title: Neste (yritys)

text: Yhtiön uusiutuvien raaka-aineiden valikoimaan kuuluvat elintarviketeollisuuden ja kalanjalostuksen rasvajäte, kasviöljynjalostuksen tähteett steariini ja rasvahappotisle (esimerkiksi PFAD), tekninen maissiöljy, palmuöljy, rypsiöljy, camelinaöljy, jatrophaöljy, soijaöljy ja mäntyöljypiki. Kaikki yhtiön käyttämät uusiutuvat raaka-aineet ovat jäljitettyjä. Kasviöljyt jäljitetään viljelmille ja jätteet ja tähteet niiden syntypaikoille, tyypillisesti tuotantolaitoksille.


title: Neste (yritys)

text: Helmikuussa 2014 Talouselämä-lehti valitsi Neste Oilin uusiutuvan polttoaineen 2000-luvun mullistavimmaksi suomalaiseksi bisnesinnovaatioksi.


title: Neste (yritys)

text: Neste käynnisti Singaporessa marraskuussa 2010 maailman suurimman uusiutuvaa dieseliä valmistavan laitoksen, jonka tuotantokapasiteetti on 800 000 tonnia vuodessa. Laitos käyttää raaka-aineena palmuöljyä sekä muita uusiutuvia raaka-aineita, ja sen investointikustannukset olivat 550 miljoonaa euroa. Toinen vastaavan kokoinen laitos käynnistettiin Rotterdamissa syyskuussa 2011. Laitoksen investointikustannukset olivat 670 miljoonaa euroa.


title: Neste (yritys)

text: Erityisesti Greenpeace on arvostellut palmuöljyn käyttöä sen ympäristövaikutuksien takia.


title: Neste (yritys)

text: Neste on sitoutunut käyttämään ainoastaan vastuullisesti tuotettua palmuöljyä. Kaikki yhtiön käyttämä raakapalmuöljy on ollut kokonaan jäljitettävää vuodesta 2007 ja 100-prosenttisesti sertifioitua vuodesta 2013.


title: Neste (yritys)

text: Marraskuussa 2013 RSPO luovutti Neste Oilille maailman ensimmäisenä yhtiönä entistä vaativamman sertifiointijärjestelmän mukaisen RSPO-RED-toimitusketjusertifikaatin.


title: Neste (yritys)

text: Huhtikuussa 2013 Neste aloitti yhteistyön metsäkadon torjuntaan keskittyvän TFT-organisaation (The Forest Trust) kanssa.


title: Neste (yritys)

text: Raakapalmuöljyn merkitys Nesteen raaka-ainevalikoimassa on pienentynyt viime vuosina. Vuonna 2016 sen osuus oli enää alle 20 prosenttia Nesteen uusiutuvien raaka-aineiden käytöstä. Vuonna 2016 Nesteen sertifioidun raakapalmuöljyn käyttö pieneni 516 000 tonniin. Tämä vastaa 0,8 % maailman palmuöljyn käytöstä ja 5 % biopolttoaineteollisuuden käytöstä.


title: Neste (yritys)

text: Neste on merkittävä öljytuotteiden markkinoija ja myyjä Suomessa. Tuotevalikoimaan kuuluvat bensiini, diesel, uusiutuva diesel, kevyt ja raskas polttoöljy, voiteluaineet, nestekaasu, lentopetroli, rikki ja liuottimet. Tuotteita myydään asemaverkoston kautta sekä suoratoimituksina ammattiliikenne-, teollisuus-, maatalous- ja lämmitysasiakkaille sekä jälleenmyyntiin.


title: Neste (yritys)

text: Nesteen huoltoasemat toimivat Suomessa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Venäjällä Pietarin alueella. Yhtiön huoltoasemaketju on Suomen suurin. Ketjussa on useita asemaverkostoja: "Neste", miehittämättömät "Neste Express" -asemat sekä raskaan liikenteen "Neste Truck" -asemaverkosto.


title: Neste (yritys)

text: Suomen ralli tunnetaan nykyään nimellä Neste Rally Finland. Neste on toiminut rallien pääsponsorina jo vuodesta 1994. Neste Rally Finland on Suomen Jyväskylässä kesäisin ajettava ralliautoilun MM-sarjan osakilpailu.


title: Objective-C

text: Objective-C -ohjelmointikieli on Brad J. Coxin 1980-luvun puolivälissä kehittämä ja nykyään Applen käyttämä ohjelmointikieli. Se on pieni oliolaajennus C-ohjelmointikieleen. Oliomalli on otettu Smalltalkista.


title: Objective-C

text: Objective-C:n kehittivät pääasiassa Brad Cox ja Tom Love 1980-luvun alussa Stepstone-yhtiössään. Molemmat olivat tutustuneet Smalltalkiin ITT Technical Instituten ohjelmistotekniikkakeskuksessa 1981. Cox alkoi lisätä C-kääntäjään ominaisuuksia Smalltalkista. Loven puolestaan palkkasi Schlumberger Research 1982. He perustivat myöhemmin Productivity Products Internationalin myymään tuotettaan.


title: Objective-C

text: Cox julkaisi kielen kuvauksen 1986 kirjassaan "Object-Oriented Programming, An Evolutionary Approach".


title: Objective-C

text: Objective-C:n Smalltalk-perusta näkyy syntaksissa ja käytettävässä termistössä. Siinä missä Simulasta objektimallinsa lainanneessa C++:ssa "kutsutaan luokan jäsenfunktioita", Objective-C:ssä niille "lähetetään viestejä." Objective-C:ssa metodeille käytetään aina ajonaikaista sidontaa.


title: Objective-C

text: Vuonna 1988 Applelta lähteneen Steve Jobsin NeXT lisensoi Objective-C:n StepStonelta ja julkaisi kääntäjän ja kirjastot, joihin NeXTStepin käyttöliittymä perustui, sekä käyttöliittymäeditorin.


title: Objective-C

text: Objective-C:tä käytetään Mac OS X, iOS ja GNUstep -ympäristöissä, jotka molemmat perustuvat OpenStep-standardiin. Tämä käyttö on peräisin NeXTSTEP-käyttöjärjestelmästä, joka oli perustana Applen uuden sukupolven käyttöjärjestelmälle. GNU-projektin GCC sisältää Objective-C-kääntäjän.


title: Objective-C

text: Eräät NeXTStepin käyttöliittymään ihastuneet vapaiden ohjelmistojen puolestapuhujat alkoivat kehittää omaan versiotaan avoimeen OpenStep-standardiin perustuvasta käyttöliittymästä 1990-luvun alkupuolella. Dennis Glatting kirjoitti GNU-projektin gnu-objc-kirjastot 1992.


title: Objective-C

text: Apple osti NeXTin vuonna 1996 ja käytti OpenStepia uuden Mac OS X -käyttöjärjestelmänsä perustana. Suurin osa Applen Cocoa API:sta perustuu OpenStepiin ja se on nykyisin suurin Objective-C:tä käyttävä kehitysympäristö.


title: Encyclopédie

text: Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers () oli varhainen Ranskassa vuodesta 1751 alkaen julkaistu tietosanakirja. Sen viimeiset osat julkaistiin vuonna 1772.


title: Encyclopédie

text: Vuosien 1782 ja 1832 välillä julkaistiin laajennettu 66 osaa käsittänyt painos. Se oli 1800-luvun yksi suurimpia ja huomattavimpia kirjallisia hankkeita. Tämän ajalleen jättimäisen teoksen teko työllisti tuhat työntekijää ja 2 250 avustajaa. Teoksesta otettiin 4 250 kappaleen painos – luku oli suuri 1800-luvun teokselle, sillä tuolloin painosmäärät ylittivät harvoin 1 500 kappaletta. "Encyclopédie" maksoi 1 000 livreä aikana, jolloin palvelijattaren vuosipalkka oli kolmekymmentä livreä, ammattityömiehen sata livreä ja kirkkoherran viisisataa livreä.


title: Encyclopédie

text: "Encyclopédiella" oli merkittävä osa siinä älyllisessä kuohunnassa, joka johti lopulta Ranskan vallankumoukseen. Sen tekijöillä oli kaksi päämäärää: luonnontieteellisen maailmankuvan ja tieteen saavutusten esitteleminen sekä valistusaatteen levittäminen taikauskon tilalle.


title: Encyclopédie

text: "Encyclopédie" sai alkunsa brittiläisen Ephraim Chambersin "Cyclopaedian" ranskankielisestä käännöksestä. Käännöksen teki Ranskassa asunut englantilainen John Mills. Hän aloitti työn vuonna 1743 ja sai sen päätökseen vuonna 1745. Häntä auttoi saksalainen Gottfried Sellius, joka oli asettunut Pariisiin toimittuaan sitä ennen professorina Hallessa ja Göttingenissä.


title: Encyclopédie

text: Käänöstyön tekijät pyysivät kuninkaallista kirjanpainajaa André Le Bretonia julkaisemaan teoksen ja ottamaan huomioon Ranskan lait, joihin he ulkomaalaisina eivät olleet perehtyneet, sekä pyytämään teokselle kuninkaallista painolupaa. Le Breton hankki luvan, mutta ainoastaan omiin nimiinsä. Mills valitti tästä, ja Le Bretonin täytyi myöntää muodollisesti, että lupa kuului Millsille. Tällä ei kuitenkaan ollut merkitystä, sillä Le Breton piti edelleen huolen siitä, ettei Mills tuntenut kaikkia lain kiemuroita painamiseen liittyen. Mills myöntyi antamaan osan oikeudesta Le Bretonille, ja niin toukokuussa 1745 kirja saatiin painosta nimellä "Encyclopédie ou dictionnaire universel des arts et des sciences". Siinä oli neljä osaa, viides kuvasivuista koostunut osa, sekä sanasto tai luettelo artikkeleista ranskaksi, latinaksi, saksaksi, italiaksi ja espanjaksi ja edelleen hakemisto näistä kielistä ranskaan niin, että mikä tahansa artikkeli oli löydettävissä.


title: Encyclopédie

text: Jean Paul de Gua de Malves, Ranskan collegen filosofian professori, alkoi osallistua toimittamiseen lähinnä korjatakseen virheitä ja lisätäkseen uusia löytöjä. Hän esitti kuitenkin teoksen lähes täydellistä uudelleenkirjoittamista, ja hankki avuksi useita oppineita miehiä ja taiteilijoita. Näihin kuuluivat muun muassa Louis, Condillac, Jean le Rond d’Alembert ja Denis Diderot. Kustantajat eivät kuitenkaan pitäneet häntä tarpeeksi maineikkaana, jotta se olisi taannut menestyksen. Näin he vetivät luottamuksensa takaisin ja vastustivat usein de Guan suunnitelmia liian kalliina. De Gua kyllästyi riitoihin ja luopui tehtävästä.


title: Encyclopédie

text: Julkaisijat antoivat johtotehtävän Diderot’lle. Hänen suosituksenaan toimi hänen hyvän vastaanoton saanut kuusiosainen teoksensa "Dictionnaire universel de médecine" (Pariisi 1746–1748). Se oli käännös Robert Jamesin teoksesta "A Medicinal Dictionary", jonka ranskannos oli tehty Eidousin ja François-Vincent Toussaintin avustuksella.


title: Encyclopédie

text: Diderot’lle ehdotettiin, että teoksesta tehtäisiin luonteeltaan samanlainen. Hän kuitenkin suostutteli kustantajat siihen, että teoksesta tehtäisiin paljon omaperäisempi ja kattavampi. Diderot palkkasi nuoren matemaatikon d’Alembertin vastaamaan matematiikkaa käsittelevistä artikkeleista. Artikkelien kirjoittajina oli suuri määrä eri alojen asiantuntijoita.


title: Encyclopédie

text: Vuonna 1750 teoksen koko nimi oli "Encyclopédie, ou Dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers, par une société de gens de lettres, mis en ordre par M. Diderot de l’Académie des Sciences et Belles-Lettres de Prusse, et quant à la partie mathématique, par M. d’Alembert de l’Académie royale des Sciences de Paris, de celle de Prusse et de la Société royale de Londres." Otsikkosivua muutettiin sitä mukaa kun d’Alembert päätti lisätä otsikkoon uusia määritteitä.


title: Encyclopédie

text: "Encyclopédie" käsitti 28 osaa, 71 818 artikkelia ja 2 885 kuvaa. D’Alembert jätti projektin ennen sen valmistumista, ja viimeiset osat olivat puhtaasti Diderot’n tuotteita. Monet Ranskan valistusajan tunnetuimmista henkilöistä osallistuivat tietosanakirjan tekemiseen, mukaan lukien Voltaire, Rousseau ja Montesquieu.


title: Encyclopédie

text:
Tietosanakirjan kirjoittajat halusivat, että se tuhoaisi taikauskon ja tarjoaisi pääsyn inhimilliseen tietoon.
Sisällöltään se oli valistusajan tyypillisen ajattelun ja uskomusten yhteenveto. Kirja oli myös suunnaton kooste aikansa tekniikasta, ja se kuvasi perinteisiä käsityöläisten työkaluja ja menetelmiä. Suuri osa tiedosta oli otettu teoksesta "Descriptions des Arts et Métiers" .


title: Encyclopédie

text: Neutraalin tiedon lisäksi teokseen oli kuitenkin myös piilotettu huomattava määrä kritiikkiä yhteiskuntajärjestystä kohtaan. Tuohon aikaan julkaisut sensuroitiin tarkasti. Kirjoittajien oli piilotettava kritiikkinsä neutraaleihin hakusanoihin niin, että lukijaa opastettiin siirtymään hakusanoista toiseen, ja samalla selvisi kritisoitu asia ja kritiikin kohde. Menetelmä itsessään oli selitetty hakusanassa "Encyclopédie". Kritiikin piilottamista tehtiin niinkin, että artikkeli oli teeskennellyn naiivi tai liioitteleva. Niinpä lapsen kuolemasta todettiin, että aidon kristityn on iloittava lapsensa kuolemasta, koska kuolema suo lapselle ikuisen autuuden. Nykyajan lukijan on joskus vaikea ymmärtää tällaisten lauseiden takana olevaa ajatusta.


title: Encyclopédie

text: "Ancien régimen" Ranskassa teos sai aikaan suuren määrän ristiriitoja. Tämä johtui ennen kaikkea teoksen uskonnollisesta suvaitsevaisuudesta. Tietosanakirja ylisti protestanttisia ajattelijoita ja haastoi katolisuuden opit. Ensimmäinen kriisi seurasi jo vuonna 1752, jolloin Sorbonnen yliopisto hyväksyi apotti de Pradesin teologian alan väitöskirjan, joka sittemmin julistettiin harhaoppiseksi. Syynä pidettiin "Encyclopédieta". Teoksen tuolloin ilmestyneet kaksi osaa takavarikoitiin ja niiden myyminen kiellettiin Sen syytettiin tuhoavan kuninkaallisen auktoriteetin, sekä saavan aikaan itsenäistä ajattelua, kapinahenkeä, tapojen turmelusta, uskonvastaisuutta ja epäuskoa. Työ kuitenkin jatkui, sillä kirjalla oli monia korkea-arvoisia tukijoita. Jatko-osat toimitettiin tilaajille salaa, kun ne ilmestyivät 1765. Takavarikoidut osat saatiin vapaaksi kuuden vuoden kuluttua.


title: Encyclopédie

text: "Encyclopédie" esitteli inhimillisen tiedon esitysjärjestelmän, tiedon taksonomian eli jaottelun, jonka inspiraationa toimi Francis Baconin "Advancement of Knowledge". Sen kolme päähaaraa olivat ”muisti” eli historia, ”järki” eli filosofia ja ”mielikuvitus” eli runous. On huomattavaa, että teologia on sijoitettu filosofian alaisuuteen, sillä keskiajalla asetelma oli toisin päin, eli filosofia oli sijoitettu teologian alaisuuteen. Historiantutkija Robert Darnton on katsonut, että uskonnon luokittelu inhimillisen järjen alaisuuteen, sen sijaan että se olisi tiedon lähde itsessään, oli merkittävä tekijä kirjaan liittyneissä erimielisyyksissä. Voidaan myös havaita, että "Science de Dieu", ”jumaluusoppi”, on sijoitettu ainoastaan muutaman haaran päähän aiheista "Divination", ”ennustaminen”, ja "Magie noire", ”musta magia”.


title: Encyclopédie

text: "Encyclopédien" tunnettuja avustajia eri aihealueilla olivat muun muassa:"Encyclopédie" numeroina:Painos: 4 250 kappaletta. Aikansa kirjatuotantoon ja myyntihintaan nähden teosta myytiin hyvin. 1700-luvulla yksiosaistenkin teosten painosmäärä jäi yleensä alle 1 500 kappaleen.


title: Œ

text: Œ (œ) on kirjain, ligatuuri, joka on muodostettu yhdistelemällä kirjaimet O ja E. Sitä käytettiin alun perin keskiaikaisessa latinassa eräissä kreikkalaisperäisissä lainasanoissa, joissa kirjaimet o ja e oli alun perin kirjoitettu erillisinä.


title: Œ

text: Nykyään kirjainta Œ käytetään muun muassa ranskassa eräissä tapauksissa /œ/-tai /ø/ -äänteen merkkinä. Nämä molemmat ovat suomen ö:n tapaisia vokaaleja, joista kuitenkin /œ/ on selvästi avoimempi. Ranskassa "œ":n jäljessä on useimmiten kirjain "u", mutta myös yhdistelmät "œu" tai "eu" lausutaan samoin kuin pelkkä "œ". Kirjain œ esiintyy melko harvoissa sanoissa, joista eräitä tavallisimpia ovat "œil" (silmä), "sœur" (sisar), "cœur" (sydän), "œuf" (muna) ja "bœuf" (härkä). Eräissä lainasanoissa, varsinkin lääketieteellisissä termeissä, se esiintyy myös e-äänteen merkkinä kuten "cœliaque" (keliakia). Maantieteessä esimerkiksi maakunta Kambodžassa Kâmpóng Spœ.


title: Œ

text: Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa œ:tä käytetään suomen ö:n tapaisen, mutta avoimemman vokaalin merkkinä.


title: Œ

text: Kirjaimia Œ ja œ ei ole ASCII-merkistössä, mutta Unicodessa niiden koodiarvot ovat U+0140 ja U+0156. PC-koneilla Œ saadaan aikaan pitämällä alt-näppäintä alhaalla ja painamalla numeronäppäimistön näppäimiä 0140, œ taas vastaavasti pitämällä alt-näppäin alhaalla ja painamalla numeronäppäimistön näppäimiä 0156.


title: Henkiraha

text: Henkiraha eli henkivero ( tai "personell utskyld") oli Ruotsissa ja Suomessa aiemmin käytetty henkilökohtainen vero, jonka kantaminen merkittiin henkikirjaan. Henkirahan suuruus oli riippumaton henkilön tuloista, mutta siitä saattoi saada vapautuksen useilla eri perusteilla.


title: Henkiraha

text: Henkiraha otettiin Ruotsissa ja Suomessa käyttöön vuonna 1634, kun 1625 maksettavaksi määrätyn leipäviljan myllytulli-nimisen kulutusveron periminen ei käytännössä onnistunut. Jokaisen aatelittoman täysi-ikäisen kruunun alamaisen tuli maksaa henkirahaa vuosittain kruunulle tuloistaan ja omaisuudestaan riippumatta. Vähitellen tästä verosta vapautettiin monia väestöryhmiä.


title: Henkiraha

text: Vanha henkirahajärjestelmä korvattiin Suomessa vuonna 1865 käyttöön otetulla uudella henkirahalla, jolla korvattiin muitakin veromuotoja:


title: Henkiraha

text: Uusi henkiraha piti jokaisen 16–63-vuotiaan naisen ja miehen maksaa valtiolle vuosittain ikään ja säätyyn katsomatta. Se oli tuloista ja omaisuudesta riippumaton kiinteä maksu. Henkirahan suuruus oli vuosina 1865–1914 kaksi markkaa mieheltä ja yksi markka naiselta. Vuosina 1915–1916 vero oli kaksinkertainen ja lopulta vuosina 1918–1925 kaikki 18–64-vuotiaat naiset ja miehet maksoivat henkirahaa viisi markkaa vuodessa.


title: Henkiraha

text: Henkirahan maksamisesta oli vapautettu vaivaishoidolta elatusta saavat ja vaivaista isää, äitiä tai sukulaista elättävät henkilöt. Veroa ei myöskään tarvinnut maksaa sen, jolla oli vähintään kolme alle 10-vuotiasta lasta tai viisi alle 16-vuotiasta lasta.


title: Henkiraha

text: Kuusamon pitäjän täysi-ikäiset asukkaat maksoivat vain puolet henkirahasta. Kokonaan verosta oli vapautettu asukkaat Enontekiöllä, Kittilässä, Sodankylässä, Kuolajärvellä, Inarissa ja Utsjoella sekä Suomen sotaväen miehistö ja Suomessa asuvat ulkomaalaiset, joihin luettiin myös venäläiset.


title: Henkiraha

text: Henkirahan periminen lopetettiin Manner-Suomessa vuoden 1924 lopussa ja Ahvenanmaalla 23. huhtikuuta 1925. Evankelis-luterilaiset seurakunnat kantoivat henkirahaa vuoteen 1945 asti. Ruotsissa veron periminen lopetettiin vuonna 1938.


title: Jenni Mikkonen

text:
Jenni Johanna Mikkonen (o.s. Honkanen; s. 24. helmikuuta 1980, Lahti) on Lahden Vesisamoilijoita edustava kilpameloja. Hän kilpailee pääasiassa kajakkiyksiköiden 200 ja 500 metrin matkoilla. Hänet on valittu Suomen Kanoottiliiton Vuoden ratamelojaksi vuonna 2002 yhdessä kaksikkoparinsa Filippa Sjöbergin kanssa. Vuonna 2004 hänet nimitettiin Vuoden ratamelojaksi ja samalla lajin parhaana Vuoden melojaksi. Lahden kaupungin Vuoden urheilijaksi Honkanen on nimitetty vuosina 2004 ja 2005. Jenni Mikkosen aviomies Kalle Mikkonen on myös maajoukkuemeloja.
MM Cup kokonaiskilpailu 2012, 2. sija


title: Syntyinen

text: Syntyinen oli karjalaisessa kansanperinteessä esiintyvä henkiolento, jolla tarkoitettiin yleensä suvun vainajien palvottuja sieluja, joskus myös kristittyjä pyhimyksiä. Ensin mainittu merkitys on ilmeisesti alkuperäinen, jälkimmäinen myöhempää kerrostumaa. Vienan-Karjalassa "syntyset" tarkoittaa vainajalaa, sananmukaisemmin vainajien joukkoa. Suvun vainajia kutsuttiin myös omakuntaisiksi. Myös ihmisen Luonto eli suojelushaltija on ilmeisesti syntyinen – ainakin sitä sanottiin "synnyksi".


title: Syntyinen

text: Syntyiset asuivat vainajalassa eli Tuonelassa, ja näiden joukko tavallaan muodosti Tuonelan. Syntyisiltä pyydettiin yleensä apua erilaisiin ongelmiin. Kuolinitkuissa eli kuolemantapauksen ja vainajan vuoksi lauletuissa itkuvirsissä kerrottiin tai toivotettiin, että syntyiset veisivät vainajan hyvään ja kauniiseen vainajalaan.


title: Friisit

text: Friisit ovat Pohjanmeren rannoilla asuva friisin kieltä puhuva kansa, joiden alkuperäinen asuma-alue sijoittuu sekä Alankomaiden, Saksan että Tanskan alueelle. Friisien asuttama alue tunnetaan nimellä Friisia.


title: Friisit

text: Friisien asuma-alue Friisia, on hallinnollisesti jaettu Länsi-, Itä- ja Pohjois-Friisiaan. Länsi-Friisia on laaja historiallinen alue Alankomaiden pohjoisosassa Vlie- ja IJ-jokien välissä. Länsi-Friisinmaan itäpuolella sijaitsee Friisinmaan provinssi. Saksassa Ala-Saksin osavaltiossa Pohjanmeren rannoilla sijaitsee Itä-Friisia, joka yhdistää Länsi-Friisian Pohjois-Friisiaan. Itä-Friisiassa sijaitsevat Aurich, Leer, Wittmund ja Emdenin kaupunki. Pohjois-Friisiaksi lasketaan alueita Schleswig-Holsteinista ja Tanskalle kuuluvasta Etelä-Juutinmaasta.


title: Friisit

text: Friisien alkuperästä ei ole tarkkaa tietoa. Todennäköisesti heidän esi-isänsä tulivat alueelle Pohjois-Saksasta tai jopa Skandinaviasta saakka. Ensimmäiset kirjalliset maininnat friiseistä ovat roomalaisista lähteistä, joissa heidät luokitellaan samaan joukkoon muiden germaanisten heimojen kanssa. Friisit ovat tiettävästi ainoa etninen ryhmä, jotka ovat kulkeneet samalla nimellä noista päivistä saakka nykypäivään. Roomalaiset valloittivat friisien asuinalueet vuonna 28, mutta friisit kapinoivat ja voittivat roomalaiset kuusitoista vuotta myöhemmin Baduhennawoodin taistelussa. Friisit olivat merenkävijäkansaa ja Pohjanmeri tunnettiinkin roomalaisten aikoihin nimellä "Mare Frisia". Saksit lähtivät Englannin valloitusretkilleen friisien asuttaman alueen kautta ja on todennäköistä, että heidän joukkoonsa liittyi friisejäkin. Friisejä muutti myös alueille Pohjanmeren rannikolla, jotka olivat tyhjentyneet saksien lähdön jälkeen.


title: Friisit

text: 600-luvulla friisit perustivat Friisian kuningaskunnan, joka säilyi itsenäisenä vuoteen 734 saakka, jolloin frankit kukistivat sen Boarnin taistelussa. Friisit kapinoivat myöhemmin useampaan otteeseen, mutta kaikki yritykset kukistettiin ja itsenäistä friisien johtamaa valtiota ei enää syntynyt. Friisit kuuluivat myöhemmin useampaan valtakuntaan ja heidän aiemmin yhtenäinen asuinalueensa hajaantui. Monet friisit muuttivat asuinalueiltaan Irlantiin, Asturiaan ja Galiciaan, sekä muualle Eurooppaan. Färsaariin kuuluvan Suðuroyn saaren asukkaat käyttävät itsestään joissain yhteyksissä nimitystä "Frísarnir í Akrabergi", eli Akrabergin friisit, mikä saattaa johtua saarelle aikoinaan muuttaneista friiseistä.


title: Friisit

text: Nykyisin friisien asuma-alue on pirstaloitunut ja kaksi kolmesta friisikielestä, itäfriisi ja pohjoisfriisi, ovat vaarassa hävitä. Friisiläinen kulttuuri on kuitenkin säilynyt suhteellisen voimakkaana Alankomaissa ja etenkin Friisinmaan provinssissa. Alue onkin nykyisin friisiläisten kulttuurillinen keskus.


title: Friisit

text: Friiseillä on pitkät perinteet luistelun saralla ja nykyisin etenkin pikaluistelussa. Hyvä esimerkki tästä on Elfstedentocht, joka pidetään Friisinmaalla. Laskuveden aikaan harrastetaan "Wadlopenia", eli lenkkeilyä mudassa. Toisin kuin muut alueen kansat, friisit juovat enemmän teetä kuin kahvia. Tämä tapa on yleinen etenkin itäfriisin puhujien keskuudessa.


title: Luonto (mytologia)

text:
Luonto oli karjalaisten vanhan käsityksen mukaan ihmisen (tai ehkä muunkin persoonan omaavaksi koetun asian tai ilmiön) suojelushaltija. Tämän olennon nimestä on tullut sekä ympäristöä tarkoittava sana luonto että perustavanlaatuisia ihmisen tai eläimen henkisiä piirteitä tarkoittava sana luonne.
Luonto vastaa hieman kristinuskon suojelusenkeliä. Jokaisella ihmisellä on luonto, joka seuraa häntä suojellen ja tuoden onnea. Voimakasluontoiset ihmiset eli ne, joilla on voimakas luontohaltija, menestyvät usein paremmin kuin heikkoluontoiset. Luonto esiintyy toisinaan ihmisen kaksoisolentona. Luonto voi kulkea ihmisen edellä ikään kuin ihmisen kuvajaisena. Tällä tavoin on selitetty etiäisiä.


title: Luonto (mytologia)

text: Luonto saattaa olla suvun kantavanhempi, syntyinen, joka on peräisin vainajalasta. Aihetta tutkineen Martti Haavion mukaan tämä vainajala saattaisi olla veden alla. Sanoilla "luonto" ja "synty" on samankaltainen etymologia, luonto tarkoittaa luotua, synnytettyä.


title: Luonto (mytologia)

text: Lapsi saa oman luontonsa vasta ensimmäisten hampaiden puhkeamisen tai nimenannon aikaan. Sitä ennen lasta erityisesti uhkaavat yliluonnolliset pahat voimat, kuten henkiolennot ja kateet. Äidin täytyy olla lapsen kanssa jatkuvasti, että pahat olennot eivät voisi vahingoittaa lasta. Vastasyntynyt on haavoittuvimmillaan, joten lapsi on täytynyt synnyttää salassa. Tämän vuoksi lapset on usein synnytetty saunassa.


title: Luonto (mytologia)

text: Jos ihmisellä on heikko luonto, hän voi loitsuin kutsua itselleen luontoa tai karaista ja voimistaa luontoaan. Luontoa kutsuttiin myös kateita, vihollisia ja sairauksia vastaan, ja antamaan lisää ruumiillisia, henkisiä tai yliluonnollisia kykyjä. Loitsuissa luontoa kutsutaan nousemaan lovesta ja syvästä paikasta, ilmeisesti vainajalasta. Luontoa kutsutaan usein myös haon eli uppopuun alta. Tämä kertoo Martti Haavion mukaan siitä, että lovi sijaitsee veden pohjan alapuolella samaan tapaan kuin saamelaisten Saivo-vainajala. Joskus taas luontoa kutsutaan nousemaan "haudan alta", joka sekin viittaa siihen, että luonto on vainajalasta. Erään tiedon mukaan luontoaan saattoi karaista siten, että kohotti juhlayönä järvestä hakoa ja kutsui loitsulla luontoaan. Luontoa puhuteltaessa hänet ilmaistaan usein haltijaksi ja "synnyksi". Tässä synty merkitsee joko myyttistä syntyä, esi-isän sielua syntyistä tai molempia.


title: Luonto (mytologia)

text: Esimerkkejä loitsuista:


title: Luonto (mytologia)

text: Ihminen on sananmukaisesti "haltioissaan", kun hänen haltijansa eli luontonsa hallitsee häntä. Haltioissaan oleva on esimerkiksi töissään tai tavoitteissaan kiihkeä tai fanaattinen. Tietäjät saattoivat tavoitella haltioitumisen tilaa yliluonnollisissa toimissaan, kuten sairauksien parantamisessa.


title: Luonto (mytologia)

text:
Ihmisen haltija voi lähteä pitkäksi aikaa pois ihmisen luota. Tällöin ihminen on "haltijaton" eli onneton, sairas tai masentunut. Haltijaton on usein kalpea eli veretön, verevyytensä menettänyt. Haltija voi myös jäädä ihmisestä jälkeen, jos tämä siirtyy nopeasti ja pitkiä matkoja.
Tilasta käytetään myös nimitystä "itsettä olo". Tällä viitataan itseen erityisenä olentona. Itsen rinnastuvuus luontoon on kuitenkin epävarmaa, vaikka ei mahdotonta.


title: Luonto (mytologia)

text: Jos onnekas ihminen kuolee, voi taitava loitsija saada hänen luontonsa itselleen loitsulla. Tällöin vanha luonto hylätään. Joskus väitetään jopa elävältä viedyn hänen haltijansa.


title: Sukuvainajala

text: Sukuvainajala on mytologinen tuonpuoleisessa oleva kuolleiden koti, vainajala, joka on varattu vain tietyn suvun vainajille. Sukuvainajalaan ovat uskoneet eräät suomalais-ugrilaiset, myös jotkut karjalaiset. Sukuvainajalasta oli peräisin esimerkiksi luonto, elävän ihmisen suojelushaltija ja entinen suvun kantavanhempi.


title: Sukuvainajala

text: Käsitykset sukuvainajalasta liittyvät vainajien palvontaan. Eri sukujen jäsenet menivät omiin vainajaloihinsa, joista heidät saattoivat jälkipolvet tavoittaa. Käsityksillä sukuvainajaloista saattoi olla tekemistä sen seikan kanssa, että oli myös sukukalmistoja, suvun omia hautausmaita.


title: Kraven Saalistaja

text: Kraven (eng. Kraven the Hunter) on Marvel Comicsin maailmassa elävä superroisto ja Hämähäkkimiehen vihollinen. Hänen luomiseensa on saattanut vaikuttaa Richard Connellin novelli "The most dangerous game".


title: Kraven Saalistaja

text: Vuonna 2009 Kraven Saalistaja oli listattu sijalle 53 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.


title: Kraven Saalistaja

text: Venäläiseen aristokratiaan syntyneestä Kravenista tuli yksi maailman parhaimmista metsästäjistä palauttaakseen menetetyn jaloutensa. Pian hän kuitenkin kyllästyi tavallisen riistan metsästykseen. Kun Kameleontti pyysi Sergeitä tulemaan Amerikkaan ja auttamaan häntä kostamaan Hämähäkkimiehelle, metsästäjä tiesi viimein löytäneensä arvoisensa saaliin.


title: Kraven Saalistaja

text: Kraven saapui Manhattanille aseistautuneena verkoin, ansoin, erilaisin lääkkein ja mystisten voimia lisäävien juomien kanssa. Nämä eliksiirit antoivat hänelle villipedon voiman ja nopeuden. Yhdistettynä Kravenin taistelutaitoihin nämä juomat tekivät Kravenista Hämähäkkimiehen tasoisen taistelussa, mutta kaksikko aliarvioi vastuksensa jolloin heidät voitettiin ja lähetettiin takaisin.


title: Kraven Saalistaja

text: Yksin ja ensimmäisen Kuuden Koplan jäsenenä Kraven kohtasi jälleen tappion Hämähäkkimiehen käsissä. Kun Vihreä Menninkäinen tarjosi hänelle maksua sankarin tuhoamisesta, Kraven oli niin itsevarma että vaati puolta palkkiosta ennakkoon – mutta epäonnistui jälleen kerran.


title: Kraven Saalistaja

text: Myöhemmin Hämähäkkimies törmäsi Kraveniin Kadonneessa Valtakunnassa, ajattomassa paikassa Etelänavalla. Seittisinko murskasi Kravenin luoden perustan revanssille New Yorkissa kun Kraven huumasi Gibbonin ja pakotti hänet sankarin kimppuun. Jälleen kerran Kraven koki häviön. Kuvio toistui kun Kraven liittoutui ensin Tarantulan ja sitten Kalypson kanssa, ja viimein kohtasi Hämähäkkimiehen jälleen yksin. Vaikka Kraven oli todistanut ylivaltansa petoihin, voitto Hämähäkkimiehestä puuttui vielä.


title: Kraven Saalistaja

text: Tehtyään monimutkaisia valmisteluja ja useita juomia Kraven onnistui ampumaan Hämähäkkimiestä vahvasti huumatulla nuolella. Hän hautasi vastustajansa elävältä ja otti rohkeasti hänen paikkansa. Kraven metsästi ja voitti Löyhkän, jotain mitä Hämähäkkimies ei ollut onnistunut tekemään. Kun Hämähäkkimies viimein kaivoi tiensä ulos haudasta ja hyökkäsi Kravenin kimppuun, hän ei saanut kunnon vastusta. Todistettuaan olevansa vastustajaansa parempi kaikilla hänelle väliä olevilla tavoilla, Kraven, joka viimein koki jotain rauhan tapaista, otti oman henkensä.


title: Kraven Saalistaja

text: Aliosha Kravinoff, pahamaineisen Kraven Saalistajan avioton mutanttilapsi, joutui – toisin kuten velipuolensa Vladimir (Synkkä Metsästäjä) – eroon perheestään ja hänet kasvatettiin Afrikan viidakoissa. Kravenin itsemurhan jälkeen Aliosha tuli New Yorkiin tutkimaan isäänsä, jonka hädin tuskin tunsi. Pukeutuneena Kraveniksi Aliosha kohtasi setänsä Dimitrin (Kameleontti). Uskoen ilkeän velipuolensa palanneen kuolleista Kameleontti paljasti Alioshalle paljon Kravinovin huonovälisestä suvusta. Kravenin entinen rakastettu, Kalypso Ezili, todellakin palasi kuolleista, mutta hän luuli Alioshaa Kraveniksi. Hän vietteli Alioshan, mutta mies hyljeksi myöhemmin hänen läheisyyttään. Myöhemmin, ratsastaen norsulla Manhattanin katoilla, Aliosha hyökkäsi Hämähäkkimiehen kimppuun myrkyttäen hänet nuolella, mutta päästi hänet sitten vapaaksi. Ollessaan Kravinovin tilalla Aliosha oppi asioita isästään Hämähäkkimieheltä kun Kalypso palasi Kravenin heimolaisten kanssa sytyttäen kodin palamaan ja tappaen kaikki muut paitsi yhden eläimen, leijona Gulyadkinin. Kalypso myrkytti Alioshan ja Hämähäkkimiehen ja käytti hypnoottisia voimiaan pakottaakseen heidät taistelemaan kuolemaan saakka. Hämähäkkimies vastusteli ja haavoitti Kalypsoa, samalla kun Aliosha taltutti naisen leijonansa avulla. Huolimatta siitä, että pyysi naiselta anteeksi, Aliosha tappoi raa'asti Kalypson ja heimon jäsenet.


title: Kraven Saalistaja

text: Myöhemmin New Yorkin kaupunki palkkasi hänet vangitsemaan Ihmenelosten arvoituksellisen valtavan Pennun. Seuraavaksi hänet palkkasi Valkoinen Susi, Wakandan syrjäytetyn salaisen poliisin johtaja, vangitsemaan Mustan Pantterin. Musta Pantteri käänsi taistelun päälaelleen, miltei tappaen Alioshan. Myöhemmin Hiekkamies kutsui Alioshan liittymään Kuuden Koplaan metsästämään Tohtori Mustekalaa ja senaattori Wardia, isäntäkehoa muukalaisolento Z'noxille. Venom (Eddie Brock) alkoi kostaa koska Kopla hylkäsi hänet ja metsästi jokaista jäsentä vuorollaan. Kieltäytyen olemasta ”saalis” Aliosha vangitsi Venomin tulella, mutta Venom haavoitti häntä vakavasti ja pakeni.


title: Kraven Saalistaja

text: Seuraavaksi Aliosha otti rennomman persoonan liukkaana, sanavalmiina naistenmiehenä. ”Alina” hän alkoi tapailla Timber Hughesia, nousevaa näyttelijätärtä joka toimi tarjoilijana konnien baarissa. Al pyrki auttamaan Timberin uraa Hollywoodissa ryhtymällä ohjaajaksi. Huolimatta yhteyksistään kuuluisuuksiin Alin yritykset torjui Hollywoodin eliitin ylimielisyys, ahneus ja korruptio. Voimakkaiden Rothsteinin veljesten Hollywoodista ulos ajama Al hakattiin samalla kun Timber raiskattiin. Sekä Al että Timber kostivat, voittivat yhden veljeksistä ja lähtivät Hollywoodista tehdäkseen sankaritekoja New Yorkissa. Pitäen mielessä Alin suvun historian ja persoonan muutokset, hänen mielensä vakaus on kyseenalainen.


title: Kraven Saalistaja

text:
Kolmas Kraven onkin yllättäen teini-ikäinen tyttö, joka on alkuperäisen Kravenin tytär. Ana vakoili Hämähäkkimiestä selvittääkseen tämän salaisen henkilöllisyyden ja lopulta uskoi sen olevan Vin Gonzales (Peterin silloinen kämpis). Ana alkaa tuhota Vinin elämää lavastamalla hänet murhaajaksi, varastamalla hänen pankkitilinsä tyhjäksi ja melkein ajamalla hänen ylitseen autolla. Kaiken tämän jälkeen Ana käy Vinin kimppuun, pakottaa hänet pukemaan asunnosta löytämänsä Hämähäkkimiehen puvun ja vie Vinin piilopaikkaansa viemärissä. Huomattuaan, ettei Vinillä ole lainkaan supervoimia hän päättelee niiden olevan riippuvaisia, jostain ulkoisesta tekijästä säännöllisin väliajoin ja hän ruiskuttaa häneen Mutanttikasvuhormonia, joka antaa väliaikaisesti supervoimat tavallisille ihmisille ja supervoimaisille vielä suuremmat. Samaan aikaan oikea Hämähäkkimies, Peter Parker, on lainannut Daredevilin pukua ja saa Anan ja Vinin sijainin tietoonsa Löyhkältä (jonka Ana oli pahoinpidellyt aiemmin).
Ana on aloittanut sadistisen pelinsä, jossa hän on pannut Vinin viemäriputkien muodostamaan labyrinttiin samalla, kun itse saalistaa tätä. Vin yllättää Anan, muttei pärjää tälle taistelussa, ja silloin yhä Daredevilin puvussa oleva Peter tulee paikalle. Yllättäen hän ja mutanttikasvuhormonin vahvistama Vin eivät yhdessäkään pärjää Analle, joten he pakenevat paikalta Löyhkän ostaessa heille aikaa hyökkäämällä Anan kimppuun. Myöhemmin selviää, että Ana voitti tämän toistamiseen ja pakeni paikalta.


title: Kraven Saalistaja

text:
Kravenin kasviuutteet, jotka vaativat säännöllistä nauttimista, antoivat hänelle yli-inhimilliset fyysiset ominaisuudet.
Kraven oli loistava metsästäjä ja eläimenkesyttäjä. Hän käytti hermoiskutekniikoita vastustajiensa lamauttamiseen. Kraven käytti myös erilaisia alkukantaisia aseita, joihin kuului nuolia, kirveitä, keihäitä ja ruoskia. Hän oli sulauttanut sähkösokkipiirejä leijonanpääliiviinsä. Hän käytti kivääriä ampuakseen erilaisia huumattuja nuolia, joihin kuului hallusinogeenejä, rauhoittavia ja raivostuttavia kemikaaleja.


title: Kraven Saalistaja

text: Alioshalla on yli-inhimilliset fyysiset voimat, nopeus, ketteryys, stamina ja paranemiskyky. Hänen viisi aistiaan ovat erityisen terävät ja hän osaa puhua eläinten kanssa. Raivoissaan hän voi saavuttaa eläimellisen vimman. Hän on erittäin kokenut aseiden kuten myrkkynuolien, kirveiden, keihäiden, ruoskien, aseiden ja verkkojen käytössä, ja on erinomainen aseeton taistelija. Hän käytti isänsä leijonaliiviä, johon oli asennettu sähköshokkipiirejä. Hän matkustaa lemmikkisutensa Nikkelin kanssa, ja ajoittain myös toisten eläinten.


title: Kraven Saalistaja

text: Analla on yli-inhimilliset fyysiset voimat, nopeus, ketteryys ja stamina. Ana pysty mm. repimään suuren määrän Hämähäkkimiehen seittiä helposti ja kesti useita supervoimaisia iskuja. Hän on loistava jäljittäjä ja lähitaistelija ja hänellä on useita aseita ja varusteita. Hänen voimiensa lähde on toistaiseksi tuntematon


title: Kraven Saalistaja

text: Kraven esiintyi muun muassa Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa, kymmenennessä jaksossa "Kraven Saalistaja". Gregg Berger oli Kravenin äänenä sarjassa.


title: Kraven Saalistaja

text: Jaksot, jossa Kraven esiintyi:


title: Kraven Saalistaja

text: 10 "Kraven Saalistaja",


title: Kraven Saalistaja

text: 19 "Morbius",


title: Kraven Saalistaja

text: 21 "Metsästäjien kaksintaistelu" ja


title: Kraven Saalistaja

text: 45 "Kravenin paluu".


title: Kraven Saalistaja

text:
Kraven esiintyy myös Spider-Man The New Animated Series sarjan jaksoissa Mind Games osa 1 ja 2 (edellämainitussa kyseessä oli pelkkä illuusio). Jaksojen aikana selviää, että hän oli aikanaan KGB:en agentti, joka nappasi Rolandin ja Roxannen vanhemmat heidän kokeitaan varten. Nämä kokeet antoivat Rolandille ja Roxannelle voimat hallita ihmisten mieliä, mutta tappoivat heidän vanhempansa ja he vannoivat kostavansa Kravenille.
Koska he eivät ole fyysisesti tarpeeksi kyvykkäitä päästäkseen lähelle Kravenia käyttääkseen voimiaan, he voimillaan saivat Hämähäkkimiehen uskomaan, että Kraven tappoi Mary Janen. Hämähäkkimies melkein tappoi hänet kostaakseen Mary Janen kuvitellun kuoleman, mutta tajusi huijauksen ajoissa.
Kravenille äänensä antoi Michael Dorn.


title: Anglit

text: Anglit (saksaksi: "Angeln", muinaisenglanniksi: "Englas", latinaksi: yks. "Anglus", mon. "Anglii") olivat germaanikansa, joka asui alun perin Angelnissa, nykyisessä Schleswig-Holsteinissa. Sieltä he muuttivat 200-luvulla Pohjois-Ranskaan ja 300-luvulla Englantiin. Roomalaisten vetäydyttyä Britanniasta anglit valloittivat saaren itäosat 400-luvulla. Eteläistä ja itäistä Britanniaa ryhdyttiin heidän mukaansa kutsumaan "Englalandiksi" eli Englanniksi, joka merkitsee "Anglien maata".


title: Anglit

text: Anglit mainitaan ensimmäisen kerran Tacituksen teoksessa "Germania", jossa hän kertoo anglien palvoneen Nerthus-jumalatarta. Beda Venerabilis mainitsee heidät teoksessaan "Historia Ecclesiastica Gentis Anglorum", jonka mukaan anglit asuivat alun perin Angelnissa ja siirtyivät sieltä Englantiin.


title: Anglit

text: Britanniassa anglit muodostivat Nord Angelnen eli Northumbrian, Ost Angelnen eli Itä-Anglian ja Mittlere Angelnen eli Mercian kuningaskunnat.


title: Polttoöljy

text: Polttoöljy eli kaasuöljy on maaöljyn jalostustuote. Sitä käytetään lämmitykseen ja dieselmoottorien tai höyrykoneiden polttoaineena.


title: Polttoöljy

text: Kevyitä polttoöljyjä tuotetaan useaa eri laatua ja eri polttoöljylajeille on oma nimityksensä.


title: Polttoöljy

text:
Lämmitysöljy on lämmitykseen tarkoitettua kevyttä polttoöljyä. Se koostuu etupäässä alkaanisarjan hiilivedyistä, joiden molekyyleissä on 15–19 hiiliatomia (CH, CH, CH, CH ja CH).
Lämmitysöljyä käytetään talojen lämmitykseen öljypolttimissa ja maataloudessa esimerkiksi viljankuivureiden öljypolttimissa.


title: Polttoöljy

text: Suomessa nykyisin käytettävä lämmitysöljy on vähärikkistä, tyypillisesti lämmitysöljy sisältää alle 0,1 % rikkiä. Jos palokaasujen lämpötila laskee alle 100 °C:n, rikkidioksidi muodostaa kondensoituneen veden kanssa happoliuoksen, joka syövyttää vähitellen tiilisavupiipun saumoja. Tästä syystä öljypolttimen savuhormiin asennetaan useimmiten haponkestävä sisäputki.


title: Polttoöljy

text:
Kevyttä polttoöljyä voidaan käyttää myös dieselmoottorien polttoaineena. Se on pääosin peräisin maaöljyn tisleestä (polttoöljy nro 2), mutta kevyeen polttoöljyyn voidaan sekoittaa raskaammista tisleista tai tislausjäännöksestä eli alitteesta koostuvaa polttoöljyä (polttoöljy numero 4).
Kevyen polttoöljyn energiasisältö on noin 10 kWh/litra (11,8 kWh/kg tai 42,7 MJ/kg). Kevyen polttoöljyn tiheys on 0,8–0,9 kg/dm³. Litrasta polttoöljyä muodostuu palamistuloksena noin 2,7 kg hiilidioksidia ja noin 560 g vettä.


title: Polttoöljy

text: Moottoripolttoöljyn ominaisuudet sopivat moottorikäyttöön lämmitysöljyä paremmin. Kevyestä polttoöljystä on olemassa talvi- ja kesälaatuja, laatujen ero on niiden käyttökelpoisuus pakkasessa. Myös polttoöljyn setaaniluku vaihtelee tuotteiden välillä. Jotkut toimittajat myyvät lämmityskäyttöönkin vain yhdistettyä lämmitys/moottoriöljyä, joka täyttää dieselmoottorien polttoaineelle asetetut EN590-vaatimukset (esimerkiksi Neste).


title: Polttoöljy

text: Työkoneiden dieselmoottoreihin tarkoitettu moottoripolttoöljy on vähemmän verotettua, ja sen käyttö tieliikenteessä johtaa ankariin veroseuraamuksiin ja sakkoihin kiinni jäätäessä. Veneissä on pitänyt käyttää vuoden 2008 alusta alkaen verollista dieselöljyä. Kevyesti verotettuun kevytpolttoöljyyn lisättiin Suomessa aiemmin punaista väriainetta, furfuraalia. Nykyään väriaineena käytetään niin sanottua eurokeltaista, Solvent Yellow 124, joka pH-arvon laskiessa värjäytyy punaiseksi. Väriainetta jää polttoainesäiliöön pitkään vaikka käytön jälkeen tankkaisikin verollista dieseliä. Moottoripolttoöljystä käytetään joskus arkikielistä nimitystä "löpö".


title: Polttoöljy

text: Tieliikenteeseen käytettävässä dieselmoottorissa on käytettävä verollista dieselöljyä. Dieselöljyn arkikielinen nimitys on "nafta" ja toisinaan kaasuöljyllä tarkoitetaan vain dieselöljyä.


title: Polttoöljy

text: Suomessa kevyttä polttoöljyä myyvät eniten seuraavat öljy-yhtiöt:


title: Polttoöljy

text: Raskas polttoöljy koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden molekyyleissä on ainakin 20 hiiliatomia. Sitä käytetään lähinnä laivoissa ja suuremmissa lämpövoimaloissa. Kysynnän vähäisyyden takia se on edullisempaa kuin kevyt polttoöljy. Raskas polttoöljy varastoidaan ja kuljetetaan lämmitettynä. Se täytyy lämmittää yli 100 °C:n lämpötilaan ennen kuin sitä voidaan käyttää dieselmoottorin polttoaineena.


title: Polttoöljy

text: Raskas polttoöljy koostuu maaöljyn raskaista tisleistä tai alitteista, joita on voitu hajottaa krakkaamalla. Sen tiheys vaihtelee 0,9 – 1,0 kg/dm³, sen lämpöarvo on noin 11,8 kWh/litra (40,6 MJ/kg). Raskaan polttoöljyn sulamispiste vaihtelee välillä -1 °C – +35 °C. Raskaan polttoöljyn rikkipitoisuus voi olla jopa 4 %.


title: Polttoöljy

text: Suomessa raskasta polttoöljyä myyvät eniten seuraavat öljy-yhtiöt:


title: Pavel Nedvěd

text: Pavel Nedvěd (, s. 30. elokuuta 1972 Cheb, Tšekkoslovakia) on entinen tšekkiläinen jalkapalloilija.


title: Pavel Nedvěd

text: Jalkapallomaailman tietoisuuteen Nedvěd nousi vuoden 1996 EM-kisoissa, joissa Tšekin maajoukkue eteni yllättäen loppuotteluun asti häviten vasta jatkoajalla Saksalle. Nedvěd herätti turnauksessa useiden suurseurojen huomion ja siirtyikin kesällä 1996 Sparta Prahasta Lazioon. Laziossa hän voitti Italian mestaruuden, Italian cupin kahteen kertaan sekä Cup-voittajien cupin. Vuonna 2001 Nedvěd siirtyi Juventukseen 41,2 miljoonan euron siirtosummalla Real Madridiin siirtyneen Zinédine Zidanen korvaajaksi.


title: Pavel Nedvěd

text: Juventuksessa Nedvěd on voittanut kahdesti Serie A:n. Vuonna 2003 hän johdatti joukkueensa Mestarien liigan finaaliin, jonka Juventus kuitenkin hävisi AC Milanille. Nedvěd itse oli loppuottelusta sivussa varoitustilin täyttymisen vuoksi. Samana vuonna Nedvěd palkittiin France Football -lehden Kultaisella pallolla.


title: Pavel Nedvěd

text: Nedvěd oli yksi niistä harvoista huippupelaajista, jotka päättivät jäädä Juventukseen siitä huolimatta, että seura pudotettiin Serie B:hen suuressa sopupeliskandaalissa, jonka rangaistukset luettiin pian Italian voitettua MM-kisat 2006. Rangaistus annettiin muun muassa yrityksestä vaikuttaa pelien erotuomarivalintoihin.


title: Pavel Nedvěd

text: Maajoukkueuransa Nedvěd päätti ensimmäisen kerran lopettaa vuoden 2004 EM-kisojen välierään, jonka Tšekki hävisi Kreikalle. Hänet vaihdettiin pois kentältä hänen loukattuaan polvensa. Nedvěd kuitenkin pyörsi päätöksensä ja palasi Tšekki-paitaan jatkokarsinnoissa 2006 MM-kisoihin. Ennen paluutaan Nedvěd oli pelannut 73 maaottelua ja tehnyt niissä 18 maalia.


title: Pavel Nedvěd

text: Tšekin joukkueelta huonosti sujuneiden Saksan MM-kisojen jälkeen Nedvěd päätti taas lopettaa maajoukkueuransa ja vakuutti päätöksensä olevan tällä kertaa lopullinen. Nedvědin jäähyväismaaottelu oli ennen EM 2008 -karsintojen alkua pelattu ystävyysottelu Serbiaa vastaan. Maaottelusaldoksi jäi 91 peliä ja 18 maalia.


title: Pavel Nedvěd

text: Toukokuun 31. päivä 2009 Nedved pelasi uransa viimeisen ottelunsa Juventuksen paidassa entistä seuraansa Laziota vastaan. Peli päättyi Juven 2–0 voittoon Vincenzo Iaquintan tehdessä ottelun ainoat maalit. Nedved syötti Iaquintan 2–0 maalin ja oli vielä tehdä pelissä maalin vaapaapotkusta, mutta Lazion maalivahti Carrizo onnistui juuri ja juuri torjumaan vedon. Ottelun jälkeen Pavel Nedved sai yleisöltä "standing ovationin". Lisäksi joukkueen pelaajat pukivat kaikki ylleen samanlaiset Nedvedin paidat numerolla 11, kunnianosoitukseksi miehelle joka antoi kaiken seuralleen.


title: Pavel Nedvěd

text: Loppukesästä 2009 Pavel Nedvěd ilmoitti lopettavansa uransa, kun ei enää löytänyt kipinää pelaamiseen.


title: Diderot’n ja d’Alembertin puu

text: Diderot’n ja d’Alembertin puu oli "Encyclopédie"-nimisessä valistusajan tietosanakirjassa esiintynyt inhimillisen tiedon luokittelujärjestelmä. Sen suunnittelivat Jean le Rond d'Alembert ja Denis Diderot.


title: Diderot’n ja d’Alembertin puu

text: Puu on taksonominen esitys kaikesta tiedosta. Sen inspiraationa on toiminut Francis Baconin teos "Advancement of Knowledge". Puun kolme päähaaraa ovat "muisti" eli historia, "järki" eli filosofia ja "mielikuvitus" eli runous.


title: Maatalouskone

text: Maatalouskone on kone, jota käytetään maatalouden harjoittamisessa. Maatalouskoneet voidaan jakaa maanviljelyyn, karjanhoitoon ja metsänhoitoon tarkoitettuihin koneisiin.


title: Maatalouskone

text: Maatalouskoneet alkoivat yleistyä Suomessa 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Tähän vaikutti maatalouskoneiden hinnan lasku 1890-luvulla ja samanaikainen työvoimakustannuksien nousu.


title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulet () ovat osa naisen ulkoisia sukupuolielimiä, joita on kaksi isompaa (ulommat) ja kaksi pienempää (sisemmät). Ne sijaitsevat vartalon etupuolella, jalkojen välissä ja alkavat häpyluusta häpykummun alta ja jatkuvat välilihaan asti lähelle peräaukkoa.


title: Häpyhuulet

text: Isompia ja ulommaisia ihopoimusta muodostuneita häpyhuulia kutsutaan nimellä ulommat häpyhuulet tai isot häpyhuulet ("labia majora pudendi") ja sisempiä, limakalvopoimusta muodostuneita pienempiä häpyhuulia nimellä sisemmät häpyhuulet tai pienet häpyhuulet ("labia minora pudendi").


title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulien tarkoitus on suojata muita sukupuolielimiä ja virtsaputken suuta, minkä lisäksi niillä on merkitystä seksuaalisuudessa.


title: Häpyhuulet

text: Isot häpyhuulet muodostavat veneen muotoa muistuttavan alueen, joiden sisäpuolella sijaitsevat muut ulkoiset sukupuolielimet. Isot häpyhuulet peittävät pienet häpyhuulet kokonaan tai osittain, klitoriksen pään, virtsaputken suun ja emätinaukon. Joillakin naisilla klitoris saattaa työntyä näkyviin häpyhuulien välistä.


title: Häpyhuulet

text: Isot häpyhuulet ovat rakenteeltaan pehmeitä ja joustavia, niiden täytyy joustaa paljon alatiesynnytyksessä. Niiden sisällä on samanlaista paisuvaiskudosta kuin miehen siittimessä. Seksuaalisen kiihottumisen yhteydessä paisuvaiskudos täyttyy verellä, jolloin häpyhuulet kovettuvat ja turpoavat hieman. Iho, josta isommat häpyhuulet muodostuvat, on hieman ryppyistä ja siinä on nystelmiä kuten miehen kivespusseissa. Se on myös hieman tummempaa kuin muu iho.


title: Häpyhuulet

text: Pienet häpyhuulet ovat suojassa isojen häpyhuulien välissä. Niiden sisäpinnalle avautuu tiehyt syvemmällä lantionpohjassa sijaitsevista Bartholinin rauhasista. Häpyhuulien välisessä häpyraossa sijaitsevat klitoris eli häpykieli, virtsaputken suu ja emättimen aukko. Pienissä häpyhuulissa ei kasva karvoja, kuten isoissa häpyhuulissa.


title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulien näkö muuttuu hieman murrosiässä. Isoissa häpyhuulissa ja niiden ympäristössä alkaa kasvaa karvoja. Isojen häpyhuulien iho myös tummenee hieman. Nuorilla tytöillä pienet häpyhuulet eivät yleensä näy, mutta murrosiässä ne kasvavat normaalisti isommiksi. Joillakin ne saattavat myös roikkua isojen häpyhuulien välistä.


title: Häpyhuulet

text: On tavallista, että häpyhuulet ovat keskenään erinäköiset, muotoiset tai väriset. Toinen pienistä häpyhuulista saattaa roikkua toista alempana. Yksilöiden väliset erot ovat huomattavia häpyhuulien ulkonäön suhteen, vaikka lapsilla niiden yhdennäköisyys on suurempi.


title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulet suojaavat virtsaputken suuta ja emätinaukkoa lialta ja taudinaiheuttajilta. Ne myös suojaavat klitorista, joka on hyvin kosketusherkkää aluetta ja estävät myös limakalvoja kuivumasta. Häpyhuulilla on merkittävä rooli myös seksuaalisuudessa.


title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulet ja muut ulkoiset sukupuolielimet koetaan varsin intiimeiksi asioiksi ja niiden koko ja muoto saattaa aiheuttaa häpeän tunteita varsinkin tytöillä ja nuorilla naisilla. Osasyynä tähän saattaa olla se, että tytölle omiin sukupuolielimiin tutustuminen niiden sijainnin ja rakenteen vuoksi ei ole yhtä helppoa kuin pojalle. Yleensä tähän tarvitaankin peiliä. Lisäksi häpyhuuliin liittyy voimakkaita seksuaalisia yhdistämistä.


title: Häpyhuulet

text: Joissakin muinaisissa kulttuureissa häpyhuulia pidettiin suuressa arvossa ja niitä saatettiin juhlia. Joissakin kulttuureissa niitä puolestaan on hävetty, joissakin kulttuureissa häpyhuulet ja klitoris on koettu epäpuhtaina ja ne on poistettu ympärileikkauksessa tytön ollessa nuori.


title: Häpyhuulet

text: Tytön ympärileikkauksen motiivina on yleensä se, että sukupuolielimet koetaan epäpuhtaina tai se, että ympärileikkauksen jälkeen tytön neitsyys on selvästi nähtävissä, mikä on tulevalle puolisolle tärkeää joissakin kulttuureissa. Ympärileikkaus siis liittyy kulttuuriseen perintöön, lääketieteellisesti siitä on pelkkää haittaa.


title: Häpyhuulet

text: Ympärileikkauksessa poistetaan joko pelkästään klitoris tai sekä klitoris että häpyhuulet. Jos häpyhuulet on kokonaan poistettu, reunat ommellaan yhteen ja virtsaa ja kuukautisvuotoa varten jätetään vain pieni aukko. Ensimmäistä yhdyntää varten puoliso perinteisesti teräaseella avaa ihon sukuelimien paljastamiseksi, ja ensimmäinen yhdyntä tapahtuu haavan kautta. Ympärileikkauksen vuoksi iho menettää joustavuutta, minkä vuoksi synnytys saattaa vaikeutua ja aiheuttaa riskejä sekä lapselle että äidille.


title: Häpyhuulet

text: Leikkaukset ovat usein epähygieenisiä ja erittäin kivuliaita, sillä kivunlievitystä ei käytetä. Häpyhuulissa on runsaasti verisuonia, minkä vuoksi verenvuoto on hyvin voimakasta. Leikkauksen jälkeen nainen ei pysty tuntemaan kovin paljon seksuaalista nautintoa koko loppuelämänsä aikana.


title: Häpyhuulet

text: Länsimaissa tyttöjen ympärileikkauksia pidetään epäeettisenä silpomisena, ja se on mm. Suomen rikoslain perusteella tuomittava teko. Länsimaissa asuvat tyttöjen ympärileikkausta kannattavat maahanmuuttajat saattavat viedä lapsensa kotimaahansa ympärileikattavaksi.


title: Häpyhuulet

text: Tyttöjen ympärileikkausperinne on olemassa mm. Somaliassa, Sudanissa, Etiopiassa, Keniassa, Egyptissä ja Nigeriassa.


title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulet ovat hyvin intiimiä aluetta, ja niiden näkymisellä on keskeinen rooli seksuaalisuudessa ja erotiikassa. Monet kiihottuvat jo pelkästään häpyhuulien näkemisestä ja mielellään myös koskettavat ja hyväilevät niitä. Häpyhuulet ovat erogeenisesti kosketusherkkää aluetta, erityisesti isojen häpyhuulien sisäpinta sekä pienet häpyhuulet, ja niitä usein hyväillään itsetyydytyksessä tai seksuaalisessa kanssakäymisessä. Nykyään häpyhuuliin saatetaan ottaa jopa lävistyksiä.


title: Häpyhuulet

text: Nykyään on varsin tavallista, että häpyhuulista ja niiden ympäristöstä ajellaan karvoja pois, osa ajelee mukavuuden, käytännöllisyyden tai esteettisten syiden vuoksi, osa seksuaalisista syistä. Karvattomat ja paljaat häpyhuulet näkyvät ja erottuvat paremmin, joidenkin mielestä ne näyttävät kiihottavammilta ja niiden hyväileminen on miellyttävämpää, jotkut ovat taas päinvastaista mieltä.


title: Häpyhuulet

text: Arkikielen termeillä viitataan yleensä emättimeen ja vulvaan eli ulkoisiin sukupuolielimiin, joiden näkyvin osa häpyhuulet ovat.


title: Selim II

text: Selim II (28. toukokuuta 1524 - 12. joulukuuta 1574) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1566 kuolemaansa asti. Hän oli Suleiman Suuren ja tämän lempivaimon Aleksandra Lisowskan (myös Roxelana) lapsi.


title: Selim II

text: Saatuaan valtaistuimen palatsin juonittelujen ja veljesriidan jälkeen, hänestä tuli ensimmäinen sulttaani joka vältti hallinnollisia ja sotilaallisia asioita. Selim jätti mieluummin hallitsemisen ministereilleen ja pitäytyi harrastuksissaan, joihin lukeutuivat metsästäminen, ratsastaminen ja viinijuhlat haaremissa. Hänen turkkilaiset aikalaisensa kutsuivat häntä lisänimellä "Sarı" (Sarı = "vaalea, keltainen"), ja länsimaisessa historiankirjoituksessa hänestä on käytetty lisänimeä Juoppo. Valtion asioita hoiti Mehmed pašša Sokolović, jota pidetään käytännössä Selimin sijaishallitsijana.


title: Selim II

text: Kaksi vuotta Selimin valtaistuimelle nousun jälkeen hänen onnistui saada aikaan sopimus Konstantinopolissa (17. helmikuuta 1568) keisari Maksimilian II:n kanssa. Sopimuksessa keisari suostui maksamaan sulttaanille vuosittaisen 30 000 dukaatin "lahjan" ja ennen kaikkea Maksimilian antoi Osmanien valtakunnalle vallan Moldaviassa ja Valakiassa.


title: Selim II

text: Selimin aikana Osmanien valtakunta kohtasi sodassa ensimmäistä kertaa tulevan kiistakumppaninsa Venäjän, joko oli turkkilaisille merkinnyt aiemmin vain kauppakumppania. 1550-luvulla Venäjän laajeni pohjois-Kaukasiaan, jota Osmanien valtakunta ja sen vasalli ja liittolainen Krimin kaanikunta pitivät etupiireihinsä kuuluvana. Krimin kaanikunta oli sotinut Venäjää vastaan jo pitkään, mutta osmanien ensimmäiset sotatoimet alkoivat keväällä 1569, jolloin turkkilaisten ja Krimin tataarien muodostama sotaretkikunta marssi Don- ja Volga-jokien väliselle alueelle. Sotaretkeen sisältyi olennaisesti suunnitelma joet yhdistävän kanavan kaivamiseksi, jonka valmistuttua entinen Astrahanin kaanikunta voitaisiin vallata venäläisiltä. Jokien alajuoksujen hallinta ja niiden välisen kanavan valmistuminen olisi merkinnyt koko niiden eteläpuolisen Kaukasian hallintaa sekä suoraa vesikulkureittiä Mustanmeren ja Kaspianmeren välille. Sotaretkeä ja kanavan kaivamistöitä vaikeuttivat puutteellinen huolto ja aromaastosta johtuvat vaikeat elinolosuhteet sekä tataarien ja turkkilaisten välillä ollut epäluottamus enemmän kuin venäläisten vastatoimet. Syksyn lähestyessä osmani- ja tataariarmeijoille annettiin vetäytymiskäsky ja ne poistuivat Astrahanista marssien suuren ja kuivan aroalueen halki. Turkkilaisten ja tataarien keskinäiset välit heikkenivät kärsivät ja osmaniarmeija koki suurimmat tappionsa nälästä ja vesipulasta johtuen paluumarssin aikana. Ensimmäinen Venäjän ja Osmanien valtakunnan yhteenotto päättyi jälkimmäisen sotilaalliseen tappioon, vaikka seuranneissa neuvotteluissa osmanit saivat ajettua läpi osan sodalle asettamistaan tavoitteista.


title: Selim II

text: Selimin valloitusretket Jemeniin ja Hejaziin onnistuivat paremmin ja Kyproksen valloitus 1571 oli hänen suurimpia saavutuksiaan. Kyproksen valloitus kuitenkin johti laivastotappioon Italian ja Espanjan laivastoja vastaan Lepanton taistelussa samana vuonna.


title: Selim II

text: Imperiumin murskatut laivastot rakennettiin uudelleen nopeasti, noin kuudessa kuukaudessa ja Osmanit saivat pian Välimeren takaisin haltuunsa. Elokuussa 1574, kuukausia ennen Selimin kuolemaa, Osmanit valloittivat Tunisian Espanjalta, joka oli valloittanut sen 1572.


title: Harvasoluiset

text: Harvasoluiset (Agnotozoa) on alakunta, johon kuuluvilla eläimillä ei ole täydellistä eläimille tyypillistä ruumiinrakennetta. Harvasoluiset on aiemmin luokiteltu eläinten pääjaksoksi, mutta nykyisen tietämyksen valossa se ei ole fylogeneettinen ryhmä ja nimeä käytetään vain kuvailevassa eikä enää luokittelevassa merkityksessä. Kaksi tärkeintä harvasoluisiin kuuluvaa ryhmää ovat Rhombozoa ja Orthonectida. Kaikki tunnetut harvasoluiset ovat madonmuotoisia ja ne elävät loisina selkärangattomissa merieläimissä. Lajeja on luokiteltu n. 50.


title: Harvasoluiset

text: Nykyään biologit eivät enää käytä luokittelussa tätä taksonia.


title: Laakkoeläimet

text: Laakkoeläimet (Placozoa) on alkeellisena pidetty eläinkunnan pääjakso. Siitä tunnetaan toistaiseksi virallisesti vain yksi laji, "Trichoplax adhaerens". Laakkoeläimen litteä ruumis muodostuu vain yhdestä siimallisesta epiteelisolukerroksesta, jonka sisäpuolella olevassa nesteessä on irrallisia sukkula- tai tähtisoluja. "T. adhaerens" on vain puolen millimetrin mittainen ja elää meressä. Lajin löysi Franz Eilhard Schulze vuonna 1883. Laakkoeläimien pääjakson nimesi Karl Grell vuonna 1971. Pääjakson tieteellinen nimi Placozoa tulee muinaiskreikan sanoista eli ’tasanko’ ja eli ’eläin’.


title: Laakkoeläimet

text: Laakkoeläin syntyi noin 600 miljoonaa vuotta sitten. Laakkoeläin saattaa olla muiden monisoluisten eläinten kantamuoto.


title: Laakkoeläimet

text: Laakkoeläin on pieni ja yksinkertainen, mutta siinä on suuri määrä erilaisia geenejä. Laakkoeläimen DNA:ssa on 98 miljoonaa emästä, joista muodostuu 11 514 geeniä. Emäksiä on 3 % ihmisen genomin määrästä, mutta ihmisellä on vain noin kaksi kertaa niin paljon geenejä kuin laakkoeläimellä. Tämä merkitsee sitä, että laakkoeläimen geenistössä on vain vähän geeneihin kuulumattomia emäksiä. Laakkoeläimellä ja ihmisellä on monia yhteisiä geenejä. Täysikasvuisessa "Trichoplax adhaerens" -laakkoeläimessä on vain noin 1 000 solua. Eliössä on kaksi hieman erilaista solukerrosta, selkä- ja vatsapuoli, joiden välissä on välisoluja, joiden avulla eläin muuttaa muotoaan. Eliössä on neljän tyyppisiä soluja. Eliö liikkuu vatsan puolen värekarvojen avulla ja voi kiertyä kupiksi ravintokohteen ympärille. Se lisääntyy yleensä jakautumalla, mutta voi irrottaa munasoluja. Siittiöitä ei ole tavattu.


title: Laakkoeläimet

text: Vaikka vain yksi laji toistaiseksi tunnustetaan, geenitutkimuksissa laakkoeläimet ovat osoittautuneet hyvinkin monimuotoisiksi. Geeniominaisuuksien perusteella pääjakso voitaisiin jakaa useisiin lahko-tasoisiin ryhmiin joista kukin jakautuu useisiin heimoihin.


title: Päästökauppa

text: Päästökauppa tarkoittaa Euroopan unionissa toteutettavaa järjestelyä, jossa haitallisia päästöjä tuottavat laitokset ovat velvollisia omistamaan kutakin tuottamaansa päästömäärän yksikköä kohti tietyn määrän "päästöoikeuksia", joita nämä laitokset voivat ostaa ja myydä keskenään. Päästökaupalla pyritään kustannustehokkaalla tavalla rajoittamaan haitallisia päästöjä.


title: Päästökauppa

text: Vuonna 2003 voimaan astuneella Euroopan yhteisön päästökauppadirektiivillä toimeenpantiin EU:n sisäinen päästökauppa. Direktiivissä säädettiin tiettyjä toimialoja koskeva sisäinen päästökauppa. Päästökaupan ensimmäisen kauden (2005–2007) piiriin kuuluvat yli 20 MW:n tehoisten polttolaitosten ja joidenkin teräs-, mineraali- ja metsäteollisuuslaitosten ja prosessien hiilidioksidipäästöt. Toisessa vaiheessa kauppaa aletaan mahdollisesti käydä myös metaanin, dityppioksidin ja fluorikaasun päästöoikeuksilla. EU:n päästökauppamarkkinat on arvioitu noin 90 miljardin euron suuruisiksi vuonna 2009. Päästöluvat myöntää päästökauppaviranomainen. Suomessa päästökauppaviranomaisena toimii Energiamarkkinavirasto. Suomessa päästökaupan piiriin kuuluu n. 600 yritystä.


title: Päästökauppa

text: Euroopan unionin päästökaupassa Euroopan komissio määrittelee kullekin päästökauppakaudelle päästöjen maksimimäärä vastaavan päästöoikeuksien kokonaispotin. Tämä kokonaispotti jaetaan eri jäsenvaltioille, joiden kansalliset päästökauppaviranomaiset jakavat maakohtaisen kiintiön teollisuus- ja energiantuotantolaitoksille.


title: Päästökauppa

text: Kokonaispotti on pienempi kuin EU:n nykyiset päästöt. Niinpä kaikki päästökaupassa mukana olevat yritykset eivät pysty jatkamaan päästöjen tuottamista entisellään. Joidenkin yritysten on siis kannattavaa vähentää päästöjään ja myydä siten vapautuvat päästöoikeudet muille tarvitseville.


title: Päästökauppa

text: Euroopassa suurin osa hiilidioksidipäästöistä syntyy energian tuotannosta, joten päästökaupan vaikutukset näkyvät selvästi energian hinnassa. Hiilidioksidin päästöoikeuden hinta nostaa sähkön tuotantoon käytettävän hiili- ja kaasuvoiman kustannuksia, eli tekee niistä vähemmän kannattavaa. Toisaalta päästöttömän energian, kuten vesi- tuottajien ei tarvitse maksaa hiilidioksidipäästöistä, ja näin ollen päästötön energia saa kilpailuetua. Myöskään ydinvoiman ei tarvitse maksaa hiilidioksidipäästöistä. Lyhyellä aikavälillä seurauksena on energian hintojen nousu, sillä Euroopassa ei ole tarjolla riittävästi saastuttamatonta energian tuotantoa, joten osa sähköstä joudutaan tuottamaan hiili- ja kaasuvoimalla, joiden hintaa päästöt nostavat.


title: Päästökauppa

text: Huhtikuussa 2013 päästötonnin hinta oli alle 3 euroa.


title: Päästökauppa

text: Hiilidioksidin päästöoikeuksien hinta oli vuoden 2006 alussa noin 30 € hiilidioksiditonnilta. Huhtikuussa 2006 hinta romahti noin 15 euroon tonnilta.


title: Päästökauppa

text: Päästökaupan sähköyhtiöille tuottamia ylimääräisiä voittoja kutsutaan windfall-voitoiksi. Konsulttiyritys PointCarbon laski päästökaupan tulot WWF:n tilauksesta huhtikuussa 2008. Saksan suuret windfall-voitot (22–45 mrd. euroa) perustuvat suureen väkilukuun ja raskaaseen teollisuuteen. EU:n nykyinen päästökauppa hyödyttää myös eniten saastuttavaa kivihiilen sähköntuotantoa. Valtiot jakavat yrityksille päästöluvat ilmaiseksi, mutta yritykset laskuttavat päästöoikeudet asiakkailta. Tuulivoima ja ydinvoima ovat hiilidioksidineutraaleja, mutta sähköyhtiöt laskuttavat niistäkin päästömaksut saaden lisää windfall-voittoja. Kallein käynnissä oleva tuotantomuoto, yleensä kivihiili, määrittää kaikkien energiamuotojen sähkönhinnan. Teollisuuden ja kaupan suurten sähkönkuluttajien yhteenliittymän Elfin mukaan suomalaiset sähköntuottajat keräävät viidessä vuodessa 9 mrd. euroa windfall-voittoja, kun päästöoikeus on 20 €/tn. Suomalaiset yritykset tienaavat eurooppalaisia enemmän sähkömäärään verrattuna, koska Suomessa on paljon vesi- ja ydinvoimaa. Suomen suurin hyötyjä on Fortum. WWF:n mukaan päästökaupassa yrityksille maksetaan saastuttamisesta. EU:n kolmen ensimmäisen päästökauppavuoden aikana päästöt eivät ole vähentyneet vaan lisääntyneet.


title: Päästökauppa

text: Suomalainen Fortum sai 1,5 miljoonan tonnin hiilidioksidin päästökaupan vähennyksiä TGC-10 tuotantoyhtiön hankkeista Venäjällä. TGC-10 rakentaa uutta sähköntuotantokapasiteettia Tjumenin ja Tšeljabinskin alueella. TGC-10 on perustettu vuonna 2006. Päästöoikeudet kattavat 14 % Fortumin hiilidioksidipäästöistä EU:n alueella ja niiden arvo on 30 miljoonaa euroa.


title: Päästökauppa

text: Tehdäkseen EU:n päästökaupan turpeen suhteen tehottomaksi Suomi sääti toukokuussa 2007 turpeen bonustariffijärjestelmän vuoteen 2010 asti. Fingrid maksaa bonuksen sähköntuottajalle mutkikkaan kaavan mukaan, jossa huomioidaan hiilen ja turpeen hinta ja päästömaksujen hinta. Kaavan mukaan korvaus kasvaa, jos hiilidioksidin päästömaksu nousee. EU:n päästökaupan tavoitteena on vähentää hiilidioksidi-intensiivisiä polttoaineita. IEA:n mukaan Suomen turpeen bonustariffi tosiasiassa tekee tehokkaasti päästökaupan markkinapaineen tehottomaksi.


title: Päästökauppa

text: Yalen yliopistossa toimivan globalisaation tutkimuskeskuksen johtaja, Meksikon entinen presidentti Ernesto Zedillo on arvioinut, että ilmastonmuutoksen hillitseminen päästökaupalla tekee järjestelmästä liian monimutkaisen. Päästökauppa tuo myös vaikutusvaltaiset lobbausryhmät valtioiden kukkaroille, eivätkä pahimmat saastuttajat päädy hänen mukaansa maksumiehiksi. Vaihtoehdoksi Zedillo on nostanut yksinkertaisen hintalapun päästöille: tällainen voitaisiin luoda esimerkiksi määrittelemällä erityinen "hiilivero".


title: Sienieläimet

text: Sienieläimet (Porifera) on eläinkunnan pääjakso, joka käsittää yli 5 000 etenkin merissä elävää lajia.


title: Sienieläimet

text: Sienieläimen perusrakenne on säkkimäinen (ns. askoni-tyyppi), jossa varsinaisia kudoksia ja elimiä ei ole. Tyvi tai jalka on yleensä kiinni kasvualustassa, ja vastakkaisessa päässä on suuaukko. Keskelle jäävän ontelon sisäpinnalla on kaulussiimasoluja eli koanosyyttejä, joiden siimojen liike aiheuttaa seinissä olevista aukoista, pooreista, sisään ja suuaukosta ulos suuntautuvan vesivirran. Näiden avulla sienieläin saa vedestä ravintohiukkasia.


title: Sienieläimet

text: Sienieläimet elävät ns. runkokunnissa, jolloin yksilöt eivät ole itsenäisiä. Perustyyppiä mutkikkaampia ovat sykoni, jossa kaulussiimasolut ovat syvennyksissä, ja leukoni, jossa ne ovat kanavien yhdistämissä siimakammioissa. Sienieläimet lisääntyvät tavallisesti jakautumalla tai silmikoimalla, mutta myös talvisilmujen (gemmula) avulla sekä suvullisesti.


title: Sienieläimet

text: Sienieläimet on perinteisesti jaettu tukirangan perusteella kolmeen luokkaan. Nykyään ryhmää Homoscleromorpha pidetään neljäntenä luokkana.Sarveispiisieniä ovat mm. pesusieni ja Suomessa elävät neljä lajia, mm. murtovesisieni ("Ephydatia fluviatilis") ja järvisieni ("Spongilla lacustris"). Se viihtyy seisovassa vedessä ja muodostaa pohjakiviin tai laitureihin kymmenien senttimetrien pituisia haarovia, mikroskooppisen pienten levien vuoksi vihertäviä runkokuntia.


title: Sienieläimet

text: Riutta-akvaarioissa voi pitää sarveispiisieniä ja kalkkisieniä, niitä tulee sinne joskus elävän kiven mukana. Monet kalalajit syövät niitä mielellään.


title: Jūrmala

text: Jūrmala (latv. , ) on merenrantakaupunki Latviassa Riian lähellä Riianlahden rannalla. Jūrmala on pitkine hiekkarantoineen ja puutaloineen suosittu matkailukohde. Kaupungissa on 50 840 asukasta (vuonna 2011), ja sen pinta-ala on 100 neliökilometriä.


title: Jūrmala

text: Kaupunki koostuu itse asiassa pienten kylien ketjusta. Alun perin ne ovat olleet kalastajakyliä. Lännestä itään kylien nimet ovat Ķemeri, Jaunķemeri, Sloka, Vaivari, Asari, Melluži, Pumpuri, Jaundubulti, Dubulti, Majori, Dzintari, Bulduri ja Lielupe. Lähinnä Riikaa sijaitseva on Priedaine, joka on Lielupe-joen toisella puolella. Matkaa Riian keskustasta Jūrmalaan on 14 km (Priedaine) – 44 km (Ķemeri). Riiasta kaupungin keskustaan Majorin asemalle pääsee noin 35 minuutissa junalla tai minibussilla, kesäisin myös jokilaivalla Väinäjoen rannasta Riian keskustasta.


title: Jūrmala

text: Jūrmala on jo 1800-luvulta asti ollut tunnettu kylpylöistään ja hoitolaitoksistaan. Ķemerin suoalueelta tulevaa rikkipitoista vettä käytetään terveellisenä kylpyvetenä. Myös muta- hiekka- ym. hoitoja annetaan kaupungin lukuisissa kylpylöissä. Jūrmalassa on myös ratsastusterapiakeskus.


title: Jūrmala

text: Nykyinen kaupunkialue oli ennen osa Riikaa nimellä "Rīgas Jūrmala", mutta jotkut kaupunginosat, kuten Sloka ja Ķemeri, on tunnettu omina kylinään jo vuosisatoja. 1800-luvulle asti kalastus oli alueen tärkein elinkeino.


title: Jūrmala

text: Jūrmalan vanhin osa on Sloka, jonne kehittyi kylä vesimyllyn ympärille vuonna 1520. Slokan kukoistuksen aikaa oli Kuurinmaan herttua Jacobin hallitsema aika 1600-luvulla. Slokassa rakennettiin Jūrmalan ensimmäinen kirkko sekä perustettiin pieni kauppasatama Kaugurin kylään. Vuonna 1785 Katariina Suuri antoi Slokalle kauppataajaman oikeudet. Vuonna 1878 Sloka sai kaupunkioikeudet. Ķemeri oli oma itsenäinen kaupunki vuosina 1928–1959. Kylpyläkulttuurin perustamisaikana pidetään 1800-luvun alkua, jolloin Dubultin alueelle saapui lepäämään Venäjän armeijan haavoittuneita upseereja. Dubultiin rakennettiin myös Jūrmalan ensimmäinen hotelli. 1900-luvun alussa kylpylätoiminta alkoi kukoistaa, ja tuolloin rakennettiin myös ensimmäiset hoitolaitokset sekä useat upeat puurakennukset.


title: Kampamaneetit

text: Kampamaneetit ("Ctenophora") on eläinkunnan pääjakso. Kampamaneetit ovat hyytelömäisiä läpikuultavia eläimiä, jotka elävät merten pintaosissa ja loistavat pimeässä. Ulkoisesti ja monilta rakennepiirteitään ne muistuttavat polttiaiseläinten ("Cnidaria") meduusoja, mutteivät kuitenkaan ole niille sukua. Kampamaneettien ruumiin pituus on tavallisesti 2–3 cm, joskin Välimeressä elävä nauhamainen 8 cm leveä venuksenvyö ("Cestus veneris") voi kasvaa jopa 1,5 metrin pituiseksi.


title: Kampamaneetit

text:
Kampamaneetteja ja polttiaiseläimiä yhdistää kaksikerroksinen eli diploplastinen solurakenne ja ontelomainen ruumiinrakenne. Ulkoisen solukerroksen eli ektodermin ja sisäisen endodermin välissä on sidekudosta.
Kampamaneetit kuitenkin liikkuvat uimalla ruumiinsa pinnalla säteittäisesti olevien kahdeksan kampalevyn avulla, eivät vettä pumppaamalla kuten meduusat. Kampamaneetit pyydystävät saaliinsa yleensä pyyntilonkeroilla, mutta niillä ei ole polttiaissoluja vaan tarttumasoluja.


title: Kampamaneetit

text: Kampamaneetteja tunnetaan toista sataa lajia, jotka jaetaan kahteen luokkaan. Myssymaneettien pienen luokan ("Nuda") jäsenillä ei ole pyyntilonkeroita, vaan ne tarttuvat saaliiseen lihaksikkailla huulillaan. Suurin osa lajeista kuuluu kuitenkin monimuotoiseen lonkeromaneettien luokkaan ("Tentaculata"), joka jaetaan edelleen kuuteen eri lahkoon.


title: Kampamaneetit

text: Aiemmin kampamaneetit yhdistettiin polttiaiseläinten ("Cnidaria") kanssa yhteiseen onteloeläinten ("Coelenterata") pääjaksoon niiden yhteisten rakennepiirteiden perusteella. Nykyaikaisessa systematiikassa on kuitenkin viime vuosikymmeninä katsottu, että kampamaneetit ovat lähempänä muita, ”kehittyneempiä”, kaksikylkissymmetrisiä eläimiä (esimerkiksi niveljalkaisia ja selkärankaisia) kuin polttiaiseläimiä, ts. polttiaiseläimet olisivat eronneet yhteisestä kehityslinjasta ensin. Tähän viittaa muun muassa siittiösolujen rakenne. Kampamaneettien ja polttiaiseläinten ulkoiset yhtäläisyydet ovat jäänteitä yhteiseltä alkeelliselta kantamuodolta eivätkä nämä nämä kaksi taksonia muodosta luonnollista ryhmää. Ennen polttiaiseläimiä sukulinjasta olisivat eronneet vain kudosrakenteettomat sienieläimet.


title: Kampamaneetit

text: Uusimmat, vuoden 2008 jälkeen julkaistut ja laajoihin geeniaineistoihin perustuvat tutkimukset kuitenkin viittaavat toisenlaiseen sukupuuhun. Niiden mukaan kampamaneetit ovatkin eläinkunnan sukupuun tyvellä, ensiksi muista eronnut kehityslinja. Sienieläimet, polttiaiseläimet ja muut eläinryhmät ("Bilateria") ovat eriytyneet toisistaan vasta myöhemmin. Tässä tapauksessa sienieläimet olisivat menettäneet jo kehittyneen, muissa ryhmissä säilyneen kudosorganisaation.


title: Kampamaneetit

text: Ainoana Suomen vesissä Itämeressä luontaisesti esiintyvänä lajina on aiemmin pidetty parisenttistä, pallomaista pikkumaneettia ("Pleurobrachia pileus"). Vuonna 2007 Suomen vesiltä ja muualta Itämerestä kerrottiin löydetyn vaarallisena vieraslajina pidettyä amerikankampamaneettia ("Mnemiopsis leidyi"), jonka leviämistä alettiin seurata ja tutkia intensiivisesti. Sittemmin DNA-tuntomerkkien peursteella selvisi, että vuonna 2008 kerätyt maneetit olivatkin kaikki kolmatta lajia "Mertensia ovum", joka on yleislevinneisyydeltään arktinen ja jota ei pidetä vaarallisena. "Mertensia" ja pikkumaneetti kuuluvat pallomaneettien lahkoon, amerikankampamaneetti taas liuskamaneetteihin. Amerikankampamaneetti esiintyy eteläisellä Itämerellä, mutta on toistaiseksi epäselvää kuinka pohjoisessa lajia tavataan ja onko "Mertensia" Itämeressä luontainen vai vieraslaji. Eteläisellä Itämerellä esiintyy lisäksi kolme muuta kampamaneettilajia: "Bolinopsis infundibulum", "Beroe cucumis" ja "Beroe gracilis".


title: Ventspils

text: Ventspils (, , , , aiemmin Виндава) on kaupunki Latvian luoteisosassa Itämeren rannalla. Ventspils on nimetty kaupungin läpi kulkevan Ventajoen mukaan. Vuonna 2017 kaupungin asukasluku oli noin 39 200. Kaupunki on yksi Latvian yhdeksästä tasavallan tason kaupungista. Sitä ympäröi erillinen Ventspilsin kunta.


title: Ventspils

text: Ventspilsin lentokenttä on yksi maan kolmesta kansainvälisestä lentokentästä. Ventspilsistä on lauttayhteys Ruotsin Nynäshamniin sekä Saksaan.


title: Ventspils

text: Ventspils kehittyi kalparitariston linnan ympärille. Ensimmäinen maininta linnasta on vuodelta 1290, joka tulkitaan myös Ventspilsin kaupungin perustamisvuodeksi. Linnaa käyttivät Liivinmaan ritarikunnan jäsenet. Puolan ja Ruotsin välisessä sodassa linna tuhoutui osittain, mutta sitä ollaan uudelleenrakennettu. 1600-luvun lopulla linnan tornia käytettiin majakkana ja 1800-luvulla rakennus toimi vankilana. Toisen maailmansodan jälkeen 1980-luvulla linna toimi Neuvostoliiton sotilaiden tilana, nykyään se on taide- ja historiamuseo.


title: Ventspils

text: Keskiajalla kaupunki oli tärkeä hansaliiton keskus. Nykyään Ventspils toimii kauttakulkusatamana Venäjälle, mikä on tehnyt siitä Latvian vauraimman kaupungin.


title: Hauen suoli

text: Hauen suoli oli joissakin suomalaisissa mytologiaperinteissä vainajalan eli Tuonelan osa. Tietäjät hakivat usein vainajien sieluja Tuonelasta eläviä auttamaan. Hauen suoleen joutunutta henkeä ei kuitenkaan saatu enää elävien ilmoille. Sinne mennyt mätäni kelvottomaksi.


title: Hauen suoli

text:
Kerran tietäjä makasi lovessa kolmatta vuotta. Loveen maannut matkasi henkimaailmassa, ruumis elottomana. Vuosia maannut oli tietenkin jo kuollut. Puoltaja, tietäjän apuri, arvasi vihdoin, missä miehen sielu makasi:
Silloin tietäjän jalat vielä säpsähtivät ja tietäjä sanoi:


title: Hauen suoli

text: Hauen suoleen tai hauen kitaan on voitu myös manata vihollisia. Ihmiseltä otettu ruumiin osa, kuten hius tai kynnenpala on voitu heittää veteen ja loitsia haukea syömään se. Ihmisen osa on jopa voitu laittaa kalan suuhun, ja päästää kala vapaaksi. Tarkoitus on ollut pilata ihminen, ehkä viedä hänen sielunsa manalle. Kalojen, ehkä erityisesti hauen, on ajateltu voivan kulkea veden kautta alapuoliseen maailmaan, vainajalaan.


title: Supersonic

text: ”Supersonic” on brittiläisen rockyhtye Oasiksen kappale ja ensimmäinen single. Se julkaistiin singlenä 11. huhtikuuta 1994 yhtyeen esikoisalbumilta "Definitely Maybe", ja se nousi Britannian singlelistalla sijalle 31. Singleä on myyty Britanniassa yli 250 000 kappaletta. Yhdysvalloissa se nousi "Billboardin" Modern Rock Tracks -listan sijalle 11.


title: Supersonic

text: Kappaleen on kirjoittanut kitaristi Noel Gallagher, ja sen laulaa hänen veljensä Liam Gallagher. Noel Gallagher on sanonut ”Supersonicin” olevan sen helpon ja nopean syntytarinan johdosta eräs hänen suosikkikappaleistaan: kertomansa Gallagher kirjoitti kappaleen yhdeltä istumalta. Kappale myös levytettiin samana päivänä. ”Supersonicin” musiikkivideon brittiläisen version ohjasi Mark Szaszy, ja yhdysvaltalaisversion puolestaan Nick Egan. Brittiläinen musiikki- ja viihdelehti "Q" sijoitti ”Supersonicin” sijalle 20 sadan parhaan kitarakappaleen listallaan vuonna 2005, ja vuonna 2007 brittiläinen musiikkilehti "NME" valitsi sen sijalle 25 listassaan 50 Greatest Indie Anthems Ever.


title: Supersonic

text: ”Supersonic” on mukana yhtyeen kokoelma-albumeilla "Stop the Clocks" (2006) ja "Time Flies... 1994–2009" (2010). Alkuperäisen singlen B-puolina julkaistiin painoksesta riippuen joko kappale ”Take Me Away”, liveversio kappaleesta ”I Will Believe” tai white label -demo kappaleesta ”Columbia”. B-puolina julkaistut kappaleet sisältyvät vuonna 2014 julkaistun "Definitely Mayben" 20-vuotisjuhlapainoksen bonuslevylle.


title: Supersonic

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita.


title: Nekromanteion (Achérontas)

text: Nekromanteion tai Nekyomanteion on Kreikassa, Epeiroksen maakunnassa sijainnut kuolleiden oraakkeli, jonka Homeros kuvailee Odysseuksen manalamatkan yhteydessä. Siellä harjoitettiin nekromantiaa, ja se oli Persefonen ja Haadeen palvontapaikka. Oraakkeliksi on väitetty Achérontas-joen suistoalueella Mesopótamon kylässä sijaitsevia raunioita, mutta tulkinta on kiistanalainen.


title: Nekromanteion (Achérontas)

text: Kreikkalainen arkeologi löysi Mesopótamon rauniot 1950-luvulla Johannes Kastajan (Ágios Ioánnis) kukkulalta, Johannes Kastajan kirkon alta ja ympäriltä. Rakennelman keskiosa muodoistuu 22 metriä pitkästä neliöstä, jonka seinät ovat kolme metriä paksut ja taitavasti tehdyt. Keskiosan ulkopuolella on ulompi muuri ja useita huoneita. Keskiosassa on myös kellari, jossa seremonioita arvelun mukaan pidettiin.


title: Laakamadot

text: Laakamadot ("Platyhelminthes") on yksi eläinkunnan pääjaksoista. Suurin osa tunnetuista laakamatolajeista on toisten eläinten loisia, mutta lähes yhtä paljon on vapaina eläviä lajeja. Laakamatoihin kuuluvat muiden muassa skistosomiaasia (bilhartsiaa) aiheuttavat halkiomadot sekä lapamato ja muut suolistossa elävät heisimadot.


title: Laakamadot

text: Laakamatoja on ruumiinrakenteen perusteella pidetty yhtenä alkeellisimmista kaksikylkissymmetristen eläinten ryhmistä. Kehittyneemmistä eläimistä kuten nivelmadoista tai niveljalkaisista ne erottaa se, ettei niillä ole ruumiinonteloa ihon ja suolen välissä eikä myöskään erilaistuneita hengitys- ja verenkiertoelimiä. Hengityskaasujen vaihto tapahtuu suoraan diffuusiolla pintasolukon lävitse. Tähän liittyen laakamadot ovat joko hyvin pieniä tai sitten litteitä, nauha- tai lehtimäisiä matoja, mikä mahdollistaa kaasujen vaihdon koko ruumiiseen. Toinen ominaispiirre on pussimainen suoli, jossa sekä ravinnon otto että jätteiden poisto tapahtuu suun kautta; erillistä peräaukkoa ei yleensä ole. Suoli sinänsä voi olla monihaarainen, ravinnon tehokkaaksi kuljettamiseksi ruumiin eri osiin.


title: Laakamadot

text: Laakamadoilla ei ole ulkoista tai sisäistä tukirankaa. Epidermin (pintakerroksen) solut ovat värekarvallisia, ja karvoja on useita kussakin solussa. Epidermin ja suolen välissä on mesenkyymisolukkoa ja lihassäikeitä. Laakamadot ovat kaksineuvoisia, eli sama yksilö tuottaa sekä naaras- että koiraspuolisia sukusoluja. Siittiösolut ovat tyypillisesti kaksipyrstöisiä. Munat kehittyvät joko suoraan madoiksi tai vapaana uivan toukkavaiheen jälkeen. Jotkut laakamadot pystyvät lisääntymään suvuttomasti jakautumalla.


title: Laakamadot

text: Perinteisesti laakamadot on jaettu neljään luokkaan. Näistä kidusmadot ("Monogenea"), tiehytmadot ("Trematoda") ja heisimadot ("Cestoda") ovat kaikki yksinomaan loismatoja sisältäviä luokkia. Ne muodostavat yhdessä monofyleettisen ryhmän "Neodermata". Neljäs luokka värysmadot ("Turbellaria") puolestaan sisältää enimmäkseen vapaana eläviä laakamatoja. Ne ovat petoja, joiden elinympäristöä ovat meret, sisävedet ja kostea maaperä. Värysmadot ei kuitenkaan ole yhtenäinen taksoni, vaan laaja parafyleettinen ryhmä, jonka yhdestä haarasta loismatoluokat polveutuvat.


title: Laakamadot

text: Värysmatoihin aiemmin luettu alkeellisten matojen "Acoela"-ryhmä on hiljattain kokonaan erotettu laakamadoista omaksi pääjaksokseen "Acoelomorpha", joka ilmeisesti edustaa kaksikylkissymmetristen eläinten sukupuun varhaista haaraa. Näin ollen jäljelle jäävät varsinaiset laakamadot olisivat lähempää sukua muille eläimille, esimerkiksi selkärankaisille, kuin näille ulkoisesti laakamatomaisille "Acoelomorpha"-madoille. Näin määritellyt laakamadot ovat yhtenäinen ryhmä, joka jakaantuu kahteen haaraan, "Catenulida" ja "Rhabditophora". Värysmatoja (""Turbellaria"") on molemmissa haaroissa, ja kolmen loismatoluokan ryhmä muodostaa sivuhaaran "Rhabditophora"-ryhmän sisällä.


title: Dir en grey

text: Dir en grey on vuonna 1997 aloittanut japanilainen rockyhtye, joka alun perin edusti visual kei -tyylisuuntausta, mutta myöhemmin visuaalisen ilmeen tasaannuttua ei enää halua tulla yhdistetyksi kyseiseen tyyliin. Musiikissa on aineksia monesta tyylistä, popimmasta rockista death metaliin, industrial metaliin ja metalcoreen; musiikki on jollakin tavalla progressiivista, mutta yleisesti tyyliä voisi sanoa alternative metalliksi.


title: Dir en grey

text: Yhtyeen kokoonpano on pysynyt samana alusta asti ja siihen kuuluvat laulaja Kyō, kitaristit Kaoru ja Die, basisti Toshiya sekä rumpali Shinya.


title: Dir en grey

text: Dir en grey on saavuttanut huomattavaa suosiota myös kotimaansa Japanin ulkopuolella.


title: Dir en grey

text: La:Sadie'sin hajottua sen neljä edellistä jäsentä Kyō, Kaoru, Die ja Shinya perustivat Dir en greyn yhdessä Toshiyan kanssa helmikuussa 1997. Vain pari kuukautta myöhemmin ilmestyi ensimmäinen minialbumi MISSA.


title: Dir en grey

text: 1998 Dir en greyn ensimmäiset singlejulkaisut "JEALOUS" ja "-I'll-" saavuttivat Japanin Oriconin top 10 -listan. Tämä herätti entisen X Japanin jäsenen Yoshiki Hayashin huomion ja hän tuottikin Dir en greyn ensimmäisen albumin GAUZEn, joka julkaistiin vuonna 1999. Yhtye lähti kiertueelle ja Ōsaka-jō-hallilla pidetty konsertti kuvattiin ja julkaistiin myöhemmin VHS:lle ja DVD:lle.


title: Dir en grey

text: Vuonna 2000 yhtyeen vokalisti Kyō joutui sairaalaan vasemman korvansa kuulo-ongelmien takia ja heidän kiertueensa myöhemmin ilmestyvälle MACABRE-albumille jouduttiin keskeyttämään. Kiertue jatkui Kyōn päästyä sairaalasta ja väliinjääneet konsertit esitettiin alkuvuodesta 2001. Kiertue saatiin päätökseensä singlen "ain't afraid to die" julkaisun jälkeen Tokion Nippon Budōkanilla.


title: Dir en grey

text:
Kolmannen täyspitkän albumin Kisou julkaisun jälkeen vuonna 2002 Dir en grey lähti ensi kertaa kiertueelle Japanin ulkopuolelle. Kohteena oli muut Aasian maat; Kiina, Taiwan ja Etelä-Korea. Shanghaissa fanit innostuivat niin paljon, että toinen suunniteltu konsertti jouduttiin peruuttamaan. Kiista saatiin kuitenkin ratkaistua ja toinen konsertti pidettiin aikataulun mukaisesti.
Toinen minialbumi six Ugly ilmestyi heinäkuussa 2002, minkä jälkeen yhtye kävi saattamassa Aasia-kiertueensa päätökseen Etelä-Koreassa. Vuonna 2003 järjestettiin viisi päivää kestävä live-tapahtuma, jonka jokaisella konsertilla ensimmäistä lukuun ottamatta oli oma teemansa tietyn albumin mukaisesti ja niistä viimeinen keskittyi vielä julkaisemattomaan uuteen albumiin Vulgar. Blitz 5 Days kuvattiin ja julkaistiin myöhemmin yhtyeen faniklubi ｢a knot｣ille.


title: Dir en grey

text: Vuonna 2005 Dir en grey esiintyi ensimmäistä kertaa Euroopassa. Osana maaliskuussa ilmestyneen uuden albumin "Withering to death." It Withers and Withers-kiertuetta olevat konsertit Berliinissä ja Pariisissa menestyivät ilman mainostusta. Yhtye kävi esiintymässä myös kahdella suurella festivaalilla Rock am Ring ja Rock im Park Saksassa. Myöhemmin tehtyään sopimuksen yhdysvaltalaisen Warcon Recordsin kanssa Dir en grey esiintyi Japanissa Taste of Chaos-kiertueella yhdessä muiden Warcon Recordsin yhtyeen kanssa. Vuonna 2005 yhtye sai myös ensimmäiset listasijoituksensa Aasian ulkopuolelta Suomessa, missä albumi "Withering to death." saavutti Suomen TOP 40-listan sijan #31. Myöhemmin samana vuonna uusi single "CLEVER SLEAZOID" nousi Suomen singlelistan viidenneksitoista.


title: Dir en grey

text: Alkuvuodesta 2006 Dir en grey soitti myös Yhdysvalloissa lyhyellä showcase-kiertueella Texasissa (South by Southwest-festivaaleilla), New Yorkissa ja Los Angelesissa.


title: Dir en grey

text: Toukokuussa 2006 yhtye palasi Saksaan, tällä kertaa Berliinin lisäksi myös Kölniin. Myös Rock am Ring ja Rock im Park kuuluivat taas kuvioihin. Euroopan keikkojen jälkeen Kyō joutui taas sairaalaan heinäkuussa äkillisen nielurisatulehduksen vuoksi. Kaksi ｢a knot｣ konserttia jouduttiin siirtämään myöhemmäksi, mutta vokalisti parantui ajoissa, jotta Budōkanille varatut kaksi päivää heinä-elokuun vaihteessa onnistuttiin pitämään ja uusi kiertue Inward Scream saatiin aloitettua. Lähes välittömästi sen jälkeen yhtye palasi Pohjois-Amerikkaan ja otti Kornin kutsumana osaa The Family Values -kiertueelle monien amerikkalaisyhtyeiden kanssa. Marraskuussa Dir en grey osallistui Japanissa Loud Park-festivaaleille. Uusi single "Agitated Screams of Maggots" ilmestyi saman kuun puolivälissä ja siitä jatkettiin uutta kiertuetta Inward Scream Japanissa.


title: Dir en grey

text: Lähes kaksi vuotta sitten ilmestyneen "Withering to death" -albumin jälkeen Dir en grey julkaisi kuudennen albuminsa The Marrow of a Bone" helmikuun 7. päivä. Jo ennen uuden albumin julkaisua yhtye lähti kiertueelle Pohjois-Amerikkaan noin kuukaudeksi. Lämppäreinä koko kiertueen ajan toimivat Bleed the Dream ja Fair to Midland.


title: Dir en grey

text: Dir en grey esiintyi myös Korson Ankkarockissa 5. elokuuta 2007, ja saapui uudelleen Suomeen kahdelle oneman-keikalle Helsingin Tavastialle, 4. ja 5. marraskuuta.


title: Dir en grey

text: Dir en grey julkaisi myös singlen "GLASS SKIN" 10.09.2008.


title: Dir en grey

text: Yhtyeen seitsemäs studioalbumi "UROBOROS" julkaistiin 11.11.2008


title: Dir en grey

text: Yhtyeen jäsenet käyttävät joko omaa etu- tai lavanimeään.


title: Korona (peli)

text:
Korona on biljardin tapainen peli, jossa pelaajat lyövät kepeillä kiekon muotoisia nappuloita neliskulmaisen pelialueen kussakin nurkassa sijaitseviin purkkeihin. Peliä pelataan puisella laudalla, joka on rajattu matalin reunoin. Peliä voi pelata kahdesta neljään pelaajaa. Koronan on keksinyt Juho Jussila, joka on keksinyt myös fortunan ja suomalaisen tikkataulun ja siihen liittyvät tikanheiton säännöt.
Koronan lajiliittona Suomessa on vuodesta 2013 toiminut Suomen Koronaliitto.
Pelin alussa kullakin pelaajalla on kahdeksan pelinappulaa, jotka on sijoitettu kiinni pelilauden yhteen päätyyn siten, että nappulat ovat rivissä reunan keskikohdassa. Erikseen on käytössä muita nappuloita isompi lyöntinappula, jota pelaajat lyövät muodoltaan ja kooltaan rumpukapulan ja biljardikepin väliltä olevalla kepillä. Pelaaja saa biljardista poiketen lyödä vain siltä reunalta lautaa, jossa hän on omien pelinappuloidensa aloitustilannetta vastakkaisella puolella. Tarkoituksena on lyödä omat pelinappulat purkkeihin. Aivan aluksi haasteena on saada laudan reunaan kiinni laitetut nappulat yleensä liikkeelle tarpeeksi kovilla lyönneillä. Jos pelinappula lentää pois pelilaudalta, nostetaan se takaisin aloitustilanteeseen. Mikäli lyöntinappula menee purkkiin, tai se kimpoaa pois pelilaudalta, nostetaan yksi vastustajalta purkkiin saatu nappula takaisin aloitustilanteeseen. Jos lyöjä lyö pelinappulan itseään lähellä oleviin purkkeihin niin silloin lyöjän pitää huutaa ”Omat”.


title: Live Forever

text: Live Forever on Oasiksen kappale ja järjestyksessään yhtyeen kolmas single joka julkaistiin 8. elokuuta 1994. Parhaimmillaan se nousi virallisella Ison-Britannian single-listalla sijalle 10. "Live Forever" oli Oasiksen ensimmäinen Top-10 single, joka nosti yhtyeen kohti suurempaa suosiota ja se on yksi yhtyeen keskeisimmistä ja merkittävimmistä kappaleista, myös NME-lehti on valinnut sen vuoden singleksi. Live Forever valitaan poikkeuksetta Top-10:een kun listataan kautta-aikojen parhaimpia brittiläisiä rock-kappaleita. Singleä on myyty Isossa-Britanniassa yli 319,000 kappaletta. Talo singlen kannessa on John Lennonin kotitalo Liverpoolissa osoitteessa 251 Menlove Avenue.


title: Live Forever

text: Noel Gallagher on sanonut kappaleen saaneen alkunsa Nirvanan ""In Utero"" -levyn ilmestymisen aikoihin, kun radiossa soitettiin raitoja Nirvanan tulevalta albumilta. Yksi raidoista oli I Hate Myself And I Want To Die, joka ei kuitenkaan päätynyt lopulliselle levylle. Noel kuuli kappaleen radiossa eikä voinut ymmärtää sitä. ""Kurt Cobain, hänellä oli kaikki mitä minä halusin elämältä: bändi, kriitikkojen ylistys, mainetta ja rahaa, ja kuinka ihmeessä hän "vihaa itseänsä ja haluaa kuolla", kun taas minä olin köyhä ja halusin elää ikuisesti.""


title: Live Forever

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita.


title: Joseph Stiglitz

text: Joseph Stiglitz (s. 9. helmikuuta 1943 Gary, Indiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ekonomisti. Laajan akateemisen tuotantonsa lisäksi Stiglitz on kirjoittanut useita laajemmalle yleisölle suunnattuja teoksia, joista "Globalisaation sivutuotteet" on käännetty suomeksi. Stiglitz tunnetaan erityisesti kriittisistä näkemyksistään globalisaatiosta ja kansainvälisistä organisaatioista kuten Kansainvälisestä valuuttarahastosta. Tästä huolimatta Stiglitz on toiminut vaikutusvaltaisissa tehtävissä Maailmanpankissa, kuten pankin pääekonomistina ja ”senior vice presidenttinä”. Stiglitz sai taloustieteen Nobel-palkinnon vuonna 2001 epäsymmetrisen informaation vaikutuksen tutkimuksesta yhdessä George Akerlofin ja Michael Spencen kanssa.


title: Joseph Stiglitz

text: Taloustieteilijä Martin Wolfin mukaan Stiglitz on poikkeus taloustieteilijöiden yleensä markkina- ja globalisaatiomyönteisiin näkemyksiin.


title: Joseph Stiglitz

text: Stiglitz opiskeli ensin Amherst Collegessa vuosina 1960–1963 ja siirtyi sitten jatko-opiskelijaksi Massachusetts Institute of Technologyyn (MIT). Vuosina 1965 ja 1966 hän opiskeli Chicagon yliopistossa Fulbright-stipendiaattina. Stiglitz suoritti tohtorintutkintonsa MIT:ssa vuonna 1967 Paul Samuelsonin oppilaana. Akateemisen uransa alkuvaiheissa Stiglitz työskenteli useissa johtavissa yhdysvaltalaisissa yliopistoissa. Hän on Columbia Universityn kansantaloustieteen professori.


title: Joseph Stiglitz

text: Akateemisen uransa lisäksi Stiglitz on toiminut useissa tehtävissä Yhdysvaltain hallinnossa ja Maailmanpankissa. Vuosina 1995–1997 Stiglitz toimi presidentti Bill Clintonin taloudellisten neuvonantajien puheenjohtajana.


title: Joseph Stiglitz

text: Stiglitz tunnetaan epäsymmetriseen informaatioon liittyvästä tutkimuksesta ja erityisesti erottelua ("screening") tarkastelevan teorian kehittämisestä. Teoria tarkastelee taloudellisen agentin käyttämää tekniikkaa, jolla hän saa tietoonsa toisen agentin yksityistä informaatiota.


title: Joseph Stiglitz

text: Perinteisessä uusklassisessa teoriassa oletetaan, että markkinat ovat aina tehokkaat lukuun ottamatta tiettyjä rajattuja markkinahäiriöiden tapauksia. Epäsymmetrisen informaation teorian valossa näyttää kuitenkin siltä, että markkinat ovat tehokkaat vain harvoin. Stiglitzin tutkimus tukee käsitystä, että monissa tapauksissa hallinnon sääntelyllä voidaan saada aikaan Pareto-parannus eli parantaa kaikkien osapuolten asemaa. Näin ollen epäsymmetrisen informaation teoria on laajentanut toimenpiteiden kirjoa, joilla markkinoiden toimintaan tulisi puuttua, verrattuna uusklassisen teorian näkökulmaan.


title: Joseph Stiglitz

text: Stiglitz on tehnyt tutkimusta tehokkuuspalkoista, ja hänen mukaansa on nimetty työttömyyden syytä selittävä Shapiro-Stiglitz-malli. Uusklassisen teorian mukaan työttömien työnhakijoiden tulisi tarjoutua töihin alhaisilla palkoilla eikä näin ollen työttömyyttä esiintyisi. Kysymyksenä on kuitenkin ollut, miksi vastentahtoista työttömyyttä silti esiintyy (vaikka minipalkkoja ei olisi). Shapiro-Stiglitz-mallissa otetaan huomioon, että työntekijät valitsevat kuinka ahkerasti työskentelevät ja että yrityksille tulee kustannuksia ahkeruuden seurannasta. Mallin perusteella palkat reagoivat suhdanteisiin laiskasti. Matalasuhdanteessa työn kysynnän väheneminen tuo palkkoihin laskupainetta. Palkkojen lasku taas vähentäisi kuitenkin työntekijöiden ahkeruutta ja lisäisi laiskottelun todennäköisyyttä. Laiskottelua estääkseen yritykset eivät halua laskea palkkoja tarpeeksi, jotta työllisyystaso pysyisi yllä ja työttömyys nousee.


title: Joseph Stiglitz

text: Stiglitz on todennut, että pörssejä ei tarvittaisi, jos arvopapereita voitaisiin myydä vapailla markkinoilla. Tosin pörssivoittojen mahdollisuus kaventuisi, kun oikean informaation puutteesta johtuva epätietoisuus ja sijoitustoiminnan läpinäkyvyys lisääntyvät.


title: Joseph Stiglitz

text: Stiglitz sanoi vuoden 2017 lopulla, että monikansalliset yritykset ovat kaavailleet globalisaatiomyönteiset kauppasopimukset kansalaisten ja työntekijöiden kustannuksella ja salassa heiltä. Stiglitzin mukaan taloudelliset hyödyt on jaettava tasaisemmin, jotta maailmantalous voi toimia. Stiglitzin mukaan Yhdysvallat ei voi irrottautua maailmantaloudesta ja tuoda tällä tavalla takaisin mennyttä aikaa. Stiglitzin mukaan teollisuuden siirtäminen takaisin kehittyneeseen maahan ei luo työpaikkoja, sillä valmistusteknologia on kehittynyttä (työntekijöiden sijaan käytetään robotteja ja ne vähät työpaikat joita syntyy edellyttävät korkeampia taitoja).


title: Joseph Stiglitz

text: Stiglitz sanoi vuoden 2017 lopulla BBC:n haastattelussa, että perustulon sijaan Skotlannin hallituksen pitäisi ensisijaisesti keskittyä tulonsiirtojen priorisointiin heille jotka tarvitsevat niitä eniten, työpaikkojen luontiin jotta jokaiselle joka haluaa työpaikan on saatavilla työpaikka sekä elämiseen riittävän palkan varmistamiseen heille jotka työskentelevät kokopäiväisesti. Stiglitz ajattelee, että tulonsiirrot pitää kohdistaa niitä tarvitseville eikä jakaa tasaisesti kaikille. Stiglitz pitää kuitenkin perustuloa teknologisen työttömyyden ratkaisuna, mutta painottaa, että perustulo ei ole kokonaisvaltainen ratkaisu teknologiseen työttömyyteen.


title: Joseph Stiglitz

text: Stiglitz sanoi vuonna 2018, että ilman muutosta senhetkiseen malliin, tulee tekoälyn myötä yhteiskunta kulkemaan kohti eriarvoisempia palkkoja, tulojen ja vaurauden epätasaista jakautumista ja luultavasti korkeampaa työttömyyttä ja jakautuneempaa yhteiskuntaa. Stiglitzin mukaan se ei ole väistämätöntä ja mainitsee, että yhteiskunta voi olla vauraampi, hedelmät tasaisemmin jaetut ja työviikko voisi lyhentyä 25-30 viikkotuntiin.


title: Joseph Stiglitz

text: Stiglitz on naimisissa kolmatta kertaa.


title: Eugene O’Neill

text: Eugene O’Neill (16. lokakuuta 1888 New York, Yhdysvallat – 27. marraskuuta 1953, Boston, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija. O’Neill toi Anton Tšehovin, Henrik Ibsenin ja August Strindbergin edustaman dramaattisen realismin amerikkalaiseen näytelmäkirjallisuuteen. Heti ensimmäinen O’Neillin näytelmä, "Taivaanrannan tuolla puolen" (Beyond the Horizon, 1920), voitti näyttämötaiteen Pulitzer-palkinnon. Hän sai kaksi muuta Pulitzeria näytelmistään "Anna Christie" (1922) ja "Strange Interlude" (1928). Hänelle myönnettiin kirjallisuuden Nobel-palkinto vuonna 1936.


title: Eugene O’Neill

text: O’Neillin isä oli suosittu näyttelijä, ja Eugene O’Neill kulki lapsuusvuosinaan äitinsä kanssa mukana isän kiertueilla. Seitsemänvuotiaasta kolmetoistavuotiaaksi hän kävi katolista koulua, sitten valmistavaa koulua ja yhden vuoden Princetonin yliopistossa. Nuoruusvuosinaan hän teki satunnaisia töitä maissa ja merillä.


title: Eugene O’Neill

text: Myrskyisän elämän elänyt O’Neill oli aviossa kolmasti. Hänen tyttärensä Oona meni 17-vuotiaana naimisiin Charles Chaplinin kanssa 1943, minkä jälkeen O’Neill teki tämän perinnöttömäksi, samoin kuin poikansa Shanen, jonka elämäntyyliä isä ei hyväksynyt. Hänen poikansa ensimmäisestä avioliitosta teki itsemurhan.


title: Jürgen

text: Jürgen (, "maanviljelijä", , , ) on saksankielinen miehen etunimi. Saksassa Jürgenin nimipäivää vietetään 23. huhtikuuta. Nimen kantajia on erityisen paljon vanhemmissa sukupolvissa.


title: Jürgen

text: Sveitsissä nimestä on käytössä lyhyempi muoto "Jürg". Muita muotoja ovat "Jorg, Jörg, Jörgen, Jörn, Jürn" ja "Jurg".


title: Jürgen

text: Yrjö, Yrjänä, Jyrki ja Jyri ovat nimen suomalaisia vastineita.


title: Bet

text: Bet on heprealaisen, foinikialaisen ja aramealaisen kirjaimiston toinen kirjain. Se on kreikkalaisen beetan, latinalaisen B:n ja kyrillisen Б:n edeltäjä.


title: Bet

text: Heprean kielessä bet-kirjain ääntyy /b/, jos sen sisällä on piste (dageš). Kirjaimella on myös pisteetön muoto vet, jolloin se ääntyy /v/. Sanan alussa esiintyessään bet on aina pisteellinen ja lopussa pisteetön.


title: Bet

text: Bet on Tooran ensimmäinen kirjain: sana "alussa" on hepreaksi בראשית, "bərešit". Sanan edessä bet toimii prepositiona, jolla voi olla useita merkityksiä, muun muassa inessiivi (-ssa, -ssä), ajallinen -na, -nä ("sinä päivänä") tai instrumentaalinen -lla, -llä ("vasaralla"). Kirjaimen nimi tulee taloa tarkoittavasta sanasta. Heprealaisessa numerojärjestelmässä betillä on lukuarvo kaksi.


title: Bet

text: Esimerkkejä:


title: Bet

text: Matematiikassa betiä käytetään ylinumeroituvien joukkojen mahtavuuden kuvaamiseen. Reaalilukujen joukon R mahtavuutta merkitään formula_1. Numeroituvasti äärettömän joukon, esimerkiksi luonnollisten lukujen joukon mahtavuutta merkitään formula_2. Edelleen formula_3 ovat joukkojen formula_4 mahtavuudet, missä formula_5 on joukon N potenssijoukko.


title: Höyheneukko

text: Höyheneukko on suomalaisessa kansanperinteessä riistalintujen kantaemo eli emuu. Höyheneukko kaitsi lintuparvia. Höyheneukolle laitettiin uhreja onttoon puunrunkoon, jotta hän antaisi linnustajalle saalista. Ontosta uhripuusta Höyheneukko on saanut nimet Holohonka ("ontto mänty") ja Koppa ("ontto esine").


title: Höyheneukko

text: Höyheneukkoa vastaavia lintujen kantaäitejä tiedetään niin saamelaisesta, kreikkalaisesta kuin eräistä siperialaisistakin mytologioista.Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967)


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text:
Erdősin–Straussin konjektuuri on Paul Erdősin ja E. G. Straussin esittämä egyptiläisiin murtolukuihin liittyvä väittämä, jonka mukaan Diofantoksen yhtälöllä
on olemassa positiivisista kokonaisluvuista "a", "b" ja "c" muodostuva kokonaislukuratkaisu kaikilla kokonaisluvuilla formula_2. Väittämän on osoitettu (A. Swett) pitävän paikkansa kaikilla positiivisilla kokonaisluvuilla formula_3.


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text:
Yleisyyttä rajoittamatta voidaan olettaa, että yllä olevassa esityksessä
formula_4.


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text: Helposti todetaan, että kaikilla parillisilla luvun formula_5 arvoilla


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text:
Yleisemmin, jos alkuluvulla formula_7 on esitys
niin kaikilla positiivisilla kokonaisluvuilla formula_9 on


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text: Mahdollisen pienimmän vastaesimerkin etsinnässä voidaan siis keskittyä tarkastelemaan luvun formula_5 alkulukuarvoja.


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text: Jos formula_12 (mod formula_13), voidaan käyttää esitystä


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text: Jos formula_15 (mod formula_16), on


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text: Jos formula_18 (mod formula_19), käytettävissä on esitys


title: Erdősin–Straussin konjektuuri

text: Jos formula_18 (mod formula_22), käytettävissä on esitys


title: Kuippana

text: Kuippana on suomalaisessa kansantarustossa metsänhenki. Kuippanalla ja sille sukua olevilla hahmoilla on eri perinteissä erilaisia tehtäviä ja nimityksiä. Kuopion seudulla Kuippana oli ehkä jäniksiä tuova metsänhaltija, mahdollisesti jänisten emuu. Uskomusolentoja, joilla on Kuippanaa muistuttava nimi, kutsutaan myös metsän kuninkaaksi tai Karhun emännäksi, ja niitä rukoillaan pitämään pedot kurissa tai suomaan riistaa.


title: Kuippana

text: Kuippanan toisena nimenä esiintyy toisinaan Hippa.


title: Kuippana

text: Näiden metsänhenkien nimitysten arvellaan olevan sukua "Kuippanalle":


title: Rooman diktaattori

text: Diktaattori () oli Rooman tasavallan aikoina poikkeusvirka. se uskottiin luotettavalle roomalaiselle, joka otti hetkellisen vastuun valtakunnasta, etenkin sotatilanteessa, kun koko valtion olemassaolo oli uhattuna. Yleinen pituus diktaattorin toimikaudelle oli kuusi kuukautta, jonka jälkeen senaatti saattoi jatkaa toimikautta toiset kuusi kuukautta. Diktaattorijärjestelmään turvauduttiin esimerkiksi puunilaissodissa. Tuolloin diktaattori ei merkinnyt hirmuhallitsijaa, vaan sananmukaisesti sanelijaa, vaikka esimerkiksi Caesar kenties täyttäisi monet nykyisen määritelmän kriteerit.


title: Susanna Huovinen

text: Krista Anri Susanna Huovinen (s. 10. kesäkuuta 1972 Liminka) on suomalainen poliitikko. Huovinen oli 1999–2018 SDP:n kansanedustaja Keski-Suomen vaalipiiristä. Vuosina 2005–2007 hän oli Vanhasen I hallituksen liikenne- ja viestintäministeri ja vuosina 2013–2015 Kataisen ja Stubbin hallitusten peruspalveluministeri. Vuosina 1992–2008 Huovinen oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Susanna Huovinen

text: Huovinen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1991 Jyväskylän normaalikoulun lukion liikuntalinjalta ja yhteiskuntatieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1998 pääaineenaan yhteiskuntapolitiikka. Vuosina 1996–1997 hän työskenteli Nuorisoyhteistyö Allianssin rasisminvastaisen kampanjan yhteyssihteerinä ja teki myös pro gradu -tutkielmansa suvaitsevaisuudesta.


title: Susanna Huovinen

text: Huovinen kiinnostui politiikasta 15-vuotiaana ja toimi demarinuorissa. 19-vuotiaana hän oli ehdolla vuoden 1991 eduskuntavaaleissa, joissa sai 1 116 ääntä. Vuoden 1992 kuntavaaleissa Huovinen valittiin Jyväskylän kaupunginvaltuustoon. Hän oli valtuutettu vuoteen 2008, jolloin jättäytyi kuntapolitiikasta.


title: Susanna Huovinen

text: Huovinen oli ehdolla eduskuntaan jälleen vuoden 1995 vaaleissa mutta jäi toiselle varasijalle 3 122 äänellä. Hänet valittiin ensimmäisen kerran kansanedustajaksi vuoden 1999 vaaleissa. Vaalikaudella hän oli talousvaliokunnan, ympäristövaliokunnan ja tulevaisuusvaliokunnan jäsen. Vuoden 2003 vaaleissa Huovinen valittiin jatkokaudelle. Hän oli vuosina 2003–2005 sosialidemokraattien eduskuntaryhmän ensimmäinen varapuheenjohtaja.


title: Susanna Huovinen

text: Syyskuussa 2005 SDP kierrätti ministereitään ja Huovinen nostettiin Leena Luhtasen tilalle Vanhasen I hallituksen liikenne- ja viestintäministeriksi, jona hän toimi vaalikauden loppuun.