title: Inkavaltakunta

text: Inkavaltakunnan ilmasto-olot vaihtelivat suuresti eri alueiden välillä, mikä aiheutti erilaisia vaatimuksia asuintalojen rakentamiselle. Lauhkean rannikkoseudun taloja ei tarvinnut rakentaa kovin vankoiksi. Niiden seinät olivat tiiltä ja katot olkea, ja niissä oli ikkunoita. Ylängöillä talot rakennettiin suojaamaan kylmältä ja kosteudelta. Seinät olivat kiveä tai savitiiltä, eikä niissä ollut muita aukkoja kuin matala oviaukko. Talot olivat pyöreitä ja matalia, ja sisällä oli hämärää, savuista, likaista ja haisevaa. Laamannahkoja käytettiin peittoina ja patjoina. Huonekaluja ei ollut, ja koristukset oli kielletty. Paremman väen talot olivat kaikkialla suurempia ja valoisampia kuin alempien luokkien talot.


title: Inkavaltakunta

text: Inkat arvostivat tekstiilejä suuresti, ja inkojen kankaat olivat koristeellisia. Jokaisessa inkaperheessä kudottiin, sillä se oli kansalaisvelvollisuus. Virkamiehet hoitivat villan jakelun kutojille valtion varastoista. Valmiit vaatteet varastoitiin valtion varastoihin. Perheiden lisäksi käsitöitä tekivät myös erikoistuneet ammattikäsityöläiset, joiden työn jälki olikin taidokasta. Joitain kauniita tekstiilejä lukuun ottamatta inkojen käsityöt olivat taiteellisesti kuitenkin yleensä vaatimattomia verrattuna heidän edeltäjiensä mochicojen ja chimujen käsitöihin.


title: Inkavaltakunta

text: Yleisin kangaspuutyyppi oli kaksi keppiä, joiden väliin langat vedettiin. Toinen keppi kiinnitettiin puuhun ja toinen kutojan vyötärölle. Väriaineita tunnettiin lukuisia, joillain seuduilla jopa 190 erilaista. Inkat tuottivat kolmea laadultaan eritasoisia kankaita. Karkeinta kangasta kutsuttiin nimellä "chusi" ja siitä tehtiin säkkejä, mattoja ja huopia. Hieman parempilaatuista kangasta kutsuttiin nimellä "ahuasca", josta tehtiin alaluokan vaatteita. Paras kangaslaatu, "cumpi", oli tarkoitettu vain hallitsijoille ja aatelisille. Siihen käytettiin alpakan ja vikunjan villaa, puuvillaa ja joskus joitain eksoottisempia materiaaleja, kuten lepakoiden karvaa ja kolibrien untuvaa.


title: Inkavaltakunta

text: Keramiikka on inkojen materiaalisen kulttuurin parhaiten säilynein osa. Suuruuden aikana valmistettu keramiikka on teknisestä korkealaatuista ja kestävää. Inkat valmistivat sekä massatuotantoja yhdenmukaistettuja astioita että koristeellisimpia astioita. Massatuotettua keramiikkaa on 14 yleistä astiamuotoa, joista tunnetuin on pitkäkaulainen astia, jolla on terävä pohja.


title: Inkavaltakunta

text: Inkat maalasivat keramiikkansa yleensä mustalla ja valkoisella värillä punaista pohjaa vasten. He koristelivat keramiikkansa geometrisesti neliöillä, vinoneliöillä, kolmioilla ja meandereilla. Joillain seuduilla savitöihin kaiverrettiin kohtauksia tavallisesta elämästä tai mytologiasta. Sen paremmin kutojat kuin savenvalajatkaan eivät käyttäneet apunaan pyörää.


title: Inkavaltakunta

text: Inkat eivät tunteneet rautaa, vaan käyttivät kiveä, kuparia ja pronssia työkaluihinsa. Kultaa, hopeaa ja platinaa käytettiin myös paljon koristeena. Kultaa saatiin joenpohjista ja kultakaivoksista, joskaan ei kovin syvältä. Kullalla ja hopealla oli muinaisille perulaisille uskonnollinen merkitys, sillä ne symboloivat väriensä johdosta aurinkoa ja kuuta, Andien alueen korkeita jumalolentoja. Kulta oli juuri inkojen tunnus, sillä hallitseva luokka piti itseään auringon jälkeläisinä.


title: Inkavaltakunta

text: Puuta inkat käyttivät arkkitehtuurissaan ja monissa hyötyesineissä. Puusta tehtiin myös joitain koristeellisia esineitä. Tärkein puuesine oli "qiru", joka oli rituaaleissa ja seremoniassa käytetty kuppi.


title: Inkavaltakunta

text: Lintujen höyheniä käytettiin koristeina seremonioissa ja kypärissä, etenkin Amazonin papukaijojen höyheniä.


title: Inkavaltakunta

text: Inkavaltakunnan soittimet olivat puhallinsoittimia ja lyömäsoittimia. Tunnetuimpia huiluja olivat "quena" ja panhuilu.


title: Inkavaltakunta

text: Inkojen perusruokaa oli peruna. Muita yleisesti viljeltyjä kasveja olivat quinoa, pavut, kurpitsa, bataatti, avokado, tomaatti ja maniokki. Vuoristoseutujen asukkaat suosivat etenkin juureksia niiden hyvän kylmäsäilyvyyden vuoksi. Alavammilla mailla syötiin enemmän maissia. Eliitin ruokaa olivat maissi ja liha. Valtio järjesti alamaisilleen säännöllisiä ja julkisia juhla-aterioita korvauksena näiden työpanoksesta.


title: Inkavaltakunta

text: Alkoholin nauttiminen oli suosittua kaikissa yhteiskuntakerroksissa. "Chicha" on maissista valmistettu alkoholijuoma, jota vanhat naiset valmistivat puremalla maissinsiemeniä ja sylkemällä ne vesiastiaan.


title: Inkavaltakunta

text: Inkat käyttivät kuu-aurinkokalenteria, jossa vuosi oli aurinkovuoden mittainen ja kuukausia kuun kierron mukaan 12. Sitä ei tiedetä, miten he säätivät 12 kuukauden pituuden sopimaan aurinkovuoteen. Myöskään inkojen viikon pituutta ei tunneta.


title: Inkavaltakunta

text: Inkojen tärkeimpiä jumalia olivat luojajumala Viracocha, aurinkojumala Inti, ukkosjumala Illapa ja maanäitijumalatar Pachamama. Inkat palvelivat jumaliaan rukoilemalla, paastoamalla, sekä uhraamalla eläimiä ja ihmisiä, etenkin lapsia ja nuoria. Kuningasta palvottiin auringonjumalan poikana. Kuninkaan vastustaminen katsottiin siis myös jumalaa vastaan rikkomiseksi. Toinen inkahallitsijan vanhemmista oli Kuu.


title: Inkavaltakunta

text: Inkat hyväksyivät valloittamiensa alueiden paikallisetkin jumalat, mutta määräsivät niiden väestöt palvomaan myös auringonjumalaa. Intin temppeleitä pystytettiin joka puolille valtakuntaa; näistä merkittävin oli Cuscon "Coricancha". Viracochan merkitys kasvoi Pachacutin hallintoaikana Intiin nähden. Kuuta palvottiin lähinnä rannikolla, missä se valaisi öisin kalastusta ja taikayrttien keräilyä.


title: Inkavaltakunta

text: Maalaisilla oli pieniä varjelijapatsaita ("cenopa") ja pyhiä paikkoja ("huaca"). Huacat olivat useimmiten pyhiä kivenlohkareita, joissa asui henki.


title: Inkavaltakunta

text: Pappeja oli paljon, ja heitä pelättiin. Johtava pappi oli inkakuninkaan sukulainen ja toimi Cuscon päätemppelissä muiden ylipappien tapaan. Heitä avustivat ”aurinkoneitsyet”, nuoret naiset joita kerättiin joka puolelta valtakuntaa. Alimmat papit viljelivät maaseudulla maata kuten tavallinenkin väki. Papit palvelivat temppeleissä ja huascoissa sekä toimivat joskus ennustajina.


title: Inkavaltakunta

text: Inkat arvostivat suuresti sukulinjojaan ja esi-isiään, ja he palvoivat näiden jäännöksiä. Vainajien ajateltiin vaikuttavan myös jälkeläistensä terveyteen ja hyvinvointiin. Inkat säilyttivätkin vainajansa muumioimalla.


title: Inkavaltakunta

text: Inkojen tärkein uskonnollinen juhla oli auringonjumalan juhla "Intiraymi", jota vietettiin Cuscossa talvipäivänseisauksena kesäkuussa. Marraskuussa inkat järjestivät juhlia, joissa he ruokkivat ja vaatettivat muumioitaan ja kuljettivat näitä pitkin kyliä.


title: Inkavaltakunta

text: Inkavaltio antoi miehille ja naisille yksinkertaiset, yhdenmukaiset ja tarkoituksenmukaiset vaatteet näiden hääpäivänä. Yhtä pukua käytettiin töissä, toista juhlissa. Vaatteita käytettiin kunnes niitä ei enää voinut korjata. Miehet käyttivät valkoista ja hihatonta paitaa, lannevaatetta ja ruskeaa viittaa tai ponchoa. Naiset käyttivät pitkää tunikaa, vyötä ja saalia. Töitä tehtiin paljain jaloin. Sandaaleita käytettiin juhlissa tai matkoilla; tasapainoa vaativan maaston vuoksi varpaat olivat kuitenkin vapaana. Yläluokan vaatteet olivat värikkäämpiä ja korkealaatuisempia kuin työväestön. Keisarin vaatteet tehtiin laadukkaasta vikunjan villasta. Hän käytti myös värikästä "llantu"-päähinettä, joka oli koristeltu höyhenin.


title: Inkavaltakunta

text: Miesten hiustyylit vaihtelivat alueittain. Pääkaupungin miehillä oli lyhyt tukka. Työväenluokkaisten naisten hiukset oli yleensä palmikoitu ja sidottu nauhoilla.


title: Inkavaltakunta

text: Kokapensaan lehtiä pureskeltiin nälän ja väsymyksen ehkäisyyn sekä lääkinnällisiin tarkoituksiin esimerkiksi puudutusaineena. Kokaa käytettiin myös uskonnollisissa menoissa. Inkat käyttivät muitakin yrttejä kivunlievitykseen ja muihin lääkinnällisiin tarkoituksiin. He harjoittivat myös kirurgiaa. Noitatohtorit yrittivät parantaa sairauksia myös uhraamalla ja loitsuamalla sekä erilaisin seremonioin.


title: Inkavaltakunta

text: Inkojen yleisimpiä sairauksia olivat keuhkoputkentulehdus ja keuhkokuume. Jotkin espanjalaisten tuomat sairaudet verottivat heitä ankarasti, sillä niitä ei heillä ollut aiemmin esiintynyt.


title: Hiram Bingham

text: Hiram Bingham III (19. marraskuuta 1875 Honolulu, Yhdysvallat – 6. kesäkuuta 1956 Washington, D.C.) oli yhdysvaltalainen tutkimusmatkailija ja poliitikko. Hän löysi inkakulttuurin suurimman löydetyn rauniokaupungin Machu Picchun koskemattomana Perusta. Myöhemmin hän toimi Connecticutin kuvernöörinä (7. tammikuuta – 8. tammikuuta 1925) ja Yhdysvaltain senaatin jäsenenä (1924–1933). Bingham toimi Connecticutin kuvernöörinä vain yhden päivän, lyhimmän ajan kuin kukaan muu Connecticutin kuvernööri, sillä hänet valittiin itsemurhan johdosta vapautuneelle senaattorin paikalle minkä hän otti vastaan.


title: Hiram Bingham

text: Bingham oli protestanttilähetyssaarnaajien sukua. Hän muutti Havaijilta Yhdysvaltojen mantereelle täydentääkseen koulutustaan. Bingham kävi Phillips Academya Andoverissa, Massachusettsissa, mistä hän valmistui 1894. Hän hankki tutkinnon Yalen yliopistostä 1898, Kalifornian yliopistosta, Berkeleystä 1900 ja Harvardin yliopistosta 1905. Hän opetti historiaa ja politiikkaa Harvardissa, minkä jälkeen hän toimi preceptorina Woodrow Wilsonin alaisuudessa Princetonin yliopistossa. Vuonna 1907 Yalen yliopisto nimitti Binghamin Etelä-Amerikan historian luennoitsijaksi.


title: Hiram Bingham

text: Bingham ei ollut koulutettu arkeologi. Kuitenkin Bingham löysi suurelta osin kadotetun inkakaupunki Machu Picchun ollessaan luennoitsijana – myöhemmin professorina – Yalessa. Vuonna 1908 hän osallistui ensimmäiseen pan-amerikkalaiseen tieteelliseen konferenssiin Santiagossa, Chilessä. Ollessaan paluumatkalla Perun kautta paikallinen prefekti taivutteli hänet vierailemaan esikolumbiaanisessa Choquequiraon kaupungissa. Bingham julkaisi kertomuksen matkastaan teoksessa "Across South America; an account of a journey from Buenos Aires to Lima by way of Potosí, with notes on Brazil, Argentina, Bolivia, Chile, and Peru" (1911).


title: Hiram Bingham

text: Bingham oli innostunut mahdollisuudesta löytää ennen tutkimattomia inkakaupunkeja ja palasi Andeille Yalen Perun-tutkimusmatkan mukana vuonna 1911. 24. heinäkuuta 1911 Melchor Arteaga johdatti Binghamin Machu Picchuun, joka oli lähes kaikkien unohtama lukuun ottamatta pientä joukkoa lähimmässä laaksossa asuvia ihmisiä (ehkä myös kaksi paikallista lähetystyöntekijää Thomas Payne ja Stuart McNairn tunsivat sen, sillä heidän jälkeläisensä väittävät, että he olivat kiivenneet raunioille vuonna 1906). Bingham toi kaupungin yleiseen tietouteen ja merkittäväksi turistikohteeksi. Binghamia on väitetty myös Indiana Jonesin esikuvaksi. Binghamin vuonna 1948 julkaistusta Machu Picchun löytöä kuvaavasta kirjasta "Lost City of the Incas" tuli menestysteos.


title: Hiram Bingham

text: Bingham saavutti kapteenin arvon Connecticutin kansalliskaartissa vuonna 1916. Vuonna 1917 hänestä tuli lentäjä ja hän organisoi sotilasilmailukoulutusta. Hän palveli Yhdysvaltain viestijoukkojen ilmavoimissa ja Yhdysvaltain ilmavoimien edeltäjässä United States Army Air Servicessä saavuttaen everstiluutnantin arvon. Issoudunissa, Ranskassa, Bingham johti ilmavoimien lentosotakoulua.


title: Hiram Bingham

text: Bingham meni naimisiin Alfreda Mitchellin kanssa 20. marraskuuta 1899. Heillä oli seitsemän poikaa. Eron jälkeen hän meni naimisiin Suzanne Carroll Hillin kanssa kesäkuussa 1937.


title: Albert Suuri

text: Albert Suuri (Albertus Magnus) (n. 1200 Lauingen — 15. marraskuuta 1280 Köln) oli dominikaanimunkki, joka tuli tunnetuksi laajoista tiedoistaan sekä näkemyksistään uskonnon ja tieteen rauhanomaisesta rinnakkainelosta aikana, jolloin filosofia muutoin oli alistettu teologian aputieteeksi. Häntä pidetään keskiajan merkittävimpänä saksalaisena filosofina ja teologina. Hän oli ensimmäinen keskiaikainen filosofi, joka sovelsi Aristoteleen filosofiaa kristinuskon ajatteluun. Hänen työtään jatkoi ja teki erityisen tunnetuksi Tuomas Akvinolainen.


title: Albert Suuri

text: Albert Suuri syntyi ylhäisöperheeseen Bollstadtissa, Lauingenissa, Baijerissa, vuosien 1193 ja 1206 välillä. Hän kuoli vuonna 1280 Kölnissä. Koulutuksensa hän sai suurimmaksi osaksi Padovassa, jossa hän oppi tuntemaan Aristoteleen kirjoituksia. Hän liittyi dominikaaniseen sääntökuntaan vuonna 1223 (tai 1221), ja opiskeli teologiaa sen sääntöjen mukaan esimerkiksi Bolognassa. Hän sai opettajan paikan Kölnissä, ja myöhemmin hän työskenteli opettajana myös Regensburgissa, Freiburgissa, Strassburgissa ja Hildesheimissa. Vuonna 1245 hän muutti Pariisiin, sai tohtorin arvon ja opetti jonkin aikaa menestyksekkäästi.


title: Albert Suuri

text: Vuonna 1254 Albert Suuresta tehtiin dominikaanisen sääntökunnan vanhin. Hän puolusti dominikaaneja Pariisin yliopiston maallistuneiden tiedekuntien hyökkäyksiä vastaan ja kommentoi apostoli Johanneksen kirjoituksia sekä arabialaisen filosofin Averroëksen opetuksissa olleita virheitä. Vuonna 1260 paavi teki hänestä Regensburgin piispan, jona hän toimi kolme vuotta.


title: Albert Suuri

text: Loppuelämänsä Albert Suuri toimi saarnaajana Baijerissa ja sen lähialueilla. Vuonna 1270 hän saarnasi kahdeksannen ristiretken puolesta Itävallassa. Elämäntyönsä lopuksi hän puolusti aikaisemman oppilaansa Tuomas Akvinolaisen opetuksia.


title: Albert Suuri

text: Albert Suuri julistettiin autuaaksi vuonna 1622 ja kanonisoitiin vuonna 1931. Hänen muistopäivänsä on 16. marraskuuta.


title: Albert Suuri

text: Albert Suuri oli aikansa oppineimpia henkilöitä. Hän oli omaksunut koko Aristoteleen tuotannon latinankielisistä käännöksistä ja arabialaisten filosofien kommentaarioista, ja tulkitsi ja systematisoi kaiken sopimaan yhteen kirkon oppien kanssa. Hänen työnsä olivat kuitenkin enemmän filosofisia kuin teologisia (katso skolastiikka). Ne on jaoteltu eri osiin täysin aristoteeliseen tyyliin, ja koostuvat tulkinnoista, kommenteista ja myös satunnaisista poikkeamista mestarinsa opetuksista.


title: Albert Suuri

text: Albertin tärkeimpiin teologisiin töihin kuuluu kolmessa osassa julkaistu Pietari Lombardialaisen ("Magister Sententiarum") lauseiden kokoelma ja "Summa Theologiae" kahdessa osassa. Jälkimmäinen koostuu lähinnä edellisen sisällöstä didaktisemmassa muodossa.


title: Albert Suuri

text: Albertin tietämys erityisesti luonnontieteistä oli suuri verrattuna hänen aikansa yleiseen tasoon. Vaikka hänen ajattelussaan voi havaita monia aukkoja, jotka olivat yleisiä skolastisessa filosofiassa, Aristoteleen tunteminen antoi hänelle kuitenkin huomiota herättävän kyvyn systemaattiseen ajatteluun ja teoreettisten ajatusten kuvaamiseen. Jälkipolville säilyneet tulokset eivät oikeuta hänelle joskus annettua haukkumanimitystä ”Aristoteleen apina”. Pikemminkin ne tekevät ymmärrettäväksi, että aikalaiset antoivat hänelle lisänimet ”Suuri” ja "Doctor Universalis". On kuitenkin muistettava, että hän oli myös ymmärtänyt väärin osan lukemastaan — käy ilmi, että hän esimerkiksi piti Platonia ja Speusipposta stoalaisina.


title: Albert Suuri

text: Musiikin historiassa Albert Suuri tunnetaan ajan musikaalisten käytäntöjen innokkaana kommentoijana ja parantajana. Huomionsa hän teki Aristoteleen "Runousopin" pohjalta. Hän esimerkiksi hylkää ajatuksen ”sfäärien musiikista” naurettavana — hänen mielestään taivaankappaleiden liikkeet eivät kykene tuottamaan musiikkia. Hän kirjoitti myös laajasti mittasuhteista musiikissa, sekä kolmesta erilaisesta subjektiivisesta tasosta, joilla kirkkolaulu vaikuttaa ihmissielussa: se puhdistaa epäpuhtaan, tämä valaistuminen johtaa mietiskelyyn, ja mietiskely ravitsevaan täydellisyyteen. 1900-luvun musiikin teoreetikoille erityisen mielenkiintoista oli huomio, jota hän kiinnitti hiljaisuuteen musiikin oleellisena osana.


title: Jäniksen vuosi

text: Jäniksen vuosi on Arto Paasilinnan tunnetuin romaani. Kirja on vuodelta 1975, jolloin kiinalaisen horoskoopinkin mukaan oli jäniksen vuosi, ja sen kustantaja oli Weilin & Göös. Myöhemmin sitä ovat julkaisseet kirjakerhot, WSOY ja Gummerus. Kirja on käännetty 29 eri kielelle, muun muassa ranskaksi, hepreaksi, japaniksi, kiinaksi, koreaksi, turkiksi, venäjäksi, ukrainaksi, latviaksi ja liettuaksi.


title: Jäniksen vuosi

text: Tarina kertoo turhautuneesta toimittajasta Kaarlo Vatasesta, joka kesäisellä työmatkallaan löytää vammautuneen jäniksenpoikasen, joka oli jäänyt Vatasen ja tämän työtoverin auton alle. Vatanen päättää heittää hyvästit entiselle elämälleen ja aloittaa huumorilla ja haikeudella alkavan seikkailun ympäri Suomea jäniksen kanssa. Vatanen tapaa mm. Kiuruveden entisen nimismiehen, joka on tutkinut harrastuksenaan Kekkosta. Erityisesti hän on tutkinut Kekkosesta otettuja valokuvia ja tullut siihen tulokseen, että Kekkonen oli 1960-luvun lopulla korvattu nuoremmalla kaksoisolennolla. Ajauduttuaan karhujahdissa Neuvosto-Venäjälle Vatanen palautetaan vankivaunussa Suomeen, jossa hänet erotetaan jäniksestä. Lähetettyään kirjeen Kekkoselle hän saa kiireesti jäniksensä yhteiseen selliin.


title: Jäniksen vuosi

text: Romaani ilmestyi ranskaksi Éditions Denoëlin kustantamana vuonna 1989, ja saavutti heti suuren suosion sekä arvostelijoiden että lukijoiden parissa. Kirja julkaistiin nimellä "le Lièvre de Vatanen" (suom. Vatasen jänis), sillä kustantamo julkaisi samaan aikaan kirjasarjaa kiinalaisista horoskooppimerkeistä, eikä Paasilinnan romaania haluttu sekoitettavan jäniksen vuodesta kertovaan osaan. Jäniksen vuodesta on tullut Ranskassa kestosuosikki, jota myydään vuosittain tuhansia kappaleita


title: Jäniksen vuosi

text: Teoksen pohjalta on tehty myös elokuvia, Risto Jarvan ohjaama kehuja saanut "Jäniksen vuosi" vuodelta 1977 ja ranskalaisen Marc Rivièren vähemmän kehuttu "Jäniksen vuosi" ("Le Lièvre de Vatanen") vuodelta 2006.


title: Antrooppinen periaate

text: Antrooppinen periaate (, ihminen), tarkoittaa väitettä, joka voidaan muotoilla seuraavasti: jotta kaikkeuden ominaisuuksia voitaisiin havaita, niiden tulee olla sellaisia, että havaitsijoita voi olla olemassa.


title: Larry Niven

text:
Laurence van Cott Niven (s. 30. huhtikuuta 1938 Los Angelesissa) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija.
Hän on tunnettu erityisesti kirjastaan "Rengasmaailma" ("Ringworld" 1970), joka sai Hugo-, Locus-, Ditmar- ja Nebula-palkinnot. Teos sijoittuu Nivenin "Known Space", eli ""Tunnettu avaruus"" -tulevaisuuteen, johon Niven on sijoittanut useimmat tarinoistaan.


title: Larry Niven

text: Larry Niven on ollut täysipäiväinen kirjoittaja vuodesta 1963. Hän julkaisi ensimmäisen kirjansa "World of Ptavvs" vuonna 1966. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Larry Niven

text: Niven on julkaissut lukuisia novelleja ja kirjoja, alkaen tarinasta ”The Coldest Place” vuonna 1964 (tarinan kylmä paikka on Merkuriuksen pimeä puoli, jonka tarinan kirjoittamisen aikaan ajateltiin olevan aina vuorovesilukkiutumisen takia kääntynyt poispäin auringosta, mutta jonka vain muutamia kuukausia tarinan julkaisemisen jälkeen huomattiin pyörivän 2:3-resonanssilla). Novelli ”Neutronitähti” (1966) sai Hugon vuonna 1967, ”Inconstant Moon” vuonna 1972 ja ”The Hole Man” (suom. Aukkomies) vuonna 1975. ”The Borderland of Sol” sai Hugon parhaana pienoisromaanina vuonna 1976.Ringworld


title: Larry Niven

text:
Mote-sarja sijoittuu Jerry Pournellen CoDominium-universumiin.
Niven toimittaa Man-Kzin Wars -antologioita, jotka sisältävät enimmäkseen tarinoita, jotka muut ovat kirjoittaneet hänen Known Space -universumiinsa.


title: Jokivalaidensukuiset valaat

text: Jokivalaidensukuiset valaat ("Platanistoidea") kuuluvat valaiden ("Cetacea") lahkon hammasvalaisiin ("Odontoceti"). Viimeisimmän luokittelun mukaan lahkoon kuuluu neljä eri sukua.


title: Jokivalaidensukuiset valaat

text: Jokivalaat elävät makeavetisissä joissa. Laplatandelfiini ("Pontoporia blainvillei") elää valtameressä jokisuistoissa. Se on kuitenkin luokiteltu jokivalaaksi, eikä delfiinin sukuisiin valaisiin ("Delphinoidea"). Kaikilla jokivalailla on pitkä ja suippo kuono. Suurin jokivalaista on Amazonissa elävä amazonindelfiini eli inia. Kaikki lajit ovat uhanalaisia. Suurin populaatio on gangesindelfiinillä, noin 1 100 yksilöä. Myös amazonindelfiinillä on vakaa populaatio.


title: Jokivalaidensukuiset valaat

text: Jokivalaisiin (heimo "Platanistidae") kuuluvat gangesinvalas ("Platanista gangetica gangetica") ja Induksessa elävä "Platanista gangetica minor". On epäselvää ovatko nämä eri lajeja, vai saman lajin alalajeja. 1970-luvulta niitä pidettiin eri lajeina, Dale W. Rice listasi ne 1998 kuitenkin saman lajin edustajiksi. Molemmat ovat ulkonäöltään samanlaiset. Hampaat ovat näkyvissä jopa suu suljettuna. Ne ovat käytönnössä täysin sokeita ja löytävät ravintonsa kaikuluotaimen avulla. Pääasiallinen ravinto on katkaravut ja pikkukalat.


title: Triumviraatti

text: Triumviraatti (latinan sanoista "tres" ja "viri", ’kolme miestä’) on järjestely, jossa kolme hallitsijaa, "triumviriä", hallitsevat yhdessä.


title: Triumviraatti

text: Ensimmäinen triumviraatti Rooman valtakunnassa muodostettiin noin vuonna 60 eaa. Se oli luonteeltaan epävirallinen. Julius Caesar, Gnaeus Pompeius Magnus ja Marcus Licinius Crassus jakoivat yhdessä vallan. Toinen triumviraatti, tällä kertaa virallinen, muodostettiin 42 eaa. Siinä Marcus Antonius, Octavianus Augustus ja Lepidus jakoivat vallan.


title: Triumviraatti

text: "Triumviri" oli nimitys kolmimiehisen virkakunnan jäsenelle. Seitsenhenkisen ryhmän jäsen oli vastaavasti "septemviri".


title: Jaakko Hintikka

text: Kaarlo Jaakko Juhani Hintikka (12. tammikuuta 1929 Helsingin maalaiskunta – 12. elokuuta 2015 Porvoo) oli suomalainen filosofi, joka työskenteli Suomessa ja Yhdysvalloissa. Hän väitteli tohtoriksi matematiikan alalta Helsingin yliopistossa vuonna 1956. Väitöskirja käsitteli ensimmäisen kertaluokan logiikkaa.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka toimi Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian dosenttina 1955–1959, professorina 1959–1970, Suomen Akatemian tutkijaprofessorina 1970–1981 ja uudelleen Helsingin yliopiston dosenttina 1981–1992. Hintikka toimi Yhdysvalloissa filosofian professorina Stanfordin yliopistossa vuosina 1965–1982, Floridan valtionyliopistossa vuosina 1978–1990 ja Bostonin yliopistossa vuosina 1990–2014.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikan tärkeimmät tutkimukset kuuluvat matemaattisen ja filosofisen logiikan alaan. Hänen tutkimuksensa ja teoriansa ovat koskeneet etenkin modaalilogiikkaan liittyvää mahdollisten maailmojen semantiikkaa, episteemistä logiikkaa, induktiologiikkaa ja loogiseen kieliteoriaan kuuluvaa peliteoreettista semantiikkaa. Hintikan keksimän kysymysten logiikan eli interrogatiivimallin avulla on tutkittu tieteellistä muutosta ja selittämistä. Hän on myös kehittänyt ensimmäisen kertaluvun logiikkaa ilmaisuvoimaisempaa riippumattomuusystävällistä logiikkaa.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka sai ensi kosketuksensa filosofiaan koululaisena Eino Kailan teosten välityksellä. Hän valmistui ylioppilaaksi Keravan yhteiskoulusta 1947. Jaakko Hintikka opiskeli Helsingin yliopistossa matematiikkaa, mutta Georg Henrik von Wrightin luennot saivat hänet kiinnostumaan filosofiasta. Matematiikassa ja fysiikassa hänen opettajiaan olivat muun muassa Gustav Elfving, Erkki Laurila ja Rolf Nevanlinna. Vuosina 1948–49 Hintikka opiskeli Yhdysvalloissa Williams Collegessa. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja filosofian lisensiaatiksi Helsingin yliopistossa vuonna 1952.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi pääaineenaan matematiikka vuonna 1956. Väitöskirja käsitteli ensimmäisen kertaluokan logiikkaa, ja se perustui von Wrightin teorioihin. Väitöskirja "Distributive Normal Forms in the Calculus of Predicates" oli läpimurtoteos, jota Hintikka on myöhemmin hyödyntänyt useissa töissään.


title: Jaakko Hintikka

text: Vuonna 1954 Hintikka sai kolmevuotisen Junior Fellow -tutkimusviran Harvardin yliopistosta. Harvard oli 1950-luvun lopulla nykyaikaisen filosofisen semantiikan syntysija, ja Hintikka on pitänyt Harvardin vuosiaan ratkaisevina myöhemmän uransa kannalta.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka toimi Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian dosenttina vuosina 1955–1959 ja professorina 1959–1970. Vuonna 1970 hän sai nimityksen Suomen Akatemian pysyväksi tutkijaprofessoriksi. Luovuttuaan tutkijaprofessuuristaan hän toimi Helsingin yliopistossa uudelleen dosenttina vuosina 1981–1992. Lukuvuonna 2010–2011 Hintikka toimi Helsingin yliopiston tutkijakollegiumin jäsenenä.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka toimi vierailevana filosofian professorina Stanfordin yliopistossa Kaliforniassa vuosina 1965–1982 ja Floridan valtionyliopistossa Tallahasseessa 1978–1990. Vuodesta 1990 hän on ollut filosofian professori Bostonin yliopistossa. Saatuaan professuurin Stanfordin yliopistosta hän vuorotteli lukukausittain Helsingin ja Kalifornian välillä. Lisäksi Hintikka on toiminut vierailevana professorina ja tutkijana lukuisissa ulkomaisissa yliopistoissa.


title: Jaakko Hintikka

text: Suomalaisen filosofian todellinen kansainvälistyminen alkoi Georg Henrik von Wrightin ja Jaakko Hintikan ansiosta 1900-luvun puolivälissä. Aikaisemmin Eino Kailalla oli ollut hyvät suhteet saksalaiselle kielialueelle ja erityisesti Wieniin, mutta toinen maailmansota katkaisi kehityksen. Von Wright ja Hintikka loivat pysyvät yhteydet angloamerikkalaiseen filosofiaan. Hintikka vieraili muun muassa Brownin yliopistossa ja Kalifornian yliopistossa Berkeleyssa jo 1960-luvun alussa. Kotimaassa Hintikka on edistänyt useiden nuorten tutkijoiden kansainvälistymistä.


title: Jaakko Hintikka

text: Lukuisat suomalaiset filosofit 1960-luvulta 1980-luvulle ovat olleet Hintikan oppilaita tai hänen työryhmänsä jäseniä. Hänen ensimmäisiä tutkimusavustajiaan olivat Ilkka Niiniluoto, Juha Manninen, Unto Remes, Veikko Rantala ja Simo Knuuttila. Hintikan oppilaista ensimmäisinä väittelivät Raimo Tuomela ja Risto Hilpinen. Muita oppilaita ovat olleet muun muassa Esa Saarinen, Lauri Carlson ja Juhani Pietarinen.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka kirjoitti yli 30 teosta, joista monia on käännetty eri kielille. Hänen tuotantoonsa kuuluu yli 300 tieteellistä artikkelia. Hän on toimittanut tai ollut yhtenä toimittajana 17 teoksessa..


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka jäi eläkkeelle Bostonin yliopistosta vuonna 2014. Tämän jälkeen hän toimi Helsingin yliopiston tutkijakollegiumin kunniajäsenenä. Hintikka kuoli 86-vuotiaana 12. elokuuta 2015 lyhyen sairauden jälkeen.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka on tuotannossaan käsitellyt tieto-oppia, tieteenfilosofiaa, estetiikkaa, kielifilosofiaa, filosofian historiaa ja filosofian nykysuuntauksia. Hänen merkittävimmät saavutuksensa ovat matemaattisesta ja filosofisesta logiikasta. Filosofisen logiikan alalla hän on nykyajan johtavia tutkijoita ja sen menetelmien merkittävä kehittäjä.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikan vuonna 1955 esittelemän mallijoukkojen teorian avulla ensimmäisen kertaluokan logiikalle voidaan muotoilla uusi tehokas todistusteoria. Modaalilogiikan alalla vuonna 1957 Hintikka ja ruotsalainen loogikko Stig Kanger muotoilivat toisistaan riippumatta mahdollisten maailmojen semantiikan perusajatukset. Teoksellaan "Knowledge and Belief" (1962) Hintikasta tuli myös episteemisen logiikan uranuurtaja. Hieman myöhemmissä teoksissaan Hintikka muotoili yleisen propositionaalisia asenteita koskevan teoriansa. Suomalaisista filosofeista Ilkka Niiniluoto ja Tuomo Aho ovat myöhemmin soveltaneet tätä teoriaa kuvittelun ja muistin logiikkaan.


title: Jaakko Hintikka

text: Myöhemmin Hintikka on tutkinut loogista kieliteoriaa. Teoksessaan "Logic, Language-Games and Information" (1973) hän kehitteli uutta peliteoreettista semantiikkaa, jota hän on myöhemmin soveltanut sekä formaalisiin että luonnollisiin kieliin. "The Semantics of Questions and the Questions of Semantics" (1976) Hintikka muotoili uuden kysymysten logiikan, jossa hyödynnetään sekä peliteoreettista semantiikkaa että episteemistä logiikkaa. Siinä kysymykset ymmärretään uutta informaatio koskeviksi vaatimuksiksi, joiden tavoitteena on saattaa kysyjä tietämisen tilaan. Kysymyssarjoja ja niihin liittyviä toimintatapoja tarkastellaan dialogisessa logiikassa.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikan kehittämän kysymysten logiikan avulla on tutkittu tieteellistä muutosta. Interrogatiivimallissa kokeellista tutkimusta lähestytään kysymysten esittämisenä luonnolle. Matti Sintonen on soveltanut tätä mallia biologian teorioiden tarkasteluun. Hintikka on käyttänyt kysymysten logiikkaa myös tieteellisen selittämisen selventämisessä muun muassa Ilpo Halosen kanssa.


title: Jaakko Hintikka

text: Yhteistyökumppaninsa Gabriel Sandun kanssa Hintikka kehitti niin sanotun riippumattomuusystävällisen logiikan ("Independence-friendly" eli "IF-logic"), joka sallii lauseessa esiintyvien kvanttorien tulkintojen riippumattomuuden toisistaan. Logiikka on ilmaisuvoimaltaan rikkaampi kuin perinteinen ensimmäisen kertaluvun logiikka, ja sille on löytynyt sovelluksia sekä filosofiassa että kieliteoriassa. Hintikka tutki myös induktiologiikkaa.


title: Jaakko Hintikka

text: "Library of Living Philosophers" -kirjasarjassa julkaistiin vuonna 2006 Hintikalle omistettu nidos. Kyseiseen sarjaan pääsyä pidetään filosofian alalla Nobelin palkintoon verrattavissa olevana kunnianosoituksena.


title: Jaakko Hintikka

text: Hintikka oli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1961 ja kunniajäsen vuodesta 2007. Lisäksi hän oli Norjan tiedeakatemian, Academia Europæan ja American Academy of Arts and Sciences -yhteisön jäsen sekä Krakovan, Liègen, Oulun, Turun ja Uppsalan yliopistojen kunniatohtori.


title: Jaakko Hintikka

text: Jaakko Hintikka sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1989. Vuonna 2005 hän sai logiikan ja filosofian Rolf Schock -palkinnon. Vuonna 2011 Jaakko Hintikalle myönnettiin Suomen leijonan ritarikunnan suurristi.


title: Jaakko Hintikka

text: Lehtihaastattelussa Hintikka arvosteli fundamentalismin erilaisia muotoja. Hintikka arvioi, että opetus, koulutus ja talouden kehittäminen ja varsinkin luonnontieteiden opettaminen vie pohjaa kiihkoilulta. Vuonna 2011 Helsingin yliopistossa pitämässään puheessa Hintikka arvioi, että filosofian opettajat ovat laiminlyöneet mahdollisuuksiaan opettaa yliopistoissa hyvää ajattelua muiden tieteenalojen edustajille.


title: Jaakko Hintikka

text: Taidekokoelmansa Hintikka lahjoitti vuonna 2010 Keravan taidemuseolle. Kirjakokoelmansa Jaakko Hintikka lahjoitti vuonna 2012 Helsingin yliopistolle. Kirjalahjoitus käsittää yli 200 hyllymetriä teoksia ja sisältää pääosin tieteenfilosofiaa.


title: Pikselinviilaajat

text: Pikselinviilaajat on vuosina 2001–2005 ilmestynyt verkkosarjakuva.


title: Pikselinviilaajat

text: Toukokuusta 2001 alkaen Bittivuoto.net-sivustolla julkaistu "Pikselinviilaajat" on ilmestynyt kahdesti viikossa, maanantaisin ja torstaisin. Sarjakuvassa seikkaillaan nörttien maailmassa ja useimmat vitsit liittyvät tietotekniikkaan ja siitä johdettuihin sanaleikkeihin.


title: Pikselinviilaajat

text: "Pikselinviilaajien" julkaisu ilmoitettiin lopetetun 2. tammikuuta 2006. Strippejä julkaistiin 534.


title: Pikselinviilaajat

text: "Pikselinviilaajien" graafinen tyyli on tietokoneella tehdyn näköistä. Hahmot muistuttavat vanhojen tietokoneiden piirto-ohjelmilla piirrettyjä tikku-ukkoja. Tämä antaa sarjakuvalle tunnistettavan ulkonäön. Strippien resoluutio on matala, mutta niitä voi zoomata ohjelmallisesti "Pikselinviilaajien" sivulla.


title: Pikselinviilaajat

text: "Pikselinviilaajia" käsikirjoittivat ja piirsivät Tuomo Pekkanen ja Antti Paajoki. Kummatkin ovat syntyneet Jyväskylän seudulla. Paajoki opiskelee Jyväskylän yliopistossa ja Pekkanen toimii tietotekniikan ja fysiikan opettajana Vesilahden yläasteella.


title: Gammapurkaus

text: Gammapurkaus on avaruudessa tapahtuva gammasäteiden purkaus, joka voi kestää sekunnin murto-osasta pariinkymmeneen minuuttiin.


title: Gammapurkaus

text: Gammapurkaukset liittyvät mustiin aukkoihin, ja niitä on kahdentyyppisiä, pitkäaikaisia ja lyhytaikaisia.


title: Gammapurkaus

text: Pitkäaikaisessa gammapurkauksessa gammasäteilyä tulee 2–1000 sekunnin ajan. Se syntyy, kun superraskaan, Aurinkoa yli 30 kertaa massiivisemman tähden ydin luhistuu mustaksi aukoksi. Pitkäaikainen gammapurkaus käynnistyy, kun superraskaan tähden ydin luhistuu sen ydinpolttoaineen loppuessa ja sen ympärillä käynnistyy valtava ydinräjähdys. Tähden sisäosa luhistuu joko suoraan mustaksi aukoksi tai ensin neutronitähdeksi, joka muutamassa minuutissa luhistuu edelleen mustaksi aukoksi. Mustan aukon syntyessä sen napojen suuntaan purskahtavat liikkeelle nopeat ainesuihkut, joissa plasman nopeus on vähintään 99,99 prosenttia valon nopeudesta. Kun suihkut törmäävät hitaampiin ainekuoriin, ne lähettävät suihkun suuntaan gammasäteilyä. Kun suihkut törmäävät avaruudessa tähden ympärillä olevaan aineeseen, syntyy pehmeämpää säteilyä röntgensäteilystä radioaaltoihin asti. Tämä jälkihehku näkyy röntgenalueella muutamia tunteja, optisella alueella viikon ajan ja radioalueella vuosien ajan. Suihku ja gammasäteily sammuvat kun mustan aukon ympärille muodostunut kertymäkiekko on huvennut.


title: Gammapurkaus

text:
Lyhytaikainen gammapurkaus kestää sekunnin murto-osasta kahteen sekuntiin. Se syntyy, kun musta aukko ja neutronitähti sulautuvat yhteen. Lyhytaikainen gammapurkaus tapahtuu nopeasti, koska ympärillä ei ole tähteä. Ennen purkausta vanha kaksoistähti on luhistunut joko kahdeksi neutronitähdeksi tai neutronitähdeksi ja mustaksi aukoksi. Osapuolet törmäävät ja syntyy yksinäinen musta aukko, joka lähettää napojen suuntaiset ainesuihkut, joiden sisäisissä shokeissa syntyy gammasäteilyä. Jälkihehkua ei synny juuri lainkaan.
Gammapurkauksessa syntyy vain vähän enemmän energiaa kuin tavallisessa supernovaräjähdyksessä. Se näkyy kuitenkin paljon kauemmas, koska energia suuntautuu kapeisiin keiloihin, joiden avautumiskulma on noin viidestä 25 asteeseen. Gammapurkaukset ovat niin voimakkaita, että kaikki sellaiset gammapurkaukset havaitaan maapallolla, joiden keila suuntautuu kohti maata. Keilan kapeudesta johtuen kaikista gammapurkauksista Maahan näkyy noin joka sadas tai tuhannes. Gammapurkauksia havaitaan keskimäärin yksi vuorokaudessa.


title: Gammapurkaus

text: Gammapurkauksessa ei ole spektriviivoja, minkä vuoksi sen etäisyyttä on vaikea laskea. Etäisyys on voitu laskea vain sellaisille gammapurkauksille, joilta on löytynyt optinen jälkihehku.


title: Gammapurkaus

text: Ensimmäiset havainnot gammapurkauksista tehtiin 1960-luvun lopulla ydinvalvontaa suorittavilla sotilassatelliiteilla, jotka tarkkailivat maapallolla tehtyjä ydinkokeita. Havainnot julkaistiin vasta neljä vuotta myöhemmin, kun oli varmistunut, että ne tulevat avaruudesta. 1990-luvulla varmistui, että gammapurkaukset tulevat Linnunradan ulkopuolelta, kun niiden jakauma taivaalla havaittiin hyvin tasaiseksi. Purkausten alkuperät alkoivat selvitä 1990-luvun lopulla, kun niiden jäljet alettiin nähdä myös muilla aallonpituuksilla.


title: Prisma (optiikka)

text: Prisma on optinen laite, jolla voidaan taittaa tai heijastaa valoa ja taittamisen yhteydessä myös hajottaa valoa valospektrin väreihin, esimerkiksi auringon valkoista valoa sateenkaaren väreihin. Prisma on usein muodoltaan geometrinen prisma.


title: Prisma (optiikka)

text: Valon taittuminen aineen rajapinnassa riippuu valon aallonpituudesta ja väliaineen taitekertoimesta. Valo, joka sisältää useita aallonpituuksia, taittuu rajapinnassa siten, että pidemmät aallonpituudet (punaiset) taittuvat vähiten ja lyhyimmät (violetti) eniten. Prisman kolmiomuoto korostaa tätä aallonpituuksien erottumista, kun valo kulkee molempien rajapintojen läpi.


title: Prisma

text: Prisma tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Super Mario Land

text: Super Mario Land on ensimmäinen "Mario"-pelisarjan Game Boy -käsikonsolille tehty peli. "Super Mario Landin" kehitti Nintendo ja se ilmestyi vuonna 1989.


title: Super Mario Land

text: "Super Mario Land" muistuttaa ulkoasultaan paljon ensimmäistä "Super Mario Bros." -peliä, mutta peli poikkeaa kuitenkin sarjan aiemmista peleistä monella tapaa. Eräs syy eroavaisuuksiin aikaisempien Mario-pelien kanssa on, ettei peli ole Marion luojan Shigeru Miyamoton käsialaa. Pelin viholliskaarti ja jopa Marion supervoimat ovat hiukan poikkeuksellisia. Pelissä nähdään kyllä taikasieniä, mutta lisäelämiä merkitään sydämillä. Peli ei edes sijoitu Sienivaltakuntaan vaan Sarasamaahan ().


title: Super Mario Land

text: Pelin rakenne on hyvin samanlainen kuin "Super Mario Brosissa". Peli on jaettu neljään maailmaan (valtakuntaan), joista jokainen koostuu kolmesta kentästä. Peli ei ole pelkkää tasohyppelyä, vaan pelaaja pääsee myös ohjailemaan sukellusvenettä (”"Marine Pop"”) ja lentokonetta (”"Sky Pop"”).


title: Super Mario Land

text: Pelissä Marion on pelastettava Sarasamaan hallitsija prinsessa Daisy ilkeän Tatanga-nimisen avaruusolennon kynsistä. Tässä onnistuakseen hänen on selvittävä Birbuton, Mudan, Eastonin ja Chain valtakuntien läpi. Birbuto-valtakunta perustuu muinaiseen Egyptiin, Easton-valtakunnan tausta ja viholliset ovat saaneet vaikutteita Pääsiäissaaren kivipatsaista ja Chai-valtakunta sijoittuu Kiinaan.


title: Super Mario Land

text: Japanin-julkaisun jälkeen peli kiirehdittiin julkaisemaan länsimaissa, eikä vihollisille annettuja nimiä käännetty länsimaiseen muotoon.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelm Occamilainen (myös Ockhamilainen, Okkamilainen tai Occam; tai "William of Occam"; ) (n. 1285 — 1349) oli englantilainen fransiskaanimunkki ja filosofi. Hän oli kotoisin Ockhamista, Surreystä, East Horsleystä. Fransiskaanina hän omisti elämänsä köyhyydelle ja minimalismille.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelmiä pidetään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista loogikoista. Hänen tunnetuin argumenttinsa on ns. occamin partaveitsi, jonka mukaan ilmiöitä selittävien tekijöiden, syiden tai muuttujien määrän tulee olla mahdollisimman vähäinen.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelm oli myös nominalismin uranuurtaja. Hän opetti, että ainoastaan partikulaarit eli yksilöoliot ovat olemassa, eivät mitkään universaalit muodot tai ideat, ja että tällaiset universaalit ovat ainoastaan ihmisten mielen synnyttämiä abstraktioita, eikä niillä ole mielen ulkopuolista olemassaoloa. Joskus Vilhelmiä pidetään enemmän konseptualismin kuin nominalismin puolestapuhujana, koska siinä missä nominalistit katsoivat, että universaalit olivat vain nimiä eli sanoja ennemmin kuin todellisia olemassa olevia asioita, konseptualistit katsoivat, että ne olivat vain konsepteja, eli nimet olivat olemassa olevien konseptien nimiä, vaikkakin pelkästään mielessä.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelm liittyi fransiskaaniseen sääntökuntaan hyvin nuorena, ja sai koulutuksen aluksi Lontoossa ja sittemmin Oxfordissa. Hän ei päättänyt opintojaan Oxfordissa, mutta näinä ja välittömästi seuranneina vuosina, kun hän toimi Lontoossa opettajana, hän kirjoitti ne filosofiset ja teologiset teoksensa, joihin hänen maineensa enimmäkseen perustuu.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Hänen ajatuksensa joutuivat hyvin pian kiistanalaisiksi. Paavi Johannes XXII määräsi hänet vuonna 1324 Avignoniin syytettynä harhaoppisuudesta. Hän vietti siellä neljä vuotta kotiarestissa, kun hänen opetuksiaan ja kirjoituksiaan tutkittiin. Tänä aikana hän tutki Michael Cesenalaisen, fransiskaaniveljistön johtajan, pyynnöstä fransiskaanien ja paaviuden välillä ollutta riitaa apostolisesta köyhyydestä. Köyhyydestä oli tullut keskeinen fransiskaanien opille, mutta sekä paavi että dominikaanit pitivät sitä epäilyttävänä tai jopa harhaoppisena. Hän päätteli, että paavi Johannes XXII oli harhaoppinen. Hän esitti tämän näkemyksen myöhemmin myös kirjoituksissaan.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Ennen kuin Vilhelmin harha- tai oikeaoppisuuteen saatiin selvyyttä, hän pakeni Avignonista 26. toukokuuta 1328 Michael Cesenalaisen ja muutaman muun munkkiveljen kanssa. He etsivät suojelusta keisari Ludvig IV Baijerilaisen hovista. Uskotaan, että Vilhelm julistettiin kirkonkiroukseen tämän julistettua paavin harhaoppiseksi, vaikkakin historialliset lähteet vaihtelevat asiat suhteen. Hän vietti suuren osan loppuelämästään kirjoittamalla poliittisista asioista, kuten hengellisten ja maallisten vallanpitäjien suhteellisesta vallasta ja oikeuksista.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelm kuoli Münchenissä, Baijerissa, mahdollisesti mustan surman uhrina.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelmin mielestä raja hengellisen ja maallisen vallan välillä oli jyrkkä, paavilla ja muilla kirkonmiehillä ei ollut minkäänlaista oikeutta tai perustetta maalliselle vallalle kuuluviin tehtäviin tai maalliseen hallitsemiseen kuten omaisuuden ottamiseen. Hänen mukaansa 2 Tim. 2:4 osoitti, että Jeesus ja opetuslapset eivät suostuneet ottamaan vastaan mitään maallista valtaa tai hallintaoikeutta.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Näin Vilhelm mielestään osoitti, että fransiskaanien valinta kieltäytyä paitsi yksityisestä myös yhteisestä omaisuudesta oli oikea. Esimerkiksi dominikaanit kieltäytyivät vain yksityisestä omaisuudesta.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Fransiskaanit olivat vedonneet kuluttavansa hyödykkeitä vailla mitään käyttöoikeuksia (siis pelkkä "usus facti"): heiltä siis puuttuisivat omistusoikeus, hallintaoikeus, käyttö- ja nautintaoikeus ja käyttöoikeus. Kaikki oikeudet olisivat yhä esineen omistajalla eli paavilla tai esineen lahjoittajalla.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vastustajien mielestä käyttöä ja omistamista ei voinut erotella esimerkiksi ruoan, juoman ja vaatteiden osalta, koska tällaisen käytön kaikki hyöty koitui käyttäjälle eikä lainkaan omistajalle. Paavi Johannes XXII korosti bullassaan fransiskaanien tekemän erottelun olevan vastoin roomalaista oikeutta: jotta voisi käyttää jotakin (oikeutetusti), pitäisi omata siihen vähintäänkin käyttöoikeus, yksilölle kuuluva omistusoikeus. Vuoden 1324 bullassaan paavi kirjoitti: ""On mahdotonta, että ulkoinen teko voisi olla oikeudenmukainen, jos henkilöllä ei ole minkäänlaista oikeutta tehdä sitä.""


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelmin mukaan kirkon hengellinen valta juontui Kristukselta mutta maallinen pakkovalta juontui Jumalasta kansan välityksellä. Maallisen vallan tuli siis palvella kansan etuja, ei kenenkään yksityisiä etuja, sillä kansalaiset eivät voineet alistaa itseään sellaiselle vallalle. Ihmiset voivat halutessaan rakentaa oikeuksille perustuvan järjestelmän omien tarkoitusperiensä vuoksi.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Laillinen valta on väärintekijöiden rankaisemista ja oikaisemista. Keisarilla oli oikeus tuomita paavi murhasta ja paavilla oli oikeus tuomita keisari harhaoppiseksi.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Toisaalta modernin valtioteorian alkeita olivat ennen Vilhelmiä esittäneet jo muun muassa Johannes Duns Scotus ja Marsilius Padovalainen, esimerkiksi suvereniteettiteoriaa ja sosiaalista sopimusteoriaa, vaikka usein ne laitetaan vasta Thomas Hobbesin (1588-1679) nimiin.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelmin sekaantuminen omistusoikeuskiistaan johtui siitä, että kaksi muuta samanaikaisesti Avignonissa harhaoppisyytteessä olevaa fransiskaania, mm. kenraaliministeri Mikael Cesenalainen, olivat syytettyinä juuri apostolisesta köyhyysnäkemyksestään. Kolmikon paettua Paavi ekskommunikoi heidät ja julisti harhaoppisiksi kesäkuussa 1328.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelm tulkitsi Johannes Duns Scotuksen tavoin, että syntiinlankeemuksen jälkeen Jumala antoi ihmisille kaksi valtaa: yksityisen omistusoikeuden ja vallan asettaa hallitsijoita. Nämä molemmat vallat kuuluivat myös ei-kristityille. Hallitsija sai valtansa kansalta, ihmisille kuului omantunnon suvereniteetti.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Näin pitkäaikaiset kiistat fransiskaanien köyhyyden harhaoppisuudesta johtivat Vilhelmin eräiden muiden fransiskaanien tavoin keskeisiksi talousteorian ja omistusoikeuden teorian muotoilijoiksi.


title: Vilhelm Occamilainen

text: Vilhelm Occamilaisen teosten standardilaitos on Gedeon Gál et al., "Guillelmi Ockham, Opera philosophica et theologica" (1967-1988):


title: Plotinos

text: Plotinos (, n. 204/205 – 270) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Häntä pidetään laajalti uusplatonismin oppi-isänä ja perustajana opettajansa Ammonios Sakkaksen ohella.


title: Plotinos

text: Tiedot Plotinoksen elämästä tulevat lähinnä hänen oppilaansa Porfyrioksen johdannosta Plotinoksen teokseen "Enneadit". Porfyrios uskoi opettajansa syntyneen noin vuonna 205 ja kuolleen noin 66-vuotiaana keisari Claudius II:n hallitessa. Plotinos tunsi vastenmielisyyttä ”ruumiissa olemista” kohtaan, joten hän ei koskaan puhunut menneisyydestään, syntymäpaikastaan eikä -ajastaan. Eunapios kuitenkin kirjoittaa, että hän oli syntynyt Lykoksessa tai Lykopoliksessa Egyptissä.


title: Plotinos

text: Plotinos aloitti filosofian opiskelun 27-vuotiaana, noin vuonna 232, ja muutti Aleksandriaan opiskelemaan. Hän oli tyytymätön kaikkiin tapaamiinsa opettajiin, kunnes hänen ystävänsä neuvoi hänet Ammonios Sakkaksen luo. Kuultuaan Ammonioksen luennoivan, hän totesi ystävälleen ”tässä on mies, jota olin etsinyt”, ja alkoi opiskella intensiivisesti tämän alaisuudessa. Plotinos vietti seuraavat 11 vuotta elämästään Aleksandriassa, 38 ikävuoteen saakka. Sen jälkeen hän päätti tutkia persialaisten ja intialaisten filosofisia opetuksia. Tämän seurauksena hän jätti Aleksandrian ja liittyi Gordianus III:n armeijaan, joka marssi Persiaan. Gordianuksen kuoleman jälkeen hän huomasi kuitenkin olevansa hylättynä vihamielisessä maassa, ja vaikeuksien jälkeen pääsi takaisin turvaan Antiokiaan.


title: Plotinos

text: 40-vuotiaana, keisari Philippuksen hallitessa, hän tuli Roomaan, jossa hän asui suuren osan loppuelämästään. Hän sai kaupungissa paljon oppilaita. Sisäpiiriin kuuluivat Porfyrios, Gentilianus Amelius, senaattori Castricius Firmus, ja Eustokhios Aleksandrialainen – lääkäri, joka omisti elämänsä Plotinoksen seuraamiseen kuolemaansa saakka.


title: Plotinos

text: Muita olivat muun muassa Zethos, joka oli arabialaista syntyperää, ja jätti Plotinokselle perintönsä; Zoticus, kriitikko ja runoilija; Paulinus, lääkäri Skythopoliksesta; ja Serapion Aleksandriasta. Castriciuksen lisäksi hänellä oli muitakin oppilaita Rooman senaatista, kuten Marcellus Orontius, Sabinillus, ja Rogantianus. Plotinoksen oppilaina oli myös useita naisia, kuten Gemina, jonka talossa hän asui Roomassa ollessaan, hänen tyttärensä, jonka nimi myös oli Gemina; ja Amphiclea, joka oli Aristonin, Iamblikhoksen pojan, vaimo. Plotinos oli myös kirjeenvaihdossa filosofi Kassios Longinoksen kanssa.


title: Plotinos

text:
Plotinos saavutti myös keisari Gallienuksen ja hänen vaimonsa Cornelia Saloninan kunnioituksen. Yhdessä vaiheessa Plotinos yritti saada keisarin suostumaan ajatukseen, jonka mukaan eräs hylätty siirtokunta Campaniassa rakennettaisiin uudestaan "Filosofien kaupungiksi", jonka asukkaat olisivat eläneet sen perustuslain mukaan, jonka Platon määritteli teoksessaan "Lait". Keisarilta ei kuitenkaan tullut tukea ajatukselle, syytä Porfyrios ei tiennyt.
Sen jälkeen kun Porfyrios oli muuttanut Sisiliaan, hän kuuli, että Plotinos oli kuollut. Filosofi vietti viimeiset päivänsä yksinäisyydessä Campaniassa sijaitsevalla maatilalla, jonka hänen ystävänsä Zethos oli testamentannut hänelle. Eustokhios kertoo olleensa läsnä lopun hetkellä, ja hänen mukaansa Plotinoksen viimeiset sanat olivat: ”Pyri antamaan jumaluus itsessäsi takaisin jumaluudelle, joka on kaikessa”. Sillä hetkellä käärme kiemurteli sen sängyn alta, jolla Plotinos makasi, ja pujahti ulos seinässä olleesta aukosta; samalla hetkellä Plotinos kuoli.


title: Plotinos

text: Porfyrios kirjoitti ne esseet joista tuli "Enneadit" useiden vuosien kuluessa, noin vuodesta 253 aikaan muutamia kuukausia ennen kuolemaansa. Plotinos ei voinut korjata töitään itse huonon näkönsä vuoksi. Porfyrioksen mukaan ne vaativat kuitenkin paljon muokkausta – hän sanoi, että Plotinoksen käsiala oli hirvittävää, hän ei erottanut sanoja selkeästi, eikä välittänyt oikeinkirjoituksesta tai kieliopista. Plotinos itse tunsi vastenmielisyyttä kaiken uudelleenkirjoittamiseen, joten hän antoi tehtävän Porfyriokselle, joka ei ainoastaan siistinyt niitä, vaan myös järjesteli ne nykyisin tunnettuun järjestykseen.


title: Plotinos

text: Plotinos hyökkäsi gnostilaisuutta vastaan, mutta oli hiljaa kristinuskosta, josta hänen on kuitenkin täytynyt olla tietoinen. Kaikkien tietojen mukaan hänen oma henkilökohtainen ja sosiaalinen elämänsä oli korkeimman moraalinen ja henkisten standardien mukaista.


title: Plotinos

text: Ammonioksen lisäksi Plotinos sai paljon vaikutteita Aleksanteri Afrodisialaiselta ja Numeniokselta.


title: Plotinos

text: Plotinos opetti, että on olemassa kaikkein ylin, täydellisesti tuonpuoleinen "Yksi", joka on kaiken olemisen ja ei-olemisen kategorioinnin ulkopuolella. ”Olemisen” käsite on ihmisten johtama siitä kokemuksesta, jonka voimme havaita aisteilla, mutta ääretön, tuonpuoleinen "Yksi" on kaiken sellaisen ulkopuolella, ja siksi myös kaikkien sellaisesta johdettujen käsitteiden ulkopuolella. ”Oleminen” tai ”olemassaolo” on ominaisuus, attribuutti, ja "Yksi" on kaikkien ominaisuuksien ulkopuolella, koska se on kaikkien niiden lähde. "Yksi" ”ei voi olla mikään olemassa oleva asia”, eikä voi myöskään olla kaikkien olemassa olevien asioiden summa, sillä se ”on ollut ennen kaikkea olemassaoloa”.


title: Plotinos

text: Tämä "Yksi" on johtanut itsestään koko muun kaikkeuden, joka on joukko vähäisempiä asioita ja olentoja. Myöhemmin uusplatonilaiset filosofit, erityisesti Iamblikhos, lisäsivät sadoittain välittäviä olentoja "Yhden" ja ihmisten väliin. Plotinoksen alkuperäinen ajatus oli kuitenkin paljon yksinkertaisempi.


title: Plotinos

text: "Yksi" ei sisällä mitään jakoja, moninaisuutta eikä eroja. Siksi "Yhteen" ei voi liittää mitään ominaisuuksia. Ajattelua ei voi liittää "Yhteen", koska ajattelu vaatii eroa ajattelijan ja ajattelun kohteen välillä. Myöskään tahtoa tai toimintaa ei voi liittää "Yhteen", koska myös se vaatisi eron tekemistä tahtovan tai tekevän ”agentin” ja sen kohteen, ”objektin”, välillä.


title: Plotinos

text: "Yksi", kaikkien ominaisuuksien ulkopuolisena, mukaan lukien oleminen ja ei-oleminen, ei ole maailman lähde minkään luomisen teon, tahdotun tai muunlaisen, vuoksi, koska tekoja ei voi liittää muuttumattomaan "Yhteen". Tässä Plotinos turvautuu loogiseen periaatteeseen, jonka mukaan ”vähemmän täydellinen” aina välttämättömyyden pakosta ”virtaa”, tai saa alkunsa, ”täydellisestä” tai ”enemmän täydellisestä”. Näin kaikki on saanut alkunsa "Yhdestä" ei hetkellisen vaan koko ajan jatkuvan virtaamisen seurauksena, jossa on erilaisia tasoja täydellisyydestä yhä pienempään ja pienempään täydellisyyteen.


title: Plotinos

text:
Näin Plotinos ei ole samaa mieltä kuin esimerkiksi kristityt, joiden mukaan luominen on tapahtunut ”"ex nihilo"” (ei mistään, tyhjästä), mutta häntä ei voi leimata myöskään panteistiksi, koska hän sanoo aina, että "Yksi" ei ole millään tavalla muuttunut tai vähentynyt ”luomisessa” tapahtuneen virtaamisen seurauksena. "Yksi" ei jaa itseään moniksi vähäisemmiksi olennoiksi, tai pura itseään pala palalta. Plotinos vertaa "Yhtä" tässä mielessä aurinkoon, josta virtaa valoa loputtomasti ilman että se vähenisi (mikä ei tosin nykyaikaisen tieteen mukaan pidä paikkaansa), ja peiliin, joka heijastaa objektista peilikuvan ilman että alkuperäinen objekti vähenisi.
Ensimmäinen "Yhdestä" syntynyt on Plotinoksen mielestä "Ajatus" tai "Järki" ("nous"), jota vastaisi Platonin "Timaioksessa" esiintyvä demiurgi, luojajumala. Sitä seurasi "Maailmansielu", jonka Plotinos jakaa ”ylempään” ja ”alempaan”, joista alempi vastaa luontoa. "Maailmansielusta" seuraavat yksittäiset ihmisten sielut, ja lopulta aine, olemisen ja täydellisyyden alhaisimpana tasona.


title: Plotinos

text: Vaikka materiaalinen maailma onkin olemassa olemisen ketjun alhaisimmalla tasolla, Plotinos arvosteli gnostilaisten harjoittamaa aineen ja ruumiin halveksuntaa. Plotinoksen mielestä myös aineella oli jumalainen luonto, koska se oli "Järjen" ja "Maailmansielun" tuotetta.


title: Plotinos

text: Plotinoksen filosofia on luonteeltaan hyvinkin uskonnollinen, ja sitä lisää entisestään hänen käsitteensä ”ekstaattisesta yhtymisestä” "Yhteen". Porfyrios sanoo, että Plotinos saavutti tällaisen ”yhtymisen” useita kertoja sinä aikana kun hän tunsi hänet.


title: Plotinos

text: Uusplatonismia pidettiin monesti filosofisena perustana pakanuudelle, ja sitä käytettiin puolustautumisessa kristinuskoa vastaan, mutta myös monet kristityt saivat vaikutteita uusplatonismista. Plotinoksen opetukset vaikuttivat paljon kristinuskon varhaisiin kirkkoisiin, muun muassa Augustinukseen.


title: Plotinos

text: Useat filosofit ovat verranneet Plotinoksen ja hindulaisen Advaita Vedanta -koulukunnan ajatuksia toisiinsa.


title: Tehomaatalous

text: Tehomaatalous on maataloutta, jossa käytetään nykyaikaisia keinoja maataloustuotannon tehostamiseksi. Näihin kuuluvat maatalouskoneet, lannoitteet, torjunta-aineet, tuotannon kasvattamiseksi jalostetut ja geenimuunnellut lajit ja muut tuotantoa lisäävät asiat.


title: Tehomaatalous

text: Maatalouskoneilla kuten traktoreilla saadaan esimerkiksi maanmuokkaukseen ennen näkemättömän suuri työteho, johon ei ole inhimillisesti mahdollista päästä.


title: Tehomaatalous

text: Lannoitteilla voidaan poistaa maaperän tuottavuuden pullonkauloja, jotka johtuvat jonkin ravintoaineen puuttumisesta tai vähäisestä määrästä. Torjunta-aineilla vähennetään tuholaisten ja rikkakasvien vaikutusta viljelyskasvin kasvuun.


title: Tehomaatalous

text: Jalostuksella ja geenimuuntelulla saadaan aikaan kasvi- ja eläinlajeja, jotka eivät selviäisi luonnossa, mutta jotka kultivoinnilla saadaan tuottamaan mahdollisimman paljon ihmiselle tai kotieläimille kelpaavaa ravintoa. Eläinten muokkaamisella saadaan parannettua esimerkiksi lypsykarjalla maidon tuotantoa tai lihakarjalla lihan kasvua, suhteessa eläinten vaatimaan ravintoon ja aikaan.


title: Biodynaaminen viljely

text: Biodynaaminen viljely on maataloutta, jota harjoitetaan Rudolf Steinerin antroposofisten näkemysten mukaisesti. Steiner piti Koberwitzissa nykyisen Puolan alueella vuonna 1924 esitelmäsarjan, joka tunnetaan nykyisin Maatalouskurssin nimellä. Suomessa ensimmäisiä "luontoisvoimaviljelykokeita" tehtiin vuonna 1926.


title: Biodynaaminen viljely

text: Biodynaamisessa viljelyssä käytetään pitoisuuksiltaan erittäin laimeita "biodynaamisia preparaatteja". (kts. homeopatia). Niiden valmistamisessa käytetään yleensä pieniä määriä lehmänlantaa tai kvartsia, joka on pakattu lehmän sarveen ja kätketty määräajaksi maahan. Preparaattien ei oleteta vaikuttavan aineellisesti, esimerkiksi kvartsi ei liukene. Preparaattien uskotaan "dynaamisesti" tukevan kasvia välittämällä maahan taivaankappaleiden kosmisia voimia, mikä jäsentää kompostoitumista ja tukee harmonista maatumista. Steinerin mukaan lehmän sarvi toimii muotonsa vuoksi kosmisena antennina. Demeter International pitää sarvettomien nautojen jalostamista uhkana elämänvoimalle.Lehmänsarven ohella käytetään lehmän, sian tai hevosen kalloa tai lehmän ohutsuolta tai saksahirven rakkoa. Viljelyssä noudatetaan planeettojen ja kuun liikkeisiin, vuodenaikojen vaihteluun ja vuorokausirytmiin perustuvaa ajoitusta ja toimenpiteitä kasvustolle tämän aikataulun mukaisesti. Toisin kuin biologinen viljely, biodynaaminen viljely pohjautuu astrologiaan: Eläinradan eri merkkien uskotaan olevan yhteydessä maahan, veteen, ilmaan ja tuleen. Kaikki eivät kuitenkaan käytä viljelyssä astrologisia kalentereita. Steiner ei nähnyt kasvien kärsivän varsinaisesti kasvisairauksista vaan piti niitä Kuun astrologisen voiman vaikutuksina. Hänen esittämänsä hiirten tuhkan käyttäminen jyrsijätorjunnassa on ymmärrettävissä mm. homeopatiassa käytetystä sama parantaa samaa -periaatteen sovelluksena. Steiner ei varsinaisesti tutkinut tai testannut uskomuksiaan, vaan hänen opetuksensa perustuivat okkultismiin ja selvänäkemällä hankittuihin tietoihin, mistä hänen mukaansa seurasi, että ne ovat oikein.


title: Biodynaaminen viljely

text: Biodynaamisen tuotteen tuotemerkki on Demeter. Kansainvälisesti merkkiä hallinnoi Demeter International ja Suomessa Biodynaaminen yhdistys. Tuotemerkin saamiseksi yhdistys edellyttää tuottajilta Suomessa luomutuotannon vaatimuksia. Biodynaamisessa viljelyssä suhtaudutaan kielteisesti kemiallisiin lannoitteisiin ja torjunta-aineisiin. Tavanomaiset orgaaniset lannoitteet ovat sallittuja rajoitetusti. Siementen tulee olla luomua, jos sellaisia on saatavilla. Hybridilajikkeet ovat sallittuja vain maissin kohdalla. Geenimanipuloitujen lajikkeiden käyttöä ei hyväksytä. Geenimanipuloitujen eläinten lannan käyttö on rajoitetusti sallittu mutta turkiseläinten lannan ei. Eläimillä antibioottien käyttö on rajoitettu kahteen kertaan vuodessa. Jyrsijöiden torjunta hyytymisen estämiseen perustuvilla myrkyillä on sallittua.


title: Biodynaaminen viljely

text: Steinerin maatalouskurssin jälkeen biodynaamisessa viljelyssä on otettu käyttöön luomuviljelylle tyypillisiä menetelmiä kuten vuoro- ja kateviljely. Käytännössä oleellinen ero nykyaikaiseen luomutuotantoon, että biodynaamisessa viljelyssä edellytetään Steinerin preparaattien käyttöä.


title: Biodynaaminen viljely

text: Demeter International on ilmoittanut, että liiton alaisia viljelijöitä ja muita tuottajia on noin 4800 ja viljelty pinta-ala noin 150 000 hehtaaria. Tästä puolet on Saksassa. Luvussa ovat mukana myös vasta siirtymävaiheessa olevat tuottajat. Lisäksi sertifioituja tiloja ja tuottajia on liiton ulkopuolella olevissa maissa sen ilmoituksen mukaan noin 30 000 hehtaaria.


title: Biodynaaminen viljely

text: Kriittisen näkemyksen mukaan okkultismiin perustuvia kosmisia voimia ja niiden selvänäkemistä ei voi pitää realistisena, vaan kyseessä on näennäistiede. Preparaateille ei myöskään ole esitetty materiaalista toimintaperiaatetta. Biodynaamisen viljelyn kannattajien mukaan kyseessä on kokonaisvaltainen ajattelutapa, jolla hyödynnetään tietoa, jota tieteellinen maailmankuva ei tunnista, ja biodynaamisesti viljellyt kasvit sitovat itseensä ympäröivää elinvoimaa, joka on luonteeltaan astraalista. Kosmiset ulottuvuudet ovat siksi perusteltuja. Elämän ei katsota olevan selitettävissä pelkästään aineellisen tason tapahtumina. Biodynaamisen tuotannon ei katsota menetelmiensä puolesta muuten poikkeavan luomutuotannosta ja siksi tulosten voi olettaa olevan samoja.


title: Diogenes Sinopelainen

text: Diogenes Sinopelainen eli "Diogenes Koira" (useimmiten vain Diogenes, ) (412 eaa. — 323 eaa.) oli kreikkalainen filosofi. Hän edusti kyynikkojen koulukuntaa. Häntä voidaan pitää koulukunnan varsinaisena perustajana Antistheneen jälkeen.


title: Diogenes Sinopelainen

text: Diogenes syntyi Sinopessa ja kuoli Korintissa, Diogenes Laertioksen mukaan samana päivänä kuin Aleksanteri Suuri kuoli Babylonissa.


title: Diogenes Sinopelainen

text:
Diogeneen isä oli pankkiiri. Hänet ja Diogenes karkotettiin Sinopesta syytettynä rahan väärentämisestä tai "uuden leiman lyömisestä kolikoihin", niin kuin syyte kuului. Saattaa olla, että he tosiasiassa pyrkivät ainoastaan turmelemaan jo väärennetyt kolikot niin, ettei niitä voi käyttää, jolloin aitojen kolikoiden arvo nousi.
Tämän vuoksi Diogenes lähti Ateenaan. Hän viehättyi Antistheneen askeettisesta opetuksesta ja ryhtyi tämän oppilaaksi huolimatta saamastaan brutaalista vastaanotosta. Pian hän ohitti mestarinsa sekä maineessa että elämän karuudessa. Hänestä kerrotut tarinat kuvaavat hänen oman elämäntapansa vastanneen täysin hänen opetuksiaan. Hän muun muassa karaisi itsensä sään vaihteluita vastaan asumalla Kybelen temppelille kuuluneessa sammiossa tai tynnyrissä, kuten legendat yleensä ilmaisevat asian. Koska puisia tynnyreitä ei vielä tuohon aikaan tunnettu Kreikassa, Diogenes asui luultavasti alkuperäisen kertomuksen mukaan suuressa saviruukussa (käytöstä poistetussa varastoamforassa).


title: Diogenes Sinopelainen

text:
Merirosvot kaappasivat Diogeneen hänen ollessaan matkalla Aiginaan. Hänet myytiin Kreetalla orjaksi korinttilaiselle, jonka nimi oli Kseniades. Kun häneltä kysyttiin hänen ammattiaan, hän sanoi, että ainoa hänen tuntemansa ammatti on ihmisten hallitseminen, ja että hän toivoisi tulevansa myydyksi miehelle, joka tarvitsee isäntää. Hän sai opettaa Kseniadeen kahta poikaa. Hän eli Korintissa lopun elämäänsä, ja käytti sen kokonaan hyveellisen itsehillinnän saarnaamiseen.
Diogeneellä kerrotaan olleen niin hyvät puhujanlahjat, että hän voitti väittelyssä helposti kenet tahansa. Isthmian kisoissa hän luennoi suurelle joukolle ihmisiä, jotka siirtyivät Antistheneen oppilaista hänen oppilaikseen. Hän tapasi Aleksanteri Suuren todennäköisesti joissakin näissä kisoissa. Tarinan mukaan Aleksanteri oli innoissaan kun sai tavata kasvoista kasvoihin suuren tynnyrissä asuvan filosofin. Niinpä hän kysyi voisiko hän tehdä Diogeneelle minkä tahansa palveluksen. Diogenes vastasi, että hän voisi olla seisomatta auringon edessä. Aleksanteri vastasi: "Jos en olisi Aleksanteri, olisin Diogenes". Toisen tarinan mukaan Aleksanteri olisi tavannut Diogeneen penkomassa kasallista ihmisluita. Diogenes selitti: "Etsin sinun isäsi luita, mutta en pysty erottamaan niitä orjan luista".


title: Diogenes Sinopelainen

text: Sekä antiikin aikana että nykyään Diogeneen hahmo on ollut houkutteleva kuvanveistäjille ja taidemaalareille. Hänestä antiikin aikana tehtyjä patsaita on muun muassa Vatikaanissa, Louvressa ja Capitolilla. Diogeneen ja Aleksanteri Suuren keskustelu on kuvattu vanhaan marmoriseen reliefiin Villa Albanissa. Rubens, Jordaens, Steen, Van der Werff, Jeaurat, Salvator Rosa ja Karel Dujardin ovat kaikki maalanneet erilaisia kohtauksia hänen elämästään.


title: Diogenes Sinopelainen

text: Diogeneen kuolemasta on useita kertomuksia. Monesti hänen on kerrottu pidättäneen hengitystään, sairastuneen syötyään raakaa mustekalaa tai kärsineen sairaan koiran puremasta. Kysyttäessä, kuinka haluaisi tulla haudatuksi, hän antoi ohjeet heittää kaupungin ulkopuolelle, jotta villieläimet voisivat kaluta hänen ruumiinsa. Kysyttäessä, eikö haittaisi häntä, hän vastasi, "En laisinkaan, kunhan jätätte minulle kepin, jolla hätistän eläimet pois!" Kysyttäessä, kuinka hän voisi käyttää keppiä, koska olisi ilman tietoisuutta, hän vastasi "Jos olen ilman tietoisuutta, miksi silloin välittäisin, mitä minulle tapahtuu kun olen kuollut?" Korinttilaisten kerrotaan pystyttäneen hänen muistokseen pilarin, jonka päässä oli marmorinen koira.


title: Diogenes Sinopelainen

text: Diogeneelle hyve koostui kaiken fyysisen nautinnon välttämisestä. Kipu ja nälkä auttoivat positiivisesti hyvyyden tavoittamisessa. Moraalinen elämä tarkoittaa paluuta luontoon ja yksinkertaisuuteen. Hänen sanoillaan "ihmiset ovat tehneet kaikista jumalien lahjoista monimutkaisia".


title: Diogenes Sinopelainen

text: Diogenestä on kunnioitettu siitä, että hän meni kaikessa säädyttömyydessä äärimmäisyyksiin tavoitellessaan hyvyyttä. Diogenes Laertios kertoo hänen muun muassa pitäneen temppelistä varastamista ja minkä tahansa eläimen lihan, jopa ihmisen lihan, syömistä hyväksyttävänä. Hänellä oli myös tapana tehdä kaikkea mahdollista julkisesti ja vaikka keskellä toria, esimerkiksi syödä raakaa lihaa tai masturboida. Hänen maineensa on kuitenkin kärsinyt joidenkin hänen seuraajiensa moraalittomuuden vuoksi.


title: Diogenes Sinopelainen

text: Diogenes on ensimmäinen tunnettu ihminen, jonka tiedetään ajatelleen ja sanoneen, että hän on koko maailman kansalainen, sen sijaan että olisi vain jonkun kaupungin tai valtion kansalainen.


title: Diogenes Sinopelainen

text: Diogeneen mielestä hyödyttömiä ja tarpeettomia tieteitä ja taiteita ei kannattanut harjoittaa. Tällaisia olivat muun muassa tähtitiede, matematiikka, geometria ja musiikki. Kyynikoiden filosofia keskittyikin lähes pelkästään eettiseen opetukseen.


title: Diogenes Sinopelainen

text: Niin kutsuttuihin Kyynikkojen kirjeisiin lukeutuu 51 Diogeneen nimiin laitettua kirjettä, mutta ne ovat epäperäisiä.


title: Quebec

text: Quebec () on Kanadan pinta-alaltaan suurin (1 542 056 km²) ja väkiluvultaan toiseksi suurin (8 164 361, 2016) provinssi. Quebec sijaitsee Itä-Kanadassa rajanaapureinaan Ontario ja Hudsoninlahti lännessä, Kanadan Atlantin rannikon neljä provinssia idässä ja Yhdysvallat etelässä. Quebecin pääkaupunki on Quebec (, ) ja suurin kaupunki Montréal. Montrealin metropolialueella asui vuonna 2011 yli 3,8 miljoonaa asukasta, eli lähes 50 % Québecin kokonaisväestöstä.


title: Quebec

text:
Aluetta sävyttää voimakas kanadanranskalainen kulttuuri, ja noin 80 prosenttia provinssin väestöstä puhuu ranskaa äidinkielenään. Quebec on myös ranskalaisen Amerikan kulttuurin keskusalue.
Quebecin kanadanranskalainen kulttuuri on perua Ranskan siirtomaa-ajalta 1600- ja 1700-luvuilla. Alueen väestöstä 82 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa, joten ranskalaisuudella on vahva vaikutus alueella. Tämä on näkynyt muun muassa pyrkimyksinä erota muusta Kanadasta. 1960-luvulla terroristiryhmä "Front de libération du Québec" ajoi tätä vuosikymmenen pituisella terrorikampanjalla. Quebecin itsenäisyydestä järjestettiin ensimmäisen kerran kansanäänestys 1980. Toinen eroamisesta järjestetty kansanäänestys 30. lokakuuta 1995 hylkäsi eroamisen Kanadasta pienellä erolla. (50,6 % ei, 49,4 % kyllä).


title: Quebec

text: 27. marraskuuta 2006 Kanadan parlamentti hyväksyi lain, joka määrittelee québeciläiset omaksi kansakunnaksi Kanadan sisällä.


title: Quebec

text: Inuiteille (eskimot) on perustettu Quebecin pohjoisosaan kolmasosan provinssin pinta-alasta kattava itsehallintoalue Nunavik (vrt. Nunavut). Nunavik kuuluu edelleen Quebeciin, eli se ei ole itsenäinen provinssi eikä territorio.


title: Quebec

text: Quebec on provinssi, mikä tarkoittaa että sillä on laaja itsehallinto. Provinsseilla on oma verotus ja lainsäädäntö, sillä ne huolehtivat itse muun muassa järjestyksestä, paikallisesta infastruktuurista, luonnonvarojen käytöstä, koulutuksesta ja terveydenhuollosta. Provinsseilla on omat perustuslait, jotka eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa liittovaltion perustuslain kanssa. Sama koskee muuta lainsäädäntöä.


title: Quebec

text: Britannian kruunun edustaja ja provinssin päämies on varakuvernööri, jonka nimeään viideksi vuodeksi kerrallaan Kanadan kenraalikuvernööri konsultoituaan Kanadan pääministeriä. Quebecillä on 24 edustajaa maan parlamenttiin senaatissa ja 78 edustajaa edustajainhuoneessa.


title: Quebec

text: Provinssin lait säätää Quebecin parlamentti (ranskaksi "Assemblée nationale du Québec"). Yksikamarisen parlamentin 125 jäsentä valitaan vaaleilla neljän viiden vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee Quebecin pääministeri, ja hän valitsee hallituksen. Varakuvernöörin tehtävä on vahvistaa parlamentin lait ja säädökset sekä edustaa Quebecia provinssin ulkopuolella.


title: Quebec

text: Quebecissä on kolme tuomioistuinta, jotka ovat Quebecin tuomioistuin ("Court of Québec (ranskaksi "Cour du Québec")"), ylioikeus ("Superior Court" "(ranskaksi "Cour Supérieure")") ja vetoomustuomioistuin ("Court of Appeal (ranskaksi "Cour d'appel")"). Näiden tuomioistuinten yläpuolella on vielä liittovaltion korkein oikeus.


title: Quebec

text: Quebec on jaettu seitsemääntoista hallinnolliseen alueeseen. Alueet on jaettu 86:een aluekuntaan ja kahdeksantoista aluekuntaa vastaavaan alueeseen. Näiden rinnalla Quebecissä toimii myös kaksi metropolihallintoa. Paikallistasolla alin hallinnollinen jako on kuntajako, joka jakaa aluekunnat 1 111 kuntaan.


title: Quebec

text: Quebecissä on ollut itsenäisyyspyrkimyksiä, sillä provinssin asukkaista suurin osa puhuu ranskaa ja on katolilaisia. Kun itsenäisyysäänestys järjestettiin 1980, itsenäisyyttä vastusti 58 prosenttia äänestäneistä. Lokakuussa 1995 järjestetyissä vaaleissa yhtenäisyyttä kannatti 50,6 prosenttia ja itsenäisyyttä 49,4 prosenttia. Äänimäärässä ero oli 53000. Äänestysprosentti oli 93,5.


title: Sentrifugi

text: Linko eli sentrifugi on erottelulaite, jolla nestepitoisesta seoksesta voidaan erottaa eritiheyksiset olomuotoalueet keskipakoisvoiman avulla. Laitteessa eri aineosia sisältävä seos saatetaan voimakkaaseen pyörimisliikkeeseen, jolloin painavimmat aineosat pyrkivät kertymään mahdollisimman etäälle pyörimisakselista. Menetelmää kutsutaan sentrifugoinniksi (linkoaminen) latinankielisen keskipakovoimaa tarkoittavan termin mukaan.


title: Sentrifugi

text: Laboratorioissa linkoja käytetään laajasti eri alueilla, muun muassa lääketieteessä veren osien erotteluun, biologiassa ja biokemiassa erottelemaan eri aineita niiden molekyylimassan mukaan sekä malminäytteiden erotteluun.


title: Sentrifugi

text: Linkoja, joiden pyörimisnopeus on yli 20 000 r/min, nimitetään "ultrasentrifugeiksi". Laitteen keksi vuonna 1925 Theodor Svedberg, joka sai keksinnöstä Nobelin kemian palkinnon 1926. Ultrasentrifugi pystyy tuottamaan miljoonakertaisen painovoiman kiihtyvyyden, joka mahdollistaa makromolekyylien kerrostumisen tarkastelun. Ultrasentrifugi toimii joko nestevälitteisen tai paineilmakäyttöisen turbiinin periaatteella.


title: Sentrifugi

text: Gernot Zippe keksi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitossa , jota voidaan käyttää uraanin U-238 ja U-235 isotooppien erottamiseen. Magneettikentän avulla painavampi U-238 vajoaa ulkoreunalle, ja rikastettu U-235 voidaan kerätä pinnalta.


title: Sentrifugi

text: Suurissa lingoissa pyöritetään myös ihmisiä esimerkiksi sotilaslentäjien tai avaruuslentäjien valinnassa ja heidän G-voimiensa kestokyvyn lisäämiseksi.


title: Sentrifugi

text: Yhdysvaltain ilmavoimilla on tällainen linko Holloman Air Force Base -tukikohdassa, jossa tehdään ilmailulääketieteen tutkimusta.


title: Sentrifugi

text: Miehitettyihin avaruusasemiin on kaavailtu sentrifugimaisia rakenteita, joilla asemalle saataisiin aikaan keinotekoinen painovoima. Toteutus on kuitenkin vielä kaukana.


title: Sentrifugi

text: Kotitalouksissa käytössä olevat pyykki- ja mehulingot toimivat samalla periaatteella.


title: Sini

text: Sini tarkoittaa seuraavia:


title: Tangentti

text: Tangentti voi olla:


title: FC Bayern München

text: Bayern München on Saksan Bundesliigassa pelaava, 27. helmikuuta 1900 perustettu jalkapalloseura, joka lukeutuu maailman menestyksekkäimpiin. Joukkue pelaa kotiottelunsa 2006 jalkapallon MM-kisoja varten rakennetulla 75 000-paikkaisella Allianz Arenalla. Aikaisemmin Bayernin kotikenttänä toimi 1972 kesäolympialaisia varten rakennettu Münchenin olympiastadion. Vuonna 2017 seuralla oli 290 000 rekisteröitynyttä kannattajaa, joten se oli siten selvästi Saksan kannatetuin urheiluseura.Päivitetty 6. heinäkuuta 2018.


title: FC Bayern München

text: Luettelossa on vähintään sata sarjaottelua Bayern Münchenissä pelanneet pelaajat.


FC Bayern München


title: FC Bayern München

text:
1960-luku:
1970-luku:1980-luku:


title: FC Bayern München

text: Kuten useilla muillakin saksalaisilla jalkapalloseuroilla, myös Bayernilla on jalkapallon ohessa muitakin jaostoja. Ikämiesjalkapallon ja tuomaritoiminnan lisäksi näihin lukeutuvat:


title: Verkosto

text: Verkosto on käsite, jota käytetään sekä verkkoa muistuttavista muodostumista ja rakenteista että kuvaannollisesti järjestelmistä.


title: Verkosto

text: Verkostosta puhutaan yksittäistä verkkoa suurempana kokonaisuutena, Esimerkiksi tietokoneverkko on yksittäinen verkko, mutta internetin kaltainen tietokoneverkosto on tietokoneverkkojen muodostama kokonaisuus.


title: Verkosto

text: Ihmiset muodostavat keskenään verkostoja ja esimerkiksi yritykset verkostoituvat. Tällöin puhutaan sosiaalisista eli yhteisöllisistä verkostoista.


title: Verkosto

text: Verkkoteorian tämän hetkisen käsityksen mukaan elinvoimaisimpia ovat mittakaavattomat verkostot, jotka ovat yleensä kompleksisia. Nämä verkostot kuvaavat muun muassa kieltä, solun proteiinin välisiä linkkejä, ihmisten välisten seksuaalisia suhteita, tietokoneiden kytkentäkaavioita, solun aineenvaihduntaa, Internetiä, tietokonesirun kytkentöjä, World Wide Webiä, Hollywoodin näyttelijöiden välisiä ammatillisia suhteita, verkostotalouden ilmiöitä ja tieteellisten julkaisujen viittausjärjestelmää. (Barabási 2002, 211)


title: Verkosto

text: Albert-László Barabási on selostanut kirjassaan "Linkit" (2002) uutta verkostojen matemaattista selitysjärjestelmää.


title: Bundesliiga

text: Jalkapallon Bundesliiga () on Saksan jalkapallon pääsarja. Sarjan järjestää Saksan jalkapalloliiga DFL ("Deutsche Fußball Liga"), joka järjestää myös 2. Bundesliigan.


title: Bundesliiga

text: Bundesliigaa on pelattu kaudesta 1963–1964, sitä ennen mestaruudesta pelattiin lopputurnaus alueellisten sarjojen parhaiden joukkueiden kesken. Ensimmäisen epävirallisen Saksan-mestaruuden järjesti Saksan jalkapalloilijoiden liitto (Bund Deutscher Fussballspieler, BDF) jo 1890–1891. Nykyinen Saksan jalkapalloliitto (DFB) järjesti ensimmäisen Saksan mestaruuden 1903. Alueista Berliinissä on pelattu yhtäjaksoisesti 1891 alkaen jollakin sarjatasolla.


title: Bundesliiga

text: Saksan mestaruuspokaali oli alkuaan ”Viktoria-pokaali”, joka katosi helmikuussa 1945 Dresdenin pommituksissa. Viktoria-pokaali löytyi Berliinin muurin kaatumisen jälkeen Berliinistä, jossa sitä oli eräs asukas säilyttänyt kylmän sodan vuosina. Pokaali on nykyisin Saksan jalkapalloliiton toimistossa Frankfurtissa. Nykyinen kiertopalkinto, johon kaiverrettiin kaikki Saksan-mestarit, otettiin käyttöön kaudella 1947–1948.


title: Bundesliiga

text:
Ykkösbundesliigan otteluiden yleisökeskiarvo on viime vuodet liikkunut 40 000:n tuntumassa, mikä tekee siitä Euroopan paikan
päällä katsotuimman palloilusarjan. 1990-luvulta lähtien Bundesligassa on tehty viidestä suuresta eurooppalaisesta sarjasta (Valioliiga, Ligue 1, Primera División, Serie A ja Bundesliga) eniten maaleja. Bundesliigan menestyksekkäimmät joukkueet ovat Bayern München (26 mestaruutta), Borussia Dortmund (8), Hamburger SV (6)


title: Bundesliiga

text: Bundesliigassa 18 joukkuetta pelaa kaksinkertaisen sarjan. Kaudesta 1995–1996 lähtien voitosta on jaettu kolme pistettä aikaisemman kahden sijaan. Kauden päätteeksi eniten pisteitä kerännyt joukkue voittaa mestaruuden. Kolme parhaiten sijoittunutta joukkuetta pääsevät suoraan Mestarien liigan lohkovaiheeseen ja neljänneksi sijoittunut kolmannelle karsintakierrokselle. Kaksi viimeistä joukkuetta putoavat suoraan 2. Bundesliigaan ja kolmanneksi viimeinen joukkue pelaa putoamiskarsinnan kakkosbundesliigan kolmanneksi sijoittunutta vastaan.


title: Bundesliiga

text: Ottelukokoonpanoissa saa olla enimmillään viisi EU:n ulkopuolista pelaajaa.


title: Bundesliiga

text:
Bundesliigalla on Euroopan suurimmat katsojakeskiarvot (38 602, seuraavana Valioliiga 34 455), mutta lippuhinnat eivät ole lähelläkään Englannin Valioliigan tasoa (myös seisomakatsomot on sallittu Bundesliigassa, mutta ei Valioliigassa).
Myös muut tulot, kuten tv-sopimukset jäävät selkeästi pienemmiksi.


title: Bundesliiga

text: Bundesliigajoukkueet käyttivät pelaajahankintoihinsa kesällä 2007 ennätykselliset 200 miljoonaa euroa, kun samaan aikaan Valioliigajoukkueet ja Espanjan La Ligan joukkueet käyttivät puolestaan molemmat noin 500 miljoonaa euroa.


title: Bundesliiga

text:
Sarjan yhteenlaskettu liikevaihto oli kaudella 2005–2006 jaetusti kolmanneksi suurin. Bundesliiga keräsi tuloja Espanjan La Ligan tavoin 800 miljoonaa puntaa, kun Englannin Valioliiga haali 1,4 miljardia, Italian Serie A 1 miljardin ja Ranskan Ligue 1 600 miljoonaa puntaa.
Kaudella 2006–2007 Bundesliigan liikevoitto (250 miljoonaa euroa) ylitti Englannin Valioliigan (141 miljoonaa euroa) vastaavan. Valioliigan kannattavuutta syö Bundesliigaan nähden lähes kaksinkertaiset pelaajapalkkiot.


title: Suvi (nimi)

text: Suvi on suomalainen naisen etunimi. Sen alkuperä on suomen kielen identtinen sana suvi, jolla on useita luontoon liittyviä merkityksiä, tosin nimeä Suvi taivutetaan eri tavoin kuin kesää tarkoittavaa sanaa suvi (esim. Suvin, ei Suven). Nimeksi sana on otettu merkityksessä kesä. Tämän johdosta nimeä Suvi on annettu erityisesti kesällä syntyneille tyttölapsille.


title: Suvi (nimi)

text: Sanaa suvi käytetään kesän synonyyminä etenkin länsimurteissa. Lisäksi suvi merkitsee länsimurteissa etelää ja itämurteissa suojasäätä. Suvi on yleisnimenä suomen kielen vanhinta sanastoa: sana on luultavasti esiintynyt jo uralilaisessa kantakielessä. Suvin rinnakkaismuoto on Suvikki.


title: Suvi (nimi)

text: Suvi sai vuonna 1950 nimipäivän kalenteriin. 1980-luvulla Suvi oli muotinimi. Kesäkuuhun 2016 mennessä Suomessa on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan ollut noin 14 170 Suvi-nimen saanutta naista.


title: Gateway Arch

text: Gateway Arch on suomalaissyntyisen arkkitehti Eero Saarisen suunnittelema muistomerkki St. Louisissa, Missourissa. Se valmistui aikavälillä 12. helmikuuta 1963 – 28. lokakuuta 1965. Muistomerkki pystytettiin vuonna 1803 tehdyn Louisianan territorion maakaupan muistoksi, joka kerralla kasvatti Yhdysvaltojen maa-alueen kaksinkertaiseksi. Kaari on ikään kuin portti Yhdysvaltojen länteen.


title: Gateway Arch

text: Kaaren vieressä virtaa Mississippi-joki, joka ennen Louisianan kauppaa oli Yhdysvaltojen länsirajana. Louisianan kaupan myötä Ranskan suurikokoiset maaomistukset Mississippi-joelta Kalliovuorille asti liitettiin Yhdysvaltoihin. Rakennelman huipulla on näköalatasanne, josta voi kirkkaalla säällä nähdä noin 30 mailin (vajaat 50 kilometriä) päähän. Kaaren alapuolella on maanalainen tila ja kaaren huipulle pääsee kummastakin päästä erikoisvalmisteisella kuljetusvaunulla, jotka muistuttavat hissejä. Muistomerkki on valmistettu ruostumattomasta teräksestä.


title: Gateway Arch

text: Rakennustöitä aloitettaessa arvioitiin työmaan vaativan vähintään 13 ihmishenkeä (esimerkiksi Hoover Dam -padon rakennustyöt vaativat 112 ihmishenkeä), mutta kukaan ei kuollut työmaalla alkeellisista turvatoimenpiteistä huolimatta.


title: Ensimmäinen makedonialaissota

text: Ensimmäinen makedonialaissota käytiin Rooman tasavallan ja Makedonian välillä vuosina 215 eaa. – 205 eaa., samaan aikaan kuin toinen puunilaissota. Rooman liittolaisina olivat Pergamon Vähässä-Aasiassa ja Aitolian liitto Kreikassa.


title: Ensimmäinen makedonialaissota

text: Rooma oli liittoutunut Illyrian rannikon kaupunkien kanssa sen jälkeen, kun se oli tuhonnut aluetta vaivanneet merirosvot. Kun Makedonian kuningas Filippos V sai kuulla Hannibalin suurista voitoista Roomaa vastaan, hän päätti hyökätä Rooman illyrialaisia liittolaisia vastaan.


title: Ensimmäinen makedonialaissota

text: Filippos rakennutti sata sotalaivaa, jotka hän sai valmiiksi vuonna 216 eaa. Koulutettuaan laivastonsa hän purjehti Illyriaa kohti. Kun Filippos sai kuulla Cannaen taistelun lopputuloksen, hän päätti lähettää Hannibalin luo lähettiläitä tehtävänään yrittää saada aikaan liitto Roomaa vastaan. Roomalaiset saivat kuitenkin lähettiläät kiinni ja saivat siten vihiä Filippoksen aikeista.


title: Ensimmäinen makedonialaissota

text: Vuonna 215 eaa. makedonialaiset tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Apollonian kaupunkia vastaan. Myöhemmin makedonialaiset valtasivat Oricumin kaupungin öisessä yllätyshyökkäyksessä. Kuullessaan tästä preettori Marcus Valerius Laevinus, jonka hallittavana oli Brundisium heti meren toisella puolella Illyriasta, purjehti meren yli legioonansa kanssa ja löi makedonialaiset. Filippos ei tehnyt tämän jälkeen suurempia hyökkäyksiä Rooman liittolaisia vastaan.


title: Ensimmäinen makedonialaissota

text: Vuonna 211 eaa. roomalaiset tekivät liittosopimuksen Aitolian liiton kanssa. Vuonna 210 eaa. myös Elis, Sparta ja Pergamon liittoutuivat Rooman kanssa Makedoniaa vastaan. Filippos osoittautui taitavaksi kenraaliksi ja löi vastustajansa toistamiseen.


title: Ensimmäinen makedonialaissota

text: Vuonna 207 eaa. käytiin sodan ainut suuri taistelu Mantineiassa Peloponnesoksella ja Aitolian liitto kukistui. Vuonna 206 eaa. aitolialaiset sopivat rauhasta Filippoksen kanssa. Roomalaiset lähettivät lisäjoukkoja prokonsuli Publius Sempronius Tudiatanuksen johdolla Illyrian vuonna 205 eaa. Ilman liittolaisia roomalaisten oli vaikea saada mitään aikaiseksi ja samana vuonna solmittiin rauha Rooman ja Makedonian välillä. Filippos palautti muutamia valtaamiaan illyrialaisia kaupunkeja, mutta sai pitää suurimman osan valloituksistaan.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhanen () on umpirauhasiin kuuluva rauhanen, joka sijaitsee ihmisellä heti aataminomenan alapuolella, kilpiruston lähellä henkitorven etupuolella. Se tuottaa ja erittää kilpirauhashormoneja, jotka vaikuttavat laajalti aineenvaihduntaan ja kasvuun, sekä kalsitoniinia, joka osallistuu kalsiumin ja fosforin pitoisuuksien säätelyyn vaikuttamalla luuston solujen aktiivisuuteen ja munuaisten toimintaan.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhanen on varsin suuri umpirauhaseksi, aikuisella ihmisellä se painaa 15–30 grammaa. Kilpirauhaslohkojen normaali pituus on noin 4 cm ja leveys ja paksuus noin 2–2,5 cm. Kilpirauhanen on perhosenmuotoinen: lohkot siipinä ja kannas ruumiina.


title: Kilpirauhanen

text: Eri eläinlajien kilpirauhasten rakenne eroaa toisistaan. Monilla eläimillä, ei kuitenkaan sialla, kilpirauhanen on kaksilohkoinen ja lohkot ovat yhteydessä toisiinsa ohuen kannaksen välityksellä. Joiltakin yksilöiltä sidekudoksesta muodostunut kannas saattaa kuitenkin puuttua. Sian kilpirauhanen on pariton, yhtenäinen elin, joka sijaitsee henkitorven ventraalipuolella. Myös kilpirauhasen pinnan muodossa on eroavaisuuksia: kissalla, koiralla ja hevosella kilpirauhasen pintarakenne on tasainen, mutta sialla ja naudalla kilpirauhasen pinta on selvästi rakeinen.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhanen koostuu pallomaisista rakkuloista. Rakkuloita reunustavat kuutio- tai lieriöepiteeliset follikulaarisolut, jotka pystyvät väkevöimään itseensä jodidi-ioneita (I) verestä käytettäväksi kilpirauhashormonien tuotannossa. Rakkuloiden sisältö on hyytelömäistä kolloidia, joka toimii materiaalivarastona ja hormonien valmistusympäristönä. Kolloidi sisältää runsaasti tyreoglobuliinia, proteiinia, josta kilpirauhashormonit valmistetaan, sekä tyroperoksidaasientsyymiä, joka osallistuu kilpirauhashormonien valmistamiseen tyreoglobuliinista. Follikulaarisolujen ulkopinnalla on natrium–jodidi-symporttereita, jotka siirtävät jodi-ioneja soluun basaaliselta (hiussuonen puoleiselta) solukalvolta pitoisuusgradienttia vastaan.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhasessa on lisäksi parafollikulaarisia soluja eli C-soluja, jotka tuottavat ja erittävät kalsitoniinia. C-solut sijaitsevat rakkuloiden laidoilla kiinni tyvikalvon sisäpinnassa tai omina rykelminään follikkelien ulkopuolella. Niiden kalsitoniinintuotanto ja -eritys käynnistyy, kun veren kalsiumtaso nousee. Kalsitoniini vaikuttaa munuaisten distaalisten tubulusten soluihin vähentäen kalsiumin ja fosfaatin takaisinottoa virtsasta. Kalsitoniinin vaikutuksesta luuston luuta hajottavien osteoklastien toiminta hidastuu, jolloin luustosta vapautuu verenkiertoon vähemmän kalsiumia. C-solut ovat kehittyneet hermostopienan soluista.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhasen pääasiallinen tehtävä on tuottaa hormoneja:


title: Kilpirauhanen

text: Aivolisäkkeen erittämä tyreotropiini säätelee kilpirauhasen kykyä kerätä jodia ja lisää kilpirauhasen hormonintuottoa. Kilpirauhasen solut seostavat jodia muihin aineisiin, jolloin muodostuu T- ja T-hormoneja, jotka varastoituvat kilpirauhasen sisään "odotusalueelle". Kun solut tarvitsevat kilpirauhashormoneja, niitä vapautuu kilpirauhasesta verenkiertoon.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhashormonit siirtyvät verenkiertoon ja vaikuttavat soluissa ja kehon eri kudoksissa säädellen niiden aineenvaihduntaa. Kilpirauhashormonit vaikuttavat kasvuun, energian käyttöön, lämmöntuottoon ja lisääntymiseen sekä säätelevät suoliston immuunivasteita. Lisäksi ne vaikuttavat vitamiinien, valkuaisaineiden, hiilihydraattien, rasvojen, elektrolyyttien ja veden käyttöön. Kilpirauhashormonit voivat myös muuttaa muiden hormonien ja lääkkeiden vaikutusta. Kilpirauhasen vajaatoiminta voi vähentää kehon aineenvaihduntaa 40-50 prosenttia, ja liikatoiminta voi nostaa aineenvaihduntanopeuden jopa 60-100 prosenttia normaalin yläpuolelle. Ihmislapsilla tyroksiinin puutos aiheuttaa heikkoa kasvua, ja aivojen kehitys voi heikentyä vakavasti. Tästä seuraavaa tilaa kutsutaan kretinismiksi. Monissa kehittyneissä maissa vastasyntyneiden lasten tyroksiinin tuotanto testataan rutiininomaisesti. Tyroksiinin puutteesta kärsiviä lapsia voidaan helposti hoitaa synteettisellä tyroksiinilla niin että he voivat kasvaa ja kehittyä normaalisti. Itse asiassa kilpirauhashormoni säätelee aineenvaihduntaa ja kasvua kaikilla eläimillä. Esimerkiksi sammakkoeläimillä kilpirauhasen toimintaa häiritsevä aine, kuten propyylitiourasiili voi estää nuijapäitä muuttumasta aikuisiksi sammakoiksi. Liian suuri määrä tyroksiinia taas voi aiheuttaa muodonmuutoksen liian varhain, niin että sammakot jäävät tavallista pienemmiksi.


title: Kilpirauhanen

text: Alueilla, joilla ravinnosta puuttuu tyroksiinin tuotannon olennaista raaka-ainetta jodia, kilpirauhanen voi suurentua huomattavasti, ja endeemisen struuman aiheuttama turvonnut kaula voi olla hyvinkin yleinen. Jodisuola on halpa ja helppo keino lisätä jodia ruokavalioon.


title: Kilpirauhanen

text: Koska kilpirauhanen ei normaalisti ole kyllästetty jodilla, se on altis erilaisille ydinfission tuottamille radioaktiivisille jodin isotoopeille. Kun suuren ydinonnettomuuden tapahtuessa radioaktiivisia isotooppeja vapautuu ympäristöön, näiden ionien imeytyminen kilpirauhaseen voidaan – teoriassa – ehkäistä tyydyttämällä imeytymismekanismi suurella määrällä ei-radioaktiivista jodia, esimerkiksi joditableteilla. Biologian tutkijat tekevät jodiyhdisteitä tähän tarkoitukseen, mutta yleensä yhdisteitä ei ole riittävästi varastossa onnettomuuden varalta, eikä niitä jaeta asianmukaisesti onnettomuuden jälkeen. Yksi seuraus Tšernobylin onnettomuudesta oli kilpirauhassyövän lisääntyminen onnettomuutta seuranneina vuosina.


title: Kilpirauhanen

text: Korkea veren lyijypitoisuus (lyijymyrkytys) saattaa vaikuttaa kilpirauhasen fysiologiaan. Riskiä esimerkiksi Suomessa ei ole, koska lyijyn käyttö on kielletty maaleissa ja bensiinissä jo vuosikymmeniä sitten. Eräässä lampailla tehdyssä tutkimuksessa lyijyasetaatin annostelu lampaille matalalla annoksella 5 mg/kg/vuorokausi kahdeksan viikon aikana johti kilpirauhasen vajaatoimintaan, huomattavan mataliin tyreotropiinin (TSH) ja mataliin T3- ja T4-pitoisuuksiin. Tyreotropiinin taso putosi noin kuudesosaan ja T3- ja T4-hormonien tasot putosivat noin puoleen..


title: Kilpirauhanen

text: Yleisimmät kilpirauhasen sairaudet:


title: Kilpirauhanen

text: Tyreoidiitti on kilpirauhasen tulehdustilojen yleisnimitys.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhasen tunnisti ensimmäisenä anatomisti Thomas Wharton vuonna 1656. (Whartonin nimi on eponyyminä Whartonin tiehyeen nimessä.) Tyroksiini tunnistettiin vasta 1800-luvulla.


title: Kilpirauhanen

text: Kilpirauhaselle tuo verta kaksi valtimoa: ylempi ja alempi kilpirauhasvaltimo. Parilla prosentilla väestöstä on myös kolmas valtimo, alin kilpirauhasvaltimo. Kilpirauhasesta vie verta pois kolme suurta laskimoa: ylin, keskimmäinen ja alin kilpirauhaslaskimo.


title: Aluepolitiikka

text: Aluepolitiikka on harkittua talouspoliittista toimintaa, jonka tarkoitus on vaikuttaa eri tasoisten alueiden, kuten kuntien, seutujen, maakuntien ja valtioiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen.


title: Aluepolitiikka

text: Aluepolitiikan toimijoita ovat valtakunnan tasolla muun muassa valtio ja kansalaisorganisaatioista etenkin puolueet. Alueellisia toimijoita ovat Suomessa muun muassa kaupungit ja maakuntien liitot sekä seudulliset, maakunnalliset ja muut alueelliset yhteenliittymät. Valtiota ylemmällä tasolla Euroopassa Euroopan unionilla on oma aluepolitiikkansa, joka vaikuttaa toimintaan alemmilla aluetasoilla. Suomessa työ- ja elinkeinoministeriön yhteydessä toimiva alue- ja rakennepolitiikan neuvottelukunta sovittaa yhteen kansallisten alueiden kehittämistä koskevien tavoitteiden ja ohjelmien, rakennerahastojen (EAKR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan kalatalousrahaston ohjelmien toteuttamista.


title: Aluepolitiikka

text: Lähelle aluepolitiikkaa tulevat myös maaseutupolitiikka ja kaupunkipolitiikka, jotka voidaan määritellä toisaalta erityisesti kaupunkeihin ja toisaalta erityisesti maaseutuun kohdistuvaksi politiikaksi. Vastaavasti erityisesti suurimpiin kaupunkeihin kohdistuvaa aluepolitiikkaa voidaan nimittää metropolipolitiikaksi.


title: Aluepolitiikka

text: Suomessa aluepolitiikka on vanhastaan liitetty yleisissä mielikuvissa puolueista erityisesti Keskustaan. Aluepolitiikka ei kuitenkaan kohdistu vain maaseutuun, vaan sen piiriin kuuluu myös alueellinen päätöksenteko, joka kohdistuu kaupunkeihin, mukaan lukien niin maakunta- ja valtakunnanosakeskukset kuin suurkaupungit eli metropolit. Näin muidenkaan puolueiden, samoin kuin esimerkiksi työmarkkinajärjestöjen ja elinkeinoelämän edustamat näkemykset eivät ole vailla aluepoliittista ulottuvuutta, vaan ainoastaan näkemys aluepolitiikan sisällöstä saattaa vaihdella.


title: Aluepolitiikka

text: Suomessa Uudeltamaalta peritaan valtionosuuksien tasausmaksuja 521 miljoonaa euroa, ja kaikki muut maakunnat ovat nettosaajia, kärkipäässä Pohjois-Pohjanmaa 170, Keski-Suomi 118, Etelä-Pohjanmaa 111, P-Savo 99, P-Karjala 99 ja Pirkanmaa 82 miljoonaa euroa. Pelkästään Helsingiltä, Espoolta ja Vantaalta peritään 475 miljoonaa euroa vuonna 2016.


title: Aluepolitiikka

text: Osmo Soininvaaran mukaan suurin aluetuki on Kelan toiminta: Kela kerää rahansa aivan muualta kuin minne se jakaa ne.


title: Aluepolitiikka

text: Sipilän hallitus linjasi 9.11.2015, että jatkossa Suomen julkinen hallinto tullaan järjestämään kolmella tasolla, jotka ovat valtio, itsehallintoalue ja kunta.


title: Aluepolitiikka

text: Suomen aluepolitiikan historiaa tutkineet maantieteilijät Sami Moisio ja Antti Vasanen erottavat Suomen aluepoliitikassa neljä vaihetta, ja samaa kehitystä hieman toisenlaisella jäsennyksellä ovat hahmottaneet myös suunnittelumaantieteilijät Jussi S. Jauhiainen ja Vivi Niemenmaa.


title: Aluepolitiikka

text: Aluepolitiikan ensimmäinen vaihe oli maatalousyhteiskunnan vaiheen areaalinen valtio, jonka aikana toteutettiin muun muassa maaseudun asutuspolitiikkaa vuokra-alueita lunastamalla ja asutustiloja perustamalla. Tätä vaihetta luonnehti myös koko valtiotilan haltuunotto, josta ovat esimerkkinä vaikkapa maantieteilijä J. G. Granön kehittämät maisematieteelliset aluejaot. Tämä vaihe kesti Suomessa 1940-luvulle.


title: Aluepolitiikka

text: 1950-luvulta 1980-luvulle jatkunutta vaihetta Moisio ja Vasanen nimittävät hajautetun hyvinvointivaltion vaiheeksi. Tavoitteena tällöin oli, elinkeinorakenteen voimakkaasti muuttuessa koko valtakunnan sosiaalinen eheys, joka nähtiin välttämättömäksi valtiollisen olemassaolon säilymiselle. Vaihetta luonnehtivat toisaalta Maalaisliiton ja sosialidemokraattien välinen poliittinen akseli, toisaalta pyrkimys rationaaliseen suunnitteluun. Tämä näkyi muun muassa yliopistoverkon laajentumisena ja uusien varuskuntien rakentamisena maan reuna-alueille. Myös alueellinen suunnittelu laajeni seutu- ja valtakunnansuunnitteluun. Tällöin muodostui myös koko valtion kattava eri tasoisten keskusten ja vaikutusalueiden hierarkia, jota näinä vuosikymmeninä tutki muun muassa suunnittelu- ja talousmaantieteilijä, Vaasan yliopiston rehtori Mauri Palomäki. Tärkeäksi nousi tällöin muun muassa maakunta- ja valtakunnanosakeskusten määrittely.


title: Aluepolitiikka

text: 1990-luvun alussa alkanutta vaihetta Moisio ja Vasanen nimittävät hajautetuksi kilpailuvaltioksi. Sen aikana luovuttiin aiemmasta suljetusta ja keskusjohtoisesta sääntelykulttuurista. Tällöin on korostunut alueiden kilpailukyky ja maakuntaliittojen, työ- ja elinkeinokeskusten ja seudullisten kehittämiskeskusten merkitys alueellisessa kehittämistyössä on korostunut. Aluerakennetta on tällöin pyritty hahmottamaan etenkin kaupunkiverkkojen ja kaupunkiseutujen kautta, joita on Suomessa tutkinut muun muassa suunnittelumaantieteilijä ja Itä-Suomen Yliopiston rehtori Perttu Vartiainen. Keskuksia tällaisessa kaupunkiverkossa on Suomen alueella vielä monia, ja pyrkimyksenä on monikeskuksisuuden vahvistaminen.


title: Aluepolitiikka

text: Vastakohtana edelliselle vaiheelle Moisio ja Vasanen esittävät kehityssuunnan, josta he käyttävät nimeä metropolivaltio. Tällöin korostuu kansainvälisyys, ja kehityskelpoisina nähdään vain muutamat harvat metropolialueet sekä mahdollisesti niiden väliset kehityskäytävät. Näiden ulkopuolelle jäävät alueet jäisivät raaka-aineita tuottaviksi periferioiksi. Epäselvää Moision ja Vasasen mukaan kuitenkin on, nostaisiko tämä todella Suomen kilpailukykyä. Näin lähivuosina tullaan Moision ja Vasasen arvion mukaan todennäköisesti seuraamaan pikemminkin hajautetun kilpailuvaltion mallia, mutta keskipitkällä aikavälillä paine metropolivaltion suuntaiseen kehitykseen tullee kasvamaan. Tällöin olisivat Sami Moision mukaan Suomessa asettumassa vaihtoehdoiksi toisaalta hajautettu metropoli, johon Helsingin ohella voisivat kuulua esimerkiksi Turku, Tampere ja Lahti, ja toisaalta keskitetty metropoli, joka kattaisi vain Helsingin seudun neljätoista kuntaa ja niiden ehkä noin viidenkymmenen kunnan suuruisen vaikutusalueen. Metropolikehityksen kansainvälisiin teoreetikoihin kuuluu muun muassa yhdysvaltalainen ekonomisti ja kaupunkitutkija Richard Florida.


title: Antananarivo

text: Antananarivo on Madagaskarin pääkaupunki ja samalla myös saaren suurin kaupunki. Se sijaitsee Antananarivon provinssissa.


title: Antananarivo

text: Antananarivo perustettiin noin vuonna 1625. Monista muista Afrikan kaupungeista poiketen se oli merkittävä keskus jo ennen siirtomaa-aikaa. Vuonna 1793 siitä tuli Imerinan kuningaskunnan pääkaupunki, jolloin sinne rakennettiin linnoitus. Myöhemmin se oli lähes koko saaren hallinnollinen keskus.


title: Antananarivo

text: Vuonna 1895 ranskalaiset valloittivat kaupungin. Kaupungista tehtiin Ranskan Madagaskarin pääkaupunki ja kuvernööriä varten rakennettiin palatsi. Palatsin nimi on nykyään Ambohitsorohitran palatsi ja sitä käyttää maan presidentti. Ranskan valtakaudella kaupunkia uudistettiin. Vuonna 1897 aloitettiin rautatien rakentaminen. Kaupungin monien kukkuloiden läpi kaivettiin tunneleita helpottamaan sisäistä liikennettä ja kaupunkia sähköistettiin. Kaupungin katuja päällystettiin ja sinne rakennettiin ranskalaistyylisiä bulevardeja. Väkiluvuksi saatiin vuoden 1950 väestönlaskussa 175 000 asukasta. Vuonna 1955 avattiin yliopisto.


title: Antananarivo

text: Vuoteen 1960 sijoittuvan itsenäistymisen myötä Antananarivosta tuli Madagaskarin tasavallan pääkaupunki. Vuonna 1972 kaupungissa tapahtuneet Rotaka-mellakat johtivat presidentti Philibert Tsirananan eroon.


title: Antananarivo

text:
Vuonna 2005 Antananarivon asukasluvuksi arvioitiin noin 1 613 375. Madagaskarin poliittinen kriisi vuonna 2009 aiheutti kaupungissa mielenosoituksia.
Antananarivo sijaitsee saaren keskiylängöllä, noin 1470 metriä merenpinnan yläpuolella, ja on rakennettu kukkuloille. Kaupungin hallitsematon kasvu on aiheuttanut ongelmia veden- ja sähkönjakelussa. Sen liikenne on nykyään ruuhkautunutta.


title: Antananarivo

text: Kaupunki on Madagaskarin teollisuuden, kaupan ja liikenteen keskus, jossa on muun muassa tupakka-, paperi- ja elintarviketeollisuutta. Antananarivon ja Tamataven välinen noin 215 kilometrin pituinen rautatie valmistui vuonna 1913 ja on tärkeä liikenneväylä pääkaupungin ja itärannikon välillä. Ivaton kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Antanarivon keskustasta.


title: Antananarivo

text: Madagaskarin taloutta ovat 1970-luvulta vaivanneet toistuvasti talouskriisit ja nopea inflaatio. Tämä on kurjistanut Antananarivon keskiluokkaa, kun taas pieni eliitti on rikastunut huomattavasti. 75% kaupungin asunnoista on kytketty sähköverkkoon. Alle 25% kaupungin asukkaista on käytössään juokseva vesi ja viemäröinti.


title: Antananarivo

text: Antananarivosta on aiemmin käytetty nimeä Tananarive, joka esiintyy myös Kari Mannerlan tunnetussa pelissä Afrikan tähti.


title: Kertosäe

text: Kertosäe on laulun tai runon säe tai erillinen säkeistö, joka yleensä toistetaan jokaisen muun, tavallisen, säkeistön jälkeen.


title: Laillisuusperiaate

text: Suomen perustuslaissa (11.6.1999/731) säädetään seuraavasti:


title: Laillisuusperiaate

text: Rikosoikeudellinen laillisuusperiaate


title: Laillisuusperiaate

text: Edellä mainittu perustuslain säännös ilmaisee oikeustieteessä rikosoikeudellisen laillisuus- eli legaliteettiperiaatteen nimellä tunnetun keskeisen oikeusperiaatteen. Rikosoikeudellinen legaliteettiperiaate kuuluu niiden yleisten oikeusperiaatteiden ryhmään, joiden nojalla syntyy kansalaisten suoja viranomaisten mielivaltaa vastaan. Suomen lainsäädäntö ei kuitenkaan tunne siviilioikeudellista laillisuusperiaatetta.


title: Laillisuusperiaate

text: Legaliteettiperiaatetta on sanottu säännöksi, jonka addressaatti eli se, johon lain kielto tai käsky kohdistuu, on pikemminkin lainsäätäjä kuin kansalaiset. Se, ettei ketään saa tuomita rangaistukseen ilman lain tukea, ei yleensä aiheuta ongelmia. Ongelmallisempi on sen sijaan legaliteettiperiaatteesta johdettu "taannehtivan rikoslainsäädännön kielto", mikä tarkoittaa, että lainsäätäjä ei saa säätää jälkikäteen rangaistavaksi sellaista tekoa, joka ei tekohetkellä ollut rangaistava. Samoin legaliteettiperiaatteeseen katsotaan sisältyvän myös "täsmällisyysvaatimus": laissa pitää täsmällisesti osoittaa, mitkä teot säädetään rangaistavaksi, eli laki ei saa olla epämääräinen.


title: Laillisuusperiaate

text: Vaikka laillisuusperiaatteesta puhuttaessa usein tarkoitetaan rikosoikeudellista legaliteettiperiaatetta, koskee laillisuusvaatimus yleisesti kaikkea viranomaistoimintaa. Viranomainen ei saa virassaan toimia mielivaltaisesti, vaan jokaisessa virkatoimessa on noudatettava tarkoin lakia sekä objektiivisuutta. Tämä yleinen viranomaiselle asetettu laillisuusvaatimus on ilmaistu sekä perustuslain 2 §:n 3. momentissa että hallintolain 6 §:ssä, jossa säädetään, että


title: Laillisuusperiaate

text: Rikosoikeudellista legaliteettiperiaatetta kuvaillaan oikeustieteessä usein roomalaisesta oikeudesta peräisin olevalla klassisella lauseella ""nullum crimen, nulla poena sine praevia lege poenali"" eli lyhyemmin "nulla poena sine lege".