title: Narnian tarinat

text: Narnia on myös vaikuttanut moniin kirjailijoihin, ja jotkut ovat verranneet sitä Philip Pullmanin "Universumien tomu" -kirjaan. Universumien tomun henkilöhahmot ovat suhteellisen samanlaisia kuin Narniassa, ja kirjassa on myös puhuvia eläimiä. Toisaalta Pullmanin ja Lewisin teokset myös eroavat toisistaan, ja monien arvioiden mukaan Pullmanin kirjat hyökkäävät esimerkiksi katolista kirkkoa vastaan. Pullman on itsekin kritisoinut Narniaa muun muassa kirjoituksessaan "The Darkside of Narnia".


title: Narnian tarinat

text: Muutama nykyään suosittu kirjailija on avoimesti myöntänyt saaneensa vaikutteita Narnian tarinoista. Esimerkiksi J. K. Rowling, "Harry Potter" -sarjan kirjoittaja, luki nuoruudessaan mielellään Narnia-sarjan kirjoja ja on sanonut, että C. S. Lewis kuuluu kolmen häntä eniten innoittaneen kirjailijan joukkoon. Myös suosittujen "Artemis Fowl" -kirjojen tekijä Eoin Colfer on kertonut Lewisin "Prinssi Kaspian" -kirjan tehneen suuren vaikutuksen häneen ja johdattaneen hänet fantasian pariin.


title: Narnian tarinat

text: Fantasiakirjailija Neil Gaiman on kirjoittanut Narnian tarinoita kommentoivan novellin "Susanin ongelma". Novellin keskiössä on vanha kirjallisuudentutkija professori Hastings, jonka perhe on saanut surmansa junaonnettomuudessa. Kun professori Hastingsia haastattelemaan tullut nuori toimittaja vertaa hänen kohtaloaan Susan Pevensien Narnia-kirjoissa kokemaan ja kommentoi sitten pitäneensä sitä aina epäoikeudenmukaisena, professori vastaa kitkerään sävyyn. Gaiman vihjaa monin tavoin professori Hastingsin todella olevan ikääntynyt Susan, mutta jättää sen lopulta lukijan tulkinnan varaan. Esimerkiksi Hastingsin etunimeä ei novellissa mainita, mutta toisaalta paljastetaan että hänellä oli kaksi veljeä ja sisar, ja veljistä nuorempaa hän kutsuu Ediksi (vrt. Edmund Pevensie). Motiiveistaan novellin kirjoittamiseen Gaiman on todennut: "[Narnia-kirjoissa] on paljon sellaista mitä rakastan, mutta joka lukukerralla pidän ongelmallisena ja syvästi ärsyttävänä sitä, miten Susanista hankkiudutaan eroon. Luullakseni halusin kirjoittaa tarinan, joka olisi yhtä ongelmallinen ja ärsyttävä, joskin toisesta näkökulmasta".


title: Narnian tarinat

text: Stephen Kingin ja Peter Straubin kirjassa "Talismaani" vuodelta 1984 esiintyy Jack-niminen poika, joka matkustaa todellisen maailman ja fantasiamaailman välillä ja yrittää löytää keinon äitinsä hengen pelastamiseksi. Narnian tarinoihin kuuluvassa "Taikurin sisarenpojassa" esiintyy myös poika, jonka äiti on kuolemansairas ja joka yrittää löytää parannuskeinoa eri fantasiamaailmoissa matkustamalla. Lisäksi C. S. Lewisin kutsumanimi oli "Jack".


title: Narnian tarinat

text: Katherine Patersonin vuonna 1977 ilmestyneessä kirjassa "Silta salaiseen maahan" keskeisessä osassa on lasten keksimä fantasiamaa nimeltä Terabithia, kun taas "Kaspianin matkassa maailman ääriin" mainitaan saari nimeltä Terebinthia. Patersonin mukaan samankaltainen nimi oli alun perin vahinko, jota hän ei enää ehtinyt korjata sen huomattuaan. Hänen perustelunsa mukaan toinen kirjan päähenkilöistä, Leslie, oli itsekin lukenut Narnia-kirjat ja nimesi keksimänsä fantasiamaan alitajuisesti lukemastaan lainaten.


title: Narnian tarinat

text: Narnia-sarjan kirjoissa on vahva kristillinen tematiikka: Aslan uhrautuu ja pelastaa maailman – vaikkakin "Velhossa ja leijonassa" Aslan pelastaa uhrautumisellaan vain yhden henkilön. "Kaspianin matkassa maailman ääriin" Aslan sanoo, että hänellä on oma nimensä myös ihmisten maailmassa. Kirjeessään eräälle amerikkalaiselle pikkutytölle kirjailija C. S. Lewis muotoili itse asian näin:


title: Narnian tarinat

text: "Taikurin sisarenpojan" voidaan katsoa kertovan luomiskertomuksen, ja "Narnian viimeisessä taistelussa" voidaan nähdä Apina Antikristuksena ja Aslanin toinen tuleminen. Kun Aslan puhuu "Merentakaisesta Majesteetista" ja sanoo olevansa "Suuren Kuninkaan Poika", tällä mitä ilmeisimmin viitataan kristinuskon Jumalaan.Kolminaisuusopin kolmanneksi jäseneksi, Aslanin ja Merentakaisen Majesteetin lisäksi, voidaan tulkita kirjassa "Velho ja leijona" esiintyvä Joulupukki, joka edustaisi siis Pyhää Henkeä. Tätä on perusteltu sillä, että Lewisin kirjassa Joulupukki jakaa lapsille aseita taistelussa pahaa vastaan, kuten Pyhä Henki lahjoittaa hengelliset lahjat ihmisten maailmassa. Toisaalta C. S. Lewis on tuonut kirjoihin runsaasti vaikutteita myös muista kulttuuriperinteistä kuin kristinuskosta.


title: Narnian tarinat

text: Lewis ilmaisi Narnia-kirjojensa kautta käsitystään Jumalasta. Esimerkiksi kirjassa "Narnian viimeinen taistelu" käsitellään ajatusta kristinuskon sopeuttamisesta muihin uskontoihin. Kirjassa apina Metku alkaa saarnata narnialaisille omaa oppiaan Aslanista käyttäen apunaan leijonantaljaan puettua aasia. Kun Metku on liittoutunut Narnian sotaisan vihollisvaltion Kalormenin kanssa, aletaan puhua ”Tarslanista” Narnian Aslanin ja kalormenilaisten Tarsin yhtenä ilmentymänä. Saman kirjan tapahtumat huipentuvat Aslanin toiseen tulemiseen sekä Tarsin saapumiseen, jolloin Kalormenin jumalaa palvoneet luovutetaan palvomansa hirviön haltuun.


title: Narnian tarinat

text: Lewis itse kirjoitti vuonna 1961 kirjojen kristillisyydestä:


title: Narnian tarinat

text: Narniaa kohtaan esitetty kritiikki ei ole koskenut niinkään tarinoita, juonia tai kaunokirjallisia seikkoja vaan kirjojen sisältämiä tiettyjä elementtejä — varsinkin kristillisyyttä. Lewisiä on myös syytetty siitä, että hän kuvaa lapset paikoin liian epämiellyttäviksi ja inhottaviksi. Esimerkkejä tällaisista lapsihahmoista ovat Edmund Pevensie, joka kirjassa "Velho ja leijona" pettää sisarensa ja joutuu ahneuksissaan valkean velhon valtaan, sekä Eustace Ruikku, joka kuvataan vaikeaksi luonteeksi, ennen kuin hän ahneuksissaan muuttuu lohikäärmeeksi. Lisäksi kirjoja on arvosteltu myös niissä esitettyjen julmuuksien takia. Kirjoissa muun muassa uhrataan Aslan kiviveitsellä, laitetaan Eustace Ruikku kärsimään kovia kipuja lohikäärmeenä ja annetaan nuoren Peterin surmata susi miekalla.


title: Narnian tarinat

text: Narnian kritisoijiin kuuluvan Philip Pullmanin mielestä ”yksi halpamaisimmista hetkistä koko lastenkirjallisuudessa tapahtuu Narnian viimeisen taistelun lopussa -- Monet kirjailijat ovat joskus ratkaisseet kerronnallisen ongelman tappamalla yhden hahmoistaan. Kun kaikki teurastetaan ja sitten väitetään, että heidän asiansa ovat nyt paremmin, se ei kuitenkaan ole rehellistä tarinankerrontaa vaan propagandaa, joka palvelee elämää vihaavaa ideologiaa.”


title: Narnian tarinat

text: Toisaalta pääosa arvostelijoista on aikuisia, ja kirjat ovat saavuttaneet suurta suosiota juuri lasten keskuudessa. Lewisin puolustajat ovatkin huomauttaneet, että valtava joukko lapsia nauttii suuresti Narnian kirjoista, eivätkä lapset edes huomaa epäkohtia, saati kiinnitä niihin huomiota, ilman aikuisten huomautuksia.


title: Narnian tarinat

text: Narniaa on kritisoitu seksismistä pääosin sen vuoksi, miten Susan Pevensie kuvataan viimeisessä kirjassa. "Narnian viimeisessä taistelussa" nimittäin todetaan, että Susan, joka ennen taisteli sisarustensa rinnalla Narnian puolesta, "ei enää ole Narnian ystäviä". Kirjan lopussa useat Narniaa edellisissä kirjoissa puolustaneet henkilöhahmot pääsevät osallistumaan Narnian viimeiseen taisteluun, mutta Susan ei ole paikalla. Kysyttäessä syytä Susanin poissaoloon lapset vastaavat:


title: Narnian tarinat

text: Susanin sulkemista Narnian ulkopuolelle hänen heränneen aikuisuutensa takia on kritisoitu. Esimerkiksi "Harry Potter" -sarjan kirjoittanut J. K. Rowling totesi eräässä haastattelussaan, että hänelle itselleen on iso ongelma siinä, että Susan jätettiin ulkopuolelle hänen löydettyään sukupuolensa. On myös huomautettu, että kirjoittamistyön aikana naimaton ja lapseton Lewis ei juuri välittänyt naisista. Toisaalta Lewisin puolustajat ovat huomauttaneet, että arvostelijoiden käyttämät lainaukset "nailoneista ja huulipunista" ovat asiayhteydestään irrotettuja, ja että oikeastaan Lewis esittää Susanin jääneen ulkopuolelle siksi, että hän on lakannut uskomasta Narniaan. On myös huomautettu, että Lewisin tarinoissa esiintyy voimakkaita naishahmoja – esimerkiksi Lucy Pevensie ja Aravis. Lisäksi Susanin aikuisuus ja avioliittoaikeet kuvataan positiivisessa valossa kirjassa "Hevonen ja poika".


title: Narnian tarinat

text: Narnian tarinoita on myös syytetty rasistisiksi. Kritiikki liittyy varsinkin siihen, miten Lewis kuvaa Narnian etelänaapurissa asuvat pahat kalormenilaiset tummaihoisiksi. Esimerkiksi Philip Pullman on todennut, että ”Lewisille kuolema on elämää parempaa, pojat ovat tyttöjä parempia, vaaleaihoiset ihmiset ovat tummaihoisia parempia, ja niin edelleen.” Toinen arvostelija, Kyrie O'Connor, on puolestaan todennut, että "Hevonen ja poika" on monilta osin ”arabivastainen, idänvastainen tai ottomaanivastainen”.


title: Narnian tarinat

text: Jotkut arvostelijat, esimerkiksi Philip Hensher, ovat sitä mieltä, että Lewisin tapa kuvata kalormenilaisia on islamin ja paikoin myös sikhiläisyyden vastaista. Narniassa kalormenilaiset esimerkiksi käyttävät turbaaneja, mikä yleisesti liitetään muslimeihin ja aikuisiin sikheihin. Kalormenilaiset itse kuvaillaan yleisesti epämiellyttäviksi, petollisiksi, sotaisiksi ja väärän jumalan, Tarsin, palvojiksi.


title: Narnian tarinat

text: Toisaalta kalormenilaisten uskonto ei muistuta juurikaan islamia. Kalormenilaisia ei myöskään kuvata täysin kielteisesti, sillä Lewisin kirjoissa on myös muutama selvästi positiivisessa valossa esitetty kalormenilainen hahmo: kalormenilaiseen ylhäisöön kuuluva Aravis, joka on mukana pelastamassa Arkkimaata Kalormenin yllätyshyökkäykseltä kirjassa "Hevonen ja poika", sekä Tarsin hylkäävä Emeth, kalormenilainen sotilas kirjassa "Narnian viimeinen taistelu".


title: Narnian tarinat

text: Kirjojen vahvasta kristillisestä sanomasta huolimatta Lewisiä on arvosteltu myös siitä, että kirjasarja suhtautuu liian myönteisesti pakanuuteen. Muutamien kristillisten arvostelijoiden mukaan Lewis esittää Narniassa liian myönteisesti sellaiset taruolennot kuin kentaurit, satyyrit, kääpiöt ja jättiläiset. "Prinssi Kaspianissa" mainitaan myönteisessä valossa myös pakanalliset jumalhahmot Bacchus ja Silenos. Toimittaja David Van Biema on todennut, vaikkei hän esitäkään tätä varsinaisena kritiikkinä, että ”suuri osa "Velhosta ja leijonasta" on enemmän velkaa englantilaisille kansantarinoille tai skandinaavisille ja klassisille myyteille kuin Uudelle Testamentille”.


title: Narnian tarinat

text: Narnia-kirjoja on käännetty 41 eri kielelle ja myyty yli 85 miljoonaa kappaletta. Pelkästään Suomessa sarjan levikki on kohonnut runsaaseen 170 000:een. Narnian tarinoiden myötä C. S. Lewis on noussut yhdeksi suurimmista lastenkirjailijoista. Kirjojen vaimeasta alkuvastaanotosta huolimatta ne ovat nousseet klassikoiksi, ja ne kuuluvat yhä suosituimpiin lastenkirjoihin.


title: Narnian tarinat

text: Kun vuonna 1998 tuli kuluneeksi sata vuotta Lewisin syntymästä, HarperCollins-kustantamo julkaisi Narnian tarinoista uusintapainokset, joissa muun muassa Pauline Baynesin alkujaan mustavalkoinen kuvitus oli väritetty. Lisäksi "Royal Shakespeare Company" esitti näytelmäsovituksen "Velhosta ja leijonasta", ja Britannian postilaitos julkaisi Narnia-aiheisen kahdenkymmenenkuuden pennyn postimerkin.


title: Narnian tarinat

text: "Velhosta ja leijonasta" tehty televisiosarja esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1967. Sarjassa on kymmenen puolen tunnin mittaista jaksoa, ja sen on ohjannut Helen Standage. Vuonna 1979 "Velhosta ja leijonasta" tuotettiin televisioon animaatioelokuva. Se sai Emmy-palkinnon ”vuoden ylivoimaisimpana animoituna ohjelmana”.


title: Narnian tarinat

text: 1980-luvun lopussa BBC tuotti Narnian tarinoista neljä suosittua jatkosarjaa. Tuotantoon kuuluivat kuitenkin ainoastaan "Velho ja leijona", "Prinssi Kaspian", "Kaspianin matka maailman ääriin" ja "Hopeinen tuoli". Kolme muuta teosta ("Taikurin sisarenpoika", "Hevonen ja poika" sekä "Narnian viimeinen taistelu") jäivät ulkopuolelle. Yhteensä nämä sarjat asetettiin ehdokkaaksi neljääntoista eri palkintoon, esimerkiksi parhaan lastenohjelman Emmy-palkintoon.


title: Narnian tarinat

text: BBC tuotti Narniasta myös viisitoistatuntisen kuunnelman 1980-luvulla. Vuosien 1999 ja 2002 aikana amerikkalainen uskonnollinen "Focus on the Family" -ryhmä tuotti radiokuunnelmat kaikista sarjan seitsemästä kirjasta. Tuotannossa oli mukana yli sata näyttelijää, ja lopulta saatiin aikaiseksi yhteensä yli 22 tuntia radiomateriaalia.


title: Narnian tarinat

text: Vuonna 1984 "Velho ja leijona" esitettiin Lontoon Westminister Theatressa näytelmänä, jonka oli tuottanut Vanessa Ford Productions. Näytelmää esitettiin vuoteen 1997 asti. Tuotantoon kuuluivat myös näytelmät muista Narnia-sarjan kirjoista: "Kaspianin matka maailman ääriin" (1986), "Taikurin sisarenpoika" (1988) ja "Hevonen ja poika" (1990). Narnian pohjalta on tehty useita muitakin musikaaleja ja näytelmiä.


title: Narnian tarinat

text: Vuoden 1979 animoidun televisioelokuvan lisäksi Narnian tarinoita on sovitettu elokuvamuotoon 2000-luvulla. Ensimmäinen näistä filmatisoinneista oli Disneyn ja Walden Median yhteistyössä tuottama elokuva "". Se sai ensi-iltansa joulukuussa 2005. Elokuvassa Lucya näyttelee Georgie Henley, Edmundia Skandar Keynes, Susania Anna Popplewell ja Peteriä William Moseley. Tuotantoyhtiöiden suunnitelmana oli tuottaa Narniasta usean elokuvan sarja. Seuraava osa, "", sai Suomen ensi-iltansa 2. heinäkuuta 2008. Joulukuussa 2008 Disney ilmoitti vetäytyvänsä hankkeesta. Kolmas elokuva, "", sai ensi-iltansa 25. joulukuuta 2010.


title: Kalevi Wiikin teoria suomalaisten alkuperästä

text: Fonetiikan professori Kalevi Wiik (1932–2015) argumentoi kirjoissaan "Eurooppalaisten juuret" (2002) ja "Suomalaisten juuret" (2004) jo aiemmin esittelemäänsä teoriaa suomalaisten alkuperästä. Sen mukaan suomalaisten kielelliset ja geneettiset esi-isät olisivat Pohjois-Euroopan ja pohjoisen Keski-Euroopan ensimmäisiä asukkaita. Wiik ei silti ollut laajan alkukodin kannattaja. Myös hänen mukaansa uralilaista kantakieltä on aluksi puhuttu suppeahkolla alueella, josta se on myöhemmin levinnyt laajemmalle alueelle.


text: Tämänkaltaiset teoriat eivät sinänsä olleet uusia: niitä olivat kehitelleet mm. ruotsalaiset, saksalaiset ja ranskalaiset tutkijat jo ennen Wiikiä. Uutta oli teorioiden kokoaminen ja yritys selittää kaikkien eurooppalaisten alkuperä yhdellä kertaa kaikkia tieteitä apuna käyttäen ja varsinkin tämänkaltaisen teorian tuominen Suomeen. Aiemmat kielten, arkeologian ja geenien tutkimukset olivat johdattaneet suomalaisten alkuperän eri suuntiin. Samankaltaisia teorioita on kehitelty myös indoeurooppalaisista kielistä .


text: Jääkauden aikaan valtaosa Eurooppaa oli asumiskelvotonta: ihmisiä asui keskittyneenä lähinnä kolmessa paikassa, eli Iberiassa, Ukrainassa ja Balkanilla. Tämä perustuu mm. yleisesti hyväksyttyyn arkeologiseen tietoon siitä, että jääkauden aikaisessa Euroopassa oli kolme asuttua aluetta eli "refugia". Lämpimämpinä kausina ihmiset asuttivat alueita laajemmin, kylmempinä taas suppeammin, keskittyen kuitenkin lähinnä noihin kolmeen paikkaan. Näillä alueilla oli tai niille kehittyi toisistaan erilliset kielimuodot, sillä ne olivat vain vähän tekemisissä keskenään. Ne olivat alkuperä kolmelle nyky-Euroopan kieliryhmälle: Balkanin asutus indoeurooppalaiselle, Ukrainan suomensukuiselle, ja näistä kaukaisempi Iberian keskus baskilaiselle kielikunnalle.


text: Baskilaisen kieliryhmän iberialainen alkuperä on näistä ehkä helpoin selittää. Baskeille ei ole keksitty mitään muutakaan alkuperää, he eivät oikein voi olla muualtakaan. Suomensukuisen kielen näinkin eurooppalainen alkuperä taas on selitettävissä mm. geenitutkimuksen avulla. Suomalaisten geneettiset esi-isät eivät voi olla Aasiasta, ja sukulaisuus germaanikansoihin on läheinen. Sen lisäksi suomensukuisissa kielissä on hyvin vanha indoeurooppalaisten lainasanojen kerros, joka kertoo jo muinaisista kontakteista kielten välillä. Wiik on siis yhtä mieltä perinteisen näkemyksen kanssa siinä, että uralilaisen kielikunnan "alkukoti" on lähellä indoeurooppalaisten "alkukotia". Ukrainan ja Balkanin keskittymien väestöt elivät suhteellisen lähekkäin ja vaihtoivat varmaan jo jääkauden lopulla sanoja ja geenejä.


text: Mannerjään sulaessa levittäytyi näiden refugien väestö uusille alueille sitä mukaa, kun ne paljastuivat jään ja veden alta. Baskilainen kieli levisi Britanniaan ja läntiseen Eurooppaan. Suomensukuinen kieliryhmä oli jo alkujaan pohjoisempana kuin indoeurooppalainen, siksi se sai etuaseman vapautuneiden alueiden valtauksessa. Suomensukuiset asuttivat Pohjois-Euroopan sekä pohjoisen ja itäisen Keski-Euroopan. Indoeurooppalaiset levisivät Balkanilta niille alueille, jotka olivat jääneet suomensukuisilta ja baskeilta asuttamatta: Keski-Eurooppaan ja keskiseen ja itäiseen Etelä-Eurooppaan. Pidemmälle he eivät aluksi päässeet, sillä muut alueet oli jo asutettu.


text: Sulavaa jäätikköä ja merestä nousevaa maata seurailleet uralilaisten kielten puhujat olivat Wiikin mukaan Suomen maaperän ensimmäisten asukkaiden joukossa. Tähän viittaa hänen mukaansa myös jatkuvuusteoria, jonka mukaan Suomen asutus ei ole kokenut katkoja tähän päivään mennessä. Hän pitää kuitenkin mahdollisena, että baskilaiskieliä muistuttaneita kieliä olisi voitu puhua pohjoisessa ja läntisessä Fennoskandiassa ehkä jo aiemmin jääkaudella.


text: Saamelaisten alkuperän Wiik selittää siten, että he olisivat ainakin osittain peräisin Iberian refugista, ja matkanneet ehkä jo jääkauden aikaan tai sen loppuvaiheissa rannikkoa pitkin pohjoiseen nykyisen Norjan rannikolle saakka, jota Golfvirta piti avoimena. Siellä he olisivat eriytyneet omaksi geneettiseksi ja kielelliseksi kokonaisuudekseen. Myöhemmin saamelaiset olisivat omaksuneet lähistöille ilmaantuneen uralilaisen kielen. Wiikin mukaan saamelaiskielistä on ehkä löydettävissä joitain baskilaispiirteitä.


text: Indoeurooppalaiset kuitenkin omaksuivat maanviljelyn sekä muitakin keksintöjä Lähi-idän kansoilta, mistä aiheutui heille etuja. Heidän määränsä kasvoi ja elintasonsa parani. Heistä tuli arvostettuja suomensukuisten ja baskilaisten metsästäjä-keräilijöiden keskuudessa. Mikäli metsästäjä-keräilijä halusi nostaa elintasoaan ja päästä samaan statusasemaan ja heidän ryhmäänsä, hänen oli omaksuttava maanviljelijöiden elintapa, kulttuuri, ja identiteetti — ja kieli.


text: Germaaniset, slaavilaiset ja balttilaiset kielet syntyivät siten, että suomensukuista kieltä puhuneet vaihtoivat kieltään halutessaan nostaa statustaan tai elintasoaan. Tätä Wiik perustelee mm. näistä kielistä löytämänsä suomensukuisen substraatin avulla. Suomensukuisten kielten puhujat oppivat uuden kielensä hieman huonosti, kuten kaikki uuden kielen oppijat, ja nämä "oppimisvirheet" muodostuivat tunnusmerkillisiksi syntyneillä germaani-, slaavi- ja balttilaiskielille. Wiikin mukaan niistä on löydettävissä sellaisia "virheitä" verrattuna alkuperäiseen indoeurooppalaiseen kieleen, jotka juuri suomensukuisten kielten esiasteen puhuja olisi tehnyt. Puhujat muokkasivat oppimansa kielen oman kielensä ääntämistapojen ja rakenteiden mukaan. Myös joitakin sanoja saattoi jäädä alkukielestä; sellaisia, joita tulokaskielessä ei ollut, kuten jää ja valas(kala) ja mahdollisesti jotkin puiden nimet. Tällaisten substraattisanojen tutkimus on kuitenkin hänenkin mukaansa vielä kesken.


text: Wiik perustelee teoriaansa myös genetiikan tutkimustuloksilla. Hänen mukaansa germaanisten, balttilaisten ja slaavilaisten kielten puhujien ja läntisempien uralilaisten kielten puhujien välinen läheinen geneettinen sukulaisuus selittyy parhaiten siten, että germaanit, baltit ja slaavit ovat kielensä vaihtaneita, entisiä uralilaisten kielten puhujia.


text: Indoeurooppalaisuuden leviäminen ja suomensukuisten kielten väistyminen jatkui näihin päiviin asti, ja siitä on todisteita historialliselta ajalta Baltian, Venäjän ja Skandinavian alueilta. Myös historiallisena aikana elinkeinojen ja teknologioiden erot ovat saaneet uralilaisten kielten puhujia sulautumaan indoeurooppalaisiin. Wiikin teorian mukaan historiallisen ajan kehitys on jatkoa paljon pitempiaikaiselle kehitykselle.


text: Teorian mukaan kelttiläiskielet syntyivät, kun baskilaiskieliset metsästäjä-keräilijät vastaanottivat indoeurooppalaisen kulttuuri—kieli -paketin. Myöhemmin germaanikielet syrjäyttivät kelttiläiskielet laajoilta alueilta.


text: Suomensukuinen kieli muodostui tehokkaamman metsästystavan ansiosta statuskieleksi suhteessa eräisiin Pohjois-Aasian kieliin, joiden lähistölle se oli levittäytynyt. Jokin Uralin takainen aasialainen ryhmä vaihtoi kieltään, ja tästä muodostuivat samojedit. Näin Wiik selittää näiden ainoiden varsinaisesti aasialaispiirteisten suomensukuista kieltä puhuvien alkuperän. Ajan myötä aasialaisia geenejä levisi jonkin verran läpi Euroopan siten, että suomalaisetkin saivat osansa, joskaan eivät mitenkään erityisen suurta osuutta.


text: Wiikin teoria sai kovaa kritiikkiä fennougristeilta ja indogermanisteilta, joiden nykyisen käsityksen mukaan suomensukuisten kielten alkukoti on lähellä Volgan mutkaa tai Uralvuoristoa, mistä kieli on levinnyt eri suuntiin. Näiden kielentutkijoiden mukaan Wiikin germaanisista, balttilaisista ja slaavilaisista kielistä esittelemät oletetut uralilaiset (suomalais-ugrilaiset) substraattipiirteet eivät ole uskottavia. Lisäksi sanastollinen todistus uralilaisesta substraatista puuttuu: esimerkiksi germaanissa on paljon ei-indoeurooppalaista substraattisanastoa, mutta sillä ei ole mitään tekemistä uralilaisten kielten kanssa.


text: Wiikin näkemys on siis ristiriidassa sekä sen kanssa, mitä kielitiede on löytänyt niistä Keski-Euroopan muinaiskielistä, jotka ovat jättäneet jälkiä alueen indoeurooppalaisiin kieliin, että sen kanssa, mitä kielitiede on esittänyt uralilaisten kielten varhaisesta puhuma-alueesta. Näiden oletettujen paleoeurooppalaisten muinaiskielten on voitu havaita poikenneen niin äänteistöltään kuin sanastoltaankin täydellisesti uralilaisista kielistä ja niiden perusteella rekonstruoidusta kantauralista.


text: Aiheesta on käyty pitkään väittelyä, mutta kielentutkijat eivät yleisesti pidä Wiikin näkemystä uskottavana. Suomalaisten geneetikkojen ja jossakin määrin arkeologienkin keskuudessa löytyi vielä 1990-luvun lopussa teorialle jonkin verran ymmärrystä. Tämä johtuu siitä, että Wiikin teoria perustuu genetiikan ja arkeologian tuloksille: suomalaisethan muistuttavat geeneiltään suuressa määrin muita pohjoisia eurooppalaisia, ja kulttuurista jatkuvuutta voidaan seurata aina Suomen alkuasuttajiin saakka. Kielitiedettä ja sen tuloksia vähemmän tuntevat saattavatkin Wiikin tapaan olettaa, että geneettinen ja arkeologinen jatkuvuus voisivat todistaa kielellisestä jatkuvuudesta. 1990-luvun lopun jälkeen on kuitenkin tullut lisää tietoa jo silloin olemassa olleen lisäksi muun muassa Pohjois-Euroopassa ennen sekä indoeurooppalaisia että uralilaisia kieliä esiintyneistä paleoeurooppalaisista kielistä. Viimeksi Wiikin teoriaan kohdistunutta kritiikkiä on tarkasteltu kootusti Itä-Suomen yliopistossa vuonna 2012 valmistuneessa opinnäytteessä. Työn loppupäätelmä on, että Wiikin paradigma perustuu piittaamattomuuteen tieteellisestä metodista ja kuuluu näennäistieteen piiriin.


text: Kriitikkojen mukaan Wiikin teoria ei perustu tieteellisesti pätevälle menetelmälle, koska geneettinen tai arkeologinen jatkuvuus eivät voi todistaa kielellisestä jatkuvuudesta. Tämän käsityksen mukaan menneisyyden kielitilanteesta voidaan saada tietoa ainoastaan kielentutkimuksen keinoin. Kalevi Wiikin ja hänen tunnetuimpien tukijoidensa (edesmennyt professori Kyösti Julku, Tarton yliopiston entinen uralilaisten kielten professori Ago Künnap) on syytetty jopa astuneen tieteen ulkopuolelle teorioineen. Historiantutkija Aslak Aikion mukaan Wiikin teorian tukena ei ole yhtään hyväksyttyä akateemista opinnäytettä tai tutkimusta, joka olisi ilmestynyt riippumattomassa vertaisarvioidussa tieteellisessä julkaisussa. Tämän sijaan ryhmä on järjestänyt suljettuja kutsutilaisuuksia, joihin ulkopuolisilla kriitikoilla ei ole ollut yleensä asiaa. Wiikin on väitetty lakanneen puolustamasta teorioitaan tieteellisillä foorumeilla ja sen sijaan keskittyneen propagoimaan näkemyksiään maallikoille aikakaus- ja sanomalehdissä.


title: Passio

text: Passio tarkoittaa seuraavia:


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1950

text: Vuoden 1950 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut on ainoa MM-turnaus, jossa ei järjestetty varsinaista loppuottelua. Tuolloin myös MM-pokaalia alettiin kutsua sen nykyisin tunnetulla nimellä, Jules Rimet -pokaali, FIFA:n puheenjohtajan Jules Rimetin 25-vuotisen puheenjohtajakauden kunniaksi. Pokaalin voitti Uruguayn joukkue, tasan 20 vuoden tauon jälkeen.


text: Toisen maailmansodan takia MM-turnausta ei ollut järjestetty sitten vuoden 1938. Sodan seurauksena Eurooppa oli raunioina, eikä sieltä löytynyt maata, jossa kisat olisi voitu järjestää. Kisat meinasivat jäädä kokonaan pitämättä, kunnes lopulta Brasilia tarjoutui isännäksi, ja ainoana hakijamaana kisat myönnettiin sen järjestettäväksi. FIFA:n ongelmat eivät loppuneet järjestäjämaan löytymiseen: piti vielä päättää mitkä maat ottaisivat osaa turnaukseen. Kaksien edellisten kisojen mestari Italia oli sodan jälkeen kaikin puolin huonossa tilassa, raunioina, eivätkä italialaiset olleet kovin kiinnostuneita puolustamaan "Il Ducen" uhan alla voitettuja mestaruuksiaan. Lopulta he kuitenkin päättivät osallistua, vaikkakin huhujen mukaan FIFA:n täytyi kustantaa kaikki Brasilian-matkasta koituneet kulut.


text: Lohkojärjestelmä vaikutti myös kaikin puolin oudolta: neljässä alkulohkossa oli kussakin neljä, kolme tai ainoastaan kaksi joukkuetta. Tämä johtui siitä, että monet maat, jotka olivat selvinneet karsinnoista kisoihin, jättivät erinäisistä syistä osallistumatta lopputurnaukseen. Intia jäi pois, koska FIFA ei antanut pelaajien pelata paljain jaloin. Saksa ja Japani oli miehitetty, eivätkä nekään saaneet osallistua.


text: Yhdistyneen kuningaskunnan joukkueet saivat osallistua liityttyään FIFA:n jäseniksi neljä vuotta aikaisemmin. Britannian mestaruusturnauksen kaksi parasta joukkuetta olivat oikeutettuja osallistumaan, mutta Englannin jälkeen toiseksi tullut Skotlanti jätti sekin osallistumatta, koska skottien mielestä heidän tuli osallistua vasta, kun ovat Britannian mestareita. Myös Turkki vetäytyi MM-lopputurnauksesta.


text: Näytösottelussa Britannian yhdistelmäjoukkue oli voittanut Euroopan muista pelaajista kootun joukkueen maalein 6-1. Tämän johdosta Englanti lähti kisoihin ennakkosuosikkina. Englantilaiset saivat kuitenkin maistaa karvasta kalkkia häviämällä totaaliselle altavastaajalle Yhdysvalloille 1-0. Yllätyksen šokeeraavuutta kuvaa hyvin se, että monet englantilaiset kuvittelivat tuloksen nähtyään sanomalehdessä olevan painovirheen. Chile-voitostaan (2-0) huolimatta Englanti ei päässyt alkulohkosta jatkoon, kun se hävisi vielä lohkosta voittajana jatkoon menneelle Espanjalle maalein 1-0.


text: Mestaruus ratkaistiin poikkeuksellisella tavalla: lohkojen voittajat, jotka olivat Brasilia, Espanja, Ruotsi ja Uruguay, pelasivat keskenään sarjamuotoisen loppusarjan (kaikki kaikkia vastaan), jonka voittajasta tulisi mestari. Brasilia esitti vakuuttavia otteita: se peittosi Ruotsin 7-0 ja Espanjan 6-1.


text: Ratkaisevaksi jännitysnäytelmäksi muodostui Brasilian ja Uruguayn kohtaaminen: Uruguay oli sarjassa vain pisteen päässä isännistä. 16. heinäkuuta Estádio Maracanãlla pelatussa ottelussa Brasilialle olisi riittänyt tasapeli mestaruuden varmistamiseen. Ruotsia ja Espanjaa vastaan pelaamiensa otteluiden perusteella Brasiliaa pidettiin jo lähes varmana mestarina. Näitä ennustuksia myötäili myös itse finaaliottelun kulku. Kun toista puoliaikaa oli pelattu kaksi minuuttia Friaça siirsi isännät 1-0 johtoon. Uruguay tuli kuitenkin tasoihin 11 minuuttia ennen päätösvihellystä, ja lopulta 1-2 johtoon. Brasilia oli lyöty, ja Uruguay voitti historian toisen, ja toistaiseksi viimeiseksi jääneen maailmanmestaruutensa.


text: Kisojen keskimääräinen yleisömäärä ottelua kohti oli noin 61 000, mikä säilyi korkeimpana MM-kisahistoriassa aina 1994-kisoihin saakka.


text:
Loppusarjan pelipaikka: Estadio Maracana, Rio de Janeiro
Yleisöä: 199 854


title: P. J. Hannikainen

text: Pekka Juhani (P. J.) Hannikainen (9. joulukuuta 1854 Nurmes – 13. syyskuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä sekä Jyväskylän seminaarin musiikin lehtori. Hän toimi myös kuoronjohtajana ja perusti Ylioppilaskunnan laulajat, mieskuoro Sirkat sekä Jyväskylän amatööriorkesterin.


title: P. J. Hannikainen

text: Hannikainen syntyi Nurmeksessa Lehtovaaran tilalla Pohjois-Karjalassa. Hän peri musiikilliset lahjansa isältään Heikki Hannikaiselta, joka oli lukkari, ja äidiltään hän peri kuvataiteelliset lahjansa. Syrjäisessä kylässä ei ollut mahdollista käydä koulua, joten hän kävi koulunsa Jyväskylässä. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1875, jonka jälkeen hän meni Helsingin yliopistoon opiskelemaan kemiaa.


title: P. J. Hannikainen

text: Yliopistolla Hannikainen osallistui monipuolisesti Savo-Karjalaisen osakunnan toimintaan. Hän johti kuoroja, soitti viulua, sävelsi, runoili ja käänsi kirjallisuutta suomeksi. Osakunnassa oli tuolloin vallassa kansallisen heräämisen aate, ja myös Hannikainen kiinnostui kansallislaulujen ja -runojen keräämisestä. Opiskeluaikojensa merkittävimpiä aikaansaannoksia oli ensimmäisen suomenkielisen ylioppilaskuoron Ylioppilaskunnan laulajien perustaminen.


title: P. J. Hannikainen

text: Hannikainen toimi valmistumisensa jälkeen Jyväskylän seminaarin musiikin lehtorina vuosina 1887−1917. Tässä virassa hän teki uraauurtavaa työtä musiikkikasvatuksen hyväksi. Hän toimitti myös ensimmäistä suomenkielistä musiikkilehteä "Säveleitä". Jyväskylässä P.J. Hannikainen tunnetaan mieskuoro Sirkkojen historiasta, kun hänen vaimonsa Alli Hannikainen perusti naiskuoro Vaput. Molemmat kuorot ovat yhä, yli satavuotiaina, aktiivisia ja hyvinvoivia kuoroja.


title: P. J. Hannikainen

text: P. J. Hannikainen sai puolisonsa, musiikinopettaja Allin, kanssa viisi poikaa ja yhden tytön. Tyttö kuoli jo kolmevuotiaana. Hannikaisen pojat Ilmari, Arvo, Tauno ja Väinö Hannikainen olivat myös merkittäviä konserttimuusikoita.


title: P. J. Hannikainen

text: Hannikainen sävelsi elinaikanaan kolmattasataa laulua kuorotoiminnan innoittamana. Lauluista suurin osa on kuorolauluja sekakuorolle, mutta hän sävelsi myös muille kuoromuodoille. Kansallisen heräämisen nousukauteen ajoittuvat laulut liittyvät aiheiltaan suomalaiseen perinteeseen. Hannikainen oli säveltäjänä muutamaa teoriatuntia lukuun ottamatta itseoppinut.


title: P. J. Hannikainen

text: Vaikka Hannikaisen sävelsi pääasiassa harrastuksenaan, monet hänen lauluistaan ovat kuorojen kestosuosikkeja. Kuuluisimpia lauluja ovat mm. "Karjalaisten laulu", "Keski-Suomen laulu", "Enkeli ohjaa" ("Maan korvessa kulkevi lapsosen tie)", "Mökin laittaja", "Joulupukki" [valkoparta, vanha ukki] ja "Oravan pesä". Hän suomensi myös Topeliuksen "Kesäpäivä Kangasalla" -laulun.


title: P. J. Hannikainen

text: Hannikainen sävelsi Larin-Kyöstin kokoelmasta "Kulkurin lauluja" (1899) runon "Keväisiä sointuja", jolle hän antoi nimeksi "Kevätsointuja" (1899) ja muokkasi sanoja uuteen uskoon. Laulusta käytetään toisinaan nimeä "Kevätlaulu". Sen sanat alkavat "Taas leivoset ilmassa leikkiä lyö...". Lisäksi painetuissa laulukirjoissa sanat vaihtelevat. Sekin on suosittu kuorolaulu. Larin-Kyösti ei ottanut sitä yhteenkään runojensa läpileikkauskokoelmaan, arvatenkin juuri siksi että lauluteksti poikkesi niin paljon alkuperäisestä.


title: P. J. Hannikainen

text: Hannikaisen kunniaksi on nimetty sekä Nurmeksessa että Jyväskylässä oma katu, "Hannikaisenkatu", joiden lisäksi Nurmes-talossa Nurmeksessa on Hannikaisen sali, jossa toimii myös elokuvateatteri Kino Hannikainen, Nurmeksen Itäkaupungissa Hannilan päiväkoti ja Nurmeksen keskustassa pronssinen veistos "Hannikaisen laulupuu". Jyväskylässä Lounaispuistossa on P. J. Hannikaisen muistomerkki. Jyväskylässä Suomalaisella Musiikkikampuksella on Jyväskylän ammattikorkeakoulun musiikin tiloissa (Pitkäkatu 18-22) vajaa 200-paikkainen "Hannikaissali," joka sopii erityisesti kamarimusiikin esityspaikaksi.


title: Marián Hossa

text: Marián Hossa (s. 12. tammikuuta 1979 Stará Ľubovňa, Tšekkoslovakia) on slovakialainen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelaa NHL-seura Chicago Blackhawksissa. Hossa on kolminkertainen Stanley Cup -voittaja. Tällä hetkellä hän toipuu progressiivisen ihosairauden vaikutuksista, joita on yhä vaikeampi hoitaa ja hallita tavanomaisilla lääkkeillä. Lääkehoitojen takia hän jättää kauden 2017–2018 kokonaan pelaamatta.


title: Marián Hossa

text: Hossa teki pääsarjadebyyttinsä kaudella 1996–1997 Dukla Trenčínissä Slovakian Extraligassa. Hän pelasi kauden aikana 46 runkosarjaottelua ja teki 44 tehopistettä, 25 maalia ja 19 syöttöpistettä. Ottawa Senators varasi Hossan NHL:ään numerolla 12 ensimmäisellä kierroksella. Hän aloitti NHL-uransa jo seuraavalla kaudella: hän pelasi kaudella 1997–1998 seitsemän runkosarjaottelua, joissa hän antoi yhden maalisyötön.


title: Marián Hossa

text: Suurin osa kaudesta 1997–1998 kului kuitenkin Portland Winterhawksissa juniorisarja WHL:ssä. Hossa teki Winter Hawks -pelaajista eniten maaleja sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä, 45 maalia 53:ssa runkosarjaottelussa ja 13 maalia 16:ssa pudotuspeliottelussa. Hän oli voittamassa keväällä 1998 sekä WHL:n mestaruutta President's Cupia että Canadian Hockey Leaguen mestaruutta Memorial Cupia. Hossa oli Memorial Cup -turnauksen toiseksi tehokkain pelaaja maanmies Andrej Podkonickýn jälkeen. Kauden päätteeksi hänet valittiin WHL:n läntisen konferenssin, Canadian Hockey Leaguen ja Memorial Cup -turnauksen tähdistökentälliseen sekä palkittiin Jim Piggott Memorial Trophylla WHL:n vuoden tulokkaana.


title: Marián Hossa

text: Hossa vakiinnutti paikkansa Ottawa Senatorsin kokoonpanossa kaudella 1998–1999, jolla hän pelasi 60 NHL:n runkosarjaottelua ja teki 30 tehopistettä, 15 maalia ja 15 syöttöpistettä. Kauden päätteeksi hänet valittiin NHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Kaudesta 1999–2000 alkaen hän oli viitenä kautena peräkkäin Senatorsin kolmen parhaan pistemiehen joukossa, 1999–2000 kolmanneksi paras pistemies Radek Bonkin ja Daniel Alfredssonin jälkeen, 2000–2001 toiseksi paras pistemies Aleksei Jašinin jälkeen ja 2001–2002 kolmanneksi paras pistemies Alfredssonin ja Bonkin jälkeen. 70:n pisteen rajan ensimmäisen kerran kaudella 2000–2001 ylittänyt (75 tehopistettä, 32 maalia ja 43 syöttöpistettä, 80:ssä ottelussa) Hossa ylitti 80:n pisteen rajan kausilla 2002–2003 ja 2003–2004, ja oli molemmilla joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä ennen Alfredssonia. NHL:n maalipörssissä hän oli kaudella 2002–2003 45:llä maalillaan neljäs (antoi lisäksi 35 maalisyöttöä) ja kaudella 2003–2004 hän ylsi tehoilla 36 maalia ja 46 syöttöpistettä NHL:n pistepörssissä sijalle viisi ja maalipörssissä sijalle kuusi.


title: Marián Hossa

text: Elokuussa 2005 Senators kauppasi Hossan ennen uuden kauden alkua Atlanta Thrashersiin yhdessä puolustaja Greg de Vriesin kanssa vaihdossa Dany Heatleyyn. Kauden 2004–2005 peruuttaneen aikana hän pelasi Dukla Trenčíssä Slovakian liigassa ja Mora IK:ssa Ruotsin Elitserienissä. Ensimmäisellä kaudellaan Thrashersissa Hossa teki 92 tehopistettä, 39 maalia ja 53 syöttöpistettä, 80:ssä ottelussa, jotka riittivät seuran sisäisessä pistepörssissä sijalle kolme Ilja Kovaltšukin ja Marc Savardin jälkeen ja sen sisäisessä maalipörssissä sijalle kaksi Kovaltšukin jälkeen. NHL:n pistepörssissä hän oli sijalla yksitoista. Kaudella 2006–2007 Hossa keräsi tähänastisen uransa ennätyspisteet, sata pistettä, 43 maalia ja 57 syöttöpistettä, 82:ssa runkosarjaottelussa. Hän oli Thrashersin paras pistemies ja maalintekijä, NHL:n pistepörssissä hän oli sijalla kuusi ja maalipörssissä jaetulla sijalla viisi.


title: Marián Hossa

text:
Hossa jatkoi Atlantassa helmikuuhun 2008, jolloin hän siirtyi NHL:n siirtorajalla Pittsburgh Penguinsiin kaupassa, jossa Penguinsiin lähti myös Pascal Dupuis ja Thrashersiin siirtyivät Colby Armstrong, Erik Christensen, Angelo Espositon pelaajaoikeudet ja Penguinsin ensimmäisen kierroksen varausvuoro . Hossa pelasi Penguinsissa runkosarjakauden 2007–2008 lopun ja kevään 2008 pudotuspelit. Hän pääsi pelaamaan tuona vuonna ensimmäistä kertaa Stanley Cupin loppuotteluissa, mutta Detroit Red Wings vei mestaruuden voitettuaan Penguinsin otteluin 4–2. Hossa teki pudotuspeleissä 26 pistettä, 12 maalia ja 14 syöttöpistettä, 20:ssä ottelussa ja oli Penguinsin paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Sidney Crosbyn jälkeen. Pudotuspelien maalipörssissä hän sijoittui toiseksi Red Wingsin Henrik Zetterbergin jälkeen ja pistepörssissä kolmanneksi Zetterbergin ja Crosbyn jälkeen.
Heinäkuussa 2008 Hossa siirtyi vapaana agenttina Detroit Red Wingsiin. Detroit eteni kaudella 2008–2009 lopulta Stanley Cupin finaalehin asti ja vastaan asettui toistamiseen Pittsburgh Penguins. Hossa oli epäonninen ja hävisi jälleen mestaruuden, kun entinen seura Penguins juhli Stanley Cupia. Runkosarjassa hän oli joukkueensa kolmanneksi paras pistemies Pavel Datsjukin ja Henrik Zetterbergin jälkeen sekä joukkueensa paras maalintekijä tehtyään 71 tehopistettä, 40 maalia ja 31 syöttöpistettä, 74:ssä ottelussa. NHL:n maalipörssissä hän oli jaetulla sijalla viisi. Hossa nimettiin kauden päätteeksi NHL:n toiseen tähdistökentälliseen.


title: Marián Hossa

text: Ennen kauden 2009–2010 alkua Hossa solmi 12-vuotisen, 62,8 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Chicago Blackhawksin kanssa. Samalla kaudella Hossa onnistui viimein voittamaan Stanley Cupin, kun Blackhawks voitti loppuotteluissa Philadelphia Flyersin otteluvoitoin 4–2. Hän oli pudotuspeleissä 2010 joukkueensa kuudenneksi eniten pisteitä tehnyt pelaaja tehtyään 15 tehopistettä, kolme maalia ja 12 syöttöpistettä, 22:ssa ottelussa. Hossasta tuli tuona vuonna NHL-historian ensimmäinen pelaaja, joka on edustanut Stanley Cupin loppuotteluissa kolmea eri seuraa kolmella peräkkäisellä kaudella. Hossan kohdalla sanonta "kolmas kerta toden sanoo" piti paikkaansa, koska hän oli vuosien 2008 ja 2009 finaaleissa hävinneessä, mutta vuonna 2010 voittaneessa joukkueessa.


title: Marián Hossa

text: Marian Hossa voitti NHL-uransa toisen Stanley Cupin kaudella 2012–2013 Chicago Blackhawksin riveissä.


title: Marián Hossa

text: Hossa on edustanut maataan useita kertoja jääkiekon arvokilpailuissa. Hän on edustanut Slovakiaa kahdeksissa maailmanmestaruuskilpailuissa, vuoden 2004 jääkiekon maailmancupissa sekä kolmissa talviolympialaisissa, Salt Lake Cityssä 2002, Torinossa 2006 ja Vancouverissa 2010. Torinossa Hossa oli turnauksen pistepörssin jaetulla sijalla kolme tehtyään kuudessa ottelussa yhteensä kymmenen pistettä, viisi maalia ja viisi syöttöpistettä, ja Vancouverissa turnauksen pistepörssin sijalla kaksi maanmies Pavol Demitran jälkeen tehtyään seitsemässä ottelussa yhdeksän tehopistettä, kolme maalia ja kuusi syöttöpistettä.


title: Marián Hossa

text: Myös Mariánin veli Marcel on ammattilaisjääkiekkoilija. Marcel Hossa on pelannut urallaan muun muassa NHL:ssä ja KHL:ssä. Mariánin ja Marcelin isä on jääkiekkovalmentaja František Hossa.


title: Jönköpingin kunta

text: Jönköpingin kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Jönköping.


title: Jönköpingin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 480,21 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 133 310 henkeä (31.12.2015).


title: Jönköpingin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 182,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Jönköpingin kunta

text: Uusien kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 nykyisen kunnan alueella sijaitsivat Jönköpingin ja Grännan kaupungit sekä 21 pitäjää. Jokaisesta pitäjästä muodostettiin oma maalaiskunta. Vuonna 1907 Hakarpin maalaiskunnasta erotettiin Huskvarnan kauppala, joka jo vuonna 1911 muutettiin Huskvarnan kaupungiksi. Ljungarumin maalaiskunta liitettiin Jönköpingin kaupungiin vuonna 1910. Sandserydin maalaiskunta muutettiin Norrahammarin kauppalaksi vuonna 1943. Järstorpin maalaiskunta jaettiin vuonna 1951, jolloin osa siitä liitettiin Bankerydiin ja osa Jönköpingin kaupunkiin.


title: Jönköpingin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Samalla Grännan maalaiskunta liitettiin Grännan kaupunkiin. Bankerydin, Hakarpin, Månsarpin ja Visingsön maalaiskuntiin, Norrahammarin kauppalaan sekä Huskvarnan ja Jönköpingin kaupunkeihin uudistus ei vaikuttanut.


title: Jönköpingin kunta

text: Vuonna 1967 Hakarpin maalaiskunta liitettiin Huskvarnan kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja muodostettiin Jönköpingin kunta yhdistämällä kolme edellä mainittua kaupunkia, kauppala ja seitsemän maalaiskuntaa (Bankeryd, Lekeryd, Månsarp, Norra Mo, Skärstad, Tenhult ja Visingsö) sekä Norra Unnarydin seurakunta jaetusta Södra Mon maalaiskunnasta. Loppuosa muodosti Södra Mon kunnan, kunnes se liitettiin Gislavedin kuntaan vuonna 1974. Asutusrakenteellisesti Huskvarnan kanssa jo yhteenkasvaneesta Jönköpingistä tehtiin uuden kunnan keskustaajama.


title: Jönköpingin kunta

text: Vaakunaselitys: (Ruotsiksi "I rött fält en från en vågskura bildad blå stam uppskjutande krenelerad borg av silver med tre krenelerade torn, det mellersta högst, svarta fönster, dörrar och port samt upphissat portgaller av silver.")


title: Jönköpingin kunta

text: Kunnan vaakuna perustuu 1400-luvulta olevaan sinettiin ja vahvistettiin Jönköpingin kaupungille vuonna 1935. Vaikka yhden tai useamman tornin sisältävä vaakuna on melko tavallinen, eikä erityislaatuinen, niin se rekisteröitiin muuttamattomana uuden kunnan käyttöön vuonna 1974. Grännan, Huskvarnan ja Norrahammarin vaakunat menettivät asemansa vuoden 1971 kuntauudistuksessa.


title: Jönköpingin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 136 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Jönköpingin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 552 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Jönköpingin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 192 163 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.


title: Jönköpingin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Jönköpingin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Jönköpingin kunta

text: Kunnassa on 14 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 008 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Jönköpingin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Ölmstadin taajaman nimi oli aiemmin Brötjemark.


title: Jönköpingin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Jönköpingin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Lockebo ja Norrahammar ovat sittemmin kasvaneet yhteen Jönköpingin, Barnarp Odensjön, Månsarp Tabergin ja Trånghalla Bankerydin taajaman kanssa.


title: Jönköpingin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Jönköpingin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Ekeryd kuuluu osin myös Habon kuntaan.


title: Jönköpingin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Jönköpingin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Jönköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Jönköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Jönköpingin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Jönköpingin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Jönköpingin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Viktor Rydberg

text: Abraham Viktor Rydberg (18. joulukuuta 1828 – 21. syyskuuta 1895) oli ruotsalainen, Jönköpingissä syntynyt kirjailija, lehtimies ja runoilija. Vuodesta 1877 alkaen hän oli Ruotsin Akatemian jäsen.


title: Viktor Rydberg

text: Rydberg aloitti uransa lehtitoimittajana. Siinä hän kohosi Ruotsin kulttuurin 1850-luvun henkiseksi johtomieheksi. Hänen töissään korostuivat klassinen kauneusihanne, vapaamielisyys, kulttuurihistoria ja idealismi. Kulttuurihistorian hän esitti Ruotsin goottilaisen historiankirjoituksen mukaisesti romantisoiden, vaikka historiantutkijat olivat tuolloin jo siirtyneet realistisempaan tutkimukseen. Myöhemmät naturalistit ja 1890-luvun romantikot saivat Rydbergiltä virikkeitä omiin aatteisiinsa. Hänen parhaana teoksenaan pidetään antiikin ja kristinuskon murrosta kuvaavaa romaania "Viimeinen ateenalainen" (1859). Hän oli myös merkittävä Edgar Allan Poen tuotannon ruotsintaja. Djursholmiin Ruotsiin on perustettu hänen nimeään kantava koulu, "Viktor Rydberg Gymnasium".


title: Viktor Rydberg

text: Suomen kieleen saakka on kulkeutunut Rydbergin luomia kielikuvia, kuten ruumiillisen työn kuvaaminen "Grotte-myllynä", joka vahingoittaa ihmistä. Rydbergin runo "Tonttu" on muodostunut yhdeksi suomalaisten rakastetuimmista joululauluista ("Pakkasyö on, ja leiskuen - -"). Rydbergin runoista vahvimmin suomalaisten mieleen on kuitenkin iskostunut Ateenalaisten laulu, jonka Jean Sibelius sävelsi 1899.


title: Miroslav Šatan

text: Miroslav Šatan (s. 22. lokakuuta 1974 Topoľčany, Tšekkoslovakia) on slovakialainen ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän voitti urallaan maailmanmestaruuden ja sai lisäksi MM-hopeaa ja -pronssia. NHL:ssä Šatan pelasi yli tuhat ottelua ja voitti tuona aikana Stanley Cupin. Lisäksi hän oli voittamassa Slovakian Extraligan mestaruutta.


title: Miroslav Šatan

text: Edmonton Oilers varasi Šatanin NHL:ään numerolla 111 viidennellä kierroksella. Ennen NHL-uraansa hän pelasi kauden 1991–1992 synnyinkaupunkinsa Topoľčanyn seurassa, suurimman osan junioreissa ja yhdeksän ottelua seuran ykkösjoukkueessa Tšekkoslovakian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, ja vuodet 1992–1994 Dukla Trenčínissä ensin Tšekkoslovakian ja myöhemmin Slovakian jääkiekon pääsarjassa. Kaudella 1993–1994 Šatan teki 30:ssä runkosarjaottelussa tehot 32 maalia ja 16 syöttöpistettä ja yhdeksässä pudotuspeliottelussa kymmenen maalia ja kahdeksan syöttöpistettä ja oli näin joukkueensa ja Slovakian Extraligan paras pistemies. Hän oli voittamassa Trenčínissä vuonna 1994 Slovakian jääkiekkomestaruutta.


title: Miroslav Šatan

text: Vuonna 1994 Šatan edusti Slovakiaa Lillehammerin olympialaisissa ja teki yhdeksän maalia kahdeksassa ottelussa. Kauden 1994–1995 hän pelasi suurimmaksi osaksi Edmonton Oilersin silloisessa farmijoukkueessa Cape Breton Oilersissa AHL:ssä sekä muutaman ottelun San Diego Gullsin ja Detroit Vipersin riveissä IHL:ssä.


title: Miroslav Šatan

text: NHL-debyyttinsä Oilersissa Šatan teki 15. lokakuuta 1995 ottelussa Philadelphia Flyersia vastaan. Pelattuaan Oilersissa lähes kaksi kautta, hän siirtyi keväällä 1997 juuri ennen NHL:n siirtorajan umpeutumista Buffalo Sabresiin vaihdossa Craig Millariin ja Barrie Mooreen. Buffalossa hän oli monta vuotta joukkueen avainpelaajia. Pisteiden valossa parhaalla kaudellaan, 2002–2003, hän teki 75 tehopistettä, 26 maalia ja 49 syöttöpistettä, 79:ssä runkosarjaottelussa ja oli Sabresin paras pistemies. Aiempina vuosina hän oli ylittänyt 60:n runkosarjapisteen rajan neljästi, ensimmäisen kerran kaudella 1998–1999, jonka päätteeksi hän pääsi pelaamaan Stanley Cupin loppuotteluissa. Sabres hävisi vuoden 1999 loppuottelusarjan Dallas Starsia vastaan voitoin 2–4. Yhteensä Šatan pelasi Sabresin riveissä seitsemän täyttä kautta ja oli joukkueen paras pistemies viimeistä kautta (2003–2004) lukuun ottamatta joka vuosi. Hän pelasi tänä aikana kahdesti ssa, vuosina 2000 ja 2003.


title: Miroslav Šatan

text: NHL-kauden 2004–2005 peruuttaneen työsulun aikana Šatan pelasi Slovan Bratislavassa Slovakian liigassa. Työsulun päätyttyä hän siirtyi elokuussa 2005 New York Islandersiin kolmivuotisella sopimuksella. Islandersia edustaessaan hän oli kaudella 2005–2006, jolla teki 82:ssa runkosarjaottelussa 66 tehopistettä, 35 maalia ja 31 syöttöpistettä, joukkueen paras pistemies ja kaudella 2006–2007 toiseksi paras pistemies Jason Blaken jälkeen. Šatan edusti Islandersia sopimuskautensa päättymiseen asti, vuoteen 2008.


title: Miroslav Šatan

text: Heinäkuussa 2008 Šatan teki yksivuotisen sopimuksen Pittsburgh Penguinsin kanssa. Maaliskuussa 2009 Pittsburgh lähetti hänet farmiin Wilkes-Barre/Scranton Penguinsiin. Šatan pelasi AHL:ssä 10 ottelua ennen kuin palasi Pittsburghiin. Kauden päätteeksi Pittsburgh voitti Stanley Cupin, muttei uusinut Šatanin sopimusta.


title: Miroslav Šatan

text: Šatan aloitti kauden 2009–2010 ilman sopimusta. Tammikuussa 2010 hän solmi loppukauden kattavan sopimuksen Boston Bruinsin kanssa. Hän pelasi Bruinsissa pudotuspelit mukaan lukien 52 ottelua. Pudotuspelien 13 ottelussa hän teki 10 pistettä. Šatan ei saanut kuitenkaan seuraavaksi kaudeksi uutta sopimusta NHL:ään, ja hän teki lokakuussa 2010 sopimuksen Slovan Bratislavan kanssa.


title: Miroslav Šatan

text: Šatan siirtyi kauden 2010–2011 aikana KHL-liigan OHK Dinamo Moskovaan. Kauden jälkeen Dynamo ilmoitti vapauttavansa Šatanin sopimuksestaan. Seuraavan kauden hän aloitti lyhyellä sopimuksella Slovan Bratislavassa, ja lokakuussa 2011 Slovan ilmoitti Šatanin jatkavan joukkueessa koko kauden. Slovan Bratislava voitti keväällä 2012 Slovakian jääkiekkomestaruuden Šatanin toimiessa joukkueen kapteenina. Slovan liittyi seuraavana vuonna laajennusjoukkueena KHL:ään, jolloin myös Šatan teki paluun sarjaan. Hän pelasi Slovanissa kaksi KHL-kautta. Vuonna 2014, uransa viimeisellä kaudella, hänet valittiin mukaan un.


title: Miroslav Šatan

text: Šatan edusti maataan useita kertoja kansainvälisissä turnauksissa: kahtenatoista vuonna maailmanmestaruuskilpailujen A-sarjassa ja kerran sekä B- että C-sarjassa, kahdesti jääkiekon maailmancupissa ja neljästi talviolympialaisissa. Hän oli maajoukkueen kapteeni yhdeksässä arvoturnauksessa ja varakapteeni kolmessa. Šatan oli voittamassa MM-kultaa vuonna 2002, MM-hopeaa vuosina 2000 ja 2012 sekä MM-pronssia vuonna 2003. Vuonna 2000 Šatan valittiin MM-turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi ja vuonna 2002 arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän voitti molempina vuosina MM-kilpailujen pistepörssin. Šatan lopetti uransa vuoden 2014 MM-kilpailuihin, joissa Slovakia jäi A-lohkon viidenneksi.


title: Miroslav Šatan

text: Šatan on Michal Handzušin ohella ainoa slovakialaispelaaja, joka on voittanut sekä maailmanmestaruuden että Stanley Cupin.


title: John Bauer

text: John Bauer (4. heinäkuuta 1882 Jönköping, Ruotsi – 20. marraskuuta 1918) oli ruotsalainen taidemaalari ja kuvittaja. Hänet tunnetaan parhaiten joulukirjasta "Bland tomtar och troll" ("Tonttujen ja peikkojen joukossa"). Bauer kuoli vuonna 1918 Vätternillä höyrylaiva Per Brahen onnettomuudessa.


title: John Bauer

text:
Hänen vaikutuksensa näkyy esimerkiksi englantilaisen taiteilijan Charles Keepingin töissä.
Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Bauerin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.


title: Sierra Nevada (Espanja)

text: Sierra Nevada on vuoristo Espanjan Andalusiassa. Siellä sijaitsee muun muassa manner-Espanjan korkein huippu, Mulhacén (3 482 metriä).


title: Sierra Nevada (Espanja)

text: Sierra Nevada on suosittu erityisesti hiihtolomakohteena sillä sen rinteet myötäilevät Välimeren rannikkoa, joka tunnetaan yleisesti lämpimästä ilmastostaan. Sen juurella sijaitsevat Granadan ja Almerían kaupungit.


title: Sierra Nevada (Espanja)

text: Osa vuoristosta kuuluu samannimiseen kansallispuistoon.


title: Raatitorni

text: Raatitorni () on yksi Viipurin keskiaikaiseen kaupunginmuuriin kuuluneista torneista ja sijaitsee Viipurin entisen Luostarinkadun varrella. Nimi juontaa ilmeisesti juurensa siitä, että keskiajalla tornin puolustus oli kaupungin raadin vastuulla. Raatitorni on ainoa nykypäiviin säilynyt alkuperäisen kaupunginmuurin torni ja se toimi muurin purkamisen jälkeen maaseurakunnan kirkon kellotapulina. Talvisodassa torni kärsi pahoja vaurioita, mutta on sittemmin restauroitu.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Warcraft III: Reign of Chaos on Blizzard Entertainmentin kehittämä ja vuonna 2002 Windowsille julkaisema "Warcraft"-tietokonestrategiapelisarjan videopeli. Blizzard kehitti ja julkaisi vuonna 2003 pelille lisäosan "". Vuoden 2018 BlizzCon-tapahtumassa julkistettiin pelin remasteroitu uudelleenjulkaisu "Warcraft III: Reforged", joka ilmestyy pelattavaksi vuoden 2019 aikana .


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Vanhojen osien tapaan taisteluja käydään erilaisten joukkojen avulla; tälle osalle ominaista on sankarien suurempi merkitys ja kolmiulotteinen grafiikka. Pelin alussa pelaajan on rakennettava itselleen kylä ja aloitettava resurssien kerääminen ja joukkojen tuotanto. Rakentaminen tapahtuu työläisillä kulta- ja puuresurssien avulla. Erilaiset rakennukset mahdollistavat uusien joukkojen kouluttamisen. Jokainen yksikkö vie tietyn määrän kylän ruokavaroja. Ruokavaroja tuotetaan asutuksilla ("Farm", "Orc Burrow", "Moon Well" tai "Ziggurat" riippuen rodusta). Puu- ja kultaresurssien hankkiminen onnistuu työläisten (ihmisillä Peasant, örkeillä Peon, Yöhaltioilla Wisp. Epäkuolleilla Acolyte kerää kultaa ja Ghoul puuta) keräämällä niitä kultakaivoksista ja metsistä kukin omilla keinoillaan. Puut ja kultakaivokset ovat kuitenkin ehtyviä resurssien lähteitä, joten joskus pelaajan täytyy rakentaa ylimääräinen tukikohta taatakseen tarpeelliset resurssit uusien rakennusten ja joukkojen valmistamiseen.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Roolipelaamisen henkeä peliin tuovat sankarit. Sankarit saavat kokemuspisteitä neutraalien hirviöiden ("Creeps") tai vihollispelaajien joukkojen tuhoamisesta. Tarpeeksi kokemuspisteitä saatuaan sankarit kehittyvät kokemustason, jolloin sankarista tulee yleisesti vahvempi, ja se saa valita jonkin uuden erikoistaidon tai vahvistaa olemassa olevia erikoistaitoja. Erikoistaidot voivat vahingoittaa vihollisia, parantaa omien joukkojen terveyttä tai kestävyyttä ja jopa tehdä sankarin haavoittumattomaksi taian keston ajaksi. Tasolta viisi lähtien ("TFT") sankari saa kokemusta ainoastaan muiden pelaajien joukkojen tappamisesta, kuudennella tasolla sankari saa ylivoimaisen erikoiskyvyn ("Ultimate Ability"), ja suurin mahdollinen taso on 10. Sankareita voi olla vain kolme jokaista pelaajaa kohden.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Pelissä on neljä pelattavaa rotua. Jokaisella rodulla on kolme ("The Frozen Throne" -lisäosassa neljä) sankaria, omat joukot rakennuksineen ja omat erikoisominaisuutensa.Moninpelaaminen tapahtuu Battle.net-palvelun kautta. Siellä pelaajat voivat keskustella keskenään, liittyä satunnaisesti peliin tai vaikkapa pelata fanien tekemiä "Warcraft III" -kenttiä.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Pelaajat voivat taistella keskenään tai jopa tiimeinä toisiaan vastaan. Yksi ottelu onnistuu maksimissaan 12 pelaajan kesken.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: "Warcraft III:n" mukana toimitetaan kenttäeditori (), jonka avulla on mahdollista luoda omia kenttiä ja skenaarioita. Editorissa voi luoda ja muokata esim. maastoa, yksiköitä ja rakennuksia. Blizzardin battle.net-palvelussa pelaajat voivat jakaa tekemiään kenttiä toisten pelaajien kanssa. Kenttäeditoriin lisättiin lukuisia uusia ominaisuuksia "The Frozen Throne" -lisäosassa. Editori ei ole Blizzardin virallisesti tukema.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text:
Pelin kampanjatilan tarinaan on panostettu enemmän verrattuna pelisarjan edellisiin osiin. Pelin juoni sijoittuu 15 vuotta Toisen sodan päättymisestä. Tarina jakautuu viiteen osaan, joista ensimmäinen toimii tutoriaalina ja neljä muuta kertovat tapahtumat Lordaeronin ihmisten, epäkuolleiden, örkkien sekä yöhaltioiden näkökulmasta edellä manitussa järjestyksessä.
Pelissä välianimaatiot ovat yleisesti tehty pelin omalla grafiikkamoottorilla, mutta myös muutama tietokonegrafiikalla tehty video on mukana. Näihin kuuluvat alkuvideo ja kampanjoiden läpäisemisvideot. Äänimaailmaan on alkuperäisiä ääniä otettu mm. "Warcraft II:sta". Huumoria ei ole unohdettu edes tavallisista kommenteista yksikköjä komennettaessa. Hauskasti yksiköt ärsyyntyvät ja alkavat valittaa, jos niitä klikkailee liian useasti, ja muutenkin ääninäyttely on todella tasokasta. Yksiköt sanovat myös välillä tunnettuja lauseita elokuvista tai Internetistä pelin maailmaan sopivaksi muunneltuina versioina.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Tarina alkaa kun örkki nimeltä Thrall näkee oudon unen, jossa ennustetaan maailmanloppua. Seuraavana aamuna tuttu Medivh neuvoo Thrallia komentamaan Lauman () muuttamaan länteen, jossa he voivat puolustautua maailmanlopulta. Kun Lauma on kerääntynyt muuan sotilas kertoo, että Warsong-klaanin päällikkö Grom Hellscreamista ei ole tietoa. Lauma järjestää etsintäpartion etsimään Gromia läheisestä ihmisten keskitysleiristä, josta hänet löydetään vangittuna. Kun Grom on pelastettu, he jatkavat matkaa laivoilla, jotka on varastettu ihmisiltä.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Tarina keskittyy paladiini Arthasin, kuningas Terenaksen pojan, ympärille. Kampanjan alussa hän saa käskyn Uther the Lightbringeriltä (Arthasin esimies ja opettaja) tuhota demonien riivaamat Blackrock-klaanin örkit Lordaeronin mailta. Vähitellen he alkavat löytää Lordaeronin mailta ruttoa, joka muuttaa ihmiset epäkuolleiksi). Arthas kohtaa ruttoa tutkiessaan Kel'Thuzadin, ihmismanaajan, joka johtaa järjestöä nimeltä Cult of the Damned. Arthas tappaa hänet, mutta ennen kuolemaansa Kel'Thuzad kuitenkin kertoo Arthakselle ettei hänen kuolemansa ole oleva hänelle hyödyksi, sillä hän on itse asiassa vain pieni nappula suuressa pelissä, ja että jos Arthas todella haluaa lopettaa ruton leviämisen, hänen tulee tappaa kultin todellinen johtaja, demoni Mal'Ganis.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Arthas ja Uther joutuvat erimielisyyksiin heidän saadessa selville, että rutto on levinnyt suurkaupunki Stratholmeen. Pelastaakseen kaupungin asukkaat Arthas ehdottaa että he tappaisivat heidät, ennen kuin rutto muuntaa jokaisen asukkaan epäkuolleeksi hirviöksi. Uther kauhistuu Arthasin ehdotusta ja vakuuttaa että on oltava myös muita keinoja, mutta Arthas suuttuu Utherille ja vastoin omaa toimivaltaansa riistää Utherilta paladiinin ja komentajan oikeudet. Siinä vaiheessa heidän välinsä murtuvat ja Uther jättää Arthasin saattamaan teurastuksensa loppuun. Kun Arthas on joukkoineen tuhonnut Stratholmen kaupungin hän kohtaa demoni Mal'ganiksen, joka kertoo Arthakselle, että hänen tulisi seurata häntä kauas pohjoiseen, mantereelle nimeltä Northrend, jos mielii tappaa tämän. Arthas valmistelee laivaston pitkää matkaa varten. Samaan aikaan Uther ja Jaina Proudmoore tapaavat raunioituneessa Stratholmessa jolloin Jaina kertoo Utherille minne Arthas on mennyt, minkä jälkeen Uther lähtee pois kaupungista. Tämän jälkeen profeetta Medivh tulee kertomaan Jainalle, että Jainan tulee johtaa ihmiset Kalimdoriin.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Tämän jälkeen Arthas tavataan Northrendissä, missä hänen joukkonsa valmistautuvat lähtemään liikkeelle etsimään sopivaa paikkaa tukikohdakseen. Löydettyään sopivan paikan, kääpiöt alkavat ampua heitä luullen heitä epäkuolleiksi ja kääpiöiden johtaja Muradin Bronzebeard kertoo Arthakselle kääpiöiden retkikunnan jääneen epäkuolleiden piirittämäksi. Arthas kerää joukkonsa ja murtautuu epäkuolleiden piiritysjoukkojen läpi. Kääpiöiden avulla he lyövät epäkuolleet alueelta ja perustavat uuden leirin epäkuolleiden tuhotun lerin tilalle. Pian tämän jälkeen saapuu ihmisten lähetti kertomaan, että lordi Uther sai kuningas Terenaksen myöntymään siihen, että ihmiset lähtevät Kalimdoriin ja että tämän retkikunnan täytyy vetäytyä pois. Kerrottuaan tämän lähetti jättää Arthaksen retkikunnan, joka päättää, että he lähtevät takaisin kotiin. Kun Arthas kuule tämän hän suuttuu ja yhdessä Muradinin sekä paikallisten palkkasotilaiden avulla upottaa laivat joilla retkikunnan on tarkoitus palata. Retkikunnan saapuessa paikalle Arthas pettää palkkasotilaat väittämällä näiden polttaneen laivat, jolloin ihmiset kostavat tuhotyön. Arthas lupaa miehilleen pääsyn kotiin vasta kun Mal'Ganis on saatu tapettua.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Pian tämän jälkeen Arthas huomaa, että hänen joukkonsa on joutunut epäkuolleiden piirittämäksi ja päättää hakea maagisen miekan Frostmournen, jota kääpiöt alun perinkin tulivat hakemaan. Päästyään viimeinkin Frostmournen luo Muradin lukee riimut, joissa kerrotaan miekan olevan kirottu. Siitä huolimatta Arthas murskaa miekan suojana olleen jään josta lähtevät sirpaleet tappavat Muradinin ("Wrath of the Lich Kingissä" paljastuu että Murandin selvisi, mutta menetti muistinsa). Arthas ei välitä Muradinin kuolemasta vaan ottaa taikamiekan käyttöönsä tietämättään sen kyvystä varastaa elävien sieluja. Päästyään takaisin tukikohtaansa hän kerää armeijansa ja käy epäkuolleiden kimppuun, kohtaa Mal'Ganiksen ja tappaa tämän. Jätettyään muun retkikunnan kuolemaan Northrendin jäisille aroille Arthas vastaa Frostmournen ääneen vaeltamalla Northrendin jäiseen helvettiin, jossa hän tapaa uuden herransa, Lich-kuninkaan, joka on Hallansurun takoja. Arthas palaa kotiinsa suurin suosionosoituksin, mutta nyt, kun miekka on ottanut hänestä vallan, Arthas tappaa isänsä Lich-kuninkaan käskyjen mukaan ja johdattaa epäkuolleet kotimaahansa, tarkoituksenaan rakentaa uusi valtakunta entisen raunioista.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Arthaksen tapettua isänsä hänestä tulee kuolonritari () ja hänen ensimmäinen tehtävänsä on kerätä epäkuolleiden kultistit jotka ovat piiloutuneet tavallisten ihmisten sekaan. Onnistuttaan tässä kauhulordi () antaa Arthakselle uuden tehtävän: hänen täytyy herättää Kel'Thuzad henkiin käyttäen apunaan Auringon kaivoa (), joka sijaitsee haltioiden pääkaupungissa, Silvermoon Cityssä. Kel'thuzadin ruumis ei kuitenkaan kestäisi matkan rasitusta, joten Arthas varastaa lumotun uurnan, jossa hänen isänsä tuhkat sijaitsevat, tappamalla Utherin ja joukon puolustamassa olleita sotilaita. Tyhjennettyään uurnan hän panee Kel'Thuzadin ruumiin sinne ja lähtee korkeahaltioiden () maahan, Quel'Thalakseen, jossa kaupunki ja Auringon kaivo sijaitsevat. Korkeahaltiat koettavat estää Arthasta ja hänen epäkuolleitaan saavuttamasta kaupunkia, mutta Arthas tuhoaa heidät tieltään ja kostoksi tai mielikseen muuttaa voittamansa Sylvanas Windrunnerin ja hänen haltiasoturinsa epäkuolleiksi henkiolennoiksi ("Banshee") murskaamaan omaa kaupunkiaan. Saavuttuaan Auringon kaivon luokse, kaupungin sydämeen, Arthas herättää Kel'thuzadin henkiin lichinä. Lich Kel'thuzad kertoo Arthakselle, että heidän täytyy mennä Blackrock-örkkiklaanin luo, jotta Kel'thuzad saisi demoniportin kautta tarvittavat tiedot siihen, miten demonilordi Archimonde saataisiin manattua Lordaeroniin. Voitettuaan örkit, Archimonde kertoo demoniportin avulla, että heidän täytyy valloittaa maagien kaupunki Dalaran, jossa on tarpeeksi magiaa Archimonden tulon varmistamiseksi. Saapuessaan Dalaraniin Arthas törmää kaupunkia ympäröivään kenttään joka heikentää ja tappaa epäkuolleita. Arthas hyökkää kaupunkiin ja tappaa taikekenttää ylläpitävät arkkimaagit ja valtaa Dalaranin. Kel'thuzad aukaisee portaalin jonka kautta Archimonde ja Palava legioona pääsevät Azerothiin. Archimonden saavuttua hän tuhoaa Dalaranin kaupungin kostoksi, sillä Dalaranin vartijat ovat pitäneet hänet poissa Azerothista.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Sillä aikaa kun epäkuolleet ja Palavan Legioonan demonit tekivät tuhojaan Lordaeronissa, Lauman örkit pakenivat kauas länteen, mantereelle nimeltä Kalimdor. Örkkien sotapäällikkö Thrall oli ennen epäkuolleiden ja demonien hyökkäystä saanut varoituksen profeetta Medivhiltä Palavan Legioonan demonien paluusta. Thrall ei oikein käsittänyt mistä on kysymys, mutta hän kuitenkin teki mitä profeetta pyysi: kokoaisi Lauman ja lähtisi Kalimdoriin pelastaakseen rotunsa. Monen viikon purjehduksen jälkeen, läpi myrskyisen meren, örkit saapuivat perille. Myrsky oli kuitenkin hajottanut heidän laivastonsa ja heidän täytyi yhdistää kaikki joukkonsa, jotta he voisivat kohdata kohtalonsa tällä uudella mantereella.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Kalimdor on monella tapaa seutua, jollaista örkit eivät olleet ennen nähneet, vaikka Barrens, joille he rantautuivat muistuttikin heidän alkuperäistä kotimaataan Draenoria. Barrenssit oli autiomaan tapainen ja sitä asuttivat monenlaiset oudot olennot, kuten kentaurit, harpyijat, Razormane-heimon sikamiehet ("quilboars") ja taureenit. Thrall tapasi taureenien ylipäällikön Cairne Bloodhoofin ja kertoi tälle keitä he ovat ja miksi he ovat tulleet Kalimdoriin. Cairne kertoi Thrallille salaperäisestä Oraakkelista, joka voisi paljastaa hänelle örkkien kohtalon. Vastineeksi Thrall auttoi Taureeneita pääsemään Mulgore-nimiseen maahan, jossa taureenit voivat aloittaa uuden elämän, poissa kentaurien ikeestä.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Tämän tehtyään örkit hyvästelivät Cairnen ja muut taureenit, ja suuntasivat pohjoiseen kohti Stonetalon Peakia, missä Oraakkelin kerrotaan asuvan. Matkalla he törmäsivät Grom Hellscreaminjohtamaan Warsong-klaaniin ja Lordaeronista paenneisiin ihmisiin. Ihmiset olivat sulkeneet ainoan pohjoiseen johtavan tien, ja Thrallin aikomuksena oli mennä siitä läpi ilman verilöylyä. Hän antoi Gromille tarkan käskyn, että ihmisiin ei saa koskea, mutta siitä huolimatta Grom kävi ihmisten kimppuun klaaninsa kanssa.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Lopulta örkit onnistuivat saamaan kaksi zeppeliiniä, joilla he aikoivat lentää Kivikynnen huipulle. Mutta ensin Thrall lähetti Gromin pohjoiseen Ashenvalen metsään rakentamaan örkeille asuinpaikkaa. Grom hakkautti metsää jotta Laumalle saataisiin puutavaraa. Metsää vartioivat luontoa rakastavat yöhaltiat hyökkäsivät kostoksi metsän tuhoamisesta örkkien leiriin. Tällä välin Lordaeronissa Soucrge ja Palava Legioona olivat tehneet selvää vastarinnasta. Yksi vahvimmista Legioonan demoneista oli Mannoroth, joka oli aikoinaan saanut örkit valtaansa ja orjikseen muuttamalla heidät demonisiksi Palavaa Legioonaa palveleviksi fel-örkeiksi. Kauhulordi Tichondrius saapui kertomaan Mannorothille, että örkit eivät enää olleet Lordaeronissa vaan paenneet Kalimdoriin. Mannoroth vannoi Archimondelle, Legioonan johtohahmolle, ottavansa örkit taas palvelijoikseen.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Tuhottuaan loput Lordaeronin jäljellä olevista henkiin jääneistä ihmisistä, Tichondrius ja Mannoroth lähtivät Kalimdoriin saastumattaan Örkit ottaakseen heidät valtaansa. Gromin toimeenpanema hakkuu oli heille onnenpotku, sillä Örkit olivat herättäneet yöhaltijoiden puolijumalan, Cenariuksen, vihan. Mannoroth turmeli Ashenvalessa olevan lähteen verellään, jolloinka yöhaltioiden jatkuvan hyökkäyksen kohteena olevat Örkit uskoivat lähteen taikavoimien olevan viimeinen keino lyödä yöhaltiat, joten he joivat siitä. Örkit saivat demoniset voimat ja murskasivat puolijumala Cenariuksen ja yöhaltiat. Mannoroth saapuu paikalle kertomaan mitä muuta heidän täytyy tuhota, sillä demonisten voimien takia heidän oma tahtonsa oli alkanut hälvetä, ja heistä tuli taas Mannorothin orjia. Grom yrittää kieltää kuuluvansa Mannorothin komentoon, mutta ei pysty siihen.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Sillä välin Thrallin johtamat örkit yrittivät päästä Oraakkelin luo, jolloin Thrall tapasi jälleen taureenit ja heidän sotapäällikkönsä, Cairnen. Örkit taistelivat läpi ihmisten vastarinnan ja onnistuivat saavuttamaan Stonetalon Peakin. Samalla he näkivät myös ihmisten retkikunnan johtajan, Jaina Proudmooren, joka samoin kuin örkit ja taureenit, etsi Oraakkelia. Päästyään luolaan sekä örkit ja ihmiset taistelivat eri reittejä luolan vartijoiden läpi tien Oraakkelin luokse. Kun he pääsivät perille, paikalla olikin profeetta, joka oli johdatellut niin ihmiset kuin örkitkin luokseen. Hän kertoi, että Palavan Legioonan invaasio on alkanut, ja että ainoastaan ihmiset ja örkit liittoutuneena pystyisivät lyömään Legioonan ja pelastamaan Azerothin tuholta.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Profeetta myös kertoi Thrallille, että Grom Hellscream on jo kaatunut demonien korruptoimaksi ja on näin ollen Legioonan käskyläinen. Tämä oli ensiaskel örkkien lopulliseen kadotukseen. Thrall vannoi pelastavansa Gromin ennen kuin olisi liian myöhäistä, hän nimittäin oli avain örkkien kohtaloon. Näin sekä ihmiset että örkit lähtivät yhdessä etsimään Gromia, tosin todella nihkeillä väleillä. He löysivät hänet Barrensien reunalta pohjoisesta.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Ainoa tapa pelastaa Grom oli kaapata hänen sielunsa maagiseen Sielujalokiveen ("Soul Gem") ja tuoda se Jainan luomalle rituaalikehälle. Kovan taistelun jälkeen Thrallin onnistui kaapata Gromin sielu Sielujalokiveen ja tuomaan se rituaalikehälle. Sitten yhteisvoimin ihmiset ja örkit poistivat Legioonan korruption hänestä. Näin Grom pelastui, mutta kaikki ei ollut vielä ohi. Jotta he voisivat pelastamaan rotunsa, Thrall ja Grom lähtivät läheiseen kanjoniin kohtaamaan Mannorothin. Taistelun aikana Mannoroth onnistui tyrmäämään Thrallin, mutta samalla Grom syöksyi kohti Mannorothia kirveensä kanssa. Hänen valtava sotakirves osui keskelle Mannorothin vatsaa aiheuttaen demonisista voimista johtuvan räjähdyksen, jolloin Mannoroth kuolee. Haavoittuneena Grom hyvästeli Thrallin ja kuoli haavoihinsa. Gromin kuoleman seurauksena Thrall päästi virstojen päähän kuuluvan karjaisun, joka oli merkki siitä, että örkit olivat viimein vapaita Palavasta Legioonasta.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Sen jälkeen, kun Mannoroth oli voitettu, liittoutuneet ihmiset ja örkit matkaavat syvemmälle Ashenvalen metsään tuhoamaan demoniuhkaa. Yöhaltioiden johtaja, Tyrande Whisperwind katsoo ihmiset ja örkit roduiksi, jotka vain havittelivat metsää itselleen. Niinpä hän komentaa yöhaltiat taistelemaan heitä vastaan ja kostamaan puolijumala Cenariuksen kuoleman. Tyrandella ei ollut mitään tietoa siitä, että Palava Legioona oli korruptoinut örkit tappamaan Cenariuksen.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Ensimmäisen kamppailun aikana Legioona saapuu Ashenvaleen ja Tyrande kohtaa demonilordi Archimonden, jonka yöhaltiat olivat voittaneet kerran 10 000 vuotta sitten.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Kerätäkseen joukkoja demonijoukkojen lyömiseen Tyrande matkaa herättämään muinaisissa luolissa uinuvat druidit. Löydettyään Cenariuksen torven Tyrande onnistuu myös herättää Malfurion Stormragen, joka on samalla yksi vahvimmista druideista ja Tyranden puoliso. Tyrande haluaa myös vapauttaa Malfurionin veljen, Illidanin, joka on ollut Kumpuvankiloissa vangittuna yli 10 000 vuotta. Malfurion kieltää Tyrandea vappauttamasta Illidania, mutta Tyrande näkee Illidanin vapauttamisen yhtenä ratkaisuna demonien tuhoamiseen ja vaeltaa Kumpuvankiloihin vapauttamaan tämän. Illidanille annettaan komento lähteä Felwoodiin komentamaan Yöhaltioita hyökkääviä demoneja vastaan.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Felwoodissa Illidan kohtaa kuolonritari Arthaksen, jonka epäkuolleiden herra Lich-kuningas on lähettänyt etsimään mahtavaa velhoartefaktia, Gul'danin kalloa. Arthas pyytää Illidania tuomaan kallon hänelle, sillä se heikentäisi Legioonan voimaa ja olisi täten hyödyksi yöhaltioille Legioonan tuhoamisessa. Illidanin onnistuu varastaa kallo Legioonalta, mutta sen sijaan, että toisi sen Arthakselle, hän tuhoaa kallon ja ottaa sen voiman itselleen. Kallon voima tekee Illidanista monin kerroin voimakkaamman, ja niin hänen onnistuu tappaa demonilordi Tichondrius. Kallon voima on kuitenkin tehnyt Illidanista demonin, jota Arthas oli juuri halunnutkin.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Malfurionin ja Tyranden saapuessaan tapaamaan Illidania he järkyttyvät siitä, miksi Illidan on muuttunut kallon voiman seurauksena. Raivoissaan Malfurion karkottaa veljensä yöhaltioiden mailta, joten Illidan katkeruuksissaan lähtee, eikä ikinä palaa Kalimdoriin. Yöhaltiat eivät silti ole vieläkään voittaneet taistelua, sillä Archimonde on vielä jäljellä.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Malfurion näkee unen korpista, joka kutsuu Malfurionin ja Tyranden Cenariuksen kuuaholle. Malfurion ja Tyrande lähtevät paikalle, jossa he tapaavat örkkien sotapäällikkö Thrallin ja ihmisten johtaja Jaina Proudmooren, jotka ovat molemmat myös saaneet kutsun korpilta. Tällöin profeetta ilmestyy heille ja kertoo olevansa itse Medivh, viimeinen Tirisfalin vartija. Hän sanoi olevansa itse syyllinen Legioonan paluuseen, sillä hän oli vuosia sitten pahan titaani Sargeraksen riivaamana luonut portin, jota kautta sekä örkit että demonit saivat pääsyn Azerothiin. Lopuksi Medivh julistaa, että ainoastaan örkkien, yöhaltioiden ja ihmisten yhteinen liitto voi pelastaa kaiken elävän Legioonalta ja tuhota Archimonden.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Örkit, ihmiset ja yöhaltiat kaikki muodostavat liiton, ja ryhtyvät yhdessä suunnittelemaan Maailmanpuun puolustusta. Jos Archimonde onnistuisi imemään puun energiat itseensä, hänestä tulisi voittamaton. Malfurion Stormrage asettaa Archimondelle ansan, jonka valmistelemiseen örkkien, ihmisten ja yöhaltioiden on puolustettava Maailmanpuuta legioonan demonijoukkoja vastaan tietyn aikaa. Archimonden onnistuu kuitenkin lyödä läpi örkkien, ihmisten ja yöhaltioiden jokaisen puolustuksen, mutta kaikeksi onneksi Malfurion ehtii juuri ja juuri saada ansan valmiiksi. Kun Archimonde ryntää Maailmanpuulle ja juuri kun tämä yrittää imeä puun energiat itseensä, Malfurion puhaltaa Cenariuksen torveen, jolloin tuhannet metsän henget tunkeutuvat Archimondeen ja räjähtävät, tuhoten Legioonan johtajan lopullisesti.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Palava Legioona oli voitettu jälleen kerran Medivhin seuratessa tätä kaikkea. Hän tuli takaisin varmistamaan, että olisi tulevaisuus opettamaan maailmalle, ettei se enää tarvinnut vartijoita, sillä Medivh itse oli Viimeinen Vartija. Ja nyt, kun hänen työnsä oli tehty, hän otti viimeinkin oman paikkansa menneisyyden legendojen ja sankareiden seurasta.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: GHost++ on pelipalvelinohjelmisto, jota käytetään Battle.net -tai paikallisen pelin tekoon. Tämänlaisella pelipalvelimella voi pelata normaalisti mitä tahansa pelikarttaa. Pelin yleisimpiä moninpelikarttoja ovat muun muassa Wormwar tai Defense of the Ancients. Ohjelman käyttöliittymä vastaa käytännössä komentoriviä, jossa on palvelimen asetuksia voidaan vaihtaa ja peliä voidaan hallinnoida etänä. GHostilla on myös oma keskustelupalsta, josta löytyy ohjeita sen asentamiseen ja käyttöön.


title: Warcraft III: Reign of Chaos

text: Peliä sai kriitikoilta positiivisen vastaanoton ja sitä myytiin yhteensä 4,5 miljoonaa kappaletta.


title: Elämäni eläimet

text: Elämäni eläimet oli Suomen Yle TV2:n tiistai-illan puolen tunnin sarjaohjelmapaikka, jossa esitettiin eri maissa tuotettuja eläinsairaala-aiheisia televisiosarjoja.


title: Elämäni eläimet

text: Ohjelmapaikalla esitetyistä sarjoista maailmanlaajuisesti suosituin on ollut BBC:n tuottama ja Rolf Harrisin juontama televisiosarja Animal Hospital, jota kuvattiin kymmenen tuotantokauden ajan (1994–2004) sarjan kotimaassa Isossa-Britanniassa sekä ulkomailla, mm. Bosnia ja Hertsegovinan pääkaupungissa Sarajevossa ja Hongkongissa.


title: Elämäni eläimet

text: Ohjelmapaikalla on lisäksi esitetty:


title: Muumipappa

text: Muumipappa () on Tove Janssonin Muumi-tarinoiden isähahmo. Hän on Muumipeikon isä ja Muumimamman puoliso. Hän on keskeinen hahmo kaikissa Muumi-teoksissa ja -sarjakuvissa.


title: Muumipappa

text: Yleensä Muumipapalla on päässään musta silinterihattu ja joskus hän käyttää kävelykeppiä ja polttaa piippua.


title: Muumipappa

text: Ensimmäisessä Muumi-teoksessa "Muumit ja suuri tuhotulva" ("Småtrollen och den stora översvämningen", 1945) valotetaan Muumipapan vaiheita "Muumipapan urotöiden" ("Muminpappas bravader", 1950) kuvaaman ajan ja kirjan alun välillä. Muumimamman mukaan pappa oli rauhaton seikkailijasielu, joka ei pystynyt elämään yhdessä paikassa edes avioiduttuaan. Lopulta hän karkasi merille hattivattien kanssa. Kirjan lopussa pappa löydetään suuren puun ylimmiltä oksilta suuren tuhotulvan jäljiltä, ja Muumiperhe asettuu asumaan Muumilaaksoon.


title: Muumipappa

text: Muumipapan vaiheikkaasta nuoruudesta annetaan yksityiskohtainen kuvaus kirjassa "Muumipapan urotyöt". Siinä kerrotaan hänen olleen orpolapsi, joka kasvoi erään hemulin pitämässä orpokodissa, josta hän karkasi tarpeeksi kasvettuaan. Tove ja Lars Janssonin "Muumipeikko"-sarjakuvissa Muumipapan perhetausta on kuitenkin epämääräinen: eräässä jaksossa hän vierailee vanhassa orpokodissaan, mutta toisaalta hänellä on sarjan aikana myös sukulaisia kuten Jenni-täti.


title: Muumipappa

text: Orpokodista karkaamisensa jälkeen Muumipappa tutustui keksijä Fredriksoniin ja tämän ystäviin Juksuun ja Hosuliin, joiden kanssa hän lähti suurelle purjehdukselle Fredriksonin Merenhuiske-laivalla. Kolmikko rantautui Itsevaltiaan maahan ja perusti ystävineen kahden meripeninkulman päähän, sydämenmuotoiselle saarelle siirtokunnan. Teos päättyy, kun Muumipappa pelastaa tulevan vaimonsa Muumimamman myrskyävältä mereltä. Muumipappa kohtaa tuolla saarella Pikku Myyn äidin Mymmelin.


title: Muumipappa

text: Kirjassa "Muumipappa ja meri" ("Pappan och havet", 1965) Muumipappa tuntee olevansa tarpeeton, sillä perhe ei esimerkiksi pyydä häntä apuun sammuttaessaan kuloa. Muumipappa päättää viedä perheensä kaukaiseen majakkaan, josta hän on rakentanut pienoismallia. Majakassa Muumipappa ei tunne olevansa enää tarpeeton, vaan rohkea päällikkö, joka suojelee perhettään. Koska majakasta ei löydy vartijaa, Muumipappa päättää myös ryhtyä itse majakanvartijaksi. Hän vaihtaa silinterihattunsa majakanvartijan hattuun. Pappa rakentaa aallonmurtajan ja seuraa päivien kulkua seinäalmanakasta. Kun majakanvartija lopulta löytyy, Muumipappa päättää kaikesta huolimatta viedä perheensä takaisin kotilaaksoon.


title: Muumipappa

text: Muumipapalla on väsymätön luonne, ja hänellä oli vaiheikas nuoruus. Nuoruusvuosiensa jälkeen hän on asettunut aloilleen ja ottanut paikkansa perheen vastuuntuntoisena isänä. Välillä Muumipappa keksii mitä erikoisimpia ideoita, mutta on silti loppujen lopuksi viisas, tunnollinen, rakastava ja rohkea perheen isä.


title: Muumipappa

text: Animaatiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" Muumipappa on väriltään vaaleanvioletti. Sarjassa hänet nähdään usein kirjoituspöytänsä ääressä kirjoittamassa muun muassa tarinoita, meriseikkailuja ja varsinkin omia muistelmiaan. Muumipappa on silloin tällöin huolissaan vanhenemisestaan ja yrittää jopa nuortua jaksossa "Muumipapan toinen nuoruus". Yksi runsaista sarjassa ilmenevistä ristiriidoista on se, että jaksossa "Koulu kutsuu" paljastetaan Muumipapan käyneen nuoruudessaan koulua, vaikka Tove Janssonin teoksissa hänen kerrotaan viettäneen orpokodissa asumisen jälkeen lapsuus- ja nuoruusvuosiaan seikkailemalla aina siihen asti kunnes tapasi Muumimamman.


title: Muumipappa

text: Muumipappa esiintyy lähes kaikissa sarjan jaksoissa. Jaksot, joissa hän ei esiinny, ovat "Keskitalven kokko", "Niiskuneiti selvänäkijänä" ja "Aikakoneella renessanssiin". Jaksossa "Talven vieraita" hänet nähdään vain muutaman sekunnin ajan Muumimamman kanssa nukkumassa talviunta ja heistä nähdään vain päät.


title: Muumipappa

text: Tv-sarjoissa ja elokuvissa Muumipappaa on tulkinnut niin komedianäyttelijä Matti Ruohola kuin vakavampien roolien suorittaja ja laulaja Tapani Perttu.


title: Ponnahdus Pinnalle

text: Ponnahdus pinnalle on vapusta 1955 alkaen järjestetty laulukilpailu, jonka kehittivät Jimi Martinkari, Heimo Kallio ja Jorma Vuori Turun Sanomalehtimies -yhdistyksen piirissä. Nimen kilpailulle antoi Jorma Vuoren puoliso Irja Vuori. Helsingissä oli sikäläinen sanomalehtimiesyhdistys järjestänyt vastaanvanlaista "Vihreälle oksalle"-kilpailua Linnanmäellä.


title: Ponnahdus Pinnalle

text: Ponnahdus pinnalle -kilpailun voittajiaAuraviihteen sivut


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1954

text: Vuoden 1954 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin FIFA:n 50-vuotisjuhlan kunniaksi Sveitsissä, jossa FIFA pitää päämajaansa edelleen. Maailmanmestaruuden voitti ensimmäistä kertaa Länsi-Saksa, joka peittosi loppuottelussa Unkarin maalein 3–2.


text: Sveitsin kisat olivat ensimmäiset televisioidut jalkapallon MM-kisat. Karsinnoista kisoihin pääsi mukaan 14 joukkuetta, isäntämaa Sveitsi ja hallitseva maailmanmestari Uruguay pääsivät kilpailuihin ilman karsintaa. Maat jaettiin neljään neljän joukkueen lohkoon, käytössä oli myös uusi järjestelmä, jossa kunkin lohkon kahden korkeimmalle arvostetun joukkueen ei tarvinnut pelata toisiaan vastaan. Jokaisen lohkon kaksi parasta joukkuetta pääsi puolivälieriin. Poikkeuksellisesti käytössä oli myös systeemi, jonka mukaan pelattiin uusintaottelu, mikäli lohkossa oli kaksi joukkuetta tasapisteissä, riippumatta aikaisempien keskinäisten otteluiden tuloksista. Tämän vuoksi Sveitsi ja Italia joutuivat pelaamaan uusintaottelun, joka päättyi Sveitsin 4–1-voittoon. Samoin uusintaan joutuivat Länsi-Saksa ja Turkki, jonka länsisaksalaiset voittivat 7–2.


text: Puolivälierissä ennakkosuosikki Unkari pudotti Brasilian maalein 4–2 yhdessä jalkapallohistorian rumimmista ja raaimmista otteluista. Unkari pelasi ilman kirkkainta tähteään Ferenc Puskásia, joka oli loukkaantunut. Unkari johti ottelua 2–0, kunnes Brasilia sai ensimmäisen maalinsa rangaistuspilkulta. Tuon jälkeen ottelun luonne muuttui poikkeuksellisen väkivaltaiseksi. Brasilian Nilton Santos ja Unkarin kapteeni József Bozsik ajettiin ulos kentältä 73 minuutin kohdalla. Hetkeä myöhemmin, kun pelikello näytti 79 minuuttia, Brasilian Humberto joutui myös jättämään kentän. Epävirallisesti ottelu päättyi vasta pukuhuoneessa käydyssä joukkotappelussa.


text: Muissa puolivälieräotteluissa hallitseva mestari Uruguay pudotti Englannin myös maalein 4–2. Länsi-Saksa peittosi Jugoslavian 2–0 ja Itävalta pudotti isäntämaa Sveitsin MM-kisahistorian runsasmaalisimmassa ottelussa tuloksella 7–5.


text: Välierissä Länsi-Saksa voitti Itävallan maalein 6–1 ja jännittävässä Unkarin ja Uruguayn välisessä kohtaamisessa mentiin jatkoajalle 2–2-numeroissa. Ottelun ratkaisijaksi kohosi lopulta Unkarin Sándor Kocsis, joka pudotti hallitsevan mestarin kahdella jatkoajan maalillaan ja vei Unkarin MM-finaaliin.


text: Loppuottelussa kohtasivat Unkari ja Saksan liittotasavalta, jotka olivat pelanneet vastakkain jo alkulohkokierroksella ja silloin Unkari oli parempi maalein 8–3. Finaalissa oli mukana myös Ferenc Puskás, joka oli vielä toipilas. Hän kuitenkin vei joukkueensa 1–0-johtoon, kun ottelua oli ehditty pelata kuusi minuuttia. Kaksi minuuttia myöhemmin Zoltán Czibor lisäsi numerot 2–0:aan. Ennen puoliaikaa Länsi-Saksa nousi kuitenkin tasoihin Max Morlockin ja Helmut Rahnin maaleilla. Ottelu pelattiin kosteissa olosuhteissa, ja vain kuusi minuuttia ennen päätösvihellystä Rahn teki toisen maalinsa, kun Unkarin maalivahti Gyula Grosics liukastui märällä alustalla yrittäessään torjua palloa. Tastä Unkari ei kyennyt enää nousemaan. Sunnuntaina, 4. heinäkuuta 1954 Bernin Wankdorf Stadionille saapuneet 60 000 silmäparia olivat todistamassa yhtä MM-kisahistorian suurimmista yllätyksistä. Kaikkien ennakko-odotusten vastaisesti Jules Rimet -palkinto ojennettiin länsisaksalaisille.


text: 11 maalia


text: 6 maalia


text: 4 maalia


title: Worms Armageddon

text: Worms Armageddon on Team 17:sta kehittämä ja Microprosen julkaisema strategiapeli. Peli on julkaistu vuonna ja se kuuluu "Worms"-pelisarjaan.


title: Worms Armageddon

text: Pelin tavoitteena on tuhota vastustajan joukkue. Tämä tapahtuu vuoroittain tehtävin hyökkäyksin, joiden tarkoitus on vahingoittaa vastustajan joukkueen matoja. Jokaisella madolla on oletuksena 100 ja enintään 200 energiapistettä (), jotka hupenevat madon joutuessa pelin erilaisten aseiden uhriksi. Energiapisteet voivat huveta kerralla kokonaankin madon pudotessa veteen. Asevalikoimassa osaa aseista voi käyttää rajattomasti, osaa aseista vain rajallisesti, mutta aseiden määrää voidaan vaihtaa pelin asetuksista. Aseilla on tarkoitus vahingoittaa vastustajaa, työkalut taas on tarkoitettu helpottamaan liikkumista. Työkaluilla voidaan esimerkiksi rakentaa metallinen seinä tai porautua maaston läpi. Pelin aikana kentälle saattaa pudota lisäasepakkeja (), työkalupakkeja () tai lisäenergiapaketteja (). Näiden sisällön saa käyttöönsä koskettamalla niitä jollakin madolla tai eläinaseella kuten supersheep jolla voi halutessaan kerätä vaikkapa kentän kaikki lisäase ja työkalupakit. Kerätyn lisäenergiapaketin seurauksena myös joukkueen sairastuneet madot parantuvat. Kentällä saattaa olla myös tulikenttiä joihin osumalla kentän ja matojen vaurioita saa laajennettua.


title: Worms Armageddon

text: Peli on pääasiassa usean pelaajan peli, mutta peli tarjoaa myös yksin pelattavia tehtäviä ja harjoituksia. Tehtävissä on yleensä harjoituksia, joissa opetellaan erilaisia taitoja kuten nopeutta, kranaatinheittoa ja taktiikkaa. Pelaajille on tarjolla myös pikapeli- ja internetpelimahdollisuudet. Yksinpeliin kuuluu myös Deathmatch, jossa oman joukkueen voittaessa pääsee taistelemaan seuraavan tason taitavampaa tietokonevastusta vastaan. Pelissä on paljon erilaisia työkaluja ja aseita. Pelissä uutta aikaisempiin osiin verrattuna ovat työkalut ("tools/utilities"), jotka auttavat pelaamista ja kestävät joko vuoron tai koko pelikierroksen.


title: Worms Armageddon

text: Normaalin ampumisen lisäksi Wormsin pelaajat ovat kehitelleet uudenlaisia pelityyppejä. Tunnetuin niistä on Shopper-pelityyppi: sitä varten tarvitaan erityinen Shopper-teema ja -kartta, jotka ovat saatavilla internetistä.


title: Worms Armageddon

text: Jokaisella madolla on 200 energiapistettä ja joukkueissa on 3-4 matoa. Vuoroittain aselaatikko putoaa jonnekin päin karttaa. Pelaajien on tarkoitus ninjaköyden avulla kerätä ainakin yksi aselaatikko ja sen jälkeen hyökätä köyden päästä. Mikäli pelaaja aikoo käyttää asetta, jota ei voi käyttää köydestä, voi tämä hyökätä normaalisti. Pelaaja, joka on viimeisenä, on jätettävä rauhaan, paitsi jos hyökkääjä osuu tämän lisäksi johonkuhun muuhunkin pelaajaan.


title: Karl Koch

text: Karl Koch on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:


title: Kyllä isä osaa

text: Kyllä isä osaa on suomalainen television komediasarja, joka kertoo stereotyyppisen suomalaisen murrosikäisperheen elämästä. Pekka Lepikön käsikirjoittama ja ohjaama 30-osainen sarja esitettiin ensimmäisen kerran vuosina 1994–1995. Sarjan on tuottanut Linssilude Oy ja Yle TV2.


title: Kyllä isä osaa

text: Sarja kertoo nelihenkisen suomalaisen perheen arjesta ja edesottamuksista. Perheeseen kuuluvat isä, joka on taksimies, äiti, joka on siivooja, sekä teini-ikäiset lapset Jonna ja Jussi. Perhe asuu Tampereen Nekalassa omakotitalossa, joka olisi kaivannut remonttia jo aikoja sitten. Sarjassa perheen kotikadun nimeksi mainitaan Perätie, vaikka todellisuudessa talo on Päiväläisentie 11. Perhe on karikatyyri tyypillisestä suomalaisesta murrosikäisperheestä, jonka isä ei menesty elämässään. Äidin ja isän etunimiä ei mainita sarjassa koskaan. Sukunimeäkään ei mainita ääneen, mutta ulko-ovessa olevassa kyltissä sukunimenä lukee "Juureva". Perheellä on Lada, jonka takaikkunassa lukee ”Rämä mutta maksettu”. Isä ja äiti haluaisivat kovasti rikastua. Usein isä keksiikin erilaisia keinoja joko säästää tai sijoittaa rahaa johonkin, josta perhe hyötyisi: esimerkiksi lottoaminen, kauppojen tarjouskupongeilla ostaminen tai vaihto-oppilaan majoittaminen. Nämä yrityksen kaatuvat kerta toisensa jälkeen ja jälleen palataan alkutilanteeseen. Äiti, Jonna ja Jussi pitävät isää pilkkanaan. Perhe viettää paljon aikaa keittiössä, jonka läpi kuljetaan muihin huoneisiin. Keittiön pöydän ääressä usein joko pelataan korttia, luetaan lehtiä, useimmiten Aamulehteä, tehdään läksyjä tai riidellään.


title: Kyllä isä osaa

text: Vuonna 1995 esitetyllä toisella tuotantokaudella vanhemmat ovat eronneet ja äiti muuttanut Ruotsiin. Talo on myyty pakkohuutokaupassa ja isä ja lapset muuttaneet kerrostaloasuntoon keskustaan. Kun kukaan ei halunnut tehdä kotitöitä, he hakivat isän mummon vanhainkodista heille asumaan.


title: Kyllä isä osaa

text: Sarjan huumori kukkii jo ohjelman alkutunnuksessa. Ensimmäisen tuotantokauden tunnuksessa jokainen perheen jäsen tulee talosta ulos hakemaan makkaran grillistä. Viimeisenä ulos tuleva isä laittaa oven kiinni ja sitten polttaa sormensa kuumalla makkaralla. Samaan aikaan muu perhe on jo ehtinyt takaisin ovelle ja toteaa sen olevan lukossa sekä osoittaa syyttävät katseet kohti isää. Tämä kuvamateriaali on peräisin sarjan jaksosta 4: "Varkaita". Toisen tuotantokauden alkutunnus toteutettiin animaationa, jossa sarjan henkilöt esiteltiin piirrettyinä. Piirretyt hahmot liikkuivat muun muassa juosten kuvan poikki.


title: Kyllä isä osaa

text: Mummo-hahmon tuominen mukaan sarjaan johtui Lepikön mukaan siitä, että hän halusi tuoda takaisin ruutuun Anja Räsäsen esittämän Mummon, joka esiintyi aiemmin menestyksekkäästi omassa sarjassaan. Samankaltaista "Kyllä isä osaa" -huumoria löytyy myös Lepikön sarjasta "Kaikki kotona" (2000). "Kyllä isä osaa" -sarjaa on verrattu perusidealtaan yhdysvaltalaiseen "Pulmuset"-televisiosarjaan.


title: Kyllä isä osaa

text: Tammikuussa 2015 Tampereen Komediateatterissa aloitettiin Kyllä isä osaa -näytelmät, joissa samat näyttelijät ovat samoissa rooleissa kuin televisiosarjassa. Näyttelijäkaartin täydennyksenä on Jere Riihinen, joka esittää Jonnan poikaystävää. Näytelmän ohjasi Panu Raipia.Myöhemmin kaikki kolme dvd:tä kasattiin yksiin kansiin omaan DVD-boksiinsa.


title: Clive Cussler

text: Clive Cussler (s. 15. heinäkuuta 1931, Aurora, Illinois) on yhdysvaltalainen seikkailukirjailija ja tohtori. Hänen romaaniensa tunnetuin henkilö on meri-insinööri, hallituksen agentti ja seikkailija nimeltä Dirk Pitt.


title: Clive Cussler

text: Cusslerin kaksi ensimmäistä teosta, "The Mediterranean Caper" (suom. "Konnankoukku") ja "Iceberg" (suom. "Jäinen hauta") olivat varsin perinteisiä meriseikkailuromaaneja. Vasta hänen kolmas romaaninsa, "Raise the Titanic!" (suom. "Nostakaa Titanic!") vuonna 1978 nosti hänet bestseller-kirjailijoiden listalle, ja asetti perustan myöhemmille Dirk Pitt –seikkailuille: romaaneista tuli sekoitus seikkailuja ja huipputeknologiaa, joissa yleensä on mukana suurroistoja, kadonneita aluksia ja uponneita aarteita.


title: Clive Cussler

text: Kuten Michael Crichtonin romaanit, Cusslerin teokset ovat teknotrillereitä joissa ei ole sotilaallisia juonia. Verrattuna Crichtonin realismiin Cusslerin romaaneissa esitellään suuria spektaakkeleja ja juonenkäänteitä. Eritoten Cusslerin Dirk Pitt -romaanit ovat "kaikki peliin" -tyylisiä kuten James Bond- ja Indiana Jones -elokuvat, joihin on sekoitettu ripaus Alistair MacLeania. Tarinoiden päähenkilö Dirk Pitt on varsin kaksiulotteinen, elämää suurempi sankari.


title: Clive Cussler

text: Cussler itse on sukeltaja, ja hän on paikantanut yli 60 kadonneeksi ilmoitettua laivanhylkyä, joista hän on kirjoittanut tiukasti tosipohjaisia novelleja. Cussler on myös National Underwater and Marine Agencyn (NUMA) perustaja – hänen kirjoissaan tämä todellinen ei-kaupallinen järjestö esiintyy suuren budjetin omaavana valtionlaitoksena.


title: Clive Cussler

text: Cussler myös omistaa kokoelman klassisia autoja, joista useat esiintyvät hänen sankarinsa ajokkeina.


title: Clive Cussler

text: Ensimmäinen yritys kääntää Cusslerin kirja elokuvaksi tapahtui vuonna 1980, kun hänen bestseller-kirjansa "Nostakaa Titanic!" tehtiin elokuvaksi. Elokuvasta tuli suurella budjetilla tehty B-luokan elokuva, joka jäi kriitikoiden hampaisiin eikä tuottanut suuria summia. Suurimmaksi virheeksi tulkittiin heikko käsikirjoitus sekä Richard Jordanin valinta Dirk Pittin rooliin.


title: Clive Cussler

text: Toinen yritys on Paramount Pictures -yhtiön tuottama ja levittämä "Sahara" (2005), jonka pääosissa ovat Matthew McConaughey (Dirk Pitt), Steve Zahn (Al Giordino), William H. Macy (amiraali Sandecker) ja Penélope Cruz (Eva Rojas). Cussler ja tuottajayhtiö ovat haastaneet toisensa oikeuteen kirjan ja elokuvan juonten eroavaisuuksista johtuvien erimielisyyksien vuoksi."The NUMA Files"' -sarjan romaanit keskittyvät Cusslerin toisen sankarihahmon, NUMAn erikoisprojektien osaston johtajan Kurt Austinin seikkailuiden ympärille. Sarjassa esiintyvät myös Dirk Pitt -sarjan hahmot, muun muassa amiraali Sandecker, Rudi Gunn, Hiram Yager sekä St. Julien Perlmutter. Dirk Pitt esiintyy lyhyesti teoksissa "Andrea Dorian salaisuus", "White Death" sekä "Polar Shift".


title: Clive Cussler

text: "The Oregon Files" -sarjan teokset keskittyvät teoksessa "Hyökyaalto" esiintyneen rahtilaiva "Oregonin" ympärille. Vaikka alus vaikuttaakin ulospäin rähjäiseltä rahtilaivalta, on se todellisuudessa huipputekninen tiedustelupalvelun alus, jota komentaa Juan Cabrillo. Alus on aseistettu kohtalaisen raskaasti mm. automaattikonetykein ja ohjuksin.


title: Clive Cussler

text: Aluksen toimintaa johdetaan yrityksen tavoin ja sen osakkeenomistajina ovat aluksen miehistön jäsenet.


title: Clive Cussler

text: Alus palvelee sekä keskustiedustelupalvelu CIAn että muiden Yhdysvaltain valtionlaitosten tehtävissä rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa. Aluksen miehistöön kuuluvat hallitsevat paitsi taistelutaidot myös tietokonehakkeroinnin ja muita tehtävien vaatimia taitoja. Koska he toimivat lain harmaalla vyöhykkeellä ja usein sen ulkopuolellakin, he eivät käytä perinteisiä merenkulun tehtävänimikkeitä vaan heille alus on liikeyritys ja eri tehtävien hoitajat sen mukaisia johtajia toimitusjohtajasta varastopäällikköön.


title: Clive Cussler

text: Sekä Kurt Austin että Dirk Pitt esiintyvät lyhyesti sarjan neljännessä romaanissa; Oregon Files -sarjan ulkopuolella alus näyttäytyy romaanissa "Hyökyaalto", jossa Cabrillo itse menettää toisen jalkansa ja aluskin joudutaan kotiin palattua vaihtamaan uudenaikaisempaan sen kärähdettyä kunnolla: he joutuivat upottamaan kiinalaisen hävittäjän joka yritti pidättää heidät.


title: Clive Cussler

text: Cabrillo ja eräs hänen naisapulaisensa näyttäytyvät lyhyesti kirjan Faaraon salaisuus puolimaissa. Siinä he pelastavat pahaan umpikujaan erääseen varastoon jääneet Kurt Austinin ja Joe Zavalan, jotka puolestaan ohjaavat pelastajansa sen esineen luo jota nämä olivat etsimässä.


title: Karl Otto Koch

text: Karl Otto Koch (2. elokuuta 1897 – 5. huhtikuuta 1945) oli saksalainen natsi ja Buchenwaldin vankileirin komentaja vuosina 1937–1941 sekä myöhemmin Majdanekin vankileirillä Lublinissa.


title: Karl Otto Koch

text: Ennen SS:ään liittymistään Koch oli ollut pankkiiri.


title: Karl Otto Koch

text: Karl Koch meni naimisiin Ilse Kochin kanssa 1936. Kun Karl meni Buchenwaldiin, Ilse määrättiin valvomaan SS-joukkoja. Tällä tavoin Ilsellä oli virallinen ja aktiivinenkin yhteys hirmutekoihin, joita tuolloin tapahtui. On olemassa monia uskottavia, mutta vahvistamattomia tarinoita siitä, että hän olisi teettänyt käsineitä ja lamppujen varjostimia vankien nahasta. Erään väitteen mukaan Karl ja Ilse koristelivat ruokapöytäänsä vankien kuivuneilla, irrotetuilla päillä.


title: Karl Otto Koch

text: SS-Sturmbannführer ja RSHA-lakimies Georg Konrad Morgen syytti Kochia Buchenwaldiin johtavan lääkärin tohtori Walter Krämerin ja tämän avustajan Karl Peixofin murhasta. Nämä olivat hoitaneet Kochin kuppaa keskitysleirillä ja Koch määräsi nämä ammuttaviksi poliittisina vankeina, tarkoituksenaan salata tieto kuppasairaudestaan. Gestapo pidätti Kochin elokuussa 1943 ja hänet tuomittiin SS-oikeudenkäynnissä edellämainittujen saksalaisten murhista kuolemaan. Koch teloitettiin 5. huhtikuuta 1945.


title: Mummo

text: Mummo on Pekka Lepikön käsikirjoittama ja ohjaama kymmenosainen satiirinen komediasarja, jota tehtiin vuosina 1987–1989. Sarjan on tuottanut Linssilude Oy ja Yle TV2. Sarja palkittiin kaksi kertaa Venla-gaalassa Yleisö-Venlalla vuosina 1987 ja 1988.


title: Mummo

text: Sama Mummo esiintyi myös Pekka Lepikön "Kyllä isä osaa" -sarjan jatko-osissa vuonna 1995. Sarjassa Annaa näyttelevä Maiju Jokinen nähtiin myös Kyllä isä osaa -sarjassa.


title: Mummo

text: Sarjan uusintaesitykset olivat kolmen viikon ajan tauolla 30. marraskuuta–21. joulukuuta 1988 käynnissä olleen Yleisradion toimittajien lakon aikana.


title: Kaikki kotona

text: Kaikki kotona on Pekka Lepikön vuonna 2000 käsikirjoittama ja ohjaama 12-osainen komediasarja. Sarjan on tuottanut Linssilude Oy.


title: Kaikki kotona

text: Sarja on hyvin samankaltainen Lepikön aiempien perhekomedioiden (Mummo ja Kyllä isä osaa) kanssa.


title: Pekka Lepikkö

text: Pekka Lepikkö (s. 7. maaliskuuta 1951 Tampere) on suomalainen käsikirjoittaja ja ohjaaja, joka tunnetaan erityisesti koko perheen komediasarjoistaan "Mummo" ja "Kyllä isä osaa" ja "Kaikki kotona" sekä nuorisodraamoistaan "Hylättyjen klubi" ja "Tarkkis".


title: Pekka Lepikkö

text: Lepikkö on ohjannut paljon niin televisiolle, radiolle kuin teatterillekin. Lisäksi hän on toiminut käsikirjoittajana useimmissa tv-ohjauksissaan. Lepikkö omistaa tuotantoyhtiön Linssilude, jonka puitteissa on tehnyt useammat tv-työnsä. Hän on opiskellut teatteria ja draamaa Tampereen yliopiston Draamastudiossa.