title: Äänikerta

text: Useimmiten kaksi- ja useampisormioisissa uruissa on niin sanottuja "yhdistäjiä" eli "koppeleita", joiden avulla yhden sormion äänikertoja voi soittaa toiseltakin sormiolta tai jalkiolta. Yhdistäjien avulla uruista saa siis tarvittaessa soimaan kaikki äänikerrat yhtä aikaa, jotta urkujen koko äänenvoima saadaan käyttöön. Esimerkiksi kytkemällä II/I-sormioyhdistäjän toimintaan urkuri voi soittaa molemmin käsin II-sormion äänikertoja I-sormiolta yhtä aikaa I-sormion äänikertojen kanssa. Jos uruissa on kaikkien sormioiden yhdistäjä jalkioon ja urkujen kaikki äänikerrat kytketään käyttöön, urkuri voi soittaa jaloilla täysillä uruilla eli kaikkia äänikertoja.


title: Äänikerta

text: Uruissa voi olla myös laite, jolla ilmanpaine saadaan sykkimään niin, että joidenkin (tavallisesti samaan sormioon kuuluvien) äänikertojen ääni huojuu tremolona. Tällaista "tremulanttia" ei lasketa äänikerraksi, vaikka se yleensä dispositiossa ilmoitetaan.


title: Äänikerta

text: Äänikertojen äänenvoimakkuuden säätämiseen ei voi käyttää ilmanpaineen vaihtelua: pilliin tulevan ilmanpaineen pudottaminen kyllä vaimentaa soinnin voimaa, mutta samalla äänenkorkeus alkaa pudota ja pilli soida epäpuhtaasti. Toisaalta ilmanpaineen nostaminen voi saada pillin äänen murtumaan ylisoivaksi eli viheltäväksi tai kirkuvaksi. Siksi urkujen ilmanpaineen on pysyttävä mahdollisimman tasaisena. Äänenvoiman säätelyyn onkin käytössä toinen tekniikka: varsinkin kaksi- ja useampisormioisissa uruissa yhden tai useamman sormion äänikerrat voidaan sijoittaa "paisutuskaappiin", joka on esimerkiksi pystyssä olevan sälekaihtimen tapaan toimivalla tai taiteovityyppisellä etusivulla varustettu umpinainen kaappi. Urkuri käyttää paisutuskaapin avaamiseen ja sulkemiseen säätöpoljinta. Paisutuskaapin avulla sinne sijoitettujen äänikertojen äänenvoimaa saa säädeltyä portaattomasti. Paisutuskaapin ollessa suljettuna siellä soivien äänikertojen ääni kuulostaa vaimennetulta, yleensä kuin "seinän takaa" tulevalta (kuten todellisuudessa tapahtuukin).


title: Äänikerta

text: Urkujen sormiokoskettimiston laajuus on tyypillisesti hieman vajaa viisi oktaavia (C-g3), ja jalkiokoskettimiston 2,5 oktaavia. Toisaalta urkujen ääniala voi olla jopa kymmenen oktaavia. Tämä on mahdollista siksi, että eri äänikerroilla on erilaisia äänialoja. Ns. normaalikorkeutena pidetään äänikertaa, jossa keski-C sijoittuu koskettimelle c'. Tällaisen äänikerran pisin pilli on pituudeltaan n. 240 senttimetriä eli kahdeksan jalkaa, jos kyseessä on avonainen huulipilli. Äänikerran sointikorkeus ilmaistaankin jalkoina siten, että 4-jalkainen äänikerta soi oktaavia korkeammalta kuin edellä kuvattu 8-jalkainen äänikerta. Vastaavasti 16 jalan korkeus merkitsee, että äänikerta soi oktaavia matalammalta. Uruissa voi esiintyvien äänikertojen korkeus voi vaihdella välillä 64'-1', joskin aidosti 64-jalkaisia äänikertoja on tiettävästi vain parissa uruissa maailmassa, ja 32-jalkaisiakin vain suurten urkujen jalkiopillistössä.


title: Äänikerta

text: Kaikki äänikerrat eivät soi oktaavissa, vaan soivat jotakin perussävelen yläsäveltä kuten kvinttiä tai terssiä. Näiden niin sanottujen alikvoottiäänikertojen sointikorkeus ilmoitetaan murtolukuina siten, että kvintit ovat kolmasosia ja terssit viidesosia.


title: Äänikerta

text: Äänikerralla on rekisteritapissa nimi ja sointikorkeus jalkoina. Nimistä on monia muunnoksia, mutta se on usein saksalaisperäinen ja se voi kuvata äänikerran pillien rakennetta tai soitinta, jota äänikerta pyrkii soinnillaan jäljittelemään. Seuraavassa on lueteltu yleisimpiä äänikertoja ja niiden tyypillisiä korkeuksia. Äänikerrat on jaoteltu pillityypin mukaan.


title: Äänikerta

text: Huuliäänikertoja


title: Äänikerta

text: "Avoimet lieriömäiset pillit"


title: Äänikerta

text: "Avoimet kartiomaiset pillit"


title: Äänikerta

text: "Tukitut lieriömäiset pillit"


title: Äänikerta

text: "Tukitut kartiomaiset pillit"


title: Äänikerta

text: "Puolitukitut lieriömäiset pillit"


title: Äänikerta

text: "Ylipuhaltavat pillit"


title: Äänikerta

text: "Kaksisuuaukkoiset pillit"


title: Äänikerta

text: "Huojuviksi viritetyt kaksi pilliriviä"


title: Äänikerta

text: Kieliäänikertoja


title: Äänikerta

text: "Suppilomaiset kaikutorvet"


title: Äänikerta

text: "Suppilomaiset kaikutorvet vaakatasossa urkujen julkisivussa"


title: Äänikerta

text: "Lieriömäiset kaikutorvet"


title: Äänikerta

text: "Lyhyet kaikutorvet"


title: Äänikerta

text: Kuoroäänikertoja eli äänikertoja, joissa soi useampi pilli samanaikaisesti


title: Äänikerta

text: "Kertaavia"


title: Äänikerta

text: "Kertaamattomia"


title: Tsengel

text: Tsengel () on sum Bajan-Ölgiin maakunnassa aivan Mongolian länsiosassa. Se on maakunnan sumeista suurin ja käsittää osan Altai Tavan Bogdin kansallispuistosta. Vuonna 2014 sumin väkiluku oli 8 744. Sen pääkaupunki on Höšööt, joka sijaitsee noin 75 kilometriä Ölgiistä länteen puolimatkassa Hoton- ja Hurganjärville. Pääkaupunkia luonnehtivat soratiet ja puuaidoin ympäröidyt hirsitalot.


title: Tsengel

text: Tsengelin asukkaista enemmistö on kazakkeja, mutta siellä asuu myös tuvaaneja ja mongoleja. Louisa Waugh on kuvannut elämää Tsengelissä kirjassaan "Hearing Birds Fly: A Nomadic Year in Mongolia".


title: Kumsa

text: Kumsa (myös "Kumsi"; ) on kylä ja entinen kylähallintoalue Karhumäen piirin länsiosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Kumsa

text:
Kumsan kylä sijaitsee Kumsjärven etelärannalla Karhumäeltä Porajärvelle vievän tien varrella. Kylässä oli 250 asukasta vuonna 1996.
Kumsan kylähallintoalue () on nyttemmin yhdistetty Tšobinon maalaiskuntaan. Sen naapurina pohjoisessa oli Paatenen kylähallintoalue ja idässä Tšobinon kylähallintoalue, lännessä Mujejärven piiri ja etelässä Kontupohjan piiri. Kylähallintoalueella sijaitsevat kylät olivat Kumsa (keskuskylä), Suurselkä, Zagubje, Karsikkojärvi (30 asukasta vuonna 1996), Mäntyselkä, Kumsjärvi ja Semtsojärvi.


title: Kumsa

text: Kumsan kylähallintoalueen alue kuului Mäntyselän kuntaan 1920-luvulle asti, jolloin kunta lakkautettiin ja liitettiin Karhumäen piiriin. Kumsan kylä perustettiin 1930-luvulla, sen rakensivat alueelle karkotetut venäläiset gulakit (!). Kumsa oli jatkosodassa Suomen miehittämä 1941-1944.


title: Kings of Metal

text: Kings of Metal on itseään samalla nimellä kutsuvan Manowar-yhtyeen kuudes albumi (jäsenten mukaan "The Sixth Magic Circle"), joka julkaistiin vuonna 1988. Monet lukevat albumin yhtyeen tuotannon parhaimmistoon. Se jäi kitaristi-perustajajäsen Ross The Bossin viimeiseksi Manowarissa.


title: Kings of Metal

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Joey DeMaio, ellei toisin mainittu.


title: Tšopina

text: Tšopina, Tšepina tai Tšobene () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee 17 kilometriä Karhumäestä länteen. Kylässä on 270 ja kunnassa 649 asukasta (vuonna 2012).


title: Tšopina

text: Tšopinan kunnan pinta-ala on 1 501,35 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Karhumäen piirin Paateneen, idässä Pinduisen ja Karhumäen, etelässä Kontupohjan piirin Käppäselän ja Hirvaksen, sekä lännessä Suojärven piiriin Porajärven kuntiin.


title: Tšopina

text: Seudulla virtaavat Semsjoki ("Semtša"), Uunitsanjoki ("Unitsa"), Kumsa ja Porusta. Järviä ovat Seesjärvi, Kumsjärvi ("Kumtšozero"), Semsjärvi ("Semtšozero"), Ahvenjärvi ("Ostrozero") ja Vuosmajärvi ("Vožema").


title: Tšopina

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Kumsin (ven. "Kumsa-2"), Padunin ja Suurselän ("Bolšaja Selga") asutukset sekä Ahvenjärven ("Ostretšje"), Karjalan Maaselän, Karsikkoselän ("Karzikozero"), Kumsjärven, Lahdenperän ("Zaozerje"), Mäntyselän ja Semsjärven kylät. Suurempia asutuskeskuksia ovat vajaan kahdensadan asukkaan Mäntyselkä ja Kumsi sekä reilun sadan asukkaan Padun. Lahdenperässä, Semsjärvellä ja Suurselässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 63 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 23 % karjalaisia, 5 % ukrainalaisia ja 5 % valkovenäläisiä.


title: Tšopina

text: Tšopinan karjalaiskylä kuului Mäntyselän kuntaan 1920-luvulle asti, jolloin kunta lakkautettiin ja liitettiin Karhumäen piiriin. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä.


title: Tšopina

text: Tšopinan kautta kulkee Karhumäen, Juustjärven ja Porajärven välinen maantie. Kylässä on geologian tutkimusyritys, metsänhoitoalueen konttori ja sahalaitos. Kumsissa toimii Karhumäen meijeri. Palveluihin kuuluvat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus sekä lääkintäasema.


title: Tšopina

text: Kunnan alueelta on löydetty kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu Kumsjärven kylän tsasouna. Seudulla on jatkosodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikkoja.


title: Sum

text: Sum () on Mongolian aluejaon yksikkö. Mongolia on jaettu "aimageihin" eli provinsseihin tai maakuntiin, jotka jakautuvat edelleen sumeihin. Sum on samantyyppinen yksikkö kuin piirikunta. Sumit jakautuvat edelleen "bag"-nimisiin yksiköihin: jokaisessa sumissa on vähintään yksi sumin keskuspaikkakunnan käsittävä bag ja yksi maaseutu-bag, mutta useimmiten jälkimmäisiä on kolme tai neljä. Mongolia jakautuu nykyään yhteensä 331 sumiin ja 1 671 bagiin (vuonna 2008).


title: Sum

text: Sum tarkoittaa kirjaimellisesti nuolta, ja alun perin se oli sotilaallinen yksikkö, jota käytettiin jo ennen Tšingis-kaania. Mongolivaltakunnan aikaan sum käsitti noin 150–200 kotitaloutta. Kiinan valtakaudella sum oli Mongolian aluejaon pienin yksikkö "hošuun" alapuolella. Tällöinkin sillä oli sotilaallinen rooli: sumin täytyi toimittaa vuoden 1789 lain mukaan armeijalle 150 asekuntoista miestä. Mongoliassa oli 239 sumia vuonna 1830, mutta niiden määrä vaihteli suuresti väestönkasvun tai väestön vähenemisen mukaan. ”Puolikkaita” sumeja, jotka olivat liian pieniä toimittamaan tarpeeksi miehiä aseisiin, kutsuttiin nimellä "hondogo". Myös sumien määrä khošuu-yksiköissä vaihteli huomattavasti. Nykyinen sum-järjestelmä syntyi vuonna 1931, kun suuremmat piirikunnat jaettiin neuvostokauden alussa 324 sumiin.


title: Pinduinen

text: Pinduinen () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Karhumäen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Äänisjärven rannalla sen pohjoiseen työntyvän Poventsanlahden perukassa seitsemän kilometriä Karhumäestä itään. Taajamassa on 5 000 ja kunnassa 5 700 asukasta (vuonna 2012).


title: Pinduinen

text: Pinduisin kunnan pinta-ala on 7 623,62 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Karhumäen piirin Poventsan, etelässä Karhumäen ja lännessä Tšopinan sekä pohjoisessa Segežan piirin Papinkosken kuntiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesistöjä.


title: Pinduinen

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Lumbusin (ven. "Lumbuši") ja Salmalahden ("Salmaguba") kylät, Suurlahden ("Velikaja Guba") ja Vansjärven ("Vanzozero") asutukset sekä Lumbusjärven ("Lumbušozero"), Maaselän, Malun ("Malyga") ja Vitškan rautatieasemat. Toiseksi suurin asutuskeskus on yli 400 asukaan Lumbusi. Salmalahdessa, Vansjärvellä sekä Lumbusjärven ja Malun asemilla ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 86 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 4 % valkovenäläisiä, 3 % karjalaisia ja 2 % ukrainalaisia.


title: Pinduinen

text: Pinduisin taajama on saanut alkunsa Vienanmeren–Itämeren kanavan rakentamisen yhteydessä vuonna 1933 perustetusta telakasta. Sitä ennen paikalla oli kaksi venäläisten asuttamaa kylää, Verhnije Pinduši ja Nižnije Pinduži. Taajaman ensimmäiset asukkaat olivat etupäässä muualta Neuvostoliitosta karkotettuja kulakkeja. Jatkosodan aikana alue oli suomalaisten miehittämä. Vuonna 1950 Pinduinen sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Telakan lisäksi siellä toimi merenkulkuoppilaitos. Vuonna 1972 perustettiin suuri hartsi- ja tärpättitehdas, jonka pohjalta avattiin vuonna 2000 lastulevytehdas.


title: Pinduinen

text: Pinduisin kautta kulkee Karhumäen ja Puudožin välinen maantie. Sinne johtaa myös Muurmannin radalta haarautuva sivurata.


title: Pinduinen

text: Taajaman suurin työnantaja on nykyään Karelija DSP:n lastulevytehdas. Siellä toimii myös šungiittia jalostava yritys, Karhumäen meijerin karjatila sekä muita puunjalostus- ja maatalousyrityksiä. Palveluihin kuuluvat keskikoulu, musiikki- taidekoulut sekä kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus.


title: Pinduinen

text: Vitškan aseman luona sijaitsevat 1700-luvun alun rautasulaton rauniot. Muut historialliset kohteet liittyvät Venäjän kansalaissotaan ja toiseen maailmansotaan.


title: Kriittinen massa (ohjelmistotuotanto)

text: Kriittinen massa tarkoittaa ohjelmistotuotannossa ohjelmiston elinkaaren vaihetta, jonka jälkeen ohjelmiston lähdekoodi kasvaa liian monimutkaiseksi, jotta sitä voitaisiin hallita ilman, että ohjelma kirjoitettaisiin kokonaan alusta. Se kuvaa ohjelman tilan jossa yhden virheen korjaaminen aiheuttaa yhden ja epsilonin summan verran uusia virheitä. (Tällä taudilla on monta aiheuttajaa: hiljalleen kasvava uusien ominaisuuksien tarve, ohjelmiston sovittaminen toimimaan liian monilla erilaisilla alustoilla, alkuperäinen huono suunnittelu, jne.) Kun ohjelmistosta tulee kriittistä massaa, sitä ei ikinä voida korjata; se voidaan vain hylätä ja kirjoittaa alusta asti uudelleen.


title: Kriittinen massa (ohjelmistotuotanto)

text: Sellaiset työkalut kuin korkean tason ohjelmointikielet, olio-ohjelmointi ja tekniikat kuten testauskeskeinen kehitys, on kehitetty helpottamaan isojen monimutkaisten ohjelmistojen kehityksen hallintaa.


title: Oskilloskooppi

text: Oskilloskooppi on elektroniikan ja sähkötekniikan mittalaite, joka piirtää mitattavan signaalin kuvaajan näyttölaitteelle.


title: Oskilloskooppi

text: Oskilloskoopin tavanomainen käyttötapa on jännitteen mittaus ajan funktiona. Sopivan anturin avulla mitattava suure voi olla muukin kuin jännite, esimerkiksi sähkövirta, ääni, voima tai kiihtyvyys.


title: Oskilloskooppi

text: Periaatteessa oskilloskooppi toimii samaan tapaan kuin piirturi, mutta nopeammin. Oskilloskooppi soveltuukin parhaiten suhteellisen nopeiden ilmiöiden tarkasteluun. Nykyaikaisen oskilloskoopin kaistanleveys voi olla useita gigahertsejä.


title: Oskilloskooppi

text: Perinteisessä, analogisessa oskilloskoopissa katodisädeputken sädettä poikkeutetaan vaakasuunnassa vakionopeudella ja pystysuunnassa suhteessa mitattavaan signaalin. Tällöin näyttöruudulla näkyvä kuvio osoittaa jännitteen vaihtelut ajan funktiona. Jaksollisia ilmiöitä mitattaessa säteen vaakapyyhkäisy tahdistetaan mitattavaan signaalin liipaisupiirin avulla. Liipaisu voidaan ottaa joko mitattavasta signaalista tai erillisestä liipaisusignaalista. Vaihtoehtoisesti voidaan myös tutkia kahta signaalia ohjaamalla toinen niistä vaakasuoralle, toinen pystysuoralle poikkeutuslevylle. Tällöin oskilloskooppi näyttää muuttuvan jännitteen toisen muuttuvan jännitteen funktiona.


title: Oskilloskooppi

text: Usein näytöllä näkyvän signaaliosan pituus on vain pieni osa signaalin kokonaiskestosta tai -jaksosta. Tätä varten oskilloskoopin kuvaputkessa käytetään hyväksi fosforesenssia, jolloin signaalin jälki jää näkyviin näytölle, vaikka pyyhkäisy toistuisi harvakseltaan. Muuttamalla kuvaputken fluoresoivan pinnoitteen ominaisuuksia saadaan tätä jälkiloistoaikaa sekä myös aktivoitumisnopeutta säädeltyä. Analogisessa oskilloskoopissa voi myös olla analoginen muistikuvaputki jossa jälkiloistoaikaa voidaan säädellä laajoissa rajoissa tai signaali voidaan tallentaa kuvapinnalle pitkäksi ajaksi. Tällöin saadaan näkyviin esimerkiksi harvoin esiintyviä nopeita signaaleja joiden erottaminen normaalilla analogisen oskilloskoopin kuvaputkella on mahdotonta. Muistikuvaputkella voidaan tallentaa kertapyyhkäisy ja lukita se näyttöön pitkäksi ajaksi sen tarkastelua varten.


title: Oskilloskooppi

text:
Kahta tai useampaa signaalia voidaan samanaikaisesti tutkia monikanavaisella analogisella oskilloskoopilla, jossa oskilloskooppi piirtää jokaisesta signaalista oman kuvaajan vuorottelemalla pyyhkäisyä (usein merkitään ALT) kullekin kanavalle tai samanaikaisesti multipleksoimalla (usein merkitään CHOP). Useimmiten monikanavaisissa oskilloskoopeissa on käytössä yksi elektronisuihku jota poikkeuttamalla vaaka- ja pystysuunnassa voidaan piirtää kunkin kanavan signaalin lisäksi myös numeerisia arvoja. On myös olemassa analogisia oskilloskooppeja joissa käytetään todellista kaksois säde kuvaputkea jossa on kaksi erillistä elektronitykkiä jolloin päästään eroon säteen vuorottelusta.
Normaalin YT toimintavan lisäksi vaihtoehtoisesti kahta signaalia voidaan tutkia käyttäen yhtä sädettä oskilloskoopin x-y moodissa, jossa toinen signaali poikkeuttaa sädettä pystysuunnassa ja toinen vaakasuunnassa. Tätä tapaa käytetään esimerkiksi käytettäessä Lissajou menetelmää taajuuden mittauksessa..


title: Oskilloskooppi

text: Nykyiset oskilloskoopit ovat usein digitaalisia. Niissä mitattava signaali digitoidaan A/D muuntimella ja signaali tallennetaan laitteen muistiin digitaalisessa muodossa ja esitetään sieltä näytöllä. Tämä toimintaperiaate soveltuu erinomaisesti myös kertaluontoisten ilmiöiden tarkasteluun. Signaali voidaan myös siirtää tietokoneelle tarkempaa analyysia tai tulostusta varten.


title: Oskilloskooppi

text: Kaupallisissa digitaalioskilloskoopeissa on olemassa tila, jossa oskilloskooppi ilmoittaa suoraan mitattavan signaalin taajuuden numeerisesti (hertseinä). Signaalin taajuus voidaan mitata myös analogisella oskilloskoopilla, mutta tarkka mittaus vaatii ulkopuolisen tunnetun taajuuslähteen mikäli analoginen oskilloskooppi sellaista ei sisällä. Joissakin analogisissa oskilloskoopeissa on taajuuden sekä muiden suureiden mittaamiseen myös numeerisia toimintoja joista yksi voi olla myöskin taajuuslaskuri.


title: Oskilloskooppi

text: Perinteisessä oskilloskoopin taajuudenmittausmenetelmässä mitataan oskilloskoopin näytöltä yhden jakson kestoaika ja lasketaan tuloksesta taajuus. Ellei yhden jakson signaalipulssi näy oskilloskoopin näytöllä, on pyyhkäisyaikaa pienennettävä: oskilloskoopin pyyhkäisyajan (maksimi mittaustaajuus) on oltava suurempi kuin suurin mitattava taajuus. Mittaustarkkuutta voidaan parantaa mittaamalla useamman jakson aika ja laskemalla keskiarvo. Menetelmä on yksinkertainen, mutta erittäin epätarkka: jos mitattava taajuusvaste ei ole suoraan puhdas vaihtojännite (esimerkiksi siniaalto), on taajuusmittausta varten mitattava kaikki eri signaalin taajuudet.


title: Oskilloskooppi

text: Lissajous'n menetelmällä päästään parempaan tarkkuuteen kuin perinteisellä menetelmällä suoritetussa taajuuden oskilloskooppimittauksessa, mutta mittaukseen tarvitaan erillinen tarkka generaattori. Lissajous'n menetelmässä tutkittava signaali syötetään pystypoikkeutuslevyille (y-levyt) ja tunnettu signaali (ulkopuolisesta tarkasta generaattorista) vaakapoikkeutuslevyille (x-levyt), jolloin oskilloskoopin näyttöön syntyy Lissajous'n kuvio. Tuntemattomassa signaalissa taajuus kerrotaan generaattorin lukemasilmukoiden lukumäärällä (kuvan oltava stabiili). Menetelmän tarkkuus määräytyy generaattorin lukematarkkuudesta.


title: Oskilloskooppi

text: Z-modulointimenetelmää voidaan käyttää haluttaessa mitata oskilloskoopilla tuntematonta taajuutta tarkasti. Oskilloskoopin kuvapinnalle saadaan menetelmässä ellipsi jos tutkittava jännite syötetään oskilloskoopin toiselle levyparille ja RC-piirin virtaan verrannollinen jännite toiselle levyparille. Kuvan kirkkauden ohjaus suoritetaan syöttämällä (tarkkuus)funktiogeneraattorista suorakaidesignaali oskilloskoopin z-modulaatio porttiin. Tunnettua taajuutta säätämällä saadaan pysähtynyt kuva, missä ellipsi koostuu kaaren osista, jolloin mitattava taajuus saadaan jakamalla tunnettu taajuus kaaren osien lukumäärällä. Menetelmä on vähemmän altis virhetoiminnoille verrattuna lissajous-menetelmään. Z-modulointimenetelmän tarkkuus on sama kuin funktiogeneraattorin lukematarkkuus.


title: Oskilloskooppi

text: Braunin putki tunnettiin vuonna 1897, ja vuonna 1899 Jonathan Zenneck varusti sen säteenmuodostusalueen levyillä ja magneettikentän jäljen tekemiseen. Varhainen katodisädeputkia oli käytetty kokeellisesti Laboratoriomittausten jo 1920-luvulla, mutta kärsivät huonosta vakaudesta tyhjiön ja katodin aiheuttajina. VK Zworykin esitti pysyvästi suljetun, korkea-tyhjiön kuvaputken vuonna 1931. Se oli vakaa ja uudelleen käytettävä komponentti salli General Radion valmistaa oskilloskoopin, joka oli käyttökelpoinen laboratoorion ulkopuolella. Toisen maailmansodan jälkeen elektroniikan ylijäämäosien hinnan lasku mahdollisti Heathkit Corporation, joka valmisti 50 dollarin oskilloskooppi rakennussarjan tällaisista osista valmistettu oskilloskooppi oli ensimmäinen menestyjä markkinoilla.


title: Globen

text: Globen, "Ericsson Globe", on areena Tukholmassa Ruotsissa. Se vihittiin käyttöön 19. helmikuuta 1989 ja on maailman suurin pallomainen rakennus. Rakennuksen halkaisija on 110 metriä ja korkeus on 85 metriä, tilavuus on 605 000 kuutiometriä, ja on rakennettu teräksestä, betonista, ja lasista. Rakennelman kantaa 48 taivutettua teräspilaria. Rakennuksen ja ympärillä olevan alueen suunnitteli Berg Arkitektkontor AB.


title: Globen

text: Globenissa pidetään paljon urheilu- ja musiikkitapahtumia. Areena valmistui vuoden 1989 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin. Seuraavat MM-kisat siellä pelattiin vuonna 1995, Suomen voittaessa kultaa. Suomen ja Ruotsin yhdessä järjestämiä, vuosien 2012 ja 2013 MM-kisoja pelattiin Globenissa ja Helsingin Hartwall Areenalla. Ruotsin jääkiekkomaajoukkue on käyttänyt areenaa usein kotihallinaan turnauksissa, kuten Euro Hockey Tourissa. Globen oli Djurgårdens IF:n kotihalli vuosina 1989–2009, kunnes se muuttii viereiseen Hovetiin. Myös AIK IF ja Hammarby Hockey ovat pelanneet siellä joitakin kotiotteluitaan.


title: Globen

text: Suurin käyttöalue sisällä on 45×75 metriä 7 000 katsojapaikalla. Jääkiekkokäytössä mahtuu noin 14 000 katsojaa, ja näyttämöshow’n yhteydessä on paikka noin 16 000 henkilölle. Katsojaennätys on Bruce Springsteen -konsertista vuodelta 1992, jossa oli 16 337 katsojaa. Paavi Johannes Paavali II vietti messua Globenissa 8. kesäkuuta 1989. Eurovision laulukilpailut on järjestetty Globenissa kahdesti: 2000 ja 2016. Ruotsin euroviisukarsintana toimivan Melodifestivalenin finaali on pidetty Globenissa vuonna 1989 ja vuosina 2002–2012.


title: Globen

text: Ylimpänä rakennuksessa on nelisenkymmentä VIP-aitiota ja ravintola. Sivurakennuksessa Annexet on tilaa pienemmille tapahtumille, sinne mahtuu 600 katsojaa tai 1 500 bankettivierasta.


title: Globen

text: Globen on myös osa aurinkokuntamallia, jossa se esittää Aurinkoa. Ko. mallissa Maa on Tukholman luonnontieteellisessä museossa, Neptunus Söderhamnissa ja Pluto Delsbossa.


title: Globen

text: Globen juhlavalaistiin sini-valkoiseksi Suomen täyttäessä 100 vuotta 6. joulukuuta 2017.


title: Globen

text: Globenin metroasema palvelee aluetta.


title: Globen

text: Sky View -rata kulkee Globenin ulkopinnalla kaksia vierekkäisiä kiskoja pitkin. Kumpaankin läpinäkyvään, halkaisijaltaan 4,5 metrin lasigondoliin mahtuu kerrallaan 16 henkilöä. Edestakainen matka ylös 130 metrin korkeuteen (meren pinnasta) kestää n. 20 minuuttia. Sky Viewn sisäänkäynti on Arena-aukiolta. Vuonna 2010 valmistuneen radan kustannukset olivat n. 30 miljoona kruunua.


title: Gene Krupa

text: Gene Krupa (15. tammikuuta 1909 Chicago, Illinois – 16. lokakuuta 1973 New York) oli yhdysvaltalainen jazz-muusikko, rumpali ja orkesterinjohtaja. Hän on ollut eräs tunnetuimmista jazz-rumpaleista kautta aikojen ja häntä pidetään eräänä ensimmäisistä, ellei ensimmäisenä rumpusoolojen soittajana. Ennen Krupaa rumpusoolot olivat harvinaisuus ja rumpuja pidettiin lähinnä musiikkia tukevina soittimina. Krupa muutti pysyvästi yleistä käsitystä rumpaleista.


title: Gene Krupa

text: Gene oli nuorin Bartley ja Ann Krupan yhdeksästä lapsesta. Hänen isänsä kuoli Genen nuoruusvuosina ja hänen äitinsä työskenteli modistina. Kaikkien lasten piti ryhtyä työntekoon nuorina, Genen 11-vuotiaana. Hänen veljensä Pete työskenteli Brown Music Companylla ja sai hommattua Genelle työn juoksupoikana. Musiikillisen uransa Gene aloitti soittamalla saksofonia, mutta aloitti rumpujensoiton 11-vuotiaana, sillä ne olivat halvimmat soittimet musiikkiliikkeessä jossa hän ja hänen veljensä työskentelivät.


title: Gene Krupa

text: Krupa aloitti uransa jo 1920-luvulla chicagolaisten tanssiyhtyeiden kanssa. Hän osallistui jazzkonsertteihin, kuunteli ja matki tummaihoisia rumpaleita. Vuonna 1927 Krupa oli yksi ensimmäisistä rumpaleista, jotka käyttivät levystudiossa kokonaista rumpusettiä. Benny Goodman kiinnitti Krupan yhtyeensä rumpaliksi vuonna 1934. Krupa soitti yhtyeessä kolme vuotta ja ehti muodostua kansalliseksi ilmiöksi.


title: Gene Krupa

text: Vuonna 1938 Krupa perusti oman yhtyeensä. Hänet pidätettiin San Franciscossa marihuanan hallussapidosta vuonna 1943. Krupa sai lyhyen vankilatuomion ja hänen yhtyeensä hajosi. Tämän jälkeen Krupa liittyi uudestaan Benny Goodmanin orkesteriin. Vuonna 1944 Krupa kokosi kuitenkin jo uuden orkesterinsa.


title: Gene Krupa

text: Vuonna 1950 isojen jazzyhtyeiden aika alkoi olla ohi. Krupa onnistui pitämään oman yhtyeensä koossa joulukuuhun. Yhtyeen hajottamisen jälkeen hän ei tiennyt mitä tekisi seuraavaksi. Krupa oli johtanut pienempiä ryhmiä ison yhtyeensä sisällä ja tämä oli looginen valinta bebopin kasvattaessa suosiotaan.


title: Gene Krupa

text: 1950-luvun loppupuolella Krupan oli vähennettävä soittamistaan selkäongelmien pahentuessa. Vuonna 1960 hän sai sydänkohtauksen joka pakotti hänet jättämään soiton moneksi kuukaudeksi. Vuonna 1967 hän lopetti soittamisen väittäen olevansa liian laiska soittamaan ja tietävänsä sen kuuluvan myös musiikista. Vuonna 1970 hän perusti uudelleen kvartettinsa ja esiintyi Hotel Plazassa, New Yorkissa.


title: Gene Krupa

text: Viimeiset vuotensa Krupa kärsi leukemiasta ja emfyseemasta ja hän kuoli 16. lokakuuta 1973 sydänkohtaukseen.


title: Gene Krupa

text: Krupaa on luonnehtinut Digby Fairweather seuraavasti: ”Gene Krupa oli onnekas kolmella tapaa. Hän syntyi oikeaan aikaan, oli luonnollinen esiintyjä ja lisäksi valkoihoinen. Mustille esiintyjille ei koskaan sallittu sellaista urakehitystä.”


title: Gene Krupa

text: Gene Krupa on myös opettanut KISS-yhtyeen rumpalia Peter Crissiä.


title: Byrnesinpussihiiri

text: Byrnesinpussihiiri ("Dasyuroides byrnei") on pieni pussieläin, jonka elinaluetta ovat Keski-Australian ruohotasangot ja autiomaat. Sen ruumiinpituus on 16,5 cm ja hännänpituus 13–14 cm.


title: Byrnesinpussihiiri

text: Byrnesinpussihiiret elävät yksinään tai pienissä ryhmissä maanalaisissa luolissa. Ne saalistavat yöaikaan ruohotuppaitten keskellä hyönteisiä, liskoja ja lintuja. Byrnesinpussihiiret saavat poikasensa talvella ja pesueessa on yleensä viisi tai kuusi poikasta.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 1991

text: Vuoden 1991 yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailut järjestettiin maaliskuussa Sevillassa, Espanjassa. Mukana olivat ensi kertaa viestijuoksut (4 × 400 m) sekä näytöslajina naisten kolmiloikka.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 1993

text: Vuoden 1993 yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailut järjestettiin maaliskuussa Torontossa, Kanadassa.


text:
Kisoissa naisten kolmiloikka oli ensimmäistä kertaa virallisessa kisaohjelmassa. Näytöslajeina olivat miesten ja naisten moniottelut sekä 1 600 metrin (osuudet 800 m, 200 m, 200 m ja 400 m) viesti. Viimeisen kerran kisaohjelmassa olivat kävelykilpailut.
Näytöslajit eivät kuuluneet viralliseen kisaohjelmaan.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 1995

text: Vuoden 1995 yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailut järjestettiin 10.–12. maaliskuuta Palau Sant Jordissa, Barcelonassa, Espanjan Kataloniassa.


text: Kisoihin osallistui kaikkiaan 602 urheilijaa 130:sta maasta. Urheilijoista miehiä oli 348 ja naisia 254.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Vuonna 1997 yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailut järjestettiin 7.–9. maaliskuuta Palais Omnisports de Paris-Bercyssä, Ranskan pääkaupungissa Pariisissa.


text: Ensimmäistä kertaa kisaohjelmassa oli naisten seiväshyppy.


title: Mustakoski

text: Mustakoski eli Tšornyi Porog () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Segežan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Onihmajoen varrella 78 kilometriä maanteitse Segežasta luoteeseen. Taajamassa on 800 ja kunnassa 1 100 asukasta (vuonna 2012).


title: Mustakoski

text: Mustakosken kunnan pinta-ala on 1 821,53 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Segežan piirin Idelin ja Papinkosken kuntiin sekä etelässä Karhumäen, lännessä Mujejärven ja pohjoisessa Belomorskin piireihin.


title: Mustakoski

text: Seudulla virtaavat Bolšaja, Bystritsa, Ieljoki (ven. "Idel"), Jelma, Kamennaja, Onihmajoki ("Onigma"), Rema ja Tungutjoki ("Tunguda"). Järviä ovat Hiisjärvi ("Hižjarvi"), Ieljärvi ("Idel"), Kuutsujärvi ("Kutšozero") ja Ontajärvi. Kunnan alueella sijaitsee Verkošuon luonnonmuistomerkki.


title: Mustakoski

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu kolme asutusta: Perttijärvi, Oleni ja Vatša. Perttijärvellä on lähes 200 ja Vatšassa yli sata asukasta. Olenissa ei ole lainkaan vakituisia asukkaita. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 64 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 23 % valkovenäläisiä, 5 % karjalaisia, 4 % ukrainalaisia ja 2 % suomalaisia.


title: Mustakoski

text: Mustakoski on perustettu metsätyöläisasutukseksi vuosina 1936–1937. Toisen maailmansodan jälkeen se muodosti lähiseutuineen kyläneuvoston ja vuosina 1972–1991 sillä oli kaupunkimaisen taajaman asema.


title: Mustakoski

text: Kunnan läpi kulkee Kotškoman ja Repolan välinen maantie A134. Taajamasta on linja-autoyhteys Segežaan kolme kertaa viikossa.


title: Mustakoski

text: Paikallisista työnantajista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut. Lisäksi toimii pieni puunhankintayritys. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kerhotalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja muutama kauppa.


title: Mustakoski

text: Hiisjärven, Ieljärven ja Perttijärven rannoilta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja. Historiallisiin kohteisiin kuuluvat toisen maailmansodan aikana kaatuneiden neuvostosotilaiden haudat.


title: Temburong

text: Temburong on Brunein itäisin piirikunta. Se on eksklaavi, jonka erottaa muusta Bruneista Bruneinlahti ja Malesia. Piirikunnan pääkaupunki on Bangar.


title: Temburong

text: Temburongia rajoittaa pohjoisessa Bruneinlahti ja lännessä, etelässä sekä idässä Malesia. Piirikunnassa asuu 9 300 ihmistä ja se on pinta-alaltaan 1 166 km².


title: Temburong

text: Brunein ensimmäinen kansallispuisto, Ulu Temburongin kansallispuisto, sijaitsee Temburongin eteläosassa kattaen 55 000 hehtaaria Temburongin metsästä.


title: Papinkoski

text: Papinkoski eli Popov Porog () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Segežan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Sekehenjoen niskalla lähellä Seesjärven rantaa. Taajamassa on 334 ja kunnassa 649 asukasta (vuonna 2012).


title: Papinkoski

text: Papinkosken kunnan pinta-ala on 3 035 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Segežan piirin Mustankosken, pohjoisessa Idelin ja Segežan sekä koillisessa Valdain kuntiin, kaakossa Karhumäen piirin Poventsan, etelässä Pinduisen ja lounaassa Paateneen kuntiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Papinkoski

text: Seutu kuuluu Vienanmeren ja Äänisen vedenjakajalla sijaitsevaan Uikujärven alankoon. Kunnan alueella virtaavia jokia ovat Ontajoki (ven. "Onda"), Sekehenjoki ("Segeža"), Karbozerka, Pezega, Voivanets, Kjagma, Propast, Gagoi, Batajev, Lisja, Vožema, Juga, Kjamenka, Sjurežnoi, Medveži, Uroksa, Zapadnyi ja Nei. Järviä ovat Uikujärvi, Segozerskoje, Lintujärvi ("Lindozero"), Urosjärvi ("Urosozero"), Kjamenitskoje, Telekino, Noruslambi, Rigozero, Babje, Panozero, Velikoje, Kiirasjärvi ("Kirasozero"), Karbozero, Sjurežskoje, Voldjärvi ("Voldozero"), Kärkijärvi ("Kjargozero"), Hargo, Kjagmozero, Tšuralambi, Sjavnozero, Varbozero ja Palvozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat maametallit, graniitti, gneissigraniitti, hiekka, sora ja turve. Kärkijärven itäpuolella sijaitsee Kamenitskin rauhoitusalue.


title: Papinkoski

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Kärkijärven (ven. "Kjargozero"), Taboinporogin ("Taboiporog") ja Voldozeron asutukset, Jurkinnavolokin kylä sekä Juan ("Ramentsy"), Lintujärven ("Špalovaja"), Nopsan ("Bystrjagi"), Riihijärven ("Rigozero"), Suglitsan, Sumerin ("Sumeritši") ja Urosjärven ("Urosozero") rautatieasemat. Toiseksi suurin asutuskeskus on reilun 200 asukkaan Voldozero. Jurkinnavolokissa, Lintujärvellä ja Suglitsassa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 70 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 20 % valkovenäläisiä, 5 % karjalaisia ja 3 % ukrainalaisia.


title: Papinkoski

text: Kunnan läpi kulkee Muurmannin rata sekä Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie, josta haarautuu osittain päällystetty maantie Papinkoskelle. Juassa, Nopsassa, Riihijärvellä, Sumerissa ja Urosjärvellä on rautatieasemat, Lintujärvellä ja Suglitsassa rautatien pysähdyspaikat. Kunnan itäosassa on Vienanmeren kanava.


title: Papinkoski

text: Kunnassa toimii kaivosteollisuutta ja kalanviljelylaitos. Juan itäpuolella on sotilaskohteita. Keskustaajaman palveluihin kuuluu peruskoulu, kerhotalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja pari kauppaa


title: Papinkoski

text: Sekehenjoella on kivikautisia asuinpaikkoja. Historiallisia kohteita ovat Venäjän kansalaissodassa ja toisessa maailmansodassa kaatuneiden sotilaiden haudat. Segežan risteyksessä on hotelli.


title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Idel (myös "Iel", ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Segežan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ala-Uikujokeen laskevan Ieljoen suussa 43 kilometriä Segežasta pohjoiseen. Taajamassa on 700 ja kunnassa 900 asukasta (vuonna 2012).


title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Idelin kunnan pinta-ala on 1 708,34 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Segežan piirin Uikujärven, Vojatšun, Segežan ja Papinkosken sekä lännessä Mustakosken, pohjoisessa Belomorskin piirin Kesäjoen ja idässä Suman kuntiin.


title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Seudulla virtaavat Ontajoki (ven. "Onda"), Ieljoki ("Idel"), Kotškoma, Onigma, Pana ja Šoba. Järviä ovat Vienanmeren–Itämeren kanavan ja Ontajoen tekojärvet, Uikujärveen kuuluva Maiguba, Panozero ja Šavan.


title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Kotškoman, Lososin, Maiguban, Sumskin ja Vienanmeren–Itämeren kanavan 11. sulun asutukset, Maiguban kylä sekä Šavanin rautatieasema. Toiseksi suurin asutuskeskus on yli sadan asukkaan Kotškoma. Sumskissa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 82 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 7 % valkovenäläisiä, 4 % karjalaisia, 3 % ukrainalaisia ja 2 % suomalaisia.


title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Idelin taajama on perustettu Muurmannin radan rakennustöiden yhteydessä vuosina 1914–1916. Neuvostoaikana sillä oli kaupunkimaisen taajaman status (vuodesta 1943).


title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18 sekä Muurmannin rata, jolla on Idelin, Kotškoman, Maiguban ja Šavanin asemat. Suurin työllistäjä on rautatievarikko. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kerhotalo ja lääkintäasema. Eräitä palveluja on myös Kotškomassa.


title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Historiallisia kohteita ovat Šavanin patorakennelma, toisen maailmansodan aikana kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikat sekä Maiguban asemalla Venäjän kansalaissodan aikana menehtyneen bolševikkijohtaja Vasili Soluninin muistolaatta.


title: Uikujärvi (kunta)

text: Uikujärvi eli Valdai () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Segežan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Uikujärven itärannalla 70 kilometriä Segežasta kaakkoon. Taajamassa on 1 200 ja kunnassa 1 600 asukasta (vuonna 2013).


title: Uikujärvi (kunta)

text: Valdain kunnan pinta-ala on 3 778 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Karhumäen piirin Poventsan ja Tsolmuisen kuntiin, lännessä Segežan piirin Segežan ja Papinkosken kuntiin, pohjoisessa Vojatšun ja Idelin kuntiin sekä idässä Belomorskin piirin Suman kuntaan ja Arkangelin alueeseen.


title: Uikujärvi (kunta)

text: Seudulla virtaa Uikujoki sekä joukko pieniä jokia kuten Umba, Unduža, Šigerendža ja Vokša. Järviä ovat Uikujärven ohella Vikšozero, Suhoje ja Samozero. Kunnan alueella sijaitsee kaksi luonnonmuistomerkkeinä suojeltua suoaluetta. Suunnitteilla on Uikujärven rauhoitusalueen perustaminen.


title: Uikujärvi (kunta)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Vuosmavaaran (ven. "Vožmogora") ja Vuosmajärven ("Vožmozero") asutukset sekä Polgan kylä. Polgassa on reilut 200 ja Vuosmavaarassa yli sata asukasta. Kunnan alueella sijainnut Petrovski Jamin kylä on nykyään autiona. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 75 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 15 % valkovenäläisiä, 4 % ukrainalaisia, 2 % karjalaisia ja 1 % suomalaisia.


title: Uikujärvi (kunta)

text: Alkuperäinen Uikujärven kylä sijaitsi lännempänä Ylä-Uikujoen suussa, mutta Vienanmeren–Itämeren kanavan rakennustöiden yhteydessä Uikujärven pintaa nostettiin huomattavasti ja kylä jäi veden alle.


title: Uikujärvi (kunta)

text: Nykyinen taajama on syntynyt kanavan rakennustöiden yhteydessä 1930-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen sinne perustettiin metsäteollisuuspiiri.


title: Uikujärvi (kunta)

text: Valdain kautta kulkee Vojatšun ja Vuosmajärven välinen maantie. Kunnan talous perustuu metsäteollisuuteen. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka, yleinen sauna, posti ja joukko kauppoja.


title: Vojatšu

text: Vojatšu () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Segežan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren–Itämeren kanavan reittiin kuuluvan Voitskoje-järven rannalla 22 kilometriä Segežasta pohjoiseen. Taajamassa on 9 100 ja kunnassa 10 500 asukasta (vuonna 2011).


title: Vojatšu

text: Vojatšun kaupunkikunnan pinta-ala on 105,6 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä, pohjoisessa ja koillisessa Segežan piirin Idelin sekä kaakossa ja etelässä Valdain maalaiskuntiin. Pinta-alasta suurin osa on metsää.


title: Vojatšu

text: Kunta sijaitsee Äänisen ja Vienanmeren vedenjakajan matalimmassa kohdassa Uikujärven alangolla. Suurimmat järvet ovat Uikujärvi, Ontajoen tekojärvi, Voitskoje, Šobozero ja Selgozero. Jokia ovat Ala-Uikujoki, Ontajoki (ven. "Onda") ja Šoba. Hyötykaivannaisiin kuuluvat amfiboliitti, kulta, hiekka ja sora.


title: Vojatšu

text: Vojatšun taajamaan luetaan virallisesti myös Verhnin, Vienameren-Itämeren kanavan 10. sulun ja Vojatšun sataman asutukset sekä Kamennyi Borin kylä. Niiden lisäksi kuntaan kuuluvat Dubrovan (ven. "Dubrovo") ja Vojatšun kylät. Toiseksi suurin asutuskeskus on noin 850 asukkaan Kamennyi Bor. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 85 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 5 % valkovenäläisiä, 3 % ukrainalaisia ja 2 % karjalaisia. Dubrovan lähellä on joukko puutarhapalsta-alueita.


title: Vojatšu

text:
Asukasluvun kehitys
Solovetskin luostarin omistuksiin kuulunut Vojatšun kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1620. Se on saanut nimensä ”ulvovasta” Vojatšunkoskesta (ven. "Voitski padun", aikaisemmin "Vojets"). Vuonna 1647 kylässä oli kirkko ja 26 taloa. 1700-luvulla seudulla toimi kulta- ja kuparikaivos. Vuonna 1916 rakennettiin Vojatšun kautta kulkeva Muurmannin rata.


title: Vojatšu

text: Vojatšu kuului vuoteen 1920 saakka Arkangelin läänin Kemin kihlakunnan Laapinan volostiin eli kuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 53 taloa, kirkko, koulu ja 292 asukasta. 1920-luvulla Vojatšu oli Kemin kihlakuntaan kuulunut volosti, kunnes vuonna 1927 perustettiin Segežan ja välillä Sorokan piiriin kuulunut Vojatšun kyläneuvosto. Vuonna 1926 Vojatšun kylässä oli 455 ja Vojatšun asemalla lähes 300 asukasta, joista valtaosa oli venäläisiä. Kyläneuvostoon kuului yksi karjalaisten asuttama kylä, Ontajoen varrella sijainnut Kiirasjärvi ("Kirasozero").


title: Vojatšu

text: Vuosina 1929–1930 Vojatšussa sijaitsi Solovetskin vankileirin osasto. Vuonna 1930 perustettiin Vojatšun metsäteollisuuspiiri. 1930-luvun alussa vankityövoimalla rakennettiin kunnan läpi kulkeva Vienanmeren–Itämeren kanava. Ala-Uikujoki padottiin Vojatšun kylän luona ja Uikujärven pintaa nostettiin 6,5 metriä. Paikkakunnalle oli sijoitettu enimmillään 20 000 vankia. Vojatšu sai kaupunkimaisen taajaman statuksen vuonna 1942. Vuonna 1954 sinne rakennettiin Vojatšun alumiinitehdas, joka nykyään kuuluu RUSAL-konserniin.


title: Vojatšu

text: Taajaman kautta kulkee Muurmannin rata, jolla on Vojatšun asema. Sen länsipuolitse kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18, jolle on maantieyhteys. Linja-autoliikenne suuntautuu pohjoiseen Belomorskiin ja Vienan Kemiin, länteen Kostamukseen sekä etelään Segežaan, Karhumäkeen ja Petroskoihin. Kunnan sisällä on neljä linja-autoreittiä. Vienanmeren-Itämeren kanavan varrella on tavarasatama.


title: Vojatšu

text: Vojatšun tärkein yritys on alumiinitehdas, joka tuottaa raaka-alumiinia ja silumiinia. Taajamassa on myös betonirakennetehdas ja sen lähistöllä louhitaan rakennuskiveä. Ontajoella toimii vesivoimalaitos. Vojatšun satamassa ja Verhnissä on yhteensä noin 2 000 hengen vankisiirtolat, joista jälkimmäinen toimii tuberkuloosiparantolana.


title: Vojatšu

text: Kunnassa toimii kaksi keskikoulua, erityiskoulu ja taidekoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kaksi kulttuuritaloa ja neljä kirjastoa. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirisairaala, poliklinikka, lastenkoti ja sosiaalipalvelukeskus.


title: Vojatšu

text:
Kunnan alueelta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Vojatšun kylän vanhat asuin- ja talousrakennukset, Vienanmeren-Itämeren kanavan rakennelmat sekä NKVD:n hallintorakennus nykyisellä vankila-alueella. Historiallisia kohteita ovat 1700-luvulta peräisin oleva Vojatšun kuparikaivos sekä Venäjän kansalaissodan ja toisen maailmansodan muistomerkit.
Majoitusta tarjoaa 66-paikkainen hotelli Sever. Taajamassa on ravintola, kaksi kahvilaa ja ruokaloita.


title: Niko Kapanen

text: Niko Klaus Petteri Kapanen (s. 29. huhtikuuta 1978 Hattula) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä ja maailmanmestari.


title: Niko Kapanen

text: Kapanen aloitti ammattilaisuransa kaudella 1995–1996. Kyseisellä kaudella hänen peliaikansa jäi lyhyehköksi. Seuraavana neljänä kautena Kapasella oli suuri rooli HPK:n joukkueessa. Hän oli HPK:ssa keskushyökkääjänä niin sanotussa teletappi-ketjussa, jossa laidassa viilettivät Jukka Hentunen ja Timo Pärssinen. Sama teletappiketju totuttiin näkemään myös Suomen maajoukkueessa. Kaudeksi 2000–2001 Kapanen siirtyi TPS:n joukkueeseen ja seuraavaksi kaudeksi Pohjois-Amerikkaan. Hänet oli varattu NHL:ään vuonna 1998 kuudennella kierroksella varausnumerolla 173, varaajana oli Dallas Stars.


title: Niko Kapanen

text: Kapanen joutui kuitenkin aloittamaan AHL-sarjan Utah Grizzliesissä, ennen kuin hän lunasti paikkansa NHL-joukkue Dallas Starsin riveissä. Hän pelasi kolme kautta NHL:ssä, ennen koko kauden kattavaa NHL-työsulkua. Työsulun aikana Kapanen pelasi Sveitsin liigan Zugin joukkueessa. Kesäkuussa 2006 hänet kaupattiin Dallasista Atlanta Thrashersiin. Samassa kaupassa Patrik Štefan ja Jaroslav Modry siirtyivät toiseen suuntaan. Kapasen ura Atlantassa kesti 60 ottelua, sillä Phoenix Coyotes nappasi miehen siirtolistalta helmikuussa 2007.. Kesäkuussa 2008 Kapanen solmi sopimuksen venäläisseura Ak Bars Kazanin kanssa , jossa hän oli voittamassa KHL:n ensimmäistä mestaruutta keväällä 2009 ja toista 2010. Kapanen valittiin vuoden jääkiekkoilijaksi 2009.


title: Niko Kapanen

text: Heinäkuussa 2014 Kapanen solmi 1-vuotisen sopimuksen KHL:ssä pelaavan Jokereiden kanssa. Huhtikuussa 2015 Kapanen solmi vuoden jatkosopimuksen. Hän toimi molempina kausina joukkueen kapteenina.


title: Niko Kapanen

text: Kaudeksi 2016–2017 Kapanen siiryi kasvattajaseuraansa, HPK:hon 1+1-vuotisella sopimuksella. Paluunsa myötä Kapanen otti takaisin kapteeniuden SM-Liigan joukkueessaan. Kapanen lopetti uransa kevääseen 2017.


title: Niko Kapanen

text: Maajoukkueessa Kapanen on pelannut 109 A-maaottelua. Ensimmäiset MM-kilpailut Kapanen pelasi vuonna 2000. Hän on osallistunut MM-kilpailuihin myös vuosina 2001, 2002, 2004, 2005, 2007, 2008, 2009, 2011 ja 2012. Hän osallistui niin ikään vuoden 2004 maailmancupiin sekä vuosien 2006 ja 2010 olympialaisiin.


title: Niko Kapanen

text: Kapanen kuului vuoden 2011 Suomen maajoukkueeseen, joka voitti maailmanmestaruuden.


title: Niko Kapanen

text: Niko Kapasen perheeseen kuuluu vaimo, Liisa, ja poika, Kaarlo.


title: Beaufortinmeri

text: Beaufortinmeri on merialue Luoteisterritorioiden, Yukonin ja Alaskan pohjoispuolella ja länteen Kanadan arktisista saarista. Alue on osa Pohjoista jäämerta. Sen tarkoista rajoista on erilaisia määritelmiä.


title: Beaufortinmeri

text: Jos Beaufortinmeri määritellään Alaskan Point Barrowin, Prinssi Patrickin saaren, Banksinsaaren ja Tšuktšimeren väliseksi alueeksi, sen pinta-ala on noin 476 000 km². Se on saanut nimensä Sir Francis Beaufortin mukaan.


title: Beaufortinmeri

text: Mackenzie-joki tuo Beaufortinmeren lounaisosaan suuria määriä makeaa vettä ja sedimenttiä.


title: Beaufortinmeri

text: Beaufortinmeren pohjasta on etsitty öljyä ja maakaasua 1960-luvulta asti.


title: Räimälä

text: Räimälä () on kylä Salmin maalaiskunnassa Pitkärannan piirin itäosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä Suomen luovuttamalla alueella. Räimälän kylä sijaitsee noin 46 kilometriä Pitkärannasta itään Sortavalasta Aunukseen johtavan A130-maantien varrella. Kylässä oli 780 asukasta vuonna 1996.


title: Räimälä

text: Räimälä oli osa Suomelle kuulunutta Salmin kuntaa vuoteen 1944 asti, jolloin alue luovutettiin Neuvostoliitolle.


title: Räimälä

text: Ennen vuoden 2006 kunnallishallintouudistusta Räimälä oli kylähallintoalue ja sen keskuskylä. Kylähallintoalue käsitti Pitkärannan piirin itäisimmän osan. Se rajoittui etelässä Laatokkaan, lännessä Salmin asutushallintoalueeseen, pohjoisessa Prääsän piiriin kuuluvaan Kolatselän kylähallintoalueeseen ja idässä Prääsän piiriin kuuluvaan Kinalahden kylähallintoalueeseen ja Aunuksen piiriin kuuluvaan Viteleen kylähallintoalueeseen. Räimälän kylähallintoalueen alaisuuteen kuuluivat Räimälän kylän lisäksi myös Orusjärven (30 as. v. 1996) ja Rajakonnun kylät.


title: Jani Rita

text: Jani Markus Rita (s. 25. heinäkuuta 1981 Helsinki) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, joka pelasi laitahyökkääjänä. Hän edusti suurimman osan urastaan Jokereita, jonka edustusjoukkueessa pelasi 617 runkosarjaottelua.


title: Jani Rita

text: Rita aloitti jääkiekkoharrastuksen Espoon Kiekkoseurassa, josta hän siirtyi myöhemmin Jokereiden junioreihin. Rita debytoi Jokerien edustusjoukkuessa 17-vuotiaana kauden 1998–1999 avauskierroksella vierasottelussa HPK:ta vastaan, ensimmäisen liigamaali syntyi 26. tammikuuta 1999 kotiottelussa KalPaa vastaan.


title: Jani Rita

text: Edmonton Oilers varasi hänet 13:ntena pelaajana kesällä 1999 . Vuodenvaihteessa 2000–2001 pelatuissa nuorten MM-kisoissa Rita voitti kahdeksalla maalillaan turnauksen maalipörssin ja joukkueen mukana hopeaa. Rita lähti Pohjois-Amerikkaan kevään 2001 jälkeen.


title: Jani Rita

text: Seuraavilla kolmella kaudella hän ei onnistunut vakiinnuttamaan paikkaa Edmonton Oilersin kokoonpanosta. Rita pääsi pelaamaan NHL:ssä yhteensä 15 ottelua, joissa syntyivät tehot 4+1=5. Hän onnistui silti kehittymään hyväksi pisteidentekijäksi farmissa.


title: Jani Rita

text: NHL:n työsulkukaudella 2004–2005 Rita palasi SM-liigaan, nyt HPK:n riveihin. Hän pelasi suuressa roolissa koko ajan ja hänet valittiin MM-kisajoukkueeseen. Kisojen jälkeen Rita solmi Edmonton Oilersin kanssa yhdensuunnan sopimuksen, joka tarkoittaa sitä, että pelaajan palkkaa ei voida pudottaa farmikomennuksien myötä.


title: Jani Rita

text: Hän sai heti pelipaikan Edmontonin edustusjoukkueesta, mutta rooli jäi pieneksi, ja hänet kaupattiin kesken kauden Pittsburgh Penguinsiin. Siellä Rita sai kokea yhden uran kohokohdistaan, kun hän pääsi pelaamaan supertähti Sidney Crosbyn rinnalla. Seitsemässä ottelussa Rita keräsi kuusi pistettä. Nivusvaiva pakotti hänet kuitenkin jäämään pois kokoonpanosta eikä hän myöhemmin päässyt enää pelaamaan hyökkäävissä kentällisissä. Hänen kautensa päättyi MM-kisoissa pronssin voittamiseen.


title: Jani Rita

text: Kaudeksi 2006–2007 Rita palasi Jokereihin. Silloin hän pelasi ykköskentällisessä hyvien pelintekijöiden Petri Variksen ja Kim Hirschovitsin kanssa ja voitti maalipörssin tehden 56 ottelussa 32 maalia. Lisäksi Jokerit saavutti hopeaa ja Rita valittiin SM-liigakauden tähdistökentälliseen.


title: Jani Rita

text: Kauden 2006–2007 jälkeen Ritan maalimäärät laskivat selvästi ja hänen roolinsa pieneni. Vuoden 2013 lopussa hän pelasi uransa 502. runkosarjaottelunsa Jokereissa, nousten seuran kaikkien aikojen ottelutilaston kärkeen.


title: Jani Rita

text:
Uransa kaksi viimeisintä kautta Rita pääsi Jokereiden mukana pelaamaan KHL:ssä, puolustavissa kentällisissä. 600:n Jokereissa pelatun runkosarjaottelun rajapyykin Rita ylitti KHL-liigan kotiottelussa Traktor Tšeljabinskia vastaan 10. joulukuuta 2015. Kesäkuussa 2016 Rita ilmoitti lopettavansa uransa, koska hän ei saanut perheensä kannalta sopivaa ammattilaissopimustarjousta. Rita pelasi urallaan Jokereissa kaikkiaan 617 runkosarjaottelua, mikä oli ennätys joulukuuhun 2018 asti, jolloin hänet ohitti tilastossa Tomi Mäki.
Rita lopetti 16-vuotiaana päivälukion aikatauluongelmien vuoksi, mutta hän aloitti muutaman vuoden tauon jälkeen lukion käynnin uudestaan nettiopiskelun muodossa. Rita kirjoitti ylioppilaaksi keväällä 2007, ja kirjoitusten jälkeen hän alkoi opiskella Helsingin avoimessa kauppakorkeakoulussa. Hän pääsi myöhemmin Aalto-yliopistoon jatkamaan opintojaan, ja keväällä 2016 Rita valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi.


title: Tomi Pettinen

text: Tomi Pettinen (s. 17. kesäkuuta 1977 Ylöjärvi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelasi 437 ottelua jääkiekon SM-liigassa. Hän pelasi rauhallista ja hyvää kiekollista peliä. Pettinen pelasi myös 24 NHL-ottelua New York Islandersin paidassa.


title: Tomi Pettinen

text: Vuoden 2010 helmikuussa Pettinen sai ottelussa vakavan silmävamman, jonka pelätään vahingoittaneen pysyvästi hänen vasemman silmänsä näkökykyä.


title: Tomi Pettinen

text: Pettinen aloitti uransa kasvattajaseurassaan Tampereen Ilveksessä ja debytoi SM-liigassa kaudella 1996–1997, jolloin sai tililleen 16 ottelua, joissa syntyi myös hänen liigauransa ensimmäinen maali. Toisella kaudella 1997–1998 hän vaihtoi Ilveksestä Rauman Lukkoon. Kauden 1998–1999 hän aloitti Helsingin IFK:ssa, mutta pelasi lähes koko kauden jääkiekon I-divisioonaa Kokkolan Hermeksessä.


title: Tomi Pettinen

text: Pettinen palasi Ilvekseen kaudeksi 1999–2000 ja murtautui joukkueen kokoonpanoon. Hän teki 51 ottelussa tehot 1+6=7 ja New York Islanders varasi hänet yli-ikäisenä kesällä . Ilveksen kauden 2001–2002 päätyttyä Pettinen pelasi AHL:n pudotuspeleissä, Bridgeport Sound Tigersin riveissä keväällä 2002. Pettinen solmi heinäkuussa 2002 kaksivuotisen- ja suuntaisen sopimuksen Islandersin kanssa. Ensimmäisellä Pohjois-Amerikan kaudellaan Pettinen pelasi enimmäkseen farmissa ja pääsi pelaamaan myös kaksi NHL-ottelua. Pettinen sai aloittaa kauden 2003–2004 NHL:ssä, kun Islandersin puolustaja Radek Martínek loukkaantui. Pettisen komennus jäi kuitenkin lyhyeksi ja hän pelasi kaikkiaan neljä NHL-ottelua kauden aikana.


title: Tomi Pettinen

text: Kesäkuussa 2004 Pettinen solmi 1+1-vuotisen sopimuksen Rauman Lukon kanssa. Heinäkuussa hän jatkoi vuodella sopimustaan Islandersin kanssa, mutta pelasi kautensa Raumalla vuoksi. Pettinen palasi kasvattajaseuraansa Ilvekseen kauden 2005–2006 kattavalla sopimuksella huhtikuussa 2005. Ilveksen urheilutoimenjohtaja Juha Hautamaa kommentoi hänestä:


title: Tomi Pettinen

text: Pettinen ei kuitenkaan pelannut ollut kovin kauan Ilveksen mukana, kun hän palasi New York Islandersin organisaatioon kaudeksi 2005–2006 kaksivuotisella ja yksisuuntaisella sopimuksella. Pettinen olikin ilmoittanut Ilvekselle että lähtee Pohjois-Amerikkaan, mikäli hän saa yhden suunnan sopimuksen. Kauden 2005–2006 aikana Pettinen pelasi 18 NHL-ottelua ilman tehopisteitä.


title: Tomi Pettinen

text: Pettinen siirtyi kaudeksi 2006–2007 Frölunda HC:n riveihin, Ruotsin Elitserieniin. Hän kuitenkin siirtyi kesken kauden ja 27 ottelun jälkeen sarjatasoa alemmas HockeyAllsvenskanin Leksands IF:ään, jossa pelasi myös kauden 2007–2008. Pettinen palasi Rauman Lukkoon kaudeksi 2008–2009 nelivuotisella sopimuksella. Hän oli Lukon ykköspuolustaja. Pettisen ensimmäinen sopimuskausi jäi kuitenkin rikkonaiseksi ja 46 ottelun mittaiseksi vuoden vaihteessa vaivanneen polvivamman takia. Hän lopetti uransa kauden 2011–2012 jälkeen.


title: Tomi Pettinen

text: Nykyään Pettinen valmentaa Tampereen Ilveksen C2 98 syntyneitä poikia.


title: Luettelo sellisteistä

text: Tämä on luettelo sellisteistä.


title: Laptevinmeri

text: Laptevinmeri ( , aik. "Nordenskiöldinmeri") on merialue Pohjoisella jäämerellä. Se sijaitsee Siperian pohjoisrannikon, Taimyrin niemimaan, Severnaja Zemljan ja Uuden-Siperian saarten välissä. Viereiset merialueet ovat Karanmeri ja Itä-Siperian meri.


title: Laptevinmeri

text: Meri oli aiemmin nimetty naparetkeilijä A. E. Nordenskiöldin mukaan. Nykyisin se on nimetty venäläisten tutkimusmatkailijoiden Dmitri ja Hariton Laptevin mukaan.


title: David Popper

text: David Popper (9. joulukuuta 1843 Praha, Böömi, Itävallan keisarikunta – 7. elokuuta 1913 Baden, Itävalta-Unkari) oli itävaltalainen (böömiläinen) sellisti ja säveltäjä. Hän syntyi ja opiskeli Prahassa. Popper esiintyi sellistinä ensimmäistä kertaa vuonna 1863. Vuodesta 1896 lähtien hän opetti musiikkia Budapestin konservatoriossa. Popper kuoli Badenissa.


title: David Popper

text: Suurin osa Popperin sävellyksistä on sellolle. Hän sävelsi muun muassa neljä sellokonserttoa, requiem kolmelle sellolle ja orkesterille sekä pienimuotoisempia sellokappaleita.


title: David Popper

text: David Popper, prahalaisen kanttorin, Anselmus Popperin poika, opiskeli Prahan konservatoriossa sellonsoittoa Julius Goltermannin johdolla. Nuorena taiteilijana hän konsertoi Hans von Bülowin säestämänä. Vuonna 1863 hän lähti konserttikiertueelle Euroopan suurimpiin kaupunkeihin ja saavutti suuren suosion Saksassa, Sveitsissä, Unkarissa, Hollannissa ja Englannissa. Bülowin suosituksesta hänestä tuli herttua Friedrich Wilhelm Konstantin von Hohenzollernin löwenburgin kamariorkesterin jäsen.


title: David Popper

text: Popper debytoi Wienissä vuonna 1867, minkä jälkeen hän toimi 1868–73 Wienin valtionoopperan orkesterin soolosellistinä ja oli Hellmesberger -jousikvarteton jäsen. 1872 hän meni naimisiin Sophie Menterin kanssa, joka oli Franz Lisztin oppilas. Erottuaan Wienin valtionooperasta Popper meni vaimonsa kanssa konserttikiertueille, kunnes he erosivat vuonna 1886. 1880-luvun puoleenväliin asti Popper matkusti paljon Euroopan sisällä; hän asui Lontoossa, Pariisissa, Pietarissa, Wienissä ja Berliissä ja oli hyvin suosittu korkeatasoisen soittonsa ansiosta. Vuonna 1882 hän oli kiertueella Espanjassa ja Portugaliassa ranskalaisen viulustin, Émile Sauret'n kanssa.


title: David Popper

text: Vuonna 1886 hänet kutsuttiin Unkarin Kuninkaallisen Konservatorion sellonsoiton- ja jousikvarteton opettajaksi. Siellä Popper perusti Hubay Jenőn kanssa kuuluisan jousikvarteton, joka vaikutti Unkarin musiikkielämään vuosikymmeniä. Vuosikausia säveltäjä itse myötävaikutti heidän Brahms-konsertteihinsa. Vuonna 1896 he esittivät Brahmsin c-molli -trion yhdessä. Brahms omisti Popperille sonaattinsa, jonka he esittivät yhdessä Budapestissä. Lisäksi Popper esiintyi useiden kamariyhtyeiden solistina ja myöhemmin myös Konservatorion orkesterin kapellimestarina.


title: David Popper

text:
David Popper toimi myös säveltäjänä. Hän sävelsi lähes 75 sellokappaletta ja lukuisia kappaleita myös muille soittimille.
Haydn, Saint-Saëns, Volkmann, Schumann, Molique


title: David Popper

text: Chopinin, Tšaikovskin, Pergolesin, Schubertin ja Schumannin teoksista


title: Luettelo alttoviulisteista

text: Tämä on luettelo alttoviulisteista.


title: Nilsiän kirkko

text: Nilsiän kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema, Kuopion Nilsiässä sijaitseva, vuonna 1905 valmistunut ja 1906 käyttöön vihitty kivikirkko. Tyyliltään kirkko on melko selväpiirteistä kansallisromantiikkaa jossa on uusgoottisia piirteitä. Kirkkoon mahtuu 1200 henkeä. Kirkon rakennusaine on kvartsiitti, joka on louhittu Nilsiän Tahkovuorelta. Nilsiän kirkko on Suomen ainoa kvartsiitista rakennettu kirkko. Kirkon pieneksi erikoisuudeksi voitaneen laskea kivipintainen tornin huippu muun katon ollessa peltiä. Nilsiän kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelemista luonnon kivikirkoista suurin, nykyisen Suomen alueella. Suurin Stenbäckin suunnittelemista luonnon kivikirkoista oli Koiviston kirkko, joka ei toimi enää kirkkona vaan on kulttuuritalona.


title: Nilsiän kirkko

text: Alttaritauluna on Juho Rissasen 1907 maalaama Jeesuksen Golgatalle menoa kuvaava "Ristin tie". Maalauksen malleina on käytetty paikallisia ihmisiä. 1928 kirkkoon laitettiin sähkövalot ja seiniä korjailtiin muutama vuosi sen jälkeen. Kirkkoa on maalattu sisältä 1955 ja 1984. Vuonna 2014 kirkossa oli pienimuotoinen remontti, jossa uusittiin muun muassa sähköjä. Kirkossa on 25-äänikertaiset Asko Rautinahon (Urkurakentamo Tuomi) suunnittelemat urut. Kirkon pihalla on Paavo Ruotsalaisen muistomerkki. Kirkon 100-vuotisjuhlan kunniaksi kanttori Petri Karaksela sävelsi ja kirjoitti libreton oopperaan "Polvesta polveen".


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Vuonna 1999 yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailut käytiin 5.–7. maaliskuuta Maebashissa, Japanissa.


title: Luettelo banjisteista

text: Tämä on luettelo banjon soittajista.


title: Voitto

text: Voitto voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Anne Mattila

text: Anne Sisko Mattila (s. 31. toukokuuta 1984 Karvia) on suomalainen iskelmälaulaja. Hän on lähtöisin seitsemänlapsisesta perheestä. Hänen sisarensa Anneli ja Anniina Mattila ovat laulajia, ja myös perheen nuorin tytär Anitta laulaa ja keikkailee.


title: Anne Mattila

text: Anne Mattilan ensimmäinen julkinen esiintyminen oli yhdeksänvuotiaana Kauhajoella. Keikkailun hän aloitti yksitoistavuotiaana kauhajokelaisen Risto Ala-Ikkelän orkesterin solistina. Vuotta myöhemmin Mattila hakeutui Asko Järvelän yhtyeen solistiksi esiintyen yhtyeen solistina vajaat pari vuotta pääasiassa pienissä tilaisuuksissa. Samoihin aikoihin hänellä oli myös ensimmäinen oma konsertti Karviassa. Laulu-uran alkuaikoina hän osallistui menestyksellisesti useisiin laulukilpailuihin ja voitti 13-vuotiaana jenkanlaulun Suomen-mestaruuden. Syksyllä 2000 Mattila vaihtoi säestäväksi yhtyeekseen Maestrot-yhtyeen. Hänen ensimmäinen tv-esiintymisensä oli samana syksynä Yle TV2:n Huvin vuoksi -ohjelman Tähtiputkessa.


title: Anne Mattila

text: Ensimmäisen levytyksensä Mattila teki vuonna 1998. Vuonna 2000 hän solmi levytyssopimuksen BMG-levy-yhtiöön ja kesällä 2001 julkaisiin Jori Sivosen säveltämät ja Vexi Salmen sanoittamat singlet "Asfalttiviidakko" ja "Pienen hetken". Singlet nousivat Suomen soittolistojen kärkeen. Singlejä seurasi huhtikuussa 2002 julkaistu albumi "Anne Mattila", joka myi loppukesästä kultaa ja seuraavana vuonna platinaa. Mattilan seuraava albumi "Enkeleitä, onko heitä" julkaistiin lokakuussa 2003, ja levy saavutti kultalevyrajan parissa viikossa. Annelta on ilmestynyt 15 omaa albumia, ja ne ovat saavuttaneet seitsemän platina- ja kymmenen kultalevyä. Annen elokuussa 2009 ilmestyneellä albumilla "Kaikki muu voi mennä" oli ensimmäistä kertaa Annen omia sävellyksiä ja sanoituksia. Albumi "Kuivaa koivua" julkaistiin 2016.


title: Anne Mattila

text: Mattilan siskokset ovat levyttäneet yhteisen joululaululevyn ja esiintyneet useissa yhteiskonserteissa. Syksyllä 2008 he tekivät ensimmäisen yhteisen laajamittaisen konserttikiertueen, joka käsitti kymmenen konserttia eri paikkakunnilla. Kiertueen jatkoksi sisarukset esiintyivät viikon Iskelmän -risteilyllä Punaisella merellä Egyptissä sekä Jordaniassa.


title: Anne Mattila

text: Mattilan taustalla soittaa Anne Mattilan orkesteri. Hän oli ehdokkaana Iskelmä Finlandia -palkinnon saajaksi vuodelle 2007.


title: Anne Mattila

text: Keväällä 2011 Mattila lupautui mukaan syksyllä järjestettävän Tanssii tähtien kanssa -ohjelman kuudennelle kaudelle. Kesällä hän kuitenkin perui osallistumisensa liian tiiviin aikataulutuksen vuoksi. Mattila oli yksi The Voice of Finlandin kolmannen tuotantokauden tähtivalmentajista.


title: Anne Mattila

text: Mattila on nykyään myös kuvataiteilija. Hän on avannut oman taidekahvilan, joka toimii myös keikkapaikkana.


title: Anne Mattila

text: Lauluntekijänä hän tekee kappaleita muillekin artisteille, ja hän on julkaissut omia kappaleita muutamilla soololevyillään. Esimerkiksi "Rakkauden roinaa" -levyllä on neljä hänen tekemäänsä kappaletta.


title: Anne Mattila

text: Mattila perusti Karviassa toimivan artistivuokrausta harjoittavat AM-Musiikkipalvelut Oy -yrityksen vuonna 2003. Hän on yrityksen toimitusjohtaja. AM-Musiikkipalvelut Oy omistaa Mattilan taidekahvilan ja Musalato-nimisen äänitysstudion. Musalato-studiossa on äänitetty joitakin Mattilan levyjä.Anne Mattila on kihloissa yhtyeensä rumpalin kanssa.


title: Luettelo bassokitaristeista

text: Tämä on luettelo bassokitaristeista.


title: Severnaja Zemlja

text: Severnaja Zemlja (, ) on Pohjoisessa jäämeressä Taimyrin niemimaan pohjoispuolella, Karanmeren ja Laptevinmeren välissä sijaitseva saaristo. Hallinnollisesti saaristo kuuluu Venäjän Krasnojarskin aluepiiriin. Reitti maantieteelliselle Pohjoisnavalle kulkee Severnaja Zemljan Komsomoletsin saaren pohjoisimmasta kärjestä Arktisesta niemestä (, ) läpi jäätyneen avomeren.


title: Severnaja Zemlja

text: Saaristo käsittää neljä suurta saarta ja noin 70 pienempää, yhteispinta-alaltaan noin 37 000 km². Pääsaaret ovat, pohjoisesta etelään,Saarilla on jäätiköitä ja ne ovat kasvittomia tai niillä esiintyy kitukasvuista polaariaavikkoa, tundran kylmintä aluetta. Lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan noin +5 °C ja kylmin −40 °C. Saaria kylmentää talvella Siperian korkeapaine. Vuoden sademäärä on alle 100 mm.


title: Severnaja Zemlja

text: Severnaja Zemlja on viimeinen maapallolla löydetty saaristo. Saaret merkittiin karttaan vasta vuonna 1913 ja nimettiin alun perin Nikolai II:n maaksi. Aluksi kyseessä uskottiin olevan yksittäinen saari, ja vasta ilmalaiva Graf Zeppelinin vuoden 1931 arktinen lento paljasti saaria olevan ainakin kaksi. Myöhemmät Nikolai Urvantsevin ja Georgi Ušakovin tutkimusretket (1931–1933) osoittivat alueen jakautuvan useampiin saariin.


title: Luettelo cembalisteista

text: Tämä on luettelo cembalisteista.


title: Segežan piiri

text: Segežan piiri () on kunnallishallinnollinen alue Karjalan tasavallassa Äänisen ja Vienanmeren välisellä kannaksella, suuren Uikujärven ympäristössä.


title: Segežan piiri

text: Piirissä asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 41 215 henkeä. Heistä kaupunkilaisia oli 38 003 ja maaseudun asukkaita 3 212.


title: Segežan piiri

text: Piiriin kuuluu kaksi kaupunkikuntaa ja neljä maalaiskuntaa. Piirin hallintokeskus ja ainoa kaupunki on Segeža (Segee). Piirissä on merkittävää metsä- ja alumiiniteollisuutta.


title: Segežan piiri

text: Kuntien asukasluvut ovat vuoden 2010 väestönlaskennasta.


title: Karanmeri

text: Karanmeri () on Pohjoiseen jäämereen kuuluva merialue Siperian pohjoispuolella. Sen erottaa lännessä Barentsinmerestä Karansalmi ja Novaja Zemlja. Idässä Severnaja Zemlja erottaa sen Laptevinmerestä.


title: Karanmeri

text: Karanmeri on suunnilleen 1 450 kilometriä pitkä ja 970 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on noin 880 000 km². Keskisyvyys on 110 metriä.


title: Karanmeri

text: Neuvostoliitto ja sittemin Venäjä on hävittänyt vanhoja ydinsukellusveneitään ja niiden reaktoreita hautaamalla ne Karanmereen. Karanmeren pohjassa on arviolta 17 000 säiliötä käytettyä ydinpolttoainetta, viisi ydinsukellusvenettä ja 16 entistä reaktoria. Ympäristöjärjestö Bellonan mukaan radioaktiivisessa romussa piilee uhka ympäristölle, sillä alueella etsitään aktiivisesti öljyä ja maakaasua.


title: John Patitucci

text: John Patitucci (s. 22. joulukuuta 1959) on yhdysvaltalainen jazzbasisti. Hän on maailman huippuja sekä bassokitaran että kontrabasson soittajana.


title: John Patitucci

text: Viime aikoina Patitucci on erikoistunut perinteisempään jazziin, mutta hän tuli alun perin tunnetuksi Chick Corean fuusioyhtyeessä. Muihin yhteistyökumppaneihin ovat kuuluneet Stan Getz, Freddie Hubbard, Danilo Pérez ja viimeksi Wayne Shorter, jonka kvartetissa Patitucci soittaa. Vuosien varrella Patitucci on tehnyt myös lukuisia omia levyjä.


title: Vehmersalmen kirkko

text:
Vehmersalmen kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema kirkko Vehmersalmella Kuopiossa. Kirkko valmistui vuonna 1919 ja se rakennettiin tiilestä. Vehmersalmella on aikoinaan toiminut kolmekin tiilitehdasta. Alttaritauluna on August Ripatin "Jeesus Getsemanessa." Kirkkoon mahtuu 600 henkeä. Muodoltaan kirkko on tornillinen pitkäkirkko ja sillä on korkea satulakatto.
Kangasalan urkurakentamon vuonna 1935 valmistamat urut ovat 15-äänikertaiset.


title: Vehmersalmen kirkko

text: Tyyliltään kirkko edustaa jälkijugendia. Kirkon epäsymmetrinen pohjakaava viittaa kansallisromantiikkaan ja yksityiskohdat kuten tiilikoristeet edustavat siihen liittyvää historismia.


title: Karansalmi

text: Karansalmi tai Karanportti () on kapea salmi Vaigatšin ja Novaja Zemljan saarten välissä Siperian pohjoispuolella. Se yhdistää Karanmeren ja Barentsinmeren toisiinsa. Karansalmi oli tärkeä kulkuväylä Koillisväylän varhaisten tutkimusmatkojen aikana.


title: Luettelo fagotisteista

text: Tämä on luettelo fagotisteista.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2001

text: Vuonna 2001 yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut käytiin 9.–11. maaliskuuta Lissabonissa, Portugalissa.


title: Luettelo kontrabasisteista

text: Tämä on luettelo kontrabasisteista.


title: Kuusema

text: Kuusema (; ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kemin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Kuusemajoen suussa 45 kilometriä Vienan Kemistä pohjoiseen. Taajamassa on 450 ja kunnassa 745 asukasta (vuonna 2013).


title: Kuusema

text: Kuuseman kunnan pinta-ala on 7 739 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Kemin piirin Papinsaaren, Kemin ja Vääräkosken, lännessä Kalevalan piirin Jyskyjärven ja luoteessa Louhen piirin Ambarnyin kuntiin sekä idässä Vienanmereen. Pinta-alasta 53,8 % on metsää, 40,6 % vesistöjä, 5,1 % luonnonsuojelualuetta ja 1,1 % maatalousmaata.


title: Kuusema

text: Seutu kuuluu itää kohti laskeutuvaan Vienanmeren alankoon. Tärkeimmät joet ovat Vienanmereen laskevat Kemijoki, Kesäjoki, Ponkamajoki, Kuusemajoki, Vonkajoki ja Kalkajoki. Järviä ovat Ponkamanjärvi ("Pongoma"), Levitskoje, Vuoksjärvi ("Vokšozero"), Ruokojärvi ("Bolšoje Rogozero"), Lisje ja Bolšoje Jagolamba. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabro, graniitti, hiekka, sora ja turve. Kunnan alueella sijaitsevat Syrovatkan ja Kriitinän rauhoitusalueet. Ympäristön tila on hyvä.


title: Kuusema

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Kalkalahden, Kriitinän ja Ponkaman kylät sekä Lambinon, Siian, Ponkaman ja Vonkan rautatieasemat. Kalkalahti, Kriitinä ja Ponkama ovat noin sadan asukkaan kyliä. Asemilla ei juurikaan ole vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 84 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 6 % karjalaisia, 3 % ukrainalaisia ja 2 % valkovenäläisiä.


title: Kuusema

text: Kuuseman kylä kuului aikoinaan Ponkaman kuntaan, joka lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin osaksi Kemin piiriä. Vuonna 1926 kylässä ja asemanseudulla oli satakunta asukasta, joista viidesosa oli karjalaisia.


title: Kuusema

text: Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18 sekä Muurmannin rata, jolla on Kuuseman, Siian, Vonkan, Lambinon ja Ponkaman asemat. Valtatieltä haarautuu tie Kuuseman kautta Ponkaman kylään. Kuuseman asemalla pysähtyvät Kemin ja Louhen väliset paikallisjunat sekä joukko kaukojunia. Linja-autoyhteyksiä ei ole.


title: Kuusema

text: Tärkeimpiä työllistäjiä ovat rautatie ja palvelut. Luonnonvaroista hyödynnetään kiveä. Metsäteollisuuden merkitys on vähäinen. Maataloutta edustavat asukkaiden palstaviljelmät. Ponkaman kylän lohenkasvattamo on lopettanut toimintansa kuljetusvaikeuksien takia.


title: Kuusema

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti, leipomo ja kolme kauppaa. Kriitinässä on kulttuuritalo museoineen.


title: Kuusema

text: Kuuseman taajama koostuu erillään sijaitsevista Vanhan- ja Uuden-Kuuseman kylistä sekä asemanseudusta. Koivujoki erottaa Vanhan-Kuuseman asemanseudusta. Vanha-Kuusema on tyypillinen yhden kadun varrelle rakennettu kylä. Taajaman itäosassa on vesijohdolla ja keskuslämmityksellä varustettuja usean perheen asuintaloja.


title: Kuusema

text: Kalkalahden, Kriitinän ja Ponkaman pomorikylillä sekä autioksi jääneellä Kesäjoen kylällä on historiallisen asutuksen status. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvun puolivälissä pystytetty Kriitinän kirkko ja Kesäjoen tsasouna sekä kylien vanhat asuin- ja talousrakennukset sekä hautausmaat. Kriitinän lähellä on kivikautinen asuinpaikka ja saamelaisten keskiaikainen hautapaikka.


title: Kuusema

text: Seudun matkailupotentiaali perustuu lähes koskemattomana säilyneeseen luontoon ja vesistöihin sekä kulttuurihistoriallisiin nähtävyyksiin. Mitään matkailupalveluja ei ole.


title: Luettelo kornetisteista

text: Tämä on luettelo tunnetuista kornetisteista.


title: Ponkama

text: Ponkama () on kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Kuuseman kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Ponkamajoen suussa 8 kilometriä Kuuseman asemalta itään. Kylässä on 57 asukasta (vuonna 2013).


title: Ponkama

text: Ponkama on vanha pomorilaiskylä. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan, joka käsitti Kalkalahden, Kesäjoen, Kriitinän, Ponkaman ja Ruokojärven kyläkunnat. Ponkaman volosti rajoittui pohjoisessa Kieretin, lännessä Vitsataipaleen ja Paanajärven sekä etelässä Usmanan volostiin ja Kemin kaupunkiin. Vuonna 1905 volostissa oli 1 758 asukasta. Ponkaman kylässä oli 40 taloa, kyytiasema, kirkko ja 305 asukasta.


title: Ponkama

text: Ponkaman volosti liitettiin vuonna 1927 pääosin Kemin ja pieneltä osin Kemijoen piiriin. Ponkamasta muodostettiin Kemin piirin kyläneuvosto, johon kuului myös Kuusema sekä joukko Muurmannin radan varrella sijainneita asutuksia. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli yli 1 900 asukasta, jotka olivat kansallisuudeltaan etupäässä venäläisiä. Ponkaman kylässä asukkaita oli 340.


title: Ponkama

text: Ponkamasta on tieyhteys Kuusemaan. Kylässä toiminut kalanviljelylaitos on suljettu kuljetusvaikeuksien takia. Palveluihin kuuluvat kerhotalo, lääkintäasema ja kauppa.


title: Ponkama

text: Kylällä on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkeihin kuuluu joukko vanhoja aittoja ja sauna.


title: Luettelo luutisteista

text: Tämä on luettelo luutunsoittajista.


title: Kansalaisoikeusliike

text: Kansalaisoikeusliike on periaatteessa missä tahansa maassa nouseva liike, joka pyrkii saamaan kaikille maan asukkaille kansalaisoikeudet ja lisäämään tasa-arvoa. Useimmiten kansalaisoikeusliikkeeksi kutsutaan rasismin vastaista liikehdintää, etenkin Yhdysvalloissa vuosina 1945–1970. Liike johti syrjinnän kieltävän "kansalaisoikeuslain" () säätämiseen Yhdysvalloissa vuonna 1964.


title: Kansalaisoikeusliike

text: Kansalaisoikeus- ja ihmisoikeusaktivistien ero on usein semanttinen kysymys; erään määritelmän mukaan kansalaisoikeusliike keskittyy enemmän yksilön oikeuksiin yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen, ja sille riittää, että saman maan sisällä kaikilla on samat oikeudet, kun taas ihmisoikeuksissa pyritään maailmanlaajuisten standardien saavuttamiseen. Voidaan myös määritellä, että ihmisoikeudet ovat koko ihmiskunnan minimioikeudet, kun taas kansalaisoikeusliitteen tavoitteena on samat oikeudet kaikille.


title: Kansalaisoikeusliike

text: Tyypillisiä tavoitteita:


title: Kauhavan kirkko

text: Kauhavan kirkko on tyyliltään uusgoottilainen, tornillinen pitkäkirkko Kauhavalla. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkkoon mahtuu 950 henkeä. Kirkko on rakennettu punatiilestä ja harmaasta graniitista vuosina 1923–1925 ja se vihittiin käyttöön 4. lokakuuta 1925. Paikalla aiemmin sijainnut vuonna 1756 valmistunut puukirkko paloi vuonna 1921.


title: Kauhavan kirkko

text: Kirkko rakennettiin betonilaatalle, joka ei kestänyt sen painoa ja vuonna 1962 se jouduttiin perustamaan uudelleen teräsbetonipaalujen päälle. Kirkko maalattiin sisältä vuosina 1964 ja 1979 Yki Nummen suunnitelmien mukaan ja vanha betonipaanukatto uusittiin vuonna 1980 kuparikatoksi. Alttaritaulu "Jeesus siunaa lapsia" on vuodelta 1882 ja on peräisin Kauhavan vanhasta kirkosta. Kauhavan kirkko on toiseksi viimeinen arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelemista kirkoista. Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on kuvanveistäjä Johannes Haapasalon veistos vuodelta 1946.


title: Kauhavan kirkko

text: Urut ovat 32-äänikertaiset ja ne on rakentanut 1968 Kangasalan urkutehdas. Myös kirkon vanhemmat, 22-äänikertaiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat.


title: Kauhavan kirkko

text: Vieressä sijaitseva siunauskappeli on valmistunut vuonna 1955.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Vuonna 2003 yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut käytiin 14.–16. maaliskuuta National Indoor Arenalla, Birminghamissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa.


title: Luettelo mandolinisteista

text: Tämä on luettelo mandoliinin soittajista.


title: Luettelo asuntokaupassa käytettävistä lyhenteistä

text:
Ohessa on lueteltu joitakin asuntokaupassa, asuntojen pohjapiirustuksissa ja muissa suunnitelmissa käytettävistä yleisimmistä lyhenteistä.
__toc__


title: Oulanka

text: Oulanka (paikallinen muoto "Oulunka", myös "Oulangansuu, Oulungansuu"; ) on entinen kylä ja volosti Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Pääjärveen laskevan Oulankajoen suussa 60 kilometriä Kiestingistä linnuntietä luoteeseen.


title: Oulanka

text: Pääjärven alkuperäinen saamelaisasutus karjalaistui 1700-luvun aikana. Seudun ensimmäiset kylät, Kuntikylä, Oulangansuu ja Sohjanansuu, syntyivät 1700-luvun alussa. 1800-luvulla muuttoliike jatkui pohjoiseen kohti Vienanmeren Kantalahtea.


title: Oulanka

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa seudun kylät muodostivat Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen Oulangan volostin eli kunnan, joka jakautui Kuntikylän, Oulangan, Sohjanansuun ja Soukelon kyläkuntiin. Se rajoittui pohjoisessa Kantalahden, idässä Koudan ja Kiestingin sekä etelässä Pistojärven volosteihin ja lännessä Suomeen. Vuonna 1905 volostissa oli 18 kylää ja yli 1 700 asukasta. Oulangan kyläkuntaan kuuluivat kirkonkylän lisäksi Taavon (ven. "Tavanga") ja Vartielammen ("Vartalambino") kylät sekä Kormohonkylän ("Karmanga"), Kostovaaran ("Koštovara") ja Ukonniemen ("Tsipringa") uudiskylät, joissa oli yhteensä 424 asukasta. Oulangan kylässä oli 33 taloa, kirkko, koulu ja 198 asukasta.


title: Oulanka

text: Vuonna 1927 Oulangan volosti liitettiin Kiestingin piiriin. Se muodosti lähikylineen kyläneuvoston, johon kuuluivat myös Kankahaisen (ven. "Borovskaja"), Kormohonkylän, Kostovaaran, Taavon ja Vartielammen kylät. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli 530 asukasta, joista yli 90 % oli karjalaisia ja loput etupäässä venäläisiä.


title: Oulanka

text: Oulangan kyläneuvosto liitettiin Niskan kyläneuvostoon vuonna 1959. Myöhemmin kylä jäi Kumajoen säännöstelyaltaan vedenpinnan alle.


title: Oulanka

text: Oulangan seutu on kuuluisa luonnonkauneudestaan. Sen nähtävyyksiä ovat Päänuorunen ja Kivakkatunturi sekä Oulankajoen mahtava Kivakkakoski. Entisen volostin kylistä ovat nykyään asuttuja vain Niska ja Murmanskin alueeseen kuuluva Koutajärvenpää. Alueella sijaitsee Paanajärven kansallispuisto.


title: Luettelo oboisteista

text: Tämä on luettelo oboisteista.


title: Sandro Caldini

text: Sandro Caldini on italialainen oboisti. Hänen veljensä on säveltäjä Fulvio Caldini, jonka sävellyksiä hän usein esittää. Oboen lisäksi Caldini on soittanut muun muassa oboe d’amorea ja englannintorvea.


title: Ahnus

text: Ahnus eli Oštretšini (karjalaksi ja vepsäksi Ahnus, ) oli kunta ja sen keskuskylä Aunuksen Karjalan etelärajalla Syvärin varrella Petroskoin kihlakunnassa. Kunnan keskuskylä sijaitsi Syvärin keskijuoksulla noin 30 kilometriä Syvärinniskasta. Kuntaan kuului noin 30 kylää. Vuonna 1902 kunnassa oli 3 309 asukasta. Kun Karjalan ASNT perustettiin 1920-luvulla, Ahnuksen alue jäi sen ulkopuolelle ja tuli kuulumaan Leningradin alueeseen. Nykyisin miltei koko Ahnuksen alue on jäänyt Iivinän tulva-alueen alle.


title: Luettelo pasunisteista

text: Tämä on luettelo pasunisteista.


title: Luettelo pianisteista

text: Tämä on luettelo pianisteista.


title: Luettelo trumpetisteista

text: Tämä on luettelo trumpetisteista.


title: Mätässyvä

text: Mätässyvä (myös Mätysova, Mätäskylä, ) oli kunta ja sen keskuskylä Aunuksen Karjalan Aunuksen kihlakunnan etelärajalla, Syvärin keskijuoksulla. Mätässyvän kunnan alue jäi 1920-luvulla perustetun Karjalan ASNT:n ulkopuolelle, ja tuli kuulumaan Leningradin alueeseen. Mätässyvän alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämänä vuosina 1941–44.


title: Luettelo ukulelen soittajista

text: Tämä on luettelo ukulelen soittajista.


title: Petteri Nokelainen

text: Petteri Nokelainen (s. 16. tammikuuta 1986 Imatra, Suomi) on suomalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari.


title: Petteri Nokelainen

text: Nokelainen on pelannut urallaan 245 NHL-runkosarjaottelua tehopistein 20+21=41, ja pudotuspeleissä 21 ottelua tehoin 0+2=2. SM-liigassa Nokelainen on edustanut kasvattajaseuraansa SaiPaa sekä Jokereita. SM-liigan runkosarjassa hän on pelannut 140 ottelua tehoin 31+25=56 ja pudotuspeleissä 7 ottelua tehoin 2+0=2.


title: Petteri Nokelainen

text: Nokelainen aloitti jääkiekkoilun Imatran Ketterässä, josta siirtyi lappeenrantalaiseen Saimaan Palloon C-juniorina. Hän pelasi ensimmäiset ammattilaisottelunsa SaiPassa kaudella 2002–2003. Seuraavana kahtena vuonna Nokelainen pelasi koko kaudet aikuisten sarjassa. Kaudella 2004–2005 Nokelainen teki jo 15 maalia ja nousi SaiPan luottopelaajien joukkoon.


title: Petteri Nokelainen

text: Kesällä 2005 Nokelainen teki kahden vuoden sopimuksen Espoo Bluesin kanssa , mutta ei ehtinyt pelata Bluesissa otteluakaan, sillä elokuussa Nokelainen allekirjoitti sopimuksen NHL-seura New York Islandersiin . Islanders oli varannut Nokelaisen vuoden 2004 16. vuorolla . Nokelainen pääsi heti tulokaskaudellaan Islandersin NHL-kokoonpanoon, mutta pelasi vain 11 ottelua tehoin 1+1. Nokelaisen kautta kuitenkin vaivasi polvivamma, minkä seurauksena hänen polvilumpionsa leikattiin huhtikuussa 2006.


title: Petteri Nokelainen

text: Nokelainen palasi kaudeksi 2006–2007 jälleen pelikaukaloihin. Hän ei kuitenkaan päässyt toisella Pohjois-Amerikan kaudella peliaikaa Islandersissa, vaan oli koko kauden AHL-seura Bridgeport Sound Tigersissa. Ennen kauden 2007–2008 alkua Nokelainen kaupattiin Boston Bruinsiin, josta Islanders sai hyökkääjä Ben Walterin ja mahdollisen varausvuoron. Nokelainen pelasi Bostonissa kauden 2008–2009 loppupuolella asti. Hänet kaupattiin maaliskuussa 2009 Anaheim Ducksiin vaihdossa Steve Montadoriin. Nokelaisen ura Anaheimissa kesti vuoden verran, kunnes hänet kaupattiin maaliskuussa 2010 Phoenix Coyotesiin vaihdossa kuudennen kierroksen varausoikeuteen.


title: Petteri Nokelainen

text: Elokuussa 2010 Nokelainen allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Helsingin Jokereiden kanssa. Kaudeksi 2011–2012 hän palasi NHL-liigaan, Phoenix Coyotesin joukkueeseen. Lokakuussa 2011 Nokelainen siirtyi Montréal Canadiensiin yhdessä Garrett Staffordin kanssa. Toiseen suuntaan siirtyi Brock Trotter.


title: Petteri Nokelainen

text: Nokelainen edusti Suomea sekä 18- että 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. 18-vuotiaiden kisoissa vuonna 2004 Nokelainen teki 5 maalia ja antoi 6 maalisyöttöä. Saldolla hän jakoi turnauksen pistepörssin kärkipaikan yhdessä joukkuekavereiden Lauri Korpikosken, Lauri Tukosen ja venäläisen Roman Vološenkon kanssa.


title: Petteri Nokelainen

text: Ensimmäiset aikuisten maaottelunsa Nokelainen pelasi keväällä 2011. Hän osallistui myös samana keväänä Slovakiassa pelattuihin MM-kilpailuihin, jossa Suomi voitti historiansa toisen maailmanmestaruuden. Hän teki Ruotsia vastaan pelatussa loppuottelussa Suomen 2–1-johtomaalin, joka jäi lopulta myös voittomaaliksi.


title: Sateenkaarihallitus

text: Sateenkaarihallitus on hallitus, joka muodostetaan useista eri puolueista, jossa on sekä oikeistoa, vasemmistoa ja puoluekentän keskellä olevia puolueita. Sateenkaarihallituksia käytetään mm. silloin, kun taloudella menee huonosti ja tarvitaan vaikeita päätöksiä. Muulloin sateenkaarihallitukset ovat ongelmallisia, koska eri puolueet eivät helposti pääse sopuun päätettävistä asioista ja täytyy tehdä ns. lehmänkauppoja. Suomessa oli sateenkaarihallitus vuosina 1995–2003 (Lipposen I ja II hallitus) sekä vuosina 2011–2014 (Kataisen hallitus sekä Stubbin hallitus vihreiden eroon syyskuussa 2014 asti).


title: Martin Lawrence

text: Martin Fitzgerald Lawrence (s. 16. huhtikuuta 1965 Frankfurt am Main, Hessen, Saksa) on yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko, ohjaaja ja tuottaja.


title: Martin Lawrence

text: Lawrence syntyi Frankfurt am Mainissa, Saksassa, missä hänen isänsä John Lawrence työskenteli Yhdysvaltain ilmavoimien palveluksessa. Lawrencen ollessa seitsemän vuoden iässä, hänen isänsä jätti työnsä ja muutti perheineen Landoveriin, Marylandin osavaltioon. Vanhempiensa erottua, Martin näki harvoin isäänsä. Hänen äitinsä, Chlora, työskenteli kahdessa työssä elättääkseen itsensä ja kuusi lastaan.


title: Martin Lawrence

text: Asuessaan Marylandissa, Lawrence kävi Eleanor Roosevelt High Schoolia. Hän erikoistui nyrkkeilyssä ja menestyi turnauksissa, mutta päätti kuitenkin siirtyä komiikkaan, missä hän oli ollut aina todella hyvä. Koulussa Martin piti pilkkanaan muita välitunneilla ja opettajat antoivat hänen kertoa oppitunneilla muutamien minuuttien ajan vitsejä saaden luokkatoverinsa nauramaan. Eräs opettaja suosittelikin Martinia aloittamaan esiintymisen ja tämä alkoikin esiintyä paikallisella komediaklubilla.


title: Martin Lawrence

text: Lawrencen ura näyttelijänä alkoi televisiossa 1980-luvun puolivälissä. Hänen ensimmäinen elokuvarooli oli Spike Leen elokuvassa "Do the Right Thing" (1989). Läpimurtonsa hän teki jo seuraavana vuonna "House Party" -elokuvan myötä, joka sai jatko-osan vuotta myöhemmin. "Bumerangi" (1992) oli Eddie Murphyn tähdittämä elokuva, jossa Lawrencella oli suuri sivuosa.


title: Martin Lawrence

text: Lopullisen läpimurtonsa Lawrence teki "Pahat pojat" -elokuvan myötä vuonna 1995 yhdessä Will Smithin kanssa. Elokuva sai jatko-osan vuonna 2003. Vuonna 1996 Lawrence itse käsikirjoitti, ohjasi, tuotti ja näytteli elokuvan "A Thin Line Between Love and Hate". "Ei mitään menetettävää" (1997) oli Lawrencen ja Tim Robbinsin tähdittämä komedia miehestä (Robbins), joka lähtee automatkalle yllätettyään vaimonsa rysän päältä. "Life" toi yhteen vuonna 1999 Murphyn ja Lawrencen, "Timanttikyttä" oli taasen Lawrencen yksin tähdittämä toimintakomedia.


title: Martin Lawrence

text: Vuonna 2000 tuli entistä paremmin suuren yleisön tietouteen "Hamekyttä"-elokuvan myötä. Tässä kreisikomediassa Lawrencen esittämä etsivä joutuu pukeutumaan vanhaksi naapurin rouvaksi päästäkseen selvittämään rikosta. Elokuva tuotti pelkästään Yhdysvalloissa lähes 120 miljoonaa dollaria. Elokuvalle on tehty kaksi jatko-osaa; Hamekyttä 2 (2006) ja Hamekyttä – pojasta polvi paranee (2011).


title: Martin Lawrence

text: "Konnasota" (2001) oli Lawrencen ja Danny DeViton tähdittämä rikoskomedia, jonka taloudellinen menestys jäi alle odotusten. Sittemmin hän on tehnyt pääosan muun muassa elokuvissa "Black Knight" joka ilmestyi vuonna 2001 ja "Veijareita vai vartijoita" joka ilmestyi vuonna 2003 ja oli yksi vuoden parhaimpia komedioita, jotka tekivät hänestä yhden Hollywoodin parhaiten palkatuimman tähden. Vuonna 2005 valmistuneessa elokuvassa "Levypallo" Martin Lawrence oli pääosassa.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2004

text: Vuonna 2004 yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut käytiin 5.–7. maaliskuuta Budapestissa, Unkarissa, uudelleen rakennetulla 13 000 -paikkaisella Budapest Arenalla. Budapestissa oli järjestetty kisat kerran aikaisemmin, vuonna 1989.


text: 200 metrin juoksu oli viimeistä kertaa lajina sisäratojen MM-kilpailuissa, koska viralliset hallikisat käydään tiukkakaarteisella 200 metrin radalla ja tällöin ulkoradoilla juoksevat ovat selvässä etulyöntiasemassa sisemmillä radoilla juoksevia kohtaan.


title: Pelastustorni

text: Pelastustorni tai hätätorni (launch espace system) on miehitetyissä avaruusaluksissa käytetty turvalaite, joka laukaisun aikaisessa hätätilanteessa kuljettaa miehitetyn osan pois kantoraketista. Pelastustorni sisältää polttoainetta sekä pienen ja tehokkaan rakettimoottorin työntövoimaa varten. Pelastustornin moottorit osoittavat yleensä poispäin komentomoduulista, etteivät kuumat pakokaasut aiheuttaisi vaaratilannetta miehistölle. Laukaisun loppuvaiheessa torni poistetaan, kun se muodostuu hyödyttömäksi.


title: Pelastustorni

text: Esimerkiksi kehitteillä olevassa Dragon V2-aluksessa kapseliin integroidut rakettimoottorit toimivat laukaisun keskeytysjärjestelmänä. Tällöin järjestelmä on koko lennon ajan kiinnitettynä alukseen.


title: Pelastustorni

text: Avaruussukkula ei sisältänyt minkäänlaista laukaisunkeskeytysjärjestelmää.


title: Kärnäiitti

text: Kärnäiitti on paikallinen nimitys Suomen Lappajärven seudulla esiintyvälle, yleisemmin nimellä impaktiitti () tunnetulle kivilajille. Se on impaktilaavaa, joka on syntynyt nopeasti maahan pudonneen asteoroidin eli meteoriitin törmäyskohdan iskuvoiman seurauksena sulaneesta kallioperästä, Lappajärven tapauksessa paljolti graniitista ja gneissistä. Sulaan on sekoittunut muita sulamatta jääneitä kivenpalasia ja mineraalisiruja, pääasiassa kvartsia. Kärnäiitti sisältää myös hieman törmänneen kappaleen aineksia, esimerkiksi iridiumia. Kärnäiittiä käytetään paikallisesti koruissa ja koristelaattoina.


title: Kärnäiitti

text: Kärnäiitti nimetty Etelä-Pohjanmaan maakuntakiveksi Nimensä se sai löytymispaikkansa Lappajärven Kärnänsaaren mukaan. Se kohoaa Lappajärven pohjoisosassa 10-20 m ympäristöään ylemmäksi ja on merkkinä saaren muodostavasta kovasta kivilajista. Noin 78 miljoonaa vuotta sitten halkaisijaltaan 1,5 kilometrinen meteoriitti iskeytyi nykyisen järven kohdalle useiden kymmenien kilometrien sekuntinopeudella. Meteoriittikraatteriin syntyi myöhemmin järvi. Kärnäiittiä löytyy Kärnänsaaren alueen pohjoisosan kalliosta sekä irtokivinä. Myös Vartijasaaresta, Lokkisaaresta ja Lokkikarilta löytyy Kärnäiittiä.


title: Kärnäiitti

text: Kärnäiitti ryhmitellään kahteen päätyyppiin:


title: Kärnäiitti

text: Impaktiitti voidaan syntytapansa perusteella luokitella shokkimetamorfiseksi kivilajiksi, joka on eräs metamorfisten kivilajien osaluokka. Impaktiittia on löydetty myös esimerkiksi Saimaan Paasselältä, Suvasvedeltä (Kukkarinselkä ja Haapaselkä), Sääksjärveltä ja Karjalan tasavallan Jänisjärvestä.


title: Kärnäiitti

text: Kärnäiitti muistuttaa hyvin paljon laavakiveä. Kiven murtopinta on sinisen musta ja rapautumispinta on harmaa. Rantakivikosta löydetyssä kärnäiitissä on ohut, ruskean musta rautapitoinen pinta ja pinnassa on myös kivelle tyypillisiä aallokon kuluttamia pieniä koloja.


title: Kärnäiitti

text: Ensimmäisenä kivilajista kirjoitti Henrik Holmberg muutamalla lauseella teoksessaan ""Materialier till Finlands geognosi"" vuonna 1858, kivilajin kärnäiitiksi nimesi tiettävästi Hugo Berghell vuonna 1921, kiveä kutsuttiin myös "Lappajärven dasiitiksi". Impaktiitiksi kärnäiitti todettiin vuonna 1967 ruotsalaisen geologin Nils-Bertil Svenssonin toimesta ja tutkimustulokset julkaistiin Nature -lehdessä helmikuussa 1968.


title: Jean-Sébastien Giguère

text: Jean-Sébastien Giguère (s. 16. toukokuuta 1977 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti. Hänen viimeinen seuransa oli Colorado Avalanche.


title: Jean-Sébastien Giguère

text: Giguèren varasi NHL:ään Hartford Whalers, vuonna . Hänen varausnumeronsa oli 13. Kaudella 1996–1997 hän pääsi pelaamaan jo kahdeksan ottelua Whalersien riveissä. Vuonna 1997 Whalers muutti Raleighiin, Pohjois-Carolinaan ja seuran uudeksi nimeksi tuli Carolina Hurricanes. Giguère ei kuitenkaan lähtenyt joukkueen mukana sinne, vaan hänet kaupattiin Calgary Flamesin organisaatioon. Hän kuului vuosina 1997–2000 Calgaryn organisaatioon, muttei saanut juurikaan vastuuta. Näin ollen Giguère kaupattiin Anaheim Ducksiin vuonna 2000. Ensimmäisellä kaudellaan Anaheimissa hänen pelipaikkansa oli hyvin vaihteleva. Kaudella 2001–2002 Giguère pääsi vihdoin Anaheimin ykkösmaalivahdiksi.


title: Jean-Sébastien Giguère

text: Kaudella 2002–2003 Anaheim pääsi aina Stanley Cup -finaaliin asti. Tästä suuri kunnia kuului Giguèrelle, joka pelasi tuolloin ehdottomasti uransa parasta kiekkoa. Anaheim hävisi finaalissa New Jersey Devilsille, mutta Giguère valittiin pudotuspelien parhaaksi pelaajaksi.


title: Jean-Sébastien Giguère

text: Kaudella 2006–2007 Jean-Sébastien Giguére ja Anaheim Ducks voittivat Stanley Cupin, finaalivoitoin 4–1 Ottawa Senatorsia vastaan.


title: Jean-Sébastien Giguère

text: Anaheim kauppasi Giguéren tammikuussa 2010 Toronto Maple Leafsiin.


title: Jean-Sébastien Giguère

text: Giguére teki heinäkuussa 2011 kahden vuoden sopimuksen Colorado Avalanchen kanssa.


title: Jean-Sébastien Giguère

text: Giguére lopetti uransa kauden 2013/2014 jälkeen.


title: Fi

text: Fi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Andrew Raycroft

text: Andrew Raycroft (s. 4. toukokuuta 1980 Belleville, Kanada) on kanadalainen ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkomaalivahti. Hänet on palkittu urallaan Calder Memorial Trophyllä, NHL:n vuoden tulokkaana. Raycroft pelasi pitkän uran Pohjois-Amerikassa, sekä NHL:ssä, että farmiliiga AHL:ssä.


title: Andrew Raycroft

text: Raycroft pelasi ensimmäisen kautensa OHL-junioriliigassa Sudbury Wolvesin joukkueessa 1997–1998. Boston Bruins varasi hänet NHL:ään numerolla 135, . Raycroft pelasi kaksi kautta Sudburyssä, kunnes siirtyi Kingston Frontenacsiin kaudeksi 1999–2000. Kingstonissa hän nousi juniorisarjan parhaaksi maalivahdiksi. Raycroft valittiin OHL:n arvokkaimmaksi pelaajaksi ensimmäisenä maalivahtina 50 vuoteen. Hänet valittiin Kanadan juniorisarjojen parhaaksi maalivahdiksi ja tähdistökentälliseen.


title: Andrew Raycroft

text: Bostonin organisaatioon Raycroft siirtyi kaudeksi 2000–2001. Kolme ensimmäistä ammattilaiskauttaan hän pelasi pääasiassa Providence Bruinsissa AHL:ssa. Kaudella 2001–2002 joukkuekaverit äänestivät Raycroftin Providencen arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän teki seuraennätyksen pelatuissa otteluissa, peliminuuteissa, torjunnoissa ja nollapeleissä. Kaudella 2003–2004 Raycroft pelasi ensimmäisen kokonaisen NHL-kautensa. Osittain hänen torjuntojansa ansiosta Boston oli divisioonansa paras joukkue. Raycroft päästi koko liigassa kuudenneksi vähiten maaleja ottelua kohden (2,05) ja hänen torjuntaprosenttinsa (92,6) oli liigan viidenneksi paras. Kauden jälkeen hänet palkittiin Calder Memorial Trophyllä NHL:n vuoden tulokkaana.


title: Andrew Raycroft

text:
Torontossa Raycroft sai ykkösmaalivahdin paikan kaudella 2006–2007. Hän voitti kauden aikana 37 voittoa, mikä sivusi Toronton ennätystä. Raycroftin torjuntaprosentti kauden aikana oli kuitenkin keskinkertainen 89,4. John Ferguson, Jr. hankki kesällä 2007 Vesa Toskalan Torontoon, ja Raycroft menetti ykkösmaalivahdin paikkansa kaudella 2007–2008. Hän pelasi vain 19 ottelua torjuntaprosentilla 87,6. Kauden jälkeen kesäkuun lopussa Toronto osti ulos Raycroftin sopimuksen viimeisen vuoden, joka olisi ollut arvoltaan 2,2 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Heinäkuussa Raycroft teki vuoden sopimuksen Colorado Avalanchen kanssa. Sopimuksen arvo oli 800 000 dollaria.
Raycroft pelasi kauden Coloradossa. Hän torjui joukkueen kakkosmaalivahtina, slovakialaisen Peter Budaj'n ollessa joukkueen ykkösmaalivahti, ja paransi hieman tilastojaan edellisestä kaudesta. Raycroftin torjuntaprosentti kaudelta 2008–2009, oli 89,2%. Vancouver Canucks teki kesällä 2009 Raycroftin kanssa vuoden sopimuksen, jonka arvo oli 500 000 dollaria. Hänet hankittiin korvaamaan Phoenix Coyotesiin siirtynyt Jason LaBarbera Roberto Luongon varamaalivahtina. Raycroft edusti vuoden Vancouveria, ja hän pelasi Luongon takana yhteensä 21 ottelua. Raycroft otti helmikuussa uransa sadannen NHL-voittonsa. Kesällä 2010 Dallas Stars hankki Raycroftin joukkueeseensa kahden vuoden sopimuksella, jonka ensimmäinen vuosi on kaksisuuntainen. Raycroft oli Kari Lehtosen kakkosvahtina kaudella 2011–2012, kunnes hänet lähetettiin siirtolistan kautta farmijoukkue Texas Starsiin, jossa pelasi loppukauden. Raycroftin paikan joukkueen Dallas Starsin NHL-joukkueen kakkosvahtina otti Richard Bachman. Raycroft ei enää kauden jälkeen saanut NHL-sopimusta, joten hän teki kauden jälkeen sopimuksen Italian pääsarjassa pelaavan Hockey Milano Rossoblun kanssa. Raycroft pelasi Milanossa yhden kauden, kunnes siirtyi kaudeksi 2013–2014 Ruotsin Allsvenskaniin, IF Björklövenin joukkueeseen. Raycroft auttoi Björklövenin selviytymään Allsvenskanin putoamiskarsinnoista mutta ilmoitti tämän jälkeen peliuransa olevan ohi.


title: Advance Wars

text: Advance Wars on Intelligent Systemsin kehittämä ja Nintendon vuonna 2001 julkaisema vuoropohjainen strategiapeli Nintendon Game Boy Advancelle. "Advance Wars" on jatkoa Nintendo Wars -sarjalle ja sille on tehty kolme jatko-osaa: Pelissä on yhteensä viisi maata:


title: Advance Wars

text: Peli alkaa Orange Starin ja Blue Moonin välisestä sodasta. Pelaaja toimii Orange Starin taktisena neuvonantajana ja seuraa sodankulkua taisteluiden edetessä kolmen muun valtion lävitse.


title: Vaaseni

text: Vaaseni (, suom. myös Vaaženi) on entinen kunta Aunuksen Karjalan etelärajalla Syvärin varrella ja nykyisin kaupunkityyppinen taajama Koskenalan piirissä Leningradin alueella.


title: Vaaseni

text: Vaasenin kunta () lakkautettiin 1920-luvulla. Sen länsiosassa sijainneesta Kuujärven alueesta muodostettiin kyläneuvosto, joka liitettiin Karjalan ASNT:aan kuuluvaan Aunuksen piiriin. Muu osa kunnan alueesta liitettiin Leningradin alueeseen. Kunnan asukkaat olivat lyydiläisiä ja venäläistyneitä karjalaisia.


title: Bounty – kapina laivalla

text: Bounty – kapina laivalla () on vuonna 1984 valmistunut Britannian amiraliteetin aluksen "HMS Bountyn" kapinasta kertova draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Mel Gibson Fletcher Christianina ja Anthony Hopkins kapteeni Willian Bligh’na, sekä muissa rooleissa muun muassa Daniel Day-Lewis, Edward Fox, Bernard Hill, Laurence Olivier ja Liam Neeson.


title: Bounty – kapina laivalla

text: Elokuva on kenties historiallisesti tarkin kuvaus "Bountyn" matkasta Tahitille ja sitä seuranneesta kapinasta, ja se esittää henkilöhahmot aikansa tavallisina ihmisinä. Elokuva myös kuvaa kapinan syitä vähemmän kunniallisina kuin aiemmat elokuvat. Elokuvassa alkuasukkaat kuvataan myös lähes ilkialastomina, kuten asianlaita olisi ollut "Bountyn" vieraillessa Tahitisaarilla (aiemmissa versioissa alastomuus oli jätetty pois säädyllisyyssyistä).


title: Bounty – kapina laivalla

text: Huolimatta merkittävistä näyttelijöistä, mukaan lukien Daniel Day-Lewis sekä Liam Neeson sivurooleissa ja Laurence Olivier cameoroolissa amiraali Hoodina, elokuva ei menestynyt taloudellisesti, vaikka se saikin kriitikoilta suhteellisen hyvän vastaanoton.


title: Bounty – kapina laivalla

text: Elokuva perustuu tositapahtumiin luutnantti William Blighin (Anthony Hopkins) kokemuksista eräällä merimatkalla, kun ensimmäinen perämies Fletcher Christian (Mel Gibson) ryhtyi johtamaan kapinaa häntä vastaan. Elokuva seuraa Fletcher Christianin yrityksiä johtaa miehensä turvaan Britannian aluksilta sekä uhkaavalta rangaistukselta, mutta se kuvaa myös kapteeni Blighin ja hänen uskollisten miestensä eeppistä matkaa Tyynenmeren halki Alankomaiden Itä-Intiaan pienellä soutuveneellä.


title: Bounty – kapina laivalla

text: Tehtävä


title: Bounty – kapina laivalla

text: "Bounty" lähti joulukuussa vuonna 1787 Britanniasta kohti Tyynenmeren Tahitia aikomuksenaan kerätä leipäpuiden hedelmiä ja viedä ne sitten kylvettäväksi Karibialle orjien ruoaksi. "Bounty" suuntasi kulkunsa kohti länttä kiertääkseen Etelä-Amerikan kärjen, mutta joutui luopumaan aikeistaan Kap Hornin hurjien sääolosuhteiden vuoksi. Bountyn oli näin ollen pakko valita pidempi itäinen reitti päästäkseen päämääräänsä. Laiva saapui Tahitille lopulta vuoden 1788 lokakuussa. Kapteeni Bligh sai kuitenkin huomata, että tuulet olivat paluumatkalle epäsuotuisat, joten hän päätti jäädä saarelle vielä neljäksi ylimääräiseksi kuukaudeksi.


title: Bounty – kapina laivalla

text: Näiden neljän kuukauden aikana miehistön pitäminen kurissa kävi yhä hankalammaksi, ja monet miehistön jäsenet alkoivat pitää siitä suotuisasta vaihtoehtoisesta elämäntavasta, jonka Tahiti heille tarjosi. Se onkin yksi syy sille, miksi miehistön ja kapteenin välit alkoivat vähitellen kiristyä. Miehistönsä painostamana Bligh itse puolestaan alkoi ajatua lähelle murtumispistettä.


title: Bounty – kapina laivalla

text: Bligh


title: Bounty – kapina laivalla

text: Blighia ei kuvata julmana tyrannina, vaan perinteisenä brittiläisenä merikapteenina ja oman aikansa miehenä. Bligh tekee pahoja tekoja, mutta niin tekee osaltaan miehistökin. Lopulta Bligh kuvataan miehenä, joka yksinkertaisesti vain ylittää kurinpidollaan ja käskytyksellään laivayhtiön asettamat rajat. Blighin rinnalle jääneet uskolliset miehet suojelevatkin kapteeniaan, kun tämä ohjaa heidän täyteenahdetun veneensä turvaan ilman ainuttakaan tuliasetta tai navigointivälinettä.


title: Bounty – kapina laivalla

text: Miehistö


title: Bounty – kapina laivalla

text: Miehistö kuvataan eri valossa kuin aiemmissa elokuvissa. Sen jäsenet näytetään tyypillisinä 1700-luvun merimiehinä: he ovat melko ”karkeaa” sakkia ja osa heistä harjoittaa varsin auliisti ”valtaansa” luodakseen kannen alle oman hierarkiansa. Miehistön motiivi ryhtyä kapinaan ei ole tässä elokuvassa aivan yhtä jalo kuin kahdessa edellisessä elokuvassa; edellisissä elokuvissa miehistön halusi päästä eroon Blighin painostavasta käytöksestä, mutta tässä versiossa miehistön kaipuu päästä takaisin Tahitille on yksi tärkeimmistä kapinaan johtaneista syistä. Miehistön vastuu on tässä elokuvassa myös suurempi kuin edellisissä elokuvissa.


title: Bounty – kapina laivalla

text: Fletcher Christian