title: Odysseia

text: Odysseuksen kotipaikka Ithaka saattaa olla sama kuin nykyisin Ithakana tunnettu saari, mutta tästä ei ole täyttä varmuutta. Saarelta on kylläkin löydetty Odysseuksen palatsiksi usein kutsuttu mykeneläisaikainen rakennus. Eepoksen tapahtumapaikat Peloponnesoksella, kuten Sparta sekä Pyloksen Nestorin palatsi, tunnetaan. Sen sijaan tutkijat ovat erimielisiä siitä, onko mikään tapahtumapaikka Ismaroksen ja Ithakan väliltä todellinen. Monet ovat yrittäneet hahmotella Odysseuksen eri puolilla Välimerta kulkemaa reittiä ja sijoittaa eepoksen tapahtumapaikkoja kartalle. Tällainen oli suosittua jo antiikin aikana. Esimerkiksi Kirken saari on sijoitettu usein keskiseen tai eteläiseen Italiaan; lootuksensyöjien saari Djerbaan; ja Aioloksen saari Strombolille. Kuitenkin jo Eratosthenes puhui tällaisia yrityksiä vastaan, ja nykyisin tutkijat ovat hylänneet tällaisen lähestymistavan; runoilija käyttää eepoksen maantieteellisessä kuvauksessa runoilijan vapauksia yhtä paljon kuin "Ilias" ottaa vapauksia historiallisten tapahtumien suhteen.


title: Odysseia

text: Homeroksen eepokset ovat vaikuttaneet mittaamaattoman laajalti kaikkeen antiikin kreikkalaiseen kulttuuriin, ja kreikkalaiset pitivät Homerosta opettajanaan kaikissa mahdollisissa asioissa. Tätä kautta teoksilla on ollut lähtemätön vaikutus koko länsimaiseen kulttuuriin ja ajatusmaailmaan. Myöhemmässä kirjallisuudessa "Odysseia" voidaan nähdä erityisesti kaikenlaisten seikkailu-, ja matka- ja fantasiakertomusten taustalla.


title: Odysseia

text: Kreikkalaisessa teatterissa "Odysseian" aiheet eivät olleet aivan yhtä suosittuja kuin "Iliaaseen" liittyvät aiheet. Euripideen "Kyklooppi", joka on ainoa kokonaisena säilynyt satyyrinäytelmä, kertoo Odysseuksen ja kykloopin kohtaamisesta humoristisesti.


title: Odysseia

text: Vergiliuksen eepos "Aeneis" sai sisältöönsä vaikutteita sekä "Iliaasta" että "Odysseiasta". Lukianoksen "Tosi tarina", joka kertoo tahallisen erikoisesta ja mielikuvituksellisesta matkasta, viittaa "Odysseiaan" ensimmäisenä sepiteltynä matkakertomuksena.


title: Odysseia

text: Dante laittoi Odysseuksen lisäämään uuden lopun "Odysseiaan" "Jumalaisen näytelmänsä" helvettikuvauksessa. Claudio Monteverdin ooppera "Il ritorno d'Ulisse in Patria" vuodelta 1640 perustuu "Odysseian" kotiinpaluusta kertovaan loppuosaan.


title: Odysseia

text: James Joycen modernistisen romaanin "Odysseus" (1922) jokaisen jakson teema, tyyli ja henkilöt perustuvat vastaavaan kohtaan "Odysseiassa". Myös Nikos Kazantzakiksen "Odysseia" on Homeroksen teoksen muunnelma.


title: Odysseia

text: Livius Andronicus käänsi "Odysseian" latinaksi. Hän käytti käännöksessään saturnista runomittaa.


title: Odysseia

text: "Odysseia" on suomennettu kahdesti: Otto Mannisen suomennos on vuodelta 1924 ja Pentti Saarikosken vuodelta 1972. Mannisen suomennos noudattaa alkuperäistä runomittaa ja käsittää koko teoksen, mutta on runokieleltään osin vaikeaselkoinen. Saarikoski käänsi "Odysseian" proosamuotoon; käännöksen haittana on se, että Saarikoski perusti työnsä ranskalaisen Victor Bérardin laitokseen vuodelta 1924. Siksi Saarikoski jätti käännöksestä pois laajoja jaksoja, joita Bérard oli pitänyt myöhäisinä lisäyksinä eepokseen. Saarikosken käännös on kuitenkin hyvin selkeä nykyaikaisen lukijan kannalta. Saarikoski käänsi myös "Iliasta", mutta työ jäi kesken. Otteita Saarikosken katkelmista on julkaistu teoksessa "Antiikin runoutta ja draamaa".


title: Odysseia

text: Jo 1800-luvulla useat suomentajat käänsivät otteita Homeroksen eepoksista. Kaarlo Forsman suomensi "Odysseian" kaksi ensimmäistä laulua vuonna 1877. Lisäksi voidaan mainita Elias Lönnrotin vuoden 1855 heksametrimittainen käännös "Odysseian" kuudennesta laulusta. Tuolloin suomenkieltä vasta kehitettiin eurooppalaisiin runomittoihin taipuvaksi kirjakieleksi. Käännös on silti osin luontevaa, kuten kuuluisassa jumalten asuinpaikkaa kuvaavassa jaksossa:


title: Odysseia

text: Athenen eli Ateenan lisänimitys "glaukopis" on suomennoksessa 'sinisilmä'. Manninen suomensi sen 'päilyväsilmäksi' ja Saarikoski 'kiilaskatseiseksi'.  (teoksen "Maailmankirjailijoita" aloittava kirjoitus)


title: Kansalaisoikeudet

text: Kansalaisoikeudet ovat perustuslakiin kirjattu joukko poliittisia ja negatiivisia yksilönvapauksia, joita julkinen valta ei saa loukata tai rajoittaa edes demokraattisella päätöksellä. Ne ovat pikemminkin toimivan demokratian elinehto.


title: Kansalaisoikeudet

text: Kansalaisoikeuksien sijasta nykyisin Suomessa puhutaan perusoikeuksista. Vuoden 1995 perusoikeusuudistuksessa taattiin kyseiset oikeudet kaikille, eikä enää ainoastaan Suomen kansalaisille. Siten termi "kansalaisoikeus" on vanhahtava ja poistumassa käytöstä. Kuitenkin esimerkiksi vaalioikeudet kuuluvat edelleen suurelta osin vain kansalaisille.


title: Kansalaisoikeudet

text: YK:n kansalaisoikeuksien sopimuksen mukaan näitä oikeuksia ovat:


title: Kansalaisoikeudet

text: Valtiota, jossa nämä kansalaisoikeudet eivät toteudu, nimitetään usein poliisivaltioksi. Tällaisessa valtiossa vallitsee totalitarismi.


title: Kansalaisoikeudet

text: Freedom House käyttää muun muassa seuraavia kriteerejä mitatessaan kansalaisoikeuksia eri maissa:


title: Kansalaisoikeudet

text: Ilmaisun- ja uskonnonvapaus:Kokoontumis- ja yhdistymisvapaus:Laillisuusperiaate:Yksilön itsemääräämisoikeus:


title: Isopanda

text: Isopanda ("Ailuropoda melanoleuca"), jota kutsutaan myös nimillä bambukarhu, panda, pandakarhu ja jättiläispanda, on Kiinassa elävä nisäkäslaji. Se luokitellaan yleensä karhujen heimoon ja oli aiemmin erittäin uhanalainen laji. Vuonna 2016 isopandan uhanalaisuusluokka muutettiin vaarantuneeksi (Vu, Vulnerable). Isopanda on uhanalaisten eläinten suojelua ajavan Maailman luonnonsäätiön eli WWF:n tunnus.


title: Isopanda

text: Isopanda on neljällä jalalla seistessään 0,6–0,9 metriä korkea ja 1,2–1,8 metriä pitkä. Koiraat ovat yleensä naaraita suurempia ja painavat noin 110 kiloa. Naaraat saavuttavat harvoin 100 kilon rajaa. Isopandan turkki on mustavalkoinen. Sen korvat, silmien ympärystät, kuono, raajat ja hartiat ovat mustat ja muu vartalo valkoinen. Turkki on tiheä, mikä auttaa karhuja pysymään lämpiminä viileissä metsissä. Isopandoilla on suuret poskihampaat ja vahvat leukalihakset, jotka auttavat kovan bambun syömisessä. Panda eroaa muista karhuista siten, että sen kuono on paljon lyhyempi kuin karhun, sen jalkapohjat ovat karvaiset ja se on vain puoliksi kanta-astuja. Pandalla on erikoinen käsi, jossa on peukalo ja viisi sormea. Peukalo on itse asiassa erikoistunut ranneluu.


title: Isopanda

text: Pandat elävät luonnossa noin 20-vuotiaiksi ja vankeudessa 25-vuotiaiksi. Hongkongin Ocean Park -puistoon sijoitettu, vuonna 1978 vapaana syntynyt Jia Jia kuoli 38-vuotiaana vuonna 2016.


title: Isopanda

text: Isopandoja elää nykyään vain Kiinan keskiosissa kuudessa syrjäisessä vuoristossa Gansun, Shanxin ja Sichuanin maakunnissa. Noin 75 prosenttia isopandoista elää Sichuanin alueella. Niiden asuinalue on pienentynyt huomattavasti, ja aikaisemmin lajia tavattiin suurimmassa osassa eteläistä ja itäistä Kiinaa asti. Fossiiliaineiston perusteella isopandoja eli jopa Myanmarin ja Vietnamin pohjoisosissa ja pohjoisessa Pekingin lähellä.


title: Isopanda

text: Isopandoja elää 1 500–3 000 metrin korkeudella olevissa lehti- ja havumetsissä, joissa on tiheä bambua kasvava alikasvos. Isopandojen asuinmetsät ovat usein sateisia ja sumuisia ympäri vuoden.


title: Isopanda

text: Villit isopandat käyttävät suurimman osan päivästä lepäämiseen, ruokailuun ja ruoan etsimiseen. Toisin kuin muut lauhkean vyöhykkeen karhut, isopandat eivät nuku talviunta. Ne kuitenkin laskeutuvat yleensä talvella alemmaksi ja voivat hakeutua tilapäisiin suojiin, kuten onttoihin puihin, kivien halkeamiin ja luoliin. Isopandojen luultiin pitkään elävän yksinään ja hakeutuvan yhteen vain lisääntymiskaudella. Ne kuitenkin jakavat osittain reviirinsä ja saattavat tavata toisiaan myös lisääntymiskauden ulkopuolella.


title: Isopanda

text: Isopandat saavuttavat sukukypsyyden 4–8 vuoden iässä. Naaraat ovuloivat vain kerran vuodessa, keväällä, ja hedelmöitys voi tapahtua vain muutaman päivän aikana ovulaation aikaan. Raskausaika kestää 95–160 päivää, ja naaras saattaa synnyttää joskus kaksi poikasta, mutta vain toinen niistä jää henkiin. Pennut saattavat seurata emoansa jopa kolmivuotiaiksi saakka, ja naaras pystyy parhaimmillaankin synnyttämään vain joka toinen vuosi. Naaraat saavatkin yleensä elinaikanaan 5–8 jälkeläistä.


title: Isopanda

text: Pandan pentu painaa syntyessään vain noin 140 grammaa ja on lähes karvaton ja sokea. Pentu painaa vain yhdeksässadasosan emonsa painosta, ja se onkin istukkanisäkkäiden pennuista pienin suhteessa emon painoon. Pennut avaavat silmänsä 6–8 viikon iässä ja ovat liikuntakykyisiä vasta kolmikuukautisina.


title: Isopanda

text: Isopandojen ruokavalio koostuu 99 prosenttisesti bambuista. Ne käyttävät ravinnokseen yli 60 bambulajia, vaikka erityisesti 35 lajia ovat pääravintoa. Isopandat syövät lisäksi myös muita heinäkasveja ja silloin tällöin myös pieniä jyrsijöitä ja Myskihirvien vasoja. Isopandojen metsästäjät käyttivät aikanaan eläinten jalkaluita isopandojen syötteinä. Bambujen pureskeluun kehittyneet voimakkaat leukalihakset takaavat isopandalle yhden voimakkaimmista puruvoimista petoeläinten keskuudessa, ja ne pystyvät halkaisemaan luita. Isopandojen on myös lukuisten kertomusten mukaan sanottu syövän lampaita ja vuohia ja murtautuvan näiden aitauksiin. Eläintarhoissa isopandat syövät bambun ohella sokeriruokoja, riisivelliä, erityisiä runsaasti kuitua sisältäviä keksejä, porkkanoita, omenoita ja perunoita. Yleensä panda istuu syödessään ja pitää ravintoaan toisessa etukäpälässään. Sen poskihampaat ovat erikoistuneet leikkaamaan ja murskaamaan ravintoa ja se pystyy syömään jopa neljän senttimetrin paksuisia varsia.


title: Isopanda

text: Arvellaan, että isopanda olisi menettänyt umamia aistivan reseptorinsa geneettisesti nelisen miljoonaa vuotta sitten, mutta ei ole varmuutta, tapahtuiko geenimuutos ennen vai jälkeen vegetarismin alkua.


title: Isopanda

text: Isopanda ei ole sukua kultapandalle, ja niiden yhteinen nimi johtuu lähinnä aiemmista päätelmistä ja bambupitoisesta ruokavaliosta. Ennen kuin sukulaisuudesta tehtiin normi vuonna 1901, isopandaa kutsuttiin ”moniväriseksi karhuksi”. Isopandan tarkasta taksonomisesta luokittelusta väiteltiin vuosikymmeniä, sillä sekä isopandoilla että kultapandoilla on tiettyjä yhteisiä piirteitä sekä karhujen että pesukarhun kanssa. Geenitestit ovat paljastaneet, että isopanda on aito karhu ja kuuluu "Ursidae"-heimoon. Sen läheisin sukulainen on eteläamerikkalainen silmälasikarhu. Kultapandan kuulumisesta joko "Ursidaeen" tai puolikarhujen "Procyonidae"-heimoon kiisteltiin aiemmin. Nykyisin kultapandat sijoitetaan omaan heimoonsa "Ailuridae", ja DNA-tutkimusten mukaan niiden lähimmät nykysukulaiset löytyvät skunkkien, näätäeläinten ja puolikarhujen heimoista.


title: Isopanda

text: Isopandan oletetaan olevan lähtöisin Espanjasta, sillä vanhin tunnettu pandan sukuisen eläimen fossiili, jolla on ikää noin 11,6 miljoonaa vuotta, on löydetty Zaragozasta. Fossiilin edustama laji on saanut tieteellisen nimen "Kretzoiarctos beatrix" useita sukupuuttoon kuolleita pandalajeja löytäneen unkarilaisen paleontologin Miklós Kretzoin mukaan. "Kretzoiarctos beatrix" painoi noin 60 kiloa, kun nykyinen isopanda voi painaa 160 kiloa. Pandan eriytyminen muista karhuista tapahtui tutkijoiden arvion mukaan 18–22 miljoonaa vuotta sitten, mutta alkuvuosimiljoonien vaiheet ovat yhä tuntemattomia. Löytö koostui leukaluista ja hampaista, kun yleensä fossiililöydöt ovat selvästi pienempiä. Hampaita tutkimalla on päätelty, että laji söi isopandan tavoin sitkeää kasvisravintoa.


title: Isopanda

text: 1900-luvun puolenvälin jälkeen pandasta on tullut jonkinlainen Kiinan kansallinen symboli, ja sen kuvaa käytetään jopa kiinalaisissa kultakolikoissa. Kiinassa isopandasta käytetään nimiä 大熊猫 (dà xióng māo), ”iso karhu-kissa” tai vain 熊猫 (xióng māo), ”karhu-kissa”. Taiwanissa isopandasta käytetään nimeä 貓熊 (māo xióng), ”kissa-karhu”.


title: Isopanda

text: Isopandasta kuultiin lännessä ensi kerran vuonna 1869 ranskalaiselta lähetyssaarnaajalta Armand Davidilta. Isopanda on ollut pitkään yleisön suosikki siksikin, että lajilla on vauvamainen olemus ja se muistuttaa elävää teddykarhua. Pandan tapa elää rauhassa vain bambua syöden vahvistaa myös kuvaa sen viattomuudesta – vaikutelmaa korostaa se, että panda on karhu, joita yleisesti pidetään voimakkaina petoina. Vaikka panda vaikuttaa harmittomalta, se voi olla uhattuna tai pelästyneenä vaarallinen.


title: Isopanda

text: Isopandojen lainat yhdysvaltalaisiin ja japanilaisiin eläintarhoihin olivat 1970-luvulla tärkeä osa Kiinan kansantasavallan diplomatiaa; ne olivat yksi ensimmäisistä kulttuurivaihdoista Kiinan kansantasavallan ja länsimaiden välillä. Vuoden 1984 jälkeen pandoja ei enää käytetty diplomatian välikappaleina. Sen sijaan Kiina alkoi tarjota pandoja toisille valtiolle vain lainaksi kymmenen vuoden ajaksi. Lainan ehtona oli miljoonan dollarin vuosimaksu, minkä lisäksi laina-aikana syntyneet pennut jäivät Kiinan kansantasavallan omaisuudeksi.


title: Isopanda

text: Vuonna 1998 WWF nosti kanteen Yhdysvaltain kala- ja villieläinpalvelua vastaan ja vaati sitä asettamaan pandoja hankkiville eläintarhoille velvoitteen, jonka mukaan puolet Kiinalle maksetusta summasta käytetään pandojen ja niiden elinympäristön suojeluun. Velvoitteen noudattamisen tulisi sisältyä pandojen maahantuonnin lupaehtoihin.


title: Isopanda

text: Isopandat luokiteltiin aiemmin erittäin uhanalaiseksi lajiksi, jota uhkasi jatkuva elintilan katoaminen ja hyvin alhainen syntyvyys sekä luonnossa että vangittuna. Vuodesta 2016 lähtien laji luokitellaan vaarantuneeksi (Vu, Vulnerable). Luonnossa arvioidaan elävän noin 1 600 pandaa.


title: Isopanda

text: Vuonna 2018 Suomeen tuotiin kaksi isopandaa Ähtärin eläinpuistoon, Suomen satavuotisjuhlan kunniaksi Kiinasta.Lumeksi ja Pyryksi nimetyt pandat tuotiin Suomeen 18. tammikuuta 2018, mutta joutuivat kuukaudeksi karanteeniin ja ovat yleisön nähtävillä 17. helmikuuta alkaen.


title: Pääkallo

text: Pääkallo () on selkärankaisten aivoja suojaava luinen tai rustoinen kuori. Useimmiten pääkallossa on silmäkuopat silmämunia varten ja reiät sieraimille. Kaikilla selkärankaisilla, leuattomia imukaloja lukuun ottamatta, pääkalloon kuuluu nivelen välityksellä leukaluu tai leukarustoja, joiden liikkeen avulla suu voidaan avata ja sulkea. Monilla selkärankaisilla on leukaluussa ja sen vastapuolella yläleuassa kovia hampaita, joilla ne saalistavat tai tarttuvat saaliiseensa tai joiden välissä ne hienontavat tämän. Monilla maaeläimillä pääkallossa on korva-aukot, joissa on erillisiä kuuloluita.


title: Pääkallo

text: Ihmisen pääkallo on useissa kulttuureissa perinteinen kuoleman symboli. Pääkallon kuvalla, jonka alla usein on myös ristikkäin asetettujen reisiluiden kuva, varoitetaan hengenvaarasta kuten sähköiskusta tai myrkystä. Kuvaa on käytetty myös merirosvolipussa. Sotilassymboliikassa on tunnettu saksalainen "Totenkopf", sääriluiden päälle asetettu pääkallo, josta tuli pahamaineisen SS:n ja erityisesti SS-Totenkopfverbänden tunnus.


title: Pääkallo

text: Joissakin kulttuureissa voittoisa soturi on tuonut kotiin voitonmerkiksi pääkallon, sillä koko ruumiin kantaminen olisi ollut turhan työlästä. Asteekit irrottivat uhraamiensa ihmisten pääkallot, porasivat niiden ohimoiden läpi reiät, ja pujottivat ne näistä rei’istä keppiin, muiden päiden viereen. Jotkut kristityt uskoivat keskiajalla, että ilman päätä haudattu joutuu kadotukseen. Syntisiksi koettuja, muun muassa itsemurhan tehneitä, on tämän vuoksi haudattu päättöminä.


title: Yksilönvapaus

text: Yksilönvapaus on poliittinen käsite, joka viittaa siihen mitä ihmiset saavat tehdä, ja mitä ihmisille saa tehdä. Yksilönvapauden puolustajien mukaan yksilöllä on vapaus toimia halunsa mukaan niin kauan kuin hän ei loukkaa muiden vastaavaa vapautta. Yksilönvapautta maksimoivia aatteita ovat libertarismi ja anarkismi. Yksilönvapaus liittyy individualismiin eli yksilökeskeisyyteen kollektivismin sijaan, jossa yksilö alistetaan yhteisön tahdolle. Kaikki järjestäytyneet yhteiskunnat, jotka ovat muodostaneet valtion, rajoittavat yksilönvapautta.


title: Egyptin kieli

text: Egyptin kielellä tarkoitetaan muinaisen Egyptin kieltä, jota kirjoitettiin etenkin hieroglyfein. Hieroglyfien lukemisen taito kuitenkin katosi, ja ne uhmasivat tulkintayrityksiä aina Napoleonin aikoihin saakka, jolloin ranskalainen Jean-François Champollion selvitti hieroglyfien salaisuuden ja perusti nykyaikaisen egyptologian tieteenhaarana. Huolimatta erikoisesta kirjoitusjärjestelmästään egypti ei ole erityisen epätavallinen kieli: se kuuluu afroaasialaisiin kieliin ja muodostaa niiden keskuudessa oman alaryhmänsä. Egyptin kieliopissa esiintyy monenlaisia yhtäläisyyksiä seemiläisiin kieliin, kuten VSO-sanajärjestys, heprean kaltainen status constructus genetiivin sijasta ja kolmikonsonanttinen sanarunko (radikaalit, kuten arabiassa), josta johdetaan väliin lisättävillä vokaaleilla monenlaisia muotoja. Verbiä käytetään mielellään predikatiiviadjektiivin sijasta (ts. sanotaan "mies punoittaa" eikä "mies on punainen").


title: Egyptin kieli

text: Tutkijat ovat kyenneet kiistattomasti selvittämään egyptin sanojen konsonanttirungon, mutta vokalisaatiossa on vielä paljon tutkimisen varaa, sillä egyptiläisessä kirjoitusjärjestelmässä vokaaleja ei merkitty. Tavallisesti egyptiä vokalisoidaan yksinkertaistetun niin sanotun egyptologisen järjestelmän mukaan, joka helpottaa pelkistä konsonanteista muodostuvan tekstin ääneen lukua, mutta jolla on varsin vähän tekemistä sen kanssa, mitä egyptin vokaaleista nyttemmin tiedetään.


title: Egyptin kieli

text: Egypti on sumerin jälkeen maailman vanhin kirjakieli. Sen vanhin tunnettu vaihe, varhaisegypti, ajoittuu suunnilleen vuosiin 3000—2000 eaa. Suurin osa tästä ajasta on niin sanotun vanhan valtakunnan aikaa (n. 2670—2160 eaa.). Varhaisegyptiksi laadittiin ennen kaikkea hautakirjoituksia, joiden tarkoitus oli selvittää vainajien elämänvaiheet ja ansiot jumalille. Varhaisegyptiläisen ajan lopulla vanha valtakunta hajosi alempiasteisten aatelisherrojen sotiessa keskenään ja faaraon menettäessä valtansa.


title: Egyptin kieli

text: Klassisen egyptin eli keskiegyptin aika alkaa noin vuoden 2000 eaa. paikkeilla. Klassinen egypti liittyy ennen kaikkea niin sanotun keskivaltakunnan aikaan (n. 2000–1600 eaa.). Klassisen egyptin ajalta on edellä mainitun kaltaisten hautaelämäkertojen lisäksi säilynyt muun muassa koulukirjan lailla käytettyjä eräänlaisia ensyklopedioita, joita isät laativat pojilleen opettaakseen näille sekä maailmaa koskevaa tietoa että hyviä tapoja. Tällaisista kirjoituksista saadaankin korvaamatonta tietoa muinaisen Egyptin arkielämästä ja maailmankuvasta. Klassisen egyptin aikakaudella kirjoitettiin myös eeppisiä tarinoita. Kuuluisin näistä oli kertomus lääkäri Sinuhen elämänvaiheista, josta Mika Waltari sai innoituksen omaan historialliseen romaaniinsa.


title: Egyptin kieli

text: Keskivaltakunnan loppu tuli sitä mukaa kun niin sanotut hyksot (kreikkalainen väännös egyptin sanoista "hekau hasut", joka tarkoittaa vieraita valloittajia) asettuivat asumaan Niilin suistoon ja alistivat egyptiläiset valtaansa. Hyksot olivat ilmeisesti seemiläistä kieltä puhuvia paimentolaisia Aasiasta. Hyksojen valta kesti 1500-luvulle eaa. Sen jälkeen syntyi Egyptin uusi valtakunta, joka erotukseksi edellisistä pyrki laajentumaan perinteisten rajojensa ulkopuolelle.


title: Egyptin kieli

text: Hyksovallan ja Uuden valtakunnan aikana klassinen egypti säilyi vielä arvostettuna kirjakielenä, mutta ajan mittaan sen rinnalle astui uusegypti, aluksi pelkästään puhekielenä. Ajan mittaan sitä ryhdyttiin kuitenkin myös kirjoittamaan, varsinkin kun Egyptin uusi valtakuntakin ajan oloon rappeutui ja maa joutui milloin libyalaisten, milloin nubialaisten tai assyrialaisten ja lopulta persialaisvallan alle. Klassinen egypti hieroglyfeineen jäi pappien kieleksi. Onkin kuvaavaa, että sana "hieroglyfi" on kreikkaa ja tarkoittaa pappien kirjoitusmerkkiä, mutta kansankieltä alettiin kirjoittaa konsonantit merkitsevällä aakkoskirjoituksella, jota kutsutaan demoottisiksi (kansanomaisiksi) kirjaimiksi. Demoottisten kirjainten rinnalla käytettiin yhä hieroglyfejä, mutta ne olivat jo saavuttaneet myöhäisvaiheensa eli muuttuneet hieraattisiksi kirjaimiksi, joiden kuvakirjoitusluonne ei ollut enää kovin selvä. Tässä vaiheessa hieroglyfejä oli kirjoitettu jo kaksi vuosituhatta, joten niillä oli ollut yllin kyllin aikaa kehittyä alkuperäisistä kuva-arvoituksista yhä selvemmin foneettisluontoisiksi merkeiksi.


title: Egyptin kieli

text: Vieraille valloittajillekin Egypti oli tarunomainen valtakunta ja kulttuurin kehto, eivätkä he pyrkineet sortamaan maan omaa kieltä ja kulttuuria. Niinpä klassista egyptiä kirjoitettiin vielä sortovallan alaisenakin, vaikka demoottisesti kirjoitettu uusegypti alkoi ilmaantua esimerkiksi virallisiin papereihin, kuten kauppakirjoihin.


title: Egyptin kieli

text: Vuonna 332 eaa. Aleksanteri Suuri valloitti Egyptin. Aleksanterin valtakunta jakaantui pian hänen kuoltuaan useisiin kuningaskuntiin, mutta hänen valloituksensa loivat ylikansallisen sekakulttuurin, jonka kirjallinen ilmentäjä oli klassisesta kreikasta yksinkertaistunut katukreikka, niin sanottu koinee. Tämä hellenismiksi kutsuttu kulttuuri syrjäytti Egyptin vanhat jumalat ja papiston ja toi sen tilalle oman synkretistisen uskontoelämänsä, oman aikansa new age'in. Tällöin myös hieroglyfit ja klassinen egypti jäivät käytöstä, ja hellenistit alkoivat tulkita hieroglyfikirjoituksia uudestaan omien aatteidensa mukaan virheellisesti.


title: Egyptin kieli

text: Vielä 400-luvulla syrjäisissä temppeleissä oli vielä pappeja, jotka harjoittivat vanhaa uskontoa ja opettivat vanhaa kirjoitusta, kunnes viimeinenkin kuoli vanhuuttaan. Viimeinen hieroglyfiteksti kirjoitettiin luultavasti Philaen saaren Isiksen temppelissä joskus 400-luvun lopulla. Pian tämän jälkeen kukaan ei enää osannut lukea eikä kirjoittaa hieroglyfejä, ja yli tuhannen vuoden ajan niiden merkityksestä oli vain spekulaatioita, usein taikauskoisiakin. Vasta sen jälkeen, kun Rosettan kivi oli löytynyt, onnistui Jean-François Champollion sen avulla vuonna 1822 tulkitsemaan hieroglyfejä.


title: Egyptin kieli

text: 200-luvulla jaa. Egypti siirtyi kokonaan kristinuskoon ja omaksui kreikkalaiset aakkoset egyptin kielen kirjaimiksi. Tosin jo aiemmin egyptinkielisiä rukouksia ja manauksia oli translitteroitu kreikkalaisin kirjaimin lähinnä sellaisten hellenististen ryhmien tarpeisiin, jotka pyrkivät synkretismin hengessä kutsumaan apua myös egyptiläisiltä jumalilta, mutta osasivat vain kreikkaa. Kristillistynyttä, kreikkalaisin kirjaimin kirjoitettua egyptiä kutsutaan koptin kieleksi. Se on edelleen käytössä Egyptin koptilaisen kirkon kielenä, mutta sen jälkeen, kun arabit 600-luvulla valloittivat Egyptin, arabian kieli alkoi vähitellen syrjäyttää sen puhekielenä, lopullisesti kuitenkin vasta 1600-luvulla.


title: Egyptin kieli

text: Muinaisegyptin kielessä verbejä käytettiin huomattavasti harvemmin kuin monissa nykykielissä. Lause saattoi esimerkiksi muodostua pelkästään substantiivista ja adjektiivista, kuten "nainen kaunis", mutta sen merkitys oli kuitenkin "nainen on kaunis". Tästä syystä muinaisegyptin kielisiä lauseita on usein vaikea hahmottaa.


title: Egyptin kieli

text: Vaikka niitä ei aina käytettykään, oli muinaisegyptin kielessä myös verbejä. Verbit ovat hyvin monimutkaisia ja niillä on useita eri muotoja. Verbit ovat yksi vaikeimmista muinaisegyptin kielen kieliopin osa-alueista.


title: Egyptin kieli

text: Genetiivi muodostettiin liittämällä esinettä tai asiaa kuvaavan sanan jälkeen omistajaa ilmaiseva sana. Näin esimerkiksi ilmaus "sotilaan kilpi" olisi kirjoitettu muotoon "kilpi sotilas".


title: Egyptin kieli

text: Poikkeuksena tästä säännöstä olivat faaraoiden, jumalten tai jonkin näihin liittyvän omistamat asiat. Tällöin omistaja sijoitettiin tekstissä ennen omistettavaa asiaa. Tätä tapaa kutsutaan usein kunnioitusta osoittavaksi transpositioksi.


title: Egyptin kieli

text: Pronimineja ilmaisevat sanat kirjoitettiin muinaisegyptin kielessä usein liitettynä kantasanan perään (suffikseina), translitteroidussa tekstissä suffiksipronomineina. Pronominit noudattivat aina pääsanan sukua. Esimerkiksi kolmannen persoonan maskuliini suffiksipronomini on I9 Alla esimerkki suffiksipronominien käytöstä kun pääsanana on "talo" O1:Z1


title: Egyptin kieli

text: Prepositioita oli useita, joista alla muutama esimerkki:


title: Egyptin kieli

text: Muinaisegyptin kielessä ei ollut konjunktioita vastaavia sanoja (tai niitä ei kirjoitettu). Lauseita muodostettaessa nominit laitettiin yksinkertaisesti peräkkäin. Esimerkiksi "aurinko ja kuu" olisi näin kirjoitettu muotoon "aurinko kuu".


title: Egyptin kieli

text: Koska muinaisegyptin kieli on kuollut kieli, ei voida varmuudella sanoa, kuinka sitä tulisi ääntää. Hieman viittausta saadaan kuitenkin siitä periytyneestä koptin kielestä. Koska kirjoitusasussa vokaalit ovat kovin harvinaisia, lisätään sanoihin yleensä vokaaleja ääntämisen helpottamiseksi. Yleisin käytetty vokaali on e, mutta myös muita vokaaleja käytetään, jotta sanat eivät kuulostaisi yksitoikkoiselta. Esimerkiksi sana "mnmn" voidaan ääntää muotoon "menmen".


title: Egyptin kieli

text: Hieroglyfikirjoituksessa lukusanat toimivat hyvin yksinkertaisesti. Yhtä, kymmentä, sataa, tuhatta, kymmentä tuhatta ja sataa tuhatta varten on oma hieroglyfinsä. Jos haluttiin ilmaista esimerkiksi "20", kirjoitettiin kaksi kymmentä vastaavaa hieroglyfiä. Esimerkiksi luku 3214 kirjoitettaisiin hieroglyfeillä muotoon M12-M12-M12-V1-V1-V20-Z1-Z1-Z1-Z1 Myös numerot voitiin lukea oikealta vasemmalle, jolloin ne sijoiteltiin päinvastaiseen järjestykseen. Lukusanojen suunta on kuitenkin helppo päätellä, sillä suurimpia numeroita vastaavat hieroglyfimerkit ovat aina ensimmäisenä.


title: Egyptin kieli

text: Perusluvut:


title: Poliisivaltio

text: Poliisivaltio on valtio, jossa lait eivät valvo viranomaistoimintaa. Vastakohtana poliisivaltiolle on oikeusvaltio, jossa viranomaiset toimivat lakien alaisuudessa. Tyypillisesti poliisivaltioon liitetään pelätty salainen poliisi ja mielivaltaiset pidätykset.


title: Poliisivaltio

text: Populaarikulttuurissa poliisivaltiot ovat yleinen aihe. Tunnetuimpia poliisivaltioista kertovia kirjoja ja elokuvia ovat muun muassa George Orwellin "Vuonna 1984" ja Alan Mooren "V niin kuin verikosto".


title: Egalitarismi

text: Egalitarismi (peräisin ranskan sanasta "égal", tarkoittaen tasa-arvoista), joskus myös ekvalismi, on näkemys, jonka mukaan tasa-arvon tulisi vallita tietyssä ryhmässä tietyin tavoin. Erilaisia egalitaristisia näkemyksiä voidaan ymmärtää parhaiten tutkimalla, keiden kaikkien tulisi olla tasa-arvoisia ja missä suhteissa.


title: Egalitarismi

text: Merriam-Webster-sanakirjan mukaan vastaavalla sanalla on kaksi eri merkitystä: ensimmäisen mukaan ihmiset ovat samanarvoisia, toisen mukaan ihmisten välinen epätasa-arvo pitää poistaa. Näitä molempia sovelletaan yhdessä tai erikseen vaihtelevasti sekä talouteen että muihin aspekteihin kuten moraaliin, lakeihin, demokratiaan, politiikkaan, mahdollisuuksiin ja lopputulemiin.


title: Egalitarismi

text: Moraalisen egalitarismin mukaan kaikkien ihmisten ihmisarvo on yhtäläinen. Tämän voi yhdistää mihin tahansa edellä mainituista kolmesta.


title: Egalitarismi

text: Demokraattisen egalitarismin mukaan jokaisen ihmisen äänen pitäisi kuulua yhtä hyvin poliittisissa asioissa. Poliittisen egalitarismin mukaan poliittista valtaa tulisi käyttää tasaveroisesti kansalaisia kohtaan. Syväekologiassa biosfäärinen egalitarismi viittaa kaikkien lajien oikeuteen olla olemassa.


title: Kallo

text: Kallo voi tarkoittaa seuraavia:


title: Bioluminesenssi

text: Bioluminesenssi on biologista valotuotantoa. Se on kemiluminesenssin erikoistapaus, jota ilmenee elävillä organismeilla. Bioluminoivia ovat varsinkin monet syvänmeren eliöt, mutta myös esimerkiksi eräät käävät. Suomessa kiiltomadot, pohjanmesisieni sekä jotkin homeet voivat hohtaa pimeässä. Itämeressä pikkumaneetti kuuluu itsevalaiseviin eläimiin.


title: Bioluminesenssi

text: On arveltu, että jopa 90 prosenttia syvänmeren eliöistä tuottaa valoa tavalla tai toisella. Osa niistä saalistaa ja osa viestii valollaan lajitovereilleen. Myös monet kalat tuottavat valoa. Yleensä valon väri on sininen tai vihreä tai siltä väliltä, sillä nämä värit näkyvät veden alla parhaiten ja niiden kantama on pitkä. Tämä johtuu siitä, että valon ollessa meriveden värinen vesi absorboi sitä itseensä vähemmän kuin muita värejä.


title: Bioluminesenssi

text: Bioluminesenssi syntyy kemiallisessa reaktiossa, jossa lusiferiini-pigmentti hapettuu lusiferaasientsyymin katalysoimassa reaktiossa. Kosubstraattina tässä reaktiossa toimii adenosiinitrifosfaatti (ATP). Reaktio voi tapahtua joko solujen sisällä tai ulkopuolella.


title: Bioluminesenssi

text: Sienilaji "Panellus stipticus" tuottaa valoa bioluminesenssin avulla. Tämä valoa tuottava reaktio tapahtuu, kun lusiferaasit alkavat katalysoida lusiferiiniä. Tällöin happi reagoi lusiferiinin kanssa ja hapettaa sen. Reaktiossa lusiferiini hapettuu oksilusiferiiniksi. D-lusiferiini + O2 → Oksilusiferiini + AMP + vihreää valoa, jonka aallonmitta on noin 480 nm-580 nm.


title: Bioluminesenssi

text: Jotkin lajit käyttävät bioluminesenssia puolustustarkoituksiin. Tällainen tapa on esimerkiksi lättäkalojen käyttämä eräänlainen naamiointitapa, jolla ne pyrkivät suojaamaan itsensä. Monet lajit saalistavat alapuolelta etsien saaliin aiheuttamaa varjoa. Lättäkaloilla on kuitenkin valoa tuottavia elimiä, jotka osoittavat alaspäin. Ne pystyvät säätämään valon määrää niin, että se vastaa pinnalta tulevaa valoa, minkä ansiosta niiden varjosta tulee saalistajille näkymätön.


title: Bioluminesenssi

text: Jotkin eläimet käyttävät valaisevia ja irrotettavia osia ruumistaan hämäämään saalistajia. Esimerkiksi jotkin käärmetähdet pystyvät irrottamaan valaisevan sakaran ja pääsemään sen avulla pakoon saalistajalta. Jotkin merimakkarat puolestaan pystyvät irrottamaan itsestään valaisevan osan ohikulkevaan kalaan. Merimakkara pystyy ryömimään turvaan, kun saalistaja lähtee seuraamaan tuota kalaa. Bioluminesoivat planktonyhteiskunnat puolestaan saattavat uhattuina valaista suuren alueen merta, mikä saattaa saada saalistajan pakenemaan tai se voi joutua valon houkutteleman suuremman pedon syömäksi.


title: Bioluminesenssi

text: Jotkin eläimet käyttävät bioluminesenssia myös saalistuskeinona. Krottikaloilla on pään yläosassa eräänlainen pitkä uloke, jonka päässä olevan pallon kala pystyy valaisemaan. Valo houkuttelee pienempiä kaloja, jotka krottikala sitten haukkaa suureen kitaansa. Kitakalat käyttävät bioluminesenssia saaliin etsimiseen, ja ne pystyvät säteilemään punaista valoa. Useimmat kalat näkevät vain sinistä valoa, minkä takia kitakalat pystyvät näkemään saaliinsa, jotka eivät näe saalistajaansa punaisessa valossa.


title: Bioluminesenssi

text: Kiiltomadot käyttävät bioluminenssia houkuttelemaan parittelukumppania. Jotkin sienet käyttävät itsevalaisevaa ainetta puun lahottamiseksi. Tällaista valoa on yleensä kutsuttu peikonkullaksi. Meren pinnalle asti näkyvää vesieliöiden loistetta kutsutaan suomalaisessa kansanperinteessä vesisäihkyksi ja noidantuleksi


title: Kokeellinen taloustiede

text: Kokeellinen taloustiede tutkii ja testaa taloustieteen teoreettisia tuloksia kokeellisten menetelmien avulla. Sen tavoitteena on tehdä kontrolloituja kokeita mikrotaloustieteen ja peliteorian tuloksien tutkimiseksi laboratorio-olosuhteissa. Kokeiden avulla taloustieteilijät voivat pitää joitakin muuttujia kiinteinä ja tutkia niiden vaikutusta tulokseen tavalla, joka mahdollistaa ceteris-paribus-vertailut.


title: Kokeellinen taloustiede

text: Taloustieteen Nobelin voittanut Vernon Smith on yksi kokeellisen taloustieteen tutkijoista. Hän on tehnyt useita kontrolloituja kokeita kysynnän ja tarjonnan tutkimiseksi.


title: Kokeellinen taloustiede

text: Tutkimukset vangin ja vapaamatkustajan ongelman suhteen sekä ultimatum-pelissä antaisivat uskoa, että tavalliset ihmiset valitsevat toistetuissa peleissä huomattavasti useammin yhteistyön kuin rationaalisen oman edun tavoittelun hypoteesi antaisi olettaa.


title: Rikkinäinen puhelin

text: Rikkinäinen puhelin, juoruämmä tai juoru on lasten seuraleikki. Leikkijät kokoontuvat riviin tai jonoon, ja toisessa päässä oleva kuiskaa haluamansa viestin seuraavalle. Tämä kuiskaa sen eteenpäin, kunnes päästään rivin tai jonon loppuun. Lopuksi viimeinen kertoo, mitä hän kuuli, ja ensimmäinen paljastaa liikkeelle laskemansa viestin. Usein viesti on muuttunut matkan varrella huomattavasti.


title: Rikkinäinen puhelin

text: Rikkinäinen puhelin -leikin ideoilla on joskus myös merkitystä kokeellisessa peliteoriassa ja taloustieteessä, jossa samaa ideaa käytetään mallinnettaessa informaation kulkua ihmisten välillä.


title: Vapaamatkustajan ongelma

text: Vapaamatkustajan ongelma on tilanne, jossa yksittäinen toimija hyötyy muiden panostuksesta antamatta omaa osuuttaan. Esimerkiksi henkilö, joka ei maksa matkastaan julkisessa kulkuvälineessä on vapaamatkustaja, koska hän käyttää palvelua, joka on muiden kustantama. Jos jokainen maksaisi matkastaan, lipun hinta olisi teoriassa kaikille alhaisempi.


title: Vapaamatkustajan ongelma

text: Täsmällisemmin taloustieteen käsitteillä ilmaistuna kyse on siitä, että toimijalla ei ole kannustetta ottaa huomioon käyttäytymisensä laajempia vaikutuksia. Vapaamatkustajan ongelma on yksi tärkeimmistä perusteista julkishyödykkeiden tuottamiseen valtion varoilla. Valtion puolustus on tyypillinen esimerkki julkishyödykkeestä, koska yksittäistä kansalaista ei voida sulkea sen ulkopuolelle. Samoin esimerkiksi politiikan tutkimuksessa on pohdittu äänestyskäyttäytymistä vapaamatkustajanongelman näkökulmasta – yksilöthän voivat nauttia demokratiasta, vaikkeivät itse vaivautuisi käymään äänestämässä.


title: Vapaamatkustajan ongelma

text: Teorian kannalta keskeinen ongelma on, että toimijat eivät paljasta preferenssejään vapaamatkustajan ongelman tilanteessa. Näin ollen kustannuksia ei voida periä rajahyödyn mukaan. Koska ei ole selvää, kuinka paljon kunkin toimijan pitäisi maksaa julkishyödykkeestä tai muusta resurssista, taloustieteessä vapaamatkustamista pidetään usein ongelmana vain silloin kun se johtaa Pareto-tehottomaan allokaatioon. Tämä tarkoittaa esimerkiksi julkishyödykkeen liian vähäistä tuotantoa tai yhteisresurssien liiallista käyttöä.


title: Vapaamatkustajan ongelma

text: Vapaamatkustajan ongelmaa analysoidaan tavallisesti peliteorian avulla. Suunnittelemalla sopiva huutokauppamekanismi, voidaan pelaajat usein pakottaa paljastamaan preferenssinsä ja ratkaista vapaamatkustajan ongelma. Käytännössä optimaalisten huutokauppojen toteutus voi olla vaikeaa.


title: SSL VPN

text: SSL (Secure Sockets Layer) VPN (Virtual Private Network) on tekniikka, jossa otetaan VPN-yhteys SSL-yhteyden yli suljettuun verkkoon etätyöasemalta tai yhdistetään kaksi suljettua verkkoa keskenään.


title: SSL VPN

text: SSL VPN eroaa perinteisestä VPN-yhteydestä siinä, että se on toteutettu ylemmillä OSI-mallin kerroksilla 4-7 kuin esimerkiksi suosittu IPSec, joka toimii verkkokerroksella 3. IPSec joutuu kantamaan itse huolta tiedonsiirron luotettavuudesta siinä missä SSL VPN -yhteydessä OSI-mallin kuljetuskerros 4 hoitaa sen.


title: SSL VPN

text: Käytännössä asiakasasema ottaa yhteyttä palvelimen ennalta määriteltyyn porttiin x ja muodostaa SSL-tunnelin asemien välille, allokoi itselleen suljetun verkon verkko-osoitteen ja luo virtuaaliverkon näiden välille.


title: SSL VPN

text: SSL VPN ei ole standardi, joten kaikki markkinoilla olevat tuotteet eivät luultavasti toimi keskenään.


title: Vicar

text: Vicar, oikealta nimeltään Victor José Arriagada Rios (16. huhtikuuta 1934 Santiago, Chile – 3. tammikuuta 2012 Santiago, Chile), oli chileläinen Disney-sarjakuvapiirtäjä. Vicar piirsi Disneylle vuodesta 1971. Vicarin piirtämiä sarjoja on julkaistu Suomessa "Aku Ankka" -lehdessä yli tuhat kappaletta.


title: Vicar

text: Vicar aloitti piirrosuransa poliittisilla pilapiirroksilla. Vuonna 1960 hän muutti Espanjaan ja osallistui animaatioiden tekoon sekä aloitti sarjakuvien piirtämisen. Vuonna 1971 hän alkoi piirtää Disney-sarjakuvia tanskalaiselle Gutenberghus-julkaisijalle (nykyiselle Egmontille), ja vuonna 1975 hän muutti takaisin Chileen perustaen sinne oman studion.


title: Vicar

text: Vicarin asema Disney-piirtäjänä nousi vuosien kuluessa ja pian hän sai oman studion, jossa hänelle työskenteli useita piirtäjiä ja värittäjiä. Kuitenkin hän käsikirjoitti ainoastaan kaksi piirtämistään tarinoistaan itse. Miehistöineen Vicar tuotti vuosittain jopa 200 sivua sarjakuvaa.


title: Vicar

text: Carl Barks kutsui Vicaria parhaaksi Ankka-piirtäjäksi. Vicar arvosti itse Barksin töitä eniten ja piirsi kaksi hänen käsikirjoitustaan.


title: Vicar

text: Vicar kävi myös kahteen otteeseen Suomessa, vuosina 2001 ja 2004, joista jälkimmäisellä kerralla hän tuli juhlistamaan kirjansa "Itsehillinnän mestari" julkaisemista.


title: Vicar

text: Vicar kuoli tammikuussa 2012 leukemiaan 77-vuotiaana.


title: Egyptin punta

text: Egyptin punta (tunnus EGP) on Egyptin rahayksikkö. Se on ollut käytössä vuodesta 1836. Tammikuussa 2008 sen arvo oli 0,132 euroa eli yksi euro oli 7,56 Egyptin puntaa. Egyptin punnan alempi rahayksikkö on piasteri. Yksi Egyptin punta on yhteensä 100 piasteria.


title: Egyptin punta

text: Egyptin ohella Egyptin puntaa käytetään myös Gazan kaistalla.


title: Piru

text: Piru on suomalaisessa kansanperinteessä joko paholaista palveleva tai muutoin vähäisempi paha olento eli demoni, tai itse paholainen. Tässä artikkelissa käsitellään suomalaisen kansanperinteen piruja siltä osin, miten ne vertautuvat demoneihin.


title: Piru

text: Sana piru on mahdollisesti deminutiivi, vähättelevä johdos paholaista merkitsevästä sanasta perkele. Sana perkele taas on sukua slaavilaiselle ukkosenjumalaa merkitsevälle sanalle Perun. Myös pirun erillistä lainautumista sanasta Perun on aiemmin ehdotettu, mutta sitä ei enää pidetä todennäköisenä. Suomen kirjakielessä pirun mainitsee ensimmäistä kertaa Mikael Agricola Raamatun käännöksessään. Hän tarkoitti sillä perkelettä eli paholaista. Kuitenkin suomalaisessa kansanperinteessä pirut esiintyvät usein joukkona pieniä pahoja olentoja, jotka muistuttivat hiisiä, peikkoja ja maahisia, ja joskus yksittäisinä olentoina. Suomalaisen kansanperinteen pirut rinnastuvat pitkälti eri puolilla maailmaa tunnettuihin demoneihin.


title: Piru

text: Päinvastoin kuin paikkaan sidotut kummitukset, pirut ja demonit saattavat vaeltaa ympäriinsä etsien sopivia uhreja. Ne voivat iskeä äkkiarvaamatta ja riivata ihmisiä eli asettua ihmiseen asumaan. Riivattu ihminen saattaa käyttäytyä hullusti tai sairastua, tai hänen persoonallisuutensa voi muuttua täysin. Riivauksen voi poistaa asiansa osaava manaaja. Pirut ovat voineet myös riivata taloa eli tulla taloon asumaan ja häiritsemään talonväkeä. Tällöinkin on tarvittu manaajaa tai taikoja pirujen karkottamiseksi.


title: Piru

text: Suomesta tunnetaan kertomuksia, joiden mukaan piru on tullut häätansseihin tuntemattoman miehen hahmossa. Hän on saattanut tanssittaa morsianta, joka on sairastunut tai häpäistynyt tästä toimituksesta. Piru voi myös tekeytyä naiseksi ja turmella miehen.


title: Piru

text: Piru saattoi kaapata lapsia. Silloin lapsi ja Piru päätyivät näkymättömiksi kiertolaisiksi. Lapsen ruuaksi päätyi vain sellainen ruoka, jolle oli kirottu. Se saattoi tapahtua esimerkiksi silloin, jos lapsi tai Piru sai lehmän kaatamaan maitokannun ja lypsävä piika kirosi. Silloin Piru salli lapsen nuolla maassa olleen maidon. Jos taas piika siunasi, silloin lasta rankaistiin tai hän jäi ilman ruokaa.


title: Piru

text: Kristillisen ajan suomalaisissa kansantarinoissa Piru nähdään vääryyksien rankaisijana. Siinä toimessa saatetaan myös päätyä tilanteeseen, jossa Piru korjaa vääryyden. Esimerkiksi kaupassa huijannut isäntä päätyy Pirun käsiin, mutta samalla renki saa Pirulta tiedon, minne rahat on kätketty. Tarina jatkuu sitten niin, että renki jakaa omaisuuden takaisin niille, jotka ovat tulleet huijatuksi.


title: Piru

text: Kerrotaan myös, että jos saunaan jää yöksi, piru voi suuttua siitä ja tappaa ihmisen.


title: Piru

text: Klemettinen, Pasi 1997: Mellastavat pirut. Tutkimus kansanomaisista paholais- ja noituuskäsityksistä Karjalankannaksen ja Laatokan karjalan tarinaperinteessä. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.


title: Anaheim Ducks

text: Anaheim Ducks on vuonna 1993 perustettu jääkiekkoseura, joka on kotoisin Kalifornian osavaltiossa sijaitsevasta Anaheimin kaupungista. Seura pelaa Pohjois-Amerikan NHL-liigassa, ja se kuuluu NHL:n läntisen konferenssiin ja Tyynenmeren divisioonaan. Alun perin seuran nimi oli Mighty Ducks of Anaheim, ja se debytoi NHL:ssä kaudella 1993–1994. Anaheim Ducks on perustamisestaan alkaen pelannut kotiottelunsa yleisökapasiteetiltaan 17 174 katsojan kokoisella Honda Center -areenalla, joka on tunnettu myös lempinimestään The Pond..


title: Anaheim Ducks

text: Mighty Ducks of Anaheimin perusti The Walt Disney Company, joka nimesi seuran elokuvansa "Mestarit" ("The Mighty Ducks", 1992) mukaan. Vuonna 2005 seuran omistus myytiin Henry ja Susan Samuelille, ja omistajanvaihdoksen myötä seuran nimi lyheni nykyiseen muotoonsa ennen kautta 2006–2007.


title: Anaheim Ducks

text: Historiansa aikana seura on voittanut kaksi konferenssimestaruutta, kuusi divisioonamestaruutta ja kerran koko liigan mestaruuden.


title: Anaheim Ducks

text: AHL-liigassa pelaava Anaheimin farmijoukkue on San Diego Gulls.


title: Anaheim Ducks

text: The Walt Disney Company perusti Mighty Ducks of Anaheimin vuonna 1993, ja NHL myönsi seuralle peliluvan jo kaudeksi 1993–1994. Liittyminen NHL:ään maksoi The Walt Disney Companylle yhteensä 50 miljoonaa dollaria: yhtiö maksoi 25 miljoonaa dollaria liigalle ja toisen 25 miljoonaa dollaria kilpailijaseura Los Angeles Kingsille saman markkina-alueen vuoksi. Seuran kotiareena Anaheim Arena avautui vuoden 1993 kesäkuussa, ja se sai myöhemmin nimekseen Arrowhead Pond of Anaheim. Nimensä Mighty Ducks of Anaheim sai Walt Disney Picturesin vuoden 1992 elokuvan "Mestarit" () mukaan. Alkuperäinen "Mestarit" sai kaksi jatko-osaa, ja vuonna 1996 Disney tuotti myös fiktiivisestä Mighty Ducksin jääkiekkojoukkueesta kertovan animaatiosarjan "Mighty Ducks".


title: Anaheim Ducks

text: Seuran puheenjohtajaksi valittiin Tony Tavares ja toimitusjohtajaksi Jack Ferreira, joka oli aiemmin toiminut Minnesota North Starsin ja San Jose Sharksin toimitusjohtajana. Seuran historian ensimmäiseksi päävalmentajaksi palkattiin Ron Wilson. Vuoden 1993 NHL:n laajennusvaraustilaisuudessa Anaheim ja toisena uutena seurana NHL:ään liittynyt Florida Panthers täydensivät joukkueitaan uusin pelaajin. Anaheim valitsi joukkueeseensa maalivahtikaksikko Guy Hebertin ja Glenn Healyn, puolustaja Aleksei Kasatonovin ja laitahyökkääjä Steven Kingin. seuran ensimmäinen valinta oli numerolla neljä varattu laitahyökkääjä Paul Kariya, joka pelasi joukkueessa ensi kertaa kaudella 1994–1995. Suomalaisista jääkiekkoilijoista Anaheimin seurahistorian ensimmäinen varaus oli Antti Aalto, joka varattiin vuoden 1993 varaustilaisuudessa numerolla 134.


title: Anaheim Ducks

text: Anaheimin pelaajabudjetti oli kaudella 1993–1994 NHL:n pienin, 7 9 miljoonaa dollaria. Seura jäi odotetusti pudotuspelien ulkopuolelle. Anaheimin seurahistorian ensimmäiseksi kapteeniksi oli valittu laitahyökkääjä Troy Loney, joka oli voittanut Pittsburgh Penguinsissa kaksi Stanley Cup -mestaruutta. Seura pelasi ensimmäisen ottelunsa 8. lokakuuta 1993 Detroit Red Wingsiä vastaan kotiareenallaan, ja hävisi maalein 7–2. Anaheim saavutti ensimmäisen voittonsa NHL:ssä kaksi ottelua myöhemmin, kun se voitti 13. lokakuuta pelatussa ottelussa Edmonton Oilersin 4–3. Päävalmentaja Ron Wilsonin johdolla Anaheim voitti ensimmäisestä 38 runkosarjan ottelustaan 14. 15. joulukuuta Anaheim voitti ensimmäisen kerran historiassaan vastustajansa nollapelillä Toronto Maple Leafsia vastaan pelatun ottelun päätyttyä Anaheimin 1-0 -voittoon. Anaheimin maalivahtina ottelussa pelasi Guy Hebert. Helmikuussa 1994 Mighty Ducks oli NHL:n läntisen konferenssin kahdeksas, mutta joukkueen pudotuspelipaikan tavoittelu päättyi lopullisesti huhtikuussa San Jose Sharksille kärsityn tappion johdosta. Sekä Anaheim että Florida Panthers voittivat kauden aikana 33 ottelua varsinaisella peliajalla, mikä oli NHL:n yhden kauden ennätys laajennusjoukkueen voittojen määrässä. Anaheim voitti vierasotteluistaan 19, joka on myös laajennusjoukkueiden ennätys. 82 runkosarjan ottelusta joukkue keräsi yhteensä 71 pistettä.


title: Anaheim Ducks

text: Vaikka urheilullinen menestys oli vielä ensimmäisellä kaudella seuran ulottumattomissa, Disney toi markkinoille paljon Mighty Ducks -fanituotteita, mikä nosti Anaheimin fanituotemyynnin NHL-seurojen parhaimmaksi. Anaheim herätti kiinnostusta eteläisessä Kaliforniassa, jossa jääkiekko oli vielä suhteellisen vieras laji Los Angeles Kingsin ja San Jose Sharksin mukanaoloa lukuun ottamatta. Kauden 1993–1994 Anaheimin 41 kotiottelusta 27 myytiin loppuun. Vuonna 1994 Anaheim varasi keskushyökkääjä Steve Rucchinin, joka liittyi seuraan kaudeksi 1994–1995.


title: Anaheim Ducks

text: NHL-kautta 1994–1995 viivästytti työsulku, minkä vuoksi Anaheimissa pelattiin seuraava NHL-ottelu vasta vuoden 1995 tammikuussa. Työsulkukausi oli Anaheimin vuoden 1993 ykköskierroksen varaus Paul Kariyan ensimmäinen vuosi NHL:ssä, ja hän teki 47 runkosarjan ottelussa tehopisteet 18+21=39. Työsulkukaudella Anaheim paransi edellisestä kaudestaan ja voitti 48 ottelustaan 16 keräten runkosarjassa 37 pistettä. Seura jäi kuitenkin toistamiseen pudotuspelien ulkopuolelle. Anaheimin kapteenina toimi puolustaja Randy Ladouceur, sillä Troy Loney pelasi Anaheimissa vietetyn kauden 1993–1994 jälkeen uransa lopun New York Rangersissa.


title: Anaheim Ducks

text: Kaudella 1995–1996 Paul Kariya nousi Anaheimin tähtipelaajaksi, ja hänet valittiin un ainoana Mighty Ducksin pelaajana. Joukkueen maalinteko nojasi lähes yksinomaan Kariyaan, joka oli vuoden 1996 tammikuussa tehnyt runkosarjassa 51 tehopistettä ja oli koko NHL:n pistepörssin 14. sijalla. Helmikuussa 1996 Anaheim teki yhden seurahistoriansa merkittävimmistä kaupoista, kun se kauppasi Winnipeg Jetsiin puolustaja Oleg Tverdovskin, laitahyökkääjä Chad Kilgerin ja oikeuden kolmannen kierroksen varausvuoroon . Winnipegistä Anaheimiin sen sijaan siirtyivät yksi neljännen kierroksen varausvuoro, keskushyökkääjä Marc Chouinard ja laitahyökkääjä Teemu Selänne.


title: Anaheim Ducks

text: Kaudella 1996–1997 Anaheimin hyökkäyspeli oli saanut piristyksen Selänteen myötä. Selänne, Paul Kariya ja keskushyökkääjä Steve Rucchin muodostivat Anaheimin tehokkaimman hyökkäyskolmikon. Selänne oli NHL:n pistepörssissä kauden päätyttyä toinen tehopistein 51+58=109 ja Paul Kariya kolmas pistein 44+55=99. Kolmikon täydentänyt Rucchin teki kauden aikana uransa yhden kauden piste- ja syöttöennätyksen merkkauttaessaan runkosarjassa tehopisteet 19+48=67. Paul Kariya voitti jo toisen kerran peräkkäin NHL:n Lady Byng Trophyn ja pelasi Selänteen kanssa NHL:n tähdistöottelussa. Anaheim oli runkosarjassa oman divisioonansa toinen ja pääsi ensimmäisen kerran historiansa aikana pudotuspeleihin, jossa kuitenkin hävisi konferenssin semifinaaleissa Detroit Red Wingsille. Kausi oli päävalmentaja Ron Wilsonin viimeinen Anaheimissa, sillä Mighty Ducks ei halunnut jatkaa Wilsonin sopimusta. Hän valmensi seuraavalla kaudella Washington Capitalsin aina Stanley Cupin finaalisarjaan asti.


title: Anaheim Ducks

text: Uuden päävalmentajansa Pierre Pagén kanssa Anaheimin pelillinen menestys laski edellisestä kaudesta, eikä seura yltänyt kaudella 1997–1998 pudotuspeleihin. Paul Kariya oli lähes koko kauden sivussa, ja joukkueen maalinteosta lähes yksin vastannut Teemu Selänne pelasi kauden Anaheimin kapteenina Kariyan loukkaannuttua. Selänne oli 52 maalillaan koko NHL:n paras maalintekijä ja sijoittui 86 tehopisteellään NHL:n pistepörssin kahdeksanneksi.


title: Anaheim Ducks

text: Välivuoden jälkeen Anaheim pelasi jälleen pudotuspeleissä kaudella 1998–1999. Craig Hartsburg korvasi ennen kauden alkua Pierre Pagén seuran päävalmentajana. Anaheimin pudotuspelitaival katkesi jo ensimmäisellä kierroksella, kun se hävisi Detroit Red Wingsille otteluvoitoin 4–0. Runkosarjassa Teemu Selänne oli jälleen NHL:n paras maalintekijä 47 maalillaan, ja hän voitti kaikkien aikojen ensimmäisenä jääkiekkoilijana Maurice ”Rocket” Richard Trophyn, joka annetaan NHL:n runkosarjan parhaalle maalintekijälle kauden päätteeksi. Hän oli NHL:n pistepörssin toinen (47+60=107) ja Kariya kolmas (39+62=101).


title: Anaheim Ducks

text: Kolme seuraavaa vuotta olivat Anaheimille urheilullisesti haastavia, eikä seura yltänyt pudotuspeleihin kolmeen vuoteen. Kesken kauden 2000–2001 Anaheim kauppasi Selänteen San Jose Sharksiin vaihdossa laitahyökkääjä Jeff Frieseniin, maalivahti Steve Shieldsiin ja toisen kierroksen varausvuoroon, ja erotti päävalmentajansa Craig Hartsburgin kesken kauden. Anaheimia valmensi kauden loppuun Guy Charron, joka oli aiemmin toiminut seuran apuvalmentajana. Anaheim oli konferenssinsa viimeinen, ja Paul Kariyan maalinteko kärsi Selänteen siirryttyä San Jose Sharksiin.


title: Anaheim Ducks

text: Mike Babcock palkattiin Anaheimin päävalmentajaksi kehnosti sujuneen kauden 2001–2002 päätyttyä. Kausi oli Babcockin ensimmäinen NHL-seuran päävalmentajana, mutta hän johdatti Anaheimin jo ensimmäisellä kaudellaan oman konferenssinsa mestariksi ja Stanley Cupin finaaliin. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Anaheim kohtasi jälleen Detroit Red Wingsin, mutta teki jo ensimmäisellä kierroksella yllätyksen voittaen Detroitin otteluin 4–0. Anaheimin ratkaisevan maalin laukoi Steve Rucchin neljännen ottelun jatkoajalla. Finaalissa Anaheim kohtasi New Jersey Devilsin, joka kuitenkin voitti mestaruuden seitsemännessä ottelussa. Pudotuspeleissä Anaheimin ehdoton tukiranka oli maalivahti Jean-Sébastien Giguère. Kautta seuranneena kesänä Paul Kariya jätti Anaheimin siirtyäkseen Colorado Avalancheen, jossa hän sai mahdollisuuden pelata jälleen Teemu Selänteen kanssa.


title: Anaheim Ducks

text: , jonka aikana Disney pyrki aktiivisesti kauppaamaan Mighty Ducksin uuteen omistukseen. Yhtiö vastaanotti vain noin 40 miljoonan dollarin tarjouksia, mikä oli vähemmän kuin seuran alkuperäinen hinta. Kesäkuussa 2005 Broadcomin perustaja Henry Samueli ja hänen vaimonsa Susan ilmoittivat ostaneensa seuran Disneyltä 75 miljoonalla dollarilla. Samuelit lupasivat oston yhteydessä pitää seuran Anaheimissa. Brian Burke, entinen Vancouver Canucksin toimitusjohtaja, nimitettiin Anaheimin uudeksi toimitusjohtajaksi oston jälkeen 20. kesäkuuta 2005. Aiemmin IHL-seura Manitoba Moosea valmentanut, James Norris Memorial Trophylla NHL-uransa aikana palkittu entinen puolustaja Randy Carlyle palkattiin Mighty Ducksin uudeksi päävalmentajaksi vuoden 2005 elokuussa. Carlyle korvasi tehtävässä Detroit Red Wingsiin siirtyneen Mike Babcockin, ja hänestä tuli näin Mighty Ducksin historian seitsemäs valmentaja.


title: Anaheim Ducks

text: Elokuussa Mighty Ducks hankki kokoonpanoonsa kolminkertaisen Stanley Cup -voittajan ja kaudella 2003–2004 James Norris Memorial Trophyllä palkitun puolustaja Scott Niedermayerin, jonka veli Rob pelasi jo entuudestaan Anaheimissa keskushyökkääjänä. Anaheim sai hankittua takaisin myös Colorado Avalanchessa kaudella 2003–2004 pelanneen Teemu Selänteen, joka teki Anaheimin kanssa taloudellisesti hyvin pienen sopimuksen seuran vähäisen budjetin vuoksi. Kaudella 2005–2006 Selänne oli tehopistein 40+50=90 Anaheimin tehokkain pelaaja, ja hän ylitti kauden aikana tuhannen tehopisteen rajan NHL:n runkosarjassa. Kauden aikana Anaheimissa pelasivat ensi kertaa seuran tulevien vuosien tähtipelaajat, keskushyökkääjä Ryan Getzlaf ja laitahyökkääjä Corey Perry. Laitahyökkääjä Chris Kunitz, jonka Atlanta Thrashers oli asettanut waivers-listalle, teki myös sopimuksen Anaheimiin. Marraskuussa 2005 seura kauppasi keskushyökkääjä Sergei Fjodorovin ja viidennen kierroksen varausvuoron Columbus Blue Jacketsiin vaihdossa puolustajakaksikko Tyler Wrightiin ja François Beaucheminiin.


title: Anaheim Ducks

text: Vuoden 2006 tammikuussa Henry Samueli ilmoitti seuran pelaavan seuraavasta kaudesta lähtien yksinkertaistetulla nimellä Anaheim Ducks. Lopullinen muutos tapahtui 22. kesäkuuta 2006, jolloin seura sai myös uuden tunnuksen ja uudet värit.


title: Anaheim Ducks

text: Anaheim pelasi kauden 2005–2006 aikana tiensä jälleen pudotuspeleihin, jossa se ylsi aina oman konferenssinsa finaaliin asti. Konferenssifinaalissa se kuitenkin hävisi Edmonton Oilersille otteluvoitoin 4–1. Teemu Selänteen ohella seuran tärkeimpiä pelaajia oli Ilja Bryzgalov, joka pelasi joukkueen aloittavana maalivahtina konferenssifinaaleissa.


title: Anaheim Ducks

text: Kautta 2006–2007 edeltäneenä kesänä Anaheim teki puolustuspään kannalta tärkeän hankinnan. Anaheim kauppasi puolustaja Ladislav Šmídin, laitahyökkääjä Joffrey Lupulin ja kolme varausvuoroa Edmonton Oilersille saaden vaihdossa puolustaja Chris Prongerin. Jo ennen kauden alkua vahvan joukkueen koonnutta Anaheimia pidettiin ennakkosuosikkina tulevan kauden mestariksi. Marraskuussa Anaheim voitti Vancouver Canucksin vierasottelussa ja asetti samalla nykymuotoisen NHL:n pisimmän voittoputken ennätyksen runkosarjassa, sillä voitto oli Anaheimille jo 16. perättäinen eikä joukkue ollut hävinnyt otteluakaan. Edellisen kerran vastaavaan suoritukseen oli yltänyt vain Edmonton Oilers kaudella 1983–1984, ja myöhemmin 24 voittoa ilman tappioita pelannut Chicago Blackhawks kaudella 2012–2013. Tammikuussa 2007 Anaheim pelasi seurahistoriansa tuhannennen ottelun, ja maaliskuussa seura saavutti koko historiansa tuhannennen pisteen NHL:n runkosarjassa voitettuaan Vancouver Canucksin. Ducks voitti toista kertaa historiassaan oman konferenssinsa, ja ensimmäistä kertaa myös oman divisioonansa.


title: Anaheim Ducks

text: Pudotuspelien aikana Anaheim voitti sekä Minnesota Wildin että Vancouver Canucksin otteluvoitoin 4–1, ja konferenssinsa finaalissa se pelasi jälleen Detroit Red Wingsiä vastaan. Chris Pronger taklasi seurojen kolmannessa keskinäisessä ottelussa Tomas Holmströmiä kyynärpäätaklauksella, ja sai yhden ottelun pelikiellon. Ottelusarja ratkesi lopulta kuudennessa ottelussa ja näin ollen Anaheim eteni toista kertaa seurahistoriansa aikana Stanley Cupin finaaliin, jossa se kohtasi Ottawa Senatorsin. Ottelusarja ratkesi viidennessä ottelussa Anaheimin kotiareenalla Honda Centerissä, kun Anaheim voitti Ottawan 6-2 ja saavutti historiansa ensimmäisen Stanley Cup-mestaruuden. Ottelun voittomaalin laukoi laitahyökkääjä Travis Moen, ja kapteeni Scott Niedermayerista tuli kaikkien aikojen toinen Anaheimin pelaaja, joka on voittanut Conn Smythe Trophyn pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana. Anaheimista tuli kaikkien aikojen ensimmäinen kalifornialainen Stanley Cupin voittanut NHL-seura, ja ensimmäinen mestaruuden voittanut länsirannikon NHL-seura sitten vuoden 1925, jolloin Victoria Cougars voitti mestaruuden.


title: Anaheim Ducks

text: Mestaruuden jälkeisen kauden 2007–2008 puolustava mestari Ducks aloitti ilman puolustaja Scott Niedermayeria ja laitahyökkääjä Teemu Selännettä, jotka kumpikin pohtivat yhä oman NHL-uransa jatkoa. Chris Pronger korvasi Niedermayerin joukkueen kapteenina, ja Anaheim hankki puolustaja Mathieu Schneiderin ja hyökkääjä Todd Bertuzzin täyttämään Niedermayerin ja Selänteen jättämiä aukkoja. Kauden aikana seura asetti maalivahti Ilja Bryzgalovin waivers-listalle, ja hän siirtyi lopulta kesken kauden Phoenix Coyotesiin. Anaheim solmi vapaana pelaajana olleen maalivahti Jonas Hillerin kanssa sopimuksen, mutta seuran aloittavana maalivahtina jatkoi yhä Jean-Sébastien Giguère. Kauden edetessä sekä Scott Niedermayer että Teemu Selänne päättivät palata Anaheimiin. Pudotuspeleissä mestaruutta puolustaneelle Anaheimille kauden jatkuminen jäi lyhyeksi, kun Dallas Stars voitti Anaheimin jo ensimmäisellä kierroksella. Koska Niedermayer ja Selänne olivat kumpikin palanneet Anaheimiin, kauden jälkeen seura osti ulos sopimuksensa Todd Bertuzzin kanssa ja kauppasi Mathieu Schneiderin Atlanta Thrashersiin.


title: Anaheim Ducks

text: Toimitusjohtaja Brian Burke erosi tehtävästään marraskuussa 2008 Anaheimin aloitettua kauden 2008–2009 vaihtelevalla menestyksellä. Burke siirtyi toimitusjohtajaksi Toronto Maple Leafsiin, ja Anaheimissa hänen tehtäväänsä jatkoi Bob Murray. Vaikea runkosarja oli lähellä viedä Anaheimin pudotuspelimahdollisuudet, mutta lopulta Ducksin kausi jatkui aina konferenssin välieriin asti, jossa se kuitenkin hävisi Detroit Red Wingsille. Kesken kauden seura teki muutoksia kokoonpanoonsa ja kauppasi pois monia entisen mestarijoukkueensa pelaajia. Seura kauppasi muun muassa laitahyökkääjä Chris Kunitzin Pittsburgh Penguinsiin saaden vaihdossa puolustaja Ryan Whitneyn, keskushyökkääjä Samuel Påhlssonin Chicago Blackhawksiin vaihdossa puolustaja James Wisniewskiin ja Stanley Cupin ratkaisumaalin tehneen Travis Moenin San Jose Sharksiin, josta Anaheimiin saapuivat keskushyökkääjä Nick Bonino ja maalivahti Timo Pielmeier. Muutosten myötä joukkueen peli piristyi, ja joukkue pelasi jälleen konferenssin välierissä, jossa se hävisi kuitenkin Detroit Red Wingsille. Jonas Hiller nousi seuran aloittavan maalivahdin asemaan runkosarjan lopulla.


title: Anaheim Ducks

text: Ennen kautta 2009–2010 Ducks kauppasi Stanley Cupin seurassa voittaneen puolustaja Chris Prongerin Philadelphia Flyersiin vaihdossa puolustaja Luca Sbisaan ja kahteen ensimmäisen kierroksen varausvuoroon. Puolustaja François Beauchemin teki sopimuksen Toronto Maple Leafsiin ja keskushyökkääjä Rob Niedermayer New Jersey Devilsiin, ja Anaheim puolestaan kiinnitti joukkueeseensa vapaana pelaajana sopimuksen seuran kanssa tehneen keskushyökkääjä Saku Koivun. Anaheim varasi muun muassa puolustaja Sami Vatasen. Kauden alkaessa Anaheim aloitti jälleen vaisusti, ja ennen NHL:n siirtorajan umpeutumista seura kauppasi pitkäaikaisen luottomaalivahtinsa Jean-Sébastien Giguèren Toronto Maple Leafsiin vaihdossa laitahyökkääjä Jason Blakeen ja maalivahti Vesa Toskalaan. Lisäksi Anaheim jatkoi aloittavan maalivahdin paikan ottaneen Jonas Hillerin sopimusta. Ennen siirtorajan umpeutumista Anaheim kauppasi myös puolustaja Ryan Whitneyn Edmonton Oilersiin vaihdossa puolustaja Ľubomír Višňovskýyn, ja hankki Carolina Hurricanesista puolustaja Aaron Wardin ja Calgary Flamesista maalivahti Curtis McElhinneyn. Anaheim jäi kauden päättyessä ensi kertaa pudotuspelien ulkopuolelle sitten kauden 2003–2004.


title: Anaheim Ducks

text: Vuonna 2010 Anaheimissa Stanley Cupin voittanut puolustaja ja seuran kapteeni Scott Niedermayer ilmoitti jäävänsä eläkkeelle. Ducks jatkoi keskushyökkääjä Saku Koivun sopimusta kahdella vuodella, ja puolustaja Toni Lydman teki kesällä seuran kanssa vapaana pelaajana kolmen vuoden sopimuksen. Ducks teki tärkeän hankinnan varatessaan puolustaja Cam Fowlerin, ja seura teki myös puolustaja Andy Suttonin kanssa kaksivuotisen ja laitahyökkääjä Bobby Ryanin kanssa viisivuotisen sopimuksen.


title: Anaheim Ducks

text: NHL-kausi 2010–2011 alkoi Anaheimille jälleen heikoissa merkeissä joukkueen hävitessä kolme ottelua perättäin, mutta joukkue selvisi lopulta vaikeuksitta pudotuspeleihin. Laitahyökkääjä Corey Perry pelasi vahvan kauden viimeistelemällä 50 maalia ja 98 tehopistettä, ja hänet palkittiin kauden päätteeksi Hart Memorial Trophylla ja Maurice ”Rocket” Richard Trophylla. Perrystä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen Hart Memorial Trophyn voittanut Anaheimin pelaaja ja Teemu Selänteen jälkeen toinen Anaheimin pelaaja, joka on voittanut Maurice ”Rocket” Richard Trophyn liigan parhaana maalintekijänä. Hän pelasi myös NHL:n tähdistöottelussa maalivahti Jonas Hillerin kanssa, mutta Hiller loukkaantui ottelussa ja joutui jättämään kauden kesken. Perryn, Hillerin, Selänteen, Višňovskýn ja kapteeni Ryan Getzlafin johdolla vahvan kauden pelannut Anaheim eteni pudotuspeleihin, jossa se kuitenkin hävisi jo ensimmäisellä kierroksella Nashville Predatorsille.


title: Anaheim Ducks

text: Ducks aloitti kauden 2011–2012 Suomessa ottelulla Buffalo Sabresia vastaan. Seura kunnioitti myös entistä puolustajaansa Ruslan Saleita, joka oli saanut surmansa Lokomotiv Jaroslavlin lento-onnettomuudessa. Heikon alun kaudelleen saanut Anaheim valahti konferenssinsa pohjalle ja irtisanoi päävalmentajansa Randy Carlylen marraskuussa 2011, minkä jälkeen seuran uudeksi päävalmentajaksi palkattiin Bruce Boudreau. Anaheim paransi asemiaan keväällä, mutta ei enää päässyt pudotuspeleihin.


title: Anaheim Ducks

text: Työsulku lyhensi NHL-kauden 2012–2013 48 runkosarjaottelun mittaiseksi. Anaheim voitti varsinaisella peliajalla otteluistaan 30 ja voitti oman divisioonansa mestaruuden toisen kerran historiansa aikana, mutta pudotuspeleissä se hävisi jälleen Detroit Red Wingsille konferenssinsa välierissä.


title: Anaheim Ducks

text: NHL-kausi 2013–2014 oli runkosarjassa Anaheimille suuri menestys, ja seura esittikin runkosarjassa joukkueena parhaita otteitaan sitten mestaruuteen päättyneen kauden 2006–2007. Pudotuspeleissä seura voitti ensimmäisellä kierroksella Dallas Starsin, mutta hävisi konferenssin välierässä Los Angeles Kingsille. Kausi oli Anaheimin seurahistorian tehokkaimman pelaajan, Teemu Selänteen uran viimeinen kausi.


title: Anaheim Ducks

text: Toukokuussa 2014 Anaheim tiedotti jatkaneensa toimitusjohtaja Bob Murrayn sopimusta neljällä vuodella.


title: Anaheim Ducks

text: "(Tilanne 17. tammikuuta 2019)"


title: Neitsyys

text: Neitsyt (aiemmin myös impi) on yleisimmän tulkinnan mukaan ihminen, joka ei ole ollut sukupuoliyhteydessä. Neitsyen tila on "neitsyys", "koskemattomuus", "piikuus" tai impeys. Miehen neitsyydestä käytetään myös nimitystä "poikuus". Monissa kulttuureissa neitsyyttä pidetään tai pidettiin aiemmin vaatimuksena etenkin morsiamelle sekä myös sulhaselle.


title: Neitsyys

text: Neitsyyden vaatimista ja säästämistä häävuoteeseen esiintyy edelleen joillain uskonnollisilla ryhmillä myös länsimaissa. Esimerkiksi monien kristillisten ja islamilaisten yhteisöjen keskuudessa pidetään usein itsestäänselvyytenä, että kumppani on hääyöhön asti neitsyt. Suomessa eräät kristilliset ryhmät ovat myös kampanjoineet neitsyyden säästämisen puolesta, eräs tunnettu kampanja on nimeltään "Tosi rakkaus odottaa".


title: Neitsyys

text: Neitsyys on historiallisesti yhdistetty usein puhtauteen ja itsehillintään. Muinaisen Kreikan jumalattaret Athene, Artemis ja Hestia olivat neitsyitä. Antiikin Roomassa jumalatar Vestalle valittiin kuusi neitseellistä papitarta, joiden täytyi kuoleman uhalla säilyttää neitsyytensä 30-vuotisen palveluksensa ajan.


title: Neitsyys

text: Kristinuskon perinteen mukaan Neitsyt Maria oli nimensä mukaisesti neitsyt synnyttäessään Jeesuksen, joskin luterilaisen näkemyksen mukaan hän myöhemmin menetti neitsyytensä. (Latinan sana "virgo" tarkoittaa sekä neitsyttä että neitoa, nuorta naista.)


title: Neitsyys

text: Länsimaissa kristinuskon myötä hyveellisyyden vaatimukset ylläpitivät vaatimuksia naisen neitsyydestä ennen avioliittoa, ja kohdistuivat myös miehiin. Myöhemmin länsimaisten naisten aseman parantuessa ja seksuaalisuuden asteittain vapautuessa vaatimukset vähenivät, ja neitsyys menetti merkitystään.


title: Neitsyys

text: Naisen immenkalvon repeämisestä vuotava veri on menneinä aikoina käsitetty ikään kuin sinetiksi, joka varmistaa tämän olleen neitsyt. Nykyään kuitenkin tiedetään, ettei immenkalvo tavallisesti vahingoitu, ellei penetraatio ole liian äkkinäinen, ja että kalvo voi olla niinkin pieni, ettei sitä juuri huomaa.


title: Neitsyys

text: Tästä huolimatta monissa kulttuureissa tai niiden vanhoillisissa muodoissa on vaadittu ja vaaditaan naiselta (paitsi leskeltä) neitsyyttä ennen avioliittoa, ja monissa tapauksissa morsiamen kunniallisuuden merkittävin todistaja on immenkalvon vahingoittumisesta aiheutunut veritahra. Esimerkiksi Turkissa ja monissa arabimaissa on ollut tapana, että immenkalvon verestä tahriintunut lakana esitellään hääyön jälkeen hääparin sukulaisille todisteena siitä, että nainen oli koskematon. Veretön lakana puolestaan voi jopa vaarantaa naisen hengen.


title: Neitsyys

text: Vanhoillisimmilla alueilla saatetaan nainen, joka ei vuoda verta hääyönä, viedä gynekologille tutkittavaksi, tarkoituksena selvittää, oliko hän neitsyt. Ihmisoikeusjärjestöt ovat leimanneet tämänkaltaiset käytännöt väkivallaksi naista kohtaan. Turkissa lääketieteellinen yhdistys on ilmaissut neitsyystutkimusten olevan sukupuolisen väkivallan muoto, mutta siitäkin huolimatta niitä tehdään noin kuusituhatta vuodessa.


title: Neitsyys

text: Nykyisin rikkaissa arabimaissa ovat yleistyneet niinkutsutut neitsyydenpalautusleikkaukset, joissa immenkalvon aukkoa pyritään pienentämään neitsyyden vaikutelman luomiseksi.


title: Neitsyys

text: Neitsyellä voitiin entisaikaan tarkoittaa sekä seksuaalisesti koskematonta naista että naimatonta naista. Nämä merkitykset nimittäin samaistettiin - kaikki "kunnolliset" naimattomat naiset olivat seksuaalisesti koskemattomia. Leskeä ei pidetty naimattomana eikä neitsyenä. Piikuus tarkoitti myös lähinnä naimattomuutta, mutta myös piikana toimimista. Koskemattomuutta nimitettiin vertauskuvallisesti muun muassa kunniaksi, siveydeksi, aarteeksi tai lahjaksi. Koskemattomuuden menetystä (muuten kuin aviomiehen kanssa) nimitettiin usein pilaamiseksi.


title: Neitsyys

text: Ei tiedetä juuri mitään siitä, millainen seksuaalimoraali oli suomalaisten esivanhemmilla ennen kristinuskon vaikutusta. Viimeistään kristinuskon mukana vaatimus naimattoman naisen (paitsi lesken) neitsyydestä tuli kuitenkin voimakkaaksi, kuten muuallakin Euroopassa. Tytön oli vaikea päästä hyviin naimisiin, jos hänen arveltiin maanneen miehen kanssa.


title: Kateus

text: Kateus on mielentila, joka merkitsee toisen paremmuuden, menestyksen tai muun sellaisen aiheuttamaa vihan, alemmuuden, mitättömyyden, huonommuuden, kykenemättömyyden, syyllisyyden tai harminsekaisen pahansuopeuden tunnetta. Nykysuomen sanakirjan mukaan kateus liittyy ihmiseen, joka ei suo toiselle hyvää ja haluaa itselleen hyvän, joka toisella on. Se ei vaadi uhriltaan välttämättä mitään erityistä.


title: Kateus

text: Kateutta esiintyy yksilöiden, ryhmien, yhteisöjen ja jopa kansojen välillä. Yksilöiden väliseen kateuteen liittyvät kohteet, joita toisella koetaan olevan enemmän tai paremmin kuin itsellä. Kateellinen vertaa itseään ja havaitsee huonommuutta, joka häiritsee hänen omaa sosiaalista elämäänsä.


title: Kateus

text: Kateus on epämiellyttäviin ajatuksiin liittyvää oloa, joka voi ilmetä inhona, panetteluna ja vastoinkäymisistä iloitsemisena. Kateellinen ihminen ahdistuu muiden menestyksestä ja saattaa vaipua itsesääliin. Kateellinen kadehtii, vaikkei toisen onni olekaan itseltä pois ja rakastaa sitä, mitä muilla on.


title: Kateus

text: Jopa kaikkein primitiivisimmissä kulttuureissa on ollut tarpeen keksiä määritelmä ihmisille, jotka eivät kestä sitä, että toisella on jotakin, mikä itseltä puuttuu. Kateus on moottori, joka asustelee ihmisen sosiaalisen olemuksen ytimessä ja joka alkaa toimia heti, kun ihminen oppii vertaamaan itseään muihin. Vertailuntarvetta esiintyy myös joillakin eläimillä, mutta ihmisillä se on saanut aivan erityisen aseman. Ilman kateutta sosiaalinen kontrolli ei voisi toimia.


title: Kateus

text: Vanhan määritelmän mukaan kateutta on amerikkalaista ja venäläistä (tai esimerkiksi irlantilaisen perimätiedon mukaan amerikkalaista ja irlantilaista). Kademielinen venäläinen (irlantilainen) tuhoaa rikkaan varallisuuden. Amerikkalainen puolestaan työskentelee vimmatusti saavuttaakseen rikkaan elintason. Todellisuudessa yhteiskunnallisen aseman paraneminen ei suinkaan poista kateutta. Päinvastoin, yleensä se lisää sitä. Kateus on voimakkaimmillaan silloin, kun se kohdistuu vain vähän parempiin.


title: Kateus

text: Kateuden sanotaan myös liittyvän itsetuntoon. Itsetunnolla tarkoitetaan jäsentynyttä käsitystä omasta olemassaolosta sekä yksilön ja ympäristön välisen suhteen tasapainoa. Itsetuntonsa vahvistamiseksi ihminen arvioi ja vertaa itseään, tavoitteitaan ja odotuksiaan ympäristön odotuksiin. Itsetunnon vahvuuden sanotaan vaikuttavan kateudesta aiheutuvasta ahdistuksesta selviämiseen. Kun ihmisen mielenkiinto kohdistuu liikaa itseen, puhutaan narsismista. Kateudessa ja narsismissa on samankaltaisia piirteitä, koska molemmissa ihminen tunnistaa itsessään voittamattomana alemmuuden ja riittämättömyyden tunteet. Narsistiselta ihmiseltä puuttuu terve itsekunnioitus, koska hän yliarvioi omia kykyjään.


title: Kateus

text: Poliittisessa filosofiassa kateus on kiistelty aihe. Eniten kiistoja aiheuttava väite lienee se, että kateuteen liittyisi egalitaristisia näkökulmia. Yhteiskunnallisesti kateus on hyödyllistä niin kauan kuin kadehtija ja kadehdittu kokevat kuuluvansa samaan yhteiskuntaan. Kateus voi toimia myös oikeudenmukaisuutta puolustavana tunnevoimana ja epäkohtien paljastajana. Se ei siis ole yksiselitteisesti tai yksinomaan vain kielteinen ja tuhoava tunne. Yhteiskunnalliset uudistusliikkeet voivat hyödyntää positiivisella tavalla taloudellisen eriarvoisuuden ja siitä johtuvan tyytymättömyyden aiheuttamia tunteita, mikä estää näitä jähmettymästä katkeruudeksi. Kateudesta syntyvien mielipiteiden ilmaiseminen edistää täten demokratian toteutumista.


title: Viha

text: Viha on voimakas pahansuopuus, suuttumus, raivo, vastenmielisyys tai muu senkaltainen tunne jotain asiaa tai henkilöä kohtaan.


title: Viha

text: Viha voi perustua vihan kohteen pelkoon tai aiempiin kielteisiin kokemuksiin kohteesta tai jostakin siihen yhteydessä olevaan. Monesti vihaa kuvaillaan rakkauden tai ystävyyden vastakohdaksi, mutta rakkauden vastakohtana pidetään usein paremmin välinpitämättömyyttä, sillä vihan vallassa olevat voivat olla hyvinkin tiiviissä suhteessa toisiinsa. Välinpitämättömyys taas ei kosketa millään tavalla.


title: Viha

text: Viha syntyy aina yksilön kokemasta subjektiivisesta epäoikeudenmukaisuuden tunteesta. Evoluutiollisesta näkökulmasta katsottuna viha on ollut yksi ihmisen välttämättömistä perustunteista yksilöllisen selviytymisen kannalta.


title: Viha

text: Viharikoksiksi kutsutaan joihinkin ihmisryhmiin, yleensä etnisiin ryhmiin kohdistuvan vihan ilmauksia, yrityksiä luoda vihaa muissa, ja tekoja, jotka on tehty tällaisen vihan vallassa.


title: Viha

text: Kristillisessä maailmankatsomuksessa vihamielisyys on perinteisesti nähty yhdeksi seitsemästä kuolemansynnistä.


title: Himo (täsmennyssivu)

text: Himo voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Impi

text: Impi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Gorilla

text: Gorilla ("Gorilla gorilla") on Afrikassa elävä apinalaji ja nykyisin elävistä kädellisistä suurin. Gorilla kuuluu ihmisapinoihin ja on orankien ja simpanssien ohella yksi geneettisesti ihmistä eniten muistuttavista eläinlajeista. Gorilla elää päiväntasaajan lähettyvillä Afrikan mantereella, ja se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.


title: Gorilla

text: Gorilla on kädellisistä kaikkein vahvin. Gorillan suuresta koosta johtuen sillä ei ole luontaisia vihollisia, mutta leopardi pystyy kaatamaan gorillan. Gorillan suurin uhka on ihminen. Gorilla on kasvissyöjä, joka ei ole ihmiselle vaarallinen. Gorilla ei hyökkää ihmisen kimppuun, mutta voi tehdä vaikuttavan pelottelun, jossa se tulee ihmistä kohti hampaat esillä ja äännellen. Pelottelu päättyy siihen, että gorilla kääntyy ihmisen edessä koskematta. Luontoretkellä ihmiset voivat olla gorillan läheisyydessä, kunhan välttävät nopeita liikkeitä ja silmiin katsomista. Gorilla on kuitenkin ihmiselle vaarallinen mikäli se puolustaa poikasia tai ihmisen hallussa on ääntelevä poikanen. Vuonna 2012 tehdyn selvityksen mukaan ennen vuotta 2000 tunnetaan vain kolme tapausta joissa gorilla on hyökännyt ihmisen kimppuun. Lisäksi jo ennen pelottelua gorilla tiedottaa useampaan otteeseen vaarasta eri keinoin.


title: Gorilla

text: Gorillana alalajeja ovat läntinen tasankomaagorilla "G. gorilla gorilla" sekä "G. gorilla diehli", jolla ei ole vakiintunutta suomenkielistä nimeä. Aiemmin "Gorilla beringeitä" pidettiin kolmantena gorillan alalajina, mutta nykytutkimus on varmistanut sen olevan eri laji. "Gorilla beringein" alalajeja ovat vuorigorilla ja itäinen tasankomaagorilla.


title: Gorilla

text: Ihmistä haittaava malariaparasiitti jota malariasääsket levittävät on alun perin kehittynyt gorilloilla.


title: Gorilla

text: Gorillan pituus vaihtelee välillä 150–180 senttimetriä ja paino on yleensä 70–180 kg. Tosin tunnetaan myös huomattavasti suurempia gorilloja, joiden paino on ollut yli 250 kiloa. Gorillat ovat kädellisistä suurimpia ja rotevimpia. Naaraat ovat uroksia paljon pienempiä, mutta kookkaat naaraat saattavat saavuttaa yli sadan kilon painon – painavimmat naaraat painavat noin 140 kilogrammaa. Gorillan ruumis on vankka, lihaksikas sekä massiivinen ja hartiaväli on noin metrin verran.


title: Gorilla

text: Gorillan päätä kannattelevat vahvat niskalihakset. Gorillan naama on karvaton, kuten myös korvat, kädet ja jalkapohjat. Korvat ovat sangen pienet sekä päänmyötäiset ja ne onkin usein vaikea huomata. Gorillan nenä on suurikokoinen ja leveä, ja varsinkin sieraimet ovat suuret. Tästä huolimatta kuono ei työnny voimakkaasti ulospäin kuten simpanssilla tai orangilla. Gorillan silmät taas ovat suhteellisen pienet ja lähellä toisiaan. Ne ovat syvällä kuopissaan. Gorillan päälaella on paksunema, joka muodostuu ihosta ja korostaa aivokopan yli kulkevaa purulihasten kiinnittymisharjannetta. Tämä paksuntuma lisättynä pään pitkiin karvoihin ja niskalihaksiin luovat vaikutelman korkeapäisistä eläimistä. Lisäksi gorillalla on suuret leukalihakset, sillä ruoan hienontamiseen käytettävien suurten poskihampaiden käyttö vaatii vahvaa lihaksistoa.


title: Gorilla

text: Gorillan karvoitus ja iho ovat väriltään tummat. Yleensä niiden väritys on aivan sysimusta, mutta joskus myös mustan- tai harmahtavanruskea. Täysikasvuisen uroksen selässä on hopeanvalkoisen karvan muodostama alue takapuolen ja lapojen välissä. Tämän vuoksi täysikasvuisesta urosgorillasta käytetään usein nimitystä hopeaselkä. Läntisen tasankogorillan turkki on muuten samanlainen kuin useimmilla muilla gorilloilla, mutta niskan karvoitus on punertava tai kastanjanruskea. Yleensä vanhojen urosten rinta muuttuu karvattomaksi niiden vanhetessa.


title: Gorilla

text: Fyysisestä rakenteestaan johtuen gorillat liikkuvat yleensä maassa käyttäen liikkumiseensa neljää raajaa. Gorillojen ruumiinrakenne sopii myös puissa kiipeilyyn, ja nuorten ja kevyiden yksilöiden on havaittu pystyvän heilauttamaan itsensä puusta toiseen.


title: Gorilla

text: Keskisessä Afrikassa elävä läntinen tasankogorilla ("Gorilla gorilla gorilla") on alalajeista kaikkein laajimmalle alueelle levinnyt ja sen elinalue on kokonaispinta-alaltaan noin 709 000 neliökilometriä. Sitä tavataan seuraavissa maissa:Tarkkoja yksilömääriä on vaikea arvioida siitä syystä, että läntisten tasankogorillojen elinympäristöä ovat tiheät sademetsät. Vaikka läntinen tasankogorilla on gorillalajeista kaikkein runsaslukuisin, on sekin nykyään äärimmäisen uhanalainen ja siihen kohdistuu äärimmäisen suuri uhka hävitä lähitulevaisuudessa luonnosta. Läntisessä Kongossa ja Gabonissa läntisen tasankogorillan lajin yksilöitä on kaikkein eniten, Päiväntasaajan Guineassa oleva populaatio taas lienee äärimmäisen uhanalainen. Koko Afrikassa niitä on mahdollisesti jopa 94 000. Tämä arvio kuitenkin perustuu oletukseen, että gorilloja löytyy koko asuinalueella yhtä tiheästi kuin tutkimuksissa Gabonissa 1980-luvun alussa.


title: Gorilla

text: "Gorilla gorillan" toisen alalajin eli "Gorilla gorilla dielhin" edustajia lienee yhteensä enää noin 250–300 yksilöä koko Afrikassa. Alalajia tavataan vain Nigerian ja Kamerunin rajalla, missä ne ovat jakaantuneet pieniksi tiheiden viljelmien eristämiksi populaatioiksi.


title: Gorilla

text: Gorillojen säilymiselle luonnonvaraisena muodostavat erittäin suuren uhan elinympäristöjen häviäminen, joka johtuu kaupallisista metsähakkuista ja viljelymaiden raivauksesta. Tutkijoiden mukaan vuoteen 2030 mennessä mahdollisesti alle kymmenesosa gorillojen jäljellä olevasta elinympäristöstä säilyy koskemattomana. Elinalueiden menettämisen lisäksi sademetsien kaupalliset hakkuut helpottavat salametsästäjien pääsyä syvemmälle sademetsiin. Salametsästäjien harjoittama nk. bushmeat-kauppa eli ihmisapinoiden lihan hankkiminen ihmisravinnoksi on mahdollisesti gorilloille elinympäristöjen häviämistäkin suurempi uhka, ja metsähakkuisiin osallistuvat työmiehet ovat salametsästäjille suuri asiakasryhmä.


title: Gorilla

text: Gorillat kärsivät suuresti myös Itä- ja Keski-Afrikan sisällissodista. Poliittisten levottomuuksien esiintyminen valtioissa, joissa tavataan gorilloja, vaikeuttaa gorillojen suojelutyötä. Pakolaisten leiriytyminen kansallispuistojen liepeille ja jopa itse kansallispuistoihin on lisännyt salametsästystä ja johtanut useiden suojelualueiden laiminlyöntiin. Lisäksi aseellisten joukkojen oleskelu suojelualueilla ja niiden läheisyydessä vaikeuttaa gorillojen suojelemista.


title: Gorilla

text: Kansainvälinen kauppa elävillä gorilloilla tai niistä saatavilla tuotteilla on pienentynyt vuoden 1977 jälkeen. Tällöin gorilla listattiin mukaan uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen CITES-liitteeseen I. Kyseinen sopimus kielsi kansainvälisen kaupan kyseisellä lajilla. Kiellosta huolimatta gorilloja kaupataan ja tapetaan yhä laittomasti. Lajia tapetaan paitsi "bushmeat"-ruoaksi, myös lääketieteen käyttöön. Vanhojen taikauskoisten uskomuksien mukaan gorillan ruumiinosilla on maagisia ominaisuuksia ja parantava vaikutus useisiin tauteihin. Esimerkiksi eteläisessä Kamerunissa maanviljelijät uskovat gorillan karvojen suojaavan taikuudelta ja että gorillan sormen kiinnittäminen raskaana olevan naisen lanteille tekee syntyvästä lapsesta elinvoimaisen.


title: Gorilla

text: Gorilloja metsästetään yhä myös niistä saatavan lihan takia; tällöin puhutaan niin sanotusta "bushmeat"-kaupasta. Ennen paikallisten ihmisten toimeentuloa tukeva gorillojen lihan hankinta on muuttunut kaupallisemmaksi ja paikoin suureksikin bisnekseksi. Arvioita lihan vuoksi tapetuista gorilloista on vaikea tehdä, mutta joidenkin arvioiden mukaan gorilloja tapetaan vuosittain jopa yli tuhat lihansaannin vuoksi.


title: Gorilla

text: Useiden uhkien lisäksi myös riistaeläimille tarkoitetut ansat ja ihmisistä tarttuneet taudit ovat uhkana gorillojen säilymiselle luonnonvaraisina. Esimerkiksi Ebola-virus on hengenvaarallinen gorilloille ja sen leviäminen gorillojen elinympäristöjen läheisyydessä aiheutti vuonna 2002 alueen ihmisapinoiden massakuoleman. Ebola on harventanut läntisen tasankogorillan kantaa jopa yli puolella ja paikoin jopa 90 prosenttia populaatioista on kuollut. Virus on myös levinnyt joidenkin suojelualueiden sisälle ja aiheuttanut vakavia menetyksiä paikallisille gorillakannoille. Viimeisten 15 vuoden aikana arvioilta kolmasosa läntisen tasankogorillan luonnonsuojelualueilla eläneistä yksilöistä on kuollut Ebolaan


title: Gorilla

text: Suurista kädellisistä gorilla on kaikkein tiukimmin kasvinsyöjä. Kasvien mukana gorilla tulee syöneeksi myös hyönteisiä ja muita selkärangattomia, mutta harvoin gorilla syö niitä tarkoituksella. Gorillan ruokavalioon kuuluukin lehtiä, nuoria versoja, meheviä varsia, juuria, mukuloita, kukkia, silmuja ja hedelmiä. Gorillan ruokavalioon kuuluvat kasvit menestyvät parhaiten nuorissa vuoristojen metsissä, joissa puiden avoimen latvuskerroksen vuoksi myös aluskasvillisuus saa kasvamiseen tarvittavan määrän valoa. Toisinaan gorilla täydentää ruokavaliotaan puunkuorilla ja hyönteisillä. Ravintoa hankkiessaan gorillat osaavat käyttää muiden ihmisapinoiden tapaan apunaan työkaluja, usein kiviä ja keppejä.


title: Gorilla

text: Suurista ihmisapinoista pysyvimmät ryhmät ovat gorillalla, mikä johtuu ennen kaikkea gorillojen kasviruokavaliosta. Ihmisapinat eivät nimittäin pysty sulattamaan kunnolla raakoja hedelmiä, eikä gorillojen elinalueilla ole tarpeeksi kypsiä hedelmiä näiden päivittäisen ruoantarpeen täyttämiseksi. Lehtiravintonsa ansiosta gorillojen ei tarvitse vaeltaa laajoilla alueilla etsien syötäväksi kelpaavia hedelmiä, vaan ne voivat pysytellä suhteellisen kauankin pienellä alueella.


title: Gorilla

text: Gorillat ovat sosiaalisia eläimiä, minkä vuoksi ne muodostavat yhdessä eläviä laumoja. Gorillojen yhdyskunnissa vallitsee hyvin kehittynyt sosiaalinen järjestelmä. Gorillalaumaan saattaa kuulua kahdesta kolmeenkymmeneenviiteen yksilöä, jotka syövät, nukkuvat ja puolustavat reviiriään yhdessä. Tavallisimmin ryhmässä on viidestä kymmeneen jäsentä. Pienimmät laumat ovat yleensä kaikista läntisimmillä tasankogorilloilla, joiden ryhmissä on vain neljästä kahdeksaan jäsentä.


title: Gorilla

text: Lauman yksilöiden kesken vallitsee hierarkia. Arvojärjestyksessä korkeimpana on laumaa johtava gorillauros, yksi hopeaselistä. Yleensä laumaa johtava hopeaselkä on kaikkien laumassa syntyvien poikasten isä. Gorillalaumat ovat yleensä vakaita, minkä vuoksi hallitseva uros säilyttää helposti valta-asemansa useiden vuosien ajan. Lauman muiden urosten lisääntymismahdollisuudet ovat huonot johtajan hallitessa, joten ne saattavat lähteä ryhmästä vuosien ajaksi pois. Tällöin ne joko elävät yksineläjinä tai perustavat oman lauman. Laumansa jättäneet urokset saattavat myöhemmin palata takaisin, mikäli vanha johtaja on kuollut tai menettänyt tarpeeksi voimiaan. Gorillanaaraat taas jättävät sukukypsiksi tultuaan lähestulkoon poikkeuksetta synnyinlaumasta ja liittyvät toiseen laumaan tai yksinäisen uroksen seuraan.


title: Gorilla

text: Jokaisella gorillalaumalla on oma reviirinsä, jossa se liikkuu ja josta se etsii ravintonsa. Reviirin koko vaihtelee lauman koon mukaan ja saattaa olla mitä vain välillä neljä ja viisikymmentä neliökilometriä. Naapurilaumojen elinalueet menevät usein päällekkäin, mutta tästä syntyy aggressiivisia yhteenottoja. Kun toinen lauma tunkeutuu jonkin lauman ydinalueelle yhteenotot ovat enemmän kuin mahdollisia. Kahden lauman kohdatessa laumojen yksilöt eivät välttämättä kiinnitä toisiinsa mitään huomiota ja hetkeksi laumat saattavat sekoittua keskenään, mutta joskus gorillalauman johtaja ilmaisee närkästyksensä toisen lauman läheisyydestä uhkaavilla äänillä ja käytöksellä.


title: Gorilla

text: Tutkijat eivät ole vielä päässeet perille eri laumojen välisten suhteiden merkityksestä. Gorillat mahdollisesti tuntevat yhden tai muutaman naapurilauman, jonka kanssa ne ovat hyvissä väleissä. Tämän käsityksen mukaan muihin laumoihin ne suhtautuvat välinpitämättömästi tai vihamielisesti. Joidenkin käsitysten mukaan gorillalaumat säätelevät toistensa liikkumista yrittäen valita ruokailupaikkoja, joissa ne eivät törmäisi toisiin laumoihin.


title: Gorilla

text: Gorillat ovat päiväeläimiä. Gorilla herää yleensä aamulla auringon noustessa kello kuuden aikoihin ja asettuu nukkumaan kahdentoista tunnin kuluttua auringon laskiessa. Normaalisti gorillat ruokailevat kolmen tai neljän tunnin ajan heti heräämisen jälkeen. Ruokailun jälkeen gorilla yleensä lepää keskipäivän yli ja lähtee vasta sitten liikkeelle iltapäivällä. Yleensä gorillalauma liikkuu noin 400–1 200 metriä päivässä. Matkan pituus riippuu yleensä tarjolla olevan ravinnon määrästä.


title: Gorilla

text: Iltapäivän loppupuolella gorillalauma valitsee itselleen yöpymispaikan ja lauman jäsenet rakentavat itselleen pesän. Alueista riippuen pesä saattaa sijaita niin maassa kuin myös puussakin. Pesä itse on oksista ja lehdistä kyhätty makuualusta, jonka tekeminen kestää gorillalta alle viisi minuuttia. Gorillat käyttävät samaa pesää vain kerran.


title: Gorilla

text: Gorillojen elämä on pääosin rauhallista, mutta kilpailevien yksilöiden uhkaileva käyttäytyminen johtaa paikoin rajuihinkin tappeluihin. Kaikista pahimmat näistä tappeluista syntyvät haaremin perustaneen uroksen ja elinkumppanittoman uroksen alkaessa taistella keskenään.


title: Gorilla

text: Luonnossa elävät villit gorillat eivät yleensä suhtaudu ihmisiin vihamielisesti eivätkä pelkää ihmistä, vaan päästävät tämän suhteellisen lähelle. Ihminen ei kuitenkaan voi käyttäytyä gorillojen läsnä ollessa uhkaavasti ja hänen tulisi välttää nopeita liikkeitä. Varsinkin katsomista gorillojen silmiin pitäisi välttää, sillä gorillayhteisössä kyseinen tapa tulkitaan hyvin epäkohteliaaksi.


title: Gorilla

text: Jo ennen saksalaisen evoluutioantropologian Max Planck-instituutin tutkija Thomas Breuerin gorillojen parissa tekemiä havaintoja tiedettiin, että eläintarhassa elävät gorillat pystyvät hyödyntämään itse tehtyjä apuvälineitä eli työkaluja hankkiessaan ravintoa. Thomas Breuer kuitenkin havaitsi, että myös luonnonvaraiset gorillat pystyvät helpottamaan tehtäviään erilaisten työkalujen avulla. Tehdessään tutkimuksia gorillojen parissa Breuer mm. huomasi, kuinka Leah-niminen gorillanaaras käytti apuvälinettä ylittäessään lampea. Veden ulottuessa gorillan vyötäisiin tämä palasi takaisin rannalle ja haki itselleen oksan, jolla saattoi koettaa veden syvyyttä ja päätellä, onko se liian syvää ylitettäväksi. Breuer havaitsi myös erään toisen gorillanaaraan käyttäneen oksaa tukena naaraan kurkottaessa syötävää kasviravintoa lammesta. Breuerin havainnot todistavat, että myös luonnonvaraiset gorillat pystyvät käyttämään apunaan yksinkertaisia työkaluja.


title: Gorilla

text: Gorilloilta puuttuvat erityiset lisääntymisajat. Naaraat saattavat siis tulla raskaiksi mihin vuodenaikaan tahansa. Gorillanaaras tulee sukukypsäksi ollessaan seitsemän tai kahdeksan vuoden iässä, mutta pääsee synnyttämään ensimmäiset poikasensa vasta vuosien kuluttua sukukypsyyden saavuttamisesta. Urokset kehittyvät naaraita hitaammin, ja ainoastaan harvat urosgorillat saavat jälkeläisiä ennen viidentoista vuoden ikää.


title: Gorilla

text: Kantoaika kestää noin 195–251 päivää. Poikasia syntyy yleensä vain yksi, mutta tästä huolimatta poikaskuolleisuus on suuri, noin puolet poikasista kuolee ennen aikuisikää. Emo hoivaa poikastaan pitkään, minkä vuoksi naaras synnyttää poikasen vain 6–8 vuoden välein. Gorillojen lisääntyminen on siis hidasta, mikä on osasyynä niiden uhanalaisuudelle.


title: Gorilla

text: Vastasyntynyt poikanen painaa noin kaksi kiloa ja on syntyessään täysin avuton. Tästä huolimatta poikanen kehittyy kaksi kertaa nopeammin kuin ihmislapsi. Syntyessään poikasta peittää vain harva karvoitus. Poikaset oppivat ryömimään ollessaan noin yhdeksän viikon ikäisiä ja kävelytaidon ne saavuttavat 30–40 viikon kuluttua syntymästä.


title: Gorilla

text: Gorillat jaetaan kahteen alalajiin, vaikkakin aikaisemmin uskottiin alalajeja olevan neljä. Nykytieteen mukaan "Gorilla beringei" onkin oma lajinsa, eikä se siis kuulu gorillan ("Gorilla gorilla") alalajeihin. Nykyään kaksi alalajia ovat:Aikaisemmin myös vuorigorillan ("Gorilla beringei beringei") ja itäisen tasankogorillan ("Gorilla beringei graueri") uskottiin olevan gorillan alalajeja, vaikkakin nykyään ne ovat varmistuneet lajin "Gorilla beringei" alalajeiksi.


title: Gorilla

text: Vielä 1950-luvulla gorillaa pidettiin vaarallisena petona. Gorillojen uskottiin myös repivän kiinni saamansa ihmiset kappaleiksi. Esimerkiksi elokuvassa "King Kong" annetaan gorilloista kuva vaarallisina ja arvaamattomina luontokappaleina. Eräs nykyajan populaarikulttuuria edustava gorilla on myös Nintendon laiska ja banaanien keräilystä nauttiva Donkey Kong.


title: Gorilla

text: Gorillan ruumiinosilla on myös uskottu olevan parantavia vaikutuksia. Tämän vuoksi gorilloja on tapettu paikallisten uskontojen taikauskoisia tarkoitusperiä varten.


title: Gorilla

text: Cincinnatin eläintarhassa toukokuun lopulla 2016 sattuneessa onnettomuudessa lapsi tipahti gorilla-aitaukseen. Eläintarhan johtaja Thane Maynard kertoi lehdistölle 3 kertaa painavammasta ja 6 kertaa voimakkaammasta eläimestä muun muassa sen, että hän on omin silmin nähnyt gorillan musertavan yhdellä kädellä kookospähkinän.


title: Kartussi

text: Kartussi on muinaisessa Egyptissä käytetty hieroglyfimerkki.


title: Kartussi

text: Faaraoiden nimet oli tapana kirjoittaa kartussin sisään. Sen uskottiin suojelevan faaraon nimeä pahoilta voimilta. Kartussi-merkin uskotaan kuvaavan köysipunosta.


title: Kartussi

text: Kartussia kuvaava hieroglyfimerkki "ren" tarkoittaa myös kirjaimellisesti nimeä.


title: Kartussi

text: Napoleonin johtaman retkikunnan sotilaiden mielestä "ren"-merkki muistutti heidän aseissaan käyttämiään patruunoita, joten he kutsuivat sitä ranskankielisellä sanalla "cartouche", joka tarkoittaa patruunaa.


title: Ritari

text: Ritari oli keskiaikanen raskasaseinen ratsuväensotilas. Taistelukentällä ritarien tehtäviä olivat rynnäkkö ja pakenevien vihollisjoukkojen takaa-ajo. He myös kamppailivat toisiaan vastaan viihteellisissä turnajaisissa. Aseinaan ritarit käyttivät yleensä peistä, miekkaa, nuijaa tai sotavasaraa. Ritarin koulutus alkoi seitsemänvuotiaana, ja ritariksi mies lyötiin yleensä aikaisintaan 21-vuotiaana. 1200-luvun kuluessa ritarin arvonimi alkoi rajoittua ylhäisaateliston keskuuteen.


title: Ritari

text: Ritari suoritti asepalveluksensa esimerkiksi suvereniteetille tai vaihtoehtoisesti feodaaliselle tai uskonnolliselle auktoriteetille. Palvelus saattoi olla velvoite feodaalisessa yhteiskuntajärjestelmässä, tai ratsupalveluksen suorittaja halusi itselleen erityisoikeuksia palveluaan vastaan. Tyypillinen erioikeus ratsumiehestä varusteineen on ollut vapautus veroista. Ruotsin valtakunnassa ratsusotilas varusteineen katselmoitiin vuosittain tätä kuninkaan veroa vastaan, joka oli asuintilakohtainen, eikä perinnöllistä erioikeutta tunnettu koko keskiajan aikana. Verovapaus ei koskenut muuta maaomaisuutta eikä välttämättä vapauttanut muista mahdollisista toimeenpannuista veroista, joita on kannettu vaihtelevasti.


title: Ritari

text: Antiikin Roomassa ritari tarkoitti alun perin ratsupalvelusta suorittavaa kansalaista. Heitä oli kahdenlaisia: valtion kustantamalla hevosella ratsastavia ("equites equo publico") ja itse hankkimallaan hevosella ratsastavia ("equites equo privato"). Vähitellen ritarit erottuivat omaksi säädykseen, jolla oli erityisiä oikeuksia. Ritarisäätyyn pääsivät myöhemmin myös muut kuin sotilaat, esimerkiksi varakkaat maanomistajat, puhujat ja oppineet.


title: Ritari

text: 800- ja 900-luvuilla ritarit olivat Länsi-Euroopassa raskaasti aseistautuneita ratsumiehiä, ammattisotilaita, joiden sosiaalinen status ei välttämättä ollut erityisen korkea. 1000-luvun mittaan alkoi levitä ajattelu, jonka mukaan ritarit olivat ”Kristuksen sotilaita” ja muodostivat erityisen sääntökunnan, joka oli sitoutunut kristinuskon puolustamiseen, uskollisuuteen, heikkojen ja naisten suojelemiseen ynnä muihin hyveisiin. Ritareiden kasvava arvostus johti siihen, että myös aateliset ja ruhtinaat alkoivat esiintyä ritareina. 1100-luvun kuluessa alettiin kaikkia ritareita pitää aatelismiehinä. Ritarius ei ollut alun perin perinnöllistä, vaan sen saattoi ansaita vain omin teoin. Perinnöllinen ritarisääty tunnetaan vasta vuodesta 1186.


title: Ritari

text: 1100- ja 1200-luvuilla kehittyi aristokraattinen ritarikulttuuri. Kuningas tai ruhtinas löi miehen ritariksi, kun tämä oli osoittautunut sen arvoiseksi. Ritarit kamppailivat toisiaan vastaan juhlallisissa turnajaisissa. Ritarikulttuuriin kuului myös romanttisen rakkauden ihanne. Varhaiskeskiajalta periytyvää sankaritarustoa tulkittiin uudelleen ritari-ihanteiden valossa. Kuningas Arthurin hovi alettiin mieltää ritarillisuuden esikuvaksi. Toinen merkittävä esikuva olivat "Rolandin laulun" kreivi Roland ja hänen toverinsa eli paladiinit. Ritari-ihanteista ja urotöistä kerrottiin ritarirunoudessa (jota esittivät trubaduurit, truveerit ja minnelaulajat) sekä ritariromansseissa. Ritareiden elämäntapaa, kunniakäsityksiä ja arvomaailmaa ihannoitiin tuon aikakauden kirjallisuudessa. Jalomielisyyttä, armeliaisuutta ja kohteliaisuutta osoittavaa henkilöä voidaan vielä nykyisinkin nimittää kunnioittavasti tai leikillisesti ritariksi.


title: Ritari

text: 1200-luvun kuluessa ritarin arvonimi alkoi vähitellen rajoittua ylhäisaateliston keskuuteen. Taistelukentällä raskaan ratsuväen tehtäviä saattoivat ritareiden ohella hoitaa myös alemmat aatelismiehet (näiden nimityksiä olivat muun muassa asemiehet ja soinit) tai jopa aatelittomat palkkasoturit. Kun raskas, haarniskoitu ratsuväki menetti nopeasti sotilaallista merkitystään 1500-luvulla, ritarin nimityksestä tuli lopulta pelkkä kunnianimi.


title: Ritari

text: Ritarisodankäynti omaksuttiin 1200-luvulla myös Ruotsin valtakuntaan, jossa se syrjäytti "ledung"-järjestelmän. Suomen ja Ruotsin säilyneissä kirjallisissa lähteissä käytettiin kirjavaa ja epäyhtenäistä termistöä. "Riddare"-termiä käytettiin raskaasta ratsusotilaasta, jonka kuningas henkilökohtaisesti oli lyönyt ritariksi omassa seremoniassaan. Ritariksi lyödyillä oli myös ainakin periaatteessa erityinen paikka ratsuväen taisteluryhmityksessä. Ritareita ei lyöty monta, ja esimerkiksi Turun linnan päälliköistä vain kahden tiedetään saaneen tämän arvon. Varhaisin nimeltä tunnettu suomalainen ritari oli Suontaan kartanon Niilo Olavinpoika, joka lyötiin ritariksi 1396 Moran kivillä lähellä Uppsalaa. Suomalaisia ritariksi lyötyjä tiedetään nimeltä vain muutamia senkin takia, että keskiajan kirjallinen lähdeaineisto on Suomessa hyvin suppea.


title: Ritari

text: Asemies- ja ritariluokka sulautuivat rälssiksi vasta uudella ajalla. Asemieheltä vaadittiin verovapauden saamiseksi sotahevonen ja “koko varustus” asiaa enempää erittelemättä. Nämä varusteet katselmoitiin vuosittain. Asemies-termi (ruotsiksi "väpnare", latinaksi "armiger") viittasi raskaaseen ratsumieheen, jolla ei ollut ritarin arvoa. Asemiehen arvoisia oli enemmän kuin ritareita, ja he muodostivat raskaan ratsuväen rungon. He kaikki osallistuivat samaan katselmointiin ja vaatimus on ollut ainakin teoriassa sama kaikille osallistujille. Ratsumiespalveluun liittyvän rälssioikeuden eli verovapauden menetti ainakin periaatteessa, mikäli ei katselmoinnissa esittänyt vaatimukset täyttävää sotilasta varusteineen. Varsinais-Suomessa katselmointipaikka oli Turku.


title: Ritari

text: "Sven"-termiä (suomeksi soini) käytettin esimerkiksi vuonna 1280 annetussa Alsnön säännössä kuvaamaan arkkipiispan ja piispojen raskaita ratsumiehiä, jotka myös vapautettiin edellä mainitusta verosta. Vaikka asepalveluksen saattoi suorittaa kuninkaan lisäksi arkkipiispoille, piispoille ja muille tärkeille läänityksiä saaneille henkilöille, oli varakkaiden henkilöiden seureen asemiesten määrä rajattu melko pieneksi. Esimerkiksi 20 asemiehen yläraja on mainittu joissain lähteissa. Turun piispan tiedetään lähettäneen merkittävän joukon soineja Viipurin avuksi 1400-luvun lopulla. Omassa seuruessaan hänen asemiestensä määrä oli silti ainakin periaatteessa rajattu.


title: Ritari

text: Ristiretkiajalle oli tyypillistä, että muodostui hengellisiä ritarikuntia. Sen jäsenet antoivat ritarilupauksen ja olivat samalla munkkeja. Itämeren piirissä tällaisia olivat Saksalainen ritarikunta ja Kalpaveljet. Niillä oli voimakas vaikutus alueen politiikkaan, erityisesti Venäjän ja Puolan vastustamiseen.


title: Ritari

text: Ritarin koulutus alkoi seitsemänvuotiaana, jolloin nuori aatelispoika opetteli ratsastamaan, voimistelemaan, miekkailemaan ja taistelemaan ilman aseita. Usein nuori aatelispoika lähetettiin enonsa linnaan koulutettavaksi, jolloin hän oppi myös palvelemaan ja tottelemaan sekä toimimaan kurinalaisesti. Oppilaita kutsuttiin paaseiksi.


title: Ritari

text: Koulutus oli intensiivistä aina 13 vuoden ikään, jolloin poika voitiin nimetä aseenkantajaksi. Tämän jälkeen nuori aseenkantaja seurasi herraansa – tavallisesti isäänsä, setäänsä tai enoaan – taistelukentälle, turnajaisiin ja metsästysretkille sekä huolehti herransa logistiikasta. Aseenkantajat harjoittelivat nyt yleensä yhdessä toimimaan ryhmänä, sillä raskaan ratsuväen sodankäynti vaati hyvää yksikönsisäistä ryhmätyötä. Harjoituksen pääpaino oli edelleen aseharjoituksella ja fyysisen kunnon ylläpitämisellä, mutta useimmat aseenkantajat tässä vaiheessa opettelivat lukemaan ja kirjoittamaan sekä opettelivat, paitsi aseenkäyttöä, johtamistaitoa, strategiaa ja taktiikkaa, myös musiikkia ja säveltämistä, runoutta, tanssia, muita taiteita sekä tapakulttuuria. Ritariksi koulutettavan nuorukaisen tuli 1400-luvulta peräisin olevan Ritaripeili-teoksen mukaan hallita seitsemän vapaata taitoa, seitsemän hyvettä ja seitsemän ruumiillista valmiutta.


title: Ritari

text: Aseenkantaja voitiin lyödä ritariksi aikaisintaan 21-vuotiaana, joskin poikkeuksiakin tiedetään: muun muassa prinssi Edward Plantagenet, ”Musta prinssi”, lyötiin ritariksi 16-vuotiaana. Ennen ritariksilyöntiään aseenkantajan oli osoitettava taitonsa, kelpoisuutensa ja kunniallisuutensa.


title: Ritari

text: Ritariksilyönti suoritettiin usein joko taistelukentällä tai turnajaisten yhteydessä. Tässä tilaisuudessa vanhempi ritari ensin löi nuorta aseenkantajaa voimakkaasti mahaan (”viimeinen isku, jonka ritari sai vastaanottaa siihen vastaamatta”), komensi tämän kumartumaan ja kosketti tätä olkapäihin miekan lappeella. Tämän jälkeen toverit kiinnittivät ritarin jalkoihin kultaiset kannukset ritarin arvon merkiksi. Tästä tulee sanonta ”ansaita kannuksensa”.


title: Ritari

text: 1100-luvulla, ristiretkien aikana, syntyi niin sanottuja hengellisiä ritarikuntia, joista tunnetuimpia olivat temppeliherrat, johanniitat ja saksalainen ritarikunta. Nämä pyrkivät yhdistämään munkki- ja ritari-ihanteet taistellessaan vääräuskoisia ja pakanoita vastaan sekä suojellessaan pyhiinvaeltajia. Edellä mainituista johanniitat toimivat edelleen kristillisenä hyväntekeväisyysjärjestönä. Myös Iberian niemimaalla syntyi reconquistan (kristittyjen suorittama maan takaisinvalloitus muslimeilta) aikana lukuisia hengellisiä ritarikuntia, kuten Santiagon ja Calatravan ritarikunnat Espanjassa sekä Kristuksen ritarikunta Portugalissa.


title: Ritari

text: 1300-luvulla alkoi Eurooppaan syntyä myös maallisia ritarikuntia, joihin kuninkaat kutsuivat aatelismiehiä jäseniksi. Varhaisin ja ehkä tunnetuinkin näistä oli Sukkanauharitarikunta Englannissa. Muita tunnettuja maallisia ritarikuntia olivat Kultaisen taljan ritaristo Burgundissa sekä valakialainen Lohikäärmeen ritarikunta. Maalliset ritarikunnat edustivat aristokraattista romantiikkaa ja mystiikkaa, jonka avulla hallitsijat yrittivät luoda tiiviitä henkilökohtaisia siteitä itsensä ja aateliston välille. Nykyisin maalliset ritarikunnat elävät lähinnä erilaisten kunniamerkkien nimissä (esimerkiksi Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta).


title: Ritari

text: Ritarin esivaiheena voidaan pitää antiikin katafraktiratsuväkeä, joka ensimmäisenä tuli käyttöön 300-luvulla eaa. Armeniassa ja joka levisi hellenistiseen maailmaan. Katafraktien varustukseen kuuluivat peitsi ja miekka. Katafraktien tehtävänä oli ratkaista taistelu falangin päästyä taistelukontaktiin rynnäköimällä vihollisen heikkoa kohtaa vastaan ja suorittamalla läpimurto. Katafraktit ja usein heidät ratsunsakin olivat vahvasti haarniskoituja ja monella keihäällä oli vaikeuksia päästä läpi heidän panssareistaan.