title: Arjeplogin kunta

text: Kunnan keskustaajama sijaitsee Hornavan- ja Uddajaure-järvien välisellä kannaksella, Norjaan menevän "Hopeatien" varrella.


title: Arjeplogin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 1,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Arjeplogin kunta

text: Arjeplogin pitäjä erotettiin vuonna 1640 Arvidsjaurin pitäjästä. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjästä tuli Arjeplogin maalaiskunta. Pohjois-Ruotsin harvaanasutuilla alueilla kunnat olivat jo valmiiksi suuria, joten Arjeplogin rajoja ei muutettu kuntauudistuksissa vuosina 1952 ja 1971. Siitä huolimatta kunta on Ruotsin neljänneksi suurin.


title: Arjeplogin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 20 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Arjeplogin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 29 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Arjeplogin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 172 335 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.


title: Arjeplogin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Arjeplogin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Arjeplogin kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 184 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Arjeplog, jossa oli 1 977 asukasta.


title: Arjeplogin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Arjeplogin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Arjeplogin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Arjeplogin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Arjeplogin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Arjeplogin piiri.


title: Arjeplogin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Arjeplogin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Arjeplogin kunta

text: Arjeplogin kirkko on puinen ristikirkko (G. Pettersson, 1899). Alueelta on löytynyt kivikautisia asuinpaikkoja. Arjeplogissa on hopeamuseo.


title: Arjeplogin kunta

text: Ruotsin syvin järvi Hornavan on 226 metriä syvä. Järven yläpäässä oleva Jäckvikin kylä on Lars Levi Laestadiuksen syntymäpaikka ja sinne on pystytetty hänelle muistokappeli. Kunnassa sijaitsee myös Pieljekaisen kansallispuisto.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Arvidsjaurin kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Arvidsjaur.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 5 655,59 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 471 henkeä (31.12.2015).


title: Arvidsjaurin kunta

text: Alkujaan saamelaisten kohtauspaikkana tunnettu Arvidsjaur on nykyisin kauppa- ja puuteollisuuspaikkakunta. Yhtenä nähtävyytenä onkin saamelaiskylä 1700-luvun lopulta. Lisäksi nähtävänä on kivikautisia asuinpaikkana. Paikallinen G. Hermanssonin suunnittelema kirkko vuodelta 1902 on myös nähtävyys. Arvidsjaurissa sijaitsee myös Ruotsin suurin luonnonsuojelualue Reivon.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 6,45 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Ruotsin pohjoisosassa pitäjiä perustettiin hitaammin kuin eteläosissa. Arvidsjaurin pitäjä erotettiin Piitimen pitäjästä vuonna 1606. Arvidsjaurista puolestaan erotettiin Arjeplogin pitäjä vuonna 1640. Vuonna 1862 Malån pitäjä erotettiin Arvidsjaurista ja siirrettiin Västerbottenin lääniin. Samana vuonna pitäjistä tuli maalaiskuntia. Tämän jälkeen kunnan rajoja ei ole muutettu vuosien 1952 ja 1971 suurista kuntauudistuksista huolimatta. Vuosina 1895–1962 Arvidsjaurin taajama oli taajaväkinen yhdyskunta.


title: Arvidsjaurin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 38 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 43 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 178 209 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 77 000 kruunua.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Arvidsjaurin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 78,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 390 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Arvidsjaurin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Arvidsjaurin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Arvidsjaurin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Arvidsjaurin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Arvidsjaurin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Arvidsjaurin piiri.


title: Arvidsjaurin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Arvidsjaurin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Tarasios

text: Pyhä Tarasios (700-luvun puoliväli – 25. helmikuuta 806) oli Konstantinopolin patriarkka 784–806. Tarasios syntyi ja kuoli Konstantinopolissa ja oli ollut virkamies, ennen kuin keisarinna Irene teki hänestä patriarkan. Tarasioksen ansiosta kutsuttiin koolle seitsemäs ekumeeninen kirkolliskokous vuonna 787.


title: Tarasios

text: Tarasiosta syytettiin myöhemmin siitä, miten hän oli sallinut simoniaa ja siitä, ettei hän ollut estänyt Konstantinos VI:n avioeroa ja toista avioliittoa. Painostuksen alla hänen oli ekskommunikoitava Konstantinoksen vihkinyt pappi. Tarasios kruunasi Nikeforos I:n keisariksi sen jälkeen, kun tämä oli syrjäyttänyt Irenen.


title: Pierre Gassendi

text: Pierre Gassendi (22. tammikuuta 1592 – 24. lokakuuta 1655) oli ranskalainen filosofi, tiedemies ja matemaatikko, ja yksi oppineista libertiineistä. Hänet tunnetaan parhaiten siitä, että hän yritti sovittaa epikurolaisen atomismin yhteen kristinuskon kanssa.


title: Nevanlinna

text: Nevanlinna (; ; ) on entinen kauppapaikka ja kaupunki Nevan ja Ohtajoen yhtymäkohdassa Inkerinmaalla Venäjällä nykyisen Pietarin kaupungin sijalla. Nevanlinnassa on ollut kauppapaikka ja vakituista asutusta jo ainakin 1200-luvun alkupuolella.


title: Nevanlinna

text: Nevajoen suistossa oli jo 1300-luvulla ruotsalainen linnoitus Maankruunu (), jonka Novgorod kuitenkin nopeasti hävitti. Stolbovan rauhassa 1617 alue siirtyi Ruotsille, ja Nevanlinna sai kaupunkioikeudet 1642. Kaupungissa oli Kaarle IX:n vuonna 1611 rakennuttama linnoitus Nyenskans. Suuressa Pohjan sodassa Venäjä valtasi ja hävitti kaupungin vuonna 1703. Nevanlinnan länsipuolelle Pietari Suuri ryhtyi rakennuttamaan Pietarin kaupunkia. Suuri osa Nevanlinnan asukkaista oli suomalaisia. Kaupungissa asui myös ruotsalaisia ja saksalaisia.


title: Nevanlinna

text: Suomessa jatkosodan aikana yritettäessä luoda Suur-Suomea Leningradin uudeksi nimeksi suunniteltiin Nevanlinnaa.


title: Abiturientti

text: Abiturientti (, lähteä pois, puhekielessä abi) on yleisesti käytetty nimitys lukion viimeisen vuoden opiskelijasta, "ylioppilaskokelaasta". Abiturientti on yleensä ilmoittautunut suorittamaan ylioppilastutkinnon ja valmistuu "ylioppilaaksi" läpäistessään tutkinnon hyväksytysti.


title: Abiturientti

text: Abiturienttien viimeiseen vuoteen kuuluu erilaisia perinteitä. Tällaisia ovat esimerkiksi abiristeily, potkiaiset sekä penkinpainajaiset eli penkkarit, joita vietetään viimeisenä keväänä riippumatta siitä, valmistuuko keväällä vai syksyllä. Abiturientit käyvät penkinpainajaispäivänä heittelemässä karkkia kuorma-autoilla ajellen ympäri lähiseutua. Suomessa on ollut tapana liittää kuorma-auton kylkeen kyltti, jossa on usein pilakuva tai kannanotto.


title: Abiturientti

text: Miespuolisesta abiturientista voidaan käyttää sanaa "abiturus" ja naispuolisesta sanaa "abitura".


title: Abiturientti

text: Abiturientti on johdannainen ylioppilastutkintoa tarkoittavasta sanasta abitur, joka puolestaan on peräisin edellä mainitusta latinankielisestä termistä. Ylioppilastutkintoa kutsutaan nimellä Abitur mm. Saksassa ja Liettuassa.


Temppeliherrojen kätketty kruunu ja muita Don Rosan parhaita on neljäs Suomessa julkaistu Don Rosan Aku Ankka -sarjakuvia sisältävä kovakantinen kirja, jonka toimittivat Jukka Heiskanen, Riku Perälä ja Elina Toppari, ja julkaisi Helsinki Media vuonna 2001.


title: Temppeliherrojen kätketty kruunu ja muita Don Rosan parhaita

text: Kokoelmassa on 176 sivua, jotka muodostuvat varsinaisten tarinoiden lisäksi Rosan esipuheesta ja kutakin tarinaa koskevista kommenteista.


text: Kokoelmasta julkaistiin myös nahkakantinen 100 kappaleen painos, joista numerot 1–20 sisälsivät Rosan värillisen piirroksen ja nimikirjoituksen, ja numerot 21–100 Rosan mustavalkoisen piirroksen ja nimikirjoituksen. Rosa kävi kokoelman julkaisun yhteydessä myös Suomessa nimikirjoituskiertueella 29. marraskuuta – 5. joulukuuta 2001.


title: Jyllannin niemimaa

text: Jyllannin niemimaa (, tai , ) on niemimaa Pohjois-Euroopassa, Tanskan ja Saksan alueella. Se erkanee Pohjois-Saksasta kohti Skandinavian niemimaata ja rajoittuu pohjoisessa Pohjanmereen (Skagerrak), lännessä Pohjanmereen, etelässä Elbejokeen ja Schaalejokeen sekä idässä Vähän-Beltin erottamiin Itämereen (Belttienmeri) ja Pohjanmereen (Kattegat).


title: Jyllannin niemimaa

text: Niemimaa on saanut paikalliset nimensä juuttien ja kimbrien heimojen mukaan.


title: Jyllannin niemimaa

text: Niemimaan maasto on kauttaaltaan varsin alavaa. Paikoin esiintyy pieniä syvänköjä ja korkein kohta, Møllehøj, on vain 171 metriä merenpinnan yläpuolella. Laajoja hiekkadyynejä on erityisesti länsi- ja pohjoisrannikolla. Niemimaan vedet virtaavat Elben lisäksi suhteellisen pieniä jokia pitkin meriin; suurimpia ovat Eider Saksassa sekä Kongeå, Skjern Å, Storå, Karup Å, Varde Å ja Vidå Tanskassa.


title: Jyllannin niemimaa

text: Pohjoisessa pitkä ja kapea Limvuono erottaa mantereesta Vendsyssel-Thyn saaren, joka on aiemmin ollut osa niemimaata.


title: Jyllannin niemimaa

text: Kolme neljäsosaa Tanskan viljelypinta-alasta sijaitsee Jyllannissa, ja niemimaan pohjoisosassa sijaitsee suurin osa Tanskan tuulivoimaloista.


title: Jyllannin niemimaa

text: Niemimaan suurimmat kaupungit ovat Tanskan toiseksi suurin kaupunki Aarhus sekä Kiel, Lyypekki, Flensburg ja Hampuri (pohjoisosa) Saksassa.


title: Kroneemi

text: Kroneemi on foneemi, jonka äännearvo on sama kuin edellisen. Se erottaa akustisesti identtisiä äänteitä pituutensa perusteella.


title: Kroneemi

text: Suomessa on ylipitkä kroneemi erittäin yleinen foneemi, ja sitä merkitään yksinkertaisesti toistamalla sama kirjain. Merkitys on tärkeä sekä sanoja erotellessa kuten "sika" vs. "siika" sekä "keto" vs. "ketto", tai kieliopillisia sijoja erotellessa kuten "meren" vs. "mereen". Kroneemi voi vaikuttaa niin konsonantteihin kuin vokaaleihinkin, mutta konsonantteihin vain sanan sisällä, eikä ero ole foneeminen muutamalle konsonantille (j, v, d). Vokaaleja ja muita resonantteja (s, h, r, l, jne.) yksinkertaisesti pidennetään, obstruentit (p, t, k) taas pidetään suljettuna kauemmin.


title: Kroneemi

text: Puolipitkä kroneemi on harvinainen suomessa, ja se on allofoni. Suomessa kaksi ensimmäistä moraa painotetaan, mutta jos nämä eivät osukaan ensimmäiseen tavuun, toisen moran vokaali pitenee. Näin tapahtuu esimerkiksi sanassa "iso" [isoˑ]. Pohjanmaalla tämä puolipitkä vokaali lausutaankin ylipitkinä, eli "isoo" [isoː].


title: Kroneemi

text: Käytökseltään muistuttaa ylipitkä kroneemi konsonanttia, koska suomalais-ugrilaisten kielten kantakielessä kantauralissa ei ollut kroneemia. Kantauraliin palautuvissa sanoissa sen paikalla oli jokin kurkkuäänne, todennäköisesti soinnillinen velaarihankausäänne (muistuttaa h-äännettä sanassa "paha"). Kroneemeja on syntynyt myöhemminkin, kuten palataalihankausäänteen (surina-J) vokalisoituessa illatiivin päätteessä: *"mereJn" → "mereen". Lisäksi puhekielessä sananloppuisilla diftongeilla on taipumus muuttaa viimeinen vokaali kroneemiksi, kuten "nopea" → "nopee".


title: Kroneemi

text: Viron kielessä on puolipitkä kroneemi oletusarvoisena, mikä selittää kielen nopean kuuloisen rytmin ja aiheuttaa hankaluuksia suomenkielisille viron opiskelijoille. Suomalaisilla ei ole suurempia vaikeuksia oppia käyttämään ylipitkää kroneemia, koska se vastaa yksi yhteen suomen pitkää kroneemia. Virossa tätä käytetään yleensä merkitsemään jotain muuta kuin suomessa, esimerkiksi illatiivisijaa: [linːa] tarkoittaa ’kaupunkiin’, kun taas [linˑa] on ’kaupungin’. Suomessahan [linːa] olisi vain "linna", eikä illatiivi "linnaan". Lisäksi virossa kroneemi on sallittu sanan lopussa myös konsonanteille.


title: Kroneemi

text: Kroneemi on abstraktio; todellisia pituuksia on yleensä useita. Suomessa niitä on viisi, lyhyt ja pitkä painollisille ja painottomille tavuille sekä ainoastaan lyhyissä painottomissa vokaaleissa esiintyvä puolipitkä.


title: Kroneemi

text: Useissa suomalais-ugrilaisissa kielessä on kroneemi. Muissa kielissä kroneemi on harvinaisempi. Japanilaiset kielet ovat uralilaisten kielten lisäksi toinen kieliryhmä, jossa kroneemi esiintyy vapaasti. Germaanisissa kielissä kroneemi vaikuttaa koko tavuun niin, että pitkää vokaalia seuraa lyhyt konsonantti ja toisin päin. Tästä syystä ruotsin kieleen on lainattu esimerkiksi muotoon "rappakalja" ← "rapakalja", koska muuten 'a' olisi pitkä. Perusenglannissa kroneemia ei ole; ns. "lyhyet" ja "pitkät" vokaalit eroavat ratkaisevasti sentralisoinnin ("laiska" vs. "selkeä") eikä pituuden mukaan. Australianenglantiin kroneemi on kuitenkin kehittynyt.


title: Kroneemi

text: Muita kieliä, joissa on kroneemi, ovat thai, latina, tšekki sekä monet Amerikan intiaanikielet.


title: Guild Wars

text: Guild Wars (lyhyesti GW) ArenaNetin kehittämä ja NCsoftin julkaisema MMORPG. Peli on julkaistu Windowsille vuonna .


title: Guild Wars

text: Peli poikkeaa perinteisistä MMORPG-luokan peleistä haastavuudellaan, niin että se luokitellaan myös sarjaan CORPG, "competitive online role-playing game".


title: Guild Wars

text:
Peli on kertamaksullinen julkaisu jossa ei ole kuukausimaksuja. Peliin on tarkoitus julkaista kuuden/yhdeksän kuukauden välein uusia itsenäisiä "lisäosia", jotka maksavat noin tavallisen pelin hinnan ja toimivat ilman alkuperäistä peliä. Pelin kehittäjän ArenaNetin ilmoituksen mukaan peliä on myyty tähän mennessä (huhtikuu 2008) eri puolilla maailmaa yhteensä jo yli 5 miljoonaa kappaletta .
Pelille ilmestyi 28. huhtikuuta 2006 "Guild Wars: Factions" -niminen kampanja ja sitä seurasi "Guild Wars: Nightfall" lokakuussa 2006. Lisäksi 31. elokuuta 2007 ilmestyi, "Guild Wars: Eye of the North", joka jatkaa alkuperäisten kampanjoiden tarinaa. Kampanjat eivät vaadi alkuperäistä peliä toimiakseen, toisin kuin Eye of the North joka on varsinainen lisäosa ja vaatii pelaajalta vähintään yhden aiemman osan omistamista.


title: Guild Wars

text: ArenaNet kehitti jatko-osan pelille. Guild Wars 2 käyttää kokonaan uutta pelimoottoria, ja sen pelimekaniikka poikkeamaa nykyisestä.


title: Guild Wars

text: Guild Wars poikkeaa muista MMORPG-sarjan peleistä muun muassa siinä, että pelissä ei ole kaikille pelaajille yhteistä ja pysyvää pelimaailmaa. Muita pelaajia voi kohdata ainoastaan kaupungeissa ja kylissä ns. Outposteissa sekä PvP-pelialueilla. Kaupungista lähtiessään jokainen pelaaja muodostaa oman kopionsa pelimaailmasta, eikä näe kaupungin ulkopuolella muita kuin itsensä sekä mahdolliset ryhmäkaverit. Samalla myös matkustamisen helpotukseksi on luotu ns. "Maptravel"- (Kartassamatkustus)järjestelmä, jolloin pelaaja voi lähteä mistä tahansa käymästään "Outpost"- tai "Town" paikasta toiseen, oli hän missä tahansa.


title: Guild Wars

text: Toinen poikkeus on, että Guild Wars on PvP eli "Player versus Player" -painotteinen peli. Se tarkoittaa sitä, että pelaajien ja pelaajaryhmien väliset taistelut ovat Guild Wars -pelissä keskeisemmällä sijalla kuin monissa muissa MMORPG-peleissä, joissa painopiste on usein PvE eli "Player versus Environment" -pelissä. Kuten pelin nimestäkin voi päätellä, GvG-ottelut ("Guild versus Guild") joissa killat ottavat yhteen, ovat pelissä pääosassa.


title: Guild Wars

text: Pelaaja voi kuitenkin halutessaan keskittyä PvE-pelimuotoon, eikä osa pelaajista koskaan osallistu PvP-otteluihin.


title: Guild Wars

text: Pelihahmojen maksimitaso on 20, mikä on mahdollista saavuttaa melko nopeasti. Maksimitaso on asetettu kohtalaisen alhaiseksi lähinnä siksi, että PvP-ottelut pysyisivät riittävän tasaisina. PvP-otteluissa vastakkain ovat käytännössä melko tasavahvat hahmot, jolloin voiton ratkaisevat kuhunkin tilanteeseen sopiva taktiikka, hyvä pelisilmä ja hyvin valitut taitoyhdistelmät.


title: Guild Wars

text: Kuollessaan pelihahmo ei menetä tavaroitaan eikä kokemuspisteitään (kuten monissa muissa tämän tyylisissä peleissä), vaan saa "Death Penalty"a, joka heikentää hahmoa. Jos hahmo kuolee kerran, Death Penaltya tulee 15 %, seuraavan kerran 30 %, sitten 45 % ja maksimissaan 60 %. Death Penalty katoaa, kun hahmo menee kaupunkiin. On myös lukuisia muita tapoja poistaa sitä (esim. erilaisilla erityistavaroilla tai kokemuspisteitä hankkimalla). PvP:ssä 60 % DP tarkoittaa, että pelaaja on ulkona pelistä. Jos pelihahmo kuolee, voi jokin tiimin pelaaja herättää tämän henkiin tietyillä taidoilla ("skill"eillä), joista ehkä käytetyin on Resurrection Signet. Death Penaltyn vastakohta on "Morale Boost" (maksimissaan 10 %). Death penalty ja Morale Boost vähentävät (Death Penalty) tai lisäävät (Morale boost) pelaajan maksimi energiaa ja hitpointteja määränsä verran prosentteina.


title: Guild Wars

text: Pelissä voi myös hankkia useita arvonimiä ("Title"), joiden avulla voi erottua muista pelaajista. Eri arvonimiä saa mm. arkkujen avaamisesta, harvinaisten tavaroiden tunnistamisesta, pelimaailman tutkimisesta, alkoholijuomia nauttimalla, PvP-otteluita voittamalla sekä monin muin tavoin. Titlet jaetaan tili- ja hahmokohtaisiin.


title: Guild Wars

text: Pelissä voi myös käyttää erilaisia "emoteja" (eräänlaisia eleitä), joilla saa pelihahmon mm. tanssimaan (kirjoittamalla /dance), säikäyttämään (/boo) tai pelaamaan kivi-paperi-sakset peliä (/rock, /paper, /scissors). Ainoa PvP titlen kasvuun liitetty emote on /rank tai /fame, jonka pelaaja saa kun hän saavuttaa kolmannen tason Heroes' Ascent titlessä (Hero title). Pelaaja saa uuden emoten kolmen tason välein: ensin poro tasolla kolme, sitten susi tasolla kuusi, tiikerin saa tasolla yhdeksän, feeniksin tasolla 12 ja tasolla 15 lohikäärme.


title: Guild Wars

text: Killat ovat useamman pelaajan muodostamia yhteenliittymiä. Kiltaan kuuluminen ei ole pakollista, ja pelissä voi edetä kuulumatta kiltaan. Kiltaan liittyminen voi kuitenkin helpottaa pelaamista ja vahvistaa pelikokemusta (pelaaja voi osallistua kiltataisteluihin, saada oman kiltakohtaisen viitan sekä kiltahallin).


title: Guild Wars

text: Killan perustaja voi hankkia uusia pelaajia kiltaansa sekä korottaa joitakin pelaajia kiltaupseereiksi ("Guild officer"), jotka puolestaan voivat rekrytoida lisää pelaajia kiltaan. Killat voivat myös muodostaa liittoja muiden kiltojen kanssa (alliance).


title: Guild Wars

text: Guild Warsin maailmassa järjestetään erilaisia tapahtumia ("event") ympäri vuoden. Tapahtumissa pelaajat voivat saada erilaisia tavaroita, joita on tarjolla vain tapahtuman aikana. Suurimpien tapahtumien ajaksi pelin suurimmat kaupungit koristellaan tapahtuman teeman mukaisesti ja myös uusia tehtäviä on tarjolla. Yleensä jokaisen suurtapahtuman päättää loppuhuipennus, ja pelaajat saavat lahjaksi naamion tai hatun esim. tonttulakin tai lohikäärmenaamion. Pelaajat järjestävät myös omia tapahtumiaan, joista osa on saavuttanut suuren suosion.


title: Guild Wars

text:
Tarina alkaa, kun puhutaan "Ascalonin" viimeisestä päivästä. Ihmiset ovat jo kauan taistelleet "Charreja" vastaan, joiden tarkoituksena on tuhota Ascalon lopullisesti.
Maisemat ovat kuin suoraan satukirjasta, kaunista ja rauhallista. Aloitusmaailma ("pre-Searing") on vain pieni osa koko pelimaailmaa, ja Pre-Searingia käytetään lähinnä pelaajan opetuskurssina. Pelaaja oppii perusasiat Guild Warsista. Pelaaja tutustuu Guild Warsin päähenkilöihin, "soturi Devonaan", "munkki Mhenloon", "elementalisti Cynniin", "metsästäjä (Ranger) Aidaniin", "nekromantikko Eveen" ja "prinssi Rurikiin". Pre-Searingin viimeisessä vaiheessa Charrit viimein saavat taioillaan tuhottua Ascalonin Suuren Muurin, ja raunioittavat lähes koko Ascalonin (tätä kutsutaan ”the Searingiksi”). Tässä vaiheessa pelaaja siirtyy ”"post-Searing"” -maailmaan, joka on monta kertaa suurempi kuin ”pre-Searing”. Pre-Searingiin ei enää millään keinolla päästä, ellei aloita uutta hahmoa.


title: Guild Wars

text:
Ascalon on raunioina. Ihmisten taistelu Charreja vastaan on muuttunut epätoivoiseksi Suuren Muurin tuhouduttua. Pelaaja taistelee pääasiassa "prinssi Rurikin" kanssa Charreja vastaan. Kun tilanne näyttää täysin toivottomalta, Rurik yrittää puhua
isälleen, kuningas Adelbernille järkeä. Adelbern haukkuu hänet, ja kieltäytyy jättämästä kotimaataan. Kuningas ei enää tahdo tuntea poikaansa, ja kaiken lisäksi karkottaa Rurikin Ascalonista. Rurik päättää lähteä "Krytaan", toveriensa luo, paremman elämän toivossa. Hän saa suostuteltua pelaajan, edellä luetellut sankarit ja lisäksi osan Ascalonin asukkaita mukaansa. Matkalla Rurik kuolee "Stone Summit (suom. Kivihuippu)" nimisen kääpiöklaanin päällikön kirveestä. Stone Summit on kauan taistellut ihmisten ystäviä, "Deldrimorin kääpiöitä", vastaan. Deldrimorin klaanin avustuksella pelaaja ja muut Ascalonin asukkaat pääsevätkin vuorien yli Krytaan.


title: Guild Wars

text: Pelaaja saapuu viimein Krytaan, aikomuksena asuttautua aloilleen, mutta heidät otetaankin mukaan sotaan, jossa vastakkain ovat Krytan "White Mantle" (maan hallitsijakansa) ja "epäkuolleet". Pelaaja auttaa White Mantlea, ja heistä tulee pidettyä väkeä. He pääsevät mukaan "Valitsemisseremoniaan (Choosing ceremony)", jossa valitaan vain tietyt Krytan asukkaat kunnialliseen tehtävään. Seremonian aikana pelaaja saa tietää, että White Mantle todellisuudessa tappaa "Valitut", käyttäen Valittujen sieluja maagiseen laitteeseen, joka on kauan pidetty salassa. Kukaan muu, kuin White Mantlen soturit ja päämiehet, eivät tienneet mitä Valituille tehtiin. Kerrottiin vain että Valituksi pääseminen on kunnia, ja siksi ihmiset halusivatkin Valituiksi. Pelaaja tovereineen päättää lopettaa White Mantlen verityön. Tarinassa tulee myös esiin epäkuolleiden johtaja "Lich Lord". Eläessään Lich Lord oli ollut taivaallisen kuningaskunnan "Orrin" visiiri "Khilbron". Pelaajan tietämättä, Khilbron on uudelleen käynnistämässä muinaisen ennustuksen, "Tulenetsijän ennustuksen" (mistä kampanja saakin nimensä), jossa ennustuksen aloittanut saa valtaansa demonisen rodun, "titaanit", joiden avulla aloittaja saisi koko maailman valtaansa. Lich Lordin ainoa este ovat "Mursaatit", jotka ovat sulkeneet portit titaanien ja Tyrian välillä. Portti sijaitsee "Tulikehän saarella" olevassa tulivuoressa. Sekä pelaaja että Khilbron vastustavat White Mantlea ja sen johtajia, ja siksi Khilbron päättää näyttäytyä pelaajalle ja hänen tovereilleen ihmishahmona, ja saa heidät auttamaan häntä taistelussa White Mantlea ja Mursaateja vastaan.


title: Guild Wars

text: Khilbron päättää viedä pelaajat "Kristalliaavikolle (Crystal Desert)", jossa pelaaja auttaisi häntä "Nousemisessa" "(Ascension)". Nousemisen jälkeen, pelaaja pääsee lohikäärme "Glintin" puheille. Glint auttaa pelaajaa sodassa Mantlea ja Mursaateja vastaan, viimein vieden heidät Tulikehän saareen (Ring of Fire Islands). Edelleen Khilbronin huijaamana, pelaaja auttaa häntä avaamaan titaanien portit Tyriaan. Lopulta Khilbron paljastuu Lich Lordiksi, ottaa titaanit hallintaansa ja usuttaa ne kohti Tyrian pääkaupunkeja. Lopussa pelaajan tehtävänä on tappaa Lich Lord, ennen kuin titaanit pääsevät pääkaupunkeihin.


title: Guild Wars

text:
Factionsissa aloittavalla seikkailu alkaa "Shing Jea saarella", joka Propheciesin ”pre-Searingin” tapaan on pelaajan opetuspaikka. Opetuksen aikana pelaaja tutustuu yhteen Factionsin päähenkilöön "Mestari Togoon".
Käy ilmi että "Mestari Togo" on "Canthan" keisarin velipuoli ja "Shing Jea Monasteryn" päällikkö, jossa Factions -pelissä aloittavat saavat alustavan opetuksen. Pian tiedetään se että Togo on ennen ollut pappi Mhenlon oppi-isä.


title: Guild Wars

text: Pelaaja saa tietää että rutto leviää Canthan mailla. Kun pelaajat yrittävät löytää ruton syntyperän, he löytävät muinaisen pahuuden merkin, joka liittyy yhteen Canthan synkimpiin henkilöihin; "Shiro Tagachiin".


title: Guild Wars

text: 200 vuotta ennen seikkailun alkua, keisarillinen henkivartija Shiro Tagachi tappoi keisarin, jota oli vannonut suojelevansa. Tämän verisen teon vuoksi hänet tapettiin. Shiron kuolema päästi valloilleen tuhoisan "Jadetuulen", mikä muutti veden jadeksi ja "Kaikuvan Metsän (Echovald Forest)" kiveksi.


title: Guild Wars

text: Kun Togo huomaa merkin, hän päättää oitis lähteä ilmoittamaan merkistä keisarille. Pelaaja lähtee hänen kanssaan pois Shing Jea saarelta, päämääränään Canthan valtakunnan "Kainengin keskus".


title: Guild Wars

text: Mantereella pelaaja liittyy muiden pelaajien joukkoon, ja he liittoutuvat keskenään ajaakseen Shiron hirviöjoukon pois "Vizunahin torilta". Taistelun lopussa he saavat lisätietoa Shiro Tagachista. Kun hänet tapettiin veritekonsa takia, hänestä tuli Grenthin, kuoleman jumalan, lähettiläs. Hänen työnään oli paimentaa uudet kuolleet manalaan. Hän ei ollut tyytyväinen kohtaloonsa, ja hän toivoi tulevansa uudelleen kuolevaiseksi, ja hän toivoikin että tappamalla keisarin hän suorittaisi rituaalin jolla hän pääsisi eloon. Lähettilään voimilla hän levitti ruttoa ja käytti ihmisten ruumiita armeijansa luomiseen. Muut lähettiläät eivät olleet tyytyväisiä Shiron toimintaan, vaan he liittoutuivat ihmisten kanssa Shiroa vastaan.


title: Guild Wars

text:
Ensimmäinen askel lähettiläiden suunnitelmassa oli, että pelaajasta tulee "lähemmäs tähtiä (Weh no Su, closer to the stars)", jolloin pelaajalla olisi mahdollisuus vahingoittaa Shiroa. Sitten pelaajat tapaavat "salamurhaaja Vizun", joka oli ollut tärkeässä roolissa Shiron pysäyttämisessä 200 vuotta sitten. Vizulta he oppivat lisää kahdesta henkilöstä, jotka olivat Shiron pysäyttämisessä osallisina. Samalla he oppivat salamurhaajalta tietoa kahdesta esineestä; uurnasta, joka sisälsi "Kurzickin" pyhän "suojelija Viktorin" tomua, ja keihäästä, joka kuului "Luxonien" legendaariselle sankarille, "Archemorukselle". Pelaaja saa nämä esineet, ja sitten hyökkää tovereineen Shiroa vastaan "Sunjiangin alueella (Sunjiang District)", paikassa, mikä on Shiron voimien keskipiste. Pelaaja taistelee tuhoten Shiron rakennukset ja sulkien henkien ulospääsytiet, jotka Shiro oli avannut. Shiro itse kuitenkin pakenee. Uskoen Grenthin lähettiläiden kehotusta, pelaaja joutuu valitsemaan puolen:
Hän joko menee vakuuttamaan Kurzickit Mhenlon kanssa Shiron paluusta, joka on tärkeämpää kuin heidän loputon sota Luxoneita vastaan, tai sitten lähtee Mestari Togon kanssa Luxoneiden luokse ja saada heidät lopettamaan sota Kurzickeja vastaan, ja yhdessä pysäyttää Shiro Tagachi. Kun pelaaja viimein päättää puolen, viimein Luxonin ja Kurzickin joukot tapaavat, aluksi vihollisina, mutta tekevät sovinnon taistelun ajaksi, ja yhdessä lähtevät pyytämään neuvoa ikivanhalta lohikäärmeeltä, "Kuunavangilta". Pelaaja tovereineen kuitenkin huomaa, että Shiro on turmellut Kuunavangin mielen. He tuhoavat Kuunavangin ylle langettaman Shiron turmeluksen, ja Kuunavang avustaa pelaajaa antamalla hänelle voimakkaita taitoja.


title: Guild Wars

text: Samaan aikaan Shiro on valloittanut palatsin, ja on kidnapannut Canthan keisarin. Pelaajat ryntäävät pelastamaan keisaria taistellen Shiron pelottomia "Shiro’keneja" vastaan. Päästessään Shiron luokse, hän on juuri tappamaisillaan keisarin, mutta Mestari Togo heittäytyy väliin, pelastaen keisarin. Shiro päättää tehdä rituaalinsa kuolleen Togon sielulla, koska hän tarvitsee keisarillista verta, mutta ei välttämättä juuri keisarin (Togohan oli keisarin velipuoli). Togon kuolema on paha isku, mutta tekee Mhenlolle taistelusta erityisen henkilökohtaisen, sillä Shiro tappoi hänen rakkaan oppi-isänsä. Viimeinen taistelu jälleen kuolevaiseksi tullutta Shiroa vastaan. Shiro kuolee jo toisen kerran. Hänen ruumiinsa muutetaan jadeksi, ja Grenthin lähettiläät ottavat hänen sielunsa.


title: Guild Wars

text: Pelaaja on pelastanut Canthan Shiron uhan alta.


title: Guild Wars

text: Nightfall-kampanjassa aloittava pelaaja on "Istanin" saaressa oleva "Aurinkokeihään ritarikunnan (Order of Sunspears)" alokas. Pelaaja nousee nopeasti sotilasarvoissa, ja hänestä pian tulee pidetty Aurinkokeihään ritarikunnassa. Hän tutustuu pelin alussa "keihäsmarsalkka Kormiriin" ja nuoreen, uskolliseen "soturi Kossiin".


title: Guild Wars

text: Todellinen seikkailu alkaa, kun omituiset kaivajien kuolemat, tieto "Iltahämärän (Nightfall)" tulosta, ja unohdetun jumalan, "Abaddonin" paluu, aiheuttaa huolia Aurinkokeihään ritarikunnalle. Näyttää siltä, että jatkuvasti salaperäisillä asioilla vierailevat "kournalaiset", ovat näiden tapahtumien takana. Kun "Kournan", "kenraali Kahyet" aikoo liittoutua Istania ahdistelevien "merirosvojen (corsairs)" kanssa, Aurinkokeihäät puuttuvat peliin. Kahyet tapetaan, pilaten Kournan ja Istanin välisen suhteen ja ajaen nämä maat sodan partaalle.


title: Guild Wars

text: Kormir lähti hakemaan apua Tyriasta ja Canthasta. Samalla kun vanhempaa neuvostoa kuunnellaan, Kormir palaa matkaltaan kertoen että samanlaisia tapauksia on tapahtunut muuallakin kuin Elonassa. Tyriassa ja Canthassa oltiin havaittu useita "kaaoksen repeämiä (chaos rift)".


title: Guild Wars

text: Kormir käsittää "sotamarsalkka Varesh Ossan" (Kournan johtajan) vaaralliset toimet. Kormir päättää puhua Istanin neuvostolle siitä, että diplomaattiset puheet Kournan kanssa pitää lopettaa ja aloittaa sen sijaan sota heitä vastaan, estääkseen Varesh Ossaa toteuttamasta Iltahämärän tuloa.


title: Guild Wars

text: Aurinkokeihään ritarikunta lähettää armeijansa sotaan Kournaa vastaan. He seilaavat "Gandaraan", Kournan suurimpaan linnoitukseen, joka oli Varesh Ossan voiman pesäpaikka. Suunnitelmana oli piirittää itse Varesh Ossa, ja saattaa hänet oikeuteen aikomuksistaan. Rankan, mutta voitokkaan taistelun jälkeen, Aurinkokeihäät piirittävät heidän valttikorttinsa; Varesh Ossan. Varesh kutsuu luokseen "Abaddonin demoneja", jotka muuttavat taistelun kulun radikaalisti. Demonit tappavat lähes kaikki Aurinkokeihään soturit, Kormir joutuu pahan vangiksi ja eloonjääneet Aurinkokeihään sotilaat pakenevat halki Kournan maata.


title: Guild Wars

text: Pelaaja perustaa salaisen tukikohdan Kournaan, pelastaa eloonjääneet kournalaisten kynsistä "Aurinkokeihään Turvapaikkaan (Sunspear Sanctuary)", pelastaa Kormirin Gandaran vankityrmästä juuri ennen Kormirin teloitusta ja tappaa yhden Abaddonin demoneista, joka oli pilaamassa Kournan veden. Mutta nämä olivat vain taktiikoita, jotka viivyttivät Vareshia toteuttamasta Iltahämärän tuloa. Aurinkokeihäät vaelsivat "Vabbiin" päästäkseen kolmen Vabbia hallitsenvien prinssien puheille ja saadakseen heidät vakuuttumaan siitä, että Vareshista oli harmia heille ja heidän kansalleen. Mutta kuitenkin jostain kumman syystä, he ylistävät Varesh Ossan armeijaa, ja päästävät armeijan maahan. He toivoivat, että Vareshin armeija suojelisi heitä Aurinkokeihäiltä ja luonnon olentoja vastaan.


title: Guild Wars

text: Prinssit huomaavat kuitenkin liian myöhään Vareshin petoksen. Prinssit päättivät käyttää "Djinnin voimaa" sekä uudelleen miehittävät Dzagonur Bastionin linnakkeen suojellakseen kansaansa. Djinnin voima osoittautuu turhaksi, sillä sotamarsalkka Varesh Ossan joukot, margoniitit, ja Abaddonin demonit olivat jo valmiiksi Vabbin mailla prinssejä vastaan, mutta sen sijaan Aurinkokeihäät voittavat taistelun Dzagonur Bastionin puollustuksessa. Aurinkokeihäät auttavat parhaansa mukaan estääkseen Vareshin joukkoja saamasta Vabbia hallintaansa. Kuitenkin heidän parhaat pyrkimyksensä eivät näyttäneet viivyttävän väistämättömältä näyttävää Abaddonin paluuta, sillä paluun merkit rupesivat näkymään ympäri Elonaa. Kun "kaaoksen repeämä (chaos rift)" imee Kormirin sisäänsä vieden hänet "Kärsimyksen Maahan (Realm of Torment)", Aurinkokeihäät päättävät ajaa Vareshia takaa "Autiomaahan (The Desolation)" pysäyttääkseen Abaddonin paluun.


title: Guild Wars

text:
Takaa-ajon aikana Autiomaan pohjoisimpiin kolkkiin, pelaaja joutuu vaikeuksiin, ja siksi pelaaja vapauttaa epäkuolleen "lordi Palawa Jokon". Palawa Joko kertoo, että ainoa keino autiomaan läpäisemiseksi, on kesyttää "Jujundu", epäkuollut "aavikkowurmi". Junundu on yksi niistä harvoista olennoista, jotka pystyvät elämään Autiomaan myrkyllisessä ilmassa. Tämä epätavallinen ystävä auttaa Aurinkokeihäitä vaarallisen Autiomaan ylittämisessä.
Aurinkokeihäät viimein saavat Vareshin kiinni, joka on juuri avaamassa tietä Kärsimyksen Maahan, ja tappavat hänet. Valitettavasti he saivat hänet kuitenkin liian myöhään kiinni, sillä raja näiden kahden maailman välillä on jo niin heikko, mikä olisi helppo murtaa. Ainoa keino, on lähteä Kärsimysten Maahan, jotta he voisivat löytää Kormirin, ja mennä kasvokkain "Salaisuuksienjumalan (God of Secrets)" kanssa. Aurinkokeihäät sammuttavat margoniittien voimanlähteen, "Sielujen Joen (River of Souls)". He huomaavat että Abaddon on pyytämässä apua "Dhuumilta", vanhalta kuolemanjumalalta (Grenth on nykyään kuolemanjumala), ja "Menziesiltä", "Balthazarin (sodanjumala)" velipuolelta. He saavat tietoonsa myös sen, että Abaddonin kaksi apuria on "Shiro Tagachi" (Factionsin antagonisti) ja epäkuollut "Lich Lord" (Propheciesin antagonisti).
Aurinkokeihäät taistelevat läpi titaanien ja Shiro’kenien, ja he viimein saavuttavat "Kuuden Jumalan Temppelin (Temple of Six Gods)". Ennen kuin he pystyisivät pyytämään Jumalien apua, heidän ensimmäinen tehtävänsä oli tappaa Abaddonin kenraalit Shiro ja Lich Lord. Heidät tapettuaan, Kormir ja sankarit pyytävät apua. Jumalien ruumiillistumat kieltäytyvät auttamasta, mutta he antavat siunauksen; "valmiiksi jokaisen ihmisen sydämessä (already within the heart of each human)". Aurinkokeihäiden täytyy kohdata Abaddon ilman jumalien apua.


title: Guild Wars

text:
Viimeisessä taistelussa Kärsimyksen Maahan sidottu Abaddon on pääsemässä vapaaksi. Aurinkokeihäät vahvistavat sidokset, jolloin heillä oli enemmän aikaa tuhota Abbadon. Kun Aurinkokeihäät viimein päihittävät Abaddonin, hänen voimansa pääsevät valloilleen holtittomasti, ja Iltahämärän tuleminen Elonassa on jo lähellä. Kormir päättää uhrata itsensä juoksemalla Abaddonin kitaan, toivoen; että hän pystyisi ohjaamaan tai pysäyttämään Abaddonin energian. Kormir onnistuu, mutta hänen saadessaan kaiken Abaddonin tietämyksen, hän muuttuu samalla Salaisuuksienjumalan syrjäyttäneeksi "Totuudenjumalaksi (Goddess of Truth)", joka joutuu korjaamaan edeltäjänsä tekemät vahingot.
Abaddonin viisi voimakkainta kätyriä, Lordi Jadoth, "Raivon valtias", "Suurempi Pimeys", "Pelonkudun Kita", joita johtaa "Mallyx, peräänantmaton" jotka pelaaja voi halutessaan mennä tuhoamaan "Kärsimyksen alueella". Vastineeksi pelaaja saa "piinatun aseen", joita voi hankkia useamman.


title: Guild Wars

text: Pelaaja palaa "Kuiskauksen Ritarikunnan (Order of Whispers)" tukikohtaan ja pystyy edelleen menemään "Tuskien Kentille (Domain of Anguish)".


title: Guild Wars

text:
Eye of the North alkaa kaikilla kolmella mantereella tapahtuvalla maanjäristyksellä. Pelaajalla selviää, että maan alla käydään "Deldrimorin" kääpiöiden ja "tuhoajien" välinen taistelu. Pelaajat tulevat juuri ajoissa, sillä kääpiöt ovat tappiolla. Pelaajat tapaavat kaksi pelin päähahmoa, kääpiö Ogden Stonehealerin (Kiviparantaja) ja asura Vekkin. Tuhoajia on kuitenkin liikaa ja pelaajien on pakko paeta asuroiden" rakentaman portaalin avulla. Kun pelaajat tulevat toisesta portaalista, he tapaavat nornin, Joran. Nornit ovat suurikokoisia ihmisiä, jotka kykenevät omaksumaan suden, korpin ja karhun muodon. Jora on metsästämässä karhuna mellastavaa veljeään, jonka karhun henki on kironnut niin ettei hän enää koskaan voi muuttua ihmiseksi.
Pelaajat matkustavat eteenpäin toivossa löytää muita ihmisiä, ja löytävätkin mystisen rakennuksen, Eye of the Northin (Pohjoisen silmän),joka on ascalonilaisen Ebon Vanguardin (Kamaran etujoukkojen) hallinnassa. Yksi heistä on Searingin (Charrien toimittaman polto Ascalonissa) aikana Ascalonissa silloin elänyt Gwen.


title: Guild Wars

text: Pelaaja, Ogden, Gwen ja Vekk menevät Hall of Monumentsiin (Monumenttien halli), joka sijaitsee Eye of the Northissa. Ebon Vanguard löysi sieltä Scrying Poolin (Ennustusallas), mutta he eivät osanneet käyttää sitä. Pelaaja kuitenkin onnistuu käyttämään sitä ja näkee näyssä yhden Tuhoajan. Näky loppuu ja pelaaja ja hänen uudet ystävänsä miettivät seuraavaa liikettään. Ogden haluaisi rakentaa Norneista armeijan, Vekk taas haluaa, että ottavat yhteyttä Asuroihin, kun taas Gwen vaatii Ebon Vanguardille apua, sillä monia heistä on kadonnut Charr Homelandiin (Charrien kotimaahan), joka on ensimmäisestä kampanjasta, Propheciesista tuttujen Charrien koti. Pelaajan tulee täyttää kaikkien kolmen vaatimukset vapaavalintaisessa järjestyksessä.


title: Guild Wars

text: Kerättyään joukot, Asurojen golemit, Ebon Vanguardin sotilaat ja joitakin norneja mukanaan pelaaja lähtee kulkemaan tunneleita pitkin syälle kohti tuhoajien syvyyksiä. Siellä joukot puolellaan, pelaaja kohtaa aalloittain raivokkaita joukkoja tuhoajia, kunnes lopulta pääsee Suuren tuhoajan luokse ja surmaa sen. Päihitettyään Suuren tuhoajan, pelaaja näkee kohtauksen jossa esiintyy taianomainen puu. Tämä puu on tärkeä siitä syystä, että ensimmäinen sylvari (rotu Guild Wars 2:ssa) sikiää siitä.


title: Guild Wars

text: PvE-pelimuotoon luotu uusi hahmo aloittaa aina tasolta 1, jonka jälkeen hahmoa ryhdytään kehittämään kuten muissakin nettiroolipeleissä. PvE-hahmolla voi pelata sekä PvE- että PvP-pelimuodoissa.


title: Guild Wars

text: Aseita ("weapon") löytyy käyttötarkoitukseen parhaiten "droppeina", eli tavaroina, joita kuollut vihollinen pudottaa. Niitä voi myös "craftata" (katso alempaa). Aseseppä ("weaponsmith") voi kustomoida ("customize") aseen tietylle hahmolle, jolloin aseen tuottama vahinko lisääntyy 20%. Asetta voi kustomoinnin jälkeen käyttää ainoastaan se hahmo, jolle ase on kustomoitu.


title: Guild Wars

text: Suojavarustuksia ("armor") pudottavat viholliset, mutta omaan käyttöön armorit pitää craftata eli työstää. Craftaaminen tapahtuu siten, että pelaaja vie tietyt materiaalit panssarin tekoon NPC("Non-Player-Character") hahmolle ja maksaa määrätyn summan rahaa.


title: Guild Wars

text: Juonessa edetään pääosin tekemällä "Cooperative Mission"eita eli tehtäviä. Tehtävää varten kootaan ryhmä kaupungissa odottavista pelaajista tai apuhahmoista. Missionit ovat pidempiä ja yleensä haastavampia kuin normaalit alueelliset tehtävät ("quest").


title: Guild Wars

text: Missioneiden yhteydessä voi tehdä "bonus"-tehtävän, (Factionsissa ja Nightfallissa ei ole "bonus"-tehtäviä). Factionsissa ja Nightfallissa tehtävien palkinnot on jaettu kolmeen luokkaan: "Mission completion", "Expert level" ja "Master level". Factionsissa palkinnon saa lähinnä tehtävän suorittamiseen kulutetun ajan perusteella, kun taas Nightfallissa on tämän lisäksi huomattavasti enemmän missioneita, jotka muistuttavat alkuperäisen osan bonus-tehtäviä.


title: Guild Wars

text: Pelin ryhmäkoko kasvaa, kun pelissä edeteään pidemmälle. Normaalialueilla pelaajin enimmäismäärä on kahdeksan ja Factionsin myötä tietyissä "eliitti missioneissa" kaksitoista.


title: Guild Wars

text: Ryhmässä pelaaminen kannattaa, vaikkei se alussa vaikutakaan ihan pakolliselta. Edetessä pelin taso vaikenee, ja pelaaminen ilman ryhmää käy lähes mahdottomaksi. Ilman ryhmää pelataan yleensä vain silloin, kun halutaan harrastaa "farming"ia, termillä tarkoitetaan rajatun alueen vihollisten tappamista, jotta saataisiin tietty tavara, materiaaleja tai mahdollisimman paljon tuottoa. Farmata voi myös ryhmän kanssa mutta tämä on harvinaista koska tuotto vähenee ryhmän koon kasvaessa.


title: Guild Wars

text: PvP-pelimuodossa voi pelata joko PvE-pelaamista varten luodulla pelihahmolla tai luoda erikseen PvP-pelihahmon. Pelkästään PvP-pelaamista varten luodut pelihahmot ovat aina maksimitasolla ja heillä on hahmoluokkansa parhaat suojavarusteet ja aseet. PvP-hahmoilla käytetään pelaajan avaamia ("unlock") taitoja, riimujaa, aseiden osia, heroja ja insignioita. Pelistä on mahdollisuus ostaa PvP Access Kit, jolla saa kaiken tarvittavan PvP:n pelaamista varten (maksaa huomattavasti vähemmän kuin normaali peli).


title: Guild Wars

text: Random Areenat (RA) on nimensä mukaan pelimuoto, jossa satunnaisesti valitut neljän pelaajan joukkueet pelaavat toisiaan vastaan. Peli voitetaan joko tappamalla vihollisjoukkue ("Deathmatch") tai tekemällä enemmän tappoja kuin viholliset ("Kill Count"). Kun pelaaja on voittanut viisi peräkkäistä ottelua, hänelle avautuu pääsy Team Arenas -alueelle. Ja kun joukkue voittaa kymmenen peräkkäistä ottelua he pääsevät pelaaman team arenan joukkueita vastaan.


title: Guild Wars

text:
Team Areenat (TA) toimii samalla periaatteella kuin RA, paitsi että pelaajat kokoavat joukkueet ennen otteluiden alkua. Tämän takia TA:lla kootut joukkueet ovat yleensä paremmin järjestäytyneita kuin satunnaisesti RA:lla kootut joukkueet. Viisi peräkkäistä voittoa Team Areenat (TA) -taisteluissa avaa mahdollisuuden päästä Heroe's Ascenttiin.
Team Arenas poistettiin uudistuksessa vuonna 2009, ja tilalle tuli Codex Arena, jossa pelaajilla on käytettävissään vain tiettyjä taitoja.


title: Guild Wars

text:
Vanhan Hero Battlesin paikalla toimiva team arenan korvannut pvp:n muoto jossa pelaajat rakentavat neljän hengen ryhmän toimien erityisten rajoitusten puitteissa, vain tietyt päivittäin vaihtelevat taidot ja kaikkia ammatteja saa olla korkeintaa yksi samassa ryhmässä.
Codex Arena ei ole pelaajien keskuudessa saavuttanut paljoa suosiota, joka tekee sen pelaamisen ryhmän etsimisen takia hankalaksi.


title: Guild Wars

text: 8 pelaajan PvP-tiimit taistelevat Hall Of Heroesin herruudesta Heroes' Ascentista (HA) käsin, jossa pääosin pelaajista koostuvat ryhmät kasataan. Voitot Heroe's Ascent -taisteluissa tuovat kunniapisteitä joukkueelle. Voitto taistelussa Hall of Heroesin herruudesta saa victory chestin ilmaantumaan. Jokainen pelaaja voi sen jälkeen avata sen.


title: Guild Wars

text: GvG:ssä kaksi kiltaa taistelevat vastakkain kahdeksan pelaajan voimin. Tarkoituksena on tappaa "Guild Lord" tai saada kaikkille vihollisille 60 % Death Penaltyä (tapahtuu harvemmin, sillä Guild Lord ymmärretään yleensä tappaa ennemmin tai vastustajan tiimi ehtii luovuttaa). Peli voi päättyä myös tasapeliin kun Guild Lordit tapetaan samaan aikaan.


title: Guild Wars

text: Karttana on huonommin sijoittuneen killan kiltahalli, paitsi kun pelataan turnauksissa. Guild Lordin lisäksi molempien joukkueiden tukikohdissa on muita NPC hahmoja. Tukikohdassa on myös lippu, jonka voi kuljettaa lippusalolle ("Flag stand"). Pitämällä lippuasalkoa kaksi minuuttia joukkue saa 10 % Morale Boostin. Yleensä lipun kuljettamiseen varataan erillinen hahmo.


title: Guild Wars

text: Hero Battlesissa (HB) kaksi pelaajaa pelaa vastakkain. Kummallakin on lisäksi käytössään 3 "Hero"a (NPC-hahmoa joille pelaaja voi itse valita taidot ja varusteet). Pelin tarkoituksena on kerätä 20 pistettä tai olla johdossa pisteissä 10 minuutin jälkeen. Jos pisteitä on yhtä paljon alkaa äkkikuolema ("Sudden Death"), jossa seuraavan pisteen saava pelaaja voittaa. Pisteitä saa tappamalla vihollisia tai valtaamalla alttareita, jotka myös antavat erilaisia bonuksia.


title: Guild Wars

text: Alliance Battlessä (AB) kahdentoista pelaajan ryhmät, jotka koostuvat kolmesta neljän pelaajan joukkueesta, taistelevat vastakkain (Kurzick vs. Luxon). Taistelun voittaa joukkue joka saa ensimmäisenä kerättyä 500 pistettä. Pisteitä saa samoin kuin Hero Battlestä, eli tappamalla vihollisia tai valtaamalla Shrinejä, jotka myös AB:ssa antavat erilaisia bonuksia. Pelin voi voittaa myös pitämällä kaikkia seitsemää Shrineä minuutin ajan. Käytössä on viisi erilaista karttaa, käytössä oleva kartta riipuu osapuolien pelimenestyksestä ja siirtää myös Kurzick-Luxon rajaa PvE:n puolella. AB:lla ei saa Death Penaltyä ja pelaajat heräävät henkiin nopealla tahdilla.


title: Guild Wars

text: Ammatit vastaavat Guild Wars -pelissä muiden roolipelien hahmoluokkia. Jokaisella pelihahmolla on kaksi ammattia, ensisijainen ja toissijainen. Ensisijainen ammatti valitaan hahmoa luotaessa. Ensisijainen ammatti määrittää hahmon ulkonäön ja sen, millaisia varusteita hahmo voi käyttää. Hahmo voi myös hyödyntää tehokkaammin ensisijaisen ammattinsa taitoja. Ensisijaisella ammatilla on myös "primary attribute", ammatille tyypillinen erityisominaisuus.


title: Guild Wars

text: Toissijainen ammatti ("secondary profession") valitaan pelin alkuvaiheessa, mutta sitä voi vaihtaa myöhemmin. Toisella ammatilla ei pysty käyttämään tämän ammatin päätaitoa. Eli jos pelihahmo on Monk/Mesmer, hahmo ei pysty käyttämään Mesmerin Fast Casting-attributea. Tämän attributen taitoja voi kuitenkin käyttää, joskaan niitä ei voi vahvistaa attributepisteillä.


title: Guild Wars

text: Ammatit (suluissa ammattien lyhenteet):


title: Guild Wars

text:
Guild Wars: Factions lisäosassa voi pelata myös kahdella uudella ammatilla:
Guild Wars: Nightfall lisäosa tuo vielä kaksi uutta mielenkiintoista hahmoa Guild Wars-maailmaan:


title: Guild Wars

text: Pelissä on Eye of the Northin myötä yhteensä 1310 "skilliä" eli taitoa. Näistä suurin osa on normaaleja, ja loput "elite"-taitoja, jotka ovat tietyssä mielessä tehokkaampia. Lisäosat tarjoavat mahdollisuuden oppia uusia taitoja. Pelaajalla voi olla kerrallaan käytössä korkeintaan 8 taitoa, joista 1 voi olla eliittitaito. Taitoja voi vaihtaa esim. kaupungeissa, mutta ei varsinaisella pelialueelle. Pelissä on myös PvE-taitoja, joita ei voi käyttää PvP:ssä. Näiden taitojen lisäksi on myös paljon "Monster only"-taitoja, joita vain hirviöt voivat käyttää.


title: Guild Wars

text: Taitoja voi hankkia hyvin monella eri tavalla, pääosin kuitenkin: tehtävistä, "skill trainer"eiltä (skill pointteja ja rahaa vastaan), pomoilta ("boss") Signet of Capturen avulla varastamalla ja ostamalla taitoja Priest of Balthazarilta Balthazar factionia vastaan (factionia saa osallistumalla ja voittamalla PvP:ssä). Uusia taitoja saa myös ostamalla erilaisia paketteja Guild Warsin nettikaupasta.


title: Guild Wars

text: Taitoja ja tiettyjä esineitä (weapon upgrade, rune, insignia) voi saada käytettäväksi valmiiksi tason 20 PvP hamojen varusteisiin. Tämä onnistuu ostamalla näitä Priest of Balthazarilta factionilla tai PvE:n kautta (hankkimalla uusia skillejä ja tunnistamalla tavaroita, joissa on uusia osia). Tunnistetut taidot ja esineet ovat käytettävissä nykyisillä ja uusilla PvP-hahmoilla.


title: Guild Wars

text: Taitojen tehokkuutta parannetaan "attribute"-pisteillä, esimerkiksi elementalistilla lisäämällä yhden attribute-pisteen kohtaan "fire magic", kaikki tulitaiat voimistuvat. Attribute pisteitä kuluu skillin kasvattamiseen kerta kerralta enemmän.


title: Guild Wars

text: Mikäli et löydä peliseuraa oikeista pelaajista, on mahdollista pelata "henchmen"ien - apurien - tietokoneen ohjaamien hahmojen kanssa. Henchmanit muistuttavat oikeita pelaajia. Löydät henchmaneja melkein jokaisesta kaupungista, ja voit kutsua ne ryhmään kuten ihmispelaajan pelaajan. Kun poistut kaupungista, he tulevat mukanasi.


title: Guild Wars

text: Kuten oikeilla pelaajilla, henchmaneillakin on levelit. Heidän tasonsa on sitä korkeampi, mitä pidemmälle pelissä etenee. Myös henchmanien lukumäärä lisääntyy. Henchmaneja ei voi muokata mitenkään, heitä voi vain pitää mukanaan ja käskeä liikkumaan ympäriinsä. Valinnanvaraa kuitenkin löytyy henchmaneja valittaessa. Guild Wars: Faction -osassa henchmaneja on eniten.


title: Guild Wars

text: "Herot" eli sankarit ovat huomattavasti enemmän muokattavissa olevia NPC-hahmoja. Voit vaihtaa herojen panssareita (vain ulkonäköä, suojaus paranee vain tasojen myötä), aseita, taitoja, attribuutteja ja toissijaisammatteja. Herot nousevat tasoissa samoin kuin pelaaja, mutta vain, jos he taistelevat 'omistajansa' mukana. Saadakseen nämä kehittyneemmät apurit käyttöön, on pelaajan omistettava Nightfall tai Eye of The North. Heroja saat avauttua suorittamalla tehtäviä sekä myös Priest of Balthazarilta factionilla (vain PvP). Jotkin tehtävät vaativat, että sinulla on tietty hero ryhmässäsi mukana tehtävää suorittaessa. Nämä tehtävät yleensä vievät tarinaa eteenpäin. Pelissä on yhteensä 25 erilaista heroa, joitten ensisijainen ammatti vaihtelee kuten pelaajillakin.


title: Karhumäki

text: Karhumäki () on kaupunki, kaupunkikunta ja Karhumäen piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen Poventsanlahden perukassa 155 kilometriä Petroskoista pohjoiseen. Kaupungissa on 15 500 ja kunnassa 15 800 asukasta (vuonna 2010).


title: Karhumäki

text: Karhumäen kaupunkikunnan pinta-ala on 343 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Karhumäen piirin Tšopinan, pohjoisessa Pindušin ja kaakossa Sungun kuntiin sekä etelässä Kontupohjan piiriin. Pinta-alasta 74,5 % on metsää ja 16,5 % vesialuetta.


title: Karhumäki

text: Kunnan alueella virtaavat Ääniseen laskevat Kumsajoki (ven. "Kumsa"), Vitsajoki ("Vitška"), Lumpuisjoki ("Lumbuška"), Makusjoki ("Makušiha") ja Vaaksijoki ("Vakšozerka"). Poventsanlahti ja siihen kuuluva Pitkälahti ("Bolšaja guba") on Äänisen syvin osa. Seudulla on lukuisia soita. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kupari, graniitti, graniittigneissi, hiekka ja sora.


title: Karhumäki

text: Seudulla vallitsee lauhkea mannerilmasto, jossa on meri-ilmaston piirteitä. Talvi on pitkä ja melko kylmä, kesä lyhyt ja viileä. Sää on epävakainen varsinkin syksyllä ja talvella. Tammikuun keskilämpötila on –11,6 ºC ja heinäkuun 16,2 ºC. Vuotuinen sademäärä on 550–600 millimetriä.


title: Karhumäki

text: Karhumäen kaupungin lisäksi kuntaan kuuluvat Lavaslahden (ven. "Lavasguba"), Perälahden ("Perguba") ja Vitsakylän ("Vitška") asutukset sekä Pindušin maalaiskunnan alueella sijaitseva Pitomnikin asutus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 91 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 3 % karjalaisia, 2 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia.


title: Karhumäki

text:
Asukasluvun kehitys
Kaupunki on saanut alkunsa Muurmannin radan rakentamisen yhteydessä vuosina 1914–1916. Vuonna 1915 Äänisen rannalle rakennettiin laivalaituri, jonka kautta toimitettiin tarvikkeita rautatietä varten. Vuonna 1916 pystytettiin rautatieasema, joka sai nimen "Medvežja Gora" kolmenkymmenen kilometrin päässä sijainneen karjalaiskylän (suom. "Kontiovaara") mukaan. Jo tätä ennen, vuodesta 1794 lähtien Kumsajoen varrella oli toiminut Lumbušin kylään kuulunut vesisaha, jonka laitteet siirrettiin Vytegraan Venäjän kansalaissodan aikaan vuonna 1919.


title: Karhumäki

text: Kansalaissodan jälkeen aseman lähelle syntyivät Dzeržinskille ja Arnoldoville nimetyt asutukset ja myöhemmin Južnyi, Školnyi ja Pervomaiski, jotka vuonna 1927 yhdistettiin Karhumäen taajamaksi. Vuonna 1924 paikkakunnalle perustettiin rautatieoppilaitos ja puunjalostuslaitos ja vuonna 1925 Neuvosto-Karjalan ensimmäinen tuberkuloosiparantola. Vuosina 1931–1933 Karhumäki oli Vienanmeren–Itämeren kanavan rakennustyömaan hallinnollinen keskus. Vuonna 1933 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen ja vuonna 1938 siitä tuli kaupunki, jolle annettiin venäjänkielinen nimi "Medvežjegorsk". Jatkosodan aikana 1941–1944 se oli suomalaisten miehittämä.


title: Karhumäki

text: Karhumäen kautta kulkee Muurmannin rata, jolla on Karhumäen (ven. "Medvežja Gora"), Vitsakylän, Predmedgorskin ja Perälahden asemat. Karhumäen asemalla pysähtyvät Murmanskin ja Pietarin, Moskovan, Minskin, Novorossijskin, Astrahanin, Adlerin, Simferopolin, Velikije Lukin ja Harkovan väliset kaukojunat sekä Petroskoin ja Segežan väliset paikallisjunat. Asemalla on myös paljon tavaraliikennettä.


title: Karhumäki

text: Kaupungin länsipuolitse kulkee Pietarin, Petroskoin ja Murmanskin välinen valtatie M18. Karhumäestä on maantieyhteydet Puudožin kautta Vologdaan, Tolvojan kautta Suurlahteen sekä Juustjärven kautta Suojärvelle. Linja-autoliikenne suuntautuu Kontupohjaan, Petroskoihin, Segežaan, Puudožiin, Hirvakseen ja Vytegraan sekä piirin kuntakeskuksiin ja kyliin. Myös kunnan sisällä on linja-autoreittejä.


title: Karhumäki

text: Poventsanlahden perukassa sijaitsevasta satamasta on yhteydet Syväriä, Laatokkaa ja Nevaa pitkin Pietariin, Vienanmeren–Itämeren kanavaa pitkin Vienanmerelle sekä Volgan–Itämeren vesitien kautta Volgalle. Sataman kautta kuljetetaan sepeliä, kivihiiltä, sahatavaraa sekä haketta Kontupohjan ja Segežan sellutehtaille.


title: Karhumäki

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat liikenne (28 % vuonna 2010), terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut (21 %) sekä hallinto ja koulutus (molemmat 13 %). Suurin työnantaja on noin 900 henkeä työllistävä Karhumäen veturivarikko. Teollisuutta edustavat Karhumäen metsäteollisuuspiiri, sepelitehdas, meijeri ja ompelimo.


title: Karhumäki

text: Kaupungissa toimii kolme keskikoulua, ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, lasten musiikki- ja taidekoulut sekä kaksi lasten ja nuorten urheilukoulua. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat poliklinikka, sairaala ja lastenkoti. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus sekä kotiseutumuseo.


title: Karhumäki

text: Kumsa- ja Vitsajokien suussa luonnonkauniissa ympäristössä sijaitseva Karhumäki koostuu viidestä kaupunginosasta. Keskustassa on etupäässä viisikerroksisia asuintaloja ja sen eteläpuolella satama ja puunjalostuslaitos. Puudožin lähiön ja entisen posjolok Truda -asutuksen käsittävässä itäosassa on metsän toisistaan erottamia omakotialueita. Särkilammen (ven. "Plotitšje") ja Kasarmilammen ("Kitaiskoje") lähellä sijaitseva Pervomaiskin kaupunginosa käsittää entiset Pervomaiskin, Južnyin ja Školnyin omakotialueet. Rautatien takana Kumsa- ja Vitsajokien välillä on entisistä Oktjabrskin ja Dorožnikovin asutuksista koostuva Oktjabrskin kaupunginosa, jossa on myös laajoja teollisuus- ja varastoalueita. Kauempana Vitsajoen takana sijaitsee Vitsakylän omakotialue. Kaupungin viheralueet ja virkistysmahdollisuudet sijaitsevat Äänisen, Kumsa- ja Vitsajokien sekä Särki- ja Kasarmilampien rannoilla.


title: Karhumäki

text: Kaupungin alueella ja Kumsajoen varrella on useita kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Rufin Gaben suunnittelema tyyliltään erikoinen puinen rautatieasema (1916) sekä keskustassa sijaitseva monumentaalinen Vienanmeren kanavahallinnon hotelli (1936), joka nykyään toimii hallintorakennuksena. Keskustan Dzeržinskinkadulla on toisen maailmansodan muistoksi asetettu T34-panssarivaunu sekä Sergei Kirovin patsas, joka on kopio Petroskoin vastaavasta muistomerkistä. Seudulla on suomalaisten linnoituslaitosten raunioita ja neuvostosotilaiden hautapaikkoja. Karhumäen lounaisosassa lähellä Kitaiskoe-järveä on suomalaisten jatkosodan aikana louhima luolasto, josta venäläiset suunnittelevat sotahistoriallista matkakohdetta. Kaupungin itäpuolella Poventsan maantien varrella sijaitsee Stalinin vainojen uhrien teloituspaikka ja hautausmaa Sandarmoh.


title: Karhumäki

text: Karhumäen matkailupotentiaali perustuu lähinnä sen vankileiri- ja sotahistoriaan. Matkailijaa voi viehättää myös kaupungin korostunut tavanomaisuus, pysähtyneisyys ja näköalattomuus. Majoituspalveluja tarjoavat muun muassa keskustan vuonna 1981 rakennettu hotelli Onežskaja sekä Äänisen rannalla sijaitseva Malaja Medvežkan lomakylä.


title: Aleksanteri Nevskin luostari

text: Aleksanteri Nevskin luostari eli lavra on Pietarissa sijaitseva luostari, jonka Pietari Suuri perusti vuonna 1710 Nevski prospektin eteläpäähän. Luostariin sijoitettiin uuden pääkaupungin suojelupyhän Aleksanteri Nevskin jäännökset. Se sai "lavran" eli pääluostarin aseman vuonna 1797.


title: Aleksanteri Nevskin luostari

text: Aleksanteri Nevskin luostari on yksi kolmesta Venäjällä lavran arvon saaneesta luostarista – muut ovat Kiovan luolaluostari Kiovassa ja Troitse-Sergijevin luostari Moskovan läheisyydessä. Luostarin alueella ovat myös Lasarevin ja Tihvinän hautausmaat, joihin on haudattu merkittäviä kirjailijoita, taiteilijoita ja säveltäjiä, kuten Modest Musorgski, Fjodor Dostojevski ja Pjotr Tšaikovski.


title: Aleksanteri Nevskin luostari

text: Luostarin alueella on kaksi Domenico Trezzinin ja Pietro Antonio Trezzinin suunnittelemaa barokkikirkkoa (rakennettu 1717–1722 ja 1742–1750) sekä uusklassista tyyliä edustava katedraali (1778–1790).


title: Segeža

text: Segeža (, suom. myös "Segee", "Segehe", "Sekehe" tai "Sekee") on kaupunki ja kaupunkikunta Muurmannin radan varrella Karjalan tasavallassa Venäjällä. Segeža on Segežan piirin keskus. Se sijaitsee Uikujärven länsirannalla noin 250 kilometriä Petroskoista pohjoiseen.


title: Segeža

text: Asukkaita on 29 600 (2010). Alue toimii metsäteollisuuskeskuksena (paperi- ja selluloosateollisuutta) ja Segežassa on satama Vienanmeren–Itämeren kanavan varrella. Segežassa on myös Inkerin evankelis-luterilaisen kirkon Karjalan rovastikunnan seurakunta kirkkoineen.


title: Segeža

text: Ensimmäisiä mainintoja asutuksesta alueella on 1500-luvulta. Segežan rautatieasema perustettiin vuonna 1914 Muurmannin radan varrelle, joka yhdisti Venäjän strategistesti tärkeisiin Barentsinmeren satamiin. Neuvostovallan aikana oleellinen oli vankityövoimalla toteutettu Vienanmeren–Itämeren kanavan rakentaminen. Sen tultua valmiiksi 1933 saatettiin työvoimaa käyttää muuhun infrastruktuuri- sekä teollisuusrakentamiseen. Vuonna 1939 aloitettiin paperitehtaan ja sen tarvitseman sellutehtaan rakentaminen. Tämäkin oli NKVD:n hanke. Aiheeseen liityviä teemoja on esillä kaupunginmuseossa. Toisen maailmansodan aikana tehtaassa tuotettiin kuitenkin kranaatinheittimiä ja miinoja ja paperin ja sellun tuotantoon siirryttiin vuonna 1943.


title: Segeža

text: Suomen ilmavoimat kohdisti Segežaa vastaan rykmenttipommituksia vuonna 1942.


title: Segeža

text: Toisin kuin Karhumäkeä ei Segežaa jatkosodan aikana miehitetty, vaan se muodosti partisaanitoiminnan tukikeskuksen. Segežasta tuli kaupunki vuonna 1943.


title: Segeža

text: Segeža on ensisijaisesti puunjalostuspaikkakunta. Segežski tselljulozno-bumažnyi kombinat -tehtaan lisäksi siellä on myös saha, puunkorjuuyhtiöitä ja Nadvoitsyn alumiinitehdas.


title: Segeža

text: "Venäjän keisarikunnassa järjestettiin väestönlaskenta 1897 ja Neuvostoliitossa 1926, 1939, 1959, 1970, 1979 ja 1989 sekä Venäjän federaatiossa 2002, joten kaikki luvut eivät ole virallisen väestönlaskennan tuloksia."


title: Segeža

text: Segežan suomalaisia ystävyyskaupunkeja ovat Lieksa, Nurmes ja Kajaani.


title: Belomorsk

text: Belomorsk (, vuoteen 1938 saakka ven. Сорока, "Soroka", suom. "Sorokka") on kaupunki, kaupunkikunta ja Belomorskin piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren rannalla Ala-Uikujoen suussa 376 kilometriä Petroskoista pohjoiseen. Kaupungissa on 11 900 ja kunnassa 12 900 asukasta (vuonna 2011).


title: Belomorsk

text: Belomorskin kaupunkikunnan pinta-ala on 258 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa, lännessä ja lounaassa Belomorskin piirin Sosnavitsan ja kaakossa Suman maalaiskuntiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Belomorsk

text: Kunta kuuluu Vienanmeren alankoon. Vesistöjä ovat Vienanmeri, Uiunsaaren ja Belomorskin tekojärvet, Ala-Uikujoki ja sen sivuhaara Siisna (ven. "Šižnja"), Belomorskin tekojärveen laskeva Uda sekä Vienanmeren Sorokanlahteen laskevat Suuri- ja Pieni-Ketmuksajoet ("Bolšaja" ja "Malaja Ketmuksa"). Hyötykaivannaisia ovat savi, graniittigneissi ja granaatti.


title: Belomorsk

text: Kaupungin ilmastossa on lauhkean mannerilmaston ja meri-ilmaston piirteitä. Talvi on pitkä ja leuto, kesä lyhyt, viileä ja säältään epävakainen. Tammikuun keskilämpötila on –10,8 ºC ja heinäkuun 14,5 ºC. Vuotuinen sademäärä on 435 millimetriä.


title: Belomorsk

text: Kaupungin lisäksi Belomorskin kuntaan kuuluvat Vodnikovin, Zolotetsin ja Vienanmeren kanavan 16.–19. sulkujen asutukset, Matinvaaran (ven. "Matigora"), Saliniemen ("Salnavolok"), Siisnan ("Šižnja") ja Uiunsaaren kylät sekä Gorelyi Mostin sivuutusasema. Vodnikov, 19. sulun asutus ja Gorelyi Most luetaan virallisesti osaksi Belomorskin kaupunkia. Kaupungin jälkeen toiseksi suurin asutuskeskus on 900 asukkaan Zolotets. Kunnan alueella on 16 puutarhapalsta- ja huvila-aluetta.


title: Belomorsk

text:
Asukasluvun kehitys
Varhaisimmat merkit alueen ihmisasutuksesta ovat noin 5 000–6 000 vuotta vanhat kalliopiirrokset Uikujoen suiston saarilla. Uikujoen suuhaaran Sorokan kala-apajat mainitaan ensimmäisen kerran vuodelta 1419 peräisin olevassa kauppakirjassa. Nimen "Sorokka" uskotaan perustuvan karjalaiseen nimitykseen "Saarijoki", joka on mukautunut venäjän sanoihin "soróka" (’harakka’) tai "soroká" (numeraalin 40 taivutusmuoto). Joen suuhun rakennettiin 1400-luvun alussa tsasouna ja vuosisadan loppupuolella kirkko, jonka ympärille muodostui Solovetskin luostarin skiitta. Sorokan pomorilaiskylä kuului luostarin alaisuuteen vuodesta 1551. Heikkojen kulkuyhteyksiensä takia siitä ei kehittynyt Suman kaltaista kaupankäynnin keskusta.


title: Belomorsk

text: Vuonna 1869 Sorokkaan perustettiin pietarilaisten Beljajevin veljesten saha ja myöhemmin kaksi muuta sahalaitosta. 1900-luvun alussa Sorokka oli Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan keskus, jossa oli yli tuhat asukasta, kirkko, koulu ja postiasema. Sorokan volostiin kuuluivat myös Kuivaniemen (ven. "Suhoje"), Saliniemen, Siisnan, Uiunsaaren ja Virman kylät. Vuonna 1907 volostissa oli 3 700 asukasta, joista 16,5 % oli karjalaisia.


title: Belomorsk

text: Vuonna 1916 perustettiin Muurmannin radalla sijainnut Sorokan rautatieasema ja vuosina 1931–1933 rakennettiin kaupungin alueelle päättyvä Vienanmeren–Itämeren kanava. Vuonna 1927 muodostettiin aluksi kymmeneen kyläneuvostoalueeseen jaettu Sorokan piiri, jonka hallinnollisena keskuksena toimi Sorokan kylä. Sorokan kylässä sekä erillisen Sorokan asutusneuvoston muodostaneessa Soluninille nimetyssä työläisasutuksessa oli vuonna 1933 yhteensä 9 600 asukasta, joista 319 oli karjalaisia ja 40 suomalaisia.


title: Belomorsk

text: Sorokan kylä ja rautatieasema, Soluninille nimetty työläisasutus sekä kanavatyöntekijöiden taajama Vodnikov yhdistettiin vuonna 1938 Belomorskin kaupungiksi. Jatkosodan aikana suomalaisten miehittäessä Petroskoita Belomorsk toimi Karjalais-suomalaisen neuvostotasavallan väliaikaisena pääkaupunkina.


title: Belomorsk

text: Kaupungin kautta kulkee Muurmannin rautatie, josta haarautuu rata Arkangelin alueen Obozerskiin. Belomorskin asema on rautatiepiirin keskus, jonka kautta kulkee päivittäin noin kymmenen paria kaukojunia ja kaksi paria paikallisjunia. Kaupungista on maantieyhteydet Pietarin ja Murmanskin väliselle M18-valtatielle Pušnoihin, Suman kautta Kuolismaan sekä Vienanmeren rannalle Rastnavolokiin. Linja-autoliikenne suuntautuu Kostamukseen, Segežaan, Karhumäkeen ja Petroskoihin. Siisnajokea pitkin kulkee Vienanmeren–Itämeren kanava. Sorokanlahden rannalla on kalasatama ja Vienanmeren kanavan varrella Vodnikovissa merisatama. Kaupungissa on myös helikopterilentokenttä.


title: Belomorsk

text: Talous perustuu puunjalostukseen, jota edustaa Belomorskin saha- ja puunjalostuskombinaatti sekä neljä muuta sahalaitosta. Lisäksi on elintarvike-, metalli- ja rakennusteollisuutta sekä kalastusyrityksiä. Uikujoella on Belomorskin ja Uiunsaaren vesivoimalaitokset.


title: Belomorsk

text: Belomorskissa toimii kolme keskikoulua, lasten luomistyön keskus, taide- ja musiikkikoulut sekä Petroskoin yliopiston haaraosasto. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuritalo, kaksi kirjastoa, pomorikulttuurin keskus ja kotiseutumuseo. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala poliklinikkoineen ja ensiapuasemineen, lastenpoliklinikka, lastenkoti ja sosiaalipalvelukeskus. Kaupungissa on kaksi ortodoksista kirkkoa. Eräitä julkisia palveluja on myös Vodnikovissa ja Zolotetsissa. Paikallislehtenä ilmestyy "Belomorskaja tribuna".


title: Belomorsk

text: Suurin osa Belomorskista sijaitsee Uikujoen päähaaran ja Siisnajoen muodostamalla saarella. Hallintorakennukset ovat keskellä Uikujokea sijaitsevalla saarella ja joen itäpuolella, rautatieasema sen länsipuolella ja merisatama Siisnan itärannalla. Pääsaarella sijaitsevat Belomorskin saha- ja puunjalostuskombinaatti sekä Vygin rautatieasema. Kaupungissa on noin 30 saarta ja 40 siltaa, joiden takia sitä toisinaan kutsutaan ”Pohjolan Venetsiaksi”.


title: Belomorsk

text: Seudulla on lukuisia kivikautisia asuinpaikkoja. Uikujoen saarilla Uiunsaaren ja Belomorskin vesivoimalaitosten välillä sijaitsee Euroopan-puoleisen Venäjän suurin kalliopiirrosalue (Besovy Sledki, Jerpin Pudas, Zalavruga ja joukko nimettömiä saaria). Rakennusmuistomerkkehin kuuluu 1900-luvun alussa pystytetty saharakennus. Historialliset kohteet liittyvät Venäjän kansalaissotaan, toiseen maailmansotaan sekä kaupungissa asuneeseen runonlaulaja Fekla Bykovaan. Keskustassa on Venäjän kansalaissodassa kaatuneen Sorokan neuvoston ensimmäisen puheenjohtajan Vasili Soluninin ja Neuvostoliiton sankarin Andrei Paškovin rintakuvat.


title: Belomorsk

text: Belomorskista tehdään opastettuja retkiä kalliopiirroksille ja Vienanmeren saaressa sijaitsevaan Solovetskin luostariin. Majoituspalveluihin kuuluvat Gandvik ja Belomorje -hotellit sekä lomakylä Vyg. Kaupungissa on ravintola ja joukko kahviloita.


title: Kontupohja

text:
Kontupohja (, ) on kaupunki ja kaupunkikunta Äänisen luoteisrannalla Kontupohjanlahden perukassa Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä, 54 kilometriä Petroskoista pohjoiseen. Kontupohjan kaupunki on piirinsä ja kuntansa hallinnollinen keskus. Kaupunkikuntaan kuuluu lisäksi Berjozovkan taajama. Itse kaupunkiin sisältyvät Nigozeron ja Sjurganin asuinalueet. Kaupunki on Pietarista Petroskoin kautta Murmanskiin johtavan rautatien varrella ja samansuuntaisen valtatieyhteyden äärellä.
Kontupohjan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1563.
Kontupohja ympäristöineen muodosti oman kunnan. Kunnassa oli 8 349 asukasta vuonna 1902 ja 8 249 asukasta vuonna 1905. Kontupohjan kunta lakkautettiin vuonna 1927 ja liitettiin Kontupohjan piiriin. Kontupohjan kauppalasta tuli piirin keskus.


title: Kontupohja

text: Itä-Karjalaan muuttaneet suomalaiset ja amerikansuomalaiset rakensivat 1920- ja 1930-luvuilla Kontupohjasta kaupungin. Virallisesti Kontupohjasta tuli kaupunki vuonna 1938. Stalinin vainoissa (1935–1937) Kontupohjassa vangittiin 11 000 suomalaista. Sotavuosina suuri osa kaupunkia tuhoutui. Jatkosodan aikana 1941–1944 Kontupohja oli Suomen miehittämä.


title: Kontupohja

text: Kaupunkiin muutti asukkaita 1950- ja 1960-luvuilla etenkin Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja muualta Neuvostoliitosta.


title: Kontupohja

text: Oheinen taulukko kuvaa kaupungin väkiluvun kehitystä väestönlaskentojen kautta.


title: Kontupohja

text: Kaupungin suurin työnantaja on jo vuonna 1928 toimintansa aloittanut paperitehdas, nykyisin OAO Kondopoga. Se tuottaa sanomalehtipaperia, jota käytetään myös Suomessa. Tehtaalla on viisi paperikonetta ja rahoitukseltaan se on omavarainen, pääasiassa työntekijöidensä ja johdon omistama. Tehdas on myös rahoittanut kaupunkiin ravintolan, Arbatiksi kutsutun kävelykadun, kulttuuritalon, jäähallin (valmistui 2001) ja kalanviljelylaitoksen. Tehdas vaikuttaa Kontupohjan apulaiskaupunginjohtajan valintaan.


title: Kontupohja

text: Tehdasta on myöhemmin kunnostettu suomalaisvoimin. Lisäksi kaupungissa on valimo, kivenjalostamo, tiilitehdas ja rehutehdas sekä lähistöllä toimivat titaani- ja vanadiinikaivokset sekä marmorilouhos. Kontupohjan tiilitehdas tuottaa noin kolmanneksen Karjalan tasavallan rakennusmateriaaleista. Kontupohja tuottaa noin 25 % Karjalan tasavallan teollisuustuotannosta.


title: Kontupohja

text: Kaupungin keskustassa toimii hotelli Kivats (rakennettu 1973).


title: Kontupohja

text: Kontupohjan rautatieasema on Venäjän päärataverkkoon kuuluvan Murmanskin radan varrella; asemarakennus sijaitsee kaupunkikeskustan pohjoisosissa. Pietarista Kuolan niemimaalle johtava valtatie M18 (eurooppatie ) ja sen kanssa Petroskoin ja Karhumäen osuudella rinnakkainen kantatie P15 tarjoaa toimivan maatieyhteyden myös sujuvalle alueelliselle bussiliikenteelle.


title: Kontupohja

text:
Kontupohjan huomattavin nähtävyys oli vuonna 1774 valmistunut Uspenskin kirkko, joka oli pyhitetty Neitsyt Marialle. Kirkko oli rakennettu pyöröhirsistä ja se edusti perinteistä karjalaista kirkonrakennuskulttuuria. Se tuhoutui tulipalossa elokuussa 2018. Kirkon lähistöllä on säilynyt myös useita vanhoja karjalaisia taloja. Kaupungissa on myös kotiseutumuseo.
Kontupohjassa hiihto on suosituin urheilulaji. Kontupohjasta ovat kotoisin hiihtäjät Olga Vodolazova (o.s. Rokko), Larisa Lazutina (o.s. Ptitsyna) ja Jevgenija Medvedeva-Arbuzova. Kontupohjaan valmistui Karjalan tasavallan ensimmäinen jäähalli vuonna 2001. Hallin rahoitti OAO Kondopoga. Kaupungissa pelaa toiseksi korkeimman sarjatason eli VHL-liigan joukkue HK VMF Karjala joka toimii samalla SKA Pietarin farmiseurana.


title: Lotinapelto

text: Lotinapelto eli Pellonlinna ( käytössä myös ven. ) on kaupunki ja kaupunkikunta Leningradin alueella Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Syvärin alajuoksulla, 210 kilometrin päässä Pietarista. Siellä asui 21 740 asukasta (2010). Kaupunki on Lotinapellon piirin keskus.


title: Lotinapelto

text: Nykyiseen Lotinapellon kaupunkikuntaan kuuluvat itse Lotinapellon kaupungin lisäksi seuraavat kylät: Gorka (Горка), Zaostrovje (Заостровье), Kovkenitsy (Ковкеницы), Šamokša (Шамокша) ja Šotkusa (Шоткуса) sekä Zaostrovjen ja Šotkusan asemakylät.


title: Lotinapelto

text: Kaupunki syntyi Mokrišvitsan kylän paikalle paikkaan, johon Pietari Suuri perusti vuonna 1702 Aunuksen laivanveistämön. Vuonna 1703 sieltä valmistui Itämeren laivaston ensimmäinen alus, 28-tykkinen fregatti Štandart. Kaikkiaan telakalla valmistettiin nelisensataa alusta. Venäjänkielinen nimi tarkoittaakin 'laivojen peltoa.' Kaupunginoikeudet Lotinapelto sai 1785. Telakkateollisuuden kehittyessä Pietarissa Lotinapellon telakka lakkautettiin 1830.


title: Lotinapelto

text: Jatkosodan asemasotavaiheen aikana kaupunki oli suomalaisten ja neuvostoliittolaisen joukkojen välisellä rintamalinjalla.


title: Lotinapelto

text: Lotinapelto on valtakunnallisen Pietarista Murmanskiin johtavan M18-valtatien varrella, Pietariin on 220 km. Lodeinoje Polen rautatieasema on yksi Murmanskin radan asemista. Etäisyys Olhavaan 122 km ja Petroskoihin 162 km. Syvärin rannalla Lotinapelto on Volgan–Itämeren vesitien, joka johtaa Laatokan ja Nevan kautta Pietariin. Pari kilometriä kaupunkikeskustasta kaakkoon sijaitsee lentokenttä, jossa vuoteen 2009 saakka toimi 177. hävittäjälentorykmentin tukikohta ja Lotinapellon sotilaslentoasema.


title: Kostamus

text: Kostamus (, ) on kaivosteollisuuskaupunki Kontokkijärven etelä- ja itäpuolella Karjalan tasavallassa, Venäjällä, lähellä Suomen rajaa.


title: Kostamus

text: Kostamus muodostaa ympäröivine maaseutuineen Kostamuksen kaupunkipiirin (), joka on tasavallan piireihin ("raion") rinnastettava hallintoyksikkö. Vuonna 2016 kaupungissa oli 29 511 asukasta. Koko kaupunkipiirin väkiluku oli maaseutukylien 538 asukasta (kuten Vuokkiniemi) mukaan lukien 30 049.


title: Kostamus

text: Kaupunkiin johtaa sekä maantie että rautatie Suomesta Vartiuksen raja-aseman kautta. Kostamuksesta on myös rautatieyhteys itään Suojärven-Jyskyjärven radalla olevalle Lietmajärven asemalle. Tämä yhteys valmistui vuonna 2001. Kostamuksessa on ortodoksinen kirkko ja vapaakirkko.


title: Kostamus

text: Kostamuksen kylä kuului ennen vuotta 1920 Kontokin kunnan alueeseen ja sittemmin Uhtuan piiriin. Kostamus kuului Vienan tärkeimpiin runokyliin. Kostamuksen kylä oli jatkosodassa Suomen miehittämä 1941-1944. Toisen maailmansodan alussa puna-armeijan partisaanit polttivat Kostamuksen maan tasalle.


title: Kostamus

text: Vanhan Kostamuksen kylänosia järven ympärillä olivat Kylä, Saviniemi, Prokkola, Elovuara, Kylmäsenvuara, Vatala, Eläntävuara, Riekinranta, Koivuvuara, Tiitanvuara, Kuokkaniemi, Stahveinranta ja Jyrkilä. Hieman etäämpänä, Kenttijärven suuntaan vievän vesistön varrella sijaitsivat Ahvenjärvi ja Suojärvi, josta oli kotoisin Karjalan Kansalliskirjailija Jaakko Rugojev. Kostamuksen valtasuvut toiseen maailmansotaan saakka olivat Peksujeff, Vatanen ja Rugojev. Jatkosodan aikana Kostamuksesta Vuokkiniemeen siirtynyt Iro Peksujeff oli yksi viimeisiä tunnettuja vienalaisnaisia, joilta suomalaiset keräsivät talteen kansanperinnettä ja -runoutta. Näitä tietoja löytyy tallennettuna Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kansanrunousarkistosta.


title: Kostamus

text: Kostamuksen vanhan kylän paikka jäi kokonaan veden alle, kun Kostamusjärvi muutettiin lietealtaaksi ja sen pintaa nostettiin. Kaupunki Kostamuksesta tuli vuonna 1983. Vuokkiniemen kylähallintoalue liitettiin Kostamuksen kaupungin alaisuuteen 1988.


title: Kostamus

text: Kostamuksen rautamalmiesiintymä löydettiin vuonna 1946. Kostamuksen kaupunki ja vuoriteollisuuskombinaatti rakennettiin suomalaisvoimin presidentti Urho Kekkosen harjoittaman lobbaustyön tuloksena vuosina 1977–1985, ja sitä pidettiin elintärkeänä piristysruiskeena Suomen talouselämälle ja erityisesti Kainuun maakunnalle aikana, jolloin vallitsi korkea työttömyys. Kaivos on tuottanut malmia Neuvostoliiton (sittemmin Venäjän) oman terästeollisuuden lisäksi suomalaiselle Rautaruukille.


title: Kostamus

text: 20. marraskuuta vuonna 1980 tapahtui Kostamuksen linja-autoturma, joka tapahtui, kun 43 kainuulaista Kostamuksen rakentajaa olivat menossa aamulla töihin vietettyään yön kotona. Heitä kuljettanut linja-auto törmäsi jarruttamatta raskaassa lastissa olleeseen kuorma-autoon, jonka seurauksena kuoli välittömästi 8 ja loukkaantui 33 ihmistä, joista kaksi kuoli myöhemmin sairaalassa. Onnettomuuden uhrit kävivät ensin Kostamuksen terveysasemalla, jonka jälkeen heidät kuljetettiin rajalle ja edelleen Suomen sairaaloihin. Maaliskuussa 2006 paljastettiin onnettomuuspaikan läheisyydessä muistomerkki liikenneonnettomuuden uhreille.


title: Kostamus

text: Syyskuun 14. 2013 paljastettiin Kostamuksessa Urho Kekkosen ja Aleksei Kosyginin neuvottelujen muistopatsas.


title: Kostamus

text: Oheinen taulukko kuvaa Kostamuksen kaupunkitaajaman asukasluvun kehitystä väestönlaskentojen (1979–2010) mukaan. Vuonna 1979 Kostamus oli vielä Kalevalan piiriin kuuluva kaupunkityyppinen taajama. Myöhemmissä väestönlaskuissa se muodosti oman kaupunkipiirinsä, johon kuului muutamia satoja maaseutukylien asukkaita.


title: Kostamus

text: Kostamuksen kaupunkipiirissä on 7 asuttua paikkaa:


title: Kostamus

text: Kostamuksen kaivoskombinaatti yksityistettiin Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Nyt sen omistaa OAO Karelski okatyš -niminen yhtiö ("Karjalan Pelletti"), joka on Kostamuksen merkittävin työnantaja. Yhtiö työllistää noin 6 500 ihmistä ja se kuuluu Severstal-konserniin. Rautapellettirikastamo, jota alettiin rakentaa 1974, työllistää välillisesti huomattavan osan kaupunkilaisista. Kostamuksessa tuotetaan 30 % Venäjän rautapelleteistä. Kostamuksesta viedään Severstalin rautamalmia Kokkolan satamaan, josta se kuljetetaan maailmalle, 3-4 junaa vuorokaudessa ja kussakin junassa on 60 vaunua täynnä rautamalmia.


title: Kostamus

text: Kaupungissa on toiminut vuodesta 1992 myös Carhatec, joka on PKC Groupin alihankkija. Se valmistaa ajoneuvojen johtosarjoja.


title: Kostamus

text: Vuonna 2006 kaupunki sai Kultainen rupla -arvonimen elinkeinopolitiikastaan ja sosiaalisesta kehityksestään.


title: Kostamus

text: Kostamuksessa ilmestyy "Kostamuksen uutiset", "Новости Костомукши" . Lehden väliaikainen päätoimittaja on Irina Aleksejeva Kuznetsova. Lehti on kaupungin virallinen uutislehti.


title: Kostamus

text: Ilmoituslehtenä ilmestyy "Kostamuksen ilmoituslehti", "Газета объявлений Костомукши" Lisäksi on "Kaikki kaikesta"-lehti, "Все обо всем", sekä lehti "Kaupunki", "Город"


title: Kostamus

text: Verkkojulkaisuna ilmestyy "64. leveyspiiri verkossa", "Сетевое издание «64 параллель онлайн» . Sen päätoimittajana on Grigori Vojevodin.


title: Kostamus

text: Kostamuksessa on kaksi radioasemaa, "Paikallisradio", "Местное радио", joka lähettää taajuudella 100,4 MHz ja radio "Toinen aalto", "Вторая волна", joka lähettää taajuudella 102,3 MHz, ja sillä on myös verkkolähetys.


title: Prääsä

text: Prääsä (, karjalaksi "Priäžä", aikaisemmin myös "Teru") on kaupunkikunta ja sen keskuksena toimiva kaupunkityyppinen taajama Karjalan tasavallassa Venäjällä Kuolan valtatien (M18) varrella. Taajaman kautta kulkee Petroskoi - Värtsilä-tie. Tie osa kansainvälistä Sinisen tien matkailureittiä Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjän Karjalaan.


title: Prääsä

text: Prääsän kaupunkityyppinen taajama on Prääsän kansallisen piirin hallintokeskus ja se sijaitsee noin 55 kilometriä Petroskoista länteen Aunukseen vievän tien varressa Prääsäjärven länsirannalla. Taajamassa oli 4 248 asukasta (2005). Prääsässä on posti, kauppoja, museo, pieni Priozernajahotelli-, kulttuuritalo, kahvila ja vuonna 2001 valmistunut puukirkko sekä useita vanhoja karjalaistaloja.


title: Prääsä

text: Prääsän kunnassa oli 9 100 asukasta vuonna 1996. Kunta rajoittuu pohjoisessa Matrossaan, idässä Äänisenrannan piiriin, etelässä Pyhäjärveen, lännessä Nuosjärven ja Savinovoon sekä luoteessa Essoilaan.


title: Prääsä

text: Kunnan asutuskeskukset


title: Prääsä

text: Manken kylässä on ortodoksinen tsasouna 1800-luvulta.


title: Prääsä

text: Ystävyyskunnat


title: Prääsä

text:
Kintahankylässä (Kindasovo) on pidetty vuodesta 1985 alkaen ensimmäisenä tai toisena sunnuntaina Kintahankylän huumorin kesäjuhlat, joka perustuu hölmöläiskansanperinteelle.
Kintahankylä on Karjalan tasavallan kansanperinteen Hölmölä. Juhliin liittyy kansantansseja, kansanmusiikkia, perinneleikkejä, pilailua, hölmöläisnäytelmiä ja siellä lauletaan "tsastushkoita" eli riimitettyjä, yleensä kaksimielisyyksillä tai sanaleikillä höystettyjä kansanlauluja. Juhlien alkuunpanija oli koreografi ja kansanperinteen tuntija Viola Malmi.


title: Prääsä

text: Juhlasta on 2000-luvulla tullut koko Prääsän seudun tärkeä kulttuuritapahtuma. Järjestäjinä ovat nyt Prääsän piirin Melnitsa-säätiö ja piirin kulttuuriviranomaiset sekä Karjalan tasavallan kulttuuriministeriö. Vuonna 2015 muusikkoja ja tanssijoita oli Suomesta, Latviasta ja Virosta.


title: Prääsä

text: Kintahankylässä asutaan ympärivuotisesti vain muutamassa talossa. Kesällä väkimäärä moninkertasituu. Juhlaan osallistui vuonna 2015 2 000-3 000 henkeä.


title: Prääsä

text: Prääsä mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1650-luvulla. Venäjän keisarikunnassa ja 1920-luvulle asti se oli osa Pyhäjärven kuntaa. Alue oli jatkosodassa Suomen miehittämä 1941–1944.


title: José Carlos Somoza

text: José Carlos Somoza () on Espanjassa asuva kirjailija. Hänen perheensä muutti Espanjaan tultuaan karkotetuksi Kuubasta poliittisista syistä vuonna 1960. Somoza on suorittanut maisterin opinnot psykiatriassa, mutta luopui lääketieteestä tullakseen päätoimiseksi kirjailijaksi vuonna 1994.


title: José Carlos Somoza

text: Vuonna 2000 Somoza oli espanjalaisen Nadal-palkinnon ehdokkaana.


title: Valeri Gergijev

text: Valeri Absalovitš Gergijev (, s. 2. toukokuuta 1953 Moskova) on venäläinen kapellimestari ja Pietarin Mariinski-teatterin johtaja. Hän on johtanut myös Rotterdamin filharmonikkoja, New Yorkin Metropolitan-oopperan orkesteria ja Lontoon sinfoniaorkesteria.


title: Valeri Gergijev

text: Gergijev on kansallisuudeltaan osseetti.


title: Valeri Gergijev

text: Gergijevin vanhemmat ovat osseetteja; hän varttui aikuiseksi Pohjois-Ossetiassa, Vladikavkazin kaupungissa. Gergijev opiskeli orkesterinjohtoa Leningradin konservatoriossa Ilja Musinin ohjauksessa, ja hänet nimitettiin vuonna 1978 Kirovin oopperan apulaisjohtajaksi, missä hän debytoi johtamalla Sergei Prokofjevin oopperan "Sota ja rauha". Hänet nimitettiin Kirovin oopperan ylikapellimestariksi ja taiteelliseksi johtajaksi vuonna 1988 ja Mariinski-teatteriksi muuttuneen Kirovin johtajaksi vuonna 1996.


title: Valeri Gergijev

text: Suomessa Gergijev orkestereineen on vieraillut useasti. Erityisesti Mikkelin musiikkijuhlat ovat olleet mariinskilaisten suosiossa, onhan Gergijev toiminut Mikkelin musiikkijuhlien taiteellisena johtajana jo vuodesta 1993. Gergijev oli musiikkikriitikko Seppo Heikinheimon läheinen ystävä ja järjesti tälle muistokonsertin Mikkelin musiikkijuhlilla 2007.


title: Valeri Gergijev

text: Gergijevin poika Abisal Gergijev opiskelee musiikkia ja on isänsä ansiosta esiintynyt muun muassa Suomessa Mikkelin musiikkijuhlilla vuonna 2018.


title: Mikin Dekkaripokkari

text: Mikin Dekkaripokkari oli Helsinki Median julkaisema sarjakuvataskukirja, joka sisälsi salapoliisitarinoita, joiden päähenkilönä esiintyi Mikki Hiiri. Lisäksi jokaisessa numerossa oli "Hessun dekkarikerho" -palsta, jossa käsiteltiin salapoliisitarinoita ja niiden tekijöitä, sekä lukijoiden lähettämää postia.


title: Mikin Dekkaripokkari

text: Mikin Dekkaripokkaria ilmestyi kymmenen numeroa: neljä vuonna 1994, ja kuusi vuonna 1995. Ne olivat noin 100-sivuisia ja maksoivat 17–19 markkaa. Ensimmäinen numero ilmestyi "Roope-setä" -lehden mukana. Viimeiseksi jääneessä numerossa sarjalle luvattiin lisää jatkoa, mutta toistaiseksi uusia numeroita ei ole ilmestynyt.


title: Mikin Dekkaripokkari

text: Jotkin Dekkaripokkarin päähenkilöistä, tapahtumapaikoista, tai tapahtumista ovat viittauksia salapoliisikirjallisuuteen, kuten neiti Marpleen tai Hercule Poirotiin. Osa tarinoista on julkaistu myös muissa julkaisuissa, kuten Aku Ankan taskukirjassa.


title: Mikin Dekkaripokkari

text: Mikin Dekkaripokkaria vastaava lehti ilmestyi myös Saksassa ("Ein Fall für Micky"), Tanskassa ("Mickey Mysterier") ja Ruotsissa ("Musses Mysterier")


title: Karachi

text: Karachi (, ) on Pakistanin suurin kaupunki ja Sindhin provinssin pääkaupunki. Karachi on Pakistanin talouselämän keskus. Kaupunki sijaitsee Arabianmeren rannalla, Indus-virran suistossa. Suurkaupunkialueella asuu noin 21,2 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä yhden maailman suurimmista kaupungeista.


title: Karachi

text: Karachi sijaitsee hyvän luonnonsataman kupeessa Indusjoen suulla. Sen paikalla on ollut kalastajakyliä muinaisista ajoista asti. Kaupungin siitä kehittivät brittiläiset siirtomaahallitsijat 1800-luvulla. Britit valtasivat kaupungin vuonna 1839 ja pitivät sitä laivastotukikohtanaan, ja neljä vuotta myöhemmin kun he olivat saaneet koko Sindhin hallintaansa, he siirsivät pääkaupungin Hyderabadista Karachiin. 1800-luvun puolivälissä kehitys oli vilkasta: satamaa ja tieverkkoa parannettiin ja kaupunkiin vedettiin rautatie.


title: Karachi

text:
Pakistanin syntyessä 1947 kaupunki valittiin pääkaupungiksi, ja se vastaanotti suuren määrän muhajireiksi kutsuttuja siirtolaisia Intiasta. Muhajirien ja paikallisten singhiläisten ja pastujen välillä oli väkivaltaisia etnisiä levottomuuksia 1980-luvulla.
Kaupunki on kasvanut myös sen jälkeen kun pääkaupunki siirrettiin Islamabadiin vuonna 1959.


title: Karachi

text: Karachi sijaitsee Pakistanin eteläosassa Arabianmeren rannalla. Matkaa maan pääkaupunkiin Islamabadiin on maanteitse 1 460 kilometriä.


title: Karachi

text: Karachissa on monsuuni-ilmasto, sadetta saadaan lähinnä heinä- ja elokuussa. Keskimääräinen yön alinkin lämpötila on yli 20 astetta huhtikuusta lokakuuhun. Toisinaan alueella esiintyy trooppisia hirmumyrskyjä. Vuonna 2010 trooppinen sykloni Phet aiheutti pahoja tulvia.


title: Karachi

text: Karachissa on kaksi rautatieasemaa, Karachi City ja Karachi Cantonment. Kaikki Citystä lähtevät junat pysähtyvät myös Cantonmentissa. Eri linja-autoyhtiöillä on omat asemansa, mutta useimmat sijaitsevat lähellä Cantonmentin rautatieasemaa. Matka Lahoreen kestää 22 tuntia, Larkanaan pääsee seitsemässä tunnissa. Jinnahin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 10 km kaupungin keskustasta itään.


title: Karachi

text: Kaupungissa on pahoja liikenneruuhkia. Paikallisbusseja ja minibusseja on runsaasti, mutta niiden numerointi on satunnaiselle vierailijalle hankalaa ja bussit ovat usein tupaten täynnä. Ruuhkia helpottamaan on jo pitkään suunniteltu kehärataa. Keväällä 2011 osavaltiohallitus päätti jälleen lykätä noin 1,5 miljardia euroa maksavan suunnitelman toteuttamista.


title: Karachi

text: Karachi on Pakistanin talouselämän keskus. Kaupungissa toimii Pakistanin suurin pörssi. Useimpien kansainvälisten yhtiöiden Pakistanin-konttorit sijaitsevat kaupungissa. Monilla autonvalmistajilla kuten Toyotalla ja Suzukilla on tehtaat Karachissa. Karachiin on IT-huuman myötä on perustettu paljon puhelinpalvelukeskuksia Karachiin, mutta perinteinen teollisuus on edelleen sen talouden perusta.


title: Karachi

text: Sähköyhtiö KESC on yksi kaupungin suurimmista työllistäjistä, sen palveluksessa on 17 000 henkeä.


title: Karachi

text: Karachissa on maan suurin lentoasema ja kaksi satamaa, Karachin ja Mohammad Bin Qasimin satamat. Lisäksi on kaksi kalastussatamaa, Karachin kalasatama ja Korachin kalasatama. Kalastus työllistää suoraan 300 000 henkeä ja välillisesti 400 000 henkeä.


title: Karachi

text: Karachin yliopisto on perustettu vuonna 1951. Aluksi se järjesti tutkintotilaisuuksia, mutta vuonna 1953 se aloitti oman opetuksen 50 opiskelijalle. Siitä kasvoi maan suurin yliopisto, ja siellä suoritetaan huomattavasti enemmän jatko-opintoja (maisterin ja tohtorin tutkintoja) kuin maan muissa yliopistoissa. Vuonna 2011 yliopistossa oli yli 24000 opiskelijaa ja 700 opettajaa, jotka jakaantuvat kahdeksan tiedekunnan 53 laitokseen.


title: Karachi

text: Kaupungissa toimii maan kuuluisin yksityinen oppikoulu, Karachi Grammar School, joka tarjoaa opetusta sekä tytöille että pojille esikouluiästä yliopistoon asti.Se on aloittanut eurooppalaisille suunnattuna kouluna 1800-luvun puolivälissä.


title: Karachi

text: Karachin suosituimmat urheilulajit ovat kriketti, maahockey, nyrkkeily ja jalkapallo.


title: Karachi

text: Kaupungin krikettijoukkueen Karachi CA:n kotikenttä on National Stadium, jonne mahtuu 34 228 katsojaa kaikki istumapaikoille. Se on myös Pakistanin maajoukkueen kotikenttä. Maajoukkue ei hävinnyt siellä yhtään maaottelua vuosina 1955-2000. 2000-luvulla väkivalta, etenkin pommiuhkat, ovat pitkään saaneet muut kuin aasialaiset joukkueet pysymään poissa stadionilta. Vuonna 2009 Etelä-Afrikka saapui kuitenkin vierasotteluun.


title: Karachi

text: Maahockeyn katsojia mahtuu Gulshare-Iqbal-stadionille kymmenentuhatta, jalkapallon katsojille on 40 000 paikkaa suurimmalla stadionilla. Lisäksi kaupungissa on viiden- ja kuudentuhannen katsojan jalkapallokentät.


title: Paatene

text: Paatene (; ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Seesjärven länsirannalla 95 kilometriä Karhumäestä luoteeseen. Kylässä on 1 200 ja kunnassa 2 300 asukasta (vuonna 2012).


title: Paatene

text: Paatenen kunnan pinta-ala on 4 187,24 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Mujejärven piirin Mujejärven ja Rukajärven sekä Segežan piirin Mustakosken, idässä Segežan piirin Papinkosken, etelässä Karhumäen piirin Tšopinan ja Suojärven piirin Porajärven sekä lännessä Mujejärven piirin Sukkajärven, Pieningän ja Voloman kuntiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesistöjä.


title: Paatene

text: Kunnan alueella virtaa Volomajoki. Suurimmat järvet ovat Seesjärvi, Voijärvi (ven. "Maslozero"), Sellinjärvi ja Jolmajärvi. Luonnosuojelualueita ovat Djulmek-saaren ja Severinsaaren luonnomuistomerkit. Suunnitteilla on Voijärven, Kužarven ja Volomajoen suun rauhoitusalueiden perustaminen.


title: Paatene

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Ahvenlammen, Jouhivaaran ja Salkovaaran taajamat sekä Jukkolahden, Pogostan, Salkovaaran, Sellin, Särkijärven, Termaan, Venginvaaran ja Voijärven kylät. Paatenen jälkeen suurimpia keskuksia ovat yli kolmensadan asukkaan Salkovaaran taajama ja Voijärvi sekä yli kahdensadan asukkaan Ahvenlampi. Jukkolahdessa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 44 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 36 % karjalaisia, 12 % valkovenäläisiä ja 3 % ukrainalaisia.


title: Paatene

text: Seudun kanta-asukkaita ovat Laatokan rannoilta 1300–1600-luvuilla muuttaneet karjalaiset. Sitä ennen alueella on asunut saamelaisia. Paatenen murre kuluu varsinaiskarjalan etelämurteisiin.


title: Paatene

text: Novgorodin Lappiin kuulunut Paatenen pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopulla. Vuonna 1707 siellä oli 21 kylää, 313 asuttua ja 146 autiota taloa. Pogostan suurimmat kylät olivat Maaselkä, Ontajärvi, Suondale (ven. "Sondaly"), Kuusiniemi ("Kuznavolok"), Paatene ja Lissepohja ("Listeguba"). Selgi ja sen länsipuoliset alueet muodostivat oman pogostansa. Seudun pääelinkeino oli maanviljely. Sen ohella harjoitettiin metsästystä, kalastusta, karjanhoitoa, tervanpolttoa ja keräilyä sekä valmistettiin saviastioita ja tuotettiin rautaa suo- ja järvimalmista. 1800-luvun loppupuolella tärkeiksi tulonlähteiksi muodostuivat metsätyöt ja puutavaran uitto.


title: Paatene

text: Katariina II:n hallintouudistusten yhteydessä vuonna 1777 perustettiin Aunuksen provinssiin kuulunut Paatenen kaupunki (ven. "Padansk"), jonka oli määrä toimia Novgorodin Lapin keskuksena. Hankalan sijaintinsa takia kaupunki lakkautettiin vuonna 1782 ja kihlakunnan keskus siirrettiin Poventsaan.


title: Paatene

text: 1900-luvun alussa Paatene ympäristöinen muodosti Aunuksen läänin Poventsan kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan, jonka venäjänkielinen nimi oli "Bogojavlenskaja". Vuonna 1905 siellä oli 43 kylää ja 4 800 asukasta. Volosti jakautui Maaselän, Sellin, Suondalen ja Särkijärven kyläkuntiin. Se rajoittui pohjoisessa Rukajärven ja Suikujärven, idässä Petrovo-Jamin, etelässä Mäntyselän sekä lännessä Porajärven ja Repolan volosteihin. Suondalen kyläkuntaan kuuluneen Paatenen kyläryhmän osia olivat Beruga (ven. "Berluga"), Gorkka ("Bogojavlenskaja"), Lakši ("Lahta"), Goronniemi ("Nefentjev Navolok"), Pogosta ja Termaa.


title: Paatene

text: Vuonna 1923 perustettiin Karjalan ASNT:aan kuulunut Paatenen kihlakunta, jonka muodostivat Kiimasjärven, Paatenen, Porajärven, Repolan ja Rukajärven volostit. Vuonna 1927 muodostettiin Seesjärven piiri, johon kuuluivat Karjalan Maaselän, Laazarin, Paatenen, Sellin ja Särkijärven kyläneuvostot. Paatenen kyläneuvostossa oli vuonna 1933 1 900 asukasta, joista 83,2 % oli karjalaisia, 8,6 % suomalaisia ja 6,6 % venäläisiä.


title: Paatene

text: Jatkosodan aikana vuosina 1941–1944 Paatene oli suomalaisten miehittämä. Sodan jälkeen seudun tärkeimmäksi elinkeinoksi muodostui metsäteollisuus. Seesjärven piiri lakkautettiin vuonna 1956 ja sen alue liitettiin Karhumäen piirin. Seesjärven säännöstelypadon rakentamisen yhteydessä vuonna 1957 järven pintaa nostettiin 6,3 metriä ja osa Paatenen kylän taloista jouduttiin siirtämään ylemmäksi.


title: Paatene

text: Paatenen kautta kulkee Tšopinan, Salkovaaran ja Voijärven välinen maantie. Salkovaarassa toimii metsäteollisuusyritys Investlesprom. Keskuskylän palveluihin kuuluvat keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja pieni poliklinikka.


title: Paatene

text:
Kunnan alueelta on löytynyt lukuisia kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Jukkolahden, Laazarin ja Termaan tsasounat, Paatenen kirkko sekä vanhat asuin- ja talousrakennukset. Seudulla on myös useita toisen maailmansodan muistomerkkejä. Jouhivaaralla, Jukkolahdella, Paatenen Pogostalla, Sellillä sekä autioksi jääneellä Laazarilla on historiallisen asutuksen status.
Seesjärven rannalla sijaitsee pieni lomakylä.


title: Monofagi

text: Monofagi on eliö, joka on erikoistunut yhteen tai vain muutaman ravintolajiin/ravintokohteen osaan (esimerkiksi loiset, hedelmänsyöjät, muurahaiskarhu ja muut vastaavanlaiset eliöt). Monofagin vastakohta on polyfagi, jossa eliö on erikoistunut useisiin ravintolajeihin/ravintokohteisiin.


title: Mujejärven piiri

text: Mujejärven piiri () on paikallinen itsehallintoalue Karjalan tasavallan keskiosassa Venäjällä, Suomen vastaisella rajalla. Piirin pinta-ala on 17 660 km². Vuonna 2010 piirin asukasluku oli noin 14 600 vuonna 1996 noin 19 000.


title: Mujejärven piiri

text: Mujejärven piiri rajoittuu pohjoisessa Kostamuksen kaupunkipiiriin, Kalevalan kansalliseen piiriin, koillisessa Belomorskin piiriin, idässä Segežan piiriin ja Karhumäen piiriin, etelässä Suojärven piiriin ja lännessä noin 700 kilometrin matkalta Suomeen.


title: Mujejärven piiri

text:
Mujejärven piiri jakautuu yhteen kaupunkikuntaan ja seitsemään maalaiskuntaan.Aiemmat Himalan, Tumpajoen, Kiimanvaaran, Tiiksin, Muotkan ja Ontajärven kylähallinnot lakkautettiin vuoden 2006 kunnallishallintouudistuksen yhteydessä.
Alueella on metsää 17 500 neliökilometriä ja vuosikasvuksi arvioitiin 865 200 m³ vuonna 2002, josta metsäteollisuusyhtiöt käyttivät 668 400 m³ ja muut 67 530 m². Alueella tuotettiin pyöreää puutavaraa 735 920 m³. Puusta 150 000 m³ vietiin Suomeen.
Jo 1400-luvulla Mujejärven piirin alueella olivat suuret Rukajärven pogosta ja Repolan pogosta, jotka kuuluivat Novgorodille kuuluviin Lapin pogostoihin. Ruotsalaiset hyökkäsivät alueelle 1591 ja 1611 Inkerin sodassa valloittaen Lentieran, Repolan, Kiimasjärven sekä muuta maaseutua. Tiiksissä on ruotsalaisia vastaan talonpoikaisjoukkoja johtaneen Ivan Rokkatšun hauta. Myös suuren Pohjan sodan aikana ruotsalaisjoukkoja oli alueella.


title: Mujejärven piiri

text: 1700-luvulla talonpojat tuottivat puuhiiltä Aleksandrovskin ja Kontšezeron ruukeille. Teollistumisen myötä puuntarve lisääntyi ja puutavaraa vietiin Ruotsiin, Saksaan ja Englantiin.


title: Mujejärven piiri

text: Venäjän keisarikunnassa nykyisen Mujejärven piirin alueella sijaitsivat suunnilleen Aunuksen Karjalan entiset Repolan, Rukajärven ja Kiimasjärven kunnat sekä Porajärven kunnan pohjoisosa.


title: Mujejärven piiri

text: Neuvostovallankumouksen jälkeen Repolan kunta liittyi lyhyeksi aikaa itsenäistyneeseen Suomeen 1918-1920 ja Porajärvi 1919-1920, mutta Tarton rauhassa Suomi luopui näistä alueista, ja ne jäivät Karjalan työkansan kommuuniin, sittemmin Karjalan ASNT:hen.


title: Mujejärven piiri

text: Vuonna 1927 Neuvostoliitossa nykyiselle Mujejärven piirin alueelle perustettiin Rukajärven piiri ja Repolan piiri. Kymmenen vuoden aikana rakennettiin paljon, mm. 217 kilometriä pitkä tie Repolasta Kotškoman rautatieasemalle. Vuonna 1929 perustettiin Karjalaan 18 metsäteollista yhtiötä, mm. Rukajärvelle ja Repolaan. Vuonna 1932 alkoi kollektivisointi.