title: Mo i Rana

text: Saamelaiset ovat pitäneet kaupungin paikalla 1730-luvulta lähtien kesäisin markkinoita. Kaupungin kehitys lähti varsinaisesti käyntiin vuonna 1860, kun tie Ruotsiin valmistui. Kaupunkioikeudet Mo i Rana sai vuonna 1923.


title: Relatiivilause

text: Relatiivilause on alisteinen sivulause, joka määrittää päälauseen nominia tai koko päälausetta. Esimerkiksi nominaalilauseke ”"mies, joka ei ollut siellä”" sisältää nominin "mies", jota määrittää relatiivilause "joka ei ollut siellä". Monissa kielissä relatiivilauseen aloittaa relatiivipronomini (edellisessä esimerkissä "joka"). Muita tapoja merkitä relatiivilause ovat esimerkiksi pääverbin morfologiset variaatiot tai sanajärjestys.


title: Relatiivilause

text: Relatiivipronominin "korrelaatti" tarkoittaa sitä lauseen osaa (sanaa tai koko lausetta), johon pronomini viittaa.


title: Relatiivilause

text: Suomen kielessä relatiivilause merkitään kolmella taipuvalla relatiivipronominilla: (kuka,joka ja mikä)


title: Relatiivilause

text: Esimerkiksi:


title: Renium

text: Renium () on hopeanvalkoinen, kiiltävä, sitkeä ja venyvä metalli, jonka elektronegatiivisuus on 1,9 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 762 kJ/mol sekä CAS-numero 7440-15-5. Renium on harvinaisempaa kuin kulta tai platina eikä muodosta mineraaleja vaan esiintyy pieninä pitoisuuksina muiden metallien malmeissa, erityisesti molybdeniitissä ja gadoliniitissa. Reniumilla on alkuaineista neljänneksi suurin tiheys, kolmanneksi korkein sulamispiste ja korkein kiehumispiste. Reniumia lisätään molybdeeni- ja volframilejeerinkeihin parantamaan niiden mekaanisia ominaisuuksia ja korroosion kestoa korkeissa lämpötiloissa. Reniumia käytetään myös lämmön mittaamiseen lämpöparilla aina 2 200 °C:seen ja se on hyvä materiaali sähkökatkaisimiin, sillä se ei hapetu sähkövalokaaren kuumuudessa.


title: Renium

text: Renium on käytössä katalysaattorina öljynjalostuksessa vetykrakkauksessa ja bensiinin reformoinnissa. Reniumin sukulaisuus teknetiumin ja mangaanin kanssa ilmenee selvästi yhdisteissä ja näillä aineilla onkin lähes samat hapetusluvut. Tärkeimmät reniumyhdisteet ovat perrenaatteja, ja ne ovat yleensä melko samantapaisia permanganaattien kanssa. Kaliumperrenaatti (KReO) on varsin pysyvä yhdiste toisin kuin helposti räjähtävä kaliumpermanganaatti. Reniumin yleisin oksidi on reniumheptoksidi (ReO) ja muita ovat reniumdioksidi (ReO), reniumtrioksidi (ReO) ja ReO. Maailman nykyinen (1992) reniumvaranto on noin 3 500 t ja maankuoressa reniumia on 5 mg/t.


title: Renium

text: Renium on saanut nimensä Saksan läpi virtaavan Reinjoen latinankielisestä nimestä Rhenus. Se löydettiin vasta vuonna 1925, viimeisenä kaikista luonnossa esiintyvistä vakaista, ei-radioaktiivisista alkuaineista. Yksi reniumin löytäjistä, Ida Tacke, oli kotoisin Reinin varrelta.


title: Maa-alkalimetalli

text:
Maa-alkalimetallit ovat jaksollisen järjestelmän toinen pääryhmä, johon kuuluvat seuraavat alkuaineet: beryllium, magnesium, kalsium, strontium, barium ja radium. Ne kuuluvat alkuaineiden jaksollisen järjestelmän ryhmään 2, jossa atomeilla on vain hapetusluvut +II (yhdisteissä) ja 0 (alkuaineissa), sillä luovuttamalla kaksi elektronia ne pääsevät oktettiin eli näin syntyneillä ioneilla on kahdeksan elektronia uloimmalla kuorellaan samoin kuin jalokaasuilla, jotka ovat äärimmäisen heikkoja reagoimaan muiden alkuaineiden kanssa. (Poikkeus: berylliumionissa on vain kaksi elektronia). Kahden viimeisen kuoren konfiguraatiot ovat seuraavat (kuoren numero n) (n-1)s(n-1)pns). Tästä juontuu myös maa-alkalimetallien voimakas pelkistämiskyky.
Niiden elektronegatiivisuus on alhainen, tosin korkeampi kuin alkalimetalleilla. Maa-alkalimetallien metallinen luonne on alkalimetalleja heikompi ja useimmat niiden suoloista ovat veteen liukenevia. Niiden metallinen luonne ja sitä myöten myös reaktiokyky kasvaa järjestysluvun kasvaessa. Hyvän pelkistämiskykynsä ansiosta maa-alkalimetallit reagoivat helposti happojen sekä (berylliumia lukuun ottamatta) vedenkin kanssa vetyä vapauttaen, esimerkiksi:
Varsinkin kuumennettuina ne reagoivat helposti myös ilman hapen kanssa muodostaen oksideja.


title: Maa-alkalimetalli

text: Elektronegatiivisuuden pienentyessä voimistuu maa-alkalien oksideissa metallin ja hapen välisen sidoksen ioniluonne. Berylliumoksidia lukuun ottamatta muut ovat ioniyhdisteitä ja siten reagoivat veden kanssa muodostaen hydroksideja joiden vesiliuokset ovat emäksisiä.


title: Maa-alkalimetalli

text: Nämä muodostuneet hydroksidit liukenevat veteen varsin niukasti, toisin kuin alkali-hydroksidit. Liukenevuus kuitenkin lisääntyy hydroksidin ioniluonteen vahvistuessa. Maa-alkalioksidien emäksinen luonne ilmenee siten, että ne reagoivat varsin helposti happamien oksidien kanssa. Jo huoneenlämmössä niillä on taipumus reagoida mm. ilman hiilidioksidin kanssa muodostaen karbonaatteja:


title: Maa-alkalimetalli

text: Tästä ominaisuudestaan johtuen oksideja on säilytettävä ilmalta eristettyinä. Maa-alkalien oksidit liukenevat helposti myös happoihin muodostaen suoloja:


title: Maa-alkalimetalli

text: Ryhmän 2 alkuaineiden halidit eli halogeeniyhdisteet liukenevat helposti veteen, kun taas karbonaatit ja sulfaatit ovat niukkaliukoisia. Jos käytetään tiukkaa määritelmää niin beryllium ja magnesium eivät kuulu tähän ryhmään. Ryhmän aineilla on kalsiumiin saakka hyvä lämmönjohtavuus, mutta sitten se romahtaa melko radikaalisti. Berylliumin, magnesiumin ja kalsiumin tiheyksien vaihteluväli on vain 300 kg/m, mutta kalsiumista eteenpäin tiheydet kasvavat 1 000 kg/m per aineväli ja radiumin ja bariumin välillä eroa on peräti 1 500 kg/m.


title: Maa-alkalimetalli

text: Maa-alkalimetallien yleisyys maankuoressa [mg/kg]: beryllium 2,8; magnesium 23 300; kalsium 41 500; strontium 370; barium 425 ja radium 9*10.


title: Naantalin luostari

text:
Naantalin luostari ("Armonlaakson luostari", , ruots. "Nådendal") oli Suomessa katolisella keskiajalla ja vielä pitkälle 1500-luvulle toiminut birgittalaisluostari. Se toimi suurimman osan ajasta nykyisessä Naantalissa.
Vuonna 1438 perustettu Naantalin luostari oli ensimmäinen laitos Suomessa, joka sivisti naisia.


title: Naantalin luostari

text: Luostarin perusti piispa Maunu II Tavast. Luostari aloitti toimintansa Maskun Karinkylässä sijainneen Stenbergan kuninkaankartanon mailla vuonna 1440. Paikka ei kuitenkaan osoittautunut suotuisaksi, mistä kertoo Vadstenan luostarin asiakirjoista löytyvä merkintä: "Se paikka, jolla luostari nyt kohoaa, on heille täysin sopimaton ja hyödytön, ja koska maaperä on pehmeätä ja pettävää kestämään kivirakennuksen, koska heillä ei ole puhdasta eikä terveellistä vettä, koska suosta nouseva paha haju uhkaa heidän henkeään ja koska he syksyn kevään saivat kärsiä märkyydestä ja kurasta". Luostari päätettiinkin jo vuonna 1443 siirtää Raision Ailosiin eli nykyiseen Naantaliin, josta luostari sai lahjoituksena maatilan Henrik Klaunpoika Djäkniltä ja tämän vaimolta Lucialta.


title: Naantalin luostari

text: Rakennustyöt Ailosenniemellä lienevät alkaneet syksyllä 1443, mutta sisaret ja munkit siirtyivät luostariin ilmeisesti kesällä 1444. Luostarin rakennukset ryhmittyivät luostarin kirkon ympärille. Lounaassa ja lännessä sijaitsivat munkkien tilat, pohjoisessa ja luoteessa nunnien tilat. Luostarin rakennuksista on nykyaikaan säilynyt vain vähäisiä muurinkatkelmia.


title: Naantalin luostari

text:
Tarkka jäsenmäärä tunnetaan vain vuodelta 1487; tuolloin luostarissa asui 54 sisarta ja kahdeksan pappisveljeä. Lisäksi oli kaksi diakoniveljeä ja kuusi maallikkoveljeä. Luostariyhteisön kukoistusaikaa kesti 1490-luvun alkuun saakka. Luostari oli siis kaksoisluostari, jossa nunnat ja munkit elivät yhden esimiehen alaisena. Heillä oli kuitenkin erilliset asuin- ja ruokailutilat.
Vuoden 1495 ruttoepidemia oli ankara: luostarin ulkopuolella sijainneessa kartanossa, joka ilmeisesti toimi sairaalana, kuoli noin 50 henkeä. Epidemia ei levinnyt tuolloin luostariin, mutta vuoden 1508 ruton aikana kuoli 36 luostarin asukasta.


title: Naantalin luostari

text: Reformaation myötä luostari ei saanut enää ottaa uusia noviiseja. Luostarin toiminta alkoi näivettyä. Viimeiset reformaation jälkeiset vuosikymmenet olivat kovaa aikaa. Rälssin edustajat ottivat haltuunsa jo ennen vuotta 1533 yli 40 luostarille kuulunutta maatilaa. Vuonna 1554 Mikael Agricola määräsi, ettei luostarissa enää saanut lukea Pyhän Birgitan ilmestyksiä. Messun sai pitää ainoastaan jommallakummalla kansankielellä, ja silloinkin vain kun ehtoollisella oli kävijöitä.


title: Naantalin luostari

text: Luostarin viimeinen abbedissa Birgitta Knutintytär Kurck kuoli vuonna 1577. Tämän jälkeen luostari koki vielä lyhyen kukoistuskauden Juhana III:n kaudella. Kuningas suosi katolisuutta puolisonsa, ankaran roomalaiskatolisen Katarina Jagellonican tähden.


title: Naantalin luostari

text: Kuitenkin toiminta hiljeni nunnien ikääntyessä, ja luostari muuttui hiljalleen iäkkäiden, turvattomien naisten suojapaikaksi, kunnes viimeinen nunna Elina Knutintytär kuoli vuonna 1591.


title: Naantalin luostari

text: Luostarikirkko paloi 4. maaliskuuta 1628 kun Kustaa II Aadolfin paaši Johan Henrikinpoika Jägerhorn af Spurila ampui luostarin katolla istuvia harakoita ja aseen hehkuva etupanos osui sattumalta pahasti säröilleeseen kattopaanuun ja sytytti sen palamaan. Kova tuuli levitti tulen aina Naantalin kaupunkiin.


title: Naantalin luostari

text: Nykyisin luostarista on jäljellä vain kirkko, joka toimii Naantalin kirkkona.


title: Lentokoulutus Suomessa

text: Lentokoulutus tuottaa siviili- ja sotilaslentäjiä. Sotilaslentäjiä kouluttaa pääosin Suomen Ilmavoimat, joka siirsi lentäjiensä peruslentokoulutuksen Patrialle vuoden 2005 lopulla. Maavoimien helikopterilentäjiä koulutetaan kaupallisissa lentokouluissa. Rajavartiolaitos kouluttaa omat helikopterilentäjänsä. Lupakirjallisia siviililentäjiä ovat purjelentäjät, moottorilentäjät, kevytilmailun lentäjät ja ilmapallojen lentäjät. Riippuliitoa, varjoliitoa ja laskuvarjohyppyä varten tarvitaan kelpoisuustodistus, jonka saa suoritettuaan asianmukaisen koulutuksen.


title: Lentokoulutus Suomessa

text: Lennokin eivät ennen UAV-ilmailun syntyä laajemmassa mittakaavassa vaadi viranomaisen valvomaa koulutusta, mutta radio- ja siimaohjattujen lennokeiden lennättäjät opettelevat lennättämään lennokkia siten, ettei se tuhoudu eikä tuota vaaraa muille ihmisille.


title: Lentokoulutus Suomessa

text: Likimain kaikki purjelentoa harrastavat seurat antavat koulutusta purjelentokoneen ohjaajiksi halukkaille. Kurssiin sisältyy yhteensä 43 tuntia teoriaopetusta. Kurssin jälkeen lennoista maksetaan koneen tuntivuokra, hinausmaksu tai esimerkiksi kausittainen lentopakettimaksu, joka saattaa jopa sisältää rajattoman määrän hinauksia. Yleensä tällainen pakettimenettely ei koske lentokonehinauksia, jotka laskutetaan kerhoissa joko kappalehinnalla halutun korkeuden mukaan tai minuuttitaksana hinauksen keston mukaan. Eniten purjelennon kustannuksiin vaikuttaa käytetty lentoonlähtötapa. Kerhojen lentomaksujärjestelmät ovat lähes poikkeuksetta sellaiset, että mitä enemmän lentää, sen halvemmaksi tulee keskimääräinen tuntihinta.


title: Lentokoulutus Suomessa

text: Moottorilentäjiä koulutetaan monella tasolla alkaen yksityislentäjän lupakirjasta (PPL, Private Pilot License) päätyen liikennelentäjään (ATPL, Airline Transport Pilot License). Yksityislentäjän lentolupakirjaa varten tarvitaan vähintään 45 koululentotuntia. Yksityislentäjän lupakirja on voimassa viisi (5) vuotta, jonka jälkeen se voidaan uusia. Lupakirjan voimassaolon edellytyksenä on, että lääketieteellinen kelpuutus ja luokkakelpuutus/luokkakelpuutukset ovat voimassa. Yksimoottorisen lentokoneen luokkakelpuutus (SEP, single engine piston) on voimassa 24 kuukautta yksityislentäjillä ja 12 kuukautta ansio- tai liikennelentäjillä.


title: Lentokoulutus Suomessa

text: Kevytilmailussa, joka on moottorilentämistä, on kaksi lupakirjaluokkaa, Ultra A ja Ultra B.


title: Lentokoulutus Suomessa

text: Ultra A -luokan koneet ovat painopisteohjattavia ja niissä on riippuliitimen siiven näköinen siipi, suurimpana erona on vankempi rakenne ja suunniteltu kuormituskertoimet suuremmille painoille. Trikejä on Suomessa noin 140 kpl. Suurin osa trikeistä on tuotu maahan 1980 - 2000 luvulla, Kouluttajia on vain muutama koko Suomessa.


title: Lentokoulutus Suomessa

text: Ultra B on moottorilentokone, jonka suurin lentoonlähtömassa on 450 kg. Niitä Suomessa on muutama sata kappaletta. Siksi niiden kouluttajia on paljon. Ultra B:n teoriakurssi on yksityislentäjän teorian kaltainen, mutta suppeampi. Se maksaa 400-1000 euroa. Lentolupakirjaa varten tarvitaan vähintään 25 koululentotuntia. Lupakirja on voimassa viisi vuotta. Suomessa oli vuoden 2004 lopussa 867 ULB-lentäjää. Koulutus vastaa ilmailumääräyksen vaatimuksia.


title: Teknetium

text: Teknetium () on hopeanharmaa metalli, joka näyttää platinalta. Teknetiumin kemiallinen merkki on Tc ja järjestysluku 43. Teknetiumin elektronegatiivisuus on 1,9 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 699 kJ/mol. Tämä kemiallisesti reniumin kaltainen alkuaine liukenee typpihappoon, kuningasveteen ja väkevään rikkihappoon muttei suolahappoon. Teräksen korroosionkestävyyttä voidaan lisätä merkittävästi teknetiumkäsittelyllä, jossa käytetään ammoniumtekniraattia (NHTcO). Sitä suoritettaessa on varottava teknetiumin erittäin suurta radioaktiivisuutta, mikä pakottaa käyttämään suljettuja järjestelmiä.


title: Teknetium

text: Alkuaineen löytäjinä pidetään Carlo Perrieriä ja Emilio Segrèä, jotka eristivät alkuaineen molybdeeni-foliosta pommitettuaan sitä deuterium-ioneilla Palermon yliopistossa vuonna 1937. Teknetium on ensimmäinen alkuaine, jota ihminen on tuottanut keinotekoisesti. Siksi sille annetun nimen runkona on kreikan sana "technètos", keinotekoinen.


title: Teknetium

text: Teknetiumia on kuitenkin myöhemmin löydetty luonnosta muun muassa uraanikaivoksista, joissa sitä syntyy hyvin pieniä määriä uraani-238:n spontaanin fission tuloksena, sekä eräistä punaisista jättiläistähdistä. Koska minkään teknetiumin isotoopin puoliintumisaika ei ylitä 4,2 miljoonaa vuotta (Tc), teknetiumin löytäminen useita miljardeja vuosia vanhojen tähtien spektristä auttoi verifioimaan teorian raskaiden alkuaineiden syntymisestä tähdissä.


title: Ryhmän 7 alkuaine

text: Ryhmä 7 (joskus myös "mangaaniryhmä") on yksi jaksollisen järjestelmän ryhmistä. Siihen kuuluvat siirtymämetallit mangaani (Mn), teknetium (Tc), renium (Re) ja keinotekoinen bohrium (Bh).


title: Ryhmän 7 alkuaine

text: Ryhmän alkuaineista vain mangaani on jokseenkin yleinen, ja se tunnettiin jo 1700-luvulla. Muita tämän ryhmän alkuaineita ei vielä 1900-luvun alussakaan tunnettu, vaikka Mendelejev oli jo jaksollisen järjestelmän perusteella ennustanut niiden olemassaolon. Renium on harvinainen alkuaine, joka löydettiin vasta vuonna 1925. Teknetiumia ja bohriumia ei luonnossa esiinny, mutta niitä on valmistettu keinotekoisesti ydinreaktioiden avulla. Niiden kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia.


title: Ryhmän 7 alkuaine

text: Ryhmän aineet pyrkivät lähestymään saman (17(7b)) ryhmän epämetallisia alkuaineita esiintyessään korkeimmalla hapetusasteellaan (+VII). Esiintyessään korkeimmalla hapetusasteellaan mangaaniryhmän aineilla on oktetti, sillä luovuttamalla 7 elektronia niiden uloimmalle kuorelle jää kahdeksan elektronia. Mangaanin ja reniumin kahden uloimman kuoren elektronikonfiguraatiot ovat samanlaisia: (kuoren numero on n) (n-1)s2 (n-1)p6 (n-1)d5 ns2, mutta teknetiumilla on uloimmalla kuorellaan vain yksi elektroni ja sitä edeltävän kuoren d-orbitaalilla kuusi elektronia.


title: Ryhmän 7 alkuaine

text: Ryhmään kuuluu neljä alkuainetta, mutta neljäs aine on erittäin lyhytikäinen keinotekoinen radioaktiivinen aine, bohrium, eikä sillä ole sen vuoksi mitään käytännön merkitystä jo senkin vuoksi ettei ainetta ole saatu valmistettua edes punnittavia määriä. Ryhmän kolme muuta ainetta ovat melko samanlaisia ja niiden yhdisteet samantapaisia, tosin niiden reaktiivisuudessa on erojakin. Ryhmän aineista mangaani on eniten käytössä. Ryhmässä alaspäin mentäessä tiheydet kasvavat nopeasti, mangaanin (7,21 t/m) ja teknetiumin (11,5 t/m) välillä eroa on noin 4,3 t/m, mutta teknetiumin ja reniumin (20,5 t/m) välillä sitä on 9 t/m.


title: Yes

text:
Yes on progressiivista rockia soittava yhtye, joka perustettiin Lontoossa 1968. Yhtye on yksi progressiivisen rockin keskeisimmistä edustajista. Yhtye hajosi 1980-luvun alussa, mutta se perustettiin parin vuoden päästä uudestaan soittamaan valtavirran rockia. Yhtye palasi 1990-luvulla jälleen musiikillisesti kunnianhimoisempaan suuntaan. Yhtyeen menestyneimpiä albumeita ovat "Fragile" (1971), "Close to the Edge" (1972) ja "90125" (1983) .
Yhtyeen perustajajäsenet olivat laulaja Jon Anderson ja basisti Chris Squire. Squire oli aiemmin ollut psykedeelisessä The Syn -yhtyeessä ja Jon Anderson Warrior- ja The Gun -yhtyeissä. Yesin välitön edeltäjä oli The Synin rinnalle syntynyt Mabel Greer’s Toyshop -kokoonpano, johon Squire myös kuului ja johon Anderson liittyi. Hänen ja Squiren ajatuksena oli yhdistää pop-musiikin tiukka soittotapa yhdysvaltalaisten kokoonpanojen lauluharmonioihin sekä pyrkiä ajan hengen mukaisesti laajempaan ilmaisuun.


title: Yes

text: Vaikutteita tuli muun muassa The Nice ja Buffalo Springfield -yhtyeiltä. Muiksi jäseniksi tulivat klassisesti koulutettu kosketinsoittaja Tony Kaye ja jazz-vaikutteinen rumpali Bill Bruford, joka niin ikään oli koulutettu muusikko. Kitaristiksi tuli The Syn -yhtyeessä myös ollut Peter Banks. Uudelle yhtyeelle haluttiin myönteinen ja lyhyt nimi ja Yes keksittiin.


title: Yes

text: Yhtye herätti alkuaikoinaan huomiota soittamalla tuolloin tunnetumpien yhtyeiden kappaleita muunneltuna pitemmiksi ja monimutkaisemmiksi. Näistä The Beatles -yhtyeen ”Every Little Thing” tuli ensimmäiselle LP-levylle sisältäen riffin saman yhtyeen ”Day Tripper” -kappaleesta. Myöhemmin Paul Simonin ”America” sovitettiin alkuperäisestä kolmen minuutin kestostaan noin kymmenminuuttiseksi. Tällöin kokoonpanossa olivat jo Steve Howe ja Rick Wakeman.


title: Yes

text: Toisella albumillaan "Time and a Word" (1969) yhtye käytti studiossa apunaan taustaorkesteria. Varsinainen läpimurtolevy Euroopassa oli seuraava levy, "The Yes Album" (1971), jonka sävellyksissä progressiivisen rockin monimutkainen tyyli alkoi ilmetä yhtyeen musiikissa.


title: Yes

text: Vuonna 1971 julkaistu "Fragile" toi Yes-yhtyeelle suosiota myös Pohjois-Amerikassa, varsinkin kappaleen ”Roundabout” singlesuosion siivittämänä. Tällä levyllä esiintyi uuden kosketinsoittaja Rick Wakemanin myötä ensimmäisen kerran "klassisena" Yes-kokoonpanona pidetty "Anderson - Howe - Bruford - Squire - Wakeman". Seuraavana vuonna 1972 julkaistu "Close to the Edge" vei yhtyeen musiikillista kunnianhimoa ja kokeellisuutta vieläkin pidemmälle, ja albumi saikin osakseen suunnatonta suosiota niin arvosteluissa kuin myyntiluvuissakin. Rumpali Bill Bruford erosi yhtyeestä ennen albumin julkaisua ja liittyi King Crimsoniin. Hänen seuraajaksi saatiin Alan White, joka oli toiminut muun muassa John Lennonin ja George Harrisonin sessiorumpalina (Whitea ei tule sekoittaa "Oasis"–yhtyeessä vaikuttaneeseen samannimiseen rumpaliin). Levyn julkaisua seuranneen laajan kiertueen tiimoilta julkaistiin myös live-albumi nimeltään "Yessongs" (1973), joka oli yksi ensimmäisiä tripla-LP:itä maailmassa.


title: Yes

text: Seuraavana vuonna [1973 julkaistiin uusi albumi "Tales from Topographic Oceans". Kyseessä on kaksoisalbumi, joka muodostuu neljästä kappaleesta, kukin täyden vinyylipuoliskon eli noin 20 minuutin mittainen. Joidenkin kannattajien mielestä Yes teki jopa "Close to the Edge" -levyä paremman ja kunnianhimoisemman albumin, mutta useimpien kriitikoiden mielestä levy on liian hämärä ja yliampuva. Kosketinsoittaja Rick Wakeman ei myöskään pitänyt albumista, ja jättikin Yesin kiertueen jälkeen keskittyen soolouraansa.


title: Yes

text: Uudeksi kosketinsoittajaksi varmistui sveitsiläinen Patrick Moraz, joka oli aikaisemmin toiminut lähinnä jazz-vaikutteisissa yhtyeissä. Tämän kokoonpanon tiimoilta julkaistiin vain yksi levy, "Relayer" (1974). Rakenteeltaan albumi on hyvin lähellä "Close to the Edgeä", sillä siinä yksi pitempi kappale muodostaa vinyylilevyn ensimmäisen puoliskon ja toisella puoliskolla on kaksi lyhyempää kappaletta.


title: Yes

text: Pitkät kiertueet sekä kunkin jäsenen sooloprojektit vaikuttivat siihen, että seuraava albumi julkaistiin vasta vuonna 1977. "Going for the One" oli ensimmäinen Yes-albumi, jolla albumin kansitaidetta ei ollut tekemässä Roger Dean, vaan tällä kertaa tehtävä annettiin Hipgnosis-ryhmälle. Rick Wakeman oli myös palannut yhtyeeseen vuoden 1976 lopulla. Yleisesti ottaen "Going for the One" koostuu Yesin mittapuulla hieman lyhyemmistä kappaleista, joskin ”Awaken” on noin 15-minuuttinen. Progressiivisen rockin piirteet säilyivät läsnä Yesin musiikissa vielä tällä levyllä.


title: Yes

text: 1970-loppupuolella punk rock ja disco olivat saaneet runsaasti jalansijaa valtavirran musiikissa, ja progressiivista rockia soittaneet yhtyeet menettivät suosiotaan. Tämän johdosta seuraava albumi, "Tormato" (1978), sisälsikin huomattavasti totutusta Yes-kaavasta poikkeavia, yksinkertaisempia ja pop-vivahteisia kappaleita jakaen kannattajien ja kriitikoiden mielipiteitä.


title: Yes

text: Jon Anderson jätti yhtyeen vuonna 1980 sisäisten ristiriitojen takia. Myös Rick Wakeman jätti yhtyeen toistamiseen. The Buggles -yhtyeen kosketinsoittaja Geoffrey Downesin ja laulaja Trevor Hornin tultua miesten tilalle yhtye julkaisi albumin "Drama" (1980), mutta ei saanut merkittävää kaupallista suosiota eikä arvostusta osakseen. Tämän johdosta Yes hajosi vuonna 1981.


title: Yes

text: Yhtyeen kiistojen ja hajaannuksen aikaan Geoffrey Downes ja Steve Howe perustivat Asia-yhtyeen entisen King Crimson ja U.K.-yhtyeiden laulajabasisti John Wettonin ja Emerson, Lake & Palmer -yhtyeen rumpali Carl Palmerin kanssa.


title: Yes

text: Noin vuosi Yesin hajoamisen jälkeen sai Chris Squiren ja Alan Whiten yhdessä eteläafrikkalaisen kitaristilaulaja Trevor Rabinin kanssa muodostama Cinema -yhtye riveihinsä Yesin alkuperäisen kosketinsoittaja Tony Kayen. Yhtye soitti hieman Yesin myöhempien albumien innoittamaa, popahtavaa rock-musiikkia. Jon Anderson innostui yhtyeestä, ja ajatus Yesin henkiinherättämisestä alkoi viretä. Tältä pohjalta Yes tekikin kaikkein menestyksekkäimmän albuminsa nimeltään "90125" (1983), joka sisälsi hittisinglen ”Owner of a Lonely Heart”. Tyyliltään varsin samanlainen oli vuonna 1987 julkaistu "Big Generator" -levy.


title: Yes

text: Basisti Chris Squire oli rumpali Alan Whiten ohella toinen niistä henkilöistä, jotka omistavat oikeudet Yes-nimeen, koska kumpikaan ei ole koskaan eronnut tai tullut erotetuksi yhtyeestä. Tämä tuli selville etenkin 1980- ja -1990-lukujen vaihteessa, kun yhtye oli tavallaan jakaantunut kahdeksi eri yhtyeeksi: Squiren "Yesiksi" ja "Anderson Bruford Wakeman Howe" -nimiseksi yhtyeeksi, jossa kaikki soittajat olivat entisiä Yes-miehiä jo yhtyeen alkuajoilta. Vain Squiren yhtyeellä oli oikeus käyttää Yes-nimeä. Tosin Squiren kokoonpanossakin kaikki olivat kitaristi Trevor Rabinia lukuun ottamatta entisiä Yes-muusikoita.


title: Yes

text: Vuoden 1991 "Union"-levy ei nimestään huolimatta tarkoittanut kahden eri Yesin yhdistymistä, vaan se oli myynninedistämistemppu levytykselle, jossa kolmasosa levystä on Squiren "Yesiä" ja kaksi kolmasosaa "Anderson Bruford Wakeman Howea". Anderson tosin laulaa molemmissa kokoonpanoissa. Vasta vuonna 1996 klassinen kokoonpano – Squire, Anderson, White, Howe ja Wakeman – palasi yhdessä Yes-nimen alaisuuteen.


title: Yes

text: Keväällä 2015 Chris Squire vetäytyi yhtyeen toiminnasta akuutin leukemian vuoksi ja hänen tilalleen kiertuekokoonpanoon tuli Billy Sherwood. Squire menehtyi kesäkuussa 2015. Yhtye oli ehtinyt aiemmin jo ilmoittaa Euroopan kiertueesta 2016 jolla se soittaisi "Fragile"- ja "Drama"-albumit kokonaisuudessaan.


title: Yes

text:
Myöhemmin Alan White ilmoitti yhtyeen jatkavan Squiren itsensä kehotuksesta. Yhtyeen tämänhetkinen kokoonpano on Davison-Howe-Downes-Sherwood-White.
Yhtyeen musiikille, etenkin 1970-luvulla, on tunnusomaista pitkät kappaleet terävillä dynaamisilla kontrasteilla. Ne sisältävät sinfonisia elementtejä ja klassisessa musiikissa käytettyjä rakenteita, joiden kanssa on sekoitettu erilaisia musiikin tyylejä. Kappaleet myös tuovat esiin kunkin soittajan taituruuden. Monet Yes-yhtyeen kappaleista ovat pitkiä ja moniosaisia, yhden LP-levypuolen (yli 20 minuuttia) kestäviä rock-sinfonioita. Yhtyeelle tunnusomaista on myös Jon Andersonin omintakeinen, korkea lauluääni.


title: Yes

text: Yhtye hajosi 1980-luvun alussa. Parin vuoden päästä yhtye perustettiin uudestaan, mutta progressiivinen rock -musiikkityyli muuttui kaupallisempaan suuntaan. Tästä seurauksena oli yhtyeen suurin hitti ”Owner of a Lonely Heart” levyltä "90125" (1983). Yhtye palasi 1990-luvulla jälleen musiikillisesti kunnianhimoisempaan suuntaan.


title: Arkkitehtuurin informaatiotekniikka

text: Arkkitehtuurin informaatiotekniikalla tarkoitetaan arkkitehtisuunnittelun digitaalisia työvälineitä (esimerkiksi tietokoneavusteinen suunnittelu) ja käsite liittyyArkkitehtuurin informaatiotekniikan merkitys on vuosituhannen vaihteen jälkeen suunnittelu- ja rakennusalalla korostunut, koska arkkitehtien tekemä suunnittelutyön luonne ja olemus muuttui oleellisesti 1990-luvun aikana. Arkkitehdin monta vuosisataa muuttumattonima olleet "perinteiset" käsinpiirtämisen ja -suunnittelun työtavat muuttuivat lyhyessä ajassa miltei kokonaan tietokoneilla tehtäväksi CAD-työskentelyksi, joka on viime vuosina tukeutunut yhä enemmän virtuaalisiin työskentely-ympäristöihin, esimerkiksi rakennusalan projektipankkeihin sekä mallintavaan suunnitteluun (tieto- tai tuotemallisuunnitteluun BIM). Suunnittelun läpinäkyvyys loppuasiakkaille ja yhteistyötahoille kasvaa merkittävästi siirryttäessä tietomallinnukseen ja mallien jakamiseen piirustusten asemasta. Eri teollisuudenaloilla ollaan mallinnuksen käyttöönotossa hyvin vaihtelevissa vaiheissa. Rakennusalalla muutosta on hidastanut sirpaloitunut toimintaprosessi, joka on johtanut eri toimijoiden osaoptimointiin. Juridisiksi asiakirjoiksi muodostuneet piirustukset ja niiden luovutus on muodostunut perinteiseksi toimintatavaksi, joka on nyt murroksen kourissa. Merkittävä läpimurto rakennusten mallinnuksen muuttumiselle yleiseksi toimintamalliksi tulee olemaan mahdollinen yhteiskunnallinen vaatimus mallien luovuttamiseen osana viranomaisprosesseja. Avoin IFC -tiedostostandardi mahdollistaa neutraalin tietomallinnuksen toimintatapana tilaajan vaatimuksesta. Suomessa valtion kiinteistönomistusorganisaatio Senaatti-kiinteistöt (http://www.senaatti.fi/document.asp?siteID=1&docID=546) on vaatinut vuodesta 2007 mallien käyttöä heille suunniteltavissa kohteissa.


title: Galileo (luotain)

text: Galileo oli Nasan suunnittelema avaruusluotain, joka lähetettiin tutkimaan Jupiteria ja sen suurimpia kuita. Se lähetettiin matkaan 18. lokakuuta 1989, ja saapui kohteeseensa 7. joulukuuta 1995. Nimi luotaimelle tuli Jupiterin neljän suurimman kuun löytäneestä italialaisesta tutkija Galileo Galileista. Luotain ohjattiin 21. syyskuuta 2003 tuhoutumaan Jupiterin kaasukehään 48 km/s nopeudella, että vältettäisiin Jupiterin kiertolaisten mahdollinen tartuttaminen Maan bakteereilla.


title: Galileo (luotain)

text: Galileo koostui kahdesta erillisestä osasta. Luotain oli 339 kilogramman painoinen kapseli, jonka tehtävänä oli tutkia Jupiterin kaasukehää. Tämä osa kuljetettiin Jupiteriin Orbiterin pyörimättömässä osassa, josta se myös suunnattiin, sillä luotaimessa ei ollut moottoreita. Galileo aiottiin alun perin laukaista sukkulan avaruuteen kuljettamalla järeällä Atlas/Centaur-raketilla, joka olisi kyennyt antamaan riittävän nopeuden suoraan matkaan Jupiteriin. Koska Challengerin onnettomuuden jälkeen sukkulat asetettiin lentokieltoon ja Centaur-vaiheen sukkulaan ottaminen kiellettiin, Galileo lähti matkalleen yli kolme vuotta myöhässä. Perille Galileo saapui vielä enemmän myöhässä, Venuksen kautta tehdyn vauhdinhakumatkansa vuoksi. Vauhtia luotain otti myös Maan läheltä. Koska luotain joutui kulkemaan asteroidivyöhykkeen halki päästäkseen Jupiterin systeemin luokse, Nasassa päätettiin että se tutkisi myös asteroidivyöhykkeen pikkuplaneettoja eli päävyöhykkeen asteroideja. Se ohitti 951 Gaspran 29. lokakuuta 1991 ja 243 Idan 28. elokuuta 1993. Luotaimen kuvista löytyi myös Idan Dactyl-kuu vuonna 1994. Galileo oli ensimmäinen pikkuplaneetan ohilennon tehnyt luotain.


title: Galileo (luotain)

text: Galileo-luotaimen mukana oli laskeutumiskapseli, jonka oli tarkoitus tehdä mittauksia Jupiterin kaasukehästä ja joka irtosi kiertolaisaluksesta heinäkuussa 1995, viisi kuukautta ennen törmäämistään Jupiteriin. Kapseli alkoi lähettää tietoja Jupiterin ilmakehän valoisuudesta, paineesta, lämpötilasta, salamoinnista, tuulista. Ensimmäinen painetieto tuli korkeudelta, jossa oli 0,35 ilmakehän paine. Lämpötila nousi odotettua nopeammin, ja kapselia heittelivät 700 km/h nopeudella puhaltavat tuulet, jotka olivat luultua voimakkaampia. Galileon laskeutumisalueella oli odotettua pilvettömämpää ja kuivempaa. Laskeutumiskapselin uskotaan osuneen Jupiterin kaasukehän epätyypilliselle alueelle, "kuumaan pisteeseen" joka muistuttaa joidenkin maan myrskyjen alasvirtausaluetta. Vesipitoisuus kasvoi jatkuvasti, ennen kuin yhteys luotaimeen katosi.


title: Galileo (luotain)

text: Maassa Galileota seurattiin Deep Space Networkin avulla, ja saadut tiedot lähetettiin Jet Propulsion Laboratoryyn, joka vastasi muun muassa Galileon lennosta. Galileo-luotain ohjattiin vuonna 2003 Jupiterin kaasukehään, mihin se tuhoutui. Toukokuussa 2011 ilmoitettiin Galileo-luotaimen lähettämän datan uudelleenanalysoinnin osoittavan Jupiterin Io-kuun pinnan alla olevan magmameren.


title: Deep Space Network

text: Deep Space Network (DSN) on Nasan useista suurista radioteleskoopeista koostuva verkosto, jolla seurataan ja operoidaan planeettojen välisiä luotaimia, ja vastaanotetaan niiltä mittausdataa. Verkoston teleskoopit sijaitsevat Kaliforniassa Mojaven autiomaassa (35°25′36″N 116°53′24″W), Espanjassa lähellä Madridia (40°25′53″N 4°14′53″W) ja Australiassa lähellä Canberraa (35°24′05″S 148°58′54″E), eli noin 120 asteen välein ympäri maapalloa katkeamattoman seurannan mahdollistamiseksi.


title: Deep Space Network

text: Kaikki DSN:n radioteleskoopit on rakennettu suojaisiin, vuoristoisiin laaksoihin radiointerferenssin vähentämiseksi. Kaikki ovat ohjattavia, korkean antennivahvistuksen omaavia, parabolisia peiliantenneja. DSN:n mahdollisia tehtäviä ovat esimerkiksi:


title: Deep Space Network

text: DSN:ää operoi Nasan Jet Propulsion Laboratory (JPL), joka on osa California Institute of Technologya. Operointikeskus sijaitsee Pasadenassa, Kaliforniassa. Samankaltaisia syvän taivaan kommunikointiverkostoja on ESA:lla, Venäjällä, Kiinalla, Intialla ja Japanilla.


title: Kultti

text: Kultti tarkoittaa määritelmän alkuperäisessä merkityksessä palvontaa, uskonnollisia menoja ja käytäntöjä tai erityisesti uskonnonharjoitukseen tavan tai säännösten perusteella kuuluvia muotoja, jumalanpalvelusmenoja. Myöhemmin kultilla on tarkoitettu uskonnollista ryhmää, jonka uskomuksia ja palvontamenoja ympäröivä yhteiskunta pitää poikkeavina. Kulteille on keskeistä henkilökohtainen uskonnollinen kokemus. Kultin ja lahkon erottaminen voi olla vaikeaa: lahkot eroavat kulteista siinä, että ne ovat erkaantuneet jostain uskonnosta siinä kun kultit syntyvät itsenäisempinä. Monia yhteiskunnallisen valtavirran vastaisia uusia uskonnollisia liikkeitä kutsutaan nykyisin kulteiksi kielteisessä merkityksessä. Kultiksi nimeämällä nämä ryhmät pyritään esittämään vaarallisina omille jäsenilleen tai yhteiskunnalle. Nykyisin käsite ”uudet uskonnolliset liikkeet” on uskontososiologiassa pitkälti korvannut kultin ja lahkon käsitteet.


title: Kultti

text: Sana "kultti" perustuu latinan kielen sanaan "cultus" (palvonta, kunnioitus, kulttuuri, hienostuneisuus, jumalointi, loistokkuus, tyylikkyys, sivistys). Sanalla oli antiikissa myös uskonnollinen sisältö, joka viittasi lähinnä uskonnollisiin toimituksiin ja rituaaleihin, ja korosti uskonnollista toimintaa ohi uskonnollisten uskomusten.


title: Kultti

text: Kultin käsite sai uudenlaisen merkityksen kulttuureissa, joissa uskonto on erotettu omaksi kulttuurin osa-alueeksi. Kultit käsitettiin silloin usein maallikkojen piiristä nousseina uskonnollisina liikkeinä, jotka keskittyvät johonkin palvonnan osa-alueeseen, kuten pyhimykseen. Tällaiseen kulttiin osallistumiseen riittää palvonnan kohteen rukoileminen silloin tällöin, tai sen kuvan hallussapito.


title: Kultti

text: Kultteja on aina ollut runsaasti. Jo keskiajan Euroopan uskonnollinen kenttä oli hyvin monimuotoinen, ja valtakirkon ulkopuolisia lahkoja ja kultteja oli lukuisia. Useimmat niistä saivat joko kirkon hyväksynnän ja sulautuivat siihen, tai katosivat kokonaan jälkiä jättämättä. Kirjoitustaidon rajoittuminen kirkon palveluksessa toimiviin henkilöihin aiheutti sen, että suurin osa kulteista on jäänyt piiloon: ne nähtiin vain harhaoppeina, magiana ja pakanuutena.


title: Kultti

text: Uskontojen luokittelun nykyinen kolmijako "kirkkoon" (tai "uskontoon"), "lahkoon" ja "kulttiin" on tuore ilmiö: se otettiin käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella. Jaottelun pohjan loi saksalainen teologi Ernst Troeltsch (1865–1923) määritellessään kristilliset organisaatiot kirkkoihin, lahkoihin ja "mystiikkaan". Mystiikalla Troeltsch tarkoitti uskonnollista individualismia, johon ei tarvita kirkkolaitosta tai kirjaimellista Raamatun tulkintaa. Howard Becker (1932) määritteli mystiikan järjestäytymättömäksi uskonnollisuuden ilmaukseksi, jonka harjoittajat etsivät kokonaan henkilökohtaista hurmoskokemusta, pelastusta, lohtua, ja henkistä tai fyysistä parantumista. Tällaisiin liikkeisiin hän luokitteli spiritismin, teosofian, kristillisen tieteen ja erilaisia ”pseudohindulaisia” liikkeitä.


title: Kultti

text: "Kirkolla" tarkoitetaan länsimaisen valtakulttuurin omaksuman, hyväksymän ja yleensä valvoman virallisen uskonnon harjoituksen institutionaalisia muotoja. Kirkkojen jäseniksi liitytään yleensä jo syntymässä, ja niiden periaatteet ja käsitykset ovat muodostuneet osaksi valtakulttuuria ja sen arvomaailmaa. "Lahkot" ovat uskonnollisia ryhmiä, jotka ovat pyrkineet erottautumaan kirkosta ja hylkäävät sen arvovallan. Lahkon jäsenyys on vapaaehtoista, valikoivaa ja usein johtajan ympärille keskittynyttä. Lahkot voidaan nähdä protestiliikkeinä. Lahkot perustuvat länsimaissa yleensä kristinuskoon tai hindulaisuuteen, ja useimmat uudet uskonnot ovatkin siksi pikemminkin lahkoja kuin kultteja.


title: Kultti

text: John Milton Yinger (1946) määritteli "kultin" nimitykseksi lahkon kaltaisille ryhmille, jotka ovat niitä erillisempiä yhteiskunnan vallitsevasta uskonnollisesta perinteestä.


title: Kultti

text: Kimmo Ketolan mukaan kulteille on keskeistä yksilön ja jumaluuden suhde – uskonnollinen kokemus. Niiden piirteitä ovat yksilökeskeisyys, vähäiset vaatimukset jäsenille, suvaitsevaisuus, inklusiivisuus, määrittelemättömät rajat, vähin mahdollinen järjestäytyneisyys, muuttumisen nopeus sekä lyhytkestoisuus.


title: Kultti

text: Sosiologian professori Steve Brucen määritelmän mukaan kultti on yhteisen teeman tai kiinnostuskohteen ympärille muodostunut ryhmä, jolta puuttuvat tiukat uskonopit ja auktoriteetit. Kuka tahansa voi liittyä kulttiin, ja siinä on yksilöllä suuri vapaus valita mihin, miksi ja miten hän uskoo. Kulttien jäsenet voidaan nähdä jopa asiakkaina tai kuluttajina, joille kultit tarjoavat palveluitaan pyrkimättä ohjaamaan näitä. Bruce luokittelee new agen, uuspakanuuden ja ufouskonnot kulttien kaltaisiksi. Tämän määritelmän pohjalta jotkin kulteiksi leimatut liikkeet, kuten Daavidin oksa tai Korkein totuus, ovat pikemminkin lahkoja kuin kultteja. Toisaalta jonkun ihaillun julkisuuden henkilön ympärille syntyneet, niin sanotut tähtikultit omaavat myös kulttien piirteitä, etenkin jos ne saavat tähden kuoltua uskonnollisia piirteitä. Uskontososiologi Bryan Wilson onkin ehdottanut kultti-käsitteen korvaamista ”verkostolla”, mikä korostaa liikkeiden epävirallisuutta ja jakautuneisuutta.


title: Kultti

text: Roy Wallisin (1975) mukaan kultit (samoin kuin kirkkokunnat) ovat pluralistisesti legitiimejä, eli ne tunnustavat myös vaihtoehtojen pätevyyden. Kultit ovat hänen typologiassaan lahkojen tapaan myös poikkeavia, erotuksena arvossapidetyistä kirkoista ja kirkkokunnista.


title: Kultti

text: Colin Campbellin (1977) mukaan kultteihin liittyy oleellisesti mystiikka: välittömän, sisäisen ja läsnäolevan uskonnollisen kokemuksen etsiminen, jonka arvo ei määräydy perinteisestä teologiasta käsin vaan kokemuksesta. Tästä mystiikasta seuraa hänen mukaansa uskonnollinen individualismi. Sisäisen kokemuksen saavuttaminen nähdään ihmisiä yhdistävänä tekijänä. Kulttien organisaatioiden perusteet ovat tästä syystä vain puhtaasti käytännöllisiä ja maallisia, opintopiirejä jotka muodostuvat ohjaajien ympärille.


title: Kultti

text: Joskus sama liike on lahko yhdessä maassa, jossa se on erkaantunut valtakirkosta, mutta kultti toisessa, jossa sillä ei ole hallitsevaa emokirkkoa.


title: Kultti

text: Uusia uskontoja vastustavia liikkeitä alkoi syntyä suuremmassa määrin 1970-luvulla. Sekulaari kultteja vastustava antikulttiliike ja uskonnollistaustainen vastakulttiliike pyrkivät lisäämään ihmisten tietoisuutta kulteista ja varoittamaan mahdollisia käännynnäisiä. Järjestöt pyrkivät myös suostuttelemaan kultteihin liittyneitä ihmisiä jättämään kultin ja järjestävät heille neuvontaa. Liikkeet perustettiin Yhdysvalloissa, mutta järjestöjä on myös useissa Euroopan maissa. Antikulttiliike on vaikuttanut huomattavasti uusien uskonnollisten liikkeiden toimintaan kohdistuviin viranomaisten luomiin rajoituksiin, vaikka niillä ei olekaan akateemisten tutkijoiden tukea takanaan. Toisaalta uskonnollistaustainen vastakulttiliike varoo menemästä liian pitkälle, sillä tiukentuva lainsäädäntö voisi vaikeuttaa myös suurten uskonnollisten liikkeiden toimintaa.


title: Kultti

text: Euroopassa kulttien vastainen liike voimistui vuoden 1994 jälkeen. Tiedotusvälineet alkoivat tehdä antikulttijärjestöjen antamien tietojen pohjalta paljastusohjelmia uusista uskonnoista, mikä johti julkiseen keskusteluun ja parlamentaarisiin selvitystoimenpiteisiin Itävallassa, Saksassa, Ranskassa, Belgiassa ja Ruotsissa. Ranskassa ja Venäjällä pantiin toimeen lakeja, jotka rajoittivat lahkojen ja uusien uskontojen toimintaa vakiintuneisiin uskontoihin nähden.


title: Kultti

text: Uskonnollisia ryhmiä, jotka tekivät joukkoitsemurhan, on kutsuttu ”itsemurhakulteiksi”. Kulttien vastustajat ovat käyttäneet tällaisia tapauksia usein esimerkkeinä kulttien pahuudesta ja niiden harjoittamasta aivopesusta. Tunnetuimpia itsemurhakultteja olivat Kansan Temppeli, Daavidin oksa, Auringon temppeli ja Heaven’s Gate.


title: Kultti

text: Uusia uskonnollisia liikkeitä nimitetään nykyisin kulteiksi etenkin tiedotusvälineissä ja uususkontoja käsittelevissä populaarijulkaisuissa. Uskontotieteen dosentin ja teologian tohtorin Tom Sjöblomin (2001) mukaan tällä saadaan aikaan vaikutelma uusista uskonnollisista liikkeistä eurooppalaiselle kulttuurille ja elämäntavalle vieraana, uhkaavana ilmiönä, jonka juuret eivät ole länsimaisessa perinnössä ja rationalismissa. Tämä on kuitenkin hänen mukaansa uskonnontutkimuksen kannalta virheellinen ajatusmalli ja antaa väärän kuvan liikkeiden historiallisesta ja yhteiskunnallisesta taustasta.


title: Kultti

text: Sjöblom näkee länsimaisen keskustelun uusista uskonnoista niiden dialogien jatkumona, joita länsimaissa on käyty koko historian ajan. Hallitseva ajatusmaailma määrittelee yhteiskunnan normit, ja vaihtoehtoiset tai uudet tulkinnat asetetaan niitä vastaan. Kristinuskon piirissä kristinusko nähdään luonnollisena ja normina ja uususkonnot siitä poikkeavina.


title: Kultti

text: Useat tutkijat ovat arvostelleet kulttien vastaisten liikkeiden luomaa kuvaa uusista uskonnollisista liikkeistä. Chryssidesin (1999) mukaan kulttien vastaisten liikkeiden väitteet kulteista autoritaarisesti johdettuina ja yhdenmukaisuuteen pakottavina liikkeinä ovat virheellisiä. Bromleyn ja Meltonin (2002) mukaan ”väkivaltaisen kultin” stereotypiat eivät ole totuudenmukaisia uusien uskontojen kohdalla. Tutkija Kimmo Ketolan (2002) mukaan kaikki antikulttiliikkeen esittämät väittämät uususkonnoista ovat epätosia. Ne ovat kuitenkin tarttuneet yleiseen mielipiteeseen ja vaikuttaneet lainsäädäntöön siksi, koska ne ovat tunteisiin vetoavia ja intuitiivisesti uskottavan tuntuisia.


title: Rakkauspommitus

text: Rakkauspommitus () on yksilöön kohdistuva järjestäytynyt rakastavien tunteiden osoitus, jolla ihmisryhmä pyrkii käännyttämään yksilön joukon jäseneksi. Termiä on käytetty Yhdysvaltain Yhdistymiskirkon sisällä. Liikkeen ulkopuolella rakkauspommitusta pidetään yhtenä kultin tunnusmerkeistä.


title: Rakkauspommitus

text: "Flirttikalastus" (, "FFing") oli rakkauspommituksen muoto, jota Kansainvälinen perhe -liikkeen naispuoliset jäsenet käyttivät vuosina 1974–1987: he värväsivät liikkeeseen uusia jäseniä tarjoamalla näille seksipalveluita. Jotkut myös keräsivät liikkeelle rahaa samalla keinolla. Liikkeen oman ilmoituksen mukaan käytännössä ei ollut uskonopillisesti mitään väärää, vaan sen käyttö lopetettiin AIDSin takia.


title: Edwin van der Sar

text: Edwin van der Sar (, s. 29. lokakuuta 1970 Voorhout, Etelä-Hollannin provinssi, Alankomaat) on alankomaalainen ammattilaisuransa lopettanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.


title: Edwin van der Sar

text: Van der Sar aloitti ammattilaisuransa Amsterdamin Ajaxissa 1990-luvun alussa ja nousi seuran selväksi ykkösmaalivahdiksi kaudella 1993–1994. Hän juhli Ajaxissa pelatessaan muun muassa neljää Hollannin mestaruutta, kolmea KNVB-cupin voittoa, kolmea Alankomaiden supercupin voittoa, yhtä Mestarien liigan voittoa ja yhtä Euroopan supercupin voittoa (UEFA Cupin voittajan ja Mestarien liigan voittajan välinen ottelu). Van der Saria pidettiin Ajax-aikoinaan yleisesti yhtenä maailman parhaista maalivahdeista.


title: Edwin van der Sar

text: Van der Sar siirtyi suurin odotuksin italialaiseen Juventukseen ennen kauden 1999–2000 alkua. Van der Sarin peli ei kulkenut kuitenkaan odotetulla tavalla ja hän siirtyi kahden Italiassa vietetyn kauden jälkeen Englannin Valioliigassa pelaavaan Fulhamiin. Yksi merkittävä syy van der Sarin epäonnistumiselle Juventuksessa oli joukkueen pelitapa. Kun Ajaxissa van der Saar oli päässyt pelaamaan libero-maalivahdin roolissa, Juventuksessa hänen odotettiin sopeutuvan traditionaalisempaan reagoivan maalivahdin rooliin. Van der Saar pelasi Fulhamin ykkösmaalivahtina neljä kautta ennen siirtoa englantilaiseen suurseuraan Manchester Unitediin 10. kesäkuuta 2005.


title: Edwin van der Sar

text: Manchester Unitedissa van der Sar otti selvän ykkösmaalivahdin paikan seuran aiempien maalivahtiongelmien jälkeen. Keväällä 2006 van der Sar voitti Manchester Unitedin kanssa Englannin liigacupin. Seuraavana vuonna oli vuorossa Englannin Valioliigan mestaruus, jota seura ei ollut voittanut neljään vuoteen. Van der Sar oli ratkaisijana etenkin kevään tärkeissä otteluissa, ja muut pelaajat valitsivat hänet vuoden joukkueeseen.


title: Edwin van der Sar

text: Seuraavana syksynä Manchester United pelasi kauden avaustapahtumassa, Community Shield -ottelussa, FA Cupin mestaria Chelseaa vastaan. Ottelu eteni rangaistuspotkukilpailuun, jossa van der Sar torjui Chelsean kaikki kolme rangaistuspotkua, ja kun Manchester Unitedin kolme ensimmäistä laukojaa onnistuivat, voitti seura näin Community Shieldin 16. kerran.


title: Edwin van der Sar

text: Keväällä 2008 van der Sar oli voittamassa Manchester Unitedin kanssa niin Valioliigamestaruutta kuin Mestarien liigaakin. Van der Sar ratkaisi Mestarien liigan finaalin torjumalla rangaistuspotkukilpailun seitsemännellä kierroksella Moskovan stadionin sateisella nurmella Chelsean Nicolas Anelkan yrityksen.


title: Edwin van der Sar

text: United voitti Valioliigan mestaruuden myös vuosina 2009 ja 2011. Vuonna 2009 joukkue voitti myös Englannin liigacupin. UEFA palkitsi van der Sarin tuona vuonna vuoden maalivahdin palkinnolla (UEFA Club Goalkeeper of the Year).


title: Edwin van der Sar

text: Van der Sar lopetti pelaajauransa vuonna 2011.


title: Edwin van der Sar

text: Van der Sar teki ensiesiintymisensä Hollannin maajoukkueessa kesäkuussa 1995 ottelussa Valko-Venäjää vastaan. Hän oli siitä lähtien maajoukkueen pitkäaikainen ykkösvahti ja pelasi yli sadassa maaottelussa. Sadannen pelinsä Hollannin paidassa hän pelasi ottelussa Suomea vastaan kesäkuussa 2005. Hän pelasi kuusissa arvokisoissa: EM-kisoissa 1996, MM-kisoissa 1998, EM-kisoissa 2000 ja 2004, MM-kisoissa 2006 sekä EM-kisoissa 2008. Kolmessa ensiksi mainitussa turnauksessa Hollannin tie katkesi rangaistuspotkukilpailuun.


title: Edwin van der Sar

text: Vuoden 2004 EM-kisojen puolivälieräottelussa Ruotsia vastaan van der Sar onnistui torjumaan Olof Mellbergin rangaistuspotkun, mikä antoi Arjen Robbenille tilaisuuden ratkaista ottelu Hollannin eduksi. Robben onnistui maalinteossa, mikä merkitsi Hollannin maajoukkueen kautta aikain ensimmäistä voittoa rangaistuspotkukilpailussa. Hollannin tie katkesi kuitenkin lopulta isäntämaa Portugalia vastaan pelatussa välieräottelussa. Portugali katkaisi Hollannin kisataipaleen myös vuoden 2006 MM-kisoissa voittamalla neljännesvälieräottelun 1–0. Ottelu oli samalla van der Sarin 113. maaottelu, mikä nosti hänet maaottelujen määrässä Hollannin maajoukkueen ennätyksen haltijaksi ohi Frank de Boerin.


title: Edwin van der Sar

text: Van der Sar ilmoitti syksyllä 2007, että lopettaisi maajoukkueuransa kesän 2008 EM-kisojen jälkeen. Lokakuussa 2008 hän teki kuitenkin vielä lyhyen paluun maajoukkueeseen kahden MM-karsintaottelun ajaksi. Hän pelasi kummassakin ottelussa nollapelin.


title: Edwin van der Sar

text: Van der Sar edusti Hollantia yhteensä 130 A-maaottelussa.


title: Edwin van der Sar

text: Van der Sar on ollut vuodesta 2006 naimisissa Annemarie van Kesterenin kanssa. Parilla on kaksi lasta, poika ja tytär.


title: Acehin aluejako

text: Acehin alue jakautuu 17 piiriin ("kabupaten") ja neljään kaupunkiin ("kota"). Acehilla on Indonesiassa ensimmäisen luokan erityishallintoalueen ("daerah istimewa tingkat 1.") asema vuodesta 1961 alkaen.


title: Acehin aluejako

text: Käytännössä alueen itsehallinnon laajuus on riippunut Acehin itsenäisyysliikkeen ja Jakartan hallituksen välisestä neuvottelutilanteesta. Useat alueet pyrkivät vuonna 2002 laajentamaan autonomiaansa, mutta käytännössä erimielisyydet sen toimeenpanosta johtivat siihen, että Indonesian hallitus julisti alueelle sotatilan vuonna 2003. Määräys lievennettiin poikkeustilaksi vuonna 2004. Osapuolten välille solmittiin 15. elokuuta 2005 rauhansopimus "Helsinki MOU", jonka mukaan indonesialaiset joukot poistuivat Acehista. Joulukuussa 2009 Acehissa pidettiin vapaat vaalit.


title: Acehin aluejako

text: Kabupateneita johtavat "dubatit". Kabupatenit jakautuvat alipiireihin ("kecamatan"), joita johtavat "camat". Pienin hallinnollinen yksikkö on "desa" (tai "kapong"), jota johtaa "kepala desa", lyhyesti "kades"."(suluissa oleva numero viittaa joulukuun 2004 viralliseen tilastoluokitusnumeroon)"


title: Acehin aluejako

text: Suurin kaupunki ja samalla erityishallintoalueen pääkaupunki on Banda Aceh, joka sijaitsee Sumatran saaren pohjoiskärjessä. Muut hallinnollisesti kaupungin asemassa olevat merkittävät keskukset ovat Langsa, Lhokseumawe ja Sabang.


title: Acehin aluejako

text:
19. Banda Aceh (1171), aikaisemmin nimeltään "Kutaradja"
20. Langsa (1173)
21. Lhoksumawe (1174), aikaisemmin osa Aceh Utaraa
22. Sabang (1172)
23. Subulussalam


title: Acehin aluejako

text: "(suluissa oleva numero viittaa joulukuun 2004 viralliseen tilastoluokitusnumeroon)"


title: Turun linnalääni

text: Turun linnalääni oli keskiajan alkupuolella Suomen huomattavin hallintoalue. Alkujaan siihen lienee kuulunut koko Länsi-Suomi, myöhemmin Varsinais-Suomi. Linnaläänin hallintopaikkana oli Turun linna.


title: Turun linnalääni

text: Suomi mainitaan Ruotsin maakuntana noin vuonna 1120, mutta vasta 1100-luvun lopulla ja 1200-luvun alussa katolisen kirkon ja Ruotsin kruunun valta Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa alkoi vakiintua.


title: Turun linnalääni

text: Ruotsin valtakunnan paikallishallinto jakaantui uuden ajan alussa kolmeen eri järjestelmään, nimittäin oikeudenhoidolliseen, hallinnolliseen ja kirkolliseen toimintakokonaisuuteen, joilla kullakin oli omat alueyksikkönsä. Eri organisaatioiden alueyksiköiden maantieteelliset rajat poikkesivat useissa kohdin toisistaan kuten 1500-luvulta alkavat yksityiskohtaiset lähdesarjat osoittavat. Hallinnollisen järjestelmän suuryksikkö oli linnalääni, jota kirkollishallinnossa vastasi hiippakunta.


title: Turun linnalääni

text: Oikeudenhoidollinen aluejärjestelmä oli ilmeisesti peräisin 1400-luvun alusta. Turun linnaläänin alueella oli 1500-luvulla neljä kihlakuntaa: Halikon, Maskun, Piikkiön ja Vehmaan kihlakunnat. Kihlakunnat puolestaan kuuluivat kahteen suurempaan oikeudelliseen kokonaisuuteen eli Etelä-Suomen laamannikuntaan ja Pohjois-Suomen laamannikuntaan. Kihlakunta oli kihlakunnantuomarin viranhoitopiiri ja käytännön oikeudenhoito tapahtui kihlakunnantuomarin johdolla kihlakunnankäräjissä, jotka tavallisesti järjestettiin kussakin hallinto- eli nimismiehenpitäjässä erikseen.Kihlakunnankäräjille keskittyvä pitäjäläisten itsehallinto oli jo 1500-luvun alussa melko suppeaa, sillä monissa asioissa siellä toimeenpantiin valtiovallan viranomaisten käskyjä ja lain määräyksiä. Puhetta käräjillä johti kihlakunnantuomari, jolla tosin usein oli sijainen eli lainlukija. Kihlakunnantuomari oli kruunun virkamies ja alkuaan pitäjäläisten luottamusmiehenä toimineesta nimismiehestä tuli 1500-luvulla kruunun edustaja, jonka tehtäviin kuului muun muassa käräjien järjestely. Nimismies valittiin tehtäväänsä alkuun käräjillä ja pitäjäläiset korvasivat hänen kulunsa maksamalla nimismiehenveroa, joka 1540-luvulla muuttui kruunun itselleen keräämäksi veroksi, josta osan kruunu maksoi nimismiehelle palkkana.


title: Turun linnalääni

text: Maskun kihlakunta ja Vehmaan kihlakunta muodostivat Satakunnan ja ajoittain myös Pohjanmaan kanssa Pohjois-Suomen laamannikunnan. Etelä-Suomen laamannikuntaan kuuluivat puolestaan Halikon kihlakunta ja Piikkiön kihlakunta sekä Uusimaa, Häme ja aluksi myös Itä-Suomi. Laamannikuntien rajana toimi Aurajoki.


title: Turun linnalääni

text: Ruotsin valtakuntaa johtaneella kuninkaalla ja hänen alaisuuteensa 1500-luvun aikana kehittyneillä keskushallintoelimillä oli edustajinaan ja tahtonsa toimeenpanijoina paikallisia arvohenkilöitä eli sillä seudulla asuvia valtaneuvoksia ja seudulla työskenteleviä laamanneja. Heidän lisäkseen valtiollisia hallinto- ja johtotehtäviä suorittivat käskynhaltijat ja linnanisännät.


title: Turun linnalääni

text: Myös hallinnollinen aluejako pohjautui hallintopitäjiin ja kihlakuntiin. Hallinnon tärkein tehtävä oli verojen kerääminen ja verovarojen käyttö. Tässä järjestelmässä hallintopitäjistä oli muodostettu suurempia aluekokonaisuuksia, joita nimitettiin voutikunniksi ja joita hoitivat voudit. Vaikka voutikuntajako pohjautui kihlakuntajakoon, ei Turun linnaläänissä useinkaan ollut neljää voutikuntaa, vaan kaksi kihlakuntaa saatettiin yhdistää yhdeksi voutikunnaksi.


title: Turun linnalääni

text: Alkuaan Turun linnalääni muodosti yhden voutikunnan. Kihlakuntajakoon perustuvia voutikuntien rajoja alettiin käyttää 1540-luvulla, mutta 1550- ja 1560-luvuilla kokeiltiin pienempiä voutikuntia, jotka yleensä koostuivat kolmesta hallintopitäjästä. Kun kaksi kihlakuntaa yhdistettiin saman voudin hallintaan, noudatettiin tiettyä järjestystä. Toisinaan yhdistettiin Turkua lähinnä olevat kihlakunnat eli Maskun ja Piikkiön kihlakunnat yhdeksi voutikunnaksi. Tällöin voitiin pitää Halikon ja Vehmaan kihlakunnat erillisinä voutikuntina tai yhdistää saman voudin alaisuuteen. Tavallisempi yhdistämistapa oli liittää Maskun ja Vehmaan kihlakunnat yhden voudin alaisuuteen ja Halikon ja Piikkiön kihlakunnat toisen voudin alaisuuteen. Tämä pohjautui ’’Suomen’’ maakunnan vanhaan kahtiajakoon, jossa alueista käytettiin nimityksiä Etelä-Suomi ja Pohjois-Suomi, joita ei pidä sekoittaa samankaltaisiin nykyajan nimityksiin, vaan käsittää ne Varsinais-Suomen osiksi. Tämä vanha kahtiajako ilmeni myös laamannikuntajaossa.


title: Turun linnalääni

text: Hallinnollisen jaon hallintopitäjää pienemmät aluekokonaisuudet olivat nimeltään verokuntia, jotka olivat samaa veroerää ja osaksi yhteisiä veroja suorittavien maanomistajien välinen yhteisö. Verokunnat olivat alueeltaan erikokoisia, mutta veronmaksukyvyltään suhteellisen yhdenmukaisia. Jotta näistä alueyksiköistä olisi saatu muodostettua tasavertaisia, hallintopitäjät jouduttiin jakamaan kahteen, kolmeen tai neljään osaan. Saaristopitäjissä verokuntia saattoi olla huomattavasti enemmänkin kuin neljä, mutta niissä verokunnat olivat jossain määrin toisenlaisia. Näin verokuntien alue muodostui tiheään asutuilla seuduilla pienemmäksi, mutta veroyksiköiden määrät olivat eri verokunnissa lähes yhtä suuria.


title: Turun linnalääni

text: Turun hiippakunnan suurin kirkollishallinnollinen alueyksikkö 1500-luvulla oli rovastikunta, jollaisia oli Varsinais-Suomessa neljä kappaletta. Kihlakuntajako oli keskeisessä asemassa myös kirkon hallinnossa, sillä rovastikunnat oli nimetty kihlakuntien mukaan. Niiden nimet olivat Halikon kihlakunnan rovastikunta, Maskun kihlakunnan rovastikunta, Piikkiön kihlakunnan rovastikunta ja Vehmaan kihlakunnan rovastikunta. Hallinnollinen ja kirkollinen aluejärjestelmä poikkesi kuitenkin toisistaan eli kihlakuntien ja rovastikuntien alueet eivät olleet yhteneväisiä. Merkittävä poikkeama oli esimerkiksi se, että Halikon länsiosa kuului Halikon kihlakunnan rovastikuntaan, mutta Piikkiön kihlakuntaan, ja Satavan saari kuului Maskun kihlakunnan rovastikuntaan, mutta Piikkiön kihlakuntaan. Myös Auran seudun kohdalla oli poikkeama, sillä se kuului Piikkiön kihlakunnan rovastikuntaan, mutta Maskun kihlakuntaan.


title: Turun linnalääni

text: Hallinnollisen ja kirkollishallinnollisen aluejaon erilaisuus periytyi kaukaa menneisyydestä, sillä pienempiä alueyksiköitä eli pitäjiä oli jo 1400-luvun alussa kahdenlaisia nimittäin hallintopitäjiä ja kirkkopitäjiä. Asutuksen mukana syntyneet kirkkopitäjät muodostivat aluejärjestelmän vanhan rungon ja keskittyivät seurakunnan yhteisen kirkon ympärille. Hallintopitäjät olivat puolestaan veronkanto- ja hallintoyksiköitä sekä käräjäpiirejä, joissa tuomarin johdolla pidettiin kihlakunnankäräjät.


title: Turun linnalääni

text: Samoin kuin kirkkopitäjien koot myös niiden osa-alueiden eli yökuntien koot vaihtelivat. Yökunnan muodosti kylä- tai taloryhmä, jonka lähekkäin asuva väestön oli luontevaa toimia yhdessä. Yökunnan velvollisuutena oli majoittaa ja kestitä kirkkoherra, kun tämä kiersi seurakunnassaan virkatehtäviään hoitamassa. Myös pappilan rakennusten ylläpito oli jaettu kirkkopitäjän yökuntien kesken.


title: Raaseporin linnalääni

text: Raaseporin linnalääni oli Suomen hallintoalueena keskiajalta vuoteen 1634, jolloin paikallishallintoa uudistettaessa perustettiin maaherrakunnat. Raaseporin linnalääni hallitsi Uudenmaan maakunnan läntistä osaa Snappertunassa sijaitsevasta Raaseporin linnasta käsin.


title: Valtakunta (televisiosarja)

text: Valtakunta ("Riget") on tanskalainen, kahdeksanosainen minisarja, jonka loi Lars von Trier vuonna 1994. Sarjasta on koostettu myös viisituntinen elokuva. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Kööpenhaminan kaupunginsairaalaan, Rigshospitaletiin. Sarjaa on esitetty Suomessa ainakin Yle TV1:ssä vuonna 1998. Vuonna 2006 Yle Teema uusi sarjan.


title: Valtakunta (televisiosarja)

text: Vuonna 1997 sarjalle tuotettiin neliosainen jatkosarja "Riget II" samalla henkilökaartilla. Kolmattakin jatkosarjaa suunniteltiin, mutta se jäi tekemättä johtuen useiden sarjan päänäyttelijöiden kuolemisesta.


title: Valtakunta (televisiosarja)

text: Stephen King kehitti myöhemmin 13-osaisen Rigetiin perustuvan minisarjan nimellä "Stephen Kingin Sairaala". Se esitettiin Yhdysvalloissa vuonna 2004.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanilaiset miehittivät silloisen Alankomaiden Itä-Intian (nyk. Indonesian) toisen maailmansodan aikana vuonna 1942 ja pitivät sitä miehitettynä vuoteen 1945 saakka. Ensimmäisinä indonesialaisista acehilaiset ja pohjoissumatralaiset liittoutuvat Japanin kanssa jo 1942, mutta pian pettyivät Japanin 25. armeijan ankaraan miehitykseen. Jaavalaispoliitikot Hatta ja Sukarno ryhtyivät yhteistyöhön japanilaisten kanssa vasta myöhemmin, ja Japanin antauduttua julistivat Indonesian Hollannista itsenäiseksi. Alkaneessa Hollannin vastaisessa itsenäisyyssodassa acehilaiset tukivat muita indonesialaisia.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanin Kaakkois-Aasiassa Kiinaa vastaan käymän sodan talous edellytti runsaasti raaka-aineita. Yhdysvaltain presidentti Franklin Delano Rooseveltin hallinto pyrki rajoittamaan japanilaisten etenemistä sekä rajoittamaan muun muassa japanilaisten öljynsaantia, josta 55 % oli Yhdysvaltain ja 25 % Hollannin Itä-Intian varassa. Hollannin armeijan antauduttua Rotterdamin pommitusten jälkeen Saksalle 15. toukokuuta 1940 julistaa Hollannin pakolaishallitus Hollannin Itä-Intian piiritystilaan ja internoi siellä Saksan kansalaiset leireille.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 13. toukokuuta 1940 Lontooseen paennut hallitsija ja Hollannin pakolaishallitus, mitkä jatkoivat Hollannin siirtomaiden hallitsemista.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 28. kesäkuuta japanilaiset alkoivat vaatia neuvotteluja siitä, että Hollannin Itä-Intian on toimitettava Japanille kiinteät määrät raaka-aineita, myös öljyä. Heinäkuussa Hollannin Itä-Intian vienti Japaniin katkesi. Kiinteiden raaka-ainetoimitusten lisäksi japanilaiset Hollannin pakolaishallitukselta vaativat elokuussa Hollannin Itä-Intian ja Ranskan Indokiinan kauppapoliittista yhdentymistä Japanin sotatalouteen liittymällä vapaaehtoisesti Itä-Aasian vaurauden vyöhykkeeseen.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Hollannin pakolaishallituksen neuvotteluvoima oli heikko, mutta se yritti pitkittää konfliktin syntymistä. 12. syyskuuta 1940 alkoivat Hollannin Itä-Intian ja Japanin väliset kauppaneuvottelut Kobajashin johtaman valtuuskunnan johdolla. Hollannin Itä-Intian hallinnoija Hubertus van Mook kieltäytyi lentokonebensiiniä koskevasta yhteistyöstä. 26. lokakuuta Japani ja Hollanti ilmoittivat julkilausumalla, ettei Hollannin Itä-Intia liity Itä-Aasian vaurausvyöhykkeeseen.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 12. marraskuuta vahvistettiin Japanin saama kiintiö Hollannin Itä-Intian öljystä ja joulukuussa Kobajashi palasi Japaniin. 6. tammikuuta 1941 hollantilaiset ottivat kiinni indonesialaisnationalistit Thamrinin, Douwes Dekkerin ja muita. Thamrin kuoli viiden päivän kuluttua ja Dekker karkotettiin Surinameen.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 11. tammikuuta uusi Joshizawan johtama neuvotteluryhmä saapui Bataalle. Helmikuussa 1941 Hollannin Itä-Intian hallinnoija Hubertus van Mook kieltäytyi japanilaisten painostuksesta huolimatta liittämästä Hollannin Itä-Intian Itä-Aasian vaurausvyöhykkeeseen. 14. toukokuuta japanilaiset lähettivät uhkavaatimuksen vaatien vaikutusvaltaa ja läsnäolo-oikeutta Hollannin Itä-Intiassa. 6. kesäkuuta 1941 neuvottelut japanilaisten kanssa epäonnistuvat. Hollannin Itä-Intia ilmoitti, ettei se voi myöntyä Japanin vaatimuksiin strategisten raaka-aineiden ja puolivalmisteiden (muun muassa kumin ja öljyn) toimittamisesta koska se oli sopinut toimituksista myös Britannian ja Yhdysvaltain kanssa. 11. heinäkuuta 1941 Volksraad organisoi miliisin. 25. heinäkuuta Japani julisti Indo-Kiinan protektoraatikseen. Vietnam jäi silti Vichyn Ranskan muodolliseen hallintaan.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Yhdysvallat lujitti otettaan Japanista ja julisti sen 26. heinäkuuta 1941 kauppasaartoon öljyn ja muiden raaka-aineiden suhteen. Lisäksi Yhdysvallat jäädytti japanilaisten varat Yhdysvalloissa estääkseen Japania jatkamasta sotaansa Kiinassa. Japanin vuosittain tarvitseman 5 400 miljoonan litran toimitustaso väheni 800 miljoonaan litraan. Tämä olisi estänyt sodankäynnin jatkamista etelässä ja samanaikaisesti aloittamasta sotaa Neuvostoliiton kanssa pohjoisessa. Myös Hollanti jäädytti japanilaisten varat. 30. heinäkuuta Hollannin pakolaishallitus lupasi pitää sodan jälkeen Indonesiaa koskevan konferenssin.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Jatkaakseen sotaansa Japani alkoi edetä Kaakkois-Aasiassa, muun muassa Ranskan IndoKiinassa heinäkuussa 1941 Neuvostoliiton jouduttua Saksan hyökkäyksen kohteeksi kesäkuussa 1941. Hanoin ympäristö vallattiin 22. syyskuuta 1941, mihin Vichyn Ranska joutui suostumaan. Vietnamissa säilyi muodollisesti Saksalle antautuneen Vichyn Ranskan hallinto vuoteen 1945, mutta taloudellisesti se oli Japanin armeijan miehityksen alaisena kytketty osaksi Japanin sotataloutta.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Varmistaakseen sopimuksellisesti sen ettei Neuvostoliitto ryhdy vastatoimiin, oli Japani solminut 13. huhtikuuta 1941 viisi vuotta kestävän hyökkäämättömyyssopimuksen sen kanssa huolimatta 27. syyskuuta 1940 solmimastaan kolmen vallan sopimuksesta Saksan ja Italian kanssa.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanin kiista Yhdysvaltain kanssa jatkui. Prinssi Fumimaro Konojen johtama hallitus pyrki Yhdysvaltain kanssa neuvotteluratkaisuun lokakuussa ja oli valmis tekemään Yhdysvalloille myönnytyksiä Kiinassa. Rooseveltin hallinto puolestaan piti yllä ankaraa linjaa Japania kohtaan uskoen sen turvaavan rauhan parhaiten. Konojen hallitus joutui eroamaan 16. lokakuuta 1941 ja uudeksi pääministeriksi tuli armeijasta vastaava ministeri Hideki Tōjō. Sotavalmistelut Yhdysvaltoja vastaan alkoivat, vaikka Japani edelleen jatkoi neuvotteluja. 30. marraskuuta Hollannin Itä-Intian laivasto pantiin liikekannalle. 5. joulukuuta Hollanti pyysi Australian hallitusta miehittämään Ambon ja Timorin. Australian ilmavoimat henkilöstöineen tulivat 7. joulukuuta.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 7. joulukuuta 1941 Japani teki yllätyshyökkäyksen Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastotukikohtaan Pearl Harboriin ja julisti myöhästyneesti sodan Yhdysvaltoja vastaan. Lisäksi Japani lähti etenemään Kaakkois-Aasiassa. Vastauksena Britannia, Hollannin pakolaishallitus ja Yhdysvallat julistivat sodan Japania vastaan 8. joulukuuta 1941. Japani valtasi Etelä-Thaimaan ja Malajin sekä hyökkäsi Filippiineille sekä Hollannin Itä-Intiaan. 10. joulukuuta HMS Prince of Wales ja HMS Repulse upotettiin lyhyen ajan kuluessa toisistaan Malaijin edustalla. 16. joulukuuta hollantilaisia vastustavat acehilaiset ottivat Japanin Malaijin miehitysjoukkoon. 1100-luvulta olevan kuningas Jajabajan ennustuksen mukaan paholaismaiset valkoiset miehet hallitsevat Jaavaa vuosia, mutta heidät ajetaan pois pohjoisesta tulevien keltaisten miesten voimin, jotka jäävät saarelle vain yhden sadon ajaksi. Japanilaisia uskottiin luvatuiksi vapauttajiksi.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 17. joulukuuta Australian ilmavoimat laskeutuivat Portugalille kuuluneelle Itä-Timorille. Salazar esitti vastalauseensa. Japanilaiset tekivät ilmahyökkäyksen Ternatea vastaan ja nousivat maihin Sarawakissa.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 22. joulukuuta japanilaiset nousivat maihin Yhdysvalloille kuuluvilla Filippiineillä. Hollannin Itä-Intiassa Muhammed Hatta kehotti indonesialaisia vastustamaan Japania. 24. joulukuuta 1941 japanilaiset hyökkäsivät brittijoukkoja vastaan Kuchiningissa Sawarakilla.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 10. tammikuuta 1942 Japani aloitti varsinaisen hyökkäyksensä Hollannin Itä-Intiaan Tarakanissa Kalimantanilla ja Manadossa Sulawesilla. Japani julisti sodan Hollannille 11. tammikuuta 1942, eteneminen alkoi ja japanilaiset valtasivat Malesian Kuala Lumpurin sekä Tarakanin ja 13. tammikuuta Manadon. 12. tammikuuta Hubertus van Mook kävi hätävierailulla pyytämässä Yhdysvalloilta tukea. 15. tammikuuta brittiläisestä kenraali Sir Archibald Wavellistä tuli brittien, hollantilaisten, yhdysvaltalaisten yhteisen esikunnan, Jaavalla Lembangin Grand Hotellissa perustetun ABDACOMin, komentaja varakomentajanaan Yhdysvaltain ilmavoimien kenraaliluutnantti George H. Brett. Merivoimia komensi amiraali Thomas C. Hart.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 16. tammikuuta acehilaiset neuvottelijat palasivat Japanin miehittämältä Malaijilta 23.tammikuuta japanilaisten lupauksin tukea heitä hollantilaisten vastaisessa taistelussa. Japanilaiset valtasivat Balikpapan brittien ja yhdysvaltalaisten vastaiskusta huolimatta. 25. tammikuuta japanilaiset valtasivat Kendarin Sulawesilla. 31. tammikuuta japanilaiset valtasivat australialaisen puolustaman Ambonin yhdessä vuorokaudessa. Australialaisten tappiot nousivat 90 prosenttiin vahvuudesta. Britit evakuoivat Malaijilta joukkonsa Singaporeen.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 1. helmikuuta japanilaiset valtasivat Pontianakin. 3.helmikuuta japanilaiset pommittivat Surabajaa sekä aloittivat ilmaiskut Jaavaa vastaan. 4. helmikuuta käydään Kalimantanin ja Sulawesin välisessä Makassarin salmessa meritaistelu, jonka japanilaiset voittivat. Liittoutuneet vetäytyivät Cilacapiin ja japanilaiset valtasivat Sulawesin.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 8. helmikuuta japanilaiset aloittivat hyökkäyksen Singaporea vastaan. 9. helmikuuta japanilaiset pommittivat Bataata, Surabajangia ja Malangia. 10. helmikuuta japanilaiset valtasivat Ujung Pandangin Makassarilla. 15. helmikuuta Singapore antautui. Japanilaiset saivat 130 000 vankia. Japanilaiset laskuvarjojoukot ottivat haltuunsa öljynjalostamon Palembangissa.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 18. helmikuuta Hubertus van Mook vieraili Australiassa pyytämässä hyökkäystä japanilaisia vastaan. Balin ja Lombokin välillä Badungin salmessa käytiin taistelu 19. helmikuuta, jossa japanilaiset voittivat australialaiset ja hollantilaiset. Japanilaiset nousivat maihin Balilla. Japanilaiset tekivät ensimmäisen ilmahyökkäyksensä Australiaa vastaan Darwinissa. 20. helmikuuta japanilaiset nousivat maihin Timorille.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 23. helmikuuta acehilaiset ja pohjoissumatralaiset aloittivat japanilaisten tukemina kapinan hollantilaisia vastaan Sumatralla. Hollantilaiset siirsivät Sukarnon Padangiin, joka onnistui pakenemaan. Hollantilaiset evakuoivat Sjahririn ja Muhammed Hatan Bandasta juuri ennen japanilaisten pommituksia. Japanilaiset ilmoittivat vallanneensa Timorin. Australialaisten sissisota saarella jatkui.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 27. helmikuuta – 1.maaliskuuta käytiin Jaavanmeren taistelu, missä Surabajan lähellä japanilaiset upottivat Hollannin ja Australian laivaston. Yhdysvaltalaiset hävittäjät vetäytyivät Australiaan. Hollantilainen amiraali Karel Doorman kaatui.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 1. maaliskuuta käydään Sundan salmen taistelu. Japanilaiset nousivat maihin Bantenilla ja Surabajan länsipuolella. Medania pommitettiin. 5. maaliskuuta japanilaiset kohdistivat ilmahyökkäyksiä Cilacapiin ja etenivät Bataalle. 7. maaliskuuta Rangoon antautui. Hollannin Itä-Intian hallinnoija van Mook siirtyi lentokoneella Australiaan. Japanilaiset miehittivät Surabajan.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 11. maaliskuuta japanilaisten kanssa liittoutuneet acehilaiset aloittivat vastarinnan vetäytyviä hollantilaisia vastaan. 15. maaliskuuta japanilaiset saapuivat Acehiin. 18. maaliskuuta japanilaiset valtasivat Pandamgin. Sumatran viimeiset hollantilaiset antautuivat japanilaisille Kutatjessa. Japanilaiset kielsivät poliittisen toiminnan ja järjestöt. Volksraad lakkautettiin.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Hollantilaisten antauduttua Japani järjesti Indonesian hallinnon siten, että Japanin 16. armeija otti vastuulleen Jaavan ja Maduran, 25. armeija Bukittinggissa Sumatran ja Japanin laivasto Ujung Pandangissa Kalimantan sekä Itä-Indonesian saaret.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Huhtikuussa 1942 australialaisten, brittien, hollantilaisten ja yhdysvaltalaisten yhteisesikunta ADBACOM lakkautettiin. Brittien vastuulle jäi Sumatra, Malaiji ja brittiläiseen kansainyhteisöön kuulunut Burma. Yhdysvaltalaisten ja heitä tukeneiden australialaisten vastuulle jäi muu Indonesia ja Tyynimeri. 19. huhtikuuta japanilaiset valtasivat Jajapuran (silloinen Hollandia).


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Heinäkuussa 1942 japanilaiset kokosivat Jakartaan indonesialaisnationalistit Hatan, Sukarnon ja Sjahririn. He tapasivat toisensa salaa tehden työnjaon. Sukarnon tehtäväksi jäi yllyttää indonesialaisia itsenäisyyteen, Hatan puolestaan vastata diplomatiasta ja Sjahririn vastuulle jäi maanalainen aktivismi. Sukarno suostui Indonesian Japanille vastuullisen hallituksen johtajaksi. Japanilaiset valtasivat Kain ja Tanimbarin saaret.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 29. elokuuta japanilaiset alkoivat siirtää joukkojaan Sumatralta ja Jaavalta Salomonin saarille.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Syyskuussa Indonesian muslimijohtajat kieltäytyivät kumartamasta Japanin keisarille šintojumalana Tokiossa ja päättivät samalla pyhästä sodasta kristittyjä hollantilaisia, brittejä ja yhdysvaltalaisia vastaan, sillä heidän mielestään myös šintolais-buddhalaiset japanilaiset ovat pakanoita.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Lokakuussa japanilaisten eteneminen Tyynellämerellä pysähtyi. Japanilaiset saivat ohjeet pyrkiä hankkimaan väestön suosiota valloittamillaan alueilla. 16. lokakuuta Japanin 16. armeija perusti tukikohtia Lombokille, Sumballe ja Timorille.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Marraskuussa 1942 japanilaiset kukistivat Acehin kapinan. Japanin petollisen itsenäisyyslupauksen sekä japanilaisen miehityksen aiheuttaman tyytymättömyyden vuoksi acehilaiset hyökkäsivät viidakkoveitsin aseistautuneina japanilaisten tukikohtaan Bajussa, Lhok Seumawessa. Syntyneessä taistelussa kuoli 120 acehilaista ja loukkaantui 30 japanilaista.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japani eteni nopeasti ja brittien hallussa pitämä Singapore antautui 15. helmikuuta 1942. Japanilaiset saivat 70 000 vankia. Jaavan meritaistelu johti kuitenkin japanilaisten tappioon yhdistyneelle Britannian, Hollannin ja Yhdysvaltain laivastolle. Hollannin Itä-Intiassa japanilaiset valtasivat Pohjois-Sumatran 23. maaliskuuta 1942. Hollannin Itä-Intian hallinto antautui japanilaisille 9. maaliskuuta 1942.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Hollannin Itä-Intia jaettiin hallinnollisesti kolmeen vyöhykkeeseen Japanin 16. armeijan, 25. armeijan ja laivaston kesken. Java ja Madura kuuluivat 16. armeijan lohkolle, Sumatra ja myöhemmin myös Malaiji kuuluivat 25. armeijalle ja itäiset saaret Japanin laivastolle.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: 25. armeijan miehittämällä Sumatralla pyrittiin äärimmäiseen raaka-aineiden hankkimiseen kovan kurin ja järjestyksen avulla. Kehittyneillä alueilla 16. armeijan lohkolla puolestaan sallitaan poliittista toimintaa muslimien ja nationalistien keskuudessa pyrkien muodostamaan aasialaista yhteishenkeä eurooppalaisia kolonialisteja vastaan.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Kokonaisuutena japanilaisten miehitys oli kuitenkin ankaraa. Japanilaiset pakottivat laskutavasta riippuen neljästä kymmeneen miljoonaan paikallista ruumiillisiin töihin. Julkiset työt kohdistuivat myös puolustuslaitteiden parantamiseen ensisijaisesti Jaavalla. Noin 270 000 romushaa lähetettiin ulkosaarille ja japanilaisten valtaamaan Kaakkois-Aasiaan. Sodan jälkeen heistä palasi koteihinsa enää vain 52 000.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanilaisten miehitys mursi paikallisten mielikuvan hollantilaisten ylivoimaisuudesta. Erityisesti Bataan (Jakartan) antautuminen lähes vastarinnatta vakuutti hollantilaisten heikkoudesta.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanin 16. armeijan salliva politiikka tuki kansallisen liikkeen muodostumista Jaavan saarelle ja loi sodanjälkeisen hollantilaisvastaisen kansallisliikkeen perustan. Miehityksen aikana hollannin kieli syrjäytyi japanin ja malaijin tieltä. Japanilaiset sallivat hollantilaisvastaisia mielenilmauksia, muun muassa hollantilaisen kenraalikuvernööri Jan Pieterszoon Coen patsaan kaatamisen. Japani ei pyrkinyt Hollannin Itä-Intiassa samanlaiseen kulttuuriseen yhdenmukaistamiseen kuin Koreassa.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanilaisten miehityksestä seurasi 170 000 hollantilaisen internointi, mikä tarjosi indonesialaisille uusia mahdollisuuksia, erityisesti maaseudulla, päästä hallintotehtäviin japanilaisten ylijohdon alaisuudessa. Japanilaiset tukeutuvat paikallisiin eliitteihin, kuten prijajiin Jaavan ja uleebalangiin Acehin maaseudulla. Japanilaisten antauduttua kuitenkin osa hallintohenkilöistä joutui paikallisten asukkaiden kostotoimien uhreiksi johtuen miehityksen yleisestä ankaruudesta.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Sukarno ja Hatta suostuivat yhteistyöhön japanilaisten kanssa vuonna 1942 taatakseen itsenäistä asemaa. Sukarno onnistui panemaan indonesialaisia liikekannalle Japanin sotaponnistusten hyväksi, mutta hänen maineensa kärsii romushasta.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanilaiset yrittivät vedota myös muslimeihin, jotka eivät hyväksyneet Japanin keisarin shintolaista kunnioittamista jumalana ja joihin ei näin ollen vedonnut aasialainen pyhä sota eurooppalaisia kolonialisteja vastaan. Lokakuussa 1943 japanilaiset kuitenkin kutsuivat koolle maallisten ja oikeaoppisten muslimien joukosta Indonesian muslimien neuvoa-antavan neuvoston ("Masyumi"), jossa hollantilaisten ylenkatsoma Nahdatul Ulama sai huomattavan aseman muiden uskonoppineiden ("kyai") keskuudessa.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanilaisten tappion lähestyessä vuoden 1943 kesästä alkaen indonesialaisnationalisteja alettiin järjestää sotilaallisiksi ja puolisotilaallisiksi yksiköiksi, jotka luettiin lukumääräisesti työhön osoitettujen romushojen joukkoon. Liittoutuneiden hyökkäystä vastustavia japanilaisia tukevia joukkoja kutsuttiin isänmaan puolustajiksi ("Peta"). Sodan loppuun mennessä Peta-joukkojen vahvuus oli Sumatralla 20 000 ja Jaavalla 37 000. Joulukuussa 1944 myös muslimit liittyvät mukaan Barisan Hizbullahina, Jumalan armeijana.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Päinvastoin kuin Burmalle ja Filippiineille, Japani ei myöntänyt muodollista itsenäisyyttä Indonesialle marraskuussa 1943 järjestetyssä laajemmassa Aasian konferenssissa Tokiossa. Japani kuitenkin ilmoitti syyskuussa 1944, että Indonesia voi tulla itsenäiseksi, mitä oli pidettävä ilmauksena japanilaisten aseman vaikeutumisesta Tyynenmeren sodassa sekä Hattan ja Sukarton yhteistyöpolitiikan onnistumisesta.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Maaliskuussa 1945 Indonesian itsenäisyyttä valmisteleva komitea kokoontui. Komiteassa oli edustajia Jaavalta, Sumatralta ja itäisiltä saarilta. Komitea valmisteli perustuslakia. Sukarnon 1950- ja 1960-lukujen Suur-Indonesia (Indonesia Raja) -politiikka sai perustansa komitean työssä, missä Indonesiaan katsottiin kuuluvaksi Hollannin Itä-Intian lisäksi myös Portugalin hallitsema Timor, Britannialle kuuluva Pohjois-Borneo sekä Malaijin salmi.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Jakartan peruskirjassa muslimijohtajat suostuivat toistaiseksi tarkkaan määriteltyyn maalliseen valtioon. Sukarno sai keskitetysti johdetun yhtenäisvaltion, vaikka Hatta olisi kannattanut liittovaltiota. 1. kesäkuuta 1945 Sukarno piti puheen, jossa hän määritti Indonesian valtion viisi periaatetta (Pancasila), jotka ovat usko Jumalaan, humanitaarisuus, kansallinen yhtenäisyys, kansanvalta ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Vasta 9. elokuuta 1945 Japanin joukkojen Kaakkois-Aasian komentaja Ahmed Sukarno nimitettiin Indonesian itsenäisyyttä valmistelevan komitean puheenjohtajaksi ja Muhammed Hattan varapuheenjohtajaksi.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Japanin antauduttua 15. elokuuta 1945 Sukarno ja Hatta julistivat japanilaisten upseerien suosiolla Indonesian itsenäiseksi 17. elokuuta 1945. Acehilaiset asettuivat aktiivisesti tukemaan Indonesian itsenäisyyttä.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Hollanti yritti palauttaa valtansa Hollannin Itä-Intiassa, jo itsenäiseksi julistautuneessa Indonesian tasavallassa, mutta ei kyennyt Saksan miehityksestä juuri toipuvana itse palauttamaan valtaansa heti. Alkuvaiheessa Hollannin Itä-Intian hallinto jäi liittoutuneiden Kaakkois-Aasian ylipäällikölle, amiraali Louis Mounbattenille. Brittiläisen kansainyhteisön joukkoja Jaavalle tuli vasta syyskuun 1945 aikana. Siihen asti japanilaisia kehotettiin ylläpitämään yleistä turvallisuutta ja järjestystä. Japanilaiset komentajat sallivat nationalistien hankkia aseita ja passiivisesti tukivat näitä.


title: Japanilaisten miehitys Indonesiassa

text: Hollannin päämääränä oli palauttaa Itä-Intia siirtomaakseen sekä tuomita Sukarno ja Hatta yhteistyöstä Japanin kanssa. Sukarnon ja Hatan itsenäiseksi julistamaa Indonesian tasavaltaa hollantilaiset pitivät japanilaisen fasismin aikaansaannoksena. Indonesialaiset kokivat hollantilaisten paluun pelkäksi aikaisemman siirtomaavallan palauttamiseksi ja ryhtyivät vastarintaan.


title: Bel-Airin prinssi

text: Bel-Airin prinssi () on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota esitettiin NBC-televisiokanavalla vuosina 1990–1996. Sarjan tapahtumat kertovat köyhistä oloista Länsi-Philadelphiasta sukulaistensa luo hienostoalueelle Bel-Airiin muuttaneesta nuorukaisesta. Sarjassa on vieraillut useita julkisuuden henkilöitä, kuten Donald Trump, Naomi Campbell, Tom Jones, Zsa Zsa Gabor, Tyra Banks ja William Shatner.


title: Bel-Airin prinssi

text: Sarja aloitti Will Smithin uran näyttelijänä. Suomessa sarjaa ovat esittäneet MTV3 ja TV5.


title: Bel-Airin prinssi

text: Bel-Airin prinssiä tehtiin yhteensä 148 jaksoa 6 kauden aikana.


title: Bel-Airin prinssi

text: Sarjan kehitys alkoi joulukuussa 1989, kun NBC otti yhteyttä räppärinä tunnettuun Will Smithiin. Pilottijakson kuvaukset aloitettiin heinäkuussa 1990 ja sarjan päätösjakso saatin kuvattua maaliskuusa 1996.


title: Bel-Airin prinssi

text: Sarjan tunnusmusiikin sävelsi QD3 ja sen räppäsi Will Smith, käyttäen taiteilijanimeä "The Fresh Prince".


title: Bel-Airin prinssi

text: Kalifornian Brentwoodissa sijaitsevaa vuonna 1937 rakennettua kartanoa käytettiin sarjan talon mallina. Sisätilat rakennettiin studiolle lavasteista. Toiselle kaudelle lavasteet rakennettiin uudelleen suuremmiksi, joka mahdollisti näyttelijöiden liikkumisen huoneiden välillä ilman kameran vaihtoa.


title: Bel-Airin prinssi

text: "The Fresh Prince of Bel-Air" –tunnuskappale toimii taustatarinana sarjalle. Will Smith on Länsi-Philadelphian kaduilla kasvanut katuviisas teini, joka joutuu ongelmiin paikallisella koripallokentällä. Hänen äitinsä lähettää pojan Bel-Airiin hienostoalueella asuvien perheenjäsenten luokse. Perillä Will tapaa Banksin perheen, joiden luona hän tulee asumaan sarjan ajan.


title: Bel-Airin prinssi

text: Warner Home Video on julkaissut kaikki sarjan kaudet vain julkaisualueilla 1 ja 3.


title: Bel-Airin prinssi

text:
Bel-Airin prinssi on voittanut yhteensä 9 palkintoa.
Elokuussa 2015 raportoitiin Overbrook Entertainmentin kehittävän ja Will Smithin käsikirjoittavan jatkoa alkuperäiselle sarjalle. Elokuussa 2016 Smith lopetti huhut sanomlla; ""Bel-Airin prinssi saa jatkoa vasta kun helvetti jäätyy"".


title: Foucault’n heiluri

text: Foucault’n heiluri [] on heiluri, jolla voidaan osoittaa maapallon pyörimisliike akselinsa ympäri. Nimensä se on saanut keksijänsä, ranskalaisen fyysikon Léon Foucault’n mukaan.


title: Foucault’n heiluri

text: Foucault’n heiluri on hyvin pitkävartinen heiluri, joka on ripustettu siten, että se voi vapaasti kiertyä suhteessa kiinnityskappaleeseen, esimerkiksi ristinivelellä. Kun heiluri saatetaan heiluriliikkeeseen, se jatkaa heilumista samassa tasossa. Koska maapallo pyörii, heilumistaso kiertyy suhteessa maan pintaan.


title: Foucault’n heiluri

text: Foucault esitteli heilurinsa yleisölle ensi kerran Pariisin Panthéonissa vuonna 1851. Heilurin varsi oli 67 metriä pitkä teräslanka ja sen päässä oli 2,7 kilogramman messinkipallo heilurina. Kuuluisa Foucault’n heiluri sijaitsi aikoinaan Pietarin Iisakin kirkossa, jossa neuvostoaikana toimi ateismin museo. Heiluri oli maailman suurin, yli 90 metriä pitkä. Suomen ensimmäinen Foucalt’n heiluri asennettiin Eurajoen vesitorniin vuonna 1986. Kuusamon vesitorniin rakennettiin vuonna 2001 40 m korkea heiluri. Myös Turun yliopistossa fysiikan laitoksella ja Vantaalla tiedekeskus Heurekassa on Foucault’n heiluri.


title: Foucault’n heiluri

text: Heilurin on väitetty hidastuvan auringonpimennyksen aikana. Auringonpimennyksen välillisten vaikutusten on arvioitu riittävän selittämään tämän Allais’n efektiksi kutsutun ilmiön.


title: Vesivarat

text: Maailman vesivarat voidaan jakaa päätasolla meriin (n. 97%) ja muihin vesivaroihin (n. 3%). Muista vesivaroista noin kaksi kolmannesta on napajäätiköissä ja loput eli jäljelle jäänyt kolmannes ovat pintavesissä sekä maaperässä, ilmakehässä, pohjavetenä ja suolajärvissä. Pohjaveden osuus kaikista maailman vesivaroista on noin 0,68 %.


title: Vesivarat

text: Vesivarat ovat jakautuneet maantieteellisesti katsoen epätasaisesti maailman maiden kesken. Parhaat vesivarat ovat pohjoisella pallonpuoliskolla. Vesivaroja tarvitaan kaikkialla ja kaikkeen, sillä luonto tarvitsee vettä ja niin tarvitsee ihminenkin hankkiakseen itselleen ruokaa tai pitääkseen tehtaat käynnissä. Puhtaan juomaveden puute aiheuttaa monia ongelmia, kuten levittää tauteja. Juomaveden laatuvaatimukset ovat korkeita terveyshaittojen välttämiseksi ja samaa korkealaatuista vettä käyttävät myös teollisuus ja maatalous, vaikkeivät ne tarvitsikaan näin korkealaatuista vettä. Makeaa, eli suolatonta vettä maapallolla on riittävästi, mutta jakauma on riittävän vedensaannin kannalta monilla alueilla ongelmallinen. Riittävyys pyritään turvaamaan vettä säästämällä ja sitä suojelemalla sekä erilaisin vesirakennusprojektein, joiden vaikutuksista alueen tilaan ei aina tiedetä. Monet tekijät uhkaavat juomavesivarojen käyttökelpoisuutta, mutta tilanne on paranemaan päin. Vesivarojen tutkimus on laaja-alaista ja pitkälti kansainvälistä. Suomessa vesivarannot ovat saastuneet vain paikoitellen ja muuten ne ovat riittoisat sekä hyvässä kunnossa.


title: Vesivarat

text: Hydrologinen kierto tarkoittaa veden kiertoa eli sitä miten vesi monien eri vaiheiden kautta palaa takaisin mereen. Aluksi vesi haihtuu merestä, sitten se tulee alas sateena tai sumuna joko merellä tai sitten maalla. Maalla vesi voi päätyä jokiin ja järviin ja sitä kautta takaisin mereen, tapahtuipa se sitten haihtumalla tai jokea pitkin. Myös maaperään päätynyt vesi valuu hiljalleen mereen, mutta se voi kestää satoja, jopa tuhansia vuosia, jos vesi päätyy syvälle kallioperään pohjavedeksi. Hydrologisen kierron merkitys kaikkien maaeliöiden elintoiminnoille sekä ihmiselle on suuri, sillä se tuo sateita. Jos hydrologista kiertoa ei olisi, mantereet olisivat hyvin kuivia. Ihminen on nykyisin yhä useammin "sotkemassa" veden kiertoa ottaessaan kierron jostain vaiheesta vettä suuriakin määriä omiin tarpeisiinsa.


title: Vesivarat

text: Ihminen käyttää vesivaroja kahdella eri tavalla, jotka ovat vedenotto ja veden kulutus. Vedenotossa pinta- tai pohjavesilähteestä johdetaan pois vettä, mutta se palautuu sinne nopeasti. Tällaista käyttöä edustaa esimerkiksi lauhdevesi energiantuotannossa. Veden kulutuksessa vesi poistuu ainakin joksikin aikaa käyttökelpoisesta varannosta esimerkiksi laadun heikkenemisen takia, kuten raakaveden päätyminen käytön ja puhdistuksen jälkeen takaisin vesistöön.


title: Vesivarat

text: Maailmassa suurin vedenkäyttäjä on maatalous, joka tarvitsee veden keinokasteluun. Suurimmat vedenkäyttäjämaat ovat Afrikan ja Aasian sekä Lähi-idän maatalousvaltaisia maita, jotka käyttävät paljon enemmän vettä kuin hydrologinen kierto vuosittain tuottaa. Uusimpien tietojen mukaan kaikesta käytetystä vedestä 69 % menee keinokasteluun. Ympäristönsuojelun perusteet -kirjan mukaan kaikesta käytetystä vedestä 65 % menee keinokasteluun, 25 % teollisuuden prosesseihin ja 10 % käytetään kunnissa ja kotitalouksissa. Ainoastaan joissakin läntisissä teollisuusmaissa teollisuus on suurin vedenkäyttäjä, kun taas Afrikassa maatalous vie kaikesta käytetystä vedestä keskimäärin 88 prosenttia.


title: Vesivarat

text: Vesi on kaikkein tärkein hyödyke ja sen takia saatetaan vielä lähteä sotaankin. Erityisesti useamman maan läpi virtaavat joet ovat hankalia tapauksia, mutta muitakin tapauksia löytyy. Vesivarantojen arvo nousee sitä mukaa kun veden tarve kasvaa. Kaikki maat yrittävät tietysti varmistaa oman vedensaantinsa, jolloin ei ennen otettu eikä aina nykyäänkään oteta huomioon sitä, että vaikka vesi onkin uusiutuva luonnonvara, niin se on myös samalla rajallinen.


title: Vesivarat

text: Erityisesti entisten ja nykyisten kommunististen maiden suuret kasteluprojektit ovat ongelmallisia vedenottoalueen alkuperäisväestölle, jolloin ainakin Venäjällä on ilmeisesti ollut paikallisia konflikteja. Vesialueet ovat tärkeitä myös kulkuyhteyksien kannalta. Lähi-idässä on jo muutenkin vähän vettä ja rajallisista vesivaroista on syntynyt jo monia kriisejä. Näistä tuorein toi Israelin ja Libanonin välille sodanuhan, koska Libanon lisäsi vedenottoaan maiden halki virtaavasta Jordan-joesta ottamalla käyttöön uuden pumppaamon Etelä-Libanonissa. Koska Israelkin saa pääosan vedestään Jordan-joesta, sen saama maksimaalinen vesimäärä väheni. Useamman valtion alueen halki virtaavien jokien käytöstä on sovittu vuonna 1965 Helsingin sopimuksessa. YK:n tavoitteena onkin saada näissä tapauksissa kiistan osapuolet kiistelyn ja riitelyn sijasta hoitamaan yhteisiä vesivarantojaan yhteistyöllä.


title: Vesivarat

text: Ilman vettä ei ole elämää nykytiedon mukaan, joten ihmisen pitää ottaa vedenkäytössään huomioon myös luonnon tarpeet, jotta vesistöissä olisi vastedeskin elämää. Vesi on kaiken elämän perusta. Monet jokien laskualueet ovat olleet hyvin monimuotoisia, kunnes joen vedet on ohjattu kastelukanaviin tai jokisuu muokattu pelloksi. Liiallisen vedenkäytön lisäksi monet muutkin ihmisestä johtuvat syyt voivat tuhota veden ekosysteemejä, kuten lähinnä saastuminen ja suolaantuminen sekä happamoituminen ja rehevöityminen. Monien soiden ja rämeiden ekosysteemit ovat olleet erittäin monimuotoisia kunnes alueet on kuivattu viljelymaiksi jolloin ekosysteemit ovat tuhoutuneet lähes täysin. Myös järviä on kuivattu maatalouden tarpeisiin ekosysteemin kannalta huonoin seurauksin.


title: Vesivarat

text: Vesivaroja tarvitaan myös energiaa tuottamaan. Vesivoiman perusteena on veden virtaama, joten voimalaitoksia varten rakennetaan patoja, jotta sähköä voitaisiin tuottaa tasaisesti vuodenajasta riippumatta. Jokiin voidaan rakentaa pienempiä voimaloita ilman patoamistarvetta, mutta voimaloiden sähkö ei riitä kuin pienelle alueelle. Monet kehitysmaat ovat riippuvaisia vesivoimalla tuotettavasta sähköstä.


title: Vesivarat

text: Mikäli voimalaa varten tarvitaan pato, rakennetaan alueelle yleensä myös kastelujärjestelmiä. Vesivarojen kannalta vesienergiantuotanto ei ole ainakaan hyväksi vesiongelmia ajatellen. Norjassa ja Ruotsissa vesivoiman tuotantoon käytetään lähinnä vuorilta ja tuntureilta alkunsa saavia jokia, jotka on padottu suuremman energiantuotannon vuoksi. Patoaminen estää veden vapaan virtauksen ja saattaa siten heikentää jokien vettä juomavetenään käyttävien ihmisten talousveden laatua.


title: Vesivarat

text: Pohjavedet ovat napajäätiköiden jälkeen kaikkein suurin makean veden varanto. Yli 90 % maanalaisista vesistä kuitenkin on täysin tai lähes pysyvästi syrjässä veden kiertokulusta, sillä ne ovat syvällä kivikerrostumien ja sedimenttien kätköissä. Pohjaveden määritelmän mukaan pohjavedellä tarkoitetaan sitä maanalaista vesikerrosta, jossa kaikki maa- ja kallioperän huokoset ovat veden kyllästämiä.


title: Vesivarat

text: Maavedellä tarkoitetaan pohjavesivyöhykkeen yläpuolella olevaa vyöhykettä, jossa huokoset eivät ole jatkuvasti kokonaan veden kyllästämiä. Mikäli maaperässä on läpäisevän kerroksen keskellä tiivis kerrostuma, voi tämän päälle syntyä orsivedeksi kutsuttu irrallinen pohjavesiesiintymä, joka sijaitsee varsinaisen pohjaveden pinnan yläpuolella. Salpavesi puolestaan on tiiviin maakerroksen alle puristuksiin jäänyt pohjavesiesiintymä, siis tavallaan orsiveden vastakohta. Nykyisin pohjaveden uskotaan esiintyvän laattamaisina altaina suonimaisen verkoston sijaan.


title: Vesivarat

text: Pohjavettä on syntynyt ja syntyy sadeveden suotautuessa maaperän läpi (kuva 3). Vain osa sadevedestä imeytyy maahan muodostaen pohjavettä. Suotautuvan/imeytyvän sadeveden määrä riippuu maaperästä. Karkeat ja huokoiset maa-ainekset kuten sora ja hiekka läpäisevät hyvin (60–75 % sateesta), kun taas hienojakoiset savi- ja hiesumaat läpäisevät vettä huonosti. Moreenimailla suotautuvan veden määrä riippuu maalajin koostumuksesta ja vaihtelu on suurta, yleensä vedestä suotautuu vain 10–20 %, mutta karkeilla mailla vedestä voi suotautua yli 50 %. Muodostumistapansa vuoksi pohjavesi on yleensä pintavesiä laadukkaampaa ja puhtaampaa, joten sitä voidaan käyttää juomavetenä yleensä ilman puhdistamista. Maanpinnan tiivistyminen ja päällystäminen vähentävät pohjaveden muodostumista. Pohjois-Afrikan ja Arabian pohjavedet ovat suurimmaksi osaksi uusiutumattomia.


title: Vesivarat

text: Juotavaksi kelpaavia pintavesiä ovat joet ja järvet. Ne ovat myös pohjavettä herkempiä saastumaan, sillä niillä ei ole minkäänasteista suojaa saasteita vastaan. Monilla alueilla pintavesi on ainoa juomavesilähde ja se on monin paikoin vielä hyvin saastunuttakin. Tämä ei ole ainoastaan kehitysmaiden ongelma, vaan se koskettaa Aasian, Afrikan sekä Etelä-Amerikan ja Latinalaisen Amerikan lisäksi myös entisen itäblokin maita. Tilanne on pääosin kansainvälisten vesihuoltoprojektien ansiosta kuitenkin paranemaan päin. Suurin osa järvistä sisältää makeaa vettä, mutta myös suolajärviä on olemassa, joista tunnetuin on Kuollutmeri Israelin ja Jordanian rajalla. Näiden järvien vesi on suolaisempaa kuin merivesi ja usein vielä huomattavan paljon.


title: Vesivarat

text: Joki alkaa aina jostain vesilähteestä, joka voi olla vaikkapa järvi tai jäätikkö. Joen kuljettama vesimäärä riippuu joen valuma-alueen eli sen alueen, jolta joen vesi on peräisin koosta sekä jokiuoman koosta. Koska osa joista kuivuu kuivana kautena lähes kokonaan ja monet alueet ovat riippuvaisia niiden vedestä, niin tämä huonontaa vesipulaa ja vielä monien muidenkin alueiden vesitilannetta. Useat joet ovat ainakin osan vuodesta kuivia ennen kuin ne laskevat mereen, koska niiden varsilla harjoitetaan liiallista vedenottoa, suurimmat niistä ovat Keltainen joki Kiinassa ja Colorado Yhdysvalloissa.


title: Vesivarat

text: Veden laatu vaihtelee suurestikin eri lähteiden välillä. Pohjaveden laatu on kaikkein paras ja se on myös maukkainta vettä. Pintavesilähteiden vesi ei yllä pohjaveden tasolle, vaan sitä joudutaan käsittelemään ennen kuin sitä voidaan käyttää talousvetenä ja monissa teollisuuden prosesseissa. Melko usein pohjavettäkin pitää hieman käsitellä lähinnä happamuuden säätämiseksi. Veden laatuun vaikuttavat myös käytetyt käsittelymenetelmät ja väärin toteutettu veden käsittely voi heikentää veden laatua entisestään. Eräs käsittelymenetelmä on sadettaa pintavettä soraharjulle jolloin se suotautuu soran läpi ja siitä tulee laadukkaampaa. Täten käsiteltyä vettä kutsutaan tekopohjavedeksi ja tekopohjavesitekniikka on hyvä menetelmä veden laadun parantamiseen.


title: Vesivarat

text: Laatuongelmat voivat heikentää veden makua tai tehdä siitä käyttökelvotonta nauttimisesta seuraavien terveyshaittojen vuoksi. Porakaivoveden ongelmana ovat korkeat radon-pitoisuudet alueilla, joiden kallioperässä on uraania tavallista runsaammin. Monien kehitysmaiden vesilähteiden vesi ei täytä juuri minkäänlaisia laatuvaatimuksia. Kehitysmaissa kuoli 1980-luvun loppupuolella vuosittain 25 miljoonaa ihmistä saastuneesta vedestä aiheutuviin sairauksiin ja heistä 60 % oli lapsia. Nykyisin näihin sairauksiin kuolee vuosittain 2,2 miljoonaa ihmistä saastuneen veden ja huonojen käymälöiden sekä alhaisen hygieniatason vuoksi.


title: Vesivarat

text: Usein veden saastumisen yhteydessä voidaan puhua niin sanotusta hygieenisestä saastumisesta eli siitä, että vedessä on taudinaiheuttajamikrobeja ja alkueliöitä, koska veteen on päätynyt käymäläjätteitä. Kehitysmaissakin vettä käytetään uudelleen, mutta uudelleenkäyttötavat ovat kaikkea muuta kuin turvallisia, sillä usein vesi varastetaan viemäreistä ja käytetään raakoina syötävien vihannesten kasteluun.


title: Vesivarat

text: Keinokastelu on suurin veden käyttösektori ja siten "syypää" monien vesivarantojen nopeaan hupenemiseen. Vesivarantojen ehtymisen myötä nousseet kasteluveden suolapitoisuudet aiheuttavat sen, että kaksikymmentä prosenttia niistä pelloista, jotka ovat keinokastelun piirissä ovat suolaantuneet ja siten eivät tuota kuin pienen osan siitä mitä kunnossa olevat pellot tuottavat. Köyhien alueiden viljelijöille vedensaanti on elämän ja kuoleman kysymys. Paras mahdollisuus vesivarojen suojeluun on kasteluveden määrän vähentäminen kastelua tehostamalla sekä käyttämällä puhdistettuja jätevesiä kasteluun. Tehostamiseen on paljon erilaisia menetelmiä, joista yksinkertaisin on nykyisten kastelukanavien huoltaminen ja parempi valvonta. Seuraavaksi tulevat uudet kastelutekniikat, jotka tosin ovat ilman rikkaiden maiden tukea liian kalliita kehitysmaiden köyhille viljelijöille.


title: Vesivarat

text: Rikkaampien maiden viljelijöillä on mahdollisuudet käyttää uusia teknologioita, jotka ovat liian kalliita kehitysmaihin. Vesipiheimmäistä kastelujärjestelmästä eli tiputuskastelusta on jo kehitetty kymmenen kertaa nykyistä halvempi järjestelmä, sen kustannukset ovat 125 dollaria hehtaarilta joten tekniikan käyttömahdollisuudet paranevat huomattavasti avaten samalla tien tuottavuuden nostamiseen. Kehitysmaidenkin vedenkäyttö tehostuu, kun viljelijät sidotaan huolehtimaan kastelujärjestelmien kunnosta käyttämällä kannustimena vesimaksuja, jotka peritään käytön mukaan.


title: Vesivarat

text: Kasteluun kelpaisi aivan hyvin myös sadevesi. Veden säästämiseksi sitä pitäisikin ottaa talteen kastelukäyttöä ajatellen. Joillakin alueilla voitaisiin luopua kastelusta kokonaan tai ainakin vähentää sitä merkittävästi ilman, että sadot laskisivat merkittävästi. Väestön jatkuvasti lisääntyessä tarvitaan entistä enemmän ruokaa, josta seuraa se, että satotasoa on nostettava ja kehitysmaissa se tarkoittaa kastelun lisäämistä yleensä jo ennestäänkin kestämättömältä tasolta.


title: Vesivarat

text: Maailmassa on monia maita, joissa kärsitään vesipulasta. Vesipulasta on kyse silloin, kun maan käytettävissä olevat vesivarat henkeä kohti vuodessa ovat alle 10 kuutiometriä. Riittävyydessä on kyse alueellisen kysynnän suhteesta alueelliseen tarjontaan ja kysyntä riippuu alueen väestön määrästä, yhteiskuntarakenteesta ja kulttuurista. Vesipulasta kärsivien ihmisten määrä tulee lisääntymään tulevaisuudessakin, koska vesivarojen kestämätön käyttö jatkuu ja yleistyy köyhillä alueilla väestönkasvun myötä.


title: Vesivarat

text: Mikäli nykyinen kehityskulku jatkuu, teollisuuden vedenkäyttö tulee kolminkertaistumaan vuoteen 2025 mennessä huonoin seurauksin, sillä kaikki muukin vedenkäyttö lisääntyy. Maatalouden käyttämä vesimäärä on lisääntynyt yli 60 % 1960-luvulta ja tulee lisääntymään jatkossakin, sillä keinokastelu on köyhillä ja usein vielä kuivillakin alueilla ainut keino tuottaa riittävästi ruokaa kasvavalle väestölle, jota tosin on jo ennestäänkin liikaa alueen makean veden varoihin nähden.


title: Vesivarat

text: Riittävyyden turvaamiseksi monilla alueilla on jouduttu ryhtymään rajuihin säästötoimiin käytetyn vesimäärän leikkaamiseksi. Maailmassa on makeaa vettä vielä noin miljoona kuutiokilometriä, mutta sitä ei riitä maailman kasvavalle väestölle ilman uusia keinoja. Riittävyyden turvaamiskeinojen löytämisellä alkaa olla kiire, sillä vuonna 2025 maailmassa arvioidaan olevan kolme miljardia ihmistä enemmän kuin nykyisin. Tällä hetkellä vakavasta vesipulasta kärsivillä alueilla elää noin 470 miljoonaa ihmistä.


title: Vesivarat

text: Kehitysmaiden kaupunkien asukkaiden riittävän vedensaannin turvaaminen on tämän hetken ja tulevaisuudenkin suurin vesiongelma. Koska kaupungeissa ei ole vedenjakelujärjestelmiä, suurin osa asukkaista joutuu turvautumaan joko erittäin huonolaatuiseen veteen tai ostamaan vetensä kauppiailta, jotka ottavat vedestä jopa satoja dollareita kuutiometriltä. Ainut mahdollisuus ongelmien korjaamiseksi on rakentaa kunnollinen vesihuoltojärjestelmä ja pitää se kunnossa. Kaupunkien tilannetta pahentaa jatkuvasti kasvava väestö ja kaupunkeihin muutto. Yhä useammin ongelmapesäkkeeksi muodostuvat kehitysmaiden suurkaupunkien laitamilla olevat hökkelikylät eli slummit, joiden asukkailla ei yleensä ole kelvollista ja varmaa vesilähdettä, vaan he joutuvat tyytymään huonolaatuiseen veteen tai "konnamaisten" vedenmyyjien erittäin kalliiseen veteen.


title: Vesivarat

text: Riittävyyden turvaamiseksi myös tulevaisuudessa insinöörit ehdottavat aina vain suurempia vesirakennusprojekteja, jotka ovat usein myös hintavia suhteessa rakentajamaan talouteen. Lähinnä rannikkoalueilla, joilla muutkin vedenhankintakeinot ovat kalliita, on käytössä joitakin menetelmiä meriveden muuntamiseksi makeaksi vedeksi. Koska menetelmät tulevat kalliiksi niiden suuren energiantarpeen vuoksi, niitä ei käytetä kuin Saudi-Arabiassa ja joillakin alueilla Kaliforniassa. Koska napajäätiköissä on suurin osa maailman makean veden varoista, on harkittu jäävuorien kuljettamista kuivuudesta kärsiville alueille, mutta nykytekniikalla sekin tulisi aivan liian kalliiksi. Itse operaation toteutuskin olisi ilmeisestikin turhan vaikeaa, vaikkei kustannuspuoli ongelmia aiheuttaisikaan.


title: Vesivarat

text: Tulvavesiä voitaisiin ainakin jossain määrin hyödyntää vesivarantojen täyttäjinä, mutta ongelmaksi noussee toteutus, sillä tällöin putkistoihin pitäisi johtaa valtavia vesimääriä. Putkien täytyisi olla aivan valtavia kooltaan ja lisäksi tarvittaisiin pumppuja sekä energiaa pumppaukseen. Sieltä missä vettä riittää, voitaisiin siirtää vettä ongelma-alueille joko putkia pitkin tai laivoilla kuten öljyä. Molempia menetelmiä tullaan tarvitsemaan, mutta veden kuljetus laivoilla tulee todennäköisesti halvemmaksi ja se on myös helpompaa.