


title: Ukkonen

text: Heikko ukkonen iskee 1–10 maasalamaa, keskinkertainen 11–32 maasalamaa 100 km² ruutuun. Kova ukkonen räpsii 33–100 salamaa, raju 101–320 salamaa ja poikkeuksellisen raju yli 320 salamaa 100 km² ruutuun. Raju ukkonen räiskii 10 sekunnin välein, ja kovakin minuutin välein. Poikkeuksellisen raju ukkonen lyö salamoita maahan yli 80 kertaa 100 neliökilometrin alueella alle 10 sekunnin välein. Suurin osa Suomen salamoista iskee rajuista ukkosista, ja yleensä ukkoset ovat heikkoja. Heikossa ilmamassaukkosessa on 1–3 ukkossolua, mutta voimakkaissa rintamaukkosissa jopa 20. Merkittävä ukkonen iskee päivässä yli 1 000 salamaa Suomen kamaralle, ja näitä esiintyy 10 kesässä. Voimakas ukkonen taas räiskii yli 5 000–10 000 salamaa Suomeen päivässä. Yli 5 000 salaman ukkosia on vain 1–3 kesässä. Nämä tuottavat suurimman osan vuoden salamoinnista. Useimmiten salamoi vain vähän ja paikallisesti. Voimakas ukkonen iskee Etelä- ja Keski-Suomeen yli 2 000 salamaa päivässä. Pahimmilla alueilla on Suomessa 20 ukkospäivää vuodessa, ja niillä iskee korkeintaan 65–100 salamaa sadalle neliökilometrille.


title: Ukkonen

text: Ukkosen jyrinä kuuluu 10–20 kilometrin päähän, ja varsinkin yöllä salamat voivat näkyä huomattavasti kauemmaksi elosalamoina, jotka tunnetaan myös kalevantulina. Taivaalla näkyvä kaukainen ukkospilvi valkeine alasimineen voi olla 30–300 km:n päässä eli ei aina vaarallisen matkan päässä. Vasta 10–30 km:n etäisyydeltä näkyy ukkospilven mustanharmaa alapuoli, ja siltä etäisyydeltä ukkospilvi voi saavuttaa havaitsijan 10–60 minuutissa. Radion AM-alueella kuuluvasta rätinästä voi päätellä ukkosen olevan ehkä alle 150 kilometrin päässä. Jos sääennusteessa luvattua ukkosta ei ole vielä ollut, voi olla viisasta jättää vaikkapa veneretki tekemättä. Sisällä valojen vilkkuminen viittaa ukkosen olevan hyvin lähellä, karkeasti ottaen ehkä alle 20 km:n päässä.


title: Ukkonen

text: Suomessa esiintyy ukkosta eniten kesäkuun puolivälistä elokuun puoliväliin, ja erityisen voimakkaita ukkoset ovat heinäkuun loppupuolella kello 16:n jälkeen.


title: Ukkonen

text: Rintaman luonteisia ukkosia, jotka useimmiten liittyvät matalapaineisiin. Ukkosta on monesti voimakkain matalan keskustan/osakeskuksen lähellä. Ukkosta esiintyy muun muassa seuraavissa säärintamissa:Säärintamien ulkopuolella


title: Ukkonen

text: Dramaattisuutensa vuoksi ukonilman syntyä on selitetty eri kansojen tarustossa yleensä itse ylijumalan kuvitteellisilla tekemisillä. Suomen kielen sana ukkonen, ukonilma, tulee Ukko-jumalasta. Muinaisnorjan ja skandinaavien Thor lienee antanut panoksensa nykyenglannin thunder-sanaan. Myös kreikkalaisten Zeus, roomalaisten Juppiter, kiinalaisten Lei Gong ja japanilaisten Raiden olivat ukkosenjumalia. Balttilainen Perkele oli ukkosenjumala, ja sana on lainautunut Suomen kieleen kaikkien tuntemana voimakkaana kirosanana. Lisäksi juutalais-kristillinen Jumala on taivaan jumala jäänteenä ajoilta, jolloin juutalaisuus oli polyteistinen.


title: Ukkonen

text: Ukkosen aikana sade huuhtoo maata, ja toisinaan sateen jälkeen maasta paljastuu muinaisia esineitä. Entisaikoina sateen jälkeen löydettyjä kivikautisia kirveitä ja muita teroitettuja kiviesineitä on arveltu ukkosenjumalan maahan heittämiksi, ja niitä on kutsuttu muun muassa ukonvaajoiksi, vuolimiksi ja ukonkirveiksi. On ehkä uskottu, että kiviesine on syöksynyt maahan salaman iskiessä. Vastaavia uskomuksia on ollut eri puolilla Euraasiaa.


title: Ukkonen

text: Tietoa salamaan liittyvästä kansanperinteestä löytyy artikkelista salama.


title: Donatolaisuus

text: Donatolaisuus oli 300-luvun alussa Pohjois-Afrikan Karthagossa muodostunut kristillinen liike, joka vastusti vuonna 311 Caecilianuksen nimittämistä piispaksi (Karthagon piispana 311–313), koska hän ja hänet vihkinyt piispa Felix Aptungalainen olivat Diocletianuksen vainoissa (303–311) kieltäneet uskonsa.


title: Donatolaisuus

text: Donatolainen oppositio valitsi Majorinuksen Karthagon piispaksi; häntä seurasi 313 Donatus, jonka mukaan liike sai nimensä ja joka loi itsenäisen kirkon. Pohjois-Afrikan kristillisyys jakaantui katoliseen ja donatolaiseen kirkkoon.


title: Donatolaisuus

text:
Donatolaisten tärkeimpänä tarkoitusperänä oli kirkon pyhyys, joka heidän mukaansa riippui sen yksityisten jäsenten siveellisyydestä (vrt. aikaisempi novatiolaisuus); he halusivat erottaa vainon aikana horjuneet piispat ja
papit, "traditores" (’luovuttajat’ eli ne, jotka olivat luovuttaneet Raamattunsa viranomaisille), vastustivat epäkristillistä valtakunnankirkkoa ja korostivat velvollisuutta kärsiä marttyyrikuolema uskon puolesta. Donatolaiset itse kutsuivat kirkkoaan ’marttyyrien kirkoksi’.


title: Donatolaisuus

text: Donatolaisiin liittyi vähitellen myös yhteiskunnallisten uudistusten ajajia (circumcellionit), jotka saivat monin paikoin kannattajansa syntyperäisistä alimmista sosiaaliryhmistä, jotka pitivät roomalaisia suurtilallisia ja virkamiehiä sortajinaan. Donatolaiset vastustivat myös keisarin pakkopolitiikkaa; keisarit yrittivät monesti kukistaa donatolaiset verisesti, mutta tuloksetta.