title: Fallout

text: Pelin tarinassa alkaa vuonna 2077 ydinsota Kiinan ja Yhdysvaltojen välillä näiden taistellessa hupenevista luonnonvaroista. Pelissä jätetään kuitenkin kertomatta, kuka ampui ensimmäisen ohjuksen, sillä tarinan mukaan kukaan ei edes tiedä sitä.


title: Fallout

text: "Falloutin" maailma on retro-futuristinen ja muistuttaa suuresti 1950-luvun amerikkalaista kulttuuria. Toisen maailmansodan päättymiseen saakka historian aikajana on "Falloutin" maailmassa sama kuin todellisuudessa, mutta tämän jälkeiset tapahtumat eroavat tosimaailmasta. Ydinvoimasta tulee pääasiallinen energianlähde maailmassa, ja sitä käytetään esimerkiksi autojen voimanlähteenä. Transistori keksitään vasta vuonna 2023, ja esimerkiksi tietokoneet ovatkin erittäin suurikokoisia. Yhdysvallat luopuu vuonna 1969 osavaltioista ja jakautuu 13 useammasta osavaltiosta koostuvaan "Commonwealthiin". Tämän seurauksena myös Yhdysvaltain lipun tähtien määrä vähenee 50:stä 13:een. Neuvostoliitto ei hajoa vuonna 1991, vaan säilyy olemassa aina ydinsotaan saakka, vaikkakin se menettää Kiinalle asemansa Yhdysvaltoja vastaan kilpailevana supervaltana.


title: Fallout

text: 2050-luvulla öljyvarat alkavat huveta, ja Lähi-idän öljyntuottajamaat nostavat rajusti öljyn hintoja. Öljystä riippuvainen European Commonwealth ("Falloutin" vastine Euroopan unionille) painostaa Lähi-idän maita alentamaan öljyn hintoja ja aloittaa sotilaallisen hyökkäyksen. Yhdysvallat pysyy konfliktissa puolueettomana, sillä se pystyy tuottamaan itse oman öljynsä. Pian kuitenkin Texasin öljyvarat hupenevat, ja Pohjois-Amerikkaa koettelee suuri energiapula. Moni jäsenmaa vetäytyy konfliktin ratkeisemisessa voimattomasta YK:sta, ja lopulta koko järjestö hajoaa.


title: Fallout

text: Vuonna 2053 Tel Avivissa tapahtuu ydinterrori-isku, ja kaupunki tuhoutuu lähes täysin. Seuraavana vuonna Lähi-idän taisteluissa käytetään rajoitetusti ydinaseita, mistä huolestuneena Yhdysvalloissa käynnistetään Project Safehouse, jonka tarkoituksena on rakentaa suuria pommisuojia eli Vaulteja (suom. "holvi") laajamittaisen ydinsodan varalta.


title: Fallout

text: Lähi-idän öljyvarat ehtyvät lopullisesti vuonna 2060. Euroopassa aletaan käydä sisäisiä konflikteja, minkä seurauksena European Commonwealth hajoaa. Vakavista talousvaikeuksista ja energiapulasta kärsivä Kiina miehittää vuonna 2066 Alaskan, ja Yhdysvallat asettaa tämän seurauksena joukkoja Kanadaan, joka myöhemmin liitetään osaksi Yhdysvaltoja. Yhdysvallat saa vuoteen 2077 mennessä vallattua Alaskan takaisin itselleen, mutta aselepoa Kiinan kanssa ei synny. Lopulta resursseista käyty maailmanlaajuinen konflikti eskaloituu 23. lokakuuta 2077 rajoittamattomaksi ydinsodaksi, jossa suurin osa maailman väestöstä kuolee ja järjestäytynyt yhteiskuntarakenne hajoaa täydellisesti. Yhdysvalloissa suuret kaupungit muutamaa poikkeusta (esim. Las Vegas) lukuun ottamatta tuhoutuvat, ja vain harva pääsee turvaan maanalaisiin pommisuojiin.


title: Fallout

text: Ydinsodasta selviytyneet ovat rakentaneet vanhan maailman raunioista kyliä ja muodostaneet omia yhteisöjään. Osa ihmisistä on asustanut ydinsodan ajan niin sanotuissa Vaulteissa, holveissa, jotka ovat massiivisia pommisuojia. Nämä holvit on rakennettu siten, että ihmiset kykenisivät asumaan niissä kymmeniä tai jopa satoja vuosia, odottamaan laskeuman ohi menemistä ja ympäristön radioaktivisuuden normalisoitumista. Holveihin mahtui maksimissaan tuhat ihmistä ilman suurempia ongelmia. Suurin osa Vaulteista oli todellisuudessa niiden kehittäjän, "Vault-Tecin" testejä, joissa oli asetettu erilaisia haasteita ja eriskummallisia olosuhteita asukkaille. Esimerkiksi erääseen holviin päästettiin vain yksi ihminen, jolle annettiin seuraksi laatikollinen nukkeja. Mies ennen pitkää sekosi, ja lopulta lähti vaeltamaan holvista erämaahan nukkeineen. Erääseen holviin päästettiin kaksituhatta ihmistä, mikä oli reilusti yli holvin kapasiteetin. Jotkin holvit kokeilivat järjestelmällisempää koetta, esimerkiksi eräässä holvissa oli järjestelmät suunniteltu alusta lähtien rikkoutumaan muutamien kuukausien välein, ja vaikka viat olivat korjattavissa se asetti rasitteita asukkaille, ja sillä testattiin ihmisten selviämistä sellaisissa olosuhteissa.


title: Fallout

text: Laskeuma, säteily ja saasteet ovat jättäneet jälkensä myös luontoon. "Falloutin" maailma onkin täynnä toinen toistaan ihmeellisempiä otuksia. Osa ihmisistäkin on kärsinyt näistä seikoista ja näin ovat mutatoituneet. Ihmismutantteja peleissä on erityyppisiä, kuten keinotekoisesti luotuja supermutantteja ja ympäristön säteilyn vioittamia, niin sanottuja ghouleja. Ghoulit olivat ihmisiä, jotka suuren säteilyannoksen saatuaan muuttuivat murhanhimoisiksi mutanteiksi, joista osa menetti rationaalisen ajattelunsa kun taas pieni osa säilytti sen. Nämä viisaat ghoulit ovat ihmisiä, jotka kykenevät toimimaan normaalisti, mutta ovat ulkomuodoltaan samanlaisia kuin muutkin ghoulit. Ghoulit kestävät loputtomasti säteilyä sekä he ovat käytännössä kuolemattomia. Ghoulit tunnistaa paakkuisesta ihostaan, puuttuvasta nenästään, harvoista hiuksistaan sekä matalasta ja karheasta äänestään.


title: Fallout

text: Dogmeat on koira, joka toimii peleissä pelaajan apurina. Dogmeat esiintyy "Fallout: New Vegasia" lukuun ottamatta kaikissa pääsarjan peleissä, joskin "Fallout 2":ssa se on mukana pääsiäismunana. Dogmeat on rodultaan australiankarjakoira ja sillä on heterokromia, mutta "Fallout 4":ssä se on saksanpaimenkoira.


title: Fallout

text: "" on Interplayn vuonna 1997 julkaisema tietokoneroolipeli. Se sijoittuu Yhdysvaltoihin Kalifornian alueelle. Peli alkaa, kun Vault 13:ssa sattuu onnettomuus, jonka seurauksesta vedenpuhdistussiru menee rikki. Kyseisen sirun tarkoituksena oli taata Vaultin asukkaille puhdasta vettä. Pelaajan tehtäväksi annetaan löytää vastaavanlainen siru ulkomaailmasta ennen kuin vesivarastot hupenevat. Aikaa hänellä on 150 vuorokautta. Vault 13:n valvoja ehdottaa aloittamaan etsinnän lähimmästä tietokonearkistoihin rekisteröidystä Vaultista, joka on numeroltaan 15.


title: Fallout

text: "Fallout 2" on Interplayn vuonna 1998 julkaisema tietokoneroolipeli. Se sijoittuu edeltäjänsä tavoin Yhdysvaltojen länsirannikolle, San Franciscon pohjoispuolelle, 80 vuotta ensimmäisen osan jälkeen. Pelaajan hahmo on ensimmäisen pelin päähahmon lapsenlapsi ja hänen tehtävänään on pelastaa heimonsa kylä, joka kärsii kuivuudesta. Kylänviisain kertoo pelaajalle esineestä nimeltä G.E.C.K. (Garden of Eden Creation Kit), jonka avulla voidaan muuttaa aavikko viljelykelpoiseksi puutarhaksi. Näitä esineitä annettiin holveihin, jotta ihmiset voisivat aloittaa maanviljelyn saadakseen ruokaa, kun he poistuvat holveista. Kylänviisain kertoo, että tällainen esine voisi löytyä Vault 13:sta.


title: Fallout

text: "Fallout 2" on huomattavasti laajempi kuin ensimmäinen osa. Pelin maailma on suurempi ja kaupunkeja on lukuisia erilaisia. Pääjuonen lisäksi pelissä on runsaasti sivutehtäviä. Pelaamista voi jatkaa vaikka pääjuoni olisi saatu päätökseen. "Fallout 2" on toteutettu samalla tavalla ja pelimoottorilla kuin ensimmäinen osa, ja peli onkin ulkoisesti samankaltainen. Pelin teosta ja kehittämisestä vastasi ensimmäisen "Falloutin" tavoin Black Isle Studios.


title: Fallout

text: Alun perin Interplayn Black Isle Studios kehitti "Fallout 3":a "Van Buren" -työnimellä, mutta projekti keskeytyi 8. joulukuuta 2003, kun Black Isle Studios lakkautettiin. Peli sisälsi muun muassa parannellun pelimoottorin, uusia paikkoja, kulkuneuvoja ja muokatun version SPECIAL-järjestelmästä. Tarina poikkesi kahden ensimmäisen osan asetelmasta, ja keskittyikin peliin vangin asemasta. Pelin suunnitelmiin kuului myös se, että siinä olisi ollut mahdollista kuulua eri ryhmiin ja vaikuttaa niiden toimintaan. "Van Burenista" on saatavilla maaliskuussa 2007 nettiin vuotanut teknologiademo.


title: Fallout

text: "Fallout 3" julkaistiin vuonna 2008 kehittäjänään Bethesda Softworks, joka lisensoi oikeudet "Fallout"-pelisarjaan vuonna 2004. Peli poikkeaa sarjan aikaisemmista osista huomattavasti, sillä isometrisen kuvakulman sijaan peli on kuvattu ensimmäisestä tai kolmannesta persoonasta. Se sijoittuu Yhdysvaltojen pääkaupunkiin, Washingtoniin.


title: Fallout

text: "" on syksyllä 2010 Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle ilmestynyt videopeli, jota oli tekemässä osittain entisestä Black Isle Studiosista koostuva Obsidian Entertainment. Peli ei kuitenkaan ole suora jatko-osa "Fallout 3":lle. Se sisältää joitain elementtejä keskeytetystä "Van Burenista".


title: Fallout

text: "Fallout 4" on Bethesda Softworksin vuonna 2015 julkaisema peli. Peli on samankaltainen kolmannesta tai ensimmäisestä persoonasta kuvattu peli kuin "Fallout 3" ja "Fallout: New Vegas".


title: Fallout

text: "" (lyhyemmin "Fallout Tactics") on 14 Degrees Eastin vuonna 2001 julkaisema kolmas "Fallout"-sarjan peli ja poikkeaa aiemmista "Fallouteista" huomattavasti pelityypiltään. Vaikka SPECIAL-järjestelmä on mukana ja muun muassa perkit ja traitit on implementoitu, "Fallout Tactics" on enemmän taktinen, Jagged Alliancen kaltainen peli, jossa tehtävien ratkaisemisen ja roolipelaamisen sijasta keskitytään vain ja ainoastaan taisteluun. Kuvakulma on aiempien osien tavoin isometrinen.


title: Fallout

text: "Fallout Tactics: Brotherhood of Steel" sijoittuu ensimmäisen "Falloutin" jälkeiseen aikaan, jolloin osa Brotherhood of Steelistä jatkaa perääntyvän supermutanttiarmeijan jahtaamista Kalliovuorten yli. Myrskyn seurauksena osa retkikunnasta tekee ilmalaivalla pakkolaskun lähelle Chicagoa ja perustaa sinne tukikohtansa. Pelaaja on Brotherhood of Steel -nimisen veljeskunnan värväämä soturi. Brotherhood of Steel on Yhdysvaltain armeijan jäänteistä syntynyt teknologiaa suojeleva ja kehittävä järjestö, joka pyrkii pitämään sodan jälkeisen maailman kurissa keinoja kaihtamatta, samalla kun tavoittelee omia etujaan. "Fallout"-sarjan aiemmista osista poiketen "Fallout Tacticsissa" on myös mahdollista kamppailla reaaliaikaisesti, ottaa erilaisia ajoneuvoja haltuun ja käyttää niitä sekä liikkumiseen että taistelemiseen. Myös moninpeli on mahdollista niin internetissä kuin lähiverkossa.


title: Fallout

text: "Fallout Tactics: Brotherhood of Steelissä" pelaaja voi värvätä ja varustaa itselleen kuusihenkisen ryhmän erilaisista sotureista. Kokoamallaan ryhmällä pelaaja suorittaa erilaisia tehtäviä juonen edetessä. Tarjolla olevien sotilaiden määrä kasvaa pelin edetessä ja niiden laatu vaihtelee pelaajan karisman mukaan.


title: Fallout

text: "" (lyhyemmin "BoS") on Interplayn ainoastaan konsoleille vuonna 2004 julkaisema "Fallout"-peli. Pelin päätehtävänä on löytää Brotherhood of Steelin kadoksissa olevat paladiinit. "BoS" sijoittuu kolmeen eri paikkaan: Carbonin kyliin, Losiin ja Vaultiin. BoS:ssa ei ole NPC-tovereita, jotka auttavat taisteluissa, toisin kuin kaikissa muissa "Fallout"-sarjan peleissä. Myös muita erilaisuuksia löytyy muihin "Fallout"-sarjan peleihin verrattuna. "BoS":ssä musiikkina toimii eri heavy metal -yhtyeitä, kuten Slipknot ja Killswitch Engage, kun taas sarjan aiemmissa osissa kuultiin muun muassa The Ink Spotsin ja Louis Armstrongin musiikkia. "Fallout: Brotherhood of Steel" on viimeinen Interplayn julkaisema "Fallout"-peli.


title: Fallout

text: "Fallout Shelter" on ilmainen mobiilipeli, joka julkaistiin vuonna 2015 iOS- ja Android-laitteille. Myöhemmin Bethesda Softworks julkaisi pelistä Windows-version omassa palvelussaan sekä Xbox Onella pelattavan version. Peli painottuu nimensä mukaisesti oman holvin ja sen resurssien hallintaan. Pelistä julkaistiin vuonna 2018 myös Nintendo Switch-versio.


title: Fallout

text: "Fallout 76" on Bethesda Softworksin kehitteillä oleva peli, joka sisältää ainoastaan verkkomoninpelin. Se julkistettiin E3 2018 -tapahtumassa kesäkuussa 2018.


title: Venäjän rupla

text: Venäjän rupla (, symboli ₽, lyhenne "r", ISO 4217 -valuuttatunnus "RUB") on Venäjän ja osittain tunnustettujen Abhasian ja Etelä-Ossetian ja tunnustamattomien Luhanskin ja Donetskin kansantasavaltojen käyttämä rahayksikkö ja valuutta . Yksi rupla jakautuu sataan "kopeekkaan" (, lyh. kop). Käytössä ovat 1, 5, 10 ja 50 kopeekan sekä 1, 2, 5 ja 10 ruplan kolikot. Setelit ovat arvoiltaan 5, 10, 50, 100, 500, 1 000 ja 5 000 ruplaa. 10 ruplan metalliraha on tällä hetkellä seteliä yleisemmin käytössä.


title: Venäjän rupla

text: Rupla oli myös Venäjän keisarikunnan ja Neuvostoliiton rahayksikkö. Valko-Venäjä ja Transnistria käyttävät saman nimistä valuuttaa.


title: Venäjän rupla

text: Rupla on ollut Venäjän rahayksikkönä satoja vuosia. Ruplan nimi tulee venäjän kielen paloittelemista merkitsevästä verbistä "rubit" (рубить); aikoinaan rupla oli hopeaharkosta leikattu määrätyn painoinen palanen. Kopeekan nimi tulee keihästä merkitsevästä sanasta "kopjo" (копьё), joka viittaa kolikoissa olevaan kuva-aiheeseen lohikäärmeen keihästävästä Pyhästä Yrjöstä.


title: Venäjän rupla

text: Ensimmäiset maininnat ruplasta vaihdon välineenä ovat Novgorodin tasavallasta vuosilta 1281–1299, jolloin rupla vastasi pientä osaa hopeaharkosta melkein puoleen väliin 1400-lukua. Ensimmäiset ruplan kolikot ilmestyivät Venäjän tsaarikunnassa vuonna 1654 suoritetussa taalerien luetteloinnissa, jolloin rupla koostui 64 kopeekasta. Vuoden 1710 rahauudistuksen jälkeen rupla käsitti 100 kopeekkaa.


title: Venäjän rupla

text: Tsaari Pietari I:n aikana 1704 rupla määriteltiin 28 grammaksi hopeaa. Hopeakantaisena rupla ei ollut kovin vakaa, mikä Saksan ja Britannian kanssa kone-, paperi- ja elintarvikekauppaa käyneessä Suomen suuriruhtinaskunnassakin huomattiin Krimin sodan aikana. Tämä vahvisti Suomen senaatin pyrkimystä omaan markkaan, joka toteutui hopeakantaisena 1860.


title: Venäjän rupla

text: Berliinin kongressin 1878 jälkeen Euroopassa kultakanta yleistyi, mutta Venäjän keisarikunnassa ruplan vakauttaminen kultakantaan 0,774235 kultagramman arvoisena tapahtui vasta valtiovarainministeri Sergei Witten kaudella 1897 hallinnollisin päätöksin.


title: Venäjän rupla

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana inflaatio riistäytyi ja ruplan arvo heikkeni nopeasti.


title: Venäjän rupla

text: Lokakuun vallankaappauksen 1917 jälkeen syttyneen Venäjän sisällissodan aikana 1918–1920 bolševikkihallitusta vastaan taistelleet tasavaltalaisten, monarkistien, nationalistien ja anarkistien joukot laskivat liikkeelle omia rupliaan.


title: Venäjän rupla

text: Sisällissodan voitettuaan bolševikit pyrkivät uuteen talouspolitiikkaan, mikä edellytti yksityisen investoimisen vuoksi vakaita rahaoloja. Neuvostoliiton perustamisen myötä valuutan nimeksi muuttui vuonna 1923 "Neuvostoliiton rupla" (myöhempi valuuttakoodi SUR). Neuvostojohto vakautti rahaolot 1924 sitomalla ruplan kultakantaan ja vaihtamalla 50 000 vanhaa ruplaa yhteen uuteen ruplaan. Toinen inflaatiokausi sattui toisen maailmansodan aikaan. Vuonna 1947 toteutettiin rahaolojen vakautus leikkaamalla talletuksia.


title: Venäjän rupla

text: Kolmas inflaatiokausi alkoi Neuvostoliiton loppu- ja itsenäiseksi nousseen Venäjän alkuaikoina. Neuvostoliiton hajottua 1991 rahayksikön nimeksi palautui Venäjän rupla (valuuttakoodi RUR). Korkeilla koroilla taltutetun inflaation tasoituttua vaihdettiin 1 000 vanhaa ruplaa yhteen uuteen (valuuttakoodi RUB). Runsaan öljyn ja maakaasun viennin vuoksi rupla on kurssikäyttäytymiseltään lähempänä Yhdysvaltain dollaria kuin euroa.


title: Venäjän rupla

text: Vuonna 2014 Venäjän keskuspankki päästi ruplan vapaasti kellumaan markkinoille.


title: Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus

text: Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitukset alkoivat 15. huhtikuuta ja päättyivät 4. kesäkuuta vuonna 1989 Tiananmenin aukiolla Pekingissä, Kiinassa. Kiinassa oltiin siirtymässä sosialistiseen markkinatalouteen. Uudistusmieliset ja vanhoilliset kamppailivat vallasta. Opiskelija-aktivistit tukivat yleensä uudistusmielisiä.


text: Opiskelijat olivat aktivoituneet jo vuonna 1986 mielenosoituksiin, jotka Kiinan johto tukahdutti nopeasti. Huhtikuussa 1989 Kommunistisen puolueen syrjäytetty pääsihteeri Hu Yaobang kuoli. Hän oli ollut uudistusmielinen ja suosittu. Hun kuoltua opiskelijat kokoontuivat Taivaallisen rauhan aukiolle. He vaativat muun muassa parempia taloudellisia oloja ja suurempaa lehdistönvapautta. Hallituksen kielteinen vastaus lehdessä raivostutti mielenosoittajia. Työläisiä sekä tiede- ja kulttuurivaikuttajia liittyi liikehdintään. Joinain päivinä Pekingin kaduilla marssi jopa kaksi miljoonaa opiskelijoita tukenutta pekingiläistä. Tuhansia opiskelijoita aloitti aukiolla nälkälakon.


text: Mellakointia nähtiin myös muissa kaupungeissa. Yritykset neuvotella opiskelijoiden ja maan johdon välillä epäonnistuivat. Kiinan puoluejohto jakautui neuvottelulinjan ja kovan linjan kannattajiin. Enemmistönä ollut pääministeri Li Pengin johtama kova linja voitti. Myös opiskelijoiden keskuudessa oli kiistaa siitä, pitäisikö protestia jatkaa.


text: Armeijan ensimmäinen yritys kukistaa protesti epäonnistui, kun kansanjoukot pysäyttivät kohti aukiota edenneet armeijaosastot. Aukiolla alkoivat mielenosoittajien rivit tämän jälkeen harveta.


text: Opiskelijat juhlivat tapahtunutta. Hallitus vastasi määräämällä eliittijoukot kukistamaan protestoinnin. Armeija käytti ensin kyynelkaasua. Mutta kun työläiset pysäyttivät armeijan osastot, nämä alkoivat ampua protestoijia kuoliaiksi. Protestoijat vastasivat tähän polttopulloin, kivin ja veitsin. Muutamia sotilaita kuoli. Armeija ja poliisi saartoivat aukion. Taivaallisen rauhan aukiolla ammuttiin jonkin verran, mikä ajoi opiskelijoita pakoon. Suurin osa kuolonuhreista tuli läheisillä kaduilla, missä armeija tappoi 200−3000 aseetonta mielenosoittajaa.


text: Valtio pidätti ja teloitti ainakin 35 työväestöön kuulunutta ihmistä syytettyinä mellakoihin osallistumisesta. Useita opiskelijajohtajia karkotettiin maasta tai pidätettiin vuosiksi. Tuhannet tapahtumiin osallistuneet saivat työleirirangaistuksia. Tapahtumien jälkeen sensuuria ja turvatoimia kovennettiin Kiinassa. Myönnytyksenä puolue aloitti kuitenkin korruption ja julkisen vallan väärinkäytön vastaisen kampanjan. Uusi pääsihteeri Jiang Zemin myös jatkoi keskustelua opiskelijoiden kanssa yliopistoilla.


text: Vuonna 1976 Tiananmenille kerääntyi paljon edesmenneen Zhou Enlain surijoita. Kiinaa hallinnut "Neljän kopla" hätääntyi siitä, kukisti mielenosoituksen kovakouraisesti ja erotti Deng Xiaopingin. Mutta puolue syrjäytti pian Neljän koplan. Valtaan noustuaan Deng Xiaoping irtautui Maon ajamasta puhtaasta sosialismista, ja alkoi vuosina 1978−1980 ajaa maata kohti sosialistista markkinataloutta. Mutta Deng joutui tasapainoilemaan uudistusmielisten ja vanhoillisten välillä. Deng rehabilitoi Tiananmenin vuoden 1976 tapahtumat. Dengiä tukeneet uudistusmieliset olivat enemmistönä puolueessa 1978. Muodolliseen valtaan vasta nousemassa olleen Dengin politiikka vapautti 1978 myös poliittista ilmapiiriä. "Pekingin kevät" merkitsi toisinajattelulle poliittista "suojasäätä". Erääseen "Demokratiamuuriksi" kutsuttuun Xidanin linja-autovarikon tiilimuuriin alkoi ilmestyä poliittisia julisteita. Demokratiamuuriliikkeen edustajien enin osa oli sosialisteja, mutta joukossa oli länsimielisiä liberaalejakin, kuten Wei Jingshing. Liikkeen oikeistosiipi alkoi esittää yhä jyrkempiä vaatimuksia. Shanghaissa protestoijat pysäyttivät helmikuun alussa 1979 junaliikenteen ja ottivat haltuunsa puolueen rakennuksia. Tämän ja horjuvan asemansa takia Deng lakkautti tukensa liikkeelle, koska halusi pelastaa ajamansa uudistuspolitiikan. Keväällä Deng pidätytti kymmeniä oikeistosiiven johtajia. Syksyllä Deng hyökkäsi myös liikkeen vasemmistosiiven kimppuun. Deng kiisti "suojasään" olemassaolon. Deng pyrki tukahduttamistoimillaan saamaan puolueen vanhoillisten tuen vielä istuvaa Hua Guofengiä vastaan. Vuonna 1980 vanhoilliset hyväksyivätkin Huan erottamisen.. Deng nosti korkeisiin virka-asemiin kaksi keskenään usein riitelevää uudistusmielistä poliitikkoa, Hu Yaobangin ja Zhao Zijangin.


text: Uudistuspolitiikka hyödytti eniten viljelijöitä ja puoluejohtajia, haittasi opiskelijoita ja työläisiä. Sukulaisten suosiminen ja korruptio lisääntyivät. Puolueen suosikkien oli helpointa edetä uralla.


text: Puolueessa kamppailivat hitaita ja nopeita uudistuksia kannattavat. Ensimmäinen "porvarillisen liberalismin" vastainen kampanja oli 1981. Vuonna 1982 keskusteltiin humanismista ja sosialismista. Tuolloin oli "henkisen saasteen" vastainen kampanja. Vuonna 1985 opiskelijat osoittivat mieltään Japania vastaan. Vuosien 1986 ja 1987 vaihteessa opiskelijat osoittivat mieltään Deng Xiaopingin arvostellessa uudistusmielistä ja suosittua Hu Yaobangta. Protestien taustavaikuttajia olivat toisinajattelijat astrofyysikko Fang Lizhi ja kirjailija Wang Ruowang. Protestit ratkaistiin pääosin neuvotteluin, mutta johtivat niiden tukijoina pidetyn Hun erottamisen puolueesta. 1987−1988 puolueen vanhoilliset aloittivat "porvarillisen liberalisaation" vastaisen kampanjan. Seuraavana vuonna opiskelijat protestoivat taloudellisten asioiden takia. Syynä oli hintojen vapauttaminen, mikä johti rahan arvon laskuun. Se uhkasi kansan enemmistön toimeentuloa ja hintauudistus peruttiin. Tammikuussa 1989 Fang vaati mielipidevankien vapauttamista. Seuraavassa kuussa 34 tiede- ja kulttuurivaikuttajaa allekirjoitti vetoomuksen Fangin puolesta. Maaliskuussa Pekingin yliopiston alueelle ilmestyi demokratiasalonkeja, ja tiede- ja kulttuurivaikuttajat uusivat vetoomuksensa.


text: Oli lähestymässä päivä, jolloin tuli kuluneeksi 70 vuotta Kiinassa mielenosoituksia innoittaneeseen toukokuun 4. päivän liikkeen perustamisesta. Erotettu Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeri Hu Yaobang kuoli 15. huhtikuuta 1989. Kiinassa oli perinteinen tapa arvostella hallintoa hautajaisissa ja muistotilaisuuksissa. Hallitus ei alussa suostunut antamaan Hulle valtiollisia hautajaisia. Seuraavana päivänä muutamat sadat opiskelijat veivät seppeleitä Hun haudalle tämän muistoa kunnioittaakseen. Muutamassa päivässä surijoita oli kymmeniätuhansia. Pian joukossa alettiin vaatia poliittisia uudistuksia. Niinpä 17. päivän ensimmäisessä mielenosoituksessa opiskelijat esittivät seitsemän vaatimusta: Hun maineen palautus, vuosien 1983 ja 1987 antiliberaalien kampanjoiden julkinen peruuttaminen, lehdistösensuurin lakkauttaminen, valtion johtajien varallisuuden julkaiseminen, Pekingin vuonna 1986 julistaman "kymmenen säännön" peruuttaminen eli lähinnä mielenosoitusten salliminen, korkeakoulujen rahoituksen lisääminen ja puolueeton mielenosoitusten uutisointi.


text: 18. päivästä lähtien mielenosoitukset levisivät monien kaupunkien yliopistoihin. Itsenäisiä opiskelijajärjestöjä alettiin perustaa 18.−20. päivän aikoihin. 18.−19. päivän välisenä 10 000 opiskelijaa vaati pääsyä pääministeri Li Pengin puheille. 19. päivänä hallitus ei halunnut vastaanottaa opiskelijoiden lähettämää valtuustoa. Poliiseja ja opiskelijoita haavoittui syntyneessä tappelussa. Opiskelijoiden keskuudessa liikkui huhuja mittavasta poliisiväkivallasta, ja virallisissa raporteissa ei mainittu opiskelijoiden vammautumisia.


text: Hun muistotilaisuuteen 22. huhtikuuta Taivaallisen rauhan aukiolle kerääntyi ilman lupaa kymmeniä tuhansia protestoijia, ehkä 100 000, huolimatta kaupungin johdon varoituksista. Pääsihteeri Zhao Ziyang kuvasi muistopuheessaan Hun suureksi marxilaiseksi, vaikkei ylistänytkään tätä, koska ei ollut ollut hyvissä väleissä tämän kanssa. Zhao uskoi opiskelijoiden rauhoittuvan tilaisuuden jälkeen. Mutta kun puoluejohto ei tilaisuudessa suostunut keskustelemaan opiskelijoiden kanssa, opiskelijat tekivät vetoomuksen Kansankongressipalatsin portailla. He näyttivät rullalla olevaa vaatimuslistaansa päittensä päällä, mikä liikutti monia opiskelijoita kyyneliin saakka. Yksi vetoomusta kannatelleista opiskelijoista oli uiguuritaustainen Wuer Kaixi.


text: Opiskelijat olivat suuttuneita siitä, ettei hallitus halunnut puhua heidän valtuustonsa kanssa.


text: Zhao ja Deng hyväksyivät linjan, jonka mukaan opiskelijat tuli suostutella palaamaan luennoille ilman väkivaltaa. Zhao poistui maasta vierailulle Pohjois-Koreaan, ja puolue jäi vanhoillisten, kuten Lin käsiin.


text: Juopa puoluejohdon vanhoillisten ja opiskelijoiden välillä oli selvä, vaikka opiskelijoiden vaatimukset olivat vielä varsin maltillisia.


text: Mielenosoituksen aloittaneet opiskelijat vaativat poliittista ja taloudellista vapautta lisääviä uudistuksia, mutta heidän ei ollut tarkoitus yrittää muuttaa Kiinan johtoa, koska he eivät uskoneet, että se onnistuisi. Myöhemmin mukaan liittyi muita, ja kaikilla mielenosoittajilla ei ollut samoja tavoitteita.


text: Mielenosoituksen aiheina olivat korruptio, inflaatio ja tyytymättömyys puoluejohtoon. Osallistujat toivoivat hyvää ja harmonista johtamista. Suurin osa mielenosoittajista ei tuntenut demokratian arvoja.


text: Inflaatio oli 20 % ilman, että valtion palkat tai eläkkeet olisivat nousseet.


text: Muistotilaisuuden vetoomuksen jälkeen opiskelijat alkoivat eri tavoin protestoida muun muassa Shanghaissa ja Wuhanissa. Vaikka opiskelijat olivat yleensä rauhallisia, Xianissa ja Changshassa oli mellakoita.


text: Vastauksena opiskelijoiden vaatimuksiin puolue vahvisti vuoden 1987 liberalismin vastaisen kampanjan tuomiot.


text: Pääministeri kutsui puoluejohdon varta vasten koolle kutsutussa hätäkokouksessa opiskelijaliikettä "sekasorroksi" eikä "häiriöksi", toisin kuin Deng vuoden 1987 liikettä.


text: Ainakin väitetysti Deng Xiaopingin ajatusten mukaan puolueen lehdessä oli 26. huhtikuuta julkaistu artikkeli otsikolla ""Meidän tulee ottaa selvä kanta häiriöitä vastaan"". Artikkeli tietenkin julisti opiskelijaprotestin "sekasorroksi", mikä toi mieleen kulttuurivallankumouksen. Artikkelissa sanottiin "mellakoivien" opiskelijoiden ajavan vastavallankumousta ja edustavan "pientä vähemmistöä". Tämä raivostutti protestoivia opiskelijoita ja radikalisoi näitä entisestään. Opiskelijoiden autonominen liitto tuomitsi artikkelin, ja kutsui opiskelijoita isänmaallisiin marsseihin. Näissä sosialistisen järjestyksen mukaisissa joukkomarsseissa vastustettiin puoluejohtajien etuoikeuksia ja hallinnon korruptiota..


text: Seuraavana päivänä yli 40 yliopiston opiskelijat vastustivat muun muassa hallinnon korruptoituneisuutta ja puoluevirkailijoiden erityisetuja.


text: Muutenkin mielenosoitukset levisivät yhä useampaan kaupunkiin. Pekingissä oli suuri 30 000 − 200 000:n ihmisen marssi. Suuri määrä opiskelijoita marssi Taivaallisen rauhan aukiolle. Puoli miljoonaa muuta pekingiläistä kerääntyi reitin varrelle auttamaan opiskelijoita. Työläisjoukot estivät armeijaa toimimasta. Poliisi päästi lopulta rauhalliset opiskelijat jatkamaan marssiaan.


text: 28. päivänä perustettiin Pekingin opiskelijoiden autonominen liitto.


text: 29. päivänä Kiinan hallituksen edustaja tapasi opiskelijajärjestön perustajia. Zhao oli halunnut avata vuoropuhelun. Hän moitti opiskelijat tuominnutta artikkelia liian provosoivaksi. Kumpikaan osapuoli ei kuitenkaan halunnut neuvotella tosissaan. Keskustelussa oli mukana vain virallisen opiskelijaliiton edustajia, ja viranomaiset sanoivat artikkelin tuominneen vain "salaliittolaiset" eli epävirallisen opiskelijaliikkeen. Tämän vuoksi opiskelijaliikkeen johtaja Wuer Kaixi vetäytyi neuvotteluista.


text: 70-vuotisen liikkeen kunniaksi 4. toukokuuta oli ainakin neljässä suurkaupungissa jättimielenosoitus. Tiananmenilla oli 150 000 mielenosoittajaa. Hallitus ei ollut suostunut virallistamaan opiskelijoiden itse perustamia liittoja. Zhao piti samana päivänä Aasian kehityspankin tapaamisessa maltillisen puheen, jossa hän muistutti, ettei opiskelijaliike ollut Kiinan järjestelmän vastainen. Zhaon mukaan opiskelijoiden ehdotuksiin tulisi reagoida laillisin keinoin, ja että viranomaisten tulisi olla pidättyviä ja järkeviä..


text: Mutta Zhaon puhe yllytti työläisiä ja toimittajia protestoimaan. Opiskelijoiden johtajat menettivät otteensa liikehdinnästä. Opiskelijaliike jakautui Chai Lingin edustamiin radikaaleihin ja neuvotteluja kannattaviin maltillisiin. Kun opiskelijaliikkeen yhtenäisyys hajosi, sen kannattajia alkoi häipyä aukiolta. Opiskelijaliike alkoi muuttua puolueen näkökulmasta yhä enemmän sen asemaa uhkaavaksi.


text: Opiskelijoiden kannattajiin liittyi puoluelehti "Kansan päivälehden" toimittajia ja Pekingin valtiontehtaan työläisiä.


text: Eri puolilla Kiinaa puhkesi mellakoita toukokuussa, mikä kiristi jännitteen äärimmilleen.


text: Protestiin liittyi työläisiä, lääkäreitä, kotirouvia jne ainakin 250 paikkakunnalla.


text: Li kannatti protestien kovaotteista pysäyttämistä, koska piti niitä uhkana puolueelle.


text: Lehdistö tuki mielenosoitusta vaatimalla lehdistön vapautta, joka myönnettiin. Mielenosoittajilla ei ollut selkeitä yhdenmukaisia tavoitteita. He halusivat neuvotella johdon kanssa, mutta alkuvaiheessa johto ei halunnut neuvotella muiden kuin virallisten järjestöjen kanssa. Kuukauden kuluttua johto oli valmis neuvottelemaan kenen tahansa kanssa, mutta liike ei enää ollut kenenkään hallinnassa.


text: Torille kerääntyi 13. toukokuuta satoja opiskelijoita nälkälakkoon telttaleiriin. Muutaman päivän kuluttua nälkälakkoon osallistuvien määrä kasvoi tuhansiin. He vaativat vuoropuhelua hallituksen kanssa ja liikkeensä isänmaallisuuden tunnustamista. Nälkälakko nosti nopeasti liikkeen hiipumassa ollutta suosiota. Mutta toisaalta se ärsytti puoluejohtoa.


text: Zhao koetti turhaan kumota aiempaa opiskelijat tuominnutta pääkirjoitusta puoluejohdossa, mutta konservatiivit katsoivat, että tämä olisi julkinen tappio. Niinpä Zhaon ennestään epävarma asema heikkeni puoluejohdossa. Deng ei ollut alusta pitäenkään halunnut neuvotella opiskelijoiden kanssa. Zhao erotettiin puolueen pääsihteerin tehtävistä.


text: 15. toukokuuta maassa vieraillut Mihail Gorbatsov ei pystynyt käymään puoluejohdon kanssa Taivaallisen rauhan aukiolla protestien takia. Muutamat yritykset välittää konfliktia protestoijien ja hallituksen välillä epäonnistuivat.


text:
17. toukokuuta Zhao lähetti nälkälakkolaisille tiedotuksen, jossa kertoi tunnustavansa
liikkeen isänmaallisuuden, ja että opiskelijoita ei tuomittaisi, jos nälkälakko loppuisi. Muista kaupungeista saapui yhä uusia opiskelijoita, ja liike muuttui entistä hajanaisemmaksi. Osa liikkeen perustaneista oli jo kyllästynyt liikkeeseen, uusissa äänestyksissä valittavat johtajat uhkasivat olla entistä jyrkempiä.


text: Deng ehdotti sotatilalain julistamista .


text: Tässä vaiheessa nälkälakkolaisia joutui sairaalaan huonontuneen terveydentilan takia. Myöhemmin osa heistä palasi aukiolle.


text: 18. toukokuuta Li, Zhao Ziayng ja kaksi muuta politbyroon jäsentä tapasivat sairaalassa olevia nälkälakkolaisia. Puoluejohtajat sanoivat pyrkivänsä samaan kuin opiskelijat, mutta pitivät nälkälakkoa vääränä keinona. Saman päivän iltana pääministeri Li tapasi nälkälakkolaisten edustajia Kansankongressipalatsissa. Li vastasi opiskelijoiden vaatimuksiin sanomalla, että näiden isänmaallinen intohimo oli muuttunut hallitsemattomaksi levottomuudeksi. Nälän heikentämä Wuer Kaixi vaati välittömiä päätöksiä. Kun Wuer luhistui kiihdyksissään maahan, Li ojensi vastahakoisesti auttavan käden, ja Wuer pyyhkäisi sen sivuun. Pang muistutti tämän jälkeen, ettei hallitus voi vain istua ja katsoa voimattomana.


text: Lin vierailu lisäsi mielenosoittajien keskuudessa pelkoa armeijan väliintulosta ja enemmistö kannattikin mielenosoituksen lakkauttamista. Mutta koska aukiolla tehdyt päätökset perustuivat täyteen yksimielisyyteen, mielenosoitus jatkui.


text: 19. toukokuuta Li ilmoitti usealle tuhannelle Kiinan kommunistisen puolueen edustajalle hätäkokouksessa, että puolue on päättänyt ottaa päättäväisen ja voimakkaan otteen estääkseen sekasorron.


text: Uudistusmielinen kommunistisen puolueen johtaja Zhao Zhiyang saapui varhain aamulla 19. toukokuuta Taivaallisen rauhan aukiolle puhumaan opiskelijoille, yrittäen neuvotella näiden kanssa. Zhao kehotti protestoijia lopettamaan nälkälakkonsa ja sanoi että nämä olivat liian nuoria uhraamaan terveytensä. Zhaon vetoomuksilla vuoropuhelusta ei ollut vaikutusta opiskelijoihin. Samana päivänä hallituksen poikkeustilasuunnitelma oli vuotanut opiskelijoiden korviin, jotka lopettivat nälkälakon, mutta jäivät aukiolle. Tuolloin aukiolla oli jopa 1,3 miljoonaa mielenosoittajaa.


text: Ehkä Zhaon puheen takia mielenosoittajia alkoi häipyä aukiolta, mutta tilalle saapui maakunnista uusia. Kovan linjan opiskelijat vaativat protestin jatkamista 20. kesäkuuta asti.


text: Pekingiin julistettiin poikkeustila 20. toukokuuta 1989. Kaupunkiin saapui 100 000 sotilasta. Noin miljoona - kaksi miljoonaa kaupunkilaista pysäytti sotajoukot. Väenpaljous ja tiesulut pysäyttivät armeijan ajoneuvot.


text: Väkivaltaa ei käytetty puolin ja toisin. Torille saapui sotilasjoukkoja. Nämä sotilaat olivat samanikäisiä nuoria samalta seudulta. Heillä ei ollut lupaa ampua. Opiskelijat pysäyttivät heidät barrikadeilla. Monesti sotilaat ja opiskelijat juttelivat keskenään. Tilanne kesti muutaman päivän ajan. Opiskelijat varautuivat muun muassa tiedustelemalla armeijan hyökkäykseen. 21. toukokuuta osoitettiin mieltä poikkeustilaa vastaan. Armeija vetäytyi 22. päivänä.


text: Taivaallisen rauhan aukiolle levisi juhlatunnelma ja protestoijien määrä kasvoi taas, Jopa tehtaan koko henkilöstö saattoi tulla aukiolle sotatilaa vastustamaan. Aukiolla oli jopa armeijan väkeä. Mutta talonpojat jotka olivat hyötyneet Dengin uudistuksista, eivät juuri näkyneet aukiolla. Kaksi vallankumousarmeijan marsalkkaa puhui opiskelijoiden isänmaallisuudesta. He lupasivat, jottei armeija käytä väkivaltaa. Yli sata upseeria allekirjoitti vetoomuksen vastustaen sotatilalakia.


text: Mutta puolueen vanhoillisten pelkäämä oli tapahtunut: levottomuudet olivat levinneet kaikkiin Pekingin väestöryhmiin. Opiskelijoita virtasi Taivaallisen rauhan aukiolle ja toisia lähti pois. Opiskelijat riitelivät muun muassa kovaäänisten hallinnasta. Osa opiskelijoista odotti armeijan toimivan. "Lentävät tiikerit", jotka liikkuivat polkupyörillä ja moottoripyörillä tiedustelivat armeijan liikkeitä. Opiskelijoille alkoi virrata ulkomailta ja muualta Kiinasta rahaa ja tavaroita. Opiskelijat olivat ottaneet ulkomaat huomioon mm. englanninkielisin kyltein.


text: 24. toukokuuta Zhao erotettiin politbyroosta.


text: Toukokuun lopussa aukiolla olevien mielenosoittajien määrä oli laskussa. Aukiolla oli lähinnä Pekingin jyrkän linjan opiskelijoita ja muista kaupungeista saapuneita opiskelijoita. Opiskelijat päästivät työläiset lopulta aukiolle, mutta julistivat että käynnissä oli heidän johtamansa liike, eivätkä antaneet työläisille tasaveroista asemaa. Niinpä opiskelijat esiintyivät elitistisesti.


text: Opiskelijat kiistelivät 28. toukokuuta siitä, jatkaako mielenosoitusta vai ei. Toiset halusivat lopettaa protestoinnin. Jatkamista kannattava linja voitti lopulta.


text: 26. toukokuuta Dengiä tukivat kaikki alueiden sotilasjohtajat.


text: Hallitus lähetti eliittijoukot Pekingin ulkopuolelta. Panssarivaunurykmentit tulivat sisämaasta ja niillä ei ollut henkilökohtaisia suhteita pääkaupunkiin. Muutaman päivän operaation jälkeen Pekingissä oli yli 150 000 sotilasta Opiskelijaliikkeessä osa kannatti uhrautumista, vaikka armeija hyökkäisi asein.


text: Toukokuun lopussa aukiolla oli vain 10 000 protestoijaa. Mutta kun 30. toukokuuta opiskelijat tekivät "demokratian jumalattareksi" kutsutun patsaan styroxista ja muovista, sitä kävi katsomassa satoja tuhansia opiskelijoita.


text: 30. toukokuuta hallitus alkoi pidättää aktivisteja, mistä opiskelijoiden puoluekontaktit olivat jo aiemmin varoittaneetkin.


text: 1. kesäkuuta armeija alkoi siirtyä Pekingiin. Sotilasosastot ja aseet kuljetettiin erillään toisistaan, oli määrätty välttämään yhteenottoja siviilien kanssa. Pieniä välikohtauksia silti sattui. Protestoijat jopa kaappasivat joskus aseita, mutta liikkeen johto tuomitsi tämän. 2. kesäkuuta hallitus päätti käyttää asevoimaa protestoijia vastaan. Sotilaille annettiin lupa ampua tarvittaessa tappaakseen, muttei Taivaallisen rauhan aukiolla.


text: 3. kesäkuuta mellakkapoliisit koettivat saada protestoijilta takaisin bussin, jossa oli armeijalta saaliiksi saatuja konekiväärejä ja rynnäkkökiväärejä. Väkijoukko ei antanut asebussia mellakkapoliiseille, vaan kivitti näitä. Seurasi väkivaltainen yhteenotto, jossa 40 haavoittui. Toisen hyökkäyksen kestäessä opiskelija ja Punainen risti erottivat taistelijat toisistaan.


text: Illalla 3. kesäkuuta kello 18 hallitus julisti Pekingiin ulkonaliikkumiskiellon.


text: Aukiota lähestyvät joukot ja protestoijat joutuivat rajuihin taisteluihin keskenään. Ne alkoivat jo 1. kehätien kohdalla, mutta muuttuivat raivokkaiksi 2. ja 3. kehäteillä. Väkijoukko kivitti ja haukkui poliisia ja armeijaa, jotka mm. heittelivät kyynelkaasukranaatteja ja ampuivat ilmaan. Ihmiset eivät aina uskoneet armeijan käyttävän voimaa, mikä ehkä lisäsi uhrilukua. Väkijoukko pysäytti armeijan etenemisen barrikadille, joka oli museon kohdalla noin 6 km päässä Taivaallisen rauhan aukiosta. Sotilaat vastasivat tähän ampumalla väkijoukkoa kohti kovilla. Väkijoukko pakeni. Ihmisiä kuoli ja loukkaantui myös läheisissä rakennuksissa. Panssarit mursivat tiesulut eri puolilla.


text: Opiskelijat vastasivat armeijan tulitukseen hyökkäämällä armeijan kimppuun. Protestoijat olivat aseistautuneet muun muassa polttopulloin, rautatangoin ja veitsin. He kaappasivat ja polttivat busseja esteiksi tankeille. He haukkuivat sotilaita. He heittelivät tiiliä ja kiviä sotilaiden päälle. Kaupunkilaiset polttivat joidenkin tankkien miehistöä elävältä panssarien sisään. Sotilasajoneuvoista karkaavia sotilaita pahoinpideltiin, silvottiin ja hirtettiinkin. Erääseen miehistönkuljetusajoneuvoon paloi yhdeksän sotilasta. Osa opiskelijoita auttoi haavoittuneita kaupunkilaisia sairaalaan ja myös pakenevia sotilaita. Läntisellä Chang-Anin kadulla käytiin pahimmat taistelut: yli sata armeijan ajoneuvoa tuhoutui, ja lähes 500 vahingoittui. 6 sotilasta kuoli, yli 1100 haavoittui, ja yli 100 siviiliä kuoli . Armeija eteni taistellen aukiolle noin kahden tunnin ajan.


text: Opiskelijat yrittivät antaa armeijalle käsiinsä saamat 23 rynnäkkökivääriä ja räjähteitä, mutta joutuivat tekemään ne itse toimintakelvottomaksi. Viime hetken neuvottelut sotilaiden ja opiskelijoiden välillä jäivät tuloksettomiksi.


text: Tankit ajelivat kaduilla tulittaen sattumanvaraisesti.


text: Panssarit ja sotilaat saartoivat aukion noin kello kolmeen mennessä. Tuolloin aukiolla oli enää muutamia satoja - muutamia tuhansia opiskelijoita. Sotilailla oli rynnäkkökiväärit ja puiset pamput. Poliiseilla oli pitkiä kumipamppuja ja karjapiiskoja. Opiskelijoita suojasi kiväärein ja konekiväärein aseistautunut työläisjoukko. Chai Lingin johtamat radikaalit alkoivat laulaa "Kansainvälistä". Chai Ling oli päättänyt tehdä aukiolla jääneistä opiskelijoista marttyyreita, joiden veri auttaisi levittämään liikkeen sanomaa. Mutta osa opiskelijajohtajista kannatti ajoissa aukiolta poistumista . Poplaulaja Hou Dejianin johtama neljän maltillisen protestoijan ryhmä pystyi purkamaan muistomerkillä olleen konekiväärin. Sotilaat ampuivat kovaäänistä. Jännitys kiristyi. Opiskelijat riitelivät yhä siitä, jäädäkö aukiolle vai ei.


text: Aukion muista tapahtumista on ollut liikkeellä ristiriitaista tietoa. Jotkut väittävät siellä tapahtuneen suuren verilöylyn. Joka tapauksessa aukiolla ammuttiin, mutta opiskelijoiden äitien järjestöjen mukaan vain muutama kuoli siellä. Muun muassa Liu Xiaobo ja Hou neuvottelivat paikallisen sotilaskomentajan kanssa aukion rauhanomaisesta tyhjentämisestä . Panssarit ajoivat styroxista tehdyn demokratian jumalpatsaan murskaksi. Opiskelijat poistuivat aukion kulmauksesta. Poistumiskäskyä noudattamatta jättäneitä pahoinpideltiin pampuilla.


text: Noin kello kuusi aamulla armeija avasi tulen aukiolta vetäytyneisiin ja sinne pyrkineisiin opiskelijoihin ja kaupunkilaisiin.


text: Aseistamattomat ihmiset pakenivat polkupyörillä aukion pohjoispuolella olevaa "Ikuisen rauhan katua" pitkin. Siellä tuli suurin osa aamun kuolonuhreista. Monet tapetuista olivat työläisiä. Arviot uhrien määrästä vaihtelevat muutamista sadoista useisiin tuhansiin.. Jotkut upseerit eivät halunneet tappaa opiskelijoita. Noin 1400 sotilasta pudotti aseensa ja pakeni. Taivaallisen rauhan aukiolle ei enää kello 6 aamulla ollut protestoijia.


text: Kapinoitsijoiden joukkopidätykset alkoivat 7. kesäkuuta. Deng kiitti armeijaa televisiossa tapahtumien jälkeen.


text: Mielenosoitusten vertauskuvaksi on jäänyt tuntematon nuori mies, joka aukion tyhjentämisen jälkeisenä päivänä pysäytti tankkien jonon seisomalla niiden edessä. Tapahtuma sattui Pitkän rauhan kadulla lähellä Peking-hotellia, jossa asui useita toimittajia. He olivat aitiopaikalla kuvaamassa tapahtumaa. Miehen henkilöllisyydestä on esitetty arvailuja mutta ei ole tiedossa, mitä hänelle on myöhemmin tapahtunut.


text: Tilanne Pekingissä rauhoittui varsin pian, mutta levottomuudet muualla maassa, erityisesti Shanghaissa yltyivät. Tilanne päättyi rauhanomaisesti Shanghain silloisen kaupunginjohtajan Zhu Rongjin puheeseen, jossa tämä selitti, ettei kaaos hyödytä ketään. Matkailu länsimaista romahti sekä diplomaatti- ja kauppasuhteet kärsivät.


text: Merkittäviin henkilöihin mielenosoituksessa sisältyvät: journalisti Liu Binyan, monikielinen Pekingin yliopiston fyysikko Fang Lizhi, sivilisaatiokriittinen filosofi Liu Xiaobo ja opiskelijajohtajat Wang Dan ja Chai Ling.


text: Kaikki Kiinan johtajat ovat kieltäneet tapahtumien selvitykset, ja hallitus kaunistelee tapahtumia omaksi edukseen. Tiananmenin äidit -järjestö vaatii yhä vastauksia viranomaisilta. Vapaa tiedonvälitys aiheesta on yhä Kiinassa suljettu.


text: Viimeinen Tiananmenin tapahtumien poliittinen vanki, murhapoltosta alun perin kuolemaan mutta sittemmin 20 vuodeksi vankeuteen tuomittu Miao Deshua vapautettiin lokakuussa 2016.


text: Toimittaja-aktiivi Yang Tonguan sai 10 vuotta vankeutta kritisoituaan Taivaallisen rauhan aukion verilöylyä vuonna 1989. Sen jälkeen hänet vangittiin pariin kertaan alle vuoden vankeuteen. Nyt hänet on vangittu 2006-2018. Perustelu: ”Sananvapaus ja kokoontumisvapaus ovat perustuslain takaamia oikeuksia kansalaisille, mutta perustuslaki sanoo selkeästi, että käyttäessään näitä oikeuksia kansalaiset eivät saa vaarantaa valtion etuja tai turvallisuutta". Syytteen mukaan Yang vehkeili valtiovallan kumoamiseksi kirjoittamalla ulkomaisille nettisivuille mielipiteitään.


text: Lu Jianhua tuomittiin 20 vuoden tuomioon vuonna 2005, koska oikeus katsoi hänen toimittaneen tietoja Taivaallisen rauhan aukion verilöylystä toimittajille. Se katsottiin valtionsalaisuuksien vuotamiseksi.


text: Tiananmenin aukiolla osoitettiin mieltä ja mellakoitiin myös pääministeri Zhou Enlain kuoltua alkuvuodesta 1976. Silläkin kertaa valtiovalta lopetti kansalaisten spontaanit mielenilmaukset lyhyeen. Ennen vuotta 1989 julkaistuissa lähteissä "Tiananmenin mielenosoituksilla" viitataan kevään 1976 tapahtumiin.


title: DSL

text: Digital Subscriber Line (DSL) eli digitaalinen tilaajayhteys on kattonimitys joukolle tietoliikennetekniikoita, joilla tietoa siirretään perinteisen lankapuhelinverkon kaapelissa eli puhelinlinjassa hyödyntäen puhetaajuuksia korkeampia taajuuksia. Tällöin tiedonsiirtoyhteyden käytettävissä on perinteistä modeemia laajempi taajuusalue, jolloin voidaan saavuttaa suurempi tiedonsiirtonopeus. Yleisin DSL-yhteyden tyyppi on ADSL.


title: DSL

text: Lankapuhelinverkko on alun perin suunniteltu välittämään vain puhetta ja sen välittämä kaistanleveys on rajattu siten noin neljään kilohertsiin, mikä asettaa huomattavan rajoitteen modeemilla tapahtuvan tiedonsiirron nopeudelle. DSL-tekniikassa puhelinverkosta hyödynnetään ainoastaan sen passiivinen osuus, tilaajajohto, eli kaapelointi tilaajan ja paikallisen puhelinkeskustilan välillä, jolloin kaistanleveyttä rajoittavat puhelinverkon osat eliminoituvat. DSL-yhteyden mahdollistamiseksi puhelinkeskus ei saisi sijaita muutamaa kilometriä kauempana tilaajasta, koska korkeat taajuudet vaimenevat kaapelin pituuden kasvaessa, jolloin kaapelin välittämä kaistanleveys kaventuu vähitellen ja yhteyden suurin mahdollinen nopeus laskee, kunnes yhteyttä ei voida lopulta muodostaa lainkaan. Tämän vuoksi DSL-liittymiä ei aina voida tarjota haja-asutusalueilla.


title: DSL

text: Tyypillisessä toteutustavassa käyttäjällä on DSL-modeemi ja puhelinkeskuksessa on DSL-keskitin eli DSLAM "(DSL Access Multiplexer)", jonka tilaajakortille yhteys päättyy. Rinnakkaisyhteydellä, eli käytettäessä samaa puhelinliittymän tilaajajohtoa sekä puhelin- että DSL-yhteytenä, täytyy puhelinliikenne erottaa dataliikenteestä suotimin eli erottimin DSL-yhteyden molemmissa päissä. Suotimin erotettua data- ja puhelinliikennettä kutsutaan ala- ja yläkaistoiksi. Jos käyttäjällä on enemmän kuin yksi analoginen puhelin, on suositeltavaa asentaa jokaiseen puhelimeen suodin, jotta puhelin ei häiritse DSL-liikennettä ja puhelimesta ei mahdollisesti kuulu DSL-yhteyden aiheuttamaa kohinaa.


title: DSL

text: Toisessa toteutustavassa yhteys voidaan muodostaa DSL-modeemiparia käyttäen esimerkiksi kahden kiinteistön, rakennuksen, huoneiston tai muun kohteen välille silloin, kun halutaan hyödyntää olemassa olevaa puhelinyhtiön tai kiinteistön omaa puhelinkaapelointia. Tällöin asiakas vuokraa puhelinyhtiöltä tarvittaessa vain passiivisen johtoyhteyden, jolloin kohteisiin johtavat kaksi tilaajajohtoa kytketään suoraan toisiinsa keskuksesta käsin. Kiinteistön omaa kaapelointia käytettäessä johtoa ei tarvitse vuokrata, ja mahdolliset kytkennät suoritetaan talojakamossa tai muussa teletilassa. Näin voidaan yhdistää vaikkapa kahdessa eri rakennuksessa tai liikehuoneistossa toimivan yrityksen lähiverkot tai liittää yksittäisiä verkkokaapeloinnin ulottumattomissa sijaitsevia laitteita, kuten automaatteja, valvontakameroita tai WLAN-tukiasemia, lähiverkkoon.


title: DSL

text: DSL-yhteydet voivat olla joko symmetrisiä tai asymmetrisiä. "Symmetrisessä" yhteydessä siirtonopeus molempiin suuntiin on sama. Usein kuitenkin voidaan olettaa, että käyttäjä pääasiassa käyttää WWW-sivuja tai lataa tiedostoja verkosta, jolloin nopeuden verkkoon päin ei tarvitse olla kovin korkea. Silloin riittää "asymmetrinen" eli epäsymmetrinen yhteys, jossa nopeus on eri ulos- ja sisäänpäin.Tavallisin kuluttajille tarjottava ratkaisu on ADSL. Yrityksille suunnattujen SHDSL-yhteyksien nopeus voidaan moninkertaistaa käyttämällä useita kuparipareja yhden sijasta. VDSL-pohjaisilla toteutuksilla saavutetaan jopa 100 Mbit/s symmetrinen nopeus yhdellä parilla.


title: Keskustalaisuus

text: Keskustalaisuus voi tarkoittaa:


title: Temperamentti

text: Temperamentti on joukko ihmisen synnynnäisiä valmiuksia, taipumuksia tai reaktiotyylejä. Temperamentti on persoonallisuuden biologinen ja pysyvä perusta, ja vasta kasvatus ja ympäristö muokkaavat temperamentista persoonallisuuden.


title: Temperamentti

text: Temperamenttipiirteisiin kuuluvat esimerkiksi aktiivisuus, sosiaalisuus, taipumus mielipahaan ja ärtyvyyteen, joustavuus, sopeutumiskyky, keskittymiskyky sekä rytmisyys. Jokaisella ihmisellä on yksilöllinen temperamentti, joka on helppo havaita ulospäin.


title: Temperamentti

text: Yksilön "temperamenttiprofiili" on hänen temperamenttinsa kokonaisuus, joka muodostuu monesta piirteestä. Joskus yksi äärimmäisen voimakas temperamentin piirre voi tosin muodostua hallitsevaksi, mutta tämä on harvinaista.


title: Temperamentti

text: Temperamentin piirteitä Keltikangas-Järvisen (2014) mukaan:Eri tutkijat ja eri koulukunnat ovat määritelleet temperamenttiin kuuluvaksi eri piirteitä. Aikuisten temperamenttia käsitteleviä teorioita ovat esimerkiksi Strelaun ja Cloningerin teoria. Lapsiin kohdistuvia teorioita ovat esimerkiksi Thomasin ja Chessin teoria, Bussin ja Plominin teoria, Kaganin sosiaalisen inhibition teoria ja Rothbartin ja Derryberryn kehityspsykologinen teoria.


title: Temperamentti

text: Tunnetuin lapsen temperamenttityypittely pohjautuu Alexander Thomasin ja Stella Chess 1950–60-luvuilla suorittamiin tutkimuksiin. Thomas ja Chess erottavat temperamentissa yhdeksän osa-aluetta: aktiivisuuden taso, biologisten toimintojen rytmisyys, suhtautuminen uuteen, sopeutuminen uuteen, ärsytyskynnys aistikokemuksille, reaktioiden voimakkuus, mieliala, huomiokyky ja pitkäjännitteisyys-lyhytjännitteisyys. Thomas ja Chessin mukaan nämä yhdeksän temperamenttityyppiä ryhmittyvät kolmeksi temperamenttityypiksi: helppoihin, haastaviin ja hitaasti lämpeneviin lapsiin. Lisäksi luokittelun ulkopuolelle jäi määrittelemättömiä tapauksia. Määrittelyssään Thomas ja Chess korostavat temperamentissa käyttäytymisen tyyliin liittyviä piirteitä, kuten aktiivisuutta, sopeutumista ja joustavuutta. Mikään niistä ei ole toistaan parempi tai huonompi ja siksi niiden tiedostaminen voi auttaa aikuista ymmärtämään ja kunnioittamaan kunkin lapsen yksilöllisiä tarpeita.


title: Temperamentti

text: Bussin ja Plominin teoria on kehityspsykologinen ja alkaa lapsuudesta, mutta se kattaa koko temperamentin kehityksen vauvasta aikuisuuteen saakka. Bussin ja Plominin ensimmäisen teorian mukaan temperamenttipiirteitä on vain neljä: emotionalisuus, aktiivisuus, sosiaalisuus ja impulsiivisuus. Myöhemmin he poistivat impulsiivisuuden teoriastaan, sillä se ei tullut riittävän systemaattisesti ja johdonmukaisesti esiin, eikä sille havaittu riittävää perinnöllistä pohjaa.


title: Temperamentti

text: Kagan keskittyi tutkimuksissaan pelkästään estyneisyyden eli inhibition tutkimiseen. Hän teki sen johtopäätöksen, että lapset voidaan jakaa kahteen ryhmään: estyneisiin ja ei-estyneisiin. Nämä kaksi erilaista reagointitapaa viittaavat lapsen ensimmäiseen reaktioon tuntemattomissa tilanteissa, ja ero niiden välillä tulee esiin toisen ja kolmannen ikävuoden aikana.


title: Temperamentti

text: David Keirsey on erottanut neljä temperamenttityyppiä: idealistit, käsityöläiset, vartijat ja rationaalit.


title: Temperamentti

text: Jokainen temperamenttipiirre vaihtelee asteittain. Lähelle keskiarvoa asettuvat temperamenttipiirteet mielletään normaaleiksi, koska suurimmalla osalla ihmisistä kaikki temperamenttipiirteet ovat keskiarvoisia ja ääripiirteet harvinaisia. Ääripäitä lähestyttäessä voidaan puhua temperamentin vääristymästä, sillä keskarvosta poikkeava temperamenttipiirre alkaa aiheuttaa ongelmia. Esimerkiksi aktiivisuudeltaan keskiarvoinen tai hieman sen yläpuolella oleva lapsi on ripeä ja helposti innostuva, mutta sitä aktiivisempi jo levoton, ja kaikkein aktiivisin kärsii ADHD:sta. Vaikka sosiaalisuutta nykyisin arvostetaankin, voimakas sosiaalisuus tarkoittaa riippuvuutta muiden ihmisten antamasta huomiosta ja kiitoksista sekä kykenemättömyyttä itsenäisiin ratkaisuihin ja faktojen erottamiseen emootioista. Vaikka yksilön elämä voikin olla sitä helpompaa, mitä vähemmän hän temperamentiltaan poikkeaa keskiarvosta, yhteiskunnan voidaan katsoa hyötyvän myös erilaisten, temperamentiltaan poikkeavien ihmisten, kuten riskinottajien, olemassaolosta. Myös yksilötasolla temperamenttipiirteen merkitys ja hyödyllisyys määräytyy ensisijaisesti tilanteesta.


title: Temperamentti

text: Temperamentti on se ihmisen persoonallisuuden osa, joka on vahvasti perinnöllinen ja biologisten mekanismien säätelemä. Temperamentti on sidoksissa aivorakenteisiin ja fysiologiaan. Temperamentti ilmaantuu ihmiselle jo varhain, ja se on tietyn asteisesti pysyvä. Tästä biologisesta lähtökohdasta kasvatus kokemukset ja ympäristö rakentavat ihmisen persoonallisuuden. Synnynnäiset temperamenttierot aiheuttavat kuitenkin sen, että samastakin perheestä voi tulla persoonallisuudeltaan erilaisia lapsia.


title: Temperamentti

text: Jopa 60 prosenttia joistain temperamenttipiirteistä on voitu osoittaa periytyviksi. Sen seurauksena moni ihminen alkaa ikääntyessään muistuttaa omia vanhempiaan.


title: Temperamentti

text: Erilaiset geenitaustat ovat tutkimusten mukaan yhteydessä systemaattisiin temperamenttieroihin. Esimerkiksi amerikankiinalaiset lapset ovat johdonmukaisesti rauhallisempia, vetäytyvämpiä, vähemmän helposti kiihtyviä, nopeammin tyyntyviä, häirittävyydeltään matalampia ja keskittymiskyvyltään parempia kuin eurooppalaistaustaiset amerikkalaislapset. Sinisilmäiset lapset ovat yliedustettuina synnynnäisesti estyneiden lasten joukossa, ja synnynnäistä estyneisyyttä tavataan Pohjoismaissa enemmän kuin esimerkiksi Alppien eteläpuolella..


title: Temperamentti

text: Lapsen kypsymisen ja kasvatuksen aikana temperamenttipiirteiden voimakkuudessa ja ilmiasussa tapahtuu muutoksia, vaikka kasvatus ei muutakaan ihmisten keskinäistä järjestystä temperamentin piirteen suhteen. Ihminen oppii kypsyessään hillitsemään ja kontrolloimaan itseään, eikä aikuinen siksi esimerkiksi osoita ärtymystään samoilla tavoin kuin lapsi, vaikka onkin yhä helposti ärtyvä. Eri ikä- ja kehitysvaiheissa sama temperamenttipiirre ilmenee samalla yksilöllä eri tavoin. Toiseksi ympäristö ja kasvatus muokkaavat temperamentin ilmiasua. Näin tapahtuu etenkin niiden piirteiden kohdalla, jotka ovat ympäristön odotusten ja arvostusten vastaisia. Kolmanneksi yksilö oppii kehittyessään kognitiivisia ja sosiaalisia (tunteiden)säätelystrategioita, joilla vaikuttaa omiin reagointitapoihinsa.


title: Temperamentti

text: Temperamentin homotyyppisellä pysyvyydellä tarkoitetaan temperamentin ilmiasun pysymistä samanlaisena eri kehitysvaiheissa. Heterotyyppinen pysyvyys puolestaan tarkoittaa, että temperamentin ilmiasu muuttuu siirryttäessä kehitysvaiheesta toiseen. Yleensä ihmisten välinen järjestys temperamenttieroissa ei muutu. Tällöin puhutaan suhteellisesta pysyvyydestä.


title: Temperamentti

text: Ympäristö muokkaa lapsen temperamenttia niin, että voimakkaimminkin perinnölliset temperamenttipiirteet saavat lopullisen muotonsa ympäristön vaikutuksesta. Ympäristö vaikuttaa niin temperamentin ilmenemiseen kuin temperamentin taustalla oleviin aivorakenteisiinkin. Sen lisäksi ihmisen temperamentti vaikuttaa hänen ympäristöönsä, kuten ihmisten suhtautumiseen tai vanhempien antamaan kasvatukseen. On todettu, että ympäristö vaikuttaa parhaiten keskimääräiseen temperamenttiin, mutta äärimmäiset temperamentit vaikuttavat ympäristöön. Esimerkiksi äärimmäisen vilkas lapsi saa aikaan sen, että häntä kasvatetaan määrätyllä tavalla, mutta keskinkertaisen vilkasta lasta kasvatetaan vanhempien omien yleisten periaatteiden mukaisesti eikä lapsen vilkkauteen reagoiden.


title: Temperamentti

text: Kasvatuksessa pyritään muokkaamaan kunkin lapsen temperamentin määräämät synnynnäiset valmiudet yksilölle itselleen hyödyllisiksi persoonallisuuden piirteiksi niin, että yksilöt voivat toimia yhdessä. Kasvatus kohdistuu temperamentin seurauksiin lapsen käytöksessä, ei temperamenttiin itseensä. Kasvatus kohdistuu ennen kaikkea temperamentin ääripäihin, ja keskiarvon mukaisiin piirteisiin ei kiinnitetä huomiota.


title: Temperamentti

text: Temperamentti ja ympäristö voivat olla toisistaan riippuvaisia kolmella erilaisella tavalla: passiivisesti, reaktiivisesti tai aktiivisesti. Passiivisessa korrelaatiossa lapsella ja vanhemmilla on sama perinnöllinen temperamentti, ja vanhemmat järjestävät lapselle sellaisen ympäristön, joka on sopusoinnussa hänen geneettisten taipumustensa kanssa sekä tukee ja vahvistaa niitä. Reaktiivisessa korrelaatiossa vanhemmat tai kasvattajat reagoivat joko tietoisesti tai huomaamattaan lapsen geneettisiin taipumuksiin tavalla, joka vahvistaa tai heikentää niitä. Esimerkiksi lapsen elämyshakuisuuden vaikutusta halutaan usein heikentää, sillä piirre voi johtaa huomattavaan riskinottoon. Toisaalta lapsen toveripiiri voi vahvistaa piirrettä palkitsemalla ”rohkeaa” käytöstä. Lapsen positiivista emotionaalisuutta vanhemmat sen sijaan pyrkivät vahvistamaan monin keinoin. Vaikean lapsen ristiriidat vanhempien kanssa saattavat voimistaa negatiivista piirrettä. Aktiivinen korrelaatio tarkoittaa sitä, että yksilö itse aktiivisesti etsii, valikoi ja luo oman ympäristönsä itselleen sopivaksi. Elämyshakuinen ihminen voi valita tietynlaisia harrastuksia, ujo, helposti huolestuva ja pelokas ihminen karsii ympäristöstään yllätystekijät ja tekee siitä itselleen turvallisen, ja epäsosiaalinen ihminen välttelee suuria kutsuja. Mielenterveyden ja somaattisen hyvinvoinnin kannalta on tärkeää tunnistaa ja hyväksyä oma temperamentti sekä voida rakentaa elämä itselleen sopivaksi.


title: Temperamentti

text: Lapsen temperamentin merkityksen selittää suureksi osaksi sen yhteensopivuus ympäristön kanssa. Temperamentin kannalta ei ole olemassa hyvää tai huonoa ympäristöä sinänsä, vaan yhdenlaiset ympäristöt voivat sopia yhteen joidenkin temperamenttipiirteiden kanssa ja toisenlaiset toisten kanssa. Hyvä yhteensopivuus syntyy, kun ympäristön vaatimukset ja odotukset, ihmisen kapasiteetti, ominaispiirteet ja motivaatio ovat sopusoinnussa. Tällöin lapsi kehittyy positiivisella tavalla ja pystyy aikuisena toimimaan tehokkaalla ja tilanteeseen sopivalla tavalla. Huono yhteensopivuus voi aiheuttaa käyttäytymishäiriöitä lapsena ja sopeutumisongelmia aikuisena.


title: Temperamentti

text: Nykyisen tutkimustiedon mukaan temperamentilla ei ole yhteyttä älykkyyteen tai muihin kognitiivisiin taitoihin, vaan jokaiselta älykkyystasolta löytyy samanlainen temperamenttien jakautuma. Oppilaan temperamentilla on kuitenkin yhteys hänen kouluarvosanoihinsa. Ensinnäkin oppilaan temperamentti vaikuttaa opiskelutyyliin, ja koska koulu suosii tietynlaisia työskentelytyylejä, se samalla suosii tietynlaisia temperamentteja. Toinen yhteys arvosanoihin tulee siitä, että koululla on tiettyjä odotuksia oppilaan käyttäytymisen suhteen. Kolmanneksi, jotkin oppilaan temperamenttipiirteet joko helpottavat tai vaikeuttavat vuorovaikutusta opettajan ja muiden oppilaiden kanssa.


title: Temperamentti

text: Suomalaisessa tutkimuksessa vuosilta 2005–2006 havaittiin, että temperamenttipiirteistä oppilaiden arvosanoja nostivat matala aktiivisuus, matala häirittävyys, korkea sinnikkyys, vähäinen varautuneisuus sekä taipumus olla optimistinen ja hyväntuulinen eikä koskaan alakuloinen. Näiden temperamenttipiirteiden toiset ääripäät sen sijaan olivat omiaan laskemaan arvosanoja. Usean piirteen yhtäaikainen toteutuminen vahvisti vaikutuksen todennäköisyyttä. Samat piirteet nostivat tai laskivat kaikkien oppiaineiden arvosanoja. Kaikkien temperamenttipiirteiden vaikutus oli samanlainen, eli jokin piirre ei vaikuttanut paljonkaan muita enemmän.


title: Temperamentti

text: Temperamentiltaan erilaiset ihmiset kokevat asiat eri tavoin, sillä temperamenttipiirteillä on yhteys ihmisen fysiologiaan. Samalla psyykkisellä stressikokemuksella on erilaiset somaattiset seuraukset eri ihmisissä niin että yksi voi sairastua siitä kun toiseen se ei vaikuta lainkaan. Temperamentiltaan negatiivisesti emotionaaliset ihmiset reagoivat stressiin fysiologisesti kielteisesti ja tylsistyvät tai ahdistuvat stressaavassa tilanteessa. Temperamentiltaan elämyksiä kaipaavat ihmiset eivät kärsi stressistä jännittävissä tilanteissa vaan stressaantuvat tilanteissa joissa mitään ei tapahdu.


title: Temperamentti

text: Temperamentin merkitys riippuu voimakkaasti kulttuureista. Joissain kulttuureissa tiettyjä temperamenttipiirteitä arvostetaan selvästi enemmän tai vähemmän kuin toisissa, minkä seurauksena tietynlaisella lapsella on helppoa yhdessä mutta vaikeaa toisessa yhteiskunnassa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ihanne on temperamentiltaan estoton, aktiivinen, sosiaalisesti rohkea ja itseään esille tuova lapsi. Sen sijaan ujous, varautuneisuus ja syrjäänvetäytyvyys ovat yksiselitteisesti kielteisiä piirteitä, jotka pyritään karsimaan lapsesta pois mahdollisimman varhain. Yhdysvaltalaisessa yhteiskunnassa tällaiset lapset syrjäytyvätkin selvästi muita helpommin ja heillä oli muita heikompi itsetunto. Kiinassa sen sijaan syrjäänvetäytyvyyttä arvostetaan toisen ihmisen huomioonottamisena ja tilan antamisena sekä sopeutumiskykynä. Äänekkyys, itsensä korostaminen ja aloitteellisuus taas ovat kiinalaisäitien mukaan pikemminkin häiriökäyttäytymistä kuin sosiaalisuutta, ja nämä piirteet ennustivatkin myöhemmän iän sosiaalista sopeutumattomuutta. Saman kulttuurin alakulttuurit voivat kuitenkin poiketa toisistaan siinä, miten ne arvostavat eri temperamenttipiirteitä.


title: Temperamentti

text: Temperamentin ja ympäristön yhteensopivuus riippuu myös ajasta, sillä ihmisen kehityshistorian aikana odotukset ja vaatimukset ovat vaihdelleet. Esimerkiksi elämyshakuisuus on nykyisin yhteydessä moniin ongelmiin kuten koulutuksesta syrjäytymiseen, rikollisuuteen ja syömishäiriöihin, eikä sillä ole juuri lainkaan yhteiskuntaa hyödyttäviä seurauksia. Joidenkin yksilöiden elämyshakuisuuden on kuitenkin arveltu olleen aikoinaan ihmiskuntaa eteenpäin vienyt temperamenttipiirre.


title: Temperamentti

text: Tyttöjen ja poikien välillä ei ole havaittu systemaattisia temperamenttieroja sellaisissa tutkimuksissa, joiden tuloksista voisi vetää pitäviä johtopäätöksiä. Selkein havaittu ero on siinä, että pojilla on korkeampaa motorista aktiivisuutta kuin tytöillä. Temperamenttipiirteen hyväksyminen riippuu siitä, millaisia rooliodotuksia yhteiskunnalla on tytöille ja pojille, joten sama temperamenttipiirre voidaan yhdellä sukupuolella tulkita kielteiseksi mutta toisella myönteiseksi. Esimerkiksi aktiivisuus hyväksytään pojalle helpommin kuin tytölle, mutta ujous tytölle helpommin kuin pojalle.


title: Temperamentti

text: Temperamenttipiirteiden olemassaolo huomattiin jo antiikin Roomassa. Rooman keisarien henkilääkäri Galenos esitti humoraaliopissaan, että eroavaisuudet ihmisten välisissä piirteissä selittyivät erilaisilla ruumiinnesteiden suhteilla. Oletetut nesteet olivat keltainen sappi, musta sappi, veri ja lima. Sen mukaisesti on vanhastaan puhuttu koleerisesta, melankolisesta, sangviinisesta ja flegmaattisesta temperamentista.


title: Temperamentti

text: Temperamenttitutkimuksen syrjäytti pitkäksi aikaa environmentalismi eli ympäristöusko, jonka mukaan ihminen syntyy "tyhjänä tauluna", johon vasta ympäristö maalaa erilaisia ominaisuuksia. Kehityspsykologian päätehtävänä oli tuolloin selvittää sitä, millaisia lapset keskimäärin ovat ja mikä on normaalia kehitystä.


title: Temperamentti

text: Ivan Pavlov esitti vuonna 1927, että hyvin varhain sikiökehityksen aikana määräytynyt hermosysteemin tyyppi on perusta myöhemmän käyttäytymisen kehittymiselle. Temperamenttitutkimusta vastustettiin kuitenkin vielä 1950-luvun alkuun saakka. Yksi syy vastustukseen oli se, että käsityksessä ihmisten synnynnäisistä mentaalisista eroista kuultiin kaikuja natsien rotuopeista. Toinen vastustuksen syy oli neuvostopsykologian nousu toisen maailmansodan jälkeen, koska siihen kuului ajatus ihmisen täydellisestä muokattavuudesta ympäristön ja kasvatuksen kautta.


title: Temperamentti

text: Temperamenttitutkimus käynnistyi 1950-luvulla kolmesta lähtökohdasta. Ensinnäkin se alkoi vastareaktiona psykoanalyyttiselle traditiolle ja environmentalismille, jotka silloin hallitsivat lapsen kehityspsykologista tutkimusta. Tämä oli esimerkiksi Thomasin ja Chessin tutkimusten lähtökohta. Toinen lähtökohta oli persoonallisuudenyleisen rakenteellisen alkuperän etsiminen, joka oli esimerkiksi Bussin ja Plominin lähtökohtana. Kolmas suuntaus käynnistyi vauvojen yksilöllisten erojen havaitsemisesta ja tunnistamisesta.


title: Temperamentti

text: Temperamenttitutkimuksen historiassa on erotettavissa myös kaksi toisistaan eroavaa tutkimuslinjaa: kokeellinen sekä kliininen (eli havaintoihin perustuva) suuntaus. Kokeellinen tutkimus sai alkunsa jo 1920-luvulla, kun Ivan Pavlov lanseerasi termit ”heikko ja vahva hermosysteemi” huomattuaan, että autonomisen hermoston reaktiivisuudessa esiintyy lapsilla synnynnäisiä eroja. Kliininen suuntaus sai alkunsa 1950-luvulla, kun lääkärit Stella Chess ja Alexander Thomas huomasivat, että lapsilla oli synnynnäisiä taipumuksia tietynlaiseen reagointiin. He nimesivät yhdeksän erilaista lapsen temperamenttipiirrettä ja jakoivat ne kolmeksi profiiliksi (haastava, helppo, hitaasti lämpenevä). He myös loivat käsitteet ”goodness of fit” ja ”poorness of fit” kuvaamaan sitä, kuinka hyvin lapsen temperamentti ja ympäristö sopivat yhteen. Oleellinen oivallus oli, että temperamentti ei koskaan ole hyvä tai huono sinänsä, vaan ympäristön odotukset ja arvostukset määräävät sen merkityksen. Chessin ja Thomasin havainnot olivat oman aikansa yleisten käsitysten vastaisia, ja siksi mullistavia.


title: Suomenlahden ulkosaaret

text: Suomenlahden ulkosaaret ovat itäisen Suomenlahden ulkomerellä sijaitseva, useasta kymmenestä saaresta koostuva saaristo Venäjän aluevesillä.


title: Suomenlahden ulkosaaret

text:
Läntisistä, Suomen ja Viron rannikkojen välissä sijaitsevista saarista suurimmat ovat Suursaari ja Tytärsaari sekä pienempiä Säyvö, Itä-Viiri, Länsi-Viiri ja Ruuskeri, joka on Venäjän läntisin kohta lukuun ottamatta Kaliningradin aluetta.
Itäisen ryhmän muodostavat mm. Lavansaari, Peninsaari, Seiskari ja Koukouri (joka yleensä luetaan Seiskariin kuuluvaksi).
Saariryhmät kuuluvat hallinnollisesti Leningradin alueen Jaaman piirin Laukaansuun kuntaan.


title: Suomenlahden ulkosaaret

text: Pohjoisempana kolme pientä ulkosaarta Narvi ja Someri sekä muutama pieni luoto kuuluvat Viipurin piirin Koiviston (Primorsk) kuntaan.


title: Suomenlahden ulkosaaret

text: Ensimmäinen asiakirjamaininta Suomenlahden saarista on vuodelta 1395, jolloin tallinnalaiset kauppiaat ajautuivat vahingossa Seiskariin, josta he jatkoivat matkaa Retusaareen; heidät otettiin kiinni luvattomasta idänkaupasta Viipurin linnanisännän Erengisle Niilonpojan vartioalukselle ja menettivät takavarikossa lastinsa.. Saaret kuuluivat Suomelle talvisodan päättäneeseen, vuonna 1940 solmittuun Moskovan rauhansopimukseen saakka.


title: Suomenlahden ulkosaaret

text: Kaukana mantereelta sijaitsevat myös Vigrund Suomenlahden etelärannikolla sekä pohjoisrannikolla Halli (Hallikartti) ja Itäkivi, mutta johtuen etäisyydestä muihin niitä ei lasketa kuuluviksi Suomenlahden ulkosaariin.


title: Suomenlahden ulkosaaret

text: Useat näistä Suomenlahden ulkosaarista liitettiin osaksi joulukuussa 2017 perustettua Itäisen Suomenlahden luonnonpuistoa.


title: Motti

text: Motti (motitus, saarros) tarkoittaa saarrettua vihollisjoukkoa, laajemmin käytettynä saartorengasta, sen sisällä olevia joukkoja ja renkaan vartijoita. Nimitys on kehittynyt Suomessa talvisodan aikana. Termiä alettiin pian käyttää myös kansainvälisesti.


title: Motti

text: Mekanisoitujen ja raskaasti aseistettujen neuvostoliittolaisten joukkojen saartaminen metsien kautta tuli välttämättömäksi siksi, ettei suomalaisilla ollut riittävästi voimaa neuvostoliittolaisten pakottamiseksi antautumaan tai heidän voittamisekseen heti, vaan vasta sen jälkeen, kun saarrettujen yhteydet oli katkaistu.


title: Motti

text: Evl A. Suvantola valottaa motti-sanan syntyä. Hän kertoo, ettei sanaa tunnettu vielä ensimmäisten mottien aikana. Esimerkiksi Koposenmäen mottia vallatessa ei termiä käytetty. Silloin kun suomalaiset joukot olivat vasta Lemetin pohjoispuolella eikä Lemetti ollut vielä saarroksissa, rakennettiin kylän pohjoispuolella sijaitsevaan metsään, Syskyjärveltä Lemettiin johtavan heikon ajoneuvotien varteen, puhelinkeskus, jonka peitenimeksi annettiin Motti. Aluksi vain viestimiehet käyttivät nimeä. Pian Motin merkitys laajeni, koska puhelinkeskuksen alueesta tuli tärkeä joukkojen komento- ja huoltopaikka.


title: Motti

text:
Samoihin aikoihin Lemetin ympärille syntyi vähitellen saartorengas. Tänä aikana tapahtui järjestyksessä toinen merkityksen siirtyminen, Motti-sanaa alettiin käyttää nykyisessä merkityksessä, mutta ainoastaan Lemetin saartorenkaasta. Tuota pikaa puskaradio muutti muutkin saartorenkaat moteiksi. Termi levisi Laatokan Karjalan ulkopuolelle ja lopulta myös ulkomaille. Suvantolan käsityksen mukaan puhelinkeskus Motti rakennettiin joulukuun lopulla 1939 ja motti-sanaa alettiin käyttää nykyisessä merkityksessä tammikuun 1940 toisella puoliskolla.
Talvisodassa sanalle tuli uusi merkitys, kun venäläiset valtasivat uhkarohkealla hyökkäyksellä suomalaisten suuren ja keskeneräisenä vielä pääosin tyhjän tukikohdan, jonka peitenimi oli ”motti”. Sanan keksi talvisodanaikainen kapteeni Reino Merimaa. Pian nimitys alkoi tarkoittaa saarrettua vihollisjoukkoa, jota ei raskaan kaluston, esimerkiksi tykkien ja panssarivaunujen, puutteen vuoksi voitu tehokkaasti tuhota. Toisena syynä oli halu säästää omia joukkoja taistelutappioilta, joita suoraviivainen, saarrettujen vihollisjoukkojen kimppuun käyminen olisi aiheuttanut. Motitetut taistelijat pyrittiin ensin väsyttämään, nälkiinnyttämään ja näin pakottamaan heidät antautumaan. Mottitaktiikalla oli suuri merkitys Suomen menestykseen sodassa.


title: Motti

text: Motitus tapahtui siten, että metsän suojissa liikkuneet suomalaisjoukot pilkkoivat vihollisen marssirivistöt tai taisteluryhmät pieniksi ryhmiksi, jotka sitten voitiin saartaa ja tuhota pienin, nopeasti liikkuvin hiihtojoukoin tai jättää kypsymään eli odotettiin motin ammusten ja elintarvikkeiden loppumista, jolloin motti oli kypsä eliminoitavaksi. Pienen vihollisjoukon motitus ja motin purku kävi nopeasti. Suuria motteja puna-armeija huolsi ilmateitse ja jotkut motit kestivät sodan loppuun asti. Suomalaiset eivät voineet tälle mitään, koska käytettävissä ei ollut käytännössä lainkaan ilmatorjuntakalustoa tai ilmavoimaa.


title: Motti

text: Suomalaisten kyky hallita motteja talvisodassa perustui muun muassa


title: Motti

text: Mottien tuhoamista varten suomalaiset kehittivät talvisodan jälkeen muun muassa 300 millimetrin järeää kranaatinheitintä sekä 180 mm raketinheitintä. Niitä oli tosin ehdotettu jo ennen talvisotaa, mutta puolustusmäärärahojen niukkuus esti projektit. Aseet saatiin vain prototyyppiasteelle. Kehitystyöhön panostaminen väheni pian, koska jatkosodan alussa eteneminen oli nopeaa ja ylimielisesti Neuvostoliiton antautumista pidettiin varmana. Saksan kärsittyä takaiskuja unohtuneet aseprojektit saivat uutta huomiota, mutta niiden kehitys oli jo myöhäistä.


title: Motti

text:
Suurimpia motteja sotahistoriassa on muun muassa Stalingradin taistelussa ollut saksalaisten mottitilanne. Mottitilanne kesti
19. marraskuuta 1942 – 31. tammikuuta 1943 asti. Motissa oli jopa 250 000 piiritettyä akselivaltojen
sotilasta. Motista antautui tammikuun lopulla 1943 puna-armeijalle lopulta noin 90 000 miestä. Suomen sodissa parhaiten muistetaan kenties Raatteentien taistelu, jossa suomalaiset motittivat Neuvostoliiton 44. divisioonan. Motissa oli arvion mukaan jopa 13 000 puna-armeijan sotilasta. Motin lauettua suomalaiset saivat noin 1 100 antautunutta neuvostosotilasta.


title: Latenssi

text: Latenssi tarkoittaa tietoliikennetekniikassa tavallisimmin sitä aikaa, mikä paketilta kuluu matkaan lähettäjältä vastaanottajalle ja takaisin eli paketin edestakaiseen matkaan kuluvaa aikaa. Yksinkertaisessa lähiverkossa tyypillinen latenssi on alle millisekunnin luokkaa ja kaapelimodeemi- ja ADSL-yhteyksillä noin 8 millisekuntia mikäli yhteydellä ei ole interleaving-virheenkorjausta käytössä. Interleaving-ominaisuuden kanssa viiveaika Internetpalveluntarjoajan verkkoon on noin kaksinkertainen eli ~16 ms.


title: Latenssi

text: Latenssi ei sisällä sitä aikaa, joka vastaanottajalta kuluu paketin prosessointiin. Useimmissa järjestelmissä meno-paluu viive voidaan mitata ping-toiminnolla. Ping-palvelu ei prosessoi saapuvaa pakettia mitenkään, vaan palauttaa lähettäjälle vastauksen heti paketin saavuttua.


title: Latenssi

text: Ratkaisevia ongelmia latenssi aiheuttaa mm. midin kanssa työskenneltäessä, jolloin latenssi on useampia millisekunteja ja hankaloittaa näin esimerkiksi studio-työskentelyssä suoraan livenä sisään soitetun datan synkronisuutta. Monen pelaajan verkkomoninpeleissä latenssia kutsutaan pingiksi.


title: Miljardi

text: Miljardi tarkoittaa tuhatta miljoonaa, eli lukua 1 000 000 000 (=10). Miljardin lyhenne on mrd. suomen kielessä. SI-järjestelmässä sitä vastaava kerrannaisyksikkö on giga.


title: Miljardi

text: Englannin kielessa miljardi on "billion", vaikka useimmissa muissa kielissä se on johdettu sanasta "milliard".


title: Miljardi

text: Henkilöä, jolla omaisuutta on yli miljardi rahayksikköä, kutsutaan miljardööriksi.


title: Triljoona

text: Triljoona on miljoonan kolmas potenssi eli 1 000 000 000 000 000 000 formula_1 (miljardi miljardia). Sana koostuu osista tr(i)- ja -iljoona, joista alkuosa tarkoittaa kolmea ja loppuosa viittaa miljoonaan. SI-järjestelmässä triljoonaa vastaava kerrannaisyksikkö on eksa.


title: Triljoona

text: Amerikanenglannin sana "trillion" tarkoittaa biljoonaa eli lukua 1 000 000 000 000 (10). Se saattaa joskus aiheuttaa sekaannusta triljoonan merkityksestä suomen kielessä.


title: Miljoona

text: Miljoona on luonnollinen luku 1 000 000, josta käytetään lyhennettä milj. Se tarkoittaa tuhatta tuhatta.


title: Miljoona

text: Miljoona voidaan esittää kymmenpotenssimuodossa 10. Binäärijärjestelmässä miljoona on 11110100001001000000 ja heksadesimaalijärjestelmässä F4240. SI-järjestelmässä miljoonaa vastaava kerrannaisyksikkö on mega. Esimerkiksi yksi megawatti MW tarkoittaa miljoonaa wattia.


title: Miljoona

text: Lyhenteellä MEUR tarkoitetaan miljoonaa euroa (paremmin: milj. euroa). Lyhenteellä Mmk tarkoitetaan miljoonaa markkaa (tavallisemmin: milj. mk).


title: Miljoona

text: Miljoona tulee italian sanasta "milione", joka periytyy latinan sanasta "mille", tuhat.


title: Miljoona

text: Miljoona on pienin ja ensimmäinen suomalainen luvun nimitys, joka ei perustu kansankieleen, vaan joka on keinotekoisesti luotu kansainvälisen vastineen pohjalta suomen kirjakieleen. Vanhassa kansanperinteessä tunnetaan luvut sata ja tuhat. Sata on arjalainen laina, tuhat balttilainen, molemmat ilmeisesti jo tuhansia vuosia vanhoja.


title: Miljoona

text: Henkilöä, jolla on rahaa yli miljoona rahayksikköä, kutsutaan miljonääriksi, joskus myös monimiljonääriksi, jos rahaa on kymmeniä tai satoja miljoonia.


title: Kvadriljoona

text: Kvadriljoona on miljoonan neljäs potenssi (1 000 000 000 000 000 000 000 000) eli formula_1. Sana koostuu osista quadr(i)- ja -iljoona, joista ensimmäinen tarkoittaa neljää ja jälkimmäinen viittaa miljoonaan. SI-järjestelmässä kvadriljoonaa vastaava kerrannaisyksikkö on jotta.


title: Kvadriljoona

text: Amerikanenglannin sana "quadrillion" tarkoittaa lukua 10.


title: Kvadriljoona

text: Yhdessä moolissa ainetta on 0,6 kvadriljoonaa hiukkasta.


title: Pascalin kolmio

text:
Pascalin kolmio on matematiikassa binomikertoimista kolmion muotoon koottu järjestelmä.
Pascalin kolmio nimettiin ranskalaisen matemaatikon Blaise Pascalin mukaan. Pascal itse ei keksinyt Pascalin kolmion käsitettä, sillä jo muinaiset persialaiset, kiinalaiset, intialaiset ja italialaiset tunsivat sen. Kuitenkin vasta Pascal havaitsi sen käyttökelpoisuuden moninaisissa matemaattisissa ongelmissa.


title: Pascalin kolmio

text: Pascalin kolmio voidaan muodostaa siten, että ylhäältä alaspäin edettäessä jokainen uuden rivin luku on sen yläpuolella vasemmalla ja oikealla puolella olevien lukujen summa. Jokainen reunalla oleva luku on 1. Alla Pascalin kolmion rivit nollasta kymmeneen:


title: Pascalin kolmio

text: Kertoimien yhteenlaskusäännön voi täydentää sijoittamalla tyhjille paikoille ykkösten vasemmalle ja oikealle puolelle nollia.


title: Pascalin kolmio

text: Binomilauseen mukaan binomin positiivinen kokonaislukupotenssi (a+b) voidaan kehittää polynomiksi, jonka kertoimet, kun termit järjestetään a:n alenevien potenssien mukaan, saadaan Pascalin kolmion "n+1":nneltä riviltä eli siltä riviltä, jonka toinen luku on "n". Esimerkiksi lausekkeen formula_1 kertoimet ovat 1, 4, 6, 4 ja 1 eli


title: Pascalin kolmio

text: Pascalin kolmiolla on tärkeä merkitys myös kombinatoriikassa ja sen sovelluksena todennäköisyyslaskennassa. Minkä tahansa "n"-alkioisen joukon sellaisten osajoukkojen lukumäärä, jossa on "k" alkiota, saadaan Pascalin kolmion "n+1":nnen rivin "k+1":nnestä kohdasta. Esimerkiksi nelialkioisella joukolla on 1 sellainen joukko, jossa ei ole yhtään alkiota (tyhjä joukko), 4 yksialkiosta, 6 kaksialkioista ja 4 kolmialkioista osajoukkoa sekä 1 nelialkoinen osajoukko eli alkuperäinen joukko itse.


title: Nopeus

text: Nopeus (, tunnus v) ilmoittaa tietyssä ajassa edetyn matkan pituuden ja suunnan. Nopeuden yksikkö on SI-järjestelmässä m/s eli metri sekunnissa. Nopeus on fysiikassa vektorisuure, koska sillä on suuruuden lisäksi suunta. Tosin termiä nopeus käytetään myös vaikka liikkeen suunta ei olisikaan määritelty.


title: Nopeus

text: Nopeuden itseisarvosta käytetään termiä vauhti. Pyörivässä liikkeessä nopeutta vastaava suure on kulmanopeus.


title: Nopeus

text: Kulkuneuvojen nopeudet ilmoitetaan tyypillisesti kilometreinä tunnissa (lyhenne km/h). Esimerkiksi suurin sallittu ajonopeus Suomen tieliikenteessä on 120 km/h. Yksiköiden välinen muunnossuhde on


title: Nopeus

text: Nopeiden lentokoneiden nopeuden yksikkönä on usein käytössä "Mach" (äänen nopeus). Merenkulussa nopeus ilmoitetaan yleensä solmuina.


title: Nopeus

text: Britanniassa ja Yhdysvalloissa ajoneuvojen nopeudet ilmoitetaan maileina tunnissa (mph).


title: Nopeus

text: Keskinopeus ("v") saadaan jakamalla kuljetun matkan pituus ("s") matkaan käytetyllä ajalla ("t"):


title: Nopeus

text: Jos nopeus ei ole vakio, hetkellinen nopeus saadaan mittaamalla hyvin lyhyessä ajassa kuljettu matka ja jakamalla se mittausajalla.


title: Nopeus

text: Mekaniikassa liikkuvan kohteen nopeus v on sen paikkavektorin r derivaatta ajan suhteen:


title: Nopeus

text: Kiihtyvässä liikkeessä nopeus muuttuu; nopeuden muutosta ajan suhteen kutsutaan kiihtyvyydeksi. Myös nopeuden suunnan muuttuminen on kiihtyvyyttä.


title: Nopeus

text: Suurin mahdollinen signaalinopeus on valonnopeus, joka on 299 792 458 m/s. Valonnopeuden merkitsemiseen on vakiintunut tunnus "c" ().


title: Kiihtyvyys

text: Kiihtyvyys (tunnus formula_1) on fysikaalinen vektorisuure, joka kuvaa kappaleen nopeuden muutosta tietyssä ajassa. Kiihtyvyydellä on suunta ja suuruus, mutta lineaarista liikettä voidaan tarkastella skalaarisen kiihtyvyyden avulla. Sen yksikkö on SI-järjestelmässä m/s². Putoamiskiihtyvyydelle maan pinnan läheisyydessä käytetään tunnusta formula_2.


title: Kiihtyvyys

text: Kappaleen kiihtyvyys määritellään fysiikassa nopeuden ensimmäisenä ja toisaalta siirtymän (paikan muutos) toisena derivaattana ajan suhteen:


title: Kiihtyvyys

text: missä


title: Kiihtyvyys

text: Kappaleen "keskikiihtyvyys" on sen nopeuden muutos jaettuna aikavälin pituudella:


Kiihtyvyys


title: Kiihtyvyys

text: Tästä huomataan, että mitä pienemmällä aikavälillä keskikiihtyvyyttä tarkastellaan, sitä tarkemmin se kuvaa todellista hetkellistä kiihtyvyyttä.


title: Kiihtyvyys

text: Tasaisessa ja tasaisesti kiihtyvässä liikkeessä kiihtyvyys on vakio, jolloin se voidaan laskea tarkasti myös keskikiihtyvyyden yhtälöllä. Tämä johtuu siitä, että nopeuden muutos on tasaista, jolloin kaikki tarkasteluvälit antavat saman tuloksen. Tasaisessa liikkeessä kiihtyvyys on nolla.


title: Kiihtyvyys

text: Kun kappale on tasaisesti kiihtyvässä liikkeessä (kiihtyvyys formula_10 on vakio) voidaan sen nopeus formula_11 laskea eri ajan hetkinä kaavasta:


title: Kiihtyvyys

text: Tässä tarkastellussa ajassa kappale on kulkenut yleisesti matkan formula_19:


title: Kiihtyvyys

text: Jos kiihtyvyys ei ole tarkkailun alussa vielä vaikuttanut nopeuteen voidaan lauseke kirjoittaa sievempään muotoon. Valitaan formula_23 , formula_24:


title: Kiihtyvyys

text: Edellä mainitut nopeuden, siirtymän ja paikan tulokset voidaan johtaa määritelmästä integroinnin avulla


title: Kiihtyvyys

text: Yksiulotteisessa liikkeessä suunta voidaan unohtaa ja kiihtyvyys on suoraan nopeuden kuvaajan formula_51 tangentti. Tasaisesti kiihtyvässä liikkeessä nopeus ajan funktiona antaa piirrettynä suoran, jonka kulmakertoimesta kiihtyvyys voidaan laskea.


title: Kiihtyvyys

text: Kiihtyvyys ympyräliikkeessä voidaan jakaa kahteen komponenttiin, kappaleen tangentin suuntaiseen "tangenttikiihtyvyyteen," sekä sitä vastaan kohtisuoraan (säteen suuntaiseen) "normaalikiihtyvyyteen". Molempia suureita tarkasteltaessa tärkeiksi työkaluiksi tulee kulma formula_52, kulmanopeus (formula_53) ja kulmakiihtyvyys (formula_54). Kulmakiihtyvyys voidaan määrittää vastaavasti kuin kiihtyvyys kulmanopeuden ensimmäisenä ja toisaalta kulman muutoksen toisena derivaattana ajan suhteen


title: Kiihtyvyys

text: Tangenttikiihtyvyys formula_56 ja normaalikiihtyvyys formula_57 voidaan ilmoittaa kulmanopeuden formula_53, kulmakiihtyvyyden formula_54 ja ympyrän säteen formula_60 avulla:


title: Kiihtyvyys

text: formula_61 ja formula_62


title: Kiihtyvyys

text: Kiihtyvyys voi vaikuttaa sekä kappaleen vauhdin suuruuteen, että suunnan muutokseen. Jos tangentiaalikiihtyvyys on ympyräradalla kulkevan kappaleen nopeuden suuntainen, kappaleen vauhti kasvaa; jos se taas on vastakkaissuuntainen, liike hidastuu. Normaalikiihtyvyys taas vaikuttaa ympyräradan jyrkkyyteen eli siihen kuinka nopeasti kappaleen suunta muuttuu. Mitä suurempi normaalikiihtyvyys on, sitä pienemmällä ympyräradalla kappale liikkuu. Jos normaalikiihtyvyys putoaa nollaan, kappale poistuu ympyräradalta ja jatkaa tasaista suoraviivaista liikettä, ellei siihen vaikuta muita kiihtyvyyksiä.


title: Kiihtyvyys

text: Törmäyksessä tapahtuvaa äkkinäistä nopeuden muutosta mitataan G-yksiköissä. 1 G on putoamiskiihtyvyys eli maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys maan pinnalla, joka on noin 9,81 m/s. Esimerkiksi kirpun kokema hidastuvuus voi olla jopa 50 G:n suuruinen sen osuessa puunrunkoon siihen hypättyään. Tämä kiihtyvyys on SI-järjestelmän yksiköinä noin 50 · 9,81 m/s = 490 m/s.


title: Kiihtyvyys

text: Dynamiikan II. peruslain mukaan kappaleeseen kohdistuva kokonaisvoima aiheuttaa sille kiihtyvyyden.


title: Kiihtyvyys

text: formula_63 , kun m on vakio


title: Jälkeen Kristuksen

text: Merkintä jKr. on lyhenne sanoista "jälkeen Kristuksen (syntymän)". Vuosiluvun perässä se tarkoittaa, että vuosi on ajanlaskun alun jälkeinen.


title: Jälkeen Kristuksen

text: Tämä ajanlaskutapa on alkanut perinteisen arvion mukaisesta Jeesuksen syntymävuodesta. Ensin sen otti käyttöön skyyttiläissyntyinen, Rooman valtakunnassakin vaikuttanut Dionysius Exiguus, joka sijoitti Kristuksen syntymän vuoteen 754 "ab urbe condita" (Rooman kaupungin perustamisesta lukien). Dionysius sijoitti ajanlaskunsa alun mukavasti Rooman kirkon silloisen 532 vuotta pitkän pääsiäissyklin alkuun, joten hänen ajoituksessaan on todennäköisesti muutaman vuoden poikkeama. Ajanlaskutapa on nykyisin vallitseva, vaikka sen yleistyminen veikin vuosisatoja kristityssä Euroopassa.


title: Jälkeen Kristuksen

text: Ajanlaskussa vuosiluvut on ajateltu järjestysluvuiksi. Kristuksen syntymä ajateltiin vuodenvaihteeseen, jolloin alkoi ajanlaskun ensimmäinen vuosi eli vuosi 1 jälkeen Kristuksen. Toisaalta samasta vuodenvaihteesta taaksepäin vuodet numeroitiin 1 ennen Kristusta, 2 ennen Kristusta jne. Koska vuosiluvut kumpaankin suuntaan olivat järjestyslukuja, ei tähän ajanlaskutapaan kuulu vuotta 0.


title: Jälkeen Kristuksen

text: Latinankielinen vastine jKr:lle on "Anno Domini", joka tarkoittaa 'Herran vuonna'. Lyhenne AD merkitään vuosiluvun eteen tai sen jälkeen, mutta suomeksi lyhenteen käyttö ei ole suositeltavaa.


title: Jälkeen Kristuksen

text: Nykyään lyhenteiden eKr. ja jKr. rinnalla ja vaihtoehtoina käytetään merkintöjä "eaa." ja "jaa." (ennen ja jälkeen ajanlaskun alun).


title: Ikiliikkuja

text: Ikiliikkuja on kuviteltu laite tai muu suljettu systeemi, joka kerran käynnistettynä pysyisi jatkuvasti käynnissä ilman, että siihen tarvitsisi tuoda mistään energiaa. Ajatellut ikiliikkujat voidaan jakaa kolmeen lajiin:Tavallisimmin ikiliikkujalla tarkoitetaan ensimmäisen lajin ikiliikkujaa. Sellaisia on yritetty rakentaa muun muassa pyöristä, joihin on kiinnitetty pariton määrä vasaroita tai muita muodoltaan epäsymmetrisiä esineitä siten, että pyörän olisi suunnittelijan käsityksen mukaan pitänyt olla aina epätasapainossa. Kaikki yritykset sellaisen rakentamiseksi ovat kuitenkin epäonnistuneet, sillä energian syntyminen tyhjästä ei energian säilymisen lain eli termodynamiikan ensimmäisen pääsäännön mukaan ole mahdollista. Se tosiasia, että ikiliikkujaa ei lukemattomista yrityksistä huolimatta ole kyetty rakentamaan, onkin osaltaan johtanut tämän lain keksimiseen.


title: Ikiliikkuja

text: Toisaalta energia ei myöskään häviä. Näin ollen voisi kuvitella, että laite voisi toimia ilman ulkoista energianlähdettä käyttämällä saman energian yhä uudestaan ja uudestaan. Koska todellisuudessa minkä tahansa koneen käyttämä energia kuitenkin muuttuu lopulta lämmöksi, tämän laitteen olisi itse asiassa kerättävä lämpöä ympäristöstään ja muutettava se mekaaniseksi energiaksi aiheuttamatta lämpötilaerojen tasoittumista. Tällaista kuviteltua laitetta nimitetään toisen lajin ikiliikkujaksi eli ideaalikoneeksi. Se ei olekaan ristiriidassa energian säilymislain kanssa, mutta termodynamiikan toinen pääsääntö, jonka mukaan entropia kasvaa, tekee myös sen mahdottomaksi. Lämmön avulla voidaan tehdä mekaanista työtä vain, jos on lämpötilaeroja, mutta niiden aikaansaaminen vaatii ulkopuolista energiaa. Lisäksi voidaan osoittaa, että lämpövoimakoneen hyötysuhde ei voi olla suurempi kuin tämän lämpötilaerotuksen suhde korkeampaan lämpötilaan absoluuttisella asteikolla.


title: Ikiliikkuja

text: Jos johonkin kappaleeseen ei vaikuta kitka, väliaineen vastus eikä muukaan liikettä hidastava voima, mekaniikan ensimmäisen peruslain mukaan se jatkaa tasaista ja suoraviivaista liikettään loputtomasti. Tällaista kappaletta sanotaan joskus "kolmannen lajin ikiliikkujiksi". Tällainen jatkuva liike edellyttää lisäksi, ettei kappale vuorovaikuta minkään toisen kappaleen kanssa luovuttaen energiaa. Todellisuudessa vastustavia voimia kuitenkin esiintyy kaikkialla, jopa avaruudessa, mutta tähtienvälinen aine on niin harvaa, että esimerkiksi planeettojen ja muiden taivaankappaleiden liikettä laskettaessa se voidaan käytännössä jättää huomiotta. Eräänlaisina kolmannen lajin ikiliikkujina voidaan kuitenkin pitää suprajohteita, joissa resistanssia ei ole, joten niihin aikaansaatu sähkövirta jatkuu heikkenemättä lakkaamatta.


title: Lukuteoria

text: Lukuteoria on yksi vanhimmista matematiikan aloista, sillä sen juuret ulottuvat kauas menneisyyteen aina 4 000 vuoden päähän. Alkuperäisessä muodossaan lukuteoria käsitteli luonnollisten lukujen ominaisuuksia, lähinnä niiden jaollisuutta. Nykyään lukuteoria keskittyy myös luonnollisia lukuja huomattavasti laajempien lukujoukkojen tutkimiseen.


title: Lukuteoria

text: Antiikin ajan matemaatikoista Eukleides ja Diofantos mainitaan huomattavimpina lukuteorian tutkijoina ja kehittäjinä. Nykyisen lukuteorian isänä voidaan pitää 1600-luvulla elänyttä ranskalaista lakimiestä ja matemaatikkoa Pierre de Fermat'a. Jälkipolville Fermat'n nimi on tullut tunnetuksi kahdesta hänen nimeään kantavasta ongelmasta, Fermat'n pienestä lauseesta ja Fermat'n suuresta lauseesta.


title: Lukuteoria

text: Fermat tutki Diofantoksen kirjoituksia ja väitti, että yhtälöllä formula_1, jossa "n" on kokonaisluku, joka on vähintään kolme, ei ole sellaista ratkaisua, että "x", "y" ja "z" olisivat positiivisia kokonaislukuja. Fermat kirjoitti Diofantoksen teoksen marginaaliin huomautuksen, jonka mukaan hän oli "löytänyt ihmeellisen todistuksen, mutta se ei mahdu näin kapeaan tilaan". Fermat'n suuri lause on eittämättä ollut matematiikan kuuluisin useita vuosisatoja ratkaisematta säilynyt ongelma. Työskentely ongelman parissa on jopa synnyttänyt uusia matematiikan lajeja, ja nämä aluevaltaukset ovat monesti olleet merkittävämpiä kuin lause itse.


title: Lukuteoria

text: Lukuteoriaa on pitkään pidetty matemaatikkojen harrastamana teoreettisena huvitteluna, mutta nykyään sen tuottamia tietoja käytetään hyväksi muun muassa salauksessa.


title: Lukuteoria

text: Analyyttinen lukuteoria on lukuteorian osa, joka hyödyntää matemaattista analyysiä.


title: James Cameron

text: James Francis Cameron (s. 16. elokuuta 1954 Ontario, Kanada) on kanadalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja sekä syvänmerensukeltaja. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat "Titanic" ja "Avatar". Monissa hänen elokuvissaan erikoisefektejä on käytetty innovatiivisesti. Vuonna 2012 hän sukelsi Deepsea Challenger -aluksella maailman syvimpään kohtaan, Challengerin syvänteeseen.


title: James Cameron

text: Cameron oli lapsena kuvataidekoulussa. Perhe muutti Kaliforniaan vuonna 1971. Hän opiskeli fysiikkaa yliopistossa ja teki sekalaisia töitä kunnes päätti lähteä elokuva-alalle nähtyään elokuvan "Tähtien sota".


title: James Cameron

text: Cameron ohjasi elokuvan "Piranha II – Lentävät tappajat" vuonna 1981. Elokuva menestyi huonosti, mistä Cameron rohkaistui kirjoittamaan omia käsikirjoituksiaan. Tuloksena oli "Terminator – tuhoaja", joka oli Cameronin lisäksi myös Arnold Schwarzeneggerin läpimurtoelokuva. Muita tunnettuja Cameronin ohjaamia elokuvia ovat "Terminator 2 – Tuomion päivä", "Tosi valheita" ja "Aliens – paluu". Hän on ollut käsikirjoittamassa elokuvaa "Rambo – taistelija 2" ja ollut vastaavana tuottajana "Sanctumissa". "Dark Angel" -televisiosarjan lisäksi hän on keskittynyt dokumenttielokuvien tekoon. Fiktion lisäksi hän on tuottanut dokumentteja hylyistä, kuten Bismarckista ja Titanicista. Vuonna 2012 hän sukelsi Mariaanien hautaan Deepsea Challenger -aluksella.


title: James Cameron

text: Cameron on tekemässä "Avatarille" neljää jatko-osaa, joiden julkaisuvuosiksi julistettiin alun perin 2018, 2020, 2022 ja 2023. Cameron kuitenkin myönsi maaliskuussa 2017, ettei "Avatar 2" valmistu vielä vuodeksi 2018.


title: James Cameron

text: Cameron on ollut naimisissa viisi kertaa, Sharon Williamsin (1978–1984), Gale Anne Hurdin (1985–1989), Kathryn Bigelow’n (1989–1991) ja Linda Hamiltonin (1997–1999) kanssa. Viimeksi mainittuun hän tutustui ensimmäisen ja toisen "Terminatorin" aikana. Nykyisen vaimonsa Suzy Amisin hän tapasi "Titanicin" kuvauksissa, mutta Cameron oli vielä naimisissa silloisen vaimonsa Linda Hamiltonin kanssa. Suzylla ja Cameronilla oli suhde ja he menivät naimisiin 4. huhtikuuta 2000. Heillä on kolme yhteistä lasta; Claire (s. 4. huhtikuuta 2001), Quinn ja Elisabeth Rose (s. 29. joulukuuta 2006). Cameronilla on tytär Josephine Archer Cameron (s. 15. helmikuuta 1993) aikaisemmasta avioliitostaan Hamiltonin kanssa.


title: IP-fragmentaatio

text: IP-fragmentaatio tarkoittaa tilannetta, jossa IP-verkossa, kuten internet, välitettävä IP-paketti on liian suuri mahtuakseen yhteen siirtävän verkkoyhteyden pakettiin, ja se joudutaan jakamaan osiin.


title: Hiilikuitu

text: Hiilikuitu on hiilisäie tai hiilisäikeistä valmistettu kudos, jossa säikeen läpimitta on yleensä noin 5–8 μm. Hiilikuitu on lähes täysin hiiliatomeja. Hiiliatomit ovat sitoutuneet toisiinsa mikroskooppisen pieniksi kiteiksi, jotka on ovat asettuneet säikeeksi vastakkaisesti säikeen pituussuuntaan nähden. Yksi kudos saattaa sisältää useita tuhansia säikeitä. Hiilikuitusäikeen rakenne on samankaltainen kuin hiilinanolevyn, mutta säikeen muodossa .


title: Hiilikuitu

text: Arkikielessä hiilikuidulla tarkoitetaan yleensä hiilikuidulla lujitettuja muoveja eli komposiitteja, jossa epoksihartsimatriisi lujitetaan hiilikuiduista valmistetulla matolla. Materiaali on lujaa ja kevyttä, mutta myös suhteellisen kallista.


title: Hiilikuitu

text: Ensimmäiset hiilikuidut valmistettiin 1950-luvulla ohjuskomponenttien muoviosien lujittamiseen. Ensimmäiset hiilikuidut valmistettiin kuumentamalla viskoosisäikeitä, kunnes ne karbonoituivat. Prosessi oli erittäin tehoton ja lopputuotteessa oli vain n. 20% hiiltä ja sen kestävyys sekä jäykkyys olivat huonot. 1960-luvulla prosessia kehitettiin käyttämällä raaka-aineena polyakrylonitriiliä. Tällöin lopputuotteesta oli jo 55% hiiltä ja sen ominaisuudet olivat huomattavasti paremmat. 1970-luvulla löydettiin uudeksi raaka-aineeksi öljypiki, josta tuotetulla hiilikuidulla olikin hyvä taivutuslujuus, mutta puristuslujuus on rajallinen, joten sen käyttö on pysynyt vähäisenä.


title: Hiilikuitu

text: Hiilikuitu koostuu useista säikeistä. Yksittäinen säie on halkaisijaltaan 5-8 mikrometriä ja koostuu lähes täysin hiilestä. Aluksi kehitetyt säikeet olivat 7–8 mikrometriä halkaisijaltaan ja viime aikoina on päästy viiteen mikrometriin . Rakenteeltaan hiilikuitu muistuttaa grafiittia. Ne koostuvat hiiliatomikerroksista, joissa atomit ovat järjestäytyneet heksagonaaliseen muotoon. Hiilikuitu ja grafiitti eroavat toisistaan näiden kerroksien tavasta kiinnittyä toisiinsa.


title: Hiilikuitu

text: Hiilikuidut luokitellaan niiden vetolujuuksien avulla. Vetolujuus mittaa kuinka paljon voimaa eri suuntiin tietyn läpimitan kuitu kestää katkeamatta. Vetolujuuden yksikkö SI-järjestelmässä on Pascal. Kuidut joiden vetolujuus on alle 240 GPa määritellään alhaisen lujuuden hiilikuiduiksi. Erittäin korkean lujuuden hiilikuiduiksi määritellään kuidut, joiden vetolujuus on 500–1000 GPa. Teräksen vetolujuus on noin 200 GPa, joten siihen verrattuna vahvin hiilikuitu on noin viisi kertaa vahvempaa.


title: Hiilikuitu

text: Hiilikuidun valmistukseen on useita erilaisia menetelmiä.


title: Hiilikuitu

text: Hiilisäikeitä valmistetaan muun muassa pyrolyysillä (PAN). Kuumennuksessa polymeeri muodostaa hiiliketjuja, jotka liittyvät pitkiksi kuiduiksi. Lopputuote on 93–95-prosenttista hiiltä. Polyakryylinitriiliä lämmitetään, jolloin polyakryylinitriilissä oleva hiilen ja typen kolmoissidos katkeaa. Tällöin hiilen ja ketjussa seuraavan hiilen välille muodostuu yksinkertainen sidos ja hiiliketju muuttuu kehämäiseksi.


title: Hiilikuitu

text: Tämän jälkeen suoritetaan uusi lämmitys, noin 700 °C:een. Tällöin kehät aromatisoituvat. Tämän jälkeen lämmitetään jälleen uudelleen, noin 400–600 °C:een jolloin kehät muodostava toisten kehärivien kanssa toistuvia rivejä. Tässä vaiheessa muodostuu myös typpikaasua, kun typpiatomeja vapautuu kehärivien väleistä. Lopulta kun rivejä sulautuu yhteen, jäljelle ei jää juurikaan typpeä, vaan grafiittimuodossa olevaa 93–95-prosenttista hiiltä.


title: Hiilikuitu

text: PAN:i käyttävällä menetelmällä tuotetaan noin 90% maailman hiilikuidusta. Lopuilla 10% hiilikuiduista on raaka-aineena öljypiki tai viskoosi. Myös puusta erotetun selluloosan tai ligniinin käyttöä hiilikuidun valmistukseen kehitetään.


title: Hiilikuitu

text: Hiilikuidulla lujitettu muovirakenne on painoltaan tyypillisesti puolet vastaavan lujuisen teräsrakenteen painosta, jonka takia hiilikuitu on erittäin suosittu avaruus- ja ilmailualalla, urheiluvälineissä, urheiluautoissa, purjeveneiden mastoissa, ja kaikessa muussa missä tarvitaan keveyttä ja lujuutta. Hiilikuidulla voidaan myös lujittaa tekstiilejä. Kankaisiin kudotaan mukaan hiilikuitusäikeistä koottuja lankoja, jolloin kankaan lujuus moninkertaistuu.


title: Hiilikuitu

text: Potentiaalisia tulevaisuuden käyttökohteita hiilikuidulle on jatkuvasti yhä enemmän. Esimerkiksi sähköntuotannon parissa käyttökohteita ovat tuulivoima, paineistetun maakaasun varastointi ja kuljetus sekä polttokennot. Nykyään hiilikuitua käytetään urheiluautoissa, mutta hinnan laskiessa massatuotannossa oleviin autoihin tulee myös enemmän hiilikuitua, joka laskee niiden painoa ja siten kulutusta. Rakennusalalla voidaan valmistaa kevytelementtejä hiilikuidusta sekä hiilikuidun ominaisuuksia voidaan hyödyntää maanjäristyksiltä suojautumiseen rakennuksissa. Hiilikuitu on myös lupaavimpia avaruushissin materiaaleja.


title: UPS

text: Uninterruptible Power Supply (UPS) eli keskeytymätön virransyöttö on järjestelmä tai laite, jonka tehtävä on taata tasainen virransyöttö lyhyissä katkoksissa ja syöttöjännitteen epätasaisuuksissa. UPS liitetään virtalähteen ja virtaa käyttävän laitteen (esimerkiksi tietokoneen) väliin.


title: UPS

text: UPS pystyy syöttämään suojaamilleen laitteille sähköä lyhyiden (minuuttiluokan) verkkokatkoksien ajan akustaan. UPS ei ole kuitenkaan varavirtajärjestelmä pitkäaikaisten katkoksien varalle. UPS-laitteistoon on yleensä liitetty joko ohjelmisto, joka ajaa tietokonelaitteistot alas ennen UPS:n akkujen tyhjenemistä, tai erillinen varavoimalaitteisto, jolla syötetään sähköä pitemmän katkoksen aikana.


title: UPS

text: UPS-laitteita käytetään yleensä suojaamaan tietokoneita ja viestintälaitteita, kuten lennonohjausjärjestelmiä, joissa pienikin sähkökatko voisi aiheuttaa suuria tuhoja. Nykyään UPSeja on saatavilla myös kotikäyttöön.


title: UPS

text: Tavallisimmin UPS:ssa on tasasuuntaaja, joka muuntaa verkkovirran vaihtojännitteen tasajännitteeksi. Sen rinnalle on kytketty yksi tai useampia akkuja, jotka syöttävät tasajännitteen sähkökatkon sattuessa. Tasajännite muunnetaan lopuksi vaihtosuuntaajalla vaihtojännitteeksi, joka syötetaan käyttölaitteelle. Jos käyttölaite toimii tasavirralla, voidaan vaihtosuuntaaja jättää pois.


title: UPS

text: UPS voidaan toteuttaa myös vauhtipyörällä. Tällaisessa ratkaisussa on yhdistetty moottori ja generaattori toisiinsa, ja lisäksi samalla akselilla on raskas vauhtipyörä. Sähkökatkon sattuessa vauhtipyörään varastoitunut energia pyörittää generaattoria.


title: Crack

text: Crack on kiinteä, kemiallisesti emäksiseksi muutettu kokaiinin muoto, joka yleistyi räjähdysmäisesti 1980-luvulla. Crackin valmistaminen on turvallisempaa kuin räjähdysherkän freebasen, ja se on myös halvempi ja yksinkertaisempi prosessi. Kokaiini myös muutetaan crackiksi, koska se höyrystyy matalammassa lämpötilassa (90 °C), mikä mahdollistaa sen nauttimisen kuumentamalla; puhdas kokaiinihydrokloridi höyrystyy vasta 190 °C ja palaa kuumennettaessa. Valmis crack-pala sisältää myös vettä, ja kun sitä nautitaan kuumentamalla piipussa, se tuottaa räsähtelevän äänen, josta myös aineen nimi juontuu. Höyryä hengitettäessä aine pääsee nopeasti verenkiertoon ja alkaa vaikuttaa aivoissa noin kahdeksassa sekunnissa.


title: Crack

text: Crackia myydään kovina, pieninä, väriltään kellertävinä tai vaaleanruskeina rakeina, joiden hinta on usein verrattain alhainen. Yhdysvalloissa crack-paloja kutsutaan koon mukaan esimerkiksi nimillä nickel (viiden dollarin arvoinen pala) ja dime (10 dollarin arvoinen pala). Crackin lempinimiä ovat muun muassa paholaisen huume (devil drug) ja kivi (rock).


title: Crack

text: Crack aiheuttaa lyhyen, mutta voimakkaan euforian.


title: Crack

text: Pääasiallinen vaikutus on suuren dopamiinimäärän vapautuminen, (aivojen kemikaali, joka vaikuttaa euforian tuntemiseen). Tunne säilyy vain 5–10 minuuttia, minkä jälkeen dopamiinitasot aivoissa romahtavat, jolloin käyttäjä kokee masennusta ja alakuloa. Kun kokaiinia otetaan suonensisäisesti, sen vaikutus on yhtä nopea kuin crackin polttamisella, ja myös vaikutus on samanlainen.


title: Crack

text: Tyypillinen käyttäjä ottaa useita crack-annoksia peräkkäin, jolloin aivojen dopamiinivarastot ehtyvät. Siitä johtuu myös se, että uudet annokset eivät enää anna samanlaista vaikutusta kuin ensimmäinen.


title: Crack

text: Crack aiheuttaa nopeasti voimakkaan riippuvuuden.


title: Crack

text: Crack voi aiheuttaa sydänpysähdyksen tai hengityselinten lamaantumisen, jotka voivat johtaa kuolemaan. Crackin käytöstä voi myös seurata psykoosi.


title: Crack

text: Crack-kokaiinia valmistetaan lisäämällä kokaiinihydrokloridiin natriumbikarbonaattia eli ruokasoodaa:


title: Crack

text: Myös ammoniumvetykarbonaattia voidaan käyttää:


title: Crack

text: tai ammoniumkarbonaattia (hirvensarvisuola):


title: IP-osoitteen väärentäminen

text: IP-osoitteen väärentäminen () tarkoittaa lähdeosoitteen valehtelemista toiselle laitteelle. Tämä on verrattavissa puhelinnumeron toiseksi väittämiseen soitettaessa toiseen puhelimeen.