title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden 11. kilpailu ajettiin 28. elokuuta Spa-Francorchampsin radalla Belgiassa. Ferrarin perustaja Enzo Ferrari oli kuollut kaksi viikkoa ennen kilpailua 90-vuotiaana. Mansell oli sairastunut vesirokkoon, eikä kyennyt osallistumaan kilpailuun. Hänen paikkansa Williamsilla otti Martin Brundle. Aika-ajoissa Senna ajoi jälleen nopeimman kierrosajan ja jälleen toiseksi sijoittunut jäi hänestä 0,4 sekuntia. Seuraavat sijat menivät Bergerille ja Alboretolle.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailun lähdössä Prost nousi toisesta ruudustaan kärkeen ja Senna taittoi hänen perässään ensimmäiseen tiukkaan neulansilmämutkaan toisena. Ferrarit seurasivat sijoilla kolme ja neljä. Eau Rouge -mutkasta Senna sai hyvän vauhdin Kemmel-suoralla ja taittoi Prostin eteen seuraavassa mutkassa. Seuraavalla kierroksella Berger yritti ohittaa samassa paikassa Prostin, mutta hänen vauhtinsa ei siihen riittänyt. 11 kierroksen jälkeen Berger ajoi varikolle ja keskeytti kilpailun. Alboreto nousi nyt kolmanneksi ja kotikilpailussaan ajanut Boutsen oli neljäs. Piquet nousi viidenneksi ohitettuaan tallikaverinsa Nakajiman, joka keskeytti hetkeä myöhemmin moottoriongelmien vuoksi. Myös Alboreton auton moottori hajosi ja molemmat Ferrarit olivat poissa pelistä. Nannini kohensi sijoitustaan ohittamalla neljäntenä ajaneen Piquet'n. March-tallin autolla ajanut Ivan Capelli oli myös hyvässä vauhdissa ja hän ohitti Piquet'n nousten viidenneksi. Maaliin voittajana ajoi Senna, jolle voitto oli jo neljäs peräkkäinen. Toiseksi sijoittui Prost ja Capelli oli lopulta kolmas, kun molemmat Benettonit hylättiin kilpailun jälkeen laittoman polttoaineen takia.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Senna nousi kilpailun jälkeen 75 pisteeseen kuljettajien MM-sarjassa. Prost oli toisena 72 pisteellään. Berger jatkoi kolmantena 28 pisteen turvin. Valmistajien mestaruus ratkesi McLarenille, kun se nousi kahdeksannen kaksoisvoittonsa ansiosta jo 147 pisteeseen. Kilpailussa pisteittä jääneellä Ferrarilla oli 44 pistettä ja Benetton jatkoi hylkäyksistä huolimatta kolmantena 22 pisteellä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Monzan nopealla radalla Italiassa ajettiin kauden 12. kilpailu 11. syyskuuta. Mansell oli edelleen sivussa sairautensa vuoksi, ja häntä tuurasi tässä kilpailussa Williamsin testikuljettajana toiminut Jean-Louis Schlesser. Aika-ajoissa Senna valtasi paalupaikan jo kymmenettä kertaa kauden aikana, mikä oli uusi yhden kauden paalupaikkaennätys. Yhdeksään paaluun olivat aikaisemmin pystyneet Piquet (), Ronnie Peterson () ja Niki Lauda (–). Toiseen lähtöruutuun ajoi Prost häviten 0,3 sekuntia Sennalle. Seuraavat sijat menivät tuttuun tapaan Bergerille ja Alboretolle.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailun lähdössä Prost nousi kärkeen, mutta Senna ohitti hänet jo ennen ensimmäistä mutkaa. Ferrarit pitivät sijat kolme ja neljä. Alussa Senna kasvatti pienen eron Prostiin, joka piteli Bergeriä takanaan. Tilanne kärjessä pysyi muuttumattomana kierroksella 34 saakka, jolloin Prostin auton moottoriin tuli tekninen vika ja hänen oli päätettävä kilpailunsa varikolle. Kaksi kierrosta ennen maalia Senna lähti ohittamaan kierroksella Schlesseriä, mutta Sennan taitettua mutkasta ulos autot osuivat toisiinsa. Senna pyörähti ja keskeytti kilpailun. Berger siirtyi tapahtuman seurauksena johtoon ja voitti kilpailun. Toiseksi sijoittui Alboreto ja kolmas oli Cheever. Ferrarin kaksoisvoitto sai tallin kotiyleisön riemuitsemaan ja ensimmäistä kertaa kaudella voittoon ajoi joku muu kuin McLaren-talli.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kuljettajien MM-sarjassa ei tapahtunut suurta muutosta McLaren-kuljettajien keskeytettyä. Sennalla oli saavutettuna 75 ja Prostilla 72 pistettä. Berger tukevoitti kolmatta sijaansa nousemalla 37 pisteeseen. Valmistajien MM-sarjassa McLarenilla oli 147 pistettä, toisena olleella Ferrarilla 59 pistettä ja Benetton oli kolmas 23 pisteellä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: 25. syyskuuta ajettiin Estorilin radalla Portugalissa kauden 13. kilpailu. Aika-ajoissa Prost otti kauden toisen paalupaikkansa, kun hän onnistui lyömään Sennan ajan 0,46 sekunnin erolla. Kolmas oli Capelli ja Berger neljäs. Mansell palasi takaisin Williamsin rattiin kahden kilpailun mittaisen sairausloman jälkeen ja oli aika-ajoissa kuudenneksi nopein.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailu jouduttiin keskeyttämään heti ensimmäisen lähdön jälkeen, kun Warwickin auto jäi lähtöruutuun ja hänen peräänsä törmäsivät de Cesaris, Perez-Sala sekä Nakajima. Uusintalähdössä Prost piti alkukiihdytyksessä johtopaikkansa, mutta Senna meni väkisin ulkokautta hänen ohitseen ensimmäisessä mutkassa. Kolmas oli Capelli, jonka takana ajoi Berger. Toiselle kierrokselle tultaessa Prost lähti ohittamaan Sennaa maalisuoralla, mutta Senna ei luovuttanut paikkaansa helpolla. Hän kiilasi Prostin melkein kiinni varikkomuuriin, mutta Prost nousi johtoon tultuaan ensimmäiseen mutkaan sisäkautta. Sennan vauhti alkoi hidastua ja Capelli kuittasi Sennan ohi maalisuoran päässä jarrutustilanteessa. Myös Berger ohitti Sennan nousten kolmanneksi. Bergerin kilpailu päättyi ulosajoon 36. kierroksella. Senna tuli renkaiden vaihtoon kierroksen 56 päätteeksi, mikä pudotti hänet kuudenneksi. Maaliin ensimmäisenä ajoi viiden voitottoman kilpailun jälkeen Prost. Toiseksi selviytyi Capelli ja kolmas oli Boutsen. Kilpailun jälkeen lehdistötilaisuudessa Prost arvosteli Sennan toimintaa ensimmäisellä kierroksella. Tämä oli ensimmäinen "yhteenotto" Sennan ja Prostin välillä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kuljettajien MM-sarjassa Prost siirtyi johtoon 81 pisteellä. Sennalla oli saavutettuna 76 pistettä. Berger jatkoi keskeytyksestä huolimatta kolmantena 37 pisteellä. Valmistajien MM-sarjassa McLaren kasvatti pistesaldonsa 157 pisteeseen. Ferrarilla oli 61 pistettä ja Benetton oli kolmas 27 pisteellä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden viimeinen kilpailu Euroopan mantereella ajettiin 2. lokakuuta Jerezin radalla Espanjassa. Aika-ajoissa Senna oli jälleen nopein, mutta tällä kertaa ero toiseksi tulleeseen Prostiin oli vain 0,07 sekuntia. Mansell oli kolmanneksi nopein ennen Benettoneja. Berger ja Alboreto olivat vasta sijoilla kahdeksan ja kymmenen. Patrese sai 10 000 dollarin sakot, kun aika-ajoissa hän suutuksissaan jarrutti Julian Baileyn edessä tahallisesti. Baileyn auton keula nousi Williamsin takapyörästä ilmaan ja hän ajautui hiekalle. Kaikki sai alkunsa siitä, kun Bailey sattui Patresen edelle tämän nopealla kierroksella.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailun lähdössä Prost nousi toisesta ruudusta johtoon, kun Senna sai paalupaikaltaan huonon lähdön pudoten kolmanneksi Mansellin taakse. Patrese oli neljäntenä. Boutsenin kilpailu meni pilalle, kun hänen autonsa etusiipi vaurioitui lähtöruuhkassa. Varikolta palattuaan hän oli tippunut kilpailun viimeiseksi. Kolmannelta sijaltaan Senna ohitti Mansellin hetkellisesti, mutta ajoi mutkan leveäksi ja Mansell kuittasi paikkansa takaisin. Capelli nousi Patresen ohi neljänneksi kilpailun 35. kierroksella. Kolme kierrosta myöhemmin myös Senna joutui antautumaan hyvässä vauhdissa olleelle Capellille. Kova vauhti ei kuitenkaan sopinut Capellin auton Judd-moottorille, joka hajosi 46. kierroksella. Nannini pääsi myös hyvään vauhtiin, kun hän ohitti samalla kierroksella Patresen ja Sennan nousten kilpailussa kolmanneksi. Sennan varikolla käynti pudotti hänet seitsemännelle sijalle. Maaliin ensimmäisenä ajoi Prost. Toiseksi ennätti Mansell, joka ajoi toista kertaa kauden aikana maaliin. Kolmas oli Nannini ja Senna onnistui nousemaan lopulta neljänneksi.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kuljettajien MM-sarjassa Prost nousi vain 84 pisteeseen, koska hänellä oli jo 12 pistesijoitusta. Senna oli toisena 79 pisteellä ja Bergerin 38 pistettä oikeuttivat kolmanteen sijaan. Valmistajien MM-sarjassa McLaren nousi 169 pisteeseen. Ferrari jäi pisteittä, mutta jatkoi toisena 62 pisteellä. Benetton nousi kolmannella sijalla 31 pisteeseen.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden toiseksi viimeinen kilpailu ajettiin 30. lokakuuta Suzukan radalla Japanissa. Larrousse-tallin kuljettaja Yannick Dalmas joutui jättämään loppukauden kaksi viimeistä kilpailua väliin sairastuttuaan Legioonalaistautiin. Talli palkkasi hänen tilalleen japanilaisen Aguri Suzukin. Aika-ajoissa Senna oli jälleen nopein, Prost jäi hänellä tällä kertaa 0,32 sekuntia. Kolmanneksi nopein oli Berger.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailun lähdössä Senna sammutti autonsa moottorin, mutta sai sen uudelleen käyntiin mäkilähdöllä. Prost nousi johtoon ja Berger seurasi toisena. Capelli oli lähdön jälkeen kolmantena. Senna tippui sijalle 14, mutta oli ensimmäisen kierroksen lopussa noussut jo kahdeksanneksi. Toisella kierroksella Senna ohitti Patresen ja Nanninin nousten kuudenneksi. Myös Boutsen ja Alboreto joutuvat antautumaan Sennalla, joka oli noussut neljännellä kierroksella jo neljänneksi. Capelli ohitti toisena ajaneen Bergerin kuudennella kierroksella. Alboreto menetti kuudennen sijansa, kun hän leikkasi ensimmäiseen mutkaan Nanninin edelle. Autot osuivat toisiinsa ja Alboreto tippui toiseksi viimeiseksi. Senna pääsi Bergerin ohi 11. kierroksella ja nousi kolmanneksi. Capelli onnistui hetkellisesti nousemaan Prostin edelle kilpailun johtoon maalisuoralla, mutta joutui tyytymään toiseen sijaan mutkaan tultaessa. Capelli keskeytti myöhemmin auton sähköjen petettyä. Senna saavutti kärjessä ajaneen Prostin ja onnistui ohittamaan tämän pääsuoralla kilpailun 28. kierroksella. Senna piti johtopaikkansa kilpailun maaliin saakka. Toiseksi sijoittui Prost ja Boutsen oli palkintokorokkeella kolmantena.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Senna varmisti kauden kahdeksannen voittonsa myötä kuljettajien maailmanmestaruuden. Hän nousi Prostin ohi 87 pisteeseen. Prostilla oli 84 pistettä. Berger oli myös jo varmistanut kolmannen sijan. Valmistajien MM-sarjassa McLaren nousi 184 pisteeseen, Ferrari oli toinen 65 pisteellä ja Benetton oli jo käytännössä varmistanut kolmannen sijan. Arrows oli neljäntenä 14 pisteen päässä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden viimeinen kilpailu ajettiin 13. marraskuuta Adelaiden katuradalla Australiassa. Kilpailu oli F1-sarjan historian viimeinen, jossa sallittiin turbomoottorit. Aika-ajoissa Senna otti kauden 13. paalupaikkansa. Prost oli toinen 0,13 sekunnin erolla. Kolmanteen lähtöruutuun oikeuttaneen ajan ajoi Mansell jääden Sennasta 1,68 sekuntia.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailun lähdössä Prost nousi johtopaikalle, kun Senna sai huonon lähdön pudoten toiseksi. Berger nousi Mansellin ohi kolmanneksi. Alboreto keskeytti viimeisen kilpailunsa Ferrarilla kolariin Caffin kanssa ensimmäisellä kierroksella. Piquet onnistui ohittamaan Mansellin siirtyen neljänneksi. Myös Patrese ohitti tallikaverinsa Mansellin kilpailun toisella kierroksella. Kolmannella kierroksella Berger ohitti Sennan nousten toiseksi. 14. kierroksen alussa Berger onnistui nousemaan Prostin ohi kilpailun kärkeen. Bergerin varmalta näyttänyt voitto kariutui kolariin kierroksella ohitettavan René Arnoux'n kanssa. Samalla Prost siirtyi takaisin johtoon. Mansell nousi neljänneksi, kun Patrese pyörähti hänen edellään pudoten viidenneksi. 65. kierroksella Mansellin kilpailu päättyi ulosajoon samassa paikassa, jossa Patrese oli pyörähtänyt onnekkaammin aiemmin. Ruutulipulle voittajana ajoi Prost ja Senna tuli toiseksi. Piquet oli kolmas, joka samalla takasi kolmoisvoiton Hondan turbomoottoreita käyttäneille autoille.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Ayrton Senna voitti kuljettajien MM-tittelin lopulta 90 pisteellä. Prost sijoittui toiseksi 87 pisteellä ja Berger oli kolmas 41 pisteellä. Valmistajien MM-sarjassa McLaren saavutti lopulta 199 pistettä. Toiseksi tullut Ferrari jäi 65 pisteeseen. Benetton otti pronssia 39 pisteellä.Kaudella 1988 käytössä oli pistelaskujärjestelmä 9-6-4-3-2-1. Eli kilpailun voittaja sai yhdeksän pistettä, toiseksi tullut kuusi pistettä, kolmas neljä pistettä, neljäs kolme pistettä, viides kaksi pistettä ja kuudennesta sijoituksesta sai yhden pisteen. Lisäksi vain kuljettajien 11 parasta pistesijoitusta laskettiin mukaan yhteispisteisiin.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden aikana sarjassa nähtiin yhteensä kahdeksan moottorimallia ja seitsemän moottorinvalmistajaa. Honda, Ferrari, Megatron (uudelleen nimetty BMW), Osella (uudelleen nimetty Alfa Romeo) ja Zakspeed valmistivat viimeistä kertaa turbomoottorit. Parhaimmaksi moottoriksi osoittautui edelliskauden tapaan Honda. Uusi tulokasmoottori Judd oli epäluotettava, mutta sopivilla radoilla sitä käyttäneet Williams ja March taistelivat palkintosijoista.*


title: Mustan saaren salaisuus

text: Mustan saaren salaisuus () on Tintin seikkailut -sarjakuvasarjan seitsemäs julkaistu albumi. Se ilmestyi alun perin belgialaisen "Le XX Siecle" -lehden "Le Petit Vingtieme" -nuorisoliitteessä 15. huhtikuuta 1937 – 16. kesäkuuta 1938 välisenä aikana. Casterman julkaisi siitä vuonna 1938 mustavalkoisen 120-sivuisen albumin. Hergé piirsi tarinan uudelleen vuonna 1943, jolloin se taitettiin 62-sivuiseksi ja väritettiin. "Mustan saaren salaisuus" uudelleenpiirrettiin ja modernisoitiin jälleen vuonna 1965 englantilaisen kustantajan pyynnöstä.


title: Mustan saaren salaisuus

text: Suomeksi albumi julkaistiin 1971 Soile ja Heikki Kaukorannan suomentamana. Heikki Kaukorannan suomennos tarinan alkuperäisestä mustavalkoisesta versiosta ilmestyi vuonna 2015 Otavan uudessa "Lehtimies Tintti seikkailee" -albumisarjassa nimellä "Musta saari".


title: Mustan saaren salaisuus

text: Tintti on kävelyllä Miloun kanssa, kun hän huomaa, että läheiselle pellolle laskeutuu rekisteröimätön lentokone. Tintti menee katsomaan konetta, mutta toinen lentäjistä ampuu häntä. Tintti joutuu sairaalaan, jonne Dupont ja Dupond tulevat. Duponteille tulee soitto sairaalaan, jossa kerrotaan Eastdownin lähelle pudonneesta rekisteröimättömästä lentokoneesta. Dupont, Dupond ja Tintti lähtevät putoamispaikalle.


title: Mustan saaren salaisuus

text: Matkalla Tintti joutuu melkein pidätetyksi ja murhatuksi. Tintin päästyä putoamispaikalle, Milou johdattaa hänet metsään. Metsästä löytyy lentäjien vaatteet ja silputtu viesti. Tintti ja Milou lähtevät Eastdowniin. Matkalla Eastdowniin Tintti huomaa viestissä mainitun J. W. Müllerin talon. Hän menee talon pihalle, jossa Müller nappaa hänet. Tintti viedään Müllerin taloon, jossa Tintti pääsee karkuun. Tintti joutuu kuitenkin huoneeseen, jonka ilmassa on nukutusainetta. Tintti pyörtyy ja talossa syttyy tulipalo. Tintti saadaan pelastettua ja vietyä sairaalaan.


title: Mustan saaren salaisuus

text: Tintti palaa takaisin palossa tuhoutuneelle talolle. Hän huomaa pihalla salaisen valojärjestelmän. Silloin hän myös tajuaa silputun viestin tarkoituksen: valot kertovat mihin lentokoneen täytyy pudottaa lasti. Tintti sytyttää valot ja jää yöksi odottamaan lentokonetta. Kun lentokone pudottaa lastinsa Tintti menee tutkimaan sitä, mutta Müller ja hänen apurinsa Ivan yrittävät napata hänet. Tintti saa kuitenkin pidätettyä heidät, mutta he pakenevat. Müller ja Ivan pakenevat lentokentälle ja lentävät karkuun. Tintti lähtee lentokoneella heidän peräänsä ja Dupond ja Dupont toisella koneella. Tintin lennolle tulee sumua ja hän joutuu laskeutumaan.


title: Mustan saaren salaisuus

text:
Vanha mies huomaa laskeutuneen lentokoneen ja tarjoaa yösijaa. Aamulla Tintti kuulee radiosta, että sumu oli aiheuttanut paljon onnettomuuksia. Myös Tintin jahtaama lentokone oli tuhoutunut lähellä Kiltochia. Tintti menee Kiltochiin, jossa saa kuulla hirviöstä, Mustasta saaresta ja saarella sijaitsevasta linnasta.
Tintti ostaa veneen ja lähtee tutkimaan saarta. Saarella häntä alkaa jahdata gorilla. Tintti piiloutuu gorillaa pieneen luolaan, joka johtaa suoraan rahanväärentäjien tukikohtaan. Tintti pidättää tukikohdassa olijat ja soittaa poliisiradioon. Pian poliisit saapuvat veneellä mukanaan Dupont ja Dupond. Poliisit pidättävät rikolliset ja gorilla viedään eläintarhaan.


title: M1 Garand

text: M1 Garand ("United States Rifle, .30 Caliber, M1") on .30-06 Springfield -kaliiperinen (7,62×63 mm), yhdysvaltalainen kaasumäntätoiminen, itselataava kivääri, joka oli käytössä toisessa maailmansodassa, Korean sodassa ja tarkka-ampujaversio vielä Vietnamin sodassa. Se korvasi edeltäjänsä, pulttilukkoisen Springfield M1903:n vuodesta 1936 eteenpäin. M1 Garand oli ensimmäinen laajassa palveluskäytössä ollut itselataava kivääri koko maailmassa.


title: M1 Garand

text: M1 Garandin suunnitteli liittovaltion omistaman Springfield Armory -asetehtaan palveluksessa ollut kanadalaissyntyinen John Cantius Garand (1. tammikuuta 1888 – 16. helmikuuta 1974). Kivääri otettiin virallisesti Yhdysvaltain asevoimien käyttöön 9. tammikuuta 1936, ja sen tuotanto käynnistyi elokuun alussa 1937. 1930-luvun laman vuoksi sitä kuitenkin alettiin tuottaa merkittäviä määriä vasta 1941.


title: M1 Garand

text: Kiväärin alkuperäiseksi toimintamekanismiksi suunniteltiin tanskalaisen Bang-kiväärin mukaisesti kaasunohjauskartio eli kaasuloukkumekanismi. Siinä ruutikaasu jää paisuntakammioon niin pitkäksi aikaa, että luoti on jättänyt piipun. Tämän jälkeen ruutikaasu työntyy kaasusylinteriin ja työntää kaasumännän taakse. Tarkoituksena oli lisätä aseen tarkkuutta sillä, että aseen latausmekanismi toimi vasta luodin jätettyä piipun. Kaasuloukulla varustettuja kivääreitä valmistettiin kesäkuuhun 1940 asti.


title: M1 Garand

text: Mekanismi oli siihen mennessä todettu huonosti toimivaksi ja tarpeettoman monimutkaisena valmistuskuluja lisääväksi, ja korvattiin tavallisella kaasuporttiin perustuvalla mekanismilla. Suurin osa siihen mennessä valmistetuista noin 46 000 kivääristä muunnettiin kaasuporttimallisiksi piipun samalla pidetessä alkuperäisestä 559 mm:n mittaisesta 610 mm:n pituiseksi. Tämä olikin ainoa suurempi rakennemuutos Garandiin, sen osiin tehtiin kuitenkin lukuisia pieniä muutoksia aseen valmistushistorian aikana ja muun muassa useat alkujaan koneistetut osat tehtiin myöhemmin teräslevystä prässäämällä.


title: M1 Garand

text: Joitain M1 Garandeja oli käytössä Filippiinien taisteluissa vuoden 1942 alussa ja ne saivat sotilailta myönteisiä arvioita.


title: M1 Garand

text:
Toisen maailmansodan aikana Springfield Armory ja Winchester Repeating Arms Company valmistivat 4 040 802 Garandia. Korean sodan alettua Springfield Armory aloitti uudelleen Garandin tuotannon, jatkaen sitä vuoteen 1957. Myös International Harvester ja Harrington & Richardson valmistivat M1:tä vuoteen 1956 saakka.
Yhdysvalloissa M1 Garandia valmistettiin vuosien 1936 ja 1957 välillä kaikkiaan 5 468 772 kappaletta.


title: M1 Garand

text: Yhdysvaltain laivaston NATO-kaliiperisten aseitten puutteen vuoksi 34 100 Garandia muutettiin 1960-luvun alkupuolella M1E14-mallinimikkeellä 7,62×51 mm NATO -kaliiperisiksi. Alkujaan kaliiperimuutokseen käytettiin patruunapesän pituuden lyhentävää holkkia, joka kiinnitettiin paikalleen ampumalla kaksi makasiinillista patruunoita, mutta ratkaisun osoittauduttua myöhemmin epäluotettavaksi kivääreihin vaihdettiin kokonaan uudet piiput.


title: M1 Garand

text: Italialainen Beretta valmisti 1950-luvulla Garandia alkuperäisen mallisena ja kaliiperisena Italian armeijalle, ja sitä myytiin myös Tanskan ja Indonesian armeijoille. Vuonna 1959 Beretta alkoi valmistaa Garandin 7,62×51 mm NATO -kaliiperista, 20 patruunan irtolippaalla varustettua BM59-muunnosta, jota valmistettiin viitenä eri variaatioina Italian armeijalle.


title: M1 Garand

text: Springfield Armory, Inc. valmisti M1 Garandin kopiota .30-06 ja .308 Win.-kaliipereissa.


title: M1 Garand

text: Garandin seuraajaksi suunniteltiin mekanismiltaan pitkälti siihen perustuva, uuden tyyppisellä kaasumännällä ja 20 patruunan irtolippaalla varustettu 7,62×51 mm NATO -kaliiperinen M14, jota valmistettiin 1958–1964 1 380 874 kappaletta. Vuonna 1967 sen valmistuskoneet myytiin Taiwanille, joka alkoi tuottaa kivääriä asevoimilleen Type 57 (民國57年) -nimellä.


title: M1 Garand

text:
Springfield Armory teki Garandista kiikaritähtäimellä varustettua tarkka-ampujaversiota tyyppinimillä M1C ja M1D. Niitä käytettiin enimmäkseen vasta Korean sodassa.
M1C: Ensimmäinen versio M1C kehitettiin M1E7-koemallista. Aseen kylkeen kiinnitettiin kisko "Griffin and Howe"-kiikarinjalkaa varten. Kiikaritähtäimenä käytettiin muunnettua, 2,5 kertaa suurentavaa "Lyman M73 Alaskan" -kiikaria, jonka sotilasmallien nimike on käytetyn tähtäinristikon mukaan joko M81 tai M82. M1C otettiin palveluskäyttöön 27. heinäkuuta 1944. Valmistuksen hitauden, muun muassa tähtäimen jalan kiinnityksen vaatiman kiväärinrungon uudelleenkarkaisun vuoksi kivääreitä ei käytetty merkittäviä määriä toisessa maailmansodassa. M1C:tä valmistettiin tehtaan ilmoituksen mukaan 7 981 kappaletta.
M1D: Pyrkimyksenä nopeuttaa kiväärien tuotantoa, suunniteltiin piipun juureen kiinnitettävällä kiikarinjalalla varustettu M1E8. Tämä ei vaatinut aseeseen muuta muutosta kuin etukädensuojan lyhentämisen. M1E8 otettiin käyttöön M1D:nä korvaavana standardina 1944 syyskuussa. Kivääreitä ei ehditty valmistaa prototyyppejä enempää ennen sodan loppua. M1D:tä valmistettiin tiettävästi 28 240 kappaletta.


title: M1 Garand

text: Molemmat mallit oli kiikarin epäkeskisen, aseen lataamisen mahdollistamiseksi rungon vasemmalle puolelle tehdyn kiinnityksen vuoksi varustettu nahkaisella tukinlapaan kiinnitetyllä T4-poskipakalla ja ne voitiin varustaa trattimaisella M2-liekinsammuttajalla, joka kiinnitettiin lukitussalvalla kiväärin pistimenkiinnikkeeseen. Myöhemmin M2-mallin korvasi piipunsuuhun kierrettävä T37-liekinsammuttaja.


title: M1 Garand

text: Suurimpaan osaan M1C- ja M1D-kivääreistä on myöhemmin vaihdettu alkuperäisen kiikaritähtäimen tilalle "Libby-Owens-Ford Glass Company of Ohio" -yhtiön valmistama 2,2 X suurentava M84-kiikaritähtäin, joka standardisoitiin huhtikuussa 1945, mutta joka tiettävästi tuli sarjavalmistukseen vasta Korean sodan aikana. Kyseistä tähtäintä on valmistettu yli 40 000 kappaletta ja niitä käytettiin myös Springfield 1903MA4- ja vielä M14-kivääreissä.


title: M1 Garand

text: MC-1 / USMC M1952: Yhdysvaltain merijalkaväen (USMC) käyttämä tarkka-ampujamalli. Merijalkaväki oli käyttänyt toisen maailmansodan aikana Springfield M1903:n National Match -kilpa-ammuntaversioon perustuvia M1941 -kiikarikivääreitä, mutta Korean sodan aikaan uusien kiväärien ja myös niiden varaosien saatavuus alkoi jo loppua. Merijalkaväki ei kuitenkaan pitänyt M82- tai M84-tähtäimiä riittävän hyvinä ja päätti varustaa omat tarkka-ampuja-kiväärinsä "Griffin and Howe"-jalustaan kiinnitetyillä 4 X suurentavilla "Stith-Kollmorgen"-kiikaritähtäimillä. Ainakin osa MC-1:stä oli Springfield Armoryn valmistamia M1C:tä, joihin asennettiin uusi tähtäin ja vaihdettiin uusi tukki; kiväärit varustettiin myös M7-kiväärikranaatinlaukaisimesta muunnetulla M2-liekinsammuttimen versiolla. Yksikään MC-1 ei tiettävästi ehtinyt palveluskäyttöön Korean sodan aikana, mutta ne olivat USMC:n käytössä kunnes niitä alettiin korvata vuodesta 1966 alkaen M40-kivääreillä.


title: M1 Garand

text: Garandin tarkka-ampujamallit olivat palveluskäytössä myös Vietnamin sodassa ja niitä käytettiin 1970-luvun puoliväliin asti, jolloin ne olivat korvautuneet M14:sta tarkka-ampujamallilla M21 tai Remington 700 -pulttilukkokiväärin M40- ja M24-sotilasmalleilla.


title: Galil

text:
Galil on Israel Military Industriesin (IMI; nykyään Israel Weapon Industries eli IWI) valmistama rynnäkkökivääri, joka pohjautuu neuvostoliittolaiseen AK-47 -rynnäkkökivääriin suomalaisen RK 62:n kautta. Sitä valmistetaan kaliipereissa 5,56×45 mm NATO ja 7,62×51 mm NATO.
Ase on nimetty suunnittelijansa, Jisrael Galilin mukaan. Israelin puolustusvoimien (IDF) lisäksi ase on monien muiden maiden käytössä.


title: Galil

text: Israelin puolustusvoimat otti 1950-luvulla käyttöön FN FAL -kiväärin kaksi eri versiota, toisen taistelijan perusaseena ja toisen tulitukiaseena. Kuuden päivän sodassa FAL oli ensimmäistä kertaa sotakäytössä IDF:llä, joka toi esiin aseen heikkoudet, eli likaantumisesta aiheutuvat häiriöt (jotka kuitenkin myöhemmin todettiin aseen huollon laiminlyönnin seurauksiksi). Lisäksi sen pituus koettiin ongelmalliseksi.


title: Galil

text: Kuuden päivän sodassa IDF oli saanut sotasaaliiksi tuhansia AK-47 -rynnäkkökivääreitä ja testannut niitä. AK-47 osoittautui paremmin hallittavaksi ja luotettavammaksi kuin FAL, ja se tarvitsi oleellisesti vähemmän huoltoa kuin FAL. Tämän seurauksena IDF päätti hankkia aseen, joka olisi yhtä luotettava kuin AK-47, mutta myös yhtä tarkka kuin FAL. Uuden aseen hankintakilpailuun toimitettiin USA:sta Colt M16A1 ja Stoner 63 ja Saksasta Heckler & Koch HK33. Israelilaisista prototyypeistä mukana oli Uziel Galin sittemmin liian monimutkaiseksi havaittu ase ja Jisrael Galilin kivääri.


title: Galil

text: Jisrael Galilin prototyyppikivääri oli Valmetin RK 62:n pohjalta muunneltu, ja sen ensimmäiset kappaleet käyttivät Valmetin valmistamia RK 62:n laatikoita (runkoja). Koska IDF:lle patruunoita toimittanut USA ei toimittanut patruunoita neuvostoliittolaisessa kaliiperissa 7,62×39 mm, oli Galil muokannut aseen 5,56×45 mm M193-patruunalle. 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa toteutetuissa testeissä Galilin kivääri osoittautui parhaaksi tarjotuista aseista, ja IDF valitsi suunnittelijansa mukaan nimetyn aseen virallisesti käyttöönsä 1972. Kiväärin käyttöönotto kuitenkin viivästyi 1973 käydyn Jom kippur -sodan vuoksi.


title: Galil

text: Yhdysvaltojen toimittaman aseavun vuoksi M16A1 tuli Galilin rinnalle palvelusaseeksi, ja Galilin käytöstä luovuttiin pääasiallisena palvelusaseena jalkaväessä 1990-luvulla. Panssarijoukoissa Galilista luovuttiin vasta 2000-luvulla. Kuitenkin Knessetin vartiokaarti käyttää Galileja yhä 2010-luvulla.


title: Galil

text: Tärkeimmät erot RK 62:een verrattuna ovat aseen "luurankotaittoperä" kiinnitysmekanismeineen, molemminpuoleinen vaihdin ja tähtäimen muutokset. Taittoperän kiinnitysmekanismi kiinnittyy aseen runkoon tehtyyn syvennykseen kiinnittyvällä ulokkeella, joka pysyy paikoillaan rungon läpi menevällä putkisokalla. Vastaavanlainen perän kiinnitys toteutettiin myös Valmetin myöhempiin 1980-luvulla valmistettuihin RK 62 -rynnäkkökivääreihin. Taittoperän lukitusmekanismi perustuu erittäin yksinkertaiseen jousella viritettyyn vahvarakenteiseen koukkupariin, jotka takertuvat toisiinsa jousen työntövoiman vaikutuksesta perän ollessa paikallaan. Perän saa taitettua painamalla sitä alaspäin voimakkaasti, jolloin koukut lakkaavat olemasta vastakkain, ja aseen perän voi taittaa aseen oikealle puolelle.


title: Galil

text: Vaihtimeen on kiinnitetty rungon sisälle vasempaan reunaan lisävipu, joka ulottuu pistoolikahvaan asti tullen kahvan yläreunan kohdalla runkoon tehdyn leikkauksen läpi, joten pistoolikahvan vasemmalla puolen on vaihtimeen kytketty säätönuppi. Tämä mahdollistaa vaihtimen käytön kummaltakin puolelta asetta.


title: Galil

text: Tähtäimissä on luovuttu RK 62:n tangentillisesta takatähtäimestä, ja yksinkertaisesta takatähtäimen diopterilevystä on siirrytty kaksidiopteriseen L:n muotoiseen tähtäinlevyyn, jota voi kääntää 300 metriin ja 500 metriin kohdistetuille asetuksille. Lisäksi takatähtäimestä voi taittaa esiin tritiumvalaistun hämärätähtäinhahlon, jota voi käyttää taittamalla diopterilevyn keskiasentoonsa. Takatähtäimestä on poistettu korkeussäätö kokonaan. Etutähtäimen jyvästä on tehty ruuvaamalla korkeutta säädeltävä, ja säätötyökalua voi täyttää etutähtäimen renkaaseen tehdyn aukon kautta. Muuten etutähtäin on samanlainen RK 62:n kanssa.


title: Galil

text: Aseen vasempaan kylkeen on myös koneistettu pieni kiinnitysura optisten tähtäinten jalustoja varten.


title: Galil

text: Lisäksi Galiliin on lisätty kaasukammion alapuolelle etujalka- ja pistinkiinnikkeet (joissain malleissa), pistinkiinnike on yhteensopiva mm. USA:n M16:ssa käytetyn kiinnikkeen kanssa. Liekinvaimennin on vaihdettu ns. birdcage-tyyppiseen, joka mahdollistaa myös kiväärikranaattien ampumisen. Lisäksi etukädensijan kiinnityksessä on palattu AK-47:n ratkaisuun, ja etukädensijassa on leikkaus tukijalkojen taittamista varten. Myös laatikon kannessa olevaa hylsyportin aukon reunaa on vahvistettu hitsatulla vahvikepalalla. Luistin viritintappi on myös pidennetty ja väännetty ylöspäin lataamisen helpottamiseksi. Myös palauttimen karan takapainiketta on pidennetty laatikon kannen kiinnityksen tukevoittamiseksi ja se on karhennettu AK-47:n tapaan.


title: Galil

text: Irrotettavia etujalkoja voi käyttää tarvittaessa aseessa kiinni ollessaan myös piikkilankaleikkurina tai pullonavaajana. Lisäksi vaakatasoon taitetut tukijalat toimivat lippaanohjaimina lipasta vaihtaessa, jolloin lippaanvaihto sujuu nopeammin.


title: Galil

text: Sisäisenä erona RK 62:een, aseen kaasumäntä ja kaasukammion sisäpuoli on kromattu, ja piippu patruunapesineen on joko nitratoitu tai kovakromattu, mallista riippuen. Piipun rihlaus on toteutettu 5,56-malleissa kuudella ja 7,62-malleissa neljällä oikeakätisellä rihlalla, kummassakin 305 mm:n rihlannousulla.


title: Galil

text: Aseeseen on myös olemassa niin IMI:n kuin muidenkin valmistajien valmistamia adaptereita mm. M16:ssa käytettäville Stanag 4179 -lippaille.


title: Galil

text: Monet Galilin uudistuksista RK 62:een verrattuna otettiin käyttöön myös Sakon RK 95 TP:ssä, kuten uudistetut tähtäimet, M16:n tyyppinen pistinkiinnike, kyky ampua kiväärikranaatteja ja perän kiinnitys.


title: Galil

text: Eteläafrikkalainen Denel Vektor RItalialainen Bernardelli VB


title: Galil

text: Ruotsalainen FFV 890


title: Steyr AUG

text: Steyr AUG () on 1970-luvulla kehitetty itävaltalainen kaasumäntätoiminen rynnäkkökivääri. Vakiomalli A1 esiteltiin vuonna 1977. Ase on ns. bullpup-tyyppinen, eli lipas on liipasinkoneiston/pistoolikahvan takana. AUG:n runko on teräsvahvistettua alumiinivalua ja sen A1-vakiomallissa on kiinteä Swarovskin valmistama 1,5 x optinen tähtäin.


title: Steyr AUG

text: Tähtäinkuvio on paksureunainen ympyrä, jonka avoin sisäkehä vastaa seisovan miehen korkeutta 300 metrin etäisyydeltä. Vakiopatruunan laakean lentoradan vuoksi tämän katsottiin riittävän rivisotilaan tarpeisiin; tähtäimensiirtoavain on lisävaruste. Kiväärin tukki on muovipolymeeria. Ase voidaan muuttaa vasenkätisille sopivaksi vaihtamalla siihen vasenkätinen lukko ja siirtämällä hylsynpoistoaukon suojalevy oikealle puolelle. Tukin perässä on tila puhdistusvälineille. Saman perälevyn takaa löytyy erillisenä komponenttina irrotettava laukaisukoneisto, joka on iskuvasara ja virepinnat mukaan lukien muovimateriaalia, ainoastaan jouset ja laakeritapit laukaisukoneistossa ovat terästä. Aseen lipas on läpinäkyvää muovia jäljellä olevan patruunamäärän toteamiseksi. Aseeseen sopii Naton vakiopistin, joka vaatii kuitenkin piipun ulkopinnan kierteisiin ruuvattavan lukituskiinnikkeen.


title: Steyr AUG

text: Aseesta on olemassa useita versioita. Aseen perusversio käyttää NATO:n 5,56 mm:n patruunaa, joita lippaaseen mahtuu joko 30 tai 42, siitä on myös 621 mm:n mittaisella raskaalla piipulla ja haaratuella varustettu pikakiväärimalli. Piiput ovat pikairrotettavia.


title: Steyr AUG

text:
AUG:ta valmistetaan myös 9 mm Parabellum-kaliiperisena konepistoolimallina tai 9 mm:n piipun, lukon ja lipasadapterin (25 patruunan lippaille) sisältävänä vaihtosarjana. Näissä versioissa voi käyttää myös Steyr MPi-konepistoolin 32 patruunan lippaita.
Steyr AUG:ssa ei ole erillistä vaihdinta, vaan se ampuu kertatulta lyhyellä liipasimen vedolla ja sarjatulta painettaessa liipasin pohjaan. AUG:ta valmistetaan myös puoliautomaattina siviilimyyntiin ja poliisikäyttöön.


title: Toivo Saloranta

text: Toivo Nikolai Saloranta (21. joulukuuta 1913 Kauhajoki – 8. marraskuuta 2005 Kauhajoki) oli suomalainen maanviljelysneuvos, kansanedustaja, kunnanvaltuutettu ja ministeri.


title: Toivo Saloranta

text: Saloranta syntyi Kauhajoella Pohjanmaalla, missä hän vietti koko elämänsä ja myös kuoli.


title: Toivo Saloranta

text: Saloranta toimi Maalaisliiton ja sittemmin Suomen Keskustan kansanedustajana 17 vuotta vuosina 1954–1975. Hän oli toisena sosiaaliministerinä Paasion I hallituksessa 1967–1968. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Saloranta toimi kotikuntansa valtuuston puheenjohtajan yhteensä 35 vuotta. Hänellä oli lisäksi lukuisia muitakin luottamustehtäviä valtakunnan, maakunnan ja kunnan tasolta.


title: Toivo Saloranta

text: Toivo Saloranta sai kunnallisneuvoksen arvonimen vuonna 1965 ja maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1978.


title: Digammafunktio

text: Digammafunktio on gammafunktion logaritminen derivaatta. Digammafunktiota merkitään kirjaimella ψ (psii). Se määritellään derivaattana


title: Digammafunktio

text: Digammafunktio on ensimmäinen polygammafunktio.


title: Digammafunktio

text: Digammafunktio voidaan määritellä myös numeerisesti integraalina


title: Digammafunktio

text: Digammafunktiolle on voimassa


title: Digammafunktio

text: ja


title: Obsidiaani

text: Obsidiaani (laavalasi) on laavaa, joka on jähmettynyt niin nopeasti, ettei muodostunut kivilaji ole ehtinyt kiteytyä. Se syntyy kvartsipitoisesta laavasta. Tuloksena on tummanviolettia, tummanvihreää, tummanruskeaa tai aivan mustaa lasia. Sitä käytettiin kivikaudella Etelä-Euroopassa pienikokoisten teräaseiden ja nuolenkärkien valmistukseen. Nykyisin sitä käytetään korukivenä ja kirurgin veitsissä.


title: Thompson-konepistooli

text: Thompson-konepistooli on yhdysvaltalainen konepistooli, josta on valmistettu useita eri malleja 1920-luvulta alkaen. Kenraali John Taliaferro Thompsonin suunnitteleman aseen tärkeimmät mallit ovat M1921, M1928, M1928A1, M1 ja M1A1. Aseen kaliiperi on .45 ACP (Automatic Colt Pistol).


title: Thompson-konepistooli

text: M1 ja M1A1 ovat toisen maailmansodan aikana valmistuksen nopeuttamiseksi yksinkertaistettuja malleja.


title: Amy Lee

text: Amy Lynn Hartzler (o.s. Lee, s. 13. joulukuuta 1981 Riverside, Kalifornia, Yhdysvallat), paremmin tunnettu nimellä Amy Lee, on yhdysvaltalainen laulaja, pianisti ja säveltäjä. Amy Lee perusti Evanescence-rockyhtyeen yhdessä Ben Moodyn kanssa ja toimii yhtyeen solistina sekä pianistina. Lee on julkaissut kappaleita myös soolona ja säveltänyt musiikin elokuvaan "War Story".


title: Amy Lee

text: Kaliforniassa syntynyt Lee muutti myöhemmin Floridaan ja sittemmin Arkansasin Little Rockiin. Leen perheeseen kuuluvat pikkuveli Robbie ja pikkusiskot Laurie ja Carrie, isä John ja äiti Sara. John Lee työskentelee DJ:nä radiossa. Perheeseen kuului myös neljäs sisar Bonnie, joka kuoli 1987 tunnistamattomaan sairauteen vain 3-vuotiaana Amyn ollessa 6-vuotias. Lee on kirjoittanut siskonsa muistolle kappaleet "Hello" (Fallen) ja "Like You" (The Open Door). Lee on kertonut kärsineensä nuorena masennuksesta muun muassa sisarensa kuoleman takia.


title: Amy Lee

text: Lee aloitti pianonsoiton yhdeksänvuotiaana saatuaan kipinän "Amadeus"-elokuvasta. Lukioaikanaan hän toimi koulun kuoron puheenjohtajana ja sävelsi päättötyönä kappaleen "Listen to the Rain", jonka kuoro esitti valmistujaisjuhlassa. Yhtyeessä soittaneen isänsä innoittamana Amy oppi myös kitaran soittoa. Lee on listannut suuriksi musiikillisiksi vaikuttajikseen muun muassa Tori Amosin, Björkin, Nirvanan ja Mozartin. Lee valmistui vuonna 2000 Pulaski Academystä. Hän opiskeli jonkin aikaa musiikinteoriaa Middle Tennessee State University -yliopistossa Tennesseen osavaltiossa.


title: Amy Lee

text: Lee tapasi Ben Moodyn kesäleirillä ja perusti tämän kanssa Evanescence-yhtyeen vuonna 1995. Lee ja Moody tekivät yhdessä kappaleita ja palkkasivat muita muusikoita live-esiintymisiin. Yhtyeeseen liittyi vuonna 1999 David Hodges.


title: Amy Lee

text: Evanescencen ensimmäinen EP julkaistiin vuonna 1998. Yhtye julkaisi pienen paikallisen BigWig Enterprises -yhtiön kanssa albumin "Origin" vuonna 2000 ja sai tämän jälkeen levytyssopimuksen WindUp Records -levy-yhtiön kanssa. Evanescencen ensimmäinen WindUp Recordsin julkaisema albumi "Fallen" myi maailmanlaajuisesti yli 17 miljoonaa kappaletta . Albumin singlet "My Immortal", "Going Under" ja "Bring Me To Life" menestyivät ympäri maailmaa. Lee voitti Evanescencen kanssa kaksi Grammy-palkintoa vuonna 2003.


title: Amy Lee

text: Lee on nykyään Evanescencen ainoa alkuperäisjäsen. Moody erosi yhtyeestä vuonna 2004 ja hän tilalleen tuli Terry Balsamo. Yhtyeessä on sittemmin ollut muitakin miehistövaihdoksia.


title: Amy Lee

text: Vuonna 2005 Evanescencen entinen manageri Dennis Rider teki rikosilmoituksen Leestä ja syytti tätä sopimusrikkomuksesta. Syytteen mukaan Rider oli erotettu työstään laittomasti. Lee teki vastaavasti rikosilmoituksen Riderista ja syytti tätä muun muassa työtehtävien laiminlyönnistä ja seksuaalisesta ahdistelusta.


title: Amy Lee

text: Evanescence julkaisi uudella kokoonpanollaan albumin "The Open Door" vuonna 2006. Albumin julkaisun ja sitä seuranneen kiertueen jälkeen Lee piti taukoa Evanescencesta, koska hän halusi keskittyä välillä muihin asioihin kuten avioliittoonsa ja kuvataiteeseen. Lee on myöntänyt harkinneensa tuolloin yhtyeen lopettamista.


title: Amy Lee

text: Evanescence palasi tauolta vuonna 2011 ja julkaisi albumin "Evanescence" lokakuussa. Yhtye teki samalla paluun myös esiintymislavoille. Lee on suunnitellut julkaisevansa jossain vaiheessa myös sooloalbumin.


title: Amy Lee

text: Tammikuussa 2014 Lee haastoi Evanescencen levy-yhtiöön Wind-up Recordsin oikeuteen maksamattomista tekijänoikeuskorvauksista. Yhtiö oli haasteen mukaan jättänyt maksamatta yhtyeelle 1,5 miljoonaa dollaria. Lee ilmoitti maaliskuussa, että Evanescencen levytyssopimus Wind-up Recordsin kanssa on purettu ja hän on vapaa tekemään mitä haluaa, yhtyeen kanssa tai muuten.


title: Amy Lee

text: Vuonna 2000 Lee levytti Evanescencen David Hodgesin kanssa gospelkappaleet "Breathe" ja "Fall Into You". Duetto "Breathe" julkaistiin Summit Worship -kokoelmalevyllä. Fall Into You -kappaletta ei ole julkaistu virallisesti. Lee oli vierailevana solistina myös Big Dismal -yhtyeen kappaleessa "Missing You".


title: Amy Lee

text: Lee esitti Korn-yhtyeen kanssa kappaleen "Freak On Leash" livenä joulukuussa 2006. Kappale päätyi "" -albumille.


title: Amy Lee

text: Lee levytti soolona coverin "Painajainen ennen joulua" -elokuvan kappaleesta "Sally's Song" vuonna 2007. Kappale julkaistiin "Nightmare Revisited" -kokoelma-albumilla. Vuonna 2012 Lee levytti Johnny Cashin kappaleen "I'm So Lonesome I Could Cry" tribuuttialbumille "We Walk The Line: A Celebration of the Music of Johnny Cash".


title: Amy Lee

text: Lee sävelsi musiikin elokuvaan "War Story" yhdessä Dave Eggarin kanssa. Elokuvan musiikkia julkaistiin albumilla "Aftermath" elokuussa 2014. Lee laulaa osassa albumin kappaleita, mutta suurin osa musiikista on instrumentaalista.


title: Amy Lee

text: Lee seurusteli Seether -yhtyeen laulajan Shaun Morganin kanssa vuosina 2003–2005. Lee ja Morgan levyttivät yhdessä dueton "Broken". Leen mukaan parin eroon vaikutti Morganin alkoholiongelma. Hän kertoo kirjoittaneensa kappaleen "Call Me When You're Sober" erosta.


title: Amy Lee

text: Lee ilmoitti 8. tammikuuta 2007 menneensä kihloihin kumppaninsa Josh Hartzlerin kanssa. Hartzler toimii terapeuttina ja on Leen pitkäaikainen ystävä. Naimisiin pari meni Little Rockissa 6. toukokuuta 2007, jolloin Lee myös muutti sukunimensä. Leen entinen yhtyekaveri David Hodges toimi häissä bestmanina. Vieraiden joukossa oli myös esimerkiksi Evanescencen kitaristi Terry Balsamo. Lee asuu miehensä kanssa New Yorkissa. Lee on kertonut, että kappaleet "Good Enough" ja "Bring Me to Life" ovat Hartzlerin inspiroimia.


title: Amy Lee

text: Lee ja Harzler saivat pojan heinäkuussa 2014. Lapsen nimeksi tuli Jack Lion Harzler.


title: Amy Lee

text: Lee on mukana hyväntekeväisyydessä. Hän on toiminut Out of The Shadows -epilepsiayhdistyksen tukijana. Hän on saanut työstään United Cerebral Palsy -organisaation palkinnon.


title: Amy Lee

text: Lee suunnittelee suuren osan esiintymisvaatteistaan. Hän on suunnitellut asut muun muassa musiikkivideoon "Going Under".


title: Rodoniitti

text: Rodoniitti (kemiallinen kaava MnSiO, mangaani(2)-metasilikaatti) on vaaleanpunaisesta punaruskeaan vaihteleva mineraali, joka on saanut nimensä värinsä mukaan: kreikaksi "rhodos" tarkoittaa ruusua.


title: Rodoniitti

text: Rodoniittia esiintyy lähes kaikkialla maailmassa, tavallisesti mangaanikaivoksissa ja -esiintymissä. Mainittavia esiintymiä on muun muassa Sverdlovskissa Uralilla Venäjällä, Värmlannissa Ruotsissa, Suomessa esimerkiksi Ylistaron Vittingissä, Yhdysvalloissa, Intiassa, Madagaskarilla, Meksikossa ja Broken Hillissä Australiassa, jossa esiintyy erikoisia läpinäkyviä, kiteisiä muunnoksia. Läpinäkyvät kiteet hiotaan usein viistehiontaisiksi jalokiviksi. Rodoniitin kidejärjestelmä on trikliininen, mutta kiteet ovat erittäin harvinaisia.


title: Rodoniitti

text: Rodoniitissa esiintyy tavallisesti mustia mangaanioksidisulkeumia, jotka antavat sille kauniin marmorimaisen ulkonäön. Sulkeumat syntyvät rodoniitin sisältämän mangaanin hapettuessa.


title: Rodoniitti

text: Mohsin kovuusasteikolla rodoniitti on 5,5–6,5, mikä antaa kivelle erinomaisen työstettävyyden. Rodoniitti on hyvin suosittu korukivenä.


title: Rodoniitti

text: Rodoniitilla on myös kaksi koostumukseltaan poikkeavaa muunnosta: magnesiumpitoinen shihutsuniitti ja sinkkipitoinen fowleriitti. Rodoniitin sisarmineraali on rodokrosiitti: mangaanikarbonaatti, MnCO.


title: Sten (konepistooli)

text: Sten on toisen maailmansodan aikana suunniteltu ja valmistettu brittiläinen konepistoolimalli. Se on toimintamekanismiltaan massasulkuinen, avoimelta lukolta kerta- ja sarjatulta ampuva ja 9×19 mm Parabellum/Luger-kaliiperinen. Sten-nimi tulee aseen pääsuunnittelijoitten, "Ministry of Supply"n (varusteluministeriön) Woolwich Arsenalin suunnitteluosaston tarkastajan, majuri Reginald Sheperdin, valtion asetehtaan Royal Small Arms Factoryn (RSAF Enfield) vanhemman suunnittelijan, Harold Turpinin ja asetehtaan tunnuksen ENfield alkukirjaimista; aseen virallinen nimitys oli Machine Carbine N.O.T.40/1.


title: Sten (konepistooli)

text: Toisen maailmansodan syttyessä Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien käytössä ei ollut konepistooleita, vaan ne oli torjuttu "gangsteri-aseina", joilla ei ole sotilaallista merkitystä. Sodan alku kuitenkin osoitti konepistoolien tehokkuuden sotilasaseina ja niitten valmistus päätettiin aloittaa myös Britteinsaarilla, varsinkin koska muun muassa Thompson-konepistooleita oli saatavissa Yhdysvalloista vain pieniä eriä.


title: Sten (konepistooli)

text:
Ensimmäinen englantilainen konepistooli Lanchester, oli tukin muotoa ja englantilaista pistimenkiinnikettä lukuun ottamatta saksalaisen Schmeisser MP28-II:n suora kopio: umpiteräksestä työstetty, hitaasti ja kalliisti valmistettava laatuase, jolla ei ollut mahdollista täyttää konepistoolien nopeaa ja suurta tarvetta.
Tämän tarpeen täytti Sten, joka käytännössä on mahdollisimman yksinkertaisesti (vähimmillään 47 osaa), halvalla (alkujaan 2,5 puntaa kappale) ja nopeasti (noin viidessä miestyötunnissa) valmistettava MP28; jopa aseitten lippaat ovat vaihtokelpoiset keskenään. Myös Stenin lippaan sivukiinnitys periytyy saksalaisesta esikuvasta.


title: Sten (konepistooli)

text: Stenin ainoat koneistetut osat ovat aseen lukko ja piippu, koko muu ase on prässätty, hitsattu ja niitattu teräspellistä, joten pienetkin konepajat pystyivät valmistamaan aseen osia. Pääosa aseista valmistettiin tai koottiin alihankkijoiden toimittamista osista BSA:n tehtaassa Tyselyssä (pieni erä valmistettiin BSA:n Shirleyn tehtaassa ennen syksyä 1941) ja Royal Ordnance Factoryn tehtaalla Fazakerleyssä. Stenien alkuperäisenä pinnoituksena saattoi olla sinistys, fosfatisointi tai maali.


title: Sten (konepistooli)

text: Stenille alkuvaiheessa huonon maineen tuoneet toimintahäiriöt johtuivat suurelta osin lippaista, joitten valmistajat eivät välttämättä pysyneet annetuissa valmistustoleransseissa. Tämän vuoksi osa lippaista oli käyttökelvottomia ja osa toimi vain joissain aseissa. Toiminnan varmistamiseksi lippaat oli syytä koeampua ennen taistelukäyttöä. Eräs häiriöiden syy oli ampujan puutteellisesta koulutuksesta johtuva väärä ampumaote, jossa aseen tukikädellä pidettiin kiinni aseen lippaasta. Johtuen väljästä sovituksestaan lipas liikkui lipaskuilussa ja saattoi siten aiheuttaa syöttöhäiriön.


title: Sten (konepistooli)

text: Stenin lipas on kaksirivinen, mutta syöttää yksirivisesti, joten sen lataamisessa on käytettävä sitä tai jotain vastaavaa lipasta varten valmistettua lataustyökalua, jolla lippaassa jo olevia patruunoita painetaan alaspäin uutta patruunaa ladatessa. Ilman työkalua lippaaseen ei saa ladattua kuin alle kymmenen patruunaa lippaan jäykän jousen vuoksi.


title: Sten (konepistooli)

text: Stenin tähtäimenä on jyvä ja kiinteä reikähahlo, jotka on tarkkuutettu 100 jaardin (91,44 metrin) ampumamatkalle.


title: Sten (konepistooli)

text:
Stenejä valmistettiin tiettävästi noin neljä miljoonaa kappaletta toisen maailmansodan aikana Englannin lisäksi Kanadassa Long Branch Arsenalissa Long Branchissa, Ontariossa ja Uudessa-Seelannissa, joiden valmistamia Stenejä pidetään brittiläisiä laadukkaampina.
Sten ladataan vetämällä lukko taakse viritystapista niin pitkälle, että se lukittuu laukaisukoneiston viretukeen. Tämän jälkeen asetetaan lipas lipaskuiluun niin pitkälle, että se lukittuu paikalleen. Jos täytetty lipas asetetaan paikoilleen ennen lukon vetämistä taakse, vaarana on vahingonlaukaus sellaisessa tapauksessa, jossa lukko ei lukkiudukaan taka-asentoonsa (samoin kuin Suomi-konepistoolissa ja muissakin massasulkuisissa konepistooleissa). Stenissä on painonappi-tyyppinen tulenvalitsin, joka painettaessa oikealta puolelta (A, Automatic) kytkee aseen sarjatulelle, vasemmalta painettaessa (R, Repetition) kertatulelle. Aseessa on kaksi varmistustapaa: lukon ollessa etuasennossa viritystapin sisäänpainaminen lukitsee lukon paikalleen ja aseen ollessa viritetty viritystappi voidaan kääntää sen liikkumisurassa olevaan varmistusleikkaukseen.


title: Sten (konepistooli)

text:
Liipaisimesta vedettäessä lukko syöksyy eteenpäin jousensa työntämänä ja työntää patruunan lippaasta piipun panoskammioon, minkä jälkeen lukon etuseinässä oleva kiinteä nallipiikki sytyttää nallin. Patruunan lauettua painavan lukon ja sen jousen massainertia pitää hylsyn panoskammiossa niin kauan, että luoti on jättänyt piipun ja ruutipaine on laskenut turvalliselle tasolle. Tämän jälkeen lukko alkaa perääntyä vetäen hylsyn kannan uraan lukittuneella ulosvetäjänkynnellä hylsyn patruunapesästä ja ejektoriin osuttuaan heittää sen ulos hylsynpoistoaukosta. Lukko perääntyy takaisin viretuen virekynnykseen ja vaihtimen ollessa kertatuliasennossa jää siihen. Sarjatuliasennossa edellinen toistuu niin kauan kuin liipaisinta painetaan tai patruunat loppuvat lippaasta. Stenissä ei ole lukon aukipitosalpaa, joten lukko jää eteen patruunoitten loppuessa.
Sten huoltopuretaan painamalla aseen rungon takaosasta ulkoneva nuppi sisäänpäin, liu'uttaen samalla aseen tukkia alaspäin irti aseesta. Rungon sisässä olevaa "korkkia" kierretään vastapäivään ja poistetaan rekyylijousenkaran ja rekyylijousen kanssa.


title: Sten (konepistooli)

text: Lukkoa vedetään taaksepäin viritystapin uran varmistusleikkaukseen asti, kierretään varmistusleikkaukseen päin ja vedetään viritystappi irti lukosta. Lukko liu'utetaan ulos rungosta.


title: Sten (konepistooli)

text: Mk.II:n piippu voidaan poistaa kiertämällä ensin lipaskuilu ala-asentoonsa, painamalla piipun lukitussalpaa ja ruuvaamalla piippu vaippoineen irti rungosta.


title: Sten (konepistooli)

text: Ase kootaan päinvastaisessa järjestyksessä.


title: Sten (konepistooli)

text: Steniä tehtiin vuodesta 1941 viitenä, lähinnä tukiltaan ja pieniltä yksityiskohdiltaan toisistaan eroavina versioina:


title: Sten (konepistooli)

text: Puolan vastarintaliikkeelle "Armia Krajowalle" Stenejä toimitti brittien vakoilu- ja sabotaasiyksikkö "Special Operations Executive" (SOE) ja Puolan pakolaisarmeija "Cichociemni". Vastarintaliikkeelle toimitettiin vuosien 1942 ja 1944 välillä arviolta 11 000 Sten Mk. II:ta. Sen lisäksi, aseen yksinkertaisen rakenteen vuoksi, ainakin 23 maanalaista asepajaa alkoi valmistaa aseen kopioita Puolassa. Jotkut tekivät aseesta tarkkoja kopioita, toiset niin sanottua Polski Steniä. Ne Polski Stenit, jotka tehtiin Varsovassa Ryszard Białostockin komentamalle vastarintayksikölle, valmistettiin tarkoitukseen muunnetuista, muihin tarkoituksiin valmistetuista osista ja leimattiin englantilaisilla leimoilla aseitten paikallisen alkuperän salaamiseksi. Puolassa tehtiin myös muunnettua, löyhästi Steniin perustuvaa Błyskawica-konepistoolia.


title: Sten (konepistooli)

text:
Ranskalainen lentokonemoottorien ja moottoripyörien valmistaja Gnôme et Rhône valmisti vuonna 1944 Stenistä arviolta 20 000 kappaletta R5 ("Pistolet-mitrailleur de 9mm. STEN R. 5 (Gnome & Rhone).") -nimistä kopiota. Suurimmat erot Mk.II -malliin verrattuna olivat kokonaan puinen tukki ja lipaskuilun kohdalle rungon alle kiinnitetty puinen etukahva, hyvin lyhyt piipun suojavaippa, sekä lukon viritysuran etuosaan tehty leikkaus, jolla lukon voi lukita etuasentoonsa.
Suomen armeija vaihtoi 1950-luvun lopulla Interarms-yhtiön kanssa erän vanhentuneita ja sotasaalisaseita 75 000 kappaleen erään enimmäkseen Mk.III Stenejä, jokaisen aseen mukana tuli myös viisi lipasta. Stenit peruskorjattiin Suomessa Kuopion asevarikolla, niiden vääntyneet osat oiottiin, niihin tehtiin hihnalenkit, ulosheittäjän kärki muotoiltiin suomalaisen patruunan mukaiseksi, patruunapesää pidennettiin ja aseet sinistettiin. Peruskorjauksen jälkeen ne varastoitiin liikekannallepanon varalle. Niitä käytettiin palveluskäytössä vähäisessä määrin, lähinnä harjoitusaseina, esimerkiksi taistelusukeltajilla. Suomen armeijan nimike niille oli 9.00 kp Sten II ja 9.00 kp Sten III.


title: Sten (konepistooli)

text: Sten-konepistoolista esitetään usein väitteitä, joilla harvoin on mitään todellisuuspohjaa. Yleensä kyse on niin sanotusta tornihuhusta. Erään, ehkä useimmin toistetun paikkansapitämättömän väitteen mukaan Stenistä olisi valmistettu mallia, jossa ei ollut vaihdettavaa lipasta, eli ase olisi tyhjäksiampumisen jälkeen heitetty pois. Näin olisi tehty etenkin Normandian maihinnousussa, jossa sotilailla olisi ollut käytössään useita Stenejä. Tyhjentynyt, upottavalle hiekalle heitetty ase olisi myös toiminut kantoalustana jalkaväkeä seuranneelle moottoroidulle joukolle.


title: Sten (konepistooli)

text: Pienen kokonsa ja omalaatuisen muotonsa vuoksi Sten oli kommandojoukkojen, partisaanien ja laskuvarjojääkärien suosiossa. Sillä oli helppoa ampua makuulta ja se oli helppo kätkeä. Sten oli myös mahdollista kiinnittää reiteen tai brittiläiseen X-Type -laskuvarjon valjaisiin hypättäessä lentokoneesta, ja näin saada välittömästi taisteluvalmiiksi laskeutumisen jälkeen. Myös liitokonejoukot suosivat Steniä.


title: Sten (konepistooli)

text: Yhdysvalloissa Sten-konepistoolista sensijaan on valmistettu ampuma-aselain porsaanreikää hyväksikäyttäen ns. "kuularuisku" ("sputter gun"). Konepistoolista poistettiin liipaisinkoneisto kokonaan ja ase laukaistiin vetämällä viritystappi taakse ja päästämällä se vapaaksi, jolloin ase ampui koko lippaan tyhjäksi sarjatulella kerralla. Tämänkaltaiset aseet kiellettiin välittömästä aseen tultua viranomaisten tietoon.


title: Andesiitti

text: Andesiitti on vulkaaninen tummanharmaa tai musta, usein porfyyrinen kivilaji. Se on muodostunut jäähtyneestä laavasta ja on pienikitestä kiveä. Se koostuu pääosin kvartsista ja plagioklaasista. Lisämineraaleina on yleisimmin biotiittia, sarvivälkettä ja pyrokseenejä. Andesiitti on saanut nimensä Andien vuoristosta, jossa sitä esiintyy runsaasti.


title: Andesiitti

text: Andesiitti muodostuu andesiittilaavasta joka purkautuu pinnalle ja on pintakivi, samasta laavasta muodostuu myös muita kivilajeja esimerkiksi dasiittia joka on myös pintakivi. Jos laava jää syvälle maan alle siitä tulee kovassa paineessa kiteytynyttä suurikiteitstä kiveä joka on dioriittia. Dioriitti on taas syntytapansa mukaan syväkivi.


title: Hakemisto (tietotekniikka)

text: Hakemisto eli kansio on tiedostojen tallennuspaikka tietokoneen massamuistiin (kuten kiintolevylle) asennetussa tiedostojärjestelmässä. Teknisestä näkökulmasta hakemisto on erityisen tyyppiseen tiedostoon tallentunut luettelo muista tiedostoista, jotka näin hahmottuvat yhtenäiseksi ryhmäksi. Nykyaikaisissa graafisissa käyttöliittymissä hakemistoa tyypillisesti edustaa kansion näköinen kuvake, joka havainnollistaa ajatusta, että tiedostoja voidaan säilyttää ikään kuin hakemiston sisällä.


title: Hakemisto (tietotekniikka)

text: Tiedostojen lisäksi hakemisto voi sisältää muita hakemistoja eli alihakemistoja. Sisäkkäisistä hakemistoista muodostuu tiedostojärjestelmän hakemistorakenne eli niin sanottu hakemistopuu. Kun sisäkkäisten hakemistojen nimet luetellaan tiedostojärjestelmän perustasolta eli niin sanotusta juurihakemistosta lähtien, saadaan hakemistopolku. Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä hakemistotasojen erottimena on vinoviiva (codice_1), mutta MS-DOSissa ja Windowsissa käytetään kenoviivaa (codice_2). Vastaavasti URL-osoitteissa verkkotunnuksen jälkeiset vinoviivat tyypillisesti jäsentävät WWW-palvelimen hakemistopolkua.


title: Hakemisto (tietotekniikka)

text: Sisäkkäisten hakemistojen määrää rajoittaa hakemistopolun tiedostonimien pituus. Esimerkiksi Windows API:ssa suurin sallittu tiedoston polun pituus on 260 merkkiä ("D:\").


title: Hakemisto (tietotekniikka)

text: Vanhanaikaisissa tai yksinkertaisissa tietokonejärjestelmissä ei välttämättä ole hakemistoja lainkaan, vaan kaikki tiedostot tallentuvat suoraan juurihakemistoon.


title: Sithi

text: Sithi on haltiamainen kansa Tad Williamsin fantasiakirjasarjassa "Taru kolmesta miekasta". Kirjojen päähenkilö Simon eksyy talvisessa säässä ja saapuu kesäiseen sithikansan kylään. Samalla Simon on ensimmäinen ihminen, joka ikinä oli käynyt sithien kylässä.


title: Taavetti Lukkarinen

text: Taavetti Lukkarinen (1884 Nilsiä – 2. lokakuuta 1916 Oulu) oli keminmaalainen, Kemi Oy:n metsätyönjohtaja, joka sai kuolemantuomion maanpetturuudesta autettuaan Muurmannin ratatyömaalta paenneita saksalaisia sotavankeja Suomen Lapin kautta Ruotsiin. Varsinainen jääkärivärväri hänen ei tiedetä olleen.


title: Taavetti Lukkarinen

text: Taavetti Lukkarinen jäi kiinni saksalaissotavankien auttamisesta 26. joulukuuta 1915 Koivun asemalla. Hän oli piilottanut kolme saksalaista rekeensä, joka oli nostettu Rovaniemellä junaan. Lukkarinen ja kolme saksalaista otettiin kiinni. Lukkarinen onnistui pakenemaan Ruotsiin, mutta palasi koti-ikävän vuoksi Suomeen väärennetyllä passilla. Oulun rautatieaseman junatarkastusta peläten hän pudottautui Kiviniemen aseman paikkeilla junasta. Tämä havaittiin ja Lukkarinen joutui santarmien pidättämäksi ja edelleen venäläisten santarmien käsiin kesäkuussa 1916.


title: Taavetti Lukkarinen

text: Lukkarinen joutui olemaan viheliäisissä olosuhteissa Oulun lääninvankilassa. Kuolemantuomion langetti salainen VI:n armeijakunnan sotilastuomioistuin. Tuomiosta on syytetty suomalaista kuvernööri Axel Fabian af Enehjelmiä, joka ilmeisesti venäläisten painostuksesta vaikutti siihen, että sinänsä varsin vähäpätöisestä aktivistista tehtiin varoittava esimerkki langettamalla hänelle kuolemantuomio. Toisen näkemyksen mukaan venäläismielisyydestään tunnettu Oulun kuvernööri pyrki itsekin toimimaan niin, ettei Lukkarista olisi armahdettu.


title: Taavetti Lukkarinen

text: Lukkarista tiedetään kiusatun Oulun lääninvankilassa mm. estämällä häntä tapaamasta Kemistä varta vasten Ouluun matkustanutta vaimoaan.


title: Taavetti Lukkarinen

text: Keskiyöllä vankilan portit avautuivat ja matka hirttopaikalle alkoi. Hänet hirtettiin 2. lokakuuta 1916 Oulun Kontinkankaalla. Ruumis peitettiin männyn juurelle kaivettuun kuoppaan. Suomen itsenäistyttyä Lukkarisen maine palautettiin, hänen hautansa avattiin ja hänen maalliset jäännöksensä haudattiin virallisesti Oulun hautausmaalle vuonna 1917.


title: Taavetti Lukkarinen

text: Lukkarisen hirttopuu sijaitsee nykyisen Oulun ammattikorkeakoulun Sosiaali- ja terveysalan yksikön vieressä. Paikka on merkitty maastoon. Oletetun hirttopuun ympärillä on aitaus, jossa on tapahtumaa kuvaileva teksti. Joidenkin arvioiden mukaan puu ei kuitenkaan ole sama, vaan sen tilalle olisi valittu toinen puu.


title: Taavetti Lukkarinen

text: Oulun Seudun Rintamamiesyhdistys pystytti Taavetti Lukkariselle hautamuistomerkin, jossa on teksti:"Venäjän sortovallan uhri Taavetti Lukkarinen, synt. 8.11.1884 Nilsiässä. Hirtettiin 3.X.1916 valtiollisista syistä Oulussa, Kontinkankaalla, josta ruumis vuonna 1917 siirrettiin tänne siunattuun multaan." Oulun veteraanijärjestöjen yhteiselin kunnosti hautakiven 1996.


title: Tad Williams

text: Robert Paul ”Tad” Williams (s. 14. maaliskuuta 1957 Kalifornia) on yhdysvaltalainen tieteis- ja fantasiakirjailija.


title: Tad Williams

text: Tad Williams ehti toimia useassa ammatissa ennen kuin päätyi kirjailijaksi. Shadowmarch on hänen viimeisin kirjasarjansa. Sarjan ensimmäinen osa "Shadowmarch" julkaistiin marraskuussa 2004 ja toinen osa "Shadowplay" maaliskuussa 2007. Williams aikoo myös jatkaa Taru kolmesta miekasta -kirjasarjaa. Nykyään hän asuu vaimonsa kanssa San Franciscossa.


title: Tad Williams

text: "Taru kolmesta miekasta" (1988–1993) on alun perin trilogia. Suomalainen kustantaja kuitenkin jakoi aina yhden kirjan kolmeksi suomenkieliseksi. Laaja viimeinen kirja suomennettiin kuusiosaisena. Täten koko suomennetun kirjasarjan koko on 12 nidettä.


title: Tad Williams

text: "Varjojen marssi" (2004, suomeksi kahdessa osassa) avaa Williamsin uusimman trilogian.


title: Krysoberylli

text:
Krysoberylli on berylliumia ja alumiinioksidia sisältävä mineraali, jonka kemiallinen koostumus on BeAlO. Se on saanut nimensä kreikan kielen ’kultaista berylliä’ tarkoittavasta sanasta, joka viittaa krysoberyllille tyypilliseen kullankeltaiseen väriin. Mineraali voi olla myös ruskea tai vihreä; lisäksi krysoberyllin muunnos aleksandriitti on päivänvalossa vihreä ja keinovalossa punainen. Krysoberylli on kova mineraali. Sen kovuus Mohsin asteikolla on 8,5. Ominaispaino 3,7 on myös varsin korkea. Läpinäkyvyys vaihtelee läpinäkyvästä läpikuultavaan; läpinäkyvät krysoberyllit ovat jalokiviä ja läpinäkymättömissä kappaleissa esiintyy joskus lukuisista sulkeumista johtuva kissansilmäilmiö, jolloin kyseisiä kiviä kutsutaan "krysoberyllikissansilmiksi".
Krysoberyllin kidejärjestelmä on rombinen. Kiteet ovat muodoltaan tavallisesti levymäisiä tai prismaattisia; erikoistuntomerkkinä varsinkin kiilleliuskeessa kasvaneet kiteet ovat kolmosia, jotka ovat muodostaneet kuusikulmion muotoisen yhteenkasvettuman. Kiilleliuskeen ohella krysoberylliä esiintyy graniittisissa kivilajeissa ja pegmatiiteissa sekä myös irtonaisina kappaleina jalokiviuvassa, josta useimmat jalokiviluokan kivet ovat peräisin. Niitä löydetään sopivien kivilajiesiintymien läheisistä joki- ja merikerrostumista. Tunnetumpiin krysoberyllin esiintymisalueisiin luuluu Venäjän Uralvuoristo, josta sitä on saatu tuhansia vuosia. Myös Brasialia ja Sri Lanka tunnetaan kivilajin esiintymispaikkoina.


title: Krysoberylli

text: Aleksandriitti on syntynyt, kun pieni osa mineraalin alumiinista on korvautunut kromioksidilla. Tästä on aiheutunut aleksandriitin poikkeuksellisen voimakas pleokroismi, jolloin kivi näyttäytyy eri värisenä aallonpituudeltaan erilaisessa valossa; arvokkaimmat kivet ovat peräisin Venäjältä, josta muunnos löydettiin ensimmäisen kerran vuonna 1831 tsaari Aleksanteri II:n syntymäpäivänä, ja kivi nimettiin hänen mukaansa. Venäläisissä kivissä muutos vihreästä punaiseen näkyy erityisen selvästi, ja suuret yksilöt ovat jopa rubiineja arvokkaampia. Tavallinen krysoberylli, kuten myöskään krysoberyllikissansilmä, ei sen sijaan ole erityisen suosittu tai arvokas jalokivi kestävyydestään huolimatta.


title: Siepakat

text: Siepakat on Rovaniemellä toimiva kansantanssijärjestö, joka harjoittaa kansantanssia useissa eri ikäryhmissä aina kolmevuotiaista eläkeläisiin. Ryhmä perustettiin vuonna 1977 ja se esiintyy Suomen lisäksi myös ulkomailla useita kertoja vuodessa. Siepakoissa on 13 tanssiryhmää ja 4 musiikkiryhmää. Tanssijoita ja muusikoita on yhteensä noin 200. Siepakoiden tanssinopettajina toimivat Heidi Kultanen ja Elssa Antikainen.


title: Siepakat

text: Siepakat valittiin tammikuussa 2018 Folklandialla vuoden kansantanssiyhtyeeksi. Valittu ryhmä kutsutaan Pispalan Sottiisin 2018 kotimaiseksi pääesiintyjäksi ja ryhmälle luovutetaan 3 500 euron stipendi. Vuoden kansantanssiyhtye (VKY) on arvonimi ja tunnustus sellaiselle kansantanssiryhmälle, joka toimii määrätietoisesti ja omalakisesti esittävän kansantanssin hyväksi.


title: Siepakat

text: Ryhmien ohjelmat sisältävät perinteisiä suomalaisia ja karjalaisia kansantansseja, uudenaikaisia koreografioita sekä lapinpuvuissa esitettäviä lappilaisia tansseja. Asuinaan ryhmä käyttää myös kansallispukuja ja perinteisiä asuja. Siepakat tekevät tilauksesta tanssiteoksia eri tilaisuuksiin niin kotimaahan kuin ulkomaillekin.


title: Siepakat

text: Siepakoiden musiikinopetuksesta ja musiikkiryhmien ohjauksesta vastaa Kaisa Ristiluoma. Siepakoiden bändi Kajea vastaa esiintymisten säestyksestä, mutta he esiintyvät myös omana ryhmänään. Musiikkiryhmä koostuu useista eri soittimista, kuten viulu, haitari, klarinetti, kontrabasso ja kitara. Ryhmän esitys on hyvin vaihteleva sisältäen perinteistä kansanmusiikkia ja -laulua, lappilaista joikua ja uutta kansanmusiikkia.


title: Siepakat

text: Siepakat on ollut ensimmäinen suomalainen kansantanssiryhmä Sydneyn Oopperatalossa ja edelleen ensimmäinen suomalainen kulttuuriryhmä Malesiassa Kuala Lumpurin Mara Instituutissa. Myöhemmin matkoja ulkomaisille festivaaleille on tehty joka kesä, joskus talvellakin. Useimmat matkoista ovat suuntautuneet Eurooppaan, mutta ryhmä on esiintynyt myös kauempana kuten Yhdysvalloissa, Kanadassa, Meksikossa ja Etelä-Koreassa.


title: Siepakat

text: Suomen Nuorisoseurat järjestävät kahden vuoden välein aikuisten kansantanssiryhmien katselmustapahtuman Tanssimyllyn. Vuonna 2017 Siepakoiden edustusryhmä luokiteltiin mestaruussarjaan. Siepakoiden junioriviittaa kantava ryhmä Siepakat Juniorit luokiteltiin Valiosarjaan. Nuorten aikuisten ryhmä Elokset luokiteltiin Taitosarjaan. Siepakoiden vanhin ryhmä Fossiilit luokiteltiin Taitoplus -sarjaan.


title: Siepakat

text: Lasten ja nuorten kansantanssikatselmuksessa Kipehnet ja musiikkiryhmä Leimu luokiteltiin kultasarjaan. Kultasarjaan luokiteltu ryhmä hallitsee kansantanssin ja esiintymisen taidot erinomaisesti ja ryhmällä on erityisiä vahvuusalueita tai erityisen persoonallinen tyyli.


title: Toni Wirtanen

text: Toni Juhana Wirtanen (s. 4. huhtikuuta 1975 Heinola) on suomalainen rockmuusikko, lauluntekijä ja tv-esiintyjä. Hänet tunnetaan erityisesti Apulanta-yhtyeen keulakuvana.


title: Toni Wirtanen

text: Toni Wirtanen nousi julkisuuteen 1990-luvun puolessavälissä Apulanta-yhtyeen laulajana. Hän perusti yhtyeen Antti Lautalan kanssa käydessään Heinolan Lyseonmäen koulua vuonna 1991. Aluksi Wirtanen ja Lautala soittivat kahdestaan death metalia, mutta myöhemmin samana vuonna rumpaliksi yhtyeeseen hankittiin Sipe Santapukki. Yhtyeeseen tarvittiin myös basistia ja 1992-93 basistina toimi amerikkalainen vaihto-oppilas Amanda "Mandy" Gaynor. Mandyn palattua takaisin kotimaahansa basistin paikan otti Tuukka Temonen.


title: Toni Wirtanen

text: Wirtanen on säveltänyt ja sanoittanut muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaikki Apulannan kappaleet. Hän on yhtyeen laulusolisti ja kitaristi.


title: Toni Wirtanen

text: Apulannan huhtikuussa 2011 julkaistun "Vääryyttä" -singlen toisena kappaleena on Tonin iskelmä-aliaksen Kauko Starrin kappale "Jos soitan sulle matkalta".


title: Toni Wirtanen

text: Apulannan lisäksi Wirtanen on tehnyt kappaleita useille muille artisteille kuten Irinalle ja Kaija Koolle. Hänen tekemiään kappaleita ovat muun muassa Irinan "Vastaukset" ja Kaija Koon "Vapaa", minkä lisäksi hän sanoittanut Antti Tuiskun "Mies"-kappaleen.


title: Toni Wirtanen

text: Wirtasella oli vuonna 2004 Nelosella oma televisiosarja Toni Wirtanen Undercover. Hän toimi Uuden Musiikin Kilpailun tuomarina vuosina 2013 ja 2014. Syksyllä 2014 hän osallistui "Vain elämää" -televisiosarjan kolmanteen kauteen ja syksyllä 2017 sarjan seitsemänteen kauteen.


title: Toni Wirtanen

text: Vuonna 2018 Wirtanen on yksi The Voice of Finland -ohjelman tähtivalmentajista.


title: Toni Wirtanen

text: Elokuvassa "Pitkä kuuma kesä" (1999) Toni Wirtanen esittää kuvitteellisen The Vittupäät -yhtyeen jäsentä. Hän on myös näytellyt elokuvassa "Kuutamolla" (2002).


title: Toni Wirtanen

text: Sen lisäksi hän on näytellyt sivuosan yhdessä "Kylmäverisesti sinun" -sarjan jaksossa sekä "Isänmaan toivoissa". Wirtanen näyttelee myös pienen roolin vuonna 2016 valmistuneessa elokuvassa "Teit meistä kauniin".


title: Toni Wirtanen

text: Wirtanen on yksi "Finland at War" (2015) -kirjan kirjoittajista yhdessä Peter Munterin ja Vesa Nenyen kanssa.


title: Toni Wirtanen

text: Wirtasen perhe muutti Saloon Tonin ollessa alle vuoden ikäinen. Hänen isänsä kuoli aivoverenvuotoon Tonin ollessa 12-vuotias. Tämän jälkeen perhe muutti takaisin Heinolaan.


title: Toni Wirtanen

text: Wirtanen kävi lukion Heinolan Kymenkartanon koulussa ja kirjoitti ylioppilaaksi tuloksena kuusi laudaturia. Hän opiskeli myös jonkin aikaa yliopistossa tietojenkäsittelytiedettä, mutta Apulannan alettua menestyä hän jätti yliopiston ja keskittyi musiikkialalle.


title: Toni Wirtanen

text: Wirtanen on sotilasarvoltaan alikersantti. Hän on naimisissa laulaja Jannika B:n kanssa. Pariskunnan esikoislapsi syntyi 29. elokuuta 2015.


title: Malakan niemimaa

text: Malakan niemimaa (malaijiksi "Semenanjung Tanah Melayu", thaiksi คาบสมุทรมลาย) on pitkulainen, kapea niemimaa Kaakkois-Aasiassa. Pinta-alaltaan se on noin 181 300 km². Alueella on matalia rannikkoalankoja ja runsaasti jokia. Kasvillisuus on trooppista ja rehevää. Niemimaa on yksi maailman suurimmista tinan ja kumin tuotantoalueista. Valtiollisesti niemimaa on jaettu Malesian (etelä), Thaimaan (koillinen) ja Myanmarin (luode) kesken. Singapore sijaitsee saarella niemimaan kärjessä.


title: Malakan niemimaa

text: Malaijan niemimaan perinnölliset kuningaskunnat joutuivat 1700-luvulta alkaen brittien alaisuuteen. Lisäksi niemimaalla oli useita alueita, niin sanotut Salmisiirtokunnat, jotka olivat suoraan Britannian kruunun alaisia siirtomaita. Näitä olivat Malakka, Dinding, Penang ja Singapore.


title: Malakan niemimaa

text: Toisen maailmansodan jälkeen niemimaalle muodostettiin brittiläinen kruununsiirtomaa Malayan Union. Siitä tuli myöhemmin Malaijan liittovaltio, joka itsenäistyi 1957. Vuonna 1963 siihen liitettiin Singapore, Sabah ja Sarawak, jolloin muodostui Malesia. Singapore erosi siitä 1965.


title: Luettelo Keski-Maan ihmisten hallitsijoista

text: Tämä on luettelo kirjailija J. R. R. Tolkienin luoman kuvitteellisen Keski-Maan joidenkin ihmispopulaatioiden hallitsijoista. Näihin kuuluvat Númenorin kuninkaat, Gondorin kuninkaat ja käskynhaltijat, Rohanin kuninkaat, "dúnedain"in päälliköt sekä Laakson kuninkaat.


text: Tämä on lista Númenorin kuninkaista. Númenorin ensimmäinen kuningas oli Eärendilin ja Elwingin poika ja siten puolihaltia. Quenyankielinen nimi on mainittu ensin ja mahdollinen adûnaicinkielinen sen jälkeen.Ar-Pharazôn lähti Keski-Maahan sotimaan ja toi Sauronin panttinaan Númenoriin. Sauronin onnistui viekoitella vanheneva kuningas sotaan "valaria" vastaan, mikä johti Númenorin (ja sen kuningashuoneen) tuhoon. Númenorilainen hallinto jatkui Keski-maassa dúnedainin valtakunnissa, Arnorissa ja Gondorissa, jotka olivat perustaneet Elendil, Isildur ja Anárion. Elendil oli Silmariënin, Tar-Elendilin tyttären jälkeläinen.


text:
Elrosin kuoleman jälkeen Vardamir ei ottanut vastaan kuninkaan valtikkaa, vaan antoi sen pojalleen. Kuitenkin hänet lasketaan númenorin toiseksi kuninkaaksi hänen hallittuaan nimellisesti yhden vuoden. Silmariën olisi ollut oikeutettu kuningatar myöhempien lakien mukaan. Hänestä lähti Andúliën suku.
Tar-Elendilin tekemän lain mukaan Tar Palantirin tyttärestä olisi pitänyt tulla Neljäs hallitseva kuningatar, Tar-Míriel, mutta kuninkaan veljenpoika varasti kruunun tältä, ja hän oli Ar-Pharazôn.


text: Tämä on lista Gondorin kuninkaista sen jälkeen kun Númenor oli tuhoutunut:Elendil oli Arnorin ensimmäinen kuningas. Elendil hallitsi molempia kuningaskuntia Korkeana Kuninkaana ja Isildur jatkoi Korkeana Kuninkaana isänsä kuoleman jälkeen. Isildur antoi Meneldilin, Anárionin pojan, hallita Gondoria, mutta hän, ja hänen jälkeläisensä, hallitsi laillisesti molempia kuningaskuntia, kuitenkin Isildurin kuoleman jälkeen valtakunta jakautui kahtia. Isildurin perijät hallitsivat Arnoria ja Anárionin perijät hallitsivat Gondoria.


text: Eärnur meni Minas Morguliin haastaakseen Angmarin Noitakuninkaan, mutta hän ei koskaan palannut, ja Gondoria hallitsivat siitä lähtien Hallitsevat Käskynhaltijat, kunnes kuningas Elessar yhdisti nämä kaksi valtakuntaa toisiinsa.


text: Gondorin käskynhaltijat hallitsivat Gondorin valtakuntaa, sen kuninkaan ollessa poissa, J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Käskynhaltija (quenyaksi "arandur") oli nimitys kuninkaan korkeimmalle neuvonantajalle. Emyn Arnenin Húrinin huoneeseen kuuluneen Pelendurin aikana käskynhaltijan virasta tuli perinnöllinen. Kuningas Eärnurin kuoleman jälkeen käskynhaltijat hallitsivat Gondoria käyttäen kaikkea sitä valtaa, mikä kuninkailla oli ollut.


text: Húrinin suvun perustaja on Húrin, Emyn Arnenilta, kuningas Minardilin, 25. kuninkaan, käskynhaltija. He olivat korkeita númenorilaisia, mutta eivät kuitenkaan Elendilin sukua. Kuningas Eärnurin ei jättänyt itselleen perillistä, ja hänen kuolemansa jälkeen Mardil Voronwësta tuli ensimmäinen hallitseva käskynhaltia. Mardil oli ensimmäinen sijaishallitsija Gondorissa, ja hänen sukunsa jatkui 25 sukupolvea.


text: Käskynhaltija vartioi kruunua, kunnes se voitaisiin antaa Gondorin oikealle kuninkaalle, Elendilin perilliselle. Kun Boromir kysyi isältään kuinka kauan kestäisi, että käskynhaltijasta tulisi kuningas, hänen isänsä vastasi: "Muutama vuosi muualla, mutta Gondorissa kymmenenkään tuhatta vuotta ei riittäisi." (Faramirin kertoman mukaan Kahdessa Tornissa.)


text: Käskynhaltija ei koskaan istunut kuninkaan valtaistuimella, vaan he istuivat mustasta kivestä valmistetulla koristeettomalla tuolilla kuninkaan valtaistuimen lähellä. Heidän lippunsa oli kokovalkea ja vailla tunnusta. Pian Denethor II:n kuoleman jälkeen, Elessar kruunattiin kuninkaaksi. Käskynhaltija Faramir, Denethor II:n poika, luovutti kuninkaalle virka-asemansa, mutta se palautettiin hänelle. Faramir ehti toimia käskynhaltijana vähän aikaa ennen Elessarin kruunajaisia, mutta sillä aikaa kun Faramir parani Parannuksen tarhassa, Dol Amrothin prinssi Imrahil oli hänen sijaisenaan. Vaikka Faramirista tuli käskynhaltia puolitoista kuukautta ennen kuningas Elessarin kruunajaisia, Faramir ei ole hallitseva käskynhaltija. Kuningas antoi Faramirille ja hänen jälkeläisilleen vakituisen paikan käskynhaltijana, ja antoi myös heidän valtaansa Ithilienin maakunnan, pitäen heidät kuninkaan neuvonantajana.


text: "katso Luettelo Rohanin kuninkaista"


text:
Tämä on lista Arnorin kuninkaista J.R.R. Tolkienin kirjassa Taru sormusten herrasta.
Arnorin kuninkaat ovat Amandilin kautta Andúniën herrojen jälkeläisiä, ja sukua Silmariënille ja Númenorin kuninkaille. Tässä ovat Arnorin kuninkaat:Elendil ja Isildur olivat myös Gondorin kuninkaita, mutta Isildurin jälkeen valtakunta jakaantui. Eärendurin jälkeen Arnor jakautui hänen kolmelle pojalleen ja syntyivät Arthedain, Rhudaur ja Cardolan. Kuninkaiden linja jatkui Arthedainin kuninkaiden linjassa. 1349 K.A. Eärendurin jälkeläiset kuolivat Cardolanista ja Rhovanionista ja Arthedainin Argeleb I julisti itsensä Arnorin kuninkaaksi. Tämän takia Arthedainin kuninkaat lisättiin kuninkaiden vanhaan listaan. Huomattavaa on, että Arnorin jakautumisen jälkeen kuninkaiden nimet on annettu sindarinkielisessä muodossa. Tässä ovat Arthedainin kuninkaat:Arveduinin jälkeen Pohjoinen kuningaskunta hajosi ja kuninkaiden linja jatkui Dúnedainin päälliköissä, pohjoisen samoojissa. Sauronin tuhon jälkeen Aragorn kruunattiin Gondorin kuninkaaksi ja hän perusti uudelleen Arnorin valtakunnan tullen myös sen kuninkaaksi nimellä "Elessar". Tässä on luettelo sen ajan jälkeisistä Arnorin kuninkaista:Tämä on lista "dúnedain"in päälliköistä J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". He johtivat Arnorin samoojia (tunnettiin myös nimellä Pohjoisen samoojat).Aragorn II:sta tuli Gondorin ja Arnorin yhdistyneiden valtakuntien kuningas.


text: Tämä on lista Laakson kuninkaista J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta".


title: Darkseid

text: Darkseid on sarjakuvia julkaisevan DC Comicsin sarjakuvahahmo. Hän kuuluu Uusiksi Jumaliksi kutsuttuun avaruusrotuun.


title: Darkseid

text: Darkseid on yksi DC-universumin pelätyimmistä vihollisista. Hän on tuottanut vaikeuksia lähes kaikille DC Comicsin supersankariryhmille (mm. Oikeuden Puolustajat, Avaruuslegioona) mutta yleensä hän toimii Uusi Genesis -planeetan asukkaita ja erityisesti planeetan suurinta sankaria Orionia vastaan. Hän on myös yksi Teräsmiehen päävastustajista. Darkseid esiintyi myös "Teräsmies"-animaatiosarjassa, jossa hänen äänenään toimi Michael Ironside.


title: Darkseid

text: Jack Kirbyn luoma hahmo suoritti ensiesiintymisensä lehden "Superman's Pal Jimmy Olsen" numerossa 134 (joulukuu 1970).


title: Darkseid

text: Darkseid oli listattu sijalle 6 vuonna 2009 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.


title: Darkseid

text: On ennustettu, että Darkseid tulee kuolemaan oman lapsensa käden kautta. Tämän vuoksi Darkseid ei tunnusta Kalibakia pojakseen ja tuntee suurta pelkoa Orionia kohtaan. Darkseidilla on myös pakonomainen tarve saada haltuunsa nk. "Antielämäyhtälö", jonka avulla hän pystyisi hallitsemaan kaikkia eläviä olentoja. Hän kärsii myös yli-itsevarmuudesta ja on itsekeskeinen.


title: Darkseid

text: "Isoäiti" Granny Goodness (parademonien kouluttaja), Desaad (paras neuvonantaja, ei tosin täysin luotettava), Kanto (Darkseidin paras salamurhaaja), Steppenwolf (sotajoukkojen komentaja), Lashina (Female Furiesien kenttäkomentaja), sisarukset Glorius Godfrey (voimakas telepaatti) ja Amazing Grace (viettelijätär/salamurhaaja), Tohtori Bedlam (tiedemies, regeneroitumiskyky)


title: Darkseid

text: Darkseid esiintyi ensimmäisen kerran elokuvassa vuonna 2010. Se oli samalla hahmon ensimmäinen esiintyminen animaatiossa, jossa Darkseidin äänenä oli Andre Braugher.


title: Darkseid

text: Darkseid etsi uutta johtavaa sotakomentajaa Female Furies ryhmälle, kun heidän entinen johtaja Big Barda karkasi Apokolipsilta. Granny Goodnes sai tehtäväkseen etsiä uutta korvaajaa, kunnes Darkseid huomasi erään avaruusaluksen laskeutuneen Maahan, jonka sisällä ollut matkustaja oli Terämiehen serkku Kara. Darkseid otti tehtäväkseen siepata Kara ja aivopestä hänet palvelijakseen tuhotakseen Teräsmiehen.


title: Moskovan hallinnolliset alueet

text: Moskova on jaettu kahteentoista hallinnolliseen piirikuntaan (административные округа), jotka jakautuvat kuntiin (административные районы). Heinäkuun 2012 alussa Moskova sai sitä aiemmin ympäröineeltä Moskovan alueelta lisämaata ja laajeni merkittävästi lounaaseen. Kaupungin pinta-ala yli kaksinkertaistui. Laajennusalueelle perustettiin Novomoskovskin (11.) ja Troitskin (12.) piirikunnat.Piirikunnassa on Moskovskin kaupunkikunta ja Štšerbinkan kaupunkipiirikunta; muut kunnat ovat maalaiskuntia. Alla on esitetty myös mistä Moskovan alueen piireistä tai kunnista uusi Novomoskovskin piirikunta on muodostettu. Väkiluvut on esitetty olettamalla, että kunnat siirrettiin 1.7.2012 Moskovan alueen Leninin (a), Naro-Fominskin (b) tai Podolskin piiristä (c) tai Štšerbinkan kaupunkipiirikunnasta (d) rajoja muuttamatta Moskovaan. Piirikunnan laskennalliseksi asukasluvuksi saadaan Rosstatin vuoden 2012 alun tilastojen mukaan yhteenlaskemalla 148 980.


title: Moskovan hallinnolliset alueet

text: Piirikunnassa on kaksi kaupunkimaista asutusta: Kievskin kaupunkikunta ja Troitskin kaupunkipiirikunta. Muut alueet maalaiskuntia. Alla on esitetty myös mistä Moskovan alueen piireistä tai kunnista uusi Troiskin piirikunta on muodostettu. Väkiluvut on esitetty olettamalla, että kunnat siirrettiin 1.7.2012 Moskovan alueen Troitskin kaupunkipiirikunnasta (a) tai Naro-Fominskin (b) tai Podolskin piiristä (c) rajoja muuttamatta Moskovaan. Piirikunnan laskennalliseksi asukasluvuksi saadaan allaolevista Rosstatin vuoden 2012 alun tilastotiedoista yhteenlaskemalla 94 655.


title: Lasse Liemola

text: Lars-Erik ”Lasse” Olavi Liemola (s. 5. syyskuuta 1937 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja. Hän voitti vuonna 1957 kykyjenetsintäkilpailut ja pääsi levyttämään singlen ”Sininen kuu” / ”Kadun aurinkoisella puolella”. Liemola nousi nuorisoidoliksi samana vuonna levytetyllä laulullaan ”Diivaillen” (alun perin brittiläisen Lonnie Doneganin skiffle ”Puttin’ on the Style”). Muita Liemolan menestyskappaleita olivat ”Anna pois” (yksi Suomen kaikkien aikojen myydyimmistä singleistä, alun perin ”Hand Me Down”), Paul Anka -suomennos ”Diana” ja alun perin Cliff Richardin ”Living Doll”. Suosionsa myötä Liemola pääsi myös mukaan muutamaan elokuvaan kuten "Iskelmäketju" vuodelta 1959.


title: Lasse Liemola

text: 1960-luvun alussa Liemola levytti viimeiset menestyslevynsä "Me nuoret" ("The Young Ones" vuonna 1960) ja "No niin, Mary Lou" ("Hello Mary Lou" 1961), mutta sen jälkeen hänen suosionsa alkoi hiipua. Hän päätti lopettaa laulajauransa ajettuaan keikkamatkalla kolarin vuonna 1966 ja oltuaan toipumassa sairaalassa puolitoista kuukautta. Hän ryhtyi opiskelelmaan ekonomiksi.


title: Lasse Liemola

text: Hän aloitti kaupallisen uransa 1960-luvulla äänilevykauppiaana, toimi lyhyen aikaa makeistehtaan toimitusjohtajana ja sittemmin siirtyi vanhempiensa tapaan vihannes- ja kalatukkualalle. Myöhemmin hän on esiintynyt skiffle-tapahtumissa laulamassa.


title: Lasse Liemola

text: Vuonna 1961 Liemola sai yhdysvaltalaisen Rat Pack -ryhmän innoittamana ajatuksen vastaavanlaisesta, suomalaisten kärkilaulajien esiintyjäryhmästä, jonka jäseniksi olisivat hänen lisäkseen tulleet Eino Grön, Kai Lind, Matti Heinivaho ja Olavi Virta. Tästä joukosta Lind ja Heinivaho olivat juuri tuolloin suosionsa huipulla ja pisimmän uran tehnyt, äskettäin Scandialle siirtynyt Virta oli tehnyt paluun iskelmälistojen kärkeen. Suunnitelmiin kuuluivat myös televisiotuottaja Jukka Virtasen kirjoittama kehyskertomus ja kapellimestari Pentti Lasasen kokoama suuri taustaorkesteri. Ajatus kaatui kuitenkin pian omaan suureellisuuteensa, koska se olisi vaatinut tavallisia tanssilavakeikkoja paljon mittavammat puitteet, jollaisiin ei 1960-luvun alun Suomessa olisi ollut mitään mahdollisuuksia.


title: Lasse Liemola

text: Liemola on ollut Helsingin kaupunginvaltuustossa Kokoomuksen, Nuorsuomalaisten, RKP:n ja sitoutumattomien ehdokkaana.


title: Lasse Liemola

text: Myös Lasse Liemolan veli Georg Liemola toimi pitkään laulajana; hän ei levyttänyt vaan keskittyi live-esityksiin ja hänen yhtyeensä olikin tanssilavojen kestosuosikkeja. Myös Georg Liemola vetäytyi 1970-luvulla musiikista ja siirtyi vihannestukkualalle, jossa hänestä tuli monien Helsingin kaupungin laitosten vakiohankkija.


title: Lasse Liemola

text: Liemola on ollut naimisissa Sirje-vaimonsa kanssa vuodesta 1981, ja heillä on kaksi poikaa ja yksi tytär.


title: Peter Nygård

text: Peter J. Nygård (s. 1943 Helsinki) on Suomessa syntynyt liikemies, joka nykyisin on Kanadan kansalainen. Hän on Nygard International -yhtiön hallituksen puheenjohtaja. Nygård asuu pääasiassa Bahamalla, mutta hänellä on asunto myös ainakin Los Angelesissa ja Winnipegissä. Henkilökohtaisen omaisuuden arvoksi arvioidaan vuonna 2014 noin 944 miljoonaa Kanadan dollaria. Nygardilla on seitsemän lasta neljän eri naisen kanssa.


title: Peter Nygård

text: Peter Nygård muutti lapsena sisarensa Liisan ja vanhempiensa Eeli ja Hilkka Nygårdin mukana Kanadaan. Vanhemmat olivat työskennelleet Helsingin Osuuskaupan palveluksessa ja perustivat 1952 Winnipegiin leipomon, jolla oli aluksi vaikeuksia mutta alkoi sitten menestyä niin hyvin, että lapsille oli varaa hankkia yliopistokoulutus. Peter Nygårdilla on liiketalouden tutkinto Pohjois-Dakotan yliopistosta Yhdysvalloista.


title: Peter Nygård

text: Nygård aloitti liiketoimintansa joulukuussa 1967 sijoittamalla säästönsä ja 8 000 Kanadan dollarin lainan 20 prosentin osuuteen Nathan Jacobs -naistenvaatevalmistajasta. Muutamaa vuotta myöhemmin hän omisti yhtiön kokonaan ja nimesi sen uudelleen 'Tan Jay Internationaliksi'. Nygard Apparel -yhtiö perustettiin vuonna 1967 Winnipegissä, ja sen pääkonttori on nykyisin Torontossa. Yhtiön liikevaihdoksi oletetaan noin miljardi Kanadan dollaria.Nygård osti Bahamasaarten New Providence -saarelta niemenkärjen vuonna 1987 ja alkoi rakentaa sinne taloa ja yksityistä lomakeskusta, joka paloi maan tasalle 11. marraskuuta 2009. Tulipalon syytä ei saatu selville, mutta sen arveltiin alkaneen sähkölaitteista. Nygard Cay Päätalo oli rakennettu mayatemppeleiden tyyliin ja sitä ympäröi yli 20 vierasmajaa, tennis-, koripallo- ja lentopallokentät, sata metriä hiekkarantaa sekä suuri uima-allas, jossa polskivia vieraita saattoi ihailla diskon ja saunan lasiseinien läpi. Kotiteatterissa oli 24 istumapaikkaa ja siellä pystyi katselemaan kolmea elokuvaa samanaikaisesti. Nygård Cay oli vuokrattavissa 42 000 Yhdysvaltain dollarin päivähinnasta.


title: Peter Nygård

text: Nygård on ollut julkisuudessa muun muassa asunnollaan Bahamasaarilla järjestettyjen juhlien vuoksi. Suomalaisista hänen vierainaan ovat olleet ainakin Tanja Karpela, Arja Koriseva, Kata Kärkkäinen, Janina Frostell ja Carmen Mäkinen.


title: Peter Nygård

text: Kiinteistö otettiin valtion haltuun 28.9.2018, koska Nygård ei ollut maksanut hänelle määrättyjä oikeudenkäyntikuluja, jotka olivat aiheutuneet hänen tekemistään lahdenpohjan laittomista muutoksista.


title: Peter Nygård

text: Nygård teki suullisen sopimuksen urheiluvaatesuunnittelija Nancy Ebkerin kanssa 50/50 kumppanuudesta vuonna 1978. Nygård ei halunnut kirjallista sopimusta, koska se olisi hänestä vain sotkenut asiat. Kun toiminta oli saatu alkamaan, antoi Nygård Ebkerille lopputilin. Tästä aiheitui 12 vuoden oikeuskäsittely, jossa kumpikaan osapuoli ei lopulta saanut haluamaansa voittoa.


title: Peter Nygård

text: Vuonna 1980 Nygårdia syytettiin raiskauksesta Winnipegissä, mutta koska uhri ei lopulta suostunut todistamaan oikeudenkäynnissä, syytteestä luovuttiin.


title: Peter Nygård

text: 1990-luvulla Nygård sopi oikeuden ulkopuolella Winnipegissä kolme seksuaalisen häirinnän syytettä ja yksi samankaltainen syyte Los Angelesissa hylättiin.


title: Peter Nygård

text: Nygård haastoi Linda Lampeniuksen oikeuteen vuonna 1999 kunnianlokkauksesta. Nygård vaati korvauksena Lampeniukselta aluksi 220 miljoonaa markkaa, joka myöhemmin oikeudenkäynnin edetessä laski 60 miljoonaan markkaan. Oikeudenkäynti sovittiin lopulta siten, että Lampenius pyysi Nygårdilta julkisesti anteeksi lehti-ilmoituksella vuonna 2001.


title: Peter Nygård

text: Nygårdin Mika-pojan äiti haastoi Nygårdin oikeuteen elatusavusta vuonna 2002. Nygård tuomittiin maksamaan Kanadan siihen saakka suurin elatusapu, mikä johtui Nygårdin valtavista tuloista.


title: Peter Nygård

text: Vuonna 2003 yhdysvaltalainen pariskunta haastoi Nygårdin oikeuteen harhautuksesta palkatessaan heidät työhön Nygard Cayhin. Pariskunta väitti, että paikassa oli luvattomia työntekijöitä ja että heitä olisi rangaistu huonosti tehdystä työstä. Nygård haastoi pariskunnan oikeuteen väittäen heidän varastaneen salassa pidettäviä dokumentteja. Juttu sovittiin yksityisesti vuonna 2007.


title: Peter Nygård

text: Katso- lehdessä kesäkuussa 2005 olleessa artikkelissa Nygårdin entinen työntekijä Timo Uusi-Kerttula kertoi Nygard Cayn epäinhimillisistä työoloista. Nygård haastoi Uusi-Kerttulan ja Katso-lehden oikeuteen Los Angelesissa. Samalla Nygård haastoi toimittaja Kirpi Uimosen ja Alma-Median Iltalehdessä keväällä 2005 julkaistusta jutusta, jossa käsiteltiin hurjaa menoa Nygårdin Bahaman huvilalla. Vastaajat voittivat juttunsa oikeudessa ja Nygård haastettiin korvaamaan vastaajien oikeudenkäyntikulut.


title: Peter Nygård

text: Vuonna 2008 Nygård läimäytti oven Los Angelesin asunnollaan entisen tyttöystävänsä kädelle niin pahasti, että nainen haastoi Nygårdin oikeuteen. Juttu sovittiin hiljaisesti lähes heti sen tultua julkisuuteen.


title: Peter Nygård

text: Canadian Broadcasting Corporationin tuottamassa "Fifth Estate" -ohjelmassa Nygårdin entiset työntekijät toivat julkisuuteen häneen kohdistuvia syytöksiä, joissa kerrotaan hänen toimineen loukkaavasti työntekijöitään kohtaan, rikkoneen työlakeja ja Bahamalla sijaitsevalla Nygård Cay -huvilalla tapahtuneista tilanteista. Nygård haastoi CBC:n ja sen "Fifth Estate" -ohjelman oikeuteen ensin New Yorkissa siellä kuvatusta materiaalista, yrittäen estää kuvamateriaalin julkaisun, tässä kuitenkaan onnistumatta. Nygård haastoi saman yhtiön jälleen Winnipegissä ennen ohjelman esitystä. Ohjelma esitettiin kuitenkin aikataulun mukaisesti 9. huhtikuuta 2010. Hän on haastanut oikeuteen myös ohjelmassa esiintyneet entiset työntekijät.


title: Peter Nygård

text: Nygard haastoi Bahamalla maaliskuussa 2011 muun muassa naapurinsa ja alueen kiinteistönomistajien yhdistyksen salaliitosta hänen maineensa pilaamiseksi. Tapaukseen liittyen Nygardia oli kesällä 2012 kielletty tekemästä tontilleen vievälle tielle mitään, mutta koska hän oli kiellosta huolimatta muokannut tietä, tuomitsi oikeus hänet lokakuussa 2012 oikeuden halventamisesta 50 000 Bahaman dollarin sakkoon ja määräsi hänet palauttamaan tie ennalleen 30 päivän vankeusrangaistuksen uhalla.


title: Peter Nygård

text: Miljardööri Luis Bacon haastoi Nygårdin oikeuteen New Yorkissa tammikuussa 2015. Kanteessa Bacon väittää Nygårdin levittäneen perätöntä tietoa hänestä useiden vuosien ajan. Nygårdin mukaan Baconin väitteet eivät ole totta. Juttu hylätiin alemmassa oikeusasteessa, mutta valitustuomioistuin palautti jutun uudelleen käsiteltäväksi 24.4.2018. Keväällä 2016 paljastui juoni, jossa Nygårdia epäillään murhan suunnittelusta.


title: Vesa Enne

text: Vesa Enne (7. helmikuuta 1947 Rauma – 24. toukokuuta 1997 Porvoo) oli suomalainen iskelmälaulaja ja lapsinäyttelijä.


title: Vesa Enne

text: Vesa Enne oli Reino Helismaan löytö kesän 1959 ”Hyppy huipulle” -kykyjenmetsästyskisasta, jossa vasta 12-vuotias poika lauloi rock'n'rollia aikamiehen ottein. Helismaan kautta tie vei Suomen Filmiteollisuuden johtaja T. J. Särkän tietoisuuteen ja loppukesästä 1959 Enne oli mukana ensimmäisessä elokuvassaan "Oho, sanoi Eemeli". Tukkilaiskomedian pääosissa olivat Eemeli (alias Esko Toivonen), Tommi Rinne, Leni Katajakoski, Heikki Heino, Ville-Veikko Salminen ja Siiri Angerkoski. Elokuvassa Vesa esittää kappaleet ”Nuori rytmi” ja ”Tukkipojan rock”. Elokuvan ensi-ilta oli Rexissä 22. tammikuuta 1960. Kriitikot lyttäsivät elokuvan, mutta kävijämääriltään elokuva oli vuoden neljänneksi katsotuin kotimainen.


title: Vesa Enne

text: Enteen ensisingle ”Nuori rytmi”/”Ajan sävel” julkaistiin Decca-levymerkillä 21. syyskuuta 1959. Kappaleet olivat Helismaan ja Toivo Kärjen käsialaa ja säestyksestä vastasi Ossi Runne orkestereineen. Levyn kohtalaisesta menestyksestä huolimatta se jäi Vesa Enteen ainoaksi levytykseksi lähes kymmeneen vuoteen. Myös keikkailu erilaisissa iltamissa Helismaan, Eemelin, Esa Pakarisen sekä ajankohtaisten iskelmätähtien kanssa alkoi näihin aikoihin.


title: Vesa Enne

text: Loppuvuodesta 1959 kuvattiin jo seuraavaa elokuvaa, "Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut", jossa Enteen lisäksi näyttelivät Hannes Häyrinen, Leo Jokela ja Pirkko Mannola. Elokuvassa Enne esittää kappaleen ”Jöröjukka-rock”, jota hän ei kuitenkaan levyttänyt (Saukki ja Oravat saivat oman versionsa levylle). Elokuvan ensi-ilta Rexissä oli 26. helmikuuta 1960. Elokuva oli jälleen kehno arvostelumenestys, mutta sai kohtalaisen hyvät katsojaluvut.


title: Vesa Enne

text: Samaisen talven aikana, alkuvuodesta 1960, tehtiin jo kolmas elokuva, jossa Enteellä oli rooli: "Kaks' tavallista Lahtista". Pääosissa olivat Tommi Rinne, Leif Wager, Eemeli, Pirkko Mannola ja Leni Katajakoski. Tässä elokuvassa Vesa Enne esittää puolen tusinaa rallia, joita ei ole koskaan levytetty. Ensi-ilta Rexissä oli 20. toukokuuta 1960. Elokuva sai kohtalaiset arvostelut ja hyvän yleisömenestyksen. Tuottaja Särkkä päätti lähettää elokuvan kesällä edustamaan Berliinin elokuvafestivaaleille, ja SF:n PR-päällikkö Olavi Linnuksen ehdotuksesta mukaan päätettiin lähettää Pirkko Mannola ja Vesa Enne; molemmat lauloivat Waldbühnen suurella ulkoilmalavalla 20 000 hengen yleisön edessä. Elokuva haukuttiin täysin lyttyyn ja Särkkä lähti kiukustuneena kotiin kesken festivaalien. Pirkko Mannolan laulajanura sen sijaan aukesi Saksassa juuri tuon esiintymisen myötä.


title: Vesa Enne

text: Enteen lapsitähtikauden viimeinen elokuva oli "Molskis, sanoi Eemeli, molskis!", jonka kuvaukset käynnistyivät loppukesästä 1960. Elokuvan pääosissa olivat Eemeli, Tapio Rautavaara, Ville-Veikko Salminen ja Tarja Nurmi. Enne esittää vossikkakuski-komediassa neljä laulua, joita ei ole koskaan levytetty. Elokuvan ensi-ilta oli Rexissä 16. joulukuuta 1960. Elokuva sai tavanomaiset kehnot arvostelut, mutta kohtuullisen hyvät katsojamäärät elokuvateattereissa.


title: Vesa Enne

text: Enne keikkaili koulunkäynnin ohella manageri Leo Heinosen illoissa pienikokoisuudestaan huolimatta muun muassa Eemelin, Esa Pakarisen, Eero & Jussi Raittisen sekä Pekka Loukialan kanssa. Syy siihen, että tuon ajan rocklaulajat keikkailivat erilaisten vitsinheittäjien, hanuristien ja akrobaattien kanssa, johtui silloisesta pääsylippujen verotuskäytännöstä (huvivero), joka rankaisi raskaalla kädellä tanssi-iltoja - mutta jos kyseessä olivat niin sanotut ohjelmalliset iltamat ”korkeammalla kulttuurilla” höystettynä, verotus oli kevyempää.


title: Vesa Enne

text: Lopetettuaan koulun lyseon neljännellä luokalla vuonna 1962 Enne ryhtyi täysipäiväiseksi musiikkimieheksi keikkaillen ahkerasti. Hän teki Amar Rock-show’ta, Suosikkikarusellia ynnä muuta lähinnä Rauno Lepistön orkesterin kanssa, sekä keikkailua Norjassa ja muutamia radioesiintymisiä.


title: Vesa Enne

text: Vuonna 1965 Vesa Enne siirtyi Kari Kuuvan yhtyeeseen rumpaliksi. Keikat hoiti tunnettu tamperelaisen Tappi Suojasen Viihdeohjelmat Oy. Ajankohdan Kuuva-levytyksiä oli muun muassa "Lärvätsalo Go-Go". Syksyllä 1966 Kuuva lähti armeijaan ja Enne teki Suojasen kautta keikkoja Eemelin saunailtakiertueilla Eemelin, Irwin Goodmanin ja Lasse Liemolan kanssa, kunnes oli Enteen vuoro astua armeijan harmaisiin.


title: Vesa Enne

text: Armeijan jälkeen Vesa Enne siirtyi Rauno Lepistön tanssiorkesterin laulavaksi rumpaliksi. 1960-luvun lopussa orkesterilla oli peräti kolme laulavaa rumpalia (ei tosin koskaan samanaikaisesti lavalla rumpuja takomassa), eli Enne, Erkki Liikanen ja Timo Tervo. Myös Pekka Loukiala elätti itsensä orkesterin laulusolistina näihin aikoihin.


title: Vesa Enne

text: 1960-luvun lopulla kolmikko Enne, Liikanen & Tervo jättivät yhtyeen ja ryhtyivät puuhastelemaan kolmistaan musiikin parissa mm. nimellä Heput, ja sittemmin ihan omilla nimillään. Vuosina 1969–1971 Enne ja Liikanen julkaisivat muutaman singlen ja puolikkaan LP:n Blue Masterille nimellä Heput (LP:n toisen puolen kappaleet esitti Kari Purhonen). Vuonna 1972 ilmestyi kolmikolta Enne, Liikanen, Tervo LP "On ihmeen hyvä tulla kotiin".


title: Vesa Enne

text: 1972 Vesa Enne sekä Timo Tervo siirtyivät vasta perustettuun Karma-yhtyeeseen ja 1973 ilmestyi yhtyeen ensisingle "Wig-Wam-Bam", joka oli suomenkielinen cover-versio Sweetin samannimisestä hitistä. Sweet-linjalla jatkettiin vielä seuraavillakin singleillä. Keväällä 1973 Vesa kuitenkin lähti perustamaan Kosmos-yhtyettä, jolta ilmestyi seuraavana vuonna oma LP. Kesä 1974 meni bändiltä Dannyn kesäkiertueella rundatessa. Seuraavana vuonna yhtye rupesi kuitenkin jo natisemaan liitoksistaan, ja Vesa Enne palasi takaisin Karmaan.


title: Vesa Enne

text: Kesällä 1976 levytettiin Karman suurin hitti "Hyvää huomenta, Suomi" (alkuper. "City of New Orleans"), joka viitoitti bändin linjaa enemmän countryrockin suuntaan. Samoilla linjoilla jatkettiin myös saman nimisellä LP:llä. Välillä Vesa kävi tekemässä singlen Timo Tervon kanssa, sekä yhden soolosinglen ja pari rock'n'roll raitaa kokoelma-LP:lle. 1977 Karma julkaisi pari singleä lisää ja 1978 LP:n "Morjens, Karma", jonka jälkeen myös Vesa Enne sanoi morjens Karmalle ja ryhtyi studiomuusikoksi, laulaen taustoja kymmenille artisteille, mm. Pepe Willbergille ja Katri Helenalle. Samaisena vuonna Vesa ja kaksi muuta taustalaulajaa Ami Jaara ja Kalle Fält tekivät nimellä JEF (eli Jaara, Enne, Fält) singlen "Tuuli kääntyä voi".


title: Vesa Enne

text: 1979 Vesa Enne lauloi taustoja Jaaran, Fältin ja Paula Karppasen kanssa Katri-Helenan Euroviisu-edustuskappaleella "Katson sineen taivaan", joka jäi Jerusalemissa 14. sijalle, mutta myi kuitenkin kotimaassa kultaa. Vesalta ilmestyi näihin aikoihin pari omaa raitaa kokoelma-LP:llä.


title: Vesa Enne

text: 1980- ja 90-luku jatkui tiukkana studiotyöskentelynä, sekä taustavaikuttajana. Sattumanvaraista keikkailua muun muassa rock'n'roll revival -tapahtumissa, televisioesiintymisiä, ja erilaisia kevyen musiikin kavalkadeja. 1985 ilmestyi Enteen viimeinen oma single "Westerlundi"/"Matka jatkuu", sekä pari raitaa HJK:n jalkapallolevyllä "Musiikkiklubi". Vesa Enne vilahtaa Peter von Baghin dokumenteissa suomalaisen kevyen musiikin historiasta ja SF-tarinassa (Suomen Filmiteollisuuden historia). 1994 Enne nähtiin vielä pienessä roolissa Matti Kassilan elokuvassa "Kaikki pelissä".


title: Vesa Enne

text: Vesa Enteen soolojulkaisut


title: Vesa Enne

text: Singlet:


title: Vesa Enne

text:
"Nuori rytmi / Ajan sävel" (Decca SD 5479 • 1959)
"Matsipäivä / Klubi kasvattaa" (HJK Rytmimusiikki RM 102 • 1985)
"Matka jatkuu / Westerlundi" (Gold Disc GDS 363 • 1985)


title: Vesa Enne

text: Albumeilla esiintyvät kappaleet (kaikki useamman esittäjän kokoelma-albumeita):


title: Vesa Enne

text:
Huippuhittejä 3 (Delta DELP 08 • 1976)
("Chantilly Lace / Rehtorin luiseva Salli / Sweet Little Sixteen / Vanhat hyvä rokit")
Syksyn Säveliä (Fazer Finnlevy FL 5005 • 1976)
("Nashville Tennessee / Osuuskaupan Jane")
Täysosumat 1 (Manhattan Man 3034 • 1979)
("Kyyneleet nuo / Kaipaan")
1982 Supermusa (Fazer Finnlevy SS 104 • 1982)
("Kerro että palaan")
Timanttihitit 3 (Fifty Fifty FFLP 68 • 1981)
("Rikoo on riskillä ruma")
Musiikkiklubi (HJK Rytmimusiikki RMLP 203 • 1985)


title: Vesa Enne

text: Vesa Enne & Erkki Liikanen


title: Vesa Enne

text:
"Ei aikaa / Pois et mennä saa" (Safir S 163 • 1970)
"Kuljen kuljen / Miljoonat timantit" (Blue Master BLU 764 • 1971)


title: Vesa Enne

text:
Kari Purhonen & Heput (Blue Master BLU-LP 117 • 1970)
("Chiribiri Baby / Ei aikaa / Havannan tyttö / Luvaton laulu / Pois et mennä saa")
Kuudestaan (Finlandia PSOP 082 • 1971)


title: Vesa Enne

text: Vesa Enne, Erkki Liikanen & Timo Tervo


title: Vesa Enne

text:
"Taas päivän pilvisen eessäni nään / Telakan Tellervo" (Sonet T 6565 • 1971)
"Sydämeni jäi San Franciscoon / Doctor Harsinovits" (Sonet T 6568 • 1971)


title: Vesa Enne

text: Albumit:


title: Vesa Enne

text:
On ihmeen hyvä tulla kotiin (Rondo ROLPS 102 • 1972)
("Doctor Harsinovits / Sydämeni jäi San Franciscoon / Taas päivän pilvisen eessäni nään /Telakan Tellervo")
Albumin loput raidat Erkki Liikasen vanhoja levytyksiä.


title: Vesa Enne

text: Vesa Enne & Timo Tervo


title: Vesa Enne

text: "Pieni on mun maailmain / Djambo djambo" (Decca SD 5833 • 1976)


title: Vesa Enne

text: Albumeilla esiintyvät kappaleet (useamman esittäjän kokoelma-albumi):


title: Vesa Enne

text: Toivekonsertti 60 (Fazer Finnlevy SFLP 9589)


title: Vesa Enne

text: Karma


title: Vesa Enne

text:
"Wig-Wam-Bam / Kaiken mä saan" (CBS CBSA 1217 • 1973)
"Manana / Katujen uhka" (CBS CBSA 1459 • 1973)
"Jätkälle jäi lippalakki/ Salli Sallinen" (Polydor 2055071 • 1976)
"Hyvää huomenta Suomi / Hämärää" (Polydor 2055076 • 1976)
"Kun saa ajaa / Alan sooloilemaan" (Scandia KS 973 • 1977)
"Morjens / Tunteitaan ei voi estää" (Scandia KS 987 • 1977)


title: Vesa Enne

text:
Karma (CBS S 65896 • 1973)
Huomenta Suomi (Fazer Finnlevy SFLP 9587 • 1976)
Morjens Karma (Scandia SLP 649 • 1978)


title: Vesa Enne

text: Kosmos


title: Vesa Enne

text: Singlet:


title: Vesa Enne

text: "Hello, hello / Palaan laivarantaan mielessäin" (Delta DES 08 • 1974)


title: Vesa Enne

text: Kosmos (Delta DELP 02 • 1974)


title: Vesa Enne

text: JEF (Ami Jaara, Vesa Enne & Källe Fält)


title: Vesa Enne

text: "Tuuli kääntyä voi / Sun, vain sun" (Scandia KS 1004 • 1978)


title: Vesa Enne

text: Huipulla 15 (Scandia SLP 909 • 1978)


title: Ahti Pekkala

text: Ahti Antti Johannes Pekkala (20. joulukuuta 1924 Haapavesi – 23. elokuuta 2014 Haapavesi) oli suomalainen poliitikko. Pekkala toimi Haapaveden osuuspankin johtajana 1952–1985. Hän oli Keskustapuolueen kansanedustaja 1970–1986, eduskunnan I varapuhemies 1976–1978 ja puhemies 1978–1979. Keskustapuolueen varapuheenjohtajana Pekkala oli 1971–1986. Pekkala oli valtiovarainministerinä kolmessa eri hallituksessa (Koivisto II, Sorsa III ja Sorsa IV) 1979–1986 eli kauemmin kuin kukaan hänen edeltäjänsä.


title: Ahti Pekkala

text: Pekkala suoritti keskikoulun vuonna 1940. Hän toimi vakuutusyhtiö Auran piiritarkastajana vuosina 1948–1951 ja vastaavana kansakoulunopettajana Haapavedellä 1951–1952, josta hän siirtyi Haapaveden osuuspankin johtaksi vuonna 1952. Pekkala toimi osuuspankin johtajana aina vuoteen 1985 saakka. Hän oli myös Haapaveden kansanopiston kirjanpidon opettajana vuosina 1964–1966.


title: Ahti Pekkala

text: Pekkala valittiin eduskuntaan vuoden 1970 vaaleissa. Hän toimi kansanedustajana vuoden 1985 loppuun asti, kunnes aloitti Oulun läänin maaherrana 1. tammikuuta 1986. Pekkalan tilalle eduskuntaan nousi Tellervo Renko. Pekkala toimi maaherrana vuoteen 1991 saakka.


title: Ahti Pekkala

text: Presidentin valitsijamiehenä Pekkala oli 1956, 1978 ja 1982. Vuoden 1982 vaalien alla Pekkala ajoi näkyvästi Ahti Karjalaista Keskustapuolueen presidenttiehdokkaaksi ja vetosi tämän puolesta jo ennen kuin Urho Kekkonen ilmoitti eroavansa tasavallan presidentin virasta. Kun Johannes Virolainen oli valittu Kuopion ylimääräisessä puoluekokouksessa lokakuussa 1981 Keskustan ehdokkaaksi ylivoimaisella äänten enemmistöllä, tulokseen silmin nähden pettynyt Pekkala totesi kokousta seuranneelle valokuvaajalle Kalle Kultalalle: "Synkkä päivä isänmaalle."


title: Ahti Pekkala

text: Pekkala oli kahdesti naimisissa. Ensimmäisen avioliittonsa hän solmi Toini Kuiviston kanssa vuonna 1949 ja pariskunnalle syntyi kolme lasta. Avioliitto päättyi Toinin kuolemaan vuonna 1958. Pekkala solmi toisen avioliittonsa Liisa Halmetojan kanssa vuonna 1959. Heille syntyi neljä lasta.