title: Bernoullin luku

text: On kaksi eri tapaa määritellä Bernoullin luvut. Määritelmät eroavat vain luvun "B" kohdalla: "B" on joko - tai . Ensimmäisessä tapauksessa on kysymyksessä ensimmäiset Bernoullin luvut ja jälkimmäisessä toiset Bernoullin luvut. Koska Bernoullin luvut, joiden indeksi on pariton ja suurempi kuin 1 ovat nollia, käsitellään monesti vain lukuja "B", joita joissakin teksteissä merkitään harhaanjohtavasti "B", kun itse asiassa tarkoitetaan lukua "B". Tämä voi johtaa sekaannuksiin; mikäli on tarpeellista käyttää vain lukuja "B", voi käyttää vaihtoehtoista merkintää formula_2.


title: Bernoullin luku

text: Bernoullin luvut esiintyvät tangenttifunktion ja hyperbolisen tangenttifunktion Taylorin sarjakehitelmässä, "n":n ensimmäisen kokonaisluvun potenssisummien kaavoissa, Eulerin-Maclaurinin kaavassa ja eräiden Riemannin zeta-funktion arvojen lausekkeissa.


title: Bernoullin luku

text: Ne on nimetty 1600-luvulla eläneen kehittäjänsä Jakob Bernoullin mukaan.


title: Bernoullin luku

text: Bernoullin lukujen keksiminen juontaa juurensa ongelmaan kokonaislukupotenssien summan laskemisesta, mikä on kiinnostanut matemaatikkoja antiikin ajoista lähtien.


title: Bernoullin luku

text: Aluksi tunnettiin tapoja laskea "n":n ensimmäisen kokonaisluvun, "n":n ensimmäisen neliön ja "n":n ensimmäisen kuutioluvun summa, mutta ei varsinaisia kaavoja, vain puhtaasti sanallisia kuvauksia. Varhaisista matemaatikoista tätä ongelmaa ovat miettineet ainakin Pythagoras, Arkhimedes, Aryabhata, Abu Bakr al-Karajidi ja Abu Ali al-Hasan ibn al-Hasan ibn al-Haytham.


title: Bernoullin luku

text: Thomas Harriot (1560–1621) on ilmeisesti ensimmäinen, joka johti ja kirjoitti kaavat symbolisessa muodossa, mutta hän etsi kaavat vain neljänsien potenssien summaan asti. Vuonna 1631 julkaistussa Academia Algebraessa Johann Faulhaber esitti kaavat potenssien summille polynomimuodossa aina 17. potenssiin asti ja mainitsi etsineensä kaavat 25. potenssiin asti. Nämäkin kaavat ovat teoksessa, tosin salakirjoitusmuodossa. Donald E. Knuth arvelee olevansa ensimmäinen, joka ratkaisi Faulhaberin koodin ja sanoo kaavojen olleen oikein 23. potenssiin asti. Kuitenkaan Faulhaberkaan ei keksinyt yleistä sääntöä.


title: Bernoullin luku

text: Sveitsiläinen matemaatikko Jakob Bernoulli (1654-1705) oli ensimmäinen, joka huomasi yksittäisen lukujonon, joka tarjoaisi tavan muodostaa yleisen kaavan potenssisummille. Ensimmäinen julkaisu Bernoullin luvuista on Bernoullin hänen kuolemansa jälkeen, vuonna 1713 julkaistussa Ars Conjectandissa. Kuvan otteessa kirjasta näkyy sivun alemmassa puoliskossa Bernoullin löytämä kaava. Bernoulli käyttää merkintöjä A, B C ja D modernin merkintätavan mukaisista luvuista B, B, B ja B. Lausekkeessa c·c−1·c−2·c−3 esiintyvät pisteet ovat erottamassa kertolaskun termejä c, c-1, c-2 ja c-3; eivät kertomerkkejä. Modernia termejä käyttäen kyseessä on siis laskeva kertoma. Myöskään kertomamerkintää ei vielä tuolloin käytetty. Integraalisymboli on peräisin Leibniziltä, joka käytti sitä merkitsemään summaa.


title: Bernoullin luku

text: Bernoullin tyytyväisyys nopeaan tapaan määrittää kertoimet n ensimmäisen kokonaisluvun c:nsien potenssien summalle, jokaiselle kokonaisluvulle c näkyy seuraavasta kommentista:


title: Bernoullin luku

text: "Tämän taulukon avulla sain laskettua alle puolessa neljännestunnissa, että 1000 ensimmäisen luvun kymmenien potenssien summa on 91409924241424243424241924242500.”


title: Bernoullin luku

text: Bernoullin luvut voidaan määritellä generoivan funktion avulla:


title: Bernoullin luku

text: Tässä taulukossa on vain Bernoullin luvut B, koska parittomilla indekseillä B on 0, lukuun ottamatta lukua B, jonka arvo on sopimuksesta riippuen joko - tai


title: Bernoullin luku

text: Bernoullin luvuilla on yhteyksiä Riemannin zeta-funktion arvoihin, Bernoullin luvut voidaan ilmoittaa Riemannin zeta-funktion avulla


title: Bernoullin luku

text: Riemannin zeta-funktion arvot formula_5 voidaan ilmoittaa yksinkertaisella lausekkeella Bernoullin lukujen avulla, kun n on negatiivinen kokonaisluku tai parillinen positiivinen kokonaisluku: parillisille positiivisille kokonaisluvuille 2"n"


title: Bernoullin luku

text: ja negatiivisille kokonaisluvuille pätee


title: Bernoullin luku

text: Kiinteästä yhteydestä kertoo myös se, että Riemannin hypoteesi voidaan muotoilla uudelleen Bernoullin lukuja käyttäen. Marcel Riesz todisti vuonna 1916 seuraavan hypoteesin olevan yhtäpitävä Riemannin hypoteesin kanssa:


title: Bernoullin luku

text: Jokaiselle luvulle "ε" > 1/4 on olemassa ("ε":sta riippuva) vakio "C" > 0 siten, että |"R"("x")| Rieszin funktiota


title: Bernoullin luku

text: Tässä formula_9 tarkoittaa nousevaa kertomaa, käyttäen Donald E. Knuthin esittämää merkintää.


title: Perikles

text: Perikles (, n. 495 – 429 eaa.) oli antiikin ateenalainen poliitikko. Periklestä pidetään Ateenan suuruuden ajan huomattavimpana valtiomiehenä ja niin sanotun demokraattisen puolueen johtajana. Hän pani alulle suuren rakennusohjelman, johon kuului muun muassa suurin osa Akropoliin rakennuksista. Hänet tunnetaan suosittuna johtajana, loistavana puhujana ja suurena demokratian kannattajana.


title: Perikles

text: Periklestä käsittelevät antiikin aikaiset lähteet ovat jokseenkin ristiriitaisia. Thukydides ihaili suuresti Periklestä. Plutarkhos on puolestaan käyttänyt Periklestä kohtaan vihamielisiä lähteitä.


title: Perikles

text: Perikleen vahemmat, Ksanthippos ja Agariste kuuluivat Ateenan ylhäisimpiin sukuihin. Äitinsä puolelta Perikles oli Klesistheneen sukulainen.


title: Perikles

text: Perikles aloitti uransa jo nuorena. Plutarkhoksen mukaan Perikleen opettajina olivat Daman, Zenon Elealainen ja Anaksagoras. Perikles tunnettiin siitä, että hän oli erittäin varovainen sanoissaan. Hänen ulkomuotonsa ei täysin tyydyttänyt ateenalaisten ankaria kauneusvaatimuksia, koska hänen päänsä oli tavattoman pitkulainen, minkä vuoksi runoilijat sanoivatkin häntä "päärynäpääksi"; mutta koko hänen olemuksessaan sanotaan olleen jotakin salaperäistä ja paljon puhuvaa. Hänen kasvoillaan lepäsi aina juhlallinen vakavuus eikä hän herkästi hymyillyt. Hänen käyntinsä oli hidas ja määrätietoinen; puhuessaan hän aina noudatti tyyntä malttia eikä käyttänyt tunteikkaita eleitä .


title: Perikles

text: Perikles ja hänen ystävänsä Efialtes tekivät vuonna 461 eaa. vallankaappauksen, jossa areiopagin neuvoston valta siirrettiin bulelle, ekklesialle ja oikeusistuimille. Tällöin Perikleen poliittinen vastustaja Kimon oli 4000 hopliitin kanssa Spartassa, joka parhaillaan kävi kolmatta Messenian sotaa. Efialtes sai kuitenkin surmansa mellakoissa, ja Kimon karkotettiin Ateenasta ostrakismoksella. Tämän jälkeen Perikles hallitsi Ateenaa 30 vuotta. Perikles valittiin joka vuosi laillisesti strategokseksi. Perikles havitteli Ateenalle suurvalta-asemaa Egeanmeren alueella.


title: Perikles

text: Perikleen tärkein poliittinen vastustaja oli aluksi Kimon, joka oli tullut suosituksi ruokkimalla ja avustamalla omilla varoillaan huono-osaisimpia ateenalaisia. Perikleen nuoruudessa Ateenan kansa suhtautui häneen epäilevästi, sillä monen mielestä oli hänellä sekä samanlainen miellyttävä ääni ja viehätysvoima kuin tyranni Peisistratoksella oli ollut. Siksi hän ei pitkään aikaan osallistunutkaan politiikkaan, koska hän pelkäsi, että häntä pidettäisiin vaarallisena ja että hänet ajettaisiin maanpakoon. Sodassa hän kuitenkin oli urhollinen ja pelkäämätön. Kun sitten Themistokles karkoitettiin ja Kimon oli sodan vuoksi poissa kotimaastaan, Perikles alkoi ajaa suuren kansanjoukon ja köyhien asiaa. Hän muutti heti koko elintapansa. Hän ei osallistunut kutsuille eikä seuraelämään eikä poistunut kotoaan Kansalle hän näyttäytyi vain kaukaa, eikä hän puhunut kaikista asioista vaan ainoastaan kaikkein tärkeimmistä. Kun hän aina tarkkaan mietti esitelmänsä ja esitystavassaan osoitti ylevyyttä ja jaloutta, niin hänen aina tyynesti ja kiihkottomasti esitettyjen puheittensa vaikutus oli mahtava. Historioitsija Thukydides kirjoittikin: "Totisesti, hän johti Ateenan kansaa enemmin kuin se häntä siten, että ottamalla voimansa sopivista lähteistä hän ei puhunut vain miellyttääkseen, vaan osasi myös sydämellisesti vastustaa. Milloin hän huomasi kansan olevan täynnä kopeutta, hän saattoi sen sanoillaan pelon valtaan; mutta milloin kansa osoitti arkuutta, hän virkisti sitä rohkeudella ja voimalla." Perikleelle annettiinkin liikanimi "olympolainen", ja hänen sanottiin kantavan kielellään ukonnuolta ja ukkosta.


title: Perikles

text: Perikles yritti päästä kansan suosioon rakennusohjelmillaan, jotka rahoitettiin julkisilla varoilla. Lopulta Perikles sai Kimonin tuomituksi maanpakoon. Mutta kun kansa Tanagran tappion jälkeen toivoi Kimonia takaisin, Perikles itse ehdotti hänen kutsumistaan. Kun Kimon kuitenkin kuoli vain vähän myöhemmän, Perikleellä ei enää ollut vakavia kilpailijoita. Kansanvalta alkoi suuresti kehittyä. Solonin lakeja uudistettiin. Areiopagilta poistettiin oikeus kumota kansankokouksen päätöksiä. Perikles saattoi hyväksytyksi päätöksen, että niiden kansalaisten, jotka rupesivat jäseniksi yleisiin tuomioistuimiin, piti saada palkkaa, aluksi yksi oboli päivältä, mutta myöhemmin sitä suurennettiin. Mahdollisesti jo tähän aikaan ruvettiin maksamaan päiväpalkkaa kansalaisille, jotka ottivat osaa kansankokoukseen. Aikaisemmin siitä ei ollut maksettu palkkiota, minkä vuoksi köyhät kansalaiset, joiden täytyi elää jokapäiväisellä työllään, eivät aina voineetkaan niihin osallistua. Täten kehittyvän kansanvallan aikana Ateena vaurastui suuresti. Sen laivasto hallitsi kaikkia Kreikan vesiä, ja Vähän-Aasian rannikkokaupungit ja Eganmeren saaret olivat sen nöyriä liittolaisia. Mahtaillakseen kansankokous päätti Perikleen neuvosta käyttää Ateenan kaunistamiseen sotarahaston, jonka liittolaiset olivat yhdessä koonneet ja joka oli ollut sijoitettuna Delos-saareen, mutta sittemmin siirretty Ateenaan. Kun Perikles lausui, että Ateena kyllä ymmärsi suojella liittolaisia ja että heidän siis ei tarvinnut vaatia mitään tiliä sotarahaston käyttämisestä, tähän suostuttiin helposti eikä päätöksen oikeutusta epäilty. Näillä varoilla tehtiin suuria rakennustöitä, joita ovat nykyaikaan saakka jatkuvasti herättäneet ihmetystä, ja taiteille alkoi nyt kukoistusaika.


title: Perikles

text: Peloponnesolaissodan alkaessa Perikles sai ateenalaiset suostuteluiksi seuraamaan hänen laatimaansa strategiaa. Sen mukaan ateenalaiset suojautuisivat kaupunkinsa muurien sisälle. Ateenalla oli tuolloin kreikkalaisen maailman vahvin laivasto. Ateenan vihollisella Spartalla taas oli ylivoimainen armeija, mutta se ei pystyisi tuottamaan Ateenalle suurta vahinkoa, koska Ateenan mahti perustui kaupankäyntiin. Sodan alkuvuosina Ateenaan iski rutto, joka tappoi noin kolmasosan kaupungin asukkaista, myös Perikleen kaksi poikaa. Perikles oli kuitenkinn saanut pojan myös Ateenan ulkopuolelta kaupunkiin muuttaneen rakastajattarensa kanssa, ja hän sai hankituksi tälle pojalleen Ateenan kansalaisuuden niin, että hänestä tuli Perikleen uusi perillinen. Ennen kuolemaansa Perikles kärsi poliittisen tappion, kun aktiivisempaa sodankäyntiä kannattaneet saivat tahtonsa läpi ja syrjäyttivät Perikleen. Lopulta Perikles itsekin kuoli ruttoon.


title: Perikles

text: Plutarkhoksen mukaan Perikleen rakastajattarella Aspasialla oli huono vaikutus Perikleeseen.


title: Perikles

text: Akropolis-kukkulalle, jolla Ateenan linna seisoi kaupungin katujen päässä, pystytettiin monia muistomerkkejä. Sinne noustiin leveitä marmoriportaita myöten ja astuttiin sisälle propylaiain suurenmoisesta koruportista. Propylaiat olivat suuri pylväspiha, jossa oli viisi porttiaukkoa, ja siihen liittyi siipirakennuksia molemmin puolin. Niiden välinen etusali oli keveillä pylväsriveillä jaettu kolmeen käytävään, joiden yllä oli marmorikatto. Viisiä portaita noustiin pihasta viidelle korkealle vaskiportille, joista astuttiin Akropoliin kukkulalle. Siellä seisoi Pallas Athenen temppeli, katettujen käytävien ympäröimä upea Parthenon, jonka kattoa kauniit marmoripylväät kannattivat. Tämä Pentelikon-vuoren marmorista tehty temppeli oli helleniläisen rakennustaiteen suurimpia mestariteoksia. Päätypinnat oli koristettu kohokuvilla jumalattaren syntymästä ja elämänvaiheista. Temppelirakennuksen katon alareunassa oli pitkä friisi, johon panathenaia-juhlakulkueen vaihtelevat kohtaukset oli erittäin taiteellisesti kuvattu. Yläosaa kannattivat korkeat pylväät, joiden väliltä avautui käytävä varsinaiseen temppelisaliin. Siellä seisoi norsunluinen, noin 40 jalkaa korkea jumalattaren kuvapatsas. Sen puku ja kypärä olivat kultaa, jota kattoaukosta virtaava päivänvalo kirkkaasti valasi. Säännöllisen kauneilla kasvoilla lepäsi lempeä vakavuus. Veistoksen toisessa kädessä oli voiton jumalattaren kuva, toisessa kilpi ja keihäs, jonka kultakärki osoitti ylöspäin. Partenonin vasemmalla puolella oli niin ikään Pallas Athenelle pyhitetty komea Erekhtheion ja sen lähellä, kukkulan korkeimmalla kohdalla toinen, 70 jalkaa korkea Athenen kuvapatsas Athene Promakhos, joka oli valettu Marathonin taistelun voittosaaliista. Siinä jumalatar seisoi kilpi ja keihäs aseinaan katsellen paljon puhuvasti merelle, joka oli Ateenan vallan ja suuruuden näyttämö. Patsas oli niin korkea, että purjehtija saattoi jo 50 kilometrin päästä, Sunionin niemestä nähdä sen vaskikypärän välkkyvän auringon valossa. Lähellä Akropolis-kukkulan juurta oli teatterirakennus Perikleen odeion, joka oli koristettu kauneilla kuvateoksilla. Ulkomuodoltaan se oli Kserkseen teltan kaltainen ja sisustettu marmorisilla istuimilla. Sen kattoa kannattamassa oli persialaissodissa vallattujen laivojen mastoja.


title: Perikles

text: Suurin kunnia näistä taideteoksista tulee Perikleen ystävälle, taiteilija Feidiaalle, joka johti rakennustyötä ja itse teki molemmat Athene-jumalattaren patsaat. Hän teki myös Olympiaan kuuluisan Zeus-patsaan, joka ylhäältä virtaavassa valossa istui valtaistuimellaan suuren temppelisalin perällä, pitäen oikeassa kädessään voiton jumalattaren kuvaa ja vasemmassa runsaasti koristettua valtikkaa. Hänen ruumiinsa yläosa oli norsunluuta, alaosa kukilla ja kuvilla koristetun manttelin peitossa.


title: Perikles

text: Myös runous kukoisti Perikleen aikana. Aiskhyloksen alkuunpanemalle Ateenan teatterille sepitti pehmeämpiluontoinen Sofokles näytelmiä, jotka ovat kautta aikojen pysyneet verrattomina esikuvina. Runoilija oli nuorukaisena itse tanssinut voittojuhlassa Salamiin taistelun jälkeen. Kauniin "Antigone"-näytelmänsä tähden valittiin hänet Ateenan sotapäällikköjen joukkoon. Koska köyhien pääsymaksut julkisiin näytäntöihin maksettiin valtion varoilla, oli kaikilla kansalaisilla tilaisuus nähdä sellaisia taiteen mestariteoksia.


title: Perikles

text: Kuuluisassa hautajaispuheessaan Perikles lausui: ”Me rakastamme kauneutta kohtuuden rajoissa, ja viisautta olematta silti velttoja. Rikkauttamme käytämme toimintaan oikeana hetkenä, emme siitä kerskaile, eikä kenellekään ole häpeäksi, että tunnustaa köyhyytensä, mutta suuri häpeä on, ellei hän tee mitä voi siitä vapautuakseen. Samojen henkilöiden nähdään meillä hoitavan yksityisiä ja yleisiä tehtäviä, ja nekin meistä, jotka rajoittuvat oman ammattinsa harjoittamiseen, tuntevat varsin hyvin julkiset asiat, sillä me yksin emme katso miestä, joka ei osallistu valtiollisiin tehtäviin, ainoastaan eristäytyväksi, vaan myös kelvottomaksi kansalaiseksi.”


title: Perikles

text: Plutarkhos kirjoitti Perikleen elämäkerran noin 500 vuotta tämän kuoleman jälkeen. Se on osa hänen teostaan "Kuuluisien miesten elämäkertoja". Perikles on myös tärkeä henkilö Thukydideen "Peloponnesolaissodassa". Thukydideen teoksessa on myös muutama Perikleen pitämä puhe, tunnetuimpana Perikleen hautajaispuhe peloponnesolaissodan ensimmäiseltä vuodelta.


title: Olavi Päivänsalo

text: Olavi Johannes Päivänsalo (30. kesäkuuta 1916 Keuruu – 15. lokakuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän oli yksi Suomen kristillisen liiton perustajajäsenistä ja puolueen ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1958–1964.


title: Olavi Päivänsalo

text: Olavi Päivänsalo vihittiin papiksi vuonna 1941 ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1943 ja lisensiaatiksi vuonna 1957. Vuosina 1941–1943 hän toimi ylimääräisenä pappina Rengossa, Laukaassa ja Hyvinkäällä, vuosina 1945–1970 Helsingissä Töölön yhteiskoulun uskonnon ja sielutieteen lehtorina ja vuosina 1957–1970 koulun vararehtorina. Päivänsalo oli vuosina 1961–1972 Espoon kunnan- ja kauppalanvaltuuston jäsen.


title: Olavi Päivänsalo

text: Olavi Päivänsalo oli pappina ja poliitikkona tunnetun B. H. Päivänsalon poika. Hän johti vuodesta 1970 isänsä ja veljensä Veikon seuraajana Helsingin Kaupunkilähetystä, jonka palveluksessa hän oli ollut jo vuodesta 1944. Olavi Päivänsalo sai rovastin ja sosiaalineuvoksen arvonimet.


title: Sacavém

text: Sacavém on kaupunki Portugalissa vain muutama kilometri Lissabonista koilliseen. Vuonna 2011 siellä oli 18 469 asukasta. Kaupunki on tunnettu keramiikastaan. Hallinnollisesti Sacavém kuuluu Louresin kunnan Sacavém e Prior Velho -pitäjään. Sacavém oli oma pitäjänsä vuoteen 2013 asti.


title: Ahti Tele

text: Ahti Tele (21. kesäkuuta 1917 Viipuri – 2. toukokuuta 1986 Lappeenranta) oli suomalainen virkamies ja poliitikko. Hän toimi Suomen Kristillisen Liiton puheenjohtajana vuosina 1964–1967. Tele oli puolueen toinen puheenjohtaja.


title: Ahti Tele

text: Tele opiskeli 11 vuotta Viipurin musiikkiopistossa, josta hän valmistui vuonna 1936. Hän opiskeli viulunsoittoa Boris Sirpon johdolla ja tähtäsi myös kapellimestariksi, mutta luopui muusikonurasta sodan puhjettua. Tele osallistui talvi- ja jatkosotaan jalkaväessä, ratsuväessä, ilmavoimissa ja yhdysupseerina. Hän pääsi sodan aikana ylioppilaaksi vuonna 1943 ja suoritti valtiotieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1955. Valmistuttuaan valtiotieteen maisteriksi hän työskenteli pitkään sosiaali- ja terveysministeriön kansainvälisten asiain sihteerinä. Hän osallistui ILO:n ja OECD:n kokouksiin Suomen edustajana. Hän oli myös vuosina 1970–1972 toimineen valtiosääntökomitean jäsen. Tele oli vuoden 1968 presidentinvaaleissa Urho Kekkosen valitsijamiesehdokkaana ainoana Kristillisen Liiton edustajana. Hänestä povattiin puolueensa ehdokasta vuoden 1978 presidentinvaaleihin, mutta hän kieltäytyi ehdokkuudesta.


title: Ahti Tele

text: Tele harrasti urheilua muun muassa Viipurin Nyrkkeilijöissä ja Helsingin Tovereissa. Hän oli vuoden 1952 Helsingin olympialaisissa nyrkkeilyottelujen ruotsin- ja ranskankielisenä kuuluttajana.


title: Raino Westerholm

text: Raino Olavi Westerholm (20. marraskuuta 1919 Kuusankoski – 1. kesäkuuta 2017 Helsinki) oli Suomen kristillisen liiton kansanedustaja ja pitkäaikainen puheenjohtaja. Westerholm toimi kansanedustajana 1970−1979, ja puoluejohtajavuosinaan 1973–1982 hän luotsasi SKL:n useisiin vaalivoittoihin. Westerholm oli syyskuusta 2016 lähtien kuolemaansa saakka vanhin elossa ollut kansanedustajana toiminut henkilö.


title: Raino Westerholm

text: Westerholm asetettiin kristillisten presidenttiehdokkaaksi kahdesti. Vuoden 1978 vaalissa hän sai omalta puolueeltaan 24 valitsijamiestä, ja lisäksi yksi Urho Kekkosen vaaliliiton kokoomuslainen valitsijamies antoi äänensä Westerholmille. Vuoden 1982 vaalissa Westerholmin takana oli SKL:n lisäksi Suomen kansan yhtenäisyyden puolue, mutta hän ei saanut ainuttakaan valitsijamiestä.


title: Raino Westerholm

text: Kymen vaalipiiristä eduskuntaan valittu Westerholm oli koulutukseltaan metsänhoitaja (Helsingin yliopisto 1943). Hän työskenteli Kymi Oy:n asutusosastossa vuosina 1945−1950, metsäosastossa vuosina 1951−1973 ja kiinteistöosastossa vuosina 1973−1979. Kotiseudullaan Westerholm kuului muun muassa Kuusankosken kauppalan- ja kaupunginvaltuustoon sekä kirkkovaltuustoon. Sotilasarvoltaan hän oli majuri. Hän avioitui vuonna 1945 libristi Sirkka-Liisa Eirolan (1917–2017) kanssa, ja he saivat neljä lasta.


title: Eino Sares

text: Eino Eero Sares (vuoteen 1930 Böckerman, s. 8. maaliskuuta 1907 Sakkola – 6. tammikuuta 1992 Mynämäki ) oli suomalainen poliitikko ja rovasti. Hän toimi Suomen kristillisen liiton järjestyksessä kolmantena puheenjohtajana vuosina 1967–1970. Sares toimi myös SKL:n äänenkannattaja Kristityn vastuun päätoimittajana 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Eino Sares

text: Eino Sares vihittiin papiksi vuonna 1932 ja hän toimi virkaatekevänä kirkkoherrana Pälkjärvellä vuosina 1932–1934, kirkkoherran apulaisena Kurkijoella vuosina 1934–35, kappalaisena Ruokolahdella vuosina 1935–1948, Imatran kirkkoherrana vuosina 1950−1954, Lapuan tuomiorovastina vuosina 1954–1961, Helsingin tuomiorovastina vuosina 1961–1965 sekä Evankelisluterilaisen Sisälähetyssäätiön toiminnanjohtajana vuosina 1966–1968. Sotilasarvoltaan Eino Sares oli reservin yliluutnantti.


title: Nuntii Latini

text: Nuntii Latini on Yle Radio 1:n latinankielinen viikkokatsaus. Nuntii latini -viikkokatsaus tunnetaan ympäri maailmaa, ja se on maailman ainoa säännöllisesti toimitettu latinankielinen uutiskatsaus. Ensimmäinen uutislähetys kuultiin 1. syyskuuta 1989.


title: Nuntii Latini

text: Ohjelmaa toimittavat Jyväskylän yliopiston professori Tuomo Pekkanen ja Helsingin yliopiston dosentti Reijo Pitkäranta ja Virpi Seppälä-Pekkanen. Myös Hannu Taanilalla on ollut ohjelman kehittämisessä ja uutisten ideoinnissa suuri rooli.


title: Nuntii Latini

text: Latinankielisten uutisten toimittajat eivät keksi uusia sanoja vaan poimivat latinan valmiista sanavarastosta käyttökelpoisia ilmaisuja, joilla voidaan kuvata nykypäivän tapahtumia. Näin voidaan muodostaa tarvittaessa uusia sanontoja ja sanaliittoja.


title: Mother Love Bone

text: Mother Love Bone oli seattlelainen grunge rock -yhtye, joka toimi vuosina 1988–1990. Yhtye hajosi juuri ennen suurta läpimurtoaan laulaja Andrew Woodin kuoltua heroiinin yliannostukseen. Mother Love Bonen raunioista nousi Pearl Jam ja myös projektiluontoinen yhtye Temple of the Dog, joka perustettiin Woodin muistoksi.


title: Aulos

text: Aulos () oli kaksoisoboe, joka yhdistettiin viininjumala Dionysokseen. Sitä soitettiin antiikin Kreikassa teatterissa sekä uskonnollisissa seremonioissa. Uskottiin, että aulos kiihottaa kuulijaansa, kun taas kithara rauhoitti ja kohotti kuulijansa mieltä. Soitinmusiikin kulta-aika oli noin 300 eaa.


title: Historien om en fjälldal

text: Historien om en fjälldal (Tunturilaakson historia) on Margit Sandemon, norjalais-ruotsalaisen kirjailijan kirjoittama kirjasarja. Sarja käsittää kolme kirjaa, jotka ovat:


title: Stone Temple Pilots

text: Stone Temple Pilots on vuoden 1987 tienoilla perustettu yhdysvaltalainen rock-yhtye, jonka perustajajäsenet ovat Scott Weiland (laulu) ja Robert DeLeo (basso). Myöhemmin mukaan liittyivät rumpali Eric Kretz ja Robertin veli Dean DeLeo (kitara). Vaikka yhtye yleensä lokeroidaan grunge- tai alternative rock -kategoriaan, on yhtyeen levyillä paljon vaikutteita 1960– ja 70-luvun glam rockista, punkista, popista, metallista ja jopa bossanovasta, ja yhtyeen albumit ovat tyylillisesti varsin omanlaisiaan kokonaisuuksia. Vuoteen 2003 mennessä Stone Temple Pilotsin levyjä oli myyty maailmanlaajuisesti lähes 40 miljoonaa. Yhtyeen singlekappaleista 16 on yltänyt Billboardin Top 10-rocklistalle, niistä 8 kpl on ollut listaykkösiä. Bändin menestyskappaleita ovat mm. "Plush", "Sex Type Thing", "Creep", "Vasoline", "Interstate Love Song", "Big Bang Baby", "Trippin' on a Hole in a Paper Heart", "Sour Girl", "Days of the Week" sekä "Between the Lines".


title: Stone Temple Pilots

text: Laulajana toiminut Scott Weiland sai julkisuutta päihde- ja huumeongelmiensa vuoksi 90-luvun puolivälistä alkaen. Hän sai potkut yhtyeestä maaliskuussa 2013. Toukokuussa hänen tilalleen otettiin väliaikaiseksi laulajaksi Linkin Parkin laulaja Chester Bennington. Marraskuussa 2015 hänen ilmoitettiin jättäneen Stone Temple Pilotsin keskittyäkseen Linkin Parkiin. Weiland kuoli 3. joulukuuta 2015.


title: Stone Temple Pilots

text: Vuonna 1992 yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa nimeltään "Core". USA:n albumilistalla albumi oli parhaimmillaan kolmantena. Ensimmäinen single oli nopeatempoinen ja aggressiivinen "Sex Type Thing", joka herätti jo kiinnostusta. Suurimmaksi hitiksi osoittautui "Plush", joka nousi USA:n singlelistan ykköseksi ja toi myöhemmin yhtyeelle myös arvostetun Grammy-palkinnon. Tarttuvasta riffistään ja melodiastaan tunnettu kappale äänitettiin myös akustisena versiona. Myös singlet "Creep" ja "Wicked Garden" menestyivät. Yhtye ei silti yleisesti ollut kriitikoiden mieleen. Noihin aikoihin USA:n koillisrannikolla Seattlessa syntyneen grunge-rockin suosio oli huipussaan, ja Stone Temple Pilotsia syytettiin joidenkin grunge-bändien, etenkin Nirvanan ja Pearl Jamin tyylillisestä kopioimisesta.


title: Stone Temple Pilots

text: Yhtye julkaisi vuonna 1994 toisen albuminsa "Purple"n, joka pysyi USA:n listaykkösenä useita viikkoja. Albumin kappaleet "Interstate Love Song", "Big Empty" ja "Vasoline" olivat suurimmat hitit. "Interstate Love Song" vietti tuolloin ennätykselliset 15 viikkoa USA:n singlelistan kärjessä. Musiikillisesti yhtye ammensi vaikutteita niin 70-luvun southern rockista kuin punkista, kuten on kuultavissa kappaleessa "Unglued". Albumilla julkaistiin yhtyeen ensimmäinen kokonaan akustinen kappale, "Pretty Penny". Loppuraidalla "Kitchenware & Candybars" kuultiin mahtipontista jousisoittoa ja "Lounge Fly" oli lähellä psykedeelistä rockia. Kaiken kaikkiaan ensilevyn suoraviivaisuus ja räväkkyys oli vaihtunut värikkäämpään, kitarasoolopainotteisempaan soittoon ja Scott Weilandin sanoitukset olivat yhä henkilökohtaisempia. Ensilevyn jälkeisiin esiintymisiin verrattuna yhtye konsertoi huomattavasti vähemmän, ja syyksi huhuttiin Weilandin kasvavaa huumeongelmaa.


title: Stone Temple Pilots

text: Vuoden 1995 toukokuussa Scott Weiland pidätettiin ja hänen hallustaan löydettiin kokaiinia ja heroiinia. Weiland sai vuoden ehdollisen tuomion.´


title: Stone Temple Pilots

text: Vuonna 1996 julkaistiin yhtyeen kolmas albumi "Tiny Music... Songs From The Vatican Gift Shop". Levy oli kriitikoiden mieleen, mutta sitä myytiin vähemmän kuin yhtyeen edellisiä albumeita. Syynä oli vähäinen keikkailu ja tosiasia, että brittipop alkoi viedä tilaa grungelta valtavirrassa. Kolmas levy nauhoitettiin vuokratussa kartanossa perinteisen studion sijaan, mikä on havaittavissa myös levyllä. Yhtye hyödynsi eri huoneiden akustiikkaa ja halusi muutenkin, että levy kuulostaisi "pienemmältä" – niin kuin jo albumin nimi paljastaa. Siinä missä edellinen levy "Purple" kuulosti monipuolisemmalta kuin edeltäjänsä, oli "Tiny Music" täynnä 60- ja 70-luvun glam ja psychedelic rock -vaikutteita. Ensimmäinen single, Rolling Stonesia mukaileva "Big Bang Baby" oli singlelistojen ykkösenä, ja kappaleen korni musiikkivideo herätti huomiota. "Lady Picture Show" taas on verrattavissa The Beatlesin myöhäiseen tuotantoon. Myös punkhenkeä riitti kontrastiksi varsinkin kappaleissa "Tumble In The Rough" ja "Trippin' On a Hole In a Paper Heart". Scott Weilandin huumeidenhuuruinen mielentila kuului myös laulussa.


title: Stone Temple Pilots

text: Vuonna 1997 yhtyeen muut jäsenet kyllästyivät Weilandin jatkuvaan huumesekoiluun, ja hän saikin tilapäisesti potkut. Uusi yhtye, "Talk Show", perustettiin, ja se julkaisi ainoaksi jääneen nimikkoalbuminsa myöhemmin samana vuonna. Levy ei menestynyt, ja myöhemmin basisti Robert DeLeo myönsi, että jotain puuttui "ja se jokin oli Scott". Scott Weiland julkaisi alkuvuodesta 1998 ensimmäisen sooloalbuminsa "12 Bar Blues". Vaikka nimi viittasi bluesiin, oli levyn äänimaailma kaikkea muuta. Outoja instrumenttikokeiluja ja sämpläystä täynnä oleva levy ei ollut kaupallinen menestys, mutta Weilandia kiitettiin siitä, että ainakin levy kuulosti omaperäiseltä. Kappaleista "Barbarella" oli pienoinen hitti. Weiland itse kuvaili levyä "narkoottiseksi seikkailuksi", joka aika ajoin kuuluikin raa'assa laulamisessa.


title: Stone Temple Pilots

text: Lopulta Stone Temple Pilots kuitenkin palasi yhteen.


title: Stone Temple Pilots

text: Vuonna 1999 julkaistiin yhtyeen neljäs albumi "No. 4". Samana vuonna Scott Weiland joutui vuodeksi vankilaan rikottuaan ehdollisen tuomionsa ehtoja. Tuomiostaan hän istui kuitenkin vain viisi kuukautta. Sillä aikaa "No. 4" julkaistiin. Levyn musiikki oli edeltäjäänsä suoraviivaisempaa ja jossain määrin palasi juurille. Singlet "Down" ja "Sour Girl" menestyivät. Levyllä kuultiin paljon hard rockia ja peräti heavyä, kuten esikoislevyllä "Core". Vastapainon tälle antoivat popmaiset kappaleet, kuten "Sour Girl" ja "Church on Tuesday", kun taas "Glide" oli tyyliltään psykedeelistä rockia.


title: Stone Temple Pilots

text: Vankilassa Weiland raitistui, ja hänen vapauduttuaan Stone Temple Pilots lähti kesällä 2000 kiertueelle, jolla oli mukana muun muassa Red Hot Chili Peppers.


title: Stone Temple Pilots

text: Vuonna 2001 yhtye julkaisi "Shangri-La Dee Da" -albumin. Kaupallisesti albumi menestyi kehnosti, eikä single "Days of the Week" menestynyt kovinkaan hyvin. Vaikka se saikin enimmäkseen hyvää kritiikkiä, oli levyn turhankin puhdas ja popmainen sointu useissa kappaleissa monille faneille liian kevyttä. Loppuvuodesta 2002 yhtyeen jäsenten välit huonontuivat. Erään konsertin jälkeen Scott Weiland ja Dean DeLeo tappelivat rajusti, minkä jälkeen yhtye ilmoitti jäävänsä määrittämättömälle tauolle.


title: Stone Temple Pilots

text: Kokoelmalevy "Thank You", joka sisälsi yhden uuden kappaleen, "All In The Suit That You Wear", julkaistiin loppuvuodesta 2003.


title: Stone Temple Pilots

text: Scott Weiland sai pestin Velvet Revolverin laulajana ja lauloi yhtyeessä alkuvuoteen 2008 saakka. DeLeon veljekset soittivat hetken Army of Anyone -yhtyeessä, jonka laulajana toimi Filter-yhtyeestä tuttu Richard Patrick. Yhtye julkaisi vain yhden albumin.


title: Stone Temple Pilots

text: Stone Temple Pilots palasi yhteen 7. huhtikuuta 2008, vain viikko sen jälkeen, kun Weiland oli soittanut viimeisen keikkansa Velvet Revolverin kanssa. Myöhemmin on tullut haastatteluissa ilmi, että Dean DeLeo oli jo 2007 puhunut Weilandille paluusta ja että Stone Temple Pilotsille oli kysyntää ainakin kiertueen merkeissä. Yhtye viettikin suurimman osan vuodesta 2008 USA:n kiertueella ja soitti myös jonkin verran vuonna 2009. Scott Weiland julkaisi syksyllä 2008 toisen sooloalbuminsa "Happy In Galoshes".


title: Stone Temple Pilots

text: Bändi aloitti kuudennen albuminsa työstämisen vuoden 2009 puolivälissä. Toukokuun 19. päivä 2010 Stone Temple Pilots esiintyi televisiossa David Lettermanin show’ssa kymmenen vuoden tauon jälkeen ja esitti uuden kappaleen "Between the Lines", josta oli tuleva pian julkaistavan albumin ensimmäinen single. Albumi sai nimekseen Stone Temple Pilots, ja se julkaistiin 25. toukokuuta 2010. Levy nousi USA:ssa Billboard 200 -myyntilistalla suoraan sijalle #2.


title: Stone Temple Pilots

text: Myöhemmin vuonna 2010 ja vuoden 2011 puolella bändi kiersi soittamassa mm. Aasiassa sekä Australiassa, jossa Sydneyn ja Melbournen keikat olivat loppuunmyytyjä. Alkusyksystä 2011 bändi joutui perumaan kiertueensa viimeiset esiintymiset, koska laulaja Scott Weilandin äänihuulet olivat rasittuneet pahoin ja vaurioiden välttämiseksi lääkäri kehotti häntä pitämään taukoa laulamisesta.


title: Stone Temple Pilots

text: Syksyllä 2012 tuli kuluneeksi 20 vuotta Stone Temple Pilotsin ensialbumin "Core" julkaisusta, minkä kunniaksi yhtye lähti kiertueelle.


title: Rastilan metroasema

text: Rastilan metroasema () on yksi Helsingin metron maanpäällisistä asemista. Se sijaitsee Puotilan ja Vuosaaren asemien välissä Vuosaaren metrosillan itäpuolella. Asema palvelee Rastilan ja Meri-Rastilan asuinalueita Itä-Helsingin Vuosaaressa. Myös Rastilan leirintäalue sijaitsee aseman lähistöllä.


title: Rastilan metroasema

text: Rastilan asema avattiin 31. elokuuta 1998 Vuosaaren metroradan valmistuttua. Asema sijaitsee 1,955 kilometrin etäisyydellä Puotilan metroasemasta ja 1,244 kilometrin päässä Vuosaaren metroasemasta. Laituri on 137,5 metriä pitkä, ja koko laiturihalli on leveydeltään 18,8 metriä. Aseman veroton kustannusarvio oli 52,6 miljoonaa markkaa. Aseman lopulliset rakennuskustannukset vuoden 2007 rahassa olivat 12,1 miljoonaa euroa.


title: Rastilan metroasema

text: Rastilan metroaseman suunnittelivat arkkitehdit Irmeli Grundström ja Juhani Vainio. Arkkitehtonisina aiheina ovat kevyet kaarevat kattomuodot ja läpinäkyvyys, ja pääasialliset rakennusmateriaalit ovat teräs ja lasi. Teräsrakenteiden ja -levyjen värit ovat neutraaleja hopean ja siniharmaan eri sävyjä tai materiaalien omia värejä. Asema on tilava ja laituritasolla ilmeeltään paviljonkimainen. Toisaalta konsultti Seppo Vepsäläinen luonnehtii asemaa teknisiltä ja matkustajille varatuilta tiloiltaan suureksi muihin metron vastaaviin asemiin verrattuna. Hän kuvaa selvityksessään Rastilaa käyttömenoiltaan kalliiksi mutta vähäkäyttöiseksi asemaksi.


title: Rastilan metroasema

text: Asemakokonaisuus koostuu läntisestä lippuhallirakennuksesta, laiturihallista, itäisestä sisäänkäynnistä ja sähkönsyöttöasemasta, joka sijaitsee raiteen 1 puolella aseman itäpäässä. Rakennuksen viereen on varattu noin 200 polkupyörä- ja 38 autopaikkaa matkustajille. Metroasema sijaitsee kallioleikkauksessa, ja luonnonkallio hallitsee laituritason seinämää raiteen 1 puolella.


title: Rastilan metroasema

text: Aseman kallioseinään laiturin länsipäähän on kiinnitetty Timo Heinon 32 metriä pitkä veistosseinämä "Nonstop".


title: Heikki Riihijärvi (poliitikko)

text: Heikki Anssi Riihijärvi (21. helmikuuta 1937 Kuopio – 23. syyskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana kolmen vaalikauden ajan vuosina 1983–1995 ja puolueensa Suomen Maaseudun Puolueen puheenjohtajana vuosina 1989–1991. Riihijärvi edusti kansanedustajana silloista Kuopion vaalipiiriä.


title: Heikki Riihijärvi (poliitikko)

text: Heikki Riihijärvi nousi eduskuntaan Kuopion vaalipiiristä vuoden 1983 vaaleissa lähes 17 000 ääntä keränneen SMP:n kunniapuheenjohtajan Veikko Vennamon vanavedessä. Vuonna 1989 hänet valittiin SMP:n uudeksi puheenjohtajaksi edeltäjänsä Pekka Vennamon siirtyessä Posti- ja telelaitoksen pääjohtajaksi. Riihijärvi erosi SMP:stä syyskuussa 1993 ja perusti oman "Suomalainen Rintama" -nimisen yhden miehen eduskuntaryhmän. Vuoden 1995 vaaleissa hän lähti keskustan ehdokkaaksi, mutta putosi eduskunnasta.


title: Heikki Riihijärvi (poliitikko)

text: Riihijärvi oli varsinaiselta ammatiltaan pappi. Hän toimi vuosina 1969–1972 Iisalmen seurakunnan virallisena apulaisena, vuosina 1972–1975 Pyhäjärven seurakunnan kappalaisena ja vuosina 1975–1995 Iisalmen seurakunnan kirkkoherrana. Hän sai vuonna 1987 rovastin arvonimen.


title: Oranssi (yhdistys)

text: Oranssi ry on helsinkiläinen nuorisotyötä tekevä kansalaisjärjestö. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena on nuorten kulttuuri- ja kansalaistoiminnan tukeminen sekä nuorisoasuntojen kunnostus ja ylläpito. Oranssi ry aloitti toimintansa 1990 talonvaltausliikkeenä ja nuorten asunnottomien etujärjestönä. Oranssi-ryhmiä syntyi 90-luvun alussa myös muihin kaupunkeihin, mutta ajan myötä näiden toiminta hiipui.


title: Oranssi (yhdistys)

text: Oranssin toimintakeskus on toiminut eri aikoina vallatussa taksinkuljettajien vanhassa huoltoasemassa Meilahden ”Putkinotkossa”, entisessä nuorisotalossa Katajanokan "Skattalla" ja viimeksi vanhassa päiväkodissa Herttoniemessä. ”Hertsiga” oli ikärajaton musiikkiklubi ja tila joka tarjosi harjoitus- ja esiintymistiloja usealle teatteriryhmälle ja monille muille toimintaryhmille. Toimintakeskus sijaitsi vanhassa Herttoniemen ostoskeskuksessa, joka purettiin 2008.


title: Oranssi (yhdistys)

text: Yhdistyksen nykyinen toimintakeskus Valvomo sijaitsee Suvilahden entisellä voimala-alueella Helsingin Kalasatamassa. Suvilahden kulttuurikeskuksessa järjestetään ympäri vuoden monenlaista avointa toimintaa, kuten tapahtumia, keikkoja, työpajoja, teatteria ja sirkustreenejä.


title: Oranssi (yhdistys)

text:
Yhdistyksen omistama Oranssi Asunnot Oy peruskorjaa ja ylläpitää kohtuuhintaisia nuorisoasuntoja nuorille ja nuorille perheille. Yhtiöllä on kolmetoista nuorisoasumiseen tarkoitettua puutaloa Kumpulassa, Arabiassa, Herttoniemessä, Tapanilassa, Pasilassa ja Pakilassa. Taloissa asuu noin satakolmekymmentä asukasta.
Keväällä 2015 Oranssi julkaisi internetsivuillaan pienlehtiarkiston, jossa on luettavissa yli kolmesataa suomalaista vuosina 1977–82 alkanutta pienkustannelehteä. Lehdet on jaettu vuoden 1977 jälkeisiin punklehtiin ja 1960- ja 1970-lukujen underground- ja vaihtoehtolehtiin. Lisäksi sivuille on koottu tekijähaastatteluita. Arkiston on mahdollistanut opetus- ja kulttuuriministeriön kohdeapuraha. Oranssi Ry:n yhteistyötahona arkistohankkeessa toimi Suomen Jazz & Pop Arkisto (JAPA).


title: Tina Mäkelä

text: Tina Elise Mäkelä (o.s. "Pitkänen", s. 30. kesäkuuta 1955 Lahti) on suomalainen poliitikko. Koulutukseltaan Mäkelä on diakonissa, terveydenhoitaja ja terveystieteiden maisteri.


title: Tina Mäkelä

text: Hän toimi kansanedustajana vuosina 1987–1995, jolloin hän edusti Keski-Suomen läänin vaalipiiriä, Suomen Maaseudun Puolueen puoluesihteerinä 1989–1991 ja puheenjohtajana vuosina 1991–1992. Hän työskenteli Jyväskylän kaupunkiseurakunnan palveluksessa vuosina 1981–1995.


title: Tina Mäkelä

text: Kansanedustajan työnsä ohella Mäkelä toimi vuosina 1985–1994 SMP:n Keski-Suomen piirin puheenjohtajana sekä oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–1994 ja Jyväskylän kaupunginhallituksen varajäsen vuosina 1987–1988.


title: Tina Mäkelä

text: Mäkelä on ollut kansanedustaja Ilkka Kanervan (kok.) tukiyhdistyksen, Varsinais-Suomen Linjanvetäjät ry:n puheenjohtaja.


title: Tina Mäkelä

text: PRH:n eli patentti- ja rekisterihallituksen mukaan Kiinteistö Oy Mynämäen Niittylinna, TTM-Kiinteistöt Oy ja CTM Sosiaali- ja terveyspalvelut ovat Mäkelän omistuksessa tai määräysvallassa ja hän on niissä hallituksen puheenjohtaja.


title: Tina Mäkelä

text: Hänen puolisonsa oli SMP:n entinen kansanedustaja Hannu Suhonen. Mäkelällä on aikaisemmasta avioliitostaan kaksi poikaa.


title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Belgianpaimenkoira tervueren ("Berger belge tervueren"), joka tunnetaan hollanniksi myös nimellä tervureninpaimenkoira ("Tervurense herder"), on belgialainen koirarotu. Joissain maissa siitä käytetään lisäksi lyhennettä "tervuren" tervuerenin sijaan. Se on Suomessa suosituin belgianpaimenkoiran neljästä muunnoksesta ja täällä pentuja syntyy noin 300 vuosittain. Tervueren eroaa muista muunnoksista pitkällä punaruskealla tai hopeanharmaalla turkillaan.


title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Belgianpaimenkoira on keskikokoinen koira (säkäkorkeus uroksella 62, nartulla 58 cm), joka on suunnilleen yhtä pitkä kuin korkea. Korvien tulee olla pystyt ja ilmeen tarkkaavainen, älykäs ja valpas. Häntä riippuu levossa ollessa alhaalla ja kohoaa liikkeessä ylös. Tervueren eroaa groenendaelista ainoastaan värinsä ja hieman lyhyemmän karvansa perusteella.


title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Karvapeite on pitkä ja sileä, ja muodostaa röyhelömäisen kauluksen niskan ympärille, joka ulottuu eturintaan asti. Uroksen karva on varsinkin kaulassa ja eturinnassa pidempää ja tuuheampaa kuin nartun, mikä onkin huomattavin sukupuolien välinen ulkoinen eroavaisuus. Muunnoksen erityispiirre on punaruskea tai hopeanharmaa turkki, jossa karvankärjet ovat mustat. Tämä väritys tunnetaan nimellä hiilikko ("charbonné") ja vastaa joidenkin muiden rotujen seesamia, soopelia tai riistanväriä eli agoutia. Punahiilikko on värityksistä hopeahiilikkoa toivotumpi. Jokin verran esiintyy myös hiilikoita, joiden pohjaväritys on hiekanvaalea eli fawn, mutta tätä pidetään erittäin epätoivottuna ominaisuutena. Koiran maskin tulisi olla aina musta ja ulottua kirsun päästä otsaan asti.


title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Belgianpaimenkoirat ovat vilkkaita ja aktiivisia. Ne tarkkailevat jatkuvasti mitä niiden ympärillä tapahtuu ja puolustavat tarvittaessa isäntäänsä. Ne suhtautuvat vieraisiin tyypillisesti epäluuloisesti synnynnäisen vahtiviettinsä vuoksi. Niissä esiintyy kuitenkin myös heikkohermoisuutta, pehmeyttä sekä paukkuarkuutta.


title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Rodunomaisesta herkyydestä huolimatta belgianpaimenkoiria käytetään nykyisin monipuolisesti eri palvelukoiralajeissa. Erityisesti hyvin rotu on menestynyt haku- ja yleiskokeessa sekä pelastuskoirakokeessa.


title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Nykyisin tervueren on saavuttanut hyviä tuloksia muun muassa agility-kilpailuissa ja se sopii sekä harrastus- että näyttelykoiraksi. Se on aktiivisuudestaan huolimatta nykyisin suositumpi näyttely- kuin käyttökoirana, ja runsaan, kauniin karvapeitteensä ansiosta pärjääkin usein paimenkoirien ryhmäkehässä hyvin groenendaelin ohella.


title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Belgianpaimenkoirat ovat alkujaan lammaskoiria. Tervueren-muunnos on saanut nimensä Tervurenin kylästä, joka sijaitsee Flanderin Brabantissa lähellä Brysseliä. Kaikki belgianpaimenkoiran eri muunnokset yhdistettiin vuonna 1892 virallisesti samaan rotuun kuuluviksi, mutta alussa tervueren ja groenendael luokiteltiin samaksi muunnokseksi nimeltä pitkäkarvainen belgianpaimenkoira. Vielä nykyisinkin groenendael-pentueisiin saattaa syntyä puna- tai hopeahiilikon värisiä pentuja, jotka rekisteröidään värityksen perusteella tervuereneiksi. Samoin tervueren-pentueisiin syntyy toisinaan mustia pentuja, joiden kohdalla menetellään päinvastaisesti.


title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Rodulla on havaittu perinnöllisiä silmäsairauksia, kaihia ja verkkokalvonrappeumaa. Epilepsiasta puhutaan paljon, mutta on tieteellisesti todistettu että sitä ei esiinny yhtään sen enempää kuin muillakaan roduilla.


title: Armas Lahoniitty

text: Armas Onni Lahoniitty (6. lokakuuta 1944 Punkalaidun – 15. lokakuuta 2018) oli Turun kaupunginjohtaja. Puoluetaustaltaan hän oli sosiaalidemokraatti.


title: Armas Lahoniitty

text: Lahoniitty valmistui ylioppilaaksi Tyrvään yhteislyseosta Vammalasta vuonna 1964 ja valtiotieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1975. Hän työskenteli myös Turun Päivälehden toimittajana.


title: Armas Lahoniitty

text: Vuosina 1972–1980 ja 1984–1989 hän oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen. Lahoniitty toimi Turun kaupunginjohtajana vuosina 1995–2005. Hän jäi virastaan eläkkeelle 31. joulukuuta 2005. Hänen seuraajansa Mikko Pukkinen aloitti kaupunginjohtajan virassa 1. tammikuuta 2006. Lahoniitty oli ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ja sai 703 ääntä


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Viipurin piiri () on hallintopiiri Leningradin alueella Luoteis-Venäjällä. Se sijaitsee suurelta osin Karjalankannaksella ja käsittää läntisen osan aikaisemmin Suomelle kuulunutta Kannasta Terijoen aluetta lukuun ottamatta, sekä Viipurinlahden länsi- ja luoteispuolisen alueen.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Piirin nykyinen pinta-ala on 7546,04 km² ja asukasluku vuoden 2015 alussa 204 788 (181 100, 2008). Piirin hallintopaikkana on Viipuri (77 800 asukasta). Muita kaupunkeja ovat Antrea, Enso, Koivisto ja Uuras.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Suomen ja Venäjän välinen matkustaja- ja tavaraliikenne kulkee suurelta osaltaan Suomen kaakkoisosista Viipurin piiriin saapuvien maantie- ja rautatieyhteyksien, Saimaan kanavan sekä piirin suurten öljysatamien ja piirin läpi kulkevan maakaasuputkien kautta. Piirissä on koneteollisuutta, joka käyttää Vuoksen vesivoimalaitoksia (nro. 10 ja 11) energialähteenään. Myös maatalous ja turkistarhaus on suosittua.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Viipurin piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940 Suomen Moskovan rauhassa 12. maaliskuuta 1940 Neuvostoliitolle luovuttamalle ja Karjalais-Suomalainen SNT:aan liitetyn alueen eteläosaan. Piirin alue käsitti suunnilleen Suomen kokonaan luovuttamat Viipurin kaupungin, Viipurin maalaiskunnan, Heinjoen, Äyräpään ja Johanneksen kunnat sekä luovutetut osat Virolahden, Säkkijärven, Ylämaan, Vahvialan, Lappeen ja Nuijamaan kunnista. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin joko sodan aikana tai rauhan tultua ja niinpä Neuvostoliitto siirsi alueelle uutta väestöä.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin vuonna 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Viipurin piirin. Samana vuonna Viipurin piiri siirrettiin Karjalais-Suomalaisesta SNT:sta Leningradin piiriin kuuluvaksi. Sittemmin Viipurin piiriin on liitetty sen pohjoispuolella sijainnut Jääsken piiri ja Suomen luovuttaman Kannaksen eteläisin osa Terijokea lukuun ottamatta.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Vuonna 1948 suurin osa Viipurin piirin paikannimistöstä vaihdettiin venäläisiin uusnimiin.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Joulukuussa 2017 perustettu Itäisen Suomenlahden luonnonpuisto pitää sisällään useita Viipurin piirin saaria läheisine vesialueineen.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Venäjällä tehtiin kunnallishallinnollinen uudistus vuonna 2006. Viipurin piirin alueen aiemmasta 29 paikallishallinnollisesta yksiköstä muodostettiin tuolloin 14 kuntaa. Vuonna 2010 yhdistettiin vielä Enson (Svetogorsk) ja Jääsken (Lesogorski) kaupunkikunnat, jonka jälkeen piirissä on seitsemän kaupunkikuntaa ja kuusi maalaiskuntaa.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Kaupunkikunnat:


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text:
Maalaiskunnat:
Ennen hallintouudistusta Viipurin piiriin kuului neljä kaupunkia, kolme kaupunkityyppistä taajamaa ja 22 kylähallintoaluetta (selsovet). Viipuri itse ei kuulunut piiriin vaan oli oma hallinnollinen yksikkönsä.


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text:
Kaupungit:
Kaupunkimaiset taajamat:


title: Viipurin piiri (Leningradin alue)

text: Kylähallinnot:


title: Mikko Pukkinen

text: Mikko Pukkinen (s. 27. marraskuuta 1954 Isokyrö) on suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja, juristi ja yrittäjä. Pukkinen on toiminut urallaan yrittäjänä ja asianajajana, Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) toimitusjohtajana (2010–2012), Turun ja Seinäjoen kaupunginjohtajana sekä useissa kansainvälisissä ja kansallisissa luottamustoimissa.


title: Mikko Pukkinen

text: Pukkisen johtamistyyliä on luonnehdittu määrätietoiseksi, mutta sitä on myös kritisoitu.


title: Mikko Pukkinen

text: Pukkinen on koulutukseltaan juristi ja on toiminut asianajajana. Pukkinen oli Seinäjoen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 1997–1999 ja toimi Seinäjoen kaupunginjohtajana vuosina 1999–2005. Vuosina 2006–2010 hän työskenteli Turun kaupunginjohtajana.


title: Mikko Pukkinen

text: Pukkinen valittiin EK:n johtoon vuonna 2010. Hän siirtyi tehtävään Turun kaupunginjohtajan paikalta. Pukkisen valintaa pidettiin yllätyksenä, mutta aikaisempien rekrytointien valossa vähemmän niin, kirjoitti Kainuun Sanomat. Pääkirjoituksen mukaan Elinkeinoelämän keskusliitto on tyypillisesti valinnut johtajansa talouselämän ulkopuolelta, kuten politiikan, ministeriöiden ja median palveluksesta. EK:n johdossa Pukkinen sai työnantajaliitoilta arvostelua tulopoliittisesta raamisopimuksesta. Marraskuussa 2012 hänet irtisanottiin EK:n toimitusjohtajan tehtävästä. Pukkinen kommentoi irtisanomistaan lyhyesti, "Joskus vaihdetaan pelitaktiikkaa, joskus valmentajaa". Vuonna 2014 Pukkinen toimi hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkusen nimittämänä metropoliselvityksen vetäjänä. Syksyllä 2014 hän haki Kevan johtoon.


title: Mikko Pukkinen

text: Pukkinen oli Suomen Kuntaliiton hallituksen varapuheenjohtaja 2001–2009 ja United Cities and Local Governments (UCLG) hallituksen jäsen 2004–2007, World Council jäsen 2007–2009 sekä Council of European Municipalities and Regions (CEMR) hallituksen jäsen 2001–2009 ja varapuheenjohtaja 2007–2009. Vuonna 2009 hän haki Kuntaliiton toimitusjohtajaksi. Hän on ollut Kuntarahoitus Oyj:n hallituksen jäsen vuosina 2007–2011 ja neuvonantaja elokuusta 2013. Vuonna 2011 Turun yliopiston kauppakorkeakoulu vihki Pukkisen kunniatohtoriksi.


title: Mikko Pukkinen

text: Pukkisen isä Unto Pukkinen oli "Ilkka"-lehden toimitusjohtaja ja vahvasti mukana nostamassa maakuntalehteä taloudellisesta ahdingosta.


title: Mikko Pukkinen

text: Pukkinen on naimisissa Elina Pukkisen kanssa, ja heillä on kaksi lasta. Pukkinen on sotilasarvoltaan reservin kapteeni. Hän harrastaa golfia ja metsästystä. Pukkinen on osallistunut aktiivisesti muun muassa Etelä-Pohjanmaan Golf Ry:n ja Ruuhikosken golfkentän perustamiseen.


title: Harras Kyttä

text: Harras Vilhelm Johannes Kyttä (25. kesäkuuta 1912 Helsinki – 12. maaliskuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen hovioikeudenneuvos, sisäasiainministeri ja Turun kaupunginjohtaja. Hän kuului Suomen Kansanpuolueeseen ja toimi Kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1951–1964. Kyttä oli Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvos 1957–1961 ja sen jälkeen vuosina 1961–1963 kahden vuoden ajan Turun kaupunginjohtajana. Vuosina 1964–1971 Kyttä toimi vakuutusyhtiö Tarmon toimitusjohtajana.


title: Harras Kyttä

text: Kyttä syntyi Helsingissä vuonna 1912, mutta muutti pian perheensä mukana Viipuriin. Hänen isänsä, maaherra Wilho Kyttä, oli tuolloin saanut viran Viipurin hovioikeuden notaarina. Suoritettuaan ylioppilastutkinnon Viipurin klassillisessa lyseossa Kyttä aloitti lainopin opinnot Helsingin yliopistossa. Oikeustutkinnon suorittamisen jälkeen hän kirjoittautui vuonna 1935 Turun hovioikeuteen auskultantiksi. Hänen isänsä Wilho Kyttä toimi tuolloin Turun ja Porin läänin maaherrana. Turun hovioikeudessa Kytän ura eteni vuoteen 1957 mennessä ylimääräisestä virkamiehestä hovioikeudenneuvokseksi.


title: Harras Kyttä

text: 1950-luvun alusta lähtien Kyttä osallistui aktiivisesti kansalliseen politiikkaan, ja Suomen Kansanpuolueen kansanedustajaksi hänet valittiin vuoden 1951 eduskuntavaaleissa. Turun kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuodesta 1954 vuoteen 1961, jolloin hänet valittiin Turun kaupunginjohtajaksi. Samana vuonna Kyttä valittiin myös Kansanpuolueen puheenjohtajaksi. Ennen valintaansa kaupunginjohtajaksi Kyttä oli valtioneuvoston jäsen kahteen otteeseen. Molemmilla kerroilla Kyttä oli sisäasiainministeri, ensin V. J. Sukselaisen vähemmistöhallituksessa ja myöhemmin Reino Kuuskosken virkamieshallituksessa.


title: Harras Kyttä

text: Kyttä kuoli 12. maaliskuuta 1985 ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.


title: Harras Kyttä

text: Kyttä valittiin Turun kaupunginjohtajaksi Turun kaupunginvaltuuston kokouksessa 18. syyskuuta 1961. Virkaa oli hakenut neljä henkilöä, joista tunnetuimmat olivat Paraisten kauppalanjohtaja Asser Brunila, Mikkelin kaupunginjohtaja Ensio Häyrinen ja Lappeenrannan kaupunginjohtaja Esko Peltonen. Kyttä ei varsinaisesti hakenut virkaa, vaan ilmoitti olevansa virkaan suostuvainen, samoin kuin hänen SKDL:läinen vastaehdokkaansa lainopin kandidaatti Mauno Tamminen.


title: Harras Kyttä

text: Asian valtuustokäsittelyssä käytettiin ainoastaan yksi puheenvuoro, kun SKDL:n Paavo Aitio vetosi valtuutettuihin toteamalla, että "työtätekevä kansanosa on turkulaisista suurin ja SKDL:n valtuustoryhmä on valtuuston suurin ryhmä ja on esitetty toivomuksia ja jopa vaatimuksia, että Turussa olisi oltava työläistaustainen kaupunginjohtaja". Samanlaisen puheenvuoron Aitio oli käyttänyt jo vuonna 1951, kun kaupunginjohtajaksi oli viimeksi valittu Kalervo Pellinen. Äänestyksessä Kyttä sai 32 ääntä ja Mauno Tamminen 18 ääntä. Lisäksi äänestyksessä jätettiin kolme tyhjää lipuketta. SKDL:n ryhmä ei lopulta saanut tukea miltään muulta ryhmältä. Näin ollen Kytästä tuli Turun viides kaupunginjohtaja.


title: Harras Kyttä

text: Oli varsin poikkeuksellista, että istuva kansanedustaja ja vielä eduskuntapuolueen puheenjohtaja valittiin suuren kaupungin kaupunginjohtajaksi. Jo valintahetkellä pidettiin todennäköisenä, että Kytän kausi jäisi lyhyeksi, kuten sitten kävikin.


title: Harras Kyttä

text: Heti valintansa jälkeen Kyttä julkaisi Suomen Turku -lehdessä kirjoituksen, jossa hän jakoi turkulaiset neljään eri ryhmään. Ensimmäinen ja toinen ryhmä olivat fakki-idiootit, jotka näkevät oman asiansa tärkeimpänä, ja sosiaaliset ihmiset, jotka näkevät ympärillään paljon epäkohtia ja vaativat niihin korjauksia. Kolmas ryhmä koostui Kytän mukaan veronmaksajamentaliteetin elähdyttämistä ihmisistä, jotka ovat usein oppositioasemassa kaupungin virkamiehiin nähden. Neljännen ja kaikkein suurimman ryhmän muodostivat tavalliset turkulaiset, jotka vaihtelevalla mielenkiinnolla seuraavat kolmen edellämainitun ryhmän puuhia kaupungin päätöksenteossa. Kyttä kertoi pitävänsä erittäin tärkeänä neljännen ryhmän mielenkiinnon ylläpitoa, koska hänen mukaansa he muodostavat sen joukon, jonka kannanoton varaan muodostuu kaupungin yleinen mielipide.


title: Harras Kyttä

text: Kaupunginjohtajana Kyttä piti tiukasti ohjat omissa käsissään. Hän turvautui päätöksenteossa hänet valinneeseen määräenemmistöön eikä antanut pienempien poliittisten koalitioiden häiritä omaa työtään. Kyttä jatkoi edeltäjänsä Kalervo Pellisen tavoin hyvien suhteiden luontia valtionhallinnon suuntaan, mihin hänellä olikin kansanedustajana hyvät mahdollisuudet. Kytän virkakauteen sattui kaksi tilaisuutta, jolloin Turku oli kansallisen huomion keskipisteenä. Turun uusi kaupunginteatterin talo vihittiin käyttöön syyskuussa 1962. Kyttä johdatti tällöin tasavallan presidentti Urho Kekkosen ja Sylvi Kekkosen täyden teatterisalin ensimmäiselle riville, ja Suomen kansa seurasi tapahtumaa suoran lähetyksen kautta televisiosta. Uuden teatterisalin eturivissä istui tällöin myös muita kansallisia merkkihenkilöitä eduskunnan puhemiehestä maaherroihin ja kenraaleihin.


title: Harras Kyttä

text: Vähän teatterijuhlan jälkeen Turulla oli merkittävä rooli, kun Yhdysvaltain varapresidentti Lyndon B. Johnson sekä hänen puolisonsa Lady Bird Johnson tekivät valtiovierailun Suomeen ja Turkuun. Turussa kaupunginjohtaja Kyttä isännöi vierailua, jonka yhteydessä järjestetyllä lounaalla Kyttä luovutti Johnsonille Voitto Vikaisen pronssireliefin ja sai vastalahjaksi varapresidentiltä puheenjohtajan nuijan.


title: Harras Kyttä

text: Kyttä irtisanoutui kaupunginjohtajan tehtävästä melkein tasan kaksi vuotta valintansa jälkeen 9. syyskuuta 1963. Valtuusto myönsi hänelle eron, mutta hänen puoluetoverinsa Kansanpuolueen valtuutettu Arvid Schrey totesi puheenvuorossaan, että "olemme olleet sinuun tyytyväisiä ja olisimme mielellämme nähneet, että olisit jäänyt. Talosta ei lähdetä kuitenkaan kuin torpasta ja ehdotan, että valtuusto järjestää eroavalle kaupunginjohtajalle ja hänen puolisolleen läksiäisjuhlan".


title: Harras Kyttä

text: Harras Kytän puoliso oli Heli Annikki Vallila. Heidän tyttärensä on taidehistorian professori Riitta Nikula, jonka puoliso on entinen oikeuskansleri, oikeustieteen tohtori Paavo Nikula. Riitta ja Paavo Nikulan poika on toimittaja ja juontaja Jone Nikula.


title: Kempeleenlahti

text: Kempeleenlahti on matala Perämeren sivulahti Oulun kaupungissa. Nuottasaaren, Äimäraution ja Kiviniemen kaupunginosat sekä Kempeleen Vihiluodon kylä rajoittuvat Kempeleenlahteen. Osa alueesta on luonnonsuojelualuetta. Vesialueen ainoa saari on Selkäkari.


title: Kempeleenlahti

text: Lahti on laaja, niittyrantainen merenlahti, jonka rantamatalikko jatkuu kauas rantaviivasta. Ranta-alueet ovat pääasiassa olleet rantaniittyjä, jotka ovat paikoin muuttuneet kaislikoiksi. Rantakaislikon ja metsäalueen välissä sijaitsee pensaikkovyöhyke, jonka aluskasvillisuus on runsasta.


title: Kempeleenlahti

text: Kempeleenlahden yksityinen suojelualue käsittää 192 hehtaaria maannousun muodostamaa alavaa ranta-aluetta sekä Selkäkarin saarialueen. Lahti on seudun merkittävä lintuvesialue. Sen alueella tavataan runsaasti kahlaajia ja varpuslintuja ja se on tärkeä levähdyspaikka muuttolinnuille, muun muassa hanhille, joutsenille ja petolinnuille. Aikaisemmin lahden alueella pesi kultasirkkuja, mutta nykyisin kanta on vahvasti taantunut. Kempeleenlahden rannalla sijaitsee myös kaksi lintutornia: pohjoinen Oulun Kiviniemessä ja eteläinen Myllyojan suun lähistöllä.


title: Kalervo Pellinen

text: Kalervo Pellinen (5. helmikuuta 1905 – 22. kesäkuuta 1961 Turku) toimi Turun kaupunginjohtaja vuodesta 1952 vuoteen 1961. Ennen virkaansa Turussa Pellinen oli toiminut kauppalanjohtajana Forssassa vuosina 1936–1946 sekä kaupunginjohtajana Hämeenlinnassa vuosina 1947–1952. Koulutukseltaan Pellinen oli juristi ja ennen julkista uraansa hän työskenteli myös asianajajana. Pellinen luonnehti itseään ensisijaisesti kunnallismieheksi ja poliittisilta näkemyksiltään edistykselliseksi konservatiiviksi. Pellinen toimi myös vakuutusyhtiö Sammon hallintoneuvoston puheenjohtajana.


title: Kalervo Pellinen

text: Pellinen oli vapaa-ajallaan innokas metsästäjä ja urheilija. Hän toimi Suomen Nyrkkeilyliiton varapuheenjohtajana ja Suomen Valtakunnan Urheiluliiton hallituksen jäsenenä. Vuoden 1952 Helsingin Olympialaiset koskettivat myös Pellistä, sillä Hämeenlinnan Ahvenistolla suoritettiin nykyaikainen 5-ottelu ja Turun Kupittaan uudella stadionilla pelattiin Olympialaisten jalkapallo-otteluita.


title: Kalervo Pellinen

text: Pellinen sairastui ja kuoli virassaan Turussa 22. kesäkuuta 1961.


title: Kalervo Pellinen

text: Turun kolme ensimmäistä kaupunginjohtajaa, Armas Ensiö, Arvi Hällfors ja Eero Mantere, olivat taustaltaan porvarillisia, ja heidän valintansa Turun kaupunginvaltuustossa oli ollut varsin yksimielistä. Vuoden 1946 kunnallisvaalit olivat muuttaneet kaupungin valtasuhteita siten, että SKDL ja SDP olivat saavuttaneet valtuuston enemmistön. Kaupunginjohtaja Mantereen irtisanoutuessa vuonna 1951 valtuuston voimasuhteet olivat 31–22 vasemmiston hyväksi ja vasemmistolaisella ehdokkaalla oli ensimmäistä kertaa kaupungin historiassa aito mahdollisuus päästä kaupunginjohtajaksi.


title: Kalervo Pellinen

text: Kun kaupunginjohtaja Eero Mantere erosi tehtävästään, ryhtyi kaupunginhallituksen jäsen, kokoomuksen edustaja Olavi Santalahti toimiin. Santalahti arveli vasemmiston epäyhtenäisyyden vuoksi, että hyvälle sitoutumattomalle ehdokkaalle oli saatavissa sosiaalidemokraattien tuki. Santalahti soitti Kalervo Pelliselle, joka tuolloin työskenteli Hämeenlinnan kaupunginjohtajana. Puhelimeen vastasi ensin Pellisen vaimo Helvi Pellinen, joka tyrmäsi Santalahden ehdotuksen heti alkuun. Muutaman suostuttelupuhelun jälkeen Kalervo Pellinen kuitenkin suostui ehdokkaaksi Turun kaupunginjohtajan virkaan.


title: Kalervo Pellinen

text: Vasemmiston hajaannus näkyi valtuuston kokouksessa, jossa kaupunginjohtaja valittiin. Marraskuussa 1951 pidetyn vaalin ensimmäisessä äänestyksessä Kalervo Pellinen sai 22 ääntä, SKDL:n Erkki Nieminen 17 ääntä ja SDP:n Jorma Tuominen 13 ääntä. Toisella kierroksella Pellinen sai valintaan oikeuttavat 35 ääntä ja Nieminen 17 ääntä. Kaikki SDP:n kaupunginvaltuutetut siirtyivät siis Pellisen valinnan tueksi. Valinnan jälkeen Pellinen antoi lausunnon, jossa hän kertoi tulevansa innokkaalla mielellä Turkuun, koska kaupungin talous oli hyvässä kunnossa ja Turku oli tunnettu monipuolisesta elinkeinoelämästään ja rikkaasta kulttuuriperinnöstä.


title: Kalervo Pellinen

text: Kalervo Pellisen kausi Turussa oli sekä itse kaupungin että koko Suomen vahvan kasvun ja sodasta elpymisen aikaa. Turun kaupunginjohtaja oli tuolloin Turun todellinen johtaja. Hän hoiti kaupungin korkeinta virkaa ja oli kaupunginhallituksen sekä kiinteistö- ja rakennustoimen lautakunnan puheenjohtaja. Turun asemakaava-arkkitehti Olavi Laisaari johti Turussa kaavoitusta. Laisaareen periaatteina olivat uudistaminen ja tehokkuus. Pellinen joutuikin työssään asettamaan vastakkain tehokkuuden sekä vanhat kulttuuriarvot. Yleinen mielipide ei vielä 1950-luvun alussa ollut herännyt huomaamaan vanhojen rakennusten kulttuuriarvoa ja sodasta elpyminen ja autoistuminen edellyttivät uutta rakentamista ja uutta liikennesuunnittelua.


title: Kalervo Pellinen

text: Turussa alkoi museolautakunnan kokouksissa keskustelu vanhojen rakennusten suojelusta. Museolautakunta laati Haakon Wainion (SDP) johdolla vuonna 1955 listan Turussa sijaitsevista rakennuksista, jotka tulisi suojella uudisrakentamiselta. Museonjohtaja Irja Sahlberg ja amanuenssi C. J. Gardberg kävivät luovuttamassa listan kaupunginjohtaja Pelliselle uudenvuodenaattona 1955. Irja Sahlberg kertoi myöhemmin, ettei Pellinen ollut lainkaan tyytyväinen saadessaan listan haltuunsa. Pellinen kommentoi listaa julkisuudessa lyhyesti toteamalla, että ”luettelo on arvokas ja me kiinnitämme siihen huomiota, se sisältää kuitenkin lähes puolet Turun rakennuksista”. Listaa ei koskaan vahvistettu Turun kaupunginvaltuustossa, vaikka siitä usein keskusteltiinkin. Todellisuudessa listalla oli rakennuksia vain 32:sta osoitteesta. Listan kohteista purettiin myöhemmin 11. Säilyneiden kohteiden joukossa olivat muun muassa Åbo Svenska Teatern, Vartiovuoren tähtitorni sekä Ravintola Pinella.


title: Kalervo Pellinen

text: Vaikka Pellinen ei ollut suojeltujen kohteiden listasta innoissaan, hän myöhemmin yritti tarmokkaasti ajaa Turun yliopiston vanhan päärakennuksen eli Phoenixin suojelua. Kun yliopiston siirtyminen Vesilinnanmäelle varmistui, kaupunki alkoi neuvotella rakennuksen ja tontin ostamista kaupungille. Pellinen saavutti Turun yliopiston johdon kanssa neuvottelutuloksen, jonka mukaan Turku ostaisi tontin ja rakennukset 95 miljoonan vanhan markan hintaan. Asia oli viidesti esillä kaupunginvaltuustossa ja ratkaisu tehtiin 22. syyskuuta 1958. Hinta oli jatkoneuvottelujen aikana pudonnut 10 miljoonalla, mutta valtuusto päätti Paavo Aition (SKDL) ehdotuksesta, että rakennusta ei osteta. Enemmistö valtuustosta oli ostamisen kannalla, mutta SKDL:n 18 hengen määrävähemmistö esti kaupan, jonka seurauksena vanha yliopistorakennus myöhemmin purettiin. Tämä oli kova isku kaupunginjohtaja Pelliselle sekä häntä tukeneelle porvari-demarikoalitiolle. Kaupunginjohtajan ajatuksena oli ollut rakennuksen muuttaminen kaupungin virastoksi, ja ravintolan tilalle hän oli suunnitellut nuorisokahvilaa. Rakennuksen oston estänyt kaupunginvaltuutettu Paavo Aitio kertoi myöhemmin halunneensa rakennusmiehille enemmän töitä uudisrakennuksilla.


title: Kalervo Pellinen

text: Kalervo Pellinen ehti vajaat 10 vuotta kestäneen kautensa aikana aloittaa useita hankkeita ja suunnitelmia, joista monet toteutuivat vasta hänen kuolemansa jälkeen. Tällaisia olivat muun muassa Turun kaupunginteatterin rakentaminen, Wäinö Aaltosen museon suunnittelu ja Suomen Joutsenen saaminen Turkuun merimiesammattikouluksi. Pellinen teki Suomen Joutsenen suhteen yhteistyötä kaupunginhallituksen jäsen Santalahden sekä Merimies-Unionin puheenjohtajan Niilo Wällärin kanssa.


title: Kalervo Pellinen

text: Pellinen ja Santalahti kävivät Wällärin luona ja sopivat taktiikasta. Turun kaupunki lupasi aluksen korjaukseen 20 miljoonaa markkaa ja teki asiasta esityksen valtioneuvostolle. Kun asia ei alkuun edennyt, Wälläri jätti jouluaattona 1959 pääministeri V. J. Sukselaiselle uhkavaatimuksen Suomen Joutsenen Turkuun siirtämisestä ja uuden vaatimuksen 4. tammikuuta 1960 ilmoittaen kaikkien jäänmurtajien pysähtyvän, mikäli alusta ei hinata Turkuun. Uhkavaatimukset tehosivat ja 17. tammikuuta satoja turkulaisia oli vastaanottamassa Suomen Joutsenta, kun se saapui sumun keskeltä Turun satamaan.


title: Äärellinen kunta

text: Äärellinen kunta tarkoittaa matematiikassa kuntaa, jonka alkioiden lukumäärä on äärellinen. Äärellisiä kuntia kutsutaan myös Galois'n kunniksi.


title: Äärellinen kunta

text:
Äärellisen kunnan kertaluvulla tarkoitetaan kunnan alkioiden lukumäärää.
Kertalukua formula_1 olevaa kuntaa merkitään formula_2 tai
formula_3.


title: Äärellinen kunta

text:
Matemaattisesti voidaan osoittaa, että äärellisen kunnan kertaluku on aina
jonkin alkuluvun potenssi. Siis formula_4, missä formula_5 on
jokin alkuluku ja formula_6 jokin nollaa suurempi luonnollinen luku.
Toisaalta voidaan osoittaa, että on olemassa jokaista alkuluvun potenssia kertaluvultaan vastaava kunta, ja että samaa kertalukua olevat kunnat ovat isomorfisia eli olennaisesti samoja. Siis on olemassa esimerkiksi formula_7-alkioinen kunta, ja täsmälleen yksi tuollainen kunta.


title: Äärellinen kunta

text: Edellä olevaa alkulukua formula_5 kutsutaan kunnan formula_3 "karakteristikaksi".


title: Äärellinen kunta

text:
Yksinkertaisin esimerkki äärellisestä kunnasta on binäärikunta formula_10.
Tämä kunta voidaan muodostaa tarkastelemalla kokonaislukujen joukon formula_11 jäännösluokkarengasta modulo 2 tai määrittelemällä logiikassa totuusarvojen '0' (epätosi) ja '1' (tosi) joukossa operaatiot AND (kertolasku) ja XOR (yhteenlasku).


title: Äärellinen kunta

text: Kunnan formula_12 määrittelevät yhteen- ja kertolaskutaulut:


title: Äärellinen kunta

text:
Alkulukukertalukua formula_13 on yleisemminkin helppo muodostaa tarkastelemalla jäännösluokkarengasta formula_14. Alkeislukuteorian avulla on
helppo osoittaa, että formula_14 muodostaa kunnan.


title: Äärellinen kunta

text:
Kertalukua formula_4, missä formula_6 on suurempi kuin formula_18,
muodostaminen on jo hiukan vaikeampaa. Tällaisten kuntien muodostamiseen käytetään yleisesti polynomialgebraa. Matemaattisesti voidaan osoittaa, että kaikki yhtä monta alkiota sisältävät äärelliset kunnat ovat keskenään rakenneyhtäläisiä eli isomorfisia. Polynomialgebran avulla voidaan siis muodostaa kaikki mahdolliset äärelliset kunnat.


title: Äärellinen kunta

text: Kertalukua formula_4 olevan kunnan muodostamiseksi on ensin löydettävä astetta formula_6 oleva jaoton polynomi polynomirenkaasta formula_21.


title: Äärellinen kunta

text:
Muodostetaan esimerkiksi kertalukua formula_22 oleva äärellinen kunta. Kunnan karakteristika formula_23, joten etsitään astetta formula_24 oleva jaoton polynomi polynomirenkaasta formula_25. Valitaan formula_26.
Merkitsemällä polynomeja lyhyemmin luettelemalla vain niiden kertoimet (esim. 110 vastaa polynomia formula_27) saamme näin muodostuvat
yhteen- ja kertolaskutaulukot muotoon:


title: Äärellinen kunta

text: Matemaattisesti voidaan osoittaa, että äärellisen kunnan kertolaskuryhmä eli multiplikatiivinen ryhmä on aina syklinen. Toisin sanoen on aina olemassa sellainen nollasta eroava alkio formula_28, jonka eksponentit formula_29, formula_30 ovat erisuuret ja kattavat koko multiplikatiivisen ryhmän. Jokainen multiplikatiivisen ryhmän alkio saadaan potenssiinkorotuksella tästä ns. primitiivisestä alkiosta formula_28.


title: Äärellinen kunta

text:
Potenssiinkorotus on tehokkaasti laskettavissa. Päinvastainen operaatio, eksponentin laskeminen
annetulle multiplikatiivisen ryhmän alkiolle, on huomattavasti hankalampi operaatio. Tätä ongelmaa kutsutaan diskreetin logaritmin ongelmaksi äärellisessä kunnassa.


title: Äärellinen kunta

text: Jos kunnan alkioiden lukumäärä on formula_32, niin sen automorfismien muodostama ryhmä on niin ikään syklinen ja kertalukua n. Tämän ryhmän virittäjä on Frobeniuksen automorfismi formula_33


title: Väinö J. Leino

text: Väinö J. Leino (6. maaliskuuta 1922 Pori – 15. joulukuuta 1993 Turku) oli varatuomari, joka toimi useissa korkeissa kunnallisissa viroissa. Hän toimi Turun kaupunginjohtaja vuosina 1964–1989, ollen näin Turun pitkäaikaisin kaupunginjohtaja. Puoluetaustaltaan Leino oli sosiaalidemokraatti.


title: Väinö J. Leino

text: Leino toimi kunnallisena lakimiehenä Tampereella ja Lahdessa. Riihimäen kauppalan- ja kaupunginjohtajana hän oli vuosina 1951–1961. Myöhemmin Leino siirtyi Hämeenlinnan kaupunginjohtajaksi, jossa hän oli vuoden ja kahdeksan kuukautta.


title: Väinö J. Leino

text: Hämeenlinnasta Leino valittiin Turun kaupunginjohtajaksi 2. joulukuuta 1963. Leino voitti kaupunginvaltuuston äänestyksen 35–17. Turun kaupunginjohtajan virassa Leino oli 1. maaliskuuta 1964–31. maaliskuuta 1989.


title: Rodokrosiitti

text: Rodokrosiitti (mangaani(II)karbonaatti, MnCO) on yleensä väriltään vaaleanpunainen mineraali, jonka väri voi vaihdella hyvin haaleanpunaisesta aina tummanpunaiseen asti. Väri voi olla myös kellertävänharmaa tai ruskea. Rodokrosiitti esiintyy usein aggregaatteina (geol. termi: toisiinsa vain ulkonaisesti liittyvien osien kokonaisuus), raidallisina, akaattia muistuttavina muodostumina (ks. kuvat).


title: Rodokrosiitti

text: Rodokrosiitti muodostuu maankuoren hydrotermisissä vyöhykkeissä jossa vesi ja maan sisäinen lämpö ovat kosketuksissa toisiinsa.


title: Rodokrosiitti

text: Rodokrosiitti saa värinsä mangaanista, ja se on nimetty kreikan kielen sanan rhodos – ruusu, ruusunpunainen – mukaan. Se onkin tärkeä mangaanimalmi, korukivikäytön lisäksi.


title: Rodokrosiitti

text: Rodokrosiitin viiru on valkoinen, ja kiilto on lasimainen, joskus helmiäismäinen. Se on kovuudeltaan 3,5–4 Mohs'in asteikolla, eli suhteellisen pehmeä ja helposti naarmuuntuva korukiveksi (puukko, teräs ja lasi naarmuttavat).


title: Rodokrosiitti

text: Mineraalin tunnettuja löytöpaikkoja Suomessa on Lapuan Simpsiö ja Ylistaron Vittinki, missä esiintyy myös sen sisarmineraalia rodoniittia. Muita mainittavia esiintymiä maailmalla ovat mm. Tschiaturi, Ural, Venäjä; Freiberg, Itä-Saksa; Jugoslavia, Unkari, Romania ja Yhdysvallat.


title: Rodokrosiitti

text: Rodokrosiitin kiteet ovat harvinaisia, se esiintyy useimmiten massamaisina muodostumina, mutta joskus löytyy suuriakin kiteitä. Suurimmat tähän mennessä löydetyt rodokrosiittikiteet ovat olleet pituudeltaan lähes 5 cm ja niitä on löydetty mm. Coloradosta, Yhdysvalloista; Freibergistä, Saksasta; Romaniasta ja Perusta.


title: Eero Mantere

text: Eero Olavi Mantere (25. lokakuuta 1904 Helsinki – 1. elokuuta 1964) oli suomalainen varatuomari ja poliitikko, joka toimi Turun kaupunginjohtajana vuosina 1942–1951. Mantere vaikutti merkittävästi Suomen ensimmäisen täyskunnallisen kaupunginteatterin, Turun kaupunginteatterin, syntyyn. Hän toimi myös Turun teatterilautakunnan ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1946–1956. Myöhemmin Mantere toimi Aravan pääjohtajana.


title: Eero Mantere

text: Eero Mantereen isä oli Kouluhallituksen pääjohtaja ja poliitikko Oskari Mantere. Mantere kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1923, valmistui oikeustieteiden maisteriksi vuonna 1930 ja sai varatuomarin arvonimen vuonna 1934. Hän työskenteli vuodesta 1930 Helsingin kaupungin ylimääräisenä kansliasihteerinä, vuodesta 1933 kansliasihteerinä ja vuodesta 1937 kaupunginsihteerinä. Hän oli vuonna 1941 Helsingin kansanhuoltotoimiston vt. päällikkö ja vuonna 1942 kiinteistötoimialan vt. apulaiskaupunginjohtaja.


title: Eero Mantere

text: Mantereen puoliso oli vuodesta 1931 Sanni Mirjam Sohlberg, G. W. Sohlbergin omistajasukuun kuuluneen tehtaanjohtaja Toivo Sohlbergin tytär.


title: Eero Mantere

text: Mantere valittiin Turun kaupunginjohtajaksi yksimielisesti Turun kaupunginvaltuuston kokouksessa toukokuussa 1942. Manteretta esitti kaupunginjohtajaksi edistyspuolueen valtuutettu Arvo Ketonen ja ehdotusta asettuivat tukemaan kokoomuksen Otto Pakkala, sosiaalidemokraattien Urho Kulovaara ja RKP:n Tor-Erik Lassenius.


title: Eero Mantere

text: Mantereen valinnan aikana jatkosota oli parhaillaan käynnissä ja Turun kaupunginjohdon keskeisin tehtävä oli huolehtia turkulaisten arjen sujumisesta. Poikkeuksellisissa olosuhteissa Turussa toimivat kunnallinen väestönsuojelulautakunta, kansanhuoltolautakunta, vuokralautakunta ja työnvälityslautakunta. Ensitöikseen uusi kaupunginjohtaja Manterre kuitenkin hoiti loppuun edeltäjänsä, virassa kuolleen Arvi Hällforsin aloittamat kuntaliitokset siten, että vuonna 1944 Turkuun liitettiin Kaarinan kunnasta Hirvensalon saari sekä Maarian kunnasta koko Maarian kunnan eteläosa. Sodan jälkeen Turkuun liitettiin Mantereen johdolla vielä Raision kunnasta Mälikkälän ja Pahaniemen kaupunginosat. Näin 1930- ja 1940-lukujen aikana Turun maa-alue kasvoi viisinkertaiseksi ja vesialue kaksinkertaiseksi.


title: Eero Mantere

text: Joulupäivänä vuonna 1945 Turun kulttuurielämää kohtasi kova isku, kun Turun Työväenteatterin esityshuoneisto Ursininkadulla tuhoutui tulipalossa. Mantereella oli kokemusta teatterin saralta, sillä hän oli aiemmin toiminut Helsingin Kansanteatterin johtokunnan jäsenenä. Tulipalon seurauksena hän käynnisti Turun Työväen Teatterin ja Turun Teatterin yhdistämisneuvottelut. Teatterien yhdistämistä oli jo aiemmin yritetty neuvottelujen kautta, mutta yhdistäminen oli osoittautunut vaikeaksi teatterien erilaisten ideologisten taustojen vuoksi. Turun Teatteri toimi Alvar Aallon suunnittelemassa Maalaistentalossa Puutarhakadulla. Mantereella oli hyvät suhteet Turun ystävyyskaupunki Göteborgiin ja sieltä hän oli saanut idean kaupunginteatterin perustamisesta. Jo tammikuussa heti tulipalon jälkeen kaupunginvaltuuston esityslistalla oli uuden kunnallisen teatterin, Turun kaupunginteatterin, perustaminen. Uuden teatterin perustamista nopeutti tulipalon lisäksi molempien teatterien rahoituspohjan epävarmuus. Päätös oli Turun Teatterin johtokunnalle helpompi kuin Turun Työväen Teatterin johtokunnalle. Työväen Teatterin taustahenkilöt pelkäsivät, että Turun Teatterin Maalaistentalossa olevan teatterihuoneiston kynnys olisi työväestölle liian korkea.


title: Eero Mantere

text: Kaupunginteatterin perustamisen yhteydessä nimitettiin uutta teatteria johtamaan 11-jäseninen teatterilautakunta, jonka puheenjohtajaksi Eero Mantere valittiin. Näin Mantere otti henkilökohtaisesti vastuun synnyttämänsä Kaupunginteatterin toiminnan käynnistämisestä. Uuden teatterin ensimmäiseksi pääjohtajaksi kiinnitettiin Jorma Nortimo Suomen Kansallisteatterista ja hänen avukseen nimitettiin kaksi pitkän teatteriuran Turussa tehnyttä ohjaajaa, Hemmo Airamo ja Toivo Hämeranta. Kaupunginteatterin ensimmäinen ensi-ilta oli syyskuussa 1946 ja näytelmä oli Shakespearen Myrsky. Tilaisuudessa Turun kaupunginorkesteri esitti Finlandian ja kaupunginjohtaja Eero Mantere avasi uuden teatterin puheella.


title: Eero Mantere

text: Mantere toimi Turun teatterilautakunnan puheenjohtajana vielä kaupunginjohtaja-kautensa jälkeenkin aina vuoteen 1956 saakka. Näin ollen hän joutui kokemaan vielä toisenkin teatterin tulipalon, sillä Turun Kaupunginteatteri paloi vuonna 1954 ja muutti väistötiloihin Turun konserttitalolle.


title: Eero Mantere

text: Sodan jälkeen Turussa alkoi koko Suomen tavoin vilkas jälleenrakentamisen aikakausi. Rakentamista kiihdyttivät maaltamuusto sekä siirtolaisten asuttaminen. Turku veti vilkkaana teollisuuskeskuksena väestöä läheiseltä maaseudulta ja myös luovutettujen alueiden siirtolaisia tuli Turkuun yli 7000 henkilöä, mikä yksistään merkitsi Turulle lähes 10% väestönkasvua. Mantere oli toiminut aiemmin Helsingissä kiinteistötoimialan apulaiskaupunginjohtajana ja hänellä oli näin ollen hyvät lähtökohdat johtaa kaupungin jälleenrakennusta. Mantere toimi myös Turun kaupungin kiinteistö- ja rakennuslautakunnan puheenjohtajana. Rakennustoimintaa vaikeuttivat pula rakennustarvikkeista sekä puutteelliset rahoitusmahdollisuudet. Kaupunki ja valtio lainoittivat sosiaalista asuntorakennustoimintaa ja uusia, yksityisiä rakennusliikkeitä syntyi Turun seudulle runsaasti.


title: Eero Mantere

text: Mantereen aiemmissa töissä syntyneiden verkostojen avulla Turun seudulle saatiin valtion lainoitusta sekä omakotitalorakentamiseen, että yhä laajenevaan vuokra-asuntotuotantoon. Mantereen pätevyys oli huomattu valtion hallinnossa ja hänet kutsuttiin vuonna 1949 perustamaan Aravaa, jonka tehtävänä oli järjestää koko Suomeen tasapuolisesti valtion rahoitusta uudisrakentamistoimintaan.


title: Eero Mantere

text: Mantere oli Suomen kaupungin- ja kauppalansihteerien yhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1938–1942, Helsingin Kansanteatterin johtokunnan jäsen 1939–1942, Kansallisen Edistyspuolueen puoluetoimikunnan varapuheenjohtaja 1941–1942, Suomen Kaupunkiliiton hallituksen jäsen 1943–1952, vakuutusyhtiö Sammon hallintoneuvoston puheenjohtaja vuodesta 1945 ja Turun yliopiston hallituksen jäsen vuodesta 1952.


title: Eero Mantere

text: Turun kaupunginvaltuusto myönsi vuonna 1949 Mantereelle virkavapauden kaupunginjohtajan tehtävistä ja Mantere siirtyi Aravan ensimmäiseksi pääjohtajaksi. Turun kaupunginjohtajan tehtäviin hän ei enää tämän jälkeen varsinaisesti palannut. Mantere kuitenkin valittiin vuonna 1952 vielä Turun Verkatehdas Oy:n varatoimitusjohtajaksi ja sen jälkeen Kansallis-Osake-Pankin Turun aluekonttorijohtajaksi. Hänellä oli poikkeuksellisen hyvät suhteet sekä julkiseen hallintoon että elinkeinoelämään ja sen johdosta Kansallispankkiin haluttiin Turun alueelle vaikutusvaltainen johtaja.


title: Eero Mantere

text: Mantereen aikana Kansallis-Osake-Pankki kasvoi Turun seudulla voimakkaasti ja sillä oli Turussa Aurakadulla sijainneen aluekonttorin lisäksi Aninkaistenkadun, Humalistonkadun, Hämeenkadun ja Martinsillan konttorit. Mantere toimi KOP:ssa vuoteen 1955 saakka, jolloin hän sairastui ja muutti kotikaupunkiinsa Helsinkiin.


title: Srk

text: Srk ("srk") on lyhenne, joka voi tarkoittaa


title: Juhani Leppä

text: Matti Leo Juhani Leppä (s. 15. heinäkuuta 1948 Turku) on suomalainen poliitikko ja aiempi Turun kaupunginjohtaja vuosina 1989–1995. Hän oli Turun kaupunginjohtajana 25 vuotta toimineen Väinö J. Leinon seuraaja. Juhani Leppä toimi kaupunginjohtajana 6 vuotta. Hänen seuraajansa Armas Lahoniitty toimi kaupunginjohtajana 10 vuotta.


title: Juhani Leppä

text: Leppä on valmistunut 1972 oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta. Ennen kaupunginjohtajaksi valintaansa hän toimi 1976–1984 Turun yliopistosäätiön toimitusjohtajana sekä 1984–1989 KOP:n Turun alueen apulaisjohtajana. Vuosina 1981–1989 Leppä oli Turun kaupunginvaltuustossa kokoomuksen valtuutettuna. Hänet valittiin valtuustoon uudelleen vuoden 2008 vaaleissa.


title: Juhani Leppä

text: Leppä joutui eromaan kaupunginjohtajan virasta Turun käräjäoikeuden tuomittua hänet velallisen epärehellisyydestä ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Tuomio johtui niin sanotuista Matintalo-kaupoista, joissa osa Lepän ja muiden syytettyjen omistaman kiinteistöyhtiön SKOP:lta saamasta myyntivoitosta ohjattiin suoraan syytetyille. Myöhemmin Leppä teki kanteluita asiaa korkeimmassa oikeudessa ratkaisemassa ollutta Eeva Vuorta kohtaan. Lepän mukaan Eeva Vuori olisi tiennyt Vuoren miehen Lepän kanssa tekemässä kesähuvilakaupassa liikutellun pimeää kauppahintaa. Kantelut eivät johtaneet tulokseen.


title: StarttiBic

text:
StarttiBic on kilpa-aerobicia helpoimmillaan.
StarttiBicissä jokainen kilpailija esittää saman ennalta määrätyn ohjelman.


title: StarttiBic

text: Ensikertalaiset kilpailevat 1-luokassa jossa ennalta määrätty 1.30 minuutin pituinen ohjelma koostuu helpoista perusaskelista ja voimisteluliikkeistä. Ohjelman lopussa on lyhyt oma osio jonka aikana saa esittää oman perusaskeleista koostuvan koreografiansa.


title: StarttiBic

text: 2-luokan ohjelma on myös ennaltamäärätty 1.45 minuutin pituinen ohjelma joka sisältää vaativampia liikkeitä ja lyhyen oman osion.


title: StarttiBic

text: Vuoden 2006 syksyllä StarttiBic -ohjelmat uudistuvat siten että valmiiden ohjelmien sijaan kilpailijat suorittavat vapaavalintaisesti lyhyitä liikesarjoja. Uudistuksilla tavoitellaan kilpailun harjoittelemisen helpottamista.


title: Ryhmäaerobic

text:
Ryhmäaerobic on kilpaurheilun ja "show'n" yhdistävä urheilulaji kuten kilpa-aerobic.
Ryhmäaerobic -ohjelmat kestävät kaksi minuuttia. Ohjelmissa ei ole pakollisia liikkeitä, joten kilpailijat saavat suorittaa taitotasonsa mukaisen ja oman näköisensä ohjelman. Ryhmäaerobicin ohjelmat koostuvat tavallisen aerobicin perusaskeleista ja sarjoista. Tyyli erottaa ohjelmat joko Aerobic-, Funk tai Step -sarjoihin. Ryhmässä saa kilpailla 6-8 henkeä.


title: Ryhmäaerobic

text:
Funk-sarjassa tanssitaan funk-musiikin tahdissa.
Step-sarjassa käytetään steppilautoja.


title: Public school

text: Public school tarkoittaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa yleensä tiettyjä Englannin ja Walesin maksullisia yksityiskouluja. Termi on nykyään vanhentunut ja hiukan harhaanjohtava, sillä lähes kaikissa muissa englanninkielisissä maissa sitä käytetään tarkoittamaan valtion tai jonkin muun julkisen (engl. "public") tahon hallinnoimaa, ilmaista koulutusta tarjoavaa koulua. Tällaisista kouluista käytetään Britanniassa yleensä nimitystä ”state school” ("valtion koulu").


title: Public school

text: Public school tarkoittaa yleensä vain toiselle sukupuolelle (useimmiten pojille) tarkoitettua sisäoppilaitosta, jossa oppilaat ovat noin 13–18-vuotiaita. Monet kouluista ovat vanhoja – useimmat on perustettu 1700- tai 1800-luvulla, ja jotkut ovat yli 400 vuotta vanhoja. Tällaisiin kouluihin liitetäänkin yleensä vahvasti pitkä historia ja korkea akateeminen taso. Tunnetuimpia public schooleja ovat Eton College ja Harrow School.


title: Public school

text: "Public school" -termin alkuperä on aikakaudella, jolloin Englannissa ja Walesissa ei vielä ollut minkäänlaista kattavaa julkista koulutusjärjestelmää. "Private school" (yksityinen koulu) viittasi tuolloin yksityishenkilöiden johtamiin ja omistamiin kouluihin, jotka yleensä toimivat heidän omissa kodeissaan, kun taas "public school" tarkoitti jonkin järjestön tai yhteisön omistamia kouluja. Ilmaisuun vielä nykyäänkin liitetty yläluokkaisuus on peräisin 1800-luvulta, jolloin vain aatelisilla ja rikkailla porvareilla oli varaa kustantaa lapsilleen koulutus jossakin näistä kouluissa. Lukukausimaksut ovat vieläkin varsin korkeita – esimerkiksi Eton Collegessa vuosittainen maksu on 23 000 puntaa.


title: Public school

text: Nykyään yleisin nimitys valtiosta riippumattomille (yksityisille) kouluille on Britanniassa ”independent school”. Kaikkien tällaisten koulujen ei kuitenkaan katsota ansaitsevat public school -nimitystä, vaan sitä käytetään vain vanhimmista ja arvostetuimmista yksityiskouluista. Skotlannissa ja Pohjois-Irlannissa sijaitsevista yksityiskouluista käytetään ainoastaan nimitystä independent school, ja public school voi näillä alueilla ajoittain tarkoittaa valtion omistamaa koulua.


title: Public school

text: Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tällä hetkellä yli 2 500 yksityiskoulua, joissa on oppilaita yhteensä noin 620 000. Usein vain hyvin pieni osa näistä käsitetään public school -nimityksen arvoisiksi. Määritelmä on kuitenkin varsin avoin ja kiistelty. Seuraavat yhdeksän koulua ovat joidenkin tahojen mielestä ainoat public school -koulut:


title: Suomi–Venäjä-Seura

text: Suomi–Venäjä-Seura (SVS) on Suomen ja Venäjän välinen ystävyysseura. Se perustettiin vuonna 1944 nimellä Suomi–Neuvostoliitto-Seura. Neuvostoliiton romahdettua nimeksi tuli Suomen ja Venäjän kansojen ystävyysseura ja lopulta nykyinen nimi.


title: Suomi–Venäjä-Seura

text: Seuralla on keskustoimisto Helsingissä sekä viisi piirijärjestöä ja 282 paikallisosastoa (2008). Jäsenmäärä on noin 12 500 ja jäsenten keski-ikä noin 60 vuotta (2014). SVS ylläpiti Lenin-museota Tampereella.


title: Suomi–Venäjä-Seura

text: Järjestön puheenjohtajana toimi kesäkuusta 2014 marraskuuhun 2015 asti Paula Lehtomäki. Hänen tilalleen valittiin marraskuussa 2015 Katri Kulmuni.


title: Suomi–Venäjä-Seura

text: Seuran jäsenlehti "Kontakt" ilmestyy neljä kertaa vuodessa.


title: Suomi–Venäjä-Seura

text: SVS ylläpiti Lenin-museota Tampereella vuoden 2013 loppuun asti. Vuoden 2014 alusta museo siirtyi Työväenmuseo Werstaan alaisuuteen.


title: Suomi–Venäjä-Seura

text: Suomen PEN -sananvapausjärjestön ex-puheenjohtaja Jukka Mallinen kirjoitti Talvitien ja Lehtomäen palauttaneen seuran ""Kremlin käsikassaraksi"".


title: Suomi–Venäjä-Seura

text: Suomi–Venäjä-Seura saa Suomen valtiolta yli 1,1 miljoonaa euroa joka vuosi. Tämä on yli puolet ystävyysseuroille jaettavasta 2,1 miljoonasta eurosta.


title: U.S. News & World Report

text: U.S. News & World Report on yhdysvaltalainen uutisaikakauslehti, jonka toimitus sijaitsee Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa. Lehden omistajayhtiön (U.S. News & World Report, L.P.) pääkonttori sijaitsee Daily News Buildingissa New Yorkissa. U.S. News perustettiin vuonna 1933 ja vuonna 1945 perustettiin ulkomaanuutisiin keskittynyt lehti World Report. Lehdet yhdistyivät vuonna 1948. Sekä U.S. Newsin että World Reportin perustaja oli David Lawrence (1888–1973) ja lehden nykyinen omistaja on Mortimer Zuckerman, joka hankki lehden omistukseensa vuonna 1984.


title: U.S. News & World Report

text: U.S. News & World Reportin pääkilpailijat ovat Time ja Newsweek. Lehteä julkaistiin pitkään viikoittain ja vuoden 2009 alusta kerran kuukaudessa. Lehden levikki laski voimakkaasti 2000-vuosikymmenen lopulla. Vuonna 2007 lehden levikki oli noin kaksi miljoonaa, vuonna 2008 noin 1,7 miljoonaa ja vuonna 2009 noin 1,3 miljoonaa. Vuoden 2010 lopulla uutisoitiin lehden säännöllisen julkaisun paperiversiona lopettamisesta vuodesta 2011 alkaen.


title: U.S. News & World Report

text: U.S. News & World Report on julkaissut vuodesta 1983 alkaen luetteloa Yhdysvaltain parhaista yliopistoista ja collegeista. Vuodesta 1990 lehti on julkaissut luetteloa myös Yhdysvaltain parhaista sairaaloista. Vaikka lehden viikoittainen ja myöhemmin myös kuukausittainen julkaisu on lopetettu, näitä luetteloja on kerrottu julkaistavan jatkossakin myös paperiversiona.


title: Palkkasotilas

text:
Palkkasotilas tai palkkasoturi on taistelija, joka ottaa osaa sotatoimiin rahapalkkaa vastaan
pääasiassa yksityisten intressien vuoksi ilman erityistä ideologista, poliittista tai kansallista motiivia. YK:ssa määritellään palkkasotilas sodankäynnin ja rikollisen toiminnan ammattilaiseksi, joka sekaantuu toisen maan konfliktiin, puolustaen maksukykyisten etuja rahallista korvausta vastaan. Palkkasoturi ei ole sama asia kuin ammattisotilas, joka tarkoittaa vakinaisen sotaväen sotilasta, joka palvelee vakinaisessa sotaväessä ammatikseen saaden siitä palkkaa.


title: Palkkasotilas

text: Palkkasotilaat ovat ilmiönä ikivanha. Jo vanhan ajan imperiumit värväsivät usein armeijoihinsa miehiä rajojensa ulkopuolelta. Esimerkiksi Rooman valtakunnan palveluksessa oli vuosisatojen kuluessa satoja tuhansia vieraita palkkasotureita. Palkkasoturit olivat yleinen ilmiö myös keskiajan ja varhaisen uuden ajan Euroopassa sekä monien ei-eurooppalaisten yhteiskuntien keskuudessa. Esimerkiksi renessanssiajan Italiassa kondottieereilla oli huomattava määrä vaikutusvaltaa. Myös islamilaisessa maailmassa palkkasoturiarmeijat ja -päälliköt olivat ajoittain vaikutusvaltaisia.


title: Palkkasotilas

text: Ruotsin armeijassa taisteli suuri määrä skottilaisia, saksalaisia, puolalaisia, ranskalaisia ja muita palkkasotureita 1500- ja 1600-luvuilla. Käsitettä palkkasoturi on usein käytetty myös niistä 1600-luvun ruotsalaisista ja suomalaisista ”sijaissotilaista”, jotka suurta rahakorvausta vastaan liittyivät armeijaan maatilan isännän tai hänen perheenjäsenensä tilalla.


title: Palkkasotilas

text: Euroopassa palkkasoturien merkitys vähentyi 1800-luvulta lähtien, kun useat valtiot siirtyivät yleiseen asevelvollisuuteen. Tämän jälkeen palkkasotureita ovat työllistäneet varsinkin sisällissodat ja muut sisäiset rauhattomuudet kehitysmaissa, 1990-luvulla myös entisessä Jugoslaviassa.


title: Palkkasotilas

text: Geneven sopimuksen 47. artikla määrittelee palkkasoturin seuraavasti:


title: Palkkasotilas

text:
1. Palkkasoturilla ei ole oikeutta taistelijan tai sotavangin asemaan.
2. Palkkasoturiksi katsotaan henkilö, joka:


title: Palkkasotilas

text: Geneven sopimuksen mukaan palkkasoturia voidaan kohdella tavanomaisena rikollisena ja hänet tuomita siviilioikeudessa voimassa olevan rikoslain mukaan. Häntä ei myöskään konfliktin jälkeen, toisin kuin sotavankia, tarvitse kotiuttaa kotimaahansa.


title: Palkkasotilas

text: Brittiläisiä gurkhia tai Ranskan muukalaislegioonalaisia ei pidetä palkkasotureina, koska sekä gurkhat että muukalaislegioona ovat kiinteä osa maidensa varsinaista armeijaa ja niihin pätevät samat säännöt kuin kyseisen maan muihin asevoimien edustajiin. Muukalaislegioonalaiset ja gurkhat ovat myös osa maan varsinaisia asevoimia, joten he eivät palvele sitä joka parhaiten maksaa, kuten palkkasotureilla on yleensä tapana.


title: Palkkasotilas

text: Palkkasotureita kohtaan ei ole yleensä tunnettu arvostusta, toisinaan palkkasoturien ammattia kohtaan on tunnettu suoranaista halveksuntaa. Palkkasotureita monesti pidetään moraalittomina, kunniattomina röyhkimyksinä jotka ovat valmiita sotimaan pelkästään oman etunsa vuoksi. Osittain tämän vuoksi palkkasotureilla on myös rahanahneen leima. Englannin kielen palkkasoturia tarkoittava sana "mercenary" voidaan kääntää suomeksi myös omanvoitonpyyntöinen tai rahanahne.


title: Palkkasotilas

text: Yksityiset turvallisuus- ja sotilasalan yritykset ovat nykyaikainen palkkasotilasammattikunnan haara. Vaikka varsinaiset aggressiiviset sotatoimet jätetään yleensä armeijoille, on yksityisen sektorin kasvu ollut viime vuosina suurta. Yksityiset sopimustyöntekijät vastaavat esimerkiksi huollosta, kuljetuksesta, vartioinnista ja kouluttamisesta. Varsinkin Irakin sodan yhteydessä on usein käytetty termiä "civilian contractor", jolla viitataan muun muassa Blackwater USA:n Irakissa toimiviin työntekijöihin.


title: Palkkasotilas

text: Irakin sota tarkoitti jättimäistä kasvua 1990-luvun lopulla perustetulle Blackwaterille. Vuonna 2006 yli 90 prosenttia yhtiön tuloista tuli Yhdysvaltain hallituksen kanssa tehdyistä sopimuksista. Blackwaterin toimintaa on kyseenalaistettu pitkään ja se on kerännyt kyseenalaista mainetta. Bagdadissa 16. syyskuuta 2007 Blackwaterin vartijat ampuivat kuoliaaksi 17 irakilaissiviiliä. Näistä 14 siviilin kohdalla FBI:n tutkijat totesivat ampumisen tapahtuneen ilman perusteita. Yrittäessään kiillottaa julkisivuaan yhtiö vaihtoi nimensä nykyiseen muotoon "Xe". Irakin hallitus on pitkään yrittänyt saada Blackwaterin toimitsijoita ulos maasta ja alkuvuonna 2009 se epäsi yhtiöltä luvan toimia Irakissa. Viimeisten blackwaterilaisten odotetaan lähtevän Irakista syksyllä 2009. Blackwater on tällä hetkellä suurin yksityinen sotilas- ja turvallisuusalan yritys. Sen alaisuudessa työskentelee yli 20 000 palkkasotilasta ja sillä on omat ilmavoimat. Yhtiöllä on myös oma panssaroitu miehistönkuljetusvaununsa Grizzly APC.


title: Petrosaviales

text: Petrosaviales on yksisirkkaisiin kuuluva vähälajinen kasvilahko. Sen edustajat ovat juurakollisia tai lehtivihreättömiä ja sienijuuren varassa eläviä ("Petrosavia") karvattomia ruohoja. Lehtiasento on kierteinen ja juurakossa lehdet ovat suomumaisia. Kukat ovat esilehdettömiä ja niiden kehälehdet ovat hieman erilaistuneet verhiöksi ja teriöksi. Heteet kiinnittyvät kehälehtiin tai ovat niistä erillään. Sikiäin on kehänpäällinen tai puolittain -alainen ja siinä on yhteensä vähintään 12 siemenaihetta. Vartalot ovat erillisiä ja niiden päässä ovat lähes nuppimaiset tai johteiset luotit. Hedelmä on tuppilo ("Petrosavia") tai liiteluomainen kota ("Japonolirion").


title: Petrosaviales

text: Lahkossa on vain yksi heimo


title: Yksityiskoulu

text: Yksityiskoulu on koulu, jonka omistaa jokin julkisyhteisöistä riippumaton yksityinen taho. Tavallisesti tämä on voittoa tavoittelematon yritys, yhdistys tai säätiö. Monissa maissa yksityiskoulu voi rahoittaa toimintansa kokonaan tai osittain lahjoituksin tai oppilailta keräämällään lukukausimaksulla, mutta joissain maissa ne saattavat nauttia julkista tukea. Yksityiskoulut ovat usein valikoivia oppilaidensa suhteen ja monissa maissa niiden katsotaan tarjoavan parempaa koulutusta kuin valtion omistamien koulujen. Suomessa yksityiskoulut ovat nimestään huolimatta taloudellisesti täysin riippuvaisia julkisista varoista niiden varainhankintaan kohdistettujen erilaisten rajoitusten (kuten kiellon kerätä oppilailta lukukausimaksuja) vuoksi, ja erityisesti investointeihin ne tarvitsevat yleensä julkista rahoitusta tai erityisiä rahankeräyksiä.


title: Yksityiskoulu

text:
Vuonna 2007 Suomessa oli 75 yksityistä yleissivistävää koulua. Näistä 47 oli Yksityiskoulujen liiton jäseniä. Sen jäsenkoulussa oppilaista oli erityispedagogisten koulujen lisäksi aikuislukioissa 13 %, 8 % kielikouluissa, 8 % erityispedagogisissa kouluissa (Steinerkoulut ja Freinet-koulut) ja 5 % kristillisissä kouluissa.
Yleisradion mukaan noin parikymmentä yksityiskouluista oli vuonna 2011 kristillisiä.


title: Yksityiskoulu

text: Yksityiskouluja alettiin perustaa Suomeen 1800-luvun puolivälissä, ja niiden määrä oli suurimmillaan 346 koulua vuosina 1965–1966, minkä jälkeen niiden lukumäärä alkoi laskea 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla kunnallistamisten, valtiollistamisten ja lakkauttamisten vuoksi. Suomen lukioista yli 80 prosenttia on ollut alun perin yksityisen kannatusyhdistyksen tai osakeyhtiön perustamia ja ylläpitämiä. Yksityiset peruskoulut tarvitsevat valtioneuvoston ja muut oppilaitokset opetusministeriön luvan toimiakseen. Suurin osa yksityisistä kouluista noudattaa kansallista opetussuunnitelmaa. Tästä ovat poikkeuksena kansainväliset ja vieraskieliset koulut (kuten International Baccalaureate -koulut). Lukukausimaksuja ei suomalaisissa yksityiskouluissa saa periä (poikkeuksena jotkut vieraskieliset koulut), vaan koulujen toiminta rahoitetaan valtiolta ja kunnilta saatavilla oppilaskohtaisilla avustuksilla. Yksityisen koulun ylläpitäjän tulee olla yleishyödyllinen yhteisö, jonka tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa.


title: Yksityiskoulu

text: Suurin suomalainen yksityinen oppilaitos on Haaga-Helia ammattikorkeakoulu, joka on samannimisen säätiön omistama. Myös Suomen Liikemiesten Kauppaopisto – Atk-Instituutti (SLK) on yksityinen keskiasteen oppilaitos, jota myös ylläpitää oppilaitoksen mukaan nimetty säätiö.


title: Yksityiskoulu

text: Yksityiskoulut kasvattavat eriarvoisuutta ja niiltä puuttuu humanistinen koulutusmissio.


title: Yksityiskoulu

text: Yleinen yksityiskoulujen kritiikki on, että niissä on rajallinen määrä paikkoja opiskelijoille ja ne ovat maksullisia, mikä johtaa siihen että kaikki kansalaiset eivät pääse yksityiskouluihin ja yksityiskoulujen oppilaat tulevat varakkaista perheistä, jotka kuuluvat yläluokkaan tai yhteiskunnalliseen eliittiin. Yksityiskoulujen lukukausimaksuja myös nostetaan korkeammiksi, jotta yhä harvemmilla olisi varaa opiskella siellä ja tällä tavalla yksityiskoulusta tulee entistäkin eksklusiivisempi. Tämä tarkoittaa että opiskelijavalinta suoritetaan varakkuuden perusteella eli syrjitään niitä jotka eivät ole varakkaita. Kriitikoiden mukaan opiskelijavalinta pitäisi tehdä kyvyn eikä varakkuuden mukaan.


title: Yksityiskoulu

text: Yksityiskoulujen varakkaista perheistä tulevat oppilaat ovat koulukavereita. Myöhemmin samat henkilöt muodostavat paikalleen jämähtäneen yhteiskuntaluokkarakenteen, jossa yhteiskunnan avainpaikoilla olevat henkilöt tuntevat toisensa jo kouluajoilta ja valitsevat henkilöitä koulukavereidensa joukosta. Yksityiskoulut siis haittaavat sosiaalista liikkuvuutta.


title: Yksityiskoulu

text: Yksityiskoulu on tapaus erityislaatuisesta hyödykkeestä, jonka tarkoituksena on antaa etulyöntiasema muihin nähden. Yksityiskoulun antamalla opetuksella ei ole luontaista arvoa, vaan sen arvo syntyy suhteessa siihen mitä muilla on. Tämä aiheuttaa kahdenlaista haittaa: yksityiskoulun opetuksen sisällöllä ei ole juurikaan merkitystä jos oppilaitoksen tarkoitus on antaa etulyöntiasemaa, ja kun oppilaitos on osa statuskilpailua se välttämättä tarkoittaa että on paljon häviäjiä. Yksityiskoulujen tarjoaman opetuksen sisältö ei siis välttämättä ole korkeampitasoisempaa verrattuna julkisiin kouluihin, mutta yksityiskoulut aiheuttavat statuskilpailun kautta tilanteen, jossa suuri osa kansalaisista vetää lyhyen tikun.


title: Yksityiskoulu

text: Yksityiskoulut eivät hyväksy väkivaltaisia ja käytöshäiriöisiä oppilaita. Tästä seuraa että sellaisia oppilaita on julkisissa kouluissa.


title: Dioscoreales

text: Dioscoreales on yksisirkkaisiin kuuluva koppisiemenislahko. Sen tunnetuimpia edustajia ovat suoliljat ("Narthecium") ja jamssit ("Dioscorea").


title: Dioscoreales

text: Lahkoon kuuluu varsin erinäköisiä enimmäkseen ruohovartisia kasveja. Yhdessä heimossa (Burmanniaceae) on vaihtelevassa määrässä sienijuuren varassa eläviä ruohoja.


title: Dioscoreales

text: Lahkon kasvien kukinnoissa tai kukissa on rauhaskarvoja, emin vartalo on lyhyt, kehälehdet säilyvät hedelmässä ja siemenen alkio on lyhyt.


title: Dioscoreales

text: Lahkossa on viisi heimoa.


title: Mulan (vuoden 1998 elokuva)

text: Mulan on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen Walt Disney Pictures -elokuvayhtiön tuottama animaatioelokuva, jonka on ohjannut Tony Bancroft ja Barry Cook. Se on yhtiön 36. kokoillan animaatioelokuva, joka on ensimmäinen Walt Disney Worldin studiossa Floridan Orlandossa tehty elokuva. Elokuva perustuu legendaarisen kiinalaisen naissoturin Hua Mulanin elämään. Elokuvan alkuperäisversion ääninäyttelijöinä ovat muun muassa Ming-Na Wen, Eddie Murphy, B. D. Wong ja Miguel Ferrer. Suomenkielisessä versiossa päärooleissa ovat Heidi Kyrö, Tom Pöysti, Santeri Kinnunen ja Pertti Koivula. Elokuva sijoittuu Han-dynastian aikaan ja kertoo kiinalaisen perheen tyttärestä Fa Mulanista, joka esittää miestä ottaakseen vanhan isänsä paikan sodassa.


title: Mulan (vuoden 1998 elokuva)

text: Mulan sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 19. kesäkuuta 1998 ja Suomessa 20. marraskuuta 1998.


title: Mulan (vuoden 1998 elokuva)

text: Elokuva oli sekä arvostelu- että yleisömenestys. Elokuva palkittiin muun muassa parhaan animaatioelokuvan Annie-palkinnolla ja elokuva tuotti maailmanlaajuisesti yli 304 miljoonaa dollaria.


title: Mulan (vuoden 1998 elokuva)

text: Elokuvan näytelty versio saa ensi-iltansa vuonna 2020.


title: Mulan (vuoden 1998 elokuva)

text: Julman Shan Yun johtamat hunnit valloittavat Han-dynastian aikaisen Kiinan, ja määräävät keisarin laittamaan Kiinan armeijan liikkeelle. Jokainen kiinalainen perhe saa määräyksen, jonka mukaan heidän on luovutettava yksi mies armeijalle. Kun Fa Mulan saa kuulla, että hänen iäkäs isänsä Fa Zhou joutuu perheen ainoana miehenä liittymään armeijaan, tyttö päättää ottaa isänsä paikan naamioitumalla nuoreksi ”Ping”-nimiseksi mieheksi. Fa Zhou saa tietää Mulanin ottaneen hänen paikkansa armeijassa ja rukoilee suvun esi-isiä suojelemaan tytärtään. Esi-isät puolestaan määräävät ”Suuren kivilohikäärmeen” lähtemään tytön avuksi. He eivät kuitenkaan tiedä, että Suurta kivilohikäärmettä herättelemään lähetetty pienikokoinen Mushu-lohikäärme onnistuu särkemään Suuren kivilohikäärmeen patsaan palasiksi. Mushu päättää lähteä Mulanin perään itse.


title: Mulan (vuoden 1998 elokuva)

text: Mushu yrittää opastaa Mulania käyttäytymään miesten lailla huonoin tuloksin, minkä seurauksena Mulan saa harjoitteluleirillä aikaan suuren kahakan. Li Shangin komennossa Mulanista ja hänen leirillä saamistaan uusista ystävistä, Yaosta, Lingistä ja Chien-Posta, tulee kuitenkin taitavia sotureita. Mushu haluaa palavasti nähdä Mulanin menestyvän sotilasurallaan. Hän kuulee Chi-Fun sanovan Shangille, että Shangin joukot eivät näkisi taistelua. Mushu ja Si-Ri-sirkka kirjoittavat väärennetyn käskyn, jossa Shangin isä, kenraali Li määrää poikansa joukkoineen seuraamaan hänen joukkojaan vuoristoon.