title: Julkisen sanan neuvosto

text: JSN:n toiminnasta ei voi tehdä kantelua esimerkiksi oikeuskanslerille, koska JSN ei ole viranomainen. Suomen Kuvalehti julkaisi lokakuussa 2016 viiden sivun jutun, jossa käsiteltiin JSN:n ongelmia. Artikkelissa kritisoitiin muun muassa puheenjohtajan valtaa karsia kanteluita ennen käsittelyjä. Puheenjohtaja voi esimerkiksi karsia kantelun silloin, kun siinä esitetty virhe on hänen mielestään "epäolennainen tai vähäinen". Näin ollen neuvosto ei koskaan ottanut käsittelyyn esimerkiksi sanomalehden virheellistä väitettä, että makkara olisi Maailman terveysjärjestön mukaan syöpäriskiltään yhtä vaarallinen kuin tupakka, todetaan jutussa sarkastisesti.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: JSN:n karsintaprosessia on kritisoinut myös tiedetoimittaja Jani Kaaro. Esimerkiksi Pohjolan Sanomat väitti pääkirjoituksessaan 16.6.2013, että Espanjassa yli puolet nuorista on työttöminä. Väite oli virheellinen, sillä tuolloin vain joka viides espanjalaisnuori oli vailla työtä. JSN:n puheenjohtajan mielestä Pohjolan Sanomien väite ei ollut olennainen asiavirhe.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Vaikka JSN on lähtökohtaisesti puoluepoliittisesti riippumaton, sen 14 jäsenestä on Perussuomalaisten Suomen Uutisten mukaan neljällä vahvat yhteydet Vihreisiin, ja lehti kritisoi JSN:a politisoitumisesta. JSN:n entinen varapuheenjohtaja Tuomo Lappalainen kirjoitti, ettei JSN:ssä ole ainakaan 2000-luvulla ollut aiemmin niin jyrkkää ideologista kallistumaa kuin alkaa vuoden 2019 alusta.


title: Antikomintern-sopimus

text: Antikomintern-sopimus oli Saksan ja Japanin välinen antikommunistinen sopimus joka allekirjoitettiin 25. marraskuuta 1936 Berliinissä, Saksassa. Sopimus oli suunnattu Kommunistista internationaalia (Komintern) ja etenkin Neuvostoliittoa vastaan. Japani oli ärsyyntynyt Kiinan ja Neuvostoliiton hyökkäämättömyyssopimuksesta elokuussa 1936 sekä lentokoneiden ja ammusten myynnistä kiinalaisille.


title: Antikomintern-sopimus

text: Sopimuksessa Saksa ja Japani sitoutuivat neuvottelemaan ”yhteisten etujensa suojelemisesta” ja sopivat, ettei kumpikaan solmisi mitään sopimuksia Neuvostoliiton kanssa. Saksa suostui myös tunnustamaan Japanin nukkehallituksen Mantšuriassa. Myös Italia liittyi 6. marraskuuta 1937 sopimukseen, joka oli tuolloin jo enemmän brittiläisvastainen. Propagandatarkoituksessa Adolf Hitler ja Benito Mussolini kuitenkin esiintyivät ensisijaisesti länsimaisen sivistyksen puolustajina neuvostokommunismia vastaan.


title: Antikomintern-sopimus

text: Antikomintern-sopimuksesta tuli pohja 2. syyskuuta 1940 solmitulle kolmen vallan sopimukselle, jossa kolme akselivaltaa liittyivät liittoutuneita vastaan.


title: Antikomintern-sopimus

text: Saksan ja Neuvostoliiton solmima hyökkäämättömyyssopimus (Molotov–Ribbentrop-sopimus) oli Antikomintern-sopimuksen vastainen. Japani irtautui sopimuksesta, mutta liittyi myöhemmin kolmen vallan sopimukseen.


title: Antikomintern-sopimus

text: Antikomintern-sopimus elvytettiin vuonna 1941 Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon.


title: Antikomintern-sopimus

text: Antikomintern-sopimus raukesi akselivaltojen kukistuessa.


title: Tukholman paikallisjuna

text: Tukholman paikallisjuna () on paikallisjunajärjestelmä, joka sijoittuu pääasiallisesti Tukholman lääniin Ruotsissa. Järjestelmään kuuluu 51 asemaa, joista neljä on Tukholman läänin ulkopuolella: Bålsta, Uppsala ja Knivsta Uppsalan läänissä ja Gnesta Södermanlandin läänissä. Liikenteen suunnittelusta ja tilaamisesta vastaa Storstockholms Lokaltrafik eli SL, ja liikennettä operoi MTR Corporation.


title: Tukholman paikallisjuna

text: Paikallisjunaverkoston uusimmat asemat on avattu 10. heinäkuuta 2017, kun keskustan alittava Keskustarata otettiin liikennekäyttöön. Eteläisen aseman ja Tomtebodan välille rakentuvan radan varrelle tulleet uudet maanalaiset asemat Tukholman keskusta ja Tukholman Odenplan korvasivat paikallisjunaliikenteessä Tukholman keskusrautatieaseman ja Karlbergin aseman.


title: Tukholman paikallisjuna

text: Tukholman paikallisjunaliikenteessä on neljä linjaa: kaksi pitkää koko läänin halki suunnissa lounaasta pohjoiseen (Södertälje-Märsta) ja etelästä luoteeseen (Nynäshamn-Bålsta), Älvsjöstä tai Tumbasta Uppsalaan liikennöivä linja ja lisäksi lyhyempi lounaassa Gnestan ja Södertäljen välillä.Kaukojuniin voi vaihtaa Tukholman keskusrautatieaseman lisäksi Uppsalassa, Bålstassa, Sundbybergissä, Flemingsbergissä ja Södertäljen eteläisellä asemalla.


title: Lentävä spagettihirviö

text: Lentävä spagettihirviö () on parodisilla piirteillä varustettu jumalolento, jonka Bobby Henderson toi julkisuuteen vuonna 2005 vastalauseeksi Kansasin osavaltion opetuslautakunnan päätökselle sallia älykkään suunnittelun opetus kouluissa evoluution rinnalla. Lentävä spagettihirviö toimii usein myös nykypäivän vastineena Russellin teekannulle.


title: Lentävä spagettihirviö

text: Lentävän spagettihirviön uskonnosta (englanniksi "Flying Spaghetti Monsterism") on tullut internet-ilmiö. Spagettihirviön seuraajat kutsuvat itseään pastafareiksi ("Pastafarian", yhdistelmä sanoista pasta ja rastafari), väittävät olevansa ”hänen nuudelisen ulokkeensa” ("His Noodly Appendage") koskettamia ja saarnaavat ”nuudelisen herransa” sanaa ainoana oikeana uskontona. Kyseessä on internet-ilmiön lisäksi esimerkki poliittisesta vaikuttamistavasta.


title: Lentävä spagettihirviö

text: Bobby Henderson on sanonut, että pastafarismi on yhtä oikea uskonto kuin esimerkiksi kristinusko tai islam. Pastafarien pyhä kirja "The Gospel of the Flying Spaghetti Monster" kuvailee pastafarisen uskon pääpiirteet ja sen antama kuvaus pastafarismista täyttää useat tyypillisen uskonnon muodollisista tunnusmerkeistä.


title: Lentävä spagettihirviö

text: Kesäkuussa 2005 Bobby Henderson lähetti julkisen kirjeen Kansasin opetuslautakunnalle vastauksena suunnitelmille älykkään suunnittelun opetuksesta luonnollisen valinnan rinnalla. Hän pyysi virallisesti, että lentävän spagettihirviön uskonnosta on tasapuolisuuden vuoksi annettava yhtä paljon tilaa opetuksessa kuin tavanomaiselle älykkäälle suunnittelulle ja evoluutiolle. Hän varoitti, että jos näin ei menetellä, ”meidän täytyy edetä oikeustoimiin”. Hän sai pian vastauksen kahdelta myötämieliseltä lautakunnan jäseneltä elokuun puolivälissä.


title: Lentävä spagettihirviö

text: Sivusto, jolla kirje oli, sai maailmanlaajuista huomiota, kun se mainittiin Internet-sivusto Boing Boingissa kesäkuussa 2005. Liikenne sivustolla kasvoi räjähdysmäisesti, kun Flying Spaghetti Monster toistuvasti mainittiin Boing Boingissa ja muissa blogeissa ja hupisivustoilla. Artikkelit valtavirran tiedotusvälineissä seurasivat pian perässä.


title: Lentävä spagettihirviö

text: Heinäkuussa 2011 itävaltalainen pastafari Niko Alm sai luvan käyttää pastasiivilää päähineenään ajokorttikuvassaan merkkinä uskonnollisesta vakaumuksestaan. Itävallan laki määrittelee EU-direktiivin mukaisesti, että ajokorttikuvassa saa käyttää päähinettä vain jos se on uskonnollisen vakaumuksen merkki. Poliisin edustaja Manfred Reinthaler kuitenkin kieltää, että valokuva olisi hyväksytty siksi, että viranomaiset myöntäisivät pastasiivilän olevan uskonnollinen päähine. Hänen mukaansa ajokorttikuva sallittiin, koska Almin kasvot näkyivät siinä selvästi lain edellyttämällä tavalla.


title: Lentävä spagettihirviö

text: Elokuussa 2013 tšekkiläinen pastafari Lukas Novy sai uskonnolliseen vakaumukseen vedoten luvan käyttää pastasiivilää virallisessa henkilökortissa. Tammikuussa 2014 yhdysvaltalainen pastafari Christopher Schaeffer vannoi New Yorkin kaupunginvaltuuston virkavalan pastasiivilä päässään. Syyskuussa 2014 oklahomalainen pastafari Shawna Hammond sai luvan käyttää pastasiivilää ajokortin tunnistuskuvassa, koska pastasiivilä luokitellaan uskonnolliseksi päähineeksi. Marraskuussa 2015 massachusettsilainen pastafari Lindsay Miller sai luvan käyttää pastasiivilää ajokortin tunnistekuvassa.


title: Lentävä spagettihirviö

text: Huhtikuussa 2014 pastafarit saivat Puolassa oikeudelta oikeuden rekisteröityä viralliseksi uskonnoksi. Joulukuussa 2015 Uuden-Seelannin Lentävän Spagettihirviön kirkolle myönnettiin lupa vihkiä aviopareja. Tammikuussa 2016 Alankomaat tunnusti Lentävän Spagettihirviön kirkon viralliseksi uskonnoksi. Samana vuonna pastafarismia harjoittavalta vangilta evättiin pääsy uskontonsa pyhään kirjallisuuteen sekä mahdollisuus harjoittaa uskontoaan vapaasti Nebraskan osavaltion vankilassa, minkä seurauksena hän teki asiasta oikeuskantelun, joka päättyi kielteiseen päätökseen (oikeuden näkemyksen mukaan pastafarismi ei ole oikea uskonto).


title: Lentävä spagettihirviö

text: Pastafarisen kirkon historia suomessa alkaa 2008, jolloin joukko pastafareja yritti rekisteröidä uskonollisen yhdyskunnan pantentti- ja rekisterihallituksen rekisteriin. Suomessa pastafarista kirkkoa ei ole vielä yrityksistä huolimatta hyväksytty uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Patentti- ja rekisterihallitus vetosi päätöksessään siihen, että pastafarismi on uskontoihin erikoistuneen asiantuntijalautakunnan mukaan parodiauskonto, eikä täytä todellisen uskonnon kriteerejä. PRH:n päätös tehtiin pyytämättä kirkolta lisäselvitystä. Päätöksestä valitettiin Helsingin hallinto-oikeuteen, joka hylkäsi valituksen maaliskuussa 2010 todeten, ettei pastafarismissa ole kyse uskonnollisesta toiminnasta, kuitenkaan perustelematta päätöstä sen kummemmin. Päätöksestä tehtiin vielä valitus oikeuskanslerille, ja apulaisoikeuskanleri Mikko Puumalainen katsoi, ettei kantelu koske prosessia vaan itse päätöstä, ja jätti kantelun tutkimatta. Mikäli apulaisoikeuskansleri olisi tutkinut asian, olisi hän ollut velvoitettu viemään hallinto-oikeuden presidentin ja käsittelyyn osallistuneet tuomarit valtakunnanoikeuteen. Esimerkiksi Vapaa-ajattelijain liitto on kritisoinut päätöstä, tulkiten sen olevan lainvastainen ja puutteellinen mm. perustelujen osalta. Liiton Vapaa Ajattelija -lehden mukaan "Poliittisesti on aivan ilmeistä, että Pastafarista Kirkkoa ei haluta päästää uskonnollisten yhdyskuntien rekisteriin, sillä se kyseenalaistaisi koko uskonnonvapauslain ja sen luomat instituutiot."


title: Lentävä spagettihirviö

text: Useat Bobby Hendersonin luomista ”uskomuksista” parodioivat älykkään suunnittelun kannattajien yleisiä todisteluja.


title: Kolmisopimus

text: Kolmisopimus voi tarkoittaa:


title: Italian sosiaalinen tasavalta

text: Italian sosiaalinen tasavalta (, RSI) tai Salòn tasavalta oli Saksan pystyttämä fasistien hallitsema nukkevaltio miehitetyssä Pohjois-Italiassa vuosina 1943–1945.


title: Italian sosiaalinen tasavalta

text: Italian vasta syrjäytetty fasistijohtaja Benito Mussolini oli syyskuussa 1943 pelastettu vankeudesta Apenniineilta Saksaan. Italialla meni toisessa maailmansodassa samalla huonosti, sillä liittoutuneet miehittivät jo Sisiliaa. Saksan Italian-suurlähettiläs Rudolf Rahn esitteli 23. syyskuuta 1943 Italian hallituksen, jossa valtionpäämies Mussolini oli myös pääministeri. Muita tärkeitä ministereitä olivat sisäministeri Guido Buffarini Guidi ja sotaministeri marsalkka Graziani. Mussolini lensi Italiaan, ja hän piti hallituksen ensimmäisen kokouksen 27. syyskuuta. Saksalaiset sijoittivat hänet Gardajärven rannalle Gargnanoon. Uusi tasavalta sai kutsumanimensä "Salòn tasavalta" lähimmästä kaupungista Salòsta.


title: Italian sosiaalinen tasavalta

text: Saksalaiset valvoivat Mussolinia tarkasti koko ajan. Mussolini ei vastustanut saksalaisia, vaan esimerkiksi salli Italian juutalaisten kuljettaminen tuhoamisleireille. Pian perustamisensa jälkeen sosiaalinen tasavalta luovutti Saksalle Triesten, Istrian, Etelä-Tirolin, Veneton maakunnan itäosan, Zaran ja Dalmatian. Koko Keski-Italia Napolin pohjoispuolelle asti alistettiin saksalaisten suoran sotilashallinnon alaiseksi. Mussolinin hallituksen varsinainen toiminta-alue oli Pon tasanko, mutta sielläkin sen valta oli melko vähäinen. Hallitus oli myös hajallaan: sisäministeriö toimi Madernossa, ulkoministeriö ja propagandaministeriö Salòssa, valtiovarainministeriö Veronassa, opetusministeriö Padovassa ja julkisten töiden ministeriö Venetsiassa. Suurlähettiläs Rudolf Rahnin suurlähetystö oli Fasanon kylässä, ja Rahnilla oli pohjoisessa paljon valtaa. Keski-Italiassa ja Rooman eteläpuolella tasavallan johdossa oli saksalainen sotamarsalkka Kesselring.


title: Italian sosiaalinen tasavalta

text: Tasavallan puolueohjelmaan kuului teollisuuden täydellinen sosialisointi, mitä Mussolini perusteli sotaponnistuksilla tai länsimielisten teollisuusmiesten petturuudella. Sosialisointia ei kuitenkaan toteutettu. Tammikuussa 1944 Mussolinin edellisvuonna syrjäyttäneet fasistijohtajat tuomittiin kuolemaan tai vankeuteen. Mussolini käytti aikaansa lähinnä kirjoittamiseen, sillä varsinaisia hallitustoimia hänellä ei hoidettavanaan ollut.


title: Italian sosiaalinen tasavalta

text: Tasavalta lakkasi olemasta keväällä 1945 liittoutuneiden vallattua Pohjois-Italian. Partisaanit teloittivat Mussolinin ja 16 muuta Salòn johtomiestä 28. huhtikuuta 1945.


title: Roslagsbanan

text: Roslagsbanan on kapearaiteinen 891 mm raideleveydelle rakennettu esikaupunkijunajärjestelmä Tukholman läänissä, Ruotsissa. Järjestelmä koostuu 65 kilometrin pituisesta radasta, jonka varrella on yhteensä 39 asemaa. Se alkaa Tukholman Stockholms östra (Östra station) -asemalta jatkaen kohti pohjoista ja haarautuen kolmeen linjaan, päättyen Näsbyparkiin, Österskäriin ja Kårstaan.


title: Roslagsbanan

text: Roslagsbananin suuren kapearaiteisen rautatieverkoston ensimmäiset osat avattiin vuonna 1876, kun Uppsala-Lenna -rautatie valmistui. Suurimmillaan Roslagsbanan kattoi suuria osia Roslagenista, mistä se myös on saanut nimensä. Suuria osia verkostosta on vuosikymmenten kuluessa hylätty ja purettu. Ainoastaan nykyinen Roslagsbanan on siitä jäljellä varsinaisessa käytössä.


title: Roslagsbanan

text: Roslagsbananin omistaa Tukholman läänin paikallisliikennettä hoitava AB Storstockholms Lokaltrafik. Liikennettä harjoittaa Roslagståg-yhtiö, jonka omistavat Tanskan valtiollinen rautatieliikenneyhtiö DSB (60 %) ja Svenska Tågkompaniet AB (40 %).


title: Roslagsbanan

text: Läänin maakäräjät on tehnyt periaatteellisen päätöksen osuuden Kårsta–Rimbo uudelleenrakentamisesta, mutta radan pidennys ei toistaiseksi ole käytännössä edennyt.


title: Roslagsbanan

text: Roslagsbananilla on kolme linjaa. Stockholms östra -asemalla voi vaihtaa Tukholman metron punaisen linjan 14 asemalla Tekniska högskolan. Roslagsbananin haarojen välillä voi vaihtaa asemilla Djursholms Ösby linjojen 27/28 ja 29 välillä, ja Roslags Näsbyssä linjojen 27 ja 28 välillä. Mörbyn asemalta on neljänsadan metrin kävelymatka metron punaisen linjan 14 asemalle Danderyds sjukhus.


title: Saltsjöbanan

text: Saltsjöbanan on esikaupunkijunajärjestelmä Tukholman ja Nackan Saltsjöbadenin välillä. Järjestelmään kuuluu 18,5 km rautatietä ja 18 asemaa.


title: Saltsjöbanan

text: Saltsjöbanan avattiin 1. heinäkuuta 1893. Liikenne hoidettiin höyryvetureilla vuoteen 1910 asti, jonka jälkeen linjat sähköistettiin. Alkuun rautatietä hallitsi Järnvägs AB Stockholm-Saltsjö. Rautatiellä oli paljon rahtiliikennettä, joka teki sen hyvin kannattavaksi. Ajan myötä rahtiliikenne väheni ja 1960-luvulla rata ei enää kannattanut. Vuonna 1969 Tukholman läänin maakäräjät otti radan haltuunsa. Nykyään radan omistaa Storstockholms Lokaltrafik, SL.


title: Saltsjöbanan

text: Saltsjöbanalla käytetään Tukholman metrossakin käytettyjä C10 ja C11-tyyppisiä moottorivaunuja, joita on muutettu varustamalla ne virroittimella koska radalla käytetään ajojohtoa sivuvirtakiskon sijasta. Vaunulla on pituutta 17,6 metriä ja siinä on 72 istumapaikkaa. Kuusi vaunua yhdistetään junaksi. Kaksi kalustoon kuuluvaa vaunua on muutettu entisistä metron C8-tyypin yksiköistä. Aiemmin käytössä oli kaksi C16-tyyppistä moottorivaunua, jotka oli muutettu vuonna 1987 metron C6-vaunuista vuodelta 1974.


title: Saltsjöbanan

text: Saltsjöbadenin radalla on kaksi linjaa, yksi Slussenista Saltsjöbadeniin, ja toinen Igelbodasta Solsidaniin. Vaihto näiden välillä tehdään Igelbodan asemalla. Slussenilla on mahdollisuus vaihtaa metron punaisiin ja vihreisiin linjoihin.


title: Aleksandr Popov (fyysikko)

text: Aleksandr Stepanovitš Popov (, 16. maaliskuuta 1859 Turinkije Rudnik – 13. tammikuuta 1906 Pietari) oli venäläinen fyysikko ja eräs radion varhaisia kehittäjiä.


title: Aleksandr Popov (fyysikko)

text: Popov syntyi Ural-vuorilla sijaitsevassa Turinkije Rudnikin kaupungissa (nyk. Krasnoturinsk). Hänen isänsä oli pappi ja myös Popovin lapsuuden opinnot tähtäsivät pappistutkintoon. 18-vuotiaana Popov kiinnostui luonnontieteistä ja valmistui 23-vuotiaana Pietarin yliopistosta. Valmistumisensa jälkeen Popov opetti samaisessa yliopistossa fysiikkaa ja matematiikkaa. Myöhemmin laitoksen rahoitusta karsittiin ja Popov joutui vaihtamaan työpaikkaa.


title: Aleksandr Popov (fyysikko)

text: Opettajanvuosinaan hän oli alkanut kiinnostua elektronisten laitteiden rakentamisesta. Hän sai toisen opettajan paikan Venäjän laivastotukikohdasta Kronstadtista, Pietarin läheltä. Opetuksen aiheena olivat elektroniset laitteet Venäjän sotalaivastossa. Muun työnsä ohella Popov seurasi Hertzin sähkömagneettisen säteilyn tutkimuksia. 1890-luvulla Popov kehitti kohereeria käyttämällä tätä salamakokeissaan.


title: Aleksandr Popov (fyysikko)

text:
Popov esitteli 7. toukokuuta 1895 Venäjän fysiikan ja kemian seuran kokouksessa laitteen, jossa ukkosenjohdattimen ja maajohdon välille kytketty kohereeri aiheutti soittokellon kilahduksen salaman iskiessä lähistöllä. Myöhemmin samana vuonna Popov keksi käyttää laitetta lennättimen vastaanottimena ja alkoi kehittää kipinälähetintä, tietämättä Marconin samankaltaisista kokeista Britanniassa. Kansainvälinen tekniikan alan järjestö IEEE katsoo, että Aleksandr Popov osoitti ensimmäisenä radiotekniikan olemassaolon ja hyödyllisyyden, vaikkakin ensimmäinen radiopatentti on Guglielmo Marconin vuoden 1896 patentti. 1896 Popov demonstroi rakentamaansa lähetintä Pietarin yliopiston fysiikan laitoksella, jossa hän pystyi lähettämään sanoman 250 metrin päähän, yliopiston rakennuksesta toiseen. Sanomana toimi Morsen aakkosilla kirjoitettu teksti ”Heinrich Hertz”, jonka laitoksen puheenjohtaja kirjoitti kohereerin naksahduksia tulkiten liitutaululle. Vastaanottimena toimi sama kohereeriin perustuva laite, jolla hän oli vuotta aikaisemmin tutkinut salamaniskuja. Samana vuonna Popov luki Marconin vastaavanlaisista kokeista ja innostus oman kipinälähettimen kehittämiseen kasvoi hetkellisesti. Lähetysetäisyys piteni ja Popov teki yhteistyötä Venäjän laivaston kanssa, asentaen lähettimiä ja vastaanottimia koemielessä laivoihin.
Marraskuussa 1899 panssarilaiva General-admiral Apraksin ajoi karille Suursaaren lähistöllä, ja Amiraliteetti palkkasi langattomalla lennättimellä kokeita tehneen Popovin, joka muodosti tammikuussa 1900 Suursaaren ja Kymin Kuutsalon välille yhden maailman varhaisimmista radioyhteyksistä pelastustöitä varten. Radioasemaa käytettiin ensimmäisen kerran tositoimissa 5. helmikuuta 1900, jolloin Suursaaren luona ollut jäänmurtaja Jermak sai aseman välittämän viestin ryhtyä pelastamaan Lavansaaren lähellä jäälautalle jääneitä suomalaisia kalastajia. Kalastajat saatiin turvaan. Heidän lukumääränsä vaihtelee eri lähteissä 25:stä 50:een. Keväällä Kuutsalon asema siirrettiin Kotkansaarelle. Vuonna 1901 Popovin laitteella saattoi muodostaa yhteyden 150 kilometrin päähän.


title: Aleksandr Popov (fyysikko)

text: Popov nimitettiin Pietarin yliopiston sähkötekniikan professoriksi 1901 ja myöhemmin koko laitoksen johtajaksi. Popov kuoli joulukuun viimeisenä päivänä 1905 aivoveritulppaan. Ennen kuolemaansa hän oli sairastunut vaikeasti ja oli ilmeisen huolissaan tulevan vallankumouksen opiskelijaliikehdinnästä.


title: Aleksandr Popov (fyysikko)

text: Popov tutki myös röntgensäteitä kipinälähettimen tutkimuksen ohella. Hänellä ei ollut suurta kiinnostusta keksintöjensä kaupallistamiseen, eikä hän tullut hakeneeksi patenttia kipinälähettimelle. Venäjällä Popovia on pidetty radion keksijänä ja toukokuun seitsemättä, salamalaitteen ensiesittelypäivää, on kutsuttu Venäjällä ”radion päiväksi” vuodesta 1945.


title: Aleksandr Popov (fyysikko)

text: Popov kehitti laitetta tutkijan näkökulmasta ja ensiesitykset tapahtuivat toisten tutkijoiden läsnä ollessa. Historiantutkimus pitää kuitenkin selvänä, että vaikka Popov ja Marconi kehittivät lähetintä toisistaan tietämättä, Marconi onnistui käyttämään laitetta hyödylliseen viestintään ennen Popovia.


title: Nockebybanan

text: Nockebybanan on pikaraitiotie läntisessä Tukholmassa, Ruotsissa, Nockebyn ja Alvikin välillä. Sen alku on vanhassa kaupunkiraitioteiden linja 12:ssa, joka suurimmillaan meni Nockebyn ja Tukholman keskustan Tegelbackenin välillä. Nockebybanan ja Lidingöbanan ovat Tukholman ainoat raitiovaunulinjat joita ei lakkautettu, kun Ruotsissa siirryttiin oikeanpuoleiseen liikenteeseen vuonna 1967. Nykyään Nockebybanan kulkee enimmäkseen omilla raiteilla omalla ratapenkereellään, jonka takia se on luonteeltaan lähempänä pikaraitiotietä kuin kaupunkiraitiotietä.


title: Nockebybanan

text: Kesäkuusta 1997 kesäkuuhun 1998 rata oli liikenteeltä suljettu suuren uudelleenrakentamisen takia. Muutoksen jälkeen radalla voidaan ajaa uudenaikaisilla pikaraitiovaunuilla.


title: Nockebybanan

text: Nockebybananilla on yksi linja, joka kulkee Nockebystä Alvikiin Länsi-Tukholmassa. Linjalla on kymmenen asemaa. Alvikin asemalla voi vaihtaa metron vihreisiin linjoihin ja Tvärbanan-pikaraitiotiehen.


title: Aleksandr Popov

text: Aleksandr Popov -nimisiä henkilöitä:


title: Lidingöbanan

text: Lidingönrata eli ruotsiksi Lidingöbanan on pikaraitiotie Tukholmassa ja Lidingössä, Ruotsissa, Ropstenin ja Gåshagan laiturin välillä. Rata kulkee enimmäkseen Lidingön saaren eteläosassa.


title: Lidingöbanan

text: Lidingönrata on yksi neljästä Tukholman alueen raitiotiejärjestelmästä. Niiden joukossa sille ominaista on etenkin yksiraiteisuus, sillä muiden ratojen ollessa kokonaan kaksiraiteisia Lidingönradalla on vain yksittäisiä kaksiraideosuuksia ohituspaikkojen ohella. Se on lähempänä pikaraitiotietä kuin kaupunkiraitiotietä, koska raidejärjestelmä on tavallisen rautatien kaltainen ja kulkee pääsääntöisesti muusta liikenteestä täysin erillään omassa maastokäytävässään. Lidingönrata olikin muodollisesti virallisen ruotsalaisen luokituksen mukaan itse asiassa rautatie aina alkuvuoteen 2009 asti, mutta sen jälkeen hallinnollisesti rata on ollut raitiotie.


title: Lidingöbanan

text: Rata suljettiin liikenteeltä perusteellisen uudelleenrakennuksen vuoksi kahden vuoden ajaksi 21.6.2013−24.10.2015 välillä. Radan tukirakenteet ja kiskot vaihdettiin. Varikkorakennus purettiin kokonaan, ja samalle paikalle rakennettiin nykyaikaiset vaatimukset täyttävä, entistä suurempi varikko. Asemat ja pysäkit saneerattiin vastaamaan nykyisiä esteettömyysvaatimuksia ja yhteensopivaksi leveämmälle kalustolle (265 senttimetriä leveälle 240 senttimetrin sijaan). Joillekin osuuksille rakennettiin kaksoisraide. Pysäkki Gåshaga siirrettiin lähemmäksi entistä Talluddenin pysäkkiä, joka taas poistettiin kokonaan.


title: Lidingöbanan

text: Nimellä Lidingöbanan tunnetun radan toiminnan aloitti Stockholm-Södra Lidingöns Järnväg -rautatieyhtiö. Rataosalla henkilökuljetuksiin on aina käytetty raitiovaunuja, mutta Lidingönradalla on ollut myös tavaraliikennettä. Tavaraliikenne radalla väheni 1970-luvulle tultaessa ja lakkasi kokonaan vuonna 1982 kun radan varressa olleet margariinitehdas ja öljyvarasto purettiin. Tämän lisäksi Lidingössä sijaitseva AGA:n tehdas siirtyi maantiekuljetuksiin. Laajimmillaan Lidingönradan rataverkko ulottui Tukholman puolella Humlegårdeniin saakka. Lidingönradalta oli yhteys päärautatieverkostoon Värtabananin kautta. Lidingön puolella oli myös pohjoinen rataosuus, joka päättyi Kyrkvikeniin. Tämä rataosuus suljettiin vuonna 1971.


title: Lidingöbanan

text: Lidingönrata kulkee vanhan Lidingön sillan yli. Terässilta on vuodelta 1925, ja se on huonossa kunnossa. Vuoden 2020 jälkeen silta on tarkoitus korvata uudella Pikku-Lidingön sillalla, ja samalla yhdistää Keskustaraitiotiehen Norra Djurgårdenin kautta. Tällä tavoitellaan vaihdotonta yhteyttä Lidingönradalta T-Centraleniin.


title: Lidingöbanan

text:
Lidingönrata oli suljettuna 21. kesäkuuta 2013 ja 25. lokakuuta 2015 välisen ajan perusteellisen korjauksen vuoksi, jolloin radan tuki- ja päällisrakenteet uusittiin ja kulunvalvontajärjestelmää täydennettiin ja päivitettiin. Pysäkit purettiin ja rakennettiin moderneiksi, nykyaikaiset esteettömyysvaatimukset täyttäviksi ja yhteensopiviksi muiden Tukholmassa käytössä olevien 265 senttimetriä leveiden vaunujen kanssa. Aiemmin vaunujen enimmäisleveys oli rajoitettu 240 senttimetriin. Peruskorjauksen aikana SL hankki seitsemän kappaletta 2,65 metriä leveitä ja 40 metriä pitkiä A36-raitiovaunuja, jotka ovat Poikittaisradan A35-vaunun pidennetty muunnelmaversio. Varikko purettiin ja rakennettiin uudelleen samalle paikalle, ja se mahdollistaa nyt kolmenkymmenen 40-metrisen vaunun säilyttämisen ja huollon, mutta koko kapasiteettia ei ole otettu vielä käyttöön. Tulevaisuudessa se mahdollistaa myös Keskustaraitiotien vaunujen säilyttämisen.
Radan kapasiteetin lisäämiseksi ja häiriöherkkyyden vähentämiseksi radalle rakennettiin kaksi kaksoisraideosuutta: yksi Skärsätran ja Kottlan pysäkkien välille ja toinen Käppalan ja päätepysäkki Gåshagan laiturin välille. Lisäksi kaikki pysäkit ovat kaksiraiteisia mahdollistaen junan kohtaamisen. Ainoat yksiraiteiset pysäkit Talludden ja Gåshaga korvattiin niiden väliin rakennetulla uudella pysäkillä, jonka nimi on Gåshaga. AGA:n kohdalla rataa siirrettiin lähemmäksi Södra Kungsvägeniä ja laajennettiin kaksiraiteiseksi, jotta uudelle, isommalle varikolle saatiin tarpeeksi tilaa.


title: Lidingöbanan

text: Lidingönradalla on yksi linja, jolla on neljätoista asemaa alkaen Ropstenista Koillis-Tukholmasta päättyen Gåshaga bryggaan kaakkoiseen Lidingöön. Ropstenissa on vaihtomahdollisuus metron punaiseen linjaan 13, ja Gåshaga bryggalla voi vaihtaa Waxholmsbolagetiin saaristoveneisiin.


title: Timo Laaninen

text: Timo Laaninen (s. 1. elokuuta 1954 Liperi) oli Suomen Keskustan puoluesihteeri vuosina 2010-2016 ja Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 2013-2017.


title: Timo Laaninen

text: Laaninen on toiminut kolmen keskustalaisen pääministerin ja kahden muun ministerin erityisavustajana. Hän on tehnyt pitkän uran myös keskustan äänenkannattaja sanomalehti "Suomenmaassa", jonka päätoimittajana toimi vuodet 2008–2010.


title: Timo Laaninen

text: Nykään hän toimii pastorina.


title: Timo Laaninen

text: Laaninen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1973 ja hallintotieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1983. Hän oli Keskustan Opiskelijaliiton puheenjohtaja ja keskustan puoluehallituksen jäsen vuosina 1979–1980. Nuoren Keskustan Liiton liittosihteerinä hän toimi vuodet 1980–1984 ja puoluevaltuuskunnassa 1982–1984. Vuonna 1985 hän työskenteli keskustan eduskuntaryhmän apulaissihteerinä.


title: Timo Laaninen

text: Laaninen työskenteli vuosia keskustan pää-äänenkannattajan, sanomalehti Suomenmaan toimittajana. Hän aloitti vuonna 1984 lehden poliittisena toimittajana. Vuodet 1987–1991 hän oli poliittisen toimituksen esimies ja vuosina 1994–2003 Helsingin toimituksen esimies. Lehden päätoimittajana hän toimi vuodet 2008–2010.


title: Timo Laaninen

text: Laaninen on yksi pitkäaikaisimmista keskustalaisten ministereiden erityisavustajista. Vuosina 1992–1993 hän toimi Ahon hallituksen sisäasiainministeri Mauri Pekkarisen ja vuonna 1993 ulkoasiainministeri Heikki Haaviston erityisavustajana. Vuodet 1994–1995 hän oli pääministeri Esko Ahon poliittinen erityisavustaja. Hän oli Ahon erityisavustaja myös vuosina 1999–2000 tämän ollessa presidenttiehdokkaana.


title: Timo Laaninen

text: Vuonna 2003 Laaninen oli pääministeri Anneli Jäätteenmäen ja vuosina 2003–2007 pääministeri Matti Vanhasen poliittinen erityisavustaja. 23. lokakuuta 2005 julkaistiin Laanisen kirjoittama teos "Se on ihan Matti", jolla tuettiin Vanhasen presidenttiehdokkuutta.


title: Timo Laaninen

text: Pyrkiessään puoluesihteeriksi keväällä 2010 Laaninen asetti tavoitteeksi puolueen maineen parantamisen. Hänen mukaansa keskustan jäsenet eivät tunteneet puoluettaan siitä mielikuvasta, joka julkisuudessa oli syntynyt vaalirahoituskohun myötä. Mielikuvissa keskusta vaikutti puolirikolliselta poppoolta, joka ”kähmii vaalirahoja sieltä sun täältä ja suhmuroi kuntakaavoja”.


title: Timo Laaninen

text: Laaninen valittiin puoluesihteeriksi 12. kesäkuuta 2010 Lahden puoluekokouksessa. Hän voitti jatkokaudelle pyrkineen Jarmo Korhosen äänestyksessä selkein lukemin 1675–576. Hänet valittiin jatkokaudelle Rovaniemen puoluekokouksessa vuonna 2012. Hän voitti vastaehdokkaansa vaalin ensimmäisellä kierroksella saaden 1046 ääntä. Hänet valittiin jatkokaudelle myös vuoden 2014 puoluekokouksessa, jossa hän sai 869 äänellä enemmistön jo ensimmäisellä kierroksella.


title: Timo Laaninen

text: Kuntavaaleissa 2012 Laaninen valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon 954 äänellä.


title: Timo Laaninen

text: Laaninen ilmoitti maaliskuussa 2016, ettei ole käytettävissä Keskustan puoluesihteeriksi kesän puoluekokouksessa.


title: Timo Laaninen

text: Laaninen valmistui teologian maisteriksi toukokuussa 2018. Kesäkuussa 2018 hänet valittiin Helsingin Malmin seurakunnan pastoriksi.


title: Maahenki

text: Maahenki Oy on luontoa, taidetta ja arkielämää käsittelevien kirjojen kustantamo. Sen erityisaloja ovat valokuvataide, ortodoksinen kirkkotaide, itseoppineiden kansantaiteilijoiden ITE-taide ja luontokuvaus. Valokuvataiteen laatukirjojen sarja Musta taide on Maahengen kustantama. Lisäksi kustantamo julkaisee muuta taidetta, luontoa ja ihmistä käsittelevää kirjallisuutta.


title: Maahenki

text: Visuaaliseen tasoon panostavan kustantamon kirjat ovat saaneet useita palkintoja, muun muassa Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto 2014 ja 2011 sekä Vuoden Luontokirja -tunnustukset 2001, 2006, 2009, 2011, 2012 ja 2015. Kustantamo julkaisee vuosittain 25–35 nimikettä. Vuonna 2017 kustantamo sai kolmoisvoiton Vuoden kaunein kirja -kilpailussa.


title: Maahenki

text: Maahenki Oy on perustettu vuonna 1999. Pääomistaja on Maaseudun Sivistysliitto. Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on kansanedustaja Matti Vanhanen. toimitusjohtaja-kustantaja on Johanna Korhonen. Markkinoinnista vastaa Ulla Sarviala.


title: Vanilla Ninja

text: Vanilla Ninja on vuonna 2002 perustettu virolainen poprock-yhtye. Yhtye edusti Sveitsiä vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa, ja on osallistunut myös Viron karsintoihin muutaman kerran.


title: Vanilla Ninja

text: Yhtyeen alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Maarja Kivi, Lenna Kuurmaa, Katrin Siska ja Piret Järvis. Vuonna 2004 Maarja Kivi jätti yhtyeen ja hänen tilalleen tuli Triinu Kivilaan, joka puolestaan jätti yhtyeen vuonna 2005. Vanilla Ninjalta on ilmestynyt neljä studioalbumia: "Vanilla Ninja" vuonna 2003, "Traces of Sadness" vuonna 2004, "Blue Tattoo" vuonna 2005 ja "Love Is War" vuonna 2006.


title: Vanilla Ninja

text: Vanilla Ninja perustettiin vuonna 2002. Alkuperäiseen kokoonpanoon lukeutuivat laulaja-basisti Maarja Kivi, laulaja-kitaristit Lenna Kuurmaa, Katrin Siska ja Piret Järvis. Kaikki yhtyeen jäsenet olivat hyviä laulajia ja päävokalistia vaihdeltiin eri lauluissa. Pääosan lauluista kuitenkin lauloivat Kivi ja Kuurmaa. Yhtyeen perustamisen aikoihin tuottajana toimi Sven Lõhmus.


title: Vanilla Ninja

text: Vuoden 2002 alkupuolella Maarja Kivi oli osallistunut Viron Euroviisukarsintaan Eurolauluun sijoittuen seitsemänneksi, jonka johdosta hänet valittiin jäseneksi Vanilla Ninjaan. Vuonna 2003 Vanilla Ninja osallistui Viron Euroviisukarsintoihin kappaleella "Club Kung Fu", ja voitti ylivoimaisesti puhelinäänestyksen. Lopullisen ratkaisun tehnyt asiantuntijaraati päätyi kuitenkin toisenlaiseen lopputuloksen, ja päätti lähettää naapurimaassa Latviassa pidettyyn loppukilpailuun Rufus-nimisen kokoonpanon kappaleella "Eighties Coming Back", ja jätti Vanilla Ninjan viimeiselle, eli kymmenennelle sijalle.


title: Vanilla Ninja

text: Euroviisukarsintojen nostattama suosio auttoi kuitenkin yhtyettä urallaan eteenpäin, ja toukokuussa 2003 yhtye julkaisi omaa nimeään kantaneen esikoisalbuminsa "Vanilla Ninja", joka sisälsi "Club Kung Fu" -kappaleen alkuperäisversion lisäksi uudelleenmiksatun version sekä kolmetoista uutta englannin- sekä vironkielistä pop-kappaletta. Levy menestyi hyvin Virossa myytyään peräti 300 000 kappaletta, ja tasoitti tietä yhtyeen tulevalle menestykselle saksankielisessä Keski-Euroopassa.


title: Vanilla Ninja

text: Kotimaassa menestymisen jälkeen yhtye siirtyi Saksan, Itävallan ja Sveitsin musiikkimarkkinoille. Yhtyeen ensimmäistä levyä, nimikkoalbumi "Vanilla Ninjaa" ei ollut levitetty ulkomaille. Sen sijaan uusi singlekappale "Tough Enough" julkaistiin Saksassa 8. joulukuuta 2003, Itävallassa 4. tammikuuta ja Sveitsissä 8. helmikuuta.


title: Vanilla Ninja

text:
"Tough Enough" -singlen menestyksen siivittämänä julkaistiin ensiksi vanha kotimaan menestyskappale "Club Kung Fu" Saksassa, ja kolmas single "Don't Go Too Fast" 4.–5. huhtikuuta Saksassa ja Itävallassa, mutta kummassakaan maassa se ei sijoittunut top 20 -listoille. Single julkaistiin maaliskuussa myös Sveitsissä, mutta siellä se ei päässyt 100 myydyimmän singlen listalle. Saman vuoden kesäkuussa julkaistiin yhtyeen järjestyksessään toinen albumi "Traces of Sadness", joka sisälsi "Tough Enoughin" ja "Don't Go Fastin" lisäksi useita muita kappaleita, kuten "When The Indians Cry" ja "Liar".
Uusi single, "Liar", sijoittui jälleen 25 myydyimmän joukkoon Saksassa ja Itävallassa, mutta huolimatta edeltävistä tapahtumista, jäi se Sveitsissä vasta sijalle 43. Yhtyeen seuraava, järjestyksessään viides single "When The Indians Cry", oli pehmeä, balladinomainen kappale. Se nousi Saksan listoilla kahdeksanneksi, Itävallassa seitsemänneksi ja Sveitsissä sijalle 27, mikä ei vastannut ennakko-odotuksia. Laulun musiikkivideolla esiintyy ensi kertaa yhtyeen uusi jäsen, 15-vuotias Triinu Kivilaan.


title: Vanilla Ninja

text: "When the Indians Cry" -kappaleen menestyshuumassa julkaistiin vielä singlelevy "Blue Tattoo", joka myös nousi myyntitilastoissa korkealle.


title: Vanilla Ninja

text: "Blue Tattoo" -singlen menestyskauden jälkeen marras-joulukuussa 2004 Vanilla Ninja piti kolmen kuukauden tauon uuden tuotannon julkaisemisessa, ja lähti kiertueelle Aasiaan. Aikaisemmin samana vuonna yhtye oli ilmoittanut tavoitteekseen maailman valloituksen, ja kiertueella se tekikin itseään tunnetuksi muun muassa Japanissa, Kiinassa, Malesiassa ja Thaimaassa. Vanilla Ninjalla oli myös merkittävä rooli VIVA-musiikkikanavan jouluohjelmassa "Your Stars For Christmas", jossa se esitti "When The Indians Cry" -kappaleesta uudistetun version nimellä "The Light Of Hope".


title: Vanilla Ninja

text: Maaliskuussa 2005 Vanilla Ninja palasi listoille uudella kappaleellaan "I Know", jonka musiikkivideon vallitseva teema oli perheväkivalta. Laulu menestyi kaupallisesti hyvin. Kaksi viikkoa myöhemmin uusi, järjestyksessään kolmas albumi "Blue Tattoo" julkaistiin useissa Euroopan maissa. Muun muassa sekä Saksassa että Sveitsissä se nousi myyntilastoissa neljänneksi.


title: Vanilla Ninja

text: Vaikka Vanilla Ninja ei ollutkaan saavuttanut Sveitsissä julkaistuilla singleillään yhtä hyvää listamenestystä kuin Saksassa ja Itävallassa, heidän toinen albuminsa "Traces of Sadness" sijoittui myyntitilastoissa sijalle 14. Aiempina vuosina Sveitsin menestys Euroviisuissa oli ollut varsin heikkoa, joten apua päätettiin hakea ulkomailta. Sekä Virossa että Sveitsissä useat ihmiset suhtautuivat kielteisesti Vanilla Ninjaan Sveitsin edustajana. Ajateltiin, että edustuskappaleessa tulisi olla edes jokin yhteys Sveitsiin, ja niinpä laulun kirjoittajaksi valittiin kansallisuudeltaan saksalainen David Brandes, joka kuitenkin oli koko ikänsä elänyt ja asunut Sveitsin maaperällä.


title: Vanilla Ninja

text: Vanilla Ninjan Euroviisutaipaleelle tuli lisäesteitä, kun laulaja Maarja Kivi tuli raskaaksi, ja hänet korvattiin pikaisesti Triinu Kivilaanilla. Kivilaan oli tuolloin kuitenkin iältään vasta 15-vuotias, kun Euroviisujen ikäraja oli kuusitoista. Kivilaanin väitettiin olevan 17-vuoden ikäinen, mutta sveitsiläiset saivat selville hänen todellisen syntymäaikansa, joka oli 13. tammikuuta 1989. Näytti siltä, ettei Vanilla Ninjaa sittenkään nähtäisi Euroviisuissa, mutta Sveitsin valitsijat turvautuivat oveluuteensa ja siihen tosiasiaan, ettei ikäraja koskenut kansallisia valintoja, ja että vuoden alkupuolella syntynyt Kivilaan ehtisi saavuttaa kuudentoista vuoden iän ennen kilpailun päivämäärää.


title: Vanilla Ninja

text: Niinpä vuoden 2005 Euroviisuissa Vanilla Ninja edusti Sveitsiä kappaleella "Cool Vibes", joka saatiin valmiiksi yhtyeen Aasian-kiertueen aikana. Se oli mitoitettu Euroviisujen tiukkojen sääntöjen mukaiseksi. Monien mielestä se oli mukiinmenevä pop-kappale, mutta jotkut olivat sitä mieltä, että parempi vaihtoehto olisi ollut Vanilla Ninjalle tyypillisempi laulu.


title: Vanilla Ninja

text: Koska vuonna 2004 oli Sveitsin edustaja sijoittunut viimeiseksi, joutui Vanilla Ninja aloittamaan Euroviisutaipaleensa 19. toukokuuta 2005 pidetystä semifinaalista päästäkseen varsinaiseen loppukilpailuun. Semifinaalissa vastassa oli muun muassa norjalainen Wig Wam, romanialainen Luminita Anghel ja moldovalainen Zdob și Zdub. Tilannetta hankaloitti entisen Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan maiden, samoin kuin myös Skandinavian maiden toisiaan suosiva äänestyskäytäntö . Kaikesta huolimatta finaaliin päässyt Vanilla Ninja sijoittui lopulta kahdeksanneksi saatuaan finaalissa 128 pistettä. Sijoitus oli Sveitsin paras sijoitus kisoissa vuoden 1993 kolmannen sijan jälkeen.


title: Vanilla Ninja

text: 12. kesäkuuta 2005 "Cool Vibes" -single julkaistiin Sveitsissä. Se nousi listan sijalle 17, joka oli kaikkien aikojen korkein Vanilla Ninjan myyntiluku maan levymyyntitilastoissa. Johtuen laulun kirjoittajan ja tuottajan David Brandesin myyntitilastojen vääristämisestä, ei singleä julkaistu Saksassa kuin vasta heinäkuussa, jolloin sen myynti oikeutti listan sijaan 42, ja Itävallassa sijalle 58. Tuolloin päättyi myös Brandesin ja Vanilla Ninjan pitkäaikainen yhteistyö.


title: Vanilla Ninja

text: Vuonna 2007 yhtye osallistui Eurolaul -kilpailuun kappaleella "Birds of Peace". Se sijoittui karsinnassa neljänneksi.


title: Vanilla Ninja

text: Eurolaulin jälkeen vuonna 2008 Vanilla Ninja esiintyi Chilessä Viña del Marin kansainvälisillä laulufestivaaleilla edustaen Viroa. He esittivät siellä kappaleen "Birds of Peace". Yhtye palkittiin parhaan esiintyjän palkinnolla ja 10 000 dollarilla. Vanilla Ninja kertoi ettei se tullut Latinalaiseen Amerikkaan pelkästään laulufestivaalien takia, vaan koska he haluavat esiintyä ja julkaista albumeitaan siellä.


title: Vanilla Ninja

text: Vuonna 2008 yhtye julkaisi Per Gesslen säveltämän kappaleen ”Crashing Through the Doors”.


title: Vanilla Ninja

text: Yhtye ei ole virallisesti ilmoittanut lopettavansa. Helmikuussa 2016 Vanilla Ninjan nykyiset jäsenet, Kuurmaa, Järvis ja Siska perustivat uuden yhtiön "Superpowers OÜ". He eivät kuitenkaan tiedä aikovatko tehdä paluuta yhtyeenä, vaikka ovatkin siitä keskustelleet. Syyskuussa 2016 laulaja Kuurmaa myönsi virolaisen Kanal 2 -kanavan haastattelussa, että Brandesin kanssa yhteistyön lopettaminen oli huono päätös yhtyeeltä.


title: Vanilla Ninja

text: The Baltic Times -lehden haastattelussa toukokuussa 2005 Piret Järvis kertoi yhtyeen aloittaneen uudenlaisen pop-rock -tyylin musiikissa. Yhtye myös kertoi, että heidän musiikkinsa tulee olemaan raskaampaa ja tyypillisempää rock-tyylilajille. Yhtyeen vuonna 2004 ilmestynyt singlekappale "Tough Enough" on mukana kilpailevissa tanssipelisarjoissa Dance Dance Revolution ja In The Groove.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Brusilovin hyökkäys oli ensimmäisen maailmansodan itärintamalla Venäjän 4. kesäkuuta 1916 – 20. syyskuuta 1916 itävaltalaisia ja saksalaisia vastaan tekemä hyökkäys, jonka tarkoituksena oli kahden rintaman sotaa hyväksi käyttäen pakottaa saksalaiset siirtämään joukkoja länsirintamalta Ranskan vastaisilta lohkoilta Venäjän vastaiselle itärintamalle Itävalta-Unkarin armeijan tueksi. Operaatio sai nimensä sitä johtaneen kenraali Aleksei Brusilovin mukaan.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Ranskan armeijan jouduttua Verduniin 21. helmikuuta 1916 suuntautuneen Saksan hyökkäyksen kohteeksi pyrki Ranska vaikuttamaan Venäjään paineen keventämiseksi länsirintamalla siten, että Venäjä samanaikaisesti hyökkäisi itärintamalla, jolloin Saksa joutuisi siirtämään joukkojaan länsirintamalta itärintamalle Itävalta-Unkarin vahvistukseksi.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Verdunin pitäminen silloisen rintaman ulokkeena ei olisi ollut Ranskalle sotilaallisesti ehdottoman välttämätöntä suurin tappioin, mutta siitä oli muodostunut poliittinen Ranskan puolustuskyvyn vertauskuva, minkä vuoksi siitä olisi ollut poliittisesti vaikea luopua.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Ranskan painetta keventääkseen venäläiset hyökkäsivät Naruch-järvellä saksalaisia vastaan, mutta 19. maaliskuuta – 30. huhtikuuta 1916 kestänyt taistelu jäi ratkaisematta.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Sodanjohdon henkilökohtaisesti itselleen 1915 ottanut Venäjän keisari Nikolai II nimitti 29. maaliskuuta 1916 Aleksei Brusilovin komentajaksi kenraaliadjutantti ja ratsuväenkenraali Nikolai Nikolajevitšin sijaan luoteisrintamasta vastaavaksi komentajaksi. Jalkaväenkenraalit Aleksei Evert ja Aleksei Kuropatkin olivat vastustaneet hyökkäysajatusta vedoten raskaan tykistön puutteeseen ja tykinammusten vähäisyyteen.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Brusilovin komentamaan luoteisrintamaan kuuluivat Pripetin soilta pohjoisesta Romanian rajalle 8. (Aleksei Kaledin), 11. (Platon Letšitski), 7. (Dmitri Štšerbašev) ja 9. (Vladimir Saharov) armeija. Neljä armeijaa koostuivat 40 jalkaväkidivisioonasta ja 15 ratsuväkidivisioonasta. Venäjän armeijassa luoteisrintamalla oli noin 600 000 sotilasta, kun taas saksalaisten ja itävalta-unkarilaisten puolella oli 500 000.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Vastapuolella olivat pohjoisesta etelään lueteltuina Itävallan 4. (arkkiherttua Joosef Ferdinand), 1. ja 2. armeija sekä itävaltalais-saksalainen eteläinen armeija (Bethomar) sekä Itävallan 7. armeija. Ne koostuivat 36 itävaltalaisesta- ja 2 saksalaisesta jalkaväkidivisioonasta sekä 11 ratsuväkidivisioonasta.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Brusilovin hyökkäyksen operatiivisena tavoitteena oli saavuttaa pohjoisessa Liettuassa Vilnan ja etelässä Ukrainan Volynissa sijaitsevan Kovelin taso. Kovel oli merkittävä rautateiden solmukohta, jonka haltuun saaminen olisi vaikeuttanut Itävalta-Unkarin sodankäyntiä joukkojen rintamantakaisen kuljetuksen ja ryhmittelyn suhteen.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Hyökkäys alkoi 4. kesäkuuta 1916 runsaalla viisi tuntia kestävällä tykistöammunnalla Brusilovin oikealla sivustalla Lutskia vastaan sekä Dnestr- ja Prut-jokien suuntaan vasemmalla. Ammunta oli kuitenkin laaja-alaista eikä itävaltalaisunkarilaisille tai saksalaisille muodostunut tarkkaa kuvaa hyökkäyksen painopisteestä.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Itävaltalaisten asemat olivat noin kilometrin syvät ja kolmeen peräkkäiseen linjaan rakennetut. Iltapäivällä venäläisten iskujoukot mursivat ensimmäisen linjan ja välittämättä jäljelle jääneistä itävaltalaisista jatkoivat toiselle ja kolmannelle linjalle. Iskujoukkojen jälkeen jäänyt tila pidettiin vapaana venäläisten tykistötulella ja reserveillä. Itävaltalaisten joukot joutuivat epäjärjestykseen, koska eivät kyenneet määrittämään hyökkäyksen pääsuuntaa.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Venäläisten murtokohtia oli niin monta, etteivät itävaltalaiset kyenneet keskittämään strategista reserviään, joka vaihtoi jatkuvasti paikkaa etulinjan takana. Erich von Falkenhayn ei edes kutsunut venäläisten taktiikkaa hyökkäykseksi, vaan väkivaltaiseksi tiedusteluksi.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Venäläisten 8. armeija tuli Lutskiin 6. kesäkuuta ja saivat sen haltuunsa kaksi päivää myöhemmin, minkä jälkeen venäläisten vangiksi oli joutunut jo 200 000 sotavankia. Venäläiset olivat edenneet kahdessa päivässä 50 kilometriä. Itävallan 4. armeija perääntyi. 4. armeijalta jäi 50 000 sotavankia ja sen alkuperäisestä 150 000 sotilaan vahvuudesta oli enää 27 000 jäljellä. Etelämmäs sijoitettu Venäjän 11. armeija valloitti Dubnon haitaten näin itävallan strategisten reservien käyttöä.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Venäläisten 7. armeija jatkoi tykistöammuntoja kaksi päivää eikä päässyt etenemään.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Hyökkäyksen jatkomenestys oli laskettu kenraali Evertin suorittaman hyökkäyksen varaan, mutta sitä ei tullut ajoissa, jolloin Saksalle jäi aikaa kuljettaa lisäjoukkoja itärintamalla itävaltalaisten vahvistuksiksi. Erich von Falkenhayn onnistui taivuttamaan Itävallan armeijan komentajan sotamarsalkka Franz Conrad von Hötzendorfin luopumaan hyökkäyksestä Pohjois-Italiassa Italiaa vastaan ja siirtämään Itävallan joukkoja Galitsiaan lisävahvistuksiksi saksalaisten tapaan. Evert viimein 18. kesäkuuta aloitti heikohkon vastahyökkäyksen Brusilovin tueksi, mutta se ei menestynyt.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Noin 70 kilometriä lännempänä ollut Kovel tuli venäläisten haltuun 10. kesäkuuta. Saksalaiset tekivät vastahyökkäyksen pohjoisessa 16. kesäkuuta, mutta etenivät vain 15 kilometriä.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Itävallan 7. armeija etelässä teki vastarintaa, mutta Bukovinan Tšernovitš jäi venäläisten haltuun 18. kesäkuuta.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Alexander von Linsingenin johtamat joukot hyökkäsivät Kovelin eteläpuolella venäläisiä vastaan 24. heinäkuuta ja Brusilov lähti vastahyökkäykseen 28. heinäkuuta saavuttaen Karpaatit 20. syyskuuta mennessä etelässä.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Saksalaiset tekivät pohjoisessa uuden vastahyökkäyksen 28.7., mutta se tyrehtyi tykistötuen ja ammusten puutteeseen.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Raskaat taistelut jatkuivat Baranovicissa 2.–9. syyskuuta ja Kovelissa 28. heinäkuuta – 17. elokuuta. Itävallan 1. ja 2. armeija sekä itävaltalais-saksalainen eteläinen armeija vetäytyivät. 28. heinäkuuta Brusilovin hyökkäys jatkui ja venäläiset saivat haltuunsa saksalaisista lisävahvistuksista huolimatta jalansijan Karpaateille sekä koko Bukovinan. Nyt Paul von Hindenburgin komentamat joukot kuitenkin saivat rintaman vakiintumaan ja Brusilovin hyökkäys tyrehtyi.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Syyskuuhun mennessä venäläiset olivat edenneet 25 kilometristä 125 kilometriin, jolloin hyökkäys pysähtyi saksalaisten jouduttua lähettämään paikalle 15 divisioonaa. Ensimmäiset aktiividivisioonat 19. ja 10. lähetettiin melko pian kesäkuun 4. päivän jälkeen samoin kuin 11. baijerilaisdivisioona sekä 43. reserviläisdivisioona.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Syyskuussa hyökkäys jatkui jälleen, kun Romania hyökkäsi, mutta saksalaisten johdolla sekin pysähtyi 20. syyskuuta mennessä.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Venäläiset eivät lopulta saaneet Kovelia haltuunsa eivätkä etelämmästä Lviviä. Itävalta-Unkari hävisi 1 500 000 sotilasta, joista 400 000 vankeina. Venäjä puolestaan valtasi 25 000 neliökilometrin laajuisen alueen.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Kokonaisuutena Brusilovin hyökkäys oli menestys. Se pakotti Itävalta-Unkarin luopumaan hyökkäyksistä Italiaa vastaan ja lopulta myös Romania uskaltautui liittymään ensimmäiseen maailmansotaan ympärysvaltojen puolelle Itävalta-Unkaria ja Bulgariaa vastaan.


title: Brusilovin hyökkäys

text: Brusilovin hyökkäys onnistui, ja taistelu on ainoa ensimmäisen maailmansodan suurista taisteluista, joka sai nimensä taistelun voittaneen komentajan mukaan.


title: Munanjohdin

text: Munanjohdin eli munatorvi () on osa naaraan sukupuolielimistöä. Munanjohtimia on kaksi, ja niitä pitkin munasarjoissa kypsynyt munasolu kulkee kohtuun. Munanjohdin on se paikka, jossa munasolun hedelmöittyminen tapahtuu.


title: Munanjohdin

text: Munanjohtimen seinämän limakalvo muodostuu yksinkertaisesta lieriöepiteelistä, jonka solut voivat olla joko värekarvallisia tai värekarvattomia. Limakalvon alla on lihaskerros, jossa sisimpänä on rengasmainen sileälihaskerros ja ulompana pitkittäinen sileälihaskerros. Lihaskerrokset kuljettavat munasolua yhdessä värekarvojen liikkeiden kanssa munasarjoista kohti kohtua. Uloimpana munanjohtimen seinämässä on ulkokalvo, joka muodostuu löyhästä sidekudoksesta ja mesoteelistä. Munanjohdinta kannattelee kohdun kannattimen osa, jota kutsutaan munanjohtimen alueella munanjohtimen liepeeksi ().


title: Mitsubishi

text: Mitsubishi Group () on suuri japanilainen yritysryhmä. Ryhmään kuuluu yhteensä 42 yritystä, ja se työllistää noin 48 000 ihmistä noin 80 maassa. Mitsubishin tunnetuimpia tuotteita ovat autot, Asahi-lasit, Nikon-kamerat, kemikaalit, ydinvoima, elektroniikkapiirit ja hissit. Se toimii myös monen teollisuuden alan alihankkijana etenkin koneteollisuudessa ja elektroniikkateollisuudessa. Mitsubishi aloitti yritystoiminnan 1870-luvulla huolinta- ja rahtiyhtiönä.


title: Mitsubishi

text: Nimi Mitsubishi tarkoittaa kolmea vesipähkinää tai kolmea neljäkästä, jotka on kuvattu yhtymän logossa.


title: Mitsubishi

text: Mitsubishin historia alkaa vuodesta 1870 saakka, jolloin tunnetun samurai-suvun poika Yatarō Iwasaki aloitti rahtitoiminnan kolmella vuokralaivalla. Kolmen vuoden kuluttua Iwasaki vaihtoi yrityksensä nimeksi Mitsubishi shōkai.


title: Mitsubishi

text:
Vuonna 1875 yhtiön nimeksi tuli "Yūbinkisen Mitsubishi -kaisha", ja sillä oli käytössään jo yli 30 rahtilaivaa. Samana vuonna Mitsubishi sai luvan aloittaa ensimmäisen kiinteän ja säännöllisen kuljetuslinjan Japanista Kiinaan (Jokohama–Shanghai–Hongkong). Kahdeksan vuotta myöhemmin, vuonna 1893, syntyi nykyään maailman suurimpiin huolintayrityksiin kuuluva silloisen "Yūbinkisen Mitsubishi -kaishan" tytäryhtiö "Nippon yūsenkaisha (NYK)" kasvavan rahtiliikenteen koordinoimiseksi. Yritys toimii edelleen samalla nimellä osana Mitsubishia.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhtiöryhmä käsitti 70 eri yhtiötä. Niistä merkittävimmät olivat vuonna 1917 perustettu "Nippon kōgaku kōgyō (Nikon)", vuonna 1920 perustettu "Mitsubishi nainenkiseizō", (myöhemmin osa "Mitsubishi jūkōgyō" -yhtiön lentokoneosastoa) ja vuonna 1931 perustettu "Mitsubishi sekiyu" -öljy-yhtiö. "Mitsubishi jūkōgyō" -yhtiö oli merkittävä osa Japanin sotataloutta ja varusteluteollisuutta. Sen tuotantoa olivat muun muassa toisessa maailmansodassa Japanin ilmavoimien ja laivaston ilmavoimien koko sodan ajan käyttämä Mitsubishi A6M Reisen -hävittäjälentokone; (liittoutuneiden koodinimi Zero tai Zeke) osoittautui erinomaiseksi Tyynenmeren ilmasodassa.


title: Mitsubishi

text: Toisen maailmansodan jälkeen yhtiöryhmää uudistettiin merkittävästi. Sotien välillä ryhmä oli ehtinyt paisua yli 130 erillisen yrityksen kokonaisuudeksi. Pienempiä yhtiöitä yhdistettiin suurempiin, toimintoja keskitettiin ja keskinäistä kommunikointia parannettiin. Tuloksena oli alle 40 yhtiön kokonaisuus.


title: Mitsubishi

text: Nykyään Mitsubishi on 42 yhtiön muodostama tiivis mutta erittäin monialainen yritysryhmä. Ryhmään kuuluvat muun muassa seuraavat yritykset:


title: DSC

text: DSC tai D.Sc. voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Da

text: Da, DA, da tai Da voi tarkoittaa seuraavia:


title: Yukigassen

text: Yukigassen () eli lumisotakilpailu on Japanissa kehitetty urheilulaji. Yukigassenin maailmanmestaruuskilpailut ovat vuosittain Japanissa Sōbetsussa.


title: Yukigassen

text: Joukkueet muodostuvat 10 nimetystä pelaajasta, ja kentällä voi olla yhtä aikaa seitsemän pelaajaa ja kapteeni. Aloituskokoonpanossa on oltava kolme naista kentällä. Joukkueilla on oltava yhtenäinen otteluasu, joka ei saa olla valkoinen. Kypärä ja kasvosuoja ovat pakollisia. Joukkue tuo mukanaan myös joukkuelipun, jonka koko on vähintään 0,5 × 1 m.


title: Yukigassen

text: Voittaminen tapahtuu lumipalloilla, joita pelaajat tekevät itse 270 kpl yhtä ottelua varten, 90 palloa/erä. Pallot tehdään ns. pallojentekokoneilla, jotta palloista ei tulisi liian kovia.


title: Yukigassen

text: Yukigassenin syvin olemus on osua lumipallolla vastustajaan. Osuman saanut pelaaja siirtyy välittömästi ulos pelikentältä. Jokainen joukkue tekee itse lumipallonsa. Peli kestää enimmillään kolme erää. Erän kesto on kolme minuuttia. Vain tehokas peliaika huomioidaan.


title: Yukigassen

text: Joukkue, joka voittaa ensimmäisenä kaksi erää, on voittaja. Erän päättyessä voittajajoukkue on se, jolla on enemmän pelaajia kentällä tai se, joka on ryöstänyt vastapuolen joukkuelipun. Lopussa voidaan joutua käymään myös voittoheittokilpailu, joka on viimeinen tapa ratkaista otteluvoittaja, mikäli peliajan jälkeen tilanne näyttää joukkueiden välillä edelleen tasapisteitä. Tuomari tekee ratkaisut osumisista, eikä päätöksistä voi valittaa.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: Vladimir Kirillovitš Romanov (; 30. elokuuta 1917 Porvoo, Suomen suuriruhtinaskunta – 21. huhtikuuta 1992 Miami, Florida, Yhdysvallat) oli venäläinen suuriruhtinas ja Romanov-suvun päämies vuodesta 1938 kuolemaansa asti. Häntä pidettiin perimysjärjestyksen mukaisena keisarillisen Venäjän kruununtavoittelijana.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: Vladimir Kirillovitšin vanhemmat Kirill Vladimirovitš Romanov ja Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha pakenivat Venäjän vallankumouksen tieltä vuonna 1917 turvaan Suomeen, Haikon kartanoon. Vladimir Kirillovitš syntyi Porvoossa ja kastettiin Haikossa. Suomesta Romanovin perhe muutti Coburgiin, Saksaan ja lopulta Ranskaan, missä hänen vanhempansa asuivat koko loppuelämänsä.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: Hän meni naimisiin ruhtinatar Leonida Georgijevna Bagration-Muhranskin kanssa 13. elokuuta 1948. Puoliso oli myös venäläistä aatelissukua, jonka juuret ovat Georgiassa.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: 1930-luvulla Vladimir Kirillovitš asui Englannissa, jossa hän työskenteli autotehtaassa. Toisen maailmansodan aikana hän asui Saint-Brieuc'ssä, Bretagnessa. Vuonna 1944 Saksan armeija vaati häntä lähtemään, koska pelättiin vihollisen maihinnousua. Hän asui vanhimman sisarensa Maria Kirillovnan miehen, Emich-Leningenin prinssi Karlin linnassa Amorbachissa, Baijerissa vuoteen 1945. Saksan tappion jälkeen suurruhtinas pelkäsi jäävänsä neuvostoliittolaisten vangiksi ja siirtyi Itävaltaan ja sitten Liechtensteinin rajalle. Kuitenkaan Liechtenstein ja sen paremmin Sveitsikään ei antanut hänelle viisumia, joten hän palasi takaisin Itävaltaan missä hän asui kuukauden amerikkalaisten miehitysvyöhykkeellä.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: Vladimirin täti Orleansin Beatrice Orleansin prinssi Alfonson vaimo hankki hänelle Espanjan viisumin. Vladimir asui San Lucarssa. Espanjasta Vladimir muutti Yhdysvaltoihin. Loppuelämänsä Vladimir Kirillovitš Romanov asui lähinnä Madridssa, mutta vietti paljon aikaa myös Bretagnessa ja Pariisissa.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: Vladimir Kirillovitš vieraili Venäjällä ensimmäistä kertaa marraskuussa vuonna 1991 tuolloisen Pietarin kaupunginjohtajan Anatoli Sobtšakin kutsusta. Matkan aikana hän tapasi myös Venäjän ortodoksisen kirkon johtajan, patriarkka Aleksi II:n. Tämä matka jäi hänen ainoakseen Venäjälle. Vladimir kuoli sydänkohtaukseen ollessaan vierailulla Miamissa, Yhdysvaltain Floridassa huhtikuussa 1992.


title: Vladimir Kirillovitš Romanov

text: Suuriruhtinas Vladimir haudattiin suurin juhlallisuuksin Pietari-Paavalin linnoitukseen Pietariin. Samassa linnoituksessa lepäävät nykyään kaikki Venäjän hallitsijat aina Aleksanteri Nevskistä Nikolai II:een. Vladimir Kirillovitšin kuoleman jälkeen hänen tyttärensä Maria Vladimirovna Romanova julistautui tuli Romanov-suvun johtajaksi ja Venäjän kruununtavoittelijaksi; perimysjärjestyksestä on myös muita tulkintoja. Tsaari Paavali I:n vuonna 1797 säätämän kruununperimysjärjestyksen mukaan Venäjän keisarikunnan kruunu periytyisi vain mieslinjaa pitkin eli naiset eivät olisi oikeutettuja perimykseen. Tämän lain oletetaan juontuvan tsaari Paavalin äärimmäisen vaikeasta suhteesta äitiinsä Katariina Suureen.


title: Fotodiodi

text: Fotodiodi on valolle herkkä diodi, joka muuntaa valon sähköiseksi signaaliksi. Pimeässä se toimii tavallisen diodin tapaan, mutta valon vaikutuksesta johtaa myös estosuuntaisena.


title: Fotodiodi

text: Estosuuntaan esijännitetyn puolijohdediodin pn-liitosrajapinta on tyhjä varauksenkuljettajista. Niinpä diodin läpi ei juuri kulje virtaa. Jos tähän puolijohteen tyhjennysalueeseen tulee valokvantti, joka absorboituu ja käyttää energiansa elektronin nostamiseen valenssivyöltä johtavuusvyöhön, syntyy vapaa varauksenkuljettaja, joka aiheuttaa sähkövirran diodin läpi. Näin diodin vuotovirta on suoraan verrannollinen valon fotonivuohon (intensiteettiin).


title: Fotodiodi

text: Jos diodin yli ei ole esijännitettä, synnyttävät valon generoimat varauksenkuljettajat diodin napoihin jännitteen. Diodin p-puoli (anodi) on positiivinen napa. Tällä tavoin käytettyä diodia kutsutaan myös valokennoksi tai aurinkoparistoksi.


title: Fotodiodi

text: Kaikki PN-liitokset ovat luonnostaan herkkiä valon vaikutukselle, mutta fotodiodeissa on järjestetty valon esteetön pääsy puolijohdepinnalle pienen linssin kautta, joka keskittää valon rajapintaan.


title: Fotodiodi

text: Fotodiodeista käytetään myös nimitystä valodiodi, mutta tätä nimitystä käytetään toisinaan arkisesti myös LEDeistä eli hohtodiodeista.


title: Fotodiodi

text: Fotodiodeja voi käyttää esimerkiksi aistimaan valon heijastumia. Näin tehdäänkin ns. hipaisupainikkeissa, jotka huomaavat valon heijastuvan esimerkiksi sormesta, kun se tuodaan lähelle, tai optisissa palovaroittimissa.


title: Anna Pavlova (balettitanssija)

text: Anna Matvejevna Pavlova (; 12. helmikuuta 1881 Pietari, Venäjän keisarikunta – 23. tammikuuta 1931 Haag, Alankomaat) oli venäläinen balettitanssija. Hän oli 1900-luvun tunnetuimpia balettitanssijoita muun muassa Rudolf Nurejevin ja Vatslav Nižinskin ohella.


title: Anna Pavlova (balettitanssija)

text: Anna Pavlova syntyi Pietarissa ja sai balettikoulutuksensa kuuluisassa Mariinski-teatterissa, missä hän esiintyi kaikissa suurissa klassisissa balettiteoksissa. Uransa loppuajat hän kiersi maailmanlaajuisesti herättäen ihastusta yleisöissään. Pavlovan vaikutus baletin historiassa on suuri, vaikka hänestä on jäänyt vain vähän arkistomateriaalia.


title: Anna Pavlova (balettitanssija)

text: Erityisen kuuluisa on Pavlovan tulkinta Mihail Fokinin Pavlovalle tekemästä sooloteoksesta "Kuoleva joutsen" (musiikki Saint-Saëns). Pavlova osasi eläytyä rooleihinsa erityisen hyvin ja hänen tekemäänsä vaikutusta kuvattiin maagiseksi. Hänen tanssinsa laatu oli – koreografiasta riippumatta – aina moitteettoman suurenmoista.


title: Anna Pavlova (balettitanssija)

text: Pavlova kuoli 49-vuotiaana ollessaan kiertueella Haagissa, Alankomaissa. Hänen uurnansa on Golders Greenin krematorion kolumbaariossa Lontoossa.


title: Pneumatiikka

text:
Pneumatiikka on tekniikan ala, jossa käytetään kaasun painetta ja virtausta tehonsiirtoon ja anturitietojen käsittelyyn sekä ohjauskomentojen käsittelyyn ja toteuttamiseen. Pneumatiikka tulee kreikan sanasta πνεῦμα 'henki, hengitys'. Hydrauliikka on pneumatiikan kaltainen teknologian haara, jossa käytetään nesteitä kaasujen sijasta.
Yksi ensimmäisistä laitteista oli käsikäyttöinen paineilmalla toimiva palje, joka oli käytössä jo 3000 eaa. Kreikkalaisen matemaatikon ja insinöörin Heron Aleksandrialaisen tutkielmassa "Paineilma" kuvataan mekanismeja ohjaamassa lämmitettyä ilmaa tai paineilmaa. Vuonna 1760 Englannissa oli suunniteltu mäntäkompressori ("lieriön pullot"), joka toimi ilmanpaineella 0,2 .


title: Pneumatiikka

text: Paineilma tuotetaan kompressorilla, joka puristaa kaasun määrättyyn paineeseen. Tässä prosessissa kaasun paine kasvaa ja sen lämpötila nousee. Nämä molemmat ilmiöt sitovat energiaa.


title: Pneumatiikka

text: Kompressorit voivat tuottaa öljytöntä tai öljypitoista paineilmaa.


title: Pneumatiikka

text: Jäähdyttimillä jäähdytetään kompressorin tuottama paineilma. Samalla ilmasta poistuu kosteutta.


title: Pneumatiikka

text: Hiukkaset suodatetaan hiukkassuodattimien avulla. Suodattimien karkeus valitaan suurimman suodatetussa ilmassa sallittavan hiukkaskoon mukaan.


title: Pneumatiikka

text: Hajuja voidaan poistaa aktiivihiilisuodattimien avulla.


title: Pneumatiikka

text: Paineilmaa voidaan myös steriloida sterilisaatiosuodattimen avulla esimerkiksi lääketeollisuudessa tai sairaalassa tapahtuvaan käyttöön.


title: Pneumatiikka

text: Veden erottimet keräävät vettä pois paineilman seasta.


title: Pneumatiikka

text: Öljyn erottimilla poistetaan kompressorista paineilman sekaan vuotanut öljy mikäli se on tarpeen.


title: Pneumatiikka

text: Absorbptiokuivaimessa paineilman kosteus imeytyy vettä absorboivaan väliaineeseen.


title: Pneumatiikka

text: Jäähdytyskuivaimessa kosteus tiivistyy kuivaimen kylmille pinnoille ja johdetaan nestemäisenä vetenä pois.


title: Pneumatiikka

text: Voitelulaitteilla lisätään paineilman sekaan voiteluainetta toimilaitteiden ja venttiilien voitelemiseksi.


title: Pneumatiikka

text: Lamellimoottori on yleisesti käytetty paineilmalla käyvä moottorityyppi. Lamellimoottorit ovat suuritehoisia, nopeakäyntisiä ja tehoonsa nähden kevyitä ja pienikokoisia. Niitä käytetäänkin esimerkiksi suorahiomakoneissa.


title: Pneumatiikka

text: Sylintereiden avulla tuotetaan lineaarista liikettä. Sylintereillä voi olla suuri iskunpituus suhteessa halkaisijaan.


title: Pneumatiikka

text: Paineilmarasioilla tuotetaan lineaarista liikettä. Iskunpituus on lyhyt varsinkin rasian halkaisijaan nähden.


title: Pneumatiikka

text: Pneumaattiset lihakset ovat letkuja muistuttavia toimilaitteita, jotka pullistuvat ja lyhenevät kun niihin syötetään paineilmaa.


title: Pneumatiikka

text: Ejektorin avulla voidaan tuottaa ylipaineesta alipainetta. Ejektoreita voidaan käyttää esimerkisksi imukuppien alipaineistamiseen. Erilaiset paineilmaruiskut käyttävät ejektorin toimintaperiaatetta esimerkiksi nesteiden imemiseksi ilmavirtaan.


title: Pneumatiikka

text: Venttiilien avulla voidaan ohjata toimilaitteita, toteuttaa erilaisia loogisia toimintoja, saada tietoa toimilaiteiden asennoista ja antaa ohjauskomentoja.


title: Pneumatiikka

text: Suuntaventtiileillä ohjataan virtauksen suuntaa. Näiden avulla valitaan toimilaitteen liikesuunta tai pysäytetään se.


title: Pneumatiikka

text: Virtaventtiileillä säädellään virtausvastusta.


title: Pneumatiikka

text: Paineenrajoitusventtiilillä rajoitetaan maksimipainetta. Paineensäätöventtiilillä pyritään säätämään paine halutulle tasolle. Painenalennusventtiilillä pyritään laskemaan paine korkeammalta tasolta halutulle alemmalle tasolle.


title: Pneumatiikka

text: Vastusventtiilissä on säädettävä kuristus, joten sen avulla voidaan säätää venttiilissä vallitsevaa virtausvastusta tietyssä virtaustilanteessa. Tämä mahdollistaa esimerkiksi sylinterin liikenopeuden säädön.


title: Pneumatiikka

text: Vastaventtiili päästää virtauksen ainoastaan toiseen suuntaan.


title: Pneumatiikka

text: Vastusvastaventtiili päästää virtauksen vapaasti toiseen suuntaan ja toiseen suuntaan kuristaa virtausta.


title: Pneumatiikka

text: Vaihtovastaventtiili päästää paineen ulostuloon, jos jompaankumpaan tai molempiin sisääntuloihin on paine kytkettynä. Siten tällä venttiilillä voidaan totetuttaa looginen TAI-toiminto.


title: Pneumatiikka

text: Kaksipaineventtiili kytkee paineen ulostuloon, kun molempiin sisääntuloihin on paine kytkettynä. Ventiilillä voidaan siis toteuttaa looginen JA-toiminto.


title: Pneumatiikka

text: Pneumaattisesti toimivia käsityökoneita on lukuisa joukko niiden edullisen hinnan, hyvän tehon ja helposti toteutettavan ylikuormituksen keston ansiosta. Porakoneet, hiomakoneet, naulaimet ja maaliruiskut ovat esimerkkejä käsityökoneista, jotka voivat olla paineilmakäyttöisiä.


title: Pyykkipoika

text: Pyykkipoika on useimmiten puusta tai muovista tehty pieni esine, jota käytetään yleisesti kiinnittämään kuivatettavia vaatteita kuivaustelineeseen. Siinä on kaksi kappaletta kiinnitettynä toisiinsa jousilangalla. Pyykkipojilla kiinnitetään pyykit pyykkinarulle.


title: Pyykkipoika

text:
Nykyään monet pyykkipojat on valmistettu kahdesta muovisesta tai puisesta pihtiosasta, jotka on yhdistetty pienellä jousella. Puristamalla toisesta päästä pyykkipoika avautuu, jota ilman jousi vetää pihtiosia vastakkain muodostaen puristuksen jonka avulla pyykkipoika pitää esineitä kiinni.
Vanhemmassa muotoilussa ei ole jousta vaan koko pyykkipoika on yhtenäinen rakenteeltaan. Pihtiosat ovat vain pienen välimatkan päässä toisistaan, jolloin ne painuvat ulospäin käytettäessä ja luovat takaisinpäin pyrkiessä puristavan vastavoiman jolla pyykki puristui kiinni. Vaikka tämä malli valmistettiin ennen puusta on se nykyisin lähes aina muovia ja valmistettu Kiinassa tai Taiwanissa.


title: Pyykkipoika

text: Vaikka pyykkipojan rakenne on yksinkertainen, on siitä yritetty kehittää monia eri variaatioita. Esimerkiksi Yhdysvalloissa vuonna 1908 ja 1926 Smihsonian yhtiö siirsi tuhansia patentteja yhtiölle. Tätä aikaisemmin vuosien 1852 ja 1887 välillä yhtiö patentoi 146 erilaista pyykkipoikaa. Vuonna 2007 National Clothes Pin Company Inc. of Montpelier sulkiessa ovensa loppui pyykkipoikien valmistus Yhdysvalloissa, tehden Kiinasta maailman johtavan pyykkipoikien valmistajan.Elokuvateollisuudessa pyykkipoikia käytetään kuvauksissa. Termi englanninkielessä jousityyppiselle pyykkipojalle on "C47", "47", "peg", "ammo" tai "bullet". Puisella pyykkipojalla voidaan kiinnittää ja poistaa valonheittimien valaistusta muuttavia levyja ja kalvoja, jotka muuten heittimen lämmetessä olisivat liian kuumia käsiteltäväksi. Koska pyykkipoika on puinen se ei johda lämpöä kovin tehokkaasti se kestää pitkiä aikoja, muovisen tai metallisen version joko sulaessa tai johtaessa lämpöä liian tehokkaasti. Lavasteita käyttävät työntekijä pitävätkin usein vaatteissaan pientä kokoelmaa pyykkipoikia. Termi "bullet" eli luoti johtuukin siitä että joillain heistä saattaa olla panosvyöllinen määrä pyykkipoikia mukanaan. Myös näyttelijät saattavat pitää pyykkipoikaa mukanaan mehupillin pulloon tippumisen estämiseksi, jos kohtauksessa tarvittava meikki estää tavallisesta kupista juomisen tauolla.


title: Janos Valmunen

text: Janos Valmunen (18. toukokuuta 1970 Uusikaupunki – 15. elokuuta 1999 Vehmaa) oli suomalainen popmuusikko, jonka single ”Bussipysäkillä” sai 1990-luvulla camp-henkistä kulttimainetta.


title: Janos Valmunen

text: Valmunen aloitti musiikkiharrastuksensa soittamalla rumpuja ensin koulunsa kuoroa säestävässä yhtyeessä. Hän meni rumpaliksi tanssiyhtyeeseen ja alkoi tehdä myös taustalaulua ja opetella kitaran soittoa.


title: Janos Valmunen

text: Vuonna 1990 opiskellessaan kauppaopistossa Valmunen voitti Auraviihteen järjestämän Ponnahdus pinnalle -laulukilpailun. Samana vuonna ilmestyi ensimmäinen single ”Bussipysäkillä” Ensio Musicin julkaisemana.


title: Janos Valmunen

text: Radio Cityn musiikkipäällikkö Axa Sorjanen halusi, että ”Bussipysäkillä”-kappale soisi kanavalla niin usein, että siitä tulisi hitti. Näin tulisi todistettua, että mistä tahansa laulusta on mahdollista tehdä suosittu soittamalla sitä tarpeeksi radiossa. Tämän jälkeen kappaletta soitettiin kanavalla vähintään kerran kahdessa tunnissa. Single loppui Helsingin levykaupoista, ja levy-yhtiö lähetti niitä lisää Turusta taksin takapenkillä.


title: Janos Valmunen

text: Single myi lopulta tuhat kappaletta. Tämän jälkeen Valmunen vaihtoi hetkeksi levy-yhtiötä Poko Rekordsille. Yhteistyö jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi synnyttäen vain yhden singlen, ja Valmunen palasi takaisin Ensio Musicille. Kesällä 1990 Valmunen oli ykköstähti Helsingin Kaivopuistossa järjestetyssä Elmu ry:n ilmaiskonsertissa. Konsertissa esiintyi Janos Valmusen lisäksi muun muassa Frederik, Kolmas Nainen ja Värttinä. Esiintyminen Kaivopuistossa 25 000 ihmiselle oli Valmusen yhtyeelle vasta toinen julkinen esiintyminen. Ohjelmistoon kuului vain neljä laulua, ja ”Bussipysäkillä” sekä aloitti että lopetti setin. Muitakin esiintymistarjouksia alkoi sadella, mutta niiden sekä levytysten aikataulutusta vaikeutti Valmusen parhaillaan menossa ollut varusmiespalvelus.


title: Janos Valmunen

text: Pian ilmestyi Valmusen albumi, joka sai hittibiisin mukaan nimen "Bussipysäkillä". Albumi ei kuitenkaan myynyt hyvin ja Valmunen katosi musiikkibisneksestä, kunnes palasi 1990-luvun lopussa julkaisten yhden singlen ja EP:n, jotka olivat useiden arvostelijoiden mielestä laadullisesti selvästi hänen alkuaikojen tuotantoaan parempia. Janos Valmunen voitti Kotkan meripäivillä Vuoden merilaulu -kilpailun solistiluokan vuonna 1998.


title: Janos Valmunen

text: Elokuussa 1999 Valmunen löydettiin kuolleena vehmaalaiselta pikkutieltä sivuvaunullisen museomoottoripyöränsä selästä. Valmunen oli kuollessaan avoliitossa, ja häneltä jäi jälkeen kolme lasta.


title: Janos Valmunen

text: Valmunen sävelsi ja sanoitti itse kaikki omat kappaleensa. Janos Valmusen tekstit olivat teknisesti alkeellisia, mutta sisällöllisesti tunteellisia ja yleensä rakkautta ja ystävyyttä käsitteleviä. Valmusen musiikista teki monien mielestä huvittavaa sanoitustyylin lisäksi se, että hänellä oli usein tapana laulaa aivan äänialansa ylärajoilla ja toisinaan jopa väkisin sen yläpuolella. Itse musiikki hänen lauluissaan oli usein melodista ja laulut olivat säveliltään tarttuvia. Valmusen tuotanto on myöhemmin saanut jossan määrin myös arvostustakin ja hänen levyistään on tullut keräilyharvinaisuuksia.


title: Thule

text: Ultima Thule (myös Thula, Thyle ja Tile) on antiikin aikaisena ja keskiaikaisena käsitteenä "äärimmäinen pohjoisessa sijaitsevaa alue, saari tai maa". Se on useimmiten tarkoittanut Skandinavian niemimaata, mutta joissakin yhteyksissä ilmeisesti myös Islantia, Huippuvuoria tai jopa Grönlantia. Nimeä käytti tiettävästi ensimmäisenä kreikkalainen tutkimusmatkailija Pytheas. Lennart Meri on arvellut, että Pytheaan tarkoittama Thule olisikin ollut Saarenmaa ja siellä oleva Kaalijärvi.


title: Thule

text: Ensimmäinen "Ultima Thule" -nimitystä käyttänyt oli tiettävästi 300-luvulla eaa. Massalian (nykyinen Marseille) siirtokunnassa elänyt kreikkalainen tiedemies Pytheas. Pytheas teki tutkimusmatkan Länsi- ja Pohjois-Euroopassa, mutta hänen tekemänsä matkakuvaus tästä tutkimusmatkasta on hävinnyt. Siitä on kuitenkin säilynyt otteita muissa teoksissa. Niissä Pytheas mainitsee Thuleksi nimittämänsä maan, joka hänen kuvauksensa mukaan sijaitsi Britannian pohjoispuolella noin kuuden purjehduspäivän päässä lähellä jäätynyttä merta. Pytheaksen kuvauksen mukaan aurinko paistoi Thulessa läpi vuorokauden. Ilmeisesti hän myös uskoi Thulessa olevan ihmisasutusta. Tästä syystä Pytheaksen arvellaan tarkoittaneen Shetlandsaaria, Orkneysaaria tai Norjaa. Thule liitettiin kuitenkin Islannin löytymisen yhteydessä Islantiin, mutta siellä ei vielä Pytheaksen aikaan ollut ihmisasutusta. Ennen tarkempaa tietoa pohjoisista alueista Pytheaksen kuolemaa seuranneiden vuosisatojen aikana hänen kertomustaan Thulesta pidettiin Välimeren alueen vaikuttajien joukossa epäuskottavana pääasiassa vuorokauden läpi paistavan auringon takia.


title: Nenän sivuontelo

text: Nenän sivuontelot () ovat pääkallon luiden sisällä sijaitsevia limakalvon verhoamia onteloita. Ne ovat ilmatäytteisiä ja niillä kaikilla on on anatominen yhteys nenäonteloon. Sivuonteloita ovat:


title: Nenän sivuontelo

text: Sivuontelot kehittyvät lapsuuden aikana; poskiontelot voivat tulehtua 3–5 vuoden iästä lähtien ja otsaontelot alkavat kehittyä kuuden vuoden iässä.


title: Nenän sivuontelo

text: Sivuonteloiden merkitys on kiistanalainen. Mahdollisesti niiden tarkoituksena on esimerkiksi keventää kasvojen luita, avustaa äänen resonoinnissa, tuottaa limaa nenän limakalvojen kosteutukseen, osallistua sisäänhengitysilman levittämiseen hajuepiteeliin ja tuottaa typpimonoksidia.


title: Nenän sivuontelo

text: Sarvellisilla märehtijöillä on poskiontelosta yhteys sarviulokkeeseen.


title: Ahvahin kieli

text: Ahvahin kieli (ahvahiksi aшвaлъи мицIи "ašwaľi mic’i") on ahvahien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Ahvahin ja Šamilin piireissä. Azerbaidžanissa on yksi ahvahikylä.


title: Ahvahin kieli

text: 1990-luvulla ahvahin puhujia arvioitiin olleen noin 6 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 5 800 ahvahin puhujaa, joista 5 700 asui Dagestanissa. Kansallisuudeltaan ahvaheja oli 6 400. Väestönlaskennan tulosten perusteella osa ahvaheista pitää äidinkielenään avaaria.


title: Ahvahin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 210 ahvahin puhujaa.


title: Ahvahin kieli

text: Ahvah kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kieli jakautuu etelä- ja pohjoismurteeseen, joiden väliset erot ovat niin suuria että niiden puhujat seurustelevat keskenään avaariksi. Ahvah toimii ainoastaan suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.


title: Rakennusmestari

text: Rakennusmestari (lyhenne rkm. tai rak.mest.) on rakennusalan tutkinto ja ammattinimike. Se oli 1990-luvulle saakka opistotasoinen tutkinto, joka sijoittui vaativuudeltaan insinöörintutkinnon alapuolelle. Rakennusmestari (AMK) on 1990-luvulla esiintynyt ammattikorkeakoulututkinto, josta luovuttiin 1990-luvun lopulla, mutta joka aloitettiin kuitenkin uudestaan vuonna 2007. Molemmat tutkinnot valmistivat työskentelemään rakennusteollisuudessa ja -tuotannossa työnjohtajana.


title: Rakennusmestari

text: Ammattikorkeakoulujärjestelmän vakiintuessa rakennusmestarikoulutus lakkautettiin. Tarkoituksena oli korvata työnjohtotehtävissä toimineet rakennusmestarit AMK-insinööreillä. Insinööritutkinnon rakenne on kuitenkin teoriapainotteinen, ja teollisuus on usein esittänyt toiveen siitä, että työnjohtotehtäviin soveltuvaa koulutusta laajennettaisiin. Pelkkä ns. tuotantopainotteinen insinöörikoulutus ei ole vastannut teollisuuden toiveita. Syyslukukaudella 2007 rakennusmestarikoulutus käynnistettiin uudelleen kuudessa ammattikorkeakoulussa.


title: Rakennusmestari

text: Rakennusteknikon koulutuksen saaneeseen henkilöön viitataan rakennusmestarin ammattinimikkeellä. Nykymuotoinen Rakennusmestari AMK-tutkinto rinnastetaan tuotantopainotteiseen insinööritutkintoon. Suurimpana erona kahteen edellä mainittuun on ettei rakennusmestari AMK-tutkinnon koulutussisältöön kuulu rakennussuunnittelun syventävät opinnot, vaan koulutus tähtää työmaan johtamistarpeisiin sekä työmaan vastaavan työnjohtajan ammattiin. Tutkinnon sisältämät opinnot rakennesuunnittelusta on pyritty räätälöimään käytännössä pientalon suunnittelijapätevyyksiä vastaaviksi, rakennusluokka B.


title: Rakennusmestari

text: Rakennusmestarin nykymuotoista AMK-tutkintoa ja teknikon tutkintoa ei voida rinnastaa toisiinsa, vaikka niihin viitataankin rakennusmestarin ammattinimikkeellä. Tämä johtuu koulutussisällön eroavaisuuksista. Nykymuotoisen rakennusmestaritutkinnon suorittaneiden henkilöiden toimimisesta pelkän AMK-tutkinnon pohjalta pientalohankkeen pääsuunnittelijana on rakennusalalla hyvin vähän kokemusta, osin johtuen koulutuksen uutuudesta ja koulutuksesta valmistuneiden henkilöiden vähäisestä määrästä.


title: Rakennusmestari

text: Rakennussuunnittelun koulutustarjontaa tullaan ammattikorkeakouluissa parantamaan uudelleenkäynnistämällä rakennusarkkitehti AMK-koulutuslinja (alkaen v.2014).


title: Rakennusmestari

text: Rakennussuunnittelun ja työnjohdon vaadittuihin pätevyyksiin löytyvät ajantasaiset vaatimukset suomen rakennusmääräyskokoelman osista A1 ja A2


title: Andin kieli

text: Andin kieli (andiksi къIваннаб мицци, "q’avannab micci") on andien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin kylissä. Kielen nimitys perustuu Andin kylään.


title: Andin kieli

text: 1990-luvulla andin puhujia arvioitiin olleen yli 20 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 23 700 andin puhujaa, joista 23 000 asui Dagestanissa. Kansallisuudeltaan andeja oli 21 800. Väestönlaskennan tulosten perusteella osa puhujista pitää itseään avaareina.


title: Andin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 5 800 andin puhujaa.


title: Andin kieli

text: Andi kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat botlih ja godoberi. Kieli jakautuu ylä- ja alamurteisiin, jotka koostuvat useista paikallismurteista. Muut kielen puhujat ymmärtävät vain vaivoin Munin kylän murretta. Andin kylässä on eroja naisten ja miesten puheen välillä, esim. "den" – "din" (”minä”), "men" – "min" (”sinä”), "gek’va" – "gek’a" (”ihminen”). Naisten kielen piirteet ovat samoja kuin lähimurteissa, ja niiden uskotaan syntyneen eksogamian tuloksena.


title: Andin kieli

text: Andi toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Eräät osaavat myös tšetšeeniä.


title: Laborantti

text:
Laborantti on laboratorioalan toisen asteen perustutkinnosta valmistuva henkilö. Laborantit työskentelevät yleensä laboratoriossa (joskus myös kentällä) kemiallisten, fysikaalisten, mikrobiologisten, bioteknisten ja geeniteknisten kokeiden ja mittausten käytännön suorittajina.
Laboratorioalan perustutkinnosta saa hyvät perustiedot alalle ja opintoja voi halutessaan jatkaa ammattikorkeakoulussa laboratorioanalyytikon opintolinjalla tai mennä opiskelemaan yliopistoon.


title: Laborantti

text: Lisäksi oppilaat tai oppilaitokset valitsevat valinnaisia aineita.


title: Laborantti

text: Opintoihin kuuluu nykyisin myös ammattiosaamisen näytöt, jotka suoritetaan osittain oppilaitoksessa, mutta pääasiassa kuitenkin työssä oppimalla. Ammattiosaamisen näytöt tulivat kaikille pakollisiksi vuonna 2006. Peruskoulupohjaisilla opiskelijoilla ei suuressa määrin näitä ole ennen ollut. Aikuisopiskelijoilla opiskelu on perustunut pääosin näyttöihin.


title: Laborantti

text: Laboranttien mahdollisia jatkotutkintoja ovat:


title: Artšin kieli

text: Artšin kieli (artšiksi аршаттен чIат, "aršatten č’at") on artšien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tšarodan piirin Artšin kylässä Venäjällä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 1 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 524 artšin puhujaa ja 89 artšia. Väestönlaskennan tulosten perusteella suurin osa puhujista pitää itseään avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 970 artšin puhujaa.


title: Artšin kieli

text: Artšin katsotaan yleensä kuuluvan dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään. Sillä on kuitenkin myös paljon omia piirteitä, ja eräät piirteet yhdistävät sitä muihin ryhmiin. Kielellä ei ole murrejakoa ja sitä käytetään vain kotikielenä. Kirjakielinään artšit käyttävät avaaria ja venäjää. Koulussa opetus tapahtuu alaluokilla avaariksi ja ylemmillä luokilla venäjäksi (avaaria opiskellaan aineena). Osa artšeista osaa myös lakia. Avaari ja lak ovat vaikuttaneet huomattavasti kielen sanastoon ja osittain myös kielioppiin.


title: Bagvalin kieli

text: Bagvalin kieli (bagvaliksi багвалазул мицIцIи, "bagvalazul mic’c’i") on bagvalien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä Andijskoje Koisu -joen vasemmalla rannalla. Bagvaleja on muuttanut myös Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallaan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle. Bagvalit nimittävät itseään ja kieltään kotikyliensä mukaan. Yhteinen nimitys "bagvalal" on peräisin avaarin kielestä.


title: Bagvalin kieli

text: 1990-luvulla bagvaleja arvioitiin olleen 5–6 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 57 bagvalin puhujaa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki bagvalit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1400 bagvalin puhujaa.


title: Bagvalin kieli

text: Bagval kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kieli jakautuu kolmeen paikallismurteista koostuvaan murreryhmään. Läheisimmät sukukielet ovat tindi ja tšamal. Bagval toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.


title: Nasu

text: Nasu () on A. A. Milnen luoma fiktiivinen hahmo Nalle Puh -tarinoissa. Hän on poika possu, vaikka hänen sukupuolestaan on usein kiistelty. Hän asuu Puolen hehtaarin metsässä hyvän ystävänsä Nalle Puhin ja Puolen hehtaarin metsän muiden asukkaiden kanssa. Pieni Nasu on arka ja hermostunut monista asioista. Pelkojaan hän selittää sillä tosiseikalla, että hän on hyvin pieni eläin. Hän kuitenkin huomaa ongelmat aina ennen muita. Nasu pitää tammenterhoista. Hän on pääosassa Disney-elokuvassa "Nasun suuri elokuva" (2003).


title: Nasu

text: Alkujaan Nasu oli vaalea ja pukeutui vihreään jumpperiin, mutta Disneyn versiossa hänen ihonsa on vaaleanpunainen ja asu pinkki.


title: Nasu

text: Nasun alkuperäisinä ääninäyttelijöinä ovat toimineet vuodesta 1968 vuoteen 2005 John Fiedler ja vuodesta 2005 eteenpäin Travis Oates. Steve Schatzberg esiintyi Fieldlerin ohella Nasun äänenä peleissä Tigger's Honey Hunt ja Party Time with Winnie the Pooh. Vuoden 2018 näytellyssä "Christopher Robin" elokuvassa Nasulle äänensä antaa Nick Mohammed.


title: Nasu

text: Suomenkielisenä ääninäyttelijöinä ovat toimineet Harri Hyttinen, Olavi Ahonen, Antti Pääkkönen ja Riko Eklundh.


title: Harpoon

text: Harpoon (harppuuna) voi tarkoittaa seuraavia:


title: Marge Simpson

text: Marjorie "Marge" Simpson (o.s. Bouvier) on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa "Simpsonit". Hän on Homer Simpsonin vaimo sekä Bart, Lisa ja Maggie Simpsonin äiti. Marge on kotiäiti, mutta hänellä on sarjan aikana ollut runsaasti lyhytaikaisia ammatteja ja harrastuksia. Hahmon ääninäyttelijä on Julie Kavner, joka näyttelee myös kaikkia Margen naispuolisia sukulaisia.


title: Marge Simpson

text: Marge kuvataan yleensä Simpsonin perheen maanläheisimpänä, käytännöllisimpänä ja normaaleimpana jäsenenä, joka sitkeällä uhrautuvaisuudellaan pitää perheen kasassa. Hän toimii vastapainona erityisesti Homerin harkitsemattomalle käytökselle ja on lähes aina miehensä ja lastensa tukena, vaikka saakin usein hävetä näiden käytöstä. Marge itse on useimpiin "Simpsonien" hahmoihin verrattuna melko hillitty ja vaatimaton, tosin hänelläkin on pienet paheensa ja erikoisuutensa.


title: Marge Simpson

text: Marge on yksi "Simpsonien" alkuperäisistä hahmoista ja oli mukana jo ensimmäisessä "Tracey Ullman Show’n" lyhytfilmissä ”Good Night” vuonna 1987. Sarjan luoja Matt Groening nimesi Margen oman äitinsä Margaret Groeningin mukaan. "Simpsonien" historian aikana Margella on ollut kaikista sarjan hahmoista toiseksi eniten dialogia, vain Homerilla on ollut enemmän.


title: Marge Simpson

text: Marge pukeutuu aina hihattomaan ja olkaimettomaan vihreään mekkoon ja pitää kaulassaan punaista helminauhaa (satunnaisesti helmet ovat valkoisia). Margen näkyvin tunnuspiirre ovat hänen sinisiset hiuksensa ja räikeä, noin metrin korkuinen kampauksensa. Hänen käyttäessään huivia tai isoa päähinettä hiukset painuvat alas. Eräiden jaksojen mukaan Margen hiusten luonnollinen väri on harmaa ja hän on värjännyt ne sinisiksi. Margella on kaikkien Bouvierin suvun naisten tavoin karhea puheääni. Margen eräänlainen vakiohokema on paheksuntaa tai epäluuloa ilmaiseva sanaton ääni ”hrrmm”.


title: Marge Simpson

text: Marge on äitinä ja vaimona lämmin, pitkämielinen ja uuttera, hän uskoo hyvää ihmisistä ja hänellä on positiivinen elämänasenne. Hän yrittää parhaansa mukaan pitää perheensä sisäisesti mahdollisimman vakaana ja ulkopuolisten silmissä tavallisena ja kunniallisena amerikkalaisperheenä, mutta Homerin tyhmyys ja pidäkkeettömät elämäntavat, Bartin kurittomuus sekä Lisan aatteellinen kiihkoilu tuottavat hänelle jatkuvasti huolia. Marge pitää tärkeänä perinteiden kunnioittamista ja uskollisuutta Springfieldin yhteisöä kohtaan. Hän vaatii perhettään käymään joka sunnuntai kirkossa eikä halua kuulla kenenkään puhuvan pahaa kotikaupungistaan tai sen asukkaista. Marge on kaikenlaisen sovinnaisuuden ystävä. Jos jokin perheen ongelma on tarpeeksi kiusallinen, Margen ratkaisu on siirtää huomio kömpelösti pois siitä esimerkiksi tarjoamalla kaikille herkkuja (”Kuka haluaa jäätelöä?!”). Marge on perheensä jäsenistä uskonnollisin, tosin hänkin vaikuttaa lähinnä tapauskovaiselta. Hän haluaa, että perhe käy jumalanpalveluksessa joka sunnuntai toisin kuin muu perhe, jolle kirkossa käyminen tuntuu uuvuttavalta.


title: Marge Simpson

text: Marge on työskennellyt lyhyesti muun muassa Springfieldin ydinvoimalan teknikkona, poliisina, opettajana, kiinteistönvälittäjänä, parisuhdeneuvojana, rinkelileipurina, ravintola- ja lounasruokalayrittäjänä, poikien harrastuskerhon vetäjänä, puuseppänä, eroottisten kakkujen leipurina ja sisustussuunnittelijana. Hän on yleensä menestynyt jokaisessa ammatissa, mutta on aina palannut omasta tahdostaan takaisin kotiäidiksi. Uudemmissa jaksoissa hänet on nähty myös menestyvän kuntosaliketjun omistajana (19. kauden jaksossa ”Menestystä ja miehisyyttä”) ja jopa Springfieldin pormestarina (29. kauden jaksossa ”Pitkätukkainen pormestari”), mutta näistä jaksoista ei ilmennyt miksi ja miten hän palasi aiempaan tilanteeseensa. Myös kotiäidin tehtävät käyvät työstä, joten muutaman kerran Marge on tarvinnut hermolomaa.


title: Marge Simpson

text: Muut pitävät Margen suurimpana vikana hänen tapaansa nalkuttaa sekä perheen sisäisistä että koko Springfieldiä koskevista asioista. Kaupunkilaisten yhteisissä kokouksissa Margen odotetaan aina tekevän taloudellisesti järkeviä mutta ikävystyttäviä aloitteita; esimerkiksi 4. kauden jaksossa ”Joko säteilee” hän halusi käyttää budjetin ylijäämän pääkadun kunnostamiseen, kun kaikki muut halusivat rakentaa hauskan monorail-radan. Margen nalkutus on kuitenkin lähes aina oikeutettua ja usein asiat ovat menneet pieleen, jos häntä ei ole kuunneltu ajoissa, esimerkiksi monorail osoittautui katastrofiksi. Margella on toisaalta taipumus hieman vanhoilliseen moralismiin, jota osa kaupunkilaisista pitää holhoavana. Hän johti muun muassa kansalaisliikkeitä väkivallan poistamiseksi "Tikku ja Takku" -piirretyistä (2. kauden jaksossa ”Väkivaltaviihde”), Springfieldiin perustetun burleskitalon sulkemiseksi säädyttömänä (8. kauden jaksossa ”Noidan talo”) ja väkivaltaisen vapaaottelulajin kieltämiseksi (21. kauden jaksossa ”Kehän kuningatar”). Kaikki olivat yllättyneitä, kun Marge kannatti kasinon perustamista Springfieldiin 5. kauden jaksossa ”Springfield”, sillä sitä pidettiin hänelle epätyypillisenä kantana.


title: Marge Simpson

text: Margella on taiteellisia lahjoja ja hän on saavuttanut ainakin tilapäistä menestystä muotokuvamaalarina (2. kauden jaksossa ”Sisäinen kauneus”), jäätelöpuikkoveistosten tekijänä (18. kauden jaksossa ”Tikusta asiaa”) ja sarjakuvapiirtäjänä (29. kauden jaksossa ”Surullisen tytön äiti”). Hän arvostaa muutenkin taidetta ja korkeakulttuuria, joista esimerkiksi Homer ei välitä pätkääkään, ja on joskus halunnut käydä oopperassa, baletissa tai taidemuseossa. Marge esitti pääroolia harrastajateatterin "Viettelyksen vaunu" -musikaalissa 4. kauden jaksossa ”Primadonna”. Hän on harrastanut myös keilailua ja kehonrakennusta. Teinityttönä Marge oli rumpali Ringo Starrin ja näyttelijä Bobby Shermanin innokas fani, vanhempana hän on ihaillut ainakin laulaja Tom Jonesia, näyttelijä Lee Majorsia ja golfaaja Jack Nicklausta.


title: Marge Simpson

text: Marge juo Homeriin verrattuna todella vähän, mutta on silti ollut huolissaan omasta alkoholinkäytöstään, jos hän joskus on juonut kotona muutaman lasillisen viiniä. Hänellä vaikutti olevan pahempikin alkoholiongelma 1. kauden jaksossa ”Perheterapiaa”, mutta tässä varhaisessa jaksossa hahmojen persoonallisuudet poikkesivat vielä selvästi myöhemmistä. Marge sortui myös uhkapeliriippuvuuteen jaksossa ”Springfield”. Useimmiten Marge on lainkuuliainen kansalainen, mutta muutaman kerran hän on rikkonut lakia, tosin yleensä epäitsekkäistä syistä. Esimerkiksi 5. kauden jaksossa ”Margen pakomatka” hän pysyi autovarkauteen syyllistyneen naapurinsa Ruth Powersin rinnalla, 13. kauden jaksossa ”Kahlitut” hän päätti rikkoa ankaran tuomari Harmin Simpsoneille määräämää kohtuutonta häpeärangaistusta ja 26. kauden jaksossa ”Taivaspoliisi” hän osallistui uhkapelihuijaukseen, jolla oli tarkoitus hankkia rahat kirkon uudelleenrakentamiseen.


title: Marge Simpson

text: Marge ajaa Simpsonien toista, punaisenväristä autoa. "Simpsonien" alkutunnuksessa hän meinaa ajaa autotallin ovella vahingossa Homerin päälle, mutta itse sarjassa hän on aina ollut luotettava kuski. 6. kauden jakson ”Lentopelko” mukaan Marge kärsi lapsuuden trauman aiheuttamasta lentopelosta, joka kuitenkin parani terapian avulla. 21. kauden jaksossa ”Kurvailua curling-radalla” Marge mainitsee olevansa vasenkätinen, mutta hän tekee asiat oikealla kädellä, jotta ei näyttäisi poikkeavalta.


title: Marge Simpson

text: Margen ja Homerin avioliitto on periaatteessa onnellinen, mutta pääasiassa Homerin itsekkään ja ajattelemattoman käytöksen vuoksi he ovat käyneet läpi lukemattomia aviokriisejä. Riidat päättyvät usein siihen, että Marge antaa kaiken anteeksi, joskus liiankin helposti. Marge itse on harvoin ongelmien syynä, vaikka Homer joskus turhautuu siihen, että Marge vastustaa tämän äkkirikastumissuunnitelmia moraaliin tai maalaisjärkeen vetoamalla. Margella ja Homerilla vaikuttaa olevan aktiivinen seksielämä, johon he ovat molemmat tyytyväisiä. Marge haluaa pitää myös poikansa Bartin kaidalla polulla, mutta on usein joko liian hyväuskoinen tai voimaton tämän ongelmakäytöksen edessä. Margella on tapana kutsua Bartia hellittelevästi ”omaksi pikkumiehekseen” ("My special little guy"). Lisan kanssa Margella on yleensä hyvät välit, mutta joskus Lisan vakaumukset johtavat ristiriitaan Margen sovinnaisuuden kanssa. Marge viettää suuren osan ajastaan Maggien kanssa, joka vauvana vaatii jatkuvaa huolenpitoa. Marge on myös läheinen kaksossiskojensa Pattyn ja Selman kanssa, vaikka nämä inhoavat Homeria. Vaikka Marge on sosiaalisesti aktiivinen, hänellä ei vaikuta olevan henkilökohtaisia ystäviä samaan tapaan kuin Homerilla.


title: Marge Simpson

text: Moni mies on iskenyt silmänsä Margeen, jota pidetään seksikkään näköisenä. Varsinkin Homerin ystävä Moe Szyslak on salaa rakastunut Margeen, vaikka kutsuukin tätä aina virheellisesti Midgeksi. Marge ei ole koskaan pettänyt Homeria, mutta Jacques-niminen ranskalainen keilailunopettaja onnistui melkein viettelemään hänet 1. kauden jaksossa ”Täyskaato”. Ainoa Springfieldin asukas, joka selvästi ei pidä Margesta, on vielä moralistisempi pastorin rouva Helen Lovejoy, joka jatkuvasti kärkkyy tilaisuutta levittää hänestä ikäviä juoruja. Myös Maude Flanders oli joskus tuomitseva Margea kohtaan, ja Luann Van Houten ja Edna Krabappel syyttävät häntä joskus Bartin epäonnistuneesta kasvatuksesta.


title: Marge Simpson

text: Marge on ilmeisesti syntyperäinen springfieldiläinen, kun taas Homer on kotoisin maaseudulta. Margen vanhemmat ovat Clancy ja Jacqueline Bouvier. Hänen äitinsä Jacqueline, joka muistuttaa häntä ulkoisesti hyvin paljon, on vielä elossa, mutta esiintyy sarjassa hyvin harvoin. Margen isä on nähty vain parissa takaumajaksossa eikä hänestä tiedetä juuri muuta kuin että hän oli ammatiltaan lentostuertti (paljastui jaksossa ”Lentopelko”) ja että hän kuoli keuhkosyöpään (mainittiin 27. kauden jaksossa ”Viimeinen aski”). Sukunimen perusteella Bouvierin perheen juuret lienevät Ranskassa. Margen lapsuutta on kuvattu sarjassa vähemmän kuin Homerin, mutta hän halusi lapsena ainakin astronautiksi. Myöhemmin hän harrasti menestyksellä muun muassa maalausta ja valokuvausta.


title: Marge Simpson

text: Margen ja Homerin suhteen alku on kuvattu takaumajaksoissa ”Kultainen nuoruus” (2. tuotantokausi) ja ”Ensimmäiset vuodet” (3. tuotantokausi), joiden mukaan he tutustuivat high schoolissa 1970-luvulla. Marge oli menestynyt oppilas, joka kuului koulun väittelykerhoon. Homer ja Marge tapasivat eräässä jälki-istunnossa, mutta se oli rakkautta ensisilmäyksellä vain Homerin osalta. Marge valitsi parikseen koulun päättäjäistanssiaisiin menestyneen luokkatoverinsa Artie Ziffin, mutta Artien osoittauduttua moukkamaiseksi käpälöijäksi Marge palasi tanssien jälkeen samana iltana Homerin luo tajuttuaan tämän olevan oikea mies hänelle. Marge ja Homer menivät naimisiin muutaman vuoden kuluttua Margen tultua ensimmäisen kerran raskaaksi. Marge ei jatkanut opintojaan koulun jälkeen, mutta työskenteli drive-in-pikaruokalan tarjoilijana, kunnes lasten synnyttyä jäi kotiäidiksi. Kaikki Margen kolme raskautta olivat suunnittelemattomia. Margen ja Homerin suhteen varhaisaikoja kuvattiin lisää 19. kauden jaksossa ”Paluu ysäriaikaan”, jossa tapahtumat oli sarjan liukuvan aikajatkumon vuoksi siirretty 1990-luvulle. 15. kauden jakson ”Menneisyyden ilot” mukaan Homer ja Marge tapasivat kerran jo lapsena kesäleirillä ja suutelivat silloin ensi kerran, mutta he eivät muistaneet tätä tapaamista tutustuessaan uudelleen.


title: Marge Simpson

text: Marge Simpson esiintyy "Simpsonit"-aiheisissa tuotteissa, kuten t-paidoissa ja mukeissa. Marraskuussa 2009 Margesta tuli ensimmäinen animaatiohahmo, joka on esiintynyt Playboy-lehden kansikuvatyttönä. Hänestä myös kirjoitettiin kyseiseen lehteen kolmen sivun artikkeli.


title: Bežtan kieli

text: Bežtan kieli (bežtaksi "bežkalas mic") on bežtalaisten puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Bežtan osa-alueen Bežtan, Tljadalin ja Hašarhotan kylissä. Bežtalaisia on muuttanut myös eräille muille Dagestanin paikkakunnille, Georgian Qvarelin piirikuntaan sekä itäiseen Turkkiin.


title: Bežtan kieli

text: 1990-luvulla bežtan puhujia arvioitiin olleen noin 10 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 6 500 kielen puhujaa, joista lähes kaikki Dagestanissa. Aiemmissa väestönlaskennoissa bežtalaisia on pidetty avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 6 100 bežtan puhujaa.


title: Bežtan kieli

text: Bežta kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään, jossa se muodostaa hunzibin kanssa oman ryhmänsä. Kielen sanastoon ja osittain myös fonetiikkaan ja morfologiaan ovat vaikuttaneet avaari ja georgia. Paikallismurteita on kolme. Bežta toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Eräät osaavat myös georgiaa.


title: Soundgarden

text: Soundgarden oli seattlelainen grunge-yhtye ja tyylilajin tunnetuimpia edustajia. Yhtyeen perustivat Chris Cornell (laulu) ja Kim Thayil (kitara) vuonna 1984. Yhtyeen suurimpina vaikuttajina toimivat Black Sabbath ja Led Zeppelin.


title: Soundgarden

text: Yhtyeen tunnettuja kappaleita ovat muun muassa "Outshined", "Rusty Cage", "Spoonman", "The Day I Tried To Live", "Black Hole Sun" ja "Pretty Noose".


title: Soundgarden

text: Soundgarden perustettiin vuonna 1984. Tuolloin Chris Cornell soitti rumpuja ja lauloi, Hiro Yamamoto soitti bassoa ja Kim Thayil kitaraa. Myöhemmin Scott Sundquist tuli rumpaliksi, jolloin Chris pystyi keskittymään yhtyeeseen laulajana. 1986 Scott lähti yhtyeestä ja hänen tilalleen tuli Matt Cameron.


title: Soundgarden

text: Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa "Ultramega OK" vuonna 1988 saaden Grammy-ehdokkuuden. Vuonna 1989 julkaistiin yhtyeen toinen albumi "Louder Than Love". Yamamoto lähti yhtyeestä ja Jason Everman tuli hänen tilalleen. Vielä saman vuoden aikana basisti vaihtui taas Ben Shepherdiksi.


title: Soundgarden

text: Yhtyeen kolmas albumi "Badmotorfinger" julkaistiin 1991. Kappaleet "Rusty Cage" ja "Outshined" saivat suosiota grunge-aallon myötä.


title: Soundgarden

text:
Varsinainen läpimurtolevy oli vuonna 1994 julkaistu "Superunknown". Albumin suuri hitti "Black Hole Sun" on luultavasti yhtyeen tunnetuin kappale. Muita hittejä olivat "Spoonman" ja "The Day I Tried to Live". Levyllä korostuivat voimakkaat psykedeelisen rockin vaikutteet.
Vuonna 1996 yhtye julkaisi viidennen albuminsa "Down on the Upside", joka oli aikaisempia albumeita kevyempi. Tästä muun muassa kitaristi Kim Thayil ei pitänyt. Samalla yhtyeen jäsenten turhautuminen alkoi ilmentyä. Albumin promokiertue päättyi seuraavan vuoden helmikuussa, kun basisti Shepherd heitti bassonsa ilmaan turhautuneena laitevian takia ja lähti pois lavalta.


title: Soundgarden

text: Soundgarden hajosi vuoden 1997 huhtikuussa ja saman vuoden aikana julkaistiin kokoelma "A-Sides". Yhtyeen keulahahmo Chris Cornell aloitti soolouran ja siirtyi sittemmin Audioslave-yhtyeeseen. Matt Cameron siirtyi Pearl Jamin rumpaliksi.


title: Soundgarden

text: Cornell ilmoitti vuoden 2010 ensimmäisinä päivinä Facebook- ja Twitter-sivuillaan Soundgardenin palaavan lavoille. He esiintyivätkin Lollapaloozassa elokuussa 2010 ja julkaisivat uuden kokoelma-albuminsa Telephantasmin syyskuussa 2010 ja uuden albuminsa "King Animal" marraskuussa 2012.


title: Soundgarden

text: Marraskuussa 2014 Soundgarden julkaisi kolmilevyisen kokoelman , joka sisälsi useita aiemmin julkaisemattomia kappaleita, aiempien singlelevyjen B-puolia, uudelleenmiksattuja kappaleita ja yhtyeen tekemiä covereita. Kim Thayil on myös puhunut yhtyeen aikeista aloittaa uuden levyn tekeminen vuoden 2015 aikana.


title: Soundgarden

text: Yhtyeen laulaja Chris Cornell kuoli äkillisesti 18. toukokuuta 2017 muutama tunti yhtyeen Detroitin konsertin jälkeen.. Hän surmasi itsensä konsertin jälkeen hotellin kylpyhuoneessa.


title: Botlihin kieli

text: Botlihin kieli (botlihiksi буйхaлъи мицIцIи, "buihałi mic’c’i" tai буйхaдaлъи мицIцIи, "buihadałi mic’c’i") on botlihien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin Botlihin ja Miarsun kylissä.


title: Botlihin kieli

text: 1990-luvulla botlihin puhujia arvioitiin olleen noin 3 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 90 botlihin puhujaa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki botlihit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 206 botlihin puhujaa.


title: Botlihin kieli

text: Botlih kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on godoberi. Molemmissa kylissä puhutaan omaa murretta, joiden väliset erot ovat lähinnä äänteellisiä. Avaari on vaikuttanut voimakkaasti kielen fonetiikkaan, morfologiaan ja sanastoon. Botlih toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Avaari toimii osin myös suullisen kansanperinteen kielenä.


title: Yhtenäiskoordinaatisto

text: Yhtenäiskoordinaatisto (lyh. YKJ) on yksi kartastokoordinaattijärjestelmän (lyh. KKJ) tasokoordinaattijärjestelmistä. Suomen peruskartat perustuivat vuosina 1972-2005 KKJ:än ja niihin oli painettu YKJ ja peruskoordinaatisto.