title: Kaarlo Heiskanen

text: Heiskanen palveli aluksi kouluttajana 8. jääkäripataljoonassa, "Karjalan jääkäreissä". Pataljoonaa komensi jääkärikapteeni Lennart Oesch. Hänen seuraava sijoituspaikkansa oli 18. jääkäripataljoona ("Laatokan jääkärit"), jossa hän toimi adjutanttina. Hänestä tuli 1. komppanian päällikkö jääkäriluutnantti Lennart Hanneliuksen haavoituttua Ilveksen kylän luona Muolaan- ja Äyräpäänjärvien välisellä kannaksella.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Sodan päätyttyä Heiskanen ylennettiin jääkäriluutnantiksi, ja hän sai 4. luokan Vapaudenristin miekkojen kera.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Sisällissodan päättymisen jälkeen Heiskanen palveli aluksi joukkueenjohtajana, vuoden 1919 syksyllä jo komppanianpäällikkönä ja sai ylennyksen kapteeniksi keväällä 1920.


title: Kaarlo Heiskanen

text:
Vuonna 1923 Heiskanen avioitui musiikinopettaja "Kjerstin (Kirsti) Skogster"in kanssa, joka oli vanhin hämeenlinnalaisen kauppaneuvos Anders Gustaf Skogsterin kuudesta tyttärestä. Tulevaan vaimoonsa hän oli tutustunut palvellessaan Hämeenlinnan Parolassa ja vieraillessaan muiden nuorten upseerien tavoin Skogsterien kesäpaikassa Alhaisissa, Hattulan Mierolassa. Samana vuonna hän liittyi Akateemiseen Karjala-seuraan sekä kirjoitti yksityisesti ylioppilaaksi.
Avioparilla oli neljä lasta, Antti, s. 1924, varatuomari, Sirkka (Vettenranta), 1930−1974, ekonomi, Olli, 1931-2013, professori, lääketieteen ja kirurgian tohtori ja Laila (Williamson), s. 1936, antropologi, lainopin kandidaatti.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Vuoden 1924 alussa käynnistyi Sotakorkeakoulun yleisen osaston ensimmäinen kurssi, johon Heiskanen osallistui yhtenä 34 kurssilaisesta. Samalla kurssilla oli mm. majuri Paavo Talvela, Heiskasen myöhempi esimies. Tuona aikana hän palveli toimistoupseerina Yleisesikunnassa. Kurssin aikana seurasi ylennys majuriksi toukokuussa 1925 ja yleisesikuntaupseerin arvo vuoden 1926 joulukuussa.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Kenttäpalveluksen aika koitti jälleen. Heiskanen komensi lyhyen aikaa Savon prikaatin kolmatta pataljoonaa, kunnes hänet nimitettiin Yleisesikunnan teknillisen tarkastajan apulaiseksi ja ylennettiin everstiluutnantiksi.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Terijoella sijaitsevasta Polkupyöräpataljoona 1:stä tuli Heiskasen yksikkö, kun aiempi komentaja Hjalmar Strömberg (myöh. Siilasvuo) siirtyi toisiin tehtäviin. Pataljoonan nimi muutettiin Jääkäripataljoona 1:ksi. Pataljoonan komentajan tehtävissä Heiskaselle tulivat tutuksi talvisodan avainkohdat.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Vuonna 1938 Kaarlo Heiskanen sai everstin arvon. Tuolloin hän komensi Tampereen rykmenttiä Lahden Hennalassa.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Talvisodan alkaessa Heiskanen sai komentoonsa Jalkaväkirykmentti 17:n (JR 17/7), jonka perustana oli ennestään tuttu Tampereen rykmentti. Rykmentti kuului 6. divisioonaan, jota komensi Paavo Paalu. Helmikuun alun suurhyökkäyksen pääpainon otti vastaan Summassa juuri Paalun divisioona, nyt nimeltään 3. divisioona. Summan kylä oli Heiskasen rykmentin puolustuskaistaa. Heiskasen rykmentti, uudelta nimeltään Jalkaväkirykmentti 7, irrotettiin etulinjasta 13. helmikuuta 1940. Pari viikkoa myöhemmin, helmikuun lopulla, rykmentti siirrettiin 3. divisioonan mukana Viipurin lohkolle.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Sodan päätyttyä 13. maaliskuuta 1940 eversti Kaarlo Heiskasen tehtäväksi tuli ottaa vastaan Viipurin linnan tornista laskettu lippu.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Jatkosodan alla Heiskanen oli Keski-Pohjanmaan sotilasläänin komentajana. Siirryttäessä sodanajan kokoonpanoon hänestä tuli sotilasläänistä perustetun 11. divisioonan ("Iskevä Kiila") komentaja. Divisioonan toiminta-alueena aluksi Värtsilän suunta ja tavoitteena oli edetä Laatokan pohjoispuolitse kohti itää.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Kaarlo Heiskanen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi n:o 21 päivämäärällä 7. lokakuuta 1941. Kolme päivää myöhemmin hän johti Petroskoin valtauksen kunniaksi järjestettyä paraatia.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Ritariesityksen perusteluissa mainitaan erityisesti Jänisjärven pohjois- ja itäpuolen operaatiot, Suvilahden ja Tšalkin valtaukset sekä puolustuslinjan puhkaisu Säämäjärven - Sotjärven kannaksella, joka johti Prääsän kylän valtaukseen. Heiskasen johtamalla divisioonalla oli tienaukaisijan rooli Petroskoin valtaukseen johtaneissa operaatioissa. Erityisesti mainitaan, että Heiskasen johtamat operaatiot tuottivat hyviä tuloksia tappioiden silti pysyessä pieninä.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Heiskanen joutui asekätkentäjutun epäiltyjen joukkoon siksi, että hänen entinen alaisensa, eversti Alpo Marttinen oli asekätkennän avainhenkilöihin kuuluvana paennut Ruotsiin toukokuussa 1945. Heiskasta vastaan nostetut syytteet hylättiin näytön puutteessa elokuussa 1948. Siihen mennessä hän oli ollut tutkintavankeudessa 13 kuukautta.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Tammikuussa 1949 Heiskanen palasi palvelukseen nyt Turkuun, 2. divisioonan komentajaksi määrättynä. Puolustusvoimien lippujuhlapäivänä 4. kesäkuuta 1951 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Heiskasesta tuli puolustusvoimien komentaja Aarne Sihvon jälkeen 4. kesäkuuta 1953. Samalla hänet ylennettiin jalkaväenkenraaliksi.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Intomielinen, mutta henkisesti tuolloin kovin rasittunut Sihvo ei presidentti Paasikiven ja pääministeri Kekkosen mielestä soveltunut puolustusvoimien komentajaksi tilanteessa, jossa nimenomaan kaivattiin vähäeleisyyttä. "Armeijassa ei saa olla intrigejä", sanoi Paasikivi. Rauhallinen ja harkitseva Kylmä-Kalle Heiskanen tuntui Sihvon vastakohtana soveltuvan poliitikkojen mielestä tähän tilanteeseen paremmin kuin esimerkiksi upseeriston laajasti kannattama Kustaa Tapola. Heiskanen oli puolustusvoimien komentajana vuoteen 1959 saakka.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Heiskanen ampui itsensä pistoolilla marraskuussa 1962 saatuaan tietää sairastuneensa parantumattomaan haimasyöpään.


title: Kaarlo Heiskanen

text: Suomen Tykistömuseossa on esillä Heiskasen mitalit ja erikoisnäyttely hänestä.


title: Djurgårdens IF

text: Djurgårdens Idrottsförening on urheiluseura Ruotsin pääkaupungista Tukholmasta. Sillä on toimintaa useissa lajeissa, joissa sen joukkueet ovat Ruotsin huipputasolla.


title: Djurgårdens IF

text: Djurgården perustettiin 12. maaliskuuta vuonna 1891 kahvilassa "Alberget"-kadulla Tukholma Djurgårdenissa. Alussa seura keskittyi pääasiassa talvilajeihin, yleisurheiluun ja palloilulajeihin, missä seura on myöhemmin yltänyt parhaisiin saavutuksiinsa.


title: Djurgårdens IF

text: Seuran virallinen kannattajaryhmä on Järnkaminerna.


title: Meyer Werft

text: Meyer Werft on Meyerin laivanrakentajasuvun omistama suuri laivatelakka Papenburgissa Saksassa. Se perustettiin vuonna 1795 rakentamaan puurunkoisia laivoja. Vuonna 1874 Josef Lambert Meyer aloitti laivojen rakentamisen telakalla raudasta. Nykyään se on yksi suurimmista ja moderneimmista telakoista maailmassa työllistäen 3 500 henkeä. Telakka sijaitsee Emsjoen varrella 36 kilometriä Pohjanmereltä, Dollartinlahdelta. Laivan kulku telakalle on mahdollista vain nousuveden aikana.


title: Meyer Werft

text: Telakka on rakentanut monia suomalaisia aluksia, esimerkiksi niin sanotut Papenburgin sisaret, Silja Europan ja Estonian, alkuperäiseltä nimeltään Viking Sally, sekä Suomen suurimman sisävesiristeilijän M/S BlueWhite Eaglen.


title: Meyer Werft

text: Meyerin suku omistaa myös kaksi muuta telakkaa, Meyer Turun telakan sekä Neptun Werft -telakan Rostockissa Saksassa.


title: Meyer Werft

text: Meyer Turku Oy on Meyer Werftin omistuksessa oleva suomalainen telakkayhtiö. Yhtiö harjoittaa Suomessa laivanrakennusta Turussa. Meyer Turku siirtyi kokonaan Meyerin omistukseen keväällä 2015.


title: Meyer Werft

text: Papenburgin telakalla on valmistettu muun muassa seuraavat alukset:


title: Ville Seivo

text: Ville Seivo (s. 28. kesäkuuta 1978) on suomalainen näyttelijä, joka on tullut tunnetuksi erityisesti useista televisiorooleistaan.


title: Ville Seivo

text: Seivo näytteli Tuomo Tervajokea saippuasarjassa "Salatut elämät" vuosina 2006–2008 ja vieraili sarjassa vielä marraskuussa 2008, helmikuussa 2011 ja marraskuussa 2014. Seivo on esiintynyt myös muissa televisiosarjoissa "Uudisraivaaja" ja "Käenpesä". Lisäksi hän on esiintynyt Jonnan musiikkivideossa ”Sateen jälkeen”.


title: Ville Seivo

text: Kesällä 2011 Seivo esiintyi Joensuussa Hasaniemen Teatterissa näytelmässä "Rölli ja metsänhenki".


title: Ville Seivo

text: Nykyään Seivo toimii Vaasan kaupunginteatterissa kiinnitettynä näyttelijänä.


title: Miro

text: Miro on miehen etunimi.


title: Miro

text: Miro on mahdollisesti lähtöisin Mir-tavulla alkavista tai loppuisista slaavilaisista nimistä, kuten Miroslav ja Vladimir. Sana mir merkitsee 'rauhaa'.


title: Miro

text: Suomeen nimi on tullut joko saksalaiselta tai slaavilaiselta kielialueelta. Mirosta tuli suosikkinimi 1980- ja 1990-luvuilla Ennen vuotta 1940 nimeä ei Suomessa ollut annettu kenellekään. Almanakassa nimi on ollut vuodesta 2000.


title: Miro

text: Syyskuuhun 2016 mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan Miro-nimen on saanut noin 5 930 henkilöä.


title: Miro

text:
Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Miró tai Miro on espanjalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:Fundació Joan Miró on taidemuseo Barcelonassa.


title: Carmen Kass

text: Carmen Kass (s. 14. syyskuuta 1978 Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen huippumalli. Hän syntyi Tallinnassa ja kasvoi Paidessa, Järvamaalla. Hänen mallinuransa alkoi, kun italialainen muotiagentti huomasi hänet tallinnalaisen Kaubamaja-tavaratalon kosmetiikkaosastolla. Kass lähtikin Milanoon mallintöiden perässä, edustaen pientä "Baltic Models" -muotitoimistoa. Milanossa ei kuitenkaan hänelle tullut merkittävää menestystä, joten hän lähti 18-vuotiaana Pariisiin, jossa tie menestykseen vihdoin aukesi.


title: Carmen Kass

text: Hän on Pariisiin muuton jälkeen poseerannut lukuisten lehtien kansikuvissa, muun muassa ranskalaisessa ja yhdysvaltalaisessa Voguessa ja Ellessä. Kass on myös esiintynyt catwalkeilla Chanelin, Dolce & Gabbanan, Ralph Laurenin ja useiden muiden, lähes kaikkien tärkeimpien ja suurimpien muotitalojen luomuksissa, ja lukemattomien mainoskampanjoiden kasvona.


title: Carmen Kass

text: Huhtikuussa 2004 Kass liittyi virolaiseen Res Publica -puolueeseen, ja pyrki sen listoilta Euroopan parlamenttiin sen jälkeen, kun hänen kotimaansa Viro oli liittynyt Euroopan unioniin toukokuussa 2004. Hän keräsi noin 2000 ääntä, mikä ei ollut riittävä määrä, jotta hän olisi päässyt parlamenttiin.


title: Carmen Kass

text: Vuonna 2004 Kass myös näytteli virolaisessa elokuvassa "Täna öösel me ei maga" ("Tänä yönä emme nuku"), jossa yhtenä vastanäyttelijänään näytteli Peter Franzén.


title: Ambarnyi

text: Ambarnyi (, ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Pirttijärven ja Ambarnojejärven välissä 43 kilometriä Louhesta kaakkoon. Taajamassa on 600 ja kunnassa 1 200 asukasta (vuonna 2013).


title: Ambarnyi

text: Ambarnyin kunnan pinta-ala on 6 933,65 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Louhen piirin Pääjärven, Kiestingin, Louhen, Plotinan ja Malinavaaran kuntiin sekä Vienanmeren kautta Murmanskin alueeseen, kaakossa ja etelässä Kemin piirin Kuuseman ja Vääräkosken kuntiin sekä lounaassa Kalevalan piirin Jyskyjärven ja Luusalmen kuntiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Ambarnyi

text: Pinnanmuodostukseltaan seutu on kumpuilevaa tasankoa, joka idässä muuttuu Vienanmeren alangoksi. Maisemaa leimaavat harjut ja suot. Tärkeimmät joet ovat Vienanmeren altaaseen kuuluvat Kuusemajoki, Vonkajoki, Kalkajoki, Nižma, Kjatka, Gridina (Murašova), Velikaja, Kovi-Kanda, Puloma, Nižnjaja Kumozerka, Sigo, Kurki-oja ja Kiz-reka. Järviä ovat Enkijärvi ("Engozero"), Ala-Kuusamojärvi ("Nižneje Kumozero"), Ylä-Kuusamojärvi ("Verhneje Kumozero"), Tuoppajärvi, Kierettijärvi, Kälkäjärvi ("Bojarskoje"), Kaarnisjärvi ("Bolšoje Voronskoje"), Pizemskoje ja Plotitšnoje. Hyötykaivannaisiin kuuluvat muskoviitti, diatomiitti, pegmatiitti, granaattiamfiboliitti, kristalliliuske, hiekka, sora ja turve. Ympäristön tila on hyvä.


title: Ambarnyi

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Enkijärven taajama ja Kälkäjärven rautatieasema. Enkijärvellä on yli 500 ja Kälkäjärvella alle 50 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 81 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 7 % karjalaisia, 7 % valkovenäläisiä, 2 % ukrainalaisia ja 1 % suomalaisia.


title: Ambarnyi

text: Ambarnyin taajama on saanut alkunsa Muurmannin rataa rakennettaessa perustetusta rautatiepysäkistä. Aikaisemmin seudulla sijaitsi useita karjalaiskyliä. Neuvostoaikana Ambarnyilla oli kaupunkimaisen taajaman status (vuodesta 1956). Nykyinen kunta on muodostettu vuonna 2006 Ambarnyin asutushallintoalueesta ja Enkijärven kylähallintoalueesta.


title: Ambarnyi

text: Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18 sekä Muurmannin rata, jolla on Ambarnyin, Enkijärven ja Kälkäjärven asemat. Valtatieltä haarautuu tie Ambarnyin ja Enkijärven kautta Kriitinään ja Kalkalahteen. Kunnasta on linja-autoyhteys Tšuuppaan. Rautatieasemilla pysähtyvät Vienan Kemin ja Louhen väliset paikallisjunat sekä joukko kaukojunia.


title: Ambarnyi

text: Paikallisista työnantajista tärkeimpiä ovat rautatie ja julkiset palvelut. Luonnonvaroista hyödynnetään nykyään lähinnä hiekkaa ja soraa. Metsäteollisuuden merkitys on vähäinen. Maataloutta edustavat asukkaiden palstaviljelmät.


title: Ambarnyi

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka, posti ja joukko kauppoja. Julkisia palveluja on myös Enkijärvellä.


title: Ambarnyi

text: Seudulta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Historiallisia kohteita ovat Muurmannin radan rakentajien muistomerkki Ambarnyissa sekä toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden haudat.


title: Ambarnyi

text: Kunnan matkailupotentiaali perustuu seudun lähes koskemattomana säilyneeseen luontoon. Enkijärvellä on pieni retkeilymaja.


title: Blue Note Records

text: Blue Note on jazzmusiikkiin erikoistunut levy-yhtiö, joka perustettiin vuonna 1939 ja jota yhtiökumppanukset, musiikkituottaja Alfred Lion ja valokuvaaja, toimitusjohtaja Francis Wolff, johtivat vuosien ajan. Blue Note on tunnetuin lukuisista hard bop -jazztyylin levyjen julkaisuista. Sitä pidetään 1900-luvun tunnetuimpana jazzia julkaisseista levy-yhtiöistä: sille oli ominaista laatu, tyyli ja ajan paras musiikki. Juuri Lionin ja Wolffin aika oli yhtiön kultakautta. Nykyisin se on osa EMI-yhtiöitä.


title: Blue Note Records

text: Blue Notelle ovat levyttäneet muun muassa Horace Silver,Jimmy Smith ja Art Blakey. Suomalaisista jazz-yhtyeistä levymerkille ovat päässeet U-Street All Stars, SlowHill, Trio Töykeät, Anna-Mari Kähärä ja Dallapé.


title: Blue Note Records

text: Wolff kuvasi yhtiön levyjen kannet viidentoista vuoden ajan, ja näistä kuvista syntyi paitsi Wolffin taidon, myös muusikkojen nimien ansiosta modernin jazzin kuvakieli. Wolffin kuvia on talvella 2009–2010 esillä Berliinin juutalaismuseossa. Näyttelyyn liittyy kirja "Blue Note Photography" (kustantaja Jazzprezzo).


title: Blue Note Records

text: Nimi Blue Note viittaa mollipentatoniseen blues-asteikkoon, jossa on vähennetty kvintti. Blue note eli sininen sävel on mikrointervalli, joka sijaitsee molli- ja duurinuotin välissä, esimerkiksi 5b ja 5, jolloin intervalli jää normaalissa virityksessä tasavireisen soittimen ulottumattomiin. Poikkeuksena kitara, jolla blue note voidaan soittaa kieltä venyttämällä, blue note -nuottien kohdalla.


title: Offsetpaino

text: Offsetpainotekniikka on nykyisin käytetyin painomenetelmä. Offsetpainotekniikassa painava ja ei-painava pinta ovat samalla tasolla, jolloin voidaan puhua myös laakapainomenetelmästä.


title: Offsetpaino

text: Offsetpainomenetelmä perustuu rasvan ja veden hylkimisille. Painolevyllä väriä vastaanottavat kohdat hylkivät vettä ja väriä luovuttamattomat kohdat ottavat vastaan veden. Koska painoväri on rasvaista, se tarttuu vain väriä vastaanottaviin kohtiin. Painettava kuva ei siirry suoraan painolevyltä paperille, vaan ensin käänteisenä kumisylinterin pinnalle ja siitä oikein päin paperille.


title: Offsetpaino

text: Painotapahtuma offsetpainomenetelmässä:


title: Offsetpaino

text: Väri kiinnittyy paperiin yksinkertaisimmillaan imeytymällä sen huokoiseen pintaan ("coldset" tai "non-heatset" offset). Tämä menetelmä on edullisin ja sopii päällystämättömille papereille. Sitä käytetään yleensä sanomalehtiä painettaessa. Paperiradan päässä ei ole kuivausuunia, joka kuivattaisi painetun paperipinnan.


title: Offsetpaino

text: Pyrittäessä parempaan painojälkeen tai käytettäessä päällystettyä paperia on värin kiinnittyminen varmistetteva kuivattamalla se lämmittämällä ("heatset" offset). Painokoneesta, jonka paperiradassa on painosylinterien jälkeen kuivatusyksikkö, käytetään englanninkielistä nimitystä "heatset web offset" (HSWO). Jos kuivatusyksikkö puuttuu, vastaava nimitys on "coldset web offset" (CWSO).


title: Offsetpaino

text: Laakapainomenetelmiin kuuluu offsetin lisäksi myös kivipaino eli litografia.


title: Teemu Heino

text: Teemu Heino (s. 15. joulukuuta 1976 Kokemäki) on suomalainen taekwondo-urheilija joka kilpailee raskaassa sarjassa (+87 kg, olympiakisoissa +80 kg). Heino on edustanut Suomea Ateenan olympiakisoissa, yhdeksän kertaa euroopanmestaruuskilpailuissa, kahdeksan kertaa joka toinen vuosi järjestettävissä maailmanmestaruuskilpailuissa sekä juniorien EM-kilpailuissa. Heinon kasvattajaseura on Kokemäen Taekwondo, nykyään hän on edustaa perustamaansa Taekwondourheilijat 2011 -seuraa, jonka puheenjohtajana hän myös toimii.


title: Teemu Heino

text: Kansainvälisen, puolueettoman Taekwondodata-rankingjärjestelmän mukaan Heino on suomalaisten urheilijoiden urarankingin kärjessä.


title: Jemina

text: Jemina on naisen etunimi. Jemina on muunnos hepreankielisestä nimestä "Jemima", joka merkitsee 'kyyhkynen, turturikyyhky'. Vanhassa testamentissa Jemima mainitaan Jobin tyttären nimenä.


title: Jemina

text: Nimi oli Suomessa harvinaisena käytössä jo 1900-luvun alussa, mutta se yleistyi vasta 1990-luvulla. Almanakkaan se otettiin vuonna 2000, ja Jeminan nimipäivä on 2. helmikuuta. Samana päivänä on myös Aamun ja Lumin nimipäivä. Tammikuun 2017 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan 3 331 naista on saanut nimekseen Jemina.


title: Itsehillintä

text: Itsehillintä on tunteidensa hallitsemista ja tyynenä pysymistä. Joskus puhutaan itsehillinnän pettämisestä. Se tarkoittaa sitä, että ei ole onnistunut hallitsemaan tunteitaan. Perinteisiä keinoja itsehillinnän pitämiseksi on kymmeneen laskeminen tai tilanteesta poistuminen. Samuraikulttuurissa itsehillintä on melko tärkeässä asemassa.


title: Itsehillintä

text: Itsehillinnän tutkimuksessa ei enää uskota, että itsehillintä tarkoittaa tahdonvoimaa, kykyä vastustaa. Väite on alkanut muistuttaa myyttiä. Henkilöt jotka vaikuttavat siltä että he kykenevät itsehillintään nauttivat terveellisestä ruoasta, opiskelusta ja liikunnasta. Nämä ovat opittuja tottumuksia.


title: Kenttäoikeus

text: Kenttäoikeus on poikkeusoloissa, tyypillisesti sodan aikana rintamalla, muodostettu enemmän tai vähemmän laillinen erityistuomioistuin. Suomessa nimeä kenttäoikeus käytettiin talvi- ja jatkosodan aikana toiminnassa olleista laillisista tuomioistuimista, joiden tehtävänä oli käsitellä sotilaiden ja miehitetyn alueen väestön tekemiä rikoksia. Näiden tuomioistuinten tuomioista sai yleensä valittaa sotaylioikeuteen. Tuomioistuimen kokoonpanoon kuului lainoppinut puheenjohtaja eli "sotatuomari", upseerijäsen ja aliupseeristoon tai miehistöön kuulunut jäsen.


title: Kenttäoikeus

text: Suomen sisällissodan aikana vailla lain valtuutusta toimineista valkoisen puolen oikeudenkäyttöelimistä käytettiin myös muun muassa kenttäoikeuden nimitystä.


title: Kenttäoikeus

text: Nimityksen käyttäminen sisällissodan aikaisista sotatuomioistuimista on ongelmallista. Virallisesti sanaa alettiin käyttää vasta sotaväen rikoslaissa, joka annettiin 30. toukokuuta 1919. Siinä sanaa käytettiin merkityksessä 'sota-aikana asetettava armeijan alioikeus'. Sotaväen rikoslain mukaan rauhan aikana sotavoimaa koskevia tuomioita jakoi sotaoikeus. Sodan aikana oli mahdollista asettaa myös pikaoikeuksia. Kenttäoikeus sanaa käytettiin Suomessa myös ensimmäisen maailmansodan aikana ilmeisesti Saksan, Venäjän, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan sotalainsäädäntöön pohjautuen. Professori Rafael Erich määritteli 1916 kenttäoikeuden sotatuomioistuimeksi, joka sota-aikana tutkii ja ratkaisee sotaan liittyviä rikosluonteisia asioita.


title: Kenttäoikeus

text: Suomessa ei ollut 1918 voimassa olevaa sotaväen rikoslakia, johon kenttäoikeuksien toiminta olisi voinut perustua. Vuonna 1886 oli tosin annettu sotaväkeä koskeva rikoslaki, mutta sotaväen lakkauttaminen 1901 oli tehnyt siitä merkityksettömän. Tämäkään laki ei tuntenut kenttäoikeuksia, vaan sodan ja rauhan aikana toimivan sotaoikeuden ja poikkeusoloja varten pikaoikeuden. Viisijäsenisen pikaoikeuden antama ankarin mahdollinen tuomio oli kuolemanrangaistus, mutta asian käsittelyn tuli olla julkista ja tuomiosta täytyi olla mahdollisuus valittaa. Sisällissodan aikaiset kenttäoikeudet eivät täyttäneet tällaisia ehtoja.


title: Kenttäoikeus

text: Sisällissodan kenttäoikeudet eivät noudattaneet oikeudenkäymiskaarta eivätkä mainittavasti tavallisten oikeusistuinten toiminnasta säädettyjä muotoja. Yksi mahdollisuus olisi ollut soveltaa Suomen suuriruhtinaskunnalle 1909 annettuja sotatila-asetuksia. Niiden mukaan olisi voitu käyttää Venäjän sotaväen rikoslakia tuomittaessa siviiliväestöä kenttäoikeuksissa. Suomessa tällaisia säädöksiä pidettiin yleisesti laittomasti annettuina eivätkä lakimiehet katsoneet voivansa niitä soveltaa.


title: Kenttäoikeus

text: Kapinallisten hallituksesta käytettiin nimitystä kansanvaltuuskunta. Sen virallinen kanta oli, että vallankumouksen vastustajien tutkiminen ja tuomitseminen kuului jokaiseen kuntaan perustetulle alioikeudelle, jota he kutsuivat vallankumousoikeudeksi. Kuolemanrangaistuksen käytön kansanvaltuuskunta kielsi tykkänään eikä se virallisesti antanut punakaarteille mitään määräyksiä vastustajiin kohdistetuista rangaistuksista.


title: Kenttäoikeus

text: Sekä punaisten että valkoisten vastustajiinsa kohdistamia rankaisutoimia on pidetty mielivaltana, sillä ne eivät perustuneet kumottuihin tai voimassa oleviin säädöksiin, eivätkä Vaasan senaatin tai kansanvaltuuskunnan antamiin asetuksiin. Sisällissodan aikaiset kenttäoikeudet eivät olleet oikeuksia nimityksen juridisessa merkityksessä, mutta sosiaalisessa merkityksessä ne toki täyttivät oikeusistuimen tunnusmerkit. Varsinkin tavalliset ihmiset mielsivät ne sota-aikaan kuuluviksi oikeusistuimiksi.


title: Seal

text: Seal Henry Olusegun Olumide Adelo Samuel, taiteilijanimeltään Seal, (s. 19. helmikuuta 1963 Lontoo) on brittiläinen soul-laulaja.


title: Seal

text: Seal syntyi Lontoon Paddingtonissa. Hänen vanhempansa olivat brasilialaissyntyinen Francis Samuel ja nigerialaissyntyinen Adebisi Samuel. Hän opiskeli arkkitehtuuria ja konetekniikkaa.


title: Seal

text: Vuonna 1990 Seal oli vierailevana artistina Adamskin singlellä ”Killer”, joka nousi Britanniassa listaykköseksi. Seal sai pian levytyssopimuksen ZTT Recordsilta. Vuonna 1991 ilmestyi hänen ensimmäinen albuminsa, "Seal". Vuonna 2002 Seal teki yhdessä Santanan kanssa kappaleen ”You Are My Kind”, joka julkaistiin albumilla "Shaman". Syyskuussa 2010 Anna Eriksson ilmoitti tekevänsä Sealin kanssa kappaleen yhdessä. Kyseinen kappale, ”You Get Me”, julkaistiin "Seal 6: Commitment" -albumilla.


title: Seal

text: Seal on ollut naimisissa saksalaisen huippumallin Heidi Klumin kanssa. He ovat vuonna 2012 ilmoittaneet eroavansa. Heillä on liitostaan kolme yhteistä lasta: Henry (s. 12. syyskuuta 2005), Johan (s. 22. marraskuuta 2006) ja Lou (s. 9. lokakuuta 2009). Perheeseen kuuluu myös Klumin tytär Leni (s. toukokuussa 2004).


title: Seal

text: Sealin kasvot ovat tyypillinen esimerkki ihon punahukan (Discoid lupus erythematosus - DLE) aiheuttamista arvista. Seal on kertonut haastatteluissa, että tauti iski häneen teini-iässä. Se ei ainoastaan aiheuttanut kasvojen arpia, mutta myös vaikutti päänahassa aiheuttaen hiusten lähdön. Laulajan tila on kuitenkin pysynyt vakaana jo vuosia.


title: Petserin luostari

text: Petserin luostari (, "Pskovo-Petšerski Svjato-Uspenski monastyr"; myös lyhyemmin , ) sijaitsee Länsi-Venäjällä Pihkovan alueella Petserin kaupungissa, 50 km Pihkovasta länteen, vain muutama kilometri Viron rajalta. Munkkiluostari on toiminut yhtäjaksoisesti yli 500 vuotta, perustamisestaan tähän päivään asti. Se oli yksi harvoista Neuvostoliitossa toimintaansa jatkaneista luostareista.


title: Petserin luostari

text: Luostari perustettiin keskelle setukaisten asuinaluetta. Jo 1400-luvun puolivälissä alueella oli erakkomunkkien kaivamia hiekkaluolia, joiden mukaan kaupunkikin on saanut nimensä (vanhassa venäjän kielessä "petšera" merkitsi luolaa). Luostarin perustajana pidetään Tartosta itään paennutta pappi Ioann Šestnikia, joka 1473 vihki käyttöön ensimmäisen Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen luolakirkon. Nykyinen samalla paikalla oleva saman niminen sipulikirkko on 1700-luvulta.


title: Petserin luostari

text: Liiviläiset tuhosivat pian luostarin, mutta se rakennettiin uudelleen 1519. Luostarin kupeeseen kasvoi kylä ("posad"), ja 1550–1560-luvuilla luostarin ja kylän suojaksi rakennettiin kivimuuri torneineen. 1500-luku oli luostarin kukoistusaikaa, uusia kirkkoja rakennettiin ja siellä toimi pari sataa munkkia. Siitä kehittyi myös tärkeä Venäjän länsirajan puolustuslinnake, joka Liivinmaan sodassa 1581–1582 kesti Puola-Liettuan kuninkaan Stefan Báthoryn armeijan piirityksen. Vuosina 1611–1616 luostari torjui Puolan armeijan sekä Kustaa II Aadolfin johtaman Ruotsin armeijan hyökkäykset. Suuren Pohjan sodan (1700–1721) alussa Pietari Suuri vahvisti linnoitusta, ja tämän sodan jälkeen luostari menetti sotilaallisen merkityksensä.


title: Petserin luostari

text: Tarton rauhan jälkeisinä vuosina 1920–1944 luostari sijaitsi Viron alueella. Petserin munkkiluostarin toiminta voi näin jatkua keskeytyksettä Venäjän vallankumousta seuranneiden myllerysten aikana, toisin kuin useimpien muiden venäläisten luostareiden. Toisen maailmansodan jälkeen alue siirtyi takaisin Venäjälle. Luostaria restauroitiin voimakkaasti jo neuvostovallan aikana 1960-luvulta lähtien.


title: Petserin luostari

text: Luostarissa on nykyään 10 kirkkoa, joista kolme sijaitsee luolissa. Se toimii vireästi sekä hengellisenä keskuksena noin 80 munkin voimin että matkailukohteena.


title: The 1st Album

text: The 1st Album on Modern Talkingin ensimmäinen albumi vuodelta 1985. Levy menestyi erittäin hyvin, ja se meni listaykköseksi Saksassa, Turkissa, Israelissa, Suomessa, sekä Itävallassa. Sveitsin ja Belgian listoilla levy sijoittui toiseksi.


title: The 1st Album

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Dieter Bohlen, ellei toisin mainittu.


title: Heidi Klum

text: Heidi Samuel (s. 1. kesäkuuta 1973 Bergisch Gladbach, Saksa), paremmin tunnettu syntymänimellään Heidi Klum, on saksalainen malli, televisiojuontaja, liikenainen, muotisuunnittelija, tuottaja sekä satunnainen näyttelijä. Vuodesta 2008 lähtien hänellä on ollut myös Yhdysvaltojen kansalaisuus. Klum oli naimisissa englantilaisen laulaja Sealin kanssa vuosina 2005–2012.


title: Heidi Klum

text: Klum syntyi Bergish Gladbachissa, Kölnin ulkopuolella kosmetiikkayhtiön työntekijä Güntherille ja kampaaja Ednalle. Ollessaan 19-vuotias, eräs Klumin ystävä ylipuhui tämän osallistumaan kansainväliseen mallikilpailuun nimeltä ”Model 92”. 25 000 kilpailijasta Klum äänestettiin kisan voittajaksi 29. huhtikuuta 1992 ja hänelle tarjottiin 300 000 dollarin arvoista mallisopimusta "CEO of Metropolitan Models" toimistosta New Yorkista. Kisan voittajana Klum esiintyi suositussa saksalaisessa tv-sarjassa "Gottschalk Late Night Show", jota juontaa Thomas Gottschalk. Klum hyväksyi sopimuksen valmistuttuaan koulusta ja päätettyään ettei haekaan muotisuunnittelijakouluun.


title: Heidi Klum

text: Klum on esiintynyt muun muassa "Voguen", "Ellen" ja "Marie Clairen" kansissa. Klumista tuli tunnettu esiinnyttyään "Sports Illustrated" -lehden uimapukunumerossa ja työskenneltyään Victoria’s Secretin aluasumallina. Klum on juontanut vuosien 2002, 2007, 2008 ja 2009 Victoria’s Secretin muotinäytökset.


title: Heidi Klum

text: Klum on työskennellyt muun muassa McDonald’sin,Lidlin, Braunin, Dannonin, H & M:n, Liz Clairbonen, Jordachen ja Volkswagenin mainoskasvona. Mallintyön ohella Klum on esiintynyt useissa televisiosarjoissa, kuten "Spin City", "Sinkkuelämää", "Yes, Dear", "" ja "Ensisilmäyksellä". Elokuvassa "Blow Dry" Klum esittää ilkeää hiusmallia ja "Lumottu Ella" -elokuvassa jättiläistä. Klum on esiintynyt myös elokuvissa "Paholainen pukeutuu Pradaan" ja "Perfect Stranger – vaara verkossa".


title: Heidi Klum

text: Vuonna 2007 Klum nimettiin Forbesin parhaiten ansaitsevien huippumallien listasijalle kolme, tienattuaan 8 miljoonaa dollaria 12 kuukaudessa. Vuonna 2008 Forbes arvioi Klumin tulot noin 14 miljoonan paikkeille, jolloin Klum nousi listasijalle kaksi ja vuonna 2009 Klumin arvioidut tulot olivat noin 16 miljoonaa dollaria. Klum työskentelee IMG Modelsille New Yorkissa.


title: Heidi Klum

text: Vuosina 2004–2018 Klum toimi tositelevisiosarjan "Muodin huipulle" (engl. "Project Runway") emännöitsijänä, tuomarina ja vastaava tuottajana. Sarjassa muotisuunnittelijat kilpailevat mahdollisuudesta saada mallistonsa esille New Yorkin muotiviikolla ja voittaa rahaa oman mallistonsa julkaisemiseen. Klum on saanut työstään sarjan parissa Emmy-ehdokkuuden kaikkina neljänä tuotantokautena. Vuonna 2008 Klum ja "Muodin huipulle" saivat Peabody-palkinnon. Se oli ensimmäinen kerta, kun tositelevisiosarja voitti kyseisen palkinnon.


title: Heidi Klum

text: Klum alkaa vuonna 2018 tehdä uutta muotiaiheista tosi-tv-sarjaa Amazon Prime Video -suoratoistopalvelulle.


title: Heidi Klum

text: Klum on suunnitellut useita vaatemallistoja (joista yksi miehille). Klum on suunnitellut kenkiä Birkenstockille, koruja Mouawadille, vaatemalliston Jordachelle sekä uima-asuja. Klum oli myös yksi Victoria's Secretin alusasumalliston ”The Body” suunnittelijoista. Klumin Mouawadille suunnittelema korumallisto julkaistiin vuonna 2006 ja 14 sen yhteensä 15 tyylistä myytiin loppuun 36 minuutissa. Toinen Klumin suunnittelema korukokoelma julkaistiin vuonna 2007.


title: Heidi Klum

text: Klum on lanseerannut yhteensä kaksi tuoksua nimeltään ”Heidi Klum” ja ”Me”. Hän suunnitteli meikin Victoria's Secretille, osana ”Very Sexy Makeup Collection” -kokoelmaa nimeltä ”The Heidi Klum Collection”.


title: Heidi Klum

text: Klum osallistui nimeänsä kantavan ”Heidi Klum -ruusun” kehitykseen, jota on saatavilla Saksassa.


title: Heidi Klum

text: "Saksan huippumalli haussa" on saksalainen tositelevisiosarja, joissa 12–16 kilpailijaa kisaa IMG Modelsin mallisopimuksesta. Klum toimii kilpailun juontajana, tuomarina ja tuottajana (yhdessä Tyra Banksin kanssa). Sarjaa on esitetty tähän mennessä viisi tuotantokautta.


title: Heidi Klum

text: Klum meni naimisiin stylisti Ric Pipinon kanssa vuonna 1997; pari erosi vuonna 2002. Eron jälkeen Klum tapaili Flavio Briatorea, ja syksyllä 2003 Klum kertoi odottavansa Briatoren lasta. Samana päivänä Briatore kuvattiin suutelemassa koruperijätär Fiona Swarovskia. Klum ja Briatore erosivat pian kuvien julkaisemisen jälkeen.


title: Heidi Klum

text: Raskaana ollessaan vuonna 2004, Klum alkoi tapailla muusikko Sealia. Klum synnytti ensimmäisen lapsensa Helene ”Leni” Klumin (nykyisin Samuel) 4. toukokuuta 2004 New Yorkissa. Klumin mukaan Lenin biologinen isä, Flavio Briatore, ei ole osallistunut lapsensa elämään. Klum on kieltänyt jyrkästi Sealin olevan Lenin isä.


title: Heidi Klum

text: Klum ja Seal avioituivat 10. toukokuuta 2005 Meksikossa. Parilla on yhteensä kolme yhteistä lasta: pojat Henry Gunther Adeola Dashtu Samuel (s. 15. syyskuuta 2005) ja Johan Riley Fyodor Taiwo Samuel (s. 22. marraskuuta 2006) sekä tytär Lou Sulola Samuel (s. 9. lokakuuta 2009). Joulukuussa 2009 Seal adoptoi virallisesti Lenin ja tämän sukunimi muutettiin Samueliksi.


title: Heidi Klum

text: Klum ja Seal uudistivat vihkivalansa jokaisena vuosipäivänään. Pari erosi vuonna 2012.


title: Heidi Klum

text: Vuonna 2008 Klumista tuli Yhdysvaltain kansalainen voidakseen äänestää presidentin vaaleissa Barack Obamaa. Hänellä on Saksan ja Yhdysvaltojen kaksoiskansalaisuus. Klum kertoi lehtihaastattelussa vuonna 2016 olevansa nudisti.


title: Heidi Klum

text: Klum kihlautui muusikko Tom Kaulitzin kanssa jouluaattona 2018.


title: Heidi Klum

text: Heidi Klum on myös esiintynyt seuraavissa televisiosarjoissa: "Veljemme on nero" (hampaaton jääkiekkoilija), "Cursed". "I Get That a Lot", "Spin City", "Sinkkuelämää", "", "Ensisilmäyksellä", "Yes, Dear", "Ruma Betty" ja "Täydelliset naiset".


title: GAIS

text: Göteborgs Atlet- och Idrottssällskap, yleensä vain GAIS, on vuonna 1894 perustettu urheiluseura Göteborgista, Ruotsista. Sillä on toimintaa miesten jalkapallossa ja jääpallossa. Vuoteen 1992 saakka seuralla oli myös naisjalkapallojaosto ja vuosina 1954—1968 jääkiekkojaosto.


title: GAIS

text: GAIS:n miesten jalkapallojoukkueen menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat vuosisadan alkupuolelle. Se voitti Ruotsin mestaruuden vuosina 1919, 1922, 1931 ja 1954, ja Ruotsin Cupin vuonna 1942. Sittemmin joukkueen esitykset eivät ole yltäneet entisten vuosien tasolle. Kuitenkin kaudella 2006 joukkue pelaa korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa ensimmäisen kerran sitten vuoden 2000. Kaikkiaan joukkue on historiansa aikana pelannut Allsvenskanissa 47 kautta ja toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 28 kautta.


title: Laukkaurheilu

text: Laukkakilpailut ovat osa hevosurheilua. Näissä kilpailuissa jockeyn ratsastamat hevoset laukkaavat kilpaa eripituisilla matkoilla yleensä ovaalinmuotoisella radalla. Laukkakilpailut ovat maailmalla erittäin suosittuja, ja rahaa liikkuu kilpailuissa paljon sekä palkintoina että vedonlyönnissä. Maailman kalleimmat hevoset ovat juuri laukkahevosia, joista saatetaan maksaa miljoonia euroja.


title: Laukkaurheilu

text: Laajimmalle levinneinneitä ovat englannintäysiveristen laukkakilpailut. Myös arabianhevosille, angloarabeille, quarterhevosille sekä monille lämminverisille ratsuroduille järjestetään omia laukkakilpailuitaan.


title: Laukkaurheilu

text: Laukkakilpailuissa juostavat matkat vaihtelevat paljon. Joissakin kilpailuissa laukataan vain noin 400 metriä, mutta kilpailumatkat saattavat venyä moniin kilometreihinkin; kymmenien kilometrien matkaratsastuskilpailut ovat kuitenkin oma kilpailutyyppinsä. Englannintäysiveristen kilpailumatkat vaihtelevat lähinnä välillä 905–2414 m (4 furlongista 1,5 mailiin). Englannintäysiveriset ovat muutamien kilometrien keskipitkillä matkoilla nopeudeltaan jokseenkin ylivoimaisia, mutta quarterhevoset katsotaan nopeimmiksi hyvin lyhyillä matkoilla (esimerkiksi neljännesmaili, josta rotu on saanut nimensäkin) ja arabianhevoset puolestaan kestävimmiksi pitkillä matkoilla.


title: Laukkaurheilu

text: Niin kutsuttujen "sileiden laukkojen" eli tasaisella radalla juostavien kilpailujen lisäksi juostaan "risueste- ja sekaestelaukkakilpailuita", joissa hevoset hyppäävät matkan varralla pensas-, risu- tai muiden vastaavien esteiden ylitse. Sileiden laukkojen hevoset ovat tyypillisesti 2–3-vuotiaita; parhaat yksilöt siirtyvät jo melko nuorina jalostukseen. Selvästi riskialttiimpiin estelaukkoihin käytetään lähinnä vanhempia hevosia, tyypillisesti jalostuksen kannalta toimettomia ruunia. Maailman tunnetuin estelaukkakilpailu lienee Grand National, joka järjestetään vuosittain huhtikuussa Isossa-Britanniassa Aintreen laukkaradalla lähellä Liverpoolia. Tunnetuimpia sileitä laukkakilpailuja puolestaan ovat Yhdysvalloissa vuosittain järjestettävät kolmivuotiaiden kilpailut "Kentucky Derby", "Preakness Stakes" ja "Belmont Stakes", jotka yhdessä muodostavat "Triple Crown"in.


title: Laukkaurheilu

text: Hevosen kilpailussa kantaman painon (satulan ja jockeyn yhteispaino) säätely on tärkeä osa laukkakilpailuita, koska painolla voidaan verottaa juoksunopeutta paljonkin. Hevosten on aina kannettava vähintään tiettyä vähimmäispainoa, johon tarvittaessa päästään lisäämällä satulan taskuihin metallipainoja. Vähimmäispainoa ei tietenkään haluta ylittää, joten parhaat jockeyt ovat paitsi taitavia ratsastajia myös erittäin pienikokoisia ja kevyitä. Niin kutsuttuihin "handicap"-kilpailuihin voi osallistua hyvin monenlaisia hevosia, joista jokaiselle pyritään erisuuruisia painoja määräämällä antamaan yhtäläinen mahdollisuus voittoon. Painojen määrääminen voi perustua hevosen ikään tai aikaisempaan kilpailumenestykseen. Joissakin kilpailuissa kaikki hevoset kantavat samaa painoa.


title: Laukkaurheilu

text: Suomeen laukkakilpailut eivät ole koskaan juurtuneet. Ennen toista maailmansotaa näitä kilpailuja järjestettiin Suomessa jonkin verran, ja 1960-luvulla laukkakilpailutoimintaa yritettiin taas käynnistää ilman suurta menestystä. Nykyisin laukkakilpailuita järjestetään meillä harvakseltaan lähinnä leikkimielellä tai näytösluontoisesti. Vakavasti otettavaa laukkaurheilua näkee lähimmillään Ruotsissa ja Venäjällä.


title: Let’s Talk About Love (Modern Talking)

text: Let`s Talk About Love on Modern Talkingin toinen albumi. Se pärjäsi hyvin listoilla, sillä se nousi ensimmäiseksi sijalle Turkissa ja Sveitsissä. Saksassa albumi nousi toiseksi, kolmanneksi se meni Norjassa. Se sisältää tunnetut kappaleet "Cheri Cheri Lady" ja "Heaven Will Know".


title: Kaino

text: Kaino on suomalainen etunimi. Sitä käytetään sekä naisen että miehen nimenä.


title: Kaino

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen" mukaan Kaino-nimen on saanut 5 673 henkilöä, joista 3 021 on miehiä ja 2 652 naisia. Valtaosa Kaino-nimisistä on syntynyt 1900-luvun alkupuolella.


title: Kaino

text: Kaino on suomalaisuuskauden alussa suosioon nousseita etunimiä. Se juontuu suomen kielen sanasta kaino ('ujo, arka'). Kaino esiintyi ensimmäisen kerran ristimänimenä 1850-luvulla ja pääsi almanakkaan vuonna 1908. Kainon nimipäivä oli vuoteen 1928 asti 27. syyskuuta. Vuodesta 1929 se on ollut nykyisellä paikallaan 18. helmikuuta.


title: Kaino

text: Kaino on ollut Suomessa tavallisin sekä pojille että tytöille annettu nimi. Vuoden 1946 etunimilailla yritettiin poistaa sukupuolikahtalaisuus monien nimien kohdalta, ja muun muassa Kaino merkittiin naisennimeksi, mutta kun nimi oli aiemmin ollut käytössä molemmilla sukupuolilla, tämä jatkui edelleen, näin siitäkin huolimatta, että 1960-luvulta lähtien Kaino-nimeä on annettu enää todella vähän. Esim. vuosina 2000–2005 se annettiin yhdeksälle pojalle ja kahdeksalle tytölle ja vuosina 2010–2015 16 pojalle ja 12 tytölle.


title: Tina Paulino

text: Tina de Gloria Paulino (s. 7. heinäkuuta 1973 Inhambane, Mosambik) on mosambikilainen naisten 800 metrin juoksija. Hän on kuuluisan Maria Mutolan serkku. Hän aloitti kilpailijauransa 1992, 18 vuoden ikäisenä ja oli ennen sitä pelannut koripalloa Mosambikin maajoukkueessa. Paulinon 800 metrin ennätys on 1.56,62 vuodelta 1993.


title: Hydrolyysi

text: Hydrolyysi on kemiallinen reaktio, jossa yhdiste hajoaa vettä lisättäessä takaisin lähtöaineikseen. Reaktio luovuttaa energiaa, kun taas vastareaktio, kondensaatioreaktio, sitoo energiaa. Esimerkiksi esterihydrolyysissä vesi saa aikaan esterin hajoamisen alkoholiksi ja karboksyylihapoksi.


title: Hydrolyysi

text: Elintarviketeollisuus käyttää hydrolysoituja aineksia, kuten hydrolysoitua soijaa ja vehnäjauhoja. Kosmetiikkateollisuudessa käytetään esimerkiksi hydrolysoitua kollageenia. Hydrolysoitua äidinmaidonkorviketta, jossa proteiini on pilkottu hyvin pieniin osiin, saaneilla lapsilla muodostui tutkimuksessa vähemmän autovasta-aineita, jotka ennustavat diabeteksen puhkeamista, kuin verrokkiryhmällä. Toistaiseksi ei tiedetä, ehkäiseekö ravintomuutos tyypin 1 diabetesta.


title: Kiraalisuus

text: Kiraalisuus ( 'käsi') eli kätisyys on stereokemiassa kaikkien epäsymmetristen molekyylien ominaisuus, joka ilmenee siten, että keskenään kiraaliset molekyylit ovat toistensa peilikuvia kuten oikea ja vasen käsi. Kiraalisten molekyylien peilikuvia ei voi niitä kääntelemällä asettaa rakenteellisesti täysin päällekkäin siten, että samanlaiset atomit ovat samassa kohtaa hieman kuten avointa oikeaa ja vasenta kättä ei voi kääntelemällä asettaa rinnakkain siten että molemmissa peukalot, muut sormet ja kämmenselät ovat yhtä aikaa samoihin suuntiin. Kiraalisuuden laajemmassa merkityksessä se onkin käsien ja kaikkien muiden epäsymmetristen kappaleiden ominaisuus.


title: Kiraalisuus

text: Kiraalinen molekyyli ja sen peilikuva ovat aina enantiomeerejä. Molekyyli on ei-kiraalinen eli akiraalinen, jos se on peilikuvansa kanssa identtinen. Molekyylin epäsymmetrisyys ja siten kiraalisuus johtuu tavasta, jolla atomit ovat molekyylissä sitoutuneet eli molekyylin konfiguraatiosta. Pienin kiraalinen molekyyli koostuu neljä erilaista atomia sitovasta atomista. Tällaisessa molekyylissä ja muissa molekyyleissä tätä keskusatomia kutsutaan kiraliakeskukseksi.


title: Kiraalisuus

text: Molekyyleillä voi olla kiraalisia konformaatioita, mutta jos nämä voivat helposti muuntua yhdeksikin akiraaliseksi konformaatioksi, luokitellaan koko molekyyli akiraalikseksi riippumatta sen mahdollisista konformaatioista. Esimerkiksi sykloheksaanin vääntynyt vene -konformaatio on itsessään kiraalinen, mutta se muuntuu helposti akiraaliseksi tuoli-konformaatioksi. Siten sykloheksaani on akiraalinen. Proteiinien konformaatiot taas ovat verrattain pysyviä, joten niitä voidaan kutsua kiraalisiksi.


title: Kiraalisuus

text: Koska hiiliatomi voi muodostaa neljä sidosta, monet hiiliyhdisteet ovat kiraalisia. Tunnetuimpia lienevät aminohapot. Ne voivat olla joko "vasen"- ( 'vasen') tai "oikeakätisiä" ( 'oikea') eli L- tai D-muotoisia, mutta ovat luonnossa yleensä vain L-muodossa. Siksi luonnon aminohappojen voidaan sanoa olevan homokiraalisia.


title: Kiraalisuus

text: Useimmilla kiraalisilla molekyyleillä on yksi tai useampi kiraliakeskus, mutta joillain ei ole yhtäkään, kuten BINAP:llä ja joillain alleeneilla. Näillä yhdisteillä on kuitenkin akseli, jonka suhteen ryhmät sijoittuvat epäsymmetriseksi ja tätä kutsutaan aksiaaliseksi kiraalisuudeksi. Jotkin useamman kiralikeskuksen omaavat molekyylit ovat vaihtoehtoisten "isomeeriensä" kanssa oikeasti identtisiä ja siten akiraalisia. Nämä ovat mesoyhdisteitä.


title: Kiraalisuus

text: Molekyylin kiraalisuutta pyritään usein määrittämään löytämällä molekyylistä symmetriatasoja tai -pisteitä. Jos näitä löytyy, on molekyyli akiraalinen.


title: Kiraalisuus

text: Termit "kiraalinen" ja "kiraalisuus" keksi lordi Kelvin. Sanat on johdettu kreikankielen sanasta käsi, χειρ. Termit julkaistiin 1904 "Baltimore Lectures" kirjassa, jonka julkaisun jälkeen termien käyttö alkoi saavuttaa laajempaa käyttöä. Kirja kuitenkin pohjautuu Kelvinin 1884–1893 Baltimoren yliopistossa pitämiin luentoihin, joissa sanaa "kiraalinen" käytettiin suullisesti ensimmäisen kerran 1893. Varhaisin säilynyt kirjallinen todiste sanan käytöstä on vuodelta 1894 kirjassa "Molecular Tactics of a Crystal", jossa Kelvin kuvaa käsitettä seuraavanlaisesti:


title: Kiraalisuus

text: Kuitenkin jo 1872–1873 Kelvin julkaisi paperin otsikolla "Note on Homocheiral and Heterocheiral Similarity", mutta tiettävästi vain julkaisun otsikko on säilynyt ja muu sisältö on kadonnut.


title: Kiraalisuus

text: Kiraaliset molekyylit ovat optisesti aktiivisia. Eli lisättäessä vain toista enantiomeereistä liuokseen ja valaistaessa tätä liuosta tasopolarisoidulla valolla, kääntää liuoksen enantiomeeri tätä liuoksen halki etenevää valoa valonlähdettä kohti katsovan näkökulmasta joko myötäpäivään ((+)-muoto) tai vastapäivään ((−)-muoto). Toinen enantiomeereistä taas kiertää valoa yhtä voimakkaasti, mutta vastakkaiseen suuntaan. Tätä kullekin molekyylille ominaista kiertymisen voimakkuutta kuvataan ominaiskiertokyvyksi kutsutulla arvolla.


title: Kiraalisuus

text: Raseemisessa seoksessa on suunnilleen yhtä paljon molempia enantiomeerejä. Raseemisen seoksen molemmat enantiomeerit kääntävät tasopolarisoitua valoa eri suuntiin kumoten toistensa vaikutuksen. Siten raseeminen seos ei kierrä valoa eikä ole optisesti aktiivinen.


title: Kiraalisuus

text: Enantiopuhtaassa seoksessa on vain yhtä enantiomeeriä. Tällaista seosta kutsutaan joskus homokiraaliseksi, mutta IUPAC ei suosittele tätä sanan käyttötarkoitusta. Enantiorikastuneessa seoksessa jompaakumpaa enantiomeeriä on enemmän, mutta molempia enantiomeerejä esiintyy.


title: Kiraalisuus

text: Kaikki kiraaliset molekyylit eivät kuitenkaan kierrä valoa kyllin voimakkaasti, jotta niiden ominaiskiertokyky voidaan mitata. Näitä molekyylejä kutsutaan joskus kryptokiraalisiksi, joka on kiraalisuuden erityistapaus.


title: Kiraalisuus

text: Yhdisteellä, jolla on "n" kiraliakeskusta, on teoriassa enintään 2 mahdollista stereoisomeeriä, joiksi luetaan diastereomeerit ja enantiomeerit. Tosin myös E/Z-isomeerit luetaan stereoisomeereihin, mutta näitä ei ole jos molekyylissä ei ole kaksoissidoksia. Jos molekyylillä on kaksi kiraliakeskusta, on sillä ehkä 2 = 4 stereoisomeeriä. Tämä yksinkertaistus ei aina pidä paikkaansa, sillä jonkin molekyylin symmetria voi aiheuttaa sen, että molekyylin stereoisomeereihin kuuluu mesoyhdisteitä. Nämä vähentävät todellisten stereoisomeerien lukumäärää. Tilanne on tämä esimerkiksi viinihapon kohdalla, jolla on kaksi kiraliakeskusta, ja siten teoriassa 4 stereoisomeeriä, mutta oikeasti stereoisomeerejä on 3.


title: Kiraalisuus

text: 20:stä eliöiden proteiineissa tavallisesti esiintyvistä aminohapoista 19 on kiraalisia. Poikkeuksena on akiraalinen glysiini, jonka sivuketjuna on vetyatomi. Siten se ei voi peilautua erilaiseksi. Loput 19:stä luonnon aminohaposta esiintyy luonnossa pelkästään L-muodossa eli ilmentävät homokiraalisuutta, vaikka niillä voi teoriassa olla L- ja D-muoto. Tämä pätee suhteellista konfiguraatiota kuvaavassa L/D-järjestelmässä. Absoluuttista konfiguraatiota kuvaavassa R/S-järjestelmässä kiraaliset aminohapot ovat R-muotoa paitsi kysteiini, joka on S-muotoa. Yleiset kiraaliset aminohapot ovat siis L ja R, mutta kysteiini on hieman absurdisti L ja S.


title: Kiraalisuus

text: Ei tiedetä, miksi proteiinien aminohapot ovat lähinnä L-muodossa mm. gramisidiinien kaltaisia poikkeuksia lukuun ottamatta vaikka eliöiden ulkopuolella tapahtuvat abioottiset kemialliset reaktiot kuten Ureyn–Millerin koe tuottavat näiden muotojen yhtäläisiä seoksia eli rasemaatteja. Aminohappojen homokiraalisuudesta aiheutuu myös proteiinien homokiraalisuus. Aminohappojen homokiraalisuuden seurauksena esimerkiksi proteiinien rakenteiden hyvin yleiset α-kierteet kiertyvät usein vain oikeakätisesti. Hyvin harvinaisia vasenkätisiä α-kierteitäkin on, mutta näitä muodostavat D-aminohapot, ja kierteet ovat vain 3–4 aminohappoa pitkiä. Proteiinien homokiraalisuuden seurauksena eliöiden rakenteiden lisäksi myös aineenvaihdunta on pitkälti homokiraalista, sillä tätä suorittavat ja säätelevät entsyymit ja reseptorit ovat proteiineja. Tämä vaikuttaa esimerkiksi kiraalisten lääkkeiden toimintaan (tästä lisää alla).


title: Kiraalisuus

text: Periaatteessa elämä olisi voinut myös kehittyä sellaiseen muotoon, jossa olisi vain L- ja vain D-aminohapoista koostuvia proteiineja yhtä aikaa läsnä eliön rakenteissa. Tämä aiheuttaa kuitenkin ongelmia esimerkiksi RNA:n synteesissä, joka on elämälle välttämätön tapahtuma (katso proteiinisynteesi). RNA:n valmistuessa tietyistä nukleiinihappojen enantiomeereistä, voi ketjuun liittyä vahingossa vastakkaisia enantiomeerejä, jotka pysäyttävät RNA-synteesin ennenaikaisesti.


title: Kiraalisuus

text: Luonnon yleisimmät sokerit ovat D-konfiguraatiossa. L-sokereitakin tosin esiintyy. Eliöiden entsyymit ovat usein kehittyneet kykeneviksi käsittelemään vain D-sokereita niiden yleisyyden vuoksi.


title: Kiraalisuus

text: Lääkkeiden kiraalisuudella voi olla merkitystä koska enantiomeereistä toinen voi olla lääkevaikutteinen (eutomeeri) ja toinen ei (distomeeri). Toinen enantiomeeri voi myös olla myrkyllinen. Esimerkiksi ihmisillä etambutolin (S,S)-etambutoli toimii tuberkuloosilääkkeenä, mutta (R,R)-etambutoli aiheuttaa silmähermojen tuhoutumista ja siten jopa sokeutta. Siksi lääkevalmisteissa käytetään vain (S,S)-etambutolia, jonka käyttö voi tosin myös aiheuttaa näön heikkenemistä. Lääkkeiden enantiomeerien usein eriävät vaikutukset johtuvat kehon rakenteiden kiraalisuudesta. Reseptorit, jollaisiin lääkkeet usein sitoutuvat lääkevaikutuksen aiheuttaen, ovat kiraalisia. Siten reseptorit voivat sitoa vain tietyn muotoisia molekyylejä, mutta näiden peilikuvat eivät sitoudu reseptoreihin kunnolla.


title: Kiraalisuus

text: Yksi usein ja harhaanjohtavasti käytetty esimerkki lääkkeen kiraalisuudesta on talidomidi. Teoriassa vain R(+)-talidomi -enantiomeeri ehkäisee ihmisillä raskauden aikaista pahoinvointia ja vain S(−)-talidomi aiheuttaa epämuodostumia (fokomeliaa) sikiölle eli toimii teratogeeninä. Käytännössä kuitenkin keho muuntaa helposti molempia enantiomeereistä toisikseen, joten vain R-muodonkin käyttö johtaa epämuodostumiin. R- ja S-muotojen lisäksi talidomidista voi muodostua kehossa muitakin kiraalisia ja akiraalisia kehon aineenvaihdunnan tuotteita, jotka voivat ehkä olla sikiölle haitallisia. Samankaltaista enantiomeerien muuntumista toisikseen tapahtuu ihmisillä joillain muillakin kiraalisilla lääkkeillä kuten ibuprofeenilla. Muutos voi olla myös lajikohtaista kuten ketorolaakin kohdalla. Ihmisissä 0 % R(+)-ketorolaakista muuntuu S(−)-ketorolaakiksi ja 6 % S-muodosta R-muodoksi. Hiirillä suurin muutos voi olla jopa 71 % ja rotilla 12 %.


title: Kiraalisuus

text: Enantiomeerien lääkevaikutukset voivat myös olla täysin erilaiset: dekstrometorfaani (metorfaanin D-muoto) on yskänlääke ja dissosiatiivi, levometorfaani (L-muoto) on opioidi.


title: Suurijärvi (Louhi)

text: Suurijärvi () on taajama ja entinen kylähallintoalue Louhen piirin keskiosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Suurijärvi (Louhi)

text: Suurijärven taajama sijaitsee Louhesta Kiestinkiin vievän maantien varrella 34 kilometriä Louhesta länteen. Vuonna 1996 siellä oli noin 1 100 asukasta, jotka työskentelevät pääasiassa metsäteollisuuden parissa. Taajamassa on suuri sotilashautausmaa, jonne on haudattu noin 5 000 sodassa kaatunutta sotilasta. Suurijärven taajama on perustettu vuonna 1957. Sen venäjänkielinen nimi "Sosnovyi" tarkoittaa mäntyistä. Nykyään taajama kuuluu Kiestingin kuntaan.


title: Suurijärvi (Louhi)

text: Entinen Suurijärven kylähallintoalue sijaitsi Louhen piirin keskiosassa. Se rajoittui lännessä Kiestingin ja idässä Louhen asutushallintoalueeseen. Kylähallintoalueella oli noin 1 100 asukasta vuonna 1987.


title: Halmstads BK

text: Halmstads Bollklubb on jalkapalloseura Halmstadista, Ruotsista. Joukkue pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa. 6. maaliskuuta vuonna 1914 perustettu seura on voittanut neljä kertaa Ruotsin mestaruuden ja kerran cup-mestaruuden.


title: Halmstads BK

text: 2000-luvulla Halmstadia on valmentanut seuran pitkäaikainen pelaaja ja valmentaja Jan Andersson. Hän jätti tehtävänsä kauden 2009 jälkeen Halmstadin jäätyä Allsvenskanin hännille. Joulukuussa 2009 seuran valmennusvastuuseen nimitettiin Lars Jacobsson ja Michael Svensson. Joulukuussa 2010 Halmstads BK esitteli Josep Clotet Ruizin uutena valmentajana, miehen sopimus on yksivuotinen. Kausi 2011 lähti kuitenkin espanjalaisluotsin alaisuudessa surkeasti käyntiin ja Clotet Ruiz sai heinäkuun alussa 2011 potkut tehtävistään. Halmstad voitti hänen alaisuudessaan vain yhden ottelun. Uudeksi päävalmentajaksi seura palkkasi Jens Gustafssonin. Kauden 2011 päätteeksi Halmstad jäi sarjan viimeiseksi voitettuaan vain kolme ottelua koko kaudella. Näin se putosi Superettaniin pelattuaan pääsarjassa vuodesta 1993 saakka. Visiitti Superettanissa jäi kuitenkin vain yhteen kauteen. Kausina 2013-2014 Halmstad pelasi Allsvenskanissa kohtuullisesti ja onnistui säilyttämään sarjapaikkansa. Kaudella 2015 peliesitykset eivät kuitenkaan enää riittäneet menestykseen ja Jan Jönssonin valmentama HBK putosi kauden jälkeen Superettaniin.


title: Rengastus

text: Rengastus on ornitologian eli lintutieteen apukeino, jonka avulla tutkitaan monia lintujen elämään liittyviä kysymyksiä, kuten esimerkiksi muuttoa ja talvehtimista, ikää, pesimäpaikkauskollisuutta ja kuolevuutta. Myös lepakoita rengastetaan.


title: Rengastus

text: Tanskalainen Hans Christian Cornelius Mortensen rengasti 5. kesäkuuta 1899 alumiinirenkailla ensimmäiset kottaraiset. Tuosta päivästä alkaen maailmassa on merkitty renkailla satoja miljoonia lintuja. Suomessa rengastuksen aloitti vuonna 1913 professori Johan Axel Palmén. Vuodesta 1926 lähtien toimintaa on johtanut ja organisoinut Helsingin yliopiston Luonnontieteellinen museo, joka on nykyään osa Luonnontieteellistä keskusmuseota. Siellä erityisesti rengastusta varten aikoinaan perustettu Rengastustoimisto.


title: Rengastus

text:
Renkaita valmistetaan sekä alumiinista että teräksestä. Teräsrenkaita käytetään linnuille, jotka viettävät elämänsä suolaisessa merivedessä tai louhikkoisessa maastossa. Viime vuosina on siirrytty teräksen käyttöön myös vahvanokkaisilla varislinnuilla. Renkaita on Suomessa nykyisin 36 eri tyyppistä ja läpimittoja on 26 kokoa.
Rengas on avoin, ja se puristetaan pihdeillä linnun jalkaan varpaiden yläpuolelle eli jalkapöydän ympärille. Eri lintulajeille käytetään eri kokoisia renkaita, jolloin rengas istuu hyvin, ei purista jalkaa, mutta pääsee silti vapaasti liikkumaan. Rengas painaa suhteessa linnun ruumiinpainoon suunnilleen saman verran kuin rannekello aikuisen ihmisen ranteessa.


title: Rengastus

text: Renkaassa on juokseva numerointi ja kirjaintunnus. Erityyppisille renkaille on oma kirjaintunnuksensa, jotta ne voidaan tietojenkäsittelyssä erottaa toisistaan. Tyypillinen merkkisarja on esimerkiksi 123456X tai HT123456. Renkaan löytäjä ilmoittaa tämän merkkisarjan tai mieluiten lähettää renkaan Rengastustoimistoon, josta hän saa linnun tiedot. Löytöilmoituksessa pitää mainita myös linnun löytöpaikka, löytötapa (kuolleen linnun tapauksessa kuolintapa), päivämäärä sekä löytäjän nimi ja osoite. Viimeksi mainitut tarvitaan, jotta löytöilmoitus päätyisi perille.


title: Rengastus

text: Tutkimustarkoituksiin lintuja voidaan merkitä myös niin sanotulla lukurenkaalla, joka on muovinen 10–30 mm korkea rengas, joka suljetaan liimalla ja johon on kaiverrettu lyhyt merkkikoodi. Lukurenkaita on useita kokoja ja värejä eri lintulajeille. Kaukoputkella tai kiikarilla renkaan pystyy hyvissä olosuhteissa lukemaan kymmenien, jopa satojen metrien päästä. Suomessa toimintaa johtaa ja renkaat valmistaa Risto Juvaste. Muovisia värirenkaita ilman merkkikoodia käytetään tutkittaessa tietyn, tavallisesti rajoitetun alueen, lintupopulaatiota. Värirenkaita voidaan käyttää erilaisina yhdistelminä.


title: Rengastus

text: Rengastus on saavuttanut tavoitteensa vasta silloin, kun rengas löytyy. Tutkimusta tehdään pääasiassa vain löytöjen perusteella. Mitä pienempi ja vaatimattomampi lintu on kyseessä, sitä vähemmän niitä löydetään. Rengastetuista hippiäisistä ja pajulinnuista löydetään vain noin joka tuhannes. Kotkista ja muista suurista linnuista sekä metsästettävistä lajeista löytöjä tulee paljon enemmän, niistä noin joka kymmenes rengastettu lintu löydetään. Tilastollisten menetelmien käyttö tutkimuksessa edellyttää suuria löytömääriä. Siksi lintuja on rengastettava paljon.


title: Rengastus

text: Pääosa suomalaisista rengastajista, joita on noin 600–700, on aktiivisia lintuharrastajia. Rengastaminen on Suomessa luvanvaraista toimintaa ja sen suorittamiseen edellytetään että on läpäissyt hyväksyttävästi rengastustentin. Rengastajia löytyy kaikista yhteiskuntaluokista, mutta biologian alan tutkijat ja opiskelijat ovat hyvin edustettuina. Rengastajat eivät yleensä saa palkkaa tai muuta rahallista korvausta työstään, ainoastaan joihinkin erikoisprojekteihin on ollut mahdollista saada avustusta. Joillakin lintuasemilla maksetaan rengastajalle päivärahaa.


title: Rengastus

text: Renkaat ovat rengastajalle Suomessa ilmaisia. Rengastuksensa rengastaja ilmoittaa itse Rengastustoimistoon, valtaosa sähköisessä muodossa Sulka-ohjelmalla. Löydöistä rengastaja saa löytöilmoituksen, josta ilmenevät niin löytöpaikka, -tapa ja -aika kuin myös löytäjän nimi. Kaikki rengastukset ja löydöt kootaan Luonnontieteellisen museon keskustietokoneelle. Kerran vuodessa on järjestetään rengastajien yhteinen viikonlopputapaaminen, Rengastajakokous. Rengastajakokouksessa käydään läpi kuluneen vuoden rengastuksia, jaetaan tietoa, sekä koulutetaan rengastajia.


title: Rengastus

text: Suomessa oli rengastettu yli kymmenen miljoonaa lintua vuoden 2012 loppuun mennessä. Kymmenen kautta aikain eniten rengastettua suomalaista lintulajia (1913–2008) olivat: talitiainen 895 000, kirjosieppo 619 000, pajulintu 585 000, sinitiainen 399 000, hippiäinen 374 000, punarinta 347 000, naurulokki 328 000, ruokokerttunen 319 000, haarapääsky 261 000 ja urpiainen 257 000 yksilöä.


title: Rengastus

text: Löytöjä oli vastaavana aikana tehty lähes miljoona, joista 480 000 on rengastuksen ja löydön välisen aikavälin tai siirtymän pituuden perusteella tilastoitu mielenkiintoisiksi. Eniten näitä mielenkiintoisia löytöjä on tehty seuraavista lajeista: harmaalokki 76 000, talitiainen 40 300, haahka 35 000, naurulokki 28 000, selkälokki 17 500, sinitiainen 17 400, viirupöllö 13 300, lehtopöllö 12 000, kalalokki 10 000 ja kirjosieppo 9 700 löytöä. Isoista linnuista löydetään siis huomattavasti suurempi osa kuin pienistä.


title: Rengastus

text: Joutsenia ja hanhia on merkitty kaularenkaalla, joka on muovinen 5–10 cm korkea rengas, johon on kaiverrettu suurikokoiset merkit, joko kirjaimia ja/tai numeroita. Värejä on useita erilaisia. Kaularenkaan pystyy lukemaan kiikarilla tai kaukoputkella satojen metrien päästä, jopa lentäviltä linnuilta.


title: Rengastus

text: Satelliittiseuranta on uusi, erittäin tehokas merkintätapa. Siinä täysikasvuisen linnun selkään kiinnitetään ”reppu”, jonka sisältämän pienen radiolähettimen signaalia seurataan satelliitin välityksellä. Merkintätapa ei vielä toistaiseksi sovi pienille linnuille.


title: Rengastus

text: Valopaikantimia käytetään lajeilla joiden muuttomatkaa ei pystytä seuraamaan satelliittipaikantimilla. Repun lailla selkään kiinnitettävät valopaikantimet tallentavat auringon nousu- ja laskuaikoja ja kellonaikaa jolloin aurinko on zeniitissä. Tämän perusteella pystytään arvioimaan linnun sijainti kymmenien kilomterien tarkkuudella. Valopaikantimet ovat passiivisia tallentimia, eli lintu on pyydystettävä uudelleen, jotta valopaikannin saadaan takaisin.


title: Jussi V. Koivisto

text: Jussi V. Koivisto on suomalainen kauppatieteiden tohtori, joka on erikoistunut kansainväliseen kauppaan.


title: Jussi V. Koivisto

text: Jussi V. Koivisto on suorittanut kauppatieteiden tohtorin tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa, joka tunnetaan nykyään Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluna, vuonna 1999 pääaineenaan kansainvälinen liiketoiminta. Hänen koulutuksensa sisältää myös filosofian maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1989, ja orkesterinjohdon D-kurssitutkinnon Sibelius-Akatemiassa vuonna 1990.


title: Jussi V. Koivisto

text: Kansainvälisesti Jussi V. Koivisto on toiminut vierailevana professorina ja vierailevana tutkijana mm. Stanfordin yliopistossa, Tokyo University of Foreign Studies -yliopistossa, Klagenfurtin yliopistossa, Canada China Istitutessa, University of Albertassa, ja Korea Institute of Industrial Policy Studiesissa. Suomessa, hän on luennoinut tai tutkinut Helsingin kauppakorkeakoulussa, Teknillisessä korkeakoulussa, Vaasan yliopistossa, Tampereen yliopistossa ja ETLAssa.


title: Jussi V. Koivisto

text: Elinkeinoelämässä, Jussi V. Koivisto on työskennellyt mm Datex-Ohmeda Oyj:ssä, Nokia Oyj:ssä vastuualueenaan kansainvälinen yritysten fuusiot ja yritysostot, divestoinnit ja strategisen allianssit, VIA Groupissa johtajana ja strategiakonsulttina, ja TeliaSonera Oyj:ssä vastuualueenaan suunnitella ja tukea lajoja yritysarkkitehtuurin sekä organisaation ja toimintamallin muutoksia. Lisäksi hän on konsultoinut lukuisia yrityksiä useissa maissa. Hän on toiminut myös Cone Advisor Oy:n advisory boardin jäsenenä. Hän on myös toiminut konsulttina lukuisille yrityksille erityisesti biotekniikan, lääkinnällisten laitteiden, lääkkeiden ja tieto- ja viestintätekniikan toimialoilla, sekä valtion virastoille, ja hallitustenvälisille organisaatioille.


title: Jussi V. Koivisto

text: Jussi V. Koivisto on kirjoittanut tai mukana kirjoittamassa kirjoja ja artikkeleita yrityskaupoista ja fuusioista, kulttuurienvälisestä liikkeenjohdosta, ksähköisen liiketoiminnan kansainvälisestä oikeudesta, teknologiastrategiasta, liiketoiminnasta Kiinassa ja Japanissa, ja korkeakoulujen kansainvälistymisestä. Hän on myös tuottanut tv-dokumentteja kansainvälistymisen strategioista ja prosesseista suomalaisissa yrityksissä.


title: Jussi V. Koivisto

text:
Tieteellisen tutkimuksen alueella Jussi V. Koivisto on tehnyt uraauurtavaa työtä ja käsitteenmuodostusta kansainvälisesti toimivien organisaatioiden kulttuurienvälisistä rakenteesta luomalla kulttuuriristeyksen käsitteen, joka tunnetaan englanninkielisessä kirjallisuudessa nimellä "cultural crossing". Se kuvas sitä, kunka kulttuurienvälnen rakenne muodostuu organisaatioissa seuraavien ulottuvuuksien osalta
Näiden ulottuvuuksien avulla, kulttuuriristeyksen käsitettä on käytetty analysoimaan kulttuurienvälisiä organisaatioita suhteessa niiden
Kulttuuriristeyksen käsitettä on käytetty myös analysoitaessa eri organisaatiokulttuurien välistä vuorovaikutusta yritysostojen ja fuusioiden integraatioprosesseissa.


title: Adam Nelson

text: Adam Nelson (s. 7. heinäkuuta 1975 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä, maailmanmestari ja moninkertainen arvokisamitalisti. Nelson oli uransa aikana saavuttanut peräti viisi arvokisahopeaa, ennen kuin hän voitti MM-kultaa Helsingissä 2005. Ennen sitä häntä kutsuttiin nimellä ikuinen kakkonen. Osakan MM-kisoissa 2007 hän oli jälleen hopealla.


title: Adam Nelson

text: Nelsonin ennätys on 22,51 Portlandista vuodelta 2002. Sisäradoilla hän on työntänyt parhaimmillaan 22,40 vuonna 2008. Hänen valmentajanaan toimii Carrie Lane.


title: Adam Nelson

text: Toukokuussa 2013 Nelson julistettiin Ateenan vuoden 2004 olympiakisojen kuulantyönnön voittajaksi, kun alkuperäinen voittaja Juri Bilonoh hylättiin takautuvasti dopingin käytön vuoksi.


title: Sohjana

text: Sohjana tai "Sohjanankoski" ) on taajama Kiestingin kunnassa Louhen piirin länsiosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Ennen 2000-luvun kuntauudistusta Sohjana oli itsenäinen kylähallintoalue.


title: Sohjana

text: Sohjanan kylä sijaitsee Tuoppajärvestä Pääjärveen laskevan Sohjananjoen niskassa, Kiestingistä Pääjärvelle vievän maan- ja rautatien varrella noin 90 kilometriä piirin keskuksesta Louhesta lounaaseen. Taajaman pääelinkeino oli ennen kalanjalostusteollisuus, mutta tehdas on lakkautettu. Taajamassa oli noin 500 asukasta vuonna 2008.


title: Sohjana

text: Entinen Sohjanan kylähallintoalue sijaitsi Louhen piirin länsiosassa Pääjärven itä- ja eteläpuolella. Se rajoittui idässä Kiestingin asutushallintoalueeseen ja lännessä Pääjärven asutushallintoalueeseen. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Sohjana. Lisäksi alueeseen kuuluivat (sittemmin lakkautetut) Niskan kylä Pääjärven pohjoisrannalta ja Sohjanan lähistöllä sijaitseva Uusi-Sohjana.


title: Farmaseuttinen kemia

text: Farmaseuttinen kemia käsittelee lääkeaineiden ja lääkkeissä käytettävien apuaineiden kemiaa, muun muassa niiden kemiallista rakennetta, valmistusta (synteesi, eristäminen), fysikaalisia ja kemiallisia ominaisuuksia (esimerkiksi liukoisuus, reaktiokyky, hajoaminen, jne), analytiikkaa (yhdisteiden tunnistaminen, pitoisuuden määrittäminen), rakenteen, ominaisuuksien ja lääkevaikutuksen välistä riippuvuutta (niin sanotut rakenne-aktiivisuussuhteet). Lääkeainekemia käsitetään usein farmaseuttisen kemian alatieteeksi tai sen synonyymiksi.


title: Farmaseuttinen kemia

text: Farmaseuttisen kemian alaan kuuluvia tutkimusalueita ovat muun muassa


title: Hammarby IF

text: Hammarby Idrottsförening, lempinimeltään Bajen, on urheiluseura Ruotsin pääkaupungista Tukholmasta. Sillä on toimintaa useissa erilaisissa urheilujeissa, joista monissa sen joukkueet ovat maan huipputasoa.


title: Hammarby IF

text: Hammarby perustettiin soutuseurana vuonna 1889 Tukholman Södermalmilla nimellä "Hammarby Roddförening". Nykyisen nimensä se otti käyttöön vuonna 1897, kun valikoima laajeni myös muihin urheilulajeihin.Hammarby on varsin iso seura ja sillä on myös hyvin laajaa kannattajatoimintaa useiden erilaisten kannattajayhdistysten ja -ryhmien muodossa. Kannattajaryhmiä ovat muun muassa "Sällskapet Hammarbyveteranerna", "Sällskapet Hammarby 54", "Bajen Fans", "Bara Bajare" ja "Ultra Boys".


title: Reko

text: Reko on suomalainen lyhentymä kreikkalaisperäisestä nimestä "Gregorius", joka merkitsee 'valpasta'.


title: Reko

text: Nimi on ollut käytössä jo keskiajalta lähtien ja se esiintyi Kansanvalistusseuran almanakassa vuonna 1883. Suomen almanakassa Reko oli 1929–1949, ja uudelleen vuodesta 1964 nykyisellä paikallaan. Reko koettiin hankalasti taivutettavaksi nimeksi ja siksi siitä muovattiin uusi nimi, Reijo.


title: Reko

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan noin 500 miestä on saanut nimekseen Reko. Nimi on hieman kasvattanut suosiotaan 2000-luvulla.


title: Natalja Nazarova

text: Natalja Viktorovna Nazarova (, s. 26. toukokuuta 1979) on venäläinen juoksija, joka on keskittynyt 400 metrin matkalle.


title: Natalja Nazarova

text: Vuonna 1998 Nazarova voitti nuorten MM-kisoissa Annecyssa 400 metrillä kultaa ja pitkässä viestissä hopeaa. 1999 hän voitti Venäjän pitkän viestin joukkueessa maailmanmestaruuden sekä Maebashin MM-hallikisoissa että Sevillan ulkoratojen MM-kisoissa. Vuonna 2000 hän saavutti Gentin EM-hallikisoissa 400 metrillä hopeaa samoin kuin maansa ulkoratojen mestaruuskisoissa. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän saavutti pronssia 4×400 metrin viestijuoksussa juostuaan Venäjän joukkueessa alkuerässä. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti ensimmäisen Venäjän mestaruutensa. Vuonna 2003 hän voitti maansa mestaruuden sekä sisä- että ulkoradoilla. Lisäksi hän voitti Birminghamin MM-hallikisoissa kultaa sekä 400 metrin henkilökohtaisesta kilpailusta että viestistä. Pariisin MM-kisoissa hän juoksi Venäjän hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa. Budapestin MM-hallikisoissa vuonna 2004 hän uusi sekä henkilökohtaisen että viestimestaruuden, joista jälkimmäisessä Venäjän joukkue juoksi silloisen ME-ajan 3.23,88. Samana vuonna hän voitti jälleen maansa mestaruuden sekä hallissa että ulkoradoilla. Ateenan olympialaisissa 2004 hän juoksi kahdeksanneksi 400 metrillä ja saavutti hopeaa pitkässä viestissä juostuaan jälleen Venäjän joukkueessa alkuerässä. Moskovan MM-hallikisoissa 2006 Nazarova voitti jälleen pitkän viestin hallimaailmanmestaruuden. Valencian MM-hallikisoissa 2008 hän sijoittui hopealle 400 metrin kilpailuissa ja voitti Venäjän joukkueessa pitkän viestin maailmanmestaruuden. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sai pronssia 4 × 400 metrin viestissä juostuaan alkuerissä Venäjän joukkueessa.


title: Natalja Nazarova

text: Dohan sisäratojen MM-kisoissa 2010 hän voitti hopeaa 4×400 metrin viestissä.


title: Tristania

text: Tristania on norjalainen, Stavangerista kotoisin oleva goottimetalliyhtye. Sen perustivat vuoden 1996 lopussa Morten Veland, Einar Moen ja Kenneth Olssen. Myöhemmin yhtyeeseen liittyivät Anders Hoyvik Hidle, Vibeke Stene ja Rune Osterhus. Ensimmäinen EP, "Tristania", julkaistiin toukokuussa 1997. Samana vuonna julkaistiin myös yhtyeen ensimmäinen täysimittainen albumi, "Widow's Weeds". Seuraavana vuonna yhtye julkaisi ensin singlen nimeltä "Angina" ja sen jälkeen albumin "Beyond The Veil". Tämän jälkeen Morten Veland lähti "musiikillisten ja sosiaalisten eroavaisuuksien" vuoksi.


title: Tristania

text: Vibeke Stene jätti yhtyeen henkilökohtaisista syistä 27. helmikuuta 2007.


title: Tristania

text: Lokakuun 19. 2007 uudeksi laulajattareksi ilmoitettiin sardinialainen Mariangela "Mary" Demurtas (ex Reel fiction, Alight). Myöhemmin samana vuonna kiertueilla soittanut kitaristi Svein Terje Solvang liittyi yhtyeeseen.


title: Tristania

text: Solvang ja Østerhus lähtivät bändistä vuonna 2008. Uudeksi basistiksi liittyi Ole Vistnes ja kitaristiksi Gyri Losnegaard.


title: Tristania

text: 2009 Østen Bergøy ilmoitti tyttöystävänsä olevan raskaana ja jäävänsä tauolle keikkailusta keskittyäkseen hoitamaan lapsia. Bergøyta tuuraamaan valittiin mm. Green Carnationin sekä Trail of Tearsin laulajana aiemmin tunnettu Kjetil Nordhus.


title: Tristania

text: Vuonna 2010 Tristania ilmoitti, että kuudes studioalbumi Rubicon julkaistaisiin saman vuoden elokuussa. Samalla yhtyeen levy-yhtiön sivuilla kerrottiin Bergøyn päättäneen siirtyä lopullisesti syrjään lastensa vuoksi, joten Nordhusista tuli yhtyeen virallinen laulaja. Bergøy esiintyy kuitenkin vierailevana laulajana uudella albumilla Rubiconilla. On vielä epäselvää, tuleeko hän olemaan mukana seuraavilla albumeilla.


title: Risto Tainio

text: Risto Tainio tarkoittaa seuraavia tunnettuja henkilöitä:


title: Risto Tainio (professori)

text: Risto Tainio on Johtamisen laitoksen professori ja ollut Helsingin kauppakorkeakoulun vararehtori. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hänen erityisosaamisalaansa on liikkeenjohto ja yleensä johtamiskulttuuri. Hän on perehtynyt niin ikään rahoitukseen.


title: Risto Tainio (professori)

text: Vuonna 1984 hän sai yhdessä tohtori Timo Santalaisen kanssa arvostetun Douglas McGregor Memorial Award -palkinnon.


title: Lääkeainekemia

text:
Lääkeainekemia () on kemiaan pohjautuva tieteenala, jonka tutkimuskohteena on lääkkeen vaikuttava aine eli lääkeaine. Lääkeainekemia on hyvin poikkitieteellinen tieteenala, jossa kemiaan osaaminen yhdistyy farmaseuttisia, biologisia ja lääketieteellisiä näkökulmia. Lääkeainekemia sisältää biologisesti aktiivisten yhdisteiden tunnistamisen, valmistamisen (kemiallisen synteesin) ja lääkekehityksen.
Lääkeainekemiaan katsotaan myös kuuluvan lääkeaineen biologisen aktiivisuuden ja rakenne-aktiivisuussuhteiden, lääkeainemetabolian sekä lääkeaineen kemiallisen pysyvyyden ja reaktiivisuuden tutkimisen. Lääkeainekemiassa orgaaninen kemia yhdistyy biokemiaan, laskennalliseen kemiaan, farmakologiaan, farmakognosiaan, molekyylibiologiaan, molekyylimallinnukseen sekä fysikaaliseen kemiaan. Lääkeainekemia käsitetään farmaseuttisen kemian synonyymiksi tai sen alatieteeksi.


title: Hammarby IF Fotboll

text: Hammarby IF Fotboll on tukholmalaisen Hammarby IF -urheiluseuran miesten jalkapallotoimintaa harjoittava jaosto. Joukkue pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa. Se perustettiin vuonna 1915, kun joukkue yhdistyi "Klara SK:n", ja vuonna 1918 "Johanneshovs IF:n" kanssa. Joukkue tunnetaan myös lempinimellä "Bajen". Ensimmäisen Ruotsin mestaruutensa se voitti vuonna 2001. Historiansa aikana Hammarbylle on ollut ominaista ns. jojo-liike sarjatasojen välillä. Anschutz Entertainment Group omistaa 49 % joukkueesta. "Bajen" on perinteisesti tunnettu pääkaupungin työväenluokkaisten joukkueena. Joukkueen paikallisvastustajat ovat AIK sekä Djurgårdens IF. Kesällä 2013 joukkue muutti yhdessä Djurgårdenin kanssa uudelle Tele2 Arenalle johon mahtuu jalkapallo-otteluissa 33 000 katsojaa. Kannattajien keskuudessa stadion kuitenkin tunnetaan nimellä Nya Söderstadion. Ennen tätä joukkue pelasi läheisellä Söderstadionilla. Joukkueella on virallinen kannattajaryhmä myös suomessa, Bajen Fans Finland.


title: Eevert

text: Eevert, Evert tai Eevertti on pohjoismainen miehen etunimi. Eevert on nimen suomenkielinen muoto, muissa kielissä se esiintyy muodossa Evert. Suomessa on käytössä myös muoto Eevertti.


title: Eevert

text: Eevert on lyhentymä saksalaisesta nimestä Eberhard (alasaksan Everhard), joka merkitsee 'voimakasta kuin karju' ja tulee sanoista "Eber" (karju) ja "hard" (luja, vahva).


title: Eevert

text: Eevert esiintyi Suomen almanakassa vuosina 1890–1907 muodossa "Eewert" ja vuosina 1908–1928 Eevert-muodossa. 1900-luvun lopulla saamansa suosion johdosta Eevert palautettiin almanakkaan vuonna 1995.


title: Eevert

text: Syyskuuhun 2016 mennessä Eevert-nimen on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan saanut 4 015 henkilöä. Muodossa Evert nimi on annettu 7 200 henkilölle, ja muodossa Eevertti 1941 henkilölle.


title: Tedino

text: Tedino (; ) on maaseututaajama Karjalan tasavallan Louhen piirin Malinavaaran kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Djadinojärven rannalla 28 kilometriä Malinavaarasta luoteeseen. Taajamassa on 300 asukasta (vuonna 2010).


title: Tedino

text: Tedino on yksi Tšuupan kaivoshallinnon yhteyteen 1930-luvulla syntyneistä työläisasutuksista. Sen lähistöllä hyödynnettiin kiille- ja kvartsiesiintymiä. Taajama kuului aluksi Mustajoen kyläneuvostoon ja muodosti myöhemmin oman kylähallintoalueensa. Entinen kylähallintoalue rajoittui lännessä ja pohjoisessa Murmanskin alueeseen, idässä Vienanmeren Kantalahteen sekä etelässä Tšuupan ja Tškalovskin asutushallintoalueisiin. Vuonna 1987 alueella oli noin 1 200 asukasta. Taajamassa oli noin 600 asukasta vuonna 1996.


title: Tedino

text: Nykyään kaivostoiminta on loppunut, mutta sen jätteistä tuotetaan yhä kiillettä. Lähistöllä sijaitsee hiekka- ja soralouhos. Taajaman ohi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18 sekä Muurmannin rata, jolla on Napapiirin rautatieasema. Palveluihin kuuluvat kulttuuritalo, lääkintäasema, posti ja kauppa. Murmanskin valtatien tienhaarassa toimii kahvila.


title: Fokker F.VII

text: Fokker F.VII, kolmimoottorisen muunnoksen mukaisesti Fokker Trimotor, oli Anthony Fokkerin suunnittelema ja Fokker-lentokoneyhtiön rakentama 1920-luvulta peräisin oleva matkustajalentokone. Prototyyppi lensi ensilentonsa 11. huhtikuuta 1924, ja se oli varustettu 360 hv:n Rolls-Royce Eagle -moottorilla. Kone oli teräsputkirunkoinen, puusiipinen ylätaso, ja perustui edeltäjiensä F.II - F.VI -malleihin.


title: Fokker F.VII

text: 1925 esiteltiin F.VIIa, jossa siiven muotoilua ja laskutelineen rakennetta oli parannettu ja voimalaitteena oli 480-hevosvoimainen Bristol Jupiter. F.VIIa-mallia valmistettiin yhteensä 42 kappaletta.


title: Fokker F.VII

text: F.VII:stä kehitettiin myös 3-moottoriset muunnokset F.VIIa/3M ja F.VIIb/3M, joita usea lisenssivalmistaja valmisti yhteensä 114 kappaletta. Tämä kolmimoottorinen malli oli tunnetuin aikansa Fokker-koneista, ja sitä kutsuttiin yleisesti "Fokker Trimotoriksi". Malli hallitsi Euroopan markkinoita, kunnes Saksan ja Yhdysvaltojen kokometalliset matkustajakoneet tulivat markkinoille 1930-luvun puolivälissä. Vastaavia koneita olivat esimerkiksi Boeing 247, Douglas DC-2 ja Yhdysvaltojen armeijan Atlantic C-2. Charles Kingsford Smith lensi Fokker F.VIIb-3M-koneella ensimmäisenä Tyynenmeren yli.


title: Fokker F.VII

text: Fokker F.VII -konetta käytettiin sotilastoimissa Espanjassa, Hollannissa, Jugoslaviassa, Puolassa, Tšekkoslovakiassa, Suomessa ja Yhdysvalloissa.


title: Fokker F.VII

text: Yhdysvaltoihin Fokker ei saanut myydä konetta suoraan, vaan autoyhtiö Ford rakensi Fokker Trimotoria lisenssillä "Ford Trimotor" -nimisenä.


title: Fokker F.VII

text: Tanskan Punaisen Ristin keräämillä varoilla hankittiin vuonna 1941 Suomen ilmavoimille yksi yksimoottorinen Fokker F.VIIa -kone tunnukseltaan OY-DEV, valmistusnumeroltaan 4990. Kone lennettiin Suomeen 28. lokakuuta 1941. Kone sai tunnuksen FE-2, ja se oli käytössä Lentolaivue 16:lla ja 6:lla muun muassa ambulanssikoneena. Kone luovutettiin Lentovarikolle 21. kesäkuuta 1943 huonon kunnon takia ja poistettiin luetteloista 9. elokuuta 1943. FE-2:n kokonaislentoajaksi tuli 4 510 tuntia, josta ilmavoimissa 102 tuntia.


title: Fokker F.VII

text: Puolan valtion lentokoneyhtiön LOT:in liikennekone SP-AOE, Fokker F.VIIb-3m, meni nokan kautta ympäri Malmin lentoasemalla ilman pahempia henkilövahinkoja 12. tammikuuta 1938, ja se oli Malmin ensimmäinen kaputti.


title: George Tupou II

text: George Tupou II (18. kesäkuuta 1874, Neiafu – 5. huhtikuuta 1918, Nukuʻalofa) oli Tongan kuningas vuodesta 1893 kuolemaansa saakka. Hänen kruunajaisensa olivat Nukuʻalofassa 17. maaliskuuta 1893. Tupoun edeltäjä oli hänen isoisänsä George Tupou I.


title: George Tupou II

text: Tongasta tuli Ison-Britannian protektoraatti George Tupou II:n hallituskaudella.


title: Tškalovski

text: Tškalovski () on taajama Karjalan tasavallan Louhen piirin Plotinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren Tšuupanlahden rannalla 13 kilometriä Plotinan taajamasta pohjoiseen. Taajamassa on 95 asukasta (vuonna 2012).


title: Tškalovski

text: Paikkakunta on perustettu vuonna 1929 pegmatiitti-, kiille- ja rakennuskivikaivosten asutukseksi. Aluksi sen nimenä oli "Samoilovitši". Vuonna 1939 taajama nimettiin lentäjäsankari Valeri Tškalovin mukaan. Vuosina 1969–1991 Tškalovskilla oli kaupunkimaisen taajaman status. Vuonna 1970 siellä oli 485, vuonna 1979 397 ja vuonna 1989 301 asukasta.


title: Tškalovski

text: Tškalovskin kautta kulkee Tšuupan ja Plotinan välinen maantie. Sieltä on linja-autoyhteys molempiin taajamiin. Tšuupanlahden rannalla on laivalaituri.


title: Tškalovski

text: Seudun kaivostoiminta on lakannut lähes kokonaan. Tškalovskin lähistöllä louhitaan rakennuskiveä. Palveluihin kuuluu lääkintäasema, kulttuuritalo ja kauppa. Taajamassa toimii sukelluskeskus Nereis hotelleineen.


title: Nuijamaan raja-asema

text: Nuijamaan raja-asema eli Nuijamaa–Brusnitšnoje () on kansainvälinen, ympäri vuorokauden auki oleva rajanylityspaikka Suomen kaakkoisrajalla Nuijamaan entisessä kunnassa, joka nykyisin kuuluu Lappeenrantaan. Raja-asema avattiin Suomen ja Neuvostoliiton välille 1975. Brusnitšnoje on Nuijamaan kansainvälisen rajanylityspaikan venäläisen vastapuolen nimi ().


title: Nuijamaan raja-asema

text: Matkustajamäärältään Nuijamaan rajanylityspaikka oli vuonna 2012 Suomen itärajan 2. vilkkain ylityspaikka Vaalimaan raja-aseman jälkeen. Nuijamaan rajanylityspaikalla tehtiin vuonna vuonna 2012 yhteensä 3 381 843 matkustajien rajatarkastusta.


title: Nuijamaan raja-asema

text: Raja-asema sijaitsee Lappeenrannan ja Viipurin välissä Saimaan kanavan rannalla.


title: Aku Ankka -klassikot

text: Aku Ankka -klassikot on viisiosainen albumisarja 1970-luvun alusta. Albumeita alettiin tehdä Italiassa vastauksena suositulle ranskalais-belgialaiselle albumisarjakuvalle kuten Asterixille ja Tintille. Kolmeriviset tarinat muutettiin nelirivisiksi, mikä näkyy usein sivujen rakenteessa. Oikea lukujärjestys on paikoin täytynyt ilmaista nuolilla.


title: Aku Ankka -klassikot

text: Alkuperäisiä albumeita ilmestyi seitsemän, mutta suomeksi niitä julkaistiin vain viisi kappaletta. Suomentamatta jäivät mukaelmat Danten Jumalaisesta näytelmästä (Mikin Inferno), ja Goethen Faustista.


title: Aku Ankka -klassikot

text: Sarjan kaikkiin albumeihin maalasi kansikuvat Giovan Battista Carpi.


title: Mayte Martínez

text: María Teresa ”Mayte” Martínez Jiménez (s. 17. toukokuuta 1976 Valladolid) on espanjalainen 800 metrin juoksija.


title: Mayte Martínez

text: Martínezin suurimmat saavutukset ovat MM-pronssi ja EM-hopea sekä sisä- että ulkoradoilta. Ulkoratojen EM-hopeaa hän sai Münchenissä 2002 ja sisäratojen EM-hopeaa Madridissa 2005. Sisäratojen MM-pronssia hän sai Birminghamissa 2003 ja ulkoratojen MM-pronssia Osakassa 2007.


title: Mayte Martínez

text: Espanjan mestaruuden Martínez voitti ulkoradoilla 400 metrin juoksussa vuonna 2010 ja 800 metrin juoksussa vuosina 2000–2002, 2004–2007 ja 2009 sekä sisäradoilla 800 metrillä vuosina 2001–2008. Espanjan ennätystä hän paransi ulkoradoilla kerran 1 000 metrin juoksussa ja sisäradoilla viidesti 800 metrin juoksussa ja kerran 1 000 metrin juoksussa.


title: Enkijärvi

text: Enkijärvi eli Jenkijärvi (; ) on maaseututaajama Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin kunnassa. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 15 kilometriä Ambarnyista kaakkoon. Taajamassa on 537 asukasta (vuonna 2013).


title: Enkijärvi

text: Paikkakunta on syntynyt Muurmannin rataa rakennettaessa vuonna 1916. 1920- ja 1930-luvuilla se kuului etupäässä karjalaisten ja venäläisten asuttamaan Pilsjärven kyläneuvostoon. 1950-luvulla Enkijärvi lähikylineen ja asutuksineen muodosti kyläneuvoston ja myöhemmin kylähallintoalueen, jossa vuonna 1987 oli noin tuhat asukasta. Nykyään Pilsjärvi, Ylä- ja Ala-Kuusamojärvi ("Verhneje" ja "Nižneje Kumozero"), Jolomonen ("Jelmanga"), Kakara ("Gagarskaja"), Sarviniemi ("Buldyrskaja"), Venkijärvi ("Vangozero") ja kaikki muut lähiseudun entiset karjalaiskylät ja metsätyöläisasutukset ovat autioina.


title: Enkijärvi

text: Taajaman kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen rautatie sekä M18-valtatieltä Kriitinään haarautuva tie. Rautatieasemalla pysähtyvät Vienan Kemin ja Louhen välillä liikennöivät paikallisjunat. Asemalta on linja-autoyhteys Kalkalahteen muutaman kerran viikossa.


title: Enkijärvi

text: Enkijärvellä toimii metsänhoitoalueen konttori. Lähistöllä on amfiboliittilouhos. Palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja neljä kauppaa. Taajamassa on tsasouna.


title: Enkijärvi

text: Säännölliseen asemakaavaan rakennettu Enkijärven taajama koostuu matalista asuintaloista. Pohjoisosassa on vesijohto ja keskuslämmitys. Keskustan seitsemän asuintaloa ja koulu on yhdistetty viemäriverkkoon, jolla ei ole toimivaa puhdistuslaitosta.


title: Enkijärvi

text: Lähistöllä on kivikautisia asuinpaikkoja. Historiallisiin kohteisiin kuuluu toisen maailmansodan aikana menehtyneen lentäjän hauta. Taajamassa on pieni retkeilymaja, joka tarjoaa palvelujaan kalastajille ja metsästäjille.


title: Jalmari

text: Jalmari on suomalainen miehen etunimi.


title: Jalmari

text: Jalmari on suomalainen muoto muinaisskandinaavisesta nimestä "Hjalmar", joka merkitsee 'kypäräpäistä sotilasta'.


title: Jalmari

text: Jalmarin nimipäivä on 20. marraskuuta. Almanakassa nimi esiintyi vuosina 1890–1906 muodossa "Jalmar" ja vuodesta 1907 lähtien asussa Jalmari. Nimi oli 1900-luvun alkupuolella erittäin suosittu, ja vieläkin se on yleinen varsinkin jälkimmäisenä etunimenä.


title: Jalmari

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan Jalmari-nimen on saanut 28 764 miestä ja alle 15 naista.


title: Tomu Sione

text: Sir Tomu Sione (s. 1941) on tuvalulainen poliitikko, joka toimi maansa neljäntenä kenraalikuvernöörinä vuosina 1993–1994. Hänen edeltäjänsä oli Toaripi Lauti ja seuraajansa Tulaga Manuella. Vuonna 1994 Sione palasi parlamenttiin, jossa hän toimi puhemiehenä.


title: Jousia

text: Jousia on suomalainen miehen etunimi.


title: Jousia

text: Jousia muodostettiin jousi-sanasta keskiaikaisia ia-loppuisia nimiä (esimerkiksi "Kaipia", "Nousia") jäljitellen. Jousi (joutsi) on ollut tavallinen jälkiosa vanhoissa, erityisesti hämäläisalueilla käytetyissä nimissä.


title: Jousia

text: Nimi on ollut almanakassa vuodesta 1929 lähtien ja pysynyt suhteellisen harvinaisena.


title: Jousia

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan Jousia-nimen on saanut 165 miestä ja alle viisi naista.


title: Helsingborgs IF

text: Helsingborgs Idrottsförening on jalkapalloseura Helsingborgista, Ruotsista. Se pelaa kaudella 2018 maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Superettanissa.


title: Helsingborgs IF

text: Helsingborg on perinteinen jalkapalloseura. Se on perustettu vuonna 1907, ja se oli Allsvenskanissa mukana jo sarjan perustamisvuonna 1924. Joukkue on historiansa aikana pelannut Allsvenskanissa 54 kautta. Viimeksi se nousi ylimmälle sarjatasolle vuonna 1993. Ruotsin mestaruuksia se on historiansa aikana voittanut seitsemän ja cup-mestaruuksia viisi ja on voittanut Ruotsin supercupin kerran.


title: Taolaiset jumalat

text: Taolaisilla jumalilla on taolaisessa uskonnossa keisarillisen Kiinan järjestelmästä periytynyt hierarkia. Jumalten hierarkian huipulla on Jadekeisari. Hänet nähdään kolminaisuutena: alkujen alun taivaallinen viisas, Daon ylläpitävä ja suojeleva henki, sekä Taivaallinen viisas Jadeaamunkoitto, joka edustaa tulevaisuuden ja Tien elementtejä. Tämän alkujen alun lisäksi kolminaisuuteen käsitetään joskus myös filosofi Laozi ja Keltainen keisari. Jadekeisari ei ole kaikkivaltias jumala, vaikka hänen vastuullaan onkin kaikki olemassaoleva, niin aineellinen kuin henkinenkin. Aina hän ei kuitenkaan saa tahtoaan läpi, vaan joutuu turvautumaan apuvoimiinsa. Jadekeisarin taivaan hovissa on myös kokonainen byrokratia lukuisine ministeriöineen, kuten ukkosen ja tuulen, sodan, varallisuuden ja kirjallisuuden ministeriöt. Ministeriöiden alapuolella on se hierarkia, joka vallitsee maan päällä ja vesissä. Niitä hallitsevat Itäisen huipun suuri keisari sekä lohikäärmekuninkaat. Suuren keisarin alla on vielä joukko paikallisia jumaluuksia, jotka ovat yleensä todellisia historiallisia hahmoja. Yksi suosituimmista jumaluuksista on sotajumala Guandi, oikeassa elämässään Guanyu, 200-luvulla elänyt sotilas, joka julistettiin jumalaksi 1594.


title: Taolaiset jumalat

text: Kuoleman jälkeisessä maailmassa on kymmenen helvetin kuningasta. Lisäksi taolaisuudessa on kolme onnellisuuden jumalaa, joiden hahmot esiintyvät useimmissa kiinalaisissa kodeissa, ravintoloissa, työpaikoilla ja lomapaikoissa. Heidän palvontansa uskotaan tuovan onnea.


title: Taolaiset jumalat

text: Varhaisessa taolaisuudessa vuoden 100 jaa. tienoilla Laozia palvottiin kosmisena jumaluutena, ja sata vuotta myöhemmin häntä pidettiin jo ensimmäisenä ihmisenä, joka antoi Maapallolle fyysisen elämän.


title: Makrofagi

text: Makrofagit (kr. Makrofagos, "suursyömäri") ovat elimistön syöjäsoluja, jotka syövät vieraiksi tunnistettuja mikrobeja ja vierasaineita. Makrofagien tuma on hevosenkengän muotoinen ja solulimassa on atsurofiilisia jyväsiä. Atsurofiiliset jyväset sisältävät fagosytoosin toiminnan kannalta tärkeitä lysosomaalisia entsyymejä kuten lysotsyymejä ja myeloperoksidaaseja.


title: Makrofagi

text: Kun makrofagi syö patogeenin, se joutuu fagosomin sisälle, joka sitten fuusioituu lysosomin kanssa. Fagolysosomin sisällä entsyymit ja toksiset peroksidit sulattavat patogeenin. Jotkin bakteerit, kuten "Mycobacterium tuberculosis" ovat tulleet tälle vastustuskykyisiksi. Elinaikanaan makrofagit voivat sulattaa enemmän kuin 100 bakteeria ennen kuolemistaan hajoamistuotteisiin.


title: Makrofagi

text: Makrofagit kehittyvät veressä kiertävistä monosyyteistä ja asettuvat kudoksiin. Makrofageja on runsaasti lymfaattisissa kudoksissa, esimerkiksi imusolmukkeissa. Eri kudoksissa monosyytit erilaistuvat erilaisiksi "kudosmakrofageiksi":Makrofagit ovat erityisen tehokkaita tuhoamaan solunsisäisiä mikrobeja. Makrofageilla on tärkeä rooli myös soluvälitteisessä immuunipuolustuksessa, jossa ne toimivat antigeeniä esittelevinä soluina (APC-solut). Uuden tutkimuksen mukaan ikivanhalla kansanlääkkeellä berberiinillä voi olla keskeinen merkitys HIV:n aiheuttaman tulehduksen vaimennuksessa makrofageissa. Berberiini voi siten olla hyödyllinen lisähoito HIV:hen liittyvässä ateroskleroosissa.


title: Georgi Špagin

text: Georgi Semjonovitš Špagin (; 29. huhtikuuta 1897 Kljušnikovo, Venäjä — 6. helmikuuta 1952 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen asesuunnittelija, joka suunnitteli muun muassa PPŠ-41-konepistoolin.


title: Georgi Špagin

text: Špagin tuli vuonna 1920 Kovrovin asepajalle, jossa hänen lahjakkuutensa huomattiin, ja 1922 hän ryhtyi työskentelemään Vasili Degtjarjovin apulaisena ja työtoverina. Hän osallistui isokaliiperisen DK-konekiväärin ja myöhemmin siitä kehitetyn DSK-38-aseen suunnitteluun.


title: Georgi Špagin

text: Špagin on haudattu Moskovan Kremlin muuriin.


title: Kosto

text: Kosto on teko, jonka tekijä pyrkii vahingoittamaan joko suoraan tai epäsuoraan henkilöä, jonka hän joko katsoo aiheuttaneen hänelle vääryyttä tai kohdelleen häntä epäoikeudenmukaisesti. Suomen laki ei oikeuta kostoa, vaan asiankäsittely voidaan riitauttaa oikeusistuimissa tietyin perustein. Mikäli rikos on tapahtunut kostamistarkoituksessa, se saattaa johtaa raskauttavien asianhaarojen vallitessa annettavaan sanktioon.


title: Kosto

text: Kosto on yksi kolmesta tavallisimmasta henkirikosten motiivista; muut kaksi ovat kateus ja mustasukkaisuus.


title: Modeemi (yhdistys)

text: Modeemi ry on Tampereen teknillisen yliopiston piirissä toimiva ATK-alan harrastajien yhdistys, joka perustettiin vuonna 1977. Sen tavoitteena on kasvattaa erilaisten, lähinnä Unix-pohjaisten laitteistojen tietoisuutta korkeakouluopiskelijoiden keskuudessa tarjoamalla jäsenistölleen monipuolisesti laitteistoa käytettäväksi. Yhdistys on myös julkaissut useita ATK-alan kirjoja, mm. Unix-oppaan.


title: Modeemi (yhdistys)

text: Yhdistys rahoittaa toimintaansa jäsenmaksujen lisäksi juoma- ja makeismyynnillä sekä kirjoja myymällä. Jäsenistöä on keskimäärin 150–200.


title: Modeemi (yhdistys)

text: Yhdistyksen toiminnan aktiivisuus on vuosien kuluessa vaihdellut useamman sadan aktiivijäsenen yhdistyksestä vähäisempään.


title: Ilari

text: Ilari on miehen etunimi.


title: Ilari

text: Ilari on karjalainen muunnos nimestä "Ilarion", joka puolestaan on muunnos latinan "Hilariuksesta", joka tarkoittaa hyväntuulista tai reipasta.


title: Ilari

text: Nimi tunnetaan jo keskiajalta lähtien ja almanakassa Ilari on ollut vuodesta 1950. Väestörekisterikeskuksen mukaan on Ilari-nimen Suomessa saanut vuoden 2009 loppuun mennessä 13 438 miestä ja muutama nainen.


title: Ankkurilapsi

text: Ankkurilapseksi kutsutaan Suomessa alaikäistä turvapaikanhakijaa, joka toimii kohdemaahan heitettynä ”ankkurina” ja jonka avulla muukin perhe saadaan maahan. Alaikäisen lapsen kohdalla turvapaikanhakuprosessi toimii toisin kuin täysi-ikäisen kohdalla. Oleskelulupa myönnetään helpommin, eikä alaikäistä palauteta kotimaahansa, ellei tiedossa ole vanhempia tai muuta huoltajaa.


title: Ankkurilapsi

text: Yhdysvalloissa ankkurilapseksi () kutsutaan lasta, joka on syntynyt laittomille maahanmuuttajille. Maassa syntynyt lapsi saa Yhdysvalloissa automaattisesti kansalaisoikeudet "ius soli" -periaatteen nojalla. Tällä tavalla lapsi ankkuroi vanhempansa perheiden yhdistämisen kautta maahan. Amerikkalaisessa mediassa tällaista lasta kutsutaan myös "jackpot babyksi".


title: Ankkurilapsi

text: Suomessa termiä ”ankkurilapsi” käytetään lapsista, jotka lähetetään maahan etukäteen mahdollisesti väärennettyjen henkilöllisyyspapereiden turvin tai ilman papereita ja jotka saavat oleskeluluvan Suomesta. Tämän jälkeen muu perhe pääsee maahan perheiden yhdistämisen avulla. Henkilöä, jonka perheenjäsenet kutsutaan maahan, kutsutaan 'perheenkokoajaksi'.


title: Ankkurilapsi

text: Suomen ulkomaalaislain 36 §:n toisessa momentissa säädetään maahantulosäännösten kiertämisen vaikutuksesta perheenyhdistämiseen. Lainkohdan mukaan oleskelulupa voidaan jättää myöntämättä, jos on perusteltua aihetta epäillä ulkomaalaisen tarkoituksena olevan maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen. Maahanmuuttovirasto on soveltanut pykälää perheenyhdistämistä koskevissa ratkaisuissaan, ja päätökset ovat jääneet voimaan myös korkeimmassa hallinto-oikeudessa.


title: Kenttä (videopeli)

text: Kenttä tai taso eli mappi () on videopelin osio, joka pitää läpäistä jotta pelaaja voi siirtyä seuraavaan osioon. Kentät läpäistään yleensä määrätyssä järjestyksessä. Esimerkiksi Visual novel -peleissä tarinan kappaleet, sotapeleissä tehtävät ja tappelupeleissä ottelut ovat pelin kenttiä tai tasoja. Kenttä voi tarkoittaa myös rajattua aluetta pelimaailmasta.


title: Kenttä (videopeli)

text: Tietokone- ja videopeleissä kenttä voi koostua tiukasti rajatusta alueesta (esimerkiksi "Counter Strike") tai laajaasta ja vapaasti tutkittavasta, suuresta karttapohjasta (esimerkiksi "World of Warcraft") tai jostain näiden välimuodosta. Kenttä voi koostua useista eri osista, esimerkiksi luonnosta, metsistä tai rakennuksista. Joissain peleissä kentän lopussa voi odottaa loppuvastus, jonka päihittämisen jälkeen kenttä on läpäisty.


title: Kenttä (videopeli)

text: Tavallisesti kenttä ladataan aina kokonaan muistiin ja vasta kentästä toiseen siirryttäessä syntyy uuden kentän lataamisesta johtuvaa odottamista.


title: Kenttä (videopeli)

text: Kenttäeditorit ovat työkaluja, joita käytetään kenttien rakentamiseen ja suunnitteluun.


title: Natalia

text: Natalia tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Juojärven reitti

text: Juojärven reitti on Vuoksen vesistöön kuuluva Heinäveden reitin alkupäähän Varisveteen laskeva Kallaveden reitin itäinen haara. Reitti sijaitsee pääosin Heinäveden, Kaavin, Outokummun ja Tuusniemen sekä vähäisessä määrin myös Juuan ja Liperin alueilla. Siihen kuuluvat Varistaipaleen ja Taivallahden kanavat sekä suurina järvinä Juojärvi, Rikkavesi ja Kaavinjärvi. Se purkaa vetensä Palokissa sijaitsevan Pohjois-Karjalan Sähkö Oy:n omistaman vesivoimalaitoksen kautta Kallaveden tasolle pudotuskorkeuden ollessa 19,7 metriä.


title: Juojärven reitti

text: Juojärven reittiä on käytetty ainakin 1700-luvulta lähtien teollisen toiminnan kuljetusväylänä. Puunuitto ja myöhemmin myös malmin kuljetus ovat olleet tärkeässä osassa vesitien hyödyntämisessä. Palokissa, reitin päätepisteessä, on ollut vesivoimaan perustuvaa puun sahaustoimintaa ainakin 1700-luvulta, ja sinne on pystytty keräämään vesireittejä hyödyntäen puuraaka-ainetta laajalta alueelta. Kanavointien valmistuttua 1900-luvun alussa, myös kuljetukset laajemmalle alueelle, aina ulkomaille asti Saimaan kanavan kautta, tulivat mahdollisiksi.


title: Juojärven reitti

text: Reitti on myös suosittu venematkailun kohde, koska Valamon luostari sijaitsee Juojärven eteläisellä rannalla, ja lisäksi Varistaipaleen kanava suurine korkeuseroineen ja moniosaisine sulkuineen houkuttaa turisteja alueelle. Täyssinän rauhan rajamerkkejä on Ohtaansalmessa ja Kaavinjärven pohjoispäässä.


title: Juojärven reitti

text: Reittiin kuuluva Vaikkojoki sijaitsee Kaavilla ja Juuassa. Se on tunnettu melontareitti ja kalastusmatkailukohde.


title: Hiipinä

text: Hiipinä on:


title: Jukka

text: Jukka on suomalainen miehen etunimi.


title: Jukka

text: Useimmiten Jukka käsitetään muunnokseksi nimistä "Jogan" ja "Jogha", jotka puolestaan ovat Johanin tai Johanneksen muunnoksia, mutta on myös esitetty, että Jukka olisi peräisin gootin kielen nuorukaista tarkoittavasta sanasta "jugga". Jukka on ollut suomalaisessa almanakassa vuodesta 1950 lähtien. Samoihin aikoihin Jukasta tuli muotinimi. 2000-luvulla Jukka ei enää ole ollut kovin suosittu nimi. Jukan nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta.


title: Jukka

text: Sanan muita läheisiä tarkoituksia ovat olleet "jukainen", "jukkainen", "jukoinen", joka on tarkoittanut kovaa ja sitkeää puuta (jukkapuu, jukapuu, Tverin karjalassa jukkopuu). Suomessakin muinoin kasvanutta marjakuusta (Taxus baccata) nimitettiin jukkapuuksi sen sitkeyden sekä kovuuden takia ja siitä tehtiin mm. jousia, nahkaveneen runkoja ja reen osia (jukolauta). Jukka-sanan muunnelmat ja käyttöyhteydet ovat hyvin vanhoja, sillä hyvin sen tapaisia sanoja tavataan muillakin suomensukuisilla kansoilla.


title: Jukka

text: Suomessa on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä rekisteröity 47 253 Jukka-nimen saanutta miestä.


title: Pyykki

text: Pyykki eli pyykinpesu on vaatteiden pesemistä. Pestävät vaatteet eli pyykki pestään isompi erä kerrallaan. Pyykkiä säilytetään ja kuljetetaan pyykkikorissa. Pyykinpesutapoja ovat liotus, käsinpesu, konepesu ja kemiallinen pesu.


title: Pyykki

text: Konepesussa valitaan pyykin laadun mukaan oikea pesuohjelma ja veden lämpötila, jolla kone pesee pyykin. Ohjelma voi olla esimerkiksi hienopesu, kirjopesu, valkopesu tai erittäin likaisen pyykin pesu. Pyykin määrän mukaan valitaan koko koneellinen tai puolikoneellinen pesu, myös pikapesu on mahdollinen. Oikea valinta säästää vettä ja pesuun tarvittavaa energiamäärää. Ennen pesun aloittamista lisätään sopiva määrä pyykinpesuainetta ja mahdollinen huuhteluaine. Konepesun päättyessä kone voi automaattisesti lingota pyykin, jonka jälkeen se voidaan asettaa kuivumaan tai rumpukuivata. Konepesu kestää noin tunnista puoleentoista, jona aikana henkilö voi keskittyä muihin tehtäviin.


title: Pyykki

text: Käsinpesu tapahtuu pyykinmäärästä riippuen käsienpesualtaassa tai saavissa. Pesuastiaan lisätään sopivan lämmintä vettä ja pyykinpesuaine. Pyykki pestään käsivoimin jonka jälkeen se huuhdellaan kylmällä vedellä kahteen kertaan. Huuhtelussa voidaan käyttää huuhteluainetta, jonka tarkoituksena on pehmentää ja raikastaa pyykkiä. Huuhtelun jälkeen pyykistä puristellaan ylimääräinen vesi pois ja ripustetaan kuivumaan tai pannaan kuivausrumpuun. Kuivumisen jälkeen tekstiilit ovat valmiita käytettäviksi uudelleen, mutta ryppyiset vaatteet voidaan vielä halutessa silittää silitysraudalla ennen käyttöä.


title: Pyykki

text: Pesutulokseen vaikuttaa olennaisesti pesuveden kovuus ja puhtaus. Mitä kovempi vesi, sitä enemmän tarvitaan pesuainetta puhtaan pyykin saavuttamiseksi. Pintavesi tai ruosteinen vesi voi värjätä erityisesti valkoisen pyykin.


title: Isohaara

text: Isohaara on CMX-yhtyeen yhdeksäs studioalbumi. Se ilmestyi 2. elokuuta 2002. Levyä äänittäessään yhtye vietti studiossa lähes puoli vuotta. Albumilta julkaistiin singleinä neljä kappaletta: ”Pohjoista leveyttä”, ”Minun sydämeni on särkynyt”, ”Minne paha haudattiin” ja ”Silmien takana”. Laulaja A. W. Yrjänän mukaan albumin keskeinen teema on ”ympäröivän ja sisäisen maailman hajoaminen masennuksen ja hölynpölyn kaaokseen”.


title: Isohaara

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt CMX ja sanoittanut A. W. Yrjänä. Kappaleella ”Isohaara” on mukana myös Suutarilan ala-asteen 4C-luokka.


title: Lakeija

text:
Lakeijalla tarkoitetaan sisäpalvelijaa, yleensä miespuolista.
("englanniksi lackey"). Lakeijan tyypillisiä tehtäviä on mm. ovenavaus vieraille, isäntänsä saattaminen ja juoksupoikatehtävät.


title: Lakeija

text: Hieman halventavasti lakeijaksi voidaan kutsua myös ylemmässä asemassa olevaa henkilöä nöyristelevää ja mielistelevää alaista tai kannattajaa.


title: Lakeija

text: Eräs kuuluisimpia näin kutsuttuja oli kenraalisotamarsalkka Wilhelm Keitel, Adolf Hitlerin uskollinen, mielistelevä apuri. Hän oli sotilaana täysin kyvytön, mutta Hitler ei välittänytkään pätevämmästä miehestä vierellään koska Keitelin kakkosmies, kenraalieversti Alfred Jodl oli pätevyydessään sitä täydellisempi. Keiteliä kutsuttiinkin selän takana nimillä "Lakaitel" eli "Pikku Lakeija" tai "Hovinarri".


title: Oikeusneuvosmies

text: Oikeusneuvosmies () oli Suomessa tuomarin virkanimike.


title: Oikeusneuvosmies

text: Suomen vanhoissa kaupungeissa oli ennen alioikeusuudistusta kussakin raastuvanoikeus, jonka jäsenet olivat keskiaikaisen perinteen mukaisilla raatimiehestä johdetuilla virkanimikkeillä. Oikeusneuvosmies oli lainoppinut raatimies, ja virkaan vaadittiin 1900-luvulla jo oikeustieteen tutkinto ja varatuomarin arvo.


title: Oikeusneuvosmies

text: Myös vanhojen kaupunkien maistraateissa oli oikeusneuvosmiehen virkoja.


title: Oikeusneuvosmies

text: Oikeusneuvosmiehet toimivat paitsi oikeudenistunnon jäseninä, myös ainakin suuremmissa oikeusistuimissa omien jaostojensa istunnoissa oikeuden puheenjohtajina.