title: Valamon luostari (Heinävesi)

text: Vuonna 2014 uutisoitiin, että Valamon luostarin tislaamossa aletaan valmistaa myös viskiä. Luostari on pääosakas tislaamotoimintaa operoivasta Viiniherman Oy:stä, ja sillä on osake-enemmistö tislaamosta. Vuosina 2014 ja 2015 Viiniherman Oy teki miljoonan euron lisäinvestoinnit tislaamotoimintoihin. Valamon tislaamon vuosikapasiteetti on 120 000 litraa, ja se on Suomen suurin tislaamo.


title: Valamon luostari (Heinävesi)

text: Viskistä ja tislaamotoiminnasta on kaavailtu luostarin talouden yhtä kivijalkaa. Raaka-aineina luostarin juomissa käytetään esimerkiksi ohraa, joka tuodaan luostariin Lahdesta, sekä vettä Valamon omista porakaivoista. Valamon tämänhetkinen vuosittainen viskin valmistuksen kapasiteetti on 40 000 litraa. Tarkoituksena on tuottaa myös turvesavuista mallasviskiä, ja osa viskistä kypsytetään kirkkoviinitynnyreissä.


title: Valamon luostari (Heinävesi)

text: Luostarin 1840 valmistuneen päärakennuksen ullakko paloi maaliskuussa 2012. Ullakko oli varastona, eikä siellä ollut arvotavaraa. Alempien kerrosten arvoesineet huonekaluja lukuun ottamatta ehdittiin viedä turvaan. Palaneen rakennuksen pönttöuunit olivat olleet käyttökiellossa vuosikausien ajan. Poliisitutkinnan mukaan yhdessä uunissa oli kuitenkin kiellosta huolimatta pidetty tulta, ja palo oli saanut alkunsa hormin halkeamasta. Asiassa sai syytteen kyseisessä talossa asunut ulkomaalaispariskunta, mutta Etelä-Savon käräjäoikeuden mielestä ei ollut olemassa riittävästi näyttöä siitä, että heidän pönttöuunissaan olisi pidetty tulta. Luostari kärsi tulipalossa 1,6 miljoonan euron vahingot. Valtio määrättiin korvaamaan syytettynä olleelle miehelle joitakin hänen kulujaan.


title: Valamon luostari (Heinävesi)

text: Luostarin johtajina ovat toimineet mm. seuraavat:


title: Lintulan luostari

text: Lintulan Pyhän Kolminaisuuden luostari on Heinäveden kunnassa Palokin kylässä sijaitseva ortodoksinen nais- eli nunnaluostari. Luostarin nykyinen johtaja on igumenia Mikaela. Luostari on Pohjoismaiden ainoa ortodoksinen nunnaluostari.


title: Lintulan luostari

text: Lintulan luostari perustettiin alun perin vuonna 1895 venäläisten nunnien yhteisöksi Karjalankannaksen Kivennavan pitäjään silloisen Venäjän rajan tuntumaan.


title: Lintulan luostari

text:
Lintulan luostari Kivennavalla sai alkunsa, kun salaneuvos F. P. Neronov lahjoitti vuonna 1894 luostarin perustamiseksi maatilan Karjalankannakselta Kivennavan Lintulan kylästä. Varsinaisesti tämä naisluostarin ensivaihe, Lintulan Pyhän Kolminaisuuden naisyhteisö, perustettiin seuraavana vuonna. Sittemmin nimi muuttui luostariksi. Nimen Lintulan luostari sai läheisestä kylästä ja joesta.
Perustaminen ei ollut helppoa, sillä Suomessa vallitsi vielä Ruotsin vallan aikainen lainsäädäntö, joka monella tapaa pyrki turvaamaan luterilaisen kirkon aseman ainoana valtionuskontona. Myös alue, jonne luostaria kaavailtiin, oli valtaosaltaan luterilaista. Kaikista vaikeuksista huolimatta luostari perustettiin Pyhän Synodin päätöksellä ja keisarillisen majesteetin suostumuksella kesällä 1895.


title: Lintulan luostari

text: Ensimmäiset kilvoittelijansa luostari sai toisista luostareista, muun muassa Penzan kuvernementista Mokšanin kaupungista, mutta myös muualta Venäjältä tuli sisaria luostariin. Vuosisadan alun elämä luostarissa oli työntäyteistä ja vaatimatonta. Myös sisäiset ristiriidat sekä huono taloudellinen tilanne olivat riesana.


title: Lintulan luostari

text: Vuosisadan alkupuolella asioita sotki lisäksi valtiovallan venäläistämispyrkimykset, joissa kirkko ja luostari joutuivat olemaan voimakkaasti mukana muun muassa perustamalla venäläisiä kouluja suomalaisille lapsille.


title: Lintulan luostari

text: Suomen itsenäistyminen katkaisi siteet Venäjän kirkkoon ja ortodoksinen kirkko kansallistettiin. Tässä yhteydessä venäläiset koulut suljettiin. Ensimmäinen maailmansota, Venäjän vallankumous ja Suomen vuoden 1918 sisällissota vaikeuttivat Lintulan toimintaa ja aiheuttivat ajoittain jopa nälänhätää. Luostarissa oli sisariston lisäksi orpokoti. Ongelmia aiheutti nunnien kansalaisuus. Lähes kaikilla oli Venäjän kansalaisuus. Heidän piti saada lupa opetusministeriöltä luostarissa oleskeluun. Koulun jälkeen myös orpokoti lakkautettiin ja rakennus muutettiin matkailumajaksi.


title: Lintulan luostari

text: Luostari sinnitteli sisukkaasti turvaten luostarin elämän jatkumisen, mutta marraskuussa 1939 alkanut talvisota katkaisi kaikki suunnitelmat.


title: Lintulan luostari

text: Sotien yhteydessä nunnat evakuoituivat Savoon. Luostarista joutui lähtemään ennen talvisodan syttymistä evakkotielle yhteensä 47 henkilöä. Suuren osa matkasi jalkaisin lokakuussa luostarista Terijoelle ja sieltä junalla Joroisten kunnan Maaveden kylään. Evakot luulivat lähtevänsä pois vain vähäksi aikaa, mutta toisin kävi. Koko esineistöstä pelastui vain muutamia esineitä, kuten nunna Ninan 11. lokakuuta 1939 mukaansa viime hetkellä ottama Jerusalemin Jumalanäidin ikoni, jota nykyään pidetään yhtenä Suomen ortodoksisen kirkon ihmeitätekevistä ikoneista. Tämän ikonimallista tuli sittemmin Helsingin ortodoksisen seurakunnan nimikkoikoni, jollainen lahjoitetaan mm. kaikille seurakunnassa avioliittoon vihityille.


title: Lintulan luostari

text: Maavedellä nunnat majoitettiin eri taloihin. Toive paluusta Kivennavalle eli voimakkaasti jokaisen mielessä. Talvisodan alkuvaiheessa suuri osa luostarin rakennuksista tuhoutui ja jatkosodan jälkeen sisaret saivat lopullisesti unohtaa paluunsa takaisin.


title: Lintulan luostari

text: Monien vaiheiden jälkeen vuonna 1945 sisaret hankkivat omistukseensa Hackman & Co:n omistaman tilan Heinäveden Koskijärven kylästä ja nunnat muuttivat uuteen kotiinsa Palokkiin tammikuussa 1946.


title: Lintulan luostari

text: Lintulan luostari on toiminut Heinävedellä vuodesta 1946 lähtien yhtäjaksoisesti. Lähistöllä sijainnut Heinäveden Valamon luostari huolehti sisariston hengellisistä tarpeista ja monissa käytännön asioissakin tehtiin yhteistyötä. Myös Valamon asukkaat olivat pääosin venäjänkielisiä.


title: Lintulan luostari

text: Palokkiin muuttaneesta 34 sisaresta suurin osa oli myös venäläisiä, mutta joukossa oli myös ukrainalaisia, karjalaisia ja yksi virolainen.


title: Lintulan luostari

text: Uuden arkkipiispan ja hiljalleen luostariin tulleiden suomalaisten myötä Lintula alkoi pikkuhiljaa suomalaistua 1960-luvulla. Vuonna 1973 luostari sai uuden kirkon, mutta pappispula vaivasi ajoittain suurestikin. 1970- ja 1980-luvuilla luostariin saapui uusia sisaria ja toiminta elpyi niin Lintulassa kuin myös Valamon luostarissa.


title: Lintulan luostari

text: Luostari sai tuloja ja elantonsa aluksi maataloudesta ja jossain määrin matkailusta. Ruuan suhteen oltiin pitkälti omavaraisia aina 1970-luvun alkupuolelle saakka.


title: Lintulan luostari

text: Syksyllä 1966 valmistui monien eri tahojen yhteistyönä rahoitettu ja toteutettu luostarin asuntorakennus vanhan kartanon läheisyyteen. Kauan toivottu kirkko valmistui syksyllä 1973. Kirkon suunnitteli arkkitehti Vilho Suonmaa. Kirkko pyhitettiin Pyhälle Kolminaisuudelle kuten aikaisemmatkin Lintulan kirkot. Kirkon alttari-ikoni on Petros Sasakin maalaama Jumalanäidin Ennusmerkki eli "orantti"-ikoni. Se on Suomen suurin lajissaan.


title: Lintulan luostari

text: Syksyllä 1988 valmistui asuntolan lähelle rakennus, jonka alakerrassa sijaitsee kynttilätehdas varastoineen ja muine huoltotiloineen ja yläkerrassa oli tilava matkamuistomyymälä. 1990-luvun alussa laajennettiin sisariston asuntolaa ja vanhaa peruskorjattiin.


title: Lintulan luostari

text: Alun perin sisaret oli haudattu Valamon hautausmaalle, mutta Luostari sai oman hautausmaan vuonna 1994. Seuraavana vuonna hautausmaan viereen rakennettiin hirsitsasouna, jonka esikuvana on vanha äänisniemeläinen malli. Tsasouna on pyhitetty Jumalanäidille.


title: Lintulan luostari

text: Luostarin päärakennus korjattiin 2011 ja samalla uusittiin vanhan kartanon lämmitysjärjestelmä. Lintulan luostarin kirkko sai uudet katto- ja seinämaalaukset 40-vuotisjuhliinsa vuonna 2013.


title: Lintulan luostari

text: Nykyinen sisaristo on kokonaisuudessaan suomalaista alkuperää. Luostarissa on neljä kilvoittelun astetta, jotka ovat kuuliaisuussisar eli noviisi, viitankantaja, nunna ja skeemanunna. Viimeinen vanhasta Lintulasta tullut nunna oli vuonna 1998 kuollut äiti igumenia Antonina, joka tuli sieltä nuorena noviisina. Lintulassa oli myös Suomen viimeinen suuren skeeman luostarilainen, skeemanunna äiti Serafima. Lintulan luostarin pitkäaikaisin nunna on ollut äiti Varvara.


title: Lintulan luostari

text: Lintulan luostarin tunnetuin nunna on nunna Kristoduli, joka on tullut tunnetuksi hengellisistä kirjoistaan.


title: Lintulan luostari

text: Vuonna 2017 yksi Lintulan nunnista katosi, eikä häntä ole löydetty.


title: Lintulan luostari

text: Lintulan luostarissa vihittiin ensimmäistä kertaa pitkään aikoihin vuonna 2018 suureen skeemaan nunna Taisia, joka sai samalla nimen Melania.


title: Lintulan luostari

text: Luostarin ulkopuolelle lähtemiseen tarvitaan lupa ja ainakin osa eläkkeestä luovutetaan luostarille. Mahdollisuus lomaan luostarin ulkopuolella on kuitenkin olemassa. Luostarissa tehdään kuuliaisuustehtäviä eli luostarin töitä joka päivä. Töiden tekeminen perustuu kuuliaisuuteen. Kirkon palveluksissa vietetään päivittäin pari kolme tuntia ja rukous kuuluu elämään.


title: Lintulan luostari

text: Kukin nunna asuu keljassa eli omassa huoneessaan.


title: Lintulan luostari

text: Maatalouden loppuessa luostaristakin tuli matkailun lisäksi etsiä uusia elinkeinoja ylläpidon turvaamiseksi. Vuonna 1967 kirkollishallitus tarjosi kirkkokunnalle kirkkotuohukset valmistavan kynttilätehtaan perustamista Lintulalle, joka otti sen vastaan. Monien vaiheiden jälkeen on päästy siihen, että tuohuksien teko ei enää vaadi suurta määrää tekijöitä ja käsityötä, kun koneet hoitavat suuren osan töistä. Tuohuksien teosta koko kirkkokunnan tarpeisiin tulee nykyään noin puolet luostarin käyttöbudjetista.


title: Lintulan luostari

text: Maatalous lopetettiin kokonaan vuosina 2003–2004. Eläimet on myyty ja pellot vuokrattu. Marjat ja puutarhatuotteet kuuluvat kuitenkin pienessä määrin edelleen luostarin tuotteisiin.


title: Lintulan luostari

text: Matkailu on merkittävä elinkeino myös Lintulan luostarille. Luostarilla on oma myymälä sekä muutamia majoitustiloja vuokrattavaksi. Kävijöiden määrä on 1990-luvulla ollut noin 20 000–25 000 matkailijaa kesässä.


title: Nunna

text: Nunna (, , , ) on eri uskontokuntien tapaperinteessä nainen, joka viettää tiukan uskonnollista ja askeettista elämää usein saman elämäntavan valinneiden ihmisten yhteisössä, luostarissa.


title: Nunna

text: Nunnan miespuolinen vastine on munkki.


title: Nunna

text: Katolisessa traditiossa on hyvin paljon eri sääntökuntia. Yleisesti ottaen, kun henkilö menee luostariin, hän käy läpi joitakin vuosia kestävän kokelasajan, jonka jälkeen hän antaa luostarilupauksen. Benediktiinisissä sääntökunnissa lupaukset koskevat pysyvyyttä yhden tietyn luostarin jäsenenä, kuuliaisuutta luostarin johtajaa kohtaan ja elämäntapojen muutosta (mukaan lukien naimattomuutta ja köyhyyttä). Toisissa sääntökunnissa lupaukset koskevat naimattomuutta, köyhyyttä ja kuuliaisuutta.


title: Nunna

text: Useimmat sääntökunnat katolisessa kirkossa ovat aktiivisia. Sisaret työskentelevät opettajina, sairaanhoitajina, sosiaalityöntekijöinä, professoreina jne. tai seurakuntien palveluksessa. Kontemplatiivisissa sääntökunnissa nunnat elävät klausuurissa, mikä tarkoittaa, että he lähtevät harvoin luostarin ulkopuolelle, mutta he voivat ottaa vastaan vieraita tarkoitusta varten rakennetuissa tiloissa. Klausuuriluostarit ovat omavaraisia ja ne ansaitsevat rahaa myymällä esimerkiksi hilloja, makeisia tai leivonnaisia tai valmistamalla kirkossa käytettäviä esineitä tai tekevät muuta sopivaa työtä, kuten alihankintatöitä.


title: Nunna

text: Nunnaluostarin johtajaa kutsutaan abbedissaksi vain benediktiiniluostareissa tai vanhoissa birgittalaisluostareissa, muutoin häntä sanotaan priorinnaksi eli luostarin johtajaksi.


title: Nunna

text: Ortodoksisessa kirkossa tie nunnaksi kulkee kokelaskauden kautta. Ensin luostarielämään tutustuva nainen on kuuliaisuussisar ilman mitään vihkimyksiä. Sopivaksi katsotun ajan jälkeen kuuliaisuussisar vihitään viitankantajaksi eli niin sanotuksi puolinunnaksi. Viitankantajaa voidaan nimittää myös noviisiksi ja häntä kutsutaan puhuttelunimellä "sisar" (esimerkiksi sisar Anna).


title: Nunna

text: Noviisikauden jälkeen seuraa vihkimys nunnaksi ja puhuttelunimenä käytetään Suomessa kirkollisen nimen yhteydessä "äitiä".


title: Nunna

text: Nunnaluostarin johtajaa kutsutaan igumeniaksi.


title: Nunna

text: Lintulan luostari on merkittävä suomalainen ortodoksinen nunnaluostari.


title: Nunna

text: Buddhalaisessa perinteessä nunnat elävät munkkien tapaan selibaatissa, mutta nunnat ja munkit saattavat elää samassa luostarissa. Buddhalaisnunnien asuja on lukuisia erilaisia, mutta munkkien tapaan nunnatkin ajavat päänsä kaljuiksi.


title: Lotharingia

text: Lotharingia oli kuningaskunta Euroopassa. Sen nimi oli peräisin kuningas Lothar II:n nimestä, joka hallitsi maata 855–869. Hän sai maan vuonna 855 isältään Lothar I:ltä, joka hallitsi maata 795–855.


title: Lotharingia

text: Lotharingia käsitti seuraavat alueet:


title: Lotharingia

text: Lotharingian kuningaskunnan historia päättyi kuninkaan kuoleman myötä ja siitä tuli Lothringenin herttuakunta. Alue jaettiin ja siitä tuli Ranskan ja Saksan välinen kiistakapula. Alueen nimestä on peräisin nykyinen Lothringen ().


title: Ortodoksisen kirkon kanonit

text: Kanoni on kirkon kirjallinen, voimassa oleva määräys (ohjesääntö), joka velvoittaa kaikkia kirkon jäseniä yhteisesti ja kutakin erikseen. Sanalla kanoni on ortodoksisessa kirkossa kolme toisistaan poikkeavaa merkitystä:Tässä artikkelissa keskitytään vain kolmannen kohdan kanoneihin eli kirkolliskokousten ja pyhien isien säännöskokoelmien sääntöihin..


title: Ortodoksisen kirkon kanonit

text:
Kaikki kirkon kanonit (perustavat ja lisäsäännökset) ovat vv. 1852-59 julkaistussa ""Ateenalaisessa Sintagmassa"", kreikkalainen teksti latinankielisin selityksin varustettuna on myös teoksessa: ""Synodikón sive Pandectae canonum ss. Apostolorum et Conciliorum ab ecclesia graeca receptorum, nec non canonicarum ss. Patrum epistolarum. - Guil. Beveregius recensuit"" (Oxonii, 1672).
Muita teoksia, joissa on kanoneja ja niiden selityksiä:Kanonit jaetaan kahteen pääluokkaan, perustaviin ja lisäsäännöksiin.


title: Ortodoksisen kirkon kanonit

text: Perustavat säännöt jaetaan neljään alaluokkaan:


title: Ortodoksisen kirkon kanonit

text: Lisäsäännökset jakautuvat myös neljään alaluokkaan:


title: Igumeeni

text: Igumeeni ( ja ) on ortodoksisessa kirkossa käytettävä katolista apottia vastaava nimitys mies- eli munkkiluostarin johtajasta. Puhuttelutapa on 'isä igumeni'.


title: Igumeeni

text: Igumeenilla on oikeus käyttää igumeeninsauvaa, jota on olemassa kahta mallia: yläpäässä olevalla poikkipuulla varustettu sauva, jota käytetään jumalanpalveluksissa, sekä suora matkasauva, jota igumeeni käyttää ulkona liikkuessaan.


title: Igumeeni

text: Nais- eli nunnaluostarin johtajasta puhuttaessa arvonimi on igumenia.


title: Igumenia

text: Igumenia on ortodoksisessa kirkossa käytössä oleva katolista abbedissaa vastaava nimitys nais- eli nunnaluostarin johtajasta. Mies- eli munkkiluostarin johtajasta käytettävä vastaava nimitys on igumeni.


title: Igumenia

text: Igumeniasta käytetään puhuttelunimeä "äiti igumenia". Hänellä on oikeus antaa papillinen siunaus. Igumenialla on oikeus käyttää ortodoksista papinristiä, jossa on keskellä erityinen sädekuvio ja hänelle voidaan myöntää myös koruristi. Kuten igumeenillakin, myös igumenialla on oikeus käyttää igumeeninsauvaa. Näitä on olemassa kahta mallia: yläpäässä olevalla poikkipuulla varustettu toimitussauva sekä suora matkasauva, jota käytetään kirkon ulkopuolella.


title: Igumenia

text: Ensimmäinen suomalaissyntyinen igumenia on ollut vuonna 2012 kuollut Lintulan luostarin johtajatar, äiti igumenia Marina (Maria Iltola). Hänen edeltäjänsä, vuonna 1999 edesmennyt äiti igumenia Antonina oli viimeinen alkuperäisestä Kivennavan Lintulasta tullut nunna; Heinävedelle hän tuli nuorena noviisina. Myös uusi johtajatar, äiti igumenia Mikaela, joka vihittiin tehtäväänsä vuonna 2012, on suomalainen.


title: Vesuvius

text: Vesuvius () on tulivuori Italiassa. Se on 1 281 metriä korkea ja sijaitsee Napolista yhdeksän kilometriä itään Napolinlahden lähistöllä. Tulivuoren rinteillä sijaitsee useita kaupunkeja ja useita miljoonia ihmisiä asuu mahdollisten purkausten vaikutusalueella.


title: Vesuvius

text: Vesuvius on purkautunut useita kertoja, joista tunnetuin tapahtui syksyllä 79 jaa. Silloin purkaus tuhosi Pompejin ja Herculaneumin kaupungit ja tappoi tuhansia ihmisiä. Purkauksen kuuluisin uhri oli Plinius vanhempi, roomalainen kirjailija ja luonnontieteilijä. Vesuviuksen viimeinen purkaus tapahtui maaliskuussa 1944. Sitä pidetään kuitenkin vaarallisena, vaikka toisinaan tulivuoret pitävät jopa tuhansien vuosien taukoja purkausten välillä. Vesuvius on rakenteeltaan keilamainen kerrostulivuori, jollaisia on mannerlaattojen rajalla. Tulivuoresta purkautuu jähmeää andesiittista laavaa. Vesuvius on rakentunut muinaisen Monte Somman tulivuoren kalderaan, joka on alkanut kehittyä vähitellen 17 000 vuotta sitten.


title: Vesuvius

text: Vesuviuksen purkaukset johtuvat Afrikan laatan työntymisestä Euraasian laatan alle. Afrikan laatta sulaa maan syvyyksissä ja nousee ylös andesiittisena, sitkeänä laavana. Vesuviuksen purkaushistoriaa on kirjoitettu muistiin erityisesti vuodesta 79 jaa. lähtien. Varhaisin havainto on eräiden lähteiden mukaan peräti vuodelta 2500 eaa. Vesuvius on purkautunut useita kertoja antiikin aikana ja keskiajalla sekä uudella ajalla. Isoja purkauksia on ollut viimeisen 17 000 vuoden aikana kahdeksan kertaa. Vuodesta 79 alkaen purkauksia oli vain ajoittain, kun taas vuodesta 1631 vuoteen 1944 niitä oli säännöllisemmin. Näistä paljon tuhoja aiheuttanut vuoden 1631 purkaus on ollut suurin vuoden 79 purkauksen jälkeen. Vuoden 1631 purkauksessa kuoli 4 000 ihmistä.


title: Vesuvius

text: 1700-luvulla oli kuusi purkausta ja 1800-luvulla kahdeksan, joista tunnetuin oli 1872. 1900-luvulla on Vesuvius purkautunut vuosina 1906, 1929 ja 1944. Vuoden 1944 purkaus tuhosi kylät San Sebastiano al Vesuvio, Massa di Somma ja osan San Giorgio a Cremanon kylästä. Vuoden 1944 jälkeen Vesuvius ei ole purkautunut. Aktiivisina kausina purkausten välit ovat vaihdelleet 18 kuukaudesta 7,5 vuoteen, joten meneillään on pisin hiljainen kausi 500 vuoteen.


title: Vesuvius

text: Vesuvius on Aku Ankka -sarjakuvissa seikkailevan Milla Magian kotipaikka.


title: Bosseyn ekumeeninen instituutti

text: Bosseyn ekumeeninen instituutti on kansainvälinen tutkimuskeskus, joka pyrkii edistämään ekumeniaa ja Kirkkojen maailmanneuvoston työtä. Se on perustettu vuonna 1946, ja se sijaitsee Sveitsissä.


title: Bosseyn ekumeeninen instituutti

text: Instituutti sijaitsee Bogis-Bosseyn kunnassa Vaud’n kantonissa Célignyn kunnan naapurissa noin 15 kilometriä Genevestä pohjoiseen Château de Bossey -nimisessä vanhassa kartanossa pari kilometriä Genevenjärven luoteisrannalta. Instituutin johtajana toimii romanialainen isä Ioan Sauca. Instituuttia ylläpitää Geneven lähellä Le Grand-Saconnex’ssa päämajaansa pitävä Kirkkojen maailmanneuvosto.


title: Arkkimandriitta

text: Arkkimandriitta ( ja ), on ortodoksisessa kirkossa pappismunkille annettava arvonimi. Arvonimen myöntää piispa. Se vastaa seurakuntapapiston rovastin arvonimeä.


title: Arkkimandriitta

text: Venäläisessä perinteessä arkkimandriitan arvo myönnettiin yleensä vain luostarin johtajalle eli igumenille tai joissain harvoissa tapauksissa myös muille.


title: Arkkimandriitta

text:
Kreikkalaisessa perinteessä samassa luostarissa voi olla useita arkkimandriittoja.
Uudessa Valamossa arvonimi otettiin käyttöön 1970-luvun lopussa piispainkokouksen päätöksellä. Siihen asti sitä oli käytetty vain merkkinä eläkkeelle siirtymisestä.


title: Metropoliitta (ortodoksiset kirkot)

text: Metropoliitta on ortodoksisessa kirkossa piispan arvonimi.


title: Metropoliitta (ortodoksiset kirkot)

text: Bysanttilaisessa perinteessä (kuten Suomessa) se myönnetään yleensä hiippakunnan piispalle.


title: Metropoliitta (ortodoksiset kirkot)

text: Slaavilaisessa perinteessä kuten Venäjän kirkossa metropoliitta puolestaan on arkkipiispaa korkeampi arvonimi.


title: Diakoni

text: Diakoni () on perinteisen käsityksen mukaan ollut alkukristillisessä seurakunnassa köyhien ja sairaiden hoitaja. Perinteen mukaan Apostolien tekojen kuudessa luvussa kerrotaan ensimmäisten "diakonien" ("diakonos") valinnasta. Heidän tehtävänään oli avustusten ja ruoan jakaminen köyhille. Viime vuosina raamatuntutkimus on kuitenkin kiistänyt käsityksen, että Apostolien tekojen kuvaus viittaisi diakonian viran syntyyn. Kyseisessä luvussa ei edes mainita sanaa "diakonos" ja lisäksi valitut henkilöt toimivat jatkossa julistustehtävissä. Pastoraalikirjeissä diakonos-nimitys viittaa yleiseen seurakunnalliseen toimeen, johon lienee kuulunut selkeä yhteys jumalanpalveluksen toimittamiseen. On myöhempiä viitteitä siitä, että ruoan jakaminen liittyi erityisesti yhteisestä jumalanpalveluksesta vietävien ruoka-aineiden ja myös sakramentin viemiseen niille, jotka eivät voineet olla jumalanpalveluksessa mukana. Diakonin virka jäsentyi vähitellen piispan apulaiseksi jumalanpalvelustehtävissä ja sen mukana papillisen viran hoitajaksi.


title: Diakoni

text: Protestanttisissa kirkoissa diakoni tätä nykyä merkitsee joko seurakunnan palveluksessa olevaa käytännöllistä laupeudentoimintaa tekevää henkilöä (karitatiivinen palvelu) tai liturgista diakonaattia, jossa diakonilla on jumalanpalvelustehtäviä sekä erityisiä kirkollisia oikeuksia suorittaa pyhiä toimituksia. Karitatiivisen diakonin virka on ollut vallalla erityisesti Saksassa ja Pohjoismaissa, kun puolestaan anglikaaninen kirkko on säilyttänyt liturgisen diakonin viran. Luterilaisessa kirkossa on korostettu kirkon erityisen viran ykseyttä niin, että diakonin virka on irtautunut jumalanpalveluksista ja kirkon pyhistä toimituksista. Anglikaanisessa kirkossa on sen sijaan korostettu kirkon erityisen viran kolmisäikeisyyttä, jolloin diakonin virkaa on pidetty yhtenä erityisen viran osana yhdessä papin ja piispan kanssa.


title: Diakoni

text: Aikaisemmin diakoniatyötä tekevästä naisesta on käytetty nimitystä diakonissa ja miehestä nimitystä diakoni. Nykyisin kuitenkin diakoni on henkilö, joka on opiskellut sosionomi (AMK) -tutkinnon diakonin suuntautumisvaihtoehdolla, ja diakonissa on henkilö, joka on opiskellut sairaanhoitaja (AMK) -tutkinnon diakoniatyön suuntautumisvaihtoehdolla. Diakoni ja diakonissa -nimitykset eivät ole sukupuolisidonnaisia vaan koulutussidonnaisia.


title: Diakoni

text: Suomessa diakonien koulutus käynnistyi vuonna 1901 Sortavalan diakonialaitoksella seurakuntapalvelija -nimisenä koulutuksena. Kyseinen, vain miehille tarkoitettu, diakonia-alan koulutus päättyi kuitenkin jo 1920-luvulla. Diakonien koulutus käynnistyi uudelleen vuonna 1953 Seurakuntaopistolla Järvenpäässä, johon otettiin opiskelijoiksi sekä miehiä että naisia. Diakoniksi ja diakonissaksi voi nykyisin opiskella Diakonia-ammattikorkeakoulussa ja Yrkeshögskolan Noviassa.


title: Diakoni

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon järjestysmuodon mukaan seurakunnassa tulee olla diakonian virka (diakonin tai diakonissa virka). Kelpoisuutena olevan tutkinnon päättää piispainkokous. Virka voi olla seurakuntien yhteinen. Diakonin valitsee kirkkoneuvosto, seurakuntayhtymässä seurakunnan seurakuntaneuvosto.


title: Diakoni

text: Diakonin viran liturginen luonne on ollut heikko. Piispa kuitenkin vihkii diakonit virkaansa. Nykyistä diakonin virkaa pidetään yleisesti maallikkovirkana, sillä siihen ei kuulu maallikoista eroavia kirkollisia oikeuksia. Diakonian vihkimykseen ei edellytetä vokaatiota eli seurakunnan kutsua, joten vihkimykseen riittää pelkkä tutkintokelpoisuuden saavuttaminen. Vokaation puuttumisen ja vihittävän edellytysten hiippakunnallisen tutkinnan puuttuminen erottaa sen kirkon erityiseen virkaan yleensä liitetyistä kriteereistä. Ennen vihkimystä opiskelijan tulee käydä ordinaatiokoulutus, joka on tutkinnosta erikseen olevaa hiippakunnan koulutusta. Useat piispat vaativat vokaation ennen vihkimystä, joten kaikki diakonia-ammattikorkeakoulun tai Novian eri toimipaikkojen opiskelijat eivät saa suoraan vihkimystä, ennen viran vastaanottamista. Viran liturgista luonnetta on vahvistettu kirkon jumalanpalvelusuudistuksessa 1990-luvulla. Diakonin viran liturgisena tunnuksena on ryhdytty käyttämään vasemmalle olkapäälle asetettua stolaa. Diakonit käyttävät perinteisesti valkokauluksellista virkapaitaa, joka on väriltään vihreä. Liturgisilla uudistuksilla ja symboleilla on siten ryhdytty lähentämään diakonian virkaa kohti kirkon erityistä virkaa. Kirkossa on käynnissä diakonaattiuudistukseksi kutsuttu hanke, jossa myös diakonian viran tulevaisuutta selvitetään.


title: Diakoni

text: Evankelis-luterilaisessa kirkossa on diakonityön alkaja J. H. Wichern. Suomen ensimmäinen diakonilaitos perustettiin Sortavalan läheisyyteen Liikolan tilalle vuonna 1901, ja se siirtyi myöhemmin Suomen Kirkon Sisälähetysseuralle. Nykyisin Sortavalan diakonialaitoksen perinteitä jatkaa Kirkkopalveluiden, jonka taustalla myös Suomen Kirkon Sisälähetysseura on, Pieksämäellä ylläpitämät diakoniapalvelut.


title: Diakoni

text:
Ortodoksisessa kirkossa diakoni on ensimmäinen varsinainen pappeuden aste.
Pappeuden asteet ortodoksisessa kirkossa ovat:Ortodoksisen kirkon diakonin tehtävänä on auttaa jumalanpalveluksissa piispaa tai pappia. Diakoniksi vihkimiseen tarvittava kanoninen ikä on 25 vuotta, tosin mikään paikalliskirkko ei tätä noudata. Ennen diakoniksi vihkimistä hänet on vihitty ipodiakoniksi. Diakoni voi saada arvonimen ylidiakoni, jonka myöntää piispa. Aikaisemmin ortodoksisessa kirkossa oli myös diakonissan virka, joka monin tavoin vastasi tehtäviltään diakonia. On kiistanalaista kuuluiko diakonissa ns. alempaan papistoon lukijan ja ipodiakonin kanssa, vai kyseessä diakonin kanssa rinnastettava vihkimys, vaikka monet historialliset lähteet viittaisivatkin jälkimmäiseen tulkintaan. Diakonissan vihkiminen oli samankaltainen kuin diakonin ja tapahtui alttaripöydän ääressä. Diakonissat myös osallistuivat ehtoolliseen diakonin, papin ja piispan tavoin alttarissa.


title: Diakoni

text: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa diakoni on Aaronin pappeuden eli kirkon alemman pappeuden viroista ja kutsumuksista alhaisin. Diakoniksi voidaan kutsua jokainen kirkon miespuolinen jäsen, joka on täyttänyt kaksitoista vuotta ja joka elää evankeliumin mukaista elämää. Tämä tarkoittaa siveellistä ja puhdasta elämää, säännöllistä osallistumista kirkon jumalanpalveluksiin sekä muutenkin uskollisuutta kirkon opetukselle. Nuoren arvollisuus diakoniksi päätetään yleensä seurakunnan piispan haastattelussa.


title: Diakoni

text: MAP-kirkkoon aikuisiällä liittynyt mies voi saada vihkimyksen diakoniksi, mutta tämä on nykyään harvinaista. Yleensä hänet asetaan suoraan johonkin korkeampaan pappeuden virkaan.


title: Diakoni

text: Oppi ja liitot, eräs MAP-kirkon pyhistä kirjoituksista, ei määrittele tarkemmin diakonien tehtäviä. Heidät on tulee kuitenkin "varoittaa, selittää, kehottaa ja opettaa sekä kutsua kaikkia Kristuksen tykö" (Oppi ja liitot 20:59). Lisäksi diakonien tulee avustaa opettajia kaikessa, missä he tarvitsevat apua (Oppi ja liitot 20:57). Käytännössä diakonien velvollisuudeksi on muodostunut sakramentin eli leivän ja veden jakaminen sunnuntain sakramenttikokouksessa. He myös keräävät kuukausittaisen paastouhrin, usein käymällä vierailulla jäsenten kodeissa. Diakonit ovat ainoita pappeudenhaltijoita piispakuntaan kuuluvien lisäksi, joilla on oikeus hoitaa seurakunnan rahaliikennettä. Sakramenttikokouksissa diakoni voi myös toimia piispakunnan avustajana käytännön asioissa.


title: Diakoni

text: Diakonien koorumi oli pappeudenhaltijoiden ryhmä saa olla enintään kahdentoista jäsenen suuruinen (Oppi ja liitot 107:86). Tämän takia diakonien koorumeita saattaa olla suurissa seurakunnissa kaksi tai jopa kolme. Pienen koon tarkoituksena on auttaa nuorten oppimista pappeuden velvollisuuksiinsa sekä mahdollistaa heidän hengellinen kasvunsa. Pappeuskokousten aikana diakonit opiskelevat evankeliumin periaatteita tai puhuvat käytännön palvelutyöstä. Diakonien koorumia johtaa presidentti kahden neuvonantajansa kanssa.


title: Ekumeeninen kirkolliskokous

text: Ekumeeninen kirkolliskokous (, ’synodi’, , konsiili) on koko (tunnettua tai tunnustettua) kristikuntaa koskeva piispainkokous, jonka päätösten katsotaan edustavan koko kristikunnan yleistä ja yhteistä kantaa. Ekumeenisten kirkolliskokousten ekumeeninen (ts. koko maan piiriä koskeva) luonne ja arvostus on peräisin paikalliskirkkojen kattavasta osallistumisesta niihin sekä tehtyjen päätösten myöhemmästä hyväksymisestä kautta kristikunnan.


title: Ekumeeninen kirkolliskokous

text: Eri kirkoilla on eri näkemyksiä siitä, mitkä kirkolliskokoukset ovat ekumeenisia. Lisäksi erityisesti monet protestanttiset kirkot, vaikka hyväksyvätkin useiden kirkolliskokousten ekumeenisuuden, usein painottavat, etteivät ne ole opillisissa asioissa Raamatun kaltaisesti arvovaltaisia. Alla olevassa listassa on merkitty mistä lähtien mikäkin kirkko ei katso kirkolliskokouksia ekumeenisiksi. Katolisen kirkon mukaan kaikki luetellut kokoukset ovat ekumeenisia.


title: Monkey Island

text: Monkey Island () on alkujaan Ron Gilbertin, Dave Grossmanin ja Tim Schaferin luoma seikkailupelisarja, jonka julkaisija ja tekijänoikeuksien haltija on LucasArts (entinen LucasFilm Games). Pelit seuraavat surkuhupaisan sankarin, merirosvoksi haluavan Guybrush Threepwoodin seikkailuja.


title: Monkey Island

text: Sarjan komiikka nojaa lukuisiin kummallisiin hahmoihin, red herring -esineisiin, stereotypiaan ja surrealistiseen huumoriin. Alkuosien grafiikkaa ja musiikkia on yleisesti kehuttu. Aikakauden tavoista poiketen pelien taustamaisemat piirrettiin ensin paperille, jotka skannattiin ja sovellettiin peliin sopiviksi. "The Secret of Monkey Island" oli myös ensimmäisiä pelejä, missä käytettiin musiikin vaihtelua tilanteen mukaan, ehostaen näin tunnelmaa elokuvamaisesti. Michael Land on toiminut pääsäveltäjänä koko sarjan ajan.


title: Monkey Island

text: Luettuaan Tim Powersin merirosvoromaanin "On Stranger Tides" Ron Gilbert sai innoituksen omaan merirosvoaiheiseen seikkailupeliinsä. Peli oli pitkän aikaa pelkällä idea-asteella, kun Gilbertin huomio keskittyi "" -pelin kehitykseen. Idea päähenkilöstä syntyi, kun lähdettiin luomaan hahmoa, joka tietää pelimaailmasta tasan yhtä vähän kuin pelaaja. Haluttiin vastakohtaa sille, miten monia pelejä on hankala lähestyä, kun pelaajan oletetaan tietävän hahmon maailmasta kaiken. Gilbert on maininnut pelisarjan ilmapiirin saaneen vaikutteita Disneylandin "Pirates of the Caribbean" -kiertoajelusta.


title: Monkey Island

text: Sarjaan on julkaistu toistaiseksi viisi peliä, joista kaksi ensimmäistä ovat ansainnet klassikkoaseman pelaajien keskuudessa ja kaikki osat ovat myyneet hyvin. Pelisarjasta huomaa hyvin tietokoneiden nopean kehittymisen.


title: Monkey Island

text: Varhaisempiin seikkailupeleihin verrattuna peli tunnettiin pelaajaystävällisyydestään, kuoleminen oli käytännössä mahdotonta, eikä peleissä voinut joutua virhevalinnan seurauksena umpikujaan, kuten aiemmissa LucasArtsin seikkailupeleissä.


title: Monkey Island

text: Ensimmäisen osan menestyksen myötä tuotettiin jo seuraavana vuonna ilmestynyt toinen osa, joka oli tyyliltään ja mekaniikaltaan ensimmäisen pelin kaltainen.


title: Monkey Island

text: Tietokoneiden nopean kehityksen myötä kolmannessa osassa käytettiin kahdesta ensimmäisestä osasta poiketen entistä tarkempaa ja sarjakuvamaisempaa grafiikkaa sekä ääninäyttelyä. Osan ilmestyessä Ron Gilbert oli lähtenyt LucasArtsilta jo jonkin aikaa sitten ja Schafer sekä Grossman työstivät parhaillaan omia projektejaan, minkä seurauksena vastuu projektista siirtyi Johnathan Ackleyn ja Larry Ahernin harteille.


title: Monkey Island

text: Neljäs peli on huomattava teknologisista saavutuksistaan. Se on sarjan ensimmäinen peli, joka käyttää kolmiulotteista grafiikkaa ja joka julkaistiin PC:n lisäksi myös konsolilla (PlayStation 2). Sarjan fanit ovat kuitenkin usein haukkuneet peliä sen lukuisten juonellisten epäloogisuuksien, ulkoasun, käyttöliittymän ja hahmojen luonnemuutosten takia. Neljännen pelin kehitystä johtivat Sean Clark ja Michael Stemmle.


title: Monkey Island

text: Uusin Monkey Island -peli on Telltale Games -yhtiöltä. Pelin ensimmäinen osa julkaistiin 7. heinäkuuta 2009.


title: Nikean ensimmäinen kirkolliskokous

text:
Nikean kirkolliskokous eli Ensimmäinen ekumeeninen kirkolliskokous eli yleinen, koko ”yhdeksi, pyhäksi, yhteiseksi ja apostoliseksi” tunnustetun kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin vuonna 325 Nikeassa Bitynian pääkaupungissa, nykyisen Turkin alueella. Tämä oli historiallisesti ensimmäinen yritys saavuttaa yksimielisyys kaikkia kristittyjä edustavassa kirkossa.
Keisari Konstantinus Suuri kutsui kirkolliskokouksen koolle Hosius Kordubalaisen ja paavi Sylvester I:n suosituksesta, koska aleksandrialaisen presbyteerin Areioksen oppi areiolaisuus herätti kirkossa suuria erimielisyyksiä. Areios väitti, että Poika, Kristus, on luotu eikä siten samanarvoinen kuin Isä Jumala. Kokouksessa Areios tuomittiin harhaoppiseksi. Raamatun pohjalta muotoiltiin kristillinen kolminaisuusoppi: ”Jumala on kolmiyhteinen – Isä, Poika ja Pyhä Henki. Kolme persoonaa, mutta vain yksi Jumala.”


title: Nikean ensimmäinen kirkolliskokous

text: Koolla oli 318 kirkkoisää, joista huomattavimmat olivat Aleksandrian piispa Aleksander, Antiokian piispa Eustatios ja Jerusalemin piispa Makarios. Paavi Sylvester I ei voinut sairautensa vuoksi osallistua kokoukseen mutta lähetti edustajakseen Korduban piispan Hosiuksen ja papit Vincentiuksen ja Vituksen. Armeniaa edusti Aristakes. Muita osallistujia olivat esimerkiksi Nikolaos Myrralainen, Spyridon Kyproslainen ja Pafnutios Teebeläinen.


title: Nikean ensimmäinen kirkolliskokous

text: Piispojen lisäksi kirkolliskokoukseen osallistui myös presbyteerejä eli pappeja ja diakoneja. Myöhemmin Aleksandrian piispaksi valittu kirkkoisä Athanasios Suuri osallistui kokoukseen Aleksandrian piispa Aleksanderin avustajana ollessaan vielä nuori diakoni. Puheenjohtajana toimi todennäköisesti paavi Sylvester I:n legaatteja johtava Korduban piispa Hosius, mutta myös Antiokian piispalla Eustatioksella ja Aleksandrian piispalla Aleksanderilla oli merkittävä osuus kokouksessa. Kokouksen kunniapuheenjohtaja oli keisari Konstantinus Suuri. Täyttä historiallista varmuutta kokouksen hierarkiasta ei ole, koska arviot perustuvat myöhempien sukupolvien lausuntoihin ja allekirjoitusten järjestykseen kokouksen päätöksissä. Aikaisimmat tarkat käytetyt muistiinpanot termeistä l. asioista kirkolliskokouksessa ovat Eusebiuksen Life of Constantine 3.6 vuodelta 338, Athanasioksen 'AD Afros Epistola Synodien vuonna 369, ja kirje paavi Damasus I:lle vuonna 382 ja latinalaisten piispojen Konstantinopolin kirkolliskokouksesta.


title: Nikean ensimmäinen kirkolliskokous

text: Kirkolliskokouksessa annettiin kirkkoa sitova uskontunnustus, joka täydennettiin vuonna 381 järjestetyssä Konstantinopolin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa muotoon, joka nykyään tunnetaan Nikean uskontunnustuksena. Uskontunnustus sisältää Areiosta vastaan suunnatun oppituomion eli anateeman. Lisäksi kokouksessa annettiin 20 kanonia eli sääntöä.


title: Nikean ensimmäinen kirkolliskokous

text: Nikeassa päätetty kirkon uskontunnustuksen muoto ja anateema on seuraava:


Konstantinopolin ensimmäinen kirkolliskokous pidettiin Konstantinopolissa, nykyisessä Istanbulissa Turkin alueella vuonna 381. Se oli toinen ekumeeninen kirkolliskokous eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, yleiseksi ja apostoliseksi" tunnustetun seurakunnan piispojen kirkolliskokous.
Tämän kirkolliskokouksen kutsui koolle keisari Theodosius I useista syistä: kirkon hyväksymän patriarkan saamiseksi Konstantinopoliin, Nikean ekumeenisen kirkolliskokouksen uskon vahvistamiseksi, puoliareiolaisten palaamiseksi kirkon yhteyteen ja Konstantinopolin piispan Makedonioksen esittämien opillisten näkemysten vuoksi.


title: Konstantinopolin ensimmäinen kirkolliskokous

text: Alun perin kyseessä oli itäisten paikalliskirkkojen oma kokous, joskin vähemmistö historioitsijoista uskoo, että paavi Pyhä Damasus I oli kokouksen koollekutsumisen takana. Koolla oli 150 piispaa kirkon itäisistä osista ja 36 puoliareiolaista ja makedoniolaista piispaa. Puheenjohtajana toimi ensin Antiokian piispa Meletios ja hänen kuolemansa jälkeen peräkkäiset Konstantinopolin patriarkat pyhä Gregorios Nazianzilainen ja Nektarios. Keisari oli läsnä avajaisissa. Kun kirkolliskokous päätöksineen hyväksyttiin jälkeenpäin myös lännessä, se sai ekumeenisen kirkolliskokouksen aseman.


text: Ensimmäisenä kirkolliskokous vahvisti Gregorius Nazianzilaisen Konstantinopolin piispaksi. Kokouksen toimintakertomus on kadonnut lähes kokonaisuudessaan, joten sen tapahtumat tunnetaan pääosin kirkkohistorioitsijoiden Sokratees Skholastikoksen, Sozomenoksen ja Theodoretoksen muistiinpanoista. On perusteltua uskoa, että kokous muotoili kuvauksen kolminaisuusopista ja tuomitsi apollonarianismin harhaoppina. Tämä kuvaus on kadonnut lukuun ottamatta kokouksen ensimmäistä kanonia ja sen kuuluisaa Nikealais-konstantinopolilaista uskontunnustusta. Jäljempänä mainittua pidetään yleisesti Nikean kirkolliskokouksen uskontunnustuksena, jota on laajennettu erityisesti Pyhää Henkeä käsittelevässä osassa. On kuitenkin mahdollista, että se on pyhän Kyrillos Jerusalemilaisen käsialaa.


text: Kirkolliskokouksessa vahvistettiin kanoneja eli sääntöjä. Vanhimmissa tunnetuissa sääntökokoelmissa on kirkolliskokouksen antamina seuraavat yleisesti eli ekumeenisesti tunnustetut neljä kanonia.Ortodoksinen kirkko tunnustaa lisäksi seuraavat kolme eli yhteensä seitsemän kanonia tämän kirkolliskokouksen antamiksi. Koska asiakirjoja on säilynyt vähän, on kiistanalaista, ovatko viides, kuudes ja seitsemäs aitoja kokouksen hyväksymiä sääntöjä vai myöhempiä lisäyksiä. Viidennessä kanonissa mainittu "läntinen kirja" ei ole säilynyt; se on todennäköisesti puolustanut Paavali Antiokialaista.Mutta jos piispaa vastaan esitetty syytös on kirkollinen, silloin sen esittävien luonteet tulisi tutkia etenkin, jotta harhaoppisia voitaisiin estää esittämästä syytteitä oikeauskoisia piispoja vastaan kirkollisissa asioissa. (Me määrittelemme "harhaoppiset sellaisiksi, jotka on aiemmin julistettu pannaan kirkossa ja myös sellaisiksi, jotka olemme myöhemmin itse erottaneet: ja lisäksi sellaisiksi, jotka väittävät tunnustavansa oikean uskon, mutta jotka ovat ovat eronneet ja pitäneet kokouksia piispoja vastaan, jotka ovat ehtoollisyhteydessä meidän kanssamme.) Toiseksi henkilöiden, jotka on aiemmin mistä tahansa syystä tuomittu ja karkotettu kirkosta, tai ne, jotka on karkotettu joko pappis- tai maallikkosäädystä, ei sallita syyttää piispaa, ennen kuin he ovat ensin puhdistaneet oman rikoksensa. Samalla tavalla ne, joita jo syytetään jostain, eivät saa syyttää piispaa tai muuta papistoa, ennen kuin he ovat todistaneet oman syyttömyytensä rikoksiin, joista heitä syytetään. Mutta jos henkilöt, jotka eivät ole harhaoppisia tai karkotettuja, ja joita ei ole aiemmin tuomittu tai syytetty mistään rikkomuksesta, sanovat, että heillä on jokin kirkollinen syytös piispaa vastaan, pyhä kokous määrää, että heidän tulisi ensin esittää syytöksensä provinssin kaikkien piispojen edessä ja todistaa heille rikokset, joihin piispa on syyllistynyt. Jos ilmenee, etteivät provinssin piispat ole kykeneviä oikaisemaan piispan tekemiä rikoksia, tulee asia viedä korkeammalle alueen piispainkokoukselle, joka kutsutaan käsittelemään asiaa, eikä syyttäjien tule esittää syytöksiään sille ennen kuin he ovat kirjallisesti luvanneet alistua yhtäläisiin rangaistuksiin, mikäli heidät todetaan syyllisiksi vääriin syytöksiin piispaa vastaan, kun asiaa tutkitaan.


text: Jos kukaan ilmaisee halveksuntaa yllä mainittuja määräyksiä kohtaan ja rohkenee vaivata joko keisarin tai maallisten oikeusistuinten korvia tai rohkenee häpäistä kaikki alueen piispat ja ja vaivata ekumeenista kokousta, ei ole kysymystäkään siitä tuleeko hänen antaa esittää syytöksensä, sillä hän on tehnyt pilkkaa kanoneista ja vahingoittanut kirkon hyvää järjestystä.Kokouksen päätös oli, että Jumala on yksi mutta ilmenee kolmena persoonana. Myös Pyhän Kolminaisuuden salaisuusluonnetta korostettiin. Konstantinopolin piispan Makedonioksen oppi, että Pyhä Henki ei ole Jumalan persoona vaan vain Jumalan voima, tuomittiin harhaopiksi. Lisäksi Nikean uskontunnustus vahvistettiin eräin lisäyksin.


title: Efesoksen kirkolliskokous

text:
Efesoksen kirkolliskokous pidettiin Efesoksessa, nykyisen Turkin alueella vuonna 431. Kyseessä oli kolmas ekumeeninen kirkolliskokous eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, yhteiseksi ja apostoliseksi" tunnustetun seurakunnan piispojen kirkolliskokous.
Kirkolliskokouksen kutsui koolle Rooman keisari Theodosius II. Puheenjohtajana oli Kyrillos Aleksandrialainen. Koolla oli lähes 200 kirkkoisää, lähinnä itäisiltä alueilta. Rooman piispan eli paavi Celestinus I:n edustajina oli kolme legaattia.


title: Efesoksen kirkolliskokous

text: Kokouksen tarkoitus oli käsitellä kristologista eli Kristuksen olemusta käsittelevää kiistaa, jonka nestorialaiset olivat saaneet aikaan. Konstantinopolin arkkipiispa Nestorios väitti, että Kristuksessa oli kaksi persoonaa, jumalallinen ja inhimillinen. Katolinen (=yleinen) kirkko piti kiinni Nikean kirkolliskokouksen vuoden 325 kannasta, jonka mukaan Kristus ja Isä Jumala ovat samaa olemusta (kreik. "homoousios"), ja Efesoksen kirkolliskokous tuomitsi nestoriolaisuuden harhaoppisena. Kokous vahvisti, että Kristuksella on kaksi luontoa (Jumala ja ihminen) yhdessä persoonassa.


title: Efesoksen kirkolliskokous

text: Päätöksestä seurasi samalla, että Neitsyt Maria oli Jumalansynnyttäjä, mitä nimitystä Nestorios ei ollut hyväksynyt.. Marian kunnioitus lisääntyi ja hänet tunnustettiin Efesoksessa Jumalan äidiksi. Marialta sai pyytää esirukouksia ja hänelle sai omistaa kirkkoja, mutta näin oli ollut jo ennen kokousta. Itä-Suomen yliopiston professori Serafim Seppälän sanoin:


title: Efesoksen kirkolliskokous

text: Itäisissä sääntökokoelmissa on tälle kirkolliskokoukselle merkitty kahdeksan kanonia eli sääntöä ja yhdeksäntenä kirkolliskokouksen lähetyskirje Pamfylian paikalliselle kirkolliskokoukselle.


title: Efesoksen kirkolliskokous

text: Rooman paavi Leo I esitti luultavasti Efesoksessa opin apostoli Pietarin ja hänen seuraajiensa, paavien, mystisestä yhteydestä.


title: Efesoksen kirkolliskokous

text: Efesoksen kirkolliskokous paljasti jälleen kerran patriarkaattien välisen kilpailun sekä Aleksandrian ja Antiokian koulukuntien erot.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Neljäs ekumeeninen eli yleinen, koko ”yhdeksi, pyhäksi, yhteiseksi ja apostoliseksi” itsensä tunnustavan seurakunnan piispojen kirkolliskokous pidettiin vuonna 451 Khalkedonissa (nykyisin Kadıköyn kaupunginosa Istanbulin Aasian puoleisessa osassa).


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Keisari Marcianus kutsui kirkolliskokouksen koolle käsittelemään uudelleen kristologisesta kysymyksestä syntynyttä monofysitismiksi kutsuttua harhaoppia, jonka tärkeimpiä kannattajia olivat erään luostarin arkkimandriitta Eutykhes ja Alexandrian patriarkka Dioskuros. Harhaoppi tuomittiin. Kokouksessa käsiteltiin myös kirkollisen kurin ja jurisdiktion ongelmia.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Neljäs kirkolliskokous oli alun perin kutsuttu koolle Nikeaan, mutta Marcianus siirsi sen viime hetkellä Khalkedoniin, lähemmäksi Konstantinopolia ja keisaria. Kokous alkoi 8. lokakuuta ja päättyi 1. marraskuuta 451.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Khalkedonin kokoukseen osallistujien tarkasta lukumäärästä ei ole varmuutta. Kirjeessä paaville synodin piispat mainitsevat, että läsnä on 520 piispaa. Yleisin arvio on 630 piispaa, kun luetaan mukaan poissaolevien piispojen edustajat. Kirkon läntisten osien edustajina oli viisi paavi Leo I:n legaattia, joista kokouksen puheenjohtajina toimi kolme: Lilybaemin piispa Paschasinus, piispa Lucentius ja pappi Bonifacius. Muut paavin legaatit, Kosin piispa Julianus ja pappi Basileos, istuivat piispojen joukossa.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Kokouksen alussa synodi kielsi Aleksandrian patriarkalta Dioskurokselta läsnäolo-oikeuden, ja harhaoppisiksi tuomittujen näkemystensä takia häneltä riistettiin myöhemmin piispuuskin.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Kokouksessa luettiin ja vahvistettiin edellisten kokousten kanonit sekä paavin dogmaattinen lähetyskirje, jonka todettiin vastaavan pyhien isien uskoa.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Nestorioksen oppi, joka erotti kaksi persoonaa Kristuksessa – jumalallisen ja inhimillisen –, oli tuomittu harhaopiksi kolmannessa kirkolliskokouksessa Efesossa vuonna 431. Kokouksen määritelmän mukaan Kristus on jumalihminen, jolla on yksi ja sama persoona, mutta kaksi luontoa.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Konstantinopolin arkkimandriitta Eutykhes vastusti sekä Efesoksen konsiilin opetusta että Nestorioksen linjaa. Eutykheen mukaan Kristuksessa on vain yksi luonto: lihaksi tulemisen jälkeen on mahdotonta erottaa jumalallista ja inhimillistä luontoa toisistaan. Efesoksen kokouksessa Eutykhes erotettiin kirkosta.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text:
Saatuaan keisari Theodosius II:n ja Aleksandrian patriarkka Dioskuroksen suosituksen Eutykhes järjesti elokuussa 449 kokouksen, jossa hänen näkemyksensä Kristuksesta tutkittiin uudelleen. Kokous tunnettiin myöhemmin Efesoksen ryövärisynodin nimisenä. Kutsuttujen joukossa oli myös Rooman paavi Leo I (440–461), joka lähetti kolmijäsenisen delegaationsa mukana Eutykheen oppeja kommentoivan ”dogmaattisen” lähetyskirjeen. Ryövärisynodin puheenjohtaja Aleksandrian patriarkka Dioskuros kielsi lukemasta paavin lähetyskirjettä kokoukselle. Ainoastaan Dioskuroksen ja Eutykheen kannattajat saivat puheoikeuden.
Efesoksen ”ryövärikokouksen” (449) jälkeen kirkossa tapahtui hajaannus, jonka vastaiskuksi uusi keisari Markianus (450–457) kutsui koolle Khalkedonin kirkolliskokouksen. Paavi Leo I vastusti uutta kirkolliskokousta peläten uusia väittelyjä ja riitoja. Hänen mielestään kaikkien piispojen oli kaduttava ja allekirjoitettava hänen aikaisemmin lähettämänsä kirje. Paavi myös piti kokouksen ajankohtaa sopimattomana, sillä samanaikaisesti Attilan joukot hyökkäsivät lännestä.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text:
Khalkedonin konsiili hyväksyi uskontunnustuksen. Sen keskeistä kohtaa nimitetään Khalkedonin kaavaksi. Se selvittää Jumalan Pojassa olevien kahden luonnon keskinäistä suhdetta:
Termiä Khalkedonin kaava voidaan käyttää myös rajatummin, jolloin tarkoitetaan ilmaisua [yksi Kristus kahdessa luonnossa luontoja] "sekoittamatta, muuttamatta, erottamatta ja jakamatta".


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Kirkolliskokouksen päätöksiksi katolinen kirkko hyväksyy vain 27 kanonia.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Sekä Konstantinopolin patriarkka Anatolius että keisari Marcianus pyysivät kirjeitse paavi Leo I:ltä kirkolliskokouksen päätösten vahvistamista. Leo I vahvisti kokouksen päätökset 21. maaliskuuta 453, mutta hylkäsi kokouksen 16. istunnossa ehdotetun kanonin nro 28.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Tämän vuoksi lännen kirkossa kanonin 28 ei katsottu saaneen virallisen päätöksen voimaa, ja Khalkedonin kirkolliskokouksen katsottiin antaneen 27 kanonia.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Ortodoksinen kirkko on kuitenkin katsonut 28. kanonin viralliseksi päätökseksi.


title: Khalkedonin kirkolliskokous

text: Lisäksi ortodoksinen kirkko katsoo kanonien joukkoon numerot 29 ja 30. Ne sisältyvät eräisiin kreikankielisiin kanonisiin kokoelmiin. Muutoin kanoni 29 katsotaan historiallisissa lähteissä otteeksi kirkolliskokouksen 19. istunnon ja kanoni 30 otteeksi kirkolliskokouksen neljännen istunnon pöytäkirjasta.


title: Konstantinopolin toinen kirkolliskokous

text: Viides ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" tunnustetun kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin v. 553 Konstantinopolissa.


title: Konstantinopolin toinen kirkolliskokous

text: Tämä kirkolliskokous oli kutsuttu käsittelemään dogmaattisia asioita, mm. monofysitismia.


title: Konstantinopolin toinen kirkolliskokous

text: Kirkolliskokouksen kutsui koolle keisari Justinianus I.


title: Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous

text: Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous eli "Kuudes ekumeeninen kirkolliskokous" oli katolisten, ortodoksien ja muiden kristillisten ryhmien piispojen kirkolliskokous. Se pidettiin vuonna 680 Konstantinopolissa. Tämä kirkolliskokous oli kutsuttu käsittelemään dogmaattisia asioita, muun muassa Kristuksen jumalallista luontoa ja otettiin kantaa monoteletismiin. Kirkolliskokouksen kutsui koolle keisari Konstantinos IV.


title: Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous

text: Tässä vuoden 691 puolella alkaneessa ja vuonna 692 päättyneessä kokouksessa oli läsnä 227 kirkkoisää. Henkilökohtaisesti paikalla olivat Konstantinopolin, Aleksandrian, Antiokian ja Jerusalemin patriarkat. Paavin edustajina olivat hänen määräämänsä legaatit, heistä tärkeimpänä Hortingin arkkipiispa Basilius.


title: Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous

text: Kokous sääti 102 sääntöä, jotka kaikki ovat ortodoksisen kirkon sääntökokoelmissa. Läntinen kirkko ei nykyään tunnusta kaikille näille säännöille velvoittavaa asemaa, vaikka kokouksessa arkkipiispa Basilius allekirjoitti pöytäkirjan ensimmäisten joukossa.


title: Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous

text: Kun kuudes ekumeeninen kirkolliskokous oli päättynyt ja kirkkoisät hajaantuneet, tuli tarve kutsua (kutsujana keisari Justinianus II) kirkolliskokousedustajat toistamiseen koolle Konstantinopoliin antamaan säännöksiä ja täydentämään sen, mikä aikaisemmin oli jäänyt tekemättä. Tätä myös Trullon kokouksen nimellä tunnettua kokousta nimitetään usein viides-kuudenneksi (engl. Qinisext) kirkolliskokoukseksi. Se pidettiin vuonna 692 ja sen pohjalta syntyi ortodoksikirkon kanoninen oikeus.


title: Nikean toinen kirkolliskokous

text: Seitsemäs ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" tunnustetun kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin v. 787 Nikeassa ja Konstantinopolissa nykyisen Turkin alueella.


title: Nikean toinen kirkolliskokous

text: Tämä kirkolliskokous oli kutsuttu koolle kuvienraastajia vastaan.


title: Nikean toinen kirkolliskokous

text: Koolla oli noin 300–350 piispaa ja muuta kirkonmiestä sekä kirkon itäisestä että läntisestä osasta.


title: Nikean toinen kirkolliskokous

text: Puheenjohtajana oli Tarasios Konstantinopolilainen sekä keisarinna Irene, jonka aloitteesta kirkolliskokous oli kutsuttu koolle.


title: Nikean toinen kirkolliskokous

text: Kirkolliskokouksessa hyväksyttiin kuvien kunnioittamista koskeva dogmi ja annettiin 22 kanonia eli sääntöä. Itäisissä sääntökokoelmissa ovat kaikki 22 sääntöä sekä kirkolliskokouksen lähetyskirje simoniasta paavi Hadrianukselle.


title: Hyderabad (täsmennyssivu)

text: Hyderabad () voi viitata seuraaviin:


title: Hyderabad (Intia)

text: Hyderabad (, ) (tunnetaan myös nimellä Bhagyanagar) on Intian neljänneksi suurin kaupunki ja Telanganan sekä Andhra Pradeshin osavaltioiden yhteinen pääkaupunki. Osa Hyderabadin kaupunkialueesta sijaitsee Hyderabadin piirikunnassa, ja Hyderabad on sen sekä sitä ympäröivän Rangareddin piirikunnan pääkaupunki. Hyderabad muodostaa Secunderabadin kanssa kaksoiskaupungin, jotka erottaa toisistaan vuonna 1562 rakennettu Hussain Sagarin tekojärvi. Vuonna 2011 kaupungissa asui 6 809 970 ja koko kaupunkialueella 7 749 334 henkeä..


title: Hyderabad (Intia)

text: Telanganan osavaltion irtauduttua Andhra Pradeshista kesäkuussa 2014 Hyderabad jäi Telanganan puolelle, mutta pysyy myös Andhra Pradeshin pääkaupunkina ainakin kymmenen vuoden ajan.


title: Hyderabad (Intia)

text: Hyderabad siirrettiin nykyiselle paikalleen Musijoen varteen Muhammad Kuli Kutb Šahin valtakaudella vuonna 1591, koska edellisessä pääkaupungissa Golkondassa oli pulaa vedestä. Muhammad Kuli Kutb Šah määräsi myös rakennettavaksi loistokkaan Charminarin moskeijan kiitokseksi kaikkivaltiaalle, joka oli pelastanut kaupungin ruttoepidemialta.


title: Hyderabad (Intia)

text: Hyderabadissa sijaitsee Ramoji Film City, joka on maailman suurin elokuvastudio. Siellä kuvataan suuri osa telugunkielisen elokuvateollisuuden elokuvista.


title: Illinois

text: Illinois on osavaltio Yhdysvaltain koillisella järvialueella. Illinois’sta tuli 21. osavaltio 3. joulukuuta 1818. Osavaltio rajoittuu pohjoisessa Michiganjärveen ja Wisconsinin osavaltioon. Vesiraja on myös Michiganin osavaltioon. Idässä Illinois rajoittuu Indianan osavaltioon ja etelässä Kentuckyyn, johon rajana on Ohiojoki. Läntisiä rajanaapureita ovat Iowa ja Missouri, joiden vastaisena rajana on Mississippijoki. Nimi Illinois tulee ilmeisesti algonkin-intiaanien soturia merkitsevästä sanasta.


title: Illinois

text: Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan oli syntyisin Illinois’sta.


title: Illinois

text: Pääosa Illinois’sta on Suurten tasankojen aluetta. Shawnee-kukkulat osavaltion eteläosassa ovat 90–330 metriä korkeita. Aivan osavaltion eteläkärjessä on suikale Meksikonlahden rannikkotasankoa Ohio- ja Mississippijokien välissä.


title: Illinois

text: Illinois’n ilmasto on tyypillinen mannerilmasto: talvet ovat kylmiä ja kesät kuumia. Michiganjärvi tasoittaa lämpötilaeroja ja lisää lumisateen määrää. Chicagossa on kuuminta heinäkuussa, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 28,9 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella joulukuusta maaliskuuhun, alimmillaan tammikuussa −8,6 astetta. Sekä helteet että pakkaset surmaavat ihmisiä: vuosittain arvioidaan keskimäärin 74 kuoleman liittyvän kuumuuteen, 18 kuoleman kylmyyteen ja noin 20–30 kuoleman tulviin, ukkosiin, tornadoihin ja lumimyrskyihin.


title: Illinois

text: Illinois’ssa havaitaan vuosittain keskimäärin 29 tornadoa, joista suurin osa tulee huhtikuun ja kesäkuun välisenä aikana. Ukkoskuurot tuottavat yli puolet vuoden sademäärästä. Ukonilmoja koetaan vuosittain 60–80 kappaletta, puolet niistä kesä-elokuussa.


title: Illinois

text: Ennen eurooppalaisia nykyisen Illinois’n alueella eläneet kansat rakensivat Cahokian kaupungin, joka on Pohjois-Amerikan suurellisin esihistorillinen löytöpaikka. Ensimmäiset eurooppalaiset alueella olivat ranskalaisia, mutta vuonna 1673 se siirtyi Pariisin rauhansopimuksessa Englannille.


title: Illinois

text: Illinois’n lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 59 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 118 jäsentä.


title: Illinois

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Illinois

text: Illinois’n bruttokansantuote vuonna 2010 oli 652 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista viidennellä sijalla.


title: Illinois

text: Vaikka keskimääräinen kansantuote asukasta kohti kuuluu Yhdysvaltojen korkeimpiin, köyhyyden aiheuttamat sosiaaliset ongelmat riivaavat Illinois’ta. 1990-luvulla toteutettu voimakas työllistämisohjelma helpotti toimeentulo-ongelmia jossain määrin.


title: Illinois

text: Maaseudulla harjoitetaan etenkin soijan, maissin ja vehnän viljelyä sekä karjataloutta. Osavaltion keskeinen sijainti hyödyttää päivittäistavarateollisuutta, koska kuljetusmatkat liittovaltion kaikkin osiin ovat kohtuulliset. Tärkeitä teollisuudenaloja ovat elintarvike, konepaja, matalli, muovi ja kumi sekä autojen ja lentokoneiden valmistaminen. Suuria illinois’laisia yrityksiä ovat Boeing, Archer Daniels Midland (ADM), Motorola, Caterpillar ja John Deere.


title: Illinois

text: Illinois’ssa on kaksi suurta lentoasemaa: Chicago Midwayn lentoasema ja O’Haren kansainvälinen lentoasema Chicagossa. Kaikkiaan osavaltiossa on 45 lentoasemaa.


title: Illinois

text: Illinois on noin 12,9 miljoonalla asukkaallaan väkiluvultaan viidenneksi suurin Yhdysvaltain osavaltio. Pääkaupunki on Springfield, jossa on noin . Suurimman kaupungin Chicagon väkiluku on noin 2,7 miljoonaa ja sen metropolialueella on asukkaita noin 9,5 miljoonaa. Chicagon O’Haren lentokenttä on maailman vilkkaimpia. Kaupunki on tunnettu myös 1930-luvun järjestäytyneestä rikollisuudesta. Kaupungissa on huomattava afrikkalaisperäinen etelävaltioista orjuutta paennut väestönosa.


title: Illinois

text: Chicagon lisäksi Illinois’ssa on seitsemän muuta yli 100 000 asukkaan kaupunkia: Aurora, Rockford, Joliet, Naperville, Springfield, Peoria ja Elgin.


title: Illinois

text: Illinois’ssa toimii kymmeniä yliopistoja ja korkeakouluja. Vuonna 2013 parhaiksi arvioitiin 4icu:n luokituksessa


title: Illinois

text: Chicago on aina dominoinut Illinois’n kulttuurikenttää. Se oli Yhdysvaltojen varhaisen elokuvatuotannon keskus ennen Hollywoodin nousua. Chicagon sinfoniaorkesteri ja ooppera kuuluvat maan parhaimpiin, ja kaupunki on yksi jazzin ja bluesin keskeisistä kaupungeista.


title: Illinois

text: Chicagon urheilujoukkueita ovat Chicago Bears (amerikkalainen jalkapallo), Chicago Bulls ja Chicago Sky (miesten ja naisten koripallo), Chicago Blackhawks (jääkiekko), Chicago Cubs ja Chicago White Sox (baseball) ja Chicago Fire (jalkapallo).


title: Hyderabad (Pakistan)

text: Hyderābād () on kaupunki Sindhin maakunnassa Pakistanissa noin 150 km Karachista. Se on Sindhin entinen pääkaupunki ja sitä kutsutaan hajuvesien kaupungiksi. Ennen Pakistanin perustamista Hyderābād tunnettiin ”Intian Pariisina”, sillä sen tiet oli tapana pestä hajusteilla joka päivä.


title: Hyderabad (Pakistan)

text: Mian Ghulam Shah Kalhoro perusti kaupungin vuonna 1768. Vuonna 1998 siellä oli 1 166 894 asukasta.


title: Calais

text: Calais [] on 74 888 asukkaan kaupunki (2006) Pohjois-Ranskassa Englannin kanaalin rannalla, Pas-de-Calais’n departementissa. Calais’nsalmen kohdalla Englannin kanaali on kapeimmillaan, ja on vain 34 kilometriä leveä. Kirkkaana päivänä Calais’sta voi nähdä Doverin valkoiset kalliot.


title: Calais

text: Kaupungin vanha osa, Calais-Nord, sijaitsee keinotekoisella saarella kanavien ja satamien ympäröimänä. Kaupungin moderni osa, Saint-Pierre, sijaitsee etelässä.


title: Calais

text: Satavuotisen sodan aikana Englannin kuningas Edvard III valtasi Calais’n vuonna 1347 11 kuukauden piirityksen jälkeen. Kaupunkilaisille vihoissaan oleva kuningas määräsi kaupunkilaiset tapettaviksi. Hän suostui säästämään näiden hengen, jos kuusi korkea-arvoista kaupunkilaista saapuu hänen luokseen paljain päin ja jaloin ja köysi kaulan ympärillä teloitusta varten. Kuningas armahti hänen luokseen tulleet henkilöt kuningattaren pyynnöstä. Hän kuitenkin ajoi ranskalaiset pois kaupungista ja asutti sen englantilaisilla, jotta kaupunki voisi toimia porttina Ranskaan.


title: Calais

text: Kaupunkia alettiin kutsua ”Englannin kruunun kirkkaimmaksi jalokiveksi”, koska se oli tärkeä kulkureitti tinan, lyijyn, kankaiden ja villan kaupassa. Ajoittain sen tullituotot olivat kolmannes koko Englannin tuloista. Villa oli tuotteista tärkein ja kaupungin 12 000 asukkaasta 5 400 oli sidoksissa villan kauppaan.


title: Calais

text:
Calais’ta pidettiin vuosikausia oleellisena osana Englantia. Kaupungin yhden portin yläpuolella olleen tekstin mukaan ranskalaiset saavat Calais'n haltuunsa sinä päivänä, kun rauta ja lyijy kelluvat kuin korkki:
Englantilaisten ote Calais’sta perustui suurimittaisiin linnoituksiin, mikä oli kallista. Ranskan ja Burgundin joukot testasivat usein kaupungin puolustuksen kestävyyttä. Ranskan ja Burgundin keskenäinen vihanpito teki mahdolliseksi Englannille pitää Calais hallussaan.


title: Calais

text: Lopulta Ranska voitti Burgundin, ja englantilaisten valta Calais’ssa päättyi 7. tammikuuta 1558, kun ranskalaiset joukot valloittivat kaupungin. Espanjalaiset valtasivat kaupungin 1596, mutta se palautettiin Ranskalle 1598 Vervinsin rauhassa.


title: Calais

text: Kaupungista tuli taas brittiläinen tukikohta ensimmäisen maailmansodan aikana, koska se oli lähellä Flanderin rintamalinjoja. Toisen maailmansodan aikana kaupunki tuhoutui lähes kokonaan Dunkerquen taistelussa.


title: Calais

text: Kaupungin läheisyys Englantiin on tehnyt siitä merkittävän satamakaupungin vuosisatojen ajan. Suurin osa Englannin kanaalin ylittävistä lautoista kulkee Calais’n ja Doverin välillä. Kanaalitunnelin Ranskan puoleinen pää sijaitsee Coquillessa noin kuusi kilometriä Calais'sta etelään.


title: Calais

text: Kaupungin talouden kivijalka on satama, mutta kaupungissa on myös muuta teollisuutta, joista merkittävimpiä ovat pitsin valmistus, kemianteollisuus ja paperiteollisuus. Calais’sta on suora 238 kilometriä pitkä rautatieyhteys Pariisiin.


title: Calais

text: Ison-Britannian ja Ranskan erilainen alkoholi- ja tupakkaverotus on synnyttänyt kaupunkiin laajoja ostoshalleja englantilaisia päiväturisteja varten.


title: Calais

text: Kaupunki pommitettiin lähes kokonaan maan tasalle toisessa maailmansodassa, joten Calais'ssa ei ole juuri mitään sotaa edeltävää jäljellä. Suurimmalle osalle turisteista kaupunki on läpikulkupaikka.


title: Calais

text: Kaupungin keskustaa hallitsee kaupungintalo, joka on rakennettu flaamilaisen renessanssin tyyliin ja joka näkyy merelle. Kaupungintalon edessä on kopio Auguste Rodinin patsaasta "Les Bourgeois de Calais". Saksan laivaston radiobunkkeri on yleisölle avoin sotamuseo kaupungin keskuspuistossa.


title: Calais

text: Kaupungin länsipuolella on "Côte d’Opale", erittäin näyttävä ja kaunis valkoinen kalliomuodostelma.


title: Maria Pariisilainen

text: Pyhä Maria Pariisilainen eli Äiti Maria (Skobtsova), syntymänimeltään Jelizaveta Jurjevna Pilenko (; 20. joulukuuta 1891 Riika, Venäjän keisarikunta – maaliskuu 1945 Ravensbrück, Saksa) oli alkuaan venäläinen aatelisnainen ja runoilija, sittemmin emigranttina Ranskassa elänyt nunna ja Ranskan vastarintaliikkeen aktiivinen jäsen. Hän ehti olla naimisissa kaksi kertaa: ensimmäisessä avioliitossa sukunimenä "Kuzmina-Karavajeva", toisessa "Skobtsova". Äiti Maria teki pitkän päivätyön köyhien ja unohdettujen hyväksi. Toisen miehensä kuoleman jälkeen hän vihkiytyi nunnaksi, mutta luostariin vetäytymisen sijaan hän omistautui venäläispakolaisten auttamiseen Ranskassa. Hän perusti Pariisiin kaksi köyhäintaloa. Natsimiehityksen aikana hän lähetti ruoka-apua vangeille ja auttoi juutalaisia pois maasta ja piilotti heitä kotiinsa. Hänet ilmiannettiin ja pidätettiin. Äiti Maria kuoli Ravensbrückin keskitysleirillä maaliskuussa 1945.


title: Maria Pariisilainen

text: Äiti Maria kanonisoitiin Ekumeenisen patriarkaatin Pyhän Synodin päätöksellä vuonna 2004. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä.


title: Maria Pariisilainen

text: Samalla kanonisoitiin muitakin Ranskassa asuneita venäläisiä emigrantteja, jotka kuolivat natsien vainoissa. Muut kanonisoidut ovat isä Aleksis Medvedkov (1867–1934), isä Dimitri Klepinine (1904–1944), äiti Marian poika Georgi Skobtsov (1921–1944) ja Elia Fondaminski (1880–1942). Ranskan uusmarttyyrien yhteiseksi muistopäiväksi Konstantinopolin Pyhä Synodi määräsi heinäkuun 20. päivän.


title: Hypnoosi

text: Hypnoosi on sosiaalinen vuorovaikutustilanne, jonka yhteydessä hypnotisoitavalle annetaan suggestio, jonka päämääränä on tuottaa muutoksia subjektiivisissa kokemuksissa, havainnoissa, aistimuksissa, tunteissa ja/tai käyttäytymisessä.


title: Hypnoosi

text: Hypnoosin olemuksesta ei toistaiseksi ole olemassa yksimielisyyttä ja myös sen määritelmä riippuu siitä viitekehyksestä, jota määrittelijä edustaa. Eri näkemyksiä edustavat tutkijat ovat kuitenkin päätyneet "kompromissimääritelmään", siten että kutsutaan hypnoosiksi sitä sosiaalista vuorovaikutusprosessia, joka ilmiöön tyypillisesti liittyy ja kuvataan se mahdollisimman selkeästi.


title: Hypnoosi

text: Hypnoositilanne ("hypnotisointi") luodaan yleensä käyttämällä tietyntyyppisiä tekniikoita, joita kutsutaan induktioiksi (verbistä inducere = johdattaa). Induktion yhteydessä pyritään luomaan tilanne, jossa normaali, useiden aistikanavien kautta tuleva vaihteleva informaatiotulva pyritään minimoimaan ja huomio kiinnittyisi ainoastaan hypnotisoijan luomiin mielikuviin.


title: Hypnoosi

text: Tutkimuksissa käytettävässä induktiossa koehenkilöä pyydetään aluksi kiinnittämään katseensa johonkin pisteeseen tai esineeseen ja keskittymään vain hypnotisoijan sanoihin. Tämän jälkeen annetaan mielikuvia yhä syvenevästä rentoutumisesta samalla kun lasketaan lukuja esim. yhdestä kymmeneen (esim. "..samalla kun luettelen lukuja yhdestä eteenpäin tunnet kuinka olosi muuttuu yhä rennommaksi ja raukeammaksi… jokainen luku saa sinut tuntemaan itsesi yhä rennommaksi ja rennommaksi…). induktiossa käytetään myös univertausta esim. "…samalla kun olosi muuttuu rennoksi, huomaat väsymyksen tunteen valtaavan koko kehosi alat vähitellen kokea kasvavaa raukeuden tunnetta… aivan kuin vaipuisit uneen…). Induktioon liitetään myös lihasten rentouttaminen pyytämällä hypnotisoitavaa keskittymään eri lihaksiin tai lihasryhmiin ja rentouttamaan nämä kunkin vuorollaan (… keskity nyt jalkojesi lihaksiin ja anna niiden rentoutua täysin ja muuttua painaviksi ja veltoiksi…).


title: Hypnoosi

text: Edellä kuvattu induktio on ns. standardi-induktio, jota käytetään tutkimuksessa. Kliinisessä yhteydessä induktio voidaan sovittaa kunkin potilaan tarpeiden mukaan hyvinkin yksilöllisesti. Hypnoosiin liittyy usein rentoutumiseen liittyviä suggestioita mutta tämä ei ole mitenkään välttämätöntä. Ääriesimerkki on ns. aktiivi-vireä (active-alert) hypnoosi, jossa koehenkilöt polkevat kuntopyörää induktion ja hypnoosin aikana.


title: Hypnoosi

text:
Tutkijoiden keskuudessa ollaan hyvin erimielisiä siitä, miten hypnoosiin liittyvät ilmiöt ja kokemukset selitetään. Tutkimusta sävytti lähes 1960-luvulle saakka selviönä pidetty ajatus erityisestä hypnoositilasta, joka "selitti" nämä muutokset kokemuksissa ja käyttäytymisessä. Nykyisin tämä näkemys tunnetaan ns. "state"-mallina ja sen keskeinen ajatus on, että hypnoosi-induktio saattaa hypnotisoitavan muuttuneeseen tajunnantilaan tai transsiin. Muuttunut tila mahdollistaa sen, että henkilö voi kokea mielikuvat erittäin elävinä ja todentuntuisina. Tämä malli joutui kuitenkin vähitellen puolustuskannalle, koska tälle oletetulle tilalle ei löytynyt minkäänlaisia fysiologisia korrelaatteja ja mitään selvää yhdenmukaista tapaa reagoida hypnoosiin ei myöskään ilmennyt. Sittemmin ns. sosiaalipsykologiset mallit ovat tulleet tämän traditionaalisen ajattelun rinnalle. Niiden keskeinen huomio on kiinnittynyt tilanteen sosiaalisten piirteiden analysointiin, ja koko muuttuneen tajunnantilan käsitteen katsotaan olevan täysin tarpeeton selittäjä. Tämän koulukunnan edustajat katsovat nykyisten psykologisten käsitteiden riittävän hyvin selittämään kaikki hypnoosiin liittyvät ilmiöt. Tärkeinä tekijöinä nähdään mm. henkilöiden odotukset, eläytyminen ja ennakkoluulot sekä niiden aiheuttamat seuraukset jopa hallusinaatioiden kokemiseen saakka. Vaikka koehenkilöiden on täysin mahdollista "huiputtaa" tai valehdella kokemuksensa, ovat tutkimukset viitanneet tämän olevan melko harvinaista. Koehenkilöiden reaktioita on mm. salaa videoitu ja todettu käyttäytymisen olevan pääasiassa yhdenmukaista riippumatta siitä, onko hypnotisoija tarkkailemassa mahdollisia reaktioita.
Näiden kahden koulukunnan välillä käydään edelleen kiivasta kädenvääntöä muuttuneen tajunnantilan käsitteen tarpeellisuudesta. Muutamat viimeaikaiset tutkimustulokset ovat kuitenkin viitanneet melko vahvasti siihen, että joillakin koehenkilöillä hypnoosi-induktio todella johtaa jonkinlaiseen muutokseen aivojen informaationkäsittelyssä ja mahdollisesti sen myötä myös kykyyn kokea aidompia hallusinaatioita verrattuna esimerkiksi kuvitteluun ilman hypnoosia.


title: Hypnoosi

text: Yksi hypnoosiin liittyvistä selkeimmistä tutkimustuloksista on se, että eri ihmiset reagoivat hypnoosi-induktion jälkeen esitettyihin suggestioihin tai mielikuviin hyvin eri tavoin. Tätä yksilöllistä reagointitaipumusta nimitetään suggestio-/hypnoosiherkkyydeksi ja sen mittaamista varten on käytössä erilaisia testejä. Tutkimuksissa tätä herkkyyttä mielikuvien kokemiseen arvioidaan mittareilla, jossa induktion (hypnoosiin johdatus) jälkeen annetaan useita erityyppisiä suggestioita. Niitä tarkastelemalla saa melko hyvän käsityksen siitä mitä ilmiöitä hypnoosin piiriin katsotaan kuuluvaksi. Nämä testeissä käytetyt suggestiot jaetaan tyypillisesti kolmeen luokkaan seuraavasti (ks. Hilgard 1965):


title: Hypnoosi

text: Ideomotoriset suggestiot. Näillä tarkoitetaan tyypillisesti suggestioita, joissa koehenkilöä pyydetään kuvittelemaan tiettyjä asiantiloja siten, että ollessaan tosia niiden seurauksena olisi jokin motorinen liike. Tällaisia suggestioita ovat usein mielikuvat erilaisista kehon osien painavuuden tai keveyden kokemuksista (esim: "kuvittele, että kätesi alkaa tuntua niin kevyeltä, että se nousee itsekseen ilmaan").


title: Hypnoosi

text: Haastesuggestiot. Tähän luokkaan kuuluvat suggestiot eroavat jo jossain määrin perinteisestä mielikuviin eläytymisestä, sillä niihin liittyy myös aktiivista vuorovaikutusta. Koehenkilöä pyydetään usein ensin kuvittelemaan jokin hänen kehoonsa liittyvä asiantila (jonkin kehon osan painavuus tms.). Tämän jälkeen koehenkilölle sanotaan, että kokemus on niin voimakas, että hän ei kykene ”murtamaan” mielikuvan voimaa vaikka haluaisi. Lopuksi hänet haastetaan kuitenkin yrittämään (esim: "...silmäluomesi tuntuvat nyt niin raskailta, että ne ovat kuin kiinnittyneet toisiinsa ja sinun on mahdotonta aukaista silmiäsi, vaikka kuinka yrität… ole hyvä ja yritä nyt aukaista silmäsi niin huomaat kuinka vaikeaa, jopa mahdotonta, se on").


title: Hypnoosi

text: Kognitiiviset suggestiot. Näillä pyritään vaikuttamaan koettuihin aistimuksiin, havaintoihin, ajattelun ja muistiin. Kognitiiviset suggestiot voivat saada aikaan hallusinaatioita ja muistimuutoksia. Hallusinaatiot voivat kohdistua mihin tahansa aistinpiiriin (näkö, kuulo, haju, maku jne.) ja ne voivat olla luonteeltaan negatiivisia (annetaan suggestio, että jotain todellista ärsykettä ei olekaan eli sitä ei aistita tai havaita) tai positiivisia (suggestio, että havaitaan tai aistitaan jotain, mitä todellisuudessa ei ole). Negatiivisesta hallusinaatiosta hyvä esimerkki on kiputuntemuksen lieveneminen tai häviäminen - ilmiö, jota hypnoosin historian alkuvaiheessa paljon hyödynnettiin jopa kirurgisten operaatioiden yhteydessä ennen kemiallisten anestesiamenetelmien keksimistä. Positiiviset hallusinaatiot, joita tutkimuksessa paljon käytetään, kohdistuvat usein näkö- tai kuuloaistiin. Esimerkiksi, ”…kun avaat silmäsi, niin näet pöydällä edessäsi punaisen pallon…” (jota ei todellisuudessa ole) tai sanotaan koehenkilölle, että hän saa kuulla jonkun tutun laulun (mitä todellisuudessa ei soiteta). Muistiin liittyviä suggestioita voidaan antaa samalla tavoin joko siten, että sanotaan koehenkilön unohtavan jonkin tapahtuman tai asian (vaikkapa oman nimensä) tai vastaavasti ”muistamaan” tapahtumia tai asioita, joita hänelle hypnoositilanteessa kerrotaan.


title: Hypnoosi

text: Eräs mielenkiintoisimmista kognitiivisista suggestioista on ns. posthypnoottinen suggestio mikä tarkoittaa, että koehenkilölle voidaan antaa suggestio, jonka tarkoitus on toteutua tietyn merkin laukaisemana sen jälkeen kun koehenkilö on jälleen normaalissa valvetilassa. Tällöin koehenkilölle voidaan hypnoosin aikana sanoa, että kun olet jälleen normaalissa valvetilassa tämän istunnon jälkeen, tunnet voimakasta halua laittaa hatun päähäsi silloin kun otan silmälasini pois. Tähän voidaan lisätä vielä suggestio siitä, että koehenkilö ei muista, että hänelle on sanottu näin. Posthypnoottinen suggestio voi koskea myös itse hypnoosin siirtymistä tai siitä ”heräämistä”. Esimerkiksi seuraavasti: ”…kun otan silmälasit päästäni, niin siirryt välittömästi takaisin tähän hypnoositilaan, missä olet nyt, ja kun laitan lasit takaisin päähäni, niin heräät…”.


title: Hypnoosi

text: Hypnoosiherkkyyttä arvioivat mittarit on suunniteltu pääsääntöisesti siten, että alussa annetaan helposti onnistuvia ideomotorisia suggestioita ja lopussa kognitiivisia suggestioita, jotka onnistuvat vain pienellä osalla ihmisistä. Herkkyysmittareiden normitiedoista (esim. Kallio & Ihamuotila, 1999) voi karkeasti todeta, että ideomotoriset suggestiot toimivat lähes 90 %:lla, vasteen inhibitio- tyyppiset suggestiot noin 30–50 %:lla ja kognitiiviset suggestiot noin 15–30 %:lla koehenkilöistä. Luvut vaihtelevat eri tutkimuksissa ja siksi tarkkojen prosenttilukujen antaminen on mahdotonta. Myös esimerkiksi visuaalisen hallusinaation voimakkuus vaihtelee eri ihmisten välillä siten, että osa näkee esimerkiksi "hallusinaatiokissan" ja todellisen kissan yhtä selvinä eikä aina kykene erottamaan niitä toisistaan kun taas toiset näkevät hallusinaation jossain määrin himmeänä tai epätarkkana. Hypnoosiherkkyys muodostaa suunnilleen normaalijakauman samalla lailla kuin esimerkiksi älykkyys eli suurin osa ihmisistä sijoittuu asteikon keskelle ja molempiin ääripäihin sijoittuu vain pieni osa ihmisistä.


title: Hypnoosi

text: Hypnoosista puhuttaessa tulee kuitenkin harvemmin esille se tosiasia, että näihin kaikkiin edellä esitettyihin suggestioihin reagointi onnistuu joiltakin varsin hyvin myös ilman mitään edeltävää hypnoosi-induktiota. Barberin (1969) mukaan yleensä ainoastaan hypnoosiin liitettyjä ilmiötä voidaan monilla saada aikaiseksi myös koetilanteessa, jossa ohjeena on eläytyä vain annettuihin mielikuviin mahdollisimman hyvin. Kirjallisuudessa tästä käytetään termiä "valve-suggestioherkkyys", joka käsitteenä on siinä mielessä heikko, ettei lukuisista yrityksistä huolimatta ole löydetty yleistä hypnoositilan kriteeriä. Hypnoosi-induktion on todettu (esim. Hilgard & Tart 1966) kuitenkin lisäävän suggestioherkkyyttä mutta valve-suggestioherkkyyden ja hypnoosi-induktiota seuraavan suggestioherkkyyden korrelaatio on hyvin korkea (= 0,86). Onkin varsin perusteltua siis olettaa, että näissä yleensä on kysymys samoihin mekanismeihin liittyvästä mielikuviin eläytymisestä.


title: Hypnoosi

text: Suurin osa suggestioista, joita hypnoosiherkkyyden arvioinnissa käytetään, ovat pyyntöjä eläytyä johonkin annettuun mielikuvaan (esim. kuvittele, että käteesi on sidottu heliumilla täytetty ilmapallo, joka nostaa kättäsi ylöspäin). Tällöin koehenkilön tehtävä on pyrkiä elämään tämä mielikuva mahdollisimman elävästi, mutta samalla hän tietää kokemuksensa olevan vain mielikuvaan eläytymistä. Hypnoositutkimuksen eräs kiistanalainen kysymys on kuitenkin se, että tietävätkö hypnotisoidut koehenkilöt AINA, että he eläytyvät vain omiin mielikuviinsa kuten esim. Kirscah & Braffman (2002) esittävät. Tämä kysymys vaatii edelleen lisää tutkimusta, mutta erityisesti kognitiivisten suggestioiden yhteydessä osa koehenkilöistä raportoi, että he eivät kykene sanomaan jostain aistihavainnoista josko ne ovat todellisia, ulkoisen ärsykkeen aikaansaamia kokemuksia vai heidän oman mielikuvansa tuottamia aistimuksia. Tällaiset kognitiiviset suggestiot toteutuvat vain melko pienellä osalla koehenkilöitä mutta tutkimuksen kannalta ne ovat hyvin mielenkiintoisia. Mikäli sellaisia outoja ilmiöitä kuten hallusinaatiot ja muistimuutokset ei hypnoosiin liittyisi, olisi se käsitteenä jo luultavasti unohdettu kauan sitten. Hypnoosin historian aikana on kuitenkin toistuvasti tullut esille epäilyjä siitä, että mitään dramaattisia mielenilmiöitä kuten eläväntuntuisia hallusinaatioita ei todellisuudessa tapahdu vaan hypnotisoidun henkilön käyttäytyminen voidaan selittää huomattavasti yksinkertaisemmin. Se, että useat koehenkilöt ovat kertoneet kokevansa hallusinaatioita, on useissa tutkimuksissa esille tullut selkeä tulos. Epäilyjä onkin ollut sen suhteen, voiko näihin puhtaasti subjektiivisiin kuvauksin todella luottaa. Monet tutkimukset ovat nimittäin osoittaneet, että koehenkilöillä on voimakas taipumus pyrkiä toimimaan niin kuin he olettavat lääkärin, tutkijan tai muun auktoriteetin toivovan. Tällöin on hyvinkin ymmärrettävää, että koehenkilöt kuvaavat sellaisia kokemuksia, joita heiltä selvästi odotetaan eikä niitä mitä he oikeasti kokevat. Tämän sosiaalisen paineen voimakkaana kokeva koehenkilö helposti kuvaa vaikkapa pöydällä edessään kuvittelemaansa palloa hyvin eläväksi ja todelliseksi, mikäli hän olettaa tämän olevan ”oikea” vastaus koetilanteessa.


title: Hypnoosi

text: Aivojen kuvantamismenetelmät ovat kuitenkin tulleet ratkaisevaksi avuksi selvitettäessä, mitä koehenkilön mielessä ja aivoissa todella tapahtuu hypnoosin aikana. Näin voidaan saada objektiivista tietoa aivotoiminnasta erilaisten kokemuksien aikana eikä tällöin tarvitse luottaa yksinomaan koehenkilöiden kuvaamiin subjektiivisiin kokemuksiin. Tuoreimmat tutkimukset (esim. Kosslyn et al., 2000) ovatkin tuoneet lisävalaistusta näihin ongelmiin ja selviä viitteitä on saatu mm. siitä, että koehenkilöiden raportoimat näköhallusinaatiot aiheuttavat aivoissa hyvin samantyyppistä aktivaatiota kuin todellisten ärsykkeiden tuottamat. Myös erilaisten kipuärsykkeiden (kipu tuotetaan usein antamalla heikkoja sähköärsykkeitä sormeen tai pitämällä kättä kylmässä vedessä) aiheuttaman aivoaktivaation tutkimus on antanut tukea sille, että hypnoosin aikana annetut suggestiot kipukokemuksen lievenemisestä tai häviämisestä vaikuttavat jollakin koehenkilöillä selkeästi kipukokemuksen voimakkuuteen (Rainville et al., 1997).


title: Hypnoosi

text: Keskeiseksi ongelmaksi hypnoosia ja muuntunutta tajunnantilaa (hypnoositilaa) koskevassa kiistassa on osoittautunut käsitteelliset epäselvyydet ja puutteelliset määritelmät. Tämä koskee yhtä hyvin käsitettä ”muuntunut tajunnantila” kuin sitä mitä on hypnoosi. Kun hypnoosi määritellään sosiaaliseksi vuorovaikutustilanteeksi, vältytään kaikenlaiselta kiistelyltä sen olemassaolosta. Sen etuna on, että hypnoosia voidaan edelleen käyttää kliinisissä yhteyksissä, vaikka ei ymmärretäkään sen vaikutusmekanismeja. Toisaalta tällaisen määritelmän suuri heikkous on se, että hypnoosilla on alun perin tarkoitettu unta muistuttavaa tilaa ja loogista olisi säilyttää ”hypnoosi” – käsitteen sisältö sellaisena. Mikäli minkään tämäntyyppisen tilan olemassaolosta ei koskaan saada vakuuttavaa näyttöä, niin ehkä koko ”hypnoosi”-käsitteen tulisi siirtyä tieteen historiaan, virheellisenä käsityksenä ilmiön luonteesta. Suggestioiden avulla aikaansaatuja ilmiöitä tulisi sitten kuvata muilla käsitteillä, puhumalla vain esim. ohjatuista mielikuvista, koehenkilöissä viriävistä odotuksista ja tilanteeseen liittyvistä sosiaalisista rooleista.


title: Hypnoosi

text: Muuntuneen tajunnantilan määritelmä on myös hyvin erilainen tutkijasta riippuen. Osa tutkijoista katsoo, että henkilön tajunnantila on muuttunut, mikäli hän kokee hyvin elävästi jonkin mielikuvan. Olettakaamme, että henkilö eläytyy voimakkaasti suggestioon, että hänen sylissään lepäävään käteensä on sidottu jättimäinen vappuilmapallo, joka nostaa hiljalleen hänen käsivarttaan ilmaan. Tämä mielikuva on hyvin helppo luoda ja monet kokevat tällöin, että heidän kätensä alkaa vähitellen muuttua kevyeksi ja toisilla niin, että heidän käsivartensa nousee hiljalleen ilmaan. Koehenkilöiden kuvaukset tähän ilmiöön liittyvästä kokemuksesta vaihtelevat siten, että toisilla siihen liittyy tunne, että on itse osaltaan auttamassa käden nousua mutta osa kuvaa tapahtumaa täysin automaattiseksi. Tämä käden nousu automaattisesti täyttää joidenkin tutkijoiden mielestä jo muuntuneen tajunnantilan kriteerit: mitään kättä nostavaa ilmapalloa ei ole olemassa ja kuitenkin koehenkilö kokee ikään kuin näin olisi. Tämä näkemys muuntuneesta tajunnantilasta on ongelmallinen koska tällainen mielikuva toteutuu melko helposti (ainakin jossain määrin) hyvin monella ilman mitään edeltäviä hypnoosi-induktioita tai muita proseduureja. Näin väljän määritelmän seuraus on, että hypnoosiin liittyvät kokemukset voidaan melkein kaikkien kohdalla luokitella muuntuneeksi tajunnantilaksi ja että muuntuneita tajunnantiloja saadaan usein ja helposti aikaan vain lausumalla jokin suggestio ääneen. Muuntuneen tajunnantilan kriteerinä olisi vain elävän mielikuvan synty mielessä. Tällaisten väljien kriteerien käyttö johtaisi siihen, että aivan jokapäiväinen mielikuviin eläytyminenkin määrittyisi automaattisesti sekä hypnoosiksi että muuntuneeksi tajunnantilaksi.


title: Hypnoosi

text: Aivan tuoreet tutkimukset ovat antaneet jopa viitteitä, että aivojen tapa käsitellä informaatiota saattaa muuttua jopa sekunneissa hypnoosi-induktion seurauksena (Fingelkurts Al. et al., 2007; Fingelkurts An. et al., 2007). Tämä tarkoittaisi sitä, että joitakin ihmisiä todellakin olisi mahdollista saattaa jonkinlaiseen hypnoositilaan joka on myös aivokuvantamismenetelmillä todennettavissa. Tämäntyyppisiä kokeita on tehty kuitenkin vain muutamia ja huomattavasti lisää tutkimusta tarvitaan, ennen kuin saadaan vakuuttavia näyttöjä siitä, että tällainen mahdollista ja kuinka yleistä tällainen on. Tutkimukset osoittavat kuitenkin selkeästi, että näitä ilmiöitä saadaan aikaan vain hyvin harvoilla koehenkilöillä. Hypnoosikirjallisuudessa viitataan usein termillä "hypnoosivirtuoosi" sellaisiin harvoihin henkilöihin, jotka kykenevät kokemaan hypnoosi-ilmiöiden koko kirjon hallusinaatiosta posthypnoottisiin suggestioihin.


title: Hypnoosi

text: Mikäli alustavat tulokset hypnoosiin liittyvistä muutoksista aivotoiminnasta pitävät paikkaansa, saattaa hypnoosi joillakin ihmisillä saada aikaan erityisen ”aivotilan”, joka mahdollistaisi mielikuvien kokemisen lähes vastaavalla tavalla, jonka normaalisti meille luovat ulkomaailmasta aistiemme välityksellä tulevat ärsykkeet. Hypnoosiin ja hallusinaatioihin liittyvien aivomekanismien tarkastelu saattaisi tulevaisuudessa antaa hyvin arvokasta informaatiota mielen- ja tajunnantutkimuksen perusongelmasta: miten aivot muodostavat meidän subjektiivisen kokemusmaailmamme.


title: Hypnoosi

text: Hypnoosi on kirjallisuudessa suosittu aihe, esimerkkinä mm. Lee Falkin luoma Taika-Jim. Suomalaisista mainittava on nimimerkki Outsiderin Karma-sarjan kirja "Etiopialainen perintö".


title: Hypnoosi

text: Kirjailija Seppo Tuisku kirjoitti hypnoosista muutamia tarinoita, kuten Jerry Cotton -sarjan alkupäähän kuuluva tarina "Minä ja aseeton murhaaja", jossa päähenkilö selvittelee salaperäistä itsemurhien sarjaa, jonka takaa paljastuu häikäilemätön korkeimman lajin hypnoosia käyttävä murhaaja.


title: Hypnoosi

text: Myös tämän kirjailijaparin yhteisesti tuottamissa Pekka Lipponen ja Kalle-Kustaa Korkki -tarinoissa hypnoosilla oli toisinaan olennainen osa, mm. kaksoistarinassa "West-bankin ryöstäjien jäljillä - Nora Millerin salaisuus ratkeaa".


title: Hypnoosi

text: Ruotsalainen kirjailijanimimerkki Lars Kepler on kirjoittanut rikosromaanin "Hypnotisoija" (2009), jossa hypnoosi on keskeisessä osassa.Tässä listassa on teoksia, jotka eivät ole käyneet läpi mitään tieteellistä ennakkoarviota, ja niitä on siksi luettava tietyllä kriittisyydellä.


title: Ulysses

text: Ulysses on muoto kreikkalaisesta nimestä Odysseus. Se voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Leo (arkkipiispa)

text: Leo (siviilinimeltään Leo Makkonen; s. 4. kesäkuuta 1948 Pielavesi) on Suomen ortodoksisen kirkon johtaja, Helsingin ja koko Suomen arkkipiispa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Pielaveden yhteiskoulusta 1967 ja suoritti ortodoksisen pappiskandidaatin tutkinnon Kuopiossa Suomen ortodoksisessa pappisseminaarissa. Hän suoritti 1995 teologian kandidaatin tutkinnon ja sai teologian maisterin arvon. Hän on arkkipiispa Hermanin ohella arkkipiispana toinen valkoisen papiston jäsen ja leski. Hänellä on yksi tytär.


title: Leo (arkkipiispa)

text: Leo Makkonen vihittiin diakoniksi ja papiksi 1973 ja piispaksi 1979. Hän on toiminut ortodoksisen nuorisotyön linjanjohtajana uskonnonopettajana Itä-Karjalan kansanopistossa 1972–1973, sen jälkeen ensin Ilomantsin ja sitten Turun piirin matkapappina 1973–1979. Vuonna 1979 hänet valittiin Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispaksi nimikkeellä Joensuun piispa. Hän täytti kanonisen naimattomuusehdon, koska oli jäänyt leskeksi vuonna 1977.


title: Leo (arkkipiispa)

text: Hänet valittiin 1979 Oulun hiippakunnan piispaksi nimikkeellä Oulun metropoliitta 1.1.1980 alkaen, ja 1996 hänet valittiin Helsingin hiippakunnan piispaksi nimikkeellä Helsingin metropoliitta. Lokakuussa 2001 hänet valittiin Karjalan ja koko Suomen arkkipiispaksi. Arkkipiispan istuimen siirtyessä Helsinkiin Leo siirtyi vuoden 2018 alusta sinne, saaden virkanimikkeekseen Helsingin ja koko Suomen arkkipiispa.


title: Leo (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Leo on ollut jäsenenä Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokouksessa vuodesta 1975 ja ortodoksisessa kirkollishallituksessa vuodesta 1980.


title: Leo (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Leo perusti vuonna 2005 jo kolmannen ortodoksisen kulttuurisäätiön, Karjalan hiippakunnan säätiön.


title: Leo (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Leo aloitti jo Oulun metropoliittana toimiessaan valmistella teologian väitöskirjaa arkkipiispa Paavalista. Työ on edelleen kesäkuussa 2009 kesken


title: Leo (arkkipiispa)

text: Arkkipiispa Leo on leski ja yhden tyttären isä; vuonna 2005 nähtiin seitsemänkymmenen vuoden tauon jälkeen harvinainen tilaisuus, kun hänen tyttärensä vihittiin avioliittoon Uspenskin katedraalissa. Edellisen kerran näin tapahtui vuosina 1934 ja 1938, kun arkkipiispa Hermanin vanhimmat tyttäret Tamara ja Ariadne vihittiin avioliittoon Sortavalassa.


title: Leo (arkkipiispa)

text: Leo toteutti 60-vuotispäivänään elämänikäisen haaveensa, kun hän rakennutti synnyinkyläänsä Pielavedelle tsasounan, jonka hän juhlapäivänään vihki käyttöön.


title: Maatin laki

text:
Maatin laki on muinaisessa Egyptissä vallalla ollut käsitys oikeudenmukaisuudesta ja totuudesta, jota edusti Maat-jumalatar.
Maatin laki oli merkittävä erityisesti uskonnollisessa merkityksessä, sillä vainajan oli saatava jumalat vakuutetuiksi noudattaneensa Maatin lakia maan päällä eläessään, jotta hän ei joutuisi kadotukseen. Maatin lakia noudattanutta ihmistä kutsuttiin "ääneltään vilpittömäksi".
Saadakseen jumalat vakuuttuneiksi noudattaneensa Maatin lakia vainajan tuli vakuuttaa seuraavaa:


title: Panteleimon (metropoliitta)

text: Panteleimon (siviilinimeltään "Petri Sarho", s. 17. toukokuuta 1949 Vieremä) on entinen Oulun metropoliitta. Hän jäi eläkkeelle kesäkuussa 2013.


title: Panteleimon (metropoliitta)

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1969 ja aloitti opinnot Suomen ortodoksisessa pappisseminaarissa, josta hän valmistui vuonna 1972. Jatko-opintoja hän suoritti Neuvostoliitossa Leningradin hengellisessä akatemiassa, josta hän valmistui teologian kandidaatiksi vuonna 1977.


title: Panteleimon (metropoliitta)

text: Panteleimon toimi vuosina 1973 ja 1975 matkakanttorina Ilomantsin piirissä. Hänet vihittiin munkiksi, munkkidiakoniksi ja pappismunkiksi vuonna 1977, jolloin hänestä myös tuli Valamon luostarin veljestön jäsen. Uudessa Valamossa hän toimi luostarin johtajana, igumeenina, vuosina 1979–1997. Arkkimandriitan arvo hänelle myönnettiin vuonna 1986.


title: Panteleimon (metropoliitta)

text: Vuonna 1997 hänet valittiin nimikkeellä ”Joensuun piispa” Suomen ortodoksisen kirkkokunnan apulaispiispaksi. Piispaksi vihkiminen tapahtui Kuopiossa maaliskuussa 1997. Hän hoiti virkaatekevänä Helsingin hiippakunnan piispan virkaa kaksi kuukautta vuoden vaihteessa 2001–2002. Huhtikuussa 2002 hänet valittiin Oulun hiippakunnan piispaksi nimikkeenään Oulun metropoliitta.


title: Panteleimon (metropoliitta)

text: KP metropoliitta Panteleimon on kuulunut Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokoukseen ensin vuosina 1986–1992 ja sitten itseoikeutettuna jäsenenä vuodesta 1997 alkaen.


title: Panteleimon (metropoliitta)

text: Metropoliitta Panteleimon on kirjoittanut lukuisia artikkeleita ja Valamo- tai ortodoksia-aiheisia kirjoja ja historiallisia romaaneja, muun muassa "Timanttiristi", "Unen laiva", "Karjalan maa", "Venäläistä teetä", "Pojan tie". Hän on myös kirjoittanut tietokirjan "Luostari Jäämeren rannalla: Petsamon luostarin historiaa".


title: Taipei

text: Taipei (, pinyin Táibĕi Shì, taiwaniksi Tâi-pak) on Taiwanin pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Danshuijoen varrella Taiwanin pohjoisosassa. Taipei on Taiwanin poliittinen, taloudellinen ja kulttuurillinen keskus ja sen väkiluku vuonna 2015 oli 2 704 810. Kaupungin perustivat han-kiinalaiset siirtolaiset mannermaalta 1700-luvun alussa ja Taiwanin pääkaupunki siitä tuli Kuomintangin paettua saarelle Kiinan sisällissodan jälkeen vuonna 1949.


title: Taipei

text: Kaupungin pinta-ala on 271,8 km². Se sijaitsee Tanshui-joen laaksossa Pohjois-Taiwanissa. Kaupungin koillisosa ulottuu Datun-nimisille sammuneille tulivuorille. Kaakkoisosassa kohoavat sedimenttikivien muodostamat Neihu- ja Nangang-kukkulat, joiden välissä virtaa Keelung-joki.


title: Taipei

text: Taipein kevät kestää maaliskuusta toukokuuhun, kesä kesäkuusta elokuuhun, syksy syyskuusta marraskuuhun ja talvi joulukuusta helmikuuhun. Talvella kaupungin ilmastoon vaikuttavat alueelle Siperiasta ja Mongoliasta leviävät korkeapaineen vyöhykkeet ja kaakkoinen monsuuni-ilmasto. Kesällä vaikuttavat puolestaan Tyyneltä valtamereltä saapuvat korkeapaineen vyöhykkeet ja lounainen kostea monsuuni-ilmasto. Kaupunkia ympäröivät vuoret ja meren läheisyys vaikuttavat eri vuodenaikojen eroihin. Keskimääräinen vuosittainen sadanta on 2519,2 mm ja keskilämpötila 23,8 °C. Vuosittainen korkein lämpötila on 37,5 °C ja alin 9,8 °C. Keskimääräinen ilmankosteus on 75,2 % ja sadepäivien vuosittainen määrä 148.


title: Taipei

text: Taipein ympäristöä on vaivannut saastuminen. Hiiltä poltettiin lähes ilman rajoituksia aina 1980-luvulle saakka ja syntynyttä savusumua pahensi Taipein sijainti syvänteessä. Päästöjen määrä on kuitenkin sittemmin vähentynyt teollisuustoiminnan vähentymisen mukana.


title: Taipei

text: Taiwanin alkuperäisasukkaat harjoittivat nykyisen Taipein alueella pienimuotoista maanviljelyä ja kalastusta. Ensimmäiset han-kiinalaiset siirtolaiset saapuivat alueelle 1700-luvun alussa ja rakensivat ensimmäiset talonsa Danshuijoen varrelle. Paikka sai nimen Mankah alkuperäisasukkaiden jokia pitkin liikkuessaan käyttämien kanoottien mukaan. Paikka kasvoi merkittäviin mittasuhteisiin 1740-luvulle mennessä ja kauppa mannermaan kanssa kukoisti. Han-kiinalaisten siirtolaisten eri klaanien ja kiltojen väliset yhteenotot ajoivat osan siirtolaisista Dadaochengin alueelle Danshuijoen alavirtaan. Dadaocheng kukoisti puolestaan teekaupalla ulkomaalaisen kauppiaiden kanssa ja 1800-luvun lopulla se oli Taiwanin tiheimmin asuttu alue. Vuonna 1874 Qing-dynastiaa palvellut virkamies Shen Baozhen ehdoti hoville kaupunginmuurin rakentamista Taipein ympärille. Kaupunginmuuri jäi lyhytikäiseksi, sillä se purettiin myöhemmin Japanin hallinnon alla ja sen keskusta oli viimeinen Kiinan kaupunki, joka rakennettiin perinteiseen tapaan kosmologiaan perustuen. Kaupunki oli toisaalta myös ensimmäinen Kiinan kaupunki, joka nykyaikaistettiin. Taiwanin ensimmäisen kuvernööri Liu Mingchuanin alaisuudessa Taipeihin saapui esimerkiksi katuvalaistus, sekä Mankahin ja Dadaochengin kauppiaiden rahoittamat suorat kadut ja kaupparakennukset. Kaupungin kolmesta osasta (Mankah, Dadaocheng ja keskusta) muodostui näin Pohjois-Taiwanin taloudellinen keskus.


title: Taipei

text: Japanilaiset saapuivat Taipeihin vuonna 1895 ja heidän virkamiehensä aloittivat keskustan jälleensuunnittelun länsimaalaisen mallin mukaisesti. Kaupunginmuuri purettiin ja se korvattiin boulevardeilla ja katukuvan valtasi renessanssityylinen arkkitehtuuri. Vanhat kaupunginportit säilytettiin maamerkkeinä. Kaupunkisuunnittelulla oli merkitystä japanilaisille siirtomaaviranomaisille paikallisen teollisuuden kehittämisen kannalta, minkä lisäksi asuntojen ja jätehuollon tarjoaminen vähensi kapinoinnin riskiä. Vuonna 1931 Taipein asukasluku oli 264 420. Japanin vallan tullessa päätökseensä toisen maailmansodan päättyessä Taipei lukeutui Kiinan nykyaikaisimpiin kaupunkeihin.


title: Taipei

text: Kuomintang vetäytyi Taiwanille Kiinan mannermaalta Tšiang Kai-šekin johdolla vuonna 1949 ja Taipeista tuli Kiinan tasavallan "väliaikainen" pääkaupunki. Yhdysvalloista saatu laajamittainen tuki mahdollisti Taiwanin kehittämisen ja Taipeita kehitettiin aluksi pitkään Japanin siirtomaavallan aikaisen kaupunkisuunnitelman mukaisesti. Kuomintangin mukana kaupunkiin tuli uusia asukkaita mannermaalta, minkä lisäksi maaseutuväestöä kannustettiin siirtymään teollisuuden pariin. Vuonna 1955 kaupungissa oli jo noin 600 000 asukasta ja kasvava kaupunki nieli itseensä sen lähiympäristön asutuskeskuksia. Vuonna 1970 koko Danshuijoen alueen asukasluku oli 2,62 miljoonaa ja vuonna 1980 jo 4,07 miljoonaa. Taiwanin talouskasvu kiihtyi etenkin vuoden 1964 jälkeen ja samaan aikaan maan hinta Taipeissa kasvoi tehden rakentamisen kalliimmaksi. 1980-luvulla merkittävimpiin yhteiskunnallisiin liikkeisiin kuului Wu Ke Woniu Yundong -liike, joka koostui taipeilaisista, joilla ei ollut varaa omaan asuntoon. Liike järjesti esimerkiksi tuhansien osanottajien mielenosoituksia, joissa nukuttiin kaduilla.


title: Taipei

text: Taiwanissa pitkään voimassa ollut poikkeustila purettiin vuonna 1987, mikä mahdollisti uudella tavalla kansalaisliikehdinnän. Mielenosoituksista tuli tavallinen osa katukuvaa. Eri tahot alkoivat myös vaikuttaa kaupunkisuunnitteluun, esimerkiksi vaatien historiallisten kohteiden suojelua. Vuonna 1994 demokraattinen edistyspuolueen Chen Shuibianista tuli Taipein ensimmäinen suorilla vaaleilla valittu pormestari ja vuonna 2000 hänestä tuli Taiwanin presidentti. Kaupungin hallinto siirrettiin vuonna 1994 Xinyin piiriin, mikä johti sen lähialueen kehitykseen. Syntyneeseen liikekeskustaan rakennettiin sittemmin esimerkiksi vuonna 2003 valmistunut tuolloin maailman korkein rakennus Taipei 101.


title: Taipei

text: Taipei jakautuu hallinnollisesti kahteentoista piiriin.


title: Taipei

text: Rautatiet ja maantiet yhdistävät Taipein muuhun Taiwaniin. Taipein metron ensimmäinen linja avattiin vuonna 1996 ja nykyisin se käsittää viisi linjaa. Taiwanin suurin kansainvälinen lentoasema on Taoyuanin kansainvälinen lentoasema noin 40 kilometriä Taipeista länteen ja se on merkittävin reitti Taiwanille maahan ulkomailta saapuville. Kaupungin keskustasta itään sijaitsee toinen lentoasema, jolta lähtee pääsiassa kotimaan liikennettä.


title: Taipei

text: Vuoden 2015 lopulla Taipein asukasluku oli 2 704 810. Vuodesta 2014 kasvua oli yhteensä 2 495 henkilöä. Väestöntiheys samaan aikaan oli 9 951 henkilöä neliökilometriä kohden. Kaupunkipiireistä tiheimmin asuttu on Daan, jonka väestöntiheys oli 27 555. Harvimmin asutun piirin Beitoun väestöntiheys oli 4 538. Kaupungin syntyvyys on vähentynyt ja väestö ikääntynyt viime vuosikymmenen aikana. Vanhushuoltosuhde vuonna 2015 oli 40,28 % ja kasvua edelliseen vuoteen verrattuna oli 0,91 %.


title: Taipei

text: Taipeissa uusiksi maahanmuuttajiksi määritellään henkilöt, jotka ovat avioituneet paikallisten kanssa. Vuonna 2015 heitä oli Taipeissa yhteensä 33 457 ja suuri valtaosa heistä oli peräisin Kiinan mannermaalta. Taiwanin alkuperäiskansoihin kuului vuonna 2015 Taipeissa 15 883 henkilöä.


title: Taipei

text: Taiwanissa puhuttuihin siniittisiin kieliin kuuluvat taiwanin kieli, sekä hakka- ja mandariinikiina. Taipeissa puhutaan etenkin mandariinikiinaa, jonka toivat mukanaan alunperin saarelle vuonna 1949 mantereelta saapuneet siirtolaiset, jotka asettuivat etenkin Pohjois-Taiwaniin ja Taipeihin.


title: Taipei

text: Taipeissa sijaitsee useita korkeamman asteen oppilaitoksia. Taiwanin kansallinen yliopisto on perustettu vuonna 1928, Taiwanin kansallinen normaaliyliopisto vuonna 1946 ja Taiwanin kansallinen Chengchi-yliopisto vuonna 1927.


title: Taipei

text: Kansallinen palatsimuseo polveutuu alkuperäisestä laitoksesta Pekingissä on näytteillä Kiinan historiaan liittyviä taideteoksia ja muita esineitä. Museon kokoelmiin kuuluu esimerkiksi 5 526 maalausta ja kalligrafia, sekä 545 797 kirjaa ja muuta dokumenttia. Kansallisen historiamuseon kokoelmiin kuuluu puolestaan historiallista esineistöä. Muita Taipeilaisia kulttuurikohteita ovat Tšiang Kai-šekin muistomerkki, Taipein kasvitieteellinen puutarha ja kungfutselainen temppeli. Taipein yötori Lung-shanin temppelin lähellä on suosittu turistikohde.


title: Taipei

text: Taipeilla on 52 ystävyyskaupunkia eri puolilla maailmaa. Suluissa vuosi, josta lähtien Taipei on ollut ystäväkaupunkina kyseisille kaupungeille.


title: Undulaatti

text: Undulaatti "(Melopsittacus undulatus)" on alkujaan kotoisin Australiasta, jossa se on yleisin kaijalaji. Undulaatin pituus on noin 20 cm, josta pyrstön pituutta on lähes puolet. Undulaatilla on papukaijoille tyypillinen vahva nokka kiipeilyä ja siementen kuorimista varten.


title: Undulaatti

text: Ensimmäiset undulaatit saapuivat Australiasta Englantiin merimiesten matkassa 1800-luvun puolivälissä. Undulaatti saatiin pian saapumisestaan lisääntymään Hollannissa. Vihreänkeltaisesta villistä undulaatista on saatu jalostuksen tuloksena mitä moninaisimpia värimuotoja ja lemmikkiundulaateista on tullut kookkaampia kuin villistä alkumuodostaan. Lemmikkiundulaatti saattaa elää jopa yli 10-vuotiaaksi.


title: Undulaatti

text: Luonnonvaraisen undulaatin ravinto koostuu pääasiassa ruohokasvien siemenistä, hedelmistä ja eukalyptuksen lehdistä. Lemmikkiundulaattia ruokitaan undulaatin siemenseoksella ja monipuolisesti tuoreruualla kuten parsakaalilla, salaatinlehdillä, kurkulla ja paprikalla. Lemmikkiundulaatti tarvitsee häkkiinsä myös vettä ja mineraalikiven. Lisäksi undulaatille voi antaa pieniä määriä esimerkiksi leipää tai keitettyä suolatonta makaronia. Pesitettäviä lintuja suositellaan ruokittavaksi myös kananmunalla riittävän rikin- ja energiansaannin varmistamiseksi.


title: Undulaatti

text: Undulaatti on päiväaktiivinen parvilintu, joka elää luonnonvaraisena jopa miljoonien yksilöiden parvissa. Undulaatti on äänekäs, se sirkuttaa ja säksättää jatkuvasti. Undulaatit ovat nopeita ja taitavia lentäjiä ja usein hyvin sosiaalisia. Lemmikkiundulaatteja ei suositella pidettäväksi yksin vaan lintuja on aina oltava vähintään kaksi, mieluummin enemmän. Undulaatti voi oppia myös puhumaan.


title: Undulaatti

text: Lemmikkiundulaateista on jalostettu useita näyttäviä värimuotoja. Undulaatin väritykseen vaikuttavat höyhenen rakenne ja entsyymien muodostuminen sekä niiden määrä ja kiinnittyminen höyheniin. Osa värimuunnoksista periytyy dominoivasti, osa resessiivisesti tai sukupuolisidonnaisesti. Linnut ovat kromosomeiltaan joko tyyppiä XY (naaras) tai XX (koiras). Sukupuolisidonnaiset geenit sijaitsevat X-kromosomissa, jolloin ne ilmenevät aina naaraissa, kun taas koiras voi ilmentää ominaisuutta homotsygootisti tai kantaa sukupuolisidonnaista ominaisuutta heterotsygootisti piilevänä.