title: Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmä

text: Järjestelmän sisimmän lähimpänä pääkaupunkia sijaitsevan puolustuslinjan muodostivat Pähkinälinna, Kronstadtin linnoitus sekä Viipurin ja Käkisalmen linnat. Toisen linnoitusketjun muodostivat jo olemassa olevat Haminan, Taavetin ja Lappeenrannan linnoitukset. Järjestelmän uloimman ketjun muodostivat Kymenlaaksossa aivan rajan pintaan rakennetut uudet linnoitukset sekä keskiaikainen Olavinlinna Savonlinnassa. Uudet sisämaahan rakennetut Kärnäkosken, Järvitaipaleen ja Utin linnoitukset sekä Liikkalan linnake olivat varsin pieniä, mutta linnoitusketjun päätepisteeksi rannikolle rakennettu Kyminlinnan ja Ruotsinsalmen merilinnoituksen muodostama kaksoislinnoitus sitäkin vaikuttavampi.


title: Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmä

text: Aivan uusia linnoituksia uudessa linnoitusjärjestelmässä olivat vain ulommaisen linnoitusketjun linnoitukset, mutta myös jo aikaisemmin olemassa olevia linnoituksia laajennettiin ja varustettiin entistä vahvemmiksi. Haminan ja Lappeenrannan linnoitusten keskeneräisiä hiekkavalleja vahvistettiin harmaakivimuureilla, Luumäellä sijaitsevaa Taavetin linnoituskaupunkia laajennettiin, Olavinlinnan tykkitorneja korotettiin ja keskiaikaista linnaa uudistettiin bastionirakenteilla. Myös Viipurin ja Käkisalmen linnojen bastionirintamia täydennettiin.


title: Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmä

text: Linnoitustöiden lisäksi vahvistettiin myös Venäjän laivaston liikkumiskykyä Saimaalla rakentamalla Lappeenrannan ja Savonlinnan väliselle vesireitille Suvorovin sotakanavina tunnetut neljä avokanavaa. Uusia kanavia tarvittiin, sillä Ruotsi pystyi valvomaan Saimaan vesiliikennettä Puumalansalmen kapeikossa. Kutveleen, Käyhkään, Kukonharjun ja Telataipaleen kanavat Taipalsaarella, Ruokolahdella, Puumalassa ja Sulkavalla valmistuivat rinnan linnoitusten kanssa. Uusia kanavia käyttämään ja Saimaan alueen puolustusta vahvistamaan perustettiin jo Kustaan III:n sodan loppuvaiheissa Venäjän Saimaan laivasto, jonka tykkiveneet sijoitettiin Lappeenrannan ja Kärnäkosken linnoituksiin sekä Olavinlinnaan. Laivaston vahvuus oli vajaa sata erikokoista alusta ja noin tuhat merisotilasta.


title: Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmä

text: Mittavaa rakennusurakkaa tekemään tuotiin Viipurin kuvernementin, eli Vanhan Suomen, vakinaisen armeijan (20 000 miestä) lisäksi tilapäinen Suomen divisioona (Finljandskij division), jonka vahvuus vaihteli 20 000—30 000 mieheen. Lisäksi linnoitustöissä työskenteli joukko rangaistusvankeja. Linnoitukset valmistuivat varsin nopeasti, useat jo 1790-luvun alkuvuosina. Useilla työmailla, kuten kanavilla, työskenneltiin kuitenkin vielä lähes vuosisadan vaihteeseen saakka.


title: Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmä

text: Olot linnoitustyömailla olivat ankarat. Ankara ilmasto, kehnot majoitusolot, riittämätön ravinto, rokot, vatsataudit ja influenssat vaativat veronsa. Rakennustöihin osallistuneista miehistä jopa 10 000 joutui jättämään työt kesken joko sairastumisen tai kuoleman myötä. Huhuttiin myös kenraali Suvorovin ylläpitämän ankaran työtahdin johtaneen monen rakennusmiehen ennenaikaiseen hautaan. Paikallinen suomalaisväestö ei joutunut juurikaan osallistumaan itse rakennustöihin, mutta suuren sotajoukon majoitus, huolto ja kyyditseminen jäi paikallisväestön huoleksi.


title: Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmä

text: Vanhan Suomen linnoittamiseksi tehty valtaisa työ valui hukkaan, kun Venäjän ja Ruotsin välinen raja siirtyi vuosina 1808—1809 käydyn Suomen sodan seurauksena kauaksi länteen. Linnoitusjärjestelmä ei päässyt tositoimiin edes Suomen sodan aikana, kun ruotsalaisjoukot perääntyivät raja-alueilta hyvissä ajoin ennen venäläisten hyökkäystä. Sodan jälkeen linnoitusjärjestelmän maalinnoitukset lakkautettiin yksi toisensa jälkeen ja ainoastaan rannikkolinnoitukset säilyttivät sotilaallisen merkityksensä. Ruotsinsalmen merilinnoitus joutui Krimin sodan aikana brittiläis-ranskalaisen laivaston hyökkäyksen kohteeksi. Venäläinen varusväki poistui linnoituksesta hyvissä ajoin ja vihollinen tuhosi tyhjilleen jätetyn merilinnoituksen vuonna 1855.


title: Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmä

text: Useimmat linnoitusjärjestelmään kuuluneet linnoitukset ovat nykyään suosittuja matkailukohteita. Nykyisen Suomen puoleisista linnoituksista huolehtii Museovirasto, joka on kunnostanut niitä työllisyystöinä erityisesti 1990-luvulla. Viimeisin linnoitusjärjestelmän kunnostamaton osa, Suvorovin sotakanavat, on parhaillaan työn alla Museovirastossa.


title: Aamiainen

text: Aamiainen eli aamupala on päivän ensimmäinen ateria. Se nautitaan yleensä pian heräämisen jälkeen. Aamiainen antaa energiaa päivän alkuun ja vaikuttaa muun muassa oppimiseen.


title: Aamiainen

text: Suomessa aamiaiseen kuuluu perinteisesti leipää, puuroa, hedelmiä tai marjoja, jogurttia, viiliä, leikkeleitä, juustoa ja munia. Juomana voi olla esimerkiksi maitoa, tuoremehua, teetä, kahvia tai kaakaota.


title: Aamiainen

text: Klassiseen englantilaiseen aamiaiseen kuuluu muun muassa munia eri muodoissa, paistettua pekonia, paahtoleipää, teetä tai kahvia. Usein tarjotaan myös paistettuja herkkusieniä, paistettuja tomaatteja ja valkeita papuja tomaattikastikkeessa.


title: Aamiainen

text: Irlantilainen aamiainen muistuttaa muuten englantilaista, mutta tarjolla on myös kaurapuuroa maidon, voin ja siirapin kera.


title: Aamiainen

text: Hotellitermi mannermainen aamiainen () sisältää voisarven ja marmeladia, ehkä myös juustoa, sekä kahvia tai teetä.


title: Aamiainen

text: Amerikkalainen aamiainen voi sisältää pekonia, kinkkua, kananmunaa, makkaraa, hedelmiä, muroja ja kahvia sekä amerikkalaisia pannukakkuja vaahterasiirapin kera.


title: Aamiainen

text: Aamiainen on hotelliravintoloiden merkittävimpiä palvelumuotoja, joka viikonpäivästä riippuen tarjoillaan yleensä kello 7:n ja 11:n välillä. Aamiaisen hinta voi vaihdella melko paljon ja riippuu esimerkiksi hotellin yleisestä hintatasosta ja aamiaisen monipuolisuudesta. Suomessa aamiainen sisältyy yleensä hotellihuoneen hintaan.


title: Aamiainen

text: Aamiainen voidaan jaotella tarjoilutavan perusteella noutopöytäaamiaiseen, pöytään tarjoiltavaan aamiaiseen ja huoneaamiaiseen. Näistä yleisin on noutopöytäaamiainen, jossa asiakas voi itse koota haluamansa aamiaisen tarjolla olevista tuotevaihtoehdoista. Huoneaamiainen sen sijaan on melko harvinainen, ja yleensä siitä peritään lisämaksua.


title: Aamiainen

text: Myös hotelleissa aamiainen voidaan jaotella myös sisältönsä mukaan esimerkiksi suomalaiseen, englantilaiseen, mannermaiseen ja amerikkalaiseen aamiaiseen. Nämä aamiaistyypit eroavat toisistaan sisällöllisesti, vaikka niistä löytyykin usein samojakin tuotteita, kuten leipää, tuoremehua, kahvia ja hedelmiä.


title: Aamiainen

text: Saksalaisessa Ulmin yliopistossa vuonna 2008 tehdyn tutkimuksen mukaan aamupalan vaikutus oppimiseen ei ole yksiselitteinen. Päivän ensimmäisen aterian laiminlyöminen vaikuttaa eri tavalla tyttöihin ja poikiin. Tyttöjen tarkkaavaisuus ei välttämättä kärsi, vaikka aamupala jäisi syömättä. Tutkimukseen osallistui 103 iältään 13–20-vuotiasta nuorta ja siinä selvisi, että pojilla aamupalan puuttuminen voi johtaa pahantuulisuuteen ja visuaalisen muistin huonontumiseen. Tytöillä samaa vaikutusta ei ollut. Tutkimukseen osallistuvat nuoret kertoivat kuitenkin olevansa tarkkaavaisempia aamupalan syötyään ja poikien visuaaliseen muistiin aamupala vaikutti positiivisesti. Lisäksi aamupalan syöminen yhdessä perheenjäsenten kanssa on sosiaalinen tapahtuma, joka edistää nuorten valppautta ja sosiaalisia taitoja.


title: Aamiainen

text: Aamiaisella on vaikutusta koko päivään. Kun aamulla nauttii hyvän aterian, verensokeri pysyy tasaisena eikä päivän aikana tule sorruttua naposteluun. Aamiaisen syöminen voi siis helpottaa myös painonhallintaa.


title: Aamiainen

text: Aamiainen on usein päivästä toiseen sama. Mikäli joka aamu syötävä ateria on hyvä ja terveellinen, siitä tulee hyvä peruspilari päivän ravinnonsaannin kannalta. Aamiainen on useimmiten sama siitä syystä, että aamu on aikapaineinen tilanne ja rutiinit tuovat helpotusta kiireessä.


title: Hiilen kiertokulku

text: Hiilen kiertokulku tarkoittaa hiilen biogeokemiallista kiertoa ilmakehän, vesistöjen ja maaperän välillä. Myös kasvit ja eläimet ovat mukana hiilen kiertokulussa.


title: Hiilen kiertokulku

text: Suuria määriä hiiltä on sitoutunut valtameriin ja sen kerrostumien metaaniklatraattiin. Syvälle valtamereen on liuenneina hiiliyhdisteitä, joita on hieman vähemmän pintavesissä. Ilmakehässä hiiltä on muun muassa hiilidioksidissa ja leijuvassa pölyssäkin. Maan sisässä hiiltä on muun muassa kivihiilessä.


title: Hiilen kiertokulku

text: Kasvit ottavat ilmasta hiilidioksidia ja muuttavat sen biomassaksi, jossa on hiilivetyjä. Osa biomassasta joutuu eläinten syömäksi ja hajoaa. Eläimet hengittävät ilmakehään hiilidioksidia ja päästävät mädäntyessään metaania CH. Hiilidioksidi ja metaani ovat molemmat kasvihuonekaasuja, jotka vaikuttavat maapallon ilmastoon.


title: Hiilen kiertokulku

text: Hiiltä kivettyy kivihiileksi maatuneesta kasvibiomassasta. Kivettynyt hiili pysyy kallioperässä hyvin pitkään, jopa miljardeja vuosia. Joet kuljettavat hiiltä mereen. Meren mannerlaatat liikkuvat magmaksi mantereen alle. Hiiltä muuttuu kalsiumkarbonaatiksi CaCO muun muassa meren kalkkieläimissä. Tulivuorenpurkaukset vapauttavat hajonneesta karbonaatista irronnutta hiilidioksidia CO.


title: Hiilen kiertokulku

text: Maapallossa on hiiltä noin 140 000 kertaa se määrä mitä elävissä eliöissä. Melkoinen osa Maan hiilestä sitoutuu kalkkikiveen CaCO meren eliöiden toiminnan tuloksena. Hiili tulee ilmakehän hiilidioksidista. Monien silikaattikivien rapautuminen karbonaateiksi kuluttaa hiilidioksidia. Joet kuljettavat liuenneita hiiliyhdisteitä meriin. Arvellaan, että ilmakehässä on hiiltä hiilidioksidissa rapautumista varten 10 000 vuodeksi. Tulivuoret purkavat uutta hiilidioksidia tilalle. Merenpohjan kerrostumiin vajonnut hiili palaa kiertoon viimeistään noin 200 miljoonassa vuodessa, koska vajoaa viimeistään tässä ajassa mannerlaatan alle, jossa hiili kaasuuntuu ja tulee kaasuna ulos.


title: Hiilen kiertokulku

text: Ilmakehässä on hiilidioksidina ja muina hiiliyhdisteinä 750 gigatonnia hiiltä. Hiilidioksidia on ilmakehän tilavuudesta 383 miljoonasosaa (ppm) (eli 0,000383). Fossiilisista polttoaineista ja sementin valmistuksesta vapautuu 30 gigatonnia ja sademetsän hakkuista 5,5 gigatonnia hiiltä vuodessa.


title: Maikki Harjanne

text: Maija-Liisa (Maikki) Harjanne (o.s. Saksman, s. 21. joulukuuta 1944 Sippola) on suomalainen lastenkirjailija ja kuvittaja. Hän valmistui vuonna 1970 Taideteollisesta korkeakoulusta kuvaamataiteen opettajaksi. Maikki Harjanne kuuluu Suomen suosituimpiin lastenkirjailijoihin.


title: Maikki Harjanne

text: Harjanteen Minttu-lastenkirjasarja luetaan suomalaisen lastenkirjallisuuden moderneihin klassikoihin kuuluvaksi.


title: Maikki Harjanne

text: Maikki Harjanteen puoliso vuosina 1966–1972 oli kirjailija Hannu Mäkelä ja vuodesta 1975 lähtien elokuvaohjaaja Mikko Harjanne.Harjanne on lisäksi tehnyt runsaasti käännöksiä.


title: Espoontori

text: Espoontori on kauppakeskus ja toimistorakennus Espoon keskuksessa, aivan Espoon rautatieaseman vieressä. Kauppakeskus on valmistunut vuonna 1987 ja se on Espoon yhdeksänneksi korkein rakennus. Vuonna 2010 kauppakeskus modernisoitiin. Kauppakeskuksessa on 38 liikettä, muun muassa K-Supermarket Kulinaari, Tokmanni, Instrumentarium, Musti & Mirri, Hesburger ja ravintola Britannia.


title: Espoontori

text: Elokuussa 2017 Citycon ilmoitti myyvänsä Espoontorin yhdysvaltalaiselle sijoitusyhtiö Cerberus Capital Managementille, ja Espoontori siirtyi Cerberukselle marraskuussa 2017.


title: Julija Tšepalova

text: Julija Tšepalova (s. 23. joulukuuta 1976 Komsomolsk Venäjä) on entinen venäläinen maastohiihtäjä ja kaksinkertainen henkilökohtainen olympiavoittaja. Hyvänä luistelijahiihtäjänä tunnettu Tšepalova nousi suuren yleisön tietoisuuteen Naganon olympialaisissa voittaessaan vapaan tyylin 30 kilometrin kilpailun.


title: Julija Tšepalova

text: Julija Tšepalova on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Kauden 2006–2007 Tšepalova jätti väliin raskauden vuoksi. Toisen lapsen syntymän jälkeen Tšepalova harjoitteli ampumahiihtoa ja ensimmäisen ampumahiihtokilpailunsa hän kävi marraskuussa 2007 Kontiolahdella. Loppukaudesta 2007–2008 hän osallistui hiihdon maailmancupiin parhaan sijoituksen ollessa 22:s Oslossa 30 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa.


title: Julija Tšepalova

text: Elokuussa 2009 venäläinen All Sport -uutistoimisto kertoi Tšepalovan jääneen kiinni EPO-hormonin käytöstä maailmancupin kilpailussa saman vuoden tammikuussa. Venäjän hiihtoliiton puheenjohtaja Vladimir Loginov kertoi Tšepalovan ilmoittaneen lopettavansa uransa. Tšepalova asetettiin joulukuussa 2009 kahden vuoden kilpailukieltoon, joka lasketaan alkaneen elokuusta. Tšepalova valitti asiasta kuitenkin vielä urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen, joka kuitenkin hylkäsi valituksen ja piti kahden vuoden kilpailukiellon voimassa.


title: Viipurinlahti

text: Viipurinlahti () on Suomenlahden itäosassa Leningradin alueella sijaitseva pohjoiseen työntyvä merenlahti, jonka perällä sijaitsee Viipurin kaupunki. Lahti sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Viipurinlahden etelärajana voidaan pitää Koivistonniemen kärjessä olevasta Pullinniemestä Kuninkaansaaren kautta Säkkijärvelle Vilaniemeen kulkevaa linjaa. Saimaan kanavan eteläpää on Viipurinlahden äärimmäisessä perukassa, Suomenvedenpohjassa, jonka yhdistävät muuhun lahteen Viipurin kaupungissa olevat salmet kuten Linnansalmi.


title: Viipurinlahti

text: Viipurinlahdessa on paljon saaria, joista suurimmat ovat Uuraansaari, Ravansaari ja Essaari lahden keskiosassa, Revonsaari Viipurinlahdesta etelään työntyvässä Makslahdessa sekä Kuninkaansaari lahden suulla. Viipurinlahteen laskevia jokia ovat muun muassa lännestä Tervajoki ja Rakkolanjoki–Hounijoki, pohjoisesta Juustilanjoki ja Kilpeenjoki sekä idästä Rokkalanjoki.


title: Viipurinlahti

text: Suomelle kuuluessaan Viipurinlahden rannoilla oli monia puutavara- ja muita satamia. Suurimmat olivat Viipurin ulkosatama Uuras sekä Viipurin sataman kuuluneet Etelä- ja Pohjoissatama. Muita satamia olivat Johanneksen Kirkkoniemi, Koiviston Makslahti ja Vahvialan Tervajoki. Nykyisin merkittävin satama on Uuraassa.


title: Vihreän kullan maa

text: Vihreän kullan maa on MTV:llä vuosina 1987–1988 esitetty suomalainen televisiosarja. Sarjan ensimmäinen tunnin pituinen pilottijakso esitettiin 6. maaliskuuta 1987. Sarja on esitetty uusintana kesällä 1995. Sarjan käsikirjoitti Kirsti Manninen käyttäen salanimeä "Enni Mustonen". Ohjauksesta vastasi Markku Onttonen. Sarja kuvattiin pääosin Ruotsinpyhtäällä Strömforsin ruukissa, joka on nykyään merkittävä matkailukohde. Sarjaa on "haukuttu" Suomen Dallasiksi.


title: Vihreän kullan maa

text: Kirsti Manninen (Enni Mustonen) kirjoitti sarjasta myös romaanisarjan, jonka kolme osaa ovat "Mäntykosken Anna" (1987), "Johannes ja Helena" (1988) ja "Mäntyniemen miniä" (1988). Ne kuvaavat pääosin aikaa ennen tv-sarjan alkua.


title: Vihreän kullan maa

text: Finnkino julkaisi sarjan neljänä DVD:nä vuonna 2011.


title: Vihreän kullan maa

text:
Sarjan tapahtumapaikkana on Evolan sukukartano Mäntyniemi ja Evola-yhtiöiden toimitilat.
Evolan suku on kokoontunut hautajaistunnelmissa. Suvun päämies, vuorineuvos Johannes Evola on kuollut. Vanhan patruunan videotestamentti herättää vilkasta mielen kuohua perillisissä ja vaikuttaa monin tavoin puutalousalan jätin, Evola-yhtiöiden, tulevaisuuteen. Yhtiön hallituksen johtosuhteet muuttuvat samoin kuin perhesuhteet. Johanneksen kaksi poikaa, Jouko ja Kai, eivät enää vastaakaan Evola-yhtiöistä. Testamentti paljastaa vainajalla olevan myös kolmannen aikuisen pojan. Hän on kartanon tilanhoitaja Jyri Tertti. Aviopuolisonsa nuoruuden hairahduksen paljastuminen ottaa kovasti Helena Evolan voimille. Rautahermoinen ja suorapuheinen vuorineuvoksetar saa sydänkohtauksen. Jouko ei tule toimeen Jyrin kanssa. Jouko pettää ja laiminlyö vaimoaan Paulaa, ensin sihteerinsä Leena Ruuskasen ja sitten lääkäri Jaana Kosken kanssa, joka myös tulee raskaaksi. Ainoa luottohenkilö on tuomari Lasse Myllymäki, jonka kanssa Jouko liittoutuu ajamaan etujaan yhtiössä, mutta Lasse pelaa kulissien takana omaa likaista peliään saadakseen Evola-yhtiöiden osake-enemmistön itselleen.Finnkino julkaisi Vihreän kullan maa -sarjan neljän DVD:n sarjana vuonna 2011. Levyillä ei ole lisämateriaalia.


title: Puritanical Euphoric Misanthropia

text: Puritanical Euphoric Misanthropia on black metal -yhtye Dimmu Borgirin viides studioalbumi. Se äänitettiin Göteborgissa Ruotsissa syksyllä 2000 ja julkaistiin seuraavana vuonna.


title: Puritanical Euphoric Misanthropia

text: Levyn päättävä bonuskappale "Burn In Hell" on cover versio Twisted Sisterin kappaleesta "Burn in Hell" (Stay Hungry, 1984)


title: Remains

text: Remains on heavy metal -yhtye Annihilatorin vuonna 1997 julkaisema albumi. Sen tuotti Jeff Waters, joka myös kirjoitti useimmat levyllä olevat kappaleet.


title: Myrskylän kirkko

text: Myrskylän evankelis-luterilainen kirkko on kolmas pitäjään rakennettu kirkko. Myrskylän seurakunta erotettiin Pernajan seurakunnasta kuningatar Kristiinan 26. heinäkuuta 1636 allekirjoittamalla päätöksellä. Myrskylän itsenäistyminen omaksi seurakunnakseen liittyi arkkipiispan ja Turun piispan Isak Rothoviuksen 30-vuotisen sodan kestäessä omaksumaan linjaan, jolla paikallishallintoa voitiin tehostaa perustamalla suurien seurakuntien alueelle uusia seurakuntia. Kuningatar Kristiina vahvisti 1636 myös monen muun seurakunnan itsenäistymisen.


title: Myrskylän kirkko

text: Vuoteen 1639 saakka Myrskylä oli Pernajan kappeliseurakunta, minkä jälkeen siitä tuli seurakuntansa oman kirkkoherran myötä. Samana vuonna valmistui myös Myrskylän toinen kirkko. Myrskylän ensimmäinen kirkko valmistui 1611, joidenkin tietojen mukaan 1604. Sitä käytettiin noin 20 vuotta. Jäännösten perusteella sen uskotaan palaneen. Myrskylän toinen kirkko purettiin heikkokuntoisena 1800.


title: Myrskylän kirkko

text: Kirkon vieressä oleva kellotapuli on valmistunut ennen kirkkoa jo 1772 Myrskylän toisen kirkon aikana, joka sijaitsi kymmeniä metrejä nykyisestä kirkosta kaakkoon päin. Kellotapulin rakennustöistä vastasi tanskalaissyntyinen Viaporin linnoitusrakennusmestari Gotthard Flensborg, joka oli siirtynyt Porvooseen kaupunginarkkitehdiksi vastaten Porvoon kaupungin toisen palon, kesäkuun 1760 tulipalon. jälkeen.


title: Myrskylän kirkko

text: Toisen kirkon kohdelle on pystytetty muistokivi.


title: Myrskylän kirkko

text: Uuden kirkon rakentamisesta tehtiin päätös 9. kesäkuuta 1797 Myrskylän anneksiseurakunnan kirkkoherrana toimineen Porvoon piispan Zacharis Cygnaeuksen johdolla pitäjänkokouksessa, jossa rakentajaksi päätettiin kutsua Askolan kirkon tehnyt ruoveteläinen Mats Åkergren. Åkergren tuli 14. kesäkuuta 1797 toteamaan, että Myrskylän silloinen kirkko oli niin heikossa kunnossa, että korjaamisyritys voisi luhistaa sen. Uuden kirkon rahoittamiseksi päätettiin anoa kuninkaalta lupa valtakunnallisen keräyksen toteuttamiseksi, ja lupa saatiin ehdollisena 17. helmikuuta 1801 mutta vain Porvoon ja Turun hiippakuntien alueella. Keräyksen tuotto, 108 taalaria ja 8 killinkiä, päätettiin käyttää ikkunalasien hankkimiseen.


title: Myrskylän kirkko

text: Åkergren ehdotti Myrskylään rakennettavaksi Askolan kirkon mallista, mutta pienempää kirkkoa. Palkkiokseen urakasta hän toivoi sataa riikintaaleria, yhdeksää tynnyrillistä ruista, kolmea tynnyrillistä maltaita, kahta tynnyrillistä herneitä, puolta tynnyrillistä silakoita sekä teuraseläimen. Hänelle luvattiin 133 taalaria ja runsaasti voita. Kirkkoherra, piispa Zacharis Cygnaeus sen paremmin kuin seurakuntalaisetkaan eivät olleet tyytyväisiä Askolan kirkkoon. Piispa kirjelmöi Tukholmaan intendenttikonttoriin siitä, että Askolan kirkko on sisältä kaunis, mutta ulkopuolelta se muistuttaa makasiinirakennusta, siinä ei ole tornia, ja katonnousu on vähäinen, mikä pilaa rakennuksen ulkonäön. Hän pyysi intendenttikonttoria harkitsemaan, olisiko mahdollista rakentaa kirkkoon pieni torni ja kauniit lehterit. Intendenttikonttorin tapaa suunnitella kirkoille loivia katonnousuja ei pidetty Suomessa juhlavana eikä mieltä ylentävänä. Askolan kirkkoon myöhemmin lisätty katon keskelle pienikokoinen torni.


title: Myrskylän kirkko

text: Kirkon alkurahoitukseksi päätettiin kerätä kaksi riikintaaleria manttaalilta, jotka talletettiin kapteeni Falckille Koskenkylän tehtaalle kuuden prosentin korolla. Marraskuussa 1799 lisäksi päätettiin, että kukin manttaali toisi rakennustyömaalle 55 kuormaa kiviä, jolloin olisi saatu 1 500 kuormaa kiviä, minkä lisäksi 20 kuormaa liuskeita. Näin ollen manttaaleita oli noin 27. Perintötorppien ja lohkottujen tilojen oli osallistuttava kahdeksalla työpäivällä kirkon rakentamiseen, päivätyötorppien neljällä työpäivällä ja pienimpien torppien kahdella tai kolmella työpäivällä. Työ- ja materiaalivelvoitteista oli vain vähän laiminlyöntejä.


title: Myrskylän kirkko

text: Myrskylän uuden kirkon piirustukset olivat pitäjänkokouksen käytössä 24. kesäkuuta 1801. Ne poikkesivat Askolan vastaavista. Kirkosta tuli Åkergrenin alkuperäisiä ajatuksia suurempi ja seurakuntalaiset vakuuttivat paikalle jo tuotujen tukkien riittävän suureenkin rakennukseen. Åkergren halusi korottaa palkkiotaan ja saada naulan voita asukasta kohden. Seurakuntalaiset ehdottavat maksavansa puolet vuonna 1801 ja loput syksyllä 1802.


title: Myrskylän kirkko

text: Åkergren sanoi työsopimuksensa irti. 16. kesäkuuta 1801 pitäjänkokous valtuutti piispan ottamaan yhteyttä Åkergreniin. Sopimus syntyi uudelleen, rakennustyöt alkoivat kesällä 1801 ja rakennusvalvojana toimi Myrskylän Cygnaeuksen sijainen, varapastori Relander yhdeksän ruistynnyrin korvauksesta.


title: Myrskylän kirkko

text: Myrskylän nykyään käytössä olevan kolmannen kirkon vihki käyttöönsä 3. lokakuuta 1803 Porvoon hiippakunnan piispa Zachris Cygnaeus.


title: Myrskylän kirkko

text: Kirkko valmistui täysin 1824, jolloin ovet saivat lopullisen muotonsa. Vanhan kirkon osti Koskenkylän tehtaan patruuna ja Myrskylän kartanon omistaja kapteeni Falck 55 taalarilla ja 26 killingillä Myrskylän kartanon päärakennukseksi.


title: Myrskylän kirkko

text: Kirkossa on tilaa 650 sanankuulijalle. Kirkon urut ovat Olof Schwanin Pietarin Pyhän Katariinan puiseen kirkkoon 1776 rakentamat urut, jotka Carl Wirth oli korjannut ja laajentanut 1833. Myrskylään urut ostettiin 600 ruplalla 1875, ja Albanus Jurva korjasi ne 1902. Veikko Virtanen peruskorjasi urut 1978–1979. Urut ovat 19-äänikertaiset.


title: Myrskylän kirkko

text: Alttaritaulun on maalannut Dora Wahlroos, ja se esittää Jeesusta pitämässä Vuorisaarnaa.


title: Myrskylän kirkko

text: Kirkkosalin seinillä olevat aatelivaakunaveistokset ovat Bertil Jägerhornin, Ernst Boijen († 1690 ) ja Christina Boijen yhdysvaakuna tekstillisine alaosineen, Mats Creutzin, Lundin, Matts Frillen, Elisabeth Roosin, Bengta Ankarin, Brita Illen, Anders Björnramin, Jagob Forberin, Hans Boijen, Mathia Pertusin, Tore Johanssonin tila von Grepsin, Christina Gardheimin, Anna Ducken ja Olof Vildmanin vaakuna.


title: Myrskylän kirkko

text: Myrskylän kolmannen kirkon ympärillä on sen toisen kirkon aikainen hautausmaa, jolla on niin ikään myös kirkon sitä vanhempi Myrskylän toisen kirkon aikana 1780 valmistunut kellotapuli. Myrskylän toisen kirkon paikalla on muistokivi Myrskylän kirkkoa ympäröivällä vanhalla hautausmaalla kolmannen kirkon ja kellotapulin kaakkoispuolella.


title: Myrskylän kirkko

text: Kirkkoa ympäröivä vanha hautausmaa on yläosastaan aidattu kiviaidalla, koska aikaisemman käsityksen mukaan hautausmaa piti aidata nimenomaan kivillä, jotta paholainen ei pääsisi hautausmaalle. Vanhalla hautausmaalla on uusi osa sen eteläpuolella tasoltaan alempana.


title: Myrskylän kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaalla sijaitseva sankaripatsas on vehkalahtelaisen Sulo Mäkelän työ vuodelta 1950.


title: Myrskylän kirkko

text: Myrskylän uusi hautausmaa sijaitsee vanhasta hautausmaasta ja kirkosta luoteeseen päin. Siellä on pieni alttari lähellä kivisiä penkkejä ja myös Karjalaan jääneiden muistomerkki.


title: Myrskylän kirkko

text: Myrskylässä monissa hautakivissä on käytetty Myrskylä Red -nimistä punaista graniittia hautakiven materiaalina.


title: Myrskylän kirkko

text: Kirkon läheisyyden vuoksi ei Myrskylässä ole hautausta varten siunauskappelia, vaan vainajat siunataan ennen hautaamistaan kirkossa. Muistotilaisuuksia varten käytetään vanhaa puista kirkkoherranvirastoa, jossa on myös sali. Kirkkoherranviraston itäpuolella on kirkkoherra Hypénin 1900-luvun alussa istuttamia tai istututtamia puita.


title: Myrskylän kirkko

text: Myrskylän seurakunnalla oli kuusi kirkkoherraa vuosina 1636–1747 ennen kuin siitä hattujen sodan ja Turun rauhan vuoksi tuli Porvoon piispan anneksiseurakunta vuosiksi 1747–1865. Tällöin kunnallisasetuksella maalaispitäjissä evankelis-luterilaisista seurakunnista erotettiin maallinen kunnallishallinto omiksi maalaiskunnikseen maaseudulla ja anneksiseurakunnista tuli piispan kirkkoherruudesta riippumattomia seurakuntia. Porvoon piispan ollessa Myrskylän kirkkoherrana hoitivat uskonnollista palvelusta varapastorit, kun taas piispa osallistui kuntakokouksiin.


title: Julkisuuden henkilö

text: Julkisuuden henkilö (puhekielessä julkkis, julkimo, stara) on mediassa esillä oleva henkilö. Henkilöitä tuovat julkisuuteen tiedotusvälineet ja erityisesti keltainen lehdistö. Julkisuuden henkilöiksi päätyvät tai hakeutuvat erityisesti taiteellisten ammattien harjoittajat, kuten näyttelijät ja muusikot sekä poliittisiin päättäjiin tai hallintoon kuuluvat henkilöt.


title: Julkisuuden henkilö

text: Yhdysvaltalainen teoreetikko Daniel Boorstin määritteli 1960-luvulla julkisuuden henkilön ja sankarin eron siten, että julkisuuden henkilö on tunnettu vain siitä, että on tunnettu. Sankarin asema piti sitä vastoin ansaita. Matti Markkola arvioi Ylioppilaslehdessä 2009, että julkisuuden henkilöt ovat kauempana sankareista kuin koskaan ja koko julkkiskulttuuri on alennustilassa. Julkisuudessa ovat näkyvästi esillä Big Brotherissa ja muissa viihdeohjelmissa esiintyneet henkilöt, joilla ei ole mitään muita ansioita. Ihmisille, jotka haluavat hinnalla millä hyvänsä julkisuuteen, on tyypillistä samantapainen sosiaalinen tausta ja vähäinen koulutus. Turhasta julkisuudesta on tullut stigma, joten tunnetut ihmiset, jotka pitävät itseään kertakäyttöjulkkiksia merkittävämpinä, ovat alkaneet vältellä sitä.


title: Julkisuuden henkilö

text: Eräät aikakauslehdet ilmoittavat keskittyvänsä "julkkisviihteeseen", vaikka jotkut saattavat pitää lehtien sisältöä "raatelujournalismina" tai "lööppisaastana". "Julkkisviihde" on siis luotu peitteleväksi ja kaunistelevaksi kiertoilmaukseksi markkinoinnin avuksi.


title: Julkisuuden henkilö

text: Julkisen sanan neuvoston periaatelausuman mukaan julkisuuden henkilön yksityisyyden suoja on suppeampi kuin tavallisen kansalaisen.


title: Aivoverkosto

text: Aivoverkosto () eli "retikulaarijärjestelmä" ulottuu koko aivorungon alueelle väliaivoista ydinjatkeeseen ja se on muodostunut harmaasta ja valkeasta aineesta eli yhteen liittyneistä hermosoluista. Siihen tulee viejähaarakkeita useista sensorisista hermoista ja siitä lähtee viejähaarakkeita aivokuorelle. Aivoverkoston tehtävä on ylläpitää vireystilaa pitämällä etenkin aivokuorta, limbistä järjestelmää, selkäydintä ja motorisia keskuksia vireinä ja se aktivoi aivokuoren ihmisen herätessä.


title: Joonas Pohjonen

text: Joonas Pohjonen (s. 1973) valmistui helmikuussa 2000 musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemian esittävän säveltaiteen koulutusohjelmasta, missä hän opiskeli pianonsoittoa Meri Louhoksen ja Erik T. Tawaststjernan johdolla. Pohjonen sai ensimmäisen palkinnon Maj Lind -pianokilpailussa vuonna 1997.


title: Joonas Pohjonen

text: Pohjonen on osallistunut muun muassa Eero Heinosen, Lev Naumovin ja Murray Perahian mestarikursseille. Lisäksi hän on opiskellut sävellystä Eero Hämeenniemen ja Paavo Heinisen johdolla. Pohjonen on esiintynyt useiden kotimaisten orkesterien solistina sekä kamarimuusikkona Naantalin Musiikkijuhlilla ja Viitasaaren Musiikin Aika -festivaalilla.


title: Joonas Pohjonen

text: Pohjonen on vuodesta 2001 lähtien toiminut pianonsoiton ja säestyksen lehtorina Helsingin Ammattikorkeakoulussa.


title: Joonas Pohjonen

text: Joonas Pohjosen puoliso vuodesta 1997 on viulutaiteilija Maaret Repo-Pohjonen, jonka kanssa hän on järjestänyt nuorille taiteilijoille leirejä muun muassa Kangasniemen musiikkijuhlien yhteydessä.


title: Beli Dvor

text: Beli dvor (, Valkoinen palatsi) on vuosina 1934–1937 Belgradin Dedinjeen rakennettu kuninkaallinen palatsi. Palatsin rakentamisen aloitti silloinen Jugoslavian kuningas Aleksanteri I.


title: Beli Dvor

text: Beli dvorin suunnitteli serbialainen arkkitehti Aleksandar Đorđević. Sitä inspiroivat 1800-luvun englantilaiset talot, kuten Ditchley Park. Palatsin koristeellisen sisustuksen suunnitteli ranskalainen Jansen, joka myöhemmin sisusti Valkoisen talon John F. Kennedyn kaudella.


title: Beli Dvor

text: Palatsin valmistumisen jälkeen siinä asui sijaishallitsija ruhtinas Paul.


title: Beli Dvor

text: Toisen maailmansodan jälkeen Beli dvorista tuli Josip Broz Titon virallinen residenssi. Jugoslavian hajoamisen jälkeen palatsista tuli Slobodan Miloševićin virallinen residenssi. Nykyisin Beli dvor on Aleksandar Karađorđevićn, Jugoslavian viimeisen kuninkaan Pietari II:n pojan, sekä hänen perheensä virallinen asunto.


title: Suomen kunta- ja hallintoministeri

text: Kuntaministeri tai pidemmin kunta- ja hallintoministeri on ministeri valtiovarainministeriössä. Aiemmin ministeri toimi sisäministeriössä. Ministerin vastuulla on ollut kuntaosastoon sekä aluekehitykseen liittyviä tehtäviä. Kuntaministerille on kuulunut esimerkiksi kunta- ja palvelurakenneuudistus.


title: Suomen kunta- ja hallintoministeri

text: Sipilän hallituksessa kuntaministerin tehtäviä hoitaa kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen. Kiviniemen hallituksessa kuntaministeri oli pidemmältä nimeltään hallinto- ja kuntaministeri.


title: Suomen kunta- ja hallintoministeri

text: Aluksi "ministeri sisäasiainministeriössä", sitten "ministeri valtiovarainministeriössä".


title: Kuntaosasto

text: Kuntaosasto on Suomessa sisäministeriön osasto, jonka tehtävänä on vastata valtionhallinnossa kunta-asioista. Kuntaosaston päällikkönä toimii Cay Sevón. Kuntaosaston vastuuministeri on kuntaministeri.


title: Kuntaosasto

text: Kuntaosasto jakautuu kuntakehitysyksikköön, kuntatalousyksikköön ja hallintoyksikköön.


title: Uuden-Seelannin sinfoniaorkesteri

text: Uuden-Seelannin sinfoniaorkesteri on Uudessa-Seelannissa toimiva 90-jäseninen sinfoniaorkesteri. Se perustettiin vuonna 1946. Orkesteri pitää keskimäärin yli sata konserttia vuodessa.


title: Uuden-Seelannin sinfoniaorkesteri

text: Toukokuussa 2007 Uuden-Seelannin sinfoniaorkesterin taiteelliseksi johtajaksi nimitettiin vuodesta 2008 alkaen suomalainen kapellimestari-viulisti Pietari Inkinen.


title: Epiteelikudos

text: Epiteelikudos (pintakudos) muodostuu toisissaan kiinni olevista epiteelisoluista, jotka verhoavat kehon ulko- ja sisäpintoja. Epiteelisolujen tehtävänä on suojella elimiä ja kudoksia sekä valvoa aineiden kulkua epiteelin läpi. Yksittäiset epiteelisolut liittyvät toisiinsa desmosomien, tiiviiden liitosten ja vyöliitosten välityksellä. Kolmen edellä mainitun liitostyypin yhdistelmää kutsutaan myös junktionaaliseksi kompleksiksi. Epiteelikudoksessa ei ole verisuonia, joten se saa ravintonsa kudoksen alla sijaitsevasta sidekudoksesta diffundoitumalla. Myös kuona-aineet poistuvat kudoksesta samaa reittiä. Epiteelisolujen alla on aina tyvikalvo, joka on soluväliainetta. Epiteelisolut liittää tyvikalvoon hemidesmosomi.


title: Epiteelikudos

text: Epiteelit jaetaan pintaepiteeleihin, rauhasepiteeleihin ja aistinepiteeleihin.


title: Epiteelikudos

text: Pintaepiteelit jaetaan solukerrosten mukaan yksinkertaisiin ja kerrostuneisiin, jotka puolestaan voidaan jakaa solujen muodon mukaan levy-, kuutio- ja lieriöepiteeliin sekä valekerrostuneeseen värekarvaepiteeliin ja välimuotoiseen epiteeliin.


title: Epiteelikudos

text:
Yksinkertainen levyepiteeli on epiteeleistä ohuin, jonka vuoksi sitä esiintyy elimistön niissä osissa, joissa yhdisteiden kulkeutuminen epiteelin läpi tulee olla nopeaa. Tästä esimerkkinä mainittakoon keuhkorakkulan pinta.
Levyepiteeliä esiintyy lisäksi paikoissa, joissa tarvitaan sileää pintaa vähentämään kitkaa, esimerkiksi keuhko- ja sydänpussissa.


title: Epiteelikudos

text: Kerrostunut levyepiteeli on epiteeleistä paksuinta ja kestävintä. Sitä esiintyy ihon uloimmassa kerroksessa ja märehtijöiden etumahassa eli pötsissä, verkkomahassa ja satakerrassa.


title: Epiteelikudos

text: Levyepteelin solut voivat olla keratinisoituneita tai keratinisoitumattomia. Keratinisaatio tekee levyepiteelisoluista vettä hylkiviä ja kerrostunutta keratinisoitunutta levyepiteeliä onkin ihossa. Keratinisoitumattoman levyepiteelin pinta on usein kosteaa kuten suun limakalvoilla.


title: Epiteelikudos

text: Kuutioepiteelin solut ovat nimensä mukaan kuution muotoisia ja hieman levyepiteelisoluja korkeampia. Kuutioepiteeliä esiintyy muun muassa munuaisen munuaistiehyissä.


title: Epiteelikudos

text: Lieriöepiteeli muodostuu epiteelisoluista, joiden pinnalla on usein mikrovilluksia kasvattamassa epiteelin pinta-alaa, jotta aineiden imeytyminen olisi tehokkaampaa. Lieriöepiteeliä esiintyykin esimerkiksi ohutsuolen pinnassa, jossa ravintoaineet imeytyvät verenkiertoon.


title: Epiteelikudos

text: Kerrostunutta lieriöepiteeliä esiintyy nielussa ja sylkirauhasten tiehyissä.


title: Epiteelikudos

text: Valekerrostunut värekarvaepiteeli eli hengitystie-epiteeli muodostuu epiteelisoluista, jotka kaikki kiinnittyvät tyvikalvoon, mutta eivät välttämättä ulotu epiteelin pintaan asti. Epiteelisolujen vapaata pintaa päällystävät värekarvat, jotka esimerkiksi hengitysteissä liikkuttavat limaa kohti nielua. Valekerrostunutta värekarvaepiteeliä esiintyy hengitysteiden lisäksi naaraan munanjohtimissa, joissa värekarvat liikuttavat munasolua eteenpäin kohti kohtua.


title: Epiteelikudos

text: Välimuotoista epiteeliä eli uroteeliä on virtsarakossa ja virtsanjohtimessa. Uroteeli näyttää mikroskoopissa lepotilassaan runsaasti kerrostuneelta, mutta venytystilassa kerroksia näyttää olevan muutama. Epiteelin erikoisuutena on sen suuri venymiskyky ja se, että virtsatilaan päin olevaa solupintaa peittää tavallista paksumpi levymäinen rakenne, joka estää myrkyllisiä kuona-aineita pääsemästä takaisin elimistöön.


title: Epiteelikudos

text: Rauhasepiteelit ovat muodostuneet epiteelisoluista, jotka ovat erikoistuneet tiettyjen aineiden eritykseen. Rauhasepiteelin muodostuessa syntyy pintaepiteeliin ensin paaksuntuma, joka koostuu eritykseen erilaistuneista soluista. Myöhemmin paaksuntuma alkaa painua syvemmälle, jolloin muodostuu erimuotoisia rauhasrakenteita. Rauhastiehyt säilyttää yhteyden pintaepiteeleihin. Jos rauhastiehyttä ei ole, puhutaan sisäeritysrauhasista eli endokriinisista rauhasista. Muulloin kyseessä on avoeritysrauhanen eli eksokriininen rauhanen.


title: Epiteelikudos

text: Aistinepiteeli muodostuu epiteelisoluista, joissa on runsaasti reseptorisoluja.


title: Brian Jacques

text: Brian Jacques (15. kesäkuuta 1939 Liverpool, Englanti – 5. helmikuuta 2011 Liverpool, Englanti) oli brittiläinen fantasiakirjailija. Hänen perheensä sukujuuret ovat Irlannissa. Lapsena hän kävi St John's School -nimistä koulua. Kouluaikanaan hänen lempiaineensa oli kirjoittaminen, jossa Jacques oli jopa niin taitava, ettei hänen aina uskottu kirjoittavan itse kouluaineitaan.


title: Brian Jacques

text: Lopetettuaan koulunsa 15-vuotiaana Jacques lähti merille. Sittemmin hän palasi Liverpooliin, missä hän oli töissä muun muassa palomiehenä, satamatyöläisenä, rekka- ja linja-autonkuljettajana, postimestarina sekä stand-up-koomikkona. Jacques soitti 1960-luvulla myös yhtyeessä The Liverpool Fishermen, jonka hän perusti veljiensä Tonyn ja Jimmyn kanssa. Kirjailijanuransa Jacques aloitti kirjoittamalla näytelmiä, joista kolme on esitetty Everyman Theatressa.


title: Brian Jacques

text: Jacques'lla oli vaimonsa Sandran kanssa kaksi aikuista poikaa Paul ja Sean.


title: Brian Jacques

text: Hänen tunnetuin kirjasarjansa on neljätoistaosainen "Redwallin taru" -fantasiakirjasarja. Alun perin Jacques kirjoitti ensimmäisen osan Liverpoolin sokeiden koulun oppilaille. Hänen entinen opettajansa sai kirjoituksen käsiinsä ja näytti sitä Jacquesin tietämättä kustantajalle. Tuloksena syntyi viiden Redwallin taru -romaanin kustannussopimus. Erittäin suositusta sarjasta on tehty ooppera, radiokuunnelma sekä televisio-ohjelma.


title: Brian Jacques

text: Jacques kuoli helmikuussa 2011 sydänkohtaukseen.


title: Triodion

text: Triodion on ortodoksisissa kirkoissa käytössäoleva kirja, jossa ovat pääsiäistä edeltävän ns. suuren paaston jumalanpalvelustekstit.


title: Triodion

text: Ensimmäinen Triodion nykyisessä muodossaan julkaistiin Venetsiassa vuonna 1522.


title: Udmurtit

text: Udmurtit ovat uralilainen kansa Itä-Euroopassa. Pääasiassa he asuvat Venäjän federaatioon kuuluvassa Udmurtian tasavallassa, mutta myös Tatarstanissa, Baškortostanissa, Marin tasavallassa, Kirovin alueella ja Permin aluepiirissä.


title: Udmurtit

text: Udmurtteja ja heihin kuuluvaa alaryhmää besermaneja kutsutaan yhdessä komien kanssa permiläisiksi kansoiksi.


title: Udmurtit

text: Punahiuksisuus on yleistä udmurttien keskuudessa, ja heitä pidetään toisinaan maailman punatukkaisimpana kansana. Heitä on kuvailtu luonteiltaan hiljaisiksi, vaatimattomiksi ja rauhanomaisiksi.


title: Udmurtit

text: Udmurtit puhuvat suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluvaa udmurttia ja kuuluvat näin ollen suomalaisten kanssa suomalais-ugrilaisiin kansoihin. Uskonnoltaan he ovat pääasiassa ortodoksikristittyjä. Tosin iso osa udmurteista harjoittaa edelleen udmurttien omaa pakanallista uskontoa, joka on polyteistinen. Siihen liittyy paikoin šamanismia. Vielä 1960-luvulla 70 % udmurttikylien asukkaista saattoi harjoittaa pakanallista uskoa. Kuitenkin vasta viime vuosina udmurtit ovat alkaneet puhua omasta kansallisuudestaan avoimesti. Aikaisemmin monet häpesivät taustaansa. Perinteisesti udmurttiyhteisö on matriarkaalinen.


title: Udmurtit

text: "Gusli" (udm. "krez"´) on udmurttilen, suomalaisen kanteleen tyyppinen, kielisoitin. Niitä on kahta tyyppiä: pientä guslia käytettiin arkena ja isompaa kulttiguslia pyhien lehtojen rukousjuhlissa.


title: Udmurtit

text: Pelmenit (suomeksi 'korvaleipä') ovat perinteinen udmurttien raviolia muistuttava ruoka, joka tunnetaan ympäri Venäjää.


title: Udmurtit

text: "Dorvyžy" (udmurtiksi Дорвыжы, 'kotikansan sukujuuri') on udmurttien kansalliseepos. Sen ideoi Kuzébaj Gerd. Teoksen kokosi 1920-luvulla venäläinen Mihail Hudjakov udmurteilta kerättyjen laulettujen runojen pohjalta. Alkuperäinen versio kirjoitettiin venäjän kielellä, ja sen nimi on "Песнь об удмуртских батырах" ('Laulu udmurtilaisesta bogatyrista'). Se perustui N. Pervuhinin, G. Potaninin, B. Gavrilovin, B. Muncachyn, K. Chainikovin (Gerd) ja A. Spicynin folkloristiikan teoksiin. Teos rakentui Kalevalamittaan, mutta se jäi julkaisematta Stalinin vainojen vuoksi. Työ keskeytyi vuonna 1934. Hudjakov teloitettiin vainoissa vuonna 1936, juuri tohtorin arvonimen saatuaan. Gerd oli ollut jo vuonna 1932 pidätettynä "vastavallankumouksellisesta toiminnasta". Marraskuussa 1933 hän sai myös kuolemantuomion, joka muutettiin kymmenen vuoden pakkotyöksi. Hän kärsi tuomiotaan Solovetskin vankilerillä. Lokakuussa 1937 Gerd tuomittiin uudelleen kuolemaan ja hänet ammuttiin Sandarmohissa Karhumäen lähellä.


title: Udmurtit

text: Udmurttilainen kirjallisuuden tutkija Foma Jermakov löysi Hudjakovin 55-liuskaisen käsikirjoituksen Leningradin arkistoista vuonna 1966. Kului vielä kaksikymmentä vuotta ennen kuin udmurttirunoilija ja folkloristi D. A. Jašin julkaisi suurimman osan runoista. Hän kuitenkin jätti julkaisusta pois sellaiset säkeet ja luvut, jotka neuvostoviranomaiset olisivat voineet vääristellä poliittisen järjestelmän vastaisiksi – ja näin ollen Jašinin asemaa merkittävästi huonontaviksi.


title: Udmurtit

text: Vuonna 1997 S. F. Vasiljev ja V. L. Šibanov julkaisivat Jašinin pois jättämät osat. Vuonna 2000 Udmurtian radio lähetti kirjallisuuden professori Vasili Vanjuševin käännöksen koko teoksesta, ja se muokattiin "Дорвыжы"-kirjaksi (Dorvyžy) vuonna 2004. Nimen ”dor” tarkoittaa lähinnä kotimaata ja ”vyžy” ikiaikaisia sukujuuria. Hudjakov itse ei ehtinyt antaa teokselleen nimeä. Tutkija Esa-Jussi Salminen (s. 1973) kiinnostui "Dorvyžysta" syksyllä 2006 työskennellessään Udmurtiassa kieliassistenttina. Yhdessä he Jorma Vankkurin (s. 1943) kanssa käänsivät teoksen suomeksi Kalevalamittaan vuonna 2009. Salminen vastasi teoksen alkupuheesta ja käännöksestä, Vankkuri Kalevalamittaan muokkaamisesta. Eepos on kuvitettu udmurttitaiteilija Vjatšeslav Mihailovin piirroksilla.


title: Udmurtit

text: "Dorvyžyssa" on sekaisin myyttiä ja historiaa, ja se kertoo sankareiden Ozhmegin, Dokjan ja Dondyn pojan teoista. Eepoksen pääjumalat ovat taivaanjumala Inmar, maanjumala Kyldyśin ja säänjumala Kuaź. Eepoksessa mainitaan myös kansoja kuten tataarit ja marilaiset sekä paikkoja kuten Cheptsa, Kilmez-joki ja Sudža. "Dorvyžyssa" on kymmenen laulua ja sitä pohjustetaan alkusanoilla.


title: Udmurtit

text: Kuźebai Gerd tuotti myös muuta kirjallisuutta ennen traagista kuolemaansa. Hän alkoi kirjoittaa runoja jo kouluaikoinaan. Hänen merkittävimpiä teoksiaan ovat kokoelmat "Kreźći" ('Kanteleensoittaja', 1922), "Śaśkajaśkiś muzjem" ('Kukoistava maa', 1927) ja "Ĺogetjos" ('Askelmat', 1931), joissa kuvataan udmurttien menneisyyttä, ylistetään vallankumousta ja käsitellään maaseudun ja yhteiskunnan muutosta. Vallankumouksen ylistäminen johtunee siitä, että monien suomalais-ugrilaisten kansojen olot paranivat vallankumouksen jälkeen, ja niiden sallittiin kehittää omaa kulttuuriaan. Tilanne muuttui kuitenkin jyrkästi 1930-luvun alussa. Gerd kirjoitti myös lastenrunoja, näytelmiä ja udmurttien kansanperinnettä käsitteleviä tieteellisiä tutkimuksia.


title: Udmurtit

text: Udmurteilla on myös muuta kirjallisuutta, mutta vain pieni määrä siitä on käännetty suomeksi. Udmurttien runoutta on kääntänyt vain professori Raija Bartens kokoelmiin "Joutsenet Jumalan kasvoilla" (SKS 1994) ja "Suuren Guslin kaiku" (Suomalais-ugrilainen seura 1995).


title: Udmurtit

text: 2010-luvulla udmurtinkieliset sarjakuvat ovat tulleet suosituiksi udmurttien keskuudessa.


title: Udmurtit

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa udmurtteja oli noin 552 000. Vuonna 2002 suoritetun Venäjän federaation väestönlaskennan mukaan udmurteja oli 636 906. Neuvostoliitossa vuonna 1989 suoritetun väestönlaskennan mukaan udmurtteja oli 746 562 ja vuonna 1926 yhteensä 514 369 (mukaan luettuna besermanit 10 035). Venäjän keisarikunnassa vuonna 1897 suoritetun väestönlaskennan mukaan udmurteja oli 420 976.


title: Udmurtit

text: Udmurttien osuus Udmurtian väestöstä oli vuonna 1926 yhteensä 404 807 (53,5 prosenttia väestöstä), vuonna 1989 31,0 prosenttia ja vuonna 2002 osuus oli 29,3 prosenttia. Kaksi kolmasosaa maailman udmurteista asuu Udmurtiassa. Oheinen taulukko kuvaa Udmurtien sijoittumista Venäjän eri osissa (vuonna 2002) ja Ukrainassa (vuonna 2001).


title: Udmurtit

text: Vielä vuonna 1939 yhteensä 92,5 % udmurteista asui maaseudulla.


title: Udmurtit

text: Udmurtteja on aiemmin kutsuttu myös "votjakeiksi" venäjänkielisen niittykansaa tarkoittavan sanan mukaan. Tataarit puolestaan ovat käyttäneet heistä nimeä "ar", josta myös venäjän kielessä ennen votjakki-sanaa käytössä on ollut (monikkomuotoinen) "ary", "arjane". Udmurtin kielen eri murteissa sanan "udmurt" (удмурт) lisäksi esiintyvät myös muodot "udmort" (удморт), "ukmort" (укморт) ja "utmort" (утморт). Komit ovat käyttäneet udmurteista aikaisemmin nimeä "vot-ud" .


title: Udmurtit

text: Muinaispermiläisen kansan, josta nykyiset udmurtit ja komit polveutuvat, asuinalue on käsittänyt Vjatka- ja Kamajokien välisen alueen nykyisen Udmurtian ja Kirovin alueen alueella ja on ulottunut näiden eteläpuolella todennäköisesti Volgalle asti. Todennäköisesti bolgaarien saapuminen Volgan keskijuoksulle noin vuoden 700 paikkeilla sai aikaan liikehdintää alueen kansoissa. Tuolloin nykyisten komien esi-isät alkoivat siirtyä kohti pohjoista. Udmurttien esi-isien asuinalueet kuuluivat bolgaarien hallitsemaan Bolgarian valtioon.


title: Udmurtit

text: Mongolit ja tataarit valloittivat Udmurtian alueen 1200-luvulla, ja se kuului mongolien Kultaisen Ordan valtakuntaan. Venäläisiä alkoi muuttaa Novgorodin valtion alueelta 1200-luvulla udmurtien luoteisille asuinalueille, nykyiselle Kirovin alueelle, jonne he perustivat Vjatkan tasavallan. Vjatka joutui Moskovan vallan alle vuonna 1489. Suurin osa udmurttien asuinalueista kuului kuitenkin Kultaisen Ordan hajoamisen jälkeen syntyneeseen Kazanin kaanikuntaan.


title: Udmurtit

text: Venäjä valloitti Kazanin kaanikunnan 1552, ja udmurtit joutuivat Venäjän vallan alle. Udmurtit liittoutuivat sukulaiskansansa marien kanssa ja nousivat kapinaan Venäjää vastaan 1553. Venäläiset saivat kukistettua kapinan vasta 1557. Vuodesta 1587 lähtien udmurttien asuinalue kuului suoraan Moskovan vallan alaisuuteen, ja tämä järjestely jatkui 1700-luvulle asti.


title: Udmurtit

text: 1600-luvulla keskeinen kauppareitti alkoi halkoa pohjoisempien udmurttien asuma-aloja, jonka johdosta tämä udmurttiryhmä alkoi venäläistyä eteläistä nopeammin. Tämän sanotaan johtaneen myös eroihin pohjoisten ja eteläisten udmurttien välillä: pohjoisia pidetään punatukkaisempina ja sinisilmäisempinä, eteläisiä tummatukkaisina ja tummasilmäisinä; pohjoisia luonteeltaan avoimina, eteläisiä sulkeutuneina; pohjoiset ovat kääntyneet kristinuskoon eteläisiä enemmän, jotka harjoittavat pakanallista uskoa yleisemmin.


title: Udmurtit

text: Venäläiset perustivat Vjatkaan piispanistuimen vuonna 1636, mutta udmurttien käännyttäminen kristinuskoon aloitettiin varsinaisesti vasta 1740-luvulla.


title: Udmurtit

text: Väkivaltainen kristinuskoon käännyttäminen ja aikaisemmat naapurikansojen valloitukset aiheuttivat sen, että udmurtit muuttivat alkuperäisen asuinalueensa länsi- ja eteläosista asuinalueensa pohjoisosaan. Kristinuskoon käännyttäminen oli kuitenkin hidasta, ja vielä 1800-luvun lopulla oli kymmeniätuhansia kristinuskoon kastamattomia udmurtteja.


title: Udmurtit

text: Venäjän vallankumouksen yhteydessä udmurtit liittyivät tataarien ynnä muiden Volgan alueen kansojen muodostamaan Idel-Uralin valtioon, mutta bolševikit kukistivat sen pian.


title: Udmurtit

text: Neuvostoliitossa udmurttien ydinasuinalueesta muodostettiin Votjakkien autonominen piirikunta vuonna 1920. Vuonna 1932 piirikunnan nimi muutettiin muotoon Udmurttien autonominen piirikunta, ja kaksi vuotta myöhemmin piirikunta korotettiin Udmurttien autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen alue on kuulunut Udmurtian tasavaltaan.


title: Udmurtit

text: Vuonna 1921 sisällissotaa seuranneen nälänhädän raivotessa Venäjällä monet udmurtit pakenivat Siperiaan.


title: Udmurtit

text: 1930-luvulla Neuvostoliiton väestön pakkosiirrot koskivat myös udmurtteja. Vuonna 1937 kymmeniätuhansia udmurtteja pakkosiirrettiin ja lähes koko udmurttiälymystö murhattiin. Toisen maailmansodan aikana Udmurttien ASNT vastaanotti paljon pakolaisia, enimmäkseen venäläisiä, mikä muutti voimakkaasti alueen etnistä jakaumaa niin, että udmurtit alkoivat jäädä vähemmikstöksi omassa tasavallassaan.


title: Udmurtit

text: 1950- ja 1960-luvuilla monet udmurtit työskentelivät suurissa rakennusprojekteissa Volgogradissa, Sverdlovskissa tai Siperiassa. Osa udmurteista muutti Kazakstaniin ja Ukrainaan.


title: Udmurtit

text: Vuosina 1971–1988 yli tuhat udmurttikylää suljettiin ja asukkaat pakotettiin muuttamaan toisaalle.


title: Udmurtit

text: Eräät tunnetut hiihtäjät ovat etniseltä taustaltaan udmurtteja: 1980- ja 1990-lukujen menestynyt kilpahiihtäjä Tamara Tihonova on udmurtti. Myös Ivan Tšerezov on udmurtti.


title: Vina

text: Vina eli veena (sanskr. वीणा, "vīṇā") on intialaisessa musiikissa käytetty kielisoitin. Siitä on useita eri variaatioita, mutta niistä yleisimmässä on 24 otenauhaa ja seitsemän kieltä. Kielistä neljällä soitetaan melodiaa ja kolmella lähinnä säestetään.


title: Jukka Laamanen

text: Jukka Pekka Laamanen (s. 4. lokakuuta 1976 Savonlinna) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-liigan runkosarjassa 644 ottelua. Hän voitti urallaan kolme Suomenmestaruutta, SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Hän pelasi yhdet maailmanmestaruuskilpailut ja voitti niistä MM-hopeaa. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.


title: Jukka Laamanen

text: Laamanen nousi 17-vuotiaana SaPKon miesten I-divisioona-joukkueeseen kaudella 1994–1995. Kaudella 1995–1996 Laamanen pääsi yrittämään SM-liigaan, kun hän pelasi JyP HT:ssa. Tämä jäi kuitenkin vain vuoden pestiksi ja seuraavat viisi kautta Laamanen pelasi pääasiassa I-divisioonassa ja sen korvanneessa Mestiksessä SaPKossa, Hermeksessä ja Jukureissa. Kaudella 1999–2000 hän käväisi myös liigassa Tapparassa ja kaudella 2000–2001 Ilveksessä. Ilveksessä hänen kautensa meni pilalle loukkaantumisen takia.


title: Jukka Laamanen

text: Kaudella 2001–2002 Laamanen teki läpimurtonsa SM-liigassa, kun pääsi isoon rooliin Ässissä hyökkäävänä puolustajana tehden 29 pistettä. Kaudeksi 2002–2003 Laamanen palasi Ilvekseen, jossa kausi kuitenkin oli joukkueelle ja Laamaselle vaikea. Ilves jäi liigan viimeiseksi ja Laamasen peliin vaikuttivat henkilökohtaiset asiat, kun ennen kauden alkua hänen vaimonsa synnytti kaksostytöt keskosina kolme kuukautta etuajassa, ja olivat pitkään teho-osastolla.


title: Jukka Laamanen

text: Toinen Ilves-kausi oli parempi, mutta kaudeksi 2004–2005 Laamanen halusi päästä pois Tampereelta. Hän siirtyi HPK:oon, joka oli jo aiemmin ollut kiinnostunut Laamasesta. Ensimmäinen HPK-kausi toi SM-pronssia ja toinen kausi Suomen-mestaruuden. Kaudella 2005–2006 SM-kullan lisäksi Laamanen valittiin kauden päätteeksi SM-liigan tähdistökentälliseen oltuaan sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä liigan toiseksi tehokkain puolustaja.


title: Jukka Laamanen

text: Kaudeksi 2006–2007 Laamanen siirtyi Kärppiin, jossa pelasi kaksi kautta, jotka päättyivät molemmat mestaruuteen. Ensimmäisellä Kärpät-kaudellaan Laamanen teki 36 pistettä, jolla sivusi yhden kauden piste-ennätystään. Kaudella 2007–2008 Laamanen palkittiin joulukuun parhaana pelaajana tehtyään yhdeksessä pelissä tehot 3+5.


title: Jukka Laamanen

text: Keväällä 2008 Laamanen teki neljän vuoden sopimuksen HPK:n kanssa. Laamanen pelasi sopimuskautensa loppuun HPK:ssa ja oli kaudella 2009–2010 mukana voittamassa hopeaa. Huhtikuussa 2012 Laamanen ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.


title: Jukka Laamanen

text: Nuorten maajoukkueessa Laamanen pelasi ensimmäiset maaottelunsa. Hän pelasi myös nuorten MM-kilpailuissa vuonna 1996.


title: Jukka Laamanen

text: Ensimmäisen kerran miesten maaotteluiden Laamanen valittiin keväällä 2002, kun hän pääsi mukaan Venäjää vastaan käytyihin kahteen harjoitusotteluun. Laamanen valittiin edustamaan Suomea MM-kilpailuihin 2007. Hänen kisapassiaan ei kuitenkaan leimattu vasta kuin välisarjan viimeiseen otteluun Ruotsia vastaan Tuukka Mäntylän loukkaannuttua.


title: Vismuttihohde

text: Vismuttihohde (BiS) eli vismutiniitti on kidejärjestelmältään ortorombinen. Kiteet ovat yleensä joko pylväsmäisiä tai neulasmaisia. Vismuttihohteen väri on valkeasta lyijynharmaaseen, hapettunut pinta on kirjava. Viiru on harmaa ja sillä on metallikiilto. Kovuus on 2-2,5 Mohsin asteikollaja ominaispaino on 6,4 - 7,1 g/cm³.


title: Vismuttihohde

text: Vismuttihohde on tärkeä vismuttimalmimineraali. Vismuttihohde esiintyy hydrotermisessä ympäristössä. Sitä esiintyy muun muassa Boliviasta ja Ruotsista.


title: Omaha hold ’em

text: Omaha hold 'em (usein pelkästään omaha) on yksi pokeripelin muoto. Se muistuttaa toista "community card" -pokerimuotoa texas hold 'emia. Texasin jälkeen omaha on suosituin internetin nettipokerihuoneilla pelattavista pokerivarianteista. Omaha jakautuu erilaisiin pelimuotoihin, tavallisimmin sillä viitataan omaha high -peliin, mutta myös omaha hi/lo:ta pelataan paljon.


title: Omaha hold ’em

text: Omaha eroaa texas hold 'emistä kahdessa kohdassa. Omahassa jaetaan kahden käsikortin sijasta kaikille pelaajille neljä käsikorttia ("hole cards"). Kun texas hold 'emissa pelaaja voi käyttää kädessään olevista korteista lopullisen pelinsä muodostamiseen 0–2 korttia, niin Omahassa pelaajan pitää "aina" käyttää pelinsä muodostamisen neljästä käsikortista kahta korttia ja pöydästä kolme korttia. Käsien arvojärjestys on sama kuin texas hold 'emissa, mutta koska neljästä aloituskortista voidaan muodostaa kuusi kahden kortin yhdistelmää, nähdään omahassa usein parempia käsiä kuin texas hold 'emissa. Omahassa aloituskäsivalikoima on myös suurempi kuin texas hold'emissa.


title: Omaha hold ’em

text: Omahaa voidaan pelata joko rajoitetulla korotusmäärällä ("fixed limit" tai "pot limit" (jolloin pelistä voidaan käyttää lyhennettä PLO), ensimmäisessä korotettava määrä on kiinteä ja niitä voi olla korkeintaan neljä joka kierrosta kohti, jälkimmäisessä korotus voi olla korkeintaan sen hetkisen potin suuruinen) tai ns. "no limit" -pelinä, jolloin pelaaja voi laittaa pottiin tahtoessaan kaikki edessään olevat merkit. Tällöin pelaajan sanotaan olevan "all in". Omahan luonteesta johtuen sitä pelataan harvoin no limit -muodossa toisin kuin texas hold 'emia.


title: Omaha hold ’em

text: Eräs suosittu omahan muoto on omaha hi-lo ("high-low split"). Pelistä käytetään myös nimityksiä "omaha eight-or-better" tai "omaha/8".


title: Omaha hold ’em

text: Omaha hi-lo -pelissä puolet potista menee pienimmän käden omaavalle. Pienimmän pokerikäden muodostamisessa on rajoituksena, että kaikki käden muodostamiseen käytetyt kortit ovat arvoltaan korkeintaan 8 ja eri suuruisia keskenään. Low-käden muodostavat kortit voivat muodostaa myös värin tai suoran, mutta se ei vaikuta käden pienuuteen. Ässä lasketaan ykköseksi. Myös pienimmän käden muodostamiseen käytetään kädestä kahta ja pöydästä kolmea korttia kuten aina omaha-peleissä. Low-käsien paremmuusjärjestys määräytyy korkeimman kortin mukaan: yhdistelmä 7-6-5-3-2 on parempi kuin 8-4-3-2-A. Jos kahdella pelaajalla on sama korkea kortti, verrataan seuraavaksi korkeinta korttia jne. Yksinkertainen nyrkkisääntö käsien suuruusjärjestykselle on laittaa kortit arvojärjestykseen ja muodostaa niistä näin viisinumeroinen luku. Paras low-käsi on käsi, jonka lukuarvo on pienin ja paras mahdollinen low-käsi on siis 5-4-3-2-A. 4-3-2-2-A taas ei ole low-käsi, koska kädessä on pari.


title: Omaha hold ’em

text: Pelaajalla on mahdollista voittaa sekä parhaalla että pienimmällä kädellä. Jollei "low"-käden muodostaminen ole mahdollista, korkein käsi vie koko potin.


title: Omaha hold ’em

text: Nettipokerin historiassa omahan käteispeleissä on pelattu 12 maailman suurinta pottia.


title: Rauhanen

text: Rauhanen on solu tai soluryhmä, joka erittää aineita elimistöön. Rauhanen syntyy siten, että epiteelin pinnalle muodostuu aluksi erikoistuneiden solujen muodostama paksuuntuma, joka myöhemmin alkaa työntyä epiteelikudoksen sisään. Yhteydestä pintaan muodostuu rauhastiehyt, jolloin kyseessä on "avorauhanen" eli eksokriininen rauhanen. Avorauhanen tyhjentää eritteensä epiteelin pinnalle. Jos yhteys pintaepiteeleihin ei säily, on kyseessä endokriininen rauhanen eli "umpirauhanen" (myös "sisäeritysrauhanen"), jonka eritteet siirtyvät suoraan soluja ympäröivään kudosnesteeseen tai kulkevat sidekudoksen kautta verenkiertoon.


title: Rauhanen

text: Rauhasepiteelissä ei ole verisuonia, vaan rauhaset saavat muiden epiteelikudosten tapaan ravintonsa viereisestä sidekudoksesta, jonka kautta myös kuona-aineet poistuvat.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Kolmas kivi auringosta () on yhdysvaltalainen Emmy-palkittu tilannekomediasarja, jota esitettiin NBC-televisiokanavalla. Sarjan loi pariskunta Bonnie ja Terry Turner, ja sen ensimmäinen jakso esitettiin 9. tammikuuta 1996.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Sarja kertoo neljästä avaruusolennosta, jotka ovat saapuneet tutkimaan varsin mitättömältä tuntuvaa Maa-planeettaa. Avaruusolennot ovat ottaneet ihmismuodon soluttautuakseen joukkoon. He ajautuvat jatkuvasti haastaviin tilanteisiin yrittäessään noudattaa Maan tapoja ja ymmärtää ihmisten käyttäytymistä.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Sarjaa esitettiin alun perin vuosina 1996–2001, ja sitä tehtiin yhteensä kuuden tuotantokauden ja 139 jakson verran. Suomessa sarjaa esitettiin ensin MTV3:lla ja sittemmin uusintoina vuoteen 2010 asti myös Subilla. TV5 aloitti sarjan uusinnat maaliskuussa 2012. Sarjan aloitusjakso ensiesitettiin MTV3:lla maanantai-iltana 30. joulukuuta 1996. Viimeinen jakso esitettiin 20. elokuuta 2002.Dick on Solomonin perheen pää sekä avaruusolentojoukon ylipäällikkö. Kun Dick saapui ensi kerran maapallolle, hänen ensi-ihastuksekseen tuli Mary Albright, joka oli kansaintiedon opettajana Rutherfordin kaupungin yliopistossa. Dick tuli samaan yliopistoon opettamaan fysiikkaa, joka kiehtoo häntä erittäin paljon, toisin kuin hänen oppilaitaan, jotka eivät saa ollenkaan selvää hänen opetuksistaan.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Dick joutui alun perin hätävalheena kertomaan olevansa kanadalainen, mutta sai sittemmin Yhdysvaltain kansalaisuuden opeteltuaan maan historian läpikotaisin.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Sally on perheen ainoa naishenkilö, Dickin sisko sekä avaruusolentojoukon luutnantti. Sally innostuu erittäin paljon kaikista pikkuasioista, joista on hänelle enemmän tai vähemmän iloa tai hyötyä, mutta tämän lisäksi tarpeen tullen hän osaa puolustaa itseään sekä fyysisesti että henkisesti.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Sally on seurustellut vuosien varrella useiden miesten kanssa, mutta suurimman rakkauden hän löysi kuitenkin poliisipäällikkö Don Orvillen kanssa, joka ihastui Sallyyn heti kun tämä ensi kertaa näki tämän. Aluksi Sally tuntui vain käyttävänsä Donia hyväksi ihastuksen ja hänen asemansa myötä, mutta myöhemmin sarjassa hän tunsi itsekin vetoa Doniin jonka jälkeen suhde lähti nousuun. Myöhemmin Sally jätti Donin, jonka jälkeen nämä olivat vain hyviä kavereita.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Tommy on perheen nuorin, mutta avaruusolentona vanhempi kuin kukaan muu, Dickin poika sekä joukon tiedustelu-upseeri. Tommy muistuttaa jollain tapaa Dickiä, sillä molemmat ovat melko itsekkäitä. Tommy on kuitenkin vähän epävarmempi käsittelemään naisia. Kuuden tuotantokauden aikana Tommy on seurustellut ainakin kahden tytön kanssa: Augustin ja Alissan. August oli pitkän aikaa Tommyn seurustelukumppani, mutta suhde päätyi karikkoon, kun Tommy alkoi jutella hirveästi muiden naisten kanssa. Kun August lopulta suuteli hänen luokkatoveriaan (ainakin Harryn mukaan), suhde päättyi.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Tämän jälkeen Tommy ja August olivat vain kavereita. Yhdessä jaksossa he olivat vielä melkein valmiita palamaan yhteen. Suhde kuitenkin päättyi lopullisesti Tommyn häätäessä Augustin ulos talosta, kun tämä ehdotti että he voisivat rakastella sen sijaan, että Tommy ottaisi valmistamansa piiraan ulos uunista. Alissan Tommy tapasi muutamaa jaksoa myöhemmin, kun he joutuivat samaan ryhmään tekemään erästä koetta. Alissan ja Tommyn välejä ovat rikkoneet heidän isiensä väliset riidat.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Harry on perheessä Dickin ja Sallyn veli. Todellisuudessa hän on avaruusolento, jonka päähän on asetettu lähetin, millä perhe voi vastaanottaa johtajansa Ison Jättipään antamia ohjeita ja terveisiä. Harry oli aluksi täysi torvi, mutta alkoi ajan myötä tulla yhä viisaammaksi ja "kovaksi kundiksi", joka antoi Tommylle ja Dickille vinkkejä.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Kun Harry tapasi Mamie Dubcekin tyttären Vickin, hänen älykkyytensä koheni roimasti. Heistä tuli pari, joka yritti jopa vasten Dickin määräystä tehdä lapsen. Kun Iso Jättipää saapui maan päälle, Vicki alkoi vihata Harrya yli kaiken. Jättipää hedelmöitti Vickin, jolloin syntyi ihmislapsi, jota pidettiin Harryn aikaansaannoksena.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Mary on Dickin rakastettu. Hän työskentelee Rutherfordin yliopistossa kansaintiedon opettaja, mutta pääsi jonkun aikaa olemaan vähän aikaa jopa dekaani. Mary ei tunnu epäilevän ollenkaan Solomonien taustaa, mutta häntä ihmetyttää (ja joskus raivostuttaa) perheen tietämättömyys ja hieman liioiteltu käytös eri maan asioista (hän tekikin yhdessä vaiheessa dokumentin Solomonien ”normaalista perhe-elämästä”).


title: Kolmas kivi auringosta

text: Marylla on toimistossaan apulainen Nina, jota Dick yrittää myös käyttää joskus hyväkseen esimerkiksi tekemään töitä, joita sihteeri ei tee. Maryn nimen epäillään olevan peräisin Yhdysvaltain entiseltä ulkoministeriltä Madeleine Albrightilta.


title: Kolmas kivi auringosta

text: Poliisi Don Leslie Orville on Sallyn poikaystävä. Hän on tukeva ja kömpelö, mutta poliisin univormu ja sen symboloima vaikutusvalta saivat Sallyn kiinnostumaan hänestä.


title: Luettelo kiinalaisista soittimista

text: Tämä on luettelo soittimista, joita käytetään lähinnä kiinalaisessa musiikissa.


title: Max Méreaux

text: Max Méreaux (s. 13. lokakuuta 1946 Saint-Omer) on ranskalainen klassisen musiikin säveltäjä. Hän opiskeli musiikkia Pariisin konservatoriossa.


title: Vuorisuola

text: Vuorisuola (NaCl) eli haliitti, joskus myös kivisuola on geologinen aines, jonka nimitys viittaa sekä mineraaliin että sen muodostamaan kivilajiin.


title: Vuorisuola

text: Vuorisuolan kiderakenne on kuutiollinen. Kiteet ovat joko kuutiomaisia tai rakeista massaa. Vuorisuola on väriltään valkoinen, harmaa tai väritön, joskus myös kellertävä, punertava tai sinertävä. Viiru on valkoinen. Kiilto on rasvamainen tai lasimainen. Vuorisuola on yleensä läpinäkyvä tai läpikuultava. Vuorisuolan kovuus on 2 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 2,1 − 2,2 g/cm. Vuorisuola maistuu suolaiselle ja liukenee veteen.


title: Vuorisuola

text: Vuorisuolaa esiintyy ainoastaan sedimenttisissä kivissä. Sitä esiintyy suolakerrostumissa esimerkiksi kipsin seuralaisena. Esiintymiä on muun muassa Saksassa, Itävallassa, Yhdysvalloissa ja Italiassa. Suomessa vuorisuola on yleinen kvartsin fluidisulkeumissa. Vuorisuolaa käytetään sekä kemian- että elintarviketeollisuudessa ja myös kotitalouksissa.


title: Vuorisuola

text: Vuorisuolalla on mineralogian historian kannalta huomattava merkitys, sillä se oli ensimmäinen mineraali, jonka atomitason kiderakenne saatiin selville. Englantilaiset fyysikot Sir William Henry Bragg ja Sir William Lawrence Bragg selvittivät sen röntgendiffraktiolla vuonna 1913 aloittaen siten röntgenkristallografian aikakauden.


title: Volkswagen Schwimmwagen

text: VW-Schwimmwagen ("Kfz.1/20", "l.schwf.Pkw.Typ K2s", "Porsche Typ 128" ja "Typ 166") on amfibinen ajoneuvo, jota Saksan sotavoimat käyttivät toisen maailmansodan aikana. Se perustui teknisesti myöhemmin Volkswagen Kuplana tunnetun KdF-Wagen Typ 1:n pohjalta suunniteltuun Kübelwageniin.


title: Volkswagen Schwimmwagen

text: Schwimmwagenia valmistettiin Volkswagen-tehtaalla Wolfsburgissa, mutta Ambi Budd valmisti sen rungot Berliinissä. Porschen ensimmäinen autojen runkojensuunnittelija Erwin Komenda suunnitteli auton rungon. Komenda patentoi ideansa uivasta autosta Deutsches Patent- und Markenamtissa.


title: Volkswagen Schwimmwagen

text: Auton pohja oli kellumista varten ammeen muotoinen. Potkuri taitettiin takaa alas ja yhdistettiin kampiakseliin. Vedessä Schwimmwagwnia ohjattiin etupyörillä. Ohjaus ei ollut kovin tehokas, mutta se toimi.


title: Volkswagen Schwimmwagen

text: Kaikki Schwimmwagenit olivat nelivetoisia, myös aikaisempi Type 128, joka perustui täysimittaiseen Kübelwagenin runkoon. Massatuotantomallilla (Type 166) oli kahden metrin akseliväli.


title: Volkswagen Schwimmwagen

text: Schwimmwageneja valmistettiin vuosina 1941–1944 arviolta noin 15 000 kappaletta.


title: Volkswagen Schwimmwagen

text: Schwimmwagen on saksaa, ja se tarkoittaa "Uintiautoa/uivaa autoa"


title: Living Loud

text: Living Loud on englantilainen heavymuusikoiden kokoonpano, jossa soittavat Uriah Heepin entinen rumpali Lee Kerslake ja yhtyeen entinen basisti Bob Daisley, nykyään Deep Purplessa vaikuttavat kitaristi Steve Morse sekä kosketinsoittaja Don Airey. Laulajana toimii muun muassa Cold Chisel ja INXS kokoonpanoissa ollut Jimmy Barnes.


title: Living Loud

text: Yhtye äänitti vuonna 2004 ilmestyneelle debyyttialbumilleen paljon materiaalia Ozzy Osbournen kahdelta ensimmäiseltä studioalbumilta Blizzard of Ozzilta ja Diary of a Madmanilta, joille Bob Daisley ja Lee Kerslake kirjoittivat Osbournen ja Randy Rhoadsin kanssa aikanaan paljon materiaalia. Tähän ovat päällimmäisenä syynä olleet Osbournen ja Daisley/Kerslake -kaksikon väliset riidat, jotka koskivat nimenomaan Osbournen kahden ensimmäisen studioalbumin rojalteja. Daisley ja Kerslake eivät mielestään ole saaneet niitä oikeutetusti.


title: Living Loud (albumi)

text: Living Loud on samannimisen englantilaisen heavy metal -yhtyeen 25. huhtikuuta 2004 julkaistu esikoisalbumi.


title: Peke Huuhtanen

text: Ilmari ”Peke” Huuhtanen (s. 13. maaliskuuta 1981 Helsinki) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.


title: Peke Huuhtanen

text: Huuhtanen aloitti jalkapallouransa 10-vuotiaana Puistolan Urheilijoiden riveissä. Hän pelasi PuiU:ssa B-junioriksi asti, kunnes lähti vaihto-oppilaaksi Ranskaan, Bergeraciin, jossa hän edusti paikallista juniorijoukkuetta. Suomeen Huuhtanen palasi vuodeksi 1999 Malmin Palloseuran A-junioreihin. Ensimmäiset aikuisten ottelunsa hän pääsi pelaamaan Riihimäen Palloseuran riveissä Ykkösessä. Yhden RiPS-kauden jälkeen Huuhtanen palasi jälleen pääkaupunkiseudulle, FC Jokereiden organisaatioon. Ykkösjoukkueen lisäksi hän edusti "farmiseura" Jokruja. Huuhtanen oli mukana nostamassa Jokereita liigaan, ja ensimmäisellä Veikkausliiga-kaudellaan hän teki 6 maalia.


title: Peke Huuhtanen

text:
Jokereiden lopetettua jalkapallotoiminnan seuran hankkinut Helsingin Jalkapalloklubi ilmoitti, että Huuhtanen saa hakea peliaikaa muualta. Hän siirtyi FC Hämeenlinnaan, ja sieltä myöhemmin FC Honkaan. Hongassa Huuhtanen oli mukana jo toisessa liiganousussaan. Yhteensä Huuhtanen pelasi Veikkausliigassa 82 ottelua, tehden 14 maalia.
Kaudelle 2008 Huuhtanen siirtyi Kakkosessa pelanneen PK Keski-Uusimaan riveihin, jonka kanssa hän sijoittui A-lohkon maalipörssin kolmanneksi. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi pelaamaan Ykkösen PK-35 Vantaaseen. Hän palasi pelikentille vielä kaudeksi 2012 edustamaan PKKU:a Kolmosessa.


title: Ossë

text: Ossë on kuvitteellinen henkilö J.R.R. Tolkienin fantasiamaailmassa ja esiintyy teoksessa Silmarillion. Ossë on Ulmon väkeen kuulunut "maia". Jossain vaiheessa Ossë kuului hetken aikaa Melkorin Maiariin, mutta katui myöhemmin ja liittyi "valar"in armon saatuaan takaisin Ulmon väkeen.


title: Ossë

text: Ossë on luonteeltaan kiivas ja hieman väkivaltainen ja hänen luontonsa on syynä meren myrskyihin. Ossën pitääkin kurissa hänen puolisonsa Uinen.


title: Ossë

text: Ossë opetti myös aikoinaan "teleri"lle merentietoa ja merensoittoa, näiden asuessa vielä Beleriandissa.


title: Juhana IV (Portugali)

text: Juhana IV (; 19. maaliskuuta 1603 – 6. marraskuuta 1656) oli Portugalin kuningas vuodesta 1640 lähtien kuolemaansa asti.


title: Juhana IV (Portugali)

text: Juhana oli vuodesta 1630 Bragançan herttua, joka valittiin kuninkaaksi Portugalin itsenäistyttyä Espanjasta vuonna 1640. Tämä johti kuitenkin Portugalin restauraatiosotaan Espanjaa vastaan, ja Espanja tunnusti Portugalin itsenäisyyden vasta Lissabonin rauhassa 1668. Juhana IV:stä alkanut Bragançan dynastia hallitsi Portugalia vuoteen 1853.


title: Juhana IV (Portugali)

text: Juhana IV keräsi valtakaudellaan suuren kirjaston, joka kuitenkin tuhoutui Lissabonin maanjäristyksessä vuonna 1755. Juhana IV oli taiteiden suosija ja hän myös sävelsi itse kirkkomusiikkia. Kun Juhana IV kuoli, valtaan nousi hänen poikansa Alfonso VI.


title: Pikku Kananen

text: Pikku Kananen "()" on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Walt Disney Picturesin 3D-tietokoneanimaatioelokuva. Elokuva on Walt Disney Animation Studiosin 46. animaatioelokuva.


title: Pikku Kananen

text: Pikku Kananen saa koko Tammelan kaupungin paniikin valtaan, kun hän varoittaa taivaan putoamisesta. Kaikki kuitenkin uskovat, että hänen päähänsä putosi vain tammenterho. Näin Pikku Kananen saa itselleen hullun maineen.


title: Pikku Kananen

text: Vuoden kuluttua Pikku Kanasen toilailuista on tehty elokuva. Aiheuttamalla koulussa palohälytyksen Pikku Kanasen maine vain huononee. Hän ilmoittautuu pesäpallojoukkueeseen saadakseen mainetta pesistähtenä kuten isänsä. Aluksi kaikkien suosikki on Ringa Repo, joka ei oikein pidä Pikku Kanasesta.


title: Pikku Kananen

text: Mestaruusottelussa Pikku Kanasen lyönti kuitenkin ratkaisee. Kaikki näyttää olevan hyvin, kunnes Pikku Kanasen huoneeseen putoaa jälleen "pala taivasta". Pian ilmenee, että se onkin pala ufoalusta.


title: Pikku Kananen

text: Kun ufot pakenevat ilman, että kukaan näkee niitä, Pikku Kananen saa jälleen hullun maineen. Pian ufot palaavat hakemaan maahan jättämäänsä vauvaa. Pikku Kanasen onnistuu isänsä kanssa palauttaa ufovauva vanhemmilleen.


title: Pikku Kananen

text: Taas vuoden kuluttua ilmestyy uusi Hollywood-elokuva, jossa Pikku Kananen kuvataan suureksi sankariksi.


title: Melian

text: Melian on kuvitteellinen hahmo J.R.R. Tolkienin tarumaailmassa ja esiintyy esimerkiksi teoksessa Silmarillion.


title: Melian

text: Melian on maia ja asuu Lórienin puutarhoissa, Valinorissa. Yhtä kaunista tai viisasta ei löydy kuin Melian, eikä suurempaa laulun ja lumouksen taitajaa. Hän oli hyvin läheinen itse Yavannalle, ja kun "quendi" heräsivät Cuiviénenin vesien alla, hän lähti Valinorista ja saapui Keski-Maahan.


title: Melian

text: Samoihin aikoihin teleri ja heidän johtajansa Elwë olivat Itä-Beleriandissa lepäämässä ja heidän matkansa oli lähestymässä loppuaan. Elwë kulki usein metsien halki tapaamaan ystäväänsä Finwëä ja niin sitten tapahtui, että hän meni kerran yksin Nan Elmothin metsään ja joutui Melianin lumouksen valtaan. Amanin valo loisti Melianin kasvoilla, eikä puhunut, mutta rakkautta täynnä astui Elwë hänen luokseen ja otti hänen kätensä omaansa.


title: Melian

text: Elwëstä tuli myöhemmin Beleriandin haltioiden kuningas ja Melianista hänen vaimonsa. Melian ja Elwë muuttivat asumaan Doriathiin, Menegrothin luoliin ja heidän rakkaudestaan syntyi kaunein kaikista Ilúvatarin lapsista, Lúthien.


title: Badding Rockers

text: Badding Rockers oli 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa vaikuttanut suomalainen rock-yhtye, joka soitti pääasiassa omaa tuotantoaan ja myös Rauli "Badding" Somerjoen kappaleita cover-versioina. Yhtyeen keulahahmona toimi laulaja/lauluntekijä-basisti Marko Haavisto, joka on myöhemmin tullut tunnetuksi muun muassa yhtyeistä Kulkukoirat ja Poutahaukat.


title: Luis de Milán

text: Luis de Milán (s. noin 1500, Valencia – k. 1561, Valencia) oli espanjalainen säveltäjä ja vihuelisti. Hän julkaisi ensimmäiset sävellyksensä vuonna 1536 kirjassa "El maestro".


title: HMS Hood (51)

text: HMS Hood (viirinumero 51) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Admiral-luokan taisteluristeilijä.


title: HMS Hood (51)

text: "HMS Hood" oli yksi neljästä Admiral-luokan taisteluristeilijästä, jotka tilattiin vuoden 1916 hätävarusteluohjelmassa. Sisaraluksia ei rakennettu valmiiksi, joten "Hood" jäi Britannian viimeiseksi taisteluristeilijäksi. Maailmansotien välisen ajan suurin sotalaiva "HMS Hood" nimettiin 1700-luvulla eläneen amiraali Samuel Hoodin mukaan.


title: HMS Hood (51)

text: Saksan laivaston taistelulaiva "Bismarck" upotti "HMS Hoodin" Pohjois-Atlantilla 24. toukokuuta 1941. Vain kolme 1 418 hengen miehistöstä jäi henkiin.


title: HMS Hood (51)

text: Kun kolme Kuninkaallisen laivaston taisteluristeilijää ("HMS Indefatigable", "HMS Queen Mary" ja "HMS Invincible") menetettiin Skagerrakin taistelussa, alukseen lisättiin 5 000 tonnia lisää panssarointia kestämään 15 tuuman tykkien osumia, mikä nosti aluksen oikean taistelulaivan tasolle.


title: HMS Hood (51)

text: Aseistukseksi tuli 15"/L42 (381 mm) vuosimallia 1912, jollaiset tykit oli asennettu myös Queen Elizabeth- ja Revenge-luokkien taistelulaivoihin sekä Renown-luokan taisteluristeilijöihin. Tykinammus painoi 870 kg, ja kantomatka oli 32 km. "HMS Hood" toimi Kuninkaallisen laivaston lippulaivana ja kiersi runsaasti Britannian siirtomaissa. Aluksella palveli yli 10 000 merimiestä ja upseeria sen historian aikana.


title: HMS Hood (51)

text: Syyskuussa 1939 "HMS Hood" oli Kotilaivaston 1. taisteluristeilijäviirikön komentajan kontra-amiraali W. J. Whitworthin lippulaiva. Sodan alkaessa 3. syyskuuta alus oli partiossa Pohjanmerellä Skagerrakin edustalla "HMS Repulsen" ja suojaolleiden "HMS Ashantin", "HMS Eskimon", "HMS Mashonan", "HMS Matabelen", "HMS Punjabin" ja "HMS Tartarin" kanssa, mistä osasto palasi 6. syyskuuta Scapa Flowhun. Alus lähti uudelleen merelle 8. syyskuuta valvoakseen Islannin ja Färsaarten välistä merialuetta, mistä se palasi 12. syyskuuta satamaan. Alus siirtyi 14. syyskuuta Loch Eween, jonne se saapui seuraavana päivänä. Winston Churchill vieraili vielä samana päivänä aluksella.


title: HMS Hood (51)

text: Ensimmäisen kerran "HMS Hood" laukaisi tykkinsä taistelutilanteessa Kuninkaallisen laivaston estäessä Mers-el-Kebirissä 3. heinäkuuta 1940 Ranskan laivastoa joutumasta saksalaisten käsiin. Taistelussa "HMS Hoodin" kranaatit osuivat taistelulaiva "Bretagneen", joka räjähti ja upposi. "HMS Hood" palveli Välimerellä ja Atlantilla ja oli huollossa tammikuusta huhtikuuhun 1941. Sille oli suunniteltu peruskorjaus 1942.


title: HMS Hood (51)

text: "Bismarck" ja "Prinz Eugen" lähtivät liikkeelle toukokuussa 1941 tehtävänään saattueiden tuhoaminen Atlantilla (operaatio Rheinübung). Tämän estämiseksi ja alusten tuhoamiseksi britit lähettivät runsaasti aluksia Atlantille estämään saksalaisalusten pääsyä Norjanmereltä Grönlannin, Islannin ja Britteinsaarten välistä (GIUK gap) pohjois-Atlantille.


title: HMS Hood (51)

text:
"Bismarck" ja "Prinz Eugen" havaittiin lopulta Tanskansalmessa ja niitä vastaan lähetettiin "HMS Hood", "HMS Prince of Wales" ja hävittäjiä. Osasto oli amiraali Sir Lancelot Hollandin alaisuudessa ja "HMS Prince of Wales" oli kontra-amiraali Leachin komennossa. Hollandin osasto saavutti "Bismarckin" ja "Prinz Eugenin" Grönlannin ja Islannin välisessä salmessa (Tanskansalmessa) 24. toukokuuta aamuyöstä.
"HMS Hood" tulitti aluksi "Prinz Eugenia" "Bismarckin" sijaan. Kun saksalaiset saivat mitattua "HMS Hoodin" etäisyyden, siihen osui ensin "Prinz Eugenin" 8-tuumainen ammus, joka sytytti ilmatorjuntatykistön ammukset ja raketit, muttei uhannut laivaa. Kun "HMS Hood" kääntyi saadakseen kaikki tykkinsä "Bismarckia" kohti, alukseen osuivat kello 06:00 "Bismarckin" 380 mm päätykistön ammukset, jotka nostivat tulipatsaan aluksen peräosasta. Tämän jälkeen räjähdys tuhosi aluksen takaosan. Miehistön 1 418 jäsenestä kolme miestä, Ted Briggs, Bob Tilburn ja Bill Dundas, pelastettiin hävittäjä "HMS Electralle".


title: HMS Hood (51)

text: Tutkintalautakunnan mukaan "Bismarckin" kranaatit olivat osuneet "HMS Hoodin" ajopanosvarastoon. 15 tuuman kordiittipanokset olivat räjähtäneet, ja syntynyt räjähdysliekki oli levinnyt laivan käytäviä pitkin ympäriinsä, sytyttänyt aluksen sisältä tuleen, levinnyt edelleen X-tykkitornin ammusvarastoon ja räjäyttänyt sen. Syntynyt katastrofaalinen räjähdys oli tuhonnut aluksen keskilaivan ja katkaissut aluksen. Asiasta saatiin varmuus aluksen hylyn löydyttyä vuonna 2002 noin 3 000 metrin syvyydestä.


title: Luys de Narváez

text: Luys de Narváez oli 1500-luvulla elänyt espanjalainen säveltäjä ja vihuelisti. Hän syntyi Granadassa, mutta tarkkaa syntymäaikaa ei ole tiedossa. Luys de Narváez julkaisi ensimmäiset sävellyksensä vihuelalle Valladolidissa vuonna 1538. Vuosina 1539 ja 1543 Narváez julkaisi myös kaksi kirjaa motetteja. Narváez kuoli vuonna 1555 tai myöhemmin.


title: Pahvi

text: Pahvi on vähintään 250 g/m painavaa paksua kartonkia. Pahvi-nimitystä käytetään puhekielessä yleensä ulkopakkauskartongeista tai ulkopakkauskartongin ja aallotuskartongin muodostamasta puolivalmisteesta, ei kartonkikerrosten väliin jäävästä aallotuspahvista. Esimerkiksi vähittäiskaupassa käytettävissä pahvilaatikoissa on pinnassa ja sisällä pintapakkauskartonkia ja niiden väliin liimattu aaltoileva kerros on ominaisuuksiltaan vaatimattomampaa aallotuskartonkia, mikä antaa pahvilaatikolle edullisesti sen pakkaustarkoituksiin tarviseman lujuuden.


title: Pahvi

text: Pahvia valmistetaan monikerroksisten kartonkien tapaan ajamalla 2–4 paperirataa yhteen.


title: Pahvi

text: Pahveja eli ulkopakkauskartonkeja on periaatteessa kahta eri tyyppiä: kraftlainerista (englanniksi kraftliner; suomen puhekielellä "voimapaperi") tai testlainerista (englanniksi testliner) tehtyjä.


title: Pahvi

text: Laineria käytetään pahvin ulkopinnoilla, minkä vuoksi siltä vaaditaan kirjapaino-ominaisuuksia merkitöjen ja logojen painamista varten.


title: Pahvi

text: Jos pahvi on niin kutsuttua aaltopahvia, ajetaan pahvin keskikerrokseksi useimmiten flutingia eli aallotettua uusiomassaa aallotuspahviksi. Valkoisten pahvien pintaan on ajettu ohutta normaalia päällystettyä paperia.


title: Pahvi

text: Lainerityypeistä kraft on hyvin kestävää ja neitseellisestä kuidusta (ei uusiomassaa) valmistettua kovat lujuusarvot saavuttavaa paperia jota käytetään myös säkkipaperissa. Kraftlaineri on valkaisematonta mekaanista ja sellumassaa sekoittamalla tehtyä paperia. Testlaineri eroaa kraftista siinä että siinä on pääasiassa käytetty uusiomassaa, jonka sekaan on saatettu käyttää hieman neitseellistä kuitua. Testlaineri ei omaa kovinkaan hyviä lujuusarvoja, joten se ei sovi vaativiin käyttötarkoituksiin, mutta on halvempaa kuin kraftlaineri.


title: Pahvi

text: Pahveja käytetään pääasiassa suurten pakkausten pakkaamiseen. Pahvit ovat pakkaamiseen hyviä edullisuutensa ja käytön jälkeisen hävittämisen tai kierrätyksen vuoksi. Pahvin ja muiden materiaalien yhdistelmät esimerkiksi muovilaminointi tai -vuoraus, mahdollistavat tuotteen säilyvyyden ja suojan myös kosteissa tai muutoin vaikeissa olosuhteissa.


title: Markus Kajo

text: Markus Aarni Erämies Kajo (s. 7. joulukuuta 1957 Isojoki), tunnettu myös nimimerkillä Kettunen, on suomalainen toimittaja, kirjailija (pakinoitsija), käsikirjoittaja ja televisiojuontaja. Hän aloitti toimittajanuransa koulukaupungissaan Joensuussa. Hän on esiintynyt Yle TV2-kanavalla muun muassa ohjelmissa "Ihmisen käsikirja", "Markus Kajon ruudunsäästöohjelma", "Naurun paikka" ja "TV-ohjelma Kettunen".


title: Markus Kajo

text: Kajon omaperäinen leppoisa tyyli teki läpimurron hänen ja Hannu Lumivuoren ohjelmassa "TV-ohjelma Kettunen", jota esitettiin TV2:ssa vuosina 1988–1992. Ohjelmassa Kajo nimihenkilönä ihmetteli vanhojen lehtimainosten ja arkistopätkien lomassa erilaisia yhteiskunnan ilmiöitä ja muita maailman asioita ja väänsi niistä hillittyä huumoria. Kettusesta tuli sittemmin Kajon alter ego ja pakinoitsijaminä. Ohjelman pohdiskeluja on myöhemmin julkaistu myös kirjoina. "Naurun paikka" -ohjelmassa pääosassa olivat ulkomaiset koomiset kotivideot. Se palkittiin yleisö-Venlalla 1995 ja Telviksellä 1996.


title: Markus Kajo

text: Kesällä 2006 Markus Kajo tutki 10-osaisessa "Nousevan auringon Kajo" -ohjelmassa Japanin ihmeitä ja erikoisuuksia. Vuodesta 2011 Kajo on kirjoittanut Ajatusten miljoonalaatikko -blogia Yle Olotilassa.


title: Angelniemen kirkko

text: Angelniemen kirkko on rakennettu 1772 Kemiön saaren pohjoispäähän niemeen ja sijaitsee korkealla kalliolla meren äärellä. Kirkkoon mahtuu 250 henkeä. Kirkko rakennettiin turkulaisen rakennusmestarin Matti Åkerblomin johdolla. Se on pitkäkirkko, jossa on kirkkolaivan lisäksi sitä matalammat vastakkain olevat sakaristo ja asehuone. Kirkon länsitornissa on kolme kelloa, jotka ovat olleet käytössä vuosista 1738, 1824 ja 1844 alkaen.


title: Angelniemen kirkko

text: Alttaritaulu on Aleksandra Ståltin öljymaalaus vuodelta 1897 ja se kuvaa Kristuksen kirkastumista. Taulun yläpuolella on 1300-luvulta peräisin oleva krusifiksi. Saarnatuoli on vuodelta 1772. Sen sivujen ja porraskaiteiden katkokaaripeileihin on maalattu Jeesuksen, evankelistojen ja apostolien kuvia. J. A. Zachariassenin urut on rakennettu 1898 ja ne ovat mekaaniset ja kuusiääniset. Niiden lisäksi kirkossa on vuonna 2002 hankitut digitaaliurut, jotka kestävät merellisen ilmaston ja ovat soittokuntoiset säällä kuin säällä.


title: Angelniemen kirkko

text: Kirkkoa korjattiin perusteellisesti vuonna 1843: uusimalla vesikatto, lattian korotuksella ja portaitten tekemisellä saarnatuoliin. Uusi korjaus toteutettiin arkkitehtien T. Soran ja G.H. Wahlroosin suunnitelmien mukaan vuonna 1935. Silloin mm. laitettiin alttariseinän ikkunoihin lahjoituksena saadut kristillisiä vertauskuvia sisältävät lasimaalaukset.


title: Angelniemen kirkko

text: Angelniemi oli itsenäisenä seurakuntana ja kuntana vuodet 1916–1966, jonka jälkeen se palasi takaisin osaksi emäpitäjäänsä Halikkoa. Nykyisin kirkossa pidetään kesäisin jumalanpalveluksia kaksi kertaa kuukaudessa ja talvikaudella lähinnä vain suurten kirkollisten juhlapyhien yhteydessä.


title: Angelniemen kirkko

text: Museovirasto määritteli vuonna 2009 Angelniemen kirkon ja sitä ympäröivän kulttuurimaiseman yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Brahe

text: Brahe on sukunimi, jolla voidaan viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Halikon kirkko

text: Halikon kirkko on 850 hengen osittain keskiaikainen kivikirkko Salossa. Kirkko sijaitsee Halikon keskustassa, kirkonkylällä Kirkkorinteen päällä, ja näkyy kauas. Halikon kirkko on tiekirkko.


title: Halikon kirkko

text: Vanhin tieto kirkkorakennuksesta Halikossa on vuodelta 1352. Kyseessä oli puukirkko, jonka sijainnista ei ole varmaa tietoa. Se sijaitsi joko Rikalanmäellä tai nykyisen kirkon paikalla.


title: Halikon kirkko

text: Markus Hiekkasen mukaan kirkon tyylipiirteet liittävät kirkon pääosin Länsi-Uudellamaalla työskennelleen Karjaan mestarin töihin. Se rakennettiin todennäköisesti vuosien 1460 ja 1475 välissä. Kirkko on yksi Suomen noin sadasta keskiaikaisesta kivikirkosta. Alun perin harmaakivestä rakennettu kaksilaivainen pitkäkirkko omistettiin Pyhälle Birgitalle, 1300-luvun pyhimykselle. Reformaation seurauksena Halikon kirkon seinät kalkittiin, jolloin keskiaikaiset katoliset maalaukset jäivät kalkkimaalin sisään.


title: Halikon kirkko

text: 1700-luvulle tultaessa kirkko oli jo huonossa kunnossa ja jäänyt ahtaaksi. Maria Katariina Armfelt laajensi kirkkoa vuonna 1799, mutta se jäi silti liian ahtaaksi. Laajennuksessa kirkkolaivan itäpuolella rakennettiin kokonaan uusi kuori. Laajennuksen suunnitteli turkulainen John Sundsten.


title: Halikon kirkko

text: Vielä suuremmat laajennustyöt kirkkoon tehtiin vuosina 1813–1815, jolloin pitkäkirkko laajeni ristikirkoksi Charles Bassin suunnitelmien mukaan. Laajennustyön rahoittivat Joensuun kartanon kreivi Kustaa Mauri Armfelt ja Wiurilan kartanon kreivi August Armfelt. Kirkon uusien etelä- ja pohjoissakaroiden tieltä piti purkaa vanha sakasti, asehuone ja Horn-suvun hautakappeli. Hornien haudat jäivät kirkon alle. Eteläsiipeen rakennettiin uusi ovi ja Armfelt-suvun hauta, jonne on haudattu muun muassa Kustaa Mauri Armfelt sekä hänen isänsä Magnus Wilhelm Armfelt. Lopulta kirkko vielä uusittiin täydellisesti sisältä puuseppä Israel Caireniuksen johdolla. Kiviset holvit purettiin, ja ne korvattiin puisilla tynnyriholveilla. Keskiaikainen kivikirkko muuttui 1800-luvun uusklassistiseksi kirkoksi.


title: Halikon kirkko

text: Monet Bassin ratkaisut eivät miellyttäneet seurakuntalaisia, ja parinkymmenen vuoden kuluttua mm. seiniin maalatut doorilaispylväät peitettiin ja ovella ollut empiretyylinen pylväskatos purettiin.


title: Halikon kirkko

text: Kirkkoa on korjattu kolmesti 1900-luvulla: 1921, 1959 ja 1989–1990. Vuoden 1959 korjauksessa seinien alta paljastettiin jälleen Bassin suunnittelemat doorilaispylväät ja saarnatuolin takana oleva maalattu verhokangas. Samalla rappauksen alta löytyi yksi keskiaikainen maalaus, osa vihkimäristiä. Kirkon maalausten entisöinnin teki maalari Fredrik Ellmen.


title: Halikon kirkko

text: Viimeisimmässä perusteellisessa korjauksessa kirkko maalattiin aikaisempaa valoisammaksi. Katonrajaan uusittiin samantyylinen koristelu, jollainen löytyi vanhojen maalikerrosten alta. Bassin piirustusten mukaista koristelua palautettiin myös saarnatuolin rungon peileihin. Penkkejä, valaistusta, sakaristoa ja urkuparvea uudistettiin ja vanhaa esineistöä konservoitiin. Kirkko sai vesijohdon, viemärin ja sähkölaitteet. Korjauksen jälkeen vietettiin kirkon 550-vuotisjuhlaa arkkipiispa John Vikströmin johdolla helluntaina 1990.


title: Halikon kirkko

text: Halikon kirkon yhteydessä on järjestyksessään kolmas kellotapuli, joka rakennettiin vuonna 1773. Tapuliin hankittiin vuonna 1990 uusi kello rikkoutuneen tilalle. Siinä on teksti: "Tulkaa, sillä kaikki on valmistettu."


title: Halikon kirkko

text: Kirkon rakentamiseen liittyy kansantarina Elinan surmasta, jonka mukaan Klaus Lydekenpoika Djäkn poltti vaimonsa ja lapsensa. Hänen tyttärensä Cecilia oli naimisissa Henrik Olavinpoika Hornin kanssa, ja isänsä syntien sovitukseksi Cecilia sai Henrikin rakentamaan Halikon, Perttelin ja Salon kirkot. Hornien vaikutus kirkkoon on selvä, sillä Joensuun kartanolla oli pappien nimitysoikeus 1440-luvulta lähtien.


title: Halikon kirkko

text: Myöhemmin tarina on saanut toisen version, jossa Uskelan Kärkän tilan herra "Huurni", joka joutui syntiensä vuoksi rakentamaan nämä kolme kirkkoa ja konttaamaan niiden välin. Tarinan mukaan hän kuitenkin menehtyi matkalla. On myös mahdollista, että tarina olisi kulkeutunut Elinan surmarunon tärkeimmästä laulupaikasta Vesilahdesta.


title: Halikon kirkko

text: Halikon kirkon esineistö on esillä kirkossa. Kirkon vanhimpia esineitä ovat vanha alttarilaite ja tamminen krusifiksi 1400-luvulta. Kirkon toinen alttarilaite on Kustaa Hornin lahjoittama vuodelta 1669. Nykyinen alttari rakennettiin 1799, ja samana vuonna Maria Katariina Armfelt lahjoitti alttaritauluksi tuntemattoman tekijän öljymaalauksen "Keihäänpisto". Halikon kirkossa säilytetään korvaamattoman arvokkaita vanhoja messukasukoita. Vanhin kasukoista on noin 500 vuotta vanha.


title: Halikon kirkko

text: Anders Thulén valmistamat urut ovat vuodelta 1851. J. A. Zachariassen korjasi ne perusteellisesti 1879. Vuonna 1971 ne uusittiin 33-äänikertaisiksi. Vuonna 2002 urut huollettiin ja niiden sointia yhdenmukaistettiin. Kirkon äänentoisto uusittiin vuonna 2001.


title: Halikon kirkko

text: Museovirasto on määritellyt Halikon kirkonseudun, johon kuuluu myös läheinen Rikalan muinaislinna, yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Ašoka

text: Ašoka (tai Asoka) oli Maurya-valtakunnan hallitsija Intiassa vuodesta 268 eaa. vuoteen 232 eaa. Hän oli yksi Intian sen aikakauden mahtavimmista ruhtinaista. Useiden sotilaallisten valloitusretkien jälkeen Ašoka hallitsi pääosaa eteläisestä Aasiasta ja lisäksi nykyistä Afganistania ja Bengalia. Ašoka oli ensimmäisiä merkittäviä buddhalaisuuden kannattajia ja rakennutti muistomerkkejä Buddhan elämään liittyville paikoille. Yksi näistä muistomerkeistä on Ašokan pylväs Sarnathissa, nykyisessä Uttar Pradeshin osavaltiossa. Se on paikalla, jossa Buddha ensimmäistä kertaa saarnasi rauhaa ja vapautta maailmankaikkeuden neljään kolkkaan. Sen muistoksi Ašokan pylvään päässä oli neljään eri suuntaan karjuvia leijonia esittävä patsas. Tämä yhdestä hiekkakivestä veistetystä neljän leijonan ryhmästä tuli Intian kansallistunnus vuonna 1950.


title: Ašoka

text: Tarinan mukaan Ašoka oli nuorena hurja sotapäällikkö, mutta muutti elämänsä Kalingan sodan jälkeen. Kalingassa Ašoka oli itse todistamassa, miten noin satatuhatta sotilasta ja siviiliä sai surmansa verisessä taistelussa. Tämän jälkeen Ašoka pyrki välttämään sotaa ja väkivaltaa sekä edisti buddhalaisuuden leviämistä Intiassa. Saarnatessaan väkivallatonta vastarintaa Mahatma Gandhin seuraajat viittasivat usein Ašokan perintöön.


title: Toisiotutka

text: Toisiotutkajärjestelmä () on radiomajakka, joka määrittelee kohteen etäisyyden radiomajakan lähettämän kyselypulssin ja lentokoneen toisiotutkavastaajan lähettämän vastauksen aikaeron perusteella.


title: Toisiotutka

text: Toisiotutka tarvitsee kaksi osaa. Maa-asema (interrogator) koostuu pyörivästä tutka-antennista ja lähetin/vastaanotinyksiköstä. Se lähettää jatkuvasti kysymyspulsseja. Toinen osa on kohteessa (lentokoneessa) oleva toisiotutkavastaaja, transponderi (, sanoista "transmitter" ja "responder"), joka automaattisesti lähettää vastauspulssin. Toisiotutkan antenni on toisinaan asennettu ensiötutkan kanssa samaan pyörityskoneistoon.


title: Toisiotutka

text: Toisiotutkan kehittely alkoi toisen maailmansodan aikoihin, oli tarve tunnistaa omat lentokoneet vihollisista: IFF ("Identify Friend or Foe"), suomeksi omatunnuslaite. Samaa toisiotutkatekniikkaa käyttää edelleen moni laite kuten: Distance Measuring Equipment, RACON, SART ja aktiivinen tutkaheijastin. Kielenkäyttöön, varsinkin ilmailussa, on kuitenkin vakiintunut SSR ja toisiotutka käsitteenä, jolla tarkoitetaan nimenomaan lennonjohtolaitetta.


title: Toisiotutka

text: Toisiotutkajärjestelmä muodostaa nykyisin siviililennonvarmistuksen perustan. Lennonjohto tunnistaa ilmassa liikkuvat ilma-alukset lennonjohdon niille antaman transponderikoodin perusteella. Lennonjohtojärjestelmä yhdistää koodiin lentosuunnitelman. Lentosuunnitelmassa kerrotaan lentokoneen lähtö ja määräkentät sekä noudatettava lentoreitti ja radiokutsu. Siksi lentokone näkyy tutkaseurannan laitteilla, ilmatilannetta esittävällä tietokoneen näytöllä, yksilöitynä merkkinä ja lennonjohtaja voi valvoa lennon sujumista. Jos lentokoneen transponderi kytketään pois päältä katoaa lentokone lennonjohdon toisiotutkan näytöltä. Ensiötutkalla se voi silti näkyä. Vikaantumisen varalta interrogatorit ja transponderit on usein kahdennettu.


title: Toisiotutka

text: Koska toisiotutkan transponderi vastaa interrogatorin lähettämään pulssisarjaan, ei tarvita kohteesta heijastuvaa kaikua kuten ensiötutkalla. Toisiotukalle siis riittää kun maa-asema lähettää riittävän tehon, kilowatteja, jotta transponderi kuulee interrogaattorin pulssisarjan vastaanottimellaan. Transponderin puolestaan on oltava niin lähellä, että sen lähettämä radiosignaali on riittävän voimakas interrogaattorin vastaanottimelle. Molemmat signaalit siis etenevät ja vaimenevat vain yhden kerran maalin ja maa-aseman välisen matkan. Kun signaalin etenemisvaimennus on verrannollinen etäisyyden neliöön toisiotutkan suurin kantama on kääntäen verrannollinen etäisyyden toiseen potenssiin, eikä se riipu maalin koosta.


title: Toisiotutka

text: Ensiötutkalla täytyy lähettää niin paljon tehoa, megawatteja, että se heijastuessaan maalista vieläkin riittää tutkan vastaanottimelle. Signaali siis kulkee kaksi kertaa ja vaimenee kaksi kertaa saman vaimennuksen, joka on suoraan verrannollinen etäisyyden neliöön. Ensiötutkalla on siis suurin kantama tutkayhtälön mukaisesti kääntäen verrannollinen etäisyyden neljänteen potenssiin ja riippuu suuresti maalin koosta.


title: Toisiotutka

text: Näistä syistä toisiotutkalla on selvästi parempi ulottuvuus kuin ensiötutkalla. Kummallakin on rajoituksena aivan samalla tavalla maanpinnan kaarevuus. Maalin on siis oltava horisontin yläpuolella. Jos lentokoneen korkeus on 10 km se näkyy hyvin toisiotutkalla 500 km:n päästä. Ensiötutkalla se näkyy vain jos maalin heijastuspinata-ala on riittävän suuri. Toisaalta, ensiötutkalla näkyvät myös ne maalit joilla ei ole transponderia. Toisin kuin toisiotutka, ensiötutka voi myös olla yli horisontin näkevä OTH-tutka, jolla voi olla tuhansien kilometrien ulottuvuus.


title: Toisiotutka

text: Koska lentokoneita on samaan aikaan ilmassa monta myös transponderin vastauksia tulee niistä kaikista, ja myös interrogatorin antennin sivukeilojen herättämänä. Jotta nämä tarpeettomat (sivukeilojen) vastaukset eivät täyttäisi laitteiden kapasiteettia ne täytyy eliminoida. Siksi nykyisin lähes kaikki toisiotutkat ovat monopulssitutkia (MSSR). Monopulssiperiaatteella on kaksi tarkoitusta. Tärkein on moninkertaisen transponderivastauksen ongelman poistaminen. Se tehdään interrogatorin lähetyskoodaukseen liitetyn vertailupulssin avulla. Vertailupulssi lähetetään omalla pienellä antennillaan, jonka keilakuvio on ympärisäteilevä ja voimakkuus suurimman sivukeilan luokkaa, mutta pääkeilaa heikompi. Siten voidaan eritellä pääkeilasta ja sivukeilasta tulleet kyselypulssit, eikä transponderi vastaa sivukeilan pulssiin. Näin saadaan yhden kyselyn (yhden antennikierroksen) perusteella kaikki maalien paikat vain kerran. Vanhanmallinen toisiotutka vaati vähintään neljä (4) vastausta lentokoneelta ennen kuin Maa-asema hyväksyi lentokoneen vastauksen oikeaksi. Toinen tarkoitus on tarkan maalin suunnan määritys. Siinä toisiomonopulsitutka ei periaatteeltaan poikkea ensiötutkan vastaavasta ominaisuudesta.


title: Toisiotutka

text: Ilmatilassa liikkuu suuri määrä lentokoneita ja erilaisia ilma-aluksia, joissa ei ole toisiotutkan tutkavastaajaa ja jotka siksi eivät näkyisi lennonjohdoissa, esimerkiksi useimmat harrasteilmailun koneet, kuumailmapallot ja lannoituskoneet. Siksi toisiotutkan lisänä usein on ensiötutka.


title: Toisiotutka

text: Ensiötutkajärjestelmissä kohteen etäisyys määritetään tutkan lähettämän suurtehoisen sähkömagneettisen pulssin (megawatteja) ja kohteesta heijastuneen sähkömagneettisen pulssin (pikowatteja) aikaerona, suunta saadaan antennin suuntasynkrolta. Ensiötutka havaitsee kaikki kantamansa piirissä olevat kohteet, jotka siis ovat kyllin suuria ja riittävän korkealla eivätkä ole liian kaukana. Metallinen lentokone näkyy parhaiten, mutta purjekonekin näkyy vaikka on lasikuitua sillä se poikkeaa riittävästi ympäröivän ilman sähköisistä ominaisuuksista. Mehiläisparvikin saattaa näkyä jopa 80 km:n etäisyydeltä. Myös "tyhjästä" ilmasta saattaa tulla tutkakaikuja, koska ilmassa on turbulenssien aiheuttamia paikallisia tiheyseroja. Näitä häiriöiksi luokiteltavia maaleja operaattorit kutsuvat "enkeleiksi". Myös maamaalit (metsät mäet rakennukset) näkyvät ensiötutkassa ja kaiken tämän tarpeettoman informaation poistamiseksi joudutaan siihen rakentamaan paljon tekniikkaa. Toisiotutka ilmaisee vain tutkavastaajat, joten siltä tämä vaikeus puuttuu kokonaan.


title: Toisiotutka

text: Toisiotutkan monopulssitekniikkaa ja ensiötutkan monopulssitekniikkaa ei saa käsitteinä sekoittaa keskenään koska ne tarkoittavat eri asioita. Molemmilla on silloin kysymys tarkasta maalin suunnan mittaamisesta jakamalla antennin keila kahteen osaan monopulssiantennin avulla. Tutka lähettää yhden summakeilan ja vastaanotettaessa kuunnellaan kahta erotuskeilaa, jotka ovat erivaiheiset keskenään. Niitä vertaamalla voidaan määrittää maalin suunta hyvin tarkasti. Toisiotutkalla monopulssitekniikalla pyritään tarkan suunnan mittaamisen lisäksi eliminoimaan sivukeilamaalit, jotta lennonjohto ei täyttyisi harhamaaleilla.


title: Toisiotutka

text: Maa-asema lähettää kyselypurskeen, johon kohteessa oleva toisiotutkavastain (transponderi) vastaa lähettämällä vastauspurskeen. Maa-asema havaitsee vastauspurskeen datakehyksen ja tulkitsee sen sisällä olevat neljä oktaalinumeroa.


title: Toisiotutka

text: Lentokoneessa oleva lähetin toimii eri taajuudella kuin maa-asema ja tällä lentokoneen lähetinyksiköllä on 50 mikrosekuntia aikaa muotoilla vastaus. Maa-asema lähettää kyselypurskeen taajuudella 1030 MHz ja ilma-aluksessa oleva vastaaja koodaa lähetyksen ja lähettää taajuudella 1090 MHz vastauksen maa-asemalle.


title: Toisiotutka

text: Toisiotutkavastain eli "transponderi" (, sanoista "transmitter" ja "responder") on lentokoneen signaalilähetin, jolla tutkakenttään saapunut kone automaattisesti lähettää tutkaa ylläpitävälle lennonjohdolle tai ilmavalvonnalle tunnisteen eli nelinumeroisen toisiotutkakoodin ja mahdollisesti lisätietoja.


title: Kari Wuhrer

text: Kari Samantha Wuhrer, (s. 28. huhtikuuta 1967 Brookfield, Connecticut) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan myös nimillä Kari Salin ja Kari Salin-Wuhrer


title: Kari Wuhrer

text: Karin ensimmäinen rooli oli vuonna 1986 ilmestyneessä draamaelokuvassa Fire with Fire. Huolimatta pitkästä urastaan Wuhrer ei ole päässyt vielä päärooliin yhdessäkään suuren budjetin elokuvassa. Elokuvaroolien ohessa hänet on nähty vierailevana tähtenä TV-sarjoissa Beverly Hills, 90210, Nash Bridges, Sliders ja . Tämän lisäksi Kari Wuhrer on näytellyt scifi-sarjassa Sliders (1997) ja liittoutuneiden (Allied) Tanya-hahmoa Command & Conquer Red Alert 2 ja Yuri's Revenge -tietokonepeleissä.


title: Vincenzo Capirola

text: Vincenzo Capirola (1474-1548) oli italialainen säveltäjä ja luutisti. Hän oli kotoisin Bresciasta, mutta työskenteli 1510-luvun lopulta lähtien Venetsiassa. Yksi Capirolan oppilaista, Vitale kirjoitti ylös monia opettajansa luuttusävellyksiä.


title: Roscommonin kreivikunta

text: Roscommonin kreivikunta () on Irlannin tasavallan kreivikunta Connachtin historiallisessa provinssissa maan länsiosassa. Siellä on 64 436 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2 445,09 neliökilometriä.


title: Roscommonin kreivikunta

text: Kreivikunnan pääkaupunki on Roscommon. Athlonen kaupunki sijaitsee osaksi Roscommonissa, osaksi viereisessä Westmeathin kreivikunnassa.


title: Muolaan kirkko

text: Muolaan kirkko oli Muolaan luterilaisen seurakunnan kirkko. Se sijaitsi entisen Muolaan kunnan itäosassa Kirkkorannan kylässä Kirkkojärven länsirannalla olevalla mäellä luovutetussa Karjalassa. Muolaan kirkko rakennettiin luonnonkivistä ja tiilistä vuosina 1849–1852 ja sen suunnitteli intendenttikonttorin johtaja arkkitehti Ernst Lohrmann vuosina 1840–1843. Kirkon rakennusmestarina toimi Sandell ja kirkkoa varten valmistettiin 240 000 tavallista tiiltä ja 50 000 reunatiiltä. Tämä Muolaan viimeiseksi jäänyt kirkko oli järjestyksessä seurakunnan viides tai kuudes kirkko ja se vihittiin käyttöön ensimmäisenä adventtina 1852.


title: Muolaan kirkko

text: Muolaan kirkko oli päätytornillinen pitkäkirkko ja tyyliltään se edusti empireklassismia. Kirkko oli 39 metriä pitkä ja 19 metriä leveä. Se oli rakennettu noin metrin korkuisen harmaakivijalustan päälle. Kirkon seinät oli rapattu ja maalattu valkoiseksi. Nelikulmainen ja suuri torni sijaitsi kirkon länsipäässä ja ulkoni vain vähän itse runkohuoneesta. Kellotornin yläosassa oli joka sivulla kelloluukut ja niiden yläpuolella päätykolmiot. Tornin katto oli matala pyöreä kupu, jonka päällä oli risti. Kirkon itäpäässä puolestaan oli muuta kirkkoa matalampi puolipyöreä sakaristo. Kirkossa oli matala satulakatto. Kirkon kummallakin pitkällä sivulla oli viisi suurta ja korkeaa ikkunaa, joiden yläpäät olivat kaarevat. Sivuseiniä rytmittivät ikkunoiden kautta kulkeneet poikittaiset profiililinjat. Kirkon pääsisäänkäynti sijaitsi kellotornin alaosassa ja lisäksi kirkon molemmilla pitkillä sivuilla oli keskimmäisten ikkunoiden kohdalla eteisettömät sivuovet. Sekä kirkon pääsisäänkäynnin että alttarin yläpuolella oli puoliympyrän muotoinen ikkuna.