title: Allosaurus

text: "Allosauruksen" jäänteet on löydetty Yhdysvaltojen länsiosista, muun muassa Wyomingista, New Mexicosta ja Utahista. Joitakin fossiileja on löydetty myös Portugalista ja mahdollisesti Tansaniasta.


title: Allosaurus

text: Yksi parhaimmin säilyneistä "Allosauruksen" luurangoista on "Big Al" (suom. Iso Al), joka kaivettiin esiin vuonna 1991. Luultavasti keskenkasvuisella dinosauruksella oli lukuisia vammoja, erityisesti jaloissa. Ajan myötä se vammautui niin pahasti, ettei se pystynyt enää liikkumaan ja puolustautumaan, ja kuoli todennäköisesti janoon tai nälkään. Löytö osoittaa "Allosauruksen" elämän olleen kovaa.


title: Allosaurus

text: Big Alin jälkeen löydettiin myös "Big Al Two" (suom. Iso Al toinen), joka kaivettiin esiin vuonna 1996 ja on tähän mennessä parhaiten säilynyt "Allosauruksen" luuranko.


title: Allosaurus

text: "Allosaurus" esiintyy televisiosarjan "Matkalla dinosaurusten kanssa" toisessa osassa, jossa se kuvataan aggressiiviseksi.


title: Ornitholestes

text: Ornitholestes hermanni oli pieni ja vilkas teropodi, jolla oli pitkät tarttumiseen soveltuvat eturaajat, joissa oli kääntyvä peukalo. Sillä oli pieni pää, kartiomaiset hampaat ja sen kuonon päässä oli luuharja. Häntä oli pitkä ja ohut. Kooltaan laji oli noin kaksi metriä pitkä ja 40 kiloa painava.


title: Ornitholestes

text: Laji eli ilmeisesti syöden pienempiä eläimiä ja raatoja ja metsästäen tiheässä kasvustossa. Sen ravintoa olivat todennäköisesti pienet nisäkkäät, linnut, liskot ja hyönteiset sekä myös haaskat.


title: Ornitholestes

text: "Ornitholestes" tunnetaan vain kallon ja siihen liittyvän luurangon perusteella. Sen esiintymisaika oli 150-144 miljoonaa vuotta sitten.


title: Köthen (Anhalt)

text: Köthen (Anhalt) (), aikaisemmin myös kirjoitusasussa Cöthen, on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Keski-Saksassa, noin 30 kilometriä Hallesta pohjoiseen. Se on Anhalt-Bitterfeldin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on 27 410 (2012).


title: Köthen (Anhalt)

text: Köthen perustettiin vuonna 1200. Yli kahden vuosisadan ajan (1603–1847) se oli Anhalt-Köthenin pääkaupunki. Kaupunki on tunnettu taidemusiikin harrastajien piirissä Johann Sebastian Bachin kotikaupunkina, jossa säveltäjä sävelsi monet tunnetuimmat teoksensa. Bach työskenteli kaupungissa vuodesta 1717 vuoteen 1723 Anhalt-Köthenin ruhtinas Leopoldin kapellimestarina.


title: Köthen (Anhalt)

text: Nykyisin kaupungissa on yliopisto ja opettajain oppilaitos. Tärkeimmät elinkeinot ovat ligniittikaivos ja sokerijuurikkaan viljely.


title: Kääpiöallosaurus

text:
Kääpiöallosaurus oli hirmulisko, joka tunnetaan vuonna 1980 Australian Victoriasta Inverlochin läheltä löydetyn nilkkaluun perusteella. Löytö julkistettiin vuonna 1981.
Sitä on väitetty "Allosauruksen" nilkkaluuksi, mutta tämä löytö on kiistanalainen. Kääpiöallosaurus eli noin 106 miljoona vuotta sitten, eli 30 vuotta "Allosaurusta" myöhemmin. Alueellisen levinneisyyden perusteella jotkut tutkijat uskovat luun kuuluneen kehittyneemmälle allosauroidille kuten "Australovenatorille" tai sen lähisukulaiselle. Se saattoi myös olla abelisauridi kuten "Carnotaurus".
Kääpiöallosauruksen eläessä Australia kuului Etelämantereeseen. Kääpiöallosauruksen arvioitu pituus oli noin kuusi metriä ja korkeus 1,5 (todennäköisesti jopa 2,2) metriä lantion kohdalta. Pään pituudeksi on laskettu 60 senttimetriä ja eläimen painoksi puoli tonnia.


title: Kääpiöallosaurus

text: Kääpiöallosaurus esiintyi elokuvan "Matkalla dinosaurusten kanssa" jaksossa "Metsän henget".


title: Tekstieditori

text: Tekstieditori eli tekstinmuokkain on tietokoneohjelma, joka on tarkoitettu puhtaan tekstin kirjoittamiseen ja muokkaamiseen. Tekstinkäsittelyohjelmista poiketen tekstieditoreissa ei yleensä ole muotoiluominaisuuksia.


title: Tekstieditori

text: Tekstinmuokkaimia käytetään muun muassa asetustiedostojen sekä ohjelmoinnissa lähdekoodin muokkaamiseen. Useimpien käyttöjärjestelmien mukana tulee jonkinlainen tekstieditori, ja esimerkiksi Unix-järjestelmissä tekstieditori on yksi tärkeimmistä ohjelmista järjestelmän ylläpitotoiminnoissa.


title: Tekstieditori

text: Useimmissa suosituissa tekstinmuokkaimissa on ohjelmointia helpottavia erityisominaisuuksia, kuten syntaksiväritys ja automaattinen sisennys. Moniin muokkaimiin voi myös itse ohjelmoida tarvitsemiaan lisäominaisuuksia skriptikielillä. Eri tekstinmuokkaimet eroavat kuitenkin huomattavasti ominaisuuksiltaan ja erityispiirteiltään.


title: Jyrki

text: Jyrki on suomalainen miehen etunimi. Se on suomalainen muoto kreikkalaisesta nimestä Georgios, "maanviljelijä". Se on syntynyt Itä-Suomessa Georgios-nimen venäläisten muunnelmien (Georgi, Jegor, Juri) kautta. Suomessa vanhastaan luterilaiset ovat suosineet Georgioksen muunnelmista Yrjöä mutta ortodoksit Jyrkiä. Nimi Jyrki oli suosittu varsinkin 1960-luvulla. Saman nimen muunnelmia eri kielissä ovat englannin "George", ruotsin ja saksan "Georg", ruotsin "Göran", saksan "Jürgen" ja viron Jüri. Nimipäiväänsä Jyrki viettää yhdessä samaa alkuperää olevien nimien Yrjö, Jyri, Yrjänä ja Jori kanssa 23. huhtikuuta. Lempinimiä ovat ainakin Jyräys ja Jykä.


title: Jyrki

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan nimi Jyrki on Suomessa annettu 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 11 475 miehelle ja muutamalle naiselle.


title: Jyrki

text: Jyrki-nimeä taivutetaan ilman astevaihtelua. Tämän johdosta nimet Jyrki ja Jyri eivät mene taivutuksessa sekaisin.


title: Bysantin keisarinna

text: Bysantin eli Itä-Rooman keisarinnat olivat myöhäisantiikin ja keskiajan Bysantin valtakunnan eli Itä-Rooman keisarien vaimoja tai joissain harvinaisissa tapauksissa valtakunnan hallitsijoita. Keisarinnat Irene, Zoe ja Theodora hallitsivat valtakuntaa itsevaltiaina. Monet keisarinnat olivat myös ns. valta valtaistuimen takana heidän alaikäisten poikiensa ja veljiensä ollessa hallitsijoita vain nimellisesti.


title: Bysantin keisarinna

text: Keisarin puolison arvonimi oli aluksi "augusta" kuten Rooman valtakunnassa. Keisari Herakleios vaihtoi vanhat latinalaiset arvonimet uusiin kreikkalaisiin. Keisarinnan uudeksi arvonimeksi tuli kreikaksi kuningatarta tarkoittava "basilissa".


title: Bysantin keisarinna

text: Luettelo ei ole täydellinen.


title: Emacs

text: Emacs on tekstieditorien perhe, jonka keskeinen piirre on ohjelmoitava laajennettavuus. Ensimmäisen Emacsin kehitystyö alkoi 1970-luvun puolessavälissä ja on yhä aktiivisesti kehitetty. Emacs on yhdessä Vim:n kanssa kaksi suosittua klassista tekstieditoria, joita monet ohjelmoijat edelleen käyttävät.


title: Emacs

text: Aivan ydintä lukuun ottamatta Emacs on kirjoitettu Lisp-ohjelmointikielellä, ja sitä voi muokata ja laajentaa henkilökohtaisiin tarpeisiin samaisella Lispillä (sen Emacs Lisp -murteella) pitkälle.


title: Emacs

text: Emacs toimii useassa moodissa. Emacs soveltuu minkä tahansa ohjelmointikielen editoriksi ja siinä on kutakin kieltä varten koodin väritys sekä useita lähdekoodikohtaisia menutoimintoja. Emacsille on toteutettu myös muun muassa verkkoselainten kaltaisia lisäosia, tilastotieteellisiä paketteja jne. Emacsissa on myös monipuolinen kalenteri (esimerkiksi mayojen ja juutalaisten kalenterit, päivittäiset Auringon nousut ja laskut, henkilökohtaiset muistiinpanot kalenterissa ja niin edelleen), kaksi laskinta, useita pelejä ynnä muuta.


title: Emacs

text: Emacs oli alkujaan TECO-editorin makrokokoelma (Editor MACroS), joka kirjoitettiin vuonna 1976 ITS-käyttöjärjestelmälle. Nykyisin suosituimmat Emacs-variantit ovat vuonna 1984 aloitettu "GNU Emacs" ja siitä vuonna 1991 eriytynyt "XEmacs". Emacsin tunnetuin kehittäjä on GNU-projektin alullepanija Richard M. Stallman.


title: Emacs

text: Stallman lisäsi TECO-editoriin ensin perin mahdollisuuden määritellä uusia kahden näppäimen yhdistelmiä ("makroja") viittaamaan tiettyihin komentoriveihin sekä mahdollisuuden tallentaa nämä makrot tiedostoon myös jatkossa käytettäviksi. Tästä seurasi ongelma, että jokainen käyttäjä teki omat makronsa niin, etteivät muut voineet käyttää samaa ohjelmaa opettelematta ensin hyvän aikaa komentoja. Kaksi vuotta myöhemmin AI Labin työntekijä Guy Steele sai idean alkaa koota yhteenvetoa neljästä eri makropaketista. Stallman innostui tästä ja otti homman tehtäväkseen. Tässä vaiheessa projektin nimeksi tuli Emacs (lyhenne sanoista "editing macros"). Nimenvalintaan vaikutti, ettei ITS:ssä (PDP-tietokoneen käyttöjärjestelmä) ollut muita e-kirjaimella alkavia ohjelmia, joten ohjelmaan voitiin viitata pelkällä alkukirjaimella. Jotta ohjelman idea käyttäjän itsensä ohjelmoitavana sovelluksena ei kärsisi, vakiomakrot päätettiin rajoittaa perustason editointikomentoihin.


title: Emacs

text: Lähdekoodiin lisättiin vaatimus, että muutettava koodi on palautettava ohjelmaa muokkaavaan yhteisöön, jotta eriytymisonglema ei palaisi. Tämä ei estänyt forkkausten (erillisten jatkokehitettyjen ohjelmien) syntymistä. Emacsista tuli varhainen malliesimerkki sen tyyppiselle projektille mitä vapaiden ohjelmistojen parissa nähtiin usein myöhemmin: käyttäjät eri puolelta maailmaa kontribuoivat lisäyksiä samaan ohjelmaan jonkinlaisena yhteisönä.


title: Emacs

text: Aloitettuaan GNU-projektin Stallman pyrki ensin tekemään C kääntäjän, mutta lopulta GNU Emacs oli GNU-projektin ensimmäinen valmistunut ohjelma ja se julkaistiin vuonna 1985. Alun perin sen koodin piti pohjautua aiempiin Emacseihin, mutta tekijänoikeusongelmiin törmäämisen jälkeen se kirjoitettiin lopulta kokonaan uusiksi Lisp-tulkkeineen päivineen. GNU Emacs oli myös ensimmäinen ohjelma, jossa Stallman kokeili omaa lisenssiään, joka myöhemmin johti GPL-lisenssin syntyyn. Lisenssi oli aluksi Emacsin mukaan nimetty ja siihen sisältyi vaatimus, että kaikki muutokset lähetetään ohjelman kehittäjälle tarkastettavaksi. Tätä vaatimusta Stallman piti kuitenkin virheenä, joka pakottaa keskitettyyn kehitysmalliin ja liialliseen valvontaan, joten hän poisti sen myöhemmistä versioista.


title: Emacs

text: Myöhemmin Stallman on luonut humoristisen "The Church of Emacs" -meemin. Hän saattaa joskus puheita antaessaan pukeutua "Pyhäksi Ignuciukseksi", joka on Chruch of Emacsin saarnamies. Ignuciuksen opetuksiin kuuluu, että joskus Emacsin kilpailijana nähdyn Vim -editorin käyttö ei ole syntiä (sehän on Stallmanin ajatusten mukaisesti vapaa ohjelma) vaan katumusharjoitus.


title: Harriet

text: Harriet on naisen etunimi. Harriet on Harryn sisarnimi.


title: Harriet

text: Suomessa nimi Harriet on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 2 054 henkilölle. Nimipäiväänsä Harriet viettää suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 6. tammikuuta.


title: Vi

text: vi (englannin kielen sanasta "visual") on Unix-käyttöjärjestelmissä suosittu tekstipohjaisella näyttöpäätteellä käytettäväksi tarkoitettu tekstieditori, jonka ensimmäisen version kehitti Bill Joy vuonna 1976 varhaista BSD-versiota varten. Nykyisin on käytössä useita vi-toteutuksia, joista yleisimpiä ovat nvi ("new vi") ja vim ("vi improved"). Vi on osaavissa käsissä erittäin tehokas tekstieditori. Vi:n ja Emacsin välillä on käyty nk. Editorisotaa.


title: Vi

text:
vi:n toiminta perustuu rivieditorien ed ja ex tavoin toimintatiloihin, joita on kolme: kirjoitustila, muokkaustila ja komentotila. Tilojen välillä siirtyminen tuottaa jonkin verran päänvaivaa aloitteleville vi-käyttäjille. Tilojen hyvä ominaisuus on, että vi-käyttäjän ei tarvitse siirtää käsiään koskaan pois kirjoitusnäppäimiltä
muokatakseen tekstiä muutoin. Perusketju tekstin syöttämiseen vi -editorilla etenee aina seuraavasti:Perus-vi:n etuna on se, että se toimii kaikissa Posix-standardia toteuttavissa järjestelmissä.


title: Pat Smear

text: Pat Smear (oik. Georg Ruthenberg, s. 5. elokuuta 1959 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hänen äitinsä on afroamerikkalainen ja isänsä saksalainen maahanmuuttaja.


title: Pat Smear

text: Vuonna 1976 Smear perusti yhdessä Darby Crashin, Lorna Doomin ja Dottie Dangerin (Belinda Carlislen pseudonyymi) kanssa The Germsin, jonka debyyttialbumia pidetään yhtenä punk rockin merkkipaaluista. Darby Crashin tehtyä itsemurhan vuonna 1980 yhtye hajosi. Sen jälkeen Smear soitti yhdessä Nina Hagenin kanssa ja teki kaksi soololevyä.


title: Pat Smear

text: Tehdessään elokuvaa "Breakdance" Smear ystävästyi Courtney Loven kanssa. Vuonna 1993 Kurt Cobain pyysi Smearia liittymään Nirvanan kiertueelle. Tämä ehtikin keikkailla kuusi kuukautta Nirvanan kanssa ennen Cobainin kuolemaa. Smear toimi myös Foo Fightersin kitaristina vuosina 1995–1997.


title: Pat Smear

text: Vuonna 2006 Smear oli mukana Foo Fightersin akustisella kiertueella kiertuekitaristina. Hän soittaa myös yhtyeen akustisella livealbumilla "Skin and Bones".


title: Pat Smear

text: Vuodesta 2010 lähtien Smear on ollut jälleen virallisesti osa Foo Fightersiä ja soittaa albumilla "Wasting Light".


title: Maksimi

text: Maksimi (lyhenne maks. tai formula_1) tarkoittaa yleiskielessä ja tekniikassa korkeinta arvoa tai enimmäisarvoa. Matematiikassa maksimi tarkoittaa usein lukujoukon tai funktion suurinta arvoa tarkasteluvälillä.


title: Maksimi

text: Joukko-opissa joukon maksimi on sen suurin alkio. Eksaktimpi määritelmä: joukon S maksimi on luku m, jos ja vain jos


title: Maksimi

text: eli jos joukossa S on alkio, jonka arvo on m, ja se on alkioista suurin. Erityisesti, jos joukolla on olemassa suurin alkio, joukon maksimi on sama kuin joukon supremum; formula_3


title: Maksimi

text: Kaikissa joukoissa ei ole maksimia; esimerkiksi joukossa


title: Maksimi

text: on pienin alkio, mutta siinä ei ole suurinta alkiota. Sen sijaan joukolla on infimum (suurin alaraja) ja supremum (pienin yläraja).


title: Maksimi

text: Kahdelle reaaliluvulle maksimi voidaan laskea kaavalla:


title: Maksimi

text: Käyttämällä kaavaa rekursiivisesti voidaan laskea myös usean reaaliluvun maksimi.


title: Maksimi

text: Funktion formula_6 maksimi on suurin luvuista formula_7, missä formula_8 on funktion määrittelyjoukko.


title: Maksimi

text: Funktion "paikallinen" eli "lokaali" maksimi tarkoittaa hetkellistä suurinta arvoa, jonka funktio saavuttaa jollain argumentin arvoalueella. Esimerkiksi jos lampun valovoimakkuus vaihtelee ajan funktiona niin että se vuoroin kirkastuu, vuoroin himmenee, niin sen kirkkaus on paikallisessa maksimissaan aina silloin, kun lamppu loistaa kirkkaimmillaan.


title: Harmoninen keskiarvo

text:
Positiivisten lukujen formula_1 harmoninen keskiarvo formula_2 on luku
formula_3.


title: Harmoninen keskiarvo

text: Toisin sanoen harmoninen keskiarvo on lukujen käänteislukujen aritmeettisen keskiarvon käänteisluku.


title: Harmoninen keskiarvo

text: Esimerkiksi keskinopeus matkan suhteen lasketaan monissa tapauksissa oikein harmonisella keskiarvolla: jos auto ajaa matkan nopeudella 100 km/h ja saman matkan 50 km/h, sen keskinopeus on nopeuksien harmoninen keskiarvo 67 km/h, ei aritmeettinen keskiarvo 75 km/h.


title: Cygwin

text: Cygwin on Windowsille kehitetty yhteensopivuuskirjasto ja joukko ohjelmistoja, jotka mahdollistavat Windowsin käytön Unix-käyttöjärjestelmien tapaan. Hyvin monet Unix-ohjelmistot kääntyvät ja toimivat Cygwinin alaisuudessa ilman mitään muutoksia, ja muutamista ohjelmistoista ainoat saatavilla olevat Windows-versiot ovat Cygwin-käännöksiä. Cygwiniä ylläpitävät ja kehittävät nykyisin useat eri tahot, muun muassa Red Hat. Cygwin on vapaa ohjelmisto.


title: Cygwin

text: Microsoftilta on nykyisin tarjolla myös oma POSIX-yhteensopivuuspaketti nimeltään Services for UNIX (SFU).


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Suomen alkoholipolitiikan ohjenuorana on useimmiten pidetty alkoholin haittojen minimointia, mihin on pyritty rajoittamalla kohdistamalla interventio kaikkiin kansalaisiin vähentämällä kokonaiskulutusta hinnan ja saatavuuden sääntelyn kautta. Suomalaisessa alkoholipolitiikassa on keskitytty yhteiskunnalliseen lähestymistapaan, jossa alkoholin käyttöä tarkastellaan osana yhteiskuntaa ja sen toimintamekanismeja. Tällöin kyse on sosiaalisen ilmiön ja juomistapahtuman tarkastelusta. Tämä poikkeaa lääketieteellisestä yksilönäkökulmasta, jossa alkoholikysymys nähdään liittyvän yksilöihin jotka muodostavat osan kansasta. Alkoholin kulutuksen tiedetään jakautuvan hyvin epätasaisesti ja eniten juova kymmenys kuluttaa puolet kaikesta alkoholista. Epätasaisesta jakautumisesta huolimatta, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan suomalaisessa alkoholipolitiikassa ei pidä keskittyä suurkuluttajien ja ongelmakäyttäjien tunnistamiseen ja hoitamiseen. Tämä johtuu siitä, että vain vähemmistö suomalaisista on puhtaita kohtuukuluttajia ja suurin osa alkoholihaitoista koituu muille kuin eniten kuluttavalle vähemmistölle. Lisäksi koko väestöön kohdentuvat toimet vaikuttavat myös suurkuluttajiin, koska juomiskulttuuri muodostaa kokonaisuuden, jossa yksittäiset juojat vaikuttavat toisiinsa juomistaan koskevassa päätöksenteossa. Suurkuluttajien osuus väestöstä kasvaa ja vähenee väestön kokonaiskulutuksen kasvaessa ja vähetessä.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Alkoholijuomien verotus tuo valtiolle noin 1,3 miljardia euroa vuodessa. Alkoholin haittakustannuksiksi on THL:n mukaan arvioitu julkiselle sektorille arviolta 906–1 112 miljoonaa euroa vuonna 2012. Alkokoholinhaittakustannuksiin on eritytelty sosiaalihuollon kustannukset (25 %), yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitokustannukset (25 %), eläkkeiden ja sairauspäivärahojen haittakustannukset, oikeusjärjestelmän ja vankeinhoidon kustannukset, terveydenhoidon ja myös erikoissairaanhoidon alkoholihaittakustannukset. Sosiaali- ja terveysministeri Paula Risikon mukaan terveydenhuollolle koituvat kustannuket alkoholihaitoista ovat Suomessa noin 250 miljoonaa euroa. Vertailun vuoksi 64,1 miljoona asukkaan Isossa-Britanniassa alkoholihaittojen kustannukset ovat terveydenhuollolle 3,5 miljardia euroa, joka on samassa suhteessa Risikon ilmoittaman luvun kanssa.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Suomessa oli vuosina 1919–1932 voimassa kieltolaki. Alkoholin ostaminen oli jatkosodan lopulta 1970-luvun alkuun säännösteltyä, ja sitä valvottiin henkilökohtaisten viinakorttien avulla. Suuriin kertaostoksiin esimerkiksi juhlien tarjoilua varten oli anottava poikkeuslupa. Kieltolain loppumisen jälkeen myös alkoholin anniskelua ravintoloissa ohjattiin tiukoin säännöin. Raittiusliike oli perinteisesti pitänyt mietoja alkoholijuomia, etenkin olutta, erityisen vaarallisina, mutta 1950-luvun lopusta alkaen Alko ryhtyi uusien tutkimustulosten ja hyvin sujuneiden kokeilujen rohkaisemana kampanjoimaan mietojen juomien puolesta. Alko alkoi tiedottaa tuotteistaan asiakkaille myymälöissä, ja ravintoloiden sääntelyä helpotettiin asteittain. Kuitenkin vielä 1980-luvun alussa pidettiin epäsopivana esimerkiksi julkaista viiniarvosteluja lehdissä, ja vasta vuosikymmenen lopulla hyväksyttiin ajatus, ettei ravintoloiden toimintaa tarvitse ohjata enempää kuin on välttämätöntä väärinkäytösten estämiseksi.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: 1. tammikuuta 1969 keskiolutlaki antoi oikeuden myydä III-veroluokan olutta elintarvikeliikkeissä. Tämä oli kieltolain jälkeen merkittävin muutos alkoholipolitiikassa. Kun vuonna 1968 koko Suomessa oli alle 600 ravintolaa, vuonna 1969 A-oikeuksin (niin sanotut täydet anniskeluoikeudet) varustettuja ravintoloita oli jo 795, ja lisäksi 2 716 keskiolutravintolaa, joita ei ennen keskiolutlakia ollut. Tuohon aikaan Alkon myyntiverkosto oli harva ja keskioluen vapautuminen helpotti merkittävästi alkoholin ostamista maaseudulla. Suomen Keskusta vaati vuonna 2013 keskiolutta Alkoon turvatakseen Alkon monopoliaseman. Ehdotus ei kuitenkaan saanut kannatusta ja jätettiin pois hallitusohjelmasta.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: 1. maaliskuuta 2004 Vanhasen hallitus laski alkoholiveroja. Muutosten perustana oli kasvava tuontipaine Suomen joutuessa luopumaan EU-jäsenyyden siirtymäajan rajoituksista 1.1.2004 ja erityisesti Viron liittyessä EU:n jäseneksi 1.5.2004.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: 1. tammikuuta 2018 alkoholilain uudistuksessa elintarvikeliikkeissä myytävän alkoholin sallittu prosenttiraja nostettiin 4,7 %:sta 5,5 %:n. Myös valmistustaparajoite, jossa alkoholin tuli olla valmistettu käymisteitse, poistui samalla. Alkoholijuomien anniskeluaikoja koskevat muutokset tulivat voimaan 1. maaliskuuta 2018.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Suomalaisista 61 % kannatti kesällä 2017 tehdyssä tutkimuksessa, että vahvat oluet tai vahvat juomasekoitukset tuotaisiin myyntiin ruokakauppohin.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Helsingin Sanomien toukokuussa 2018 teettämässä mielipidemittauksessa 1024:stä vastaajasta 60 prosenttia sallisi yli 5,5-prosenttisten juomien vähittäismyynnin myös muualla kuin Alkossa. Kielteisesti suhtautui 34 prosenttia. Kysymyksessä ei eritelty, haluttaisiinko ruokakauppoihin vain viinit vai myös väkevät viinat. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tammikuussa 2018 teettämässä mielipidemittauksessa noin tuhannesta vastaajasta 50 prosenttia hyväksyisi viinien myynnin ruokakaupoissa ja 85 prosenttia vastaajista pitäisi väkevät alkoholijuomat Alkossa. 60 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä että Alkon monopoli on hyvä tapa rajoittaa alkoholihaittoja.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Alkon myynnistä puolet muodostuu viinien myynnistä. Alko ei kilpaile hinnoilla, kuten päivittäistavarakaupat, joten viinien myynnin sallimminen elintarvikemyymälöissä tarkoittaisi, että suurin osa viinimyynnin volyymista siirtyisi päivittäistavarakauppoihin. Tästä seuraisi, että suurin osa Alkon myymälöistä jouduttaisiin lopettamaan kannattamattomina ja arvioiden mukaan nykyisen n. 350 myymälän sijaan jäljelle jäisi n. 50 myymälää. Koska Alko ei pystyisi ylläpitämään nykyisen kaltaista myymäläverkostoa, väkevien viinojen saatavuus heikkenisi niin paljon, että niidenkin myynti jouduttaisiin siirtämään päivittäistavarakauppoihin. Lisäksi jos viinit vapautettaisiin päivittäistavarakauppoihin, EU-komissio voisi kyseenalaistaa perustelut Alkon monopoliasemalle.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Alkon monopolin purkamista on ehdotettu sekä Kokoomuksen poliitikkojen että kahden tutkijan taholta.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Suomalaisten alkoholinkäyttö on lisääntynyt 1960-luvulta 2000-luvulle. Vuonna 1968 alkoholijuomien kokonaiskulutus oli 3,6 litraa asukasta kohti kun vuonna 2008 se oli noussut 10,4 litraan asukasta kohden. Vuonna 2013 alkoholijuomien kokonaiskulutus oli 11,6 litraa 100-prosenttista alkoholia jokaista 15 vuotta täyttänyttä suomalaista kohden. Kulutuksesta tilastoimatonta oli 22 prosenttia, mikä oli 12 prosenttia edellisvuotta enemmän. Määrän kasvu johtui matkustajatuonnin lisääntymisestä.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Vuonna 1960 noin 71 prosenttia kulutetusta alkoholista juotiin väkevänä alkoholina, mutta vuonna 1969 keskioluen tultua elintarvikeliikkeisiin, on oluen kulutus lisääntynyt ja väkevien viinojen suhteellinen osuus vähentynyt. 1960-luvulta lähtien viinien kulutus on tasaisesti lisääntynyt. Erityisen nopeaa kulutuksen kasvu on ollut 1980-luvun puolivälin jälkeen.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Vuonna 2003 Suomessa kulutetusta alkoholista noin puolet juotiin oluena ja neljännes väkevinä viinoina. Vuonna 2004 Viro liittyi Euroopan unioniin, matkustajatuontikiintiöt poistettiin ja alkoholiveroa alennettiin; tämän seurauksena kulutus kasvoi 8,3 prosenttia vuodesta 2003 vuoteen 2005. Matkustajatuonti lisääntyi lähes 70 prosentilla vuosina 2003–2004 sekä vielä 16 prosentilla vuosina 2004–2005. Erityisesti väkevien viinojen myynti ja maahantuonti lisääntyi.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Suomen alkoholinkulutus jakaantuu erittäin epätasaisesti kansalaisten kesken. Miehistä eniten juova 10 prosentin osa kuluttaa noin 40 prosenttia kaikesta miesten kuluttamasta alkoholista, ja naisilla vastaava osuus on 50 prosenttia. Kun vuonna 1968 15–69 -vuotiaista naisista noin 40 prosenttia ilmoitti olevansa raittiita, vuosien 2004 ja 2005 huhtikuiden välisenä aikana noin 90 prosenttia naisista oli käyttänyt alkoholia. Myös naisten osuus kokonaiskulutuksesta on kasvanut; kun se vuonna 1968 oli hieman yli 10 prosenttia, oli se vuonna 2004 noin neljänneksen koko kulutuksesta.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Vuonna 2006 tehdyn tutkimuksen mukaan kaksi kolmannesta suomalaisista pitää Suomen alkoholin kulutusta liian suurena. Sukupuolen mukaan jaettuna puolet miehistä ja kolme neljäsosaa naisista ajattelee näin. Selvä enemmistö suomalaisista pitää myös toivottavana, että asenteet juomista kohtaan tiukentuisivat. Mutta nykyään selvä enemmistö kannattaa jo viinien myynnin vapautumista ruokakauppoihin. rattijuopumusrajan alentaminen 0,2 promilleen on saanut kannatusta. Alkoholiveron nostamista kannattaa sen sijaan 45 prosenttia. 65 prosenttia kansalaisista katsoo hallituksen toimet riittämättömiksi alkoholiongelmien vähentämiseksi.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Suomessa alkoholin kulutus on vähentynyt 9 prosenttia vuosina 2010–2016. Pidemmällä tarkasteluvälillä vuosina 2007–2017 alkoholin kulutus on vähentynyt 15 prosenttia. Lisäksi humalajuominen on vähentynyt eniten 15–29-vuotiailla ja nuorista yhä suurempi osa on raittiita. Ei ole aivan selvää mitkä tekijät ja miten suuresti ovat vaikuttaneet positiivisesti kehittyneisiin tilastoihin. Yksi mahdollisuus on Juomatapatutkimuksessa selville saadun perusteella, että aivan 2000-luvun alussa alkoholin kulutus vain nousi, koska yli 50-vuotiaat alkoivat juoda useammin ja naiset alkoivat kuluttaa enemmän. THL:n erikoistutkijan Thomas Karlssonin mukaan kulutuksen lasku aikavälillä 2007–2017 selittyy tehdyillä alkoholiveron kiristyksillä ja talouden laskusuhdanteella. Lamavuosina alkoholin kulutus tyypillisesti laskee. Alkoholin kulutuksen ennustetaan kasvavan vuonna 2018 talouden noususuhdanteesta johtuen.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Ehkäisevän päihdetyön järjestöt ovat toivoneet alkoholiveron tuottojen ohjaamista päihdehaittojen ehkäisyyn ja hoitoon sekä kunnille mahdollisuutta rajoittaa alkoholin nauttimista esimerkiksi leikkipuistoissa. Järjestöjen kanta on, että alkoholipolitiikka ei ole elinkeinopolitiikkaa vaan terveys- ja hyvinvointipolitiikkaa. Kyselyn mukaan suomalaisten näkemys alkoholilainsäädännön uudistamisen lähtökohdista ovat toimet, jotka tähtäävät alkoholin kokonaiskulutuksen vähentämiseen sekä lasten ja nuorten suojelemiseen alkoholihaitoilta.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Järjestyslain mukaan päihdyttävien aineiden nauttiminen julkisella paikalla on kiellettyä, yleisellä paikalla taajamassa, rajavartiolaissa tarkoitetulla rajanylityspaikalla ja julkisessa liikenteessä olevassa kulkuneuvossa. Tämä kuitenkaan ei koske erityisen luvan tai ilmoituksen mukaista anniskelualuetta taikka yksityisessä käytössä olevan kulkuneuvon sisätilaa. Se ei liioin koske alkoholijuoman nauttimista puistossa tai muulla siihen verrattavalla yleisellä paikalla siten, että nauttiminen sekä siihen liittyvä oleskelu ja käyttäytyminen ei estä tai kohtuuttomasti vaikeuta muiden oikeutta käyttää paikkaa varsinaiseen tarkoitukseensa. Järjestyslaki korvaa aiemmat kuntien järjestyssäännöt.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Alkoholilaki kieltää nauttimisen alkoholijuomien vähittäismyyntipaikassa sekä muussa avoimessa kauppaliikkeessä, ravitsemisliikkeessä ja muussa paikassa, jossa yleisölle maksusta pidetään saatavana ruokaa tai virvokkeita, sekä huoneistossa tai muussa paikassa, johon on järjestetty julkinen tilaisuus.


title: Suomen alkoholipolitiikka

text: Poliisi voi, milloin yleinen järjestyksen ylläpitäminen niin vaatii, kieltää alkoholijuomien nauttimisen julkisella paikalla.


title: Noljakka

text: Noljakka on Joensuun suurimpia kaupunginosia. 1980-luvulta alkaen Siilainen ja Noljakka alkoivat kasvaa yhteen, ja alue muodostui nykyaikaiseksi lähiöksi. Asukkaita on noin 6 000.


title: Noljakka

text: Noljakan kaupunginosan katsotaan alkavan Linnunlahden kaupunginosan pohjoispäässä virtaavan Siilaisenpuron pohjoispuolelta ja päättyvän Höytiäisen kanavaan. Sen naapurikaupunginosia ovat Marjala lännessä, Pilkko pohjoisessa, Kanervala idässä ja Linnunlahti kaakossa. Noljakassa on laaja luonnonsuojelualue, joka rajoittuu Pyhäselkään ja Höytiäisen kanavaan.


title: Noljakka

text: Noljakassa on pienkerrostalo-, omakotitalo- ja rivitaloasutusta. Vanhaa ja uutta asutusta on monilla alueilla sekaisin. Noljakan mäellä kauppakeskuksen läheisyydessä on myös korkeita kerrostaloja.


title: Noljakka

text: Noljakka on tunnettu myös opiskelija-asunnoistaan. Sekä Noljakan mäellä että Etu-Noljakassa on useita Opiskelija-asunnot Oy Joensuun Ellin opiskelija-asuntokohteita noin 600 asukkaalle.


title: Noljakka

text: Noljakan suurimmat työpaikat ovat Pohjois-Karjalan Kirjapaino, Siilaisen terveyskeskus, Pohjois-Karjalan pelastuslaitos ja Noljakan koulu.


title: Noljakka

text: Noljakassa on alakoulu. Ari-Jukka ja Veijo Martikaisen suunnittelema Noljakan kirkko valmistui 1997. Liikekeskuksessa on muun muassa valintamyymälä, apteekki, ravintola Koivu ja ampumarata. Sinkkolan kotieläinpiha on kaupunkilaisten suosima kesäkeidas, jossa toimii myös kesäteatteri. Urheilukentän lähellä on valaistu kuntorata ja lasten hiihtomaa. Noljakan Rinnemetsässä on toisen maailmansodan aikaisia juoksuhautoja.


title: Noljakka

text: Noljakka oli alun perin osa Liperin pitäjää. Vuosina 1857-1912 alue kuului Kontiolahteen, minkä jälkeen se kuntajaon seurauksena oli osa Pielisensuuta. Noljakasta tuli Joensuun kylä vuonna 1954, kun Pielisensuu liitettiin Joensuuhun.


title: Noljakka

text: Noljakassa on kaksi vierekkäistä suojelualuetta: Höytiäisen kanavan suiston luonnonsuojelualue ja Noljakanmäen Natura-alue.


title: Noljakka

text: Luonnonsuojelualue on ensi sijassa linnustonsuojelualue. Siellä on lintuasema ja luontopolku, jonka opastaulut kertovat linnuista, kasveista ja hyönteisistä. Seitsemän metriä korkea lintutorni on valittu vuonna 2002 Suomen parhaaksi lintutorniksi. Tornissa on kaksi lavaa, tukevat portaat ja torni on vankka.


title: Noljakka

text: Noljakanmäen Natura-alue on 50 hehtaarin runsaslajinen lehtojen ja lehtomaisten kankaiden kokonaisuus, jossa on lisäksi niittyjä ja perinnemaiseman vanhoja kivi- ja puuaitoja, perinteisiä rakennuksia.


title: Noljakka

text: Noljakan ohi kulkee valtatie 9 eli Kuopiontie, josta on liittymä Noljakkaan. Useiden Joensuun paikallisbussien reitit kulkevat Noljakkaan. Joensuun keskustasta on hyvät kävely- ja pyörätiet Noljakkaan Mehtimäen ja Linnunlahden kautta sekä Kuopiontien vieritse.


title: Noljakka

text: Noljakanmäellä sijaitsevassa liikekeskuksessa toimii muun muassa apteekki, K-Market ja kampaamo. Maanalaisessa väestönsuojassa on painonnosto- ja kuntosali. Kiinteistön omistanut kaupungin omistama Joensuun Yrityskiinteistöt myi keskuksen kontiolahtelaiselle Master Yhtiöt Oy:lle syyskuussa 2016. Sen on tarkoitus rakentaa liikekeskuksen viereen 8-kerroksinen kerrostalo.


title: Noljakka

text: Vuoden 1918 sisällissodan aikana 14. huhtikuuta Siilaisella teloitettiin 99 Raudun taistelussa vangittua venäläistä sotilasta sekä 17 punaista. Venäläisten hautapaikka löydettiin vuonna 1967 Kuopiontien rakentamisen yhteydessä. Joensuun kaupunki pystytti nykyisen paloaseman lähelle kaupunginarkkitehti Mauno Tuomiston suunnitteleman muistomerkin vuonna 1974.


title: Noljakka

text: Joensuun työväenjärjestöt pystyttivät graniittisen muistomerkin punaisten hautapaikalle vuonna 1946. Vuonna 1992 sen läheisyydessä paljastettiin kuvanveistäjä Erkki Kannoston teos "Elonpirta", jossa on paikalle haudattujen punaisten nimet.


title: Noljakka

text: Siilaisenpuron ja punavankien muistomerkin tuntumassa on entinen ampumarata. Sen asuin- ja huoltorakennukset on rakennettu 1939-1940.


title: Noljakka

text: Esikoislestadiolaisten rukoushuone valmistui terveyskeskuksen ja Kuopiontien väliin kesällä 2004. Sen suureen saliin mahtuu 800 henkeä. Rukoushuoneessa pidetään paikallisten seurojen lisäksi kolme neljä kertaa vuodessa lähetysseuroja, joihin tulee satoja osanottajia. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Heikki Sipponen. Aikaisemmin liikkeen rukoushuone oli Merimiehenkadun alkupäässä.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Joensuun kaupunki jakautuu 28 kaupunginosaan. Eräät niistä ovat tulleet kaupunginosiksi kuntaliitosten myötä; Kiihtelysvaara ja Tuupovaara yhdistyivät Joensuuhun vuonna 2005 ja Eno ja Pyhäselkä vuonna 2009.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Ruutukaavakeskusta eli kaupunginosat I–IV muodostavat Joensuun keskustan. Kaupunki sijoitettiin eri vaihtoehtojen tutkimisen jälkeen entisille kosteille pelto-, niitty- ja metsämaille Pielisjoen suulle. Näin laivat pääsivät sataman laitureille joutumatta heti yläpuolella olevaan virtaosuuteen. Joensuu oli 1900-luvun alkupuolelle saakka Suomen tärkeimpiä vientisatamia.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Alueen maaperä koostuu vaihtelevan paksuisesta savi- ja silttikerroksesta kantavan moreenikerroksen päällä, mikä aiheuttaa korkeiden rakennuksien rakentamiselle paalutustarpeen. Myös toriparkin rakentamisesta on käyty kiivaita keskusteluja, koska alueen korkealla oleva pohjaveden pinta voisi laskea varomattomien kaivutöiden seurauksena. Pohjaveden pinnan lasku taas voisi lahottaa eräiden vanhempien rakennusten puupaalutuksia ja siten johtaa perustusten sortumiseen. Toriparkkikeskustelussa on erilaisia arvioita myös hankkeen vaikutuksia koko keskustan liikenne- ja pysäköintijärjestelmään.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Keskustan alueella on pääosin 3–7-kerroksisia rakennuksia. Koko keskusta on ruutukaava-aluetta eli korttelit ovat suorakulmion muotoisia. Keskustan kaakkoispuolella virtaa Pielisjoki, joka laskee Pyhäselkään heti kaupungin edustalla. Keskustan oppilaitoksia ovat Länsikadun alakoulu sekä Joensuun lyseon lukio ja peruskoulu.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Linnunlahti on laaja asuinalue Joensuun keskustan luoteispuolella. Pääosa rakennuksista on omakotitaloja. Linnunlahdella ovat muun muassa Mehtimäen alue, Joensuun yliopisto, Siilaisen terveysasema ja uimahalli Vesikko. Asukkaita on noin 1 100.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Otsola on eräs Joensuun vanhimmista asuinalueista. Heti keskustan luoteisosasta alkava asuinalue levittäytyy pohjoiseen. Rakennukset ovat pääosin omakoti- ja rivitaloja, asukkaita on noin 400. Otsolassa sijaitsevat Normaalikoulun yläkoulu ja lukio.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Kanervala on asuinalue heti Otsolan kaupunginosan pohjoispuolella. Alue koostuu pääosin vuosina 1960–1970 rakennetuista omakotitaloista. Asukkaita on noin 1 200. Kaislakadulla ja Vanamokadulla on Joensuun Ellin opiskelijataloja. Alueen oppilaitoksia ovat Kanervalan alakoulu, jossa on englanninkielinen luokka ja Itä-Suomen koulu. Kanervalassa on myös partiotalo, joka on Karjalan Tyttöjen ja Joensuun Eräsissien kokoontumispaikka ja joka toimii retkeilymajana.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Käpykangas ja Raatekangas ovat kaupunginosia Kanervalan kaupunginosan pohjoispuolella. Alueilla on paljon kaupallisia rakennuksia, sekä hieman pienteollisuutta. Asutusta ei ole huomattavasti, mutta omakotitaloja on rakennettu varsinkin alueen eteläpäähän.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Pilkko on kaupunginosa Noljakan ja Kanervalan kaupunginosien välissä. Alue on tullut tutuksi enemmän kauppakeskus K-Citymarketista kuin asutuksestaan. Asukkaita on noin 860 . Kydön aluetta pidetään osana Pilkkoa. Alueen pellolle on rakennettu golfkenttä. Suuri osa "Vanhan" Pilkon pelloista on nykyisin kaavoitettu teollisuusalueeksi ja tullaan näin ollen mieltämään tulevaisuudessa lähinnä osaksi Raatekangasta. Pilkossa sijaitsevat Teboilin polttoainevarasto sekä Joensuun vapaapalokunnan tilat.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Kytö luetaan kuuluvaksi Pilkon asuinalueeseen. Kytö on pääosin omakotialuetta, jonka rakentaminen alkoi 2000-luvun alussa. Kytö on rauhallinen ja koko ajan kehittyvä asuinalue.


title: Joensuun kaupunginosat

text:
Noljakka on eräs Joensuun nopeimmin kasvaneista asuinalueista. Noljakka oli vielä 1980-luvulla erillinen taajama, erillään Joensuun keskustaajamasta. 1980-luvulta alkaen Siilainen ja Noljakka alkoivat kasvaa yhteen ja Noljakasta tuli kiinteä osa muuta kaupunkia. Noljakassa on pienkerrostalo-, omakotitalo-, ja rivitaloasutusta. Noljakan kauppakeskuksen läheisyydessä on myös joitakin korkeampia kerrostaloja. Asukkaita on noin 5 600. Noljakan kaupunginosan katsotaan alkavan Linnunlahden kaupunginosan pohjoispäässä virtaavan Heinäpuron pohjoisrannalta, ja päättyvän Höytiäisen kanavaan. Ari-Jukka ja Veijo Martikaisen suunnittelema Noljakan kirkko valmistui 1997. Noljakassa on laaja Natura-alue. Sinkkolan kotieläinpiha on kaupunkilaisten suosittu kesäkeidas. Noljakassa on alakoulu, jossa on n. 350 oppilasta.
Noljakka on yksi Joensuun arvostetuimmista asuinalueista. Noljakka on kaupunkilaisille virkistymispaikka hiihtolatuineen ja lenkkipolkuineen. Noljakassa on myös koirapuisto ja valaistu hiihtomäkipuisto.


title: Joensuun kaupunginosat

text:
Marjala on Höytiäisen kanavan länsirannalla oleva kaupunginosa, jonka jakaa pohjoiseen ja eteläiseen osaan Marjalan kanava eli Kuunvirta. Alueella on paljon omakotitalo- ja rivitaloasutusta, mutta etenkin kanavan suiston läheisyyteen on noussut useita kerrostaloja. Asukkaita on 2 000. Marjalassa pidettiin asuntomessut 1995, mitä voidaan pitää nyky-Marjalan syntynä. Marjalan koulu sijaitsee vuonna 2000 valmistuneessa Marjalatalossa. Marjalan koulussa on noin 120 oppilasta, esikouluikäisistä neljäsluokkalaisiin.
Marjalantalossa toimii aktiivinen Marjalan asukasyhdistys ry, joka tarjoaa nuoremmille marjalaisille ip-kerhon ja iltaisin monimuotoisia kerhotoimintaa. Marjalassa on Joensuun bunkkerimuseo.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Siihtala on kaupunginosa Joensuun keskustan koillispuolella. Tämä asuinalue on yksi Joensuun vanhimmista. Kaupunginosan asuinrakennukset ovat pääasiassa pienkerrostaloja sekä rivi- ja omakotitaloja. Alue on yrittäjien suosiossa. Asukkaita on noin 400. Siihtala on Joensuun vaurain ja arvostetuin asuinalue.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Mutala on kaupunginosa Siihtalan luoteispuolella. Vanha työläiskaupunginosa houkuttelee nykyisin rauhallisesta ympäristöstä ja vehreistä pihapiireistä pitäviä asukkaita. Mutalassa on pääosin omakotitaloasutusta. Alueen länsi- ja pohjoispuolella kulkee päärautatie. Keskellä virtaa Kurapuro. Asukkaita on noin 3 000. Alueen oppilaitoksia ovat Mutalan alakoulu ja steinerkoulu. Mutala on myös tunnettu vanhasta sanonnasta: "Älä tule Mutalaan, Mutalassa tapellaan"


title: Joensuun kaupunginosat

text: Rantakylän ajatellaan olevan Joensuun toinen keskusta: sillä on laaja liikekeskusta, Joensuun toinen uimahalli ja toinen kasinoistakin. Rantakylässä on myös Joensuun korkeimpia kerrostaloja – alue on muutenkin kerrostalopainotteinen. Runsaat viheralueet. Rantakylä itsenäistyi Utran kanssa omaksi Rantakylän seurakunnakseen vuonna 1983, jolloin myös Rantakylän kirkko valmistui.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Rantakylän liikekeskustan ja Pielisjoen välissä on Ranta-Mutalan asuinalue. Alueella on paljon omakotitalo- ja rivitaloasutusta. Rantakylän alueella asuu noin 9 100 asukasta. Alueen oppilaitoksia ovat Rantakylän koulu ja Pataluodon koulu.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Rantakylän itäpuolella sijaitsee Utran kaupunginosa. Se sijaitsee siis aivan kaupunkialueen koillisimmassa osassa. Asukkaita on noin 3 500. Utrassa on omakotitalo-, rivitalo- ja pienkerrostaloasutusta, joka laajenee jatkuvasti. Utran puukirkko on Suomen ainoita pystyhirsikirkkoja. Utran koulu on maakunnan suurin alakoulu. Utran saaret ja Pielisjoen rantoja kunnostettiin 1990-luvun lopussa virkistysalueeksi. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja saha.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Karsikko on kaupunginosa Pielisjoen etelärannalla. Se rajoittuu idässä Iiksenjokeen, kaakossa Ilomantsintiehen ja lännessä Imatrantiehen. Alue rakennettiin pääosin vuosina 1970–1980. Karsikossa on omakotitalo-, rivitalo- ja pienkerrostaloasutusta. Alueen keskellä ja etenkin sen lounaispuolella on myös joitakin korkeampia kerrostaloja. Siellä asuu 4 300 asukasta. Alueen läpi virtaa Oksoja. Karsikon kaupunginosassa on sijainnut kansanperinteellinen vainajien muistometsä, karsikko, josta kaupunginosa on saanut nimensä. Karsikon alakoulu ja Pielisjoen yläkoulu. Osaa Karsikosta kutsutaan myös Kettuvaaraksi, sillä Karsikossa on Kettuvaaraksi kutsuttu vaara.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Niinivaara on Joensuun suurimpia kaupunginosia. Alueella on paljon korkeampia kerrostaloja; myös Pohjois-Karjalan keskussairaala sijaitsee Niinivaaralla. Vaikka alue on Joensuun vanhimpia, sinne rakennetaan yhä paljon. Kaupunginosa on pääosin vaaralla, 107 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sieltä näkyy hyvin Pielisjoelle ja Joensuun keskustaan. Kallion sisällä on iso väestönsuoja. Alue sijoittuu Karsikon kaupunginosan ja Pielisjoen väliin. Niinivaaraan kuuluu myös Joensuun kantakaupungin ainoa lampi, Varaslampi. Asukkaita on noin 4 400. Alueella sijaitsee muun muassa Niinivaaran alakoulu, Nepenmäen alakoulu sekä Karelia-ammattikorkeakoulun Tikkarinteellä toimiva hoitoalan ja Wärtsilä-talossa toimiva tekniikan ja liiketalouden osaamiskeskukset. Pielisensuun kirkko (Veikko Larkas, 1960) Niinivaaran laella on Pielisensuun seurakunnan pääkirkko.


title: Joensuun kaupunginosat

text:
Sirkkala on teollisuusalue Pielisjoen etelärannassa, Karsikon ja Niinivaaran kaupunginosien välissä. Joensuun rautatie- ja linja-autoasemat sijaitsevat Sirkkalassa. Asutusta ei ole paljon. Siellä sijaitsevat muun muassa Valion meijeri, UPM-Kymmenen Schaumanin lastulevytehdas, Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun yksikkö Puugia, Pekkalan kuvataideoppilaitos sekä Sokos Hotel Kimmel.
Joensuun oikeus- ja poliisitalo siirrettiin 2017 Lehmosta Pekkalan alueelle Sirkkalaan.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Sirkkalan silta, joka johtaa Sirkkalasta keskustaan Yläsatamakadun päähän, avattiin 28.11. 2014.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Penttilä on vanha teollisuusalue Pielisjoen ja Niinivaaran välisellä alueella, Joensuun keskustan eteläpuolella. Raskas teollisuus on lopettanut toimintansa, ja aluetta on alettu asuttaa. Penttilän sahan jo käytöstä poistunut mutta suojeltu päärakennus paloi vuonna 1996. Suvantosillan lähellä oleva alue on ollut muutoksessa 2000-luvulla, kun vanhoja teollisuusrakennuksia on purettu ja muun muassa 14-kerroksinen tornitalo on valmistunut. Asutusta on noin 2 800.


title: Joensuun kaupunginosat

text: 16.6.2014 avattu Ylisoutajan silta on kevyenliikenteen silta, joka yhdistää Penttilänrannan ja Joensuun keskustan ruutukaava-alueen. Tyypiltään avattava siltaosuus on kääntösilta.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Vehkalahti on Penttilän eteläisin pienalue Pyhäselän rannalla. Vehkalahti rajoittuu Penttilään ja Karjalan rataan, jonka toisella puolella on Hukanhaudan kaupunginosa.


title: Joensuun kaupunginosat

text:
Hukanhauta on kaupunginosa heti Niinivaaran kaupunginosan eteläpuolella. Sen alueita ovat mm. Opotta ja Nepenmäki. Hukanhaudan asutuksesta suuri osa on omakotitaloasutusta, mutta Niinivaaran läheisyydessä on myös pienkerrostaloja. Asukkaita on noin 4 100. Nepenmäen koulussa on noin 350 oppilasta. Nepenmäki on saanut nimensä kauppaneuvos F.N. Neppenströminin mukaan, joka omisti aluetta 1800-luvulla.
Iiksenvaara ja Iiksenniitty ovat itäisimpiä kaupunginosia (ennen kuntaliitosta 1. tammikuuta 2005). Alueella on harvakseltaan omakotitaloasutusta. Alueella sijaitsee Iiksenvaaran koulu. Iiksenniityssä oli vuonna 2013 asutusta noin 300 ja Iiksenvaarassa 250.


title: Joensuun kaupunginosat

text: Ketunpesät ja Karhunmäki ovat kaupunginosia Joensuun kaakkoispäässä (ennen kuntaliitosta 1. tammikuuta 2005). Karhunmäessä on asukkaita noin 800 ja Ketunpesissä noin 200.


title: SpellForce

text: SpellForce on reaaliaikainen strategiapelisarja yhdistettynä roolipelielementteihin.


title: SpellForce

text: Pelissä luodaan päähahmo "Avatar" jota voi kehittää pelin edetessä haluamalla tavalla. Teoriassa hahmoluokkia on kolme: taistelija, juosiampuja ja velho. Käytännössä raja ei ole aivan näin selkeä, sillä hahmolle voi valita haluamansa taidot sen kehittyessä ja luoda vaikka jonkinlaisen taistelijan ja velhon risteytyksen.


title: SpellForce

text: Pelissä on paljon tehtäviä perinteisten reealiaikastrategioiden tyyliin: perusta tukikohta, kerää tarvittavat materiaalit, kouluta armeija ja tuhoa vihollinen. Erikoisena piirteenä peliin on myös lisätty seikkailupeli henkisiä tehtäviä. Juuri tämä seikkailupeli henkisyys tuo Spellforceen eloa joka erottaa sen muista RTS-peleistä. Pelin joissain kartoissa ei perusteta tukihotaa lainkaan vaan tehdään pelkästään näitä seikkailu henkisiä tehtäviä.


title: SpellForce

text: Pelaaja voi myös kutsua riimukivien avulla riimusotureita. Riimusoturit ovat hahmoja joilla on omia erikoiskykyjä. Riimusotureita voi kutsua ainoastaan riimualttareista.


title: PostScript

text: PostScript on Adobe Systemsin 1980-luvulla kehittämä sivunkuvauskieli, jota käytetään etenkin tulostettavien dokumenttien ulkoasun kuvaamiseen tulostimille ja muille laitteille. Postscript on läheistä sukua Forth-ohjelmointikielelle ja voidaan laskea itsekin ohjelmointikieleksi.


title: PostScript

text: Postscript oli aiemmin suosituin laitteistoriippumaton sähköinen levitysmuoto tulostettaville dokumenteille. Nykyisin sen aseman on tässä tehtävässä ottanut Adoben PDF.


title: PostScript

text:
Postscript on myös Unix-maailmassa standardimuoto paperitulosteiden muotoiluun, vaikka tulostinlaite ei tue Postscriptiä suoraan. Tämän vuoksi lähes kaikki grafiikkaa ja muotoiltuja sivuja tulostavat Unix-ohjelmistot (myös WWW-selaimet) osaavat tuottaa Postscriptiä.
1980-luvulla Adobe teki suuren osan tuloksestaan lisensoimalla PostScriptia kirjoitinvalmistajille.


title: PostScript

text: Suosittu Postscriptiin perustuva vektorigrafiikan tallennusmuoto on "Encapsulated PostScript (EPS)", jota esimerkiksi monet grafiikka- ja taitto-ohjelmistot tukevat.


title: PostScript

text: Tulostamisen lisäksi katselu onnistuu useilla ohjelmilla kuten:


title: Martina (Bysantin keisarinna)

text: Martina (kuoli 641) oli Bysantin keisarinna. Hän meni naimisiin enonsa Herakleioksen kanssa. Herakleios oli ollut naimisissa aikaisemmin Fabia Eudocian kanssa. Fabia oli ollut kansan suosikki ja Martinan ja Herakleioksen avioliitto oli suuri skandaali ja kirkon tuomitsema. Theofanes sijoittaa avioliiton vuodelle vuonna 612, mutta muut lähteet sijoittavat sen niinkin myöhään kuin 623.


title: Martina (Bysantin keisarinna)

text: Herakleios ja Martina saivat ainakin kymmenen lasta. Kaksi lapsista oli vammaisia, Fabiuksella oli lamaantunut selkä ja Theodosius oli kuuromykkä. Parin neljäs lapsi Heraklonas syntyi sotaretkellä Persiaa vastaan. Martina oli yleensä miehensä mukana tämän useilla matkoilla. Martinan ja Herakleioksen vanhimman pojan ja kruununperillisen Konstantinoksen välit olivat viileät. Martina yritti saada omille lapsilleen osuuden valtakunnan hallinnosta ja vuonna 632 Heraklonasista tehtiinkin "caesar". Vuonna 638 Heraklonas kruunattiin keisariksi. Myös Martinan tyttäret Augustina ja Anastasia saivat arvonimen "augusta" ja pojasta Davidista tuli "caesar".


title: Martina (Bysantin keisarinna)

text: Vuonna 641 Herakleios kirjoitti testamentin, jonka mukaan Heraklonas ja Konstantinos perivät valtakunnan yhdessä. Kun Herakleios viimein kuoli 11. helmikuuta, vaati Martina itselleen korkeinta valtaa. Kansa halusi kuitenkin suositun Konstantinoksen keisariksi. Kun Konstantinos kuoli hallittuaan vain 103 päivää, epäilivät monet että Martina oli myrkyttänyt hänet. Heraklonasista tuli nyt yksinvaltias. Mutta melkein heti alkoi kapina, jota johti kenraali Valentinus. Syyskuussa Heraklonasin oli pakko kruunata Konstantinoksen poika Konstans keisariksi. Samalla myös Martinaa suosinut patriarkka Pyrrhos pakotettiin eroamaan. Vähän tämän jälkeen Heraklonas teki veljestään Davidista myös keisarin, samalla vähentäen Konstantinoksen mahdollisuuksia päästä valtaan. Lopulta kapina puhkesi uudelleen ja Heraklonas syrjäytettiin. Martinan kolmen pojan Heraklonasin, Davidin ja Martinuksen nenät silvottiin ja lähetettiin maanpakoon. Erään lähteen mukaan Martinan kieli leikattiin irti.


title: Courante

text: Courante on kolmijakoinen ranskalainen barokkitanssi. Se on barokkisarjan toinen (tai kolmas, jos sarjassa on preludi tai muu alkusoitto) osa.


title: Bourrée

text: Bourrée oli Espanjassa 1600-luvulla suosittu tanssi. Se oli tahtilajiltaan kaksi- tai nelijakoinen ja nopeatempoinen. Se muistutti gavottia. Bourrée oli myös yksi barokkisarjan lisätansseista.


title: Forth (ohjelmointikieli)

text: Forth on tietokoneiden ohjelmointikieli ja interaktiivinen ohjelmointiympäristö, jonka kehitti alun perin Chuck Moore 1970-luvun alkupuolella.


title: Forth (ohjelmointikieli)

text: Forth on rakenteeltaan hyvin yksinkertainen pinokeskeinen kieli, joka on ollut suosittu etenkin laitteistoresursseiltaan vaatimattomissa ja tehokasta ohjelmointia vaativissa sulautetuissa järjestelmissä. On valmistettu jopa mikroprosessoreita, jotka suorittavat Forth-tavukoodia konekielenään.


title: Forth (ohjelmointikieli)

text: Sanat "5" ja "7" lisäävät asianomaiset luvut datapinoon. Sana "+" laskee yhteen datapinon kaksi päällimmäistä lukua ja jättää jäljelle summan eli tässä tapauksessa luvun 12. Sana "." tulostaa pinon päällimmäisen luvun.


title: Forth (ohjelmointikieli)

text: Pino on hyvin keskeisessä osassa Forth-ohjelmoinnissa, ja jopa ohjausrakenteet on toteutettu pinokeskeisesti. Tästä syystä Forth-ohjelmakoodin hahmottaminen vaatii jonkin verran harjoittelua.


title: Forth (ohjelmointikieli)

text: Tämä ohjelmakoodi määrittelee uuden sanan eli aliohjelman nimeltä FLOOR5, joka ottaa syötteenä yhden alkion (n) pinon päältä ja jättää tulosteenaan pinon päälle yhden alkion (n').


title: Forth (ohjelmointikieli)

text: Aliohjelma itse vertaa syötteenään saamaansa lukua lukuun 5. Jos luku on pienempi kuin 5, niin palautetaan 5, muutoin vähennetään siitä 1 ja palautetaan erotus. Ohjelman suoritus etenee seuraavasti:


title: Forth (ohjelmointikieli)

text: "DUP"-sana tuplaa pinon päällimmäisen alkion. Jos pinon huipulla on esimerkiksi 8, on DUP-sanan suorituksen jälkeen huipulla kaksi 8:aa (8 8).


Forth (ohjelmointikieli)


title: Gavotti

text: Gavotti on ranskalainen kansantanssi Pays de Gapin alueelta. Se on keskinopea, tahtilajiltaan 4/4 tai 2/2. Tanssin musiikille on ominaista, että melodian fraasit alkavat tahdin keskeltä. Gavotti on barokkisarjan lisätansseja.


title: Gavotti

text: Gavotista tuli suosittu Ludvig XIV:n hovissa, jossa Jean-Baptiste Lully toimi hovisäveltäjänä.


title: Lepsämä

text:
Lepsämä on maalaiskylä Nurmijärvellä. Yli 2 000 asukkaan kylästä on kolme kilometriä itään Nurmijärven toiseen maalaiskylään Perttulaan ja viisi kilometriä kaakkoon Nurmijärven kunnan suurimpaan taajamaan Klaukkalaan, johon kuuluu Lepsämän vieressä oleva Lintumetsän asutusalue. Lepsämästä länteen mentäessä alkaa Vihdin kunnan raja.
Kylässä sijaitsee Lepsämän koulu, jonka vanha päärakennus on peruskorjattu. Koulua on laajennettu 1980-luvulla, jolloin rakennettiin luokkatila ja jumppasali. Luokkia ja ruokasalin sisältävä uusi talo rakennettiin vuonna 2000. Aiemmin Lepsämässä oli muun muassa myös kauppa, kaksi pankkia ja posti. Lepsämä on kasvanut viime vuosina varsin voimakkaasti, vuonna 2005 Lepsämä oli koko Suomen nopeimmin kasvava kylä.


title: Lepsämä

text: Lepsämän kylä on muodostunut jokilaaksoon, jonka pohjalla kiemurtelee nykyään kovin pieneksi kutistunut Lepsämänjoki, eräs Vantaanjoen sivuhaaroista. Jokilaakson rinteet on vuosisatojen varrella raivattu pelloiksi ja perinteinen vanha asutus on sijoittunut laakson reunoille, siihen missä kalliot alkavat. Lepsämänjoki tulvii keväisin ja on siksi suosittu muuttolintujen levähdyspaikka. Lepsämänjoen jokilaakso on tunnustettu kulttuurimaisemaksi, jonka vuoksi mm. uusimmassa seutukaavassa jokilaakson alue on rakennuskiellossa, jottei upea jokimaisema tuhoutuisi uusien talojen myötä. Klaukkalan Lintumetsä, joka sijaitsee Lepsämän vieressä ei kuulu itse kylään.Kuuluisat Nurmijärven rosvot olivat pääasiassa Lepsämästä lähtöisin. Södergårdin kartanon nuorin poika Mikko jäi 1820-luvulla perinnönjaossa toiseksi veljelleen Johanille ja alkoi muutaman ystävänsä kanssa varastella torpista omaisuutta, lähinnä vaatteita ja kankaita. Joukko kasvoi ja sai vahvistusta. Mukaan tuli Heikki Krig (s. Henrik Hjorth eli Riikin Heikki), joukon tunnetuin mies. Aluksi lähes harmittomat rötöstelyt saivat lopuksi niin raakoja piirteitä (kuten pahoinpitelyjä, kidutuksia ja tappoja), että paikalliset viranomaiset pyysivät valtiovallan apua rosvojahtiin. Niinpä autonominen Suomi lähetti avuksi lähes 700 venäläissotilasta. Jahtiporukka vaati käyttöönsä paikallisilta asukkailta majoitustiloja ja ruokaa. Osa torppareista ja talonpojista tuskastui sotilaisiin ja avusti salaa rosvoja toimittamalla heille ruokaa ja antamalla majapaikan. Lopulta jahti tuotti tulosta ja rosvot vietiin Hämeen Linnaan vankilaan. Siellä he muun muassa järjestivät vankilakapinan ja olivat vähällä polttaa koko linnan. Joukon jäsenille tuomittiin rangaistukseksi raippoja ja kuolemantuomioita, jotka sittemmin muutettiin karkotuksiksi Siperiaan. Myös vankilatuomioita annettiin jutun selvitysvaiheessa 1822. Riikin Heikki päätti rötöstelynsä jo vankilakapinan aikana ja välttyi tuomiolta.Lepsämän kylän sivut: www.lepsama.fi


title: Djibouti (kaupunki)

text: Djibouti (, , ) on Djiboutin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Djibouti sijaitsee maan itäosassa Adeninlahden rannikolla. Vuoden 2015 arvion mukaan Djiboutissa oli noin 529 000 asukasta.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Djibouti sijaitsee Adeninlahdelle avautuvalla Tadjouranlahden etelärannalla. Alle sadan kilometrin päässä Adeninlahden toisella puolella on Jemen ja matka on suunnilleen sama Somalimaan Berberaan. Kaupunki on rakennettu kolmelle "sormelle" ("Djibouti", "Serpent" ja "Marabout"), jotka on yhdistetty aallonmurtajilla luoden kaupungin sataman. Arkkitehtuuriltaan Djibouti on sekoitus vanhaa ja uudempaa. Djiboutin parlamentin palatsi sijaitsee kaupungin Menilekin aukiolla. Satamaa pitää jatkuvasti ruopata, jotta nykyaikaiset suuret laivat pääsevät ankkuroitumaan. Kaupunki on maailman kuumimpia.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Nykyisen Djiboutin kaupungin kohdalla ei tiettävästi ollut pysyvää asutusta ennen siirtomaakautta. Ranskalaiset kiinnostuivat 1800-luvulla alueesta välipysäkkinä Indokiinan siirtomaihin ja Punaisenmeren maantieteellisen merkityksen takia. He hankkivat ensin alueen Obockista Djiboutin kaupungin Tadjouranlahden pohjoispuolelta vuonna 1862. 1880-luvun puolivälistä alkaen he alkoivat kuitenkin etsiä paikkaa suuremmalle satamalle ja päätyivät rakentamaan sen nykyisen kaupungin kohdalle vuonna 1888. Sataman taakse rakennettiin tieverkko. Paikka nimettiin Djiboutiksi. Vuonna 1896 Djiboutista tuli Ranskan Somalimaan pääkaupunki. Olot 1800-luvun Djiboutissa olivat kaoottiset, ja se tuli tunnetuksi khatin ja aseiden salakuljetuspaikkana. Aseiden kysyntä oli niin suurta, että yhden aseen ostamiseksi tarvitsi 300 kamelia. Vuonna 1897 Etiopian pääkaupungista Addis Ababasta rakennettiin rautatie Djiboutiin, josta tuli tärkeä Etiopian kaupan keskus.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Kun natsi-Saksa miehitti Ranskan vuonna 1940, Djibouti siirtyi Vichyn Ranskan hallintaan. Vastauksena tähän Iso-Britannia sulki sataman, mutta se ei voinut estää paikallisia ranskalaisia toimittamasta tietoja ohi kulkevista laivasaattueista. Vuonna 1942 noin 4 000 brittiläistä sotilasta miehitti kaupungin, ja sen hallinta luovutettiin Vapaalle Ranskalle vielä samana vuonna. Sodan jälkeen siirtomaahallinnon horjuminen vaikutti myös Djiboutissa, kun issat halusivat luoda Suur-Somalian ja afarit tukivat ranskalaishallintoa. Ranskalaiset suosivatkin afareja hallinnossaan.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Djibouti menetti merkitystään satamana, kun ranskalaiset vetäytyivät Indokiinasta. Vuonna 1967 Djiboutissa pidettiin kansanäänestys ranskalaishallinnon jatkumisesta. Äänestystä leimasivat eri osapuolten yritykset peukaloida sitä, ja Djiboutin kaupungin ympärille pystytettiin piikkilanka-aita, jolla estettiin ”ulkopuolisten” pääsy äänestämään. Jo tuolloin yli puolet alueen asukkaista asui Djiboutin kaupungissa. Vähän ennen äänestystä 10 000 somalialaista karkotettiin ja opposition johtajat pidätettiin. Äänestyksessä valtaosa kannatti pysymistä Ranskan hallinnossa, mutta äänestystulos herätti vastarintaa etenkin somaleissa, jotka aloittivat aseellisen vastarinnan ranskalaisia vastaan. Kuuden päivän sota ja Suezin kanavan sulkeminen aiheuttivat suuria ongelmia satamaan tuleville laivoille tarjotuista palveluista riippuvaiselle kaupungin taloudelle. Kanavan avaamisen jälkeen vuonna 1975 elpyminen oli hidasta, mikä johtui paljolti sataman vanhentumisesta. Vuonna 1977 pidettiin uusi äänestys itsenäisyydestä. Djiboutin kaupungissa 92 % äänesti sen puolesta, ja maasta tuli itsenäinen 27. kesäkuuta 1977. Monet kaupungin eliitistä pakenivat Ranskaan. Itsenäisyyden jälkeenkin maa oli erittäin riippuvainen kaupungin sataman tuotoista.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Sisällissodat vuosina 1991–1994 ja 1997–2000 aiheuttivat suuria tuhoja, minkä lisäksi kaupunkiin tuli suuria määriä pakolaisia ja kotinsa menettäneitä maaseudulta. Kaupungin ongelmia ovat myös köyhyys ja työttömyys. Arviolta puolet kaupungin asukkaista on työttömiä. AIDS on merkittävä terveysongelma. Työttömyyden vähentämiseksi koulutusta on pyritty parantamaan ja vuonna 2002 kaupunkiin perustettiin uusi yliopisto.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Ainoa Dijboutin merkittävä teollisuudenhaara on suolan tuotanto ja sen alueellinen myynti. Tästä huolimatta alueen asukkaat ostavat jodioitua suolaa muualta, sillä kaupungissa ei ole suolan jalostuslaitosta. Paikallisesti käydään myös pienimuotoista kauppaa nahoilla, helmillä ja kilpikonnankuorilla. Investointien lisäämiseksi koko kaupungista tehtiin vuonna 1995 vapaa vientitavaran käsittelyalue. Suuria ongelmia tuottavat vesi ja ruoka. Kaupungissa kasvatetaan jonkin verran taateleita ja vihanneksia, mutta suurin osa ruuasta täytyy tuoda muualta. Vettä tuodaan nykyisin putkilinjoilla kaukaa. Satamakaupunkina vettä viedään asukkaiden tarpeiden lisäksi laivoille huolimatta sen vähyydestä. Kokonaisuutena noin 10 % kaupungin koko vedenkulutuksesta johtuu vierailevista laivoista, ja jo yhden suuren sota- tai matkustaja-aluksen vierailu saattaa ylikuormittaa kaupungin vedejakelujärjestelmän. Valtio on pannut rahaa telekommunikaatiojärjestelmien uusimiseen ja Maailmanpankki on avustanut sähkö- ja vedenjakeluverkon uusimista. Kaupungin lähistöltä on etsitty öljyä porauksilla ja australialaiset kaivosyhtiöt ovat etsineet alueelta kultaa. Saudiarabialaiset sijoittajat ovat investoineet hotelleihin ja yleensä turismin kehittämiseen alueella. Djibouti on hyötynyt taloudellisesti myös sotilastoiminnasta alueella, mihin on viime aikoina vaikuttanut etenkin terrorismin vastainen sota. Ranskalla ja Yhdysvalloilla on kaupungissa sotilastukikohtia, joiden käytöstä Ranska maksaa 30 ja Yhdysvallat 31 miljoonaa dollaria vuosittain.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Djiboutin satamaan on vuonna 2000 rakennettu uudet kontti- ja öljyterminaalit. Satamaa hallinnoi Dubai Ports International, jolle annettiin samana vuonna 20 vuoden monopolioikeus. Yhtiö on investoinut satamaan 300 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Vuonna 2007 satama oli maailman 104:nneksi suurin tavaraliikenteessä mitattuna, ja se tarjoaa suoraan 1 100 työpaikaa ja epäsuorasti 2 000. Satama onkin Djiboutin suurin yksittäinen työnantaja. Satama on pääasiallinen alueen viljantuontisatama ja Itä-Afrikan jatkuvien ruoka-ongelmien takia Maailman ruokaohjelma eli WFP tuo sataman kautta suuria määriä elintarvikkeita. Satama on kasvattanut merkitystään myös karjanvientisatamana ja toisaalta sinne tuodaan laittomasti karjaa Etiopian markkinoille. Vastaavasti lähes kaikki Etiopiassa tuotettu kahvi kulkee sataman kautta.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Dubai Ports International on myös uusinut Djiboutin kansainvälistä lentokenttää, ja sinne on luotu vapaa-kauppa alue. Lentokentän kautta kulkee merkittäviä määriä khatia Jemeniin, Somaliaan ja Eurooppaan. Sataman takia myös Etiopiaan kulkevan rautatien matkustaja- ja tavaraliikenne on kasvanut.


title: Djibouti (kaupunki)

text:
Vuoden 2015 arvion mukaan Djiboutissa oli noin 529 000 asukasta. Heistä ehkä jopa 25 % on laittomia siirtolaisia Somaliasta, Eritreasta, Ruandasta, Sudanista ja muista maista. Monet heistä käyttävät kaupunkia välietappina muualle. Laittomien siirtolaisten lisäksi kaupungissa on ehkä jopa 25 000 pakolaista. Issat ovat olleet perinteisesti kaupungin enemmistönä, mutta afarien määrä on kasvanut 1960-luvulta lähtien. Koska kaupunki oli maan työpaikkojen keskus, siellä asuu myös monia muita kansallisuuksia.
Kaupungin kulttuurielämä on vilkasta. Sen kulttuuri on ottanut vaikutteita Somaliasta, Jemenistä ja Ranskasta. Kaupungin musiikkiteatteri on tunnettu laajalti.


title: Djibouti (kaupunki)

text: Djiboutin arkkitehtuuri käsittää tyylilajeja eri historiallisilta kausilta. Vanhassa kaupungissa on basaari kapeine katuineen. Basaari on paitsi liike-elämän keskus, myös asuinpaikka. Ranskan valtakausi on jättänyt jälkensä kaupunkiin ja sitä on kutsuttu "Ranskan Hong Kongiksi Punaisella merellä".


title: Djibouti (kaupunki)

text: Uskonnoista islamia tunnustaa 94 % väestöstä ja kristinuskoa 6 % väestöstä.


title: Tropopaussi

text: Tropopaussi on ilmakehän rajakerros, joka sijaitsee troposfäärin ja stratosfäärin välissä. Se on navoilla tyypillisesti noin 5 kilometrin ja päiväntasaajalla 15 kilometrin korkeudessa, ja lisäksi se nousee ylemmäs lämpimällä ilmalla ja laskeutuu alemmas kylmällä. Suurin osa sääilmiöistä rajoittuu tropopaussiin ja vain suurimmat sääilmiöt ja suihkuvirtaukset ylittävät sen. Tropopaussissa on 50–70 astetta pakkasta, ja hiukan sen yläpuolella ilmanpaine on enää kymmenesosa merenpinnalla vallitsevasta.


title: Lintumetsä

text: Lintumetsä on asuinalue Nurmijärven Klaukkalassa. Lintumetsästä on Klaukkalan keskustaan nelisen kilometriä. Lintumetsän lähellä, noin kilometrin päässä, sijaitsee Valkjärvi.


title: Lintumetsä

text: Lintumetsässä käy kirjastoauto, joka pysähtyy kerran viikossa kahdessa paikassa. Kuuluisia Lintumetsässä asuvia tai asuneita ovat Antti Kalliomäki ja edesmennyt Aki Sirkesalo. Lintumetsässä on myös asunut nykyään Lepsämän puolella asuva pääministeri Matti Vanhanen. Lepsämä sijaitsee aivan Lintumetsän vieressä, mutta Lintumetsä ei kuulu Lepsämään (Lepsämän "taajamaan" Lintumetsä kuitenkin kuului silloin, kun Lepsämä muodosti oman tilastollisen taajamansa).


title: Lintumetsä

text: Lintumetsää ympäröi metsä. Talvella Isosuolla on hiihtolatu. Lintumetsään on huonot liikenneyhteydet, sillä busseja kulkee vain Lepsämäntietä Lintumetsän ohi, tosin harvoin.


title: Orkesterisarjat (Bach)

text: Johann Sebastian Bachin neljä orkesterisarjaa (BWV 1066 - 1069) ovat, enemmän kuin esimerkiksi sellosarjat, aikansa ranskalaisten tyylisuuntien mukaisia. Bachin suorina esikuvina sarjoja kirjoittaessa eivät kuitenkaan toimineet Jean-Baptiste Lully ja hänen ranskalaiset seuraajansa, vaan Bachin saksalaiset aikalaiset, mm. Georg Philipp Telemann, jolta on säilynyt 135 vastaavaa orkesterisarjaa. Saksalaiset barokinaikaiset hovisäveltäjät tuottivat näitä teoksia valtavat määrät ranskalaistuneiden työnantajiensa mieliksi. Bachin orkesterisarjoista mm. puuttuu yksi barokkisarjan perusosista "allemande", eli ""saksalainen"", joka on korvattu ranskalaisilla "Galanterien"-osilla (mm. gavotti, menuetti ja bourrée).


title: Orkesterisarjat (Bach)

text: Koska käsikirjoitusaineistoa on niukasti saatavilla, orkesterisarjojen kronologista järjestystä on mahdotonta selvittää. Ensimmäisen ja neljännen sarjan epäillään kuitenkin olevan ajalta, jolloin Bach toimi "Kapellmeister"ina Köthenissä ja 2. ja 3. sarjan ajalta, jolloin Bach johti "collegium musicum"ia Leipzigissä. On myös esitetty, että Bach sävelsi 2. orkesterisarjan ranskalaista huilistia Pierre-Gabriel Buffardia varten.


title: Orkesterisarjat (Bach)

text: Orkesterisarjat alkavat kaikki "|: A1 :||: B- A2 :|"- rakenteisella alkusoitolla. Alkusoitot noudattavat ranskalaisen alkusoiton mallia niin tarkasti, ettei Bach ole katsonut tarpeelliseksi antaa nuoteissa edes tempomerkintöjä. Ensimmäinen osa on majesteetillinen ja sisältää kohotahtiasteikkoja ja pisteellisiä rytmejä. Nopean B-osan muodostaa fuugaa ja ritornelloa yhdistävä italialaissävytteinen konsertto-osa. Muut sarjojen osat, lukuun ottamatta 2. sarjan rondeauta, ovat normaaleja parillisia tansseja.


title: Orkesterisarjat (Bach)

text: Ensimmäinen sarja on kirjoitettu oboelle, fagotille, jousille ja basso continuolle. Se muistuttaa kantaattia "Preise, Jerusalem, den Herrn" (BWV 119), jonka Bach sävelsi 30. elokuuta 1723 pidettyjä Leipzigin kaupunginvaltuuston vaaleja varten. Molemmissa teoksissa ranskalaiset alkusoitot sisältävät sotilasmusiikkityylisiä motiiveja. Vaikka kuuluisat "Badinerie" ja "Air" osat ovat tehneet 2. ja 3. sarjasta suosituimmat, on ensimmäinen kaikista sarjoista monella tapaa mielenkiintoisin. Siihen kuuluu ainoa Bachin kirjoittama pohjoisitalialainen tanssi "forlana". Sarjan seitsemästä osasta peräti neljä on esitettävä "alternativement", eli kahden tanssin parista ensimmäinen kerrataan toisen esittämisen jälkeen.


title: Orkesterisarjat (Bach)

text: Sarja on sävelletty poikkihuilulle, jousille ja basso continuolle. Sarjassa on paljon piirteitä soolokonsertosta, erityisesti viimeisessä virtuoosimaisessa huilulle sävelletyssä "Badinerie" (suom. "rupattelu") osassa, joka on yksi Bachin tunnetuimmista teoksista. Alkusoiton jälkeen seuraava "Rondeau" on tempoltaan ja tyyliltään gavotin kaltainen. Sarabanden (joka on sarjan ainoa tyypilliseen barokkisarjaan kuuluva osa) ja kahden bourréen jälkeen seuraa poloneesi ja sen variaatio "double". Bachin aikalainen Johann Mattheson arvosti erityisesti tätä tanssia sen ""avosydämisyyden ja ilmaisunvapauden"" takia. Sarjan päättää jo aikaisemmin mainittu badinerie-osa.


title: Orkesterisarjat (Bach)

text: Sarja on sävelletty huilulle, oboelle, rummuille, jousille ja basso continuolle. Tämä on orkesterisarjoista suosituin, todennäköisesti kuuluisan "Air"-osan vuoksi (joka on saanut harhaanjohtavan lisänimen "Air g-kielelle"). Myös tässä sarjassa on soolokonserttomaisia piirteitä ja 2. sarjan huilun sijaan soolosoittimen virkaa toimittaa viulu erityisesti alkusoitossa, jossa se vuorottelee "tutti"-osien kanssa nopeassa, fuugamaisessa osiossa. Alkusoiton jälkeinen "Air" on sävelletty vain jousisoittimille ja toimii rauhallisena vastapainona alkusoiton ja sitä seuraavien tanssiosien rytmikkyydelle.


title: Orkesterisarjat (Bach)

text: Sarja on sävelletty jousille ja puupuhaltimille ja sen arvellaan olevan vanhin Bachin orkesterisarjoista. Bach teki tämän sarjan alkusoitosta myöhemmin monimutkaisemman version kantaattiinsa "Unser Mund sei voll Lachens" (BWV 110), jonka ensiesitys oli Leipzigissä joulupäivänä vuonna 1725. Alkusoittoa seuraa joukko ranskalaisia tansseja: kaksi bourréeta, gavotti, menuetti ja sen trio. Sarjan päättää säkenöivä "Réjouissance" ("iloitseminen") -niminen osa.


title: Farbrausch

text: Farbrausch on saksalainen demoskene-ryhmä, jonka tunnetuimpia tuotoksia ovat vuonna 2000 julkaistu 64 kilotavun intro "fr-08: .the .product" sekä vuonna 2004 julkaistu 96-kilotavuinen fps-peli .kkrieger. Farbrausch osoitti, että vaikuttavia ohjelmointitaidon näytteitä voi toteuttaa nykyisilläkin tietokoneilla, eikä teknisen vaikuttavuuden tarvitse tällöinkään olla ristiriidassa kuvallisen ja äänellisen estetiikan kanssa.


title: Kewlers

text: Kewlers on suomalainen demoskene-ryhmä, joka perustettiin 1990-luvulla nimellä "Mewlers". Kewlersin nykyisin tunnetuin ja arvostetuin tuotos on Assembly-tapahtumassa vuonna 2002 julkaistu "Variform"-demo. Ryhmä lopetti toimintansa jättäen jäähyväiset demolla "1995", joka tuli kolmanneksi Assembly 2006 demokilpailussa. Ryhmä tosin palasi vuonna 2010 demolla isoljator remixed. Sen jälkeen ryhmä on tuottanut demoja tähän päivään asti.


title: PWP

text: PWP on suomalainen demoskene-ryhmä, joka perustettiin vuonna 1994. Se tunnettiin aiemmin parhaiten PC-koneille tehdyistä humoristisista tekstitilademoistaan, mutta nykyisin se on paremmin tunnettu yhtenä johtavista Commodore VIC-20 -demoryhmistä. PWP on lyhenne sanoista "Pers' Wastaiset Produktiot".


title: PWP

text: Tunnetuimpia PWP:n VIC-20-tuotoksia ovat "Robotic Warrior" ja "Robotic Liberation". Robotic Warrior on myös tähän mennessä ainoa 8-bittiselle koneelle tehty tuotos, joka on saanut nimityksen "Scene.org awardeissa" (Paras 4K-intro vuonna 2003). VIC-20 -demoista Impossiblator 2 ja Robotic Liberation ovat voittaneet Assembly-tapahtuman vanhoille laitteille tarkoitetun oldskool-demokilpailun.


title: PWP

text:
PWP:n alkuaikojen tuotannossa esiintyi usein varhaisteini-ikäistä tietokoneen käyttäjää (lameria) esittävä hahmo nimeltä "Pelu Petteri Lamuranta" eli Pelulamu. Pelulamulle tehtiin vuonna 1998 myös kotisivut , ja verkkotunnus pelulamu.net toimii nykyisin myös muiden humorististen tempausten (mm. "Isän Maan Puollustajat") tukipaikkana.
__notoc__


title: TAAt

text: tAAt on suomalainen huumorikeskeinen demoskeneryhmä, joka perustettiin alun perin vuonna 1992 tArzAn tuotanto -nimisenä.


title: TAAt

text: tAAt on nykyisin myös rekisteröity yhdistys, tAAt ry, joka keskittyy demoskenekulttuurin edistämiseen esimerkiksi vuosittaisen Text Mode Demo Competition -kilpailun (TMDC) kautta. tAAtin tunnetuimpiin tuotoksiin kuuluu ragdoll-fysiikkaa hyödyntävä tietokonepeli Porrasturvat - Stair Dismount, sekä myös Rekkaturvat - Truck DismountText Mode Demo Competition (TMDC) on tAAt ry:n järjestämä jokavuotinen kilpailu parhaan tekstimoodia hyödyntävän demon tekemisestä. Ensimmäinen TMDC järjestettiin vuonna 1996. Kilpailutöiden tulee käyttää 16-väristä 80 x 50 tai 80 x 25 merkin tekstitilaa. Muutoin demot voivat käyttää vapaasti perinteisiä demoefektejä sekä ääntä.


title: Muutto

text: Muutto on ihmisillä asuin- tai oleskelupaikan tai kodin vaihtamista. Muuton syynä voi olla esimerkiksi aikuistuminen, avioituminen, opintojen aloittaminen tai työpaikan saaminen. Muutto voi tapahtua saman asuinalueen tai kaupungin sisällä, tai se voi suuntautua ulkomaille. Muuttaja voi ottaa koko omaisuutensa mukanaan tai osan siitä. Muutossa avustaa joskus maksullinen muuttopalvelu.


title: Elisa (nimi)

text: Elisa on kansainvälinen naisen etunimi ja Eliisa suomalainen muoto siitä. Raamatussa Elisa on miehen nimi.


title: Elisa (nimi)

text:
Elisa voi olla lyhennelmä nimestä Elisabet, joka puolestaan on kreikkalaisversio heprean nimestä Elisheva. Elisheva merkitsee "Jumalani on vala" tai ehkä "Jumalani on yltäkylläisyys".
Toisaalta Elisaa on käytetty ensin miehen nimenä. Miehen nimenä Elisa on johdettu heprealaisesta nimestä Elischa, merkitykseltään "Jumala on auttanut", "Jumala pelastaa".


title: Elisa (nimi)

text: Marraskuuhun 2018 mennessä Elisa-nimen Suomessa on saanut 21 936 ja Eliisan 12 090 naista, Elisa-nimen myös muutama mies.


title: Elisa (nimi)

text: Elisa ja Eliisa viettävät nimipäivää 19. marraskuuta yhdessä Liisan, Liisin, Elisabetin ja Elisen kanssa. Elisa on ollut almanakassa vuosina 1750-1889 ja uudelleen vuodesta 1984 alkaen. Eliisa on otettu almanakkaan 1975.


title: Niinivaara

text: Niinivaara voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Linnunlahti

text: Linnunlahti on laaja kaupunginosa Joensuun keskustan luoteispuolella. Siihen kuuluu pientalo- ja vapaa-ajanviettoalueita sekä Joensuun tärkeimmät kesä- ja talviurheilupaikat. Pyhäselän rannoilla on satamia, uimarantoja, kulkureittejä ja julkisia rakennuksia. Kahden pääkadun, Yliopistokadun ja Heinäpurontien sekä niiden sivukatujen omakoti- ja rivitaloissa asuu noin 1 000 asukasta.


title: Linnunlahti

text: Linnunlahti rajoittuu Länsikatuun, Kuopiontiehen, Noljakkaan ja Pyhäselän rantaan.


title: Linnunlahti

text: Joensuun Laulurinne on suuri kesäjuhlakeskus. Vuonna 1985 valmistuneen katetun suuren Laulurinteen eli laululavan lisäksi alueeseen kuuluu 3,5 hehtaarin yleisökenttä. Alue on entistä matalaa järvenrantaa, johon on siirretty suuria maamassoja talo- ja tietyömailta.


title: Linnunlahti

text: Mehtimäellä sijaitsevat Joensuun areena, uimahalli Vesikko, Joensuun keskuskenttä, pesäpallostadion. Sieltä lähtevät myös ulkoilureitit Pielisjoen rantaan, Noljakkaan ja Lykynlammelle.


title: Linnunlahti

text:
Martinpuistoksi nimitetään Linnunlahden asuinalueiden väliin jäävää laajaa ulkoilualuetta, jossa on metsää, pyörä- ja kävelyteitä, pururata ja hiihtolatu. Kuntorataa kutsutaan Hullunkolmioksi.
Joensuun ravirata sijaitsee Laulurinteen ja Linnunniemen välissä. Radalla on pidetty Kuninkuusravit 2000 ja 2015. Raviradan yhteydessä on kaupungin pieneläinklinikka.


title: Linnunlahti

text: Itä-Suomen yliopiston biologian laitokseen kuuluva kasvitieteellinen puutarha on nimeltään Botania. Siihen kuuluu myös perhospuutarha. Kaupungin omistama puupuisto eli arboretum levittäytyy koko Linnunlahden metsäalueelle.


title: Linnunlahti

text:
Pyhäselän rannalla on kolme tärkeää huvilaa. Ne ovat julkisyhteisöjen omistamia, ja pidetään yleisötilaisuuksia. Linnunniemen huvilan omistaa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä. Vainoniemen huvila eli entinen Neppenströmin huvila on Joensuun kaupungin omistuksessa. Männikköniemen huvila on Joensuun luterilaisten seurakuntien kesäkoti.
Heinäpurontiellä sijaitseva Linnunlahden päiväkoti valmistui vuonna 2012. Se on maakunnan ensimmäinen viipaletekniikalla rakennettu talo. Talon omistaa sen rakentanut Parmeco Oy, ja Joensuun kaupunki on sen vuokralaisena. Talon arkkitehti on Päivi Pylkkönen-Palm. Pääsuunnittelija on Jyrki Lappalainen.
Päiväkodin paikalla sijaitsi aikaisemmin vuonna 1967 rakennettu vanhainkoti.


title: Linnunlahti

text: Linnunlahden uimaranta Länsikadun päässä palvelee kaupunkilaisia, leirintäalueen käyttäjiä ja Ilosaarirockin yleisöä. Toinen suosittu uimaranta on Honkaniemessä.


title: Linnunlahti

text: Linnunlahden leirintäalue sijaitsee Linnunlahden uimarannan ja Laululavan vieressä. Joensuun torille on matkaa vain 1,5 kilometriä. Leirintäalueelle valmistui 2011 uusia loma-osakerakennuksia.


title: Linnunlahti

text:
Itä-Suomen yliopiston kampuksen lasketaan kuuluvan suurimmaksi osaksi Linnunlahteen.
Kampuksen alueella sijaitsevat myös Metsäntutkimuslaitoksen Metla-talo ja Joensuun maakunta-arkisto.


title: Otsola

text: Otsola tarkoittaa seuraavia paikkoja:


title: Kanervala

text: Kanervala on kaupunginosa Joensuun keskustan tuntumassa. Kanervalaan kuuluu myös Otsolan asuinalue, jonka rajana Kanervalan suuntaan pidetään Vanamokatua.


title: Kanervala

text: Kanervala koostuu pääosin vuosina 1960–1970 rakennetuista omakotitaloista. Vanamokadulla ja Leinikkitiellä on vuosina 1956 ja 1957 valmistuneita Selvaag-rivitaloja, jotka tunnetaan myös norjalaistaloina. Kaislakadulla ja Leinikkitiellä on Joensuun Ellin opiskelijataloja. Asukkaita on noin 1 200 .


title: Kanervala

text: Kanervalan koulu valmistui kansakouluksi vuonna 1962. Siinä toimi vuoteen 2016 englanninkielipainotteinen alakoulu (englanninkielinen opetus alkoi vuonna 2006) ja Itä-Suomen koulu. Vanamokadulla sijaitseva Partiotalo (1958) on partiolippukunta Karjalan Tyttöjen ja Joensuun Eräsissien kokoontumispaikka ja joka toimii retkeilymajana. Joensuun vapaaseurakunnan Kanervalatalo (Pasi Siiskonen) valmistui vuonna 2014 Leinikkitielle.


title: Kanervala

text:
Kaislakadulla toimii Joensuun aikuisopisto. Kanervalan koulun luokat ja Itä-Suomen koulu toimivat vuodesta 2016 alkaen Kaislakadulla aikuisopiston tiloissa..
Otsolan tunnistaa kadunnimistään: Ilveksenkatu, Petrankatu (= peura), Otsonkatu ja Ahmankatu. Rakennukset ovat lähes kaikki omakotitaloja. Asukkaita on noin 400 . Otsolaan luetaan myös Tulliportinkadun länsipuoli, jossa sijaitsevat Joensuun normaalikoulun yläkoulu ja lukio sekä Riveria eli entinen Joensuun ammattiopisto.


title: Kanervala

text: Alueen palveluja ovat muun muassa Kanervalan päiväkoti, Mantan päiväkoti, Sale, ABC-huoltamo, Heinosen leipomo, lemmikkieläinkauppa ja luovien yrittäjien työ- ja näyttelytila Woutila


title: Siihtala

text: Siihtala on kaupunginosa Joensuun keskustan ja Mutalan välissä. Pieksämäelle, Siilinjärvelle ja Kontiomäelle kulkeva rautatie jakaa kaupunginosan kahteen osaan: liikealueeseen ja asuinalueeseen. Siihtalan rajoja ovat Pielisjoki, Utrantie, Nurmeksentie, sekä valtatie 6 ja valtatie 9.


title: Siihtala

text: Kaupunginosan asuinrakennukset ovat pääasiassa pienkerrostaloja sekä rivi- ja omakotitaloja. Asukkaita on noin 500. Siihtalassa on vauraita taloja, ja se on arvostettu asuinalue.


title: Siihtala

text: Siihtalassa on Pohjois-Karjalan osuuskaupan pääkonttori ja ABC-asema. Sen vieressä on Carlsonin tavaratalo, jossa toimii Matkahuolto


title: Mutala

text: Mutala voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Rantakylä (Joensuu)

text: Rantakylä on kaupunginosa Joensuussa. Rantakylässä on laaja liikekeskusta, uimahalli, kirkkoja ja useita kouluja. Rantakylässä asuu noin 8 900 asukasta. Naapurikaupunginosia ovat Mutala ja Utra. Pohjoisessa Rantakylä rajoittuu Kontiolahteen ja etelässä Pielisjokeen.


title: Rantakylä (Joensuu)

text: Alueella on sekä kerrostaloja että pientaloja. Rantakylä oli Joensuun ensimmäinen lähiö; sen rakentaminen alkoi 1970-luvun alussa.


title: Rantakylä (Joensuu)

text: Rantakylä jakautuu viiteen pienalueeseen. Niitä ovat Pataluoto, Koillispuisto, Tuulipuisto, Onkimiehenpuisto ja Rantakylän koulu.


title: Rantakylä (Joensuu)

text: Kaupunginosan kouluja ovat Rantakylän koulu, Pataluodon koulu ja Pihjalapihan koulu. Riverian eli ammatillisen oppilaitoksen logistiikan ja maanrakennusalan koulutus sekä osa metsäalan koulutuksesta on toiminut vuodesta 2018 lähtien Jukolankadulle. Joensuun yhteiskoulun lukio muutti Rantakylästä keskustaan vuonna 2014.


title: Rantakylä (Joensuu)

text: Rantakylä itsenäistyi Utran kanssa Joensuun seurakunnasta omaksi Rantakylän seurakunnakseen vuonna 1983. Rantakylän kirkko valmistui pari vuotta aiemmin, vuonna 1981.


title: Rantakylä (Joensuu)

text: Rantakylässä on uimahalli, pallokenttiä, tenniskenttä, urheiluhalli, kuntosaleja; lenkkeily- ja hiihtoreitit ovat laajat, pyörätieverkosto on tiheä, lapsille on pulkkamäkiä. Lämpövoimalan vieressä oli hyppyrimäki vuosina 2000-2009. Se purettiin vähäisen käytön ja ilkivallan takia.


title: Utra

text: Utra on Joensuun kaupunginosa. Utran väkiluku oli vuonna 2016 Joensuun kaupungin mukaan . Se sijaitsee Pielisjoen rannalla Rantakylän ja Kontiolahden puolella sijaitsevan Kupluskylän välissä. Utra liitettiin Joensuuhun 1950-luvulla. Sitä ennen se kuului Kontiolahteen.


title: Utra

text: Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas (1874–1906) ja sahat. Ensimmäisen sahan perusti vuonna 1780 Jakob Steniuksen nuorempi poika, Martin Stenius kumppaneineen. Se sijaitsi Myllysaarella. Vuodesta 1833 saha oli Nils Ludvig Arppen omistuksessa. Vuonna 1856 sahan osti joensuulainen kauppias Antti Mustonen. Vuonna 1861 hän rakensi toisen sahan Utrankosken pohjoisrannalle. Vuodesta 1882 sahojen ja lasitehtaan omistaja oli englantilainen Egerton Hubbard & Co -niminen yhtiö, joka myi niitä vuonna 1902 W. Gutzeit & Co:lle. Sahojen toiminta loppui vuoden 1905 mennessä.


title: Utra

text: 1980-luvulle asti Utra oli lähinnä puutalojen kaupunginosa, mutta sen jälkeen sinne on rakennettu runsaasti omakotitalo-, rivitalo- ja pienkerrostaloasutusta.


title: Utra

text: Utran koulu on maakunnan suurin alakoulu. Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun Utran kampus eli biotalouden keskus toimi kirkon lähellä yli 20 vuoden ajan kevääseen 2010 asti.


title: Karsikko (mytologia)

text: Karsikko on perinteinen suomalainen vainajaa koskeva merkintä puussa, taikka metsä tai yksittäinen puu, jossa näitä merkintöjä on. Karsikkoa tehdessä voidaan puusta karsia oksia vainajan merkiksi. Usein karsikko sijaitsee tien varrella, asutuksen ja kalmiston välillä.


title: Karsikko (mytologia)

text: Karsikko tehtiin puuhun yleensä kuljetettaessa vainajaa kirkolle tai kalmistoon, mutta toisaalta esimerkiksi jonkun suvun karsikko saattaa olla pelkästään muistomerkki. Tiettävästi tällaisia karsikkoja on edelleen käytössä.


title: Karsikko (mytologia)

text: Karsikkopuuhun, joka on yleensä iso mänty tai kuusi, tehtiin karsikko, eli siitä katkottiin oksia. Joskus ainoastaan latva jätettiin karsimatta - joskus myös tyvipää. Joskus keskelle puuta jätettiin käsivarsiksi kaksi oksaa osoittamaan metsään päin, jos henkilö, jolle karsikko tehtiin, oli naimisissa. Naimattomalle jätettiin vain yksi oksa, joka osoitti tielle päin.


title: Karsikko (mytologia)

text: Usein karsikkoa tehdessä tehtiin puun kuoreen pilkka, eli kuorta poistettiin esimerkiksi kirveellä tai puukolla. Pilkka toimi ikään kuin "tauluna", johon tehtiin merkintöjä. Siihen voitiin veistää esimerkiksi vainajan nimi, puumerkki tai syntymä- ja kuolinajat.


title: Karsikko (mytologia)

text: Myöhemmin tuli tavaksi leikata pilkkaan vuosiluku tai kiinnittää mäntyyn kohon muotoinen musta lautanen, johon oli kirjoitettu vainajan nimikirjaimet ja kuolinvuosi.


title: Karsikko (mytologia)

text: Karsikoiden tarkoituksena on alun perin ollut vaikuttaa kuolleiden sieluihin siten, etteivät ne tulisi ihmisten ilmoille kummittelemaan. Ilmeisesti on ajateltu, että lähtiessään vaeltamaan kalmistolta takaisin asuinpaikalle sielu ymmärtää kuolleensa viimeistään nähdessään oman karsikko-merkkinsä puussa. Sittemmin karsikkoja on tehty lähinnä vainajan muistomerkiksi. Joillakin suvuilla on ollut kokonaisia sukutauluja karsikkopuussaan.


title: Karsikko (mytologia)

text: Karsikko voidaan tehdä myös eläville. Kun joku ensi kerran saapuu vieraaseen taloon, niin hänelle kunnioitukseksi tehdään karsikko, jossa oksa osoittaa mistä ilmansuunnasta vieras on kotoisin. Karsikkoja tekivät myös matkatoverit toisillensa, kun saapuivat oudoille seuduille.


title: Penttilä

text: Penttilä on vanha saha-, teollisuus- ja asuinalue Joensuussa Pielisjoen varrella. 2000-luvulla siitä on kehittymässä uusi keskustan läheisyydessä sijaitseva asuin-, työpaikka- ja virkistysalue. Suunnitteilla on 4000 asukkaan kaupunginosa, jonka ydin tulee vuonna 1996 palaneen Penttilän sahan tienoille.


title: Penttilä

text: Penttilän alueen muutokset käynnisti raskaan teollisuuden ja muun muassa teurastamojen loppuminen ja tarve ottaa keskustan lähellä sijaitseva alue uuteen käyttöön. Penttilän sahan toiminta loppui 1988. Sahan käytöstä poistunut, mutta suojeltu päärakennus paloi vuonna 1996.


title: Penttilä

text: Alueen asuinalueita on Aittaranta, Mäntylä, Penttilä ja Penttilänranta.


title: Penttilä

text: Aittaranta on alue rautatieaseman ja Mäntylän välissä. Uuden Penttilän ensimmäinen maamerkki on Aittarantaan vuonna 2007 valmistunut 14-kerroksinen, 49-metriä korkea Tähtitorni-niminen tornitalo. Se on Joensuun ja Pohjois-Karjalan korkein asuinrakennus.


title: Penttilä

text: Aittarannassa Jokikatu 8:ssa sijaitsee nuorten Väen talo, joka syntyi Torikatu 10:n valtauksesta vuonna 2009. Väen taloa ylläpitää ja kehittää Nuori kulma-hanke EU:n Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman osana.


title: Penttilä

text:
Penttilänrannaksi kutsutaan joenrannan aluetta Mäntylän ja vanhan saha-alueen välillä, ja siihen valmistuu asuinalue jopa 3300 asukkaalle. Asemakaavan ensimmäinen vaihe hyväksyttiin 18.4.2011 Alueella on kaksi aukiota: Cederbergin aukio ja Ylisoutajan aukio. Vuonna 2017 avattiin Ruusupuisto, joka on 14 Joensuun Lions-klubin ja Joensuun kaupungin
yhteishanke; puistossa kymmeneniä ruusulajikkeita. Rantaan tulee pienvenesatama yli 100 veneelle.


title: Penttilä

text: Keskellä Penttilän aluetta on pieni Mäntylän asuinalue, joka tunnetaan komeista hongistaan ja vuonna 1989 lakkautetusta Mäntylän Baarista. Baarin rakennus purettiin 2015. Alueella on muun muassa Aarnialanpuisto, Joensuun Ellin opiskelijatalot ja ammattioppilaitos.


title: Penttilä

text: "Lähteenä myös: Kulttuuri- ja rakennushistorialliset suojelukohteet. Joensuu 1987."


title: Penttilä

text: Vuonna 2019 Penttilänrantaan valmistuu Suomen korkein puukerrostalo, joka on Joensuun Ellin opiskelijatalo. Betonirakenteisia kerroksia tulee yksi ja puurakenteisia 13. Rakentaminen alkoi vuoden 2018 tammikuussa. Asuntoja valmistuu syksyksi 2019 kaikkiaan 117, joista 26 on kaksioita ja loput yksiöitä.Suvantosillan paikkeilta Aittarannasta alkaa puolen kilometrin rantaraitti, joka valmistui 2008. Tämä Aittarannanpolku sisältää kolme puistoa: Varvinpuisto, Vallilanpuisto ja leikkipaikka Vallilankadun päässä. Keskellä aluetta on puoliympyrän muotoinen amfiteatteria muistuttava oleilutila, Amfi. Se on tehty luonnonkivestä ja sen yhdeksän istuinporrasriviä laskeutuvat Pielisjokeen. Alue avattiin Joensuu-päivänä 29.11.2008. Väylä jatkuu Penttilän saha-alueen kautta Kuhasaloon.


title: Penttilä

text: Kesäkuussa 2014 avattu kevyenliikenteen silta yhdistää Penttilänrannan ja Joensuun keskustan ruutukaava-alueen. Tyypiltään avattava siltaosuus on kääntösilta. Sen kokonaispituus on 134 metriä. Vapaa alikulkukorkeus on vähintään 3,9 metriä. Sillan kaiteet ovat puisista pystysäleistä. Rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2012. Pääurakoitsijana oli Kesälahden maansiirto Oy, ja sillan hinta oli 6,2 miljoonaa euroa.


title: Penttilä

text: Penttilän vanhaa saha-aluetta ei voitu ottaa asuinkäyttöön ennen kuin se oli puhdistettu. Maaperä saastui muun muassa 1940–1960-luvuilla sahateollisuuden käyttämän kyllästeaineen Ky 5:n takia. Joulukuussa 2006 annettu ympäristölupa määräsi, että maaperä puhdistetaan 29 hehtaarin alueella. Poistettavia massoja oli noin 500 000 kuutiometriä. Puhdistus oli yksi Suomen suurimpia maaperän puhdistuskohteita. Työ alkoi vuonna 2008.


title: Penttilä

text: Joensuun kaupunki ja Bonvesta Oy:n (UPM-Kymmene Oyj:n maaomaisuuden hallintayhtiö) sopivat Penttilän saha-alueen kaupasta 10. tammikuuta 2008. Kaupassa siirtyivät koko Penttilän sahan 32,8 ha:n maa-alueet Joensuun kaupungille yhden euron kauppahinnalla. Näin kaupunki osti rakennusmaata seuraavien 20–30 vuoden rakentamista varten. Halpa hinta johtui nimenomaan siitä, että maa-alue on puhdistettava.


title: Hukanhauta

text: Hukanhauta on Joensuun kaupunginosa Niinivaaran eteläpuolella. Asukkaita on noin 4 000. Hukanhaudan alueita on muun muassa Petäikkölä, Opotta ja Nepenmäki. Kaupunginosan rajat vaihtelevat määrittelijän mukaan, mutta Niinivaaran ja Hukanhaudan rajana on pidetty Ilomantsintietä, etelässä Ilomantsin rataa ja idässä kuutostietä.


title: Hukanhauta

text: Hukanhaudan nykyinen asutus alkoi muodostua, kun 1950-luvulla rakennettiin ensimmäiset talot Karjalan radan varteen. Vilkas rakentamisen aikakausi oli 1970- ja 80-lukujen vaihteessa. Alueella on paljon omakotitaloasutusta, mutta Niinivaaran läheisyydessä myös pienkerrostaloja.


title: Hukanhauta

text: Alueella on market, asiamiesposti ja huoltoasema. Niinivaaran palvelut ovat kävelymatkan päässä.


title: Hukanhauta

text:
Nepenmäen koulussa (perustettu 1960) on noin 350 oppilasta. Nepenmäki on saanut nimensä kauppaneuvos F.N. Neppenströmistä, joka omisti aluetta 1800-luvulla. Hukanhaudan vanhassa puukoulussa toimii lasten harrastusryhmiä.
Hukanhaudan vanha puukoulu toimii lasten ja nuorten kulttuuritilana. Rakennus on vuodelta 1914.
Hukanhaudan lähellä on runsaasti virkistysmahdollisuuksia: Pyhäselän ranta, Koivuniemen ja Vehkalahden uimaranta, Jääkarhujen avantouintipaikka, Kuhasalon ja Repokallion luontoalueet.


title: Hukanhauta

text: Kaupunginosan tunnetuin asukas on kansanedustaja Anu Vehviläinen.


title: Hukanhauta

text: Hukanhaudan asukasyhdistys on perustettu vuonna 1990. Jäseniä on noin 800. Yhdistyksen toiminnan keskuspaikka on uimarannalla sijaitseva Koivuniemen talo, jonka pihapiirissä pidetään tapahtumia: rantakalailtoja, uudenvuodenvastaanottajaisia, hiihto- ja pilkkikilpailuja.


title: Hukanhauta

text: Hukanhaudan asukasyhdistyksen alueeseen kuuluvat myös Petäikkölä, Vehkalahti ja Opotta sekä osa Niinivaaraa.


title: Hukanhauta

text: Erkki Helasvuon suunnittelema seurakuntatalo sijaitsee Lonikintiellä. Se valmistui 1987 ja kuuluu Pielisensuun seurakuntaan. Tilaa on 160 hengelle. Rakennuksessa on myös vahtimestarin asunto sekä diakonia- ja kerhotiloja. Kirkkosalissa on taiteilija Pirkko Hammarbergin pellavasta ja silkistä valmistama kuvakudosteos "Aarrekivet".


title: Karhunmäki

text: Karhunmäki on kaupunginosa Joensuussa Hukanhaudan ja Reijolan välissä, vanhan Lappeenrannantien varressa. Alueen rajoina idässä ja pohjoisessa ovat Ilomantsin rata ja valtatie 6. Alueella on harvakseltaan omakotitaloasutusta. Karhunmäki on Joensuun kaupungin asutuksen uusi laajentumissuunta: vuonna 2010 suurelta osin kaupungin omistamalle maalle on alettu rakentaa satojen talojen asuinaluetta. Asukasluku vuonna 2011 oli noin 500. Kaupungin maapoliittisena tavoitteena on kasvattaa Karhunmäki ja Reijola aikanaan yhteen.


title: Karhunmäki

text: Alueen lähimmät palvelut ovat Reijolassa sekä Hukanhaudalla ja Niinivaaralla. Karhunmäkeen valmistui vuonna 2017 koulu ja päiväkoti. Ulkoilualueista Repokallio ja Pyhäselän ranta sekä Kukkolan tila ovat lähistöllä. Asukasyhdistyksenä toimii Karhunmäen-Haapajoen kylätoimikunta.


title: Karhunmäki

text: Karhunmäessä on 14 hehtaarin alue, joka on ollut toimenpidekiellossa vuodesta 2008 lähtien erittäin uhanalaiseksi luokitellun valkoselkätikan vuoksi.


title: Karhunmäki

text: Vuoteen 2007 saakka Karhunmäen alue kuului Kukkolan tilaan. Tilan omistanut Kukkosen suku on tiettävästi viljellyt maata 1600-luvulta saakka. Kukkosen suvun tunnetuin jäsen on Antti Kukkonen, rovasti ja opetusministeri. Hänen vanhin tyttärensä, agrologi Katri Kukkonen, oli Kukkolan tilan viimeinen isäntä. Katri Kukkosen isännöidessä Kukkolan tilaa Joensuun kaupunki halusi toistuvasti ostaa Karhunmäen alueen asuinalueeksi, mutta hän kieltäytyi myymästä haluten säilyttää alueen maanviljelyskäytössä. Tämän vuoksi ja koska Katri Kukkosella ei ollut perillisiä, hän testamenttasi Kukkolan tilan Pohjois-Karjalan Maataloussäätiölle vuonna 1999. Kukkolan tilan viljely oli kuitenkin kannattamatonta, mistä johtuen Pohjois-Karjalan Maataloussäätiö päätyi myymään Karhunmäen alueen Joensuun kaupungille vuonna 2007.


title: Muuttolintu

text: Muuttolintu on lintu, joka viettää vuoden eri osat säännöllisesti eri paikoilla.


title: Muuttolintu

text: Lintuja jotka siirtyvät paikasta toiseen satunnaisesti esimerkiksi ravinnon loppuessa sanotaan vaelluslinnuiksi (vanh. "kiertolintu"); pihlajanmarjojen saatavuuden mukaan liikkuvat tilhet ovat tyypillisiä vaelluslintuja. Linnut jotka eivät muuta eivätkä vaella, ovat paikkalintuja.


title: Muuttolintu

text: Muuttolinnut viettävät tyypillisesti kesän lähellä napa-alueita, joissa taistelu reviireistä ja ravinnosta ei ole niin kiivasta kuin etelämpänä. Myös pitkä valoisa aika on merkityksellinen: monen lajin poikaset eivät kestäisi ruokkimatta tropiikin 12 tunnin yötä.


title: Muuttolintu

text: Muuttolinnut viettävät talven lämpimämmillä alueilla saadakseen ravintoa.


title: Muuttolintu

text: Tyypillisesti kaikki hyönteissyöjät (esimerkiksi västäräkki, tervapääsky) muuttavat talveksi pois alueilta, joiden lämpötila laskee pakkasen puolelle. Useimmat kalaa syövät linnut muuttavat sulan veden äärelle. Siemeniä syövät linnut kuten peippo voivat pysyä Suomessa paljon pitempään.


title: Muuttolintu

text: Pisimpiä muuttomatkoja tekevät lapintiirat, jotka pesivät pohjoisen napapiirin hujakoilla ja viettävät pohjoisen pallonpuoliskon talvet Etelämantereen alueella. Lyhyempiä muuttomatkoja tekevät muun muassa pulmunen ja kiuru, jotka siirtyvät lähinnä Itämeren etelärannikolle ja Länsi-Eurooppaan.


title: Muuttolintu

text: Monilla linnulla on magneettiaisti, ja ne suunnistavat muuttomatkoillaan Maan magneettikentän avulla. Ne voivat käyttää hyväkseen myös näkö-, haju- ja kuuloaistia.


title: Muuttolintu

text: Suomessa kevätmuutto alkaa helmikuun aikana, kun lokit ja vesilinnut siirtyvät mahdollisuuksien mukaan lähemmäs pesimäseutuja. Maaliskuussa saapuvat muun muassa kottarainen, uuttukyyhky, kiuru ja monet muut linnut. Toukokuussa saapuvat arktiset vesilinnut ja viimeiset muuttajat saapuvat vasta kesäkuun aikana (mm. lapinuunilintu ja kuhankeittäjä.


title: Muuttolintu

text: Syysmuutto alkaa monilla kahlaajalajeilla jo elokuussa. Syysmuutto huipentuu syys-lokakuun aikana ja monia vesilintuja muuttaa vielä marras-joulukuussa. Etelään siirtyvät maakotkat saattavat muuttaa etelään vielä tammikuussakin.


title: Muuttolintu

text: Muuttolinnut lentävät joskus hyvinkin pitkiä matkoja, tuhansia kilometrejä, vuodenajan vaihtelujen mukaan. Evolutiivisesta näkökulmasta on vaikea nähdä miten lajille on voinut kehittyä ominaiseksi viettää aikaa niin keskenään etäisillä alueilla maapallon pintaa, miten käyttäytyminen on voinut saada alkunsa. Eurooppalaisten lajien käyttäytymisen taustalla on usein jääkauden vaikutus: muuttomatka on alun perin ollut varsin lyhyt, esim. vain Välimeren yli, kesän ja talven vaihtuessa, mutta jääkauden lopulla kun jää alkoi vetäytyä, sopiva ilmastovyöhyke siirtyi jatkuvasti pohjoisemmaksi, kunnes lopulta muuttomatkat kasvoivat nykyisiin mittoihinsa.


title: Muuttolintu

text: Lintujen muutolla käsitetään tavallisesti lintujen muuttamista toiseen paikkaan vuodenaikojen rytmissä. Pohjoisella pallonpuoliskolla muutto tapahtuu yleensä syksyllä pohjoisesta etelään ja keväällä samat linnut palaavat etelästä pohjoiseen. Eteläisellä pallonpuoliskolla tapahtuu päinvastaista muuttoliikettä. Eteläisellä pallonpuoliskolla tapahtuu niin sanottua "sadekausimuuttoa", jolloin tietyt, lähinnä siemeniä syövät, lintulajit muuttavat sadekausien mukaan parhaiten ravintoa tuottaville savannialueille.


title: Muuttolintu

text: "Vaellus" on hieman eri asia kuin muutto. Vaelluksen käynnistää tavallisesti ravintopula, joka voi johtua joko tarjolla olevan pääravinnon puutteesta tai hyvästä jälkeläistuotosta aiheutuvasta liikakansoituksesta, joka purkautuu vaelluksena väljemmille asuinsijoille. Tyypillisiä tuttuja vaelluslintuja ovat esimerkiksi käpylinnut, jotka siirtyvät taigan havupuiden siemensatojen perässä satoja, jopa tuhansia kilometrejä. Siperialaisen pähkinähakin alalaji "caryocatactes" suorittaa toisinaan massavaelluksia idästä länteen, jos hyvien sembramännyn siemensatojen ja onnistuneiden pesintöjen ansiosta suureksi paisunut kanta ei enää löydä riittävästi ravintoa. Nämä vaellukset muistuttavat sopulien massavaelluksia, ja ovat tyypillisiä nimenomaan pohjoisella äärialueella esiintyvillä eliöillä.


title: Muuttolintu

text: Linnut ovat sopeutuneet maapallon vuodenaikojen rytmiin jo miljoonien vuosien ajan, ja niille on kehittynyt omalaatuinen muuttoa säätelevä mekanismi, jonka toimintaa ei vielä täysin tunneta. Tärkeimpiä muuton käynnistäviä tekijöitä ovat "valon määrä", "ravinnon määrän ja laadun muutos", "lämpötilan muutos" ja "sulkasadon ja lisääntymiskierron päättyminen". Nämä tekijät saavat aikaan muutoksia linnun fysiologiassa. "Sisäinen muuttovire" on erityisen tärkeä tropiikissa talvehtivilla hyönteissyöjälinnuilla, sillä esimerkiksi säätilalla ja ravinnon määrällä ei näyttäisi siellä olevan juurikaan merkitystä.


title: Muuttolintu

text: Lintujen "suunnistaminen" on monimutkainen asia. Valoisaan aikaan muuttavat linnut seuraavat niin sanottuja muuttolinjoja, joita ovat esimerkiksi rannikkolinjat, niemenkärjet, joet ja vuorijonot. Tyypillisiä tällaisia lajeja ovat esimerkiksi pelikaanit, haikarat, joutsenet, päiväpetolinnut, kurjet, kyyhkyt, varikset ja monet muut varpuslinnut. Maapallon pyörimisliikkeen ne pystyvät aistimaan suuntimalla aurinkoa. Yömuuttajilla on enemmän ongelmia, ja niille on kehittynyt aivojen yhteyteen erityinen maan magneettikenttiin reagoiva elin. Sen avulla ne pystyvät suunnistamaan pimeässä ja pilvisessä säässä ilman maa- ja taivaanmerkkejä. Kirkkaina öinä ne osaavat käyttää kuun ja tähtien asemaa oikean suunnan määrittämiseen. Vanhat linnut, jotka ovat suorittaneet saman muuttomatkan useita kertoja, oppivat maamerkit ja tutut levähdyspaikat. Näin esimerkiksi kurjet, jotka ainakin syksyllä muuttavat perheittäin, opettavat poikasilleen maantietoa.


title: Muuttolintu

text: Suomessa pesivä "Luhtakerttunen" on pitkän matkan muuttaja, joka talvehtii eteläisessä Afrikassa. Se saapuu Suomeen kesäkuun alussa ja ryhtyy heti pesimäpuuhiin. Pesimäkierto kestää n. 6-7 viikkoa, minkä jälkeen aikuiset linnut alkavat valmistautua syysmuuttoon syömällä itsensä lihaviksi, so. keräämällä suuren rasvavaraston. Luhtakerttunen muuttaa öisin, ja sen muuttostrategiana on lentää mahdollisimman pitkälle yön aikana ja levätä seuraava päivä. Suurten rasvavarastojen ansiosta sen ei tarvitse käyttää seuraavaa päivää ruokailuun, vaan se voi levätä. Kerttusilla ei ole sulkasatoa Suomessa, vaan niiden on suoritettava kaksisuuntainen, yhteensä lähes 20 000 kilometrinen muuttolento, sekä vielä kesä Suomessa samoilla sulilla. Aikuiset luhtakerttuset lähtevät kohti Afrikkaa heinä-elokuun vaihteessa. Yön pituus Suomessa on silloin 5-6 tuntia. Pienten varpuslintujen keskimääräinen lentonopeus on vain n. 40 km/h. Yhden yön aikana kerttunen ehtii lentää n. 200 km. Sateisina, kovatuulisina öinä ne joko eivät lähde muutolle, tai lentävät vain lyhyitä matkoja. Muutaman päivän välein kerttusen on syötävä kunnolla ja silloin se hakeutuu oivalliselle ruokapaikalle, esimerkiksi jokien suistoihin, reheviin merenlahtiin tai lintujärville. Tällaisille paikoille kerääntyy hyvien muuttoöiden jälkeen valtavia määriä kerttusia. Välimeren ja Saharan ylitykseen kerttunen tarvitsee täyden rasvavaraston, sillä se joutuu silloin muuttamaan myös valoisaan aikaan, eikä pysty saamaan ravintoa merestä tai hiekkaerämaasta. Koko muuttomatka Suomesta Etelä-Afrikkaan kestää siis n. 2-3 kuukautta. Talvehtimisalueella kerttunen käy läpi täydellisen sulkasadon, jonka kesto on n. 1½ kuukautta. Etelän syksyn alkaessa maalis-huhtikuussa kerttunen tankkaa itsensä, ja lähtee takaisin kohti synnyinseutuaan. Toistaiseksi vanhin suomalainen luhtakerttunen on ollut lähes 7 vuoden ikäinen. Se on tehnyt 6 edestakaista matkaa Suomen ja eteläisen Afrikan välillä, eli lentänyt muuttolentoa n. 120 000 km, 3 kertaa maapallon ympäri. Tällä strategialla luhtakerttunen saa elää lähes jatkuvassa kesässä.


title: Muuttolintu

text: Pajusirkku on runsas, koko Suomessa pesivä rantojen lintu. Pääosa pajusirkuistamme saapuu huhtikuussa, ja ryhtyy tuota pikaa pesimäpuuhiin. Pajusirkut pesivät melko säännöllisesti 2 kertaa lisääntymiskauden aikana, eli pesimäkierron pituus on n. 3 kuukautta. Aikuisten sulkasato alkaa jo pesimäkierron loppuvaiheessa, ja kestää 7-8 viikkoa. Sulkasato päättyy syyskuun puoliväliin mennessä, jonka jälkeen sirkut alkavat valmistautua muutolle. Päämuutto tapahtuu syyskuun lopulla. Ne eivät kerää niin suuria rasvavarastoja kuin kerttuset, sillä ne eivät muuta niin kauaksi, vaan pajusirkut talvehtivat Italian, Sveitsin ja Saksan kosteikoilla ja pensaikoissa. Pajusirkutkin muuttavat pääasiassa öisin. Päivällä ne ruokailevat ja lepäävät. Perillä Italiassa ne ovat marras-joulukuussa. Täällä ne viettävät 2-3 kuukautta, usein sangen koleissa olosuhteissa. Niillä ei ole sulkasatoa talvella. Koska pajusirkku syö pääasiassa siemeniä, se ei ole riippuvainen hyönteisten massaesiintymisistä, ja pystyy viettämään elämänsä pääosan viileissä olosuhteissa.