title: Julius Streicher

text: Julius Streicher todettiin syylliseksi rikoksiin ihmiskuntaa vastaan ja tuomittiin kuolemaan Nürnbergin oikeudenkäynnissä. Hänet teloitettiin hirttämällä 16. lokakuuta 1946 vastaisena yönä yhdeksän muun kuolemaantuomitun joukossa. Streicherin teloitus muodostui joukosta värikkäimmäksi. Kun häneltä tiedusteltiin muodollisesti nimeä ennen hirttolavalle astumista, hän karjaisi ”"Heil Hitler!"” Kysymys toistettiin, jolloin Streicher huusi ”"Tiedätte nimeni varsin hyvin!"” Vasta kolmannella kerralla hän ilmoitti nimensä huutamalla. Hirttolavalle päästyään Streicher huusi ”"Jumalan haltuun!"” sekä ”"Purim 1946!"” ja tulkin tiedustellessa viimeisiä sanoja hän karjaisi: ”"Bolševikit hirttävät vielä teidät kaikki!"” Kun musta huppu oli painettu hänen päähänsä, hän mumisi vielä: ”"Adele, rakas vaimoni"”. Streicherin hirttäminen ei sujunut suunnitellusti: paikalla olleen Yhdysvaltain lehdistön edustajan, Howard Kingsbury Smithin mukaan Streicher sätki ja huohotti vielä köyden varaan pudottuaankin ja pyöveli joutui viimeistelemään työn hirttolavan alla, ilmeisesti kiskomalla häntä alaspäin.


title: Julius Streicher

text: Vaikka Streicherin älykkyysosamäärä oli normaalia keskitasoa, 102, hän oli monien tarkkailijoiden mielestä henkisesti sairas. Tästä huolimatta hänen sanomalehtensä ja puhekiertueensa tekivät hänensä erään tunnetuimmista johtajista natsi-Saksassa.


title: Julius Streicher

text: Der Stürmer on suosittua aineistoa myös tämän päivän antisemitistisissä julkaisuissa.


title: Beowulf

text: Beowulf on muinaisenglanniksi kirjoitettu eeppinen sankariruno. Se tapahtuu puoliksi historiallisessa, puoliksi fiktiivisessä Skandinaviassa, jossa elää yli-inhimillisiä sankareita sekä lohikäärmeitä. Eepoksen historialliset tapahtumat sijoittuvat 500-luvulle, ja vanhin säilynyt käsikirjoitus on noin vuodelta 1000.


title: Beowulf

text: "Beowulf" on merkittävin muinaisenglanniksi eli ennen vuonna 1066 alkanutta normannivalloitusta puhutulla englannilla kirjoitettu teos. Eepos vastaa yksinään kymmenesosaa kaikesta säilyneestä muinaisenglantilaisesta runoudesta.


title: Beowulf

text: "Beowulfin" historialliset tapahtumat sijoittuvat luultavasti 500-luvulle. Eepoksen arvioidaan syntyneen viimeistään vuonna 725, sillä siinä on selvä ero pitkien ja lyhyiden painottomien vokaalien välillä, mikä tapa oli vuoden 725 tienoilla häviämässä eteläisestä Englannista. Myös eepoksessa kuvatut polttohautaus ja karjukoristeiset kypärät hävisivät ilmeisesti myös 700-luvulla.


title: Beowulf

text: "Beowulfissa" käytetty murre saattoi olla anglialaista, mutta eepoksen syntymäseutua ei tiedetä varmasti. Sen kirjoittajan on arveltu olleen lukutaitoinen ja oppinut, mahdollisesti munkki. Beowulf on kielellisesti hyvin rikas, sillä alkuteksti sisältää yli neljä tuhatta eri sanaa. Runokuvilla on myös usein monia sivumerkityksiä.


title: Beowulf

text: Sisällöllisesti "Beowulf" sijoittuu pakanuuden ja kristinuskon vedenjakajalle, jossa pakanallinen kohtalonusko ja kristillinen kaitselmususko yhdistyvät. Sen syntyessä kristinusko oli jo omaksuttu Englantiin, mutta pakanallisen menneisyyden sankari-ihanteet olivat yhä muistissa, eikä kristinusko ollut vielä vakiinnuttanut asemaansa ja lopullisesti syrjäyttänyt pakanuutta.


title: Beowulf

text: Beowulfin nimeä ei tunneta mistään lähteestä eepoksen ulkopuolella. Hän onkin siksi ilmeisesti runoilijan luomus. Nimi "Beowulf" saattaa tarkoittaa 'mehiläis-sutta' ("Beo-wulf"), joka viittaisi karhuun, joka taas oli soturin metaforinen merkitys.


title: Beowulf

text: "Beowulfin" ainoa säilynyt käsikirjoitus on paleografisen analyysin mukaan noin vuonna 1000 kirjoitettu "Cotton Vitellius A. xv". Samaan käskirjoituskokonaisuuteen sisältyy muitakin hirviötarinoita. Käsikirjoituksella on ollut kaksi kirjuria, joilla oli erilaiset käsialat. Käsikirjoitus koostuu 3 182 loppusoinnuttomasta säkeestä, jotka jakautuvat puolisäkeisiin. Koko teos on jaettu 43 numeroituun lukuun. Sillä ei ollut alun perin otsikkoa, joten teos nimettiin perinteen mukaisesti päähenkilönsä mukaan.


title: Beowulf

text: Käsikirjoituksen varhaisista vaiheista ei tiedetä mitään. Sen tiedetään kuuluneen ainakin Lichfieldin tuomiorovasti Lawrence Nowellille ja vanhojen käsikirjoitusten keräilijälle Robert Cottonille. Vuonna 1731 käsikirjoitus vahingoittui kirjastossa syttyneessä tulipalossa, minkä seurauksena pieni osa säkeistä vaurioitui. Islantilainen Grímur Jónsson Thorkelin teetti 1780-luvulla tekstistä ensimmäiset täydelliset kopiot. Alkuperäinenkin pergamentti on yhä lukukelpoinen vaikkakin kärventynyt ja haurastunut.


title: Beowulf

text: "Beowulfia" ei voi kääntää suoraan nykykielille sen runomitan ja runollisen kielen vuoksi, joten jokainen käännös eroaa merkittävästi alkuperäistekstistä.


title: Beowulf

text: Beowulfin tapahtumat sijoittuvat Skandinaviaan ("Scede-landum"). Daanien kuningas Hroðgar on rakentanut Heorot-nimisen juhlasalin, mutta Kainista polveutuva Grendel-niminen hirviö ryöstää sen öisin tappaen ihmisiä.


title: Beowulf

text: Nuori göötalainen soturi Beowulf saapuu daanien maahan ja kohtaa hirviön, jonka hän voittaa paljain käsin. Juhliminen on kuitenkin ennenaikaista Grendelin äidin saapuessa kostamaan poikansa puolesta. Beowulf seuraa hirviötä veden alle ja surmaa hirviön luolasta löytämällään miekalla. Kuningas Hroðgar palkitsee Beowulfin ruhtinaallisesti, ja tämä palaa omaan maahansa.


title: Beowulf

text: Viidenkymmenen vuoden kuluttua Beowulf on itse kuningas, kun lohikäärme hyökkää hänen valtakuntaansa. Vanha Beowulf lähtee miesjoukon johdossa tappamaan lohikäärmettä. Miestensä paettua Beowulf surmaa lohikäärmeen nuoren aseenkantaja Wiglafin kanssa, mutta haavoittuu kuolettavasti.


title: Beowulf

text: J. R. R. Tolkienin tuotannossa on runsaasti vaikutteita Beowulfin tarinasta. Toimiessaan Oxfordin yliopiston professorina Tolkien kirjoitti tunnetun esseen "Beowulf: The Monsters and the Critics", joka on vaikuttanut voimakkaasti tutkijoiden käsityksiin eepoksesta. Tolkien myös käänsi eepoksen proosamuodossa nykykielelle.


title: Kari Enqvist

text: Kari-Pekka Enqvist (s. 16. helmikuuta 1954 Lahti) on Helsingin yliopiston fysikaalisten tieteiden laitoksen teoreettisen fysiikan professori. Enqvist väitteli vuonna 1983 teoreettisesta fysiikasta filosofian tohtoriksi.


title: Kari Enqvist

text: Enqvist on toiminut kosmologian professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2001. Enqvist on ollut myös Skepsis ry:n tieteellisen neuvottelukunnan puheenjohtaja. Vuoden 2010 alusta Enqvist on nimitetty viisivuotiseen akatemiaprofessorin virkaan.


title: Kari Enqvist

text: Enqvist on Suomen tunnetuimpia luonnontieteellisen maailmankuvan selittäjiä ja tieteen popularisoijia. Hän on kirjoittanut yhdeksän luonnontieteitä kansantajuistavaa kirjaa ja lukuisia artikkeleita. Kirjallisen työn ohella Enqvist on pitänyt yleistajuisia esitelmiä ja ollut usein mukana radion ja television tiedeohjelmissa. Hän on esiintynyt monissa tieteidenvälisissä seminaareissa ja on vakioesiintyjä Tieteen päivillä.


title: Kari Enqvist

text: Tuomari Nurmion kappaleessa ”Punainen planeetta” mainittu ”Eno” on Kari Enqvist. Eno oli Nurmion ystäväpiiriin kuuluneen Enqvistin opiskeluaikainen lempinimi.


title: Kari Enqvist

text: Enqvist valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2004.


title: Yksityistäminen

text: Yksityistäminen tarkoittaa omistajuuden siirtämistä julkiselta sektorilta, kuten valtiolta tai kunnalta, yksityissektorille. Yksityistämisen vastakohta on kansallistaminen. Yksityistämisellä voidaan tarkoittaa myös julkisten palveluiden tuotannon siirtämistä yksityisen sektorin hoidettavaksi. Julkisen vallan kontrolli tuotettuun palveluun pyritään yleensä säilyttämään tarvittavassa määrin myös yksityistämisen jälkeen.


title: Yksityistäminen

text: Yksityistämistä ei tule sekoittaa yhtiöittämiseen.


title: Yksityistäminen

text: Ennen teollista vallankumousta ja erilaisten nykyaikaan johtavien poliittisten liikkeiden syntymistä tuotantovälineiden omistajuus saattoi olla kyläyhteisöjen, kauppiasyhteisöjen tai laajoilla valtaoikeuksilla varustettujen hallitsijoiden vallassa. Käytännöt vaihtelivat maantieteellisen sijainnin ja ajanjakson perusteella laajasti. Kirjoitetun lain muotoutuminen nykyhetkeä kohti tultaessa vaikutti merkittävästi siihen, millä oikeudella esimerkiksi kuningaskunnan johdolla oli oikeutta puuttua yksityiseen omistajuuteen hallinto-alueellaan.


title: Yksityistäminen

text: Teollinen vallankumous mahdollisti porvarissäädyn aseman nousun ja aateliuden ylivallan ajasta poikkeavan varallisuuden keskittymisen, sekä nykymuotoisten suurten yritysten syntymisen.


title: Yksityistäminen

text: 1900-luvun alussa nähtiin merkittävä vastaliike yksityisomistukselle, kun bolsevikit nousivat Venäjällä valtaan ja alkoivat kommunismin teorian mukaisesti siirtää omistajuutta kohti täyttä julkisomistajuutta.


title: Yksityistäminen

text: Myös suurimmassa osaa länsimaista nähtiin julkisomistajuudessa merkittävää kasvua vasemmisto- ja keskustapuolueiden ajamien hyvinvointivaltioiden rakentamisen muodossa.


title: Yksityistäminen

text: 1970- ja 1980-luvuilla alkoi vastareaktio laajalle julkisen omistajuuden kasvulle joka oltiin edellisinä vuosikymmeninä nähty.


title: Yksityistäminen

text: Varsinainen yksityistämisbuumi alkoi 1980-luvun alussa pohjanaan julkisomistajuuden senaikaisten ongelmien kuten korruption tai tehottomuuden takia.


title: Yksityistäminen

text: Poliittisella kartalla kiintopiste siirtyi oikealle, kun hyvinvointivaltio oli luotu ja suurin osa sosiaalidemokraattisista yhteiskunnallisista vaatimuksista oli täytetty ja alettiin tarkastella vapauksia jo tyydytettyjen tarpeiden sijaan. Poliittinen keskustavasemmisto siirtyi kannattamaan ns. keskitien vasemmistoa ideologiana perinteisen sosialismin sijaan.


title: Yksityistäminen

text: Neuvostoliitossa tehtiin yksityisomistajuutta mahdollistavia uudistuksia ja lopulta neuvostovallat euroopassa kaatuivat, jolloin niiden omistuksessa olleet tuotantovälineet siirrettiin yksityisomistajuuteen, osin onnistuneesti ja osin korruption ja hyväveliverkostojen siivittämänä.


title: Yksityistäminen

text: Myös ainakin nimellisesti kommunistinen Kiinan valtio alkoi höllentää yksityisomistajuuden vastaisuuttaan.


title: Yksityistäminen

text: Suomessa näkyi myös sama trendi, mikä johti yksityistämiseen ja yhtiöittämiseen ja joka on jatkunut edelleen 2010-luvulla.


title: Yksityistäminen

text: 2000-luvulla edellisten vuosikymmenten yksityistämistä puoltava trendi on jatkunut, mutta 2010-luvulla poliittisessa keskustavasemmistolaisuudessa on tapahtunut muutosta takaisin kohti perinteisempää sosialismia esimerkiksi USA:n Bernie Sandersin ympärille syntyneen poliittisen demokraattisen sosialismin vallatessa jalansijaa USA:n demokraattisen puolueen sisällä tai Britanniassa Jeremy Corbynin siirtyessä Labour-puolueen johtoon.


title: Yksityistäminen

text: 2000-luvulla yksityistämistä puoltavien julkisen sektorien ongelmien, kuten korruption tai tehottomuuden voidaan nähdä vähentyneen avoimuuden, läpinäkyvyyden, hyvän hallinnon periaatteiden ja yritysten tiettyjen hyväksi todettujen toimintapojen lisääntymisen julkissektorilla myötä.


title: Yksityistäminen

text: Yksityistämistä on voitu tehdä eri tavoin. Esimerkiksi yksityistämisen keskittyneisyydessä on ollut suuria eroja. Kiinassa 1990-luvun puolivälissä paikallishallinnoille annettiin vapaat kädet yritysten yksityistämiseen kun taas Suomessa valtion omistusten myyminen on valtion omistaman yhtiön, Solidiumin, vastuulla.


title: Yksityistäminen

text: Yksityistämisvauhdissa on ollut myös suuria eroja. Siinä missä esimerkiksi Korean valtio on luopunut omistuksistaan pikkuhiljaa, yksityisti Venäjä yrityksensä yhdessä rysäyksessä. Yleensä valtiot myös laativat yksityistämisohjelman, jonka puitteissa päätetään mitkä yrityksen yksityistetään.


title: Yksityistäminen

text: Yksityistäminen on ollut ja on yhä markkinoiden laajentumisen ilmiö, jota on jossain määrin esiintynyt aina niin kauan kuin valtionomistustakin on ollut. Kuitenkin viime vuosikymmeninä markkinaperiaatteiden leviäminen ja syventyminen tuotannossa ja vaihdossa on johtanut yksityistämisen valtavaan lisääntymiseen siinä määrin, ettei sitä voida pitää talouden kehittymisen luonnollisena vaiheena vaan juuri maailmantalouden laajentumisen ilmentymänä. Valtioiden rooli tässä voidaan nähdä toisaalta vetäytyvänä ja toisaalta mukautumisena markkinatalouden periaatteisiin valtionyritysten listautumisten kautta. Joissain tapauksissa valtiot ovat itse suorittaneet tehostamistoimenpiteet ennen osakeantia saadakseen omistuksilleen paremman hinnan. Esimerkiksi Japanin hallitus toimi näin ennen rautateidensä yksityistämistä.


title: Yksityistäminen

text: Yksityistäminen on keskeinen poliittisen keskustelun aihe, joka jakaa mielipiteitä niin suoraan poliittisesti kuin myös poliittisia kysymyksiä käsittelevillä tieteenaloilla.


title: Yksityistäminen

text: Markkinaliberalistien mukaan yksityistämisellä voidaan tavoitella valtionyritysten kannattavuuden parantamista, tehokkuuden lisäämistä, valtion menojen vähentämistä ja tulojen lisäämistä sekä kilpailun lisäämistä, tai päinvastaista. Usein yksityistäminen on osa laajempia julkisen sektorin uudistuksia, joilla voidaan pyrkiä näihin samoihin tai päinvastaisiin päämääriin.


title: Yksityistäminen

text: Yksityistämisen vastustajat epäilevät puoltajien argumentteja esimerkiksi toiminnan tehostumisesta, pohjaten siihen että yksityisessä omistuksessa toiminnan tavoitteeksi nousee yhteiskunnallisen tarpeen täyttämisen sijasta tuoton tuottaminen osakkeenomistajille. Yksityistämiskriittinen kysymys on myös se, miksei julkinen sektori voisi tuottaa samaa palvelua yhtä tehokkaasti.


title: Yksityistäminen

text: Myös negatiiviset kokemukset ulkomailta kuten Britannian junaliikenteen yksityistämisestä seurannut kaaostilanne ja kotimaasta Carunan sähkönsiirtoverkon hinnankorotukset ja verosuunnittelu toimivat argumentteina yksityistämistä vastaan.


title: Vieras pääoma

text: Vieras pääoma (VPO) on yritykseen sijoitettua pääomaa, johon ei yleensä liity omistusoikeutta yrityksessä. Vieras pääoma on tavallisesti velkaa. Velkaan liittyy yleensä takaisinmaksuvelvollisuus ja velvollisuus maksaa korkoa. Vieraan pääoman "vastakohta" on oma pääoma.


title: Vieras pääoma

text: Vieraalle pääomalle on ominaista, että sen tuottovaatimus on alhaisempi kuin oman pääoman.


title: Vieras pääoma

text: Vieras pääoma kirjataan taseessa osaan "Vastattavaa". Se jaetaan maksuajan mukaan lyhytaikaiseen ja pitkäaikaiseen. Lyhytaikainen vieras pääoma on maksettava takaisin pisimmillään vuoden ja pitkäaikainen vieras pääoma yli vuoden kuluttua.


title: Helsingin olympiastadion

text: Helsingin olympiastadion on Helsingissä Taka-Töölössä sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka valmistui vuonna 1938 vuoden 1940 olympialaisia varten. Kisat peruttiin toisen maailmansodan vuoksi ja Helsingin olympiastadion sai isännöitäväkseen vuoden 1952 olympialaiset. Stadionin kapasiteetti on 39 784 katsojaa.


title: Helsingin olympiastadion

text: Yleisurheilu on ollut kautta aikojen Helsingin olympiastadionin suurin käyttäjä. Vuoden 1952 olympialaisten jälkeen stadion on isännöinyt yleisurheilun MM-kisoja 1983 ja 2005 sekä yleisurheilun EM-kisoja 1971, 1994 ja 2012. Lisäksi stadionilla järjestetään joka toinen vuosi yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelu.


title: Helsingin olympiastadion

text: Yleisurheilun lisäksi toinen Helsingin olympiastadionin päälaji on jalkapallo. Stadion on toiminut Suomen jalkapallomaajoukkueen kotikenttänä sen avaamisesta alkaen, ja stadion isännöi naisten jalkapallon EM-kisoja 2009. Stadionilla on pelattu myös Mestaruussarjan, Veikkausliigan, Suomen Cupin ja eurocupien otteluita.


title: Helsingin olympiastadion

text: Stadion on suojeltu rakennussuojelulain nojalla vuonna 2006. Stadion on parhaillaan suljettu vuonna 2016 alkaneen peruskorjauksen ajaksi, joka valmistuu vuonna 2019. Stadionin remontin arvioidut kustannukset ovat 219 miljoonaa euroa.


title: Helsingin olympiastadion

text: Yksi käännekohta olympiastadionin historiassa oli 11. joulukuuta 1927, jolloin Helsingin kaupunki ja useat liikuntajärjestöt perustivat Stadion-säätiön. Tarkoituksena oli saada Helsinkiin urheilustadion, joka voisi toimia kesäolympialaisten pääareenana. Säätion perustivat keskeiset urheilujärjestöt ja Helsingin kaupunki. Suomen valtio liittyi mukaan myöhemmin. Valtiota edusti opetusministeriö. Stadion-säätiön hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Erik von Frenckell, joka toimi tehtävässä aina vuoteen 1977 asti.


title: Helsingin olympiastadion

text: Stadionin suunnittelemisesta järjestettiin arkkitehtuurikilpailu, jonka voittivat arkkitehdit Yrjö Lindegren ja Toivo Jäntti puhdaslinjaisella funktionalistisella ehdotuksellaan. Sen työnimi oli ”1500”.


title: Helsingin olympiastadion

text: Olympiastadionin rakennustyöt alkoivat 12. helmikuuta 1934. Presidentti Kyösti Kallio vihki stadionin käyttöön 12. kesäkuuta 1938 sanoilla "Kansalaiset! Suomella on nyt merkkipäivä, kun pääkaupunkiimme rakennettu stadion avaa porttinsa suurien isänmaallisten juhlien ja jalon kilvoittelun tyyssijaksi".


title: Helsingin olympiastadion

text: Samana vuonna Taisto Mäki juoksi stadionin ensimmäisen maailmanennätyksen alittamalla 10 000 metrillä puolen tunnin haamurajan. Areenaa alettiin pian laajentaa, koska Helsinki sai järjestettäväkseen vuoden 1940 olympiakisat.


title: Helsingin olympiastadion

text: Talvisodan syttymisen vuoksi vuoden 1940 olympiakisoja ei voitu pitää, mutta stadionilla käytiin 1940 kaatuneiden muistokilpailut sekä kolmoisyleisurheilumaaottelu Suomen, Ruotsin ja Saksan kesken. Vuonna 1941 stadionia käytettiin ensimmäisen kerran talviurheiluun, kun Suomi kohtasi Ruotsin jääpallo-ottelussa. Sotavuosina 1942, 1943 ja 1944 stadion toimi yleisurheilun Kalevan kisojen näyttämönä. Siipirakennukseen sijoitettu Suomen Urheilumuseo avasi ovensa 1943. Helsingin helmikuun 1944 suurpommituksissa stadion varioitui vain hiukan ja oli käytössä kesän ja syksyn 1944 yleisurheilutapahtumissa.


title: Helsingin olympiastadion

text: Sodan jälkeen Stadion oli näyttämönä suurille massatapahtumille kun muun muassa Työväen Urheiluliiton ensimmäinen suurnäytös, , järjestettiin olympiastadionilla 1946. Vuonna 1947 Stadion oli päänäyttämönä SVUL:n järjestämille Suomen Suurkisoille. Lisäksi stadionilla järjestettiin miesten pikaluistelun MM-kisat vuonna 1948.


title: Helsingin olympiastadion

text: XV olympiakisat järjestettiin Helsingissä vuonna 1952. Helsingin oikeus järjestää kisat varmistui vuonna 1947. Kisoihin osallistui 4 925 urheilijaa 69 maasta, mukaan lukien Neuvostoliitto ensimmäistä kertaa ja Saksa ensimmäistä kertaa toisen maailmansodan jälkeen. 17 urheilulajissa järjestettiin yhteensä 149 kilpailua. Olympiasoihdun sytyttivät juoksijasankarit Paavo Nurmi ja Hannes Kolehmainen. Kisat avasi virallisesti presidentti Juho Kusti Paasikivi.


title: Helsingin olympiastadion

text: Avajaisten ja päättäjäisten lisäksi olympiastadionilla kilpailtiin yleisurheilussa, kenttäratsastuksessa ja käytiin useita olympialaisten jalkapallo-otteluja mm. Unkari-Jugoslavia - loppuottelu.


title: Helsingin olympiastadion

text: Stadionin yleisökapasiteetti oli laajimmillaan juuri olympialaisten aikaan, jolloin katsojapaikkoja oli väliaikaisesti yli 70 000.


title: Helsingin olympiastadion

text: Olympiastadion sai 1955 nykyisen ulkomuotonsa, kun sinne rakennettiin Toivo Jäntin suunnittelemat toimistotilat ja ulkoseinään tehtiin puupanelointi. Jääpallon ensimmäiset maailmanmestaruuskisat pelattiin olympiastadionilla 1957. Mukana oli vain kolme joukkuetta, kun Norja jättäytyi pois kisoista. Kisat voitti Neuvostoliitto, ja Suomi tuli hopealle. Neuvostoliiton ja Suomen välistä ottelua seurasi Suomen jääpallohistorian suurin yleisö, yli 14 000 katsojaa. Miesten pikaluistelun MM-kisat järjestettiin toistamiseen 1958. Vuonna 1959 stadionilla järjestettiin ensimmäiset yleisurheilun Maailmankisat.


title: Helsingin olympiastadion

text: Stadionin pohjoiskarteeseen avattiin retkeilymaja vuonna 1961, ja 1962 stadionilla järjestettiin ensimmäisen kerran ammattilaisnyrkkeilyottelu, kun Olli Mäki otteli Davey Mooren kanssa höyhensarjan MM-tittelistä yli 23 000 katsojan edessä. Vuonna 1965 Manchester United pelasi stadionilla HJK:n vieraana Euroopan mestarien cupissa.


title: Helsingin olympiastadion

text: The Rolling Stones esiintyi stadionilla ensimmäisen kerran 1970 ja palasi sinne vuosina 1995, 1998, 2003 ja 2007. Vuonna 1971 stadionilla järjestettiin yleisurheilun EM-kilpailut, jotka muistetaan Juha Väätäisen voitoista 5 000 metrin ja 10 000 metrin juoksuissa. Vuonna 1974 järjestettiin SKP:n laillisen toiminnan 30-vuotis-juhlat, joissa taistolaiset olivat näyttävästi esillä. Yleisurheilun Eurooppa-cupin finaalia stadion isännöi 1977, jolloin tähtiä olivat esimerkiksi brittimailerit Sebastian Coe ja Steve Ovett.


title: Helsingin olympiastadion

text: Vuonna 1983 Olympiastadionilla pidettiin ensimmäiset yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut, joissa suomalaisista menestyivät erityisesti Tiina Lillak ja Arto Bryggare. Vuonna 1986 stadionilla pelattiin Lahden Kuusysin ja Steaua Bukarestin välinen eurocupin ottelu, jota seurasi talvisista oloista huolimatta yli 32 000 katsojaa.


title: Helsingin olympiastadion

text: Jalkapallomaajoukkueen kotiotteluiden yleisöennätys, 46 127 katsojaa, on myös saavutettu olympiastadionilla. Ennätys syntyi 31. toukokuuta 1989, kun Suomen jalkapallomaajoukkueen pelasi Alankomaita vastaan.


title: Helsingin olympiastadion

text: Vuonna 1994 yleisurheilun EM-kisat järjestettiin Helsingissä toisen kerran, ja suomalaisten sankariksi kohosi kävelijä Sari Essayah. Vuonna 1997 suomalaisten haaveet jalkapallon MM-kisojen jatkokarsinnasta kariutuivat traagiseen omaan maaliin ottelussa Unkaria vastaan. Vielä samana vuonna stadion täyttyi kansainvälisen koiranäyttelyn osanottajista. 1997 oli myös vilkas konserttikesä, sillä stadionilla esiintyi kaksi kertaa Michael Jackson sekä lisäksi U2. 1999 FC Jokerit käytti stadionia kotikenttänä. Lisäksi HJK pelasi Mestarien liigan lohkovaiheen kotiottelunsa Olympiastadionilla syksyllä 1998, koska Klubin silloinen kotikenttä, Töölön pallokenttä, ei täyttänyt UEFA:n vaatimuksia.


title: Helsingin olympiastadion

text: Runsaat 25 000 partiolaista kokoontui vuonna 2000 järjestön suurjuhlaan, ja samana vuonna Tuomas Kantelisen musiikkia kuultiin Kalle Holmbergin ohjaamassa Paavo Nurmi -oopperassa "Paavo Suuri. Suuri juoksu. Suuri uni." Stadionilla soittivat esimerkiksi AC/DC vuonna 2001 ja Bruce Springsteen kahdessa konsertissa 2003.


title: Helsingin olympiastadion

text: Vuonna 2002 oli vuoden 1952 olympialaisista kulunut 50 vuotta. Sen kunniaksi julkaistiin nimellisarvoltaan 10 euron arvoinen juhlaraha, jonka kuva-aiheeseen kuuluu olympiastadion.


title: Helsingin olympiastadion

text: Yleisurheilun toiset MM-kisat Helsingissä 2005 muistetaan muun muassa huonosta säästä. Niitä varten tehtiin stadionille toistaiseksi viimeisin kunnostus. Kaikki suorituspaikat, myös radan pinnoite, uusittiin. Suurin näkyvä uudistus on itäisen 'aurinkokatsomon' eli takasuoran viereisen katsomon kattaminen. Katoksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto K2S Oy, sen rakennesuunnittelija on Turun Juva Oy. Katoksen teräskannattajat toimitti pieksämäkeläinen konepaja Naaraharju Oy. Katoksen suunnittelijat ja toteuttajat saivat vuoden teräsrakenne -palkinnon 2005. Näin stadionin katettu katsomotila kasvoi 4 000 neliömetrillä ja paikkojen määrä kahdeksalla tuhannella. Uuden katoksen kokonaiskustannukset olivat 6,3 miljoonaa euroa. Myös eteläkaarteeseen rakennettiin median käyttöön väliaikainen katos, joka myöhemmin syksyllä purettiin ja myytiin nosturiyrittäjälle katokseksi.


title: Helsingin olympiastadion

text: Vuoden 2007 jalkapallon EM-karsintaottelu Suomen ja Belgian välillä sai tiedotusvälineissä huomiota Bubi-huuhkajan aiheuttaman pienen keskeytyksen vuoksi.


title: Helsingin olympiastadion

text: Vuonna 2011 olympiastadionilla pelattiin Talviklassikoksi kutsuttu SM-liigaottelu Jokerit–HIFK, jonka HIFK voitti 3–4. Ottelua oli seuraamassa yli 30 000 katsojaa. Kesällä 2012 olympiastadionilla käytiin yleisurheilun EM-kilpailut. Jalkapallon huippumaat, kuten Espanja ja Ranska tulivat Olympiastadionille MM-karsintoihin vuosina 2012–2013.


title: Helsingin olympiastadion

text: Vuonna 2014 suomalainen hiphop-artisti Cheek konsertoi olympiastadionilla ensimmäisenä yksittäisenä suomalaisena artistina. Hän esiintyi loppuunmyydyllä stadionilla 22. ja 23. elokuuta ja konserteissa oli yhteensä 80 000 katsojaa.


title: Helsingin olympiastadion

text: Stadion-säätiö julkaisi vuonna 2012 perusparannussuunnitelman stadionin modernisoimiseksi. Peruskorjaus alkoi vuonna 2016. Remontin yhteydessä muun muassa etelä- ja pohjoiskaarteen katsomot katetaan, kaikki penkit muutetaan kuppi-istuimiksi ja stadionin sisätilat uusitaan. Lokakuussa 2015 stadionin penkit myytiin yleisölle. Stadionin alle rakennetaan 20 000 neliötä uusia tiloja muun muassa uusi palloiluhalli ja voimailusali. Ravintola- ja muu palvelutila kuusinkertaistuu nykyisestä. Remontti valmistuu vuonna 2019 ja kokonaiskustannusten arvioidaan olevan 209 miljoonaa euroa. Rakennesuunnittelusta vastaa A-Insinöörit. Maanrakennustöitä lukuun ottamatta remontin tekee Tukholmassa päämajaansa pitävä Skanska.


title: Helsingin olympiastadion

text: Uudistamishankkeen suunnittelutyö alkoi virallisesti maaliskuussa 2013 kun opetus- ja kulttuuriministeriö sekä Helsingin kaupunki tekivät sopimuksen perusparannuksen suunnittelusta. Valtio ja Helsinki kaupunki vastaavat suunnittelukustannuksista yhtä suurin osuuksin.


title: Helsingin olympiastadion

text: Stadion edustaa tyylisuunnaltaan funktionalismia, ja sitä on remontoitu useita kertoja. Itäkatsomo valmistui avajaisten jälkeen vuonna 1939. Nykyisen ulkomuotonsa stadion sai vuonna 1955, kun tilapäiskatsomot purettiin ja toimistotilat sekä ulkoseinän puupaneloinnit valmistuivat. Laajamittaisimmat muutos- ja korjaustyöt valmistuivat ennen yleisurheilun EM-kisoja 1994, kun muun muassa betonirakenteita uusittiin laajasti. Itäkatsomon puuverhoiltu katos valmistui 2005.


title: Helsingin olympiastadion

text: Helsingin olympiastadionin kapasiteetti on vaihdellut vuosikymmenten aikana. Suurimmillaan kapasiteetti oli olympialaisen aikana 1952, kun stadionille mahtui tilapäiskatsomoiden ansiosta 70 000 katsojaa. Stadionilla oli 1990-luvulle asti 50 000 paikkaa, joista 10 000 seisomakatsomossa. Nykyisin stadionin kapasiteetti on 39 784, joista noin 14 000 paikkaa on katettuja.


title: Helsingin olympiastadion

text: Helsingin olympiastadionilla on järjestetty myös suurkonsertteja, kansanjuhlia ja muita massatapahtumia. Kenttäalueen lisäksi stadionilla on 11 sisäliikuntapaikkaa, jotka ovat ympärivuorokautisessa käytössä. Suomen Urheilumuseo ja Stadion Hostel toimivat stadionilla vuokralla.


title: Helsingin olympiastadion

text: Olympiastadionin yleisöennätys on olympialaisten avajaisista, kun paikalla oli 70 435 katsojaa.


title: Ppm

text: Parts per million, lyhenne ppm, on prosentin ja promillen kaltainen suhteellinen suhdeyksikkö, joka ilmaisee, kuinka monta miljoonasosaa jokin on jostakin.


title: Ppm

text: Ympäristömyrkkyjen ohjearvot, kuten suurin sallittu pitoisuus maaperässä, hengitysilmassa, juomavedessä tai ravinnossa, ilmoitetaan usein ppm:inä.


title: Ppm

text: Esim. massassa ppm tarkoittaa samaa kuin mg/kg eli milligrammaa kilogrammassa.


title: Ppm

text: Parts per billion eli ppb on toinen yleisesti käytetty suhdeyksikkö, joka vastaa miljardisosaa, eli yksi tuhannesosa ppm:stä.


title: Ppm

text: Parts per trillion eli ppt on suhdeyksikkö, joka vastaa biljoonasosaa, eli yksi tuhannesosa ppb:stä.


title: Ppm

text: Tilavuusosuuksia massapitoisuuksiksi muunnettaessa voidaan käyttää paineena esimerkiksi yhtä ilmakehää eli 101,3 kPa ja lämpötilana 20 °C. Näissä olosuhteissa on useimpien kaasujen moolitilavuus riittävällä tarkkuudella 24,1 litraa. Massapitoisuus lasketaan tilavuusosuudesta seuraavasti:


title: Ppm

text: Massapitoisuus (mg/m³) = (Molekyylimassa (g/mol) / 24,1) × Tilavuusosuus (ppm)


title: Juha Mieto

text: Juha Iisakki Mieto (s. 20. marraskuuta 1949 Kurikka), lempinimeltään Mietaan Jussi tai Mietaa, on suomalainen entinen kilpahiihtäjä, olympiavoittaja ja Suomen Keskustan kansanedustaja 2007–2011. Hän on urheilu-uransa lopetettuaankin pysynyt julkisuudessa muun muassa tv-ohjelmissa, mainoksissa, pr-töissä ja sittemmin politiikassa. Hän on tunnettu temperamentistaan, sanavalmiudestaan, suuresta koostaan ja eteläpohjalaisesta murteestaan. Vuoden 2007 vaaleissa Mieto oli Vaasan vaalipiirin ääniharava, mutta putosi vuoden 2011 vaaleissa eikä onnistunut palaamaan eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa.


title: Juha Mieto

text: Yhdeksän arvokisamitalia saavuttanut Mieto tuli tunnetuksi muun muassa siitä, ettei saavuttanut lukuisista hyvistä yrityksistä huolimatta henkilökohtaista kultamitalia olympia- tai MM-tasolla mutta sitäkin enemmän kakkossijoja. Miedon kuuluisin tappio tuli Lake Placidin talviolympialaisten 15 kilometrin kilpailussa 1980 Ruotsin Thomas Wassbergille yhden sadasosasekunnin erolla. Hiihdon maailmancupin Mieto voitti kahdesti. Miedon urheiluseura oli Kurikan Ryhti.


title: Juha Mieto

text: Sapporon olympialaisissa vuonna 1972 Mieto murtautui kansainväliseen kuuluisuuteen hävittyään kamppailun pronssimitalista vain 0,06 sekunnin erolla 15 kilometrin hiihdossa.


title: Juha Mieto

text: Falunin MM-kisoissa vuonna 1974 Mieto sai hopeaa 30 kilometrin hiihdossa puusuksilla hiihtäen. Voittaja Thomas Magnusson hiihti vesikelillä kauden uutuuksilla lasikuitusuksilla. Mieto halusi kuitenkin kuuliaisuudesta välinevalmistajaansa kohtaan hiihtää perinteisillä puusuksilla, vaikka olisi voinut käyttää lasikuitusuksiakin.


title: Juha Mieto

text: Mieto voitti ainoan olympiakultansa 4 x 10 kilometriä viestihiihdossa Innsbruckin olympialaisissa vuonna 1976.


title: Juha Mieto

text: Lahden MM-kisoissa 1978 hän sai viestissä hopeaa. Samoissa kisoissa hän hiihti suoraan saunaan voitelun epäonnistuttua 50 kilometrin hiihdossa.


title: Juha Mieto

text: Juha Miedon arvioitiin SM-kisojen ja maailmancupin osakilpailujen perusteella olevan elämänsä kunnossa ennen Lake Placidin olympiakisoja 1980. Avausmatka 30 kilometrillä meni hiihtäjäjätiltä kuitenkin alle odotusten lumisateen vuoksi: latupohja ei kestänyt hänen painoaan ja sijoitus oli 7:s. 15 kilometrin hiihdossa 17. helmikuuta keli oli kuiva ja kilpailu jäi hiihdon historiaan, kun jäljessä tullut Ruotsin Thomas Wassberg kurotti kultamitaliin sekunnin sadasosan eron turvin (41.57,63). Jos Mieto olisikin vienyt kullan, Suomi olisi onnistunut päihittämään Ruotsin kisojen mitalitilastossa. Tämän kilpailun jälkeen päätettiin, ettei maastohiihdossa enää lasketa sekunnin sadasosia vaan pienin ero, joka voidaan ottaa huomioon, on sekunnin kymmenesosa. Viestihiihdon ankkurina Mieto hiihti Länsi-Saksan edustajan kiinni ja jätti tämän neljännelle sijalle ja toi siten Suomen pronssille. 50 kilometrin maratonmatkaa kisojen päätöspäivänä pidettiin 31-vuotiaan pohjalaishiihtäjän viimeisenä mahdollisuutena arvokisavoittoon. Kisojen hiihtokuningas Nikolai Zimjatov oli kuitenkin tässäkin kisassa omaa luokkaansa, mutta Mieto kohensi sijoitustaan läpi koko kisan ja tuli lopulta hopealle.


title: Juha Mieto

text:
Mieto sai myös viestihiihdon MM-pronssia vuonna 1982 Oslon MM-kisoissa. Hän ratkaisi MM-pronssin jalanojennuksella maaliviivalla. Lopputuloksissa Suomi jakoi pronssin DDR:n kanssa.
Miedon hiihtoura päättyi käytännössä siihen, että hän ei sopeutunut 1980-luvun puolivälissä vallankumouksen tehneeseen luisteluhiihtoon. 1985 Seefeldin MM-hiihdoissa, missä luisteluhiihtoa ensimmäistä kertaa laajemmalti käytettiin, Miedon sijoitukset painuivat neljännenkymmenennen sijan tietämille, eikä hän esityksillään lunastanut paikkaa edes Suomen viestijoukkueessa.


title: Juha Mieto

text: Juha Miedon parhaat maailmancup-kokonaissijoitukset olivat: 1973–74 2., 1974–75 3., 1975–76 1., 1976–77 2. ja 1979–80 1.


title: Juha Mieto

text: Miedolla on lisäksi 19 Suomen mestaruutta ja lukuisia himmeämpiä mitaleja. Viimeisen SM-mitalin Kurikan Ryhdin mies hiihti Hämeenlinnan Ahvenistolla tammikuussa 1989, saavuttaen 39-vuotiaana pronssia 30 km perinteisen kilpailussa. Hän voitti Holmenkollenilla 6 kertaa vuosien 1972 ja 1978 välillä sekä Salpausselän kisat vuonna 1976.


title: Juha Mieto

text: Suurikokoisen Miedon pituus on noin 197 cm ja hiihtokengän numero 47. Kengän kooksi Juha Mieto ilmoitti MTV3-kanavan ohjelmassa Mestareita ja perillisiä 51,8.


title: Juha Mieto

text: Juha Mieto luotti valmentautumisessa raakaan harjoitteluun ja on arvostellut "tieteellistä valmennusta". Esimerkiksi voimaharjoittelunaan maatalon poikana kasvanut Mieto käytti peruskuntokaudella läpi uransa metsä- ja maataloustöitä. Uransa aikana hän valmensi pääasiassa itse itseään. Mieto kertoi vuonna 2018 juosseensa parhaimmillaan Cooperin testissä 4060 metriä ja 5000 metriä aikaan 15,03 minuuttia.


title: Juha Mieto

text: Juha Mieto oli Suomen Keskustan ehdokkaana maaliskuun 2007 eduskuntavaaleissa Vaasan vaalipiirissä ja nousi eduskuntaan 13 768 äänellä. Miedon vaalityötä eduskuntavaaleissa 2007 tuki muun muassa Kehittyvien maakuntien Suomi ry 5 000 €:lla. Eduskunnan pöytäkirjoihin Juha Miedon pitämät puheenvuorot kirjattiin murreasussaan: "Oon paljo kuullu, että tällä hetkellä on raivaustöihin saatavaa työvoimaa erittäin vähän. Suomen mettät on yllättävän suuris ryteiköis. Ne kasvaa vain pelkkää roippinoa. Mistä saarahan nuoret metsähän töihin?"


title: Juha Mieto

text: Hän oli ehdolla myös eduskuntavaaleissa 2011, mutta 3 907 ääntä eivät riittäneet läpimenoon. Kevään 2015 eduskuntavaaleissa Juha Mieto oli edelleen ehdokkaana Vaasan vaalipiirissä. 2 971 äänen saalis ei riittänyt valituksi tulemiseen.


title: Juha Mieto

text: Opetusministeriö myönsi Miedolle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2007.


title: Juha Mieto

text: Juha Mieto on leski. Hänen vaimonsa Minna (o.s. Grönroos, 1951–1996) oli ammatiltaan lävistäjä. Hänellä on yksi poika, Juha-Petteri (s. 1988).


title: Juha Mieto

text: Miedolle on tarkoitus pystyttää näköispatsas Kurikkaan Asematien ja Keskuspuistikon risteykseen. Patsaan suunnittelusta järjestettiin kutsukilpailu vuonna 2018. Kilpailuun osallistui 11 ehdotusta, joista voittajaksi selviytyi kuvanveistäjä Pekka Jylhän teos. Valmis patsas on tarkoitus paljastaa vuonna 2020.


title: Pulsari

text:
Pulsari on eräs niin sanottu tähdenjäänne, neutronitähti, joka on syntynyt Aurinkoamme huomattavasti massiivisemman tähden supernovaräjähdyksessä. Tähden uloimmat osat ovat räjähtäneet ympäröivään avaruuteen ja jäljelle jääneet sisusosat energiatuoton loppuessa luhistuvat oman painovoimansa alla äärimmäisen tiheään tilaan. Tässä tilassa atomien rakenne on murskaantunut pelkiksi neutroneiksi ja muiksi alkeishiukkasiksi. Pulsarin pieneksi romahtanut läpimitta (10–15 km) on säilyttänyt silti romahtaneen osan pyörimismäärän. Läpimitan kutistuessa nyt lähes olemattomiin, pyörimisnopeus on kasvanut huikeisiin lukuihin (useita kierroksia sekunnissa).
Nuorimmilla pulsareilla pyörimisnopeus on suurimmillaan, mutta se hidastuu hitaasti vuosimiljoonien kuluessa.


title: Pulsari

text: Nopeimmin pyörivä pulsari, PSR J1748-2446ad sijaitsee 28 000 valovuoden päässä Jousimiehen tähdistön suunnassa. Pulsari pyörii 716 kertaa sekunnissa itsensä ympäri.


title: Pulsari

text:
Valtavasta painovoimastaan huolimatta pulsari ei pysy enää pallomaisena, vaan huikea pyörimisnopeus ja keskipakoisvoima venyttää sen litistyneeksi palloksi, ellipsoidiksi.
Pulsarin voimakas magneettikenttä lähettää avaruuteen sähkömagneettista säteilyä pyörivän majakan tavoin. Taajaan sykkivistä pulsseista se on löydettykin ja nimensäkin saanut. Ensimmäinen pulsari PSR 1919+21 löydettiin Ketun tähdistöstä vuonna 1967.
Sen jälkeen niitä on löydetty jo satoja.


title: Pulsari

text: Kun pulsarin luonnetta ei vielä tunnettu, taivaan tietystä pisteestä tulevat nopeat, säännöllisinä jatkuvat merkkipulssit luultiin aluksi vieraan sivilisaation lähettämiksi yhteydenottoyrityksiksi muille sivilisaatioille.


title: Pulsari

text: Pulsarin pulssit syntyvät neutronitähden pyöriessä nopeasti akselinsa ympäri.


title: Ramones

text: Ramones oli New Yorkissa vuoden 1974 maaliskuussa perustettu punk rock -yhtye. Yhtye hajosi vuonna 1996. Ramones tunnetaan punkmusiikin edelläkävijänä. Yhtyeen musiikki oli humoristista ja yksinkertaista, vaikka ensilevyn ilmestymisen aikana populaarimusiikin maailmaa hallitsivat vielä kunnianhimoiset progressiivista rockia soittavat yhtyeet. Ramones oli luultavasti tärkein yksittäinen yhtye, joka toi muutosta tähän tilanteeseen ja teki punk-genreä suosituksi. Ramonesin jäsenet käyttivät kaikki sukunimenään "Ramonea", vaikka he eivät olleet sukua. Yhtye ei 1970-luvulla noussut kotimaassaan suosituksi, mutta oli sitäkin suositumpi Euroopassa, varsinkin Britanniassa.


title: Ramones

text: Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat esimerkiksi ”Blitzkrieg Bop”, ”Pet Sematary”, ”I Wanna Be Sedated”, ”Rock ’n’ Roll High School”, ”Rockaway Beach”, ”The KKK Took My Baby Away”, ”Sheena Is a Punk Rocker”, ”Rock ’n’´ Roll Radio”, ”My Brain Is Hanging Upside Down”, ”I Wanna Be Your Boyfriend” ja ”Somebody Put Something in My Drink”.


title: Ramones

text:
Ramones perustettiin New Yorkissa vuonna 1974 kokoonpanolla Joey Ramone, Johnny Ramone ja Dee Dee Ramone. Joey soitti rumpuja, Johnny sähkökitaraa ja Dee Dee soitti bassoa ja lauloi. Pian yhtyeeseen liittyi rumpaliksi Tommy Ramone ja Joey siirtyi laulajaksi. Esikuvina yhtyeellä olivat klassiset rock-yhtyeet kuten The Beatles ja Beach Boys, amerikkalaiset 60-luvun purukumipop-yhtyeet sekä protopunk-yhtyeet kuten New York Dolls. Yhtye aloitti CBGB-klubilla Manhattanin Boweryssa, jossa aloittelivat uraansa samaan aikaan muun muassa Television, Blondie, Patti Smith, Johnny Thunders & The Heartbreakers, The Cramps ja The Dictators. Yhtyeen esiintymiset kestivät alkuaikoina keskimäärin 20 minuutista puoleen tuntiin.
Elokuussa 1975 yhtye sai Sire Recordsilta levytyssopimuksen. Saman vuoden marraskuussa Yhdysvalloissa julkaistiin yhtyeen ensimmäinen single ”Blitzkrieg Bop”. Tämän jälkeen Sire Records julkaisi esikoislevyn "Ramones" vuonna 1976. Sen kappaleet herättivät huomiota varsinkin Britanniassa. Ramones ja muut New Yorkin punk-yhtyeet olivat herättäneet brittilehtien, kuten "New Musical Expressin" ja "Melody Makerin", kiinnostuksen.


title: Ramones

text: Joey Ramone halusi, että yhtye lähtisi Englantiin, jossa se vaikutti olevan suositumpi kuin kotimaassaan. Yhtye esiintyi The Roundhouse -klubilla Lontoossa 4. heinäkuuta 1976. Tämän jälkeen yhtyeen maine alkoi nousta. Ramones julkaisi myös livealbumin "It’s Alive" Britannian kiertueidensa jälkeen.


title: Ramones

text: Yhtyeen esikoisalbumia seurasi vuonna 1977 albumi "Leave Home", joka menestyi esikoisalbumia heikommin. Samana vuonna julkaistiin albumi "Rocket to Russia", joka sisälsi yhtyeen ensimmäisen singlehitin ”Sheena Is a Punk Rocker”.


title: Ramones

text: Tommy Ramone jätti yhtyeen tämän jälkeen, koska hän halusi keskittyä tuottajan työhön. Hänen tilalleen yhtyeeseen liittyi Marc Bell eli Marky Ramone, joka oli aiemmin soittanut yhtyeissä Dust, Wayne County & the Electric Chairs ja Richard Hell & the Voidoids.


title: Ramones

text: Neljäs albumi "Road to Ruin" julkaistiin vuonna 1978. Albumi ei myynyt kovin hyvin, mutta kappaleesta ”I Wanna Be Sedated” tuli yksi yhtyeen tunnetuimmista.


title: Ramones

text: Albumi "End of the Century" julkaistiin vuoden 1980 alussa. Levyn tuotti Phil Spector, joka oli noussut maineeseen tuottamalla muun muassa The Ronettesia, Ike & Tina Turneria ja The Beatlesia. Spectorin ehdotuksesta Ramones versioi The Ronettesin vanhan hitin ”Baby I Love You”, josta tulikin yhtyeen menestynein singlehitti Britanniassa. Levyn muita tunnettuja kappaleita ovat muun muassa ”Do You Remember Rock ’n’ Roll Radio?” ja ”Rock ’n’ Roll High School”.


title: Ramones

text: Yhteistyö Spectorin kanssa ei tuonut odotettua läpimurtoa kotimaassa Yhdysvalloissa. Sen sijaan yhtyeen suosio kääntyi laskusuhdanteeseen seuraavilla levyillä "Pleasant Dreams" (1981) ja "Subterranean Jungle" (1983). Seuraavilla albumeilla Ramonesin musiikki muuttui kovemmaksi, ottaen vaikutteita hardcore punk -musiikkisuuntauksesta suurimmilta osin yhtyeen uuden rumpalin, Richie Ramonen, vaikutuksesta. Vuosikymmenen loppupuolella suosio lähti jälleen nousuun lähinnä jatkuvan kiertämisen ansiosta. Albumit eivät edelleenkään menestyneet listoilla lukuun ottamatta kokoelmaa "Ramones Mania", josta yhtye sai ensimmäisen kultalevynsä (yli 500 000 myytyä kpl) Yhdysvalloissa.


title: Ramones

text: Vuonna 1987 Richie Ramone jätti yhtyeen. Hänet korvasi Clem Burke, joka sai taiteilijanimen Elvis Ramone. Elvis Ramone oli mukana kahden keikan ajan, mutta hänen soittotyylinsä ei ollut sopiva Ramonesille. Lopulta Marky Ramone palasi yhtyeeseen. Vuonna 1989 Dee Dee Ramone jätti yhtyeen kyllästyttyään lopullisesti sen imagoon. Hänet korvasi CJ Ramone.


title: Ramones

text: Ramones jatkoi keikkailua ja levyttämistä 1990-luvulla. Vuonna 1991 julkaistiin Ramonesin toinen livealbumi "Loco Live" ja vuonna 1993 cover-kappaleita sisältävä albumi "Acid Eaters". Viimeinen studioalbumi, "¡Adios Amigos!", julkaistiin vuonna 1995. Vuonna 1996 Ramones julkaisi livealbumin "Greatest Hits Live". Seuraavana vuonna, 1997 julkaistiin vielä toinen livelevy, "We’re Outta Here!", joka sisältää bändin viimeisen keikan taltioituna. Samana vuonna Ramones hajosi 23 vuoden uran jälkeen.


title: Ramones

text: Laulaja Joey Ramone kuoli imusolmukesyöpään vuonna 2001, alkuperäinen basisti Dee Dee Ramone heroiinin yliannostukseen vuonna 2002, kitaristi Johnny Ramonen eturauhassyöpään vuonna 2004 ja yhtyeen rumpali Tommy Ramone niin ikään syöpään 2014. Yhtyeen alkuperäisjäseniä ei siis ole enää elossa.


title: Ramones

text: Suuren yleisön arvostus Ramonesille tuli vasta lopettamisen jälkeen. Kaikki yhtyeen 1970- ja 1980-lukujen albumit on 2000-luvulla julkaistu remasteroituna.


title: Ramones

text: Yhtyeen ensialbumi "Ramones" ylitti kultalevyn rajan (500 000 kappaletta) Yhdysvalloissa vuonna 2014, vasta 38 vuotta ilmestymisensä jälkeen.


title: Ramones

text: Vuonna 2003 nimettiin New Yorkin Manhattanin kaupunginosan East 2nd Streetin ja Boweryn kulmat aina CBGB-klubin kortteliin saakka "Joey Ramone Placeksi".


title: Ramones

text: Vuonna 2016 kadulle New Yorkin Queensin kaupunginosassa annettiin uusi nimi Ramonesin kunniaksi, "The" "Ramones Way".


title: Ramones

text: Ramones konsertoi Suomessa 12 kertaa:


title: HIFK

text: HIFK eli Idrottsföreningen Kamraterna, Helsingfors r.f. (Helsingfors IFK) on vuonna 1897 perustettu helsinkiläinen urheiluseura. Suomen yhtäjaksoisesti toimineista IFK-seuroista HIFK on vanhin. Sen lajivalikoimaan kuuluvat jalkapallo, jääkiekko, jääpallo, kaukalopallo, keilailu, käsipallo, salibandy, yleisurheilu, golf ja elektroninen urheilu. Jäseniä HIFK:ssa on yli 2 800. Seuran tunnetuimpia urheilijoita ovat pikajuoksijat Erik Wilén ja Bertel Storskrubb ja kestävyysjuoksija Nina Holmén. Seura on tunnettu myös perinteikkäistä jalkapallo- ja jääkiekkojoukkueistaan. Seuran jalkapallojaoston tunnetuimpia pelaajia ovat Åke Lindman, Frans Karjagin ja Anders Westerholm. Jalkapallossa seura on voittanut yhteensä seitsemän Suomen mestaruutta. Myös IFK:n jääkiekon SM-liiga-joukkueella on ollut monta tunnettua pelaajaa, ja se kuuluu Suomen menestyksekkäimpiin seitsemällä mestaruudellaan.


title: HIFK

text: Seura perustettiin 1897 Svenska Reallyceumin oppilaiden Georges Doubitskyn ja hänen ystäviensä aloitteesta Helsingin Kruununhaassa. Se on aktiivisesti osallistunut useiden lajiliittojen sekä kattojärjestöjen perustamiseen. Perusarvoikseen seura ilmoittaa seuraavat: kestävyys ("Ihärdighet"), valmius ("Färdighet"), voima ("Kraft") ja toveruus ("Kamratskap").


title: HIFK

text: HIFK:n jaoksia ovat mm.


title: Demilitarisointi

text: Demilitarisointi (, DMZ), jonka vastakohta on militarisointi tai remilitarisointi (uudelleen aseistaminen), tarkoittaa jonkin maantieteellisen alueen tyhjentämistä sotilaista, ampumatarvikkeista, aseista ja muusta sotilaallisesta aineksesta. Esimerkiksi Ahvenanmaa sekä Etelä- ja Pohjois-Korean välinen raja on demilitarisoitu Kansainliiton tai YK:n päätöksellä.


title: Demilitarisointi

text: Demilitarisoidulla alueella on yleensä YK:n sotilaita valvomassa rajan sotilaallista koskemattomuutta, esimerkiksi Kyproksen tasavallan ja Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan välillä tai Koreoiden rajalinjalla. Demilitarisointi on nykyään harvinaista, sillä sodankäynti on muuttunut lähinnä sissisodaksi. 1950–1970-luvuilla demilitarisointi oli vielä yleistä.


title: Demilitarisointi

text: Demilitarisointi muodostaa käytännössä niin sanotun demilitarisoidun vyöhykkeen kahden tai useamman ryhmittymän välillä. Demilitarisoinnilla saatetaan tarkoittaa myös sotilaskäytön muuntamista siviilikäyttöön tai puolueetonta aluetta eli neutraalia vyöhykettä. Yleensä alueet demilitarisoidaan jonkin sopimuksen nojalla, esimerkiksi Reininmaan demilitarisointi 1930-luvulla oli Locarnon sopimuksen takaamus.


title: Matti Vanhala

text: Matti Erkki Vanhala (31. tammikuuta 1946 Helsinki – 29. syyskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen talousvaikuttaja.


title: Matti Vanhala

text: Vanhala oli koulutukseltaan valtiotieteen kandidaatti. Vanhala työskenteli vuodesta 1968 vuoteen 1970 valtiovarainministeriössä. Hän astui Suomen Pankin palvelukseen vuonna 1970 tutkijaksi ja kesäkuussa 1998 hänet nimitettiin Suomen Pankin pääjohtajaksi Sirkka Hämäläisen seuraajaksi. Euroopan keskuspankin neuvoston jäseneksi hänet valittiin vuonna 1998.


title: Matti Vanhala

text: Vanhala osallistui Bilderberg-ryhmän kokoukseen vuonna 1999 ollessaan Suomen Pankin puheenjohtaja. Hän jäi työkyvyttömyyseläkkeelle pääjohtajan toimestaan vuoden 2004 huhtikuussa. Jo tätä ennen hän oli kahdesti pitkällä sairauslomalla.


title: Matti Vanhala

text: Matti Vanhala kuoli 58-vuotiaana 29. syyskuuta 2004. Hänellä oli todettu virtsarakon syöpä viisi vuotta aikaisemmin.


title: Suomen Pankki

text: Suomen Pankki (lyhenne SP) on Suomen keskuspankki ja jäsenenä Euroopan keskuspankin valvomassa Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). Suomen pankin pääkonttori sijaitsee Helsingin Kruununhaassa Snellmaninkadun, Rauhankadun, Kirkkokadun ja Unioninkadun rajaamalla tontilla. Vuonna 1883 valmistuneen pankkirakennuksen suunnitteli saksalainen arkkitehti Ludwig Bohnstedt. Suomen Pankin perusti vuonna 1811 keisari Aleksanteri I Porvoon valtiopäivien esityksestä Turkuun nimellä Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori. Pankki siirrettiin Helsinkiin 1819. Suomen Pankki on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki, joskin toimintansa alkuvaiheissa sillä ei juuri ollut keskuspankin toimenkuvaan kuuluvia tehtäviä. Keskuspankin piirteitä toivat vuoden 1840 raharealisaatio, Suomen markan ottaminen käyttöön 1860–1865 ja liikepankkien perustaminen 1800-luvun jälkipuoliskolla.


title: Suomen Pankki

text: Suomen Pankin ensisijaisena tavoitteena on EU:n perustamissopimuksen mukaisesti pitää yllä hintavakautta euroalueella ja Suomessa. Pyrkimyksenä on tukea myös muiden talouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista hintavakauden tavoitetta vaarantamatta. Suomen Pankki toimii eduskunnan takuulla, ja sitä valvovat eduskunnan valitsemat pankkivaltuutetut.


title: Suomen Pankki

text: Suomen Pankin pääjohtaja on Olli Rehn, joka nimitettiin pääjohtajaksi edellisen pääjohtajan Erkki Liikasen luovuttua tehtävästä heinäkuussa 2018. Suomen Pankissa työskentelee noin 380 henkeä.


title: Suomen Pankki

text: Suomen Pankki perustettiin vuonna 1811 nimellä "Vaihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa". Pankki antoi lainoja ja otti vastaan talletuksia. Yksityishenkilöiden talletukset olivat kuitenkin korottomia. Sen vuoksi vain harvat käyttivät mahdollisuutta säilyttää varojaan pankissa.


title: Suomen Pankki

text: Suomen Pankkiin kuului aikaisemmin useita haarakonttoreita, jotka sijaitsivat Joensuussa, Jyväskylässä, Kotkassa, Kuopiossa, Lahdessa, Mikkelissä, Oulussa, Porissa, Rovaniemellä, Tampereella, Turussa, Vaasassa ja Viipurissa.


title: Suomen Pankki

text: Suomen poliittisessa historiassa on sanonta "”panna Suomen Pankkiin korkoa kasvamaan”". Sanontaa on käytetty erityisesti Mauno Koivistosta, joka siirtyi Suomen Pankin tehtäviin, kunnes Koivistosta tuli Suomen presidentti vuonna 1982. Sanonnan alkuperä saattaa olla Rafael Paasion toteamuksessa.


title: Suomen Pankki

text: Nykyisen, vuonna 1998 annetun lain mukaan Suomen» Pankin tehtävänä on toteuttaa osaltaan Euroopan keskuspankin neuvoston määrittelemää rahapolitiikkaa.


title: Suomen Pankki

text: Suomen Pankin tehtävänä on myös:


title: Suomen Pankki

text: Kansallisilla keskuspankeilla on myös EKPJ:n ulkopuolisia tehtäviä. Suomen Pankilla on ainoana euroalueen keskuspankkina siirtymätalouksien tutkimuslaitos. Suomen Pankilla on myös yleisölle auki oleva Rahamuseo Snellmaninkadulla lähellä Senaatintoria. Suomen Pankki on tunnettu myös toimialaansa kuuluvasta julkaisutoiminnasta, joka käsittää sekä tieteellisiä että yleistajuisia kirjoituksia, mm. Euro & Talous -lehden (aik. Markka & Talous). Lisäksi pankki hoitaa yhteyksiä moniin kansainvälisiin järjestöihin.


title: Suomen Pankki

text: Pankin yhteydessä itsenäisenä viranomaisena toimii Finanssivalvonta (Fiva). Finanssivalvonta on uusi rahoitus- ja vakuutusvalvontaviranomainen, jolle pääosin siirtyivät 1.1.2009 alkaen entisten Rahoitustarkastuksen ja Vakuutusvalvontaviraston tehtävät. Valvottavia ovat mm. pankit, vakuutus- ja eläkeyhtiöt sekä muut vakuutusalalla toimivat, sijoituspalveluyritykset, rahastoyhtiöt ja pörssi.


title: Suomen Pankki

text: Vuosina 1812–1816 pankin johdossa oli väliaikainen johtokunnan puheenjohtaja. Vuosina 1817–1840 johtajana toimi johtokunnan vanhin jäsen. Vuodesta 1840 pankinjohtajan nimike on ollut johtokunnan puheenjohtaja eli pääjohtaja.


title: Helvi Sipilä

text: Helvi Linnea Aleksandra Sipilä (o.s. Maukola, 5. toukokuuta 1915 Helsinki – 15. toukokuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen virkamies, varatuomari ja ministeri. Lisäksi hän oli YK:n apulaispääsihteeri ja presidenttiehdokas Suomen vuoden 1982 presidentinvaaleissa. Hän oli apulaispääsihteerinä ja presidenttiehdokkaana ensimmäinen nainen.


title: Helvi Sipilä

text: Sipilä syntyi kärköläläisperheeseen talousneuvos Vilho ja Aleksandra Lucina Maukolan (o.s. Manner) keskisuuren maatilan tyttärenä. Hän kävi Lahden yhteiskoulun ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1933. Sipilä valmistui 1941 varatuomariksi kuudentenatoista naisena Suomessa ja oli yksi harvoista naispuolisista asianajajista. Vuonna 1943 hän perusti asianajotoimistonsa, joka toimi vuoteen 1972.


title: Helvi Sipilä

text: Sipilä pääsi vapaaehtois- ja luottamustoimintansa kautta 1950-luvulla tärkeisiin kansainvälisiin tehtäviin. Vuosina 1954–1956 hän toimi Naisjuristien kansainvälisen liiton presidenttinä. Sipilä toimi aktiivisesti partioliikkeessä, ja oli vuosina 1952–1969 Suomen partiotyttöjärjestön ylijohtaja sekä 1957–1966 hän oli Partiotyttöjen maailmanliiton maailmankomitean jäsen ja uusien jäsenmaiden neuvonantaja. Vuonna 2002 hänet nimitettiin kunniapartiolaiseksi. Vuodesta 1960 Sipilä toimi erilaisissa YK:n tehtävissä. Hän on myös johtanut Zonta-järjestöä.


title: Helvi Sipilä

text: 1972 YK:n pääsihteerin pyynnöstä Sipilä nimitettiin YK:n apulaispääsihteeriksi. Hän lopetti asianajotoimistonsa ja muutti aluksi New Yorkiin, sitten Wieniin. Sipilän vastuulla YK:ssa oli "Center for Social Development and Humanitarian Affairs" eli Sosiaalisen kehityksen ja humanitääristen asioiden keskus. Hänen kautensa suurin tapahtuma oli Kansainvälinen naisten vuosi 1975. Sipilä toimi pääsihteerinä samana vuonna pidetyssä ensimmäisessä naisten aseman parantamista käsitelleessä maailmankonferenssissa.


title: Helvi Sipilä

text: Sipilän ansiosta perustettiin YK:n Naisten kehitysrahasto UNIFEM. Eläkkeelle jäätyään hän perusti UNIFEMin kansallisia yhdistyksiä ja toimi YK-konsulttina.


title: Helvi Sipilä

text: Apulaispääsihteerikauden päätyttyä 1980 Sipilä jatkoi YK-tehtäviä Suomessa YK:n naisten kehitysrahaston Suomen yhdistyksen puheenjohtajana. Vuonna 1982 Liberaalinen Kansanpuolue asetti hänet presidenttiehdokkaaksi tasavallan presidentin valitsijamiesvaaleissa. Hän sai yhden valitsijamiesäänen.


title: Helvi Sipilä

text:
Helvi Sipilä ajoi aktiivisesti pakolaisten oikeuksia. Vieraillessaan Lähi-idässä 1950-luvulla Sipilä näki pakolaisleirejä ulkoapäin ja tunsi itsensä melko voimattomaksi auttamaan. Konkreettiset toimintamahdollisuudet avautuivat Sipilälle vuonna 1959 Libanonin partiotyttöliikkeen 10-vuotisjuhlissa, missä UNRWA:n suhdetoiminnan hoitaja Constantin C. Valchopoulos kertoi Sipilälle Ramallahiin suunnitellusta Palestiinan pakolaistyttöjen ammattikoulusta. Sipilä innostui hankkeesta ja puhui pitkään koulun perustamisen jälkeenkin nuorten pakolaisnaisten koulutuksen puolesta.
Helvi Sipilän halusta kouluttaa pakolaisia syntyi myös Suomen Pakolaisapu. Sipilä oli 1960-luvun alkupuolella kiinnostunut koko maailman kattavasta toiminnasta pakolaisten hyväksi. Kuultuaan Tanskaan perustetusta pakolaisten oikeuksia ajavasta kansalaisjärjestöstä hän sai idean perustaa vastaava järjestö Suomeenkin. Helvi Sipilä perusti Suomen Pakolaisavun vuonna 1965 UNHCR:n varainkeruu- ja tiedotusjärjestöksi Suomessa ja johti järjestöä vuoteen 1972 asti.


title: Helvi Sipilä

text: Helvi Sipilä sai urallaan useita korkeita kunnianosoituksia, muun muassa Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentajan arvon ja ministerin arvon 2001. Kunniatohtorin arvoja hänellä oli eri yliopistoista 12, Suomen lisäksi muun muassa Yhdysvalloista.


title: Helvi Sipilä

text: Hänellä oli puolisonsa varatuomari Sauli Sipilän (1914−2001) kanssa neljä lasta. Tampereen Yliopiston entinen rehtori professori Jorma Sipilä on Helvi Sipilän poika.


title: Helvi Sipilä

text: Helvi Sipilä oli aktiivinen Merven Keisarin sukuseuran jäsen.


title: Tuomas Holopainen

text: Tuomas Lauri Johannes Holopainen (s. 25. joulukuuta 1976 Kitee) on suomalainen muusikko ja musiikkituottaja, joka on tullut tunnetuksi erityisesti Nightwish-yhtyeen kosketinsoittajana, johtohahmona sekä pääasiallisena säveltäjänä ja sanoittajana.


title: Tuomas Holopainen

text: Holopainen aloitti pianonsoiton seitsemänvuotiaana sekä klarinetinsoiton, musiikinteorian ja musiikkitiedon yhdeksänvuotiaana musiikkiopistossa, josta hän sai myös päättötodistuksen. Hän on soittanut tenorisaksofonia jazz-yhtyeessä ja klarinettia puhallinorkestereissa, kuten puolustusvoimien soittokunnassa suorittaessaan asevelvollisuuttaan. Vietettyään varusmiespalveluksessa yhdeksän kuukautta Holopainen lopetti klarinetin ja saksofonin soiton.


title: Tuomas Holopainen

text: Raskaammasta musiikista, jota hän ei aikaisemmin voinut sietää, Holopainen kiinnostui noin 15-vuotiaana ollessaan vaihto-oppilaana Wichitassa Yhdysvaltain Kansasissa. Isäntäperhe houkutteli hänet Guns N’ Rosesin ja Metallican yhteiskonserttiin, joka Holopaisen omien sanojen mukaan muutti hänen elämänsä . Palattuaan Kiteelle hän liittyi ensimmäiseen yhtyeeseensä Dismal Silenceen, jossa hän soitti myös ensimmäistä kertaa kosketinsoittimia. Tätä seurasi Darkwoods My Betrothed, jonka "Heirs of the Northstar" -albumilla (1995) julkaistiin Holopaisen ensimmäinen kappale, levyn outro ”A New Heaven, A New Earth”. Toinen Holopaisen uran alkuaikojen yhtye oli Nattvindens Gråt, jonka kanssa hän myös pääsi levyttämään.


title: Tuomas Holopainen

text: Vuonna 1996 Holopainen sai ajatuksen omasta yhtyeestä, jossa olisi naislaulaja, kitara ja koskettimet. Sen ensimmäiset kappaleet ”Forever Moments”, ”Etiäinen” ja ”Nightwish”, jotka Holopainen sävelsi varusmiespalvelusaikanaan, olivat akustista tunnelmamusiikkia. Tästä alkunsa saanut Nightwish-yhtye on myöhemmin noussut maailmanmaineeseen.


title: Tuomas Holopainen

text: Holopainen soittaa koskettimia myös For My Pain... -nimisessä yhtyeessä, joka on kuitenkin suurimmaksi osaksi viettänyt hiljaiseloa vuonna 2002 äänitetyn esikoisalbumin jälkeen. Lisäksi hän on toiminut sessiomuusikkona Timo Rautiaisen, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen, Kotiteollisuuden, Sethianin ja Kylähullujen albumeilla sekä vieraillut Kari Peitsamon "Taistelujen tiellä" -albumilla (urkusoolo kappaleessa ”Viiala”) ja Suburban Triben "Manimal"-albumilla (koskettimet kappaleessa ”Drowning”). Hän on ajoittain soittanut myös Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen ja Kotiteollisuuden live-esiintymisissä.


title: Tuomas Holopainen

text: Holopainen toimi vuonna 2003 ilmestyneen Silentiumin "Sufferion – Hamartia of Prudence" -albumin ja vuonna 2008 ilmestyneen Indican "Valoissa"-albumin tuottajana. Hän sävelsi ja sanoitti vuonna 2007 ensi-iltansa saaneen "Lieksa!"-elokuvan tunnuskappaleen ”While Your Lips Are Still Red”, jossa laulaa Marco Hietala, ja kappaleen ”Satojen merien näkijä” Johanna Kurkelan vuonna 2010 ilmestyneelle "Hyvästi, Dolores Haze" -albumille.


title: Tuomas Holopainen

text: Helmikuussa 2013 Tuomas Holopainen ilmoitti suunnittelevansa sooloalbumia "Music Inspired by the Life and Times of Scrooge", jonka on tarkoitus ilmestyä vuoden 2014 huhtikuussa. Ensimmäinen single ja musiikkivideo kappaleesta ”A Lifetime of Adventure” ilmestyi helmikuussa 2014. Levyn inspiraationa toimii Roope Ankka.


title: Tuomas Holopainen

text: Holopainen kuvailee itseään eskapistiksi, mikä ilmenee muun muassa Walt Disneyn tuotannon suurena ihannointina. Hän kirjoitti esipuheen vuonna 2006 julkaistuun "Rokkikukot"-sarjakuvakirjaan. "Aku Ankka" -lehdessä ilmestyi 24. huhtikuuta 2013 sarjakuva, jossa esiintyivät Holopaista ja Jouni Hynystä esittävät hahmot nimeltä Hopolainen ja Hymynen. Muusikot olivat itse saaneet kirjoittaa heitä esittävien hahmojen suomenkielisten puhekuplien sisällöt englanninkielisten alkuperäistekstien pohjalta. Hahmot oli piirtänyt Kari Korhonen.


title: Tuomas Holopainen

text: Holopainen kokee musiikin fantasiana, ja hänelle on mielekkäämpää puhua musiikin kautta. Hän on muun muassa sanonut, että Nightwish ei ole yhtye vaan tunnetila. Nightwish on hänen sielunkuvansa, josta hän ei halua päästää irti ainakaan vielä. Holopainen kuitenkin toivoo tulevaisuudessa populaarimusiikin lisäksi voivansa säveltää elokuvamusiikkia. Musiikillisina esikuvinaan hän pitää Vangelisia ja Hans Zimmeriä.


title: Tuomas Holopainen

text: Holopainen asuu rakentamassaan omakotitalossa Kiteellä. Hänen harrastuksiinsa kuuluvat elokuvat, kirjallisuus ja matkailu. Vuodesta 2016 alkaen hän on laatinut kuvaristikoita mm. Punainen Pelikaani -ristikkolehteen.


title: Tuomas Holopainen

text: Näyttelijä Miitta Sorvali on Holopaisen täti. Tuomas Holopainen on naimisissa Johanna Kurkelan kanssa.


title: Tuomas Holopainen

text: Holopainen suosii Korgin syntetisaattoreita. Hänen ensimmäinen oma syntetisaattorinsa oli Korg N364. Holopaisen lavavarustukseen (2008) kuuluu kaksi Korg Tritonia, joissa hän käyttää Korg Oasysin sampleja, ja Korg Karma. Hän on käyttänyt myös Korg Trinityä.


title: Marco Hietala

text: Marko Tapani ”Marco” Hietala (s. 14. tammikuuta 1966 Tervo) on suomalainen muusikko, joka on metalliyhtyeiden Tarot ja Nightwish basisti ja laulaja. Lisäksi hän laulaa myös Sapattivuosi- ja Northern Kings -yhtyeissä. Ulkomailla hänet tunnetaan parhaiten Nightwishin jäsenenä. Hän perusti 1980-luvulla veljensä kanssa Tarot-yhtyeen.


title: Marco Hietala

text: Hietalan musiikkiura alkoi pianotunneilla kahdeksan–yhdeksänvuotiaana. Musiikillisen heräämisensä hän koki yhdeksänvuotiaana kuultuaan Black Sabbathin kolmatta, vuoden 1971 "Master of Reality" -albumia ja 11–12-vuotiaana hän aloitti kitaransoiton. Peruskoulun jälkeen Hietala opiskeli Kuopion Yhteiskoulun Musiikkilukiossa ja myöhemmin bassonsoittoa Pop & jazz -konservatoriossa Helsingin Oulunkylässä.


title: Marco Hietala

text: 1980-luvun alussa Hietala perusti veljensä Zachary Hietalan kanssa Purgatory-nimisen yhtyeen, sittemmin Tarot. Tuohon aikaan hän myös opetti bassonsoittoa Pohjois-Savon musiikkiopistossa. Tarot on yksi suomalaisen metallimusiikin pioneereja. Vuoden 2001 lopulla hän liittyi Nightwish-yhtyeeseen, joka oli erottanut aikaisemman basistinsa ja tarvitsi myös miesääntä tulevalle albumilleen. Hietala esiintyi julkisesti ensimmäisen kerran Nightwishin kanssa juhannuksena 2002 Jämsän Himoksella. Muita yhtyeitä, joissa Hietala on uransa aikana soittanut, ovat muun muassa Sinergy, Jimsonweed ja Conquest. Lisäksi hän on vieraillut useiden eri yhtyeiden levyillä. Hänen lauluaan voi kuulla esimerkiksi "Raskasta joulua"- ja "Raskaampaa joulua" -albumeilla sekä alankomaalaisen sinfonista metallia soittavan Delain-yhtyeen albumilla "Lucidity". Hietala on laulanut Shade Empiren kappaleessa ”Human Sculpture”. Hän kuuluu myös metallimusiikkia esittävään lauluyhtyeeseen Northern Kings.


title: Marco Hietala

text: Hietalan väitettiin olleen ehdolla Iron Maidenin uudeksi laulajaksi sen pitkäaikaisen laulajan Bruce Dickinsonin hetkellisesti erottua yhtyeestä vuonna 1993. Hietala kuitenkin kumosi huhut Yle Uutiset Itä-Suomen haastattelussa heinäkuussa 2012. Hän sanoi kyllä lähettäneensä Iron Maidenille demonäytteet, mutta vastausta ei tullut. Musiikillisiksi vaikuttajikseen Hietala on maininnut basistit Geezer Butler ja Bob Daisley sekä laulajat Ronnie James Dio, Rob Halford ja Kate Bush.


title: Marco Hietala

text: Hietala valittiin joulukuussa 2007 Kuopion Yhteiskoulun Musiikkilukion vuoden taiteilijaksi. Hänet valittiin edellisen vuoden laulajaksi Finnish Metal Awards -gaalassa 16. helmikuuta 2007.


title: Marco Hietala

text: Marco Hietala oli mukana kevättalvella 2010 "Kuorosota"-televisiosarjassa ja tuli kilpailussa toiseksi.


title: Marco Hietala

text: Savon Sanomat kertoi aprillipäivänä 2010, että Marco Hietala saisi Kuopioon Veljmies-patsaan tilalle oman patsaan nimeltä "Hevipoika", mikä osoittautui aprillipilaksi. Hietala on aprillipilana ilmoittanut Nightwishin virallisilla kotisivuilla menevänsä luostariin opettelemaan kuorolauluja ja jättävänsä Nightwish-yhtyeen ja muun soittamisen.


title: Marco Hietala

text: Hietalalla on kaksi poikaa. 7 päivää -lehden mukaan Hietala muutti vuonna 2010 Kuopion asuntomessualueelle 2010 valmistuneeseen taloon.


title: Marco Hietala

text: Hietala jätti toukokuussa 2016 avioerohakemuksen Pohjois-Savon käräjäoikeuteen.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemen hautausmaa on Helsingin kantakaupungin länsilaidalla sijaitseva hautausmaa, joka on perustettu vuonna 1829. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Lapinlahden osa-alueella, lukuun ottamatta pohjoista osaa Etu-Töölössä. Hietaniemen hautausmaa on suosittu turistikohde, sillä sinne on haudattu huomattavan paljon Suomen historian merkkihenkilöitä 1820-luvulta alkaen, mukaan luettuina useimmat edesmenneet tasavallan presidentit.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Helsingin evankelis-luterilaisten seurakuntien hallinnassa oleva hautausmaa jakautuu viiteen osaan: "Vanha alue", "Uusi alue", "Hietaniemen alue", "Suomen Kaartin hautausmaa" ja "Uurnalehto". Näistä Vanha alue, Uusi alue ja Hietaniemen alue muodostavat yhtenäisen alueen, jota rajoittavat etelässä Lapinlahdentie, lännessä Ruoholahdesta Hietaniemen uimarannalle johtava kevyen liikenteen reitti sekä Hiekkarannantie, pohjoisessa Hietaniemenkatu ja idässä Mechelininkatu. Aikanaan itsenäisenä hautausmaana toiminut Suomen Kaartin hautausmaa sijaitsee näistä hieman erillään Lapinlahdentien länsipään ja Porkkalankadun välisellä alueella. Uurnalehto on Hietaniemenkadun toisella puolella vastapäätä uutta siunauskappelia lähellä uimarantaa. Hietaniemen hautausmaalla on kaksi siunauskappelia, Theodor Höijerin suunnittelema vanha kappeli vuodelta 1872 ja Albert Nybergin suunnittelema uusi kappeli vuodelta 1933.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Varsinaisen Hietaniemen hautausmaan välittömässä läheisyydessä sijaitsevat myös Helsingin ortodoksinen hautausmaa, Helsingin islamilainen hautausmaa, Helsingin juutalainen hautausmaa ja Ortodoksisen Pyhän Nikolauksen seurakunnan hautausmaa. Lisäksi alueella on Krematoriosäätiön ylläpitämä Hietaniemen krematorio ja sen vieressä oleva kolumbaario. Hietaniemen Uurnalehto, juutalainen hautausmaa, Pyhän Nikolauksen hautausmaa ja krematorio sijaitsevat Etu-Töölön puolella, sillä kaupunginosien raja kulkee Hietaniemenkatua pitkin. Juutalaisen hautausmaan pohjoispuolella sijaitsi lisäksi 1826–1930 käytössä ollut Taivallahden sotilashautausmaa, josta on vielä jäänteitä näkyvissä nykyään puistoksi kunnostetulla alueella.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemen hautausmaa on Helsingin luterilaisista hautausmaista järjestyksessä neljäs ja vanhin edelleen käytössä oleva. Nykyisen Vanhan kirkkopuiston alueella sijainnut Kampin hautausmaa alkoi käydä ahtaaksi 1820-luvulla eikä sitä voitu laajentaa, koska sen ympärille, Bulevardin molemmille puolille oli kaavoitettu rakennuskortteleita.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Parhaaksi paikaksi uudelle hautausmaalle todettiin asutuksen ulkopuolella Helsingin ortodoksisen hautausmaan vieressä oleva Lapinlahden rantaan ulottuva alue, jonne maistraatin päätöksellä ryhdyttiin suunnittelemaan hautausmaata 27. helmikuuta 1828. Kaupunki luovutti alueen seurakunnan käyttöön, mutta omistaa maan edelleen. Hautausmaasuunnitelman hyväksyi intendentti Carl Ludvig Engel, asemakaavan suunnitteli konduktööri Werfving ja perustustöistä vastasi kauppias Feodor Kiseleff. Hautausmaa vihittiin käyttöön 22. lokakuuta 1829. Aluksi sitä nimitettiin "Lapinlahden hautausmaaksi", ja se on nykyinen Hietaniemen hautausmaan "Vanhaksi hautausmaaksi" kutsuttu osa. Yksi ensimmäisiä alueelle haudattuja oli entisen Suomen kenraalikuvernöörin Fabian Steinheilin vaimo Natalia Steinheil, joka kuoli muutamaa viikkoa hautausmaan vihkiäisten jälkeen. Pian perustamisen jälkeen rakennettiin ensimmäinen siunauskappeli, joka sijaitsi nykyisen vanhan siunauskappelin paikalla.


title: Hietaniemen hautausmaa

text:
Uusien hautapaikkojen tarpeen käytyä ilmeiseksi seurakunta asetti 1856 komitean miettimään paikkaa uudelle hautausmaalle. Useiden vaihtoehtojen joukosta päätettiin 1857 anoa kaupunkia luovuttamaan alue Sanduddin ja Sandnäsin huviloista aivan Vanhan hautausmaan vierestä. Maistraatti luovutti alueen 1858 sillä edelleen voimassa olevalla ehdolla, että seurakunnalla on pysyvästi maksuton käyttöoikeus maahan niin kauan kuin sitä käytetään hautausmaana. Tämän "Uudeksi hautausmaaksi" kutsutun laajennusalueen vihki käyttöön pastori F. A. Snellman 4. syyskuuta 1864. Ensimmäiset hautaukset tehtiin kuitenkin vasta kesällä 1866 nykyisen korttelin 13 alueelle. Uusi hautausmaa eli nykyinen Uusi alue oli 1880-luvulle saakka lähinnä köyhimmän väestönosan käytössä. Alue sovittiin 1909 ulottuvaksi Lapinlahden rantaan saakka.
Vuonna 1929 päätettiin – kaupungin asemakaava-arkkitehdin vastustuksesta huolimatta – liittää hautausmaahan vielä Hietaniemestä noin kuuden hehtaarin laajuinen "Hietaniemen alue". Siellä oli toiminut 1886–1911 Sanduddin tapettitehdas ja alueella oli ollut myös 1831 väliaikainen hautausmaa koleraepidemian uhreille. Viereiselle rannalle oli 1925 päätetty perustaa öljysatama, mutta nyt se päätettiinkin muuttaa uimarannaksi. Hautausmaan Hietaniemen alueen suunnittelivat arkkitehti Albert Nyberg ja puutarha-arkkitehti Paul Olsson ja rakennustyöt alkoivat 1930. Laajennusaluen pohjaksi tuotiin 200 000 kuutiometriä hiekkaa, joka nostettiin meren pohjasta Pihlajasaaren edustalta, ja sen paikallaan pitämiseksi rakennettiin paikoin 7–8 metrin korkuinen ympärysmuuri. Alue vihittiin käyttöön 26. elokuuta 1931 ja Nybergin suunnittelema kappeli 18. kesäkuuta 1933. Sodan sytyttyä vuonna 1939 Hietaniemen alueen hautakorttelit 40 ja 41 varattiin sankarihauta-alueeksi, joka rakennettiin alkuperäisestä suunnitelmasta poikkeavalla tavalla. Sen suunnitteli sankarihautakomitean arkkitehtijäsen Arvo Muroma ja hänen kuoltuaan viimeisteli arkkitehti Matti Siitonen.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemenkadun ja Itämerenkadun välinen Mechelininkadun osuus oli nimeltään Kirkkomaankatu 1909–1928 välisenä aikana. Vuonna 1928 nimeksi vahvistettiin Kalmistokatu. Marian sairaalan käyntiosoite oli tuolloin Lapinlahdenkatu 16. Marian sairaalan päivystyspoliklinikka valmistui 1954. Sen suunnitteluvaiheessa katsottiin, että Kalmistokatu on sopimaton sairaalan osoitteeksi, ja nimeksi muutettiin Mechelininkatu vuonna 1953. Marian sairaalan osoitteeksi tuli Mechelininkatu 1. Sairaalan toiminta siirtyi vuonna 2009 Haartmanin sairaalaan.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hautausmaan vanhin alue rajautuu idässä Mechelininkatuun, etelässä Lapinlahdentiehen sekä pohjoisessa uuteen alueeseen.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Vanha siunauskappeli sijaitsee Vanhalla alueella Mechelininkadun puoleisen portin kohdalla. Se on arkkitehti Theodor Höijerin suunnittelema vuodelta 1872 ja säilyttänyt asemansa Helsingin suosituimpana siunauskappelina. Vanhan siunauskappelin edessä olevan portin vieressä on Theodor Höijerin suunnitelema hautausmaan vahtimestarin asunto vuodelta 1901, jota on laajenettu Waldemar Aspelinin suunnitelmien mukaan 1916.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: "Taiteilijainmäki" , jota kutsutaan myös Taiteilijakukkulaksi, on Vanhan alueen kortteli 21a, joka sijaitsee pääkäytävän vasemmalla puolella noin sadan metrin päässä Mechelininkadun portista. Taiteilijainmäelle on haudattu vain erittäin ansioituneita taiteilijoita, joita ovat mm. kirjailijat, säveltäjät ja muusikot, taidemaalarit, näyttelijät, kuvanveistäjät ja viihdetaiteilijat. Myös heidän puolisoillaan on oikeus hautapaikkaan Taiteilijainmäellä.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hautapaikan on saanut viisikymmentä taiteilijaa. Hautapaikan myöntämisestä päätti seurakuntien yhteinen kirkkoneuvosto. Viimeisen hautapaikan sai helmikuussa 2010 taidegraafikko Pentti Kaskipuro. Taiteilijainmäen täytyttyä ei uutta vastaavaa aluetta aiota perustaa.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Uusi alue on Mechelininkadun Leppäsuon portista alkavan pääkäytävän molemmilla puolilla ja ulottuu kivimuuriin, joka kulkee pääkäytävään nähden poikittain parisen sataa metriä ennen siunauskappelia.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Uudella alueella vanhimmat säilyneet haudat ovat 1880-luvulta.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemen alue sijaitsee hautausmaan pohjoispäässä ja on useita metrejä korkeammalla kuin muut osat. Varsinkin Hietarannan puoleisella sivulla se on myös selvästi ympäröivää maastoa ylempänä ja Hietarannan puoleinen ympärysmuuri on siksi ulkosivultaan huomattavan korkea.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemen alueetta hallitsee Uusi siunauskappeli, joka on Albert Nybergin suunnittelema vuodelta 1933. Sen yhteydessä on kolumbaario ja kellotorni. Kellon soittama kolmiosainen melodia on tuttu monille hautausmaalla ja läheisellä uimarannalla käyneille. Uuteen siunauskappeliin liittyy myös pääporttirakennus. Sisäänkäynnin vieressä on hautausmaan toimisto ja sen takana huoltorakennus.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Uutta siunauskappelia vastapäätä aivan portin vieressä on alue, johon on haudattu presidentit Risto Ryti, Urho Kekkonen ja Mauno Koivisto sekä useita pääministereitä ja muita valtiomiehiä. Hietaniemen alueella haudat eivät ole yhtä tiheässä kuin hautausmaan vanhemmissa osissa.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemen sankarihauta-alueelle on haudattu 3164 helsinkiläistä sankarivainajaa, joista 644 on kaatunut talvisodassa, 2414 jatkosodassa ja 101 Lapin sodassa. Alueelle on haudattu myös 121 saksalaista sodassa kaatunutta. Lisäksi muun hautausmaan perhe- ja sukuhautoihin haudattu on yhteensä 279 helsinkiläistä sankarivainajaa. Nuorin alueelle haudattu sankarivainaja on Sallassa 15.6.1943 vapaaehtoisena työvelvollisena kaatunut 13-vuotias normaalilyseolainen Lauri Martti Hämäläinen.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Mauno Siitosen suunnittelemat yhtenäiset nimilaatat valmistuivat vuonna 1952. Sankarihauta-aluetta reunustaa niin ikään Siitosen suunnittelema Kadonneiden muuri, johon on hakattu 734:n sodissa kadonneen tai kentälle jääneen helsinkiläisen nimet. Sankarihauta-alueella on Sankariaukio, jonka reunalla on Suomen marsalkka C. G. E. Mannerheimin hautamuistomerkki ja päädyssä Hietaniemen Sankariristi, molemmat kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen suunnittelemia. Sankariristi korokkeineen, Mannerheimin hautamuistomerkki ja Kadonneiden muuri paljastettiin kaikki helatorstaina 1954. Nykyään on tapana, että valtiovierailulla Suomessa käyvät ulkovaltojen päämiehet laskevat muistotervehdyksensä sankariristin luo.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Sankarihauta-alueelle on myöhemmin pystytetty useita muita muistomerkkejä sodissa kuolleille, muun muassa sotavankeudessa kuolleiden suomalaisten muistomerkki (Heikki Häiväoja, 1986), kaksi hautakiveä kentälle jääneille ja 1990-luvun etsinnöissä Venäjältä löydetyille sankarivainajille, sodissa kuolleiden Suomen romanien muistomerkki, Suomalaisten SS-vapaaehtoisten muistomerkki (1983) ja erilliset muistomerkit Suomen sodissa kuolleille vapaaehtoisille norjalaisille ja ruotsalaisille (1984) sekä virolaisille, aunuslaisille ja inkeriläisille "heimoveljille". Edellä mainituille 121:lle saksalaisella sotilaalla on myös oma hautamonumentti, jonka vieressä on erillinen hautakivi miinalaiva Königin Luisen upotessa hukkuneille. Alueen uusin on vuonna 2006 pystytetty muistomerkki palveluksessa surmansa saaneille suomalaisille .


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Lisäksi hautausmaan uuden alueen korttelissa 22 on pieni vuoden 1918 sisällissodan valkoisten sankarihauta-alue, johon on haudattu 34 muualla Suomessa kaatunutta helsinkiläistä suojeluskuntalaista.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: "Suomen Kaartin hautausmaa" eli alkuperäiseltä nimeltään Suomen sotaväen hautausmaa perustettiin 1833 ortodoksisen hautausmaan länsipuolelle Suomen kolmannen tarkka-ampujapataljoonan eli Suomen Kaartin ja ensimmäisen suomalaisen meriekipaasin sotilaita varten. Vuonna 1851 tehdyn laajennuksen jälkeen hautausmaan pinta-ala on ollut 8800 neliömetriä. Suomen Kaartilla oli oma seurakunta, joka lakkautettiin vuoden 1914 alusta. Hautausmaa siirrettiin tuolloin senaatin päätöksellä Helsingin evankelis-luterilaisen seurakunnan hallintaan. Nykyään Suomen Kaartin hautausmaa lasketaan kuuluvaksi Hietaniemen hautausmaahan. Alueelle on myöhemmin haudattu kaartin seurakunnan jäsenten jälkeläisiä ja myös Suomen valkoiseen kaartiin kuuluneilla ja heidän omaisillaan on oikeus hautoihin siellä. Hautausmaalla sijaitsee vuonna 1938 paljastettu Vanhan Suomen kaartin muistomerkki sekä Jääkärikivi eli 1979 paljastettu jääkäriliikkeen muistokivi. Viimeksi mainitun ympärillä on yhteishauta, johon on haudattu Saksassa Jääkäripataljoona 27:ssä koulutuksen saaneita jääkäreitä, mukaan luettuna viimeinen Saksan-jääkäri, kenraali Väinö Valve vuonna 1995.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hautausmaan vieressä sijaitsevan Krematoriosäätiön ylläpitämän Hietaniemen krematorion toiminnan alettua 1926 polttohaudattujen tuhkauurnat sijoitettiin aluksi krematorion omaan kolumbaarioon, mutta jo 1928 alettiin suunnitella erillisen uurnalehdon perustamista Hietaniemeen. Aloite tuli Helsingin kaupungilta. Hanke toteutui vasta yli kahden vuosikymmenen kuluttua, kun kaupunki luovutti seurakunnalle krematorion länsipuolelta 2,1 hehtaarin alueen. Paul Olssonin suunnittelema uurnalehto vihittiin 23. joulukuuta 1949. Hanketta valmistellut työryhmä tutustui ensin Ruotsin ja Norjan uurnahautausmaihin. Suunnittelusta vastasi lopulta pääosin Helsingin hautausmaiden tarkastaja Ola Mannström. Uurnalehto oli Hietaniemen hautausmaan viimeinen aluelaajennus. Myöhemmin myös hautausmaan muihin osiin on perustettu yksittäisiä uurnahautakortteleita.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemen hautausmaata ympäröi kivimuuri, joka alkaa Lapinlahden sairaalaa rajaavalta alueelta ja jatkuu pitkin Lapinlahdentietä, Mechelininkatua, Hietaniemenkatua ja Hiekkarannantietä päättyen Ourit-saariryhmän tuntumaan. Kivimuurissa on useita sisäänkäyntejä. Lapinlahdentiellä on portti, josta alkaa jalankulkuväylä Lapinlahden rantaa myötäillen sankarihauta-alueelle. Mechelininkadulla Lapinlahdenkadun risteyksen kohdalla oleva portti johtaa Vanhalle alueelle ja Vanhalle siunauskappelille. Leppäsuon kohdalla Mechelininkadulla oleva portti avautuu pääkäytävälle, joka johtaa Uuden alueen läpi Hietaniemen alueelle ja uudelle siunauskappelille. Uuden siunauskappelin vieressä oleva pääportti on kolmesta holvikaariportista muodostuva rakennus, joka liittyy siunauskappeliin ja johtaa kappelin edessä olevalle aukiolle ja siitä edelleen Hietaniemen alueelle ja sankarihaudoille. Hietaniemenkadun puolivälissä, Arkadiankadun ja Hietakannaksentien risteyksen kohdalla on portti, joka rakennettiin 1990-luvulla. Tässä on jyrkät portaat alas hautausmaalle, joten portti ei sovi liikuntaesteisille. Hautausmaalle on portteja myös merenrantaa pitkin Lapinlahdentien päästä Hietarantaan johtavalta kevyen liikenteen raitilta. Uuden siunauskappelin takana on huoltoliikenteelle tarkoitettu portti. Sen kautta mm. kuljetetaan vainajat siunattavaksi. Myös taksiliikenne ja liikuntaesteisten autoliikenne tapahtuu parhaiten tästä portista.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemen hautausmaalle pääsee myös julkisilla liikennevälineillä. Linja-autojen lisäksi raitiovaunu 8:lla on Mechelininkadulla pysäkit, etelän suuntaan vanhalle alueelle ja vanhalle siunauskappelille johtavan portin kohdalla sekä pohjoisen suuntaan Leppäsuon uudelle alueelle johtavan portin kohdalla.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Edesmenneet presidentit on haudattu Hietaniemen alueelle, lukuun ottamatta K. J. Ståhlbergia, joka on haudattu Uudelle alueelle.Kuolleista tasavallan presidenteistä vain P. E. Svinhufvud ja Kyösti Kallio eivät lepää Hietaniemessä. Heidät on haudattu kotipaikkakunnilleen, Svinhufvud Luumäelle ja Kallio Nivalaan. Svinhufvud on Mannerheimin ohella ainoa presidentti, joka ei kuollut Helsingissä.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Hietaniemen hautakiviin ja -muistomerkkeihin sisältyy huomattavan runsaasti Suomen tunnetuimpien kuvanveistäjien tekemiä taideteoksia, varsinkin Hietaniemen alueella.


title: Hietaniemen hautausmaa

text: Lisäksi hautausmaalla on muutamia erillisiä suuria veistoksia: "Mies hiljentyneenä ikuisuuden edessä" (Emil Wikström 1933) vastapäätä uutta siunauskappelia, "Äiti ja lapset" (myös "Maaemo", Johannes Haapasalo 1939) uuden ja Hietaniemen alueen rajalla, "Sinä verhoudut valoon" (Johanna Häiväoja 2002) Kuusilehdossa uuden alueen reunalla ja "Karjalaan jääneiden vainajien muistolle" (Armas Tirronen 1957) sekä "Menneiden sukupolvien muistolle" (Johanna Häiväoja 2000) vanhan ja uuden alueen välissä.


title: Pentti Haanpää

text: Pentti Mikael Haanpää (14. lokakuuta 1905 Piippola – 30. syyskuuta 1955 Pyhäntä) oli suomalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti laajasta novellituotannostaan. Haanpää kirjoitti noin 350 novellia ja kymmenen joko hänen elinaikanaan tai myöhemmin julkaistua romaania. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1948.


title: Pentti Haanpää

text: Haanpää syntyi perheen esikoisena Pohjois-Pohjanmaalla silloisessa Pulkkilan Leskelän kylässä (myöhemmin Leskelä liitettiin Piippolan kuntaan) yhteiskunnallisesti ja kirjallisesti toimeliaaseen sukuun. Hänen isoisänsä Juho Haanpää oli maanviljelijä ja valtiopäivämies, joka julkaisi nimellä J. Haanpää kaksi kirjaa, "Matin-mutka" ja "Mitä puuttuu". Isä oli kauppias Mikko Haanpää, äiti Maria Susanna o.s. Keckman. Itse Haanpää hankki kirjoittamistottumusta kirjoittamalla "Pääskyseen" sekä myöhemmin "Nuoreen Voimaan" ja "Panuun".


title: Pentti Haanpää

text: Haanpää meni 1940 naimisiin kirjanpitäjä Alli Karjalaisen kanssa. Pariskunnalle syntyi tytär Elsa vuonna 1945. Avioliitto oli 1940-luvulla risainen, ja Haanpäällä oli mahdollisesti suhde helsinkiläisen kommunistin Aune Laurikaisen kanssa, mikä on selvinnyt myöhemmin julkaistuista kirjeistä.


title: Pentti Haanpää

text: Pentti Haanpää hukkui kalastusretkellä 30. syyskuuta 1955 Pyhännän Iso-Lamujärveen.


title: Pentti Haanpää

text: Haanpää julkaisi ensimmäisen novellikokoelmansa "Maantietä pitkin" 1925. Arvostelut olivat kiittävät. Häntä verrattiin jopa Aleksis Kiveen ja pidettiin suomalaisen kirjallisuuden suurena lupauksena.


title: Pentti Haanpää

text: Haanpää kuitenkin kirjoitti itsensä pannaan vuonna 1928 ilmestyneellä tarinakokoelmalla "Kenttä ja kasarmi". Se perustui hänen armeijakokemuksiinsa. Haanpään alkuperäinen kustantaja WSOY vaati kirjailijaa poistamaan teoksesta ”brutaalisia” kohtia, mutta Haanpää ei suostunut: ”Kuvasta ei saa kauniimpaa kun malli on”, hän vastasi.


title: Pentti Haanpää

text: Lopulta "Kentän ja kasarmin" julkaisi pieni vasemmistolainen kustantaja Kansanvalta. Kirjan aiheuttama julkinen tuohtumus erityisesti äärioikeiston piireissä oli syvä, ja yleensä sovitteleva Mika Waltari näki jopa tarpeelliseksi julkaista oman, ”oikeamman” näkemyksensä tasavallan armeijasta ("Siellä missä miehiä tehdään", 1931). Jo aikanaan Haanpään teos sai kuitenkin puolustajiakin, jotka kiittelivät teoksen realismia, esimerkiksi Huugo Jalkanen ("Uuden Suomen Iltalehti"), Antero Kajanto ("Suomen Sosialidemokraatti"), kirjoittaja "Liitossa" ja nimimerkki H-a "Savon Sanomissa". Jälkiviisauden valossa Haanpää oli kuitenkin kirjoittanut esiin nuoren tasavallan armeijan todelliset ongelmat ja epäoikeudenmukaisuudet.


title: Pentti Haanpää

text: Haanpää jatkoi tinkimättömällä linjallaan ja joutui mielipiteidensä vuoksi pitkään paitsioon, joka kesti aina 1940-luvulle. Hänen oli vaikeaa löytää tekstilleen julkaisijoita. Monet hänen keskeisistä teoksistaan julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen. Vuonna 1931 kirjoittamaansa "Noitaympyrää", jota Haanpää on sanonut parhaaksi teoksekseen, Haanpää tarjosi Otavalle, WSOY:lle ja Minervalle, vaikka varmasti ymmärsi, ettei sitä 1930-luvulla julkaista.


title: Pentti Haanpää

text: Haanpää tuotannon arvostus on vuosikymmenten mittaan kaiken aikaa kasvanut.


title: Pentti Haanpää

text: Armeijaan kriittisesti suhtautunut Haanpää palveli talvisodassa rintamajoukoissa ja jatkosodassa huoltojoukoissa. Hänelle sota oli kärsimystä, pelkoa ja uupumusta. Välirauhan aikana alkoi Haanpään maineen palautus, kun Otava julkaisi Haanpään talvisodasta kertovan teoksen "Korpisotaa", joka oli sijoittunut palkintosijalle yhtiön sotakuvauksia koskevassa kirjoituskilpailussa. Jatkosodan tuntojaan Haanpää kirjoitti kokoelmaan "Yhdeksän miehen saappaat".


title: Pentti Haanpää

text: Sodan jälkeen julkaistu Haanpään parhaita novelleja sisältänyt "Jutut"-kokoelma vakiinnutti Haanpään aseman arvostettuna mestarina ja normalisoi kustantajasuhteen niin, että ennen boikotoidut sisällytettiin nyt koottuihin teoksiin.


title: Pentti Haanpää

text: Keväällä 1953 Haanpää teki ainoan ulkomaanmatkansa Sylvi Kekkosen johtaman suomalaisen kulttuurivaltuuskunnan mukana Kiinaan. Kaksi kuukautta kestäneen matkan vaikutelmista hän julkaisi 1954 matkakirjan "Kiinalaiset jutut".


title: Pentti Haanpää

text: Haanpään tuotannossa toistuvia aiheita ovat yhteiskunnan ongelmat, maaseutu ja sen ihmiset sekä luonto ja sen kiertokulku, maa ja maattomuus. Haanpää oli leimallisesti pohjoisen Suomen kirjailija.


title: Pentti Haanpää

text: Haanpään tekstille tyypillistä oli realismi ja yhteiskuntakritiikki. Hän oli myös yksi Suomessa harvinaisia veijari-teeman kehittelijöitä kuvaamalla poikkeuksellisen nokkelia selviytyjiä.


title: Pentti Haanpää

text: Markkinatalouden ilmiöitä tarkasti erittelevän ja niitä arvostelevan, vuosikymmeniä julkaisematta lojuneen "Noitaympyrän" (1931) perusteella jotkut ovat leimanneet Haanpään kommunistiksi. Vasemmistosympatioistaan huolimatta hän kuitenkin kaihtoi kaikkia yksilöä sitovia massaliikkeitä.


title: Pentti Haanpää

text: Haanpään jälkimainetta on tukenut hänen maineensa kirjailijoiden suosimana kirjailijana. Muiden ohella Erno Paasilinna piti tätä tehokkaasti näkyvillä. Kouluja käymättömän jätkämiehen maine on kauan sitten käsitetty rooliksi. Jälkeen jääneistä papereistaan päätellen Haanpää suhtautui kirjailijan tehtäväänsä poikkeuksellisen syvällisesti ja pitkäjännitteisesti. Hän jopa opetteli englantia kyetäkseen lukemaan aikakauden merkkiteoksia. Eräs hänen novellinsa näyttäisi saaneen suoria vaikutteita James Joycelta niin varhain, ettei Joycea tunnettu vielä edes Suomen akateemisissa piireissä.


title: Pentti Haanpää

text:
Kirjallisuuden klassikkona Haanpää on harvoja lyhyen tekstin suomalaisia mestareita. Haanpää hyödynsi romaanejaan muokkaamalla niistä kertomuksia, joita hän julkaisi lehdissä. Aiemmin kirjan muodossa julkaisematta jääneitä ”juttuja” ilmestyi vuonna 2014 nimellä "Eräs avioliitto". Haanpään koko novellituotannon määräksi on "Erään avioliiton" ilmestyttyä laskettu yli 360.Haanpään tuotantoa on myös dramatisoitu ja muokattu elokuvaksi.
Varsinaisen kirjallisen tuotannon lisäksi Haanpään jäämistöstä on toimitettu kirjeitä ja päiväkirjamerkintöjä:


title: Win4Lin

text: Win4Lin on NeTraverse, Incin myymä ohjelmisto, jonka avulla x86-arkkitehtuuriin pohjautuvassa tietokoneessa voidaan Linux-käyttöjärjestelmän sisällä ajaa Microsoft Windows 95 tai Windows 98 -asennusta.


title: Sturmabteilung

text: Sturmabteilung, lyhenne SA (tarkoittaen ”rynnäkköjoukot” tai kirjaimellisesti ”myrskyosasto”), toimi Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen (NSDAP) puolisotilaallisena järjestönä. Se näytteli tärkeää osaa Adolf Hitlerin nousussa valtaan 1930-luvulla. SA:n miehiä kutsuttiin usein univormunsa mukaan ”ruskeapaidoiksi” erotuksena Schutzstaffel-joukkojen (SS) ”mustapaidoista”.


title: Sturmabteilung

text: Termiä "Sturmabteilung" käytettiin alun alkaen saksalaisista erikoisjoukoista ensimmäisessä maailmansodassa. Suurten hyökkäysjoukkojen sijaan Sturmabteilung muodostui pienistä muutaman sotilaan ryhmistä.


title: Sturmabteilung

text: Münchenissä keväällä 1920 Hitler perusti "Ordnertruppeniksi" kutsutun joukon, joka muodostui lihaksikkaista natseista, ex-sotilaista ja kapakkatappelijoista, joiden tehtävänä oli suojella häntä ja häiritä Hitlerin vastustajia. Sen alkuperäinen tehtävä oli toimia natsien kokouksissa henkivartijajoukkona. Pian sen nimeksi tuli "Sportabteilung" (peitenimi, joka tarkoitti ”urheilujaostoa”), jonka lyhenne oli SA. Vuoden 1921 loppupuolella nimeksi muutettiin "Sturmabteilung". SA ja NSDAP kiellettiin epäonnistuneen oluttupavallankaappauksen jälkeen ja perustettiin uudestaan vuonna 1925. Silloin SA:n alkuperäinen tehtävä siirtyi SS-joukoille.


title: Sturmabteilung

text: 1920-luvulla SA järjesti monia pieniä katutappeluita ("Zusammenstösse") ja muita väkivaltaisia yhteenottoja sosialistiryhmiä vastaan. Suositun johtajansa Ernst Röhmin alaisuudessa ryhmä kasvoi usean tuhannen miehen suuruiseksi ja sai vahvan aseman natsipuolueen sisällä.


title: Sturmabteilung

text: Adolf Hitlerin astuessa valtaan vuonna 1933 SA:n merkitys kasvoi erityisen suureksi ja se näki itsensä Saksan armeijan korvaajana. Tämä vihastutti Reichswehrin, joka jo aiemmin oli katsonut karsaasti natsien valtapyrkimyksiä. Tilanne aiheutti jännitystä myös muissa natsijohtajissa, jotka näkivät Ernst Röhmin uhkana omille pyrkimyksilleen.


title: Sturmabteilung

text: Saadakseen Saksan armeijan konservatiiviset voimat taakseen Hitler määräsi SA:n johtajien teloituksen 30. kesäkuuta – 1. heinäkuuta 1934 pitkien puukkojen yönä. Victor Lutzesta tuli SA:n uusi johtaja, ja sen painoarvo laski merkittävästi natsien keskuudessa.


title: Sturmabteilung

text: Nürnbergin oikeudenkäynneissä toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 SA:ta ei tuomittu itsessään rikolliseksi järjestöksi toisin kuin esimerkiksi SS, mutta myös SA kuitenkin kiellettiin ja lakkautettiin.


title: Etu-Töölö

text: Etu-Töölö () on Helsingin 13. kaupunginosa, joka kuuluu Kampinmalmin peruspiiriin. Helsingin kaupungin hallinnossa Etu-Töölö sai nimensä vuonna 1959, kun Töölö päätettiin jakaa kahtia Etu- ja Taka-Töölöön. Nykyään Etu-Töölö luetaan Helsingin keskustaan (esim. postinumeroalueiden osalta Etu-Töölö kuuluu Helsingin keskustan postinumeroalueeseen 00100 Helsinki) ja Töölö kantakaupunkiin.


title: Etu-Töölö

text: Etu-Töölössä on asukkaita (1. tammikuuta 2014) ja työpaikkoja 6 494 (31. joulukuuta 2012). Kaupunginosan asukkaista suomenkielisiä on 82, ruotsinkielisiä 12 ja muunkielisiä kuusi prosenttia.


title: Etu-Töölö

text: 1910–1930-luvuilla tiiviiksi rakennettu kaupunginosa on yhtenäinen ja arkkitehtuuriltaan homogeeninen alue, jolle ovat ominaisia korkeiden rakennusmassojen sisäänsä sulkemat suuret, puistomaiset ja tehokkaasti rakennetut umpikorttelit, jotka luovat yhtenäisiä katunäkymiä, kuten esimerkiksi Museokatu, Runeberginkatu, Hesperiankadut ja Hesperian puisto, Mechelininkatu, Caloniuksenkatu, Väinämöisenkatu, Sammonkatu ja Tunturikatu. Temppeliaukion ympärillä rakennukset muodostavat pyöreän, suljetun kaupunkitilan.


title: Etu-Töölö

text: Kaupunkikuvassa lomittuvat rakennustyylillisesti myöhäisjugend, 1920-luvun klassismi ja alkava funktionalismi. Alue on rakennettu vaikeaan kallioiseen maastoon ja sen erottaa tiiviistä rakennustyylistä, harmoniasta ja punatiilisistä korkeista kerrostaloista.


title: Etu-Töölö

text: Etu-Töölö rajautuu etelässä Pohjoiseen Rautatiekatuun, lännessä Hietaniemenkatuun ja Seurasaarenselkään siten, että Hietaniemen uimaranta, Taivalluoto ja Taivallahti kuuluvat Etu-Töölöön. Pohjoisessa rajana on Pohjoinen Hesperiankatu, idässä Töölönlahti, Finlandiatalon ulkoseinä ja Mannerheimintie Eduskuntatalon kohdalla. Tarkat aluerajat löytyvät Helsingin kaupungin Kiinteistöviraston paikkatietopalvelusta, kohdasta Kaupunginosajako.


title: Etu-Töölö

text: Töölön seudun vanhinta asutusta on Töölön kylä (Tölö by), joka on mainittu asiakirjoissa 1400-luvulla. Kylä on sijainnut oopperatalon lähistöllä, mutta sen alueeseen luettiin kuuluvaksi lähes koko nykyinen kantakaupunkialue nykyisen Pasilan ratapihan kohdalla sijainneesta Töölönjärvestä aina Helsingin niemen eteläisimpiin rantakallioihin ja saariin.


title: Etu-Töölö

text: Töölön kylän varhaisimmat tunnetut kirjoitusasut ovat Töloby (1543), Tölom (1545) ja Tölleby (1546). Tämän jälkeen kirjoitusasut Töloo, Tölo ja Thöle alkavat vallata alaa. Nimen alkuperä on hämärä, ja sitä on eri lähteissä veikkailtu alkuperältään suomalaiseksi ja ruotsalaiseksi. Nimen alkuperää on selvitetty muun muassa Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisemassa Kaupunkinimistön historiaa -verkkojulkaisussa. Nimen suomenkielinen vastine Töölö tuli käyttöön 1800-luvun loppupuolella. Se virallistui vuonna 1909.


title: Etu-Töölö

text:
1800-luvulla Töölö oli vielä kaupungin varsinaisen rakennetun alueen ulkopuolella. Siellä oli kaupungilta vuokratuilla tonteilla joukko huviloita, joissa asui varsinkin teollisuuden ja käsityön palveluksessa toimineita henkilöitä. Tältä ajalta ovat peräisin esimerkiksi sellaiset keskeiset töölöläisnimet, kuin Arkadia tai Hesperia, jotka ovat olleet alueella sijainneiden huviloiden nimiä. Myös esimerkiksi Apollonkadun ja Minervankadun nimet on luotu vanhojen huvilannimien pohjalta.
Ensimmäinen asemakaavaehdotus Etu-Töölöä varten laadittiin vuonna 1883 pääasiassa työväenasuntojen rakentamista varten. Sitä ei kuitenkaan toteutettu. Etu-Töölön arvonnousu ymmärrettiin pian Helsingin laajentuessa vahvasti pohjoiseen. Työväenasuntoja alettiin suunnitella Vallilaan.


title: Etu-Töölö

text: Töölön alueesta järjestettiin Suomen ensimmäinen asemakaavan suunnittelua koskeva arkkitehtikilpailu vuosina 1899–1890. Kilpailuehdotuksen pohjalta asemakaava vahvistettiin vuonna 1906, ja sen mukaisesti alueelle alettiin 1910-luvun alussa rakentaa kerrostaloja. Ensimmäiset jugendtyyliset kerrostalot rakennettiin etupäässä Kansallismuseon läheisyyteen.


title: Etu-Töölö

text: Tonttien myynti ja rakentaminen tapahtui perustajaurakointina. Kausi edusti tyylillisesti myöhäisjugendia. Uusien kerrostalojen rakentamisen myötä alueesta muodostui virkamiesten ja keskiluokan toimihenkilöiden vakavarainen kaupunginosa. Etu-Töölön kaupunkikuvaa leimasivat porvarillinen arvokkuus, väljemmät asunnot ja niiden edustavimmat huoneet avattiin ilmansuunnasta riippumatta kadulle.


title: Etu-Töölö

text:
Asuntotuotanto hiipui vuosikymmenen lopulla, mutta vilkastui jälleen 1920-luvun puolivälin aikoihin, jolloin tyyli-ihanteet olivat muuttuneet myöhäisjugendista tiiliklassismiin ja klassismiin. Suuren osan alueen tiilisistä asuintaloista suunnittelivat rakennusmestarit arkkitehtien viitoittamaan tyyliin. 1930-luvulla vallalla oli vaalea funktionalismi. Osa Etu-Töölöstä rakennettiin vasta parikymmentä vuotta myöhemmin.
1910-luvun jugendiksi tai art nouveauksi kutsuttu uusi, kertaustyylien kierteen katkaiseva suuntaus levisi Keski-Euroopasta Suomeen 1890-luvulla. Tyylin tunnuspiirteinä olivat vapaa arkkitehtuuri, jossa korostuivat epäsymmetria, joutsenkaulaviiva, kukka- ja lehtiornamentit sekä eläinaiheet. Etu-Töölön 1910-luvulla rakennettu asuntoarkkitehtuuri edustaa jo myöhäisjugendia, koristeaiheet ovat maltillisia ja ennakoivat siirtymää kohti 1920-luvun klassismia. Talojen julkisivut ovat riisuttuja kansallisromanttisista aiheista ja koristeornamentit perustuvat abstrakteihin kuvioihin ja ikkunoiden sekä erkkereiden sommittelu on säännöllistä. Hannula P. ja Salonen M.(2000)


title: Etu-Töölö

text: 1920-luvulla Etu-Töölön katunäkymille on tyypillistä kahden erilaisen tyylikauden sopuisa lomittuminen. Kortteleiden arvokkaimmat kulmatontit on suurelta osin rakennettu 1910-luvun alussa myöhäisjugendtyyliin ja niitä yhdistävät kadunpätkät on täydennetty 1920-luvun lopun klassismia edustavilla rakennuksilla. Uusia vaikutteita haettiin antiikin klassisista pylväsjärjestelmistä, renessanssista ja Italian kansanrakentamisen tutusta empirestä. Esikuvan monille arkkitehtuurin ilmiöille tarjosi Ruotsi, ja pohjoismaista yhteenkuuluvuutta korostettiin muutoinkin itsenäisyyden ensivuosikymmeninä. Usein 1920-luvun klassismia kutsutaan myös pohjoismaiseksi klassismiksi. Koristeaiheet muuttuivat tyylitellymmiksi ja sileän seinäpinnan ala rakennusten julkisivuissa kasvoi.


title: Etu-Töölö

text: Runsas rakentaminen vaati standardisoimista ja valvontaa. Etu-Töölössä otettiin käyttöön uusi rakennustarkastuskeino vuoden 1923 jälkeen: tonttien ostajat joutuivat sitoutumaan korttelikohtaisesti vahvistettuihin julkisivukaavioihin. Siksi moni Etu-Töölön 1920-luvulla rakennetuista kadunpätkistä noudattaa yhtenevää kattokulmaa, räystäslinjaa, julkisivun perusjakoa ja aukotusta. Rakennukset ovat lähes poikkeuksetta 6–7-kerroksisia. Klassistinen tyyli antoi hedelmällisen pohjan yhtenäisyydelle, julkisivun sommittelu lähti katunäkymästä – ei kuitenkaan sisätilasta. Yhtenäisen kaupunkikuvan muodostumiselle olennaista oli suunnittelijoiden taidon, ja myös taitamattomuuden tasapainottuminen. Julkisivukaavioita laati Etu-Töölöä varten muun muassa arkkitehti Birger Brunila. Tämä käytäntö jäi pois vasta 1930-luvun loppupuolella.


title: Etu-Töölö

text:
Julkisivukaavioiden lisäksi vakiintui myös asuntojen pohjaratkaisujen toistaminen. Julkisivujen vaihtelevuus säilyi käsityövaltaisen rakentamistavan ja yksilöllisen koristelun ansiosta. 1920-luvun kaupunkikuvasta on löydettävissä renessanssipiirteitä sekä tyyliteltyjä klassisia yksityiskohtia, kuten esimerkiksi medaljonkeja, frontoneita eli päätykolmioita, pilastereita ja ornamentteja. Koristelua on lisätty tavallisimmin kehystämään ovia ja ikkunoita.
Etu-Töölön julkisivujen jäsentelyssä on saanut alun renessanssipalatsista peräisin olevasta kolmijaosta:


title: Etu-Töölö

text: Asuinrakennusten töölöläinen piirre on tummaksi poltetun tiilen käyttö puhtaaksimuuratuissa julkisivuissa. Vuosisadan vaihteessa oli tehty tiilijulkisivuja vain vähän. Syynä tähän olivat muun muassa tuontitiilen korkea hinta ja punatiilen yhdistäminen teollisuusrakentamiseen. Suosituksi tulleen tiilirakentamisen esikuvana toimi hollantilainen ja tanskalainen asuntoarkkitehtuuri. Tiilijulkisivuista tehtiin Etu-Töölössä sileitä ja muurimaisia, ja niitä aukottavat säännöllisesti sommitellut ikkunat. Ornamentin ja koristelun käyttö usein rajoittui muuraustekniikoihin, mutta lähempi julkisivujen tarkastelu paljastaa muurareiden taituruuden. Punatiilikaupunkia moitittiin jo 1930-luvulla synkäksi, mutta pihan puolet on tehty viihtyisiksi rappaamalla ne vaaleiksi.


title: Etu-Töölö

text:
1930-luvulle siirryttäessä tyyliä on kutsuttu abstraktiksi, pelkistetyksi tai riisutuksi klassismiksi, josta siirtymä funktionalismiin ei ollut suuri. Funkiksen toiminnasta ja rakennuksen sisäisistä tarpeista lähtenyt, valoa ja hygieniaa korostava suunnittelutyyli ehti vaikuttaa Etu-Töölön viimeisiin, 1930-luvulla rakennettuihin kortteleihin lähinnä kaupunginosan länsi- ja pohjoislaidoilla. Kaikkiaan Etu-Töölön alueelle rakennettiin 1930-luvulla noin kuusikymmentä funkistaloa, jotka olivat usein punatiiliverhoiltuja.
Etu-Töölössä on useita nähtävyyksiä:
Etu-Töölö kuuluu Kampinmalmi – Lauttasaari eteläisen Helsingin päivähoitoalueeseen.


title: Etu-Töölö

text: Etu-Töölön kautta kulkevat raitiovaunut 2 ja 8 sekä useat linja-autot. Mannerheimintietä liikennöivät myös muut raitiovaunulinjat kuten 4, 7A/B ja 10. Kaupunginosassa on myös hyvät kevyen liikenteen väylät läpi koko asuinalueen. Pohjoisen ja Eteläisen Rautatiekadun väliin vanhaan junaraidekuiluun on rakennettu kevyen liikenteen väylä, joka jatkuu aina Eiraan asti. Lisäksi Helsingin kauppakorkeakoululta jatketaan pyörätien rakentamista Runeberginkatua pitkiin Kampinmalmiin. Kaupunginosaan on erittäin hyvät kulkuyhteydet lähes joka ilmansuunnasta.


title: Etu-Töölö

text:
Kantakaupungissa asuvat autoilijat voivat pysäköidä asukaspysäköintitunnuksella alueella ilmaiseksi vyöhykkeen asukaspysäköintipaikoilla pysäköintimaksua suorittamatta. Asukaspysäköintipaikat on merkitty aina erikseen liikennemerkillä. Tunnus maksaa 36 euroa vuodelta (Vuonna 2010 ). Etu-Töölö kuuluu F-alueeseen. Lisäksi Etu-Töölössä on mittava pysäköintiluola Eduskuntatalon läheisyydessä. Museokadulla pysäköintipaikat on kadun varrella muutettu vinoparkeiksi.
Etu-Töölössä on runsaasti puistoja ja viheralueita. Asukasta kohden viheralueita on Etu-Töölössä 18,7 ja Taka-Töölössä . Kaupungin keskiarvo on asukasta kohti. Kiireellisyysjärjestyksessä ensisijaisia välttämättä peruskorjattavia puistoja ovat Nervanderin puistikko, Merikannonranta ja Hesperian esplanadi sekä sortuva Hesperian puiston ranta.


title: Etu-Töölö

text: Helsingin kaupunki on kunnostanut Etu-Töölön puistoalueita (Nervanderin puisto) ja kunnostustyöt jatkuvat Hesperian puistoon ja Temppeliaukion puistoon.


title: Etu-Töölö

text:
Etu-Töölössä sijaitsee myös Helsingin suurin manterella oleva hiekkaranta, Hietaniemen uimaranta. Rannalla on kesäisin erilaisia tapahtumia kuten rantalentopallokilpailuja.
Etu-töölössä asuville jaetaan muun muassa seuraavat ilmaiset paikallislehdet:


title: RAF

text: RAF on lyhenne seuraavista asioista:


title: Rytmi (lehti)

text: Rytmi oli suomalainen popmusiikkilehti, joka ilmestyi vuodesta 1934 lähtien, kunnes se vuoden 2014 alusta sulautettiin Soundi-lehteen. Lehden kustantaja kuitenkin julkaisee edelleen Rytmi.com verkkosivustoa, jonka sisältö poikkeaa Soundin verkkosivujen sisällöstä. Vuonna 2009 lehti vietti 75-vuotisjuhliaan ja ilmoitti olevansa maailman kolmanneksi vanhin yhtäjaksoisesti ilmestynyt musiikkijulkaisu. Rytmiä kustansi loppuvuosina Pop Media.