title: Atonaalisuus

text: Tämän lisäksi hän on samaa mieltä Osterin ja Katzin kanssa siinä, että "yksittäisten sointujen aiheiden kehittämisen käsitteen hylkääminen on radikaali kehitysaskel, joka tekee turhaksi yrittää järjestelmällisesti muodostaa sointujen rakenteita ja kulkua atonaalisessa musiikissa perinteisen harmonisen teorian keinoin". Atonaaliset sävellystekniikat ja tulokset "eivät ole karsittavissa joukoksi perusoletuksia, joiden ehdoilla sävellykset, joille on kollektiivisesti annettu ilmaus "atonaalinen musiikki", eivät ole kutsuttavissa "sävellysjärjestelmäksi"".


title: Atonaalisuus

text: Perle myös huomauttaa, että rakenteellinen koherenssi saavutetaan useimmin tekemällä operaatioita intervallisille soluille. Solu "voi toimia eräänlaisena mikrokosmisena joukkona määrättyä intervallista sisältöä, joka on esitettävissä joko sointuna, melodisena kuviona tai näiden yhdistelmänä. Sen osat voivat olla kiinteät suhteessa järjestykseen, jolloin sille voidaan tehdä, kuten kahdentoista nuotin tekniikassa, määrättyjä muunnoksia... Yksittäiset sävelet voivat toimia ratkaisevina elementteinä, jotka estävät perussolun päällekkäiset ilmaukset tai kahden tai useamman perussolun yhteenliittymän."


title: Valparaíso

text: Valparaíso on tärkeä satamakaupunki Chilessä, Tyynenmeren rannikolla. 263 500 asukkaallaan (2002) se on Chilen kuudenneksi suurin kaupunki. Valparaísolla oli tärkeä geopoliittinen rooli 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla sen toimiessa pysähdyspaikkana laivoille, jotka matkasivat Magalhãesinsalmen läpi Atlantin ja Tyynenmeren välillä ennen Panaman kanavan rakentamista. Valparaíso sijaitsee keskisessä Chilessä, 120 kilometrin päässä pääkaupunki Santiagosta, koordinaateissa 33° 01′ eteläistä leveyttä, 71° 38′ läntistä pituutta.


title: Valparaíso

text: Chilen kongressi kokoontuu nykyisin Valparaísossa, Almendralin kaupunginosassa. Se siirrettiin Santiagosta Augusto Pinochetin sotilashallinnon viimeisinä vuosina. Valparaíson historiallinen kortteli julistettiin osaksi Unescon maailmanperintöluetteloa vuonna 2003.


title: Valparaíso

text:
Valparaíson lahden ensimmäisiä asukkaita olivat changot, kalastuksella ja keräilyllä itsensä elättänyt kansa. Espanjalaiset konkistadorit saapuivat seudulle vuonna 1536 Diego de Almagron lähettämällä Santiaguillo-laivalla. De Almagroa pidetään ensimmäisenä eurooppalaisena Chilen alueen tutkijana. Juan de Saavedran komentaman laivan matkassa saapui miehiä sekä varusteita tutkimusretkeä varten.
Espanjan vallan aikana Valparaíso oli vain kyläpahanen, jossa oli muutama talo ja kirkko. Chilen itsenäistyttyä siitä tuli itsenäisen valtion rakenteilla olevan laivaston pääsatama. Se myös avattiin kansainväliselle kaupalle – ennen kauppaa oli saanut käydä vain Espanjan sekä sen muiden siirtomaiden kanssa. Valparaísosta tuli pian tärkeä pysähdyspaikka Atlantin ja Tyynenmeren välillä purjehtiville aluksille. Sen merkitystä lisäsi Kalifornian kultaryntäyksen tukeminen ja varustaminen vuosina 1848–1858. Tärkeään satamakaupunkiin virtasi maahanmuuttajia Englannista, Saksasta ja Italiasta. Asukkaiden keskuudessa kuuli yleisesti puhuttavan saksaa, ranskaa, italiaa ja englantia. Myös sanomalehtiä julkaistiin näillä kielillä.


title: Valparaíso

text: Maahanmuuttajien virta muutti paikallista kulttuuria. Englantilaiset toivat jalkapallon, ja englantilaiset ja saksalaiset perustivat ensimmäiset yksityiset, ei-katoliset koulut Mackay Schoolin ja Deutsche Schulen. Maahanmuuttajat myös panivat pystyyn ensimmäiset vapaaehtoiset palokunnat – toiminta on Chilessä edelleen vapaaehtoista. Myös arkkitehtuuri sai (lisä)vaikutteita Euroopasta. Panaman kanavan avautuminen vuonna 1914 päätti kaupungin kulta-ajan kauppakeskuksena, sillä monet laivat halusivat välttää Magalhãesinsalmen kautta purjehtimista. Viime vuosikymmeninä kaupankäynti on taas ollut kasvussa, syynä muun muassa Chilen talouden suurempi avautuminen maailmalle.


title: Valparaíso

text: Valparaíso on yksi Chilen tärkeimmistä satamakaupungeista. Sataman laajenuksen on suunniteltu valmistuvan 2017.


title: Valparaíso

text: Gran Valparaíso, joka käsittää myös Viña del Marin, Quilpuén ja Villa Alemanan, on lähes 970 000 asukkaallaan maan toiseksi suurin asutuskeskus Santiagon jälkeen.


title: Valparaíso

text: Kaupungin tieverkostoa uusitaan. Tärkeä on varsinkin valmisteilla oleva Placilla-La Polvora-maantie, jota pitkin rekat voivat ajaa suoraan satamaan tukkimatta vanhojen kortteleiden katuja. Toinen suuri hanke on tie, joka yhdistää Valparaíson Chilen toiseksi suurimpaan satamaan San Antonioon sekä välillä sijaitseviin rannikkokaupunkeihin.


title: Valparaíso

text: Historiallisen merkittävyytensä, luonnonkauneutensa (kukkuloiden saartama kuvauksellinen satama-alue) ja harvinaisen arkkitehtuurinsa (sekoitus 1800-luvun rakennustyylejä) vuoksi Valparaíso lisättiin vuonna 2003 Unescon maailmanperintöluetteloon. Valparaísossa ilmestyvä El Mercurio de Valparaiso sanoo olevansa maailman vanhin espanjankielinen sanomalehti. Kaupungissa on toiseksi eniten yliopistoja Chilessä. Kaupungin neljä suurta yliopistoa ovat Universidad Técnica Federico Santa María (UTFSM), Pontificia Universidad Católica de Valparaíso (PUCV), Universidad de Valparaiso ja Universidad de Playa Ancha de Ciencias de la Educación (UPLACED).


title: Valparaíso

text: Valparaísossa on syntynyt useita historiallisesti merkittäviä henkilöitä, muun muassa Augusto Pinochet ja Salvador Allende. Siellä on asunut myös monia tunnettuja taiteilijoita, esimerkiksi Pablo Neruda ja nicaragualainen runoilija Rubén Dario.


title: Ylästö

text: Ylästö () on noin 4 800 asukkaan pientalovaltainen kaupunginosa Vantaan keskiosassa, Aviapoliksen suuralueella.


title: Ylästö

text: Kaupunginosa rajautuu etelässä ja lännessä Vantaanjokeen, idässä Krakanojaan ja Pakkalan kaupunginosaan, sekä pohjoisessa Viinikkalan kaupunginosaan ja Tuupakassa Kehä III:lle asti. Vantaanjoen vastarannalla ovat Vantaanlaakson ja Kaivokselan kaupunginosat sekä Helsingin kaupungin Kaarelan ja Tuomarinkylän kaupunginosat.


title: Ylästö

text: Ylästön kaupunginosaan sisältyvät "Voutilan" (Brutuby), "Silvolan" (Sillböle), "Ylästön" (Övitsböle) ja "Tolkinkylän" (Tolkby) keskiaikaisperäiset kyläasutukset. Voutilan kylä sijaitsee Kuninkaantien pohjoispuolella ja sen kyläraitti Voutilantie on erityisen hieno. Silvolantiellä sijaitsee Sillböle gård. Ylästön vanha kylä sijaitsee Lehtikummuntien mutkassa, jossa on mm. Klemetsin talo 1700-luvulta. Tolkinkylän kantatalot sijaitsevat Ruutintiellä ja Tolkinkyläntellä. Ylästön läpi kulkee Suuri rantatie eli vanha Turun - Viipurin maantie, nykyiset Kuninkaantie ja Ylästöntie.


title: Ylästö

text: Kaupunginosan pohjoisosissa Tuupakantien varrella on myös yritysaluetta. Esimerkiksi rakennuskonevuoraamoyritys Cramon ja sähkötarvikkeiden tukkukauppa SLO:n pääkonttorit sijaitsevat Ylästössä Kehä III:n eteläpuolella Tuupakassa.


title: Ylästö

text: Vantaanjoessa on tällä kohtaa peräkkäin kolme koskea: Pitkäkoski, Niskalankoski ja Ruutinkoski. Osa joen ranta-alueesta on luonnonsuojelualuetta (tai ls-varaus). Myös Ylästön asuinalueen pohjoispuolella ja Tuupakantien eteläpuolella on rauhoitetusaluetta (Båbärskärrbergetin ls-alue).


title: Ylästö

text: Kaupunginosassa on jäljellä rakennuksia 1700-luvulta asti. Sotien jälkeen alettiin rakentaa lisää omakotitaloja Voutilaan ja Ylästöön. Ylästöä on rakennettu pienialaisina rakentamisalueina, jolloin kaupunkikuvasta on tullut mosaiikkimainen. Uusinta rakentamista on Pohjois-Ylästössä Peltovuorentien varrella sekä Puu-Ylästössä Rantaniityntien molemmin puolin.


title: Ylästö

text: Ylästön kaupunginosaan on rakennettu runsaasti pientaloja, erityisesti 1980-luvulta alkaen asemakaavojen myötä. Asuntokannasta yli kolmannes on rakennettu 1990- tai 2000-luvulla. Tänä aikana Ylästöön alkoi kohota myös uutamia kerrostaloja. Asumisoikeusasunnot (10 % asuntokannasta vuonna 2003) ja vuokratalot (14 % vuonna 2003) rakennettiin alueelle samassa yhteydessä; aiemmin asuntorakentaminen koostui täysin omistusasunnoista. Asuntojen keskikoko oli 99 m² vuonna 2003.


title: Ylästö

text: Ylästöön on suunnitteilla lisää asutusta Isonmännyntien ja Tolkinkyläntien väliin sekä Rantaniityntien eteläpäähän.


title: Ylästö

text: Perheväestön osuus on suuri, 95 % Ylästön asukkaista asuu perheessä. Vuonna 2003 perheen keskikoko oli 3,2 henkeä.


title: Ylästö

text: Joka kolmannella Ylästön yli 15 vuotta täyttäneellä asukkaalla on korkeakoulututkinto. Keskiasteen tutkinto on runsaalla 30 %:illa yli 15-vuotiaista ylästöläisistä.


title: Ylästö

text: Kauppakeskus Jumboon on matkaa noin 2-3 kilometriä. Ylästöntien varressa entisen elintarvikekioskin paikalla sijaitsee pizzeria. Ollaksentien ja Ylästöntien kulmassa on K-Market.


title: Ylästö

text: Ylästössä on neljä päiväkotia (Isonmännyn pk, Ollaksen pk, Peltovuoren pk, sekä Ylästön pk ja sen Karhunkolo -rakennus) sekä "Ylästön koulu", jossa on peruskoulun 1-6 luokat. Ylemmät luokat ovat Vantaankosken koulussa Kinkerikujalla, jonne kulkee bussi.


title: Ylästö

text: Suurin osa Ylästöstä kuuluu Tikkurilan seurakunnan piiriin, jonka Ylästön seurakuntatalo sijaitsee Isonmännyntiellä ja pääkirkko on Pyhän Laurin kirkko eli Helsingin pitäjän kirkko 1400-luvulta. Seurakuntatalossa järjestetään muun muassa perhekerhoja. Ylästön läntisin reuna kuuluu Vantaankosken seurakuntaan, joka pääkirkko on Myyrmäen kirkko.


title: Ylästö

text: Ylästöntie on yhä valtion ylläpitämä maantie. Tielle on laadittu yleissuunnitelma, joka sisältää ryhmityskaistoja, keskikorokkeita ja kevyen liikenteen raitin myös tien eteläpuolelle Malmirajantieltä Tolkinkyläntielle asti. Kun tie on parannettu, se siirtyy kaupungin hoitoon.


title: Ylästö

text: Ylästöstä kulkee busseja Helsinkiin, Tikkurilaan ja Martinlaakson kautta Myyrmäkeen sekä Varistoon. Lentoasemalle on matkaa noin 7 km.


title: Aleksandr Ragulin

text: Aleksandr Pavlovitš Ragulin (; 5. toukokuuta 1941 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 17. marraskuuta 2004 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, olympiavoittaja, maailmanmestari. Hän oli yksi parhaista Neuvostoliiton puolustajapelaajista kansainvälisellä tasolla. Ragulin tunnettiin isokokoisena pelaajana, sillä hänellä oli pituutta 185 cm ja painoa 100 kg. Hän aloitti jääkiekkouransa ollessaan 14-vuotias, vuonna 1955. Hän pelasi TsSKA-nimisessä joukkueessa vuodesta 1962. Parhaimmillaan hän oli 1960- ja 1970-luvulla. Hän kuoli sydäninfarktiin Moskovassa vuonna 2004.


title: Aleksandr Ragulin

text: Seurajoukkuetasolla Ragulin pelasi Moskovan TsSKA:ssa (vuosina 1962–1973) ja Himik Voskresenskissa. Ragulin voitti Neuvostoliiton liigamestaruuden yhdeksän kertaa vuosina 1963–66, 1968, 1970–73.


title: Aleksandr Ragulin

text: Ragulin voitti olympiakultaa vuosina 1964, 1968, 1972. Ragulin voitti maailmanmestaruuden vuosina 1963–1971 ja 1973 – yhteensä kymmenen maailmanmestaruutta. Ragulin pelasi Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueessa vuosina 1960-1973. Ragulin pelasi 239 maaottelua ja teki 29 maalia


title: Aleksandr Ragulin

text: Ragulin oli vahva ja kookas pelaaja, puolustuksen organisoija ja lukko, korkean taktisen ja teknisen taitotason pelaaja. Ragulinin oli tunnettu nopeista ja tarkoista pelinavauksista vastahyökkäyksissä. Hänellä oli myös voimakas lyöntilaukaus.


title: Ruutinkoski

text: Ruutinkoski () on Vantaanjoen koski Helsingin ja Vantaan rajalla. Se sijaitsee Helsingin keskuspuiston pohjoislaidalla, ja sen läheisyydessä ovat Helsingin puolella Haltialan kotieläintila, Vantaan puolella Kartanonkosken asuinalue.


title: Ruutinkoski

text: Kosken pituus on n. 300 metriä, ja se on Vantaanjoen alin luonnontilainen koski. Pudotusta koskella on noin kolme metriä. Joenrinteiden lehtometsät kuuluvat valtakunnalliseen lehtojensuojeluohjelmaan. Suojellun alueen pinta-ala on 8,56 hehtaaria, josta vesialuetta on 3,13 hehtaaria.


title: Ruutinkoski

text: Joen rannan lehtometsät ovat pääosin Etelä-Suomelle tyypillistä joenvarsiluhtaa, jossa kasvavat niin pajut, tuomet kuin tervalepätkin. Ruutinkosken suojelualueen länsi-osassa on lisäksi jalopuuvaltainen joenrantametsä, jossa valtalaji on metsävaahtera, joista muutamat ovat suuriakin. Siellä kasvaa myös pähkinäpensasta, tervaleppää ja tuomea. Ruutinkosken suojelualueen ylpeys on kuitenkin sen luonnonmuistomerkiksikin luokiteltu rauhoitettu noin 200-vuotias kynäjalava.


title: Ruutinkoski

text: Kosken alapuolella joki levenee laajaksi suvannoksi, josta on aikoinaan kuroutunut irti kaksi lampea. Suvannon rannoilla rehottavat osmankäämit, järvikortteet ja palpakot. Rantaniityt ovat laajalti pajuasterin, näyttävän viljelykarkulaisen valtaamia. Pajuasteri kukkii loppukesästä. Ruutinkosken alueella keväisin Vapun tienoilla runsaana kukkivia kasveja ovat muun muassa valkovuokko, keltavuokko, isokäenrieska, pystykiurunkannus ja tulvamailla viihtyvä mukulaleinikki. Keväinen kukkaloisto on mahtava, ja eräs pääsyistä alueen rauhoittamiseen.


title: Ruutinkoski

text: Suojelualueen eräässä poukamassa sijaitsee sammakkoeläimille merkittävä kutulampare, jossa on hyvin suuri sammakkotiheys. Suojelualueella tavataan lähinnä vain sammakkoa ja viitasammakkoa, matelijoista sisiliskoa ja vaskitsaakin.


title: Ruutinkoski

text: Yöllä aktiivisia lintuja ovat muun muassa satakieli, luhta- ja viitakerttunen sekä pensas- ja viitasirkkalintu, päivällä kosken rannoilla kulkeva voi tavata esimerkiksi kultarinnan, pikkulepinkäisen tai ruisrääkän.


title: Ruutinkoski

text: Koskessa on rikas pohjaeläimistö ja siihen kuuluu muun muassa ancyluskotilo jäänteenä Itämeren jääkauden jälkeisestä järvivaiheesta.


title: Ruutinkoski

text: Ruutinkoski on myös suosittu kalastuspaikka, erityisesti sen alapuolinen suvantopaikka. Kosken kalalajistoon kuuluvat muun muassa taimen, lohi, harjus ja kirjolohi.


title: Ruutinkoski

text: Ruutinkoskella on kiellettyä kasvien poimiminen ja niiden vahingoittaminen, pyörällä kaahailu ja poikkeaminen merkityltä polulta.


title: Raunio

text: Rauniot ovat ihmisten tekemien rakennusten hylättyjä ja osittain tuhoutuneita jäännöksiä. Tunnetuimpia raunioita ovat antiikin Kreikan ja Rooman sekä muinaisen Egyptin aikaisten rakennelmien jäännökset. Tunnettuja rauniokohteita ovat muun muassa Ateenan Akropolis sekä Rooman Forum Romanum.


title: Hyperbeli

text: Hyperbeli on toisen asteen käyrä, joka määritellään seuraavasti:


title: Hyperbeli

text: Hyperbelin muodostavat ne tason pisteet, joiden kahdesta polttopisteestä mitattujen etäisyyksien erotus on vakio. Jos valitaan polttopisteet F1 ja F2, hyperbelin pisteellä X on ominaisuus formula_1 |X − F1| − |X − F2| formula_1 = vakio (vertaa ellipsiin). Hyperbeli syntyy myös, kun taso leikkaa kaksiosaisen kartion molempia osakartioita.


title: Hyperbeli

text:
Kun suorien formula_3 ja formula_4 leikkauspiste on origossa, on hyperbelin yhtälö formula_5, formula_6 ja formula_7.
Tällöin hyperbelin huiput ovat (−a, 0) ja (a, 0).


title: Hyperbeli

text: Myös käänteislukufunktion kuvaaja on origokeskeinen hyperbeli, jonka toinen haara sijaitsee ensimmäisessä ja toinen kolmannessa neljänneksessä. Suorat, jotka ovat hyperbelien asymptootit, ovat nyt koordinaattiakselit ja ne leikkaavat origossa. Hyperbelien huiput ovat (1,1) ja (-1,-1).


title: Hyperbeli

text: Hyperbeli voidaan esittää hyperbolisten funktioiden avulla myös parametrimuodossa


title: Hyperbeli

text: Hyperbeli voidaan koordinaatiston muunnoksella muuttaa muotoon, jossa hyperbelin polttopisteet ovat koordinaattiakselilla. Tämä tapahtuu muodostamalla hyperbelin kertoimista matriisi ja soveltamalla matriisiin sopivaa muunnosta.


title: Hyperbeli

text: Liittohyperbeli on hyperbelin erikoistapaus, joka on muotoa formula_10.


title: Hyperbeli

text: Yksikköhyperbeli on hyperbeli, jossa formula_11, joten hyperbeli on muotoa formula_12.


title: Hyperbeli

text: Hyperbeliä vastaava kolmiulotteinen kappale on hyperboloidi.


title: Cloaca Maxima

text: Cloaca Maxima () on maailman vanhimpia viemärijärjestelmiä. Tarinoiden mukaan se rakennettiin alun perin vuoden 600 eaa. paikkeilla kuivaamaan Rooman alueen suot ja kuljettamaan maailman väkilukuisimman kaupungin likavedet läheiseen Tiber-jokeen. Perimätiedon mukaan sen saattoi rakennuttaa kuningas Lucius Tarquinius Priscus.


title: Cloaca Maxima

text: Cloaca Maximan rakentamiseen käytettiin paljon osittain pakotettua työvoimaa. Apuna lienee ollut myös tuolloin rakennustaidon paremmin hallinneita etruskeja.


title: Cloaca Maxima

text: Livius kuvasi rakennustyön olleen vain tunneleiden kaivamista maan alle, mutta hän kirjoitti huomattavasti tapahtuman jälkeen. Muista lähteistä ja Cloaca Maximan kulkureitistä voidaan päätellä sen olleen alun perin avoin oja, joka muodostettiin läheisiltä kukkuloilta tulleista puroista. Nämä purot ohjattiin kulkemaan Forumin läpi ja sitten Tiberiin. Vähitellen tämä avoin oja joutui rakennusten alle, sillä ajan myötä tila Roomassa muuttui arvokkaammaksi ja rakennukset rakennettiin sen päälle. On mahdollista, että molemmat teoriat ovat totta ja on varmaa, että jotkin alhaisimmat viemärin osat on rakennettu suoraan maan alle muun viemäristön ollessa jo peittynyt.


title: Cloaca Maxima

text: Pääviemäristä lähtee monia sivuhaaroja mutta kaikki näyttävät olevan "virallisia" viemäreitä, jotka palvelivat julkisia käymälöitä, kylpylöitä ja muita julkisia rakennuksia. Yksityiset rakennukset, jopa rikkaiden rakennukset, luottivat eräänlaisiin jätekuoppiin viemäreinään.


title: Cloaca Maxima

text: Cloaca Maximaa huollettiin hyvin koko Rooman valtakunnan olemassaolon ajan, ja on todisteita, että se oli käytössä vielä pitkään Länsi-Rooman romahtamisen jälkeen. Marcus Vipsanius Agrippan tiedetään tarkistaneen sen perinpohjaisesti vuonna 33 eaa., ja arkeologit ovat paljastaneet useita rakennustyylejä ja materiaaleja useilta aikakausilta, mikä osoittaa, että viemäristöä huollettiin ja korjattiin säännöllisesti. Viime aikoina jäljelle jääneet reitit on yhdistetty Rooman nykyiseen viemärijärjestelmään.


title: Cloaca Maxima

text: Roomalaisten tiedetään myös – joskin kuvauksien todenmukaisuus on tapauskohtaista – heittäneen useita ruumiita viemäriin kunnollisten hautajaisten sijaan. Näiden joukossa olivat muun muassa keisari Elagabalus ja Pyhä Sebastian. Jälkimmäinen on Lodovico Carraccin maalauksen aiheena.


title: Cloaca Maxima

text: Cloaca Maximan suut Tiberiin ovat yhä näkyvillä lähellä Ponto Rotton ja Ponto Palatinon siltoja. Basilica Julian lähellä ovat näkyvissä myös portaat alas viemäriin. Osa Cloaca Maximasta on myös näkyvissä maan päältä lähellä Pyhän Giorgion kirkkoa Velabrossa.


title: Edward Mulhare

text: Edward Mulhare (8. huhtikuuta 1923 Cork, Irlanti – 24. toukokuuta 1997 Los Angeles, Kalifornia) oli irlantilainen näyttelijä. Hänet muistetaan Devon Milesin roolista televisiosarjassa Ritari Ässä. Hän kuoli keuhkosyöpään.


title: Sony Mobile Communications

text: Sony Mobile Communications (entiseltä nimeltään Sony Ericsson) on Sonyn omistama tytäryhtiö. Yritys oli aiemmin Sonyn ja Ericssonin puoliksi omistama yhteisyritys, joka perustettiin lokakuussa 2001 yhdistämällä Ericssonin ja Sonyn matkapuhelinyksiköt. Yhdistämishetkellä Ericsson oli matkapuhelimissa merkittävästi suurempi tekijä ja Ericssonin markkinaosuus olikin moninkertainen Sonyyn nähden. Yhteisyrityksen osake- ja ääniosuudet jaettiin kuitenkin 50-50 suhteessa. Ericsson toi yhteisyritykseen mukaan osaamisensa matkapuhelinpuhelinten osalta ja myöhemmin Sonyn elektroniikkaosaaminen etenkin musiikin ja kameratekniikan osalta ovat olleet yhteisyritykselle hyödyksi. Yhteisyrityksen alkuvuosina Sony Ericsson oli maailman kolmanneksi suurin matkapuhelinvalmistaja. Vuonna 2008 Sony Ericsson oli pudonnut viidennelle sijalle 7,6 %:n markkinaosuudella. Tuolloin sen edellä olivat Nokia, Samsung, LG ja Motorola. Vuonna 2009 Sony Ericssonin markkinaosuus laski noin 4,5 %:iin, mutta yhtiö nousi neljännelle sijalle ohi Motorolan. Helmikuussa 2012 Ericsson myi osuutensa Sonylle ja yhtiöstä tuli täysin Sonyn omistama tytäryhtiö.


title: Forbidden

text: Forbidden on yhdysvaltalainen thrash metal -yhtye, joka on perustettu Haywardin alueella, Kaliforniassa vuonna 1985. Yhtyeen alkuperäinen nimi oli Forbidden Evil, joka myöhemmin lyhentyi pelkkään Forbidden nimeen. Ensimmäinen Forbidden levy ilmestyi vuonna 1988 Forbidden evil - nimellä.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Armenialaisten kansanmurha on Osmanien valtakunnassa eli nykyisessä Turkissa vuonna 1915 toteutettu useiden satojen tuhansien armenialaisten kuolemaan johtanut joukkotuho. Turkki väittää armenialaisia kuolleen 300 000, läntisten lähteiden mukaan kuolleita oli paljon enemmän. Joidenkin selvitysten mukaan joukkomurhassa kuoli armenialaisia ainakin miljoona, ellei jopa 1,5 miljoonaa. Venäjän puolelle pakeni kansanmurhaa arviolta 300 000–400 000 armenialaista. Turkin virallisen kannan mukaan armenialaiset kuolivat armenialaiskapinan aikana sissisodassa ja sen tukahduttamista seuranneissa epidemioissa ja nälänhädässä, eivät suoranaisessa etnisessä puhdistuksessa.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Armenialaisten kansanmurha ei ollut yllättävä äkillinen hyökkäys yhtä kansanryhmää kohtaan, vaan sen juuret olivat 1800-luvun tapahtumissa. Osmanien valtakunta alkoi rapistua 1800-luvulla. Se menetti suuria osia alueistaan: Kreikka itsenäistyi, Itävalta-Unkari kaappasi itselleen Bosnian, Balkanin alueen kansat, kuten romanialaiset ja bulgarialaiset saivat kansallismielisistä aatteista kipinän perustaa omia valtioitaan. Itsenäisyyssotiin osallistui ulkovaltoja ja 1910-luvulla Italia kaappasi Libyan. Horjuva hallinto piti itseään uhattuna ja katsoi oikeudekseen tarttua kapinointiin tarvittaessa kovinkin ottein. Sulttaani Abd-ul-Hamid II totesi, että ""länsimaat lietsovat levottomuuksia armenialaisten keskuudessa... meidän on puolustettava itseämme hinnalla millä hyvänsä."" Sulttaanin mukaan hyökkäys armenialaisia kohtaan oli näin ollen Turkin oikeutettu tapa puolustautua.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Armenialaisista ei pidetty Turkissa, sillä monien turkkilaisten mielestä he olivat erillinen kansanosa, joka heikensi maata. Armenialaiset eivät olleet islaminuskoisia, vaan kristittyjä ja juutalaisia ja puhuivat omaa kieltään. Armenialaiset noudattivat vanhoja sivistysihanteitaan, minkä johdosta heillä oli keskimääräistä korkeampi kielitaito ja koulutustaso. Ne helpottivat yhteyksiä Eurooppaan, mikä herätti heikkenevässä valtionhallinnossa epäilyksiä. Koulutustaso ja kielitaito auttoivat armenialaisia liike-elämässä, minkä johdosta köyhemmät turkkilaiset pitivät armenialaisia kieroina kauppiaina. Valtion virkoihin armenialaisia ei uskontonsa vuoksi hyväksytty. Vaikka suurin osa armenialaisista oli köyhiä maatyöläisiä, heidän pelättiin jättävän turkkilaiset varjoonsa.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Armenialaisten lukumäärä oli nykyisen Turkin itäalueilla lähes kaksi miljoonaa. He asuivat omissa kylissään ja kaupunginosissaan. Puhtaasti armenialaisia alueita ei kuitenkaan enää ollut, vaan muuttoliike oli tuonut alueelle myös muita kristittyjä kansoja sekä islaminuskoisia. Jotkut armenialaiset olivat ensimmäisessä maailmansodassa liittyneet kristityn Venäjän puolelle.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Armenialaisia oli alettu pitää uhkana Osmanien valtakunnan yhtenäisyydelle. Heitä päätettiin rangaista tavallista ankarammilla kuritoimenpiteillä ja vuosina 1894–1896 pantiin toimeen ennennäkemättömän suuret joukkosurmat. Uhreiksi valikoitiin lähinnä nuoria, armeijaikäisiä ja taistelukuntoisia miehiä. Murhissa surmattiin noin 200 000–300 000 henkilöä.. Euroopan suurvallat, jotka mielellään esiintyivät kristittyjen kansojen suojelijoina, eivät puuttuneet asiaan mitenkään joitakin hajanaisia diplomaattisia protesteja lukuun ottamatta.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Vastalauseeksi murhaamiselle ja kiinnittääkseen Euroopan valtioiden huomion kansansa uhanalaiseen asemaan 26 aseistautunutta armenialaista valtasi Osmanien valtakunnan pääkaupungissa Konstantinopolissa pankin. Vastalauseena pankin valtaukselle raivostunut turkkilainen väkijoukko hyökkäsi Konstantinopolin armenialaisten koteihin surmaten heitä tuhansittain.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Tapahtumien seurauksena armenialaiset alkoivat uskoa, että Berliinin vuoden 1878 konferenssit ovat heidän kannaltaan hyödyttömiä. Euroopan suurvallat puolustavat vain niitä Osmanien alaisuudessa olevia kansoja, joista on heille hyötyä. Hyötyä taas on vain niistä, joilla on voimaa, oli yleinen armenialainen ajatelma.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Vuonna 1909 päättyi sulttaani Abd-ul-Hamid II:n valtakausi. Valtaan pääsivät nuorturkkilaiset. Monet armenialaiset tukivat nuorturkkilaisia, sillä heitä innostivat nuorturkkilaisten puheet vapaudesta ja tasa-arvosta. Pian tämän jälkeen järjestettiin Adanassa, Turkin kaakkoisrannikolla, 20 000 armenialaisen joukkosurma. Tätä pidetään nykyään varsinaisen kansanmurhan harjoituksena. Armenialaiset osasivat tämän jälkeen odottaa paikallisia vainoja, mutta odotettavissa oli jotain totaalista. Turkkia vuosien 1894–1896 ja vuoden 1909 verilöylyt opettivat siihen, että Euroopan suurvalloilta ei ole tulossa minkäänlaisia merkittäviä toimia armenialaisten hyväksi.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Kansanmurhan panivat huhtikuussa 1915 toimeen tuolloin maata hallinneet nuorturkkilaiset. Toimenpiteet aloitettiin keräämällä Turkin armeijan armenialaisilta sotilailta aseet pois, minkä jälkeen heitä alettiin järjestelmällisesti surmata. Tekosyynä käytettiin väitettä, että armenialaiset olisivat olleet syyllisiä huonoon sotamenestykseen Venäjää vastaan. Aseista riisutut armenialaiset surmattiin 50–100 hengen ryhmissä, eikä Turkin armeijan tarvitsemien erityisalojen huippuosaajien lisäksi jätetty juuri yhtään eloon. Tämän jälkeen aseistariisunta levitettiin koskemaan kaikkia armenialaisia. Aseiden luovuttamista vaadittiin kaikilta, ja jos niitä ei saatu, miehet voitiin vangita ja teloittaa. Niinpä aseettomat joutuivat ostamaan itselleen aseita luovuttaakseen ne. Aseet valokuvattiin, ja näiden valokuvien avulla pyrittiin todistamaan, että armenialaiset kapinoivat. Osa ryhtyi vastarintaan Vanissa ja Sasunissa, mutta näitä turkkilaiset pitivät todisteina siitä, että kapinaepäilyt olivat aiheellisia. Aseistariisunnan jälkeen annettiin armenialaisten kylien ja yhteisöjen johtohahmoina pidetyille henkilöille kuten kauppiaille, papeille ja opettajille määräys ilmoittautua viranomaisille, ja sitten heidät tapettiin joko heti tai kidutuksen jälkeen. Vankiloita oli tätä varten tyhjennetty rikollisista ja heistä muodostettiin veriteoissa tarvittuja erikoisjoukkoja.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: 23.–24. huhtikuuta 1915 pidätettiin İsmail Enverin, sisäministeri Mehmed Talat paššan ja meriministeri Ahmed Cemalin määräyksestä Istanbulissa yhteensä 235 armenialaista intellektuellia, poliitikkoa ja muita vaikuttajia, jotka kaikki teloitettiin. Edellä mainittu kolmen miehen ryhmä johti Turkkia käytännössä diktatuurina. Kun tapahtumat oli saatu käyntiin, esiintyivät johtomiehet ulkomaiden edustajille itsevarmoina. Mehmed Talat Pašša puhui Yhdysvaltojen lähettiläälle maansa armenialaispolitiikasta että se oli sekä selvää että peruuttamatonta: ""Meillä ei tule olemaan armenialaisia missään päin Anatoliaa.""


title: Armenialaisten kansanmurha

text:
Toukokuussa alkoivat armenialaisten joukkokarkotukset, jotka muuttuivat pian ympäri osmanien valtakuntaa kansanmurhaksi. Joukkokarkotuksissa käytetty menetelmä oli kaikkialla samankaltainen. Julistettiin määräys pakkosiirroista, joita varten käskettiin pakkaamaan omaisuus kärryille. Itäisimmissä osissa uskoteltiin, että kylät tyhjennetään väliaikaisesti, sillä ne ovat sotatoimialueella. Kotiinpaluu olisi heti rauhan tultua mahdollinen. Armenialaiset ohjattiin marsseille, joiden alussa asekuntoiset vietiin surmattaviksi ja armenialaissaattueiden ryöstelystä tuli sekä vartijoiden, että naapurustojen huvia. Naiset lapset ja vanhukset marssivat ympäriinsä ilman mitään järjellistä päämäärää, mikä koitui tuhansien kohtaloksi.
Tapahtumilla oli myös ulkomaalaisia silminnäkijöitä. Saksalainen lääkäri Neukirch kirjoitti veljelleen kirjeen jossa kuvasi asuinkaupunkinsa Erzikanin 20 000 armenialaisen kohtaloa: ""Kaikki toteutettiin järjestelmällisesti... Kuinka sitten 20 000, tai enemmänkin, naisia lapsia tai vanhuksia voitaisiin ruokkia viikkojen ajan auringon paahtaessa..."" Kirjettä säilytetään Saksan valtion arkistossa. Vastaavia dokumentteja löytyy 769 sivua Saksan ulkoministeriön arkistossa.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Osa marsseilta hengissä selvinneistä kirjoitti myöhemmin muistelmissaan, että eripuolilla armenialaisalueita toistui samankaltainen tapahtumasarja. Yhteisöjen johtohahmot pidätettiin ja vietiin surmattaviksi, julkisella kuulutuksella kaikkien armenialaisten määrättiin jättämään kotinsa, valmistautumisaikaa marsseille annettiin muutamasta päivästä kahteen viikkoon. Armenialaisten talot sinetöitiin, mutta turkkilaiset ryöstivät ne lähes välittömästi ja jäljellä olleet miehet surmattiin joko ennen kylien jättämistä tai heti kuolemanmarssin alussa. Sotilaat ja virkamiehet keräsivät armenialaisten rahat ja mukana olleet arvoesineet. Jos kieltäytyi luovuttamasta, surmattiin. Tämän jälkeen väkivalta kohdistui naisiin ja jopa kymmenenvuotiaisiin tyttöihin, joita raiskattiin. Vauvoja heitettiin tien varteen. Lasten surmaamisella haluttiin antaa armenialaisille selkeä viesti: teillä ei ole enää tulevaisuutta. Lapsiin kohdistui julmuuksia järjestelmällisesti ympäri valtakuntaa. Niitä lapsia joita ei surmattu, myytiin toreilla. Marssireittien varrella lojui edellisten saattueiden jäljiltä ruumiita. Liikkeelle oli määrätty keskushallituksen määräyksestä satojatuhansia ihmisiä, mutta heille ei oltu varattu lainkaan elintarvikkeita, mikä tekee ilmeiseksi, että ihmisten ei haluttukaan jäävän henkiin. Surmatuiksi tuli niin Turkin armeijan armenialaisia sotilaita kuin nuorturkkilaisen puolueen jäseniäkin.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Hengissä selvinneiden muistelmia ilmestyi 1920-luvulla Yhdysvalloissa. Niitä ovat muun muassa teokset ""Daughter of Euphrates"" ja ""Some of Us Survived"" tekijöinä Elizabeth Caraman ja Kerop Bedoukian.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Joillakin paikkakunnilla armenialaisille tarjottiin henkiinjäämisen ehtona kääntymistä islamin uskoon. Yleisenä periaatteena oli, että muslimeiksi kääntyvät saavat pitää henkensä ja omaisuutensa. Tämän tarjouksen otti vastaan kovin harva armenialainen. Kristinuskoa pidettiin keskeisenä osana armenialaisuutta riippumatta siitä oliko henkilö uskonnollinen tai ateisti.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Armenialaiset eivät juurikaan tehneet vastarintaa kansanmurhaa vastaan. Papisto saarnasi seurakunnissa, että pahaan ei saanut vastata pahalla. Länsiarmenialaisen Kilikian kirkon korkein johtaja Sahak II saarnasi että vastarintaa ei saa tehdä ja hallituksen määräyksiä on toteltava. Hänen mielestään risti oli kannettava loppuun saakka. Tämän toisen posken kääntämisen ihannoinnista moni armenialainen on kirkolleen edelleen katkera.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Suurin osa armenialaisista karkotettiin nykyisen Syyrian alueella Mesopotamian autiomaassa sijaitsevaan Dayr az-Zawriin. Osa armenialaisista lapsista kuitenkin piilotteli tapahtumien aikana paikallisissa turkkilaisissa perheissä. Taivasalla keskellä Syyrian autiomaata armenialaiset näkivät nälkää ja joutuivat syömään ruohoa ja kuolleita eläimiä. Kuolleiden armenialaisten luvuista on kuitenkin tutkijapiireissä useita tulkintoja, mutta joka tapauksessa surmansa saaneita oli vähintään useita satoja tuhansia. Armenialaisen historian professorin Vahakn Dadrian tutkimusten mukaan sairauksiin ja nälkään kuoli noin 800 000 ihmistä, joihin ei ole laskettu muun muassa armeijassa teloitettuja miehiä ja jalkavaimoiksi otettuja naisia. Nykyään Turkin armenialaisvähemmistö käsittää noin 300 000 henkeä. Lisäksi Syyriassa, Kyproksella, Libanonissa ja Ranskassa elää huomattavia määriä osmanien valtakunnasta paenneiden armenialaisten jälkeläisiä.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Kristittyinä myös assyrialaiset joutuivat kansanmurhan kohteeksi samaan aikaan armenialaisten kanssa. Heidän kohtalostaan on puhuttu vähemmän kuin armenialaisten, johtuen osaltaan heidän pienestä lukumäärästään.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Assyrialaiset pitävät itseään muinaisen Assyrian valtakunnan perillisinä ja ovat kääntyneet kristinuskoon jo varhaiskristillisinä vuosisatoina. Heidän kielensä on aramea ja heidän kirjakielestään käytetään nimeä syyria. Assyrialaisten vainot alkoivat 8. huhtikuuta 1915 ja pääasiassa ne toteutettiin kesän 1915 aikana.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Kaikkiaan kesällä 1915 surmattiin arviolta 500 000 henkeä. Selvinneiden määrä ja säilyneiden silminnäkijäkertomusten määrä on vähäinen ja moni assyrialainen pakeni nykyiseen Pohjois-Irakiin. Onnistunutta vastarintaa assyrialaiset tekivät Ain Wardon kylässä yhdessä jesidien kanssa. 62 päivää kestäneiden taisteluiden jälkeen turkkilaiset lyötiin ja kyläläiset pakenivat. Heidän jälkeläisiään asuu nykyään muuan muassa Yhdysvalloissa ja Ruotsissa.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Armenialaisten etninen puhdistus vuonna 1915 on vielä nykyaikanakin merkittävä poliittinen kysymys. Esimerkiksi Turkilla ja Armenialla ei ole virallisia diplomaattisuhteita, mikä tosin on seurausta siitä, että Armenia miehittää osaa Azerbaidžanista. Asia hiertää myös Turkin EU-jäsenyyden etenemistä, sillä Euroopan parlamentti on määritellyt kansanmurhan tunnustamisen yhdeksi Turkin EU-jäsenyyden ehdoksi. Toisaalta taas Euroopan komissio ei ole hyväksynyt Euroopan parlamentin ehdotusta, ja on jättänyt kansanmurhan tunnustamisen pois Turkin jäsenyysehdoista. EU-komissaari Olli Rehn on muistuttanut kansainvälistä yhteisöä siitä, että Turkin ja Armenian poliittiselle tasapainolle olisi nykyään edullisinta, mikäli molemmat maat keskittyisivät väliensä parantamiseen.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Länsimaisten historioitsijoiden kesken vallitsee yksimielisyys siitä, että armenialaisten etninen puhdistus on tapahtunut tosiasia. Erimielisyyttä on siitä, täyttävätkö tapahtumat kansanmurhan tunnusmerkit. Vaikeaksi tapahtumien kulun tutkimisen tekee se, että Armenian arkistot ovat suljettuja, kun taas Turkin arkistot ovat auki historian tutkijoille. Kummallekin maalle asia on poliittisesti hyvin arka. Turkki ei ole tunnustanut kansanmurhaa, ja sen oikeusistuimissa on nostettu syytteitä kansanmurhasta kirjoittaneita tutkijoita ja kirjailijoita vastaan sillä perusteella, että nämä "loukkaavat turkkilaisuutta".


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Turkin rikoslain pykälän 301 mukaan turkkilaisuuden loukkaaminen on rikos. Pykälää on käytetty estämään puhe armenialaisten kansanmurhasta, eikä aihetta koskevaa tutkimusta voi Turkissa lain takia tehdä vapaasti. Turkin kuuluisimpiin kirjailijoihin lukeutuva Orhan Pamuk sai vuonna 2005 syytteen pykälän 301 nojalla hänen todettuaan, että miljoona armenialaista tapettiin. Syyte kuitenkin hylättiin lopulta.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Turkin pääministeri ilmoitti 2005 haluavansa perustaa turkkilaisista ja armenialaisista historioitsijoista koostuvan yhteisen työryhmän tutkimaan vuoden 1915 tapahtumia, mutta Armenian presidentti vastasi, että maiden tulee ensin solmia keskenään kunnolliset diplomaattisuhteet, ennen kuin ne voivat käsitellä asiaa. Neuvottelut kuitenkin kariutuivat, eikä mailla edelleenkään ole diplomaattisuhteita. Myös kansanmurhien tutkijoita maailmalla edustava International Association of Genocide Scholars -järjestö totesi vastauksessaan Turkin ehdotukseen "puolueettomasta" tutkimuksesta, että puolueettomat tutkijat ovat käsitelleet kansanmurhaa jo pitkään. Järjestö huomautti lisäksi Turkin hallitukselle työskentelevien tutkijoiden olevan kaikkea muuta kuin puolueettomia.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Turkin kielteisyyttä asiasta keskusteluun on pidetty yhtenä esteenä maan liittymiselle Euroopan unioniin. Erityisesti Ranskassa on vaadittu maailmalta laajempaa tunnustamista kansanmurhan tapahtumiselle. Huhtikuussa 2006 Ranskan parlamenttiin tuotiin lakiesitys, joka toteutuessaan olisi tehnyt armenialaisten kansanmurhan kieltämisestä holokaustin kieltämiseen verrattavan rikoksen. Lakiesitys tuli käsittelyyn lokakuussa 2006, ja parlamentin alahuone kansalliskokous hyväksyi sen 12. lokakuuta. Tullakseen voimaan oli lain saatava vielä hyväksyntä parlamentin ylähuoneelta senaatilta. Senaatti hyväksyi lain 23. tammikuuta 2012, ja sen jälkeen tarvitaan vielä presidentti Nicolas Sarkozyn hyväksyntä. Laki herätti Turkissa voimakasta vastusta, ja maa uhkasi Ranskaa erilaisilla toimilla. Ranskan perustuslakineuvosto otti lakiin kantaa 28. helmikuuta 2012. Sen mukaan laki rikkoo perustuslakia, sillä se loukkaa ilmaisunvapautta. Päätös mitätöi lain, mutta Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy on pyytänyt hallitusta valmisteleman asiasta uutta lakiesitystä.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Turkin lisäksi monet muut maat eivät ole tunnustaneet kansanmurhaa tapahtuneeksi. Sen sijaan puhutaan usein esimerkiksi verilöylyistä tai "väkivallanteoista". Näihin maihin kuuluivat pitkään esimerkiksi Yhdysvallat, Britannia, Georgia, Ukraina ja Israel.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Kuitenkin lokakuussa 2007 Yhdysvaltain edustajainhuoneen ulkoasiainvaliokunta hyväksyi päätöslauselman, joka toteaa Turkin surmanneen ensimmäisen maailmansodan aikana 1,5 miljoonan Turkin armenialaista ja nimeää tapahtuman kansanmurhaksi. Ulkoministeriö ja presidentti Bush vastustivat päätöslauselmaa.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Kansanmurhan tunnustaneita maita ovat muun muassa Alankomaat, Argentiina, Armenia, Belgia, Bolivia, Brasilia, Bulgaria, Chile, Italia, Itävalta, Kanada, Kreikka, Kypros, Libanon, Liettua, Luxemburg, Paraguay, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Sveitsi, Syyria, Tšekki, Uruguay, Vatikaani, Venezuela ja Venäjä.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Euroopan parlamentti antoi virallisen tunnustuksen vuonna 1987. Lisäksi jotkin valtioiden osat, kuten useimmat Yhdysvaltain osavaltiot ja Wales Britanniassa, ovat antaneet tunnustuksen itse Yhdysvaltain ja Britannian kielteisestä kannasta huolimatta. Näillä lausumilla ei ole ulkopoliittista merkitystä, koska asia ei kuulu niiden toimivaltaan.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Saksan liittopäivät katsoi kesäkuussa 2016, että armenialaisten vuoden 1915 joukkomurha oli kansanmurha. Liittopäivät hyväksyi asiaa koskevan julkilausuman lähes yksimielisesti. Vain yksi kansanedustaja äänesti vastaan ja yksi jätti äänestämättä.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Suomen suhtautuminen kansanmurhan tuomitsemiseen on ollut pidättyväinen. Vuonna 2005 presidentti Tarja Halonen laski seppeleen uhrien muistoksi ollessaan valtiovierailulla Armeniassa, mutta väisti armenialaistoimittajien kysymykset kansanmurhasta.


title: Armenialaisten kansanmurha

text: Populaarikulttuurissa kuuluisa amerikanarmenialaisista muusikoista koostuva metallimusiikkiyhtye System of a Down on sanoituksissaan ja haastatteluissaan usein viitannut armenialaisten kansanmurhaan ja sen kieltämiseen. Yhtyeen laulaja, Serj Tankian, on todennut, että "Armenia on paikka, jossa venäläiset ja turkkilaiset ovat saaneet leikkiä sotaa."


title: Dow Jones Industrial Average -indeksi

text: Dow Jones Industrial Average -indeksi (DJIA, ) on maailman seuratuin osakeindeksi. Sen perusti Charles Dow, Wall Street Journalin perustaja. Indeksi on vanhin edelleen julkaistava Yhdysvaltalainen osakeindeksi. Dow perusti indeksin helpottamaan Yhdysvaltojen osakemarkkinoiden teollisuusosakkeiden kurssikehityksen seuraamista. Dow Jones Industrial Average -indeksistä käytetään Suomessa monesti lyhyempää muotoa ”Dow Jones -indeksi”, joka on sikäli epätarkka, että indeksin laskeva Dow Jones & Company yritys laskee useita muitakin indeksejä, esimerkiksi laajempaa Dow Jones Composite Average -indeksiä ja kestävän kehityksen vaatimuksia sisältäviä Dow Jones Sustainability indeksejä.


title: Dow Jones Industrial Average -indeksi

text: Indeksi julkaistiin ensimmäisen kerran 26. toukokuuta 1896, jolloin indeksin arvo oli 40,94. Tuolloin indeksiin kuului kaksitoista keskeistä Yhdysvaltalaista teollisuusyritystä. Ne olivat:


title: Dow Jones Industrial Average -indeksi

text: Nykyään indeksi koostuu 30 suurimmasta ja laajimmin omistetuista yhdysvaltalaisesta osakkeesta. General Electric on ainoa nykyindeksiin kuuluva yritys, joka oli mukana myös alkuperäisessä indeksissä. Nykyään indeksi ei erityisesti keskity teollisuusosakkeisiin, vaan suuri osa indeksin yrityksistä ei liity raskaaseen teollisuuteen.


title: Dow Jones Industrial Average -indeksi

text: Nykyään indeksi lasketaan painotettuna keskiarvona indeksiin kuuluvien yrityksien osakkeiden hinnoista.


title: Dow Jones Industrial Average -indeksi

text: Vuonna 2005 DJIA-indeksi muodostui seuraavista yrityksistä:Indeksin yrityksistä Intel ja Microsoft noteerataan NASDAQ:ssa, muut New Yorkin pörssissä.


title: Moriorit

text: Moriorit ovat Tyynellämerellä Uuden-Seelannin pääsaarten itäpuolella sijaitsevien Chathamsaarten alkuperäisasukkaita. Maorit surmasivat moriorit lähes kokonaan 1830–1860-luvuilla, ja viimeinen puhdasverinen moriori, Tommy Solomon, kuoli vuonna 1933. Itsensä morioreiksi kokevia, lähinnä eurooppalaisiin ja maoreihin sekoittuneita morioreiden jälkeläisiä elää kuitenkin edelleen. Vuoden 2013 väestönlaskennassa 738 uusiseelantilaista ilmoitti kuuluvansa morioreihin. Eri tavalla morioreista polveutuvia ihmisiä saattaa kuitenkin olla jopa useita tuhansia.


title: Moriorit

text: Morioreiden alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta erään teorian mukaan he olisivat tulleet Uuden-Seelannin Eteläsaarelta vuoden 1000 jälkeen, luultavasti 1500-luvun paikkeilla. Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta saarella on ajoitettu ajankohtaan 450–400 vuotta ennen nykyhetkeä. Vaikka moriorit todennäköisesti ovat sukua maoreille, kansat elivät vuosisatoja eristyksissä toisistaan eivätkä edes tienneet toistensa olemassaolosta.


title: Moriorit

text: Morioreiden perimätiedon mukaan Chathamsaarilla oli asukkaita jo ennen heitä. Legendan mukaan Rongomaitere-niminen mies oli matkannut Uuteen-Seelantiin ja antanut purjehdusohjeet Chathamsaarille. Saaren aikaisempia asukkaita kutsuttiin nimellä "hamata" ja heitä kuvailtiin erittäin pitkiksi. Toisaalta perimätietona kulkee myös tarinoita, joiden mukaan saarella ei ollut asukkaita ennen morioreita. Ensimmäinen uusiseelantilainen saarella oli Kahu, joka perimätiedon mukaan vieraili saarella muttei jäänyt sinne. Joissakin tarinoissa moriorit polveutuvat hänen jälkeläisistään. Toinen tarina morioreiden alkuperästä kertoo polynesialaisessa perimätiedossa esiintyvästä "Hawaikista", joka oletettavasti oli heidän esi-isiensä asuinpaikka. Perimätiedon mukaan Hawaikissa käytiin sota, jonka takia osa hawaikilaisista lähti pakoon Chathamsaarille. Perimätieto kertoo myös toisesta muuttoaallosta, joka ajettiin pois saarilta sodan jälkeen. Tämän jälkeen sotiminen ja ihmislihan syönti kiellettiin. Sotimiskielto tunnettiin Nunukun lakina sotimisen kieltäneen päällikkö Nunuku-whenuan mukaan.


title: Moriorit

text: Maorit olivat maanviljelijöitä, mutta koska heidän viljelyskasvinsa eivät menestyneet paljon karummilla Chathamsaarilla, moriorit olivat palanneet keräily- ja metsästystalouteen. Suurimmillaan saarella asui noin 2 000 asukasta, jotka kuuluivat yhdeksään eri heimoon. Nämä olivat nimeltään "hamata", "wheteina", "eitara", "etiao", "harua", "makao", "matanga", "poutama" ja "rauru". Väestömäärän hallitsemiseksi saarella kastroitiin joitakin poikia, ja sisäsiittoisuuden välttämiseksi suhteet serkkujen välillä olivat kiellettyjä. Heimopäälliköt ("ieriki") valittiin heidän ruoankeräämiskykyjensä perusteella.


title: Moriorit

text: Marraskuussa 1791 brittiläinen alus "Chatham" joutui sivuun kurssiltaan ja ajautui Chathamsaarille. Luutnantti William Broughton julisti saaren kuuluvaksi Isolle-Britannialle ja nimesi saaret Chathamsaariksi. Paikallisten ja brittien välillä tapahtui yhteenotto, ja britit ampuivat "Tamakaroro"-nimisen moriorimiehen, joka oli puolustanut kalastusverkkojaan.


title: Moriorit

text: Vuonna 1835 eräs Uuden-Seelannin pohjoisrannikolle saapunut australialainen hylkeenpyyntialus toi pääsaarten maoreille tiedon saarista, joissa oli ”runsaasti kaloja ja äyriäisiä, ankeriaita täynnä olevia järviä ja karakapuun marjoja”. Lisäksi heille kerrottiin, että saarten asukkailla ei ollut aseita eikä sodankäyntitaitoa. Tästä kuultuaan maorit päättivät välittömästi valloittaa nämä saaret. Noin 500 aseistautunutta maoria saapuikin Chathamsaarille 19. marraskuuta ja vielä 400 lisää 5. joulukuuta 1835. Moriorit olivat tottuneet ratkaisemaan keskinäiset kiistansa rauhanomaisesti, ja he päättivät tarjota maoreillekin rauhaa ja rikkauksien jakoa, mutta maorit eivät tarjousta hyväksyneet vaan alistivat moriorit orjikseen. Vastarintaan ryhtyneet tapettiin, monet jopa syötiin. Vuonna 1862 vain 101 morioria oli enää jäljellä. Moriorit vapautettiin maorien orjuudesta vuonna 1863. Kiistat maasta jatkuivat kuitenkin maorien kanssa, kunnes 1870-luvulla oikeus päätti antaa lähes kaiken maan maoreille, joista monet olivat siihen mennessä jo lähteneet saarilta takaisin Uuteen-Seelantiin.


title: Moriorit

text: 1860-luvun lopussa Alexander Shandi keräsi moriori Hirawanu Tapun avulla tietoa morioreiden perinteistä ja moriorin kielestä. Tietojen pohjalta julkaistiin kirja "The Moriori people of the Chatham Islands: their history and traditions" vuonna 1911. Tapun avulla kerätty aineisto muodostaa jopa 90 prosenttia siitä, mitä moriorin kielestä ja kulttuurista nykyisin tiedetään.


title: Moriorit

text: 1900-luvulta eteenpäin morioreiden asema alkoi koheta. Menestyneitä morioreita olivat esimerkiksi Tommy Solomon, yrittäjä ja maanviljelijä 1920–1930-luvuilla, sekä Davisin ja Preecen suvut, jotka vaikuttivat paikallispolitiikassa. Varsinainen kulttuurillinen herääminen alkoi Uudessa-Seelannissa vuonna 1980 tuotetusta TV-dokumentista, joka todisti vääriksi useita morioreista esitettyjä väitteitä, kuten että he olisivat kaikki kuolleet tai kuuluisivat muista polynesialaisista kokonaan erilliseen rotuun. Vuonna 1988 moriorit tunnustettiin saaren alkuperäisasukkaiksi, mikä toi heille oikeuksia esimerkiksi kalastuksen suhteen. Vuonna 1991 morioreilla oli kaksi heitä edustavaa järjestöä, jotka yhdistyivät vuonna 2001 "Hokotehi Moriori Trust" -nimiseksi järjestöksi. Moriorin kieltä on pyritty herättämään henkiin keräämällä kokoon vanhoja sanoja, joista muodostettiin arkisto vuonna 2001. Moriorinkielinen tervehdys ”me rongo” on tullut yleiseen käyttöön. Väestönlaskennoissa moriorien katsotaan olevan yksi maorien iwi eli heimo.


title: Moriori

text: Moriori voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Moriorin kieli

text: Moriori on Chathamsaarten alkuperäisasukkaiden, moriorien puhuma austronesialainen kieli, joka on jo kuollut arkikäytöstä. Viimeinen tunnettu morioria sujuvasti puhunut henkilö, Hirawanu Tapu, kuoli vuonna 1900. Kieltä on sittemmin tutkittu ja siitä on muun muassa kerätty sanastotietokanta vuonna 2001.


title: Moriorin kieli

text: Kielen puhujat saapuivat Chathamsaarille luultavasti 1500-luvun paikkeilla Uudesta-Seelannista. Kieli onkin hyvin läheistä sukua maorin kielelle ja se luokitellaankin usein sen murteeksi. Kielen alamäki alkoi 1820-luvulla, jolloin Uudesta-Seelannista tulleet maorit orjuuttivat ja tappoivat moriorit. Vain pieni määrä kirjoitettua moriorin kieltä säilyi. Tärkeimpiin kielen kerääjiin kuului Hirawanu Tapu, joka keräsi aineistoa Alexander Shandin kirjaan "The Moriori people of the Chatham Islands: their history and traditions". Arviolta 90% olemassa olevasta moriorin kielen tiedoista on tallennettu Tapun välityksellä.


title: E-koodi

text: E-koodi on eurooppalainen (numeron edessä E-kirjain, joka tarkoittaa Eurooppaa) merkintätapa sellaisille lisäaineille, jotka viranomaiset ovat katsoneet Euroopan unionin alueella hyväksyttäviksi elintarvikkeiden lisäaineiksi. EU:ssa lisäaineiden turvallisuutta valvoo Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen EFSA. EFSAn tutkimusten perusteella lisäaineille määritetään aineen suurin hyväksyttävä päiväsaanti eli ns. ADI-arvo. Jos aineella ei havaita olevan kielteisiä vaikutuksia ihmisen terveydelle suurissakaan käyttömäärissä, ADI-arvoa ei anneta.. Suomessa elintarvikkeiden turvallisuutta tutkii ja valvoo Evira.


title: E-koodi

text: Joskus E-koodilla luokitellut lisäaineet ovat osoittautuneet terveydelle haitallisiksi ja ne ovat päätyneet käyttökieltoon tai niiden käyttöä on rajoitettu. Kielletyksi on päätynyt esimerkiksi atsoväri E128 eli punainen 2G ja käyttörajoituksien piiriin keltainen väriaine E110 eli paraoranssi.


title: E-koodi

text: E-koodilla luokitelluista lisäaineisiin kuuluu myös terveydelle välttämättömien ravintoaineiden lähteitä synteettisessä muodossa, esimerkkinä C-vitamiini eli askorbiinihappo, E300, ja A-vitamiinilähde beetakaroteeni, E160a.


title: E-koodi

text: E-koodien eri numerovälit tarkoittavat seuraavia käyttötarkoituksen perusteella muodostettuja aineryhmiä:


title: Kielen elvytys

text: Kielen elvytys on kuolleen puhuttavan kielen ottaminen uudelleen käyttöön tai uhanalaisen kielen pelastaminen häviämiseltä. Esimerkiksi hallitus voi aloittaa kielen elvytyksen.


title: Kielen elvytys

text: Esimerkki elvytetystä kielestä on heprea, jota puhuu nykyään äidinkielenään noin kuusi miljoonaa ihmistä.


title: Kielen elvytys

text: Kielen elvytys voi joskus kohdistua myös tiettyyn murteeseen. Joillekin murteille on esimerkiksi luotu kirjakieliä niiden elvyttämiseksi.


title: Kielen elvytys

text: Kielen elvyttämisen merkitystä terveydelle tutkitaan Australian alkuperäiskansan aboriginaalien keskuudessa. Tutkimusta johtaa professori Ghil'ad Zuckermann.


title: Kielen elvytys

text: Ainakin seuraavien kielten käyttöä ja asemaa on kannustettu määrätietoisella kampanjoinnilla:Seuraavat kielet ovat uhanalaisia tai niiden puhujakunta on ikääntynyttä. Näitä kieliä on hiljattain alettu elvyttää mm. kouluopetuksen avulla:


title: Transvestisuus

text: Transvestisuus (aiemmin myös ristiinpukeutuminen, engl. "cross-dressing") on sisäinen tarve eläytyä vastakkaisen sukupuolen rooliin muun muassa pukeutumalla ja meikkaamalla tälle sukupuolelle tunnusomaisesti ja muuttamalla elekieltä sen mukaisesti. Transvestisuudella ole selvää yhteyttä seksuaalisuuteen; vastakkaisen sukupuolen vaatteisiin pukeutumisesta seksuaalisen mielihyvän saamista kutsutaan transvestiseksi fetisismiksi. Vaikka eroottista latausta liittyy usein myös transvestisuuteen, se ei ole transvestisen käytöksen päämotivoija, ja saattaa myös kadota ajan myötä.


title: Transvestisuus

text: Transvestista ihmistä kutsutaan transvestiitiksi. Transvestiitteja on arvioitu olevan noin yksi prosentti väestöstä. Transvestisuutta esiintyy sekä miehillä että naisilla, joskin usein transvestiiteiksi mielletään vain naisiksi laittautuvat miehet. Vaikka transvestiitin seksuaalinen suuntautuminen voi olla mikä tahansa, heteroseksuaalisuus on transvestiiteilla ainakin yhtä yleistä kuin muulla väestöllä. Transvestiitin sukupuoli-identiteetti on anatomisen sukupuolen mukainen, eikä transsukupuolisuudelle tyypillistä sukupuolen korjaushalua esiinny.


title: Transvestisuus

text: Vanhalla termillä ristiinpukeutuja voidaan tarkoittaa myös tilapäistä eri sukupuolen ilmaisemista, joka ei liity henkilön omaan identiteettiin.


title: Transvestisuus

text: Transvestismi luokiteltiin Suomessa kansainvälisen tautiluokituksen perusteella fetisismin ja sadomasokismin ohella sairaudeksi aina vuoteen 2011 saakka. Tuolloin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päätti poistaa ne luokituksesta, koska niiden mukana ololle ei nähty enää kunnollisia lääketieteellisiä perusteluita.


title: Teijo-Kalevi Lusa

text: Teijo-Kalevi Lusa (s. 11. helmikuuta 1970 Kauhajoki) on kirjailija, eskatologi ja toimittaja. Hän on tutkinut Raamatun profetioita vuodesta 1982 saakka ja kirjoittanut niistä useita kirjoja.


title: Teijo-Kalevi Lusa

text: Lusa soitti nuorena kitaraa hardcorepunk-yhtye Valse Tristessä demolla Palava enkeli (1986). Vuosina 1985–1989 hän julkaisi omakustanteista fanzinea nimeltä Maailman valot. Saman vuosikymmenen lopulla Lusa toimi anarkistisen ja poikkitaiteellisen Musta Lokakuu -taiteilijaryhmän puheenjohtajana. Ryhmä järjesti kotimaakunnassaan useita taidenäyttelyitä 1980-luvun lopulla herättäen huomiota voimakkaalla ja kantaa ottavalla taiteellaan sekä järkyttävillä tilataideteoksillaan.


title: Teijo-Kalevi Lusa

text: Vuoden 2016 alussa Lusa oli perustamassa ortodoksista rukoushuonetta Seinäjoelle. Hän toimi vuosina 2014–2018 seinäjokelaisen ortodoksiyhdistyksen puheenjohtajana.


title: E85 (polttoaine)

text: E85 on alkoholipolttoainesekoitus, jossa on enintään 85 prosenttia etanolia (etyylialkoholia, esimerkiksi vilja-alkoholia) ja vähintään 15 prosenttia bensiiniä. Etanolipitoisuus voi vaihdella raaka-aineiden saatavuuden mukaan, esimerkiksi St1-yhtiön RE85-polttoaineessa alkoholipitoisuus voi vaihdella 70-85 til-% välillä. E85-polttoainetta voidaan käyttää korvaamaan tavallista bensiiniä sellaisissa ajoneuvoissa, joissa tällainen polttoaine on ajoneuvon valmistajan puolesta hyväksyttävää tai moottori on säädetty käyttämään tätä. Eräs nimitys tämänkaltaiselle on FlexiFuel-moottori.


title: E85 (polttoaine)

text: Polttoaine on laajasti käytetty Ruotsissa, ja se yleistyy koko ajan Yhdysvalloissa, pääasiassa keskilännessä, jossa maissi on pääasiallinen etanolinlähde. Minnesota johtaa E85-pumppujen määrällä. Siellä tätä polttoainetta tarjoaa lähes 150 yli 400:sta pumpusta. Heinäkuussa 2005 Illinoisissa on toiseksi suurin määrä E85-pumppuja (noin 60); useimmissa muissa osavaltioissa on vähemmän kuin muutama kymmenen pumppua. Jopa Minnesotassa etanolipumput edustavat pientä vähemmistöä huoltoasemista; osavaltiossa on noin 4 000 huoltoasemaa, jossa jokaisessa on useita erillisiä pumppuja (kuitenkin kaikkien asemien täytyy myydä E10-polttoainetta, jossa on 10 prosenttia etanolia ja loput bensiiniä). Huoli bensiinin hinnannoususta ja riippuvuus epävakaasta Lähi-idästä on kuitenkin johtanut uuteen kiinnostukseen E85-polttoaineeseen; esimerkiksi Nebraska ohjeisti käyttämään osavaltion kulkuneuvoissa E85-polttoainetta aina kun mahdollista.


title: E85 (polttoaine)

text: Suomessa E85-polttoainetta on ollut myynnissä 1. huhtikuuta 2009 alkaen Helsingissä St1-yhtiön kolmella asemalla. Marraskuussa 2010 kerrottiin, että St1 aikoo laajentaa RE85-bensiinin myynnin koko maahan, vuonna 2012 asemia oli 43 ympäri maata. Yritys uskoo RE85-polttoainetta käyttämään kykenevien flexi fuel-moottoreiden yleistyvän nopeasti. Vuonna 2012 Suomessa myytiin E85-polttoainetta 6 274 000 litraa. Vuonna 2016 St1:n valmistamaa kotimaista E85-polttoainetta myyviä asemia oli ympäri maata 52 St1 tai Shell -asemaa ja 71 ABC-asemaa.


title: E85 (polttoaine)

text: Koska E85 polttoaine sisältää noin 30 % vähemmän energiaa kuin yleisimmin Suomessa käytetty E10-bensiini litraa kohti, niin polttoaineen kulutuskin kasvaa. Nykyaikaisilla elektronisella polttoaineen ruiskutuksella varustetulla moottoreilla kulutuksen lisäys on 10-30 %. Koska alkoholin hydroksiryhmä (-OH) hajotessaan sitoo puristustahdin aikana huomattavasti lämpöä moottorista, kannattaa jäähdytin peittää talvimaskilla kesälläkin. Näin toimimalla voidaan kululaskelmia korjata huomattavastikin E85:n hyväksi, koska moottori saavuttaa nopeammin ihanteellisen toimintalämpötilan, mitä ei välttämättä tapahtuisi muuten ollenkaan.


title: E85 (polttoaine)

text: E85:n etanolikomponentti on uusiutuva luonnonvara. Etanolia voidaan valmistaa mistä tahansa käymiskelpoisesta hiilihydraatista käymisprosessilla biokemiallisesti tai vaihtoehtoisesti Fischer-Tropsch -prosessilla liittämällä eteeniin katalyyttisesti vettä. Eteeniä puolestaan voidaan valmistaa biokaasusta tai kivihiiltä koksaamalla. Etanolin valmistukseen viljeltäville kasveille ei siksi tarvitse myöskään asettaa yhtä korkeita laatu- tai puhtausvaatimuksia kuin ravintokasveille, ja koko kasvien sisältämä biomassa voidaan hyödyntää prosessissa.


title: E85 (polttoaine)

text: Moottoribensiinin valmistuksen ja jakelun energiatase on noin 85 prosenttia, eli jokaisen 20 litran bensiinierän valmistukseen ja jakeluun käytetään 3 litran edestä energiaa. Sen energiatalous on siis -15 prosenttia eli negatiivinen. Ruotsalainen bioetanolin valmistaja Agroetanol AB ilmoittaa kotisivullaan Agroetanol nettoenergian tuotannoksi 40 %. Etanolin energiatalous on siis 40 prosenttia voitollinen; Brasiliassa on raportoitu noin 90 prosenttia voitollisesta energiataseesta. Brasilian tuotannon tehokkuus perustuu vähäiseen koneiden ja lannoitteiden käyttöön sekä manuaaliseen korjuutyöhön. Sokeriruo'on puristusjäte käytetään polttoaineena. Pelloille jääneet lehdet poltetaan kulottamalla. Ilmaa pilaavasta kulottamisesta halutaan luopua, mutta silloin tarvitaan monesti lisää lannoitteita. Koneellistuminen lisääntyy myös sokeriruo'on keruussa palkkojen noustessa, mikä pienentää tuotannon hyötysuhdetta..


title: E85 (polttoaine)

text: Mikäli fermentaatioprosessista yli jäävä biomassa käytetään prosessin energialähteenä, päästään jopa 90–110 prosenttia voitolliseen energiatalouteen laskettuna biomassan nettoenergiasisällöstä painoyksikköä kohti. Jos puolestaan biomassan korjuussa käytettyjä maatalouskoneita ajetaan biodieselillä ja lannoitteiden valmistamiseen käytetään vesivoimaa fossiilisten polttoaineiden sijaan, energiatase nousee jopa 150–170 prosenttia voitolliseksi. Käytettäessä hiilihydraattilähteenä lännenhirssiä (Panicum virgatum) on mahdollista päästä jopa 540 prosenttia voitolliseen energiataseeseen .


title: E85 (polttoaine)

text: Etanolimolekyyli on pieni, ja sisältää yhden happiatomin jo sellaisenaan. Yhden etanolimoolin palamiseen tarvitaan siis kolme happimoolia. Etanoli palaa puhtaasti, ja korkean oktaanilukunsa takia ei tarvitse nakutuksenestoainetta. Etanolimoottorin päästöt jäävät siksi bensiinimoottoria alhaisemmiksi. Toisaalta etanolistakin jää osa palamatta ja pakokaasuista löytyy sellaisia yhdisteitä, joita ei aikaisemmin ole tutkittu. Näihin saattaa sisältyä ympäristön kannalta vielä tuntemattomia riskejä.


title: Äyrityinen

text: Äyrityinen, myös aurto tai aurtua, (, ) on hopearaha, jota Ruotsin valtakunnassa alettiin lyödä ensi kertaa noin vuonna 1370 Albrekt Mecklenburgilaisen kaudella. Myöhemmin sitä on käytetty vuosina 1523–1534, 1535–1540 Tukholmassa, 1528–1531 Västeråsissa sekä 1589–1591 Tukholmassa ja Uppsalassa. Keskiajalla lyötiin myös Turussa äyrityisiä.


title: Äyrityinen

text: Äyrityisen arvo oli 1/24 markkaa eli 1/3 äyriä.


title: Äyrityinen

text: Varhaisimmassa suomenkielisessä kirjallisuudessa tästä rahasta käytetään nimitystä aurto. 1600-luvulla, jolloin raha ei enää ollut käytössä, alettiin käyttää muotoa aurtua. Nykyinen nimitys on myöhäisempi uudissana.


title: Kybele

text: Kybele tai Kibele () oli muinainen Vähän-Aasian kansojen palvoma äitijumalatar. Kybelen palvontamenoille olivat ominaisia hurjat ekstaattiset tanssit.


title: Kybele

text: Vaikka Kybelen palvontamenot yleistyivät Fryygiassa, muualla Vähässä-Aasiassa oli muita samankaltaisia jumalattaria, joten Kybele saattoi olla anatolialaisen jumalan fryygialainen muoto. Vähästä-Aasiasta Kybelen palvonta levisi kreikkalaisille, jotka samaistivat tämän Rheaan ja pitivät heitä lopulta samana jumalattarena.


title: Kybele

text: Sibyllan kirjojen suosituksesta Rooman senaatti lähetti vuonna 204 eaa. toisen puunilaissodan lopulla lähetystön Fryygian Pessinukseen. Heidän oli tarkoitus hakea sieltä Kybelen pyhä musta kivi, joka lienee ollut meteoriitti. Sibyllan kirjojen mukaan vihollinen pystyttäisiin karkottamaan, jos ”Idan Äiti” tuotaisiin Roomaan. Roomassa kivi sijoitettiin ensin Victorian temppeliin, kunnes Kybelelle rakennettiin oma temppeli. Roomassa Kybeleä palvottiin nimellä "Magna Mater" (Suuri äiti) tai "Mater Deum Magna Idaea". Rooman tasavallan loppuvaiheissa hän oli noussut jo merkittävien jumalten joukkoon.


title: Kybele

text: Kybele oli luonnon ja sen elinvoiman, eläinten, kasvillisuuden ja viljelyksien sekä yhteiskuntaelämän suojelija.


title: Kybele

text: Lähi-idän, Kreikan ja Rooman kulteissa yhdistyivät Kybelen piirteet universaalina äitihahmona. Hän oli jumalten, ihmisten ja eläinten äiti. Hänen seuraajinaan oli usein villejä ja puolidemonisia korybantteja.


title: Kybele

text: Kybelen kultissa jumalattaren rooli villin luonnon äitihahmona ilmeni riehakkaana palvontana. Hänen pappinsa, gallit kastroivat itsensä ennen tehtävään astumista. Kastraatiota perusteltiin myytillä, joka liittyi Kybelen rakastamaan hedelmällisyyden jumala Attikseen. Attis rakastui kuolevaiseen ja halusi tämän kanssa naimisiin. Kybele puuttui tilanteeseen, ja Attis pakeni vuoristoon, missä hän kastroi itsensä. Roomassa senaatti kielsi Rooman kansalaisten toimimisen Kybelen eunukkipappeina.


title: Kybele

text: Kybelen kunniaksi vietettiin vuosittain 15.–27. maaliskuuta suurta juhlaa, jota kutsuttiin nimellä megalensia. Sen aikana seurattiin Kybelen ja Attiksen vaiheita, ja osa tapahtumista vietettiin yleisöltä salassa. Juhlien aikana Kybelen pyhäkölle tuotiin mänty, jota kunnioitettiin jumalana. ”Veren päivänä” 24. maaliskuuta pääpappi "archigallus" vuodatti verta käsivarsistaan ja tarjosi sitä Kybelelle. Alempi papisto pyöri villisti ja pirskotti vertansa alttarille ja pyhälle männylle. Jumalattaren hopeinen patsas kylvetettiin 27. marraskuuta Tiberin sivujoessa Almossa.


title: Afrikansatulahaikara

text: Afrikansatulahaikara ("Ephippiorhynchus senegalensis") on lintu, jolta puuttuu kurkunpään lihakset eivätkä ne pysty juuri ääntelemään.


title: Afrikansatulahaikara

text: Afrikansatulahaikaralla on valkoinen rinta, jossa paljas punainen iholaikku. Linnun kaula, pää, osa höyhenpeitteestä ja pyrstö ovat mustia. Nokka on pitkä punainen, jossa musta raita ja keltaiset heltat. Naaras on koirasta pienempi, ja sen iiris on keltainen.


title: Afrikansatulahaikara

text: Pituus koiras 145–150, naaras n. 130 cm, siipiväli 240–270 cm ja paino 5–7 kg.


title: Afrikansatulahaikara

text: Trooppinen Afrikka.


title: Afrikansatulahaikara

text: Järvet, joet, lammet, kosteikot ja suot.


title: Afrikansatulahaikara

text: Sukukypsä aikaisintaan 3-vuotiaana. 2–3 munaa, joita emo hautoo 30–35 vrk. Pesä on veden äärelle puuhun tai pensaaseen oksista kyhätty risulautta.


title: Afrikansatulahaikara

text: Kalat, sammakkoeläimet, käärmeet, äyriäiset, pienet nisäkkäät, linnunpoikaset ja nilviäiset.


title: Tukholman verilöyly

text: Tukholman verilöylyssä 7.–10. marraskuuta 1520 osa Ruotsin ylimmästä rälssistä mestattiin tanskalaisen unionikuningas Kristian II:n kruunajaisten jälkeen pidettyjen kruunajaisvaltiopäivien yhteydessä. Kristianin tarkoituksena oli pelotella ruotsalaisia, jotta hän saisi heidät tottelemaan. Muodollisena syynä kuninkaan vastustajien tuomitsemiselle toimi syyte kerettiläisyydestä. Sten Sture nuorempi kannattajineen tuomittiin syyllisinä; noin sata Sture-puolueen kannattajaa teloitettiin muutaman päivän kuluessa. Verilöyly ei lujittanut Kristianin asemaa, vaan sitä seurasi lopulta Kustaa Vaasan nousu unionivaltaa vastaan ja siten Ruotsin irtaantuminen 1523 Kalmarin unionista.


title: Tukholman verilöyly

text: Arkkipiispa Gustav Trolle esitti 7. marraskuuta 1520 Kristianille valituskirjelmän Sten Sture nuoremman kannattajia vastaan. Sten Sture haavoittui Åsundan jäällä Kristianin joukkoja vastaan käydyssä taistelussa ja kuoli matkalla Tukholmaan. 3. helmikuuta 1520. Valituskirjelmä kohdistui muun muassa Sture-vainaan leskeä Kristina Gyllenstiernaa ja Tukholman kaupunkia vastaan. Sture-vainaan kannattajat leimattiin kerettiläisiksi. Sekä omasta puolestaan että kirkonmiesten puolesta toiminut arkkipiispa vaati oikeudenloukkausten korvaamista ja syyllisten rankaisemista.


title: Tukholman verilöyly

text: Arkkipiispa Trollen johtama 14-jäseninen kerettiläistuomioistuin sai nähtäväkseen vuodelta 1517 peräisin olleen valtiopäiväpäätöksen, jolla Trolle oli erotettu ja Stäketin linna noin 30 km Tukholmasta pohjoiseen määrätty revittäväksi raunioksi. Tuomioistuin ratkaisi jutun 8. marraskuuta ja langetti tuomion, jossa Sture-vainaa ja hänen kannattajansa tuomittiin ilmeisestä kerettiläisyydestä. Samana päivänä alkoivat mestaukset tuomion nojalla, vaikka kuningas oli kaksi kuukautta aiemmin julistanut yleisen armahduksen. Keskeisiä tuomituksi tulleita olivat valtiopäiväpäätöksen allekirjoittajat kirkonvastaisina salaliittolaisina. Verilöylyssä teloitettiin muun muassa


title: Tukholman verilöyly

text: Mestauksia jatkettiin 9. marraskuuta, jolloin myös monia tuomittujen palvelijoita teloitettiin. Surmansa sai kaikkiaan 80–100 ihmistä. Mestattujen ruumiit ja Sten Sturen haudasta kaivettu ruumis poltettiin roviolla. Sitä pidettiin ainoana mahdollisena hautaustapana kerettiläisille. Verituomiot ulotettiin myöhemmin muuallekin. Suomessa niistä huolehti Hemming Gadh.


title: Tukholman verilöyly

text: Tukholman verilöyly on ollut historiantutkimukselle ongelmallinen niin Tanskassa ja Ruotsissa kuin Suomessakin. Tutkimuksissa on sivuttu lähdekritiikin lisäksi erilaisia oikeushistoriallisia näkökohtia ja syyllisyyskysymyksiä. Vastuuta on sälytetty niin kuningas Kristian II:lle ja hänen neuvonantajalleen Didrik Slagheckille kuin arkkipiispa Trollellekin. Eräs näkemys on, että kuningas ja hänen neuvonantajansa käyttivät hyväkseen arkkipiispan valitusta, joka mahdollisti vapautumisen poliittisille vastustajille luvatusta armahduksesta. Unionikuningas halusi lopullisesti nujertaa Sture-puolueen vastarinnan. Hän onnistui siinä hetkeksi, mutta petollinen menettely lisäsi Kustaa Vaasan kannatusta ruotsalaisten keskuudessa.


title: Korybantit

text: Korybantit (), myös kureetit ( tai "Kourētes"), olivat kreikkalaisessa mytologiassa miespuolisia tanssijoita, jotka osoittivat kunnioitustaan asepuvuissa hurjalla rumpujen soitolla ja tanssilla.


title: Korybantit

text: Euboian korybantit, jotka olivat Sokoksen ja Komben poikia, toimivat myös Dionysos jumalan lapsuuden ajan vartioina, ja tarinan mukaan he myös löysivät lapsen Inon jätettyä tämän kalliolle. Rhean huolehtiessa lapsesta ja korybantit tanssivat Dionysoksen ympärillä häntä arvoasten lyöden yhteen kilpiään ja miekkojaan.


title: Korybantit

text: Samothraken korybanttien alkuperästä on monia erilaisia versioita. Mahdollisia vanhempia voisivat olla:Samothraken korybantit olivat äitijumalatar Kybelen seuralaisia, jotka palvelivat jumalatarta hurjin menoin kuin riivattuina.


title: Korybantit

text: Kreetan kureetit olivat kolme, viisi tai yhdeksän tanssijaa, jotka kunnioittivat Rheaa, kreetalaista vastinetta Kybelelle. Yleisimmin heidän alkuperäkseen mainitaan Gaia, maa, tai vaihtoehtoisesti he saivat alkunsa Uranoksen kuohitsemisesta syntyneistä veritipoista.


title: Korybantit

text: Rhea uskoi heille Kronokselta salaa synnyttämänsä Zeuksen hoivaamisen. Kureettien tuli peittää Zeuksen äänet kilpiensä kalkkeella siten, ettei Kronos saanut tietää lapsen syntymästä.


title: Taskuravut

text: Taskuravut eli lyhytpyrstöiset ravut (Brachyura) on kymmenjalkaisten lahkoon kuuluvien äyriäisten osalahko, josta tunnetaan noin 6 800 lajia, jotka on ryhmitelty 93 heimoon ja 38 yläheimoon. Taskuravuilla on yleensä litteä kilpimäinen kuori. Taskuravun takaruumis (”pyrstö”) on taipuneena kuoren peittämän eturuumiin alle. Tämän pyrstön alla naaras kantaa kehittyviä muniaan. Takaruumiin leveydestä voi päätellä taskuravun sukupuolen. Koiraan takaruumis on kapea, ja sen uimaraajat ovat surkastuneet tai muuntuneet paritteluelimiksi.


title: Taskuravut

text: Useimmat taskuravut elävät suolaisessa vedessä, mutta varsinkin trooppisilla alueilla on myös makean veden lajeja ja jopa maalla eläviä taskurapuja.


title: Taskuravut

text: Itämeren pohjoisosissa ei esiinny luonnonvaraisesti lisääntyviä taskurapuja. Vuosittain Suomessa kuitenkin tavataan villasaksirapuja, jotka ovat kulkeutuneet lisääntymisalueiltaan suolaisemmista vesistä. Vuonna 2008 Turussa tavattiin ilmeisesti laivan mukana tullut yksittäinen rantataskurapu ("Carcinus maenas"). Vuosina 2009 ja 2010 Suomen rannikkovesissä on havaittu "Rhithropanopeus harrisii"-liejutaskurapuja.


title: Taskuravut

text: Taskurapuja pyydetään maailmassa ihmisravinnoksi vuosittain noin 1,5 miljoonaa tonnia, mikä on noin viidennes kaikesta äyriäispyynnistä ja -kasvatuksesta. Taloudellisesti tärkeitä lajeja, joiden pyyntimäärät ylittävät 20 000 tonnia, ovat muun muassa:


title: Pashmina

text: Pashmina () on Himalajan vuoristolla elävien chyangra-vuohien pehmeintä mahanalusvillaa, kashmiria.


title: Pashmina

text: Pashmina on eräs kašmirvillan muodoista, jota saadaan tietystä pohjoisintialaisesta vuohiroduista, jota kasvatetaan mm. Jammun ja Kashmirin sekä Uttar Pradeshin alueella. Tuolta pasmina-vuohen kasvatus on levinnyt moniin muihin maihin. Hienointa Pashminaa saadaan edelleen todennäköisesti Intiasta, jossa pashminaa kasvatetaan vuoristoseuduilla ja jalostetaan pitkälti käsityönä. Aidot intialaiset pashminasta valmistetut shaalit ja huivit ovat lähinnä vientiin menevää arvotavaraa.


title: Pashmina

text: Pashminasta tehdyt saalit, stoolat ja huivit tulivat muotituotteiksi 1990-luvulla. Pashminakauppa on ollut Intian, Nepalin ja Tiibetin vuoristokansoille tärkeä keino saada omalla työllään tuloja maailmankaupasta.


title: Pashmina

text: Aidot pashmina-huivit ovat yleensä seuraavanlaisia:


title: Pashmina

text: Todellisuudessa 100-prosenttista pashminaa ei ole olemassa. Pashmina-kuitu on nimittäin niin herkkää ja hajoavaa, että täyspashminassakin on yleensä 10 % tavallista villaa tukirakenteena.


title: Pashmina

text: Voitot saivat maailmalla väärentäjiä kutsumaan muitakin pashmina-shaalien ulkonäköä matkivia tuotteita pashminaksi. Väärennetyt pashminat tehdään yleensä viskoosista. Kokeneetkaan kauppaliikeiden sisäänostajat eivät tunnusta tietävänsä näitä taustoja. Oikean pashminan tuntee siitä, että se pysäyttää viileän ja kylmän jo kauan ennen kuin se pääsee ihmisen iholle. Pashmina on suloisen pehmeää.


title: Pashmina

text: Pashminaksi kutsutaan joskus myös vuoriantiloopin syntymättömän vasan nukasta tehtyä huivia. Vasa kuolee käsittelyyn. Siksi on syytä pitää ne tuotteet täysin erillään kestävän kehityksen mukaisesta pashminasta.


title: Pashmina

text: Pashmina-vuohet pudottavat villansa keväällä, jolloin villa kerätään talteen. Keruun jälkeen villa puhdistetaan käsin pölystä ja epäpuhtauksista. Sen jälkeen se lajitellaan laadun mukaan ja lähtetään jalostettavaksi.


title: Pashmina

text: Jalostuksen aluksi säältä suojaava päällyskarva erotellaan hienosta alusvillasta. Päällyskarvaa on raakavillasta noin 50-60 %. Aiemmin erottelu tehtiin käsityönä, mutta nyt siihen soveltuvia laitteita on myös olemassa. Erottelussa on useampia perättäisiä puhdistusvaiheita. Lopullisen erottelun jälkeen päällyskarvaa on jäljellä 0,5 % tai vähemmän. Tässä vaiheessa villassa on edelleen noin 5 % erilaisia epäpuhtauksia, kuten pölyä ja rasvaa. Perinteisesti Intiassa puhdistus on tehty vasta kehruun jälkeen ennen värjäystä ja kutomista. Muualla sitä on kuitenkin alettu tekemään jo kuiduille. Intiassa kuituja ei myöskään yleensä valkaista, ellei niitä värjätä vaaleisiin värisävyihin.


title: Pashmina

text: Nykyään kehruussa saatetaan käyttää apuna nailonia, joka poistetaan myöhemmin kemiallisesti. Näin saadaan aikaan täyspashminatuotteita, joiden kutominen olisi perinteisin menetelmin ollut mahdotonta. Nailonin käyttö apuna mahdollistaa hienon villan koneellisen kehräyksen. Laadultaan saatu lanka ei kuitenkaan ole yhtä kestävää kuin perinteisesti valmistettu, eikä myöskään yhtä ekologista. Perinteisesti pashmina-huivit on kudottu käsin erityiskangaspuilla ja edelleen käsinkudottuja huiveja pidetään kallisarvoisimpina. Valmiiksi kudotut huivit värjätään. Pashmina värjäytyy kuten lampaanvilla ja yleensä sitä värjätään tänäkin päivänä luonnonväriaineilla. Väreinä ovat mm. indigo, annatto ja henna. Värjäyksen ongelmana on mahdollinen huopuminen. Tärkeä osa pashmina-huivin arvon määräytymisessä on sen kudottu koristelu (esim. jaquard) ja siihen lisätty kirjonta. Joskus huivit kuvioidaan myös käsin painamalla. Värit painetaan kankaille käsinveistetyin puisin painolaatoin. Koristeluun käytetään Kashmirissa monenlaisia perinteisiä tekniikoita.


title: Pashmina

text: Koska villa on arvokasta, sitä helposti väärennetään. Haasteena on, että tavanomaisin testausmenetelmin, sitä on vaikea erottaa lampaanvillasta. Mikroskoopin avulla se on kuitenkin mahdollista, sillä pashmina kuitu poikkeaa muodoltaan villasta, sillä se on litteämpää. Tätä rakennetta voidaan kuitenkin muokata eri käsittelyillä. Jopa Dna-testejä on siksi käytetty apuna villan alkuperän selvittämisessä.


title: Biblia pauperum

text: Biblia pauperum (lat. "Köyhien Raamattu") oli keskiajalla köyhille, lukutaidottomille ihmisille tarkoitettu kokoelma raamatullisia kuvia.


title: Biblia pauperum

text: Tällaiset kuvateokset olivat yleisiä keskiajalla ja ne tehtiin yleensä puupiirrospainotekniikalla. Usein Vanhan testamentin kuvia liitettiin rinnastuksina Uuden testamentin kohtauksiin, molempien testamenttien vertailua kutsutaan typologiaksi. Nimitystä on käytetty myös keskiaikaisten kirkkojen seinien Raamatun kertomuksia esittävistä kalkkimaalauksista, 1400-luvun puupiirrokset olivat usein esikuvia varsinkin pohjoiseurooppalaisten kirkkojen kalkkimaalauksille.


title: Pekka Tarjanne

text: Pekka Johannes Tarjanne (19. syyskuuta 1937 Tukholma, Ruotsi – 24. helmikuuta 2010 Hattula) oli tekniikan tohtori, teoreettisen fysiikan professori, Liberaalisen Kansanpuolueen puheenjohtaja, kansanedustaja, liikenneministeri, Posti- ja lennätinlaitoksen, myöh. Posti- ja telelaitoksen pääjohtaja sekä Kansainvälisen televiestintäliiton pääsihteeri.


title: Pekka Tarjanne

text: Pekka Tarjanteen vanhemmat olivat suurlähettiläs Päivö Tarjanne ja fil. maist. Kerttu Tarjanne, joka oli vuonna 1922 murhatun sisäministeri Heikki Ritavuoren (ed.) tytär.


title: Pekka Tarjanne

text: Pekka Tarjanne suoritti ylioppilastutkinnon 17-vuotiaana keväällä 1955 Helsingin normaalilyseosta. Hän opiskeli teknillistä fysiikkaa Teknillisessä korkeakoulussa ja suoritti diplomi-insinööritutkinnon 1960, tekniikan lisensiaatin tutkinnon heti seuraavana vuonna ja väitteli tohtoriksi 1962, ollessaan 24-vuotias. Hän jatkoi tutkijan uralla, ja 28-vuotiaana hänet nimitettiin Oulun yliopiston professoriksi 1965. Helsingin yliopiston teoreettisen fysiikan professoriksi hänet nimitettiin 1967. Tässä vaiheessa hän oli jonkin vuoden vierailevana tutkijana Yhdysvalloissa.


title: Pekka Tarjanne

text: Pekka Tarjanne liittyi Vapaamielisten Liittoon ja kuului 1960-luvun alkupuoliskolla Edistyspiiri-nimiseen poliittiseen ideariiheen. Palattuaan Yhdysvalloista professori Tarjanne valittiin kesällä 1968 täpärästi, arvan ratkaistessa (vastaehdokas oli Seppo Westerlund), Liberaalisen Kansanpuolueen puheenjohtajaksi professori Mikko Juvan seuraajaksi. Hän oli 30-vuotiaana Suomen nuorin eduskuntapuolueen puoluejohtaja. Vuonna 1970 hänet valittiin eduskuntaan Helsingin kaupungin vaalipiiristä. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuutettu.


title: Pekka Tarjanne

text: Vuonna 1972 liberaalit lähtivät mukaan Kalevi Sorsan I hallitukseen (1972–1975), ja puolueen puheenjohtaja Tarjanne nousi ministeriksi. Hänen salkkuunsa oli yhdistetty liikenneministeriön päällikkyyden lisäksi osa sisäasiainministeriötä sekä pohjoismaisen yhteistyöministerin tehtävät.


title: Pekka Tarjanne

text: Tarjanne nimitettiin 1977 Posti- ja lennätinlaitoksen (vuodesta 1981 Posti- ja telelaitos) pääjohtajaksi, jolloin hän luopui – nimittäjänsä tasavallan presidentti Urho Kekkosen kehotuksesta – eduskuntapaikastaan sekä kesällä 1978 puolueen puheenjohtajuudesta. Espoon kaupunginvaltuutettuna hän kuitenkin toimi. Tarjanne oli vielä vuonna 1978 presidentin valitsijamiehenä Uudenmaan vaalipiiristä.


title: Pekka Tarjanne

text: Tarjanne luopui vuonna 1989 pääjohtajan virasta ottaessaan vastaan Kansainvälisen televiestintäliiton pääsihteerin tehtävän Genevessä, jossa hän työskenteli vuoteen 1999. Kofi Annan kutsui hänet kahdeksi vuodeksi YK:n tietotekniikka ja kehitys -ryhmän käynnistäjäksi. Ryhmä pyrki edistämään teknologian käyttöä kehitysmaissa. Hän johti myös Millennium-palkintolautakuntaa..


title: Pekka Tarjanne

text: Vuonna 2001 Pekka Tarjanne valittiin Teekkaritoiminnan edistämisyhdistyksen johtokunnan jäseneksi.


title: Pekka Tarjanne

text: Vuonna 1962 Pekka Tarjanne meni naimisiin Kari Kairamon sisaren Ainon kanssa. Lapsia he saivat neljä: Ari Tarjanne (s. 1965), Maarit Tarjanne (s. 1967), Eero Tarjanne (s. 1972), Pia Tarjanne (s. 1974). Eläkeläisinä pariskunta asui Espoon Espoonlahdessa.


title: Pekka Tarjanne

text: Tarjanne menehtyi sairauskohtaukseen vuonna 2010 72-vuotiaana.


title: Tuure Lehén

text: Tuure Valdemar Lehén (28. huhtikuuta 1893 Jämsänkoski – 12. lokakuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen kommunistipoliitikko, filosofi, toimittaja ja kääntäjä, joka vaikutti Venäjällä ja Neuvostoliitossa 1918–1945.


title: Tuure Lehén

text: Tuure Lehén vietti lapsuutensa Jämsänkoskella, josta hän muutti ensimmäisen maailmansodan alkaessa Poriin toimittajaksi. Vuonna 1915 Lehén aloitti opinnot Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla, nykyisessä humanistisessa tiedekunnassa.


title: Tuure Lehén

text: Sosialidemokraattisessa nuorisoliitossa aktiivisesti toimineen Lehénin opinnot keskeytyivät tammikuussa 1918 Yrjö Sirolan kutsuessa hänet kumouksellisen kansanvaltuuskunnan sihteeriksi. Työssään Lehén tutustui lähemmin myös Otto Wille Kuusiseen ja Kullervo Manneriin. Sisällissodan tappion häämöttäessä Lehén pakeni muiden mukana Venäjälle.


title: Tuure Lehén

text: Lehén oli elokuussa 1918 perustamassa Suomen kommunistista puoluetta (SKP) Moskovassa. Perustavan kokouksen jälkeen Lehén ilmoittautui Puna-armeijaan, jossa hän vuodesta 1919 alkaen toimi Petroskoin edustalla tykistöpatterin päällikkönä.


title: Tuure Lehén

text: Oltuaan kahdeksan vuotta puna-armeijan palveluksessa useaa kieltä taitanut Lehén siirtyi vuonna 1926 Kommunistisen internationaalin palvelukseen. Kominternissa hän tutustui useiden eri maiden kommunisteihin ja näiden puolueisiin. Hän käytti 1920- ja 1930-luvuilla muun muassa salanimeä Alfred Langer, varsinkin Saksassa ja Keski-Euroopassa asioidessaan. 1930-luvulla Lehén opetti vallankumoustaktiikkaa Moskovan Lenin-koulussa. Espanjan sisällissotaan Lehén lähti vapaaehtoisena 1936 ja toimi kaksi vuotta salaisen poliisin upseerina kansainvälisissä prikaateissa tutustuen läheisesti espanjalaisiin vallankumouksellisiin. Lehénin taistelutoverina oli tuolloin muun muassa Tito.


title: Tuure Lehén

text: Talvisodan aikaan Lehén toimi Terijoen hallituksen sisäministerinä. Sen jälkeen hän siirtyi takaisin yliopistomaailmaan 1940 Petroskoin yliopiston ensimmäisenä rehtorina. Lehénille jäi aikaa paneutua myös teoreettisiin kysymyksiin. Jatkosodan aikaan eversti Lehén toimi rintamalehden "Sotilaan ääni" päätoimittajana.


title: Tuure Lehén

text: Sodan jälkeen 1946 Lehén palasi Suomeen ja jatkoi tutkimustyötä toimiessaan kustannusyhtiö Kansankulttuurin johtajana. Lehénin Marxia ja Engelsiä suomalaisille tulkitsevia teoksia pidettiin kommunistien keskuudessa pitkään tärkeimpinä alan teoksina, joita kommunistit käyttivät marxismi-leninismiä opiskellessaan. Tunnetuimmaksi Lehénin teoksista tuli 1940-luvun lopussa kirjoitettu "Työväenluokan maailmankatsomus", josta vielä 1976 julkaistiin seitsemäs painos.


title: Tuure Lehén

text: Lehén pysyi tärkeänä taustavaikuttajana SKP:ssa kuolemaansa saakka. SKP:n ohjelma vuodelta 1957 oli pääasiassa Lehénin työtä ja hänellä oli osansa myös seuraavan vuosikymmenen ohjelmamuutoksessa. Omaperäinen Lehén ei varsinaisesti kuulunut kumpaankaan puolueensa riitelevään osapuoleen.


title: Tuure Lehén

text:
Lehén avioitui 1923 Moskovassa Hertta Kuusisen kanssa, ja seuraavana vuonna parille syntyi poika Jura. Liitto kariutui noin kymmenen vuotta myöhemmin.
Lehén oli Moskovan valtionyliopiston kunniatohtori. Hänet on haudattu SKP:n johtohenkilöiden yhteishautaan Malmin hautausmaalle.


title: Vostok 1

text: Vostok 1 () oli ensimmäinen miehitetty avaruuslento ja tapahtui 12. huhtikuuta 1961. Avaruuslennon suoritti neuvostoliittolainen kosmonautti Juri Gagarin. Lento oli ensimmäinen kuudesta Vostok-avaruusohjelman miehitetystä lennosta. Juri Gagarin kiersi maapallon kertaalleen. Ratakorkeus oli alimmillaan 175 kilometriä ja korkeimmillaan 302 kilometriä. Lento kesti yhteensä 108 minuuttia. Gagarin ei enää myöhemmin osallistunut avaruuslennoille.Ensimmäisen avaruudessa lentävän kosmonautin valinnan viimeinen vaihe alkoi 6. tammikuuta 1961, kun 20 kosmonautin joukosta nostettiin kuusi kandidaattia. Yksi näistä kuudesta, Valentyn Bondarenko, kuitenkin kuoli traagisesti 22. maaliskuuta 1961 osallistuessaan kestävyyskokeeseen. Kukin kosmonautti vietti 15 päivää eristyksissä simulaattorissa, jonka ilmakehä muodostui kokonaan hapesta. Simulaattorissa syttyi tulipalo, ja paikalla olleet teknikot eivät saaneet simulaattorin ovea auki tilojen paine-eron vuoksi. Kun Bondarenkon luokse lopulta päästiin, suurin osa hänen ruumiistaan oli kolmannen luokan palovammojen peittämänä. Tämän jälkeen Valentin Bondarenkon osallistuminen avaruusohjelmaan salattiin ja hänet poistettiin kaikista kosmonautteja esittävistä kuvista. Lopulta valinta rajattiin terveydentilan ja koetulosten perusteella Gagariniin ja Titoviin.


title: Vostok 1

text: Vostok-avaruusalus ja -kantoraketti asetettiin ensimmäisen kerran laukaisualustalle 25. maaliskuuta 1961 kello 13.00 paikallista aikaa. Kello 18.00 Juri Gagarin ja German Titov osallistuivat laukaisuharjoitukseen, jossa kosmonautit ja lennonjohto suorittivat kaiken kuten oikeassa lähtötilanteessa. Sputnik 10:n onnistuneen lennon jälkeen Vostok-avaruusalus julistettiin valmiiksi miehitettyä lentoa varten 27. maaliskuuta. Tästä eivät insinöörit kuitenkaan olleet yhtä mieltä, sillä kapseli ei ollut läpäissyt kymmenen päivän lennon testiä. Lennon varasuunnitelma oli antaa kiertoradan ohjautua luonnollisesti ilmakehään kymmenen päivän kuluttua laukaisusta, mikäli aluksen jarruraketit olisivat pettäneet lennon aikana.


title: Vostok 1

text: 28. maaliskuuta avaruusohjelman johtajat järjestivät Sergei Koroljovin johdolla tapaamisen, jossa kapselin vielä olemassa olevia ongelmia ratkaistiin. Päällimmäinen ongelma oli hapen kierrätysjärjestelmässä, mikä oli johtanut kymmenen päivän testien epäonnistumiseen. Seuraavana päivänä Koroljov ilmoitti olevansa valmis miehitettyyn lentoon Sputnik 9:n ja Sputnik 10:n ongelmattomien lentojen perusteella. Samana päivänä johtokunta sai keskuskomitealta määräyksen suorittaa ensimmäinen miehitetty avaruuslento huhtikuun 10. ja 20. päivän välisenä aikana.


title: Vostok 1

text: Vostok-kapseli suoritti vielä viimeiset testinsä 1. huhtikuuta, jotka molemmat päättyivät epäonnistumiseen. Heittoistuin ei kyennyt turvalliseen toimintaan veden alla, ja hapen kierrätysjärjestelmä oli pettänyt neljän päivän kestävyystestin jälkeen. Tämän jälkeen päätettiin suunnitella alustyypin elossapitojärjestelmä uudestaan, mutta ensimmäistä miehitettyä lentoa ei haluttu lykätä. Lennolle valmistautuville kosmonauteille kerrottiin aluksessa edelleen olemassa olevista ongelmista kaksi päivää myöhemmin 3. huhtikuuta. Kaikki olivat kuitenkin edelleen halukkaita jatkamaan suunnitelman mukaisesti. Samana päivänä keskuskomitea antoi virallisen luvan lennolle.


title: Vostok 1

text: 6. huhtikuuta avaruusohjelman johtokunta teki lopullisen päätöksen lennolle lähdöstä elossapitojärjestelmän ongelmista huolimatta. Kosmonauteille jaettiin myös KGB:n toimintaohjeet sille varalle, että laskeutuminen tapahtuisikin jostain syytä vieraan vallan alueelle. Seuraavana päivänä kosmonautit harjoittelivat simulaattorissa käsinohjattua laskeutumista ja pelasivat sulkapalloa fyysisen kunnon ylläpitämiseksi. Päätettiin, että lennon valmisteluja jatkettaisiin vuorokauden ympäri, jotta suunniteltu 11. tai 12. päivän laukaisu onnistuisi suunnitelmien mukaisesti.


title: Vostok 1

text: Johtokunnan tapaamisessa 8. huhtikuuta esitettiin suositus, että Juri Gagarin tulisi olemaan ensimmäisen avaruuslennon pilotti ja että Titov lentäisi seuraavalla, pidemmällä lennolla. Päätös tehtiin, ja kosmonauteille kerrottiin päätöksestä seuraavana päivänä.


title: Vostok 1

text: Lentoa edeltävänä päivänä 11. huhtikuuta asetettiin Vostok-kantoraketti kapseleineen lopullisesti laukaisualustalle. Tarvittavat kytkennät ja liitokset tehtiin aikataulussa, minkä jälkeen Koroljov ja muut johtokunnan jäsenet tarkastivat kaiken olevan asianmukaisessa kunnossa. Gagarin ja Titov viettivät illan heille varatussa talossa ja söivät samaa ruokaa mitä oli varattu lennolle. Heidän kehoihinsa kiinnitettiin lennolla käytettävät biosensorit, minkä jälkeen he kävivät nukkumaan .


title: Vostok 1

text: Gagarin ja Titov heräsivät klo 5.20 paikallista aikaa historiallisen lennon aamuna 12. huhtikuuta 1961. Lopullinen johtokunnan kokous järjestettiin klo 6.00 ja sen aikana kaikki järjestelmät todettiin lentovalmiiksi. Myös kosmonautit ilmoittivat olevansa valmiita lentoon. Tämän jälkeen Gagarin siirtyi viimeiseen terveystarkastukseen.


title: Vostok 1

text: Kello 8.00 teknikko astui Vostok-kapseliin tekemään viimeiset säädöt ja kokeili että käsiohjauksen lukko toimi asianmukaisesti. Koska kukaan ei ollut varma, kuinka ihminen reagoisi avaruuslentämiseen ja lento oli kokonaan tietokoneohjattu, kapselin käsiohjaimet oli lukittu. Tämän lukon pystyi avaamaan vain salaisella koodilla, joka oli kirjoitettu erilliseen kuoreen avaruusaluksessa. Hätätilanteessa Gagarin olisi voinut ottaa aluksen ohjaukseensa. Kun teknikko oli todennut lukon toimivan asianmukaisesti, hän poistui kapselista.


title: Vostok 1

text: Gagarin matkusti bussilla laukaisualustalle. Kesken matkaa hän pyysi pysäyttämään auton ja kävi tien vierellä virtsalla. Tämä tapa on jäänyt elämään perinteenä Neuvostoliiton ja myöhemmin Venäjän avaruusohjelmassa . Noin klo 08.50 Gagarin saapui bussilla laukaisualustalle ja kiipesi kapseliin. Valmistelujen eteneminen keskeytyi hetkeksi, kun yksi aluksen luukun kiinnittävistä pulteista kieltäytyi kiinnittymästä. Viallinen osa jouduttiin irrottamaan ja korvaamaan toisella .Pelastusjoukot tavoittivat Gagarinin ja kapselin muutamaa tuntia myöhemmin. Gagarin vietiin saman tien tapaamaan avaruusohjelman johtoryhmää ja oli heidän haastateltavanaan iltaan saakka. Vostok 1:n lento oli kultaakin kalliimpi teknologinen saavutus sekä propagandavoitto uuden vaihteen saaneessa kilpajuoksussa avaruuteen. Gagarinista tuli nopeasti maailmankuulu, ja hän sai suurimmat Neuvostoliiton kunniamerkit. Hän myös kiersi ympäri maailmaa kertomassa lennostaan.


title: Vostok 1

text: Avaruusohjelman johtajat pitivät vuosikymmenen salassa, että Gagarin oli laskeutunut laskuvarjolla laskeutumiskapselistaan, sillä Fédération Aéronautique Internationalen vuoden 1961 sääntöjen mukaan olisi lentäjän pitänyt laskeutua avaruusaluksessa, jotta ensimmäinen avaruuslento olisi vahvistettu ennätykseksi.


title: Vostok 1

text: Vostok 1-laskeutumismoduuli on tällä hetkellä näytteillä RKK Energijan museossa.


title: Vostok 2

text: Vostok 2 oli Neuvostoliiton toinen miehitetty avaruuslento. Alus laukaistiin 6. elokuuta 1961. Kosmonautti German Titov vietti avaruudessa runsaat 25 tuntia. Tänä aikana hän ehti kiertää maapallon 17 kertaa. Kiertoradan matalin piste oli 172 km ja korkein 221 kilometriä.


title: Vostok 2

text: German Titov (1)


title: Vostok 2

text: Andrijan Nikolajev


title: Vostok 2

text: Vostok 1:n onnistuneen lennon jälkeen Neuvostoliiton avaruusohjelman johtaja Sergei Koroljov halusi seuraavan lennon olevan koko päivän mittaisen, kuten oli edellisenkin lennon alun perin olla. Suunnitelmaa kuitenkin vastustivat useat Koroljovin kollegat sillä he pitivät vielä osin testaamattoman avaruusaluksen lentämistä niin pitkän aikaa liian riskialttiina. Lennon vastaavat lääkärit olivat myös huolestuneita siitä miten ihminen reagoisi pidennettyyn painottomuuteen ja halusivat edetä varovaisesti. Vaihtoehdoksi ehdotettiin kolmen tai neljän kiertoradan lentoa, mutta Koroljov vastusti tätä voimakkaasti. Tässä suunnitelmassa oli myös ongelmana että automaattinen asennonhallintajärjestelmä tarvitsi suoran näköyhteyden aurinkoon pystyäkseen asennoimaan aluksen jarrutuspolttoon. Kiertoratojen 2–7 välillä tämä ei olisi mahdollista, koska jarrutuspaikka olisi maan yöpuolella.


title: Vostok 2

text: Kiista asiasta jatkui kevään ja alkukesän 1961 kunnes Koroljov vei asian Neuvostoliiton puolustusteknologiakomitean johdolle, jossa hänen suunnitelmansa sai virallisen tuen kesäkuussa 1961. German Titov oli alustavasti valittu lentoa varten – hän aloitti koulutuksen ja valmistelut lentoa varten. Hänen varamiehekseen valittiin Andrijan Nikolajev .


title: Vostok 2

text: Lennon tarkka ajankohta oli avoinna ennen kuin heinäkuun puolessa välissä Koroljov ja muut avaruusohjelman johtohenkilöt saivat kutsun Nikita Hruštšovin loma-asunnolle. Hruštšov antoi voimakkaasti ymmärtää että olisi suotavaa että lento tapahtuisi viimeistään 10. elokuuta. Hän toivoi että lennon saama julkisuus veisi huomiota Berliinin muurin rakentamiselta, joka oli määrä aloittaa 13. elokuuta. Työryhmä jatkoi lennon valmistelua tämä aikaraja mielessään siitä eteenpäin.


title: Vostok 2

text: Kun Vostok 2 laukaistiin 6. elokuuta 1961 06.00.00 UTC, tuli 25-vuotiaasta German Titovista nuorin koskaan lentänyt avaruuslentäjä. Välittömästi saavutettuaan kiertoradan ja siirryttyään painottomaan tilaan alkoi Titov voida pahoin ja kärsimään huimauksesta. Tämä herätti lennonvalvojissa huolestusta, sillä tämä oli ensimmäinen kerta kun ihmiskunnan historiassa henkilö kärsi avaruussairaudesta, tilasta jonka noin kolmannes kaikista avaruuslentäjistä kärsii lennoillaan ensimmäisen vuorokauden aikana. Lentoa kuitenkin päätettiin jatkaa tästä huolimatta. Ensimmäinen avaruuslentäjä Juri Gagarin lopetti maailmankiertueensa ja palasi takaisin Baikonuriin saatuaan tiedon lennosta.


title: Vostok 2

text: Lennon ensimmäinen tehtävä tuli jo ensimmäisellä kierroksella aluksen tullessa yöpuolelta kun German Titov testasi aluksensa käsiohjaimia. Tämä oli ensimmäinen kerta kun ihminen oli ohjannut alustaan kiertoradalla, sillä Gagarinin lento oli kokonaan tietokoneohjattu ja aluksen ohjaimet olivat lukittu. Kokeilu oli kuitenkin hyvin lyhyt ja jo viisitoista minuuttia myöhemmin Titov keskusteli Hruštšovin kanssa radion välityksellä.


title: Vostok 2

text: Vähän tämän jälkeen kello 07.45 UTC Radio Moskova ilmoitti lennosta. Myös TASS antoi yksityiskohtaisen tiedonannon lennosta länsimaille, jossa myös ilmoitettiin aluksen käyttämät radiotaajuudet. Nämä kerrottiin, jotta länsimaat eivät voisi väittää lentoa tekaistuksi. Titovin tehtäviin kuuluikin antaa tilanneraportti aina puolen tunnin välein riippumatta siitä oliko alus neuvostoliittolaisten kuunteluasemien kantaman alueella. Kello 09.30 UTC mennessä useat länsimaiset tahot ilmoittivatkin kuulevansa lennon radioliikennettä ja telemetriaa. Ruotsalainen kuunteluasema seurasikin signaaleja koko lennon ajan 15 minuuttia jokaisella kierroksella minkä ajan alus oli kuunteluaseman kuuluvuusalueella.


title: Vostok 2

text: Samaan aikaan Titov yritti syödä lounasta, mutta ei kyennyt syömään pahoinvoinnin takia. Seitsemännen kierroksen lopulla hän suoritti toisen käsiohjaustestin. Hänen olonsa jatkui huonona ja hänen yrityksensä syödä uudestaan noin klo 14.00 UTC päättyikin oksentamiseen. Kello 15.16 UTC Vostok-aluksen ollessa Moskovan yllä Titov lähetti julkisen tervehdyksen ja hyvän yön toivotuksen, jonka jälkeen hän yritti nukkua. Hän nukahti noin klo 16.30 UTC.


title: Vostok 2

text: Titov herätettiin klo 23.37 UTC, yli puoli tuntia alkuperäistä suunnitelmaa myöhemmin. Titov ilmoitti voivansa edelleen huonosti, mutta pikkuhiljaa tämän jälkeen hänen vointinsa parani. Klo 02.45 UTC Titov söi aamiaista.


title: Vostok 2

text: Vostok 2 aloitti viimeisen kierroksensa maan ympäri klo 05.50. Alus asennoi itsensä jarrutuspolttoon ja jarruraketit toimivat moitteetta. Aluksen tullessa ilmakehäpaluuseen toistui myös Vostok 1:ssä ilmennyt ongelma. Laskeutumiskapseli jäi huoltomoduuliin kiinni kaapelikimpulla ja alus alkoi pyöriä villisti ilmakehään paluussa. Lopulta kaapelit paloivat poikki ja laskeutumiskapseli asettui oikeaan asentoon paluuta varten.


title: Vostok 2

text:
Viimeiset signaalit aluksesta vastaanotettiin klo 07.10. Vähän sen jälkeen heittoistuinjärjestelmä käynnistyi ja Titov laskeutui kapselista erillään laskuvarjolla. Hänen lopullinen laskeutumisaikansa oli 07.18 UTC .Radio Moskova ilmoitti lennon päättyneen onnistuneesti 09.04 UTC. Neuvostoviranomaiset ilmoittivat lennon uutena avaruuslennon pituusennätyksenä Fédération Aéronautique Internationalelle. Tällä kerralla he totuudenmukaisesti ilmoittivat Titovin laskeutuneen laskuvarjolla avaruusaluksesta erillään eikä ennätystä hyväksytty. Näin ennätyksen sai seuraavana vuonna John Glenn alle viiden tunnin lennollaan.
Lennolla kärsimästään pahoinvoinnista huolimatta Titovin ei todettu kärsivän mistään haittavaikutuksista vaikka osa avaruusohjelman lääkäreistä olivat jopa pelänneet näin pitkän lennon johtavan jopa vammautumiseen. Myöhemmin avaruussairauden todettiin olevan tavanomainen ja vaaraton ilmiö, joka ilmenee noin kolmasosalla kaikista avaruuslentäjistä. Ironista kyllä, oireet yleensä poistuvat ensimmäisen avaruudessa vietetyn vuorokauden jälkeen missä vaiheessa Titovin lento jo päättyi .


title: Vostok 2

text: Lennosta julkaistiin myös pitkälti propagandallinen elokuva lokakuussa 1961. Huomattavaa elokuvassa on lähinnä se, että elokuvassa kuvattu avaruusaluksen malli poikkesi huomattavasti todellisuudesta. Oletettavasti tämä oli kuitenkin tarkoituksenmukaista, jotta aluksen suunnitelmat eivät pääsisi tätä kautta leviämään länsimaihin. Elokuva keskittyi muutenkin propagandistiseen sisältöön teknisten tietojen sijasta.


title: Vostok 2

text: Kuten hänen edeltäjänsä Juri Gagarin, German Titov ei koskaan palannut avaruuteen. Hänet siirrettiin lennon jälkeen Spiral-avaruuslentokone-ohjelmaan, mutta tämä ei koskaan johtanut mihinkään ja Titov ei tämän jälkeen palannut avaruusohjelmaan.


title: Vostok 3

text: Vostok 3 oli järjestyksessään Neuvostoliiton kolmas avaruuslento (11.–14. elokuuta 1962). Vostok 3 suoritti yhteislennon Vostok 4:n kanssa. Tämä oli ensimmäinen kerta kun Maan kiertoradalla oli yhtä aikaa kaksi miehitettyä avaruusalusta.


title: Vostok 3

text: Vostok 3:n ja Vostok 4:n yhteislento oli alun perin haluttu suorittaa jo alkuvuodesta 1962, jotta se olisi jättänyt varjoonsa amerikkalaisen John Glennin matkan Maan kiertoradalle. Lentoja oli kuitenkin pakko lykätä loppukesään, ja Vostok 3 pääsi lopulta matkaan 11. elokuuta 1962. Alusta lensi kosmonautti Andrijan Nikolajev. Vostok 4 kyydissään Pavel Popovitš nousi avaruuteen seuraavana päivänä. Nikolajev kiersi maapallon 64 kertaa, lentokorkeuden ollessa 166 kilometrin ja 218 kilometrin välillä. Lento kesti noin 94 tuntia. Neuvostoliittolaiset harjoittelivat kahden aluksen kohtaamista avaruudessa myöhemmin tulevia alusten telakointeja varten. Niitä puolestaan tarvittaisiin avaruusaseman käytössä.


title: Vostok 3

text: Neuvostoliiton onnistuneesti suorittama avaruusalusten kaksoislento tuli amerikkalaisille yllätyksenä. Nasassa ei ollut osattu odottaa, että venäläiset kykenisivät lähettämään kaksi alusta lähes samanaikaisesti ja hoitamaan niiden lennonjohdon.


title: Taikinamarja

text: Taikinamarja ("Ribes alpinum") on punaisia marjoja tuottava 80–160 senttimetrin korkuinen pensas. Se muistuttaa punaherukkaa, mutta sen marjat ovat melko mauttomat. Taikinamarjan aromi on melko karvas, ja marja on pehmeä. Taikinamarjaa kasvaa villinä Etelä- ja Keski-Suomen lehtimetsissä, mutta sitä on käytetty myös koristekasvina. Pensaaseen tulee keväällä lehdet hyvin aikaisin, Suomen etelärannikolla jo huhtikuun lopulla, joten se sopii esimerkiksi kevätsipulikukkaryhmien taustalle. Taikinamarja sopii myös aita- ja aidannepensaaksi, koska se on nopeakasvuinen, hyvin leikkausta kestävä ja viihtyy sekä auringossa että varjossa.


title: Taikinamarja

text: Taikinamarjoja tavataan kaikkialla Euroopassa, Kaukasuksella, länsi-Turkissa ja Marokossa.


title: Taikinamarja

text: Taikinamarjoja kasvaa jokien läheisyydessä, metsien reunoilla, ahoilla, sekametsissä ja valoisilla paikoilla.


title: Taikinamarja

text: Taikinamarja kasvaa noin 1,5 metriä pitkäksi. Sen oksat ovat paksuja, lehteviä ja tiheitä. Lehdissä on kolme lapaa. Lehdet ovat tummanvihreitä ja kiiltäviä ja pituudeltaan jopa 4 senttimetriä pitkiä. Lehden toinen puoli on kevyt ja sileä. Kukat ovat vihertävän keltaisia. Varret ovat täynnä harjaksia. Kukinnoissa on 1-5 hedettä (koirailla) tai 15-30 emiä (naarailla). Marjat ovat vaaleanpunaisia ja kooltaan 6-8 millimetriä. Ne ovat syötäviä ja maultaan jauhoisia.


title: Lucius Calpurnius Piso

text: Lucius Calpurnius Piso oli monen roomalaisen nimi, joista kolme oli merkittävämpiä:Muita:


title: Diadeemi

text: Diadeemi (, otsanauha) oli alkujaan valkoinen kunnianauha, Dionysoksen tunnus. Se voitiin antaa esimerkiksi voittoisalle urheilijalle. Siitä tuli sittemmin kuninkaan arvovallan tunnus. Valkeaa koristeellista nauhaa käytti esimerkiksi Aleksanteri Suuri ja sitä tarjottiin Julius Caesarille 44 eaa.


title: Diadeemi

text: Myöhemmin diadeemilla alettiin tarkoittaa kruunua, erityisesti pyöreän muotoista. Diadeemiksi voidaan sanoa myös naisten käyttämää otsalle sijoitettua puolikruunua, tiaraa. Sanan diadeemi suomenkielinen vastine on otsaripa tai otsavanne.


title: Umpiputki

text: Umpiputki oli karjalaisten tuntema taikakalu, sormenpaksuinen kuparinen tai pronssinen putki, jossa on päärmeet päissä. Putki roikkuu yleensä renkaassa tietäjän voimavyössä, ja on sen olennaisen tärkeä osa.


title: Umpiputki

text: Kansanperinteen mukaan umpiputken kantajia kunnioitettiin. Ihmisestä voitiin sanoa, että älä mene sille isottelemaan, koska sillä on umpiputki vyöllä. Umpiputken kantajaa ja koko hänen sukuaan voitiin kutsua umpiputken suvuksi. Kalevalaisessa runoudessa umpiputki tunnetaan myös noidannuolen roolissa. Noita heittää umpiputken ihmiseen, joka vahingoittuu.


title: Umpiputki

text: Umpiputkista on vuoltu lastuja eläinten sairauksiin. Umpiputken lävitse on laskettu vettä, jolla on parannettu sairaita. On kuitenkin todennäköistä, etteivät nämä olleet umpiputken pääasiallisia merkityksiä. Umpiputken alkuperäinen merkitys lienee unohtunut. Se voi kuitenkin liittyä merkityksiin, joita on ollut muissa kulttuureissa pitkillä luilla, jotka olivat samaan tapaan onttoja taikaesineitä.


title: Umpiputki

text: Umpiputkea voitiin pyytää loitsussa Ukko ylijumalalta:


title: Bono

text: Paul David Hewson, taiteilijanimeltään Bono (s. 10. toukokuuta 1960 Dublin, Irlanti) on irlantilainen muusikko ja lauluntekijä, joka tunnetaan parhaiten rock-yhtye U2:n laulajana ja keulahahmona. Bono sanoittaa suuren osan U2:n kappaleista, ja hänen sanoituksissaan esiintyviä yleisiä teemoja ovat muun muassa uskonto, henkilökohtaiset elämänkokemukset sekä yhteiskunnalliset ja poliittiset sisällöt. Erityisesti U2:n uran varhaisessa tuotannossa hänen sanoituksensa olivat suuressa roolissa vaikuttamassa yhtyeen musiikin kapinoivaan ja hengelliseen tyyliin.


title: Bono

text: Bono tunnetaan yhteiskunnallisesta ja poliittisesta aktiivisuudestaan erityisesti ihmisoikeusasioissa.