title: Denpasar

text: Denpasar on kaupunki Indonesiassa. Se on Balin provinssin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee noin 70 km Singarajasta etelään. Denpasarissa on noin 790 000 asukasta (2010). Kaupungin lähistöllä sijaitsee Ngurah Rain kansainvälinen lentoasema. Se on yksi Indonesian vilkkaimmista lentoasemista.


title: Pummi

text: Pummi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Worms (pelisarja)

text: Worms on vuoropohjainen Team 17 -yhtiön tuottama toiminta-strategiapeli, joka kehitettiin alun perin Amigalle Blitz BASIC:llä. Peli on julkaistu myös useille muille alustoille. Ensimmäinen varsinainen jatko-osa Worms 2 julkaistiin ensin Windowsille.


title: Worms (pelisarja)

text: Pelin idea perustuu vanhempiin, ilmaiseksi levitettyihin peleihin, kuten "Scorched Earth" ja QBasicin "Gorillas". Näissä peleissä tarkoituksena oli ampua vastustajan hahmoja omalla tykillä antamalla oikea nopeus ja kulma ammuksille. Worms lisäsi tähän lemmingsmäiset söpöt ja pienet pelihahmot (madot), hahmojen ohjauksen ja liikkumisen, sekä suuret määrät erilaisia aseita ja kenttiä.


title: Worms (pelisarja)

text: Wormsin konseptin on kehittänyt brittiläinen Andy Davidson. Peli oli esitteillä ECTS-messuilla ennen kaupallisen version kehittämistä.


title: Worms (pelisarja)

text: "Worms"-pelisarja on erityisen tunnettu monipuolisesta asevalikoimastaan. 2D-peleissä aseita on esitelty yhteensä 60 kappaletta ja 3D-peleissä 40. Asevalikoimassa on sekä normaaleja aseita, kuten käsikranaatteja ja kohteeseen hakeutuvia ohjuksia, että erikoisempia, kuten räjähtävä lammas ja erittäin tuhoisa baananipommi. Viimeisimpiä lisäyksä on ollut muun muassa "Monty Pythonin hullu maailma" -elokuvaan viittaava "Holy Hand Grenade" (). "Worms Armageddonin" jälkeen pelaajan apuvälineinä käyttämät aseet nimettiin työkaluiksi.


title: Worms (pelisarja)

text: Eräät omituisimmista aseista ovat viittauksia pelin julkaisuajankohtana vaikuttaneisiin keskustelun- tai uutisaiheisiin. "Mail Strike" () (joka on räjähtäviä kirjekuoria pudottava lentävä postilaatikko) on viittaus postilakkoihin, kun taas "Mad Cow" () viittaa hullun lehmän tautiin, joka havaittiin Isossa-Britanniassa 1990-luvun lopulla. "Worms 2:ssa" esitelty "French Nuclear Test" () päivitettiin "Worms Armageddonissa" "Indian Nuclear Testiksi" ().


title: Worms (pelisarja)

text: Jotkut aseet ovat sisäpiirin vitsejä. Esimerkiksi taivaalta putoava ja kosketuksesta räjähtävä "MB Bomb" on karikatyyri Martyn Brownista, joka on Team17:n studio-ohjaaja. "Mike's Carpet Bomb" () puolestaan on viittaus Team17:n päämajan lähistöllä sijaitsevaan "Mike's Carpets" -kauppaan.Pelisarjassa on julkaistu myös matkapuhelimille tarkoitettuja javapelejä. Pelit on kehittänyt Team 17 ja julkaissut THQ. "Worms Crazy Golf" ja "Worms Golf" perustuvat golfiin. Pelien tarkoituksensa on lyödä mailalla kranaatti mahdollisimman lähelle keppiin sidottua matoa.


title: Nikeforos III

text: Nikeforos III Botaniates (1002–1081) oli Bysantin keisari 1078–1081. Nikeforos kuului ylhäiseen sotilassukuun, ja oli sukua keisari Fokasille. Kun tyytymätön kansa kapinoi keisari Mikael VII:tä vastaan Konstantinopolissa, Nikeforoksen kannattajat julistivat hänet uudeksi keisariksi 7. tammikuuta 1078. Nikeforos Botaniatesta tukivat etenkin aristokraatit ja papisto.


title: Nikeforos III

text: Kilpaileva kruunintavoittelija oli toinen kenraali Nikeforos Bryennios vanhempi. Yhdessä Aleksios Komnenoksen kanssa Bikeforos kukisti Bryennioksen. Lopulta Nikeforos riitaantui Aleksioksen kanssa. Aleksios käytti hyväkseen armeijan tukea syrjäyttääkseen Nikeforoksen, joka pakotettiin menemään luostariin.


title: Theodoros I Laskaris

text: Theodoros I Laskaris (1174–1222) oli Nikaian keisarikunnan hallitsija ja Bysantin keisari maanpaossa vuosina 1208–1222.


title: Theodoros I Laskaris

text: Sen jälkeen kun neljäs ristiretki valtasi Konstantinopolin ja perusti latinalaisen keisarikunnan Theodoros pakeni Nikaiaan. Nikaiasta tuli latinalaisia vastustavien keskus. Latinalainen armeija kukisti hänet vuonna 1204, mutta se joutui palaamaan kun bulgaarit hyökkäsivät. Theodoros rupesi kokoamaan uutta bysanttilaista valtiota Vähässä-Aasiassa. Vuonna 1206 hän julistautui keisariksi.


title: Theodoros I Laskaris

text: Theodoros joutui puolustamaan valtakuntaansa monilta uhilta. Häntä vastaan hyökkäsivät latinalaisen keisarikunnan Henrik Flanderilainen, Trebizondin keisarikunnan Aleksios Komnenos ja Rümin sultanaatin Kay Khusrau I. Suurimman voittonsa Theodoros koki vuonna 1210, kun hän kukisti turkkilaiset Antiokian lähellä ja vangitsi entisen keisarin Aleksios III:n.


title: Theodoros I Laskaris

text: Theodoroksen ensimmäinen vaimo oli Anna Komnena Angelina, Aleksios III:n tytär. Heillä oli kaksi tytärtä Eirene Laskarina (naimisissa Johannes III Dukasin kanssa) ja Maria Laskarina (naimisissa Unkarin Béla IV:n kanssa). Annan kuoleman jälkeen vuonna 1212 Theodoros meni naimisiin Armenian kuninkaan Ruben III:n tyttären Filippan kanssa. Pari sai yhden lapsen, Konstantinoksen. Mutta avioliitto mitätöitiin vuoden päästä ja pojasta tehtiin perinnötön. Theodoroksen kolmas vaimo oli Marie de Courtney, Courtnayn Pietarin ja Flanderin Jolandan tytär.


title: Pekka Vasala

text: Pekka Antero Vasala (s. 17. huhtikuuta 1948 Riihimäki) on suomalainen entinen keskimatkojen juoksija ja olympiavoittaja.


title: Pekka Vasala

text: Vasala aloitti yleisurheiluharrastuksen opiskellessaan kansalaiskoulussa. Vuonna 1965 hän voitti alle 17-vuotiaiden poikien Suomen mestaruuden 1 000 metrillä. Samana vuonna hän juoksi matkan aikaan 2.32,7. Syyskuussa 1968 hän juoksi Norjaa vastaan pidetyssä maaottelussa 1 500 metrin juoksussa Arne Kvalheimin perässä ajan 3.41,8 parantaen ennätystään noin viisi sekuntia. Tämä aika avasi hänelle oven Mexico Cityn olympialaisiin. Kisapaikalle saavuttuaan Vasala kuitenkin sairastui ja jäi alkueränsä jumboksi ajalla 4.08,5. Lopulta hänen sijoituksekseen koko matkalla tuli 41.


title: Pekka Vasala

text: Vuonna 1969 pidettiin EM-kilpailut Ateenassa. Suomen Urheiluliitto oli asettanut 1 500 metrin karsintarajaksi 3.42. Vasala yritti rikkoa rajaa moneen kertaan vuoden aikana, kunnes elokuussa Turussa hän saavutti ajan 3.41,9. Ateenassa EM-kisojen alkuerässä Vasala oli kolmas ja selvisi finaaliin. Finaalissa hän ei kuitenkaan pärjännyt, vaan putosi pistesijoilta sijoittuen yhdeksänneksi ajalla 3.44,1.


title: Pekka Vasala

text: 1. heinäkuuta 1971 Vasala osallistui Helsingin Maailmankisoihin. Hän voitti 1 500 metrin kilpailun Suomen ennätyksellä 3.38,6. Taakse jäi muun muassa Kenian Kipchoge Keino. Helsingin EM-kisoissa hän selvisi jälleen alkulohkojuoksustaan jatkoon, mutta loppukilpailussa sijoitus oli jälleen yhdeksäs, tällä kertaa aika oli 3.41,5.


title: Pekka Vasala

text: Vuonna 1972 Vasala antoi olympianäyttönsä Suomi-Ruotsi-maaottelussa. Hän teki siinä uuden Euroopan ennätyksen 800 metrin juoksussa ajalla 1.44,5. Aika ei jäänyt maailmanennätyksestä kuin 0,2 sekuntia. Matkan jälkeen Vasala antoi lehdistölle pessimistisiä haastatteluja, jotta häneen ei kohdistuisi paineita olympialaisissa. Vasala piti myös 800 metriä riskialttiimpana lajina kuin 1 500 metriä, joten hän ilmoitti osallistuvansa olympialaisissa vain 1 500 metrin juoksuun.


title: Pekka Vasala

text: Münchenin olympialaisissa Vasala voitti oman alkueränsä ajalla 3.40,8. Välierässä hän tuli maaliin toisena uusiseelantilaisen Rod Dixonin jälkeen ajalla 3.37,9. Finaalissa kenialainen Kipchoge Keino aloitti kirinsä jo 800 metriä ennen maalia. Ainoastaan Vasala kykeni seuraamaan ja loppusuoran alkaessa hän kiihdytti Keinon ohi. Vasalan voittoaika oli 3.36,3, joka on vieläkin Suomen ennätys. Keino sijoittui toiseksi ja Rod Dixon kolmanneksi.


title: Pekka Vasala

text: Olympialaisten jälkeen Vasalan huhtikuussa loukkaantunut jalka operoitiin. Vasala oli juossut kauden kortisonin avulla. Leikkauksen piti olla vain arpikudoksen poistoa, mutta arpikudoksen alta paljastui, että jalkaholvia tukeva jänne oli osittain revennyt. Leikkauksen ja siihen liittyvien jälkitulehdusten seurauksena hän ei kyennyt urheilemaan lähes koko vuonna 1973 ja ehti jo kertaalleen lopettaa urheilu-uransa. Hän kuitenkin aloitti heinäkuussa 1973 jälleen harjoittelun tähtäimessään Rooman EM-kilpailut 1974. EM-kilpailuissa Vasala epäonnistui alkuerässään jääden erän viidenneksi ja oli lähellä karsiutua finaalista. Hän pääsi mukaan finaaliin viimeisenä miehenä. Finaalissa Vasala taisteli itsensä kuudenneksi.


title: Pekka Vasala

text: Vasala työskenteli Metsäliiton teollisuuden palveluksessa 1970–1972 ja 1974–1975, Virsu Oy:ssä 1973, Suomen urheiluopiston talouspäällikkönä 1975–1983, Suomen Urheiluliiton talousjohtajana 1983–1984 ja toimitusjohtajana 1984–1987, Virsu Oy:n markkinointijohtajana 1987–1988, Suomen Valtakunnan Urheiluliiton liiketoimintayksiköiden toimitusjohtajana 1988–1990, Suomen urheiluopiston varatoimitusjohtajana 1990–2010 ja toimitusjohtajana 2010–2011 sekä Vierumäki Country Club Oy:n toimitusjohtajana 1990–2011.


title: Pekka Vasala

text: Vasala on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. Hän sai tasavallan presidentin myöntämän talousneuvoksen arvonimen vuonna 2011.


title: Villeneuve-d’Ascq

text: Villeneuve d’Ascq on 64 000 asukkaan kaupunki Ranskassa. Kaupunki sijaitsee Lillen ja Roubaixin välissä. Se sijaitsee tärkeiden Pariisiin, Gentiin ja Brysseliin johtavien valtateiden risteyskohdassa. Kaupunki on osa Lillen suurkaupunkialuetta.


title: Villeneuve-d’Ascq

text: Vakinaisten asukkaiden lisäksi kaupungissa on 50 000 opiskelijaa. Siellä on yliopisto École centrale de Lille sekä teknillinen korkeakoulu (Lillen yliopisto 1, ). Sieltä pääsee Lilleen eräänlaisella kumipyörämetrolla, jonka nimi on VAL, "Villeneuve d’Ascq à Lille".


title: Bjarne Kallis

text: Johan Bjarne Kallis (s. 21. maaliskuuta 1945 Kokkola) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen Kristillisdemokraattien (vuoteen 2001 Suomen Kristillinen Liitto) puheenjohtaja vuosina 1995–2004 ja kansanedustaja (1991–2011).


title: Bjarne Kallis

text: Kallis valmistui ylioppilaaksi vuonna 1964 ja valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1968.


title: Bjarne Kallis

text: Ennen nousuaan eduskuntaan Kallis työskenteli Finrailin konttorinhoitajana (1968–1969), Högvalla seminariumin opettajana (1969) ja Kokkolan kauppaoppilaitoksen lehtorina (1969–1989) ja rehtorina vuodesta 1989.


title: Bjarne Kallis

text: Kallis kuului alun perin rkp:hen, mutta siirtyi kristilliseen puolueeseen tultuaan uskoon. Hänet valittiin eduskuntaan kristillisen liiton listalta Vaasan läänin vaalipiiristä ensimmäisen kerran vuoden 1991 vaaleissa. Hän oli kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuoteen 2011 saakka muttei asettunut ehdolle enää vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Syksyllä 2014 Kallis ilmoitti siirtyvänsä kokoomukseen. Hän oli kokoomuksen ehdokas kevään 2015 eduskuntavaaleissa, muttei tullut valituksi.


title: Bjarne Kallis

text: Kallis valittiin kristillisen liiton puheenjohtaksi vuonna 1995. Hänen kaudellaan puolue muun muassa vaihtoi nimensä kristillisdemokraateiksi, muuttui enemmän yleispuolueeksi ja teki eroa uskonnon ja politiikan välille.


title: Bjarne Kallis

text: Eduskuntavaaleissa 2003 kristillisdemokraatit irtautuivat Kalliksen johdolla keskipuolueiden ryhmästä ja solmivat muutamassa piirissä vaaliliiton kokoomuksen kanssa, vaikka puolueen Lapin piiri oli jo hakeutumassa vaaliliittoon keskustan kanssa Lapissa. Muissa piireissä keskusta ei enää suostunut vaaliliittoihin, joten tekninen yhteistyö kokoomuksen kanssa oli tarpeen. Puolue nosti kannatustaan eduskuntavaaleissa 2003 yli viiteen prosenttiin, mutta kansanedustajien määrä väheni seitsemään. Vaaliliitto kokoomuksen kanssa auttoi varmistamaan ulkomaankauppaministeri Jari Vilénin eduskuntapaikan Lapin vaalipiiristä. Vastavuoroisesti kokoomusvaaliliiton avulla KD varmisti Sari Essayahin pääsyn eduskuntaan Varsinais-Suomen vaalipiiristä.


title: Bjarne Kallis

text: Kalliksen puheenjohtajakauden aikana eurokansanedustaja Eija-Riitta Korhola (EPP) vaihtoi puoluejäsenyytensä kristillisdemokraareista kokoomukseen, jolloin puolue menetti ainoan edustajansa europarlamentissa.


title: Bjarne Kallis

text: Kristillisdemokraattien menestyttyä heikosti vuoden 2004 eurovaaleissa Kallis erosi kesken puheenjohtajakauden ja hänen seuraajakseen valittiin Päivi Räsänen.


title: Bjarne Kallis

text: Kallis valittiin kristillisdemokraattien presidenttiehdokkaaksi vuoden 2006 presidentinvaaliin. 1. lokakuuta 2005 Kalliksen ehdokkuuden tueksi koottua kansalaisvaltuuskuntaa ilmoittautui johtamaan keskustan europarlamentaarikko Hannu Takkula, joka on Kalliksen perhetuttu. Kalliksen joukkoihin ilmoittautui myös kauneusalan ammattilainen Tiina Jylhä. Kalliksen vaalimotto oli "Äänesi on Kallis – Bjarne Kallis".


title: Bjarne Kallis

text: Kallis pyrki Henrik Laxin ja osittain Sauli Niinistön tapaan haastamaan presidentinvaaleissa Suomen ulkopoliittisen johdon, presidentin ja pääministerin kannattamalla Euroopan unionin voimakkaampaa puolustusulottuvuutta.


title: Bjarne Kallis

text: Vaalin ensimmäisellä kierroksella Kallis sai 61 483 ääntä (2,0 %:n ääniosuus), eikä hän selvinnyt toiselle kierrokselle. Vaalin toisella kierroksella Kallis asettui Niinistön taakse ja sanoi äänestävänsä häntä.


title: Bjarne Kallis

text: Kallis on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.


title: Greatest Hits

text: Greatest Hits on yleinen englanninkielinen nimi eri yhtyeiden ja artistien kokoelma-albumeille. "Greatest Hits" -albumit sisältävät aikaisemmin julkaistuja ja menestyneitä, tai ylipäätään esittäjän tunnetuimpia kappaleita.


title: Greatest Hits

text: "Greatest Hits" -nimisiä albumeita:


title: Hel

text: Hel (Hell ja Hella) on skandinaavisessa mytologiassa alamaailman eli Helheimin jumalatar. Hän on Lokin ja Angrboða-jättiläisen nuorin lapsi sekä Fenris-suden ja käärme Jörmungandrin sisar. Hel on vastuussa kulkutaudeista, sairauksista ja katastrofeista.


title: Hel

text: Kun Odin sai tietää, että Lokilla on lapsia, hän karkotti heidät syrjäisiin paikkoihin. Helin Odin syöksi manalaan ja antoi hänelle tehtäväksi huolehtia kaikista vainajista, jotka olivat kuolleet tauteihin tai vanhuuteen . Helheimin alapuolella sijaitsi Niflheim.


title: Hel

text: Kristinuskon levitessä Skandinaviaan kristinuskon tuonpuoleinen alamaailma nimettiin Helin mukaan pohjoismaisissa kielissä (ruotsiksi ja norjaksi "helvete", tanskaksi "helvede", islanniksi "helvíti" ja suomeksi "helvetti").


title: Hel

text: Hel kuvataan hyvin kummallisena ja kauhistuttavana hirviönä. Puolet hänen kasvoistaan ovat kauniit katsoa, kuten hänen isänsä Lokin kasvot, kun taas toinen puoli on ruma ja muodoton kuten hänen äidillään. Lantioilta ylöspäin hänen ihonsa on vaaleanpunainen ja elossa, mutta lantiosta alaspäin se on kuollut ja mätänevä. Joissakin yhteyksissä hänet kuvataan puoliksi valkoisena, kuten lumi ja puoliksi mustana, kuten yö.


title: Hel

text: Hel rakensi Helheimiin Eljudnir-salinsa, jossa hänellä on mies- ja naispalvelija, Ganglat ja Gonglot, joiden nimet tarkoittavat tervaista. Palvelijat ovat niin hitaita, että kukaan ei pysty kertomaan liikkuvatko he vai eivät. Helin pöydällä on hänen lautasensa, jota kutsutaan Näläksi ja lautasen vieressä on veitsi, jota kutsutaan Nälänhädäksi. Eljudnir-salissa sijaitsee Helin vuode, jota kutsutaan Sairasvuoteeksi ja hänen roikkuvia sänkykoristeitaan kutsutaan ’Kajastavaksi Onnettomuudeksi’.


title: Hel

text: Kun Balder ja hänen vaimonsa Nanna kuolivat, he joutuivat Helin saliin. Yhdeksän päivää myöhemmin Balderin veli Hermod ratsasti Sleipnir-hevosella Helheimiin ja vietti yön veljensä luona. Seuraavana päivänä Hermod tapasi Helin ja ilmaisi tälle jumalien syvän surun, joka johtui Balderin kuolemasta. Hän pyysi Heliä päästämään Balderin takaisin elävien maailmaan. Hel suostuikin tähän sillä ehdolla, että kaikki todella surisivat tätä kaikissa yhdeksässä maailmassa. Hermod palasi takaisin elävien maailmaan ja ilmoitti Jumalille sopimuksesta. Jumalat saivatkin kaikki suremaan yhdeksässä maailmassa, Thokk-jätitärtä lukuun ottamatta, joka oli todellisuudessa valepukuinen Loki. Lokin toimien takia Balder joutuu pysymään Helheimissä Ragnarökiin asti.


title: Hel

text: Hel suorittaa viimeisen taistelunsa ’Jumalien Hämärässä’, kun hän tuo kuolleet ylös Helheimistä liittyäkseen isänsä ja toisten jättiläisten kanssa ragnarökin viimeiseen taisteluun. Toisin kuin Helin veljien Fenris-suden ja Jörmungandr-käärmeen tapauksessa, ei tiedetä, kuinka Hel kohtaa tuhonsa Vigrid-kentällä.


title: Suomenlinnan rannikkorykmentti

text: Suomenlinnan rannikkorykmentti (lyhenne SLRR, aik. SlRR) kuuluu kiinteänä osana pääosin Upinniemessä toimivaan Rannikkoprikaatiin. Vuoteen 2015 asti rykmentti kuului nyttemmin lakkautettuun Suomenlahden meripuolustusalueeseen.


title: Suomenlinnan rannikkorykmentti

text: Joukkoyksikön esikunta ja Isosaaren linnakkeen varusmieskoulutus siirtyivät vuoden 2012 alussa Upinniemeen.


title: Suomenlinnan rannikkorykmentti

text: Suomenlinnan rannikkorykmentin vastuulla on valtakunnan alueellisen koskemattomuuden valvonta ja turvaaminen Suomenlahden alueella. Sen tehtävänä on myös tukea muita viranomaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa. Suomenlinnan Rannikkorykmentti on meripuolustuksen tulenkäytön osaaja. Sen perustana on hyvin koulutettu ja motivoitunut henkilökunta, joka kouluttaa osaavia rannikkojoukkoja pääkaupungin läheisyydessä. Ajoneuvoihin sijoitetut liikkuvat meritorjuntaohjusyksiköt ja kiinteät pääosin 130 millimetrin tornikanuunoilla varustetut patterit muodostavat tärkeän osan rykmentin iskuvoimasta. Kriisitilanteessa se puolustaa pääkaupunkiseutua osana muuta meripuolustusalueen toimintaa.


title: Suomenlinnan rannikkorykmentti

text: Upinniemessä sijaitsevat joukko-osaston 1. komppania/AUK ja 2.–4. komppaniat. Nämä varusmieskoulutusta antavat yksiköt kuuluivat vuoden 2011 loppuun saakka nyttemmin lakkautettuun Merivoimien koulutuskeskukseen. Rykmentin joukkoihin kuuluu myös Ohjuspatteri, joka sijaitsee rauhan aikana Santahaminassa Helsingissä.


title: Suomenlinnan rannikkorykmentti

text: 1970-luvulta lähtien organisaatioon kuului myös patteristo (Psto/SlRtR) ja vuodet 1969–1989 Rannikkotykistökoulu (RtK), jotka on myöhemmin yhdistetty muihin yksiköihin.Rykmentti siirrettiin maavoimista merivoimiin.


title: Saniaiset

text: Saniaiset (Pteridophytina, aiemmin Filicophytina) ovat putkilokasveihin kuuluvia itiökasveja ja sanikkaisten kaaren merkittävin ryhmä. Saniaisia tunnetaan 9 000–15 000 lajia, joista Suomessa esiintyy 40, mukaan lukien kaksi hävinnyttä lajia. Niiden koko vaihtelee muutaman senttimetrin kokoisista kellusaniaisista jopa 20 metrin korkuisiin puusaniaisiin. Maailman korkein saniainen on jopa kolmimetrisiä lehtiä kasvattava "Cyathea australis", joka voi olla 24 metriä korkea. Metsissä saniaisia kasvaa kenttäkerroksessa.


title: Saniaiset

text: Saniaiset tuottavat itiöitä ja niille on tyypillistä sukupolvenvuorottelu, johon kuuluu kaksi vaihetta. Saniaisten itiöistä kehittyy suvuttomasti pieniä, levymäisiä tai nauhamaisia alkeisvarsikkoja eli "gametofyyttejä". Tämä suvullinen polvi sisältää siittiö- ja munapesäkkeet, joista hedelmöityksen jälkeen kehittyy varsinaisia johtojänteellisiä saniaisia, jotka muodostavat itiöpolven eli "sporofyytin". Saniaiset eivät siten kuki tai tuota siemeniä, kuten siemenkasvit.


title: Saniaiset

text: Saniaisten itiöpolven lehdet vaihtelevat suuresti muodoltaan ja kooltaan; usein ne ovat parilehdykkäisiä. Tyypillisesti uusien lehtien versot ovat kääriytyneet tiiviisti, ja lehden sekä jokaisen lehdykän herkkä kasvupiste on käärön suojassa. Maavarsi, joka on joskus maanalainen, imee ravinteita ja ankkuroi kasvin maahan. Saniaisilla on yksisirkkaisten kasvien tapaan hajajuuret pääjuuren sijaan.


title: Saniaiset

text: Itiöpesäkkeet, jotka ovat itiön sisältäviä pieniä koteloita, sijaitsevat usein ryhmissä, joita peittää katesuomu. Usein itiöpesäkkeellä on erityinen avautumismekanismi: kuivuessaan pesäke kutistuu, ohuin seinä painuu sisään ja pesäkkeen sivut repeävät pienimuotoisessa räjähdyksessä levittäen samalla itiöt ympäristöön. Yksi lehti saattaa tuottaa keskimäärin 50 mikrometrin kokoisia itiöitä koosta riippuen 750 tuhannesta 750 miljoonaan. Itiöt ovat sitkeähenkisiä ja leviävät usein kauas; niitä on löydetty ilmakehästä useiden kilometrien korkeudesta. Siksi monet saniaisheimot ovat levinneet maailmanlaajuisesti.


title: Saniaiset

text: Alkeisvarsikko koostuu yhteyttävästä sekovarresta, joka sisältää sukusolupesäkkeet, sekä juuren kaltaisista juurtumahapsista. Se on yhden solukerroksen paksuinen ja 1–3 millimetrin levyinen. Hedelmöitys vaatii onnistuakseen kosteutta.


title: Saniaiset

text: Saniaiset kasvavat usein metsien aluskasvillisuutena, sillä ne viihtyvät melko varjoisilla ja kosteilla paikoilla. Eräät saniaislajit kasvavat epifyytteinä puiden varsilla ja eräät kelluvina vesikasveina.


title: Saniaiset

text: Laajasti käsitettynä ryhmänä saniaisiin kuuluvat varsinaisten saniaisten lisäksi aiemmin erillisinä ryhminä pidetyt haarusanikkaiset ja kortteet. Uusien tutkimusten mukaan kortteet sijoittuvat saniaisten sukupuun sisälle käärmeenkielimäisten saniaisten ja kehittyneimpien saniaisten ryhmien väliin.


title: Saniaiset

text: Alempaan katsaukseen on koottu esimerkkejä eri saniaisryhmistä mukaan lukien kaikki luokat ja lahkot sekä suomenkielisessä kasvitieteellisessä kirjallisuudessa tunnettuja heimoja ja sukuja.


title: Saniaiset

text: Saniaiset


title: Merovech

text: Merovech (Meroveus tai Merovius, 411–458) oli saalilaisten frankkien päällikkö tai kuningas vuosina 448–458. Hänestä lähtenyttä ensimmäistä frankkien kuningassukua on myöhemmin kutsuttu merovingeiksi. Heidän hallitusaikaansa puolestaan kutsutaan merovingiajaksi.


title: Merovech

text: Merovech on merovingien dynastian kolmas jäsen, tosin hivenen vähemmän tarunomainen kuin hänen kaksi edeltäjäänsä, hänen isänsä Clodio (395–448) ja isoisänsä Faramund. Tiedot Merovechin syntymästä ovat hyvin ristiriitaisia. Jonkinlaiseen faktaan perustuen häntä pidetään Clodion poikana ja toisen teorian mukaan hän kuului ainakin samaan sukuun. Fredegarin Frankkien historia kertoo väitetyn, että hänen äitinsä oli meressä uimassa kun Neptunuksen merihirviö hyökkäsi hänen äitinsä kimppuun ja että Merovech olisi näin saanut alkunsa. Olipa hän sitten Clodion poika tai merihirviön ("Quinotaurus", joka oli puoliksi vuohi ja puoliksi kala) jälkeläinen, hänen johdostaan Fredegarin mukaan frankkien kuninkaita kutsuttiin merisyntyisiksi. Totta kuitenkin on, että Merovech-niminen päällikkö ja kuningas hallitsi saalilaisia frankkeja.


title: Merovech

text: Suuri osa historioitsijoista on yksimielisiä siitä, että Merovech johti frankkien armeijaa, liittolaisinaan galloromaanit ja muut germaanit, verisessä Katalaunien kenttien taistelussa vuonna 451, lähellä nykyisiä Châlon-en-Champagnen ja Troyesin kaupunkeja. Taistelussa roomalaisen Aëtiuksen johtamat joukot voittivat Attilan, joka joutui vetäytymään kohden itäisempää Eurooppaa. Eräiden tietojen ja näkemysten mukaan Aëtiuksen liittolainen olisi kuitenkin ollut goottien Theoderik.


title: Merovech

text: Tämä taistelu sinetöi lopullisesti frankkien heimon asettumisen Gallian pohjoisosaan, johon romahtamassa ollut Länsi-Rooman keisarikunta heidät suuremmitta vastustuksitta asukkaiksi hyväksyi.


title: Merovech

text: Merovech, joka näin oli antanut heimolleen uuden asuma-alueen ja josta oli tietämättään tullut uuden dynastian perustaja, kuoli kymmenen vuoden hallitsemisen jälkeen vuonna 457. Merovechin poika Kilderik I seurasi isäänsä valtaistuimelle.


title: Sonic Youth

text: Sonic Youth oli vuonna 1981 perustettu yhdysvaltalainen vaihtoehtorock-yhtye. Yhtyeen jäsenten innoittajia ovat muun muassa Glenn Branca, Velvet Underground, The Stooges, MC5 ja Patti Smith. Yhtye käytti alkuvuosinaan paljon efektejä ja epäsovinnaisesti viritettyjä ja preparoituja kitaroita musiikissaan.


title: Sonic Youth

text: Bändin jäsenet toimivat aktiivisesti myös bändin ulkopuolella. Thurston Moore ja Lee Ranaldo ovat julkaisseet runokirjoja, Kim Gordon on pitänyt taidenäyttelyitä ja Steve Shelley pyörittää omaa levymerkkiä. Mark Ibold on ennen Sonic Youthia vaikuttanut Pavementissa. Jäsenillä on myös lukuisia sivuprojekteja, kuten Free Kitten, Two Dollar Guitar ja Dream/Aktion Unit.


title: Sonic Youth

text: Vuonna 2011 Lee Ranaldo ilmoitti yhtyeen ”lopettavan hetkeksi” Gordonin ja Mooren avioeron myötä.


title: Sonic Youth

text: Yhtye on esiintynyt Suomessa kolmesti:


title: Ravitsemusterapeutti

text: Ravitsemusterapeutti on ihmisen ravitsemuksen parissa työskentelevä henkilö, joka antaa ravitsemusneuvontaa ja suunnittelee asiakkailleen tai potilailleen yksilöllisiä ruokavalioita.


title: Ravitsemusterapeutti

text: Suomessa Valvira myöntää ravitsemusterapeutille oikeuden toimia laillistettuna ammattihenkilönä. Laillistetun ravitsemusterapeutin pätevyyden saa opiskeltuaan Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnan kliinisen ravitsemustieteen pääaineessa. Kliinisen ravitsemustieteen yksikkö on perustettu 1984. Sen alaisuudessa toimii Elintarvikkeiden terveysvaikutusten tutkimuskeskus. Ravitsemustieteen yksikkö oli ennen vuotta 2006 oma yksikkönsä. Nykyisin se on osa Kansanterveystieteen ja kliinisen ravitsemustieteen yksikköä. Yksikkö toimii lääketieteen laitoksen alaisuudessa.


title: Ravitsemusterapeutti

text: Ravitsemustiedettä voi opiskella myös Helsingin yliopistossa, mutta ravitsemusterapeutin pätevyys edellyttää maisterin tutkinnon suorittamista Itä-Suomen yliopistossa.


title: Ravitsemusterapeutti

text: Ravitsemustieteen pääaineopinnot aloittaa Kuopiossa vuosittain 30 opiskelijaa. Ennen vuotta 2005 aloittaneet opiskelevat 160 opintoviikon terveystieteiden maisterin tutkinnon. Vuonna 2005 ja sen jälkeen aloittaneet opiskelevat ensin 180 opintopisteen terveystieteiden kandidaatin tutkinnon ja sitten 120 opintopisteen terveystieteiden maisterin tutkinnon. Maisterivaiheeseen voi päästä myös muun alan kandidaatti suoritettuaan vaadittavat täydentävät opinnot ja läpäistyään pääsykokeen.


title: Ravitsemusterapeutti

text: Ravitsemusterapeuttien yhdistys on jäsentensä yhdysside, joka tuottaa alan materiaalia yrityksensä Dieettimedia Oy:n kautta. Yhdistyksen sivuilta löytyy asiantuntijarekisterihakukone, mikä auttaa löytämään ravitsemusasiantuntijan esimerkiksi luennoitsijoiksi tai freelanceriksi moniin työtehtäviin.


title: Ravitsemusterapeutti

text: Nimitys "ravintoterapeutti" ei ole suojattu, eikä siten kerro mitään käyttäjänsä pätevyydestä.


title: Tšerkessk

text: Tšerkessk () on Karatšai-Tšerkessian tasavallan pääkaupunki maan pohjoisosassa Kubanin varrella Kaukasiassa. Kaupungin läheisyydessä on glaubersuolaesiintymiä. Kaupungista on rautatieyhteys Stavropolin aluepiirin Nevinnomysskiin pohjoisessa.


title: Tšerkessk

text: Kaupunki perustettiin vuonna 1804 ja sen nimi oli aluksi Batalpašinskaya. Vuonna 1931 kaupungin nimeksi tuli Batalpašinsk, 1934 Sulimov, 1937 Ježovo-Tšerkessk ja 1939 se sai nykyisen nimensä Tšerkessk.


title: Jaakko I

text: Jaakko I voi tarkoittaa ainakin neljää eri hallitsijaa:


title: Karjalaisen I hallitus

text: Karjalaisen I hallitus oli Suomen tasavallan 47. hallitus, jonka muodostivat aluksi Maalaisliitto, TPSL, RKP, Kokoomus ja Suomen Kansanpuolue. TPSL jätti hallituksen lokakuussa 1963. Hallitus toimi 615 hallituspäivää 13. huhtikuuta 1962 - 18. joulukuuta 1963.


title: Karjalaisen I hallitus

text: Helmikuun alussa 1962 pidettyjen eduskuntavaalien selkeästä tuloksesta huolimatta hallitusneuvottelut olivat työläät ja hallituspula kesti lähes kaksi ja puoli kuukautta. Hallitusratkaisu ei lopulta ollutkaan vaalituloksen mukainen. Presidentti Urho Kekkonen nöyryytti Maalaisliiton puoluejohdon valitsemalla pääministeriksi luottomiehensä, edeltäneen Miettusen hallituksen ulkoministerin, valtiotieteen tohtori Ahti Karjalaisen, joka ei kuulunut puolueen johtoelimiin eikä vielä silloin eduskuntaankaan. Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK), jota hallituksessa edustivat TPSL:n ministerit, ei suostunut yhteistyöhön, ellei mukana olisi ollut myös työnantajapuolen edustusta. Näin Kokoomus joutui Kekkosen painostuksesta tyytymään siihen, että puolueen ministeriryhmään kuului myös yksi eduskuntaryhmän ulkopuolinen ministeri, valtiovarainministeri Osmo P. Karttunen. Oikeusministeriksi tuli RKP:n J. O. Söderhjelm, joka oli toiminut kyseisessä tehtävässä ensimmäisen kerran Rytin hallituksessa talvisodan aikana. Eduskunnan jo jättänyt kunnallisneuvos Kyllikki Pohjala valittiin toiseksi sosiaaliministeriksi.


title: Karjalaisen I hallitus

text: Sisäministeri Eeli Erkkilä erosi hallituksesta sairauden vuoksi helmikuussa 1963 ja kuoli pari kuukautta myöhemmin. Uudeksi ministeriksi tuli kansanedustaja Niilo Ryhtä.


title: Karjalaisen I hallitus

text: Ahti Karjalainen tuli pääministeriksi Suomen siihen saakka nuorimpana, vain 39-vuotiaana; hänet ohitti samoin keskustalainen, 36-vuotiaana pääministeriksi noussut Esko Aho vuonna 1991.


title: Jaakko II

text: Jaakko II on ollut usean hallitsijan nimi:


title: Bullet time

text: Bullet time () on elokuvissa ja videopeleissä hyödynnetty erikoistehoste.


title: Bullet time

text: "Bullet time" tarkoittaa elokuvissa ajan hidastamista niin, että kamera kuitenkin liikkuu normaalilla nopeudella. Kamera voi täten seurata esimerkiksi luotien lentämistä. Elokuva, joka teki tämän tehosteen tunnetuksi ja antoi sille tämän nimen, oli "Matrix" (1999). Efektiä oli tosin käytetty eri muodoissaan jo aikaisemmin. "Matrix"-elokuvaa varten kehitettiin uusi kuvaustekniikka, joka pohjaa tietokoneella laskettuihin kameran liikeratoihin, ja kuvan ottamiseen kontrolloidusti useiden still-kameroiden avulla.


title: Bullet time

text: Videopeleissä "bullet time" -tehostetta käytetään muun muassa "Max Payne" -pelissä. Tehosteen aikana pelaaja pystyy ampumaan tarkemmin ja nopeammin kuin tavallisesti, tai heittäytymään eri suuntiin ja ampumaan samanaikaisesti. Samanlaista tehostetta on käytetty myös eri nimellä muissa peleissä, esimerkiksi "Enter the Matrix" -pelissä nimellä "Focus" ja "F.E.A.R."-pelissä nimellä "SlowMo".


title: Naltšik

text: Naltšik () on Kabardi-Balkarian tasavallan pääkaupunki Pohjois-Kaukasiassa Venäjällä. Kaupunki on saanut nimensä kaupungin läpi virtaavasta Naltšik-joesta. Sana tarkoittaa kabardin ja balkaarin kielissä ”pientä hevosenkenkää”. Kaupungin pinta-ala on 133 km². Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 240 203 ja kaupunkipiirikunnan 266 033, jossa luvussa myös varsinaista kaupunkia ympäröivien kylien asukkaat ovat mukana.


title: Naltšik

text: Eri lähteet ovat hieman eri mieltä kaupungin perustamisajankohdasta. Vuonna 1743 myöhemmän kaupungin paikalla oli jo toimintaa. Vuodesta 1808 lähtien se oli paikallisen hallinnon ja poliittisen toiminnan keskus ja prinssin asuinpaikka. Venäläinen historiankirjoitus katsoo perustamisajankohdaksi usein vuoden 1817, jolloin paikkakunnalle rakennettiin venäläislinnoitus. Vuonna 1921 siitä tuli kaupunki, ja samalla Kabardian autonomisen alueen pääkaupunki. Vuonna 1922 siitä tuli Kabardi-Balkarian autonomisen alueen ja 1936 Kabardi-Balkarian autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan pääkaupunki. Toisessa maailmansodassa kaupunki oli Saksan hallussa 28. lokakuuta 1942 – 3. tammikuuta 1943. Kaupunki kärsi sodassa suuria vaurioita.


title: Naltšik

text: 13. lokakuuta 2005 kaupunkiin tunkeutui 150–200 aseistetun miehen joukko, joka hyökkäsi poliisiasemille, turvallisuuspalvelun toimistoon ja muihin hallintorakennuksiin sekä pyrki valtaamaan kaupungin lentokentän. Kymmeniä ihmisiä sai surmansa taisteluissa. Venäjän presidentti Vladimir Putin määräsi kaupungin saarrettavaksi, jotta hyökkääjät eivät pääsisi pakoon.


title: Naltšik

text: Tšetšeenikapinallisten Kavkaz-Center-internet-sivustolla hyökkäyksen tekijäksi nimettiin kapinallisten "Kaukasian rintama" ja paikallinen islamistinen ryhmittymä Jarmukin.


title: Naltšik

text: Naltšik on Kabardi-Balkarian merkittävin teollisuuskeskus. Siellä on metalli-, valaistus-, rakennusaine-, elintarvike-, puunjalostus-, tekstiili- ja koneenrakennusteollisuutta. Se on myös huomattava kylpylä- ja parantolakaupunki. Kaupungin rautatieasemalle johtaa 41 kilometrin pistorata Kotljaverskajan (Maiski) asemalta ja siellä on lentoasema.


title: Naltšik

text: Naltšikissa toimii Kabardi-Balkarian valtionyliopisto (perustettu 1957), Kabardi-Balkarian talousinstituutti, Pohjois-Kaukasuksen taideinstituutti ja Kabardi-Balkarian valtion maatalousakatemia.


title: Naltšik

text: Kaupungin jalkapallojoukkue Spartak on pelannut Venäjän pääsarjassa vuodesta 2006 lähtien.


title: ADEX

text: ADEX on yhteiseurooppalainen ilmapuolustusharjoitus (). Suomessa on järjestetty ADEX-harjoituksia NATOn rauhankumppanuusohjelmaan liittyen muun muassa vuosina 2003, 2004 ja 2005. Suomen ADEX 2005 tapahtui Pohjanmaahan liittyvän skenaarion perusteella Selkämerellä, Pohjanmaalla ja Pirkanmaalla.


title: ADEX

text: Harjoituksen päätarkoituksena oli valmistautua Suomen ilmavoimien mahdolliseen osallistumiseen Euroopan unionin vuonna 2008 päivystysvuoronsa aloittavien hollantilais-saksalais-suomalaisten taistelujoukkojen toimintaan. Suomi osallistuu myös Norjan ja Ruotsin kanssa toiseen Euroopan unionin taistelujoukkoon.


title: ADEX

text: Suomi yrittää kansainvälistää Kauhavan Lentosotakoulun sen jatkon turvaamiseksi. Verrattuna runsaan matkustajalentokoneliikenteen täyttämään Keski-Eurooppaan, on Pohjanmaalla ilmatila melko vapaa.


title: ADEX

text: Suomen kommunistinen puolue Tampereella ja Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen Liitto Kauhavalla järjestivät ADEXiin liittyviä mielenosoituksia.


title: ADEX

text: ADEX '05:een osallistuivat Hollanti, Ranska, Ruotsi ja Suomi. Britannia jäi pois todeten harjoittelevansa NATO-maiden kanssa. Hollannin ilmavoimien 26. huhtikuuta 2005 julkaiseman tiedotteen mukaan harjoitukseen olisi pitänyt myös Yhdysvaltojen osallistua kahdeksalla Boeing F-15C Eagle -hävittäjällä.


title: ADEX

text: ADEX '08:n järjestää Satakunnan lennosto 19.–30.5.2008. Siihen osallistuvat Tanskan ilmavoimat kuudella F-16-hävittäjällä, Ranskan ilmavoimat kuudella Mirage-2000-5F -hävittäjällä, Saksa kuudella F-4F Phantom-hävittäjällä, Kuninkaalliset ilmavoimat kahdeksalla Panavia Tornado F3-hävittäjällä sekä Suomen ilmavoimat 28 F-18 Hornet-hävittäjällä.


title: Christiane Martel

text: Christiane Martel, oikealta nimeltään Magnini (s. 18. tammikuuta 1932, Pariisi) on Ranskasta kotoisin oleva, nykyisin meksikolainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hänet valittiin Miss Universeksi vuonna 1953, jonka avulla hän nousi aikanaan kuuluisuuteen.


title: Sitruspuut

text: Sitruspuut ("Citrus") on ruutakasvien heimoon (Rutaceae) kuuluva suku, jonka monia lajeja viljellään hedelmiensä, sitrushedelmien tuottamiseksi. Tärkeimpiä viljelyalueita ovat subtrooppisilla ja trooppisilla vyöhykkeillä sijaitsevat Etelä-Kiina, Välimeren seutu (erityisesti Espanja, Italia ja Kreikka), Israel, Etelä-Afrikka ja osat Keski- ja Etelä-Amerikasta.


title: Sitruspuut

text: Sitruspuut ovat ainavihantia nahkealehtisiä puita, jotka kasvavat noin 5–15 metriä korkeiksi. Puut kukkivat keväisin vaalein kukin. Hedelmät ovat monilohkoisia. Hedelmien kypsyminen saattaa usein kestää yli vuoden, minkä vuoksi puussa voi olla samaan aikaan sekä kukkia, raakileita että hedelmiä. Tarkassa kasvitieteellisessä määrittelyssä sitrushedelmät ovat marjoja, sillä niiden hedelmälohkoissa on useampi kuin yksi siemen.


title: Sitruspuut

text: Eri tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, kuinka monta lajia Citrus-sukuun kuuluu. Asian selvittämistä vaikeuttaa lajien helppo keskinäinen risteytyminen. On arveltu, että suvun kolme kantalajia ovat sukaattisitruuna, pomelo ja mandariini ja että kaikki muut ovat syntyneet näiden risteytymänä. Nämä kantalajit esiintyvät Itä-Aasiassa myös villeinä, useimmat muut tunnetaan ainoastaan viljeltyinä. Greipin tiedetäänkin varmuudella syntyneen appelsiinin ja pomelon risteytymänä.


title: Sitruspuut

text: Seuraavia pidetään kuitenkin yleisesti omina lajeinaan:Tavallisimpia sitruspuiden risteymiä ovat:Läheistä sukua sitruspuille on myös pienihedelmäiset fortunellat ("Fortunella"), jotka risteytyvät sitruspuiden kanssa. Risteymäsukuun kumkvatit (× "Citrofortunella") kuuluvat limekvatti eli pikkulimetti (× "Citrofortunella floridana") ja kumkvatti eli kääpiösitrus (× "Citrofortunella microcarpa").


title: Maria I

text: Maria I voi tarkoittaa:


title: Johanna Spyri

text: Johanna Spyri (12. kesäkuuta 1827 – 7. heinäkuuta 1901) oli sveitsiläinen kirjailija, joka loi "Pikku Heidin". Hän vietti lapsuutensa kesät Alpeilla Churin alueella Graubündenissa, jonne myös hänen kirjansa sijoittuvat. Heidi-kirjat kertovat orpotytöstä, joka asuu vanhan isoisänsä luona Alpeilla. Ne tunnetaan viehättävästä maiseman ja maalaiselämän kuvauksesta ja myös siitä, miten elävästi ne paneutuvat lapsen maailmaan ja tunteisiin. Kirjat on filmattu useaan kertaan; vuoden 1937 versiossa pääosassa on Shirley Temple.


title: Johanna Spyri

text: Johanna Spyrin alkuperäiset "Heidi"-kirjat "Pikku Heidi" ja "Heidi osaa käyttää oppiaan" julkaistiin saksaksi vuosina 1880 ja 1881. Ensimmäinen suomennos "Pikku Heidistä" julkaistiin vuonna 1885. Spyrin kirjoja englanniksi kääntänyt Charles Tritten kirjoitti 1930-luvun lopulla "Heidi"-kirjoihin kaksi jatko-osaa, "Heidi Grows Up" ja "Heidi's Children". Näistä ensimmäinen on käännetty myös suomeksi nimillä "Heidi ystävämme" ja "Heidi kasvaa". Suomessa jatko-osat on julkaistu ainoastaan hahmojen alkuperäisen luojan Johanna Spyrin nimissä, vaikka ne on kirjoitettu Spyrin kuoleman jälkeen.Charles Tritten nimellä Johanna Spyri


title: Dorothy L. Sayers

text: Dorothy Leigh Sayers (13. kesäkuuta 1893 Oxford – 17. joulukuuta 1957 Witham) oli englantilainen rikoskirjailija, kääntäjä ja kristitty humanisti. Parhaiten hänet tunnetaan Peter Wimsey -dekkareistaan, joissa englantilainen aristokraatti toimii harrastelijasalapoliisina. Niitä pidetään niin sanottujen arvoitusdekkareiden (esimerkiksi Agatha Christie, Ruth Rendell) parhaimmistona.


title: Dorothy L. Sayers

text: Ensimmäiset Wimsey-kirjat olivat kevyitä, päähenkilönsä omalaatuisuudella leikitteleviä teoksia. Kun Wimsey kohtaa Harriet Vanen, jonka kanssa hän myöhemmin menee naimisiin, teemat vakavoituvat. Arvostetuin Wimsey-kirjoista on toiseksi viimeinen, "Juhlailta", jota on sanottu yhdeksi parhaista Oxfordin yliopistomaailman kuvauksista.


title: Dorothy L. Sayers

text: Sayers itse piti tärkeimpinä töinään käännöksiä, etenkin Danten "Jumalaisen näytelmän" englanninnosta.


title: Dorothy L. Sayers

text: Kirkollisiin piireihin syntyneellä Sayersillä oli rankka elämä; hänellä oli muun muassa salainen avioton lapsi. Myöhemmin hän liikkui kirjallisissa piireissä, joihin kuuluivat muun muassa C. S. Lewis ja J. R. R. Tolkien.


title: Dorothy L. Sayers

text: Sayers kuoli 64-vuotiaana aivohalvaukseen.Novelleista vain osassa on päähenkilönä Lordi Peter Wimsey. Nämä tarinat on julkaistu myös omana kokoelmanaan "Lord Peter" (1972).


title: Würzburg

text: Würzburg on kaupunki Saksan Baijerissa Main-joen varrella. Vuonna 2006 kaupungin asukasluku oli noin 134 000 henkeä.


title: Würzburg

text: Würzburgin historia ulottuu noin vuoteen 1000 eaa., jolloin keltit rakensivat Marienbergille linnoituksen. Vuodesta 1030 kaupungissa on ollut piispanistuin. Ruhtinaspiispojen residenssi Würzburgin linna on nykyisin Unescon maailmaperintökohde.


title: Würzburg

text: Noitavainojen aikaan kaupunki oli Bambergin ohessa Saksan noitavainojen keskus. Noitavainojen huippuvuonna 1515 Würzburgissa poltettiin kolmen kuukauden kuluessa noitina 900 ihmistä.


title: Würzburg

text: Kaupungissa on menestyvä yliopisto, jossa 400 professoria opettaa noin 20 000 opiskelijaa kymmenessä tiedekunnassa. Yliopisto perustettiin vuonna 1582, ja aluksi tiedekuntia oli neljä (teologia, oikeustiede, lääketiede ja filosofia). Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta lisättiin vasta 1937. Yliopiston tunnetuimpiin opiskelijoihin ja opettajiin ovat kuuluneet Wilhelm Röntgen, Rudolf Virchow ja Albert von Kölliker.


title: Würzburg

text: Würzburg on rautateiden risteysasema, josta on junayhteydet Frankfurtiin, Müncheniin, Kasseliin, Hannoveriin ja Hampuriin. Valtatiet A 3 ja A 7 kulkevat sen kautta. Main-joki yhtyy Reiniin, ja sitä kautta on vesiyhteys Pohjanmerelle ja kanavan kautta myös Tonavalle ja edelleen Mustallemerelle.


title: Würzburg

text: Würzburgin suurimpia työllistäjiä ovat yliopisto ja erilaiset hallintolaitokset. Teollisuusyrityksistä suurin on painokoneita valmistava Koenig & Bauer.


title: Würzburg

text: Frankenin viinialue levittäytyy Würzburgin ympäristössä. Suosituimpia ovat Silvaner-rypäleestä tehdyt valkoviinit.


title: Würzburg

text: Helsingin uusi Artic-raitiovaunu on ollut koeajoilla Würzburgissa lokakuussa 2014


title: David Livingstone

text: David Livingstone (19. maaliskuuta 1813, Blantyre, Lanarkshire, Skotlanti – 1. toukokuuta (tai 4. toukokuuta) 1873, Sambia) oli skotlantilainen lääkäri, joka tuli tunnetuksi kirjailijana, lähetyssaarnaajana, orjuuden vastustajana ja tutkimusmatkailijana. Hän oli ensimmäinen eurooppalainen, joka löysi "Mosi-oa-Tunyan" putoukset. Hän nimesi ne tuolloisen kuningatar Viktorian mukaan Victorian putouksiksi, jolla nimellä ne yhä tunnetaan. Livingstone muistetaan ehkä parhaiten tapaamisestaan Henry Morton Stanleyn kanssa. Stanley lausui tuolloin lentäväksi lauseeksi muodostuneet sanansa: ”"Tohtori Livingstone, oletan?"”


title: David Livingstone

text: Livingstone syntyi Blantyren kylässä, Etelä-Lanarkshiressa, Skotlannissa, hänen itsensä kutsumaan ”jumalaiseen köyhälistöön”. Livingstone oli jo kymmenvuotiaana töissä puuvillakehräämössä rahoittaakseen tulevia opintojansa. Vuonna 1836 hän aloitti lääketieteen opinnot Andersonin (nyk. Strathclyden) yliopistossa, Glasgow'ssa. Kreikan kieltä ja teologiaa hän opiskeli Glasgow’n yliopistossa ja latinaa paikallisen ystävän avustuksella. Tammikuussa 1840 Livingstone muutti Lontooseen jatkamaan lääketieteen opintojaan. Siellä hän tutustui skotlantilaiseen lähetyssaarnajaan, Robert Moffatiin, joka kehotti häntä liittymään Lontoon lähetysseuran (London Missionary Society, LMS) palvelukseen. Saman vuoden marraskuussa Livingstone valmistui lääkäriksi ja hänet vihittiin lähetyssaarnaajaksi. Alun perin LMS:n piti lähettää Livingstone Kiinaan, jossa hänen lääketieteen opinnoistaan olisi ollut hyötyä, mutta oopiumisodat pakottivat muuttamaan suunnitelmia. Moffat oli maininnut Afrikan, ja jo ennen vuodenvaihdetta Livingstone oli purjehtimassa kohti Afrikkaa.


title: David Livingstone

text: Maaliskuussa 1841 Livingstone saapui Etelä-Afrikan Kapkaupunkiin. Heinäkuussa matka oli jatkunut Kurumanin lähetysasemalle Betšuanamaahan, Bangwaton heimokuningaskunnassa (nyk. Etelä-Afrikassa). Siellä sijainnut Moffatin lähetysasema oli hänen ensimmäinen asemapaikkansa lähetyslääkärinä. Hän toimi siellä kahdeksan vuotta lähetyssaarnaajana ja lääkärinä. Uuden lähetysaseman valmistuttua Mabotsassa vuonna 1844, hän joutui leijonan hyökkäyksen kohteeksi, mutta hänet pelasti hänen apulaisensa "Mabelwe". Livingstone lunasti edellisenä vuonna antamansa avioliittolupauksensa avioitumalla Mary Moffatin, Mary ja Robert Moffatin vanhimman tyttären kanssa tammikuussa 1845. Vuotta myöhemmin syntyi heidän ensimmäinen lapsensa, Robert. Livingstone siirtyi Afrikassa yhä idemmäs, Chonuanen lähetysasemalle Mosambikiin vuonna 1846. Kolobengiin Livingstone muutti vuonna 1847. Nämä lähetysasemat kärsivät kuivuudesta, ja niinpä hän siirtyi vähemmän kuiville alueille Transvaaliin Etelä-Afrikkaan.


title: David Livingstone

text: Livingstone teki ensimmäisen tutkimusmatkansa vuosina 1849–1856. Matkan tarkoituksena oli perustaa kauppa- ja lähetysasemia keskiseen Afrikkaan. Yhdessä William Cotton Oswellin kanssa hän lähti liikkeelle Kapmaasta vuonna 1849, kulkien Kalaharin autiomaan läpi saavuttaen 1851 sekä Ngamijärven että Sambesijoen. Hän kiinnitti huomionsa orjakauppaan ja alkoi vastustaa sitä. Vuonna 1852 mukana tähän asti matkannut perhe sai palata Lontooseen ja Livingstone aloitti matkansa entuudestaan tuntemattomille alueille. Löytääkseen sopivan kauppareitin länsirannikolle lähti hän toukokuussa 1853 Linyantista (nyk. Botswanassa), Sambesin ja Kuandon yhtymäkohdasta mukanaan vain 25 miehen matkaseurue – saapuen malarian heikentämänä toukokuun 1. päivänä 1854 Luandaan (nyk. Angolassa). Paluumatkalle hän lähti seurueinensa 20. syyskuuta 1854, palautuneiden voimiensa sen sallittua. Seuratessaan paluumatkallaan Sambesijoen juoksua itään näki hän ensimmäisenä länsimaalaisena vuonna 1855 sen suuret putoukset ja nimesi paikallisten "Mosi-oa-Tunyaksi (suom. savu, joka jylisee)" kutsuman joen putoukset niiden yhä tunnetulla nimellä Victorian putouksiksi kuningatar Viktorian mukaan. Vuoteen 1856 mennessä hän oli selvittänyt Sambesijoen juoksun. Toukokuussa 1856 Livingstone saapui Quelimaneen (nyk. Mosambikissa) lähelle Sambesijoen suuta. Näin hän oli kulkenut ensimmäisenä eurooppalaisena Afrikan mantereen poikki länsirannikolta itärannikolle. Tätä matkaa pidetään yhtenä löytöretkien historian urotöistä. Hänen mottonsa oli ”"kristinusko, edistys ja sivistys"”.


title: David Livingstone

text: Heinäkuussa Livingstone purjehti Mauritiukselle, ja joulukuussa hän palasi Englantiin, jossa häntä juhlittiin kansallissankarina, mistä hän ei kuitenkaan pitänyt. Uskoessaan enemmän tutkimusmatkailijan työhön kuin lähetystyöhön, Livingstone erosi Lontoon lähetysseurasta vuonna 1857. Hän pyrki saamaan taloudellista tukea ja kannatusta tuleville tutkimusmatkoille. Britannian hallitus antoikin hyväksynnän Livingstonen ajatukselle ja hän palasi takaisin Afrikkaan vuonna 1858. Tuolloin hänen tehtävänään oli selvittää mahdollisuuksia orjakaupan lopettamiseksi. Livingstone oli suuri orjakaupan vastustaja eikä uskonut aikansa vallitsevaan käsitykseen Afrikan ”villeistä.”


title: David Livingstone

text: Livingstone käytti orjakaupasta puhuvaa ilmaisua "Maailman avoin haava"


title: David Livingstone

text: Tutkimusten kohteena olivat nyt Sambesi ja Širejoki. Toisella matkallaan vuosina 1858–1864 Livingstone tutki kaakkoisen Afrikan luonnonolosuhteita ja Sambesijoen yläjuoksua löytäen 1859 Chilwa- (tai Shirva- tai Širva-), Malawi- sekä Njassajärvet, ja hän kävi myös Komoreilla.


title: David Livingstone

text: Livingstone oli kokematon johtaja, jolla oli monia vaikeuksia laaja-alaisen projektin toteuttamisessa. Livingstonen juuri Afrikkaan palannut vaimo Mary kuoli malariaan retken aikana huhtikuussa 1862. Sambesin löytöretki mainittiin epäonnistuneeksi monissa sanomalehdissä huolimatta siitä, että Livingstonen alaisuudessa työskennelleet tiedemiehet John Kirk, Charles Meller ja Richard Thornton olivat koonneet laajan kokoelman kasvitieteellistä, geologista ja etnograafista materiaalia tiedeyhteisöihin Isossa-Britanniaan. Vuonna 1864 Livingstone palasi takaisin kotimaahansa.


title: David Livingstone

text: Vuodet 1864 ja 1865 Livingstone vietti pääosin kotimaassaan Skotlannissa, julkaisten muun muassa kirjan "Narrative of an expedition to the Zambesi and its tributaries". Bombayn kautta matkustanut Livingstone saapui Sansibariin tammikuussa 1866.


title: David Livingstone

text: Sieltä hän aloitti kolmannen matkansa, joka suuntautui Niilin ja Kongon lähteille vuosina 1866–1873. Tavoitteena oli löytää Niilin lähde. Richard Francis Burton, John Hanning Speke ja Samuel Baker olivat osoittaneet joko Albertjärven tai Victoriajärven Niilin lähteeksi. Rovumajokea pitkin kulkien Livingstone seurueineen saapui Njassajärven eteläpäähän ja sieltä edelleen Tanganjikalle 1867. Vuosina 1867 ja 1868 löytyivät Mweru- ja Bangweulujärvet. 1869 ja 1870 hän teki muutaman retken Bambarresta, mutta joutui palaamaan heikon terveydentilansa vuoksi. Löytäessään 1871 Kongojokeen yhdistyvän Luabalajoen, Livingstone päätteli, että tämä joki olisi ollut Niili, vaikka todellisuudessa Luabalajoki on Kongojoen lähdejoki. Sairaudet koettelivat Livingstonen retkikuntaa. Livingstonen yhteydet länsimaailmaan katkesivat useiksi vuosiksi, ja hänen uskottiin kadonneen. Häntä lähti etsimään "New York Herald" –lehden toimittaja Henry Morton Stanley, joka marraskuun 10. päivä 1871 lopulta löysikin Livingstonen Tanganjikajärven rannalta Ujijista, Tansaniasta. Tästä kohtaamisesta muistetaan Stanleyn oletetut tervehdyssanat: ”Doctor Livingstone, I presume?” () Stanley ja Livingstone jatkoivat yhdessä matkaa Tanganjikan pohjoispäähän, jossa heidän reittinsä 1872 erkanivat. Livingston halusi yhä selvittää Niilin lähteet. Hän saapui Bangweululle ja pääsi Chitamboon.


title: David Livingstone

text: Livingstone kuoli Chitambon kylässä, Ilalassa, Sambiassa (tuolloin Koillis-Rhodesiassa) lähellä Bangweulujärveä 1. (tai 4.) toukokuuta 1873 malariaan ja punataudin aihettamaan sisäiseen verenvuotoon. Kolmenkymmenen Afrikassa vietetyn tutkimusvuotensa aikana Livingstone ehti taivaltaa liki 50 000 kilometriä. Hänen uskolliset seuraajansa "Susi" ja "Chuma" hautasivat hänen sydämensä puun alle, ja hänen kuivattu ja suolattu ruumiinsa kuljetettiin Sansibarin ja Adenin kautta Englantiin, missä se haudattiin 24. huhtikuuta 1874 Westminster Abbeyn kirkkoon Lontooseen.


title: David Livingstone

text: Livingstone mukaan on nimetty suuri määrä paikkoja, rakennuksia ja muistomerkkejä lähinnä tutkimusmatkojen varrella ja hänen kotimaassaan. Lisäksi hänestä on tehty useita elokuvia ja TV-sarjoja, muun muassa "Livingstone" (vuoden 1925 elokuva), "David Livingstone" (vuoden 1936 elokuva), "Mies joka löysi Livingstonen" (vuoden 1939 elokuva), "Livingstone" (vuoden 1981 TV-elokuva) ja "Forbidden Territory: Stanley's Search for Livingstone" (vuoden 1997 TV-elokuva).


title: No Doubt

text: No Doubt on yhdysvaltalainen rockia, poppia ja skata yhdistävä yhtye. Yhtye tuli maailmanlaajuisesti tunnetuksi vuoden 1995 albumin "Tragic Kingdomin" ja sen hittien "Just a Girl" ja "Don't Speak" myötä. Muita yhtyeen hittejä ovat muun muassa "Hey Baby", "Hella Good" ja "It's My Life". Yhtye oli tunnettu myös energisestä imagostaan, jota sen naislaulaja Gwen Stefani korosti.


title: No Doubt

text: Yhtye jäi tauolle vuonna 2003, josta lähtien Stefani on luonut soolouraansa. Gwen Stefanin menestyksekkäiden sooloalbumien ja kiertueiden jälkeen vuonna 2007 No Doubt alkoi taas aktivoitua. Stefani ilmoitti jo vuoden 2007 The Sweet Escape -kiertueellaan, että No Doubt aikoo tehdä lähiaikoina uutta musiikkia ja keikkoja. Maaliskuussa 2009 bändi ilmoitti kesän 2009 kiertueen aikataulun. Kiertueen innoittamana yhtye suuntasi myös studioon ja uusi albumi "Push And Shove" julkaistiin yhdentoista vuoden jälkeen edellisestä julkaisusta vuonna 2012. Uuden albumin tiimoilta yhtyeellä oli "seven night stand" -konserttikokonaisuus Los Angelesissa, joka siis koostui seitsemästä konsertista samalla lavalla.


title: No Doubt

text: John Spence perusti vuonna 1986 ystävänsä Eric Stefanin kanssa yhtyeen. Spencen suosikki-ilmaisu "no doubt" () sai toimia yhtyeen nimenä. Spence lauloi, Eric Stefani soitti sähköpianoa ja sen lisäksi Eric pakotti pikkusiskonsa Gwen Stefanin liittymään yhtyeeseen taustalaulajaksi. Vuonna 1987 he saivat esiintyä julkisella paikalla ensimmäistä kertaa. Tony Kanal, joka oli kuuntelemassa yhtyettä, liittyi No Doubtiin basistiksi. Myöhemmin hän ryhtyi yhtyeen manageriksi. John Spence teki itsemurhan vuonna 1987, ja No Doubt lopetti toimintansa. Myöhemmin yhtye kokoontui taas ja päätti Spencen muistoksi jatkaa, mutta nyt Gwen oli yhtyeen solisti.


title: No Doubt

text: Vuonna 1987 heavy metal -kitaristi Tom Dumont liittyi No Doubtiin ja toi yhtyeeseen vähän raskaimpiakin sointuja.


title: No Doubt

text: Kaksi vuotta myöhemmin 1989 rumpali Adrian Young kuuli yhtyeen demon ja päätti liittyä yhtyeeseen.


title: No Doubt

text:
1991 No Doubt allekirjoitti levytyssopimuksen Interscope Recordsin kanssa. Alkuun Interscope Records tarjosi ainoastaan Gwenille sopimusta, mutta tämä ei suostunut soolouraan. No Doubtin esikoisalbumi julkaistiin 1992, mutta se ei menestynyt. Yhtye kuvasi myös videon kappaleelle "Trapped in a Box", mutta MTV ei suostunut näyttämään videota. No Doubt aloitti "Tragic Kingdom" -levyn työstämistä, mutta Eric Stefani jätti yhtyeen ja päätti ryhtyä Simpsonit-sarjan piirtäjäksi. Vuonna 1995 No Doubt julkaisi itse "The Beacon Street Collection" -albumin, jolla on materiaalia, jota yhtyeen jäsenet eivät halunneet "Tragic Kingdom" -albumille. Albumi on saanut nimensä talosta, jossa melkein kaikki kappaleet ovat nauhoitettu.
Syksyllä 1995 No Doubt julkaisi "Tragic Kingdom" -albumin, joka on sekoitus pop-, ska-, punk- ja rockmusiikkia. Yhtye julkaisi singlen "Just a Girl" , joka menestyi hyvin. Vuonna 1996 "Tragic Kingdom" myi platinaa, ja yhtye valmistautui ensimmäiseen Euroopan-kiertueeseen. Vuoden loppupuolella No Doubt julkaisi singlen "Don't speak", joka menestyi. Joulukuussa 1996 "Tragic Kingdom" pääsi Billboard 200 -listan ykköseksi. Vuonna 1998 yhtye jäi tauolle työstääkseen seuraavaa albumia. Vuonna 2000 Adrian meni naimisiin, ja samana vuonna myös yhtyeen seuraava albumi "Return to Saturn" julkaistiin. Sen tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi "Ex-Girlfriend".


title: No Doubt

text: Vuonna 2001 julkaistiin albumi "Rock Steady", joka on sekoitus disko-, dance-, hiphop- ja reggaemusiikkia. Levyltä julkaistiin neljä singleä: "Hey Baby", "Hella Good", "Underneath It All", "Running". 2003 yhtye päätti ryhtyä tauolle, mutta ehti vielä julkaista "The Singles 1992-2003", "Boom Box" ja "Rock Steady Live DVD:n". Samoihin aikoihin julkaistiin single ja musiikkivideo kappaleesta "It's My Life".


title: No Doubt

text: Vuonna 2012 No Doubt teki paluun ja julkaisi kuudennen studioalbuminsa "Push And Shove". Albumilta julkaistiin kolme singleä: "Settle Down", "Push And Shove" ja "Looking Hot".


title: Arvo Aalto

text: Arvo Aulis Aalto (s. 13. heinäkuuta 1932 Rovaniemi) on eläkkeellä oleva suomalainen poliitikko, joka toimi työvoimaministerinä Sorsan II hallituksessa (1977–1979) ja Koiviston II hallituksessa (1979–1981).


title: Arvo Aalto

text: Aalto toimi Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) pääsihteerinä (1969–1984) ja puheenjohtajana (1984–1988). Ministerinä hän toimi Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) mandaatilla.


title: Arvo Aalto

text: Aallon vanhemmat olivat kivimies Eeverd Aalto ja ompelija Anni Vilhelmiina Raappana. Jatkosodan aikana Aalto muun muassa kävi kauppaa saksalaisten sotilaiden kanssa muiden poikien tavoin ja teki näille jäyniä. Sodan loppuajan hän vietti evakossa Ruotsissa. Palattuaan Aallon oli tarkoitus mennä oppikouluun, mutta hän lähtikin savotoille ja koulut jäivät käymättä.


title: Arvo Aalto

text: Vasemmistolaisessa kodissa varttunut Aalto oli innostunut lukemisesta, eronnut kirkosta ja liittyi Suomen kommunistisen puolueen (SKP) jäseneksi vuonna 1952. Hän asui tuolloin Rovaniemellä.


title: Arvo Aalto

text: Vuosina 1947–1955 Aalto toimi muurarina rakennustyömailla Lapissa. Hän pääsi muurarin apuriksi 14-vuotiaana ja 19-vuotiaana hänet hyväksyttiin Rovaniemen muurarien jäseneksi. Hän toimi myös luottamusmiehenä.


title: Arvo Aalto

text: Aalto suoritti Sirola-opiston kurssin 1955–1956 ja toimi vuosina 1956–1959 SKP:n Lapin piirijärjestön taloudenhoitajana. Vuosina 1960–1961 ja 1962–1964 hän oli SKP:n Rovaniemen aluejärjestön aluesihteeri. Aalto kävi Moskovan puoluekoulun vuosina 1961–1962. Hänen kuvansa Neuvostoliitosta muuttui huomattavasti kriittisemmäksi, mutta hän jatkoi tukeaan Hruštšovin johtamalle valtiolle, joka oli tuolloin lähtenyt uudistusten teille. 1950-luvun lopulla Aalto tapasi vaimonsa Onervan.


title: Arvo Aalto

text: Vuosina 1965–1969 Aalto oli SKP:n Lapin piirisihteeri. Piiri oli SKP:n jäsenmäärässä suurin ja juuri Pohjois-Suomen kommunistit ratkaisivat vuoden 1966 edustajakokouksessa voimasuhteen kallistumisen uudistajien hyväksi. Aalto kiinnitti huomiota muun muassa SKP:n ja SKDL:n toimintojen päällekkäisyyteen. Hänen käytännölliset aikeensa puolueiden yhdistämisestä saivat kuitenkin tylyn tuomion puheenjohtaja Aimo Aaltoselta, josta tuli myöhemmin eräs puolueopposition näkyvimmistä hahmoista. Oppositio kannatti itsenäistä SKP:ta ja korosti SKDL:n luonnetta "demokraattisena yhteistyöjärjestönä" Leniniä perinteisesti tulkiten. Aallon toimet eivät tältä kannalta katsoen näyttäneet toivottavilta puolueen alkaessa hajota ennen SKP:n 14. edustajakokousta vuonna 1966.


title: Arvo Aalto

text: Aalto valitsi uudistajien puolen. Vuonna 1966 uudistajat pääsivät puolueen enemmistöksi ja puheenjohtajaksi valittiin Aaltosen tilalle Aarne Saarinen. Oppositio aloitti taistelun puolueen saamiseksi takaisin "terveiden voimien" haltuun ja kohteena oli muun muassa Lapin piiri, joka kuitenkin Aallon johtamana säilyi enemmistön hallussa. Neuvostoliiton miehitettyä Tšekkoslovakian vuonna 1968 Aalto asettui SKP:n kannalle arvostellen toimia. Hän puolusti tšekkoslovakialaisten kantoja myös Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) valtuustolle Lapissa.


title: Arvo Aalto

text: Hajaannukseen päättyneessä SKP:n 15. edustajakokouksessa 1969 Aalto valittiin puolueen pääsihteeriksi ja tärkeään poliittiseen toimikuntaan. Seurasi muutto Kontulaan. NKP:n painostuksella SKP pysyi kasassa, mutta vaikeudet eivät lakanneet. Vuonna 1970 solmittiin osapuolisopimus, joka turvasi opposition asemat puoluejohdossa, mitä Aalto piti sääntöjen roskakoriin heittämisenä.


title: Arvo Aalto

text: Pääsihteerinä Aalto joutui ottamaan vastaan paljon kritiikkiä taistolaisiksi 1970-luvun alussa nimetyltä oppositiolta. Kun se ei näyttänyt laantuvan ja muun muassa erillistoiminta jatkui, päätti Aalto alkaa koota enemmistöläisiä vastaiskuun puolueen turvaamiseksi. Aallosta tuli opposition vihan symbolinen pääkohde samalla kun hän joutui vastaamaan järjestötyön käytännön pyörittämisestä. Opposition puolelle yhä enemmän kallistunut NKP alkoi myös suhtautua Aaltoon entistäkin kitsaammin.


title: Arvo Aalto

text: Huhtikuussa 1977 Aallosta tuli SKDL:n työvoimaministeri Sorsan II hallituksessa. Ministerinä hän pyrki ajamaan työväen etuja, mutta joutui kritiikin kohteeksi monelta taholta joukkotyöttömyyden vallitessa. Aalto jatkoi ministerinä myös seuraavassa Koiviston II hallituksessa. Jossain vaiheessa ministeriä vaadittiin valtakunnanoikeuteen hänen kehotettua työläisiä ajamaan etujaan työpaikoilla, mikä tulkittiin sopimattomaksi lakkokehotukseksi.


title: Arvo Aalto

text: Aallon poliittisena sihteerinä toimi Leevi Lehto, jonka kanssa Aalto valmisteli loppuvuodesta 1978 Kriittiseen korkeakouluun puheen "historiallisesta kompromissista", jonka perusideana oli uuden yhteiskunnan rakentaminen kapitalismin ja sosialismin parhaiden puolien pohjalta työväen ja edistyksellisten porvarien yhteisvoimin. Puhe julkaistiin "Kommunisti"-lehdessä, mutta sai muutaman kuukauden kuluttua murskaavaa kritiikkiä NKP:lta ja taistolaisilta. Historiallisesta kompromissista tehtiin osoitus Aallon perusteellisesta “reformistisuudesta”. Aalto hautasi kritisoidun ehdotuksen, mutta oppositio ja NKP pitivät sitä esillä mahdollisuuksien mukaan. Maaliskuussa 1981 Erkki Rautee ja Veikko Lehtinen pyysivät Aallon takaisin pääsihteerin tehtävään sitä viestintuojien mielestä huonosti hoitaneen Erkki Kivimäen tilalle ja ministerin salkku sai jäädä.


title: Arvo Aalto

text: Aalto siirtyi takaisin SKP:lle töihin juuri ennen 19. edustajakokousta. Hänen tehtäväkseen jäi kokouksen valmistelu, mitä varten hän palkkasi Lehdon ja opposition Juhani Ruotsalon kirjoittamaan käsikirjoitusta. Aalto piti näiden työtä hyvänä, mutta koki näiden pettäneen hänet edustajakokouksen jälkeen. Osa enemmistöstä valmistautui kokoukseen johdon vaihto mielessä kyllästyttyään ainaisiin kompromisseihin. Saarinen ja Taisto Sinisalo jatkoivat puheenjohtajina kuitenkin vielä vuoden, mutta osapuolisopimuksesta luovuttiin. Aallolla oli kannatusta, mutta hän kieltäytyi puheenjohtajaehdokkuudesta. Vuoden 1982 ylimääräisessä edustajakokouksessa johto vaihtui kolmaslinjalaisen Jouko Kajanojan noustessa puheenjohtajaksi. Aalto säilytti asemansa pääsihteerinä molemmissa edustajakokouksissa. Aluksi myönteisesti kolmaslinjalaisiin suhtautunut Aalto muuttui kriittisemmäksi näitä kohtaan katsoen näiden muun muassa vievän puolueen opposition käsiin. Nuorilla kihahti hänen mielestään valta päähän ja Aalto kävi taas taistoon puolueen pitämiseksi enemmistöläisten käsissä.


title: Arvo Aalto

text: Aalto valittiin SKP:n puheenjohtajaksi 20. edustajakokouksessa vuonna 1984. Valintaa edelsi suuri taistelu opposition ja NKP:n ilmoittaessa vastustuksensa Aallolle, jota yritettiin kolmaslinjalaisten kanssa kammeta pois puoluejohdosta. Oppositio oli nimennyt sen erottamista puolueesta kannattaneet "kirveslinjaksi" ja identifioinut linjan johtajaksi Aallon, vaikkei tämä edes kaikkein kiihkeimmin opposition erottamista ajanut. Aallolle kerrottiin NKP:n taholta selvästi, että yhteydet puolueeseen katkeavat, jos oppositio erotetaan.


title: Arvo Aalto

text: Pelastukseksi koitui Mihail Gorbatšovin valinta Neuvostoliiton johtoon hieman myöhemmin. Uudistuva NKP piti suhteita sekä Aallon puolueeseen että erotetun vähemmistön (1986 perustamaan) Suomen kommunistiseen puolueeseen (yhtenäisyys) (SKPy). Oppositio erotettiin SKP:sta vuosien 1985 ja 1986 päätöksillä. Aalto ryhtyi puheenjohtajana uudistamaan puoluetta ja laittoi Yrjö Raution kirjoittamaan uutta puolueohjelmaa, joka hyväksyttiin vuoden 1987 21. edustajakokouksessa, jossa Aalto valittiin jatkamaan tehtävässään. Hän ei kuitenkaan onnistunut saamaan puolueen kannatusta nousuun, ja esimerkiksi eduskuntavaaleissa 1987 SKDL koki jälleen yhden tappion lisää, eikä Aalto itsekään päässyt eduskuntaan.


title: Arvo Aalto

text: Vuonna 1988 Aalto joutui jättämään paikkansa SKP:n johdossa talousskandaalin nostettua puolueen iltapäivälehtien kestoaiheeksi. SKP:n taloudenhoitaja Jorma Sorvari oli sijoittanut puolueen varoja holtittomasti, ja edessä oli katastrofi, joka johti 35 miljoonan markan tappioihin. Aalto kantoi poliittisen vastuun ja erosi puheenjohtajan tehtävistä. Hän oli aikaisemmin todennut, ettei ollut mitään periaatteellista estettä puolueen varojen sijoittamiselle yksityisiin yrityksiin, joita puolue asettui kannattamaan uudessa puolueohjelmassakin.


title: Arvo Aalto

text: Vuonna 1988 Aalto julkaisi muistelmateoksen "Elämäni miljoonat" (WSOY). Vuodesta 1992 asti Aalto on asunut talvet Portimãossa Portugalissa ja kesät Helsingissä.


title: Arvo Aalto

text: Kesäkuussa 2016 Arvo Aalto piti puheen vasemmistoliiton puoluekokouksessa Oulussa. Hänen edellisestä puoluekokouspuheestaan oli kulunut silloin 29 vuotta.


title: Vesi-liito

text: Vesi-liito (tai Vesiliito laito poika) oli kalevalaisessa runoudessa henkilö, joka otettiin Sammon ryöstöön lähteneen veneretkueen kyytiin matkan varrelta. Vesi-Liito toi mukanaan veneeseen laidan. Perusteeksi kerrottiin sananlasku: "ei vara venettä kaada". Vesi-Liitoon liitetty sana "laito" merkitsee matalikkoa tai ruohikkoista rantaa.


title: Vesi-liito

text: Elias Lönnrot korvasi kokoamassaan Kalevalassa Vesi-liidon jo aiemmin Kalevalassa esitellyllä liedolla Lemminkäisellä.


title: Aino (Kalevalan hahmo)

text: Aino on Kalevalan henkilö, Joukahaisen nuori suloinen sisar. Hän esiintyy Kalevalan kolmannessa, neljännessä ja viidennessä runossa. Kolmas runo kertoo, kuinka yltiöpäinen Joukahainen häviää kilpalaulannan vanhaa ja viisasta Väinämöistä vastaan ja joutuu loihdituksi suohon. Suosta päästäkseen Joukahainen lupaa sisarensa Väinämöiselle vaimoksi. Tämän kuultuaan Joukahaisen ja Ainon äiti ihastuu ikihyviksi saadessaan sukuun suuren sulhon. Aino kuitenkin kauhistuu kuullessaan joutuvansa vanhan miehen vaimoksi ja hukuttautuu neljännessä runossa. Viidennessä runossa Väinämöinen yrittää kalastaa Ainoa, mutta saa saaliikseen vain erikoisen kalan. Hän yrittää paloitella kalan ruoakseen, mutta se hyppääkin veteen ja kertoo olleensa Aino.


title: Aino (Kalevalan hahmo)

text: Tarinan opetuksena Väinämöinen itse kieltää jälkipolvia tavoittelemasta nuorta puolisoa tai menemästä nuorena naimisiin.


title: Aino (Kalevalan hahmo)

text: On mahdollista, ettei Aino-nimeä esiintynyt ennen kirjoitettua Kalevalaa. Kalevalaisissa kansanrunoissa on laulettu ”aino siskosta” ja ”aino tyttösestä”, joilla saatetaan viitata perheen "ainoaan" siskoon ja tyttölapseen. Oletetaan, että Kalevalan kokoaja Elias Lönnrot on tehnyt Ainosta nimen kirjoittamalla adjektiivin "aino" isolla alkukirjaimella.


title: Aino (Kalevalan hahmo)

text: Suomalainen metalliyhtye Amorphis on tehnyt Ainosta kolme kappaletta: ”Drowned Maid” albumilla "Tales from the Thousand Lakes" (1994) sekä ”Mermaid” ja ”On a Stranded Shore” albumilla "The Beginning of Times" (2011).


title: Itä-Kalimantan

text: Itä-Kalimantan () on provinssi Indonesiassa. Se on yksi viidestä Borneon saarella sijaitsevasta Indonesian provinssista. Itä-Kalimantanin pääkaupunki on Samarinda. Provinssi on pinta-alaltaan Indonesian toiseksi suurin Papuan jälkeen, sen pinta-ala on 204 534 neliökilometriä. Itä-Kalimantanin asukasluku on noin 3 235 100 (vuonna 2010).


title: Johannes III Dukas

text: Johannes III Dukas Vatatzes (1193 – 3. marraskuuta 1254) oli Bysantin keisari maanpaossa Nikaian keisarikunnassa vuosina 1222–1254.


title: Johannes III Dukas

text: Vuonna 1212 hän oli mennyt naimisiin keisari Theodoros I Laskariksen tyttären Eirene Laskarina kanssa. Kun Theodoros kuoli vuonna 1222, Johannes valittiin hänen seuraajakseen.


title: Johannes III Dukas

text:
Johannes ja Eirene saivat yhden pojan, Theodoroksen. Eirene loukkaantui kuitenkin pahasti pudottuaan hevosen selästä, eikä pysynyt enää saamaan lapsia. Hän vetäytyi luostariin ja otti uudeksi nimekseen Eugenia.
Johannes meni uusiin naimisiin Pyhä saksalais-roomalainen keisarin Fredrik II:n tyttären Constancen kanssa.


title: Johannes III Dukas

text: Johannes teki sopimuksen seldžukkien kanssa ja sai näin valtakunnan itärajan varmistettua. Hän kohdisti nyt katseensa länteen. Johanneksen laivasto häiritsi latinalaisten toimintaa merellä ja hän sai vallattua Rodoksen. Hän kukisti myös latinalaisen keisarin taistelussa.


title: Johannes III Dukas

text: Vuonna 1235 hän yritti yhdessä bulgarialaisten kanssa vallata Konstantinopolin, mutta yritys epäonnistui. Hän sai kuitenkin Epeiroksen despotaatin ja Thessalonikan valtansa alle.


title: Gorontalo

text: Gorontalo on Sulawesin saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Se sijaitsee saaren pohjoisosassa. Sen naapuriprovinssit ovat lännessä Keski-Sulawesi ja idässä Pohjois-Sulawesi. Gorontalon eteläpuolella on Tomininlahti ja pohjoispuolella Celebesinmeri. Gorontalo erotettiin Pohjois-Sulawesista omaksi provinssikseen vuonna 2000


title: Gorontalo

text: Gorontalon pääkaupunki ja suurin kaupunki on Gorontalo. Provinssin pinta-ala on 11 257 neliökilometriä ja asukasluku noin 995 500 (vuonna 2010). Gorontalolaiset muodostavat provinssin suurimman väestöryhmän. Gorontalon puhutuimmat kielet ovat gorontalon kieli ja indonesia.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaari on Pyhäjärven saari ja perhepuisto 20 minuutin laivamatkan päässä Tampereen keskustasta. Viikinsaaressa voi retkeillä muuten vaan tai osallistua kesän runsaaseen ohjelmatarjontaan. Saaren laivaliikenteestä vastaa Suomen Hopealinja. Laivat lähtevät Laukontorin satamasta touko-kesäkuun vaihteesta elokuun puoliväliin, tilauksesta muulloinkin.


title: Viikinsaari

text: Saaren palveluihin kuuluvat uimarannat, lasten leikkipaikat ja pelikentät. Grilli- ja keittokatos ovat vapaasti käytettävissä ja rantasauna lämpiää tilauksesta. 12-paikkainen satama palvelee pienveneilijöitä. Saaressa on myös ravintola Viikinsaari sekä grillikioski.


title: Viikinsaari

text: Tampereen kaupungin kulttuuripalvelut vastaa suurimmaksi osaksi saaren monipuolisesta ohjelmatarjonnasta kuten lastenpäivistä, lavatansseista, tanssikursseista, lasten luontokoulusta ja musiikkitapahtumista. Myös muut tahot, esimerkiksi Suomen Hopealinja, tuottavat saareen tapahtumia. Esimerkiksi TaTU Tampere järjestää vuosittain heinäkuun lopulla Viikinsaaren ympäriuinnin.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaaren historia alkaa seitsemänneltä vuosituhannelta ennen ajanlaskumme alkua, jolloin saari syntyi maankohoamisen seurauksena. Kivikauden asutuksen jäljiltä on tehty hajalöytöjä, muun muassa Viikinsaaren kaksoiskirves ja kaksoistaltta. Varhaisin kirjallinen maininta löytyy Pirkkalan syyskäräjien pöytäkirjoista vuodelta 1596. Tuolloin käräjöitiin heinän varastamisesta.


title: Viikinsaari

text: Saaren vanha nimi on ollut Kaidesaari tai Iso Kaidesaari, koska länsipuolella sijaitsevaa Lehtisaartakin on kutsuttu Kaidesaareksi. Viikinsaari on jo kauan ollut tunnettu kesävirkistyspaikkana, sillä sen luonnon vehreyttä ja kauneutta on aina kiitetty. Viikinsaari kuului aikoinaan Pirkkalan Nikkilän talon maihin, mutta se myytiin viinakannun hinnalla Viikin kartanolle, ja saarta alettiin kutsua nykyisellä nimellään.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaari on toiminut virkistysalueena jo 1800-luvun puolivälistä lähtien. Vuonna 1866 Carl Gustaf Tallqvist perusti sinne ensimmäisen ulkoilmaravintolan. 1870- ja 1880-luvuilla saaressa vietettiin iloista elämää, kun siitä aluksi tuli herrasväen huvittelupaikka. Tallqvist osti saaren omakseen vuonna 1881. Maanmittaustoimituksessa mainittiin tuolloin ison osan saaresta olleen hoidettua puistoa.


title: Viikinsaari

text: Tallqvistin kuoltua Viikinsaari oli jonkin aikaa oman onnensa nojassa. Pässien ja pirkkalalaisten talojen varsojen lisäksi saarella kävi paljon joutoväkeä, joka harrasti muun muassa viinanjuontia ja tappeluita. Saaresta korjattiin myös heinää. 1893 Tampereen kaupunki osti Viikinsaaren Tallqvistin perikunnalta ja rakensi sinne uuden ravintolan vuonna 1895. Myöhemmin saari oli etupäässä työväenyhdistyksen käytössä. Myöhemmin kaupunki on rakentanut ravintolan lisäksi saareen muun muassa ulkoilmanäyttämön, tanssilavan, keilaradan ja saunan. Rakentaminen ja virkistystoiminta on keskittynyt saaren itäosaan. Viime sotien jälkeen Viikinsaaren virkistyskäytössä oli jälleen pieni tauko, mutta nykyään sen käyttö on jälleen lisääntynyt säännöllisen laivaliikenteen myötä.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaaren kokonaispinta-ala on 14,9 hehtaaria, josta luonnonsuojelualueen pinta-ala on 10,53 hehtaaria. Luonnonsuojelulain mukaisen rauhoituksen tarkoitus on taata Viikinsaaren luonnonsuojelualueen monipuolisen lehtoluonnon säilyttäminen ja alueen ohjattu käyttö kaupunkilaisten virkistys- ja ulkoilualueena.


title: Viikinsaari

text: Luonnonsuojelualueen kasvillisuus on enimmäkseen lehtokasvillisuutta ja alue kuuluukin Pirkkalan lehtokeskukseen. Viikinsaaressa on runsas putkilokasvilajisto. Kaiken kaikkiaan saarelta on löydetty 253 putkilokasvilajia, joista 150 on alkuperäisiä. Vaateliaimpia lajeja edustavat alueella muun muassa lehto-orvokki, lehtoimikkä, keltavuokko, soikkokaksikko, lehtopähkämö ja mustakonnanmarja. Kotkansiipivaltainen lehto kuuluu saaren erikoisuuksiin. Alueella kasvaa myös Länsi-Suomessa harvinaista nurmikaunokkia.


title: Viikinsaari

text: Sienilajistossa on muutamia harvinaisia lajeja kuten savukärpässieni ja kirjomaltoseitikki. Lisäksi saarelta on löydetty myös yksi Suomelle uusi laji, saravinokas.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaaren linnusto on monipuolinen ja linnuston tiheys on korkea. Saarella pesii 30 lajia. Pikkusieppo, mustapääkerttu, lehtopöllö ja nuolihaukka ovat näistä lajeista harvinaisimpia.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaari on hyvä retkeily- ja opetuskohde. Luonnonsuojelualueella on merkitty luontopolku.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaaren luonnonsuojelualueella on pääasiassa rehevää ja monipuolista lehtokasvillisuutta. Alue on jaettu kuuteen kasvillisuusvyöhykkeeseen, jotka muuttuvat sisäosien tuoreista PuViT (lehtoimikkä-lehto-orvokkityyppi) - ja OmaT (käenkaali-oravanmarjatyyppi) -lehdoista rantaviivan tuoreeseen (MT, mustikkatyyppi)) ja lehtomaiseen (OMT, käenkaali-mustikkatyyppi) kankaaseen. Pinta-alaltaan suurin kasvillisuusvyöhyke on OmaT-tyypin tuore lehto.


title: Viikinsaari

text: Koko Viikinsaaresta on kaikkiaan löytynyt 253 putkilokasvilajia. Näistä arviolta 150 on saattanut olla saaressa alkuperäisiä. Loput sata lajia ovat kulkeutuneet saareen ihmisen mukana. Osa saaren alkuperäislajeista on saanut saaren käytön kasvaessa lisää kasvupaikkoja, osa lajeista on vähentynyt. Vain kahden alkuperäiskasvin tiedetään varmuudella hävinneen, näsiän ("Daphne mezereum") ja kaiheorvokin ("Viola selkirkii").


title: Viikinsaari

text: Luonnonsuojelualueen valtapuustoa ovat metsäkuusi ("Picea abies") ja koivut ("Betula pendula" ja "B. pubescens"). Mäntyä ("Pinus sylvestris") esiintyy voimakkaimmin lounaisrannan tuoreella kankaalla.


title: Viikinsaari

text: Alueella esiintyvä kataja ("Juniperus communis") on paikoitellen kärsinyt varjostuksesta. Visakoivua ("Betula pendula" var. "carelica") esiintyy myös kookkaina yksilöinä. Tasaisesti koko alueella kasvaa pihlaja ("Sorbus aucuparia") ja haapa ("Populus tremula"), joka muodostaa yhtenäisiä haavikoita vanhoilla niittyalueilla.


title: Viikinsaari

text: Pääasiassa rantojen tuntumassa esiintyy harmaa- ("Alnus incana") ja tervaleppää ("A. glutinosa") sekä tuomea ("Prunus padus"), joka kasvaa myös saaren sisäosissa. Kosteilla kasvupaikoilla viihtyvät lukuisat pajujen ("Salix") sukuun kuuluvat lajit: halava ("S. pentandra"), raita ("S. caprea"), kiiltopaju ("S. phylicifolia"), tuhkapaju ("S. cinerea") ja mustuvapaju ("S. myrsinifolia"). Sisäosien rehevissä lehdoissa kasvaa myös muutamia metsälehmuksia ("Tilia cordata"). Yksi kynäjalavan ("Ulmus laevis") taimi havaittiin vuonna 1989. Puustoa on hakattu aukoksi alueen lounaisosassa sekä luoteiskärjessä. Kumpikin hakkuuala on suuruudeltaan noin 0,1 ha. Tällä hetkellä alat ovat lehtipuuvaltaisia, noin 2 m korkeita taimikoita.


title: Viikinsaari

text: Pensaskerroksen muodostavat korpipaatsama ("Rhamnus frangula"), terttuselja ("Sambucus racemosa") ja koiranheisi ("Viburnum opulus"), jotka kasvavat tasaisesti alueen lehto-osissa. Myös lehtokuusamaa ("Lonicera xylosteum") esiintyy, mutta niukemmin kuin muita pensaskerroksen kasveja.


title: Viikinsaari

text:
Kokonaisuutena Viikinsaaren luonnonsuojelualueen puusto, varsinkin lehdoissa, on selvästi kaksijaksoinen. Ylimmässä latvuskerroksessa kasvaa 70-90 -vuotiaita, 20-24 metriä korkeita, kuusia ja koivuja. Kerros on melko tasaikäinen ja selvästi erottuva. Tämän kerroksen alla ja paikoitellen ylimmän latvuskerroksen puuttuessa omina kuvioinaan kasvaa 10-30- vuotias, pääosin kuusivaltainen kerros. Lahopuuta alueella on niukasti. Tämä johtunee siitä, että tuulenkaatoja ja lahoavia puita on korjattu polttopuuksi.
Kenttäkerros
Viikinsaaren suojelualueen lajirunsainta aluetta ovat sisäosan lehdot: lehtoimikkä-lehto-orvokkilehto, nuokkuhelmikkä-linnunherne (MeLaT) lehto, OmaT- lehto sekä saniaislehto (FT) B lehtokorpi.


title: Viikinsaari

text: Vaateliaimmista lehtokasveista esiintyvät muun muassa lehto-orvokki ("Viola mirabilis"), lehtoimikkä ("Pulmonaria obscura"), keltavuokko ("Anemone ranunculoides"), lehtopähkämö ("Stachys sylvatica"), soikkokaksikko ("Listera ovata") sekä mustakonnanmarja ("Actaea spicata").


title: Viikinsaari

text: Rehevimmän lehtoalueen kosteista ja varjoisista kasvupaikoista löytyy velholehteä ("Circaea alpina") ja nokkosta ("Urtica dioica"). Saniaislehtoa hallitsee laaja kotkansiipikasvusto ("Matteuccia struthiopteris"), jonka joukossa kasvaa kevätlinnunsilmää ("Chrysosplenium alternifolium") sekä mesiangervoa ("Filipendula ulmaria"). Paikoitellen tiheiköt muuttavat kasvillisuuskuvaa, jolloin varsinkin käenkaalin ("Oxalis acetosella") osuus kenttäkerroksen kasvillisuudesta nousee. Heinäkasvillisuus, kuten metsälauha ("Deschampsia flexuosa") ja lampaannata ("Festuca ovina"), on voimakkaimmillaan lounaisosan hakkuualalla.


title: Viikinsaari

text: Rehevää sisäosaa reunustaa viljely- ja laidunkäytössä ollut alue, jossa kasvaa sekaisin lehto-, kangas- ja kulttuurikasveja. Vuohenputki ("Aegopodium podagraria") esiintyy yhtenäisinä aloina. Paikan rehevyydestä ja kosteudesta kielivät muun muassa hiirenporras ("Athyrium filix-femina") sekä kevätlehtoleinikki ("Ranunculus fallax").


title: Viikinsaari

text: Lehtoaluetta kiertää yhtenäinen tuore ja lehtomainen kangas B rantavyöhyke, jossa esiintyy tyypillisiä kangasmaiden kasveja. Alueella on jonkin verran raivattu aliskasvillisuutta ja samalla hävitetty lehtopensaita. Vaateliaita lehtokasveja ei kangasmaalla kasva.


title: Viikinsaari

text: Rannan kivikkoisessa ja niukkalajisessa elinympäristössä kasvaa 28 eri kasvilajia joista yleisimpinä rantakukka ("Lythrum salicaria"), myrkkykeiso ("Cicuta virosa"), ruokohelpi ("Phalaris arundinacea"), luhtavuohennokka ("Scutellaria galericulata"), viiltosara ("Carex acuta") ja terttualpi ("Lysimachia thyrsiflora").


title: Viikinsaari

text: Viikinsaaren suojelualueen eläimistöstä on tutkittu vain linnustoa. Muu eläimistö lienee tyypillistä piensaarieläimistöä, eikä harvinaisemmista lajeista ole ainakaan havaintoja.


title: Viikinsaari

text: Saaren pesimälinnusto koostuu pirkanmaalaisesta peruslajistosta. Harvinaisuuksia edustaa pikkusieppo ("Ficedula parva"), joka lienee saarella myös pesinyt, vaikka varmaa havaintoa ei olekaan. Vaateliaita lajeja edustaa mustapääkerttu ("Sylvia atricapilla"). Linnustotakseerauksia on tehty saarella kaksi, vuosina 1991 ja 1996.


title: Viikinsaari

text:
Vuonna 1991 saarella todettiin 30 lajin muodostaneen 121 reviiriä ja 1996 25 lajia 86 reviiriä. Kolopesijöitä saarella on vähän. Suojelualueella ei ole linnunpönttöjä, joten kolopesijät keskittyvät saaren itäpäässä sijaitseviin pönttöihin. Linnustossa oli v. 1996 yhdeksän valtalajia, neljä lisälajia ja seitsemän jäännöslajia. Diversiteetti-indeksi oli 2.67 mikä merkitsee melko monipuolista pesimälinnustoa. Indeksiä alentaa parimäärien epätasainen jakaantuminen eri lajien kesken;
valtalajien osuus oli koko parimäärästä 57%. Viikinsaaren linnuston kokonaisparitiheys oli 1991 810.7 paria/km2. ja 1996 576.2. Paritiheyttä voidaan pitää varsin korkeana.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaari on Tampereen kaupungin omistuksessa, ja voimassa olevassa yleiskaavassa saari on määritelty virkistysalueeksi. Kaupungin kulttuuritoimisto vastaa alueen toiminnasta. Viikinsaaren itäosaan on keskitetty laivamatkailu-, ravintola- sekä harrastustoimintaa. Saaren länsiosa on säilynyt rakentamattomana ja sisäosaltaan luonnontilaisena.


title: Viikinsaari

text: Alue on luonteeltaan puolikulttuurilehtoa, jota ihminen on muuttanut vuosisatojen ajan karjan laiduntamisella, heinän korjuulla ja hakkuilla. Vaikka kulttuurin vaikutus on jättänyt jälkensä, se ei kuitenkaan ole hävittänyt saaren lehtoluontoa.


title: Viikinsaari

text: Viikinsaaressa sijaitsee ekumeeninen Pyhäjärven kappeli. Entinen putkarakennus on taiteilija Ilkka Väätin suunnitelman pohjalta muutettu idän ja lännen kirkot yhdistäväksi hiljentymispaikaksi ja kokonaisvaltaiseksi taideteokseksi. Kappelin kuvasymboliikka kertoo myös esikristillisestä uskonnollisesta maailmasta.


title: Viikinsaari

text: Katolis-luterilainen kappeli sijaitsee läntisessä sellissä. Kappeli nimettiin 1400-luvun lopulla eläneen ja vaikuttaneen fransiskaanijohtajan Stefanus Laurentinin mukaan. Alttarimaalaus, vastakkaisen seinän Kristoforos-legendakuvitus, vihkiristit ja muut läntisen kirkon kristilliset symbolit hallitsevat kappeliosaa. Ekumeniaa edustaa muun muassa alttaripöytään kuvattu Jerusalemin risti.


title: Viikinsaari

text: Itäisen kirkon traditiota edustaa itäisen sellin kappeli. Se sai nimensä vepsäläismunkin, Pyhän Aleksanteri Syväriläisen mukaan. Hän eli 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa, toimi munkkina Valamon luostarissa ja perusti myöhemmin Syvärin luostarin Laatokan itärannalle. Kappelin seinällä on piirroskuva keskiajan Syvärin luostarista. Jerusalemin risti symboloi kristillisten kirkkojen alkuyhteyttä.


title: Viikinsaari

text: Esikristillinen ja ns. barbaarikristillinen maailma tulevat vastaan jo kappelin etuhuoneessa. Sen seinillä on esikristillisiä symboleja, mutta myös alkuseurakunnan kalasymboleja, vihkiristejä ja kaiken yläpuolella Pyhän Mikaelin käsi punnitsemassa Kristusta ja paholaista. Huoneessa on myös suuri puinen kasteallas.


title: Viikinsaari

text: Kappelikokonaisuuden vihki kirkolliseen käyttöön 4.6.1995 Tampereen piispa Paavo Kortekangas yhdessä Tampereen ortodoksisen seurakunnan kirkkoherran Risto Linnun kanssa. Kappelia on käytetty matkailukohteena ja hiljentymispaikkana ja siellä on pidetty myös kristillisiä vihkiäisiä ja kastetilaisuuksia.


title: Viikinsaari

text: Pyhäjärven kappeli on uniikki taideteos ja tiettävästi ainut kirkkorakennus, jossa saman katon alla on käytössä sekä läntisen että itäisen kirkon traditio.


title: Kabardian tasanko

text: Kabardian tasanko () on tasankoalue Pohjois-Kaukasiassa, pääasiassa Kabardi-Balkarian pohjoisosassa. Alueen korkaus 200–500 metriä merenpinnasta. Tasanko sijaitsee Terekjoen alajuoksun eteläpuolella.


title: Kabardian tasanko

text: Tasanko on nimetty entisestä Kabardian valtiosta, jonka alue kuuluu nykyisin pääasiassa Kabardi-Balkariaan.


title: Laukontori

text: Laukontori, tamperelaisittain myös "Alaranta", on Tampereen keskustan eteläosassa, Pyhäjärven rannalla sijaitseva tori. Se sijaitsee vain muutaman sadan metrin päässä Tampereen Keskustorista. Torin ranta toimii satamana, josta lähtee kesäisin risteilyaluksia muun muassa Viikinsaareen ja Hämeenlinnaan.


title: Laukontori

text: Laukontori on saanut nimensä ensimmäisestä Pyhäjärvellä liikennöineestä höyrylaivasta, "Laukko"-siipirataslaivasta, joka oli rakennettu vuonna 1859, mutta romutettu jo vuonna 1864. Tällaisena laiva oli niin merkitsevä, että tamperelaiset alkoivat käyttää nimitystä "Laukon tori" eli tori, jonka reunaan "Laukko" rantautui. Samaa satamapaikkaa käytti myöhemmin myös toinen "Laukko"-niminen höyrylaiva. Laukontorista on käytetty rinnakkaisniminä Alarantaa ja Alasatamaa (aikoinaan myös Alarannan kauppatori), vaikka toisaalta Mustanlahden satamaa Näsijärven rannassa ei ole koskaan kutsuttu "Ylärannaksi" tai "Yläsatamaksi". Virallisesti Laukontori on kuulunut Tampereen kadunnimistöön vuosina 1868–1886 ja uudelleen vuodesta 1897. Välivuosina torin nimenä oli Kalatori. Laukontorin reunamille rakennettiin 1900-luvun alussa asuinkerrostaloja ja alue oli varakkaiden kaupunkilaisten suosima asuma-alue. Vuonna 1905 lähes puolet koko Nalkalan kaupunginosan asukkaista luettiin kuuluviksi ylimpään sosiaaliryhmään. Laukontori oli 1950-luvulle saakka vilkas kauppapaikka, jossa sisävesilaivoilla Pyhäjärven alueelta Tampereelle tulleet maaseudun asukkaat myivät tuotteitaan.


title: Laukontori

text: Laukontori on Tammelantorin ohella myös kuuluisia mustanmakkaran "alkuperäisiä" nauttimispaikkoja. Laukontorille johtaa Tammerkosken yli vuonna 1985 valmistunut Vuolteensilta ja kesällä 2010 valmistunut Laukonsilta yhdistää puolestaan Laukontoria ja Ratinan aluetta.


title: Nogaiaro

text: Nogaiaro on aroalue Kaukasian itäosassa Kaspianmeren rannalla Itä-Euroopassa. Se käsittää pääasiassa Dagestanin pohjoisosan. Lisäksi se ulottuu Stavropolin aluepiirin itäosaan. Nogaiaron pohjoisrajana on Kuma, jonka pohjoispuolista aroaluetta kutsutaan Kalmukkiaroksi. Nogaiaron on saanut nimensä alueella asuvasta turkkilais-tataarilaisesta nogai-kansasta.


title: Helsingin työväentalo

text: Helsingin työväentalo eli Paasitorni on Hakaniemen Siltasaaressa sijaitseva rakennustaiteellisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokas kokous- sekä kongressikeskus. Arkkitehti Karl Lindahl suunnitteli paikalle jugendtyylisen rakennuksen, jonka vanhin osa valmistui vuonna 1908 työväestön kokous- ja vapaa-ajanvieton paikaksi ja se toimi pitkään varsinaisena työväentalona.


title: Helsingin työväentalo

text: Kokouskeskuksena Paasitornin toimintaa on kehitetty 1990-luvun puolesta välistä alkaen. Nykyisin Paasitornissa on lähes 30 kokous- ja juhlakäyttöön soveltuvaa tilaa 8–800 hengelle, neljä ravintolaa (Paasiravintola, Paasin Kellari, Juttutupa ja Graniittilinna) sekä 170 huoneen hotelli Scandic Paasi. Paasitornin edustalla Eläintarhanlahdella on keväällä 2015 avattu 200-paikkainen kelluva ravintolapaviljonki, ravintola Meripaviljonki.


title: Helsingin työväentalo

text:
Helsingin työväenyhdistyksen rakennuttama työväentalo valmistui vuonna 1908. Sen julkisisivu tehtiin rakennuspaikalta louhitusta graniitista, jota varastoitiin myös vuonna 1925 valmistunutta laajennusosaa varten. Lisäksi kiveä käytettiin tonttia ympäröivään aitaan sekä viereisen rantakadun päällystämiseen. Rakennuksen vanhin osa edustaa tyylisuunnaltaan myöhäisjugendia. Julkisivua, pääportaikkoa ja juhlasalia koristavat erilaiset työkaluaiheet ja ammattikuntien symbolit. Lisäksi koristelu käsittää geometrisia kuvioita ja luontoaiheisia ornamentteja. Sisääntulokerroksessa sijaitsevan Siltasaari-salin seiniä puolestaan koristavat muusikkoaiheiset friisit 1920-luvulta, jolloin paikalla toimi elokuvateatteri.
Sisällissodan loppuvaiheessa käydyn Helsingin taistelun aikana huhtikuussa 1918 työväentalo vaurioitui pahoin ja sen torni sekä juhlasali jouduttiin rakentamaan uudelleen. Arkkitehti Karl Lindahl suunnitteli myös vuonna 1925 valmistuneen lisärakennuksen. Hänen käsialaansa ovat lisäksi juhlasalin loisteliaat valaisimet. 1920-luvun klassismia edustavan laajennuksen yhteydessä valmistuivat nykyinen pääsisäänkäynti, ala-aula ja toisen kerroksen ravintolasali. 1990-luvun puolivälissä rakennusta entisöitiin alkuperäissuunnitelmien mukaisesti, muun muassa ravintola ja ala-aula palautettiin 1920-luvun asuunsa. Vanhalla puolella sijaitsevat kokoustilat remontoitiin 2000-luvun alussa, jolloin ne myös nimettiin talon historiassa vaikuttaneiden henkilöiden mukaan. Muutamaa vuotta myöhemmin kunnostettiin myös rakennuksen torniosa.


title: Helsingin työväentalo

text: Vuonna 1883 perustettu Helsingin Työväenyhdistys aloitti ravintolatoiminnan vuotta myöhemmin kaupungin keskustassa Kaivokadulla. Juttutuvaksi kutsuttu ravintola muutti 1908 Yrjönkadun ”Torpalta” uuden työväentalon tiloihin Säästöpankinrantaan. Sen asiakkaisiin lukeutuivat muun muassa Otto Wille Kuusinen ja Vladimir Lenin, joiden mukaan eräs nurkkapöytä tunnetaan edelleen ”vallankumouspöytänä”. Kieltolain ajan suljettuna ollut Juttutupa avasi ovensa jälleen vuonna 1932 ja sai täydet anniskeluoikeudet kaksi vuotta myöhemmin. Raittiusliikkeen painostuksesta se kuitenkin suljettiin pian, jolloin tilalle tuli kustannusosakeyhtiö Tammen kirjavarasto ja myöhemmin "Demarin" paino- ja varastotilat. Ravintolatoiminta Juttutuvassa alkoi vuosikymmenten tauon jälkeen uudelleen vappuna 1979. Vuonna 1982 avattiin kaksi uutta kabinettia, joissa 1980-luvulla käytiin muun muassa hallitusneuvotteluja.


title: Helsingin työväentalo

text: Niin sanottu Graniittilinna toimi Helsingin Jyryn urheilusalina rakennuksen valmistumisesta aina seuran lakkauttamiseen vuoteen 1930 saakka. Vuonna 1917 Helsingin punakaarti majoittui alakerran tiloihin ja voimistelusali toimi asevarastona sisällissodan päättymiseen saakka. Jyryn lakkauttamisen jälkeen perustettiin SDP:n oma urheiluseura Tarmo, joka 1931 muutti siltä jääneisiin tiloihin. Tarmon muutettua rakennuksesta 1982, sali vuokrattiin ensin tanssiteatteri Raatikolle ja sen jälkeen Helsingin kaupungin liikuntavirastolle. Voimistelusalin tilalle avattiin ravintola Graniittilinna vuonna 2004.


title: Kuma (joki)

text: Kuma () on joki Pohjois-Kaukasiassa Kaukasusvuorten pohjoispuolella Venäjällä Itä-Euroopassa. Kuma on 640 km pitkä.


title: Kuma (joki)

text: Se alkaa Karatšai-Tšerkessian kaakkoisosasta Kaukasusvuoristosta Elbrus-vuoren luoteispuolelta. Sieltä se virtaa koilliseen halki Karatšai-Tšerkessian ja Stavropolin aluepiirin, jossa se kulkee esimerkiksi Mineralnyje Vodyn kautta. Joki jatkaa itään ja muodostaa Kalmukian ja Dagestanin välisen rajan. Kuma loppuu arolammikoihin ennen kuin se saavuttaa Kaspianmeren, tulva-aikana se kuitenkin laskee Kaspianmereen asti.


title: John Jacob Astor IV

text: John Jacob Astor IV (13. heinäkuuta 1864 – 15. huhtikuuta 1912) oli yhdysvaltalainen liikemies, joka kuoli RMS "Titanicilla". Hän oli vanhaa amerikkalaista suurliikemiessukua. Suvun rahallinen menestys alkoi 1700-luvun lopulla, kun John Jacob Astor I rikastui huomattavasti tontti- ja turkiskaupoilla. John Jacob Astor I testamenttasi muun muassa 400 000 dollaria Astor-kirjaston perustamiseen, joka on nyt osana New Yorkin kaupunginkirjastoa. John Jacob Astor IV oli kaksi kertaa naimisissa. Ava Lowle Willingin kanssa solmitusta avioliitosta hänellä oli poika Vincent ja tytär Ava. Vuonna 1912 hän meni 47-vuotiaana toisen kerran naimisiin vasta 19-vuotiaan Madeleine Forcen kanssa. Astorin omaisuus oli hänen kuollessaan noin 86–87 miljoonaa dollaria (nykyrahassa jopa 2,2 miljardia dollaria).


title: John Jacob Astor IV

text: Astor ja hänen vaimonsa lähtivät häämatkalleen RMS "Titanicille". Koska Madeleine oli viidennellä kuulla raskaana, Astor kysyi "Titanicin" upotessa perämies Lightollerilta, saisiko hän myös nousta pelastusveneeseen, mutta vastaus kuului: ”Ei, sir. Vain naisia ja lapsia.” Astor alistui kohtaloonsa ja auttoi muiden herrasmiesten tavoin (Benjamin Guggenheim, Isidor Straus, George Widener, Arthur Larned Ryerson, Howard Brown Case, Washington Augustus Roebling II, Thornton Davidson) naisia veneisiin ja jäi itse syrjään.


title: John Jacob Astor IV

text: John Jacob Astorin ruumis löydettiin merestä 22. huhtikuuta 1912 pahoin ruhjoutuneena. Hänen uskotaan jääneen "Titanicin" kaatuneen savupiipun tai hiilikattilan alle. Astorin ruumis ei ollut kuitenkaan murskaantunut, vaan hänen naamansa oli turvonnut ja leuka vammautunut.


title: John Jacob Astor IV

text: Vuonna 1997 valmistuneessa, James Cameronin ohjaamassa elokuvassa "Titanic" John Jacob Astoria näytteli Eric Braeden, mutta elokuvassa Astor hukkuu laivan mukana, kun 1. luokan pääportaikon lasikupoli särkyy aluksen upotessa.


title: Kalmukkiaro

text: Kalmukkiaro on aroalue Itä-Euroopassa Kaspianmeren länsipuolella. Se käsittää suurimman osan Kalmukiaa ja ulottuu myös Astrahanin alueelle ja Kazakstaniin, jossa se rajoittuu Kirgiisiaroon. Etelässä Kalmukkiaro rajoittuu Kuma-jokeen, jonka eteläpuolella olevaa aroaluetta kutsutaan Nogaiaroksi. Nimensä Kalmukkiaro on saanut alueella asuvasta kalmukkikansasta.


title: Puolustusvoimain komentaja

text: Puolustusvoimain komentaja johtaa Suomen puolustusvoimien käytännön toimia. Puolustusvoimain komentaja on ylipäällikön alainen. Viran määräaika on viisi vuotta ja eroamisikä 63 vuotta.


title: Puolustusvoimain komentaja

text: Ennen komentajan viran alkamista eli vuoden 1918 loppuun saakka joukkoja komensivat ylipäällikköinä toimineet Gustaf Mannerheim, Karl Fredrik Wilkman, Vilhelm Aleksander Thesleff ja Rudolf Walden.


title: Keski-Jaava

text: Keski-Jaava () on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Jaavan saarella Itä-Jaavan ja Länsi-Jaavan provinssien välissä, kaakossa se rajoittuu Yogyakartan erityishallintoalueeseen. Keski-Jaavalla on noin 32 miljoonaa asukasta (vuonna 2010) ja provinssin pinta-ala on 32 801 neliökilometriä. Keski-Jaava on Indonesian kolmanneksi runsasväkisin provinssi. Sen pääkaupunki on Semarang.


title: Keski-Jaava

text: Keski-Jaavan alue oli keskeinen osa 700-800 luvuilla kukoistanutta Mataramin kuningaskuntaa. Mataramin kuningaskunnan ajoista on jäljellä Borobudurin temppelialue, joka on Unescon maailmanperintökohde.


title: Länsi-Kalimantan

text: Länsi-Kalimantan () on provinssi Indonesiassa. Se on yksi viidestä Borneolla sijaitsevasta Indonesian provinssista. Pohjoisessa Länsi-Kalimantan rajoittuu Malesian Sarawakin osavaltioon ja lännessä Etelä-Kiinan mereen.


title: Länsi-Kalimantan

text: Länsi-Kalimantanin pääkaupunki on Pontianak, joka sijaitsee juuri päiväntasaajalla. Provinssin asukasluku on noin 4 388 500 (vuonna 2010) ja pinta-ala 147 307 neliökilometriä. Suurimmat etniset ryhmät ovat dajakit, malaijit ja kiinalaiset. Lisäksi Länsi-Kalimantanissa elää muun muassa jaavalaisia ja maduralaisia.


title: Rhythm and blues

text: Rhythm and blues (lyhyennetty usein R&B tai R’n’B) viittaa rajoitetummassa merkityksessä 1950-luvulla ja 1960-luvun alussa suosittuun afroamerikkalaisen populaarimusiikin tyyliin, joka vaikutti voimakkaasti rockmusiikin syntyyn ja kehitykseen. Laajemmassa merkityksessä käsite tarkoittaa populaarimusiikin traditiota, joka jazzia ja gospelia lukuun ottamatta kattaa kaiken afroamerikkalaisen musiikin 1940-luvulta alkaen. Tähän traditioon kuuluvat moderni sähköinen blues, varsinainen rhythm and blues -musiikki 1950- ja 1960-luvuilla, doo wop, soul, funk, disko, hip hop/rap ja modernia elektronista tanssimusiikkia edustava ”R&B”. R&B-lyhennettä voidaan käyttää myös koko rhythm and blues -traditiosta puhuttaessa.


title: Rhythm and blues

text: Termi ”rhythm and blues” korvasi 1940-luvun lopussa levylistojen nimissä aiemmin olleen termin, ”race records”, joka oli sodan jälkeen alkanut tuntua rasistiselta. Billboardin hittilistoilla ”rhythm and bluesia” edeltänyt termi oli ”Harlem hit parade”, josta luovuttiin vuoden 1949 kesäkuussa. Vuonna 1948 RCA Victor levy-yhtiö käytti muotoa ”blues and rhythm”, mutta Atlantic Records yhtiö ilmeisesti vakiinnutti muodon, jossa sanojen paikkaa oli vaihdettu.


title: Rhythm and blues

text: Varsinainen rhythm and blues -musiikki tarkoittaa 1950-luvulla ja 1960-luvun alussa tehtyä afroamerikkalaista popmusiikkia, joka ei ole jazzia, gospelia eikä perinteistä bluesia, vaikka näihin perustuikin. Tälle musiikille on tyypillistä kevyt rytmi, puhallinsektio ja usein myös taustalaulajat. Usein musiikki kulkee soinnuiltaan lähellä blueskaavaa, ja rytmissä tyypillistä on selkeä takapotku. Tästä tyylistä erkaantui 1950-luvulla rock and roll -musiikki, joka oli rhythm and bluesia rajumpaa ja useimmiten nopeampaa.


title: Rhythm and blues

text: 1950-luvulla syntynyt doo wop oli varsin samantyylistä musiikkia kuin perinteinen rhythm and blues. Siinä painotettiin kuitenkin entistä enemmän vokaaliosuuksia ja sitä esittivät muutamien laulajien ryhmistä koostuvat yhtyeet, joita taustamuusikot säestivät. Doo wop oli suosittua 1950-luvun puolivälistä 1960-luvun alkuun asti.


title: Rhythm and blues

text: Perinteistä rhythm and bluesia 1950-luvulla esittäviä artisteja ja yhtyeitä olivat esimerkiksi Fats Domino, Drifters, Ray Charles, Platters, Johnny Ace, Clarence ”Frogman” Henry, Frankie Ford, Irma Thomas, The Neville Brothers, Dr. John ja James Brown. Doo wop yhtyeitä olivat esimerkiksi The Marcels, The Flamingos ja The Crows


title: Rhythm and blues

text: 1960-luvulla monet valkoisten brittiläisten yhtyeiden, kuten The Rolling Stonesin, esittämät rock-kappaleet olivat itse asiassa sovituksia vanhoista rhythm and blues -kappaleista. Toisinaan tällaisten rockyhtyeiden musiikkia onkin kutsuttu rhythm and bluesiksi. Muita brittiläisiä rhythm and bluesia ja tavanomaisempaa pop-musiikkia sekoittelevia yhtyeitä olivat 1960-luvulla myös muun muassa The Animals, The Yardbirds, Small Faces sekä uransa alkuvaiheessa The Who.


title: Rhythm and blues

text: Ray Charles, James Brown ja muut heidän kaltaisensa artistit alkoivat yhdistää rhythm and bluesiin 1960-luvun alussa afroamerikkalaisesta gospel-musiikista tuttua ”sielukkuutta”, jolloin syntyi soul. Soul voi olla nopeiden gospel-kappaleiden tapaan rytmikästä musiikkia, mutta useimmat soul-levyt on täytetty hidastempoisilla kappaleilla. James Brown, Sly Stone ja muutamat muut artistit jalostivat soulin 1960-luvun loppupuolella monotonisemmaksi ja intensiivisempään rytmiin keskittyväksi funkiksi. 1970-luku oli funkin tärkein vuosikymmen, mutta funk ei kuitenkaan noussut suosiossa Marvin Gayen ja Stevie Wonderin kaltaisten souliin keskittyvien artistien ohitse.


title: Rhythm and blues

text: Varsinainen 1960-luvulla syntynyt rockmusiikki on pääasiassa valkoisten esittämää, mutta funkin kautta myös jotkut mustat artistit lähestyivät musiikillaan rockia (ns. ”funk rock”). Funkin ja soulin kaupallistettu ja suoraviivaistettu muoto oli 1970-luvun jälkipuoliskon diskomusiikki.


title: Rhythm and blues

text:
Funkista kehittyi kuitenkin myös alkujaan vähemmän kaupallinen musiikillinen suuntaus, rap, jossa pääosaan nousi ”rappaaminen” eli puhelaulu koneilla tehtyjen hitaiden rytmien päälle. Myös rap kaupallistui lopulta varsin nopeasti. Rapin nousun myötä torvisektiot ja muut aidot soittimet saivat lopullisesti väistyä koneiden tieltä, vaikka tällaista kehitystä oli tapahtunut jo pitkin 1970-lukua.
Disco-buumi hiipui 1980-luvulle tultaessa, mutta kaupalliset tahot onnistuivat jalostamaan rapista listoilla menestyvää musiikkia. Rapin ohella rhythm and blues -tradition nykymuotoa edustaa pitkälti koneiden säestämä, ”sielukkaasti” laulettu moderni tanssimusiikki, josta käytetään usein vain nimeä R&B.


title: Rhythm and blues

text:
1950-luku:
1960-luku:
1970-luku:
1980-luku ja siitä eteenpäin:
Suomessa käytetään harvemmin artistien kuvailuun genre-nimikettä R&B. Useimmat Rhythm and Bluesin:kin alle sopivat artistit kuvaillaan yleisemmin muihin genreihin kuuluviksi esim. Soul, Blues, Funk jne.


title: Homer Simpson

text: Homer Jay Simpson on kuvitteellinen hahmo ja päähenkilö animaatiosarjassa "Simpsonit". Hän on Simpsonin perheen isä, Margen aviomies sekä Bartin, Lisan ja Maggien isä. Homerin ääninäyttelijä on Dan Castellaneta. Vähä-älyinen, lapsellinen, laiska, ylipainoinen, viinaanmenevä, työelämässä epäpätevä ja välillä hieman väkivaltainenkin Homer on jonkinlainen karikatyyri stereotyyppisestä yhdysvaltalaismiehestä. Homer on naiivi ja alati vaikeuksiin joutuva typerys, mutta toisaalta hän on myös uskollinen vaimolleen ja hyväntahtoinen ja rakastava perheenisä, joka on toisinaan valmis tekemään mitä tahansa perheenjäsentensä puolesta.


title: Homer Simpson

text: Homer on yksi "Simpsonien" alkuperäisistä hahmoista ja oli mukana jo ensimmäisessä "Tracey Ullman Show’n" lyhytfilmissä ”Good Night” keväällä 1987. Hahmon luonut Matt Groening nimesi Homerin oman isänsä mukaan.


title: Homer Simpson

text: "Simpsonien" suosion myötä Homerista on tullut yksi yhdysvaltalaisen populaarikulttuurin ikoneista. Hahmo myös tunnetaan ”D’oh!”-huudahduksestaan, joka on myös lisätty arvostetun "Oxford English Dictionary" -sanakirjan sanastoon.


title: Homer Simpson

text: Kaikista "Simpsonien" hahmoista Homerilla on ollut sarjan aikana ylivoimaisesti eniten dialogia. Yleisen käsityksen mukaan Bart olisi ollut sarjan päähenkilö kolmella ensimmäisellä tuotantokaudella ennen kuin Homerista tuli huomion keskipiste, mutta Homerilla on kaikesta huolimatta ollut sarjassa aina enemmän dialogia kuin Bartilla, jo ensimmäiseltä tuotantokaudelta alkaen.


title: Homer Simpson

text: Homerin koko nimi on "Homer Jay Simpson" . Toisen nimensä "Jay" hän sai selville vasta 10. kauden jaksossa ”Woodstockin muistot”. Nimi on itse asiassa kieliopillinen vitsi; "Homer J." ja "Homer Jay" lausutaan englannin kielessä samalla tavalla.


title: Homer Simpson

text: Homer kärsii varhaisesta kaljuuntumisesta ja hänellä on päälaellaan vain kaksi hiuskarvaa ja takaraivossa siksakkia tekevä hius. Hänellä näyttää aina olevan suunsa ympärillä ruskeana erottuva ohut parransänki, jopa välittömästi parranajon jälkeen. Homer pukeutuu lähes aina valkoiseen lyhythihaiseen pikeepaitaan ja sinisiin housuihin, ja töissä hän käyttää lisäksi raidallista solmiota. Hän pitää myös aamutohveleistaan, jotka näyttävät karhun tassuilta.


title: Homer Simpson

text:
Vaikka "Simpsonien" hahmot eivät vanhene, Homerin syntymäpäiväksi on ilmoitettu 10. huhtikuuta
1955, sama kuin hänen koirallaan Pukin pikku apurilla. Homerin ikä kuitenkin vaihtelee, jaksosta riippuen, 36–39 vuoden välillä. 29. kauden jakson ”Bartin painajainen” mukaan Homer kuolisi tulevaisuudessa 59-vuotiaana, kun Springfieldin poliisit vahingossa ampuvat hänet.