title: BMP-2

text: BMP-2 (Боевая Машина Пехоты; "Bojevaja mašina pehoti") on 1980-luvun alussa käyttöön otettu paranneltu versio BMP-1-rynnäkköpanssarivaunusta. Merkittävin ero uudessa versiossa on suurempi kahden miehen torni ja uusi pääase. Tämä muutos tosin vaati kahden ilma-ampumaluukun poistamista kannelta ja miehistötilan pienentämistä, johon mahtuu siten kaksi sotilasta vähemmän.


title: BMP-2

text: Aseistuksen osalta aiempi, BMP-1:ssä ollut 73 mm tykki on vaihdettu 30 mm konetykkiin ja panssarintorjuntaohjuksen ampumalaite on päivitetty uudempaan. Uusi konetykki on BMP-1:n tykkiä tulivoimaisempi ja sillä pystytään tulittamaan myös ilmamaaleja. Uusi panssarintorjuntaohjus teki BMP-2:sta merkittävän uhan vihollisen raskaammille vaunuille, nykypäivänä tosin senkin merkitys on laskenut panssarointien ja suojamenetelmien parantuessa. Vaunussa on myös kuusi suojasavunheitintä jotka voidaan laukaista yksitellen tai kolmen putken yhteislaukauksina.


title: BMP-2

text: Vaunu on täysin uintikykyinen sekä varustettu ABC-aseilta suojaavalla järjestelmällä. Nopeus vedessä 7 km/h.


title: BMP-2

text: Suomessa BMP-2 -vaunuja käytetään esikuvansa tavoin panssarijääkärien kuljettamiseen ja tulituen antamiseen. Suomella oli vuonna 2001 käytössä 110 BMP-2 -vaunua (The Military Balance 2001–2002, IISS). Suomalaisissa vaunuissa ei enää ole panssaritorjuntaohjusjärjestelmää.


title: BMP-2

text: Suomen lisäksi BMP-2 on laajalti palveluskäytössä useissa entisen Varsovan liiton maissa ja useissa Lähi-idän ja Afrikan maissa.


title: BMP-2

text: Vaunusta on valmistettu lukuisia muunnoksia eri käyttötarkoituksiin.


title: BMP-2

text: Iranin puolustusteollisuusorganisaatio valmistaa vaunusta versiota, jota kutsutaan nimellä Boragh.


title: BMP-2

text: Vuonna 2017 Puolustusvoimat hankkii uuden pääaseen yhdeksään BMP-2MD-vaunuun Naton logistiikkavirastolta. Hankintaan kuuluu lisähankintavaraus 91 tykin hankintaan varaosineen vuosina 2018 - 2021. Aseet toimittaa slovakialainen ZTS Special AS.


title: BMP-2

text: BMP-2 Fighting Vehicle Federation of American Scientists


title: Horna

text: Horna on suomalainen black metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 1993 Lappeenrannassa.Entiset jäsenet


title: Horna

text: Hornan kokoonpanohistoriasta on varmaankin merkillepantavinta solistin vaihdos ennen vuoden 2001 Sudentaival-albumin julkaisua. Edellinen solisti Werwolf tunnetaan nykyään yhtyeestä Satanic Warmaster. Myös pitkäaikainen rumpali Gorthaur vaihtui vuoden 2005 lopussa Hammeristakin tutuksi tulleeseen Ravenumiin ja myöhemmin Vitsauksesta tutuksi tulleeseen Vainajaan. Saturnus erosi vuonna 2007 yhtyeestä henkilökohtaisten syiden vuoksi. Vuonna 2009 Corvus päätti keskittyä enemmän Totalselfhatred-nimiseen toiseen yhtyeeseensä, mutta ei ole lopullisesti eronnut Hornasta. Spellgoth hoitaa toistaiseksi laulut livenä.


title: Horna

text: Hornalla on lukuisia 7" split- ja EP-julkaisuja, joiden jakelu on usein rajoittunut täysin underground-piiriin. Useimpien painokset ovat 500–1000 kappaleen väliltä.


title: Kuuterneito

text: Kuuterneito eli Kullitar on suomalaisessa kansanperinteessä kaulan kasvaimia ja kyhmyjä, ”kaulakupuja” parantava naispuolinen henkiolento. Kullitar auttaa myös kaalien kasvatuksessa ja tekee puihin pahkoja. Kullitar on yhdistetty usein pyhään Luciaan. Nimi Kullitar tulee sanasta kulli, joka tarkoitti jotakin ruumiin pullistumaa.


title: Aqtaw

text: Aqtaw () tai Aktau (), vuosina 1964–1991 Ševtšenko (, ukrainalaisen runoilijan Taras Ševtšenkon mukaan), on kaupunki Kazakstanissa, Kaspianmeren rannalla. Se on Mañğıstaw'n alueen pääkaupunki. Asukkaita Aktaussa on 177 703 (2012).


title: Aqtaw

text: Kaupunki perustettiin sen jälkeen kun alueelta oli löydetty suuria määriä raakaöljyä. Kaupungissa toimi vuodesta 1972 vuoteen 1999 BN-350 -tyyppinen ydinvoimalaitos, joka tuotti 135 MW sähköä ja 3320 tonnia puhdasta vettä tunnissa.


title: Aqtaw

text: Kaupungissa on satama, lentoasema ja rautatieasema. Eurooppatie E121 ohittaa kaupungin noin 85 kilometriä sen itäpuolelta.


title: Schleswig-Holstein

text: Schleswig-Holstein () on Saksan pohjoisin osavaltio, joka sijaitsee Jyllannin niemimaan eteläosassa, Pohjanmeren ja Itämeren välissä. Schleswig-Holsteinin pääkaupunki on Kiel. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Lyypekki (Lübeck), Flensburg, Schleswig ja Neumünster. Vuoden 2008 päättyessä osavaltiossa oli 2,834 miljoonaa asukasta.


title: Schleswig-Holstein

text: Historiallisesti nimellä Schleswig-Holstein viitataan yleensä laajempaan alueeseen, joka koostuu osavaltion lisäksi Tanskan Etelä-Jyllannin maakunnasta.


title: Schleswig-Holstein

text: Schleswig-Holstein sijaitsee Tanskan rajalla, Pohjanmeren ja Itämeren välissä. Meret yhdistävä Kielin kanava kulkee osavaltion lävitse. Tämän vuoksi osavaltio on Saksan laivastolle ja sitä myöten itse valtiolle geopoliittisesti erittäin tärkeä.


title: Schleswig-Holstein

text: Muinainen Holsteinin herttuakunta sijaitsee osavaltion eteläosassa. Muinainen Schleswigin herttuakunta on taas nykyään jaettu Saksan ja Tanskan kesken.


title: Schleswig-Holstein

text: Lyypekkiä lukuun ottamatta nykyinen Schleswig-Holstein kuului Tanskalle vuodesta 1460. Tällöin niiden ruhtinassuvut sammuivat ja maakunnat valitsivat hallitsijakseen Tanskan kuninkaan. Samalla säädettiin, että niitä ei erotettaisi toisistaan. Alue koostui pohjoisesta Schleswigin ja eteläisestä Holsteinin herttuakunnista. Holstein kuului Saksan keisarikuntaan (myöhemmin Saksan liittoon), mutta Schleswig ei kuulunut siihen. Alueen saksalainen enemmistö nousi kansallisuusaatteen innoittamana kapinaan vuonna 1848 Tanskaa vastaan. Kapina kukistettiin, mutta vuonna 1864 Preussi ja Itävalta liittoutuivat Tanskaa vastaan, koska ne vastustivat Tanskan valtiosäännön soveltamista Schleswigissä. Toisessa Saksan–Tanskan sodassa Slesvig-Holstein jaettiin Itävallan ja Preussin kesken. Vain kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1866 Preussi valtasi koko alueen Itävallalta, ja Schleswig-Holsteinista tuli osa Saksan keisarikuntaa 1870.


title: Schleswig-Holstein

text: Rajakiista Tanskan kanssa saatiin sovittua kansanäänestyksen perusteella 1920 Kansainliiton välityksellä. Silloisen Schleswigin pohjoisosa äänesti liittymisestään Tanskaan, jonka osa se on tänäkin päivänä. Demokraattisten äänestysten tulokset olivat niin vakuuttavia, että edes demokratiaa halveksuva Hitler ei kyseenalaistanut niiden tuloksia. Tämän rajakiistan ratkaisu olikin yksi harvoja Kansainliiton onnistumisia valtapoliittisissa kiistoissa.


title: Schleswig-Holstein

text: Schleswig-Holstein on jaettu yhteentoista piirikuntaan ("Kreis") ja neljään piirikunnattomaan kaupunkiin ("Kreisfreie Stadt"):


title: Schleswig-Holstein

text: Piirikunnat:Piirikunnattomat kaupungit:Vaalikaudella 2012–2017 Schleswig-Holsteinin osavaltiota johtaa SPD:n, vihreiden ja SSW:n koalitiohallitus. Pääministerinä on vuodesta 2012 alkaen ollut sosiaalidemokraatti Torsten Albig. 6. toukokuuta 1912 pidetyissä osavaltiovaaleissa kristillisdemokraatit saivat 36,8 % äänistä (22 edustajaa osavaltioparlamentissa), sosiaalidemokraatit 35,8 % (22 edustajaa), vapaat demokraatit 4,3 % (6 edustajaa), Liittouma 90/Vihreät 10,6 % (10 edustajaa), vasemmistopuolue 2,4 % (ei edustajia), piraattipuolue 7,4 % (6 edustajaa) sekä tanskalaista ja friisiläistä vähemmistöä edustava SSW 2,4 % (3 edustajaa).


title: Schleswig-Holstein

text: Schleswig-Holsteinin virallisia kieliä ovat saksa, alasaksa, tanska ja friisi. Alasaksa on osavaltion historiallinen kieli, mutta sitä puhutaan yhä monissa paikoissa osavaltion alueella. Tanskalainen vähemmistö asuu enimmäkseen osavaltion pohjoisosassa, friisit Pohjanmeren rannikolla ja läheisillä saarilla.


title: Schleswig-Holstein

text: Schleswig-Holsteinin kulttuuri on yhdistelmä saksalaista ja tanskalaista, tästä kenties parhaana esimerkkinä maaseudun linnat ja kartanot, mm. Glücksburgin linna. Tärkeimpiä tapahtumia ovat Schleswig-Holsteinin musiikkifestivaalit, vuotuiset klassisen musiikin festivaalit koko maakunnan alueella, ja Lyypekissä vuosittain pidettävät skandinaavisten elokuvien festivaalit. Steinburgin piirikunnan Wackenissa järjestetään vuosittain Wacken Open Air -metallimusiikkifestivaali.


title: Onni

text: Onni (merkityksessä "tuuri") tarkoittaa kohtalon suopeutta, menestystä, onnellista sattumaa; esimerkiksi: "Olipa onni ettei satanut, kun unohdin pyykit ulos." Onnekkaan tapahtuman lisäksi onnena voi myös pitää sitä, että jokin mahdollinen mutta epäedullinen tapahtuma jää tapahtumatta.


title: Onni

text: Onnenkalujen, nelilehtisen apilan, hevosenkengän, aidon riikinkukon sulan tai tähdenlennon ajatellaan perinteisesti tuovan onnea. Sen sijaan epäonnea uskotaan tuovan esimerkiksi suolan läikyttäminen, mustan kissan näkeminen, tikkaiden alta kulkeminen, peilin rikkoutuminen tai kuun varjoon astuminen.


title: Saarland

text: Saarland, joskus myös Saarinmaa, on pieni osavaltio Saksan länsiosassa lähellä Ranskan rajaa. Sen pääkaupunki on Saarbrücken. Alueella asuu hieman yli miljoona asukasta, ja sen pinta-ala on 2 569 km². Sitä pienempiä ovat vain kaupunkiosavaltiot Berliini, Bremen ja Hampuri. Osavaltion nimi johtuu sen kautta kulkevasta Saarjoesta.


title: Saarland

text: Saarlandia ei käytännössä ollut yhtenäisenä alueena vielä ennen 1900-lukua. Campo Formion rauhassa 1797 alue siirtyi Ranskalle. Pariisin rauha 1815 puolestaan jakoi sen Preussin ja Baijerin kuningaskunnan kesken. Alue alkoi kehittyä vuoden 1871 jälkeen, kun Elsass-Lothringen liitettiin Saksan keisarikuntaan ja nykyisen Saarlandin alue teollistui Lothringenin hiilikaivosten ansiosta.


title: Saarland

text: Saarin alue syntyi 1919 osana Versailles’n sopimusta, jossa siitä tehtiin autonominen alue, jota hallitsi Ranska Kansainliiton valvonnassa. Saar liitettiin takaisin Saksaan 1935, kun alueella järjestetyssä kansanäänestyksessä yli 90 prosenttia äänestäjistä kannatti sitä.


title: Saarland

text: Toisen maailmansodan loppuvaiheilla Saarlandissa käytiin ankaria taisteluita. Sodan jälkeen se oli Ranskan valvonnassa 1945–1947. Sillä oli tuona aikana autonominen hallinto, ja vuonna 1948 kansanäänestyksessä äänestettiin Ranskan ja Saarlandin välisen talousliiton puolesta. Vuosina 1947–1957 alue muodosti Ranskan hallitseman Saarin protektoraatin. Saarland osallistui muun muassa vuonna 1952 Helsingissä järjestettyihin kesäolympialaisiin omalla joukkueellaan. Loppuvuonna 1955 järjestettiin toinen kansanäänestys, jossa alueelle tarjottu itsenäisyys hylättiin, ja alue liitettiin Saksan liittotasavaltaan sen kymmenenneksi osavaltioksi 1. tammikuuta 1957.


title: Surf pop

text: Surf pop on populaarimusiikin tyylisuunta, joka oli suosittua 1960-luvulla. Sille tyypillistä ovat yksinkertainen laulurakenne, lauluharmoniat ja sen ajan lainelautailukulttuuriin (erityisesti Yhdysvaltojen länsirannikon) liittyvät sanoitukset. Tyylisuuntaa puhtaimmillaan edustavat The Beach Boysin uran alkupuolen levytykset. Nykyisin tyylisuuntaa edustavat jotkut yhdysvaltalaiset laulaja-lauluntekijät, kuten Jack Johnson.


title: Bremen (osavaltio)

text: Bremen (viralliselta nimeltään "Bremenin vapaa hansakaupunki", ) on sekä väkiluvultaan että pinta-alaltaan Saksan pienin osavaltio. Se koostuu kahdesta erillisestä alueesta Ala-Saksin sisällä: varsinaisesta Bremenin kaupungista ja Pohjanmeren rannalla olevasta Bremerhavenin satamakaupungista. Niitä yhdistää joki Weser ja erottaa Ala-Saksin osavaltion alue. Bremenin ydinalue on siis enklaavi ja Bremerhaven tälle eksklaavi. Koko Bremenin osavaltion pinta-ala on 404 neliökilometriä. Asukkaita siellä on noin 670 000. Osavaltion pääkaupunki on Bremen.


title: Bremen (osavaltio)

text: Bremenin parlamentti on nimeltään Bürgerschaft. Sen Bremenin kaupungista valitut jäsenet muodostavat myös Bremenin kaupunginvaltuuston. Toimeenpanovaltaa käyttää Bürgerschaftin valitsema senaatti, jota johtaa Senatspräsident (pääministeri, kirjaimellisesti "senaatin puheenjohtaja"). Senatspräsident on myös yksi Bremenin kahdesta–kolmesta pormestarista.


title: Bremen (osavaltio)

text: Osavaltiota ovat perinteisesti hallinneet sosiaalidemokraatit, mutta SPD-CDU:n suuren koalition ansiosta myös kristillisdemokraatti on ollut puoli kautta pääministerinä.


title: Bremen (osavaltio)

text: Bremerhavenilla on erillinen kunnanvaltuusto ja pormestari (Oberbürgermeister) ja hänen varamiehensä.


title: Miksauslaite

text: Miksauslaite eli mikseri, miksauspöytä tai äänipöytä on laite, johon tuodaan sisään useita yksittäisiä äänisignaaleja, ja josta lähetetään näistä signaaleista yhdistämällä saatuja summasignaaleja eteenpäin äänentoistolaitteistolle, tallennuslaitteille tai vaikkapa toiselle miksauspöydälle.


title: Miksauslaite

text:
Yleisimpiä miksauslaitteista löytyviä ominaisuuksia ovat:Ryhmässä miksauslaitteessa erotetaan kytkimillä haluttu määrä kanavia joilla voi olla kokoonpanon useita mikrofoneja käyttävä osa, esimerkiksi
rummut. Ryhmäksi kytkettynä kanavilla on yhteinen signaalin voimakkuuden säätö laitteella helpottaen ryhmän voimakkuuden nostoa tai laskua. Ryhmän säätöjen tasapaino suhteessa muuhun miksaukseen on tällöin tehty jo etukäteen muiden kanavien kanssa, mutta tarvittaessa säätöjä voi muuttaa.


title: Miksauslaite

text: Kanavalohko on yleensä jaettu seuraaviin osiin:


title: Miksauslaite

text: Nykyään markkinoilla on myös digitaalisia miksauslaitteita, jotka ovat pienempiä, kevyempiä ja tarjoavat enemmän ominaisuuksia kuin vastaavat analogiset laitteet. Monissa digitaalimiksereissä on sisäänrakennettuna tehosteita (kuten kaikuja) ja muita signaalin muokkaustoimintoja (esimerkiksi äänenvoimakkuuden vaihtelua rajoittavia tai korostavia laitteita), joita varten analogimikserin kanssa käytetään erillisiä, mikseriin kaapeleilla kytkettäviä laitteita.


title: Miksauslaite

text: Miksauslaitteita käytetään aina, kun useasta äänilähteestä tulevia signaaleja yhdistellään. Siten niitä käytetään konserteissa, studioissa, televisio- ja elokuva-alalla ja teattereissa.


title: Miksauslaite

text: On myös olemassa erillisiä DJ-miksereitä, jotka on suunniteltu juuri DJ-käyttöön. Yleensä niihin kytketään CD-soitin, levysoitin, mp3-soitin tai tietokone. DJ-mikserien erityispiirteitä ovat "cue", jolla voidaan kuunnella kanavaan tulevaa ääntä pelkästään kuulokkeista, ja " crossfader", jolla voidaan miksata kahta tai useampaa kanavaa ristiin yhdellä liu'ulla. Liu'un toisessa päässä toisen kanavan kuuluvuus on täysillä ja toisen kanavan voimakkuus on nollassa. Liu'un ollessa keskellä molempien kanavien tulisi kuulua samalla voimakkuudella, riippuen sisääntulon voimakkuudesta. Monissa DJ-miksereissä on myös 6,3 mm plugi-liittimellä varustettu sisäänmeno mikrofonille.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Jean-Bédel Bokassa (tunnettiin myös nimellä "Salah Eddine Ahmed Bokassa" ja "Keisari Bokassa I") (22. helmikuuta 1921 Bobangui, Ranskan päiväntasaajan Afrikka – 3. marraskuuta 1996 Bangui, Keski-Afrikan tasavalta) oli toinen Keski-Afrikan tasavallan presidentti vuosina 1966–1976 ja Keski-Afrikan keisarikunnan historian ainoa keisari vuosina 1976–1979.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Bokassa oli alun perin ammattisotilas, mutta vuonna 1966 hän riisti melko verettömästi vallan serkultaan David Dackolta. Hän hallitsi Keski-Afrikan tasavaltaa kovaotteisesti, ja vuonna 1972 hän keskitti kaiken vallan itselleen julistaen itsensä elinikäiseksi presidentiksi. Vuonna 1976 hän herätti suurta maailmanlaajuista huomiota muuttamalla maansa valtiomuodon perinnölliseksi monarkiaksi ja kruunauttamalla itsensä keisariksi (Bokassa I). Juhlallisuudet maksoivat kymmeneksen maan vuotuisesta budjetista. Bokassa teetti itselleen samanlaisen valtaistuimen kuin Salomolla. Maa muutti nimensä Keski-Afrikan keisarikunnaksi.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Keisarikunnan aika päättyi jo vuonna 1979 ranskalaisten erikoisjoukkojen tekemään vallankaappaukseen. Bokassa I pakeni maasta, mutta myöhemmin hän palasi takaisin kotimaahansa ja oikeudenkäynnin jälkeen hänet tuomittiin elinkautiseen vankeuteen.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Jean-Bédel Bokassa syntyi vuonna 1921 Bobanguin kylässä Ranskan päiväntasaajan Afrikassa. Hänen isänsä oli m’bakojen heimopäällikkö, joka tapettiin yhteenotossa, kun Jean-Bédel oli kuusivuotias. Hänen äitinsä teki itsemurhan pian tämän jälkeen.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Bokassa kävi katolisten lähetyssaarnaajien kouluissa Banguissa ja Brazzavillessä. Hän kuitenkin jätti haaveen papin urasta ja liittyi 1939 Ranskan armeijaan.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Ranskan valtauksen jälkeen Bokassa palveli Vapaan Ranskan afrikkalaisessa yksikössä. Hänen sotilasuransa jatkui Ranskan armeijassa myös toisen maailmansodan jälkeen, ja hän palveli asevoimissa Indokiinan sodassa. Bokassa osallistui muun muassa Điện Biên Phủn taisteluun, jossa Ranska kärsi tappion. Hänet ylennettiin vuonna 1956 vänrikiksi. Vuonna 1961 hän oli jo kapteeni.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Keski-Afrikan tasavalta itsenäistyi vuonna 1960. Bokassa jätti tämän jälkeen Ranskan armeijan ja palasi kotimaahansa. Itsenäisyysliikettä oli johtanut Bokassan serkku Barthélemy Boganda. Tämän kuoltua lento-onnettomuudessa pian itsenäistymisen jälkeen Ranska asetti maan johtoon David Dackon.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Bokassa sai Dackolta tehtäväkseen luoda valtion armeijan. Bokassasta tuli 1963 Keski-Afrikan tasavallan asevoimien komentaja.


title: Jean-Bédel Bokassa

text:
Dackon aikana Keski-Afrikan tasavallan talous syöksyi ja valtionvelka kasvoi voimakkaasti. Valtio oli vaarassa mennä konkurssiin, kun Dacko syöstiin vallasta vuoden 1965 lopussa. Bokassan ja toisen Indokiinan sodan veteraanin, Alexandre Banzan johtamat joukot sulkivat uudenvuodenaattona Banguin keskustan vallankaappauksessa.
Bokassa julisti vallankaappauksen jälkeen 1. tammikuuta 1966 itsensä presidentiksi ja pääministeriksi. Bokassa lakkautti pian perustuslain, hajotti parlamentin ja siirsi kaikki hallinnolliset asiat valitsemallaan hallitukselle.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Bokassa pyrki kuitenkin uudistamaan valtion taloutta. Niin sanotun operaatio Bokassa oli kansallinen suunnitelma, jonka tarkoituksena oli luoda valtiollisia maatiloja ja teollisuutta. Suunnitelma kuitenkin epäonnistui heikkoon hallintoon. Monet Bokassan ensimmäisistä teoista olivat suosittuja, kuten Banguin lihatilanteen parantaminen ja bussijärjestelmän luominen.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Bokassasta tuli kuitenkin nopesti monien muiden diktaattorien tavoin äärimmäisen vainoharhainen ja ahne. Hänen entinen kumppaninsa Banza pidätettiin 1969 vallankumoussuunnitelmaepäilyjen takia. Banzaa kidutettiin ja lopulta hänet teloitettiin 12. huhtikuuta pidätystä seuranneena päivänä. Kun Bokassa alkoi vangita ja teloittaa poliittisia vastustajiaan sekä laajentaa valtaoikeuksiaan, hänen kansansuosionsa romahti ja hänet yritettiin syöstä vallasta vuosina 1969 ja myöhemmin 1974. Bokassa myös yritettiin epäonnistuneesti salamurhata vuoden 1976 helmikuussa.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Bokassa kääntyi islaminuskoon tavattuaan Libyan johtajan Muammar Gaddafiin ja otti itselleen islamilaisen nimen Salah Eddine Ahmed. Bokassan tarkoituksena oli taata kääntymisellään Libyan taloudellinen tuki. Kun tukea ei kuitenkaan kuulunut, Bokassa palasi katolisuuteen.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Ranskan armeijassa palvellessaan Bokassa oli opiskellut historiaa ja tutustunut Ranskan keisari Napoleon Bonaparteen, jota hän sittemmin oli alkanut suuresti ihailla. Bokassa piti 4. joulukuuta 1976 puheen, jossa hän julisti ryhtyvänsä keisariksi, lakkauttavansa maan parlamentin ja vaihtavansa maan hallitusmuodon tasavallasta keisarikunnaksi. Tasan vuotta myöhemmin Bokassa kruunautti itsensä Keski-Afrikan keisarikunnan keisari Bokassa I:ksi. Yksikään valtionpäämies ei osallistunut juhlallisuuksiin, joskin silloinen Ranskan puolustusministeri Jacques Soufflet lähetti kokonaisen pataljoonan ranskalaissotilaita sekä Ranskan ilmavoimien 17 suihkuhävittäjää suojelemaan kruunajaisseremoniaa. Kruunajaisjärjestelyihin kuului muiden muassa 60 Mercedes-Benz-autoa, 130 hevosta, 24 000 pulloa viskiä, 65 000 pulloa samppanjaa, 40 000 pulloa ranskalaista viiniä, tuhansittain ruusuja sekä 120-henkinen orkesteri. Arvioiden mukaan kruunajaiskulut olivat Yhdysvaltain dollareissa noin 20 miljoonan arvoiset, mikä merkitsi melkein neljäsosaa koko maan silloisesta vuosibudjetista.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Kruunajaisten seurauksena länsimaissa alettiin pitää Bokassaa suuruudenhulluna ja jopa mielenvikaisena, ja häntä verrattiin usein toiseen omalaatuisesta käytöksestä tunnettuun afrikkalaisdiktaattoriin, Ugandan Idi Aminiin. Yhdysvallat, Sveitsi ja erityisesti Ranska kuitenkin tukivat Bokassan hallitusta. Ranska tuki innokkaasti Keski-Afrikan keisarikuntaa sekä sotilaallisesti että taloudellisesti, minkä takia Bokassa vastapalveluksena lahjoitti uraania, joka oli elintärkeätä Ranskan ydinaseiden kehitysohjelmalle. Bokassa myös ystävystyi Ranskan presidentti Valéry Giscard d’Estaingin kanssa ja kutsui usein hänet luokseen vierailulle. Ranskalaisessa "Le Canard enchaîné" -lehdessä paljastettiin 1979, että Bokassa oli aikoinaan lahjoittanut Giscard d’Estaingille useiden tuhansien frangien arvosta timantteja. Tapaus aiheutti Ranskassa poliittisen skandaalin.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Kun Keski-Afrikan keisarikunnan talous oli romahtamaisillaan, Bokassa päätti hankkia maalle tarvittavia lisävaroja antamalla määräyksen, jonka mukaan kaikilla maan lapsiperheillä oli velvollisuus ostaa lapsilleen koulupukuja, joita oli saatavissa ainoastaan Bokassan keisarillisesta vaatehuoneesta. Koulupuvut olivat kuitenkin niin kalliita, että köyhän maan asukkaista vain rikkaimmilla oli varaa hankkia niitä.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Banguissa puhkesi tämän takia mellakoita ja opettajat, opiskelijat, koululaiset ja viranomaiset järjestivät lakkoja. Bokassan autoa heiteltiin kivillä 17. huhtikuuta. Seuraavana päivänä Bokassa pidätytti satoja 8–16-vuotiaita lapsia joukkokokoontumisen yhteydessä. Lapset kuljetettiin Banguin reunamilla sijainneeseen Ngaragban vankilaan, jossa seuraavana yönä lapsia kidutettiin, hakattiin kuoliaaksi, kivitettiin ja kuristettiin. Verilöylyssä kuoli noin sata lasta, ja nuorimmat uhrit olivat kahdeksanvuotiaita.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Koululasten verilöyly järkytti suuresti Ranskaa, joka veti tukensa Keski-Afrikan keisarikuntaa ja alkoi suunnitella Bokassan syöksemistä vallasta. Ranskan tiedustelupalvelin SDECE:n kommandot suorittivat operaatio Barrakudan 20. syyskuuta 1979, jolloin Bokassa oli valtiovierailulla Libyassa. Seuraavaan päivään mennessä Bokassan hallinto oli kaadettu ja uudeksi presidentiksi oli nimitetty David Dacko, jonka ranskalaisjoukot palauttivat valtaan.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Vallasta syösty Bokassa lähti maanpakoon ja yritti pyrkiä Ranskaan, mutta ranskalaiset viranomaiset epäsivät häneltä oleskeluluvan. Bokassa vetäytyi asumaan Norsunluurannikon pääkaupunkiin Abidjaniin, kunnes vuonna 1983 Ranska myönsi hänelle ”poliittisen turvapaikan”. Bokassa muutti asumaan Ranskaan ja eli Château d'Hardricourtin palatsissa Hardricourtissa, Yvelinesssä, mutta hän ei nauttinut Ranskan ilmastosta ja päätti palata takaisin Keski-Afrikan tasavaltaan, vaikka kotimaassa hänet oli etsintäkuulutettu.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: 24. lokakuuta 1986 palasi takaisin Keski-Afrikan tasavaltaan, mutta paikalliset viranomaiset ottivat hänet kiinni jo lentokentällä. Bokassalle järjestettiin oikeudenkäynti ja häntä syytettiin muiden muassa maanpetoksesta, kannibalismista, kavalluksista ja murhista. Oikeudenkäynti päättyi 12. kesäkuuta 1987 ja Bokassalle annettiin kuolemantuomio. Bokassa vietiin vankilaan odottamaan teloitusta, mutta vuoden 1988 tammikuussa rangaistus vaihdettiin elinkautiseksi vankeudeksi.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Vuonna 1993 presidentti André Kolingba kuitenkin päätti armahtaa Keski-Afrikan tasavallan kaikki vangit, mukaan lukien Bokassan. Bokassa kuitenkin asetettiin kotiarestiin ja hän joutui asumaan vaatimattomissa oloissa pääkaupunki Banguissa. 3. marraskuuta 1996 75-vuotias Bokassa menehtyi äkilliseen sydänkohtaukseen.


title: Jean-Bédel Bokassa

text: Maan itsenäisyyden 50-vuotispäivän kunniaksi presidentti François Bozizé rehabilitoi ex-keisari Bokassan vuonna 2010.


title: Ariodante

text: Ariodante on Georg Friedrich Händelin säveltämä ooppera. Nimettömän tekijän kirjoittama libretto perustuu Antonio Salvin teokseen, joka puolestaan on sovitus Ludovico Arioston "Orlando Furioso"sta. Oopperan ensiesitys oli kuninkaallisessa oopperatalossa Lontoon Covent Gardenissa 8. tammikuuta 1735.


title: Ariodante

text: Kuten muutkin Händelin "opera seria" -genren oopperat, Ariodante painui alkusuosion jälkeen unohduksiin yli kahdeksisadaksi vuodeksi. 1970-luvulla se herätettiin henkiin, ja sitä pidetään yhtenä Händelin hienoimmista oopperoista.


title: Ariodante

text: Ensiesityksessä rooleja esittivät seuraavat laulajat:


title: Thüringen

text: Thüringenin vapaavaltio on Keski-Saksassa sijaitseva osavaltio. Osavaltiossa asui 2 158 128 ihmistä vuoden 2016 lopussa. Alueen pääkaupunki on Erfurt, jossa asuu 200 000 asukasta. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat Gera, Jena, Weimar, Gotha, Eisenach ja Suhl.


title: Thüringen

text: Thüringen oli jakautuneena useaksi pikkuvaltioksi 1500-luvulta alkaen. Vuonna 1920 nämä yhdistettiin Saksan valtakunnan Thüringenin osavaltioksi. DDR lakkautti osavaltion vuonna 1952. Thüringen palautettiin osavaltioksi vuonna 1990 Saksojen yhdistyttyä.


title: HL Hailuoto

text: HL Hailuoto eli paikallisessa puhekielessä Hailuotolaiva oli ns. "pakettilaiva" (), joka hoiti yhdysliikennettä Oulun Kauppatorin ja Hailuodon saaren välillä vuodesta 1920 aina vuoteen 1968 saakka, jolloin ensimmäinen maantielautta "Merituuli" aloitti liikennöinnin Oulunsalon Riutunkarin ja Hailuodon Huikun välillä.


title: HL Hailuoto

text: "HL Hailuoto" rakennettiin Hailuodon Höyryveneosuuskunnan toimeksiannosta Helsingin Kone- ja Siltarakennus Oy:n telakalla vuosina 1919–1920. Laivan pituus oli 21,1 metriä, leveys 4,6 metriä ja syväys 1,6 metriä. Rungon syvyys kölistä pääkannelle oli 2,6 metriä. Aluksen höyrykoneen teho oli noin 100 indikoitua hevosvoimaa. Laivan todellinen nopeus oli 7–8 solmua (n. 13–15 km/h) toimeksiannossa sovitun 9 solmun (16,7 km/h) sijaan. Miehistöön kuului kuusi miestä sekä laivakokki.


title: HL Hailuoto

text: Alus valmistui 20. elokuuta 1920, ja purjehti omin konein Helsingistä Hailuotoon, saapuen perille Ojakylän laituriin 26. elokuuta. Pohjois-Suomen suurin sanomalehti Kaleva uutisoi elokuun lopussa aluksen saapumisesta muun muassa että alukselta löytyvät kaikki ne nykyajan mukavuudet joita niin lyhyellä reitillä voi odottaa. Laiva aloitti kaupallisen liikennöinnin välittömästi ja liikennekausi jatkui pitkälle syksyyn.


title: HL Hailuoto

text: Alus oli edeltäjäänsä HL "Luotoa" suurempi alus. "Luotoa" pidettiin liian pienenä reitillä tarvittavaan matkustaja- ja rahtikapasiteettiin nähden. Hailuotolaivallakin oli joitakin ongelmia, muun muassa sen höyrykonetta kuvailtiin usein teholtaan riittämättömäksi niinkin suurelle laivalle. Ongelmia oli myös laivan matalan syväyksen kanssa: ilman riittävää lastia tai painolastia laiva ui liian korkealla vedessä, jolloin potkurinlavat nousivat vedenpinnan yläpuolelle, eivätkä saaneet tarpeeksi vettä ympärilleen.


title: HL Hailuoto

text: Vuodesta 1920 vuoteen 1925 "HL Hailuoto" kulki reittiä Oulu–Oulunsalon Varjakka–Lumijoen Varjakka–Hailuoto–Lumijoen Varjakka–Oulunsalon Varjakka–Oulu.


title: HL Hailuoto

text: Vuodesta 1926 alkaen reitti muuttui suoraksi yhteydeksi Oulun Kauppatorin rannasta Hailuodon Ojakylään. Tuona vuonna laivan purjehduskausi alkoi 28. toukokuuta ja jatkui aina 1. marraskuuta saakka. Laiva kulki Hailuodosta alkavan reitin kerran päivässä.


title: HL Hailuoto

text: Vuoden 1921 kesämyrskyn riehuessa Perämerellä "HL Hailuoto" saapui Lumijoen Varjakkaan ja jäi noin 200 metrin päähän rannasta. Päällikkö antoi höyrypillillä vihellyksiä kutsuakseen rannalta veneitä hakemaan laivalta pois jäävät matkustajat. Vain yksi pieni soutuvene lähti rannasta laivalle, vaikka päällikkö yritti tuloksetta kutsua lisää veneitä.


title: HL Hailuoto

text: Kun vene saapui laivan kylkeen, kaikki 18 maihin pyrkivää matkustajaa matkatavaroineen ahtautuivat veneeseen piittaamatta päällikön varoituksista. Päällikkö kehotti jättämään matkatavarat laivalle, mutta hänen neuvoistaan ei piitattu. Vene lähti laivan laidalta pahasti ylikuormattuna.


title: HL Hailuoto

text: Muutamia minuutteja sen jälkeen, kun vene oli lähtenyt kohti rantaa, laivalta huomattiin veneen alkaneen upota. Päällikkö käänsi laivan takaisin, mutta aluksen ja laivalla olijoiden turvallisuuden vuoksi päätti kuitenkin jäädä kauemmas karikoista nähdessään rannalta lähtevän veneitä pelastamaan hädässä olevia.


title: HL Hailuoto

text: Vene kaatui myrskyssä ja kaikki siinä olijat joutuivat veden varaan. Kaksi naista onnistui pysyttelemään ylösalaisin kelluvan veneen mukana sen ajelehtiessa rantaan. Vesi oli matalaa, jopa alle 1,5 metriä, sillä päällikkö ja miehistö näkivät joidenkin seisovan vedessä vain vyötäisiään myöten. Tästä huolimatta laivalta lähteneistä 18 matkustajasta viisi menehtyi. Heille on pystytetty muistomerkki Lumijoen Varjakkaan Hailuotolaivan viereen.


title: HL Hailuoto

text: Epäonni iski uudelleen 1922, kun alus kulki Oulujoen suistossa Raatinsaaren ja Pikisaaren välisessä salmessa. Se joutui väistämään tukkilauttaa vetänyttä hinaajaa, jolloin alus joutui voimakkaaseen virtaan ja ajoi voimakkaasti karille Raatinsaaren rantaan. Karilleajo aiheutti vakavan vuodon keskilaivaan ja konehuoneeseen, ja alus vietiin kuivatelakalle korjattavaksi.


title: HL Hailuoto

text: Samassa kapeikossa alus ajoi karille myös kesäkuussa 1935, kun laiva joutui väistämään pakettilaiva "HL Frejaa". Karilleajosta ei tullut vaurioita, mutta laivan irrottaminen karilta kesti kaksi tuntia.


title: HL Hailuoto

text: 18. kesäkuuta 1949 "Hailuoto" lähti Hailuodon Ulkokarvosta Petsamon laiturista kello 5.15 aamulla ja suuntasi kohti Oulun Kauppatoria. Laivalla oli 31 matkustajaa, nelihenkinen miehistö, kolme tonnia kalaa ja muuta rahtia, sekä yhdeksän tonnia hiiltä.


title: HL Hailuoto

text: Alus kulki pitkin merikarttaan merkittyä ja poijutettua kolmen metrin väylää lähellä Keskiselänmatalaa, kun se yhtäkkiä törmäsi keskellä väylää olevalle merkitsemättömälle karille kello 6.30. Aluksi epäiltiin että poikkeuksellisen matalan laskuveden vuoksi kari olisi lähempänä pintaa kuin normaalisti. Todellinen syy oli kuitenkin se, että voimakkaat tuulet olivat siirtäneet reimaria liki 250 metriä pois paikoiltaan.


title: HL Hailuoto

text: Karilleajo oli niin voimakas, että koko laiva vavahti ja suurin osa matkustajista menetti tasapainonsa. Törmäyksen seurauksena laivan keulaan tuli vakava vuoto, ja muutamassa minuutissa etumaisissa hyteissä oli vettä yli metrin verran.


title: HL Hailuoto

text: Laivalta laskettiin kaksi pelastusvenettä, ja niissä 16 matkustajaa soudettiin turvaan Santosen niemeen Hailuotoon, jonne veneet saapuivat kahden tunnin soutamisen jälkeen. Veneissä olevat miehet hälyttivät hinaaja "Oulu 6":n, joka kiiruhti pelastustöihin päällikkö Veikko Mäntylän johdolla, saapuen uppoavan aluksen luokse noin kello 8.00.


title: HL Hailuoto

text: Ennen tätä alus oli ajelehtinut noin 300 metrin matkan pois karilleajopaikalta ja laivalla olijat kiipesivät laivan katolle. Lähistöllä ollut kalastusvene vei muutamia matkustajia turvaan.


title: HL Hailuoto

text: Laivalla olijat, joista osa oli naisia ja vanhuksia, joutuivat viettämään kolmisen tuntia laivan katolla kylmässä vedessä ja navakassa tuulessa. Kun laivan köli laskeutui pohjaan, näkyviin jäivät vain masto, savupiippu sekä ruorihytin katto. Päällikkö Pauli Annunen ohjasi pelastustyötä ja vanhan merimiestavan mukaisesti lähti laivalta viimeisenä. Alus nostettiin 7. heinäkuuta ja siirrettiin Pyydyskariin kunnostettavaksi. Alus palasi takaisin liikenteeseen heinäkuun puolivälin jälkeen.


title: HL Hailuoto

text: Joissakin lähteissä aluksen uppoamispäiväksi mainitaan 22. kesäkuuta 1949. Tämä ei voi olla oikein, sillä uppoamisesta on uutisia useissa paikallisissa sanomalehdissä 19. kesäkuuta.


title: HL Hailuoto

text: "HL Hailuoto" oli Oulun alueella pisimpään palvellut pakettilaiva. Muutamia lyhyitä taukoja sekä talvi- ja kelirikkokausia lukuun ottamatta alus pysyi liikenteessä yhtäjaksoisesti 48 vuotta. Aluksen voimanlähteenä oli loppuun saakka höyrykone.


title: HL Hailuoto

text: Hailuodon Höyryveneosuuskunta lopetti liikennöinnin elokuussa 1968, kun ensimmäinen Hailuodon autolautta, L/A Merituuli, aloitti liikenteen Hailuodon Santosen ja Oulunsalon Riutunkarin välillä. Hailuotolaiva myytiin ja osuuskunta lakkautettiin. Rakennusliike Estama osti aluksen, aikomuksenaan varustaa se dieselmoottorilla. Suunnitelmat kuitenkin peruuntuivat.


title: HL Hailuoto

text: Keväällä 1972 Osuusliike Arina osti aluksen, ja 3. kesäkuuta 1972 alus teki viimeisen matkansa omin konein. Alus nostettiin kuivalle maalle Oulun Kauppatorille, missä se toimi kesäkahvilana. Kahvilatoiminta kuitenkin hiipui, ja 1990-luvun puolivälissä laivaa uhkasi jopa romuttaminen.


title: HL Hailuoto

text: Vuonna 1997 laiva myytiin uudelleen ja siirrettiin Lumijoen Varjakkaan kesäkahvilaksi. Laivan ja kahvilan ylläpidosta vastaa nykyään Varjakan kylätoimikunta. Hailuotolaiva-kahvila on avoinna kesäisin.


title: Saksi-Anhalt

text: Saksi-Anhalt () on Saksassa sijaitseva osavaltio. Alueella oli vuoden 2014 lopussa 2 235 548 asukasta. Osavaltio on pinta-alaltaan 20 452 km².


title: Saksi-Anhalt

text: Sen pääkaupunki on Magdeburg. Osavaltio on perustettu vuonna 1990 Saksan yhdistyessä. Sitä ennen alue kuului Saksan demokraattisen tasavaltaan (Itä-Saksaan) ja oli jaettuna Magdeburgin ja Hallen piirikuntiin.


title: Esa Pulliainen

text: Esa Pekka Pulliainen (s. 1. tammikuuta 1957 Helsinki) on suomalainen kitaristi. Hänet tunnetaan Agents-yhtyeen kitaristina ja sovittajana. Hän on myös tuottanut muiden artistien levyjä. Vuonna 2003 Esa Pulliaiselle myönnettiin säveltaiteen valtionpalkinto. Vuonna 2015 hän sai Vantaan kulttuuripalkinnon (10 000 eur).


title: Esa Pulliainen

text: Pulliainen työskenteli ensin eri yhtyeiden roudarina ennen liittymistään Tuomari Nurmion Köyhien ystävät -yhtyeeseen. Hän oli mukana yhtyeen ainoaksi jääneellä levyllä "Kohdusta hautaan" vuonna 1979. Köyhien ystävien hajottua Pulliainen ja osa sen muusta jäsenistöstä perustivat Agents-yhtyeen.


title: Esa Pulliainen

text: Esa Pulliainen on tunnettu myös luomastaan, niin sanotusta ”Agents-soundista”, jonka on sanottu yhdistelevän 1960-luvun rautalankamusiikkia, rockia ja iskelmää. Vuosina 1979–2006 hän käytti yleensä vaaleansinistä, Suomen lipulla koristettua Fender Stratocaster -sähkökitaraa, jonka perusteella F-Musiikki teetti aikanaan erän replikoita.


title: Esa Pulliainen

text: Esa Pulliainen on tehnyt myös sävellyksiä, esimerkiksi ”Luonasi”-kappale on Esa Pulliaisen säveltämä ja sanoituksen hän on tehnyt yhdessä Jorma Kääriäisen kanssa. Suurin osa Pulliaisen sävellyksistä on julkaistu Agentsin levyillä. Myös Tuomari Nurmion vuoden "Kohdusta hautaan -levyllä" on yksi Esan Pulliaisen säveltämä instrumentaalikappale ”7-Ender” sekä joitakin Tuomari Nurmion ja hänen yhteissävellyksiä kuten "Ankara". Lisäksi Pulliainen on tehnyt sävellyksiä myös muun muassa Milanalle, Kari Tapiolle, The Swinghufvuds -yhtyeelle, The JP’sille ja Fourbangersille.


title: Esa Pulliainen

text: Esa Pulliaisella on myös kokoonpano Esa Pulliainen C-Combo, joka aloitti vuonna 2008 nimellä Esa Pulliainen Cocktail Combo. Yhtye aloitti toimintansa aluksi instrumentaaliyhtyeenä ja vuonna 2013 julkaistiin instrumentaalilevy yhtyeen nimellä. Nykyään yhtye tekee yhteistyötä Mr. Breathlessin ja muiden artistien kanssa, esimerkiksi Mr. Breathlessin kanssa on ilmestynyt uusi albumi nimeltään "Keep on Rockin’".


title: Esa Pulliainen

text: Pulliaisen sukujuuret ovat luovutetussa Karjalassa, hänen isänsä on kotoisin Salmista.


title: Hessen

text: Hessen on osavaltio keskisessä Saksassa. Osavaltion pääkaupunki on Wiesbaden ja suurin kaupunki Frankfurt.


title: Hessen

text: Nimeä "Hessen" on käytetty jo roomalaisaikana. 700-luvulta alkaen merovingiaikana ja karolingiaikana Hessen kuului frankkikuninkaiden alaisuuteen. Kaarle Suuri käytti "Hessegau"-nimistä aluetta tukikohtanaan sodassa sakseja vastaan. Vuoden 843 Verdunin rauhassa alue siirtyi kuningas Ludvig Saksalaisen omistukseen, mutta myöhemmin se siirtyi vielä joksikin aikaa frankkikuninkaille. Kristinusko levisi alueelle benediktiiniläisen järjestön kautta, kun se perusti luostarit Fuldaan ja Hersfeldiin. Valtiollisesti Saksa oli kuitenkin hajanainen, eivätkä sen pikkuvaltiot olleet pitkäikäisiä. Thüringenin maakreivin saatua alueen haltuunsa 1100-luvulla Hessenistä tuli osa Thüringenin maakreivikuntaa, kunnes se Thüringenin perimyssodan päätteeksi vuonna 1264 erotettiin Hessenin maakreivikunnaksi (), jota hallitsi tästä alkaen Hessenin suku. Ylä-Hesseniä hallittiin Marburgista ja Ala-Hesseniä Kasselista. 1400-luvulla herttuakunta yhdisti itseensä muun muassa Giessenin ja osia Schmalkaldenista. Maakreivi Filip Jalomielisen kuoltua vuonna 1567 Hessen jaettiin neljään osaan hänen neljälle pojalleen, jolloin syntyivät Hessen-Kasselin, Hessen-Darmstadtin, Hessen-Rheinfelsin ja Hessen-Marburgin maakreivikunnat. Näistä Rheinfels ja Marburg jaettiin kahden muun kesken niitä hallinneiden sukuhaarojen sammuttua vuosina 1583 ja 1604. Lisäksi Hessen-Darmstadtista erotettiin vuonna 1622 Hessen-Homburgin maakreivikunta.


title: Hessen

text: Hessen-Kasselin maakreivikunta oli vuosina 1730–1751 personaaliunionissa Ruotsin kanssa, kun maakreivi Fredrik I oli samanaikaisesti Ruotsin kuninkaana. Hessen-Kasselista tuli vuonna 1803 Hessenin vaaliruhtinaskunta, joka ainoana vaaliruhtinaskuntana säilytti tämän nimen myös vuonna 1806 tapahtuneen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan lakkauttamisen jälkeen. Preussi valloitti sen vuoden 1866 sodassa ja se liitettiin Preussiin Hessen-Nassaun provinssina. Myös Hessen-Homburg liitettiin samana vuonna Preussiin sen hallitsijasuvun sammuttua. Hessen-Darmstadtista taas tuli vuonna 1806 Hessenin suurherttuakunta ("Großherzogtum Hessen"), minkä nimisenä se säilyi myös osana Saksan keisarikuntaa vuoden 1871 jälkeen. Hessenin suku syrjäytettiin lopulta valtaistuimelta Saksan marraskuun 1918 vallankumouksen yhteydessä, jolloin perustettiin Weimarin tasavallan osavaltiona toiminut Hessenin kansanvaltio ("Volksstaat Hessen").


title: Hessen

text: Tunnetuimpia Hessenin maakreivejä ovat olleet Ludvig I (k. 1458), joka oli ehdokkaana Saksan keisariksi 1440, ja Vilhelm II (k. 1509), keisari Maksimilian I:n läheinen tukimies. Vilhelmin poika Filip Jalomielinen toteutti Hessenissä uskonpuhdistuksen ja perusti vuonna 1527 Marburgin yliopiston ("Philipps-Universität Marburg").


title: Hessen

text: Hessen-Kasselin sukuhaaraan kuulunut Hessenin prinssi ja jalkaväenkenraali Friedrich Karl valittiin Suomen kuninkaaksi 9. lokakuuta 1918, mutta hän kieltäytyi tehtävästä 20. joulukuuta 1918 Saksan kärsittyä tappion maailmansodassa.


title: Hessen

text: Osavaltion perustivat miehitysviranomaiset Yhdysvaltain miehitysvyöhykkeelle toisen maailmansodan jälkeen 11. syyskuuta 1945 nimellä "Suur-Hessen". Siihen kuuluivat entinen Hessenin kansanvaltion alue (Hessen-Darmstadt) sekä siihenastinen Preussin provinssi Hessen-Nassau. Seuraavana vuonna etuliite "Suur-" pudotettiin nimestä osavaltion saadessa siviilihallinnon ja sen myötä perustuslain ensimmäisenä osavaltiona sodanjälkeisessä Saksassa. Koska perustuslaki pohjautuu pitkälti sotaa edeltäneeseen lainsäädäntöön, sallii se muun muassa kuolemantuomion, joskin vuonna 1949 säädetty korkeammassa asemassa oleva Saksan liittotasavallan perustuslaki Grundgesetz tekee tuomitsemisen käytännössä mahdottomaksi. Kuolemantuomion poistaminen Hessenin perustuslaista vaatisi kansanäänestyksen. Sitä ei ole katsottu tarpeelliseksi, koska kuolemantuomiota on mahdotonta toteuttaa. Osavaltion osittain miehitysvyöhykkeiden sanelemien rajojen muuttamisesta paremmin alueen historiallisia vastaaviksi on miehityksen päätyttyä keskusteltu satunnaisesti.


title: Hessen

text: Hessenin maapäivävaalit pidettiin syyskuussa 2013. Puolueista CDU lisäsi hieman ääniosuuttaan 38,3 prosenttiin, SPD kasvoi selvästi 30,7 prosenttiin, FDP menetti huomattavasti kannatustaan ja sai 5 prosentin ääniosuuden, vihreät sai 11,1 prosentin osuuden ja Vasemmisto pysyi lähes ennallaan 5,2 prosentissa. Piraattipuolueen ääniosuus oli 1,9 prosenttia.


title: Hessen

text: Pääosin Hessenissa sijaitseva Reinin-Mainin metropolialue on Saksan toiseksi suurin teollisuuskeskittymä Ruhrin alueen jälkeen. Raskasta teollisuutta, jonka suurin työnantaja on autonvalmistaja Opel tehtaillaan ja päämajallaan Rüsselsheimissa, hallitsee koneenrakentaminen ja kemianteollisuus. Teollisuuden lisäksi osavaltion taloudelle erityisen merkityksellinen on Frankfurtin finanssikeskus, jossa sijaitsevat paitsi EKP:n ja Saksan keskuspankin, myös useimpien merkittävien saksalaispankkien pääkonttorit ja maan pörssi. Suurelta osin vilkkaan pankkitoiminnan ruokkimana lukeutuu myös Frankfurt am Mainin lentoasema maailman suurimpiin, ja on siten myös osavaltion merkittävimpiä työllistäjiä.


title: Hessen

text: Hessenin osavaltio on jaettu kolmeen hallintopiiriin (), 21:een piirikuntaan (), joihin kuuluu yhteensä 426 kaupunkia ja kuntaa, sekä viiteen piirivapaaseen kaupunkiin (), eli piirikuntaan kuulumattomaan kaupunkiin.


title: Hessen

text: Hallintopiirit: Darmstadt, Gießen, Kassel


title: Pikkuaivot

text: Pikkuaivot (lat. "cerebellum") on aivojen osa, joka sijaitsee isoaivopuoliskojen alapuolella takaraivossa kallon takaosassa. Verta pikkuaivoihin kuljettavat nikamavaltimot.


title: Pikkuaivot

text: Kuten isoaivot, pikkuaivot ovat voimakkaasti poimuttuneet ja jakautuneet oikeaan ja vasempaan puoliskoon, hemisfääriin, joita yhdistää toisiinsa pikkuaivomato. Lisäksi pikkuaivoissa on isoaivojen tapaan harmaasta aineesta muodostunut pikkuaivokuori ja sen sisällä valkeata ainetta. Aivorunkoon pikkuaivot liittyvät pikkuaivovarsien välityksellä, jotka ovat muodostuneet hermoradoista. Aivokalvoista kovakalvo muodostaa pikkuaivojen päälle pikkuaivoteltan.


title: Pikkuaivot

text: Pikkuaivojen keskeinen tehtävä on koordinoida lihasliikkeitä ja liikesarjoja, kuten polkupyörällä ajoa, ja liikkeiden ajoitusta, kuten heittoliikettä, yhdessä tyvitumakkeiden ja motorisen aivokuoren kanssa. Pikkuaivot ovat tärkeät myös tasapainon säilymisen kannalta, josta ne saavat informaatiota sisäkorvan asento- ja liikereseptoreilta. Pikkuaivot säätelevät sekä hieno- että karkeamotoriikkaa. Pikkuaivot eivät itse aloita liikkeitä, vaan ne ovat liikkeiden koordinoinnin apuyksikkö. Pikkuaivot sovittavat yhteen eri lihasten toimintaa siten, että liikkeistä tulee tarkkoja ja tilanteeseen sopivia.


title: Astiankuivauskaappi

text: Astiankuivauskaappi on pestyjen astioiden kuivaamiseen tarkoitettu keittiökaluste. Yleensä tiskipöydän yläpuolelle sijoitettavassa kaapissa on kiinteiden hyllyjen sijaan ritilätelineet, joissa astiat voivat valua kuiviksi.


title: Astiankuivauskaappi

text: Yhdysvalloissa Louise R. Krause sai vuonna 1932 patentin (US 1860617) keksimälleen pesualtaan yläpuolelle sijoitetulle ovilla varustetulle astiankuivauskaapille (dish drying cabinet), jossa puinen tukirakennelma piti astiat pystyasennossa niin, että vesi valui altaaseen ja ilma pääsi kiertäessään kuivaamaan astiat. Yhdysvaltalainen Angiolina Scheuermann sai patentin (US 1733907) vastaavanlaiselle, hieman pienemmälle kaapille (Drainer and Depository for Dishes) jo edellisen vuosikymmenen lopulla lokakuussa 1929. Scheuermannin kaapissa lautaset oli tuettu rautalangasta taivutetulla pidikkeillä, hyvin paljon suomalaisen astiakaapin tapaan. Saksassa Margarete Schütte-Lihotzkyn vuonna 1926 suunnittelemaan Frankfurtin keittiöön kuului astiankuivausteline pesualtaan yläpuolella.


title: Astiankuivauskaappi

text: Heitä aiemmin skotlantilainen Robina Wood oli saanut patentin aterinkorilla ja vettä keräävällä rännillä varustetulle, pöydälle asetettavalle astiankuivaustelineelle (dish drainer) Yhdysvalloissa vuonna 1895 (US 542912) ja Isossa-Britanniassa vuonna 1894 (GB189410066 Improvements in and relating to the Drying of Dishes and the Like).


title: Astiankuivauskaappi

text: Suomessa astiankuivauskaappia kehitti Maiju Gebhard Työtehoseurassa vuosina 1944–1945. Eduistaan huolimatta astiankuivauskaapin käyttö ei ole levinnyt kaikkiin maihin, mutta se on Suomen lisäksi suosittu esim. Italiassa ja jonkin verran suosittu Ruotsissa.


title: Astiankuivauskaappi

text: Suomalaisen astiankuivauskaapin lähin esikuva oli ruotsalainen astiankuivausteline, jota pidettiin pöydällä. Gebhard huomasi, että monissa kodeissa telinettä ei käytetty, vaan astiat kuivattiin käsin ja siirrettiin välittömästi kaappiin. Gebhardin oivallus oli sijoittaa kuivaustelineet kaappiin tiskipöydän yläpuolelle, missä astiat saivat rauhassa valua kuiviksi, aivan kuten amerikkalaisessa mallissa. Näin voitiin välttää yksi kodinhoidon työvaihe. Gebhardin laskelmien mukaan ennen pesukoneiden käyttöönottoa perheenemäntä käytti tiskaamiseen ja astioiden kuivaamiseen lähes 30 000 tuntia elämästään.


title: Astiankuivauskaappi

text: Enso-Gutzeit aloitti astiankuivauskaapin valmistamisen 1948. Vuonna 1954 telineitä alettiin valmistaa muovipäällystetystä teräslangasta puhtaanapidon helpottamiseksi. Telineiden ja kaappien mitat standardoitiin vuonna 1982.


title: Hägersten (kaupunginosa-alue)

text: Hägersten on Tukholman kunnan entinen kaupunginosa-alue. Se sijaitsi kunnan eteläosassa ("söderort"). Se lakkasi olemasta 1. tammikuuta vuonna 2007, kun se ja Liljeholmenin kaupunginosa-alue yhdistettiin uudeksi Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeksi.


title: Hägersten (kaupunginosa-alue)

text: Hägerstenin pinta-ala oli 6,25 km². Vuonna 2004 siellä oli 29 847 asukasta. Etelässä Hägersten rajoittui Skärholmenin ja Älvsjön kaupunginosa-alueisiin sekä Huddingen kuntaan. Hägerstenin itäpuolella oli Liljeholmenin kaupunginosa-alue ja pohjoisessa Mälaren. Hägersteniin kuuluivat seuraavat kaupunginosat: Fruängen, Hägersten, Hägerstensåsen, Mälarhöjden ja Västertorp.


title: Stabiae

text: Stabiae oli Rooman valtakunnan kaupunki Campaniassa. Se sijaitsi noin 15 km Herculaneumista kaakkoon Napolinlahden rannalla. Kaupunki tuhoutui Pompejin ja Herculaneumin ohella Vesuviuksen purkautuessa vuonna 79.


title: Stabiae

text: Ennen roomalaisia ja heidän huviloitaan aluetta asuttivat oskin kieltä puhuneet samnilaiset. Alueelta on tehty hautalöytöjä ajalta 700 eaa - 300 eaa.


title: Stabiae

text: Purkauksen jälkeen kaupunki rakennettiin pian uudelleen, nykyisin paikalla sijaitsee Castellammare di Stabian kaupunki. Antiikin Stabiaesta on jäljellä muinaisjäännöksiä. Siellä on suoritettu kaivauksia muun muassa Villa San Marcossa ja Villa Ariannassa.


title: Hässelby-Vällingby

text: Hässelby-Vällingby on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan länsiosassa ("västerort"). Hässelby-Vällingbyssä on lähes 62 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 19,60 neliökilometriä. Etelässä ja idässä Hässelby-Vällingbyn rajanaapureita ovat Bromman ja Spånga-Tenstan kaupunginosa-alueet, lännessä taas Järfällan kunta. Hässelby-Vällingbyhyn kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Hässelby Gård, Hässelby Strand, Hässelby Villastad, Grimsta, Kälvesta, Nälsta, Råcksta, Vinsta ja Vällingby.


title: Damaskos

text:
Damaskos (, usein lyhennettynä دمشق, "Dimašq", puhekielessä الشام, "al-Šām") on Syyrian pääkaupunki. Noin vuonna 2500 eaa. perustettua kaupunkia pidetään maailman vanhimpana yhtäjaksoisesti asutettuna kaupunkina. Vuonna 2004 kaupungissa oli 1 414 913 asukasta ja sen suurkaupunkialueella asui vuonna 2014 arviolta 2,574 miljoonaa henkilöä.
Damaskos on Aleppon jälkeen Syyrian toiseksi suurin kaupunki.


title: Damaskos

text: Kaupungin ulkopuolella Tell Ramadissa tehdyt kaivaukset ovat osoittaneet kaupungin olleen asuttu jo 8000–10000 eaa. Lukuisat kaupunkia hallinneet kansat ovat jättäneet Damaskokseen valtavan määrän hautautuneita raunioita. Damaskoksen vanhakaupunki on yksi Unescon maailmanperintöluettelon kohteista.


title: Damaskos

text: Damaskos sijaitsee paikalla, jossa Baradajoki tuo vettä Anti-Libanonin vuorilta suurelle ja hedelmälliselle keidasalueelle. Tällä Ghouta-nimisellä alueella on ollut suotuisten olojen takia asutusta tuhansien vuosien ajan. Itse kaupunki sijaitsee Qassiounvuoren juurella Baradajoen yläpuolella noin 690 metrin korkeudella merenpinnasta. Damaskoksen vanhakaupunki muodostaa sen keskustan.


title: Damaskos

text: Koska Damaskos sijaitsee suhteellisen korkealla, sen talvet ovat kylmiä. Lyhyttä kevättä seuraa kuusi kuukautta kestävä kuiva ja kuuma kesä. Damaskoksessa sataa vain vähän ja keskimääräinen vuosittainen sadanta on vain noin 178 mm. Anti-Libanonilla sataa kaupunkialuetta runsaammin ja sieltä vettä saapuu Damaskokseen Baradajokea pitkin.


title: Damaskos

text: Damaskoksen alkuperästä tiedetään suhteellisen vähän, sillä kaupungissa on tehty verrattain vähän arkeologisia kaivauksia. Kaupungin ulkopuolella Tell Ramadissa tehdyissä kaivauksissa on löydetty merkkejä alueen asuttamisesta 8 000-10 000 vuotta eaa. Kansanperinteen mukaan kaupungin arabiankielinen nimi "Šam" on johdettu sanasta "Seem", eli Vanhan testamentin Nooan vanhimman pojan nimestä. Ensimmäisellä vuosisadalla vaikuttaneen historioitsija Josephuksen mukaan kaupungin perusti Nooan pojanpoika Us. Kanaanilaisten pronssikaudella 2000 eaa. tehdyissä kirjoituksissa puhutaan Apu, Upu tai Apum nimisestä valtiosta, joka sijaitsi todennäköisesti nykyisen Damaskoksen alueella. Ensimmäinen maininta varsinaisesta kaupungista on 1400-luvulta eaa. Tuolta ajalta säilyneissä teksteissä Egyptiä hallinnut Tuthmosis III luettelee Megiddon taistelun jälkeen vangiksi jääneitä eri kaupunkien hallitsijoita. Vuoden 1200 eaa. paikkeilla aramealaiset valloittivat kaupungin ja alkoivat kutsua sitä nimellä "Dimashqa". Aramealaisten alaisuudessa kaupungin vaikutusvalta kasvoi ja mainintoja siitä löytyy esimerkiksi Vanhasta testamentista. Sen asema tärkeänä kaupan keskuksena vaikutti aramean kielen leviämiseen ympäri Lähi-Itää. Assyrian kuningas Tiglatpileser III siirsi suuren osan kaupungin asukkaista muualle ja korvasi nämä assyrialaisilla. Vuonna 572 kaupungin valloitti Uus-Babylonia ja myöhemmin Persian valtakunta.


title: Damaskos

text: Aleksanteri Suuren armeijat valloittivat kaupungin vuonna 332 ilman suurempaa taistelua. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen kaupunki kuului Seleukidien maihin ja raja-alueena he kiistelivät sen omistuksesta Egyptiä hallinneiden Ptolemaiosten kanssa. Rooman valtakunnan osaksi kaupunki päätyi vuonna 64 eaa. Roomalaiskausi jätti jälkeensä edelleen olemassa olevaa arkkitehtuuria ja kaupunkisuunnittelua. Jupiterin temppelin rauniot ovat edelleen Umaijadi-moskeijan lähistöllä. Roomalaiset rakensivat kaupungin ympärille myös muurin, jossa oli seitsemän alun perin Plejadien mukaan nimettyä porttia. Uudessa testamentissa olevassa tarinassa Paavalin kääntymisestä kristinuskoon mainitaan Damaskoksen suora katu, joka yhdistää edelleen "Bab Sharqin" eli itäisen portin "Bab al-Jabieh" -porttiin. Damaskos olikin tärkeä kristinuskon varhainen keskus. Damaskoksen piispasta tulikin tärkein kirkollinen asema heti Antiokian patriarkan jälkeen. Kun kristinuskosta tuli Rooman valtionuskonto, pakanallisuus kiellettiin kaupungissa ja vanha Jupiterin temppeli muutettiin Johannes Kastajalle omistetuksi katedraaliksi. Bysantin eli Itä-Rooman valtakaudella elämä kaupungissa säilyi paljolti entisellään.


title: Damaskos

text: Maaliskuun puolivälissä vuonna 635 kaupungin piiritti suuri muslimiarmeija. Muslimeilla ei ollut kokemusta piirittämisestä ja piirityksen kestettyä viisi kuukautta se kukistui vain kun kaupungin piispa neuvotteli salaa arabien kanssa ja auttoi nämä ylittämään muurit ja avaamaan kaupungin portit. Koska varsinaista taistelua ei syntynyt kaupunkia ei ryöstetty tai tuhottu. Vuonna 661 Umaijadien dynastian Muawija I:tä tuli viides kalifi. Muawija I teki Damaskoksesta valtakunnan pääkaupungin. Hän ja häntä seuranneet kalifit rakennuttivat kaupunkiin palatseja ja moskeijoita. Umaijadi-moskeija rakennettiin vuosien 705 ja 715 välillä ja kaupungista tuli islamin neljänneksi pyhin paikka. Umaijadien loppu tuli vuonna 750, kun Abbasidit valloittivat Damaskoksen ja tappoivat kalifin. Abbasidit tuhosivat suuren osan Umaijadien rakentamista rakennuksista ja siirsivät pääkaupungin Bagdadiin. Damaskos alkoi menettää väestöään ja merkitystään tulevien vuosien aikana. Šiialaiset Fatimidit valloittivat kaupungin vuonna 969. Fatimidien jälkeen kaupunkia hallitsivat turkkilaiset Seldžukit, vaikkakin paikallisten hallitsijoiden asema oli varsin autonominen.


title: Damaskos

text: Ristiretkeläiset hyökkäsivät kaupunkia vastaan vuonna 1129 ja he palasivat piirittämään sitä toisen ristiretken aikaan vuonna 1148. Kaupunki ei kukistunut kummallakaan kerralla. Saladin saapui kaupunkiin vuonna 1174 ja aloitti Aijubidien valtakauden. Aijubidihallitsijoille kaupungin omistus oli tärkeä heidän oman valtansa legitimiteetin ja jatkuvien sisäisten kahakoiden takia. Dynastian hallitsijat halusivat tavallisesti tulla haudatuiksi nimenomaan Damaskokseen ja niinpä kaupunkiin on haudattu esimerkiksi Saladin ja al-Kamil Muhammad. Kaupungista tuli myös sunnalaisen teologian keskus. Mongolihallitsija Hulagu valloitti kaupungin vuonna 1260, mutta Mamelukit voittivat mongolit Ain Jalutin taistelussa asettuen itse kaupungin hallitsijoiksi. 1300-luvulla Damaskoksesta oli tullut tähtitieteen keskus ja kaupungissa vaikutti esimerkiksi Ibn ash-Shatir.


title: Damaskos

text: Osmanit valloittivat Damaskoksen vuonna 1516. Osmaneille kaupunki oli tärkeä, sillä he näkivät itsensä kalifien ja Umaijadien seuraajina. Kaupunki toimi paikallisena hallinnon keskuksena ja varuskuntakaupunkina ja se oli myös tärkeä kulkureitti hadž-matkoilla Mekkaan. Osmanien ote kaupungista löyheni ajan mittaan ja sitä hallinneista kuvernööreistä tuli itsehallinnollisia. Suurin osa kuvernööreistä valittiin arabimaailmassa tunnetusta al-Azm suvusta. 1700-luvulla kaupunkia vaivasivat jatkuvat väkivaltaisuudet. Kaupungin sisällä useat eri sotapäälliköt kamppailivat keskenään vallasta ja ruokahuollon kanssa oli jatkuvia ongelmia. Vuonna 1757 beduiinit hyökkäsivät hadžkaravaania vastaan lähellä kaupunkia ja 20 000 henkilöä sai surmansa joko suoraan tai kuoli janoon aavikolla. Kuolleiden joukossa oli tuolloisen sulttaanin sisko. Egyptin Ibrahim pašša valloitti kaupungin vuonna 1832 tuoden lopun väkivaltaisuuksille. Osmanit palasivat Euroopan valtioiden tuella vuonna 1840. Osmanit menettivät kuitenkin samalla vaikutusvaltaa länsimaille.


title: Damaskos

text: 1800-luvun aikana kaupungin väestö kaksinkertaistui. Kaupunkikuva muuttui uusien katujen rakennusten myötä. Ranska rakennutti päällystetyn tien Damaskoksen ja Beirutin välille vuonna 1863 ja rahoitti Hauranin-Damaskoksen-Beirutin rautatien, joka avattiin vuonna 1895. Kaupungissa alkoi nyt myös vaikuttaa arabinationalismi. Vuonna 1906 Damaskoksessa perustettu Jamiyyat an-Nahda al-Arabiyya oli ensimmäisiä nationalistisia puolueita Syyriassa. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä arabit ottivat haltuunsa Damaskoksen 1. lokakuuta 1918. Maaliskuussa 1920 Syyria julistettiin itsenäiseksi perustuslailliseksi kuningaskunnaksi Faisal I:n johdolla. Britit olivat kuitenkin solmineet Ranskan kanssa salaa Sykes–Picot-sopimuksen, jonka mukaan Syyria annettaisiin Ranskalle sodan jälkeen. Ranskalaisjoukot valloittivat kaupungin 25. heinäkuuta 1920. Vuonna 1925 Ranskan hallintoa vastaan syttyi kapina, joka levisi ensin sen alkualueilta Jabal al-Duruzista Damaskokseen. Ranskalaiset vastasivat ilmaiskuin ja tykistöllä, jotka tekivät suurta vahinkoa esimerkiksi vanhassa kaupungissa. Kapina tuli loppuunsa vuonna 1927. Kaupungissa toimivat nationalistit keskittyivät nyt enemmän politiikkaan. Kaupungin ensimmäiset nykyaikaiset tehtaat perustettiin vuoden 1928 jälkeen. Toisen maailmansodan aikana Ranska lupasi tunnustaa Syyrian itsenäisyyden vuonna 1941, mutta sodan jälkeen se ei pitänytkään lupaustaan. Tilanne johti uuteen kapinaan ja Damaskosta pommitettiin jälleen toukokuussa 1945. Kansainvälinen painostus sai ranskalaisjoukot lähtemään kaupungista 17. huhtikuuta 1946.


title: Damaskos

text: Itsenäisyyden saavuttamisen jälkeen Damaskos on kasvanut huomattavasti maaseutuväestön muuttaessa kaupunkiin. Kasvuun vaikuttivat myös palestiinalaiset pakolaiset, joille perustettiin pakolaisleirejä kaupungin lähistölle. Suurin näistä on Jarmukin pakolaisleiri, jossa asui enimmillään 200 000 henkilöä. 1980-luvulla se houkutteli myös halvempia asuntoja etsineitä syyrialaisia asukkaita. Nykyinen kaupunki mukailee paljolti Ranskan valtakaudella luotua kaupunkisuunnitelmaa, jota on uudistettu 1960-luvulla. Leveiden katujen rinnalle rakennettiin betoniasuintaloja. Hallinnon rakennukset ovat keskittyneet vanhasta kaupungista länteen Marjahin aukion ympärille ja useisiin kortteleihin Salhiyyahin länsipuolella. Kaupungin kasvaessa monet kaupungin alkuperäisistä puutarhoista muutettiin asuinalueiksi ja kaupungin kasvaessa se on niellyt itseensä maanviljelijöiden kyliä sen ympärillä.


title: Damaskos

text: Vuonna 2011 alkaneet Syyrian presidentti Bašar al-Assadin vastaiset mielenosoitukset kärjistyivät lopulta sisällissodaksi ja vuonna 2012 hallitus menetti osia Damaskoksesta kapinallisille. Kapinallisten tukialueisiin Damaskoksen lähistöllä kuuluivat esimerkiksi Länsi- ja Itä-Ghoutan alueet. Iranin ja Venäjän tukema hallitus alkoi kuitenkin vallata menettämiään alueita takaisin eri puolilla Syyriaa. Armeija sai vallattua Ghoutan alueen takaisin vuoden 2018 huhtikuussa ja saman vuoden toukokuussa vallattiin myös Isis-järjestön käsissä ollut Jarmukin pakolaisleiri ja Hajar al-Aswadin kaupunginosa. Valloituksen myötä hallitus hallitsi jälleen koko Damaskoksen kaupunkia ja sitä ympäröivää aluetta. Taistelut alueella olivat kestäneet kuusi vuotta.


title: Damaskos

text: Valtion toiminta on Damaskoksen suurin taloudellinen osatekijä. Kaupungissa toimii suuri joukko valtion virastoja, sekä armeijan ja salaisen palvelun tukikohtia. Kaupunki on ollut perinteisesti tunnettu tekstiiliteollisuudestaan, mutta sen kasvun myötä on syntynyt myös muita teollisuuden aloja. Koko suurempi teollisuus on valtio-omisteista. Syyrian ensimmäinen pörssi avattiin Damaskoksessa vuonna 2009. Erilaisia taloudellisia ongelmia on aiheutunut pakotteista, joita Syyrialle on asetettu Syyrian sisällissodan johdosta.


title: Damaskos

text: Damaskoksen väkiluku kasvoi 1900-luvun toisella puoliskolla valtavasti. Vuonna 1943 kaupungissa asui lähes 300 000 asukasta ja vuonna 1980 asukkaita oli jo miljoona. Esikaupungit mukaan lukien kaupungin väkiluku oli vuonna 2006 2,5 miljoonaa.


title: Damaskos

text: Suurin osa Damaskoksen asukkaista on sunnimuslimeja. Kaupungissa on myös suuri joukko alaviitteja, joita on muuttanut kaupunkiin Latakian alueelta, koska heitä on suosittu valtion virkatehtävissä ja armeijassa. Huomattavia vähemmistöjä ovat myös druusit ja palestiinalaispakolaiset. Kurdit asuttavat etenkin Rukn al-Dinin ja Wadi al-Masharin alueita, mutta he ovat sulautuneet pitkälti muuhun väestöön. Kaupungissa toimii edelleen useita eri kristillisiä kirkkokuntia. Aikanaan merkittävä juutalainen vähemmistö on nykyisin käytännössä kadonnut.


title: Damaskos

text: Damaskoksen pitkän historian takia kaupungissa sijaitsee useita kohteita, joilla on historiallista ja kulttuurillista merkitystä. Damaskoksen vanhakaupunki liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1979. Vanhaankaupunkiin kuuluu yhteensä 125 eri kohdetta eri historiallisilta ajoilta, joista yksi huomattavimmista on Umaijadi-moskeija. Vanhankaupungin ydin on peräisin hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta. Vanhaakaupunkia ympäröi kaupunginmuuri ja se on noin 1 500 metriä pitkä ja 1 000 metriä leveä. Vanhankaupungin portti lännessä on Bab al-Jabiyya ja idässä Bab Sharqi.


title: Damaskos

text: Damaskoksen arabian kielen akatemia on arvostettu ja sen tehtävänä on sekä säilöä että uudistaa arabiaa. Damaskoksen kansallismuseo avattiin vuonna 1936 ja sen kokoelmiin kuuluu kohteita ympäri maata. Damaskoksen sotamuseo sijaitsee Suleiman Suuren valtakaudella 1500-luvulla rakennetussa rakennuksessa. Arabialaisen kalligrafian museo sijaitsee puolestaan mamelukkien rakennuttamassa madrasassa. Syyrian musiikki-instituutti opettaa sekä länsimaalaista, että perinteistä musiikkia.


title: Damaskos

text: Damaskoksesta lähtee maanteitä kaikkiin ilmansuuntiin ja ne yhdistävät kaupungin esimerkiksi Beirutiin, Ammaniin, Aleppoon ja Bagdadiin. Itse kaupungissa suurin osa liikenteestä on moottoriliikennettä. Taksit kuljettavat matkustajia kaupungin eri osiin ja myös muualle Syyriaan. Taksiliikennettä tukevat pikkubussit. Yksityisautoilun lisääntyminen etenkin 1980-luvulta lähtien on aiheuttanut suuria ongelmia liikenteen ruuhkautumisen kanssa. Ruuhkia on yritetty helpottaa rakentamalla moottoriteiden verkko kaupungin ympärille, joka yhdistää Damaskoksen sen satelliittikaupunkeihin.


title: Damaskos

text: Rautatie pohjoiseen kohti Homsin kaupunkia yhdistää Damaskoksen maan rautatieverkkoon.


title: Damaskos

text: Damaskoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 30 kilometrin päässä kaupungista itään. Lentoasemaa käyttävät useat eri lentoyhtiöt ja lentoja lähtee suurimpiin paikallisiin kohteisiin Syyriassa ja ulkomaille.


title: Katarina-Sofia

text: Katarina-Sofia oli yksi Tukholman kunnan kaupunginosa-alueista. Se sijaitsi kunnan sisäosassa ("Innerstaden"). Kaupunginosa-alue lakkasi olemasta 1. tammikuuta vuonna 2007, kun se ja Maria-Gamla stanin kaupunginosa-alue yhdistyivät uudeksi Södermalmin kaupunginosa-alueeksi.


title: Katarina-Sofia

text: Katarina-Sofiassa oli vuonna 2004 42 750 asukasta, ja sen pinta-ala oli 3,36 km². Kaupunginosa-alueeseen kuuluivat seuraavat kaupunginosat: Danviksklippan, Lugnet, Hammarby Sjöstad, Henriksdalshamnen ja Hammarbyn teollisuusalue.


title: Oplontis

text: Oplontis oli muinaisitalialainen kaupunki Campaniassa. Se sijaitsi Herculaneumista kaakkoon, Pompeijista itään ja Stabiaesta pohjoiseen Napolinlahden rannalla. Kaupunki tuhoutui Pompejin, Herculaneumin ja Stabiaen kera Vesuviuksen purkautuessa vuonna 79.


title: Oplontis

text: Nykyisin paikalla sijaitsee Torre Annunziatan kaupunki.


title: Oplontis

text: Antiikin Oplontiksesta on jäljellä muinaisjäännöksiä. Siellä on suoritettu kaivauksia Villa Poppaeassa. Toinen merkittävä löytö tehtiin vuonna 1974 kun löydettiin L. Crassius Tertiuksen huvila. Se löytyi 300 metriä Villa Poppaeasta itään kun paikalle rakennettiin koulua. Sieltä löydettyä esineistöä on Napolin arkeologisessa museossa.


title: Jälleensyntyminen

text: Jälleensyntyminen eli reinkarnaatio tarkoittaa ihmisen syntymistä kuoleman jälkeen uudelleen toisessa ruumiissa.


title: Jälleensyntyminen

text: Jälleensyntymisoppi kuuluu moniin uskontoihin. Itämaisista uskonnoista jälleensyntymisoppi kuuluu keskeisesti buddhalaisuuteen, hindulaisuuteen ja jainalaisuuteen. "World Values 2000" -tutkimuksen mukaan suomalaisista jälleensyntymiseen uskoo noin 15 prosenttia.


title: Jälleensyntyminen

text: Jälleensyntymä ei ole sama asia kuin sielunvaellus ("metempsykoosi"), vaikka ne usein käsitetään samaksi. Hindulaisuuteen kuuluu sekä reinkarnaatio että metempsykoosi, kun taas buddhalaisuus kiistää jälkimmäisen.


title: Jälleensyntyminen

text: Sielunvaellus on kuulunut joidenkin luonnonkansojen käsityksiin. Tällaisia heimoja tutki esimerkiksi antropologi Bronisław Malinowski Trobriandsaarilla. Asukkaiden mukaan vanhaksi tultuaan kuolleen henki menee mereen, kylpee, luo nahkansa ja muuttuu lapseksi eli waiwaiaksi. Merestä se ui naisen kohtuun ja syntyy uudelleen. Kohtuun voi päästä vain jos kohtu on "avattu" eli nainen on kokenut seksuaalista elämää. Useissa šamanistisissa uskonnoissa ja luonnonuskonnoissa on uskottu myös riistaeläinten sielunvaellukseen. ("Katso esim:" karhunpeijaiset.)


title: Jälleensyntyminen

text: Olemassaolevat tekstit osoittavat, että skandinaavisessa muinaisuskonnossa (katso myös aasainusko) uskottiin jälleensyntymiseen. Esimerkkejä löytyy vanhemmasta Eddasta ja saagoista, mahdollisesti nimenannon ja/tai sukulinjojen kautta.


title: Jälleensyntyminen

text: Hindulaisuuden mukaan ihmisellä on yksilöllinen sielu, jonka ruumiillistumaa säätelee karma eli syyn ja seurauksen laki. Hyvät teot elämässä tuottavat hyvää karmaa ja huonot pahaa karmaa, ja nämä vaikuttavat seuraavaan elämään. Tämän käsityksen mukaan ihmisen tietoisuus, jota uskonnoissa kutsutaan sieluksi, saattaa ruumiillistua ihmisen lisäksi myös esimerkiksi eläimeksi.


title: Jälleensyntyminen

text: Toimimalla aineellisella tasolla vastavaikutuksena tulee karma, joka johtaa uudelleen syntymiseen materiaaliseen maailmaan, kun taas Krishnan palvojien päämäärä on toimia henkisellä tasolla kiintymättä aineelliseen, joka sitoo tänne ja estää pääsemästä takaisin henkiseen maailmaan.


title: Jälleensyntyminen

text: Buddhalaisuus kieltää sielun olemassaolon (anatman) ja sen takia puhutaankin jälleensyntymästä, eikä sielunvaelluksesta. Buddhalaisuus kiistää sielunvaelluksen käsitteen sellaisena kuin se tunnetaan hindulaisuudessa. Ihmismieli koostuu viidestä erillisestä skandhasta, joista mitään ei voida pitää minuutena. Ihmisen kuollessa nämä skandhat eroavat ja kokoontuvat toisessa kehossa karman mukaisesti.


title: Jälleensyntyminen

text: Buddhalaiseen kosmologiaan kuuluu kuusi olemassaolon tasoa, jonne ihminen voi jälleensyntyä karman lain mukaisesti. Jälleensyntyä voi jumalaksi, puolijumalaksi, ihmiseksi, eläimeksi, nälkäiseksi aaveeksi (preta) tai helvetinolennoksi. Joitakin näistä olotiloista on jaoteltu edelleen moniin osiin, jotkin buddhalaiset koulukunnat luettelevat kymmeniä erilaisia jälleensyntymän tasoja. Maailmat voidaan nähdä myös mielentiloina. Esimerkiksi jumalten maailma on jatkuva onnellisuuden ja autuuden tila, jossa olento saa haluamansa ja voi hyvin. Kuitenkin kaikki nämä tilat ovat pysymättömiä ja siten miellyttävimmätkin niistä ovat epätyydyttäviä (dukkha).


title: Jälleensyntyminen

text: Ihminen kiertää jälleensyntymän kierrossa, samsarassa, kunnes valaistuu ja saavuttaa nirvanan. Tämä on buddhalaisen harjoituksen tavoite


title: Jälleensyntyminen

text: Judaismissa jälleensyntymäoppi löytyy Kabbalasta, jossa sitä kutsutaan nimellä "gilgul ha-neshamot".


title: Jälleensyntyminen

text: Kirkkoisistä Origenes spekuloi samantyyppisellä jälleensyntymisajatuksella kuin Platon teoksessaan "de Principiis". Origeneen platonistinen ajatus sielun pre-eksistenssistä eli olemassaolosta ennen syntymää julistettiin harhaopiksi Konstantinopolin kirkolliskokouksessa vuonna 553 (kohta I). Muun muassa katolinen kirkko opettaa katekismuksessaan ekumeenisten Apostolisen ja Nikaian uskontunnustusten sulkevan pois ajatuksen jälleensyntymästä.


title: Jälleensyntyminen

text: Teosofian mukaan ihmisen kuolevainen persoonallisuus (sielu) on vain osa kuolemattomasta ”korkeammasta minästä” (hengestä). Kuoleman jälkeen sielu puhdistuu kaikesta pahasta (esimerkiksi katolisen kristinuskon kiirastulta vastaavassa tilassa), viettää sen jälkeen jonkin aikaa taivastilassa sekä yhdistyy lopulta henkeen. Tämän jälkeen henki luo karman ehdoilla uuden sielun, joka ruumiistuu ihmiseksi ja niin edelleen. Tätä jatkuu niin kauan, kunnes luotu sielu on sellainen, että henki pääsee ilmenemään siinä täydellisesti. Teosofiassa ajatellaan, että ihminen jälleensyntyy sekä mieheksi että naiseksi.


title: Jälleensyntyminen

text: Antroposofian perustaja Rudolf Steiner kutsuu aikaisempien ja myöhempien elämien välillä vallitsevaa riippuvuussuhdetta karmaksi. Kuoleman jälkeen ihminen käy läpi elämänsä vaiheet takaperin ja joutuu itse kokemaan muille elämässään aiheuttamansa tuskan. Edeltävä elämä vaikuttaa Steinerin mukaan seuraavaan esimerkiksi siten, että syntymää edeltävä kuva aiemmin toiselle aiheutetusta tuskasta muuttuu voimaksi pyrkiä hyvittämään aiheuttamaansa. Steiner katsoo, että yksittäisissä tapauksissa jälleensyntymien välinen aika voi vaihdella huomattavasti, mutta että ihminen syntyy yleensä noin 2 100 vuoden kuluessa kaksi kertaa, kerran molemmiksi sukupuoliksi. Tänä aikana maailma on ehtinyt muuttua niin paljon, että ihminen voi kokea siinä kehityksensä kannalta jotakin uutta. Kehityksen tavoitteena on ihmisen ja ihmiskunnan vapaus, yhdistyminen Kristus-virikkeeseen sekä nouseminen jumalalliseen kirkkaalla tietoisuudella.


title: Jälleensyntyminen

text: Virginian yliopiston psykiatrian professori Ian Stevenson on dokumentoinut ja tutkinut useita tuhansia väitettyjä jälleensyntymistapauksia, joissa pieni lapsi näyttäisi muistavan edellisen elämänsä. Stevensonin mukaan hänen tutkimustensa näyttö sallii ajatuksen jälleensyntymisestä, muttei pakota siihen.


title: Boscoreale

text: Boscoreale oli muinaisitalialainen kaupunki Campaniassa. Se sijaitsi Pompejista pohjoiseen ja Oplontiksesta koilliseen Vesuviuksen juurella. Kaupunki tuhoutui Pompejin ja Herculaneumin kera Vesuviuksen purkautuessa vuonna 79. Antiikin Boscorealesta on jäljellä muinaisjäännöksiä. Siellä on suoritettu kaivauksia muun muassa Villa Pisanellassa ja Publius Fannius Synistorin huvilassa.


title: Boscoreale

text: Boscoreale on myös nykyinen kaupunki, jossa on vajaat 30 000 asukasta.


title: Antti Aarne

text: Antti Amatus Aarne (alk. Limnell; 5. joulukuuta 1867 Pori – 5. helmikuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen kansanrunouden tutkija ja professori.


title: Antti Aarne

text: Aarnen vanhemmat olivat seppämestari Johan Limnell ja Maria Ahlqvist. Isä kuoli varhain ja äitikin Aarnen kouluaikoina. Lahjakas ja ahkera orpo selviytyi kuitenkin opinnoistaan hyvin. Hän pääsi ylioppilaaksi Porin suomalaisesta yksityislyseosta 1889 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1893. Vuodet 1895–1898 hän opiskeli stipendin turvin Moskovassa, jossa hän kokosi myös aineistoa kansansatuja käsittelevää väitöskirjaansa varten. Aarne väitteli tohtoriksi vuonna 1907; hänen väitöskirjansa "Vergleichende Märchenforschungen" käsitteli vertailevaa saduntutkimusta.


title: Antti Aarne

text: Elättääkseen perheensä Aarne työskenteli suomen kielen opettajana Kokkolassa ja Sortavalassa. Aarne toimi Kokkolan suomalaisen yhteiskoulun johtajana 1898–1902 ja Sortavalan lyseossa nuorempana lehtorina 1902–1920 ja rehtorina 1904–1908. Hän oli Helsingin yliopiston suomalaisen ja vertailevan kansanrunouden tutkimuksen dosenttina 1911–1922 ja ylimääräisenä professorina 1922–1925. Aarne kuoli vuonna 1925, vain 57-vuotiaana.


title: Antti Aarne

text: Aarne kehitti kansansatujen luokittelun eri satutyyppeihin, joka oli pohjana Aarne–Thompson-luokittelujärjestelmälle. Aarne julkaisi luokituksensa vuonna 1910 teoksessaan "Verzeichnis der Märchentypen". Formalisteihin lukeutunut Vladimir Propp kuitenkin kritisoi luokitusta. Vuonna 1928 amerikkalainen folkloristi Stith Thompson laajensi Aarnen motiivipohjaista luokittelua. Thompson teki toisen lisäyksen luokitukseen 1961, ja loi samalla niin sanotun AT-numerojärjestelmän. Vuonna 2004 Hans-Jörg Uther laajensi AT-luokitusjärjestelmää edelleen (Aarne–Thompson–Uther- eli ATU-luokitus).


title: Antti Aarne

text: Antti Aarne oli naimisissa vuodesta 1896 Eeva Anderssonin (1872–1948) kanssa. Heillä oli kolme tytärtä, joista nuorin Aune Vuokko Laine (aiemmin Teitti) toimi kirjakauppiaana.


title: Antti Aarne

text: Aarnen arvostus on vaihdellut eri aikakausina paljon. Omana aikanaan häntä pidettiin mielenkiinnottomana opettajansa Kaarle Krohnin ideoiden kehittäjänä, mutta toisaalta hänen saduntutkimuksensa toimivat malleina muille eurooppalaisille ja yhdysvaltalaisille tutkijoille. 1960- ja 1970-luvulla Aarnen kertomustypologia sai kovaa kritiikkiä ja hänen katsottiin edustavan vanhentunutta suuntausta ja jopa määritelleen kertomusten keskeistä sisältöä väärin. Nykytutkimus pitää Aarnen ja hänen ankaran arvostelijansa Vladimir Proppin kuvaustapoja toisiaan täydentävinä. Suomessa kansallismielisyys on toisinaan innoittanut tutkijoita jopa ylistämään Aarnea ylenpalttisesti.


title: Tietokonegrafiikka

text: Tietokonegrafiikka on tietotekniikan ala, joka keskittyy kuvien tuottamiseen ja käsittelyyn digitaalisessa muodossa tietokoneen avulla. Toimisto-ohjelmissa käytettyä esitysgrafiikka kutsutaan karkeaksi tietokonegrafiikaksi.


title: Tietokonegrafiikka

text: Tietokonegrafiikka voidaan jaotella seuraaviin osa-alueisiin:


title: Kista (kaupunginosa-alue)

text: Kista oli yksi Tukholman kunnan kaupunginosa-alueista. Se sijaitsi kunnan länsiosassa ("Västerort"). Kaupunginosa-alue lakkasi olemasta 1. tammikuuta 2007, kun se ja Rinkebyn kaupunginosa-alue yhdistyivät uudeksi Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeksi.


title: Kista (kaupunginosa-alue)

text: Vuonna 2004 Kistan kaupunginosa-alueella oli 30 142 asukasta. Siihen kuuluivat seuraavat kaupunginosat: Akalla, Husby, Kista ja Hansta.


title: Kista (kaupunginosa-alue)

text: Kistan alue on tunnettu siellä sijaitsevista teknologiayrityksistä. Kistassa sijaitseva 32-kerroksinen Kista Science Tower on Ruotsin korkein konttoritalo.


title: Sveitsiläiskaarti

text: Sveitsiläiskaarti (, , ) on sveitsiläisistä koostuva sotilasyksikkö, jonka tehtävänä on paavin ja Vatikaanivaltion turvallisuuden takaaminen.


title: Sveitsiläiskaarti

text: Sen perusti paavi Julius II vuonna 1506 pyytämällä hyvinä palkkasotilaina tunnettuja sveitsiläisiä turvaamaan Vatikaania aseilla. Vatikaanin Sveitsiläiskaarti on yksi maailman vanhimpia edelleen toimivia sotilasosastoja. Sen vuosipäivä on 6. toukokuuta.


title: Sveitsiläiskaarti

text: Sveitsiläiskaarti on Vatikaanin ainoa sotilaallinen yksikkö, ja sen päätehtävä on huolehtia paavin turvallisuudesta. Seremoniaroolin ohella kaarti on nykyaikainen ja hyvin koulutettu turvallisuusyksikkö. Italian armeija vastaa tarvittaessa Vatikaanivaltion sotilaallisesta puolustuksesta. Paavi Johannes Paavali II:ta vastaan tehdyn murhayrityksen jälkeen osa sveitsiläiskaartilaisista toimii vartiointitehtävissään siviilipukuisina esittäen turisteja tai Pietarinkirkon henkilökuntaa. Kaarti on joutunut taisteluun vain kerran historiansa aikana, kun se vuonna 1527 puolusti paavia Kaarle V:n sotajoukkoja vastaan. Kaartin vahvuus on ollut 135 miestä vuodesta 2018.


title: Sveitsiläiskaarti

text: Perusvaatimukset kaartiin pääsemiseksi ovat:


title: Sveitsiläiskaarti

text: Kaartilainen saa automaattisesti Vatikaanin kansalaisuuden. Kaartilaiselle kyse on kunniatehtävästä, ja yksikköön onkin hakijoita paljon enemmän kuin tarvitaan. Kahden vuoden palveluksen jälkeen kaartilainen voi halutessaan päättää palveluksensa, jolloin hän menettää kansalaisoikeutensa. Kaarti käyttää italian ja saksan kieliä.


title: Sveitsiläiskaarti

text: Vatikaanin sveitsiläiskaartin kuuluisat juhla-asut on suunnitellut Jules Repond, joka toimi kaartin komentajana vuosina 1910–1921. Juhla-asuja käytetään vain juhlapäivinä, arkisin sotilailla on tummansininen sotilaspuku.


title: Harukin lause

text:
Harukin lause on geometriaan liittyvä lause, joka kuuluu seuraavasti:
"Olkoon a, b ja c kolme ympyrää. Oletetaan, että b ja c leikkaavat pisteissä A ja A', a ja c pisteissä B ja B' sekä a ja b pisteissä C ja C'.
Tällöin" formula_1


title: Harukin lause

text: Janat AA', BB' ja CC' ovat kukin ympyröiden radikaaliakseleita, joten ne leikkaavat yhteisessä pisteessä R. Koska A,A',B,B' ovat kaikki C:n kehällä, on AB'R ja BA'R yhdenmuotoisia inversion suhteen. Siten BA'/AB'=BR/AR, ja vastaavasti CB'/BC'=CR/BR, AC'/CA'=AR/CR. Tällöin BA'/CA'*CB'/AB'*AC'/BC'=BA'/AB'*CB'/BC'*AC'/CA'=BR/AR*CR/BR*AR/CR=1.


title: Uskonto Kiinassa

text: Kiinan uskonnot ovat perinteiset taolaisuus, kungfutselaisuus ja buddhalaisuus. Näistä kolmesta uskonnosta käytetään usein termiä "Kiinan kolme tietä". Taolaisuus ja kungfutselaisuus ovat syntyneet Kiinassa, ja buddhalaisuus on peräisin Nepalista. Myös kristinusko ja islam ovat eläneet Kiinassa jo pitkään. Buddhalaisuudesta ja taolaisuudesta juontava Falun Gong -liike on ollut esillä, kun Kiinan kommunistinen puolue ja valtio ovat pyrkineet hävittämään sen väkivaltaisesti presidentti Jiang Zeminin päätöksellä.


title: Uskonto Kiinassa

text: Virallisten tietojen mukaan maassa on noin 100 miljoonaa uskonnollisesti aktiivista ihmistä, eräiden arvioiden mukaan 300 miljoonaa. Näistä noin 200 miljoonaa olisi buddhalaisia, taolaisia tai palvoisi legendaarisia hahmoja kuten lohikäärmekuningasta tai hyvän onnen jumalaa. Buddhalaisuuden suuntauksista theravada- ja tiibetinbuddhalaisuus ovat etnisten vähemmistöjen kannattamia. Perinteisesti islaminuskoisia kansoja, huita, kazakkeja ja uiguureja on Kiinassa noin 20 miljoonaa. Kristittyjä on mahdollisesti jopa 40 miljoonaa, virallisten lukujen mukaan 16 miljoonaa. Toisen tutkimuksen mukaan maassa olisi 40 miljoonaa protestanttia ja 14 miljoonaa katolilaista. Katolilaiset ovat jakautuneet kommunistihallinnolle uskolliseen niin sanottuun patrioottiseen kirkkoon sekä Vatikaanille lojaaliin maanalaiseen kirkkoon. Vuonna 1949, kun ulkomaiset lähetyssaarnaajat karkotettiin maasta, siellä oli 700 000 kristittyä.


title: Uskonto Kiinassa

text: Keisariaikana keisari oli jumala. Kungfutselaisuuden opetus alistumisesta ylemmän valtaan sopi hyvin keisarikulttiin.


title: Uskonto Kiinassa

text: Kun Kiinan kansantasavalta perustettiin lokakuussa 1949, koittivat Kiinan uskonnoille vaikeat ajat. Varsinkin länsimaisena ja porvarillisena pidetty kristinusko joutui vaikeuksiin. Lähetystyöntekijät joutuivat jättämään Kiinan kansantasavallan (moni siirtyi Formosan eli Taiwanin saarelle Kiinan tasavaltaan) ja kristittyjä vainottiin.


title: Uskonto Kiinassa

text: Maolaisen kommunismin aikana Kiinassa vastustettiin etenkin kungfutselaisuutta, jota syytettiin vanhan hierarkkisen yhteiskuntajärjestyksen ylläpitämisestä. Mao vihasi Kungfutsea ja poistatti kalenterista kaikki kungfutselaisuuden merkkipäivät. Maolaisuus pyrki tuolloin syrjäyttämään perinteiset uskonnot ja kansan tuli opiskelle ajatuksia pienestä punaisesta kirjasta. Kungfutselaisuus menetti paikkansa virallisena ja julkisena uskontona, mutta virallinen kielto ei poistanut sen suosiota.


title: Uskonto Kiinassa

text: Myös taolaisuus ja buddhalaisuus joutuivat vaikeuksiin, olihan niidenkin arvopohja hyvin kaukana ateistisesta kommunismista, joka korosti voimaa ja maallista elämää.


title: Uskonto Kiinassa

text: Vaikeinta uskonnoilla oli 1960-luvulla ns. kulttuurivallankumouksen aikana. Kommunististen nuorten joukot tuhosivat temppeleitä, kirkkoja ja Buddhan patsaita sekä kiusasivat uskontojen edustajia usein kuolemaan asti.


title: Uskonto Kiinassa

text: Mao Zedongin ohjaamat nuorisojoukot palvoivat Maoa ja hänen Punaisesta kirjastaan tuli heidän pyhä kirjansa.


title: Uskonto Kiinassa

text: Vähitellen uskontojen asema on parantunut. Selviä poikkeuksia ovat Falun Gong -liike, jota alettiin vainota, kun sen kannattajien määrä ylitti Kiinan kommunistisen puolueen jäsenmäärän, sekä rekisteröimättömät kristilliset seurakunnat (ns. kotikirkkoliike), joiden työntekijöitä ja aktiivijäseniä on vangittu ja kidutettu.


title: Uskonto Kiinassa

text: Vieläkään Kiinan kansantasavalta ei hyväksy ulkomaisia lähetystyöntekijöitä. Koko vallankumouksen jälkeisen ajan valtiovalta on pyrkinyt kanavoimaan kristinuskon harjoittamisen ainoastaan puolueen valvomaan Kolme Itse -kirkkoon; tästä huolimatta rekisteröimättömien kristittyjen määrä kasvaa nopeasti ja on todennäköisesti jo yli 100 miljoonaa.


title: Mukkula

text: Mukkula on Lahden kaupunginosa noin 5 km etäisyydellä keskustasta. Aluetta rajaavat etelässä Niemen teollisuualue, lännessä Vesijärvi, pohjoisessa Kilpiäisten asuinalue ja idässä Vääksyntie eli valtatie 24. Mukkula on kuulunut Hollolaan, josta se liitettiin Lahteen vuonna 1933. Ruotsiksi nimi on ollut Mokulla tai Muckula. Hollolan syyskäräjillä 1466 on esiintynyt lautamiehenä Lars Mukkain. Tuuloksessa on vastaavasti elänyt Hein Muckulan -niminen asukas.


title: Mukkula

text: Mukkula tunnetaan joka toinen vuosi järjestettävästä kansainvälisestä kirjailijakokouksestaan, joka siirtyi pidettäväksi Hollolan Messilässä kesällä 2009. Vuodesta 2003 alkaen Mukkulan rannassa on lisäksi vuosittain juhlittu Summer Up -festivaalia, joka on kaksipäiväinen urbaanin musiikin festivaali. Se keräsi vuonna 2013 noin 30 000 kävijää.


title: Mukkula

text: Mukkulan palveluihin kuuluvat muun muassa peruskoulu (lukio lakkautettiin vuonna 2007). Mukkulassa on myös kirjasto, ostoskeskus, keski-Lahden seurakuntaan kuuluva Mukkulan kirkko, päiväkoti, kesähotellina toimiva Lahden ammattikorkeakoulun opiskelija-asuntola, 1700-luvun lopulla rakennetun Mukkulan kartanon yhteydessä toimiva leirintäalue ympäröivine puistoineen. Mukkulan kartanon alue tarjoaa mahdollisuuden virkistyskäyttöön kesällä ja talvella.


title: Mukkula

text: Pyörätiet ja bussiyhteydet Lahden keskustaan ovat hyvät. Linja 21 ajaa Niemenkadun kautta Mukkulaan ja kääntyy ostoskeskukselta Pilkotunmäelle, linjat 31 ja 32 ajavat Mukkulankatua ohi ja palvelulinja 35 ajaa Niemenkadun kautta ohi. Näillä busseilla pääsee ilman vaihtoa Riihelään (21), Renkomäkeen (31), Saksalaan (32) ja Päijät-Hämeen Keskussairaalalle (35). Mukkulan läpi kulkee tieyhteys sekä pyöräily- ja retkeilyreitti Kilpiäisten kautta Hollolan Kukkilan kylään. Väylän kautta ajetaan Lahden ja Kalliolan välisiä linja-autovuoroja.


title: Mukkula

text: Vääksyntien (Vt 24) pysäkeiltä pääsee lähiliikenteen busseilla Vääksyn suuntaan. Merrasjärven pikavuoropysäkiltä pääsee pikavuoroilla suoraan Helsinkiin, Jämsään, Jyväskylään ja Hartolaan. Merrasjärven pysäkkiä käyttävät myös Helsinki-Jämsä-Jyväskylä -erikoispikavuorot, jotka ohittavat Lahden keskustan. Mukkulan laidalla Holman pikavuoropysäkiltä pääsee linja-autolla Heinolan suuntaan.


title: Mukkula

text: Mukkulassa on Nesteen halpajakeluketjuun kuuluva Neste Express-kylmäasema ja Neste-Taukotuuli-liikenneasema.


title: SlowGang

text: SlowGang on vuonna 1991 perustettu porilainen bileyhtye, jonka musiikillinen linja pohjautuu vanhaan soul- ja rhythm and blues -musiikkiin, sen alkuperäistä ja vanhoja perinteitä kunnioittavassa muodossa. Yhtye keikkailee harvakseltaan.


title: Urim ja tummim

text: Urim ja tummim olivat välineet, joilla leeviläinen ylimmäinen pappi tulkitsi ja sai ilmoitusta Jumalan tahdosta. Niillä ilmeisesti heitettiin arpaa ja Jumalan ajateltiin näin antavan vastauksen (2. Moos. 28:30 ja 4. Moos. 27:21).


title: Urim ja tummim

text: Ylimmäinen pappi kantoi urimia ja tummimia juhlallisen pukunsa rintakilvessä. Urim on suomeksi "valo", "kirkkaus" tai "ilmoitus", ja tummim on "täydellisyys", "totuus" tai "oikeus" (mormonismissä käännös annetaan usein muodossa "valot ja täydellisyydet" johtuen sanojen -im monikkomuodosta).


title: Urim ja tummim

text: Myöhempien aikojen pyhien liikkeessä on urimilla ja tummimilla on merkittävä osa. MAP-kirkon perustaja Joseph Smith kertoi kääntäneensä Mormonin kirjan löytämistään kultalevyistä kahden urimiksi ja tummimiksi kutsutun kristallikivien avulla.


title: Bremen

text: Bremen [] on satamakaupunki ja Bremenin osavaltion pääkaupunki Luoteis-Saksassa, Weser-joen varrella. Kaupungissa on noin 543 000 asukasta, ja se on pinta-alaltaan 362,72 neliökilometrin suuruinen. Bremen jakautuu 23 kaupunginosaan. Kaupungin asukastiheys on 1 683 as/km². Metropolialueella (Bremen-Oldenburg) asuu yli 2,37 miljoonaa ihmistä eli kolmisen prosenttia Saksan väestöstä.


title: Bremen

text: Bremenin kaupunki on kasvanut Weser-joen molemmin puolin. Se sijaitsee noin 50 kilometriä itään Oldenburgista, 110 km lounaaseen Hampurista, 120 km luoteeseen Hannoverista, 100 km pohjoiseen Mindenistä ja 105 km koilliseen Osnabrückista.


title: Bremen

text: Bremen oli keskiajalla tärkeä hansakaupunki. Nykyisin se on myös yliopistokaupunki; Bremenin yliopisto on suhteellisen nuori, vuonna 1971 perustettu noin 23 000 opiskelijan opinahjo. Vuonna 2016 Jacobs University Bremen (ent. International University Bremen) valittiin maailman 20 lupaavimman joukkoon konsulttiyritys Firetailin raportissa yliopistoista, jotka voivat nousta maailman eliittiin vuoteen 2030 mennessä. (Suomesta listalle pääsi Lappeenrannan teknillinen yliopisto.)


title: Bremen

text: Urheilupiireissä kaupunki tunnetaan jalkapallojoukkue SV Werder Bremenistä.


title: Bremen

text: Bremen sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä, merellisyys leimaa vahvasti sen ilmastoa. Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jonka keskilämpötila oli 16,8 °C kaudella 1961–1990. Kylmin kuukausi on tammikuu 0,8 °C:n keskilämpötilalla. Sade jakautuu melko tasaisesti koko vuodelle, vuotuinen sademäärä on 693,9 millimetriä, josta valtaosa tulee vetenä. Lunta saadaan harvoin, Bremen kuuluu Saksan vähälumisimpiin kaupunkeihin.


title: Bremen

text: Alueen asutushistoria ulottuu kristillisen ajanlaskun alkuun. Bremenin historia piispankaupunkina ja kauppapaikkana alkaa 700-luvulta. Vuonna 1186 Bremenistä tuli vapaakaupunki ja Fredrik I Barbarossa oli sen ensimmäinen maallinen johtaja.


title: Bremen

text:
1260 Bremenistä tuli osa hansaliittoa. Kasvavan taloudellisen mahdin merkiksi Bremer Marktplatzille kohosivat Bremer Roland -patsas (1404) sekä goottilaistyylinen raatihuone (1409). Molemmat otettiin UNESCOn maailmanperintölistalle heinäkuussa 2004. Bremenin Vegesackin kaupunginosaan rakennettiin Saksan ensimmäinen satama vuosina 1619–1623 (sitä ennen oli käytetty luonnonsatamia). Vuonna 1783 Bremenistä aloitettiin suora kauppaliikenne Yhdysvaltoihin.
Vuonna 1811 Napoleon hyökkäsi Bremeniin ja liitti se Ranskan valtioon Departement de Bouches du Weserin pääkaupungiksi. Tuolloin Bremenissä oli noin 35 000 asukasta. Napoleonin valta päättyi 1815. Bremenin osuus Saksan ulkomaankaupan kehityksessä oli huomattava 1800-luvulla. Kaupungissa rakennettiin maan ensimmäinen höyrylaiva vuonna 1817. Bremenin teollinen kehitys vauhdittui 1800-luvun puolivälissä, jolloin se liitettiin Hannoverin kuningaskunnan rautatieverkkoon. Kaupungin väkiluku ylitti sadan tuhannen rajan vuonna 1875 ja neljännesmiljoonan rajan 1911. Weimarin tasavallan aikana Bremenin talous kehittyi voimakkaasti ja väestömäärä kasvoi huomattavasti. Kaupungista alkoi säännöllinen lentoliikenne vuonna 1920.


title: Bremen

text: Bremen kärsi pahoin toisen maailmansodan pommituksissa, erityisesti kaupungin telakka- ja ilmailuteollisuus olivat jatkuvien ilmahyökkäysten kohteina. Yhdysvaltain joukot valloittivat kaupungin 1945 ja siitä tuli osa Yhdysvaltain miehitysvyöhykettä. Ympäröivä Ala-Saksi jäi brittien vyöhykkeelle. Bremenistä tuli Saksan liittotasavallan osavaltio vuonna 1949. Vuonna 1956 kaupungin väkiluku ylitti puolen miljoonan asukkaan rajapyykin.


title: Bremen

text: Bremenin goottikirkoista ainoastaan "Ansgariikirche" tuhoutui toisessa maailmansodassa. Bremenin tuomiokirkon historia ulottuu 1000-luvulle, sen tornit kohoavat lähes sadan metrin korkeuteen. Modernia arkkitehtuuria edustaa esimerkiksi "Universum Bremen" -tiedekeskus (Science Center).Bremenin 202-hehtaarinen "Bürgerpark" on Saksan suurin yksityisesti rahoitettu kaupunkipuisto.


title: Bremen

text: Bremenissä on runsaasti auto-, laivanrakennus-, teräs-, elektroniikka- ja elintarviketeollisuutta. Daimler on kaupungin suurin yksityinen työnantaja; Mercedes-Benzin Bremenin tehtailla valmistetaan muun muassa malleja "C-Klasse", "T-Modell" sekä "Roadster SL". Hella-Gruppella on niin ikään tuotantolaitoksia Bremenissä. Laivanrakennus- ja terästeollisuus ovat läpikäyneet merkittävän rakennemuutoksen. Bremen on myös merkittävä ilmailuteollisuuskaupunki: Airbusin Saksan tehtaat sijaitsevat siellä. EADSin avaruusteollisuuden miehitettyjen lentojen kalustoa (esim. Spacelab ja Columbus-moduuli) rakentava tehdas on myös Bremenissä. Se kehittyi 1960-luvulla lentokoneita valmistaneen ERNO-yhteenliittymän etsiessä uusia työmahdollisuuksia. ERNO puolestaan muodostui toisen maailmansodan aikaisista Pohjois-Saksan lentokonetehtaista. Saksan suurimpiin kuuluva vientipanimo Beck’s toimii Bremenissä.


title: Bremen

text: Bremenin työttömyysaste oli vuonna 2015 noin 11%, mikä paljon enemmän kuin Saksassa keskimäärin (noin 4,5%).


title: Bremen

text: Bremenin paikallisliikennettä hoitaa Bremer Strassenbahn AG. Sen 110 km pitkällä raitiotieverkolla kulkee kahdeksan raitiotielinjaa joista kolme on pikalinjoja. Linjat on numeroitu yhdestä kymmeneen. Numerot seitsemän ja yhdeksän eivät ole käytössä. Sama yhtiö vastaa myös paikallisbussiliikenteestä, joka operoi matalalattiabusseilla. Sekä bussien että raitioteiden yölinjat tunnistaa N-kirjaimesta linjanumeron edellä. Bremenin alueen paikallisjunaliikenne ("Regional-Express") ulottuu esikaupunkien lisäksi läheisiin suurkaupunkeihin.


title: Bremen

text: Bremen on tärkeä rautatieliikenteen solmukohta. Rollbahn eli junayhteys Hampurin ja Ruhrin alueen välillä kulkee Bremenin kautta. Moottoritie A 1 (BAB 1) kulkee kaupungin eteläpuolitse. Kaupungin kaakkoispuolella se risteää kaakkoon Walsrodeen johtavan A 27 -moottoritien (BAB 27) kanssa, joka Walsrodessa yhtyy Saksan halki pohjois-etelä-suunnassa kulkevaan A 7 -moottoritiehen (BAB 7).


title: Bremen

text: Kaupungin eteläpuolella sijaitsee kansainvälinen lentokenttä "Flughafen Bremen-Neuenland". Päärautatieasemalta johtaa lentokentälle suora raitiotielinja ("Linie 6").


title: Bremen

text: Polkupyörillä on huomattava osuus Bremenin sisäisessä liikenteessä. Kaupungista johtaa myös noin 150 km pitkä kevyen liikenteen väylä Hampuriin ("Radfernweg Hamburg-Bremen").


title: Castle

text: Castle on linnaa tarkoittava englannin kielen sana. Sanaa käytetään myös seuraavissa merkityksissä:


title: Gerd Müller

text: Gerhard "Gerd" Müller (s. 3. marraskuuta 1945 Nördlingen) on saksalainen jalkapalloilija.


title: Gerd Müller

text: Maajoukkueurallaan 68 maalia 62 ottelussa ja Bundesliigassa 365 maalia 427 ottelussa tehneen Müllerin voidaan sanoa olevan yksi kaikkien aikojen parhaista jalkapallohyökkääjistä. Vuoden 1972 aikana hän teki 85 maalia, mikä pysyi yhden kalenterivuoden aikana tehtyjen maalien ennätyksenä vuoteen 2012 saakka, kunnes Lionel Messi ylitti sen. Müllerin lempinimi oli "der Bomber" ("Pommittaja").


title: Gerd Müller

text: Müller aloitti jalkapallouransa synnyinkaupunkinsa Nördlingenin joukkueessa TSV 1861 Nördlingenissä. Vuonna 1964 hän siirtyi Bayern Müncheniin. Seura, josta on tullut sittemmin Saksan kautta aikain menestynein, ei pelannut tuolloin Bundesliigassa ja edellisestä ja tuohon aikaan ainoasta Saksan mestaruudestakin oli vierähtänyt yli 30 vuotta. Bayern nousi Bundesliigaan vuonna 1965.


title: Gerd Müller

text: 1960-luvun lopussa ja 1970-luvulla Müller oli voittamassa Bayernissa monta mestaruutta. Joukkuetovereina hänellä oli muun muassa Franz Beckenbauer, Sepp Maier ja Hans-Georg Schwarzenbeck jo 1960-luvun puolivälistä alkaen ja Paul Breitner ja Uli Hoeneß 1970-luvun alusta. Müller oli voittamassa Bundesliigan mestaruutta neljä kertaa, kuten myös Saksan cupia, kolme kertaa Euroopan cupia ja kerran sekä Cup-voittajien cupia että Intercontinental Cupia. Müller oli seitsemällä kaudella Bundesliigan paras maalintekijä ja kahdella kaikkien Euroopan pääsarjojen paras maalintekijä. Hänen nimissään on edelleen euro-otteluissa tehtyjen maalien ennätys, 66 maalia, jotka hän teki 74 ottelussa, ja Bundesliigassa tehtyjen maalien ennätys.


title: Gerd Müller

text: Bayernista Müller siirtyi viidentoista vuoden jälkeen vuonna 1979 Yhdysvaltoihin silloiseen North American Soccer Leagueen (NASL). Hän pelasi Fort Lauderdale Strikersissa kolme kautta ja teki 40 maalia 80 ottelussa.


title: Gerd Müller

text: Müller teki 68 maalia pelaamissaan 62 maaottelussa. Hänen uransa Saksan jalkapallomaajoukkueessa alkoi vuonna 1966 ja päättyi 7. heinäkuuta 1974 maailmanmestaruuteen kotistadionilla Münchenissä. Hän teki tässä Alankomaita vastaan pelatussa, 2–1 päättyneessä loppuottelussa ratkaisevan maalin. Hänen neljä maaliaan maailmanmestaruuskilpailuissa 1974 ja kymmenen maaliaan maailmanmestaruuskilpailuissa 1970 tekivät hänestä 32 vuodeksi kautta aikain eniten maaleja jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa tehneen pelaajan. Meksikon kisoissa 1970 Müller voitti maalikuninkuudenkin. Vuoden 2006 MM-kilpailuissa Saksassa hänen ohitseen nousi Brasilian Ronaldo 15 osumallaan.


title: Gerd Müller

text: Müller pelasi myös vuoden 1972 Euroopan-mestaruuskilpailuissa, jotka Saksan liittotasavalta voitti. Müller oli neljällä osumallaan turnauksen paras maalintekijä. Kaiken kaikkiaan hän pelasi kolmessa arvoturnauksessa (MM 1970 ja 1974, EM 1972) 15 peliä ja teki niissä 18 maalia.


title: Gerd Müller

text: Jalkapallouransa jälkeen Müller ajautui alkoholismiin, josta hän kuitenkin toipui käytyään läpi alkoholivieroituksen. 1990-luvun alkupuolella hänet palkattiin töihin Bayern Münchenin organisaatioon. Hän toimi pitkään Bayernin kakkosjoukkueen apulaisvalmentajana.


title: Tommy Remengesau

text: Thomas Esang "Tommy" Remengesau (s. 29. helmikuuta 1956 Koror) on palaulainen poliitikko, joka toimii maansa presidenttinä.


title: Tommy Remengesau

text: Hänet valittiin presidentiksi 2000, ja jatkokaudelle 2004. Perustuslaki rajoittaa peräkkäiset kaudet kahteen, joten 2008 hän ei ollut ehdokkaana, mutta 2012 hänet valittiin jälleen presidentiksi.


title: Nokia-missio

text: Nokian herätys eli Nokia-missio oli kristillinen, tarkemmin sanottuna karismaattinen, luterilaisen kirkon sisällä syntynyt herätysliike, joka oli lähtöisin Nokialta. Nokia Missio järjestäytyi vuonna 2008 omaksi kirkkokunnakseen, joka tunnettiin nimellä Nokia Missio Church. Liike jakaantui vuonna 2012 Nokia Missio Churchiksi (joka vaihtoi myöhemmin nimekseen Uuden toivon seurakunnat) ja Missiomaailma ry:ksi. Kirkkokunnan hallituksen puheenjohtajana toimii Jukka Mononen ja Missiomaailma-lähetysjärjestöä johtaa Markus Korhonen.


title: Nokia-missio

text: Nokian herätys syntyi Nokian kirkkoherran Markku Koiviston voimakkaan karismaattisen uudistumisen seurauksena hänen parannuttuaan imusolmukesyövästä vuonna 1991. Nokian kirkossa alettiin pitää kirkkoherra Koiviston johdolla ns. "torstai-iltoja", joille olivat tyypillisiä voimakas ylistys ja rukous sekä monenlaiset Pyhän Hengen armolahjat, muun muassa sairaiden parantaminen ja kielilläpuhuminen. Myös nk. kaatumisilmiötä on esiintynyt.


title: Nokia-missio

text: Nokian herätyksen ja muun Nokian evankelis-luterilaisen seurakunnan toiminnan välille muodostui jännitteitä. Näiden kärjistyttyä Markku Koivisto jätti kirkkoherran työnsä Nokialla ja perusti Nokia Missio -nimisen järjestön. Hän pysyi kuitenkin pitkään tämän jälkeen evankelis-luterilaisen kirkon pappisvirassa, muodollisesti Tampereen piispan alaisena.


title: Nokia-missio

text: Piispa ja tuomiokapituli kyseenalaistivat useaan otteeseen Markku Koiviston toimintatavan ja teologian. Tampereen hiippakunnan silloinen piispa Juha Pihkala arvosteli Nokia Missiota amerikkalaisperäisen hurmahenkisyyden tuomisesta luterilaisuuteen. Suomen kirkkohistoria ei tunne toista tapausta, jossa piispa on syyttänyt oman kirkon pappia shamanismista, okkultismista ja valkoisesta magiasta. Hänen mukaansa vaarallisilla vesillä ollaan silloin, kun luvataan ihmeparantumisia ja muita suuria elämänmuutoksia. "Näissä asioissa on paljon petytty. Tällaisten ääriliikkeiden jäljiltä löytyy poikkeuksellisen paljon uskonnon uhreja." Piispa varoitti karismaattisten liikkeiden vaarasta muuttua ikään kuin parempien ja todempien kristittyjen ryhmiksi. Karismaattisia ilmiöitä esiintyy kaikissa maailmanuskonnoissa, Pihkala muistuttaa. Siksi hänen mielestään on väärin väittää niiden olevan kiistattomia todisteita Pyhän Hengen läsnäolosta. Tuomiokapitulin kuulustelupöytäkirja tulkitsee, että Nokia Mission kokouksissa luodaan suggestiivista ilmapiiriä huutamisen, karjahtelun ja ylistämisen avulla. Kokemus nostetaan sanan rinnalle, mutta samalla se syrjäyttää opin. Tuomiokapitulin mielestä hurmoksellisuuden ylikorostaminen johtaa elämysriippuvuuteen.


title: Nokia-missio

text: Koivisto vakuutti toistuvasti pysyvänsä kirkon tunnustuksessa ja piispan alaisuudessa, mutta tuomiokapitulin mukaan hän ei lunastanut lupauksiaan. Lopulta huhtikuussa 2007 hänet pidätettiin pappisviran hoitamisesta kuuden kuukauden ajaksi, jolloin hän ei esimerkiksi saanut kastaa tai jakaa ehtoollista. Hän sai kuitenkin pappisoikeudet takaisin.


title: Nokia-missio

text: Koivisto osallistui Tampereen piispanvaaliin talvella 2008, mutta sai ehdokkaista vähiten ääniä. Pian tämän jälkeen hän ilmoitti eroavansa kirkosta ja perustavansa Nokia Mission rinnalle uuden kirkkokunnan saman vuoden syksyllä.


title: Nokia-missio

text: Ilmoitus sai jossain määrin ristiriitaisen vastaanoton sekä liikkeen sisällä että sen ulkopuolella. Lopullisesta välirikosta kertovassa tiedonannossa arvosteltiin jyrkin sanoin Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa:


title: Nokia-missio

text: Uusi kirkkokunta aloitti toimintansa syksyllä 2008 Nokia Missio Church -nimisenä uskonnollisena yhdyskuntana.


title: Nokia-missio

text: Elokuussa 2011 tiedotettiin, että johtaja Markku Koiviston elämässä on ollut ""seksuaalisten rajojen rikkomista"," jonka takia hänet on erotettu tehtävistään liikkeessä. Seksuaalisen hyväksikäytön takia Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi 26.3.2013 Markku Koiviston 1 vuoden 3 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen, 30 tunnin yhdyskuntapalveluun ja 15 000 euron korvauksiin uhrille


title: Nokia-missio

text: Koiviston erottamisen jälkeen liike selkeytti organisaatiotaan siirtämällä kotimaan kokoustoiminnan Nokia Missio Churchille, jonka johtoon nousi pastori Timo Aro-Heinilä. Lähetystyö jäi Nokia Missio ry:lle, jonka johtoon nousi toimistopäällikkö Markus Korhonen. Keväällä 2012 Nokia Missio ry:n johtoryhmä liittyi Tampereen helluntaiseurakuntaan ja ilmoitti alkavansa järjestää herätyskokouksia sen tiloissa. Heinäkuussa 2012 Nokia Missio ry ilmoitti muuttavansa nimensä Missiomaailmaksi. Nokia Missio Churchin toiminta Tampereella jatkuu uusissa tiloissa ja se ilmoitti tammikuussa 2013 vaihtavansa nimekseen Uuden toivon seurakunnat.


title: Nokia-missio

text: Nokia-missio piti säännöllisiä kokouksia useissa kaupungeissa. Tampereella Nokia-missio kokoontui pitkään Tampere Areenalla sekä hetkellisesti keskustassa sijainneessa Missio Downtownissa. Toiminta laajeni vuonna 2005 Helsinkiin ja Kokkolaan ja 2006 Jyväskylään, ja sen jälkeen Hämeenlinnaan, Raumalle, Rovaniemelle sekä Lappeenrantaan. Tilaisuuksia oli lisäksi muun muassa Pieksämäellä ja Kuopiossa.


title: Nokia-missio

text: Nokia-mission kokouksissa kävi Nokia Missio Churchin jäseniä ja eri kirkkokuntiin kuuluvia ihmisiä. Jotkut kuuluivat evankelis-luterilaiseen kirkkoon, toiset helluntaiseurakuntiin tai muihin vapaisiin suuntiin.


title: Nokia-missio

text: Nokia Missio ry oli rekisteröity yhdistys, joka teki lähetystyötä muun muassa Albaniaan, Intiaan, Israeliin, Pakistaniin ja Haitiin, sekä koulutti seurakunnille työntekijöitä. Muita kursseja olivat Alfa-kurssit, Raamattuinstituutti, seminaarit ja solujohtajakoulu. Toimintamuotoina oli myös kohua herättänyt Sotakoulu, jossa oli mukana voimakkaasti paranemiseen ja ihmeisiin liittyvä maailmankatsomus.